open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ascension

**Ascension** on saar Atlandi ookeanis ja osa Suurbritannia meretagusest alast Saint Helenast. Saare pindala on umbes 99 ruutkilomeetrit. Ascension on mägine ja vulkaaniline ning selle kõrgus ulatub 857 meetrini. Saarel on kuiv troopiline kliima ega ole vett.

Saarel paikneb Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide õhujõudude Wideawake'i õhuväebaas.

Ascensioni avastas 1503. aastal Portugali meresõitja João da Nova. Saar asustati 1815. aastal, mil sinna viidi Suurbritannia garnison.

## Välislingid

* Saare omavalitsus 
* Charles Darwin's ecological experiment on Ascension isle
486 eKr

**486. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Spurius Cassius Vecellinus ja Proculus Verginius Tricostus Rutilus
*Dareios I järel saab Ahhemeniidide riigi valitsejaks Xerxes I

## Sündinud

## Surnud
*Dareios I
*Spurius Cassius Vecellinus
Üksikud jalaväepataljonid

**Üksikud jalaväepataljonid** moodustati 1928. aasta sõjaväereformi käigus.
   
**Üksiku jalaväepataljoni rahuaegsesse koosseisu kuulusid:** 
*staap
*3 jalaväekompaniid
*siderühm
*pioneerirühm
*suusk-jalgratturrühm
*töökomando

Kokku 235–237 meest. 

Mobilisatsiooni puhul oleksid üksikud jalaväepataljonid suurendatud sama numbriga jalaväerügementideks: staap, 3 pataljoni, suusk-jalgratturkompanii, sidekompanii, pioneerikompanii, ratsakomando, desinfektsioonikomando, komandandikomando ja töökompanii, kokku 3153 meest. 

**Eesti sõjaväe üksikud jalaväepataljonid olid:**
*Kuperjanovi üksik-jalaväepataljon (Tartus)
*Kalevi pataljon (Tallinnas)
*Sakala Üksik Jalaväepataljon (Viljandis)
*Scouts (Haapsalus, alates 1939 Tallinnas)
*2. (Tartus)
*3. (Valgas)
*4. (Jõhvis)
*5. (Rakveres)
*6. (Pärnus)
*8. (Võrus)
*9. (Pärnus) 
*10. (Tallinnas)

1. ja 7. jalaväeosa olid juba rahuajal jalaväerügemendid.

## Vaata ka
* Saaremaa rügement
530

**530. aasta**

## Sündmused
*22. september - Felix IV järel saab paavstiks Bonifatius II
*Vastupaavstiks oli Dioscorus
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Lampadius ja Rufius Gennadius Probus Orestes

## Sündinud

## Surnud
*Felix IV
406 eKr

**406. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsulivõimuga sõjatribuunid olid Publius Cornelius Rutilus Cossus, Gnaeus Cornelius Cossus, Numerius (Gnaeus) Fabius Ambustus ja Lucius Valerius Potitus

## Sündinud

## Surnud
*Sophokles
*Euripides
Gemini Residence

**Gemini Residence** on elamu Taanis Kopenhaageni keskosas Islands Brygge asumis. Asub mere kaldal Bryggebroeni lähedal Fisketorveti vastas. See on 42 m kõrgune kaksiktorn, mis valmis algsel kujul 1963 silotornidena, kuid ehitati 2002–2005 ümber 84 korteriga elumajaks. Korterid ehitati tornide väliskülgedele, nii et ehitis meenutab pealtpoolt vaadates number kaheksat. Tornide sisemus on peaaegu tühi, seal on liftid, trepid ja koridorid. Torne katab läbipaistvast plastist katus.

Hoone projekteerisid arhitektibürood MVRDV ja JJW Arkitekter, ehitas NCC.
Fisketorvet

**Fisketorvet** on suur kaubanduskeskus Taanis Kopenhaagens Kalvebod Brygge linnaosas. See avati 10. oktoobril 2000. Keskuses on üle 120 poe, 15 restorani ja 10 saaliga kino.

Keskus on saanud nime kalaturu järgi, mis asus sellel kohal aastatel 1958–1999.

## Välislingid
* http://fisketorvet.dk/
Bryggebroen

**Bryggebroen** on sild Taanis Kopenhaageni sisesadamas. Sild ühendab Kalvebod Brygget Vesterbros Sjællandil ja Islands Brygget Amageril. 

Sild on 190 meetrit pikk ja 5,5 meetrit lai jalakäijatele ja jalgratturitele mõeldud tõstesild, mis avati ametlikult 14. septembril 2006.

Ehitus läks maksma 47,6 miljonit Taani krooni.

Sillale nime saamiseks kuulutati ajalehes Politiken välja nimevõistlus. Enam kui 200 nimevariandi seast valiti Bryggebroen, sest sild ühendab Kalvebod Brygget Islands Bryggega.
Clackmannanshire

**Clackmannanshire** on Suurbritannia 2. järgu haldusüksus (regioon) Šotimaa keskosas. 

Praegune haldusüksus loodi 1996. aastal.

2017. aastal elas seal 51 500 inimest.

## Välislingid

*https://www.clacks.gov.uk/
276 eKr

**276. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma diktaator oli Publius Cornelius Rufinus ja konsulid Quintus Fabius Maximus Gurges ja Gaius Genucius Clepsina
*Pyrrhos vallutas Palermo

## Sündinud
*Eratosthenes

## Surnud
*
Harakkuljuselised

**Harakkuljuselised** (*Linneaceae*) on taimede sugukond uniohakalaadsete seltsist.  

Cronquisti süsteemi järgi kuuluvad kõik selle sugukonna perekonnad kuslapuuliste sugukonda, kuid süsteem APG II (2003) eraldas nad omaette sugukonda uniohakalaadsete seltsis.  

Harakkuljuselised on igihaljad või heitlehised põõsad või puhmad, kes kasvavad Euraasias ja Põhja-Ameerikas. Selle sugukonna taimedele on iseloomulikud kellukjas viietine õiekroon.  

Sugukonnas on viis perekonda ja umbes 36 liiki: 

## Perekonnad
*Abeeliad (*Abelia*) kasvavad Ida-Aasias ja Mehhikos. Liike on umbes 30. Nad on heitlehised või igihaljad põõsad.    

**[[Dipelta]]* on Hiinas kasvavate põõsaste perekond, kuhu kuulub 4 liiki. 

**[[Zabelia]]* perekonda kuulub üks liik. 

*Kolkvitsia perekonda kuulub üks liik kolkvitsia (ka kaunis kolkvitsia, meeldiv kolkvitsia), Hiinas kasvav heitlehine põõsas. 

*Harakkuljused (*Linnaea*) kasvavad Euraasias ja Põhja-Ameerika põhjaosas. Nad on igihaljad roomavate vartega puhmad. Liike on 1–3, nende seas harilik harakkuljus. 

Mõned harakkuljuseliste sugukonna liigid on kauniõielised dekoratiivtaimed. See puudutab eriti abeeliaid, millel on suvi läbi rikkalikult torujaid või lehterjaid õisi, ning kevadel õitsevat ohtraõielist kolkvitsiat. Harva kasvatatakse aedades *[[Dipelta floribunda]]*. Mõnikord istutatakse harilik harakkuljust. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne GRIN-i veebisaidil
* Sissekanne veebisaidil Mobot.org
* L. Watson ja M. J. Dallwitz. Õistaimede sugukonnad. Kuslapuulised (*inglise keeles*)
*Sissekanne NCBI veebisaidil
*Sissekanne projektis Wikispecies

Artiklis on kasutatud venekeelset Vikipeediat seisuga 14.3.2009.
Jõuluvana Väike Abiline

**Jõuluvana Väike Abiline** (ingl *Santa's Little Helper*) on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Simpsonite pere koer. Ta saadi Simpsonitele osas "Simpsons Roasting on an Open Fire", kui Homer Springfieldi tuumajaamas tööl on, teatab jaama omanik hr Burns, et tuumajaama turvalisust parandati hindu tõstmata ja palkasid vähendamata ning töölised ei saa jõulupreemiat. Homer otsustab, et ta ei räägi Marge'le jõulupreemiast ilmajäämisest, ja teeb ise jõuluoste (ostab odavad kingitused poest, kus miski ei maksa üle 5 dollari). Homer tahab kuuske osta, aga kõige odavam kuusk maksab 45 dollarit ning ta peab selle metsast varastama.

