open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kingissepa rajoon

**Kingissepa rajoon** (1950–1952 **Kuressaare rajoon**) oli rajoon Eesti NSV-s aastatel 1950–1989. 

1959. aastal liideti Kingissepa rajooniga Orissaare rajoon, kui Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlusega likvideeriti 1. veebruarist 1959 Orissaare rajoon.

1989. aastal kuulusid Kingissepa rajooni järgmised haldusüksused:
*Kuressaare linn (1952–1988 Kingissepa)
*Kihelkonna külanõukogu
*Kuressaare külanõukogu
*Kärla külanõukogu
*Laimjala külanõukogu
*Leisi külanõukogu
*Lümanda külanõukogu
*Muhu külanõukogu
*Mustjala külanõukogu
*Pihtla külanõukogu
*Pöide külanõukogu
*Ruhnu külanõukogu
*Salme külanõukogu
*Valjala külanõukogu

1. jaanuarist 1990 sai Kingissepa rajoonist Kingissepa maakond ja 20. jaanuarist 1990 Saare maakond.
## EKP Kingissepa Rajoonikomitee

**1945*, Boris Bersin, Vladimiri p. — EK(b)P Saaremaa Komitee I sekretär,
*1949, detsember – 1950, oktoober Otto Merimaa EK(b)P Saaremaa Komitee I sekretär;
** organisatsioonilise osakonna juhataja Hermann Kuning
*1952–1955, Aleksander Rattik, EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär (1952 kuni 1988) kandis Kuressaare linn, Kingissepa nime)
*1955–1965, Eduard Kruusmägi (1914–1989), EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär
*1965–1974, Enno Raud, EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär
*1974–1982, Jüri Suurhans, EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär
*1982–1989, Jüri Räim, EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär
***1988*, Veli Varik, EKP Kingissepa Rajoonikomitee teine sekretär
*1989–1990, Prits Liblik, EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär

## Kingissepa rajooni RSN Täitevkomitee
*1959–1974, Jüri Suurhans, Kuressaare/Kingissepa rajooni RSN Täitevkomitee esimees 
*1974–1982, Jüri Räim, Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimees 
*1982–1991, Ants Tammleht, Kingissepa rajooni RSN Iäitevkomitee esimees
## Vaata ka
*EKP Kingissepa Rajoonikomiteehttps://dea.digar.ee/article/kommunismiehitaja/1980/11/25/2
*Kingissepa Rajooni RSN ja Kingissepa Rajooni RSN Täitevkomitee
*Pärnu oblast
*Saaremaa (maakond)
*Saare maakond

## Viited
Kuum punkt

**Kuum punkt** (inglise keeles *hot spot* või *hotspot*) on väike suure aktiivsusega piirkond keset väikese aktiivsusega ala. Terminit kasutatakse eri valdkondades.  

***Kuum punkt** ehk **[[kuum täpp]]** on geoloogias muutumatu asukohaga keset litosfääri laama asetsev püsiva vulkaanilise aktiivsusega ala.
***[[Kuum punkt (ökoloogia)|Kuum punkt]]** on ökoloogias või biogeograafias piirkond, kus on tegu eriti väärtusliku/haruldase loodusliku mitmekesisuse ehk elurikkusega. Eriti on see nimetus (ka "valupunkt, ohupunkt, tulipunkt") kasutusel puhul, kui piirkonna elurikkus on sattunud hävimisohtu.
Kīlauea vulkaan

**Kīlauea vulkaan** [kiilau'eea] (havai sõnast *kīlauea* 'väljapaiskamine') on tegevvulkaan Hawaii saarestikus. Vulkaani kõrgus on 1277 m. Ta katab 13,7% Hawaii saare pindalast. Kīlauea koos Hualālai, Kohala, Mauna Kea ja Mauna Loa vulkaaniga moodustavad saarestiku suurima saare Hawaii. Kīlauea tippu on moodustunud kaldeera. Kīlauea on üks vulkaan vulkaanide reast, mille üle merepinna ulatuvad tipud moodustavad Hawaii saared. Siin liigub Vaikse ookeani laam üle vahevöös asuva kuuma täpi.

Kīlauea on praegu üks aktiivsemaid vulkaane, olles püsivalt aktiivne alates 3. jaanuarist 1983. Ajaloo vältel on registreeritud 61 purset. Viimase 100 aasta jooksul on ta pursanud keskmiselt üks kord iga 11 kuu jooksul. 1959 aastal ärkas ellu Kīlauea Iki kraater, seda pärast 91 aastat suikumist. Laavavool polnud eriti suured, kuid kraatri servadele tekkisid fumaroolid. 1997. aastast on suurimat aktiivsust on üles näidanud Puʻu ʻŌʻō kraater. Purskeid on toimunud kuus korda ja arvatakse neid jätkuvat veel pikaks ajaks.

Kīlauea ei ole Hawaii suurim vulkaan, kuid hõlpsa ligipääsetavuse tõttu külastavad turistid teda kõige rohkem. Kīlauea vulkaani kraatri serval asub Hawaii vulkanoloogiaobservatoorium.

Hawaiilased usuvad, et tulejumalanna Pele asustab igat Hawaii vulkaaniketi vulkaani, kuid ta kodu asuvat Halemaʻumaʻu kraatris Kīlaueal.

## Vaata ka
*Puʻu ʻŌʻō

## Viited

## Välislingid

* Kilauea, *Volcano World*
* "Hawaii vulkaan ärkas taas". *Postimees*, 28. veebruar 2008.
Celsiuse skaala

**Celsiuse skaala** on temperatuuriskaala, mille võttis 1742. aastal kasutusele Rootsi füüsik ja astronoom Anders Celsius. Skaala on jaotatud Celsiuse kraadideks, mille tähis on **°C**.

Termodünaamilise temperatuuri *T* ühikuga kelvin (tähis K) seob Celsiuse temperatuuri *t* kraadiga valem
: *t* [°C] = *T* [K] − 273,15.

Celsiuse leiutatud soojuspaisumisel põhineval termomeetril tähistas vee keemispunkti 0 kraadi ja jää sulamispunkti 100 kraadi. Nende püsipunktide vahe oli jaotatud 100 võrdseks osaks. Kuna sellise skaalaga termomeetrit oli praktikas ebamugav kasutada, pööras Carl von Linné 1745. aastal selle termomeetri skaala ümber ning võttis jää sulamistemperatuuri võrdseks 0 kraadiga ja vee keemispunkti +100 kraadiga. Enne teda oli aga juba 1743. aastal Lyonis Prantsusmaal samuti talitanud ka Jean Pierre Christin. Sellise skaalaga termomeeter on kõige laiemalt kasutusel tänapäevani ja kinnitatud rahvusvaheliseks praktiliseks temperatuuriskaalaks ITS-90.

## Eri skaalade temperatuurikraadide ümberarvutus

  
## Tähtsad temperatuurid eri skaalade kraadides

## Välislingid
*  Temperatuuriühikute teisendamine
Abu Dhabi emiraat

**Abu Dhabi** on üks Araabia Ühendemiraatide seitsmest emiraadist.

Emiraadi valitsejaks on šeik Muḩammad bin Zāyid Āl Nahayān.

