open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John Toland

**John Toland** (30. november 1670 – 11. märts 1722) oli iiri filosoof.

Teda peetakse üheks esimeseks avalikuks deistiks ning oluliseks vabamõtlemise ja religioonikriitika esindajaks. Toland rõhutas, et usulisi õpetusi tuleb hinnata mõistuse ja loogika abil.

Toland sai tuntuks oma teosega "Christianity Not Mysterious" (1696), milles ta väitis, et kristlik õpetus ei sisalda midagi, mis oleks vastuolus inimliku mõistusega. Raamat tekitas suurt poleemikat ja mõnes piirkonnas isegi keelustati.

Lisaks religioonikriitikale huvitus Toland poliitikast, toetades vabariiklikke ideid ning laiemat sõna- ja usuvabadust. Tema kirjutised mõjutasid mitmeid hilisemaid valgustusajastu mõtlejaid.

## Kirjandus
* Б. В. Мееровский, "Джон Толанд" (Мыслители прошлого). Москва, Мысль 1979, 192 lk (bibliograafia lk 186–189) 

## Viited
Turgor

**Turgor** ehk **turgestsents** (ka prinkolek) on organismi kudede pingeseisund, hüdrostaatiline rõhk, taimerakkude siserõhk. See siserõhk võimaldab rakkudel olla pingul (turdunud). Taimerakkude rakukestadele mõjuv rõhk hoiab taime püsti. 

Tavaliselt on rakusisese mahla kontsentratsioon välisest kõrgem ja hüpotoonilisest väliskeskkonnast siseneb osmoosi teel rakku vett. Selle tagajärjel tekib raku sees osmootne rõhk. Raku veeimamisjõud lõpeb, kui siserõhk võrdsustub rakukesta vastusurvega. 

Kudede haiguslik turgori suurenemine põhjustab turseid.

## Vaata ka
*toonus
*turgori potentsiaal

## Viited
John Toland (täpsustus)

**John Tolandi** nime on kandnud mitmed kuulsad inimesed:

***[[John Toland]]** (1670–1722) oli iiri filosoof;
***[[John Francis Toland]]** on iiri matemaatik;
***[[John Michael Toland]]** (sündinud 1980) on Ameerika Ühendriikide maadleja;
***[[John Willard Toland]]** (1912–2004) oli Ameerika Ühendriikide ajaloolane ja kirjanik.
Ernesaks

**Ernesaks** on Eesti perekonnanimi.

Nime anti 1835. aastal üldise perekonnanimede paneku kampaania raames vabastatud talupoegadele ainult ühes kohas – Harjumaal Perila mõisas, kus see oli hüüdnimena kasutusel juba varasemast ajast.

Eestis oli seisuga 1. jaanuar 2025 perekonnanimi Ernesaks 27 mehel ja 58 naisel. Perekonnanimede levikult on Ernesaks meeste puhul 4043. ja naiste puhul 1905. kohal.

## Nime kandjaid
* Amanda Ernesaks, (s. 2002), eesti viiuldaja
*Gustav Ernesaks (1896–1932), eesti tõstja
*Gustav Ernesaks (1908–1993), eesti helilooja ja koorijuht 
*Ott Ernesaks (1938–2009), eesti allveesporditreener
*Stella Ernesaks (1909–1973), eesti spordipedagoog ja metoodik
*Viive Ernesaks (1931–2023), eesti pianist
*Voldemar Ernesaks (1903–1989), eesti majandusteadlane

## Viited
Harvik

**Harvik** on metsanduses keskealine või vanem puistu täiusega 0,1–0,2 ja noorendik täiusega 0,1–0,3, mis on kujunenud raie, tormi, tulekahju või putuka- ja seenhaiguste tagajärjel.

Harvikust erineb hõrendik selle poolest, et hõrendik on kujunenud raskete kasvuolude tõttu, mitte mingi õnnetuse, inimtegevuse või haiguse tagajärjel.

Tänapäeval mõistetakse harviku all üksikpuude rinnet, mis on madala täius (metsandus)ega (alla 30%) ning koosneb põhirindest kõrgematest ja vanematest puudest. Üksikpuudena kirjeldatakse ka puid, mis oma vanuse või dimensioonide poolest vastavad vähemalt latiealise puistu kriteeriumitele. Üksikpuude rinde kirjeldamine on kohustuslik, kui nende tagavara on vähemalt 10 kuupmeetrit ja neid puid on vähemalt 20 hektari kohta.

## Vaata ka
*Hõrendik

## Viited
2009. aasta Vormel 1 hooaeg

**2009. aasta Vormel 1 hooaeg** oli Vormel 1 maailmameistrivõistluste 60. hooaeg. Hooaeg algas 29. märtsil Melbourne'is ja lõppes 1. novembril Abu Dhabis. Kokku peeti 17 etappi.

Uue võistluskohana lisandus Abu Dhabi tänavarada. Esialgu kavas olnud Kanada GP jäi võistluskalendrist välja. Singapuri GP peeti õhtul ja tehisvalgustuses.

Honda F1 meeskond vahetas märtsis 2009 omanikku ning jätkas Brawn GP nime all. Ainus uus sõitja hooaja alguses oli Toro Rosso võistkonnaga liitunud šveitslane Sébastien Buemi. Sebastian Vettel siirdus Toro Rossost Red Bulli tiimi David Coulthardi asemele. Kõik ülejäänud sõitjad jätkasid samas võistkonnas.

Alates 10. etapist Ungaris asendas Toro Rosso meeskond Sébastien Bourdais' Jaime Alguersuariga. Alates 11. etapist asendas Renault F1 meeskond Nelson Angelo Piquet Romain Grosjeaniga. Ungari GP kvalifikatsioonis vigastada saanud Felipe Massat asendas Euroopa ja Belgia GP-l Luca Badoer, ülejäänud etappidel aga Giancarlo Fisichella. Timo Glocki asendas kahel viimasel etapil Kamui Kobayashi.

Force India autod hakkasid Ferrari mootori asemel kasutama Mercedese mootorit.

Vahetult enne hooaja algust püüdis FIA punktiarvestust muuta, otsustades, et maailmameistriks saab sõitja, kes võidab kõige rohkem etappe. Meeskondade ja sõitjate protestid sundisid aga FIA-t selle otsuse rakendamise edasi lükkama.

Maailmameistriks tuli Jenson Button, kes kindlustas tiitlivõidu juba eelviimasel etapil Brasiilias. Konstruktorite tiitli võitis Brawn GP.

## Etapid

*Malaisia *grand prix* jäi vihma tõttu pooleli ning välja jagati vaid pooled punktidest.*

## Meeskonnad

## Punktiseis

1 – Austraalia, 2 – Malaisia, 3 – Hiina, 4 – Bahrein, 5 – Hispaania, 6 – Monaco, 7 – Türgi, 8 – Suurbritannia, 9 – Saksamaa, 10 – Ungari, 11 – Euroopa, 12 – Belgia, 13 – Itaalia, 14 – Singapur, 15 – Jaapan, 16 – Brasiilia, 17 – Abu Dhabi

## Konstruktorite karikas

## Välislingid
* Ann Hiiemaa.  Vormeliuuendused muudavad sarja senisest tasavägisemaks Postimees, 13. jaanuar 2009
* Jaan Jürine. Ajaloo sügavaimas kriisis siplev vormel 1 otsib päästeinglit EPL.ee, 3. märts 2009
* Maarja Värv.  Etapivõitude arv saab vormel-1 MM-tiitli jahtimisel määravaks Postimees.ee, 18. märts 2009
* Ann Hiiemaa. F-1 2009. aasta hooaeg - üllatajate või vanade olijate tähetund? Postimees.ee, 27. märts 2009
* Jaan Jürine. Mis on lahti Ferrari ja McLareniga? EPL.ee, 15. mai 2009
*  Räikkönen teenib võrreldes konkurentidega üüratut palka, Postimees.ee, 28. oktoober 2009
Drozdov

**Drozdov** (vene Дроздов) on slaavi nimi, mis võib esineda nii perekonna- kui ka kohanimena. Vene keeles tuleb nimi sõnast дрозд, mis tähendab 'rästast'.

