Järva maakond

**Järva maakond** ehk **Järvamaa** on 1. järgu haldusüksus Eestis.

Maakond asub Eesti keskosas ning piirneb läänes Harju ja Rapla, põhjas ja kirdes Lääne-Viru, kagus Jõgeva, lõunas Viljandi ning edelas Pärnu maakonnaga.

## Loodus
Järva maakond asub Pandivere kõrgustiku alal, kus tasandikud vahelduvad voortega. Maakonna loodeosa ulatub soostunud tasandikega Kõrvemaale, kus asub ka 106 meetri kõrgune Valgehobusemägi. Järvamaa kõrgeim punkt on Reinevere küla põhjapiiril Reinevere–Tapa maanteest 0,4 km läänes asuv 136 m kõrgune Tõrevere mägi.

Pinnakate on suhteliselt õhuke.

Rohkem kui poole Järvamaast hõlmavad kaitsealad, millest suurim on Pandivere veekaitseala. Maakond on tuntud allikate ja soode poolest.

## Kohalikud omavalitsusüksused

Järva maakonnas on kolm omavalitsusüksust: üks linn (Paide linn) ja kaks valda: Järva ja Türi vald.

## Rahvastik
### Demograafilised näitajad
Arvestuslikult seisuga 1. jaanuar 2009 oli Järva maakonnas 36 130 elanikku. Neist oli 46,43% mehi ja 53,57% naisi. Sündimuse üldkordaja oli 9,83‰, suremuse üldkordaja 11,93‰ ja loomulik iive −2,10‰. Alaealisi (vanuses 0–14) oli 15,20%, tööealisi (vanuses 15–64) 67,95% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 16,85%. Töötuse määr oli 7,2%. Rahvastiku tihedus oli 14,7 in/km². 

Järvamaa suurim rahvusgrupp oli 2023. aastal eestlased, kes moodustasid 92,7% rahvastikust. Teisel kohal olid ukrainlased, kes moodustasid 3,1% rahvastikust. Venelased, kes moodustasid 2,1% rahvastikust, on kolmandal kohal. Muude rahvuste esindajaid oli 2%

### Asustusüksused
Järva maakonnas on kaks linna, üks alev, 10 alevikku ja 191 küla.

Linnad: Paide, Türi

Alev: Järva-Jaani

Alevikud: Ambla – Aravete – Käravete – Käru – Koeru – Oisu – Peetri – Roosna-Alliku – Särevere – Väätsa

Külad: Aasuvälja – Abaja – Ageri – Ahula – Albu – Allikjärve – Ammuta – Anna – Arkma – Aruküla – Ataste – Eistvere – Eivere – Ervita – Esna – Huuksi – Imavere – Jalalõpe – Jalametsa – Jalgsema – Jõeküla (Järva) – Jõeküla (Türi) – Jõgisoo – Jändja – Järavere – Järva-Madise – Kaalepi – Kaaruka – Kabala – Kagavere – Kahala (Järva) – Kahala (Türi) – Kalitsa – Kapu – Kareda – Karinu – Karjaküla – Keri – Kihme – Kiigevere – Kirila – Kirisaare – Kirna – Kodasema – Koidu-Ellavere – Koigi – Kolu – Koordi – Korba – Kriilevälja – Kukevere – Kuksema – Kullimaa – Kurisoo – Kurla – Kuusna – Kõdu – Kädva – Kändliku – Kärevere – Käsukonna – Köisi – Küti – Laaneotsa – Laimetsa – Laupa – Lauri – Lehtmetsa – Liusvere – Lokuta – Lungu – Lõõla – Lähevere – Meossaare – Merja – Metsla – Metsaküla – Metstaguse – Mustla – Mustla-Nõmme – Mõnuvere – Mäeküla (Paide) – Mäeküla (Türi) – Mägede – Mägise – Mäo – Märjandi – Mündi – Müüsleri – Neitla – Norra – Nurme – Nurmsi – Näsuvere – Oeti – Ojaküla – Ollepa – Orgmetsa – Otiku – Pala – Peedu – Pibari – Piiumetsa – Pikaküla – Poaka – Prandi – Preedi – Puhmu – Puiatu (Järva) – Puiatu (Paide) – Pullevere – Purdi – Põikva – Päinurme – Pällastvere – Pätsavere – Raka – Ramma – Rassi – Raukla – Rava – Reinevere – Reopalu – Retla – Rikassaare – Roosna – Roovere – Rutikvere – Rõhu – Röa – Saareotsa – Sagevere – Salutaguse – Santovi – Sargvere – Saueaugu – Seidla – Seinapalu – Seliküla – Sillaotsa – Silmsi – Sonni – Soosalu – Sugalepa – Suurpalu – Sõmeru – Sõrandu – Sääsküla – Taadikvere – Taikse – Tammeküla – Tammiku – Tamsi – Tarbja – Tori – Tudre – Tännapere – Tännassilma – Türi-Alliku – Udeva – Vaali – Vahuküla – Valasti – Valgma (Paide) – Valila – Vao – Vedruka – Veskiaru – Vetepere – Viisu – Vilita – Villevere – Viraksaare – Vissuvere – Visusti – Vodja – Vuti – Võrevere – Võõbu – Väike-Kareda – Väinjärve – Väljaotsa – Väljataguse – Õle – Äiamaa – Ämbra – Änari – Öötla – Ülejõe (Järva) – Ülejõe (Türi)


