open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Holmesi maakond (Ohio)

**Holmesi maakond** (*Holmes County*) on maakond USA-s Ohio osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim asula on Millersburg.

Maakonna pindala on 1100 km². Veepindala on 4 km².

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 44 223. 2010. aastal oli elanikke 42 366.

Holmesi maakonnas asub suurim amišite kogukond Ohio osariigis ja Pennsylvania osariigis asuva Lancasteri maakonna järel suuruselt teine USA-s. Amišid moodustavad maakonna rahvastikust ligi poole. Tänu suurele sündimusele võib Holmesi maakond saada esimene maakond, kus amišid moodustavad enamuse. Amišite kogukond on teinud Holmesi maakonna Ohio osariigi üheks kõige populaarsemaks turismisihtkohaks. Kuna Holmesi maakonnas on laialt levinud traditsiooniline eluviis, oli 2021. aasta juuli seisuga maakonnas madalaim koroonaviiruse vastu vaktsineeritute osakaal osariigis.

Alates 1944. aasta presidendivalimistest ei ole vabariiklased Holmesi maakonnas võidutsenud vaid korra, aastal 1964. Enne 1920. aastaid võidutsesid maakonnas jällegi ainult demokraadid.

## Naabermaakonnad
* Wayne'i maakond (põhjas)
* Starki maakond (kirdes)
* Tuscarawasi maakond (idas)
* Coshoctoni maakond (lõunas)
* Knoxi maakond (edelas)
* Ashlandi maakond (loodes)

## Ajalugu
Holmesi maakond moodustati 20. jaanuaril 1824 Coshoctoni, Tuscarawasi ja Wayne'i maakonna osadest. Maakond on nime saanud 1812. aasta sõjas hukkunud Ameerika ohvitseri Andrew Holmesi järgi.

## Asulad
Holmesi maakonnas ei ole ühtegi linna. Maakonnas asub seitse küla ja viis rahvaloendustel arvestatavat kohalikku võimuorganita asulat (*[[census-designated place]]*).

### Külad
* Baltic (851 elanikku 2020. aasta seisuga)
* Glenmont (297 elanikku)
* Holmesville (404 elanikku)
* Killbuck (810 elanikku)
* Loudonville (2578 elanikku)
* Millersburg (3208 elanikku)
* Nashville (187 elanikku)

### Vallad

Maakond jaguneb 14 vallaks (*[[township]]*):
* Berlin Township
* Clark Township
* Hardy Township
* Killbuck Township
* Knox Township
* Mechanic Township
* Monroe Township
* Paint Township
* Prairie Township
* Richland Township
* Ripley Township
* Salt Creek Township
* Walnut Creek Township
* Washington Township

## Kaitsealad
* Wallkill River National Wildlife Refuge

USA ajalooliste paikade registrisse National Register of Historic Places on Holmesi maakonnas 2022. aasta veebruari seisuga kantud 16 objekti.

## Viited

## Välislingid

* Holmesi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Ashlandi maakond

**Ashlandi maakond** (*Ashland County*) on maakond USA-s Wisconsini osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Ashland.

Maakonna pindala on 5941 km². Veepindala on 3237 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 42 366. Aastal 2000 oli elanike arv 16 866.

## Naabermaakonnad
* Ironi maakond (idas)
* Price'i maakond (kagus)
* Sawyeri maakond (edelas)
* Bayfieldi maakond (loodes)
* Lake'i maakond (loodes)
* Cooki maakond (põhjas)
* Ontonagoni maakond (kirdes)
* Gogebici maakond (kirdes)

## Ajalugu
Ashlandi maakond moodustati 27. märtsil 1860 endise La Pointe maakonna osast.

## Kaitsealad
* Chequamegoni metsakaitseala

## Viited

## Välislingid
* Ashlandi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Orgmetsa loopealne

**Orgmetsa loopealne** on karstivorm (loopealne) Järva maakonnas Järva vallas Orgmetsa külast loodes.

Loopealse pindala on 30–40 ha ja seal paljandub Porkuni lademe lubjakivid. Alal esineb kuni 1,5 m laiuseid karre.

## Viited

## Välislingid
*
Kuksema karstihäil

**Kuksema karstihäil** on karstiala Järva maakonnas Järva vallas Järva-Jaani – Varivere – Kodasema maanteest 50 m läänes ja Kuksema peakraavi suudme juures.

Karstivormi laius on 50 m ja sügavus 5 m. Suurvee perioodil moodustub häilu karstijärvik.

## Viited

## Välislingid
*
Holmesi maakond

**Holmesi maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Holmesi maakond (Florida)|Holmesi maakond]]** Floridas
* **[[Holmesi maakond (Mississippi)|Holmesi maakond]]** Mississippis
* **[[Holmesi maakond (Ohio)|Holmesi maakond]]** Ohios
Lüsingu karstiala

**Lüsingu karstiala** on karstiala Järva maakonnas Järva vallas Ambla – Järva-Jaani maanteest ida pool olevas metsas. 

Karstiala kaitstakse Lüsingu maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Paistevälja-Jalgsema karstinõod

**Paistevälja-Jalgsema karstinõod** on karstinõod Järva maakonnas Järva vallas Paistevälja ja Jalgsema küla vahel.

Kahe küla vahel 1 km pikkuses lõigus on neli nõgu, mille sügavus on kuni 4 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kurla karstiala

**Kurla karstiala** (ka: *Kalevipoja Põrguvärav*) on karstiala Järva maakonnas Türi vallas Kurla külas.

Karstiala nõos paljanduvad siin-seal Raikküla lademe dolokivid. Määru talu ja maantee vahelisel rohumaal esineb palju karstilohke (nn Kuritsa augud), mille sügavus on kuni 1 m ja laius 10 m, erandiks on Määru kurisu, mis on 80 m pikk, 30 m lai ning 2 m sügav karstiorund.

Varasemal ajal esines Määru talu lähedal ka pisikesi koopaavasid, mida tänapäeval enam ei ole.

## Vaata ka
* Määru hoiuala

## Viited

## Välislingid
*
Nõmme kurisu

**Nõmme kurisu** (ka: *Nõmme kuristik*) on kurisu Rapla maakonnas Kohila vallas Mälivere külas, jäädes Lohu raudteejaamast 1,3 km edela poole.

Kurisu, mille pikkus on 15 m ja laius 10 m, paikneb 50 m laiuses karstinõos. 

## Viited

## Välislingid
*
Lipstu nõmm

**Lipstu nõmm** on nõmm (loomets) Rapla maakonnas Rapla vallas Lipstu külast lääne poole. Nõmme kaitstakse Jalase maastikukaitseala koosseisus.

Nõmmel paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid. Nõmme edelaosas on karstunud 1,5 m kõrgune astang ("Lehmlõugas"). Karstunud ala laiub ka nõmme kaguosas, kus on nii avalõhesid kui karstilohke; suurimat lõhe nimetatakse rahvasuus *Vanapagana jalajäljeks*.

Lipstu nõmme looduskaitse alla võtmise algatas Heinrich Aasamaa ja see võeti kaitse alla 1937. aastal.

## Viited

## Välislingid
* 
* "Arne Kiin: Raplamaalane peaks Lipstu nõmme üle uhke olema – teistel sellist pole" Maaleht, 6. juuni 2013
Hundiaukude karstiala

**Hundiaukude karstiala** on karstiala Rapla maakonnas Rapla vallas Jalase küla lähedal. 

Karstiala paikneb astanguga piirneval alal, mille pikkus on mitusada meetrit ja laius 150 m. Alal on palju kuni 1 m sügavusi avalõhesid ja langatuslohke.

