open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Organic Estonia

***Organic Estonia*** on 2015. aastal Eesti Arengufondi korraldatud teise Arenguidee konkursi võitnud idee. Võidutööde valiku kriteeriumiks oli, et see tõstaks inimeste elu kvaliteeti ning toetaks positiivseid muutusi Eesti majanduses. Selle teostamiseks on loodud mittetulundusühing.

Organic Estonia eesmärgiks on muuta mahemajandussektor Eestis arvestatavaks ekspordi- ning majandusharuks, muutes mahemajandusega seonduv asjaajamine lihtsamaks, tagasisidestatuks ja koordineeritumaks. 

Organic Estonia meeskonda kuuluvad:
* Siim Kabrits - idee autor, ettevõtja, Eesti ühe suurema metsamarjade ekspordiga tegeleva ettevõtte Berry Group juht ja üks omanikest;
* Erki Peegel – ettevõtja, kommunikatsioonibüroo Peegel ja Partnerid juhtiv partner;
* Krista Kulderknup – 20 aastase turunduskogemusega konsultant ja projekti eestvedaja;
* Katre Ratassepp – RMK kommunikatsiooniosakonna juhataja.

## Vaata ka
*Ökoriik Eesti

## Viited

## Välislingid
Organic Estonia koduleht.
Piemontiit

**Piemontiit** on monokliinne silikaatne epidoodi rühma kuuluv mineraal. Piemontiidi idealiseeritud keemiline valem on Ca2(Al,Mn3+,Fe3+)3(SiO4)(Si2O7)O(OH). Valemist nähtub, et kristallstruktuuris toimuvad mitmesugused asendumised. Et asenduvate ioonide valentsid on 2 või 3, siis toimub tavaliselt ühe ioonidepaari asendumine teisega, et säiliks neutraalne kogusumma.

Tüüpiliselt leidub piemontiiti rohekildas ja amfiboliidis; kuigi tüüpiliselt esineb seda mineraali moondekivimites, võib seda ette tulla ka moondeprotsessides osalenud tardkivimites. Piemontiiti võib esineda ka mangaanimaagis. Piemontiiti leidub mitmel pool maailmas - Itaalias, Rootsis, Jaapanis, Indias, Austraalias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja USA California, Arizona, Nevada, Colorado ning Pennsylvania osariikides. Teisi esinemiskohti: Uus-Meremaa, Prantsusmaa, Šotimaa, Valgevene (Minski linnas).

Mineraal on tavaliselt punane, aga värv võib olla ka must. Mineraalile on omane klaasjas helk. Piemontiidi kõvadus Mohsi skaalal on 6-6,5. Selle tüüplokatsiooniks on Valle d'Aostas Saint-Marcelis asuv Prabornazi kaevandus. Mineraali eristas esimest korda aastal 1757 Cronstedt, aastal 1790 aga Napone. Napone oli ka esimene, kes mineraali keemiliselt analüüsis.  Mineraalile andis aastal 1853 nime Kenngott. Vahel nimetatakse eksikombel piemontiidiks ka punaseid epidoodikristalle, mis on piemontiidikristallidest palju sagedasemad.

## Viited
Pellouailles-les-Vignes

**Pellouailles-les-Vignes** [pellu'eill le vinj] on endine vald Prantsusmaal Pays de la Loire'i piirkonnas Maine-et-Loire'i departemangus.

Vald asub departemangu keskuse Angersist 11 kilomeetrit kirdes.

Valla maksimaalne kõrgus on 44 meetrit.

Valla postikood on 49112 ja INSEE kood on 49238.

Vallakeskust läbib departemangu maantee RD323, mis ühendab Angersi La Flèche'i ja Le Mansiga.

1237. aastast on teada esimene üleskirjutus asulast Pellouailles Chaloché kloostri seaduste kogus.

Asula kirjapildi muutumine: *Pelleyolle* (1265), *Pelleovis* (1317), *Pille Oueille* (1334), *Pellouaille* (1388).

Aastal 1919 nõudis vallavolikogu «les Vignes» lisamist nimele. See seletas ka valla peamist majandustegevust, sest veel 1878. aastal oli üle poole valla territooriumist kaetud viinapuude istandustega. Ka tänapäeval on see jäänud valla üheks suurimaks majandusharuks. Igal aastal toodetakse ligi 227 000 pudelit veini.

1. jaanuaril 2016 liideti Pellouailles-les-Vignesi vald Verrières-en-Anjou vallaga.

Vallaga on seotud preester ja usutegelane Jacques Dille.

## Viited
Araabia-Nuubia kilp

**Araabia-Nuubia kilp** on kilp Põhja-Aafrikas ja Araabia poolsaarel.

Araabia-Nuubia kilbil asuvad osaliselt Iisrael, Jordaania, Egiptus, Sudaan, Eritrea, Etioopia, Somaalia, Saudi Araabia ja Jeemen. Saudi Araabias on kilbi osaks ‘Asīri provintsi mägismaad, lõunas Etioopia mägismaa. Põhjapoolsem osa kilbist on kõrbeline. Kilbi pindala on 2 725 000&nbsp;km².

Araabia-Nuubia kilp on osa Sahara metakraatonist (tegu on endise kraatoniga, mis on taas seismiliselt aktiivseks muutunud).

Kilbil avanevad proterosoikumi kivimid. Suur osa Araabia-Nuubia kilbist on moodustunud Ida-Aafrika orogeneesi käigus (neoproterosoikum), mis oli seotud Gondwana tekkega. Vanimad kivimid kilbil on 870 miljonit aastat vanad ofioliitsed kompleksid. Kilbi tekkeks kulus hinnanguliselt 300 miljonit aastat. Protsessi lõpus sattus sealne noor maakoor Gondwana tekkel surve alla, mis muutis maakoore paksemaks. Praegu on maakoore paksus kilbil 40–45 kilomeetrit. Tektooniline aktiivsus kilbil oli kambriumi ajastu liivakivide moodustumise ajaks (530 miljonit aastat taagas) lõppenud.

Kilp on kivimiliselt koostiselt mitmekesine. Levinud on mitmesugused moondekivimid ja tardkivimid ning neid lõikavad arvukad intrusioonid. Tektooniliste protsesside käigus tekkinud madalamad kohad on moodustunud settekivimitest, sealhulgas liivakivist.

Kilbi kivimid paljastusid taas, kui tekkis Punane meri. Mere teke tõi kaasa ümbritseva maapinna kerke, mille käigus seda katnud settekivimid minema uhuti. Kõrbeline kliima, peaaegu täielikult puuduv taimkate ja fanerosoikumi setete puudumine muudavad piirkonna maakoore tekke uurimisel üliväärtuslikuks.

Kilp on olnud üks esimesi geoloogiliste uuringute alasid meie planeedil. Egiptlased hankisid sealt kulda ja graniiti, roomlased porfüüri. Ka Araabia poolsaarel on üle 5000 aasta tegutsenud kaevandusi.

## Viited
Kannelüür

**Kannelüürid** ehk **kanneleering** (prantsuse keeles *cannelure* 'vagu, soon', ladina keeles *canna* 'pilliroog', vanakreeka keeles κάννα, *kánna* 'toru') on vertikaalselt kulgevad rihvad ehk nõgusad ehisvaokesed samba, piilari või pilastri tüvesel. Pärit antiikarhitektuurist, esineb kanneleeringut ka romaanikas, gootikas ja renessansis ning neist lähtunud stiilides. Kanneleerimine (rihvamine) muudab samba tüvese näiliselt saledamaks.

