open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maarika Mesipuu-Veebel

**Maarika Mesipuu-Veebel** (sünninimi **Maarika Mesipuu**; sündinud 26. mail 1983) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2002. aastal Kuressaare Gümnaasiumi, 2005. aastal Tallinna Pedagoogilise Seminari ja 2009. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitleja erialal (7. lend). 

Alates 2010. aastast töötab ta Rakvere Teatri näitlejana.

## Looming
### Teatrirollid

### Telesarjad
Ta on mänginud telesarjades "Ohtlik lend", "Kelgukoerad", "Õnne 13" (Anu) ja "Kättemaksukontor" ja "Viimane võmm".

## Viited

## Välislingid
* Maarika Mesipuu-Veebel Rakvere Teatri kodulehel
* Maarika Mesipuu-Veebel seriaalist Õnne 13: "Pidasin lapsena seda eliitsarjaks"
Steve Jurvetson

**Steve Jurvetson** (täisnimega **Stephen Tinklenberg Jurvetson**, eestipäraselt **Steve Jürvetson**; sündinud 1. märtsil 1967 Phoenixis) on eesti päritolu USA riskikapitalist. Ta on riskikapitalifirma Draper Fisher Jurvetson (DFJ) tegevjuht ja partner. Ta sai tuntuks investeeringuga Hotmaili, enne kui Microsoft selle üles ostis.

## Karjäär
Aastal 1985 lõpetas Jurvetson St. Mark's School of Texase Dallases. Järgnes Stanfordi ülikool, kus Jurvetson sai 2,5 aastaga kraadi elektrotehnika alal ja oli oma kursuse parim lõpetaja. Seejärel sai ta samast ülikoolist teadusmagistri kraadi elektrotehnika alal ja magistrikraadi ärijuhtimise alal.
Töötades konsultandina ettevõttes Bain & Company, arendas Jurvetson marketingi-, müügi-, tehnika- ja äristrateegiaid tarkvaranduse, võrgunduse ja pooljuhtide alal tegutsevate ettevõtete jaoks. Ta liitus riskikapitalifirmaga DFJ ärikooli teisel õppeaastal. Pärast seda, kui ta oli oma investeerimisannet mitmetes investeeringutes tõestanud, sai temast ettevõtte partner.

2012. aasta lõpu seisuga kuulus Jurvetson järgmiste ettevõtete nõukogudesse: NeoPhotonics, SpaceX, Synthetic Genomics ja Tesla Motors. Jurvetson on maailma esimene Tesla Model S-i omanik ja teine Tesla Model X-i omanik (sõiduki tehasetähis nr 2) Elon Muski järel.

Jurvetson kuulus ajakirja Forbes poolt koostatavasse tehnoloogiasektori tippinvestorite nimekirja "Midas List" aastatel 2011, 2012 ja 2013. Deloitte nimetas Jurvetsoni 2012. aasta riskikapitalistiks.

## Eesti päritolu
Steve Jurvetsoni vanemad põgenesid koos oma perekondadega Eestist Teise maailmasõja lõpu eel nagu paljud teised eestlased. Steve'i isa Tõnu Jürvetson ja ema Tiiu Männistu tutvusid Kanadas ja abiellusid.
Steve Jurvetsoni isapoolne vanavanaisa oli Voldemar Päts, Eesti esimese presidendi Konstantin Pätsi üks noorematest vendadest. 

Ehkki Steve Jurvetsoni vanemad on rahvuselt eestlased ja rääkisid ta isa Tõnu sõnul kodus pidevalt eesti keeles, oskab Steve Jurvetson ise eesti keeles vaid kümneni lugeda ja "terviseks" öelda.

## Isiklikku
Steve Jürvetson abiellus Hollandi päritolu ameeriklanna Karla Tinklenbergiga, neil on poeg Leif ja tütar Erika.

## Viited

## Välislingid
* Rainer Sternfeld: Steve Jurvetson – polymath, world renowned venture capitalist, thinker of human evalution Memokraat, 29. märts 2017
Guidonia lennujaam

**Guidonia lennujaam** on tsiviilliikluseks avatud sõjaväelennuväli Itaalias Lazio maakonnas Rooma provintsis, 26 km kaugusel Rooma keskusest kirdes, Guidonia Montecelio omavalitsusüksuse territooriumil. Lennujaamale on antud Alfredo Barbieri nimi.

## Viited
Padova lennujaam

**Padova lennujaam**, ärinimega **Padova Gino Allegri tsiviillennujaam** (*Aeroporto Civile di Padova "Gino Allegri"*), on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Padova provintsis, 3 km Padova keskusest edelas, Brusegana kvartalis. Lennujaamale on antud Gino Allegri nimi.

## Viited

## Välislingid

*Aeroporto Civile di Padova Spa "Gino Allegri"
*Gruppo Volovelistico Patavino
*Pagina della 1ª Brigata Aerea sul Sito ufficiale dell'Aeronautica Militare
*Google mappe: l'aeroporto di Padova visto dal satellite
Kadrina Tervisekeskus

**Kadrina Tervisekeskus** on asutatud 1994. aastal ning asub Kadrina alevikus, Lääne-Virumaal.

Aastail 1998–2020 töötas tervisekeskus Rakvere tee 1 kortermajas, septembris 2020 koliti aga just tervisekeskuse jaoks ehitatud uude majja Viru tn 6.

Tervisekeskuses on esindatud nii perearstikeskus kui ka hambaravi.

## Viited
Trapani Birgi lennujaam

**Trapani Birgi lennujaam** on lennujaam Itaalias Sitsiilia maakonnas Trapani provintsis, Trapani ja Marsala omavalitsusüksuste territooriumil, Birgi jõe lähistel. Lennujaamale on antud Vincenzo Florio nimi.

Trapani Birgi rahvusvaheline lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 21. kohal.

## Viited

## Välislingid

*Pagina Enac dedicata all'aeroporto di Trapani
*Sito ufficiale Aeroporto di Trapani
Laeva vald (Kursi kihelkond)

**Laeva vald** (saksa keeles *Gemeinde Laiwa*) oli vald Kursi kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Laeva külas.

Vald asutati 1874. aastal, kui Äksi kihelkonnas asunud Kärevere-Laeva vald (saksa keeles *Kerrafer mit Laiwa*) kaheks eraldi vallaks - Kärevere ja Laeva vallaks - jagunes.

Vallas on sündinud Linda Tubin, Juhan Saar ja Rudolf Alari.

1939. aasta valdade reformiga läks kogu valla maa-ala uue Laeva valla koosseisu.

## Viited

## Välislingid

*
Kalev Ermits

**Kalev Ermits** (sündinud 19. septembril 1992 Tartus) on endine eesti laskesuusataja.

Märtsis 2022 teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.

## Karjäär ja saavutused
Ta võistles aprillis 2013 Kontiolahtis Soome meistrivõistlustel murdmaasuusatamises 50 km vabatehnikasõidus ja saavutas 142 mehe seas 17. koha.

IBU karikasarja etapil Rootsis Idres novembris 2013 sai ta meeste 10 km sprindis 13. koha.

Tema parim koht maailma karikasarja etapil on 11., mille saavutas 12. veebruaril 2016 Presque Isle'is jälitussõidus.

## Isiklikku
21. mail 2022 abiellus ta laskesuusataja Regina Ojaga.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia "Eesti spordi biograafilise leksikoni" veebiversioonis
* Kalev Ermits IBU lehel
Mikk Tammepõld

**Mikk Tammepõld** (sündinud 27. jaanuaril 1982 Tallinnas) on eesti laulja, kitarrist ja helilooja. 

Aastal 2004 lõpetas Tallinna Ülikooli Filmi ja Video õppetooli telerežii erialal. Ta mängis filmis "Sigade revolutsioon" Erki rolli. 

