open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eva Malleus

**Eva Malleus** (ka **Eva Vilt-Malleus**, aastani 1988 **Eva Vilt**; sündinud 22. augustil 1960 Antslas) on eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 1978 Viljandi Kultuurikooli ja aastal 1984 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11. lend). Lisaks õppis ta aastatel 1987–1988 Tallinna Muusikakoolis J. Solovjova klassis laulmist.

Ta töötas aastast 1984 Vanalinnastuudios. Ta on mänginud telelavastuses "Pildikesi Paunverest" (1986) ja telesarjas "Õnne 13".

Alates 2008. aasta oktoobrist elab ta Hispaanias.

## Rolle

*1984 Jean Anouilh "Tuuleiil" (Fotograaf)
*1985 Bertolt Brecht "Švejk Teises maailmasõjas" (Anna)
*1986 Oskar Luts/Mati Unt "Raha!" (Liisu)
*1987 Nikolai Gogol "Revident" (Linnapealiku tütar)
*1989 Viktor Merežko "Naistelaud jahisaalis" (Müüja)
*1990 Hugo Raudsepp "Salongis ja kongis" (Doora Suuringel)
*1990 Simon Gray "Finaal" (Margaret)
*1990 Felicien Marceau "Presidendi sõber" (Lulu)
*1991 Hugo Raudsepp "Ameerika Kristus" (Asta)
*1991 Achille Campanile "Vaene Piero" (Angelica)
* 1995 Guy de Maupassant/Ago-Endrik Kerge "Mina, Bel-Ami" (Clotilde de Marelle)
*1996 Marcel Pagnol "Härra Topaze" (Ernestine)
*1997 Ray Cooney "Raharalli" (Jean Perkins)

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti teatri biograafiline leksikon". Tallinn 2000
Rookass

**Rookass** (*Felis chaus*) on kassi perekonda kuuluv kaslane.  

## Levila ja elupaik
Rookasside levilaks on Egiptus, Lõuna-Kaukaasia, Lääne-, Kesk ja Ida-Aasia, Sri Lanka ja India. Rookass elab enamasti veekogude lähedal asetsevates roostikes ja põõsastikes. 

## Välimus
Nende kehapikkus on tavaliselt 50–94 sm ja saba on 23 – 31 sm pikkune. Täiskasvanud rookassi kehakaal on kuni 16 kilogrammi. Sõltuvalt alamliigist on loomade suurus ja karvastiku värvus erinev. Valdavalt on karvkate liivakarva või hallikas, ebaselge mustriga kuid nii looduses kui tehistingimustes võib esineda ka musta värvi isendeid. 

Rookassid elavad üksikult ning peavad jahti varastel hommiku- ja õhtutundidel. Päevasel ajal eelistavad nad varjuda. Vaatamata oma väikestele mõõtmetele suudab rookass murda isegi väiksemate sõraliste vasikaid. Enamasti toitub siiski hiirtest, konnadest, madudest, sisalikest. Rookassi hüppevõime on ka lindude püüdmiseks piisavalt hea. Inimasustuse läheduses elades kütivad nad kodukanu ja parte.  

Tiinus kestab 63–66 ööpäeva. Pesakond, mille emakass võib ilmale tuua mitu korda aastas, koosneb 1–3 kassipojast. Pole teada, kui vanaks rookassid vabas looduses elavad, kuid vangistuses võivad nad elada 13 aasta vanuseks. 

## Rookass Eestis
2011. aasta 4. juulil avati Tallinna Loomaaias väikeste kaslaste ekspositsioon, kuhu asusid elama lisaks rookassile ka manulid, luitekassid ja amuuri kassid.

## Hübriid
Rookassi ja kodukassi ristamise tulemusel on aretatud kassitõug *[[Chausie]]*.  

## Alamliigid

Rookass jagatakse järgmisteks alamliikideks: 
* *[[Felis chaus affinis]]* (Gray, 1830) 
* *[[Felis chaus fulvidina]]* (Thomas, 1929) 
* *[[Felis chaus furax]]* (de Winton, 1898) 
* *[[Felis chaus kelaarti]]* (Pocock, 1939) 
* *[[Felis chaus kutas]]* (Pearson, 1832)
* *[[Felis chaus maimanah]]* (Zukowsky, 1915) 
* *[[Felis chaus nilotica]]* (de Winton, 1898) 
* *[[Felis chaus oxiana]]* (Heptner, 1969) 
* *[[Felis chaus prateri]]* (Pocock, 1939) 

## Viited
San Joaquini maakond

**San Joaquini maakond** (*San Joaquin County*) on maakond USA-s California osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Stockton. 

Maakonna pindala on 3690 km². Veepindala on 90 km². Maakond paikneb Keskorus. San Francisco lahe piirkonnast ehk Bay Areast eraldab teda Diablo ahelik.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 779 233. Aastal 2010 oli elanikke 685 306 ja 2000. aastal 583 598. 

## Naabermaakonnad
*Stanislausi maakond (lõunas ja kagus)  
*Alameda maakond (läänes)
*Contra Costa maakond (läänes) 
*Sacramento maakond (põhjas)
*Amadori maakond (kirdes)
*Calaverase maakond (idas)
*Santa Clara maakond (edelas)

## Ajalugu
San Joaquini maakond moodustati 18. veebruaril 1850 ja see on California üks algsetest maakondadest. Maakond on nime saanud San Joaquini jõe järgi. *San Joaquín* tähendab hispaania keeles püha Joakim.

## Rahvastik
### Linnad
*Escalon (7553 elanikku 2020. aasta seisuga)
*Lathrop (28 701 elanikku)
*Lodi (67 586 elanikku)
*Manteca (83 498 elanikku)
*Ripon (16 049 elanikku)
*Stockton (320 804 elanikku)
*Tracy (103 506 elanikku)

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed

San Joaquini maakonnas oli 563 598 inimest, 181 629 leibkonda ja 134 768 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 156 in/km². 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 189 160 (keskmine tihedus 52/km²). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 58,1%
*mustanahalisi 6,7%
*põlisameeriklasi 1,1% 
*aasialasi 11,4%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,4%  
*teistest rassidest 16,3% 
*kahest või enam rassist 6,1%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 30,5%.  

181 629 leibkonna seas oli 
*40,50% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*54,30% koos elavaid abielupaare; 
*14,00% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*25,80% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*20,70% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*8,40% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 3,00 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,48 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*31,00% alla 18-aastasi; 
*10,00% 18–24-aastasi; 
*28,80% 25–44-aastasi; 
*19,60% 45–64-aastasi; 
*10,60% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 32 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 99,90 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 97,20 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 41 282 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 46 919 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 39 246 dollarit, naistel 27 507 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 365 dollarit.  

17,70% elanikkonnast ja 13,50% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 23,70% alla 18-aastasi ja 10,00% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*San Joaquin River National Wildlife Refuge (osa)

## Maanteed

*  Interstate 5
*  Interstate 205
*  Interstate 580
*  State Route 4
*  State Route 12
*  State Route 26
*  State Route 33
*  State Route 88
*  State Route 99
*  State Route 120
*  State Route 132

## Viited

## Välislingid
*San Joaquini maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Rasvhapete mobilisatsioon

**Rasvhapete mobilisatsioon** on kehas toimuv protsess, mille eesmärk on stressiga toimetulekuks varustada kudesid piisava koguse energiaga.
Rasvhapete mobilisatsiooni käimalükkavaks jõuks võib olla näiteks füüsiliselt raske tegevus või nälgimine. Rasvhapped mobiliseeritakse, kui veres tõuseb glükagooni- ja adrenaliinitase ning need ained seostuvad rasvarakkude pinnal olevatele retseptoritele. Seostumine käivitab rea reaktsioone, mille tulemusel aktiveeritakse ensüüm lipaas. Lipaas lagundab rasvaraku rasvatilgas olevad triglütseriidid ehk neutraalrasvad vabadeks rasvhapeteks. Vabad rasvhapped suunatakse veresoonkonda, mille abil jõuavad need energiarikkad molekulid nii skeletilihaste ja südameni kui ka maksa.

