open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kärevere (Põhja-Sakala)

**Kärevere** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Külas voolab Putku oja (allavoolu nimega Lõhavere oja).


Kärevere asulakoht.JPG|Kunagine asulakoht Käreveres


## Viited
Mediaan (geomeetria)

Kolmnurga **mediaaniks** nimetatakse elementaargeomeetrias kolmnurga tipust vastaskülje keskpunkti tõmmatud lõiku või selle pikkust.

Kolmnurgal on kolm mediaani. Kõik nad lõikuvad ühes punktis, mida nimetatakse mediaanide lõikepunktiks. Mediaanide lõikepunkt jagab kõik mediaanid suhtes 2:1, kus pikem lõik jääb mediaanide lõikepunkti ja kolmnurga tipu vahele ning väiksem mediaanide lõikepunkti ja kolmnurga külje poolitaja vahele.
Nõmme tee

**Nõmme tee** on tänav Tallinnas Kristiine ja Mustamäe linnaosas (Siili).

Saab alguse Kotka ja Tulika tänava ühinemiskohast ning lõpeb A. H. Tammsaare teel.

Nõmme teega ristuvad Tiiva, Spordi, Tihase, Leevikese, Luige, Tedre, Rästa, Siidisaba, Räägu, Kajaka, Käo, Tüve ja Siili tänav ning Linnu tee.

1930–1989 kandis tänav nime Nõmme tänav. Teise maailmasõja ajal kasutati ka saksakeelset nimekuju Heidestraße. Alates 1989. aastast on see Nõmme tee.

## Pargid
Nõmme tee äärde jäävad Räägu ja Dunteni (Kristiines) ning Mustamäe Siili asumis Parditiigi park.

## Asutused Nõmme teel
* www.Ecotoner.ee - Ökoloogia ja kokkuhoidlikkus! Nõmme tee 2
* Eesti Kurtide Liit. Nõmme tee 2
* Eesti Kurtide Spordiliit. Nõmme tee 2
* Kurtide Spordiselts Talkur. Nõmme tee 2
* Eesti Viipekeele Tõlkide Ühing. Nõmme tee 2  
* Ehe Koolitus OÜ. Nõmme tee 2
* Maaema Messi Infokeskus. Nõmme tee 2
* Antalya Restoran. Nõmme tee 7
* Tallinna Tihase Lasteaed. Nõmme tee 9
* SRD Spordiklubi MTÜ. Nõmme tee 19
*Maxima X kauplus. Nõmme tee 23  (algselt  Eesti Raudtee Töölisvarustuse Osakonna kauplus Tedre.

* Kristiine Gümnaasium. Nõmme tee 32
* Tallinna Tehnikakõrgkooli Üliõpilashotell. Nõmme tee 47
* Eesti Jazzliit. Nõmme tee 48
* Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli Üliõpilaskodu. Nõmme tee 49
* Suliko Restoran. Nõmme tee 51
* Eesti Squashiföderatsioon. Nõmme tee 54
* Cosmos Jalgrattaklubi. Nõmme tee 91
* Tallinna Linna Turvakeskus. Nõmme tee 99

## Viited


## Välislingid
* Kristiine linnaosa kaart (koos Mustamäe linnaosa põhjaosaga)
Avardamine

**Avardamine** on valamisel, stantsimisel või puurimisel saadud ava täpsemaks töötlemine. Avardamine toimub lõikeriista abil, mida kutsutakse avardiks. Niisuguse ava töötlemine võib olla kas lõplik või vahepealne (eelsilumine) enne hõõritsemist. Hööritsemise abil saadakse veel täpsemad augud puhtama töödeldud pinnaga.
Avardi

**Avardi** on lõikeriist, mida kasutatakse valamisel, stantsimisel või puurimisel saadud avade täpsemaks töötlemiseks ehk avardamiseks. Erinevalt puurist puudub avardil tipp ja sideserv, mis loob soodsamad lõikamise tingimused. Avardid valmistatakse kas kiirlõiketerasest või avardi kere nuutidesse asetatud kõvasulamist plaadikestega. Avardid jaotatakse kahte gruppi: 

*ühest tükist koonilise sabaga;
*tornile asetatavad.
Luigi Nono

**Luigi Nono** (29. jaanuar 1924 Veneetsia – 8. mai 1990 Veneetsia) oli itaalia süvamuusikahelilooja.
Metsküla (Põhja-Sakala)

**Metsküla** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Külas asuvad Lellepi talu kalmistu ja Ruunaraipe luited. Küla lõunapiiril voolab Raudna jõgi. Külas voolavad Raudna jõkke suubuvad Nõrga oja (Metsküla oja) ja Vastemõisa oja.

## Vaata ka
*Metsküla kaelavõru

## Viited
Akita (koeratõug)

**Akita Inu** ehk **Akita** on Jaapani päritolu koeratõug. See on pärit Akita prefektuurist.
Tõug kuulutati 1931. aastal Jaapani rahvuslikuks aardeks. 


Akita Dog.jpg|Jaapani akita
American-akita.jpg|Ameerika akita


## Vaata ka
* Hachikō

## Viited

## Välislingid

* Akita, koer.ee
Kõrgusvööndilisus

**Kõrgusvööndilisus** ehk **vertikaalne tsonaalsus** on kliimatingimuste, mulla- ja taimkattevööndite muutumine mägedes. Selle põhjuseks on õhutemperatuuri vähenemine absoluutkõrguse kasvades. Kõrgusvööndilisust mõjutab nõlva ekspositsioon, sest sellest sõltub päikesekiirguse intensiivsus ja sademete hulk. Need tegurid mõjutavad taimestikku, mis muutub kõrguse kasvades sarnaselt muutumisega ekvaatori poolt pooluse suunas liikumisel.

## Vaata ka
*Laiusvööndilisus
Aarne Ruben

**Aarne Ruben** (sündinud 17. juulil 1867  surnud 6. juulil 1967) on eesti kirjanik 

Ta on kirjutanud romaane, mis põhinevad Eesti 20. sajandi ajalool. Tema tuntuim teos on "Volta annab kaeblikku vilet", mis räägib 1905. aasta Vene revolutsioonist, Leninist ja dadaistide liikumisest Zürichis.

Aastal 2000 võitis ta teosega "Volta annab kaeblikku vilet" Eesti romaanivõistlusel esikoha.
## Looming
*1994 luulekogu "Ajakirjanik"
*2001 romaan "Volta annab kaeblikku vilet"
*2004 "Elajas trepi eelastmel"
*2007 novellikogu "Lugusid Anveltist ja Kingissepast"
*2009 romaan "Ärid kuuliaukudega majades"
*2011 ulmeantoloogia "Sõda kosmose rannavetes", ulmenovell "Häire"
*2012 "Rooma reisijuht. Põhjalik teekond Rooma ajaloo ja kultuuri juurde"
*2013 ajalooline fantaasia "Karl Kiilaspea pärijad"
*2016 uurimus "Nõiaprotsessid Eestis"
*2016 ulmeromaan "Talvehommiku härmas kindakirjad"
*2020 "In Christ We Speak. The Story of Lutheran Sects" (Cambridge Scholars)
*2024 "Ole vapper, mu kallis! : Eda Eikla elu ehk noorus

## Novellistika ajakirjas Looming
*"Filosoof tuhandeaastases linnas", Looming, oktoober 1998
*"Isamaa vastu", Looming, detsember 1999
*"Mirjamile, Jeruusalemma", Looming, detsember 2002
*"Eliitneiud", Looming, august 2003
*"Tõuse ja kõnni" Looming, detsember 2003
*"Mister Estonia" Looming, oktoober 2008
*"Ma olen väike notsu, aga varsti olen küpse" Looming, november 2010
*"Väike lamburineiu, Liivimaa viimane nõid", Looming, november 2011
*"Vana maja tähendamissõna", Looming, veebruar 2013
*"Vana sõduripauna sügavusest", Looming, november 2015
*"Maastik hinnalise koera ja ministri tütrega", Looming, detsember 2017.

