open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tõeline hallutsinatsioon

**Tõeline hallutsinatsioon** on hallutsinatsioon, mil haige hindab hallutsineeritavat kui tavalist reaalset objekti.

Näiteks kui haige hallutsineerib inimest, siis see hallutsineeritav inimene on haige jaoks täiesti tavaline, ilma mingite iseäralike tunnusteta.

Tavaliselt kalduvad tõelised hallutsinatsioonid esinema seisundite puhul, mil esineb teadvuse selguse taseme muutus. Selline seisund esineb mitmesuguste intoksikatsioonide (mürgistus) puhul. Kõige tüüpilisemal kujul esinevad tõelised hallutsinatsioonid joomahulluse ehk *delirium tremensi* korral – haige võib näha, et viibib sõprade seltsis, istub laua ääres, sõbrad räägivad temaga, pakuvad viina, see võtab viinapitsi, tunneb viina lõhna ja ära juues tunneb viina kõrvetavat maitset.

Tõelised hallutsinatsioonid võivad esineda ka mitmesuguste kehaliste haiguste korral, mil võivad kaasuda teadvuse häired: näiteks tõsised vererõhu häired, mürgistusseisundid suhkurtõve, maksa düstroofia, neeru patoloogia korral. Tõelised hallutsinatsioonid võivad esineda ka narkootikumide tarvitamise korral.

Kuid tõelisi hallutsinatsioone esineb ka seisundites, milles ei esine teadvuse häireid (skisofreenia).

## Vaata ka
*Pseudohallutsinatsioon
Pseudohallutsinatsioon

**Pseudohallutsinatsioon** on hallutsinatsioon, mil haige tajub hallutsineeritaval objektil mingit ebatavalist tunnust, mida reaalsetel objektidel ei ole. 

Hoolimata ebatavalisusest hindab haige hallutsineeritavat siiski väljaspool tema mõttemaailma eksisteerivana ja kujundab oma käitumise sellelt objektilt lähtuvate stiimulite põhjal.

## Pseudohallutsinatsiooni liike

* Nägemispseudohallutsiooni korral võib haige kirjeldada hallutsineeritavat olendit kui eriliselt säravana või "kuidagi läbipaistvana". 

* Kuulmispseudohallutsinatsioonide korral on haigel hallutsineeritava hääle ebatavalise tunnuse kirjeldamisel tõsiseid raskusi, kuna selleks puudub keeles vastav sõnavara. Nii võib haige kirjeldada häält, mida ta kuuleb, kui elektri-, magnet- või kui jumalahäält. 

* Maitsepseudohallutsionatsioone võib haige kirjeldada kui inimliha maitse esinemist toidul, kuigi ta pole kunagi inimliha maitset kogenud.

Pseudohallutsinatsioonid esinevad tavaliselt seisundite korral, mil ei ole häiritud teadvuse selguse tase (skisofreenia), kuid võivad esineda ka intoksikatsioonide, näiteks joomahulluse korral.

## Vaata ka
*Tõeline hallutsinatsioon
Loomastik

**Loomastik** ehk **fauna** on mingil maa-alal elav loomaliikide kogum.

## Loomastiku alljaotused

### Epifauna

Epifaunasse kuuluvad selgrootud loomad, kes elavad valdavalt veekogu põhja või mulla pinnal. 

### Infauna

Infaunasse kuuluvad selgrootud veeloomad, kes elavad eelistatult veekogude põhjasetetes. 

### Meiofauna

Meiofaunasse arvatakse väikesed bentilised selgrootud, kelle suurus jääb vahemikku 0,04...1 mm.

### Mikrofauna

Mikrofauna moodustavad loomad (näiteks üherakulised organismid, protistid, keriloomad jne) kelle suurus on alla 0,2 mm.

### Süstemaatilised alljaotused
Süstemaatika alusel saab rääkida spetsiifilisest faunast: näiteks mingi ala linnud moodustavad linnustiku ehk ornitofauna, kalad ihtüofauna.

## Vaata ka
*elustik
*seenestik
*taimestik
*ökosüsteem

## Viited
Allu saar

**Allu saar** (ka Alu saar, Allusaar) on Kolga lahes, Rammu saarest idas asuv 1,25 hektari suurune väikesaar. Allu saar koos Rammu saare ja Malusi saartega asuvad Harjumaa Jõelähtme valla Rammu küla territooriumil.