Dooria samba tüvesel on 16-20 lamedamat kannelüüri, mida eraldavad üksteisest teravad servjooned. Joonia ja korintose samba tüvesel on 24 kitsamat ja sügavamat rihva, mida eraldavad triibutaolised pinnaribad. Vana-Rooma arhitektuuris on mõnikord kannelüüride alumisse lõiku paigutatud kitsas ümarturp, nagu näiteks Vesta templi sammastel Rooma foorumil. Alates Rooma keisririigi ajast on kasutatud ka sammaste spiraalset kanneleeringut, Kreekas ja Väike-Aasias 5.–6. sajandil..

## Pildid

AtenePartenoneTrabeazioneOvest.jpg|Dooria stiilis kannelüürid Parthenoni sammastel Ateenas
AtenePropileiRestauroCapitello.jpg|Joonia stiilis kannelüüridega sammas Kreekas Ateenas
Templo de Vesta.JPG|Kanneleering rihva allosa täitva ümarturbaga. Vesta tempel Roomas
Apamea Cardo.jpg|Spiraalkanneleeringuga sambad Apameas Süürias


## Vaata ka
*Süvarihv

## Viited
Karüatiid

**Karüatiid** on maani rüüga seisva naise kuju, mis talastikku kandes täidab Vana-Kreeka ehituskunstis samba, piilari või pilastri ülesannet. 

Kreeka termin *karyatides* tähendab tõlkes Karyai neide. Karyai oli väike linn antiikses Lakoonias Peloponnesose poolsaarel.Legendi järgi sealseid naised orjastati ja sunniti raskusi kandma. 

## Akropoli karüatiidid
Karüatiidide motiiv pärineb 5. sajandist eKr Vana-Kreekast. Sealt on tuntud ka kõige kuulsam ja enim kopeeritud karüatiidide ansambel Ateena akropoli Erechtheioni templi verandalt. Üks originaalsest kuuest karüatiidist asub tänapäeval Londonis Briti Muuseumis, selle võttis kohalt lord Elgin 19. sajandi alguses ning viis endaga kaasa Suurbritanniasse.

Tänapäeval on akropoli mäel karüatiidid asendatud koopiatega. Viis originaali asuvad Akropoli muuseumis, eksponeeritud tegelikkusele vastavas asetuses ja on vaadeldavad igast küljest. 2011. aastal alustati karüatiidide põhjalikku puhastust, mille käigus eemaldati spetsiaalse laseriga kujudelt sinna kogunenud tahm ja õhusaaste, ilma et oleks kahjustatud marmori paatinat. Iga karüatiid puhastati kohapeal, tegevust kanti samal ajal üle videona akropoli külastajatele. Puhastustööd lõppesid 2015. aastal.

Vaatamata samale pikkusele, kehatüübile, soengule ja riietusele pole kuus karüatiidi välimuselt täpselt samasugused. Nende näod, juuksed, rüüvoldid ja seisang on erinevad; kolm vasakpoolset karüatiidi toetuvad paremale ja parempoolsed vasakule jalale. Rasked ja detailsed soengud pakuvad tuge strukturaalselt nõrgimale kohale, kaelale.

## Kasutamine

Roomlased kasutasid Erechtheioni karüatiidide koopiaid Augustuse foorumi, Rooma Panteoni ja Hadrianuse villa kaunistamisel Tivolis. Renessansist tänapäevani on karüatiide arhitektuuri integreeritud. Tihti paiknevad need hoone fassaadil ja kõrvuti atlantidega. Interjööris kujutati karüatiide näiteks kaminatugede ja muude dekoratiivtarbeesemete osana. Antiiksed karüatiidid kandsid arhitektuuri detaili raskusi ainult pea peal, ilma pingutuseta ja seda kätega teotamata. Nad olid riietatud täisfiguurid, mis meenutasid sambaid. Uusajal hakati arhitektuuri kasutama uuenenud tüüpi karüatiide - poolakte, kes kandsid raskust varem vaid atlantidele omases poosis - käed pea kohal.  

Eestis on karüatiidid esindatud Tallinnas Estonia puiestee 15 maja fassaadil ning Tallinna Reaalkooli idaküljel. Väljaspool Tallinna näiteks Muuga mõisas.

## Vaata ka
*Kanefoor

## Viited
Süvarihv

**Süvarihv**, ka lihtsalt **rihv** on  nõgus (konkaavne) poolringikujulise rennitaolise ristlõikega raidvorm, vastandina kumerale ümarvöödile või mõikale. Tehnilises terminoloogias nimetatakse rihvaks igasugust nõgusat soont. Esineb erinevates profileeringutes, horisontaalliistuna näiteks hoone sokli, karniisi, simsi, talumi, sambabaasi profiilis. Portaalipalestike profiilides võib rihv olla nii vertikaalne kui ka silluskaart järgivalt kõver.

Ka samba kannelüüre võib käsitleda vertikaalsete rihvadena. Süvarihv, mis paikneb joonia või korintose samba baasis kahe ümarmõika (*torus*) vahel, kannab nime *trochilus*.
	
Rõhtsa rihva puhul eristatakse seisvat rihva (ääred vertikaalselt kohakuti), eendrihva (ülaäär eendub) ja taandrihva (alläär eendub). Taandrihv (saksa keeles *Anlauf*) esineb sageli soklite ja sambabaaside kujunduses. Eendrihv (saksa keeles *Ablauf*) on iseloomulik simsile ja karniisile.

## Pildid

Burg Hornberg Doppelfenster 20080426.jpg|Ümarvööt kõrvuti süvarihvaga ja teemantliist ääristamas romaani kaksikakent. Burg Hornberg, Neckarzimmern, Saksamaa
Karja Katariina grupp.jpg|Eendrihv selle kohal asetseva ümarvöödiga simsil Karja kirikus. 


## Viited
Nikolai Vojeikin

**Nikolai Vojeikin** (sündinud 29. jaanuaril 1950 Iisakus) on Eesti poliitik.

Ta oli 1998–2010 Reformierakonna liige ning 2014–2015 Eestimaa Ühendatud Vasakpartei liige. Ta oli 2013–2014 Maardu linnapea.

Vojeikin on 2015. aastast Kiviõli linnapea.

Ta oli 2005–2014 Harjumaa Spordiliidu juhatuse liige ning 2014–2015 Harjumaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige.

## Tunnustus
* 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Péter Szijjártó

**Péter Szijjártó** (sündinud 30. oktoobril 1978 Komáromis) on Ungari poliitik. Ta on 23. septembrist 2014 Ungari välisminister.

Ta lõpetas aastal 1997 Győris keskkooliõpingud. Seejärel lõpetas ta Budapesti majandusteaduse ja avaliku halduse ülikooli (praeguse Budapesti Corvinuse Ülikooli).

Ta on ainuke Euroopa Liidu minister, kes on pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse käinud Moskvas Vene riigiametnikega kohtumas.

## Tunnustus
*2021 – Sõpruse orden (Venemaa)
*2021 – Serbia lipu orden (Serbia)
*2023 – Győri aukodanik

## Viited
Epidoot

**Epidoot** on monokliinne silikaatne epidoodi rühma kuuluv mineraal. Epidoodi idealiseeritud keemiline valem on Ca2(Fe3+,Al)(Al2O)(OH)(Si2O7)(SiO4). Valemist nähtub, et kristallstruktuuris toimuvad mitmesugused asendumised. Et asenduvate ioonide valentsid on 2 või 3, siis toimub tavaliselt ühe ioonidepaari asendumine teisega, et säiliks neutraalne kogusumma. Epidoodikristallide omadused sõltuvad suurel määral raua sisaldusest mineraalis.

