open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Külli Tammur

**Külli Tammur** (sünninimi **Külli Urvik**; sündinud 22. aprillil 1983) on Eesti riigiametnik ja poliitik, alates 3. maist 2024 kuni 8. detsembrini 2025 
Põhja-Tallinna linnaosa vanem, 30. oktoobrist 2017 kuni detsembrini 2025 Lääne-Harju vallavolikogu esimees. 

Ta lõpetas aastal 2010 Tallinna Ülikooli, ta on töötanud viimastel aastatel Keskkonnaagentuuri projektijuhina. 

Aastatel 2009–2017 oli ta Padise vallavolikogu esimees. Nii 2009. aasta kohalikel valimistel kui ka 2013. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta valimisliidu "Koostöö" nimekirjas, sai 2009. aastal 22 häälega asendusmandaadi ja 2013. aastal 46 häälega otsemandaadi.  

2017. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta moodustamisel olnud Lääne-Harju vallas valimisliidu "Valimisliitude Ühendus" nimekirjas, sai kokku 134 häält ja pääses selle tulemusega vallavolikogusse. Vallavolikogu esimesel istungil valiti ta ühehäälselt volikogu esimeheks. 

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Eesti 200 nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 1275 häält ning ei osutunud valituks. 

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Põhja-Tallinna linnaosas Eesti 200 nimekirjas, sai 411 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited
Värska Kultuurikeskus

**Värska Kultuurikeskus** on kultuurimaja Võru maakonnas Värskas aadressil Pikk tänav 12. Kultuurimaja kuulub koos Lüübnitsa Külakeskuse, Obinitsa Külakeskuse ja Luhamaa Külamajaga Setomaa Kultuurikeskuse koosseisu.  

Kultuurikeskuse kahte saali on võimalik kasutada kontsertide, tantsuõhtute, teatrietenduste ja muude ürituste korraldamiseks. 

Keskus ehitati aastatel 1941–1960 ja renoveeriti 2008. aastal

## Viited

## Välislingid
*Keskuse teave Värska valla kodulehel
*Keskus Facebookis
Welschnofen

**Welschnofen** (itaalia: *Nova Levante*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Bolzanost kagus.

## Geograafia

Valla pindala on 50,8 km² ja 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1910 inimest.

Welschnofen külgneb järgmiste valdadega: Karneid, Moena, Deutschnofen, Pozza di Fassa, Predazzo, Tiers ja Vigo di Fassa.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 94,00% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 5,53% itaalia keelt ja 0,47% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
* Rosengarten Latemar - Eggental (inglise keeles)
Põllumajanduspank

**NSV Liidu Põllumajanduspanga Eesti Vabariiklik Kontor** oli Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu 26. oktoobri 1940. aasta määrusega nr 34 loodud pank, mille ülesandeks oli riiklike põllumajandusettevõtete ja -organisatsioonide finantseerimine ning põllumajanduslike krediidiühingute pika- ja lühiajalaine krediteerimine.

Kontoril oli õigus vastavalt vajadusele avada osakondi (Tartu, Pärnu, Rakvere, Viljandi, alates 1944. aastast ka Haapsalu, Kuressaare, Paide, Valga ja Võru). Põllumajanduspanga struktuur muutus 1950. aastal, mil moodustati 24 rajooniosakonda, sh Harju osakond, kelle ülesandeks oli Harjumaa klientide teenindamine. Põllumajanduspank, sh tema vabariiklikud kontorid ja rajoonide osakonnad, likvideeriti NSV Liidu Ministrite Nõukogu 7. aprilli 1959. aasta määrusega nr 369. Vabariikliku kontori ülesanded läksid üle NSV Liidu Riigipanga kontorile ja NSV Liidu Ehituspanga Eesti Vabariiklikule Kontorile.
## Vaata ka
*NSV Liidu Riigipanga Eesti Vabariiklik kontor
## Viited
Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid

**SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid** on Eesti sihtasutus. Sihtasutuse asutasid 2013 Kultuuriministeerium ja Haapsalu linnavalitsus.

Sihtasutuse koosseisus on järgmised üksused:

*Iloni Imedemaa
*Haapsalu piiskopilinnus
*Raudtee- ja Sidemuuseum
*Haapsalu raekoda
*Ants Laikmaa muuseum 
*atraktsioon: huvisõidurong Peetrike 
*atraktsioon: aurupaat Kallis Mari

2019. aastal külastas sihtasutuse hallatavaid muuseume üle 80 000 inimese.

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse koduleht
Salme (laev)

**Salme** on Eesti Tallinna Tehnikaülikooli uurimislaev. 

## Ajalugu
Laev ehitati 1974 Taanis Esbjergis ettevõtetes Carl B. Hoffman Maskinfabrik ja Jernog Metalstoberi AS kalapüügilaevana. Renoveeriti uurimislaevaks 2009. a.

## Kirjeldus ja võimekus
Uurimislaevaga on Läänemerel võimalik läbi viia erineva eesmärgiga ekspeditsioone, sh teostada okeanograafilisi uuringuid, paigaldada või hooldada autonoomseid mõõteseadmeid, koguda proove merekeskkonnast nende edasiseks analüüsiks laboris ning korraldada geoloogilisi uuringuid.

Laeval on märglabor, bioloogia/keemia labor ja mess-seminariruum, majutuskohad 12 teadlasele, konditsioneer, saun jms. Laboratoorium on varustatud tõmbekapi, pöördosmoosil põhineva destillaatori, sügavkülmikute jm. GSM levialas on olemas internetiühendus. Autonoomsus on 7 päeva

Tehnilisest varustusest on laeval kraana maksimaalse tõstejõuga 3t, kaabeltrossvints, vintsid, A-raam 
Laeva on proovivõtukarussell, CTD-sondid, optilised mõõteriistad, seadmed veeproovide töötlemiseks ja analüüsiks, poijaamade paigaldamise vahendid, hoovusemõõtjad jmt. 

## Viited

## Välislingid
*Laevast e-laevakinnistusraamatus
Silmiksuru

**Silmiksuru** (*Smerinthus ocellatus* (Linnaeus, 1758)) on surulaste hulka kuuluv liik liblikalisi.

Eestis mai keskpaigast kuni augustini tavaline. 
Liblikas meenutab puhkeasendis puukoore tükki, kuid häirimisel paljastab tagatiibadel olevad silmlaigud, mis peaksid häirijat hirmutama. Silmiksuru talvitub nukuna pinnases. Silmiksuru röövikud toituvad kitsalehiste pajude, kase (*Betula*), hariliku toominga (*Prunus padus*) ja aed-õunapuu (*Malus domestica*) lehtedest.

2017. aasta sügisel esitati silmiksuru üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks.

 
Smerinthus ocellatus MHNT Female dos.jpg|Emane silmiksuru (selgmiselt)(coll.MHNT)
Smerinthus ocellatus MHNT Female ventre.jpg|Emane silmiksuru (kõhtmiselt)(coll.MHNT)


## Viited

## Välislingid
* 

*Silmiksuru – kesköine kaunitar.
*Sissekanne CoL-is
Vigri (laev)

**Vigri** on Eesti heitmekogurlaev. 

Laev ehitati 1980 Venemaal Svetlõis ettevõttes Svetlõi laevaremonditehas.