## Tuntud isikud

*Aleksei Drozdov (sündinud 1983) on vene kümnevõistleja;
*Anatoli Drozdov (1883–1950) oli vene pianist ja helilooja;
*Darren Drozdov (sündinud 1969) on ameerika esseist ja endine sportlane;
*Gleb Drozdov (1940–2000) oli vene teatrilavastaja;
*Filaret (Drozdov) (1782–1867) oli vene õigeusu vaimulik, nimetati 1817 Tallinna piiskopiks ja aastast 1821 kuni surmani Moskva metropoliit; 
*Juri Drozdov (1925–2017) oli vene luurejuht, kindralmajor;
*Juri Drozdov (sündinud 1972) on vene jalgpallur;
*Nikolai Drozdov (sündinud 1937) on vene bioloog ja telesaatejuht;
*Vladimir Drozdov (sündinud 1952) on Eesti ettevõtja ja poliitik.

***Drozdov** oli ka koodnimi aastal 1958 Eesti NSV-s värvatud KGB agendile, keda on valdavalt samastatud õigeusu vaimuliku, hilisema Moskva patriarhi Aleksiusega.

## Kohad
*Drozdov on küla Tšehhi Vabariigis Kesk-Tšehhi maakonnas;
*Drozdov on küla Tšehhi Vabariigis Olomouci maakonnas;
*Drozdov on raudteejaam Venemaal Primorje krais.
Orlov

**Orlov** (Orlow, Orloff) on Preisimaalt pärit Vene aadlisuguvõsa. Suguvõsa esivanem oli 1613. aastal Tveri piirkonna staarost olnud Vladimir Lukjanovitš Orlov.

## Ajalugu
1762. aastal krahvi ja 1763. aastal riigikrahvi tiitli saanud Orlov immatrikuleeriti 1765. aastal Liivimaa (nr 196), 1. märtsil 1766 Eestimaa (nr 261) ja 1840 Kuramaa rüütelkonda (nr 318).
 

Grigori Orlov, kes 24. oktoobril 1772 sai Saksa-Rooma keiser Joseph II-lt riigivürstitiitli, kuulus Eestimaa rüütelkonda (nr 262). 26. augustil (vkj 14. august) 1856 vürstitiitli saanud Orlovid kuulusid Kuramaa rüütelkonda (nr 319).

Novgorodi kuberneri Grigori Ivanovitš Orlovi (1685–1746) ja tema teise naise Lukeria Zinovjeva peres oli kokku üheksa poega, kellest ellu jäid viis hiljem krahvitiitli saanud venda: 
* krahv Ivan Orlov (1733–1791), Preobraženski kaardiväepolgu kapten
* krahv, hiljem riigivürst Grigori Orlov (1734–1783), Koluvere mõisa omanik, kindral, kindraladjutant, Katariina II soosik
* krahv Aleksei Orlov-Tšesmenski (1737–1807), Venemaa Keisririigi mereväe ülemjuhataja, peale Çeşme lahingu võitu 1774. aastal lisati nimele liide *Tšesmenski*, Orlovi traavlite aretaja
* krahv Fjodor Orlov (1741–1796), senati ülemprokurör, suri lastetuna
* krahv Vladimir Orlov (1743–1831), Venemaa Keisririigi Keiserliku Teaduste Akadeemia direktor (1766–1774), 

Perekonna liikmed osalesid 28. juunil 1762 Peeter III vastases troonilt tõukamise vandenõus ning tänu uuele Venemaa Keisririigi valitsejannale Katariina II-le sai neist üks jõukamaid perekondi Venemaal.

## Orlov-Davõdov

Orlovide suguvõsal ei olnud meessoost pärijaid. Seetõttu lubati nende viimase naissoost järeltulija, Vladimir Orlovi tütre Natalja Vladimirovna Orlova ja tema abikaasa Pjotr Lvovitš Davõdovi (1782–1842) pojal alates 1856. aastast kasutada perekonnanime säilitamiseks liitnime Orlov-Davõdov ja krahvitiitlit.
* krahv Vladimir Petrovitš Orlov-Davõdov
*krahv Anatoli Vladimirovitš Orlov-Davõdov, Maarjamäe lossi omanik

## Viited

## Kirjandus
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1: Estland, Görlitz, 1930, lk.28, lk.292-293
*Долгорукой, Князь Федорь. *Родословный сборникь (сь гербами)*. С.-Петербургь: Типография п. ф. "Электро-Типография Н. Я. Стойковой", 1913. Lk 38-39 http://elib.shpl.ru/ru/nodes/70100-vyp-1-1913#mode/inspect/page/40/zoom/4.

## Välislingid
*Общий гербовник дворянских родов Российской империи: Герб графа Орлова, имеющего титул князя Римской Империи
*Общий гербовник дворянских родов Российской империи: Герб рода графов Орловых
* Counts and Light Princes Orlovy
Kenneth McArthur

**Kenneth Kane McArthur** (10. veebruar 1881 Dervock, Iirimaa – 13. juuni 1960 Potchefstroom, Transvaal, Lõuna-Aafrika Liit) oli Lõuna-Aafrika Liidu kergejõustiklane.

Ta oli pärit Iirimaalt, kuid rändas umbes 1900. aastal välja Lõuna-Aafrikasse. Ta võttis osa Briti poolel osa Teisest buuri sõjast, pärast sõda töötas ta politseinikuna.

Ta oli 1912. aasta Stockholmi olümpiavõitja maratonijooksus.

Ta pidi jalavigastuse tõttu 1913. aastal loobuma jooksmisest, kuid töötas politseinikuna kuni 1931. aastani.

## Vaata ka
*Kergejõustik 1912. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid
*
Valencia laht

**Valencia laht** on laht Vahemere lääneosas Hispaania idarannikul.

Lahte suubuvad Júkar ja Turia jõgi.

Valencia lahe rannikul asuvad Valencia ja Castellón de la Plana.

Lahes paiknevad vulkaanilist päritolu Columbretese saared.
Taranto laht

**Taranto laht** on laht Vahemeres Joonia meres Apenniini poolsaarest kagus. Laht piirneb idas Salento poolsaare ja läänes Calabria poolsaarega. Lahe rannikul asuvad suuremad linnad on Taranto ja Crotone. 

## Vaata ka
*Itaalia lahtede loend

## Välislingid
*
Tanel Linnus

**Tanel Linnus** (15. märts 1954 Tartu – 9. veebruar 2022) oli Eesti haridustegelane, Võrumaa Kutsehariduskeskuse direktor. 

Ta lõpetas 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna *[[cum laude]]* ajaloolase ja etnograafina.

## Töökäik
*1976–1980 ENSV Riikliku Etnograafiamuuseumi vanemteadur
*1982–2001 Tartu Õppekeskuse direktor
*2001–2021 Võrumaa Kutsehariduskeskuse direktor

## Ühiskondlik tegevus
*Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Seltsi (ERMSS) asutajaliige ning juhatuse esimees 
*Akadeemilise Ajalooseltsi liige
*SA Kleio nõukogu esimees
*on olnud ka Tartu Koolijuhtide Ühenduse esimees

## Isiklikku
Tema vanaisa oli Ferdinand Linnus ja isa oli Jüri Linnus.

Tema tütar on riigiametnik Tuuli Duneton.

## Viited

## Välislingid
*Võrumaa Kutsehariduskeskus
*Eesti Rahva Muuseum
*Akadeemiline Ajalooselts
Budismi Instituut

**[[Budism]]i Instituut** loodi 2001. aasta sügisel (toona **Mahajaana Instituudi** nime all) kodanikuühendusena, budismiteemalise harituse edendamiseks Eestis. Instituudi eesmärgiks on edendada asjakohaste kultuuri-, haridus-, kirjastus- ja muude ettevõtmiste kaudu budistliku kultuuri tutvustamist Eestis.

Budismi Instituut järgib üldbudistlikku suunda, vältides ühe või teise koolkonna, sekti või kitsama õpetusliini esiletõstmist.

