open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heleri Saarik

**Heleri Saarik** (sündinud 19. novembril 1984) on eesti filmirežissöör ja stsenarist.

Saarik on lõpetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi ning õppinud Eesti Maaülikoolis maastikukaitset ja -hooldust, Tartu Ülikoolis ajalugu ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli magistriõppes filmi- ja teatrilavastuse erialal. 2012. aastal lõpetas ta Balti Filmi- ja Meediakooli.

Tema loodud muusikavideo Popidioti loole "Hanging On Friday" võitis 2010. aastal Eesti aasta parima muusikavideo auhinna. Ta teinud muusikavideo ka näiteks Jarek Kasari laulule "Klaaskuulis" ja Badass Yuki loole "Changeling".

Saarik on mängufilmi "Kõik muusikud on kaabakad" (2012) režissöör ja stsenarist, mis oli tema bakalaureusetöö. Ta on kirjutanud ja lavastanud lühifilmi "Näkilugu" (2010) ning osalenud veel mitme tudengifilmi tegemisel.

## Viited

## Välislingid
* Mart Niineste: "Heleri Saariku võitlev idealism" Eesti Päevaleht, 20. oktoober 2012
* "Heleri Saarik: ma tahan oma filmi kaudu noortega kõnelda!" Delfi, 27. oktoober 2012
* Margit Adorf: "Efektsed eksperimentaalklipid ja liigne improvisatsioon" Sirp, 2. november 2012
* Donald Tomberg: ''Persona grata'' Heleri Saarik Teater. Muusika. Kino. 2013
Iļķene

**Iļķene** on küla (*ciems*) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Asula jääb merepinnast 9 meetri kõrgusele Koiva jõe paremale kaldale.

Asula alale jäi Iļķene mõis (Hilchensfähr). Küla ühendas varem jõe vastaskaldal oleva  Āņi külaga parv. XVII sajandil hakkas Iļķenet läbima Peterburi–Riia postimaantee, seal oli ka hobupostijaam. Algselt ühines seal sellega veel Tallinna–Pärnu–Riia postimaantee vana trass.

## Elanike arv


* 48 (2000)
* 48 (2011)
* 65 (2015)

* 72 (2021)
* 78 (2025)


## Viited
Pastende

**Pastende** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas, Ģibuļi valla halduskeskus. Asula asub merepinnast 54 m kõrgusel Stende jõe vasakul kaldal, piirkonna keskusest Talsist 5 ja Riiast 117 km kaugusel.

Asulat on esmamainitud 1288. aastal nimega Postenden. Nüüdisaegne asula on endisaegse Pastende mõisa keskus. Aastal 1938 kujunes Pastende Läti armee sõjaväelinnakuks. Teise maailmasõja ajal muutsid sakslased sealse sõjaväelinnaku koonduslaagriks. 1944. aasta oktoobrist 1945. aasta maini asus külas (nii koolimajas kui ka mõisa häärberis) Saksa vägede laatsaret. Aastast 1945 oli küla Pastende valla suurim asula.

Külas on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Kultuurimaja rajati külla aastal 1979 «Draudzība» kolhoosi tarbeks. Järgmisel aastal muudeti Pastende valla (algselt külanõukogu) halduskeskuseks. Külas asuvad Pastende (Skolas iela), Bērnudārzsi ja Pastende bussipeatused.

Muinsusmälestistest on regionaalse kaitse all Pastende mõisakompleks, sealhulgas häärber koos selle vapibareljeefi fragmentidega, kaks majandushoonet, teenijate maja ja mõisavalitseja maja.

Pastendes kasvavad looduskaitsealustest puudest Vecdārznieki vaher, neli tamme, harilik pöök ümbermõõduga 4.46 m, hõbehaab ümbermõõduga 5,75 meetrit, hobukastan ümbermõõduga 3,1 meetrit ja pärn ümbermõõduga 4,8 meetrit.

## Elanike arv


* 206 (1970)
* 468 (1979)
* 815 (1989)
* 806 (2000)

* 690 (2011)
* 678 (2017)
* 672 (2020)
* 666 (2025)


## Viited
ESSEC Business School

**ESSEC Business School** on Cergys, La Défense'is, Singapuris, Rabati ja Mauritiusel asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. Kool on asutatud 1907. aastal.

Financial Timesi edetabelis platseerus ESSEC 2015. aastal Euroopa äriülikoolide seas 16. kohale. Selle EMBA-programm on maailmas 45. kohal.

Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehi ja poliitikuid, näiteks Tony Estanguet (olümpiavõitja) või Fleur Pellerin (minister).

## Viited


## Välislingid
* Õppeasutuse koduleht
La Couseuse

„**Kuduv tütarlaps**“ (prantsuse keeles „La Couseuse“) on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil.

1869. aastal valminud maal asub Joslyni Kunstimuuseumis Nebraskas.

## Viited

## Välislingid
*William-Adolphe Bouguereau at the Web Museum
*Maali "Kuduv tütarlaps" kirjeldus Joslyni Kunstimuuseumi saidil (*inglise keeles*)
Pähklikorjajad

„**Pähklikorjajad**“ (prantsuse keeles „Les Noisettes“) on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil.

1882. aastal valminud maal kingiti 1954. aastal Detroiti Kunstiinstituudile.

## Viited
Le Travail interrompu

**"Le Travail interrompu"** ("Katkestatud töö") on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal.

Maalil on kujutatud lõngakerakorvi kõrval istuvat naist koos naise õlale naalduva Cupidoga.

1891. aastal valminud maal asub Meadi Kunstimuuseumis Amherstis.

## Viited
Mazsalaca vald

**Mazsalaca vald** (läti keeles *Mazsalacas pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Mazsalaca linnaga ning Skaņkalne, Sēļi, Ramata ja Vecate vallaga.

Valla pindala on 70 km². 2013. aastal elas seal 660 inimest. Valla keskus on Mazsalaca linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.

## Ajalugu

Vald asub endisel liivlaste ja eestlaste asuala piiril. Kui need alad Liivi ordu valdusse läksid, alustati sinna lätlaste asustamist.

Kuni 1925. aastani kandis vald nime Valtenberģa vald. Selle pindala oli 1935. aastal 169 km². 1945. aastal jagati vald Mazsalaca, Ramata ja Silzemnieki külanõukoguks, 1949. aastal vald likvideeriti. Märtsis 1954 liideti Silzemnieki külanõukogu Mazsalaca külanõukoguga, oktoobris liideti sellega ka Mazsalaca linn. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Mazsalaca piirkonda. 28. jaanuaril 2010 lõi Mazsalaca linn vallast lahku.

Riikliku kaitse alustest kultuurimälestistest asub vallas Mazsalaca Kuradikelder. Regionaalse kaitse all on Kukurbaļļi muinaskalme, Ceipi ohvritamm, Promulti keskaegne kalmistu ehk Suurmägi, Jenkase muinaskalmed ja Vecdauģēni keskaegne kalmistu. Kohaliku kaitse all on Jenkase ristikivi.

## Loodus

Vald jääb Salatsi jõe kallastele ja asub Tālava madaliku Burtnieki tasandikul. Valla maastikku iseloomustavad ligi kümne kilomeetri pikkused ja kaheksa meetri kõrgused voored. Piirkonna kõrgeim koht asub selle põhjaosas ja ulatub 65,3 m üle merepinna. Madalaim koht asub Salatsi jõe ääres (36,5 m). Valda jäävad mitmed liivakivipaljandid, allikad ja koopad, nende seas ka Läti ja kogu Baltikumi pikimad Dauģēni koopad.

