open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Järva-Jaani II maailmasõja matmispaik

**Järva-Jaani II maailmasõja matmispaik** on Teise maailmasõja aegne matmispaik Järva maakonnas Järva vallas Järva-Jaani asulas. Matmispaik on arvele võetud kultuurimälestisena.

Paika on maetud 26 sõdurit, kes 1940 Punaarmee sõduritena võitlesid Järva-Jaani lähedal toimunud lahingutes. 1952 püstitati ühishauale mälestussammas, mille kavandas  Laasi.

Sambal on eesti ja vene keeles kiri "Igavene au kangelastele, kes langesid võitluses Nõukogude kodumaa vabaduse ja sõltumatuse eest."

## Viited

## Välislingid
*
Dikļi kirik

**Dikļi kirik** on luteri kirik Lätis Valmiera piirkonnas Dikļi vallas Dikļis. See oli Dikļi kihelkonnakirik.

Dikļisse rajati esimene kirik aastal 1630. See oli õlgedest katuse ja paekivist seintega väike hoone. Selle juurde rajati Pahlenite suguvõsa matmispaik. Aastal 1722 ehitati kirik ümber ja see sai praegused mõõdud. Laiendusel olid puitsõrestikuga toestatud saviseinad. Tänapäevase ilme sai kirik uute ümberehitustööde käigus aastal 1848, mil valmis praegune maakivist seintega hoone.

Kirikus on säilinud XVII sajandil valmistatud puidust altar ja kantsel. Altari annetasid kirikule aastal 1698 Budenbroka mõisa omanikud, kantsli aasta hiljem Ozolmuiža omanikud. Oreli meisterdas kirikule Mārtiņš Bitlers Jelgavast. Kiriku kantsel, altar, ja hauaplaadi fragmendid on kunstimälestistena riikliku kaitse all.

Aastail 1857–1867 oli seal kirikuõpetajaks Juris Neikens. Aastal 1864 korraldas ta kihelkonnas esimese Läti laulupeo.


Dikļu baznīcas interjērs - panoramio.jpg
Dikļu luterāņu baznīcā 1.jpg
Dikļu luterāņu baznīcā 4.jpg
Dikļu luterāņu baznīcā 8.jpg


## Viited

## Välislingid

*Koguduse koduleht
Katriņa kirik

**Katriņa kirik** on luteri kirik Lätis Limbaži piirkonnas Viļķene vallas Viļķenes. See oli Katriņa kihelkonnakirik.

Esimene kirik rajati piirkonda XVII sajandil, esimest korda on seda mainitud aastal 1624. Aastal 1669 koostatud visitatsiooniprotokollis seisab, et selle rajasid omaalgatuslikult kohalikud talupojad, kelle jaoks teekond Lemsalu kirikusse oli liiga pikk. Aastal 1742 rajati vana asemele uus puidust kirik, mis asus tänapäevases asukohas, kiriku varasem asukoht oli tõenäoliselt Baznīckalniņši küngas praeguse kiriku lähistel.

Praegune kirikuhoone rajati Riia linna eestvõtmisel aastal 1867. Kiriku projekteeris Johann Daniel Felsko. Aasta hiljem valmistas meister Augusts Martins kirikule oreli, mis on kultuurimälestisena regionaalse kaitse all. Juba aastal 1875 algasid kirikus ümberehitustööd, uue välimuse sai kiriku altariosa ja lisati kaks käärkambrit.
Kirikukell valati aastal 1910.
## Viited

## Välislingid
Gedimiinid

**Gedimiinid** (leedu keeles *Gediminaičiai*, poola keeles *Giedyminowicze*) oli dünastia, mille esindajad valitsesid 14.–16. sajandini Leedu suurvürstiriiki.

Dünastiale pani aluse Gediminas (1275–1341).

Dünastia ühe haru moodustasid Jagelloonid.
Jelgavkrasti

**Jelgavkrasti** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub merepinnast 25  meetri kõrgusel Liepupe jõe kaldal, Riiast 69, endisestpiirkonnakeskusest Salatsist 34 ja valla keskusest Mustkalnist 6 kilomeetri kaugusel.

Küla kujunes Liepupe mõisa maadele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Tänapäeval asub Jelgavkrasti Via Baltica ääres, külas asub motell ja ambulatoorium. Jelgavkrastis asuvad Liepupes pagrieziensi bussipeatus ja kaks Jelgavkrasti bussipeatust.

Liepupe kirik jääb Jelgavkrasti külla, ka asuvad seal endise Liepupe kirikumõisa hooned. Liepupe kirik ja kabel, lisaks veel Liepupe linnamägi on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Külas kasvavad Liepupe kirikumõisa pärn, Liepupe kalmistu männid, Liepupe kirikuaia männid ja Liepupīte pajud on looduskaitse all.
## Elanikkond


* 62 (1935)
* 59 (1965)
* 156 (1989)
* 162 (2000)

* 143 (2011)
* 92 (2018)
* 113 (2021)
* 111 (2025)


## Viited
AUH

**AUH** või **auh** võib tähendada järgmist:
*AUH on Abu Dhabi rahvusvahelise lennujaama IATA-kood
*AUH on koduta loomade abistamisega tegelev Eesti noorteorganisatsioon 
*"auh" on koera haukumist imiteeriv häälitsus või hüüatus
*...
Aivar Valdre

**Aivar Valdre** (sündinud 13. aprill 1957 Tallinnas) on eesti filmirežissöör, stsenarist ja karikaturist.

Ta on lõpetanud 1975. aastal Tallinna 39. Keskkooli, õppinud 1982–1987 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning 1992. aastal täiendanud end Reutersi juures. 

Töötanud Eesti Telegraafiaagentuuris (ETA), ajalehtedes Hommikuleht, Rahva Hääl ja Eesti Ekspress.

Alates 1995. aastast on ta uudisteagentuuri Baltic News Service (BNS) välistoimetuse juhataja. 

Valdre on kirjutanud aastail 2005–2008 aastaraamatusse "Kes? Mis? Kus?" maailma sündmusi käsitleva osa. 1970.–1980. aastatel on tema karikatuure ja tekste avaldanud ajakirjas Pikker ning ajalehtedes Õhtuleht ja Sirp.

Aivar Valdre on kaasrežissöörina 2016. aastal koos Lauri Lippmaaga teinud Valgevene esimesest riigipeast Stanislav Šuškevitšist dokumentaalfilmi "Šuša". 2017. aastal oli "Šuša" nomineeritud EFTA auhinnale (Eesti filmi- ja teleauhind) dokumentaalfilmi kategoorias, kuid ei võitnud seda.

## Viited
Liepupe kirik

**Liepupe kirik** on luteri kirik Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas Jelgavkrastis. See oli Liepupe kihelkonnakirik.

Kirik ja selle kabel on riikliku kaitse all olevad arhitektuurimälestised.

Liepupe kirikumõisa maad, millel kirik asub, olevat piiskop Michael Hildebrandile aastal 1501 koostatud aruande põhjal eraldatud juba aastal 1372. Liepupes oli kirik ka varem, kirikuraamatust on teada, et seal laulatati aastal 1744 parun Münchhausen. Kiriku (või pigem kabeli) varemed on praeguse kirikuhoone lähistel säilinud.

Praegune kirik rajati piirkonda aastail 1777–1783. Hoone on ebahariliku planeeringuga, nimelt ei asu altar mitte kirikulöövi otsas, vaid keskel, kantsli all.

29. novembril 1971 oli kirikus tulekahju. Tuli hävitas hoone sisustuse, tulle jäid ka orel ja kiriku arhiiv. Hoone jäi tühjalt seisma. Kirikut asuti taastama aastal 1989, taastatud hoone pühitseti sisse 22. mail 1999.

Liepupe kirikuaia männid on looduskaitse all.