Budismi Instituut teeb koostööd ühenduste ja organisatsioonidega, mis tegelevad budistliku kultuuri uurimise ja viljelemisega, sh Eesti Akadeemiline Orientaalselts, Drikung Kagyu Ratna Šri Keskus, Tiibeti Budismi Nyingma Eesti Kogudus, Lääne Budistliku Vennaskonna Sõprade (FWBO) Eesti Ühendus, samuti Eesti-Tiibeti Kultuuriseltsi ja teistega.

Budismi Instituuti kureerib nõukogu; neljaliikmelise juhatuse esimees on Sven Grünberg.

Instituut andis endast avalikkusele teada 12. veebruaril 2002. Alates 2002. aastast toimuvad Budismi Instituudis regulaarsed loengukursused, korraldatakse seminare, õpetatakse ida keeli, toimuvad õppe- ja harjutuslaagrid.

## Välislingid
*Budismi Instituut
Johannes Kaarde

**Johannes Kaarde** (kuni 1936 **Johannes Karlson**, 31. mai 1896 Sulustvere, Kurista vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 3. juuli 1976 Tartu) oli eesti loomaarst.

Õppis 1916–1918 Tartu Veterinaarinstituudis ja 1919–1921 Tartu Ülikoolis (lõpetas viimase 1921), dr. med. vet. 1926 Viini Veterinaarülikoolis (*Das Blutbild im Kollaps bei Pferden und Hunden*). Üliõpilasseltsi Raimla vilistlane.

1918–1920 osales Vabadussõjas. Tartu Ülikooli ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia professor. Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna dekaan.

## Viited

## Välislingid
*Uno Schultz. Kultuurilembene loomaarst Georg Koort 100 Eesti Elu, 11. mai 2007
Eesti Akadeemiline Orientaalselts

**Eesti Akadeemiline Orientaalselts** (lühend **EAO**) ühendab Idamaade uurijaid ja orientaliste-loovisikuid. Seltsi eesmärgiks on Idamaade kultuuride tutvustamine ja vahendamine Eestis ning orientalistikaalase teadustöö arendamine ja koordineerimine Eestis.

Eesti Akadeemiline Orientaalselts loodi 1935. aastal Tartu ülikooli juures. Selle asutasid õigusteadlane Leo Leesment, teoloog Uku Masing, keeleteadlased Pent Nurmekund ja Villem Ernits jt. eesmärgiga avada Tartu Ülikoolis orientalistika eriala. Selts suleti 1940. aastal Nõukogude okupatsioonivõimude poolt.

EAO taastati 1988. aasta veebruaris Linnart Mälli eestvõtmisel. Seltsi esimeseks presidendiks valiti Linnart Mäll, kes jäi sellele positsioonile kuni 2001. aastani, mil ta valiti aupresidendiks. Presidendi ametis vahetas Mälli välja Tarmo Kulmar, kes aastal 2011 valiti aupresidendiks. 2011. aastast on EAO president Märt Läänemets.

Koostöös Tartu Ülikooli orientalistikakeskusega korraldatakse igal aastal teaduskonverentsi Orientalistikapäevad ning antakse välja Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamatut. Koostöös Saksamaa Religiooniloo Seltsiga (Deutsche Religionsgeschichtliche Studiengesellschaft) korraldatakse Tartus mõneaastaste vahedega rahvusvahelist ühiskonverentsi. Orientaalselts teeb koostööd ja korraldab ühiseid teaduslikke ja populaarteaduslikke üritusi Eesti Akadeemilise Teoloogia Seltsi, Eesti Assürioloogia Seltsi ja Eesti Akadeemilise Usundiloo Seltsiga. EAO korraldab Orientalistika suvekooli. V suvekool toimus 2024. aastal  Võrumaal Kirikumäel.

27. aprilli 2012 seisuga on EAO-l 66 liiget.

## Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi auliikmed

*Friedrich Lustig (1912–1989)
*Pent Nurmekund (1906–1996)
*Eha Masing (1913–1998)
*Boris Kabur (1917–2002)
*Lev Menšikov (1926–2005)
*Haljand Udam (1936–2005)
*Aleksander Pjatigorski (1929–2009)
*Linnart Mäll (1938–2010)
*Andres Ehin (1940–2011)
*Ülo Sirk (1935–2011)
*Vladilen Burov
*Vladimir Erman
*Isidor Levin (1919–2018)
*Jaan Puhvel
*Märt Tänava
*Arvo Valton
*Ülle Udam

## Vaata ka
* Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamat

## Välislingid
*Eesti Akadeemiline Orientaalselts
Philadelphi koridor

**Philadelphi koridor** on 14 km pikkune kindlusetaoline julgeolekuvöönd Gaza tsooni ja Egiptuse piiri ääres Gaza poolel. 

See nimetus on algselt Iisraeli Relvajõudude antud koodnimetus. 

Algselt oli tegu Iisraeli armee patrullkäikude koridoriga. Oslo lepped andsid Iisraelile sõjalise kontrolli Philadelphi koridori üle. Praegu kontrollib koridori Egiptus. 

## Ehitus
Philadelphi koridor koosnes mitme meetri kõrgustest betoonvundamentidel teraskandjatest varasemate vaatlus- ja tulistamisistmetega Iisraeli armeele ning sõiduteest selle terasmüüri ja Egiptuse-Gaza piiri vahel ja veel ühest tarast. 

Gaza poolel piirneb koridoriga puudest, majadest ja teistest takistustest vabaks tehtud maariba. Organisatsiooni Human Rights Watch andmetel lõhkus Iisrael selle koridori ning piirneva vaba tulistamisvälja loomiseks ja laiendamiseks umbes 1600 Palestiina araablaste maja. 

Ainukese läbipääsuna läbi koridori oli ette nähtud Rafaḩi piiripunkt piirilinnas Rafaḩis. 

## Piirikontroll ja salakaubavedu
Koridori põhieesmärk oli takistada relvade, laskemoona, sigarettide, uimastite, paberraha jne salakaubavedu ning inimeste illegaalset piiriületust. 

Kui Iisrael pärast Ḩamāsi võimuletulekut Gaza tsoonis 2007 piirkonna isoleeris, suleti Rafaḩi piiripunkt peaaegu täielikult ka tsiviilisikutele. 

Koridori alla kaevati tunneleid. 

## Viited
Valter Kadarik

**Valter Gerhard Kadarik** (1937. aastani** Freimann**; 13. juuli (vkj) / 25. juuli 1898 Kadaka talu, Juuru kihelkond, Harjumaa – 11. juuli 1975 Juuru) oli eesti loomaarst ja poliitik.

Ta lõpetas 1919. aastal Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi. Võttis osa Vabadussõjast 1919–1920 Tallinna koolipoiste pataljonis. Õppis Tartu Ülikoolis 1920. aastal agronoomiat ja 1920–1925 loomaarstiteadust. Kuulus korporatsiooni Vironia.

Ülikooli lõpetamise järel töötas ta aastatel 1925–1926 Kose ja 1926–1973 Juuru jaoskonna loomaarstina. Põhitöö kõrvalt pidas ja edendas Kadaka talu. Osales kohalikus seltsielus.

1936. aastal valiti ta Rahvuskogu liikmeks, ta oli Eesti Vabariigi põhiseaduse vastuvõtjate seas. 1938. aastal valiti ta I Riigivolikogu liikmeks. 

Aastatel 1946–1949 ja 1972–1975 oli EELK Juuru Mihkli koguduse juhatuse esimees.

Suri 1975. aastal ja on maetud Juuru uuele kalmistule.

## Tunnustus
*1920 Eesti Vabadussõja mälestusmärk
*1937 Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk
*1938 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Isa Kaarel Freimann (1841–1915) oli kaupmees ja kõrtsmik Juurus. Abikaasa Hilda Kadarik (sündinud Adamson; 1906–1983) oli seltsitegelane ja kodu-uurija. Poeg Kaarel Kadarik (1930–2018) oli loomaarstiteadlane.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Sooroll

**Sooroll** on teatud normide kogum, mida sõltuvalt kultuurilistest traditsioonidest omistatakse üksikisikule või inimeste grupile vastavalt sellele, kas nad on meessoost või naissoost. Enamik ühiskondi klassifitseerib sugupooli vastavalt prestiižile ja võimule ning loob need ebavõrdsetena. Ühiskondlikud muutused kajastuvad ka sugupoole ideoloogias ning sugupool ja soorollid konstrueeritakse ajas ümber.

