open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jäikus

**Jäikus** on keha võime koormuse all vastu panna kuju ja mõõtmete muutumisele ehk deformeerimisele. Absoluutselt jäik keha ei deformeeru kuitahes suure jõu korral (reaalselt sellist keha ei esine). Väga elastne keha deformeerub juba väikse jõu korral palju (nt kumm). Jäikuse pöördsuurust kutsutakse järeleandvuseks

Keha (näiteks tarindi või selle elemendi) jäikus sõltub tema kujust, mõõtmetest, kinnitusviisist ja materjalist. Varraste, plaatide ja koorikute puhul võib olla arvutussuuruseks pikke-, nihke- ehk põik-, painde- ja väändejäikus.

Jäikuse mõõtühik.SI-süsteemis on njuuton meetri kohta (N/m). 

Jäikust kui füüsikalist suurust nimetatakse ka jäikusteguriks k. Näiteks pikkejäikust väljendab valem
: k=\frac {F} {\delta},
kus
: F on kehale rakendatud jõud;
: \delta on selle jõu põhjustatud pikkedeformatsioon (näiteks vedru pikenemine või tala läbipaine).

Väändejäikus 
: k=\frac {M} {\alpha},
kus
: M on kehale rakendatud väändemoment,
: \alpha on väändenurk.

Väändejäikuse ühik on njuutonmeeter radiaani kohta (N·m/rad).

## Vaata ka
*Absoluutselt jäik keha

## Viited
Świętochłowice

**Świętochłowice** on maakonnaõigustega linn Poola lõunaosas. 

Kuulub alates 1999. aastast Sileesia vojevoodkonda, aastatel 1975–1998 kuulus Katowice vojevoodkonda.

## Ajalugu

Aastal 1943 avati Świętochłowices Auschwitzi koonduslaagri osa, mida nimetati . Jaanuaris 1945 avati samas kommunistlik Poola koonduslaager, kus kaotas elu umbes 2500 inimest. Laager suleti novembris 1945. 

Świętochłowice sai linnaõigused 1947. aastal. Praegune linnapea on Daniel Beger.

## Viited

## Välislingid

*Ametlik koduleht (poola keeles)
Projektarvutus (masinaehitus)

**Projektarvutus** on masinaehituses projekteerimisega kaasnev arvutus. 

Sellega määratakse kindlaks masinaelementide esialgsed mõõtmed, materjalid ja muud parameetrid. 

Et lähteandmed on sageli puudulikud, on hinnangud ligikaudsed. 

Projektarvutust lihtsustab tänapäevane mehaanika konstrueerimistarkvara, näiteks programmid Solid Edge, Solid Works, Mechsoft for Inventor. Need programmid on mõeldud küll jooniste tegemiseks, kuid nende lisad võimaldavad teha ka arvutusi.

## Vaata ka
*kontrollarvutus
Amélie Mauresmo

**Amélie Simone Mauresmo** (sündinud 5. juulil 1979 Saint-Germain-en-Layes Yvelinesi departemangus) on prantsuse tennisist.

Amélie Mauresmo tõusis esimest korda WTA edetabeli tippu 13. septembril 2004 ja teist korda 20. märtsil 2006 ning püsis seal 13. novembrini 2006.

Seisuga 5. aprill 2008 oli ta WTA edetabelis 24. kohal.

2008. aasta 5. aprilli seisuga oli ta võitnud üksikmängus 24 WTA-turniiri, sealhulgas kaks suure slämmi turniiri. Ta võitis 2006. aasta Austraalia lahtised meistrivõistlused tennises, kui alistas finaalis Justine Henin-Hardenne'i Belgiast, ning sama aasta Wimbledoni turniiri. 

Tema treener on Loic Courteau.

3. detsembril 2009 teatas ta, et lõpetab elukutselise tennisisti karjääri.

## Isiklikku
Amélie Mauresmo on 175 cm pikk ja kaalub 69 kg.

## Välislingid
*Amélie Mauresmo koduleht
*Amélie Mauresmo andmed Sony Ericssoni WTA Touri kodulehel
Eesti rahvuslind

**Eesti rahvuslind** valiti 1962. aastal Rahvusvahelise Linnukaitsenõukogu initsiatiivil eesmärgiga tõsta huvi linnukaitse vastu ning edastada sõnumit, et kaitset ja hoidu väärivad ka igapäevased tiivulised, mitte ainult haruldused.

Rahvuslind valiti 26. novembril 1962 Tartus Eesti NSV Teaduste Akadeemia loodusuurijate seltsi ornitoloogiasektsiooni koosolekul. Suitsupääsukese esitas kandidaadiks Kustas Põldmaa, kaaluti ka mõnd merelindu ja saaremaa männi-käbilindu. Saaremaa männi-käbilindu tunnistati eraldi alamliigina üsna lühikest aega 1950.–1960. aastatel. Ornitoloogiasektsioon informeeris valikust Rahvusvahelist Linnukaitsenõukogu, kes selle kinnitas.

## Vaata ka
*Eesti rahvuslill
*Eesti rahvusloom

## Viited
Ülekanne (masinaehitus)

**Ülekannete** (ka **jõuülekanne**, **transmissioon**) all mõistetakse seadmeid, mis võimaldavad mehaanilist energiat üle kanda vahemaa taga ning seejuures muuta pöördemomente, jõude, kiirusi või liikumise iseloomu.

Töömasinate käitamiseks on vaja energiat, mida toodavad jõumasinad. See energia antakse jõumasinalt töömasinale tavaliselt üle pöörleva võlliga. Siinkohal peab mainima, et pöörlemisliikumine on tehnikas kõige rohkem levinud.

Kuid jõumasina võlli vahetu ühendamine töömasina võlliga ei ole alati võimalik ega ka otstarbekas, seepärast asetatakse nende vahele eriseadmed, mida nimetatakse ülekanneteks.

## Ülekannete otstarve
Ülekannete kasutamine on vajalik järgmistel juhtudel.
*Jõumasina ja töömasina kiiruste erinemisel.
*Vajadus muuta töömasina kiirust samal ajal kui jõumasina kiirus on konstantne.
*Vajadus muuta jõumasina pöörlev liikumine töömasina tööorgani sirgjooneliseks või mõneks muuks liikumiseks.
*Kui ohutuse, mugava hooldamise või mõnel muul kaalutlusel pole võimalik jõumasina ja töömasina võlle vahetult ühendada.

## Ülekannete klassifikatsioon
Tänapäeva masinates kasutatakse mehaanilisi, hüdraulilisi ja pneumaatilisi ülekandeid.

### Mehaanilised ülekanded
* hõõrdülekanne
* rihmülekanne
* hammasülekanne
* tiguülekanne
* kettülekanne
* kuulkruviülekanne
* laineülekanne
* keermesülekanne

Nagu teoreetilisest mehaanikast teada, iseloomustab ülekandeid ülekandearv:

i=\begin{matrix}\frac{\omega_1}{\omega_2}\end{matrix} =\begin{matrix}\frac{n_1}{n_2}\end{matrix}=\begin{matrix}\frac{D_2}{D_1}\end{matrix}, kus

ω1, ω2 on vedava ja veetava võlli nurkkiirused rad/s;

n1, n2- vedava ja veetava võlli pöörlemiskiirused p/min;

D1, D2- vedava ja veetava lüli läbimõõdud.

Kui N1 on võimsus ülekande vedaval võllil ja N2- veetaval võllil, siis paratamatult esinevate hõõrdekadude tõttu N1>N2. Veetava võlli ja vedava võlli võimsuste suhet nimetatakse mehaaniliseks kasuteguriks ja tähistatakse tähega η.

η=\begin{matrix}\frac{N_2}{N_1}\end{matrix}

Ülekannete mehaaniline kasutegur on piirides 0,25...0,98.

Teatavasti leitakse võimsus N pöörlemisliikumisel valemiga:

N=M \omega, kus

M on pöördemoment;

ω- nurkkiirus rad/s.

Et N2=N1η, siis M2ω2=M1ω1η ehk ω1/ω2=M2/M1η.