Aastal 2000 asutas Mikk oma esimese ansambli Freeday. 

Aastast 2003 on Mikk ansambli Brides In Bloom laulja ja üks asutajaliige. 

Aastal 2008 asutas Mikk koos kitarrist Laur Joametsaga ansambli Dramamama. Tema album "On asju, milles eksida ei saa" oli nomineeritud 2014. aasta Eesti Muusikaauhindade debüütalbumi ja aasta rokkalbumi kategoorias. 

Aastatel 2014–2016 Tartus elades oli ta ansambli Six Feet Club basskitarrist. 

Mikk on tegev ansamblites Dramamama, The Purple Gang ja Love Criminals. Mikk on avaldanud ka koos Tõnu Timmiga 4 singlit ja duona esineb nii Tõnu Timmi, Kalle Sepa kui ka Priit Jäägeriga. Lisaks omaloomingulistele kollektiividele on Mikk esinenud külalissolistina koos ansamblitega Mikronid, Ruja ja Ultima Thule ja astunud üles solistina rockooperites Johnny ja Põhjaneitsi. 

## Diskograafia

* Brides in Bloom - "No Excuses EP" (2005)
* Brides in Bloom - "Love Criminal EP" (2007)

*Dramamama – "Dramamama" (2009)
*Dramamama – "VIP" (2011)
*Brides in Bloom – "Bad & Beautiful" (2011)
*Mikk Tammepõld – "On asju, milles eksida ei saa" (2013)
*Luisa Värk – "Maalida võiks maailma" (2015)
*Six Feet Club – "Voodoo" (2015)
*Kalle Sepp & Locomotiiv – "Mäng" (2017)
*Dramamama - "Uphill Battle" (2020)
*Dramamama - "Doomsday Tango" (2022)

## Viited
Mikk Tammepõllu Youtube kanal

https://www.youtube.com/@Dramamamamusic
Warren Cummings Smith

**Warren Cummings Smith III** (sündinud 21. juunil 1992 USA-s) on eesti päritolu USA mäesuusataja.

Teise maailmasõja järel pages tema vanaema Tiina Eestist USAsse. Warreni ema nimi on samuti Tiina.

2010. aastal toimunud Vancouveri taliolümpiamängude eel soovis Smith esindada Eestit, kuid Eesti Suusaliidu heakskiidule vaatamata lõplikus valikus eelistas suusaliidu mäesuusatamise alakomitee talle Deyvid Oprjat. Smith vaidlustas otsuse kohtus.

Detsembris 2011 Kanadas Val Saint Come'is toimunud FISi võistlusel teenis ta 46,68 punktiga viienda koha.

Kanadas Panoramas detsembris 2012 toimunud FISi võistlusel slaalomis sai Smith kahe sõidu koondtulemusena 11. koha.

Detsembris 2013 tegi ta Eesti mäesuusatamise ajalugu, kui võitis esimese Eesti mehena Rootsis Tärnabys peetud FISi võistluse suurslaalomis.

Eestit 2014. aasta taliolümpiamängudel esindades sai ta meeste slaalomis 26. koha, mis on nendel olümpiamängudel võistelnud Eesti suusatajate parim individuaaltulemus.

## Viited

## Välislingid
* Eesti mäesuusataja Warren Cummings Smith on OMi eel heas hoos Postimees, 04.02.2014
* Eesti mäesuusataja Warren Cummings Smith võitis Rootsis ja tegi ajalugu! Delfi Sport, 11. detsember 2013
* Märt Roosna, Warren Cummings Smith III: "Esindan uhkusega Eestit!", Õhtuleht, 6. jaanuar 2012
* Priit Pullerits Kes väärib Eestit esindama? Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi, 05.02.2010
Révfülöp

**Révfülöp **on Ungari linn Veszprémi komitaadis. See asub Balatoni järve põhjakaldal. 2004. aasta seisuga oli linna rahvaarvuks 1161 elanikku.


Vaade Balatoni järvele.jpeg|Vaade Balatoni järvele
Révfülöpi strand.jpg|Révfülöpi rand


## Viited
Männivaik

**Männivaik** ehk **paks tärpentin** ehk **toortärpentin** (*Terebinthina*, *Terebinthina communis*) on männi tüvele tekitatud vigastustest (näiteks karr) välja imbuv ja kogutav vaikmahl ehk vedel vaik.

Männivaigus on α-pineeni (39–87%), β-pineeni (kuni 27%) ja Δ3-kareeni (14–33%).
 
Männivaiku veeauruga destilleerides saadakse tärpentini ja anuma põhja jäävast ainest kampolit (*colophonium*).

Rahvameditsiinis tuntakse männivaiku raskesti paranevate haavade paranemist soodustava välispidiselt kasutatava vahendina.

## Viited

## Välislingid
*Urmas Kokassaar: "Männivaik on keemia-varaait" Eesti Loodus
Eugen Juštšuk

**Eugen Juštšuk** (ka **Jevgeni Juszuk** ja **Eugen Jushtshuk**; 24. aprill 1921 Tartu – 11. november 2003 Stockholm) oli eesti tehnikateadlane ja puiduspetsialist.

Ta sündis aastal 1921 Tartus, tema isa oli tuntud kui puidukeemia ja ehitusmaterjalide spetsialist, tal oli Poola kodakondsus, kuid 1936. aastal sai ta Eesti kodakondsuse, ema oli eestlane. Ta on õppinud Tartu Poeglaste Gümnaasiumis, kuid lõpetas aastal 1939 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1940–1943 Tallinna Tehnikaülikoolis ning oli aastatel 1943–1944 soomepoisiks.

Sõja lõpus põgenes ta Soomest Rootsi, kus lõpetas aastal 1947 puidutehnoloogia insenerina Stockholmi Kuningliku Tehnikaülikooli, spetsialiseerudes edaspidi puidutööstuse ökonoomikale. Ta oli korporatsiooni Rotalia liige.

Aastatel 1949–1952 oli ta Puidusaaduste Uurimise Laboris (Svenska Träforskningsinstitutet'is) osakonnajuhatajaks; aastatel 1952–1955 töötas ta Växjö Puidutöötlemisfirmas asedirektorina. Aastatel 1955–1957 oli ta juhtival kohal Rootsi Vineeritööstuse Assotsiatsioonis. Ta oli aastatel 1967–1976 ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) teenistuses. Aastast 1976 oli ta Saksamaal asuva konsultatsioonifirma (*Lignitechnik*) kaasosanik. Ta on olnud eksperdiks nii Soome kui Rootsi firmades.

## Välislingid
* Puidutööstuse spetsialist Eugen Juštšuk 24.04.1921–11.11.2003
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1461
Gioia del Colle lennujaam

**Gioia del Colle lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Apuulia maakonnas Bari provintsis Gioia del Colle omavalitsusüksuse territooriumil. Lennujaamale on antud Antonio Ramireze nimi.