Tüüpiliselt leidub epidooti kiltates ja marmoris, tegemist on sagedase mineraaliga, mis on siiski enamasti aktsessoorne. Kuigi tüüpiliselt esineb seda mineraali moondekivimites, võib seda ette tulla ka moondeprotsessides osalenud tardkivimites, kus vee ja kuumuse mõjul võivad epidoodiks muunduda nii päevakivid, vilgud, pürokseenid, amfiboolid kui ka granaadid. Epidoot on põhimineraal epidosiidi koostises.

Brasiilia ja Austria epidoodikristalle on kasutatud ka vääriskividena. Lisaks neile paikadele leidub epidooti veel arvukates teisteski paikades (teada on üle 7500 leiukoha). Meile lähedasemad esinemiskohad on Soome ja Leedu.

Mineraal eristati esimest korda 1782. aastal Le Bourg-d’Oisansis, aga hiljem peeti seda eksituseks ning epidooti turmaliiniks. Mineraali nimetas 1801. aastal nii René-Just Haüy, kes selle ka mineraalina defineeris. Le Bourg-d’Oisansison ka mineraali tüüpesinemispaik. Mineraali nimetus tuleneb kreekakeelsest sõnast *epidosis* (*επίδοσις*), mis tähendab lisamist. Põhjuseks on epidoodikristallidele tüüpiline ebavõrdne külgede pikkus. Vahel nimetatakse eksikombel punaseid epidoodikristalle piemontiidiks, kuna need on piemontiidikristallidest palju sagedasemad. 

## Viited
Marslane (romaan)

**"Marslane"** on 2011. aastal ilmunud ulmeromaan. See on Ameerika Ühendriikide kirjaniku Andy Weiri teine romaan.

Weir avaldas selle kõigepealt internetis. Trükitud raamatuna ilmus see 2014. aastal, kui Crown Publishing ostis romaani avaldamisõiguse. Raamatu peategelaseks on astronaut Mark Watney, kes peab ellu jääma, kui ta kogemata üksinda Marsile jäetakse.

2015. aasta oktoobris esilinastus Ridley Scotti lavastatud samanimeline ulmefilm, mille peaosas on Matt Damon.

## Viited
Komparativism

**Komparativismiks** nimetatakse eetikas lähenemist, mille järgi see, kas miski on kellegi jaoks hea või halb, kasulik või kahjulik, on tema huvides või mitte, on määratud sellega, kas tema heaolu oleks ilma selleta väiksem või suurem.
Andy Weir

**Andy Weir** (sündinud 16. juunil 1972) on Ameerika Ühendriikide kirjanik ja programmeerija. 

Ta sai maailmakuulsaks oma debüütromaaniga "Marslane", mis ilmus 2011. aastal.

## Noorus

Weir sündis ja kasvas üles California osariigis ja oli pere ainus laps. Tema isa oli füüsik ja ema insener. Vanemad lahutasid, kui Andy oli 8-aastane. 15-aastaselt asus ta tööle programmeerijana. Ta õppis California ülikoolis San Diegos arvutiteadust, kuid ülikooli ei lõpetanud. Ta on töötanud programmeerijana mitmes tarkvaraettevõttes.

## Kirjanduslik tegevus

Weir hakkas ulmelugusid kirjutama 20. eluaastates ja avaldas teosed isiklikul veebilehel. 

2009. aastal avaldas ta lühijutu "Muna". See on tõlgitud enam kui 30 keelde.

Kui Weir asus kirjutama "Marslast", seadis ta eesmärgiks kirjutada raamat teaduslikult võimalikult täpsena ning tegi selleks enne kirjutamist põhjalikku uurimistööd. Raamatu avaldas ta kõigepealt internetis. Kui Weir avaldas lugejate soovil raamatu Kindle'is, võttis temaga ühendust kirjastuse agent ning 2014. aastal avaldas kirjastus Crown Publishing romaani "Marslane". 2015. aastal esilinastus romaanil põhinev ja Ridley Scotti lavastatud samanimeline film.

2017. aastal ilmus temalt raamat "Artemis". Teose tegevustik leiab aset 2080. aastatel Kuu ainukeses linnas Artemis. 

2021. aasta mais ilmus Weiri kolmas romaan "Project Hail Mary".

## Isiklikku
Weir elab California osariigis Mountain View's. Ta tunneb hirmu lennukiga lendamise ees, mistõttu ta ei külastanud "Marslase" võttepaika Budapestis.
Projekteerimisinstituut

**Projekteerimisinstituut** (ka *projekteerimise instituut*) on asutus (instituut), mis tegeleb projekteerimisega ja sellega seotud geodeetiliste ja geoloogiliste uurimistöödega.

Nõukogude ajal tegutsesid Eestis **riiklikud projekteerimisinstituudid**. Need olid EKE Projekt, ETK Projekt, Eesti Maaehitusprojekt, Eesti Tööstusprojekt, Kommunaalprojekt, Eesti Projekt.

## Viited
Šošoniit

**Šošoniit** on vulkaaniline kivim. Šošoniidiks nimetatakse suure oliviinisisaldusega, basaldiga sarnanevat trahhüütset andesiiti; kivim paistab silma suure värviliste mineraalide sisalduse poolest. Kivim sisaldab ortoklassiga kaetud labradori kristalle. Varem on kivimit peetud ka basaldiks, diabaasiks ja dioriidiks.

## Ajalugu
 
Šošoniit defineeriti esimest korda aastal 1895 ja see sai nimetuse Shoshone jõe järgi Yellowstone'i rahvuspargis. Kivimi nimetas Joseph Paxson Iddings. Ta pidas oluliseks kivimi porfüürilist struktuuri, kus põhimassi mineraalikristalle pole võimalik eristada, suurt ortoklasside sisaldust (ortoklass oli sageli asendanud magnetiiti ja augiiti), mainides ka sagedasi augiidi, labradori ja andesiini fenokristalle. 

## Koostis ja struktuur

Šošoniidi vormid erinevad üksteisest plagioklassi koguselt ja sanidiini sisalduselt. Šošoniit läheb plagioklassi fenokristallide kadudes sujuvalt üle absarokiidiks ja sanidiinisisalduse kasvades bannakiidiks. Nende kolme kivimi uurimine on näidanud, et sealsed fenokristallid polegi enamasti tegelikult fenokristallid, vaid pigem magma poolt gabrost kaasa haaratud ksenoliidid.

## Teke

Šošoniidi levikut seostatakse saarkaarte vulkanismiga, kuigi see tekib üldiselt subdutseeruva laamaga seostuvast Wadati–Benioffi vööndist kõrgemal. Kivimi sagedaseks kaaslaseks on leutsiiti sisaldavad kivimid; neid esineb koos šošoniidiga nii Yellowstone'i pargis, Itaalias, Indoneesias kui ka Ida-Aafrikas. 