Allu pikkus on umbes 250 meetrit ja laius 100 meetrit. Saar on kuni 2 meetrit kõrge.

## Loodus

Sarnaselt teiste sealkandis asuvate saartega on ka Allu kivine, palju leidub rändrahne ja kivikuhjatisi.

Saarel kasvab pihlakaid, leidub rohttaimestikku ja roostikku.

Saarele võib aeg-ajalt sattuda rebaseid.

## Ajalugu

19. sajandi alguses omandas saare Vene tsaari käest Johannes Prants, kes kasutas seda heinamaana.

1851 tõi torm Allu randa 9,7 meetri pikkuse surnud küürvaala.

Saarele inimeste asumise kohta andmed puuduvad.

Eesti Vabariigi Valitsus võttis saare 10. novembril 1938 linnukaitsealana looduskaitse alla. Saarel keelati linnujaht, linnupesade lõhkumine, linnumunade korjamine, lindude häirimine ja linnukujude paigutamine.

## Tänapäev

Allu saar asub Kolga lahe maastikukaitsealal. Saare maaomanikuks on endiselt perekond Prants. Allu saar on Rammu saarel oleva Olmi kinnistu lahutamatu osa.

## Viide

## Välislingid
*
Vesitäht (perekond)

**Vesitäht** (*Callitriche*) oli traditsiooniliselt ainus perekond vesitäheliste sugukonnast. APG II süsteemi järgi loetakse taime aga teeleheliste sugukonda kuuluvaks. Sellele vaatamata on vesitäheliste sugukonna nimi *[[nomen conservandum]]* (säilitatav nimetus, vastavalt nomenklatuurikoodeksile).

Kreeka keeles tähendab *kallitriche* "ilusate juustega".

Vesitähtede liigid on väga sarnased, nende määramine on raske. Eristatakse 25–30 liiki, mis on levinud üle maailma. Nende seas on nii ühe- kui mitmeaastasi taimi. Osa neist kinnitub peenikese varre abil veekogu põhja, osa hõljub vabalt veekogu pinnal.

Lehtede kuju ja paigutus sõltub suuresti taime eluviisist. Vees hõljuvate taimede lehed on sageli sirged kitsad ja paiknevad varrel suurte vahedega. Põhja kinnituvate taimede lehed paiknevad väiksema vahega, on ellipsi- või labidaterakujulised ja paiknevad männases.

Mõned vesitähed on ühekojalised, mõned kahekojalised. Mõnel liigil paiknevad isas- ja emasõis paarikaupa kõrvuti. Vesitähed on taandarenenud õitega. Üks õieleht on arenemata, kaks  on poolkuukujulised. Isasõiel on kolm tolmukat. Emasõiel on kaks , mis on ühendatud ühe emakaga. Emakas asub neljaosaline , millest igaühes on üks seemnealge. Vili jaguneb neljaks osaks, igaühes üks seeme.

## Eestis kasvavaid vesitähti
*harilik vesitäht (*Callitriche cophocarpa*)
*sügis-vesitäht *Callitriche hermaphroditica*)
*soo-vesitäht (*Callitriche palustris*)
*tiik-vesitäht (*Callitriche stagnalis*)
Soojus

**Soojus** on  energia ülekandumise vorm, mille füüsikaline alus on aineosakeste (molekulide, aatomite, elektronide) korrapäratus liikumises ja omavahelistes põrkumistes kätketud energia. Sellise soojusliikumise intensiivsust iseloomustab temperatuur. Mida kiiremini osakesed liiguvad, seda suurem on nende liikumisenergia ja seda kõrgem on temperatuur.

Soojusvahetuse protsessis ülekanduva energia hulka väljendav füüsikaline suurus on soojushulk (mõõtühik džaul). Soojus võib üle kanduda soojusjuhtivuse, konvektsiooni ja kiirguse teel. 

