open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Avinurme kalmistu

**Avinurme kalmistu** on kalmistu Avinurme kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Avinurme asulas. 

Kalmistu vanem ja keskmine osa kuulub EELK Avinurme kogudusele ning kalmistu uuem osa Avinurme vallale.

## Kalmistule maetuid
*Johannes Hauboldt
*Sulev Tamm
*Kustav Viise

## Viited

## Välislingid
*Kalmistust Avinurme valla kodulehel
*Kalmistu Haudi andmebaasis
Haljala kalmistu

**Haljala kalmistu** on kalmistu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Haljala asulas. 

Kalmistu rajati 1786. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kalmistu kabeli vastas asub Haljala Vabadussõja mälestussammas.

## Viited

## Välislingid
*
Hanila kalmistu

**Hanila kalmistu** on kalmistu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hanila külas. 

Kalmistu asub Hanila kirikust 400 m Kõmsi suunas, selle pindala on 2,85 hektarit ja seda ümbritseb mets.

Hanila kalmistu tekkis peale Katariina II ukaasi seoses kirikuaedadesse matmise keelustamisega. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. 

## Viited

## Välislingid
*
Rodeesia ridgeback

**Rodeesia ''ridgeback*** on [[Lõuna-Aafrika Vabariik|Lõuna-Aafrikast]] pärinev [[koeratõug]]. Sarnaselt [[Tai ridgeback|Tai *ridgeback*]]'iga kasvavad ka Rodeesia *ridgeback*i karvad seljal vastupidises suunas, mistõttu on tõunimetuses kasutatud sõna *ridgeback*.

Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas: "Rodeesia *ridgeback*i kasutatakse küll paljudes maailma paikades endiselt jahikoerana, ent ta on eriti hinnatud valvekoerana ning lemmikloomana."

Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta järgmist: "Väärikas, arukas, võõraste suhtes reserveeritud, ent mitte agressiivne ega arg."

<gallery mode="packed">
Rhodesian Ridgeback 4500.JPG|
RR-livernose.jpg
Akani Kopf.jpeg
Ridgeback.jpg
</gallery>

== Viited ==


== Kirjandus ==
* [[Desmond Morris]]: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3
* 

== Välislingid ==
* [http://www.koer.ee/Rodeesia_ridgeback.html Rodeesia *ridgeback''] saidil koer.ee
Karjalasma metskond

**Karjalasma metskond** loodi 1920. aastal endise Kuressaare riigimetskonna ja mõisate (eramõisad, rüütelkonnamõisad, Valjala ja Karja kirikumõisad) maadel. Kantselei asus Kuressaare linnas.

## Metsaülemad
*Theodor Ermus 1918–1919, 1920–1927
*Voldemar Tilk 1927–1934
*Aadu Kaselaid 1934–1937
*Vassili Boguslavski 1940–1940
*Boris Kuldvere 1940–1944 

## Viited
Häädemeeste luteri kalmistu

**Häädemeeste luteri kalmistu** on kalmistu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Häädemeeste asulas. 

Kalmistu pindala on 2,62 hektarit.

Kalmistu rajati 1846. aastal.


Häädemeeste luteri kalmistu sissepääs.jpg|Häädemeeste luteri kalmistu sissepääs
Häädemeeste luteri kalmistu.jpg|Häädemeeste luteri kalmistu
Häädemeeste luteri kalmistu kiviaed.jpg|Häädemeeste luteri kalmistu kiviaed


## Viited

## Välislingid
*Kalmistu Haudi andmebaasis
Karula metskond

**Karula metskond** loodi 1920. aastal Karula, Taheva, Kaagjärve, Laanemetsa, Koikküla mõisa; Karula ja Hargla kirikumõisa maadel. Kantselei asus Koobassaares.

## Metsaülemad
*Julius Bernakoff 1920–1937
*Endel Arpo 1937–1940
*Karl Aasa 1940–1944 

## Viited
Jaani-Peebu kalmistu

**Jaani-Peebu kalmistu** on kalmistu Võru maakonnas Rõuge vallas Jaanipeebu külas.

Ajalooliselt jäi kalmistu Rõuge kihelkonda, kalmistu rajati 1850. aastatel. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kalmistu ääres asub mälestuskivi Friedrich Vreemannile.

## Pildid

WMEE-exp2019-(066) Rõuge kalmistu.jpg
WMEE-exp2019-(067) Rõuge kalmistu.jpg
WMEE-exp2019-(068) Rõuge kalmistu.jpg
Terroriohvrite ühishaud Jaani-Peebu kalmistul 2023.jpg


## Vaata ka
*Rõuge vana kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Juminda kalmistu

**Juminda kalmistu** on kalmistu Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kalmistu rajati mitte hiljem kui 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Karksi metskond

**Karksi metskond** loodi 1920. aastal Karksi, Kaubi ja Vana-Pornuse mõisa maadel. Kantselei asus Karksi mõisas. 

## Metsaülemad
*Arnold Nockur 1920–1928
*Eduard Okas 1928–1934
*Johannes Kääni 1934–1944 

## Viited
Kastre metskond

**Kastre metskond** loodi 1920. aastal Kastre, Mäksa, Sarakuste, Poka, Kurista, Kaagvere, Kriimani mõisa ja Võnnu kirikumõisa maadel. Kantselei asus Kastre mõisas. 

## Metsaülemad
*Heinrich Karu 1920–1925
*Viktor Sihle 1925–1926
*Aleksander Vilimaa 1926–1932
*Oskar Uustalu 1932–1934
*Johannes Kuuse 1934–1941
*Paul Erik 1941–1944 

## Viited
Kivinõmme metskond

**Kivinõmme metskond** loodi 1925. aastal Pagari metskonna Kivinõmme metsandiku maadel. 

## Metsaülemad
*Aleksei Pavlov, revidentmetsaülem 1925–1934
*Rudolf Nogur, revidentmetsaülem 1934–1944 

## Viited
Järva-Madise vana kalmistu

**Järva-Madise vana kalmistu** on kalmistu Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Järva-Madise külas Järva vallas Järva maakonnas.

See on kihelkonnakeskuse üks kolmest kalmistust (teised on Järva-Madise kirikaed ja Järva-Madise uus kalmistu). 

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Aga sellele vaatamata oli see hävitatud aastal 2003. 

## Viited

## Välislingid
*
*Pärandkultuuri objekt: Maraka vaestemaja ja kalmistu (129:VAM:001)
*https://jarvateataja.postimees.ee/3138545/jarva-madise-kogudus-hakkab-korrastama-ajaloolist-matmispaika
Kilingi metskond

**Kilingi metskond** oli metskond Pärnumaal. Kilingi metskond loodi 1918. aastal endise Kilingi riigimetskonna maadel. Kantselei asus Kilingi-Lähkmal. 

## Metsaülemad
*Karl Eduard Aun 1918–1925
*Artur Rühl 1925–1928
*Heinrich Aun 1929–1940
*Konstantin Vannari 1940–1944

## Vaata ka
*Kilingi metsandik

## Viited
Kaarma-Liiva kalmistu

**Kaarma-Liiva kalmistu** on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Liivanõmme külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*Kalmistu Haudi andmebaasis
*
Kalli kalmistu

**Kalli kalmistu** on õigeusu kalmistu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kalli külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistu pindala on 0,96 ha.

Kalmistu rajas ajavahemikul 1860–1870 Kalli Ristija Johannese kogudus.


Kalli kalmistu.jpg|Kalli kalmistu
Kalli kalmistu2.jpg|Kalli kalmistu
Kalli kalmistu3.jpg|Kalli kalmistu
Kalli kalmistu4.jpg|Kalli kalmistu
Kalli kalmistu5.jpg|Kalli kalmistu


## Viited

## Välislingid
*
Paul Keres (advokaat)

**Paul Keres** (sündinud 11. novembril 1982 Tallinnas) on vandeadvokaat, Eesti Advokatuuri liige alates 12. jaanuarist 2010.

