open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suur teeleht

**Suur teeleht** (*Plantago major*) on ühekojaline rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast.

## Levik
Suur teeleht on pärismaine peaaegu kõikjal Euroopas ning Põhja- ja Kesk-Aasias. Inimene on ta endaga kandnud ka teistele mandritele. Eestis on ta inimasustuse läheduses sage.

Teeleht kasvab teeradadel ja aedades, ka mererannikul ja niitudel. Ta on üks väheseid taimi, mis talub hästi tallamist. Taim eelistab kuivi ja valgusrikkaid kasvukohti.

Teeleht on levinud umbrohi murus, kus ta kohaneb hästi niitmisega ja moodustab väikesed lehed maapinna lähedusse, lämmatades teised taimed.

## Kirjeldus
Taime kõrgus on enamasti 10–35&nbsp;cm. Lehed on tumerohelised, munakujulised, siledad. Maapealne vars puudub, lehed on juurmised, algavad kimbuna maapinnalt, moodustades spiraalse asetusega kodariku. Lehel on 5–7 tugevat kaarekujulist roodu.

Teeleht õitseb suve algusest kuni oktoobrini. Õievars on 10–40&nbsp;cm pikk, püstine. Õisik on kuni 20&nbsp;cm pikkune tähk. Õied on väikesed ja peaaegu raotud. Taim on tuultolmleja.

Vili on kupar. Kupras on 8–16 umbes 1&nbsp;mm suurust tumepruuni seemet. Üks taim võib anda kuni 60 000 seemet. Teeleht paljuneb kõige sagedamini seemnete abil, mida kannab oma jalgadega laiali inimene.

## Kasutamine
Teeleht on levinud rahvameditsiinis. Tema lehti tarvitatakse verejooksu sulgeva ja verd puhastava vahendina. Purustatud lehti pannakse värskele haavale.

Teelehte kasutatakse ka maksa- ja neeruhaiguste, pea- ja hambavalu vastu. Kuivatatud lehtedest teed on kasutatud röga lahtistava vahendina.

Meditsiinis kasutatakse seemnetest tehtud keedist mao- ja soole haavandite raviks.

## Viited

## Välislingid

* 

* Kirjeldus
* Teeleht sööb muru ära Maaleht
Werner Bergengruen

**Werner Max Oskar Paul Bergengruen** (16. september 1892 Riia, Liivimaa kubermang, Venemaa Keisririik – 4. september 1964 Baden-Baden, Saksamaa) oli baltisaksa päritolu ja saksa keeles kirjutav luuletaja, prosaist ja tõlkija.

## Elukäik
Sündis Riias arsti perekonnas. 1903. aastal saatsid vanemad ta Saksamaale õppima. Võttis Saksa armee koosseisus osa esimesest maailmasõjast. Hiljem töötas Bergengruen ajakirjanikuna, 1927. aastast vabakutselise kirjanikuna Berliinis ja Münchenis. Teise maailmasõja aegu siirdus Tirooli, pärast seda Zürichisse ja Rooma. 1958. aastal naasis ta Saksamaale ja asus elama Baden-Badenisse.

## Looming
Luuletajana on ta avaldanud muu hulgas natsirežiimi ajal illegaalselt ilmunud luulekogu "Dies irae" (1945), prosaistina ajaloolised romaanid "Suurtürann ja kohus" (1935) ja "Nii taevas kui ka maa peal" (1940). 

### Teosed
*"Suur alkahest" (1926)
*"Keisririik varemeis" (1927)
*"Hertsog Karl Julge" (1930)
*"Kuldne krihvel" (1931)
*"Suurtürann ja kohus". Romaan (1935)
*"Kolme hulgas". Novell (1937)
*"Surm Tallinnas" (1939; eesti keeles 1966 (LR), 1999; tõlkinud Rein Sepp ja Mati Sirkel). Varrak, Tallinn 1999 ISBN  9985302001
*"Nii taevas kui ka maa peal". Romaan (1940; eesti keeles 2013; tõlkinud Mati Sirkel). Argo, Tallinn 2013. ISBN  9789949466832
*"Dies irae" (1945)
*"Tulemärk" (1949)
*"Kindral" (1955)
Kati Tolmoff

**Kati Tolmoff** (sündinud 3. detsembril 1983 Tartus) on eesti sulgpallur.

Alustas sulgpallitreeninguid 5-aastaselt. 

Ta lõpetas 2002 Tartu Kivilinna gümnaasiumi, 2009 Taani Rahvusvahelise Sulgpalliakadeemia ja 2017 Paul Pederseni nimelise spordiinstituudi. 

Ta esindas Eestit 2008. aasta suveolümpiamängudel.

2009. aasta septembris teatas ta, et lõpetab rahapuudusel profikarjääri.  Ta naasis tippsporti 2014. aastal. 

Pärast 2016. aasta suveolümpiamängudel saadud 14. kohta lõpetas ta sportlaskarjääri. 

Ta on võitnud 2000–2016 Eesti meistrivõistlustel 25 kulda: 13 üksik-, 7 naispaaris- ja 5 segapaarismängus. 

Kuulus 1999–2009 ja 2014–2016 Eesti koondisse. Aastast 2019 on ta Eesti Sulgpalliliidu juhatuse liige.

Alates 2016. aastast elab Taanis, kus töötab lasteaiaõpetajana ja treenerina. Aastal 2020 tuli Tolmoff Taani klubide meistriks.

## Tunnustus
* 2004 ja 2007 – Tartu parim naissportlane 
* 2004 – Tartumaa parim naissportlane
* 2000–2009 ja 2014–2016 – Eesti parim naissulgpallur

## Isiklikku
Tema isa on Eesti sporditegelane ja poliitik Mati Tolmoff.

## Viited

## Välislingid
*
Keelutsoon (füüsika)

**Keelutsoon** on tsooniteooria kohaselt valentsitsooni ja juhtivustsooni vaheline energiavahemik. Keelutsoonile vastavat energiataset ei saa elektron tahkise kristallistruktuuris omandada. Keelutsoon laiust mõõdetakse elektronvoltides (eV).

Keelutsooni olemasolu ja selle laius on vahetult seotud aine elektrijuhtivuse tüübiga:
mittejuhtidel (dielektrikutel) on keelutsooni laius üle 3 eV ja pooljuhtidel  0,1–3 eV, metallide elektronidel keelatud energiaolek puudub. 

## Vaata ka
*Tsooniteooria
Lady Lou

**Lady Lou** on Accepti esimene singel nende esimeselt stuudioalbumilt. See ilmus Saksamaal 1978. aasta novembris. 

## Lugude nimekiri
#  "Lady Lou" - 3:03
#  "Seawinds" - 4:29
Surnud 13. juunil

''Siin loetletakse 13. juunil surnud tuntud inimesi.

