open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alar Streimann

**Alar Streimann** (sündinud 26. veebruaril 1964 Rakveres) on Eesti diplomaat. 

Ta lõpetas 1989. aastal Tartu Ülikoolis inglise filoloogia eriala.

Alates 1991. aastast töötab ta Eesti välisministeeriumis. Aastatel 1996–1997 oli ta välismajanduspoliitika osakonna peadirektor, 1997–2003 Euroopa integratsiooni küsimuste asekantsler ja 1998–2003 Euroopa Liiduga liitumise delegatsiooni asejuht (pealäbirääkija). Aastatel 2003–2006 oli Alar Streimann Eesti alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures. Aastatel 2007–2011 oli ta Eesti suursaadik Rootsis.

Aastatel 2011–2015 oli ta välisministeeriumi kantsler. 15. juunist 2015 kuni septembrini 2019 oli Alar Streimann Eesti suursaadik Prantsusmaal. 11. septembrist 2019 kuni septembrini 2023 oli ta Eesti suursaadik Saksamaal. 

Alates 2023. aasta septembrist on ta Tartu Ülikooli rahvusvaheliste suhete ja diplomaatia külalisprofessor.

## Tunnustus
* 2011 – Valgetähe III klassi teenetemärk
*2015 – Auleegioni orden (rüütel)

## Viited

## Välislingid
*Eesti avas aukonsulaadi Hongkongis
Ülo Heinsalu

**Ülo Heinsalu** (23. september 1928 – 27. jaanuar 1994) oli eesti geoloog ja looduskaitsja.

Ta lõpetas 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia erialal. Seejärel töötas ta Kasahstanis Karagandõ geoloogia valitsuses; alates 1954. aastast Eesti Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis.

Ta tegeles peamiselt Eesti karsti, koobaste ja allikate uurimisega. Aastal 1981 algatas ta Tuhala karstialal nõiakaevu ümbruse uurimise.

Ta oli üks "Eesti ürglooduse raamatu" koostajaid.

Tuhala nõiakaevu juures avati 2001. aastal Ülo Heinsalu mälestuskivi.

## Teoseid
* "Karst ja looduskeskkond Eesti NSV-s", Valgus 1977
* "Eesti NSV koopad", Valgus 1987

## Viited

## Kirjandus
*E. Pirrus. Ülo Heinsalu tähtsamad trükitööd. – Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist, XI. Tallinn, 1995, lk 209–211

## Välislingid
* E. Pirrus. Põhjavesi pinnamoe kujundajana Eestis - Ülo Heinsalu elutöö
* Tutvustus Oru küla kodulehel
Vjatšeslav Košelev

**Vjatšeslav Košelev** (sündinud 20. jaanuaril 1968 Sverdlovskis Venemaal) on Eesti kergejõustiklane (pikamaajooksja) ja kaevur.

Vjatšeslav Košelev on lõpetanud Uurali Polütehnilise Instituudi tehnik-tehnoloogina 1987. aastal. Ta töötab Põlevkivi Kaevandamise AS-is mäetöölisena.

## Saavutused

* 1986 juunioride maailmameistrivõistlused 3000 m takistusjooksus 6. koht
* 1987 juunioride Euroopa meistrivõistlused 2000 m takistusjooksus 2. koht
* kümnekordne NSV Liidu juunioride meister
* Venemaa U17 rekordi omanik 3000 m takistusjooksus (8.58,0)

## Välislingid
* Vjatšeslav Košelevile Eesti kodakondsuse andmine eriliste teenete eest, Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a korraldus
* Jaan Martinson, Vjatšeslav Košelev: jooksev kaevur, kes väärib ausammast, SL Õhtuleht, 5. november 2007
* Ida-Virumaaspordiliit: Vjatšeslav Košelev
Frankfurdi koolkond

**Frankfurdi koolkond** on neomarksistlikku ühiskonnateooriat arendanud koolkond, mis kujunes Frankfurdi Ülikooli sotsiaaluuringute instituudis 1931. aastal.

Juhiks oli Max Horkheimer (1895–1973), kelle ümber koondus sotsiaal- ja kultuurifilosoofidest intellektuaalide rühm (Theodor Adorno, Walter Benjamin, Erich Fromm, Jürgen Habermas, Herbert Marcuse jt). Instituuti juhtisid veel Adorno, Marcuse, Fromm jt (1. laine); pärast Teist maailmasõda kujunes koolkonna liidriks Jürgen Habermas (2. laine).

1. laine Max Horkheimer (1895–1973), Theodor Adorno (1903–1969). Arvasid weberlikult, et kapitalism viib totaalselt hallatava ühiskonnani. Klassivõitlus ei toimi, kuna inimesed tasalülitatakse popkultuuri ja meedia abil. Siit ka ideoloogiakriitika vajalikkus, et paljastada meie ühiskonna ideoloogilised "alusmüürid". Vrd praeguse retoorikaga: Ameerika kui "demokraatia kants", hea demokraatia ja halvad teised vormid jne. Ideoloogiakriitikute arvates viib mistahes filosoofilise teooria universaliseerimine poliitilises praktikas paratamatult rõhumiseni.

Koolkonna esimese laine esindajad on püüdnud ühendada Hegeli, Marxi, Freudi, Immanuel Kanti, Max Weberi ja György Lukácsi vaateid. Varajase K. Marxi arusaamu (võõrandumisprobleemid) hakati vastandama hilise K. Marxi arusaamadele (“Kapital”). Lähtuvalt Hegeli dialektikast kritiseeriti positivismi ühekülgse empirismi pärast.

2. laine esindaja Jürgen Habermas (1929) üritas ühiskonda põhjendada inimese kommunikatiivse loomusega, ratsionaalse avaliku konsensusega, ühendada teooriat ja praktikat. Max Horkheimeri juhitud seltskond püüdis ühendada empiirilisi ja teoreetilisi ühiskonnauuringuid (pakuti välja interdistsiplinaarne käsitlusviis).

Koolkonna teoreetikute hulka kuulub ka Walter Benjamin.

## Frankfurdi koolkonna programmilised seisukohad
1. Kriitilise ühiskonnateooria loomine. Eesmärk: parandada tegelikkust.

2. Revolutsiooniidee, kaks võimalust:

1) kas natsionaal-sotsialistlik valitsus või

2) revolutsioon (hiljem loobuti, revolutsioon kui terror).

3. Filosoofia ülesanne: teenida-kritiseerida kõike seda, kui inimene on võõrandatud ja orjastatud seisundis. Pärast Teist maailmasõda kasvas see kriitika üle industriaalühiskonna kriitikaks.

4. Meetod: terviklik, interdistsiplinaarne lähenemine ühiskonnale, empiirilise tasandi uurimuste ühendamine teoreetilise tasandiga, sotsioloogia ühendamine teoreetilise filosoofiaga.

## Liikmed
Koolkonna liikmed olid
* Max Horkheimer
* Theodor W. Adorno
* Herbert Marcuse
* Friedrich Pollock
* Erich Fromm
* Otto Kirchheimer
* Leo Löwenthal
* Franz Leopold Neumann
* Jürgen Habermas
Theodor Adorno

**Theodor W. Adorno** (kodanikunimega Theodor Ludwig Wiesengrund, 11. september 1903, Frankfurt – 6. august 1969, Visp)  oli sotsioloog, filosoof ja muusikateadlane. Kuigi ta oli Frankfurdi koolkonna liige, pole tema teoste avar sisu määratletav koolkondlikult.

1925–1926 aastatel õppis Alban Bergi juures kompositsiooni. 

1931. aastal kaitses töö Kierkegaardist.

1933. aastal pidi vastalanud õppejõutööst loobuma. 

1938. aastal kolis Adorno New Yorki.

Los Angeleses valmis teos "Moodsa muusika filosoofia" (“Philosophie der neuen Musik”), mille esmatrükk ilmus 1948. aastal Californias.

