open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saareste

**Saareste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Saareste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Saaberg, Saberg ja Teervalt. Albert-Helmut Saareste palvel kanti Saareste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 10 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Saareste Eestis 8 mehel ja 8 naisel.

*Andrus Saareste (1892–1964), eesti keeleteadlane
*Ernst Saareste (1892–1944), eesti arstiteadlane
Saaret

**Saaret** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Saaret uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Saarberg, Sahtel, Schachtel, Schahtel, Ssabas, Stockberg ja Stokberg. Karl Saareti palvel kanti Saaret perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 285 all (Siseministeeriumi teadaanne 28. oktoobrist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Saaret 16 mehel ja 19 naisel.
Saarse

**Saarse** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Saarse (Sarse) on pandud Viiratsi mõisas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Saarse uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bramann, Haar, Jeret, Johanson, Morosov, Ondruy, Saarmann, Saars-Saarsen, Sakkeus, Schleicher, Schep, Steinberg ja Svirbul. Kurt Saarse palvel kanti Saarse perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 376 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Saarse Eestis 27 mehel ja 26 naisel.

*Kurt Saarse (1909–1942), eesti vaimulik
*Leili Saarse (sündinud 1939), eesti geograaf ja geoloog
Giuseppe Caselli

**Giuseppe Guglielmo Umberto Caselli** (5. juuli 1893 Luzzara – 19. detsember 1976 La Spezia) oli Itaalia maalikunstnik. Caselli oli Felice Del Santo ja Antonio Discovolo õpilane. Esimese maailmasõja ajal oli ta Austrias koonduslaagris. Pärast vabastamist õppis ta Firenze kunstiakadeemias kunsti. Aastal 1933 osales ta Filippo Tommaso Marinetti korraldatud Premio di Pittura Golfo konkursil.

## Viited

## Kirjandus
* *30 quadri di Giuseppe Caselli*, La Spezia, Albergo Reale Croce di Malta, catalogo, 1930
* R.Righetti, *Giuseppe Caselli*, Centro Allende, La Spezia, 1981
* *Premio del Golfo 1949-1965*, Ed. Silvana, La Spezia, luglio 1999
* *Premio del Golfo 1949-1965*, Ed. Silvana, La Spezia, luglio 2000
Salasoo

**Salasoo** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Salasoo (Sallasso) on antud Raikküla mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Salasoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sogenpits. Hugo-Leopold Salasoo palvel kanti Salasoo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 18 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Salasoo Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel. 

*Hugo Salasoo, eesti botaanik, farmatseut ja arhivaar (1901–1991)
*Inno Salasoo, eesti keemik ja botaanik (1929–)
*Nony Salasoo, eesti tehnikateadlane (1928–1990)
*Tiiu-Ann Salasoo, eesti botaanik, pedagoogika- ja keeleteadlane (1932–)
Mikk Mutsu

**Mikk Mutsu** (kodanikunimega **Mikk Mutso**; sündinud 1970 Tallinnas) on eesti arhitekt ja publitsist.

## Elulugu
Mikk Mutsu õppis 1977–1985 Tallinna 27. 8-klassilises koolis ja 1985–1988 Liivalaia Gümnaasiumis. Aastatel 1988–1994 õppis Tallinna Kunstiülikoolis arhitektuuri.

* 1993–1994 töötas Kohtla-Järve linnakunstnikuna 
* 1994 Europlan OY assistendina
* 1994–1998 R-Arhitekt AS arhitektina
* 1998–2011 Kolmruut Arhitektid OÜ arhitektina
* 2012–2013 Maa-ameti planeeringute osakonnas
* 2014–2020 Muinsuskaitseametis  maakonnanõunikuna
*2016– Maaruum OÜ arhitektina

Mikk Mutsu on Eesti Arhitektide Liidu liige ja Sörvemaa Pärimuse Seltsi asutajaliige.

## Isiklikku
Ta on Marju Mutsu ja Mati Vaitmaa poeg.

## Looming
### Töid
* Ideeprojekt "korsten", 1995 (koos Laur Piheliga) 
* Elamugrupp Kiisal, 2005 
* Kunstniku Maja, 2008 (koos Kaarel Eelmaga) 
* Uie-Elu Saaremaal, 2009 
* Anseküla Seltsimaja, 2010 
* Salme Paat, 2011 (koos Jüri Peetsi ja Juhan Idnurmega) 
* Tepu Talu, 2012

### Võistlustöid
* Naeru Tempel, 1994 (koos Laur Piheliga)
* Pärnu EV Väljakuulutamise ausammas, 2007 (koos Mart Aasa ja Kaarel Eelmaga), 1. preemia
* Rotermanni soolalao urbanistlik park, 2008 (koos Kaarel Eelmaga) 
* Tartu maraton 50, 2010 (koos Kaarel Eelmaga), äramärgitu
* Tartu Maarja kiriku taastamise ideekonkurss, 2011 
* 21. sajandi kodu Lahemaal, 2012, 1. preemia, Muinsuskaitseameti ja Maaülikooli tunnustus
* Mulgimaa elamuskeskus, 2017

## Tunnustus
* 2013 – EAL "Eramu 2008–2012"

## Artikleid
* http://www.epifanio.eu/nr10/est/intervjuu.html
* http://www.sirp.ee/s1-artiklid/arhitektuur/teeme-tallinna-suedamesse-lastele-ruumi/
* http://www.sirp.ee/s1-artiklid/arhitektuur/maamajad-muutuste-tuules/ 
* https://www.saartehaal.ee/2014/12/20/louis-kahni-parandi-juured-on-saaremaal/
* http://www.sirp.ee/s1-artiklid/arhitektuur/raplamaa-kaheksanurk/
* http://www.sirp.ee/s1-artiklid/arhitektuur/elanike-kaitse-protsendiseadus/
* https://tartu.postimees.ee/3417405/mikk-mutso-kus-on-tartu-peatanav
* https://www.etis.ee:2345/Portal/Publications/Display/b09535d7-67e5-4c0d-bbdf-2ef8be5e9d53
* http://www.sirp.ee/s1-artiklid/arhitektuur/pealelend-mikk-mutso-arhitekt/

## Viited

## Välislingid
* http://www.arhliit.ee/koosseis/liikmed/liige/526/
* https://independent.academia.edu/MikkMutso
* https://www.etis.ee/Portal/Persons/Display/069bbe96-26d9-4356-b234-63f5bbd002e3
* https://www.saartehaal.ee/2011/02/18/mikk-mutso-loomingus-domineerib-taluarhitektuur/
* http://www.arhitektuurimuuseum.ee/naitus/arhitektuurimuuseumi-pop-up-raamatupood-japostkaardiseeria-tabi-klubis/
* https://etv.err.ee/v/eesti/2cba715a-7460-4c23-a07b-9fbfccd6e9b0/raplamaal-vaieldakse-endiselt-palukula-hiiemae-tuleviku-ule
Sagar (perekonnanimi)

**Sagar** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Sagar (Saggar) on pandud Randvere ja Suuremõisa mõisas Pühalepa kihelkonnas Läänemaal, Vasta mõisas Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal ja Tamme mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Sagar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Koltunov, Sakerman ja Schneider. Eduard Sagara palvel kanti Sagar perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 301 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. jaanuarist 1937).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sagar Eestis 31 mehel ja 41 naisel.

