open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jakov Tšadajev

**Jakov Jermolajevitš Tšadajev** (10. detsember 1904 Omutninsk, Vjatka kubermang – 30. detsember 1985, Moskva) oli NSV Liidu riigitegelane ja majandusteadlane.

Jakov Tšadajev sündis töölisperekonnas. 12. eluaastast alates töötas Omutninski metallurgiatehases, hiljem metsatööstuses. 1919. aastal astus komsomoli.

Aastatel 1937–1975 töötas Vene NFSV Plaanikomitees erinevatel ametikohtadel. Selle kõrval töötas ta aastatel 1940–1949 NSV Liidu Ministrite Nõukogu (1940–1946 Rahvakomissaride Nõukogu) asjadevalitsejana.

## Autasud
*Lenini orden, kahekordne kavaler
*Oktoobrirevolutsiooni orden
*Isamaasõja orden, 1. järk
*Rahvaste Sõpruse orden
*Tööpunalipu orden
Maxima Grupė

**Maxima Grupė, UAB** (ka **Maxima Group**) on Leedu ettevõte, mis on Baltikumi suurim tööandja. Maxima Grupė omas 2010. aasta seisuga Eestis, Lätis, Leedus ja Bulgaarias kokku 435 Maxima nime kandvat kauplust.

Esimesed kolm kauplust avati 1992. aastal Vilniuses ning kümnendi lõpuks oli ketist kujunenud Leedu turuliider. "Maxima" kaubamärk võeti kasutusele 1998. aastal. Eestisse ja Lätisse laienemist alustati 2001. aastal (siiski veel T-marketi nime all), kui avati esimesed poed Riias ja Pärnus. 2005. aastal avati esimene pood Bulgaarias.

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Tagasilöögiefekt

**Tagasilöögiefekt** (inglise *Rebound effect*) on nähtus, kus ravi järsk katkestamine võib kaasa tuua haigusnähtude tugevnemist. Eriti kergelt võib see järgneda pikaajalise ravi kiirel lõpetamisel.

Ravimite kasutamist, mille puhul võib esineda tagasilöögiefekt, tuleb vähendada järk-järgult või seotuna teiste ravimitega.
Peterburi Vaimulik Akadeemia

**Peterburi Vaimulik Akadeemia** (vene keeles *Санкт-Петербургская духовная академия*) on Vene Õigeusu Kiriku kõrgem vaimulik õppeasutus asukohaga Peterburis. 

2002. aastal õppis akadeemias 137 õpilast, sealhulgas 58 välismaalast. Akadeemia rektor alates 2008. aastast on piiskop Amvrossi.

## Struktuur
Akadeemia koosneb viiest osakonnast:
* Vaimulik akadeemia – vaimulik kõrgkool; õppima pääsevad vaimuliku seminari lõpetajad; valmistab ette õigeusu preestreid, religiooniõpetajaid ja teolooge; kahe- ja kolmeaastane õppekava.
* Vaimulik seminar – nelja-aastane õppekava preestrite ettevalmistamiseks.
* Koorijuhtimise osakond – nelja-aastane kursus kiriku koorijuhtide koolitamiseks.
* Ikoonimaali osakond – nelja-aastane kursus.
* Välisüliõpilaste teaduskond – välisüliõpilastele.

Akadeemial on oma raamatukogu ja kirikuarheoloogia muuseum.

## Ajalugu
Akadeemia asutati 1797. aastal Aleksander Nevski Kloostri (*Свято-Троицкая Александро-Невская лавра*) seminari juurde ja kandis Aleksander Nevski Akadeemia nimetust. Akadeemiasse pürgijad olid vaimuliku seminaride lõpetajad.

1809. aastal nimetati akadeemia ümber Peterburi Vaimulikuks Akadeemiaks ning jaotati kolme ossa – vaimulik kool kui alghariduskool, vaimulik seminar kui keskhariduskool ja vaimulik akadeemia kui kõrghariduskool. Reformitud akadeemia esimene lend lõpetas 1814. aastal. Lõpetanutele anti teoloogiadoktori (*doctor theologiae*), teoloogiamagistri (*magister theologiae*) või teoloogiakandidaadi (*candidatus theologiae*) kraad. Akadeemiat juhtis arhimandriit, hiljem piiskop. 
Akadeemiast sai teoloogilise ja ajaloolise uuringute ning vaimulike tekstide tõlkimise keskus. Uurimistulemuste avaldamiseks oli akadeemial oma ajakiri, mis 1821. aastast kandis nime *Христианское чтение* ja 1874. aastast alates *Церковный вестник*. 

Pärast Riia Vaimuliku Seminari asutamist 1846. aastal pääsesid akadeemiasse õppima ka eestlased. Esimese eestlasest Riia Vaimuliku Seminari kasvandikuna lõpetas Peterburi Vaimuliku Akadeemia 1861. aastal teoloogia kandidaadina Georg Toots. Talle järgnesid Peeter Mihkelson (teoloogia magister) 1867. aastal ja Peeter Mets 1873. aastal.

1918. aastal akadeemia suleti. Aastatel 1920–1928 täitis akadeemia ülesandeid algul Peterburi Teoloogia Instituut, hiljem Leningradi Kõrgem Vaimulik Kursus. 

1946. aastal avati akadeemia uuesti Püha Sinodi Hariduskomitee alluvuses kui **Leningradi Vaimulik Akadeemia**. 

1963. aastal avati akadeemia juures välisõpilaste osakond. 

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist taastati akadeemia nimena Peterburi Vaimulik Akadeemia.

## Endised nimed
* Aleksander Nevski Akadeemia (1797–1809)
* Peterburi Vaimulik Akadeemia (1809–1913)
* Keiserlik Vaimulik Akadeemia (1913–1917)
* Leningradi Vaimulik Akadeemia (1946–1992)
* Peterburi Vaimulik Akadeemia (alates 1992. aastast)

## Tuntumad lõpetajad
* Tihhon, Moskva ja kogu Venemaa patriarh 1917–1925
* Aleksius II, Moskva ja kogu Venemaa patriarh 1990–2008
* Kirill, Moskva ja kogu Venemaa patriarh alates 2009
* Sergius, Moskva ja kogu Venemaa patriarh 1943–1944

## Viited


## Välislingid

* Orthodoxwiki artikkel
Aleksei Adašev

**Aleksei Fjodorovitš Adašev** (surnud 1561 Tartus) oli Moskva ja Vene tsaaririigi sõjaväelane, diplomaat ja riigitegelane (okolitš), tsaar Ivan Julma lähikondlane.

Aleksei Fjodorovitš Adašev oli Ivan IV valitsusaja  (1533–1574; 1576–1584) alguses (1540.–1550. aastad) üks silmapaistvamaid riigitegelasi, koos  õukonnavaimulik Silvesteri, metropoliit Makariose, duumadjakk Ivan Viskovatõi ja vürst Andrei Kurbskiga. Valitud Raada oli suurvürsti juures nõuandev organ, mis arutas riigireformide ja välispoliitika küsimusi ning juhtis nende elluviimist. 

Tsaari ja Valitud Raada tegevus oli suunatud tsaarivõimu ja keskvalitsuse tugevdamisele, toetudes ja edendades senise bojaaride ja pärusaadlike asemel teenisaadlikke. Valitud Raadaga viis tsaar läbi uuendusi kesk- ja kohalikus valitsemiskorralduses ning kohtupidamises (koostati kodifitseeritud Sudebnik 1550), viidi läbi sõjaväereform (moodustati streletsiväeosad ja kaotati kohajärgussüsteem sõjaväejuhtimises). Valitud Raada kaotas oma mõju riigivalitsemisele 1560. aastal ja selle liikmed sattusid tsaari repressioonide ohvriks.

Adašev sattus vastuollu Ivan IV-ga ja saadeti Vene-Liivi sõja ajal 1560 vojevoodina Viljandisse ja sealt Tartusse, kus suri vanglas.
Jane Drew

Dame **Jane Drew** (24. märts 1911 – 27. juuli 1996) oli inglise arhitekt ja linnaplaneerija, modernistliku arhitektuuristiili esindaja. Drew võttis osa CIAMi ja MARS Groupi tegevusest.

