open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Broghammerus

***Broghammerus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Broghammerus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Broghammerus reticulatus]]* (Schneider, 1801) 
* *[[Broghammerus timoriensis]]* (Peters, 1876).

## Levila

Need pikad kägistajamaod on levinud Kagu-Aasias. 

## Morfoloogia

1912. aastal Sulawesi saarel tapetud *[[Broghammerus reticulatus]]*t, kelle pikkuseks mõõdeti 10,0 m, loetakse maailma pikimaks maoks.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne roomajate andmebaasis, seisuga 21.12.2013
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies
* R. Graham Reynoldsa, Matthew L. Niemillerb, Liam J. Revella, Toward a Tree-of-Life for the boas and pythons: Multilocus species-level phylogeny with unprecedented taxon sampling, Molecular Phylogenetics and Evolution, 71. köide, veebruar 2014, lk 201–213, veebiversioon (vaadatud 11.09.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelseid artikleid [[:fr:Broghammerus]] (seisuga 21.12.2013) ja [[:fr:Malayopython]] (seisuga 11.09.2014)*
Jaan Tõnisson (sõjaväelane)

**Jaan Tõnisson** VR I/3, VR II/3 (24. oktoober 1889 Viljandi vald, Viljandimaa – 8. juuni 1927 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten)

Teenis I Eesti Suurtükibrigaadis, 1. Suurtükiväepolgus, 5. Rakvere jalaväepolgus, 3. kindluse raskesuurtükiväe divisjonis (ülem), 1. välja suurtükiväedivisjonis ja 3. diviisi suurtükiväes.

Jaan Tõnisson sai Vabadussõjas üles näidatud vapruse ja teenete eest II liigi 3. järgu Vabadusristi (21. veebruaril 1920) ja I liigi 3. järgu Vabadusristi (18. veebruaril 1925) ning tasuta maa normaaltalu mõõdus. 

Suri 1927. aastal kopsutiisikusse.

## Kirjandus
*Jaak Pihlak, "Viljandi kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseumi aastaraamat, 2008, lk 254
*Jaak Pihlak, "Suure-Jaani kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseumi aastaraamat, 2003, lk 154-155

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Wiesel

**Wiesel** on Saksamaal firmas Rheinmetall AG valmistatud kerge roomikveermikuga soomuk, mida võib klassifitseerida ka kui kerget dessandi lahingumasinat.

## Ajalugu
Jaguneb vastavalt suurusele ja ajastule mudeliperedeks Wiesel 1 ja Wiesel 2. 
Wiesel on väga mobiilne (80 km/h), hea manööverdusvõimega ja kerge (2,5–3 t) masin. Sõidukaugus on 200 km, roomikute ressurss kuni 6000 km ja kütusepaagi maht 80 liitrit. Relvastuseks on tavaliselt kas 20 mm automaatkahur või juhitav tankitõrjeraketisüsteem. Meeskond on 2-3-liikmeline.
Wieselid on kasutusel peamiselt Bundeswehri õhudessantvägedes tuletoetus-, juhtimis- ja lahingutoetussoomukitena.

Esimene seeriamasin toodeti 1989. aastal ja kokku on valmistatud ligikaudu 350 masinat.

## Wiesel 2 Ozelot

Pilt:Wiesel2 radar.jpg | 
Pilt:Ozelot2.jpg | 
Pilt:Ozelot.jpg | 


## Viited
Päikesekaru

**Päikesekaru** ehk **malai karu** ehk **biruang** (*Helarctos malayanus*) on karuliik. Teda loetakse maailma väikseimaks karuks.

Päikesekarud on öise eluviisiga ja talveund ei maga.

## Klassifikatsioon
Päikesekarudel klassifitseeritakse järgmised alamliigid:  
* *[[Helarctos malayanus malayanus]]* (Raffles, 1821)
**[[Helarctos malayanus euryspilus]]* (Horsfield, 1825).

## Levila
Päikesekaru looduslikud elupaigad asuvad tänapäeval Myanmaris, Tais, Laoses, Vietnamis, Kambodžas, Malaisias, Sumatral ja Kalimantanil. Varem elasid nad ka Hiinas, Indias ja Bangladeshis.

## Viited

## Välislingid
*James de Carle Sowerby,The Zoological Journal, Art XXV description of the HELARCTOS EURYSPILUS; exhibiting the Bear from the Island of Borneo the type of a subgenus URSUS, Thomas Horsfield, Volume 2 , 1825 – aprill 1826, London, Veebiversioon (vaadatud 21.12.2013) (*inglise keeles*) 
*Don E. Wilson ja DeeAnn M. Reeder, Mammal Species of the World, 3. trükk., Veebiversioon (vaadatud 21.12.2013) (*inglise keeles*)
*Christopher S. Fitzgerald, Paul R. Krausman, Helarctos malayanus., 5. juuli 2002, MAMMALIAN SPECIES No. 696, lk 1–5,, Veebiversioon (vaadatud 21.12.2013) (*inglise keeles*)
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Encyclopædia Britannica-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s'is
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ours malais]] seisuga 21.12.2013.*
Laitse vald

**Laitse vald** (saksa keeles *Gemeinde Laitz*) oli vald Nissi kihelkonnas Harju kreisis ja Harju maakonnas aastatel 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Kaasiku küla territooriumil.

Nissi kihelkonna Laitse valda kuulus Laitse mõis. 

Vallas sündisid maadleja Voldemar Roolaan ja loomakasvatusteadlane Elmar Rätsep.

1939. aasta valdade reformiga liideti 2/3 Laitse vallast (Mäe ja Vansi külade maa-alad ning Laitse asunduse maa-ala kuni Ruila metsandiku kvartaalide nr. 10 ja 11 maa-aladeni, viimased kaasa arvatud) Kernu vallaga, Vähepereveski nr. A-149 talu maa-ala läks Keila valla koosseisu.

## Viited
Plaatan

**Plaatan** (*Platanus*) on taimeperekond puid sugukonnast plaatanilised.

Nende lehed sarnanevad kujult hariliku vahtra lehtedega. Tüve koor on laiguline, võib veidi sarnaneda mägivahtra koorega.

## Liigid
Perekonda kuulub 8–10 liiki, nende seas
**Platanus mexicana* Moric. – mehhiko plaatan
**Platanus occidentalis* L. – lääneplaatan
**Platanus orientalis* L. – idaplaatan 
**Platanus racemosa* Nutt. – kalifornia plaatan

Levinud on ka hübriid
**Platanus ×hispanica* Mill. ex Münchh. (*Platanus occidentalis* × *Platanus orientalis*) – vahtralehine plaatan
Õpiringi kivid

**Õpiringi kivid** on kaks lähestikku paiknevat rabakivirahnu Tallinnas Nõmme–Mustamäe maastikukaitsealal, Kuusiku parkmetsas.

Suurem kivi paikneb männiku serval. Rabakivi on vertikaalsete külgedega ja ebatasane. Kivi mõõtmed on 5,4×4,3×3,1 m ja ümbermõõt 14,9 m.

Väiksem rahn paikneb esimesest umbes 50 m ida pool niiskes lodumetsas. Rahn on samuti järskude külgedega, mõõtudega 3,2×2,4×1,5 m ja ümbermõõt on 9,5 m. 

Õpiringi kivid on nime saanud neid 1935. aastal uurinud ja mõõdistanud Tallinna koolinoorsoo loodussõprade ühingu geograafia õpiringi järgi.

Kivid on kaitse all alates 22. maist 1992.