## Šošoniidi levik

Mõnel pool kaasneb šošoniidi tekkega ka kulla- ja vasemaardlate teke. Sellistes kohtades kaevandatakse kulda Ladolami kaevanduses Lihiri saarel Paapua Uus-Guineas, vaske ja kulda aga Binghami kanjoni kaevanduses Utah' osariigis, Grasbergi kaevanduses Indoneesias ja Oyu Tolgoi kaevanduses Mongoolias.

## Viited
Novotrojitske (Volnovahha rajoon)

**Novotrojitske** on alev Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis, 34,4&nbsp;km kaugusel Donetskist edelas.

Novotrojitske asutati 1824. aastal, alevi õigused alates 1938. aastast.

Suhha Volnovahha jõe kaldal asuva asula kõrgus merepinnast on 186 meetrit.

## Viited

## Välislingid
* Новотроїцька селищна рада (*ukraina keeles*)
* Новотроїцьке на сайті Верховної Ради
* Погода: Новотроїцьке
Zaō vulkaan

**Zaō** (jaapani keeles 蔵王山 (*Zaō-san* ('Zaō mägi'))) on tegevvulkaan Honshū saarel Jaapanis.

Vulkaani kõrgus on 1841 meetrit, see on Honshū saare üks aktiivsemaid vulkaane.

Zaō asub Põhja-Honshūl Yamagata ja Miyagi prefektuuri piiril. Vulkaan koosneb mitmest kihtvulkaanist ja tufikoonusest, milles asub Okama kraatrijärv. Järve happelise vee värvus muutub vastavalt ilmale, seetõttu kutsutakse seda ka Viievärviliseks järveks (五色沼, *goshiki numa*). Järve sügavus on 60 meetrit, diameeter aga 360 meetrit. Järv tekkis pärast vulkaanipurset 1720. aastatel. Okama vetes elavad *Rotatoria rotatoria* ja *Pinnularia* perekonna esindajad.

Zaō asub kahe maakooreplaadi kokkupuutealal. Need on Amuuri plaat, millel asub Lääne-Jaapan ja Ohhotski plaat, millel asub Ida-Jaapan.

Mäe jalamil asub mets, kus talvel tekivad nn. lumekoletised (樹氷 *Juhyō*). Lähedaselt järvelt auranud vesi jäätub puudele kogunedes, piirkonnale talvisel ajal omane tugev tuul ei lase tekkivatel jääpurikatel aga vertikaalsihis kasvada.

Vulkaanile on rajatud talispordikeskus. Mäel asub suusahüppetorn, mis on 2012. aastast naiste suusahüppe maailma karikasarja ühe etapi toimumiskoht.

## Viited
Novotrojitske

**Novotrojitske** on kohanimi.

***[[Novotrojitske (Volnovahha rajoon)|Novotrojitske]]**, asula Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis
***[[Novotrojitske (Novotrojitske rajoon)|Novotrojitske]]**, asula Ukrainas Hersoni oblastis Novotrojitske rajoonis
Mavrovo Püha Nikola kirik

**Mavrovo Püha Nikola kirik** on varemetes õigeusu kirik Põhja-Makedoonias Mavrovo ja Rostuša omavalitsuses Mavrovo külas.

Kirik ehitati 1850. aastal. 1953. aastast on see olnud osaliselt üleujutatud Mavrovo veehoidla veega, kuid on põuastel aastatel vee alt väljas.

1990. aastatel hakati Mavrovos ehitama üleujutatuga sarnast ja samanimelist kirikut, mis valmis ja pühitseti 2006. aastal.

## Pildid


Sv. Nikola Leten od Mavrovo (20).jpg|Kirik kuival
Iglesia sumergida de San Nicolás, lago Mavrovo, Macedonia, 2014-04-17, DD 13.JPG|Kirik talvel
Sv. Nikola Leten od Mavrovo (10).jpg|Kiriku sisevaade
Daukšiai

**Daukšiai** on alev Leedus Marijampolė omavalitsuses Igliauka vallas.
Alev asub Amalvė soo ja Žuvintase soo vahel Dovinė jõe kaldal.

Alevis on kultuurimaja, põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1864 valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

Daukšiai ümbruskonnas leidub ränikivi ja nii oli see kant asustatud juba kiviajal. Soodest ümbritsetud asula ümbruskond oli oma eraldatuse tõttu Jonas Totoraitise andmeil üks viimaseid kohti Leedus, kus säilis paganlik usk.

Daukšiaid on esimest korda mainitud aastal 1592. Arvatakse, et asula on sinna tekkinud 1555. aastal ja on saanud nime esimese sealse elaniku Daukšyse järgi. Esimene kirik rajati sinna aastal 1730. Aastal 1803 põles alev koos kiriku ja kohaliku kihelkonna arhiiviga maha. XIX sajandi alguses alustas seal tööd ka kihelkonnakool. Aastal 1860 alustati uue kivist kirikuhoone ehitamist

Aastal 1905 valmis ka pastoraadi hoone. Samal aastal toimusid Daukšiais meeleavaldused tsaarivõimude vastu. Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa okupatsiooniväed asula juudid. Nõukogude võimu ajal oli Daukšiai kohaliku kolhoosi keskasula. Asulast sai alev aastal 2002.

## Tuntud elanikke
*Jonas Totoraitis – Leedu vaimulik ja ajaloolane
*Vincentas Brizgys – Leedu vaimulik

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Gudeliai

**Gudeliai** on alev Leedus Marijampolė omavalitsuses, Gudeliai valla halduskeskus.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1895 valminud katoliku kirik ja Ivoniškise mõisa hoonetekompleks.

## Ajalugu

Gudeliaid on esimest korda mainitud XVI sajandi alguses. Aastal 1700 ehitati sinna kabel. Asula kuulus Balbieriškise kihelkonda. Aastal 1822 alustas seal tööd kihelkonnakool. Kuni XIX sajandi lõpuni kuulus asula Tyszkiewiczitele, seejärel aga Seftelitele. Aastal 1895 valmis praegune kirik ja asulast sai kohaliku kihelkonna keskus. 

Aastal 1945 hõivasid asula korduvalt Leedu metsavennad, augusti alguses tõrjusid NKVD väed nad sealt neli päeva kestnud lahinguga välja. Nõukogude võimu ajal oli Gudeliai kohaliku kolhoosi keskasula. Asulast sai alev aastal 2002.

## Viited

## Välislingid

*Alevi koduleht
*Alev portaalis vietoves.Lt
Igliškėliai

**Igliškėliai** on alev Leedus Marijampolė omavalitsuses Marijampolė vallas.
Alev asub Amalvė soo serval. Alevis on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Igliškėliai kirik asub naaberkülas Patilčiais.

Igliškėliai on esimest korda mainitud aastal 1781. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad, alevi juures on ka nende matmispaik. Nõukogude võimu ajal oli Igliškėliai kohaliku kolhoosi keskasula. Asulast sai alev aastal 2002.

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Murtud Rukkilill

**Murtud Rukkilill** (ka **Rukkilill**) on Tartus maavalitsuse hoone kõrval aadressil Riia tänav 15 asuv mälestusmärk kommunismi ohvritele. Mälestusmärk avati 1990 ja algul asus see Pepleri ja Riia tänava nurgal, ent hiljem teisaldati.

## Viited
‘Ādil al-Jubayr

**‘Ādil bin Aḩmad al-Jubayr** (araabia keeles عادل بن أحمد الجبير; sündinud 1. veebruaril 1962 Al-Majma'ah's Ar-Riyāḑi provintsis) on Saudi Araabia diplomaat. Ta oli aastatel 2015–2018 Saudi Araabia välisminister ning on aastast 2018 Saudi Araabia välisasjade riigiminister.