Termodünaamikas on soojus protsess, mille käigus keha kui süsteemi siseenergia muutub. Siseenergia muutus on termodünaamika esimese seaduse kohaselt võrdne juurde antava soojushulga ja süsteemiga seotud töö summaga. Vastavalt on juurde antav soojushulk Q võrdne siseenergia juurdekasvu \Delta U ja sooritatud töö W vahega: Q = \Delta U - W. Kui palju energiat tegelikult üle kantakse, sõltub süsteemi alg- ja lõppolekust ja protsessi olemusest (töö ja soojuse vahekorrast ülekandeprotsessis). Töö on seejuures vaadeldav kui üle kanduva energia see osa, mis on seotud süsteemiväliste parameetrite muutusega, näiteks gaasi mahu vähenemisega selle kokkusurumisel.  

Soojusvahetuse käigus annab üks termodünaamiline süsteem soojust või tööd ära täpselt nii palju kui teine juurde saab. Seejuures on töö ja siseenergia muutused mõlemas süsteemis väärtuselt ühesuurused, kuid märgilt vastupidised. Soojus kandub alati kõrgema temperatuuriga kehalt madalama temperatuuriga kehale, kusjuures kehade temperatuurivahe väheneb.

Termodünaamika vaatekohast ei saa keha sisaldada soojust kui energiat, küll aga võib keha energiat soojusena juurde saada või ära anda; seepärast on soojusenergia asemel õigem rääkida soojusest. Siiski on soojusenergia mõiste kasutusel energeetikas kui kütuse põletamisel saadav energiavarude liik näiteks tuule-, vee- ja päikeseenergia kõrval, samuti energiamajanduses, kus soojusenergiat käsitletakse kaubana.  

## Vaata ka
*Soojushulk
*Termiline energia

## Välislingid
* Enn Kirsman. Soojusnähtused
Hüpomaania

**Hüpomaania** on mõõdukas meeleolu kõrgenemine. Võrreldes maaniaga, on hüpomaniakaalses meeleolus viibival inimesel säilinud üsna hästi kontroll oma tegevuse üle. Seetõttu on hüpomaniakaalse meeleolu liigitamine haiguslike seisundite hulka diskuteeritav.

Hüpomaniakaalse meeleolu diagnostiline tähendus ilma muude sümptomite esinemiseta või anamnestiliste andmete olemasoluta on väike, kuna esineb teatav hulk inimesi, kellel on isiku omapärana rõõmsameelsus ja energilisus. 

Püsivalt esineb kerge meeleolu kõrgenemine, energia ja aktiivsuse tõus ja tavaliselt ilmne heaolu ning vaimse ja füüsilise töövõime kõrgenemise tunne. Sageli esineb ka kõrgenenud seltskondlikkus, jutukus, familiaarsus, seksuaalsuse tõus ja unevajaduse vähenemine, kuid mitte sellisel määral, et see põhjustaks erilisi häireid töös või sotsiaalsetes suhetes. Mõnikord ilmneb tavalise eufoorilise seltskondlikkuse asemel ärrituvus, upsakus ja mühaklik käitumine. Kontsentratsioon ja tähelepanu, samuti püsiva töötamise või lõõgastumise võime võivad nõrgeneda, kuid see ei pruugi ära hoida huvi tekkimist täiesti uute riskantsete ettevõtmiste või tegevusalade vastu, ka võib ette tulla kergemeelset raha kulutamist.

Psühhiaatrias on hüpomaniakaalne meeleolu iseloomulik bipolaarsele häirele haiguse ägenemisel (meeleolu suundumisel maania suunas) või taandumisel (tervisliku seisundi paranemisel enne meeleolu jõudmist inimesele omase meeleoluni).

## Vaata ka
*Maania
Tulikas

**Tulikas** (*Ranunculus*) on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv perekond. 

Perekonda kuulub umbes 400 liiki.

## Nimetus
Tulika ladinakeelne nimi *Ranunculus* tähendab 'konnake' (konn on *rana*). Arvatavasti on see nimi seotud asjaoluga, et tulikad kasvavad sageli vee ääres, kus konnad elavad.

## Levila
Tulikad kasvavad parasvöötmes Euroopas ja Põhja-Ameerikas, kuid ka näiteks Uus-Meremaal.

## Kirjeldus
Enamik tulikaid on mitmeaastased taimed, kuid leidub ka üheaastasi ja kaheaastasi taimi. Nende õied kasvavad üksikuna, on kollased või valged (kui valged, siis ikkagi kollase südamikuga), mõnel liigil oranžid või punased. Paljudel liikidel (näiteks kuldtulikal (*Ranunculus auricomus*) kroonlehed puuduvad. Kroonlehti on harilikult 5, vahel vähem või rohkem. Tupplehti on 3–5, harilikult 5. Tolmukaid ja emakaid on palju. Viljas on palju seemneid.