## Viited

## Välislingid
*Laevast e-laevakinnistusraamatus
Tertsiaalrent

**Tertsiaalrent** (saksa keeles *Tertsial*) oli rendisuhte vorm, kus rentnik võis kokkulepitud rendisummast kolmandiku (tertsiaal) endale jätta. Liivimaal anti hulk XVII sajandi lõpus reduktsiooni tulemusel riigile langenud mõisaid tertsiaalrendile.

*
*
Ehaste

**Ehaste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Ehaste perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Elbrecht, Kirp ja Äro. Paul-Heinrich Ehaste palvel kanti Ehaste perekonnanimedede kaitseregistrisse nr. 17 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).
Ehik

**Ehik** on eesti perekonnanimi.

Richard-Rudolf Ehiku palvel kanti Ehik perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 294 all.
Einre

**Einre** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Einre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Einer, Hansen ja Stramm. Oskar-Gerhard-Heinrich Einre palvel kanti Einre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 292 all.
Rae Valla Raamatukogu

**Rae Valla Raamatukogu** on Jüri alevikus Rae vallas Harjumaal asuv rahvaraamatukogu. 

Rae Valla Raamatukogu on üks kolmest Rae Vallavalitsuse hallatavast raamatukogust. 2006. aasta septembrist asub raamatukogu hoonekompleksis aadressil Laste tänav 3, kus tegutseb veel neli asutust: Jüri Gümnaasium (alates 1.09.2024 Jüri Kool), Rae Valla Spordikeskus, Rae Huvialakool ja Jüri Noortekeskus.

1. septembril 2009 avati haruraamatukogu – Peetri raamatukogu, mis asub Peetri Lasteaed-Põhikooli hoonekompleksis aadressil Pargi tee 6, Peetri alevik.

Raamatukogu teeninduspiirkonnas oli 2019. aasta 1. detsembri seisuga 20 032 inimest. Registreeritud lugejate arv 2019. aastal oli 4919, neist kuni 16-aastaseid oli 2522. Külastuste arv ulatus 70 207-ni, kojulaenutuste arv oli 73 293.

Kogu suurus on 58 172 ühikut, 2019. aastal suurenes kogu 909 ühiku võrra. Raamatukogu fond on sisestatud elektroonilisse andmebaasi URRAM.

Rae Valla Raamatukogus on külastajatele kaheksa arvutitöökohta – esimesel korrusel 2 avalikuks kasutamiseks ja teisel korrusel 6 lastele mõeldud arvutit. Lisaks 5 arvutitöökohta Peetris – 2 avalikuks kasutamiseks ja 3 lastele mõeldud arvutit. 

Töötajaid on Rae Valla Raamatukogus 8, Peetris 4, Vaidas 2 ja Lagedil 3.

Jüri raamatukogu on ümber nimetatud Rae Valla Raamatukoguks alates 2023. aastast.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Rae valla raamatukogude koondlehel
Harku raamatukogu

**Harku raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Harku alevikus Harku keskuse hoones (Instituudi tee 5). Alates 2020. aasta jaanuarist on Harku, Vääna ja Tabasalu raamatukogu ühine juriidiline nimetus Harku Valla Raamatukogud.

Raamatukogu avati 10. mail 2003.

Raamatukogus on umbes 16 000 teavikut.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Harku Valla Raamatukogude kodulehel
Elvet

**Elvet** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Elvet perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Einblau, Elvelt, Eskuson, Eskusson, Eslon ja Essenson. Gustav Elveti palvel kanti Elvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 386 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. aprillist 1939).
Renni

**Renni** (ka **Ranie**, **Rennie** ja **Renning**) oli Tartust pärit rae- ja mõisnikuperekond.

## Ajalugu
Suguvõsa kohta on esimesi teateid 1614. aastast, mil Tartus mainitakse oldermann Hans Rennit (ka Ranie) (suri pärast 1641), kellest sai hiljem Tartu raehärra. 1618. aastal ostis ta Räni (tollal Seamõisa) ja 1626. aastal kinnitati tema valdusõigust Nüpli mõisale. Tõlk Jakob Renni (suri enne 1682) oli 1651. aastal Räni mõisa omanik. Suguvõsa kustus meesliinis ilmselt XVII sajandi lõpul.

Hans Renni nimest tuleneb Räni mõisa saksa- (*Renningshof*) ja eestikeelne nimi.

## Suguvõsa liikmeid
*Hans Renni (suri pärast 1641), Tartu raehärra, mõisaomanik
*Jakob Renni (suri enne 1682), tõlk, mõisaomanik

## Vaata ka
*Nüpli mõis
*Räni mõis

## Viited
Spalchhaber

**Spalchhaber** (ka **Spalhaber**) oli Rostockist pärit Liivimaa aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Suguvõsa kohta on teateid XVI sajandi keskpaigast, mil mainitakse Rostocki bürgerit ja kaupmeest Daniel Spalckhaverit (suri pärast 1559). Tema järeltulijad olid Rügenil vaimulikud. Liivimaale saabus suguvõsa XVII sajandil. Räni pandivaldaja Johann Daniel Spalchhaber (suri 1748) tõsteti 1744. aastal Püha Rooma keisririigi aadlikuks. 1750. aastal võeti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna matriklisse.

## Suguvõsa liikmeid
*Johann Daniel von Spalchhaber (suri 1748), maakohtu assessor, mõisaomanik
*Charistian Harald von Spalchhaber (suri pärast 1800), kolleegiuminõunik, mõisaomanik 
*Carl Otto von Spalchhaber (suri 1814), õuekohtu assessor, mõisaomanik

## Viited

## Kirjandus
*Adelheim, Georg. *Revaler Ahnentafeln*. Tallinn: F. Wassermann, 1935. Lk 19-20.
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 439-440.
Riigi Tööstusõpilaste Kool

**Riigi Tööstusõpilaste Kool** oli Tallinnas tegutsenud kutseõppeasutus.

Riigi Tööstusõpilaste Kool avati 1924. aastal, kool tegutses Riigi Tööstuskooli juures. 

Kooli võeti vastu 6-klassilise algkooli kohustuse täitnud õpilasi. Õppetöö vältas 3 aastat ning toimus õhtuti kolmel või neljal päeval nädalas. Päevasel ajal omandasid kooli õpilased praktilisi kutseoskusi õppelepingu alusel mõnes tööstuslikus käitises või vastava ala meistri töökojas. Kooli lõpetamisel sooritati õppinud töölise kutseeksam. 

Riigi Tööstusõpilaste Kool pakkus võimalust õppida õhtuses vahetuses neile, kes ei saanud õppida täisajaliselt Riigi Tööstuskoolis. Mõlemad õppeasutused tegutsesid Tallinnas, Tehnika tänav 18 hoonetes. Aastatel 1924–1940 oli mõlema õppeasutuse direktor Theodor Ussisoo.

Aastatel 1941–1942 Tallinna I Poeglaste Ametikooli osaajaline haru, 1942–1944 Tallinna 1. Tööstusõpilastekool. 1944. aastal kool suleti.

## Viited
Nõel

**Nõel** on metallist (enamasti terasest) õmblemis- või kinnitamisvahend. Eristatakse õmblus- ja kinnitusnõelu.

## Vaata ka

* Haaknõel
* Nööpnõel
* Ehtenõel
* Kübaranõel
* Lipsunõel

## Viited
Niin (materjal)

**Niin** (ka **niinekiud**) on taime niinest saadud tarbematerjal. Niinekiududest tehakse näiteks köisi ja matte. Kõige rohkem kasutatakse lina-, kanepi-, pärna- ja raffiapalmi kiude.

