open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koreli oja

**Koreli oja** (ka *Korõli oja*) on läbi Võru linna voolav oja.

Enne Vanajõkke suubumist liitub Koreli ojaga ka Poti oja.

## Vaata ka
*Koreli tänav

## Pilte

Pilt:Koreli oja 2023 01.jpg|Koreli oja Võru kesklinnas
Pilt:Koreli oja 2023 04.jpg|Koreli oja Võru kesklinnas
Pilt:Koreli oja 2023 03.jpg|Koreli oja äärne puhkeala
Pilt:Koreli oja 2023 02.jpg|Koreli oja 2023. aasta kevadise üleujutuse ajal


## Välislingid
*
Mart Keersalu

**Mart Keersalu** (12. märts 1941 Kohtla-Järve – 7. august 2012 Pärnu) oli eesti poksija ja poksitreener. 

Keersalu poksis aastatel 1953–1974. Tema treener Kohtla-Järve "Kalevis" oli Hans Kaiva. Hiljem treenis ta iseseisvalt ning esindas muuhulgas ka Pärnu "Kalevit". 

Keersalu oli kärbeskaalu (kuni 51&nbsp;kg) kolmekordne (1962–1964) ja kukk-kaalu (kuni 54&nbsp;kg) kuuekordne Eesti NSV meister (1965–1966, 1969–1971 ja 1974). Ta osales viis korda (1962–1969) Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel, võitis oma kohtumise aastatel 1962 ja 1965 ning kaotas oma kohtumise aastatel 1963, 1966 ja 1969. aasta täiendaval sõpruskohtumisel.

Keersalu oli I Roman Kuura mälestusvõistluste (need olid esimesed mälestusvõistlused poksis Nõukogude Liidus) võitja kärbeskaalus ning sai parima võistluse eriauhinna (1962). Ta sai spordiühing Dinamo üleliidulistelt meistrivõistlustelt kärbeskaalus III koha (1963 ja 1964). Ta kuulus Spordiühing Dinamo üleliidulisse koondvõistkonda ja oli Nõukogude Liidu poksikoondise kandidaat (1963). 

Keersalu oli Nõukogude Liidu meistersportlane (1963). Ta töötas hiljem poksitreenerina Pärnu Kalevis.

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001.
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009.

## Välislingid
*
Tallinna Taksopark

**Tallinna Taksopark** oli Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumi Reisijateveo Valitsuse sõidutaksovedude ettevõte, mis tegutses aastatel 1950–1991. Kontor asus Tallinnas Tulika tänav 33. 1991 Taksopark erastati ja sellest kujunes 1993 Tallinna suurim taksofirma AS Tulika Takso. Täna tegutseb kontsern AS Tulika Grupp.  

## Ajalugu

1961 valmisid Endla ja Tulika tänava nurgal uued tootmishooned ja garaažid. Taksopark teenindas linnadevahelisi liine (16 liini, sh 5 kaugliini), kus sõitsid väikebussid ja Tallinna 10 siseliini, kus sõitsid liinitaksod (marsruuttaksod). Kõik liinid algasid Viru väljakult (tänase Viru Keskuse maa-alalt). 1969 alustas tööd taksojaam. 1973. aastast juhtis liiniautode väljasaatmist automaatsüsteem. Dispetšerpunkte oli 3 (esimene alustas tööd 1956). 1990 oli Tallinna Taksopargis tööl 3000 töötajat. Autosid ja väikebusse oli 1200.

## Autopark
* GAZ 24 Volga
* RAF 2203 (marsruuttakso)

## Kirjandus
* Tallinn : lühientsüklopeedia / [toimetuskolleegium: V. Valt... jt.]. Tallinn : Valgus, 1979. lk. 287
* Tallinn : entsüklopeedia. 1., A-M / (peatoimetaja Jaan Tamm ; märksõnastiku koostaja Robert Nerman ; eessõna: Hardo Aasmäe). Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004. lk. 204-205
General Motors

**General Motors Company** (lühend **GM**) oli 2008. aasta seisuga Ameerika Ühendriikide suurim autotootja. 

Seoses finantskriisiga sattus ettevõte 2008. aastal tõsisesse pankrotiohtu. 2009. aasta 1. juunil esitas General Motors pankrotikaitse avalduse ettevõtte ümberkujundamiseks (*Chapter 11 protection*). Kohus kiitis ümberkujundamise plaani heaks ja võimaldas uuel ettevõttel **NGMCO Inc.** General Motorsi varad ja kaubamärgid üle võtta. NGMCO Inc. võttis oma nimeks vana ettevõtte nime: General Motors Company. Vana General Motors, koos selle suhtes esitatud nõuetega, sai nimeks **Motors Liquidation Company**. 

Uue General Motorsi enamusosalus (61%) kuulub esialgu Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile. 9,8% aktsiatest kuulub Motors Liquidation Company aktsionäridele. Aktsionäride seas on ka Kanada ja Ontario provintsi valitsused (7,9% ja 3,8%) ning ametiühingu tervishoiufond (17,5%).

2010. aastal viidi läbi aktsiate esmane avalik pakkumine. General Motorsi kasumlikkus taastus 2011. aastal.

General Motorsi peakorter asub Detroitis Renaissance Centeris. Juhatuse esimees oli Edward Whitacre, tegevjuht Daniel Akerson. 2010. aasta lõpus sai Akerson ka juhatuse esimeheks.

General Motorsi käive oli 2007. aastal 407 miljardit dollarit, 2010. aasta kasum oli 4,7 miljardit dollarit. 

General Motors toodab autosid kaubamärkide Buick, Cadillac, Chevrolet ja GMC all, lisaks kuuluvad talle kaubamärgid Holden, Wuling, Baojun ja Jiefang.

Hummeri kaubamärgi müüs General Motors oktoobris 2009 Hiina ettevõttele Sichuan Tengzhong Heavy Industrial Machinery Company.

Saab Automobile müüdi 2010. aastal Spyker Cars NV-le. Loobuti ka kaubamärkidest Pontiac ja Saturn. Buick otsustati alles jätta margi suure populaarsuse tõttu Hiina turul.

Opel ja Vauxhall müüdi 2017. aastal Groupe PSA-le. Ka Holden lõpetas autode tootmise, nüüd vaid impordib Opeli ja Chevrolet' autosid ning müüb neid oma kaubamärgi all.

## Välislingid

* Koduleht
* "General Motors jäi võlausaldajatele alla ja triivib pankroti poole" Ärileht, 27. mai 2009
* "General Motors tuli pankrotikaitse alt välja" Ärileht, 10. juuli 2009
* General Motorsi edulugu USA suurima automüüjana lõppes ERR, 5. jaanuar 2022
Rudolf Henzi

**Samuel Gottlieb Rudolf** (Rudolph) **Henzi** (7. september 1794 Bern – 13. veebruar (1. veebruar vkj) 1829 Tartu) oli Šveitsi usuteadlane ja orientalist. 

Ta õppis aastatel 1810–1818 Berni, Tübingeni ja Göttingeni ülikoolis filosoofiat, teoloogiat ja ajalugu ning Pariisis araabia, pärsia ja sanskriti keelt. Tegi seejärel Bernis uurimistööd ja esitas 1820 Tübingeni ülikoolile doktoriväitekirja Beidawi koraani kommentaaride kohta. 

Oli aastatel 1820–1829 Tartu Ülikooli õppejõud, eksegeetika ja idakeelte professor, valiti korduvalt usuteaduskonna dekaaniks. 1821. aastast oli ta Venemaa Piibliseltsi Tartu osakonna direktor ja 1822. aastast Tartu Ülikooli koolikomisjoni liige.