## Vaata ka
*Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala
*Harju maakonna kaitstavate loodusobjektide ja -alade loend

## Välislingid
*Õpiringi kivid Eesti looduses 
*
Päikesekaru (perekond)

**Päikesekaru** (*Helarctos*) on karuperekond.

## Klassifikatsioon
Päikesekaru perekonda klassifitseeritakse üksainus  karuliik: 
**Helarctos malayanus* Raffles, 1821 – päikesekaru. 

## Viited

## Välislingid
*Don E. Wilson ja DeeAnn M. Reeder, *[http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=14000942 Mammal Species of the World]*, 3. trükk., Veebiversioon (vaadatud 21.12.2013) (*inglise keeles*)
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ours malais]] seisuga 21.12.2013.*
Samvel Safarjan

**Samvel Safarjan** (armeenia keeles Սամվել Սաֆարյան; 6. juuni 1902 Şuşa – 9. jaanuar 1969 Jerevan) oli armeenia arhitekt.

Samvel Safarjan lõpetas 1928. aastal Jerevani ülikooli arhitektuuriosakonna. Alates 1932. aastast töötas ta õppejõuna Jerevani Polütehnilises Instituudis.

Tema tööde hulgas on Armeenia paviljon 1939. aasta põllumajandusnäitusel Moskvas (kaasautor), Armeenia NSV valitsushoone, Jerevani meditsiini- ja põllumajandusinstituudi hooned, Bjurakani observatooriumi hooned, Armeenia Teaduste Akadeemia hoone.

## Viited

## Välislingid
* Kanne Suures nõukogude entsüklopeedias
Reval (sigaretimark)

**Reval** on Saksamaal toodetav filtrita sigaret, mille algne tootja oli Badische Tabakmanufaktur.

### Välislingid
* Pilte
* Reval-Plakatid
Stephanos Nazarjan

**Stephanos Nazarjan** (armeenia Ստեփանոս Նազարյան, vene Назарян Степан Исаевич; 15. (27.) mai 1812, Thbilisi – 27. aprill (9. mai) 1879, Moskva) oli armeenia päritolu idamaade kirjanduse ajaloolane, õpetaja ja toimetaja.

Nazarjan sündis preestri perekonnas. 1827. aastal lõpetas ta Thbilisis keskkooli, mille järel töötas lühikest aega ajaloo ja geograafia õpetajana. Aastatel 1832–1840 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Seejärel õppis idamaade keeli Peterburis ja 1842 läks Kaasanisse, kus hakkas orientalistika osakonnas õpetama armeenia keelt.

1849 sai Nazarjanist Moskva Lazarevi Idamaade Keelte Instituudi pärsia ja araabia kirjanduse professor. Oma doktoritöös analüüsis Nazarjan 10.–11. sajandi vahetuse paiku elanud pärsia luuletaja Firdausi kirjutatud tänapäeva Iraani rahvuseepost "Shāhnāmeh".

Euroopa valgustusliikumise ja 1840. aastate Venemaa sotsiaalliikumise mõjul hakkas Nazarjan kirjutama ja avaldama palju feodaalkorda ja ideoloogiat kritiseerivaid kirjutisi. 1850. aastatel sai temast Armeenia valgustusliikumise eestvedaja. Aastatel 1858–1864 vahel avaldas ta oma artikleid Moskvas välja antavas ajakirjas Hjusisaphajl ('virmalised'), millel oli suur mõju Armeenia avaliku arvamuse kujundamisel.
Armeenia esiajalugu

## Ürgasustus
Ürgasustuse jälgi on leitud mitmes Armeenia mägismaa piirkonnas: Arznist, Nurnusist ja mujalt on leitud peatuspaiku kivist tööriistadega. Hrazdani jõe kuristikust, Lusakertist ja mujalt on leitud koobaseluasemeid. Kõige vanemad leitud kivist tööriistad on 800 000 aastat vanad.

1960. aastatel leiti koopast Jerevan-1 asula 48 000 vanuse kolde jäänustega ning umbes sama vana inimesi koljufragmendi ja hambaga.

## Neoliitikum
On leitud neoliitikumi aegsete inimeste peatuspaiku. Mägedest on leitud arvukalt jahistseenidega kaljujooniseid.

Esimesed maaharijate ja karjakasvatajate asulad Armeenia alal ilmusid Ararati jõeorgu Širaki maakonna alale.

Areni koopast (Areni-1, Šulaveri-Šomu kultuur) leiti septembris 2008 kõige vanem teadaolev nahast king (Areni-1 king): see on üle 5500 aasta vanune. Leid dateeritakse eneoliitikumi (3600–3500 eKr). See on pehme teravate otstega nahkking (tšarohh). See on vanim jalatsileid Euroopas ja Aasias. Asjatundjate arvates kanti armeenia asulates praktiliselt samasuguseid jalatseid. Samuti leiti sealt seelik ja veinitöökoda. (Areni-1 veinitöökoda)

## Pronksiaeg
Kura-Araksi kultuur sai alguse Ararati tasandikult.  

Jerevani alalt Šengavithist leiti pronksiaja alguse asula, mis pärineb 5.–3. aastatuhandest eKr Kura-Araksi kultuurist

"Kõikjal, kus looduslikud tingimused olid külviks ja karjatamiseks soodsad, paiknesid sugukondade või suurperede asulad. Mägipiirkondades valiti selliste asulate jaoks kõrgendikud; tasandikul kasvas kunstlik küngas tasapisi mitme sajandi jooksul, mil samas kohas oli asula. Need asulad koosnesid lõunapiirkondades kivivundamendile toortellistest ehitatud majadest. Tüüpiline elamu oli ümmarguse põhiplaaniga hoone läbimõõduga 5–7 m, posti tugikiviga keskel. Nähtavasti toetas post lage.

Arheoloogiliste väljakaevamiste andmed kinnitavad, et Armeenia mägismaal tunti juba iidsel ajal paljusid käsitöid. Juba 5.–4. aastatuhandel eKr osati sulatada vaske ning 2. aastatuhandel eKr rauda.

## Väljakaevamiste ajalugu
Aastal 1876 viisid korraldasid vene arheoloogid esimeses arheoloogilised väljakaevamised Armeenias: Dilidžani lähedalt leiti esiaegne kalmistu. Aastatel 1887–1889 kaevas Jacques de Morgan Alaverdi ja Ahthala ümbrusest välja 576 esiaegset hauda. Waldemar Belck leidis Gandzaki lähedalt 300 hauda. Haudu kaevasid välja ka Jervand Lalajan ja A. A. Ivanovski.  

## Viited
Areni-1

**Areni-1** (armeenia keeles Արենի-1 քարանձավ, *Areni-1 kharamdzak*) on koobastik Armeenias Vajotsh Dzori maakonnas Areni külas Arpa jõe ääres.

Koobastikust on leitud eneoliitikumiaegne eluase Šulaveri-Šomu kultuurist.

Aastal 2010 teatati, et sellest koopast on leitud vanim teadaolev nahast king (Areni-1 saabas). Jaanuaris 2011 teatati, et on leitud vanim teadaolev veiniköök (Areni-1 veiniköök). 2011. aastal teatati ka, et on leitud õlgseelik ajast 3900 eKr.


Pilt:Areni-1_cave_entrance.jpg|Koobastiku sissepääs
Pilt:Pathway to the Areni-1 cave.JPG|Tee sissepääsu juurde
Pilt:View from the Areni-1 cave.JPG|Vaade koopasuult
Pilt:Areni-1 Cave Interior.JPG|Areni-1 (2012). Laia sissepääsu lael on pääsukesepesad.


