open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rein Andre

**Rein Andre** (28. juuni 1912 Kõnnu – 2. juuni 1999 Toronto) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 1928 Loksa Algkooli ja oli Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli ainsa lennu lõpetaja. Aastatel 1941–1944 oli ta Estonia teatri näitleja, esinedes ka ringhäälingus etlejana ja teatrivestlejana.

Ta põgenes aastal 1944 Rootsi, kus töötas Stockholmis Kuningliku Draamateatri raamatukogus. Ta oli aastal 1946 Rootsi Eesti Pagulasteatri asutajaid, selle näitejuht ja lavastaja.

Aastast 1948 elas ta Kanadas. Ta korraldas aastal 1949 Toronto Eesti Seltsi juures näitemängukursused ja asutas aastal 1955 oma teatristuudio (Rein Andre Teatristuudio), millest arenes Kanada Eesti Teater, lisaks tegutses ta Eesti Rahvusteatris Kanadas. Ta oli aastal 1963 uuskanadalaste New Canadian Theatre'i asutajaid ja kunstilisi juhte. Seal lavastas ta inglise keeles Eduard Vilde, Bernard Kangro ja Veli Kudrese näidendeid.

## Isiklikku
Tema abikaasa Valve Andre oli näitleja ja teatripedagoog.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Andre. "Süda rambitules". Mälestusi ja kogemusi. Eesti Kirjanike Kooperatiiv. Lund 1981

## Välislingid
*
Veehaare

**Veehaare** ehk **veehaardeehitis** on ehitis, mille kaudu toimub vee võtmine kas veekogust või põhjaveekihist, juhtimaks seda läbi kanalite või teiste vesiehitiste kohta, kus seda parasjagu vaja on.
Kärrsläti

**Kärrsläti** all võidakse mõelda kahte geograafilist punkti Eestis:

* **[[Kärrsläti järv]]**, järv Lääne maakonnas Vormsi vallas
* **[[Kärrsläti neem]]**, neem Lääne maakonnas Vormsi vallas

## Vaata ka
*Kersleti
Jaan Kangilaski

**Jaan Kangilaski** (sündinud 10. novembril 1970) on eesti filosoof, üks Tartu Analüütilise filosoofia seminari liikmeid. 

Ta on lõpetanud 1989. aastal Tallinna 1. Keskkooli matemaatika-füüsika eriklassi ning 1994. aastal Tartu Ülikooli filosoofia erialal ning saanud 2001. aastal magistrikraadi väitekirjaga "Naming: Fregean Sense versus Direct Reference" ("Nimetamine: Fregelik tähendus *versus* otsene osutus", juhendaja Eero Loone). Aastatel 2002–2008 õppis ja taas 2011. aastast õpib filosoofiat Tartu Ülikooli doktoriõppes. 

Ta on alates 1994. aastast töötanud vaheaegadega ajakirja Akadeemia *universalia* osakonna toimetajana. 

## Teoseid
*Ludwig Wittgenstein. "Loogilis-filosoofiline traktaat". Eesti keelde tõlkinud Jaan Kangilaski ja Veiko Palge. Ilmamaa. Tartu 1996 (tegelikult 1997)
*Jaan Kangilaski, Margo Laasberg (toim.). "Tähendus, tõde, meetod. Tekste analüütilisest filosoofiast I". Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu 1999
*"Tõlke ja tõlgenduse probleem analüütilises filosoofias". Vikerkaar, 2000, nr 2–3, lk 136–140
*Jaan Kangilaski, Bruno Mölder, Veiko Palge (toim.) "Püsimatu *metaphysicus*. Madis Kõiv 75". EYS Veljesto Kirjastus. Tartu 2004
**A Modest Minimalism?* Studia Philosophica Estonica 1.2/ 2008, lk 169–178
*Bruno Mölder, Jaan Kangilaski (toim). "Filosoofia ja analüüs. Analüütilise filosoofia seminar 20". EYS Veljesto Kirjastus. Tartu 2011

## Liikmesus
* EYS Veljesto liige
* 1992. aastast ühingu European Society for Analytic Philosophy liige, sh 1995–1998 Eesti esindaja
* Eesti Kirjanduse Seltsi liige

## Isiklikku
Tema isa oli kunstiteadlane Jaak Kangilaski.

Jaan Kangilaski oli abielus Gea Kangilaskiga.

## Viited

## Välislingid
*
Hüdroisohüps

**Hüdroisohüps** on põhjavee pinna reljeefi kujutav samakõrgusjoon.

Hüdroisohüpside kaardi alusel määratakse vee voolu suunad (voolu suund on risti isohüpsiga).

## Viited
Kondase Keskus

**Kondase Keskus** on peamiselt naivistliku, kaasaegse rahvakunsti ja autsaiderkunstiga tegelev kunstikeskus Viljandis, mis on loodud 2003. aastal.

Keskus, mis keskendub Eesti ühe tuntuma naivisti Paul Kondase (1900–1985) loomingule, asub Viljandi Jaani kiriku 1895. aastal ehitatud pastoraadihoones, aadressil Pikk tänav 8, Viljandi lossimägede lähedal. 

Püsiekspositsioonis on välja pandud Viljandi naivisti Paul Kondase maalilooming (teosed kuuluvad Viljandi Muuseumile). Püsiekspositsioonile lisaks on neli esimese korruse ruumi ja ärklikorrus, kus korraldatakse nii kutselise kaasaegse kunsti kui ka kaasaegse rahvakunsti näitusi. Keskuses tegeletakse naivismi uurimisega ja korraldatakse töötube. Kondase Keskuse kogusse kuulub üle 200 teose, muuhulgas on esindatud tuntud Eesti naivistide Hugo Sturmi (1891–1979) ja Linda Lepiku (1904–1988) maalid ning Joann Sõstra (1913–1992) puuskulptuurid.  

Kondase Keskuse juhataja on Mari Vallikivi.

## Tunnustus
*2023 – Viljandi linna kultuuripreemia

## Välislingid
*Koduleht
*Kondase Keskusest raadiosaates "Kunstiministeerium", Klassikaraadio, 10. märts 2014
* Merili Nael, "Viljandis tähistati Kondase keskuse 10. tegutsemisaastat", Uudised.err.ee, 30. aprill 2013
* Ivi Lillepuu, "Paul Kondasest, naivismist, Viljandist", Kultuuripärandi aasta koduleht, 30. aprill 2013
*"Lõbusad lood ja vahvad üllatused", Sakala, 5. jaanuar 2013
*Aime Jõgi, "Kondase sünnipäev lõppes maalikursusega", Sakala, 2. aprill 2004
Latter

**Latter** oli laud- või lattvaheseintega piiritletud talliosa ühele hobusele. Latter suleti tugeva ristpuuga. Latrid võeti talurahva poolt kasutusele mõisate eeskujul. Tänapäeval on latri nimetust kasutatud ka teiste hoonete ruumijaotuse puhul.

## Vaata ka
*tall

## Viited
Lammastejärv

**Lammastejärv** (ka *Lammaste järv, Nehatu järv, Suur Kõverjärv*) on umbjärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nehatu külas. Järv jääb Nehatu looduskaitsealale. Järve kaldajoone pikkus on 2985 m ja valgala pindala on 1,5 km². Järv on Nehatu soo idaservas, temast põhja poole jääb Kangruaadu järv.

Lammastejärv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Lammastejärve keskkonnaregistri kood on VEE2063100.

## Välislingid

*
Bujumbura peapiiskopkond

**Bujumbura peapiiskopkond** (*Arcidioecesis Buiumburaensis*) on katoliku kiriku peapiiskopkond Burundi pealinnas Bujumburas.  

