open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaarma Peeter-Pauli kogudus

EELK **Kaarma Peeter-Pauli kogudus** on luterlik kogudus Kaarmal.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Hannes Nelis, organist Tiiu Tõhk. Juhatuse esimees on Eve Mägi.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 15 Kaarma Peeter-Pauli kirikus.

## Koguduse vaimulikud
* 1562–1591 Christian Tunder
* 1591–1598 Johann Müller/Möller
* 1637–1667 Jodocus Willich
* 1668–1676 Martin Link
* 1677–1710 Johannes Christiani
* 1710–1713 Andreas Anton Kroll
* 1713–1713 Georg Martin Bürger, hooldajaõpetaja Karjast
* 1713–1754 Conrad Wilcken
* 1754–1771 Bernhard Johann von Schoten
* 1771–1775 Johannus Levanus
* 1776–1802 Immanuel Mickwitz
* 1804–1821 Carl Mickwitz
* 1821–1841 Hermann Harten
* 1842–1848 Adalbert Hugo Willigerode
* 1851–1865 Carl Ernst Rohland
* 1866–1875 Julius Girgensohn
* 1876–1878 Christoph Friedrich Mickwitz IV
* 1878–1882 Johannes Kerg, hooldajaõpetaja Kärlast
* 1882–1884 Martin Lipp
* 1884–1885 Johannes Kerg, hooldajaõpetaja Kärlast
* 1885–1902 Friedrich Wilhelm Ederberg
* 1903–1910 August Pass
* 1914–1920 Hugo Bernhard Rahamägi
* 1922–1930 Herbert Lieberg
* 1930–1932 Harri Haamer, hooldajaõpetaja Pühast
* 1932–1933 Aleksander Hinno
* 1933–1936 Voldemar Kirotar
* 1936–1937 Alfred Kõiv
* 1937–1940 Elmar Tõldsepp
* 1940–1941 Aksel Kriisa
* 1942–1943 August Kobla
* 1943–1944 Arnold Elken, hooldajaõpetaja Kuressaarest
* 1945–1949 Alfred Tammiko, hooldajaõpetaja Kuressaarest
* 1949–1950 Eduard Kalda, hooldajaõpetaja Kuressaarest
* 1950–1960 Raoul Ok, hooldajaõpetaja Kuressaarest
* 1960–1962 Esra Rahula, hooldajaõpetaja Kuressaarest
* 1962–1965 Kalle Mesila, hooldajaõpetaja Kuressaarest
* 1965–1966 Peep Audova, hooldajaõpetaja Kuressaarest
* 1966–1978 Jaak Salumäe, hooldajaõpetaja Kuressaarest
* 1978–1989 Joel Luhamets, hooldajaõpetaja Kuressaarest
* 1989–1992 Jaan Tammsalu, hooldajaõpetaja Kuressaarest
* 1992– Hannes Nelis, hooldajaõpetaja Valjalast
## Viited

## Välislingid
* Kaarma koguduse õpetajad
Nõmme Rahu kogudus

EELK **Nõmme Rahu kogudus** on luterlik kogudus Tallinnas.
 
Kogudus kuulub EELK Tallinna praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Marek Alveus. Juhatuse esimees on Andra Indrikson.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.30 Nõmme Rahu kirikus.

## Koguduse pastoreid ja kirikuõpetajaid
* 1922–1922, Eduard Aksim, hooldajaõpetaja Paldiskist
* 1922–1923, Jüri Kristjan
* 1923–1944, Anton Eilart
* 1944–1945, Herman Hansson, hooldajaõpetaja Tallinna Jaanist
* 1945–1978, Georg-Voldemar Klaus
* 1978–1999, Voldemar Ilja
* 1999–2024, Ove Sander
* 2024–, Marek Alveus

## Välislingid
* Nõmme Rahu koguduse koduleht
Viimsi Püha Jaakobi kogudus

EELK **Viimsi Püha Jaakobi kogudus** on luterlik kogudus Viimsis.

Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Mikk Leedjärv, abiõpetaja on Külli Suurevälja, diakon Ann Tamme, organist Hille Poroson. Juhatuse esimees on  Erko Veltson .

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Viimsi Püha Jaakobi kirikus ja kuu esimesel pühapäeval algusega kell 13.00 Rohuneeme kabelis ning iga kuu viimasel kolmapäeval kell 14.00 Rannapere pansionis.
Viljandi Jaani kogudus

EELK **Viljandi Jaani kogudus** on luterlik kogudus Viljandis.

Kogudus kuulub Viljandi praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Marko Tiitus, muusikajuht Tuuliki Jürjo. Juhatuse esimees on Marko Mägi.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12 Viljandi Jaani kirikus. Igal neljapäeval algusega kell 12 toimub ka argipäevamissa.

## Viljandi Jaani koguduse pastoreid ja õpetajaid
*1400–1408, Peter, katoliku preester 
*Dionysius Fabricius, katoliku preester Viljandi linnakirikus, 17. sajandil
*1637–1657, Rötger Becker (1600–1657), koguduse luteri pastor, Pärnu alamkonsistooriumi assessor
*1660–1671, Johan Bagge
*1671–1710, Mag. Johann Wolfgang Pastelberger 
*1710–1730, Mag. Karl Alstadius 
*1730–1747, Matthias Ladius 
*1748–1769, Johann Abraham Winkler, Viljandi Jaani koguduse pastor 
*1769–1804, Heinrich Ernst Schröder, Viljandi Jaani koguduse pastor 
*1804–1820, Christian Theodor Richter, Viljandi Jaani koguduse pastor 
*1821–1857, Friedrich Carlblom, Viljandi Jaani koguduse pastor 
*1857–1860, Valentin Karl Heinrich von Holst, Viljandi Jaani koguduse pastor 
:1860. aastal kinnitati kohaliku vaimuliku Valentin von Holsti initsiatiivil koostatud kava Viljandi luterliku koguduse lahutamiseks Viljandi linna- ja Viljandi maakoguduseks. Linnakogudusele sai Jaani kirik.
*1861–1892, Liborius Gustav Wilhelm Krüger, Viljandi Jaani koguduse pastor, 1876–1883  Viljandi praostkonna praost
*1893–1919, Ernst von Mickwitz, Viljandi Jaani koguduse kirikuõpetaja 
*1919–1924, Friedrich Schiele, Viljandi Jaani koguduse kirikuõpetaja 
*1924–1939, August Osvald Westrèn-Doll, Viljandi Jaani koguduse kirikuõpetaja 
*1941–1944, Elmar Tõldsepp, Viljandi Jaani koguduse kirikuõpetaja 
*1944–1946, Oskar Erits, hooldajaõpetaja Suure-Jaanist
*1946–1949, Henn Unt
*1949–1952, Alfred Tooming, hooldajaõpetaja Viljandi Paulusest
*1991, Herbert Kuurme, hooldajaõpetaja Põltsamaalt
*1991–1992, Jaanus Noormägi
*1992–2004, Jaan Tammsalu, Viljandi Jaani koguduse kirikuõpetaja, sh 1997–2004 ka EELK Viljandi praostkonna praost
*2005–, Marko Tiitus, Viljandi Jaani koguduse kirikuõpetaja, sh 2007–2024 ka Viljandimaa praost 
*2024–, Marek Roots, Viljandi Jaani koguduse abiõpetaja

## Tunnustus
*2015 – Viljandi linna aastapreemia

## Vaata ka
*Viljandi Jaani koguduse vaimulikud
*Viljandi Pauluse kogudus

## Viited

## Välislingid
* Koguduse koduleht
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Fellin, ehstnisch Willandi oder Wiljandi  kihhelkond, 1843 seite 94–95
Sangaste Püha Andrease kogudus

EELK **Sangaste Püha Andrease kogudus** on luterlik kogudus Sangastes.