## Kirjandus
*Lara Dunston ja Sarah Monaghan. *Dubai ja Abu Dhabi*. (Silmaringi reisijuht). Inglise keelest tõlkinud Margus Elings, toimetaja Helen Kõrgesaar. [Tallinn]: Koolibri, 2009. ISBN 9789985024645

## Välislingid
Vulkaanide loend

*Siin on loetletud [[vulkaan]]e. [[Tegevvulkaan]]id on eraldi loetletud ka [[tegevvulkaanide loend]]is.*

## A
Albemarle – 
Alcedo –
Agung – 
Amargura –
Ampato –
Anatahan –    
Apo –
Aragats –
Ararat -   
Arenal -
Asama – 
Askja – 
Aso –
Asuncion –
Aždahak -
Augustine -
Avatša – 
Awoe

## B
Baker – 
Bandai – 
Bárðarbunga – 
Barren – 
Batur – 
Beerenberg – 
Bezõmjannõi – 
Bisoke -
Bogoslov – 
Bromo – 
Bulusani vulkaan – 
Burney

## C
Capelinhos –
Cayambe –
Cerro Azul (Galápagose saared) –  
Chimborazo – 
Chupiquiña –  
Citlaltépetl –
Clevelandi vulkaan -
Colima – 
Corcovado – 
Cosigüina – 
Cotopaxi

## D
Dabbahu -
Daisen – 
Dallo – 
Damāvand – 
Dempo

## E
Ebeko –
Egon – 
Eldfell – 
Emi Koussi – 
Empung - 
Epi – 
Erebus – 
Erta Ale – 
Etna –
Eyjafjallajökull

## F
Fagradalsfjall –
Faiali vulkaan – 
Fogo –
Fourpeaked –
Fuji – 
Fuego

## G
Gahinga -
Galerase vulkaan – 
Galunggung – 
Gamalama – 
Gamkunorra – 
Gede – 
Ghaie

## H
Hakkodake – 
Hallasan – 
Hekla – 
Hualālai

## I
Irazú – 
Irruputuncu –
Izalco –
Iztaccíhuatl

## J
Jorullo

## K
Kameruni vulkaan – 
Karangetang –
Karisimbi – 
Karõm – 
Kasatochi vulkaan –
Katla – 
Katmai – 
Kelud – 
Keenia mägi –
Kerinci – 
Kilauea – 
Kilimanjaro – 
Kizimen –
Kljutševskaja Sopka – 
Kohala –
Komagatake – 
Korjaki sopka –
Krakatau

## L
Landmannalaugar - 
Lars Christenseni mäetipp – 
Llaima – 
Laki – 
Lamington – 
Lanzarote – 
Lassen Peak – 
Leirhnukhur – 
Llaima – 
Llullaillaco –
Lokon - 
Longonot

## M
Maipo – 
Mazama vulkaan - 
Matavanu – 
Mauna Kea – 
Mayon – 
Mendelejev – 
Merapi – 
Meru – 
Mikeno -
Misti – 
Momotombo - 
Mount Liamuiga –
Mount Ritter –  
Muhabura -
Mutnev – 
Myosin-syo

## N
Nyamuragira – 
Nyiragongo –
Nevado del Tolima – 
Ngauruhoe – 
Ngorongoro

## O
Ojos del Salado –
Okmok -
Ol Doinyo Lengai – 
Omate – 
Ontake – 
Orizaba – 
Orosi – 
O-shima – 
Osorno vulkaan

## P
Paektu-san – 
Pagan (vulkaan) – 
Papandayan – 
Paricutín – 
Pavlov – 
Pelée –
Pichu Pichu – 
Pico de São Tomé –
Pico Viejo -
Piibu vulkaan - 
Pinatubo – 
Piton de la Fournaise – 
Popocatépetl – 
Popomana – 
Puracé – 
Puy de Sancy -
Puyehue vulkaan

## R
Rainier – 
Raoul – 
Ruapehu – 
Ruiz

## S
Sabancaya – 
Sabyinyo -
Saint Augustine – 
Saint Benedicto – 
Saint Helens (vulkaan) – 
Saint Kartala – 
Sajama – 
Sakurashima – 
Sangay – 
Santa Maria (vulkaan) – 
San Miguel – 
Santorin – 
Shiga mägi –
Shinmoe-dake - 
Sinabung –
Sinarka – 
Sitkin – 
Soputan – 
Soufrière Hills – 
Stromboli – 
Surtsey

## Š
Šišaldin – 
Šivelutš

## Z
Zaō vulkaan

## T
Taali vulkaan – 
Tacune –
Tambora – 
Tanaga vulkaan – 
Tapungato – 
Taranaki –
Tarawa – 
Tarawera –
Teide – 
Teleki – 
Telica vulkaan - 
Tinakula – 
Torishima – 
Toussidé – 
Tristan da Cunha vulkaan – 
Tumaran – 
Tungurahua –
Turrialba vulkaan

## U
Ubinas

## V
Vesuuv – 
Vulcano

## W
Wāw an-Nāmūs - Wolfi vulkaan

## Ö
Öræfajökull

## Y
Yasur - Yellowstone'i supervulkaan

## Vaata ka
*Tegevvulkaanide loend
Tiibeti autonoomne piirkond

**Tiibeti [[Autonoomne piirkond (Hiina)|autonoomne piirkond]]** on Hiina Rahvavabariigi 1. järgu haldusüksus.

## Haldusjaotus

Piirkond jaguneb Lhasa ringkonna õigustega linnaks ja 6 ringkonnaks. 

2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 2 616 329, neist 92,77% tiibetlased.

2007. aastal oli arvestuslik rahvaarv 2 840 000 ja 2010. aastal 3 002 000.

## Vaata ka
* Tiibet
*Tiibet (1912–1951)

## Viited

## Välislingid
*http://www.xizang.gov.cn/
Umm al-Qaywayni emiraat

** Umm al-Qaywayn** on üks Araabia Ühendemiraatide seitsmest emiraadist.

Emiraadi valitsejaks sai pärast šeik Rāshid ibn Aḩmad al-Mu’allā surma 2. jaanuaril 2009 šeik Sa'ūd ibn Rāshid al-Mu’allā.

## Välislingid
*
Rahvaarv

**Rahvaarv** on mingi riigi või ka muu piiritletud territooriumi (näiteks haldusüksuse, eriti liitriigiks osaks oleva riikliku moodustise) elanike arv, selle riigi elanike absoluutarv.

Riigi elanike hulka ei arvata mitte ainult selle riigi kodanikud, vaid ka riigis elavad välismaalased ja kodakondsuseta isikud, sealhulgas lapsed ja noorukid. Tavaliselt võetakse arvesse ainult põhielukohta. Juriidilisi isikuid elanike hulka ei loeta.

Maailma suurima rahvaarvuga riik on Hiina Rahvavabariik.

## Vaata ka
*Maailma rahvaarv
*Demograafia
*World Gazetteer

## Välislingid
*"2012. aastal ületab rahvaarv seitsme miljardi piiri" EPL.ee, 24. juuni 2008
Pealinn

**Pealinn** on asula, kus asuvad riigi (või liitriigi koosseisu kuuluva riikliku moodustise – näiteks Saksamaal liidumaa, Šveitsis kantoni, Ameerika Ühendriikides osariigi) kõrgemad riigivõimu- ja valitsusasutused – parlament, valitsus, riigipea (presidendi, monarhi) residents.

Riigil võib mitmel moel olla ka mitu pealinna korraga. Näiteks Hollandi ametlik pealinn (*hoofdstad*) on Amsterdam, ent kuninganna residents, riigivõimu- ja valitsusasutused ning enamik saatkondi asub Haagis (*residentiestad*). Napoleoni ajal tekkis Hollandi Kuningriik, mida valitses Louis Bonaparte. Ta kindlustus Amsterdamis ning sellest ajast sai Amsterdamist valitsuse residents ja pealinn. 1813 prantslased lahkusid ja 1815 sai Madalmaade kuningaks Willem I. Amsterdam jäigi pealinnaks, kuid valitsus läks tagasi Haagi, kus ta varemgi oli olnud.

Iisraeli riik on oma pealinnaks kuulutanud Jeruusalemma, kuhu on Tel-Avivist kolitud riigivõimu- ja valitsusasutused ning suur osa välisriikide saatkondadest. Et aga Jeruusalemm asub osaliselt väljaspool Iisraeli riigile algselt ettenähtud piire, tunnustab osa riike Iisraeli pealinnana endiselt Tel-Avivi.

Boliivia nominaalne pealinn on Sucre, valitsuse residents on aga La Paz.

Pealinn võib regulaarselt (näiteks hooajaliselt) roteeruda mitme linna vahel. Selline suve- ja talvepealinn on näiteks Jammu ja Kashmiril. Briti India asekuninga residents oli talvel Delhi, suvel kõrgemal asuv ja seetõttu jahedam Shimla.

Pealinna funktsioonid võivad olla jagatud mitme linna vahel, millest üks on nominaalne pealinn. Lõuna-Aafrika Vabariigi parlament käib koos Kaplinnas, valitsus asub Pretorias, kõrgemad kohtuorganid asuvad Bloemfonteinis, suurim linn aga on Johannesburg.

Enamikus riikides on pealinnaks suurim linn, kuid mõnes riigis on pealinnaks väiksem linn, millel on geograafiliselt kesksem asend. Näiteks Türgi suurim linn on İstanbul, pealinn aga Ankara. Šveitsi "liidulinn" (*Bundesstadt*) on Bern, suurim linn aga Zürich. Ameerika Ühendriikide pealinn on Washington, suurim linn ("majanduspealinn") aga New York. Mitmed riigid on rajanud pealinna tühjale kohale (näiteks Brasiilia pealinn Brasília).

