open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Amor

**Amor** (ladina keeles 'armastus') on vanarooma mütoloogias armastusjumal. Ta on tuntud ka rööpnimega **Cupido**. 

Amor vastab vanakreeka jumalale Erosele.
GNU GPL

**GNU GPL** ehk **GNU General Public License** ehk **GNU Üldine Avalik Litsents** on litsents vaba tarkvara jaoks.

Erinevalt omandilitsentsidest on GNU GPL-i eesmärk kasutaja vabadust kaitsta, mitte seda piirata. Selle tagamiseks on mõeldud *[[copyleft]]*. GNU GPL on ka avatud lähtekoodiga litsents.

GNU GPL eesmärk on anda kasutajale õigused kopeerida, modifitseerida ja levitada programme (sealhulgas äris, mis tavaliselt on keelatud autoriõiguse seadusega), samuti tagada, et kõigi tuletatud programmide uued omanikud saavad samad õigused. Sellise "pärimise" õiguse printsiipi nimetatakse mõistega "*copyleft*", mille mõtles välja Richard Stallman.

## Vaata ka
* GNU LGPL
* GNU FDL

## Välislingid
* GNU GPL originaaltekst (inglise keeles)
* GNU GPL tõlge Pingviini vikis
Suunakood

**Suunakood** on kohalikule või võrgusisesele  telefoninumbrile ette valitav numbrikombinatsioon, mis tähistab piirkonda või telefonivõrku riigis või maal. 

Teise riiki või teise maale helistamisel valitakse suunakoodi ette maakood. 

## Eesti
### Eesti suunakoodid
Eesti läks alates 01.05.2003 üle suletud numeratsiooniplaanile ning suunakoode enam ei kasutata.

### Eesti suunakoodid kuni 30.04.2003
* Haapsalu 	 – 47
*Jõgeva 	 – 77
*Kuressaare 	 – 45
*Kohtla-Järve 	 – 33
*Kärdla 	 – 46
*Narva 	 – 35
*Paide 	 – 38
*Põlva 	 – 79
*Pärnu 	 – 44
*Rakvere 	 – 32
*Rapla 	 – 48
*Sillamäe 	 – 39
*Tallinn ja Harjumaa 	 – 6
*Tartu 	 – 7
*Valga 	 – 76
*Viljandi 	 – 43
*Võru 	         – 78
*EMT (Telia) 	 – 50, 51, 52, 53, 59, 58
*Tele2 	 – 55

## Vaata ka
*Põhja-Ameerika numeratsiooniplaani suunakoodid

## Viited

## Välislingid

*Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministri 21.05.2018 määrus nr 25 "Eesti numeratsiooniplaan"
Lepana

**Lepana** on mitme koha nimi Eestis.

*Lepana, Muhu saare põhjaosas asuva Lepanina kohalik nimi
*Lepana ots Käina lahe idakaldal
*Lepana salulehtmets ehk Lepana mets Hanikatsi laiul
Suuremõisa

**Suuremõisa** on mitme koha nimi Eestis:
***[[Suuremõisa (Muhu)|Suuremõisa]]** küla Saare maakonnas Muhu vallas
***[[Suuremõisa (Hiiumaa)|Suuremõisa]]** küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
***[[Suuremõisa (Vormsi)|Suuremõisa]]** küla Lääne maakonnas Vormsi vallas
***[[Suuremõisa linnaosa|Suuremõisa]]** linnaosa Saare maakonnas Kuressaare linnas

## Vaata ka
* Suuremõisa jõgi
* Suuremõisa laht
** Suuremõisa lahe kaitseala
* Suuremõisa mõis (täpsustusleht)
Vanaadium

**Vanaadium** on keemiline element järjekorranumbriga 23.

Tal on üks isotoop massiarvuga 51. Samuti on tal üks väga pika poolestusajaga (üle 1017 aasta) radioaktiivne isotoop massiarvuga 50.

Omadustelt on vanaadium metall.

Tema tihedus normaaltingimustel on 6,10 g/cm³, sulamistemperatuur on 1910 °C ja keemistemperatuur 3407 °C.

## Ajalugu

Vanaadiumi avastas 1801 Mehhiko mineraloog Andrés Manuel del Río Mehhiko "pruuni plii" maagist, mida hiljem hakati vanadiniidiks nimetama. Del Rio täheldas, et uue elemendi soolad on väga erinevat värvi, ja nimetas oma elementi pankroomiumiks (παγχρώμιο tähendab kreeka keeles 'kõik värvid'). Täheldades, et kuumutamisel muutuvad soolad punaseks, nimetas ta selle erütrooniumiks (kreeka keeles tähendab ερυθρός 'punane'). Kuid 1805 teatas prantsuse keemik Hippolyte-Victor Collet-Descotils, keda toetas del Rio sõber Alexander von Humboldt, ekslikult, et del Rio ei eraldanud uut elementi, vaid tegi oma katseid ebapuhta kroomiga. Del Rio aktsepteeris seda ja loobus nõudmisest tunnustada end uue elemendi avastajana.

1831 avastas Rootsi keemik Nils Gabriel Selström vanaadiumi uuesti, töötades rauamaagist avastatud uue oksiidiga. Ta tahtis anda elemendile nime, mis algaks V-ga, sest selle tähega ei alanud seni ühegi keemilise elemendi nimi, ja valis nimeks vanaadiumi muinaspõhja mütoloogias esinevate jumalate vaanide järgi, eriti ilus- ja viljakusjumalanna Freya järgi, kelle hüüdnimi oli Vanadis.

Veel samal aastal näitas Saksamaa keemik Friedrich Wöhler, et Selströmi avastatud aine omadused on identsed del Rio avastatud aine omadustega, kinnitades niimoodi del Rio õigust olla elemendi esmaavastaja. Pärast seda hakkas del Rio nõudma, et teda tunnustataks elemendi avastajana, aga see teadmine levis visalt. Veel 1987. aasta "A ja O" nimetab vanaadiumi avastajaks Selströmi aastal 1830. 1831 soovitas briti päritolu ameerika geograaf ja geoloog George William Featherstonhaugh hakata seda elementi avastaja järgi nimetama riooniumiks, aga seegi ettepanek jäi tagajärjetuks.

Kuna vanaadium esineb tavaliselt koos teiste metallidega, on tema eraldamine keeruline. Rootsi keemik Jöns Jakob Berzelius teatas 1831, et suutis vanaadiumi eraldada, kuid briti keemik Henry Roscoe näitas, et Berzelius oli selle asemel eraldanud vanaadiumnitriidi VN. Lõpuks töötas Roscoe ise 1867 välja vanaadiumi saamise meetodi: selleks redutseeris ta vanaadium(II)kloriidi VCl2 vesinikuga. Alates 1927 toodetakse vanaadiumi vanaadium(V)pentoksiidist V2O5 kaltsiumiga redutseerides.

Vanaadiumi esimene laiaulatuslik tööstuslik kasutus oli terase koostises, mida kasutati Ford T šassii tootmiseks. Vanaadium vähendas kaalu ja suurendas tõmbetugevust. Sel ajal tootis enamuse maailma vanaadiumist Ameerika Vanaadiumikompanii, mis kaevandas seda Peruus Minas Ragra kaevanduses – see kaevandus avati 1906 ja suleti 1955. 1930. aastatel suurenes nõudlus uraani järele ja üks peamistest uraanimaakidest on kamotiit, mis samuti vanaadiumi sisaldab, nii hakati sellest ajast vanaadiumi tootma pigem uraani kõrvalsaadusena.

## Viited
Margus Mägi

**Margus Mägi** (sündinud 30. jaanuaril 1959 Harjumaal Kose vallas) on eesti filosoof.

On õppinud Kose Keskkoolis, Tallinna Spordigümnaasiumis, Moskva Riiklikus Ülikoolis ja Marburgi Ülikoolis.