## Toksilisus
Kõik tulikaliigid on koduloomadele mürgised, seda näiteks ka küülikutele. Suures koguses tulikaid võib tappa isegi hobuse. Harilikult loomad väldivad tulikaid nende kibeda ja kõrvetava maitse tõttu, kuid olukorras, kus karjamaal kasvab tulikaid nii palju, et muud pole süüa, võib ette tulla mürgistusi. Taime kuivades mürk laguneb, nii et tulikaid sisaldav korralikult kuivanud hein on ohutu. Tulikate taimemahl põhjustab nahapõletikku, nii et ka inimesed peavad tulikaid käsitledes ettevaatlikud olema ja kindaid kandma.

## Ökoloogia ja tulikas kultuuris
Taime mürgisuse tõttu rahvameditsiinis tulikaid ei kasutata.

Sõna "sardooniline" ('kibe, põlastav') tuleb Sardiinias kasvava sardiinia tulika *Ranunculus sardous* järgi. Kui inimene seda sööb, tõmbub tema nägu grimassi.

Mõned putukad, näiteks liblikad *[[Euplexia lucipara]]* ja *[[Orthosia gothica]]*, toituvad tulikatel.

Mõnda tulikat kasvatatakse ilutaimena ja neile on aretatud suuri eredaid õisi.

Tulikas oli Türgi sultanite vägevuse sümbol.

## Eestis esinevaid tulika perekonna liike

**Ranunculus acris* – kibe tulikas (sage)
**Ranunculus aquatilis* – tume särjesilm (paiguti, sagedasem Lääne-Eestis)
**Ranunculus asiaticus* – aasia tulikas
**Ranunculus auricomus* – kuldtulikas (tavaline)
**Ranunculus baudotii* – meri-särjesilm (paiguti)
**Ranunculus bulbosus* – mugultulikas (paiguti (Lääne-Eestis)
**Ranunculus cassubicus* – metstulikas (tavaline)
**Ranunculus circinatus* – sõõr-särjesilm (hajusalt)
**Ranunculus fallax* –  virvatulikas (hajusalt)
**Ranunculus ficaria* – kanakoole (tavaline)
**Ranunculus flammula* – sootulikas (hajusalt)
**Ranunculus lanuginosus* – villtulikas (haruldane)
**Ranunculus lingua* – suur tulikas (hajusalt)
**Ranunculus nemorosus* –  salutulikas (haruldane)
**Ranunculus peltatus* – harkjas särjesilm (harva)
**Ranunculus polyanthemos* – mitmeõieline tulikas (tavaline)
**Ranunculus repens* – roomav tulikas (sage)
**Ranunculus reptans* – kaartulikas (harva)
**Ranunculus sardous* – sardiinia tulikas (haruldane tulnukas)
**Ranunculus sceleratus* – mürktulikas (hajusalt)
**Ranunculus trichophyllus* – jõgi-särjesilm (hajusalt)
John James Audubon

**John James Audubon** (26. aprill 1785 Les Cayes (Haiti) – 27. jaanuar 1851 New York) oli ameerika ornitoloog, loodusteadlane, jahimees ja looduskunstnik.

Ta maalis, kategoriseeris ja kirjeldas peamiselt Põhja-Ameerika linde.

## Tunnustus
John James Audubon valiti 1831. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Välislingid
*Maailma kõige kallim raamat pannakse oksjonile
Vesitähelised

**Vesitähelised** (*Callitrichaceae*) on taimede sugukond. 

Selle sugukonna ainus perekond on vesitäht (*Callitriche*).

APG II süsteem vesitäheliste sugukonda ei tunnista ja ainus perekond (vesitäht) on liidetud teeleheliste sugukonnaga.
Shannoni esimene teoreem

Telekommunikatsioonis kasutatakse andmete kodeerimist ehk krüpteerimist, mille eesmärk on muuta andmeedastus paremaks või turvalisemaks. Mingi signaaliallika genereeritavad andmed kodeeritakse mingi algoritmi järgi, mida nimetatakse allika kodeerimiseks. Seade, mis kodeerib allikast tulevat signaali, nimetatakse koodriks. Et kooder toimiks efektiivselt, on oluline teada allika väljundsümbolite statistikat (näiteks Morse koodis on enim kasutatavad tähestiku tähtede kodeeritud kuju lühem kui harva kasutatavate tähtede kodeeritud kuju).