## Teosed
**[[Negative Dialektik]]*, 1966.

### Eesti keeles
*Adorno, Theodor W. 1993. Minima moralia: valimik. (Tõlkinud Mari Tarvas.) *[[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]]* 6: 1178–1189.
*Adorno, Theodor W. 2004. Minima moralia: Katkendeid (nr 30, 40, 48, 58, 63, 96, 137, 143). (Tõlkinud J. Kägu jt., järelsõna Märt Väljataga.) *[[Vikerkaar (ajakiri)|Vikerkaar]]* 3: 52–62.
*Adorno, Theodor W. 2003. Modernism I. (Tõlkinud Eda Jaanson.) *[[Teater. Muusika. Kino]]* 3.
*Adorno, Theodor W. 2003. Modernism II. *Teater. Muusika. Kino* 4.
*Adorno, Theodor W. 2019. Eituse eitus. Teine loeng negatiivsest dialektikast. Tõlkinud Hasso Krull. *Vikerkaar* 10-11: 78-93.
*Adorno, Theodor W. 2019. Valik esseid kirjandusest. Tõlkinud Krista Räni. Loomingu Raamatukogu.
*Adorno, Theodor W. 2020. Uue muusika filosoofia. Tõlkinud ja järelsõna Jaan Ross. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.

### Tema kohta eesti keeles
*Ross, Jaan 1993. Theodor Adornost ja tema Moodsa muusika filosoofiast. *Akadeemia* 6: 1166–1177.
*Ross, Jaan 2003. Adorno, muusika ja ühiskond. *Teater. Muusika. Kino* 3: 57–58. 
*Luks, Leo 2003. 100 aastat ideoloogiakriitikat. Eesti Ekspress/Areen 18. september: lk B25.
*Ross, Jaan 2004. Theodor Adorno "Sissejuhatus muusikasotsioloogiasse" kui lääne muusikakultuuri mõtestamise katse. *Vikerkaar* 3: 62–72; ilmunud ka kogumikus "Tekste modernismist" (koostanud Mart Jaanson, Andrus Kallastu, Märt-Matis Lill), Tallinn 2005, lk 43–53.

## Vaata ka

* Autoritaarne isiksus
Gemmatimonadetes

***Gemmatimonadetes*** on gramnegatiivsete bakterite hõimkond, mis eristub hästi 16S rDNA analüüsi abil.

Selle hõimkonna esindajatele on iseloomulik diaminopimeliinhappe puudumine rakukestas.

Hõimkonnast on teada ainult kolm perekonda: *[[Longimicrobium]]*, *[[Gemmatirosa]]* ja *[[Gemmatimonas]]*. Neist esimesena määratleti *Gemmatimonas*, millest on teada kaks liiki: *[[Gemmatimonas aurantiaca|G. aurantiaca]]*, mis kirjeldati 2003. aastal, ja *[[Gemmatimonas phototrophica|G. phototrophica]]*, mis kirjeldati 2015. aastal. Teised kaks teadaolevat liiki on 2013. aastal leitud *[[Gemmatirosa kalamazoonensis]]* ja 2016. aastal leitud *[[Longimicrobium terrae]]*. Sinna kuulub veel mitmeid seni kultiveerimata baktereid, keda on kirjeldatud mereveest ja mullast isoleeritud geenijärjestuste põhjal.

## Avastamine
Hõimkonna tüüpesindaja on 2003. aastal reoveepuhastussüsteemi aktiivmudast eraldatud *[[Gemmatimonas aurantiaca]]*. 16S rDNA analüüs näitas, et eraldatud *G. aurantiaca* tüvi T-27T kuulub bakterite hõimkonda, mida seni oli kirjeldatud vaid keskkonnaproovidest määratud geenijärjestuste kaudu ja tähistatud kui BD rühm (ka KS-B). Ühtlasi tuvastati, et 16S rDNA järjestuse erinevus teiste bakterihõimkondade vastavatest järjestustest on lausa 19%, mis on suurem, kui sellisel tuntud hõimkonnal nagu *[[Actinobacteria]]* (18%), kuid väiksem kui proteobakteritel (23%), mis on suurim bakterite hõimkond. Nii pakuti välja uue hõimkonna – *Gemmatimonadetes* – moodustamine.

## Levik looduses
Keskkonnast isoleeritud DNA järjestuste alusel oletatakse, et see hõimkond on looduses laialdaselt levinud ning tal võiks olla vähemalt neli alamhõimkonda.

Huvitaval kombel näib, et sellesse hõimkonda kuulub nii meres kui ka maismaal elavaid baktereid. Leitud geenijärjestustele tuginedes paistab, et selle hõimkonna esindajaid võiks leida nii mullast, aktiivmudast, soolakoobastest, rannikuäärsest mudast, süvamere setetest, gaasihüdraatidest, arktilisest veest kui ka merekäsnade juurest.

On pakutud, et 2% mullabakteritest kuulub hõimkonda *Gemmatimonadetes*.

Kuna ühe liigesepõletikku põdeva patsiendi sünoviaalvedelikust eraldatud rRNA analüüsil leiti selle võimalik kuulumine tollel ajal veel määramata hõimkonda *Gemmatimonadetes*, võivad selle bakterihõimkonna esindajad pakkuda ka meditsiinialast huvi.

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
Kotka (täpsustus)

**Kotka** võib tähendada:

***[[Kotka linn|Kotka]]**, linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Kymenlaakso maakonnas
***[[Kotka (asula)|Kotka]]**, samanimelise omavalitsusüksuse keskusasula
***[[Kotka (Rõuge)|Kotka]]**, küla Võru maakonnas Rõuge vallas
***[[Kotka (Kuusalu)|Kotka]]**, küla Harju maakonnas Kuusalu vallas

***[[Kotka (perekonnanimi)|Kotka]]** on perekonnanimi

## Vaata ka
*Kotka tänav
*Kotka staadion (Tallinnas)
A-hepatiit

**A-hepatiit** ehk **kollatõbi** (vananenud nimega ka **Botkini tõbi**) on maksakahjustusega kulgev nakkushaigus. Sümptomid on iiveldus, palavik ja valu, mis avalduvad harilikult 3–6 nädala jooksul pärast viirusega kokkupuutumist. 

Mõne päeva möödumisel võivad nahk ja/või silmavalged muutuda kollakaks. Haigus kulgeb indiviiditi erineva raskusastmega, kuid tavaliselt maksapõletik krooniliseks ei muutu. A-hepatiit esineb väikelastel sageli kergemal kujul. A-hepatiidi vastu on võimalik lasta end vaktsineerida.

## A-hepatiidi levik
A-hepatiidi viirus kandub edasi toidu ja joogiga, sellesse võib nakatuda ka ujumisel roiskveega saastunud vees. A-hepatiit on väga tavaline mitmes paigas maailmas ning nakatumise oht on suurim neis piirkondades, kus hügieeni- ja sanitaartingimused on ebapiisavad. A-hepatiidiga nakatumise ohtlikud piirkonnad on näiteks Venemaa, Egiptus, Küpros, Valgevene, Rumeenia, Bulgaaria, Türgi, Liibüa, Iraan, Alžeeria, Nigeeria, Keenia, Lõuna-Aafrika Vabariik, Kasahstan, Mongoolia, Hiina, Tai, Vietnam, Malaisia, Indoneesia, Mehhiko, Guatemala, Nicaragua, Panama, Kariibi mere saared, Brasiilia, Venezuela, Colombia, Peruu, Uruguay.

## Vaata ka
*B-hepatiit
*C-hepatiit
Arnold Graf

**Arnold Andreas Werner Graf** (13. detsember 1887 Mõisaküla – 15. jaanuar 1960 Gadebusch, Mecklenburg-Vorpommern, Saksa Demokraatlik Vabariik) oli Eesti vaimulik.

Lõpetas Viljandis gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1909–1926. Vahepeal, 1915–1920, oli armees. Prooviaastal oli Vastseliina Katariina koguduses. Ordineeriti õpetajaks 29. mail 1927.

Aastatel 1927–1939 töötas ta Võru Katariina koguduse õpetajana.