Ta on töötanud Tallinna Tehnikaülikoolis ning Eesti Humanitaarinstituudi ja Tallinna Tehnikakõrgkooli õppejõuna.

## Viited

## Välislingid
*Margus Mäe CV
Keemistemperatuur

**Keemistemperatuur** ehk **keemispunkt** ehk **keemistäpp** on temperatuur, mille juures vedeliku aururõhk saab võrdseks välisrõhuga (atmosfäärirõhul), see tähendab aine hakkab keema. Keemistemperatuur sõltub välisrõhust ja tõuseb rõhu suurenedes (Clapeyroni-Clausiuse võrrand). Keemistemperatuur (normaalrõhul) on aine põhilisi füüsikalisi karakteristikuid, mis on abiks aine identifitseerimisel ja võimaldab hinnata aine puhtust.

Keemise kestmiseks on vaja soojuse (energia) pidevat juurdevoolu. Energiat, mis on vajalik kindla koguse aine gaasifaasi viimiseks, nimetatakse aurustumissoojuseks, mõõdetuna keemistemperatuuril nimetatakse seda ka keemissoojuseks.

Tabel. Valitud ainete keemistemperatuur (ºC) ja keemissoojus (kJ/kg) normaalrõhul:

Keemistemperatuur sõltub rõhust: vaakumis on keemistemperatuur madalam, kõrgendatud rõhul kõrgem. Aine keemistemperatuuri leidmiseks mingil etteantud rõhul soovitatakse kasutada käsiraamatutes või muudes andmebaasides olevaid keemistemperatuuri (T) ja rõhu (p) vahelisi sõltuvusi teljestikus log p – T. Et neid graafikuid kasutada, peab olema teada keemistemperatuur mingi kindla rõhu juures (nt 760 mmHg), ja siis liigutakse graafikul sellele punktile kõige lähemal olevate kõveratega samas suunas.

Lahuste keemistemperatuur sõltub ainete kontsentratsioonist.

## Vaata ka
*Keemine
*Keetmine (laboris)
*Aurustumissoojus
*Aurustumine
*Agregaatolek
*Tagasikeetmine
*Destillatsioon
Sulamistemperatuur

**Sulamistemperatuur** ehk **sulamispunkt** (ka *sulamistäpp*) on aine temperatuur, mille saavutades hakkab aine sulama või tahkuma.

Kui aine on tahkes olekus, algab sulamine, kui aine on vedelas olekus, algab tahkumine.

Temperatuuri langedes võib siiski esineda allajahtumine, tahked ained aga üle ei kuumene.

Lahused külmuvad alati madalamal temperatuuril kui vastavad puhtad ained. Näiteks soolase merevee külmumispunkt on madalam kui 0&nbsp;°C.

Kõigil ainetel ei ole kindlat sulamistemperatuuri. Amorfsed ained pehmenevad kuumutamisel. Nende täpset sulamispunkti pole kristallstruktuuri puudumise tõttu võimalik määrata.

Sulamise või tahkumise käigus aine temperatuur ei muutu. Energia kulub kas olemasolevate sidemete lõhkumisele või vabaneb uute tekkimisel. Soojust, mis faasimuutuse käigus eraldub või neeldub, nimetatakse latentseks soojuseks.

## Vaata ka
*Agregaatolek
Kroom

**Kroom** on keemiline element järjenumbriga 24.

Kroomi esineb looduses nelja isotoobina massiarvudega 50, 52, 53 ja 54. Kroom-50 arvatakse olevat radioaktiivne poolestusajaga üle 1017 aasta.

Omadustelt on kroom hõbevalget värvi kõva metall. Normaaltingimustel on kroomi tihedus 7,14 g/cm3. Tema sulamistemperatuur on 1857 kraadi Celsiust. Mohsi skaalal on tema kõvadus 8,5, olles seega kõige kõvem metall. Elementidest on kroomist kõvemad vaid boor ja süsinik (teemandi kujul). 

Kroomi avastas prantsuse keemik Nicolas-Louis Vauquelin 1797. aastal Pariisis. Vauquelin sai kroomi mineraalist, mida tänapäeval nimetatakse kromiidimaagiks (FeCr2O4). Tema töö kroomi avastamisel ja selle omaduste uurimisel oli oluline samm keemiliste elementide mõistmise ja süstemaatilise uurimise suunas.

Kroomi saadakse peamiselt kromiidimaagist. Euroopas kaevandatakse kroomi Soomes Kemi kaevanduses. 

Kuna kroom esineb maagis enamasti koos rauaga ning kroomi kasutatakse rauasulamites (sh roostevabas terases), siis tootmise käigus sageli kroomi ei eraldatagi rauast, vaid saadakse hoopis ferrokroom.

Keemilistes ühendites esineb kroom peamiselt oksüdatsiooniastmetega +3 ja +6. Kuuevalentseid kroomiühendeid peetakse väga mürgiseks, need võivad tekitada vähki.

Kroomiühenditest on tuntumad naatriumi- ja kaaliumi dikromaadid aniooniga ([Cr2O7]2–), neid kasutatakse laialdaselt oksüdeerijatena. Väävelhappelahuses teisenevad dikromaadid kroomhappeks (H2CrO4 ja H2Cr2O7), mida kasutatakse klaasi puhastamiseks ja metallpindade kroomimisel. Kroomhappe anhüdriid on kroomtrioksiid (CrO3), punane tahkis, mida saab kroomhappelahusest välja kristallida. Kromaatsoolade redutseerimisel saadakse kroom(III)oksiidi (Cr2O3), roheline vees lahustumatu tahkis, mida kasutatakse pigmendina.
Läbipaistvus

**Läbipaistvus** on keha füüsikaline omadus, mille korral aine hajutab, neelab ja muundab teatud sagedusega elektromagnetilisi laineid (valgust) väga vähe või ei tee seda üldse.

Ained neelavad ainult teatud sagedustega elektromagnetilist kiirgust. Neeldumisel saadud energia kulub aatomite võnkuma panemiseks või aatomite ergastumiseks. Näiteks õhku, mõningaid muid gaase, puhast vett, teatud vedelikke ja klaasi, suudab nähtav valgus läbida, ning need näivad läbipaistvatena: neist on võimalik läbi vaadata.

Täiesti läbipaistvat keskkonda ennast ei ole näha.

## Vaata ka
*Läbipaistvustegur 
*Vee läbipaistvus
Vandalism

**Vandalism** (ladinakeelsest germaani hõimu nimest *vandali* 'vandaalid') on kultuuriväärtuste hävitamine. 

Kultuuri‑ või muude varade hävitaja, lõhkuja on **vandaal**.

Nimetus "vandalism" viitab aastale 455, mil vandaalid hõivasid Rooma ja rüüstasid linna 14 päeva, hävitades ka hulgaliselt kultuuriväärtusi.
Valgus

**Valgus** on elektromagnetkiirgus, mille lainepikkus on vahemikus 380–700 nanomeetrit. Lainepikkusega 380 nm liikuvat kiirgust tajub inimsilm lilla värvina ja 700 nm lainepikkusega lõpeb punase värvusena tajutava valguse ala.

Eri allikates esineb sageli lahknevusi valguse defineerimisel. Näiteks võidakse nähtava valgusena vaadelda lainepikkuste vahemikku nii kitsalt kui 420–680 nm või nii laialt kui 380–800 nm. Mõnikord mõistetakse valgusena ka ultraviolettkiirgust ja infrapunakiirgust.

Valguskiirgus tekitab inimese silmas valgusaistingu. Erineva lainepikkusega valguskiirgust tajub inimene erineva värvusena. Inimene on võimeline eristama 2 nm suurust muutust valguskiirguse lainepikkuses. Seega on inimene teoreetiliselt võimeline eristama umbes 150 värvust. Samas on leitud, et ideaaltingimustes ja äärmuslikel juhtudel võib inimsilm eristada valgust lainepikkuste vahemikus isegi 310–1050 nm.