Kogudus kuulub Valga praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Ivo Pill, organist Eve Tamm. Juhatuse esimees on Jaan Luther.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Sangaste kirikus.

## Sangaste koguduse õpetajad
*1631–1642, Joachim Rossihnius 
*1642–1656, Christian Wassermann 
*1660–1663, Johannes Hoffmann 
*1662, Victor Jakob Andrea Cupraeus 
*1663–1684, Justus Johannes Neubau, Sangaste ja Laatre koguduse pastor, Tartu praostkonna praost 1665–1684
*1685–1703; 1714–1717, Chilian Rauschert 
*1717–1749, Gotthard Ferdinand Rauschert 
*1751–1776, Zacharias Räbel 
*1777–1792, Gottfried Fabian Eberhard 
*1793–1824, Johann Sebastian Nelkerdt 
*1825–1828, Karl Ernst Berg 
*1828–1858, Friedrich Heinrich Sellheim 
*1858–1870, Hermann Franz Karl Neumann 
*1871–1903, Theodor Heinrich Renatus Hesse 
*1905–1918, Albert Freimund Renatus Hesse 
*1920–1924, Aleksander Sternfeldt-Täheväli 
*1925–1940, Mihkel Ostrow 
*1940–1950, Johannes Laurson 
** 1951, Juhan Kallaste, diakon 
*1951, Aldur Parts 
** 1952,  Eduard Ermits, organist-jutlustaja
*1954,  N. Tann, aseõpetaja
*1958, Peeter Kohandi 
*1958–1966, Elmar Paldra 
*1968–1969, Jaan Maior 
*1969–1986, Karl Sillamäe  hooldajaõpetaja
*1986–1990,  Peep Audova hooldajaõpetaja
*1990–2023,  Ivo Pill 
*2023– , Tanel Meiel

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Sagnitz, oder Theal und Fölks, ehstnisch Sangaste, 1843 seite 83
Viljandi Pauluse kogudus

EELK **Viljandi Pauluse Kogudus** on luterlik kogudus Viljandis.

Kogudus kuulub Viljandi praostkonda. 

Alates 2024. aastast on koguduse õpetaja Marek Roots. Organistidena teenivad Anu Röömel ja Tuuliki Jürjo. Segakoori juhatab Külli Salumäe. Peale 2024/25 aasta koguduste juhtorganite valimisi valiti juhatuse esimeheks Aino Saavaste. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 ja keskpäevapalvused kolmapäeviti algusega kell 12.00 Viljandi Pauluse kirikus. 
Kirik ja kantselei on avatud teisipäevast reedeni kell 10–15.

## Laste- ja noortetöö
Koguduses käib ka aktiivne töö laste- ja noortega.

### Pühapäevakool
Pühapäeviti peale Jumalateenistust on kõik 5.-13. aastased lapsed oodatud pühapäevakooli, kus noorukitele tutvustatakse kristlikke alusväärtusi.

### Noorteõhtud
Alates 2025. aasta detsmbrist toimuvad Viljandi kahes luterlikus koguduses noorteõhtud. 

Noortekatel tullakse kokku, et osaleda erinevates mängudes, uurida erinevaid kristlikke teemasid ning üheskoos elava muusika saatel laulda ning ülistada. Õhtud lõppevad tavaliselt ühise õhtusöögiga. Noortekale on iga huviline oodatud.

Õhtud toimuvad tavaliselt kuu lõpus laupäeviti algusega kell 18. Esimene kord kohtuti Pauluses ning teine kord Jaani kirikus. Noortekad toimuvad iga kuu kahe koguduse vahel kordamööda. 

#### Noortekate kuupäevad 2026. aastal koos kiriku ja teemaga

* 23. jaanuar - Jaanis - "Sissejuhatus"
* 28. veebruar - Pauluses - "Mis on palve?"
* 21. märts - Jaanis - "Kristlik enesekaitse"
* 25. aprill - Pauluses
* 23. mai - Jaanis 

## Ajalugu
1860. aastal kinnitati kohaliku vaimuliku Valentin von Holsti initsiatiivil koostatud kava Viljandi luterliku koguduse lahutamiseks Viljandi linna- ja Viljandi maakoguduseks (Viljandi Pauluse kogudus). Linnakogudusele sai Jaani kirik.

Viljandi Pauluse kiriku abikirik oli Kõpu Peetri kirik.

Viljandi mõisnik ja Liivimaa maanõunik parun August Paul Adolph von Ungern-Sternberg eraldas oma maadest krundi Viljandisse maakoguduse kiriku ehitamiseks. Lisaks Jaani kirikule, mida nimetati saksa kirikuks, ehitati linna uus, Pauluse kirik, mida nimetati maakoguduseks. Jaani kirik jäi linna kaupmeestele ja käsitöölistele, Pauluse kirikusse hakkasid käima eestlased ja piirkonna aadlikud.

## Viljandi Pauluse koguduse õpetajaid
* 1861–1875 Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann
* 1876–1909 August Jakob Westrèn-Doll, 1884–1898 ka Viljandi praostkonna praost
* 1910–1939 Jaan Lattik
* 1939–1940 Richard Koolmeister
* 1940 Leopold Raudkepp õpetaja kt
* 1940–1949 Julius Keller
* 1949–1967 Alfred Tooming, ka Viljandi praostkonna praost
* 1967–1978 Martin Terasmaa, ka Viljandi praostkonna praost
* 1978–1990 Jaak Salumäe
* 1991–2011 Mart Salumäe
* 2011–2023 Allan Praats
* 7.11.2023–31.05.2024 Marko Tiitus, hooldajaõpetaja 
* 01.06.2024– Marek Roots

## Vaata ka
*Viljandi Jaani kogudus
:vt.:Viljandi Pauluse koguduse vaimulikud
Rakvere Kolmainu kogudus

EELK **Rakvere Kolmainu kogudus** on luterlik kogudus Rakveres.

Kogudus kuulub EELK  Viru praostkonda. 

Koguduse kirikuõpetaja on Tauno Toompuu, organist Mart Siimer. Juhatuse esimees on Olev Rohumäe.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Rakvere Kolmainu kirikus. 

Aastal 1835 moodustati eraldi Rakvere saksa kogudus. Aastal 1931 lõi Kolmainu kogudusest lahku Rakvere Pauluse kogudus.
## Koguduse vaimulikud
*–1598, Dietrich (Theodor) Budde, Rakvere koguduse pastor
*..1643.., Gottfried Hornung, Rakvere koguduse pastor
*1712–1719, Martin Arvelius, Rakvere Kolmainu koguduse pastor ja  Viru-Nigula koguduse pastor 1712–1732
*1721–1723, vakantne
*Christoph Friesell, Rakvere Kolmainu koguduse pastor
*–1728, Johann Bernhard Oldekop (1696–1745), Rakvere Kolmainu koguduse pastor
*1739–1750,  Johann Peter Fass (Faß) (surn. 1768), Rakvere Kolmainu koguduse pastor
*1750–1790, Gustav Adolph Borge (1716–1790), 
*1791–1835,  Abraham Nicolaus Winkler, Rakvere Kolmainu koguduse pastor
*1835–1855, Constantin Winkler, Rakvere Kolmainu koguduse pastor
*1855–1890, Georg Michael von Paucker, Rakvere Kolmainu koguduse pastor
**1882–1885, Rudolf Adam Winkler, Rakvere Kolmainu koguduse adjunktõpetaja
*1891–1923, Leonhard Wilhelm Pallon, Rakvere Kolmainu koguduse ülempastor
**1890–1901, Richard Georg von Hirschhausen, Rakvere Kolmainu koguduse pastor
**1901–1907, Richard Ferdinand Masing, Rakvere Kolmainu koguduse pastor
**1907–1919, Walther Hugo Theodor Paucker,  Rakvere Kolmainu koguduse pastor
* 1923– , Egon Pallon,  Rakvere Kolmainu koguduse kirikuõpetaja
*1929–1937, Bruno Ederma, Rakvere Kolmainu koguduse kirikuõpetaja
*1936–1989, Jaan Varik, Rakvere Kolmainu koguduse kirikuõpetaja
*1989–2007, Enn Kivinurm, Rakvere Kolmainu koguduse kirikuõpetaja
*2007–, Tauno Toompuu, Rakvere Kolmainu koguduse kirikuõpetaja
Vt. Rakvere Kolmainu koguduse vaimulikud

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Rakvere Kolmainu kogudus, e-kirik.eelk.ee, 15. september 2022
Martin Ustaal

**Martin Ustaal** (sündinud 6. veebruaril 1993) on eesti jalgpallur (poolkaitsja). 

Ta mängib Eesti klubis Paide Linnameeskond.