## Kirjandus
* Martin Hallik, Olaf-Mihkel Klaassen, "Unustatud orientalist professor Samuel Gottlieb Rudolf Henzi". – Ajalooline Ajakiri 1999: 2, lk. 31–36

## Välislingid
* Biograafia ja bibliograafia
* Rudolf Henzi kiri Karl Morgensternile
* Hans Henzi, "Zwei Bernerinnen fahren nach Livland und begegnen Albert Bitzius", lk 62 kuni 68
Ján Kvačala

**Ján Radomil Kvačala** (ka *Johann Kvacsala*, vene *Иван Иванович Квачала*; 5. veebruar 1862 Bački Petrovac (tänapäeval Vojvodina, Serbia) – 9. juuni 1934 Bratislava) oli slovaki teoloog ja pedagoogikateadlane, usuõpetaja poeg.

Õppis 1872–80 Szarvasi gümnaasiumis, 1880–83 Bratislava Evangeelse Usuteaduse Akadeemias ja Õigusteaduse Akadeemias filoloogiat ja filosoofiat. Täiendas end Leipzigi Ülikoolis. 1886–93 töötas Bratislava Evangeelses Lütseumis, aastast 1888 professorina. Oli 1893–1918 Tartu Ülikooli ajaloolise usuteaduse professor, 1917–18 usuteaduskonna dekaan. Läks Tartu Ülikooli evakueerimisel kaasa Voroneži, kus lühikest aega töötas vaimuliku ja raamatukoguhoidjana, pärast Eesti iseseisvumist pöördus tagasi kodumaale. 1921–32 töötas Bratislava Evangeelse Usuteaduse Akadeemias professorina. 

Uuris peamiselt Jan Amos Komenský ja Tommaso Campanella elu ja loomingut. Tema tähtsamad uurimused valmisid Tartus. Avaldas välismaa ajakirjades kirjutisi ka Baltimaade olukorra ning eestlaste ja lätlaste kultuuriliste püüdluste kohta.

## Välislingid

* Teoseid

* Biographisch-bibliographisches Kirchenlexikon
Rein Konts

**Rein Konts** (31. juuli 1888 Tartu – 23. aprill 1938 Tallinn) oli Eesti kohtunik.

Õppis 1908–1913 Tartu ülikoolis õigusteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Teenis Vene riigipanga Jaroslavli osakonnas ja Moskva opteerimiskomisjonis, siirdus 1921 Eestisse. Lisarahukohtunik ja rahukohtunik Tallinnas, alates 4. jaanuarist 1926 Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilosakonna liige.

## Kirjandus
*Kohtunik Rein Konts surnud. Uus Eesti, 25. aprill 1938, nr. 113, lk. 4.
Max Hurt

**Max Hurt** (10. juuli 1871 Tartu – 26. aprill 1938 Tallinn) oli eesti majandustegelane, Kaubandus-Tööstuskoja esimene direktor. 

Õppis Tartu ja Peterburi ülikoolis, lõpetas viimase filosoofiateaduskonna 1896. Eesti Üliõpilaste Seltsi ja endine korp! Fraternitas Estica vilistlane. 

1897–1920 oli Vene-Ameerika kummitööstuse aktsiaseltsi "Treugolnik" Petrogradi osakonna juhataja ja prokurist. 
Hurt osales Esimeses maailmasõjas rooduülemana. 1920–1926 oli ta Kaubandus-tööstusministri abi ning alates 1925 Kaubandus-Tööstuskoja direktor, 1931–1933 Tallinna Aktsia Panga nõukogu esimees, 1933–1936 president. 

Ta oli Jakob Hurda poeg.

## Kirjandus
*Kaubandus-tööstuskoja dir. M. Hurt †. Uus Eesti, 27. aprill 1938, nr. 115, lk. 3.
Tuulteroos

**Tuulteroos** on diagramm meteoroloogias, mis iseloomustab tuule suuna ja kiiruse jaotust konkreetses kohas mingi pikema ajavahemiku (kuude, aastate) jooksul.

Tuulteroos on üks oluline alusinfo lennuradade suuna planeerimisel, kuna lennukid tõusevad ja maanduvad vastutuult ning külgtuul raskendab juhtimist.

## Viited
Per Hermansson Fleming

**Per Hermansson Fleming **(surnud u 1674, teistel andmetel u 1693) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.

Per Hermansson Fleming sündis Savonlinna lääni (Rootsi: *Nyslotts län*) maahärra ning Askaineni vallas asunud Hannula ja Louhisaari (Rootsi: *Villnäs*) mõisniku Herman Klasson Flemingi (1579–1652) ja tema teise abikaasa Anna Jakobsdotter Stubbe pojana. Tema vanavanaisa oli Tallinna, Häme ja Viiburi linnuse komandant ning kogu Soome asehaldur, admiral Herman Persson Fleming (u 1520–1583). 

Õppis Turu Ülikoolis, mille järel aastatel 1649–1654 teenis kaptenina Kronobergi rügemendis (Rootsi: *Kronobergs regemente*), oli 1650. aastal kuninglik kammerhärra, 1655 Visby linnuse komandant ning aastatel 1661–1670 Saaremaa asehaldur ja Kuressaare linnuse komandant. 

Talle kuulusid Saaremaal Jämaja kihelkonnas Sääre (*Zerel*) ja *Mehempäh*, Rootsis Stora Roo (*Ro*) ja Gäddeholm ning Soomes Hannula mõis.

## Perekond
Per Hermansson Fleming abiellus 1661. aastal Stockholmis juristi, maanõunik ja Ro mõisnik Christer Axelsson Posse (1601–1643) ja Kristina Sparre af Rossviki (1605–1656) tütre Märta Possega, kes oli lesestunud abielust vabahärra Gustaf Sperlingiga (1630–1660). Abielust sündisid:
*Herman Adam Fleming (surn. 1728), kornet, Ro mõisnik
*Krister Axel Fleming (1669–1708), kapten, Hannula mõisnik

## Vaata ka
*Louhisaare mõis
*Stora Roo (:sv:Stora Roo)

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Elulooline ja genealoogiline info (soome keeles)
*Genealoogiline info (rootsi keeles)
Georg von Landesen

**Georg Wilhelm Rudolf von Landesen** (8. jaanuar 1867 (27. detsember 1866 vkj) Aleksejevka, Saratovi kubermang – 13. detsember 1935 Tartu) oli baltisaksa päritolu Eesti keemik, riiginõunik (1909).

Georg Landesen õppis Tartu Ülikoolis keemiat, oli professor Gustav Tammanni õpilane. Ta lõpetas ülikooli 1892. aastal. Magistrikraadi sai ta Peterburi Ülikoolis 1906. aastal. 

Ta töötas aastatel 1891–1932 Tartu ülikooli keemiaosakonnas ja valiti Tartu Ülikooli korraliseks keemiaprofessoriks 1917. aastal. 

Aastail 1918–1923 oli ta Eesti Looduseuurijate Seltsi president.

Üheks ta uurimistöö teemaks oli vee ja vesilahuste soojuspaisumine.

Ta on maetud Tartusse Vana-Jaani kalmistule.

## Isiklikku
Tema vend oli Haapsalu teedeinsener Erich von Landesen.

## Viited

## Välislingid
*
Ë

**Ë** (**ë**) on ladina kirja täht, mis on omane albaania ja kašuubi keelele. Tähe E teisendina on see täht kasutusel afrikaani, hollandi, letseburgi ja prantsuse keeles.

Tähte kasutatakse ka ladinakeelsete sõnade puhul, märkimaks diftongides (nt oe versus oë), et e hääldub välja.

## Vaata ka
*Ё (kirillitsa täht)
Ateena Panathinaikόs

**Ateena Panathinaikόs** (kreeka Παναθηναϊκός Αθλητικός Όμιλος; lühend ΠAO, PAO) on 1908 asutatud Kreeka spordiklubi.

Klubil on palju osakondi:
*Panathinaikόs FC - jalgpall
*Panathinaikόs BC - korvpall
*Panathinaikόs VC - võrkpall
*...