Ta sündis Al Majma'ahis Ar-Riyāḑi provintsis Saudi Araabias. Ta on õppinud Saudi Araabias, Liibanonis, Jeemenis, Saksamaal ja USA-s. Aastal 1962 sai ta bakalaureusekraadi politoloogia ja majanduse alal Põhja-Texase Ülikoolist, aastal 1964 sai ta magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal Georgetowni Ülikoolist.

Ta määrati 29. jaanuaril 2007 Saudi Araabia suursaadikuks USA-sse, kus ta tegutses 28. aprillini 2015. Aastatel 2015–2018 oli ta Saudi Araabia välisminister.
Sasnava

**Sasnava** on alev Leedus Marijampolė omavalitsuses, Sasnava valla halduskeskus. Alev asub Sasna jõe kaldal.

Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1938 valminud uusgooti stiilis katoliku kirik.

Keskajal asus alevi juures sillakoht. Esimene asustus tekkis sinna alles XVIII sajandi teisel poolel. Aastal 1817 ehitasid mariaanid sinna kabeli, mille asemele rajati aastal 1906 kirik. Aastal 1938 valmis selle asemele uus kirik, vana hoone viidi aga Leedu vabaõhumuuseumisse. Asulast sai alev aastal 2002.

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Alevi koduleht
Igliauka

**Igliauka** on küla Leedus Marijampolė omavalitsuses, Igliauka valla halduskeskus. Küla asub Ygla järve kaldal.

Külas on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1884 valminud uusgooti stiilis katoliku kirik.

## Ajalugu

Küla juures asuv linnamägi näitab, et piirkond oli asustatud juba keskajal. Küla on mainitud esimest korda siiski alles XVIII sajandil. Aastal 1781 alustas Michał Butler sinna kiriku ehitamist. Aastal 1783 andis Jan Kazimierz Sapieha sealsed maad mariaanidele ja äsjavalminud kirik sattus Marijampolė kihelkonna alluvusse.

XIX sajandi keskpaigas asus Igliaukas ka mariaanide klooster, aga pärast ülestõusu aastal 1863 sulgesid tsaarivõimud selle. Kloostrihoonesse rajati Igliauka pastoraat. Vana kiriku asemele valmis aastal 1884 uus. Esimese maailmasõja ajal hävisid nii kiriku torn kui ka kloostrikompleks.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Liudvinavas

**Liudvinavas** on alev (endine linn) Leedus Marijampolė omavalitsuses, Liudvinavase valla halduskeskus. Alev asub Šešupė jõe kaldal, paigas, kus sellega ühineb Sūduonia.

Alevis on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on aastal 1918 valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

I aastatuhandel asus Liudvinavase juures linnamägi. Kuni XVIII sajandini kandis sealne puuraidurite asula nime *Trobomis*. Ludwik Konstanty Pociej andis asulale alevi staatuse. Aastal 1717 ehitati sinna esimene kirik, aga 14. jaanuaril 1719 sai Liudvinavasest linn. On oletatud, et asula sai uue nime just Ludwik Pociej järgi, aga ka kõige vanemates dokumentides kirjutatakse asula nime n-tähega, mitte k-ga.

Aastal 1776 kaotas Liudvinavas linnaõigused, aga Stanisław II taastas need aastal 1791. Juba järgmisel aastal oli ta siiski poliitilistel põhjustel sunnitud otsusest loobuma.

Uus kirik valmis aastal 1964. Esimese maailmasõja ajal põles alev maha. Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa okupatsiooniväed Marijampolės asula juudid. Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude võimu ajal oli Liudvinavas kohaliku kolhoosi keskasula.

## Pilte

Liudvinavas, gatvė.JPG|Liudvinavas
Liudvinavas_cemetery.jpg|Vana kalmistu
Liudvinavas, bažnyčios priekis.JPG|Liudvinavase kirik
Liudvinavo bažnyčia, šventoriaus koplytėlė.JPG|Kabel kiriku juures
Liudvinavo bažnyčia, kampinė koplytėlė.JPG|Teine kabel kiriku juures
Liudvinave, Sūduonia.JPG|Sūduonia
Liudvinavas, parkas prie Šešupės.JPG|Park Šešupė jõe kaldal


## Tuntud elanikke
*Vydas Baravykas – Leedu poliitik
*Petras Vaitiekūnas - Leedu poliitik

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Constellationi programm

**Constellationi programm** oli NASA mehitatud kosmoselendude programm aastatel 2005–2009. 

Constellationi suurimad eesmärgid olid ISSi ehituse lõpetamine, inimeste naasmine Kuule ja tähtsaimaks eesmärgiks mehitatud lend Marsile. Programmi üks eesmärkidest, viia inimene Marsile, väljendus ka programmi raames välja töötatud kanderakettide nimes "Ares" (Vana-Kreeka vaste Rooma jumalale Mars). Programmi tehnoloogilisteks eesmärkideks oli saada mehitatud lendude kogemusi Maa-lähedaselt orbiidilt kaugemal ja arendada tehnoloogiaid, mis on vajalikud, et inimene saaks elada teistel planeetidel.

Programm tühistati 2010. aastal, sest see oli graafikust maas, eelarve oli lõhki ja see polnud Obama administratsiooni jaoks piisavalt innovaatiline. Constellationi programm asendati Space Launch Systemi ja Orioniga.

## Viited
Kasskoer

**"Kasskoer"** (ingl. *"CatDog"*) on USA joonissari. Sarja looja on Peter Hannan.

Selle peategelane on Kasskoer, kes on kokku kasvanud kassist ja koerast, moodustades neljajalgse olendi, kelle ühes otsas on kassi, teises koera pea.

Eestis näitas sarja Kanal 2. Varem näidati "Kasskoera" Eestis TV1-s alguses 2000. aastal.

## Välislingid
CatDog IMDb leheküljel (inglise keeles)
Constantinuse sammas

**Constantinuse sammas** on Rooma keisri Constantinus Suure püstitatud sammas İstanbulis Yeniçeriler Caddesi väljakul.

## Ajalugu

326. aastal valis Constantinus Suur Rooma impeeriumi uueks pealinnaks Byzantioni, mis nimetati 330. aastal Konstantinoopoliks. Enne seda ei olnud riigil kindlat pealinna, sest valitsuse tegelikuks asukohaks peeti keisri asukohta. Uue pealinna auks lasi ta rajada porfüürist (andesiidist) plokkidest samba, mis õnnistati sisse 1. mail 330 nii kristliku kui ka paganliku tseremooniaga. Samba algne kõrgus oli 15 meetrit, kasutatud plokkide arv pole teada (oletused varieeruvad seitsmest üheteistkümneni). Plokkide liitekohti ümbritsesid pronksist võrud.

Algselt asus samba tipus ka Constantinuse kuju. Keiser oli kujutatud Apollona, tal oli käes kera, milles asus väidetavalt tükike Jeesuse ristist.

Toona asus sammas nõndanimetatud Constantinuse Foorumil, ovaalsel väljakul väljaspool linnamüüri. Samba jalamil oli pühamu, kus asusid mitu reliikviat. Seal olevat asunud tükid koos Jeesusega risti löödud röövlite ristidest, vitsad korvidest, millega koguti kokku toit pärast seda, kui Jeesus oli söötnud viit tuhandet meest, alabastrist anum, milles olnud salviga olevat Maria Magdaleena Jeesust võidnud, Troojast pärit ja hiljem Roomas asunud puidust Pallas Athena kuju.