*Peeter Sagar (1889–1930), eesti ajakirjanik
Kohtumäärus

**Kohtumäärus** on kohtu otsustus, millega kohus juhib menetlust.

Seaduses sätestatud juhtudel on võimalik kohtumäärusele vastu vaielda, esitades selle peale määruskaebuse. Teisalt on tunnistatud määruskaebe õigust ka juhtudel, kui seadus lingvistiliselt seda otsesõnu keelab (näiteks Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium kaasustes nr 3-4-1-20-07, 3-4-1-1-13, Riigikohtu kriminaalkolleegium kaasuses 3-1-1-113-10).

## Vaata ka
*määrus (õigusteadus)
Määruskaebus

**Määruskaebus** on kohtumenetluses kohtumääruse peale esitatud kaebus.

Rangelt võttes on määruskaebust võimalik esitada ainult seaduses sätestatud juhtudel. Teisalt on tunnistatud määruskaebe õigust ka juhtudel, kui seadus lingvistiliselt seda otsesõnu keelab (näiteks Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium kaasustes nr 3-4-1-20-07, 3-4-1-1-13, Riigikohtu kriminaalkolleegium kaasuses 3-1-1-113-10). Määruskaebuse rahuldamisel tunnistab kõrgeim kohus sätte põhiseadusega vastuolus olevaks.
Poks (perekonnanimi)

**Poks** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Poks on pandud Vastse-Kambja, Vana-Prangli (Pocks) ja Veski mõisas Kambja kihelkonnas, Kavastu mõisas Tartu-Maarja kihelkonnas (Bocks) ning Kastre mõisas Võnnu kihelkonnas, kõik Tartumaal. Nimede eestistamisel oli Poks nii muudetud kui ka uus perekonnanimi: Poksi-nimelistele isikutele määrati uueks perekonnanimeks Laid, Põldmaa ja Veskijärv; Poks määrati uueks perekonnanimeks Kustavsoni-nimelistele isikutele.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Poks Eestis 29 mehel ja 32 naisel.
Punased kasarmud

Elumajad Peeter Suure sadama sõjaväelaste-üleajateenijate majutamiseks Karjamaa asumis Põhja-Tallinnas.
## Nimi
Kuna hoonete ehitusmaterjalina on kasutatud punast tellist ja neis majutati algselt sõjaväelasi, siis hakkas rahvasuu neid maju nimetama Punasteks kasarmuteks.

## Ajalugu
Majad ehitati 1914. aastal arhitekt Aleksandr Jaroni projekti järgi.

Algselt kümnehooneliseks kavandatud asumist jõuti Esimese maailmasõja lõpuks valmis ehitada vaid kolm kolmekorruselist hoonet. Igal hoonel oli kolm trepikoda ning ajastule iseloomulikult olid neis ühetoalised korterid. Fassaadidel on kaks kesk- ja kaks külgrisaliiti, mida ilmestavad tagasihoidlike juugendelementidega kaunistatud pilastrid.

## Hoonestus
Punaste kasarmute aadressid:
*
*
*

Kõik hooned on võetud muinsuskaitse alla.

## Galerii

Pilt:Peeter Suure Merekindluse garnisoni üleajateenijate elamu Kopli tn 78, 1915. a..JPG|Kopli tänav 78
Pilt:Peeter Suure Merekindluse garnisoni üleajateenijate elamu Erika tn 2, 1915. a..JPG|Erika tänav 2


## Viited

## Välislingid
*
*
*
Saluoja

**Saluoja** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Saluoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sakkeus ja Schmelzbach. Aleksander Saluoja palvel kanti Saluoja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 38 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. märtsist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. 

*Aleksander Saluoja (1896–1941), Eesti sõjaväelane
Salurand

**Salurand** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Salurand uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sahkenberg. Eduard Saluranna palvel kanti Salurand perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 118 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juunist 1935). 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Salurand Eestis 6 mehel ja 9 naisel. 

*Enn Salurand (1903–1992), eesti ajakirjanik
*Inga Salurand (sündinud 1983), eesti näitleja

*Asta Vender (endine Asta Salurand; 1916–2014), eesti raamatuillustraator
Steve Paxton

**Steve Paxton** (21. jaanuar 1939 USA Arizona Phoenix – 19. veebruar 2024 Vermont) oli ameerika eksperimentaalne tantsija ja koreograaf, kes on peamiselt tuntud kontaktimprovisatsiooni rajajana. Ta tantsis aastatel 1961–1965 Merce Cunninghami tantsuteatris, kus paralleelselt loodi Judsoni Tantsuteater, mille üks asutajaliige oli Paxton.

1972. aastal toodi Oberlini kolledži võimlas vaatajate ette etendus "Magneesium" üheteistkümne liikujaga, kus uuriti mattide peal mitmesuguseid veeremis-, kukkumis- ja partnerlusvõtetega liikumisi. Pärast seda nimetas Steve Paxton antud tantsuvormi kontaktimprovisatsiooniks.

Tantsukunstnikuna andis Paxton suure panuse 1960. aastatel aset leidnud tantsu ümbermõtestusse.

## Valitud tööd
*1961: Proxy (Volitus)
*1962: Jag Vill Gärna Telefonera 
*1964: Flat (Korter)
*1967: Satisfyin' Lover 
*1966: Physical Things (Füüsilised asjad)
*1968: State (Seisund)
*1969: Smiling (Naeratamine)
*1970: Intravenous Lecture
*1978: PA RT 
*1986: Goldberg Variations (Goldbergi variatsioonid)
*2004: Night Stand

## Viited
Aab

**Aab** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Aab (Ab, Haab, Oab) on pandud Anija mõisas Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal, Kuksema mõisas Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, Võnnu mõisas Ridala kihelkonnas Läänemaa, Torgu mõisas Jämaja kihelkonnas, Elme mõisas Kaarma kihelkonnas ja Karala mõisas Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal, Reola mõisas Kambja kihelkonnas ja Kuremaa mõisas Palamuse kihelkonnas Tartumaal ning Käru mõisas Simuna kihelkonnas Virumaal

2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aab Eestis 40 mehel ja 54 naisel. 

*Eik Aab, eesti informaatik (1977–)
*Jaak Aab, eesti poliitik (1960–)
*Kristo Aab, eesti korvpallur (1985–)
*Meelis Aab, eesti saalihokimängija ning -kohtunik (1968–)
*Vitalij Aab, Saksamaa jäähokimängija (1979–)
Riia loomaaed

**Riia loomaaed** (läti keeles Rīgas Zooloģiskais dārzs) on loomaaed Riias Mežaparksi asumis.

## Välislingid

* Loomaaia koduleht (*läti, inglise ja vene keeles*)
Paul Luther

**Paul Luther** (28. jaanuar 1533 Wittenberg – 8. märts 1593 Leipzig) oli saksa arst ja alkeemik.

Tema vanemad olid Martin Luther ja Katharina von Bora.
Salulaid

**Salulaid** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Salulaid uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Schönberg. Jaan Salulaidu palvel kanti Salulaid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 313 all (Siseministeeriumi teadaanne 11. veebruarist 1937).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Salulaid Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Tabivere raamatukogu

**Tabivere Raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Tabivere alevikus. 

Raamatukogu asub Tabivere põhikooli hoones aadressil Hariduse 1. Enne kolimist 2020. aasta sügisel asus raamatukogu Tabivere lasteaia majas Tuuliku 11.

Tabivere Raamatukogu teeninduspiirkond on Tabivere alevik ning Voldi, Tormi, Kõduküla, Sepa, Koogi, Kõnnujõe, Sortsi, Raigastvere, Kärksi, Õvanurme ja Valgma küla.