## Välislingid
*Sissekanne saidil catholic-hierarchy.org
Kiltsi vasallilinnus

**Kiltsi vasallilinnus** (saksa keeles *Schloß Aß*) oli vasallilinnus Virumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub linnus Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Kiltsi oli ilma sisehoovita väike linnus. Lossi põhiplaani kohaselt oli linnus nelja nurgatorniga, neist kaks nelinurkset asusid läänes ja kaks ümarat torni idas, mille juurde kuulusid kaarekujuliselt uuemad juurdeehitised, mis tegid linnuse põhiplaanilt poolkuukujuliseks. Pärast lossi ümberehitust 18. sajandi lõpul selle kuju muudeti, kaks ümartorni kaeti kuplikatustega ja nelinurksed tornid kaeti sadulkatusega.

Liivi sõja ajal 1558. aasta talvel toimus Kiltsi linnuse all kokkupõrge Liivi ordu ja Vene vägede vahel. Kiltsis oli siis omanikuks Robecht von Gilsen, kes osutas oma vägedega samuti suurt vastupanu, kuid see ei päästnud linnust hävitamisest.

1600. aastal ei mainita enam Kiltsi linnust linnuste registris.

Hilisema Kiltsi mõisa peahoone rajas Kiltsi mõisa omanik major Hermann Johann von Benckendorffi 18. sajandi viimasel veerandil linnuse varemetele. Lossis elas admiral Adam Johann von Krusenstern (1770–1846), kes pärandas lossi ja mõisa oma pojale Julius von Krusensternile (1807–1888).

Eesti Vabariigi moodustamisega loss ja mõis riigistati ning kuulus Eesti vabariigi omandusse. Tänapäeval tegutseb Kiltsi lossis ja mõisas Kiltsi Mõisakool.

Kiltsit ja eriti selle keskaegseid ehitusjärke uuris aastail 2001–2009 põhjalikult Tõnno Jonuks.


Pilt:Kiltsi linnus 1.jpg|Vaade paremalt
Pilt:Kiltsi linnus 2.jpg|Vasakpoolne torn ja müür
Pilt:Kiltsi linnus 3.jpg|Torni avatud käigud


## Vaata ka
*Kiltsi mõis

## Viited

## Kirjandus
*Ants Hein. *Stenhus'id, arx'id, torne'd... Eesti mõisaarhitektuuri vanim kihistus*. Õpetatud Eesti Seltsi kirjad XI. Tartu: ÕES, 2016, lk 72–74.

## Välislingid

*
*
Burundi Ülikool

**Burundi Ülikool** (prantsuse *Université du Burundi*; kuni 1973. aastani **Bujumbura Ametlik Ülikool** (*Université Officielle du Bujumbura*, U.O.B.) on ülikool Burundi pealinnas Bujumburas, riigi ainus avalik ülikool. 

Põhirõhk on ametnike ettevalmistamisel.

Üliõpilasi on üle 3000. 

## Ajalugu
Ülikool rajati 1964. Seejuures ühendati kolm asutust: Ruanda-Urundi Agronoomiainstituut, Jesuiitide Psühholoogiainstituut ja Bujumbura Teadusinstituut. 

Aastal 1973 ühendati Bujumbura Ametliku Ülikooliga õpetajaid ette valmistav Kõrgem Normaalkool (*École Normale supérieure*, ENS; asutatud 1965) ja ametnikke ettevalmistav Rahvuslik Halduskool (*École nationale d'administration*, ENA; asutatud 1972). Ülikool sai praeguse nime. Reaalselt integreeriti ENA ülikooli majandus- ja haldusteaduskonnaga 1975 ning ühinemine ENS-iga sai teoks 1977.

Aastal 1989 ühendati ülikooliga 1980. aastate algul asutatud kõrgkoolid Ajakirjanduskool, Kaubanduskool (nüüd Kaubandusinstituut), Linnaplaneerimise ja Arendamise Instituut ja Põllumajandusinstituut. Ühendamise eesmärk oli ressursside tõhusam kasutamine.
  
Aastal 1993 alanud kodusõda tõi kaasa üliõpilaste ja õppejõudude streigid, pausid õppetöös, õppehoonete sulgemised, õpikute ja varustuse nappuse ning õppejõudude massilise lahkumise.  

## Välislingid
*Humanitaarteaduskonna veebileht
Semioos

**Semioos** (varasemas kasutuses: *semioosis*) on **märgiprotsess**. See on üks semiootika põhimõisteid. Termini võttis praeguses tähenduses kasutusele Charles Sanders Peirce, ent see esineb korduvana juba Philodemose tekstis "De signis" (1. sajand eKr). Peirce'i järgi on semioos triaadne protsess, potentsiaalselt lõputu interpretatsiooniahel. 

Thomas Sebeoki järgi on semioos samane (või koguni identne) eluprotsessiga (Sebeoki tees).

Semioos on sama mis kestev kommunikatsiooniprotsess; see hõlmab nii autokommunikatsiooni kui ka heterokommunikatsiooni.

Semioosi liigiks (erijuhuks) on intersemioos – see on semioos erineva süntaksiga märgisüsteemide vahel. Sellele vastandub intrasemioos – see on semioos ühe märgisüsteemi raames.
Bujumbura Mairie provints

**Bujumbura Mairie provints** on Burundi 1. järgu haldusüksus, üks 17 provintsist. Selle territoorium langeb kokku riigi pealinna Bujumbura territooriumiga.

Provintsist läänes ja lõunas on Tanganjika järv. Põhjast, idast ja lõunast ümbritseb teda Bujumbura Rurali provints.

Provintsi pindala on 87 km². Elanike arv on 1999. andmetel 319 098. Rahvastiku tihedus on 3668 in/km².

HASC-i kood on BI.BM.
Bujumbura Rurali provints

**Bujumbura Rurali provints** on 1. järgu haldusüksus Burundis, üks riigi 18 provintsist.

Läänes ja lõunas piirneb provints Tanganjika järvega, läänes ka Bujumbura Mairie provintsiga, lõunas Rumonge provintsiga, kagus Bururi provintsiga, idas Mwaro provintsiga, kirdes Muramvya provintsiga, põhjas Bubanza provintsiga.

Provintsi pindala on 1060 km². Elanike arv oli 1999. aasta andmetel 436 896. Rahvastiku tihedus oli 401 in/km².

Provintsi halduskeskus on Isale.

Provintsi ISO 3166-2 kood on BI-BJ (BJ), HASC-i kood BI.BU, FIPS PUB 10-4 kood BY02.

Provints jaguneb järgmisteks valdadeks:

*Isale vald
*Kabezi vald
*Kanyosha vald
*Mubimbi vald
*Mukike vald
*Mutambu vald
*Mutimbuzi vald
*Mugongo-Manga vald
*Nyabiraba vald

Varem kuulusid provintsi koosseisu Bugarama ja Muhuta vald, mis 2015. aastast on Rumonge provintsis.

Provintsist oli pärit president Cyprien Ntaryamira.
Sündimuse kogukordaja

**Sündimuse kogukordaja** on mistahes näitaja, mis saadakse, kui mingi piirkonna kogu rahvastiku või selle osa sündide arv (s.h. ka surnultsünnid) jagatakse vastava rahvastiku keskmise suurusega sellel ajavahemikul. 

Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta. 