1939. aastal lahkus Saksamaale, kus oli aastatel 1941–1946 pastor Wittenburgis. Aastatel 1948–1960 teenis ta Gadebuschis, kus ka suri.

## Viited
B-hepatiit

**B-hepatiit** on nakkushaigus, mis võib põhjustada tõsiseid maksakahjustusi. Iseloomulikuks tunnuseks on naha, limaskestade ja silmavalgete kollakaks värvumine. Naha värvumine toimub 25% haigestunutest, enamikul juhtudel kaasnevad haigestumisega vaid nõrkus, iiveldus ja oksendamine. B-hepatiit on üks kõige levinumaid nakkushaigusi maailmas, olles 100 korda nakkavam kui HIV.

B-hepatiiti haigestunutele ei ole efektiivset spetsiifilist ravi, 85-90% haigestunutest paranevad 6 kuu jooksul, aga jõuetus ja alkoholitalumatus võivad kesta üle aasta. B-hepatiidist võib kujuneda krooniline hepatiit, mis võib areneda maksatsirroosiks, maksavähiks ning põhjustada surma. Kolmandik maakera elanikkonnast on infitseeritud B-hepatiidi, kokku sureb B-hepatiidi tagajärjel üle miljoni inimese aastas. B-hepatiidi vastu on võimalik end vaktsineerida.

## B-hepatiidi levik
B-hepatiit levib kõigi kehavedelike kaudu (veri, higi, sperma, tupesekreet, sülg, rinnapiim, uriin, pisarad), vereülekande ja nõelatorke kaudu, sünni jooksul emalt lapsele, seksuaalsel teel.

B-hepatiidi nakatumisriskiga piirkonnad on näiteks Venemaa, Türgi, Egiptus, Tai, Indoneesia, Nigeeria, Bulgaaria ja Põhja-Kanada.

## Vaata ka
*A-hepatiit
*C-hepatiit
Sabrina, teismeline nõid

**"Sabrina, teismeline nõid"** on erinevate autorite (näiteks Nancy Holder, Diana G. Gallagher, Mel Odom) loomingust koosnev noortele mõeldud raamatusari.

Sabrina on teismeline tüdruk, kes saab oma kuueteistkümnendal sünnipäeval teada, et ta on nõid. Pärast seda hakkab tal koos rääkiva kassi Salemiga (kes on nõiutud sajaks aastaks kassiks, sest ta tahtis vallutada maailma) palju jamasid tulema, alati küsib ta tädide Zelda ja Hilda nõu. Kui ka sellest ei aita, tuleb võta appi enda pea ja võluvõimed. Sabrina isa ja kolmas tädi Vesta on samuti nõiad, kuid ema surelik. Emale ei või ta kaks aastat otsa vaadata, sest muidu võib ema muutuda igaveseks vahakuuliks.
Gardeenia

**Gardeenia** (*Gardenia*) on madaraliste sugukonda kuuluvate dekoratiivsete õitega põõsastaimede perekond. 

Kokku on gardeenia liike 142. 

Gardeeniad on levinud Jaapanis, Riuku saartel, Taiwanis ja Hiinas. Gardeenia on igihaljas läikivate tumeroheliste lehtedega põõsas, täidisõied on valged ja tugevalt lõhnavad. Gardeeniad on väga levinud ka toataimedena. 

Perekond on saanud nime botaaniku Alexander Gardeni järgi.

## Liigid (valikuliselt)
* *[[Gardenia aubryi]]* 
* *[[Gardenia brighamii]]* 
* *[[Gardenia carinata]]* 
* *[[Gardenia colnettiana]]* 
* *[[Gardenia conferta]]* 
* *Gardenia cornuta* - sarvgardeenia 
* *[[Gardenia fortunei]]* 
* *[[Gardenia gummifera]]* 
* *[[Gardenia imperialis]]* 
* *Gardenia jasminoides* - jasmiingardeenia 
* *[[Gardenia latifolia]]* 
* *[[Gardenia manii]]* 
* *[[Gardenia oudiepe]]* 
* *[[Gardenia remyi]]* 
* *[[Gardenia resinifera]]* 
* *[[Gardenia resiniflua]]* 
* *[[Gardenia schlechteri]]* 
* *[[Gardenia spatulifolia]]* 
* *Gardenia tahitensis* - polüneesia gardeenia 
* *[[Gardenia ternifolia]]* 
* *[[Gardenia thunbergia]]* 
* *[[Gardenia tubifera]]* 
* *[[Gardenia turgida]]* 
* *[[Gardenia urvillei]]* 
* *[[Gardenia volkensii]]*.
Ääris-draakonipuu

**Ääris-draakonipuu** (*Dracaena marginata*) on draakonipuuliste (*Dracaenaceae*) sugukonda kuuluv taim. 

Ääris-draakonipuu on pärit Madagaskarilt. Ta on aeglasekasvuline, kuid võib kasvada 2–5 meetri kõrguseks. Lehed on pikad, kitsad, oliivrohelised ja punaka äärisega, tavaliselt 30–90 cm pikad ja 2–7 cm laiad. 

Ääris-draakonipuu on väga populaarne dekoratiivtaim eluruumides. Taim vajab vähemalt 15 °C temperatuuri, kuid talub lühikest aega ka madalamat, kuni 8 °C temperatuuri. Vajab väga vähe hooldust ja talub mulla läbikuivamist, mistõttu on ta populaarne taim ka kontorites ja ühiskondlikes ruumides.
Asta Kass

**Asta Kass** (sünninimi **Asta Ilves**; 9. oktoober 1938 Petseri – 14. august 1992 Tallinn) oli eesti lastekirjanik.

Ta töötas ka kirjastustoimetaja, ajakirjaniku ja vene-eesti tõlkijana.

## Isiklikku
Tema abikaasa Kalju Kass oli ajakirjanik ja kirjanik-humorist. Tütar Kristiina Kass on samuti lastekirjanik.

## Teoseid
* "Igasugused asjad" (1979)
* "Kloun Korgitsa kodune elu" (1979)
* "Oleks OLEKS olemas" (1981)
* "Pahupidi puhkus" (1983 ja 2006)
*"Ümbermaailmareis" (1994)
Marija Kljonova

**Marija Vassiljevna Kljonova** (Мария Васильевна Клёнова; 12. august (vkj. 31. juuli) 1898 Irkutsk – 6. august 1976 Moskva) oli Venemaa meregeoloogia rajaja. Peamiselt on ta tuntud ookeanipõhja kaardistajana. 

Kljonova omandas professori kutse ning temast sai NSV Liidu Teaduste Akadeemia Antarktika uurimise nõukogu liige. Kljonova veetis peaaegu 30 aastat polaaraladel, uurides varemtundmatuid alasid. Ta oli  esimene  Antarktikas uurimistööd teinud naisteadlane.
Ivo Reinok

**Ivo Ernesto Reinok** (sündinud 2. veebruaril 1988 Viljandis) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2011. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (8. lend).

Aastatel 2012–2014 töötas ta Von Krahli teatris näitlejana. Alates 2014. aastast on ta vabakutseline näitleja.

Ta on mänginud teleseriaalides "Ühikarotid", "Romet ja Julia", "Kättemaksukontor" ja "Varjudemaa".

Ta on tähelepanu pälvinud muu hulgas ka sellega, et viskas saates "Eesti otsib superstaari" kohtunik Mihkel Rauale klaasitäie vett näkku.

## Viited
Tanya Atwater

**Tanya Atwater** (sündinud 27. augustil 1942) on ameerika geofüüsik ning laamtektoonikale spetsialiseerunud meregeoloog.

Ta on tegelenud laamtektoonika multimeediaprogrammide väljatöötamisega. Bakalaureusekraadi omandas Atwater 1965. aastal California ülikoolis geofüüsika erialal. 1997. aastal valiti ta Ameerika Ühendriikide Rahvuslikku Teaduste Akadeemiasse. Tänapäeval töötab ta California Ülikooli geoloogiaprofessorina Santa Barbaras.