## Viited

## Välislingid
Molytinae

***Molytinae*** on kärsaklaste sugukonda kuuluv mardikaliste alamsugukond.

## Klassifikatsioon
Alamsugukonda *Molytinae* liigitatakse järgmised perekonnad, keda võib Euroopas kohata:
* *[[Adexius]]* Schoenherr 1834
* *[[Alloplinthus]]* Solari 1941
* *[[Anchonidium]]* Bedel 1884
* *[[Anisorhynchus]]* Schoenherr 1842
* *[[Aparopion]]* Hampe 1861
* *[[Baezia]]* Alonso-Zarazaga & García 1999
* *[[Demyrsus]]* Pascoe 1872
* *[[Echinosomidia]]* Schenkling 1932
* *[[Hoplopteridius]]* K. Daniel 1908
* *[[Hylobius]]* Germar 1817
* *[[Hyperomorphus]]* Perris 1869
* *[[Iberoplinthus]]* Meregalli 1986
* *[[Ita (perekond)|Ita]]* Tournier 1878
* *[[Leiosoma]]* Stephens 1829
* *[[Lepyrus]]* Germar 1817
* *[[Liparus]]* Olivier 1807
* *[[Minyops]]* Schoenherr 1823
* *[[Mitoplinthus]]* Reitter 1897
* *[[Neoplinthus]]* Bedel 1884
* *[[Oromia (perekond)| Oromia]]* Alonso-Zarazaga 1987
* *[[Palaeocorynus]]* Faust 1894
* *Pissodes* Germar 1817 – pihklane
* *[[Plinthus (putukad)|Plinthus]]* Germar 1817
* *[[Pseudechinosoma]]* Hustache 1936
* *[[Styphloderes]]* Wollaston 1873
* *[[Trachodes]]* Germar 1824

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis Fauna Europaea-
*Sissekanne andmebaasis NCBI
Männikärsakas

**Männikärsakas** (*Hylobius*) on putukate perekond. 

## Klassifikatsioon
Männikärsakate perekonda liigitatakse järgmised putukaliigid: 
* *[[Hylobius abietis|Hylobius (Callirus) abietis]]* Linnaeus 1758 – harilik männikärsakas
* *[[Hylobius aliradicis]]* Warner, 1966
* *[[Hylobius alpheus|Hylobius (Callirus) alpheus]]* Reiche 1857
* *[[Hylobius congener]]* Dalla Torre *et al.*, 1943
* *[[Hylobius excavatus]]* Laicharting, 1781 -- sünonüüm : *[[Hylobius piceus]]* (De Geer, 1775) -- – suur-männikärsakas
* *[[Hylobius excavatus|Hylobius (Hylobius) excavatus]]* Laicharting, 1781 
* *[[Hylobius graecus|Hylobius (Callirus) graecus]]* Pic, 1902
* *[[Hylobius huguenini|Hylobius (Callirus) huguenini]]* Reitter, 1891
* *[[Hylobius pales]]* Herbst, 1797
* *[[Hylobius pinastri|Hylobius (Callirus) pinastri]]* Gyllenhaal, 1813 – väike-männikärsakas
* *[[Hylobius pinicola]]* Couper, 1864
* *[[Hylobius radicis]]* Buchanan, 1935 
* *[[Hylobius rhizophagus]]* Benjamin & Walker, 1963
* *[[Hylobius transversovittatus|Hylobius (Callirus) transversovittatus]]*, Goeze, 1777
* *[[Hylobius warreni]]* Wood, 1957. 

## Välislingid
* 
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*Ivar Sibul, Männikärsaka tõrje tulevik – biopreparaadid

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hylobe]] seisuga 01.02.2014.*
Genova Sestri lennujaam

**Genova Sestri lennujaam**, ärinimega **[[Christoph Kolumbus]]e rahvusvaheline lennujaam**, on lennujaam Itaalias Liguuria maakonnas Genova provintsis, umbes 9 km kaugusel Genova keskusest läänes, Sestri Ponente linnaosas. Lennujaamale on antud Christoph Kolumbuse nimi.

Liguuria suurim lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 23. kohal.


Aeroporto di Genova - Cristoforo Colombo.jpg
Ilyushin Il-96 2001-1.jpg|Vladimir Putini lennuk 2001. aasta 20. juulil


## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Trieste Ronchi dei Legionari lennujaam

**Trieste Ronchi dei Legionari lennujaam**, ärinimega **Friuli Venezia Giulia lennujaam** (*Aeroporto del Friuli Venezia Giulia*), on lennujaam Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Gorizia provintsis, 21 km kaugusel provintsi keskusest edelas, Ronchi dei Legionari omavalitsusüksuse territooriumil. Lennujaam kannab alates 2007. aastast Pietro Savorgnan di Brazzà nime.

Trieste Ronchi dei Legionari rahvusvaheline lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 24. kohal.

## Viited

## Välislingid

* www.aeroporto.fvg.it
* www.lipqvirtual.com
Panakeia

**Panakeia** (*Πανάκεια*) oli vanakreeka mütoloogias jumalanna, kelle võimuses oli ravida mis tahes haigust ja häda. Tema järgi nimetati utoopiline imeravim panatsea.

Ta oli tervisejumal Asklepiose ja valu leevendaja Epione tütar.
Scaphiodontophis

***Scaphiodontophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Scaphiodontophis*  klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Scaphiodontophis annulatus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Scaphiodontophis venustissimus]]* (Günther, 1893). 

## Levila
Neid võib kohata Lõuna-Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Colombias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Scaphiodontophis]] seisuga 01.02.2014.*
Mikulov

**Mikulov** (saksa keeles *Nikolsburg*) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Břeclavi ringkonnas. Linn asub Austria piiri ääres.

## Sõpruslinnad
Mikulovil on kuus sõpruslinna:
*Bardejov (Slovakkia)
*Katzrin (Iisrael)
*Šumperk (Tšehhi)
*Galanta (Slovakkia)
*Tuchów (Poola)
*Laa an der Thaya (Austria)

## Viited

## Välislingid
Pseudoxenodon

***Pseudoxenodon*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Pseudoxenodon* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis  järgmised maoliigid:
* *[[Pseudoxenodon bambusicola]]* Vogt, 1922
* *[[Pseudoxenodon baramensis]]* Smith, 1921
* *[[Pseudoxenodon inornatus]]* Boie, 1827
* *[[Pseudoxenodon karlschmidti]]* Pope, 1928
* *[[Pseudoxenodon macrops]]* (Blyth, 1855)
* *[[Pseudoxenodon stejnegeri]]* Barbour, 1908.

## Viited

## Välislingid
*Boulenger:*[https://archive.org/details/reptiliabatrachi00boul The Fauna of British India, Including Ceylon and Burma. Reptilia and Batrachia.]*, p. 340, 1890, Biodiversity Heritage Library raamat veebiversioon (vaadatud 01.02.2014) (*inglise keeles*)  
*Boulenger:*[https://archive.org/stream/catalogueofsnake01brit#page/270/mode/2up/search/Pseudoxenodon Catalogue of the Snakes in the British Museum (Natural History)]*, vol.1, lk 270, 1893, Biodiversity Heritage Library raamat veebiversioon (vaadatud 01.02.2014) (*inglise keeles*) 
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudoxenodon]] seisuga 01.02.2014.*
Miklós Jancsó

**Miklós Jancsó** (27. september 1921 Vác, Ungari – 31. jaanuar 2014 Budapest) oli ungari režissöör ja stsenarist.

Jancsó saavutas rahvusvahelise kuulsuse selliste filmidega nagu "Szegénylegények" (1965), "Csillagosok, katonák" (1967) ja "Még kér a nép" (1971).

1972. aastal pälvis ta Cannes'i filmifestivalil filmi "Red Psalm" eest parima režissööri auhinna. 1973. aastal sai Ungari prestiižika Kossuthi auhinna. 1979. aastal pälvis ta elutööauhinna Cannes'i filmifestivalil ja 1990. aastal Veneetsia filmifestivalil.
Harilik männikärsakas

**Harilik männikärsakas** (*Hylobius abietis*) on putukaliik. 

## Levila
Neid võib kohata terves Euroopas ja Aasias.

## Kirjeldus
Täiskasvanud mardikas on 10–12 mm pikkune ja võib elada kuni 4 aasta vanuseks. Hariliku männikärsaka pea eesosa on veninud pikaks kärsakuks, mis on varustatud haukamissuistega. Pea külge on kinnitunud ka põlvjad tundlad. Keha on kaetud pruunide ja kollakate soomustega. 
 