Ta on lõpetanud Tallinna Reaalkooli (2002), Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal (2007) ja omandanud 2009. aastal samas teaduskonnas ka õigusteaduse magistrikraadi.  

Keres on advokaadibüroo Levin OÜ vandeadvokaat. Varem on ta olnud advokaadibüroo Glikman Alvin & Partnerid advokaat. 

Tema esindatute seas on olnud Kaur Kender, Aivar Mäe, Mailis Reps, Varro Vooglaid, Heiki Nabi ja Parvel Pruunsild. Ta on tegelenud Tallinna Sadama kohtuasjaga ning esindanud Postimees Gruppi. 

2021. aastal hages teda Eesti peaminister Kaja Kallas, kuna Keres oli väitnud Kuku raadio eetris, nagu oleks Kallas pidanud oma sünnipäevapidu riigi kulul. Esimese astme kohtu otsuse kohaselt pidanuks Keres ebaõigete faktiväidete ja ebakohase väärtushinnangu avaldamisega tekitatud mittevaralise kahju eest maksma 15 000 eurot hüvitist ja katma Kallasele menetluskulud. Kohtunik selgitas määratud suurt hüvitist sellega, et Keres olevat teadlikult tekitanud Repsi kaitsmiseks meedias sellise skandaali, mis juhiks avalikkuse tähelepanu eemale tema kaitsealuselt. Kuna Riigikohus edasikaevatud asja arutada ei võtnud, siis jõustus ringkonnakohtu otsus, millega kohustati Kerest vaid Kuku raadios oma väiteid peaminister Kallase suhtes ümber lükkama, kuid moraalset kahju ta rahaliselt hüvitama ei pea. 

Priit Piilmanni pärandi kohtuasjas on esitatud ajakirjanduses kahtlusi, et Keres on esitanud teadlikult valeväiteid. Samuti on Kerest süüdistanud spordiklubi Sparta, kelle sõnul levitas advokaat spordiklubi mainet kahjustavaid valeväiteid. 

Koos Margus Lattiku, Ain Veide ja Tarmo Koppeliga lõi ta 2022. aastal Isikuvabaduse Sihtasutuse.

## Tunnustus
* 2017 – aasta advokaat (Kaur Kenderi kriminaalasi)

## Isiklikku
Ta on abielus, abikaasa Ilo-Hanna on samuti advokaat, neil on poeg.

Paul Kerese vanaisa oli maletaja Paul Keres, vanaonu oli füüsik Harald Keres.

## Viited

## Välislingid
* "Suur intervjuu! Paul Keres: maailm on läinud täiesti ülepea lolliks, ja ma kardan, et läheb veel rohkem lolliks" Postimees, 26. jaanuar 2018
* "„Advokaat Keres, mida te teete? Te olete nagu koolipoiss!“ Tippadvokaadid said kohtult pragada" Õhuleht, 14. detsember 2022
Sündikaat

**Sündikaat** on vabatahtlikult organiseerunud ja oma huvide kaitseks koostööd tegevate üksikisikute, ettevõtete ja muude organisatsioonide ühendus.  

Angloameerika kultuuriruumis on sõna *syndicat* vasteks tavaliselt sõna *union.* Nõukogude Venemaal viitas sõna "sündikaat" ametiühingutele, mis ei allunud kommunistliku partei kontrollile. Kataloonias hakati 1930. aastat üldstreigi järel töölisorganisatsioone, mis võtsid enda kontrolli alla tehased, nimetama sündikaatideks. Poliitilist liikumist, mis eitab ametnike juhitava sotsiaalriigi olemasolu vajalikkust ning propageerib eraisikute vabatahtlikul koostöö põhinevat ja demokraatlikult juhitavat ühiskonnakorraldust, nimetatakse anarhosündikalismiks. 

## Nimetus
Sündikaadi mõiste tõid kasutusse prantslased. Nende sõna *syndicat* ja märkis eraõiguslikku ühendust (s.h ametiühingut), mis juhtis ja korraldas kogukonna ühiste huvide kaitset (tähendusega: asjaajaja või administraator). See on omakorda on tuletatud kreeka sõnadest *syn (συν)*, mis märkis ühendust ja *diké,* mis märkis reeglit, seadust või õiglust. Kreeka kultuuris märkis sõna *sundikos (σύνδικος*), usaldusisikut või kaitsjat kohtumenetluses. 

Prantsusmaal 1730. aastal ilmunud sõnaraamatus on see ühendus määratletud organisatsioonina, mille eesmärk on ametialaste huvide kaitsmine. Sellega mõeldi tsunfte ja gilde. 1791. aasta Le Chapelier’ seadusega sündikaadid keelustati. Sündikaadi mõiste muutus aktuaalseks 1864. aastal, kui Olliveri seadusega tunnistati tööliste õigust organiseeruda ja streikida. Sündikaadid legaliseeriti siiski alles 1884. aastal Waldeck-Rousseau seadusega. Sündikaadi mõiste märkis ka valdade ja kihelkondade liitusid. 

## Kriminaalne sündikaat
Ameerika inglise keeles kutsutakse nii ka kurjategijaid liitvat organisatsiooni.

## Vaata ka
*Sündikatsioon
*Sündik
*Kooperatiiv
*Ametiühing
*Tsunft
*Töörühm

## Viited
Cizhou keraamika

**Cizhou keraamika** on saanud nimetuse samanimeliste ahjude järgi Põhja-Hiina Lõuna-Hebei provintsist.  

Cizhou stiilides keraamikat valmistati paljudes Põhja-Hiina provintsides. Eri stiile võib ainuüksi Põhja-Songi ja Jini dünastiate ajast eristada 30 ringis. Enamus keraamikast oligi must-valge. Cizhou keraamika oli tol ajal laialt levinud elitaarsemaks peetud seladonglasuuriga esemete kõrval.  
Cizhou keraamikale on omane valge angoobi kasutamine, et varjata muidu halliks või pruunikaks põlevat kivinõusavi. Varaseimad valge angoobiga kaetud esemed, millesse on graveeritud alussavi paljastav muster (sgrafiito tehnika), pärinevad 6. sajandist, laiemalt levis stiil 10. sajandil. Hiljem kasutati ka paberist šabloone, mis kleebiti esemetele enne angoobiga katmist. 11. sajandi lõpus – 12. sajandi alguses hakati valgele aluspinnale maalima magnetiidirikka musta angoobiga. Lisaks angoobile hakati kasutama ka rauapruune või -musti saviglasuure ning dekoor kraabiti sgrafiito tehnikas läbi glasuuri alussavini. Mõnikord kaeti paljastunud aluspind omakorda valge angoobiga, et suurendada dekoori kontrastsust.  

Glasuuripealse maali tehnikas esemed ilmusid hiljem kui must-valge ja kontrastne Cizhou keraamika. Maaling oli peamiselt kolmevärviline – punane, kollane ja roheline. Kasutatud rauapunane oli uuenduslik ja võimaldas dekoreerida keraamikat elavama ja sügavama punasega. Enamasti joonistati punasega joonise kontuurid, mida osaliselt täideti kollase ja rohelise värviga.14.-15. sajandil kasutati detailides ka türkiisi värvi. 

## Viited


## Kirjandus
* N. Wood. *Chinese Glazes: Their Origins, Chemistry, and Recreation*. 1999, A & C Black Ltd
Tom Wopat

**Tom Wopat** (õieti **Thomas Steven Wopat**; sündinud 9. septembril 1951 Lodis Wisconsins) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Timo Petmanson

**Timo Petmanson** (sündinud 21. detsember 1986 Tartus) on eesti muusik .

Ta on teinud koostööd selliste Eesti muusikutega nagu Kaarel Tamra, Mari Kalkun, Laura Põldvere ja Mari-Leen Kaselaan .