Raamatukogu direktor on Anne Aunap.

Raamatukogu eelkäija oli 1920. aastal avatud Voldi Tuletõrjujate Seltsi rahvaraamatukogu. Tabivere raamatukogu asutati 1948. aastal Voldi raamatukoguna. Tabivere sai aleviku ametlikuks nimeks 1977. aastal, seejärel muudeti ka raamatukogu nimi Tabivere Raamatukoguks.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Tapiku raamatukogu

**Tapiku raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Tapiku külas, Põltsamaa Raamatukogu välisteeninduspunkt.

2019. aasta veebruari seisuga on raamatukogu juhataja on Hiie Nugis. Varem oli Tapiku raamatukogu raamatukogujuhataja Virve Etulaid.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Torma raamatukogu

**Torma raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Torma alevikus. Raamatukogu juhataja on Nele Tõnissoo.

1909. aasta novembris asutati Torma Põllumeeste Seltsi majas Võtikvere Rahvaraamatukogu Selts. Algul tegutseti Torma vallamajas, kuid õige pea koliti Torma rahvamajja. 1925. aastal võttis selts täita valla avaliku raamatukogu kohustused ja nimi muudeti Torma Raamatukogu Seltsiks. 1961. aastal saadi ruum Torma külanõukoguga samasse majja ja samas hoones tegutsetakse tänini.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Vaimastvere raamatukogu

**Vaimastvere raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vaimastvere külas. Raamatukogu juhataja on Maris Paas.

Raamatukogu asub samas hoones Vaimastvere kooliga.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Voore raamatukogu

**Voore raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Voore külas. See on Mustvee raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu juhataja on Tea Daskova.

Raamatukogu alustas tegevust 15. märtsil 1915 Roela Rahvaraamatukogu Seltsina.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Aaspere raamatukogu

**Aaspere raamatukogu** oli raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Aaspere külas. Aaspere raamatukogu oli Haljala vallaraamatukogu haruraamatukogu. 

Aaspere raamatukogu suleti 1. jaanuarist 2024 seoses Haljala valla raamatukoguvõrgustiku korrastamisega. 

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Haljala vallaraamatukogu kodulehel
Erm Lund

**Erm Lund** (7. veebruar 1914 Tallinn – 22. jaanuar 2003 Tallinn) oli eesti tõstja. 

Ta lõpetas 1931. aastal Tallinna Poeglaste kaubanduskooli. Tõstmist hakkas harrastama 1929 Tallinna Töölisspordi Ühingus Arnold Luhaääre juhendamisel. Kuulus 1932–1940 Spordi ja 1940–1959 Spartaki meeskonda. 

Sai 1936 Berliini olümpiamängudel sulgkaalus tulemusega 270 (72,5 + 85 + 112,5) 13. koha. I Eesti mängude (1935) võitja kergekaalus. Tuli 1937 sulgkaalus ning 1940–1941 ja 1946–1947 kergekaalus Eesti meistriks. Püstitanud sulgkaalus kuus ja kergekaalus neli Eesti rekordit. Isiklik kergekaalu kolmevõistlusrekord 317,5 (87,5 + 100 + 130). 

Tegutses ka kohtunikuna (1960 üleliiduline kategooria). 1946–1954 Eesti NSV Spordikomitee tõstespordisektsiooni aseesimees ja 1955–1957 esimees. 1982–1990 Eesti Spordiveteranide Koondise revisjonikomisjoni esimees. Töötas 1951–1982 Vabariiklikus Raamatukaubastus kaubandusosakonna juhatajana. 

Erm Lund suri 2003. aastal Tallinnas ning on maetud Tallinna Metsakalmistule

## Tunnustus

* Eesti NSV teeneline kaubandustöötaja (1982) 
* Orden "Austuse märk"

## Viited
Lepna raamatukogu

**Lepna haruraamatukogu** on raamatukogu, mis tegutseb Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Lepna külas. See on Sõmeru raamatukogu struktuuriüksus.

## Ajalugu

Raamatukogu täpne ja ametlik asutamise aeg pole kindlalt teada. Raamatukogus leiduvas kroonika kirjutaja arvates ulatub see 1892. aastasse, kuid dokumentaalset kinnitust sellele ei ole leitud. Kirjas on, et raamatukogu asutati Tõrma valla kooli juurde. Küll aga saab ajalehest Virulane (10. mai 1928) lugeda, et Rakvere valla avalik raamatukogu asutati 1925. aasta lõpul "Avalikkude raamatukogu seaduse" alusel ja alustas tegevust 1. jaanuaril 1926.

Raamatukogu aluspõhi töötati välja Rakvere vallas töötavate seltside poolt, kes oma raamatukogud täies ulatuses avalikule raamatukogule üle andsid. Raamatukogu tegevust toetasid rahaliselt nii Rakvere vald kui Haridusministeerium.

Rakvere valla avaliku raamatukogu all töötasid erinevad osakonnad (7. osakond), mille juhatajateks olid nii koolide juhatajad ja teised haridustegelased. Edukamaks osakonnaks aga peeti Mädapea osakonda, mida juhatas Mädapea Algkooli juhataja Jakob Awik. Raamatukogu asus Mädapea mõisas, Mädapea Algkooliga ühe katuse all. 1934. aastal laenutas raamatuid välja toonane kooliõpetaja Helene Tammik.

1965–1991 oli Mädapea mõis Energia kolhoosi hallata.

1991 avati Lepna alevikus paiknev Lepna teeninduspunkt kortermaja neljatoalises korteris kolmandal korrusel. Raamatukogu kogu oli jaotunud kahte hoonesse: Mädapea mõisa ja Lepna kortermajja.

1995 kolis raamatukogu Mädapealt Lepna alevikku kortermaja kahte korterisse, mis asusid maja kolmandal korrusel.

26. juunist 1996 nimetatakse Mädapea raamatukogu Lepna raamatukoguks.

Alates 12. septembrist 2018 kuulub raamatukogu haruraamatukoguna Sõmeru raamatukogustruktuuri.

Raamatukogul on kaks teeninduspunkti: Veltsi Lasteaed-Algkoolis ja Lasila Põhikoolis.

## Töötajad
Mädapea raamatukogu töötajad alates 1927. aastast vastavalt Lepna raamatukogu üleandmise ja vastuvõtmise aktidele:
* Jakob Awik 1927
* Helene Tammik 1934
* Ellen Kuusik 01.11.1945–20.02.1954
* Salme Partei 20.02.1949–25.11.1954
* Vilma Niitla (Laar) 25.11.1954–25.05.1955
* Evi Suurväli 25.05.1955–06.08.1956
* Elvi Sats 06.08.1956–30.05.1957
* Maie Tiigi 30.05.1957–05.04.1959
* Vaike Salamets 05.04.1959–15.09.1961
* Elfride Salumäe 15.09.1961–28.03.1963
* Linda Rünk 28.03.1963–07.03.1964
* Evi Lahi 07.03.1964–01.08.1964
* Liia Pall 1964–1947
* Ille Laarman 1975–1977
* Anne Pilipenko1978–20.09.2009 (Mädapea Raamatukogu / Lepna Raamatukogu)
* Jaana Ant 01.09.2009–01.07.2016
* Olga Samra (raamatukogu direktori kohusetäitja) 01.09.2016-märts 2017
* Silja Raudsepp märts 2017– august 2018
* Jaana Ant 22.10.2018 –

## Viited

## Kirjandus
* Virulane, 10. mai 1928. lk 4

## Välislingid
* Rakvere valla koduleht, rakvere valla raamatukogud
* Lepna raamatukogu koduleht
* Lepna raamatukogu Facebookis
Muuga raamatukogu

**Muuga raamatukogu** on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Muuga külas. Raamatukogu juhataja on Maarika Lausvee.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Laekvere valla kodulehel
Roela raamatukogu

**Roela raamatukogu** on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela asulas. Raamatukogu juhataja on Tiina Alavere.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Vinni valla kodulehel
The Australian Girls Choir

**The Australian Girls Choir** (Austraalia tüdrukute koor) on koor, mis on osa Austraalia esinemiskunstide koolist. 

Selle asutas Judith Curphey, OAM, aastal 1984 ning alates sellest ajast on nad pälvinud ülemaailmse tähelepanu.
Sõmeru raamatukogu

**Sõmeru raamatukogu** on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Sõmeru asulas. Sõmeru raamatukogul on haruraamatukogu Lepnal. Raamatukogu direktor on Ene Tamm.