## Viited
Bišumuiža mõis

**Bišumuiža mõis** (läti keeles *Bišumuiža*) on mõis Lätis Riia linnas Bišumuiža asumis peahoone aadressiga Bauskas iela 147. Saksa keeles *Bienenhof*.

Bišumuiža mõis sai alguse aastal 1773. Esimene omanik oli Rammide aadlisuguvõsast pärinev Anna Katarina Schilder. Ta lasi mõisas elada helilooja Johann Gottfried Müthelil, kes mõisas ka suri. Aastal 1786 müüsid Schilderid mõisa 3006 taalri eest Riia Suurgildi kaupmehele Karl Friedrich Hilzenile. Aastast 1810 kuulus mõis Brandenburgide suguvõsale, nende ajal (aastal 1828) märgiti mõis esimest korda Riia linna osana Riia kaardile. Aastal 1871 omandasid mõisa ettevõtjad Roeder ja Knopp, kes rajasid mitmed tööstusettevõtted, sealhulgas ka Knoppi paberivabriku. Kolm aastat hiljem liitusid mõisa omanike ringiga ka Riia kaupmehed Beythien ja Schmidt, kes võtsid enda juhtimise alla veskis asuva läätsevabriku. Mõisa maad jagati kruntideks ja ettevõtted iseseisvusid. XX sajandi alguses omandasid praktiliselt mitteeksisteeriva mõisa Hebenstreitid ja Grassid, kelle kätte mõisa maad jäid kuni võõrandamiseni.

Mõisa on omanike järgi kutsutud ka *Schilderhof* ja *Hilsenhof*, läti keeles ka *Brandenburgas muiža*.

Mõisa klassitsistlik peahoone rajati aastal 1820, mil mõisa omanikuks oli Jakob Johann Brandenburg. Maja ehib joonia stiilis sammastega portikus. 

Mõisa kõrvalhoonete kohta on teada, et aastal 1792 oli mõisal kaks elumaja, laut, kolm talli, mida kasutati ka lautadena, kolm küüni ja tõllakuur. Ehitati veski, kuhu hiljem rajati tööstusettevõtted. Võõrandamise ajal mõisa juurde kuulunud hoonetest on säilinud lisaks peahoonele ka tall ja aedniku maja. Mõisa juurde kujunes XVIII ja XIX sajandil park, kus tänapäevani on säilinud kaks suurt tamme.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Leiopython

***Leiopython*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Leiopython* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Leiopython albertisii]]* (Peters & Doria, 1878)
* *[[Leiopython bennettorum]]* Hoser, 2000
* *[[Leiopython biakensis]]* Schleip, 2008
* *[[Leiopython fredparkeri]]* Schleip, 2008
* *[[Leiopython hoserae]]* Hoser, 2000
* *[[Leiopython huonensis]]* Schleip, 2008.

## Levila
Need kägistajamaod on levinud Paapua Uus-Guineas, Indoneesias, Austraalias ja Torrese väina saartel.
 
## Kirjeldus
Perekonda klassifitseeritud madudele on iseloomulikud valged mokad. Iseloom on neil väga ergas ja pelglik – vaatamata sellele kipuvad nad kohe hammustama.   

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies 
  
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Leiopython]] seisuga 22.12.2013.*
Tšehhi kollasetriibuline kana

**Tšehhi kollasetriibuline kana** on kerge kanatõug. 

Kuked kaaluvad 2,3...2,8 kg, kanad 2...2,5 kg. Kanad on head munejad: 150...190 kollast kreemjat muna aastas, kaaluga 55...60 g.

## Viited
Charles Borchardt

**Charles Borchardt** (kodanikunimega **Carl Amandus Borchardt**; 30. märts (vkj. 18. märts) 1834 Lemsalu, Volmari kreis – 3. mai (vkj. 21. aprill) 1892 Tallinn) oli 19. sajandil Eestis tegutsenud fotograaf.

Charles Borchardt  ja töötas aastani 1855 koos vend Robert Borchardtiga rändfotograafina Tallinnas ja Tartus. 1855. aastal siirdusid nad Riiga, aastast 1858 aga elas C. Borchardt taas Eestis.

1861. aastal avas ta Tallinnas Laial tänaval Oleviste kiriku vastas oma ateljee (Charles Borchardt). Pildistas linnakodanikke, on etnograafiliste fotode looja.
Ch. Borchardt koostas eesti rahvastikust portreede sarja "Eesti tüübid", mis koosnes 12 portreest ja mis sai hõbemedali 1867. aasta Moskva Keiserliku Ülikooli Loodusuurijate Seltsi ülevenemaalisel etnograafianäitusel.

## Töid

File:Portree. Wilhelm Greiffenhagen (1821-1890), AM 8420 F 5756.jpg|Portree. Wilhelm Greiffenhagen
File:Breitstrasse. Lai tänav Oleviste kirikuga, vaadatuna Suurtüki tänava ligidalt., AM 8544-26 F 10162.jpg| "Breitstrasse". Lai tänav Oleviste kirikuga, vaadatuna Suurtüki tänava ligidalt
File:Grosse Strandpforte. Suur Rannavärav linna poolt, vaadatuna Pikalt tänavalt. Suur Rannavärav ehitati 1518-1529., AM 8544-30 F 10166.jpg|"Grosse Strandpforte". Suur Rannavärav linna poolt, vaadatuna Pikalt tänavalt
File:Pirita Kloostri varemed vaadatuna jõe poolt. Esiplaanil Pirita jõgi parvega ja ülesõitjatega. Pirita Klooster ehitati 1407-1436 ja hävitati sõjas 1577.a., AM 8544-41 F 10177.jpg|Pirita Kloostri varemed vaadatuna jõe poolt. Esiplaanil Pirita jõgi parvega ja ülesõitjatega
File:Eduard Ahrens, AM 12838-39 F 13764.jpg|Eduard Ahrens
File:Portree, Otto Taube (parun)., AM 12840 F 13510.jpg| Otto Taube
File:Fotograaf Charles Borchardti foto, Jüri Numberg, sarjast Eesti tüübid (1866), AM 13741-342 F 11684-137.jpg|Jüri Numberg, sarjast "Eesti tüübid". 1866
File:Portree, härra von Baggo, AM F 20918.jpg|Portree. Härra von Baggo


## Viited

## Välislingid

*
Nacra 17

Nacra 17 on 2011 aastal võistluspurjetamiseks Morrelli & Melvini ja Nacra Sailingu kujundatud katamaraan, mille kerepikkus on 17,2 jalga.
2013. aastalõpu seisuga on see segapaari katamaraaniklass suveolümpia purjeregattidel 2016. ja 2020. aastatel.

## Vaata ka
* Purjetamine 2016. aasta suveolümpiamängudel
* Purjetamine 2020. aasta suveolümpiamängudel
* Nacra = NACRA = North American Catamaran Racing Association

## Viited

* Nacra 17 class
Tõnu tänav

**Tõnu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Tõnu tänav algab Jõeküla teelt ja lõpeb umbtänavana. Eramutega hoonestatud Tõnu tänav on peaaegu põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 190 meetri pikkune.

Tõnu tänav sai nime 18. augustil 2003. Tänav on nime saanud Tõnu talu järgi.