Looduskaitse all on Nurmika pärn, Skubenise tamm, Skubenise vaher, Lejas Blāķi paju, Mellupe hobukastan, Jaunķimeņi paju, Jenkase paju, Šķesteri pajud, Valtenbergi mõisapargi pärn, Rūķi raja pärn, paljand *Neļķu klintis*, Skaņaiskalnsi paljandi piirkond, Silmači paljand ja koopad ning Dauģēni paljand ja koopad. Valla lääneosa jääb Salatsi oru loodusparki.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 546 lätlast, 16 venelast, 4 valgevenelast, 8 ukrainlast, 2 poolakat ja 1 leedulane.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Jeri

**Jeri** (vanasti ka **Ģeri**) on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Jeri vallas. Asula asub Ruhja jõe vasakul kaldal merepinnast 60 meetri kõrgusel. Jeri jääb valla keskusest Endzelest 3,5, endisest piirkonnakeskusest Ruhjast 3,5 ja Riiast 147 kilomeetri kaugusele. Ruhja jõe kaldal asub liivakivipaljand, seal kulgeb ka matkarada.

Nüüdisaegne asula on endisaegse Jeri mõisa (Seyershof) keskus. 1972. aastal rajati sinna vanadekodu. Aastail 2009–2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Küla nimi on mugandus mõisa saksakeelsest nimekujust.
 
Endises mõisa peahoones asub kohalik raamatukogu. Jeris on Pansionātsi bussipeatus.  

Ruhja jõe kaldal asub looduskaitsealune Jeri koobas. Ka Jeri mõisa pärn on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 106 (1970)
* 440 (1979)
* 372 (1989)
* 369 (2000)

* 381 (2011)
* 378 (2017)
* 373 (2022)
* 334 (2025)


## Viited
Premier Deuil

„**Esimene lein**“ (prantsuse keeles „Premier Deuil“) on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil.

Maalil on kujutatud Aadamat ja Eevat, kes on äsja leidnud Kaini poolt mõrvatud Aabeli.

Bouguereau oli enne teose valmimist kaotanud oma teise poja.

1888. aastal valminud maal asub Buenos Airese Kaunite kunstide rahvusmuuseumis Buenos Aireses.

## Viited
Pietà (Bouguereau)

„**Pietà**“ on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil.

Maalil on kujutatud ristilt maha võetud Jeesuse surnukeha hoidvat leinavat Maarjat.

Teos oli kuni 2010. aastani USA näitleja Mel Gibsoni valduses. 2010. aastal müüdi maal Sotheby oksjonil 2,77 miljoni dollari eest uuele omanikule.

## Viited
Artur Ots

**Artur Ots** (7. detsember 1917 Tallinn – 4. veebruar 1998 Pärnu) oli eesti näitleja ja lavastaja.

1936. aastal lõpetas ta Tallinna kaugõppekeskkooli, aastatel  õppis Paul Sepa erateatristuudios. 

Aastatel 1936–1941 oli ta Ugala teatri näitleja, 1942–1944 mängis Vanemuise teatris, 1944–1948 Noorsooteatris, 1948–1949 Draamateatris. 1949. aastast surmani oli ta Endla teatri näitleja, aastatel 1955–1957 samas teatris peanäitejuhi kohusetäitja, 1960–1962 peanäitejuht.

Ta on maetud Pärnu Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1977 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku Noorsooteatri näitleja Artur Ots (1947)
L'Amour au Papillon

„**Cupido liblikaga**“ (prantsuse keeles "L'Amour au Papillon") on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil.

Maalil on kujutatud Cupidot, kelle käel on liblikas.

1888. aastal valminud maal asub New Jersey Kunsti renoveerimiskeskuses Ameerika Ühendriikides.

## Kirjandus
* Marius Vachon, W.Bouguereau, Paris, 1900, p.156
* Crespelle Jean-Paul, Les Maîtres de la belle époque, Paris, 1966
* Adhémar Hélène [sous la direction de], Chronologie Impressionniste : 1803—1905, Paris, 1981
* Gaudieri Alexander V. J. — Burollet Thérèse — Atkinson Tracy, William Bouguereau 1825—1905 [cat. exp.], Paris, 1984
* Lobstein, Dominique, Les Salons au XIXe siècle. Paris, capitale des arts, Paris, 2006

## Välislingid
* L’Amour au Papillon Kunsti renoveerimiskuse saidil
La Danse (Bouguereau)

„**Tants**“ (prantsuse keeles „La Danse“) on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil.

1856. aastal valminud maal asub Orsay muuseumis Pariisis.

## Viited

## Kirjandus
* Vendryes Ch., Catalogue illustré des oeuvres de William Bouguereau, Paris, 1885
* Vachon M., William Bouguereau, Paris, 1900
* Compin Isabelle — Roquebert Anne, Catalogue sommaire illustré des peintures du Musée du Louvre et du Musée d’Orsay, Paris, 1986
* Compin Isabelle — Lacambre Geneviève [coordination]- Roquebert Anne, Musée d’Orsay. Catalogue sommaire illustré des peintures, Paris, 1990
Oksana Puuste

**Oksana Puuste** (aastani 1979 **Oksana Kullam**; sündinud 3. jaanuaril 1956 Moskvas) on eesti nahaarst ja kosmeetik ning endine korvpallur.

Ta lõpetas aastal 1974 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna spordimeditsiini erialal. Ta on täiendanud ennast dermatoloogia-kosmetoloogia alal TRÜ-s, Moskvas, Pariisis ja Helsingis.

Ta hakkas korvpalli mängima oma vanemate eeskujul, treenerina juhendas teda Edgar Naarits. Ta kuulus aastatel 1975–1979 Eesti koondisse ja TRÜ esindusvõistkonda. Ta tuli aastal 1975 korvpallis Eesti meistriks, võitis 1979. ja 1980. aastal Eesti meistrivõistluste hõbemedali ning 1976, ja 1978. aastal pronksmedali.

Ta töötab aastast 1983 dermatoloogi-kosmeetikuna, seejuures aastast 1995 Dr. O. Puuste Kosmeetika OÜ-s.

## Isiklikku
Ta on aastast 1979 abielus odaviskaja ja treeneri Heino Puustega, nende poeg Alan Puuste on odaviskaja. Tema ema Valentina Kullam (neiuna Nazarenko) oli korvpallur ja Tartu 4. Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja, isa Ilmar Kullam oli korvpallur, treener ja Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna õppejõud (aastast 1973 dotsent).

## Tunnustus
* 1979 – meistersportlane

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Gabrielle Cot

**"Gabrielle Cot"** on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil.

Gabrielle Cot oli Bouguereau tähelepanuväärseima õpilase Pierre Auguste Coti tütar. See maal on ainus teos, mida kunstnik ei teinud tellimustööna.

## Viited

## Kirjandus
*Williams, Sarah (2015), William Bouguereau: Paintings, ISBN 978-605-03-4967-2

## Välislingid
* William-Adolphe Bouguereau "Gabrielle'i portree"
Elsa Starčenko

**Elsa Starčenko** (1956. aastani **Elsa Silm**; 20. september 1925 Väätsa vald, Järvamaa – 1. aprill 2018) oli eesti maalikunstnik ja teatrikunstnik.