## Viited

## Välislingid
Vokaaltehnika

**Vokaaltehnika** ehk **laulutehnika** ehk **vokaalpedagoogika** on hääle tekitamise ning laulmise õppimise, õpetamise ja uurimise meetodide kogum.

Vokaaltehnika valdamine peab andama vastused küsimustele 
* mis on laulmine?
* kuidas laulmine toimib?
* millist meetodit tuleks ühe või teise laulmisega seotud probleemi lahendamiseks kasutada?

Lisaks hääle tekitamisega seotud meetoditele hõlmab vokaaltehnika ka psühholoogilisi ja kunstilisi aspekte, sest iga muusikastiil võib nõuda erinevat hääle tekitamist. Näiteks falsett, peahääl, rinnahääl, segahääl, vibraato, poolhääl või kõnelaul võivad nõuda erinevat vokaaltehnikat.

Vokaaltehnika valdkonnad võivad olla:
* inimese anatoomia ja füsioloogia ning nende seosed laulmisega seotud psühholoogiliste protsessidega
* hingamine ja lihaste töö
* laulmise jaoks sobiv kehahoid
* resonaatorite kasutamine ja hääle projektsioon
* diktsioon, vokaalid ja artikulatsioon
* registrite kasutamine
* artikuleerimine, sealhulgas legaato kasutamine
* muude hääle omadusi muutvate vahendite kasutamine, nagu näiteks vibraato või koloratuurid (*coloratura*)
* vokaalhügieen ning toimetulemine vokaaltrakti haigustega
* erinevate keelte hääldamine
* erinevate muusikastiilide ja muusikažanrite valdamine, nagu näiteks bel canto, *[[Lied]]*, rahvalaul, kõnealul
* hääleliigi määratlemine (*voice classification*)

Vokaaltehnika võib lauluõpetuse koolkonniti erineda. Näiteks 19. sajandil oli edukas Manuela Garcia koolkond, kes oli Rossini kolleeg. Pariisis oli kuulus Jean de Reszke (1950–1925) laulukool. Tema meetod oli *[[staccato]]*, *[[pianissimo]]* ja *[[fortissimo]]* põhitehnika harjutused ning hingamisharjutused diafragma treenimiseks.
Lemsalu kirik

**Lemsalu kirik** (täpsemalt **Lemsalu Jaani kirik**) on luteri kirik Lätis Limbažis. See oli Volmari kreisi Lemsalu kihelkonnakirik. Hoone asub aadressil Lībiešu iela 2. 

Kirik ja seda ümbritsev müür on arhitektuurimälestistena riikliku kaitse all.

Sealsele kihelkonnale pani aluse Riia peapiiskoppide rajatud Lemsalu piiskopilinnus. Limbažis asus aastal 1385, mil see linnaõigused sai, ka katoliku kirik. 19. novembril 1621 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf lossipiirkonna koos kõige sinnakuuluvaga Riia linnale, millest kujunes Limbaži linnamõisa valdus. Ühtlasi sai linn ka patronaadiõiguse. 1630 oli linnakeses 8 kodanikku, kirik oli ilma katuse ja akendeta.

Praeguse kiriku rajas Riia linn aastal 1680. Hoone projekteeris Rupert Bindenschu.

Kirikaed rajati aastal 1923 arhitekt Pauls Kundziņši projekti järgi, mälestamaks Läti vabadussõjas elu kaotanud Limbaži ümbruskonna rahvast.

Aastal 2014 remonditi esimest korda Lemsalu kirikut – korrastati fassaadi, restaureeriti orel, vahetati välja kaks kolmest uksest.

Kiriku altar, altaripiirded, viis kirikuliste pinki, orel, kuus ust, seinakapp kahe ustekomplektiga ja lae dekoratsioonid  on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
## Koguduse vaimulikud
*1681–1690, Liborius Depkin (1652–1708), Lemsalu kihelkonnakoguduse pastor
*1711–1720, Eusebius Schönland  (1681–1722), Lemsalu kihelkonnakoguduse pastor
*1738, Gottfried Johannes Sixtel (surn. 1753), Lemsalu pastor 
*1772–1779, Joachim Grave (1727–1779), Lemsalu pastor, Riia kreisi  2. osa praost
*1779−1803, Johann Peter Riemann (1748−1803), Lemsalu pastor
*1803–1840, Johann Karl von Schroeder (1771–1840), Lemsalu pastor, Valmiera praostkonna praost
*1841–1855, Carl Christoph Neuenkirchen (1791–1855), Lemsalu pastor
*1856–1876, Gustav Blumenbach (1824–1876), Lemsalu-Katriņa  pastor
*1876– ,  Leonhard Johann Girgensohn (1837–1917), Lemsalu-Katriņa pastor
* Alfred Giehm/Gimis (1872–1933), pastor
*1912–1918, Hermann Blumenbach (1872–1957), Lemsalu pastor

## Pilte

Lemsalu luteri kirik 2012.JPG
Altāris ar kanceli.jpg
Altāriglezna "Kristus debesbraukšana".jpg
Altāris no balkona.jpg
Limbažu luterāņu baznīca (12).jpg


## Viited

## Välislingid

*Koguduse koduleht
ATZ

**ATZ** või **Atz** võib tähendada järgmist:
*ATZ on Egiptuses asuva Assiuti lennujaama IATA-kood
*Atz on võõrapärane perekonnanimi
*...
Mookgophong

**Mookgophong** (kuni 2006. aastani **Naboomspruit**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas, Mookgophongi valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1910. aastal, kui lähikonnas avastati tina leiukoht.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mookgophongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 88,07%, valgeid 10,86%, värvilisi 0,36%, India või Aasia päritolu inimesi 0,20% ja teisi 0,50%. Pedi keelt pidas emakeeleks 56,30% inimesi, tsonga keelt 13,70%, afrikaani keelt 10,95%, sotho keelt 6,11%, ndebele keelt 2,11%, inglise keelt 1,72%, venda keelt 1,62% ja tsvana keelt 1,13%.

## Viited
Roosa Lipp

**Roosa Lipp** oli eesti huumoriajaleht, mis ilmus aastatel 1989–1990 ebaregulaarselt Tallinnas. Lehe hüüdlause oli: "Lõpetagem perestroika ennetähtaegselt!". Hiljem lisandus alapealkiri "Üliperestroikaleht, EK'P' häälekandja". 

Lehe väljaandja oli Eesti kooperatiiv Pula.

Toimetuses olid Ago-H. Ruus, Jaak Kaljo sen., Jüri Mikk ja Riho Nassar.

Ajalehe hind oli 50 kopikat.

## Viited
Sunita Williams

**Sunita Pandya Lyn Williams** (sündinud 19. septembril 1965) on Ameerika Ühendriikide mereväelane, katselendur ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1998. aastal ning on osalenud missioonidel STS-116 ja STS-117. Williams on kuulunud ka Rahvusvahelise Kosmosejaama 14., 15. ja 32. ekspeditsiooni ning oli 33. ekspeditsiooni ajal jaama komandör.

2018. aastal määrati ta Boeingu CST-100 Starlineri teise missiooni meeskonda. Boeing Crew Flight Test startis 5. juunil 2024, kuid tehniliste tõrgete tõttu ei lubanud NASA kosmoselaeva meeskonnal sellega Maale naasta. Williams ja ta meeskonnakaaslane Barry Wilmore naasid Maale 18. märtsil 2025 missiooniga SpaceX Crew-9.

## Viited
Alfred Lepp

**Alfred Elmar Lepp** (19. jaanuar 1900 Saru – 14. september 1984 Mõniste) oli eesti vaimulik ja kultuuritöötaja. Ta on Mõniste külamuuseumi asutaja.