## Klubikarjäär

## Koondisekarjäär

Ta kuulus Eesti U19 koondisse, mis osales kodusel 2012. aasta U19 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril .

## Viited

## Välislingid
*Martin Ustaal jalgpall.ee veebis
Viljandi kogudus

**Viljandi kogudus**e all võidakse mõista mitut Viljandis tegutsevat kogudust:
***[[Seitsmenda Päeva Adventistide Viljandi kogudus]]**
***EELK [[Viljandi Jaani kogudus]]**
***EELK [[Viljandi Pauluse kogudus]]**
Mehikoorma kogudus

EELK **Mehikoorma kogudus** on luterlik kogudus Mehikoormas.

Kogudus kuulub EELK Võru praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Jaak Pärnamägi, organist Merike Paap. Juhatuse esimees on August Marge.

Räpina kihelkonna Ismene-Mehikoorma abikirik sai iseseisva koguduse 1680. aastal, kuid taasühendati hiljem taas  Räpina kihelkonnakogudusega.

Mehikoorma kirik ehitati aastatel 1895–1896 Räpina kiriku abikirikuna. Teise maailmasõja ajal sai kirik purustusi ja jäi aastast 1944 varemetesse.

## Koguduse vaimulikud
* 1937–1938, Eduard Georg Reinvald
* 1938–1941, Agu Luide
* 1942–1944, Philip Tammaru
* 1946–1957, Johannes Sild, hooldajaõpetaja Räpinast
* 1957–1968, Hermann Nirk
* 1968–1975, Voldemar Ilja, hooldajaõpetaja Võnnust
* 1975–1977, Georg Lillemäe
* 1977–1982, Georg Lillemäe, hooldajaõpetaja Räpinast
* 1982–1983, Margit Nirgi, hooldajaõpetaja Räpinast
* 1983–1990, Andres Põder, hooldajaõpetaja Räpinast
* 1990–1996, Heino Nurk, hooldajaõpetaja Räpinast
* 1996–1997, Endel Apsalon, hooldajaõpetaja Räpinast
* 1997–1997, Heino Nurk
* 1997–1999, Endel Apsalon, hooldajaõpetaja Räpinast
* 1999–2000, Andres Mäevere, hooldajaõpetaja Võrust
* 2000–2007, Urmas Nagel, hooldajaõpetaja Räpinast
* 2007–2008, Jaak Pärnamägi
* 2008–2024, Urmas Nagel, hooldajaõpetaja Räpinast
* 2024–, Jaak Pärnamägi, hooldajaõpetaja Räpinast
## Viited
Ruwenzori rahvuspark

**Ruwenzori rahvuspark** on rahvuspark Ugandas, mis hõlmab suurema osa Ruwenzori mäestiku Uganda piiresse jäävast alast.

Park asub Kongo Demokraatliku Vabariigi piiri ääres ning piirneb sealse Virunga rahvuspargiga.

Ruwenzori rahvuspark asutati 1991. aastal. Aastal 1994 kanti ta UNESCO maailmapärandi nimistusse; aastatel 1999–2004 kuulus park ohustatud objektide hulka.

Rahvuspark hõlmab 996 km² suuruse ala; 70 protsenti sellest on kõrgemal kui 2500 meetrit.

## Välislingid
* Koduleht
Pindi kogudus

EELK **Pindi kogudus** on luterlik kogudus Lasval.

Kogudus kuulub Võru praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Argo Olesk, organist Anne Trumm. Juhatuse esimees on Agu Palo.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Pindi kirikus. 

## Koguduse pastoreid
* 1935–1948, Karl Puusemp
* 1948–1954, Edgar Vaikmäe, hooldajaõpetaja Võrust
* 1954–1958, Karl Puusemp
* 1958–1964, August Arumäe
* 1964–1967, Edgar Vaikmäe, hooldajaõpetaja Võrust
* 1967–2003, Laine Villenthal
* 1999–2007, Andres Mäevere, hooldajaõpetaja Võrust
* 2007–2009, Mait Mölder
* 2009–, Argo Olesk
Petseri Peetri kogudus

EELK **Petseri Peetri kogudus** on luterlik kogudus Petseris.

Kogudus kuulub EELK Võru praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Andres Mäevere. Juhatuse esimees on Roman Grušin. 

Jumalateenistus pühapäeviti kell 15.00 Eesti aja järgi Petseri Peetri kirikus.
## Ajalugu
1904. aastal sai Petserist Vastseliina Katariina koguduse abikogudus ja 1921. aastal tunnistati Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Petseri Peetri kogudus iseseisvaks. 1921. aastal hakati ehitama oma punastest tellistest kirikut, pühakoja maksumuseks olnud u kaheksa miljonit Eesti marka. Petseri Peetri kirikuhoone  valmis Eesti riigi toetusel 1926. aastal. Kiriku pühitsemise aastal 1926 oli koguduses 478 liiget.

1936. aastal määras EELK Konsistoorium järgmiselt oma otsusega kindlaks EELK Petseri Peetri koguduse piirid: Vana-Irboska, Pihkva-Riia kivitee kuni Pankjavitsani, sealt Duulova, Kitse, Serga, Roikina, Obinitsa, Tuderna, Orava asundus, Kamenitsa, Niitsiko, Koksino, Karisilla, Värska, Pihkva järv, Petški, Eesti-Vene piir, Uue-Irboska kuni kiviteeni. Koguduses on 1500 hinge.

## Petseri Peetri koguduse õpetajad
*1924–1927, Johannes Nathan Aunverdt, Petseri Peetri koguduse õpetaja,
*1927– Ernst Puusepp, Petseri Peetri koguduse õpetaj kt.
*1932–1933 Jaak Taul, Petseri Peetri koguduse õpetaja, 
*1934–1941 Aleksander Hinno, Petseri Peetri koguduse õpetaja
*1941–1941 Karl Puusemp, hooldajaõpetaja Pindist
*1940–1944 Arvi Vamper
*1944–1956 Ago Viljari, hooldajaõpetaja Vastseliinast
*1957–1967 Voldemar Ilja
*1967–1983 Peep Audova, Petseri Peetri koguduse õpetaja, kes oli ka 1974–1977 põhikohal Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti koguduses.
*1983–1984 Villu Jürjo
*1984–2003 Laine Villenthal, Petseri Peetri koguduse õpetaja,
*2003–Andres Mäevere, Petseri Peetri koguduse hooldajaõpetaja

## Viited
Jäävihm

**Jäävihm** on omapärane laussaju liik, mille teke on seotud sooja frondi, harvem ka külma frondi lähenemisega. Seda esineb hilissügisel, talvel või varakevadel, kui ilm muutub pärast külmaperioodi soojemaks. 

Jäävihma moodustavad peenikesed tugevad läbipaistvad jääterad diameetriga 1–3 mm. 