Shannoni 1. teoreem:

Diskreetsest mäluta allikast (allikast, kus järgmisena tulev sümbol ei sõltu eelmisest sümbolist) tuleva koodisõna pikkus *L* saab olla võrdse pikkusega kodeeritud kujul, kuid ei saa olla koodisõnast lühem. Seega määrab entroopia (korrapäratu signaal) põhimõttelise piiri diskreetse mäluta allika sümboli koodisõna keskmise pikkuse. Ehk siis lühemaks kui entroopia ei saa koodisõna muuta.

Entroopia – tähestikuga diskreetse mäluta allika keskmine informatsiooni hulk allika sümboli kohta.
Prefikskood

**Prefikskood** on kood, milles ükski koodisõna ei ole ühegi teise koodisõna prefiksiks (kõik dekodeeritavad koodid ei ole prefikskoodid). Selleks, et allika väljundsignaali kujutav allika kood leiaks praktilist rakendamist, peab see olema üheselt dekodeeritav. See kitsendus tagab,et igale allika poolt genereeritavale lõplikule sümbolite järjestusele vastav koodisõnade järjestus on erinev mingile teisele allika poolt genereeritavale sümbolite järjestusele vastavast koodisõnade järjestusest. Koodisõna algusosa iga järjestust nimetatakse koodisõna prefiksiks ehk eesliiteks.

Koodisõna on dekodeeritav kohe kui ta on tervenisti vastu võetud.
Hardhouse

***Hardhouse*** on levinud inglismaalt täpsemalt mitte lihtsalt hardhouse vaid uk hardhouse.Tavaline house on aeglane aga et saada see hardhousiks peab lisama rütmi kiiremaks ja hüppavamaks ja natuke kiiksu juurde panna
Lemlelised

**Lemlelised** (*Lemnaceae*) on konnarohulaadsete seltsi sugukond.

Cronquisti süsteemi järgi kuulusid lemlelised seltsi *[[Arales]]*. 
APG III süsteemi (2009) järgi käsitletakse sama rühma nimetuse all *Lemnoideae* konnarohulaadsete seltsi võhaliste (*Araceae*) sugukonna alamsugukonnana.

Lemlelised on väga lihtsa ehitusega taimed: neil puudub tõeline vars või lehed, kuid neid asendavad ümarjad või väikese mõõga kujulised moodustised, mis ujuvad kas veepinnal või kohe veepinna all. 

Enamasti paljunevad lemlelised vegetatiivselt, mõnikord moodustuvad ka väikesed õied. Näiteks ühel lemliku perekonda kuuluval liigil on maailma kõige väiksem õis – see on 0,3 mm pikk.

Eestis esineb kõige sagedamini väikest lemlet (*Lemna minor*).

## Eesti liikidega perekonnad
* *Lemna* – lemmel
* *Spirodela* – vesilääts

## Teisi perekondi
* *[[Landoltia]]*
* *Wolffia* – lemlik (volfia)
* *[[Wolffiella]]*
Kanali kodeerimise teoreem

**Kanali kodeerimise teoreem** ehk **Shannoni teoreem** ehk **Shannoni teine teoreem** ehk **informatsiooniteooria põhiteoreem** on Claude Shannoni 1948. aastal sõnastatud teoreem, mille järgi on võimalik mis tahes mürataseme puhul mingi sidekanali kaudu informatsiooni teatud ülekandekiiruseni praktiliselt veatult edastada.

Sidekanalis vältimatult esinev müra põhjustab diskreetse mäluta kanali sisendsignaali × ja väljundsignaali y vahel erinevusi. Suhteliselt kõrge müratasemega kanalis võib vigade esinemise tõenäosus tõusta suuruseni, kus näiteks 100 bitist võetakse vastu 99 bitti (1% kadusid).

Näide: 1800 baiti × 8 = 18 000 bitti, seega 1% kadude puhul on 180 bitti viga jne, ehk mida rohkem edastatakse andmeid, seda suuremaks kujuneb kogu viga.