*323 eKr – Aleksander Suur
*1877 – Ludwig III, Hesseni suurhertsog 
*1917 – Ossian Wuorenheimo, Soome poliitik
*1930 – Emma Engdahl-Jägerskiöld, Soome sopran
*1940 – Paul Heinrich Scheel, Eesti põllumees
*1942 – Karl Saral, Eesti Maapäeva liige ja loomaarstiteaduse rajaja
* 1942 – Osvald Hiie, eesti põllumees
*1948 – Osamu Dazai, jaapani kirjanik
*1952 – Jaak Valk, eesti vaimulik 
*1954 – Nora Jassov, eesti advokaat
*1958 – Aleksander Pallo, Eesti diplomaat 
*1960 – Kenneth McArthur, Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane
*1965 – Martin Buber, juudi filosoof
*1972 – Eduard Tiro, Eesti konsul
*1974 – Sven Onno, eesti ornitoloog
*1976 – Géza Anda, Šveitsi pianist
*1977 – Matthew Garber, inglise lapsnäitleja
* 1977 – Tiit Karis, eesti trombonist ja muusikapedagoog
*1981 – Elvy Gailit, eesti näitleja
*1982 – Khālid ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd, Saudi Araabia kuningas
* 1982 – Harald Viirsalu, Eesti sõjaväelane 
*1984 – Nikolai Goromulinsky, Eesti arst
*1985 – Urmas Kibuspuu, eesti näitleja
* 1985 – Eduard Salumäe, eesti luteri vaimulik
*1986 – Benny Goodman, USA muusik
* 1986 – Dean Reed, USA laulja ja näitleja
* 1986 – Eduard Poom, eesti majandusteadlane
*1987 – Pentti Kontula, Soome poksija
*1989 – Eduard Päll, eesti kirjanik ja keeleteadlane
*1991 – Ljubov Rebane, eesti füüsik
* 1991 – Andres Vihalem, eesti teleajakirjanik
*1993 – Deke Slayton, Ameerika Ühendriikide lendur, aeronautikainsener ja astronaut
*1995 – Ilmar Rebane, eesti õigusteadlane
*2003 – Hein ten Hoff, Saksamaa poksija, rahvuselt hollandlane
*2005 – Álvaro Cunhal, portugali poliitik (91)
* 2005 – Eugénio de Andrade, portugali luuletaja (87) 
*2006 – Burke Riley, USA poliitik ja jurist (92)
* 2006 – Charles Haughey, Iirimaa peaminister 1979–1981, 1982 ja 1987–1992 (80)
* 2006 – Hiroyuki Iwaki, jaapani helilooja (73)
* 2006 – Luis Jimenez, USA skulptor (65, jäi kuju alla) 
* 2006 – Dennis Shepherd, Lõuna-Aafrika poksija
*2007 – Néstor Rossi, Argentina endine jalgpallur (82)
* 2007 – Ramchandra Gandhi, India filosoof, Mahatma Gandhi lapselaps (70)
* 2007 – Walid Eido, Liibanoni poliitik (65, mõrvati) 
*2008 – Tim Russert, USA teleajakirjanik (58, tromboos)
*2012 – Roger Garaudy, Prantsuse filosoof, kirjanik ja poliitik
*2013 – Kristiāns Pelšs, läti hokimängija
*2017 – Ulf Stark, rootsi kirjanik
*2019 – Edith González, Mehhiko filminäitleja
*2021 – Ned Beatty, Ameerika Ühendriikide näitleja
Surnud 16. juunil

''Siin loetletakse 16. juunil surnud tuntud inimesi.
*1216 – Innocentius III, Rooma paavst
*1459 – Erik Pommerist, Kalmari uniooni ja Rootsi kuningas, Norra kuningas ning Taani kuningas
*1671 – Stepan Razin
*1752 – Joseph Butler, inglise teoloog ja filosoof
*1925 – Jaen Teär, Saaremaa meremees (71)
*1939 – Jakob Kroos, endine Albu vallavanem
*1942 – Andres Raska, eesti sportlane ja üliõpilastegelane, jurist
* 1942 – Karl Saral, eesti loomaarstiteadlane
*1955 – Serafima Rjangina, vene maalikunstnik
*1958 – Imre Nagy, Ungari poliitik
* 1958 – Pál Maléter, Ungari sõjaväelane
*1965 – Erna Villmer, eesti näitleja ja lavastaja
*1970 – Heino Eller, eesti helilooja
*1977 – Wernher von Braun, saksa raketiteadlane
* 1977 – Erich Moisar, eesti arst
*1984 – Erni Krusten, eesti kirjanik
*1992 – Rein Sikk, eesti tele- ja raadioajakirjanik
*1993 – Salme Pruuden, eesti õpetaja
*1994 – Adele Reindorff, eesti nahakunstnik
*1996 – Leo Tiik, eesti majandusgeograaf  
*2002 – Astrid Tammiste, eesti arst
*2003 – Georg Henrik von Wright, soomerootsi filosoof 
*2005 – Mart Traksmann, eesti viiuldaja (65) 
*2006 – Igor Śmiałowski, poola näitleja (88)
*2006 – Pasquale Amsco, itaalia arstiteadlane (83)
*2006 – Erne Seder, austria näitlejanna (81)
*2006 – Vlasta Průchová, tšehhi džässlauljatar (79)
*2006 – Scott Manning, kanada lennukikonstruktor ja piloot (48, lennuõnnetus)
*2006 – Johannes Braun, eesti kirurg (95) 
*2007 – Muhammad Fazel Lankarani, aseri päritolu Iraani usujuht, suurajatolla (76)
*2007 – Thommie Walsh, USA tantsija ja koreograaf (57, lümfoom)
*2007 – Jānis Pīnups, läti metsavend
*2007 – Rein Luup, eesti arhitekt
*2012 – Nils Karlsson, rootsi murdmaasuusataja
*2012 – Hans Sissas, eesti memuaarikirjanik, Eesti Ema monumendi idee autor 
*2014 – Mart Jürisoo, eesti arst ja muusik Rootsis
*2015 – Greg Parks, Kanada jäähokimängija
*2016 – Ell-Maaja Randküla, eesti moekunstnik
*2017 – Helmut Kohl, Lääne-Saksamaa ja Saksamaa poliitik
* 2017 – John G. Avildsen, USA filmilavastaja 
*2018 – Gennadi Roždestvenski, vene dirigent, helilooja ja muusikapedagoog
* 2018 – Martin Bregman, USA filmiprodutsent 
* 2018 – Peep Tõldsepp, eesti muusikapedagoog 
* 2018 – Gabriela Vránová, tšehhi näitleja ja teatripedagoog 
* 2018 – Victor Shabangu, Svaasimaa kergejõustiklane 
*2020 – Georgi Rjabov, Eesti ja Venemaa jalgpallur
* 2020 – Ülle Keerberg, eesti koorijuht ja muusikaõpetaja
*2021 – Laila Hirvisaari, soome kirjanik ja õppejõud
*2023 – Daniel Ellsberg, Ameerika Ühendriikide poliitaktivist ja sõjaväeanalüütik
*2024 – Vello Mäss, eesti allveearheoloog
Badjarihha

**Badjarihha** on jõgi Venemaal Sahhas. 

Jõgi algab Moma ahelikust. Laskunud tasandikule, voolab valdavalt loodesse. Suubub paremalt Indigirkasse.

Jõe pikkus on 545 km.
Trieste laht

**Trieste laht** on laht Vahemeres Aadria mere põhjaosas, osa Venezia lahest. 

Laht tungib 40 km kaugusele maismaasse, laius suudmes on 35 km. Lahe pindala on umbes 550 km² ja sügavus kuni 37 m, keskmine sügavus 16 m.

## Vaata ka
*Itaalia lahtede loend
Surnud 12. juunil

''Siin loetletakse 12. juunil surnud tuntud inimesi.