## Viited

## Välislingid
*
Tiidu-Tõnikse lookarstiala

**Tiidu-Tõnikse lookarstiala** on karstiala Rapla maakonnas Rapla vallas Jalase külas.

Karstiala pikkus on 250 m ja laius 100 m. Alal paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid, milles on näha avalõhesid, karre, esineb murdunud paepanke.

## Viited

## Välislingid
*
Kaunismaa järta

**Kaunismaa järta** on järta (karstijärve nõgu) Rapla maakonnas Märjamaa vallas Orgita asula lähedal.

Nõos esineb palju karstilehtreid, mille sügavus on 1,0–1,5 m. Nõo lääneosas on karre.

## Viited

## Välislingid
*
Tammiäärne järta

**Tammiäärne järta** on järta (karstijärve nõgu) Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa asulas.

Nõo pikkus on 1 km, laius 250 m ja sügavus kuni 2 m. Suurvee ajal tekib nõkku väikese saarega karstijärvik.

## Viited

## Välislingid
*
Rangu karrid

**Rangu karrid** (ka: *Rangu rangad*) on karrid Rapla maakonnas Märjamaa vallas Nõmmealuse ja Varbola asula vahel.

Karrid asuvad lubjakiviastangu pervel 50–100 m laiusel alal. Astangu juures avanevad 20 m pikkusel lõigul mitmed allikad (Rangu allikad).

## Viited

## Välislingid
*
Sõtke loopealne

**Sõtke loopealne** (ka: *Sõtke paepaljand*) on loopealne Rapla maakonnas Märjamaa vallas Sõtke külas.

Loopealse laius on kuni 2 m ja seal paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid. Loopealse edelaserva lähedal nõos on karstilohke (sügavus kuni 70 cm).

## Viited

## Välislingid
*
Karukella loopealne

**Karukella lood** on lood ehk loopealne Rapla maakonnas Rapla vallas Jalase küla lähedal Abru metsas.

Loopealse laius on 300–400 m ja seal paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid. Loopealse kirdenurgas on karstilõhe, mille pikkus on 20 m, laius 1 m ja sügavus 0,8 m.

## Viited

## Välislingid
*
Türiauk

**Türiauk** on kurisu Rapla maakonnas Kohila vallas Adila külas.

Kurisu on 40 m lai ja 3 m sügav. 

## Viited

## Välislingid
*
Salajõe karstiala

**Salajõe karstiala** on karstiala Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Karstiala kaitstakse Salajõe maastikukaitseala koosseisus.

Karstialal neeldub maa alla Salajõgi ning voolab maa all 1,3 km ulatuses. Neeldumisala (Salajõe kurisu) on 600 m pikk, 100 m lai ja 7,5 m sügav. Suurimad karstilehtrid on 50 m pikad ja 20 m laiad. Jõgi väljub Salajõe allikatena.

## Välislingid
*
Kirimäe kurisud

**Kirimäe kurisud** on kurisud Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Roosna mõisa pargi lähedal.

Kurisud asuvad karstialal, mille pikkus on 200 m ja laius 100 m. Kurisute sügavus on 2 m ja läbimõõt 10–15 m. 

Suurim kurisu on Viidase kurisu. 

Kurisutesse jõudev vee hulk on 20. sajandi keskel tehtud maaparanduse tõttu oluliselt vähenenud.

## Viited

## Välislingid
*
Kurisu-Pihla karstiala

**Kurisu-Pihla karstiala** on karstiala Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kurisu külas.

Karstialal on 30 m läbimõõdu ja 6 m sügavusega koonusjas kurisu. Karstialal asub karstikoobas, mille pikkus on 6 m ja kõrgus 0,7 m. Koopas neeldub Kurisu oja.

## Viited

## Välislingid
*
Kurisoo karstiala (Hiiumaa)

**Kurisoo karstiala** (ka: *Kurisoo (neelu)auk*) on karstiala Hiiu maakonnas Emmaste-Kurisu külas.

## Viited

## Välislingid
*
Nõmba karstiala

**Nõmba karstiala** on karstiala Hiiu maakonnas Nõmba küla lähedal.

Karstialal esineb langatuslehtreid, mis on liitunud umborudeks. Umborude pikkus on kuni 40 m ja sügavus 2–3 m.

## Viited

## Välislingid
*
Bor

**Bor** on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis. Asub Volga jõe ääres, Nižni Novgorodi vastas.

Esimesed teated asulast pärinevad 14. sajandist. Linnaõigused sai 1938. aastal.

Nižni Novgorodi ühendab Boriga 1608 m pikkune maantee- ja raudteesild.

## Välislingid
*Bori koduleht
Karu karstiala

**Karu karstiala** on karstiala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kolga küla lähedal.

Karstiala moodustavad 250 m pikkune karstivormide lõik. Alal esineb ka karstijärvik (*Põhjatu auk*).

## Viited

## Välislingid
*
Tartu on unenägu

"**Tartu on unenägu**" on ilukirjanduslik Tartu-aineline tekstikogumik.

Raamat ilmus 2006. aastal Eesti Kirjanduse Seltsi väljaandena. Kogumiku toimetajateks on Krista Ojasaar ja Berk Vaher ning avaldatud fotod on teinud Toomas Liivamägi ja Margit Paas.

"Tartu on unenägu" sisaldab 16 Tartuga seotud autori 38 erinevat teksti (15 proosapala ja 23 luuletust).
Proosapaladega on esindatud: Mehis Heinsaar, Lauri Sommer, Urmas Vadi, Kadri Tüür, Piret Bristol, Aare Pilv, Berk Vaher, Jüri Ehlvest, Hedda Maurer ja Andres Keil.

Luuletekstid pärinevad autoritelt: Hannes Varblane, Reet Sool, Merca, Krista Ojasaar, Igor Kotjuh ja Jüri Talvet.

Kogumiku näol on tegemist esimesega kolmest 2000. aastatel ilmunud Tartu-teemalisest tekstivalimikust. 2009. aastal avaldati proosatekste koondav teos "Tartu rahutused: valik jutte" ning 2012. aastal kogu "Mitte-Tartu" Tartu mittekohtadest jutustavatest tekstidest.

## Kirjandus
* *Tartu on unenägu*, Eesti Kirjanduse Selts 2006, ISBN 9985954424

## Välislingid
* Jan Kaus "Tartu – iga hinna eest unenägu?" Sirp, 28. august 2006 (arvustus)
* Mart Velsker "Karlova kirjanduse põhijooned" Keel ja Kirjandus, 1/2010
Ashlandi maakond (Ohio)

**Ashlandi maakond** (*Ashland County*) on maakond USA-s Ohio osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Ashland.

Maakonna pindala on 1105 km². Veepindala on 10 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 53 139. Aastal 2000 oli elanikke 52 523.

Maakond asub Ohio kesk- ja idaosas, umbes 60 kilomeetrit Erie järvest lõunas. Umbes 23% Ashlandi maakonnast moodustab mets.