Raamatukogu sai alguse 20. sajandi alguses Kaarli-Raudlepa kooli raamatukogust ning arenes edasi kohalike seltside koostöös. 1951. aastal loodi Kaarli raamatukogu, mis 1994. aastal nimetati ümber Sõmeru raamatukoguks. Alates 2010. aastast tegutseb raamatukogu nüüdisaegsetes ruumides Sõmeru Keskusehoones.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Rakvere valla kodulehel
Surnud 14. aprillil

''Siin on loetletud 14. aprillil surnud tuntud inimesi.

* 1759 – Georg Friedrich Händel, saksa helilooja
* 1861 – Utagawa Kuniyoshi, jaapani kunstnik
* 1910 – Mihhail Vrubel, vene maalikunstnik
* 1917 – Ludwik Zamenhof, Poola silmaarst, esperanto looja
* 1920 – Jossif Pokrovski, vene õigusteadlane
* 1930 – Vladimir Majakovski, vene luuletaja
* 1933 – Hans Riiberg, Eesti sõjaväelane
* 1935 – Emmy Noether, saksa matemaatik
* 1938 – Georg Kuphaldt, saksa maastikuarhitekt ja dendroloog
* 1940 – Hugo Sutt, eesti laulja
* 1942 – Jüri Sammul, Eesti diplomaat
* 1942 – Harry Ottmaa, Eesti sõjaväelane
* 1942 – Leonid Kulik, vene mineraloog ja meteoriidiuurija
* 1942 – Peeter Karu, eesti laskur
* 1945 – Fejzi Alizoti, Albaania poliitik
* 1955 – Väinö Kaasalainen, Soome rahvakoolijuhataja ja poliitik
* 1964 – Rachel Carson, Ameerika Ühendriikide zooloog, merebioloog ja ökoloog
* 1965 – Paul Johansen, taani päritolu Eesti ja Saksa ajaloolane
* 1966 – Adam Randalu, Eesti poliitik
* 1970 – Eduard Mailend, Eesti kohtunik
* 1972 – Erling Eidem, Rootsi vaimulik
* 1973 – Roman Varts, eesti näitleja
* 1980 – Gianni Rodari, itaalia kirjanik
* 1986 – Simone de Beauvoir, prantsuse kirjanik ja filosoof
* 1990 – Günther Krupkat, saksa ulmekirjanik
* 1990 – Feliks Parre, eesti spordipedagoog
* 1991 – Verner Oja, eesti jurist
* 2000 – Phil Katz, ameerika programmeerija, ZIP-pakkimisvormingu autor
* 2004 – Hugo-Herbert Artma, eesti sõudja, sõudetreener ja sporditegelane
* 2006 – Olaf Prinits, eesti matemaatikadidaktik
* 2009 – Maurice Druon, prantsuse kirjanik, Prantsuse Akadeemia liige
* 2010 – Juri Levin, vene matemaatik, loogik, semiootik ja kirjandusteadlane
* 2010 – Peter Steele, USA muusik
* 2011 – Walter Breuning, Ameerika Ühendriikide ülipikaealine
* 2012 – Malle Agabuš, Eesti sisearhitekt
* 2012 – Piermario Morosini, itaalia jalgpallur
* 2013 – Colin Davis, inglise dirigent
* 2013 – Harry Shein, Eesti ja Iisraeli arhitekt
* 2014 – Gunnar Paabo, eesti ajakirjanik ja eesti aktivist USA-s
* 2015 – Kurt Tiedke, Saksa DV riigitegelane
* 2016 – Péter Esterházy, ungari kirjanik
* 2019 – Ilmar Lilleorg, eesti loogik
* 2022 – Ilkka Kanerva, Soome poliitik
* 2022 – Silvia Nagelmaa, eesti kirjandusteadlane
* 2023 – Abel Posse, Argentina kirjanik ja diplomaat
* 2023 – Vanik Tšhakharjan, armeenia matemaatik ja maletegelane
Irena Timusk

**Irena Timusk** (sündinud 31. mail 1947) on eesti sisearhitekt.

1973. aastal lõpetas ta Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis sisearhitektuuri eriala. 1978-1982 töötas Timusk disainerina tootmiskoondises Kooperaator. 1997. aastast tegutseb ta sisearhitektina Perfetto Stuudio OÜ-s.

1985. aastal osales Timusk ühisnäitusel Tallinna Kunstisalongis koos Ell-Maaja Randküla, Tiiu Pai ja Aili Vahtrapuuga; näituse plakati kujundas Tõnis Vint.

2005. aastal pälvisid Harry ja Irena Timusk oma Vormsi vallas Saxby külas asuva talu kujunduse eest peaministri tänukirja.

Irena Timusk on Eesti Sisearhitektide Liidu ja Eesti Kujunduskunstnike Ühenduse liige.
## Viited

## Välislingid
* Irena Timuski portree (autor Aapo Pukk)
Tea Tammelaan

**Tea Tammelaan** (sündinud 23. märtsil 1964) on eesti sisearhitekt ja mööblikunstnik, kes on paistnud silma nii istmedisaini kui ka muuseumi- ja näitusekujundustega.

Ta lõpetas 1982. aastal Kohtla-Järve Laste Kunstikooli ja 1988. aastal Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituudi sisearhitektuuri eriala.

Instituudi lõpetamise järel oli ta mõne aasta vabakutseline, 1990–1994 töötas disainerina Tallinna Linnakujunduse Arendusbüroos, 1994–1997 oli taas vabakutseline ning 1997–2011 tegutses arhitektuuri- ja disainibüroos Laika, Belka & Strelka OÜ.

## Looming ja tunnustus

Kunstikriitik Karin Pauluse hinnangul sai Tammelaan 1980. aastate lõpus ning 1990. aastate alguses tuntuks nn antidisainiga ehk veidrate torujalgadega toole meenutavate kunstiliste objektidega, hiljem aga kujundas "lavastuslikkust nõudvaid ruume", mille näideteks on Tartu Jaani kirik, Tartu Mänguasjamuuseum, Eesti Maanteemuuseum ja teaduskeskus Ahhaa.

2014. aastal toimunud juubelinäitusel "Taburet & 50" Eduard Vilde muuseumi Kastellaanimaja galeriis esitles Tammelaan taburette, mis olid Eesti esimesed tooted värvilisest puitmaterjalist Valchromat.