Valguskiirgust mõõdetakse näiteks valgusmõõdiku ehk fotomeetriga.
Päikese (fotosfääri) temperatuur on selline, et tema kiirgus on kõige suurem just nähtava valguse lainepikkuste osas.

Ülekantud tähenduses mõistetakse valguse all ka teadmisi või tarkust.

## Valguse hajutamine
Seeria autorid Heli Lukner, Sandhra-Mirella Valdma, Andreas Valdmann uurisid, kuidas luua sobivat hajunud valgusvälja spetsiaalse hajutaja ja läätse abil. Valgusallikaks oli kogu nähtava valguse ja lähi-infrapuna piirkonda kattev superkontiinum laseri kiir. Läätse ja hajutaja vahelist kaugust kohendades märgati erinevaid, rohkem või vähem teravaid kujutisi labori seinal ja tagasipeegeldust läätselt.
Fail:Speckles 6 -- backreflection form lens.jpg
Fail:Speckles 7 -- backreflection form lens.jpg
Fail:Speckles 3.jpg
Fail:Speckles 2.jpg
Fail:Speckles 1.jpg


## Viited

## Vaata ka

*Valguse murdumine
*Valguse neeldumine
*Valgusallikas
*Valgusreostus
*Valguse kiirus
*Elektromagnetspekter
*Footon
*Fotomeetria

## Välislingid
*https://novaator.err.ee/1609463593/lugeja-kusib-kas-nahtav-valgus-tekib-uksnes-elektronide-kaudu Nähtava valguse tekkimise kohta ERRi rubriigis Novaator.
Katioon

**Katioon** on positiivse elektrilaenguga ioon. Elektriväljas liiguvad katioonid katoodile (negatiivsele elektroodile).

Aatomi või ühendi positiivne elektrilaeng tuleneb normaalsest väiksemast arvust elektronidest ehk elektronide koguarv on väiksem positiivse laenguga prootonite koguarvust. Katioonid tekivad aatomitest või molekulidest elektronide äraandmise või prootonite vastuvõtmise teel.

Katiooni sümbolisse (paremale üles) märgitakse iooni laenguarv ja selle järele plussmärk (ühelaengulise iooni puhul arvu  1 ei kirjutata), näiteks Li+, Ca2+, NH4+.

## Vaata ka
*Anioon
*Karbokatioon
*Karbanioon
*Kvaternaarsed ammooniumkatioonid
Anioon

**Anioon** on negatiivse elektrilaenguga ioon.  Elektriväljas liiguvad anioonid anoodile (positiivsele elektroodile).
 
Aatomi või ühendi negatiivne elektrilaeng tuleneb normaalsest suuremast arvust elektronidest ehk elektronide koguarv ületab positiivse laenguga prootonite koguarvu. Anioonid tekivad aatomitest või molekulidest elektronide vastuvõtmise või prootonite äraandmise teel.

Aniooni sümbolisse (paremale üles) märgitakse iooni laenguarv ja selle järele miinusmärk (ühelaengulise iooni puhul arvu  1 ei kirjutata), näiteks H−, O22−, SiO44−.

## Vaata ka
*Ioon
*Katioon
*Karbokatioon
*Karbanioon
Mangaan

**Mangaan** on keemiline element järjenumbriga 25.

Tal on üks stabiilne isotoop massiarvuga 55.

Omadustelt on mangaan metall.

Normaaltingimustel on ta tihedus 7,47 g/cm3. Selle sulamistemperatuur on 1244 Celsiuse kraadi.

Levinumad oksüdatsiooniastmed on +2, +3, +4, +6 ja +7.
Aegviidu kirik

**Aegviidu Aleksandri kirik** valmis 1895. aasta lõpus.

Kirik pühitseti sisse 6. detsembril 1896.

Lehtse mõisnik Friedrich von Hoyningen-Huene kinkis selle rohkem kui sada aastat tagasi Ambla kogudusele abikirikuks. Tollal oli see puidust puukirik, rikkalike nikerdustega, roosas ja kahe fiaaltipulise nurgatorniga gootiliku läänefassaadiga. 

1940. aastal ehitati kirikule torn. 1944. aastal sai märtsipommitamises rängalt kannatada, hävis sisekujundus.

Praegune põrandast laeni lakitud puitviimistlusega kirikuruum on 1970. aastate sisekujunduse stiilis. Põhjalik remont tehti aastatel 1971–1974 kohaliku arhitekti Ilo Auriku projekti järgi.

Tänapäeval on EELK Aegviidu Aleksandri koguduse kiriku aadress Mäe 3, Aegviidu alev, Harju maakond. Kirik kuulub EELK Järva praostkonda.

## Kirjandus
*Aegviidu kirik enne 1940. aastat
*Aegviidu kirik tänapäeval
*http://www.eelk.ee/h_aegviidu.html
Anija vald (2002)

**Anija vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harju maakonna idaosas.

Valla pindala oli 517 km² ning see kuulus pindalalt suurimate kohalike omavalitsusüksuste sekka.

Anija valda ümbritsesid Kose, Raasiku, Jõelähtme, Kõue, Aegviidu ja Kuusalu vald Harju maakonnas, Albu vald Järva maakonnas ning Tapa vald Lääne-Virumaal.

Vald hõlmas ajaloolise Harju-Jaani kirikukihelkonna idaosa, mõningaid alasid ajaloolise Kose kirikukihelkonna põhjaosas (Pikva, Alavere ja Voose ümbrus) ning vähese asustusega metsaseid alasid ajaloolise Ambla kirikukihelkonna lääneosas (Mustjõe ja Pillapalu ümbruses).

Valla elanike arv 1. jaanuar 2016 seisuga oli Statistikaameti andmetel 5474 ja rahvastikuregistri järgi 5618.

Anija vallavanem oli Arvi Karotam.

2017. aastal ühinesid senine Anija vald ja Aegviidu uueks Anija vallaks.

## Asustus
### Linn
Anija vallas asus üks linn – Kehra.

### Külad

## Rahvastik

## Ajalugu
Anija vald Harju-Jaani kihelkonnas rajati 19. sajandil Anija mõisa territooriumi talumaid hõlmava tüüpilise mõisavallana. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi esimesel poolel toimunud valdade liitmisel muutus vald algsest suuremaks, hõlmates selle järel ka Paasiku, Kehra ja teisi mõisatele kuulunud maid. Vald likvideeriti 1950. aasta haldusreformiga (analoogiliselt teiste Eesti valdadega) ning taastati nõukogudeaegse Anija külanõukogu põhjal ja piirides 16. jaanuaril 1992. Lõplikud piirid sai vald 2002. aastal, mil vallaga ühines Kehra linn (seni eraldiseisev omavalitsusüksus, mida Anija vald rõngasvallana ümbritses).

Valla 31 külast on esmamainitud 1241. aastal välja antud Taani hindamisraamatus 14 küla. Valla maa-alal asus mitu mõisat: 1914. aasta seisuga olid need Anija, Paasiku, Kehra, Kaunissaare, Kaserahu, Pikva ja Alavere peamõisad, lisaks veel mitu kõrval- ja karjamõisat.

Vallale nime andnud Anija mõisast on kirjalikke teateid 1482. aastast. Mõisnikuks oli siis rüütel Herman Soge (Zoege).

2017. aastal ühinesid Anija vald ja Aegviidu uueks Anija vallaks.

## Viited

## Välislingid
* Anija Vallavolikogu määrus, Anija valla arengukava kinnitamine, Vastu võetud 25.09.2003 nr 43, veebiversioon (vaadatud 03.02.2015)
Rannamõisa kirik

**Rannamõisa kirik** asub Harjumaal Harku vallas. Kirik on ehitatud põhiliselt aastatel 1900–1901 arhitekt Arthur von Hoyningen-Huene (1869–1936) projekti järgi ja pühitsetud pühakojaks 17. juulil 1905. Kiriku asutaja oli Alexander von Weymarn (1866–1914).  

