open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ajujää

**Ajujää** ehk **triivjää** on veekogude jääkate, mis on jagunenud osadeks ning triivinud tekkekohast eemale.

Ajujääd eristatakse kinnisjääst, mis asub tekkekohas ning on kinnitunud kalda või ranna külge.

Ajujää veepinna katvus võib ulatuda kuni 100%. Kui vaba veepinda on väga vähe, siis nimetatakse vastavat ajujääd ka paakjääks. Vallideks kuhjunud ajujääd nimetatakse rüsijääks.

Ajujääd liigutavad peamiselt tuuled ning hoovused. Ajujää hulka kuuluvad ka jäämäed.

## Vaata ka
* Kinnisjää
Energeetika mõisteid

''Siin on loetletud energeetika mõisteid. 

## A
*aastaaja tipp
*ahiküte
*akumulaator
*alajaam
*alalisvooluvõrk
*alternatiivenergia
*A-mast
*auruturbiin

## B
*barrel
*bensiin
*biodiislikütus
*biokütus
*biomass
*biomassienergia
*bituumensüsi
*boiler

## D
*diisel-elektriline veoajam
*diiselgeneraator
*dünamo

## E
*elekter
*elektri taandatud maksumus
*elektrienergia
*elektrienergia ülekanne
*elektrifitseerimine
*elektriliin
*elektrimajandus
*elektritootmisvõimsus
*elektritootmisportfell
*elektrivool
*elektrivõrk
*elektroenergeetika
*elektromagnetiline energia
*elektron
*energeetika
*energia
*energiabilanss
*energiabörs
*energiajulgeolek
*energiakriis
*energiamets
*energiamuundur
*energiatarbimise juhtimine
*energiatõhusus
*entroopia
*erg
*etanool
*Euroopa Liidu energiapoliitika

## F
*faas
*faasipinge
*fossiilkütus

## G
*gaas
*gaasiturbiin
*gaaskütus
*generaator
*genereerimine
*geotermaalenergia
*globaalne soojenemine
*gravitatsiooniaku

## H
*hajaenergeetika
*heitmed
*hooratas
*hüdroelektrienergia
*hüdrogeneraator
*hüdroturbiin

## K
*kasutegur
*katel
*kaugküte
*kaugküttevõrk
*keemiline energia
*keevkiht
*keevkihtkatel
*kivisüsi
*kodune elektrienergiasalvesti
*kogukonnaenergeetika
*kolle
*koostootmine
*kõrgepinge
*küttekulujaotur
*küttesüsteem
*kütteväärtus
*kütus
*kütuseelement
*kütuseelementide vesinikuenergeetika
*kütusemajandus
*kütusetööstus
*kütusevaru

## L
*liinipinge
*lokaalküte

## M
*maagaas
*maandus
*maapinnalähedane geotermaalenergia
*madalpinge
*mikrotootmine
*mikrovõrk

## N
*naatriumioonaku
*nafta
*naftakütus
*naftamaardla
*naftatipp
*nanopatarei
*nimipinge

## O
*otsemetanool-kütuseelement

## P
*patarei
*polümeerelektrolüüt-kütuseelement
*primaarenergia
*pruunsüsi
*pumpelektrijaam
*puugaasigeneraator
*põlemissoojus
*põlevkivi
*põrandaküte
*pöördlabaturbiin
*päikeseelektrijaam
*päikeseenergeetika
*päikeseenergia
*päikesejälgija
*päikesekollektor
*päikeseküte
*päikesepatarei

## R
*radiaator
*radioisotoopgeneraator
*reaktor
*releekaitse
*roheline energia

## S
*sekundaarenergia
*sinine energia
*soojus
*soojusenergeetika
*soojusenergia
*soojusenergia arvesti
*soojuskoormus
*soojusmajandus
*soojusvaheti
*staatiline reaktiivvõimsuse kompensaator
*staatiline sünkroonkompensaator
*säästev energeetika
*söetööstus
*süsi
*süsinik
*süsinikdioksiid
*süsiniku jalajälg
*süsinikumaks

## T
*taastuvenergia
*taastuvenergia tasu
*tahkekütus
*tarbimisprognoos
*termotuumaenergeetika
*termotuumareaktor
*tipunõudlus
*tonni kütuse ekvivalent
*turbabrikett
*turbatööstus
*turbiin
*turvas
*tuuleenergia
*tuumaenergeetika
*tuumaenergia
*tuumkütus

## U
*ujuv tuumaelektrijaam
*universaalne võimsusvoo kontroller

## V
* vahelduvvool
* varustuskindlus
* vedelgaas
* vedelgaasiterminal
* vedelkütus
* vesinikuenergeetika
* vetikaõli
* võrgupinge
* võrgusagedus

## Õ
*õhusaaste

## Ü
*ülekandekaod
*ülijuhtivus
Alabaster

**Alabaster** on kipsi peeneteraline massiivse tekstuuriga erim.

Alabaster on väga pehme. Tema kõvadus Mohsi skaalal on kõigest 1½–2, mistõttu teda saab küünegagi kriimustada.

Sõna "alabaster" tuleb ladina keele (*alabaster*) kaudu kreeka keelest (ἀλάβαστρος). Sinna on ta laenatud egiptuse keelest. Sõna algne päritolu on vaieldav. Vana-Egiptuses oli Alabastroni linn, kuid on võimalik, et nimetus pärineb egiptuse jumalannale Bastile pühendatud anumatest, mida nimetati *a-labaste*. Basti kujutati emalõvina ja nende anumate, mis sageli olid alabastrist valmistatud, kaanel oli tihti emalõvi kujutis.

Alabastri all on peetud silmas ka marmorit, kuid ilma täpsustuseta nimetus "alabaster" tähendab tänapäeval kindlasti kipsi.

Alabaster on enamasti valge ja kergelt läbikumav. Kuid kolmes kohas maailmas on leitud ka musta alabastri soon: üks neist on Itaalias, teine Hiinas ja kolmas Oklahomas.

Alabastrit kasutatakse ehiskivina mitmesuguste nikerdiste, kujude jms valmistamiseks. Läbi aegade on sellest valmistatud religioosse tähtsusega esemeid. Viimastel sajanditel on alabastrist tehtud siseruumides olevaid käsipuid. Välistingimustes ei saa alabastrist esemeid säilitada, sest ta on vees lahustuv.

Kui alabastri siledat poleeritud pinda pesta nõudepesuvedelikuga, siis kaotab alabaster suurema osa oma läbikumavusest ja särast, muutudes valgeks, karedaks ja tuhmiks.

Alabastri läbikumavust saab vähendada ja muuta ta läbipaistmatuks, väga marmori sarnaseks. Selleks tuleb alabastrist ese asetada vette ja kuumutada vett aegamööda peaaegu keemiseni. Seda tuleb teha väga hoolikalt, sest kui temperatuuri piisavalt ei reguleerita, muutub ese hoopis kriitvalgeks. Marmorjaks muutumise efekt on seotud osalise veetustamise ehk dehüdratiseerumisega.

## Vaata ka
* Seleniit
* Alabastervalge
Jenny Lind

**Johanna Maria Lind** (ka **Jenny Lind**; 6. oktoober 1820 Stockholm – 2. november 1887 Malvern) oli rootsi ooperilaulja.

Jenny oli tüdrukutekooli juhataja Anne Marie Felborgi (1793–1856) vallaslaps. Tema isa oli raamatupidaja Niklas Jonas Lind. Jenny vanemad abiellusid alles 1834. aastal.

Jenny sünniaastaks peetakse küll aastat 1820, kuid ei sündimine Rootsis ega ka sünniaasta ole kindlat tõendamist leidnud. Näiteks on teada, et 1. septembril 1850 jõudis ta Liverpoolist New Yorki Inglise laevaga S. S. Atlantic, kus tema vanuseks oli märgitud hoopis 39, seega oleks ta sünniaasta hoopis 1810.   