Veres seotakse rasvhapped seerumalbumiiniga, mis aitab hüdrofoobseid rasvhappeid veres transportida.
Lihaskoes võetakse rasvhapped kasutusele ja oksüdeeritakse süsihappegaasiks (CO2) ja veeks, et toota kudedele vajalikku energiat. Ei teata veel kindlalt, kas vabade rasvhapete rakku pääsemiseks on tarvis spetsiaalset transpordimehhanismi.

Suur osa mobilisatsiooni läinud rasvhapetest võtab kasutusele maks. Seal sünteesitakse osadest rasvhapetest taas triglütseriidid ja transporditakse need VLDL lipoproteiinides lihastesse ja teistesse kudedesse. Murdosa rasvhapetest muudetakse maksas ka ketokehadeks, mis on vajalikud nii perifeersete kudede kui ka näiteks aju varustamiseks energiaga näljatingimustes.

## Viited
Rick Riordan

**Richard Russell Riordan** (sündinud 5. juunil 1964) on Ameerika kirjanik. 

Ta on tuntud eeskätt oma fantaasiaraamatusarjaga "Percy Jackson" ("Percy Jackson and the Olympians"). 

Ta on kirjutanud ka täiskasvanute sarja "Tres Navarre". 2012. aastal sai ta valmis triloogia "Kane'i kroonikad" ("The Kane Chronicles") mis põhineb Egiptuse mütoloogial. Percy Jacksoni sarjale on ta kirjutanud järje "Olümpose kangelased" ("The Heroes of Olympus"), mis põhineb Kreeka ja Rooma mütoloogial.
Salinas

**Salinas** on linn USA-s California osariigis, Monterey maakonna halduskeskus ja suurim linn. Salinas asub Salinase jõe suudmest 16 km kaugusel idas.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 163 542. Aastal 2010 oli elanikke 150 441. Salinas on suurima ladinaameeriklaste osatähtsusega suurlinn California osariigis – 2020. aastal moodustasid ladinaameeriklased linna elanikkonnast 79,6%.

200 pKr elasid Salinase piirkonnas esselenid. 200. ja 500. aasta vahel asusid sellesse piirkonda rumseni ja ohloni keelt kõnelevad indiaanihõimud, kellel oli 18. sajandil kokkupuuteid hispaanlastega. 1856. aastal ehitati kahe postitõllatee ristumiskohta reisijate võõrastemaja ja selle ümber tekkis asula. 1867 pandi paika tänavad ja avati postkontor. 1874. aastal sai Salinas linnaõigused. Linn on nime saanud Salinase jõe järgi.

Enamiku linna hoonetest moodustavad 20. sajandi ühepereelamud ja madalad kortermajad. Hoonete stiil on mitmekesine, varieerudes alates tagasihoidlikest bangalotest kuni avarateni luksusmajadeni.

Salinases on lähistroopiline vahemereline kliima, mis on ideaalne taimekasvatuseks ja viinamarjaistanduste pidamiseks. Talvel jäävad temperatuurid 5–17 °C ja suvel 12–21 °C vahele. Salinase õhk on kvaliteedilt üks puhtamaid USA linnade seas. Sademeid langeb 385 mm aastas.

Salinas on tuntud kui "maailma salatikauss" ("Salad Bowl of the World"), sest linna lähistel asuvas Salinase jõe orus haritavalt maalt saadakse neli viiendikku USA aedsalatisaagist.

Salinases on sündinud kirjanik ja Nobeli kirjandusauhinna laureaat John Steinbeck ja filminäitleja Vanessa Hudgens.

## Sõpruslinnad
*  Cebu City (Filipiinid), alates 1964
*  Ichikikushikino (Jaapan), alates 1979
*  Yurécuaro (Mehhiko), alates 1996
*  Guanajuato (Mehhiko), alates 2007
*  Drogheda (Iirimaa), alates 2012
*  Söke (Türgi), alates 2015
*  Seogwipo (Lõuna-Korea), alates 2018

## Viited

## Välislingid

*Salinase koduleht (*inglise keeles*)
Cobie Smulders

**Jacoba Francisca Maria "Cobie" Smulders** (sündinud 3. aprillil 1982) on Kanada näitleja ja endine modell. Ta sai tuntuks mängides Robin Scherbatskyt teleseriaalis "Kuidas ma kohtasin teie ema" ja ka Maria Hilli 2012. aastal esilinastunud filmis "Tasujad".

## Elulugu

Cobie on sündinud Briti Columbia provintsis Vancouveris. Tema isa on taanlane ja ema inglane. Talle pandi nimi tema vanatädi järgi, ning sealt tuligi talle hüüdinimi "Cobie". Cobie töötas modellina, mida ta enda sõnul vihkas, lisades, et selle tööga saadud kogemused panid ta edasise elukutse valikul kõhklema.

## Eraelu

Cobie ja näitleja Taran Killam kihlusid 2012. aasta jaanuaris. Nad abiellusid 2012. aasta 8. septembril USA California osariigis. Neil on kaks tütart Shaelyn (sündinud 2009. aasta 14. märtsil) ning jaanuaris 2015 sündinu, kelle nime pole avaldatud.
Preiļi loss

**Preiļi loss** (läti keeles *Preiļu pilsmuiža*, poola keeles *Prelach*, saksa keeles *Prely*) on loss Lätis Preiļi piirkonnas Preiļi linnas. Varem asus mõis Vitebski kubermangus Dünaburgi maakonnas Preili vallas.

## Ajalugu
### Varasem ajalugu

Keskajal asus siin Saksa ordu linnus. Alates 1382. aastast kuulus valdus Vestfaalist pärit nimekale Borchi aadlisoole. Liivi sõja ajal linnus hävis ja seda ei taastatudki. Borchid olid omanikud 1864. aastani.

### Omanikud 1866−1920
1866. aastal sai lossi valdajaks Inglise kaupmees John Henry Frederick. Temalt omandas selle 1873. aastal Poola aadlik Jan Mols. Linna ametlikuks valdajaks oli samal ajal vabahärra Johann von Ungern-Sternberg. 1891. aastal ostis mõisa diplomaat ja hilisem Venemaa suursaadik Norra kuningriigis Konstantin Nikolajevitš Gulkevitš (1865−1935). 1910. aastal sai viimaseks omanikuks Karl Hippius, kellelt see maareformiga võõrandati. 

### Pärast võõrandamist
Pärast võõrandamist asus mõisa peahoones ehk Preiļi lossis Preiļi põllumajanduskool, 1945. aastast Preiļi keskkool ja aastail 1963–1978 Preiļi laste spordikool.

## Mõisaansambel
### Peahoone
Vana loss hävis Liivi sõja ajal. Uus loss pärineb 1836. aastast ja on uusgooti stiilis. Hiljem on seda mitu korda muudetud, lisatud kirdetorn ja hiljem ka puidust kolmas korrus. 1978. aastal hävis hoone interjöör tulekahjus.