Ta lõpetas 1944. aastal Paide Gümnaasiumi. 1945. aastal alustas kunstiõpinguid Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, 1951. aastal lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi maali erialal. 

1950.–1960. aastatel esines kunstinäitustel peamiselt natüürmortide ja maastikumaalidega. Töötas Kunstitoodete Kombinaadi dekooriateljees.

Aastatel 1965–1996 töötas ta Nukuteatris kunstnikuna. Teda on oma ametis kirjeldatud nukuskulptorina, kes valmistas nukulavastuste jaoks nukke.

Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige 1952. aastast.

## Tunnustus
*1976 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV Riikliku Nukuteatri skulptor-butafoor Elsa Startšenko ja lavastusala juhataja Kalle Aro XII ülemaailmse noorsoo- ja üliõpilasfestivali lastekeskusele valmistatud festivali Buratinoga (1985)
*ERR Arhiiv. Nukumäng: Nukkude tegemisest I
*ERR Arhiiv. Nukumäng: Nukkude tegemisest II
Sunākste

**Sunākste** on küla (*vidējciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Sunākste vallas. Asula asub Lauce jõe kaldal. Aastatel 2009–2021 jäi asula Jaunjelgava piirkonda.

Asulas asub nt vallavalitsus, põhikool, raamatukogu, postkontor.
Henry Parland

**Henry George William Parland** (29. juuli 1908 Viiburi – 10. november 1930 Kaunas) oli soomerootsi luuletaja ja proosakirjanik.

Henry Parland veetis varasema lapsepõlve Peterburis ja Kiievis. 

1917. aastal asus Parlandite perekond elama Soome. Parlandite perekonnas kõneldi saksa ja vene keelt. Henry Parland õppis ära ka soome ja rootsi keele. 1927. aastal lõpetas Henry Parland gümnaasiumi ja asus Helsingi Ülikoolis õppima õigusteadust. 

Ta osales kirjanduselus  ja tegi kaastööd kirjandusajakirjale Quosego. Parlandi esimene luulekogu "Idealrealisation" ilmus 1929. aasta kevadel. 1929. aasta mais saatsid Parlandi vanemad ta alkoholiprobleemide ja boheemlaselu tõttu Kaunasesse emapoolse onu Vilhelm Sesemanni juurde. Kaunases töötas Parland Rootsi konsulaadis sekretärina. Henry Parland suri 1930. aasta novembris sarlakitesse.

1932. aastal avaldati Parlandi loomingu kogumik "Återsken" ('Vastuhelk'), mis sisaldas ka romaani "Sönder" ('Katki').

## Viited
Tallinas iela

**Tallinas iela** (tõlkes 'Tallinna tänav') on tänav  Riias.

Tänava pikkus on 1722 meetrit.

Tänava esialgne nimi oli *Riepnieku iela* (saksa keeles Reeper Strasse). 1885. aastal sai tänava nimeks *Rēveles iela*. 1939. aastast on tänava nimi **Tallinas iela**.
Taurupe

**Taurupe** on küla (*ciems*) Lätis Ogre piirkonnas Taurupe vallas. Asula asub Taurupe jõe ääres ja jõe järgi on asula ka nime saanud.

Asulas on vallavalitsus, keskkool, rahvamaja, raamatukogu, koduloomuuseum ja postkontor. Sinna jääb Taurupe bussipeatus.

Nüüdisaegne asula asub umbes endisaegse Taurupe mõisa (Taurup) keskuse alal. Taurupe mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber, ait, park, teenijate maja ja Valge Maja nimeline mõisavalitseja maja) on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

Küla järgi on nime saanud Uhaku lademe Taurupe kihistu.

Looduskaitse all on tammed ümbermõõtudega 4,07 meetrit ja 5,82 meetrit, hõberemmelgas ümbermõõduga 4,54 meetrit ja jalakas ümbermõõduga 4,27 meetrit.

## Elanike arv


* 174 (1970)
* 209 (1979)
* 388 (1989)
* 374 (2000)

* 300 (2008)
* 215 (2011)
* 227 (2021)
* 242 (2025)


## Viited
Staicele vald

**Staicele vald** (läti keeles *Staiceles pagasts*) on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Staicele linnaga, Aloja vallaga, Salatsi ja Heinaste vallaga ning Valmiera piirkonna Skaņkalne ja Ramata vallaga. Põhjas piirneb vald Pärnumaa Häädemeeste ja Saarde vallaga.

Valla pindala on 258 km². 2010. aasta seisuga elas seal 676 inimest. Valla keskus on Staicele linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli tänapäeva Staicele valla aladel asuva Rozēni valla pindala 237,7 km². Aastal 1945 jagati vald Rozēni, Staicele ja Vīķi külanõukoguks, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1950 sai Staicelest linnaline asula, ülejäänud Staicele külanõukogu alad liideti aga Rozēni külanõukoguga. Aastal 1958 allutati Rozēni ja Vīķi külanõukogu Staicele linnale. Aastal 1977 liideti osa Staicele linnale alluvatest aladest Ramata külanõukoguga, samas sai külanõukogu juurde veidi maad Aloja linnale allunud aladest. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aloja piirkonda. 2010. aastal eraldus Staicele linn vallast.

## Loodus

Vald jääb suuremalt jaolt Salatsi jõe kallastele, kus asub mitmeid liivakivipaljandeid, allikaid ja koopaid. Nende seas asub ka 24 meetri pikkune Vīksnase koobas, mis on üks pikemaid Salatsi jõe kaldal. Ka Īģe jõe kaldal asub Pursalase liivakivipaljand. Vallast algab Reiu jõgi.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on vallas regionaalse kaitse all Lījciemsi keskaegne kalmistu. Kohaliku kaitse all on hiiepaigana kasutusel olnud Karogkalniņši küngas ja seal asuv Ohvrikivi, Ķenči linnamägi ning Staicele keskaegne kalmistu. Looduskaitse all on Kabi vaher, Gaņģi künnapuu, Eži tamm, Ģederti elupuu, Eglīši remmelgas, Upītese remmelgad, Līciemsi pärnad, Noriņase elupuu, Kaktiņi pärn, Limšēni kask, Voodipärn, Vīķi veski tamm, Vīķi mänd, Limšēni mänd, Vīķi hall pähklipuu, Niedrāji haab, Niedrāji lõhenenud kask, Ķirķi tamm, Ķila pajud, Dzelzāmuri toomingas, Rozēni Mežmuiža pärn, Rozēni Mežmuiža tamm, Vecpuršēni vaher, Puršēni pärn, Liepkalnsi männid, Puršēni mänd, Liļļase tamm, Kraukļi pärn, Kraukļi mänd, Ozoliņi kuusk, Ozoliņi mänd, Dūņgravise kask ja Liepkalnsi kuusk. Valla põhjaosa jääb Kalna soo ja Ziemeļu purvi (Põhjasoode) hoiualadele, valla idaosa Dzērve soo hoiualale, lääneosa Lielpurvsi hoiualale. Samuti asub vallas 52,7 hektari suurune Ungurpilsi metsa hoiuala. Valda läbib  Salatsi oru looduspark.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 555 lätlast, 8 venelast, 3 valgevenelast, 8 ukrainlast ja 4 poolakat.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Clemsoni Ülikool

**Clemsoni Ülikool **(inglise keeles *Clemson University*) on riiklik ülikool Ameerika Ühendriikides Lõuna-Carolina osariigis Clemsoni linnas.