Mõnes riigis, näiteks Eestis ja Kuubas, elab pealinnas väga suur osa (kuni kolmandik) riigi elanikkonnast.

Eesti pealinn on Tallinn, kus asub riigipea residents, valitsus ja parlament. Kõrgeim kohus (Riigikohus) ning Haridus- ja Teadusministeerium asuvad aga Tartus.

Ülekantud tähenduses tähendab pealinn ka asulat, mis on mingis valdkonnas keskse tähtsusega.

Enne tänapäevaste riikide tekkimist võis "pealinn" ringi rännata koos monarhi liikumisega, näiteks seoses sõdade ja mässudega.

## Vaata ka
*Endiste pealinnade loend
*Halduskeskus
*Kubermangulinn
*Riikide pealinnade loend
*Suvepealinn
*Kevadpealinn
*Sügispealinn
*Talvepealinn
*Metsapealinn
*Eesti pealinnade loend
Akatalepsia

**Akatalepsia** (sõna-sõnalt 'mittearusaamine' või 'arusaamise võimatus') on Pyrrhoni ja pürronistide skeptilises õpetuses väidetav võimatus asjadest aru saada.

Pürronistide järgi on teadmine asjade loomuse kohta võimatu. Sellest tuleneb, et tuleb hoiduda otsustustest ja ütlustest asjade kohta (ütlustest hoidumine on akataleksia). 

Termini võttis arvatavasti kasutusele Arkesilaos, kes eitas stoikute õpetust, mille kohaselt katalepsia (*katalepsis*; täielik arusaamine) on tõsikindluse kriteerium. Pyrrhoni õpetuse kontekstis kasutab seda sõna Diogenes Laertios. 

René Descartes pidas sarnaselt stoikutega evidentsust tõsikindluse jaoks piisavaks.

Francis Bacon võttis kasutusele sõna "eukatalepsia", mille all ta pidas silmas hoidumist otsustustest eesmärgiga jõuda kõige tõestatuma tõsikindluseni (*[[Novum Organum]]* I, 126). 
----
**Akatalepsia** tähendas Vana-Kreekas ka filosoofi õpilase seisundit, milles ta ei saa veel aru oma õpetaja õpetusest.
----
**Akatalepsia** tähendab meditsiinis ka oskamatust panna diagnoosi.
Iidol

**Iidol** (vanakreeka keeles *eidolon*, ladina keeles *idolum*) tähendas algselt kuju. Keskaja ladina keeles hakkas see tähendama ebajumalat või ebajumalakuju.

Francis Bacon pidas teoses "Novum Organum" **iidolite** all silmas kummitusi, mis viivad inimtunnetuse valele teele. 

## Vaata ka
*Idoru
Eeter

**Eeter** võib tähendada mitut asja.
***Eeter** on **[[dietüüleeter|dietüüleetri]]** nimetus tavakeeles.
***[[Eetrid]]** on aineklass orgaanilises keemias.
***[[Eeter (element)|Eeter]]** ehk **viies element** on vanakreeka  loodusfilosoofias viies element, millest koosnevad taevasfäärid.
***[[Eeter (füüsika)|Eeter]]** on varasemas füüsikas valguslainete substraat.
***[[Eeter TV]]** oli televisioonikanal, mis levis Starmani kaabeltelevisiooni võrkudes.
***"[[Eeter (film)|Eeter]]"** on Krzysztof Zanussi 2018. aasta film.
Ainārs Šlesers

**Ainārs Šlesers** ['ainaars šl'essers] (sünninimi **Ainārs Leščinskis**; sündis 22. jaanuaril 1970 Riias) on Läti poliitik. Ta oli Läti Esimese Partei / Läti Tee esimees kuni partei laialisaatmiseni 2011. aastal. Ta oli 7. novembrist 2006 kuni 12. märtsini 2009 Läti Vabariigi transpordiminister.

Šlesers on lõpetanud Riia Tööstuspolütehnikumi stantside ja pressvormide tootmise erialal. 

## Karjäär
*1994–1998 SIA «Varner Baltija» peadirektor
*1997 Uue Partei asutamise algataja
*1998–1999 Vilis Krištopansi valitsuses majandusminister (vabastati Krištopansi palvel)
*2002 valiti Esimese Partei asutamiskongressil juhatusse
*oli Einars Repše valitsuses asepeaminister (Repše vabastas ta; see põhjustas valitsuskriisi)
*seimi 7. ja 8. koosseisu liige, märtsist novembrini 2006 eelarve- ja rahanduskomisjoni esimees
*9. märtsist detsembrini 2004 Indulis Emsise valitsuses asepeaminister
*detsembrist 2004 märtsini 2006 ja novembrist 2006 märtsini 2009 Läti Vabariigi transpordiminister
*2009. aastast Riia aselinnapea

## Isiklikku
Ainārs Šlesersi abikaasa on Inese Šlesere, Miss Läti 1991. Neil on pojad Edvards, Ričards, Gerhards Daniels, Marks Leonards ja tütar Elizabete.

## Välislingid
*Ametlik elulookirjeldus valitsuse veebilehel (inglise keeles)
*Foto; ülevaade poliitilisest karjäärist aastani 2004 (läti keeles)
*Läti Esimene Partei/Läti Tee valis Šlesersi ainuliidriks, 14. november 2009
*Läti korruptsioonibüroo: Air Balticu raha võis minna Šlesersi valimiskampaaniaks, 26. mai 2011
*Läti poliitik: kui Koosmeele Keskust võimu juurde ei lasta, juhtub "mini-Ukraina", ERR, 22. aprill 2014
Rihards Pīks

**Rihards Pīks** [r'ihards piiks] (sündinud 31. detsembril 1941 Riia) on Läti poliitik Rahvaparteist. Ta oli välisminister Indulis Emsise valitsuses 9. märtsist 21. juulini 2004.
2004–2009 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

Õppis Üleliidulises Kinematograafiainstituudis operaatoriks (1971) ning kaheaastastel kõrgematel stsenaristide ja filmirežissööride kursustel mängufilmirežissööriks (1979).

## Karjäär
*1989–1991 Riia Filmistuudio direktor
*1991–1993 Riikliku Kinematograafiakeskuse asutaja ja direktor
*1993–1995 Ltd SIA Baltic Cinema asutaja ja direktor
*1993–1995 Läti Kultuuriakadeemia kinematograafiaosakonna asutaja ja direktor 
*1995–1996 Riikliku Raadio- ja Televisiooninõukogu aseesimees
*1996–1997 kultuuriminister 

Oli Rahvapartei nimekirjas valitud seimi liige, välisasjade komisjoni esimees, varem seimi aseesimees. Esindas Lätit Euroopa Liidu põhiseaduse kõnelustel.
August Kook (ettevõtja)

**August Kook** (21. september 1878 Naelavere, Alatskivi vald (Kodavere kihelkond), Tartumaa – 3. veebruar 1958) oli eesti ettevõtja.

August Kook sündis Tartumaal taluperemehe pojana. Lõpetas Heinaste merekooli, teenis ligi 10 aastat kaugesõidukapteni abina ookeanilaevadel, pidi aga meremeheametist tervislikel põhjustel loobuma. Ta tuli Tartusse ja asus tööle Tartu Majandusühisusse. Ta oli AS Kütteveo asutajaid, arendas pärast Vabadussõda Emajõe, Peipsi järve ja Võrtsjärve laevaliiklust (muu hulgas sõitis 3 aastat kaptenina Soomest 1922. aastal ostetud uuel laeval Laine Tartu-Peipsi liinil). August Kook kuulus Kauba Panga nõukokku, asutas 1936 ühe moodsama Tartu leivatööstuse, avas 1938 Toomkohviku; oli seltsi Vanemuine, Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi, spordiseltsi Taara, Ühisklubi, Tartu kaitsemaleva, jahiseltsi, Eesti Autoklubi jmt organisatsiooni liige.

Aastal 1924 hakkas August Kook pidama mitmeid Tartu ümbruse bussiliine. Aastal 1930 olid tema käes liinid Tartu–Mustvee, Tartu–Alatskivi, Tartu–Räpina ja Tartu–Meeksi. Busside kered ehitas August Kook oma töökojas (1930. aasta seisuga 10 bussi ja 2 veoautot). Suvel 1930 laskis ta käiku uue 33-kohalise samuti oma töökojas Büssingi šassiile ehitatud reisibussi.