## Toitumine
Männikärsaka mardikad toituvad enne ja pärast munemist noorte okaspuutaimede koorest, ka suuremate puude võrsetest ja pungadest. Männikärsaka mardikad teevad noortel okaspuutaimedel koort närides metsakultuuridele olulist kahju. Tõugusööm kändude juurtel on aga kahjutu või isegi kasulik, kuna aitab kaasa kändude kõdunemisele.

## Tüvekahjurina
Mardikad toituvad nii elusatest taimekudedest okaspuumetsades, eelistades noori mände, kui ka surnud taimekudedest puidu ladustamisplatsidel jm, seetõttu loetakse neid taimekahjuriteks.

## Teadusuuringutes

Ühe Eestis läbi viidud projekti käigus püüti laboratoorsetes tingimustes uurida, kas harilik männikärsakas on võimeline seeneeoseid elujõulisena edasi kandma ehk kui oluline võib olla putuka roll näiteks istutatud taimede nakatamisel erinevate haigusetekitajatega. Sellega seoses vaadeldi patogeensete seente, juurepessu ja *[[Diplodia sapinea]]*, ning antagonistliku hiidkooriku eoste elujõulisust pärast hariliku männikärsaka seedetrakti läbimist.

Juurepess (*Heterobasidion annosum*) on seenpatogeen, mis tekitab okaspuudel juure- ja tüvemädanikku ja *Diplodia sapinea* on laialt levinud männi patogeen. Saprotroofsel puitulagundaval hiidkoorikul (*Phlebiopsis gigantea*) põhineb biopreparaat Rotstop, mida valmistatakse Soomes ja kasutatakse juurepessu biotõrjel.

Uurimise tulemused näitasid, et uuringus kasutatud seeneliigid on pärast hariliku männikärsaka seedetrakti läbimist elujõulised. Seega võib uurijate arvates, hariliku männikärsaka roll haiguste levitajana metsas ning mõju praktilisele metsamajandusele arvatust ulatuslikumgi olla.

## Viited

## Välislingid

* 

*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne Fauna Europaeas
*Sissekanne NCBI-s
*"Metsik teadusvideo: teadlased uurivad seente suhteid kurja metsakahjuriga" ERR Novaator, 5. jaanuar 2015
Reggio Calabria lennujaam

**Reggio Calabria lennujaam**, tuntud ka kui **Stretto lennujaam** (*Aeroporto dello Stretto*), on lennujaam Itaalias Calabria maakonnas Reggio Calabria provintsis, 5 km kaugusel provintsi keskusest keskusest lõunas, Ravagnese kvartalis. Lennujaamale on antud Tito Minniti nimi.

Stretto lennujaam oli 2013. aastal reisijate arvult Calabrias Lamezia Terme järel teisel kohal, Itaalias 25. kohal.

## Viited

## Välislingid

* aeroportodellostretto.it - Sito ufficiale dell'aeroporto
* sogas.it -  - Sito ufficiale della SoGAS S.p.A.
* worldaerodata.com - pagina sull'aeroporto
* Airport, Chart Terrain e Approach map PDF
* www.aeroportorc.com - Il portale non ufficiale dell'Aeroporto dello Stretto di Reggio di Calabria
* www.trasportisullostretto.it - Il portale della mobilità sullo Stretto di Messina
Rimini Miramare lennujaam

**Rimini Miramare lennujaam**, tuntud ka kui **[[Federico Fellini]] rahvusvaheline lennujaam** (*Aeroporto internazionale "Federico Fellini"*), on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Rimini provintsis, 8 km kaugusel Riminist kagus, Miramare fraktsioonis. Lennujaamale on antud Itaalia filmirežissööri Federico Fellini nimi.

Federico Fellini rahvusvaheline lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 26. kohal.

15 km kaugusel San Marino Vabariigi piirist ja 16 km kaugusel San Marino linnast asuv lennujaam on ühtlasi ka San Marino lennujaam.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Hypnale

***Hypnale*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Hypnale* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Hypnale hypnale]]* (Merrem, 1820),
* *[[Hypnale nepa]]* (Laurenti, 1768),
* *[[Hypnale zara]]* (Gray, 1849).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hypnale]] seisuga 01.02.2014.*
Garthius

***Garthius*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Garthius* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Garthius chaseni]]* (Smith, 1931).

## Levila
Need maod on endeemsed Kalimantanil. Neid võib kohata ka Indoneesias ja Malaisias.

## Nimi
Maoperekond on nimetatud Briti herpetoloogi Garth Underwoodi (1919–2002) auks.

## Viited

## Välislingid
*Malhotra & Thorpe: A phylogeny of four mitochondrial gene regions suggests a revised taxonomy for Asian pitvipers (Trimeresurus and Ovophis)., Molecular Phylogenetics and Evolution, vol. 32, n. 1, p. 83–100, 2004, Veebiversioon (vaadatud 01.02.2014) (*inglise keeles*)  
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Garthius chaseni]] seisuga 01.02.2014.*
Nikolai Nossov

**Nikolai Nossov** (vene Николай Николаевич Носов; 23. november (10. november vkj) 1908 Kiiev – 26. juuli 1976 Moskva) oli vene lastekirjanik.

Nikolai Nossov sündis Kiievis estraadiartisti perekonnas. Ta lapsepõlv möödus Kiievi lähedal Irpinis. 1927. aastal astus Nikolai Nossov Kiievi Kunstiinstituuti. 1929. aastal läks ta üle Moskva Kinematograafia Instituuti, mille ta lõpetas 1932. aastal. Seejärel töötas ta kuni 1951. aastani multifilmide, teadusfilmide ja õppefilmide režissööri ja lavastajana.

Lastejutte hakkas Nikolai Nossov kirjutama juba 1938. aastal, esimene lastejuttude kogumik ilmus 1947. aastal. Jutustuse "Vitja Malejev koolis ja kodus" (1951) eest sai ta 1952. aastal Stalini preemia.

Kõige suurema populaarsuse saavutas Nossov Totu–raamatutega ("Totu ja ta sõprade seiklused" (1953–1954), "Totu Päikeselinnas" (1958), "Totu Kuul" (1964–1965)).

Nikolai Nossov ei kirjutanud ainult lastele. 1969. aastal ilmus tal satiiriliste juttude kogumik "Iroonilised humoreskid". Samuti kirjutas ta mitu mälestusteraamatut.

Nikolai Nossov suri 26. juulil 1976 Moskvas. Ta on maetud Kuntsevo kalmistule.

## Nikolai Nossovi teoste tõlked eesti keeles
*"Lõbus pere" (1952)
*"Vitja Malejev koolis ja kodus" (1952)
*"Elav kaabu" (1958)
*"Totu ja ta sõprade seiklused" (sisaldab ka "Totu Päikeselinnas") (1966)
*"Totu Kuul" (1969)
Garth Underwood

**Garth Leon Underwood** (16. juuli 1919 Isleworth, Middlesex, Suurbritannia – 15. oktoober 2002) oli Briti herpetoloog.

## Haridus ja tööelu
*1935–1938 õppis ta Adams Grammar Schoolis Newportis Shropshire'is;
*1938 alustas ta ülikooliõpinguid, mis aga katkesid, kui algas teine maailmasõda ja ta värvati Royal Engineersi (Briti armee) ridadesse;
*1940 viibis ta sõjaväelasena HMT Lancastria pardal, kui see Saint-Nazaires (Prantsusmaal) operatsiooni Ariel ajal uppus – Underwood hüppas laevalt merre ja ta päästeti;
*1943–1946 täitis ta sõjaväelasena tööülesandeid Indias;
*hiljem jätkas ta ülikooliõpinguid University College Londonis (tol ajal *University College*, London) – ülikooli lõpetas ta aastal 1948;
*alates 1948 töötas ta Lääne-India Ülikoolis (University College on the West Indies, hilisem nimetus University of the West Indiens).