## Naabermaakonnad
* Loraini maakond (põhjas)
* Medina maakond (kirdes)
* Wayne'i maakond (idas)
* Holmesi maakond (kagus)
* Knoxi maakond (edelas)
* Richlandi maakond (läänes)
* Huroni maakond (kirdes)

## Ajalugu
Ashlandi maakond moodustati 24. veebruaril 1846 Huroni, Loraini, Richlandi ja Wayne'i maakonna osadest.

## Viited

## Välislingid
* Ashlandi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Jaungulbene

**Jaungulbene** on küla (*ciems*) Lätis Gulbene piirkonna Jaungulbene vallas.

Küla asub Gulbene linna viiva raudtee ääres. Varem asus külas Jaungulbene raudteepeatus. Jaungulbenesse jäävad Pienenīte, Arodvidusskola ja Jaungulbene busspeatused.

Asula oli Jaungulbene valla halduskeskus kuni valla liitmiseni naabervaldadega, uueks halduskeskuseks kujunes seejärel Gulbītis.

Asulas on 1878. aastal ehitatud uusgooti stiilis Jaungulbene mõisa peahoone ning park ja kirik. Sealsel teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistul asub mälestusmärk.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jaungulbene mõisakompleks, sealhulgas park, tall, hiljem tuletõrjedepoo, paraadväravad, obelisk, läbikäiguga tootmishoonete kompleks, Kuradiväravad koos selle juures asuvate tehislike linnusevaremetega, vahimajake, kelder-tootmishoone, mõisavalitseja maja, laut, kabel, mõisapargi piirdemüür, sepikojaga kutsari maja, teine kabel (hilisem Jaungulbene luteri kirik), kaks elumaja, pesumaja, aedniku maja koos kuuri ning aiainventari laoga, teeviit, Mesilasmaja või Nukumaja, häärber, häärberi vestibüüli interjöör, ahi ja kaks skulptuuri. Häärberi fassaadil olev vapp on kohaliku kaitse all.

Looduskaitse all on Jaungulbene tammeallee ja tamm ümbermõõduga 4,15 meetrit.

## Elanike arv


* 904 (1970)
* 983 (1979)
* 970 (1989)
* 621 (2000)
* 497 (2011)

* 511 (2015)
* 461 (2017)
* 479 (2021)
* 409 (2025)



Jaungulbene mõis 18.JPG|Jaungulbene mõisa peahoone
Jaungulbene 01.JPG|Mälestusmärk teises maailmasõjas langenutele
Jaungulbene 05.JPG
Jaungulbene 07.JPG


## Viited
Holmesi maakond (Mississippi)

**Holmesi maakond** (*Holmes County*) on maakond USA-s Mississippi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Lexington ja suurim linn Durant.

Maakonna pindala on 1979 km². Veepindala on 21 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 198. 2000. aastal oli seal 21 609 elanikku.

Holmesi maakonna keskmine eluiga on madalaim USA-s.

## Naabermaakonnad
* Carrolli maakond (põhjas)
* Attala maakond (kirdes)
* Yazoo maakond (idas)
* Humphreysi maakond (kagus)
* Leflore'i maakond (edelas)

## Ajalugu
Holmesi maakond moodustati 19. veebruaril 1833 Yazoo maakonna osadest. Maakond on saanud nime David Holmesi järgi, kes oli endise Mississippi territooriumi viimane kuberner (1809–1817), esimene Mississippi osariigi kuberner (1817–1820) ja USA senaator (1820–1825).

## Kaitsealad
* Hillside National Wildlife Refuge (osa)
* Mathews Brake National Wildlife Refuge (osa)
* Morgan Brake National Wildlife Refuge
* Theodore Roosevelt National Wildlife Refuge

## Viited

## Välislingid
* Holmesi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Alfred Prants

**Alfred August Prants** (15. oktoober 1894 Tuula vald – 9. märts 1944 Tallinn) oli eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1914 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kuid aastal 1918 õpingud katkesid. Ta võttis osa Vabadussõjast. Õpingud jätkusid aastal 1920 ja aastal 1922 lõpetas ta ülikooli arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta üliõpilaste seltsi Raimla.

Tööd alustas ta eraarstina Tallinnas sise- ja silmahaiguste alal, olles ühtlasi aastast 1922 Tallinna vaestearst. Aastast 1926 oli ta Tallinna II ambulatooriumi ja aastast 1929 oli ta Tallinna I ambulatooriumi arst. Aastal 1934 sai tast Tallinna IV ambulatooriumi juhataja. Aastal 1939 määrati ta Nõukogude Liidu sõjaväebaaside arstiks Paldiskisse.

Dr. Alfred Prants hukkus 9. märtsil 1944 Tallinnas märtsipommitamisel ja ta on maetud Siselinna kalmistule pommitamisohvrite ühishauda.

## Isiklikku
Ta oli abielus, peres kasvasid poeg ja tütar. Poeg tapeti kommunistide poolt aastal 1941.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 289
Erik Soop

Vabahärra **Erik Knutsson Soop** (16. detsember 1643 – 3. märts 1700 Stockholm, Rootsi) oli Rootsi riigimees ja Liivimaa ning Riia kuberner.
Zubova Poljana rajoon

**Zubova Poljana rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigi lääneosas. Piirneb Rjazani oblasti ja Penza oblastiga.

Rajoonis on 4 linna- ja 27 külaasundust.

Rajooni rahvaarv on 2022. aasta seisuga 52566 (2010. aasta seisuga oli 59 300). 50% elanikest on mokšad ja 44,6% venelased. Suuremad asulad on Zubova Poljana, Javass, Potma, Sosnovka ja Udarnõi.

Zubova Poljana rajoonis asuvad vanglilaagrid, kus viibib umbes 13 000 kinnipeetavat,

## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht
* Rajoonist Mordva Vabariigi kodulehel
Humphreysi maakond

**Humphreysi maakond** (*Humphreys County*) on maakond USA-s Tennessee osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Waverly.

Maakonna pindala on 1442 km². Veepindala on 63 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 538. Aastal 2000 oli elanike arv 17 929.
 
## Naabermaakonnad
* Houstoni maakond (põhjas)
* Dicksoni maakond (kirdes)
* Hickmani maakond (kagus)
* Perry maakond (lõunas)
* Bentoni maakond (läänes)

## Ajalugu
Humphreysi maakond moodustati 19. oktoobril 1809. aastal Stewarti maakonna osadest. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda liikme Benjamin G. Humphreysi järgi.

## Kaitsealad
* Tennessee National Wildlife Refuge (osa)

## Viited

## Välislingid
* Humphreysi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Regina Birk

**Regina Birk** (8. oktoober 1911 Tallinn – detsember 1999 Narva) oli eesti arst ja sportlane (jalgrattur).

Ta lõpetas 1928. aastal Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Sügisel 1928 läks õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus ta õppis vaheaegadega aastani 1941, ehkki stuudium jäi lõpetamata.

Aastatel 1930–1931 oli ta Eesti meister ja rekorditeomanik jalgrattasõidus.

Aastal 1940 võttis ta väga punase hoiaku. Oli 1940. aastal "Mareti" toimetaja ja EK(b)P Tartumaa komitee naistetöö instruktor, 1941. aastal "Maanaise" kaastööline ja Harku jaoskonnaarst. 

Põgenes 1941. aastal Nõukogude Liidu tagalasse, teenis seal ja kuni 1944. aastani Punaarmees arstina.

Aastatel 1944–1945 töötas ta Tartu Lastekliiniku ordinaatorina ja ühtlasi lõpetas aastal 1945 ka poolelijäänud Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) arstiteaduskonna. 

Pärast lõpetamist töötas ta TRÜ arstiteaduskonna lastehaiguste kateedris assistendina. Oli aastatel 1945–1948 TRÜ sportliku hügieeni kateedri juhataja kohusetäitja.