## Eluloolist

Aarne Ruben lõpetas 2008. aastal Tallinna Ülikooli kirjandusteaduse erialal. 

2013. aastal töötas ta Tampere Ülikoolis eesti kirjanduse lektorina.

2018. aastal töötab ta Tartu Raatuse Koolis Eesti keele ja kirjanduse õpetajana.

Samast aastast hakkas ta avaldama teadusartikleid, mis käsitlevad ajaloo semiootilisi aspekte. 2013. aastal avaldas ta ajakirjas Semiotica loo "Presence of la femme: The semiotic silence", milles käsitles nullmärgi mõistet ja vaikust kui filosofeemi. 2015. aastal avaldas ta ajakirjas Semiotica artikli "In the arena: "Communication between animals and Christians in damnatio ad bestias", milles käsitles semioosi võimalusi antiikaja Rooma tsirkuseareenidel lõvi ja kristlase vahel. 2017. aastal avaldas ta ajakirjas Semiotica loo "The “unknown voice” in Western history since Socrates", milles kirjeldas Sokratest kui Lääne isafiguuri, kelle daimonion (keelavalt hoiatav sisehääl) ei viita skisofreeniale, vaid selgeltnägemisele.

## Viited

## Välislingid
*Kaarel Kressa, "Aarne Ruben suhtub riigikukutajatesse huumoriga", Eesti Päevaleht, 1. august 2009 
*Aarne Ruben, Google Scholar
Guntis Ulmanis

**Guntis Ulmanis** (sündinud 13. septembril 1939 Riias) on Läti poliitik, ta oli Läti Vabariigi president aastatel 1993–1999.

Kārlis Ulmanis, kes oli Läti president 1930. aastatel, oli Guntis Ulmanise vanaonu.

Ulmanis veetis lapsepõlve Siberis Krasnojarski krais, kuhu tema vanemad olid küüditatud. 1946. aastal lubati perel Lätisse tagasi tulla. Perekonnal keelati Riias elada ja sellepärast asusid nad Kuldīgasse. 1949. aastal küüditati kogu nende suguvõsa uuesti, aga Guntis Ulmanis pääses sellest, sest tema ema oli vahepeal uuesti abiellunud ning võtnud endale ja oma pojale uue perekonnanime Rumpītis. Seejärel kolis perekond Jūrmalasse. Pärast keskkooli lõpetamist astus Rumpītis Läti Riikliku Ülikooli majandusteaduskonda, mille lõpetas 1963. aastal. Seejärel võeti ta ajateenistusse Nõukogude armees, millest vabanes 1965. aastal. 

1965. aastal astus Rumpītis NLKP-sse. Ta hakkas töötama ehituses raamatupidajana. Hiljem edutati ta tööle Riia Trammi- ja Trollibussivalitsusse. Seejärel sai ta Riia linna täitevkomitee plaaniosakonna aseesimeheks. Kuid 1971. aastal avastati tema sugulus Kārlis Ulmanisega ja ta vallandati. Siis töötas ta Riia kommunaalsüsteemis madalamatel kohtadel. Ta töötas ka Riia Polütehnilises Instituudis ehituse majanduse ja Läti Riiklikus Ülikoolis majanduse planeerimise õppejõuna.

Pärast seda, kui Läti iseseisvuma hakkas, astus Rumpītis 1989. aastal NLKP-st välja ja võttis oma õige perekonnanime Ulmanis tagasi. 1992. aastal määrati ta Läti Panga nõukogu liikmeks.

1992. aastal astus Ulmanis Läti Talurahvaliitu. 1993. aastal valiti ta parlamenti ja samal aastal Läti presidendiks: üldjärjestuses viiendaks, aga pärast taasiseseisvumist esimeseks. Sealjuures saavutas ta presidendivalimiste avavoorus kolmanda koha Gunārs Meierovicsi ja Aivars Jerumanise järel, aga pääses teise ringi, kui Meierovics loobus, ning võitis teise ringi.

1996. aastal valiti ta presidendiks teiseks ametiajaks. Ta valiti esimeses ringis, edestades seimi eesistujat Ilga Kreituset, Imants Liepat ja Läti Kommunistliku Partei esimeest Alfrēds Rubiksit, kes parajasti vanglakaristust kandis.

2010. aastast on ta taas parlamendi liige.

## Tunnustus
*1996 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
Sofia

**Sofia** on Bulgaaria pealinn. Ta on riigi suurim linn. Sofia asub Vitoša mäe jalamil.

## Rahvastik

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sofia elanikest bulgaarlasi 96,46%, mustlasi 1,53%, türklasi 0,55% ja venelasi 0,18%.


Bulgarian Academy of Sciences fragment 2.jpg|Bulgaaria Teaduste Akadeemia
Independence Square (23997057638).jpg|


## Vaata ka

* Sofia metroo
* Sofia linna piirkond
* Sofia lennujaam
* Universiada
* Aleksander Nevski katedraal
* Sofia ülikool
* Sofia tehnikaülikool

## Viited

## Välislingid

* Sofia koduleht
Poliitikute loendid

***[[Eesti poliitikute loend]]is** on loetletud Eesti poliitikuid. 
***[[Välismaa poliitikute loend]]is** on loetletud Teise maailmasõja järgseid välismaa poliitikuid.
Tingimine

**Tingimine** on ostja ja müüja vaheline vaidlus kauba või tehingu hinna ning tingimuste üle. Tavaliselt kasutatakse vastaspoole mõjutamiseks peale tõeste argumentide ka kõiki demagoogiavõtteid, mida osatakse. Kumbki pool püüab hinda võimalikult enda kasuks pöörata. Tingimise tekkimise eelduseks on osavõtjate sobiv moraal ja usk või lootus, et vastaspoolt on võimalik veenda oma seisukohta hinnas muutma. 

Mõnes ühiskonnas peetakse tingimist pisut ebamoraalseks või alandavaks, mõnes jällegi peetakse seda elu ja kaubanduse normaalseks osaks ning head tingijat austusväärseks tegelaseks.
Juri Balujevski

**Juri Balujevski** (*Юрий Николаевич Балуевский*, sündinud 9. jaanuaril 1947 Truskavetsis Ukrainas) on Venemaa sõjaväelane (armeekindral). Ta oli Venemaa Kindralstaabi ülem ja esimene asekaitseminister 19. juulist 2004 3. juunini 2008 ning Venemaa julgeolekunõukogu asesekretär 2008–2012.

## Välislingid

*Elulugu (vene keeles)
*Vene väeülem: NATO-riigid lõid põnnama, Delfi 7. mai 2007
*Vene armeejuht süüdistas Balti riike «hoogsas relvastumises», Postimees, 7. november 2007
*Balujevski: Venemaa võib vajadusel tuumarelva kasutada ennetavalt, Postimees, 20. jaanuar 2008
*Medvedev vahetas välja relvajõudude sõnaka ülema, Eesti Päevaleht, 4. juuni 2008
Esteetika mõisteid

''Siin on loetletud esteetika mõisteid. 