Jenny lauluhäält märgati juba lapseeas. Kui ta oli umbes üheksa-aastane, kuulis tema lauluhäält teenijatüdruk *mademoiselle* Lundberg, kes oli Kuningliku Rootsi Ooperi tantsija. Lundberg oli noore Jenny häälest vaimustatud ja aitas tal sisse saada Kuninglikku Teatrikooli. Laval hakkas Jenny lauljana esinema 10-aastaselt ning 17-aastaselt oli ta Rootsi Kuningliku Ooperi silmapaistvaim laulja, 20-aastaselt oli ta Rootsi Kuningliku Muusikaakadeemia liige ja Rootsi kuninga õukonnalaulja.

Esimese suurrolli laulis ta 1838. aastal Carl Maria von Weberi ooperis "Nõidkütt".

1843. aastal tutvus ta kontserdireisil Taanis Hans Christian Anderseniga, kes temasse armus, kuid Lindil puudusid kirjaniku vastu tunded. Sellel ja järgmisel aastal kirjutas Andersen sellest inspireerituna kolm muinasjuttu: "Inetu pardipoeg", "Ingel" ja "Ööbik". Neist viimase mõjul hakati Lindi kutsuma Rootsi ööbikuks.

1852. aastal abiellus ta Bostonis Otto Goldschmidtiga (1829–1907). Abielust sündis kolm last: 1853. aastal Saksamaal ning 1857. ja 1861. aastal Inglismaal. See teeb tema sünniaasta 1810 ebatõenäoliseks.

1887. aastal suri ta vähki. Ta on maetud Great Malverni kalmistule Inglismaal Worcestershire'i krahvkonnas.
Carl Reinecke

**Carl Heinrich Carsten Reinecke** (23. juuni 1824 Altona, tänapäeval Hamburg – 10. mai 1910 Leipzig) oli saksa helilooja, pianist ja dirigent.

Reinecke sündis Altonas, mis sel ajal oli Taani valduses. Teda õpetas tema isa, muusikaõpetaja Johann Peter Rudolph Reinecke. Ta alustas muusika kirjutamist 7-aastaselt ja esines esimest korda avalikult pianistina 12-aastaselt.

1843. aastal toimus tema esimene kontsertreis, tänu millele sai ta 1846. aastal õukonnamuusiku ametikoha Taani kuninga Christian VIII juurde Kopenhaagenisse. 

1851. aastal asus ta tööle professorina Kölni Konservatooriumis. Järgnevatel aastatel esitati ta Barmeni muusikadirektori kohale ja temast sai muusikadirektor ja dirigent *Singakademie*-s Wrocławis.

1860. aastal kutsuti ta professoriks kompositsiooni ja klaveri alal Leipzigi Konservatooriumisse ja Leipzigi Gewandhaus orkestri dirigendiks. Ta juhatas seda orkestrit kuni 1895. aastani.

Reinecke õpetajakarjäär kestis 35 aastat, aastani 1902. Tema paljude õpilaste seas olid ka Edvard Grieg, Christian Sinding, Leoš Janáček, Isaac Albéniz, Johan Svendsen, Felix Weingartner ja Max Bruch.

80-aastaselt, esitades oma loomingut Welte-Mignon firma klaverimängu salvestaval seadmel, sai temast kõige varem sündinud pianist, kelle mängu on mis tahes vormis salvestatud.

Ta lõi üle 300 teose (sh oopereid, neli klaverikontserti ja kammermuusikat). Neist tuntuim on flöödisonaat "Undine".
Alass

**Alass** on ümara läbilõike, lameda põhja ning järskude seintega termokarstiga seotud negatiivne pinnavorm.

Alassid tekivad pinnases oleva jää sulamise tõttu, mis viib langatuslike negatiivsete pinnavormide tekkeni, mille sügavus on tavaliselt 3...40 meetrit, läbimõõt aga 100 meetrist 15 kilomeetrini. Alasside põhju võivad täita järved.

Termin on pärit Jakuutiast, kus alassid on tavalisteks pinnavormideks jõeterrassidel, näiteks Leena jõe alamjooksul.
Eric Cartman

**Eric Theodore Cartman** on animasarja "South Park" üks neljast peategelasest.

Sarjas viidatakse talle tavaliselt perekonnanimega. Ta on kooliõpilane, kes elab koos oma emaga.

Tema häält mängib Trey Parker.
Kenny McCormick

**Kenneth James McCormick** on animasarja "South Park" üks peategelasi. 

Kenny sõbrad on Stan Marsh, Kyle Broflovski ja Eric Cartman (hiljem ka Butters). Kenny elab koos teiste "South Parki" tegelastega South Parki väikelinnas, mis asub USAs Colorado osariigis. Kenny on pärit vaesest perest ning kannab pidevalt oranži jopet, mis on inspireeritud sarja tegija Trey Parkeri samanimelisest kooliaja sõbrast. Ka Kenny pidevad surmad on temast inspireeritud - kui ta mõnikord koolist puudus, ütlesid Parker ja ta sõbrad naljatades, et Kenny suri, kuid hiljem tuli Kenny siiski jälle kooli.

### Hooajad 2–5
Hooaegadel 2–5 sureb Kenny peaaegu igas osas (v.a tänupüha erisaates). Kenny suremine seostub sarja tegijate klassivennaga, kes oli pidevalt haige ja klassis käis ringi jutt, et ta on surnud. Kenny suremine lõpeb 5. hooaja 13. osas "Kenny sureb", kus Kenny nakatub surmava viirusega ning tema sõbrad teevad kõik, et Kenny päästa. Algselt pidi Kenny suremise üle võtma Kyle, kuna Stan ja Kyle olid liiga sarnased. Kuna Kenny suri pea igas osas, ei saanud vaatajad eriti teada tema isiksusest. Kenny tuli tagasi 7. hooaja esimeses osas "Tühistatud".
Visoko

**Visoko** on linn Bosnia ja Hertsegoviina keskosas, Zenica-Doboj kantonis.

Linn asub Bosna ja Fojnička jõe ühinemiskohal.

## Pilte

Pilt:Ilustracija.jpg|
Pilt:Pogledvisocica.jpg|
 

## Välislingid
*
Kavaru

**Kavaru** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.

Pilt:Kavaru.JPG|Kavaru külakeskus ja sadam


## Viited
Brasília

**Brasília** on Brasiilia pealinn ja Liiduringkonna keskus. Linn asub Amazonase ja Paraná jõgikonna veelahkmel.

Brasília kuulub 1987. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Ajalugu

Aastal 1891 viidi Brasiilia põhiseadusesse punkt, mille kohaselt tuleb pealinn Rio de Janeirost tulevikus uude linna üle viia. Uuele pealinnale pandi nurgakivi juba 7. septembril 1922, kuid ehitus jäi soiku, ning võeti uuesti käsile alles president Juscelino Kubitscheki käsul 1956. aastal. Linn projekteeriti ja ehitati riigi uue pealinnana Le Corbusieri ideede järgi ja see valmis 41 kuuga (1956–1960). Arhitektideks olid Lucio Costa (linnaplaneering), Oscar Niemeyer (tähtsamad hooned) ja Roberto Burle Marx (maastikuarhitekt). Linn planeeriti ristikujulisena, kuid maastiku eripära tõttu sai ta pigem lennukikujuliseks. 21. aprillil 1960 viidi pealinn Rio de Janeirost üle. 

21. aprillil 1962 avati Brasília ülikool. Sama aasta 31. mail pühitseti sisse linna katedraal. 1967 valmis televisioonitorn, 1977 postkontor, 1978 linnapark ja 1981 keskpanga hoone. Alates 2001. aastast töötab linnas metroo.