Sisetööd jätkusid 1906–1907, käärkamber lisati 1923–1925. Esialgsed võimalikud asukohad olid ka Hüüru ja Muraste.  

Kuni aastani 1937 allus kirik Keila kogudusele ja kandis Ranna kabeli nime. Iseseisvaks koguduseks saadi konsistooriumi otsusega 1937. aasta septembris.

Kalmistut hakati põldudele rajama 1899. aastal, kui laoti paekivist külgaiad, ja see pühitseti sisse 21. juulil 1902. Kalmistut on laiendatud 1920. aastatel ja XXI sajandi alguses.  

2000. aastal võitis Rannamõisa kirik asutuste kategoorias Harku valla heakorrakonkursi.

Rannamõisa kirik asub Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee ääres, Tabasalust paar kilomeetrit Vääna-Jõesuu pool.

Kirikut kasutab EELK Rannamõisa kogudus.

Kiriku juures asub Rannamõisa kalmistu.

## Galerii

Rannamõisa kirik 2.jpg
Rannamõisa kirik 3.jpg
Rannamõisa kiriku esi- ja läänepoolne fassaad.jpg|Fassaad ja läänepoolne osa
Rannamõisa kiriku sisevaade.jpg|Sisevaade
Rannamõisa kiriku altar.jpg|Altar


## Viited

## Välislingid

*
Kõrisõlm

Inimese kõri asetseb kõhrest toestikus, mida seovad sidemed ja lihas. Eespool on kilpkõhr, mis tekitab kaela eesmisse ossa muhu, mida nimetatakse **kõrisõlmeks** ehk **aadamaõunaks** (ladina keeles *pomum Adami*, meditsiiniline termin ***prominentia laryngea***). See on koht, kus kilpkõhre kaks plaati kokku saavad (keeleluu all). 

## Kõrisõlme kujunemine

Poistel kasvab kõri puberteedieas meessuguhormoonide tõttu tunduvalt rohkem kui tüdrukutel, mistõttu aadamaõun on täiskasvanud meestel palju silmatorkavam kui naistel ning puberteedieelsetel tüdrukutel ja poistel.  See kõri kasvamine tekitab teismelistel poistel ka häälemurde.  

## Esteetiline mõju

Hormoonasendusteraapia ei mõjuta transsoolistel naistel pärast puberteeti väljakujunenud kõrisõlme suurust ega  väljanägemist. Aadamaõuna vähendamiseks tehakse mõnikord plastiline operatsioon. Seda operatsiooni (*trachea shave*) tehakse mõnikord ka meestele kosmeetilise operatsioonina. 

## Pulsi leidmine
Kui esmaabi vajaval haigel ei õnnestu leida pulssi randmelt, siis otsitakse seda kolme keskmise sõrmega aadamaõuna ühelt küljelt.

## Aadamaõun võitluskunstides
Jaapani võitluskunstis on aadamaõuna ründamine üks võtteid. 

## Nime päritolu
Arvatakse, et aadamaõuna nimetus tuleb kujutlusest, et selle põhjuseks on keelatud vili, mis Aadamale kurku kinni jäi. 

## Aadamaõun primaatidel
Aadamaõun esineb ka teiste primaadiliikide isasisenditel.
Austraalia grand prix

**Austraalia ''grand prix*** on [[Austraalia]]s peetav võidusõit suurele auhinnale, praegu [[Vormel 1]] maailmameistrivõistluste esimene etapp.

Tähtsaid võidusõite on Austraalias peetud juba alates [[20. sajand]]i esimesest poolest, kui võistlussarja F1 (Vormel 1) veel olemaski ei olnud. [[1950. aastad|1950. aastatel]] sõideti mitu korda [[Albert Parki ringrada|Albert Parki rajal]], kuid maailmameistrivõistluste kavasse seda ei võetud, olgugi et paljud kuulsad tähed võistlustest osa võtsid.

Austraalia etapp sai Vormel 1 maailmameistrivõistluste osaks aastal 1985, kui [[Adelaide]]'i tänavaringrajal peeti esimene etapp. Ringrada oli kurikuulus oma raskuse poolest, eriti sõitjatele ja [[käigukast]]idele. Kõige kuulsam sõit peeti kahtlematult aastal 1986, kus [[Nigel Mansell]], [[Nelson Piquet]] ja [[Alain Prost]] võitlesid ikka tiitli pärast. Mansell vajas vaid kolmandat kohta, et kindlustada maailmameistritiitel, samal ajal kui Prost ja Piquet vajasid võitu ja seda, et Mansell halvema kui kolmanda koha saaks. Mansell juhtis sõitu piisava eduga ja ainult paar ringi oli lõpuni jäänud, kui tema vormeli tagumine ratas auto küljest suure kiiruse juures lahti tuli ja ära "lendas". Auto tekitas stardisirge lõpus tohutult sädemeid, kui põhi mööda [[Asfaltbetoon|asfalti]] libises. Mansellil õnnestus saavutada auto üle kontroll ning juhtida raja kõrvale ohutusse kohta. Prost võttis esikoha ja võitis meistrivõistlused. Ka Prost oli ebaõnnestumisele lähedal, kui tema autol auringi läbides kütus otsa sai.

1996. aastal vahetati Austraalia *grand prix* toimumiskoht [[Melbourne]]'i vastu, kus oli uuesti üles ehitatud Albert Parki tänavaringrada. See tekitas vastuolusid, sest mitmed austraallased olid vastu avaliku pargi lühiajalisele sulgemisele igal aastal võidusõitude tarbeks. Väideti, et valitsus oleks pidanud sama rahaga kuhugi mujale raja ehitama. Valitsus õigustas oma seisukohti sellega, et etapi toimumise korral on majanduslik kasu palju suurem kui raja ehitamiseks ja etapi korraldamiseks kuluv raha.

2001. aastal toimus Albert Parki ringrajal avarii, kui [[Ralf Schumacher]]i ja [[Jacques Villeneuve]]'i vahelisest kokkupõrkest rehv läbi raja barjääris olnud tühimiku välja lendas, tappes vabatahtliku rajatöötaja.

2002. aasta sündmustest väärib mainimist austraalia võidusõitja [[Mark Webber]], kes oma [[Minardi]]ga suutis teiste ebaõnne ära kasutades viiendal kohal lõpetada. Ta suutis oma selja taga hoida palju kiiremini liikunud soomlast [[Mika Salo]]t [[Toyota (automark)|Toyotal]]. Webberist ja Minardi võistkonna pealikust [[Paul Stoddart]]ist said silmapilkselt rahvuskangelased, varjutades isegi [[Michael Schumacher]]i võitu.

2005. aastal võitis sõidu [[Giancarlo Fisichella]].

== Austraalia *grand prix* võitjad ==
*Roosal taustal võistlused ei olnud osa Vormel 1 maailmameistrivõistlustest.*


== Vaata ka ==
* [[2009. aasta Austraalia grand prix|2009. aasta Austraalia *grand prix'']]
Vormel 1 etappide loend

**Vormel 1 etappide loend** loetleb Vormel 1 etappe, kusjuures ringrajad ei ole tähtsad. Ringradade kohta vaata Vormel 1 ringradade loend.