## Viited
Theodor Heinrich Beise

**Theodor Heinrich Beise** (18. jaanuar 1818 Liivimaa – 27. juuli 1878 Tartu) oli baltisaksa jurist ja publitsist.

Theodor Heinrich Beise sündis 1818. aastal Liivimaal ning õppis aastatel 1835–1838 Tartu Ülikoolis õigusteadust.  

Aastatel 1838–1839 töötas Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneri kantseleis Riias. Aastatel 1839–1851 oli Liivimaa õuekohtu ja raeadvokaat Riias ning 1839–1851 Riia ajaloo seltsi sekretär. Aastatel 1851–1869 oli ta Tartu Ülikooli . 

1853. aastal omandas Jena ülikoolis filosoofia alal doktorikraadi. 1859. aastast oli Õpetatud Eesti Seltsi sekretär ja 1860. aastast ÕESi president ja Das Inlandi toimetaja. 

Theodor Heinrich Beise suri Tartus 1878. aastal.

## Välislingid
*Portree: Theodor Heinrich Beise (1818-1878), Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
*
Vismeistri tänav

**Vismeistri tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Vismeistri tänav algab Tiskre teelt ja lõpeb Jõeküla teel. Eramutega hoonestatud Vismeistri tänav on enam-vähem lõuna-põhjasuunaline ja ligikaudu 390 meetri pikkune.

Vismeistri tänav sai nime 18. augustil 2003. Tänav on nime saanud Vismeistri asumi järgi.

## Viited
Jeziaryšča

**Jeziaryšča**, ka **Aziaryšča** (poola keeles **Jezieryszcze** või **Ozieryszcze**) on alev Valgevenes Viciebski oblastis, Haradoki rajoonis, samanimelise järve edelakaldal. Läbi alevi voolab järvest alguse saav Obali jõgi. Asulast kilomeetri kaugusel asub Venemaa piir.

Asulat läbib raudteeliin Viciebsk-Nevel, lisaks läbib asulat Viciebskist Neveli ja Pihkva suunas viiv maantee Jeziaryščas asuvad põhikool, laste spordikool, kultuurimaja, raamatukogu. Tegutsevad hotell ja restoran. Alevis on toiduainete tööstus ja Garadoki puidutööstuse filiaal.

## Ajalugu
Jeziaryščat mainitakse esimest korda XIV sajandi lõpus, mil suurvürst Algirdas sealsed maad oma naisele Tveri Uljanale andis ja see sinna kiriku rajas. Järve kaldale rajati kindlus, enne Liivi sõda rajas suurvürsti esindaja A Valovič uue kindluse, mille vene väed aastal 1564 hõivasid. Aastal 1583 asula vabastati ja kolm aastat hiljem sai Jeziaryščast alev.  Aastast 1772 esimese Poola jagamise tagajärjel Venemaa koosseisus. XIX sajandi algul kaotas asula alevi õigused, kuigi asula nimesse jäi sõna alev alles (*Езярышча-Мястэчка*). XX sajandi algul rajati raudtee ja selle ümber hakkas kujunema uus asula,  mida kutsuti lihtsalt Jeziaryšča. Aastast 1924 Valgevene NSV osa. Vanas Jeziaryšča asus sõjaväeosa. Teises maailmasõjas kaotas elu 2974 kohalikku elanikku. Asulad liideti aastal 1957 ametlikult üheks aleviks.


Pilt:Autumn in Ezerische.jpg| Jeziaryšča vaade
Pilt:Belarus-Yezyaryshcha-Tank Monument-3.jpg| Tank T-70 Jeziaryšča memoriaalkompleksis


## Välislingid
* Asula võrguentsüklopeedias
Sumba tänav

**Sumba tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Sumba tänav algab Jõeküla teelt ja lõpeb umbtänavana. Eramutega hoonestatud Sumba tänav on põhja-lõunasuunaline ja ligikaudu 120 meetri pikkune.

Sumba tänav sai nime 19. septembril 2001. Tänav on nime saanud kalastusvahendi sumba järgi (sump – kalade hoiukast).

## Viited
Püüton

**Püüton** (*Python*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Püütonite perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *Python anchietae* Bocage, 1887 – kääbuspüüton
* *Python bivittatus* Kuhl, 1820  – tume tiigerpüüton
* *[[Python breitensteini]]* Steindachner, 1881
* *[[Python brongersmai]]* Stull, 1938
* *Python curtus* (Schlegel, 1872) – lühisaba-püüton
* *[[Python kyaiktiyo]]* Zug, Gotte & Jacobs, 2011
* *Python molurus* (Linnaeus, 1758) – tiigerpüüton
* *[[Python natalensis]]* Smith, 1840
* *Python regius* (Shaw, 1802) – kuningpüüton
* *Python sebae* (Gmelin, 1788) – hieroglüüfpüüton

Varem arvati püütoni perekonda ka võrkpüüton (*Malayopython reticulatus*, sünonüüm *Python reticulatus*).

### Välja surnud
* † *[[Python europaeus]]* Szydlar & Rage 2003
*†*[[Python maurus]]* Rage, 1976.

## Leviala
Need kägistajamaod on levinud Aasias, Aafrikas ja Austraalias.

## Kirjeldus
Püütonitel on säilinud kaks ühesuurust kopsu ning vaagnakannused.

Püütonitel looduslikke vaenlasi peaaegu pole – nende suurimateks vaenlasteks on inimesed. 

Emased püütonid on munejad ja osade autorite järgi esineb neil teatud määral ka lõimetishoole – nad valvavad, kaitsevad ning soojendavad (hauduvad) munetud mune.

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaas-is
*Mark O'Shea, Boas and Pythons of the World, lk 25, 2007, ISBN 978 1 84537 544 7, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 18.09.2013) (inglise keeles)
*Michael E. Dorcas, John D. Willson, Invasive Pythons in the United States: Ecology of an Introduced Predator, University of Georgia Press, 2011, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 22.12.2013) (inglise keeles)
* "Püütonilihast võib saada tulevikus alternatiiv veiselihale" ERR, 19. märts 2024
Eesti tüübid

**"Eesti tüübid"** oli fotograaf Charles Borchardti koostatud portreede sari eesti rahvastikust, mis koosnes 12 portreest ja mis sai hõbemedali 1867. aasta Moskva Keiserliku Ülikooli Loodusuurijate Seltsi ülevenemaalisel etnograafianäitusel.

Fotoportreede sari kujutas 19. sajandi eesti talurahva esindajaid.
## Välislingid
*Portree: Jürri Numberg, 57-aastane. Jüri kihelkonnast, Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
*Portree: Ans (Ants) Selm, 58-aastane. Märjamaa kihelkonnast, Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
*Portree - Mar(r)i Weinberg, 38-aastane. pärit Jüri(?) kihelkonnast, Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
*Portree - Mats Ramla, 60 aastane. pärit Hageri kihelkonnast, Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
*Portree: Marri Peilmann, 41-aastane. Hageri kihelkonnast, Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
*Portree: Jürri Kask, 65-aastane. Rapla kihelkonnast, Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
Turismiasjaline

**Turismiasjaline** on asjaosaline (üksikisik, grupp või organisatsioon), keda mõjutavad turismivaldkonna otsused ja/või kes osaleb külastuselamuse protsessis. 