## Tunnustus
*1997 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks (geoloogia sektsioon)
*2019 – Penrose'i medal
Ferdinand Jürgenson

**Ferdinand Jakob Jürgenson** (9. november 1892 Rannamõisa – 20. november 1960 Viru-Jaagupi) oli eesti vaimulik.

## Elulugu
Ferdinand Jürgenson lõpetas 1910. aastal Tallinna Peetri Reaalkooli. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis, algul õigusteaduskonnas, aastatel 1910–1917 usuteaduskonnas. Lõpetas ülikooli *cand. theol.* astmega. Prooviaastal oli Tallinna Jaani, Tartu Pauluse ja Keila Miikaeli koguduse juures. Ordineeriti õpetajaks 28. mail (vkj) 1917 Tallinna Püha Vaimu kirikus (see oli esimene eestikeelne ordinatsioon).

Oli aastatel 1917–1918 Keila Miikaeli koguduse abiõpetaja. Töötas aastatel 1918–1924 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetajana. Oli aastatel 1924–1926 haridusnõunik haridusministeeriumis. Töötas aastatel 1926–1944 Vigala Maarja koguduse õpetajana, olles 1932–1935 Lääne praostkonna abipraost, 1935–1944 Lääne praostkonna praost ja 1935–1939 Lääne vikaarkonna piiskoplik vikaar. 1936. aastal oli ta Läänemaa seltskondliku komitee liige. Oli aastatel 1944–1946 Tallinna Jaani koguduse õpetaja ja 1946–1960 Viru-Jaakobi koguduse õpetaja.

Ferdinand Jürgensoni matusetalitus peeti 25. novembril Tallinna Jaani kirikus ja ta maeti Rannamõisa kalmistule, vanemate hauaplatsile.

## Isiklikku
Ferdinand Jürgensoni vend Johannes Jürgenson (1903–1933) oli samuti vaimulik.

## Viited

## Välislingid
*Elulugu EELK saidil
*Meenutus: Ühe kirikuõpetaja kannatuste rada, *Vigala Sõnumid*, 15. veebruar 2014
Anna-Liisa Kurve

**Anna-Liisa Kurve** (sündinud 4. märtsil 1973) on eesti filoloog ja tõlkija ning kunagine lapsnäitleja.

## Lapsepõlv lapsnäitlejana
Anna-Liisa Kurve sai 1980. aastatel tuntuks lapsnäitlejana Helle Murdmaa lavastatud mängufilmis "Nukitsamees", kus ta mängis üht peategelast, Itit (Tallinnfilm, 1981). Peaosas oli ta ka Eve Viilupi fantaasiarohkes lavastuslikus lastesaatesarjas "Kikerikii" (ETV, 1981–1983), kus mängis Anna-Liisat. 

Anna-Liisa Kurve oli kolmeaastane, kui hakkas ETV laste laulustuudios Ave Kumpase käe all muusikat õppima ning ETV laululapsena osalema paljudes ETV laste- ja laulusaadetes. 

Ta on mänginud veel lavastuslikus lastesaatesarjas "Päkapikula" (ETV, 1981), lastelavastuses "Ainult üks kord aastas" (ETV, 1984), lastemuusikalis "Päikeselaegas" (ETV, 1983), lavastuslikus Väikese Nõia laulusaates "Vana kapi saladus" (ETV, 1983) jmt. Lapsnäitlejana on ta esinenud ka mõnes Eesti Raadio kuuldemängus ("Soovid tagurpidi", 1982) ja ETV luulesaates ("Luuletused", 1983). 

## Haridus ja töö
Kurve on lõpetanud 1996. aastal Tartu Ülikooli inglise filoloogia alal bakalaureuseastmes ja 2004. aastal magistriastmes ning koostanud magistriprojektina "Väikese inglise-eesti jalgpallisõnastiku" (Tartu, 2004).

2023. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis eesti filoloogia alal magistritöö "Algupärandite keeletoimetamine sõdadevahelises Eesti Vabariigis A. H. Tammsaare "Juuditi" 1936. aasta redaktsiooni näitel" (juhendaja Reili Argus).

Ta on töötanud Eesti Õigustõlke Keskuses tõlkijana. Hiljem on ta olnud diplomaatilisel tööl väljaspool Eestit, 2015. aasta seisuga elas ja töötas Luksemburgis. Õigusaktide tõlkijana on ta osalenud ka eesti õiguskeele sõnaloomes.

2015. aastal võitis ta välismaal elavate eestlaste kategoorias e-etteütluse.

Eesti Pimedate Raamatukogus leidub heliraamatuid, mille Kurve on sisse lugenud vabatahtliku lugejana.

## Isiklikku
Tema isa oli näitleja ja telerežissöör Igor Kurve.

## Viited

## Välislingid
* Foto Anna-Liisa Kurvest koos isa Igor Kurvega ETV saates "Laulud emale" ERR Arhiiv, 24. veebruar 1981
James Shand

**Samuel James Shand** (29. oktoober 1882 Edinburgh, Suurbritannia – 19. aprill 1957 Broughty Ferry, Suurbritannia) oli Suurbritannia geoloog.

## Välislingid
* F. Chayes, Memorial of Samuel James Shand, The American Mineralogist, nr 43, märts-aprill 1958
Walter Benjamin

**Walter Bendix Schönflies Benjamin** (15. juuli 1892 Berliin, Charlottenburg – 27. september 1940 Portbou) oli juudi päritolu Saksa filosoof, sotsioloog, kirjanduskriitik ja publitsist. 

Ta oli seotud Frankfurdi koolkonnaga, arendades kriitilist teooriat. Tema pöördumises marksismi 1930. aastail oli suur mõju ta sõbral Bertolt Brechtil.

## Teosed eesti keeles
*Benjamin, Walter 2002. Saatesõna. Rmt.: Kafka, Franz, *Hiina müüri ehitamisel. Kõik lühemad ja lühilood*.  Tallinn: Varrak. 
*Benjamin, Walter 2007. Ühesuunaline tänav. Saksa keelest tõlkinud Katrin Kaugver. *[[Loomingu Raamatukogu]]* 25/26.
*Benjamin, Walter 2010. Walter Benjamin. Valik esseid. Saksa keelest tõlkinud Mati Sirkel, Hasso Krull ja Tiiu Relve. Koostanud Marek Tamm. *Loomingu Raamatukogu* 26/29. Tallinn: SA Kultuurileht.
*Benjamin, Walter 2014. Walter Benjamin. Lapsepõlv Berliinis 1900. aasta paiku. Valik esseid II. Saksa keelest tõlkinud Mati Sirkel. Koostanud Marek Tamm. *Loomingu Raamatukogu* 9/11. Tallinn: SA Kultuurileht.

## Tema kohta eesti keeles
*Ala, Janar 2007. Walter Benjamin – iha nimega utoopia. *Postimees* 15. sept. vt.

## Välislingid
Kriitiline teooria

**Kriitiline teooria** (saksa keeles *Kritische Theorie*, inglise keeles *critical theory*) on tõlgendusviis, milles on võimalik ühiskonda järk-järgult muuta. Kriitiline teooria oli Frankfurdi koolkonna esindajatel algselt ühiskonda õigustavate õpetuste (idealism, empirism, positivism, totalitarism) vastandus. Hiljem muutus neil isikuvaenuliku ühiskonna (natsism, stalinism) kriitikaks. Kriitiline teooria on ühiskonnateadustes ideoloogiate mõju analüüs ühiskonnanähtustele.

Nimetus pärineb Max Horkheimeri tööst "Traditionelle und kritische Theorie" (1937). Sarnane suund on kujunenud ka kirjanduskriitikas, mis analüüsib ideoloogiate mõju kirjandusteostes.