## Publikatsioonid (osaline)
*"On the Classification and Evolution of Geckos", 1954
*"A Contribution to the Classification of Snakes", 1967

## Panus teadusse
### Kirjeldatud liigid
Tema kirjeldatud liigid on tähistatud nimega **Underwood**.

* *[[Anolis reconditus]]* Underwood & Williams, 1959
* *[[Celestus microblepharis]]* (Underwood, 1959)
* *[[Clelia errabunda]]* Underwood, 1993
* *[[Diploglossus montisserrati]]* Underwood, 1964
* *[[Tropidonophis aenigmaticus]]* Malnate & Underwood, 1988
* *[[Tropidonophis mcdowelli]]* Malnate & Underwood, 1988
* *[[Tropidonophis parkeri]]* Malnate & Underwood, 1988
* *[[Tropidonophis statistictus]]* Malnate & Underwood, 1988

## Eraelulist
*17. veebruaril 1944 abiellus Underwood Molly Fanakaniga (9. detsember 1919 – 1996);
*1947 sündis tütar Vivienne;
*1948 emigreerus pere Jamaicale.

## Mälestuse jäädvustamine
Tema auks on nimetatud maoperekond *[[Garthius]]*, *[[Gecko (perekond)|Gecko]]* perekond *[[Underwoodisaurus]]* ja roomajate liigid: *[[Sphaerodactylus underwoodi]]*, *[[Dipsadoboa underwoodi]]*, *[[Homonota underwoodi]]*, *[[Gymnophthalmus underwoodi]]* ja *[[Dendrelaphis underwoodi]]*

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Garth Underwood]] seisuga 02.02.2014.*
Underwood

**Underwood** on koha- ja isikunimi:

***[[Underwood (Iowa)|Underwood]]**, linn USA Iowa osariigis
***[[Underwood (Minnesota)|Underwood]]**, linn USA Minnesota osariigis
***[[Underwood (Põhja-Dakota)|Underwood]]**, linn USA Põhja-Dakota osariigis
***[[Underwood (perekonnanimi)|Underwood]]**, perekonnanimi
**Blair Underwood, USA filminäitleja (1964–)
**Carrie Underwood, USA muusik ja näitleja (1983–)
**Garth Underwood, Briti herpetoloog (1919–2002), tema kirjeldatud liikide puhul kasutatakse nime **Underwood** 
**Sara Jean Underwood, USA modell ja näitleja, *playmate* 2007
Vecmīlgrāvis

**Vecmīlgrāvis** on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 6,073 km². Asub Ķīšezersist välja voolava Mīlgrāvise kanali kaldal. Asum piirneb põhjas Vecdaugava ja Trīsciemsiga, lõunas aga Mīlgrāvisega. 24 949 elanikku (2010).

Asumi aladel eristatakse veel väiksemaid piirkondi. Nii asub läänes sadama ümber **Rīnūži** ja asumi keskosa kannab nime **Ziemeļblāzma**.

Vecmīlgrāvis asub üldiselt madalal ja tasasel alal, mis ulatub 2–5 meetrit üle merepinna. Asumi keskosas Ziemeļblāzmas asuvad aga rannaluited. Neist kõrgeim ulatub 21 meetrit üle merepinna.

## Ajalugu

Vecmīlgrāvis kujunes Ķīšezersi järvest välja voolava Mīlgrāvise kanali põhjakaldale. Kanal tekkis aastal 1266, mil Dünamünde klooster kaevas oma vesiveski tarvis Ķīšezersi järvele uue väljavoolu, kuigi kanal jälgis seal varem voolanud **Dūņupe** oja sängi. Kanal sai nimeks *Mühlen Graben* (tõlkes Veskikraav), millest aja jooksul kujunes lätipärane Mīlgrāvis.

XVII sajandil oli asumi territooriumil tõenäoliselt veski juurde kujunenud Mīlgrāvise mõis, lisaks asusid kanali ääres veel kaks kaluriküla, Rīnūži ja Ziemeļblāzma. Toona asutati Rīnūžisse vanim teadaolev Riia kalmistu – **Vecmīlgrāvise kalmistu**. XVIII sajandil (1788. aastal) ehitati kalmistu juurde ka kirik, mille torni kasutati ühtlasi majakana. Aastal 1876 hakati kirikut remontima, ühtlasi asutati Krišjānis Valdemārsi ettevõtmisel selle juurde ka merekool, mis tegutses Esimese maailmasõjani.

XIX sajandi teisel poolel algas asumi alal intensiivsem ehitustegevus. Aastal 1887 ehitas lätlasest ettevõtja ja metseen Augusts Dombrovskis sinna saekoja. Aastal 1900 ehitas ta tööliste lastele kooli ja Riia esimese lasteaia. Aastal 1913 rajas ta veel kultuurimaja. XX sajandi alguses lasi ta ehitada oma tütre järgi nime saanud **Emmas iela**, mis on kultuurimälestisena kaitse all.

Aastal 1907 rajati asumisse **Burtnieku namas** – kultuuritegelaste pansion. Idee autor oli Krišjānis Barons. Lisaks temale elasid ja puhkasid seal veel näiteks Kārlis Skalbe ja Jānis Jaunsudrabiņš. Seal peeti kirjandusõhtuid, toimus ka kontserte. Tänapäeval asub majas muusikakool.

Aastal 1922 liideti asum Riia linnaga, aga reaalse sisu omandas see alles aastal 1934, mil avati üle Mīlgrāvise kanali viiv sild.

Aastal 1933 avati Riia–Ruhja raudteel Rīnūži peatus, ühtlasi rajati ka harutee Rīnūži sadamasse. Aastast 1939 kannab see nime Ziemeļblāzma.

1950. aastatel hakati seniste puitmajade vahele püstitama paneelidest korterelamuid. Teine suurem ehitusperiood oli 1970. aastatel. Aastail 1952–1955 oli Vecmīlgrāvis halduslikult Riia linnale alluv alev.

Tänapäeval asub Vecmīlgrāvises Riia kalasadam, mis on traallaevade ja külmutuslaevade baasiks. Lisaks asub sadamas veel laevaremonditehas. Teine sadam asumi aladel on naftaterminal. 

## Kuulsaid elanikke

*Christian Heinrich Pander – paleontoloog
*Kārlis Skalbe – läti kirjanik
*Krišjānis Barons – läti rahvusliku liikumise tegelane
*Vilis Lācis – Läti kirjanik ja poliitik
*Augusts Dombrovskis – läti ettevõtja ja metseen

## Välislingid
*Vecmīlgrāvise koduleht (*läti keeles*)
*Vecmīlgrāvis portaalis CitaRiga (*läti keeles*)
Mīlgrāvise mõis

**Mīlgrāvise mõis** (*Mīlgrāvja muiža*) oli mõis Lätis Riia linnas Vecmīlgrāvise asumis. Peahoone asus Mīlgrāvise kanali kaldal. Saksa keeles oli nimi *Mühlgraben*, varem tõenäoliselt *Rodenbergs Hof*. Vana haldusjaotuse järgi asus mõis Riia kreisi Daugavgrīva kihelkonnas.