*70. aastapäeva ''grand prix''
*Abu Dhabi ''grand prix''
*Argentina ''grand prix''
*Aserbaidžaani ''grand prix''
*Austraalia ''grand prix''
*Austria ''grand prix''
*Bahreini ''grand prix''
*Belgia ''grand prix''
*Brasiilia ''grand prix''
*Dallase ''grand prix''
*Detroiti ''grand prix''
*Eifeli ''grand prix''
*Emilia Romagna ''grand prix''
*Euroopa ''grand prix''
*Hiina ''grand prix''
*Hispaania ''grand prix''
*Hollandi ''grand prix''
*India ''grand prix''
*Indianapolis 500
*Itaalia ''grand prix''
*Jaapani ''grand prix''
*Kanada ''grand prix''
*Las Vegase ''grand prix''
*Luksemburgi ''grand prix''
*Lõuna-Aafrika ''grand prix''
*Lõuna-Korea ''grand prix''
*Malaisia ''grand prix''
*Maroko ''grand prix''
*Mehhiko ''grand prix''
*Monaco ''grand prix''
*Pescara ''grand prix''
*Portugali ''grand prix'' 
*Prantsusmaa ''grand prix''
*Rootsi ''grand prix''
*Sakhiri ''grand prix''
*Saksamaa ''grand prix'' 
*San Marino ''grand prix''
*Singapuri ''grand prix''
*Steiermargi ''grand prix''
*Suurbritannia ''grand prix'' 
*Šveitsi ''grand prix''
*Toscana ''grand prix''
*Türgi ''grand prix''
*Ungari ''grand prix'' 
*USA ''grand prix''
*USA Lääne ''grand prix''
*Vaikse Ookeani ''grand prix''
*Venemaa ''grand prix''

## Viited
1856

**1856. aasta** (**MDCCCLVI**) oli 19. sajandi 56. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*17. juuli (vkj 5. juuli) – Aleksander II kinnitas Eestimaa talurahvaseaduse.
* Liivimaa rüütelkond asutas Tori mõisasse hobusekasvanduse.
* ...

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
*17. märts – Mihhail Vrubel, vene maalikunstnik
*6. mai – Sigmund Freud, austria psühhiaater ja mõtleja
*10. juuli – Nikola Tesla, serbia päritolu Ameerika füüsik ja leiutaja
*26. juuli – George Bernard Shaw, inglise-iiri kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat
*2. detsember – Louis Zutter, šveitsi võimleja
*28. detsember – Woodrow Wilson, USA 28. president

## Surnud
*17. veebruar – Heinrich Heine, saksa luuletaja, proosakirjanik ja ajakirjanik
*26. aprill – Pjotr Tšaadajev, vene filosoof ja publitsist
*3. mai – Adolphe Charles Adam, Prantsusmaa helilooja
*9. juuli – Amedeo Avogadro, Itaalia keemik ja füüsik
*29. juuli – Robert Schumann, Saksamaa helilooja ja muusikakriitik
*...

## Viited
1851

**1851. aasta** (**MDCCCLI**) oli 19. sajandi 51. aasta.

## Sündmused maailmas
* 12. veebruar – Austraalias Uus-Lõuna-Walesis leiti kulda, vallandus kullapalavik.
* 24. veebruar – Saksa leiutaja Sebastian Wilhelm Bauer testis Kieli sadamas oma esimest allveelaeva, mis lõppes aga selle uppumisega.
* 11. märts – Veneetsias La Fenice teatris esietendus Giuseppe Verdi ooper "Rigoletto".
* 1. mai – Suurbritannia kuninganna Victoria avas Londoni Hyde Parki Kristallpalees esimese maailmanäituse.
* 21. mai – Colombia Kongress võttis vastu seadusega, millega kaotati riigis orjapidamine. Seadus jõustus järgmise aasta alguses.

* 22. august – lõppes esimene avamerepurjetamise regatt America's Cup, mille võitis jaht America.
* 18. september – ilmus ajalehe The New York Times esimene number.
* 18. oktoober – Londonis ilmus esimest korda Ameerika kirjaniku Herman Melville'i romaan "Moby Dick" pealkirjaga "The Whale".
* 24. oktoober – William Lassell avastas Uraani kuud Umbrieli ja Arieli.

## Sündmused Eestis
*5. märts (vkj 24. märts ) – avaldati Liivimaa ülemmaakoolivalitsuse instruktsioon, mis muu hulgas puudutas luteri usu talurahvakoolide korraldust ja haldust.

## Sündinud
*19. jaanuar – David Starr Jordan, Ameerika Ühendriikide zooloog
*27. märts – Vincent d'Indy, prantsuse helilooja
*16. aprill – Ernst Josephson, rootsi kunstnik
*9. juuni – Charles Joseph Bonaparte, prantsuse päritolu USA jurist ja poliitik
*12. juuni – Oliver Lodge, inglise füüsik
*13. juuni – Anton Haus, Austria sõjaväelane
*8. juuli – Arthur Evans, briti arheoloog
*14. august – Doc Holliday, Metsiku Lääne isiksus
*3. september – Olga Konstantinova Romanova, Kreeka kuninganna
*17. september – James Simon, saksa-juudi kunstikoguja
*2. oktoober – Ferdinand Foch, Prantsusmaa kindral
*23. november – Jonas Basanavičius, Leedu ärkamisaja tegelane
*10. detsember – Melvil Dewey, ameerika bibliotekaar, Dewey kümnendliigituse looja
*22. detsember – Lydia Molander, rootsi ooperilaulja

## Surnud
*26. mai – Carl Christoph Göbel, Saksa keemik ja farmatseut, Tartu ülikooli professor
*11. august – Lorenz Oken, saksa loodusteadlane
*4. september – Levi Woodbury, USA poliitik
*26. november – Nicolas Jean-de-Dieu Soult, Prantsusmaa sõjaväelane ja riigitegelane
*19. detsember – J. M. W. Turner, inglise kunstnik

## Viited
1855

**1855. aasta** (**MDCCCLV**) oli 19. sajandi 55. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Krimmi sõda: aprillist novembrini kestis Inglismaa ja Prantsusmaa laevade põhjustatud Läänemaa blokaad. Inglismaa laevad randusid mitmeid korda Eesti ala saarte sadamates, samuti Pärnus ja Paldiskis. Otsest sõjategevust Eesti alal sel perioodil ei toimunud. Välisriikide laevade tiheda liikluse tõttu õitseb randlaste salakaubavedu.
* 29. juuli – peeti Põlva laulupüha – esimene kohalik laulupäev Eestis.
* 10. august (vkj 29. juuli) – Krimmi sõda: Riia meremiilits, kus on ka u 300 eestlast, osales edukalt Väina jõe suudmes toimunud tõrjeoperatsioonis Inglise laevade vastu.
* Ümberasumisliikumine: Sangaste kihelkonnast ja Väimelast asus grupp talupoegi Venemaale Samarasse.

## Sündmused maailmas
* 9.–11. august – Viapori pommitamine

## Sündinud
* 23. jaanuar – John Moses Browning, Ameerika Ühendriikide relvameister
* 26. veebruar – Carl Oswald Bulla, fotograaf, Venemaa fotoreportaažide teerajaja
* 9. september – Houston Stewart Chamberlain, saksa filosoof
* 12. november – Amandus Adamson, eesti skulptor
* 29. detsember – August Kitzberg, eesti kirjanik
* 31. detsember – Giovanni Pascoli, itaalia luuletaja

## Surnud
* 23. veebruar – Carl Friedrich Gauss, saksa matemaatik, astronoom ja füüsik
* 2. märts – Nikolai I, vene keiser
* 31. märts – Charlotte Brontë, inglise kirjanik
* 28. juuni – Pavel Nahhimov, Venemaa admiral
* 11. november – Søren Kierkegaard, taani filosoof
* 26. november – Adam Mickiewicz, poola luuletaja

## Viited
1849

**1849. aasta** (**MDCCCXLIX**) oli 19. sajandi 49. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*26. juuni (vkj 14. juuni) – Liivimaa Sotsieteedi Viljandi tütarseltsi eestvõttel korraldati Viljandis esimene loomade näitus. 
*21. juuli (vkj 9. juuli) – Nikolai I kehtestas Liivimaal uue talurahvaseaduse, mis nägi ette järkjärgulise ülemineku raharendile ja tavaliselt paljudest eraldiasuvaist maatükkidest koosnevate talude kruntiajamise. Algas talude päriseksostmine.
* 11. november – Tartus avati Barclay de Tolly monument.
* Aasta lõpus viidi Cimze seminar Valmierast üle Valka.
* Trükist ilmus Jädivere koolmeistrite seminari õpetaja Berend Gildemanni koostatud esimene eestikeelne geograafiaõpik "Mailma made öppetus".
* ...