Jane Drew lõpetas Londonis Architectural Association School of Architecture'i, kus ta õppis aastail 1929–1934.

Drew projekteeris sotsiaalelamuid Suurbritannias, Lääne-Aafrikas, Indias ja Iraanis. Koos oma teise abikaasa Maxwell Fryga (abielu sõlmiti 1942. aastal) projekteeris Drew Ghanas ja Nigeerias koole ja ülikoole. Koos Fry ja Pierre Jeanneret'ga projekteerisid nad Indias Pandžabi osariigi uut pealinna Chandīgarhi.

Drew on olnud RIBA nõukogu liige 1964–1970 ja 1971–1974 ning Architectural Associationi president aastail 1969–1970.

Jane Drew sõprade seas olid ka arhitekt Alvar Aalto ja ehitusinsener Ove Arup.

Drew abikaasa Max Fry jäi pensionile 1973. aastal, Drew jätkas tööd tegevarhitektina kuni 1979. aastani. Max Fry suri 1987. aastal. Jane Drew elas 85 aasta vanuseni ja suri 1996. aastal vähki.

Seitse kuud enne oma surma ülendati Jane Drew Briti impeeriumi ordu ''dame commander''<nowiki/>'iks.

## Tunnustus

*1961 – Massachusettsi tehnoloogiainstituudi *Beamis Professor* 
*1966 – Nigeeria Ibadani ülikooli audoktor (*Hon LL.D*) 
*1970 – Harvardi ülikooli külalisprofessor
*1973 – Milton Keynesi Avatud ülikooli audoktor (*Honorary Doctorate*) 
*1976 – Utah' ülikooli *Bicentennial Professor*
*1978 – Ameerika Arhitektide Instituudi auliige (*Honorary Fellow*)
*1987 – Newcastle’i ülikooli audoktor (*Honorary Dlitt*)
*1994 – Johannesburgi University of the Witwatersrandi audoktor (*Honorary DArch*)
*1996 – Briti Impeeriumi ordu *dame commander* (DBE)

## Viited

## Välislingid
Arup & Arup Ltd

**Arup & Arup Ltd **oli inseneri- ja ehitusteenuseid osutav ettevõte Suurbritannias Londonis. 

Ettevõtte asutas 1938. aastal taani päritolu ehitusinsener Ove Arup koos oma onupoja Arne Arupiga ja see eksisteeris kuni 1946. aastani. Selle ettevõtte põhjal asutas Ove Arup samal aastal uue ettevõtte Arup.

Ettevõttes töötas ka inglise ehitusinsener Ronald Jenkins.

## Viited
Kingsgate'i sild

**Kingsgate'i sild** (inglise keeles *Kingsgate Bridge*) on  Inglismaal Durhamis asuv raudbetoonist jalgsild üle Weari jõe.

Silla projekteeris 1963. aastal Ove Arup ja selle ehitas Durhami ülikool. Sild valmis 1965 ja avati 1966.

Arupiga seostatakse totaalse arhitektuuri mõistet. Selles on ühendatud nii objekti arhitektuuriline kujundus kui insenerilahendus. Arupi enese hinnangul vastas just Kingsgate'i sild tema maailmavaatele kõige paremini.

Kingsgate'i sild on jäikraamsild, keskmise ava sille on 31 m. Silla kumbagi otsa toetavad kaks V-kujuliselt paiknevat jalga, mis kummagi V-tähe alusel maha toetuvad.

Selle ehitamine oli ebatavaline. Silla kaks poolt ehitati valmis kaldal paralleelselt jõega, seejärel pöörati need jõega risti ja ühendati teineteise külge pronksist liidestega.

Kingsgate'i sild arvati 1998. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks.

16. aprillil 2003, Arupi 108. sünniaastapäeval paigaldati silla Dunelm House'i poolsesse otsa Ove Arupi pronksbüst. Büsti valmistas 1987 Diana Brandenburger ja selle avas Arupi tütar Karin Perry. Büst varastati 2006. aasta suvel. 2011. aasta septembris avati silla küljel büsti koopia, mis polnud enam pronksist.

## Viited

## Vaata ka
Näkimadalad (romaan)

**"Näkimadalad"** on Herman Sergo romaan, mis ilmus 1984. aastal kolmes köites.

Romaan käsitleb ajalolist Hiiumaa Reigiküla (rootsi k. *Reikebi*) rootslaste elu ja saatust 18. sajandil ja triloogia sündmustik 1710–1711 algab Põhjasõja lõpuga 1710. aastal. Peamiseks tegevuspaigaks on rannaküla. 

Romaani teine osa keskendub aastatele 1725–1726, tegevustiku keskmeks on vastuolud rannarootslaste ja Kõrgessaare mõisniku vahel. 

Viimane osa, mis hõlmab aastaid 1779–1783, käsitleb hiiurootslaste kogukonna traagilist lõppu, kui nad küüditati 1781. aastal Katariina II ukaasi alusel Ukrainasse Dnepri äärde (vt. Hiiurootslased, Gammalsvenskby).

## Kirjandus
*Herman Sergo. Näkimadalad I-III. Kirjastus: Eesti Raamat. Tallinn, 1984, 800 lk
*Leo Tiik, Faktikommentaare H. Sergo romaanile „Näkimadalad" I—III. Keel ja Kirjandus, 1988, nr 12, lk 740-741
*Herman Sergo. Näkimadalad. Kirjastus: Eesti Päevaleht, Akadeemia. Tallinn, 2008, 778 lk. ISBN: 9789949431410

## Välislingid
*Eesti lugu: Herman Sergo „Näkimadalad” Eesti Päevaleht (2008)
Sinirind

**Sinirind** (*Luscinia svecica*) on lind värvuliste seltsist.

Sinirinnal on kaks alamliiki: luha-sinirind (*L. svecica cyanecula*) ja tundra-sinirind (*L. svecica svecica*).

## Välislingid
*
Uldis Vazdiks

**Uldis Vazdiks** (27. mai 1941 Riia – 5. mai 2006 Riia) oli läti näitleja. 

1959. aastal asus Uldis Vazdiks õppima Läti Riikliku Konservatooriumi Teatriteaduskonda. 

1960. aastal lahkus ta sealt ja läks üle Läti Kunstiteatri õppestuudiosse, mille lõpetas 1962. aastal. Seejärel töötas Läti Kunstiteatris. 

Alates 1963. aastast mängis ta paljudes filmides. Uldis Vazdiks mängis filmis "Viimne reliikvia" Siimu rolli. 1972. aastal valminud Tallinnfilmi filmis "Maaletulek" mängis ta meremees Juhani rolli.

## Isiklikku
Tema vanemad olid näitlejad Hermanis Vazdiks ja Vilma Lasmane. Uldis Vazdiksi õde Ilze Vazdika on samuti näitleja. 
## Välislingid

*Uldis Vazdiks andmebaasis IMDb
*Uldis Vazdiks kinopoisk.ru andmebaasis
Dekreet

**Dekreet** on riigipea või valitsuse poolt antud seadus.

## Eestis
Seaduste andmise õiguse sai ajutine valitsus tagantjärele 24. novembril 1918 (Ajutised administratiivseadused olid vastu võetud juba 19. novembril 1918). Ka 4. juunil 1919 vastu võetud Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord andis Vabariigi Valitsusele õiguse Asutava Kogu ja Seadusandliku Delegatsiooni istungite vaheaegadel seadusi vastu võtta. See õigus säilis ka Konstantin Pätsi esimesel valitsusel kuni 1. novembrini 1921 (RT 1921, 101, 192).

1932. aasta detsembris andis V Riigikogu volitusseadusega Vabariigi Valitsusele õiguse dekreete anda.