## Viited
Vormel

**Vormel** on mitmetähenduslik sõna:
*vormel on sama mis valem
*vormel on mõiste folkloristikas
*vormel on võidusõiduauto liike
**vormel 1
**vormel 2
**vormel 3
Vormel (folkloristika)

**Vormel** on folkloristikas lause, värss või lause-, värsirühm, mis kordub eri teostes samas funktsioonis. Eristatakse näiteks algus-, lõpp- ja kõnetlusvormeleid.

Muinasjuttudes kasutatud lõppvormel on näiteks fraas: "ja kui nad surnud ei ole, elavad nad veel praegugi".

## Viited
Eesti rahvusliblikas

**Eesti rahvusliblikas** on Eesti Lepidopteroloogide Seltsi ettevõtmisel valitav liblikaliik, täiendamaks Eesti sümboolikat.

Valimine toimus 2017. aasta lõpukuudel. 

Valimisteks esitati järgmised liigid (sulgudes saadud häälte arv ja protsent, hääletanuid oli kokku ligi 5000): sini-paelöölane (861, 17,31%), rohukedrik (112, 2,25%), leinaliblikas (420, 8,44%), raba-võiliblikas (191, 3,84%), mustlaik-apollo (99, 1,99%), pääsusaba (2664, 53,56%), lapsuliblikas (282, 5,67%), harilik päevakoer (162, 3,26%) ja silmiksuru (183, 3,68%).

Rahvusliblikaid on valitud paljudes maades. Näiteks Soome rahvusliblikas on kevadsinitiib (*Celastrina argiolus*), Malaisia rahvusliblikas on *[[Trogonoptera brookiana]]*, Sri Lanka rahvusliblikas *[[Troides darsius]]*, Singapuri rahvusliblikas *[[Pachliopta aristolochiae]]*, jne.

## Vaata ka
*aasta liblikas
*Eesti rahvusloom

## Viited

## Välislingid
*Rahvusliblika valimise teave.
Merimets

**Merimets** (ka **Merimetsa parkmets**, **Stroomi mets**) on parkmets Põhja-Tallinna linnaosas Merimetsa asumis. Parkmets jääb Pelguranna tänavast vasakule poole, paremal pool on Stroomi rand.
Kuberneri aed

**Kuberneri aed** (ka *Lossiaed*) on aed Tallinnas Toompeal Riigikogu hoone lõunaküljel. Aia pindala on 0,4 ha.

Aed rajati 1820. aastatel. Aastatel 1935–1936 muudeti aed iluaiaks, mida piirab sepistara. Projekti tegi Alar Kotli.

Aias kasvab roose ja 26 taksonit puittaimi.

## Viited
Kasepark

**Kopli kasepark** (ka **Kasedik**) asub Põhja-Tallinna linnaosas Kopli poolsaarel Kopli, Sepa, Maleva ja Kilbi tänava vahel. Pargi pindala on 7,9 ha. Kujundamisel looduslikust metsast. Haljasala põline rahvapärane nimi on Kasedik, märgitud juba 19. sajandist Tallinna kaartidel ja skeemidel.

Pargis on muu hulgas mitmeid väikeseid kivikülve ja rändrahne.

## Viited
Lauri Markkanen

**Lauri Elias Markkanen** (sündinud 22. mail 1997 Vantaas) on soome korvpallur, kes mängib 2022. aastast NBA klubis Utah Jazz.

## Karjääri algus
Lauri Markkanen mängis kõigepealt Soome noorteliigades ning 2015. aastal valiti ta I-divisjoni B parimaks mängijaks. 2016. aastal kutsuti ta osalema talendikate rahvusvaheliste noormängijate tähtede mängule Nike Hoop Summitile.

## NBA karjäär
Aastatel 2016–2017 mängis Markkanen USA üliõpilasliigas Arizona ülikooli meeskonnas, kus tema hea esitus pälvis laialdast tähelepanu. NBA noormängijate värbamisel valiti ta seitsmendana Minnesota Timberwolvesi, kust vahetati kohe edasi Chicago Bullsi.

2017. aasta oktoobris püstitas ta NBA rekordi, kui tabas esimese kolme mänguga kümme kolmepunktiviset. 

Debüüthooajal keskmiselt 15,2 punkti ja 7,5 lauapalli kogunud Markkaneni näitajad kerkisid järgmisel, 2018/19. hooajal 18,7 punkti ja 9 lauapallini mängus.

## Rahvuskoondis

2015. aasta kuni 18-aastaste Euroopa meistrivõistlustel oli Markkanen resultatiivseim mängija. 2016. aasta kuni 20-aastaste Euroopa meistrivõistlustel oli Markkanen taas resultatiivseim mängija (24,9 punkti mängus) ning ta valiti ka turniiri tähtede viisikusse.

Lauri Markkanen mängib Soome rahvuskoondises, debüüdi täiskasvanute koondises tegi ta 14. augustil 2015 mängus Belgia vastu.

Markkanen mängis 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus aitas viia koondise 16 parema hulka, kogudes 6 mänguga keskmiselt 19,6 punkti ja 5,7 lauapalli.

2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel kogus Markkanen Soome 94-86 võidumängus Horvaatia üle 43 punkti, mis viis  Soome taas veerandfinaali pärast 55 aastat (viimane oli 1967. aastal). Ühtlasi püstitades ta Soome mängijate EM-turniiride kõigi aegade punktirekordi.

8. augustil 2025 kogus Markkanen 2025. aasta Euroopa meistrivõistlustel karjääri parima tulemusena 48 punkti, kui Soome võitis Belgiat 105:62.

## Saavutused NBA-s
* Kiireim NBA mängija, kes jõudis oma esimesel hooajal 100. tabava kolmepunktiviskeni (41 mänguga)
* Ainus mängija NBA ajaloos on teinud 100 pealtpanekut ja 200 tabavat kolme punkti viset ühel hooajal

## Meeskonnad
* 2012−2014 BC Jyväskylä
* 2014−2016 HBA-Märsky
* 2016−2017 Arizona Wildcats
* 2017−2021 Chicago Bulls
* 2021−2022 Cleveland Cavaliers
* 2022– ... Utah Jazz

## Viited

## Välislingid
* Lauri Markkanen – NBA.com
* Lauri Markkanen – Basketball-Reference.com
Venemaa opositsiooni koordinatsiooninõukogu

**Venemaa opositsiooni koordinatsiooninõukogu**, ka **Koordinatsiooninõukogu**, lühend **KSO**, ka **KS**, (vene keeles Координационный совет российской оппозиции) oli mitteriiklik Venemaa parlamendivälise opositsiooni tegevuse koordineerimise poliitiline organ. 

Valimised Koordinatsiooninõukogusse toimusid 20.–22. oktoobril 2012. Esimene koosseis valiti üheaastaseks perioodiks. Eelduste kohaselt pidid 2013. aasta oktoobris toimuma uued valimised, kuid selleks ajaks oli Koordinatsiooninõukogu tegevus praktiliselt soikunud .