## Sündimuskordajaid
*sündimuse üldkordaja
*abielusündimuskordaja
*vallassündimuskordaja
*standarditud sündimuskordaja
*sündimuse erikordaja
**naiste sündimuskordaja
**meeste sündimuskordaja
*abielusündimuse erikordaja
*kõikne sündimuskordaja
*sündimuse vanuskordaja

## Vaata ka
*sündimuse järjestuskordaja
*abielusündimuse kestuskordaja
*abielusündimuse vanuskordaja
*lapsesuskordaja
Vallassündimuskordaja

**Vallassündimuskordaja** on sündimuskordaja, mille lugejasse arvatakse ainult vallassündide ja nimetajasse mitteabielus naisrahvastiku arv. 

Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta. 

## Sündimuskordajaid
*sündimuse üldkordaja
*sündimuse kogukordaja
*abielusündimuskordaja
*standarditud sündimuskordaja
*sündimuse erikordaja
**naiste sündimuskordaja
**meeste sündimuskordaja
*abielusündimuse erikordaja
*vallassündimuse erikordaja
*kõikne sündimuskordaja
*sündimuse vanuskordaja

## Vaata ka
*sündimuse järjestuskordaja
*abielusündimuskordaja
*abielusündimuse kestuskordaja
*abielusündimuse vanuskordaja
*lapsesuskordaja
Bujumbura rahvusvaheline lennujaam

**Bujumbura rahvusvaheline lennujaam** (*Aéroport international de Bujumbura*) on lennujaam Burundi pealinnas Bujumburas. 

Geograafilised koordinaadid on 3°19′27″ S, 29°19′07″ E. 

Bujumbura lennujaama IATA kood on **BJM**, ICAO kood **HBBA**. 

Lennujaama kõrgus merepinnast on 787. 

Maandumisrada on asfaltkattega. Selle pikkus on 3600 m. 

Lennujaama kasutavad lennufirmad Brussels Airlines, Ethiopian Airlines, Kenya Airways ja Rwandair Express. 

Aastal 2004 teenindas lennujaam 85 434 reisijat.

## Välislingid
*Sissekanne saidil worldaerodata.com
*Kaart saidil terraserver.com
Sündimatus

**Sündimatus** ehk **infertiilsus** on sündide puudumine mingi piirkonna rahvastikus või selle osas (või ka mingis perekonnas).

## Vaata ka
*Sündimus
Standarditud sündimuskordaja

**Standarditud sündimuskordajat** kasutatakse võrdlemaks erinevate rahvastike sündimust, eesmärgiga kõrvaldada rahvastiku koostise, eelkõige soo- ja vanuskoostise erisuse mõju sündimuskordajale. Kui  usaldusväärne sündimusstatistika puudub, võib kasutada sündimuse näitajana laste-naiste proportsiooni, s.o laste arvu tavaliselt vanuses 0 kuni 4 aastat 1000 sünnitusealise (15–49 aastat) naise kohta.

## Sündimuskordajaid
*sündimuse üldkordaja
*sündimuse kogukordaja
*abielusündimuskordaja
*vallassündimuskordaja
*sündimuse erikordaja
**naiste sündimuskordaja
**meeste sündimuskordaja
*abielusündimuse erikordaja
*kõikne sündimuskordaja
*sündimuse vanuskordaja
Sündimuse erikordaja

**Sündimuse  erikordaja**  on näitaja, kus lugejas on elussündide arv kogu rahvastikus või selle teatud osas mingil perioodil ning nimetajas keskmine sigimisealiste naiste või meeste arv samal perioodil sama rahvastiku või tema osa kohta. Täpsustuse puudumisel on tegemist  naiste  sündimuskordajaga, nimetajas on sel juhul naiste arv. Käsitletava ajavahemiku jooksul uuritava naisrahvastiku elatud inimaastate koguarvu nimetatakse naisaastate arvuks. Samalaadselt naissooga arvutatakse vahel ka meeste sündimuskordaja. 

Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta. 

## Sündimuskordajaid
*sündimuse üldkordaja
*sündimuse kogukordaja
*abielusündimuskordaja
*vallassündimuskordaja
*standarditud sündimuskordaja
*abielusündimuse erikordaja
*kõikne sündimuskordaja
*sündimuse vanuskordaja
## Vaata ka
*sündimuse järjestuskordaja
*abielusündimuse kestuskordaja
*abielusündimuse vanuskordaja
*lapsesuskordaja
Infertiilsus

**Infertiilsuse** all mõistetakse meditsiinis laiemas mõttes mehe sigimisvõimetust (*[[impotentia generandi]]*) või naise võimetust rasestuda (*[[impotentia concipiendi]]*) või võimetust rasedust lõpuni kanda (*[[impotentia generandi]]*), kitsamas mõttes ainult viimast. 

## Vaata ka
*Fertiilsus
*Viljatus
*Sigimatus
*Steriilsus
*Impotentsus
Abielusündimuse erikordaja

**Abielusündimuse erikordaja** on sündimuse erikordaja, kus lugejas on seaduslike sündide arv kogu rahvastikus või selle teatud osas mingil perioodil ning nimetajas antud ajamomendil abielus naiste arv. Vastandub vallassündimuse erikordajale.

Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning perioodiks võetakse aasta.

## Sündimuskordajaid
*sündimuse üldkordaja
*sündimuse kogukordaja
*abielusündimuskordaja
*vallassündimuskordaja
*standarditud sündimuskordaja
*sündimuse erikordaja
**naiste sündimuskordaja
**meeste sündimuskordaja
*vallassündimuse erikordajale
*kõikne sündimuskordaja
*sündimuse vanuskordaja
## Vaata ka
*sündimuse järjestuskordaja
*abielusündimuse kestuskordaja
*abielusündimuse vanuskordaja
*lapsesuskordaja
Fertiilsus

**Fertiilsus** ehk **sigivus** on organismi võime saada järglasi. Sigivuse vastandmõiste on infertiilsus ehk sigimatus.

Sigivust iseloomustab viljakus, mis on ühe emasisendi järglaste arv teatud ajavahemiku jooksul (sigimise kiirus). Populatsiooni tasemel räägitakse sigimise puhaskiirusest.

## Vaata ka
*Viljakus
*Sigimise puhaskiirus
*Sigimatus
*Steriilsus
*Infertiilsus

## Viited

## Allikad
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Abbeville'i kultuur

**Abbeville'i kultuur** ehk **Abbeville'i ajastu** on vanema paleoliitikumi arheoloogiline kultuur Euroopas umbes 600 000...400 000 aastat tagasi. Viimasel ajal on seda hakatud vaatlema Olduvai kultuuri osana. 

Abbeville'i kultuuriga ilmus Euroopasse pihukirves. 

Kultuur on nime saanud Abbeville'i leiukoha järgi ühes kruusaaugus Prantsusmaal Abbeville'i lähedal, kust 19. sajandil  esimest korda leiti jämedalt töödeldud pihukirveid.
‘abd

***‘abd*** (عبد) on araabiakeelne sõna, mis tähendab 'ori, sulane, teener'.

See sõna esineb sageli isikunimedes koos ühega 99 jumalanimest, nii et kokku tuleb tähendus 'Jumala sulane'. Tuntuim neist on عبد الله (‘Abd Allāh, ‘Abd-Allāh, ‘Abdallāh, ‘Abdullāh).
Ayacucho lahing

**Ayacucho lahing** (tuntud ka **La Quinua lahingu** nime all) oli 9. detsembril 1824 Peruu iseseisvussõjas peetud lahing Peruu armee ja Hispaania koloniaalvägede vahel, mis lõppes koloniaalarmee kapitulatsiooniga.

## Ajalooline taust
Kuigi Peruu iseseisvus oli välja kuulutatud juba 1821. aastal, kontrollisid Hispaania kuningale Fernando VII ustavad väed 1824. aasta lõpus ikka veel peaaegu kogu Peruu lõunaosa. Nende käes oli ka strateegilise tähtsusega Real Felipe kindlus Calloa sadamalinnas.