Judith Lorber on väitnud, et "Sugupoole sotsiaalses konstruktsioonis ei loe see, mida mehed ja naised tegelikult teevad, see ei loe isegi siis, kui nad teevad täpselt samu asju. Sugupoole sotsiaalne institutsioon sisendab üksnes, et seda, mida nad teevad, tajutakse erinevalt."

Üksikisiku jaoks kujuneb sooroll alates sünnist esmalt tema sootunnuste järgi, mis saab dialoogis ühiskondlike ootustega soorollidele tema identiteedi aluseks. Sellisel viisil kujunenud rooroll ei pruugi olla kooskõlas üksikisiku identiteediga, mille tulemusel võtab inimene kasutusele käibivate soorollide suhtes ambivalentseid rolle, ka võib selline inimene oma soomääratlust füüsiliselt muuta vastava operatsiooni teel.

Inimese enda seostamine konkreetse sugupoolega kujuneb välja sotsialiseerumise protsessi varases staadiumis, kus laps õpib sugupoole erinevusi ja ootusi täiskasvanutelt, kes teadlikult või alateadlikult kohtlevad teda vastavalt tema soole. Sugupoole identiteet ja sotsialiseerimine loovad arusaama vastavatest soorollidest ehk ühiskondlikult aktsepteeritud ja ootuspärasest sugupoolekohasest käitumisest. Poistele õpetatakse maskuliinset, tüdrukutele feminiinset käitumist.

Paljudes riikides paneb ühiskond isadele ja emadele erinevaid ootusi. Isa esmakohustuseks peetakse perekonna rahalist kindlustamist ja emalt oodatakse pigem emotsionaalset osalust. Perekond on institutsioon, kus naistel on potentsiaalselt suuremad võimuressursid, seda just võimena siduda endaga teisi pereliikmeid, eelkõige lapsi. Mehi vaadeldakse pigem avalikku sfääri kuuluvatena ja seetõttu on nad perekonnast suhteliselt eraldunud, kuigi lääne ühiskond määratleb traditsiooniliselt perekonnapeana meest.

Täiskasvanud suunatakse pidama erinevaid ametitele, lähtuvalt arusaamadest naiselike ja mehelike elukutsete kohta. Inimesed õpivad kogu oma elu jooksul sotsiaalse interaktsiooni käigus, mida neilt oodatakse, ning nad käituvad ja reageerivad ootuspärasel viisil, et mitte sattuda vastuollu ühiskondliku arvamusega.

## Vaata ka
* Sooline võrdõiguslikkus
* Sooneutraalsus
* Feminism
* Naiste õigused

## Viited
Tsna (Oka)

**Tsna** on jõgi Euroopas. Voolab Meštšora madalikul valdavalt lõunasse. Suubub vasakult Oka jõkke. Pikkus 104 km.
Storfjorden

**Storfjorden** on vähemalt kolme fjordi nimi.

*Storfjorden, fjord Teravmägede saarestikus
*Storfjorden, fjord Sunnmøres
*Storfjorden, fjord Tromsø lähedal
*Storfjorden, fjord Finnmargis, Laksefjordeni haru
Anuta

**Anuta** on saar Melaneesias. Pindala 120 ha. Saar on künklik, kõrgus kuni 65 m. Kuulub Saalomoni Saartele.

Saarel elab umbes 300 inimest 2 külas (anutad). Nad räägivad Polüneesia keelte hulka kuuluvat anuta keelt.
Rafaḩ

**Rafaḩ** (araabia رفح) on Palestiina araablaste linn Gaza tsooni lõunapiiril ning osalt Egiptuse territooriumil. Geograafilised koordinaadid on 31°17′ N, 34°15′ E.

Demarkatsioonijoon koos Philadelphi koridoriga kulgevad läbi linna. Linnas on Rafaḩi piiripunkt. 

Rafaḩ on Rafaḩi kubernerkonna halduskeskus. 

Linnaga piirneb püsihoonestuse ja 96 000 elanikuga Rafaḩi põgenikelaager.

## Infrastruktuur
Umbes 60% linnast on kanaliseeritud.   

## Ajalugu
Palestiina araablased tegelesid Rafaḩis relvade salakaubaveoga; muu hulgas kaevati piiri (ja Philadelphi koridori) alla tunneleid. Iisraeli Relvajõud lõhkusid mais 2004 operatsiooni Vikerkaar raamides tunnelite otsimise põhjendusega Rafaḩis hulga elumaju. ÜRO Julgeolekunõukogu mõistis operatsiooni hukka; USA jäi erapooletuks. Palestiina araablaste seas oli ohvreid. Tuhanded perekonnad jäid peavarjuta.

## Vaata ka
* Pealetung Rafaḩile
* Palestiina linnade loend

## Viited

Artiklis on kasutatud saksakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 16.01.2009.
Vabavõnkumine

**Vabavõnkumine** ehk **omavõnkumine** on füüsikas võnkumine, mis toimub süsteemis, millele ei mõju väliseid jõudusid. Sagedust, millel toimub omavõnkumine, nimetatakse **omasageduseks** või ka **omavõnkesageduseks**.

Vabavõnkumiste tekitamiseks tuleb süsteem väliste jõudude mõjul tasakaaluasendist korraks välja viia. Vabavõnkumise näiteks on niidi otsas rippuva kuuli võnkumine.

## Vaata ka

* Sundvõnkumine
* Isevõnkumine

## Viited
Rafaḩi põgenikelaager

**Rafaḩi põgenikelaager** (araabia مخيم رفح) on üks kaheksast Palestiina araablaste põgenikelaagrist Gaza tsoonis. 

Laager piirneb Rafaḩi linna ja Philadelphi koridoriga.

## Elanike arv
ÜRO abiorganisatsiooni UNRWA andmetel oli aastal 2005 laagris 95 187 elanikku. See arv on vastuolus Palestiina Statistikaameti andmetega: neil andmetel oli laagris 2005. aasta keskmine rahvaarv 58 000 elanikku. 

## Hoonestus ja infrastruktuur
Laager jaguneb 17 püsihoonestusega kvartaliks.    	

Umbes 20 protsendil majadest on betoonkatus ja 80 protsendil on asbestkatus.

Umbes 80% laagrist on kanaliseeritud. Euroopa Komisjoni poolt Rafaḩi kohalikule omavalitsusele eraldatud rahaga rajatakse kommunikatsiooni. 

## Ajalugu
Laager rajati 1949 linnast välja (nüüd on linn jõudnud laagrini) 41 000 elanikule. Sel ajal oli ta suurim põgenikelaager Gaza piirkonnas. 

Kui rajati Tall as-Sultāni põgenikelaager, siis Rafaḩi laagri elanike arv algul vähenes mitme tuhande võrra, kuid taastus siis jälle Egiptusest Kanada põgenikelaagrist ümberasujate arvel.  

Teise ''intifāḑah'' ajal sai laager kannatada piirialuseid tunneleid otsiva Iisraeli sõjaväe lammutustööde tõttu Egiptuse piiri ääres. Mitusada perekonda jäi peavarjuta. UNRWA korraldas neile uue elamispinna.

## Haridus
UNRWA-l on põgenikelaagris 31 kooli (sealhulgas 11 keskkooli).

Artiklis on kasutatud saksakeelse Vikipeedia artiklit :de:Rafah seisuga 16.01.2009.

## Viited

## Välislingid
*UNRWA lehekülg Rafaḩi põgenikelaagri kohta
Rafaḩi kubernerkond

**Rafaḩi kubernerkond** (araabia محافظة رفح *Muḩāfaz̧at Rafaḩ*) on Palestiina 1. järgu haldusüksus (kubernerkond)  Gaza tsooni lõunaosas Egiptuse piiri ääres. 