Peamisteks turismiasjaliste gruppideks on avalik sektor, erasektor, mittetulundusühingud, kohalik kogukond ja külastajad, sh:
:– riigi- ja omavalitsusasutused ning nende asutatud tulundus- ja mittetulundusorganisatsioonid;
:– üleriigilised ja regionaalsed turismi- ja tööandjate organisatsioonid;
:– kolmas sektor, sh keskkonnakaitse ja muud organisatsioonid;
:– turismiteenuste pakkujad;
:– turva-, tervise- ja muude teenuste pakkujad;
:– turistid, külastajad, elanikud;
:– meedia;
:– akadeemilised institutsioonid ja uurimisasutused.
## Välislingid
*Eesti riiklik turismiarengukava aastateks 2007–2013
Lõimise tänav

**Lõimise tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Lõimise tänav algab Uustalu tänavalt, ristub Viige tänavaga ja lõpeb Mirta tänaval. Eramutega hoonestatud Lõimise tänav on lääneedela-idakirdesuunaline ning ligikaudu 360 meetri pikkune.

Lõimise tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on nime saanud mullandustermini "lõimis" järgi (lõimis – mulla koostis).

## Viited
Chilabothrus

***Chilabothrus *** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Chilabothrus * klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Chilabothrus angulifer]]* (Bibron, 1843)
* *[[Chilabothrus argentum]]* Reynolds, Puente-Rolón, Geneva, Aviles-Rodriguez & Herrmann, 2016
* *[[Chilabothrus chrysogaster]]* (Cope, 1871)
* *[[Chilabothrus exsul]]* (Netting & Goin, 1944)
* *[[Chilabothrus fordi]]* (Günther, 1861)
* *[[Chilabothrus gracilis]]* Fischer, 1888
* *[[Chilabothrus granti]]*  (Stull, 1933)
* *[[Chilabothrus inornatus]]* (Reinhardt, 1843)
* *[[Chilabothrus monensis]]* Zenneck, 1898
* *[[Chilabothrus striatus]]* (Fischer, 1856)
* *[[Chilabothrus strigilatus]]* (Cope, 1863)
* *[[Chilabothrus subflavus]]* Stejneger, 1901.

## Levila
Need kägistajamaod elavad Antillidel.  

## Viited

## Välislingid
* Avastati hõbedane boamaoliik (elab puu otsas ja on välja suremas!), 31. mai 2016
* Sergio Prostak, Silver Boa: Scientists Discover New Snake Species in Bahamas, 29. mai 2016
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*R. Graham Reynolds, Matthew L. Niemiller, S. Blair Hedges, Alex Dornburg, Alberto R. Puente-Rolón, Liam J. Revell, *[http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1055790313001875 Molecular phylogeny and historical biogeography of West Indian boid snakes (Chilabothrus)]*, Molecular Phylogenetics and Evolution, 68. väljaanne, nr 3, September 2013, lk 461–470

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Chilabothrus]] seisuga 22.12.2013.*
Ronald D. Moore

**Ronald Dowl Moore** (sündinud 5. juulil 1964 Chowchillas) on USA stsenarist ja teleprodutsent. Tema produtseeritud telesarjade hulka kuuluvad "Star Trek: Uus põlvkond", "Star Trek: Süvakosmos 9", "Star Trek: Voyager" ja "Battlestar Galactica".

## Välislingid
*
Luurelaev

**Luurelaev** on sõjalaev (abilaev) või riigiasutusele kuuluv laev, mis on ehitatud ja varustatud luureandmete kogumiseks merelt, mereäärselt maismaalt ja nende kohal õhuruumist ning samuti vee alt.

Peamiselt koguvad luurelaevad tänapäeval luureinfot elektroonilise luure ehk signaalluure (SIGINT) meetodil.

## Tegevus
Luurelaevadega püütakse ja kuulatakse pealt teiste riikide raadiosidet, tsiviilsidet; registreeritakse lennuvahendite ja ujuvvahendite elektroonilisi signatuure ning jälgitakse nende liikumist. Jälgitakse ka ballistiliste rakettide starte ja muud sellist. Selleks on luurelaevadel võimsad radarid, teleskoobid ja tundlikud raadiovastuvõtjad. Enamus aparatuurist on salastatud. Sageli on luurelaevadel ka enesekaitserelvastus.

Luurelaevad võivad olla "maskeeritud" kalapüügilaevadeks või hüdrograafialaevadeks. See võimaldab viibida põhjendatult samal merealal pikemat aega. Reaalselt nad tegelevadki merel vastava tegevusega, kuid täidavad lisaks luurefunktsiooni.   

Luurelaevu nimetatakse ka side- või abilaevadeks. 

Praktiliselt on tänapäeval kõik luurelaevad ja nende liikumine enamasti siiski teada ja jälgitav.

## Ajalugu
Esimesed spetsiaalsed luurelaevad ehitati külma sõja algul ja sellest ajast on need kõigi suurriikide relvastuses. Maailma suurim luurelaev oli Nõukogude Liidus ehitatud Ural SSV-33.

Eesti Mereväe käsutuses oli aastatel 1994–2000 kaks Ida-Saksamaal valmistatud Kondor-klassi laeva, mis olid seadistatud luurelaevadeks. Samuti oli Veeteede Ametil 1990. aastail nime EVA-307 all endine vene 860-klassi hüdrograafialaev Zenit, mis oli kunagi ehitatud ühtlasi luurelaevaks ja varustatud vastavate seadmetega. Luure eesmärgil neid teadaolevalt siiski ei kasutatud.
Puuboa

**Puuboa** (*Corallus*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Puuboade perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Corallus annulatus]]* (Cope, 1876)
* *[[Corallus batesi]]* (Gray, 1860)
* *[[Corallus blombergi]]* (Rendahl & Vestergren, 1941)
* *Corallus caninus* (Linnaeus, 1758) – koerpea-puuboa
* *[[Corallus cookii]]* (Gray, 1842)
* *[[Corallus cropanii]]* (Hoge, 1953)
* *[[Corallus grenadensis]]* (Barbour, 1914)
* *[[Corallus hortulanus]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Corallus ruschenbergerii]]* (Cope, 1876).

## Levila
Need kägistajamaod elavad Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ning Antillidel.  

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Corallus]] seisuga 22.12.2013.*
Silehuulboa

**Silehuulboa** (*Epicrates*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Silehuulboade perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Epicrates alvarezi]]* Abalos, Baez & Nader, 1964
* *[[Epicrates assisi]]* Machado, 1945
* *[[Epicrates cenchria]]* (Linnaeus, 1758) – viker-silehuulboa
* *[[Epicrates crassus]]* Cope, 1862
* *[[Epicrates maurus]]* Gray, 1849.

## Levila
Need kägistajamaod elavad Antillidel ning Kesk- ja Lõuna-Ameerikas.  

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Epicrates]] seisuga 22.12.2013.*
Värkraud

**Värkraud** on hobuse rautamisel kasutatav tööriist, millega voolitakse (lõigatakse ja silutakse) kapja. Värkraud koosneb pika säärega nõgusast terast ja S-kujulisest raudvarrest, mille tipuosas on puust nupp.

## Viited

## Välislingid
*
Võrguhark

**Võrguhark** on kalavõrgu kinnitamiseks vanasti kasutatud vahend, mille abil kalavõrke kooti või parandati. Võrguhark koosneb väikeste harkjalgadega tallast ja talla ühte otsa vertikaalselt kinnitatud hargist.

## Viited

## Välislingid
*
Vurrpuur

**Vurrpuur** on vanaaegne, kedervarrega sarnanev puur, mida kasutati võrgukividesse aukude puurimiseks ning malm- ja savipottide parandamiseks. Vurrpuur koosneb kedrast, mille allosas on puuritera ja ülaosas põikpuu, mille mõlemas otsas on puuri varrele kinnitatud nöör.