## Lahing
Otsustav kohtumine iseseisvuslaste ja kuninga vägede vahel toimus 9. detsembril 1824 Quinua linna lähistel Pampa de La Quinuas. Peruu iseseisvuslaste poolel osales lahingus 5780 meest Simón Bolivari võitluskaaslase ja abi Antonio José de Sucre juhtimisel. Nende vastas oli veidi suurem, 6906-meheline rojalistide armee Peruu asekuninga José de la Serna ja prantsuse päritolu kindrali José de Canteraci juhtimisel. Algselt oli kuninglikus armees sõdureid märksa enam, kuid enne lahingu algust deserteerus umbes 3000 meest.

Asekuningas de la Serna väitis hiljem, et tegelikult oli iseseisvuslastel kahekordne arvuline ülekaal. Tema väidetel võitles Peruu armees umbes 13 000 meest, kuid need väited ei ole kinnitust leidnud.

Lahing algas varahommikul, kestis umbes tunni ja lõppes koloniaalvägede hävitava lüüasaamisega. Serna ja Canterac kaotasid hukkunutena umbes 1800 ja haavatutena 700 meest, Sucre kaotused olid vastavalt 309 ja 670 meest.

## Lahingu tulemus
Ayacucho lahingu tulemusel oli asekuningas José de la Serna sunnitud allkirjastama kapitulatsiooniakti ja tunnistama iseseisvuslaste võimu ka Peruu lõunaosas. Antonio José de Sucre ülendati pärast selle lahingu võitmist marssaliks.

## Lahingu nimi
Ayacucho nimi tuli käibele alles pärast lahingut. Selle võtsid kasutusele kohalikud ketšua keelt kõnelenud asunikud, nähes lahinguväljal aset leidnud tapatööd ja selle tagajärgi. Sõna "*aya*" tähendab ketšua keeles "surnut" või "hinge" ja sõna "*kuchu*" "nurka" või "urgast".

1825. aastal nimetati lahingu auks Ayacuchoks ümber läheduses asunud Huamanga linn. Hiljem sai sama nime ka 1822. aastal asutatud Ayacucho piirkond.
Šventoji

**Šventoji** (leedu keeles "püha") on asula Leedus Läänemere kaldal, mis alates 1973. aastast kuulub administratiivselt Palanga linna koosseisu.

Asula on nime saanud Šventoji jõe järgi, mis seal Läänemerre suubub. Šventojis elab umbes 2000 inimest.
Šventoji jõgi (Palanga)

**Šventoji** (leedu keeles) ehk **Sventāja** (läti keeles) on jõgi, mis saab alguse Leedu loodeosas Skuodase rajoonis ja voolab 30 kilomeetri ulatuses mööda Leedu-Läti piiri. Jõe kogupikkus on 73 kilomeetrit. See suubub Läänemerre Palanga koosseisu kuuluva Šventoji asula juures.

Šventoji jõe valgala suurus on 472 km².

## Välislingid
Abbassiidid

**Abbassiidid** ehk **Abbassiidide dünastia** (araabia keeles العبّاسيّون, *al-‘Abbāsīyūn*) oli kaliifide dünastia, mis valitses  Abbassiidide kalifaati 750–1258.

Dünastia rajas Muḩammadi noorima onu al-‘Abbās ibn ‘abd al-Muţţālibi pojapojapoeg Abū l-‘Abbās as-Saffāḩ, kes kukutas Omaijaadide dünastia Damaskuses. 

Abbassiidide riiki nimetatakse Abbassiidide kalifaadiks ehk Bagdadi kalifaadiks, sest pealinn viidi 762 üle Damaskusest Bagdadisse. 

Abbassiidide hiilgeaeg oli 8. sajandi teine pool ja 9. sajandi algus, mil valitsesid al-Manşūr, Hārūn ar-Rashīd ja al-Ma'mūn. 

Abbassiidide valitsemisele tegi lõpu mongoli khaan Hulagu, kes 1258 rüüstas Bagdadit ning moodustas Ilkhanaadi.
## Vaata ka
*kalifaat
## Välislingid

*Abbasiidide dinaar, 864/5. a. Essu mõisa turbarabast leitud aardest.
Fertiilsus (täpsustus)

"**Fertiilsus**" on mitmetähenduslik sõna:
***[[Fertiilsus]]** ehk **sigivus** on suguküpse organismi võime paljuneda.
***Fertiilsus** ehk **[[viljakus]]** on keskmine järglaste arv ühe vanalooma kohta. 
***Fertiilsus** ehk **[[sündimus]]** on sündide esinemine. 

## Vaata ka
*Fertiilne iga
Rootsi kalender

**Rootsi kalender** oli Rootsis 1700–1712 ebaõnnestunud kalendrireformi käigus kasutusel olnud kalender. See kalender võeti kasutusele ka Eestis.

1700. aasta 11. märtsist Gregoriuse kalendri järgi (29. veebruarist Juliuse kalendri järgi, 1. märtsini Rootsi kalendri järgi) kuni 1712. aasta 10. märtsini Gregoriuse kalendri järgi (28. veebruarini Juliuse kalendri järgi, 29. veebruarini Rootsi kalendri järgi) oli Rootsi kalender Gregoriuse kalendrist 10 päeva maas ja Juliuse kalendrist üks päev ees. 1712. aasta 11. märtsil Gregoriuse kalendri järgi (29. veebruaril Juliuse kalendri järgi, 30. veebruaril Rootsi kalendri järgi) oli Rootsi kalender Gregoriuse kalendrist 11 päeva maas ja Juliuse kalendrist üks päev ees.  Vahetult enne ja pärast Rootsi kalendri kehtimist kehtis Rootsis Juliuse kalender.

## Kalendrireformi kava
Johan Bilberg esitas Juliuse kalendrilt Gregoriuse kalendrile järkjärgulise ülemineku kava. Selleks tuli kõikidel Juliuse kalendri liigaastatel 1700. aastast kuni 1740. aastani  jätta ära liigpäev (29. veebruar). Nii oleks 11-päevane erinevus Gregoriuse kalendrist likvideeritud 11 liigaasta järel. Reformi jaotamine pikale ajale oli kompromiss reformi vastastega: nii jäi edasisteks diskussioonideks aega. Mõne allika järgi pidi ära jäetama 11 aastal järjest üks päev aastast.

## Reformikava rakendamine
Novembris 1699 otsustati kalendrireformi kava käiku lasta. Aastal 1700 jäetigi liigpäev ära. Uus kalender hakkas kehtima muu hulgas ka Soomes ja Eestis.

Aastatel 1704 ja 1708 jäi liigpäev ära jätmata.
Selle tagajärjel oli rootslaste kalender Gregoriuse kalendrist ikka veel 10 päeva maas, kuigi vahe pidanud olema vaid 8 päeva.

## Reformist loobumine
Aastal 1711 märkas Rootsi kuningas Karl XII, et kalendrireform on ebaõnnestunud, ning otsustas Juliuse kalender taas kasutusele võtta. Selleks lisati aastale 1712 veel üks päev – 30. veebruar (lisapäev, *tilökelsedag*).

## Hilisem üleminek Gregoriuse kalendrile
Aastal 1753 võeti Rootsis uus kalender siiski kasutusele:  kolmapäevale, 17. veebruarile järgnes neljapäev, 1. märts. See sätestati kuningliku dekreediga (*förordning*) 24. veebruarist 1752 pärast Riigipäeva otsust.