Veebruaris 1932 võttis ta David Simmilt üle Tartu linnaliinid. Aastal 1933 ehitas August Kook Vene tänavale uue, 25 bussi mahutava garaaži. Sama aasta sügisel ostis ta kaks uut bussi ja 1934. aasta suvel valmis buldogitüüpi luksusbuss, 32-kohaline 60 hj Scania-Vabis. Esimese sõidu tegi see liinil Tartu–Pärnu (Viljandi ja Kilingi-Nõmme kaudu) laupäeval 14. juulil 1934. Juunis 1935 valmis August Koogi töökodades neli uut 32-kohalist bussi Scania-Vabis, millest kaks hakkasid ühendust pidama Tartu ja Pärnu, üks Tartu ja Narva-Jõesuu ning üks Tartu ja Viljandi vahel. 1937. aasta kevadel käis August Koogi töökodades esimese Tartu diiselbussi, 95 hj ja 45-kohalise sõiduki kere ehitamine. Tema senised suurimad bussid olid 32 istekohaga.

## Allikad
* http://eag.vanatehnika.ee/ewbussid.html
* Postimees 1926–1938, sh Postimees 23.09.1928, 5.09.1936, 17.02.1937, 16.03.1937, 17.03.1937, 31.03.1937, 24.05.1937, 20.09.1938; Päevaleht 1.05.1926; Waba Maa 5.12.1936 jm.
Volt

**Volt** (tähis  V) on rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) elektromotoorjõu, elektrilise potentsiaali ja pinge mõõtühik.

Volt on nime saanud itaalia füüsiku Alessandro Volta (1745 ‒1827)  järgi.

Volti saab defineerida SI ühikute kaudu erinevalt:
*üks volt on pinge, mille puhul teeb elektriväli ühe kuloni ümberpaigutamisel tööd üks džaul:
:1\  \mbox{V} = 1\ \dfrac{\mbox{J}}{\mbox{C}};
*üks volt on niisuguse elektriahela osa potentsiaalide vahe, milles ühe ampri suuruse alalisvoolu võimsus on üks vatt:
:1\  \mbox{V} = 1\ \dfrac{\mbox{W}}{\mbox{A}}.

## Vaata ka
*Pinge (elekter)
*Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend
Võidusõiduauto

**Võidusõiduauto** on spetsiaalselt kiirusvõistlusteks ehitatud või kohandatud auto.

Ühed tuntuimad võidusõiduautod on üheistmelised vormelautod, mille tehnilisi parameetreid piiritlevaid reeglistikke nimetatakse vormeliteks. Ralliautod on kaheistmelised võidusõiduautod, milleks on enamasti reaalselt tootmises olevate sõiduautode modifitseeritud mudelid.

Võidusõiduautosid liigitatakse tehniliste parameetrite, konkreetse võistluse või võistlussarja nõuete, võistlejate vanuse jpm alusel.

## Vaata ka
*Vormel 1
*Autoralli
Rahvastikutihedus

**Rahvastikutihedus** ehk **asustustihedus** on mingi maa-ala rahvaarvu jagatis selle pindalaga.

Rahvastikutihedus näitab, mitu inimest elab keskmiselt antud territooriumi ühe pindalaühiku (ruutkilomeetri, ruutmiili vms) kohta.

## Vaata ka
* Riikide loend rahvastiku tiheduse järgi
Kildad

**Kildad** on kivimid, mida iseloomustab kildalisus ehk kildaline tekstuur.

Kiltadeks nimetatakse kivimeid, mis on suunatud rõhu ehk stressi tingimustes omandanud kihilise või plaatja väljanägemise, kusjuures kihid on orienteeritud risti stressi suunale. Seejuures ei ole tähtis, kas kivim on alles diageneetilises staadiumis või juba moondunud. Seepärast nimetatakse kiltadeks nii savikilta, kilta, fülliiti kui ka kristalset kilta. Savikilda ligilähedasteks sünonüümideks on savikivim ja argilliit. Tegemist on kildalise ilmega settekivimitega. Fülliit on läikiva pinnaga peitkristalliline moondekivim. Fülliit ja kilt ei sisalda enam savimineraale, vaid need on asendunud vilkudega, mis annavadki neile läikiva ilme. Kristalses kildas on aga kristallid, millest kivim koosneb, palja silmaga näha. Kildalise tekstuuriga moondekivimiteks on ka näiteks kloriitkilt ja glaukofaankilt.

Mitte kõik geoloogid ei poolda lõpuni ülalpool väidetut. Nende arvates võib kildaks nimetada ainult moondunud kivimit, mistõttu ei ole õige näiteks Türisalu kihistu argilliiti nimetada diktüoneemakildaks. Seega ei kuuluks savikivim ehk savikilt ehk argilliit sel juhul kiltade hulka. See väide on õige küll, aga ainult osaliselt. Kilt on moondekivim, kuid kildalised võivad olla ka mittemoondekivimid. Diktüoneemakilta on siiski soovitatav nimetada argilliidiks, sest nimetusest "diktüoneemakilt" ei ole võimalik välja lugeda, kas "kilt" tähendab moondekivimit või kildalisust.

On olemas ka konkreetne kivim, mida nimetatakse kildaks. Selle kivimi puhul on tegemist selgelt moondekivimiga, mis ongi andnud aluse väitele, et kildad peavad tingimata olema moondunud.
Aegkond

**Aegkond** on geokronoloogilise skaala hierarhias eoonist järgmine väiksem üksus, mille jooksul tekkinud kivimid moodustavad ladekonna.

Kokku eristatakse kümmet aegkonda, mis kuuluvad kokku kolme eooni. Järjestatuna nooremast (ülal) vanemani (all) on need järgmised:
*kainosoikum
*mesosoikum
*paleosoikum
*neoproterosoikum
*mesoproterosoikum
*paleoproterosoikum
*neoarhaikum
*mesoarhaikum
*paleoarhaikum
*eoarhaikum

Aegkonnad ei ole ühesuguse pikkusega. Hilisemad aegkonnad on varasemaist tunduvalt lühemad, sest hilisema aja kohta on säilinud rohkem geoloogilist materjali.

Aegkonnad jagatakse ajastuteks, ajastud ajastikeks.

Arhaikum ja proterosoikum ei ole praegu kehtiva geokronoloogilise skaala kohaselt mitte aegkonnad, vaid eoonid.

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala

## Välislingid
*Stratigraafia ja geokronoloogiline skaala on pidevas arengus – Ivar Puura, Tõnu Meidla.
Lahingulaev

**Lahingulaev** on merelahingute pidamiseks ja kaldal asuvate sihtmärkide tulistamiseks valmistatud suur sõjalaev, mille peakaliibri relvadeks on rasked (suurekaliibrilised, 12–16") kahurid. Kasutati 19. sajandi lõpust kuni 20. sajandi lõpuni ja oli selle ajastu võimsaim sõjalaevatüüp.

## Ajalugu
Varem on kasutatud lahingulaeva nimetamiseks ka termineid *drednoot* (ka *dreednoot*) ja *liinilaev*. 
Lahingulaevade eelkäijaiks olid suured liinilaevad purjelaevade ajastust. Aurumasina ja soomuse kasutuselevõtt laevadel ning suurtükkide areng muutsid meresõja taktikat ja välja hakkasid kujunema uued sõjalaevatüübid.

Esimest korda kasutati ametlikult sõna lahingulaev (*battleship*) Inglismaal 1892. aastal. Algne lahingulaev oli kahe 2-torulise pöördtorniga – 1 vööris ja 1 ahtris ning hulga väiksemakaliibrliste, kuid suurema laskekiirusega kahuritega. 

Vene-Jaapani sõja merelahingutes suurenes senine kuni 4 km tavapärane laskekaugus isegi 13 km-ni. Sellest tulenevalt pandi rõhk lahingulaevade peakaliibri ja peakaliibri kahurite arvu suurendamisele väiksemate kahurite arvelt. Lisaks suurendati auruturbiinide kasutuselevõtuga kiirust. Tuntuimaks uueks teerajajaks sai Inglismaal 1906. aastal valminud lahingulaeva HMS Dreadnought vastav revolutsiooniline kontseptsioon. 1. maailmasõja eelõhtust 2. maailmasõjani toimus lahingulaevade ehituses ja relvastuses märkimisväärne areng. Lahingulaevast kujunes merevõimu sümbol. Maailma suurimad lahingulaevad olid 2. maailmasõja ajal Jaapanis ehitatud 2 Yamato klassi lahingulaeva (pikkus ~260 m, veeväljasurve ~71 000 t). 