Aastatel 1953–1954 oli ta Pärnus rajoonihaiglas arst-terapeut. Aastatel 1954–1971 oli ta jaoskonnaarst Narvas. Läks 1971. aastal pensionile.

## Isiklikku
Tema isa Ado Birk oli Eesti poliitik ning vend Aadu Pirk (1919–1945) oli ohvitser 45. Relva-SS Grenaderirügemendis.

## Viited

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 603

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Riigiküla kalmistul
Humphreysi maakond (Mississippi)

**Humphreysi maakond** (*Humphreys County*) on maakond USA-s Mississippi osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Belzoni.

Maakonna pindala on 1117&nbsp;km². Veepindala on 34&nbsp;km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 9375. Aastal 2000 oli elanike arv 11 206.
 
## Naabermaakonnad
* Sunfloweri maakond (põhjas)
* Leflore'i maakond (kirdes)
* Holmesi maakond (idas)
* Yazoo maakond (lõunas)
* Sharkey maakond (edelas)
* Washingtoni maakond (läänes)

## Ajalugu
Humphreysi maakond moodustati 28. märtsil 1918 Holmesi, Sunfloweri, Washingtoni ja Yazoo maakonna osadest. Maakond on saanud nime poliitik Benjamin G. Humphreysi järgi, kes oli Mississippi osariigi kuberner aastatel 1865–1868.

## Kaitsealad
* Theodore Roosevelt National Wildlife Refuge (osa)

## Viited

## Välislingid
* Humphreysi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
George Jones

**George Glenn Jones** (12. september 1931 – 26. aprill 2013) oli Ameerika Ühendriikide kantrilaulja.

Jonesi esimene suurem hitt oli "White Lightning", mis jõudis kuulajateni 1950. aastate lõpus.

Ta oli abielus Tammy Wynette'iga, kellega koos salvestati ka hulganisti laule.

## Tunnustus
*2002 – National Medal of Arts
*2012 – Grammy elutööauhind
Birori

**Birori** on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis.

Birori kõrgus merepinnast on 450 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Birori piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Borore, Bortigali, Dualchi, Macomer.

## Viited

## Kirjandus
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), ''Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna'', Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X
* Francesco Floris (a cura di), ''Grande Enciclopedia della Sardegna'', Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Birori andmed Sardiinia maakonna portaalis (Vaadatud 2013-04-27; itaalia keeles)
Kalmu karstiala

**Kalmu karstiala** (ka: *Aste karstiala*) on karstiala Saare maakonnas Kaarma vallas Aste külas.

Karstialal on 150 m pikkune, 60 m laiune ja 2 m sügavune karstinõgu. Suurvee ajal moodustub nõkku karstijärvik.

## Viited

## Välislingid
*
Kõue karstiala

**Kõue karstiala** (ka: *Mäe karstiala*) on karstiala Lääne-Saaremaa kõrgustiku idaosas, halduslikult Saare maakonnas Kaarma vallas Hakjala küla lähedal.

Karstialal on 2 km pikkune karstiorg, kus on 3 kurisut, mille läbimõõdud on 20–30 m ja sügavused 3–6 m.

## Viited

## Välislingid
*
Galtellì

**Galtellì** on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis.

Galtellì kõrgus merepinnast on 35 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Galtellì piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Dorgali, Irgoli, Loculi, Lula, Onifai, Orosei.

## Viited

## Kirjandus
*Ottorino Pietro Alberti, *La Diocesi di Galtellì*
*Ottorino Pietro Alberti, *La Diocesi di Galtellì dalla sua soppressione (1495) alla fine del sec. XVI*
*Ottorino Pietro Alberti, *Scritti di storia civile e religiosa della Sardegna* – Edizioni Della Torre
*Ottorino Pietro Alberti, *Il Cristo di Galtelli*
*Gino Camboni, "Galtellì - natura, storia, arte, cultura" - Edizioni Solinas, Comune di Galtellì, Assessorato Cultura e Turismo (2000)
*Neria De Giovanni, "Galtellì nei luoghi e nella storia di Canne al Vento”, Ed. Nemapress (1992).
*Mario Massaio, “La donna in Grazia Deledda tra passato e futuro.”
*Dolores Turchi, “Grazia Deledda nella tradizione.”
*Piras: “La critica su Grazia Deledda: il sapere e il pregiudizio.”
*Ignazio Delogu: “Grazia Deledda o il finis barbagiae, appunto per una lettura.”
*Giovanna Cerina: "Deledda ed altri narratori", Cuec editori, (1992)
*Antonio Cambedda (tesi di laurea) "Architettura religiosa e militare a Galtellì dal Medioevo al XIX sec." 1991/92
*Canne al Vento: "Grazia Deledda", Ghisetti e Corvi Editori, 1993
*Atti del Convegno: “Parco Letterario di Grazia Deledda” Galtellì, (2 Agosto 1996) 
*Atti del Convegno: “Grazia Deledda a 70 anni dal Nobel” Ed. Puddu e Congiu, (25, 26, 27 Ottobre 1996)
*Francesca Pirodda,“Tesori d’arte a Galtellì” Ed. Solinas, (1998)
*Giovanna Santoro,  “Galtellì nel Medioevo” Ed. Solinas, (2004)
*Maria Giacobbe: "Grazia Deledda", Casa Editrice Bompiani e c. spa, (1999)
*Ugo Collu: "Grazia Deledda nella cultura contemporanea", ed. De Stef Spa, (1992)

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Kaarmise-Jõempa karstiala

**Kaarmise-Jõempa karstiala** on karstiala Saare maakonnas Kaarma ja Kärla valla piiril.

Karstialal on karstijärvik, mille laius on 500 m ja sügavus 1 m. Järvikust saab alguse Kärla jõgi. Jõempa karstialast idas asuvasse madalsohu (Kaarmise hoiuala) suubub Anepesa oja, mis on varem moodustanud Kärla jõe ülemjooksu.

## Viited

## Välislingid
*
Kalju Kass

**Kalju Kass** (1. mai 1938 Tartu – 9. oktoober 1989 Tallinn) oli eesti kirjanik ja humorist.

## Haridus
Ta sündis töölisperekonnas. 1946–1951 õppis ta Alatskivi mittetäielikus keskkoolis, 1952–1953 Tartu 2. Keskkoolis, 1953–1956 Tartu 1. Keskkoolis ja lõpetas eksternina 1959 Tartu 1. Keskkooli. 1965. aastast õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo- ja keeleteaduskonnas ja lõpetas ülikooli 1971 eesti filoloogina. 

## Töökohad
Kass töötas 1960–1963 Tartu rajooni kultuurimaja direktorina, 1963–1967 Tartu Kultuurihoone kunstilise juhi ja estraadiorkestri dirigendina. 1967. aastal läks ta tööle Edasi toimetusse; 1974. aastal Pikri toimetusse (rubriigi “Käkker” asutaja), kus sai 1984. aastal vastutavaks sekretäriks. 1988. aasta märtsis lõi Kass huumoriühenduse Aara, mis leheveergudel oma "tiiva alla" esinejaid kutsus. 

## Kirjanduslik tegevus
Ta debüteeris kirjanduses 1958. aastal. Temalt on ilmunud ka näidendeid (näiteks "Poti tapab", "Intiimdisko", "Pidu lõpeb pauguga" ja "Kõigil on kiire"). Ta on rahvateatritele dramatiseerinud Silvia Rannamaa jutustusi ja kirjutanud kuuldemänge.