## Vaata ka
* Ideoloogiakriitika

## Viited

## Kirjandust eesti keeles
* "Kriitilise teooria käsiraamat". Koostajad Paul Wake ja Simon Malpas. Inglise keelest tõlkinud Marilin Lips. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2015. 463 lk; ISBN 978-9985-58-802-4
Theodor Hirschhausen

**Theodor Heinrich Oswald Hirschhausen** (15. oktoober 1903 Reigi – 24. august 1936 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

Lõpetas Tallinna Toomkooli. Õppis aastatel 1924–1929 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Täiendas ennast Tübingeni Ülikoolis Saksamaal. Oli prooviaastal Narva Aleksandri ja Rapla koguduses. Ordineeriti 19. oktoobril 1930 õpetajaks.

Oli aastatel 1930–1932 Viljandi Pauluse koguduse õpetaja Jaan Lattiku isiklik adjunkt. Töötas aastatel 1932–1936 Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetajana. Suri aastal 1936 Kuressaares, on maetud Reigi kalmistule.

## Isiklikku
Theodor Hirschauseni isa oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja Richard Georg von Hirschhausen. Vanaisa oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja August Heinrich von Hirschhausen. Emapoolne vanaisa oli Carl Joseph Lemm (Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse diakonõpetaja). Äi oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, Saarte-Lääne praostkonna praost Friedrich Schiele.

## Viited

## Välislingid
* https://eelk.ee/elulood/hirschhausen_theo.html
Max Horkheimer

**Max Horkheimer** (14. veebruar 1895 Zuffenhausen (tänapäeval Stuttgardi linnaosa) – 7. juuli 1973 Nürnberg) oli Saksamaa filosoof ja sotsioloog. 

Ta oli üks kriitilise teooria alusepanijaid ja Frankfurdi koolkonna esimene juht.

Max Horkheimer oli juudi rahvusest.

Horkheimeri vaated:
# Ta nimetas oma õpetust kriitiliseks ühiskonnateooriaks, mis ei uuri vahetult antut (nagu positivistid), vaid ajalooliselt kujunenud ja muutuvaid nähtusi ning sündmusi.
# Kriitilisel teoorial on kaks ülesannet: a) tähistada seda, mida tuleb muuta (innovaatilisus); b) tähistada seda, mida tuleb säilitada (traditsioonilisus). Max Horkheimer: "Edasi saab minna ainult siis, kui me tunneme olevikku, lähtume tulevikust ja arvestame minevikku".
# Ratsionaalsuse kui vahendi kriitika ja uue ratsionaalsuse otsingud. Mõistus on justkui tumestatud, kuna on saanud vaid võimu ja vajaduste rahuldamise vahendiks (instrumentaalne mõistus).
# Horkheimer tunnistas sisedialoogi. Inimene pole igaveseks ajaks ette antud muutumatu idee. Mõtlevas inimeses toimub alati pidev dialoog (sõltuvalt ajastust ja ümbritsevatest oludest).
# Pärast teist maailmasõda muutusid Horkheimeri vaated oluliselt: vasakult paremale (liberalismi suunas).

## Max Horkheimeri põhiteosed
* “Valgustuse dialektika” (1944; koos Adornoga)
* “Mõistuse tumestus” (1947)
* “Autoritaarne riik”

## Teosed eesti keeles
* "Kaob see, mida me nimetame mõtteks". Vestlus filosoof Max Horkheimeriga. Tõlkinud ja kommenteerinud Mart Kivimäe – Looming 1990, nr 10, lk 1398–1409
* "Mõtteid tänapäeva ajateadvusest". Tõlkinud Mart Kivimäe – Looming 1992, nr 2, lk 215–218
* "Valgustuse dialektika : filosoofilisi fragmente". Ilmamaa, Tartu, 2022 ISBN 9789985777626

## Kirjandus
* Mart Kivimäe, "Märksõnu Max Horkheimeri ajamõtteist" – Looming 1992, nr 2, lk 219–229
* Mart Kivimäe, "Mis on klassik sotsiaalfilosoofias. Max Horkheimer – 100" – Hommikuleht 16. veebruar 1995, lk 18

## Välislingid
* artikkel Eesti Entsüklopeedia 13. köites (1999)
Johannes Jürgenson

**Johannes Traugott Jürgenson** (26. mai (ukj) 1903 Rannamõisa – 28. september 1933 Vigala) oli eesti vaimulik ja teoloog.

Lõpetas aastal 1922 Tallinna Toomkooli. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonas aastatel 1922–1927. Lõpetas ülikooli *mag. theol.* astmega (Askeetilise elu aade Athanasiuse "Püha Antoniuse elu" järele). Oli prooviaastal Tartu Ülikooli koguduse juures. Ordineeriti õpetajaametisse 29. juunil 1930.

Oli 1922–1927 Vigala Maarja koguduse õpetaja Ferdinand Jürgensoni isiklik adjunkt. Töötas 1929–1932 Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetajana.

## Isiklikku
Vigala Maarja koguduse õpetaja Ferdinand Jürgenson oli Johannes Jürgensoni vend.

## Teoseid
* Askeetilise elu aade Athanasiuse "Eis bion tou agion Antoniu" järele. I–III (auhinnatöö, käsikiri, Tartu Ülikooli usuteaduskond, Tartu, 1926)

## Viited

## Välislingid
* https://eelk.ee/elulood/jyrgenson_johannes.html
Ivar Murdmaa

**Ivar Murdmaa** (kuni 23. märtsini 1936 **Ivar Martinson**; 6. august 1931 Tallinn – 12. detsember 2023) oli Venemaa ja Eesti geoloog. 

Ta lõpetas aastal 1950 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1955 Ordžonikidze-nimelise Moskva Riikliku Geoloogiauuringute Instituudi. 

Ta oli esimene eestlane, kes töötas Nõukogude Antarktika ekspeditsioonis ning teadaolevalt esimene Antarktises käinud eestlane. 

Ta oli Venemaa Teaduste Akadeemia okeanoloogiainstituudi teadur, maavarade ja paleookeanoloogia labori juhataja ning Venemaa loodusteaduste akadeemia korrespondentliige. 

Ta oli Eesti Geoloogia Seltsi asutajaliige.

## Tunnustus
* Valgetähe IV klassi teenetemärk, 2005

## Teosed
* "Sealpool Kaljukitse pöörijoont: ekspeditsioonilaeval "Ob" läbi kolme ookeani", Tallinn 1962
* "Ookean tulerõngas", Tallinn 1980

## Isiklikku
Tema isa oli kunstnik Oskar Martinson ja ema Elsa Pinkowska. Tema õde Mai Murdmaa oli ballettmeister, vend Allan Murdmaa oli arhitekt ning teine õde Kai Murdmaa füsikokeemik.

## Välislingid
* Venemaa Teaduste Akadeemia okeanoloogiainstituut: Ivar Murdmaa (vene keeles)
* Maailmamerede eestlane, GoDISCOVER
* Ivar Murdmaa, Kliima soojenemises on süüdi päike ja ookean, Horisont, nr. 5, 2004
* In memoriam Ivar Murdmaa, Sirp, 5.01.2024
Friedrich Schiele

**Friedrich Wilhelm Schiele** (1. jaanuar 1876 Põltsamaa – 17. juuli 1944 Dolzig) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas Pärnus gümnaasiumi ja õppis aastateö 1897–1902 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Laiuse Püha Jüri koguduses. Ordineeriti õpetajaks 29. augustil 1904.

Töötas aastatel 1904–1905 Põlva Püha Neitsi Maarja koguduses adjunktina ja 1905. aastal Võru praostkonna vikaarina. Aastatel 1906–1918 oli Otepää Maarja koguduse, 1919–1924 Viljandi Jaani koguduse ja 1930–1939 Reigi Jeesuse koguduse õpetaja ning aastatel 1933–1939 ühtlasi ka Saarte-Lääne praostkonna praost.

1939. aastal põgenes Saksamaale, kus oli aastatel 1939–1944 Dolzigi (poola keeles Dolsk) koguduse (asub praegu Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas) õpetaja.

## Isiklikku
Tema väimees Theodor Hirschhausen oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
* https://eelk.ee/elulood/schiele_friedrich.html
Serbia dinaar

**Dinaar** (serbiakeeles динар, mitmus динара) on Serbia rahaühik.

Üks dinaar jaguneb sajaks paraks.