## Välislingid

* Klubi koduleht
Dmitri Markov

**Dmitri Markov** (sündinud 14. märtsil 1975 Viciebskis Valgevene NSV-s) on endine Valgevene-Austraalia kergejõustiklane (teivashüppaja). 

Valgevenet esindades võitis ta 1996. aastal Euroopa sisemeistrivõistlused ning Atlanta olümpiamängudel oli kuues. 

Emigreerus Austraaliasse ja sai ka kodakondsuse. Uue kodumaa esindajana võisteldes pälvis ta 1999. aastal Sevilla maailmameistrivõistlustel hõbemedali ning 2001. aastal Edmontonis tuli maailmameistriks. Olümpiamängudel 2000. aastal Sydneys sai viienda koha. 

Loobus tippspordist 2007. aastal kroonilise jalavigastuse tõttu.

## Välislingid
*
Kiriwina saared

**Trobriandi saared** (tänapäeval ametlikult **Kiriwina saared**) on 440 km² suurune korallatollidest saarestik Uus-Guinea idarannikul. Saared kuuluvad Milne Bay provintsi Paapua Uus-Guineas. Suurem osa saarte 12 000 elanikust elab peasaarel Kiriwinal. Teised suuremad saared on Kaileuna, Vakuta ja Kitava, mis on kõik olulised troopilise vihmametsa piirkonnad, mis vajaks konserveerimist. 

Saarte elanikud elavad traditsioonilisest põllumajandusest ja seal valitsetakse emaliini pidi toimivates klannides.
Argo Golberg

**Argo Golberg** (sündinud 16. detsembril 1982 Vastse-Kuustes) on endine eesti sprinter.

Argo Golbergile kuulus 100 meetri jooksu Eesti rekord 10,28, mille ta püstitas oma hõbemedalijooksus kuni 23-aastaste Euroopa meistrivõistlustel Bydgoszczis 19. juulil 2003. Selle rekordi lõi üle Marek Niit 2011. aasta märtsis. Tema nimel oli ka Eesti siserekord 60 m jooksus ajaga 6,71. Selle ületas Karl Erik Nazarov veebruaris 2020.

Argo Golbergi on treeninud Erki Nool.

## Viited


## Välislingid
* 
* 
* Ants Põldoja. Argo Golberg jooksis kaks rekordit, Õhtuleht, 25. veebruar 2003
* Jaan Martinson. Argo Golberg purustas habemega sprindirekordi, Õhtuleht, 21. juuli 2003
Giuseppe Gibilisco

**Giuseppe Gibilisco** (sündinud 5. jaanuaril 1979 Siracusas Sitsiilial) on Itaalia kergejõustiklane (teivashüppaja), maailmameister (2003). 

Ta võitis 2003. aastal Pariisi maailmameistrivõistlused. 2004. aasta Ateena olümpiamängudel oli ta kolmas. 

2007. aastal määras Itaalia kergejõustikuliit talle sidemete eest Carlos Santuccionega kaheaastase võistluskeelu, hoolimata sellest, et ta ei ole kunagi dopingutarvitamisega vahele jäänud.

## Välislingid
*
Rens Blom

**Rens Blom** (sündinud 1. märtsil 1977 Munstergeleenis Limburgi provintsis) on Hollandi kergejõustiklane (teivashüppaja). 

Ta võitis 2005. aasta Helsingi maailmameistrivõistlustel üllatuskulla. Enne seda oli ta olnud nii Euroopa (2000) kui ka maailmasisemeistrivõistlustel (2003) kolmas. Ta on Hollandi rekordi omanik tulemusega 5.81.

## Välislingid
*
Renārs Kaupers

**Renārs Kaupers** (sündinud 1. septembril 1974 Jelgavas) on Läti popartist ja laululooja. Ta on kasutanud ka esinejanime **Reynard Cowper**. 

Renārs Kaupers lõi koos koolikaaslastega Jelgavas 1989. aastal rokkansambli Prāta Vētra (hiljem kasutatud ka nime Brainstorm).

Ta on lõpetanud Läti Ülikooli ajakirjanikuna 1996. aastal ning töötanud raadios ja televisioonis.

Renārs Kaupersi esivanemate hulgas on Kuramaalt pärit mõisnik parun Friedrich von Stuart ja tema abikaasa, Immanuel Kanti vennatütar Henrietta Kant .

R.E.M.-i laulja Michael Stipe'i arvates on ta andekas laulukirjutaja .

## Tegevus näitlejana
*"Georg" (Garibaldi; 2007)

## Isiklikku
Kaupers on abielus Agnesega ning neil on kaksikud pojad Edgars ja Emils.

## Tunnustus
*2000 – aasta eurooplane Lätis
*2005 – Valgetähe V klassi teenetemärk.

## Viited

## Välislingid
*Brainstormi veebileht
Prajāga

**Prajāga** on linn Indias Uttar Pradeshi osariigis. Asub Yamuna jõe suudmes Gangese ääres.

Linnale on viidatud juba veedades. Linna algne (sanskritikeelne) nimi oli **Prajāga**, millest pärinevad nimekujud (näiteks hindi ja pandžabi keeles kujul **Prayāg**) on kõnekeeles tänapäevani kasutuses. Praegune nimi pärineb 1583. aastast mogulite valitsejalt Akbarilt.

Pärimuse järgi ohverdas Brahma seal esimest korda pärast maailma loomist. Iga 12 aasta tagant toimub linna hindude palverännak Kumbh Mela.

Prajāgis on sündinud Indira Gandhi ja Jawaharlal Nehru.

## Viited

## Välislingid

* Prajāgi koduleht
Randar Hiir

**Randar Hiir** (16. detsember 1928 – 10. juuli 1984) oli KGB vanemohvitser ja VEKSA Ühingu sekretär. Tema viimane teadaolev auaste KGB-s oli kapten. 

Lõpetas aastal 1947 Tartu 1. Keskkooli ja 1952. a TÜ õigusteaduskonna. Töötas Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Tartu linnaosakonnas 4. jaoskonna  (siseriiklik agentuur- ja operatiivtegevus, sealhulgas metsavendade vastane võitlus likvideeritud osakonna 2-N funktsioonides) ülema asetäitjana.

Osales Enn Tarto ja teiste Eesti Noorte Maleva liikmete arreteerimisel 1956. aastal Tartus.

## Isiklikku
Randar Hiir oli kirjanik Erni Hiire ja bibliograaf Aimi Hiire poeg. Tema õde Lili-Ann oli Riivo Sinijärve abikaasa. 

Ta oli Karl Martin Sinijärve onu.

Hiir oli abielus Moidela Tõnissoniga.

Randar Hiir suri 10. juulil 1984 ja ta maeti 13. juulil 1984 Tallinna Pärnamäe Kalmistule.

## Viited
1N4007

**1N4007** on ränidiood, mille pärivool on kuni 1 A ja maksimaalne vastupinge on 1000 V. 

### Allikas
1A dioodide 1N4001 kuni 1N4007 tehnilised andmed
Rodion Gataullin

**Rodion Gataullin** (sündinud 23. novembril 1965 Taškendis Usbeki NSV-s) on endine teivashüppaja, kes esindas NSV Liitu ja hiljem Venemaad. Ta on Sergei Bubka järel teine mees, kes on saanud jagu kuuest meetrist, ning esimene, kes on ületanud selle kõrguse sisevõistlustel. Tema isiklikud tippmargid on 6.00 (väljas) ja 6.02 (sees).