## Helisalvestis
"Lohk on tagurpidi muhk" – Toomas Kall, Kalju Kass, Vladislav Koržets ‎– heliplaat autorite esituses, koostaja: Priit Aimla. Plaadiümbris Priit Pärn, vinüül, LP, salvestatud 26. detsembril 1987 "Meelejahutaja" avalikul lindistusel Eesti Raadio 1. stuudios

## Raamatud
* "Pügatud pegemot" – huumorikogu, (EKP Keskkomitee Kirjastus, 94 lk, 1969 ), illustratsioonid Heinz Valk
* "Kuurvürsti narr" – huumorikogu, (EKP Keskkomitee Kirjastus, 103 lk, 1973 ), illustratsioonid: Heinz Valk
* "Vastasseina nael" – huumorikogu, (Eesti Raamat, 96 lk, 1980), kujundanud: Illimar Paul
* "Teeme ise stereopilte" – praktilisi nõuandeid stereopiltide tegemiseks, (Valgus, 62 lk, 1986), kujundanud: Aadu Orupõld
* "Stereoprojektsioon" – Kuidas valmistada ise stereoprojektorit?, (Valgus, 126 lk, 1988), kaanekujundus: Aadu Orupõld, ISBN 5440002111
* "Eesti huumor '86" – Valimik 1986. aastal perioodikas ilmunud eesti satiirist ja huumorist, koostanud: Priit Aimla, R. Hanson, Kalju Kass, Vahur Kersna, Silja Lättemäe, Edgar Spriit ja Ilmar Trull, (Kunst, 192 lk, 1990), Kujundanud Maie Ruljand, Kaanekujundus Rein Lauks

## Laulusõnade autor
Kalju Kass lõi tekste Arved Haugi, Rein Rannapi, Harri Tarvo ja Arne Oidi lauludele. Muu hulgas kirjutas ta sõnad Matise laulule filmist "Verekivi", mille viisi lõi Kustas Kikerpuu. See laul oli ka X noorte laulupeo kavas. 

## Muud
1985. aastast oli Kass Eesti Kirjanike Liidu liige. 

Ta tõlkis näidendeid, humoreske ja jutte vene, inglise ja soome keelest. Tema humoreske ja följetone on tõlgitud mitmetesse keeltesse. 1989. aastal sooviti talle anda auhinda Meie Mats. 

Muu hulgas oli ta NSV Liidu meistersportlane purjetamises. 

## Isiklikku
Tema abikaasa Asta Kass oli lastekirjanik. Tütar Kristiina Kass on samuti lastekirjanik.

## Allikad
*Eesti kirjarahva leksikon, 1995

## Välislingid
* ERR arhiiv – Õhtu kahele. Kalju Kass ja Harri Tarvo. Eetris oli 06.11.1973
Paatsa kurisu

**Paatsa kurisu** (ka: *Mägedeniidu kurisu*, *Mägeniidi kurisu*) on kurisu Saare maakonnas Saaremaa vallas Paatsa küla lähedal.

Kurisu läbimõõt on 25 m. Kurisusse suubub kraav, mille vooluhulk on 5–15 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Vilidu karstiala

**Vilidu karstiala** on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilidu külas.

Karstialal on ovaalne karstiorg, mille pikkus on 17 m ja laius 3 m. Oru põhjas paljanduvad lubjakivid.

## Viited

## Välislingid
*
Salavere karstiala

**Salavere karstiala** on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Salavere küla lähedal.

Karstialal on 3 kurisut, mille läbimõõt on 20 m ja sügavus 2,5 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kuusiku karstiala

**Kuusiku karstiala** (ka *Kuke karstiala*) on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuke külas.

Karstiala läbimõõt on 60 m. Alal esineb palju karstilehtreid, mille läbimõõt on kuni 1 m ja sügavus 70 cm.

## Viited

## Välislingid
*
Irgoli

**Irgoli** on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis.

Irgoli kõrgus merepinnast on 26 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Irgoli piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Galtellì, Loculi, Lula, Onifai, Siniscola.

## Viited

## Kirjandus
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), ''Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X
* Francesco Floris (a cura di), ''Grande Enciclopedia della Sardegna'', Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Shirley

**"Shirley"** on 1849. aastal ilmunud Charlotte Brontë romaan. See oli Brontë teine avaldatud teos pärast 1847. aastal ilmunud "Jane Eyre'i".

Romaani tegevustik kulgeb Põhja-Inglismaal Yorkshire'is tugeva majandussurutise õhkkonnas, põhjuseks Suurbritannia sõda Napoleoniga Pürenee poolsaarel. Prantsusmaa sadamatele on kehtestatud blokaad, USA on vaenulik, turgu pole ja paljud jäävad töötuks. Ent just siis on alanud tööstusrevolutsioon; ludiitidest töölised süüdistavad oma hädades uusi tõhusaid masinaid ning asuvad neid lõhkuma ja mõrvama vabrikante.

Teoses on olulisel kohal inimsuhted, isiksused, õnnelik ja õnnetu armastus, aga ka vaimulike tegevus; sageli saab lutsulikku nalja. Esineb piiblitsitaate ning viiteid kreeka ja rooma mütoloogiale. Noorest neiust peategelasele olid vanemad pannud mehenime Shirley, sest olid lootnud saada poega. Romaani menu mõjul sai Shirleyst tänini populaarne naisenimi.

"Shirley" ilmus eesti keeles 2011. aastal kirjastuses Jumalikud Ilmutused, tõlkija Kalevi Kvell, kujundaja Andres Rõhu. Yorkshirikiilnõ kõnõ om pantu’ ümbre võru kiildõ.
Kärla karstiala

**Kärla karstiala** on karstiala Saare maakonnas Kärla vallas Kärla alevikust 400...800 m läänes.

Karstialal on palju karstilohke ja kurisuid. Suurima kurisu läbimõõt on 4 m ja sügavus 1,8 m; sellesse suubuvad Tõllapunga ja Ahioja. Kõrgvee ajal voolab karstialalt Kärla jõkke Kessu oja.

## Viited

## Välislingid
*
Kalja karstiala

**Kalja karstiala** (ka: *Selgase karstiala, Jauni karstiala*) on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Jauni küla lähedal.

Karstialal on 7 märkimist väärt karstilehtrit, mille läbimõõt on 18–36 m ja sügavus 4,0–5,5 m. 

## Viited

## Välislingid
*
Liiva karstiala

**Liiva karstiala** (ka: *Liiva karst*) on karstiala Saare maakonnas Muhu vallas Liiva küla lähedal.

Karstialal on palju karstilehtreid, mille läbimõõt on 4–5 m ja sügavus 1–2 m.

## Viited

## Välislingid
*
Loona karstiala

**Loona karstiala** on karstiala Saare maakonnas Kaarma vallas Loona mõisa ümbruses.

Karstialal on karstiorg, mille pikkus on 250 m, laius 15 m ja sügavus 2 m. Suurvee ajal täitub org veega.

## Viited

## Välislingid
*
Kuumi karstiala

**Kuumi karstiala** on karstiala Saare maakonnas Kaarma vallas Pelisoo raba lähedal.

Karstialal on 8 karstinõgu ja -häilu, mille läbimõõt on 30 m, pikkus kuni 100 m ja sügavus 2–3 m.