Vihmapiisad langevad kihtsajupilvedest läbi külma õhu, kus nad külmuvad täielikult või osaliselt. Kui külmub ainult veepiisa pealmine kiht, siis säilib südamikus vesi. Need terakesed kukuvad maapinnale ja purunevad ning maapinnale jäävad pähklikoori meenutavad jäätükid. 

Jäävihm tekib ka juhul, kui lumi langeb läbi sooja õhukihi ja sulab. Pärast satub ta jälle külma (alla null kraadi) õhku.  

Mõnikord võib jäävihm olla päris tihe ning maapinnale tekib väga libe läbipaistvatest jääteradest kate.

Meteoroloogid tunnevad jäävihma ära kuulmise järgi, sest jääterade langemist saadab omapärane sahisev-krabisev-sisisev heli.

## Vaata ka

* must jää
* rahe

## Viited
Kanepi Jaani kogudus

EELK **Kanepi Jaani kogudus** on luterlik kogudus Kanepis.

Kogudus kuulub EELK Võru praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Margit Lail, organist Meeli Rammul. Juhatuse esimees on Mart Kukk.

Jumalateenistused on pühapäeviti algusega kell 10.30 Kanepi Jaani kirikus. 
## Koguduse pastorid ja õpetajad
*1671–1689 Richard Weidmann
*1682–1695, Samuel Gottfried Krippendorf
*1707–1715, Johann Svenske 
*1703–1706, 1720–1726  Olaus Levelin 
*1725–1728, Georg Heinrich Millies 
*1731–1746, Heinrich Jacob Oeding  
*1750–1779, Heinrich Johann Fass
*1780–1818, Johann Philipp von Roth, Kanepi Jaani koguduse pastor 
*1819–1839, Karl Eisenschmidt, Kanepi Jaani koguduse pastor
*1840–1849, Moritz August (al. Georg) von Kauzmann, Kanepi Jaani koguduse pastor 
*1850–1883, Georg von Holst, Kanepi Jaani koguduse pastor
*1884–1918, Johannes Oskar von Falck, Kanepi Jaani koguduse  pastor, 1903–1918 Võru praostkonna praost.
*1923–1944, Manivald Heinam, Kanepi Jaani koguduse õpetaja, Võru praostkonna abipraost 1930–1931 ja praost 1933–1944
*1945–1945, Jüri Kimmel, hooldajaõpetaja Põlvast
*1945–1992, Raimond Peiker, Kanepi Jaani koguduse õpetaja
*1989-1999, Jüri Pallo, Kanepi Jaani koguduse õpetaja
*2000- Margit Lail

## Viited

## Välislingid

* Kanepi Jaani koguduse koduleht 
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Kannapäh, 1843 seite 88-89
Roosa Jakobi kogudus

EELK **Roosa Jakobi kogudus** on luterlik kogudus Vana-Roosas. Kogudus tegutseb Roosa Jakobi kirikus.

Kogudus kuulub Võru praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Mait Mölder. Juhatuse esimees on Marika Parv.

## Koguduse vaimulikud
* 1937–1943, Arnold Võsu
* 1944–1944, Johan Avara
* 1944–1957, Robert Kannukene, hooldajaõpetaja Urvastest
* 1957–1961, Guido Reinvalla
* 1961–1991, Karl Karlson
* 1991–2006, Johannes Vassel
* 2006–2008, Toivo Hollo, hooldajaõpetaja Vastseliinast
* 2008–, Mait Mölder, hooldajaõpetaja Rõugest
Ruwenzori mäestik

**Ruwenzori mäestik** on mäestik Aafrika keskosas Uganda ja Kongo Demokraatliku Vabariigi piiril.

Mäestiku geograafilised koordinaadid on  . Mägede ulatus kirde-edela suunas on umbes 120 km ja kagu-loode suunas 65 km.

Kõrgeim mägi mäestikus on mitme tipuga Stanley mägi. Selle 5109 meetri kõrgune Margherita mäetipp on Aafrika kõrguselt kolmas tipp. Teised kõrgemad mäed on Speke (4890 m), Baker (4843 m), Emin (4798 m), Gessi (4715 m) ja Luigi di Savoia (4627 m). Mägesid eraldavad sügavad mäekurud.

Mitu kõrgemat tippu on kaetud püsiva lumikattega. Mäetippe ümbritsevad umbes 300 päeva aastas pilved. Aasta keskmine sademete hulk on 1990 mm.

Esimese eurooplasena jõudis Ruwenzorini Henry Stanley ekspeditsioon aastal 1889. Et mäetippe varjavad tavaliselt pilved, ei olnud eelmised maadeavastajad paarikümne aasta jooksul Ruwenzorit märganud. Stanley esimene abi ja ekspeditsiooni sõjaline ülem William Stairs ronis mägedes 3254 m kõrgusele. Esimesena tõusis Stanley mäe tippu Itaalia prints Luigi Amedeo di Savoia-Aosta aastal 1906.

Mäed kuuluvad Ugandas Ruwenzori rahvusparki ja Kongos Virunga rahvusparki. Alates 1994. aastast kuulub mäestik UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Mäestiku liustikud toidavad muu hulgas Mubuku ja Luusilubi jõge. Liustike pindala on viimase saja aastaga vähenenud kolmveerandi võrra. Aastal 1906 oli liustikke kuuel Ruwenzori tipul. Kokku 43 liustiku kogupindala oli 7,5 km². Aastaks 2005 oli neist alles alla poole; liustikke oli üksnes kolmel tipul ja nende kogupindala oli 1,5 km². 1990. aastal tehtud mõõtmised näitasid, et alles oli ainult 40 protsenti 1955. aastal mõõdetud liustikest . 2010. aasta mais teatasid Uganda looduskaitseametnikud, et mäestiku suurim liustik Margherita mäetipul on lõhenenud .

Ruwenzoris eristatakse viit taimkatteala: 1–2 km kõrgusel asuvad ülesharitud maad, 2–3 km kõrgusel mägimetsad, 2,5–3,5 km kõrgusel bambuseala, 3–4 km kõrgusel kanarbikuala ja 4–4,5 km kõrgusel alpiniidud ja -nõmmed. Sellest kõrgemal valitseb mägikõrb.

Ruwenzori mägede loodus on lopsakas ning seal elab palju haruldasi ja ohustatud taime- ja loomaliike, sealhulgas endeemseid liike. Mägedes elab teiste seas elevante, mitu esikloomaliseliiki ning 89 linnuliiki. Nõlvadel kasvavad muu hulgas kuni kuue meetri kõrgused puis-eerikad, keenia puisristirohi ja lobeelia *[[Lobelia deckenii]]*.

## Viited
Räpina Miikaeli kogudus

EELK **Räpina Miikaeli kogudus** on luterlik kogudus Räpinas.

Kogudus kuulub EELK Võru praostkonda. 

Koguduse pikaaegne (2000–2024) õpetaja oli Urmas Nagel, organist Kristiina Nagel. Juhatuse esimees on Vello Kasearu. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Räpina Miikaeli kirikus. 

Räpina kogudusel oli ka abikirik, Mehikoormal (saksa k. *Ismene*).