## Ajalugu
Clemsoni Ülikool asutati 1889. aastal.

## Viited
Kotku raba

**Kotku raba** on raba Türi vallas Järvamaal.

Raba on kaitse all Kotku sihtkaitsevööndina Väätsa looduskaitsealal.
Upmale

**Upmale** (ladina keeles Terra Opemele) oli semgalite muinasmaakond Lielupe jõgikonna alal. Ala keskus oli Mežotne muinaslinnus, maakonna aladele jäi ka Babīte linnamägi.

Upmale eksisteeris 10. sajandist kuni 1220. (või 1254.) aastani. Mežotne linnust on esmamainitud 1219. aastal. 1225. aastal kujunes see Sēlija piiskopkonna keskuseks, selle likvideerimisel aga Zemgale piiskopkonna keskuseks. 1231. aastal hakkasid need alad alluma Riia piiskopkonnale, ent järgmisel aastal tühistas Gregorius IX selle liidendamise ja taastas Zemgale piiskoppide õigused. 1251. aastal likvideeriti Zemgale piiskopkond lõplikult.

1254. aastal sõlmisid ristisõdijad Leeduga rahulepingu, mille järgi läks Upmale maakond jagamisele. Selle lõunapoolsemad alad läksid osalt Leedule, põhjapoolsemad alad aga Liivi ordu valdusse. Maakonda on viimast korda mainitud 1272. aastal kui Liivi ordule kuuluvat territooriumi.

Muinasmaakonna alad jäävad tänapäeval Läti Baldone, Bauska, Iecava, Jelgava, Ozolnieki, Rundāle ja Vecumnieki piirkonna aladele; osalt ka Leedu Pasvalysi rajooni aladele.

## Vaata ka
*Tērvete
*Silene
*Dobele
*Dobene
*Spārnene
*Žagare

## Viited
Aloja vald

**Aloja vald** (läti keeles *Alojas pagasts*) on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aloja linna, Braslava, Brīvzemnieki, Staicele, Pāle ja Salatsi vallaga ning Valmiera piirkonna Skaņkalne vallaga.

Valla pindala on 179 km². 2010. aasta seisuga elas seal 1010 inimest. Valla keskus on Aloja linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.

## Ajalugu

Aloja valla aladel asus varem Ungurpilsi vald. Aastal 1925 nimetati see ümber Aloja vallaks. Aastal 1935 oli valla pindala 164,2 km² ja seal elas 2976 inimest. Aastal 1945 jagati vald Aloja, Ezeri ja Īģe külanõukoguks, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1950 sai Alojast linnaline asula, ülejäänud Aloja külanõukogu alad liideti aga aastal 1954 Ezeri külanõukoguga. Aastal 1957 allutati Ezeri külanõukogu Aloja linnale. Aastal 1958 liideti linnale alluva alaga osa Vīķi külanõukogu maid. Aastal 1977 liideti osa Aloja linnale alluvatest aladest Staicele linnale alluvate aladega, Aloja sai aga maad juurde Braslava ja Brīvzemnieki külanõukogult. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aloja piirkonda. 2010. aastal eraldus Aloja linn vallast.

## Kaitstavad objektid

Kaitsealustest kultuurimälestistest asuvad vallas regionaalse kaitse all olevad Laura linnamägi, Ungurpilsi muinaskalme ehk Ussiküngas ja Ungurpilsi keskaegne linnus. Kohaliku kaitse all on hiiepaigana kasutusel olnud Jaungarandžase Kirikumägi. Riikliku kaitse all on Ezerkalni muinaskalmed ehk Kuradisüli. Looduskaitse all on Jaunjurķini haavad, Migla haab, Īģe tamm, Jaunjurķini kivi, Aloja õigeusu kiriku kask, Aloja õigeusu kalmistu lehis, Stābeģi pärn, Stābeģi saar, Stākenberģi uus tamm, Pavāri lõhenenud kask, Ungurpilsi pargi lehis, Pavāri pärn, Vilkkani türnpuu, Kaķīši tamm, Mazbrieži lõhenenud kask, Veclauri tamm ja Porzase paju. Valla põhjaosa jääb Dzērve soo hoiualale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 682 lätlast, 49 venelast, 24 valgevenelast, 13 ukrainlast, 6 poolakat ja 4 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Zaķu purvs, Ungurpils, 2017-4.jpg|Zaķi soo
Ungurpilsi vesiveski.JPG|Ungurpilsi vesiveski


## Viited

## Välislingid
Laidze

**Laidze** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas, Laidze valla halduskeskus. Küla asub Laidze järve kaldal merepinnast 66 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 8 ja Riiast 124 kilomeetri kaugusel.

Laidzet on kirjalikes allikates mainitud esimest korda 1428. aastal. 2006. aastal oli külas 735 elanikku.

Nüüdisaegne asula on endisaegse Laidze mõisa (Laidsen) keskus. Küla oli jõukas, 1930. aastatel käisid seal sulaseks nii poolakad kui ka Latgale elanikud. 1921. aastal rajati sinna Laidze Põllumajanduskool, millest kujunes Nõukogude aastatel Laidze Põllumajandustehnikum, seejärel aga Laidze kutsekeskkool. Laidzes on veel põhikool ja raamatukogu. Laidzes asuvad Pagastmāja, Laidzes tehnikumsi, ja Laidzes bērnudārzsi bussipeatused.

Asulas (Laidze mõisa alal) on sündinud baltisaksa arstiteadlane Oswald Schmiedeberg.

Looduskaitse all on harilik pöök ümbermõõduga 4.57 m. Muinsusmälestisena on regionaalse kaitse all Sviķēnkalnsi muinaskalmed.

## Elanike arv


* 518 (1970)
* 648 (1979)
* 640 (1989)
* 716 (2000)

* 642 (2011)
* 609 (2015)
* 534 (2021)
* 504 (2025)


## Viited
Vilzēni

**Vilzēni** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas, Braslava valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, Riiast 130 ja endisest piirkonna keskusest Alojast 10,5 kilomeetri kaugusel. 

Külas on lisaks vallavalitsusele ka lasteaed, rahvamaja, raamatukogu ja Blankaskrogsi postkontor. Seal asuvad Vilzēni bussipeatused.

Küla kohal asusid Vilzēni vallamaja ja vallakool. Nõukogude ajal ehitati küla välja kohaliku kolhoosi «Ļeņina ceļš» keskasulana. 

Külas kasvav Plikši saar on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 54 (1970)
* 104 (1979)
* 228 (1989)
* 183 (2000)

* 136 (2011)
* 140 (2015)
* 110 (2021)
* 115 (2025)


## Viited
Lenči

**Lenči** on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Raiskumsi vallas.

Asula alal asus Lenči mõis (Lenzenhof). 17. sajandil hakkas Lenčit läbima Peterburi–Riia postimaantee, seal oli ka hobupostijaam.

Külas oli Lenči valla halduskeskus. Aastani 2021 kuulus küla Pārgauja piirkonda.

Lenčis on Lenči bussipeatus.

## Elanike arv


* 67 (1989)
* 57 (2000)
* 42 (2011)

* 43 (2018)
* 38 (2021)
* 34 (2025)


## Viited
Lociki

**Lociki** on küla (*lielciems*) Lätis Augšdaugava piirkonnas Naujene vallas. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.