Sisetingimustes tuli ta kahekordseks maailma- (1989 ja 1993) ning kahekordseks Euroopa (1990 ja 1994) meistriks. Välitingimustes oli ta samuti kahekordne Euroopa meister (1990 Splitis ja 1994 Helsingis). 1987. aastal Rooma maailmameistrivõistlustel oli ta kolmas ning 1988. aastal Sŏuli olümpiamängudel teine. 

Tema noorem vend Ruslan Garaullin esindab Venemaad kaugushüppes.
Leedu Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Leedu]]** tegi debüüdi **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** 1994. aastal Dublinis, kus Ovidijus Vyšniauskas lõpetas võistluse viimasel 25. kohal null punktiga. Pärast seda ei osalenud Leedu lauluvõistlusel kuni 1999. aastani.  

2005. aastal jäi Leedu Kiievis toimunud lauluvõistluse poolfinaalis viimaseks. Leedut esindas Laura and the Lovers lauluga "Little by Little". Sel korral õnnestus Leedul koguda 17 punkti. 

2006. aastal Ateenas esindas Leedut LT United, kes esitas laulu "We are the Winners". Esimest korda kvalifitseerus Leedu finaali, kus saavutati 162 punktiga 6. koht. See on 2022. aasta seisuga üldse Leedu parim koht.  

2009. aastal Moskvas esindas Leedut Sasha Son, kelle esituses kõlas laul "Love". Üks osa laulust esitati eurolaval vene keeles. Laul pääses napilt poolfinaalist finaali ja saavutas II poolfinaalis 9. koha. Finaalis aga nii edukalt läinud ning Leedu pidi leppima 23. kohaga.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                        

2016. aastal Stockholmis esindas Leedut Donny Montell lauluga "I've Been Waiting For This Night". Laul pääses edasi poolfinaalist neljandana ning finaalis saavutati üheksas koht  200 punktiga.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                        

2020. aastal valiti Leedut esindama The Roop, kuid lauluvõistlus jäi koroonapandeemia tõttu ära. Sama ansambel esindas Leedut ka 2021. aasta võistlusel, kus saadi 8. koht.

## Osavõtt

## Hääletamise ajalugu (1994-2024 finaalid)
Leedu *andnud* kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:

Leedu *saanud* kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:

## Välislingid
* Eurovisioon.ee – Leedu
Igor Potapovitš

**Igor Potapovitš** (sündinud 6. septembril 1967 Almatõs Kasahhi NSV-s) on endine Kasahstani teivashüppaja. Ta tuli 1997. aastal sisemaailmameistriks (kaks aastat varem oli ta saanud hõbemedali). Atlanta olümpiamängudel oli ta neljas. Tema isiklik tippmark on 5.92.
Neuroloogia

**Neuroloogia** on teadus närvisüsteemihaigustest (piirdenärvisüsteem ja kesknärvisüsteem). Neuroloogid osutavad ambulatoorset ja statsionaarset teenust närvisüsteemi haiguste, vereringeelundite haiguste (insult), luu-lihaskonna ja sidekoe haiguste (diskogeensed ja spondülogeensed neuroloogilised sündroomid), kõrva- ja nibujätke haiguste (vestibulopaatia) ja teiste haiguste korral.

Neuroloogia alaerialad on kliiniline elektroneurofüsioloogia ja lasteneuroloogia.

## Vaata ka
*neurobioloogia
*neuroteadus
Johannes V (paavst)

**Johannes V** (ladinapäraselt **Ioannes V**) oli paavst 685–686. Ta oli 82. paavst.

Johannes oli süürlane ja pärines Antiookiast. Ta oli Cyriacuse poeg.

Ta võis Süüriast siirduda Rooma islami levimise tõttu Lähis-Idas.

Johannes ordineeriti Agatho ajal 680. aasta paiku diakoniks, hiljem ülemdiakoniks (kardinaldiakon).

Ta määrati aastal 680 paavsti legaadiks Konstantinoopoli III kirikukogul ja tõi juulis 682 kirikukogu otsused Rooma.

Võimalik, et just tema mõjutusel vähendas Bütsantsi keiser Konstantinos IV maksukohustust kirikule kuulunud aladel Sitsiilias.

## Paavstiks saamine
Johannes V pühitseti paavstiks 23. juulil 685, kui Bütsantsi eksarh oli teda tunnustanud.

## Suhted Sardiinia piiskoppidega
Johannes V taunis Cagliari piiskopi Citonatuse tegevust.

Citonatus oli aastal 685 ordineerinud Sassari (Turris-Libisonis) piiskopi Novelluse ilma Roomaga konsulteerimata.

Johannes V pidas Roomas sinodi, kus ta kinnitas paavsti autoriteeti Sardiinia piiskopkondade üle.

## Liturgilised otsused
Johannes V kinnitas 8. mail 686 avaldatud bullas "Audite sententiam" Arras' Saint-Marie kiriku privileegid.

## Ordinatsioonid
Johannes V ordineeris 13 piiskoppi.

## Tervis
"Liber Pontificalise" järgi oli Johannes V tervis sedavõrd vilets, et tal oli raskusi ordineerimisega.

## Surm
Johannes V suri 2. augustil 686 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse.

Surres pärandas ta vaimulikele, kloostritele ja ilmiksakristaanidele 1900 solidust.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Johannes V kohta. *(inglise keeles)*
*Artikkel Johannes V kohta. *(inglise keeles)*
*Johannes V dokumendid.
Shark

**"Shark"** on Ameerika kohtudraama, mille peaosa mängib James Woods. Draamasari jooksis kanalil CBS 21. septembrist 2006 kuni 20. maini 2008.
Solor

**Solor** on vulkaaniline saar Väikeste Sunda saarte hulka kuuluvas Solori saarestikus Florese saarest idas. Saar kuulub Indoneesiale.

Saarel on vähemalt viis vulkaani. 

Saare elanikud kõnelevad adonara ja lamaholoti keelt. Nad on aastasadu tegelnud vaalapüügiga.

Saarel on järgmised asulad: Aplame, Balawelin, Kelike, Kukuwerang, Lamakera, Lamawolo, Lewograran, Liko.

## Välislingid
* Portugal ja Holland Timoril ja Soloril
* Solor
Lawrence Johnson

**Lawrence Johnson** (sündinud 7. mail 1974 Norfolkis Virginia osariigis) on USA endine teivashüppaja. 

Sydney olümpiamängudel 2000. aastal pälvis ta hõbemedali, 2001. aastal tuli sisemaailmameistriks. 

Tema isiklik rekord oli 5.98, mille ta hüppas 1996. aastal.
Tim Lobinger

**Tim Lobinger** (3. september 1972 Rheinbach, Nordrhein-Westfaleni liidumaa – 16. veebruar 2023 München) oli Saksamaa teivashüppaja. 

Ta oli 2003. aasta sisemaailmameister. Tema isiklik rekord teivashüppes on 6 meetrit.
Santa Ana

**Santa Ana** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Orange'i maakonna halduskeskus.

Linna asutas 1869 Kentucky osariigist tulnud William H. Spurgeon.

## Välislingid

*Santa Ana koduleht
Gunnar Bärlund

**Gunnar Richard Bernhard Bärlund** (hüüdnimi **GeeBee**; 9. jaanuar 1911 Helsingi – 2. august 1982 Palm Beachi maakond, Florida osariik) oli Soome ja Ameerika Ühendriikide poksija. Poksiga tegelemist alustas ta 1925. aastal, juba 16-aastaselt tegi spordiühingu TUL koondises kaasa oma esimese välisvõistluse (1927). Ta osales Soomet esindades seitsmetel maavõistlustel, neist 1932. aastal Helsingis ja 1933. aastal Tallinnas Eesti koondise vastu.