## Viited
Assassin's Creed Syndicate

**"Assassin's Creed Syndicate"** on Ubisoft Quebeci välja töötatud ja Ubisofti avaldatud ajalooline seiklusmärulimäng.

See ilmus 23. oktoobril 2015 PlayStation 4 ja Xbox One'i jaoks ning 19. novembril 2015 Microsoft Windowsi jaoks. See on üheksas peamine osa "Assassin's Creedi" mängude sarjas, 2014. aastal ilmunud "Assassin's Creed Unity" järg.

## Sündmustik

Mängu tegevus leiab aset 1868. aastal, keset Victoria ajastu eluolu Suurbritannia pealinnas Londonis, Inglismaa tööstusrevolutsiooni südames. Palgamõrvarite usku tunnistavad kaksikud Jacob ja Evie Frye saboteerivad erinevaid ülesandeid täites templirüütleid ning nende salaliitu, navigeerivad organiseeritud kuritegevuse koridorides ja vabastavad Londoni linnajagusid ordu võimu alt. Nende juhtimiskeskus asub pidevalt raudteejaamu vahetaval erarongil Bertha, mida haldab šotlanna Agnes MacBean.

Missioonide täitmise teekondadel kohtavad nad romaanikirjanik Charles Dickensi, bioloogi Charles Darwini, leiutajat Alexander Graham Belli, poliitteoreetikut Karl Marxi, õenduse rajajat Florence Nightingale'i, viimast Sikhi impeeriumi maharadžat Duleep Singhi, seersant Frederick Abberline'i (Metropolitan Police Service'i ametnikku, kes uuris Whitechapeli mõrvu), peaminister Benjamin Disraelit ning kuninganna Victoriat.

Jacobi lapselaps Lydia Frye aitab esimese maailmasõja aegses lisasegmendis Winston Churchillil kaitsta Tower Bridge'i ümbruskonda Saksa Riigi kliki spionaaži ja õhurünnakute eest.

## Järelosa
Mängu järelosa "Jack the Ripper", mis kujutab sarimõrvar Rappija Jacki probleemistikku, toimub 1888. aastal kahes virtuaalses linnajaos: Whitechapelis ja City of Londonis.

## Vaata ka
* "Assassin's Creed"
Keava metskond

**Keava metskond** loodi 1920. aastal Kuusiku, Kabala, Riidaku, Raikküla, Järvakandi, Lellapere, Kelba, Alu, Rapla, Sikeldi, Pühatu, Valtu, Kehtna, Keava, Ohekatsu, Juuru, Maidla, Hõreda, Rumba, Ingliste, Purila mõisa; Kaiu ja Kuimetsa mõisa ning Juuru kirikumõisa maadel. Kantselei asus Keava mõisas. 

1925. aastal metskond likvideeriti (liideti Käru ja Väätsa metskondadega). 

## Metsaülemad
*Franz Tomson 1920–1923
*Hugo Rolland 1923–1925 

## Viited
Kastna kalmistu

**Kastna kalmistu** on kalmistu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Kastna külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistu pindala on 1,36 ha.

Kalmistu rajati 1896.

## Viited

## Välislingid
*
Mõistlikult ja mugavalt

**"Mõistlikult ja mugavalt"** on ansambli Sõpruse Puiestee viies kauamängiv, mis ilmus aastal 2014. 
Heli Kaupo Kaldmäe, Master Minerva Pappi. 

## Laulud

#"Sadam" Allan Vainola / Mait Vaik
#"ENSV" Mait Vaik
#"Suudlesin sind sel köögilaual" Allan Vainola / Mait Vaik
#"Mõistlikult ja mugavalt" Allan Vainola / Mait Vaik
#"Igatsus" Tõnu Aare 
#"Tüdrukutele väljaspool süsteeme" Mait Vaik
#"Rohelised sõrmed" Allan Vainola / Mihkel Ehala
#"Vabaduse väljak" Allan Vainola / Mait Vaik
#"Piparmündilaen" Allan Vainola / Mait Vaik
#"Varjud" Allan Vainola / Mait Vaik
#"Maailm samme täis" Ahto Veerme / Heldur Karmo
Baltic Exchange

**Baltic Exchange** oli Suurbritannia pealinnas Londonis aadressil 24-28 St Mary Axe asuv börsihoone, mida hõivas mereveoturgude teabefirma Baltic Exchange Ltd. Kõrgelt hinnatud hoone valmis 1903. aastal uusklassitsistlikus stiilis arhitektuuribüroo Smith & Wimble projekti järgi.

## IRA pommirünnak
10. aprillil 1992 toimus hoonele terrorirünnak, selle õhkis Ajutine Iiri Vabariiklik Armee. Hukkus 3 ning vigastada sai 91 inimest. Hoone endisesse asupaika Londonis ehitati 2003. aastal valminud maamärgina mõjuv kõrghoone 30 St Mary Axe.

## Hoone võimalik rekonstruktsioon Tallinnas
Hoone fassaadi säilinud osad ostis eesti ärimees Eerik-Niiles Kross ja tema äripartner Heiti Hääl £800&nbsp;000 eest. 2007. aasta juunis veeti laevaga kivihaaval lahti võetud komponendid (trepid, marmorsambad, puitpaneelidega telefonikabiinid, kipsist merekoletised ja teised detailid) 49 merekonteineris Paldiskisse. Hoone loodetakse Tallinna kesklinnas väärilises asukohas rekonstrueerida. 2016. aastal toimus ajavahemikul 6. mai – 5. juuni Eesti Arhitektuurimuuseumis vastavasisuline näitus, kus demonstreeriti hoone fragmente. Eesti meedias on hoonet kutsutud „tulnukmajaks”.

## Vaata ka
*30 St Mary Axe

## Viited
Paljus

**Paljus**(us) on ühismõõdutus ja erinevate asjade mitmekesisus, milles ühtegi maailmakirjeldust ei peeta teistest tähtsamaks. Paljus on kultuuride, teaduse mõttemudelite, moraaliõpetuste jms ühismõõdutuse olu. Isegi võrdväärseid asjaliike ei saa taandada ühele algele. Paljuse mõttemustris ükski arvamus või maailmavaade pole tõene või kõik vaated on tõesed. Hilise Ludwig Wittgensteini keelemängu ja keelevormide mitmekesisust nimetatakse paljuseks. Paljus on dekonstruktsionismi ja dekonstruktsionistliku kirjandusteooria lähe, koos suhtelisuse ja tõe mõiste vastase hoiakuga. Gilles Deleuze eristas eriloomulistest osadest koosnevaid paljususi (virtuaalsus) ja ühesugustest osadest koosnevaid paljususi. Enam ei püüta luua üht üldist märgimaailma, mis ühendaks kogu inimkonna. Paljuse vastand on ainus.  

Paljus on struktuuriline mitmekesisus, mis võib olla allutatud tervikule ja tagab ühtsuse, kuid ei pruugi. Ontoloogilises mõttes eristatakse paljust kui ühtsusele redutseeritavat paljust ja paljust iseeneses.

Filosoof Jonathan Roffe kirjeldab Gilles Deleuze'i paljususe kontseptsiooni järgmiselt: "Paljusus on keeruline struktuur, mis ei viita eelneva ühtsusele. Paljusus ei ole killustatud ja suurema terviku osa. Deleuze seab üks/mitu vastandusele vastu paljususe. Peale selle rõhutab ta, et tähtis on paljusust kasutada kui nimisõna, mitte kui omadussõna – millegi mitmekesisust. Kõik on Deleuze'i jaoks paljusus."