## Viited

## Välislingid
*
Viira-Saikla karstiala

**Viira-Saikla karstiala** on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Väike-Rahula küla lähedal.

Karstialal neli suuremat karstilehtrit, mille läbimõõt on 1–2 m. Need lehtrid on lõhatud kraavi põhjas.

## Viited

## Välislingid
*
Parasmetsa kurisu

**Parasmetsa kurisu** on kurisu Saare maakonnas Saaremaa vallas Parasmetsa külas.

Kurisu pikkus on 40 m, laius 15 m ja sügavus 2 m. Kurisu põhjas paljanduvad lubjakivid. 

## Viited

## Välislingid
*
Veeriku karstiala

**Veeriku karstiala** on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Veeriku külas.

Karstiala pindala on 100 ha. Alal on palju karstilehtreid. 

## Viited

## Välislingid
*
Laoküla karstiala

**Laoküla karstiala** on karstiala Saare maakonnas Kaarma vallas Laokülas.

Karstialal on mitu kurisut; nendest suurima läbimõõt on 3 m ja sügavus 1,5 m.

## Viited

## Välislingid
*
Hakjala karstiala

**Hakjala karstiala** on karstiala Saare maakonnas Kaarma vallas Hakjala küla lähedal.

Karstialal on mitu kurisut, mille läbimõõt on 3–5 m ja sügavus 1,0–1,5 m.

## Viited

## Välislingid
*
Nõmpa karstiala

**Nõmpa karstiala** on karstiala Saare maakonnas Kärla vallas Nõmpa küla ümbruses.

Karstialal on mitu karstilohku, mille läbimõõt on kuni 50 m ja sügavus 1–5 m.

## Viited

## Välislingid
*
Shirley (täpsustus)

**Shirley** on isiku- ja kohanimi. 
***[[Shirley (eesnimi)|Shirley]]** on eesnimi.
***[[Shirley (perekonnanimi)|Shirley]]** on perekonnanimi.

;Kohad Suurbritannias:
***[[Shirley (Derbyshire)|Shirley]]**, küla Derbyshire'is
***[[Shirley (Southampton)|Shirley]]**, ringkond Southamptonis
***[[Shirley (London)|Shirley]]**, koht Londonis 
***[[Shirley (West Midlands)]]** 

;Kohad Ameerika Ühendriikides
***[[Shirley (Arkansas)]]**
***[[Shirley (California)]]**
***[[Shirley (Illinois)]]**
***[[Shirley (Indiana)]]**
***[[Shirley (Maine)]]**
***[[Shirley (Massachusetts)]]**
***[[Shirley (New York)]]**
***[[Shirley (Virginia)]]**
***[[Shirley (Wisconsin)]]**

;Kohad Uus-Meremaal
***[[Shirley (Uus-Meremaa)]]**
Jacob Moleschott

**Jacob Albertus Willebrordus Moleschott** (9. august 1822 's-Hertogenbosch – 20. mai 1893 Rooma) oli hollandi füsioloog ja materialistlik filosoof.

Moleschott tegutses õppejõuna Saksamaal, Šveitsis ja Itaalias.
François-Auguste Mignet

**François-Auguste-Marie Mignet** (8. mai 1796 Aix-en-Provence – 24. märts 1884 Pariis) oli Prantsuse ajakirjanik ja ajaloolane.

1836. aastast oli ta Prantsuse Akadeemia liige.
Everard Ferdinand im Thurn

Sir **Everard Ferdinand im Thurn** (9. mai 1852 – 9. oktoober 1932) oli Ühendkuningriigi koloniaalametnik, maadeuurija ja antropoloog. 

1903. aastal oli ta lühikest aega Tseiloni kuberneri kohusetäitja ning aastail 1904–1911 oli ta Fidži kuberner.
Urbain Le Verrier

**Urbain Jean Joseph Le Verrier** (11. märts 1811 Saint-Lô – 23. september 1877 Pariis) oli Prantsuse astronoom ja matemaatik.

Ta õppis Pariisis École polytechnique’is, kus omandas tugeva matemaatilise hariduse, ning pühendus hiljem astronoomiale ja taevamehaanikale.

1846. aastal arvutas Le Verrier tollal tuntud planeetide orbiitides täheldatud häirete põhjal seni avastamata planeedi asukoha. Tema teoreetilistele arvutustele tuginedes avastas Johann Gottfried Galle 23. septembril 1846 Berliini tähetornis uue planeedi, mis sai nimeks Neptuun. Avastus kinnitas nii Le Verrier’ arvutuste täpsust ja Newtoni gravitatsiooniteooria kehtivust.

Le Verrier töötas suure osa elust Pariisi observatooriumis, mille direktoriks ta nimetati 1854. aastal. Ta tegeles ka teiste planeetide liikumise uurimisega ning oli mitme teadusakadeemia liige.

Le Verrier suri 23. septembril 1877 Pariisis ja maeti Montparnasse'i kalmistule.

## Tunnustus
*1846 – Copley medal
*1854 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1868 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal

## Viited
Hermann Kopp

**Hermann Franz Moritz Kopp** (30. oktoober 1817 Hanau – 20. veebruar 1892 Heidelberg) oli saksa keemik ja teadusajaloolane.
François Guizot

**François Pierre Guillaume Guizot** (4. oktoober 1787 Nîmes – 12. september 1874 Saint-Ouen-le-Pin) oli Prantsusmaa ajaloolane ja riigitegelane.

1840–1848 juhtis ta riigi sise- ja välispoliitikat, kaotas võimu 1848. aasta veebruarirevolutsioonis.

## Tunnustus
Guizot oli 1836. aastast Prantsuse Akadeemia liige. 1840. aastal valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.
Karl Grün

**Karl Theodor Ferdinand Grün** (30. september 1817 Lüdenscheid – 18. veebruar 1887 Viin) oli Saksa publitsist, filosoof ja sotsialistlik poliitik.

Grün osales 1848.-49. aasta revolutsioonis ja oli Preisi Rahvuskogu liige. 1874. aastal avaldas ta Ludwig Feuerbachi kirjavahetuse ja kirjanduslikud käsikirjad.
Ludwig Büchner

**Ludwig Friedrich Büchner** (29. märts 1824 Darmstadt – 1. mai 1899 Darmstadt) oli Saksa füsioloog ja materialistlik filosoof.
Louis Blanc

**Louis Jean Joseph Charles Blanc** (29. oktoober 1811 – 6. detsember 1882) oli Prantsuse sotsialistlik poliitik ja ajaloolane.

1848. aasta revolutsiooni ajal oli Blanc ajutise valitsuse liige ja Luxembourgi komisjoni esimees. Sama aasta augustis emigreerus Inglismaale, oli aktiivne Prantsuse emigrantide ringkondades Londonis.
Marcellin Berthelot

**Pierre Eugène Marcellin Berthelot** (25. oktoober 1827 – 18. märts 1907) oli Prantsuse keemik, teadusajaloolane ja poliitik.

Berthelot' põhilised uurimisvaldkonnad olid orgaaniline keemia, termokeemia, agrokeemia ja keemia ajalugu. Tema järgi on saanud nimetuse Berthelot' sool.

1900. aastast oli ta Prantsuse Akadeemia liige.


Berthelot, Marcellin – Révolution chimique, 1890 – BEIC 11800561.jpg|"La Révolution chimique", 1890
Appianos

**Appianos Aleksandriast** (kreeka keeles Ἀππιανὸς Ἀλεξανδρεύς *Appianòs Alexandréus*, ladina keeles *Appianus Alexandrinus*; u 95 Aleksandria – u 165 Rooma) oli kreeka päritolu vanarooma ajaloolane.