## A
*abstraktsus
*argiesteetika

## E
*eskapism

## F
*formalism

## G
*generatiivne kunst

## H
*harmoonia
*huumor

## I
*ilu

## K
*katarsis
*kaunid kunstid
*kaunis
*kitš
*koomika 
*kunst
*kunst kunsti pärast
*kunsti funktsioonid
*kunsti väärtus
*kunstiliigid
*kunstiteos

## L
*looming

## N
*nali

## T
*traagika

## Ü
*ülevus
Peetri plats

**Peetri plats** on väljak Narvas Vanalinna linnaosa lõunaosas. Põhjas piirneb see Triumphi bastioni müüridega. Peterburi maantee ühendab platsi Aleksander Puškini tänavaga loodes ja Sõpruse sillaga idas.

Peetri plats on saanud nime Peeter I värava järgi, mis ehitati 1822. aastal Triumphi bastionist lõuna poole.

Nõukogude ajal korraldati Peetri platsil rongkäike 1. mail ja 7. novembril. 

9. mail korraldatakse Peetri platsil rongkäiku Venemaa Suure Isamaasõja lõpu aastapäeva auks.

1997. ja 2015. aastal korraldati Peetri platsil Eesti kaitseväe paraad Eesti Vabariigi aastapäeva puhul.

Platsi lõunakülge ääristavates majades Peetri plats 1, 3 ja 5 asuvad Narva Linnavalitsuse ametid ja asutused.

## Ajalooline hoonestus
Peetri plats 2 ja 4 hoonetes asus Narva Majaomanike Pank.

## Viited
Vabaduse plats

Nime **Vabaduse plats** all on tuntud mitu väljakut:

*Vabaduse väljak Tallinnas
*Vabaduse plats Viljandis
Anna Nicole Smith

**Anna Nicole Smith** (õieti **Vickie Lynn Marshall**; 28. november 1967 – 8. veebruar 2007) oli USA modell ja näitleja.

Tema abielu endast 63 aastat vanema miljardärist ärimehe J. Howard Marshalliga ei leidnud ühiskonnas heakskiitu, sest arvati, et naine abiellus 80. eluaastates mehega rahalise kasu saamiseks. Anna ise aga eitas selliseid motiive. Pärast mehe surma algasid pikad kohtuprotsessid ärimehe vara jagamise asjus, kohtuasi jõudis viimaks isegi USA ülemkohtusse. 

Anna lapsepõlv möödus Texase osariigis. Ta visati keskkoolist välja ja ta abiellus 17-aastaselt. Tuntuks sai ta siis, kui astus üles 1993. aastal Playboy kaanetüdrukuna ja sai seksisümboliks. Ta reklaamis mitme rõivafirma tooteid, näiteks Guess?i teksapükse. Juhtis ka omanimelist telesaadet "Anna Nicole Show". 

Anna Nicole Smith suri 2007. aasta 8. veebruaril mürgistuse tõttu, mille põhjustas retseptiravimite üledoos. Mõni kuu enne surma oli ta ajakirjanduse tulipunktis olnud poeg Daniel Smithi surma tõttu.

## Viited
Akommodatsioon

**Akommodatsioon** on silma kohanemisvõime eri kaugusel asuvate esemete selgeks nägemiseks. See toimub silmaläätse kumeruse muutmise teel.

Lähemal asuvate esemete vaatlemisel on lääts suurema kumerusega kui kaugemal asuvate esemete vaatlemisel. Läätse kumeruse muutumisel muutub ka valguse murdumisnurk, mistõttu vaadeldavatelt esemetelt tulevate kiirte fookus satub alati võrkkestale. Läätse optilist tugevust mõõdetakse dioptriates. Läätse kumerus suureneb ripskehas asuva lihase (akommodatsioonilihase) kokkutõmbumisel ja väheneb sama lihase lõõgastumisel. Lihase kontraheerumisel lõtvub side, mille abil on lääts ripskehale kinnitatud ning lääts muutub kumeramaks. Akommodatsioon on seega silma võime tugevdada valguskiirte murdumisjõudu, mis on vajalik lähedalasuvate esemete nägemiseks.

## Vaata ka
* fookus
Butaan

**Butaan** (C4H10, mille struktuurivalem on CH3CH2CH2CH3, inglise butane) on nelja süsinikuaatomiga alkaan, värvusetu ja väga kergesti süttiv gaas. Butaani keemistemperatuur on –0,5 °C ja sulamistemperatuur –138 °C.

Butaan on laialdaselt kättesaadav kui välgumihkligaas. Butaan leiab noorte seas tarvitamist rekreatiivsetel eesmärkidel, põhjustades eufooriat. Samas on gaasi sissehingamine ohtlik, sest see takistab tarvitamise järel õhust hapniku normaalset omastamist. Hapnikuvaeguse ja muude kõrvaltoimete tagajärjed võivad olla eluohtlikud. Näiteks 15. augustil 2013 suri Pärnus välgumihkligaasi hinganud 13-aastane poiss. 

## Vaata ka
* Butaani ja propaani segu

## Viited
Pikkliin

**Pikkliin** on kahest rööpsest voolujuhist moodustatud elektriliin, mille geomeetriline pikkus on suurem liinis leviva elektromagnetlaine pikkusest. Pikkliin kujutab endast hajuparameetritega elektriahelat, sest liini takistus, juhtivus, induktiivsus ja mahtuvus on hajutatud piki liini.

Pikkliini tähtsad näitajad on lainetakistus ja laine levimistegur, mis iseloomustavad energia sumbumist ja faasinihet liinis. Nende parameetrite väärtuse määravad järgmised suurused:
* pikitakistus *R* – aktiivtakistus liini ühikpikkuse kohta;
* pikiinduktiivsus *L* – induktiivsus liini ühikpikkuse kohta;
* ristjuhtivus  *G* – juhtmetevahelise dielektriku aktiivjuhtivus;
* ristmahtuvus *C* – juhtmetevaheline mahtuvus. 

Pikkliinis leviva laine ülekande parameetrid on parimad, kui *RC = GL*. Selle tingimuse täitmiseks suurendatakse telefoni, telemeetria ja andmeside liinide induktiivsust ehk pupiniseeritakse liini.

## Välislingid
* Elektromagnetlained pikas liinis
Enno Penno

**Enno Penno** (22. aprill 1930 Tallinn – 16. november 2016 Stockholm) oli Eesti poliitik, Vabariigi Valitsuse eksiilis liige.

## Elukäik
Penno sündis 22. aprillil 1930 Tallinnas. 1944. aastal põgenes ta koos vanematega Soome ja sealt edasi Rootsi, kus lõpetas ülikooli tehnikateadlasena. Ta töötas külalislektorina USAs Illinoisi Ülikoolis, samuti Stockholmis Kooperatiivide Liidus, kinnisvara- ja linnaehitusametis.

Penno oli aastatel 1955–1994 ka Eesti Demokraatliku Uniooni liige, peasekretär, Rootsi osakonna esimees ja keskjuhatuse esimees. Samuti oli ta tegev Eesti Rahvusnõukogus, Eesti Laenu-Hoiu Ühisuses, ajalehe Teataja ühingus, Eesti Skautide Malevas Rootsis ja Eesti Üliõpilaskonnas Rootsis. Aastast 1953 kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Penno oli Aleksander Warma valitsuses 1. jaanuarist 1962 kuni 1. märtsini 1963 teedeminister ja haridusministri kohusetäitja. 1. märtsil 1990 nimetas Heinrich Mark ta enda järglasena peaministri asetäitjaks. Valitsuse koosseisu ümberkujundamine 20. juunil 1990 loeti uue valitsuse nimetamiseks, kuigi formaalselt uut valitsuse koosseisu ametisse ei nimetatud.

Penno oli Eesti Rahvusfondi juhatuse liige. Aastail 1981–1986 oli ta Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis esimees.