Pindala on 65 km², elanike arv 173 371 (2007); 171 363 (2006. aasta keskmine rahvaarv Palestiina Statistikaameti andmeil).)

Halduskeskus on Rafaḩ. 

Rafaḩi kubernerkonnas paikneb suletud Gaza lennujaam (Yāsir ‘Arafāti lennujaam). 

## Asulad
* Al-Bayuk
* Al-Mawāsī
* Al-Qarya as-Suwaidiyya
* Rafaḩ (halduskeskus)
* Shawkat aş-Şūfī
* Tall as-Sultān
* Rafaḩi põgenikelaager

## Vaata ka
* Palestiina haldusjaotus

## Viited

## Välislingid
* Gaza tsooni kaart
Al-Mawāsī

**Al-Mawāsī** (araabia المواسي) on beduiinide asula Palestiinas Gaza tsoonis Rafaḩi kubernerkonnas. See on 1 km laiune ja 14 km pikkune rannaala.

Palestiina Statistika Keskbüroo andmetel oli 2006. aasta keskmine elanike arv 1409. 

Ala on veerikas. Traditsiooniliselt on elatutud põlluharimisest ja kalapüügist. 

Enne Sharoni plaani elluviimist 2005. aastal oli see Palestiina araablaste enklaav, mida ümbritses juudi asunduste plokk Gush Qatif. Teise ''intifāḑah'' ajal piirasid Iisraeli relvajõud inimeste ja kaupade liikumist üle asula piiri, mistõttu inimeste elutingimused halvenesid järsult.   

Omavalitsus on külanõukogu.

## Välislingid
* Al-Mawasi, Gaza Strip: Impossible Life in an Isolated Enclave, märts 2003
*UNICEF Brings Critical Supplies to the Isolated Children of Al-Mawasi, märts 2005
Toomas Vanem

**Toomas Vanem** (sündinud 8. juunil 1965) kitarrist, helilooja ja produtsent.

Mänginud ansamblites Puntra, Kuller, Kuues Meel, Rodeo, Linnu Tee, Radar, Kontakt, Dialog, Shower, Easy Living, Night Star, Kollane Allveelaev G, Toomas Vanem Kvartett ja paljudes projektides. 

2014. aastal ilmus tema esimene sooloplaat Toomas Vanem -"I"- instrumentaal progressiivne rokkmuusika, mis on Toomas Vanema kirjutatud, salvestatud ja produtseeritud. 

Album on kodumaise kitarristi debüütautoriplaat, mis nägi ilmavalgust aprillis 2014. Plaadil on 11 lugu. Stiililise määratluse järgi on tegemist meloodilise instrumentaalse progerokiga.

Albumil kõlav muusika on karmikõlaline, aga samas ka vaheldusrikas ja värviküllane. Kollaaž erinevatest lugudest/jutustustest maailmast ja elust, mis on kirja pandud muusika keeles. 

Igal muusikapalal on rääkida oma lugu ja CD albumi bukletil on need lood ka kirjas. Plaadil teeb külalisena kaasa Stuart Hamm (USA) basskitarril.

# Tomorrow’s Child
# Lonely Proton
# Ghost Story
# Operation S.S.E.S.
# Birthday Illusions
# Summer Samba
# Orbital Man
# Attack of the Killer Honey Bees
# Gravity of Eiffel Tower
# Flower Power
# Butterfly Effect

Muusikutena löövad albumil kaasa Andrus Lillepea, Henno Kelp, Runno Tamra, Stuart Hamm, Sergei Pedersen.

2024.aastal ilmus Toomas Vanemal kolmas sooloalbum Confession, millel mängivad rahvusvaheliselt tuntud muusikud Virgil Donati ja Alex Argento.

## Diskograafia
### Sooloalbumid
** Toomas Vanem I* (2014)
** Toomas Vanem II* (2022)
* *Confession* (2024)

## Viited

## Välislingid
* 
*
Palmi-amatsoonpapagoi

**Palmi-amatsoonpapagoi** (*Amazona autumnalis*) on üks amatsoonpapagoi liike, kelle looduslik levila hõlmab Ameerika maailmajao troopikaalad ehk täpsemalt Ida-Mehhikost kuni Lõuna-Ecuadorini, jaospopulatsioon asub ka Brasiilias. Palmi-amatsoonpapagoi puudub Costa Rica lääneosas ja tõenäoliselt ka El Salvadoris (sealne paar arvatakse pärinevat vangistusest). 

Mõningates piirkondades, näiteks Mehhiko ja Venezuela aladel, on palmi-amatsoonpapagoid muutunud vabas looduses haruldaseks nende populaarsuse tõttu kodulinnuna. Inimkeskkonnas kohanevad nad hästi. 

## Välimus
Palmi-amatsoonpapagoid kasvavad kuni 35 cm pikkuseks ja kaaluvad kuni 480 g. Nad on rohelise sulestiku, punase otsaesise, kollaste põskede ja õrnalt sinaka pealaega. Neil puudub sooline dimorfism (isas- ja emaslinnud pole näiteks sulestiku ega silmade värvi järgi eristatavad).

## Alamliigid
Palmi-amatsoonpapagoil on neli alamliiki:
**Amazona autumnalis autumnalis* – Kariibi mere ääres, Ida-Mehhikos ja Põhja-Nicaraguas
**Amazona autumnalis salvini* – Põhja-Nicaraguas, Colombias ja Venezuelas
**Amazona autumnalis lilacina* – Lääne-Ecuadoris
**Amazona autumnalis diadema* – Rio Negro piirkonnas ja Kesk-Brasiilias

## Toitumine
Palmi-amatsoonpapagoid toituvad peamiselt seemnetest, pähklitest ja puuviljadest. Neile on mürgised šokolaad, kofeiin, alkohol, avokaado ja õunaseemned. 

## Pesitsemine
Nad pesitsevad puuõõnsustes ja pesakonnas on tavaliselt 3 või 4 valget muna. Emane lind muneb umbes 26 päeva ja tibud lahkuvad pesast umbes 60 päeva pärast koorumist. 

## Pildid

Pilt:Midori 2.JPG|6-nädalane palmi-amatsoonpapagoi poeg
Pilt:Tequilapalomitas.jpg|Palmi-amatsoonpapagoi
Pilt:Vogelpark01.jpg|Palmi-amatsoonpapagoi
Pilt:Amazona_autumnalis_-upper_body-8a.jpg|Palmi-amatsoonpapagoi


## Viited

## Välislingid
Ines Aru

**Ines Aru** (aastani 1969 **Ines Parker**; sündinud 1. juulil 1939 Tallinnas) on eesti näitleja. 

Ta on lõpetanud 1957. aastal Tallinna Kultuurhariduskooli ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (I lennus). 

Ines Aru on töötanud aastatel 1961–1963 Ugala teatris, 1963–1964 Vanemuise teatris, 1964–1965 Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias, 1965–1973 Rakvere teatris ja 1980–1994 Vanalinnastuudios. Alates 1994. aastast on ta olnud vabakutseline näitleja.

Aastatel 1973–1980 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi lavakõne õppejõud. 

Ta on kehastanud muu hulgas Elisabeth Jõhvit.