## Viited

## Välislingid
*
Sanzinia

***Sanzinia*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Sanzinia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Sanzinia madagascariensis]]* (DUMÉRIL & BIBRON, 1844). 

## Levila
Need kägistajamaod elavad Madagaskaril.  

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Sanzinia madagascariensis]] seisuga 22.12.2013.*
Costa Viola

**Costa Viola** (*'viola* kallas') on geograafiline piirkond Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Reggio Calabria provintsis.

Türreeni mere ääres asuv umbes 35 kilomeetri ulatuses kulgev Costa Viola piirneb lõunas Messina väina ja põhjas Basso Tirrenoga. Costa Viola hõlmab järgmiste omavalitsusüksuste maa-ala:

Piirkonnas asuvad Marina di Palmi ja Lido di Palmi supelrand. Tähtsamad loodusobjektid on muu hulgas Capo Barbi neem ja Scoglio dell'Ulivo saar. Costa Viola rannikul on Palmi, Bagnara Calabra, Scilla ja Villa San Giovanni sadam.


Scilla (RC) - la chjanalèa e il castello.jpg|Vana kalurite linnaosa ja *Castello Ruffo* (Scilla)
Palmi Olivella.JPG| Tonnara di Palmi rand ja Ulivo kalju


## Viited
Veimevakk

**Veimevakk** (ka *mõrsjavakk, pulmavakk*; murdekeeles ka: *annivakk, pruudivakk*) on ümar või ovaalne puust nõu (vakk), mille sees hoiti vanasti veimesid ja millest neid pulmades jagati. Veimevaka läbimõõt oli kuni 40 cm ja kõrgus 20–30 cm.

Veimevakad nagu ka mitmesugused ehte- ja tanukarbid kuuluvad eesti rahvapärase ornamentika kaunimate näidete hulka. Kõige tavalisem kaunistusviis oli põletuskiri, mis on mõnikord omapäraselt kerge ja õrn. Saaremaa vakkadel on harilikult geomeetrilised lõiked, mille taustaks on tihti tagasihoidlik värvitoon. Mõningate vakkade juures on kasutatud ka õlginkrustatsiooni jäljendamist. 

## Viited
Jonah Hill

**Jonah Hill Feldstein** (sündinud 20. detsembril 1983 Los Angeleses) on USA filminäitleja.

Tema rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Superbad", "Lapsehoidja", "21 Jump Street", "Wall Streeti hunt", "Edu valem" ja "Naabrivalve".
Kabli tänav

**Kabli tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Kabli tänav algab Pikaliiva tänavalt, ristub Reha tänavaga ja lõpeb Vigla tänaval.

Eramutega hoonestatud Kabli tänav on enam-vähem idakirde-lääneedelasuunaline ja ligikaudu 185 meetri pikkune.

Kabli tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on nime saanud põllutööriista kabli järgi (kabli – kõblas).

## Viited
Tallinn (raskeristleja)

**Tallinn** *(Таллинн)* oli Teise maailmasõja alguseks kõigepealt Saksamaal osaliselt valmis ehitatud ja seejärel Nõukogude Liidu poolt ostetud viimane Admiral Hipper klassi raskeristleja, mis ei valminud ja mida rakendati teistes ülesannetes.

Oma ajaloo jooksul jõudis see kanda mitut nime: *Lützow* (1939–1940), *Petropavlovsk* (1940–1944), *Tallinn* (1944–1953), *Dnepr* (1953–1956) ja *PKZ-112* (1956–1958).

## Ajalugu
### Ehitamine
Laeva ehitamist alustati Saksamaal Bremenis firmas DeSchiMAG 2. augustil 1937. Vettelaskmine toimus 1. juulil 1939. 23. augustil 1939 sõlmisid Saksamaa ja Nõukogude Liit Moskvas vastastikuse abistamise pakti, mis pani aluse kahe vastandliku võimu suhete paranemisele ja edasisele koostööle. 11. veebruaril 1940 müüdi *Lützow* 104 miljoni riigimarga eest Nõukogude Liidule ja pukseeriti (laevast oli valmis vaid kereosa) 31. maiks Leningradi. Uueks tähistuseks oli esialgu *projekt 83* ja laeva ehitustööd jätkusid. Planeeriti ka meeskonna koolitust, kuid see kulges vaevaliselt, sest takistuseks oli keelebarjäär ja sakslased soovisid õpetada pigem Venemaal, aga venelased õppida Saksamaal. Kaugemad plaanid siiski tehti, kuid võimalik, et sakslased venitasid teadlikult. Nimeks sai laev hiljemalt septembris *Petropavlovsk*.

### Vene-Saksa sõda

Kui Vene-Saksa sõda 22. juunil 1941 algas, oli *Petropavlovsk*ist valmis kuni 70%, kuid palju olulist oli puudu. 15. augustil 1941 heisati laeval mereväe lipp ja ta võeti ujuvpatareina Balti laevastikku. Komandöriks sai 2. järgu kapten A. G. Vanifatjev. Laeva 2 valminud peakaliibri tornist tulistati septembris Leningradi kaitseks välja umbes 700 mürsku 40 kogupauguna. 17. septembril uppus ujuvpatarei Kroonlinna juures põhjale madalikule aetuna päras 53 mürsutabamust Wehrmachti raskesuurtükiväe vastutulest. 4. aprillil. 1942 sai laev lisaks raskeid vigastusi Luftwaffe kontsentreeritud rünnakus Balti laevastikule. 17. septembril 1942 tõsteti laev siiski madalikult üles ja viidi Neeva jõele remonti. Laev 1943. aastal sai uueks nimeks *Tallinn* ja toetas suurtükitulega Leningradi blokaadi murdmist 1944. aasta alguses.

### Pärast sõda
Pärast sõda laeva ehitust enam ei jätkatud, vaid seda kasutati seisva õppelaevana. See nimetati 11. märtsil 1953 ümber *Dnepr*iks ja laev kohandati ujuvkasarmuks. Viimast korda nimetati laev 27. detsembril 1956 ümber *PKZ-112*-ks ja kustutati 3. aprillil 1958 laevastiku nimekirjast. Endine ujuvkasarmu lõigati 1958–1960 Leningradi kaubasadamas vanarauaks.

## Laeva andmeid
* Pikkus veeliinil 199,5 m
* Laius 21,8 m
* Soomuskaitse 40–160 mm
* Kiirus 32 sõlme
* Relvastus 4x2-203 mm peakaliibri kahurit (valmisid 2x2-203 mm), 6x2-105 mm õhutõrjekahurit (ei valminud), 6x2-37 mm õhutõrjekahurit (vaimis 1x2-37 mm), 10x20 mm õhutõrjekahurit (valmis 8x20 mm), 4x3-533 mm torpeedoaparaati (ei valminud), 3–4 vesilennukit (ei valminud).

## Vaata ka
* Tallinn (suur allveelaevahävitaja)
* Tallinn (laev)

## Välislingid
* Rus.Delfi.ee - Таллин на Неве. Как крейсер, носивший название столицы Эстонии, помогал прорвать блокаду Ленинграда
Tallinn (suur allveelaevahävitaja)

**Tallinn** (vene keeles Таллин) oli Nõukogude Liidu mereväe Kara-klassi (projekt 1134-B Berkut-B) suur allveetõrjelaev ehk praktiliselt allvee- ja õhutõrjeristleja.