Aastal 1106 langes samba tipus olnud kuju koos ülemiste plokkidega tugeva tormi ajal alla. Manuel I Komnenos asendas selle ristiga. Aastal 1204 rüüstasid neljanda ristisõja käigus linna vallutanud ristisõdijad linna, ühtlasi eemaldasid nad ka Constantinuse samba plokke koos hoidvad pronksvõrud.

Pärast seda, kui Konstantinoopol aastal 1453 türklaste kätte langes, eemaldasid võitjad sambalt ka risti. Aastal 1779 hävis maavärinate ja tulekahju läbi sammast ümbritsenud linnaosa. Sammas ise tõmbus tules tumedaks, saades nii hüüdnime "põlenud sammas". Samba taastas Abdülhamit I, kes rajas sellele aastal 1779 ka uue aluse. Samba vana alus asub tänapäeval 2,5 meetri sügavusel maa all.

## Tänapäev

Tänapäeval on sammas 35 meetrit kõrge. Aastal 1955 algasid samba juures taastamistööd – täideti porfüüri tekkinud praod. Aastal 1972 vahetati ka vanad sammast ümbritsenud raudvitsad uute vastu välja. Aastast 1985 kuulub sammas koos ümbruskonnaga UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited
Šunskai

**Šunskai** on alev Leedus Marijampolė omavalitsuses, Šunskai valla halduskeskus.

Alevis on põhikool ja raamatukogu, seal asub ka vaimse puudega vanuritele mõeldud hooldeasutus. Vaatamisväärsuseks on aastal 1865 valminud katoliku kirik.

Alevi kohale rajati XVIII sajandi alguses kabel, mille asemele rajati aastal 1795 kirik.

Kuni XX sajandi alguseni kandis asula nime *Šumskai*.

Nõukogude võimu ajal oli Šunskai kohaliku kolhoosi keskasula.

Asulast sai alev aastal 2002.

## Pilte

Šunskai.JPG|Šunskai
Šunskai,_gatvė.JPG|Šunskai
Šunskai,_bažnyčia.JPG|Šunskai kirik
Šunskų mokykla.JPG|Koolimaja


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Ranko Ostojić

**Ranko Ostojić** (sündinud 3. oktoobril 1962 Splitis) on Horvaatia poliitik. Ta oli 23. detsembrist 2011 kuni 22. jaanuarini 2016 Horvaatia siseminister.

Ta lõpetas aastal 1968 Spliti Ülikooli õigusteaduskonna. Lisaks täiendas ta ennast Norras ja USA-s.
Tööstur

**Tööstur** on ettevõtja ja ettevõtte omanik, kes korraldab ning juhib tööstusettevõtet, kasutades selleks oma või kasutatud kapitali ja muid ressursse. Tööstur tegutseb tootmissektoris ning võib olla tehase, vabriku või muu tööstusliku tootmisüksuse rajaja ja juht.

## Viited
Abancourt

**Abancourt** on kahe valla nimi Prantsusmaal:

*Abancourt on vald Prantsusmaal Nordi departemangus
*Abancourt on vald Prantsusmaal Oise'i departemangus
Aboncourt

**Aboncourt** võib tähendada järgmist:
*Aboncourt on vald Prantsusmaal Meurthe-et-Moselle'i departemangus
*Aboncourt on vald Prantsusmaal Moselle'i departemangus

Lisaks sisaldavad nime vallad:
*Aboncourt-Gesincourt vald Prantsusmaal Haute-Saône'i departemangus
*Aboncourt-sur-Seille vald Prantsusmaal Moselle'i departemangus
Abzac

*Abzac on vald Prantsusmaal Charente'i departemangus.
*Abzac on vald Prantsusmaal Gironde'i departemangus.
Achères

*Achères on vald Prantsusmaal Cheri departemangus.
*Achères on vald Prantsusmaal Yvelinesi departemangus.

## Vaata ka

*Achères-la-Forêt on vald Prantsusmaal Seine-et-Marne'i departemangus.
Acqueville

*Acqueville on vald Prantsusmaal Calvadosi departemangus.
*Acqueville on vald Prantsusmaal Manche'i departemangus.
Aigues-Vives

**Aigues-Vives** võib tähendada järgmist:
*Aigues-Vives on vald Prantsusmaal Ariège'i departemangus.
*Aigues-Vives on vald Prantsusmaal Aude'i departemangus.
*Aigues-Vives on vald Prantsusmaal Gardi departemangus.
*Aigues-Vives on vald Prantsusmaal Hérault' departemangus.

Lisaks on sellenimeline asula Prantsusmaal Cabrerolles'i vallas Herault' departelangus.
Ainvelle

**Ainvelle** võib tähendada järgmist:
*Ainvelle on vald Prantsusmaal Haute-Saône'i departemangus.
*Ainvelle on vald Prantsusmaal Vosgesi departemangus.
Alaincourt

**Alaincourt** võib tähendada järgmist:
*Alaincourt on vald Prantsusmaal Aisne'i departemangus.
*Alaincourt on vald Prantsusmaal Haute-Saône'i departemangus.

Lisaks: 
* Alaincourt-la-Côte on vald Moselle'i departemangus.
Aigremont

**Aigremont** võib tähendada järgmist:
*Aigremont on vald Prantsusmaal Gardi departemangus.
*Aigremont on vald Prantsusmaal Haute-Marne'i departemangus.
*Aigremont on vald Prantsusmaal Yonne'i departemangus.
*Aigremont on vald Prantsusmaal Yvelinesi departemangus.

Lisaks on sellenimelisi asulaid järgmistes Prantsuse valdades:

*Aigremont – Doubs' departemangu Laissey vallas
*Aigremont – Yonne'i departemangu Lichères-près-Aigremonti vallas
Allainville

**Allainville** võib tähendada järgmist:
*Allainville on vald Prantsusmaal Eure-et-Loiri departemangus.
*Allainville on vald Prantsusmaal Yvelinesi departemangus.

## Vaata ka
* Allainville-en-Beauce, asula Outarville'i vallas Loiret' departemangus
Albiac

*Albiac on vald Prantsusmaal Haute-Garonne'i departemangus.
*Albiac on vald Prantsusmaal Loti departemangus.
Albon

**Albon** võib tähendada mitut asja.
***[[Albon (Ardèche)|Albon]]** on vald Prantsusmaal Ardèche'i departemangus.
***[[Albon (Drôme)|Albon]]** on vald Prantsusmaal Drôme'i departemangus.
***Albon** on antibiootikumi sulfadimetoksiin paralleelnimi.
Allonnes

**Allonnes** võib tähendada järgmist:
*Allonnes on vald Prantsusmaal Eure-et-Loiri departemangus
*Allonnes on vald Prantsusmaal Maine-et-Loire'i departemangus
*Allonnes on vald Prantsusmaal Sarthe'i departemangus
Ally

**Ally** võib tähendada mitut asja.
***[[Ally (Cantal)|Ally]]** on vald Prantsusmaal Cantali departemangus.
***[[Ally (Haute-Loire)|Ally]]** on vald Prantsusmaal Haute-Loire'i departemangus.
***[[Ally (eesnimi)|Ally]]** on eesnimi.