Bärlund osales raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel, kus tema sekundant oli tuntud eesti poksija Valter Palm. Ta kaotas 1. ringis oma kohtumise hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Alberto Lovellile (Argentina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Bärlund võitis raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

## Elukutselisena
Bärlund hakkas pärast Euroopa meistriks saamist elukutseliseks (USA-s 1936. aastast). Ta poksis septembrist 1934 kuni aprillini 1948 elukutselisena ning pidas kokku 87 kohtumist. Ta võitis neist 56 (neist 28 nokaudiga) ja kaotas 30 (neist 10 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki. Ta kohtus 29. detsembril 1937 ringis uuesti Lovelliga (kes oli samuti vahepeal elukutseliseks hakanud) ning võitis teda nüüd punktidega. Bärlund tõusis 1938. aastal teiseks tiitlipretendendiks, kuid MM-i tiitlimatš jäi tal pidamata. 

## Isiklikku
Bärlund jäi elama USA-sse ja võttis ka USA kodakondsuse. Ta põdes elu lõpuaastail Alzheimeri tõbe. Tema mälestuseks peetakse alates 1982. aastast Helsingis iga-aastast poksiturniiri "GeeBee Turnaus". Talle püstitati 1991. aastal Helsingis Vallila linnaosas mälestusmärk (kujur Niilo Rikola).

## Viited

## Välislingid
* 
*
Nikolai Kuznetsov

**Nikolai Kuznetsov** on mitme inimese nimi:
***[[Nikolai Kuzentsov (kunstnik)]]** (1850–1930) oli Ukraina-Vene maalikunstnik
***[[Nikolai Kuznetsov (botaanik)]]** (1864–1932) oli vene botaanik. (Nikolai Ivanovitš)
***[[Nikolai Kuznetsov (entomoloog)]]** (1873–1948) oli vene entomoloog. (Nikolai Jakovlevitš)
***[[Nikolai Kuznetsov (sõjaväelane)]]** (1904–1974) oli Nõukogude admiral.
***[[Nikolai Kuznetsov (folklorist)]]** on komi keeleteadlane ja folklorist.
***[[Nikolai Kuznetsov (mootorikonstruktor)]]** (1911–1995) oli Nõukogude lennukimootorite konstruktor.
***[[Nikolai Kuznetsov (luuraja)]]** (1911–1944) oli Nõukogude Liidu luuraja.
***[[Nikolai Kuznetsov (suurtükiväelane)]]** (1922–2008) oli Nõukogude Liidu suurtükiväelane.
***[[Nikolai Kuznetsov (jalgrattur)]]** on Venemaa jalgrattur.
Korporatsioon Sakala lipp

**[[Korp! Sakala]] lipp** on sini-violett-valge trikoloor ilma lisaembleemide ja narmasteta. Lipu juurde kuuluvad korp! Sakala värvides punutud lipunöörid, mis ripuvad alla lipuvarda tipust ja lõpevad tuttidega. Lipuvarda tipp on kuldne, metallist ja odaotsakujuline.

Korp! Sakala lippu kasutatakse pidulikel sündmustel nagu aktused, juubelijumalateenistused jne. Neil üritustel seisab lipuga lipuvalve.

Korp! Sakala lippu, nagu muidki lippe, tervitatakse sissetoomisel püstitõusmise ja tekeldamisega. Lipp langetatakse leinaseisaku ajal, Eesti hümni ja teiste hümnide laulmise ajal ning vaimulikel talitustel, meieisapalve ja koguduse õnnistamise ajal.
Korporatsioon Sakala vapp

**[[Korp! Sakala]] vapp** koosneb neljaks väljaks jaotatud vapikilbist, selle peal asetsevast visiirist kolme plüümiga - 
värvides sinine, violetne ja valge - ning ümbritsevast tammepuust akantusornamendist. Kilbi ülemisel vasakul väljal on 
sinisel põhjal kuldne küllusesarv, selle all violetsel põhjal Sakala lipukiri «Üks kõige eest, kõik ühe eest» hõbetähtedega, 
all paremal sinisel põhjal kuldne kotkas ja ülal paremal sini-violett-valgel põhjal hõbedane sirkel. Vappi ümbritsevad kuus Sakala värvides lippu.

Vapi miniatüür-reproduktsiooni kasutatakse korp! Sakala kirjapaberil, auaadressidel ja muudel Sakalale kuuluvatel 
või Sakala poolt kingitavatel esemetel.

Korp! Sakala vapp nõudis pärast asutamist aega väljatöötamiseks, kuna algul lepiti väga lihtsa ajutise vapiga, mil oli silminähtav Fraternitas Viliensise vapi mõju. Jaotatud kolme välja, kujutas esimene väli 14.11.1909 (pidulik avamispäev), teine vääntähte (sirklit), kolmas kolme rukkipead, seotud sinise-violett-valge paelaga.

Küll moodustati juba 1916 a. korralise vapi väljatöötamiseks eriline komisjon, kuid kaua ei nihkunud asi paigast, kuna ei leitud rüütlipea kiivrile kohast asemikku, millega siiski tuli leppida. 1920 esitati kaks vapi kavandit ksv! Henrik Visnapuult ja kunstnik Aleksander Tassalt: Tassa kavand - põhja karu ja Viljandi linna vapp ei leidnud pooldamist. Peatuti kotka kuju (julgus, mehisus) ja küllusesarve juures, toonitades sellega Viljandimaa viljarikkust. Vil!! poolt annetatakse lisasummasid tema valmistamiseks ja alles 1922-st peale ehib konvendi seina 4 välja jaotatud vapp: ülal - pahemal - külluse sarv, paremal - vääntäht, all - pahemal gooti tähtedega: Üks kõige eest, kõik ühe eest! - vennastuse põhimõtte väljendus, ja paremal - kotkas.

*Üliõpilasleht 1929*
Aadma mõis

**Aadma mõis** (saksa keeles *Ahdma*) oli mõis Käina kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Hiiu maakonda Hiiumaa valla territooriumile.

Mõisa keskus oli Aadma külas.

## Ajalugu
Aadma karjamõis eraldati Jakob Pontus Stenbocki (1744–1824) poolt 1797. aastal Putkaste mõisast, moodustati Putkaste kolmest külast (Jausa, Männamaa ja Ühtri) ning Jakob Pontus Stenbock pantis 10. märtsil 1792 Putkaste koos Aadmaga karjamõisaga kuuekümneks aastaks Tallinna Kohtukoja nõunikule ja hilisemale Tartu Ülikooli viitse-kuraatorile Johann Friedrich Emmanuel Ungern-Sternbergile (1763-1825). Mõis kuulus seejärel Aderkasidele. Hiljem läks mõis Gernetite omandusse. 1882. aastal ostis Aadma mõisa Alexandrine von Richter. Tema järel kuulus mõis Pahlenitele.

20. sajandi alguseks oli Aadma mõis muutunud Vaemla mõisa kõrvalmõisaks.

## Mõisakompleks
Aadma mõisa peahoone ehitati ilmselt 1800. aasta paiku. Härrastemaja kujutas endast ühekorruselist poolkelpkatusega puithoonet.

Tänapäeval on hoone hävinud ning sellest on järel vaid mantelkorstna rusuhunnik.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Välislingid
*Aadma mõis Eesti mõisaportaalis
Buzuki

**Buzuki** (kreeka μπουζούκι *bouzouki*, arvatavalt türgikeelsest sõnast *bozuk*) on kreeka näppekeelpill, millest on saanud moodsa kreeka muusika nurgakivi.

See on pirnikujulise kõlakoja ja väga pika kaelaga keelpill. Muus osas sarnaneb buzuki mandoliiniga. Pillil on 3 või 4 (vastavalt τρίχορδο μπουζούκι ja τέτραχορδο μπουζούκι) metallist paariskeelt ja seda mängitakse plektrumiga, mistõttu on sellel terav metalse kõlaga heli. Keelte häälestus on kolmekeelsel D3D4–A3A3–D4D4 ja neljakeelsel C3C4–F3F4–A3A3–D4D4. Madalamate keelepaaride keeled on omavahel häälestatud unisooni.