Dinaari ISO 4217 kood on RSD.

Käibel on mündid nimiväärtusega 1, 2, 5, 10 ja 20 dinaari ning rahatähed nimiväärtusega 10, 20, 50, 100, 200, 500, 1000 ja 5000 dinaari.
Fiat Bravo/Brava

**Fiat Bravo** ja **Fiat Brava** (tüübinumbriga 182) on väike-keskklassi kuuluvad automudelid, mida tootis Itaalia autotootja Fiat aastatel 1995–2001. Mudelid valiti **1996. aasta [[Euroopa aasta auto|Euroopa aasta autoks]]**.

Ehkki tehniliselt identsed, olid Bravo ja Brava suunatud erinevatele sihtrühmadele:
* **Bravo** oli kolmeukseline luukpära, millel oli sportlikum välimus ja ümarad tagatuled.
* **Brava** oli viieukseline luukpära, mis oli pikem, perekesksema disainiga ja omapäraste kolmeosaliste horisontaalsete tagatuledega.

## Ajalugu ja järeltulijad
Bravo/Brava vahetas välja vananeva Fiat Tipo. 1996. aastal toodi sama platvormi põhjal turule ka sedaan ja universaal nimega Fiat Marea ning 1998. aastal mahtuniversaal Fiat Multipla.

Euroopas lõpetati Bravo/Brava tootmine 2001. aastal, mil selle asendas **[[Fiat Stilo]]**. 2007. aastal võttis Fiat uuesti kasutusele nime Bravo (teine põlvkond), mis asendas omakorda Stilo, kuid nime Brava hiljem enam kasutatud ei ole.

## Mootorid
Bravo ja Brava mootorivalik oli lai, ulatudes säästlikest neljasilindrilistest kuni võimsa viiesilindrilise HGT-mudelini.

### Bensiinimootorid
* **1.4 12V:** 59 kW (80 hj)
* **1.2 16V:** 60 kW (82 hj) – asendas 1.4-liitrise mootori 1998. aastal.
* **1.6 16V:** 76 kW (103 hj)
* **1.8 16V:** 83 kW (113 hj)
* **2.0 20V R5 (HGT):** 108 kW (147 hj), hiljem täiustatud versioonis **113 kW (154 hj)** – saadaval ainult Bravol.

### Diiselmootorid
* **1.9 D:** 48 kW (65 hj) – vabalthingav.
* **1.9 TD:** 55 kW (75 hj) või 74 kW (100 hj) – turbodiislid.
* **1.9 JTD:** 77 kW (105 hj) – 1998. aastal lisandunud ühisanumpritsega (*common-rail*) mootor.

## Galerii

Fail:Fiat Bravo GT.jpg|Fiat Bravo GT
Fail:Fiat Bravo TD100.jpg|Fiat Bravo
Fail:Fiat Brava rear.JPG|Fiat Brava
Fail:Fiat Brava (47080257944).jpg|Fiat Brava


## Viited
Lori Loughlin

**Lori Anne Loughlin** (sündinud 28. juulil 1964) on Ameerika näitleja. 

Tema rollide hulgas on Rebecca Donaldson-Katsopolis telesarjas "Lastega kodus" ning 2008. aastal Debbie Wilson sarjas "90210".
Atlassovi saar

**Atlassovi saar** (vene keeles *остров Атласова* ehk *Алаид*, jaapani keeles 阿頼度島 *Araido-tō* või *Oyakoba*) on saar Venemaa idaosas, Suur-Kuriilide põhjapoolseim saar

Saare pindala on 150 km². Saar on ümmargune, selle läbimõõt on umbes 14 km. Praegu on saar asustamata, varem oli saarel Atlassovo asula ja piirivalvuripunkt Devjatka. 20 km kaugusel kagu suunas on Paramuširi saar. 

Saar koosneb vulkaanilistest kivimitest. Ta moodustab Alaidi vulkaani koonuse veepealse osa. Alaid (2339 m) on Kuriilide kõrgeim punkt ja saarestiku aktiivseim vulkaan. Viimati purskas vulkaan 1986. aastal.

Saar sai nime vene maadeavastaja Vladimir Atlassovi järgi.
Christian Leopold von Buch

Vabahärra **Christian Leopold von Buch** (26. aprill 1774 Stolpe an der Oder – 4. märts 1853 Berliin) oli saksa geoloog ja loodusuurija, kes andis olulise panuse vulkanoloogia, paleontoloogia ja geoloogilise stratigraafia arengusse.

## Välislingid
Vladimir Atlassov

**Vladimir Atlassov** (Vladimir Vassiljevitš Atlassov, vene keeles Владимир Васильевич Атласов, mõne dokumendi järgi Отласов) (umbes 1661/1664 Veliki Ustjug – 1711 Nižnekamtšatsk) oli vene maadeavastaja, Siberi kasakas. 

Ta uuris Kamtšatka poolsaare läänerannikut ja keskosa.

Tema järgi on nime saanud Atlassovi saar.

## Välislingid
Paramušir

**Paramušir** (vene keeles Парамушир, jaapani keeles 幌筵島) on saar Venemaa idaosas, Suur-Kuriilide Põhjarühma saar.

Paramuširi saare pindala on 2053 km², see on saarestiku suuruselt teine  saar. Saare pikkus on umbes 120 km, laius kuni 30 km.

Paramuširi saare põhjaosas asub saare ainus  asula Severo-Kurilski linn (2389 elanikku (2009)). 

Teine Kuriili väin laiusega 2 km eraldab saart Šumšu saarest, Alaidi väin eraldab seda Atlassovi saarest ja Lužini väin laiusega 15 km eraldab seda Antsiferovi saarest. Neljas Kuriili väin laiusega 54 km eraldab Paramuširi saart Onekotani saarest.

Saare lähedal paikneb mitu väikest saart ja laidu.

## Viited
Alaid

**Alaid** (vene keeles Алаид) on tegevvulkaan Atlassovi saarel Ohhoota meres. Asub Kuriilide kirdeosas Lopatka neemest läänes. 

Alaid on Kuriilide kõrgeim vulkaan, selle kõrgus on 2339 m. Ta ulatub Ohhoota mere põhjast 2850–3000 meetrit kõrgemale. See on tegutsev kahene kihtvulkaan, mis purskas viimati aastal 1986. Ta moodustab koos veealuse Grigorjevi vulkaaniga vulkaanilise massiivi.

Vulkaani vanus on 60 000 aastat.
Severo-Kurilsk

**Severo-Kurilsk** (vene keeles Северо-Курильск) on linn Venemaa idaosas Suur-Kuriilide hulka kuuluval Paramuširi saarel. See on Sahhalini oblasti Severo-Kurilski rajooni halduskeskus. Linn asub Teise Kuriili väina rannikul. 7 km kaugusel läänes asub vulkaan Ebeko. 

1946. aastani oli linna nimi **Kashiwabara** (柏原) ja see kuulus koos Kuriilidega Jaapanile. 1952. aastal hävis linn tsunami tagajärjel, kuid taastati hiljem ja on olemas siiani.

2025. aasta 30.juulil, Kamtšatka maavärina järel, andis Širšovi Okeanoloogia Instituut välja hoiatuse kuni 15 meetri kõrguse hiidlaine tekkimise võimaluse kohta rannikul.


Pilt:214 1426 Sev Kur main street wiki.jpg|Severo-Kurilski peatänav
Pilt:209 0943 SevKur heli View wiki.jpg|Severo-Kurilski sadamapiirkond


## Viited
Teine Kuriili väin

**Teine Kuriili väin** (vene keeles Второй Курильский пролив) on väin Vaikses ookeanis, mis eraldab Šumšu saart Paramuširi saarest. Ühendab Ohhoota merd Vaikse ookeaniga.

Väina pikkus on umbes 30 km, minimaalne laius 1,5 km, sügavus kuni 30 m. Rannik on järsk. Loodete kõrgus on 1,0 m.