Koordinatsiooninõukogu organiseeriti pärast paljusid Venemaa kodanike massilisi protestiaktsioone, mis algasid pärast ebaõiglasi valimisi Riigiduuma VI koosseisu (4. detsembril 2011) ja jätkusid 2012. aastal Venemaa presidendivalimiste valimiskampaania ajal (päädisid 4. märtsil Vladimir Putini valimisega kolmandaks ametiajaks presidendiks). Koordinatsiooninõukogu loomise kavatsusest teatati avalikult 12. juunil 2012 "Miljonite marsi" teisel aktsioonil.

## Valimised
Keskvalimiskomisjoni (esimees Leonid Volkov) korraldatud valimistel osales üle 81 000 valija. Valimisdebatid peeti telekanalil Dožd, hääletamine toimus 20.–22. oktoobril 2012 internetikeskkonnas.

Valimistel sai Aleksei Navalnõi üle 43 000 hääle. Üle 30 000 hääle said Dmitri Bõkov (u 38 500), Garri Kasparov (u 33 800), Ksenija Sobtšak (u 32 500), Ilja Jašin, Mihhail Gelfand, Jevgenija Tširikova ja Mihhail Šats. Vasakjõudude esindaja Aleksei Gaskarov sai ligi 23 000, liberaaljõudude esindaja Sergei Davidis umbes 27 200 ja natsionalistide esindaja Daniil Konstantinov 21 400 häält. KS-sse valitutest vanimaks osutus üldnimekirjas kandideerinud 72-aastane Andrei Piontkovski, kes sai umbes 17 600 häält.

## Koordinatsiooninõukogu
Koordinatsiooninõukokku valiti 45 liiget, neist 30 inimest üldnimekirjas, 5 vasakjõudude, 5 liberaalsete jõudude ja 5 natsionalistide nimekirjas.

Üldnimekirjast pääsesid Koordinatsiooninõukokku 30 inimest, neist nimekirjas esimesed 20 olid:


Evgenia_Chirikova_after_submission_of_an_application.jpg|Jevgenija Tširikova
Michael_Schatz_DSC4180.jpg|Mihhail Šats
Dmitry_Gudkov_Moscow_opposition_rally_12_June_2013_2.JPG|Dmitri Gudkov
Tatiana_Lazareva_-_MIBF_2011_-_2.jpg|Tatjana Lazareva
Пархоменко_Сергей_Борисович_2013-09-25.jpg|Sergei Parhomenko
Filipp_Dzyadko.JPG|Filipp Dzadjko
Марш_за_мир_и_свободу_(10).jpg|Gennadi Gudkov
Lubasobol.jpg|Ljubov Sobol
Support_of_prisoners_of_the_Bolotnaya_square_case_(21_February_2014)_(Boris_Nemtsov).jpg|Boriss Nemtsov
Ольга_Романова_(8380179349).jpg|Olga Romanova
Oleg_Kashin_in_Novosibirsk_2010.jpg|Oleg Kašin
AndreyIllarionov_-_RussiaMeeting-2003.jpg|Andrei Illarionov
Sergei Udaltsov.jpg|Sergei Udaltsov


## Viited

## Välislingid
*Первое заседание Координационного Совета оппозиции. youtube.com, 28. oktoober 2012
*Koordinatsiooninõukogu kodulehe arhiiviandmed. archive.org
Smerinthus atlanticus

***Smerinthus atlanticus*** on liblikaliik silmiksuru perekonnast.

## Klassifikatsioon

*Smerinthus atlanticus* 'e süstemaatika pole selge. 
Jules Léon Austaut kirjeldas neid 1890 aastal liigina. 1894. aastal vaatles Lionel Walter Rothschild neid silmiksuru sünonüümina. 
Eitschberger (2002) tõstis nad taas liigi järku.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Smerinthus atlanticus]] seisuga 02.11.2017.*

## Välislingid
*Smerinthus atlanticus Austaut, 1890
Margareeta aed

**Margareeta aed** on haljasala Tallinna vanalinnas Väikese Rannavärava, Pika tänava ja Rannamäe tee vahel. Aia pindala on 1,8 ha.

Minevikus asus aia kohal Suure Rannavärava bastion.

1996. aastal püstitati aeda Estonia katastroofis hukkunute mälestuseks mälestusmärk "Katkenud liin".

## Pilte
Margareeta aed 1991. aastal:

Margareeta aed 1991 (1).jpg
Margareeta aed 1991 (2).jpg
Margareeta aed 1991 (3).jpg
Margareeta aed 1991 (7).jpg


## Viited
Vadul lui Vodă

**Vadul lui Vodă** on linn Moldovas Dnestri parem- ehk läänekaldal 23 km Chișinăust ida pool.

Vadul lui Vodă on tuntud kuurortlinn, kus asub mitmeid sanatooriume ja asutuste suvilaid. Nõukogude perioodil rajati jõe äärde liivarand.
Juha Vainio

**Juha Harri** ”Junnu” **Vainio** ehk Juha ”Watt” Vainio (10. mai 1938 Kotka – 29. oktoober 1990 Gryon, Šveits) oli soome laulja-laulukirjutaja ja kooliõpetaja. 

Ta jõudis kirjutada 2433 laulu meloodia või laulusõnad ja plaadistas ise 245 laulu. Teda peetakse üheks Soome viljakamaks šlaagrikirjutajaks Reino Helismaa ja Vexi Salmi kõrval.

Tema karjäär algas 1960. aastate alguses ja tegus oli ta kuni surmani. Ta elas lisaks sünnilinnale Kotkale pikemalt ka Helsingis ja Espoos. Viimased eluaastad veetis Vainio Gryonis Šveitsis, kus ta suri oktoobris 1990 südameinfarkti. Ta on maetud Hietaniemi kalmistule.

Vainio enda esitatud lugudest on tuntumate seas ”Albatrossi”, ”Vanhojapoikia viiksekkäitä”, ”Käyn ahon laitaa”, ”Vanha salakuljettaja Laitinen” ja ”Kotkan poikii ilman siipii”. Tema kirjutatud sõnadega, kuid teiste esitatud lauludest on tuntuimad ”Kolmatta linjaa takaisin”, ”Katson autiota hiekkarantaa”, ”Tahdon olla sulle hellä”, ”Rööperiin”, ”Mun sydämeni tänne jää”, ”Muisto vain jää”, ”Jokainen päivä on liikaa”, ”Piilopaikka”, ”Keskiyön aikaan”, ”Tunti vain”, ”Käyn uudelleen eiliseen”, ”Aikaan sinikellojen”, ”Viisitoista kesää”, ”Koskaan et muuttua saa”, ”Jossain”, ”Tuulen tie”, ”Pieni nukke”, ”Kuusamo”, ”Silloin vasta kaiken saan” ning ”Hyvää huomenta Suomi”.

Tema muusikalisteks mõjutajateks olid Tapio Rautavaara, Georg Malmstén ja Henry Theel.

Lisaks šlaagritele on ta kirjutanud tellimuse peale ka reklaam-, õnnitlus- ja roppe laule, mis on avaldatud 10 CD-l kogumikuna "Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990".

Vainio õppis ülikoolis õpetajaks ning töötas 1962–1964 Myllykoski Yläpää koolis. Ta töötas lühikest aega õpetajana ka 1970. aastate alguses.

Tema poeg Ilkka Vainio on samuti laulukirjutaja ja laulja.