## Vaata ka
*mitmekesisus
*pluralism

## Viited

## Kirjandus
* The Deleuze Dictionary: the revised edition. Edinburgh: Edinburgh University Press. p. 181.
Alfred Lukin

**Alfred Adolf Lukin** (13. detsember 1877 Haaslava vald, Kambja kihelkond, Tartumaa – 27. november 1944 Tallinn) oli Eesti poliitik (Nõmme alevivanem ja linnapea) ning tuletõrjetegelane.

## Elukäik
Ta lõpetas Tartu Õpetajate Seminari algkooli (1894) ning õppis hiljem ka Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis, kus ta 1916. aastal sooritas eksamid riigiteenistuse auastme saamiseks. 

Aastatel 1904–1905 võttis ta mobiliseerituna osa Vene-Jaapani sõjast.

Vastasutatud Nõmme Heakorra Selts palkas 15. märtsil 1908 Lukini tööle politseikordnikuks (urjadnikuks). Ta töötas 1912. aastast kuni 1. augustini 1913 Nõmme politseijaoskonnas, pärast seda edutati ta Tallinna II jaoskonna rajooni ülevaatajaks. 

Ta mobiliseeriti Esimese maailmasõja ajal märtsis 1917 Venemaa sõjaväkke ning kuni sama aasta detsembrini töötas ta ametnikuna Vitebski kubermangu sõjaväeülema staabis.

Eesti Vabariigi alguspäevil naasis Lukin Nõmmele, kus ta asus tööle toitlustusosakonna ametnikuna. Ta töötas 20. novembrist 1918 kuni 10. detsembrini 1919 Nõmme miilitsaülemana (hilisem nimetus politseiülem).

1921. aastal asus ta tööle Nõmme alevivalitsuses. Ta valiti aastatel 1919, 1921 ja 1923 alevivolikogu liikmeks ning 12. juunil 1925 alevivanemaks. Kui valitsus otsustas 1925. aastal rea aleveid (sealhulgas Nõmme) muuta linnaks, langes Lukini õlule ettevalmistustööde põhiraskus, sealhulgas alevimajanduse ümbersuunamine märksa keerukamale linnamajandusele.

Kui Nõmme 12. novembril 1926 sai linnaks, sai alevivanem Lukinist automaatselt linnapea. 17. veebruaril 1927, pärast esimesi linnavolikogu valimisi võttis ametiposti üle uus valitud linnapea Johannes Lindemann, valiti Lukin linnavolikogu liikmeks. Ta töötas pärast seda Nõmme Tarvitajate Ühistu "Tulu" kaupluse juhatajana kuni 1940. aastani.

## Tegevus tuletõrjes
Ta tegutses Nõmme tuletõrjes. Ta oli Nõmme Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu (NVTÜ) esimees aastatel 1919–1923 ja 1926–1927 ning peamees aastatel 1923–1926, seejuures oli ta veebruarist augustini 1923 korraga mõlemal ametikohal – ainsana kogu Nõmme tuletõrje ajaloos.

1927. aastast oli ta NVTÜ revisjonikomisjoni liige ja aastatel 1935–1940 selle esimees. 

## Muu ühiskondlik tegevus
Ta oli Nõmme Skaudisõprade Seltsi juhatuse liige ja laekur. Ta oli tegev ka Nõmme Kindlustuse Seltsis (abiesimees aastatel 1927–1931, hiljem auinspektor) ning Nõmme Majaomanike Pangas (asutajaliige 1927 ja nõukogu liige aastatel 1928–1932).

## Mälestuse jäädvustamine
2006. aastal paigaldas Nõmme linnaosavalitsus Lukini kalmule Tallinna Liiva kalmistul uue hauakivi.

## Isiklikku
Tema isa oli Haaslava mõisa aednik Jaan Lukin. 

## Viited

## Kirjandus
*Leho Lõhmus. "Alfred Lukin – Nõmme viimane alevivanem ja esimene linnapea". Nõmme Sõnumid, 4. august 2017. Lk 4
Aleksander Raudsepp (loomaarst)

**Aleksander Raudsepp** (15. oktoober 1899 Peterburi – 29. oktoober 1989 Eskilstuna) oli eesti loomaarst.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Eesti Veterinaararstide Ühing Rootsis

**Eesti Veterinaararstide Ühing Rootsis** (lühend **EVÜR**) asutati Stockholmi Veterinaarülikoolis 27. märtsil 1945. Selle asutasid Eesti päritolu loomaarstid, kes olid pagenud Nõukogude okupatsiooni eest Eestis. 

Asutamiskoosolekust võtsid osa August Arras, Erik Anari, Artur Herodes, Valter Kraner, Johan Kruus, Aleksander Raudsepp, Philipp Selli, Juhan Siilak ja Ludvig Teder. EVÜRi eesmärkideks sätestati: 1940. aastal suletud Eesti Loomaarstide Ühingu tegevuse jätkamine, paguluses viibivate loomaarstide aineline ja moraalne toetamine ning omavaheliste kontaktide hoidmine. EVÜRi esimeseks esimeheks valiti August Arras (1945–1946), temale järgnesid Artur Herodes (1946–1951), August Kriisa (1951–1973) ja Erik Anari (1973–1990).

21. septembril 1990 peeti viimane korraline EVÜRi koosolek, kus ühehäälselt otsustati tegevus lõpetada, sest Eesti Loomaarstide Ühing oli taasasutatud ja vajadust selle ühingu järele enam polnud.

## Viited
Georg Friedrich von Martens

**Georg Friedrich von Martens** (22. veebruar 1756 Hamburg – 21. veebruar 1821 Frankfurt) oli Saksamaa jurist ja diplomaat.

Pärast õpinguid Göttingeni, Regensburgi ja Viini ülikoolides sai temast 1783. aastal Göttingeni Ülikooli õigusteaduse professor ning 1789 tõsteti ta aadliseisusse. 1808 sai temast Vestfaali kuninga nõunik ja 1810 oli ta Vestfaali kuningriigi valitsuse finantsosakonna president. 1814. aastal määrati ta Hannoveri kuninga salakabinetinõunikuks (*[[Geheimer Kabinettsrat]]*) ja 1816 sai temast Frankfurdis kuninga esindaja uues Saksa Liidus.

Tema kõige olulisem teos on 1761. aastal ilmuma hakanud suuremahuline lepingute kogu "Recueil des traites'i". Esimesed seitse kogumikku kirjastati Göttingenis (1791–1801), millele järgnes neli täiendavat teost, mida osaliselt redigeeris tema lapselaps Karl von Martens.

Hilisemad kirjutised:

**Précis du droit des gens modernes de l'Europe.* 1789.
**Einleitung in das positive Europäische Völkerrecht auf Verträge und Herkommen gegründet.* Göttingen, 1796. (Digitalisat und Volltext im Deutschen Textarchiv)
**Versuch einer historischen Entwickelung des wahren Ursprungs des Wechselrechts.* 1797 (Digitalisat).
**Erzählungen merkwürdiger Fälle des neuern europäischen Völkerrechts.* 2 Bände. 1880–1802.
**Cours diplomatique.* 3 Bände. Berlin 1801.
**Grundriß einer diplomatischen Geschichte der europäischen Staatshändel und Friedensschlüsse seit dem Ende des 15. Jahrhunderts.* Berlin 1807.

## Vaata ka
* Professor Martensi ärasõit

## Viited
Juuliku villa

**Juuliku villa** on villa Harju maakonnas Saku vallas Juuliku asulas. Villa on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Villa projekteeris Robert Natus. Villa ehitati 1929.