## Koguduse pastoreid
* 1627–1641, Bernhard Schlorff, Põlva, Võnnu ja Räpina pastor
*u 1664, Olaus Sundemann 
*1668–1680, Peter Lanzelius
*1709–1725, Johannes Svenske, vikaarpastor
*1722– , Zacharias Brenner  (1689–1735)
*1725–1750, Johann Christian Svenske
*17..–1770, Martin Gottfried Roth  
*1771–1796, Franz Bernhard Frank von Frankenstein
*1796–1812, August Gottlieb Major
*1814–1849, Johann Friedrich Heller, 1834 oli ta Võru praostkonna praost
*1850–1897, Friedrich Masing, 1898. aastast Võru praostkonna praost
*1895, 1897–1915, Oskar Schulze 
*1920–1940, Anton Saarman
*1940–1974, Johannes Sild
*1974–1977, Peep Audova
*1977–1982, Georg Lillemäe
*1982–1983, Margit Nirgi
*1983–1990, Andres Põder
*1990–1994, Heino Nurk
*1994–1999, Endel Apsalon
*2000–2024, Urmas Nagel
*2024–, Jaak Pärnamägi

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Pölwe, 1843 seite 84-85
Elva kogudus

EELK **Elva kogudus** on luterlik kogudus Elvas.

Kogudus kuulub EELK Valga praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Vallo Ehasalu, organist Stefan Groote, koorijuht Edith Groote, pühapäevakooliõpetaja Kristiina Lõhmus jt. Juhatuse esimees on Stefan Groote.

Jumalateenistused toimuvad igal pühapäeval algusega kell 11.00 Elva kirikus.

1938. aastal oli koguduse õpetaja palk 40 krooni kuus.

EELK Elva koguduse vaimulikud

* 1920–1934 ilma kindla õpetajata noor kogudus
* 1934–1940 Aleksander Bender
* 1940–1948 Eduard Ermits
* 1948–1955 Richard Sisask
* 1955–1956 Peeter Sink
* 1956–1972 Eduard Kalda
* 1972–1978 Harald Tammur
* 1979–1986 *dr. theol. honoris causa* Ago Viljari
* 1986–1997 Harry Madisson, hooldajaõpetaja Rõngust
** 1994–1998 diakon Teet Korsten
* 1997–2001 Ivo Pill, hooldajaõpetaja Sangastest
* 1999– Vallo Ehasalu

## Viited
Karula kogudus

EELK **Karula Maarja kogudus** on luterlik kogudus Lüllemäel.

Kogudus kuulub EELK Valga praostkonda ja kasutab Karula Maarja kirikut Lüllemäel. 

Koguduse õpetaja on Enno Tanilas, organist Merike Mõttus. Juhatuse esimees on Jaan Kõvask.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.
## Koguduse pastorid

*ca 163. ... 164.,  Joachim Rossinius
*1642–1657, Heinrich Fabricius 
* 1658–1674, Johann Hofmann
* 1675–1687, Ezechiel Ilefeld
* ca 1689, Martin Thiele
* ca 1693–1697, Andreas Juris
* 1695–1699, Lorenz Quist
* ca 1697–1715, Johann Hornung
* 1718–1757, Joachim Warnecke (1691–1757)
* 1759–1779, Coelestin Heling
* 1779–1810, Ludwig Nathanael Vick, Karula koguduse pastor
* 1811–1823,  Peter Friedrich Bornwasser, Karula koguduse pastor
* 1824–1847, Friedrich Ferdinand Meyer, Karula koguduse pastor
*1857–1870, Gottlieb Wilhelm Frantzen, Karula koguduse pastor
*1870–1900, Heinrich Ewald Paslack, Karula koguduse pastor
*1900–1934, Theodor Hans Wühner, Karula koguduse õpetaja
*1934–1944, Karl Kiisk, Karula koguduse õpetaja
*1934–1945, Johannes Laurson, hooldajaõpetaja Sangastest
*1945–1949, Robert Kannukene, hooldajaõpetaja Urvastest
*1949–1953, Paul Uibopuu, hooldajaõpetaja Valgast
*1955–1956, Jaan Audova, hooldajaõpetaja Valgast
*1956–1972, Artur Raibakas
*1992–1997, Peep Audova, hooldajaõpetaja Valgast
**1992–2017, diakon Enno Tanilas
*1997–1999, Ivo Pill, hooldajaõpetaja Sangastest
*1999–2006, Peep Audova, hooldajaõpetaja Valgast
*2006–2017, Vallo Ehasalu, hooldajaõpetaja Elvast
*2017–, Enno Tanilas

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Karolen, ehstnisch Karola kihhelkund, 1843 seite 87
Mandeltuum

**Mandelkehad** ehk **amügdalad** ehk **amügdaloidkehad** (ladina keeles *corpus amygdaloideum*, kreeka keeles ἀμυγδάλη 'mandel') on selgroogsete loomade aju oimusagaras asuvad paarilised ganglionirühmad. 

Aju külgvatsakese temporaalsarve ees paiknevad mandlikujulised mandelkehad, millel on 13 tuuma, kuuluvad basaaltuumade (hallaine kogumikud) hulka. 
 
Mandelkehad on limbilise süsteemi osa, mis tegeleb inimese emotsioonide ja motiividega.

Amügdala saadab impulsse hüpotalamusele sümpaatilise närvisüsteemi aktiveerimiseks.

Keerulisemate selgroogsete, sh inimeste mandeltuumadel on esmane roll emotsionaalsete sündmustega seotud emotsioonide, mälestuste tekkimisel ja säilimisel ning hirmu ja naudingute, aga ka vägivaldse käitumise tekkimisel.

Amügdalade suurus on meestel ja naistel erinev, kastreeritud meestel väheneb amügdalade suurus ligi 30%. 

Mandeltuumade arengu, liigse aktiivsuse, kurnatuse, tasakaalu häirumise ja/või funktsioonide häirumisega seostatakse inimestel depressiooni, autismi, posttraumaatilist stressi ja foobiaid.

Mandelkehad on anatoomiliselt olemas juba enne sündi, kuid nende funktsionaalne küpsemine jätkub pärast sündi. Mandelkeha ja otsmikusagar on tihedas vastastikuses seoses ning moodustavad emotsioonide töötlust ja regulatsiooni tagava võrgustiku. Mõlemad mandelkehad osalevad nii positiivsete kui ka negatiivsete emotsioonide töötlemises. Parempoolne mandelkeha on rohkem seotud kiirete, automaatsete ja sageli negatiivsete emotsionaalsete reaktsioonidega, vasakpoolne teadlikuma ja kestvama emotsioonitöötlusega.

## Sotsiaalne taju
Funktsionaalne magnetresonantstomograafia näitab, et amügdala aktiveerub, kui inimene märkab teise inimese füüsilist lähedust &ndash; näiteks kui skaneeritav teab, et uuringu läbiviija seisab skanneri lähedal.

## Vaata ka
*Mandeltuuma kaaperdamine
*Talamus
*Kesknärvisüsteem

## Viited

## Välislingid
* Anthony Wright, Chapter 6: Limbic System: Amygdala, veebiversioon (vaadatud 31.03.2014) (*inglise keeles*)
* Piret Pappel, Ärevate laste aju on eriline, 17.06.2014, veebiversioon (vaadatud 23.08.2014)
Hargla kogudus

EELK **Hargla kogudus** on luterlik kogudus Harglas.

Kogudus kuulub EELK Valga praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Vallo Ehasalu ja organist Katrin Rogenbaum. Juhatuse esimees on Rein Paas.

Jumalateenistused toimuvad üle pühapäeva algusega kell 14.30 Hargla kirikus. 

