open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Miadziełi järv

**Miadziełi järv** ehk **Mjadzeli järv** (valgevene keeles *Возера Мядзел*, vene keeles *Мядель*) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis. Järv asub merepinnast 160 meetri kõrgusel, selle valgala on 89,2 km².

Kaldajoone pikkus on 30,9 kilomeetrit. Järves on kaheksa saart, nende kogupindala on 0,24 km². Suurimal saarel on säilinud XIX sajandil rajatud linnuse varemed, selle ümber asus juba toona asula (Miadziełi linna vana asupaik). Arvatakse, et asula jäeti maha XV sajandil.

Miadziełi järv asub Narači rahvuspargi territooriumil, 15–20 meetri sügavuses orus. Kaldad on madalad ja liivased, kohati soostunud. Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga kahe kuni kolme meetri sügavuseni on põhi liivane. Veetaimestik kasvab 1,5–2 meetri sügavuses osas, sukeltaimi leidub kuni 6 meetri sügavuses osas.

Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts, säinas, roosärg, säga ja särg.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Cezar Petrescu

**Cezar Petrescu** [tš'ezar petr'esku] (1. detsember 1892 Cotnari – 9. märts 1961 Bukarest) oli rumeenia kirjanik ja ajakirjanik.

Kirjanikuna oli talle suureks eeskujuks Honoré de Balzac, kelle mõjul püüdis ta rumeenia keeles kirjutada romaanitsüklit, mis peegeldaks Balzaci "Inimlikku komöödiat".

Tema tuntumad romaanid on "Întunecare" (1928; eesti keeles "Pimenemine", rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Tallinn: Eesti Raamat, 1989), "Calea Victoriei" (1930), "Dumenica orbului" (1934) ja "Noi vrem pământ" ("1938).

Eesti keeles on ilmunud ka Petrescu jutustuste kogu "Dacia Felix" (rumeenia keelest tõlkinud Aleksander Kurtna, Loomingu Raamatukogu 44, 1961).
Zaharia Stancu

**Zaharia Stancu** [zahar'ia st'anku] (7. oktoober 1902 Salcia, Teleorman – 5. detsember 1974 Bukarest) oli rumeenia kirjanik.

Ta debüteeris 1927. aastal luulekoguga "Poeme simple" ("Lihtsad luuletused"), mis võitis kirjandusauhinna.

Teise maailmasõja ajal oli ta Ion Antonescu fašistlikule valitsusele vastuseisu eest Târgu Jiu poliitvangide laagris.

Aastail 1946–1952 ja 1958–1968 oli Stancu Bukaresti Riikliku Teatri direktor. Ta oli ka Rumeenia Akadeemia liige aastast 1955 ning Rumeenia Kirjanike Liidu president aastail 1966–1974.

Stancu avaldas aastail 1926–1944 kuus luulekogu. Tema esimene oluline romaan "Desculț" ("Paljajalu") ilmus 1948. Stancu tuntumaid romaane on veel "Șatra" (1971, eesti keeles "Mustlaslaager", rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Tallinn: Eesti Raamat, 1978). 

Eesti keeles on ilmunud ka tema autobiograafiline romaan "Ce mult te-am iubit" (1970; "Kuidas ma sind küll armastasin!", tõlkinud L. Kangur, Aleksei Šehtman, Tallinn: Eesti Raamat, 1974).
 
## Välislingid
* Venera E. Dumitrescu, "In Memoriam – Zaharia Stancu (1902–1974)". *Observatorul*, 11. juuli 2002.
Rahvusvaheline Revolutsioonivõitlejate Abistamise Organisatsioon

**Rahvusvaheline Revolutsioonivõitlejate Abistamise Organisatsioon** (tuntud lühendi **MOPR** järgi venekeelse nimetuse *Международная организация помощи борцам революции* põhjal) oli 1922. aastal Kominterni loodud organisatsioon, mis oli suunatud klassivõitluses poliitilistel põhjustel vangistatute abistamiseks.

MOPR likvideeriti ametlikult 1947. aastal.

## Esimehed
*Julian Marchlewski (1922–1925)
*Klara Zetkin (1925–1927)
*Jelena Stassova (1927–1937)

## Seotud arhivaale Riigiarhiivis Eestis
* ERA.R-29, "ENSV MOPRi Keskkomitee"
Petru Dumitriu

**Petru Dumitriu** (8. mai 1924 Baziaș – 6. aprill 2002 Metz) oli rumeenia kirjanik, kes kirjutas nii rumeenia kui ka prantsuse keeles.

## Elukäik
Dumitriu ungarlannast ema rääkis oma Rumeenia armee ohvitserist abikaasa ja pojaga peamiselt prantsuse keeles, mistõttu see oli poisi teine kodune keel. Pärast koolihariduse saamist Rumeenias suundus Dumitriu Humboldti stipendiaadina õppima filosoofiat Müncheni Ülikooli. Tema õpingud katkesid 1944. aastal, kui Rumeenia vahetas ieises maailmasõjas pooli ning kuningas Mihai I kukutas Ion Antonescu Saksa-meelse valitsuse võimult.

1960 põgenes Dumitriu Lääne-Berliini, suundus sealt edasi Frankfurti, hiljem Bad Godesbergi ning viimaks Prantsusmaale Metzi. Ta läks uuesti Rumeeniasse alles 1996. aastal.

## Looming
Eesti keeles on ilmunud Dumitriu romaan "Pasărea furtunii" (1957; "Tormikajakas", rumeenia keelest tõlkinud Aleksander Kurtna, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1959).
Audentes Tallinna Living

**Audentes Tallinna Living** (lühemalt **Audentes Tallinn**) on Tallinnas asuv Eesti naiste korvpalliklubi. Klubi on mänginud Naiste Korvpalli Meistriliigas. 

2007 ja 2008 tuli klubi Eesti meistriks.

## Välislingid
*Klubi mängijaid eurobasket.com lehel
Tartu Ülikooli korvpallinaiskond

**Tartu Ülikooli korvpallinaiskond** on Tartu Ülikooli korvpallinaiskond. Klubi on asutatud 1948 ja on ühtlasi Eesti vanim korvpallinaiskond. Klubi on mänginud Naiste Korvpalli Meistriliigas. 

## Välislingid
*Naiskond Facebookis
Vello Mäeots

**Vello Mäeots** (19. veebruar 1940  – 25. juuli 2015) oli eesti laulja. 

Ta oli Eesti Rahvusmeeskoori ja kvarteti RAM-3 laulja ning giid Gustav Ernesaksa majas Kadriorus.

## Elu ja töö
Vello Mäeots sai lauljahariduse Tallinna Muusikakoolis (1959–1963). 

Aastatel 1961–1963 töötas ta Eesti Televisioonis muusikasaadete režissööri assistendina.

Hääleliigilt oli Mäeots bariton. Suur osa Mäeotsa elust oli seotud Eesti Rahvusmeeskooriga: aastatel 1963–1990 ja 1996–1997 oli ta RAM-i laulja, kes sageli esines ka RAM-i solistina ning kuulus mitmesse ansamblisse, sealhulgas populaarsesse kvartetti RAM-3 (1965–1987). Aastatel 1997–2003 oli ta RAM-i direktor. Ta oli ka Eesti Raadio segakoori direktor.  

2003. aastast töötas ta Tallinna huvikeskuses Kullo tütarlastekoori Ellerhein produtsendina. 

Kunagistest ajakirjandusõpingutest oli Mäeotsal kasu RAM-i ajaloo jäädvustamisel. Ta kirjutas raamatuid, tegi tele- ja raadiosaateid ning koostas ja korrastas RAM-i arhiivi. 

Vello Mäeots suri 25. juulil 2015 ja on maetud Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
"Mina olen peres kõige väiksem muusik, mina olen ainult laulja," on Vello Mäeots öelnud. Tema abikaasa Anneli Mäeots on dirigent, tütar Ingrid Kõrvits Ellerheina dirigent ja poeg Kristjan Mäeots ERSO löökpillimängija. 