Nagu teisteski luterlikes maades, ei arvutatud ülestõusmispüha esialgu Gregoriuse kalendri järgi, vaid selleks võeti pühapäev pärast esimest astronoomilist täiskuud pärast tõelist kevadist võrdpäevsust. Gregoriuse kalender võeti aluseks alles 1844. aastal.

## Viited
Epulupiscium fishelsoni

***Epulopiscium fishelsoni*** on grampositiivne bakter, kes elab sümbiondina kirurgkalalaste sugukonda kuuluvates kalaliikides. Ta on tuntud oma mõõtmete poolest: pikkus on 200–700 μm ja läbimõõt umbes 80 μm. Enne 1999. aastat, mil avastati *[[Thiomargarita namibiensis]]*, oli ta maailma suurim teadaolev bakter.

*Epulopiscium fishelsoni*'l on väga omapärane paljunemistsükkel. Tema kehas arenevad 1–12 tütarrakku, kes vabanevad, kui bakter lüüsub. Teda võiks nimetada ka "elussünnitajaks", mis on bakterimaailmas ainulaadne.
Thiomargarita namibiensis

***Thiomargarita namibiensis*** ("Namiibia väävlipärl") on gramnegatiivne kerakujuline bakter, kes elab ookeani mandrilaval.

Avastamise järel peeti seda suurimaks teadaolevaks bakteriks – tema suurus on kuni 750 μm (0,75 mm), seega on teda võimalik näha ka palja silmaga. 2022. aastal kirjeldati aga *[[Thiomargarita magnifica]]*, mis on veel suurem.

## Viited
Jalametsa mõis

**Jalametsa mõis** (saksa keeles *Jallametz*) oli rüütlimõis ja hilisem Laimetsa mõisa kõrvalmõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

## Ajalugu
Jalametsa mõis rajati 17. sajandil, hiljem sai sellest Laimetsa kõrvalmõis.

## Mõisakompleks
Mõisa lihtne, ühekorruseline ja viilkatusega kivist peahoone ehitati 19. sajandil. 

20. sajandi teisel poolel ehitati hoone tundmatuseni ümber kolhoosi töökojaks.

Nüüdisajal seisab hoone tühjalt võssakasvunud endises mõisapargis.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Välislingid
*Jalametsa mõisast Eesti mõisaportaalis
Eistvere mõis

**Eistvere mõis** (saksa keeles *Eigstfer*) oli rüütlimõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda.

## Ajalugu
Eistvere mõisa on esmamainitud 1560. aastal.

1896. aastal omandas mõisa Leo August Gerhard von Zur Mühlen. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Viktor von zur Mühlen, kes oli ka aastatel 1920–1939 põllupidaja, majandustegelane ja poliitik, Eistvere mõisas.

## Mõisakompleks
18. sajandi lõpul rajati ühekorruseline poolkelpkatusega varaklassitsistlik härrastemaja. Hoone fassaadi kaunistas kolme akna laiune pealeehitis.

Mõisakeskust läbis Navesti jõgi, mis on mõisahoone juures paisutatud järveks (Eistvere järv).

Tänapäeval on mõisa peahoonest järel vaid müürid. Ka mõisa park on võssa kasvanud.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Eistvere mõisast Eesti mõisaportaalis
Aquificae

***Aquificae*** on bakterite hõimkond, kes elavad ekstreemsetes keskkonnatingimustes (termofiilid) nagu kuumaveeallikad, väävlilombid ja kuumad ookeanilõhed. Näiteks perekonna *[[Aquifex]]* bakterid suudavad paljuneda ka vees, mille temperatuur on 85–95 °C. 

Arvatakse, et fülogeneetiliselt on nad eubakteritest (pärisbakteritest) kõige vanemad.

Ei *Aquificae* hõimkonna ega selle alltaksonite osas pole jõutud üksmeelele.

## Süstemaatika
### Võimalikud sugukonnad
**Aquificaceae*
**Hydrogenothermaceae*
Kurisoo mõis

**Kurisoo mõis** (saksa keeles *Kurrisal*) oli rüütlimõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

Mõisa keskus asub tänapäeval Aravete alevikus.

## Ajalugu

Kurisoo mõisa on esmamainitud 1585. aastal, mil see kuulus Brun Drolshagenile.

Edaspidi kuulus mõis järgemööda Mundustele, Lievenitele, Rammidele ja Knorringutele.

1792. aastal omandas mõisa Otto Hermann von Mohrenschildt, kes lasi mõisakeskuse esinduslikult välja ehitada.

1873. aastal läks mõis Staalide valdusse, kelle kätte see jäi kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

## Mõisakompleks

19. sajandi alguses rajati ühekorruseline kelpkatusega kivist härrastemaja. Hoone fassaadi ilmestab nelja sambaga portikus. Hoone interjööri kaunistavad intarsiatehnikas siseuste tahvlid.

1980. aastate keskel korrastati lagunenud mõisahoone ja 1989. aastal asus sinna Aravete külamuuseum.

Koos peahoonega valmis hulk kõrvalhooneid, millest mitmed on ka tänapäeval alles.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Välislingid
*Kurisoo mõisast Eesti mõisaportaalis
Tekiila

**Tekiila** (hispaania keeles *tequila*) on kange (38–50%) ja kergelt kibe alkohoolne jook, mida valmistatakse Mehhiko lääneosas asuva Tequila linna ümbruses. Tekiilat valmistatakse tekiila-agaavist. 

Linn ja jook on nimetuse saanud tequili suguharult, kes asustasid neid paiku enne asteekide vallutusi.  

Kokku valmistatakse 35 marki tekiilat, arv on täpselt teada, sest tekiila tootmine Mehhikos on range riikliku kontrolli all.

## Vaata ka
* Tex-mex

## Viited
Kemoheterotroofia

**Kemoheterotroofia** on organismide toitumistüüp, mille puhul on energiaallikaks keemilised ühendid (s.t. mitte valgus) ning süsinikuallikaks on orgaaniline aine. 

Enamik loomi ja seeni, aga ka väga paljud bakterid ja arhed on kemoheterotroofid.

## Vaata ka
*Toitumistüübid
Proteobakterid

**Proteobakterid** (*Proteobacteria*) on suurim, mitmekesiseim ja üks tähtsamaid rühmi (käsitletud tavaliselt hõimkonna tasemel) baktereid.

Proteobakterid on niivõrd mitmekesised, et nad on nimetatud vanakreeka mütoloogia tegelase, merejumala Proteuse järgi, kes võis oma kuju soovi järgi muuta ja paljudeks loomadeks moonduda.

Sellesse rühma kuulub suur hulk patogeene ja teisi tähtsaid rühmi. Paljud neist on vabaltelavad ja mitmed osalevad lämmastiku fikseerimises.

Proteobakterid on seltsideks jaotatud 16S rRNA nukleotiidide järjestamise alusel. Nii eristatakse kuut klassi, mis on nime saanud kreeka tähestiku kuue esimese tähe järgi: alfa-, beeta-, gamma-, delta-, epsilon- ja dzeetaproteobakterid.

Proteobakterite väliskest koosneb peamiselt lipopolüsahhariididest.

Paljud neist liiguvad viburite abil, aga mõned on liikumatud või kasutavad bakterite libisemist – seda liikumisviisi ei osata veel seletada.

Proteobakterite metabolism on samuti väga mitmekesine. Paljud neist võivad olla või peavad olema anaeroobsed, kemoautotroofsed ja heterotroofsed, aga leidub arvukalt erandeid. Hulk liike, kes pole üldse üksteisega lähedalt seotud, muundavad valgust energiaks fotosünteesi abil. Nende ühine nimetus on punabakterid – see nimetus viitab nende põhiliselt punakale värvumisele.
RHK-10 ptk V: Psüühika- ja käitumishäired

**Psüühika- ja käitumishäired** on RHK-10 alajaotus. Selles alajaotuses on klassifitseeritud psüühilise talitluse häired.