## Koguduse õpetajad
*1667 paiku Siegfried Neander, Koivaliina kihelkonnakoguduse kiriku abiõpetaja Harglas
*1682 paiku Nathanael Pommer, Koivaliina koguduse abiõpetaja Harglas 
*1693–1702 Christoph Nisius
*1702 Jonas Drothenius (surn. 1726)
*1702–1702 Olus Levelin, Kanepi koguduse pastor
*1706–1708 Johann Hornung, Karula koguduse pastor
*1717–1723 ... Koivaliina kihelkonnakoguduse kiriku pastor
*Joachim Warnecke (1691–1757), Karula 1718–1757 ja Hargla koguduse pastor
*1724–1758 Ephraim Dietrich Hövel
*1760–1770 Jakob Christian Laurentz
*1770–1788 Johann Friedrich Hartmann
*1789–1893 Johann Gottlieb Kettler 
*1794–1811 Johann Frommhold Woldemar Poppen
*1811–1822 Heinrich Georg von Jannau
*1823–1844 Rudolf Gustav Hollmann 
*1845–1871 Jakob Gottfried Kolbe
*1873–1892 Wilhelm Gotthilf Robert Adalbert Christiani
*1892–1918 August Julius Tiedemann (1855–1918)
*1919–1920 Hermann Johannes Ederberg
*1922–1929 Theodor Woldemar Meyer
*1930–1949 Jaan Maior 
*1950–1953 Gustav Johannes Küla
**1954–1962 diakon Jüri Mälk
*1962–1966 Juhan Jõgi
*1966–1995 Artur Raibakas
*1995–2001 Peep Audova, Valga koguduse õpetaja 
*2001. aastast Vallo Ehasalu, Elva koguduse õpetaja

**Koguduse abiõpetajad, õpetajaameti kandidaadid, diakonid ja jutlustajad**
*1939–1940 Arnold Kais, cand. theol.
*1946–1949 Linda Maior, jutlustaja
*1954–1962 Jüri Mälk, diakon 
*1962–1963 Juhan Jõgi, jutlustaja
*1970–? August Kargaja, jutlustaja
*1995–1999 Erlend Kollom, diakon
*1999–2001 Enno Tanilas, diakon

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Harjel, ehstnisch Hargla kibbelfond, 1843 seite 86-87
Laatre Püha Laurentsiuse kogudus

EELK **Laatre Püha Laurentsiuse kogudus** on luterlik kogudus Laatres.

Kogudus kuulub Valga praostkonda ja kasutab Laatre Püha Laurentsiuse kirikut. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Ivo Pill, organistid Jaan Sõrmus ja Eve Tamm. Juhatuse esimees on Olev Tammela.

Jumalateenistused on igal kuu teisel ja neljandal pühapäeval algusega kell 10.00 Laatre kirikus.

## Kirikuõpetajad
*Heinrich Fabricius vanem (suri 1634), 1595–1596
* Joachim Rossihnius (1631–1642)
* Christian Wassermann (1642–1656)
* Johannes Hoffmann (1660–1663)
* Victor Jacob Andraä Cupraeus (1662)
*1663–1684, Justus Johannes Neubau (1640–1684), Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse pastor
* Chilian Rauschert (1685–1703, 1714–1717)
* Cottfried Ferdinand Rauschert (1717–1749)
* Zacharias Räbel (1751–1776)
* Cottfried Fabian Eberhard (1777–1792)
* Johann Sebastian Nelkerdt (1793–1824)
* Karl Ernst von Berg (1825–1828)
* Friedrich Heinrich Sellheim (1828–1858)
* Hermann Franz Karl Neumann (1858–1870)
* Theodor Heinrich Renatus Hesse (1871–1903)
* Albert Freimund Renatus Hesse (1905–1918)
* Aleksander Täheväli (1920–1924)
* Nikolai Ostrov (1924–1940)
* Johannes Laurson (1940–1950)
* diakon J. Kallaste (05.03–10.05.1951)
* Aldur Parts (10.05–17.06.1951)
* Organist-jutlustaja Eduard Ernits (15.12.1951 – 01.11.1952)
* Aseõpetaja Nikolai Tann (01.04.1953 – 15.07.1954)
* Peeter Kohandi (10.06.1954 – 15.06.1958)
* Elmar Paldra (15.06.1958 – 15.12.1966)
* Hooldaja-õpetaja Jaan Maior (1967-01.06.1969)
* Hooldaja-õpetaja Karl Sillamäe (01.06.1969–1986)
* Hooldaja-õpetaja Peep Audova (1986 – 15.10.1990)
* Hooldaja-õpetaja Ivo Pill (15.10.1990-)
Ruhnu Püha Magdaleena kogudus

EELK **Ruhnu Püha Magdaleena kogudus** on luterlik kogudus Ruhnu saarel.

Kogudus kuulub EELK Saarte praostkonda ja kasutab Ruhnu Püha Magdaleena kirikut. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Anti Toplaan ja diakon Jaanus Torrim. Juhatuse esimees on Jaan Urvet.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00.

## Ruhnu koguduse õpetajate loend
Loend on mittetäielik:

## Viited

## Kirjandus
*Arved von Schmidt, DIE PASTOREN OESELS SEIT DER REFORMATION, TARTU 1939, seite 97
Kärdla Johannese kogudus

EELK **Kärdla Johannese kogudus** on luterlik kogudus Kärdlas.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Hüllo-Kristjan Simson, organist Kristiina Roots. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 15.00 Kärdla kirikus.

## Pastorid
Chișinău rahvusvaheline lennujaam

**Chișinău rahvusvaheline lennujaam** (rumeenia *Aeroportul Internațional „Eugen Doga” Chișinău*; IATA: **RMO**, ICAO: **LUKK**) on rahvusvaheline lennujaam Chișinăus Moldovas, 13 km Chișinăust kagu pool. Ta on rahvusliku lennufirma Air Moldova kodulennujaam.

Chișinău rahvusvaheline lennujaam on Airports Council International liige.

## Ajalugu
Esimene regulaarlend Chișinăust toimus 24. juunil 1926 liinil Bukarest–Galați–Chișinău ja Iași. Terminal ehitati 1970. aastal, mille võimsus oli 1 200 000 reisijat aastas. 31. mail 1995 sai Chișinău lennujaam rahvusvahelise lennujaama staatuse.
Kihelkonna Mihkli kogudus

EELK **Kihelkonna Mihkli kogudus** on luterlik kogudus Kihelkonnal.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda ja kasutab Kihelkonna Mihkli kirikut. 

Koguduse õpetaja on Rene Reinsoo, organist Ülle Reinsoo. Juhatuse esimees on Thea Raik.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Kihelkonna kirikus. 

## Kihelkonna koguduse õpetajate loend
Loend on mittetäielik:

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Kihelkonna, e-kirik.eelk.ee, 4. apr. 2024
Air Moldova

**Air Moldova** on Moldova suurim lennufirma, mille kodulennuväli on Chișinău rahvusvaheline lennujaam. 

Air Moldova lennukid lendavad 19 riiki ja 27 sihtkohta. 

## Ajalugu

Lennufirma loodi 1992. aastal kohaliku Aerofloti üksuse baasil. See kuulub täielikult Moldova Vabariigile. Lennufirmas on 598 töötajat. 13. juulil 2004 sai Air Moldova IATA liikmeks.