## Viited

## Välislingid
*
Krutõ lahing

**Krutõ lahing** (ukraina keeles Бій під Крутами) oli 29. jaanuaril 1918 Ukrainas Krutõ raudteejaama lähedal toimunud lahing Nõukogude-Ukraina sõjas.

## Ajalugu
Lahing toimus Krutõ raudteejaama lähedal, mis praeguse haldusjaotuse järgi asub Nižõni rajoonis Tšernigivi oblastis.

Lahingus võitlesid Ukraina Rahvavabariigile (URV) lojaalsed väeüksused koos Gluhhivi vabade kasakatega Mihhail Muravjovi juhitud Nõukogude Venemaa üksuste vastu.

Sergi Tšoli on väitnud, et Ukraina poolel võitles mõnisada vabatahtlikku, kes olid suuremas osas Kiievi gümnaasiumide õpilased ja Kiievi kõrgkoolide üliõpilased. Halvasti relvastatuna tekitasid vastupanu osutajad vaenlasele raskeid kaotusi ja peatasid sellega tema pealetungi mitmeks päevaks. Oma tegevusega aitasid nad võita aega, mis jättis Ukraina rahvavabariigi võimudele võimaluse bolševike ülestõus maha suruda ja kirjutada alla Bresti rahulepingule. Ukraina kaotas hinnanguliselt 70–100 meest surnutena ning vastaspool umbes 300.

## Mälestuse jäädvustamine
* 29. jaanuaril tähistatakse Ukrainas Krutõ kangelaste mälestuspäeva.

* Luuletaja Pavlo Tõtšõna kirjutas samal aastal lahingus hukkunud kooliõpilaste mälestuseks poeemi "Пам'яті тридцяти" ('Kolmekümne mälestuseks').

* Lahingu asukohas avati 2006. aastal memoriaal, mida kavandati aastaid, aga mille valmimine venis. See asub koos temaatilise muuseumiga praeguse Pamjatne küla alal.

* Krutõ kangelaste järgi on nimetatud tänavaid Kiievis, Krementšukis, Ivano-Frankivskis, Sumõs, Kovelis, Hmelnõtskõis, Hersonis, Tšernivtsis, Odessas ja mitmes väiksemas asulas.

* Lahingust räägivad ansambli Sokõra Peruna laul "29 січня" ('29. jaanuar'), Tin Sontsja "Ніколи не плач" ('ära kunagi nuta') ja Veremi "Сповідь розстріляних душ" ('mahalastud hingede pihtimus').

* 2018. aastal andis Ukraina president oma ukaasiga Telekommunikatsiooni ja Infotehnoloogia Sõjalisele Instituudile lisanimetuse: Krutõ kangelaste nimeline.

* Lahingut käsitleb 2019. aastast pärinev film "Krutõ 1918".

### Galerii

Kruty monument on Askold Grave.jpg|Krutõ lahingu mälestusmärk
Пам'яті Героїв Крут.2011.jpg|Krutõ lahingu mälestamine


## Viited

## Kirjandus
* Наталія Примушко. НЕВІДОМІ УЧАСНИКИ БОЮ ПІД КРУТАМИ — ПЕРШІ БОРЦІ ЗА НЕЗАЛЕЖНІСТЬ. - ВОЄННО-ІСТОРИЧНИЙ ВІСНИК 3 (41) / 2021.
Ene Pajula

**Ene Pajula** (sünninimi **Ene Jermakov**; sündinud 18. veebruaril 1950) on eesti ajakirjanik. Ta on sageli kasutanud ajakirjanduslikku rööpnime **Mammi**.

## Haridus
Ta õppis aastatel 1957–1959 Tallinna 24. Keskkoolis ning lõpetas 1968. aastal Tallinna 1. Keskkooli. Aastatel 1969–1976 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonnas eesti filoloogia erialal, lõpetades ajakirjandusharus.

## Töökäik

Ene Pajula alustas ajakirjanduslikku tegevust 1960. aastatel lasteajalehes Säde, kuhu saatis juba kooliõpilase ja pioneeriaktivistina kaastööd, peamiselt pioneeride, oktoobrilaste ja kommunistlike noorte organisatsioonide ja tegevuse kohta, aga ka muudel teemadel, ning oli Sädeme ühiskondliku toimetuse pioneeriosakonna juhataja. Pajula jätkas pioneeride ja oktoobrilaste teemade kajastamist ajalehes Säde ka 1970. aastate algul. 

Aastatel 1974–1985 töötas ta Eesti Televisioonis "Aktuaalse kaamera" toimetuse keeletoimetaja ja reporterina ning 1985–1989 Pärnumaal Aesoos hüdroloogiateenistuse vaatluspunkti vaatlejana. 1989–1992 töötas ta ajalehe Läänlane toimetajana ja 1993–2008 oli Lääne maavalitsuse pressiesindaja. Aastatel 2008–2009 oli ta Õpetajate Lehe toimetaja. 2009. aastast kuni pensionieani oli ta vabakutseline ajakirjanik. 

Ene Pajula on Eesti Ajakirjanike Liidu auliige ja 2011. aastast juhatuse liige. 

## Teosed
*2021. aastal andis kirjastus Hea Lugu välja tema raamatu „Mammi kaaluvõitlused” ISBN 9789916601846
*2025. aastal andis kirjastus Enelas välja tema raamatu „Aegade tuhmumatu kuld. Kuis kõik kunagi oli.” ISBN 9789916432945

## Tunnustus
* 2019 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ene Pajula on lahutatud ja ühe poja ema.

## Viited

## Välislingid
*Madis Vaikmaa. Suur Arteri intervjuu: Ene Pajula – Mammi, kes pole mingi mammi Postimees, 13. jaanuar 2018
Lipno

**Lipno** (saksa keeles *Leipe*) on linn Põhja-Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas, Lipno maakonna keskus.

Aastal 1349 sai Lipno linnaõigused.

Linnast on pärit näitlejatar Pola Negri.

## Välislingid
Gabriele Tehver

**Gabriele Kristine Tehver** (sündinud **Maurus**; 1. november 1895 Roela vald, Virumaa – 9. september 1978 Tartu) oli eesti loomaarst.

Ta õppis aastail 1922–1927 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas, mille lõpetas, 1926–1931 Tartu Ülikooli väikeloomade kliiniku assistent, töötas Tori Hobusekasvanduses. Loomaarstide Koja liige.

Aastail 1921–1928 oli ta abielus Juhan Auliga ja alates 1929. aastast Julius Tehveriga.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
VIII noorte laulu- ja tantsupidu

**VIII noorte laulu- ja tantsupidu** toimus 20.–22. juunini 1997 Tallinnas. 

## Laulupidu
Laulupeo ideekavandite konkursi võitsid Lydia Rahula, Aarne Saluveeri, Jaak Johansoni ja Mart Siimeri töö. Nemad kutsusid laulupeo kunstiliseks juhiks samuti ideekavandi esitanud Hirvo Surva, kes omakorda tõi ettevalmistusmeeskonda lavastaja Elmo Nüganeni. 

Peol kõlasid tuntud eesti heliloojate teosed, aga ka näiteks Richard Rodgersi “Do-re-mi” muusikalist “Helisev muusika”. Laulupeo lõpuosas oli kavas Ludwig van Beethoveni 9. sümfooniast pärit “Ood rõõmule”, mis on Euroopa Liidu hümn. Menukalt läksid palad filmist "Viimne reliikvia" Eri Klasi juhatusel ning tantsijad esitasid kahe peo ühendusena trepitantsu "Kus on kodu? Mis on kodu?".