Uuesti sai Riigivanem seaduste andmise õiguse dekreedina 24. jaanuaril 1934 jõustunud põhiseadusega. Aastail 1935 ja 1936 toimus kogu seadusandlus (ka riigieelarvete andmine) ainult dekreedi teel. Kuni 1937. aastani esitati dekreedid ametis oleva V Riigikogu juhatusele. Vabariigi Presidendi dekreetide andmise õiguse Riigikogu istungjärkude vaheajal sätestas ka 1938. aasta põhiseadus.

1992. aasta põhiseadus sätestab riigipea dekreediõiguse seadluse nime all PS §§ 109-110-s. Tegemist on piiratud nn hädadekreedi andmise õigusega – seadluse võib välja anda juhul, kui Riigikogu ei saa kokku tulla ning esineb edasilükkamatu riiklik vajadus. Seadlusele peavad andma kaasallkirja Riigikogu esimees ja peaminister, kuid Riigikohus on selgitanud, et nende osa piirdub allkirjastamisega. PS sätteid seadlusandlusõigusest täpsustavad Vabariigi Presidendi töökorra seaduse §§ 14–17.

## Nõukogude Venemaal ja Nõukogude Liidus
Nõukogude Venemaal ja seejärel Nõukogude Liidus reguleeriti sünnituspuhkust, vööndiaega jm valitsuse (Rahvakomissaride Nõukogu, Ministrite Nõukogu) dekreetidega.

Eesti NSV-s nimetati dekreediks vene keele eeskujul sünnituspuhkust (dekreetpuhkus). Levinud oli väljend *dekreeti minema* ehk *sünnituspuhkusele minema*. Eesti NSV-s nimetati dekreediajaks ka Moskva aega ehk vööndiaega.

## Viited

## Kirjandus
* Johannes Klesment. Dekreet. Uus Eesti, 17. jaanuar 1939, nr 16, lk 4.
* Johannes Klesment. Kuidas saabub seadus. Politseileht, 20. märts 1939, lk 108–112 *http://www.digar.ee/arhiiv/et/perioodika/12735; 4. aprill 1939, nr 6, lk 144–146 *http://www.digar.ee/arhiiv/et/perioodika/12736; 18. aprill 1939, nr 7, lk 173–176 *http://www.digar.ee/arhiiv/et/perioodika/12737; 20. juuni 1939, nr 11/12, lk 262–264 *http://www.digar.ee/arhiiv/et/perioodika/12741; 19. juuli 1939, nr 13, lk 297–299 *http://www.digar.ee/arhiiv/et/perioodika/12742
Märulifilm

**Märulifilm** (ka *action*-film) on mängufilmižanr, mille põhitunnusteks on kiire rütm ja tempo. Filmi pinget hoiab üleval konflikt vähemalt kahe vastaspoole vahel. Rohkesti on põnevust, seiklust, trikkvõtteid ja tagaajamist.

## Tuntud teosed
Andmebaasi Internet Movie Database edetabel *Best Action* (september 2011).
# "Pimeduse rüütel" (*The Dark Knight*, 2008)
# "Algus" (*Inception*, 2010)
# "Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" (*The Lord of the Rings: The Return of the King*, 2003)
# "Tähtede sõda: osa V – Impeeriumi vastulöök" (*Star Wars: Episode V – The Empire Strikes Back*, 1980)
# "Tähtede sõda: osa IV – Uus lootus" (*Star Wars: Episode IV – A New Hope*, 1977)
# "Sõrmuste isand: Sõrmuse vennaskond" (*The Lord of the Rings: The Fellowship of the Ring*, 2001)
# "Matrix" (1999)
# "Indiana Jones kadunud laeka jälil" (*Raiders of the Lost Ark*, 1981)
# "Sõrmuste isand: Kaks kantsi" (*The Lord of the Rings: The Two Towers*, 2002)
# "Terminaator 2: Kohtupäev" (*Terminator 2: Judgment Day*, 1991)
# "Reamees Ryani päästmine" (*Saving Private Ryan*, 1998)
# "Sierra Madre aare" (*The Treasure of the Sierra Madre*, 1948)
# "Das Boot: Ühe allveelaeva lugu" (*Das Boot*, 1981)
# "Tulnukad" (*Aliens*, 1986)
# "Kindral" (*The General*, 1926)
# "Ihukaitsja Yojimbo" (*Yôjinbô*, ka *Yojimbo* 1961)
# "Gladiaator" (*Gladiator*, 2000)
# "Kartmatu" (*Braveheart*, 1995)
# "Ran" (1985)
# "Tähtede sõda: osa VI – Jedi tagasitulek" (*Star Wars: Episode VI – Return of The Jedi*, 1983)
# "Mõne dollari pärast" ("Per qualche dollaro in più", 1965)
# "Indiana Jones ja viimane ristiretk" (*Indiana Jones and the Last Crusade*, 1989)
# "Visa hing" (*Die Hard*, 1988)
# "Sin City" (2005)
# "Batman alustab" (*Batman Begins*, 2005)

## Viited

## Välislingid
* Action Films. Filmsite
Taime tänav

**Taime tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis.

Taime tänav saab alguse raudteeäärsest Heina tänava ristmikust. Taime 2 juures hargneb Taime tänavast sellega paralleelne Orase tänav. Edasi ületab Taime tänav Ristiku tänava ning lõpeb ristudes Aru tänavaga, teisele poole ristmikku jääb Sõle Spordikeskuse staadion.

## Hoonestus
Tänaval paiknevad valdavalt väikesed, keskse trepikoja ja peegelkompositsiooniga kahekorruselised kortermajad, mõnigi neist on ajastule iseloomulik kivist trepikojaga puumaja; erandina asub Taime ja Ristiku tänava nurgal aadressil Taime 15 kolmekorruseline 12 korteriga elamu. Majade juurde kuuluvail kruntidel on kõrg- ja madalhaljastus, sagedased on viljapuud, lillepeenrad ja laste mängunurgad. Taime tänav 20 asuvas paviljonis tegutses pikka aega Taime pood, praegu asub seal trükikoda. Lähimad ühissõidukipeatused jäävad Kolde puiesteele ja Ristiku tänavale. Taime 27 asub Taime Lasteaed.

Pelgulinna ehitusmääruse järgi on Taime tänav miljööväärtuslik hoonestusala, kus uushoonestus tuleb kavandada lahtise hoonestusviisina ning tühjadele kruntidele ehitamisel tuleb arvestada kõrvalkruntidel paiknevate hoonete ehitusjoonega.

Taime tänava hooned võeti ekspluatatsiooni 26. oktoobril 1932 koos ümberkaudsete Muru (Auna), Orase, Söödi ja Aru tänava majadega. Siiski oli Taime tänava hoonestus 1930. aastate lõpus veel hõre.

## Viited
Oktjabrskoje rajoon

**Oktjabrskoje rajoon** on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Oktjabrskoje.

## Haldusjaotus
Rajoon jaguneb 12 omavalitsuseks:
*Andra linnaasundus
*Oktjabrskoje linnaasundus
*Priobje linnaasundus
*Talinka linnaasundus
*Bolšije Leuši külaasundus
*Kamennoje külaasundus
*Karõmkarõ külaasundus
*Malõi Atlõmi külaasundus
*Peregrjobnoje külaasundus
*Sergino külaasundus
*Šerkalõ külaasundus
*Unjugani külaasundus

## Viited

## Välislingid
*Oktjabrskoje rajooni koduleht
SRÜ Terrorismivastane Keskus

**SRÜ Terrorismivastane keskus** on 2000. aastal moodustatud Sõltumatute Riikide Ühenduse liikmesriikide terrorismivastase tegevuse koordineerimisasutus.

SRÜ TVK on 50% ulatuses Venemaa finantseerimisel ja TVK juhiks on selle keskuse tegevusaja jooksul määratud Venemaa esindajad. TVK keskus asub Venemaal Moskvas, Iljinka tänaval ja filiaal asub ka alates 2011. aastast Kõrgõzstani pealinnas Biškekis. TVK isikkoosseis on 60 ametnikku. SRÜ TVK juht on Venemaa Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse ülema asetäitja ja Venemaa Rahvusliku Terrorismivastase keskuse ülem.