Järelikult saab ülekandearvu avaldada ka pöördemomentide kaudu:

i=\begin{matrix}\frac{\omega_1}{\omega_2}\end{matrix}=\begin{matrix}\frac{M_2}{M_1 \eta}\end{matrix}

Keerulistes liitülekannetes, mis koosnevad mitmest iseseisvast ülekandest, leitakse üldine ülekandearv üksikute ülekannete (astmete) ülekandearvude korrutisena.

i=i1i2i3...in,

Keeruliste liitülekannete üldine kasutegur (astmete järjestikulisel paiknemisel) arvutatakse valemiga:

η=η1η2η3...ηn,

kus η1η2η3...ηn on kasutegurid, mis arvestavad hõõrdekadusid keeruliste ülekannete üksikutes kinemaatilistes paarides (hammasrataste hambumisel, võllides, laagrites jne.).

### Hüdraulilised ülekanded
*hüdrosilinder

### Pneumaatilised ülekanded
*pneumosilinder
Rihmülekanne

**Rihmülekanne** koosneb kahest või rohkemast rihmarattast, mis on kinnitatud võllidele, ja nendele asetatud lõputust rihmast.
Rihmülekannet kasutatakse põhiliselt siis, kui võllide vahekaugus on suur ning ülekanded ei nõua rangelt konstantset ülekandearvu (välja arvatud hammasrihmülekanne). Rihmülekanded on mehaanilistest ülekannetest ühed vanimad. Tänapäeva rihmülekannete võimsus ei ületa tavaliselt 50&nbsp;kW, kuid leidub ka ülekandeid võimsusega 1000&nbsp;kW.

## Rihmülekande eelised

*Võimalus kanda võimsusi üle suurte vahemaade (kuni 15 meetrit)
*Sujuv ja müratu töötamine
*Lihtne ehitus ja kasutamine
*Võime taluda purunemata suuri lühiajalisi ülekoormusi

## Rihmülekande puudused

*Suhteliselt suured mõõtmed
*Rihma väike tööiga
*Rihma libisemisest tingitud muutuv ülekandearv
*Rihma pingusest tingitud suured koormused võllidele ja laagritele

## Rihmülekannete klassifikatsioon

*Lamerihmülekanne
*Kiilrihmülekanne
*Ümarrihmülekanne
*Hammasrihmülekanne

## Vaata ka

* Rihm
* Rihmaratas
* Ülekanded masinates
Koostamine

**Koostamine** on masina või seadme kokkupanemine detailidest.

Et masinaid edukalt koostada, on vaja tunda vastavat tehnoloogiat.

Üksikute masinate koostamisel kasutatakse universaalseid rakiseid.

Sari- või masskooste puhul on mõttekas kasutada spetsiaalseid rakiseid.
Eesti telekanalite loend

''Siin on loetletud kunagi tegutsenud ja praegu tegutsevaid Eesti telekanaleid. 

*4 Multimania
*Alo TV
*CiTV
*Duo 3
*Duo 4
*Duo 5
*Duo 6
*Duo 7 (Kanal 7)
*Eeter TV
*Eesti Kanal
*Eesti Televisioon (ETV)
*ETV2 (alustas saadete edastamist 8. augustil 2008)
*ETV+ (alustas saadete edastamist 28. septembril 2015)
*EVTV
*Eesti Kristlik Televisioon
*Filmzone
*Filmzone Pluss
*Fox Estonia
*Fox Life Estonia
*Fox Crime Estonia – Kanal muutis nime ja sisu. Nüüd telekanal FOX.
*History Channel
*Kanal 2
*Kanal 11, vt Duo 4
*Kanal 12, vt Duo 5
*Kidzone
*Kidzone Mini
*Life TV Eesti
*Lolo TV
*MTV Eesti
*Musakanal
*MyHits
*Neljas
*Orsent TV
*RTV
*Seitse
*Showtime Baltic – Kanal muutis nime TNT Filmiks
*Silver Baltic
*Smartzone
*Tallinna TV
*Tipikas TV
*Tipp TV
*TV1
*TV3
*TV3+
*TV3 Films
*Go3 Sport (endine TV3 Sport, Viasat Sport Baltic ja TVPlay Sports)
*TV4 (Kalev Sport)
*TV6
*TV10
*TV14
*TV 1000
*TV 1000 Premium
*TV 1000 Action
*TVN
*Universal Channel

## Välislingid
*Teleteaduse ja teleajaloo andmebaas Telekraat
*Telekanalid, veebi-TV, voogedastusplatvormid Eestis/ vt Telekraat
Ice-T

**Tracy Marrow** (esinejanimega **Ice-T**; sündinud 16. veebruaril 1958 Newarkis New Jerseys) on USA rokkmuusik, räppar ja näitleja. 

Tracy Marrow sündis Newarkis. Tema ema suri südamerabandusse, kui Tracy käis kolmandas klassis. Kui ta oli 12-aastane, suri ka ta isa südamerabandusse. Tracy läks elama oma tädi juurde Los Angelesse.

Ta on bändi Body Count solist, kes küll üllatas 2006. aastal albumiga "Murder 4 Hire: Will Kill For Money" ja sooloalbumiga "Gangsta Rap", kuid sellist edu, nagu oli ta kogenud 1980. aastate keskel ja 1990. aastatel, need albumid siiski ei toonud.

Tema tuntuim näitlejaroll on detektiiv Odafin Tutuola osa telesarjas "Seaduse nimel".

1990. aastatel tekitas suurt poleemikat tema laul "Cop Killer", mis rääkis sellest, et Ameerika politseinikud on liiga jõhkraks muutunud. Ice-T on räpis elav legend ja tema sõnum on alati olnud tugev. Mõnikord peetakse teda parimaks räppariks üldse ning tema hüüdnimi on *the father of the gangsta rap* (gängstaräpi isa). Ice-T on räppinud nüüdseks juba 35 aastat.

## Albumid
*Rhyme Pays (Sire/Warner, 1987) 
*Power (Sire/Warner, 1988) 
*The Iceberg/Freedom of Speech...Just Watch What You Say (Sire/Warner, 1989) 
*OG: Original Gangster (Sire/Warner, 1991) 
*Home Invasion (Priority, 1993) 
*VI - Return of the Real (Priority, 1996) 
*The Seventh Deadly Sin (Coroner, 1999)

## Välislingid
* Ice-T ametlik koduleht (*inglise keeles*)
*
* 
* Ice-T on the Music-Map
* on BandNext
* Discography at discogs.com
Kontrollarvutus (masinaehitus)

**Kontrollarvutus** toimub pärast detaili ja koostu konstrueerimist, kui on täpselt teada kõigi elementide kuju ja mõõtmed, materjalid, pinnatöötlus ja rakendatavad jõud. Kontrollarvutusega kontrollitakse varem projekteeritu õigsust. Püüeldakse selle poole, et konstruktsioon muutuks järkjärgulise lähenemise teel mõistlikult võrdvastupidavaks.

Tänapäevase konstruktori tarkvara muudab muidu küllaltki töömahuka ja keerulise kontrollarvutuse lihtsaks. Nii on lihtsam mitmeid variante konstrueerida ja kontrollarvutusi teha kui lähteainevaeguses projektarvutusi teha. Kasutatakse näiteks programme Solid Edge, Solid Works, Mechsoft for Inventor. Need programmid on mõeldud küll jooniste tegemiseks, kuid nende lisad võimaldavad teha ka arvutusi.

## Vaata ka
*projektarvutus
Sotsiaalne roll

**Sotsiaalne roll** on käitumisviis, mida oodatakse teatud staatuses olevalt inimeselt (näiteks peaministrilt, direktorilt, abikaasalt, isalt, õpilaselt, politseilt).

**Rolliootused** on ootused, millist tegevust või käitumist oodatakse rolli täitjalt teiste sotsiaalses suhtlemises osalejate poolt. Roll esineb siin kui sotsiaalsete tegevus- ja käitumismallide süsteem.