Mīlgrāvise kanal tekkis aastal 1266, mil Dünamünde klooster kaevas oma vesiveski tarvis Ķīšezersi järvele uue väljavoolu, kuigi kanal jälgis seal varem voolanud **Dūņupe** oja sängi. Kanal sai nimeks *Mühlen Graben* ('veskikraav'), millest aja jooksul kujunes lätipärane Mīlgrāvis. Veski valmimise aeg ei ole teada, ka pole selle kohta teateid pärast seda, mil Liivi ordu selle üle võttis.

Tõenäoliselt XVII sajandil kujunes veski juurde mõis. Johann Christoph Brotze kaardil on selle asukohas kujutatud mõisa nimega Rodenbergs Hof. Tänapäevaks on peaaegu kõik jäljed mõisast hävinud. Säilinud on mõisa vakuraamat, mille põhjal teame, et mõisale kuulus ka Dünamünde ordulinnuse ala. Aastal 1760 sai mõisa omanikuks Wilhelm von Fermor, tema suguvõsa valduses oli mõis ka XIX sajandil.

Aastal 1922, mil mõis maareformi käigus võõrandati, kuulus sellele 314 hektarit maad.

## Viited

 

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Vaida (jääkaru)

**Vaida** (21. november 1984 Kaasani looma- ja botaanikaaed – 27. jaanuar 2014) oli Tallinna Loomaaia emane jääkaru.

Ta moodustas loomaaias paari isase jääkaru Franziga (sündinud Franz Josephi maal 1986 või 1987; surnud 8. septembril 2007). 

Neil sündis mitu järglast, sealhulgas Jasper, Mart, Marta ja Frida (sündis detsembris 2002). Jasper elab Leedus, Marta ja Mart Hiinas, üksnes Frida elab Tallinna Loomaaias. 

Vaida otsustati pärast pikaajalist ravi – tal avastati kõhunäärme kasvaja – eutaneerida. 

## Viited

## Välislingid
* Aleksei Turovski, "Minu loomad. Aleksei Turovskiga loomaaias", Jääkaruema Vaida. AS Ajakirjade Kirjastus, lk 89–91, ISBN 978 9949 443 24 6
*Peeter Langovits. Foto jääkaru Vaidast Õhtulehes
Deinagkistrodon

***Deinagkistrodon*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Deinagkistrodon* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Deinagkistrodon acutus]]* (Günther, 1888).

## Levila
Neid võib kohata Taiwani saarel, Hiinas ja Vietnami põhjaosas.

## Rahvapärane nimetus
*[[Deinagkistrodon acutus]]* kannab rahvasuus nimetust **100 sammu lõgismadu**. Sellega väljendatakse levinud uskumust, et pärast maolt hammustada saamist suudab ohver veel sadakond sammu astuda, enne kui ilmnevad mürgistusseisundile omased nähud.
  
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Deinagkistrodon acutus]] seisuga 02.02.2014.*
Cuneo Levaldigi lennujaam

**Cuneo Levaldigi lennujaam**, tuntud ka kui **[[Torino]] Cuneo Levaldigi rahvusvaheline lennujaam** (*Aeroporto Internazionale di Torino-Cuneo Levaldigi*), on lennujaam Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis, 21 km kaugusel provintsi keskusest kirdes, Savigliano omavalitsusüksuse territooriumil Levaldigi fraktsioonis.

Torino Cuneo Levaldigi rahvusvaheline lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 29. kohal.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*itaalia ja inglise keeles*) 
*Sito della Boeing con informazioni sull'aeroporto
*Radiosondaggi atmosferici
Valentina Ossejeva

**Valentina Ossejeva** (vene Валентина Александровна Осеева; samuti **Valentina Ossejeva-Hmeljova**, vene Валентина Александровна Осеева-Хмелёва; 28. aprill (15. aprill vkj) 1902 Kiiev – 5. juuli 1969 Moskva) oli vene lastekirjanik.

## Elulugu
Valentina Ossejeva sündis Kiievis inseneri perekonnas. Keskkooli lõpetamise järel õppis ta kuni 1923. aastani Kiievi N. V. Lõssenki nim. Instituudi näitekunsti teaduskonnas, kuid ei lõpetanud seda. Seejärel kolis perekond Moskvasse.

Aastatel 1924–1940 töötas ta pedagoogi ja kasvatajana lastekommuunides ja järelevalveta laste vastuvõtupunktides. Teise maailmasõja ajal töötas ta lasteaiakasvatajana Baškiiri ANSV–s.

Valentina Ossejeva abikaasa oli kirjanik Vadim Ohhotnikov. Nad elasid alates 1952. aastast Izjumovkas Starõi Krõmi linna lähedal.

Valentina Ossejava suri Moskvas ja on maetud Vagankovo kalmistule.

## Looming
Ajakirjanduses avaldati Ossejeva esimene jutustus 1937. aastal. 1940. aastal ilmus tema esimene lasteraamat "Punane kass". Seejärel ilmusid tema teised jutukogud. Populaarseks said tema Vasjok Trubatšovi raamatud, mille eest ta sai 1952. aastal kolmanda järgu Stalini preemia.

## Teoste tõlked eesti keeles
*"Midagi head : üheksa jutustust" (1947)
*"Võlusõna" (1951, 2. tr. 1962)
*"Vasjok Trubatšov ja tema sõbrad" (1951)
*"Vasjok Trubatšov ja tema sõbrad. 2. raamat" (1952)
*"Vasjok Trubatšov ja tema sõbrad. 3. raamat" (1953)

## Välislingid
*Kuuldemäng: Vasjok Trubatšov ja tema sõbrad. Eesti Raadio 1956.
Võisiku mõisa kalmistu

**Võisiku mõisa kalmistu** on kalmistu Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võisiku külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas. 

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Bockid umbes 18. sajandi teise poole keskel. Kalmistu on harvaesinevalt poolringikujulise põhiplaaniga. Kalmistule maetud inimeste arv ei ole teada.

Kalmistu jääb Võisiku mõisa südamest linnulennult umbes 1,3 km kaugusele läände. Kalmistu edelaosas paikneb matusekabel, mida on 1980. aastatel korrastatud. Samal ajal paigaldati ka Timotheus von Bocki uus hauakivi (praeguste teadmiste järgi valesse kohta) ning kalmistu puhastati võsast. Algupäraseid hauaplaate ei ole säilinud tervikuna, osal haudadest on säilinud risti ja hauaplaadi fragmente.

## Kalmistule maetuid
*Timotheus von Bock (1787–1836)
*Ewa von Bock (sündinud Mättik; surnud 1862), Timotheus von Bocki abikaasa

## Kirjandus
*K. Kustus. "Võisiku asunduse omapära. Jõukad asunikud, kes ei annud rahvahääletusel ühtegi "vastu" häält. – Nõdramõistuslikkude varjupaik mõisa endises härrastemajas. –  Seltskondliku elu juhiks pr. O. Allast. PURUSTATUD MÕISNIKKUDE AJALOOLINE KALMISTU". Sakala nr 74, 3. juuli 1936. Lk 6
*Reo. "Võisiku – ja mis sündinud seal". Uudisleht nr 40, 26. veebruar 1937. Lk 12
*Harald Rebane. Väikekalmistud Põltsamaal ja lähikonnas. [II osa] Vooremaa, 14. september 1996. Lk 4
*Harald Rebane. Väikekalmistutest Süda-Eestis. // Linnade haljastud ja nende kaitse. Tartu-Tallinn 2001. Lk 107
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
*Kadri Tael. Põltsamaa kalmistute pärand. V osa. Vali Uudised, 21. veebruar 2014. Lk 5
*Taavi Pae. "Arhiivileid lükkab ümber legendi keisri hullu eraklikust puhkepaigast". ERR Novaator, 8. veebruar 2026