Külas asub Daugavpilsi lennujaam.
Vaidava

**Vaidava** (endise nimega *Veļķi*) on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Vaidava vallas.

Nüüdisaegne asula on endisaegse Veļķi mõisa (Welkenhof) keskus (Vaidava mõis jäi loodesse Vaidavas muiža külla). Nõukogude perioodil asus seal Baltija kolhoosi (algselt Vaidava kolhoosi) keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.

Asulas asuvad vallavalitsus, kultuurimaja, raamatukogu, Vaidava internaatkool, postkontor. Külas on Vaidava bussipeatus.

Vaidava jääb Gauja rahvusparki. Veļķi mänd ja Veļķi tamm ümbermõõduga 4,96 meetrit on looduskaitse all. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.

## Elanikkond


* 226 (1970)
* 263 (1979)
* 546 (1989)
* 551 (2000)
* 520 (2007)

* 426 (2011)
* 403 (2016)
* 372 (2021)
* 363 (2025)


## Vaata ka
*Vaidava linnamägi (Vaidava linnus)
*Vaidva jõgi
*Vaidava järv

## Viited
Madliena

**Madliena** on küla (*ciems*) Lätis Ogre piirkonnas Madliena vallas.

Asulat on esmamainitud 1250. aastatel. Madliena on kujunenud Väina liivlaste alale. 1452. aastal rajati sinna Maarja Magdaleenale pühitsetud kirik, mille järgi on ka asula lätikeelse nime saanud.

Asulas asuvad vallavalitsus, keskkool, muusika- ja kunstikool, kultuurimaja, raamatukogu, luteri kirik, koduloomuuseum. Seal on Madliena bussipeatus.

Looduskaitse all on Akmentiņi tamm. Kohaliku kaitse all on Ūsiņi muinaskalmed. Madliena luteri kirik ja Madliena kiriku keskaegne kalmistu on kultuurimälestistena regionaalse kaitse all.

## Elanikkond


* 142 (1935)
* 477 (1970)
* 675 (1979)
* 1034 (1989)

* 1076 (2008)
* 869 (2011)
* 730 (2022)
* 751 (2025)


## Tuntud elanikke
*Karl Huhn – baltisaksa maalikunstnik
*Antons Benjamiņš – Läti ajakirjanik

## Viited

## Vaata ka
*Madliena kihelkond
Braslava vald

**Braslava vald** (läti keeles *Braslavas pagasts*) on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aloja ja Brīvzemnieki ning Valmiera piirkonna Skaņkalne, Matīši ja Vecate vallaga.

Valla pindala on 83 km². 2010. aasta seisuga elas seal 727 inimest. Valla keskus on Vilzēni küla.

Üheksa uksekomplekti Vilzēni mõisas (üks elumajas, ülejääänud mõisavalitseja majas) on kunstimälestistena riikliku kaitse all.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli Braslava valla pindala 36,2 km² ja seal elas 661 inimest. Aastal 1945 moodustati Braslava külanõukogu, aastal 1949 vald aga likvideeriti. Aastal 1954 liideti Braslava külanõukoguga Vilzēni külanõukogu. Aastal 1977 liideti osa külanõukogu aladest Aloja linnaga, külanõukogu sai aga maad juurde Skaņkalne külanõukogult. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aloja piirkonda. 2010. aastal eraldus Aloja linn vallast.

## Loodus

Vald asub Iģe jõe kaldal. Selle aladel asusid Vilzēni, Urga ja Braslava mõisad. Valda jäävad kaks järve - Urgas veskijärv ja Ķirumezers. Endise Vilzēni mõisa pargis kasvab Läti suurim Euroopa lehis, mille ümbermõõt on 4,6 ja kõrgus 33 meetrit. Looduskaitse all on veel teinegi Vilzēni mõisa pargi lehis, samuti ka sealsed tammed ja pähklipuu, Lielsanči jalakas, Lielsanči tammed, Lielsanči põllu tamm, Lielkarīte tamm, Iģe kalda tamm, Zaļauskase tamm, Braslava kooli mänd, Jaunskultese elupuu, Jaunsanči paju, Zaļauskase paju, Vinteri nulg, Ķuķi saar, Ķuķi tamm, Braslava allee tamm, Braslava pargi lehis, Braslava pargi pärn, Vinteri elupuu, Stalbe maja paju, Mazkaibenieki elupuu, Dzirnavnieki tammed, Urga nulg, Plikši saar, Ķīļi paju, Vilzēni pärn, Purmalīši saar, Murķeļi tammed, Blankaskrogsi pärn, Annasmuiža tamm ja Urga paju.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas  569 lätlast, 35 venelast, 9 valgevenelast, 7 ukrainlast, 3 poolakat ja 2 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Lipuški

**Lipuški** (lätikeelne rööpnimi **Mākoņkalns**) on küla (*vidējciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas Mākoņkalnsi vallas.

## Vaata ka
*Valkenberga ordulinnus
Ozolmuiža

**Ozolmuiža** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Brīvzemnieki vallas. Küla asub merepinnast 83 meetri kõrgusel. Külas asub Ozolmuiža mõisa hoonetekompleks.

Külas filmiti 1941. aastal mängufilmi "Kaugurieši" Mujāni mõisas toimunud stseenid. 2008. aastast asub mõisa härrastemajas Ozoli põllumajanduskool. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Külas on Ozolmuiža ja Ozolu skola bussipeatus.

Külas kasvavad kakskümmend Ozolmuiža tamme ja Ozolmuiža lehis on looduskaitse all. Ozolmuiža mõisa park ja häärber on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Kunstimälestistena on riikliku kaitse all veel viis selle mõisa ahju, kaks lage ja ühe saali interjöör.

## Elanikkond


* 124 (1935)
* 313 (1970)
* 500 (1979)
* 454 (1989)
* 440 (2000)

* 185 (2011)
* 205 (2015)
* 196 (2018)
* 165 (2021)
* 168 (2025)


## Viited
Garfield

**"Garfield"** on Jim Davise loodud USA koomiks, mida hakati välja andma 1978. aastal. 

See räägib kass Garfieldist, tema omanikust Johnist ja Johni koerast Odiest. 2002. aasta seisuga ilmus see koomiks umbes 2570 ajalehes ja ajakirjas ning "Garfield" hoidis sellega Guinnessi rekordit kui kõige laiemalt avaldatud koomiksiriba.

Kuigi seda on väljaannetes harva mainitud, siis vastavalt televisiooni erisaatele "Palju õnne, Garfield!" toimub koomiksi tegevustik Jim Davise kodulinnas Muncies USA Indiana osariigis. Koomiksi läbivateks teemadeks on Garfieldi laiskus, tema söömiskirg, kohv ning põlgus esmaspäevade ja dieetide vastu. Koomiks keskendub enamasti Garfieldi, Johni (tema omaniku) ja Odie (Johni koera) omavahelistele suhetele, kuid väljaandes esineb ka väiksemaid korduvaid tegelasi. Algselt loodi Garfield kavatsusega, et sellest saaks hea, lihtsasti müüdav tegelaskuju.

Koomiksi nimitegelane on laialt levinud ka kaubanduses. Garfieldi-teemaliste kaupade aastane läbimüük on 750 miljonit kuni 1 miljard dollarit. Lisaks temateemalistele kaupadele ja reklaamidele on koomiksitegelane esinenud ka multifilmides, kahes animeeritud sarjas ning kahes täispikas animeeritud filmis, lisaks kolmel DVD-l.