**Omandatud** (internaliseeritud, sisestatud) **roll** on rolli täitja subjektiivne ettekujutus rolliootustest ja nende sisemise omaksvõetuse aste.

**Rollikäitumine** on rolli täitmise individuaalne eripära, mis tuleneb täitja isiksuse omadustest ja rolliootuste subjektiivsest mõistmisest.

## Rollide liigid
 
# Seisundirollid on seotud sünni, vanuse, soo, kuuluvuse ja teiste tunnustega, mida inimene ise ei saa muuta.
# Saavutatavad rollid on seotud edasijõudmisega tööalases, seltskondlikus või isiklikus elus.
# Olurollid on rollid, mille saab inimene vaid teatud olukorda sattunult, näiteks jalakäija, teatrikülastaja, ostja, rongireisija.

***Formaliseeritud rollid** on rollid, millele suunatud ootused on täpselt fikseeritud (sõjaväelane, ametnik)
*Vabalt kujunevad rollid tekivad inimeste käitumise vastastikuse kooskõlastamise käigus, sõltuvad konkreetsetest isiksustest ja keskkonna tingimustest.

**Rolli piiritlemine** on oma rolli muutmine isiklikest huvidest ja eelistustest lähtuvalt. 

Ülespoole piiritlemisega on tegu siis, kui rollile liidetakse teise, enam väärtustatud rolli elemente, allapoole piiritlemisega aga siis, kui rollist jäetakse välja vähem väärtustatud elemente – viib süvenevale rollijaotusele grupis.
Tegevusvahenditega liialdamine on siis, kui rolli tähtsust tõstetakse esinduslike ruumide, tegevusvahendite abil.

Rollikonflikt tekib siis, kui ootused ei sobi tegelike rollidega.  
# rollidevaheline konflikt on selliste rollide üheaegne täitmine, millega seotud ootused on omavahel kokkusobimatud.
# rollisisene konflikt – samale rollile on erinevates gruppides, eri olukordades või erineval ajal suunatud kokkusobimatud rolliootused.
# omandatud rolli ja rolliootuste vaheline konflikt tekib siis, kui rollisüsteemis osalejad mõistavad üksteise ja iseenda rolle erinevalt.
# isiksuse ja rolli vaheline konflikt tekib siis, kui rolliootused on vastuolus rolli täitja isiksuse omadustega.
# rolli ähmasus on olukord, kus puuduvad selgepiirilised rolliootused või nende täitmise hindamise kriteeriumid.

## Vaata ka
* Sotsiaalne klass
* Sotsiaalne hierarhia
* Sotsiaalne staatus
* Sotsiaalne võrgustik
Koorijuhtide loend

Siin on loetletud koorijuhte.

## A
*Merike Aarma
*Lauri Aav
*Lehte Aava
*Joosep Aavik
*Franz Abt
*Siim Aimla
*Kuno Areng
*Lembit Avesson

## B
*Jüri Bachmann
*Georg Beck
*Lauri Breede
*Antanas Budriūnas

## C
*Marin Constantin

## D
*Eugen Dachsenberg

## E
*Ülle Eerik
*Evi Eespere
*Karmel Eikner
*Juhan Elken
*Olari Elts
*Helen Erastus
*Gustav Ernesaks
*Taavi Esko

## F
*Maria Faust
*Janne Fridolin

## G
*Mihhail Gerts

## H
*Hans Harthan
*Otto Hermann
*Valdur Hirvesoo
*Hain Hõlpus

## I
*Ilme Indas
*Tiiu Ivanova

## J
*Risto Joost
*Lennart Jõela
*Eerik Jõks
*Uno Järvela
*Heli Jürgenson
*Juhan Jürme

## K
*Sirje Kaasik
*Marika Kahar
*Lilyan Kaiv
*Heino Kaljuste
*Tõnu Kaljuste
*Arno Kallikorm
*Ene Kangron
*Tõnu Kangron
*Jüri-Ruut Kangur
*Artur Kapp
*Ene Kapten
*Toomas Kapten
*Alfred Karindi
*Laine Karindi
*Moonika Karm
*Arno Kasemaa
*Anton Kasemets
*Ülle Keerberg
*Kuno Kerge
*Maie Kivita
*Triin Koch
*Undel Kokk
*Komitas
*Paul Krigul
*Annely Kuningas
*Ingrid Kõrvits
*Martin Körber

## L
*Roland Laasmäe
*Venno Laul
*Karl Leinus
*Andres Lemba
*Kadri Leppoja
*Markus Leppoja
*Riho Leppoja
*Aivar Leštšinski
*Mareks Lobe
*Tiia-Ester Loitme
*Hildor Lundvik
*Mihkel Lüdig
*August Lüüs

## M
*Vilve Maide
*Heli Martin
*Erki Meister
*Aivar Mäe
*Anneli Mäeots

## N
*Verner Nerep
*Leonhard Wilhelm Johann Neuman
*Jaanus Nurmoja

## O
*Eduard Oja
*Enn Oja
*Olev Oja
*Jaan Ots

## P
*Eve Paap
*Aksel Pajupuu
*Jaan Pakk
*Thea Paluoja
*Erki Pehk
*Heino Pehk
*Kaur Pennert
*Peeter Perens
*Peeter Perens juunior
*Aleksander Pettai 
*Veronika Portsmuth
*Imbi Potter
*Marika Pärk
*Riho Päts
*Anne Pääsuke

## R
*Lydia Rahula
*Arvo Ratassepp
*Jüri Rent 
*Alo Ritsing
*Richard Ritsing
*Vladimir Romanihhin
*Marge-Ly Rookäär
*Ingrid Roose
*Kaisa Roose
*Voldemar Rumessen
*Paul Ruudi
*Karin Rööp

## S
*Arvo Saar
*Joosep Saar
*Elmar Saarepere
*Friedrich August Saebelmann
*Ülle Sakarias
*Aarne Saluveer
*Tõnis Sarap
*Peep Sarapik
*Olev Sau
*Kuldar Schüts
*Tiiu Schüts
*Jaan Seim
*Harald Siiak
*Andrus Siimon
*Juhan Simm
*Tiiu Sinipalu
*Lauri Sirp
*Urmas Sisask
*Maarja Soone
*Ants Soots
*Ave Sopp
*Anneli Surva
*Hirvo Surva
*Ants Sööt

## T
*Raul Talmar
*Sander Tamm
*Tiia Tamm
*Johan Tamverk
*Eero Tarjus
*Eva Taul
*Hella Tedder
*Tõiv Tiits
*Rudolf Tobias
*Roman Toi
*Eivin Toodo
*August Topman
*Annelii Traks
*Ira Trilljärv
*John Tungal
*Toomas Tuulse
*Konstantin Türnpu

## U
*Harald Uibo
*Vaike Uibopuu
*Uno Uiga
*Anne Uusna

## V
*Tarmo Vaask
*Jüri Variste
*Karin Veissmann
*Lembit Verlin
*Hendrik Vestmann
*Tuudur Vettik
*Indrek Vijard
*Toomas Voll
*Enn Võrk
*Jüri Välbe

## Ö
*Anders Öhrwall

## Ü
*Ants Üleoja
*Ene Üleoja
*Mikk Üleoja

## W
*Adalbert Wirkhaus
Muusikateadlaste loend

*Siin on loetletud [[muusikateadlane|muusikateadlasi]]*.