## Rollid
### Ugala teatris
#### 1960–1961
*"Vika esimene ball" (Edit)

#### 1961–1962
*"Elavad õied" (Galja)
*"Vaaraod" (Odarka; Katerina)
*"Lõpp-peatus" (Greta)

#### 1962–1963
*"Kajakad saadavad" (Laime Jonikite)
*"Orpheus laskub põrgusse" (Carol Cutrere)

#### 1991–1992
*"Rohukannel" (Dolly Talbo)

#### 1993–1994
*"Peame elama, mutikesed!" (Netty)

## Filmides
* "Vihmas ja päikeses" (1960)
* "Keskpäevane praam" (1967)
* "Viini postmark" (1968)
* "Nukitsamees" (1981)
* "Karge meri" (1981)
* "Karoliine hõbelõng" (1984)
* "Metsluiged" (1987)
* "Jüri Rumm" (1994)

## Tunnustus
* 1985 – Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1988 – Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind
* 1995 – Meie Mats
* 2002 – Raadioteatri näitlejaauhind
* 2013 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2014 – Raadioteatri näitlejaauhind

## Isiklikku
Ines Aru isa Martin Johannes Parker (1906–1941) ja ema Leena Laid-Parker (1902–1942) olid kommunistlikud aktivistid. Nad mõlemad arreteeriti 1920. aastatel Eesti Vabariigis töölisliikumisest osavõtjatena ning mõisteti sunnitööle, kust vabanesid 1938. aasta amnestiaga. Paar abiellus ning neil sündis veel enne sõja algust tütar, kellele pandi nimeks Inez Inessa Armandi järgi. Teise maailmasõja ajal evakueeriti Ines koos ema ja vanaemaga 1941. aasta juulis Venemaale Samara oblastisse Kinelisse Uurali mägedesse. Sama aasta augustis järgnema asunud isa hukkus evakueerimislaeval. Järgmise aasta talvel suri ema 40-aastaselt vanglas saadud tuberkuloosi. Vanaema koos Inesega naasis Tallinna.

Ines abiellus 1969. aastal Kaarel Aruga. Neil on tütar Assol ja poeg Käärt.

## Viited

## Välislingid
* 
* Priit Pullerits. Ines Aru, hingeelu urgitseja paanika instituudist Elu24.ee, 27. juuni 2009
Leida Aru

**Leida Aru** (abielludes saadud nime järgi ka **Leida Raukas**; 25. veebruar 1917 Aresi küla, Sõmeru vald, Virumaa – 12. detsember 1999 Tallinn) oli eesti näitleja ja režissöör.

Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli.

## Töö
*1941–1944 Eesti Draamateatri näitleja
*1944–1946 Vanemuise teatri näitleja
*1946–1949 Estonia teatri näitleja
*1949–1958 Ugala teatri näitleja
*1958–1959 Eesti Draamateatri näitleja
*1959–1977 Eesti Televisiooni režissöör

## Rolle
### Draamateatris
*"Gösta Berling" (Marianne)

### Vanemuises
*"Tõrksa taltsutus" (Katariina)
*"Cyrano de Bergerac" (Roxane) 
 
### Ugalas
*"Aadlipesa" (Varvara)
*“Kummitused" (proua Alving)

1957–1958
*"Kodu" (Auguste)
*"Kriidiring" (Ah-Siu)

## Isiklikku
Laulja Ott Raukas oli tema abikaasa.

## Välislingid
*"Leida Aru 25. II 1917 – 12. XII 1999" Sirp, 17. detsember 1999
Heino Arus

**Heino Arus** (29. detsember 1931 Viljandi – 11. november 1998 Viljandi) oli eesti näitleja.

## Haridus
*1945 Viljandi Mittetäielik Keskkool

## Töö
*1950–1957 Ugala näitleja
*1957–1960 Viljandi Kultuurimaja kunstiline juht
*1963–1970 Ugala näitleja
*1970–1974 Endla näitleja
*1974–1977 Ugala näitleja
*1977–1978 Ugala lavamasinist

## Rollid Ugalas

1958–1959
*Nilakanta aaria (Ruuben)
*Normundi tütarlaps (Normund)
1960–1961
*Kosjasõit (Mats Mürk)
*Vika esimene ball (Zigmar)
*Ankruväljak (Sergei Seljanin)
1961–1962
*Elavad õied (Nikolai)
*Põuavälgud (Maaris)
*Lõpp-peatus (Schmidt)
1962–1963
*Münchhauseni kosjad (Münchhausen)
*Viimane öö (Nino)
*Orpheus laskub põrgusse (Val Zavier)
*Mikk ja Dzilna (Mikk Nigul)
1963–1964
*Katrina (Kaarle Kargaja)
*Tõrksa taltsutus (Petruchio)
1964–1965
*Inimesed valges (Heino Rängel)
*Kuu on loojunud (kapten Loft)
*Noorukid omapead (Paul)
1965–1966
*Kasuema (Andres)
*Kõik oleneb meist (Olev Espe)
*Kippari unerohi (Mait Näkisaar)
1966–1967
*Puhu, tuul! (Uldis)
*Püsti, kohus tuleb! (Eerik)
*Mürgi perenaine (Karl Lepp)
1967–1968
*Tubakatee (Lov Bensey)
*Kakskümmend aastat hiljem (Jakov)
*Vajatakse valetajat (Todoros Parlas)
*Elu ja armastus (Rudolf Ikka)
1968–1969
*Mis kõik ei juhtu! (autor)
*Kuidas jaotada kuldjumalannat? (Pavil Dombrowski)
*Armastus, dzhäss ja kurat (psühhiaatriahaigla arst)
1969–1970
*Juudit (Osias)
*Homsed tähed (Sverdlov)
1970–1971
*Komöödia kool (de Caro)
1974–1975
*Naiste sõda saatanaga (Rull)
*Sooja ja sumeda laotuse all (osaline)
*Niskamäe noorperenaine (kohtunik)
1975–1976
*Õhtuvalgus (Boriss Shneider)
*Kaluri poeg (Klava)
1976–1977
*Idioot (Lebedev)
*Lasud tuisus (Ervin Villom)
*Rõõmu tee (Jurka)
1977–1978
*Pahupidi-polka (Miisu-Pontu; juuksur)

## Viited

## Välislingid
*http://entsyklopeedia.ee/artikkel/arus_heino2
Triood

**Triood** (kreeka k *tri* 'kolm' + [elektr]ood) on kolme elektroodiga elektronlamp, millel on lisaks anoodile ja katoodile kolmandaks elektroodiks tüürvõre. Sellele antava negatiivse (katoodi suhtes) pingega saab muuta (juhtida, tüürida) katoodilt anoodile kanduvat elektronide voogu ehk anoodvoolu.

Trioodi põhiomadus on see, et väikesed võrepinge muutused tekitavad suuri anoodvoolu muutusi. Seega saab teda kasutada elektrivõnkumiste võimendajana, kusjuures võimendatava signaali sagedus võib ulatuda 100 megahertsini (kõrgemal sagedusel hakkab sisendtakistus ja vastavalt ka võimendus vähenema). 

Trioodi võimendus on seda suurem, mida lähemal on võre katoodile ja mida tihedam ta on. Seepärast asendati esialgne katoodi ümbritsev kruvijoonekujuline traatspiraal silindrilise metallvõrguga.

Kolme elektroodiga elektrovaakumlambi põhimõtte patenteeris USA leiutaja Lee de Forest 1906. aastal ja 1912. aastal esitles ta esimest lampvõimendit. Kui 1950. aastatel võeti kasutusele transistor, nimetati seda esialgu pooljuhttrioodiks. Tänapäeval kasutatakse lamptrioode näiteks kitarrivõimendites.
Tarmo Mikussaar

**Tarmo Mikussaar** (sündinud 20. augustil 1970 Paides) on eesti harrastusfotograaf (loodusfotograaf).

## Elukäik
Mikusaar õppis Koigi Põhikoolis ja Luua Metsanduskoolis (Kaarepere sovhoostehnikumis).

Ta on osalenud Eesti Televisiooni saate "Osoon" kaasautorina loomalugude tegemises ja filminud operaatorina mängufilmi "Eia jõulud Tondikakul" jaoks loodusvõtteid.

## Tunnustus
* 2007 – I koht "Looduse Aasta Foto" konkursil kategoorias "Loomad tegevuses"
* 2007 – I koht Timberlandi Metsiku Looduse fotokonkursi kategoorias "Elusolendi portree"

## Loomingu näiteid

Pilt:Äntu Sinijärv talvel.jpg|Äntu Sinijärv
Pilt:Nugis.jpg|Metsnugis
Pilt:Pääsusaba.jpg|Pääsusaba


## Viited
Elle Eha

**Elle Eha** (abielus **Elle Are**; sündinud 26. detsembril 1941 Koidu külas Vändra vallas) on eesti näitleja ja luuletaja.