## Välislingid

*Linna koduleht
*Photos of Brasília
Piistaoja

**Piistaoja** on küla Pärnumaal Tori vallas. Suuremad asulad ümbruskonnas on Selja küla (8 km), Tootsi alev (10 km), Tori alevik (12 km) ja Vändra alev (25 km). 

Pärnu–Rakvere–Sõmeru maanteeni on umbes 3 km külakeskusest, kus asub Mannare bussipeatus. Piistaoja läbib Mannaret Massu teega ühendav riigimaantee lõik, mis osalt on asfalteeritud. Naaberkülad on Sikana, Mannare ja Muraka. Pärnu jõeni on Piistaoja külast umbes 2 km.

Küla tuntuim talu oli Piistaoja talu.

## Ajalugu
Piistaoja küla sai nime 1977. aasta tolleaegse Vändra Katsejaama kasutatud maadel olnud majapidamistest. 

Sealne majapidamine on läbi aegade kandnud mitut nime:

*1941–1943 Piistaoja Katsetalu
*1943–1944 Pooli Piistaoja tõukarja katsemajapidamine (*Pool´s Niehzucht und Forschungsbetrieb*)
*1944–1946 Piistaoja Tõuaretuse ja Katsemajapidamine
*1947–1951 Piistaoja Katsejaam
*1951–1962 Vändra Katsejaam
*1962–1993 Vändra Veisekasvatuse Katsejaam (1976. aastal Vändra Katsesovhoosi koosseisus)
*1993–1997 Piistaoja Veisekasvatuse Katsejaam
*1997–2001 Sihtasutus Piistaoja Katsejaam
*2000–2023 Osaühing Piistaoja Katsetalu

## Viited

## Välislingid
*Piistaoja koduleht
*Piistaoja arengukava 2007–2011
Rammuka

**Rammuka** on mitme koha nimi:

***[[Rammuka (Rõuge)|Rammuka]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas
***[[Rammuka (Pärnu)|Rammuka]]**, küla Pärnu linnas Pärnu maakonnas
Tõstamaa

**Tõstamaa** on alevik Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Tõstamaa valla halduskeskus.

Alevikus asus endise Tõstamaa rüütlimõisa keskus. 1921. aastast tegutseb Tõstamaa mõisa peahoones kool (1953. aastast Tõstamaa Keskkool). Säilinud mõisahooned ja mõisapark on arvatud kultuurimälestisteks.

1674. aastal rajati Tõstamaale puukirik, mis asendati 1763–1768 kivikirikuga. 1972. aastal varises Tõstamaa kiriku torn ja kuigi see on taastatud, on kirik endiselt ilma kõrge tornikiivrita.

1977. aastal liideti Tõstamaa alevikuga Araka küla ja osaliselt Lõõba küla.

Nõukogude okupatsiooni perioodil asus kohaliku sovhoosi keskus Tõstamaal.

Alevikust voolab läbi Tõstamaa jõgi, mis saab alguse põhjapoolsest Ermistu järvest ning suubub lõunapoolse Värati küla territooriumil Tõstamaa lahte. Tõstamaa laululava juures on jõel Tõstamaa paisjärv.

Jõe ääres paikneb Tõstamaa kalmistu. Aleviku piires asuvad ka Tõstamaa mõisa kalmistu ja Toomingamäe-nimeline muinaskalmistu.


Fail:Tõstamaa kirik 2010.JPG|Tõstamaa kirik 2010. aasta sügisel
Fail:Tõstamaa vallamaja.jpg|Tõstamaa vallamaja
Fail:Tõstamaa bussipeatus.JPG|Tõstamaa bussipeatus Audru–Tõstamaa–Nurmsi tee ääres
Fail:Tõstamaa mõisahäärber.jpg|Tõstamaa mõisa peahoone, kus tegutseb Tõstamaa Keskkool
Fail:Tõstamaa alevi keskväljak.jpg|Tõstamaa alevi keskväljak
Fail:Tõstamaa keskalevi liivaluide.jpg|Keskalevi liivaluide
Vare Tõstamaa mõisapargis.jpg|Vare Tõstamaa mõisapargis
Nurmiste põik 3, Tõstamaa.jpg|Tõstamaa mõisa kõrvalhoone mõisapargis


## Vaata ka
*Tõstamaa luitestik

## Viited

## Välislingid

* Ilmar Palli "Tõstamaa ellujäämine sõltub koolist" Maaleht, 16. oktoober 2008
Allika (Lääneranna)

**Allika** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.

## Viited
Kadaka

**Kadaka** on mitme koha nimi:
***[[Kadaka (Kohila)|Kadaka]]**, küla Kohila vallas Rapla maakonnas
***[[Kadaka (Rae)|Kadaka]]**, küla Rae vallas Harju maakonnas
***[[Kadaka (Haapsalu)|Kadaka]]**, küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas
***[[Kadaka (Lääneranna)|Kadaka]]**, küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas

***[[Kadaka (Tallinn)|Kadaka]]**, endine küla ja praegune asum tänapäevase Tallinna territooriumil Kadaka asumis

## Vaata ka
*Kadaka tööstuspiirkond
Entalpia

**Entalpia** (kreeka sõnadest ἐν (*en*) 'sisse' ja θάλπειν (*thálpein*) 'soojendama') on termodünaamilise süsteemi siseenergia (*U*) ja rõhuenergia (*pV*) summa: 

: H = U + pV. \,

Entalpia tähis on *H* ja mõõtühik on džaul (J). Valemis on *p* rõhk ja *V* on ruumala. 

Tavaliselt võrreldakse keemilistes reaktsioonides toimuvaid entalpia muutuseid, mille tähistus on ΔH. Kui reaktsiooni tulemuse, produkti/produktide siseenergia muut võrreldes algsete keemiliste ühenditega ehk ΔH on väiksem kui null ehk negatiivne, siis on tegemist  eksotermilise reaktsiooniga, mis tekib spontaanselt, kui ületada reaktsiooni algamist takistav energiabarjäär. Reaktsiooni käigus moodustuvad stabiilsemad 
keemilised sidemed, mille energia on väiksem/madalam ja reaktsioonil eraldub soojust - ülejäänud energia. Kui reaktsioonis ΔH on suurem nullist ehk positiivne, tähendab see, et moodustunud ühendite keemilised sidemed on suurema/kõrgema energiaga. Tugevamatest sidemetest on tekkinud nõrgemad keemilised sidemed. Selline reaktsioon vajab lisaenergiat - see on endotermiline, energiat neelav protsess. Ehk teisisõnu on Entalpia muutuste kujul tegemist termodünaamika esimese seaduse, energia jäävuse seaduse avaldumisega. Kui reaktsiooni entalpia muut väheneb, antakse energia jäävuse tõttu ülejääv energia ümbritsevasse keskkonda ja kui entalpia muut on positiivne, suureneb, võetakse lisanduseks vajalik osa energiat ümbritsevast keskkonnast. Nii on kokkuvõttes kogu süsteemis protsessi alguses ja lõpus sama palju energiat.

## Vaata ka
*Entroopia
*Gibbsi vabaenergia
Kilgi

**Kilgi** on mitme koha nimi:

***[[Kilgi (Märjamaa)|Kilgi]]**, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas
***[[Kilgi (Lääneranna)|Kilgi]]**, küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas
***[[Kilgi (Haljala)|Kilgi]]**, küla Haljala vallas Viru maakonnas
## Vaata ka
*Kilgi mõis
*Kilgi soo
*Kilgi tänav (Pärnus)
Matsi

**Matsi** on mitme koha nimi:

*Matsi (Lääneranna), küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas
*Matsi (Rõuge), küla Rõuge vallas Võru maakonnas

* **Matsi** oli Võru maakonnas Rõuge vallas asuva Rõuge-Matsi küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.
 