Ta võttis osa Vabadussõjast. Aastal 1923 lõpetas ta Võru Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumi. Aastal 1930 lõpetas Tartu Ülikooli usuteaduskonna. 22. mail 1932 ordineeriti ta Tallinna Jaani kirikus õpetajaks piiskop Jakob Kuke poolt.

Ta oli 18. maist 1932 kuni 5. juulini 1933 Rõuge Maarja koguduse õpetaja Valter Viksi isiklik adjunkt. Seejärel oli ta 2. maini 1935 Tallinna Pauluse koguduse asetäitja-õpetaja.

Aastatel 1935–1937 oli ta hingeravikabineti omanik, misjärel pidas ta isatalu. 1946–1957 töötas ta Mõniste kultuurimaja juhatajana ja asutas Mõniste koduloomuuseumi, mille teaduslik töötaja oli 1957–1963.

Ta on kirjutanud raamatuid toortaimetoitlusest.

Maetud Hargla kalmistule.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Ivan Kopets

**Ivan Ivanovitš Kopets** (vene keeles: Ива́н Ива́нович Ко́пец; 19. september 1908 Tsarskoje Selo – 22. juuni 1941 Minsk) oli Nõukogude Liidu hävituslendur, lennuväe kindralmajor, Nõukogude Liidu kangelane teenete eest Hispaania kodusõja lahingutes. 

Ta oli Suure Isamaasõja alguses läänerinde õhujõudude juhataja. Pärast vaatluslendu üle hävitatud lennuväljade ja saades teada kaotuste ulatusest – läänerinde õhuväe kaotused 22. juunil olid 738 lennukit, sh 528 lennukit lennuväljadel – lasi Kopets end umbes 18:00 oma kabinetis maha.
Études finno-ougriennes

"**Études finno-ougriennes**" on prantsuskeelne teaduslik jätkväljaanne (aastaraamat), mis käsitleb soome-ugri kultuuride ja keeltega seonduvat. Seda annavad välja organisatsioon Association pour le Développement des Études-Finno-Ougriennes (ADÉFO) ja kirjastus L'Harmattan. Aastaraamatu peatoimetaja on Eva Toulouze. See ilmub kord aastas.

Väljaandele panid 1964. aastal aluse Aurélien Sauvageot ja Jean Gergely.

## Välislingid
*Väljaandest ADÉFO kodulehel
Jaapani relvade loend

## A
* Abui (鐙, アブイ) 

## B
* Bajozutsu (馬上筒, バジョーヅツ) 
* Bisento (眉尖刀, ビセントー) 
* Bo (棒, ボー) 
* Bokuto (木刀, ボクトー)
* Bundokusari (分銅鎖, ブンドグサリ) 
 
## C
* Chyokuto (直刀, チョクトー) 

## D
* Daisho (大小) 
* Dotanuki (同田貫, ドータヌキ) 
* Domaru (胴丸, ドーマル) 

## F
* Fukiya (吹キ矢, フキヤ) 

## G
* Gunbai (軍配, グンバイ) 
* Gunto (軍刀, グンドー) 

## H
* Hanbo (半棒, ハンボー)
* Haramaki (腹巻, ハラマキ)
* Hatajirusi (旗印, ハタジルシ)
* Hogo (防具, ホグ)
* Hoko (矛, ホコ)
* Horagai(法螺貝, ホラガイ)
* Horo (母衣, ホロ)
* Horokuhiya (焙烙火矢, ホルクヒヤ)

## J
* Jyo (杖, ジョー)
* Jyute (十手, ジューテ)

## K
* Kabutowari (兜割リ, カフトワリ)
* Kabuto (兜, カフト)
* Kachyu (甲胄, カッチュー)
* Kaginawa (鉤縄, カギナワ)
* Kaiken (懐剣, カイキン)
* Kama (鎌, カマ) 
* Kamayani (鎌槍, カマヤリ)
* Kanasaibo (金砕棒, カナサイボー)
* Kodachi (小太刀, コダチ)
* Kunai (クナイ)
* Kura (鞍, コダチ)
* Kusarigama (鎖鎌, クサラガマ)
 
## M
* Makibishi
* Mogito (模擬刀, モギトー) 

## N
* Nagamaki (長巻, ナガマキ)
* Naginata (薙刀, ナギナタ) 
* Nobori (幟, ノポリ) 
* Ninto (忍刀, ニント) 

## O
* Odachi (大太刀, オーダチ)
* Otsuchi (大槌, オーツチ)
* Oyoroi (大鎧, オーヨロイ)

## S
* Saihai (采配, サイハイ)
* Sasimono (指物, サシモノ)
* Sasumada (刺叉, サスマダ)
* Shuriken
* Sinai
* Sodegara (袖搦, ソデガラ)
* Suntetsu (寸鐵, スンテツ)

## T
* Tanbo
* Tanrenbo (鍛錬棒, タンレンボー) 
* Tachi (太刀, タチ)
* Tepo (鉄砲, テッポー) 
* Tsukubo (突棒, ツクボー)
* Tsurugi (剣, ツルギ)

## U
* Uchigatana (打刀, ウチガタナ)
* Umajirusi (馬印, ウマジルシ)

## Y
* Ya (矢, ヤ) 
* Yari (槍, ヤリ)
* Yumi (弓, ユミ)
* Yoroidosi (鎧通シ, ヨロイドーシ)
Audru II maailmasõja matmispaik

**Audru II maailmasõja matmispaik** on Teise maailmasõja aegne matmispaik Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Audru asulas Audru mõisa pargis. Matmispaik on arvele võetud kultuurimälestisena.

Matmispaigale püstitati 1978 mälestussammas. Samba kavandas skulptor A. Mölder. Ühishaua pindala on umbes 170 m².


Audru II maailmasõja matmispaik.jpg|Audru II maailmasõja matmispaik
Audru II maailmasõja matmispaik2.jpg|Allee matmispaika


## Viited

## Välislingid
*
Umurga kirik

**Umurga kirik** (ametlikult **Umurga Maarja kirik**) on luteri kirik Lätis Limbaži piirkonnas Umurga vallas Umurgas aadressil Cēsu iela 12. See oli  Volmari kreisi Umurga kihelkonnakirik. 

Kirik ja selle piirdemüür on riikliku kaitse all olevad arhitektuurimälestised. 

Umurgasse ehitati kirik aastal 1496. Kunstimälestistena on kaitse all nii kiriku kantsel ja altar.. Tänapäevase ilme sai kirik ümberehitustööde käigus aastal 1859.

## Koguduse vaimulikud
*1681–1715, Michael Reusner (1650–1715), Umurga kihelkonnakoguduse  (saksa keeles *Ubbenorm*) pastor
*1764–1781, Martin Andreas von Reusner (1718–1787), Umurga kihelkonnakoguduse pastor
*1787–1789, Peter Christlieb (Christoph) Hilde (1758–1789), Umurga kihelkonnakoguduse pastor
*1821–1845, Friedrich Hilde (1788–1845), Umurga pastor

## Galerii

Umurgas luteriskās baznīcas interjērs 2.jpg|Kirikukell
Umurgas luterāņu baznīca (1) - Bontrager - Panoramio.jpg|Umurga kirik
Umurgas luteriskās baznīcas interjērs 10.jpg|Kiriku sisevaade
Umurgas luterāņu baznīca. Kancele 2.jpg|Kantsel
Umurgas luterāņu baznīca. Altāris 3.jpg|Altar


## Viited

## Välislingid
Karksi II maailmasõja matmispaik

**Karksi II maailmasõja matmispaik** on Teise maailmasõja aegne matmispaik Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuia linnas. Matmispaik on arvele võetud kultuurimälestisena.

Matmispaigale püstitati 1952 monument.

## Viited

## Välislingid
*
Tilsi II maailmasõja matmispaik

**Tilsi II maailmasõja matmispaik** on Teise maailmasõja aegne matmispaik Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas Tilsi mõisa pargis. Matmispaik on arvele võetud kultuurimälestisena.