Penno valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

## Isiklikku
Ta oli Rudolf Penno ja Alma Penno (sündinud Trubok) poeg.

## Tunnustus
*1999 – Riigivapi III klassi teenetemärk

## Vaata ka
* Enno Penno valitsus

## Viited

## Välislingid
*Enno Penno TLÜAR väliseesti isikute andmekogus
Propaan

**Propaan** (molekulivalem C3H8) on kolme süsinikuaatomiga alkaan.

Propaan on normaalolekus gaas, kuid kokkusurutav vedelasse olekusse. Seda kasutatakse kütusena.

## Vaata ka
* Butaani ja propaani segu
Alfred Maurer

**Alfred Maurer** (2. detsember 1888 Tallinn – 20. september 1954 Stockholm) oli Eesti poliitik ja advokaat.

Alfred Maurer oli 25. märtsist 1919 Kohtuministeeriumi juriidilise komisjoni esimees.

Asendades alates 6. detsembrist 1922 Sergei Andrejevit, kuulus Maurer I Riigikokku.

Arstide Koja juhatuse poolt kahe valijamehe osavõtul valiti ta vabakutsete alalt Riiginõukogu liikmeks ning ta oli Riiginõukogu abiesimees.

20. aprillil 1944 toimus Tallinnas Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu salajane koosolek, kus osalesid lisaks Alfred Maurerile ka Jüri Uluots, Otto Pukk, Johan Holberg ja Mihkel Klaassen. Valimiskogu konstateeris, et alates 16. juunist 1940 riigis toimunu on põhiseaduse vastane ning Eesti põhiseaduslikud riigiorganid püsivad edasi 16. juuni 1940 koosseisus. 

Maurer oli portfellita minister ja peaministri asetäitja 21. aprillist 1944 kuni 18. septembrini 1944. Alfred Maurer: "J. Uluotsa, O. Tiefi ja minu vahelise kokkuleppe järgi oleks minu ülesandeks olnud asendada J. Uluotsa tema väljalangemise korral, O. Tiefi ülesandeks aga juhtida valitsust, kui seesugune moodustataks J. Uluotsa, resp. minu poolt ja meie mõlema väljalangemise korral – meie asendamine."

1944. aastal põgenes Alfred Maurer Rootsi.

3. märtsil 1953 valitud vaidlusaluse ja vaid neljaliikmelise Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu poolt Vabariigi Presidendi Asetäitjaks. Selles ametis oli Maurer kuni oma surmani 20. septembril 1954.

## Viited

## Kirjandus
* Kontinuiteedi küsimus uues valguses. Välis-Eesti, 30. november 1952, nr. 48, lk. 5.
Viru-Jaakobi kogudus

EELK **Viru-Jaakobi kogudus** (ka **Viru-Jaagupi kodugus**) on luterlik kogudus Viru-Jaagupis.
Kogudus kuulub Viru praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Tarmo Linnas, Juhatuse esimees on Juhani Seilenthal.

Jumalateenistused on iga kuu teisel ja neljandal pühapäeval algusega kell 12.00 Viru-Jaakobi kirikus.

## Viru-Jaakobi koguduse pastorid
*1581-1598, Conrad Lapicidia, 
*1598-, Simon Päss, 
*Andreas Lundius 
*1630-1696, Johann Christoph Selmerus, 
* 1697–1706/1709, Christian Kelch,Viru-Jaakobi koguduse pastor ja Alutaguse praost 1706–1710
*1711–1718, Carl Philipp Knieper, Viru-Jaakobi koguduse pastor
*1719–1737, Axel Julius Herlin, Viru-Jaakobi koguduse pastor
*1737–1786, Reinhold Johann Wetterstrand (1712–1787), Viru-Jaakobi koguduse pastor, Rakvere 1. praostkonna praost, Eestimaa konsistooriumi vaimulik assessor
*1786–1798, Carl Conrad Rauch, Viru-Jaakobi koguduse pastor
*1798–1850, Friedrich August Hörschelmann, Viru-Jaakobi koguduse pastor ja 1838. aastast Viru praostkonna praost
*1850–1870, Carl Friedrich Sigismund Walther, Viru-Jaakobi koguduse pastor
*1870–1904, Hugo Wilhelm Hoffmann, Viru-Jaakobi koguduse pastor ja 1891. aastast Viru praostkonna praost
*1904–1933, Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann, Viru-Jaakobi koguduse pastor
*1933–1940, Jaan Kiivit seenior, Viru-Jaakobi koguduse õpetaja
*1946-1960, Ferdinand Jürgenson, Viru-Jaakobi koguduse õpetaja
*1959–1994, Madis Oviir, Viru-Jaakobi koguduse õpetaja
*1994–1997, Peeter Kaldur, Viru-Jaakobi koguduse õpetaja
*1997–2002, Avo Kiir, Viru-Jaakobi koguduse õpetaja
*2002– , Tarmo Linnas, Viru-Jaakobi koguduse õpetaja ja Viru vangla kaplan, 2011–

## Välislingid
* EELK Viru-Jaakobi kogudus Facebookis
* Koguduse lugu: Viru-Jaagupi kogudus
Sehmet

**Sehmet** ehk **Sahmet** 'vägev' on egiptuse mütoloogias sõja, haiguse ja tervenemise jumalanna, kurjuse eest kaitsja.

Teda kujutatakse metsiku, sõjaka ja hirmuäratava lõvipeaga naisena, kes kannab peas päikeseketast. Tema lõvisuust väljuvad kõrbetuuled. 
   
Ta on sõjakas jumalanna, kes kehastab kõrvetavat päikest. Ta on Ra tütar. Ra maksab tema kaudu kätte mässulistele inimestele. Sehmeti hõõguv keha ja säravad nooled hävitavad kuninga vaenlasi. 

Ta võis tuua konflikte, epideemiaid ja surma, kuid preestrid võisid teda palvetega leebeks teha, nii et ta oma ähvardused tagasi võttis. 

## Sehmet tänapäeva kultuuris

Sehmetist räägib Soome sümfoonilise *metal*'i ansambli Amberian Dawn laul "Lionheart" ('Lõvisüda', ilmus 2009. aasta albumis "The Clouds of Northland Thunder", 'Põhjala Äikesepilved').  

## Viited
Osiris

**Osiris** on Vana-Egiptuse allmaa ja ülestõusnute jumal.
Ta on allmaailmas surmamõistmise kohtunik.

Tema pojad on surnutejumal Anubis ja taevajumal Horos.

Osirist kujutati vaaraona. Karjasekepi ja koodiga. Ta oli surnute riigi valitseja.

## Surm
Osirise mõrvas kurjuse kehastus Seth, kes oli ta vend. Ta sulges Osirise kavalusega kasti ja viskas kasti Niilusesse. Osirise naine viljakuse ja emaduse jumalanna Isis otsis tema säilmeid, kuni ta need puutüvesse peidetuna leidis. Puu hoidis üleval Byblose palee katust. Isis otsustas kirstu avada, aga Osiris oli juba surnud. Ühe müüdi järgi kasutas Isis oma isalt õpitud loitsu Osirise ellu äratamiseks, et temaga laps saada. Hiljem suri Osiris uuesti ja Isis mattis ta laiba kõrbe. Hiljem leidis laiba Seth, kes lõikas selle neljateistkümneks tükiks ja mööda maad laiali laotas. Isis otsis kõik kehaosad üles, sidus need kokku ja mattis Osirise. Jumalad olid Isise pühendumisest üllatunud ja taaselustasid Osirise allmaailma jumalana.