## Haridus
*1960 Vändra Keskkool
*1962 Ugala õppestuudio
*1966 GITIS

## Töö
*1960–1972 Ugala näitleja,
*1972–2001 Viljandi Kultuurikolledži õppejõud

## Looming
### Luulekogud
* "Lavastatud laul". Tallinn 1990
* "Päikese palvel". Viljandi 1993
* "Tuli tulest". Viljandi 1999
** Ülo Alo Võsar. "Tuli tulest põleb edasi tõkkepuude kiuste". Sirp, 8. september 2000, lk 10 
* "Loojanguvälu". Viljandi 2008. ISBN 9789949158522
### Lavaseadeid värssides
* "Sõlesära. Lavaseadeid värssides Ella Kallase kogutud muistsete Mulgimaa rahvapärimuste põhjal". Viljandi 2001, 40 lk
### Lasteraamat
* "Saa õnnelikuks, väike Cosette! Lavalugusid lastele jõuludeks". Viljandi 1996, 32 lk
### Mälestusteraamatud
* "Tähed panevad ilmaruumi särama. Mälestusi Viljandi draamateatrist Ugala 1960–1972". Viljandi 2014, 336 lk. ISBN 9789949332472
* "Taevas avaneb tasapisi. Mälestusi Mäekülast" (filmi "Mäeküla piimamees" tegemisest). Viljandi 2015, 128 lk. ISBN 9789949384495
* "Isamaa ilu hoieldes. Mälestusi Viljandi Kultuurikoolist aastatel 1971–2001". Viljandi 2017, 328 lk. ISBN 9789949967285
### Rollid Ugalas
1958–59
*Normundi tütarlaps (Iida)
1960–61
*Vika esimene ball (Viktoria)
1961–62
*Vanapoiss (Marja Belova)
*Vaaraod (Katerina; Pavel)
*Olime kord samasugused poisikesed (kasvataja Julja)
*Lumekuninganna (Gerda)
1962–63
*Münchhauseni kosjad (Fieke)
*Orpheus laskub põrgusse (Dolly Hamma)
*Tanja (Tanja; Dusja)
1963–64
*Veli Henn ja Hennu veli (külakoolmeistri emand)
*Helepunane lilleke (Aljonuška)
1964–65
1965–66
*Rops (Kersti)
*Äripäev (Aliide)
*Kasuema (Sass)
*Kõik oleneb meist (tüdruk)
*Rops aitab kõiki (Kersti)
1966–67
*Pulmad kogu Euroopale (episoodid)
*Mees on mees (Galy Gay naine)
1967–68
*Kõige lühem öö (mingisugune naine)
1968–69
*Kuidas jaotada kuldjumalannat? (tütarlaps)
*Armastus, džäss ja kurat (esimene)
1969–70
*Kindral Kriuh minestab (Loreta)
1970–71
*Kured lendavad (Varja)
*Kajakas (Niina Zaretšnaja)
*Püve Peetri riukad (külatüdruk)
1971–72
*Tüdruk ja aprill (Milka)
*Metsade taga (Birdie Bagtry)
*Viirastused (Maia)
### Filmis
*1965 "Mäeküla piimamees" (Mari)

## Kirjandus
*Oskar Kruus. Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat. Tallinn 2000, lk 72
*Tiina Sarv. "ELLE EHA-ARE: kui minu Ugala kuldajastu lagunes ja ma teatrist lahkusin, täitis mu päevad rõõmuga pisipoeg". Sakala, 23. detsember 2006

## Välislingid
*"Viljandi Draamateatri Ugala näitleja Elle Are (Eha)". Foto Oskar Vihandi, 1967. Eesti Rahvusarhiiv, RA EFA.498.0.153878
Mall Hansen

**Mall Hansen** (neiupõlvenimega **Klaser**; 24. juulil 1948 Tallinn – 26. oktoober 2019) oli eesti näitleja.

## Haridus
*1966 Tallinna 21. keskkool
*1970 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateeder (4.lend)

## Töö
*1970–1980 Ugala näitleja,
*1980–2009 Eesti Draamateatri inspitsient

## Rollid Ugalas

1970–1971
*Komöödia kool (Lucia Petrella)
1971–1972
*Tüdruk ja aprill (Milka)
*Metsade taga (Birdie Bagtry)
*Neli vestlust armastusest (Aili)
*Prints ja kerjus (printsess Elizabeth)
1972–1973
*Kes päästab külapoisi? (poiss)
*Võõrastemaja perenaine (Dejanira)
*Matk naeratuse eest (Poldek)
*Tootsi pulm (Benno; Aliide)
1973–1974
*Lõvisarnane (Ljalja)
*Luiskaja (missis Paticton)
1974–1975
*Udmurdi kannike (Maira)
*Naiste sõda saatanaga (Epp)
*Antonina (Antonina)
*Sooja ja sumeda laotuse all (osaline)
*Niskamäe noorperenaine (Kustaava)
1975–1976
*Õhtuvalgus (Bella)
*Lõokese talu (Gundega)
1976–1977
*Idioot (Varja)
*Rõõmu tee (Rusanna)
*Lood Viljandi paadimehe aegadest (osaline)
1977–1978
*Lunastus (Tiina)
*Keegi ei tahtnud surra (Aldona)
*Niskamäe Heta (Kustaava)
*Rops (Kersti)
1978–1979
*See maailm või teine (õpetaja)
*Pärand oma rahvale (Frances Nelson)
Malle Järve

**Malle Järve** (sündinud 17. jaanuaril 1942) on eesti näitleja.

## Haridus
* 1963 Viljandi Kultuurharidustöö Kool (näiteringi juhtimine)

## Töökäik
* 1963–1965 Viljandi Kultuurharidustöö Kooli õpetaja
* 1962–1968 Ugala näitleja
* 1968–1984 Eesti Televisiooni režissööri assistent
* 1984–1998 Eesti Televisiooni kostümeerija
* 1998–2005 Audentese Erakooli sõnakunstiringi juhendaja

### Rollid Ugala teatris

* 1960–61 – "Vika esimene ball" (Anda)
* 1961–62 – "Olime kord samasugused poisikesed" (Jura Jakovlev)
* 1962–63 – "Münchhauseni kosjad" (Fieke)
** "Viimane öö" (Jana)
** "Mikk ja Dzilna" (Leena)
* 1963–64 – "Katrina" (Aina)
** "Tõrksa taltsutus" (teener Biondello)
* 1964–65 – "Inimesed valges" (Hilja)
** "Rops" (Kersti)
** Öised mõtted (Inga)
* 1965–66 – "Kasuema" (Kadri)
** "Rops aitab kõiki" (Kersti)
* 1966–67 – "Puhu, tuul!" (Barba)
** "Pulmad kogu Euroopale" (Rimma Kurkina)
Kalle Kaldma

**Kalle Kaldma** (sündinud 30. aprillil 1947 Vastse-Kuuste vallas) on eesti näitleja.

## Haridus
*1966 Ahja Keskkool
*1970 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateeder (4.lend)

## Töö
*1970–1971 Ugala näitleja
*1972–1976 Ugala näitleja
*1977–1982 Viljandi Kultuurikooli näitejuhtimisõpetaja

## Rollid Ugalas

1970–71
*Komöödia kool (padre Salvati)
*Kured lendavad (Stepan)
*Püve Peetri riukad (Juhan)
1971–72
*Sepp, raha ja tähed (Aloizy Dedejko)
*Neli vestlust armastusest (Bruno)
*Trooja hobune (klaköör)
1972–73
*Võõrastemaja perenaine (kavaleri toapoiss; krahvi toapoiss)
*Mowgli (habemeajaja)
*Tootsi pulm (rentnik)
1973–74
*Aadu ja Madise imelised juhtumised nääriõhtul (hampelmann; episoodid)
*Luiskaja (politseinik)
1974–75
*Naiste sõda saatanaga (Pikk)
*Ingliballaad (Aare)
*Sooja ja sumeda laotuse all (osaline)
*Niskamäe noorperenaine (sulane Suur-Martti)
1975–76
*Õhtuvalgus (restorani külastaja)
*Kaluri poeg (politseinik)
Mari Kangilaski

**Mari Kangilaski** (4. august 1918 – 11. oktoober 1989) oli eesti näitleja.

Ta õppis 1934–1936 Paul Sepa erateatristuudios. Töötas 1936–1937, 1942–1950 ja 1958–1961 Ugala teatris näitlejana.