Seejärel läheb ta kaubamajja jõuluvanana tööle, aga lõpuks saab selle eest ainult 13 dollarit.

Pärast seda lähevad Homer ja Bart koos Barneyga koerte võiduajamisele. Homer panustab koerale, kelle nimi on Jõuluvana Väike Abiline. Võiduvõimalus on 99:1, paraku jääb koer viimaseks. Esimeseks tuleb koer Keeristorm, kellele panustas Barney. Omanik jätab Jõuluvana Väikese Abilise maha ning Homer ja Bart võtavad ta endale.

Kui Homer ja Bart koju jõuavad, tunnistab Homer Marge'ile üles, et ta ei saanud jõulupreemiat ning kink jäi ostmata. Kuid Jõuluvana Väike Abiline arvati heaks jõulukingiks ja jõulud olid seega hästi läinud.
Hiina abeelia

**Hiina abeelia** (*Abelia chinensis* R.Br.) on taimeliik abeelia perekonnast. 

Ta on üks külmakindlamaid abeeliaid. 

Hiina abeelia on kuni 2 m kõrgune laiavõraline põõsas, millel on punane vars ning läikivad väikesed lehed, mis lehtede langemise ajal muutuvad punakaspruuniks.  

Õied on lehterjad ja valged. Nende roosad tupplehed jäävad pärast õitsemist kauaks alles. 

Taim on pärit Hiinast. 

Artikli kirjutamisel on kasutatud rootsi- ja hispaaniakeelset Vikipeediat seisuga 14.3.2009.
Digital Radio Mondiale

**Digital Radio Mondiale** ehk **DRM** (*mondiale* tähendab itaalia ja prantsuse keeles ’ülemaailmne’) on pikk-, kesk- ja lühilainel leviva digitaalraadio standard, mis tagab sarnase helikvaliteedi ja kasutamise lihtsuse FM-raadiojaamadega. Samuti võimaldab DRM integreerida edastatavasse audioprogrammi teksti ja isegi liikuvat pilti. 

DRM-saatjate signaali leviulatus on sama mis senistel AM-saatjatel, seega palju suurem kui DAB-ringhäälingu saatjail. Euroopas töötavad mitmed DRM-saatjad kesk- ja lühilainel, näiteks 
*RAI Milano Siziano (Itaalias) sagedusel 693&nbsp;kHz (saatja võimsus 30&nbsp;kW)
*Berlin-Britz (Saksamaal) sagedusel 855&nbsp;kHz 25&nbsp;kW, 18 kbit/s)
*Ordness (BBC) sagedusel1296 kHz (70&nbsp;kW, 26 kbit/s, stereo)
*Moosbrunn (Austrias) sagedusel 7355&nbsp;kHz (41-m-ribas) 
*Daldom (Venemaal) sagedusel 11 615&nbsp;kHz (25-m-ribas)
*Andrate (Itaalias) sagedusel 26 010&nbsp;kHz (11-m-ribas)

Arendamisjärgus on digitaalraadiosüsteem DRM+ rakendamiseks ultralühilaine sagedustel (87,5–108&nbsp;MHz) ja VHF-sagedustel (174 – 230&nbsp;MHz). See süsteem võib hakata asendama DAB-raadiosüsteemi.

## Ajalugu
The Digital Radio Mondiale (DRM) konsortsium loodi 1998. aastal: 20 ülemaailmse tähtsusega raadioorganisatsiooni kirjutasid alla vastastikuse mõistmise memorandumile Guangzhous Hiinas. Allakirjutanud organisatsioonide hulgas oli ringhäälinguettevõtteid, teadusinstitutsioone ja seadmetootjaid. Eesmärgiks oli üldkasutatava digitaalraadio tehnilise standardi väljatöötamine ringhäälingusignaalide edastamiseks senistel amplituudmodulatsiooniga lainealadel.

DRM-raadio laiemat levikut on takistanud rahvusvahelise üksmeele puudumine kasutatavate lainealade ja sageduste osas.

## Tehnika
Ülekantava signaali säästkodeerimise meetodid põhinevad koodekil MPEG-4/AAC, mis võimaldab 9 või 10&nbsp;kHz laiuses ribas üle kanda stereosignaali helisagedusteni 15&nbsp;kHz.

Signaali raadioülekanne toimub nagu DABi puhul suurel arvul allkandesagedustel; näiteks 9&nbsp;kHz ribas on kasutusel 204 allkandesagedust sammuga 41 2/3&nbsp;Hz; andmeedastuskiirus on sel juhul kuni 30 kbit/s.

Lisaks häirekindlusele, sealhulgas peegelduste ja feedingu suhtes, on võimalik ka programmivõrgu moodustamine ühel saatesagedusel ning niiviisi katta stereoprogrammiga ulatuslikke maa-alasid, eriti arvestades kasutatavate lainete suurt leviulatust.

## Viited

## Välislingid
*DRM Introduction and Implementation Guide, 2013 
*Standard ETSI ES 201 980 V4.1.1 (2014-01)
Amager

**Amager** on saar Sundis Sjællandi idaranniku lähedal pindalaga 96,29 km². Saar jaguneb halduslikult Kopenhaageni, Tårnby valla ja Dragøri valla vahel. Elanikke on saarel 160 000, neist 107 200 elab Kopenhaagenis. See on Taani kõige tihedama asustusega saar. Amager on ühendatud paljude sildadega Sjællandiga (sh Knippelsbro ja Langebro) ning Øresundi silla ja tunneliga Rootsiga.

Teise maailmasõja ajal suurendati saart kunstlikult merepõhja täites ja kuivendades. Seda ala saare lääneosas, mis on tuntud nimega Kalvebod Fælled, kasutas varem sõjavägi, tänapäeval on seal pargid ning karja- ja heinamaad. Teise maailmasõja lõppedes asutati saarel laager Saksa põgenikele.

Saarel asub Kopenhaageni Kastrupi lennujaam. Saare idakaldal asub Amager Strandpark. 

Kesklinnaga ühendab saart ka Kopenhaageni metroo.

## Viited
Lee Jun-ki

**Lee Jun-ki** (sündinud 17. aprillil 1982 Busanis) on Lõuna-Korea näitleja, laulja ja modell.

Tema pikkus on 178 cm ja kaal 66 kg. Tähtkujult on ta Jäär; tema veregrupp on B. Tal on noorem õde, ema ja isa. Lee Jun Ki kuulsus kasvas, kui ta mängis Gong-gili osa filmis "The King and The Clown". 

Peale korea keele räägib Junki natuke ka jaapani, hiina ja inglise keelt.
Suureõieline abeelia

**Suureõieline abeelia** (*Abelia ×grandiflora* (Rovelli ex André) Rehd.) on abeelialiikide *Abelia chinensis* (hiina abeelia) ja *[[Abelia uniflora]]* hübriid.

## Taksonoomia
Perekond *Abelia* on nimetatud hiina abeelia avastaja Clarke Abeli järgi. Liigiepiteet *grandiflora* ('suureõieline') osutab selle hübriidi õite suurusele võrreldes muude selle perekonna taimedega. 

Sünonüümid on *Abelia rupestris* Hort., *Linnaea pringiana* Graebn ja *Linnaea spaethiana* Graebn.

## Kirjeldus
See on ümara ja laia võraga mitme tüvega ning võlvuvate harudega 1...1,8 m (kuni 3 m) kõrgune pooligihaljas põõsas.