## Vaata ka
*Matsi-Kärneri tammik
Rõuge-Matsi

**Rõuge-Matsi** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kandis küla nime **Matsi**.

## Viited
Matsi (Rõuge)

**Matsi** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.

Küla läänepiir kulgeb mööda Mustjõge ja küla kagunurk jääb vastu Raudsepa oja. Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. 

Matsi külas asub lähestikku kolm arheoloogiamälestisteks arvatud kääbast.

## Viited
Libahunt (Kitzberg)

"**Libahunt**" on August Kitzbergi tragöödia, mis esietendus 1911. aastal Endla teatris. See on Kitzbergi hinnatuim kirjandusteos. Kultuuriministeeriumi toetusprogrammi "Eesti kirjandus" tulemusel saab teose Eesti Rahvusraamatukogu digiarhiivist DIGAR tasuta alla laadida.

## Sisukokkuvõte
Draama “Libahunt” räägib perest, kelle ukse taha ilmus hirmunud noor tüdruk. Samal õhtul hukati ta ema, kes oli väidetavalt nõid. Perenaine ja peremees otsustasid ta enda juurde võtta ning koos samaealise kasutütre ja suurema pojaga üles kasvatada. 

Hiljem, kümne aasta pärast oli pojal vaja naist võtta, kuid selle juures oli üks asjaolu, millega pidi arvestama: Tammaru suguvõsa oli põlvest põlve oma verega järglasi soetanud ja abiellunud. See tähendas, et poeg Margus pidi oma kasuõe Mari naiseks võtma. Kuna kasuõde Tiina oli ilusam, temperamentsem, südamlikum ja kirglikum, armus Margus hoopis temasse. Pere polnud aga sellega nõus ega lubanud Margusel Tiinat võtta. Ka külarahvas oli Tiina vastu ja uskus Mari juttu, et Tiina olevat tegelikult libahunt, kes kord varsa murdis. Tiina oli löödud ning jooksis ära metsa.

Marguse pere oli rahul, et tüdrukust lahti said, kuid Margus oli pikka aega norus. Ükskord ilmus Tiina kodu uksele ning kutsus Margust endaga metsa elama. Margus aga kõhkles ning Tiina jooksis nuttes minema. 

Viis aastat oli möödunud. Ema-isa olid surnud. Mari oli Marguse naine, kuid abielurahva suhted olid halvad. Kaua elanud vanaema oli kaotanud nägemise, kuid püsis siiski veel elus. Ühel ööl tulid hundid lauda juurde ulguma. Margus võttis püssi, tahtis hunte minema peletada, kuid tabas Tiinat, kes sai surmavalt haavata. Mees viis ta tuppa ja jättis armastatuga hüvasti.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Rahvusraamatukogu digiarhiiv DIGAR
Avameri

**Avameri** (inglise *open sea; deep sea*) on ookeani- ja merealad, mis jäävad väljapoole rannariikide territoriaalvete või arhipelaagiliste vete piire ja rannikuvööndit ning mille veemasside kujunemises ja liikumises ei kajastu otseselt ranniku mõju. Sõltuvalt veekogu omadustest ja põhjareljeefist võib avamere piir asuda mererannast paarikümne (sisemered) kuni paarisaja (ookeanid) kilomeetri kaugusel. Rahvusvahelise mereõiguse järgi kuulub avameri võrdsetel alustel maailma rahvastele, kus kõigil on õigus vabaks laevasõiduks, lendudeks selle kohal, kalapüügiks, allveekaablite ja –torujuhtmete paigaldamiseks ning teadusuuringuteks. Avamerel allub laev ainult lipuriigi seadustele. 

Avameri ehk ulgumeri on mandrite (ka poolsaarte ja saarte) rannikust eemal paiknev mereala võib olla osa ookeanist, merest, suuremast väinast või lahest. 

## Vaata ka
* Rahvusvahelised veed

## Välislingid
* Avameri, Mereviki
* Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon, VII OSA. AVAMERI 
* § 2. Väikelaeva kategooriad, 2) B-kategooria (avameri)
Brahman

**Brahman** (sanskriti keeles ब्रह्मन [bráhman]) on  india ja hinduismi filosoofias ja teoloogias kosmiline maailmahing, universumi alge, lõputu, igavene elu, energia ja jõu allikas. 

Sõna 'brahman' pärineb sanskriti verbijuurest √bṛh (kasvama) ning seostub vägevusega, jõulisusega. Rigvedas tähendab *brahman* 'jõudu'; upanišadide ajal (750–500 eK) hakkas see tähendama pigem 'kosmilist jõudu'.

Hinduismi monoteistliku ja panteistliku teoloogia kohaselt on brahman Jumal kõrgeimas mõttes: lõpmatu, igavene ja ilma vormita, väljaspool aega, ruumi ja põhjuslikkust eksisteeriv, kõike ja kõiki läbiv muutumatu teadvuse allikas, igavene printsiip. Brahman on kirjeldamatu, tunnetamatu, kõiketeadev, kõikjalviibiv, algne, igavene ja absoluutne, ilma alguse ja lõputa, kõige teadaoleva ja veel mitte teadaoleva, kõige juhtunu ja veel mitte juhtunu põhjus, allikas, materjal ja jõud kogu universumis. Kuna Brahman on puhas eksistents, teadvus ja teadmine, ilma omadusteta ja seega *Parambrahman* (Ülim Brahman). Monistliku Advaita-vedaanta kohaselt ei eksisteeri universumis tegelikult midagi peale *Parambrahman*i. Seda nimetatakse teda ka *Paramātman* või *Paramātmā*, st 'Ülim vaim'.

Ehkki Ülim Brahman (isiksustamatu Jumal) on mõistuslikult tunnetamatu ning tajutav üksnes vaimselt, leidub upanišadides tema kohta mitmeid viiteid. Neist tuntuim on "*tat tvam asi*" (sina oled see). 

## Vaata ka

* Brahma (jumal)
* Braahman (seisus)
* Braahmanad (veedade kommentaarid)
Daniel Ortega

**José Daniel Ortega Saavedra** (sündinud 11. novembril 1945) on Nicaragua poliitik, aastatel 1985–1990 ja 2007–2025 president. Alates 30. jaanuarist 2025 Nicaragua kaaspresident. 

Ta on pikka aega olnud sandinistide ja organisatsiooni Frente Sandinista de Liberación Nacional (FSLN) juht. 

Ortega vahistati 1967. aastal süüdistatuna Bank of America filiaali pangaröövis ja vabanes vanglast 1974. aastal vahetusena koos teiste Sandinista vangidega Somocista pantvangide vastu. Olles vangis Managua lähedal El Modelo vanglas, kirjutas ta luuletusi, mis ilmusid kogumikuna "Ma ei näinud Managuat ajal, mil miniseelikud olid moes".

Pärast vabanemist läks ta eksiili Kuubasse, kus tegeles sissitreeninguga. Hiljem läks ta salaja Nicaraguasse tagasi. 

Ortega tuli Nicaraguas võimule 1979. aastal toimunud sandinistide ülestõusu järel, kukutades Anastasio Somoza Debayle, kes oli alates 1936. aastast Nicaraguat valitsenud Somoza perekonnast. 

Novembris 1984 kuulutas Ortega välja presidendivalimised, mille ta võitis 63 protsendiga häältest ja sai presidendiks 10. jaanuaril 1985. Vaatlejate arvates olid need vabamad ja õiglasemad valimised Nicaragua ajaloos. Ortega esimene valitud presidendi periood oli aastatel 1985–1990, mil tema valitsemist iseloomustasid maareform ja rikkuse ümberjaotamine. 