## Vaata ka
*"Ally McBeal", USA komöödiasari
Alos

**Alos** võib tähendada järgmist:
*Alos on vald Prantsusmaal Ariège'i departemangus.
*Alos on vald Prantsusmaal Tarni departemangus.

Lisaks: 
*Alos-Sibas-Abense on vald Pyrénées-Atlantiquesi departemangus.
Amance

**Amance** võib tähendada järgmist:
*Amance on vald Prantsusmaal Aube'i departemangus
*Amance on vald Prantsusmaal Meurthe-et-Moselle'i departemangus
*Amance on vald Prantsusmaal Haute-Saône'i departemangus
Amilly

**Amilly** võib tähendada järgmist:
*Amilly on vald Prantsusmaal Eure-et-Loiri departemangus.
*Amilly on vald Prantsusmaal Loiret' departemangus.
Anais

**Anais** võib tähendada järgmist:
*Anais on vald Prantsusmaal Charente'i departemangus.
*Anais on vald Prantsusmaal Charente-Maritime'i departemangus.
Ancerville

**Ancerville** võib tähendada järgmist:
*Ancerville on vald Prantsusmaal Meuse'i departemangus.
*Ancerville on vald Prantsusmaal Moselle'i departemangus.

Lisaks:
*Ancerviller on vald Meurthe-et-Moselle'i departemangus.
Anché

*Anché on vald Prantsusmaal Indre-et-Loire'i departemangus.
*Anché on vald Prantsusmaal Vienne'i departemangus.
Angerville

**Angerville** võib tähendada järgmist:
*Angerville on vald Prantsusmaal Essonne'i departemangus
*Angerville on vald Prantsusmaal Calvadosi departemangus

nime kasutavad veel Prantsuse valladː

*Angerville-Bailleul on vald Prantsusmaal Seine-Maritime'i departemangus
*Angerville-la-Campagne on vald Prantsusmaal Eure'i departemangus
*Angerville-la-Martel on vald Prantsusmaal Seine-Maritime'i departemangus
*Angerville-l'Orcher on vald Prantsusmaal Seine-Maritime'i departemangus
Amfreville

**Amfreville** võib tähendada järgmist:
*Amfreville on vald Prantsusmaal Calvadosi departemangus.
*Amfreville on vald Prantsusmaal Manche'i departemangus.

Lisaks on selle nimega järgmised Prantsuse vallad:
*Amfreville-la-Campagne Eure'i departemangus
*Amfreville-la-Mi-Voie Seine-Maritime'i departemangus
*Amfreville-les-Champs Eure'i departemangus
*Amfreville-sous-les-Monts Seine-Maritime'i departemangus
*Amfreville-sur-Iton Eure'i departemangus
Angliers

**Angliers** võib tähendada järgmist:
*Angliers on vald Prantsusmaal Charente-Maritime'i departemangus.
*Angliers on vald Prantsusmaal Vienne'i departemangus.
* Angliers on asula Prantsusmaal Saône-et-Loire'i departemangus Blanzy vallas.
Annay

**Annay** võib tähendada järgmist:
*Annay on vald Prantsusmaal Nièvre'i departemangus
*Annay on vald Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus

lisaks veelː

*Annay-la-Côte on vald Prantsusmaal Yonne'i departemangus
*Annay-sur-Serein on vald Prantsusmaal Yonne'i departemangus
Antignac

*Antignac on vald Prantsusmaal Cantali departemangus
*Antignac on vald Prantsusmaal Haute-Garonne'i departemangus

lisaksː
*Antignac on asula Prantsusmaal Charente-Maritime'i departemangu Saint-Georges-Antignaci vallas
Antigny

*Antigny on vald Prantsusmaal Vendée departemangus
*Antigny on vald Prantsusmaal Vienne'i departemangus
*Antigny-la-Ville on vald Prantsusmaal Côte-d'Ori departemangus
Antilly

**Antilly** võib tähendada järgmist:
*Antilly on vald Prantsusmaal Moselle'i departemangus.
*Antilly on vald Prantsusmaal Oise'i departemangus.
Antras

**Antras** võib tähendada järgmist:
*Antras on vald Prantsusmaal Ariège'i departemangus
*Antras on vald Prantsusmaal Gersi departemangus

lisaksː
***Antras** on asula Prantsusmaal Ariège'i departemangus Saint-Paul-de-Jarrat' vallas
Apremont

**Apremont** võib tähendada järgmist:
*Apremont on vald Prantsusmaal Aini departemangus
*Apremont on vald Prantsusmaal Ardennes'i departemangus
*Apremont on vald Prantsusmaal Haute-Saône'i departemangus
*Apremont on vald Prantsusmaal Oise'i departemangus
*Apremont on vald Prantsusmaal Savoia departemangus
*Apremont on vald Prantsusmaal Vendée departemangus

lisaksː

*Apremont-la-Forêt on vald Prantsusmaal Meuse'i departemangus
*Apremont-sur-Allier on vald Prantsusmaal Cheri departemangus
Ardon (täpsustus)

## Kohanimed

*Ardon on vald Prantsusmaal Jura departemangus.
*Ardon on vald Prantsusmaal Loiret' departemangus.
*Ardon on linn Venemaal Põhja-Osseetias, Ardoni rajooni halduskeskus.
Mark Murphy

**Mark Howe Murphy** (14. märts 1932 Syracuse – 22. oktoober 2015 Englewood) oli Ameerika Ühendriikide džässlaulja.
Arguel

**Arguel** võib tähendada järgmist:
*Arguel on vald Prantsusmaal Doubs' departemangus.
*Arguel on vald Prantsusmaal Somme'i departemangus.
Arpheuilles

**Arpheuilles** võib tähendada järgmist:
*Arpheuilles on vald Prantsusmaal Cheri departemangus.
*Arpheuilles on vald Prantsusmaal Indre'i departemangus.

Lisaksː

*Arpheuilles-Saint-Priest on vald Prantsusmaal Allier' departemangus.
Arques

*Arques on vald Prantsusmaal Aude'i departemangus
*Arques on vald Prantsusmaal Aveyroni departemangus̈
*Arques on vald Prantsusmaal Pas-de-Calais'i departemangus
*Les Arques on vald Prantsusmaal Loti departemangus

lisaks veelː

*Arques-la-Bataille on vald Prantsusmaal Seine-Maritime'i departemangus
Ars (täpsustus)

**Ars** võib tähendada järgmist:

## Kunst
*Ars (harvem ARS) oli 1944. aastal rajatud Eesti NSV Kunstifondi allasutus
*Ars oli 1957. aastal rajatud Eesti NSV Kunstifondi allasutus
*Ars oli kunstiühing, mis tegutses aastatel 1920–1924 Tallinnas
*Ars (algse nimega Grand Marina) oli kino Tallinnas (1910–1940, alates 1938 nimega Ars)

## Kohanimed
*Ars on vald Prantsusmaal Charente'i departemangus
*Ars on vald Prantsusmaal Creuse'i departemangus

## Muud
*Ars-en-Ré on vald Prantsusmaal Charente-Maritime'i departemangus
*Ars-Laquenexy on vald Prantsusmaal Moselle'i departemangus
*Ars-les-Favets on vald Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus
*Ars-sur-Formans on vald Prantsusmaal Aini departemangus
*Ars-sur-Moselle on vald Prantsusmaal Moselle'i departemangus