Paika on maetud 26 sõdurit, kes 1940 Punaarmee sõduritena võitlesid Põlva lähedal toimunud lahingutes. 

1980 pandi esialgse mälestussamba asemele Endel Taniloo skulptuur "Leinav ema".

## Viited

## Välislingid
*
Alfred Lepp (loomaarst)

**Alfred Lepp** (Alfred Lep; 23. september 1906 Tartu – 16. jaanuar 1940) oli eesti loomaarst.

Õppis 1927–1932 (lõpetas *cum laude*) Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Tartuensise liige.

Teenis 4. Suurtükiväegrupis (leitnant, 1930); 1931–1932 Tartu Ülikooli veistehaiguste kabineti assistent. Alates 1932 Pankjavitsa jaoskonna loomaarst, hiljem loomaarst Pärnus ja Mõisakülas. Loomaarstide Koja liige.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Vändra II maailmasõja matmispaik

**Vändra II maailmasõja matmispaik** on Teise maailmasõja aegne matmispaik Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Vändra alevis Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. 

Paika on maetud 74 sõjaväelast ja tsiviilisikut, kes langesid sõjategevuse tulemusena 1940. aastate alguses ja keskpaigas.

Matmispaiga pindala on umbes 0,15 hektarit. Matmispaik on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Põlva II maailmasõja matmispaik

**Põlva II maailmasõja matmispaik** on Teise maailmasõja aegne matmispaik Põlva maakonnas Põlvas aadressil Kesk tänav 11c. Matmispaik on arvele võetud kultuurimälestisena.

Paigale püstitati 1976 mälestussammas.

## Viited

## Välislingid
*
Sänni Noormets

**Sänni Noormets** (sündinud 5. aprillil 1990) on eesti muusik, muusikapedagoog ja näitleja. 

Ta on pärit Türilt ja lõpetanud Türi Muusikakooli viiuli eriala. 2009. aastal suundus ta pärimusmuusikat õppima Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemiasse, mille lõpetas 2014. aastal. Aastal 2017 sai ta magistrikraadi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias pärimusmuusika eriala kompositsiooni suunal. 

Sänni Noormets õpetab viiulimängu Vanalinna Hariduskolleegiumis. 

Muusikuna on ta kaasa löönud pärimusmuusika ansamblites Midrid, Estbel ja Ars Apta ning ta kuulub Estonian Folk Orchestra ja kontsertprojekti "Ruhnu saare lood ja laulud" koosseisu. 

Ta on osalenud DJ Sander Mölderi albumi “TIKS 017” kontsertetteastes. 

Muusikuna on ta olnud kaastegev rändteatris Vaba Vanker ja Ugala lavastuses Once ning helilooja ja muusikalise kujundajana osalenud NUKU lavastuse “Eesti jõulud” lavastusmeeskonnas. 

Ta on loonud muusika tudengifilmidele "Hiis" ja "Toome helbed" (mõlemad 2014).

Sänni Noormets on alates 2014. aastast toimuva Ruhnu viiulilaagri üks korraldajatest.

## Viited
Kuusalu II maailmasõja matmispaik

**Kuusalu II maailmasõja matmispaik** on Teise maailmasõja aegne matmispaik Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu alevikus, Kuusalu tee, Kupu tee ja Kursi tee ristumise lähedal

Matmispaik on arvele võetud kultuurimälestisena.

Paika on maetud 36 sõdurit, kes 1941–1945 Punaarmee sõduritena võitlesid Teises maailmasõjas.

Paigale püstitati 1954 hauasammas.

Tänaseks on väidetav matmiskoht läbi uuritud ja säilmete puudumisel mälestussammas likvideeritud, kui võõra ideoloogia objekt.

## Viited

## Välislingid
*
Jaanus Mehikas

**Jaanus Mehikas** (sündinud 30. detsembril 1983) on eesti näitleja ja kaitseliitlane.

Ta on lõpetanud 2003. aastal Tallinna Nõmme Gümnaasiumi ja 2007. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (6. lend).

Aastatel 2007–2013 oli ta Endla teatris näitleja. Seejärel oli pärast kaitseväeteenistuse läbimist põhikohaga Kaitseliidu Pärnumaa maleva teavituse ja tsiviil-sõjalise koostöö spetsialistina.

Näitlejana on ta hiljem kaasa teinud Ugala teatri lavastustes. Alates 2023. aasta sügisest kehastab ta kaitseliitlast Siim Susi teleseriaalis "Õnne 13". Mehikas on auastmelt leitnant nii nagu ka seriaalis Siim Susi.

## Filmirollid
* 2008 "Detsembrikuumus" – ohvitser
* 2013 "Kertu" – Tiit Palu
* 2020 "Kratt" – Andres
* 2026 "Täiuslikud võõrad" – Veiko

## Telesarjad

* 2008 "Tuulepealne maa" – Nikolai Ots
* 2011 "Kelgukoerad" – Avo
* 2011 "Ühikarotid" – Maarja uus mees
* 2012 "Ment" – Tiit Palu
* 2014–2018 "Köök" – Leino
* 2014 "Kättemaksukontor" – Hindrek Kroon
* 2018 "Kättemaksukontor" – Ronert Kilvar
* 2023– "Õnne 13" – Siim Susi
* 2025 "Minu kallis ema" – Reigo

## Viited

## Välislingid
* Jaanus Mehikas Ugala teatri andmebaasis
* Jaanus Mehikas Eesti Filmi Andmebaasis
Köisfriis

**Köisfriis** või **köisliist** (saksa keeles *Seilstab*, inglise keeles *cable moulding*, *rope moulding* või *cable decoration*), ka **köiemotiiv** on ümarvöödiga sarnanev ehisliist, mille ornamendi moodustab diagonaalsete süvisjoonte rida, nii et liistu pind sarnaneb köiega. On olemas kaunistuselemendina juba Vana-Rooma arhitektuuris, seda kohtab romaani kapiteelidel, talumitel, portaalide arhivoltidel ja aknaraamistustes. Võib esineda nii horisontaalse friisina kui vertikaalse turbana, samuti järgida ava raamistuse kuju.

Köiemotiiv leiab kasutust ka renessanssarhitektuuris. Eriti manuelism, Portugali hilisgootika, mis kaasab renessansi elemente, kasutab köispunutisi ja sõlmi dekoratiivse motiivina läbivalt. 

## Pildid
### Keskaeg

Museo da Cidade da Cultura de Galicia. Exposición Gallaecia Petrea (81825685172).jpg|6. sajandist pärit raidkivi kloostri asutajate nimedega, San Pedro de Rocas, Galiitsia
Oviedo - San Miguel de Lillo 4.jpg|Köiemotiiviga aknaraamistus 9. sajandist, Lillo (Lliño) Püha Miikaeli kirik, Oviedo, Astuuria
Fritwell StOlave NorthDoor.JPG|Fritwelli Püha Olavi kiriku põhjapoolne uks köisfriisiga, 12. sajand, Oxfordshire
Herina capital crop.jpg|Kuupkapiteel köisfriisiga talumil 13. sajandi romaani kirikus, Herina, Rumeenia

### Hilisem

Castelo dos Templários - Tomar (10638128234).jpg|Köiemotiiv müüri liigendajana 16. sajandi templirüütlite konvendis Tomaris, Portugal
Claustro del Monasterio de los Jeronimos XXXIV.jpg|Köisliist 16. sajandi portaalil, Hieronymuse klooster, Lissabon
Palácio nacional de sintra (41151046032).jpg|Köiekeerdudest kujundatud siseportaal endises kuningapalees Sintras Portugalis
Center mihrab, Taj Mahal mosque.JPG|Taj Mahali mošee mihrabinišš 17. sajandist, Agra


## Vaata ka
* Friis
* Ehisliist
* Romaani arhitektuur

## Viited
Mäe külanõukogu

**Mäe külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. 

## Viited
Orajõe külanõukogu

**Orajõe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Orajõe külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Orajõe valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Ranna külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Orajõe külanõukogu 1950 septembris Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu.