Presidendina võitles ta parempoolsete Contra mässulistega, keda toetas USA. See viis ka USA poliitilise skandaalini (*Iran-Gate* või *the Iran Contra Affair*), kui Oliver North ja hulk Ronald Reagani administratsiooni liikmeid olid vastu Boland Amendmentile, aidates müüa relvi Iraani ja kasutades seda ära selleks, et finantseerida Contraid. Aastatel 1980–1989 hukkus üle 30 000 nicaragualase Sandinistade valitsuse ja Contrate vahelises konfliktis. 

1990. aasta presidendivalimistel võitis teda Violeta Chamorro. Samuti kandideeris Ortega edutult presidendiks 1996. ja 2001. aastal, aga võitis presidendivalimised 2006. aastal. 

Kui eelnevalt iseloomustas Ortegat marksistlik poliitika, siis opositsioonis muutus see pigem mõõdukaks sotsialismiks, mida on mõjutanud ka roomakatoliku usk. 2006. aastal keelustas Ortega partei Nicaraguas abordid. 

1998. aastal avalikustas Daniel Ortega kasutütar Zoilamérica Narváez 48-leheküljelise aruande, mis kirjeldas enda seksuaalset ärakasutamist Ortega poolt süstemaatiliselt 9 aastat järjest, alates sellest kui ta oli 11-aastane. Juhtumit Nicaragua kohtus ei arutatud, kuna Ortegal oli parlamendiliikmena puutumatus ja viieaastane seksuaalse ahistamise kohtusse andmise tähtaeg oli ületatud. Narváezi kaebust arutati komisjonis Inter American Human Rights Commission 4. märtsil 2002. 

2021. aasta novembris valiti Daniel Ortega neljandaks viieaastaseks ametiajaks tagasi 75%-ga häältest, selgus ülemvalimisnõukogu avaldatud esimestest ametlikest osalistest tulemustest. 2025. aasta jaanuarist alates valitseb Ortega riiki koos abikaasa Rosario Murilloga (snd 1951) ja mõlemad kannavad ametinimetust "kaaspresident".

## Viited
Mereäärse

**Mereäärse** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.

## Viited
Talastik

**Talastik** on piirkond, kus sein või sammastik puutub kokku katuse või järgmise korrusega.

Talastik koosneb arhitraavist ehk epistüülist ehk alustalast, sellel asuvast friisist ja karniisist ehk geisonist. Arhitraav toetub sammaste kapiteelidele, täpsemalt kapiteelide ülemistele osadele, milleks on abakus ja selle all olev ehhiin. Karniisi peal võib asuda katuse kaldserv ehk kaldkarniis. Karniisi ja kaldkarniisi vahele jäävat kolmnurkset katuseosa nimetatakse tümpanoniks. Katusenurkades karniisi ja kaldkarniisi kokkupuutekohtades võivad asuda ilukujud ehk akroteerid, samuti veesülitid.

Vanarooma ja renessanssarhitektuuris on talastiku kõrguseks umbkaudu veerand sammaste kõrgusest, millele nad toetuvad.

Dooria talastikus on arhitraav liigendamata. Friisil asuvad vaheldumisi metoobid ja triglüüfid ning sellist friisi nimetatakse metooptriglüüffriisiks. Triglüüfid on alad, mis on kaunistatud püsttriipudega. Metoobid on triipudega kaunistamata, aga vahel on nad kaunistatud muudmoodi.

Atika-joonia talastikus on arhitraav rõhtsalt kolmeks jaotatud. Selle peal asuvad friis ja hammaslõigeehisliist.

Väikeaasia-joonia talastikus on hammaslõigeehisliist vahetult arhitraavi peal.

Joonia talastiku osade vahel kasutati palju ehisliiste, eriti munavööti ja pärlvööti ehk astragaali.

Hellenistlikus ja rooma arhitektuuris hakati talastikku järjest enam kaunistama. Stiile ühendati, lisati uusi elemente, näiteks konsoolkarniise, viimistleti (sofitid).

Niisugust talastikku, kus puudub friis, nimetatakse mittetäielikuks, aga sellist, kus puudub arhitraav, lihtsustatuks.

## Vaata ka
* Order

## Viited
Francisco Macías Nguema

**Francisco Macías Nguema** (1. jaanuar 1924 – 29. september 1979) oli Ekvatoriaal-Guinea esimene president (aastast 1968 kuni riigipöördeni 1979). 

Ta ei hoolinud inimõigustest ning tema ametiajal sai riik hüüdnimeks Aafrika Auschwitz. Macíase ajal vähenes riigi elanikkond kolmandiku võrra, põhjuseks oli riiklik terror ja maalt põgenemine. 

3. augustil 1979 viis Francisco Macíase nõbu Teodoro Obiang Nguema Mbasogo läbi riigipöörde. Francisco Macías vangistati ning anti kohtu alla, süüdistatuna genotsiidis. Mõni nädal hiljem ta mõisteti süüdi ja hukati. Francisco Macías ise uskus kuni viimase hetkeni oma maagilistesse võimetesse ja pääsemisse. Seetõttu viisid hukkamise läbi Maroko sõdurid.
Šamott

**Šamott** (saksa keeles Schamotte) on tulekindel keraamiline mass, millele on tulekindluse suurendamiseks, kuivamisprotsessi kiirendamiseks ning deformatsiooni vähendamiseks lisatud peeneks jahvatud põletatud savi.

Šamott valmistatakse valdavalt eelpõletatud, kuid glasuurimata praaksavitoodete purustamisel soovitud suurusse. Parimat šamotti saadakse tulekindlatest savidest, mida on eelnevalt põletatud temperatuuril 1400 °C.

Šamott kasutatakse tulekindlate ehituskivide, suuremõõtmeliste skulptuuride ja õõnesnõude valmistamiseks.

## Allikas
* Kunstileksikon, Eesti Klassikakirjastus, Tallinn, 2001
Hvarasad

**Hvarasad** olid alates 11. sajandist enne kristust Etioopias Derrese linna lähistel elanud juudid. Hõimu avastasid 1983. aastal kaks Iisraeli antropoloogi.  

## Välislingid
*http://www.postimees.ee/leht/97/04/03/valis.htm Kas juudid on rassistid? Postimees, 4. märts 1997 (vaadatud 08.08.2013) 
*Agau keeled
Heimtali viinaköök

**Heimtali viinaköök** (nimetatud ka *Heimtali viinaköök-juustukoda*) on uusgooti stiilis ehitis Viljandimaal Viljandi vallas Heimtali külas. Hoone välisilme meenutab oma nurgatornidega Londoni Towerit. 

Heimtali viinaköök ehitati 1832. aastal ja oli Heimtali mõisa ajal meierei ja juustukoda. Hoone restaureeriti 1984. aastal. Praegu seisab hoone restaureerituna matkahuvilistele vaatamiseks.

Hoone on 1998. aastast ehitismälestisena riikliku kaitse all.

Viinaköögi juurest algab Heimtali õpperada. 
## Galerii
 
File:Heimtali mõisa viinaköök 2.JPG
File:Heimtali mõisa viinaköök 3.JPG
File:Heimtali mõisa viinaköök 4.JPG
File:Heimtali mõisa viinaköök 5.JPG

## Viited

## Välislingid
*
Mengistu Haile Mariam

**Mengistu Haile Mariam** (amhara keeles መንግሥቱ ኀይለ ማሪያም; sündinud 21. mail 1937) on Etioopia poliitik ja sõjaväelane. Ta oli Etioopia diktaator 1977–1991. 

Mengistu toetus armeele ning liitus nn rahvademokraatlike maadega. Tema režiimi toetas Nõukogude Liit. 