### Park
Pargi suurus on 42 hektarit. Pargis on 13 hektarit tiike ja kanaleid. Pargi territooriumil asub Preiļi ajaloo- ja kunstimuuseum, mõisakompleksi juurde kuuluvad veel tallid, väravad, väravavahi maja. 

## Pildid

Preili2.jpg|Preiļi loss enne restaureerimist


## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Thomas Hettche

**Thomas Hettche** (sündinud 30. novembril 1964 Gießeni ringkonnas) on saksa kirjanik.

Ta sündis Treisis Lumda ääres (praegu Staufenbergi linnaosa) Gießeni kreisis Gießeni ringkonnas Hesseni liidumaal. Tema ema oli pärit Sudeedimaalt. 1984. aastal lõpetas ta Giessenis gümnaasiumi (Liebigschule Gießen). Aastatel 1984–1991 õppis ta germanistikat ja filosoofiat Johann Wolfgang Goethe nimelises Maini-äärse Frankfurdi ülikoolis.

## Teoseid eesti keeles
* "Isade armastus" (originaalis "Die Liebe der Väter", 2010), saksa keelest tõlkinud Piret Pääsuke, ilmunud sarjas "Nüüdisromaan". Tallinn, Eesti Raamat 2013.
* "Paabulindude saar" ("Pfaueninsel", 2014), saksa keelest tõlkinud Piret Pääsuke. Tallinn, Eesti Raamat 2016.
Tisiphone

**Tisiphone** (Τισιφόνη) ehk **Teisiphone** (Τεισιφόνη) 'tapmise eest kättemaksja' on vanakreeka mütoloogias jumalanna, üks erinnüstest. 

Nagu teisedki erinnüsed, näeb ta välja vana naine, kellel juuste asemel on maod, keha on süsimust, tal on tiivad nagu nahkhiirel, suust tilgub verd ja ripub pikk keel, silmad on verd täis valgunud. Talle on omistatud ka tavalise naise kuju.

Hesiodose järgi sündis ta keskmise õena koos oma õdede Megaira ja Allektoga Uranose kastreerimisel kukkunud veretilkadest; tema ema oli Gaia. Teise versiooni järgi on erinnüste vanemad Erebos ja Nyx.

Vergiliuse kirjelduse järgi istub ta Hadeses raudtorni otsas, valvates raevukalt ja julmalt Tartarose väravaid. Ta kannab "verest märgi riideid." Tartaroses piitsutas ta isatapjaid, ematapjaid, vennatapjaid ja mõrvareid.

Ühe pärimuse järgi armus ta kuningas Kithaironisse. Kui too tema armastuse tagasi lükkas, tappis Tisiphone ta ühega madudest oma peast, lastes tal Kithaironi hammustada. Teise versiooni järgi lämmatas ta Kithaironi oma madudega. Pärast seda nimetati Asterioni mägi ümber Kithaironiks (praegu Kithairónas).

Statiuse poeemis "Thebais" (1.56jj) kutsub Oidipus teda poegi karistama.

Mõne versiooni järgi sööb ta tapetute laipu ja peseb end nende verega. 

Dante "Jumalikus komöödias" valvab Tisiphone koos õdedega põrgulinna Dite väravaid. Nende peal looklevad rohelised hüdrad. 

Tisiphone on Jean-Philippe Rameau ooperi "Hippolyte et Aricie" (1733) tegelane.  

Tisiphone järgi on nimetatud 1901 avastatud asteroid   466 Tisiphone.

Tema järgi on nimetatud ka maoperekond, mille liigid praegu paigutatakse perekondadesse *[[Agkistrodon]]* ja *[[Calloselasma]]*, ning liblikaperekond *[[Tisiphone (perekond)|Tisiphone]]*.

Tisiphone nime kandis Briti sõjalaev **[[HMS Tisiphone]]** (1779–1816), mis oli algul tulelaev, hiljem luup.

## Märkused

## Välislingid
*Erinnüsed saidil theoi.com
Ed Lauter

**Ed Lauter** (30. oktoober 1940 &ndash; 16. oktoober 2013) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Ventspilsi ordulinnus

**Ventspilsi ordulinnus** (ka **Vindavi ordulinnus**; läti *Ventspils ordeņa pils*; saksa *Schloß Windau*) on endine Liivimaa ordu Vindavi komtuuride linnus Lätis Ventspilsi piirkonnas Ventspilsis.

Esimest korda on seda linnust mainitud 1290. aastal. Liivimaa ordu linnus Venta jõe suudmes hoidis enda kontrolli all toona tähtsat kaubateed. 

14. sajandiks kujunes lossi ümber ka linn, mille nimi Ventspils tähendabki kindlust Vental.  

Liivi sõja järel sai Ventspilsi ordulinnuse endale Kuramaa hertsogiriik. 

18. sajandil sai sellest Venemaa keisririigi riiklik omand. 

Tänapäeval asub Ventspilsi ordulinnuses Ventspilsi muuseum.

Linnuse vanemad osad pärinevad 13. sajandist. 14. sajandil ehitati ordulinnus ümber kastelliks. Algselt gooti stiilis hoone ehitati aastal 1827 ümber ampiirstiilis hooneks.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Nogale mõis

**Nogale mõis** (saksa keeles *Nogallen*, läti keeles *Nogales muiža*) on mõis Lätis Talsi piirkonnasĀrlava vallas Nogales.

## Ajalugu
Esimesed teated mõisast pärinevad XVII sajandist. Algul oli see mõis Brunnowite valdus, seejärel Firckside omand. 1898. aastal omandasid mõisa Transehe-Roseneckid, kes müüsid mõisa aastal 1910 paruness Nolckenile. Temalt võõrandati mõis 1920. aastal.

## Mõisaansambel
Peahoone pärineb 1880. aastast. Kõrvalhoonetest on säilinud tallid, aedniku maja, kõrts ja õllekoda. Praegu on mõis eraomandis. Mõisakompleks, õllekoda, ja park on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised, kõrts, tallid ja aednikumaja on kohaliku kaitse all. 

Neli mõisa pargis kasvavat tamme on looduskaitse all.

## Viited

## Kirjandus
*Schroeders, Percy von. *Beiträge zur Gütergeschichte Kurlands*. Teil II. Kurland. Hrsg. von der Kurländischen Ritteschaft. 1983. Lk 75.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Kurtna Mustjärv

**Kurtna Mustjärv** asub Ida-Virumaal Alutaguse vallas Konsu külas. Järv kuulub Kurtna järvestikku.

Järve põhja katab mudakiht. Järve lähedal asuvad Niinsaare järv ja Nõmmejärv. Kuni 20. sajandi esimese pooleni laius Mustjärve ja Niinsaare järve vahel lageraba. Kuivenduskraavide rajamise tõttu on rabataimestik järk-järgult asendumas metsa- ja niidutaimedega.

## Välislingid
* Kurtna Mustjärv keskkonnaregistris
Laidi mõis

**Laidi mõis** (saksa k. *Laiden*, läti k.*Laidu muiža*) on mõis Lätis Kuldīga piirkonnas Laidi vallas Laidis.

Esimesed teated mõisast pärinevad aastast 1562. Mõis on kuulunud Manteuffelitele, Brinkenitele, Mirbachidele, Taubedele. Aastast 1750 oli mõis fideikomiss. Mõis võõrandati Johann von Lambsdorffilt. Praegu asub mõisas Laidi põhikool.

Klassitsistlik peahoone pärineb aastaist 1800–1810. Kõrvalhoonetest on säilinud mõisavalitseja maja ja spordisaaliks ümber ehitatud ait-tõllakuur.