## Tantsupidu
Tantsupeo idee autor ja pealavastaja oli Mait Agu. Pidu kandis pealkirja “Mis on kodu? Kus on kodu?”. Pidu rääkis läbivalt kodu ja kodupaika tähtsusest inimese kujunemisel ja kasvamisel. Tantsuväljak oli kujundatud taluõueks, kus trallitasid koerad-kassid, keda kehastasid Agu õpilased, teiste seas ka pealavastaja poeg ja hilisem tantsupeo pealavastaja Märt Agu. 

See tantsupidu jäi Mait Agule viimaseks kavandada ja ka lavastada (tantsujuht hukkus 1998. aasta septembris).
Maksim Topilin

**Maksim Topilin** (vene Максим Анатольевич Топилин; sündinud 19. aprillil 1967 Moskvas) on Venemaa majandusteadlane ja poliitik. Ta oli 21. maist 2012 kuni 15. jaanuarini 2020 Venemaa töö- ja sotsiaalminister.

Ta lõpetas aastal 1988 Plehhanovi-nimelise rahvamajandusinstituudi ökonomisti kvalifikatsiooniga. Ta on majandusteaduse kandidaat.

Ta töötas aastast 1988 Töö teadusliku uurimise instituudis, kus ta tõusis nooremteadurist sektori juhatajaks.

Aastatel 1994–2001 töötas ta Venemaa valitsuse aparaadis

Aastatel 2001–2004 oli ta Venemaa töö- ja sotsiaalse arengu aseminister, aastatel 2004–2008 oli ta Venemaa föderaalse töö- ja tööhõive talituse (:ru:Федеральная служба по труду и занятости) juht, seejuures aastatel 2005–2008 oli ta lisaks Venemaa peatööinspektor (главный государственный инспектор труда Российской Федерации). 31. juulist 2008 kuni 21. maini 2012 oli ta Venemaa tervise- ja sotsiaalarengu aseminister. 21. maist 2012 kuni 15. jaanuarini 2020 oli ta Venemaa töö- ja sotsiaalminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks tütart.
Merry Pipers

**Merry Pipers** oli aastatel 1931–1940 Tallinnas tegutsenud tantsuorkester.

Orkestri asutas Rostislav Merkulov, kelle hilisem pikaaegne tegevus dirigendina sai alguse just Merry Pipersi orkestri juhtimisest. Merry Pipers oli 1930. aastatel Tallinnas üks populaarsemaid tantsuorkestreid, peamiselt mängiti džässi. Stiililiselt on neid nimetatud pool-svingorkestriks.

Orkestri koosseisu kuulus tavaliselt 7–8 orkestranti. Aastate jooksul muutus orkestri koosseis mitu korda, kokku mängis seal 52 pillimeest, sealhulgas:
*Karl Aavik – saksofon, klarnet
*Evald Vain – saksofon
*Jaan Kornel – saksofon
*Udo Kallas – saksofon
*Aadu Regi – klarnet
*Jossif Šagal – viiul, altsaksofon
*Rostislav Merkulov – viiul
*Erich Kitsemets – trompet
*Osvald Ilsjan – trompet
*Aadu Mutsu – klaver
*Felix Vebermann – klaver
*Paul Kiin – akordion
*Raimond Valgre – löökpillid
*Heinrich Teder – löökpillid
*Maksim Karro – susafon
*Rudolf Kivi – tromboon
*Uno Värk – trompet
*Eduard Rägo – viiul, saksofon
*August Urmet – viiul, saksofon
*Hans Jänes – saksofon
*Jüri Söödor – saksofon
*Nikolai Omann – viiul
*Erich Jalajas – klaver
*Herbert Kulm – saksofon, klarnet
*F. Veske – trompet

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tantsuorkestri Merry Pipers orkestrandid (1932)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Merry Pipers
Kontseptuaalne metafoor

**Kontseptuaalne metafoor** on George Lakoffi ja Mark Johnsoni mõiste, mille järgi metafoor ei ole ainult spetsiifiline kõnekujund, vaid selline nähtus, mida keelekasutaja rakendab juba mõtte-, mitte pelgalt keeletasandil. Valdkonda uurib kognitiivne lingvistika.

## Näited

Raamatus "Metafoorid, mille järgi me elame" (TLÜ Kirjastus; Tallinn; 2011) nimetavad Lakoff ja Johnson järgmisi näiteid: "mõistemetafoor", "suunametafoor" ja "olemismetafoor".

### Mõistemetafoor

(ühtlasi ka "liigendusmetafoor")

Sellel juhul rakendab keelekasutaja ühest mõistest rääkimisel teise mõiste juurde kuuluvat sõnavara. Raamatu näide on: VAIDLUS ON SÕDA (ka nt AEG ON RAHA).

* Sa ei suuda enda *kaitseks* midagi öelda
* Ta *ründas* iga nõrka kohta minu pöördumises
* Kriitika *tabas* otse märki

### Suunametafoor

"Omistab mõistele ruumilise paiknemise..." (lk 46).

Raamatu näide on: ÕNNELIK ON ÜLAL; KURB ON ALL (ka nt TEADVUSEL OLEK ÜLAL; TEADVUSETU OLEK ALL või TERVIS JA ELU ÜLAL; TEADVUSETU OLEK ALL).

* Olen *kõrgendatud* meeleolus
* Tema peale mõtlemine *tõstab* mu tuju
* Mu tuju *langes*
* Olen omadega *põhjas*

### Olemismetafoorid
(entiteedi- ja ainemetafoorid ning mahutimetafoor)

#### Entiteedi- ja ainemetafoor
"Kogemuse käsitamine objektide ja ainetena..." (lk 58)

Raamatu näide on: INFLATSIOON ON ENTITEET.

* *Inflatsioon alandab* meie elatustaset
* *Suuremat inflatsiooni* me üle ei ela
* *Inflatsioonile tuleb lõivu maksta* nii kaupluses kui ka tanklas

#### Mahutimetafoor
(maa-alad, nägemisväli ning sündmused, teod, tegevused ja seisundid)

* laev ilmub *vaatevälja*
* mitmendas *jooksus* sa stardid?
* ta sattus *eufooriasse*

## Vaata ka
* Semantika

## Kirjandus
* George Lakoff, Mark Johnson, "Metafoorid, mille järgi me elame", TLÜ Kirjastus, inglise keelest tõlkinud Ene Vainik, eessõna Mihhail Lotman, Tallinn, 2011.
Leo Võime

**Leo Võime** (kuni 1937 **Vugt**; 15. aprill 1933 Uue-Kariste vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 25. jaanuar 2018) oli eesti rahvusest Nõukogude Liidu ja Venemaa julgeolekutöötaja.

## Teenistuskäik
*1952–1954 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi (MGB) juriidilise erikeskkooli kursant Vilniuses
*1954–1958 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee (KGB) Kilingi-Nõmme ja Kiviõli rajooni osakonna operatiivvolinik
*1958–1962 KGB Pärnu linna- ja rajooniosakonna operatiivvolinik
*1962–1965 KGB Tartu linna- ja rajooniosakonna operatiivvolinik, operatiivvoliniku asetäitja
*1965–1967 KGB Viljandi rajooni jaoskonna volinik
*1967–1971 KGB 2. peavalitsuse 5. valitsuse 3. osakonna operatiivvolinik Moskvas
*1971–1978 Eesti NSV KGB 5. osakonna ülem
*1978–1984 KGB organisatsiooniline inspektsioonivalitsuse osakonna vaneminspektor Moskvas
*1984–1988 Jakuudi ANSV KGB ülem
*1988–1991 KGB organisatsioonilise inspektsioonivalitsuse 1. osakonna ülem Moskvas
*1992–1993 Venemaa Julgeoleku Teenistuse Akadeemia õppejõud, kindralmajor

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Arno Almann

**Arno Almann** (sündinud 22. oktoobril 1950) on eesti õppejõud ja koolijuht.

Ta oli Nõukogude ajal Eestis jurist, komsomoli-, partei- ja riigitegelane.