Tema režiim tappis tuhandeid poliitilisi vastaseid. Ta kukutati sõjaväelise riigipöördega 1991. aasta mais. 
Mengistu ise lendas Zimbabwesse, kus sai alalise asüüli ning elab siiamaani. 

26. mail 2008 mõistis Etioopia ülemkohus Mengistu Haile Mariami tagaselja surma.
Hastings Kamuzu Banda

**Hastings Kamuzu Banda** (1896? – 25. november 1997) oli Malawi diktaator aastatel 1964–1994. 

## Noorpõlv
Kamuzu Banda sündis Kasungu lähistel Malawis (siis Briti Kesk-Aafrika). Tema isa oli Mphonongo Banda ja ema Akupingamnyama Phiri. Tema täpne sünniaeg on teadmata, kuna tolajal Malawis sünde ei registreeritud. Hastings Kamuzu Banda biograafi Philip Shorti arvates sündis ta veebruaris 1898. Hastings Kamuzu Banda ise pidas oma sünnipäevaks 14. maid 1906 ning seda kuupäeva on kasutatud ka mitmetes tema elulookirjeldustes. Siiski Hastings Kamuzu Banda surmatunnistusel seisab, et ta suri 99-aastaselt, kuigi liigub kuulujutte, et ta võis ta surra 101-aastaselt. 

Umbes 1915–1916 ta lahkus kodust koos õpetaja Hanock Msokera Phiriga. Nad läksid jala Lõuna Rodeesia linna Hartlisse (tänapäeval Chegutu Zimbabwes), kus asus Hanock Msokera Phiri kool. 1917 läks Hastings Kamuzu Banda jalgsi Lõuna-Aafrikasse Johannesburgi. Ta töötas seal erinevatel töökohtadel kaevandustes ja raudteel. 1925. aastal läks Banda New Yorki, teda toetas Bishop W.T Aafrika Metodistide kirikust.

## 1925–1958
Banda õppis Wilberforci instituudis (praegu Central State University), mis asub USA Ohio osariigis Wilberforce'is, ja lõpetas selle 1928. aastal. Seejärel õppis ta Indiana Ülikoolis neli semestrit meditsiini ning läks Chicago Ülikooli ajalugu õppima. 1931. aastal lõpetas Banda Chicago Ülikooli ja õppis edasi Mehhary meditsiinikolledžis Tennessee osariigis, mille lõpetas 1937. aastal.
Kuivnõel

**Kuivnõel** ehk külmnõel on sügavtrükitehnika, mille puhul kraabitakse kujutis otse trükiplaadile kasutades erilist puusabaga terasnõela.

Mida tugevamat survet kunstnik avaldab nõelale, seda jämedam joon. Joone harja ehk kraati, mis tekib väljakraabitud metallist, ei silendata nagu vaselõikes, vaid see kogub enda taha trükivärvi ning annab tehnikale omase pisut laialivalguva joone. Kuna kraat kulub kiiresti, saab selles tehnikas teha ühelt plaadilt vähe tõmmiseid (kuni 30). 

## Vaata ka

*Eduard Wiiralt
Territoriaalmeri

**Territoriaalmeri** ehk **territoriaalveed** on mingi riigi või leppe järgi kindlaks määratud, rannaga rööbiti kulgev merevööndi riba, mis kuulub leppealusele rannariigile, see tähendab, et riigil on sellele veeterritooriumile suveräänne õigus.

Territoriaalmere suurus on 1982. aastal määratud ÜRO mereõiguse konventsiooni alusel 12 meremiili. Sellele vaatamata on mõned Aafrika ja Ladina-Ameerika riigid (peamiselt majanduslikel põhjustel) kehtestanud omavolilisi territoriaalmere piire, mille suurus on enamasti märksa suurem kui 12 meremiili. 

Välisriigi laevadel on territoriaalmerest rahumeelse läbisõidu õigus.

## Eesti territoriaalmeri
Eesti Vabariigi territoriaalmere ulatus oli kolm, alates 1. veebruarist 1938 a. neli meremiili. Tänapäeval on Eesti territoriaalmere ulatus 12 meremiili, nagu enamikul maailma riikidel. Soome lahes on see piiratud nii, et see ei ole keskjoonele lähemal kui kolm meremiili.

## Vaata ka
*Rahvusvahelised veed
*Siseveed
*Veeala

## Viited

* territoriaalveed, ESTERM 
* territoriaalmeri, ESTERM
Apocalypto

**"Apocalypto"** on Oscarile nomineeritud 2006. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide eepiline seiklusfilm, mille lavastas Mel Gibson.

## Süžee
Filmi peategelane on Jaguar Paw. Jaguar Paw on Kesk-Ameerika põliselanike maiade ühe suguharu pealiku Flint Sky poeg. Flint Sky küla satub vaenuliku klanni rünnaku alla ning Jaguar Paw otsustab päästa oma lapseootel naise, peites ta tühja kaevu. Jaguar Paw ise tormab seejärel ebavõrdsesse võitlusse vaenulike jõududega, kuid koos paljude teiste külaelanikega ta vangistatakse. Enne vangide lahkumist külast lõikab üks vaenuliku klanni võitleja läbi köie, millega Jaguar Paw naine pääseks tagasi maapinnale.

Vangid viiakse külast riigi pealinna, kus naisvangid müüakse orjadeks ja mehed otsustatakse ohverdada jumalale. Jaguar Paw ohverdamise ajal aga algab päikesevarjutus, mistõttu tema ning teised vangid jäetakse esialgu ellu, kuid nad peavad läbi tegema mängu, millest on võimatu eluga pääseda. Mängu käigus saab Jaguar Paw raskelt haavata, kuid pääseb siiski eluga. Teda hakatakse jälitama džunglis, kuid tal õnnestub peaaegu kõik vastased ükshaaval tappa ning jõuda tagasi oma kodukülla, kus päästab kaevust oma naise ning vastsündinud lapse. Siiski jälitab veel kolm meest Jaguar Paw'd. Jaguar Paw'l õnnestub üht neist meelitada loomapüünisesse, kuid ta ise saab seekord raskelt haavata. Jaguar Paw komberdab kuidagi edasi ning jõuab välja mereni, kus kaks jälitajat ta kätte saavad. Samal hetkel aga näevad Jaguar Paw' jälitajad mitut eurooplaste laeva ning paatidega maale tulevaid mehi. Nad on nähtust niivõrd imestunud, et lasevad Jaguar Paw'l minna ning jäävad ise mererannale valgete tegutsemist vaatama.

## Mitmesugust
Filmis mängivad indiaani näitlejad. Kõik dialoogid on jukateegi keeles. Film on varustatud inglis- jt keelsete subtiitritega.

## Näitlejad
* Any Puello – Heaven Flower
* Rudy Youngblood – Jaguar Paw
* Dalia Hernández – Seven
* Jonathan Brewer – Blunted
* Mayra Sérbulo – noor naine
* Morris Birdyellowhead – Flint Sky
* Carlos Emilio Báez – Turtles Run
* Amílcar Ramírez – Curl Nose
* Israel Contreras – Smoke Frog
* Israel Ríos – Cocoa Leaf
* María Isabel Díaz – mehe ema
* Iazúa Laríos – Sky Flower
* Raoul Trujillo – Zero Wolf
* Gerardo Taracena – Middle Eye
* Rodolfo Palacios – Snake Ink
* Ariel Galván – Hanging Moss
* Fernando Hernandez – High Priest
* Rafael Velez – Mayan King
* Bernardo Ruiz – Drunkards Four
* Ricardo Díaz Mendoza – Cut Rock
* Richard Can – Ten Peccary
* Carlos Ramos – Monkey Jaw
* Ammel Rodrigo Mendoza – Buzzard Hook
* Marco Antonio Argueta – Speaking Wind
* Aquetzali García – poiss oraakel
* María Isidra Hoil – tüdruk oraakel
* Abel Woolrich – naerev mees
* Gilmerio DSouza – Ultimate Ekach

## Viited

## Välislingid
* 
* Apocalypto. Blogi Trash Can Dance, 10. jaanuar 2007
* Apocalypto (2006). Blogi Paranoiadisco, 28. mai 2009
Rahvusvahelised veed

**Rahvusvahelised veed** (ka *eksterritoriaalveed*, *välisveed*) on rahvusvahelise mereõiguse kohaselt veealad, mis jäävad väljapoole rannikuriikide jurisdiktsioonile alluvaid territoriaalvesi. 