## A
Matthew Arndt
- Hermann Abert 
- Theodor Adorno 
- Aare Allikvee 
- Arnold Alšvang 
- Sona Andreasyan
- Elmar Arro 
- Evi Arujärv 
- Helga Aumere

## B
Milton Babbitt
- Brian Black
- Poundie Burstein

## C
William Caplin
- Klaas Coulembier
- Diego Cubero

## D
Guillaume Dufay

## E
Charris Efthimiou
- Valeria Erendi 
- Anne Erm

## F
Walter Nery Filho
- Liina Fjuk

## G
Michael Gardiner
- Boriss Gasparov

## H
Björn Heile
- James Hepokoski
- Avo Hirvesoo
- Jason Hooper
- Julian Horton
- Georgi Hubov
- Mart Humal
- David Huron

## I

## J
- Tiina Jaaksoo
- Timothy Jackson
- Jing Fang
- Virge Joamets
- Edward Jurkowski
- Tiia Järg

## K
Saale Kareda
- Anton Kasemets
- Ildar Khannanov
- Maarja Kindel
- Maris Kirme
- Edward Klorman
- Tiina Koivisto
- Madis Kolk
- Valentina Konen
- Kerri Kotta
- Priit Kuusk
- Anu Kõlar
- Harri Kõrvits
- Viive Käsper
- Ludwig Alois Ferdinand Köchel

## L
Vytautas Landsbergis
- Rein Laul
- Karl Leichter
- David Lidov
- Airi Liimets 
- Maia Lilje
- Urve Lippus
- Gerhard Lock
- David Lodewyckx
- Charity Lofthouse

## M
François-Bernard Mâche
- Joshua Mailman
- Kaire Maimets-Volt
- Nathan Martin
- Adolf Bernhard Max
- Rowland Moseley
- Veijo Murtomäki

## N
Leonhard Wilhelm Johann Neuman
- Ndubuisi Emmanuel Nnamani 
- Leo Normet

## O
Cecilia Oinas
- Triinu Ojamaa
- Harry Olt
- Janika Oras
- Michael Oravitz

## P
Vilma Paalma
- Kristel Pappel
- Wayne Petty
- Ene Pilliroog
- Mare Põldmäe
- Margus Pärtlas
- Žanna Pärtlas
- Andres Pung

## R
Hans Peeter Rammo
- Ottorino Respighi
- Mark Richards
- Richard Ritsing
- Arno Rohlin
- Jaan Ross
- Vardo Rumessen
- Ingrid Rüütel

## S
Hillar Saha
- Leo Semlek
- Toomas Siitan
- Frank Samarotto
- Stephen Slottow
- Peter Smith
- Robert Snarrenberg
- Tal Soker
- Petter Stigar
- Raili Sule
- Lauri Suurpää
- Avo Sõmer

## Š

## Z

## Ž

## T
- Philip Tagg
- Herbert Tampere
- Eero Tarasti
- Helju Tauk
- Tiia Teder
- Juri Tjulin
- Aare Tool
- Oivi-Monika Topman
- John Tungal
- Helga Tõnson
- Harry Tõnuri

## U
## V
Artur Vahter
- Merike Vaitmaa
- Steven Vande Moortele
- Artjom Vargaftik
- Audra Versekenaite
- Roberta Vidic
- Eduard Visnapuu
- Allan Vurma
- Olli Väisälä

## W
## Õ
## Ä
## Ö
## Ü
## X
## Y
Muusikapedagoogide loend

''Siin on loetletud muusikapedagooge, sealhulgas kõrgkooliõppejõude.

## A
*Merike Aarma
*Els Aarne
*Harald Aasa
*Mukaš Abdrajev
*Ādolfs Ābele
*Franz Abt
*Priit Aimla
*Siim Aimla
*Tauno Aints
*Johann Georg Albrechtsberger
*Aare Allikvee
*Margus Allmann
*Birgitte Alsted
*Hannes Altrov
*Vladimir Alumäe
*Helmut Aniko 
*Kaupo Antzon
*Artur Aola
*Kuno Areng
*Zelia Aumere
*Elsa Avesson

## B
*Silvi Baradinskas
*Ülo Bergmann
*Helmi Betlem

## C
*Martin Canin
*Orlando Cole
*José Cura

## E
*René Eespere
*Olav Ehala
*Tiina Ehin
*Helen Erastus
*Lemmo Erendy
*Gustav Ernesaks

## F
*Janne Fridolin

## G
*Igors Graps
*Arthur Grumiaux
*Viktor Gurjev
*Viktor Gurjev

## H
*Jaan Hargel
*Jüri Hargel
*Aet Hirvesoo-Hautamäki

## J
*Tiina Jaaksoo
*Jaak Joala
*Virge Joamets
*Tarmo Johannes
*Sheila Jordan
*Rudolf Jõks
*Uno Järvela 
*Hermine Elisabeth Jürgens
*Heino Jürisalu
*Juhan Jürme

## K
*Anu Kaal
*Kai Kallastu
*Artur Kapp
*Eugen Kapp
*Leelo Karp
*Margus Kask
*Ville Kell
*Eduard Knuude
*Zoltán Kodály
*Jaan Koha
*Komitas
*Heino Kostabi
*Juhan Kotkas
*Ingrid Kremling
*Paul Krigul
*Theodor Kullak
*Ave Kumpas
*Annely Kuningas
*Mati Kuulberg
*Ada Kuuseoks 
*Kersti Kuusk
*Helve Kuuskmann
*Leelo Kõlar
*Ingrid Kõrvits
*Jaan Kägu
*Kristo Käo

## L
*Leena Laas
*Johannes Laos
*Venno Laul
*Veikko Lehto
*Arvo Leibur
*Tarmo Lepik
*Tiiu Levald
*Ivo Lille
*Andrus Lillepea
*Endel Lippus
*Urve Lippus 
*Hans-Gunter Lock
*Juhan Lohk
*Tiia-Ester Loitme
*Erich Loit 
*Kalle Loona
*Uno Loop
*Mati Lukk
*Hiie Lätte
*Vincent Lübeck

## M
*Sergei Mamontov
*Heli Martin
*Jules Massenet
*Sirje Medell
*Laine Mets
*Niina Murdvee
*Matis Männa
*Heiki Mätlik

## N
*Heinrich Neuhaus
*Toots Normann
*Endel Nõgene

## O
*Johannes Ockeghem
*Olev Oja
*Ursel Oja
*Harri Otsa

## P
*Eve Paap
*Peeter Paemurru
*Stella Pahapill
*Jaan Pakk
*Indrek Palu
*Thea Paluoja
*Alfred Papmehl
*Olev Pikknurm
*Jüri Plink
*Siim Poll
*Jorma Puusaag
*Mati Põdra
*Naan Põld

## R
*Lydia Rahula
*Priit Raik
*Nikolai Rakov
*Kalle Randalu
*Arvo Ratassepp
*Henn Rebane
*Jüri Rent 
*Richard Ritsing
*Els Roode
*Nikolai Rubinstein
*Voldemar Rumessen

## S
*Pille Saar
*Meeme Saareväli
*Tõnn Sarv
*Olev Sau
*Linda Saul
*Samuel Saulus
*Ell Saviauk
*Eerik Semlek
*Leo Semlek
*Heljo Sepp
*Tõnu Sepp
*Mart Siimer
*Jenny Siimon
*Karl Sillakivi
*Kaari Sillamaa
*Uno Soomere
*Ants Soots
*Hirvo Surva
*Ants Sööt

## Z
*Bernard Zweers
*Wojciech Żywny

## T
*Ralf Taal
*Klaudia Taev
*Jüri Takjas
*Leelo Talvik
*Tiia Tamm
*Ulvi Tamm
*Venda Tammann
*Heidy Tamme
*Johan Tamverk
*Pille Taniloo
*Kalju Terasmaa
*Rein Tiido
*Juri Tjulin
*Helen Tobias-Duesberg
*Roman Toi
*Marta Toona
*August Topman
*Annelii Traks
*Toivo Tulev
*Romuald Twardowski
*Harry Tõnuri

## U
*Andres Uibo 
*Vaike Uibopuu 
*Uno Uiga 
*Artur Uritamm 
*Anne Uusna

## V
*Arbo Valdma
*Jüri Variste
*Adolf Vedro
*Olev Vestmann
*Leopold Vigla
*Maie Vikat
*Enn Võrk
*Mare Väljataga

## W
*Aino Waldin
*Kaljo West

## W
*Ene Üleoja
Eesti raadiojaamade loend

*Siin on loetletud [[Eesti]]s tegutsevad ning varem tegutsenud [[eesti keel|eesti]]- ja võõrkeelsed [[raadiojaam]]ad.*

## Aktiivsed raadiojaamad

### Ainult Interneti-põhised raadiojaamad

## Tegevuse lõpetanud raadiojaamad

## Vaata ka
*Raadio Eestis

## Viited

## Välislingid
*Raadio kroonika Eesti Ringhäälingumuuseum
*Kõik Eesti raadiojaamad
Propeller

**Propeller** (ladina keeles *propellere* 'edasi tõukama') on seade, mis muudab pöördemomendi tõmbejõuks kahe (harva ka ühe) või enama laba pöörlemise abil ümber keskse telje sarnaselt kruvijoonelise pöördliikumisega.