Seidla mõisa tuuleveski1.jpg|Seidla mõisa tuuleveski
Esna allikajärv.jpg|Esna allikajärv
Albu mõisa sild 2012.jpg|Albu mõisa sild
Roosna-Alliku mõisa peahoone.jpg|Roosna-Alliku mõisa peahoone
Järva-Peetri kirik2.jpg|Järva-Peetri kirik
Laupa mõisa peahoone 2012.jpg|Laupa mõisa peahoone


## Ajalugu

Järva kreis taasmoodustati 1783. aastal. Harju kreis jaotus Ida- ja Lääne-Järvamaaks. Ida-Järvamaal asusid Ambla kihelkond, Järva-Madise kihelkond,Järva-Jaani kihelkond, Koeru kihelkond ja Lõuna-Järvamaal kreisilinn Paide, Peetri kihelkond, Paide kihelkond, Anna kihelkond, Türi kihelkond.

1939. aasta vallareformiga likvideeriti Järva maakonnas Albu, Anna, Alliku, Ambla, Esna, Kapu, Kirna, Koigi, Kuksema, Käru, Lehtse, Mäo, Nõmmküla (Nõmküla), Rakke, Särevere, Vajangu, Võhmuta, Väinjärve ja Väätsa vald ning moodustati Albu, Ambla, Kareda, Koigi, Käru, Lehtse, Paide, Rakke, Särevere, Vajangu, Võhmuta, Väinjärve ja Väätsa vald.

1934. aastal oli Järva maakonna pindala 2986 km², elanikke 58 211 (1922) ja 58 954 (1934).

1950. aastal likvideeriti maakonnad ja vallad ning moodustati Paide rajoon.  

1. jaanuaril 1990 moodustati senise Paide rajooni piirides Paide maakond, mis nimetati järgmisel kuul ümber Järva maakonnaks.

1995. aastal kinnitatud Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu järgi kuulusid Järva maakonda järgmised haldusüksused:
* linnad: Paide, Türi
* vallad: Albu, Ambla, Imavere, Järva-Jaani, Kabala, Kareda, Koeru, Koigi, Lehtse, Oisu, Paide, Roosna-Alliku, Türi ja Väätsa vald

2005. aastast ühines Lehtse vald Lääne-Viru maakonnas asuva Tapa vallaga ning Türi linn, Oisu vald ja Kabala vald ühinesid Türi vallaga. 2017. aasta haldusreformiga moodustati Järva maakonnas seniste omavalitsusüksuste liitmise teel Paide linn ning Järva ja Türi vald. Haldusreformi järel kuuluvad Türi valla koosseisus Järva maakonda ka varem Rapla maakonda kuulunud Käru valla alad.

## Vaata ka
* Järvamaa vapimärk
* Järvamaa teenetemärk
* Järva maavanem
* Järva maavalitsus
* Järvamaa Omavalitsuste Liit

## Viited

## Välislingid

* Järva maakond statistikaameti piirkondliku statistika portaalis