## Juhid ja organisatsioon
*2000–2006, kindralpolkovnik Boriss Mõlnikov
*2006– miilitsa kindralpolkovnik (2011. aastast politsei kindralpolkovnik) Andrei Petrovitš Novikov
SRÜ TVK ülemal on kolm asetäitjat: SRÜ Ministrite Nõukogu, SRÜ Kaitseministrite Nõukogu ja SRÜ Piirivalvevägede juhatajate nõukogu poolt ja SRÜ TVK juht, tema 1. asetäitja ja asetäitjad ei tohi vastavalt põhikirjale ühe riigi kodanikud.

SRÜ Terrorismivastase keskuse koosseisus on:
*Koordineerimis ja operatiivosakond, mis tegeleb SRÜ liikmesriikide kompetentsete riigiasutuste tegevuse tagamisega rahvusvahelise terrorismi ja muude ekstremismiilmingutega. Põhiülesanne on riikidevaheliste ühiste terrorismivastaste operatsioonide koordineerimine. Tegeleb ka terrorismis süüdistatavate isikute tagaotsimisega. Osakond tegeleb ka liikmesriikide asutuste töötajate ettevalmistamisega Venemaa FSB Eriotstarbelise Keskuse instruktorite poolt.
*Situatsioonianalüüsi osakond, mis tegeleb ohuhinnangute koostamiste ja nendele adekvaatsete vastuaktsioonide kavandamisega. Osakond valmistab ette SRÜ riigipeade nõukogule ettepanekuid koostöö arengusuundade kohta. Osakond tegeleb olukorra analüüsiga, mitte ainult SRÜ riikide territooriumil vaid ka teistes riikides ning koostab andmebaase rahvusvahelistest terroriorganisatsioonidest, nende liikmetest, organisatsioonist ja toetajaliikmetest (vaata Terroriorganisatsioonide loend). 
*SRÜ TVK Kesk-Aasia jaoskond Biškekis.
*SRÜ TVK  Teaduslik Konsultatsiooninõukogu, mille juht on Venemaa FSB esindaja.

## Välislingid
* Официальный сайт Антитеррористического Центра СНГ, SRÜ TVK koduleht
Ingrīda Andriņa

**Ingrīda Andriņa** (23. juuni 1944 Riia – 17. september 2015 Riia) oli läti näitleja.

Andriņa lõpetas 1967. aastal Moskvas Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi näitekunsti teaduskonna ja asus tööle Läti Rahvusteatrisse. Alates 2001. aastast töötas ta samas teatris rollilepinguga näitlejana.

Ta mängis alates 1966. aastast paljudes filmides, sealhulgas filmis "Viimne reliikvia" Agnese rolli.

Ingrīda Andriņa on maetud Riia metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid

*Ingrīda Andriņa andmebaasis IMDb
*Ingrīda Andriņa kinopoisk.ru kodulehel
*Ingrīda Andriņa kino-teatr.ru kodulehel
*Negaidīti mūžībā aizgājusi aktrise Ingrīda Andriņa Nekroloog Läti Rahvusteatri veebisaidil (läti keeles)
Joachim Friedrich von Mansfeld

Krahv **Joachim Friedrich von Mansfeld-Vorderort** (af Mansfelt; 19. aprill 1581 – 29. aprill 1623 Friedeburg) oli saksa päritolu Rootsi väejuht.

Krahv Mansfeld võttis Rootsi väejuhina Liivimaal osa Poola-Rootsi sõjast (1600–1611).

Talle kuulusid Saale jõe äärsed Friedeburgi (1604) ja Pfützthali mõis tänapäeva Saksi-Anhaltis. 

Krahv Mansfeld on maetud Friedeburgi kirikusse.

## Viited
Bulvar

**Bulvar** on lai puiestee, tihtipeale jõe või mere kaldal. Sageli nimetatakse bulvariteks ringtänavaid. Enamasti on bulvaritel mitu eri kiirusega sõidurada, millest äärmised rajad on eraldatud.

Sõna *bulvar* pärineb prantsuskeelsest sõnast *boulevard*, mida on esmamainitud 1435. aastal kujul *boloard*.

Kõige sagedamini seostataksegi bulvareid just Prantsusmaa, eriti Pariisiga. Tänapäevasel kujul said Pariisi bulvarid alguse aastatel 1853–1870, kui linnaarhitekt Georges-Eugène Haussmann Teise Prantsuse Keisririigi aastail Pariisi ümber kujundas. Paljud Pariisi bulvarid rajati vanade linnamüüride asemele; kokkuvõttes moodustavad need ringi linnasüdame ümber, vastandina sellest kiirtena lähtuvatele avenüüdele.

Saksamaa tuntumad bulvarid on Unter den Linden Lääne- ja Karl-Marx-Allee Ida-Berliinis.

## Vaata ka
*Haljasala
Avenüü

**Avenüü** (harvem, eelkõige Venemaa kontekstis ka **prospekt**) on lai sirge tänav, mis on tihti ka puudega palistatud (puiestee).

Ristplaneeringuga linnades nimetatakse vahel ühes suunas kulgevaid tänavaid tänavateks ja nendega ristuvaid tänavaid avenüüdeks. Nii kulgevad New Yorgis Manhattani linnajaos avenüüd edelast kirdesse, tänavad aga loode- ja kagussuunaliselt.
Ivan Viskovatõi

**Ivan Mihhailovitš Viskovatõi** (hukatud 25. juulil 1570 Moskvas) oli Vene tsaaririigi diplomaat ja poliitik, "valitud raada" liige, saadikute prikaasi djakk.

Vene-Liivi sõja ajal 1558. aasta mais, pidas Viskovatõi koos Aleksei Adaševiga läbirääkimisi Vene vägedele alistunud Narva linna esindajatega.

Viskovatõi sattus tsaari Ivan Julma ebasoosingusse ja hukati Moskvas. Maljuta Skuratov lõikas ära tema nina ja teised opritšnikud tükeldasid tema keha.

## Viited
Haljasvöönd

**Haljasvöönd** ehk **roheline vöönd** on elamu- ja tööstuspiirkondi vööna ümbritsev looduslike ja poollooduslike metsade, parkide jm haljasalade taimkattega kogum. Pärisnimedes on haljasvööndi rööpnimetusena kasutatud ka terminit **rohevöö**.

Kultuurmaastikus toimib haljasvöönd kompensatsioonialana, mida saab kasutada puhkamiseks. Samuti aitab see taastoota hapnikku, mida kulutavad linnaelanikud ja liiklus. Asulat ümbritsev haljasvöönd on puhverala inimasustuse ja välisalade vahel.

## Vaata ka
*haljasala
*rohetaristu

## Viited
Esplanaad

**Esplanaad** tähistab kaht omavahel seotud mõistet:
* sõjanduses on esplanaad kindlustusvööndi kõige välimisest muldvallist glassiist väljapoole jääv ala;
* maastikuarhitektuuris on esplanaad lai tänav keskel asuva puiesteega, või ka lai pikergune haljasala kahe alleekompositsiooni vahel või sirge puiestee, mis on rajatud kunagise kindlustusesplanaadi alale.

* Esplanaadi on tänav Pärnus

* Esplanāde on Daugavpilsi osa

## Viited
Konteinerhaljastus

**Konteinerhaljastus** on hooajaline ilutaimede kasvatamine teisaldatavais kasvunõudes.

Sageli kasutatakse konteinerhaljastust õhu saastatuse või mulla kaetuse korral, mis ei võimalda püsihaljastust. Samuti võimaldab konteinerhaljastus vahetada äraõitsenud lilled sujuvalt õitsvate vastu ning luua ajutisi kompositsioone tähtpäevade ja sündmuste puhuks.
Skväär

**Skväär** ehk **haljak** (inglise sõnast *square* 'ruut; nelinurkne väljak') on linnas paiknev väike haljasala. Tavaliselt on skväär nelinurkne ja kõigist külgedest ümbritsetud tänavatega.