Vainio on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Albumid
* Juha ”Watt” Vainio (1966, singlialbum)
* Juha ”Watt” Vainio ja Reijo Tani (1968, singlialbum)
* Viisari värähtää (1972)
* Tulin, näin ja soitin (1975)
* Kansi kiinni ja kuulemiin (1976)
* Käyn ahon laitaa (1979)
* Albatrossi ja sorsa (1981)
* Sellaista elämä on (1983)
* Elämää ja erotiikkaa (1985)
* Viiskymppisen viisut (1991)
Silmiksuru (perekond)

**Silmiksuru** (*Smerinthus*) on 
liblikaliste perekond surulaste sugukonnast.

## Klassifikatsioon
Silmiksuru perekonda liigitatakse järgmised liblikaliigid:
* *[[Smerinthus astarte]]* Strecker, 1885.
* *[[Smerinthus atlanticus]]* Austaut, 1890.
* *[[Smerinthus caecus]]* Ménétriés, 1857.
* *[[Smerinthus cerisyi]]* Kirby, 1837.
* *[[Smerinthus jamaicensis]]* (Drury, 1773).
* *[[Smerinthus kindermanni]]* Lederer, 1853.
* *[[Smerinthus minor]]* Mell, 1937.
* *[[Smerinthus ocellatus]]* (Linnaeus, 1758) — silmiksuru.
* *[[Smerinthus ophthalmica]]* Boisduval, 1855.
* *[[Smerinthus planus]]* Walker, 1856.
* *[[Smerinthus saliceti]]* Boisduval, 1875.
* *[[Smerinthus szechuanus]]* (Clark, 1938).
* *[[Smerinthus tokyonis]]* Matsumura, 1921.
* *[[Smerinthus vancouverensis]]* Butler, 1877..

 
Smerinthus caecus MHNT CUT 2010 0 368 Shibecha Hokkaido Japon male.jpg|*[[Smerinthus caecus]]*
Smerinthus cerisyi MHNT CUT 2010 0 493 Leeds County, Ontario, Canada, male.jpg|*[[Smerinthus cerisyi ]]*
Smerinthus jamaicensis MHNT CUT 2010 0 389 Baltimore male.jpg|*[[Smerinthus jamaicensis]]*
Smerinthus kindermannii kindermannii MHNT CUT 2010 391, Château Ksara Liban, male.jpg|*[[Smerinthus kindermannii]]*
Smerinthus ocellatus MHNT CUT 2010 0 330 Autouillet, Yvelines, France, male.jpg|*[[Smerinthus ocellatus]]*
Smerinthus ophthalmica MHNT CUT 2010 0 493 Berkeley (La Loma) California USA male.jpg|*[[Smerinthus ophthalmica]]*
Smerinthus planus MHNT CUT 2010 0 368 Fujinomiya Japon male.jpg|*[[Smerinthus planus]]*
Smerinthus saliceti MHNT CUT 2010 0 493 Phoenix Co, Arizona, male.jpg| *[[Smerinthus saliceti]]*
Smerinthus szechuanus MHNT CUT 2010 0 166 China Shaanxi Daba Shan 1800m male.jpg|*[[Smerinthus szechuanus]]*
Smerinthus tokyonis MHNT CUT 2010 0 391 Susa, Sada, Shimane, Japan.jpg|*[[Smerinthus tokyonis]]*


## Viited

## Välislingid
**[https://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=188625#null Sissekanne ITIS-es]*

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Smerinthus]] seisuga 02.11.2017.*
Eesti-Valgevene suhted

**Eesti-Valgevene suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Valgevene vahel. 

Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 6. aprillil 1992.

21. juulil 1995 avas Eesti Minskis peakonsulaadi. Alates jaanuarist 2009 tegutseb Eesti Suursaatkond Minskis.

Maist 2010 tegutseb Valgevene Suursaatkond Tallinnas.

## Vaata ka
*Valgevene eestlased

## Viited
Balti medal

**Balti medal** on 23. aprillil 1856 asutatud Briti mälestusmedal, mida anti Krimmi sõja ajal Läänemerel võidelnud Briti sõjaväelastele.
Skryhałaŭ

**Skryhałaŭ** (transkribeerituna **Skrõgalav**, venepäraselt *Skrõgalov*, poola keeles *Skryhałów*) on küla (endine alev) Valgevenes Homieli oblastis Mazyri rajoonis, Skryhałaŭ külanõukogu halduskeskus. Asula asub oblasti keskusest Homielist 166 ja Mazyrist 33 kilomeetri kaugusel.

Külas on keskkool, kultuurimaja, postkontor ja kaks raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum, XIX sajandil rajatud park ja aastal 1909 valminud kabel.

## Ajalugu

Küla ümbruses paiknevad X–XIII sajandil rajatud kurgaanid. Küla ennast on kirjalikes allikates mainitud esimest korda aastal 1497, mil krimmitatarlased piinasid seal surnuks suurkannataja metropoliit Makari I. Alates XVII sajandist kuulus Skryhałaŭ Oskierkadele. Aastal 1702 asutati sinna rauasulatustöökoda. 28. mail 1792 sai Skryhałaŭ alevi staatuse ja õiguse pidada kaks korda aastas laata.

Aastal 1793 läks alev teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Skryhałaŭ hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Mozõri maakonda. Aastal 1799 ehitati sinna õigeusu kirik. Alevit läbis postimaantee, mis kulges Mazyrist läbi Žytkavičy, Turaŭ ja Lenini Davyd-Haradokki. XIX sajandi alguses rajati alevi lähedusse Skryhałaŭskaja Słabada küla, mis hiljem kasvas aleviga ühte. Aastal 1847 läks Skryhałaŭ Tyszkiewiczite valdusse, toona asus alevis jõesadam. Aastal 1874 ostis sealsed valdused Riia kaupmees Karol Szepeller. Aastast 1897 on teada, et alevis oli lisaks õigeusu kirikule ka juutide palvemaja, seal asusid kaheksa poodi, kõrts ja kohalik haigla. Toona tegutses seal ka postkontor, kus asus telegraafijaam. Aastal 1897 rajati alevisse Makari I mälestuseks kabel, tema surmapaika püstitati aga obelisk. Aastal 1910 hakkas alevis tegutsema saekaater.

Aastal 1919 läks Skryhałaŭ Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1924 muudeti selle staatus külaks, ühtlasi sai Skryhałaŭst kohaliku külanõukogu halduskeskus. Aastal 1927 hakkas seal tegutsema telliselööv. Aastal 1928 asutati külas sovhoos «Ударник» ja kolhoos «Труд», aastal 1959 moodustati nende asemele aga kolhoos «Дружба».

Tšornobõli katastroofi järel ehitati külla majad 110 perele, kuhu asustati inimesed radioaktiivse tolmuga saastunud piirkondadest. Uued tänavad hakkasid likvideeritud külade mälestuseks kandma nimesid Bieły Bierah ja Biełabiarežskaja Rudnia.

## Viited
Vinschgau

**Vinschgau** (itaalia: *Val Venosta*, saksa: *Vinschgau*, romanši: *Vnuost*, ladiini: *Val Venuesta*, keskaegne: *Finsgowe*) või **Vinschgau org** on Adige või Etschi jõe oru ülemine osa Lõuna-Tirooli lääneosas Itaalias.