*1891 – Pomare V, endine Tahiti kuningas
*1912 – Frédéric Passy, prantsuse poliitik ja majandustegelane, Nobeli rahuauhinna laureaat 1901
*1927 – Karel Farský, tšehhi vaimulik
*1930 – Juhan Weidenstrauch, eesti ajakirjanik 
*1936 – Isidore Weiss, prantsuse kabetaja
*1937 – Mihhail Tuhhatševski, Nõukogude Liidu marssal
* 1937 – Jona Jakir, juudi rahvusest Nõukogude sõjaväelane
*1940 – Leo Vahemetsa, Särevere piimatalituse juhataja
*1942 – Vjatšeslav Afanasjev, vene meditsiiniteadlane
*1943 – Jaan Luts, Narva linnapea
* 1943 – Hanns Heinz Ewers, saksa proosakirjanik, luuletaja, filmitegija, maailmarändur ja filosoof
*1947 – Jāzeps Mediņš, läti helilooja ja dirigent
*1963 – Medgar Evers, afroameeriklasest kodanikuõigusteliikumise aktivist
*1964 – Hjalmar Pöhl, eestirootsi vaimulik
*1965 – Salme Teemant, eesti arst ja vaimulik
*1969 – Georg Krug, graafik ja maalikunstnik
* 1969 – Aleksandr Deineka, Nõukogude maalikunstnik, illustraator, graafik ja skulptor
*1976 – Milvi Laid, eesti ooperilaulja
*1982 – Karl von Frisch, Austria zooloog
* 1982 – Otto Brunner, Austria ja Saksamaa ajaloolane
*1983 – Verner Hans Puurand, Eesti sõjaväelane ja riigimees
*1984 – Eero Tari, eesti näitleja ja laulja
*1988 – Lasse Äikäs, Soome jurist ja poliitik
*1995 – Jüri Linnus, eesti etnoloog  
*1997 – Veikko Vennamo, Soome poliitik
*1998 – Leo F. Buscaglia, itaalia päritolu ameerika pedagoogikaprofessor
*2003 – Gregory Peck, ameerika näitleja
* 2003 – Gérard Deledalle, prantsuse filosoof ja semiootik
*2006 – Nijiro Tokuda, jaapani vanim mees (111)
* 2006 – Nicky Barr, Austraalia hävituslendur ja ragbimängija (90)
* 2006 – José Leite Lopes, brasiilia füüsik, kvantmehaanika spetsialist (87)
* 2006 – György Ligeti, ungari päritolu austria helilooja (83)
* 2006 – Kenneth Thomson, kanada ettevõtja, rikkuselt 9. inimene maailmas (82)
* 2006 – Robert Päsok, eesti tehnika- ja majandusteadlane
* 2006 – Chakufwa Chihana, Malawi opositsioonipoliitik (67) 
*2007 – Guy de Rothschild, juudi päritolu Prantsusmaa pankur (98)
* 2007 – Wally Herbert, Briti polaaruurija ja kirjanik (72)
* 2007 – Vello Jürna, eesti ooperilaulja (47) 
*2008 – Anatoli Kalinin, vene kirjanik (91)
* 2008 – Danny Davis, USA kantrimuusik (83, südame seiskumine)
* 2008 – Valev Kruusalu, eesti vabadusvõitleja
*2009 – Georgi Vainer, vene kirjanik, stsenarist ja ajakirjanik
*2010 – Jerzy Stefan Stawinski, poola kirjanik, stsenarist ja filmilavastaja (88)
* 2010 – Andres Bergmann, eesti pankur (51)
* 2010 – Arvi Nordmann, eesti merendusteadlane ja raadioinsener
*2012 – Elinor Ostrom, Ameerika Ühendriikide majandusteadlane
*2013 – Jirōemon Kimura, jaapani ülipikaealine 
*2017 – Georg Liidja, eesti füüsik
*2019 – Igor Solopov, Eesti lauatennisist ja treener
*2020 – Erik Tohvri, eesti kirjanik
*2022 – Vello Lään, eesti ajakirjanik ja kirjanik
*2023 – Silvio Berlusconi, Itaalia ettevõtja, meediaimpeeriumi omanik ja poliitik
*2024 – Jerry West, Ameerika Ühendriikide korvpallur ja korvpallitreener
* 2024 – Vjatšeslav Zudov, vene kosmonaut
*2025 – Olev Saluveer, eesti õpetaja ja koolijuht
* 2025 – Zoltán Horváth, ungari vehkleja
Kännas

**Kännas** (ladina keeles *corymbus*) on õisik, mille õieraod algavad küll erinevalt kõrguselt, ent õied ulatuvad ikkagi enam-vähem samale kõrgusele. Selleks on välimised õieraod pikemad kui sisemised. Õieraod võivad olla nii harunemata (sel juhul algavad nad kõik varrelt) kui harunenud.

Kännas esineb roosõielistel, kanarbikulistel, liilialistel jt. 


Pilt:Hoya carnosa Exotica1C2000.jpg|Vahalill
Pilt:OrnithogalumUmbellatum1UME.jpg|Sarik-linnupiim


## Vaata ka
*Sarikas
Köitraag

**Köitraag** (*cirrus*) on nõrgavarreliste ja ronitaimede harunenud või harunemata väänduv niitjas kinnitus- ja ronivahend. Tekib harilikult kogu lehe (kõrvitsal, kurgil), varre haru (viinapuul) või leheosa (hiirehernestel on köitraoks muundunud leheroots, seahernel lehelaba) muundumisel. Seejuures säilivad mõnikord lehtede jäänukid.
Ujuleht

**Ujulehed** on veepinnal ujuvad lehed vee- ja sootaimedel. Ujulehed esinevad näiteks vesiroosidel ja kilbukatel.

Ujulehtedega veetaimi on mõnedes süsteemides käsitletud ka veetaimede ühe eluvormina, mida hüdrobotaanikas kutsutakse ujulehisteks veetaimedeks ehk nümfeiidideks.

## Vaata ka
*helofüüdid
*nümfeiidid
Külgrood

**Külgrood** on lehe pearoost lähtuvad külgmised rood, mis võivad lõppeda lehe tipul, serval või enne lehe serva, samuti omavahel kaarjalt liituda.
Lamav vars

**Lamav vars** on kogu pikkuses maapinnal lebav vars, mis sõlmekohtades ei juurdu. Lamava varrega taim on näiteks söötreiarohi.

## Vaata ka
*Püstine vars
Bounty saared

**Bounty saared** on saarestik Vaikses ookeanis. Pindala 135 ha. Saared on kaljused, kõrgus kuni 73 m. Kuuluvad Uus-Meremaale. Saared on asustamata. Neil elab palju pingviine ja albatrosse.

Kokku on saari 13.

Saared avastas laeva Bounty kapten William Bligh 1788. aastal.
Oulu järv

**Oulu järv** on järv Soomes Kainuus Kajaani, Paltamo ja Vaala vallas. Suuruselt Soome viies järv. Pindala on 928 km&sup2;. Suurem osa Oulu järvest on madalaveeline. 

Oulu järvest voolab välja Oulu jõgi, mis suubub Läänemerre. 

Järves on saari, millest suurim on Manamansalo.

Tähtsamad kalaliigid on rääbis, koha, meriforell, haug ja siig.

## Välislingid

* oulujarvi.fi
Leheke

**Leheke** on liitlehe osaleht. 

Sulgja liitlehe lehekesi nimetatakse sulglehekesteks.

Samal liitlehel võib korraga olla ka erisuguseid lehekesi, näiteks katkestunult sulgjal liitlehel on suuremate lehekeste paaride vahel teistest oluliselt väiksemad lehekesed.

Kahelisulgjal liitlehel on iga esimese järgu sulgleheke on omakorda sulgjas liitleht.
Seemnis

**Seemnis** on vili, mis meenutab väliselt seemet, kuid on tegelikult üheseemneline kuivvili. On tekkinud kahest viljalehest. Nahkjas viljakest ei ole seemnega kokku kasvanud. 

Seemnised võivad olla varustatud kileja äärisega (kask, lepp) või tiivakujulise lisandiga (jalakas, saar), viimast nimetatakse ka tiibviljaks. Kui kaks tiibvilja on kokku kasvanud, siis nimetatakse vilja kaksiktiibviljaks (vaher).  

Seemnised on päevalilleseemned  ja teised korvõieliste viljad.

## Viited
Lausanne'i Ülikool

**Lausanne'i Ülikool** (prantsuse *Université de Lausanne*) on prantsuskeelne ülikool Šveitsis Lausanne'is. 

See asutati 1537. aastal teoloogiakoolina, 1890. aastast töötab ülikoolina. 

Ülikoolis on ligi 17 000 üliõpilast, millega see on üliõpilaste arvult kuues ülikool Šveitsis.

Ülikoolil on seitse teaduskonda.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Ukraina lennufirmade loend

*Siin on loetletud [[Ukraina]] [[Lennufirma|lennufirmad]].*

* Aero Charter
* Aerosvit Airlines
* Aerostar Airlines
* Air Urga
* Business Aviation Center
* ChallengeAero
* Constanta Airline
* Crimea Air
* Dniproavia
* Donbassaero
* Lviv Airlines
* Motor Sich Airlines
* Odessa Airlines
* SkyUp Airlines
* Tavrey Airlines
* Ukraine Air Enterprise
* Ukraine International Airlines
* UM Airlines
* Wind Rose Aviation
* Yuzhmashavia
Läti lennufirmade loend

See on **[[Läti]] [[Lennufirma|lennufirmade]] loend**.

* AirBaltic
* Concors
* Inversija
* LatCharter
* RAF-Avia
Pääsusilm

**Pääsusilm** (*Primula farinosa*) on nurmenukuliste sugukonda nurmenuku ehk priimula perekonda kuuluv taimeliik. 

Kõik lehed on juurmise lehekodarikuna, süstjad, kuni 6 cm pikad, lehe alumine pind valge jahuja kirmega. Lehekodariku keskelt tõuseb õievars, tipus väikeste õitega sarikõisik. Õied roosakaslillad, näärmekarvadega kaetud õievarrel. Krooni läbimõõt kuni 1 cm, kroonlehed tipus terava sisselõikega.