Oktavi võrra kõrgema häälestusega on saatepillina kasutatav väiksem kolmekeelne baglamas (μπαγλαμάς).

Teraskeelte kasutamine võimaldab kasutada (magnet)elektrilist helipead, nagu see on kasutusel elektrikitarri puhul. Mõned andmed viitavad elektrilise buzuki kasutamisele juba 1945. aastal rebetikomuusikute Tsitsanise ja Papaioannou esituste salvestustel.

Olulise edu elektrilise buzuki (μπουζούκι ηλεκτρικό) levikul tõi kaasa buzukivirtuoosi Manolis Chiotise tegevus 1950. aastatel ja 1960. aastate alguses. Tema poolt edasi arendatud neljakeelsest buzukist (τέτραχορδο μπουζούκι) sai ka Kreeka rahvaliku muusika laïka (λαϊκά) ja populaarse muusika uue laine (neo kyma, νέο κύμα) ning éntechno põhiline sooloinstrument, analoogiliselt elektrikitarrile mujal maailmas. Kuid erinevalt elektrikitarrist, ei kasutata elektrilise buzuki puhul signaali moonutamist.

Elektrilise buzuki kasutamisel on ilmselt olnud märkimisväärne mõju elektrikitarrimuusikale. Otseseks vihjeks võib pidada Dick Dale'i poolt idapoolsetes Vahemere maades tuntud loo "Misirlou" ("Egiptlanna") salvestamist. (See lugu oli ka üks varaseid kreeka immigrantide poolt Ameerika Ühendriikides plaadistatud lugusid 1920. aastatel.)

Elektrilise buzuki võtsid hiljem kasutusele ka Iiri muusikud (*irish bouzouki*).

Buzuki on kasutusel ka klassikalise sümfoonilise muusika instrumendina. Buzukit silmas pidades on muusikateoseid kirjutanud heliloojad Manos Hatzidakis ja Mikis Theodorakis.

## Välislingid
* Misirlou
* Manolis Chiotis (*Μανώλης Χιώτης,* 1921–1970)
* ''Rebetiko'' https://en.wikipedia.org/wiki/Rebetiko Rebetiko
Leili Andre

**Leili Andre** (kodanikunimi alates 1963. aastast **Leili Jõesaar**; 1. abielus alates 1949. aastast **Leili Andre**; sünninimi aastani 1949 **Leili Rimmel**; 1. veebruar 1922 Mardi talu, Soosaare vald, Kolga-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 4. oktoober 2007 Kolga-Jaani) oli eesti luuletaja ja lastekirjanik.

Ta sündis kingsepa tütrena. Ta õppis Soosaare ja Kolga-Jaani algkoolis, Põltsamaa progümnaasiumis, Tartu õpetajate seminaris, kaugõppijana Tartu õpetajate instituudis ja Tallinna pedagoogilises instituudis.

Luuletuste avaldamist alustas Andre 1940. aastal ajakirjas Tuleviku Rajad. Ta kuulus Tartu kirjandusrühmitusse Tuulisui koos sõja ajal pagulusse siirdunud Raimond Kolgi, Kalju Lepiku ja Ilmar Talvega.

Lepik vahendas pärast Teist maailmasõda Andre luulet Rootsi ajakirjale Kodukolle, mistõttu sattus tema looming Eestis põlu alla ja tema loomingut ei avaldatud mõnda aega. Hiljem ilmus tema värsse ajakirjades ning Viljandi, Paide, Rakvere ja teistes rajoonilehtedes. Esimene oma luulekogu «Hõbedakirjaga kruus» ilmus alles 1979. aastal.

1980. aastatel ilmusid Leili Andre lasteluulekogud «Kes selle tamme istutas?» ja «Päike õunas» ning tunde- ja looduslüürika kogumik «Lumeliiliad».

Oma hilisluulet avaldas Leili Andre Järvamaa Kultuurifondi toel 1997. aastal kogus «Ma usun kevadet».

Üle 40 aasta on Leili Andre pidanud kooliõpetaja põlve. Esmalt 1943. aastast Järvamaal Päinurmes, millele järgnesid aastad koolitööd Lalsil, Järtsaarel, Kolga-Jaanis, Rakveres. 1963. aastal asus ta uuesti Järvamaale, seekord Väätsale, 1973. aastal kolis ta Järva-Jaani, kus jäi 1985. aastal pensionile.

Viimased eluaastad veetis Leili Andre Kolga-Jaanis, kus suri 4. oktoobril 2007.

## Viited

## Kirjandus
* Karl Kelgu. "Mõtlik luuletaja" (Leili Andre 50). – Looming 1972, nr 2, lk 346–347

## Välislingid
* 
*Haud Kolga-Jaani kalmistul
AEG

**AEG** (saksa keeles *Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft* Aktiengesellschaft) oli aastatel 1883–1997 tegutsenud Saksamaa aktsiaselts, mis tootis elektriseadmeid ja kodumasinaid.

## Asutamine

Emil Rathenau (11.12.1838–20.06.1915) asutas 1883. aastal nn Saksa-Edissoni tarbeelektri ettevõtte (saksa keeles *Deutsche Edison-Gesellschaft für angewandte Elektricität*), mis 1887 nimetati ümber Üldelektriliseks ettevõtteks (saksa *Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft*).

## AEG Eesti osakond

## Tooted

* 1900 varustas AEG Londonit ja selle raudteed elektriseadmetega.
* 1902 rajati ettevõte *Neue Automobil Gesellschaft*, kus valmistati autosid. 
* 1910–1918 toimus lennuseadmete ehitus (*R-plan*, saksa keeles *Riesenflugzeug*). 
* 1918 lõid AEG, Auer-Gesellschaft ja Siemens & Halske hõõglampide tootmiseks uue ettevõte Osram.

* 1994 ostis AB Electrolux ettevõtte **AEG Hausgeräte GmbH.**
* 1997 tootmise lõpp.
* 2005 omandas Electrolux õigused AEG kaubamärgi kasutamiseks.

## Välislingid
Olavi Alakulppi

**Olavi Eelis Alakulppi** (17. juuli 1915 Rovaniemi vald – 19. august 1990) oli Soome ja USA murdmaasuusataja. 

Alakulppi võitis 1939. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Zakopanes Soome koondises 4×10 km teatesõidus kuldmedali. 1950. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Lake Placidis esindas ta Ameerika Ühendriike.

Ta võitles Talvesõjas tõustes nooremseersandist veebliks ja hiljem Jätkusõjas ning pälvis 17. juulil 1942 Mannerheimi risti. Ta käis vaherahu ajal ohvitseride koolis ja sai kapteni auastme 23. jaanuaril 1944. 1945 põgenes ta Rootsi ja sealt edasi USAsse, kus teenis 1947–1968 USA sõjaväes. 1965 ülendati ta kolonelleitnandiks.

Ta on maetud Arlingtoni sõjaväekalmistule.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1939  Zakopanes
**  **maailmameister** 4x10 km teatesõidus
Variomeeter

"**Variomeeter**" on mitmetähenduslik sõna:

***[[Variomeeter (elektroonika)|variomeeter]]**, riist, mis koosneb induktiivpoolidest ja võimaldab induktiivsuse sujuvat muutmist 
***[[Variomeeter (lennundus)|variomeeter]]**, mõõteriist - näidik lennuki (ka teiste õhus püsivate aluste) tõusu- ja vajumiskiiruse määramiseks 
***[[Variomeeter (magneetiline)|variomeeter]]**, mõõteriist, millega mõõdetakse Maa magnetvälja muutumist
***[[Variomeeter (raskusjõud)|variomeeter]]**, mõõteriist raskuskiirenduse horisontaalsuunalise muutumise ja raskusjõu ekvipotentsiaalpinna kõveruse mõõtmiseks
Gaasivahetus

**Gaasivahetus** on protsess, mille läbi toimub gaaside (hapniku ja CO<sub>2</sub>) vahetus organismi ja väliskeskkonna vahel. Tavaliselt toimub see difusiooni teel mööda kontsentratsioonigradienti. 