## Lennukipark

## Sihtkohad

### [[Aasia]]

***[[Araabia Ühendemiraadid]]**
**Dubai – Dubai rahvusvaheline lennujaam (suvehooaeg)
***[[Küpros]]**
**Larnaca – Larnaca rahvusvaheline lennujaam

### [[Euroopa]]

***[[Austria]]**
**Viin – Viini rahvusvaheline lennujaam
***[[Belgia]]**
**Brüssel – Brüsseli lennujaam (alustab 16. juulist)
***[[Bulgaaria]]**
**Burgas – Burgasi lennujaam (suvehooaeg)
**Varna – Varna lennujaam (suvehooaeg)
***[[Hispaania]]**
**Madrid – Madridi Barajase lennujaam
***[[Itaalia]]**
**Milano – Milano Malpensa lennujaam
**Rooma – Rooma Leonardo da Vinci-Fiumicino lennujaam
**Verona – Verona lennujaam
***[[Kreeka]]**
**Ateena – Ateena rahvusvaheline lennujaam
***[[Moldova]]**
**Chișinău – Chișinău rahvusvaheline lennujaam (kodubaas)
***[[Montenegro]]**
**Tivat – Tivati lennujaam (suvehooaeg)
***[[Portugal]]**
**Lissabon – Lissaboni Portela lennujaam
***[[Prantsusmaa]]**
**Pariis – Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam
***[[Rumeenia]]**
**Bukarest – Bukaresti Henri Coandă rahvusvaheline lennujaam
***[[Saksamaa]]**
**Frankfurt – Frankfurdi lennujaam
***[[Suurbritannia]]**
**London – Londoni Gatwicki lennujaam
***[[Tšehhi]]**
**Praha – Praha Ruzyně lennujaam
***[[Türgi]]**
**Antalya – Antalya lennujaam (suvehooaeg)
**Bodrum – Bodrumi Milasi lennujaam (suvehooaeg)
**Dalaman – Dalamani lennujaam (suvehooaeg)
**İstanbul – İstanbuli Atatürki lennujaam
***[[Ukraina]]**
**Kiiev – Kiievi Borõspili lennujaam
***[[Venemaa]]**
**Moskva – Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam
**Sotši – Sotši rahvusvaheline lennujaam (suvehooaeg)
**Peterburi – Peterburi Pulkovo lennujaam 

### Endised sihtkohad

***Holland** – Amsterdam
***Iirimaa** – Dublin
***Jordaania** – Amman
***Kõrgõzstan** – Biškek
***Poola** – Varssavi
***Türgi** – Ankara
***Ukraina** – Dnipro, Donetsk ja Odessa
***Valgevene** – Minsk
***Venemaa** – Rostov Doni ääres
Laussadu

**Laussadu** on pikemat aega (mitmetest tundidest mitme ööpäevani) kestev nõrga või mõõduka intensiivsusega vihma- (lausvihm) või lumesadu (lauslumi, sealhulgas ka märg lauslumi ehk lauslörts). Tavaliselt langevad laussademed ulatuslikule maa-alale kihtsajupilvedest ja kõrgkihtpilvedest. Laussadude tekkimine on seotud tsükloni üleminekuga; need tekivad sooja frondi ees, tsükloni keskosas ja külma frondi taga.

Laussajuga kaasneb niinimetatud servaefekt – laussadu algab ja lõpeb sageli tugevamate sademetega kui saju keskel.

Lausvihmad niisutavad hästi mulda, aga kauakestvad lausvihmad võivad põhjustada saagi hävimist, uputusi ja muid kahjustusi.

Lauslumi kaasneb lumetormiga, mistõttu takistab liikumist ja võib põhjustada liiklusõnnetusi.
 
## Viited
Embraer EMB 120

**Embraer EMB 120 Brasilia** on Brasiilia lennukiehitusfirma Embraer 30 reisijakohaga regionaalliinide kahe mootoriga alltiivaline turbopropellerreisilennuk.

## Ajalugu
1980. aastate algul arendatud  Embraer EMB 120 oli oma aja kohta modernne turbpropellermootoritega lähimaa liinilennuk, pakkudes otsest konkurentsi Saab 340-le. Pärtast esmalendu 27. juulil 1983 läks lennuk liinidele 1985. aastal esmalt USA-s. 2001. aasta sügiseks, mil tehasest väljus viimane EMB 120 sarja lennuk, oli neid kokku valmistatud 352.
Enamik lennukeid EMB 120 müüdi Ameerika Ühendriikides ja mujal läänepoolkeral.
EMB 120 Brasilia ja selle väiksem teisend EMB 110 Bandeirante on Embraeri ainsad turbopropellerreisilennukid.

## Modifikatsioonid

* EMB 120 – põhimodifikatsioon
* EMB 120ER – suurema lennukaugusega (Extended Range) ning suurendatud reisijate kohtade arvuga. Kõik EMB-120ER S / Ns võib kohandada EMB-120FC või EMB-120QC-ks.
* EMB 120FC – kaubalennuk
* EMB 120QC – kiiresti (Quick Change) kaubaveoks kohandatav
* EMB 120RT – transpordilennuk (tavaliselt sõjaväeline). Kõiki EMB-120RT S / Ns-id saab kohandada EMB-120ER-iks
* VC-97 – Brazilian Air Force'i VIP-lennuk

## Operaatorid

* Ameerika Ühendriigid – Ameriflight (7), SkyWest Airlines (56), Great Lakes Aviation (6)
* Austraalia – Airnorth (6), Skippers Aviation (6), Network Aviation (6), Regional Pacific Airlines (2)
* Brasiilia – Meta Linhas Aéreas (2), Puma Air (2), Passaredo Transportes Aéreos (6), Rico Linhas Aéreas (3), Air Minas (4)
* Dominikaani Vabariik – Air Century (1), Servicios Aereos Profesionales (1)
* Ecuador – TAME operated by SAEREO (2)
* Hispaania – Swiftair (10)
* Honduras – Rollins Air (4)
* Moldova – Air Moldova (1)
* Prantsusmaa – Atlantique Air Assistance (1)
* Ungari – Budapest Aircraft Servic (3)
* Venemaa – Region Avia Airlines (8), Atlant-Soyuz Airlines (2)

## Tehnilised andmed

* Meeskond: 2 + 1
* Reisijaid: 30 
* Pikkus: 20,00 m 
* Tiivaulatus: 19,78 m 
* Kõrgus: 6,35 m 
* Tiiva pindala: 39,4 m² 
* Tiivaprofiil: tüves mod. NACA 23018, otstes NACA 23012  
* Tühimass: 7070 kg 
* Maksimaalne õhkutõusu mass: 11 500 kg 
* Suurim maandumismass: 11 250 kg 
* Mootorid: 2 × Pratt & Whitney Canada PW118/118A/118B, turbopropeller, 2 x 1340 kW (1800 HJ)
* Maksimaalne kiirus: 608 km/h (6100 m kõrgusel)
* Reisikiirus: 552 km/h 
* Varisemiskiirus: 162 km/h (maandumisklapid all ehk tagatiivad väljas)
* Lennukaugus: 1750 km 
* Lennulagi: 9085 m 
* Õhkutõusudistants: vähemalt 1420 m

## Viited
Otepää rattamaraton

**Otepää rattamaraton** on 2000. aastal alguse saanud ja sarja Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus Otepääl, mis toimub nüüd MTBest rattamaratonide sarja etapina.

## Statistika

## Välislingid
ERR videokokkuvõte 11. Otepää rattamaratonist
Tallinna rattamaraton

**Tallinna rattamaraton** on 1998. aastal alguse saanud ja sarja Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus stardipaigaga Aegviidu spordibaasis. Nüüd toimub MTBest rattamaratonide sarja etapina.

## Statistika

## Välislingid
* ERR-i videokokkuvõte 13. Tallinna rattamaratonist
Kalevipoja rattamaraton

**Kalevipoja rattamaraton** on 2008. aastal alguse saanud ja sarja Elion Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus.

## Ajalugu
2009. aastal kuulus maraton Elion Estonian Cupi kandidaatmaratonina, aga juba järgmisel aastal oli ta sarja osavõistluste hulgas.

## Statistika

## Välislingid
* ERR videokokkuvõte 3. Kalevipoja rattamaratonist
Elva rattamaraton

**Elva rattamaraton** on 2001. aastal alguse saanud ja Elion Estonian Cupi sarja kuuluv rattaspordiüritus, mis toimub Elva linna lähiümbruses.

Aastast 2015 toimub võistlus MTBesti rattamaratonide sarja etapina.

## Statistika

## Välislingid
*ERR videokokkuvõte 10. Elva rattamaratonist
Jõulumäe rattamaraton

**Jõulumäe rattamaraton** on 2000. aastal alguse saanud ja sarja Elion Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus.