Kandis pardanumbreid 711 (1979. a), 730 (1981. a), 584 (1984. a), 597 (1984. a), 547 (1985. a), 531 (1987. a), 541 (1990. a), 578 (1993. a).  

## Ajalugu
Tegemist oli viimase oma klassi laevaga seitsmelaevalisest seeriast. Laeva hakati ehitama 1975. aastal Nikolajevis ja laev lasti vette 1976. aastal. Merekatsetused algasid 1979. aasta novembris ja kestsid detsembrini. Laevastiku nimekirja arvati 31. detsembril 1979 ja mereväe lipp heisati 23. veebruaril 1980. 

28. märtsil 1980 arvati Tallinn Vaikse ookeani laevastiku 175. brigaadi koosseisu. Laeval oli esmakordselt selles laevaklassis kasutusel uus allveelaevatõrje raketisüsteem Rastrub-B, mis võimaldas peale allveelaevade hävitada ka pealvee vaenlast.

Tallinn tegi teenistuse ajal järgmisi ametlikke ja mitteametlikke välisvisiite: 
* 1981 – Angola (Luanda), 
* 1981 – Mosambiik (Maputo), 
* 1982 – Mauritius (Port Louis),
* 1982 – Šeišellid (Victoria), 
* 1982 – Jeemen (Aden), 
* 1984 – Etioopia, 
* 1985 – Hawaii, 
* 1985 – Põhja-Korea Wonsan, 
* 1986 – Džibuuti, Dahlaki saar, Socotra, 
* 1987 – Põhja-Korea, Najin.

1990. aastal oli kapitaalremondis ja sai septembris 1992 uue nime Vladivostok (ilmselt ei sobinud enam isepäise riigi pealinna nimi). Edasi teenis 48. allveelaevahävitajate laevadiviisis.

5. juulil 1994 kustutati laevastiku nimekirjast ja 1997. aastal lõigati Indias vanarauaks.

## Põhiandmed
* Pikkus (maksimaalne) – 173,4 m
* Veeväljasurve (maksimaalne) – 8533 t
* Kiirus – 33 sõlme
* Meeskond – 422/433 (neist 49/52 ohvitseri)
* Relvastus – 2 x 4 allvee- ja pealvee laevavastast raketiseadet Rastrub-B [ka tuumalõhkepeadega] (8 tk, rakett 55 km + torpeedo 8 km), 2 x 2 raketiseadet Štorm õhutõrjeks ja pealveelaevade vastu (80 tk, kaugus 33 km, kõrgus 25 km), 2 x 2 õhutõrjeraketiseadet 'Osa M' lähimaa õhutõrjeks ja pealveelaevade vastu (40 tk, kaugus 10 km, kõrgus 5 km), 2 RBU 6000 (144 tk, 6 km, hiljem 12 km) süvaveepommiheitjat, 2 RBU 1000 (48 tk, 1 km) süvaveepommiheitjat, 2 x 5 torpeedoaparaati, 2 x 76,2 mm АK-726 kahurit (4800 tk, kõrgus 13 km, kaugus 15 km, 90*/min), 4 x 6-torulist 30 mm АК-630M automaatkahurit (8000 tk, kõrgus 5 km, kaugus 8 km, kuni 5000*/min), 2 x 45 mm 21-KМ saluutkahurit, 2 x ЗИФ-121 kahurit passiivhäirete tekitamiseks, varustusega pardahelikopter Ka-25PL (aviatorpeedod 6 tk, pommid PLAB-250-120 4 tk, pommid PLAB-50 8 tk, pommid ОМАБ-25-12Д, 2 tuuma-süvaveepommi RJU-2).

## Välislingid
*nashflot.ru
*Täpsemalt vene keeles 1134-B klassi laevadest: https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%88%D0%B8%D0%B5_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%87%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B0_1134-%D0%91#%D0%97%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%BD%D0%BE-%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%BE%D0%B5_%D0%B2%D0%BE%D0%BE%D1%80%D1%83%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5
Chowchilla

**Chowchilla** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis Madera maakonnas. Asub Maderast 24 km kaugusel loodes 73 m kõrgusel merepinnast.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 720 ja 2000. aasta rahvaloenduse järgi 11 127.

Esimene postkontor avati Chowchillas 1912. aastal. 7. veebruaril 1923 sai Chowchilla linnaõigused.

Chowchillas on lähistroopiline vahemereline kliima. Seal on kuivad ja kuumad suved ning jahedad ja vihmased talved. Novembrist märtsini on sageli tihe udu. Jaanuaris on keskmine temperatuur 8 °C. Suvel võib temperatuur tõusta kuni 43 °C-ni. Sajab 312 mm aastas. Kõige sademeterohkem kuu on veebruar, kui sajab 57 mm. Suvekuudel ei saja peaaegu üldse. Lumi on Chowchillas haruldane.

Chowchillas on sündinud stsenarist ja teleprodutsent Ronald D. Moore.

## Viited

## Välislingid
*Chowchilla koduleht
Hoburaua tänav

**Hoburaua tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis. Eramutega hoonestatud Hoburaua tänav algab Rannaniidu tänavalt, kulgeb kaarekujuliselt ja lõpeb samal tänaval. Hoburaua tänav on ligikaudu 325 meetri pikkune.

Hoburaua tänav sai nime 24. septembril 2003. Tänav on nime saanud oma hoburauataolise kuju järgi.

## Viited
Uurdesaag

**Uurdesaag** on saag, mis koosneb pidemest ja sellest risti läbipandud pulgast, mille allotsas on väike saeleht. Saelehel on 3–6 hammast ja saeleht ulatub pulgast välja umbes poole cm ulatuses.

Eestis on uurdesaage kasutatud Mandri-Eestis ja Hiiumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Otto Sillapere

**Otto Sillapere** (kuni 1938 **Otto Silber**; 17. märts (5. märts vkj) 1893 Kehtna vald, Rapla kihelkond, Harjumaa – 23. detsember 1940 Saue vald, Harjumaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten), jalgpallur ja sporditegelane. 

Ta võitles Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. 

Aastail 1920–1926 võistles ta Eestit koondises 20 korral, sealhulgas 1924. aasta suveolümpiamängude jalgpallivõistlusel Pariisis. Ta oli Eesti koondise kapten esimeses maavõistlusmängus Soomega 1920. aastal.

Ta oli üks Tallinna JK asutajaliikmeid ning kuulus nii TJK kui ka Eesti Jalgpalli Liidu juhatusse. Ta tegutses ka jalgpallikohtunikuna.

Ta hukkus liiklusõnnetuses 23. detsembril 1940 Saue vallas ja maeti Tallinna Kaitseväe kalmistule.

## Tunnustus
*1936 Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta vend oli jalgpallur August Sillapere.

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Biograafia ESBL-is
*Haud Tallinna Kaitseväe kalmistul
Pille Lehis

**Pille Lehis** (1980–1988 **Pille Hirv**; sündinud 21. juulil 1958) on eesti akvarellist.

Õppinud 1980–1986 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis nahkehistöö erialal. Näitustel esinenud 1980. aastast, peamiselt akvarellidega. Looming koosneb peamiselt abstraktsetest ja poolabstraktsetest kompositsioonidest.

## Isiklikku
Pille Lehise isa oli kunstnik Enno Lehis ja ema nahakunstnik Aino Lehis. Olnud abielus luuletaja ja kunstniku Indrek Hirvega, nende tütar on laulja ja kirjanik Tui Hirv. 