## Teosed
* Raamat "RAMipalavik. Rammipoiste purj(u)etamisi laulumere lainetel" (2011)
* Kaheosaline telesaade "Rahvusmeeskoor 60" (2004) – kaasautor
* Dokumentaalfilm "Laulutaadi hümnid" (2008) – kaasstsenarist
* Muud RAMi-ainelised raadiosaated ja artiklid

### RAM-i ajaloo jäädvustamise näiteid
*Rahvusmeeskoor 60: Gustav Ernesaksa aeg. err arhiiv. I osa
*Rahvusmeeskoor 60: Las poisid teevad. err arhiiv. II osa
*Rahvusmeeskoor 60: Teekond Grammyni. err arhiiv. III osa
*RAMipalavik. RAMi elumere- ja logiraamat.
*Eesti Rahvusmeeskoor 70. Esimene tagasivaade: RAMi dirigendid
*Eesti Rahvusmeeskoor 70. Teine tagasivaade: uus RAM ja uued dirigendid

## Viited

## Välislingid
*In Memoriam Vello Mäeots, Postimees, 29. juuli 2015
Avala teletorn

**Avala teletorn** (serbia Авалски торањ, Avalski toranj) on teletorn Serbia pealinnas Belgradis Avala mäel. See on Serbia kõrgeim torn.

Praegust Avala teletorni ehitati 21. detsembrist 2006 kuni 23. oktoobrini 2009 ja selle kõrgus on 204,68 meetrit. See asendab varasemat, 202,87 m kõrgust teletorni, mis ehitati 1961–1965 ja mis hävis 29. aprillil 1999 Kosovo sõja ajal NATO õhurünnakus. Uue torni avamispidustused toimusid 21. aprillil 2010.

Tornis on kaks lifti, 119 m kõrgusel asub restoran.

Hävinud torni terasbetoonkonstruktsioon ulatus 136,65 m kõrgusele, selle otsas asusid antennid. Uus torn on koos antennidega 204,68 m kõrge.

Torni arhitektid on Uglješa Bogdanović ja Slobodan Janjić.

## Galerii

Pilt:ToranjFeb08.jpg|Teletorni ehitus veebruaris 2008
Pilt:Avalski toranj igradnja jul 2 2008.JPG|Teletorni ehitus juulis 2008
Pilt:Avalski toranj igradnja jul 2008.JPG|Teletorni ehitus juulis 2008


## Sagedused ja programmid
### Analoograadio (UKW)

### Digitaalne televisioon (DVB-T2)

## Viited

## Välislingid

*http://skyscraperpage.com/cities/?buildingID=7727
* Avala teletorni avamisest
Rapla Korvpallikool

**Rapla Korvpallikool** on Raplas asuv Eesti korvpalliklubi. Klubi asutati 2005 ja korvpallikooli hoone  asub Aasa tänav 1, Raplas. 

Klubi esindusmeeskond Hepa Rapla mängib I liigas. Võistkonna kodumänge peetakse Rapla Sadolini spordihoones.

## Ajalugu
Rapla korvpallikool asutati 2004. aastal. Meeste meistriliigasse saatis korvpallikool oma võistkonna mängima hooajal 2010/2011, kuid teise nime all ning nimi on ka hiljem muutunud, sõltuvalt peasponsorist.

Rapla Korvpallikooli Üldkogu otsuse põhjal lõpetas klubi esindusmeeskond pärast hooaega 2024/2025 osalemise Eesti-Läti Korvpalliliigas ja Korvpalli Meistriliigas. Otsuse tingis eelkõige asjaolu, et meeskonnale ei õnnestunud leida uut nimisponsorit.

### Võistkonna nimed
* Piimameister Otto/Rapla, hooaegadel 2010/2011 ja 2011/2012
* TYCO Rapla, hooaegadel 2012/2013 kuni 2014/2015
* AVIS Rapla, hooajal 2015/2016
* Avis Utilitas Rapla, hooaegadel 2016/2017 kuni 2023/2024
* Utilitas Rapla, hooajal 2024/25
* Hepa Rapla, alates hooajast 2025/26

### Treenerid
* Indrek Ruut hooaegadel 2010/2011 kuni 2012/2013
* Aivar Kuusmaa hooaegadel 2013/2014 kuni 2017/2018
* Toomas Annuk hooaegadel 2018/2019 ja 2020/2021
* Lluis Riera hooajal 2021/2022
* Arnel Dedić 2022/2023
* Brett Nõmm 2023–2025
* Indrek Ruut 2025–

## Tulemused

### Korvpalli Meistriliiga
Läbi ajaloo on Utilitas Rapla Eesti meistriliiga hooaja lõpetanud allpool esiviisikut vaid kolmel korral.

Hooaeg 2010/2011 6. koht, hooaeg 2011/2012 4. koht, hooaeg 2012/2013 5. koht, hooaeg 2013/2014 7. koht, hooaeg 2018/2019 5. koht, hooaeg 2021/2022 väljalangemismängudes 6. koht (põhiturniiril 5. koht).

Hooaegadel 2014/2015, 2015/2016, 2017/2018, 2020/2021, 2023/2024 ja 2024/2025 võitis klubi pronksmedali. 2014/2015 võideti kohtumistes pronksmedalile BC Rakvere Tarvast mängudega 2–1, 2015/2016 võideti mängudega 3–1 võistkonda TLÜ/Kalev, 2017/2018 alistati pronksiseerias Pärnu Sadam 3–1, 2020/2021 Rakvere Tarvas mängudega 3–2 ning 2023/24 võideti taas Pärnut 3–1. 2024/2025 hooajal kaotati poolfinaalis BC Kalev/Cramole mängudega 0:3, kuid 3. koha mängus võideti TalTech/ALEXELA korvpalliklubi mängudega 3:2.

Hooajal 2016/2017 võideti hõbemedal, mis on seni Rapla Korvpallikooli võistkonna kõrgeim koht meeste korvpalli meistriliigas. Finaalis jäädi mängudega 0–4 alla BC Kalev/Cramole.

### Eesti-Läti Korvpalliliiga
*Hooajal 2018/2019 saadi põhiturniiril 7. koht (13 võitu, 15 kaotust). Veerandfinaalis kaotati klubile VEF Riga mängudega 0:2.
*Järgmisel hooajal saadi põhiturniiril 6. koht (13 võitu, 12 kaotust).
*Hooajal 2020/2021 tuldi Eesti alagrupis kolmandale kohale (13 võitu, 11 kaotust). Veerandfinaalis võideti Ventspilsi ja poolfinaalis kaotati BC Kalev/Cramole. Kolmanda koha mängus jäädi alla BK Ogrele 73:75.
*8. koht saadi 2021/2022 põhiturniiril (12 v., 14 k.).
*2022/2023 tuldi põhiturniiril kuuendaks (18 v., 12 k.), veerandfinaalis jäädi mängudega 0:2 alla klubile VEF Riga.
*2023/2024 hooajal jäädi põhivõistlusel 10. kohale (12 v.; 18 k.)
*9. koht saadi 2024/2025 hooaja turniiril (14 v., 14 k.).

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Aasta parim korvpallur

**Aasta korvpallur** on aunimetus igal aastal valitavale Eesti korvpallurile. Aunimetust antakse aastast 1995, algselt valiti see ajakirja Sporditäht ringküsitluse põhjal, hiljem võttis selle üle Eesti Korvpalliliit. Enim on aasta meeskorvpalluriks valitud Kristjan Kangur (8 korda) ja naiskorvpalluriks Merike Anderson (11 korda).

## Aasta korvpallurid

## Viited
Martin Rump

**Martin Rump** (sündinud 2. aprillil 1996) on Eesti autosportlane. Ta on esimene Eestlane sõita Le Mansi 24 tunnisel võidusõidul. Hetkel võistleb ta Euroopa Le Mans'i sarjas. 

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis Driver Database

## Viited
Martti Nõmme

**Martti Nõmme** (sündinud 7. augustil 1993) on endine eesti suusahüppaja. 

Ta on 2010. ja 2013. aastal saanud individuaalselt Eesti meistrivõistlustelt suusahüpetes pronksmedali.

2020. aasta aprillis teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.

## Viited

## Välislingid
* Martti Nõmme FIS-i kodulehel
Martin Mandre

**Martin Mandre** (sündinud 31. mail 1977 Tallinnas) on eesti motosportlane.

Ta on tulnud mootorrataste hipodroomisõidus kolm korda (1992, 1993 ja 1994) ja söerajasõidus (*speedway*) kaks korda (1992 ja 1993) Eesti meistriks noorte 125 cm³ masinaklassis.