## Nimi

Saksa nimi *Vinschgau*, nagu ka itaalia *Val Venosta*, tuleb keldi (Reetia) venostide hõimudest, keda on mainitud iidsel Tropaeum Alpiumil. Frangi *[[Gau (territoorium)|gau]]* loodi Karl Suure ajal aastal 772; seda on esmamainitud 1077. aasta dokumendis, kui Saksamaa kuningas Heinrich IV andis Schlandersi mõisad *in pago Finsgowe* Brixeni piiskop Altwinile.

## Geograafia

Vinschgau org kulgeb lääne-idasuunalisena Merano basseinist Partschinsis Adige jõge pidi üles Rescheni kuruni loodes. Ötztali Alpid põhjas, Alpide peaaheliku osa, eraldavad selle Inni oru ülemisest otsast. Adige orgu piiravad veel Sesvenna grupp läänes ja Ortleri Alpid lõunas. See koosneb mitmest külgorust, nagu Suldental, Matscher Tal või Schnalstal.

Saarelise asukoha tõttu Kesk-Ida-Alpides (üsna soe kliima ja vähene vihm (400 mm aastas)) niisutatakse põlde, niite ja õunapuuaedu. Viinamarjakasvatus on samuti tavaline.

2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,51% oru rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,41% itaalia keelt ja 0,08% ladiini keelt.

## Haldusjaotus

Vinschgau ringkond (itaalia: *Comprensorio della Val Venosta*; saksa: *Bezirksgemeinschaft Vinschgau*) loodi aastal 1962. Ringkond katab suurema osa Vinschgau piirkonnast ja selle külgorud, selles on 13 valda:

# Kastelbell-Tschars (*Castelbello-Ciardes*) 
# Graun im Vinschgau (*Curon Venosta*) 
# Glurns (*Glorenza*) 
# Latsch (*Laces*) 
# Laas (*Lasa*)
# Mals (*Malles Venosta*) 
# Martell (*Martello*)
# Prad am Stilfserjoch (*Prato allo Stelvio*) 
# Schlanders (*Silandro*) 
# Schluderns (*Sluderno*) 
# Schnals (*Senales*) 
# Stilfs (*Stelvio*)
# Taufers im Münstertal (*Tubre*) 

Naturnsi (*Naturno*), Plausi ja Partschinsi (*Parcinesi*) vallad kuuluvad geograafiliselt Vinschgau piirkonna madalamasse otsa, kuigi poliitiliselt on nad seotud Burggrafenamti ringkonnaga.

## Välislingid

* Vinschgau ringkond (saksa ja itaalia keeles)
Migos

**Migos** oli hiphopitrio USA-st Georgia osariigist. Ansambel alustas tegevust 2009. aastal ja saavutas rahvusvahelise tuntuse 2010. aastate teisel poolel. 

Trio liikmed olid Quavo (Quavious Keyate Marshall), Offset (Kiari Kendrell Cephus) ja Takeoff (Kirshnik Khari Ball). Nende tuntuimaks looks kujunes 2016. aastal ilmunud singel "Bad and Boujee", kus teeb kaasa ka räppar Lil Uzi Vert. Lugu jõudis Ameerika Ühendriikide edetabeli Billboard Hot 100 esikohale.

1. novembril 2022 hukkus Takeoff tulistamises Texase osariigis Houstonis. Pärast tema surma ansambli tegevus sisuliselt lõppes.

## Stuudioalbumid
* "Yung Rich Nation" (2015)
* "Culture" (2017)
* "Culture II" (2018)
* "Culture III" (2021)

## Liikmed
*Quavo (2009–2023)
*Offset (2009–2023)
*Takeoff (2009–2022)

## Välislingid
* Koduleht
A Theory of Justice

**"A Theory of Justice"** ("Õigluse teooria") on John Rawlsi filosoofiline raamat.

Rawls kirjutab, et õiglus on ühiskondlike institutsioonide tähtsaim voorus. Selle teooria järgi on inimestel võrdsed õigused. Võrdsete õiguste saamiseks/omandamiseks ei ole oluline inimese päritolu ega tema positsioon.

Et ühiskond toimiks, peavad inimesed vastastikust kasu silmas pidades tegema koostööd. Toimivas ühiskonnas huvid kattuvad või põrkuvad.  
* Huvid langevad kokku, sest tehakse koostööd, kuna see on nende jaoks tõhusam kui üksi töötamine. 
* Huvide vastuolu tekib, kuna tööga kaasnevad erinevad väärtused ning meid huvitab, kuidas neid jaotatakse.

Kui aga inimesed saaksid valida enne sündi ühiskonna, kus ilmale tulla, seejuures mitte teades oma kohta selles, andeid ega seisukohti. Missugusena sooviksime näha siis maailma, kui meid ei suuda mitte miski mõjutada, ei juhused, päritolu ega tutvused? Rawls väidab, et sellised olukorras valiksid inimesed õigluse, tuginedes seejuures kahele põhimõttele.
* Põhiõiguste ja kohustuste ühtlane jagunemine. Kõik on seaduse ees võrdsed.
* Jõukad inimesed on ühiskonnale vastuvõetavad, kui nad toetavad halvemal järjel olevaid.

Näide:
*"Sina oled sündinud Eestis, enamik maailma lastest ei sünni Eestis. Enamik maailma lastest kannatab nälga. Õigluse nimel tuleks küsida: kuidas võiks sellepärast, et sina sündisid Eestis, neil teistel paremini minna? Õigluse üle arupidamine on üksikisikule väljakutseks just seepärast, et vältimatult satuvad kaalukausile tema enda kasu ja isekus."*

## Rawls ja Kant
John Rawls oli Immanuel Kanti tööde suur austaja ning seepärast kasutas ta Kanti moraalifilosoofiat oma õpetustes. Kanti õpetuste järgi on moraal omakasupüüdmatu. Moraalireeglit tuleb järgida moraali pärast, mitte millegi muu. Moraali seisukohast ei ole tegude tagajärjed olulised. Mis loeb, on motiiv, mis oli selle teo taga. Ainukene puhas moraali motiiv on austus moraaliseaduse vastu.

## Viited
Rahvusarhiivi tudengipreemia

**Rahvusarhiivi tudengipreemia** on Rahvusarhiivi poolt välja antav auhind aasta parimale arhiivindusliku või arhiivimaterjalidele tugineva üliõpilastöö autorile. Tudengipreemiat antakse välja 1996. aastast ning selle konkursi auhinnafond on 500 eurot. Varem kandis auhind nimetust Ajalooarhiivi preemia.

## Tudengipreemia võitjad
* 2014 – Timo Sild Tartu Ülikoolis kaitstud bakalaureusetööga „Kinnismuistised Rootsi maamõõtja Axel Holmi katastriplaanidel"
* 2015 – Ivan Lavrentjev Tallinna Ülikoolis kaitstud bakalaureusetööga „1993. aasta Narva autonoomia referendumi läbiviimine ja -kukkumine"
* 2016 – Peeter Tammisto Tartu Ülikoolis kaitstud magistritööga “Talupojaühiskonna distsiplineerimine Eestimaal 1710–1832: ideelised, õiguslikud ja kultuurilised aspektid”
* 2017 – Ilmar Tammisto Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudis kaitstud magistritööga “Liivimaa aadli ja Rootsi keskvõimu suhted aastatel 1634–1643: Liivimaa rüütelkonna taasloomine”
*2018 - Toivo Kikkas Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudis kaitstud bakalaureusetööga "Jalaväe relvastusega varustamine Eesti Vabadussõjas 1918-1920"
*2019 - Lembi Anepaio Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudis kaitstud magistritööga "Baltisaksa aadlidaamid ja vaesus"
*2020 - Triin Reidla Eesti Kunstiakadeemia kunstikultuuri teaduskonnas kaitstud magistritööga ""Nii kole maja!" Postmodernistlikud elamud ja nende väärtustamisproblemaatika"

## Viited
Barbaroŭ

**Barbaroŭ** (transkribeerituna **Barbarov**, venepäraselt *Barbarov*, poola keeles *Barbarów*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Homieli oblastis Mazyri rajoonis, Barbaroŭ külanõukogu halduskeskus. Asula asub oblasti keskusest Homielist 166 kilomeetri kaugusel Prõpjatsi jõe kaldal.