Kasvab lubjarikastel muldadel, peamiselt niisketel niitudel ja soodes.

Seoses märgade niitude pindala tugeva vähenemisega maaparanduse tagajärjel 20. sajandi teisel poolel on varem Eestis väga tavalisest pääsusilmast saanud vaid paiguti esinev liik.


Primula farinosa Vilsandil.JPG|Pääsusilm Vilsandil
The botanical cabinet (No 1640) (8612567841).jpg|Joonis

## Rahvapärased nimetused
Rahvasuus on taimel arvukalt nimetusi, näiteks ellerhein, neitsitina, õlangas, jaanilill, jaanikann.

## Välislingid

* 

*Liigikirjeldus TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas
*Pääsusilmad rannikul täisõites, A. Ader Looduskalender 2010
*Pääsusilm – herba.folklore.ee
Raik-Hiio Mikelsaar

**Raik-Hiio Mikelsaar** (13. oktoober 1939 Tartu – 28. mai 2022 Kullaga küla, Tartu maakond) oli eesti arstiteadlane ja molekulaarbioloog.

Ta lõpetas keskkooli kuldmedaliga. 1963. aastal lõpetas *[[cum laude]]* Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1989. aastal kaitses ta Moskva Riiklikus Ülikoolis väitekirja "Моделирование структуры биомолекул" ("Biomolekulide struktuuri modelleerimine").

Aastatel 1999–2005 oli ta Tartu Ülikooli patoloogilise anatoomia professor.

Ta on saanud tuntuks molekulide näitlike füüsiliste mudelite väljatöötajana.

## Tunnustus
* 2005 Tartu Ülikooli medal
* 2013 Bengt Gottfried Forseliuse medal

## Isiklikku
Tema isa oli zooloog ja hüdrobioloog Neeme-Õnneleid Mikelsaar.

Raik-Hiio Mikelsaare abikaasa on mikrobioloog Marika Mikelsaar. Neil on kolm last: filosoof Margit Sutrop, Hannes Mikelsaar ning ajaloolane ja filosoof Eva Piirimäe.

## Viited

## Allikad
*Eesti entsüklopeedia 14. köide "Eesti elulood", ISBN 9985700643

## Välislingid
*
*Kaie Päike. Paar: Marika ja Raik-Hiio Mikelsaar. *[[Eesti Naine]]*, 2003
*Raik-Hiio Mikelsaar: Haridust devalveeriv seaduseelnõu, EPL, 4. detsember 2009.
*Raik-Hiio Mikelsaar: toetada tuleb võimekaid, postimees.ee, 10. mai 2010
*Aastatetagused mõtted tänapäeva, tartupostimees.ee, 14. juuli 2010
Tupp-villpea

**Tupp-villpea** (*Eriophorum vaginatum*) on lõikheinaliste sugukonda villpea perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Levik ja kasvukoht
Levinud Põhja-, Kesk- ja Ida-Euroopas kuni rabade leviku lõunapiirini, ka Siberis, Kaug-Idas ja Kaukaasias, Jaapanis ja Põhja-Ameerikas. 

Eestis on tupp-villpea sobivatel kasvukohtadel väga sage, kohati massiline, vähem tavaline läänesaartel.
Kasvab peamiselt turbapinnasel: rabades, madal- ja siirdesoos, rabastuvates lodumetsades ja männikutes.

## Kirjeldus
Taime kõrgus 30–80 cm. Kasvab mätastena. Taimel on arvukalt niitjaid juurmisi lehti. Need on kolmekandilised, kantidel veidi karedad, kuni 1 mm laiused. Varre alusel on labata või väga lühikese labaga lehetuped, mis muutuvad sügisel lillakaspunasteks. 

Varsi on ühel taimel väga palju. Püstised, siledad, pikivaolised, alusel ruljad ja ülal nürilt kolmekandilised.

Pähik munajas või piklik, kuni 2 cm pikkune ja kuni 1,2 cm läbimõõduga. Tupp-villpea on neljast Eestis kasvavast villpea perekonna liigist ainus, kellel varre tipus on vaid üks pähik. Õiekate on lihtne, hallikas, kilejas, peente valgete karvakestega. Karvakesed säilivad ka viljade valmimisel. Õitseb aprillis ja mais. 

Viljaks on väike äraspidimunajas pähklike. Viljad valmivad juulis.

Ta on üks olulisemaid turvast moodustavaid taimeliike Eestis.


Eriophorum vaginatum Fruchtstand.jpg|Tupp-villpea õiekate
Õitsev tupp-villpea.JPG|Õitsev tupp-villpea 18. märtsil 2014 Lehtmetsa külas Albu vallas


## Välislingid
*
Vreni Schneider

**Verena Schneider** (sündinud 26. novembril 1964 Elmis) on Šveitsi endine mäesuusataja, kolmekordne olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister.

Schneider on üks kõigi aegade edukamaid mäesuusatajaid. Tema oli esimene naismäesuusataja, kes võitis olümpiamängudelt kolm kuldmedalit ja viis medalit. Schneider jõudis selle saavutuseni, kui ta võitis Lillehammeris 1994. aasta OM-il kuldmedali suurslaalomis. 1988. aasta olümpiamängudel Calgarys oli ta juba tulnud olümpiavõitjaks slaalomis ja suurslaalomis.

Maailmameistrivõistlustelt on Schneideril kuus medalit: kolm kuld-, kaks hõbe- ja üks pronksmedal. Maailma karikasarja üldkarika võitis Schneider kolm korda. Hooajal 1988–1989 võitis ta rekordiliselt 14 maailma karikasarja etappi. Kokku võitis ta 55 MK-etappi. 

11 eduka hooaja järel lõpetas Schneider 1995. aasta aprillis sportlaskarjääri.  

Vreni Schneider tunnistati viis korda (1988, 1989, 1991, 1994, 1995) Šveitsi parimaks sportlaseks ja 2000. aastal valiti ta Šveitsi 20. sajandi parimaks sportlaseks.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1988  Calgarys
**  **olümpiavõitja** slaalomis
**  **olümpiavõitja** suurslaalomis
* 1994  Lillehammeris
**  **olümpiavõitja** slaalomis
**  hõbemedal Alpi kahevõistluses
**  pronksmedal suurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1987  Crans-Montanas
**  **maailmameister** suurslaalomis
* 1989  Vailis 
**  **maailmameister** suurslaalomis
**  hõbemedal slaalomis
**  hõbemedal Alpi kahevõistluses
* 1991  Saalbach-Hinterglemmis
**  **maailmameister** slaalomis
**  pronksmedal Alpi kahevõistluses

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht**: **1989, 1994, 1995**
** 2. koht: 1987
** 3. koht: 1986, 1991 
* Slaalomi karikas 
** **1. koht: 1989, 1990, 1992, 1993, 1994, 1995**
** 2. koht: 1988
* Suurslaalomi karikas
** **1. koht**: **1986, 1987, 1989, 1991, 1995** 
** 2. koht: 1992, 1994
** 3. koht: 1985, 1988, 
* Alpi kahevõistluse karikas
** 2. koht: 1987, 1995
** 3. koht: 1989

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Vreni Schneider osales kokku 172 MK-etapil ja jõudis poodiumile 100 korral, millest 55 korda kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid
* Vreni Schneideri koduleht
* 
* Vreni Schneider ROK-i kodulehel
* Vreni Schneider Alpine Ski Database'i kodulehel
Samojeedid

**Samojeedid** ehk **samojeedi rahvad** on samojeedi keeli kõnelevad rahvad: neenetsid, eenetsid, nganassaanid ja sölkupid. Varem kuulusid samojeedide hulka ka kamassid, matorid ja koibalid, kelle keel on hääbunud.
Eugen Dachsenberg

**Eugen Dachsenberg** (vales vormis ka **Eugen Daksenberg**; 15. detsember 1885 Võru – 1. august 1955 Võru) oli eesti viiuldaja ja koorijuht. 

Ta töötas raamatupidajana, kuid oli selle kõrvalt EELK Võru Katariina Koguduse organist. Viiulit mängis ta muu hulgas Kandle teatris ja Võru Sümfooniaorkestris. 

Ta on maetud Võru linnakalmistule.