Algselt oli skväär Inglismaal majadest ümbritsetud ja madala aiaga piiratud pargike, mis oli mõeldud ümberkaudsetele elanikele.
Roosiaed

**Roosiaed** (*Rosengarten*) oli Tallinna linna üks vanemaid avalikke aedu, mis asus 13.–16. sajandil Rannavärava juures Paksu Margareeta ees.

Roosiaeda on esmamainitud juba 13. sajandil. Kuna Suurgildi kaupmehed olid aia piirkonda mullavedamisega veidi tõstnud, avanes aiast vaade merele. Aed oli piiratud kivimüüriga ja sellesse viis käsipuudega kivitrepp. Roosiaia keskel kasvas suur laiavõraline pärn, mille võra puhastati igal aastal. Kaubaselle merele saates oli kombeks puu all laulda ja tantsida.

16. sajandil kuulus aed Kalamaja eeslinna. Roosiaeda on oma kroonikas maininud ka Kalamajast pärit Balthasar Russow.

Liivi sõja ajal (1569–1571) aed hävitati ning muudeti kahurite laskepaigaks, kust pommitati Tallinna sadamat ründavaid sõjalaevu. Rootsi ajal, kui linna kaitset hakati täiendama muldkindlustustega, hakati esimesena ehitama Suure Rannavärava esist Hornbastioni 1650. aastal ning selle ehitusega roosiaed likvideeriti. Hiljem rajati selle kohale Suure Rannavärava bastion.

## Viited
Papagoiaed

**Papagoiaed** (*Papagoiengarten*) oli Tallinna linna avalik aed, mis asus keskajal teispool Rannaväravat. Tõenäoliselt on see sama kui hiljem mainitud Nunnekoplis (Süsternkoppel) asuv aed, mille linn omandas 1400. aastal, et rajada sinna avalik aed.
Fahle aed

**Fahle aed** on kaitsealune park Tallinna kesklinnas, Pirita tee, Narva maantee ja Tallinna lauluväljaku vahel.

Fahle aia piir kulgeb Pirita tee ja Narva maantee ristumiskohast mööda Narva maantee pargipoolset teemaad itta kuni ristumiseni Lauluväljaku kinnistuga, sealt edasi mööda Lauluväljaku kinnistu piiri kirdesse kuni Pirita tee 12 kinnistuni, mööda kinnistu piiri edelasse ning seejärel loodesse kuni ristumiseni Lauluväljaku sissesõiduteega, edasi mööda selle tee pargipooset teemaad edelasse kuni Pirita teeni ning mööda Pirita tee pargipoolset teemaad kuni ristumiseni Narva maanteega.

Park võeti kaitse alla Tallinna Linnavalitsuse määrusega nr 105 "Linnapuude, parkide ja aedade looduskaitse alla võtmine" 28. maist 1993. aastal.
## Ajalugu
Pirita tee 10 asus endise Põhja Paberi- ja Puupapivabriku direktori Emil Fahle suvemaja.

## Viited
Kontor (Hansa Liit)

**Kontor** oli Hansa Liidu kohalik esindus väljaspool hansalinnu.

Hansakontorites asusid kaubalaod ja sõlmiti tehinguid, kuid kontorid täitsid ka diplomaatilise esinduse rolli ning olid eksterritoriaalsed: kontori piires kehtis hansalinnade, hilisemal ajal peamiselt Lübecki õigus. Kontorit juhtis oldermann.

Arvukate faktooriate kõrval oli Hansa Liidul  kontorit: Flandrias Brugges, Norras Bergenis (nn Saksa kai, *Tyske Bryggen*; ainsana säilinud ning UNESCO maailmapärandi nimekirjas), Venemaal Novgorodis (Peetriõu) ja Inglismaal Londonis (Terasehoov, *Steelyard*).

Hansakontoritest pärineb tava nimetada kontoreiks bürooruume; vanemas eesti keeles kutsuti ka ametnikke *kontoristideks*.

## Vaata ka
* Hansa Liidu liikmeslinnad ja kaubakontorid

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Kontor]], saksakeelset artiklit [[:de:Kontor]], alamsaksakeelset artiklit [[:nds-nl:Kontor]] ja esperantokeelset artiklit [[:eo:Kontoro]] seisuga 10. september 2011.*
Ferdinand-Voldemar Mänd

**Ferdinand-Voldemar Mänd** (25. oktoober 1896 Anija vald – 1. märts 1987 Broad Brook, Connecticuti osariik, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Heinrich Ramel

**Heinrich Ramel** a.d.H. Weitenhagen (poola Henryk von Ramel) oli Pommeri aadlisuguvõsast pärit sõjaväelane ja riigitegelane. 

Ta oli rittmeistrina Poola teenistuses olles Poola-Rootsi sõja (1600–1611) ajal Tartu komandant.

Tema abikaasa oli Margarete Ramel, sündinud Małgorzata Plater. 

Talle kuulusid Liivimaal Biksēre (*Libbien*) mõis (1583–1596) Cesvaine kihelkonnas ja 1597. aastal kuningas Sigismund III poolt kingitud Holdre mõis Helme kihelkonnas, mille müüs juba 1598. aastal. 

## Vaata ka
*Henrik Ramel (surnud 1610), Taani riiginõunik 
*Henrik Ramel (1601–1653), eelmise poeg, Taani riiginõunik

## Viited
1966. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1966. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 9. mail Tallinnas, Kalevi spordihallis (praeguse aadressiga Juhkentali 12). Eesti NSV võitis 6:4.

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) - Jouko Lindberg (Soome) 2 - 1

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Börje Karvonen (Soome) - Mart Keersalu (Eesti NSV) tulemus pole teada

Sulgkaal (kuni 57 kg): Kari Meronen (Soome) - Viktor Bobõnitšev (Eesti NSV) 3 - 0

Kergekaal (kuni 60 kg): Harri Piitulainen (Soome) - Vjatšeslav Smirnov (Eesti NSV) 3 - 0

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Osmo Kanerva Soome) - Konstantin Primakov (Eesti NSV) 2 - 1

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Priidik Kippar (Eesti NSV) - Pertti Vartiainen (Soome) 3 - 0

I keskkaal (kuni 71 kg): Vello Kaunismäe (Eesti NSV) - Ilmo Lindqvist (Soome) 3 - 0 

II keskkaal (kuni 75 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) -  Kalevi Kanto (Soome) RSC 1

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Vitali Žarov (Eesti NSV) -  Lauri Kähönen (Soome) 2 - 1

Raskekaal (üle 81 kg): Koit Joor (Eesti NSV) - Eero Ruokomäki (Soome) 3 - 0

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis

## Kirjandus
*R. Hurt. "Eesti NSV–Soome 6:4". *[[Spordileht]]* 11.05.1966.
Roheline turg

**Roheline turg** on 1893. aastal rajatud kaitsealune park Tallinna kesklinnas, Pika ja Olevimäe tänava vahel.

Rohelise turu piir kulgeb Pika tänava ja Olevimäe tänava ristumiskohast mööda Pika tänava pargipoolset teemaad kirdesse kuni ristumiseni Pikk 34 kinnistu piiriga, edasi mööda nimetatud kinnistu pargipoolset piiri kagu suunas kuni ristumiseni Olevimäe tänavaga ning edasi mööda Olevimäe tänava pargipoolset teemaad edelasse kuni ristumiseni Pika tänavaga.

## Rohelise turu kabel
Rohelisel turul, aadressil Pikk 34A asub 1909. aastal ehitatud õigeusu kabel. Üheainsa väikese ruumiga kabel toimis sakraalhoonena 1960. aastate alguseni. Hiljem kohandati see telefoniputkaks ja kioskiks, kus lõpuks müüdi kirikuatribuutikat ja postkaarte. 1990. aastate algul kiosk suleti.