Tammelaan, Lepland ja Jürgenson on kujundanud muu hulgas A. H. Tammsaare muuseumi püsiekspositsiooni Vargamäel.

## Tunnustus

* 1993 Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemia tooli "Idler" eest, mis koos Tammelaane analoogsete teostega domineeris Tallinna Panga sisekujunduses
* 1994 Kristjan Raua preemia
* 2003 Tartu Jaani kiriku sisekujunduse võistluse võitja (disainibüroo Laika, Belka & Strelka (sisearhitektid Malle Jürgenson ja Tea Tammelaan ning kunstnik Krista Lepland))
* 2005 Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemia Tartu Mänguasjamuuseumi eest (koos Krista Leplandi ja Malle Jürgensoniga)
* 2008 Eesti Sisearhitektide Liidu ühiskondliku interjööri aastapreemia (koos Malle Jürgensoni ja Krista Leplandiga)
* 2014 Eesti muuseumide aastaauhind (Muuseumirott) Iloni Imedemaa püsinäituse kujundamise eest

## Liikmesus
Tea Tammelaan on Eesti Sisearhitektide Liidu liige.

## Viited

## Välislingid
* Laika, Belka & Strelka sisearhitektid Eramu & Korter
* Karin Paulus Istumise arhetüüp Sirp, 8. mai 2014 
* Tiina Kolk Laulva revolutsiooni aja toolid Postimees, 16. jaanuar 2010
* Laika, Belka & Strelka OÜ disainibüroo Oma Maja / Äripäev (Digar), 2009
* Tiina Kolk 3 sisearhitekti ja 3 muuseumi Äripäev, 30. september 2005
* Vahemaandumine. Tea Tammelaan. ERR.ee, 27. detsember 1993 (sisustusarhitektuuri näitust Tallinna Kunstihoone galeriis tutvustav saade, režissöör Liina Kulles)
Andres Labi

**Andres Labi** (sündinud 10. aprillil 1977) on eesti sisearhitekt ja disainer.

2000. aastal lõpetas Labi sisearhitektuuri erialal Eesti Kunstiakadeemia. 2013. aastal astus ta Tallinna Tehnikaülikoolis magistrantuuri disaini alal.

Aastast 2004 töötab ta sisearhitektina Ruumilabor OÜ-s, kus on asutaja ja osanik.

Nagiseeria Ulukid eest pälvisid Labi ja Janno Roos Ruumilaborist Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemia. 2009. aastal võitis Eesti paviljoni ideekonkursi Shanghai maailmanäitusele EXPO 2010 Illimar Truverki, Andres Labi, Janno Roosi ja Ionel Lehari töö, mis tutvustas Eestit innovaatilise ja säästliku infotehnoloogiariigina. Ruumilabori meeskonna sisekujundustest on tõstetud esile restorane Vertigo, Kaerajaan ja Buenos Aires (Tallinn), pannkoogikohvikut Arabella ning restorane Turuplatz ja Mezzo (Rakvere), džässibaari Relax Cafe, Aasia kiirtoidurestoran Chopsticks (Tallinn), kiirtoidukohta Tarapita (Pärnu), Eesti Energia esindusi ning Fiskostari bürood.

Edukaks on osutunud Labi disainitud uudne riideese: lipspõll, mis pälvis Eestis tähelepanu Eesti Disainerite Liidu konkursil Meeste Asi 2013. aastal. Kui Andres Labi naine alustas diplomaaditööd Brüsselis, kolis ta naisega kaasa ning keskendus oma toote ekspordile.2014 esindas lipspõll Eestit esindanud disainimessil Londonis ja 2015 Milanos. 2015. aastal saavutas lipspõll konkursil International Design Awards oma kategoorias teise koha.

Andres Labi on Eesti Disainerite Liidu ja Eesti Sisearhitektide Liidu liige.

## Tunnustus
*2012 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Janno Roosi ja Liisa Põimega; Tallinna kaubamaja IV korrus, Lastemaailm – visuaalselt atraktiivse ning kontseptuaalselt tervikliku laste- ja vanemasõbraliku fantaasiamaailma loomise eest)

## Viited

## Kirjandus
* Tie&Apron: Turule sisenemisest Legal Room, 15.07.2015
* Ületades riigipiire: Tie&Apron Legal Room, 06.06.2015
* Silvia Pärmann "10 asja, mis teevad õnnelikuks disainer Andres Labi" Diivan, 8/2013, lk 90
* Geidi Raud Disainioksjon: lipspõll läks kaubaks 85 euroga ÕL, 30. september 2013
* Illimar Truverk "Eesti Vabariigi paviljon: EXPO 2010 Shanghai = Pavilion of the Republic of Estonia, EXPO 2010 in Shanghai" Maja : Eesti arhitektuuri ajakiri = Estonian architectural review, 2/2010, lk. 40-47
* Janno Roos "Eesti põrsad Hiinas" Äripäev/Sisustaja, 18/2009, lk 24-25
* Vahur Koorits "Eesti saadab EXPO-le hoiupõrsad" Postimees, 30. aprill 2009, lk. 3
* Mihkel Karu "Интерьер ресторана Kaerajaan, Таллинн = Interiour of Kaerajaan restaurant, Tallinn" Проект Балтия = Project Baltia, 3/2009, 3, lk. 107-109
* Janno Roos, Andres Labi "Eesti lamp" Diivan, 8/2009

## Välislingid
* Andres Labi, The Brussels Circle of Diplomatic Artists
* Andres Labi Eesti Disainerite Liidu kodulehel
* Tanel Veenre Sarvedega poisid Janno Roos ja Andres Labi EPL, 12.09.2009
Eeva Masso

**Eeva Masso** (sündinud 7. juulil 1975) on eesti sisearhitekt.

Ta lõpetas Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri erialal 1998. aastal.

Masso on loonud sisekujundused Tartu Ülikooli Physicumile, Noblessneri kvartali elamutele, Rahva Raamatu poele Mustika keskuses, Eleringi peahoonele, Pärnu Jahtklubile jpm.

2015. aastal oli Eesti arhitektuuri aastapreemiale nomineeritud parima ühiskondliku hoone interjööri kategoorias Tallinna Tondiraba jäähall, mille sisekujunduse lõid Kadri Tamme, Liis Mägi ja Eeva Masso.

2017. aastast on ta Eesti Sisearhitektide Liidu juhatuse liige.

## Viited

## Kirjandus
* "Janneli Kurvits. Eeva Masso: omanäoline apartmenthotell Marokos" Eesti kodu sisekujundus. Tallinn, 2006, lk 56–64.

## Välislingid
* Sisearhitekti viis soovitust köögi remontijale Delfi/Diivan, 15.04.2013
Toomas Korb

**Toomas Korb** (sündinud 6. oktoobril 1975) on eesti sisearhitekt ja disainer.

Ta lõpetas Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri erialal 1999. aastal.

Korb on kujundanud advokaadifirma Glikman ja Partnerid büroo, ilusalongi Finissage Tallinnas Pirital, Laulasmaa spaa jpm.

2006. aastal nomineeriti Toomas Korb ja Toivo Raidmets Eesti Sisearhitektide Liidu publitsistikapreemiale kui Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri kateedri aastaraamatu koostajad.

2008. aastal pälvis Toomas Korb Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemia restorani Chedi sisekujunduse eest. Žürii esimees Tiina Mang põhjendas seda järgnevalt: "Kaasaegses võtmes korrektselt rahvuslikel teemadel lõpuni lahendatud nauditavas tervikus on detailidele piisavalt tähelepanu pööratud."