Orajõe külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Kabli külanõukoguga.

## Viited
Pöitse külanõukogu

**Pöitse külanõukogu** oli külanõukogu  Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Pöitse külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Muhu vallas. Külanõukogu keskus asus Pöitse külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pöitse külanõukogu 1950 septembris Orissaare rajooni koosseisu.

Pöitse külanõukogu likvideeriti 1954 juunis ja selle territoorium liideti Piiri külanõukoguga.

## Viited
Ruusa külanõukogu

**Ruusa külanõukogu** oli külanõukogu Räpina rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. 

## Viited
Muižkalnsi mõis

**Muižkalnsi mõis** (saksa keeles *Lindenhof*, läti keeles *Muižkalnu muiža*) oli algul rüütlimõis, hiljem aga Katvari mõisa kõrvalmõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Katvari valda Stirnase küla lähistele.

## Ajalugu
Mõis oli algselt Tiesenhausenite pärusvaldus. 1631. aastal päris mõisa abielu teel Dietrich Johann Engelhardt. 1748. aastal pantis Berend Gustav von Engelhardt mõisa 4500 taalri eest George Gustav von Duntenile. See andis järgmisel aastal pandiõiguse üle kellelegi Fischerile, kes müüs mõisa 1751. aastal 5150 taalri eest parun Campenhausenile, kes ühendas selle siis Katvari mõisaga. 1775. aastaks omandas ta piirkonnas suured maavaldused, mille pärijaks oli tema kasupoeg Friedrich Reinhhold von Berg.

Aastal 1806 pantis Friedrich Reinhold Katvari ja Muižkalnsi mõisa 62 000 rubla eest 10 aastaks Christian Bernhard von Zimmermannile. Aastal 1834 müüs tema poeg need koos Šķirstiņi ja Suceni mõisaga 92 500 rubla eest ooberst Carl von Sommerile.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 3/4 adramaad, sellele allus koos Katvari mõisaga 243 mees- ning 269 naishinge. Aastal 1641 oli mõisate suurus 9 ja 1/2 adramaad. Aastal 1688 oli mõisate suurus 8 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 3 ja 5/8, aastal 1757 aga 10 ja 5/8. Aastal 1823 oli mõisate suurus 11 adramaad. Aastal 1832 oli mõisatel adramaid üksteist, aastal 1881 aga 5 ja 41/80, lisaks 13 ja 66/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Viited
Liider (laev)

**Liider** *(ka hävitajate juhtlaev, hävitajate liider)* on hävitajast suurem ja ristlejast väiksem lahinguotstarbeline sõjalaev, mis on sisustatud ka staabilaevaks ning mõeldud teiste sama liiki sõjalaevade (reeglina hävitajad) juhtlaevana. Lisaks suurematele mõõtmetele on liidril tugevam relvastus.

Liidrid olid suuremate mereriikide relvastuses peamiselt 20. sajandi esimesel poolel.
Kaijese mõis

**Kaijese mõis** (saksa keeles *Kaizeem*, läti keeles *Kaiju muiža*) oli Straupe kihelkonda kuuluva Mazstraupe kõrvalmõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäeval Limbaži piirkonda ja Umurga valda Kaijciemsi külla.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõis: *Jaunamuische*.

## Viited
Ebamõrsja

**Ebamõrsja** oli pulmakommetes valepruut. 

Laialdaselt Euroopas levinud taval oli algselt maagiline eesmärk kaitsta pruuti kurjade jõudude eest. 

## Eestis

19. sajandiks oli Eestis ebamõrsja toomine muutunud tavaliseks pulmanaljaks, mis oli eriti levinud Lääne-Eestis ja Põhja-Eestis.  

Ebamõrsja oli kaetud näoga või maskeeritud tüdruk, poiss või vana naine, keda pakuti kosjades kosilastele, pulmades mõrsjakoju saabunud mõrsjat otsivale saajarahvale või ka pulmade teises pooles peiukoju saabunud vakarahvale. 
Sageli on ebamõrsjat pakutud korduvalt: esmalt naiseriietes mees, siis vana naine või raskejalgseks maskeeritud (kõhule seotud padjaga) tüdruk. Mõrsja tunnistamiseks tantsitati teda, tantsimisele anti lauluga hinnang (sageli üsna toores pilge) ja kinnitati: see pole õige mõrsja! Algselt rangelt kombestikku kuulunud episood muutus hiljem pulmanaljaks ja irdus kombestikust. Ebamõrsja askeldas vahel kogu pulma ajal – temagi põll paigati (väiksemate müntidega), ka tema kogus (katkise kausiga) raha jne. Ebamõrsja pakkumine on ühes versioonis tekkinud mõrsja mõistatamisest: neli neidu või neiud-poisid – mõrsja nende seas – seisid või istusid kõrvuti. Peigmees peab õige mõrsja ära arvama. Kui valesti arvas, siis narriti ja pilgati, kui õigesti, siis kiideti. Et eksitust vältida, andis õige mõrsja kuidagi märku, kas jalgade asendi või sõrmede liigutusega. 

## Viited
Thomas Reiter

**Thomas Arthur Reiter** (sündinud 23. mail 1958) on Saksamaa Luftwaffe brigaadikindral, endine lendur ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. Ta valiti astronaudiks 1992. aastal ja osales missioonidel Euromir 95, STS-121 ja STS-116 ning kuulus Rahvusvahelise Kosmosejaama 13. ja 14. ekspeditsiooni meeskonda.

Reiter lõpetas astronaudikarjääri 2007. aastal on pärast seda töötanud erinevatel ametikohtadel DLR-is ja ESA-s.

## Viited
Kaasanaine

**Kaasanaine** (ka *pulmaema*, *kõrvatsinaine*) esindas eesti pulmakombestikus mõrsjapoolseid pulmalisi. 

Ta oli abielus vanem naine, kes koos isamehega korraldas pulmarituaale alates kihlusest. Lesk, lapseta või rase naine kaasanaiseks ei sobinud. Kaasanaine oli pruudi lähim abiline, saatjaks kirikuteel, pulmalauas ja mujal, kuid tema roll oli passiivne.  Tema abilisteks olid pruuttüdrukud, vallalised neiud, kelle arv pidi vastama peiupoiste arvule.  

Kesk-Eestis on kaasanaist nimetatud ka *mõrsjaemaks*. 

## Viited
Kihlad

**Kihlad** on eesti rahvapärimuses kingitused ja käsiraha, mille peig andis mõrsjale. Kihlade andmine pärines muistsest naiseostmiskombest.

Kihlad olid kosjades või kihlusel vahetavad kingitused ja kihlade vastuvõtmine tähendas abielukokkuleppe kinnitust. Kihlad olid kihlasõrmus, riideesemed, ehted, nuga ja kihlaraha (hõbemüntides). Mõrsja kinkis kihlade eest kosilasele kindad, sokid, sukad jms. Tänapäeval on neist säilinud vaid kihlasõrmus.  
 
Kui pulmadeni ei jõutud mõrsja süü tõttu, tuli kihlad peiule tagastada; kui süü oli peiul, jäid kihlad hüvituseks mõrsjale.   

## Viited
Roberto Vittori

**Roberto Vittori** (sündinud 15. oktoobril 1964) on Itaalia õhuväelane ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. 1989. aastal lõpetas Vittori Accademia Aeronautica ning asus tööle Itaalia õhuväkke. Ta suundus õppima Ameerika Ühendriikidesse ja sai 1995. aastal katselenduriks.