Lennuki, helikopteri, hõljuklaeva, ekranoplaani jms edasiviiva jõu tekitamiseks kasutatakse propellerit.

Propellereid valmistatakse metallist (tavaliselt alumiiniumi baasil kergsulamitest), mitmekihilisest liimpuidust, nüüdisajal ka kõrgtehnoloogiliselt komposiitmaterjalidest.

Helikopteri rootori iga pöörlev laba tekitab tõstejõu sarnaselt lennukitiivaga – kehtib Bernoulli võrrand. Rootori pöörlemise tõttu tekkiva helikopteri vastassuunalise pöördemomendi tasakaalustamiseks ja lennu suuna muutmiseks kasutatakse sabas asuvat propellerit.   

Laeva, tiiburlaeva, skuutri ja allveelaeva liikumapanemiseks kasutatavat propellerit nimetatakse sõukruviks ehk laevakruviks.

Otstarbe ja paigutuse järgi eristatakse kandvaid, vedavaid, tõukavaid ja kombineeritud propellereid. Konstruktsiooni järgi eristatakse muutumatu ja muutuva sammuga propellereid.

Eriti võimsa lennuki jõuallika täieliku võimsuse rakendamiseks kasutatakse koaksiaalselt vastandsuundades pöörlevaid tandempropellereid.

Propellereid rakendatakse ka turbiinidena. Energeetikas kasutatav propellerturbiin on niisugune reaktiivhüdroturbiin, mille tööratta labade seadenurk on püsivalt kinnitatud.

Propellerile vajalik pöördemoment muutub võrdeliselt tema võlli pöörete arvuga ruuduga, võimsustarve aga võrdeliselt pöörete arvu kuubiga. Propelleri kasutegur sõltub nii lennuki kiirusest kui ka propelleri pöörete arvust. Propeller võib saavutada kasuteguri kuni 90%. Sel eesmärgil kasutatakse automaatset propellerilabade seadenurga muutmist ehk automaatse muutuvsammuga propellereid.

Ökonoomseks lendamiseks propelleri abil saavutatava kiiruse piiriks on 700 km/h, puhtalt propelleri abil saavutatud suurim kiirus aga 850 km/h. FAI registreeritud turbopropellerlennuki (Tu-114) suurim kiirus 870 km/h on saavutatud osaliselt reaktiivmootori turbiini läbinud gaaside tõukejõu (alla 10%) arvel.

## Vaata ka
*tiivik
*tuulik

## Viited
Ortograafia

**Ortograafia** ehk **õigekirjutus** ehk **õigekiri** on reeglite süsteem, mille kohaselt kirjalikus keeletarvituses kasutatakse tähti, kirjavahemärke ja sõnavahesid.

Sõnal "ortograafia" on kolm tähendust:
# kirjaviis ehk õigekiri kui normipärane, tavaline, üldkasutatav kirjutusviis (vastandina näiteks foneetilisele transkriptsioonile ehk häälduskirjale);
# Õigekiri ehk õigekirjutus kui kirjakeele normile vastav kirjutusviis (vastandina näiteks vigasele, normist hälbivale kirjutusviisile);
# Õigekirjutus kui õpetus kirjakeele õigeist kirjutusnormidest; kuidas kasutada tähti, kirjavahemärke, tühikuid.
Epigenees

**Epigenees** on arenguprotsess, mille puhul uued omadused ilmuvad ilma muutusteta genoomis. 

Epigenees on näiteks hulkrakse organismi areng munast, mille käigus üksteisele järgnevaid etappe läbides rakud diferentseeruvad kudedeks.

## Vaata ka
*epigeneetika
*preformism
Cessna 172

**Cessna 172 Skyhawk** on USA firma Cessna  ühemootoriline, ülatiivaline neljaistmeline väikelennuk. See on üks läbi aegade enim ehitatud tsiviillennukeid maailmas (kokku üle 43 000) ja üks kõige populaarsemaid õppe- ja harrastuspilootide lennukeid.

Cessna 172 lähedaseks eelkäijaks oli suhteliselt lihtne sabakarguga Cessna 170, mille esmalend toimus 1955. aasta novembris.

Alates 2003. aastast kuulub üks Cessna 172 ka Politsei- ja Piirivalveameti lennusalgale.

## Allikad
#Airliners.net, Cessna 172 Skyhawk

## Välislingid
*Cessna Skyhawki info Cessna ametlikul kodulehel (*inglise keeles*)
Schweinfurt

**Schweinfurt** ('seakoole') on linn Saksamaal Baieri liidumaal Alam-Frangimaa ringkonnas. Asub Maini jõe ääres.

Linna järgi on nime saanud Schweinfurdi roheline.

## Ajalugu
Schweinfurti on esmamainitud 791. aastal (*Swinfurt*).

1254. mainitakse Schweinfurti vaba riigilinnana.

Linn sai tugevasti kannatada Napoleoni sõdade käigus.

1852. aastal jõudis linna raudtee. Järgnevatel kümnenditel kujunes Schweinfurdist juhtiv kuullaagrite tootmise keskus maailmas, mille tõttu pommitati seda tugevasti teise maailmasõja käigus.

Aastatel 1945–2014 asus linnas USA armee garnison (USAG Schweinfurt).

## Tuntud inimesi
Schweinfurdist pärit tuntud inimeste seas on näiteks teoloog Johann Sebastian Markard, insener András Mechwart, kirjanik Paul Maar, luuletaja Friedrich Rückert ja helilooja Wolfgang Carl Briegel.

## Sport
Alates 1905. aastat tegutseb klubi 1. FC Schweinfurt 05.

## Viited

## Välislingid

* Schweinfurdi koduleht
Merike Aarma

**Merike Aarma** (aastani 1972 **Merike Tamverk**; sündinud 26. juunil 1950) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.

Ta on lõpetanud 1969. aastal Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal (Maie Aasa ja Bruno Luki õpilasena) ning 1974. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal (Harri Ilja klassis). 

Ta on kaitsnud Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistritöö muusika alal "Johan Tamverki elu ja vaimulik helilooming 1925–1940" (2003, juhendajad Toomas Paul ja Kerri Kotta). Aastatel 2003–2009 õppis ta Tallinna Ülikoolis doktoriõppes (teadustöö teema: "Vaimulikud suurvormid Eesti ja Soome muusikas kahe maailmasõja vahelisel ajal").

Ta on töötanud Tallinna 22. Keskkoolis muusikaõpetaja ja koorijuhina (1973–1981) ning Tallinna Pedagoogikaülikooli koorijuhtimise eriala vanemõpetajana (1979–2000). 

Seejärel töötas ta Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledži metoodiku ja didaktikaõppejõuna (2000–2009). Alates 2002. aastast on ta olnud ühtlasi Tallinna Ülikooli muusikaosakonna koorijuhtimise eriala lektor, sh 2007–2012 dotsent. Ta on õpetanud muu hulgas dirigeerimist ning muusikaõpetuse teooriat ja didaktikat. 

Alates 2019. aastast õpetab ta Tallinna Rahvaülikoolis klaverimängu.

Ta on juhatanud segakoori Kungla (1980–1983) ning Tallinna Ülikooli kammerkoori (1997–2013, sh 2003. aastast koos Aivar Leštšinskiga ja 2009. aastast koos Aarne Saluveeriga ja hiljem koos Sander Tammega). Alates 2014. aastast juhendab ta koos Raul Talmariga Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudi segakoori.

Ta on 2004. aastast Eesti Koorijuhtide Liidu liige.