## Isiklikku
E. Dachsenbergi hüüdnimi sõprade-tuttavate seas oli Kährimägi.

Ta isa oli tuntud Võru peenkingsepp ja "jalanõudeäri omanik Konnu majast" Peeter Dachsenberg, kellest ja kelle abikaasast on kirjutanud Artur Adson oma mälestustes.

## Viited

## Kirjandus
*Arthur Ruusmaa. "120 aastat Võru muusiku Eugen-Eduard Dachsenbergi sünnist". Viruskundra: Võrumaa kultuurileht nr 2, november 2005. Lk 4, foto

## Välislingid
*Eugen Dachsenbergile kuulunud noodipult Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis
M113

**M113** on USA-s valmistatud roomikveermikuga soomustransportöör. See on üks enim toodetud soomustransportööre maailmas (umbes 80 000).

## Kirjeldus

M113 meeskonnas on kaks liiget, juht ja komandör, ning ta võib kanda 11 reisijat. Relvastuse moodustas 12,7 mm kuulipildja, mida sai kasutada masina ülem. Soomukist on valmistatud arvukalt modifikatsioone. Enamik tänapäeval kasutatavaid soomukeid on ümber ehitatud või modifitseeritud. Siiski on jaosoomuki mahutavus endiselt 2 meeskonnaliiget ja 11 jalaväelast.

Põhiline kasutuses olev baasmasin on alates 1987 **M113A3**. 

## Ajalugu

M113 eelkäijaks oli põhimõttelt sarnane soomustransportöör M75. M113 väljatöötamisel oli eesmärk luua soomustransportöör, mida oleks võimalik teisaldada õhutranspordiga ja langevarjuga heita C-130- ja C-141-tüüpi transpordilennukitelt. Esialgu oli mõttes ainult sõjaväelaste kohaletoimetamine lahinguväljale soomuskatte varjus ning nende jalastumise järel pidi transportöör tagalasse naasma.

USA Armees võeti M113 kasutusele 1960. Esimesed 32 M113 saabusid Vietnamisse 30. märtsil 1962. Esimest korda kasutati neid lahinguolukorras 11. juunil 1962. Esialgu suutsid soomusest läbi tungida isegi käsitulirelvadest lastud kuulid ja ainuüksi Ap Baci lahingus jaanuaris 1963 sai surma 14 transportööris olnud sõjaväelast. See näitas, et soomuskaitset on vaja tõhustada. Soomukile lisati pöördtorn ja põhja kahe eesmise kolmandiku alla needitud teraskaitse. Kaks sõdurit sai tulistada tahapoole. Nii muutus M113 lahingusõidukiks, kannatades endiselt õhukese soomuse tõttu.

## Kasutajad
Tänapäeval on maailmas kasutusel üle 50 000 M113. 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  - kasutuses 2022. aasta mai seisuga. Teadaolevad modifikatsioonid: 2022. aasta juuli seiguga M113G3DK.

## Galerii

Allied Spirit I 150126-A-LO967-001.jpg|Ameerika Ühendriikide maaväe 4. jalaväerügemendi M113 õppustel Saksamaal, 2015
M113.jpg|M113 Vietnami sõjas
M113 i.jpg|Leedu soomustatud abimasin M113 A2



## Vaata ka

*FNSS ACV-15
*BTR-70
*MT-LB

## Välislingid
* 

## Viited
Bohuslav Martinů

**Bohuslav Martinů** (8. detsember 1890 Polička – 28. august 1959 Liestal Baseli lähedal) oli tšehhi helilooja. Ta on kirjutanud kuus sümfooniat, 15 ooperit ja 14 balletti ning hulgaliselt orkestri- ja kammermuusikat.

Bohuslav Martinů isa oli kingsepp, kes töötas ka kellamehena. Bohuslav sündis Polička kellatornis. 

Alates 1906. aastast õppis ta viiulit ja orelit Praha konservatooriumis. Ta töötas muusikaõpetajana ja 1918–1923 viiuldajana Tšehhi filharmooniaorkestris. 1923. aastal siirdus ta Pariisi, kus õppis kompositsiooni Albert Rousseli juures. 

1940. aastal põgenes USAsse, kus töötas õppejõuna Massachusettsis ja Princetoni ülikoolis. 1953. aastal naasis ta Euroopasse, elades Nice'is ja Roomas, ning alates 1955. aastast veetis viimased eluaastad Šveitsis.

Oma loomingus läbis ta tee impressionismist läbi uusklassitsismi džässisugemetega isikupärase stiilini.

## Tunnustus
*1955 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Välislingid

* Martinů Festtage
* Bohuslav Martinů Sihtasutus Prahas
*Martinů tööde kataloog
* Bohuslav Martinu Keskus Poličkas
Ilya Prigogine

**Ilya Prigogine** (vene keeles Илья Романович Пригожин *Ilja Romanovitš Prigožin*; 25. jaanuar 1917 Moskva – 28. mai 2003 Brüssel) oli vene päritolu Belgia füsikokeemik ja teadusfilosoof, Nobeli auhinna laureaat.

Ta tegeles avatud süsteemide termodünaamika, dissipatiivsete struktuuride ja keemiliste protsesside pööratavuse uurimisega.

## Tunnustus
*1958 – valiti Belgia Kuningliku Teaduste, Kirjanduse ja Kunsti Akadeemia liikmeks
*1960 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1967 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1970 – valiti Leopoldina liikmeks
*1976 – Rumfordi medal
*1977 – Nobeli keemiaauhind 
*1982 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks (1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia välisliige)

## Kirjandus
*Rein Vihalemm (1995). "Kas teaduse piirid või tegelik algus?. Ilya Prigogine'i teadusekäsitusest". – *[[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]]*, ak 7, nr 12, lk 2527–2540

## Välislingid
Moroni

**Moroni** on Komooride pealinn ja suurim linn.

Moroni asub Komooride suurima saare Ngazidja läänerannikul. Linna geograafilised koordinaadid on .

Aastal 2002 elas Moronis hinnanguliselt umbes 40 000 inimest ja 2009 aastal umbes 48 000 inimest.

Moronis asub Prince Said Ibrahimi rahvusvaheline lennujaam. Moroni sadamast sõidavad laevad Aafrika mandrile, Madagaskarile, teistele Komooride ja India ookeani saartele.

## Viited
Kommarid ahju

"**Kommarid ahju**" on antikommunistlike kirjadega T-särk, mille valmistasid 2005. aastal ajalehe KesKus tegijad.

Särki kasutati 23. septembril 2005 Kadrioru staadionil peetud Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio jalgpallimatšil. Seda kandes põhjustas Indrek Tarand särgiskandaali, mille tagajärjel Eesti kaitseminister Jaak Jõerüüt tagasi astus.

Massiliselt kandsid Kadrioru staadionil "Kommarid ahju!" särke mitukümmend Kohtla-Järve Järve gümnaasiumi õpilast, kes olid tulnud eribussiga Tallinna, et Propelleri kontserdil protesteerida oma kooli sandistamise vastu. Eelnevalt oli Kohtla-Järve keskerakondlik linnavalitsus takistanud linna ainsa eesti kooli direktorina jätkamast Isamaaliitu kuulunud Sirje Jõemaad ja kooli direktori kohusetäitjaks määrati eesti keelt aktsendiga kõnelev Irina Tokman, kes oli okupatsiooniajal kommunistliku partei ideoloogiatöötaja. 

Punase T-särgi esiküljel on küsimärk ja kiri "Kaua võib?".

Tagaküljel on loosung "Kommarid ahju!" ja loetelu: Ansip, Savisaar, Reiljan, Rüütel, Klandorf, Kallas, Palmaru, Jõerüüt, Allik, Seppik, Eesmaa, Lenk, Velman, Tootsen, Ivanov, Linde, Mägi, Opmann, Treial, Aidma, Jõgi, Saar, Klaassen, Leivo, Taimla, Alatalu, Tafenau, Soosaar, Kimber, Randver, Efendiev, Õunapu, 2. Reiljan, 3. Reiljan, Mänd jpt.