## Viited

## Välislingid
*
Mats Piho

**Mats Piho** (sündinud 20. jaanuaril 1990 Võrus) on eesti suusahüppaja. 

2008. aastal sai ta juunioride maailmameistrivõistlustel suusahüpetes 14. koha.
Kaur Kuslap

**Kaur Kuslap** (sündinud 26. jaanuaril 1990 Viljandis) on Eesti sõudja.
Lõpetas 2009 Viljandi C. R. Jakobsoni nim gümnaasiumi, õpib TTÜ Tartu kolledžis maastikuarhitektuuri erialal.

## Sõudmine
193 cm, 94 kg. 
Sõudmisega hakkas tegelema 2002 Viljandis Ruth Vaari käe all, aastast 2009 treeninud Matti Killingu juhendamisel. Oli 2012 Londoni OM-il varuvõistleja. 

**MM-i tulemused:**
*2018 M2x 11.koht
*paarisaerulisel neljapaadil 
**2017 sai koos Allar Raja, Tõnu Endreksoni ja Kaspar Taimsooga pronksmedali.
**2014 5., 
**2013 5. 
**2011 16. 
*paarisaerulisel kahepaadil 2018 11. ja 2015 24.,
*U-23 MM-il kaheksapaadil 2009 6. ja 2010 7., paarisaerulisel neljapaadil 2011 ja 2012 8. 
*noorte MM-il paarisaerulisel neljapaadil 2005 19. ja ühepaadil 2008 8. koht.

**EM:**
*M8+ 2010 8.,
*M2x 2011 7., 2012 9. ja 2015 16. 
*M4x 2014 6., 2017 7., 2018 9. ja 2013 10. koha.

**MK etapid ja EMV'd**

*Osalenud 2010–18 13 MK etapil, saanud paarisaerulisel neljapaadil 2014 2. ja 2013 kahel korral 3. koha. 
*Tulnud 13 korral Eesti meistriks: 
**2015 ühepaadil, 
**2013–14 roolijata kahepaadil, 
**2012 paarisaerulisel kahepaadil, 
**2013 roolijata neljapaadil, 
**2012–14 ja 2017 paarisaerulisel neljapaadil
**2011–14 kaheksapaadil. 

**Kuulus 2009 kaheksapaadil Eesti tipptulemuse 5.33,65 püstitanud meeskonda.**
*Viljandimaa parim meessportlane 2017. 
*Sõudeliidu parim noorsõudja 2008, juunior (U-23) 2009–12 ning meessõudja 2013–14 ja 2017–18.

## Isiklikku
Vennad Alo Kuslap ja Kaarel Kuslap mõlemad Eesti sõudjad, olnud ka mitmekordsed Eesti meistrid. 

## Välislingid
*
Sten-Erik Anderson

**Sten-Erik Anderson** (sündinud 30. jaanuaril 1991 Sindis) on Eesti sõudja. 198cm, 105kg.

## Sõudmine

Kooliajal harrastanud jalgpalli ja *taekwondo'd*, sõudmisega tegelnud aastast 2003 Reet Palmi ja Matti Killingu juhendamisel. 

### Tulemused:
**Juuniorina**
*2008 2x MMi 19. koht 
*2009 4x MMi 16. koht
*Sõudeliidu parim noorsõudja 2009

**U23**
*2010-2013 MMi 7 (M8+), 8, 8, ja 11. koht M4x paadiklassis
*Sõudeliidu parim U-23 2010–12 

**Täiskasvanutes**
* 2010-2018 EM'il 2x, 4x ja 8+ paadiklassides 6.-14. kohad
*MK etappidel:
**2013 M4x 3.koht, 3.koht
**2014 M4x 2.koht
* MMil: 
** 2011 M4x 16.
** 2013 M4x 5. ja 2014 5. (Allar Raja, Kaspar Taimsoo, ja Kaur Kuslapiga.
** 2015 M2x 24. koos Kaur Kuslapiga
** 2017 M2x 20. koos Jüri-Mikk Udamiga
*Oli 2016 Rio de Janeiro OM-il varuvõistleja
*Sõudeliidu parim meessõudja 2013–14.
*Eesti meister 19 korda aastatel 2010–2018 paadiklassides M8+, M4x, M2x, M2-, M4- 

## Vaata ka
* World Rowing

## Viited
Sten Villmann

**Sten Villmann** (sündinud 26. jaanuaril 1986 Raplas) on Eesti sõudja.
 
Lõpetas 2005 Pärnu Sütevaka humanitaargümnaasiumi.

## Sõudmine
186 cm, 90 kg.
Sportima hakkas 1996 Pärnus Uno Koorti ja Raul Kuke tennisetreeningutel, sõudma 1996 Raini Lelle treeningurühmas, 2006 jätkas Mihkel Leppiku juhendamisel. 

### Tulemused
*2004 juunioride MM-il roolijaga kahepaadil 5. koht. 
*M8+ saanud U-23 MM-il 2005–06 7., 2007 1. ja 2008 6., 
*M8+ üliõpilaste MM-il **2006 3.**
*EM-il 2009 4. ja 2011 7. koha. 
*Osalenud 2006–11 4 korda MK etapil. 
*Tulnud 10 korral Eesti meistriks: 
**2012 roolijata kahepaadil, 
**2006, 2009 ja 2011 roolijata neljapaadil
**2005–06, 2009, 2015 
**2017–18 kaheksapaadil 

### Tunnustus
*Pärnu parima võistkonna liige 2007. 
*Sõudeliidu parim juunior (U-23) 2006–07.

## Viited

https://worldrowing.com/athlete/fce2e074-390a-4c59-8a31-669b153f20ea
Sireen (koor)

**Kammernaiskoor Sireen** on 2011. aastal loodud Eesti koor, mida juhatab alates 2022. Sügisest läti sopran ja dirigent Laura Štoma. Koori asutasid dirigendid Tiiu Sinipalu ja Ülle Tuisk, aastatel 2018–2022 juhatas Sireeni Nele Erastus. 

Koor on klassikalise kammerkoosseisuga, kuid osalenud mitmes uuenduslikus ja ebatraditsioonilises projektis. Koor väärtustab helisevat, täpset ja mitmekülgset kõlavärvi, selget ja puhast vokaali. Oluline on olnud koostöö selliste noorte andekate Eesti heliloojatega nagu Maria Kõrvits, Sander Pehk, Evelin Seppar, Pärt Uusberg. 

## Saavutused
*2013 – XIII rahvusvaheline koorifestival "Tallinn 2013" naiskooride kategoorias II koht
*2015 – XIV rahvusvahelisel koorifestivalil "Tallinn 2015" nais- ja meeskooride kategoorias II koht
*2016 – XII Eesti Kammerkooride festivalil Jõhvis A-kategooria kammermees- ja naiskooride I koht
*2017 – Kooriühing valis Sireeni debüütalbumi "Terra Incognita" aasta kooriplaadiks ning premeeris toonaseid dirigente (Ülle Tuisk, Tiiu Ivanova) aasta noore dirigendi preemiaga
*2018 – XIII Eesti kammerkooride festivalil Tartus A-kategoorias III koht
*2019 – XVI rahvusvahelisel koorifestivalil "Tallinn 2019" nais- ja meeskooride kategoorias II koht ja kaasaegse muusika kategoorias 4. koht.
*2019 – Euroopa Rahvusringhäälingute Liidu (EBU) rahvusvahelisel koorikonkursil "Let The Peoples Sing" (Barcelonas) täiskasvanute kooride kategoorias I koht. 
*2022 – XVI Eesti kammerkooride festivalil Tamsalus parima kohustusliku laulu (Thomas Tallis "If ye love me") esituse eripreemia ja A-kategooria III koht. Koori juhatas Lodewijk van der Ree.
*2035 - Koorikonkursil Tallinn 2025 nais- ja meeskooride kategoorias I koht.