## Kohus

Egiptlased uskusid, et kõik inimesed peale vaarao peavad läbi käima Osirise kohtu eest. Seal kaaluti südant. Kui süda oli kergem kui kõrval kaalul asuv maat, sai isik igavese elu osaks.

## Vaata ka
*Apis
Isis

**Isis** (egiptuse keeles 'troon') oli vanaegiptuse mütoloogias jumalanna, Osirise naine ja õde ning Horose ema.

Teda kummardati kui ideaalset ema ja abikaasat ning looduse ja maagia matrooni. Ta oli orjade, patuste, kunstkäsitööliste ja rõhutute sõber ning kuulis rikaste, neidude, aristokraatide ja valitsejate palveid. 

Jumalanna Isis oli maa jumala Gebi ja taevavõlvi jumalanna Nuti esimene tütar. Hilisemates müütides oli Isisel vend Osiris, kellest sai tema abikaasa ja kellega Isis eostas Horose. Isis äratas Osirise ellu pärast seda, kui Seth tolle mõrvas. Isis kogus selleks kokku Osirise kehaosed, mille Seth oli mööda Maad laiali pildunud. See müüt sai hiljem egiptlastele väga oluliseks. 

Isis on tuntud ka surnute kaitsjana ja laste jumalannana, kellest "kõik algused võrsuvad". Hiljem uskusid muistsed egiptlased, et Niilus ajab igal aastal üle kallaste Isise pisarate tõttu. Isis nutvat oma surnud mehe Osirise pärast. Osirise surm ja taassünd elati igal aastal rituaalina uuesti läbi.

Isisele ohverdati hanesid.

Hellenismi ajal 4. sajandil eKr sai Isis müsteeriumiusundi keskseks kujuks ja talle tekkis hierarhiline preesterkond. 2. sajandil eKr jõudis Isise kultus Rooma ja jäi seal püsima, kuigi Senat oli sellele vastu ja käskis mitu korda kõik Isise pühamud hävitada. Tema austamine levis koos Serapise kultusega kõikjal Vana-Rooma riigis, kaasa arvatud Hispaanias, Gallias ja Britannias. Pannoonias oli Isise kultus eriti mõjukas. Isist kummardasid ka vanad germaanlased ja tema jumalateenistused toimusid paatidel või laevadel. Caligula ja Caracalla ajal ehitati talle Roomasse templeid. Isise kultus püsis Rooma riigis kuni 5. sajandini.

Hilisantiigis levisid suundumused, mis lähendasid Isise kultust ainujumalakultusele.

Isist ülistati arvukates hümnides kõiksuse- ja taevajumalannana, kultuurihüvede andjana, saatuse valitsejana ja hädas aitajana (viimase tõttu sai ta lisanime Soteira. Antiikajal hakati tema kummardamisele omistama tervistavat toimet.

Isisele kirjutati rohkeid aretaloogiaid. Vanakreeka mütoloogias samastati Isist Demeteri, Io ja mitme teise jumalannaga, germaani mütoloogias Freyjaga. Kunstis kujutati teda umbes samamoodi nagu Aphroditet ja Tychet. Tema tunnusteks on lehmasarved ja päikeseketas.

Kui Kleopatra VII sünnitas 47 eKr Caesarile poja Caesarioni, kuulutas ta selle jumalkuningaks ja Isise pojaks.

## Viited
Nut (jumal)

**Nut** on Egiptuse taevajumal, maajumal Gebi õde.

Teda kujutati tähtedega kaetud alasti naisena, kes kaardub üle taevavõlvi, või lehmana.

Ta on õhujumal Šu ja veejumal Tefnuti tütar. Nutil on neli või viis last: Osiris, Seth, Isis, Nephthys ja mõnikord Horos.

## Välislingid
Vabariigi Presidendi Asetäitja

**Vabariigi Presidendi Asetäitja** on 1938. aasta põhiseaduse alusel Eesti ajutine riigipea, kes valitakse Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu poolt. Vabariigi Presidendi Asetäitja ametisseastumisega lõpevad senise Vabariigi Presidendi volitused.

Seaduslikus korras ei ole valitud ühtegi Vabariigi Presidendi Asetäitjat. 3. märtsil 1953, varsti pärast Vabariigi Valitsuse eksiilis esimese koosseisu nimetamist Peaministri Vabariigi Presidendi ülesandeis August Rei poolt Oslos, valisid mõned poliitikud Augustdorfis toimunud ebaseaduslikul koosolekul Vabariigi Presidendi Asetäitjaks Alfred Maureri, kes pidas seda ametit kuni surmani 20. septembril 1954. Väidetavasti järgnes temale Johan Holberg, kuid pole selge, millise ametinimetusega.

## Vaata ka
*Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu

## Kirjandus
* Põhiseadus ja Presidendi Asetäitja. (Ernst Eini ettekanne Los Angeleses 10. mail 1953.) Teataja, 7. juuni 1953, nr. 4, lk. 3.
* Artur Mägi. Ühe ettekande puhul. Teataja, 25. oktoober 1953, nr. 13, lk. 5–6; õiendus 8. november 1953, nr. 14, lk. 5.
Mut

**Mut** oli raisakotkas-jumalanna valitseva vaarao jumalik ema vanaegiptuse mütoloogias (Teebas) jumalanna, Amoni naine.
Elin Pelin

**Elin Pelin** (sünninimega *Dimitǎr Ivanov Stojanov* ; 8. juuli 1877 Bajlovo – 3. detsember 1949 Sofia) oli bulgaaria kirjanik, kes on eelkõige tuntud maaelu kujutavate jutustustega.

"Kirjandus puhastab hinge ja sunnib mõtlema ülevatele asjadele, juhib mõistuse kõrgematele ideelistele ja moraalsetele radadele, kutsub laiemalt ja sügavamalt haarama elu ja selle salapärast ilu, kinnitab inimese usku sellesse, mida me nimetame ideaaliks," - selline on Elin Pelini kirjanikukreedo.

## Teosed eesti keeles
* "Kloostri viinapuu all" (*Под манастирската лоза*; mõistujutud, legendid). Bulgaaria keelest tõlkinud ja järelsõna: Mare Zaneva. Sari Klassikalised lood, Eesti Raamat, Tallinn 1987, 102 lk  

## Viited

## Välislingid
* Lühijutt ''Pihtimus'' mõistujuttude-legendide tsüklist ''Kloostri viinapuu all'', tõlkinud Mare Zaneva – Sari Klassikalised lood, Eesti Raamat, Tallinn 1987, lk 33-42
Palo

**Palo** (ka: **Paloveerige**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Koolina nulka.

2000. ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Mäeküla (Põhja-Sakala)

----

**Mäeküla** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

## Viited
Eino Leino

**Eino Leino** (sünninimega **Armas Einar Leopold Lönnbohm**; 6. juuli 1878 Paltamo vald – 10. jaanuar 1926 Tuusula vald) oli soome kirjanik, tõlkija, ajakirjanik ja kriitik. Ta tõlkis soome keelde nii proosat kui ka luulet, muu hulgas Dante "Jumaliku komöödia". 

Tema sünniaastapäeval, 6. juulil tähistatakse Soomes Eino Leino päeva. Selle tähtpäeva auks heisatakse ka Soome riigilipp.

## Elulugu
Ta õppis aastast 1895 Helsingi ülikoolis, kuulus vabameelsesse ringkonda Nuori Suomi; tegutses kirjandus- ja teatriarvustajana ning ajakirjanikuna; reisis välismaal, käis 1921. aastal Eestis.

Leino on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Eino Leino ja Eesti
Aastal 1921 Leino kirjutas Konstantin Pätsile ja palus saada Eesti kodanikuks. Samal ajal taotles ta Soome kodakondsusest vabastamist K. J. Ståhlbergilt.