Loetelus on endistest kommunistliku partei liikmetest Riigikogu liikmete ja teiste tegevpoliitikute nimed. Loosung "Kommarid ahju!" viitab 2003.–2005. aastal toimunud skandaalile, mis sai alguse, kui netikommentaator Olev Hannula kirjutas uudisteportaalis Delfi artiklit kommenteerides lause "Juudid ahju". Kommentaatori vastu algatati kriminaalasi vaenuõhutamise tõttu.

Juku-Kalle Raidi välja mõeldud, kujundatud ja trükitud T-särki uurisid ka Tartu Ülikooli semiootikud, kuna Raid kaevati politseisse vaenu õhutamise pärast. Ligi kolmveerand aastat kestnud uurimine vaenu õhutamist ei tuvastanud.

## Viited
Surnud 17. juunil

''Siin loetletakse 17. juunil surnud tuntud inimesi.

*1795 – Gilbert Romme, Prantsuse poliitik
*1858 – Lakshmi Bai, India rahvuskangelane
*1871 – Clement Vallandigham, Ameerika Ühendriikide poliitik ja advokaat
*1895 – Reinhold Winkler, viimane Saaremaa superintendent
*1925 – Adolf Pilar von Pilchau, Audru mõisnik ja Liivimaa poliitik
*1936 – Julius Seljamaa, Eesti diplomaat
*1942 – Johan Sooman, Eesti riigiametnik
* 1942 – Nikolai Kruuse, eesti advokaat
* 1942 – Mihail Väli, Eesti sõjaväelane 
*1944 – Peeter Vaga, Eesti sõjaväelane 
* 1944 – Theophile von Bodisco, baltisaksa naiskirjanik
*1958 – Wells Coates, Briti ja Kanada arhitekt
*1959 – Constantin von Weiss, Eesti sõjaväelane
*1963 – Aleksander Kesküla, eesti poliitik ja revolutsionäär
*1964 – Päären Raudvee, eesti teatrikunstnik ja näitleja
*1968 – Peeter Speek, eesti ajakirjanik ja ühiskonnategelane
*1971 – Parujr Sevak, armeenia luuletaja ja tõlkija
*1982 – Aleksander Remmel, eesti kunstipedagoog
*1990 – Aleksandrs Leimanis, läti filmirežissöör
*1992 – Hillar Kareva, eesti helilooja
*1996 – Kristjan Jaama, eesti põllumajandusteadlane  
* 1996 – Ella Lüüs, eesti graafik  
* 1996 – Walter Saks, eesti maalikunstnik  
* 1996 – Thomas Kuhn, USA teadusajaloolane ja teadusfilosoof
*1997 – Heldur Karmo, eesti laulutekstide autor
*2000 – Toivo Õunap, eesti sportlane ja sporditegelane
*2004 – Jacek Kuroń, poola poliitik
*2005 – Paul Põldoja, eesti keemik
*2006 – Arthur Franz, USA näitleja (86)
* 2006 – Cláudio Besserman Vianna (Bussunda), brasiilia koomik (43, infarkt)
* 2006 – Abdul Halim Saidullajev, tšetšeeni väepealik ja poliitik (39, hukkus tulevahetuses)
*2007 – Mati Majass, eesti arst (68, hukkus tulekahjus)
* 2007 – Gianfranco Ferrè, itaalia moekunstnik (62, ajuverejooks)
* 2007 – Jay Newman, Kanada filosoof (59, vähk)
*2008 – Cyd Charisse, USA näitleja ja tantsija (86, südamerabandus)
* 2008 – Jüri Stepanov, EELK Otepää Maarja koguduse õpetaja (56)
* 2008 – Alfred Saldre, eesti plakatist, šaržist, raamatuillustraator, karikaturist ja teatrikunstnik
*2012 – Raivo Järvi, eesti raamatugraafik, ajakirjanik ja poliitik
*2013 – Ilmar Kõrgesaar, eesti toidutehnoloog 
*2014 – Aksel Mark, Eesti poliitik, ajakirjanik ja agronoom
* 2014 – Villem Ahas, soomepoiss, Soome Sõjaveteranide Eesti Ühenduse juhatuse liige
*2016 – Süleyman Demirel, Türgi poliitik
*2017 – Baldwin Lonsdale, Vanuatu poliitik ja vaimulik, riigi president aastatel 2014–2017
*2019 – Muḩammad Mursī, Egiptuse poliitik, riigi president aastatel 2012–2013 
*2022 – Jean-Louis Trintignant, prantsuse filminäitleja
*2025 – Priit Lokutšievski, eesti korvpallur
Surnud 18. juunil

''Siin loetletakse 18. juunil surnud tuntud inimesi.

*741 – Leon III,  Bütsantsi keiser (Süüria dünastiast)
*1291 – Alfonso III,  Aragóni kuningas
*1464 – Rogier van der Weyden, flaami maalikunstnik
*1558 – Anton von Schauenburg,  Kölni peapiiskop
*1824 – Ferdinando III, Toscana suurhertsog
*1916 – Helmuth Johannes Ludwig von Moltke, Saksa sõjaväelane
*1928 – Roald Amundsen, Norra polaaruurija
*1936 – Maksim Gorki, Vene kirjanik
*1937 – Nikolai Lunin, Tartu Ülikooli kasvandik ja arstiteadlane, vene pediaater
*1938 – Hans Kampus, Eesti metsateadlane
*1942 – William Nurmet, Eesti sõjaväelane
*1957 – Henry H. Goddard, USA eugeenik ja psühholoog
*1964 – Giorgio Morandi, itaalia graafik ja maalikunstnik
*1968 – Nikolaus von Falkenhorst, Saksamaa sõjaväelane
*1971 – Paul Karrer, Šveitsi keemik
*1974 – Georgi Žukov, Nõukogude riigitegelane ja väejuht
*1975 – Albert Eskel, Eesti skulptor
*1978 – Karl Puusemp, Eesti poliitik
*1980 – Kazimierz Kuratowski, Poola matemaatik ja loogik
*1982 – Richard Kleis, eesti ajaloolane ja filoloog
*1982 – John Cheever, USA kirjanik
*1982 – Bohumír Lomský, Tšehhoslovakkia sõjaväelane ja riigitegelane
*1982 – Djuna Barnes, Ameerika Ühendriikide kirjanik ja ajakirjanik
*1983 – Aleksander Vardi, Eesti kunstnik 
*1990 – Peeter-Roland Nuiamäe, Eesti arstiteadlane, traumatoloog
*1991 – Zdeněk Pluhař, tšehhi kirjanik
*1992 – Karl Raudsepp, eesti vaimulik, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop
*1993 – Karl Ader, Eesti sõnakunstiõpetaja, lavastaja, näitleja ja lastekirjanik
*1994 – Paul Lehestik, Eesti kooliõpetaja, direktor, kodu-uurija ja pedagoogikaloolane
*1995 – Harry Tisch, Saksa DV riigitegelane
*1996 – Adolf Turkin, komi keeleteadlane
*1998 – Enn Adusson, eesti näitleja 
*2000 – Nancy Marchand, Ameerika Ühendriikide näitleja
*2001 – Enn Kraam, eesti näitleja
*2006 – Luke Belton, Iiri poliitik
*2006 – Pia Jürgens, Eesti auto- ja motospordikohtunik
*2006 – Wolfgang Lettl, Saksa muusik
*2006 – Gică Petrescu, Rumeenia laulja ja helilooja
*2006 – Vincent Sherman, USA filmirežissöör
*2007 – Vilma Espín, Kuuba Naiste Föderatsiooni president, Raúl Castro abikaasa
*2007 – Bernard Manning, Briti koomik
*2010 – José Saramago, Portugali kirjanik ja ajakirjanik
*2011 – Jelena Bonner, Vene ühiskonnategelane, dissident ja publitsist
*2011 – Frederick Chiluba, Sambia poliitik
*2012 – Victor Spinetti, Briti näitleja
*2012 – Tom Maynard, Suurbritannia (Walesi) kriketimängija
*2012 – Juuro Kuusik, eesti kunstnik ja karikaturist
*2013 – Michael Hastings, USA ajakirjanik
*2014 – Marja Korhonen, soome näitleja
*2014 – Pekka Salmi, soome kasiinoärimees
*2014 – Vladimir Popovkin, Venemaa sõjaväelane, Roskosmose peadirektor 2011–2013
*2015 – Martin Krampen, saksa semiootik
*2016 – Tähti Saar, eesti arst ja meditsiiniõppejõud
*2020 – Vera Lynn, Briti laulja, laulukirjutaja ja meelelahutaja 
*2020 – Nora Kutti, eesti ujuja ja kergejõustiklane, veteransportlane
*2022 – Uffe Ellemann-Jensen, Taani poliitik
*2024 – Anouk Aimée, prantsuse filminäitleja
*2025 – Teet Järvi, eesti tšellist
Surnud 20. juunil