Toomas Korb on Eesti Sisearhitektide Liidu liige.

## Viited

## Kirjandus
* Ene Läkk "Mängulustiga sisearhitektid" Intervjuu: Toomas Korb, Aet Grigorjev. Ruum 3/2007, lk 48–51
* Agneta Land-Koskinen "Moodne kodu eestiaegses majas" Diivan 7/2007, lk 42–49
* "6 küsimust: Toomas Korb" Diivan, 9/2006
* Maris Takk "Intervjuu Toomas Korbiga" Rmt: "Ruumipilt 2005: Eesti parimad interjöörid ja disain = Estonia's best interior design projects and products = лучшие интерьеры и промышленный дизайн Эстоний" Tallinn, 2006, lk 108–111
* Toomas Korb "Showroom: EKA sisearhitektuuri IV kursuse projekt" Maja 1/2005, lk. 54–55
* Piret Lindpere "Tallinna 21. kool: Tallinn, Raua tn. 6 = Tallinn School No. 21: Raua Street 6, Tallinn" Maja: Eesti arhitektuuri ajakiri = Estonian architectural review, 3/2003, lk 34–35
* "Ilusalong "Finissage": Merivälja tee 1, Tallinn = Beauty salon "Finissage": 1 Merivälja St., Tallinn" Maja: Eesti arhitektuuri ajakiri = Estonian architectural review, 1/2003, lk 66

## Välislingid
* Toomas Korb ESLi kodulehel
Korneti mõis

**Korneti mõis** (saksa keeles *Schreibershof*, läti keeles *Korneta muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Vana-Laitsna vallas Kornetis.

## Ajalugu

Marienburgi valdaja Melchior Helfreich andis selle valduse koos Nēķene mõisaga Walter Vogelsangile, aastal 1596 doneeris selle talle ka Sigismund III. Tema tütar, kes selle päris, oli abielludes omandanud Schreiberi nime. Seejärel päris mõisa omakorda tema tütar, kes oli abielus Matthias Gülteniga. Aastal 1632 doneeris Sigismund III mõisa Matthias Gültenile, vaatamata sellele, et Vogelsangid olid rootslaste toetajad. Otto Gülten müüs mõisa aastal 1666 Johann von Freymannile. Reinhold Johann von Freymann sai selle mõisa aastal 1727 oma vennalt Carl Ottolt ja pärandas selle ma pojale Otto Carlile. Aastal 1784 müüs Gotthard Wilhelm von Freymann mõisa  10 000 rubla eest Hermann Gotthard Wichmannile, kes selle siis sama summa eest aastal 1789 Heinrich Ludwig Matthias von Härtelile edasi müüs. 

Aastal 1796 pantis von Härtel mõisa 18 500 rubla eest 45 aastaks Dorothea Christina von Diessile. Temalt omandas siis pandiõiguse 24 000 rubla eest aastal 1817 Franz Joseph von Elss. Aastal 1843 pantis Amalie von Elss mõisa 17 000 rubla eest Carl Roppele ja Eduard vor dem Bellenile. 28. septembril 1853 said  Elssidena sündinud Fanny von Tiedenhöhl, Auguste von Daue ja Hugo von Elss mõisa tagasi ning pantisid selle väidetavalt samal päeval,  aga teistel andmetel 25. veebruaril 1854, veel kord 17 000 rubla eest Carl Roppele ja Eduard vor dem Bellenile pantisid. Aastal 1859 said need mõisa pärisomanikeks, olles eelnevalt õigused mõisale 25 000 rubla eest kuni aastani 1862 Fromhold von Nasakinile loovutanud. See loovutas õigused 28 000 rubla eest aastal 1859 Woldemar von Glasenappile. Aastal 1863 omandas too lepingu lõppedes l0 000 rubla eest mõisa ja müüs aastal 1874  selle 26 695 rubla eest Wilhelm Gustav Adolph Stahlile.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/4 adramaad, sellele allus 50 mees- ja 67 naishinge.

Aastal 1627 oli Korneti mõisa suurus kokku 4 adramaad, sellest 2 adramaad oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisal adramaid 1 ja 5/6. Aastal 1688 kuulus Korneti mõisale adramaid 1 ja 7/8, nagu ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus 2 ja 1/4 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 2 ja 3/5 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal 2 ja 2/5 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 1 ja 57/80, lisaks allus mõisale 2 ja 75/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Lūši mõis

**Lūši mõis** (saksa keeles *Luxenhof*, läti keeles *Lūša muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Vastse-Laitsna kõrvalmõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas.

## Ajalugu

Lūši maad kuulusid algselt Zeltiņi mõisale.  Sellest kujunes Völkersahmide valdus, mis kuulus neile aastani 1763, mil Carl Gustav von Völkersahm koos oma õega mõisa 1500 taalri eest parun Johann Gottlieb von Wolffile müüs. Too pärandas mõisa koos Vastse-Laitsna mõisaga oma vennapojale, kelle nimeks oli samuti Johann Gottlieb. Tema pärandi jagamisel sai need mõisad endale Joseph Otto Albert von Wolff. Aastal 1857 sai Vastse-Laitsna mõisast koos Repjekalnsi ja Lūši mõisadega fideikomiss, mis läks Stephan Woldemar Gottlieb von Wolffi omandisse.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1/2 adramaad, sellele allus 32 mees- ja 41 naishinge.

Aastal 1627 oli Repjekalnsi mõisa suurus koos Lūši mõisaga kokku 2 adramaad, sellest ühe adramaa jagu oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisadel adramaid 1/2. Aastal 1688 kuulus mõisadele adramaid 3, ent aastal 1734 oli neid 1 ja 7/8. Aastal 1758 oli mõisade suurus 2 ja 1/2 adramaad. Aastal 1823 oli nende suurus 4 ja 1/10 adramaad. Aastal 1832 oli mõisadel 4 ja 1/10 adramaad maad, aastal 1881 arvestati nende maid aga koos Vastse-Laitsna mõisaga.

## Viited
Māriņkalnsi mõis

**Māriņkalnsi mõis** (saksa keeles *Marienstein*, läti keeles *Māriņkalna muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas Māriņkalnsi külas.

## Ajalugu
### Varasem ajalugu
Keskajal kuulusid hilisema mõisa alad Saksa Ordu Aluliina komtuurkonna koosseisu. Vana-Laitsna, Vastse-Laitsna, Väike-Laitsna ja Māriņkalns olid seejärel *Puremoise*, Laitsna ja Grūbe nime all osa Aluliina lossipiirkonnast. Rootsi-Poola sõja järel langes see valdus Rootsile. Kuningas Gustav II Adolf läänistas lossipiirkonna hilisemale feldmarssalile, Rootsi riiginõunikule ja Liivimaa kindralkubernerile Gustaf Horn af Björneborgile (1592−1657). 1681. aastal eraldati omaette mõisaks Vastse-Laitsna (*Neuer Laitzen*). XVII sajandi lõpul mõisad redutseeriti. 1688. aastal on seda nimetatud Aluliina kihelkonna redutseeritud mõisate nimekirjas.