Harud on punakad, ümarad ja võlvuvad. 

Lehed on munajad, läikivad, tumerohelised, kergelt hambulised, vastakud, kuni 2...6 cm pikkused.

Õied on roosakasvalged, kellukjad, kuni 2 cm pikkused, kergelt lõhnavad, moodustavad kobarõisiku. Õitsemisperiood on pikk, kestab kevadest sügiseni välja. Punakas õietupp jääb pärast õitsemist püsima.

Vili on piklik pähklike, mida kroonib õietupp. 

## Dekoratiivtaim
Suureõieline abeelia on populaarne aias kasvatatav dekoratiivtaim, mida kasutatakse ka elavtarade koosseisus.

Teda paljundatakse pistikutena. 

Ta pärineb Lago Maggiore äärsest Rovelli aiandist (1886).

## Sorte
* 'Compacta'
* 'Confetti' ehk 'Conti'
* 'Dwarf Purple'
* 'Edward Goucher'
* 'Frances Mason'
* 'Gold Spot' ehk 'Gold Strike'
* 'Hopleys'
* 'Little Richard'
* 'Sherwoodii'
* 'Sunrise'

## Välislingid
*Sissekanne projektis Wikispecies
*Sissekanne saidil infojardin.com (*hispaania keeles*)

Artikli kirjutamisel on kasutatud inglis- ja hispaaniakeelset Vikipeediat seisuga 15.3.2009.
Bioregionalism

**Bioregionalism** (inglise *bioregionalism*) on multidistsiplinaarne jätkusuutlikule arengule sihitud lähenemisviis, mille eesmärgiks on sidusa kohaliku või piirkondliku (piiritletud bioregiooni ehk ökoregiooni) keskkonnapoliitika väljatöötamine ja rakendamine. Bioregioon ei ole määratletud jäiga haldusliku piiriga (näiteks riigipiiriga), vaid pigem selgelt eristuva bioregiooni eluavalduste ja topograafiga. Bioregiooni määramisel on arvestatud pinnavorme, jõgede ja järvede valgalasid, kliimat, taimede ja loomade levikut ning kohalike elanike kogukondlikku ja kultuurilist tausta.

Bioregionalismi arenemine ja mõningane rakendamine algas 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate alguses.

Bioregionalistliku lähenemise põhiteesid on järgmised:
*poliitilised piirid langeksid võimalikult kokku ökoloogiliste (bioregiooni) piiridega;
*toob esile bioregiooni (ainu)omase ökoloogia;
*julgustab bioregioonis oleva toidu kasutamisest (näiteks kohalikud teraviljad, loomad jne);
*julgustab kohalike loodusressursside kasutamist;
*soodustab vastavale alale omaste taimede viljelemist.

## Vaata ka
*Kogukond
*Regionaalplaneerimine

## Viited
Pikk päev lõpeb

**"Pikk päev lõpeb"** (inglise keeles "The Long Day Closes") on Suurbritannia 1992. aasta biograafiline draamafilm. 

Režissöör Terence Davies on 1950. aastate Liverpoolis järgnenud paari kuu jooksul 13-aastasele Budile, kes ei ole veel oma homoseksuaalsust avastanud.
Patagoonia

**Patagoonia** on geograafiline piirkond Lõuna-Ameerikas, mis hõlmab ligikaudu 1 035 995 ruutkilomeetrit Argentina ja Tšiili aladel Colorado jõest ning Biobio jõest lõunas. Patagoonia osaks loetakse ka Tulemaa piirkond. 

Patagoonia asustus on hõre, piirkonnas elab 1,75 miljonit inimest, rahvastiku keskmine tihedus on umbes 2 inimest ruutkilomeetri kohta. Tegeletakse eelkõige lambakasvatusega – Argentina Santa Cruzi provintsis on 36 lamba kohta kõigest üks inimene. 

Looduslikult on Patagoonia tundra, stepi ja rohtla (pampa) segu, seal on ka tihedaid metsaalasid. Tšiili osa alast, eriti Andide tuulepealsed mäenõlvad, on niiske ja jaheda kliimaga. Argentina alade kliima on see-eest kuivem ja tuulevaiksem. 

Maavaradest leidub Patagoonias eeskätt naftat ja maagaasi. 

## Viited


Pilt:Glaciar Perito Moreno (Argentina).jpg|
Pilt:Base del Cerro Catedral en Bariloche. (Patagonia Argentina) 01.JPG
Pilt:Ballenas en Península Valdès.jpg
Pilt:Landschaft von Patagonien.jpg|Patagoonia maastik
Monokroomsus

**Monokroomsus** ehk **monokromaatilisus** on maali või muu visuaalse teose omadus, mis seisneb selles, et on kasutatud ainult ühte värvust või selle värvuse toone.

Visuaalset teost (kaasa arvatud nt teleripilti), millel on kasutatud ainult halli ja selle toone (ka musta ja valget värvust), nimetatakse mustvalgeks.
Olev Pikknurm

**Olev Pikknurm** (29. oktoober 1925 – 6. märts 2009) oli eesti klarnetist ja muusikapedagoog.

1951. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli, jätkates õpinguid Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. 1956. aastal lõpetas Pikknurm konservatooriumis Juhan Kaljaspooliku klarnetiklassi.

Muusikalist tegevust alustas ta juba 1940. aastatel sõjaväeorkestrites. 1950–1971 mängis ta Estonia teatri orkestris.

Aastatel 1958–1992 oli Olev Pikknurm ühtlasi õpetaja Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakoolis. Tema õpilasteks olid tuntud muusikud Arvo Pilliroog, Lembit Saarsalu, Vahur Vurm, Ülo Üksik ja paljud teised.
Aleksander Sarapuu

**Aleksander Sarapuu** (14. veebruar 1941 – 8. märts 2009) oli eesti laulja.

Omandanud muusikahariduse Tallinna Muusikakoolis ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, laulis ta aastatel 1961–1971 Eesti Raadio segakooris.

1971. aastast kuni haigestumiseni 2009. aasta alguses laulis ta Eesti Rahvusmeeskooris. Lauljana oli Aleksander Sarapuu bassbariton.

## Tunnustus
*1985 Eesti NSV teeneline kunstnik
Rahvatants

**Rahvatants** on rahvaloomingu liik, milles väljendatakse tundeid, mõtteid ja suhtumisi rütmiliste liigutuste ja muutuvate kehaasendite kaudu. Rahvatants on välja kujunenud seoses rituaalsete toimingutega. Tänapäeval eristatakse pärimuslikku rahvatantsu ja lavarahvatantsu. 

Pärimuslikus rahvatantsus on tantsijad selleks saanud vähe või mitte mingisugust väljaõpet. Uued tantsijad õpivad tantsu mitteametlikult, jälgides teisi tantsijaid ja/või teistelt tantsijatelt saadud õpetuse kaudu. Tavaliselt esitatakse rahvatantse rahvamuusika või rahvamuusikast inspireeritud muusika saatel. Pärimuslikud rahvatantsud ei ole loodud esitamiseks laval või publikule, kuigi tänapäeval on paljusid pärimuslikke rahvatantse kohandatud esitamiseks publikule. Rahvatantsudes domineerib rahvapärimus (traditsioon) uuenduse (innovatsiooni) üle, kuigi rahvatantsud muutuvad ajas nagu kõik teisedki rahvaloomingu liigid.

Tänapäeval leidub tantse, näiteks hiphop või breiktants, mis on tekkinud ja arenenud spontaanselt, kuid rahvatantsudeks neid ei peeta. Rahvatantsud peavad olema olulisel määral seotud rahvatraditsiooniga ning pärinema aegadest, mil eksisteeris selge vastandus lihtrahva ja ülemklassi tantsude vahel. Siiski on ka hulk seltskonnatantse saanud mõjutusi rahvatantsust või isegi pärinevad neist otseselt. Folkloriseerumise käigus on paljud seltskonnatantsud muutunud aja jooksul rahvatantsudeks.