2009. aastal andis Tallinna linnavalitsus kabeli tasuta Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Aleksander Nevski katedraali koguduse kasutusse. 

## Viited

## Välislingid
* "Rohelise turu kabel anti õigeusukirikule" Delfi, 23. oktoober 2009
1965. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1965. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 15. jaanuaril Helsingis, sellase nimetusega *Messuhalli*s (praeguse nimetusega *Töölön kisahalli* ja aadressiga Paavo Nurmen kuja 1 D). Eesti NSV võitis 6:4.

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Teppo Oksanen (Soome) – Rein Pajur (Eesti NSV) 2 - 1

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Mart Keersalu (Eesti NSV) – Pauli Kemppainen (Soome) 3 - 0

Sulgkaal (kuni 57 kg): Harry Kozlovski (Eesti NSV) – Risto Meronen (Soome) 3 - 0

Kergekaal (kuni 60 kg): Antero Halonen (Soome) – Aleksandr Lomov (Eesti NSV) 3 - 0

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Mauri Ruonala (Soome) – Jaroslav Melnitšuk (Eesti NSV) KO 3

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Pentti Valtonen (Soome) – Priidik Kippar (Eesti NSV) TKO 3

I keskkaal (kuni 71 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) – Yrjö Sikiö (Soome) RSC 3 

II keskkaal (kuni 75 kg): Arved Väikmeri (Eesti NSV) – Leo Salonranta (Soome) 3 - 0

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Pavel Dubovik (Eesti NSV) – Svjatoslav Aleksandroff (Soome) RSC 2

Raskekaal (üle 81 kg): Koit Joor (Eesti NSV) – Reino Kivekäs (Soome) 3 - 0

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis

## Kirjandus
*"Täna poksimaavõistlus Soome-Eesti NSV". *[[Spordileht]]* 15.01.1965
*"Soome-Eesti NSV. Meie poksijate kaks 6:4 võitu". *Spordileht* 18.01.1965
FC

**FC** võib tähendada järgmist:
*kiudkanal (*fibre channel*), teatud võrgutehnoloogia
*jalgpalliklubi (*football club*)
Yrjö Piitulainen

**Yrjö Olavi Piitulainen** (5. jaanuar 1921 Viiburi – 1987 Helsingi) oli Soome poksija.

Piitulainen oli harrastuspoksija 1932–1945. Ta pidas 147 kohtumist ning võitis neist 139. Ta oli Soome meister kergekaalus (kuni 61,2 kg) 1940. aastal ning kergekeskkaalus (kuni 66,7 kg) aastatel 1943 ja 1944. Ta sai Soome meistrivõistlustel 1941. aastal kergekaalus (kuni 61,2 kg) 2. koha. 

Piitulainen poksis oktoobrist 1945 kuni septembrini 1950 elukutselisena ning pidas 32 kohtumist, millest võitis 25 (neist 13 nokaudiga), kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) ning neli kohtumist lõppes viigiliselt. 

Piitulainen tegutses hiljem meelelahutajana ning poksipromootorina ja -treenerina. Ta oli muuhulgas ka oma poja Harri treener ja mänedžer. 

## Välislingid
*
Harri Piitulainen

**Harri Piitulainen** (sündinud 30. mail 1947 Helsingis) on Soome endine poksija. Tema esimene treener oli tema isa, tuntud Soome poksija Yrjö Piitulainen.

Piitulainen oli kahekordne Soome meister aastatel 1965–1966 kergekaalus (kuni 60 kg).

Piitulainen osales 16. Euroopa meistrivõistlustel Ida-Berliinis 1965. aastal kergekaalus (kuni 60 kg), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise tulevasele hõbemedalivõitjale Józef Grudzieńile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Piitulainen poksis novembrist 1966 kuni oktoobrini 1971 elukutselisena. Ta pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 18 (neist 2 nokaudiga) kohtumist, kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ja üks kohtumine jäi viiki.

## Välislingid
*
Klaverikvartett

**Klaverikvartett** on kammermuusika teos klaverile ja kolmele muule instrumendile. Pea eranditult on nendeks viiul, vioola ja tšello. Klaverikvartetiks nimetatakse ka ansamblit, mis koosneb neist pillidest. 

Klaverikvartette selle traditsioonilises koosseisus on kirjutanud näiteks Wolfgang Amadeus Mozart, Robert Schumann, Ludwig van Beethoven, Johannes Brahms, Robert Schumann, Felix Mendelssohn, Antonin Dvorak ja Gabriel Faure. Harvem, peamiselt 20. sajandi muusikas, on klaverikvarteti koosseisu varieeritud. Näiteks Anton Weberni klaverikvartett, *op*. 22 (1930) on kirjutatud klaverile, viiulile, klarnetile ja tenorsaksofonile ning Paul Hindermithi ja Oliver Messiani omad klaverile, viiulile, tšellole ja klarnetile. Varaseim näide klaverikvarteti koosseisu varieerimisest on Franz Berwaldi kvartett klaverile, metsasarvele, klarnetile ja fagotile (*op*. 1; 1819).

Teost, mis on kirjutatud neljale pianistile kahe klaveriga, ei nimetata klaverikvartetiks. Seda tüüpi kompositsiooni kutsutakse tavaliselt „teoseks kaheksale käele“ või „teoseks kahele klaverile, kaheksale käele“. Selline koosseis oli populaarne 19. sajandi lõpus, olles üks paremaid võimalusi reprodutseerimaks ja õppimaks sümfoonilisi teoseid. Nii on paljud muusikaajaloo tuntumatest teostest seatud kahele klaverile, kaheksale käele. Suurema osa klaverimuusikast kaheksale käele moodustavadki trankriptsioonid ja arranžeeringud.

## Mittetäielik teoste loetelu

*Ludwig van Beethoven
**Klaverikvartett nr 1, Es-duur, WoO 36 (1785)
**Klaverikvartett nr 2, D-duur, WoO 36 (1785)
**Klaverikvartett nr 3, C-duur, WoO 36 (1785)

*Johannes Brahms
**Klaverikvartett, g-moll, *op*. 25 (1859)
**Klaverikvartett, A-duur, *op*. 26 (1862)
**Klaverikvartett, c-moll, *op*. 60 (1875)

*Antonín Dvořák
**Klaverikvartett nr 1, D-duur, *op*. 23 (1875)
**Klaverikvartett nr 2, Es-duur, *op*. 87 (1889)

*Gabriel Fauré
**Klaverikvartett nr 1, c-moll, *op*. 15 (1876-79)
**Klaverikvartett nr 2, g-moll, *op*. 45 (1885-86)

*Gustav Mahler
**Klaverikvartett a-moll (ainult esimene osa on lõpetatud; 1875)

*Felix Mendelssohn Bartholdy
**Klaverikvartett nr 1, c-moll, *op*. 1 (1822)
**Klaverikvartett nr 2, f-moll, *op*. 2 (1823)
**Klaverikvartett nr 3, h-moll, *op*. 3 (1825)

*Olivier Messiaen
**Quatuor pour la fin du temps (1941)

*Wolfgang Amadeus Mozart
**Klaverikvartett nr 1, g-moll, KV 478 (1785)
**Klaverikvartett nr 2, Es-duur, KV 493 (1786)

*Camille Saint-Saëns
**Klaverikvartett B-duur, *op*. 41 (1875)

*Franz Schubert
**Adagio ja Rondo concertante, F-duur, D 487 (1816)

*Robert Schumann
**Klaverikvartett Es-duur, op. 47 (1842)

*Richard Strauss
**Klaverikvartett c-moll, *op*. 13 (1885)

*Carl Maria von Weber
**Klaverikvartett B-duur, J 76 (1809)

## Vaata ka
* Kammermuusika
* Kvartett

## Viited

## Välislingid
* Klaverikvartettide noodid allalaadimiseks Internet Music Score Library Projectis
Tilburg

**Tilburg** on linn Hollandis. See on elanike arvult Hollandi suuruselt kuues linn.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Nartsissism

**Nartsissism** on enese imetlemine. 

Kui sellega kaasneb enda eriline õigustamine, ülemäärane tähtsustamine või muu taoline, siis võib olla tegemist isiksushäirega.  