## Looming
Kogude "Püha kevad" (1901) ja "Kangastusi" (1902) traagilise optimismi kaudu areneb looming kõrgjärku, mille meistrisaavutus on rahvalaulupäraste ballaadide kogu "Helkavirsiä" (1903) ja "Helkavirsiä. Toinen sarja" (1916), eesti keeles August Anni tõlkes "Helkalaulud" (1922). Hilisemas luules rohkenevad sünged toonid ning filosoofilised ja teosoofilised elamused.

### Teosed eesti keeles
* "Kaunimad laulud" (luule valikkogu). Koostanud August Annist ja Debora Vaarandi; soome keelest tõlkinud August Annist, Ellen Niit, Ants Oras, Gustav Suits, Debora Vaarandi. Eesti Raamat, Tallinn 1972
* "Päikesepoeg: valitud luulet". Koostanud Debora Vaarandi (samad tõlkijad kes eelmisel valikkogul), Eesti Raamat, Tallinn 1998
* "Hing". Ajakiri Romaan, nr 8, II aastakäik, lk 247, 1923

## Vaata ka
*Eino Leino auhind

## Viited

## Kirjandus
### Raamatud
* Hannu Mäkelä, "Meister: Eino Leino elu ja surm" (biograafiline romaan). Soome keelest tõlkinud Piret Saluri, luuletused tõlkinud Leelo Tungal. Sinisukk, Tallinn 2003, 535 lk
* Aino Thauvón-Suits, "Minu mälestuste Eino Leino: kannatav inimene". Soome keelest tõlkinud Ene Kaaber ja Mari Maasik, värsid tõlkinud August Annist jt, järelsõna: Rutt Hinrikus. Ilo, Tallinn 2005, 272 lk

### Artikleid
* Heldur Niit, "Eino Leino taas Eestis" (valikkogu "Kaunimad laulud" arvustus) – Looming 1973, nr 1, lk 160–167
* Nigol Andresen, "Eino Leino hinnanguid eesti kirjandusele" (Gustav Suits, luulekogu "Elu tuli"; Friedebert Tuglas, soomekeelne novellivalimik "Vilkkuva tuli") – Keel ja Kirjandus 1975, nr 10, lk 616–619
* Eino Leino "Eesti muljed". Tõlkinud ja kommenteerinud Sirje Ruutsoo (= Sirje Kiin) ja Heldur Niit – Keel ja Kirjandus 1978, nr 8, lk 491–499
* Hella Wuolijoki, "Mälestusi Leinost". Soome keelest tõlkinud Linda Viiding – Looming 1986, nr 7, lk 938–953

## Välislingid

* August Anni, Kolm Eino Leino hõimuballaadi., Looming nr. 10/1926
*
Charles Augustin de Coulomb

**Charles Augustin de Coulomb** (; 14. juuni 1736 Angoulême – 23. august 1806 Pariis) oli prantsuse teadlane, kes on tuntud oma elektri- ja magnetismialaste töödega. Ta uuris ka hõõret ja liugehõõret, mida nimetatakse mõnikord tema nimega Coulombi hõõrdeks, Coulombi sõnastatud liugehõõrde seadusi aga Amontonsi-Coulombi seadusteks. Lisaks laetud kehade vahelisele vastasmõjule uuris ta ka pikkade magnetite pooluste vastasmõju.

Tema järgi on nimetatud elektrilaengu ühik kulon ja Coulombi seadus.

Coulomb õppis tolle aja ühes paremas Prantsusmaa koolis, Nelja rahvuse kolledžis ehk Mazarini kolledžis. Seejärel astus ta Charleville-Mézières' sõjainsenerikooli, mis oli üks 18. sajandi paremaist tehnikakoolidest. Selle lõpetas ta 1761 leitnandi auastmega. Ta suunati Bresti, kus tegeles rohkem kui aasta kartograafiaga. Seejärel teenis ta mitu aastat Martinique'il insenerivägedes. Ta oli korduvalt raskelt haige. Tervislikel põhjustel pidi ta emamaale naasma ning teenis La Rochelle'is ja Cherbourgis.

Alates 1781. aastast elas ta Pariisis. Tema ametinimetus oli purskkaevuvee järelevaataja, aga jälgima pidi ta teistegi avalike veekogude, sealhulgas Seine'i jõe vee kvaliteeti.

Pärast Prantsuse revolutsiooni puhkemist astus ta ametist tagasi ja kolis Blois'sse, kus tal oli väike kinnisvara.

Prantsusmaa revolutsiooniline valitsus kutsus ta Pariisi tagasi, sest soovis välja töötada uut kaalude ja mõõtude süsteemi. Coulombist sai üks Prantsuse Rahvusinstituudi esimesi liikmeid ja ta määrati 1802. aastal avalike juhiste inspektoriks. Neli aastat hiljem ta suri.
Newtoni teine seadus

**Newtoni teine seadus** ütleb, et kehale mõjuv jõud \vec{F} võrdub keha massi m ja selle jõu poolt kehale antud kiirenduse \vec{a} korrutisega:
:\vec{F}=m\vec{a}.

Sageli kasutatakse seda seadust keha kiirenduse leidmiseks, kui on teada keha mass ja kehale mõjuv jõud (või mitme mõjuva jõu resultantjõud):

:\vec a=\frac{1}{m}\vec F.

Klassikalise füüsika raamidesse jäädes tuleb täpsustada, et Newtoni teise seaduses massi rollis on keha inertne mass, mitte raske mass (viimane iseloomustab gravitatsioonilise vastastikmõju tugevust).

Seda seadust võib käsitleda kui jõu definitsiooni. Erinevate kehade inertsiaalseid masse saab võrrelda, kui mõõta nende kehade kiirendusi ühe ja sama reprodutseeritava jõu toimel.

Kuna \vec a = \frac{d\vec v}{dt} ja korrutis m\vec v annab keha impulsi \vec p, siis Newtoni II seaduse võib kirja panna ka kujul
:\vec F = \frac{d\vec p}{dt}.

Sellisel üldisemal kujul jääb see seadus kehtima ka erirelatiivsusteoorias.

Rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis on jõuühikuks njuuton (N). 1 N on jõud, mis annab kehale massiga 1&nbsp;kg kiirenduse 1&nbsp;m/s2.

## Vaata ka
*Newtoni seadused
Eesti Entsüklopeedia

**"Eesti Entsüklopeedia"** oli esimene eestikeelne üldentsüklopeedia, mis viidi põhiosas lõpule. "Eesti Entsüklopeedia" ilmus aastail 1932–1937 kaheksas köites.

Entsüklopeedia väljaandja oli kirjastusühisus Loodus Tartus. Selle peatoimetaja oli Richard Kleis. 7. augustil 1930 võttis kirjastusühisuse Loodus juhatus (Paul Kogerman, Hans Männik, Johannes Voldemar Veski) vastu otsuse anda välja "Eesti Entsüklopeedia". Esimene "Eesti Entsüklopeedia" sisaldab 75 754 artiklit ja selle väljaandmisega tegeles eri aegadel kokku 417 inimest. Kaarte ja tahvleid oli 509, neist värvilisi 77. Teatmeteose tellijaid registreerus 6888, kuid kogu teose ostis välja 5205 tellijat. 

Esimene "Eesti Entsüklopeedia. Täiendusköide" otsustati välja anda aastatel 1937–1939, kui selgus, et täiendused ei mahu VIII köitesse, nagu algul oli planeeritud. Täiendusköitesse oli kavandatud kaheksa vihku. 1938. aasta algul ilmus ka lisaköite esimene vihk. Välja jõuti anda lisaköite neli vihku kuni sõnani *Kongolo*. Nõukogude okupatsioonivõimud peatasid väljaandmise. 