Tänapäeval on rahvatants sageli kindla rahvuse või sotsiaalse rühma kultuurilise identiteedi määraja. Kaugele ulatuv eesti rahvatantsutava oli varem seotud põhiliselt perekondlike sündmuste, näiteks pulmadega. Tänapäevasema sisu ja vormi on eesti rahvatantsule andnud tantsupeod.

## Vaata ka
* TeateTants
* Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts
* Europeade
* Egiptuse rahvatants
* Türgi rahvatants
* Põhja-Aafrika rahvatantsud
* Lavaline rahvatants
Beeta

**Beeta** (suurtähena **Β**, väiketähena **β**, vanakreeka *βῆτα*, uuskreeka *Βήτα*) on kreeka tähestiku 2. täht. Beeta väärtus kreeka numbrina on 2.  Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest  /beth/.

Beetaga märgitakse vanakreeka keeles helilist klusiili /b/, uuskreeka keeles helilist labiodentaalset frikatiivi /v/.

Ladina tähestikus vastab beetale B.

## Vaata ka

*Beetaosake
*B
Delta (täht)

**Delta** (suurtähena **Δ**, väiketähena **δ**, vanakreeka ja uuskreeka *δέλτα*) on kreeka tähestiku 4. täht. Delta väärtus kreeka numbrina on 4.  Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest  /daleth/.

Deltaga märgiti vanakreeka keeles helilist dentaalklusiili /d/.

Ladina tähestikus vastab deltale D, kirillitsas Д.

Matemaatikas ja füüsikas märgitakse suure deltaga Δ-ga muutust, vahet, erinevust.
Epsilon

**Epsilon** (suurtähena **Ε**, väiketähena **ε**, vanakreeka *εἶ* ja *ἒ ψιλόν*, uuskreeka *Έψιλον*) on kreeka tähestiku viies täht. Epsiloni väärtus kreeka numbrina on 5. Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest  /he/.

Nimetus "epsilon" ('lihtne e') võeti kasutusele keskajal, et eristada seda diftongist αι, mis koinees hakkas häälduma samamoodi.

Epsiloniga märgitakse nii vanakreeka keeles kui uuskreeka keeles vokaali /e/.

Ladina tähestikus vastab epsilonile E.
Trüptofaan

**Trüptofaan** (lühendatult **Trp** või **W**; keemiline valem C11H12N2O2) on üks 20-st aminohappest. Trüptofaan on asendamatu aminohape. 

Trüptofaan on eelühendiks järgmiste ühendite sünteesil:
*serotoniin
*niatsiin
*indool-3-äädikhape

## Vaata ka
* ''trp''-operon
Tritsüklilised antidepressandid

**Tritsüklilised antidepressandid** on depressiooni vastased (antidepressandid) ravimid, mis tulid kliinilisse kasutusse 1950 aastatel. Nende keemilisele struktuurile on iseloomilik kolme süsinikringi olemasolu.

Tuntumad tritsüklilised antidepressandid on:
*Amitriptüliin;
*Imipramiin;
*Klomipramiin;
*Nortriptüliin.

## Vaata ka
*Tetratsüklilised antidepressandid
*Tritsükliliste antidepressantide üleannustamine
712

**712. aasta**

**[[Sajandid]]**: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

**[[Kümnendid]]**: 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad - **[[710. aastad]]** - 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad

**Aastad**: 707 708 709 710 711 - 712 - 713 714 715 716 717 

## Sündmused
*Araablased vallutasid Sevilla. 

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Utagawa Kuniyoshi

**Utagawa Kuniyoshi** (jaapani 歌川国芳; umbes 1797 – 14. aprill 1861)  oli Jaapani kunstnik, ukiyo-e stiili üks suurimaid meistreid. Kuulus Utagawa koolkonda.

## Galerii

Pilt:Hatsuhana doing penance under the Tonosawa waterfall.jpg|Hatsuhana Tonosawa kose all karistust kandmas
Pilt:Keyamura Rokusuke under the Hikosan Gongen waterfall.jpg|Keyamura Rokusuke Hikosan Gongeni kose all
Pilt:Kuniyoshi Utagawa, Banners for the boys festival.jpg
Pilt:Kuniyoshi Utagawa, At the shore of the Sumida river.jpg
Pilt:Kuniyoshi Utagawa, Courtesan in training.jpg
Pilt:Kuniyoshi Utagawa, Hawk.jpg
Pilt:Kuniyoshi Utagawa, Pilgrims in the waterfall.jpg
Pilt:Kuniyoshi Utagawa, Mt fuji from Sumida.jpg
Pilt:Kuniyoshi Utagawa, Sceleton.jpg
Pilt:Kagesue, Takatsuna and Shigetada crossing the Uji river.jpg
Pilt:Eight Hundred Heroes of Our Country s Suikoden 12.jpg
Pilt:Hanagami Danjo no jo Arakage fighting a giant salamander.jpg
Pilt:At first glance he looks very fiarce, but he s really a nice person.jpg
Pilt:Cats_suggested_as_the_fifty-three_stations_of_the_Tokaido.jpg
Pilt:Cats_forming_the_caracters_for_catfish.jpg
Pilt:Scrbbling on the storehouse wall.jpg
Pilt:Kuniyoshi Utagawa, Tiger.jpg|Tiiger
Pilt:Miyamoto Musashi killing a giant nue.jpg|Miyamoto Musashi hiigel*[[nue]]*t tapmas
Pilt:Kakinomoto no hitomaro.jpg|Kakinomoto no Hitomaro
Pilt:Nichiren calms a storm in Kakuda.jpg
Ravimifirma

**Ravimifirma** on kommertsettevõte, mis tegeleb ravimite tootmise ja turustamisega. Ravimifirmad toodavad:
*humaanravimeid;
*veterinaarravimeid.

## Maailma suurimad ravimifirmad
Platvormi Pharmaceutical Technology 2023. aasta andmetel kuuluvad aastase müügitulu alusel maailma esikümnesse järgmised ravimifirmad (aastane tulu on märgitud sulgudes):

# Johnson & Johnson (85,2 miljardit dollarit)
# F. Hoffmann-La Roche Ltd (66,4 miljardit dollarit)
# Merck & Co. (60,1 miljardit dollarit)
# Pfizer (58,5 miljardit dollarit)
# AbbVie (54,3 miljardit dollarit)
# Bayer (51,9 miljardit dollarit)
# Sanofi (46,9 miljardit dollarit)
# AstraZeneca (45,8 miljardit dollarit)
# Novartis (45,4 miljardit dollarit)
# Bristol Myers Squibb (45,0 miljardit dollarit)

## Viited
Dzeeta

**Dzeeta** (suurtähena **Ζ**, väiketähena **ζ**, vanakreeka *ζῆτα*, uuskreeka *ζήτα*) on kreeka tähestiku 6. täht. Dzeeta väärtus kreeka numbrina on 7. Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest  /zayin/.

Dzeetaga märgitakse uuskreeka keeles helilist alveolaarset frikatiivi /z/. Tähe hääldus vanakreeka keeles on vaieldav. Arvatakse, et seda hääldati /zd/ või /dz/. 

Ladina tähestikus vastab dzeetale Z.
Inimene ja biosfäär

"**Inimene ja biosfäär**" (inglise *Man and the Biosphere*, lühendatult **MAB**) on multidistsiplinaarne UNESCO rahvusvaheline teadus-, rakendus- ja koolitusprogramm, mille peaeesmärk on uurida inimese ja biosfääri vastastikuseid suhteid ning tasakaalustada ühelt poolt majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning teiselt poolt kultuuriväärtuste ja looduse mitmekesisuse säilimist.