Pargi rajas krahv Lambsdorff 19. sajandi teisel poolel. Keskosas regulaarse planeeringuga park läheb üle vabakujundusega pargiosaks, kus asuvad tiigid. Pargis kasvavad võõrliikidest kaukaasia nulg, siberi nulg, torkav kuusk, rumeelia mänd, valge mänd.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Kristiina tänav

**Kristiina tänav** (varem ka Kristiine tänav) on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Kristiina tänav algab Virmalise tänavalt, ristub Luha ja Videviku tänavaga ning lõpeb Koidu tänaval. Kristiina tänav on põhiosas enam-vähem kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 420 meetri pikkune.

## Tänava nimi ja ajalugu
Tänav rajati 1878. aastal. Esialgu oli tänava nimi **Kristinentali tänav** (saksa keeles *Christinenthaler-Strasse*, vene keeles *Христинентальская улица*). Praeguse nime sai tänav 17. jaanuaril 1923. Tänav on nime saanud Kristiine heinamaa järgi, mis omakorda oli nimetatud Rootsi kuninganna Kristiina auks.

## Viited
3+

**3+** (ka: **TV3+**, **TV3+ Estonia**, **3+ Эстония**) on Eesti venekeelne telekanal. See on TV3 tütarkanal. Kanal lõpetas tegevuse 9. märtsil 2025 ning selle asemel on alates 10. märtsist 2025 eetris TV3 Gold.

## Viited
Braastad

**Braastad** on aastal 1985 asutatud Prantsusmaa konjakitootmisettevõte.

## Tooted
* Braastad V.S.
* Braastad V.S.O.P.
* Braastad X.O. Fine Champagne 
* Braastad X.O Supérieur 
* Braastad Château de Triac Réserve de la Famille
* Braastad 100 Ans de Liberté

## Välislingid
*Koduleht
Pelči mõis

**Pelči mõis** (*Pelču muiža*) on mõis LätisKuldīga piirkonnas Pelči vallas Pelčis. Saksa keeles *Pelzen*.

Pelči mõis pärineb 1441. aastast, mil ordumeister Heidenreich Vincke von Overberg andis Pelči maad Heinrich Knorrile. Hilisemate omanike seas on olnud von der Brinkenid, Torckid, Fitinghoffid, Zakenid, Funkid, Heikingid, Korffid, Lievenid.

Praeguse mõisa peahoone rajas 20. sajandi algul Anatoly Lieven arhitekt Wilhelm Neumanni projekti järgi. Mõis on üks esimesi juugendstiilis mõisaid Lätis. 1922. aastast asub peahoones kool. 

Peahoonet ümbritseb 9,21 hektari suurune, põhiliselt vabakujundusega park. Park on osalt regulaarse planeeringuga, osalt vabakujundusega. Eksootilisematest puuliikidest kasvavad seal euroopa nulg ja siberi nulg, valgemänd ja hall mänd, hobukastan, pöök, pensilvaania saar, hall pähklipuu, tähkvaher, läänepärn, hõbehaab ja palsamipappel, robiinia, inglise jalakas. Pargis kasvab ohtralt punast tamme, ilutaimedest kasvavad seal veel forsüütiad. Kõrvalhoonetest on säilinud tallid, veski, ait.

Kuramaa lahingute ajal asus Pelči mõisas väegrupi Nord staap. Sõja lõppedes kirjutati seal alla Kuramaal paiknenud Saksamaa vägede kapitulatsiooniaktile.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Karin Karm

**Karin Karm** (sündinud 31. juulil 1943 Paides) on eesti endine näitleja.

Ta lõpetas aastal 1961 Paide Keskkooli ja aastal 1965 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lend).

Ta töötas aastatel 1965–1975 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Aastatel 1985–1987 õppis ta Tallinna Meditsiinikoolis ja töötas pärast seda meditsiiniõena. Aastatel 1993–1998 töötas reisilaeval kajutiperenaisena ja 1998–2015 Häirekeskuses kiirabilogistikuna.

## Rolle
* 1964 Leonard Bernstein "West Side'i lugu" (Anita)
* 1966 Jerzy Broszkiewicz "Ma jutustan teile oma loo" (Sikorka)
* 1967 Astrid Lindgren / Mikk Mikiver / Arne Oit "Väikevend ja Karlsson katuselt" (Bettan)
* 1968 Nikolai Ostrovski / Mikk Mikiver "Kuidas karastus teras" (Tonja)
* 1969 Eno Raud "Lendavad taldrikud" (Kärt)
* 1970 Robert Sherman "Mary Poppins" (missis Banks)
* 1971 John Osborne "Vaata raevus tagasi" (Helena)
* 1971 Anton Tšehhov "Kirsiaed" (Varja)
* 1973 Kaarel Kilvet "Oh armastus, sina kallis magus mesi" (Marie)

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Enn Kraamiga.

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon, Tallinn 2000
Silenastik (perekond)

**Silenastik** on  maoliste alamseltsi kuuluv  maoperekond. 

## Klassifikatsioon

Silenastiku perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: 
* *Coronella austriaca* Laurenti, 1768 − harilik silenastik
* *[[Coronella brachyura]]* Günther, 1866 
* *[[Coronella girondica]]* Daudin, 1803 − lõuna-silenastik.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Fossilworksis
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Coronella]] seisuga 18.11.2013.*
Ēdole mõis

**Ēdole mõis** (läti keeles *Ēdoles pilsmuiža*, saksa keeles *Edwahlen*) on mõis LätisKuldīga piirkonnas Ēdole vallas Ēdoles.

Ēdole mõis oli aastatel 1561–1920 von Behride pere valduses. Pärast võõrandamist on lossis olnud invaliidide hooldekodu. Tänapäeval on loss eravalduses. Nii loss, seda ümbritsevad kindlustised kui ka mõisa park on kultuurimälestistena riikliku kaitse all.

Praeguse lossi rajamist alustati 13. sajandil, kus see oli osa Ēdole piiskopilinnusest. Aastail 1835–1841 ehitati loss ümber uusgooti stiilis hooneks. Aastal 1905 sai loss tules kannatada, nii et aastail 1906 ja 1907 seda taastati. Vaatamata muudatustele fassaadis säilitati siiski endine arhitektuuristiil. Uued rekonstruktsioonitööd algasid lossis aastal 2014.

Peahoone ümber asub 7,5 hektari suurune vabakujundusega park. Eksootilisematest puuliikidest kasvavad seal euroopa nulg ja siberi nulg, valgemänd, mägivaher, hobukastan, pensilvaania saar, läänepärn, suurelehine pärn, hõbepärn, ungari sirel, magus kirsipuu, verev viirpuu, harilik pöök, must leeder, hõbehaab. Parki liigendab tiikide süsteem.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (*läti keeles*)
Aruküla filmifestival

**Aruküla filmifestival** on 2011. aastast Arukülas toimuv iga-aastane filmifestival.

Festivalil näidatakse eri žanrites filme (muusikavideoid, mängufilme, dokumentaalfilme jne).

Festivali korraldavad Timmitimmi Entertainment, noorteliikumine Minu Eesti Noored ja MTÜ Aruküla Kultuuriselts.
## Välislingid
* Aruküla Filmifestival Facebookis
Renda mõis

**Renda mõis** ehk **Lielrenda mõis** (*Rendas muiža*) on mõis Lätis Kuldīga piirkonnas Renda vallas Rendas. Saksa keeles *Groß Rönnen*.

Renda mõis on kuulunud Pahlenitele ja Platovitele. Praegu asub peahoones põhikool.

Mõisasüda asub Abava ürgoru kaldal. Kunagi oli seal Kuramaa hertsogite jahiloss. Mõisa peahoone rajati 19. sajandi lõpul uusgooti stiilis.