## Mõiste

Mõiste "nartsissism" tuleneb vanakreeka mütoloogia tegelasest nimega Narkissos, kes armus oma peegelpilti. 

Nartsissismi mõiste võttis 1914. aastal psühhiaatrias ja psühholoogias kasutusele Sigmund Freud artiklis "Zur Einführung des Nartsissmus". Nartsissistlikku isiksusetüüpi kirjeldas ta põhjalikumalt 1931. aastal..

## Terve nartsissism

Terve, normaalse nartsissismiga inimesed on enesekindlad ja seesmiselt tugevad. Nad on suutelised looma vastastikku rikastavaid inimsuhteid ja leidma elus meelepäraseid tegevusi. Neil pole vaja ennast või oma andeid esile tõsta ega halvustada teisi.  Kindel enesehinnang aitab läbi tulla raskustest ja kriisidest.

Terve nartsissimi puudumine tähendab madalat eneshinnagut, alaväärsustunnet. . Normaalse nartsissismi puudumist saab psühhoteraapiate abil korrigeerida. Selle käigus käsitletakse muuhulgas empaatiavõimet, oskust teisi aktsepteerida ja neist hoolida.

## Isiksushäire

Nartsissistlik isiksushäire sisaldub psüühikahäirete DSM-klassifikatsioonisüsteemis alates 1980. aastast, kuid seda on korduvalt vaidlustatud.  

Statistiliselt esineb nartsissistlikku isiksushäiret sagedamini meestel kui naistel. Eri allikate põhjal arvatakse, et nartsissistlikku isiksushäiret kannab 1–9 protsenti kogu elanikkonnast . Enesetapukalduvust ja sügavat masendust esineb üldiselt sagedamini nartsissistliku häiretüübiga patsientidel.

## Nartsissism ühiskonnas

Nartsissiste on olnud alati ja igal pool. Nad võivad teisi inimesi ähvardada või šantažeerida, aga ka represseerida.

Nartsissiste on kujutatud kirjanduses, filmikunstis jm..

## Kriitika

Nartsissism ja selle käsitlused on tekitanud vaidlusi, pälvinud kõrgenenud tähelepanu ja kriitikat.

## Vaata ka

* Egoism
* Dunningi-Krugeri efekt
* Suurusluul
* Uhkus

## Viited


}}

## Allikad
* Salo, Markku. *Varo narsistia! Asianajajan kokemuksia luonnehäiriöisistä: Pamfletti*. Barrikadi-sarja. Helsinki: WSOY, 2009. ISBN 978-951-0-36432-1

## Kirjandus
* Jorma Myllärniemi, http://www.rahvaraamat.ee/p/nartsissism-h%C3%A4lve-ja-j%C3%B5uallikas/24280/et?isbn=9789949180769 "Nartsissism – hälve ja jõu allikas"]. Tõlge eesti keelde. Kirjastus CUM GRANO, 2008, 139 lk
Weari jõgi

**Weari jõgi ** (inglise keeles *River Wear*) on jõgi Suurbritannias Kirde-Inglismaal. Jõgi saab alguse Penniinidest, voolab suuremas osas läbi Durhami krahvkonna ja suubub Põhjamerre Sunderlandis.

Jõe pikkus on 96 km.

Suudmest 21 km kaugusel asub jõe ääres Durhami linn, kus jõe kaldal kaljukünkal paiknevad linna tuntumad vaatamisväärsused loss ja katedraal, mis kanti 1986. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Igal suvel peetakse jõel Durhami regatti.
Durhami Ülikool

**Durhami ülikool** (inglise keeles *University of Durham*) on ülikool Kirde-Inglismaal Durhamis. 

Durhami ülikool, asutatud 1832. aastal, on vanimaid Inglismaa ülikoole. 

Ülikooli koosseisu kuulub 16 kolledžit. 

1837. aastal andis piiskop Edward Maltby Durhami lossi üle ülikooli omandisse.
Brynmawr

**Brynmawr** (kõmri keeles 'suur küngas') on linn Suurbritannias Walesis Blaenau Gwenti tervikomavalitsuses.

Brynmawr on Walesi kõige kõrgemal asuv linn. Ta paikneb merepinnast 380–460 m kõrgusel.

Kaua aega oli Brynmawri kohal väike Gwaun Helygeni küla (tänapäeva kõmri keeles Cors Helygen), mis tähendab pajusood. See kuulus kunagisse Brecknockshire maakonda, mis likvideeriti 1974. Sellest lõuna pool asub Nantyglo (see kohanimi tähendab söeoja), kuhu 19. sajandi esimesel poolel rajati musta metallurgia ettevõte. Kui seda laiendama hakati, polnud Nantyglos enam uutele töötajatele kohta ja osa neist asus elama Brynmawri. See tõi kaasa Brynmawri õitsengu ja linnaks arenemise. 19. sajandi keskel avati Brymawris raudteejaam. 20. sajandi teisel poolel Walesi kaevandused ammendusid ja 1957 raudteejaam suleti. 1980 muudeti viimane lähikonnas olev kaevandus Suure Augu riiklikuks kivisöemuuseumiks.

Brynmawris elas Suurbritannia 2001. aasta rahvaloenduse põhjal 5599 inimest. Mingil määral oskas kõmri keelt 5,75% 16–65-aastastest inimestest, mis on Walesi kohta suhteliselt vähe, aga laste seas (3–15-aastased) oli see näitaja palju kõrgem (30,54%). Sel ajal asus Brynmawris kõmrikeelne algkool, kus õppis 310 last. 2010 kolis kool teisel pool Nantyglot asuvasse Blainasse, kuhu valmis uus koolihoone.

1893. aastal valmis Brynmawri turuhoone. Hiljem muudeti see kinoks. Kino tegutseb tänapäevani ja selles on 350-kohaline saal. Brynmawri turuhoone on Walesi kõige kauem pidevalt kinona kasutatud hoone. Ühtlasi kasutatakse seda teatrina, kus esineb näiteks kohalik amatöörooperiühing.

2001. aastal lammutati sõjajärgse Suurbritannia üks esimesi uusi tehasehooneid Brynmawri kautšukitehas.

2007. aastal avati Brynmawri lähedal 22 ha suurune Nant y Wauni park, mis on looduskaitseala. Seal leidub rohumaid ja veekogusid, samuti laukaid. Seal on piknikuala ja väliklass ning tegutseb õngitsemisklubi.


Brynmawr.jpg|Brynmawri keskus
Heavy frost at the park - geograph.org.uk - 1124221.jpg|Härmatis Nant y Wauni pargis (2008)


## Viited
Brynmawri kautšukitehas

**Brynmawri kautšukitehas** (*Brynmawr Rubber Factory*) oli tehas Lõuna-Walesis Brynmawris, mille hoone arhitektuurselt tähelepanuväärne. 

Tehasehoone projekteeriti aastail 1946–1951 arhitektibüroo Architects Co-Partnership ja inseneri Ove Arupi koostööna. 

Tehase põhikorpus sillati üheksa suure koorikbetoonist kuppelvõlviga. Tehase põhikorpusega piirnevad ruumid kaeti raudbetoonist silindervõlvidega. 

Kuigi ehitis oli arhitektuurimälestis, lammutati see 2001. aastal.
  
## Välislingid

*Unique domes demolition begins BBC News (inglise)
*Brynmawri kautšukitehase aerofoto (1998)
Dannebrogi ordu

**Dannebrogi ordu** (taani keeles *Dannebrogordenen*) on Taani tähtsuselt teine rüütliordu.

Dannebrogi ordu rajas 1671. aastal kuningas Christian V. Esialgu oli ette nähtud, et ordusse kuulub 50 rüütlit ühes klassis pluss ordumeister ehk Taani kuningas koos oma poegadega. 1808 ordu reformiti ja moodustati neli klassi, mis on säilinud tänapäevani, kuigi kaks vähem tähtsat klassi on omakorda kaheks jaotatud. 1951 muudeti taas ordu statuuti, et võimaldada sellesse kuuluda ka naistel.