Avamerel seilavate laevade üle on jurisdiktsioon lipuriigil. Erandina saavad piraatluse ja orjakaubanduse puhul kõik riigid nende laevade üle jurisdiktsiooni teostada.

## Vaata ka
* Avameri
* Territoriaalveed
* Majandusvöönd

## Viited
Idiofonid

**Idiofonid** (kr. *idios* 'oma' + *phōnē* 'heli' = 'iseheliseja') ehk **korpuspillid** on löökpillid, mille heli tekib kogu instrumendi võnkumisest.

## Idiofonide liigitamine
### Musical instruments, 1976
Igor Tõnurist, toetudes väljaandele "Musical Instruments" liigitab idiofonid kaheksasse, paljude alaliigitustega põhirühma:
:1. Tampivad idiofonid (inglise *stamping idiophones*) – heli tekib
esemest, millega lüüakse vastu maad või mõnda teist kõva alust, näiteks kepi või seest õõnsa helitoru (inglise k hollow tube, õõnes 
bambusest või puust toru, mille alumine ots on kinnine) löök vastu
maad või põrandat, ühe-kahe-kolme nuiaga tampimine uhmris,
stepkingades tantsimine.
:2. Tambitavad (inglise *stamped idiophones*) – heli tekib alusest,
mille vastu lüüakse, näiteks löök rusikaga vastu söögilaua pealispinda,
löök kepiga vastu palki, rütmiline tants augu kohal, mis on kaetud
kõva resoneeriva kattega (seda viimast Eestis ei tunta), jms.
:3. Raputatavad (inglise *shaken idiophones*) – heli tekib eset raputades
(laste kõristid, kuljused, helisevad metallkaunistused
riietel, kõrinatega õllekann jms).
:4. Löödavad (inglise *percussion*, ka *struck idiofones*) – valmistatakse
sellistena, et heli saamiseks tuleb neid lüüa pulga või erilise
nuiaga jms (nt ksülofon, gong, triangel, kõraga (= tilaga) kell,
väljastpoolt palgilöögiga helisema pandav kell, eesti lokulaud).
See on kõige ulatuslikum pillirühm.
:5. Väristatavad (inglise *concussion*) – heli saadakse kahe või enama
sarnase osa (= eseme) kokkulöömisega (nt metallist taldrikud,
kastanjetid).
:6. Hõõrutavad (inglise *friction*) – heli tekib hõõrumisest, mõnikord
(nagu muusikalise sae puhul) hõõruvad kaks pinda vastamisi,
samuti tekib heli hõõrudes niiske sõrmega mööda klaasi
serva, heli võib tekitada ka kampoliga määritud ust sõrmega hõõrudes.
:7. Kraabitavad (inglise *scraped*) – heli tekitatakse, tõmmates pulga
või muu sellisega järsult üle riibitud või ebaühtlase aluspinna
(pesulaud, vaalikurikas, käristi, eesti tuhapill-pingipill).
:8. Näpitavad (inglise *plucked*, nimetatakse ka *linguaphones*) –
heli tuleb ühest või enamast raami külge kinnitatud laastukujulisest
keelekesest, mis näppides helisema pannakse (nt parmupill,
sansa).

### Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigitus
Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituses moodustavad idiofonid 1. kategooria ja on jaotatud nelja alamkategooriasse: 

*löömise idiofonid
*näppimise idiofonid
*hõõrumise idiofonid
*puhumise idiofonid

## Löömise idiofonid
*111.
**Kell
**Kastanjetid
**Taldrikud
***Hi-hat
**Ksülofon
**Gong
**Tamburiin
**Triangel

*112.
**Celesta
**Ksülofon
**Marimba
**Vibrafon

## Eesti rahvapillid
Eesti rahvapillidest on idiofonid lokulaud, heliraud, pingipill, jauram, käristi, kilk, parmupill.

## Viited

## Välislingid
* :en:List of idiophones by Hornbostel-Sachs number
Membranofonid

**Membranofonid** ehk **membraanpillid** on löökpillid, mille heli tekitab membraani, kas pingul kile või naha võnkumine. 

Membranofonid on näiteks basstrumm, bongod, tabla, tamburiin, timpan.

Eesti rahvapillidest kuuluvad membranofonide hulka:   
*põsepill – heli tekitatakse ühe või mõlema käe sõrmedega vastu põski nipsutades. Pinget muutes saadakse erinev heli.   
*kammipill – piid on kaetud õhukese paberi või puulehega. Kui kammi vastu huuli surudes viisi ümiseda, hakkab paber või puuleht võnkuma.   

Membranofonide hulka kuuluvad ka näiteks indiaani "näpitavad trummid", mille membraani panevad võnkuma trummi külge kinnitatud pillikeeled.

Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituses moodustavad membranofonid 2. kategooria.

## Vaata ka
*Membranofonide loend

## Viited

## Välislingid
:en:List of membranophones by Hornbostel-Sachs number
Helgi Hirv

**Helgi Hirv** (22. mai 1925 Tartu – 8. jaanuar 1977) oli eesti graafik.

Helgi Hirv sündis metallitöösturi Johannes Hirschi perekonnas. Ta lõpetas 1945. aastal Tartu 5. keskkooli. Kunstiõpinguid alustas 1943. aastal Pallase kunstikoolis, 1951. aastal lõpetas Ado Vabbe ja Leopold Ennosaare õpilasena Tartu Riikliku Kunstiinstituudi. 

Helgi Hirv töötas aastatel 1952–1956 Tartu Kunstitoodete Töökodade dekooriateljees ning tegi Eesti Riikliku Kirjastuse teadusväljaandeile illustratsioone. Alates 1959. aastast oli ta Kunstnike Liidu liige. Esines näitustel alates 1951. aastast, tema isikunäitus toimus aastal 1975.

Ta on loonud lüürilise loodustunnetusega maastiku- ja linnavaateid peamiselt sügavtrükitehnikas.

Helgi Hirve abikaasa oli kunstnik Louis Pavel ja nende poeg on luuletaja Indrek Hirv.

Tema vennatütar on ehtekunstnik Piret Hirv.
Esimene Eesti kinopiltide tehas Estonia

**Esimene Eesti kinopiltide tehas Estonia** (ka **esimene** **Eesti kinopiltide tehas** ja **Estonia Film**) oli aastatel 1912–1914 Tartus tegutsenud filmistuudio ehk "esimene Eesti kinopiltide tehas", mille asutas esimene eestlasest filmioperaator Johannes Pääsuke, kes oli siis vaid 20-aastane.

Johannes Pääsuke filmis Eesti paiku ja sündmusi.

## Viited
Piha

**Piha** on küla Pärnumaal Lääneranna vallas.

Sisseütlev kääne külanimest on Pihasse.

Piha küla mainiti 1689 kujul *Pyhakull och Rahiska*, 1726 kujul *Peha*, 1782 kujul *Püha* ja 1798 kujul *Pihha*. Küla kuulus Varbla kihelkonda ja Uue-Varbla mõisale.

Esmamainimise põhjal oli küla esialgne nimi Püha ja nimes on ü muutunud i-ks. Sellegipoolest on peetud võimalikuks nime pärinemist sõnast *pihk : piha* 'vaik' või *pihestik* 'võsastik'.