Sai nime oma asukoha järgi Kuriilide väinade seas.

Šumšu saarel väina rannikul paiknevad Baikovo ja Šumnõi asulad, Paramuširi rannikul asub Severo-Kurilsk.
Richard Georg von Hirschhausen

**Richard Georg von Hirschhausen** (30. juuni 1858 Järva-Madise – 29. detsember 1916 Reigi) oli Eestimaa vaimulik.

Alghariduse omandas eraviisiliselt Seidla mõisas. Õppis aastatel 1873–1877 Tallinna toomkoolis ja 1877–1883 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Paide ja Tallinna Toompea Kaarli koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 14. oktoobril 1885.

Oli Tallinna Toompea saksa koguduse adjunktpastor 1884–1885. Aastatel 1885–1890 teenis Rakvere Kolmainu kogudust adjunktpastorina, 1890–1901 aga pastorina. Reigi Jeesuse koguduse pastorina tegutses 1901–1916. Aastal 1915 oli 9 kuud pagenduses Siberis.

## Isiklikku
Tema isa August Heinrich von Hirschhausen oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Vanaisa Jacob Johann Anton Hirschhausen oli Jõelähtme ja Kuusalu koguduse õpetaja. Äi Carl Joseph Lemm oli Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse diakonõpetaja. Poeg Theodor Hirschhausen oli Kärla koguduse õpetaja. Vend August Konrad von Hirschhausen (1861–1893) oli luteri vaimulik, vikaarõpetaja, vend Leonhard von Hirschhausen (1856–1904) oli dr. med, Virumaa kreisiarst ja Rakvere linnaarst.

## Viited

## Välislingid
* RICHARD GEORG von HIRSCHHAUSEN, eelk.ee
Hekelfon

**Hekelfon** ehk **baritonoboe** on topeltlesthuulikuga oboesarnane puupuhkpill, mille konstrueeris 1904. aastal Wilhelm Heckel, kelle järgi pill ka nime sai (saksa keeles *Heckelphon*).

Hekelfoni ulatus on A – d2, oktav madalam kui oboel.
Napoli sekstakord

**Napoli sekstakord** (inglise keeles *Neapolitan chord*, saksa keeles *Neapolitanische Sextakkord*) on  muusikas kõrvalsekstakordide hulka kuuluv früügia helilaadist pärinev harmoonilises minooris või harmoonilises mažooris kasutatav madaldatud II astme sekstakord.

Napoli sekstakord oli kasutusel juba 15. ja 16. sajandil Madalmaade koolkonna muusikas, laialdasemalt rakendati seda 18. sajandi Napoli koolkonna heliloojate ooperiloomingus.

## Rakendus
Napoli sekstakord N6 on teise astme sekstakord, millel on madaldatud priim II6b1. Napoli sekstakord on põhiliselt kasutusel minooris, kuid selle kasutamine on võimalik ka harmoonilises mažooris nii madaldatud priimi kui ka kvindiga II6b1,5. 

Ei harmooniliselt ega ka kontrapunktiliselt ei erine Naapoli sekstakordi kasutamine tavapärase teise astme sekstakordi kasutamisest:
* harmooniliselt on sellel tavaliselt kadentsi dominanti laheneva predominantakordi funktsioon;
* kontrapunktiliselt aga IV kolmkõla kui läbimineva harmoonia asendajana toonikalt kadentsi dominanti suunduvas järgnevuses I-N6-V. 

Nagu kõrvalsekstakordidele omane, kahendatakse ka Napoli sekstakordis eelkõige akordi tertsi, mis harmoonilise mažoori puhul on ka akordi ainus mittealtereeritud heli ning altereeritud helide kahendamist üldiselt välditakse. 

Napoli sekstakordi vahetul lahenemisel V kolmkõlasse on erandkorras lubatud põikheli, et vältida keelatud paralleelsusi ning säilitada akordide korrektne kahendus.

V kaunistamisel sellele eelneva kadentsi kvartsekstakordiga ehk järgnevuses N6-K64-V on põikheli välditav, mistõttu sellist järgnevust tulekski pidada Napoli sekstakord sisaldava kadentsi puhul loomulikumaks ning liikumist N6-V vaadelda pigem väljajättelise elliptilise järgnevusena, kus kaht akordi ühendav kadentsi kvartsekstakord puudub.
Kvartool

**Kvartool** (inglise keeles *quadruplet*) on rütmikujund, mis kolmeosalise taktimõõdu puhul koosneb kolme asemel neljast niisama pika koguvältusega võrdsest noodist. Märgitakse numbriga **4**.

## Vaata ka
*Duool
*Triool
Legaato

**Legaato** (itaalia keeles *legato*, seotult) on muusikas helide järjestikune esitamine neid üksteisest eraldamata. Legaatot tähistatakse noodikirjas sidekaarega.
Peter Clift

**Peter Dominic Clift** (sündinud 26. augustil 1966) on Briti meregeoloog ja geofüüsik, kes on spetsialiseerunud Aasia ja Vaikse ookeani uurimisele. 

Ta kasvas üles Hertfordshire'is Ware'i linnakeses. Kolledžihariduse omandas Clift samuti oma sünnikohas, kuid kõrgkooliks valis ta Oxfordi Ülikooli, kus omandas bakalaureusekraadi. Seejärel sai Edinburghi Ülikoolist doktorikraadi, tema lõputöö teemaks oli Lõuna-Kreeka geoloogia. Alates 2004. aastast töötab Clift Aberdeeni Ülikooli geoloogiaprofessorina.

## Teadustöö

Clift on tuntud kui geoloog, kes kasutab maapinna struktuuriajaloo tundmaõppimiseks geofüüsilisi, geokeemilisi ja traditsioonilisi geoloogilisi meetodeid. Ta on pühendanud suure osa oma elust Aasia mussoontuulte ning Himaalaja mäestiku ja Tiibeti lavamaa omavaheliste mõjutuste avastamisele. Mees on uurinud põhjalikult Induse jõe evolutsiooni ning on hinnanud viimase vanuseks 45 miljonit aastat. Tema arvates koondas Indus umbes 5 miljonit aastat tagasi, kõik neli Punjabi regiooni suurimat jõge voolama enda jõesängi. Varem olevat Chenab, Ravi, Sutlej ja Jellum voolanud ida suunas paikneva Gangese sängi, mitte läänes asuvasse Indusesse. Tänapäeval uurib ta Lõuna-Aasia jõgede vooluteekonna muutusi ning nende võimalikke mõjutusi iidsetele tsivilisatsioonidele. Clift on kontrollimas hüpoteesi, väitmaks, et Sarasvati jõgi voolas varem Chandigarhi regioonist Punjabi, kuid rauges umbes 4000 aastat tagasi nõrgenevate mussoontuulte tõttu.

## Tunnustus
*2008 valiti Ameerika Geoloogia Ühenduse auliikmeks
*2005 nimetati Hiina Teaduste Akadeemia välisprofessoriks
*2005 tunnustati Londoni Geoloogia Ühenduse poolt
*2005 tunnustati Bremeni Ülikooli poolt
*2004 valiti Tokyo Ülikooli välislektoriks
*2003 valiti Sinica Akadeemia ja Rahvusliku Tsentraal Ülikooli välislektoriks
*2001 valiti Edinburghi Ülikooli välislektoriks
*1987 autasustas Oxfordi Ülikool noormeest suurepäraste õpitulemuste eest
Justus Roth

**Justus Ludwig Adolf Roth** (15. september 1818 Hamburg – 1. aprill 1892) oli saksa geoloog ja mineraloog.

1848. aastal asus ta tööle geoloogia eradotsendina Berliini ülikoolis ja 1867. aastal sai ta samas mineraloogia professoriks. Ta oli üks petrograafia rajajaid.