Alates 2. maailmasõja lõpust hakkas lahingulaevade tähtsus mereoperatsioonidel oluliselt vähenema, seda ühtlasi koos lennukikandjate ja lennukite rolli tõusuga. Külma sõja ajal võeti kasutusele ka laevavastased raketid, mis olid suurtest kahuritest efektiivsemad. 2. maailmasõjast alates kalleid lahingulaevu enam juurde ei ehitatud, kuigi mõningaid veel moderniseeriti. Viimasena kasutati USA Mereväe Iowa klassi lahingulaevu 1991. aasta operatsioonis "Kõrbetorm" maismaasihtmärkide pommitamiseks. Viimane lahingulaev USS Missouri BB-63 arvati aktiivsest teenistusest välja 1992. aastal (lõplikult kustutati registrist siiski alles 2006) ehk 100 aastat pärast lahingulaeva nimetuse kasutuselevõttu.

## Vaata ka
* Ristleja
* Hävitaja

## Viited

## Kirjandus
*Mati Õun. *Lahingud kaugetel meredel. 1., Vene-Jaapani sõda ja I maailmasõda*, Tallinn: Olion 1995, ISBN 5-460-00218-4
Sürrealism

**Sürrealism** on 20. sajandi kunsti ja kirjanduse vool, milles on olulisel kohal ebareaalsus, unenäod, hallutsinatsioonid, patoloogilised seisundid jms. 1924. aastal koondas siis veel dadaistide hulka kuuluv André Breton enda ümber sürrealistide koolkonna, mille keskpunktiks oli Pariis.

Sürrealistid jagunesid kahte põlvkonda: esimene põlvkond on sündinud aastail 1890–1898 (Breton, Antonin Artaud, Louis Aragon, Paul Éluard jt.). Teine põlvkond on sündinud sajandi alguses (Salvador Dalí).

Mõjutusi saadi Sigmund Freudi psühhoanalüüsiõpetusest, mille kohaselt looming lähtub alateadvusest, nägemustest, unenägudest, vaistlikest assotsiatsioonidest jne. Sürrealistid võtsid üle freudismist teesi, et ühiskondlikke konflikte on võimalik lahendada alateadvuslike jõudude vabastamise teel. Sürrealism üritas avardada inimese tõelisusepilti ja inimlikku kogemuspiiri, suundudes alateadvusse, tunnete ja aistingute maailma.

Sürrealismi eelkäijateks peetakse Charles Baudelaire'i, Arthur Rimbaud'd ja Guillaume Apollinaire'i.

Sürrealistid kasutavad inspiratsiooni vabastamiseks ja loomeprotsessi ergutamiseks mitmesuguseid tehnikaid. Kuna sürrealism kui liikumine on algusest peale olnud fragmentaarne, on just eri tehnikate väärtus ja roll on olnud üks paljudest lahkarvamuste teemadest. Mõned sürrealistid peavad näiteks automatismi ainult inspiratsiooniallikaks, teised aga leiavad, et automaatselt loodud objektid on juba ise valmis tööd, mis ei vaja viimistlemist.

## Vaata ka
* sürrealismi tehnikate loend

## Kirjandus
* Tiit Hennoste, "Hämarus lumeväljadel. Eesti kirjandus ja sürrealism" – kogumikus "Täiskui: Andres Ehin", koostanud Arne Merilai, sari Studia litteraria Estonica nr 12, Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 2012, lk 199–228; ISBN 9789949321612
* Arne Merilai, "Sürrealism eesti luules. Ankrumees ja udusulistaja" – samas, lk 229–244

## Välislingid

* Sürrealism
* Surrealismnow.com
* Janar Ala: Korralikult vormistatud ja täiesti sürr sabotaaž, Postimees, 19. november 2008
* Sürrealism Eesti kunstis – Jaanus Nõgisto film 1991
Endiste pealinnade loend

*Siin on loetletud [[asula]]d, mis on kunagi olnud mõne [[riik|riigi]] [[pealinn]]aks, kuid praegu seda ei ole. On ka [[pealinnade loend]]*

## A
Ad-Dīrīyah - Aden - ‘Akko - Almatõ - Aného - Annapolis - Auckland - Austin - Ayutthaya

## B
Bacolod - Baltimore - Baturin - Belize City - Bergen - Bonn - Bursa

## C
Câmpulung-Muscel - Cartago - Cebu - Cetinje - Cluj-Napoca - Coimbra - Columbia - Czersk

## D
Dar es Salaam - Dresden

## E
Edinburgh - Edirne - Eşfahān

## F
Fès - Firenze

## G
Gluhhiv - Gniezno - Guimarães

## H
Haapsalu - Harkiv - Hebron - Heidelberg - Hồ Chí Minh - Houston

## I
Iași - İstanbul

## K
Karachi - Karlsruhe - Kaunas - Konstantinoopol - Koror - Kraków - Kukawa - Kuressaare - Kyōto

## L
Lagos - Lancaster (Pennsylvania) - Lublin

## M
Malabo - Mannheim - Mashhad - Melbourne - Mérida - Modena - München

## N
Nagaoka - Nanjing - Napoli - Nara - New York - Ngazargamu - Njimi

## O
Ohrid

## P
Paraná - Parma - Persepolis - Perth (Šotimaa) - Peterburi - Petrograd - Philadelphia - Pliska - Płock - Poznań - Preslav - Princeton (New Jersey) - Põltsamaa

## Q
Qazvīn - Quezon City

## R
Rāwalpindi - Rio de Janeiro - Russell

## S
Samarqand - Sārī - Shīrāz - Spanish Town - Saint George - Saint John's - Stuttgart

## T
Tabrīz - Taiz - Târgoviște - Tartu - Tel Aviv - Toledo - Torino - Trenton - Trondheim - Tšigirõn - Tulaghi - Turu

## V
Valencia - Vagharšapat - Valladolid - Vana-Pärnu – Veliko Tǎrnovo - Veneetsia - Vlorë

## Y
Yangon - York (Pennsylvania)
Geokronoloogiline skaala

**Geokronoloogiline skaala** on ajaskaala, mis jagab geoloogilise aja ehk Maa ajaloo väiksemateks geokronoloogilisteks ning geokronomeetrilisteks üksusteks. Skaala on välja töötatud peamiselt fossiilide leviku uurimise alusel.
&nbsp;


 EOON 
 AEGKOND 
 AJASTU 
 AJASTIK 
 Algus (miljonit aastat tagasi) 

.


.

. 
. 

Fanerosoikum



Kainosoikum

Uusaegkond



 Kvaternaar


 Holotseen 
 0,0115 


 Pleistotseen 
 2,588 

 Neogeen


 Pliotseen 
 5,332 

 Miotseen 
 23,03


 Paleogeen

 Oligotseen 
 33,9 ± 0,1 

 Eotseen 
 55,8 ± 0,2 

 Paleotseen 
 65,5 ± 0,3


 Mesosoikum
Keskaegkond  Kriit 
 Hilis-Kriit 
 99,6 ± 0,9 

 Vara-Kriit 
 145,5 ± 4,0


Juura 
Hilis-Juura 
161,2 ± 4,0 

Kesk-Juura 
175,6 ± 2,0 

Vara-Juura 
199,6 ± 0,6


 Triias

 Hilis-Triias 
 228,0 ± 2,0 

 Kesk-Triias 
 245,0 ± 1,5 

 Vara-Triias 
 251,0 ± 0,4




Paleosoikum

Vanaaegkond


Perm 
Loping 
260,4 ± 0,7 

Guadalup 
270,6 ± 0,7 

Cisural

299,0 ± 0,8


Karbon &nbsp;