''Siin loetletakse 20. juunil surnud tuntud inimesi.
*1405 – Alexander Stewart, esimene Buchani krahv, mõjuvõimas šoti ülik
*1810 – Hans Axel von Fersen, Rootsi aadlik, sõjaväelane ja diplomaat
*1909 – Ludovico Marchetti, itaalia maalikunstnik
*1922 – Vittorio Monti, itaalia helilooja ja viiulivirtuoos
*1928 – Karl Lipand, Eesti sõjaväelane
*1929 – Albert Jürisson, Eesti sõjaväelane 
*1933 – Clara Zetkin, saksa poliitik
*1938 – Nikolai Janson, Eesti ja Nõukogude poliitik ning riigitegelane
*1940 – Rudolf Veidebach, Eesti sõjaväelane
* 1940 – Jehan Alain, prantsuse organist ja helilooja
*1945 – Aleksander Aren, Eesti politseinik ja kaitseliitlane
*1947 – Benjamin "Bugsy" Siegel, USA gängster
*1949 – Elmar Leppik, eesti maalikunstnik
*1953 – Friedrich Rosenberg, eesti advokaat
*1970 – Rein Riitsalu, eesti arst ja karikaturist
*1977 – Helmut Orusaar, eesti trompetist, dirigent ja pedagoog
* 1977 – Ella Briggs, juudi päritolu Austria arhitekt
*1979 – Enno-Lembit Mikkelsaar, eesti majandusteadlane
*1980 – Allan Pettersson, Rootsi helilooja
*1987 – Leonid Haritonov, vene näitleja
*1991 – Georg Ahlemann, Saksa sõjaväelane Teises maailmasõjas
*1994 – Heldur Laretei, eesti graafik ja raamatukunstnik
*1995 – Emil Cioran, rumeenia filosoof ja kirjanik
* 1995 – Endel Kukner, eesti õpetaja ja koolijuht
* 1995 – Ademar Jürlau, eesti kergejõustiklane
*1996 – Kalju Toim, eesti psühholoog  
*1997 – Lawrence Payton, USA laulja
*1999 – Voldemar Lemmik, eesti trompetist, dirigent ja muusikaõpetaja
*2001 – Heino Ainson, eesti füsioloog 
*2005 – Jack Kilby, integraallülituse leiutaja, Nobeli füüsikaauhind 2000 
*2006 – William Shurcliff, tuumapommi loomisel osalenud USA füüsik (97)
* 2006 – Bill Daniel, USA poliitik, Guami kuberner 1961–1963 (90) 
*2007 – Nazik Al-Malaika, Iraagi luuletaja (84)
* 2007 – Rudy Autio, USA skulptor (80, leukeemia)
* 2007 – Pille Salveste, eesti luterlik vaimulik (51)
*2009 – Mihhail Beilinson, Eesti pedagoog (68)
*2011 – Vladimir Pettai, eesti rahvusest Venemaa jalgpallur ja jalgpallikohtunik 
*2012 – Heinrich IV, Reußi vürstliku perekonna pea ja titulaarne Reußi vürst 
*2014 – Harald Nurk, eesti majandusteadlane Rootsis
* 2014 – Aino Huimerind, eesti võrkpallur, treener ja pedagoog
*2015 – Esther Brand, Lõuna-Aafrika kergejõustiklane
*2017 – Fredrik Skagen, norra kriminaalromaanikirjanik
*2020 – Anti Talur, eesti rahvusest Nõukogude Liidu julgeolekutöötaja
*2021 – Reet Krusten, eesti kirjandusteadlane
*2022 – Regimantas Adomaitis, leedu näitleja
*2024 – Donald Sutherland, Kanada näitleja
*2025 – Pauli Nevala, soome odaviskaja
Surnud 21. juunil

''Siin loetletakse 21. juunil surnud tuntud inimesi.

*1527 – Niccolò Machiavelli, itaalia poliitik ja filosoof 
*1595 – Henrik Klasson Horn, soome päritolu Rootsi riigitegelane ja väejuht
*1908 – Nikolai Rimski-Korsakov, vene helilooja
*1914 – Bertha von Suttner, Austria kirjanik
*1917 – Matthias Zurbriggen, Šveitsi alpinist
*1923 – Johannes Rennit, eesti vaimulik
*1937 – Jānis Pauļuks, läti poliitik ja ühiskonnategelane
*1940 – Ludvigs Bolšteins, Läti sõjaväelane
* 1940 – Maciej Rataj, Poola poliitik ja kirjanik
* 1940 – Édouard Vuillard, prantsuse maali- ja dekoratiivkunstnik, graafik ja lavakujundaja
*1949 – Fritz Höger, saksa arhitekt
*1962 – Lemmit Mark, eesti ajaloolane
*1969 – Maureen Connolly, USA tennisist
*1970 – Sukarno, Indoneesia poliitik
*1977 – Juhan Labidas, Eesti sõjaväelane 
*1982 – Peeter Arumaa, eesti keeleteadlane
*1983 – August Volberg, eesti arhitekt ja pedagoog
* 1983 – Voldemar Muhel, eesti leksikograaf 
*1984 – Jüri Eestleol, eesti põllumees
*1985 – Tage Erlander, rootsi poliitik
*1990 – Arno Vihalemm, eesti luuletaja, graafik ja raamatuillustraator
*1994 – Martin Terasmaa, eesti luteri vaimulik
*1996 – Osvald Nilson, eesti pedagoogikateadlane  
*1999 – Tuure Junnila, Soome pankur, majandusteadlane ja poliitik
*2002 – Juhan Ross, eesti atmosfäärifüüsik ja ökoloog
*2006 – Jacques Lanzmann, prantsuse kirjanik, toimetaja ja laulusõnade autor (79)
* 2006 – Khamis al-Obeidi, Şaddām Husayni advokaat (39, mõrvati)
* 2006 – Kaj Mikael Lindberg, The Baltic Guide'i rootsikeelse lehe toimetaja (34) 
* 2006 – Johannes Nittim, eesti spordijuht
*2007 – Marshall Shulman, juudi päritolu USA sovetoloog (91)
* 2007 – Georg Danzer, austria laulja (60, kopsuvähk)
*2010 – Liina Jaanus, eesti arhitekt (72)
*2010 – Tamara Solodnikova, eesti näitleja (70)
*2011 – Maria Gomes Valentim, brasiilia pikaealine
* 2011 – Guy Barbier, prantsuse rahvusest roomakatoliku vaimulik
*2012 – Pieter Bergsma, Hollandi kabetaja
*2013 – Päivo Kasekamp, soomepoiss ja eesti metodisti vaimulik
*2015 – Arved Viirlaid, eesti kirjanik
* 2015 – Veijo Meri, soome kirjanik
*2016 – Mihhail Saltun, Eesti õigeusu vaimulik
*2019 – Dimítris Christófias, Küprose poliitik, riigi president aastatel 2008–2013
*2020 – Jürgen Holtz, saksa näitleja 
* 2020 – Zeev Sternhell, Iisraeli ajaloolane ja politoloog 
* 2020 – Mile Nedelkoski, makedoonia luuletaja ja proosakirjanik
* 2020 – Juri Birjukov, vene tsirkuseartist 
* 2020 – Pascal Clément, Prantsusmaa poliitik 
* 2020 – Angela Madsen, Ameerika Ühendriikide parasportlane 
* 2020 – Ahmed Radhi, Iraagi jalgpallur ja poliitik 
* 2020 – Bobana Veličković, serbia laskesportlane 
* 2020 – Ben Godfrey, Suurbritannia motosportlane 
*2021 – Tiit Madisson, Eesti vabadusvõitleja, kirjanik ja poliitik
*2025 – Rajkeswur Purryag, Mauritiuse poliitik
Surnud 22. juunil