Park rajati 1895. aastal. Park on regulaarse planeeringuga, peahoone juurest algavad pärnaalleed. Eksootilistest liikidest kasvavad seal hobukastan, euroopa nulg, hiigel-elupuu, täpiline viirpuu, harilik pirnipuu. Mõisakompleksi juurde kuuluvad ka tallid, aidad, dekoratiivsed väravad.

Mõisa peahoone koordinaadid on .

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Vasknarva vald (Vaivara kihelkond)

**Vasknarva vald** (ka **Sõrenetsi vald**; saksa keeles *Gemeinde Syrenetz*) oli vald Vaivara kihelkonnas  Viru kreisis ja Viru maakonnas. Vallamaja asus Jaama külas.

Vald moodustati 1866 nime all *[[Jaama (Alutaguse)|Jaama]] vald* (ka *Vihtse vald*). 1892. aastal nimetati vald ümber Vasknarva ehk Sõrenetsi vallaks. Teistel andmetel  moodustati vald 1892. aastal.

1939. aasta vallareformi käigus läks valla maa-ala uue Vasknarva valla koosseisu, välja arvatud Tuusna küla, mis läks Illuka valda.

## Viited

## Välislingid
*
Vene keel Eestis

**Vene keel** on Eestis ametliku staatuseta, kuid laialdaselt kasutusel olev keel. 2019. aasta arvestuslikel andmetel oli see ligi 381 600 inimese emakeeleks.

2011. aasta rahvaloenduse esialgsete andmete järgi on vene keel 29,6% Eesti Vabariigi elanike emakeel. Enamik vene keele emakeelena kõnelejaid elab Ida-Virumaal ja Tallinnas (2017. aasta andmetel rääkis vene keelt emakeelena 45,4% tallinlastest). Peipsi-äärsetel aladel elavad ka vene vanausuliste kogukonnad (Mustvee, Kallaste, Piirissaar). Vene keele oskus on hea või väga hea ka eestlaste vanemate põlvkondade seas, noorte eestlaste vene keele oskus on aga vähenemas. Eurobaromeetri 2006. aasta andmetel oskas 66% mitte-vene emakeelega Eesti elanikest vene keelt vähemalt suhtlustasandil. Eurobaromeetri 2012. aasta uuringu kohaselt valdas vene keelt vähemalt suhtlustasandil 56% mitte-vene emakeelega Eesti elanikest.

Vaatamata ametliku staatuse puudumisele kasutatakse vene keelt väga laialdaselt kaubandus- ja teenindussfääris, reklaamis, meedias, alg-, põhi- ja osaliselt ka gümnaasiumihariduse andmisel. Ka paljude riigiasutuste kodulehtedel on olemas venekeelsed versioonid. Samas puuduvad näiteks seaduste ametlikud venekeelsed tõlked.

1920. aastal vastu võetud Eesti Vabariigi esimene põhiseadus andis vene rahvusest Eesti kodanikele õiguse "*pöörata riiklikkudesse keskasutustesse kirjalikult oma keeli*".

## Vaata ka
*Venekeelne elanikkond Eestis
*Eesti venelased
*Venestamine
*Keelekümblus
*Eesti venekeelne meedia

## Viited
Kassmadu (perekond)

**Kassmadu** (*Telescopus*) on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
*1985. klassifitseeriti kassmadude perekond ebanastiklaste (*Boiginae*) alamsugukonda;

Kassmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Telescopus beetzi]]* (Barbour, 1922),
* *[[Telescopus dhara]]* (Forskal, 1775),
* *Telescopus fallax* (Fleischmann, 1831) – kassmadu,
* *[[Telescopus finkeldeyi]]* (Haacke, 2013),
* *[[Telescopus gezirae]]* (Broadley, 1994),
* *[[Telescopus hoogstraali]]* (Schmidt & Marx), 1956,
* *[[Telescopus nigriceps]]* (Ahl, 1924),
* *[[Telescopus obtusus]]* (Reuss, 1834),
* *[[Telescopus pulcher]]* (Scortecci, 1935),
* *[[Telescopus rhinopoma]]* (Blanford, 1874),
* *[[Telescopus semiannulatus]]* (Smith, 1849),
* *[[Telescopus tessellatus]]* (Wall, 1908),
* *[[Telescopus tripolitanus]]* (Werner, 1909),
* *[[Telescopus variegatus]]* (Reinhardt, 1843).

## Levila
Need maod on levinud Euroopa kaguosas, Euraasias ja Põhja-Aafrikas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Fauna Europaeas
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Telescopus]] seisuga 26.01.2014.*
Stockton

**Stockton** võib tähendada järgmist:
*Stockton (California), linn USA California osariigis
*Stockton (Kansas), linn USA Kansase osariigis
*Stockton-on-Tees, linn Suurbritannias
*Stockton (perekonnanimi), perekonnanimi

## Vaata ka

*Stockton Springs, linn Maine'is
Virka mõis

**Virka mõis** (*Virkas muiža*) on suvemõis LätisKuldīga piirkonnas Kuldīga linnas.

Virka mõis asub Kuldīga linna piiril aadressil Virkas iela 27. 18. sajandil asus mõisas piirkonna esimene luterlik kool. Historitsistlikus peahoones asus teise maailmasõja järel Nõukogude Liidu sõdurite hospidal. Häärber on kohaliku kaitse all olev arhitektuurimälestis. Mõisa ümber asub 19. sajandil rajatud park.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Inimõiguste Teabekeskus

**Inimõiguste Teabekeskus** (inglise keeles *The Legal Information Centre for Human Rights*, LICHR) on 1994. aastal asutatud Eesti õiguskaitse, mis tegeleb peamiselt Eesti venekeelse elanikkonna õigustega. Keskust juhib Aleksei Semjonov.

Pronksiöö rahutuste ajal kogus ITK kaebusi korravalveorganite tegevuse kohta. Keskus aitas ka mässus osalenud rühmituse Öine Vahtkond liikmetel viia kohtuasjad Eesti riigi vastu Euroopa Inimõiguste Kohtusse.

Eesti kaitsepolitsei on korduvalt avaldanud arvamust, et Inimõiguste Teabekeskus on Venemaaga lähedalt seotud ning Eesti riigi suhtes vaenulik. Amnesty International on pidanud süüdistusi alusetuteks.

Keskust juhatab Vene Föderatsiooni Tallinna saatkonna kureerimisel tegutseva kaasmaalaste koordinatsiooninõukogu liige Aleksei Semjonov.

Keskus on avaldanud kogumikke, näiteks 2003. aastal "Materialõ. Meždunarodnõi seminar «Menjšinstva i boljšinstvo v Estonii: problemõ integratsii v evropeiskom kontekste»" ning 2008. aastal "Bronze Soldier. Бронзовый солдат".

## Vaata ka
*Eesti Inimõiguste Keskus
*Inimõiguste Instituut

## Viited

## Välislingid
*Inimõiguste Teabekeskuse koduleht
*Samorodni: inimõiguste teabekeskus oli pronksiööde kohtuasja ajamisel tankisti rollis Delfi.ee 8. aprill 2013
*Kari Käsper Kodanikuühiskonnast, inimõiguste kaitsest ja KAPO aastaraamatust Memokraat Apr 26, 2012
Courvoisier

**Courvoisier** on üks maailma tuntuimatest konjakimarkidest. Ametlikult asutas Felix Courvoisier firma Jarnaci linnas  Charente'i departemangus Prantsusmaal 1836. aastal, kuid juba 19. sajandi algul tootis Emmanuel Courvoisier alkohoolseid jooke Pariisi eeslinnas Bercys. 2011. aastast kuulub kaubamärk firmale Beam Inc..