Paljude rakenduste jaoks selline usaldusväärsustase on vastuvõetamatu. Nõutav vigade tõenäosus on 10 astmel –6 (1% puhul on see 10 astmel –2).

Et asi nõuetele vastaks, kasutataksegi kanalikodeerimist, mille eesmärgiks on suurendada töökindlust kanalimürade suhtes.
Kanalikodeerimine põhineb sisendandmete muundamises kanali sisendjärjestuseks ja kanali väljundjärjestuse tagasimuundamiseks väljundandmeteks nii, et kanali müra toime andmetele oleks minimaalne. Saatepoolel muundab saadetud andmed kanali sisendjärjestuseks kanalikooder ja pöördoperatsiooni vastuvõtjas teeb kanalidekooder. Kooder reguleerib järjestuse liiasust nii, et allika sümbolid saaksid vastuvõtjas taastada nii täpselt kui võimalik.

Digitaalne ehitusskeem:
 SAATJA(diskreetne mäluta allikas) -> kanalikooder ----->kanalidekooder -> VASTUVÕTJA
Kanali kodeerimise teoreem on üks informatsiooniteooria tähtsamaid tulemusi. Teoreem määrab ära kanali läbilaskevõime, kui põhimõttelise kiiruse piiri, millega võimalik edastada sõnumeid läbi diskreetse mäluta kanali suhteliselt väikese vigade arvuga. Kanalikodeerimisteoreem ei osuta, kuidas sellist head koodi moodustada, vaid näitab, et sellise koodi moodustamine on võimalik teoreemis toodud tingimuste täitmise korral.

## Vaata ka
* Kanali läbilaskevõime
Kanali läbilaskevõime

e.Shannoni 3. teoreem
---------------------------

Telekommunikatsioonis iseloomustatakse kanaleid läbilaskevõimega.Allika lähteandmete täpseks taastamiseks vastuvõtjas on nõutav,et keskmine sümbolivigade tõenäosus oleks suhteliselt väike.Oluline on küsimus:kas on olemas selline piisava keerukusega konalikodeerimis skeemi,mille korral allika sõnumi bitivea tõenäosus on väiksem ükskõik millisest etteantud positiivsest arvust.(st.nii väike kui soovime ja kanalikodeerimis skeem jääb efektiivseks ehk kooditegur ei muutu liiga väikeseks).

Vastuse eeltoodud olulisele küsimusele annab Shannoni 2. teoreem :

Kanali läbilaskevõime vaatlemisel tuleb kindlasti arvestada ka ajaga.Kujutame,et diskreetse mäluta allika väljundtähestik ja entroopia suuruseks on mingi bittide arv sümboli kohta.
Eeldame et allikas väljastab ühe sümboli sekundi jooksul,seega allika keskmine informatsiooni väljastamise kiirus on bitti/sekundis.
Diskreetse mäluta kanali läbilaskevõime on määratd suurusega x bitti ühe kanali kasutamiskorra kohta.
Eeldame et kanalit kasutame üks kord ajavahemiku jooksul (sekundi) ja saame kanali läbilaskevõime suuruseks ajaühikus x bitti/sekundis(ajavahemik).
Avatud süsteemide sidumise arhitektuur

**Avatud süsteemide sidumise arhitektuur** (inglise keeles *Open Systems Interconnection model*, *OSI model*) on ISO ja ITU-T koostöös 1977. aastal valminud andmesideprotokollide kontseptuaalne mudel (**OSI-mudel**). Seda hallatakse standardiga ISO/IEC 7498.

OSI-baasmudel (ka OSI-raammudel) on seitsmekihilise arhitektuuriga ning see annab loogilise struktuuri konkreetsetele andmesidevõrkude standarditele. OSI-baasmudeli kohaselt jagatakse sõnumi edastamiseks vajaminevad funktsioonid 7 kihi vahel. Iga kiht suhtleb otseselt vaid naaberkihtidega ja madalamate kihtide kaudu ühenduspartneri sama kihiga. Iga kiht täidab ühte osa tervikust.

OSI-projekt lõpetati 1996. aastal. Praegu kasutatakse seda mudelit õppevahendina andmesidevõrkude tööpõhimõtete tundma õppimiseks.