''Siin loetletakse 22. juunil surnud tuntud inimesi.
*1646 – Daniel Dumonstier, prantsuse kunstnik
*1727 – George I, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas
*1916 – Gustav Mann, saksa botaanik
*1918 – Aleksei Štšastnõi, Venemaa sõjaväelane 
*1925 – Hendrik Bekker, eesti geoloog
* 1925 – Felix Klein, saksa matemaatik
*1939 – Eduard Beckmann, eesti vaimulik
*1940 – Wladimir Köppen, klimatoloog 
*1945 – Mitsuru Ushijima, Jaapani kindral
*1948 – Märt Sõrra, Eesti poliitik ja agronoom
*1949 – Karl Reintalu, eesti tehnikateadlane
*1962 – Kalju Vaha, eesti näitleja
*1965 – Arnold Suubi, eesti notar
*1966 – Julius Gentalen, eesti kunstnik
*1967 – Aleksandra Raatma, eesti arst ja meditsiiniprofessor
*1969 – Judy Garland, Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja laulja
*1972 – Raido Murss, eesti näitleja ja lavastaja
*1974 – Darius Milhaud, prantsuse helilooja
*1976 – Tibor Csík, Ungari poksija
*1978 – Jens Otto Krag, Taani poliitik
*1983 – Eino Niineste, Eesti maadleja ja treener
*1984 – Jaan Rebane, eesti vaimulik
*1987 – Fred Astaire, USA näitleja ja tantsija
*1990 – Andres Kalmus, Eesti sõjaväelane (87) 
*1991 – Elmar Brandmann, eesti kompvekitööstur ja lendur
*1992 – Nikolai Rõuk, eesti vandeadvokaat, kaitseliitlane ja eesti elu edendaja Kanadas
*1994 – Arnold Trummer, Eesti võrkpallur, ajakirjanik ja sporditegelane
* 1994 – Harri Kaasik, eesti laulja ja näitleja
*1995 – Leonid Derbenjov, vene luuletaja ja laulukirjutaja
*1997 – Aleksander Vinogradov, Eesti korvpallur ja sporditegelane
*1999 – Ilmar Lindam, Eesti kergejõustiklane ja spordipedagoog
*2002 – Elmar Rõigas, eesti arstiteadlane ja dermatoveneroloog
*2005 – Arvi Lopato, Eesti kergejõustiklane
*2006 – Heinz Ansbacher, saksa päritolu USA psühholoog (101)
* 2006 – Anna Castelli Ferrieri, itaalia arhitekt ja disainer (87)
* 2006 – Pinuccia Nava, itaalia näitlejanna (86) 
*2007 – William L. Hungate, USA kohtunik ja poliitik (84)
* 2007 – Lenar Gilmullin, tatari päritolu Venemaa jalgpallur (22, liiklusõnnetus)
*2008 – George Carlin, Ameerika Ühendriikide teletegija ja näitleja
* 2008 – Natalja Behtereva, vene neurofüsioloog
*2009 – Jüri Pärni, eesti tõlkija ja orkestrijuht
* 2009 – Ivar Rooks, eesti keemiainsener
* 2009 – Arshad Sami Khan, Pakistani sõjaväelane ja diplomaat
*2011 – Fanny de Sivers, eesti keeleteadlane ja esseist
* 2011 – Ellen-Vivian Orgmets, eesti keeletoimetaja
*2013 – Ernest Markšaitis, leedu alpinist
*2015 – Ljubov Kozõreva, NSV Liidu suusataja
* 2015 – James Roy Horner, Ameerika orkestri- ja filmimuusika helilooja
* 2015 – Ene Pikk, eesti raamatugraafik
*2016 – Valdur Poll, eesti matemaatik
*2019 – Tõnis Vint, eesti graafik
*2020 – Joel Schumacher, Ameerika Ühendriikide filmirežissöör, kirjanik ja produtsent
*2022 – Jüri Tarmak, eesti kõrgushüppaja
* 2022 – Ilmar Pihlak, eesti tehnikateadlane
Hanafuda

**Hanafuda** kaardid (jaapani keeles 花札 'lillekaardid') on Jaapani päritolu mängukaardid, mida kasutatakse mitme kaardimängu mängimisel. 

Kaardid jagunevad kalendrikuude järgi kaheteistkümnesse masti, igas mastis on neli kaarti (kaks tavakaarti ja kaks erikaarti). Iga mast esindab üht lille või õitsvat puud.
Bensüülrühm

Terminit "**bensüülrühm**" kasutatakse orgaanilises keemias, tähistamaks rühma C6H5CH2– kas asendusrühma või molekuli osa tähenduses. Terminit "**bensüül**" kasutatakse ka vastavate ebastabiilsete osakeste (intermediaatide) nagu bensüülkatiooni (C6H5CH2+), bensüülaniooni (C6H5CH2–) või bensüülradikaali (C6H5CH2•) kohta.

Bensüülrühma võib vaadelda koosnevana fenüülrühmast C6H5– ja metüleenrühmast –CH2–.

Bensüülrühma lühendina kasutatakse **Bn**, näiteks bensüülalkohol on BnOH. Seda lühendit ei tohi segi ajada lühendiga Bz, mis tähistab bensoüülrühma C6H5C(O)–. 

Vahel kasutatakse terminit "bensüülsed ühendid" ehk "bensüülset tüüpi ühendid", kui fenüülrühma asemel on muu aromaatne rühm, näiteks ArCH2Cl, ArCH2OH jt, kus Ar tähistab aromaatset rühma.

CH2-rühmaga seotud aromaatne süsteem annab funktsionaalrühmale märgatavalt suurema reaktsioonivõime, võrreldes vastava alküülderivaadiga. Bensüülrühma suurem keemiline aktiivsus tuleb sellest, et tolueeni ArCH3 molekulis on CH3-rühmas vesiniku ja süsiniku vahelise aatomi side 10–15% nõrgem kui fenüülrühmas olevad süsiniku ja vesiniku aatomi vahelised sidemed ning laguneb kergemini. Teisest küljest stabiliseerib aromaatse tsükli lähedus ka bensüülrühma.

### Võrdle
*Allüülrühm
*Allüülsed ühendid

### Vaata ka
*Arüülrühm
*Bensüülkloriid
KesKus

**KesKus** on Eestis kord kuus ilmuv eestikeelne ajaleht.

Kultuurist huvituvale linnainimesele suunatud ajaleht ilmus nimega **Kultuuri KesKus** alates 1995. aasta veebruarist. Ajalehe esimene peatoimetaja oli Tiina Väljaste. 1997. aastast on KesKusi peatoimetaja Juku-Kalle Raid. 

Ajaleht KesKus on ainus erakapitalil põhinev kultuuriväljaanne Eestis. Aastaid levitati ajalehte tasuta ja selle tiraaž kõikus 40 000 ja 60 000 vahel. 2003. aasta alguses muutus ajaleht osaliselt tasuliseks ning muutis oluliselt ka oma väljanägemist ja profiili. KesKusi tiraaž on 15 000 eksemplari, millest 70% jagatakse endiselt tasuta Eesti kultuuriasutustes. Ülejäänu on müügil lehepunktides.

Kuni 2000. aasta oktoobrini oli ajalehe KesKus omanik AS Dotcom, mis müüs lehe tegevuse ja kaubamärgi internetiportaali Aktivist.ee hallanud AS Linnaportaalile. Viimase omanikud olid Soome IT-firma Suomen Infopiste OY (51%) ja AS XXL.EE (49%). 2003. aasta kevadel ostis Keskusi kaubamärgi OÜ Väljaanded, mille osanikud olid seotud lehe toimetusega. Aastatel 2003–2005 tegi KesKus ETV-s telemagasini "Tegelikkuse KesKus", mille autor ja saatejuht oli peatoimetaja Raid. Lehel on olnud oma saateid ka Kuku raadios. 2005. aastal omandas kolmandiku ajalehest KesKus reklaamifirma Zavod omanik ja tegevjuht Marek Reinaas. Ajalehte Kultuuri KesKus annab välja OÜ Originaalne Keskus. 2015. aasta veebruaris tähistati KesKus 20. aastapäeva. 

## Viited

## Välislingid
*KesKus
*Unikaalne, sõltumatu ja usaldusväärne ajaleht KesKus pidas Sinilinnus sünnipäeva elu24.postimees.ee, 20. veebruar 2015