## Tooted
* C by Courvoisier
* Courvoisier VS
* Courvoisier VSOP
* Courvoisier VSOP Exclusif
* Courvoisier Napoleon Fine Champagne
* Courvoisier XO Imperial
* Courvoisier Initiale Extra
* Courvoisier Succession JS
* L'Esprit de Courvoisier
* Courvoisier 12
* Courvoisier 21
* Courvoisier Cour Imperiale Grand Champagne

## Välislingid
*Koduleht
Aleksander Pallas

**Aleksander Pallas** (10. september 1887 Hageri kihelkond – 7. jaanuar 1939) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas Moskva ülikooli õigusteaduskonna.

Aleksander Pallas oli vandeadvokaat Otto Strandmani abi, seejärel iseseisev vandeadvokaat Tallinnas, Tallinna linnavalitsuse liige ehk linnanõunik ja Tallinna linnapea asetäitja, osales Vabadussõjas.
Kalnamuiža mõis

**Kalnamuiža mõis** (ka **Sieksāte mõis**; läti keeles *Kalnamuiža* või *Sieksātes muiža*, saksa keeles *Berghof*) on mõis Lätis Skrunda piirkonnas Rudbārži vallas Sieksāte külas. 

Esimesed teated mõisast pärinevad 1539. aastast. Varaseimad asukad olid Renned. Pärast neid kuulus mõis Koskullidele ja aastast 1825 võõrandamiseni Medemitele. Aastail 1926–1975 oli mõisas Sieksāte kool, seejärel muuseum. Praegu on mõisas hotell.

Historitsistlik peahoone valmis 19. sajandi algul. 1905. aastal mõis rüüstati, ent aastaks 1912 oli mõis arhitekt Paul Max Bertschy projekti kohaselt taastatud.

Mõisakompleksi juurde kuuluvad veel park ja majandushooned. Peahoonest läänes asub Medemite pere rahula, kuhu viib pärnaallee. Pargi põhiosa moodustavadki kõrgel seljakul asuvast häärberist eemale viivad alleed.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Piena muiža - Berghof
Kazdanga mõis

**Kazdanga mõis** (*Kazdangas muiža*) on mõis Lätis Aizpute piirkonnas Kazdanga vallas Kazdangas. Saksa keeles *Katzdangen*, ka *Kaßdangen*.

Mõisa peahoone rajati aastail 1800–1804 klassitsistlikus stiilis Johann Gottfried Adam Berlitzi projekti järgi. Aastal 1905 põletati mõis maha, aga parun von Manteuffel lasi selle Paul Schultze-Naumburgi projekti järgi taastada. Taastamisel jäljendati väga hoolsalt algupärast hoonet, seda isegi interjööri osas. Esimene maailmasõda laastas taas peahoone, ent see taastati aastail 1925–1927 uuesti. 1930. aastal kolis majja Kazdanga põllumajandus-kaubanduskool, mis asub seal praegugi. 2009. aastal rajas kool peahoonesse ka muuseumi osa.

Peahoone juurest suundub üle Alokste jõe viiva kivisillani tee, mille ääres asuvad aidad ja **Kavaleride maja**, mis on veel stiililt barokne. Jõe teisel kaldal asuvad mõisavalitseja maja, tallid, kõrts, veski ja muud kõrvalhooned. Mõisakompleksi juurde kuulub veel rahula.

Pargi planeerimist alustati 18. sajandil. Metsapark kujunes siiski välja 19. sajandil. Pargis asuvad mõisa rahula ja mitu tiiki.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
MTÜ Avatud Vabariik

**MTÜ Avatud Vabariik** on Eesti üleriigiline noorteorganisatsioon. Organisatsiooni tegevus on suunatud Eesti ühiskonna erinevate kultuurilis-sotsiaalsete gruppide integratsioonile, et aidata kaasa sidusama ühiskonna moodustamisele. 

## Ajalugu
MTÜ Avatud Vabariik asutati 1999. aastal. Sellel on ligikaudu tuhat 16–26-aastast liiget, kellest ligi 70% esindab vähemusrahvusi. Avatud Vabariigi fookuses on noorte kodanike jõustamine ja nende osalusmotivatsiooni toetamine. Noorteühingu eestvedajad esinevad tihti avalikus arutelus. 

Avatud Vabariigi suuremate projektide seas on Noorte Diplomaatiakool, UrbanLAB, Noorte Meedialabor ja Eesti nõukogude massirepressioonide ohvrite mälestamine Narvas.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht
Cīrava mõis

**Cīrava mõis** (*Cīravas muiža*) on mõis Lätis Aizpute piirkonnas Cīrava vallas Cīravas. Saksa keeles *Zierau*.

Cīrava mõis sai alguse 1752. aastal Manteuffelite pere jahilossina. Hiljem kujunes sellest tõeline mõis, mis jäi võõrandamiseni Manteuffelite valdusse. Hiljem asus seal metsanduskool, seejärel majanduskool.

Mõisa peahoone rajati 1860. aastatel uusgooti stiilis. Algne interjöör on suures osas säilinud. 

Kõrvalhoonetest on säilinud mõisavalitseja maja, tallid, moonakamaja. Mõisakompleksi osana rajati ka Cīrava luteri kirik.

Pargi planeerimist alustati 19. sajandil. Vaid 7-hektarilisse parki on siiski mahutatud saartega tiigid. Pargi rajamisel oli suur osa Georg Kuphaldtil. Praegu hoolitseb pargi eest kool.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Simeri Crichi

**Simeri Crichi** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas Catanzaro provintsis.

465 meetri kõrgusel merepinnast asuva Simeri Crichi asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Simeri Crichi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Catanzaro, Sellia, Sellia Marina, Soveria Simeri.

Simeri Crichi halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Homomorto, Marincoli, Porto d'Orra, Simeri,  Roccani,  Apostolello.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Ljubov Orlova

**Ljubov Petrovna Orlova** (Любовь Петровна Орлова; 29. jaanuar/11. veebruar 1902 Zvenigorod – 26. jaanuar 1975, Moskva) oli esimene Nõukogude Liidu filmitäht, tuntud teatrinäitleja ja laulja.
Sersale

**Sersale** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas Catanzaro provintsis.

740 meetri kõrgusel merepinnast asuva Sersale asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Sersale piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cerva, Cropani, Magisano, Petronà, Sellia Marina, Zagarise.

## Vaatamisväärsused

Sersalet tuntakse ka Crocchio jõel asuvate Campanaro ja Rupe joa järgi.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Kesk-Itaalia ühendatud provintsid

**Kesk-Itaalia ühendatud provintsid**, ka **Kesk-Itaalia liit**, **Kesk-Itaalia konföderatsioon** või **Kesk-Itaalia kindralkubermang**, oli lühiealine Sardiinia kuningriigi vasallriik. See moodustati endiste Toscana suurhertsogkonna, Parma hertsogkonna, Modena ja Reggio hertsogkonna ning *[[Legazioni Pontificie]]* ühendamisega, pärast nende monarhide rahvarevolutsioonidega minemaajamist.

Augustis 1859 liitusid Toscana, Parma, Modena ja Legazioni Pontificie Sardiinia-meelsed režiimid mitme sõjalise lepingu osalistega. 7. novembril 1859 valisid nad regendiks Eugenio Emanuele di Savoia-Carignano. Siiski keeldus Sardiinia kuningas Vittorio Emanuele II valimisi tunnistamast ja saatis kohale Carlo Bon Compagni di Mombello kui *Kesk-Itaalia kindralkuberneri*, kes vastutas riikide diplomaatiliste ja sõjaliste asjade eest.