Programm sai alguse 1971. aastal, olles ühtlasi jätkuks eelnenud Rahvusvahelisele bioloogiaprogrammile. MABi programmi efektiivsemaks elluviimiseks hakati maailmas looma biosfäärikaitsealasid (2008. aasta seisuga oli neid 105 riigis ühtekokku 531 ala). Eestis on loodud Lääne-Eesti saarestiku biosfäärikaitseala.

## Allikas
**Säästva arengu sõnaseletusi*. Säästva Eesti Instituut http://www.seit.ee/sass/?ID=1
Boriss Strugatski

**Boriss Strugatski** (vene keeles *Бори́с Ната́нович Струга́цкий*; 15. aprill 1933 Leningrad – 19. november 2012 Peterburi) oli vene ulmekirjanik. Kirjutas teoseid koos vanema venna Arkadi Strugatskiga. Ta on öelnud, et pärast venna surma oli kirjutamine "nagu proovida kahemehesaega üksinda saagida".

## Elulugu
Vennad Strugatskid olid tuntuimad nõukogude ulmekirjanikud, populaarsed eelkõige endistes sotsialismileeri riikides. Mõnigi Strugatskite teos mängis peitust tsensuuriga ja Lääne lugejale võib nende looming kultuuriliselt kaugeks osutuda.

Strugatskite isa, juudi rahvusest kunstiteadlane Natan Strugatski, suri 1942. aastal evakueerumisel blokaadiaegsest Leningradist.

Isa rahvuse tõttu ei pääsenud Boriss Strugatski õppima Leningradi ülikooli füüsikateaduskonda ning õppis matemaatika-mehaanikateaduskonnas astronoomiks ja töötas aastatel 1956–1964 Pulkovo observatooriumis.

## Poliitilised vaated
Ta oli tuntud oma opositsiooni poolest Putini režiimile. 8. veebruaril 2010 avaldas ajaleht Novaja Gazeta intervjuu Strugatskiga, mille pealkiri oli "Boriss Strugatski: "Tagasiminek Nõukogude Liitu – Putini aastakümne kokkuvõtted"". 

## Isiklikku
Ta oli abielus, peres kasvas kaks poega.

## Strugatskite teosed

Strugatskite paljude teoste tegevus leiab aset Keskpäeva Maailmas.

## Boriss Strugatski teosed S. Vititski varjunime all

## Viited

## Välislingid

* Strugatskite teosed vene keeles
* Strugatskite teosed vene keeles
Härra ja proua Smith

**"Härra ja proua Smith"** (ka **"Hr. ja pr. Smith"**; originaalpealkirjaga *"Mr. & Mrs. Smith"*) on 2005. aasta romantiline märulkomöödia, mille lavastas Doug Liman ja mille stsenaariumi kirjutas Simon Kinberg. Filmi peaosades on Brad Pitt ja Angelina Jolie, kes kehastavad teineteisest tüdinenud abielupaari, kelle suhe võtab uut hoogu, kui selgub, et mõlemad on palgamõrvarid, kes on palgatud teineteist tapma.

## Sisu
John (Brad Pitt) ja Jane Smith (Angelina Jolie) on olnud abielus "viis või kuus" aastat, kuid nende suhtest puudub igasugune kirg ja romantika ning nad käivad abielunõustaja juures.

Nad on mõlemad osavad palgamõrvarid, kes töötavad eri firmade jaoks, kuid neil pole teineteise ametist aimugi. Kui nad ühel päeval mõlemad korraga ülesandeks saavad tappa Benjamin Danz (hüüdnimega "The Tank"), saavad nad teineteise saladusele jälile. Mõlemad arvavad, et nende abielu on partneri jaoks olnud ainult suitsukate, niisiis pole neil probleemi teineteist elimineerida.

Algab "kassi-hiire mäng", mis eskaleerub suurejooneliseks lahinguks nende endi koduseinte vahel. Seejuures saavad nad aru, et ei ole võimelised teineteist tapma ning leiavad kaotatud kire ja armastuse uuesti üles. 

Seejärel panevad mõlemad firmad pearahaks välja 400 000 dollarit ja mitukümmend palgamõrvarit asub neid taga ajama. John ja Jane mõistavad, et ainus väljapääs on anda firmadele nende elude eest vastutasuks Benjamin Danz, kelle nad kõigepealt vanglast välja peavad päästma. Danzi käest saavad nad teada, et ta oli kõigest firma poolt palgatud peibutis. 

Samal ajal jõuavad teised palgamõrvarid neile järele ning nad taanduvad läheduses asuvasse kaubanduskeskusse, kus peavad maha suurejoonelise lahingu. Neil õnnestub vaenlased hävitada ning film lõppeb stseeniga abielunõustaja juures, kus mõlemad on tunduvalt õnnelikumad kui varem.

## Osatäitjad
*Brad Pitt – John Smith
*Angelina Jolie – Jane Smith
*Adam Brody – Benjamin "The Tank" Danz
*Vince Vaughn – Eddie
*Kerry Washington – Jasmine
*Keith David – Father
*Angela Bassett – Atlanta
*Chris Weitz – Martin Coleman
*Rachael Huntley – Suzy Coleman
*Michelle Monaghan – Gwen
*Stephanie March – Julie
*Jennifer Morrison – Jade
*Theresa Barrera – Janet
*Perrey Reeves – Jessie''
*Melanie Tolbert – Jamie
*William Fichtner – Dr. Wexler (ainult hääl)
ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon

**ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon** (inglise keeles **Food and Agriculture Organization of the United Nations**, lühendatult **FAO**; itaalia keeles **Organizzazione delle Nazioni Unite per l'Alimentazione e l'Agricoltura**) on ÜRO hallatav ja juhitav rahvusvaheline organisatsioon, mis tegeleb maailma (globaalsete) toidu- ja põllumajandusprobleemidega. Organisatsiooni peakorter asub Roomas.

FAO põhiülesanneteks on näiteks prognoosida globaalseid toiduvarusid, arendada, parandada ja viljeleda uusi ja efektiivsemaid taimesorte, arenenumat ja keskkonnasõbralikumat agrotehnikat. FAO tegeleb ka mitmete maaelu arengu ja sotsiaal-majanduslike pilootprojektidega.

Igal aastal avaldab FAO mitu suurt aruannet "Olukorrast maailmas", mis annavad ülevaate maailma toidust, põllumajandusest, kalandusest, metsandusest ja loodusvaradest.

## Ajalugu

FAO asutati 16. oktoobril 1945 Quebecis Kanadas. Aastal 1951 viidi FAO peakontor Washingtonist Roomasse.

FAO esialgsed ülesanded olid põllumajanduse ja toidustuse uurimine ning liikmesriikide abistamine põllumajanduse, kalanduse ja metsanduse saagikuse suurendamiseks.

1961 tunnistas FAO, et mitmed nendest probleemidest on kaotanud oma kunagise tähtsuse. Edaspidi keskendus ta suure saagikusega teraviljasortide aretamisele, proteiinipuuduse vähendamisele, tööhõibe kasvule maapiirkondades ja põllumajandussaaduste ekspordi toetamisele. 1967 asutas ta maailma suurima humanitaarorganisatsiooni Maailma Toiduprogrammi toiduabi jagamiseks kõikjal maailmas.

2020. aasta seisuga oli FAO-l 194 liikmesriiki, kaks assotsieerunud liiget (Fääri saared ja Tokelau) ning üks liikmesorganisatsioon (Euroopa Liit). Ainus ÜRO liige, mis ei kuulu ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, on Liechtenstein.

## Vaata ka
*FAO mulla klassifikatsioon

## Viited
Mr. & Mrs. Smith

*"Mr. & Mrs. Smith", Alfred Hitchcocki film 1941. aastast
*"Härra ja proua Smith" ("Mr. & Mrs. Smith"), 2005. aasta Brad Pitti ja Angelina Jolie'ga peaosades
Voldemar Krimm

**Voldemar Krimm** (sündinud 24. märtsil 1946 Harjumaal) on eesti poksija.  

Krimm poksis aastatel 1962–1972 Tallinna Tööjõureservides ja Dünamos, tema treenerid olid Martin Linnamägi ja Karl Leman. Ta pidas 105 kohtumist ja võitis neist 68.