## Isiklikku
Tema isa oli helilooja Johan Tamverk ja vend on helilooja Jüri Tamverk.

Tema abikaasa oli näitleja ja kultuuriajakirjanik Jüri Aarma; neil on poeg Kiur Aarma ja tütar Roosi-Mae Aarma.

## Viited

## Välislingid
*
*Merike Aarma EE veebiversioonis
Hendrik Adamson

**Hendrik Adamson** (6. oktoober (24. september vkj) 1891 Kärstna vald – 7. märts 1946 Tuhalaane vald) oli eesti luuletaja, õpetaja ja esperantist.

## Elulugu
Hendrik Adamson sündis Metsakuru külas Patsi talus. Tema isa oli rätsep. 1901–1907 õppis ta Kärstna valla- ja ministeeriumikoolis ning 1907–1911 Tartu Õpetajate Seminaris.

Aastal 1911 töötas ta õpetajana Tormas Võtikvere ministeeriumikoolis, 1912–1918 õpetajana ja juhatajana Kasepää vallas Raja küla ministeeriumikoolis ning 1919–1927 Kärstna algkooli juhatajana. Seejärel sai temast kutseline kirjanik Kärstnas Kodu pisitalus. Ta oli Eesti Kirjanikkude Liidu liige. Hiljem oli ta lühikest aega õpetaja Valgamaal Lõvel (1940) ja Kärstnas (1944).

## Teosed
1913. aastast avaldas ta ajakirjanduses miniatuure, dialooge, vesteid, hiljem arvukalt värsse, jutustusi ja novelle. Ta äratas tähelepanu mulgi murdes luulega. Ta avaldas luulekogud "Mulgimaa" (Tartu, 1919), "Inimen" (Tartu, 1925), "Tõus ja mõõn" (Tartu, 1931), "Kolletuspäev" (Tartu, 1934), "Mälestuste maja" (Tartu, 1936) ja "Linnulaul" (Tartu, 1937), novellikogud "Kuldblond neitsi" (1925) ja "Roheline sisalik" (Tartu, 1925) jm. Kujundirikkais ja humoorikais luuletustes kasutab H. Adamson tihti murdekeelt. Kirjutanud ka esperanto keeles. 1928. aastal ilmus lapsepõlvemälestusraamat "Kuldsel elukoidikul".

Hiljem on avaldatud luulekogud "Kolm pilku" (Geislingen, 1947), "Kogutud luuletused" (Stockholm, 1963) ja "Luuletused" (Tallinn, 1965) sarjas "Väike luuleraamat", "Vikerkaar ja vari" (Tartu, 1998) ning "Laotuse õlman: ma muigan mu mulgi murden" (Tartu, 2001). Lastele avaldati 1989 raamat "Auli: lugu ühest väikesest poisist".

Tema üksikluuletusi on tõlgitud vene, inglise ja itaalia keelde.

Hendrik Adamson suri 1946 ja maeti Helme kalmistule, kus talle on pühendatud mälestustahvel.

## Vaata ka
* Hendrik Adamsoni murdeluulepreemia

## Kirjandus
* Maie Torim ja Karl Muru, "Pilk Hendrik Adamsoni elule ja luulele" – Keel ja Kirjandus 1966, nr. 4, lk. 210–225
* Hando Runnel, "Jooksu pealt suudeldud". Ilmamaa, Tartu 1998; 4 artiklit Adamsonist lk. 208–216 ja 315–340

## Välislingid

*
Hentai

**Hentai** (jaapani keeles 変態) on pornograafiline anime, manga ja neil põhinevad arvutimängud (*eroge*). 

Hentai võib eksisteerida erinevates meediumites, sealhulgas kunstiteostes. 

Laiemas mõttes võidakse hentai all mõista mis tahes pornograafilist animafilmi.

Algne termin ei kirjelda pornograafia alamžanri, vaid pigem ebanormaalset seksuaalset iha või tegu (perverssus).

## Žanrid
Kananga

**Kananga** on linn Kongo DV-s, Kesk-Kasaï provintsi halduskeskus. Asub Lulua jõe ääres.

Linna kohale asutas saksa maadeuurija Hermann Wißmann 1885. aastal Luluaburgi uurimisjaama, mille ümber tekkis linn.

Mobutu Sese Seko nimetas linna ümber Kanangaks.

Kananga on teemandikaubanduse keskus.

## Viited
Wittenberge

**Wittenberge** on linn Saksamaal Brandenburgi liidumaal Prignitzi kreisis. Asub Elbe jõe ääres.

## Ajalugu

Wittenberge sai linnaõigused 1300. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Wittenberge koduleht
Peressaare

**Peressaare** (varem ka **Peresaare**) on küla Alutaguse vallas. Küla on rajatud asundusena 1930. aastatel. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tudulinna valda.

Küla asub Oonurmest edelas ja ulatub endise Sonda-Mustvee raudtee juurde välja, kus asus ka raudteepeatus.

Enne 1930. aastaid oli külas kolm talu. Aastatel 1933–1937 rajati sinna umbes 130 asundustalu. Uusasunduse kavandaja ja asundustalude tüüpprojekti autor oli Erika Nõva.

Küla on nüüdseks üsna välja surnud, kuid omal ajal oli see suur küla kahe poe, tellisevabriku, parkali ja koolimajaga. Peressaare koolis õppis parimatel aegadel 170 õpilast.

Külasse üritati luua Narva narkomaanide narkokommuuni, kuid idee sai ümbruskonna elanike terava vastuseisu osaliseks.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel kolm inimest. 

## Vaata ka
* Sonda–Mustvee raudteeliin
* Peressaare kool

## Viited

## Välislingid
*Pilte Peresaarest ja selle endisest raudteepeatusest
Armavia

**Armavia** (armeenia *Արմավիա*) oli Armeenia suurim lennufirma. Selle peakorter asus Jerevani lähedal Zvarthnotshis. 

Armavia asutati 1996. aastal ja alustas lende 2001. aastal. 2003. aastal ostis Venemaa firma Siberia Airlines (nüüd S7 Airlines) 68% Armavia aktsiatest. 2005. aastal osteti aktsiad S7 käest tagasi. Lennufirma aktsiate omanikeks olid Avifin (70%) ja MIKA Armenia Trading (30%).

Regulaarsed lennuliinid hõlmasid mitmeid Euroopa, Venemaa ja Lähis-Ida linnu. 

2013. aastal läks Armavia pankrotti.

## Lennukipark

Armavia lennukid (2012. aasta aprilli seisuga):





## [[Koodijagamine]]
Armavial olid koodijagamise lepingud järgmiste lennufirmadega:

* airBaltic
* Air France
* Air Volga
* Caspian Airlines
* Georgian Airways
* Kavminvodyavia
* Ural Airlines

## Lennuõnnetused

3. mail 2006 kell 2.15 kohaliku aja järgi kukkus rasketes ilmastikuoludes Sotši lennujaama lähedal Musta merre Armavia lennuk Airbus A320 (Armavia lend 967).
 
Hukkusid kõik pardal olnud 113 inimest.

## Viited
Liberaalne Internatsionaal

**Liberaalne Internatsionaal** on rahvusvaheline organisatsioon, mis ühendab liberaalseid parteisid. Peakorter asub Londonis ja organisatsioon on asutatud 1947. aastal. Internatsionaali esimene president oli Salvador de Madariaga.

Alates aprillist 2006 on Liberaalse Internatsionaali president Briti liberaaldemokraat parun John Alderdice ja asepresident Hollandi Parlamendi liige Hans van Baalen.

Eesti parteidest on Liberaalse Internatsionaali liige Reformierakond. Aastatel 1998–2002 oli organisatsiooni vaatlejaliige Koonderakond. Samuti on püüdnud Liberaalse Internatsionaali liikmeks saada Keskerakond.