1977–97 oli Piha küla ametlikult Raheste osa, ka 1689 peeti neid samaks külaks.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.

## Viited
Raespa

**Raespa** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.

## Vaata ka
*Raespa hoiuala
*Vaiste lõpp
*Võll-laid

## Viited
Kawasaki (täpsustus)

**Kawasaki** võib tähendada mitut asja:
*Kawasaki on linn Jaapanis.
*Kawasaki Heavy Industries on Jaapani suurettevõte, mis toodab liiklusvahendeid; ettevõte pole seotud Kawasaki linnaga.
*Kawasaki on levinud perekonnanimi:
**Jiro Kawasaki, Jaapani poliitik (1947–)
**Ryō Kawasaki, jaapani muusik (1947–2020)
**Utah Kawasaki, jaapani muusik (1976–)
**Yukari Kawasaki, jaapani vibulaskja (1976–)

## Vaata ka
* Kawasaki haigus on kogu organismi haarav väikeste veresoonte põletikuline haigus.
Rae (Põhja-Pärnumaa)

**Rae** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

## Viited
Kaansoo

**Kaansoo** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

Kaansoo külaga on liidetud Alt-Kaansoo, Kaansoo-Ojaküla ja Pärassaare.

Külas asub Kaansoo kalmistu.

## Vaata ka
*Kaansoo liigikaitseala

## Viited
Kullimaa (Põhja-Pärnumaa)

**Kullimaa** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

1977. aastal liideti Kullimaa külaga Maidemaa.

Küla on nime saanud Kullima põlistalu järgi.

Kullimaal on sündinud Mart Kull ja Lembit Kull.

## Viited
Kullimaa

**Kullimaa** on mitme koha nimi:

* **[[Kullimaa (Käru)|Kullimaa]]**, küla Türi vallas Järva maakonnas
* **[[Kullimaa (Põhja-Pärnumaa)|Kullimaa]]**, küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas
Kullimaa (Türi)

**Kullimaa** on küla Türi vallas Järva maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rapla maakonda Käru valda.

## Viited
Kurgja

**Kurgja** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal Pärnu jõe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

Kurgjal asub Carl Robert Jakobsoni talumuuseum.

## Vaata ka
*Kurgja-Linnutaja kaitseala
*Kurgja maanteesild
*Kurgja talu
*Männiku mänd
*Särghaua talu

## Viited
Luuri

**Luuri** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Luurilt on pärit majandusanalüütik Ruta Arumäe (Eier).

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

## Vaata ka
* Luuri raudteejaam

## Viited
Mädara

**Mädara** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

Küla paikneb mõlemal pool Pärnu-Paide-Rakvere-Sõmeru maanteed Mädara jõe (Pärnu jõe parempoolne lisajõgi, 38km pikk) ääres. Külas paikneb Mädara linnamägi (1. aastatuhande teine pool), mis oli muistse Alempoisi väikemaakonna üks kahest-kolmest linnusest.

1805. aastal ilmunud maakaardil "Charte von der Herzogthümern Liefland und Esthland oder den Statthalterschaften von Riga und Reval" on küla nimi esitatud kujul *Meddara*.  

Aastal 1883 ajalehe Olevik lisana välja antud ühel esimesel eestikeelsel Eestimaa kaardil on küla nimeks märgitud *Mädaraa*.

Külas võib peale palumetsade kohata ka endist liivakarjääri ning motokrossirada. Ühtlasi läbib Mädara küla RMK Oandu-Ikla matkatee ning seal asub matkateele jääv RMK Kellissaare lõkkekoht. 

.
Fail:Mädara jõgi Orikülas.jpg|Mädara jõgi, mis suuresti Mädara küla läbib
Fail:Lumine Mädara mets.jpg|Lumine mets Mädaras
Fail:Laanepüü Mädaras.jpg|Laanepüü on Mädara metsades sageli kohatav kanaline
Fail:Mädara linnamägi 1.jpg|Mädara linnamägi
Fail:Mädara mets udus.jpg|Mädara mets
Fail:Kolmvarvas-rähn e laanerähn.jpg|Laanerähni kohtab Mädara vanemates metsatukkades
Fail:Männi-kuuse segamets Mädaras.jpg|Männi-kuuse segamets
Fail:Pohlade korjamine kombainiga.jpg|Pohlade korjamine marjakombainiga
Fail:Mänsak hämaras metsas.jpg|Mänsakut kohtab Mädara männikutes ja kuusikutes
Fail:Mädara metsavahetee.jpg|Metsavahetee


## Viited
Suurejõe

**Suurejõe** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

## Vaata ka

*Suurejõe maanteesild
*Suurejõe vesiveski

## Viited

## Välislingid
*Suurejõe vesiveski
*Suurejõe vesiveski. Vaade maanteesillalt
Võidula

**Võidula** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.


Võidula 2008.JPG|Võidula
Võidula mõis 2008.JPG|Võidula mõis
Võidula mõisa park ja Käru jõgi.JPG|Võidula mõisa park ja Käru jõgi.


## Viited
Karl XIV Johan

**Karl XIV Johan** (sünninimi **Jean-Baptiste Bernadotte**; 26. jaanuar 1763 – 8. märts 1844) oli Prantsusmaa sõjaväelane (Prantsusmaa marssal, 1804) ja riigitegelane ning hiljem Rootsi ja Norra kuningas (viimases valitses **Karl III Johan**i nime all) 1818–1844, Bernadotte'i dünastia rajaja. 1806–1810 oli ta ka Pontecorvo vürst.

## Jean-Baptiste Bernadotte – Prantsusmaa sõjaväelane
## Karl XIV Johan – Rootsi kuningas
1810. aastal valis vaid aasta varem troonile asunud, kuid põdura tervisega ja lastetu Rootsi kuningas Karl XIII Bernadotte'i oma troonipärijaks, osalt tema populaarsuse tõttu Rootsi armees, kuna ta oli ühtaegu silmapaistev väejuht ja samas näidanud Lübeckis üles lahkust Rootsi sõjavangide suhtes. Marssali uueks ametlikuks nimeks sai **Karl Johan**. Juba Karl XIII eluajal sai temast Rootsi poliitika peamine suunaja ning peagi asus ta koostööle Prantsusmaa vastastega. Ta juhtis Rootsi väed võidukasse Leipzigi ehk Rahvastelahingusse ja osales Viini kongressil. Seal otsustati Rootsi kuningale anda Soome ja Pommeri kaotamise kompensatsiooniks Norra, mis seoti 1814. aastal Rootsiga personaaluniooni. Tekkis Rootsi-Norra kaksikriik, mis lagunes aastal 1905.

Kuningana jätkas Karl Johan riigi poliitika suunamist, mistõttu kuningavõim säilitas Rootsis tunduvalt tugevama positsiooni kui teistes Põhjamaades. Tema ajast saati on Rootsis kehtinud neutraliteedipoliitika.

Itaalia piirkonna, Pontecorvo vürsti tiitli andis Bernadotte'ile Napoleon teenete eest Austerlitzi lahingu võitmisel 2. detsembril 1805. Rootsi troonipärijaks saades loobus Karl Johan Pontecorvo vürsti tiitlist ja Napoleon andis selle tiitli Joachim Murat' üheksa-aastasele pojale Achille Murat'le.

## Isiklikku
Jean-Baptiste Bernadotte abiellus 16. augustil 1798 Eugénie Bernhardine Désirée Claryga, kes pärast Rootsi kuningannaks saamist võttis eesnimeks oma nime ladinapärase kuju Desideria. Abielust sündis 1799 poeg Oskar I. Pärast seda elasid abikaasad kumbki oma elu.