Krimm oli sulgkaalus (kuni 57&nbsp;kg) kolmekordne Eesti NSV meister (1969, 1971 ja 1972). Nigul Maatsoo mälestusvõistlustel sai ta II koha (1968) ja I koha (1969).

Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel oli ta kolm korda kolmas (1969, 1971 ja 1972).

Ta sai 1969. aastal Nõukogude Liidu meistersportlaseks.

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001.
*Rein Pajur. "Poksimeistrid maailmas ja Eestis 1719–2000". Revelex. Tallinn 2005.

## Välislingid
*
Victor Mutt

**Victor Mutt**, ka **Viktor Mutt** VR I/2 (25. mai 1886 Tuhalaane vald, Viljandimaa, Liivimaa kubermang – 30. aprill 1942 Kirov, NSV Liit) oli Venemaa keisririigi ja Eesti sõjaväelane (kolonel) ning diplomaat.

## Elulugu

Victor Mutt sündis Viljandimaal Tuhalaane vallas Sootsa taluperes, üldhariduse omandas ta koduõppel.

### Teenistus Venemaa keiserlikus armees
Aastatel 1906–1909 õppis Victor Mutt Vilno sõjakoolis, mille lõpetas nooremleitnandina .

Septembris 1913 astus Victor Mutt Peterburi Nikolai Sõjaväeakadeemiasse. Akadeemias sai ta õppida vaid aasta, sest algas Esimene maailmasõda ja augustis 1914 saadeti ta rindele.

Esimeses maailmasõjas teenis Mutt 180. jalaväepolgus ja tõusis nooremohvitserist rooduülemaks. 1916. aasta märtsis edutati Mutt 45. diviisi staabi vanemaks operatiivadjutandiks, sama aasta novembris aga juba XXVII armeekorpuse staabi käsundusohvitseriks .

1917. jaanuaris saadeti Mutt Nikolai Kindralstaabi Akadeemiat lõpetama ja samal kevadel ta seda tegigi. Sõjaväeline karjäär jätkus 182. diviisi staabiülemana, 1918. aasta sügisel tõusis Mutt 5. armee staabi operatiivosakonna ülemaks. Auastmelt oli ta tollal alamkapten. Sõjaväljal sai Victor Mutt kahel korral haavata, korra põrutada ja mürgistuse gaasirünnakul.

1918. aasta mais lahkus Mutt Venemaa sõjaväest ja tuli Eestisse. 

### Eesti Vabadussõjas
Vabadussõja alguses, käis Victor Mutt Soomes ja Rootsis, et sealt abivägesid kutsuda.

Vabadussõja ajal aga oli Victor Mutt 5. jaanuarist 1919 2. diviisi staabi operatiivjaoskonna vanemadjutant ja 23. veebruarist 1919 kuni Vabadussõja lõpuni 2. diviisi staabiülem.

1919. aastal kuulus ta koos Ants Piip, Jaan Poska jt. 1919. aasta Tartu pantvangikonverentsil Eesti delegatsiooni ning osales 1919. aasta lõpus Eesti-poolse sõjalise eksperdina Tartu rahu konverentsil.
## Välisteenistuses
11. juunist 1924 nimetati Victor Mutt Välisministeeriumi Washingtoni saatkonna I sekretäri kohalt ajutiseks Eesti konsuliks New Yorki.

Arreteeriti NKVD poolt 30. juunil 1940. Mõisteti surma, hukati Kirovi vanglas.

## Isiklikku
Victor Mutt oli abielus Eugenie Mutiga, kes on jätnud eesti kirjanduslukku jälje sellega, et andis Philadelphias 1930. aastal välja mahuka kogumiku enda adapteeritud ja inglise keelde tõlgitud eesti muinasjutte.

Victor Muti pojad olid Viktor Mutt ja Oleg Mutt. Eesti kirjanik Mihkel Mutt on Victor Muti lapselaps.

Victor Muti vend Jakob Mutt oli Haapsalu Maria-Magdaleena koguduse ülempreester.

## Teosed
* Viktor Mutt, "Võru alt Jakobstadti", Tartu, 1927.

## Viited

## Kirjandus
*Jaak Pihlak, Mati Strauss, Ain Krillo, "Eesti Vabaduse Risti kavalerid". Viljandi, Vabadussõja Ajaloo Selts, Viljandi Muuseum, 2016.

## Välislingid
* A. Piip ja V. Mutt Tartus 1920
Säästev Eesti 21

**Säästev Eesti 21** ehk **Eesti agenda 21** (lühendatult **SE 21**) on Eesti jätkusuutliku arengu riiklik strateegia kuni 2030. aastani. SE 21 on säästva arengu pikaajaline raamdokument, mis kiideti Riigikogus heaks 14. septembril 2005. Strateegia väljatöötamisel tegid koostööd erinevate valdkondade teadlased ja mitmed huvirühmad. SE 21 ei ole suunatud üksnes keskkonnakaitselistele ja ökoloogilistele aspektidele, vaid on kogu Eesti ühiskonnaelu haarav arengukava.

SE 21 põhimõtteks on ühendada globaalsest konkurentsist tulenevad edukuse nõuded säästva arengu põhimõtete ja Eesti traditsiooniliste väärtuste säilitamisega. 

## Strateegia väljatöötamine

Strateegia väljatöötamist juhtisid Mati Heidmets, Andres Jagomägi, Ene Kadastik, Marju Lauristin, Mai Luuk, Ahto Oja, Jaan-Mati Punning, Ruuta Ruttas, Külliki Tafel, Erik Terk, Rain Tamm ja Raivo Vetik.

## Strateegia sisu

Strateegia seab oma esimeses peatükis neli eesmärki, milleks on eesti kultuuriruumi elujõulisus, heaolu kasv, sidus ühiskond ja ökoloogiline tasakaal, seejärel vaatleb teises peatükis nende eesmärkide saavutamise vahendina konservatiivset mudelit ja partnerlusmudelit. Seejärel tõdeb strateegia, et need mudelid on vastuolulised ning nende positiivne mõju Eesti arengule end ammendamas: "Sellises olukorras tuleb kaaluda võimalusi erinevate lähenemiste ühitamiseks, omamoodi sünteesstsenaariumi kujundamiseks, mis üritaks kombineerida ülaltoodud kolme tee tugevad küljed ning vähendaks võimaluste piires neis peituvaid ohtusid. Selliseks stsenaariumiks võiks olla järgmises peatükis kirjeldatud arengutee teadmusühiskonna suunas."

Strateegia kolmas peatükk kirjeldab sünteesistsenaariumi pealkirja all "Eesti kui teadmusühiskond" ning neljas peatükk kirjeldab selle strateegia elluviimiseks vajalikke tegevussuundi.

Teadmusühiskonnale suundumisel on vajalikud sammsammulised muutused "vähemalt neljas valdkonnas":

* Teadmusjuhtimine ning selle põhimõtete sissetoomine riigivalitsemisse
* Muutused intellektuaalsete ressursside loomise ja kasutamise osas
* Loodussuhete viimine teadmusühiskonna põhimõtetele vastavaks
* Teadmusühiskonna suunas liikumisele sotsiaalse toetuse loomine

## Vaata ka
*Agenda 21
*Eesti keskkonnastrateegia aastani 2030

## Viited

## Välislingid
*Eesti säästva arengu riikliku strateegia "Säästev Eesti 21" heakskiitmine, Riigi Teataja, Vastu võetud 14.09.2005
*Säästev areng, Riigikantselei ülevaatelehekülg riikliku strateegia "Säästev Eesti 21" eesmärkidest, rakendamisest ja mõõdikutest
*Säästev areng, Keskkonnaministeerium, vaadatud 19.03.2018
ÜRO Arenguprogramm

**ÜRO Arenguprogramm** (inglise keeles *United Nations Development Programme*, lühend **UNDP**) on ÜRO ülemaailmne arengule sihitud võrgustik, mille eesmärk on toetada riiklikke ja regionaalseid arenguprogramme, kusjuures tähelepanu keskmes on madalama elatustasemega riigid ja arengumaad. Arenguprogramme realiseerivad riiklikud ja valitsusvälised organisatsioonid. 