### Vana-Laitsna riigimõisana
Hornid olid mõisa ilmselt juba varem ära pantinud. 1724. aastal oli selle pandi- ja rendivaldajaks kapteniproua Helmersen. Järgnevalt said valduse eluaegsele rendile (*ad dies vitae*) kindralmajor Reinhold Johann von Freymann (1680−1736) ja tema abikaasa Gerdruta von Freymann (sündinud Baltzer), keda on rendivaldajatele nimetatud 1735. aastal. Nende ajal eraldati Vana-Laitsnast Romeškalnsi ja Vastse-Laitsna mõis, mis doneeriti vastavalt 1744. ja 1747. aastal. Pärast abielupaari surma sai rendivaldajaks nende poeg kindralmajor Johann Friedrich von Freymann (u 1720−1782), keda on rendivaldajana nimetatud aastatel 1765−1782. Mõis jäi kroonumõisaks 1797. aastani, mil Venemaa keiser Paul I doneeris suurema osa − kolmeadramaaline valdus jäi riigi kätte edasi − mõisast vabaproua Maria Elisabeth Catharina von Delwigile (sündinud von Förster) (suri 1816).

### Māriņkalnsi mõis
Mõis eraldati aastal 1826, mil Johann Gottlieb Wolff selle oma pojale Sigismund Wolffile jättis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 9 adramaad, sellele allus 30 hinge.

Aastal 1627 oli Vana-Laitsna, Māriņkalnsi ja Vastse-Laitsna mõisade suurus kokku 39 ja 1/2 adramaad, sellest 31 ja 1/2 adramaad oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisadel adramaid 33 ja 5/6. Aastal 1688 kuulus Vastse-Laitsna mõisale  koos Māriņkalnsi mõisaga adramaid 15, aastal 1734 aga 31 ja 5/8. Aastal 1758 oli mõisade suurus 37 ja 7/8 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 10 ja 9/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal 10 ja 9/20 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 2 ja 66/80, lisaks allus mõisale 12 ja 31/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Romeškalnsi mõis

**Romeškalnsi mõis**, ka **Auguli mõis** (saksa keeles *Romeskaln*, läti keeles *Romeškalna muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Veclaicene vallas Romeškalnsi külas.

## Ajalugu

Mõisa alad allusid varem Vastse-Laitsna mõisale, kuid eraldati aastal 1744, mil need vürst Trubetskoile doneeriti. Järgmisel aastal ostis selle Rembert Johann von Sternstrahl. Tolle lesk Charlotte müüs mõisa aastal 1780 George von Koskullile, saades selle eest 5000 rubla. George loovutas mõisa omakorda Heinrich Ludwig Mathias von Härtelile.

Aastal 1822 pantis von Härtel mõisa 8680 rubla eest Amalie von Elssile. Aastal 1833 sai too mõisa endale. Aastal 1842 pantis Amalie von Elss mõisa 10 000 rubla eest Carl Gotthard Jacobsenile. 2 Aastal 1847 omandas mõisa August von Transehe. Aastal 1869 loovutas too mõisa 25 000 rubla eest oma pojale Joseph Rudolph von Transehele.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/3 adramaad, sellele allus 45 mees- ja 46 naishinge.

Aastal 1627 oli Vana-Laitsna, Māriņkalnsi ja Vastse-Laitsna mõisade suurus kokku 39 ja 1/2 adramaad, sellest 31 ja 1/2 adramaad oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisadel adramaid 33 ja 5/6. Aastal 1688 kuulus Vastse-Laitsna mõisale  koos Māriņkalnsi mõisaga adramaid 15, aastal 1734 aga 31 ja 5/8. Aastal 1758 oli neist mõisadest eraldatud Romeškalnsi mõis suurusega 2 ja 1/5 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 1 ja 3/5 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal 1 ja 3/520 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 1 ja 15/80, lisaks allus mõisale 1 ja 66/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Ceviche

***Ceviche*** () on populaarne Ladina-Ameerika ja Kariibi mere rannikupiirkondades mereandidest (kalast ja koorikloomadest) valmistatav külmroog.  

Kuigi ''ceviche'' päritolu üle on tuliselt vaieldud, seostatakse rooga kõige tihedamalt Peruuga. Roog on tavaliselt valmistatud tsitrusmahlas (sidrun või laim) hoitud ning niiviisi marineeritud värskest toorest kalast, mida on vürtsitatud *[[ají]]* (*Capsicum baccatum*) või tšillipipraga. Täiendavalt võidakse maitsestada hakitud sibula, soola, koriandriga. *Ceviche* kõrvale pakutakse maitse täiendamiseks tavaliselt magusat kartulit, salatit, maisi, avokaadot või jahubanaane. 

Kuna rooga ei valmistata kuumutades, peab see olema hoolikalt ette valmistatud ja tarbitud värskelt, et vähendada toidumürgistuse riski.

Sidruni- ja laimimahl sisaldab sidrunhapet, mis saab muuta õrna kalaliha valkude struktuuri. Kuigi sidrunimahla mõju tugevust ei saa võrrelda ahjus küpsetamise mõjuga, kus valgud lagunevad ja kalaliha muudab oma konsistentsi, on tegu sarnase protsessiga.

## Viited

## Muud allikad
* 
* 
* 
* 
*
Väike-Laitsna mõis

**Väike-Laitsna mõis** ehk **Mazlaicene mõis** (saksa keeles *Klein-Laitzen*, läti keeles *Mazlaicenes muiža*) oli riigimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asuvad mõisa maad Lätis Alūksne piirkonnas Veclaicene vallas, mõisakompleksi sellel mõisal ei olnud.

Mõis kujunes aastal 1826, mil Vastse-Laitsna mõisa omanik Johann Gottlieb Wolff sealsed alad oma pojale, Vastse-Roosa  mõisa valdajale Carl Eduard Wolffile andis.

Aastal 1627 oli Vana-Laitsna, Māriņkalnsi ja Vastse-Laitsna mõisade suurus kokku 39 ja 1/2 adramaad, sellest 31 ja 1/2 adramaad oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisadel adramaid 33 ja 5/6. Aastal 1688 kuulus Māriņkalnsi ja Vastse-Laitsna mõisale  koos Māriņkalnsi mõisaga adramaid 15. Aastal 1725 kuulus Māriņkalnsi ja Väike-Laitsna mõisadele 30 ja 1/3 adramaad maad, aastal 1734 aga 31 ja 5/8. Aastal 1757 oli mõisade suurus 37 ja 5/78 adramaad. Aastal 1832 oli mõisa suurus 1 ja 13/20 adramaad, aastal 1881 oli adramaid 6 ja 65/80, lisaks allus mõisale 102 ja 76/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Zeigarniki efekt

**Zeigarniki efekt** tähendab, et inimesed mäletavad lõpetamata ülesandeid/tegevusi paremini kui tehtud ja lõpetatuid. See võimaldab järeldada, et õpilased, kes teevad õppimises pause (tegelevad mõne teise ainega, mängivad jne), mäletavad materjali paremini, kui need, kes õpivad ühes osas.

Bljuma Zeigarnik asus efekti uurima pärast seda, kui tema juhendaja professor Kurt Lewin oli juhtinud tähelepanu sellele, et lõpetamata asjad jäävad paremini meelde. Näiteks seisavad ettekandjal hästi meeles veel maksmata arvete üksikasjad, kuid need, mis juba tasutud, ununevad kiiresti. Zeigarnik töötas välja eksperimentide seeria, et seda fenomeni uurida. Katseid viidi läbi nii individuaalselt kui ka grupitestimistena. Peamiselt kasutati plaani, kus eksperimendis anti katseisikutele ükshaaval 18–22 ülesannet. Katsealustel tuli need ära teha võimalikult kiiresti ja korrektselt. Katseisikuid häiriti poolte ülesannete lahendamise ajal. Pärast viimast ülesannet palus eksperimentaator katseisikutel öelda, millised ülesanded neile katse käigus anti. Autorid tõid välja, et esimestena meenusid katseisikutele ja said nimetatud need ülesanded, mille juures oli ülesannete täitjaid häiritud. Autorid spekuleerisid, et lahendamise häirimisest tulenev "šokk" rõhutas ülesannet, sellele pöörati rohkem tähelepanu ja see jäi katseisikutele paremini meelde. Töö avaldati 1927. aastal.