1998. aastal valiti Vittori ESA astronaudiks. Ta on osalenud missioonidel Sojuz TM-34/33, Sojuz TMA-6/5 ning Space Shuttle'i programmi eelviimasel missioonil STS-134. Vittori oli viimane mitte-ameeriklasest kosmosesüstiku meeskonnaliige.

## Viited
Kosjajutt

**Kosjajutt** oli kosjades isamehe poolt räägitav jutt mõrsja juures.

Kosjas kõneles isamees, peig vaikis. Kosjajutt oli metafoorne - ei küsitud kunagi otse, vaid kosilased esinesid kas looma (mullika, sälu) või linnu (kana) otsijatena või ostjatena: olla teada, et siin peres on niisugust looma (lindu) nähtud. Vastati samuti metafoorselt: kui tunnete oma looma ära või kui leiate meeldima hakanud looma (linnu), siis saame kaubale. Jutu lõpuks kutsuti tüdrukud tarre ja kosilane pidi neist õige välja valima või ära tundma. Lääne-Eestis ja Põhja-Eestis pakuti kosilastele ka ebamõrsjat ehk valtspruuti, koeranoorikut. Kui õige mõrsja oli leitud või välja valitud, järgnes kosjaviina pakkumine.  

## Viited
Wallmoden

**Wallmoden** on Langelsheimi linnaosa. Aastani 2021 oli ta omaette vald Goslari kreisis.

Linnaosa pindala on 16,82 km². 31. detsembril 2015 elas seal 895 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.sg-lutter.de
Liivimaa kirikupatroonide loend

**Liivimaa kirikupatroonide loend** on loetelu Liivimaa ja Liivimaa kubermangu kirikukihelkondade  kirikupatroonidest.

## Liivimaa läti distrikt
### Riia kreis

### Volmari kreis

### Võnnu kreis

## Vaata ka
*Patronaadiõigus

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990.
**Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1977.
Sümfooniaorkestrite loend

*Siin on riikide kaupa loetletud [[sümfooniaorkester|sümfooniaorkestreid]].*

## Ameerika Ühendriigid
*Bostoni sümfooniaorkester
*Chicago sümfooniaorkester
*Cincinnati sümfooniaorkester
*Clevelandi sümfooniaorkester
*Los Angelese filharmooniaorkester
*New Yorgi filharmooniaorkester
*Philadelphia sümfooniaorkester

## Austria
*Viini filharmoonikud
*Viini riigiooperi orkester

## Eesti

* Eesti Riiklik Sümfooniaorkester

## Jaapan

* NHK sümfooniaorkester

## Kanada
*Toronto sümfooniaorkester

## Madalmaad
*Amsterdami Concertgebouw orkester

## Prantsusmaa
*Orchestre de Paris
*Pariisi Konservatooriumi orkester
*Pariisi linnaorkester

## Rootsi

* Malmö sümfooniaorkester
* Stockholmi kuninglik filharmooniaorkester

## Saksamaa
*Berliini Filharmoonikud
*Deutsche Kammerphilharmonie Bremen
*Frankfurdi raadio sümfooniaorkester
*Leipzigi Gewandhaus-orkester

## Suurbritannia
*BBC sümfooniaorkester
*Halle sümfooniaorkester
*Londoni filharmoonikud
*Londoni sümfooniaorkester
*Kuninglikud filharmoonikud

## Šveits
**[[La Suisse Romande]]*
*Zürichi Tonhalle orkester

## Tšehhi
*Tšehhi filharmoonikud
*Praha sümfooniaorkester

## Venemaa
*Venemaa Riiklik Sümfooniaorkester
*Peterburi filharmoonikud
Lutter am Barenberge

**Lutter am Barenberge** on Langelsheimi linnaosa. 2021. aastani oli ta omaette vald Goslari kreisis.

Linna pindala on 33,29 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2362 inimest.

Linn asub Harzi mäestiku (lõunas) ja Hainbergi küngaste (põhjas) vahel. Omavalitsusse kuuluvad paikkonnad Nauen ja Ostlutter.

## Ajalugu

Lutter, saanud nime lähedalasunud oja järgi, asutati keiser Otto I poolt 956. aastal, kui osa Gandersheimi kloostri valdusest Saksimaa hertsogkonnas. Vesilinnust on esmamainitud 1259. aastal, renditud Hildesheimi piiskoppide poolt kohalikele aadlikele. Erinevatel aegadel nõudsid seda Braunschweig-Lüneburgi hertsogid, kuid Hildesheimi piiskopid taasomandasid selle 1323. aastal. Seejärel ilmus nimetus *Bischofslutter*, et eristada seda lähedasest Königslutterist. Nimi *Lutter am Barenberge* (s.o. Harzi mäed) on pärit 14. sajandist.

Ägedas Hildesheimi piiskopkonna vaenuses 1523. aastal vallutas Lutteri Braunschweigi hertsog Heinrich II ning Hildesheim vürstlik Saksi-Lauenburgi piiskop Johannes IV säilitas vaid Ostlutteri paikkonna. Kolmekümneaastase sõja ajal taganesid Taani väed kuningas Christian IV juhtimisel Lutteri lossi, kus keisri ja katoliiklikud väed krahv Tilly juhtimisel võitsid neid 1626. aasta Lutteri lahingus, mis muutis Kolmekümneaastase sõja käiku.

Viini kongressi lõppakti järgi läks endine Hildesheimi valdus Ostlutter 1815. aastal Hannoveri kuningriigile (1866. aastast Preisi Hannoveri provints), samas Lutteri põlisosa jäi Braunschweigi hertsogkonnale. Mõlemad osad taasühendati haldusreformiga 1941. aastal.

## Viited

## Välislingid

* www.sg-lutter.de
Harri Mägi

**Harri Mägi** (sündinud 1933) on eesti arvutiteadlane ja insener.

Töötas Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI) alates 1963. aastast.

Tehnikakandidaadi kraadi kaitses ta 1972. aastal.

TPI elektronarvutite kateedri vanemõpetaja ja dotsent alates aastast 1974.

## Teadus- ja arendustöö
Tema erialaks on arvututite projekteerimine ja ehitamine. 

Ta osales esimese Eestis ehitatud elektronarvuti loomisel töögrupis, mida juhtis Arnold Reitsakas. See oli Moskva Arvutustehnika Uurimisinstituudi projekteeritud elektronarvuti mudel M-3, mida ehitati ENSV Teaduste Akadeemia  Küberneetika Instituudi jaoks Nikolai Alumäe initsiatiivil ja tehase RET abiga aastatel 1958-1960.

## Publikatsioone
*Harri Mägi. Pooljuht-mäluseadmed. Tallinn, TPI Kirjastus, 1978, 70 lk. 

## Kirjandus
*TPI 1936–1986, 321-323, 496.
Audiomeetria

**Audiomeetria** on isiku kuulmisomaduste määramine audiomeetriliste meetodite abil.

Põhilisteks meditsiinilise audiomeetria vahenditeks on audiomeetrid.

Tavaliseks meetodiks on kõrva kuulmise sageduskarakteristiku määramine erinevate helitugevuste juures.

## Vaata ka
*Audioloogia
Võžnõtsja rahvuspark

**Võžnõtsja rahvuspark** on rahvuspark Ukraina edelaosas Tšernivtsi oblastis Bukoviinas.

Rahvuspargi pindala on 11 238 ha. Pindalalt on see üks Ukraina Karpaatide väiksemaid rahvusparke. Rahvuspargi halduskeskus asub Berehometis.

Rahvuspark asub Pokuttja-Bukoviina Karpaatides, esindades mägist maastikku. Loodes ja läänes piirneb rahvuspark Tšeremoši jõega (Pruti lisajõgi), idas ja kagus Sireti jõega (Doonau lisajõgi). 