Pennsylvania

318,1 ± 1,3 

Mississippi

359,2 ± 2,5


Devon 
Hilis-Devon

&nbsp;385,3 ± 2,6 

Kesk-Devon

397,5 ± 2,7 

Vara-Devon

416,0 ± 2,8


Silur &nbsp;
&nbsp; &nbsp; 
Přidoli

418,7 ± 2,7 

Ludlow

422,9 ± 2,5 

Wenlock

428,2 ± 2,3 

Llandovery

443,7 ± 1,5


Ordoviitsium

Hilis-Ordoviitsium

460,9 ± 1,6 

Kesk-Ordoviitsium

471,8 ± 1,6 

Vara-Ordoviitsium

488,3 ± 1,7


Kambrium

Furong

499

Kolmas ajastik

510

Teine ajastik

521

Terre-Neuve

542,0 ± 1,0


 

Proterosoikum

Agueoon


Neoproterosoikum

 Ediacara

 –
600 

850 

Krüogeen


Ton

1000


Mesoproterosoikum

Sten

1200 

Ectas

1400 

Calymm

1600


Paleoproterosoikum

Stather

1800 

Orosir

2050 

Rhyac


2300 

Sider

2500


 

Arhaikum

Ürgeoon


 Neoarhaikum

&nbsp;&nbsp;–&nbsp;

–

2800


Mesoarhaikum

3200 

Paleoarhaikum

3600 

Eoarhaikum

ca 4500 
 &nbsp;

## Vaata ka
*Eesti kronostratigraafiline skaala

## Välislingid
*Stratigraafia ja geokronoloogiline skaala on pidevas arengus – Ivar Puura, Tõnu Meidla.
*Geokronoloogiline skaala Eesti Stratigraafia Komisjoni kodulehel.
Graniit

**Graniit** (ladina sõnast *granum* 'tera') on hall, roosakas või punakas jämedateralise struktuuriga enamasti tardkivim.

Graniit koosneb peamiselt kvartsist ja päevakividest. Vähemal määral sisaldab ta vilke (enamasti biotiiti), amfiboole ja muid mineraale.

Graniit sisaldab alati kvartsi ja päevakivi. Kui oletada, et graniit koosneb ainult kolmest mineraalist – kvartsist, leelispäevakivist ja plagioklassist –, siis jääks graniidi kvartsisisaldus vahemikku 20...60%, plagioklassi võib olla 10...65% päevakividest ning leelispäevakivi 35...90% päevakividest. Et graniit sisaldab ka muid mineraale, võivad tegelikud arvud sellest erineda, kuid graniiti kui kivimit määratletakse just nende kolme mineraalirühma kaudu, elimineerides mõtteliselt kõik muud mineraalid.

Graniitide kohta on öeldud, et on olemas nii graniidid kui ka graniidid. See tähendab, et graniit võib peale magma kristalliseerumise tekkida ka moonde ehk graniidistumise käigus.

Graniidiga sama koostisega peeneteralist purskekivimit nimetatakse rüoliidiks.

Graniidi tihedus on olenevalt koostisest 2,55...2,7 g/cm³ 
 
Graniit on looduses laialt levinud süvakivim, kohati leidub teda laialdaselt maakoores. Kilpidel paljandub graniit tihti maapinnal. 

Kuul on graniit arvatavasti haruldane kivim, kuigi Apollo 12 ja Apollo 14 kivimiproovides esineb seda ohtrasti. Graniit on sealsete kivimite seas ainulaadne, kuna sisaldab teiste kivimitega võrreldas ohtralt ränidioksiidi ja suure kaaliumisisaldusega päevakivi, sellal kui vahepealse keemilise koostisega kivimid seal praktiliselt puuduvad.

Graniidil on palju erimeid. Ka rabakivi pole midagi muud kui eriteralise struktuuriga graniit.

Eestis leidub graniiti aluskorras ja rändkividena. Ligi 80% Eesti rändkividest on granitoidse koostisega. Eesti aluskord koosneb enamasti siiski mitte graniidist, vaid põhiliselt gneisist ja muudest moondekivimeist.

Kõvaduse ja hea töödeldavuse pärast tarvitatakse graniiti ehitusmaterjalina, skulptuuride (eriti portreede, büstide ja aiaskulptuuride) ning mälestussammaste ja hauasammaste valmistamisel, samuti tehakse graniidist killustikku. Graniit dekoratiivkivina ei ole geoloogilises mõttes siiski mitte alati graniit. Graniidisarnase dekoratiivkivi kohta vaata artiklit Kommertsgraniit.

Graniit on Soome rahvuskivi.

Keskmise ilma veesisalduseta graniidi koostis oksiidsel kujul massiprotsentides:

*Numbrid on keskmistatud 2485 analüüsitud graniiditüki alusel.*

## Vaata ka
*Plagiograniit
*raudkivi

## Viited

## Välislingid
Lubjakivi

**Lubjakivi** on valdavalt kaltsiumkarbonaadist koosnev keemilise või biogeense tekkega settekivim, üks paekividest.

Peamine mineraal lubjakivi koostises on kaltsiit (vahel ka kaltsiidi polümorfne erim  aragoniit). Lisanditena võib esineda savimineraale, kvartsi, dolomiiti, glaukoniiti, püriiti, hematiiti, götiiti jne. Keemiliselt koosneb lubjakivi peamiselt kaltsiumkarbonaadist (CaCO3).

Lubjakivid on valdavalt biogeense või keemilise tekkega. Peamine osa lubjakividest on moodustunud protistide kaltsiumkarbonaadist kodade lubimudana veekogude põhja ladestumisest, mis kivistudes ning tihenedes annabki lubjakivi. Teine võimalus lubjakivi moodustumiseks on kaltsiumkarbonaadi sadenemine vesilahustest. Niimoodi moodustub näiteks allikalubi.

Lubjakivid sisaldavad tihti rikkalikult kivistisi.

## Eesti
Eesti aluspõhja vaadeldes nähtub, et lubjakive ja dolomiite esineb ainult ordoviitsiumis, siluris ja vähesel määral devonis. Kambrium ja suurem osa devonist neid kivimeid ei sisalda.

### Kasutamine
Lubjakivi kui üht Eesti levinumat maavara kasutatakse lubja tootmiseks, tsemenditööstuses, suhkrutööstuses, paberitööstuses, metallurgias, ehitus- ja viimistluskivide ning killustiku valmistamiseks.

Karbonaatseid kivimeid kasutatakse heitvee puhastamiseks, 
suitsugaaside desulfeerimiseks, mineraalvati tootmiseks, kõrge valgesusega täitematerjalide 
valmistamiseks jne.

Värvilises metallurgias ja mustas metallurgias kasutatakse lubjakivi räbustina ja 
tehnoloogilise toorainena: lubjakivist saadud lubjaga floteeritakse maaki.

Põllumajanduses kasutatakse lubjakivi, järvelupja ja dolomiiti happeliste muldade neutraliseerimiseks. Samuti kasutatakse lubjakivi ja järvelupja mineraallisandina loomade ja lindude söötmisel.

### Kaevandamine

Peamiselt paemurrud, kust murtud kivi või selle töötlemissaadusi on tarvitatud ulatuslikumalt suuremate ehitiste püstitamiseks mitte ainult murru lähikonnas, vaid ka kaugemal. Andmed seisuga 01.01.1992:

*Harku – lubjakivi, ehituskivi, ehituskillustik 
*Väo – lubjakivi, ehituskivi, ehituskillustik 
*Maardu – lubjakivi, ehituskivi, ehituskillustik 
*Kunda – lubjakivi, ehituskillustik ja tsemendi tooraine
*Narva – lubjakivi, ehituskillustik
*Padise Paemurrud – lubjakivi, ehituskillustik ja tehnoloogiline kivi
*Rummu – lubjakivi, ehituskillustik ja tehnoloogiline kivi
*Anelema – dolomiit, ehituskillustik ja klaasi tooraine
*Pajusi – dolomiit ja lubjakivi, ehituskillustik 
*Karinu – dolomiit, ehituslubi
*Kaarma – dolomiit, viimistluskivi
*Hellamaa – dolomiit, klaasidolomiit
*Koguva – dolomiit, ehituskillustik
*Kogula – lubjakivi, ehituskivi, ehituskillustik

## Vaata ka
*dolokivi
*karbonaatkivim
*kivimite loend
*paekivi
Läti linnade loend

**Läti linnade loend** loetleb Läti linnad. 

Linnad on paigutatud tähestiku järjekorda lätikeelsete nimede järgi. Linkide sees on sulgudes toodud linnade praegu kasutatavad  eestikeelsed nimed. Väljaspool linke on sulgudes toodud ajaloolised eestikeelsed nimed. 