On arvatud, et osa koomiksi popkultuurilisest edust tuleneb ka tundlike sotsiaalpoliitiliste teemade vältimisest. See on koomiksi algusest peale olnud Davidi kindel põhimõte, mida kommenteerides on ta tunnistanud sedagi, et tema teadmised poliitika vallas pole kiita.

## Filmid
* Garfield (2004)
* Garfield 2 (2006)
* Garfield (2024)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Snoopy

**Snoopy** on koomiksitegelase Charlie Browni lemmikloom koomiksis "Peanuts".

## Viited

## Välislingid
* Koomiksi koduleht
Vijciems

**Vijciems** on küla (*ciems*) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Asula asub Vija jõe kaldal 55 meetri kõrgusel merepinnast. Jõgi on paigale ka nime andnud.

Asulas on vallavalitsus, põhikool, rahvamaja, raamatukogu, postkontor, kirik. Kirik ja selle altar ning orelon riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Külas asuvad Vijciemsi ja Vijciema pagrieziensi bussipeatus.

Vijciems asub osaliselt Ziemeļgauja kaitstaval maastikul. Seal kasvav Kirikumänd on looduskaitse all, nagu ka veel üks mänd, pärn ja tamm.

## Ajalugu
Asulat on esimest korda mainitud 1224. aasta Tālava jagamise lepingus (läti keeles *Tālavas dalīšanas līgums*). Toona kuulus see Talibaldi pojale Ramekole.

Nüüdisaegne asula on endisaegse Vījciemsi mõisa (saksa keeles *Wiezemhof*) keskus.

1898 asutati asulas esimene Baltikumi metsamajanduskool.

## Elanikkond


* 357 (1935)
* 361 (1970)
* 287 (1979)
* 355 (1989)
* 359 (2000)

* 301 (2011)
* 318 (2015)
* 277 (2022)
* 270 (2025)


## Viited
Vidriži

**Vidriži** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Vidriži vallas. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel, valla keskusest Gravasest 2, piirkonna keskusest Limbažist 20 ja Riiast 66 kilomeetri kaugusel. Külas on spordi- ja kultuurikeskus, postkontor, põhikool, võõrastemaja ja raamatukogu. Vidrižis on Vidriži, Šveicese ja Alejase bussipeatus.

Vidrižit mainiti kirjalikes allikates esimest korda aastal 1277 (*Vidersele*), mil Riia peapiiskop Johannes I von Lune läänistas selle koos Mukurmuiža (*Morikas*) ja Kaugažiga oma sugulasele Joann de Lunele. Nüüdisaegne asula on endisaegse Vidriži mõisa (*Widdrisch*) keskus, ka koolimaja asub endises mõisa häärberis.

Küla lähistel asub Kaniņi linnamägi. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Vidriži mõisa kabel ja selle väravad ning kaks vapireljeefi kabelis. Vidriži mõisa häärberi fassaadi vapireljeef on regionaalse kaitse all.

Looduskaitse all on lehis ja kaks tamme.

## Elanikkond


* 170 (1972)
* 208 (1979)
* 379 (1989)
* 358 (2000)

* 318 (2011)
* 313 (2015)
* 256 (2021)
* 267 (2025)


## Viited
Gloria Palace

**Gloria Palace** oli kino Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 5.

Hoone ehitati aktsiaseltsi Royal Films tellimusel 1925.–1926. aastal, selle projekteeris lätlane Frīdrihs Skujiņš.

Kino avati 5. oktoobril 1926 Friedrich Wilhelm Murnau filmiga "Faust". Hoone esimesel korrusel avati 1930. aasta veebruaris tantsulokaal Dancing-Palace Gloria.

Kino tegutses 1940. aastani. 1940. aastal asus hotelli ruumides NSV Liidu mereväe Balti laevastiku staap. 

1944. aasta märtsipommitamise järel kolis hoonesse paariks aastaks teater Estonia. 1948. aastast tegutseb seal Vene Draamateater.


Fail:Kinoteater Gloria Palace.jpg|Kinoteater Gloria Palace, 1928
Fail:Kino Gloria-Palace orkester.jpg|Kino Gloria Palace orkester


## Vaata ka
* Hotell Palace

## Viited

## Välislingid

*
Jenő Fock

**Jenő Fock** (17. mai 1916 Budapest – 22. mai 2001 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane.

Jenő Fock astus Ungari Kommunistlikku Parteisse 1932. aastal. Teise maailmasõja ajal oli ta aastatel 1940–1943 kommunistliku tegevuse eest vangistatud.

27. jaanuarist 1951 kuni 9. septembrini 1954 oli ta Ungari Rahvavabariigi terase- ja masinaehituseminister.

1957. aastal sai ta Ungari Sotsialistliku Töölispartei Keskkomitee sekretäriks. 1961–1967 oli Jenő Fock Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja (sisuliselt valitsusjuhi asetäitja). 1957–1980 oli ta ka Ungari Sotsialistliku Töölispartei Keskkomitee Poliitbüroo liige.

14. aprillist 1967 kuni 15. maini 1975 oli Jenő Fock Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt valitsusjuht).

## Viited
Agrofüüsika

**Agrofüüsika** on teadusharu, mis paikneb agronoomia ja füüsika piirialadel ning uurib ja kirjeldab agroökosüsteeme, neis paiknevaid bioloogilisi objekte, biotoopi ja biotsönoosi peamiselt füüsikalisest vaatepunktist. Agrofüüsika sisaldab põllumajandussaaduste tootmise ja töötlemise materjalide ja protsesside uurimist. Agrofüüsika püüab rakendada täppisteaduste meetodeid, et lahendada põllumajanduse probleeme.
Vainiži

**Vainiži** (vanasti ka **Vainizis**, eestipäraselt *Vainsalu*) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Umurga vallas. Külas asub Vainiži bussipeatus.

Nüüdisaegse asula alal asus Vainiži mõis (Wainsel). Muinsuskaitse all on Vainiži keskaegne linnus ja Vainiži linnamägi.

Vainiži asub Brasla jõe kaldal. Küla jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Kohtulingvistika

**Kohtulingvistika** on rakenduslingvistika haru, mis käsitleb õigusvaldkonna keelekasutuse ja lingvistiliste tõendusmaterjalidega seotud küsimusi. Kohtulingvistikal on kolm peamist valdkonda:
* seaduste keel
* kohtukeel
* keelelised asitõendid kohtus
Täpsemalt kuuluvad kohtulingvistika käsitlusalasse nii kirjapandud seadused, suuline keel õigusvaldkonnas, eriti kohtumenetlused ja ülekuulamised. Samuti autori tuvastamise ja identifitseerimisega seotud asitõendid kohtus, kirjaliku ja suulise õiguskeele õpetamine ning kirjalik ja suuline õigustõlge.

## Seaduste keel
Seaduste keele uurimise alla kuulub suur hulk väga erinevaid tekste. Igast kirjalikust või suulisest tekstist võib saada kohtulingvistika objekt, kui seda kasutatakse seaduste või kohtuga seotud kontekstis.