## Elukäik
Lõpetas 1974 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1997–1999 omandas Tallinna Tehnikaülikoolis sotsiaalteaduste doktori kraadi väitekirjaga "Kohaliku omavalitsuse teoreetilised alused ja õigusliku korralduse areng Eestis".
*1967. aastast Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu (ELKNÜ) liige 
*1973 Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei (NLKP) liige 
*1973–1975 ELKNÜ Tartu linnakomitee sekretär, kooliosakonna juhataja 
*1976–1984 EKP Tartu linnakomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja 
*1984–1988 ELKNÜ Keskkomitee esimene sekretär
*1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige
*1986 EKP XIX Kongressil valiti ta EKP Keskkomitee liikmeks
*1987–1989 õppis Moskvas NLKP KK juures asuv Ühiskonnateaduste Akadeemias 
*1988–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumis osakonnajuhataja ja Ülemnõukogu sekretär
*1990–1991 Ülemnõukogu presiidiumi sekretär

*1991–1992 Ülemnõukogu esimehe riiginõunik
*1994–1999 töötas Eesti Haldusjuhtimise Instituudis õppetooli juhataja, õppeprorektori, õppe- ja teadusdirektorina ja õppedirektorina    
*2000–... Estonian Business Schooli (EBS) õiguse ja avaliku halduse õppetooli juhataja ja korraline professor   
*2012–2020 EBS-i rektor 
Ta on osalenud eksperdi või konsultandina mitme rahvusvahelise ja riikliku programmi (Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuuri (EKKA) hindamisnõukogu, Eesti kõrghariduse hindamise nõukogu, Vabariigi Presidendi õigusekspertide komisjon jne) töös. Ta on olnud Eesti Vabariigi põhiseaduse kommenteeritud väljaannete kaasautor.

## Teoseid
*2016 Arno Almann, Juta Tikk. "The Integrated Model of Financial Management for Public Sector Organisations: the Case of Estonia". // Journal of Management and Change, 1/2 (34/35). Lk 123−137 

## Tunnustus
*ÜLKNÜ Keskkomitee aumärk
*2006 – Riigivapi II klassi teenetemärk
*2017 – Ternopili Riikliku Majandusülikooli (Ukraina) audoktor

## Viited

## Välislingid

* ETIS
Kirbla vana kalmistu

**Kirbla vana kalmistu** on kalmistu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kirbla külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistu pindala on 0,99 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Folkspraak

**Folkspraak** (ka **folksprák** või **folksprak**; *folk* 'rahvas' ja *spraak* 'keel' -> 'rahvakeel') on germaani keelte põhjal üles ehitatud osaliselt väljaarendatud tehiskeel, mille eesmärgiks on see, et kõik germaani keelte rääkijad saaksid seda kiiresti õppida ja omavahel suhtlemiseks kasutada.

Enamik sõnadest on võetud inglise, hollandi, saksa, taani, norra ja rootsi keelest ja vähesed sõnad ka friisi, alamsaksa ja uusnorra keelest.

Eri inimesed on kujundanud folkspraakiga sarnanevaid tehiskeeleversioone, mida sageli nimetatakse folkspraaki murreteks. Kolm tuntumat on middelspraak, frenkisch, nordienisk.
MTÜ Kapa-Kohila

**MTÜ Kapa-Kohila** on Kohila vallast pärit ärimehe Urmas Sõõrumaa algatusel asutatud mittetulundusühing. 

MTÜ Kapa-Kohila ühendab kümmet piirkonnaga seotud inimest, kelle eesmärk on Kohila kandi areng. Samuti annab see mittetulundusühing välja aastastipendiume.

## Viited
Kodavere kalmistu

**Kodavere kalmistu** on kalmistu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kodavere külas. 

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kalmistul on Kodavere Vabadussõja mälestussammas ja II maailmasõjas hukkunute ühishaud.

## Viited

## Välislingid
*
Lääniste kalmistu

**Lääniste kalmistu** on kalmistu Võnnu kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tartu maakonnas Kastre vallas Lääniste külas.

Kalmistu rajati 1878. aastal Lääniste linnamäele. See oli üks neljast Võnnu-Kärsa Kristuse Sündimise kogudusele kuulunud kalmistust. Praegu on see jäetud maha, viimane matmine oli seal 1938. aastal.

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Lääniste linnamägi

## Viited

## Välislingid
*
Lüganuse kalmistu

**Lüganuse kalmistu** (ka **Lüganuse uus kalmistu**) on kalmistu Lüganuse kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas, Lüganuse alevikust 3 km kaugusel.

1848. aastal rajatud vana kalmistu leiti aja jooksul olevat matmisteks ikkagi liiga vesine. Uus kalmistu rajati 1885. aastal vanast umbes 1,7 km põhjaloode poole.

## Vaata ka
*Lüganuse kirikuaed
*Lüganuse vana kalmistu

## Välislingid
*Kalmistu Haudi andmebaasis
Lüllemäe vana kalmistu

**Lüllemäe vana kalmistu** on kalmistu Karula kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lüllemäe külas Valga vallas Valga maakonnas.

Kalmistu rajati 1812. aastal ja tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Lüllemäe uus kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Lümanda kalmistu

**Lümanda kalmistu** on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Lümanda külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kalmistul asub muu hulgas II maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 4129).

## Viited

## Välislingid
*
Absolutely Fabulous

**"Absolutely Fabulous"**, lühendina **"Ab Fab"**, oli Briti komöödiasari, mille hooajad olid BBC eetris aastatel 1992–1996, 2001–2005 ja 2011–2012. 

2016. aastal valmis samanimeline film. Sarja kirjutas ja ühte peaosa täitis Jennifer Saunders. Teist peaosa mängis Joanna Lumley. 1999. aastast näidati sarja ka Eesti Televisioonis.

## Välislingid
*
Maaritsa kalmistu

**Maaritsa kalmistu** on kalmistu Põlva maakonnas Kanepi vallas Maaritsa külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
*Maaritsa kalmistu kasutamise eeskiri, eRT
Meerapalu kalmistu

**Meerapalu kalmistu** on kalmistu Räpina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põlva maakonnas Räpina vallas Meerapalu külas. 

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Pedaspää kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Kalmistust Meeksi valla kodulehel
*
Nõo õigeusu kalmistu

**Nõo õigeusu kalmistu** on kalmistu Tartu maakonnas Nõo vallas Luke külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Nõo kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Paadrema kalmistu

**Paadrema kalmistu** on kalmistu Varbla kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paadrema külas. 

Kalmistu rajati umbes 1885. aastal, samal ajal Paadrema õigeusu kirikuga. Kalmistu jaoks anti maatükk suurusega 1 tiin (1,09 hektarit). Tänapäeval on kalmistu pindala umbes 0,75 hektarit. Paadrema õigeusu kirikule kui kultuurimälestisele on kehtestatud kaitsevöönd, kuid see lõpeb täpselt enne kalmistut ja kalmistu jääb kultuurimälestise kaitsevööndist välja.

## Kalmistule maetuid
Kalmistule on maetud teiste seas eesti kirjaniku Karl Ristikivi ema Liiso Ristikivi.

28. oktoobril 2017 maeti kalmistule ümber ka urn Karl Ristikivi põrmuga. Ta oli varem maetud Stockholmi Metsakalmistule.

## Viited
Paistu kalmistu

**Paistu kalmistu** on kalmistu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Paistu külas.

Paistu kihelkonna kalmistu asub Paistu kirikust 900 m ida pool Paistu–Holstre maantee ääres.