 

### A
*Ādaži
*Ainaži (Heinaste)
*Aizkraukle
*Aizpute
*Akn&#x012B;ste
*Aloja
*Al&#x016B;ksne (Alulinn, Aluliina)
*Ape (Hopa)
*Auce

### B
*Baldone
*Balo&#x017E;i
*Balvi
*Bauska
*Broc&#x0113;ni
### C
*C&#x0113;sis (Võnnu)
*Cesvaine
### D
*Dagda
*Daugavpils (Väinalinn)
*Dobele
*Durbe

### G
*Grobi&#x0146;a
*Gulbene (Kulna)

### I
*Ik&#x0161;&#x0137;ile (Üksküla)
*Il&#x016B;kste
*Iecava

### J
*Jaunjelgava
*J&#x0113;kabpils
*Jelgava (Miitavi)
*J&#x016B;rmala
### K
*Kandava
*K&#x0101;rsava
*&#X0136;egums
*Ķekava
*Koknese
*Kr&#x0101;slava
*Kuld&#x012B;ga

### L
*Lielv&#x0101;rde
*Liep&#x0101;ja (Liibavi)
*L&#x012B;gatne
*Limba&#x017E;i (Lemsalu)
*L&#x012B;v&#x0101;ni
*Lub&#x0101;na
*Ludza (Lutsi)
### M
*Madona
*Mazsalaca (Väike-Salatsi)
*Mārupe
### O
*Ogre
*Olaine
### P
*P&#x0101;vilosta
*Piltene
*P&#x013C;avi&#x0146;as
*Prei&#x013C;i
*Priekule
### R
*R&#x0113;zekne (Räisaku)
*R&#x012B;ga (Riia)
*R&#x016B;jiena (Ruhja)

### S
*Sabile
*Salacgr&#x012B;va (Salatsi)
*Salaspils
*Saldus
*Saulkrasti
*Seda
*Sigulda
*Skrunda
*Smiltene
*Staicele
*Stende
*Stren&#x010D;i
*Subate

### T
*Talsi
*Tukums
### V
*Valdem&#x0101;rpils
*Valka (Läti-Valga)
*Valmiera (Volmari)
*Vanga&#x017E;i
*Varak&#x013C;&#x0101;ni
*Ventspils (Vindavi)
*Vies&#x012B;te
*Vi&#x013C;aka
*Vi&#x013C;&#x0101;ni
### Z
*Zilupe
Kuum täpp

**Kuum täpp** ehk **kuum punkt** on laamasisene vulkaaniline piirkond.

Kuuma täpi all kerkivad vahevööst kõrge temperatuuriga vahevöö pluumid, mille kohal litosfäär õheneb ning praguneb. Tekkinud lõhedest voolab magma maapinnale, moodustades ookeanilisi saari, ookeanilisi basaltplatoosid, põhjustades mandrite riftistumist jne. Kuumad täpid on tihti seotud suurte magmaprovintsidega. Näiteks Dekkani basaltplatoo on suur magmaprovints, mille tekitanud pluum paikneb tänapäeval kuuma täpina Réunioni saare all.

Atlandi ookeanis paikneb üks kuum täpp otse ookeani keskahelikul moodustades Tristan da Cunha saare. Ka Islandi saar paikneb kuuma täpi kohal.

Kuuma täpi magma on enamasti basaltse koostisega ning tavaliselt ei põhjusta märkimisväärseid plahvatusi ega maavärinaid. 

Tavaliselt arvatakse, et kuumad magmavoolud saavad alguse väga sügavalt Maa välistuuma ja vahevöö piirilt. Sellele arvamusele pani aluse kuumade täppide teooria looja John Tuzo Wilson. Viimasel ajal on aga selles kahtlema hakatud. Vähemalt osadel juhtudel tundub, et kuuma täpi magma ei pärine nii sügavalt.

## Vaata ka
*Suur magmaprovints

## Välislingid
*Mantleplumes.org
Esiaeg

**Esiaeg** ehk **muinasaeg** ehk **ürgaeg** ehk **esiajalooline aeg** ehk **eelajalooline aeg** on inimkonna ajaloo periood alates kivist tööriistade kasutuselevõtust umbes 3,3 miljonit aastat tagasi kuni kirja leiutamise ja rakendamiseni umbes 4. aastatuhandel eKr.

Erinevates piirkondades lõppes esiaeg erineval ajal. Näiteks  
* Mesopotaamias ja Egiptuses lõppes esiaeg 4. aastatuhandel eKr.
* Euroopa eri piirkondades langes esiaja lõpp ajavahemikku 1. aastatuhandest eKr mõnes Lõuna-Euroopa regioonis kuni 2. aastatuhande alguseni pKr Kirde-Euroopas. 

Esiaja lõppemisel võisid olla erinevad põhjused. Näiteks:
* Egiptuses ja Hiinas lõppes esiaeg kohaliku arengu tulemusena.
* Ameerikas, Aafrikas, Austraalias, ja Okeaanias sattusid esiajas elanud inimesed ajaloolisesse aega jõudnud muude inimühiskondade mõjuvälja.   

Eesti esiaja lõpuks peetakse üldiselt 13. sajandi algust, kui Eesti alad aastail 1208 – 1227 toimunud ristisõja käigus vallutati. 

## Esiaja periodiseerimine
Inimühiskonna kõige kaugemat minevikku nimetatakse ka ürgajaks.

Esiaja periodiseerimisel on üldiselt aluseks põhiline materjal, millest valmistati tööriistu ja relvi. Esiaja perioodid on vastavalt:
*Kiviaeg
**Paleoliitikum
**Mesoliitikum
**Neoliitikum
*Pronksiaeg
*Rauaaeg
Mõnes piirkonnas oli kiviaja ja pronksiaja vahel eneoliitikum ehk vase-kiviaeg.

Eri piirkondades võisid esiaja teatud perioodid olla erineval ajal või ka puududa. Näiteks Põhja-Euroopas lõppes kiviaeg umbes 1500 eKr, pronksiaeg kestis umbes 500. aastani eKr ning rauaaeg umbes 1000.–1200. aastani pKr.

## Esiaja uurimine
Esiaega on võimalik uurida eelkõige aineliste ajalooallikate ehk muististe põhjal. Muistised on säilinud maapõues või maapinnal. Muististe uurimisega tegeleb arheoloogia. Esiajaloo kohta võib saada ka füüsilise antropoloogia, keeleteaduse ja geneetika meetodite abil.

## Vaata ka
*Arheoloogilised kultuurid
*Eelajalooline muusika
*Esiaja kunst

## Välislingid
Ehitusmaterjalide loend

''Siin on loetletud ehitusmaterjale. 

*Alumiinium
*Asfaltbetoon
*Basalt
*Betoon
*Blokeeringuga tellised
*Dolomiit
*Eterniit ehk asbesttsement
*Fiiberbetoon
*Geotekstiil
*Graniit
*Kanepibetoon
*Kanepiplokk
*Katusekivid
*Kergkillustik
*Killustik
*Kivivill
*Kips
*Kipsplaat
*Klaas
*Klaaspakett
*Klaasvill
*Kriit
*Kruus
*Laminaatparkett
*Liiv
*Lubi
*Maakivi
*Marmor
*MDF-plaat
*Mikrotsement
*Mineraalvill
*Mudatellis
*Mört
*Paekivi ehk paas
*Pingbetoon
*Polüetüleen
*Polüpropüleen
*Polüstüreen
*Polüuretaan
*Poorbetoon
*Puistevill
*Puit
*Puitkiudplaat ehk soome papp
*Raudbetoon
*Raudkivi
*Ristkihtliimpuit
*Ruberoid
*Savi
*Savikrohv
*Savitellis
*Silikaattellis
*Sinisavi
*Stukk
*Tehiskivi
*Tellis
*Terrasiitkrohv
*Terratso
*Tsement
*Tuhaplokk
*Tulekindel savi
*Vahtbetoon
*Vahtplast
*Vasalemma marmor
*Vineer
*Vedelklaas
Füüsiline antropoloogia

**Füüsiline antropoloogia** ehk inimeseteadus uurib inimest kui bioloogilist olendit, tegeleb peamiselt inimese füüsilise karakteristika uurimise ja analüüsiga, uurib tema iseärasusi ja on põlvnemist käsitlev teadusharu: uuritakse inimese bioloogilist evolutsiooni, rasside kujunemist aga ka inimese erinevat vastuvõtlikkust teatud haigustele, mis kuulub juba otseselt tänapäevaste probleemide ringi. Füüsilise antropoloogiaga on seotud mitmesugused teadusharud: bioloogia, biokeemia, meditsiin, geneetika jt.