Kesk- ja Ida-Euroopa arenguprogramme koordineeritakse UNDP Regionaalsest Keskusest, mis asub Bratislavas.

## ÜRO Arenguprogramm Eestis
Eestis on arenguprogramm toetanud eriti teadlikkuse tõusu ja koolitust, algatamaks (ja läbi viimaks) jätkusuutliku arengu programme nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil. Nende seas väärivad mainimist "Eesti 21 projekt", Hiiumaa, Kallaste jt arengukavad.

## Allikas
**Säästva arengu sõnaseletusi*. Säästva Eesti Instituut http://www.seit.ee/sass/?ID=1

## Vaata ka
*Eesti 21

## Välislingid
* UNDP ametlik koduleht
Curieuse

**Curieuse** on Seišellidele kuuluv saar India ookeanis. Saar kuulub Graniidisaarte hulka.

Saar paikneb umbes 2 km kaugusel Praslini saare põhjarannikust. Umbes 9 km kaugusel Curieuse'ist loodes asub Seišellide põhjapoolseim graniitsaar Aride.

Curieuse'i pindala on 4,6 km². Saarel elab vaid mõni üksik inimene.

Saarel on hulk endeemseid taime- ja loomaliike, nende hulgas seišellipalm, mis kasvab ainult Praslinil ja Curieuse'il. Curieuse'il kasvab muu hulgas kiu-ilulehik.

Saarel elab umbes 300 hiidkilpkonna *[[Geochelone gigantea]]*. Mustpapagoi alamliik *Coracopsis nigra barklyi* elab ainult Praslinil ja Curieuse'il.

## Ajalugu
Saarele saabunud prantslased andsid sellele esialgu punase pinnase tõttu nimeks Île Rouge. Aastal 1768 kuulutas Prantsusmaa saare enda omaks ning saar sai prantsuse maadeuurija Marc-Joseph Marion du Fresne'i laeva La Curieuse auks oma praeguse nime.

Aastal 1771 süütasid meremehed seišellipalmi viljade kättesaamise hõlbustamiseks tulekahju, mis hävitas suure osa saare elustikust.

Aastatel 1833–1965 tegutses saarel leprosoorium.

Aastal 1979 asutati saart ja seda ümbritsevat mereelustikku hõlmav rahvuspark.
Olev Vestmann

**Olev Vestmann** (26. august 1944 – 17. oktoober 2004) oli eesti laulja ja muusikapedagoog, kes laulis end rahva südamesse omaaegse populaarse ansambli Suveniir solistina paljude rahvalike laulude esitajana.

Tema repertuaaris oli üle 300 laulu nii eesti kui ka välismaa heliloojate sulest. 

Vestmanni enda loodud lauludest on populaarseim "Mandoliinid öös", mis esitati 2010. aastal ka TV3 korraldatud  lauluvõistlusele "Eesti otsib lemmiklaulu".

Olev Vestmanni esituses on kuulsaks saanud mitmed omaaegsed poplaulud nagu näiteks "Rumal süda", "Kolme pääsukese kohvik", "Sa ära küsi", "Väike aed" ja paljud teised. 

Alates 1968. aastast töötas Olev Vestmann pedagoogina Elva Muusikakoolis. Ta oli klarneti-, saksofoni- ja flöödiõpetaja, tema abikaasa Aime Vestmann on samas koolis klaveriõpetaja. 

Viimast korda esines Olev Vestmann kontserdiga suvel 2003 Järvamaal Koigi pargis.

Viimase usutluse andis ta oma 60. sünnipäeval 26. augustil 2004 raadiole Elmar.
Raimond Turja

**Raimond Turja** (31. august 1922 Abruka vald, Anseküla kihelkond, Saaremaa – 24. august 1995 Tallinn) oli eesti poksija ja poksitreener.

Turja poksis aastatel 1938–1951. Ta alustas treenimist Nigul Maatsoo juhendamisel ja jätkas 1946. aastal Tallinna Kalevis, kus tema treener oli Erhard Loit. Ta pidas 196 kohtumist ja võitis neist 163.

Turja oli poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4&nbsp;kg; alates 1951. aastast – kuni 81&nbsp;kg) neljakordne Eesti NSV meister aastatel 1947 ja 1949–1951.

Turja võitis neli korda poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4&nbsp;kg) aastatel 1947–1950 ametiühingute üleliidulised meistrivõistlused. Ta sai NSV Liidu meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 79,4&nbsp;kg) 1949. aastal 2. koha ning 1948. aastal 4. koha. Ta kuulus alates 1947. aastast NSV Liidu poksikoondisesse, ta võistles selle koosseisus kümnel korral ning võitis seal üheksa kohtumist. 

## Treenerina
Turja töötas pärast võistlemisest loobumist 1951. aastal Tallinna Kalevis treenerina. Tema õpilaste hulgas olid ka Rinald Bamberg, Enn Kaarma, Vello Kaunismäe, Peeter Lõuk, Hellat Rumvolt ja Peeter Zenkov; aga ka hiljem teistel spordialadel tuntuks saanud Ülo Berting, Toomas Kleesment ja Ants Männiste.

Ta töötas hiljem ka Eesti NSV poksikoondise treenerina.

## Tunnustus
*1949 NSV Liidu meistersportlane

## Mälestuse jäädvustamine
Aastatel 1998–2007 tegutses Tallinnas Raimond Turja Poksiklubi.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli kergejõustiklane Laine Turja.

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 465–466

## Välislingid
*
*Raimond Turja sporditulemused
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Jaslene Gonzalez

**Jaslene Gonzalez** (sünninimi **Jaslene González**; sündinud 29. mail 1986 Puerto Ricos) on Puerto Rico päritolu modell. 

Ta on saate "Ameerika supermodellid" 8. hooaja võitja.
Alternatiivenergia

**Alternatiivenergia** (ka **alternatiivne energia**) on üldnimetus energeetilistele ressurssidele, mida saaks kasutada fossiilkütuste ja tuumaenergia asemel ilma süsinikuringet häirimata ja radioaktiivseid jäätmeid tekitamata. Alternatiivne energia on saadud sellistest taastuvatest energiaressurssidest nagu päike, tuul, biomass jne.

Alternatiivenergia on keskkonnasõbralikum ja toetab globaalset jätkusuutlikku arengut. Valitsustevahelise Kliimamuutuse Nõukogu (IPCC) andmeil aitab alternatiivse energia kasutamine aeglustada globaalset soojenemist.
Ökoloogiline seljakott

**Ökoloogiline seljakott** (inglise keeles *ecological rucksack*, *environmental rucksack*) on kujundlik termin, mille all mõistetakse "nähtamatut" materjalikulu, mis kulub mingi toote tegemiseks või teenuse osutamiseks. Ökoloogiline seljakott saadakse, kui lahutatakse kogu olelusringi kestel tarbitud materjalist toote tegelik mass. 

Eri materjalide tootmise ökoloogiline seljakott on erinev. Näiteks ühe tonni vase tootmise ökoloogiline seljakott on 140 tonni, mis tuleneb peamiselt vasemaagi väikesest vase sisaldusest (0,7%). Toodetud raual on vastav näitaja aga palju väiksem, sest rauamaagi sisaldus on keskmiselt 50–60%. Ökoloogiline seljakott sõltub ka teistest teguritest, näiteks kasutatavast vee hulgast.