## Statistika
Elias Treeman

**Elias Treeman** on varjunimi, mida kasutasid tõlkijad Tõnis Arro, Tiit Kusnets ja Rünno Vissak George Orwelli raamatu "1984" eestikeelse tõlke esmaavaldamisel.
Rõuge rattamaraton

**Rõuge rattamaraton** on 1999. aastal alguse saanud ja sarja Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus, mis toimub nüüd MTBest rattamaratonide sarja etapina. Kuni 2006. aastani kandis võistlus nime Haanja rattamaraton.

## Statistika

## Välislingid
* Elion Rattamaratonide sari: 1. etapp - Rõuge Rattamaraton ERR videokokkuvõte 2011. aasta Rõuge rattamaratonist
Rakke rattamaraton

**Rakke rattamaraton** on 2001. aastal alguse saanud ja sarja Elion Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus, mis toimub nüüd MTBesti rattamaratonide sarja etapina.

## Ajalugu
2010. aastal oli maratoni toimumine tõsise kahtluse all, kui nädal enne starti tõusis suur torm, mille tagajärjel oli rada täis mahakukkunud puid ja elektriliine. Lisaks puudus Rakkes elekter. Võistluspäeval, vahetult enne starti, oli taas torm, aga poolteist tundi plaanitust hiljem sai start siiski antud. Maratoni võitis ja koos sellega tuli Eesti meistriks Allan Oras.

## Statistika

## Välislingid
* ERR-i videokokkuvõte 10. Rakke rattamaratonist
Sigvard Kukk

**Sigvard Kukk** (sündinud 16. septembril 1972) on eesti jalgrattasportlane.

## Saavutused

**2001**
*1. Mulgi rattamaratoni võitja
*2. Otepää rattamaratoni võitja

**2002**
*2. Elva rattamaratoni võitja
*3. Otepää rattamaratoni võitja
*5. Tartu rattamaratoni  võitja
**2004**
*4. Elva rattamaratoni võitja

**2007**
*10. Tallinna rattamaratoni võitja
*8. Jõulumäe rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cup üldarvestuses 2. koht

**2010**
*1. Mulgi rattaralli võitja

## Välislingid
*
Alges Maasikmets

**Alges Maasikmets** (sündinud 18. augustil 1968) on Eesti jalgrattasportlane.

1993. aasta Eesti meister grupisõidus.

## Karjääri algus
Rattatrenniga hakkas Maasikmets tegelema venna soovitusel aastal 1982.

## Olümpiamängud
1996. aastal osales rattur Atlanta suveolümpiamängudel. Maastikurataste võistlus oli siis esimest korda olümpiamängude kavas. Maasikmetsal õnnestus küll loosi tahtel startida esimesest reast, aga ta katkestas võistluse seljavalude tõttu. Võistluse võitis Bart Jan Brentjens. Pärast seda pole Maasikmets olümpiamängudel osalenud.

## Saavutused
**1998**
*1. Tartu rattamaratoni võitja

**2000**
*3. Tartu rattamaratoni võitja

**2001**
*3. Haanja rattamaratoni võitja

**2002**
*4. Haanja rattamaratoni võitja
*4. Tartu rattamaratoni võitja
*Toyota Estonian Cup üldarvestuses 3. koht

**2003**
*3. Mulgi rattamaratoni võitja
*4. Otepää rattamaratoni võitja
*5. Haanja rattamaratoni võitja
*Toyota Estonian Cup sarja üldvõitja

**2004**
*4. Mulgi rattamaratoni võitja
*4. Rakke rattamaratoni võitja
*5. Jõulumäe rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cup sarja üldvõitja
**2005**
*5. Mulgi rattamaratoni võitja

**2006**
*7. Otepää rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cup üldarvestuses 2. koht

**2008**
*10. Rõuge rattamaratoni võitja
*9. Otepää rattamaratoni võitja

## Viited


## Välislingid
* 
* Alges Maasikmets *CyclingArchives*
* Alges Maasikmets *ProCyclingStats*
Allan Oras

**Allan Oras** (sündinud 20. detsembril 1975 Tartus) on eesti jalgrattasportlane.

Mitmekordne hõbe- ja pronksmedalivõitja Eesti meistrivõistlustel grupisõidus ja eraldistardis.

## Karjääri algus
Tõsisemalt hakkas Oras tegelema spordiga 10-aastaselt ja siis oli alaks ujumine, aga kaks aastat hiljem sattus ta rattaspordi juurde.

## Saavutused

**2002**
*2. Mulgi rattamaratoni võitja
*2. Rakke rattamaratoni võitja
*Toyota Estonian Cupi sarja üldvõitja

**2003**
*3. Rakke rattamaratoni võitja
*Toyota Estonian Cupi üldarvestuses 2. koht

**2004**
*5. Otepää rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cupi üldarvestuses 3. koht

**2005**
*8. Tallinna rattamaratoni võitja
*7. Haanja rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cupi üldarvestuses 2. koht

**2007**
* 7. Elva rattamaratoni võitja
*8. Otepää rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cupi sarja üldvõitja

**2008**
*8. Elva rattamaratoni võitja
*8. Rakke rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cupi sarja üldvõitja

**2009**
*9. Rakke rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cupi üldarvestuses 2. koht
*Eesti aasta parim rattur

**2010**
*11. Otepää rattamaratoni võitja
*10. Rakke rattamaratoni võitja
*Eesti meister maastikusõidus
*Elion Estonian Cupi sarja üldvõitja

## Tunnustus
*2021 Eesti Kultuurkapitali Põlvamaa aastapreemia "Aasta Tegu spordis" üle-eestilise rattamaratoni läbiviimise eest.

## Viited


## Välislingid
*
Reet Varblane

**Reet Varblane** (sündinud Perli; 14. september 1952 Pärnu – 25. november 2023) oli eesti kunstiteadlane.

Ta sündis ökonomistide perekonnas. Ta lõpetas aastal 1970 Pärnu 2. Keskkooli ja aastal 1975 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna.

Ta on töötanud Tallinna Kunstihoone kuraatorina.

## Teoseid
* "20. sajandi kunst" (koos Ants Juske ja Jaak Kangilaskiga). Kunst. Tallinn 1994. ISBN 5899200359
### Koostaja ja toimetajana
* "Pandora laegas" (koos Katrin Kivimaaga). Kunst. Tallinn 2000. ISBN 5899202386
* "Kunstiteaduslikke uurimusi" 2003/1–2 (koos Ants Heina, Kersti Markuse ja Eva Näripeaga). Eesti Kunstiteadlaste Ühing. Tallinn 2003. ISSN 14062860
* "Mari Roosvalti maalid 1970–2006" (koos Jüri Okasega). Eesti Kunstimuuseum. Tallinn 2006. ISBN 9949138884

## Tunnustus
* 1989 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artikkel "Hanno Kompuse kunstiteoreetilised vaated” Tartu Riikliku Kunstimuuseumi “Kogude teatmikus”)

## Isiklikku
On olnud abielus luuletaja Hannes Varblasega.
On olnud abielus kunstiteadlase Ants Juskega.

## Viited

## Kirjandus
*Eneken Helme. "Varblane, Reet, kunstiajaloolane ja -kriitik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 575

## Välislingid

*"Tartu Riikliku Kunstimuuseumi töötajad tööprobleeme arutamas. Vasakult: muuseumi teadusala asedirektor Eha Ratnik, teaduslik sekretär Ehe Asu, kunstipedagoogika sektori juhataja Virve Hinnov, abikoguhoidja Helgi Kruusmaa, Reet Varblane ja kujutava kunsti kaugõppekursuse juhataja Toivo Toomemets". Foto: Kaljo Raud, november 1975. Eesti Rahvusarhiiv, RA EFA.263.0.97752