Külas on algkool, kultuurimaja ja raamatukogu, seal asub ka jõesadam. Vaatamisväärsusteks on sealne mõisakompleks ja park.

Aastal 1908 sündis seal valgevene põllumajandusteadlane Michaił Macapura.

## Ajalugu

Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1431. aastal. Aastast 1761 kuulus Barbaroŭ Oskierkadele. Adam Kirkor  avastas alevist sel perioodil püstitatud võimsa mitme torni, muldvalli ja vallikraaviga kindluse jäänused, ent kindlust ennast tolle perioodi kirjalikes allikates mainitud ei ole.  Aastal 1779 ehitati sinna õigeusu kirik. 

Aastal 1793 läks küla teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Barbaroŭ hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Mozõri maakonda. Ühtlasi sai selle omanikuks Jacob Johann von Sievers, kes aga aastal 1808 selle Holstidele edasi müüs. Aastal 1795 sai Barbaroŭ alevi staatuse. Aastast 1833 on teada, et alevis olid kõrts, neli vesiveskit ja kai. XIX sajandi keskpaigas rajasid alevi omanikeks saanud Horwatid Prõpjatsi kaldale uhke mõisakompleksi, mille juures asus ka viie tiinu suurune park. Horwatide suguvõsa valdusse jäi alev kuni I maailmasõjani. 

Aastal 1919 läks Barbaroŭ Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1924 muudeti selle staatus külaks, ühtlasi sai Barbaroŭst kohaliku külanõukogu halduskeskus. Samal aastal asutati külas kolhoos «Серп и молот», mis aastal 1930 sai uue nime «Новый Барбаров». II maailmasõja ajal põletasid saksa karistussalklased küla maha. Tänapäeval on asulast saanud agrolinnake.

## Viited
Laulasmaa raamatukogu

**Laulasmaa raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Laulasmaa külas Laulasmaa Koolis. Raamatukogu juhataja on Annika Lilja.

Raamatukogu taasavati 2007 ja see tegutseb nii kooli- kui ka rahvaraamatukoguna.

## Viited

## Välislingid
*Tere tulemast lugema!, Keila Valla Leht, nr. 3, 1 märts 2015
Mazyri rajoon

**Mazyri rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1603 km². 2016. aasta seisuga elas seal 132 944 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Asavieci, Barbaroŭ, Kamienka, Kozienki, Kryničny, Machnavičy, Michałki, Prudoki, Skryhałaŭ ja Słabada külanõukogu. Lisaks moodustab omaette haldusüksuse veel Mazyri linn, mis on ka  rajooni halduskeskus. Mazyri kõrval on suurimaks asulaks Kozienki, teised tähtsamad asulad on Barbaroŭ ja Skryhałaŭ.

Mozyr tram fantrip. Мозырь - Mazyr, Belarus - panoramio (118).jpg|Mazyri tramm viib linnast keemiatehaste juurde
Mozyr tram fantrip. Мозырь - Mazyr, Belarus - panoramio (411).jpg|Prõpjatsi jõgi on Mazyri rajoonis laevatatav
Отсавленый дом.jpg|Turbinka


Rajoon asub Polesjes. Vaatamata üldiselt madalale ja tasasele pinnamoele asub selle aladel Homieli oblasti kõrgeim punkt (221 m). Tähtsaimaks jõeks on Prõpjats. 

2009. aasta seisuga oli elanikest 90,11% valgevenelasi, 6,2% venelasi, 1,94% ukrainlasi ja 1,75% muust rahvusest inimesi. 85,86% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 39,76% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 17,9% elanikke, vene keelt aga 77,18%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Pattu kahetsev Magdaleena (Artemisia Gentileschi)

„**Pattu kahetsev Magdaleena**“ on itaalia kunstniku Artemisia Gentileschi (1593 – umbes 1656) maal.

Sevilla katedraalis asuva teose omanik oli aastatel 1626–1637 Fernando Enriquez Afan de Ribera.

## Allikad
*
*

## Viited
Pattu kahetsev Magdaleena (Desiderio da Settignano)

„**Pattu kahetsev Magdaleena**“ on itaalia skulptori Desiderio da Settignano (umbes 1430 – 1464) puitskulptuur.

## Kirjandus
*Pierluigi De Vecchi ed Elda Cerchiari, *I tempi dell'arte*, volume 2, Bompiani, Milano 1999. ISBN 88-451-7212-0
Lehola raamatukogu

**Lehola raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Lehola külas Lehola kooli hoones. Raamatukogu juhataja on Pille Pikajago.

Raamatukogu avati 1993. Esimesed kaks aastat tegutses raamatukogu Lehola mõisa hoones.

## Viited

## Välislingid
*Lehola raamatukogu tähistas 20. sünnipäeva, delfi.ee, 12. oktoober 2013
Pikavere raamatukogu

**Pikavere raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Raasiku vallas Pikavere külas Pikavere Mõisakoolis. Raamatukogu juhataja on Eva Puusepp.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Raasiku valla kodulehel
Aravete Spordi- ja Tervisekeskus

**Aravete Spordi- ja Tervisekeskus** on asutus Järva maakonnas Ambla vallas Ambla alevikus. Keskuse põhimääruse järgi on selle põhiülesanne "valla spordiobjektide majandamine, kehakultuuri- ja sporditöö korraldamise ja spordi edendamisega seotud tegevuse koordineerimine ja korraldamine". 

Keskus haldab muu hulgas Aravete spordihoonet ja Aravete staadionit.

## Viited
Kohtla-Järve Spordikeskus

**Kohtla-Järve Spordikeskus** on spordikeskus Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järvel aadressil Spordi tänav 4. 

Spordikeskus haldab, jäähalli (Kohtla-Järve Spordikeskuse jäähall) ja staadionit (Kohtla-Järve Spordikeskuse staadion), Ahtme Kergejõustikuhalli, Wiru Spordikeskust ja Järve linnaosas asuvat Kunstmurustaadionit

## Viited

## Välislingid
*Spordikeskuse koduleht
Sigmoidfunktsioonid

**Sigmoidfunktsioonid** on matemaatikas funktsioonid, mille sümbolil on iseloomulik S-tähte meenutav kuju. 

Sageli nimetatakse lihtsalt sigmoidfunktsiooniks logistilist funktsiooni, mis on üks sigmoidfunktsioonidest:  
: S(t) = \frac{1}{1 + e^{-t}}

Sigmoidfunktsoonide hulka kuuluvad ka Gompertzi kõver (kasutatakse süsteemide modelleerimisel, mis küllastuvad suurtel t väärtustel) ning Ogee kõver (kasutatakse  paisusilmades). Sigmoidfunktsioon omab väärtust 0 kui aktiveerija "t" väärtus läheneb -lõpmatus ning väärtust 1 kui aktiveerija "t" läheneb +lõpmatus. Harva omab väärtust -1st 1ni. 