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* 22. jaanuar – August Strindberg, rootsi kirjanik
* 5. veebruar – Ado Grenzstein, eesti ajakirjanik ja pedagoog
* 13. veebruar – Wilhelm Voigt, "Köpenicki kapten"
* 26. september – Ivan Pavlov, vene füsioloog
*21. november – Jakob Kõrv, eesti kirjanik ja ajakirjanik
* 6. detsember – August von Mackensen, Saksa sõjaväelane

## Surnud
*17. oktoober – Frédéric Chopin, poola helilooja ja pianist

## Viited
1844

**1844. aasta** (**MDCCCXLIV**) oli 19. sajandi 44. aasta.

## Sündmused maailmas
* 27. veebruar – Dominikaani Vabariik vabanes Haiti võimu alt.

* 3. juuni – Islandi ranniku lähedal Eldey väikesaarel tapeti viimane teadaolev hiidalk.
* 6. juuni – Londonis asutati Noorte Meeste Kristlik Ühing.
* 27. juuni – Illinoisi vanglas tapeti mormooni kiriku asutaja Joseph Smith.

## Sündmused Eestis
*26. august (vkj 14. august) – Gustav Max Schmidti eestvõttel asutati Viljandis poeglaste erakool, millest sai hiljem gümnaasiumikursusega õppeasutus. 
* Suve ja sügise saagid ikaldusid täielikult. Tekkis suur seemnevilja puudus. Mõnedes kohtades jäi talivili maha panemata. Mitmel pool levisid inimeste ja loomade haigused. Mõnedes kohtades suri ka inimesi nälga.
* Ilmusid eesti- ja lätikeelsed vene õigeusu palveraamatud ja katekismused.

## Sündinud
* 7. jaanuar – Bernadette Soubirous, kristlik müstik
* 20. veebruar – Ludwig Boltzmann, Austria füüsik
* 20. veebruar – Joshua Slocum, Kanada meresõitja
* 19. märts – Minna Canth, soome kirjanik
* 27. märts – Adolphus Greely, USA sõjaväelane ja polaaruurija
* 30. märts – Paul Verlaine, prantsuse luuletaja
* 16. aprill – Anatole France, prantsuse kirjanik
* 23. aprill – Sanford Dole, USA jurist
* 21. mai – Henri Rousseau, prantsuse kunstnik
* 22. mai – Mary Cassatt, USA kunstnik
* 1. juuni – Vassili Polenov, vene kunstnik
* 6. juuni – Konstantin Savitski, vene maalikunstnik ja pedagoog
* 25. juuli – Thomas Eakins, USA kunstnik, skulptor ja fotograaf
* 5. august – Ilja Repin, vene maalikunstnik
* 17. august – Menelik II, Etioopia keiser
*22. august – George W. De Long, USA sõjaväelane ja polaaruurija
*24. august – Émile Oustalet, prantsuse zooloog
*18. september – Cassius Marcellus Coolidge, USA kunstnik
* 11. oktoober – Henry Heinz, USA ettevõtja
* 15. oktoober – Friedrich Nietzsche, saksa filosoof
* 22. oktoober – Louis Riel, Kanada poliitik
* 13. november – Nikodim Kondakov, vene kunstiajaloolane
* 25. november – Carl Friedrich Benz, saksa insener

## Surnud
*10. jaanuar – Hudson Lowe, inglise-iiri kindral
*31. jaanuar – Henri-Gatien Bertrand, prantsuse kindral
*28. veebruar – Abel P. Upshur, USA poliitik ja jurist
*24. märts – Bertel Thorvaldsen, Taani skulptor
*19. juuni – Étienne de Geoffroy Saint-Hilaire, prantsuse loodusteadlane ja -filosoof
*27. juuni – Joseph Smith, Ameerika Ühendriikide usujuht
*27. juuli – John Dalton, Inglise keemik ja füüsik
*28. juuli – Joseph Bonaparte, prantsuse jurist ja diplomaat
*30. august – Francis Baily, inglise astronoom
*21. november – Ivan Krõlov, Vene kirjanik
*22. november – Aleksandr Nikolajevitš Golitsõn, Vene riigitegelane
*23. november – Thomas Henderson,  šoti astronoom ja matemaatik

## Viited
1850

**1850. aasta** (**MDCCCL**) oli 19. sajandi 50. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 25. märts (vkj 13. märts) – Tartu ülikool kaotas õiguse valida koolisiseselt rektor, nüüdsest määras rektori Venemaa keisririigi haridusminister (õigus valida koolisiseselt rektor taastati 1861).
* Tartu ülikoolis jagati filosoofiateaduskond ajaloo-keele ja füüsika-matemaatikateaduskonnaks.
* ...

## Sündmused maailmas
* 17. juuli – Harvardi observatooriumis pildistati dagerrotüüpia meetodiga esimest tähte väljaspool Päikesesüsteemi, selleks täheks oli Veega.

## Sündinud
* 6. jaanuar – Eduard Bernstein, Saksa poliitik
* 14. jaanuar – Pierre Loti (Julien Viaud), prantsuse kirjanik
* 15. jaanuar – Mihai Eminescu, rumeenia luuletaja
* 24. jaanuar – Hermann Ebbinghaus, saksa psühholoog
* 31. jaanuar – Julius von Klever, maalikunstnik
* 22. veebruar – Fjodor Vassiljev, vene maalikunstnik
* 24. veebruar – Mari Jászai, ungari näitleja
* 7. märts – Tomáš Garrigue Masaryk, Tšehhoslovakkia president 1918–1935
* 26. märts – Edward Bellamy, USA kirjanik
* 1. juuni – Gregor von Bochmann, baltisaksa maalikunstnik
* 6. juuni – Ferdinand Braun, saksa füüsik, Nobeli füüsikaauhind 1909
* 24. juuni – Horatio Herbert Kitchener, Briti väejuht
* 9. juuli – Ivan Vazov, bulgaaria kirjanik
* 5. august – Guy de Maupassant, prantsuse kirjanik
* 26. august – Charles Robert Richet, prantsuse füsioloog, Nobeli auhind 1913
* 12. november – Mihhail Tšigorin, vene maletaja
* 13. november – Robert Louis Stevenson, šoti-inglise kirjanik
* 22. november – Georg Dehio, Eestist pärit saksa kunstiajaloolane
* 21. detsember – Zdenĕk Fibich, tšehhi helilooja

## Surnud
* 12. jaanuar – Carl Eduard Senff, baltisaksa matemaatik ja füüsik
* 16. aprill – Marie Tussaud, vahakujude modelleerija
* 22. aprill – Friedrich Robert Faehlmann, eesti kirjanik ja arst
* 23. aprill – William Wordsworth, inglise luuletaja
* 9. mai – Joseph Louis Gay-Lussac, prantsuse füüsik ja keemik
* 18. august – Honoré de Balzac, prantsuse kirjanik

## Viited
1847

**1847. aasta** (**MDCCCXLVII**) oli 19. sajandi 47. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 13. september (vkj 1. september) – Riias alustas õppetööd vaimulik kool algse nimetusega Esto-latõškoe Duhovnoe Utšilištše. Vene keele kõrval hakati hiljem õpetama õpilase emakeelt (eesti või läti) ja saksa keelt.
* ...

## Sündmused maailmas
* 26. juuli – tekkis Libeeria riik.

## Sündinud
*11. veebruar – Thomas Alva Edison, ameerika leiutaja ja ärimees
*8. november – Bram Stoker, iiri kirjanik

## Surnud

* ...