8. detsembril 1859 liidendati Parma, Modena ja *[[Legazioni Pontificie]]* **[[Emilia (Itaalia piirkond)|Emilia]] kuninglikku provintsi**. Pärast referendumeid märtsis 1860 annekteeriti riik ametlikult Sardiinia kuningriiki. Tänuks Prantsusmaalt saadud tunnustuse eest loovutati Savoia ja Nice Prantsusmaale.

## Vaata ka

* Itaalia ühinemine
* Toscana suurhertsogkond
* Parma hertsogkond
* Modena ja Reggio hertsogkond
* Vittorio Emanuele II
* Itaalia ajalooliste riikide loend
* Endised riigid Euroopas pärast aastat 1815
Eesti euromeenemündid

**Eesti euromeenemündid** on enamasti kullast, hõbedast vm metallist euromündid, mille väljaandmist korraldab Eesti Pank.

## Välislingid
*Eesti euromeenemündid Eesti Panga kodulehel
Eesti Aeroklubi

**Eesti Aeroklubi** (EAK) oli Eestis lennusporti ja harrastuslennuasjandust ühendav riiklik organisatsioon, mis tegutses aastail 1937–1940.

Seni eralennuasjandust korraldanud Eesti Õhu- ja Gaasikaitse Liit likvideeriti 1. juulil 1936 ning selle asemele moodustati tegevusalade järgi Eesti Aeroklubi ja Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Liit. 7. septembril 1937 kutsusid asutajaliikmed kokku koosoleku uue organisatsiooni, Eesti Aeroklubi moodustamiseks, kinnitati põhikiri ja valiti klubi nõukokku üheksa liiget.http://dea.nlib.ee/fullview.php?frameset=3&showset=1&wholepage=suur&pid=s614375&nid=57439

Eesti Aeroklubile allusid mootor- ja purilennusektsioon, alates 1938. aastast ka noortesektsioon. Viljandis ja Narvas olid klubi osakonnad.

23.–28. juulil 1938 Berliinis peetud FAI konverentsil võeti Eesti Aeroklubi FAI (Rahvusvahelise Lennuasjanduse Liidu) liikmeks, ning selle otsusel määrati Eesti Aeroklubi ainuvolitatud FAI ametlikuks ainuesindajaks Eestis. Seega kujutas Eesti Aeroklubi endast ainsat seaduslikku lennuspordi võimu Eestis ning lennuspordisaavutused ja rekordid, mis polnud Eesti Aeroklubis registreeritud, ei leidnud tunnustamist Eestis ega ka rahvusvaheliselt.http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=sakalaew19380725.2.17 

Eesti Aeroklubi nõukogu esimees oli teedeministri abi Karl Jürgenson, juhatuse esimeheks (presidendiks) määrati majandusminister Karl Selter. 1938. aastal oli aeroklubil 265 liiget. Klubi 190 000-kroonisest aastaeelarvest 150 000 krooni tuli riiklikust toetusest (1939).https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=postimeesew19370923.2.52

EAK omanduses oli 7 mootor- ja 5 purilennukit ning erialaraamatukogu. Eesti Aeroklubi korraldas lennukursusi nii mootor- kui ka purilennu alal ning lendurite lennuväljaõpet ja -treeninguid. Aeroklubi võimaldas sooritada tasulisi ülelende.

Eesti Aeroklubi tegevus lõpetati Nõukogude Liidu okupatsioonivõimu määratud sisekaitseülema otsusega 12. juulil 1940.

## Eesti Aeroklubi liikmeid
* Ado Anderkopp
* Gerhard Buschmann
* Artur Keller
* August Liit
* Kurt Mollin
* Friedrich Olbrei
* Arseni Palu
* Voldemar Post
* Jaan Soots
* Roman Tavast
* Karl Terras
* Richard Tomberg
* Rein Tooma
* Anton Uesson
* Rudolf Vaharo
* Richard Veermaa
* Eduard Voitra

## Viited

## Välislingid
*Eesti Aeroklubi märgid
*Eesti Lendur
Magdaleena tänav

**Magdaleena tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Magdaleena tänav algab Pärnu maanteelt, ristub Asula põigu ja Marta tänavaga ning lõpeb Tondi tänaval.

Magdaleena tänav on 516 meetrit pikk.

## Hoonestus
*Magdaleena 3b asub korterelamu, kus asub ka Valgevene suursaatkond Tallinnas
*Magdaleena 6 asub Tallinna Kullatera Lasteaed
*Magdaleena 11/1 asub Tallinna Kullatera Lasteaed

## Tänava nimi ja ajalugu
Magdaleena tänav sai nime 1916. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli *Magdalenenstrasse* ja venekeelne *Магдалиненская улица*. Tänav oli nimetatud seal asunud Püha Magdalena nimelise varjupaiga Magdaleniumi järgi. 

Magdaleena tänav 4 asus Diakonisside Asutise kuuluv hoone, mis Töö- ja Hoolekandeministeeriumi poolt 1920. rekvireeriti Tallinna linna Rekvireerimiskomisjoni poolt Invaliidide Varjupaiga jaoks. 1920. aasta mais, pärast Vabadussõja lõppu, asutati Eesti riigi ja Eesti Punase Risti Seltsi poolt Tallinna Magdaleena tn 4 Magdaleeniumi seltsimajja vigastatud sõjameeste kodu. Ruumikitsikus sundis otsima paremaid võimalusi ja nii saadigi kodu kasutusse Imastu mõisahoone, kuhu koliti 1920. aastal. Magdaleena tänav 4 asus hiljem Harjumaa polikliinik Tallinnas, mis suleti 2003. aasta suvel. Magdaleena tänav 4 kinnistu müüdi 2016 kevadel korraldatud oksjonil uusehituseks.

1939. aastal nimetati Magdaleena tänav Tallinna linnavolikogu poolt Maimu tänavaks.

27. juunil 1950 sai tänavast **Lasteaia tänav**. Magdaleena tänava ajalooline nimi taastati 18. oktoobril 1991.

## Viited
Klaudia Tiitsmaa

**Klaudia Tiitsmaa** (sündinud 9. septembril 1990 Tallinnas) on eesti näitleja. 

Ta on lõpetanud 2009. aastal Türi Majandusgümnaasiumi ja 2013. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (9. lend). 

Töötab alates 2013. aastast Ugala teatris näitlejana.

Ta on mänginud läbivat peaosa telesarjas "Üheotsapilet" (2015–2016) ja Kioko Veegat telesarjas "Kättemaksukontor" (2017–2018, 2022–2023). Väiksemad osatäitmised on tal olnud telesarjades "Kelgukoerad" ja "Kartulid ja apelsinid".

2016. aasta mängufilmis "Päevad, mis ajasid segadusse" mängis ta Mariat.

## Tunnustus
*2005 Kuldõun – Ugala teatri publikupreemia
*2015 Ugala teatri parima naisnäitleja auhind
*2016 Kuldõun
*2016 Ugala teatri parima naisnäitleja auhind
*2017 Kuldõun
*2017 Ugala teatri parima naisnäitleja auhind
*2018 Kuldõun
*2023 Kuldõun (rollid lavastustes "Kolm musketäri", "Kirsiaed" ja "Head lapsed")
*2024 Kuldõun ("Meie klassi" Dora ja "Uhkuse ja eelarvamuse (justkui)" Mary Benneti, Lydia Benneti, härra Collinsi, proua Gardineri ja teenija rolli eest)
*2025 Parima naisnäitleja Kuldõun (rolli eest lavastuses "Sünnipäevaküünlad" ning Emma rolli eest lavastuses "Pikse jäljed").