## Rolle Ugalas
### 1957–58
*"Karin ja Indrek" – Ida Karim
### 1958–59
*"Aladini imelamp" – Aladini ema
*"Normundi tütarlaps" – Alma
### 1959–60
*"Perekondlik pidu" – Merkene
*"Põikpead" – Marina
### 1960–61
*"Mrs Warreni elukutse" – Kitty Warren

## Isiklikku
Tema abikaasa oli kunstnik Juhan Kangilaski ja nende lapsed olid kunstiteadlane Jaak Kangilaski ja etnograaf Epp Kangilaski.

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Doonor (majandus)

Arenguabi andva riigi või organisatsiooni üldtermin. Doonor  annab arengu- või humanitaarabi teisele organisatsioonile, riigile või regioonile. Doonorriik on riik, mis annab arengu- või humanitaarabi teisele riigile või regioonile.

Seotud märksõnad: sihtriik, partnerriik
Toomas Kalmet

**Toomas Kalmet** (6. juuni 1936 Tallinn – 21. september 1983 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1954. aastal Tallinna 21. Keskkooli, õppis 1954–1959 Tallinna Polütehnilises Instituudis energeetikat, lõpetas 1963. aastal Tallinnfilmi õppestuudio.

Aastatel 1959–1963 töötas ta insener-konstruktorina ja 1963–1977 Ugalas näitleja ja lavastajana (aastast 1973 ka kirjandusala juhatajana). 

Ta on kirjutanud näidendeid („Noorukid omapead”, 1965, „Ingliballaad”, 1975).

## Rollid Ugalas

### 1962–1963
*"Kajakad saadavad" – Vilius Sakutis
*"Tanja" – madrus

### 1963–1964
*"Münchhauseni kosjad" – kürassiir
*"Vika esimene ball" – Jamster
*"Veli Henn ja Hennu veli" – vallakirjutaja
*"Tõrksa taltsutus" – teener Curtis; koolmeister Mantuast

### 1964–1965
*"Viiul" – Villu
*"Noorukid omapead" – Juss

### 1965–1966
*"Kõik oleneb meist" – Gena Smirnov

### 1967–1968
*"Kõige lühem öö" – Aleksei Veressov

### 1970–1971
*"Kured lendavad" – Misha

### 1971–1972
*"Tüdruk ja aprill" – Kikas

### 1972–1973
*"Võõrastemaja perenaine" – markii di Forlipopoli; kavaleri toapoiss
*"Matk naeratuse eest" – kiilaspäine autojuht
*"Tootsi pulm" – Lesta; Ottomar

### 1973–1974
*"Aadu ja Madise imelised juhtumised nääriõhtul" – Aadu; episoodid
*"Luiskaja" – Jimmy Scott

### 1975–1976
*"Õhtuvalgus" – restorani külastaja
*"Kaluri poeg" – Peteris

## Lavastused Ugalas
### 1963–1964
*"Helepunane lilleke"

### 1964–1965
*"Viiul"
*"Rops"
*"Noorukid omapead"

### 1965–1966
*"Anna Christie"
*"Poolteist päeva muret"
*"Kippari unerohi"

### 1966–1967
*"Pulmad kogu Euroopale"

### 1967–1968
*"Kõige lühem öö"
*"Hulkur Rasmus"

### 1970–1971
*"Komöödia kool"
*"Kured lendavad"
*"Püve Peetri riukad"

### 1971–1972
*"Kellata maa saladus"
*"Prints ja kerjus"

### 1973–1974
*"Aadu ja Madise imelised juhtumised nääriõhtul"

## Isiklikku
Tema isa oli Leo Kalmet ja ema Adele Kalmet. Tema vend oli Hanno Kalmet. Aastatel 1965–1969 oli ta abielus Leila Säälikuga. 

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Katrin Kohv

**Katrin Kohv** (sündinud 8. veebruaril 1964 Tallinnas) on eesti näitleja.

## Haridus
*1982 Tallinna 1. Õhtukeskkool
*1986 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateeder (12.lend)

## Töö
*1986–1990 Ugala näitleja
*1990–1993 Vanalinnastuudio näitleja

## Rollid Ugalas
### 1986–87
*"Hommikusöök tundmatutega" – Maša
*"Meil on ninasarvik Otto" – Sille
*"Häda mõistuse pärast" – Sofia Famussova
*"Naised, kes meid armastavad" – Sinisilm
*"Lihtsalt liha" – noor naine

### 1987–88
*"Vennad Lautensackid" – Käthe Severin
*"Giljotiin Dantonile" – Eleonore Duplay
*"HEA ehk Hirmus Eesti Asi" – Ines Lehtla

### 1988–89
*"Greenfingersi saladus" – Edna Sandars
*"Iha jalakate all" – Abbie Putnam

## Filmirollid
*"Nipernaadi" (1983) – Ello 
*"Ainult hulludele ehk halastajaõde" (1990) – Leida
*"Äratus" (1989) – Vennaru Linda
*"Riigipiir. Kaugemal piiril" / "*Государственная граница. На дальнем пограничье"* (1988) – Riina Belova
*"Riigipiir. Soolane tuul" / "*Государственная граница. Солёный ветер"* (1988) – Riina Luik

## Tunnustus
* 1984 Voldemar Panso nimeline auhind
Lennart-Hans Jürgenson

**Lennart-Hans Jürgenson** (23. mai 1934 Tallinn – 4. veebruar 2019 Viljandi) oli eesti näitleja ja luuletaja. 

*1959 Ugala õppestuudio
*1959–1960 ja 1961–1968 Ugala näitleja

Ta oli ka haikude kirjutaja ja tõlkija. Oli Maailma Haikuföderatsiooni liige.

## Rollid Ugalas
1959–60
*Lootus õnnistusele (Barend)
*Põikpead (Filipetto)
1960–61
*Vika esimene ball (Julius Jamster)
*Mauruse koolis (Vürst Bebutov)
1961–62
*Normundi tütarlaps (Edmund)
*Elavad õied (must Juura)
*Olime kord samasugused poisikesed (Volodja Maksimov)
*Lumekuninganna (muinasjutuvestja)
1963–64
*Kajakad saadavad (Romas Doudenas)
*Danja (madrus)
*Põuavälgud (Maaris)
*Tõrksa taltsutus (teener Curtis; koolmeister Mantuast)
*Münchhauseni kosjad (ulaan)
1964–65
*Anna Christie (Larry)
*Inimesed valges (Juurup)
*Kuu on loojunud (Tom Anders; leitnant Prackle)
*Noorukid omapead (soliidne noormees)
1965–66
*Kasuema (Sven)
*Kõik oleneb meist (Peeter Karp)
*Veli Henn ja Hennu veli (Kuuda Juku)
1966–67
*Püsti, kohus tuleb! (eesistuja; sekretär)
1967–68
*Puhu tuul (sulane)
*Hulkur Rasmus (politseinik Bergqvist)

## Viited

## Kirjandus
*Lennart-Hans Jürgenson luuletajana ning järelpõimik

## Välislingid
*Haud Viljandi Pauluse kalmistul
Johann Karl Girard

**Johann Karl Girard** (9. detsember 1732 Rastede, Alam-Saksi – 14. veebruar 1799 Tallinn) oli Tallinna kodanik (1774), raehärra (1797–1798) ning valiti 18. jaanuaril 1798 ka bürgermeistriks.

## Perekond
3. mail 1782 abiellus ta Tallinna bürgermeistri Karl Nikolaus Hetlingi (surnud 1781) ja Christiana Duborgi tütre Anna Dorothea Hetlingiga (1746–1815), abielust sündis: 

*Johann Karl (1785–1868), Tallinna raehärra ja bürgermeister, Venemaa parun aastast 1862 ning Thomas Clayhills and Son omanik ja juhataja, Girard de Soucantoni aadlisuguvõsa esiisa.

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust, 1930