Mitmeid sigmoidfunktsioone kasutatakse laialdaselt aktiveerivate funktsioonidena (logistiline funktsioon ja hüperboolne tangentsfunktsioonid)) tehislikel neuronitel. Samuti kasutatakse Sigmoid kurve statistikas kumulatiivsete jaotuste funktsioonidena (võtavad väärtusi 0 kuni 1) nagu (logistiline jaotus), normaaljaotus, Student'i tõenäosustiheduse funktsioon.

## Välislingid
*
Kose Spordimaja

**Kose Spordimaja** on spordiehitis Harju maakonnas Kose vallas Kose alevikus.

Spordimaja renoveeriti 2011.

Spordimajas on võimla, spordihall, spordisaal ja siseujula.

## Vaata ka
* Kose ujula

## Viited

## Välislingid
*Spordimaja koduleht
*
Maarja rahvamaja

**Maarja rahvamaja** on rahvamaja Tartu maakonnas Tartu vallas Maarja-Magdaleena külas. 

Rahvamaja tegutseb hoones, mis 1948 kohandati kultuurimajaks.

Rahvamaja juhataja oli kaua aega Tiia Pärtelpoeg.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Pajusi rahvamaja

**Pajusi rahvamaja** on rahvamaja Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pajusi külas. Rahvamaja on endisaegne Pajusi mõisa peahoone. Rahvamaja kultuurijuht on Maia Lepiste.

## Ajalugu
Pajusi Rahvamaja tegutseb endisaegse Pajusi mõisa peahoones, mis ehitati 19. sajandi alguses. Mõisa peahoonest on säilinud parempoolne tiib ja keskosa. Hoone vasak tiib lammutati 1934. aastal ja hoonest sai ametlikult rahvamaja.

## Tänapäev

Mõisa peahoone ja muud hooned on renoveeritud ja korrastatud. Peahoones on väike saal, suur saal ja salong.

## Tegevus
Rahvamajas tegutsevad järgmised isetegevuskollektiivid: Pajusi teater, tantsurühm Etno, segarahvatantsurühm Kaljaan, Pajusi naisansambel ja Ardu segaansambel.

## Viited
Hiina tuba

**"Hiina toa" argumendiks** nimetatakse Ameerika Ühendriikide filosoofi John Searle'i esitatud vaimufilosoofilist argumenti, mis väidab, et programm ei saa anda arvutile "mõistust", "intentsionaalsust" ega "teadvust", olenemata sellest, kui intelligentselt või inimlikult võib antud programm arvuti käituma panna. Searle avaldades argumendi 1980. aastal teadusajakirjas Behavioral and Brain Sciences ilmunud artiklis "Minds, Brains and Programs". Argument on sellest ajast saadik tekitanud laia arutelu. Argumendi keskmeks on mõtteline eksperiment, mida nimetatakse **Hiina toaks**.

Argument vaidleb vastu funktsionalismi ja vaimu arvutusteooria seisukohtadele, mille järgi saab mõistust vaadelda kui loogiliste sümbolitega töötavat informatsiooni töötlemise süsteemi. Täpsemalt väidab argument, et Turingi test pole adekvaatne viis intellekti mõõtmiseks, ja lükkab ümber seisukohta, mida Searle nimetab tugevaks tehisintellektiks (*Strong AI*) ja defineerib järgnevalt:

"Sobivalt programmeeritud arvuti õigete sisendite ja väljunditega omaks mõistust täpselt samal viisil, nagu inimestel on mõistus."

## "Hiina toa" mõtteline eksperiment

Searle'i mõtteline eksperiment algab järgmise hüpoteetilise eeldusega: tehisintellekti uurijad on loonud arvuti, mis käitub, nagu mõistaks hiina keelt. See arvuti aktsepteerib sisendina hiina kirjamärke ja vastava arvutiprogrammi abil esitab väljundina samuti hiina kirjamärke. Oletame, et see arvuti on võimeline edukalt läbima Turingi testi, ehk suudab inimesest hiina keele kõnelejat veenda, et tegu on arvuti asemel teise hiina keelt kõneleva inimesega.

Küsimus, mille Searle oma mõttelise eksperimendiga tõstatab, on järgmine: kas arvuti "oskab" hiina keelt sõna otseses mõttes või pelgalt simuleerib keeleoskust? Esimest varianti nimetab Sarle tugevaks tehisintellektiks ja teist nõrgaks tehisintellektiks.

## Vaata ka
* Emergentsus
* Filosoofiline zombi
* Mitte ükski päris šotlane

## Viited

## Allikad
* Dennett, Daniel (1991), "Consciousness Explained", The Penguin Press, ISBN 0-7139-9037-6
* Harnad, Stevan (2001), "What's Wrong and Right About Searle's Chinese Room Argument". M.; Preston, J., Views into the Chinese Room: New Essays on Searle and Artificial Intelligence. Oxford University Press
* Searle, John (1980), "Minds, Brains and Programs", Behavioral and Brain Sciences, 3 (3): 417-424, 
* Searle, John (1992), The Rediscovery of the Mind, Cambridge, Massachusetts: M.I.T. Press, ISBN 978-0-262-26113-5

## Kirjandus
*Simon Blackburn. *Oxfordi filosoofialeksikon*. Kirjastus Vagabund, 2002. Lk 161. Artikkel "hiina tuba"
**1001 ideed, mis on muutnud meie mõtlemist*. Peatoimetaja Robert Arp. Kirjastus Varrak, 2014. Lk 872. Artikkel "Hiina toa argument"

## Välislingid
* Hiina toa argument Interneti filosoofiaentsüklopeedias. (inglise keeles)
* (11. jaanuar 2006) "Tehisintellekt? Aga hiina keelt ei oska" Delfi
Eesti – Uus-Meremaa suhted

**Eesti – Uus-Meremaa suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Uus-Meremaa vahel. 

Uus-Meremaa tunnustas Eesti vastuvõtmist Rahvasteliitu 22. septembril 1921 (Uus-Meremaa oli Rahvasteliidu asutajaliige 1919. aastast koos teiste Suurbritannia dominioonidega).

Uus-Meremaa taastunnustas Eestit 28. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 6. jaanuaril 1992.

Eesti suursaadik Uus-Meremaal on alates jaanuarist 2020 Kersti Eesmaa. Suursaadik resideerib Austraalias Canberras. Uus-Meremaa suursaadik Eestis on alates jaanuarist 2018 Mary Patricia Thurston.

## Vaata ka
*Uus-Meremaa eestlased

## Viited
Eesti-Šveitsi suhted

**Eesti-Šveitsi suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Šveitsi vahel. 

Šveits tunnustas Eestit 22. aprillil 1922. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 1938. aastal. 

Šveits ei tunnustanud Eesti inkorporeerimist Nõukogude Liitu.

Šveits taastunnustas Eesti Vabariiki 28. augustil 1991. 

Tallinnas tegutseb Šveitsi-Balti Kaubanduskoda, mida juhib Jürg Würtenberg.

## Vaata ka
*Šveitsi eestlased
*Šveitsi Eesti Selts

## Viited