## Diskograafia
*2016 – debüütalbum "Terra Incognita" 
*2017 – Rasmus Puuri autorialbum "Noore naise mõtted" koos neidudekooriga Kammerhääled 
*2023 - "Terra Feminarum"

## Viited

## Välislingid
*Kammernaiskoor Sireen. Repertuaar
*Kammernaiskoor Sireen. Kontserdid
*Dirigeerib Ülle Tuisk (vaadatud 7.04.2015)
*Dirigeerib Tiiu Sinipalu (vaadatud 7.04.2015)
*Soundcloud: Kammernaiskoor Sireen (kuulatud 21.02.2016)
Martin Neerot

**Martin Neerot** (sündinud 25. jaanuaril 1989 Tallinnas) on eesti sõudja.

Ta sai 2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel sõudmises kaheksapaadil kaheksanda koha.
Martin Absalon

**Martin Absalon** (sündinud 7. jaanuaril 1986 Tartus) on eesti sõudja.
188 cm pikk, 89 kg.

Lõpetanud 2005 Pärnu Ülejõe gümnaasiumi ning 2010 keskkonnatehnoloogia erialal ja 2013 loodusteaduse magistrina Tartu Ülikooli. 

Tegelenud lisaks sõudmisele ka kulturismi ja autoralliga. 

Tulnud sõudmises U23 vanuseklassi maailmameistriks kaheksapaadil. 

Võitnud 2013 sportlikus fitnessis Eesti karika. 

Aastal 2015 asutas OÜ Fossa.

## Sõudmine
Hakkas sõudmisega tegelema 1998. aastal Raini Lelle juhendamisel, hiljem treeninud Mihkel Leppiku käe all. 
* 2004 – juunioride MM-il roolijaga kahepaadil 5. koht
* 2005–2006 U23 MM 8+ 7. koht
* 2007 – U23 MM 8+ 1. koht
* 2007 – MM 8+ 16. koht
* 2008 – U23 MM 8+ 8. koht
* 2009 – EM 8+ 4. koht 

* 2001–2012 – 12-kordne Eesti meister, sh 7 korda täiskasvanute seas
* 2007 – Pärnu parim juunior
* 2006 ja 2007 – Sõudeliidu parim juunior (U23) 

## Viited
Sille Vaiksaar

**Sille Vaiksaar** (sündinud 29. juulil 1983 Tartus) on endine Eesti sõudja.

Lõpetas 2002. aastal Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumi reaalharus, õppis 2002–2003 Eesti Maaülikoolis agroökoloogiat. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis kehakultuuri, lõpetas ülikooli 2006. aastal bakalaureusekraadiga, 2008. aastal magistrikraadiga ja sai 2012. aastal doktorikraadi (PhD). 

Olnud treener Sõudmise ja Aerutamise klubis Tartu ning Emajõe Aeruklubis. Töötab Tartu Crossfitis treenerina.

Tegutsenud ka sõudekohtunikuna. Oli 2002–2017 Sõudeliidu revisjonikomisjoni esimees. 

## Sõudmine
175 cm, 67 kg. 
Sportima hakkas 1993 Maire Sule korvpallitreeningutel, 1995–1997 tegeles Raili Lille juhendamisel suusatamisega. 
Sõudmistreeninguid alustas 2000 Priit Purge juhendamisel, hiljem treeninud Jüri Kuruli (1997–1999), isa Jaan Vaiksaare (2002–2005), Tatjana Jaansoni (2005–2008) ning Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel (2008–2011). 
### Tulemused
*Saavutas 2009. aasta Euroopa meistrivõistlustel sõudmises kahepaadil 6. koha
*Üliõpilaste MM-il olnud paarisaerulisel kahepaadil 2010 2. koos Natalja Garankinaga, roolijana meeste kaheksapaadil 2004 3. ning ühepaadil 2004 8., 2006 4. ja 2008 8
*Ühepaadil tulnud 2005 U23 MM-il 14. ja 2001 juunioride MM-il 15. kohale
*Osalenud 2006–2010 neljal MK etapil
*Tulnud 19 korral Eesti meistriks: 
**2004 ja 2006–2007 ühepaadil
**2001, 2004–2005 ja 2009 paarisaerulisel kahepaadil
**2002, 2005 ja 2007 roolijata neljapaadil
**2006 ja 2009 paarisaerulisel neljapaadil
**2000 kaheksapaadil
**2002–2003 ja 2011 sisesõudmises kergekaalu kategoorias
**2006–2007 ja 2010 sisesõudmises. 2005 Leedu meister roolijata kahepaadil.

### Tunnustus
*Eesti parim noorsõudja 2001
*naissõudja 2004, 2006 ja 2008–2009
*aasta aktivist 2010

## Isiklikku
Isa Jaan Vaiksaar (sündinud 27. septembril 1957 Tallinnas) on võitnud sõudmises Eesti meistrivõistlustel 1974–2000 4 hõbedat ja 8 pronksi. Olnud Tartu Sõude- ja Aerutamiskeskuse juhataja. 1997–2001 Sõudeliidu juhatuse liige, hiljem olnud ka revisjonikomisjoni esimees. Aastast 2014 Emajõe aeruklubi juhatuse liige ja treener.

Õde Kaija V. (sündinud 2. märtsil 1987) on tulnud 2005 roolijata neljapaadil ning 2006 paarisaerulisel neljapaadil ja sisesõudmises (kergekaal) Eesti meistriks.

Õde Rhoda V. (sündinud 31. mail 1988) on tulnud 2005 roolijata neljapaadil Eesti meistriks.

Lelletütar Mari V. (sündinud 7. oktoobril 1988) on tulnud 2007 sisesõudmises (kergekaal) ja 2017 kaheksapaadil Eesti meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Urmas Kaldvee

**Urmas Kaldvee** (sündinud 20. novembril 1964 Vastseliinas) on endine eesti laskesuusataja.

Ta lõpetas aastal 1980 Tallinna 10. Keskkooli. Ta on õppinud Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonnas.

Ta osales 1992. aasta ja 1994. aasta taliolümpiamängudel. 

1980–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel laskesuusatamises individuaalselt 6 kulda, 6 hõbedat ja 3 pronksi ning teatesõidus 4 kulda ja 2 hõbedat.

## Isiklikku
Tema poeg on laskesuusataja Martten Kaldvee.

## Viited

## Välislingid
*
Aruküla vald

**Aruküla vald** on olnud mitme Eesti valla nimi.
*Aruküla vald Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal
*Aruküla vald Jüri kihelkonnas Harjumaal
*Aruküla vald Koeru kihelkonnas Järvamaal
Ludwig Busbetzky

**Ludwig Busbetzky** (17. sajand) oli Eesti organist ja barokkhelilooja. Ta pärines muusikute suguvõsast ning õppis 1680. aasta paiku Dieterich Buxtehude juures. 1687–1699 töötas Busbetzky organistina Narva saksa kirikus.

Busbetzky säilinud teoste seas on kooriteos "Laudate Dominum" ning kantaat neljale häälele ja saatele "Erbarm dich mein"

## Viited
Gertrude Weaver

**Gertrude Weaver** (sündinud **Gaines**; 4. juuli 1898 Arkansas – 6. aprill 2015 Camden) oli ameerika ülipikaealine naine, kes oli alates 1. aprillist 2015, Misao Ōkawa surma järel, maailma vanim inimene.

## Viited
Batoryna

**Batoryna** ehk **Batorõna** (valgevene keeles *Баторына*, vene keeles *Баторино* ehk Batorino) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis. Järv asub merepinnast 165 meetri kõrgusel.

Kaldajoone pikkus on 15 kilomeetrit. Järv asub 3–6 meetri sügavuses orus, kaldad on madalad ja soostunud, kohati moodustavad õõtsiku. Veetaimestik ulatub kaldast 150–300 meetri kaugusele. Järve voolab põhiliselt soodest pärinev vesi, valgla on 92,4 km². Loodes, kus Drobnia jõgi voolab Miastrasse, asub Batoryna kaldal Miadziełi linn.

Batoryna asub Narači rahvuspargi territooriumil. Järve põhja katab suuremalt jaolt sapropeel. Veevahetus on nõrk. Madal org ja madal keskmine sügavus toovad kaasa selle, et tuultega järve vesi seguneb ega kihistu.

Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts, koha, roosärg ja särg. Leidub ka angerjat.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
* Järv Miadziełi rajooni infoportaalis
Siim Schvede

**Siim Schvede** (sündinud 18. septembril 1994) on eesti sõudja.

Ta sai 2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel sõudmises kaheksapaadil kaheksanda koha.
Jeralean Talley

**Jeralean Talley** (sündinud **Kurtz**; 23. mai 1899 Montrose – 17. juuni 2015 Inkster) oli ameerika ülipikaealine naine, kes oli alates 6. aprillist 2015 ehk pärast Gertrude Weaveri surma kuni oma surmani 17. juunil 2015 maailma vanim inimene.

Jeralean Kurtz sündis Georgia osariigis Montrose'is 23. mail 1899 afroameeriklastest Samuel ja Amelia Kurtzi 11-lapselises peres.

Noorusaastatel korjas ta koos õdede-vendadega farmis puuvilla, maapähkleid ja maguskartuleid. 1935. aastal kolis ta Michigani osariiki Inksterisse ja elas seal surmani. 1936. aastal abiellus ta Alfred Talleyga (30. jaanuar 1893&nbsp;&ndash; 7. oktoober 1988). Abielust sündis 1937. aastal tütar Thelma Holloway. Jeraleani ja Alfredi abielu kestis 52 aastat, kuni Alfredi surmani 1988. aastal, 95-aastaselt. Jeraleanil on kolm lapselast, 10 lapselapselast ja 4 lapselapselapselast.

Jeralean oli tegus kõrge eani, mängis keeglit kuni 101. eluaastani, püüdis 114-aastaselt iga-aastasel kalastusretkel 7 säga.

## Viited
Miastra

**Miastra** või **Mjastra** (valgevene keeles  *Мястра*, vene keeles *Мястро* (Mjastro)) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis. Järv asub merepinnast 165 meetri kõrgusel, selle valgala on 130 km².

Kaldajoone pikkus on 20,2 kilomeetrit. Järve asub 2-3 meetri sügavuses orus, põhjas ja lõunas on oru nõlvade kõrgus 6-10 meetrit. Kaldad on madalad ja liivased, läänes ja lõunas ka soostunud. Kirdekaldal asub Miadziełi linn. Järve voolab Batoryna järvest Drobnia jõgi, Miastra vesi voolab omakorda Skema oja kaudu Narači järve. Kuna see asub Miastra lähedal ja pole oluliselt madalamal, määrab Narači järve veetaseme kõikumine ka Miastra veetaset.

Miastra asub Narači rahvuspargi territooriumil. Järve põhi on madalamas osas liivane või kruusane, kohati ka kaetud kividega, sügavamal savine või kaetud sapropeeliga. Veetaimestikuga on kaetud kuni nelja meetri sügavune ala.

Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts, koha, koger, nurg, kiisk ja särg. Leidub ka säga, säinast ja angerjat. Järvel pesitseb ohtralt veelinde.

## Välislingid

* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Rauno Talisoo

**Rauno Talisoo** (sündinud 22. detsembril 1988 Audrus) on Eesti sõudja. 

Lõpetas 2009. aastal Audru Keskkooli ja 2014. aastal Sisekaitseakadeemia, õppinud Tartu Ülikoolis kehakultuuri. 

Töötanud Pärnu päästekomandos.

## Sõudmine
Sõudmistreeninguid alustas 2003. aastal Reet Palmi käe all, 2005. aastast treenis Matti Killingu ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 

### Tulemused
Saavutanud kaheksapaadil:
** MM-il 2007 16., 
** EM-il 2009 4., 2010 8. ja 2011 7., 
** MK etapil 2006 8., 2007 11. ja 2010 9., 
** U23 MM-il 2005, 2006 ja 2010 7., **2007 1.**, 2008 ja 2009 6. koha. 

* Noorte MM-il roolijata kahepaadil 2004 9. ja 2005 7. ning ühepaadil 2006 14. koht. 
* Üliõpilaste MM-il 2010 kaheksapaadil **3. koht**
* Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 
** 2007, 2009, 2011 roolijata kahe- ja 2008 neljapaadil
** 2007–08 ja 2010–11 kaheksapaadil.
* Sisesõudmise lahtisel EM-il vanuseklassis **U18 2006 1.** ja **2005 3. koht**. 

* 2009 – kuulus kaheksapaadil Eesti tipptulemuse 5.33,65 püstitanud meeskonda.

## Tunnustus
* 2007 Pärnu parim noorsportlane ja Pärnu parima võistkonna liige. 
* Sõudeliidu parim noorsõudja 2006 
* Sõudeliidu parim juunior (U23) 2006–07 ja 2009–10. 

## Viited
Imre Tiidemann

**Imre Tiidemann** (sündinud 24. septembril 1970 Tallinnas) on eesti moodne viievõistleja. 

Ta on osalenud kolmedel olümpiamängudel. 1996. aasta OM-il sai ta seitsmenda koha. 

Aastal 2000 nimetati ta maailma parimaks viievõistlejaks. Sai samal aastal Euroopa meistriks. 

## Viited

## Välislingid
*
Anni Rahula

**Anni Rahula** (sündinud 13. detsembril 1986) on eesti jalgpallikohtunik, modell, sotsiaalmeedia spetsialist, raamatu autor ning muusika-, turundus ja meediategelane.

Alates 2014. aastast on Anni Rahula FIFA kategooria abikohtunik. 2015. aastal sai FIFA kategooria kohtunikuks ka Reelika Turi, kellega koos teenindati sama aasta alguses esimest rahvusvahelist kohtumist Belfastis Põhja-Iirimaal. Lisaks juhtis Anni Eestis UEFA programmi Captains of Change, mis tutvustab naistejalgpalli ühiskonnas. Anni ise jalgpalli ei mängi. Eestis teenindab Anni naiste ja meeste kõige kõrgema kohaliku liiga kohtumisi.

Alates 2015. aastast on Anni kirjutanud ka laulusõnu. 2015. aasta sügisel kirjutas Anni Rahula koos Kristjan Vardjaga sõnad laulja Mikk Mäe singlile "Meie aeg on käes". Laulu muusika autor on Anni abikaasa Tomi Rahula.
2016. aastal kirjutas ta laulusõnad Jana Liisa Johannsoni singlile "On vaid see hetk" ja Gertu Pabbo singlile "Olen Siin". Lisaks tegi ta sõnad Eesti Laul 2017 finaali pääsenud Marcus Peaki ja Tomi Rahula laulule "Feel Me Now", mida esitas Ariadne. Anni leidis Ariadne lauluvideo Youtube'ist ning võttis seejärel temaga ühendust. Sellele järgnes koostöö vaid Eesti Laulu raames.

Anni on üles astunud modellina nii üritusel Malta Fashion Week kui ka kodumaistel moeetendustel Tallinn Fashion Week, Bastion, Kaubamaja ja Tallinn Dolls. Lisaks on Anni esinenud fotomodellina tootereklaamides.

2016. aasta veebruarist maini oli Anni Rahula üks RingFM-i hommikuprogrammi saatejuhte.

2017. aasta mais avaldasid Anni ja Tomi Rahula raamatu "Tule meie juurde", mille kirjutas Piret Kooli ning mis käsitleb kunstliku viljastamise muresid ja normaalsust ning räägib suhte hoidmise tähtsusest. Kirjastuses Pilgrim välja antud raamat saavutas kiiresti populaarsuse.

Anni Rahula töötab 2019 aasta sügisest idufirmas Promoty ning tegutseb vabakutselisena Instagramis, kus väljendab eelkõige oma pilte ja seisukohti laste kasvatamise, spordi, toitude valmistamise, perekonna ja reisimise teemadel.

## Isiklikku
2013. aasta 24. juunil abiellus ta klahvpillimängija ja muusikaprodutsendi Tomi Rahulaga. Neil sündis 2017. aasta suvel tütar Rubi, 2022. aastal poeg Thor ja 2024. aastal poeg Troi. 

Anni ja Tomi on mõlemad jalgpallikohtunikud. Raseduse ja tütre sünni ajal oli Anni kohtunikutööst eemal kokku vaid pool aastat ning naasis väljakule kuu pärast lapse sündi.