## Harud
*Antropogeneesi vallas uuritakse inimese asendit zooloogilises süsteemis, inimese ja inimahvide sarnasust, inimese spetsiifilisi tunnuseid, inimese evolutsiooniga primaatide paleontoloogia ja paleoantropoloogia põhjal.
*Paleoantropoloogia on inimese ja tema eellaste luustike uurimisega tegelev teadusharu. 
*Somatoloogia on inimese kehaosi uuriv teadus. 
*Populatsioonigeneetika on rahvastiku geneetilist struktuuri uuriv teadusharu.
*Odontoloogia on hammaste tervise ja haiguste õpetus, hambateadus.
*Meditsiiniantropoloogia.
*Spordiantropoloogia.

## Inimese evolutsioon

Inimlased – Hominiidid *Hominidae*
*Ahvinimene – *Australopitetsiinid*
***[[Ardipithecus ramidus]]*
***[[Ardipithecus ramidus ardipithecus]]* 
***[[Australopithecus anamensis]]* – Lõunaahvlased – ahvinimeste (*[[Australopithecus]])* ja inimahvlaste (prokonsul, orangutan jne) vahevorm
***[[Australopithecus afarensis]]* 
***[[Australopithecus africanus]]*
***[[Paranthropus Australopithecus aethiopicus]]* 
***[[Paranthropus Australopithecus robustus]]* 
***[[Paranthropus Australopithecus boisei]]*
*Inimene – Hominiinid *Homininae* 
**Osavinimene – *[[Homo habilis]]*
**Sirgeinimene ehk püstine inimene – *Homo erectus* 
***Neandertallane – *Homo neanderthalensis* 
****[[Homo rudolfensis]]*
****[[Homo ergaster]]*
****[[Homo heidelbergensis]]*
***Tarkinimene – *Homo sapiens* 
****Tark tarkinimene ehk pärisinimene – *Homo sapiens sapiens* 
****Tänapäeva inimene
*Kromanjoonlane oli üks pärisinimese tunnuseid evinud inimlane.

## Vaata ka
* Rass (europiidne rass, mongoliidne rass, negriidne rass, segarassid)
* Laibakum
* Surimask

## Välislingid
*Teaduse helisõnastik: Füüsiline antropoloogia (Leiu Heapost) – ERR Teadus, 20. mai 2010
Karjala rahvuslipp

**Karjala rahvuslipp** on Ida-Karjala ajalooline riigilipp ja karjalaste rahvuslik lipp. Lipp kasutab Skandinaavia risti. Rohelisel taustal (mis sümboliseerib Karjala metsi) on punase raamiga must rist (punane ja must on Karjala rahvusvärvid). Praeguse rahvuslipu lõi Akseli Gallen-Kallela 25. mail 1920 Karjala Vabariigi jaoks. Hoolimata karjalaste iseseisvuspüüete summutamisest jäi lipp väljaspool Nõukogude Liitu karjalaste kasutusse rahvuslipuna ning on kasutusel tänapäevalgi.

## Ajalugu

Esimese Karjala rahvuslipu kujundas 21. juunil 1918 Soome kunstnik Jonas Heiska ning see heisati Valge mere Karjala keskuses Uhtuas esmakordselt sama aasta 12. juulil. Tegemist oli tumesinise lipuga, kus seitse hõbedast tähte lipu üleval vasakul nurgas moodustasid Suure Vankri tähtkuju. 

Praegune Karjala rahvuslipp (ja vapp) loodi 1920. aastal Karjala Vabariigile. Lipu autor oli Akseli Gallen-Kallela. Karjala võimud kasutasid rahvuslippu, kuni nad pidid 1920. aastal Karjalast Soome pagema ning kasutasid seejärel lippu edasi Soomes eksiilis kuni vabariigi lõpuni 1922. aastal. Sellegipoolest kasutasid karjalased väljaspool Nõukogude Liitu lippu edasi karjalaste rahvuslipuna. Ka soomlased kasutasid Karjala lippu jätkusõja ajal okupeeritud Ida-Karjalas.

Uuesti leidis rahvuslipp laiemat kasutust pärast Nõukogude Liidu lagunemist. 1992. aasta novembris võttis Karjala soome-ugri rahvaste kongress vastu otsuse, et Karjala rahvuslipp võiks sobida Venemaa Föderatsiooni kuuluva Karjala Vabariigi lipuks. Karjala Vabariigi riiginõukogu ei järginud kongressi nõu, sest see ei kajastavat piisavalt nõukogude korra ajal toimunud muudatusi ning drastilist rahvusliku koosseisu muutumist. Selle asemel kuulutati Karjala Vabariigi lipuks puna-sini-roheline trikoloor, mis oli inspireeritud Karjala-Soome NSV lipu värvidest. Ka tänapäeval proovivad kohalikud Karjala Vabariigi võimud piirata või koguni keelata rahvuslipu avalikku kasutust. 

## Vaata ka
*Ida-Karjala vapp
*Karjala Vabariigi lipp

## Viited
Karjala ANSV

**Karjala ANSV** oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Ida-Karjala aladel Vene SFNV ja Vene NFSV koosseisus aastatel 1923–1940 ja 1956–1991.

Karjala ANSV moodustati 25. juulil 1923 varasema Karjala Töörahva Kommuuni asemel.

Aastatel 1940–1956 oli Ida-Karjala ja osa Lääne-Karjalat (Karjala-Soome NSV) liiduvabariigi staatuses ega kuulunud Vene NFSV-sse.

## Vaata ka
* Ida-Karjala
* Karjala ülestõus
* Karjala Töörahva Kommuun
* Põhja-Ameerika soomlaste ümberasumine Karjala ANSV-sse
* Soome Demokraatlik Vabariik
* Karjala-Soome NSV
* Karjala Vabariik
Karjala ANSV lipp

**Karjala ANSV lipp** oli Vene NFSV haldusüksuse Karjala ANSV lipp.

1923. aastal moodustatud Karjala ANSV sai endale lipu 17. juunil 1937, see oli punane kangas mille vardapoolses ülanurgas oli üksteise alla kirjutatud vene-, karjala- ja soome keeles "VNFSV" (Vene Nõukogude Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik), nende all aga omakorda üksteise all kolmes keeles "Karjala ANSV". Sama aasta 29. detsembril eemaldati soomekeelsed kirjad. Lippu kasutati 31. märtsini 1940, kui Karjala ANSV-st sai Karjala-Soome NSV.

16. juulil 1956, kui Karjala-Soome NSV-st oli saanud taas Karjala ANSV, võeti kasutusele uus lipp. See oli Vene NFSV lipp millele oli lisatud sirbi ja vasara alla kirillitsa "КАССР" (venekeelne lühend Karjala ANSV) ja ladina tähed "KASNT" (soomekeelne lühend Karjala ANSV).

30. mail 1978 muudeti lipul kirju "КАССР"-ist sai "Карельская АССР" ja "KASNT"-ist "Karjalan ASNT". Lipu vahetas välja 16. veebruaril 1993 Karjala Vabariigi lipp ( Karjala ANSV-st oli saanud Venemaa Föderatsiooni kuuluv Karjala Vabariik).

## Vaata ka
*Karjala ANSV vapp
*Karjala-Soome NSV lipp
*Karjala Vabariigi lipp
*Vene NFSV lipp
Šotimaa lipp

**Šotimaa lipp** on Suurbritannia ajaloolise piirkonna – Šotimaa lipp.

Lipukangal on Püha Andrease valge rist sinisel põhjal. Legendi järgi olevat Šoti kuningas Eochaid näinud taevas valget risti, mis ennustas võidukat lahingut. Šotimaal kasutatakse seda sümbolit juba 1180. aastast, kuid ametlikult võeti see rahvusliku sümbolina kasutusele 1286.

1603. aastal ühinesid Inglismaa ja Šotimaa personaaluniooniks ning 1606. aastal sai see liit endale lipu Šotimaa ja Inglismaa lipu ühendamisel (Union Jack).

## Vaata ka
* Šotimaa vapp

## Välislingid
* Šotimaa lipp andmebaasis FOTW