Gaasivahetuse käigus toimub hapniku ja CO2 vahetus hingamisel ja fotosünteesil. Evolutsiooni käigus on gaasivahetuse efektiivsust tõstetud hingamispinna pindala suurendamise kaudu – nii täidavad seda ülesannet kopsualveoolid ja taime lehed.

## Vaata ka
*Hingamine
Endokrinoloogia

**Endokrinoloogia** ehk **sisesekretsiooniõpetus** (ladina *endocrinologia*) on teadus ja bioloogia haru ning sisemeditsiini eriala, mis uurib endokriinsüsteemi ja selle osade ehitust, funktsioone, signaalmolekule (hormoone) ja nendega seotud haiguslikke seisundeid ja haigusi ning diagnoosimist ja ravivõimalusi.

Endokrinoloogiaga tegelev eriarst või teadlane on endokrinoloog.

## Meditsiinierialana

Endokrinoloogiat erialana on kirjeldatud esimest korda 1905. aastal. Tänapäeval on endokrinoloogia kliiniline meditsiinieriala, mis tegeleb peamiselt hormonaalsete häiretega.

## Viited

## Välislingid
*A. P. CAWADIAS, The History of Endocrinology, Section of the History of Medicine, December 4, 1940
*Sotsiaalministri määrus "Eriarstiabi erialade loetelu"
Puutepinge

**Puutepinge** (ingl *touch voltage*) on elektripinge, mis rakendub inimese kehale, kui ta puudutab pingestatud või juhuslikult pinge alla jäänud seadmeosa. Puutepinge suurus oleneb elektriseadme tööpingest ja sellest sõltub seadme elektriohtlikkus.
 
Elektripaigaldise osal, mis on isolatsioonirikke tõttu sattunud pinge alla (pingealtil osal) on puute eel pinge, mida nimetatakse arvutuslikuks puutepingeks. Pingealti osa puudutamisel läbib inimese keha vool, mille mõjul tekib jalge alla voolu valgumisala ja selle takistusel pingelang. Selle võrra on inimesele mõjuv tegelik puutepinge arvutuslikust väiksem. 

Elektriseadme rikke korral, näiteks tingituna maa- või kereühendusest, tekkiva puutepinge ohu vähendamiseks rakendatakse seadme kere maandamist ja potentsiaaliühtlustust. Puutepinge ohtlikult kestva toime vältimiseks kasutatakse kiiretoimelist rikkevoolukaitset.

## Vaata ka
*Puutepingekaitse

## Viited
ANU

**ANU** võib tähendada järgmist:
*Australian National University

**Anu** võib tähendada järgmist:
*Anu (jumal), Mesopotaamia jumal
*Anu (eesnimi)
Moskva ülikool

**Moskva ülikool** (vene keeles *Московский государственный университет имени М. В. Ломоносова* (*M. V. Lomonossovi nimeline Moskva Riiklik Ülikool*), täisnimetus *Федеральное государственное бюджетное образовательное учреждение высшего образования "Московский государственный университет имени М. В. Ломоносова"*, lühend **MRÜ**, vene keeles *МГУ*) on kõrgem õppeasutus Venemaal Moskvas, Venemaa suurim ülikool. 

Moskva ülikool asutati 25. jaanuaril 1755 keisrinna Elisabeti ukaasiga. 1940. aastal nimetati ülikool Mihhail Lomonossovi nimeliseks.

Tänapäeval õpib ülikoolis üle 40 000 üliõpilase ja 7000 aspiranti, seal töötab üle 4000 professori ja muu õppejõu. Instituutides töötab umbes 5000 teadustöötajat. 2008. aastal oli ülikoolis 30 teaduskonda ja 15 teadusinstituuti.

Ülikooli peahoone asub Moskva Lääneringkonnas Ramenki munitsipaalringkonnas Varblasemägedes. See valmis 1950. aastate algul ja oli sel ajal kõrgeim hoone maailmas väljaspool New Yorki. Kesktorni kõrgus on 240 meetrit ja sel on 36 korrust. Euroopa kõrgeim hoone oli see 1990. aastani.

Ülikoolis pandi 19. märtsil 2008 tööle Venemaa võimsaim superarvuti SKIF MSU, mille tippvõimsus on 60 TFLOPSi.

## Nimetused
***Keiserlik Moskva Ülikool** (1755 – 8. märts 1917)
***Moskva Ülikool** (1917. aasta märtsist – novembrini)
***Moskva Riiklik Ülikool** (1917. aasta lõpust)
***Moskva 1. Ülikool** (1918–1930)
***Moskva Riiklik Ülikool** (1930–1932)
***Pokrovski-nimeline Moskva Riiklik Ülikool** (1932–1937; Mihhail Pokrovski järgi)
***Moskva Riiklik Ülikool** (1937–1940)
***Lomonossovi-nimeline Moskva Riiklik Ülikool** (alates 1940. aastast)

## Teaduskonnad
Ülikoolis on üle 40 teaduskonna ja teaduskonna staatuses instituuti, sealhulgas:
*Aasia ja Aafrika maade instituut
*Ajalooteaduskond
*Bioinseneeria ja bioinformaatika teaduskond
*Bioloogiateaduskond
*Biotehnoloogiateaduskond
*Filoloogiateaduskond
*Filosoofiateaduskond
*Füüsikateaduskond
*Geograafiateaduskond
*Geoloogiateaduskond
*Keemiateaduskond
*Kosmoseuuringute teaduskond
*Maailmapoliitika teaduskond
*Mehaanika-matemaatikateaduskond
*Politoloogiateaduskond
*Psühholoogiateaduskond
*Žurnalistikateaduskond

## Instituudid
Ülikoolis on 13 instituuti, sealhulgas:
*Skobeltsõni-nimeline tuumafüüsika teadusuurimisinstituut
*Mehaanika teadusuurimisinstituut
*Šternbergi-nimeline riiklik astronoomiainstituut
*Belozerski-nimeline füüsikalis-keemilise bioloogia teadusuurimisinstituut
*Bogoljubovi-nimeline mikromaailma teoreetiliste probleemide instituut

## Viited

## Välislingid
*Moskva ülikooli koduleht
Maatõug

**Maatõug** on mitme loomaliigi kohalik tõug Eestis.
*maatõugu hobune
*maatõugu lammas
*maatõugu veis
Üldisemalt  –
*aborigeenne tõug
Petised

"**Petised**" on mitme filmi eestikeelne pealkiri:

*"**[[Petised (film 1955)|Petised]]**" (originaalpealkirjaga "Il bidone") on 1955. aastal linastunud Federico Fellini film
*"**[[Petised (film 1998)|Petised]]**" (originaalpealkirjaga "Rounders") on 1998. aasta krimipõnevik Matt Damoni  ja John Malkovichiga peaosades
*"**[[Petised (film 2003)|Petised]]**" (originaalpealkirjaga "Matchstick Men") on 2003. aasta põnevuskomöödia Nicolas Cage'i ja Alison Lohmaniga peaosades
*"**[[Petised (film 2011)|Petised]]**" (originaalpealkirjaga "Выкрутасы") on 2011. aasta romantiline komöödia; peaosas Milla Jovovich
Tiina Toometi Kliinik

**Tiina Toometi Kliinik** on eraloomakliinik, mis asub Tallinnas Sõle 3. Kliinik asutati 1991. aastal. 

Esimene abivajav loom võeti vastu 29. jaanuaril 1992.