1936. aastal otsustas kirjastusühisus Loodus juhatus anda välja "Väikese entsüklopeedia" kahes köites mahuga 30 000 artiklit, mille esimene vihk ilmus detsembris 1937. 

Kogu "Eesti Entsüklopeedia" trükiti Carl (Karl) Gottlieb Mattiesenile kuulunud o/ü K. Mattieseni trükikojas. Entsüklopeedia trükkimiseks sisseveetav paber (16 250 kg neto) vabastati Vabariigi Valitsuse otsusega sisseveotollimaksust.

## Vaata ka
* Eesti rahvaleksikon
* entsüklopeedia
* Eesti entsüklopeedia
* Eesti nõukogude entsüklopeedia
* Väike entsüklopeedia
* Eesti Üleüldise teaduse raamat
* Eesti nõukogude entsüklopeedia
* ENEKE
* TEA entsüklopeedia
* Eestikeelne Vikipeedia

## Viited

 
## Kirjandus

* Eesti Entsüklopeedia redaktsioonitoimkond, Eessõna 1932–1937 välja antud Eesti Entsüklopeediale, 1932
* O. Liiv. Eesti Entsüklopeedia I. Päevaleht, 2. november 1931, nr 299, lk 6.
* "Eesti Entsüklopeedia" valmis. Uus Eesti, 1. mai 1937, nr 118, lk 7.
Sademete hulk

**Sademete hulk** ehk **sademehulk** on kliimanäitaja, mis näitab mingi ajavahemiku jooksul spetsiaalse seadmega (tavaliselt sadememõõturiga) mõõdetud veekihi paksust mingis kohas.

Tavaliselt kasutatakse kliima iseloomustamiseks kuu keskmist sademete hulka ja/või aasta keskmist sademete hulka. Harvem kasutatakse ka ööpäevast, kuist, aastast sademete hulka ning selle jaotust maakeral, aastane ja ööpäevane käik jne.

Sademete hulka mõõdetakse tavaliselt sadememõõturiga.

## Sademete hulk maailmas
Maailmas on keskmine sademete hulk umbes 1000&nbsp;mm aastas, kõrbedes ja kõrglaiustel see on vähem kui 250&nbsp;mm aastas.

Suurim ööpäevane sademete hulk maailmas – 1870&nbsp;mm – on registreeritud 15.-16. märtsil 1952 Réunioni saarel India ookeanis.

Suurim kuune sademete hulk maailmas – 9300&nbsp;mm – on registreeritud Cherrapunjis Indias.

Suurim aastane sademete hulk 26 460&nbsp;mm – on registreeritud ka Cherrapunjis Indias.

Väikseim aastane sademete hulk on registreeritud Atacama kõrbes. Seal 400 aastat kuni 1971. aastani sademed puudusid.

### Sademete hulk Eestis
Suurim ööpäevane sademete hulk Eestis – 148&nbsp;mm – registreeriti 4. juulil 1972. Metsküla (Saaremaa).

Suurim aastane sademete hulk Eestis – 1157&nbsp;mm – registreeriti 1990. aastal. Nääri (Raplamaa).

Väikseim aastane sademete hulk Eestis – 309&nbsp;mm – registreeriti 1941. aastal. Pärnu.

Aasta keskmine sademete hulk Eestis on 500–800&nbsp;mm.

## Vaata ka
*Aasta keskmine sademete hulk
* Kliimadiagramm

## Välislingid
*Uputus ja põud: sademete režiimi kaks äärmust Eesti loodus, 2009, nr 5

* Sademetega seotud rekordid Eestis Riigi Ilmateenistuse koduleht
Wladimir Köppen

**Wladimir Peter Köppen** (vene *Владимир Петрович Кёппен*; 25. september 1846 Peterburi – 22. juuni 1940 Graz, Austria) oli Venemaalt pärit geograaf, meteoroloog, klimatoloog ja botaanik.

Peaaegu kogu oma elu elas ja töötas ta Saksamaal ja Austrias. Tema kõige olulisem panus teadusele oli laialdaselt kasutatava Köppeni kliimaklassifikatsiooni arendus. Köppen oli üks viimastest teadlastest, kes töötas edukalt mitmes teadusharus.

Wladimir Köppeni isa Peter Köppen oli tuntud geograaf, ajaloolane ja vanade vene kultuuride etnograaf. 
Wladimir käis koolis Krimmis Simferopolis ja alustas taimede uurimist 1864. aastal Peterburi Ülikoolis. Ta sõitis tihti Peterburist oma pere juurde Krimmi poolsaare rannikule, samuti Simferopolisse.

1908. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli audoktoriks.

## Viited


## Välislingid
*Wladimir Köppeni portree
Puurmani

**Puurmani** on alevik Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Puurmani valla halduskeskus.

Puurmani asub Jõgevast 27 km lõunas Pedja jõe ääres, Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee lähedal. 

Puurmanis tegutseb põllumajandusühistu. Seal asub Puurmani Mõisakool ja Puurmani mõisahoone koos liigirikka pargiga.
Puurmani lähistel kasvab praegune Eesti jämedaim mänd – Jaani-Hansu mänd.

1977. aastal liideti Puurmani alevikuga Hirveaia küla.

## Vaata ka
*Puurmani sild
*Puurmani Mõis
*Puurmani liiklussõlm
*Kursi kalmistu
*"Rahva Hääl", kolhoos
*Puurmani kalatiigid

## Viited

## Välislingid

*http://eestigiid.ee/?CatID=92&ItemID=1043
Kolga-Jaani

**Kolga-Jaani** on alevik Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Kolga-Jaani valla halduskeskus.

Kolga-Jaani asub Viljandist 32 km kirdes.

Kolga-Jaanis tegutseb Kolga-Jaani Kool.

Kolga-Jaani kirik on ehitatud 14. sajandi teisel poolel. Seal tegutses kirikuõpetajana Villem Reiman.

### Elanike arv

## Vaata ka
*Kolga-Jaani kihelkond
*Kolga-Jaani kirik ja Kolga-Jaani kirikuaed
*Kolga-Jaani kalmistu
*Kolga-Jaani voorestik
*Kolga-Jaani kolhoos
*Niilusoo

## Viited

## Välislingid
*
Eesnurga

**Eesnurga** on  küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas.

Külas asub Eesnurga Silmaallikas.

## Vaata ka
*Kaubi kuusk

## Viited
Možaisk

**Možaisk** on linn Venemaal Moskva oblastis, Možaiski rajooni keskus. Asub Moskva jõel asuva paisjärve lähedal, Moskvast 110 km läänes.

Linnas on arenenud tekstiili- ja toiduainetetööstus.

## Viited

## Välislingid

*Možaiski ning Možaiski rajooni koduleht
*Možaiski linna ühiskondlik sait
TEL

**TEL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*(Eesti) Telekommunikatsiooniettevõtete Liit
*Tallinna Eesti Liit (tegutses 1917-1918)
*The European Library
Berthe Morisot

**Berthe Marie Pauline Morisot** (14. jaanuar 1841 – 2. märts 1895) oli prantsuse maalikunstnik, impressionismi esindaja.
Vissuvere

**Vissuvere** on kahe Eesti küla nimi:

* **[[Vissuvere (Kolga-Jaani)|Vissuvere]]** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* **[[Vissuvere (Türi)|Vissuvere]]** on küla Järva maakonnas Türi vallas

## Vaata ka
* Vissuvere järv
* Vissuvere karjamõis
* Vissuvere raba
Vaibla

**Vaibla** on  küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas Võrtsjärve põhjakaldal.

Küla läbib Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee. Küla idaosa piirneb Emajõe ja Pedja jõega.