## Viited

## Välislingid
* Germanic Society for Forensic Linguistics http://germanicsocietyforensiclinguistics.org/
* Aston University Centre for Forensic Linguistics http://www.forensiclinguistics.net/
* International Association of Forensic Linguistics http://www.iafl.org/
Vanaegiptuse mütoloogia

**Vanaegiptuse mütoloogia** on müütide kogum vanaegiptusest, mis käsitleb Egiptuste jumalate ja jumalannade tegemisi. Nendes müütides väljenduvad mõtted on suur osa vanaegiptuse religioonist. Müüdid esinevad tihti Egiptuse kirjutistes ja kunstis, eriti lühijuttudes ja religioossetes teostes nagu hümnides, rituaali- ja matusetekstides ning templi kaunistustes. Need allikad sisaldavad harva täielikku müüti ning tihti kirjeldavad ainult väikeseid lõigukesi.

Inspireerituna looduse tsüklilisusest, tajusid vanaegiptlased olevikku korduvate tsüklitena, minevikku aga lineaarsena. Mineviku lineaarsuses toimunud müüdid andsid aluse olevikulises ajas toimuvate sündmuste tsükliteks. Olevikus toimuvad sündmused kordavad müüte, mis uuendab Maati, universumi fundamentaalset korda. Kõige tähtsamate episoodide hulgas on loomisemütoloogiad, milles jumalad loovad universumi ürgsest kaosest; lood päikesejumala Ra valitsemisest Maa üle; ja Osirise müüt, mis räägib jumalate Osirise, Isise ja Horose võitlusest kaosejumala Sethi vastu. Olevikusündmused, mida võib pidada müütideks, hõlmavad Ra igapäevastteekonda läbi maailma ja allmaailma Duati. Korduvad teemad nendes müütilistes episoodides hõlmavad konflikti Maati pooldajate ja segaduse jõudude vahel, vaarao tähtsus Maati säilitamisel ja jätkuv jumalate surm ja taassünd.

Nende pühade sündmuste detailid erinevad tekstides ja on tihti vastuolus üksteisega. Vanaegiptuse müüdid on põhiliselt metafoorilised, tõlkides jumaluste olemust ja käitumisviise inimestele mõistetavaks. Iga müüdi variant esindab erinevat sümboolset perspektiivi, rikastades egiptlaste arusaama jumalatest ja maailmast.

Mütoloogial oli suur mõju Vana-Egiptuse kultuurile. See inspireeris või mõjutas mitmeid usurituaale ja tagas ideoloogilise aluse vaarao positsioonile. Müütide stseenid ja sümbolid esinevad hauakambrite, templite ja amuletide kunstis. Kirjanduses kasutati müüte või nende elemente humoorikates kui ka allegoorilistes juttudes, mis näitab, et egiptlased kasutasid mütoloogiat mitmesuguste eesmärkide saavutamiseks.
Turna

**Turna** on küla (*ciems*) Lätis Valka piirkonnas Ērģeme vallas.

Asula alal asus Turna mõis (Turneshof). Külas on raamatukogu. Seal asub ka Turna bussipeatus. Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu.

## Elanikkond


* 66 (1969)
* 99 (1989)
* 116 (2000)
* 94 (2011)

* 94 (2015)
* 89 (2018)
* 82 (2022)
* 85 (2025)


## Viited
Raiskums

**Raiskums** (vanasti ka **Raiskuma muiža**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas, Raiskumsi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Stalbest 12 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusel

Nüüdisaegne asula on endisaegse Raiskumsi mõisa (Raiskum) keskus. Mõis on omakorda nime saanud seal kunagi elanud *Raise Kaneggi* või siis seal asunud liivlaste asula *Roiskül* järgi. Aastani 2021 kuulus küla Pārgauja piirkonda.

Raiskumsis asuvad Auciemsi postkontor, põhikool ja internaatkool. Seal on ka raamatukogu. Külas on Raiskumsi ja Gaižēni bussipeatus.

Raiskums jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on Raiskumsi allee ja arvukalt nimetuid põlispuid.

## Elanike arv


* 188 (1970)
* 253 (1979)
* 284 (1989)
* 260 (2000)
* 307 (2007)

* 189 (2011)
* 189 (2017)
* 175 (2021)
* 183 (2025)


## Viited
Purnava

**Purnava** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Purnava asub valla lääneosas Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 28 ja Riiast 229 km kaugusele. Seal asub Jaunstrautmaļi bussipeatus.

Külas asuvad Purnava muinaskalmed (ka Sõjakalmistu või Prantsuse kalmistu) on võetud muinsusmälestisena riikliku kaitse alla. Seal kasvav Purnava muinaskalme mänd on looduskaitse all. 

Aastal 1897 oli külas 170 elanikku, aastal 2007 aga 20 elanikku.
## Viited
Pope

**Pope** () on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas, Pope valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel ning Ventspilsist 22 ja Riiast 167 km kaugusel. 

Nüüdisaegne asula on endisaegse Pope mõisa (*Popen*) keskus. Külas asub endine Kuramaa kitsarööpmelise raudtee Pope raudteejaam. Popes on Mežniecība, Smēdese ja Pope bussipeatused.

Asulas asuvad vallavalitsus, põhikool, kultuurimaja, raamatukogu, muuseum, postkontor ja luteri kirik. Külas asub looduskaitsealune Pope mõisa park; eraldi kaitstakse veel viit allee pärna ja ühte tamme. Ka kaks mõisa juures kasvavat pööki, kaks pärna, üks Euroopa nulg, kaks suurelehist pärna, kaks jugapuud, kaks saart ja kaks tamme on looduskaitse all, lisaks veel üks küla vahel kasvav saar.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pope linnamägi, Pope luteri kirik (sealhulgas sealne tornikell oma maalingutega, altar, kantsel, portaal ustega, orel, orelirõdu ja kirikuliste pingid) ja Pope mõisa hoonetekompleks (sealjuures park, laut, pesumaja, allee, tall, veski tall – teenijate maja, ait, uus ait, teenijate maja, kutsarimaja, arsti maja, mõisavalitseja maja, mõisniku elumaja ja jahiloss, lisaks veel elumaja ahi, kamin ja viis uksekomplekti). 

Asulat on esimest korda maininud 1231. aastal Balduin Alnast. Enne seda asus seal kuralaste linnamägi.

Popes asub teises maailmasõjas hukkunute vennaskalmistu. Külas asub mälestusmärk teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele. 

## Elanike arv


* 259 (1970)
* 360 (1979)
* 599 (1989)
* 678 (2000)

* 553 (2011)
* 595 (2017)
* 506 (2021)
* 514 (2025)



Pope Evangelic Lutheran Church.jpg|Pope kirik
Pope luteri kirik 2.jpg|Pope luteri kirik
Pope mõis 10.jpg|Pope mõisa hooned
Pope mõis 5.jpg|Mõisa peahoone
Pope vasallilinnus 2.jpg|Pope vasallilinnus


## Viited
Pociems

**Pociems** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas, Katvari valla halduskeskus. Küla asub Riiast 115 ja Limbažist 15 kilomeetri kaugusel merepinnast 105 meetri kõrgusel.

Nüüdisaegne asula asub endisaegsete Pociemsi (Posendorf) ja Ķipēni mõisa (Eck) vahel. Ka olid selle kohal Pociemsi ja Ķipēni küla. Pociemsis asus aastani 1949 Pociemsi valla keskus. Ķipēnit on esmamainitud 1392. aastal (*Kippendorf, Kippen*).

Aastal 1935 valmis Ruhja-Riia raudteel Pociemsi raudteepeatus. Nõukogude ajal sai külast Katvari külanõukogu ja  «Katvari» sovhoosi halduskeskus.