Mõiste "häire" on kasutusele võetud selleks, et vältida mõisteid "haigus" või "tõbi". Loobumine psüühilise haiguse mõiste kasutamisest tähendab seda, et on loobutud nosoloogilisest printsiibist, kuna teadmiste tase ei võimalda üheselt määratleda psüühikahäirete bioloogilist põhjust.

Aastal 2008 tuleb nentida tõsiasja, et ei ole ühtegi psüühikahäiret, mille etioloogia ja patogenees oleks üheselt välja selgitatud. Kui mõnede psüühikahäirete põhjus on selge (narkomaania, traumajärgse ajukahjustuse sündroom), siis nende häirete arengu seaduspärasused on selgusetud:
# Miks erinevatel inimestel esinevad erinevad võõrutusseisundi nähud – osadel hallutsinoos, osadel deliirium?
# Miks peatrauma järgselt osadel inimestel areneb dementsus, osadel mäluhäired, osadel peavalu, osadel isiksushäire?

Osade psüühikahäirete puhul on selgusetud nii tekkepõhjused kui ka arengu seaduspärasused. Nende hulka kuulub üks tõsisemaid psüühikahäireid – skisofreenia.

## Klassifikatsioon
Rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni RHK-10 järgi liigitatakse häired järgmiselt:
*F00 – F09 Orgaanilised – kaasaarvatud sümptomaatilised – psüühikahäired
*F10 – F19 Psühhoaktiivsete ainete tarvitamisest tingitud psüühika- ja käitumishäired
*F20 – F29 Skisofreenia, skisotüüpsed ja luululised häired
*F30 – F39 Meeleoluhäired
*F40 – F49 Neurootilised, stressiga seotud ja somatoformsed häired
*F50 – F59 Füsioloogiliste funktsioonide häirete ja füüsiliste ehk somaatiliste teguritega seotud käitumissündroomid
*F60 – F69 Täiskasvanu isiksus- ja käitumishäired
** F60 Isiksushäired
*F70 – F79 Vaimne alaareng
*F80 – F89 Psühholoogilise arengu häired ehk psüühilise arengu spetsiifilised häired
**F81 Õpivilumuste spetsiifilised häired
*F90 – F98 Tavaliselt lapseeas alanud käitumis- ja tundeeluhäired
*F99 Täpsustamata psüühikahäire

## Kirjandus
* Psüühika- ja käitumishäirete klassifikatsioon RHK-10.  Tartu Ülikool, 1993
Eesti muinasjutud

**Eesti muinasjuttude** varamus on esindatud loomamuinasjutud, imemuinasjutud, legendilaadsed muinasjutud, novellilaadsed muinasjutud ja muinasjutud vanapaganast. 

Eesti muinasjuturepertuaar sarnaneb üldjoontes teiste Euroopa rahvaste muinasjuturepertuaariga. Muinasjuttude populaarsemad tegelased on abivalmis vaeslaps, tige võõrasema, tõrjutud noorem vend, mets- ja koduloomad.

Eestis hakati muinasjutte sihipäraselt koguma 19. sajandi teisel poolel Jakob Hurda innustusel. Üks Eesti tuntumaid muinasjutu-uurijaid oli Uku Masing.

## Vaata ka
* Muinasjutt
* Muinasjututüüp

## Välislingid
*Eesti rahva muinasjutud. Antoloogia
*Eesti loomamuinasjutte
*Eesti imemuinasjuttude tüübiloend
Didžeriduu

**Didžeriduu** ehk ***didgeridoo*** on vana Austraalia aborigeenide instrument, mida on mängitud juba aastatuhandeid. 

Didžeriduu on termiitide poolt õõnsaks söödud puust või bambusest valmistatud kuni 2 meetri pikkune puhkpill, millese puhutakse huuli vibreerima pannes. Põhiheli on madal jorin, millele lisatakse linnu- ja loomahääli ning rütmilisi huikeid. Heli saab muuta suuõõne ja huuleasendi muutmisega.

## Vaata ka
* Erke
*Alpisarv
Fatalism

**Fatalism** on usk saatuse kõikemääravasse jõusse ning see on omane paljudele usunditele ja idealistlikele filosoofilistele vooludele. Fatalism toetub peamiselt järgmistele ideedele: 

# Vaba tahe puudub, mistõttu ajalugu on edasi liikunud ainuvõimalikul viisil. See uskumus sarnaneb väga determinismiga.
# Kuigi teod on vabad, liiguvad need paratamatule lõpule. Sarnaneb ettemääratusega.
# Heakskiit on sobilikum kui vastuhakk paratamatusele. Sarnasus defeatismiga.

## Determinism, fatalism ja ettemääratus

Kuigi neid mõisted tihti kasutatakse vahetatavatena, fatalism, determinism ja ettemääratus on ettevaatlikud rõhutades inimese tahte tühisust või saatuse ettemääratust.

Deterministid usuvad, et inimese teod mõjutavad tulevikku, kuigi tulevik on ettekirjutatud. Rõhutatakse saatusele "alistumist". Teisiti öeldes deterministid usuvad, et tulevik on tegude ja põhjuslikkuse tõttu kinnitatud, samas kui fatalistid ja ettemääratlejad on veendumusel, et tulevik on möödapääsmatu põhjuslikkusest hoolimata.

Seetõttu determinismi puhul, kui minevik oleks teistsugune, erineksid ka olevik ja tulevik. Fatalistide jaoks on see aga ebaoluline, kuna minevik, olevik ega tulevik ei eksisteeriks üldse, kui poleks praegust.

## Loogikaargument

Fatalismi argumendid, olgugi et need ei ole laialdaselt heaks kiidetud, omavad siiski kandepinda tõe loomuse kohta. *Fatalismi loogikaargument*: kui homme oleks merelahing ja keegi ütleb: "Homme toimub merelahing", siis see lause on õige juba enne vastava sündmuse asetleidmist. Lause **õigsust** arvestades välistab see igasuguse võimaluse lahingu ärajäämise kohta.

## Jõudeargument (seisakuargument)

Iidne fatalismi argument, mille ideed on järgmised:

*Kui inimesele on ette määratud oma haigusest paraneda, siis ta paraneb, olenemata sellest, kas ta kutsub arsti või mitte.

*Samamoodi kui on ette määratud oma haigusest mitte terveneda, siis nii see paratamatult lähebki, ükskõik kas kutsuda arst või mitte.

*Inimesele on vastavalt ette määratud kas paraneda oma haigusest või mitte.

## Fatalism popkultuuris

* Kurt Vonnegut on pilganud fatalismi mitmetes romaanides, sealhulgas ka "Tapamaja, korpus viis"

* John Locke tegelaskuju seriaalis "Teadmata kadunud" kehastab fatalisti, kes tunnetab, et tema tehtud otsused on saatuse poolt ette määratud.

## Välislingid

*
2007. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[2007]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **41.** maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 2.–11. veebruarini Itaalias Anterselvas. Anterselva korraldas need võistlused juba viiendat korda peale 1975, 1976, 1983 ja 1995. aastat. Ta sai korraldusõigused 2002. aastal, enne teisi kandidaate: Östersundi (Rootsi), Haute-Mauriennei (Prantsusmaa) ja Hantõ-Mansiiskit (Venemaa).

Rada asub 1600 meetri kõrgusel merepinnast.