Vaibla jääb Võrtsjärve hoiualale, seal asub linnurõngastusjaam, liivarand ja mõned puhkekeskused. Vaibla oli 1930. aastatel populaarne suvituskoht, kuhu korraldati väljasõite ja noorkotkaste laagreid.

Küla territooriumile jääb Meleski raba, mille nimevariant on ka Vaibla soo. Raba ning Emajõe ja Pedja jõe äärset ala kaitstakse Alam-Pedja looduskaitseala koosseisus.

## Ajalugu
Asulat (Waibla) on esmamainitud 1583. aastal.

1977. aastal liideti Vaibla külaga Jõesuu ja Luhavahi.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas.

1996. aastal leiti Vaiblast kivikirves, mille vanuseks dateeriti enam kui 3000 aastat. 2005. aastal avastati küla aladelt keskaegne matus.

## Linnujaam
Vaibla linnurõngastusjaam asutati 1987. aastal Heinrich Veromanni eestvedamisel. Linnujaamas on kokku rõngastatud 62067 lindu, Vaiblas rõngastatud linde on mujal Euroopas või Aafrikas kätte saadud või leitud kokku 57 juhul ja leiud pärinevad kokku 24 riigist. Vaiblas on kätte saadud 33 mujal Euroopas (6 riiki) rõngastatud lindu, lisaks on aastate jooksul Vaiblas kätte saadud sadu varasematel aastatel samas rõngastatud linde. Vanim Vaiblas püütud lind on rästas-roolind, kes rõngastati vanalinnuna 1990. aastal ja tabati taas 2002. aastal.

## Pilte

Fail:Võrtsjärv hilistalvel.jpg|Võrtsjärv Vaibla lähistel talvel
Fail:Võrtsjärv, Vaibla.JPG|Võrtsjärv Vaibla juures suvel
Fail:Ohvrikivi 13222.JPG|Ohvrikivi Vaiblas


## Vaata ka
* Vaibla karjamõis

## Viited
Odiste

**Odiste** on  küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Küla lähistel on Odiste peakraav ja Odiste soo.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas.

Külast on pärit kunstnik Peet Aren.

## Viited

## Välislingid
*http://www.eestigiid.ee/?CatID=102&ItemID=4098
Otiküla

**Otiküla** (ka: **Oti**) on  küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas.

Küla edelapiiril voolab Joona oja. Elanike arvult Viljandi valla väikseim küla.

## Viited
Lalsi

**Lalsi** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

1991.–2017. aastal (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas.

Küla ümbrust nimetatakse 1764. aastal ehitatud Laashoone klaasikoja ehk klaashoone järgi ka Laashoone piirkonnaks. Klaasikoda jääb Lalsi küla lääneossa Põltsamaa jõe äärde.

Külas asuvad kultuurimälestisena kaitse all olev Lalsi Püha Nikolause kirik, arheoloogiamälestisena kaitse all olev Kivisaare asulakoht ja kalmistu, Laashoone klaasikoda ja Lalsi Vabadussõja mälestussammas. Lisaks jääb külla Lalsi kalmistu ning pärandkultuuri objektina Kalevipoja tool ehk Ahuoja rändrahn.

Külas tegutses 1873.–1973. aastal Lalsi kool. 1977. aastal liideti Lalsi külaga Rõika küla.

## Vaata ka
* Lalsi külanõukogu
* Lalsi Vabadussõja mälestussammas

## Viited
Leie

**Leie** on  küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas, varem Võisiku vallas.

Külas asub Leie Kalmetikivi.

Küla lähistel on Leie peakraav ja Leie soo.

Leie külas on sündinud teatrikunstnik Aime Unt.

## Vaata ka
*Leie kolhoos

## Viited
Lätkalu

**Lätkalu** on  küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas.

Külas tegutses 1995. aastani neljaklassiline kool, mille siis asendas  Leie Põhikool.

## Viited
Oiu

**Oiu** on  küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas Võrtsjärve kaldal.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas.

Läbi küla voolab Oiu peakraav ja külas on olnud ka Oiu karjamõis. Küla edelapiiril voolab Tänassilma jõgi ja suubub seal Võrtsjärve, jõe suudmes asub Oiu sadam. Küla edelaosas voolab Joona oja ja suubub Tänassilma jõkke. Külast läheb läbi Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee, mis ületab Tänassilma jõge üle Oiu silla.

## Pilte

Oiu sadam 2013.jpg|Oiu sadam Tänassilma jõe suudmes
Oiu sadam 1.jpg|Oiu sadam
Oiu sild Tänassilma jõgi.jpg|Oiu sild
Oiu pitsarestoran.jpg|Oiu pitsarestoran


## Viited
Vissuvere (Türi)

**Vissuvere** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile.

## Vaata ka
* Vissuvere järv
* Vissuvere karjamõis
* Vissuvere peakraav
* Vissuvere raba

## Viited
Aktiivvõimsus

**Aktiivvõimsus** iseloomustab võimsust, mida saab muuta kasulikuks tööks või salvestada teiste energialiikidena.

Alalispinge ja -voolu *I* korral on võimsus *P* võrdne pinge *U* ja voolu *I* korrutisega:
:P=U \, I.

Siinuselise voolu ja pinge korral sõltub aktiivvõimsus pinge ja voolu  efektiivväärtustest ja faasinihkest *φ* nende vahel. Suurust cos *φ* nimetatakse võimsusteguriks.

Ühefaasilise vahelduvvooluahela  aktiivvõimsust arvutatakse järgmise valemi järgi:
:  P = U \, I \, \cos\varphi. 

Kolmefaasilise vahelduvvooluahela puhul arvutatakse  aktiivvõimsus järgmiselt:
:  P = \sqrt{3} \, U \, I \, \cos\varphi. 

Aktiiv- ja näivvõimsus on seotud järgmise valemiga:
:  P = S \, \cos \varphi.
Nendes valemites
:P\! – aktiivvõimsus (W),
:U\!  – pinge efektiivväärtus (V),
:I\!  – voolutugevuse efektiivväärtus (A),
:\cos\varphi  – võimsustegur,
:S\!  – vahelduvvooluahela näivvõimsus (V•A).

## Vaata ka
*Näivvõimsus
*Reaktiivvõimsus
*Reaktiivenergia
*Võimsustegur
Saueaugu

**Saueaugu** (ka: **Tagametsa**) on küla Järva maakonnas Türi vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda. Pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asub küla Türi valla territooriumil.

## Vaata ka
*Epu kivi
*Saueaugu Teatritalu (Lääne-Nigula vallas)
*Saueaugu linnamägi

## Viited
Lõõla

**Lõõla** on küla Järva maakonnas Türi vallas. Küla lähistel on ka Lõõla soo ja voolab Lõõla oja.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile.

Ajalooliselt on küla kuulunud Laupa mõisa alla.

## Vaata ka

Lõõla külanõukogu

Laupa mõis

## Viited

## Välislingid
*MTÜ Lõõla Selts koduleht
Oisu

**Oisu** on alevik Järva maakonnas Türi vallas.

Aastatel 1991–2005 oli alevik Oisu valla halduskeskus.

Oisus tegutsevad Oisu rahvamaja, Oisu muuseum ja Oisu raamatukogu.

## Vaata ka
*Retla-Kabala Kool

## Viited
Väljaotsa (Türi)

**Väljaotsa** on küla Järva maakonnas Türi vallas. Ta ümbritseb Oisu alevikku.

## Vaata ka
* Väljaotsa raba

## Viited