Ta läks Rooma 120. aasta paiku.

Tema peateos on osaliselt säilinud kreekakeelne "Rooma ajalugu" (kreeka keeles Ῥωμαικά *Rhomaiká*, ladina keeles *Historia Romana*).

## Välislingid
*"Rooma ajalugu" (lõike eesti keeles)
Bruno Bauer

**Bruno Bauer** (6. september 1809 – 13. aprill 1882) oli Saksa noorhegellik filosoof ja liberaalne poliitik.

Bauer kirjutas ka mitu raamatut kristluse ajaloost.
Richie Havens

**Richard Pierce Havens** (21. jaanuar 1941 Brooklyn, New York – 22. aprill 2013 Jersey City, New Jersey) oli Ameerika Ühendriikide laulja, laulutegija ja kitarrist.

Richie Havensi karjäär sai hoo sisse 1969. aastal Woodstocki festivaliga, kus ta oli esimene esineja ja teiste lauljate hilinemise tõttu laulis kolm tundi järjest.

## Välislingid
* 
* Koduleht
* Woodstock icon Richie Havens dies at 72. bbc.co.uk.
Joseph Dietzgen

**Peter Joseph Dietzgen** (9. detsember 1828 – 15. aprill 1888) oli Saksa sotsialistlik ja marksistlik poliitik ning materialistlik filosoof.

Elukutselt nahatöölisena oli Dietzgen filosoofias iseõppija.

1884. aastal emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse.
Johann Gottfried Galle

**Johann Gottfried Galle** (9. juuni 1812 Radis – 10. juuli 1910 Potsdam) oli Saksa astronoom.

Ta õppis Berliini Humboldti Ülikoolis ja 1835. aastal liitus Berliini observatooriumiga, kus ta töötas esmalt abijuhataja ja astronoomina. 

23. septembril 1846 avastas ta koos abilise Heinrich Louis d’Arrestiga Neptuuni, tuginedes prantsuse astronoomi Urbain Le Verrier’ arvutustele planeedi eeldatava asukoha kohta. Galle leidis Neptuuni samal õhtul, kui sai Le Verrier’ kirja.

1847. aastal asus ta tööle Breslau (tänapäeva Wrocław) observatooriumis, kus oli direktor ja astronoomiaprofessor kuni 1897. aastani.

## Viited

## Välislingid
Jean-Michel Damase

**Jean-Michel Damase** (27. jaanuar 1928 Bordeaux – 21. aprill 2013) oli prantsuse pianist, dirigent ja helilooja.

Jean-Michel Damase õppis viieaastaselt Marcel Samuel-Rousseau juures. Üheksa-aastaselt lõi ta juba heliteoseid. Aastal 1940 asus ta Pariisi konservatooriumis Alfred Cortot' käe all klaverit õppima ning hiljem õppis komponeerimist Henri Büsseri, Marcel Dupré ja Claude Delvincourti juures.

1947. aastal pälvis ta Grand Prix de Rome.

Gabriel Fauré loomingu salvestiste eest pälvis Damase Grand Prix du Disque.

Ta lõi nii orkestrimuusikat, kammermuusikat kui ka oopereid.

## Välislingid
* Chez Damase
William L. Guy

**William Lewis Guy** (30. september 1919 – 26. aprill 2013) oli Ameerika Ühendriikide poliitik.

Ta oli Demokraatliku Partei liige.

Aastatel 1961–1973 oli ta Põhja-Dakota osariigi kuberner. Ta kandideeris 1974. aastal senatisse, kui kaotas valimised.

## Viited
Tartu Loodusmaja

**Tartu loodusmaja** on osa Tartu Keskkonnahariduse Keskusest. Loodusmaja asub Tartus aadressil Lille 10.

Tartu loodusmajas tegutsevad laste ja noorte huvikool, lasteaedadele ja koolidele suunatud õppeprogrammid, täiskasvanute koolituskeskus ning keskkonnainfopunkt.

Loodusmaja korraldab nii lastele kui ka täiskasvanutele õpitube ning tähtpäevade keskkonnasõbralikus võtmes tähistamise võimalust. Lisaks saab loodusmaja ruume rentida konverentside, firmaürituste ja pidude korraldamiseks.

Majas asub külastuskeskus. Maja süda on viie tasapinnaga talveaed, kus kasvavad toidu- ja tarbetaimed ning asub bassein punakõrv- ja kollakõrv-ilukilpkonnadega. Külastajatele on tutvumiseks avatud püsinäitus "Läbipaistev loodusmaja", mis annab ühe keskkonna-, tervise- ja inimesesõbraliku maja olemusest täpsema ülevaate. Lisaks on Tartu loodusmajas alati üleval mõni uus ja huvitav loodusteemaline näitus.

## Ajalugu
Loodusmaja loodi 1953. aastal kui **Tartu Linna Noorte Naturalistide Jaam**. 1968. aastast oli see **Tartu Noorte Loodusesõprade Maja**, 1988. aastast **Tartu Noorte Loodusmaja** ning 2002. aastast **Tartu Loodusmaja**. Viimane nimemuutus toimus koos Tartu Keskkonnahariduse Keskuse loomisega, mille osa Loodusmaja on.

2013. aastal valmis loodusmaja uus hoone. Uue hoone projekti ja sisekujunduse tegi Karisma arhitektid OÜ.

Tartu loodusmaja andis välja ajalehte Kuldkinga Teataja. Pärast väikest vahet anti 2015.–2018. aastal välja ajalehte Kännuseened.

## Loodusmajas toimunut

2018. aasta oktoobrist detsembrini – fotonäitus "Eesti kalad" (loodusfotograaf Tiit Hundi fotod ligi 60 kalaliigi kohta).

2019. ja 2020. aastal toimus mitu MAFF-i filmiõhtut.

2019. aasta 8. november Rohelise Kooli programmi tutvustusüritus.

2019. aasta 23. november meisterdamishommik "Kas oravad lendavad? Kas lennukid söövad pähkleid?".

2019. aasta 12.–26. november pabergraafika töötoad.

2019. aasta 27. november üleminekuõhtu "Tartu, elurikas linn".

2019. aasta oktoobris ja novembris – Liia Lüdig-Algvere akvarellinäitus "Hiiutriibulised aastaring"

2019. aasta 3. detsember Rohelise Tee Õhtu "Ringmajandus".

2019. aasta 7. detsember heategevuslik jõululaat.

2019. aasta 19. november ja 10. detsember vaikuseminutite baaskursus huvikooli töötajatele.

2019. aasta 13. detsember Rohelise Tee Õhtu "Mida teha, kui sinult oodatakse kingitust?"

2019. aasta 16. detsember üleminekuõhtu jätkusuutlikud kogukonnad.

2019. aasta novembris ja detsembris – Läänemere veebiviktoriin õpilastele.

2020. aasta 18. jaanuaril lumeteemaline perepäev.

## Viited

## Välislingid
* Tartu loodusmaja koduleht
* "Tartu loodusmaja kuulutati parimaks roheliseks kontoriks". Tartu Postimees, 5. detsember 2019
* Heleri All. "Tartu lapsed õppisid käepärastest vahenditest lund tegema". err.ee, 18. jaanuar 2020
Pangamäe karst

**Pangamäe karst** on karstiala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Karstiala asub paese kõrgendiku – Pangamäe – põhja- ja kirdenõlval, kus leidub mitmeid karstivorme. Seal on ka 0,6 m kõrgune koobas, mille jälgitav pikkus on 2,0 m.