## Viited
1846

**1846. aasta** (**MDCCCXLVI**) oli 19. sajandi 46. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Mais haaras usuvahetusliikumine ka Saaremaad, kestes nii seal kui Liivimaal 1847. aasta kevadeni.
* Kevadel tegelesid Läänemerekubermangude Komitee ja Liivimaa aadel talurahvaküsimustega.
*23. juuni (vkj 11. juuni) – Rakveres avati kolleegiumi assessori ja rüütli Adam Gottliebi Zeeh' testamendi täitmiseks Emilie-nimeline tütarlaste 3-aastase õppeajaga algkool.
*24. juuni (vkj 12. juuni) – Nikolai I kinnitas Liivimaa uue talurahvaseaduse printsiibid.
* Septembris alustas Eestimaa maapäeva agraarkomisjon uue talurahvaseaduse koostamist (kestis 1849. aasta märtsini).
* ...

## Sündmused maailmas
* 23. september – Johann Gottfried Galle avastas Neptuuni Urbain Le Verrier' poolt välja arvutatud asukohalt.
* 24. detsember – Brunei sultan loovutas Labuani Suurbritanniale.
* ...

## Sündinud
* 30. jaanuar – Francis Herbert Bradley, briti filosoof
* 1. märts – Vassili Dokutšajev, vene geoloog ja mullateadlane
* 25. mai – Naim Frashëri, albaania kirjanik
* 29. juuli – Isabel, Brasiilia keiserliku perekonna pea

## Surnud

*12. august – Adam Johann von Krusenstern, baltisakslasest Vene meresõitja, admiral
*2. november – Esaias Tegnér, rootsi luuletaja, kreeka keele professor ja piiskop

## Viited
1845

**1845. aasta** (**MDCCCXLV**) oli 19. sajandi 45. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Eelmise, 1846. aasta viljaikaldumise tõttu on talvel märkimisväärne nälg, esineb nakkushaigusi ja loomataude. 
*7. mai (vkj 25. aprill) – Venemaa keiser kinnitas instruktsiooni, mille kohaselt iga õigeusu kiriku juurde tuli luua kihelkonnakool.
* Mais sai Balti kindralkuberneriks vürst Jevgeni Golovin.
* Juunis esines Võru- ja Tartumaal arvukalt juhtumeid, kus talupojad tahtsid üle minna keisriusku, lootes nõnda saada nn hingemaad.
*2. september (vkj 21. august) – kindralkuberner keelas mõisnikel vastu astuda talupoegade soovile usku vahetada. Ühtlasi kehtestas kindralkuberner soovijate ülesmärkimiseks kindla korra.
* Suvel-sügisel oli taas viljaikaldus. 
* Sügisel toimus Võru- ja Tartumaal mõisnike vastu suunatud talurahva pahameele tõttu laialdane usuvahetusliikumine. Selle aasta lõpuks oli vene õigeusku läinud Võrumaal 2325 ja Tartumaal 5304 talupoega. Aasta lõpul vallandus usuvahetusliikumine ka Viljandi- ja Pärnumaal.
*Detsembri alguses püüab Venemaa valitsus usuvahetusliikumist kontrolli alla saada. Liivimaal kehtestas keiser 6-kuulise mõtlemisaja, enne kui vahetati usku.
* Asutati Jädivere vallakooliõpetajate seminar.
* Tartu tänavavalgustuses asendati õlilambid gaasilaternatega (Tallinnas tehti seda 1865).
* Peterburi suurettevõtja parun Alexander von Stieglitz esitas Venemaa rahandusministrile projekti, kus oli kavas ehitada Peterburi–Oranienbaumi–Narva (–Tallinna–Paldiski) raudtee.
* Viljaikalduse tõttu levis sel aastal palju haigusi. Suremus oli sel aastal palju suurem kui sündimus.
* ...

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* 15. veebruar – Émile Cartailhac, prantsuse arheoloog
* 17. juuli – Hugo Treffner, eesti kultuuritegelane
*21. november – Gotthilf Leonhard Masing, baltisaksa keeleteadlane
* 22. november – Aleksander Kunileid, eesti helilooja

## Surnud
*25. detsember – Wilhelm Friedrich Ernst Bach, saksa helilooja

## Viited
1842

**1842. aasta** (**MDCCCXLII**) oli 19. sajandi 42. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 23. jaanuar (vkj 11. jaanuar) – Tartus pühitseti sisse Maarja kirik.
* 1. veebruar (vkj 20. jaanuar) – Vene keiser Nikolai I andis karmi korralduse, et Liivimaa kubermangu aadlikud peavad parandama talupoegade olukorda. 
* **Veebruaris** toimunud Liivimaa maapäeval käisid liberaalide ja konservatiivide vahel teravad vaidlused agraarolude muutmiseks; fookuses oli järele anda mitmetele talurahva nõudmistele.
* **Kevadel** algas Võrtsjärve, Emajõe ja Peipsi veeteel regulaarne aurulaevaühendus.
* 22. juuni (vkj 10. juuni) – Tallinnas asutati baltisakslaste teaduslik selts Eestimaa Kirjanduse Ühing.
* **Septembris** oli Liivimaa eeskujul Eestimaa maapäeval päevakorras agraarolude muutmine.

* Lõuna-Eesti kirikukroonikate järgi oli see aasta kõikide viljade poolest väga rikas.
* ...

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* 11. jaanuar – William James, USA psühholoog ja filosoof
* 4. veebruar – Georg Brandes, taani kirjandusteadlane ja -kriitik
* 23. veebruar – Eduard Hartmann, saksa filosoof
* 24. veebruar – Arrigo Boito, Itaalia helilooja, kirjanik ja ajakirjanik
* 26. veebruar – Camille Flammarion, prantsuse astronoom ja literaat
* 11. märts – Friedrich Amelung, baltisaksa tööstur, kultuuriloolane ja maletaja
* 11. märts – Nikolaus Kleinenberg, saksa zooloog
* 26. aprill – François Hennebique, prantsuse ehitusinsener
* 12. mai – Jules Massenet, prantsuse helilooja, dirigent ja muusikapedagoog
* 14. mai – Alfons Czibulka, Ungari helilooja, pianist, dirigent ja sõjaväeorkestri juht
* 12. juuni – Rikard Nordraak, norra helilooja
* 24. juuni – Ambrose Bierce, USA kirjanik
* 21. september – Abdülhamit II, Türgi sultan
* 7. november – Peeter Pähn, õpetaja
* 12. november – John William Strutt (Lord Rayleigh), inglise füüsik
* 10. detsember – Richard Hausmann, baltisaksa ajaloolane ja arheoloog

## Surnud
* 7. märts – Paul Friedrich, Mecklenburg-Schwerini suurhertsog
* 23. märts – Stendhal, prantsuse kirjanik
* 5. mai – Karl Wilhelm von Toll, Vene sõjaväelane ja riigimees

## Viited
1841

**1841. aasta** (**MDCCCXLI**) oli 19. sajandi 41. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 1841. aasta algul levivad Liivimaa kubermangus teated, et väljarändajatel jagatakse Lõuna-Venemaal tasuta maad.
* 28. veebruar / 12. märts – Alexander von Antropoff, Reinhold von Arnold, Gustav von Arnold ja Karl von Arnold immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda.
*24. juuni (vkj 12. juuni) – Nikolai I kinnitatud seadusega võeti kroonutalupojad ja kroonuvaldused Balti kubermangudes kroonu hoolduse alla kõigis üksikasjades.
*Juunis-juulis saabus Riiga arvukalt talupoegade saadikuid, kes tulid kubermanguvalitsuse juurde eesmärgiga saada luba talupoegade rändamisest Lõuna-Venemaale (vt väljarändamisliikumine). Et saadikuid Riias peksti ja nad tembeldati kurjategijaiks, süvenes talurahva rahulolematus valitsuse suhtes.
* 23. august (vkj 11. august) – Ilmus esimene eestikeelne laulmise õpetus – Oleviste kiriku organisti Johann August Hageni "Öppetus, kuida laulomehhed, ja kes muud tahtwad, joudwad notidest laulo wisid ülleswõtta...".
*19. september (vkj 7. september) – Pühajärve sõda.
***Sügisel** esines mitmes maakonnas talurahvarahutusi, mis olid ajendatud eeskätt väljarändamise keelust. Talurahva korralekutsumiseks moodustati Riias ja Tartus sõjakohus.
*16. detsember (vkj 4. detsember) – karistati Pühajärve sõjas osalenuid. 