## Tulemused
### Mehed
#### 10 km sprint



Finaal: 3. veebruar
Osavõtjaid: 105
Maailmameister 2005: Ole Einar Bjørndalen 

Ametlikud tulemused


#### 12,5 km jälitussõit




Finaal: 4. veebruar
Osavõtjaid: 60
Maailmameister 2005: Ole Einar Bjørndalen 

Ametlikud tulemused


#### 15 km ühisstardist sõit




Finaal: 11. veebruar
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 2005: Ole Einar Bjørndalen 

Ametlikud tulemused


#### 20 km eraldistardist sõit




Finaal: 6. veebruar
Osavõtjaid: 114
Maailmameister 2005: Roman Dostál 

Ametlikud tulemused


#### 4x7,5 km teatesõit



Finaal: 10. veebruar
Osavõtjaid: 22 võistkonda
Maailmameister 2005:  Halvard Hanevold Stian Eckhoff Egil Gjelland Ole Einar Bjørndalen

Ametlikud tulemused


### Naised
#### 7,5 km sprint



Finaal: 3. veebruar
Osavõtjaid: 86
Maailmameister 2005: Uschi Disl 

Ametlikud tulemused


#### 10 km jälitussõit




Finaal: 4. veebruar
Osavõtjaid: 60
Maailmameister 2005: Uschi Disl 

Ametlikud tulemused


#### 12,5 km ühisstardiga sõit




Finaal: 10. veebruar
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 2005: Gro Marit Istad-Kristiansen 

Ametlikud tulemused


#### 15 km eraldistardiga sõit




Finaal: 7. veebruar
Osavõtjaid: 93
Maailmameister 2005: Andrea Henkel 

Ametlikud tulemused


#### 4x6 km teatesõit




Finaal: 11. veebruar
Osavõtjaid: 17 võistkonda
Maailmameister 2005:  Olga PõljovaSvetlana IšmuratovaAnna Bogali-TitovetsOlga Zaitseva

Ametlikud tulemused


### 2x6+2x7,5 km segateatesõit




Finaal: 8. veebruar
Osavõtjaid: 22 võistkonda

Ametlikud tulemused


## Medalid
Palu mõis

**Palu mõis** (saksa keeles *Pallo*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal.

## Ajalugu
Palu mõis rajati 17. sajandil ja sellel olid algul Mäo mõisaga ühised omanikud.

1649. aastal läks mõis Tallinna Niguliste kiriku eestseisjale ja raehärrale Thomas Luhrile. 

Hiljem kuulus mõis järgemööda Fölckersahmide, Kaulbarside, Römerite, Meyendorffide, Brevernide ja Belavaryde omandusse.

1834. aastal sai mõisa omanikuks Patrick von Stackelberg. Stackelbergide Palu perekonnaliinile kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni. Viimane omanik oli advokaat Leo von Stackelberg.

## Mõisakompleks
Mõisa peahoone pole säilinud.

## Viited

## Välislingid
*Palu mõis kultuurimälestiste registris
*Palu mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005
2008. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

** [[2008]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **42.** maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 8.–17. veebruarini Östersundis Rootsis.

## Tulemused

### Mehed
#### 10 km sprint




Kuupäev: 9. veebruar
Osavõtjaid: 114
Lõpetajaid: 114
Maailmameister 2007: Ole Einar Björndalen 
Ametlikud tulemused


#### 12,5 km jälitussõit





Kuupäev: 10. veebruar
Osavõtjaid: 60
Lõpetajaid: 60
Maailmameister 2007: Ole Einar Björndalen 
Ametlikud tulemused


#### 15 km ühisstardist sõit





Kuupäev: 17. veebruar
Osavõtjaid: 30
Lõpetajaid: 30
Maailmameister 2007: Michael Greis 
Ametlikud tulemused


#### 20 km eraldistardist sõit





Kuupäev: 14. veebruar
Osavõtjaid: 112
Lõpetajaid: 109
Maailmameister 2007: Raphael Poiree 
Ametlikud tulemused


#### 4x7,5 km teatesõit



 

Kuupäev: 16. veebruar
Osavõtjaid: 24 võistkonda
Lõpetajaid: 24 võistkonda
Maailmameister 2007:  Ivan Tšerezov, Maksim Tšudov, Dmitri Jarošenko, Nikolai Kruglov
Ametlikud tulemused


### Naised

#### 7,5 km sprint





Kuupäev: 9. veebruar
Osavõtjaid: 96 (Stardileht)
Lõpetajaid: 94
Maailmameister 2007: Magdalena Neuner 

Ametlikud tulemused


#### 10 km jälitussõit





Kuupäev: 10. veebruar
Osavõtjaid: 60 (Stardileht)
Lõpetajaid: 55
Maailmameister 2007: Magdalena Neuner 

Ametlikud tulemused



#### 12,5 km ühisstardist sõit





Kuupäev: 16. veebruar
Osavõtjaid: 30 (Stardileht)
Lõpetajaid: 30
Maailmameister 2007: Andrea Henkel 

 Ametlikud tulemused


#### 15 km eraldistardist sõit





Kuupäev: 14. veebruar
Osavõtjaid: 93 (Stardileht)
Lõpetajaid: 91
Maailmameister 2007: Linda Grubben 

Ametlikud tulemused


#### 4x6 km teatesõit





Kuupäev: 17. veebruar
Osavõtjaid: 21 võistkonda (Stardileht)
Lõpetajaid: 20 võistkonda
Maailmameister 2007:  Martina Glagow, Andrea Henkel, Magdalena Neuner, Kati Wilhelm
Ametlikud tulemused


### 2x6+2x7,5 km segateatesõit






Kuupäev: 12. veebruar
Osavõtjaid: 19 võistkonda {Stardileht[
Lõpetajaid: 19 võistkonda
Maailmameister 2007:  Helena Jonsson, Anna Carin Olofsson, Björn Ferry, Carl Johan Bergman
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid

*Östersund 2008
Viisu mõis

**Viisu mõis** (saksa keeles *Wieso*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas.

Mõisa keskus asus Viisu külas.

## Ajalugu
1613. aastal sai mõisa omanikuks Hans von Fersen Kirna mõisast. 1623. aastal ostis mõisa Jakob Williamson Silmsi mõisast. 1633. aastal sai mõisa omanikuks Bogislaus von Rosen.

Rosenite kätte jäi mõis kuni 1725. aastani, mil see abielu teel läks Kaspar Friedrich von Engelhardtile.

1823. aastal ostis mõisa Henriette Christine von Harpe. Harpede kätte jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Viimane omanik oli Eugen von Harpe (1875–1939).

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Viisu mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[2004]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **39**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 4.–15. veebruarini Oberhofis Saksamaal.