## Välislingid
* 
*Kultuurimälestis nr 24048 "Võisiku mõisa Bockide perekonnakalmistu hauakambrid"
*Kultuurimälestis nr 24047 "Võisiku mõisa Bockide perekonnakalmistu piirdemüür"
*Võisiku mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Võisiku mõisa kalmistu Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Võisiku mõisa kalmistu piirdemüür Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Võisiku mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
Aleksander Sünter

**Aleksander Sünter** (30. detsember 1971 Sõmera – 26. jaanuar 2014) oli eesti rahvamuusik ja ansambli Oort liige.

## Tunnustus
*1995 Rahvaluule kogumispreemia oma kodukihelkonna pärimuse jäädvustamise eest

## Viited

## Välislingid
*In memoriam Aleksander Sünter Meie Maa, 28. jaanuar 2014
*In memoriam: Aleksander Sünter Sirp 30. jaanuar 2014
*Suri pärimusmuusik Aleksander Sünter Sakala 26. jaanuar 2014
Edmund Niziurski

**Edmund Niziurski** (10. juuli 1925 Kielce – 9. oktoober 2013 Varssavi) oli poola kirjanik.

Edmund Niziurski sündis Kielces keskklassi perekonnas, ta isa oli teenistuja. 1939. aasta septembris evakueerus nende perekond alanud Teise maailmasõja tõttu Ungarisse, kuid 1940. aastal pöördusid nad Kielcesse tagasi. Saksa okupatsiooni ajal lõpetas ta 1943. aastal põrandaaluse keskkooli.

Pärast sõda õppis ta Lublini Katoliku Ülikoolis ja Jagiello Ülikoolis õigusteadust, sotsioloogiat ja ajakirjandust. 1952. aastal kolis Niziurski Varssavisse, kus ta töötas ajakirja Wiez toimetuses ja tegeles kirjandusliku loominguga.

Niziurski hakkas oma loomingut ajakirjanduses avaldama alates 1944. aastast. Ta tegi kaastööd paljudele ajakirjadele ning kirjutas kuuldemänge raadiole. Eriti populaarseks said tema lasteraamatud. Kõige tuntum nendest on "Marek Pieguse uskumatud seiklused" ("Niewiarygodne przygody Marka Piegusa", 1959, eesti keeles 1963, 2. tr. 2001). Niziurski täiskasvanutele kirjutatud raamatud on vähem tuntud.

## Viited
Perugia lennujaam

**Perugia lennujaam**, tuntud ka kui **Umbria Perugia [[Franciscus Assisist|Püha Franciscuse]] rahvusvaheline lennujaam** (*Aeroporto internazionale dell'Umbria-Perugia San Francesco d'Assisi*), varem **Perugia San Egido lennujaam** (*Aeroporto di Perugia San Egido*) ja *Umbria Adamo Giuglietti lennujaam*, on lennujaam Itaalias Umbria maakonnas Perugia provintsis, Perugia keskusest 12 km idas ja Assisi keskusest 12 km läänes, Sant'Egidios. Lennujaam kannab alates 2011. aastast Püha Franciscuse nime.

Perugia lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 30. kohal.


Terminal Aeroporto Perugia.jpg
Boeing Ryanair in pista all'Aeroporto Perugia Sant'Egidio.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Aeroporto Internazionale dell'Umbria Perugia San Francesco d'Assisi (*itaalia ja inglise keeles*)
Klára Jarunková

**Klára Jarunková** (sünninimi **Klára Chudíková**; 28. aprill 1922 Červená Skala – 11. juuli 2005 Bratislava) oli slovaki kirjanik.

1940. aastal lõpetas ta gümnaasiumi ja töötas seejärel kaks aastat kooliõpetajana. Hiljem kolis ta Bratislavasse ning töötas linnavalitsuses, õppides töö kõrvalt kaugõppes ülikoolis filosoofiat ja slovaki keelt. 1954. aastast kuni pensionile jäämiseni 1984. aastal töötas ta huumori- ja satiiriajakirja Roháč toimetuses.

Põhiliselt kirjutas Klára Jarunková laste- ja noorteraamatuid, kuid kirjutas ka raamatuid täiskasvanutele ja publitsistikat. 

## Klára Jarunková teoseid eesti keeles
*"Kangelase märkmik" (Eesti Riiklik Kirjastus, 1963)
*"Vaikiva Hundi vend" (Eesti Raamat, 1972)
*"Ainuke" (Eesti Raamat, 1978)
*"Põgenik" (Eesti Raamat, 1982)
*"Koer, kellel oli poiss. Linnuke, kellel oli saladus" (Eesti Raamat, 1986)

## Viited
¨
Tarmo Toom

**Tarmo Toom** (sündinud 5. detsembril 1961) on eesti teoloog ja patristika uurija.

Ta on saanud hariduse Tallinna 7. Keskkoolis ja Tallinna Muusikakeskkoolis. Aastatel 1983-1992 mängis ta vanamuusikaansamblis Hortus Musicus lautot, ''viola da gamba''<nowiki/>'t ja tšellot. 
Toom õppis ajaloolist teoloogiat ja patristikat Šveitsis ja Ameerika Ühendriikides. Filosoofiadoktor (PhD, Catholic University of America, 2001).

Ameerikas elades töötas ta Ameerika katoliku ülikoolis ja seejärel Georgetowni Ülikoolis Washingtonis. 

2022. aastal naasis ta Eestisse ja alustas Tartu Ülikooli juures ETAG projekti “Patristilised piibli ja piibli tõlgendamise sissejuhatused (*introductiones*)”. 

Ta on pidanud loenguid Lundi, Louvaini, Yale'i, Utrechti, York'i, Rooma Aquino Thomase nimelises ülikoolis (Angelicum) ja Sigtuna Akadeemias. 

## Teosed
Toom on avaldanud nii akadeemilisi artikleid kui kirjutanud ka mitu raamatut (vt veebileht academia.edu [Tarmo Toom]). Eesti keeles on saadaval Augustinuse "Pihtimuste" kommentaar ("Sest sinu silmale pole suletud süda kättesaamatu" [Allika, 2011]) ja "Varakristlik teoloogia" (Tartu ülikooli kirjastus, 2022). Hiljutiste avaldiste hulgas on "T&T Clark Companion to Augustine and Modern Theology" (Bloomsbury/T&T Clark, 2013), "Patristic Theories of Biblical Interpretation: The Latin Fathers" (Cambridge University Press, 2016), "Augustine in Context" (Cambridge University Press, 2018), “Early Christian Handbooks on Interpretation”, The Oxford Handbook of Early Christian Biblical Interpretation, eds. P. M. Blowers and P. W. Martens (Oxford: Oxford University Press, 2019) ja "Cambridge Companion to Augustine's Confessions" (2020). Samuti on ta kuueköitelise "Brill Encyclopedia of Early Christianity" (2024) üks kaastoimetajaid ja -autoreid.

## Isiklikku
Tema vanaisa oli teoloog Osvald Tärk.

## Viited
Osvald Tärk

**Osvald Tärk** (1. oktoober 1904 Lassi – 25. mai 1984 Tallinn) oli eesti baptistivaimulik ja teoloog.

Ta õppis Leisu algkoolis, Kuriste kihelkonnakoolis, Kärdla haridusseltsi koolis ja Läänemaa Õpetajate Seminaris. Aastatel 1922–1925 õppis ta Eesti Baptisti Jutlustajate Seminaris Keilas. 1928. aastal lõpetas Andover Newtoni Teoloogilise Kooli (:en:Andover Newton Theological School), 1929. aastal sai usuteaduse magistriks Union Theological Seminary's (:en:Union Theological Seminary (Manhattan)) Columbia ülikooli juures.