* Eestisse toodi esimene hõlmader.
* Ilmus Karl Heinrich Constantin Gehewe "Luggemisse Ramat laste kolitamisse tarvis". See oli esimene eestikeelne piltidega aabits.

## Sündmused maailmas
* 2. august – Richard Owen tutvustab Briti avalikkusele leitud luid, mis tema arvates olid kuulunud suurtele maismaasisalikele ning võtab ühtlasi kasutusele sõna "dinosaurus".

## Sündinud
* 4. veebruar – Clément Ader, prantsuse insener, lennunduspioneer
* 25. veebruar – Pierre-Auguste Renoir, prantsuse maalikunstnik
* 16. juuli – Nikolai von Glehn, mõisnik, Nõmme rajaja
* 26. juuli – Carl Robert Jakobson, eesti ühiskonnategelane
* 8. september – Antonín Dvořák, tšehhi helilooja
* 16. oktoober – Émile Guillemin, prantsuse skulptor

## Surnud
* - Arhippa Perttunen, Karjala runolaulik
* 15. jaanuar – Friedrich Parrot, baltisaksa arstiteadlane ja bioloog
* 2. juuli – August Heinrich von Schmidt, Saaremaa superintendent
* 27. juuli – Mihhail Lermontov, Vene luuletaja

## Viited
1840

**1840. aasta** (**MDCCCXL**) oli 19. sajandi 40. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*16. aprill (vkj 4. aprill) – avaldati talurahvakoolide juhtimise ja korraldamise seadus, mille 1839. aastal oli koostanud Liivimaa maapäev.
*13. august (vkj 1. august) – lesk paruniproua Elisabeth von Uexküll avas Tallinnas Vene tänaval esimese koolieelse kasvatusasutuse – Väikelaste Hoiuasutuse 2–7-aastastele lastele.
*18. detsember (vkj 6. detsember) – Pärnu 3-klassiline kreiskool korraldati ümber 4-klassiliseks kõrgemaks kreiskooliks. 
*...

## Sündmused maailmas
* 4. märts – avati maailma esimene fotostuudio. Selle asutasid John Johnson ja Alexander S. Wolcott New Yorgis.
*1. mai – Suurbritannias anti välja maailma esimene postmark Penny Black.
*20. juuni – Ameerika Ühendriikide leiutaja Samuel Morse patenteeris morsetähestiku.

## Sündinud

*23. jaanuar – Ernst Abbe, saksa astronoom ja füüsik
*14. veebruar – Claude Monet, prantsuse maalikunstnik
*1. aprill – Illarion Prjanišnikov, vene maalikunstnik ja kunstipedagoog
*2. aprill – Émile Zola, kirjanik
*7. mai – Pjotr Tšaikovski, vene helilooja
*13. mai – Alphonse Daudet, prantsuse kirjanik
*12. november – Auguste Rodin, prantsuse skulptor

## Surnud
*14. mai – Carl Ludvig Engel, Saksa päritolu Soome arhitekt
*27. mai – Niccolò Paganini, Itaalia muusik ja helilooja
*19. juuni – Pierre-Joseph Redouté, Belgia botaanik ja kunstnik

## Viited
1839

**1839. aasta** (**MDCCCXXXIX**) oli 19. sajandi 39. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 13./25. veebruar – Otto von Kotzebue immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda.
*21. juuni (vkj 9. juuni) – Kuressaare kreiskool korraldati ümber kõrgemaks kreiskooliks: Aadli Kreiskool.
*22. november (vkj 10. november) – Volmaris asutati kihelkonnakooliõpetajate seminar, mille juhataja oli Jānis Cimze.
* Mõisnike eestvõttel asutati Tallinnas Eestimaa Põllumajanduse Ühing.
* Tallinnas avas uksed teadaolevalt esimene lasteaed.
* 30. juuni – asutati Väägvere Pasunakoor
* ...

## Sündmused maailmas
* Edouard Séguin rajas Pariisis esimese kooli vaimupuudega laste jaoks.
* Algas esimene oopiumisõda (1839–1842) hiinlaste ja inglaste vahel.

## Sündinud
* 19. jaanuar – Paul Cézanne, prantsuse maalikunstnik
* 21. märts – Modest Mussorgski, vene helilooja
* 20. aprill – Carol I, Rumeenia kuningas
* 22. juuli – Jakob Hurt, eesti rahvaluule- ja keeleteadlane
* 21. august – Otto Bache, taani maalikunstnik
* 30. oktoober – Alfred Sisley, inglise maalikunstnik
*19. november – Karl Rosenbach, eesti rahvaraamatute tõlkija

## Surnud
* 23. veebruar – Mihhail Speranski, Venemaa riigimees ja reformaator
* 5. mai – John Batman, austraalia farmer ja ärimees

## Viited
1838

**1838. aasta** (**MDCCCXXXVIII**) oli 19. sajandi 38. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 30. jaanuar (vkj 18. jaanuar) – Tartus asutati Õpetatud Eesti Selts.
* Venemaa kindluste nimekirjast kustutati Pärnu ja Narva.
* Tallinnas asutas Georg Eggers tuletikumanufaktuuri.
* ...

## Sündmused maailmas
*16. detsember – Lõuna-Aafrikas toimus Verise jõe lahing.

## Sündinud
* 16. jaanuar – Franz Brentano, Saksa filosoof ja psühholoog
* 16. veebruar – Henry Adams, Ameerika Ühendriikide ajaloolane ja ajakirjanik
* 28. aprill – Tobias Asser, juudi päritolu Hollandi jurist ja õigusteadlane
* 24. juuli – Jan Matejko, poola maalikunstnik
* 13. august – Reinhold Winkler, viimane Saaremaa superintendent
* 6. oktoober – Giuseppe Abba, itaalia kirjanik
* 25. oktoober – Georges Bizet, prantsuse helilooja
* 28. november – Aleksandr Opekušin, vene skulptor
* 3. detsember – Cleveland Abbe, USA meteoroloog

## Surnud

* ...

## Viited
1837

**1837. aasta** (**MDCCCXXXVII**) oli 19. sajandi 37. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 4. märts (vkj 20. veebruar) – tööle hakkas Tartu eesti poeglaste elementaarkool. 1838. aastal jätkas see tööd juba segakoolina.
* Kevad. Tallinna, Peterburi ja Helsingi vahel luuakse regulaarne aurulaevaühendus.
* 25. juuni (vkj 13. juuni) – Järvamaal asutati Ataste vallakooliõpetajate seminar.
* 15. august (vkj 3. august) – avati Tartu vene elementaarkool.
* ...

## Sündmused maailmas
*Mai – Samuel Morse patenteeris telegraafia.
*28. juuni – krooniti kuninganna Victoria.
*30. oktoober – Venemaal avati esimene raudtee Peterburi ja Tsarskoje Selo vahel.

## Sündinud
*2. jaanuar – Mili Balakirev, vene helilooja
*5. aprill – Algernon Swinburne, Briti kirjanik
*6. aprill – August Weizenberg, eesti skulptor
*22. juuni, Paul Morphy, USA maletaja 
*27. mai – Ivan Kramskoi, vene maalikunstnik ja kunstikriitik
*1. august – Mary Harris Jones, USA ühiskonnategelane
*7. november – Christian Hermann Ludwig Stieda, baltisaksa arstiteadlane
*9. detsember – Émile Waldteufel, Prantsusmaa helilooja

## Surnud
* 1. veebruar – Friedrich Franz I, Mecklenburg-Schwerini suurhertsog
* 12. veebruar – Ludwig Börne, saksa ajakirjanik, kirjandus- ja teatrikriitik
* 18. mai – Marguerite Gérard, prantsuse maalikunstnik ja graveerija

## Viited