Ligi 95% rahvuspargi alast on kaetud metsaga. Metsad on valdavalt kuuse ja pöögi segametsad, kohati esineb nulgu. Loomadest elavad alal pruunkaru, euroopa piison, ilves, punahirv, metssiga ja tähniksalamander.

## Viited
Audioloogia

**Audioloogia** on teadus, mis uurib elusolendite, eeskätt inimese kuulmise ja tasakaaluprobleeme ja püüab leida neile lahendusi. 

Termin "audioloogia" on tuletatud ladinakeelsest sõnast *audire* (kuulma) ja kreekakeelsest sõnast *λογία* (-loogia) 1940. aastatel.

### Audiomeetria
Audioloogiliste uuringute põhiliseks, kuid mitte ainsaks meetodiks on audiomeetria. Audiomeetria põhiline töövahend on audiomeeter – kuulmisteravuse mõõtur, elektroakustiline aparaat inimese kuulmisteravuse määramiseks. Audiogrammid on põhilised kuulmislanguse diagnoosi koostamise vahendid, mille abil saadakse teada kas tegemist on kuulmislangusega või mitte, kas kuulmislangus on madalates, keskmistes või kõrgetes sagedustes, kui tugev on kuulmislangus (kerge, mõõdukas, tugev, sügav) ja millises kõrva osas (välis-, kesk- või sisekõrv) probleem on. Kui kahtlustatakse kuulmisnärvi või tsentraalse närvisüsteemi patoloogiat, on vaja täiendavaid uuringuid. Lisaks kasutatakse tümpanomeetriat ja stapesrefleksi uuringut (keskkõrva seisundi mõõtmiseks) ning erinevaid teisi kuulmist (nt ABR, OAE) ja tasakaalu (nt VNG, vHIT, VEMP) uurivaid meetodeid. 

Audioloogia kui iseseisev eriala on väga noor. Vajadus kuulmisspetsialistide jaoks pärast II maailmasõda aitas kaasa audioloogia loomisele, kuid 1940. ja 1950. aastatel tegelesid audioloogid peamiselt vaid teaduse ja diagnostikaga (kuulmisuuringute tegemisega). Näiteks USAs müüsid sageli kuulmisaparaate edasimüüjad ja erafirmade töötajad, kel polnud meditsiiniharidust.  Audioloog, kes sobitas ja programmeeris kuuldeaparaate, arvati audioloogia seltsidest välja. Sellist käitumist pidas ASHA (American Speech–Language–Hearing Association) ebaeetiliseks. 

Eestis tegutseb ka Eesti Audioloogia Selts, mis proovib arendada audioloogiat ja seda Eestis kaasajastada . 

## Audioloog
Audioloog on spetsialist, kes tegeleb kuulmislanguse ja tasakaaluprobleemide testimise, hindamise ja habilitatsiooni/rehabilitatsiooniga ning kuulmislanguse ennetustöö ja nõustamisega. Spetsialiseerunud audioloog võib nõustada ka tinnituse, hüperakuusia ja misofooniaga patsiente ning pakub kuulmisteraapiat.

Audioloogid programmeerivad ka kuuldeaparaate, spetsialiseerunud audioloogid pakuvad rehabilitatsiooni sisekõrvaimplantaatide, luukuulmisimplantaatide ja ajutüveimplantaatidega inimestele. 

## Viited
Pāle kirik

**Pāle kirik**  on luteri kirik Lätis Limbaži piirkonnas Pāle vallas Pālest loodes. See on asub endise Katriņa kihelkonna aladel.

Kuni aastani 1927 pidasid Katriņa kirikuõpetajad jumalateenistusi kohalikus puust palvemajas. Aastal 1937 hakati Pālesse oma kirikut kavandama. Hoone ehitati aastal 1932 rajatud kohaliku kalmistu juurde, Pāle möldri Diedrich Birkenfeldi poolt valla tarbeks annetatud maale. Kiriku ehituseks annetas 1000 latti ka toonane Läti president Kārlis Ulmanis.

Aastal 1943 omandas kirik kunstimälestisena kaitse all oleva XVIII sajandist pärineva altarimaali.

## Viited

## Välislingid
Augstroze kirik

**Augstroze kirik** on kirik Lätis Limbaži piirkonnas Umurga vallas Augstrozes muiža külas. Sealne kirik oli algselt Straupe abikirik, hiljem aga Dikļi abikirik.

Augstroze vasallilinnuse juurde kavandati kirikut juba konsistooriumi otsusega aastast 1636. Tegelik ehitus algas siiski alles 1795. aastal ja puidust kirik valmis 1798. aastal Augstroze mõisa maadel.

Praeguse kiriku lasi 1858. aastal rajada Augstroze mõisa omanik von Gersdorff. Tegemist on ühelöövilise kivikirikuga, millel altariosa ei eristu. Neliknurkset kirikutorni ehib suhteliselt madal tornikiiver, kiriku nurki kaunistab graniidist rustika.

Kuna otsus rajada Augstrozesse kirik oli üsna varajane, peeti sealset kirikuraamatut alates aastast 1735 (enne kiriku ehitamist) kuni aastani 1891, hilisemad sissekanded tehti aga Straupe ja Dikļi kirikuraamatutesse. 1873. aastal muudeti sealne kogudus Dikļi abikoguduseks. 1927. aastal kirikut remonditi.

Teise maailmasõja ajal kirik rüüstati. Kirik tehti korda alles 1968. aastal, ent võeti siis kasutusele laohoonena. Kogudus sai seda kasutama hakata alles 1991.. aastal. Taastamistööd algasid 2003. aastal, siis viidi sinna tagasi ka vahepeal Rundāle lossis olnud kiriku 300 aastat vana altar.

## Viited

## Välislingid

*Koguduse koduleht
Winterveld

**Winterveld** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Kuni 1994. aastani kuulus Winterveld Bophuthatswana bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Winterveldi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,50%, värvilisi 0,16%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07%, valgeid 0,05% ja teisi 0,20%. Tsonga keelt pidas emakeeleks 21,87% inimesi, tsvana keelt 19,87%, suulu keelt 19,08%, pedi keelt 11,54%, ndebele keelt 8,34%, sotho keelt 6,22%, svaasi keelt 2,34%, koosa keelt 2,16%, venda keelt 1,92%, inglise keelt 1,45%, afrikaani keelt 0,41%, viipekeelt 0,25% ja teisi keeli 4,54%.

## Viited
Andres Kotsar

**Andres Kotsar** (sündinud 20. jaanuaril 1974 Tartus) on eesti arst ja tervishoiujuht. 

Ta lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal 1998. aastal, seejärel internatuuri ning uroloogia eriala residentuuri 2004. aastal. 

Aastatel 2004–2014 töötas Kotsar uroloogina Tampere haiglas ning aastatel 2004–2009 läbis Tampere Ülikoolis doktorantuuri ja 2009. aastal kaitses doktoridissertatsiooni teemal "*A Biodegradable Urethral Stent with New Braided Configuration and Drug-eluting Properties*". 

2015–2018 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi kirurgiakliiniku uroloogia ja neerusiirdamise osakonna juhataja ning Tartu Ülikooli kliinilise meditsiini instituudi uroloogiadotsent.  

1. oktoobrist 2018 kuni 30. septembrini 2023 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse liige–ravijuht.

Andres Kotsar on avaldanud 14 teadusartiklit uroloogia valdkonnast.

## Viited
Temba

**Temba** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Kuni 1994. aastani kuulus Temba Bophuthatswana bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Temba elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,99%, värvilisi 0,28%, India või Aasia päritolu inimesi 0,20%, valgeid 0,14% ja teisi 0,39%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 49,38% inimesi, pedi keelt 15,64%, tsonga keelt 11,54%, ndebele keelt 7,12%, suulu keelt 4,50%, sotho keelt 4,32% ja inglise keelt 2,32%.