## Teoseid
*Der Vesuv und die Umgebung von Neapel (1857)
*Die Gesteinanalysen in tabellarischer Übersicht und mit kritischen Erläuterungen (1861)
*Beiträge zur Petrographie der plutonischen Gesteine (1869, 1873, 1879, 1884)
*Allgemeine und chemische Geologie (3 köidet, 1879–93)
*Über die Erdbeben (1882)
Ferdinand Zirkel

**Ferdinand Zirkel** (20. mai 1838 Bonn, Preisimaa kuningriik – 11. juuni 1912 Bonn) oli saksa geoloog.

## Tunnustus
*1897 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
Onekotan

**Onekotan** (vene keeles Онекотан, jaapani keeles 温禰古丹島 *Onekotan-tō*) on asustamata saar Kaug-Idas Suur-Kuriilide põhjarühmas. 

Neljas Kuriili väin eraldab seda Paramuširi saarest (53 km kirde pool) ja Jevreinovi väin Makanruši saarest (28 km loode pool). Krenitsõni väin eraldab Onekotani saart Harimkotani saarest (15 km lääne pool).

Saar kuulus enne Teist maailmasõda Jaapanile, praegu aga kuulub Venemaale. Aastani 2005 oli saare läänerannikul Šestakovi piirivalvekordon ja idarannikul Onekotani piirivalvekordon.

Onekotani saare pindala on 425 km², pikkus 43 km, laius 11–17 km. Saarel on kaks kaldeeraga tegevvulkaani: Krenitsõni vulkaan (1324 m, sai nime 1. järgu kapteni Pjotr Krenitsõni järgi) saare lõunaosas ja Nemo vulkaan (1019 m) saare põhjaosas (vt satelliidipilti).

Kaldeerad on täidetud veega. Krenitsõni vulkaani kaldeeras paikneb Koltsovoje järv, mis on ringikujuline, sest kaldeera keskel on kaasaegne vulkaaniline koonus. Nemo vulkaani kaldeera on täidetud veega ainult kirdeosas ja seal asub Tšornoje järv, mis on üle 4 km pikk ja 2 km lai. 

Saarel on seitse jõge pikkusega üle viie kilomeetri. Suurim on 8 km pikkune Ozjornaja jõgi, mis voolab Nemo vulkaani kaldeera lõunaosas ja suubub Ohhoota merre. Sama pikkusega Kedrovka jõgi voolab saare keskosas ja suubub Vaiksesse ookeani.

Onekotani saar on kaetud kääbusseedermännikuga. Maastikus on valdavalt 2–4 meetri kõrgused lepad ja seedermännid, kivikuhjatised, sood, kanarbik jne. Marjadest on esindatud kukemari, sinikas ja murakas. Saarel elutsevad rebased ja väikesed närilised, rannikuäärses meres viigerhüljes ja sivutš.

1720. aastal uurisid saart geodeedid Ivan Jevreinov ja Fjodor Lužin.
Henry Washington

**Henry Stephens Washington** (15. jaanuar 1867 Newark, New Jersey, USA – 7. jaanuar 1934 New York) oli Ameerika Ühendriikide geoloog. 

## Tunnustus
Henry Stephens Washington valiti 1922. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Välislingid
* Charles Milton, Henry Stephens Washington 1867-1934: A Biographical Memoir, 1991
August Heinrich von Hirschhausen

**August Heinrich von Hirschhausen** (6. oktoober 1826 Kuusalu – 6. mai 1861 Järva-Madise) oli Eestimaa vaimulik.

Õppis 1844–1849 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti õpetajaks 10. mail 1853.

Oli 1853–1861 Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Tema ajal algas Järva-Madisel maltsvetlaste liikumine.

## Isiklikku
Tema isa oli Jõelähtme ja Kuusalu pastor Jacob Johann Anton Hirschhausen, abikaasa Bertha Pauline Malwine Hirschhausen (1833–1878) oli Tallinna Kõrgema Linna-Tütarlastekooli õpetaja ja inspektor.

Poeg, Leonhard von Hirschhausen (1856–1904) oli dr. med, Virumaa kreisiarst ja Rakvere linnaarst, ''August'' Conrad von Hirschhausen (1861–1893) luteri vaimulik,  Richard Georg von Hirschhausen (1858–1916) oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja. Pojapoeg Theodor Hirschhausen oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
* EELK koduleht
*
Michael John Keen

**Michael John Keen** (1935–1991) oli tunnustatud Kanada geoloog. 

Aastatel 1961–1977 oli ta Dalhousie Ülikooli geoloogia teaduskonna professor. Seejärel kuni 1990. aastate alguseni töötas Keen Kanada Geoloogilise Ülevaatuse Atlantilise Osakonna Maateaduste Keskuses.

1986. aastal autasustas Kanada Geoloogia Assotsiatsioon teda Logani medaliga.

Tema auks on asutatud ka Michael John Keeni nimeline medal (Kanada Geoloogia Assotsiatsiooni Meregeoloogia Osakond) ja Michael John Keeni nimeline mälestusauhind (Dalhousie Ülikool).
Teema (muusika)

**Teema** (kr *thema* 'asetatu, paigutatu') on heliteose peamist muusikalist mõtet kätkev vormielement. 

Sellel põhineb heliteose või selle osa ülesehitus, kuna teemat kasutatakse tagasipöördumiseks, töötlemiseks, vahel ka vastandamiseks või kombineerimiseks teiste teemadega. Teemal on iseloomulik meloodilis-harmooniline või rütmiline eripära, mis teda esile tõstab. Teema kuju (ulatus, ehitusviis, tähendus) ja funktsioon sõltub žanrist, vormist, kompositsioonistiilist ja kompositsiooni eesmärgist. Näiteks erinevad fuuga, sonaat-allegro ja variatsioonivormi teemamõisted üksteisest märgatavalt. 

## Ajaloost
Teema mõiste võeti Euroopa muusikas kasutusele varauusajal ja alates 16.–17. sajandist levima hakanud instrumentaalmuusikas on see võtnud erinevaid vorme, peamiselt kolmes suunas: 
* Mitmes hääles üksteise järel esitatud teema (it *soggetto*). Sellele eelnes 15.–16. sajandi vokaalpolüfoonias imitatsiooniprintsiip. Tüüp arenes välja kantsoonis ja fantaasias ning sai eriti iseloomulikuks fuugale ja fugaatole. Hõlmab enamasti üsna vähe takte. 
* Lihtne meloodia variatsiooniteemana. Sellised meloodiad on renessanss- ja barokkmuusikas näiteks La Mantovana, La Bella Pedrina, Aria della Monica, *[[marizápalos]]* jt. Meloodilis-harmooniliste teemade hulka kuuluvad akordijärjestused *[[La Folia]]*, *[[passemezzo antico]]*, *[[Bergamasca]]*, *[[Las vacas]]* või kindla harmooniaga meloodiad nagu Ruggiero, Ballo del Gran Duca, *[[Spagnoletta/Españoletas]]* jt; mõnd teemat, nagu *[[jácara]]* või *[[canario]]*, iseloomustas eriline rütm.
* Peateemale kõrvalteemade vastandamine, näiteks klassikalis-romantilises sonaat-allegro vormis.

## Vaata ka
*Motiiv
*Fraas
*Lause
*Periood
Paskalsekund

**Paskalsekund** on viskoossuse mõõtühik SI-süsteemis.

:1 Pa·s = 1 kg·m−1·s−1 

CGS-süsteemis on viskoossuse mõõtühikuks puaas.
Frederick Vine

**Frederick John Vine** (17. juuni 1939 London – 21. juuni 2024) oli Suurbritannia meregeoloog ja geofüüsik. 

Teda peetakse laamtektoonikateooria loomise võtmeisikuks.

## Tunnustus
*1968 – Arthur L. Day nimeline medal
*1971 – Londoni Geoloogiaseltsi Bigsby medal
*1973 – Kuningliku Astronoomiaseltsi Chapmani medal
*1974 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1975 – Füüsika Instituudi Chree auhind ja medal
*1981 – rahvusvaheline Balzani auhind
*1982 – Kuningliku Seltsi teeneka teadlase Hughesi medal
*2007 – Londoni Geoloogiaseltsi Prestwichi medal