Anni on Eesti Jalgpalli Liidu presidendi Aivar Pohlaku tütar.
Tal on vennad Siim, Pelle ja Kristjan ning õed Liisa ja Pilleriin.

Anni oli esimesed neli kooliaastat koduõppel ning seejärel õppis Tallinna Balletikoolis ning Rocca al Mare koolis. Hiljem astus Anni Malta Ülikooli.

## Viited
Lahesuu sadam

**Lahesuu sadam** on sadam Tallinna lahe ääres Paljassaare poolsaare idakaldal, mida opereerib Lahesuu Sadama AS, sadamakood, EE LHS. Aadress on Paljassaare tee 14 A, 10313 Tallinn.

Sadamas on 4 kaid üldpikkusega 421 meetrit.

## Vaata ka
*Paljassaare sadam

## Välislingid

*Lahesuu sadam Sadamaregistris
Maarika Võsu

**Maarika Võsu** (sündinud 7. juunil 1972 Tartus) on Eesti vehkleja.   

1989. aastal lõpetas ta Tartu 4. Keskkooli. 2007. aastal lõpetas Sisekaitseakadeemia maksunduse ja tolli erialal. 

Ta hakkas harrastama vehklemist 1982. aastal Tartu Laste ja Noorte Spordikoolis Larissa Ovtšenkova juhendamisel. Hiljem on tema treenerid olnud Anatoli Jasnov (1986–1990), Georgi Zažitski (1991–1992), Peeter Koržets (1997–1999), Samuil Kamenski (2000–2004) ja Heidi Rohi (2005–2008).

Ta on võitnud maailmameistrivõistluste hõbemedali 2002. aastal naiskonnas ja 2005. aastal individuaalselt ning Euroopa meistrivõistluste hõbemedali 2003. aastal nii naiskonnas kui ka individuaalselt.  

1996. aasta Atlanta OM-il sai ta individuaalarvestuses 18. ja võistkonnaarvestuses 5. koha.  

Ta on tulnud Eesti meistriks kolm korda (1994, 1996, 2001) individuaalarvestuses ja üheksa korda (1992–1995, 1997–2000, 2005) naiskonna koosseisus.

## Tunnustus
* 2003 – Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Olga Aleksejeva, Irina Embrichi ja Heidi Rohiga, Eesti vehklemise epeenaiskond 2002. aasta vehklemise maailmameistrivõistlustel võistkondliku hõbemedali võitmise eest Eesti vehklemise epeenaiskonna treenerite kollektiiv koosseisus)
* 2005 – parim naissportlane
* 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2006 – Eesti Vabariigi spordipreemia (hõbemedali võitmise eest vehklemise maailmameistrivõistlustel 2005. aastal)

## Viited

## Välislingid
*
Meelis Loit

**Meelis Loit** (sündinud 15. aprillil 1971 Tallinnas) on eesti vehkleja ja vehklemistreener. Alates 4. detsembrist 2025 Eesti naiste epeekoondise peatreeneri kohusetäitja. 

Maailmameistrivõistluste hõbemedalimees epees (2001, koos Kaido Kaaberma, Sergei Vahti ja Nikolai Novosjoloviga). Oli oma tippajal maailma üks tugevamaid epeevehklejaid kaitses. Temaga on seotud vähemalt kaks võistlusreeglite parandust vehklemises (passiivsusklausli täpsem määratlus ja emotsioonide väljaelamise piiramine vastase poolel). Ta osales kahtedel olümpiamängudel. Atlanta olümpiamängudel 1996. aastal sai ta epees individuaalvõistluses 35. ja meeskonnavõistluses 5. koha, Sydney olümpiamängudel 2000. aastal sai ta individuaalselt 30. ja meeskondlikult 9. koha.

Maailmameistrivõistlustelt on ta meeskonnavõistluses Eesti meeskonnas võitnud hõbemedali (2001), saanud 4. koha (2002), kaks korda saanud 5. koha (1993 ja 1998) ja kolmel korral tulnud 6. kohale (1994, 1995 ja 1999). Individuaalarvestuses on tema parim tulemus maailmameistrivõistluste 7. koht (2002).

Töötab aastast 2004 Eesti Laskurliidu tegevdirektorina. Aastast 2016 on ta ka juunioride EM-i korralduskomitee juht. Olnud 2004–2021 EOK vehklemistreenerite ja laskmistreenerite kutsekomisjoni ning aastast 2021 hindamiskomisjoni esimees. 

Aastast 2005 EOK esindajate kogu liige. 2009–2016 ning aastast 2021 Vehklemisliidu, aastast 2014 Seeniorispordi ja Spordiveteranide Liidu ning aastast 2016 Vehklemisklubi Musketär juhatuse liige. Olnud 2014–2017 SA Tehvandi Spordikeskus nõukogu liige.

## Tegevus poliitikas
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas Isamaa nimekirjas, sai 48 häält ning ei osutunud valituks.  

## Tunnustus
* Kaitseväe eriteenete rist (2006).

## Isiklikku
Tema tütar Karoliine Loit on samuti vehkleja.

## Viited

## Välislingid
*
Merle Esken

**Merle Esken** (sündinud 30. detsembril 1969 Keilas) on eesti vehkleja.

1990 ja 1993 tuli ta individuaalselt ja 1996 naiskondlikult Eesti meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Olga Aleksejeva

**Olga Aleksejeva** (sündinud 12. märtsil 1982 Tartus) on Eesti vehkleja. 

Ta sai 2002. aasta MM-il naiskondlikult 2. ja individuaalselt 8. koha. 2003. ja 2007. aasta MM-il sai ta naiskondlikult 4. koha.

## Tunnustus

* 2003 Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Irina Embrichi, Heidi Rohi ja Maarika Võsuga, Eesti vehklemise epeenaiskond 2002. aasta vehklemise maailmameistrivõistlustel võistkondliku hõbemedali võitmise eest Eesti vehklemise epeenaiskonna treenerite kollektiiv koosseisus)

## Viited

## Välislingid
*
Sergei Vaht

**Sergei Vaht** (sündinud 25. veebruaril 1979 Valgevenes) on Eesti vehkleja.

Ta lõpetas aastal 1997 Tartu Annelinna Gümnaasiumi.

Meeskondlikult sai ta 2001. aasta MM-il 2. koha ja 2002. aasta MM-il 4. koha. Individuaalselt sai ta 2002. aasta MM-il 12. koha.

## Viited

## Välislingid
*
Romualdas Ozolas

**Romualdas Ozolas** (31. jaanuar 1939 Joniškėlis– 6. aprill 2015 Vilnius) oli Leedu poliitik, pedagoog ja publitsist.

Aastatel 1973–1990 oli Ozolas NLKP liige. Aastal 1988 ühines ta Leedu iseseisvusliikumisega ja oli Sąjūdise algatusgrupi liige.

1993. aastal sai Ozolas Leedu Keskerakonna esimeheks, 1996 valiti ta Leedu Seimi liikmeks.

## Tunnustus
* 2005 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

## Viited
Natalie Alver

**Natalie Alver** (sünninimi **Natalie Dominte**; 23. august 1928 Odessa – 24. november 1989 Cluj-Napoca) oli eesti tõlkija. Ta tõlkis rumeenia keelest eesti keelde.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli sporditegelane Hans Alver (abikaasa isa oli eesti arst ja Haapsalu linnapea Hans Alver), nende poeg on munitsipaalpoliitik ja purjetamistreener Jaan Alver.