Tänapäeval on Dannebrogi ordusse kuulumine võimalus avaldada austust ja tunnustust isikutele, kellel on teeneid Taani riigi ees või kes on saavutanud edu kunstis, teaduses või äris.

Igal Taani valitsusse kuuluval ministril on kindel arv rüütli ja 1. klassi rüütli ordeneid, mida ta võib oma äranägemise järgi anda. Kõige sagedamini saavad neid politsei, sõjaväe ja hädaabiteenistuse kõrged ametnikud. Rüütliks saavad ka poliitikud, kes on 8 aastat kuulunud Taani parlamenti *Folketinget*isse. Ministrid saavad 1. klassi rüütliks.

Ordu komandöri tiitel antakse kolonelidele, ministritele ja teistele kõrgetele ametnikele nende errumineku puhul pärast pikka teenistust. 1. klassi komandöri orden antakse admiralidele, kindralitele, ülemkohtu kohtunikele, suursaadikutele ja valitsuse ametnikele nende errumineku puhul.

Suurrist antakse kõige sagedamini admiralidele, kindralitele, ülemkohtu kohtunikele ja suursaadikutele eriti silmapaistva teenistuse eest Taani riigi heaks.

Ordu suurkomandöri tiitlit võib korraga kanda üksnes 8 inimest. Valitsev Taani kuningas on automaatselt ordu suurkomandör ja tema võib selle tiitli anda veel 7 inimesele, kõige sagedamini oma lähisugulastele. Vastavalt ordeni statuudile võib ordu suurkomandöriks olla üksnes kuninglikku päritolu inimene, kellel on tihedad perekondlikud sidemed Taani kuningakojaga.

## Liigitus klassidesse
*Eriklass
**Suurkomandör (*Storkommandør*) 
*Esimene klass
**Suurristi kavaler (*Storkors*) 
*Teine klass
**1. klassi komandör (*Kommandør af 1. grad*) 
**Komandör (*Kommandør*) 
*Kolmas klass
**1. klassi rüütel (*Ridder af 1. grad*) 
**Rüütel (*Ridder*)

## Viited
Kruvi

**Kruvi** on keermestatud silindriline või harvem kooniline kinnitusvahend. Kruvi keere moodustab sageli kruvipinna.

Sageli on kruvi väliskeere mõeldud ühtima sellele vastava sisekeermega mutris või muus objektis, kuid see võib ka lõigata keermega ava pehmesse materjali. Eelkõige tarvitatakse kruvisid asjade ühendamiseks ja paigutamiseks. Tavaliselt on kruvidel pea: lame või kumer ots, mis jääb kruvi paigaldamisel pinnale või selle kohale ning milles võivad olla sisselõiked, mille abil kruvi keeratakse.

Kruvisid kasutatakse kruviliidetes. Need on lahtivõetavad liited, erinevalt näiteks neetliitest ja keevisliitest, mis ei ole lahtivõetavad.

Eristatakse keermestatud avaga kokku puutuvaid ja vahetult töökeskkonnaga kokku puutuvaid kruvisid. Keermestatud avaga puutuvad kokku näiteks kruvi- ja ülekandemehhanismide käigu- ja jõukruvid, mõõteriistade kruvivarvad, seadekruvid ja lahtivõetavate liidete kinnituskruvid. Töökeskkonnaga puutuvad kokku veojõudu tekitavad kruvid, näiteks sõukruvid, samuti pumpade, konveierite ja segurite kruvid, millega teisaldatakse või segatakse viskoosseid, tükk- ja puistematerjale.

## Kruvi tüübid
Keermestatud kinnitusvahendeid on kahte tüüpi: terava otsaga kinniti ja lameda otsaga kinniti. Terava otsaga kinnitid on disainitud materjali läbistamiseks ja kinnitamiseks ilma eelnevalt auku puurimata, lameda otsaga kinnitid üldiselt kinnitatakse mutriga või keeratakse ette puuritud auku. 
### Kinnitid terava otsaga

## Ajalugu

## Vaata ka
* Archimedese kruvi

## Viited
Kruvi (täpsustus)

**Kruvi** võib tähendada:
* keermestatud silindrilist või koonilist varba asjade ühendamiseks (kruvi);
* laeva sõukruvi, mis laeva edasi liigutab;
* spordis ka keha spiraalset liikumist ümber pikitelje, näiteks vettehüpetes (kruvi (sport)).
Riietus

**Riietus** ehk **rõivastus** on inimeste mitmesugused kehakatted.

Rõivaste kandmine on omane üksnes inimestele ning levinud peaaegu kõigis tänapäeva inimühiskondades. Rõivaste hulk ja laad sõltub niihästi selle otstarbekusest (vajadus soojuse ning kaitse järele ilmastiku eest) kui ka sotsiaalsetest kaalutlustest. Mõnes olukorras võib ühiskonnas piisata minimaalsest rõivastusest (näiteks suguelundite katmisest), teisal aga eeldatakse märksa ulatuslikumat riietust.

Riietus kaitseb inimesi ilmastiku eest. Samuti võivad rõivad parandada ohutust ohtlike tegevuste ajal nagu matkamine ja toiduvalmistamine, luues tõkke naha ja keskkonna vahele. Rõivad võivad olla tähtsad ka hügieeni seisukohast, hoides kehast eemal toksiinid ja piirates pisikute levikut.

Rõivastusel on hulk sotsiaalseid ja kultuurilisi funktsioone: see eristab indiviide, elukutseid ja sugusid ning näitab sotsiaalset staatust. Nii annab vorm märku ühiskonnas olulisest positsioonist, näiteks politseinike ja sõjaväelaste puhul, näitab kuuluvust meeskonda, rühma või poliitilisi sidemeid.

Paljudes ühiskondades peegeldavad riietusnormid sündsuse, religiooni, soo ja sotsiaalse staatusega seotud standardeid. Rõivad võivad olla ka kehakaunistus ning väljendada isiklikku maitset või stiili.

Rõivaid on aegade jooksul valmistatud väga mitmekesistest materjalidest. Rõivaid on tehtud eri materjalidest: lihtsatest nahkadest ja kudumitest keerukate ja eksootiliste looduslike ning sünteetiliste kangasteni.

Mitte kõiki kehakatteid ei peeta riietuseks. Tavaliselt ei nimetata rõivasteks asju, mida pigem kantakse kaasas kui seljas (näiteks rahakott), mida kantakse ühel kehaosal ja mis on kergesti eemaldatavad (sall), kantakse pelgalt ilu pärast (ehted) või millel on muud funktsioonid kui kaitse (prillid). Kas jalanõusid ja mütse rõivaste hulka lugeda või mitte, sõltub tavast ja kontekstist.

## Vaata ka

*Rõivaste loend
*Rõivatööstus
Trükikunst

**Trükikunst** ehk **tüpograafia** on viis valmistada kujutisi tekstidest ja piltidest, tavaliselt tindiga paberil trükipressi abil. Sageli toimub see mastaapse tööstusliku protsessina. Trükkimine on oluline osa kirjastamisest.

Trükikunsti esimesteks eelkäijateks võib pidada Mesopotaamias umbes 3500 eKr kasutusele võetud silinderpitsateid, mis rullituna jätsid savitahvlitele jäljendi, ning teisi pitsateid. Varaseim trükikunsti vorm oli puulõige, millest Hiinas on säilinud näiteid ajast enne 220. aastat pKr ja Egiptuses 4. sajandist. Hiljem leiutati trükinduses vahetatavad tähed – esimest korda Bi Sheng Hiinas – ning trükipress, tõhusam trükiseadeldis, mille töötas välja Johannes Gutenberg 15. sajandil.

## Vaata ka
*Trükindus
*Tüpograafia
*Eesti Trükimuuseum