## Isiklikku
Klaudia Tiitsmaa vanemad on kunstnikud Margus Tiitsmaa ja Resa Tiitsmaa. 

Tema elukaaslane on näitleja Vallo Kirs. Neil on pojad Vallo Valter (sündinud 2018) ja Villu (sündinud 2020).

## Viited

## Välislingid
*Klaudia Tiitsmaa Ugala teatri kodulehel
*Klaudia Tiitsmaa Eesti filmi andmebaasis
*
Lüüra beeta

**Lüüra beeta** (*β Lyr*, *β Lyrae*) ehk **Sheliak** (araabiakeelsest nimest الشلياق (*Ash-Shiliyāq*)) on Lüüra tähtkuju heleduselt kolmas täht Veega ja Lüüra gamma järel. Täht asub Maast 960 valgusaasta (290 parseki) kaugusel ja on põhjalikult uuritud varjutusmuutlik kaksiktäht, olles prototüübiks enese järgi nimetatud β Lyrae tüüpi kaksiktähtedele. Esimesena kaardistas ja nimetas Lüüra beeta saksa astronoom Johann Bayer oma 1603. aastal ilmunud täheatlases "*Uranometria*", tähe muutuvat heledust märkas esimesena inglise amatöörastronoom John Goodricke.

## Füüsikalised omadused

Lüüra beeta on kaksiktäht, mille komponentide orbiidi tasand paikneb peaaegu täpselt Maa vaatesuunal, mistõttu need varjutavad teineteist regulaarselt, vähendades varjutuse ajaks süsteemi koguheledust. Lüüra beeta heledus varieerub 3,4–4,6 tähesuuruse vahel perioodiga 12 päeva ja 23 tundi. Aine ülevoolu tõttu tähtede vahel kasvab tiirlemisperiood umbes 19 sekundit aastas. Suurimas eralduses asuvad komponendid teineteist 0,86 millikaaresekundi kaugusel, mistõttu pole eraldiseisvate optiliste teleskoopidega võimalik neid eristada. Seetõttu oli Lüüra beeta kaksiktähelisus kuni 2008. aastani uuritav vaid fotomeetria ja spektraalvaatluste teel. 2008. aastal vaadeldi tähte esmakordselt nähtavas ja lähi-infrapunases lainealas interferomeetriliselt, mis võimaldas lahutada nii kaks komponenti kui ka neid ümbritseva aine ülevoolu ketta (video vasakul) ja arvutada süsteemi orbitaalelemendid.

Lüüra beeta A ja B komponendid on mõlemad Päikesest suuremad B-spektriklassi tähed, vastavalt 13 ja 3 Päikese massi ning 6- ja 15-kordse Päikese raadiusega. Praegu väiksema massiga B-komponent on varem olnud hoopis süsteemi peatäht. Suurema massi tõttu arenes see aga kiiremini ja lahkus peajadalt, paisudes selle käigus hiidtäheks. Lähedal asuva kaaslase tõttu täitis hiid peagi oma Roche'i pinna ja algas täheaine ülevool veel peajadal olevale kaaslasele, millest tänaseks on saanud süsteemi põhitäht. Massi ülevoolu tõttu ümbritseb A-komponenti akretsiooniketas, mis asudes orbiidi tasandil, segab tähe vaatlemist ja selle täpse spektriklassi määramist. Massi ülekanne toimub kiirusega umbes 1 Päikese mass 50 000 aasta jooksul, mistõttu on Lüüra beeta praegune seisund võrdlemisi lühiajaline etapp – tüüpilised täheevolutsiooni protsessid kestavad miljoneid aastaid.

## Vaadeldavus

Lüüra beeta asub Lüüra tähtkuju rööpküliku edelanurgas. Kuigi Eesti laiuskraadil on Lüüra tähtkuju loojumatu, on parim aeg seda vaadelda hilissuvel ja sügisel, mil Lüüra on õhtuti kõrgel edelataevas. Vaadeldes teleskoobiga, on Lüüra beeta vahetus läheduses vähem kui kaareminuti kaugusel nähtavad veel kaks tähte (HD 174664 ja BD+33 3222). Kumbki neist pole Lüüra beeta süsteemi osa, vaid need on eraldi tähed, kusjuures HD 174664 on samuti spektroskoopiline kaksik.
Lüüra beeta läheduses asub ka tuntud planetaarudu M57 (Lüüra rõngasudu), mida on kerge leida joonelt Lüüra beeta ja Lüüra gamma vahel.

## Vaata ka
* Veega
* Algol
* Kaksiktäht
* Beta Lyrae tüüpi kaksiktähed

## Viited

## Välislingid
* Lüüra beeta ja Algoli võrdlus – Sky & Telescope
* Lüüra beeta SIMBADi andmebaasis
Pääsküla depoo

**Pääsküla depoo** on Pääsküla raudteejaama lähedal asuv elektri- ja diiselrongide depoo. 

Depoo valmis 1962. aasta suvel ja seda haldab AS Elron.

2014. aasta alguseks renoveeriti depoohoone täies mahus.

Depoos teostatakse kõigi Stadler FLIRT tüüpi reisirongide hooldust ja remonti, milleks on kohapeal vajalikud seadmed.

## Vaata ka
* Eesti raudteetransport
* Stadler FLIRT
* Elron

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Pääsküla depoo aastal 1997; Baltic Trains Picture Gallery
* YouTube-i video: Pääsküla depoo aastal 2000
20. eesti diviisi veteranide kokkutulek

**[[20. eesti diviis]]i veteranide kokkutulek** on iga-aastane Sinimägedel Grenaderimäel toimuv mälestusüritus, kus tähistatakse Sinimägede lahingu aastapäeva.

Kokkutulekut korraldab 20. Eesti Relvagrenaderide Diviisi Veteranide Ühendus.

## Välislingid
Tartu kliima

**[[Tartu]]** kuulub **[[kliima]]** poolest Sise-Eesti mandrilise kliima piirkonda. Tartu aastatemperatuur on viimasel kümnendil (2000–2010) olnud 6,5&nbsp;°C ja varem (1961–1990) 4,9&nbsp;°C. Aasta keskmine sademehulk on 637&nbsp;mm.
Vanalinn (Narva)

**Vanalinn** on Narva linnaosa, mis paikneb linna idaosas. Selle piirideks on Rakvere tänav põhjas, Aleksander Puškini tänav läänes ja Raja tänav lõunas.

Vanalinna linnaosa piirneb põhjas Sutthoffi, idas Kalevi ja Kerese ning lõunas Joaoru linnaosaga.

Võrreldes Narva vanalinna ajaloolise piirkonnaga on Vanalinna linnaosa suurema pindalaga: peale Vana Narva  kuuluvad sinna ka Narva eeslinna lõunaosa Rakvere tänavast lõuna pool ja Peetri eeslinna idaosa Puškini tänavast (endine Posti tänav) ida pool.
Eugen Baer

**Eugen Baer** (sündinud 19. augustil 1937 Šveitsis) on ameerika semiootik.

Ta on õppinud Freiburgis ja Roomas ning kaitsnud doktoritöö Yale'i Ülikoolis. 

Tema teadustöö valdkondadeks on üldine semiootika, meditsiinisemiootika, keelefilosoofia ja religioonifilosoofia.

## Välislingid
*Tema kohta