## Näitused
* 1987 isikunäitus Tallinna Kinomaja
* 1990 Pille Lehis Hirv. Akvarellid. Adamson-Ericu muuseum
* 2010 Pille Lehis akvarellid “Jalutades kaugetes parkides” Aedvilja Tänava Galerii 
* 2013 Enno ja Pille Lehis. Akvarellmaastikud. Jõhvi Kunstikool
Johannes Brenner

**Johannes Brenner** (16. jaanuar 1906 Mäo – 9. september 1975 Tallinn) oli eesti jalgpallur ja sõjaväelane (kapten). 

Ta mängis Tallinna Kalevis ja Tallinna Jalgpalliklubis, kellega tuli Eesti meistriks vastavalt ühel ja kahel korral. 

Aastail 1923–1930 mängis Brenner Eesti koondises 16 korda ja lõi 4 väravat. 

Kuni Jarmo Ahjupera debüüdini Eesti koondises 2001. aastal oli Brenner 17 aasta ja 159 päeva vanuselt noorim Eesti koondises mänginud jalgpallur.

Alates 1925. aastast oli Johannes Brenner kaitseväes. Ta lõpetas 1928. aastal sõjakooli ja ülendati nooremleitnandiks. Samal aastal asus õppima Sõjaväe Lennukoolis, mille lõpetas 1930. aastal. Määrati teenistusse Tartus asunud Üksikusse Lennuväedivisjoni nr. 2, kus teenis 1940. aastani. 

1940. aasta sügisel jäeti ta teenima 22. territoriaalse laskurkorpuse üksikusse lennuväeeskadrilli. Sõja puhkedes evakueeriti 1941. aasta suvel Venemaale. Teenis Nõukogude Armee 8. Eesti laskurkorpuses lennukimehaanikuna. Pärast sõda läks kohe erru.

## Saavutused

### Tallinna ESS Kalev
*Eesti meister (1): 1923
### Tallinna JK
*Eesti meister (2): 1926, 1928

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Kirjandus
*Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Vercamer. "Põhjakotkad" Külim, Tallinn 2011

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
* Ohvitseride andmekogu
Juho Matsalu

**Juho Matsalu** (kuni 1936. aastani **Joan Matson**; 22. august 1911 Sindi – 1. august 1987 Tartu) oli eesti jalgpallur ning jalgpallitreener ja -kohtunik.  

Ta alustas karjääri Pärnu SS Tervises 1929. aastal ja aitas meeskonnal 1935. aastal tõusta Meistriliigasse.  

1936. aastal liitus ta Tallinna JS Estoniaga, kellega tuli Eesti meistriks kolmel korral. Ta kuulus 15 mängus Eesti koondisse ning kuulus ka 1938. aastal Balti turniiri võitnud meeskonda. 

Hilisemas elus tegutses Matsalu jalgpallikohtuniku ja -treenerina. Tema juhendamisel tuli Tartu Kalev 1947. aastal Eesti meistrivõistlustel kolmandaks. Meeskonda kuulus ka hilisem korvpallur Ilmar Kullam.

## Saavutused

### Tallinna JS Estonia
*Eesti meister (3): 1936, 1937–1938, 1938–1939
### Eesti koondis
*Balti turniiri võitja (1): 1938

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Archelaphe

***Archelaphe*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Archelaphe* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
* *[[Archelaphe bella]]* (Stanley, 1917). 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Klaus-Dieter Schulz, Wolfgang Böhme, Frank Tillack, *[http://www.folium.ru/rjh/index.php/rjh/article/view/45 Hemipenis Morphology of Coronella bella Stanley, 1917 with Comments on Taxonomic and Nomenclatural Issues of Ratsnakes (Squamata: Colubridae: Colubrinae: Elaphe auct.)]*, Russian Journal of Herpetology, vol. 18, n. 4, p. 273–283, Veebiversioon (vaadatud 23.12.2013) (*inglise keeles*) 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Archelaphe bella]] seisuga 23.12.2013.*
Meat Loaf

**Michael Lee Aday** (sündides **Marvin Lee Aday**; 27. september 1947 Dallas, Texase osariik – 20. jaanuar 2022) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja, keda tunti esinejanimega **Meat Loaf**. *Meatloaf* on pikkpoisi ingliskeelne nimetus.

Tema tuntuimad plaadid olid triloogia "Bat Out of Hell": "Bat Out of Hell", "Bat Out of Hell II: Back Into Hell" ja "Bat Out of Hell III: The Monster is Loose". Meat Loafile oli iseloomulik võimas hääl, mis ulatus üle kolme oktavi. Plaati "Bat Out of Hell" osteti laulja eluajal kokku üle 43 miljoni eksemplari. 35 aastat hiljem ostetakse seda endiselt umbes 200 000 tükki aastas. See püsis muusikaedetabeleis üle üheksa aasta ning on üks kõigi aegade suurima läbimüügiga muusikaplaate.

Ehkki Meat Loaf nautis plaatide "Bat Out of Hell" ja "Bat Out of Hell II: Back Into Hell" edu ning pälvis parima soolorokklaulja Grammy viimase plaadi lauluga "I'd Do Anything for Love", oli tal algul raskusi püsiva karjääri loomisega oma kodumaal USA-s. Popkultuuri märgiliseks muusikuks sai ta hoopis Euroopas, eriti Suurbritannias, kus ta 2006. aasta seisuga oli edetabeleis oldud nädalate arvult 23. kohal. VH1 edetabelis "Raske roki 100 suurimat muusikut" ("100 Greatest Artists of Hard Rock") oli ta 96. kohal.

Meat Loaf oli muusik, kelle plaatide läbimüük on üks maailma suuremaid: kokku üle 100 miljoni eksemplari. Ta osales enam kui 50 filmis ja telesaates, vahel iseendana või endasarnase tegelaskujuna. Tema tuntumate rollide seas on olnud Eddie muusikalide "The Rocky Horror Show" ja "The Rocky Horror Picture Show" Ameerika esmalavastustes ning Robert Paulson David Fincheri 1999. aasta filmis "Kaklusklubi".

## Vaata ka
* "Rock and Roll Dreams Come Through"

## Viited

## Välislingid

* Meat Loafi koduleht
* "Meat Loaf talks about meeting John Lennon, new album 'Hang Cool Teddy Bear' and more on The Rock radio station"
* "Behind The Music Meat Loaf on VH1classic.com"
Harald Kaarmann

**Harald Kaarmann** (alates 1935. aastast **Harald Kaarma**; 14. detsember (vkj)/ 27. detsember 1901 Paide – 19. august 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti politseinik, jalg- ja jääpallur.

Aastail 1921–1926 mängis ta Eestit koondisega 17 mängu, sealhulgas 1924. aasta suveolümpiamängudel Pariisis.

Kaarma töötas politseis. NKVD arreteeris ta 1941. aasta suvel. Ta hukati vangistuses Sverdlovski oblastis 1942. aastal.

## Saavutused
### Jalgpall
;Tallinna ESS Kalev
*Eesti meister (1): 1923
;Tallinna JK
*Eesti meister (1): 1926
### Jääpall
;Tallinna Kalev
*Eesti meister (1): 1926

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Harald Kaarma elulugu ja sporditulemused
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Julius Kaljo

**Julius Kaljo** (4. jaanuar 1910 Tallinn – 12. mai 1954 Tallinn) oli eesti jalgpallur. 

Aastail 1931–1938 mängis Kaljo Eesti koondises 17 korral ja lõi kaks väravat. Teise maailmasõja ajal mobiliseeriti ta Punaarmeesse.

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is