## Viited
Marek Seer

**Marek Seer** (sündinud 25. oktoobril 1975 Tõrvas) on eesti tervishoiujuht. 

Ta on lõpetanud 2002. aastal Tallinna meditsiinikooli õeteaduse erialal ning on Tallinna tehnikaülikooli haldusjuhtimise magistrant. Tal on magistrikraad terviseteaduses.

Marek Seer on töötanud aastail 2005–2008 Tervishoiuametis erakorralise meditsiini osakonna juhatajana ja 2008–2018 olnud Valga haigla juht. Haiglajuhina pooldas ta Valga haigla ühinemist Tartu Ülikooli Kliinikumiga. Hiljem on Seer olnud haigla nõukogu esimees ning haiglajuhi Margus Ulsti tagasikutsumise järel, kui too oli pakkunud Rotary klubi liikmetele järjekorravälist vaktsineerimist, astus Seer nõukogu esimehe kohalt tagasi, et nõukogu saaks ta määrata haigla juhatuseliikme kohusetäitjaks 1. veebruarist kuni 30. aprillini 2020.

2018. aasta oktoobrist kuni 2021. aasta märtsi lõpuni oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse liige ja haldusjuht. 27. märtsil 2020 määras TÜ Kliinikumi nõukogu Marek Seeri TÜ Kliinikumi juhatuse esimehe kohusetäitjaks, selles ametis oli ta 1. oktoobrini 2020. Koroonapandeemia kriisi ajal juhtis ta koos Joel Starkopfiga Lõuna meditsiinistaapi. 

Seer on ühtlasi Põlva haigla nõukogu esimees ja Sihtasutuse Tartu Kiirabi nõukogu liige. Põlva haigla nõukogus toetas ta haigla sünnitusosakonna sulgemist ning kinnitas ERR-ile antud intervjuus otsuse üksmeelsust nõukogus, ehkki tegelikult jagunesid hääled pooleks ja otsustavaks sai tema kui esimehe hääl..

Alates 19. aprillist 2021 on Marek Seer Sotsiaalministeeriumi juures asuva koroonavastase vaktsineerimise korraldamise töörühma juht.

## Viited
Maret Tark

**Maret Tark** (sündinud 23. detsembril 1959 Tartus) on eesti finantsjuht.

Ta lõpetas Eesti Maaülikooli ettevõtluse ja ärijuhtimise eriala aastal 1987. 
Maret Tark oli aastail 1980–1990 Tartu Informatsiooni ja Arvutuskeskuse insener. 
Seejärel, aastatel 1995–1998 Tartu Maarjamõisa haigla peaökonomist, 1999–2003 Tartu ülikooli kliinikumi ökonoomikateenistuse direktor ning alates 2004. aastast finantsteenistuse direktor. 

Maret Tark oli aastail 2009–2017 SA Eesti Tervishoiu Pildipanga nõukogu liige, alates 2003. aastast on ta SA Tartu Kiirabi nõukogu liige.

2018. aasta 1. oktoobrist on ta TÜ Kliinikumi juhatuse liige - finantsjuht.

## Viited
Pruuttüdrukud

**Pruuttüdrukud**, ka **pruutneitsid**, **pruutõed** ja **mõrsjasõsarad** olid Eesti talupojapulmas vallalised neiud, kelle pruut oma sõbrannade ja sugulaste hulgast välja valis.

Pruuttüdrukud olid pruudi saatjad ning kaasanaise abilised pulmatseremoonial. Nad olid mõrsjal vastas kirikust tulemisel, olid mõrsja saatjad olulistes pulmaepisoodides, õhutasid külalisi raha annetama.
Pruuttüdrukute arv pidi vastama peiupoiste arvule, kellega neil oli ühiseid ülesandeid ja vastamisi hoolitsusi. Pruuttüdruk ehtis "oma" peiupoissi roosiga, lindiga, üle õla seotud linikuga  ning kinkis kindad, sukad või salli. 

Pruuttüdrukud abistasid pruuti juba enne pulmi veimede valmistamisel. 
 
## Viited
Priit Eelmäe

**Priit Eelmäe** (sündinud 8. oktoobril 1972) on eesti tervishoiujuht.

Ta on lõpetanud 1990. aastal Tartu 5. keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli liikumis- ja sporditeaduste erialal ning kaitsnud 1997. aastal samas teadusmagistri kraadi füsioteraapia valdkonnas. 

Eelmäe on töötanud Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna õppeprodekaanina, Tartu ülikooli füsioteraapia- ja terviseedenduse õppetooli lektori ning juhatajana, Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledži terviseedenduse ja rehabilitatsiooni kompetentsikeskuse taastusravi valdkonna juhina. 

Alates 2008. aastast on Eelmäe olnud SA Haapsalu Rehabilitatsioonikeskuse juhatuse esimees ning arendanud välja Eesti meditsiinis olulise valdkonna. 

Priit Eelmäe on olnud Eesti Haiglate Liidu liige ning Eesti Füsioterapeutide Liidu president.

2018. aasta 1. oktoobrist kuni 27. märtsini 2020 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse esimees.

Eesti avalikus ringhäälingus edastatud ametisseastumise intervjuust lähtuvalt oli ta esimene Eesti füsioterapeut, kes kinnitas, et võitlus korruptsiooni vastu on tema ametisoleku ajal üks peamistest eesmärkidest. Teadaolevalt on see esimene juhtum Eesti inimestele meditsiinilise abi osutamise kaastekstis korruptsiooni olemasolu avalikust tunnistamisest.

10. jaanuaril 2020 avaldasid TÜ Kliinikumi all tegutsevate kliinikute juhid Eelmäele umbusaldust ning tegid kliinikumi nõukogule ettepaneku ta oma ametikohalt vabastada.  
27. märtsil 2020 vabastas Tartu ülikooli kliinikumi nõukogu Eelmäe ennetähtaegselt ametist. 

## Tunnustus

* 2008 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited
Lembit Rebane

**Lembit Rebane** (9. jaanuar 1953 Mõisaküla – 4. september 2018) oli eesti korvpallur, treener, spordipedagoog ja koolijuht.

Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna Spordiinternaatkooli ja aastal 1976 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

Ta innustus spordist Pärnu-Jaagupi Keskkoolis Manfred Tõnissoni tundides. Tallinnas treenis ta Keskrajooni Laste ja Noorte Spordikoolis Märt Kermoni juhendamisel. Ta on mänginud Eesti noortekoondises, aastatel 1972–1973 Kalevi duubelmeeskonnas, aastatel 1973–1975 "Ehitajas", aastatel 1972 ja 1974–1976 Kalevi ja Eesti esinduskoosseisus. Ta oli aastal 1975 Balti karikavõistluste võitjaid ja Nõukogude Liidu üliõpilasmvõistluste hõbeda võitjaid ning 1976 pronksi võitjaid, 1971, 1972 ja 1975 karika- ning 1974 suvespartakiaadi võitjaid. Ta on olnud meeskonna kapten.

Aastatel 1983–1991 osales mängiva treenerina Pärnu Kalevi/KEK-i meeskonnas Eesti meistrivõistlustel. Aastatel 1976–1986 oli ta Pärnu Laste ja Noorte Spordikoolis treener. Aastatel 1986–1988 oli ta Sauga põhikooli kehalise kasvatuse õpetaja, aastatel 1988–2004 oli ta Sauga põhikooli direktor. Aastatel 2004–2007 oli ta Surju põhikooli ja aastatel 2008–2014 Pärnu-Jaagupi Gümnaasiumi direktor. Ta on olnud Sauga vallavanem. Aastatel 1991–1994 kuulus ta Noorte Meeste Kristliku Ühingu juhatusse.

## Välislingid
*In memoriam: Lembit Rebane
*Biograafia ESBL-is