Ta oli kauaaegne Allika ja Oleviste koguduse pastor ning Baptisti Usuteadusliku Seminari õppejõud ja teoloogiamagister.

Osvald Tärk suri 25. mail 1984 ja ta maeti 1. juunil 1984 Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
Tema lapselaps on teoloog Tarmo Toom.

## Viited
Pihklane

**Pihklane** (*Pissodes*) on putukaperekond. 

## Klassifikatsioon
Pihklaste perekonda liigitatakse järgmised Euroopas elavad putukaliigid: 
* *[[Pissodes castaneus|Pissodes (Pissodes) castaneus]]* (De Geer 1775) – tähnikpihklane
* *[[Pissodes gyllenhali]]* (C.R. Sahlberg 1834)
* *Pissodes harcyniae* (Herbst 1795) – kuusepihklane
* *[[Pissodes piceae]]* (Illiger 1807)
* *Pissodes pini* (Linnaeus 1758) – männipihklane
* *[[Pissodes pinicola]]* (Linnaeus, 1758)
* *Pissodes piniphilus* (Herbst 1797) – latipihklane
* *[[Pissodes scabricollis]]* Miller 1859
* *Pissodes validirostris* (C.R. Sahlberg 1834) – käbipihklane.

## Viited

## Välislingid
* 
*Sissekanne Fauna Europaea-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pissodes]] seisuga 02.02.2014.*
Anatoli Aleksin

**Anatoli Aleksin** (vene Анатолий Георгиевич Алексин, tegelik nimi **Anatoli Goberman**, vene Анатолий Георгиевич Гоберман; 3. august 1924 Moskva – 1. mai 2017 Luxembourg) oli juudi rahvusest vene kirjanik.

Anatoli Aleksin sündis Moskvas kõrgkooli õppejõu perekonnas. Tema isa Georgi Goberman represseeriti 1937. aastal, vabanemise järel oli Tomskis linna ajalehe toimetaja.

1941. aastal evakueeriti Anatoli Aleksin Kamensk-Uralskisse. Sõja järel astus ta Moskva Idauuringute Instituuti, mille lõpetas 1950. aastal. Samal aastal ilmus ka tema esimene raamat. Anatoli Aleksin saavutas esmajoones laste- ja noorsookirjanikuna laialdase tuntuse. Aastatel 1970–1989 oli ta Vene NFSV Kirjanike Liidu sekretär. Ta kuulus ka ajakirja Junost toimetuskolleegiumisse.

1993. aastal asus ta elama Iisraeli. Alates 2011. aastast elas Anatoli Aleksin Luksemburgis.

## Anatoli Aleksini teoste tõlked eesti keeles
*"Lipuke" (1952)
*"Seeva Kotlovi ebatavalised juhtumused" (1966; tõlkija Silvi Väli)
*"Jutustused" (1971)
*"Üleeile ja ülehomme : novelle ja jutustusi" (1981)
*"Üks koletu lugu : kriminaaljutustus, mille kirjutas Alik Detkin" (1984)
Tähnikpihklane

**Tähnikpihklane** (*Pissodes castaneus*) on putukaliik. 

## Levila
Neid võib kohata Kesk- ja Põhja-Euroopas (sh Eestis) ning Põhja-Ameerikas.

## Kirjeldus
Täiskasvanud tähnikpihklased on 5–8 mm pikkused punakaspruunid mardikad. Nende eluiga võib küündida 2–3 aastani. Pea on veninud pikaks kärsaks, mille külge kinnituvad tavaliselt põlvjad tundlad ja haukamissuised. Kärsal on suur tähtsus – selle abil puuritakse nooremapoolsete puude, näiteks männi tüvede koore sisse auk, kuhu asetatakse 2–3 muna. Vastsed on jalutud valkjad tõugud, kes kaevandavad koore all käike ning nukkuvad tüve alaosas koore all, ulatudes sügavale puitu.

## Tüvekahjurina
Vastsete uuristatud käigud lõhuvad puu, näiteks männi koore näärmerakke ning takistavad puul vaikmahla ringlust, seetõttu peetakse neid taimekahjuriteks. 

## Viited

## Välislingid
*
*Sissekanne Fauna Europaeas

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Kiefernkulturrüssler]] seisuga 02.02.2014.*
Voghera Rivanazzano lennujaam

**Voghera Rivanazzano lennujaam** on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Pavia provintsis, umbes 5 km Voghera keskusest lõunas, Rivanazzano Terme omavalitsusüksuse territooriumil. Lennujaam rajati I maailmasõja aastatel.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (*itaalia keeles*)
Montana (täpsustus)

**Montana** tähendab mitut asja.
***[[Montana]]** on Ameerika Ühendriikide osariik.
***[[Montana (Bulgaaria)|Montana]]** on linn Bulgaarias.
***[[Montana piirkond]]** on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
***[[Montana vald]]** on vald Bulgaarias.

## Taimeliigid
**Amoria montana* ehk mägiristik
**Arnica montana* ehk mägiarnika
**Carex montana*' ehk mägitarn

## Vaata ka
*Hannah Montana on väljamõeldud tegelaskuju
*Montaña alavesa on vald Hispaanias
Tiberius Claudius Nero

**Tiberius Claudius Nero** oli mitme Vana-Rooma mehe nimi.
***[[Tiberius Claudius Nero (konsul)|Tiberius Claudius Nero]]**, konsul 202 eKr, teadaolevalt esimene selle nime kandja
***[[Tiberius Claudius Nero (preetor 42 eKr)|Tiberius Claudius Nero]]**, väejuht Julius Caesari alluvuses, preetor 42 eKr, Livia Drusilla esimene abikaasa
***[[Tiberius]]**, Vana-Rooma keiser, eelmise poeg
***[[Germanicus]]**, eelmise venna Nero Claudius Drususe poeg
***[[Claudius]]**, Vana-Rooma keiser, eelmise vend
Cameri lennujaam

**Cameri lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Piemonte maakonnas Novara provintsis, 1 km kaugusel Cameri keskusest kirdes. Lennujaam kannab Natale ja Silvio Palli nime.

Lennubaasil hooldatakse mitmeid Itaalia Lennuväe lennukitüüpe ning pannakse kokku 5. põlvkonna hävitajaid F-35 Lightning II.

## Viited

## Välislingid
*Breve storia sul sito dell'Aeronautica Militare Italiana
*Circolo del 53
*Museo aeronautico di Cameri
*Museo Agusta di Cascina Costa
Orasaare mõis

**Orasaare mõis** (saksa Orrasaar) oli Saulepi mõisa karjamõis ehk kõrvalmõis Varbla kihelkonnas Läänemaal, nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saulepi külas.

Mõisat on esimest korda mainitud 1797.

## Välislingid
*Varbla kihelkonna mõisatest Eesti mõisaportaalis
Carpi Budrione lennujaam

**Carpi Budrione lennujaam** on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Modena provintsis, umbes 20 km kaugusel Modena keskusest põhjas ja 7,4 km kaugusel Cameri keskusest põhjas, Budrione fraktsioonis. Lennujaam kannab Danilo Ascari nime.

## Välislingid
*Carpi lennuklubi (*itaalia ja inglise keeles*)
Casale Monferrato lennujaam

**Cameri lennujaam** on lennujaam Itaalias Piemonte maakonnas Alessandria provintsis, 2 km kaugusel Casale Monferrato keskusest lõunas. Lennujaam kannab mereväeleitnant Francesco Cappa nime.