## OSI-mudeli 7 kihti

Füüsiline kiht ühendab seadme meediumiga (edastuskeskkonnaga) ja edastab andmed füüsilise bitijadana.

Kanalikiht ehk lülikiht ehk andmelülikiht (*data link layer*) jagab andmepaketid enne füüsilisse kihti saatmist kaadriteks ning võtab füüsilisest kihist vastu kinnituskaadreid (kaadreid, mis vastuvõtupool veakontrolliks tagasi saadab), teostab veakontrolli ning vea avastamise korral edastab kaadri uuesti. See omakorda jaguneb kaheks alamkihiks:

a) ülemine loogilise lüli reguleerimiskiht (LLC) tagab universaalse liidese kanalite vahetuseks võrgukihiga; 

b) alumine meediapääsu reguleerimiskiht (MAC), mille ülesandeks on adresseerimine ja kanalipöörduse juhtimine.

Võrgukiht kontrollib sõnumite marsruutimist võrgus. Levinuim võrgukihi protokoll on IP.

Transpordikiht korraldab sõnumite transporti (TCP).

Seansikiht korraldab dialoogi kahe jaama vahel ja teisendab nimesid ja aadresse.

Esitluskiht määrab andmete edastusviise ja tegeleb kodeerimise/dekodeerimisega.

Rakenduskiht suhtleb teenuseid kasutatavate rakendusprotsessidega (nt elektronposti klient).

## Ajalugu
Arvutivõrkude algusaegadel (1970. aastad) oli igal suuremal arvutitootjal ka oma arvutivõrgu protokoll:
* DIX – Digital/Intel/Xerox, PARC-is loodi ka Ethernet
* DNA (*Digital Network Architecture*) Digital Equipmentil
* SNA (*System Network Architecture*) IBM-il.
* CYCLADES

Need protokollid ei olnud ühilduvad ja võrgus said koos töötada vaid ühe tootja arvutid. Eeltoodud probleemi lahendamiseks alustas Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon ISO 1977. aastal mudeli loomist, mis võimaldaks erinevate tootjate seadmetel töötada koos ühes arvutivõrgus. 1983 tutvustas ISO töö tulemust, OSI raammudelit – avatud süsteemide ühendamise mudelit.

## Viited
Konvolutsioonkood

**Konvolutsioonkood** on telekommunikatsioonis veaparanduskoodi tüüp signaali ja müra suhte parandamiseks. 

Konvolutsioon-kooder töötleb saabuvaid sõnumijärjestusi pideva jadana.Konvolutsioonkood kahendsümbolite kooder kiirusega 1/n bitti sümboli kohta on vaadeldav lõpliku automaadina,mis koosneb M-järgulistest nihkeregistritest etteantud ühendusega moodul-2 summaatorite kaudu ja multiplekserist,mis muundab summaatorite (liitjate) väljundid järjestikkoodideks.(seega vastuvõtjas muundab demultipleksor vastupidiseks tagasi,vastupidises järjekorras).
Soovõhk

**Soovõhk** (*Calla palustris*) on võhaliste sugukonda kuuluva soovõha perekonna ainus liik.

Soovõha lähimad sugulased on troopilises Aafrikas kasvavad perekonda kalla *(Zantedeschia)* kuuluvad liigid.

## Levila ja kasvukoht
Taim on levinud jahedama kliimaga põhjapoolkera aladel: teda kasvab nii Kesk-, Lääne- kui ka Põhja-Euroopas, samuti Aasia ja Ameerika põhjaosas (Alaskal ja Kanadas).

Soovõhk kasvab soodes ja tiikides ning veekogude kallastel. Teda kasutatakse maastikukujunduses ja kasvatatakse ilutaimena.

## Kirjeldus
### Leht
Taime vars on 10–40 cm pikk. Lehed on ümarad kuni südajad, 6–12 cm pikad ja 4–12 cm laiad ning 10–20 cm pikkuse leherootsu otsas. Lehed paiknevad vahelduvalt, on sileda serva ja terava tipuga. Lehed on tipust ererohelised ja varre poolt kahvatumad. Arvukad leherood algavad kõik leherootsu juurest, kulgevad sealt igas suunas, koolduvad keskmise rooga paralleelseks ja edasi keskse roo suunas.