## Viited

## Välislingid
*Liberaalne Internatsionaal ametlik koduleht
Fidži asulate loend

*Siin on loetletud [[Fidži]] [[asula]]id.*

*Ba
*Dreketi
*Korolevu
*Korovou
*Labasa
*Lami
*Lautoka
*Levuka
*Lomawai
*Nadi
*Nasinu
*Natumbua
*Nausori
*Navua
*Rakiraki
*Savusavu
*Sigatoka
*Suva 
*Tavua
*Vatukoula
Armeenia linnade loend

''Siin on loetletud Armeenia linnu.

*Abovjan
*Agarak
*Alaverdi
*Aparan
*Ararat
*Armavir
*Artašat
*Arthik
*Aštarak
*Berd
*Bjureghavan
*Dastakert 
*Dilidžan
*Džermuk 
*Gavar
*Goris
*Gjumri
*Hrazdan
*Idževan
*Jeghegnadzor
*Jerevan
*Khadžaran
*Kapan
*Kulp
*Maralik
*Martuni 
*Masis
*Metsamor
*Nojemberjan 
*Sevan
*Sisian
*Spitak
*Stephanavan
*Šamlugh
*Tašir
*Thalin
*Thumanjan 
*Tsaghkadzor
*Tšambarak
*Tšharentshavan
*Vagharšapat
*Vanadzor
*Vardenis
*Vajkh
*Vedi
Jan Palach

**Jan Palach** (11. august 1948 – 19. jaanuar 1969) oli Praha Karli Ülikooli filosoofiateaduskonna üliõpilane.

Protestiks Nõukogude invasiooni vastu Tšehhoslovakkiasse süütas ta end 16. jaanuaril 1969 Prahas Václavi väljakul põlema. Ta suri kolm päeva hiljem haiglas põletushaavadesse.

Jan Palachi matused 25. jaanuaril kujunesid suureks protestimeeleavalduseks, kus osales umbes 10 000 inimest.

Tema mälestuseks on nimetatud Prahas Jan Palachi väljak ja asteroid 1834 Palach.

## Vaata ka

*Praha kevad
*Romas Kalanta
Dragonfly CMS

**Dragonfly CMS** on tasuta, avatud lähtekoodiga, PHPs loodud sisuhaldustarkvara.

## Ülevaade
* MMCache ja eAccelerator kontrolltugi (kui on serveris installeeritud)
* Portaali ulatuses vahemälul põhinev kujunduse ja seadistuste süsteem
* Arenenud andmebaasi päringu (verbose) debugimine
* MySQL 4.x või 5.x, ja PostgreSQL 7.3.x+ *katsetuslik* tugi
* Arenenud i18n keelesüsteem

## Kaasapandud moodulid
* Kontakti-tagasisidevorm kontakteerumiseks saidi administraatoriga
* coppermine–Coppermine fotogalerii, fotogalerii
* Foorumid põhinevad phpBB-l, aga sisaldab mitmeid muudatusi
* Grupid-gruppide administratsioon, sarnane phpBB-ga
* Liikmete nimekiri
* Uudised–kergesti kasutatavad uudised, üldiselt kasutatud kui avaleht enamus saitidel
* Sponsorid–bännerite lisamise administratsioon
* Privaatsõnumid–saidi liikmed saavad üksteisele sõnumeid saata
* Otsing
* Statistika–arenenenud saidi statistika, jälgib brausereid, otsinguroboteid jne
* Hääletus–küsitlused
* Ütle sõbrale–kasutajad saavad viidata sinu saiti kellelegi teisele
Dragonflyl on ka mitmeid ametlikke ja mitteametlikke allalaaditavaid mooduleid, mida siin nimekirjas ei ole.

## Toetatud keeled
Afrikaani, albaania, عربي, bosnia, baski, Brasiilia portugali, lihtsustatud hiina, bulgaaria, tšehhi, taani, hollandi, eesti, پارسى, soome, prantsuse, galeegi, saksa, kreeka, ungari, islandi, indoneesia, itaalia, kurdi, läti, leedu, makedoonia, Melayu, norra, poola, portugali, rumeenia, vene, serbohorvaadi, slovaki, sloveeni, hispaania, suahiili, rootsi, ไทย, türgi, Uyghurche, ukraina, vietnami ja inglise.

## Välislingid
* http://dragonflycms.org Koduleht
* http://000.pri.ee
Lõputu päev

**"Lõputu päev"** on Eesti ansambli Terminaatori esimene album (on ilmunud ainult kassetina). See anti välja 1994. aastal.

Terminaatori toonane koosseis oli järgmine:
*Jass (Jaagup Kreem) 
*Elmar (Elmar Liitmaa)
*Eimel (Eimel Kaljulaid)
*Ints (Indrek Timmer)
*Arch (Arno Veimer)

Kogu kassett ja viimane, surmast rääkiv lugu, olid pühendatud ansambli endisele trummarile Tiit Mustale, kes oli surnud.

Albumi pealkiri sümboliseerib Jaagup Kreemi sõnul surematust.

Kassett annab läbilõike ansambli loomingust alates 1989. aastast kuni veel esitamata lugudeni. Viis lugu on rahulikud ballaadid, ülejäänud on kiiremad. Mõned lood on pungilikud.

Kasseti produtseeris Aarne Valmis. Album salvestati Tallinna Linnahalli stuudios.

Tiraaž oli 3000+3000. Kassett on stereofooniline ja sellega on kaasas voldik. Fotod on teinud Kadi Asmer ja Rudolf Ein.

Kassetti esitleti klubis Piraat.

## Lood albumil

### "Alcohol"
See lugu pärineb 1989. aastast ja on USA ansambli Poison, "Want Some, Need Some" loo kaver.

### "Charleen"
See on üks tuntumaid lugusid kassetil.

### "Teel ära"
Kaverlugu, USA *glam metal*'i ansamblilt Cinderella, "Coming Home".

### "Suudlused"
See on kiire ja agressiivne laul. Jaagup Kreem pidas seda üheks paremaks looks kassetil. See oli esimene laul, millega esineti telesaates "7 vaprat". Laul langes kohe välja.

### "Lõputu päev"
Jaagup Kreem pidas seda lugu kasseti parimaks. See on ballaad.

### "Torm"
See on üks tuntumaid lugusid kassetil ja ansambli esimene suurem hitt. Ta püsis "Raadio 2" edetabelis Kuraditosin üle 30 nädala. Laulu uusversioon on ka albumil "Kuld" ning laivina albumil "Go Live 2005".

### "Ainult sina võid mu maailma muuta"

See on üks tuntumaid lugusid kassetil. Selle lauluga esineti saates "7 vaprat" ja ta hääletati sisse. Jaagup Kreem istus tanksaabastega klaveril, mis kutsus esile paljude vaatajate pahameele. Laul on ka albumil "Kuld" ning laivina albumil "Go Live 2005".

### "Meeletu maailm"
See laul räägib surmast ja on pühendatud Tiit Mustale. Laul kujunes hitiks.

## Välislingid
*Kaanepilt
*Laulusõnad
*Terminaatori laulusõnad
Põlva valla lipp

**Põlva valla lipp** on Põlva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Põlva valla lipp.

22. oktoobril 2017 Ahja valla, Mooste valla, Laheda valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste valla ühinemisel moodustatud Põlva valla lipp oli ametlikult kinnitatud 1. aprillil 2018 jõustunud uue Põlva valla põhimääruses.

## Lipu kirjeldus
Põlva valla lipp on kaldjaotatud roheliseks ja valgeks väljadeks. Rohelisel väljal on kujutatud valge mänd ja valgel väljal on kujutatud sinine jäälind.

Mänd sümboliseerib piirkonna võimsaid metsamassiive, roheline värv sümboliseerib sealset looduslähedast elukeskkonda. Sinine jäälind viitab puhtale loodusele ja veekogudele. Kaldjaotus näitab künklikku maastikku ja Taevaskoda. Valge on hea vaimsuse värv.