## Tõlkeid eesti keelde
*Liviu Rebreanu, "Ion", Tallinn: Eesti Raamat, 1970 (koos Thelma Taliga)
*Samson Šljahhu, "Seltsimees Vanja", Tallinn: Eesti Raamat, 1971 (koos Thelma Taliga; nominaalselt moldaavia keelest)
*Spiridon Vangheli, "Gugutse seiklused", Tallinn: Eesti Raamat, 1973 (nominaalselt moldaavia keelest)
*Radu Tudoran, "Kadunud poeg", Tallinn: Eesti Raamat, 1974 (koos Thelma Taliga)
*Octav Pancu-Iași, "Võileivad suve ja tuulega", Tallinn: Eesti Raamat, 1976 (koos Thelma Taliga)
*Dumitru Radu Popescu, "Need kaks Tebealt, ehk, Näoga metsa poole", Tallinn: Eesti Raamat, 1976
*Zaharia Stancu, "Mustlaslaager", Tallinn: Eesti Raamat, 1978
*Ovidiu Zotta, "Kõik poisid on halvad, kõik poisid on head", Tallinn: Eesti Raamat, 1979
*Mihail Sadoveanu, "Armastuslood", Tallinn: Eesti Raamat, 1980
*Radu Tudoran, "Aastaajad", Tallinn: Eesti Raamat, 1983
*Cezar Petrescu, "Pimenemine", Tallinn: Eesti Raamat, 1989
*Sorin Titel, "Naine, vaata, see on sinu poeg", Tallinn: Eesti Raamat, 1989
*Gabriela Adameșteanu, "Kaotatud hommik", Tallinn: Eesti Raamat, 1991 (koos Riina Jesminiga)
*Radu Tudoran, "See ilus neiu", Tallinn: Eesti Raamat, 1992 (koos Riina Jesminiga)

## Viited
Viktor Zuikov

**Viktor Zuikov** (sündinud 10. aprillil 1962 Tartus) on Eesti vehkleja ja vehklemistreener. 

Ta sai 1992. aastal Barcelona OM-il individuaalselt 39. koha.

Ta on tulnud individuaalselt epees 4 korda (1984, 1987, 1996, 1998) ja 3 korda meeskondlikult (1982, 1993, 1995) ning floretis 2 korda individuaalselt (1991–1992) Eesti meistriks.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Alla Zuikova, neil on tütar Julia.

## Viited

## Välislingid
*
Malawi president

**Malawi president** on Malawi riigipea. President on ühtlasi valitsusjuht ja kaitsejõudude juhataja.
Presidendi valib rahvas otsestel valimistel, mis peetakse samaaegselt parlamendivalimistega. Nii presidendiks kui ka asepresidendiks kandideeriv isik peab olema sünnilt või päritolult Malawi kodanik ja vähemalt 35-aastane. Valimiste tulemus otsustatakse lihthäälteenamusega. Asepresidendi kandidaadi valib presidendikandidaat ja mõlemad nimed kantakse samale valimissedelile. Seega osutub asepresident valituks koos presidendiga. President võib kas kohe valitsusaja alguses või hiljem ametisse määrata ka teise asepresidendi, kes ei tohi kuuluda temaga samasse erakonda.

Sama inimese võib presidendi ametisse valida kõige rohkem kahel korral. Presidendi ametiaeg kestab viis aastat.

Alates 28. juunist 2020 on president Lazarus Chakwera. Enne teda oli presidendi ametis alates 31. maist 2014 28. juunini 2020 Arthur Peter Mutharika. Ta oli ühtlasi kaitseminister ja politseijõudude juhataja. Asepresident oli Saulos Chilima.

Viimati toimusid presidendivalimised 23. juunil 2020.

## Viited
Jõud (spordiselts)

**Jõud**, alates 2007. aastast **Eestimaa Spordiliit Jõud**, on eesti spordiorganisatsioon.

## Nimetused
*1946–1951 Eesti NSV Vabatahtlik Spordiühing Jõud
*1951–1956 Eesti NSV Vabatahtlik Spordiühing Kolhoosnik
*1957–1987 Eesti NSV Vabatahtlik Spordiühing Jõud
*1990–2007 Eesti Maaspordi Liit Jõud
## Ajalugu
Spordiühing Jõud asutati 15. detsembril 1946 Tallinnas, see oli esimene NSV Liidu maasportlaste ühing. 1951. aastal reorganiseeriti spordiühinguks Kolhoosnik.
1956. aastal moodustati taas spordiühing Jõud. 1987. aastal ühendati spordiühing Jõud vabariikliku spordiorganisatsiooniga Kalev ning moodustati Üleliidulise Vabatahtliku Ametiühingute Kehakultuuri ja Spordiühingu Eesti Vabariiklik Organisatsioon Kalev. 1990. aastal moodustati spordiühingu Jõud õigusjärglasena Eesti Maaspordi Liit Jõud. 2007. aastal võeti nimeks Eestimaa Spordiliit Jõud.

## Liikmesorganisatsioonid
Eestimaa Spordiliidu Jõud liikmeteks on 15 maakondlikku spordiliitu:
*Harjumaa Spordiliit	
*Ida-Virumaa Spordiliit	
*Jõgevamaa Spordiliit Kalju	
*Järvamaa Spordiliit	
*Lääne Maakonna Spordiliit Läänela
*Lääne-Virumaa Spordiliit
*Põlva Maakonna Spordiliit	
*Pärnumaa Spordiliit	
*Rapla Maakonna Spordiliit	
*Saaremaa Spordiliit	
*Tartumaa Spordiliit	
*Valgamaa Spordiliit
*Viljandimaa Spordiliit
*Võrumaa Spordiliit
*Ühendus Hiiumaa Spordiliit

## Tuntud sportlasi
*Jaan Talts – 1968. aasta olümpiamängude hõbe- ja 1972. aasta olümpiamängude kuldmedalist tõstmises
*Jaak Uudmäe – 1980. aasta olümpiavõitja kolmikhüppes
*Endel Vooremaa – 1974. aasta maailmameistrivõistluste hõbemedalist, 1972. ja 1973. aasta Euroopa meister jääpurjetamises
*Vello Kuusk – 1974. aasta maailmameistrivõistluste pronksmedalist ja 1978. aasta Euroopa meister jääpurjetamises
*Enn Sellik – 1977., 1979. ja 1982. aasta maailmameistrivõistluste pronksmedalist krossijooksus NSV Liidu koondises, 1980. aasta olümpiamängude 8. koht 10 000 meetri jooksus
*Ain Paavo – 1990. aasta Euroopa meister kulturismis

## Spordivõistluste korraldamine
* 2019. aastal korraldas Jõud järgmised suuremad spordivõistlused: 
**12.–14. juulil – 15. Eestimaa suvemängud Tartus ja selle lähiümbruse spordikeskustes
**24.–25. juulil – 24. Eesti omavalitsusjuhtide suvise mitmevõistluse Kiviõli Seikluskeskuses Lüganuse vallas Ida-Virumaal

## Vaata ka
*Maakonna spordiliit

## Viited

## Välislingid
*Eestimaa Spordiliidu Jõud koduleht
*Eestimaa Spordiliidu Jõud andmed Eesti spordiregistris
Toomas Kirsipuu

**Toomas Kirsipuu** (sündinud 14. aprillil 1964 Tartus) on endine eesti jalgrattur. 1985. aasta Eesti meister grupisõidus. 

## Isiklikku
Tema isa on Rein Kirsipuu. Tema vend on jalgrattur Jaan Kirsipuu. Toomase tädi oli ratsutaja Mall Kirsipuu.

## Viited

## Välislingid
*
*Toomas Kirsipuu *CyclingArchives*
Macarena

"**Macarena**" on hispaania dueti Los del Río esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

Lauluga "Macarena" võivad kaasas käia omamoodi tantsuliigutused. 

"Macarena" muutus paljudes riikides kiiresti hittlauluks – 1997. aastaks oli seda müüdud 11 miljonit eksemplari.

## Kirjandus
*  "Macarena" laulu sõnad
* Best Spanish One-Hit Wonders, 21.01.2015

## Video
* "Macarena" YouTube'i muusikavideo
** Los del Rio – "Macarena" 

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Macarena (song)]] seisuga 7.04.2015.*
Valeri Bobkov

**Valeri Bobkov** (vene keeles Валерий Валерьевич Бобков; sündinud 24. juunil 1989 Kohtla-Järvel) on Eesti päritolu endine jäähokimängija. 

Aastatel 2013–2014 mängis ta esimest korda Eesti klubis (Tallinn Viiking Sport) ja tuli Eesti meistriks. Aastal 2013 sai ta Eesti kodakondsuse. Ta mängis 2014. aastal ka Eesti koondises. 2014. aastal lõpetas ta sportlaskarjääri.
Susannah Mushatt Jones

**Susannah Mushatt Jones** (6. juuli 1899 Lowndesi maakond – 12. mai 2016) oli ameerika ülipikaealine naine. Ta oli 17. juunist 2015 kuni surmani maailma vanim elusolev inimene, kelle vanus on dokumentaalselt tõestatud.