**ARS** võib tähendada järgmist:
*Ars (harvem ARS) oli 1944. aastal rajatud Eesti NSV Kunstifondi allasutus
*Akadeemiline Rahvaluule Selts
Artigues

**Artigues** võib tähendada järgmist:

## Kohanimed

*Artigues on vald Prantsusmaal Ariège'i departemangus
*Artigues on vald Prantsusmaal Aude'i departemangus
*Artigues on vald Prantsusmaal Hautes-Pyrénées departemangus
*Artigues on vald Prantsusmaal Vari departemangus

lisaksː
*Les Artigues-de-Lussac on vald Prantsusmaal Gironde'i departemangus
*Artigues-près-Bordeaux on vald Prantsusmaal Gironde'i departemangus

ja

*Artigues on asula Prantsusmaal Aveyroni departemangu Maleville'i vallas
*Artigues on asula Prantsusmaal Aveyroni departemangu Saint-Hippolyte'i vallas
*Artigues on asula Prantsusmaal Gironde'i departemangu Pauillaci vallas
*Artigues on asula Prantsusmaal Lot-et-Garonne'i departemangu Foulayronnesi vallas
Artix

*Artix on vald Prantsusmaal Ariège'i departemangus.
*Artix on vald Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus.
Delegatsioon

**Delegatsioon** (ladina sõnast *delegatio* 'saatmine, määramine') on rühm isikuid (**delegaadid**), kelle valitsus, organisatsioon või kollektiiv on **[[delegeerimine|delegeerinud]]** (volitanud või lähetanud) esindama vastava üksuse (näiteks valitsuse) huve mingil üritusel (näiteks kongressil, konverentsil). 

## Vaata ka
*Seadusandlik Delegatsioon (Eesti I iseseisvusajal)
*esindaja
*esindus

## Viited
Arville

**Arville** võib tähendada järgmist:
*Arville on vald Prantsusmaal Loir-et-Cheri departemangus.
*Arville on vald Prantsusmaal Seine-et-Marne'i departemangus.
Dispanser

**Dispanser** (prantsuse sõnast *dispensaire*) on endisaegne raviasutus. Algselt peeti **dispanseeri** all silmas heategevuslikku tasuta raviasutust. Nõukogude Liidu perioodil oli **dispanser** eriravi- ja profülaktikaasutus. Dispanseriga seotud töövormi nimetatakse **dispanseerimiseks**.

Eesti NSVs olid tuberkuloosi-, onkoloogia-, psühhoneuroloogia-, struuma- (näiteks Vabariiklik Struumatõrje Dispanser), naha- ja suguhaiguste ning kehakultuuridispanserid.

## Viited
Elektrifitseerimine

**Elektrifitseerimine** on teiste energialiikide asemel elektrienergia kasutuselevõtt. **Kitsamas tähenduses** on elektrifitseerimine riigi mingis majandusharus (näiteks tööstuses) elektrienergiale üleminek või kogu riigi majanduses elektrienergiaga seotud infrastruktuuri ja elektroenergeetika eelisarendamine. 

Elektrifitseerimine algas 19. sajandil, kui gaasilaternaid hakati asendama elektervalgustitega nii tänava- kui ka tööstusvalgustuses. Esimesi tööstuslikke elektrijaamu hakati rajama 1873. aastal. 

## Eesti elektrifitseerimine

Eesti elektrifitseerimine algas tööstusettevõtetele väikeste valgustuselektrijaamade ehitamisega. Esimene selline jaam valmis 1882 Kreenholmi Manufaktuuris. Esimene avalik elektrijaam avati 1907 Pärnus (Pärnu elektrijaam). 

## Vaata ka
*GOELRO

## Viited

## Kirjandus
*
IV liiga 2015

**IV liiga 2015** oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2015. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – **ida**, **põhi**, **lõuna** ja **lääs**.

## IV liiga idatsoon

### Meeskonnad

### Liiga tabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Mängutulemused

|-
|

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0:02

 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0:03
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+4
 
 

 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-

 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:03
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-

 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+
 style="background: #FFDFDF;"|-:+
 
 

### Edukamad väravakütid

## IV liiga põhjatsoon

### Meeskonnad

### Liiga tabel
 

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Mängutulemused

|-
|

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

### Edukamad väravakütid

## IV liiga lõunatsoon

### Meeskonnad

### Liiga tabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Mängutulemused

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|3:02
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 style="background: #FFDFDF;"|0:43
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:14
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:25

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Edukamad väravakütid

## IV liiga läänetsoon

### Meeskonnad

### Liiga tabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Mängutulemused

 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|5:02
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|2:03
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1:04
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:25
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2015
*Esiliiga 2015
*II liiga 2015
*III liiga 2015

## Viited
Maie Kalnin

**Maie Kalnin** (sünninimi **Maie Lõvi**; 21. august 1932 Tallinn – 15. oktoober 2015) oli eesti hambaarst, suu-, näo- ja lõualuukirurg.

Ta sündis 1932. aastal Tallinnas. Kuna tema vanemad küüditati, siis möödusid tema noorusaastad Venemaal Kirovi oblastis. 1953. aastal lõpetas ta Belaja Holunitsas (Kirovi oblastis) töölisnoorte keskkooli ja alustas samal aastal õpinguid Permi Riikliku Meditsiiniinstituudi stomatoloogia teaduskonnas, mille lõpetas aastal 1958.

Pärast meditsiiniinstituudi lõpetamist töötas ta Pärnu-Jaagupi haiglas stomatoloogina. Aastatel 1960–1963 oli ta aspirantuuris Leningradi Arstide Täiendusinstituudi näo-lõualuukirurgia kateedris, kaitses 1964. aastal väitekirja "Lõualuude osteomüeliidid lastel" ja sai meditsiinikandidaadi kraadi. 

Novembrist 1963 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli stomatoloogia kateedris assistendina ning 1973. aastast samas dotsendina. 1983. aastal kaitses ta Leningradi I Meditsiiniinstituudis väitekirja "Etioloogia ja kirurgilise ravi põhiküsimused kaasasündinud (huule-) suulaelõhedega haigetel Eestis" ja sai meditsiinidoktori kraadi. 

1984. aastal valiti ta stomatoloogia kateedri professori ametikohale, aastatel 1985–1992 oli ta ka stomatoloogia kateedri juhataja. Aastatel 1993–1997 töötas ta erakorralise professori ametikohal; septembrist 1997 oli ta Tartu Ülikooli emeriitprofessor.

Ta on uurinud huule- ja suulaelõhede tekkepõhjusi ning sagedust Eestis ja nende anomaaliate kirurgilise ravi võimalusi. Tema sulest on ilmunud üle 200 teaduspublikatsiooni, õppevahendi ja populaarteadusliku väljaande. 
## Tunnustus
1997 Tartu Ülikooli suur medal

## Isiklikku
Tema isa oli spordiajakirjanik Oskar Lõvi.

## Viited
Sõnajalg

**Sõnajalg** (*Dryopteris*) taimede perekond sõnajalaliste sugukonnast. Ta kasvab metsas. Ta eelistab kasvamiseks niisket ja varjulist pinnast. 

Perekonnast on teada üle maailma 150 liiki. Uuematel andmetel üle 300 liigi.

Eestis kasvab 4 liiki: maarja-sõnajalg (*Dryopteris filis-mas*), suga-sõnajalg (*Dryopteris cristata*), ohtene sõnajalg (*Dryopteris carthusiana*), laiuv sõnajalg (*Dryopteris expansa*).

## Viited