Paistu kalmistu on piiratud maakivimüüriga. Kalmistu lõunaküljel paikneb kaks väravat, betoonvalust väravapostid ja sepistatud väravavõred. Kalmistu lõunaosas omaaegsel kalmistu piiril paiknevad tellistest kabel-värav ja sellest lääne pool tellistest väravaehitus. Kalmistul on rikkalikult 19. sajandi viimasest veerandist pärinevaid metalltähiseid, põhiosa neist moodustavad malmivalust ristid, aga leidub ka hulgaliselt sepisriste, samuti suur hulk sepisaedu. 

Paistu kalmistu asutamiseks võeti 1810. aastal vakamaa maad Paistu kirikumõisa põllust surnuaia tarvis. Kui 19. sajandi lõpul oli surnuaed juba kitsaks jäänud, siis 1892. aastal võeti kirikumõisa piiri äärsest maast veel kaks vakamaad surnuaia jaoks. Kalmistut laiendati ka hiljem ida ja põhja suunas, 1920. aastate algul laiendati ka lõuna suunas kuni Paistu–Holstre maanteeni. 

## Kalmistule maetuid
*Adam Peterson (rahvusliku liikumise tegelane)
*Jaan Adamson (rahvusliku liikumise tegelane)
*Hain Henno (rahvusliku liikumise tegelane)
*Jaan Bergmann (luuletaja)
*Friedrich Saebelmann (helilooja)

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. 
## Viited

## Välislingid
*
*Paistu kalmistu www.kalmistud.ee
Lüübnitsa kalmistu

**Lüübnitsa kalmistu** on endine kalmistu Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Setomaa vallas Lüübnitsa külas. 

Kalmistut kasutati 15.–17. sajandini. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Pedaspää kalmistu

**Pedaspää kalmistu** on kalmistu Põlvamaal Räpina vallas Pedaspää külas. Ajalooliselt jäi kalmistu Räpina kihelkonda Võrumaal. 

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Meerapalu kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Penuja kalmistu

**Penuja kalmistu** on kalmistu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Penuja külas. 

Kalmistule on maetud teiste seas Eesti õigeusu vaimulik Nikolai (Leisman).

## Viited

## Välislingid
*Kalmistust Abja valla kodulehel
Jaan Kornel

**Jaan Kornel** (sünninimi **Paul Kornel**; 30. august 1916 Valga – 7. september 1971 Tallinn) oli eesti saksofonist.

1930. aastatel mängis ta saksofoni Tallinna tantsuorkestrites Merry Pipers, Kuldne 7 ja Dancing Travellers.

Sõja-aastatel (1942–1944) oli ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite Džässorkestri saksofonist.

Aastatel 1957–1971 mängis ta saksofoni Eesti Raadio estraadiorkestris.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*ERR arhiiv. Eesti NSV Riikliku Televisiooni- ja Raadiokomitee estraadiorkestri saksofonimängija Jaan Kornel (Arnold Moskaliku foto)
Dundalk

**Dundalk** (iiri **Dún Dealgan**) on sadamalinn Iirimaal, Louthi krahvkonna keskus. Asub 80 km Dublinist põhja pool Iiri mere kaldal.

Dundalki läbib Dublini–Belfasti maantee N1 (Iirimaal M1).

## Viited

## Välislingid
*http://www.dundalk.ie/
Händhein

**Händhein** (*Vulpia*) on taimede perekond kõrreliste sugukonnast.

Perekonda kuulub umbes 25 liiki.

Perekond on ladinakeelse nime saanud saksa botaaniku Johann Samuel Vulpiuse (1760–1846) järgi.

Eestis on haruldase tulnukana leitud sellesse perekonda kuuluv hiire-händhein (*V. myuros*).
Kloostri metskond

**Kloostri metskond** loodi 1920. aastal Kloostri, Tuula, Riisipere, Munalaskme, Vasalemma, Ämari, Ohtu, Lehola ja Saida mõisa  maadel. Kantselei asus . 

## Metsaülemad
*Voldemar Jakobson 1920–1921
*Artemi Tish 1921–1925
*Sulev Kelder 1925–1929
*Elmar Assor 1929–1938
*Karl Kivi 1938–1941
*Johannes Kuuse 1941–1944 

## Viited
Bangor (Põhja-Iirimaa)

**Bangor** (iiri *Beannchar*) on linn Põhja-Iirimaal Downi krahvkonnas Ards and North Downi ringkonnas.

558. aastal rajati Bangori klooster, millest 7. ja 8. sajandil kujunes raamatukirjutamise keskus. 824. aastal rüüstasid kloostrit taani viikingid.

Linna jalgpalliklubi Bangor FC mängib Põhja-Iirimaa kõrgliigas NIFL Premiership.

Bangoris elas Ernst Öpik ja seal on sündinud Lembit Öpik.

## Sõpruslinnad
*Bregenz
*Prüm
*Virginia Beach
Bangor

**Bangor** on mitme asula nimi:

*Bangor, linn Walesis
*Bangor, linn Põhja-Iirimaal
*...

Asulad Ameerika Ühendriikides:
* Bangor (Alabama)
* Bangor (Iowa)
* Bangor (California)
* Bangor (Kentucky)
* Bangor (Maine)
* Bangor (Van Buren County, Michigan)
* Bangor (New York)
* Bangor (Pennsylvania)
* Bangor (Washington)
* Bangor (Wisconsin)
Hiire-händhein

**Hiire-händhein** (*Vulpia myuros*) on händheina perekonda kuuluv liik kõrrelisi.

Eestis haruldane tulnuktaim, leiti esmakordselt Kitseküla raudteejaama lähedalt 2017. aastal. 

Hiire-händhein on invasiivne paljudes maailma regioonides.
Dublaažinäitleja

**Dublaažinäitleja** on näitleja, kes kasutab oma tööks vaid häält. Tema ülesandeks on edastada sõnumit mittevisuaalsel teel. Dublaažinäitlejaid liigitatakse mitmesse kategooriasse. Mis ei tähenda, et raadioreklaamile spetsialiseerunud inimene ei võiks animafilmidele peale lugeda. 

## Raadio
Teadustaja, saatejuht, DJ – raadiotööks tuleb omandada väga spetsiifilised ja pigem tehnilised oskused, kuidas tehnikaga ümber käia. Üldjuhul sobib raadiosse tööle inimene, kelle hääl ei ole väga kõrge ning mõtteedastus on ladus, üldjuhul ei peeta raadio saatejuhte dublaažinäitlejaks.

## Animatsioon
Dublaažinäitlejatel, kes tegelevad animafilmide pealelugemisega, peaks olema suur hääleulatus. Lisaks tuleb kasuks, kui dublaažinäitleja on välja mõelnud mitu häälevarianti, mida osatäitjate valimisel esitada. Tihtipeale valitakse animatsiooni lugema inimene, kes näeb vastava tegelaskujuga võimalikult sarnane välja. See võib välistada olukorra, kus karakteri hääl ja välimus ei sobi kokku. See ei ole kindlasti reegel, aga üldjuhul see nii on. 

## Film
Filmides kasutatakse pealelugemise tehnikat kahel juhul. Esimesel juhul on pealelugemine vajalik heli puhastamiseks. Näiteks on duubli ajal võttepaigast üle lennanud lennuk. Teisel juhul on tegemist dubleerimisega. Näiteks tellitakse sisse välismaalt teleseriaal, film või multifilm ning dubleeritakse vaataja mugavust arvestades riigikeelde. Mõnel juhul võib taustale jääda kostma originaalnäitleja helifail, kuid see ei ole domineeriv.

Eestis otseselt dublaažinäitlemisele spetsialiseerunud teatrikooli ei ole. Küll aga on eeldused dublaažinäitlejana tööd saada teatrikooli lõpetanud inimestel, kes on koolis omandanud vastavad hääletehnikad.