## Tulemused
### Mehed
#### 10 km sprint




Kuupäev: 7. veebruar
Osavõtjaid: 113
Lõpetajaid: 109
Maailmameister 2003: Ole Einar Bjørndalen 

Ametlikud tulemused


#### 12,5 km jälitussõit





Kuupäev: 8. veebruar
Osavõtjaid: 60
Lõpetajaid: 48
Maailmameister 2003: Ricco Groß 

Ametlikud tulemused



#### 15 km ühisstardist sõit





Kuupäev: 15. veebruar
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 2003: Ole Einar Bjørndalen 

Ametlikud tulemused



#### 20 km eraldistardist sõit





Kuupäev: 12. veebruar
Osavõtjaid: 112
Maailmameister 2003: Halvard Hanevold 

Ametlikud tulemused



#### 4x7,5 km teatesõit





Kuupäev: 13. veebruar
Osavõtjaid: 21 võistkonda
Maailmameister 2003:  Peter SendelSven FischerRicco GroßFrank Luck

Ametlikud tulemused



### Naised

#### 7,5 km sprint





Kuupäev: 7. veebruar
Osavõtjaid: 90
Lõpetajaid: 87
Maailmameister 2003: Sylvie Becaert 

Ametlikud tulemused



#### 10 km jälitussõit





Kuupäev: 8. veebruar
Osavõtjaid: 60
Lõpetajaid: 56
Maailmameister 2003: Martina Glagow  Sandrine Bailly 

Ametlikud tulemused


#### 12,5 km ühisstardist sõit





Kuupäev: 14. veebruar
Osavõtjaid: 30
Lõpetajaid: 27
Maailmameister 2003: Albina Ahhatova 

Ametlikud tulemused



#### 15 km eraldistardist sõit





Kuupäev: 10. veebruar
Osavõtjaid: 88
Lõpetajaid: 82
Maailmameister 2003: Kateřina Holubcová 

Ametlikud tulemused



#### 4x6 km teatesõit





Kuupäev: 12. veebruar
Osavõtjaid: 17 võistkonda
Maailmameister 2003:  Albina AhhatovaSvetlana IšmuratovaGalina KuklevaSvetlana Tšernoussova

Ametlikud tulemused



### Medalid
2003. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[2003]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **38**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 15.–23. märtsini Hantõ-Mansiiskis Venemaal.

## Tulemused

### Mehed

#### 10 km sprint
 


        

Kuupäev: 15. märts 
Osavõtjaid: 93 
Lõpetajaid: 87
Maailmameister 2001:Pavel Rostovtsev 

Ametlikud tulemused


#### 12,5 km jälitussõit


    


Kuupäev: 16. märts 
Osavõtjaid: 60
Maailmameister 2001: Pavel Rostovtsev 
 
Ametlikud tulemused



#### 15 km ühisstardist sõit



  

Kuupäev: 23. märts 
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 2002: Raphaël Poirée 
 
Ametlikud tulemused



#### 20 km eraldistardist sõit


     
        

Kuupäev: 19. märts 
Osavõtjaid: 91
Maailmameister 2001: Paavo Purunen 
 
Ametlikud tulemused



#### 4x7,5 km teatesõit


     


Kuupäev: 21. märts 
Osavõtjaid: 18 võistkonda
Maailmameister 2001:  Gilles MarguetVincent DefrasneJulien RobertRaphaël Poirée 
 
Ametlikud tulemused



### Naised

#### 7,5 km sprint




 
Kuupäev: 15. märts 
Osavõtjaid: 78
Maailmameister 2001: Kati Wilhelm 
 
Ametlikud tulemused



#### 10 km jälitussõit
 




Kuupäev: 16. märts 
Osavõtjaid: 60 
Lõpetajaid: 54
Maailmameister 2001:Liv Grete Poirée  

Ametlikud tulemused


#### 12,5 km ühisstardist sõit





Kuupäev: 22. märts 
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 2002: Olena Zubrilova 
 
Ametlikud tulemused



#### 15 km eraldistardist sõit



   

Kuupäev: 18. märts 
Osavõtjaid: 75
Maailmameister 2001: Magdalena Forsberg 
 
Ametlikud tulemused



#### 4x6 km teatesõit



 

Kuupäev: 20. märts 
Osavõtjaid: 15 võistkonda
Maailmameister 2001:  Olga PõljovaAnna Bogali-TitovetsGalina KuklevaSvetlana Tšernoussova

Ametlikud tulemused



### Medalid
2002. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[2002]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **37**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 24. märtsil Holmenkollenis Norras. Kuna laskesuusatamises olümpiamängude aastal eraldi maailmameistrivõistlust ei peetud, siis selgitati maailmameister ainult neil aladel, mis olümpiamängude kavva ei kuulunud. Seega selgus Holmenkollenis maailma karikasarja raames nii meeste kui ka naiste ühisstardiga sõidus uus maailmameister.

## Tulemused

### Mehed

#### 15 km ühisstardist sõit





Kuupäev: 24. märts 
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 2001: Raphaël Poirée 
 
Ametlikud tulemused



### Naised

#### 12,5 km ühisstardist sõit





Kuupäev: 24. märts 
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 2001: Magdalena Forsberg 
 
Ametlikud tulemused



## Medalid
Rava mõis

**Rava mõis** (saksa keeles *Rawaküll*) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

Mõisa keskus asus Rava külas.

## Ajalugu
Rava mõis rajati 17. sajandi alguses ning selle esimesed omanikud olid Helffreichid. Mõis jäi suguvõsa kätte 1797. aastani, mil selle 45 000 hõberubla eest ostis Georg Friedrich von Stackelberg Öötla mõisast.

Stackelbergide kätte jäi mõis 1919. aasta võõrandamiseni. Viimane omanik oli Marie von Stackelberg.

## Mõisakompleks
19. sajandi lõpus lasi Bernhard Arnold Alexander von Stackelberg rajada ühekorruselise viilkatusega kivist peahoone.
Umbes samal ajal valmisid ka kõrvalhooned, park ja paisjärv.

Pärast võõrandamist asusid mõisahoones rahvamaja ja metskond.

Tänapäeval on mõisakompleks eravalduses.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Rava mõisast Eesti mõisaportaalis
Miljon aastat tagasi

**Miljon aastat tagasi** lühendiks kasutatakse akronüümi  MAT, mis on tulnud sõnadest mega-aasta ja tagasi. "Mega" on SI-süsteemis kümnendeesliide. Inglise keeles kasutatakse "mya" (million years ago).

## Sündmused
### Geokronoloogiline üksus [[Neogeen]]
*Plioteseen vastab ajavahemikule 5,3 – 1,8 MAT
*Holotseen algas 0,01 MAT

### [[Esiaeg|Esiaja]] [[paleontoloogia]]
*Homo erectus eksisteeris 1,8 – 0,3 MAT
*Homo sapiens lahknes neandertallasest 0,6 MAT
Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit

**Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit** (inglise keeles *International Biathlon Union*, lühend **IBU**) on laskesuusatamise rahvusvaheline liit. Liidu peakorter asub Salzburgis Austrias.

Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu president on rootslane Olle Dahlin.

## Ajalugu
Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit moodustati 2. juulil 1993, kui Suurbritannia Rahvuslik Laskesuusatamise liit otsustas välja astuda Rahvusvahelisest Moodsa Viievõistluse Liidust UIMB-st (Union de Pentathlon Moderne et Biathlon), kuhu kuuluti 1953. aastast. See sai rahvusvahelise laskesuusatamise liidu loomise ajendiks. IBU loomisel valiti selle juhtkond ja sinna võeti 57 liikmesriiki, kes enne kuulusid UIMB-i. ROK siiski uut liitu kohe ei tunnustanud, vaid tegi seda alles 1998. aasta augustis. 
 
IBU tähtsaim tegutsev organ on iga kahe aasta tagant toimuv kongress.

## Välislingid
* Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liidu (IBU) koduleht
Elussünd

**Elussünd** märgib elu tundemärkide (hingamine, liigutused või südamelöögid) ilmnemist pärast lapse täielikku väljumist emaihust. Vastandiks on surnultsünd.

## Vaata ka
*Sünd
*Surnultsünd
*Sündimus
*Sündimatus
*Surm
Surnultsünd

**Surnultsünd** märgib elu tundemärkide (hingamine, liigutused, südamelöögid) puudumist pärast lapse täielikku väljumist sünnitusteedest. Vastandiks on elussünd. 

## Vaata ka
*Sünd
*Elussünd
*Sündimus
*Sündimatus
*Surm