## Viited

## Välislingid
*
Uduvere lookarstiala

**Uduvere lookarstiala** on karstiala Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Uduvere asula piiril.

Karstiala on loometsas, kus u 1 ha suurusel alal paljanduvad lubjakivid. Alal on mitmeid avalõhesid ja karre.

## Viited

## Välislingid
*
Kõima karstiala

**Kõima karstiala** (ka: *Kõima lookarstiala*) on karstiala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõima asula lähedal.

Karstiala paikneb loopealsel, kus paljanduvad lubjakivid. Alal esineb mitmeid karstinähtuseid.

## Viited

## Välislingid
*
Enrique Regüeiferos

**Enrique Regüeiferos Blanco** (15. juuli 1948; Havanna – 20. juuni 2002; Santiago de Cuba, Santiago de Cuba provints) oli Kuuba poksija. 

Regüeiferos oli kokku viiekordne Kuuba meister – sulgkaalus (kuni 57 kg) 1964. aastal, kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1965–1967 ja I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1972. aastal.

Regüeiferos sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jerzy Kulej'le (Poola). Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Regüeiferos osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Regüeiferos on koos Rolando Garbey'ga esimesed Kuuba poksijad, kes on võitnud olümpiamedali.

## Viited

## Välislingid
*
Enge karstiala

**Enge karstiala** (ka: *Enge lookarstiala*) on karstiala Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Enge külas.

Karstiala asub Panga tammikus, kus paljanduvad riffdolomiidid. Alal esineb karstinähtusi.

## Viited

## Välislingid
*
Hickmani maakond (Tennessee)

**Hickmani maakond** (*Hickman County*) on maakond USA-s Tennessee osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Centerville.

Maakonna pindala on 1587 km². Veepindala on 0 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 24 690. Aastal 2000 oli elanike arv 22 295.
 
## Naabermaakonnad
* Dicksoni maakond (põhjas)
* Williamsoni maakond (idas)
* Maury maakond (kagus)
* Lewise maakond (lõunas)
* Perry maakond (läänes)
* Humphreysi maakond (kirdes)

## Ajalugu
Hickmani maakond moodustati 3. detsembril 1807. aastal Dicksoni maakonna osast. Maakond on saanud nime maadeavastaja Edwin Hickmani järgi, kelle tapsid indiaanlased 1791. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Hickmani maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Linnamaa karstiala

**Linnamaa karstiala** on karstiala Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.

Karstiala on riffdolomiidist astangul, kus esineb karstinähtusi. Karstialal neelduv vesi avaneb karstiala lähedal allikatena (*Linnamaa allikad*).

## Viited

## Välislingid
*
Tsiistre karstinõod

**Tsiistre karstinõod** (ka: *Tsiistre vetevaotus*) on karstinõod Võru maakonnas Setomaa vallas Tsiistre asulas.

Karstinõod asuvad ülemdevoni lubjakividest paelaval. Suurvee ajal moodustuvad nõgudesse u 20 ajutist järvikut. Nõgude laius on kuni 40 m ja pikkus kuni 100 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kaspre karstiala

**Kaspre karstiala** (ka: *Kaspre karst*) on karstiala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Ura külas.

Karstiala asub loopealsel, kus on 1–2 m laiuseid paelõhesid, milles on karstilohke. Suuremate karstilohkude mõõtmed on kuni 10 x 15 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kibura karstiala

**Kibura karstiala** on karstiala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kibura külas.

Karstiala asub paekõviku nõlval, kus on mitmeid karstivorme.

## Viited

## Välislingid
*
Keerba karstiorg

**Keerba karstiorg** (ka: *Kerba karstiorg*) on karstorg Võru maakonnas Setomaa vallas Meremäe asula lähedal.

Karstiorg paikneb ülemdevoni lubjakividest paelaval. Orus on ahelana 9 kurisut, mille läbimõõt on 12 m ja sügavus 1–4 m.

## Viited

## Välislingid
*
Poksa kurisud

**Poksa kurisud** on kaks kurisut Võru maakonnas Setomaa vallas Poksa külas.

Need kaks kurisut on **Süvahaud** (ka: Süvahavva) ja **Tubakahaud** (ka: Tubaguhaud). Süvahaud on 30 m laiune, 50 m pikkune ja 8 m sügavune. Tubakahaua mõõtmed on 10 x 8 m ja sügavus 3 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kurekivi karstiala

**Kurekivi karstiala** on karstiala Võru maakonnas Võru vallas Illi küla lähedal.

Karstiala asub paelaval, kus asub järskude veergudega nõgu (*Liisa lohk*, ka: *Liisalohk*), mille laius on 50 m ja sügavus 5 m. Paarkümmend meetrit kaugemal paikneb 1 ha suurune Kurekivi Mudajärv. Nõos neelduv vesi avaneb Kurekivi allikatena.

## Viited

## Välislingid
*
Kastomarra kurisu

**Kastomarra kurisu** on kurisu Võru maakonnas Setomaa vallas.

Kurisu on 30 m pikk, 20 m lai ja 5 m sügav. Kurisus paikneb neli karstilehtrit, mille sügavus on 0,5 m.

## Viited

## Välislingid
*
Palosland

**Palosland** on karstijärvik Võru maakonnas Rõuge vallas Nogu külas.

Järvik tekib suurvee ajal. Järviku nõgu on laugete nõlvadega ja nõo laius on 50 m ja sügavus 2–3 m.

## Viited

## Välislingid
*
Pärima kurisud

**Pärima kurisud** (ka: *Arba kurisud*) on kurisud Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kurisutest 400 m kaugusel asuvad Küdema kurisud.

## Viited

## Välislingid
*
Tuiu kurisud

**Tuiu [[kurisu]]d** (ka: *Nõmme kurisud*) on kurisud Saare maakonnas Saaremaa vallas. Tuiu kurisud koos Poka kurisuga võeti 1973. aastal kaitse alla (Tuiu-Paka kurisute kaitseala; 10 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Poka kurisu

**Poka [[kurisu]]** (ka: *Paka kurisu*) on kurisu Saare maakonnas Saaremaa vallas. Tuiu kurisud koos Poka kurisuga võeti 1973. aastal kaitse alla (Tuiu-Poka kurisute kaitseala; 10 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Lahavere karstiala

**Lahavere karstiala** on karstiala Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Lahavere küla lähedal.

Karstialal on kolm märkimistväärt kurisut, mille mõõtmed on 10×25 m ja sügavus kuni 1,0 m.

## Viited

## Välislingid
*
Sulustvere kurisud

**Sulustvere kurisud** on kurisud Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Sulustvere küla ümbruses.

Kurisutest suurim on 20 m pikk, 10 m lai ja 1,5 m sügav. Kurisusse neeldunud vesi avaneb Sulustvere oja kaldal allikatena (Sulustvere allikad).

## Viited

## Välislingid
*
Neanurme kurisu

**Neanurme kurisu** on kurisu Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Neanurme külas.

See kurisu on ümbruskonna suurim. Suurvee ajal ajab kurisu üle ja moodustub karstijärvik mille läbimõõt on 100 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kalana karstiala

**Kalana karstiala** on karstiala Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

Karstialal on Kesk-Eesti karstivaldkonna ühed suurimad karstivormid. Mitme kurisu laius on 15 m ja sügavus kuni 2 m. 

Karstiala tuntumaid allikad on **Kalana allikas**.

## Viited

## Välislingid
*