## Lipu kasutamise kord
#Lipp heisatakse alaliselt Põlva Vallavolikogu ja Põlva Vallavalitsuse ametihoonetel kõrvuti Eesti riigilipuga.
#Lipu võib heisata riiklikel pühadel, valla pidupäevadel, tähtsündmustel ning suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega.
#Põlva valla elanikel on õigus heisata valla lipp perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul.
#Põlva vallas tegutsevatel ettevõtetel ja organisatsioonidel on õigus heisata valla lipp oma ürituste ja tähtpäevade puhul.
#Valla lipu alalise heiskamise otsustab vallavalitsus. 
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul Eesti riigilipust või teise riigi lipust.

## Põlva valla lipp 1995–2013

Põlva valla esimene lipp kinnitati ametlikult 17. veebruaril 1995 ning oli kasutusel 20. oktoobrini 2013 kui ühineti Põlva linnaga.

Aastatel 1995–2013 oli Põlva valla lipp ristkülikukujuline vapilipp, mille valge kanga keskosas oli tugeva juurestikuga roheline mänd. Männi kohal lipu ülaääres oli kolm sinist viie haruga õit.

Lipu normaalmõõtmed olid 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. 

Piduliku kandelipu varras oli valge ning vardaehiseks hõbedane muna.

## Põlva valla lipp 2013–2018

20. oktoobril 2013 toimunud Põlva valla ja Põlva linna ühinemisel ühtseks Põlva vallaks võeti kasutusele Põlva linna lipp. 

Valla lipp koosnes võrdse laiusega triipudest: roheline, valge, sinine kuni keskkohani ja siis keskelt alla sinine, valge ja roheline. Lipu keskel moodustasid sinised jooned laia triibu, mille keskel paiknes Põlva valla vapi kujutis.

Lipu normaalsuurus oli 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe oli 7:11.

## Vaata ka
*Põlva valla vapp
*Põlva lipp

## Viited

## Välislingid
*Põlva valla sümboolika valla kodulehel
*Põlva valla sümboolikakonkurss valla kodulehel
Akroleiin

**Akroleiin** ehk **propenaal** (süstemaatiline nimetus **2-propenaal**) on teravalõhnaline mürgine kergestisüttiv kantserogeenne värvuseta keemiline ühend, mis tekib näiteks sigareti põlemisel ja rasva kõrbemisel tekkivas suitsus. Lisaks on see kergesti lenduv vedelik, tugev lakrimaator (silmi ja nina ärritav, pisaravoolu esile kutsuv aine). 

Keemiatööstuses on see tähtis vahesaadus, kodus tekib rasva pannil kõrvetamisel. Rasvade koostises olev glütserooli molekuli jääk dehüdraatub akroleiiniks. Kuna akroleiin on väga mürgine, tuleks hoiduda rasva kõrvetamisest ning kõrbenud rasva tarvitamisest.
Propüleenglükool

**Propüleenglükool** (täpsemalt **1,2-propüleenglükool**; keemiline nimetus **propaan-1,2-diool**) on dioolide hulka kuuluv keemiline aine. Selle keemiline valem on C3H8O2 ehk HO–CH2–CHOH–CH3.

Ainet kasutatakse nt lennunduses lennuki kere kaitsmisel jäätumise eest ja toiduainetes niiskusesäilitajana (**E1520**).

## Füüsikalised omadused
Propüleenglükool on värvitu läbipaistev nõrga iseloomuliku lõhnaga magusavõitu maitsega viskoosne hügroskoopne vedelik.

Tema tihedus on väiksem kui etüleenglükoolil ja glütseriinil ning suurem kui etanoolil.

Molekulmass on 76,094 Da.

Keemistemperatuur on 189&nbsp;°C.

Viskoossus 20&nbsp;°C juures on 45,66 sentipuaasi. See on suurem kui etüleenglükoolil ja ühealuselistel alkoholidel, eriti madalatel temperatuuridel.

### Põhilised füüsikalis-keemilised omadused

## Isomeerid
1,2-propüleenglükooli isomeer on 1,3-propüleenglükool.

## Keemilised omadused

Propüleenglükool on dioolide hulka kuuluv alkanool.

Süttimistemperatuur on 111,1&nbsp;°C.

## Lahustuvus ja lahustavus

Propüleenglükool seguneb hästi veega (lahustumine toimub soojuse eraldumisega). Ta seguneb hästi ka dietüüleetriga, etüleenklorohüdriini, kloroformi, tärpentini, atsetooni ja paljude teiste orgaaniliste lahustitega.

Lahustumine bensooliga on piiratud.

Propüleenglükool lahustab hästi nii hüdrofiilseid kui ka hüdrofoobseid aineid, mistõttu tema abil saab segada aineid, mis muidu ei segune.

Propüleen lahustab hästi enamikku madalmolekulaarseid hapnikku ja lämmastikku sisaldavaid orgaanilisi ühendeid, nagu näiteks ühealuselised alkoholid, etüleenglükoolid ja nende eetrid, orgaanilised happed, aldehüüdid ja ketoonid, liiteetrid, amiinid ja muud lämmastikku sisaldavad ained.

Mitme ühendiga moodustab propüleenglükool aseotroopseid segusid, st selliseid segusid, mis destillatsioonil fraktsioonideks ei jagune. Ta moodustab aseotroopseid segusid aniliiniga (sulamistemperatuur 179&nbsp;°C, propüleenglükooli massiprotsent 43%), oksülooliga (135,8&nbsp;°C; 10,0%), toluooliga (110,5&nbsp;°C; 1,5%).

## Vaata ka
* Kuiv jää
* Maarjajää
* Glütseriin
* Alkoholid
Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liit

**Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendus** (*European Liberal, Democrat and Reformist Party* ehk ELDR) on Euroopa tasandi liberaalide erakond, mis on asutatud 1993. Erakond kuulub Euroopa Parlamendi fraktsiooni Uuenev Euroopa (Renew Europe).

ELDR ei soovi föderaalsemat Euroopat, pooldab liikmesriikidele oma maksusüsteemi, soovib reformida ühist põllumajanduspoliitikat (CAP – *Common Agricultural Policy*) ning toetab seeläbi konkurentsivõimelisema Euroopa teket.

Eestist kuulub ELDR-sse Reformierakond alates 1998. aasta detsembrist.

ELDRi liikmesparteid osalevad 11s valitsuses 27-st Euroopa Liidu liikmesmaast, sealhulgas neist nelja liikmesmaa peaminister kuulub ELDRi liikmesparteisse:
*Andrus Ansip (Eesti Reformierakond, Eesti) 
*Anders Fogh Rasmussen (''Venstre'', Taani) 
*Matti Vanhanen (Soome Keskerakond, Soome) 
*Guy Verhofstadt (Flaami Liberaalid ja Demokraadid, Belgia)
*Călin Popescu-Tăriceanu (Rahvuslik Liberaalne Partei, Rumeenia)

ELDRil on EP-s 65 kohta 705-st ja 4 liiget Euroopa Komisjonis. See teeb ELDRi suuruselt kolmandaks Euroopa Liidu poliitiliseks jõuks.

## Välislingid
*Ametlik koduleht (inglise ja prantsuse keeles)
*Euroopa liberaalsed noored (LYMEC) (inglise keeles)
Eesti rahvuslill

**[[Eesti]] [[rahvuslill]]** on alates 1969. aastast rukkilill.

Rukkilill valiti Eesti rahvuslilleks Eesti Looduskaitse Seltsi tegevjuhi Jaan Eilarti eestvõtmisel. Eilart sillutas rukkilillele teed arvukates raadioesinemistes.

Rahvuslille valimine sai alguse 1968. aastal Eesti Televisiooni saatesarjas "Tammelehe viktoriin". Eesti Televisiooni ja Eesti Looduskaitse Seltsi koostööna valminud saadetes küsiti inimestelt arvamust, milline võiks olla meie rahvuslill. Pakuti kokku 38 lille. 

Esikuuikusse jõudsid rukkilill, harilik sinilill, härjasilm (koos valge karikakraga), maikelluke, kullerkupp ja pääsusilm. 

Rukkilille kinnitamisest Eesti rahvuslilleks teatati 1969. aastal ajakirja Eesti Loodus juuninumbris.

## Vaata ka
*Eesti rahvuslind
*rahvuslill

## Viited