## Vaata ka
*Ökoloogiline jalajälg

## Allikas
**Säästva arengu sõnaseletusi*. Säästva Eesti Instituut http://www.seit.ee/sass/?ID=1
Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu

**Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu** (inglise keeles *Intergovernmental Panel on Climate Change*, lühend **IPCC**; eesti keeles ka **ÜRO valitsustevaheline kliimamuutuste paneel**) on valitsustevaheline sõltumatute teadlaste nõukogu, kus uuritakse ja analüüsitakse inimtegevuse poolt kiirendatud kliimamuutuse võimalikke tagajärgi nii ökosüsteemidele kui ka inimkonnale. Samuti uurivad IPCC töögrupid kliimamuutuste aeglustamiseks rakendatavaid meetmeid. Nõukogu tööd korraldab juhatus, mille valib üldkogu. 

Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu on avatud kõigile Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooniga (WMO) liitunud riikidele. Praeguseks on selle liikmeid üle maailma 195 ehk peaaegu kõik olemasolevad riigid.

On tehtud mitmeid katseid, et luua selliseid allikaid ka teiste keskkonnaprobleemide hindamiseks.

## Asutamine
Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu asutati 1988. aastal. See loodi kahe ÜRO organisatsiooni baasil, milleks olid Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon WMO (*World Meteorology Organisation*) ja Keskkonnaprogramm UNEP (*United Nations Environmental Programme*).

IPCC asutamise eesmärkideks oli soov saada terviklik ülevaade kliimamuutustest ning muutuste majanduslikust ja poliitilisest mõjust. Oluline oli, et informatsioon põhineks teaduslikel alustel.

## Kliimamuutuste hinnangute aruanded

Ligikaudu iga 5-6 aasta järel ilmub sõltumatute teadlaste poolt kokku pandud teadustulemustel põhinev raport. See koosneb parimast teadaolevast informatsioonist, mis käsitleb kliimasoojenemist.

IPCC analüüsid on nüüdisaegse teadusmaailma seisukohtade aluseks, mis on seotud inimtegevuse mõjuga Maa kliimasüsteemile. Raportid on peamiseks allikaks poliitilistes ja teaduslikes aruteludes. Kuigi tulemused pakuvad huvi ka rahvale, on need eelkõige suunatud poliitikutele, et mõistetaks paremini pidada kliimapoliitika teemadel läbirääkimisi. 

Esimeseks ülesandeks paluti, et IPCC koostaks olemasolevast teaduslikust informatsioonist aruande, mis kirjeldaks kliimamuutuste kõiki külgi ja nende mõju, et oleks võimalik seada realistlikke strateegiaid nende vastu võitlemiseks. Esimene kliimamuutuste hinnangute aruanne ehk FAR *(The First Assessment Report)* tuli välja 1990. aastal. Sellest ajast peale on Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu olnud konventsiooni teaduse, tehnika ja sotsiaal-majandusliku teabe kõige olulisemaks infoallikaks. 

Viimati ilmus viies aruanne ehk AR5 *(The Fifth Assessment Report)* aastal 2014. AR6 *(The Sixth Assessment Report)* ilmub prognooside kohaselt aasta 2022 esipoolel.

## Nobeli rahuauhind
Aastal 2007 jagati Nobeli rahuauhind võrdselt IPCC ning ameerika poliitiku ja keskkonnakaitsja Al Gore'i vahel. Auhind anti tehtud jõupingutuste eest, et luua ja levitada teadmisi inimestemõjul loodud kliimamuutuste kohta ning et panna alus meetmetele, mida on vaja selliste kliimamuutuste vastu võitlemiseks. IPCCd esindas Nobeli rahuauhinna vastuvõtmisel selle juht Rajendra K. Pachauri.

## Välislingid
Mary Roos

**Mary Roos** (sünninimi **Marianne Rosemarie Schwab**; 9. jaanuar 1949 Bingenis) on saksa laulja.

1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel saavutas lauluga "Nur die Liebe lässt uns leben" kolmanda koha. Ta esitas oma laulu 18 võistlejast esimesena. Ükski riik ei asetanud teda võitjaks ja ainult Hispaania andis talle 2. koha punktid.

Teist korda esindas ta Saksamaad 1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Aufrecht geh'n", mis kogus 34 punkti ja saavutas 19 laulu seas 13. koha. See on ballaad, milles Mary Roos laulab oma endisele armastatule suhte lõpetamisel head aega ja et ta ei oota teda enam tagasi.

Mary Roos on veel kolm korda osalenud Eurovisiooni Saksamaa eelvoorus. 1970 kutsuti ta viimasel hetkel asendama haigestunud lauljatari ja ta lõpetas 2. koha jagamisega. 1975 saavutas ta 3. koha ja 1982 oli oma abikaasa Werner Böhmiga duetti lauldes 6.

Mary Roos on töötanud koos selliste saksa heliloojate ja produtsentidega nagu Dieter Bohlen, Drafi Deutscher, Ralph Siegel, Michael Reinecke, Michael Kunze ja Thomas Meisel.

1981–89 oli Mary Roos abielus laulja Werner Böhmiga. 1986 sündis neile poeg. Böhmil oli juba esimesest abielust 1966 sündinud poeg. Samuti sai Böhm 1984 vallaslapse.

## Diskograafia
### Singlid

*1958 *Ja, die Dicken sind ja so gemütlich*
*1965 *Geh nicht den Weg*
*1969 *Das hat die Welt noch nicht erlebt*
*1970 *Das Beste an dir*
*1970 *Arizona Man*
*1971 *Am Anfang war die Liebe*
*1971 *California Nacht*
*1971 *Wir glauben an Morgen*
*1971 *So Leb'dein Leben (My Way)*
*1972 *Nur die Liebe lässt uns leben*
*1972 *Er bleibt hier (für immer)*
*1973 *Fremdes Mädchen*
*1973 *Lieber John*
*1974 *Hamburg im Regen*
*1975 *Eine Liebe ist wie ein Lied*
*1975 *Stopp, mach das noch einmal*
*1976 *Die Einsamkeit in meinem Zimmer*
*1976 *Nimm dir nie ein Teufelsweib*
*1977 *Santo Domingo*
*1977 *Ich bin Mary und nicht Jane*
*1978 *Samba d'amor*
*1979 *Ich werd' geh'n heute Nacht*
*1980 *Nimm den Fuß aus der Tür*
*1980 *Wenn ich dich nicht halten kann*
*1981 *Nachts wenn du einsam bist*
*1981 *Ich warte*
*1982 *Lady* (koos David Hanselmanniga)
*1982 *Heiß und kalt*
*1982 *Es ist nie zu spät* (koos David Hanselmanniga)
*1982 "Zeit"
*1984 *Aufrecht geh'n*
*1985 *Ich bin stark nur mit Dir*
*1985 *Keine Träne tut mir leid*
*1986 *Bleib wie du bist*
*1987 *Explosion*
*1988 *Signale*
*1992 *Alles was ich will*
*1999 *Doch leider lieb ich dich immer noch*
*2000 *Rodeo*
*2001 *Männer wie du*
*2002 *Jeder ist ein kleiner Held*
*2004 *Zu schön um wahr zu sein*
*2005 *Für immer*
*2008 *Die Welt kann warten*

### Albumid

*1971 *Mary Roos*
*1973 *Lieber John*
*1987 *Leben spür'n*
*1992 *Alles was ich will*
*1995 *Mehr als ein Gefühl*
*1996 *Rücksicht*
*1999 *Mittendrin*
*2000 *Meine Besten*
*2001 *Roosige Zeiten*
*2003 *Achterbahn*
*2004 *Herzen zu verschenken*
*2005 *Leben*
*2007 *Hautnah*

## Filmograafia
*1958 *Die Straße*
*1966 *Sperrbezirk*
*1971 *Un enfant dans la ville*

## Välislingid
*Mary Roosi koduleht