Alabamas sündinud Susannah Mushatt Jonesil oli 10 õde-venda. 1922. aastal lõpetas ta afroameerika tütarlastele mõeldud keskkooli.

New Yorgis Brooklyns elanud Susannah Mushatt Jones oli 1899. aasta 23. mail sündinud kaasmaalannast Jeralean Talleyst 44 päeva noorem ja pärast viimase surma 17. juunil 2015 sai Susannah Mushatt Jonesist maailma vanim inimene.

Ta oli elu lõpus pime ja kõva kuulmisega. Ta suri 116 aasta ja 311 päeva vanusena.

## Viited
Rahvakunstimeistrite koondis Uku

**Rahvakunstimeistrite koondis Uku** oli ettevõte, mis tootis eesti rahvakunstipärase kujundusega esemeid. See tegutses aastatel 1966–1994.

Koondise Uku asutas 1966. aastal Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Ministeerium.

Uku toodangusse kuulusid käsitsi kootud ja heegeldatud kampsunid, sokid, kindad ja rätid, telgedel kootud tekid ja sallid, metallist ehted, nõud ja sepised, puidust õllekannud, punutud korvid, nahast karbid, kotid, vööd ning mitmesugused muud meened ja käsitööesemed.

1978. aastal avati esinduskauplus Tallinna vanalinnas Pikk tänav 9.

1979. aasta seisuga oli koondisel Uku 16 tootmisjaoskonda erinevates Eesti piirkondades (sealhulgas Tartus, Võrus, Kuressaares, Orissaares, Avinurmel) kokku 1586 töötajaga. 1970–1990 oli ettevõtte direktor Milvi Mets.

Aastatel 1992–1994 tegutses Riiklik Aktsiaselts Uku. 1994. aastal Riiklik Aktsiaselts Uku erastati ainsa pakkumise teinud investeerimisfirmale Tagaberg. Osadest endistest tootmisjaoskondadest moodustati eraldi ettevõtted.

## Viited

## Kirjandus
* Helen Sirel (koostaja). Rahvakunstimeistrite koondis "Uku". Tallinn: Perioodika, 1975
* Milvi Mets (koostaja). Rahvakunstimeistrid. Tallinn: Perioodika, 1983

## Välislingid
* Eesti filmi andmebaas. Rahvakunstimeistrite Koondis Uku käsitöömeistrid ja uus kauplussalong. Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 14 (1978)
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Rahvakunstimeistrite koondise Uku toodete näitus A. H. Tammsaare Memoriaalmuuseumis (fotograaf Oskar Vihandi), 1985
* Eesti rahvusbibliograafia. Rahvakunstimeistrite koondis Uku
Dimitri Borovik

**Dimitri Borovik** (sündinud 21. jaanuaril 1974 Tallinnas) on endine Eesti laskesuusataja. 

Ta lõpetas aastal 1992 Tallinna 30. Keskkooli ja aastal 1994 koka-kondiitrina Tallinna 15. Kutsekeskkooli.

Ta on osalenud 1998., 2002. ja 2006. aasta tali-OM-il.

1995–2006 võitis ta Eesti meistrivõistlustel laskesuusatamises 16 medalit: 10 kulda, 5 hõbedat ja 1 pronksi.

## Viited

## Välislingid
*
Tuuli Vahtra

**Tuuli Vahtra** (sündinud 4. märtsil 1989 Kõo külanõukogus) on eesti maletaja.

Ta lõpetas aastal 2007 Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi ja aastal 2010 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna ärinduse erialal.

Ta on naiste Eesti meistrivõistlustel males võitnud korra kuldmedali (2010) ja kaks korda hõbemedali (2011, 2012).

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Eesti Keel ja Kirjandus

**Eesti Keel ja Kirjandus** oli eesti kultuuriajakiri, mis ilmus ENSV Hariduse Rahvakomissariaadi väljaandel 1941. aastal Tartus. 

Ajakiri moodustati ajakirjade Eesti Keel ja Eesti Kirjandus ühendamisel 1940. aastal. 

Ajakirja ilmus 1941. aastal 6 numbrit (jaanuarist juunini, viimane oli kaksiknumber). Esimene toimetaja oli Rudolf Põldmäe, alates teisest numbrist oli toimetaja Rein Nurkse, tehniline toimetaja Juhan Arus.

Toimetuse ja talituse aadress oli Ülikooli 9. 

See on 1958. aastal ilmuma hakanud ajakirja Keel ja Kirjandus eelkäija.
Andres Vooremaa

**Andres Vooremaa** (19. juuli 1944 Rae vald – 12. detsember 2022) oli eesti maletaja. 

Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel kaks kuldmedalit (1972–1973), kolm hõbemedalit (1971, 1974, 1985) ja pronksmedali (1980). 

## Viited

## Välislingid
*
Valeria Gansvind

**Valeria Gansvind** (sündinud 22. novembril 1965 Moskva oblastis) on Eesti maletaja.

Ta on Eesti meistrivõistlustel saanud 2 kulda (2006 ja 2009) ning 2 hõbedat (2005 ja 2008).

## Viited

## Välislingid
*
Emma Morano

**Emma Morano** (abielus **Martinuzzi**; 29. november 1899 Civiasco – 15. aprill 2017 Verbania) oli itaalia ülipikaealine naine, alates 12. maist 2016 kuni surmani maailma vanim inimene.

Piemonte maakonnas Verbano-Cusio-Ossola provintsis Verbanias elanud Emma Morano oli pärast Susannah Mushatt Jonesi surma viimane elusolev 19. sajandil sündinud inimene.

Emma Morano oli 1899. aasta 6. juulil sündinud eelmisest maailma vanimast inimesest, ameeriklannast Susannah Mushatt Jonesist enam kui 100 päeva noorem. 2016. aasta 26. märtsil, 116 aasta ja 118 päeva vanusena, sai temast üks kümnest maailma vanimast inimest.

Emma sündis Giovanni Morano ja Matilde Bresciani viiest tütrest ja kolmest pojast vanimana. Tema suguvõsas on olnud veel pikaealisi: ema, üks tädidest ja mitmed tema järglased elasid 90-aastaseks, õde Angela Morano (1908–2011) suri 102-aastaselt.

Emma Morano abiellus Giovanni Martinuzziga 1926. aastal ja oli temaga formaalselt abielus kuni mehe surmani 1978. aastal. Paaril sündis 1937. aastal üks laps, kes kuuekuuselt suri. Abielu ei olnud õnnelik, nii et 1938. aastal otsustas Morano abikaasast lahutada ja ajas mehe elamisest välja. 

Morano elas senini oma kodus Verbanias, umbes 100 meetri kaugusel Lago Maggiore kaldast, kus tähistas nii oma 115., 116., kui ka 117. sünnipäeva.

Emma Morano eluajal:
* oli troonil 3 Itaalia kuningat (Umberto I, Vittorio Emanuele III ja Umberto II) ning ametis kõik 12 senist Itaalia Vabariigi presidenti;  
* valiti 11 paavsti (Leo XIII-st Franciscuseni);
* valiti 20 Ameerika Ühendriikide presidenti (McKinleyst kuni Trumpini);

* peeti 28 suveolümpiamängud ja 22 taliolümpiamängud.

Emma Morano suri 117 aasta ja 137 päeva vanusena.

## Viited
Aidu püramiid

**Aidu püramiid** on Viru Keemia Grupi Aidusse plaanitava püramiidide kompleksi kõrgeim püramiid, mis võiks visiooni kohaselt olla 152 meetrit kõrge.

Planeerimist alustati 2011. aastal, valmimine on plaanitud aastaks 2030. Ojamaa kaevanduse kaevandamisluba saadi 2004. aastal 25 aastaks.

## Välislingid
* Aidu pyramid 2030, 2011
* Maailma suurim püramiid. Aidus. Ida-Virumaal, 
*  "Saame püramiidide vallaks", Valla Sõnumid : Lüganuse kuuleht, nr. 1, 1 jaan. 2014 
* VKG Aidu Oil OÜ obtains mining permit for Ojamaa mining field, 29. September 2004