Asulas on vallavalitsus, kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor, ka asuvad seal Umurga õigeusu kiriku varemed. Külas asub Pociemsi bussipeatus.

Looduskaitse all on kaks hõberemmelgat.

## Elanikkond


* 151 (1970)
* 196 (1979)
* 398 (1989)
* 303 (2000)
* 298 (2007)

* 254 (2011)
* 257 (2015)
* 248 (2021)
* 235 (2025)


## Viited
Aino Alamaa

**Aino Alamaa** (sünninimi **Aino Preitoff**; 1938–1947 **Aino Pedaka**; 2. august 1908 Peterburi – 5. september 1996 Tallinn) oli eesti keraamik ja tarbekunstnik.

1930. aastal lõpetas ta Tallinna Kunsttööstuskooli dekoratiivmaali eriala.

Ta oli tuntud kui keraamilise pisiplastika meister. Lisaks tegi ta portselanpilte, nahkehistööd, õlimaale ja kostüüme.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
*1969 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Kirjandus
*J. Pikka. Aino Alamaa. Eesti NSV Kultuuriministeerium, 1964

## Välislingid
*ERR arhiiv. Mälestuste habras ahel. Kunstnik Aino Alamaa
Polina Puškaruk

**Polina Puškaruk** (vene keeles *Полина Сергеевна Пушкарук*; sündinud 4. jaanuaril 1991 Moskvas) on Vene näitleja.

2013. aastal lõpetas ta Venemaa Teatrikunsti Akadeemia. Samast aastab töötab Moskva teatris Teatrikunsti Stuudio (*Студия театрального искусства*).

Puškaruk mängis peaosa 2014. aastal Eesti, Venemaa, Valgevene, Kasahstani ja Soome koostöös valminud filmis "Ma ei tule tagasi", mille lavastaja on Ilmar Raag.

## Viited

## Välislingid
*
Brīvzemnieki vald

**Brīvzemnieki vald** (läti keeles *Brīvzemnieku pagasts*) on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aloja, Braslava, Pāle ja Katvari vallaga ning Valmiera piirkonna Dikļi ja Matīši vallaga.

Valla pindala on 104 km². 2010. aasta seisuga elas seal 1107 inimest. Valla keskus on Puikule küla.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati endise Ozoli valla aladele Brīvzemnieki külanõukogu, Aastal 1950 liideti sellega likvideeritav Ozoli külanõukogu, aastal 1954 liideti sellega ka Puikule külanõukogu. Aastal 1977 liideti osa külanõukogu aladest Aloja linnaga, osa aga Katvari külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aloja piirkonda.

Valla aladel asusid Puikule ja Ozolmuiža mõis.

## Kaitstavad objektid
Ozolmuiža mõisa park ja häärber on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Kunstimälestistena on riikliku kaitse all veel viis selle mõisa ahju, kaks lage ja ühe saali interjöör.

Valla aladele jääb kolm järve - Suur ja Väike Ozolmuiža järv ning Muļķezers. Looduskaitse all on Pauži pajud, Vekteri haab, Alkšņi tamm, Dreimaņi pärn, Dreimaņi saar, Pauži elupuu, Puikule park, Virķi pärn, Dūņi tamm, Melkalējase tamm, Dūņi pajud, Bunde pajud, Koklejase pärn, Rezgaļi paju, Virķi paju, Baidiņi tammed, Melngārši tamm, Ozolmuiža allee pärnad, Ozolmuiža tammed, Ozolmuiža saared, Ozolmuiža künnapuu, Ozolmuiža lehis, Ozolmuiža mänd, Jaanitule aseme lehis ja Valmieriņi paju.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 904 lätlast, 33 venelast, 21 valgevenelast, 7 ukrainlast, 9 poolakat ja 4 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Aleksander Pilar

**Aleksander Pilar** (9. august 1912 Sevastopol – 3. august 1989 Tallinn) oli Eesti kunstnik.

## Elukäik
Ta pärines Pilar von Pilchau baltisaksa aadlisuguvõsast. Tema isa oli Venemaa keiserliku armee laevastiku ohvitser, pere asus 1922. aastal elama Eestisse. Ta omandas üldhariduse Aadria mere rannikul Kotoris, Haapsalus ja Tallinnas Vene Linnagümnaasiumis.  

Aastatel 1935–1938 õppis ta Anatoli Kaigorodovi maalistuudios. Aastatel 1938–1941 õppis ta Riigi Kunsttööstuskoolis. 

Nõukogude okupatsiooni ajal 1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse ja saadeti Uuralitesse tööpataljoni. Aastatel 1942–1944 oli ta Jaroslavlis Eesti NSV Riiklikes Kunstiansamblites administraator.

1944. aastast Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu liige. Sõja lõppedes elas ta Tartus ja tegeles tarbekunsti keskuse kohaliku osakonna asutamise ja juhtimisega. Aastatel 1944–1948 tegi ta dekoratsioonid ja kostüümid Vanemuise lavastustele "Kolm musketööri", "Lumekuninganna" ja "Vaba tuul". 

Asunud jäävalt elama Tallinna, oli ta aastatel 1959–1962 ja 1969–1971 Eesti NSV Kunstnike Liidu vastutav sekretär. 

Ta oli tunnustatud akvarellist, maalis peamiselt linnavaateid, maastikke, natüürmorte ja portreid. Ta on kujundanud ka plakateid ja postkaarte, joonistanud karikatuure, illustreerinud lasteraamatuid, teinud lavakujundusi ja kavandanud kostüüme.

Ta on maetud Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1969 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Näitused
* 1962 – karikatuurinäitus Estonia kontserdisaalis, Eesti Riiklike Kunstiansamblite 20. aastapäeva tähistamiseks.

## Viited

## Välislingid
*http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000600/images/index.html?id=00000600&groesser=&no=7&seite=931
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kunstnik Aleksander Pilar (1951)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Maalikunstnik Aleksander Pilar (1969)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Pilar, Aleksander, Eesti NSV teeneline kunstnik – maalikunstnik (1969)
*ERR arhiiv. Õhtu kunstniku ateljees. Aleksander Pilar (1982)
György Lázár

**György Lázár** (15. september 1924 Isaszeg – 2. oktoober 2014 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane.

Kõrgema riikliku tööstuskooli lõpetamise järel töötas György Lázár aastatel 1942–1948 tehnilise joonestajana. 1945. aastal astus ta Ungari Kommunistlikku Parteisse. 1948. aastal asus ta tööle Riiklikku Plaanikomiteesse, kus oli algul referent, seejärel osakonnajuhataja asetäitja. Alates 1953. aastast oli ta osakonnajuhataja ja alates 1958. aastast Riikliku Plaanikomitee aseesimees. 1970. aasta veebruarist sai Lázárist Ungari tööminister. 

1970. aasta novembris sai temast Ungari Sotsialistliku Töölispartei Keskkomitee liige ja 1975. aastal Poliitbüroo liige. 

1973. aasta juunis sai György Lázár Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu aseesimeheks (valitsusjuhi asetäitjaks) ja Riikliku Plaanikomitee esimeheks.

15. maist 1975 kuni 25. juunini 1987 oli György Lázár Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt valitsusjuht).

1987–1988 oli ta USTP Keskkomitee peasekretäri asetäitja.

1988. aasta mais György Lázárit enam parteilistele ametikohtadele tagasi ei valitud ja ta lahkus poliitikast.

## Viited