## Viited
Tudu käsitöötare-muuseum

**Tudu käsitöötare-muuseum** on asutus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas. Muuseumis eksponeeritakse eesti traditsioonilist käsitööd. Asutus loodi 2000. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Elavik

**Elavik** (elumaailm, eluilm) on isikuülene inimestevahelises suhtluses loodud tähenduslik keskkond. Elaviku vastand on süsteem ehk seadistu. Mõistet kasutatakse Edmund Husserli ja Jürgen Habermasi saksakeelse sõna *Lebenswelt* tõlkevastena. Giorgio Agambeni tõlkes kasutatakse vastet ***elusus***. Alates 2018. aastast on *elaviku* ja *elususe* asemel kasutatud oskussõna ***elavus***.

## Vaata ka
*omailm

## Viited
Rakke raamatukogu

**Rakke raamatukogu** (2018. aastani Rakke Valla raamatukogu) on Lääne-Viru maakonna Väike-Maarja Valla Raamatukogu haruraamatukogu Rakke alevikus. 

Rakke raamatukogu asutati 1912. aastal Rakke Rahvahariduse Seltsi poolt ja see hakkas tegutsema endises seltsimaja hoones. Nüüd asub raamatukogu kunagise hobupostijaama hoones, mis 1996. aastal kohandati täielikult raamatukogu tarvis. Hoone seinal on mälestustahvlid seal sündinud lastekirjaniku, kriitiku ja tõlkija Marta Sillaotsa ning tema venna, zooloogiaprofessor Heinrich Riikoja mälestuseks. 

Aastatel 1923–1929 töötas Rakke Rahvahariduse Seltsi Raamatukogu juhatajana Helmi Veinmann-Kõrran, seejärel juhatas raamatukogu kuni 1941. aastani Gerda Paalberg. Raamatukogu asus algul Hariduse Seltsi maja eri ruumides. Mõne aasta pärast viidi raamatukogu Rakke koolimajja. Nõukogude aja algusaastail paigutati raamatute kapp endistesse Karl Kadaku ruumidesse. 

1941. aastal kolis raamatukogu Nurme majja (praegu Metsa tn 2), kus juhatajana töötas Johannes Kaljussaar. Aastatel 1952–1975 töötas Rakke raamatukogus Laine Kiigemägi. 1962. aastal saadi avaramad ruumid Pauluse majja (praegu Faehlmanni tee 23). 1968. aastal koliti Rosalie Laaneveerile kuuluvasse majja (Faehlmanni tee 16).

1971. aastal moodustati Rakke ja Liigvalla raamatukogu ühendamise teel Rakke põhiraamatukogu ja Liigvalla haruraamatukogu. Põhiraamatukogu juhatajaks jäi Laine Kiigemägi ja haruraamatukogu juhatajaks jäi Liigvalla raamatukogus alates 1966. aastast töötanud Aime Kinnep. 1972. aastal koliti raamatukogu Rakke külanõukogu endistesse ruumidesse aadressil Faehlmanni tee 26, kus see asub ka praegu. 1975. aastast oli Rakke raamatukogu juhataja Aime Kinnep.

## Kirjandus
* Aime Kinnepi toimetatud kroonikaraamatud
* http://entsyklopeedia.ee/artikkel/rakke_valla_raamatukogud1

## Välislingid
* Väike-Maarja Valla Raamatukogu koduleht
* Rakke Raamatukogu koduleht Facebookis
Salla raamatukogu

**Salla raamatukogu** (ametlikult **Rakke raamatukogu Salla laenutuspunkt**) on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Salla külas. Raamatukogu on Rakke valla raamatukogu struktuuriüksus.

Raamatukogu asutas 1920 Salla Haridusselts.

## Viited
Ebamari

**Ebamari** on okaspuude marjataoline vili või kaheiduleheliste lihakas paljuseemneline vili, mis moodustub alumise sigimikuga õiest (nt sõstar, karusmari, mustikas, jõhvikas, paprikad).

## Vaata ka
* Kaun
* Köder
* Koguvili
* Vili
Bella Ferraro

**Isabella Ferraro** (sündinud 20. augustil 1994), esinejanimega **Bella Ferraro**, on Austraalia laulja. Ta osales telesaate "The X Factor Australia" neljanda hooaja saadetes ja tuli 4. kohale.

## Isiklikku
Ferraro sündis ja kasvas üles Sydneys. Ta hakkas lauludega esinema juba lapsepõlves. Viieaastaselt sai ta tüdrukutekoori The Australian Girls Choir liikmeks, mis on esinenud iga-aastasel kontserditurneel "Carols in the Domain" ja ka Oprah Winfrey Austraalia-turneel. Ferraro lahkus kooli 12. klassist, et viia täide oma unistus elada elu muusikuna. 

## Inspiratsioon
Ferraro nimetab oma muusikaliste inspireerijatena artiste nagu Bon Iver, Lykke Li, Crystal Castles, Foals ja Two Door Cinema Club.

## Diskograafia
* **SINGLID**

* **TEISED EDETABELISSE JÕUDNUD LAULUD**
Kirsti Laanemaa

**Kirsti Laanemaa** (tihti ekslikult Kristi Laanemaa; 17. oktoober 1940 – 21. detsember 2023) oli eesti sisearhitekt.

Ta lõpetas Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri erialal 1966. aastal.

Laanemaa on kujundanud Sakala keskuse (Poliitharidusmaja), Tallinna Peapostkontori , Maarjamõisa psühhoneuroloogiahaigla talveaia (1988), Eesti Muusikaakadeemia hoone Rävala puiesteel, Projekteerijate Maja, Tallinna Kaubamaja juurdeehituse jpm. Ta oli ka üks Viru hotelli sisearhitektidest.

1981. aastal pälvis Kirsti Laanemaa (koos Aulo Padariga) Eesti NSV Kunstnike Liidu 1981. aasta kujundajate aastapreemia B-preemia Eesti Projekti saali sisekujunduse eest.

Kirsti Laanemaa oli Eesti Sisearhitektide Liidu ja Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Viited

## Kirjandus
* Teele Tammeorg "Hüvasti, legendaarne postimaja ehk peapostkontori head ja vead" Eesti Päevaleht, 14. juuli 2008, lk. 10
* Rait Prääts "Kelle looming ei sobi homme?" Eesti Päevaleht 18. dets. 2006, lk 3
* "Projekteerijate maja ähvardab lammutamine" Eesti Ekspress, 15. juuni 2006, lk A6
* Karen Jagodin "Modernistlik ruumikontseptsioon ja nõukogude ideoloogia kohtuvad Viru hotellis" Rmt: Viisteist: Eesti Arhitektuurimuuseumi kogumik. Tallinn, 2006, lk 133-156
* Kirsti Laanemaa "Eesti Muusikaakadeemia sisekujundusest" Maja: Eesti arhitektuuri ajakiri = Estonian architectural review, 1/2000, lk 76-77

## Välislingid
* Kirsti Laanemaa ESLi kodulehel