Algul töötas kliinik üsna kitsastes tingimustes:

1993. aastal kolis kliinik uutesse ruumidesse ning tööle tuli 4 uut arsti ja 3 abilist. Kuid varsti selgus, et ka olemasolevad ruumid jäävad kitsaks, mistõttu koliti 1996. aastal 200 m2 ruumidesse, kus töötatakse senini.

Kliinik on spetsialiseerunud väikeloomadele ehk peamiselt lemmikloomadele: koerad, kassid, hamstrid, rotid, hiired, küülikud, merisead. 
## Viited

## Välislingid
*Kliiniku koduleht
Noore teadlase preemia

**Noore teadlase preemia** on sihtasutuse Vabariigi Presidendi kultuurirahastu poolt noortele Eesti teadlastele antav preemia.

Preemiat antakse välja kord aastas veebruarikuus eelmise aasta eest. Selle suurus oli varem 75 000 krooni ja on nüüd 5000 eurot. Preemiat rahastas aastatel 2000–2009 Toomas Luman, aastast 2010 Väino Kaldoja.

Noore teadlase preemia on mõeldud noorele Eesti päritolu teadlasele, kes teeb uurimistööd Eesti või välismaa kõrgkooli või teadusasutuse juures. Kandideerijal peab olema doktorikraad. Kandidaate võivad esitada noored teadlased ise, nende juhendajad või tööandjad, samuti kultuurirahastu nõukogu liikmed.

Preemia saaja valib välja kultuurirahastu nõukogu.

Alates 2016. aastast antakse välja ka noore IT-teadlase preemiat.

## Noore teadlase preemia laureaadid
* 2000 – molekulaarbioloog Priit Kogerman
* 2001 – farmakoloog Allen Kaasik, kultuurirahastu preemia – geograaf Hill Kulu
* 2002 – arvutiteadlane Ahto Buldas
* 2003 – keemik Ivo Leito
* 2004 – arvutiteadlane Jaan Raik
* 2005 – neurobioloog Sulev Kõks
* 2006 – hematoloog-onkoloog Alar Aints
* 2007 – keemik Ivari Kaljurand
* 2008 – sotsioloog-meedia Veronika Kalmus
* 2009 – füüsik Mait Müntel
* 2010 – filosoof Bruno Mölder
* 2011 – arvutiteadlane Peeter Laud
* 2012 – arstiteadlane Jaak Kals
* 2013 – astrofüüsik Elmo Tempel
* 2014 – geeniteadlane Lili Milani
* 2015 – botaanik ja mükoloog Leho Tedersoo ning meedia ja kommunikatsiooni uurija Andra Siibak
* 2017 – geeniteadlane Tõnu Esko ja füüsik Heli Lukner 
* 2018 – andmeteadlane Leopold Parts
* 2019 – ajuteadlane Jaan Aru
* 2020 – loomaökoloog Tuul Sepp
* 2021 – energiatehnoloog Alar Konist
* 2022 – õigusteadlane Alexander Lott
* 2023 - arstiteadlane Kaspar Tootsi
* 2024 - geeniteadlane Hedvig Tamman
* 2025 - arstiteadlane Silver Heinsar

## Vaata ka
* Noore IT-teadlase preemia

## Viited


## Välislingid
* Noore teadlase preemia statuut ja laureaadid
Möbiuse leht

**Möbiuse leht** on pind, millel on ainult üks külg ja üks serv. Selle avastasid sõltumatult August Ferdinand Möbius ja Johann Benedict Listing 1858. aastal.

Möbiuse lehte on kerge luua, võttes pabeririba, käänates ühe otsa 180° ümber ja liimides otsad kokku.

Kui Möbiuse leht piki keskjoont kaheks lõigata, saame ühe tavalise võru, millel on kaks 180° pööret. Selle uuesti kaheks lõigates saame kaks võru, mis on üksteisega seotud.

Möbiuse lehe Euleri karakteristik on null.

## Vaata ka

*Kleini pudel
Eesti Maaülikooli loomakliinik

**Eesti Maaülikooli loomakliinik** asub Tartus Fr. R. Kreutzwaldi tänav 62. Loomakliinik kuulub Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi koosseisu, olles Maaülikooli õppebaasiks. Ühtlasi osutatakse tasulist raviteenust haigetele loomadele.

Eesti Maaülikooli loomakliinik ravib nii väike- kui ka suurloomi.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Maaülikooli loomakliiniku koduleht
Hermann Maier

**Hermann Maier** (sündinud 7. detsembril 1972 Altenmarkt im Pongaus) on Austria mäesuusataja.

Hermann Maier on kahekordne olümpiavõitja (1998), kolmekordne maailmameister (1999, 2005) ja neljakordne maailma karika üldvõitja (1998, 2000, 2001 ja 2004).

Tema hüüdnimi on **Herminaator** (***Herminator***).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1998  Naganos
**  **olümpiavõitja** suurslaalomis
**  **olümpiavõitja** ülisuurslaalomis
* 2006  Torinos
**  hõbemedal ülisuurslaalomis
**  pronksmedal suurslaalomis

### [[Mäesuu satamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 1999  Vailis
**  **maailmameister** kiirlaskumises
**  **maailmameister** ülisuurslaalomis
* 2001  Sankt Antonis
** hõbemedal kiirlaskumises
**  pronksmedal ülisuurslaalomis
* 2003  Sankt Moritzis
**  hõbemedal ülisuurslaalomis
* 2005  Bormios
**  **maailmameister** suurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas
* **Üldkarikas**
** **1. koht**: **1998, 2000, 2001, 2004**
** 3. koht: 1999, 2005
* Suurslaalomi karikas
** **1. koht: 1998, 2000, 2001** 
* 3. koht: 1999
* Ülisuurslaalomi karikas
** **1. koht: 1998, 1999, 2000, 2001, 2004** 
** 2. koht: 2005, 2006
* Kiirlaskumise karikas
** **1. koht**: **200, 2001**
** 2. koht: 1998
** 3. koht: 2004, 2005
* Alpi kahevõistluse karikas
** 2. koht: 1998, 2000

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* 
* Kristi Vahemaa. „Herminaator“ vallutab taas mägesid, Eesti Päevaleht, 6. detsember 2008
M. C. Escher

**Maurits Cornelis Escher** (ka **M. C. Escher**; 17. juuni 1898 – 27. märts 1972) oli hollandi kunstnik.

Tuntud on tema graafikateosed, kus kujutatakse tegelikkuses võimatuid objekte. Ta loomingusse kuuluvad ka matemaatikast inspireeritud puulõiked, litograafiad ja metsotintod.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
August Ferdinand Möbius

**August Ferdinand Möbius** (17. november 1790 Schulpforta – 26. september 1868 Leipzig) oli saksa matemaatik, astronoom ja geodeet. Ta töötas Leipzigi ülikoolis.

Ta õppis Göttingeni ja Halle ülikoolis ning töötas hiljem kogu teadlasekarjääri Leipzigi ülikooli astronoomia professori ja observatooriumi direktorina.

Tema tuntumaid avastusi on Möbiuse leht, mille ta 1858. aastal avastas.

Tema nime kannavad mitmed matemaatilised mõisted, näiteks Möbiuse funktsioon, Möbiuse inversioon ja Möbiuse transformatsioon.

## Tunnustus
*1846 – valiti Saksimaa Kuningliku Teadusseltsi liikmeks

## Viited
Mudjug

**Mudjug** (vene *Мудьюг*) on saar Valges meres Dvina lahes. Kuulub Venemaale ja jääb Arhangelski oblasti haldusalasse.

1918. aastal loodud sõjavangilaagri tõttu sai saar hüüdnime *Surmasaar*.

Saarel on tuletorn ja seal tegutsenud koonduslaagrit tutvustav muuseum.