### Õis
Õied on väikesed, kuni 1 cm läbimõõdus, ühesoolised ja tublisti redutseerunud, nimelt kattelehtedeta ja kroonlehtedeta. Tolmukaid on 6. Õisikuks on 4–6 cm pikkune rohekaskollane tõlvik. Õisikut ümbritseb otsast terav valge kandeleht, mis täidab nii kroonlehe kui kattelehe ülesandeid. Pärast õitsemist muutub kandeleht roheliseks ja hakkab fotosünteesis osalema. Õitsemisaeg on maist juunini.

### Vili
Vili on punane silindriline marjakobar. Marjad on väikesed, 6–8 mm läbimõõdus ja küpsevad umbes kuu aja jooksul pärast õitsemist. Igas marjas on mitu seemet.

Calla palustris0.jpg|Valmimata vili
Calla palustris Eestis.JPG|Valminud vilikond Aabla rabas


### Risoom
Risoom on roheline, roomav, paljas ja paks. Risoom haruneb ja moodustab lisajuuri. Taim talvitub risoomis.

## Kasutamine
Nii taim kui marjad on mürgised, sest sisaldavad palju oblikhapet. Taime risoom sisaldab tärklist ja on siiski söödav pärast kuivatamist, jahvatamist, leotamist ja keetmist. Rahvameditsiinis kasutatakse soovõha risoomi leotist maohammustuse korral.

Soovõhk oli 1988 Saksamaa aasta lill.

## Välislingid

*
Soovõhk (perekond)

**Soovõhk** (*Calla*) õistaimede perekond võhaliste sugukonnast, kuhu kuulub üks liik – soovõhk (*Calla palustris*).
Lisette Kampus

**Lisette Kampus** (sündinud 21. märtsil 1984)  Tallinnas) on eesti seksuaalvähemuste liikumise aktivist.

Lisette Kampus on olnud üks tänapäeva Eesti seksuaalvähemuste liikumise liidreid. Ta on tegelenud selliste küsimustega nagu samasooliste partnerite võrdsed õigused, erineva seksuaalse sättumusega inimeste positsioon ühiskonnas, nende õiguste kaitse ning sallimatuse ja diskrimineerimise vastu võitlemine Eestis.

Aastatel 2005–2007 elas Kampus Poolas Varssavis ning töötas sealse suurima seksuaalvähemuste õiguste organisatsiooni Kampania Przeciw Homofobii juures Euroopa Liidu koordinaatorina. Alates aastast 2006 on ta üle-euroopalise Brüsselis asuva seksuaalvähemuste katusorganisatsiooni ILGA-Europe juhatuse liige. Aastatel 2004–2007 oli ta Tallinn Pride'i (iga-aastane seksuaalvähemuste õiguste toetuseks korraldatav festival) korraldaja ning pressiesindaja.

Kampus oli aastatel 2006–2011 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Alates 2008. aastast töötas ta SDE sisekommunikatsiooni juhina, nõustades erakonna juhtpoliitikuid. Lisette Kampus on töötanud näiteks koos Jüri Pihli, Katrin Saksa ja Sven Mikseriga, kuuludes viimase lähimate toetajate sekka erakonna juhi valimistel 2010. aastal. 

## Isiklikku
Ta on näitleja Mart Kampuse ja Tallinn – Euroopa roheline pealinn 2023 juhi Krista Kampuse (sünd. 9. augustil 1962) tütar. 

## Tunnustus
2007. aastal nimetati Lisette Kampus üheks aasta vabatahtlikuks. 

## Artikleid
*"Ma ei taha abielluda, tahan perekonda", Eesti Päevaleht, 4. jaanuar 2006
*Kristina Tamberg, "Homonädal pakub paraadi ja perepiknikut", Sakala, 11. august 2006
*"Tunnistades neid, kes on erinevad", Postimees, 9. oktoober 2006
*"Nüüd oleme valmis", Delfi.ee, 23. mai 2007
*"Sallimatusel on väga vali hääl", Eesti Päevaleht, 13. juuni 2007 
*"Võrdse kohtlemise pidu", Delfi.ee, 17. juuli 2007
*"Kohvik loobus geiaktivisti näitusest", Postimees, 27. juuli 2007
*"Ka üks kivi ükskõik kelle pihta on palju", Põhjarannik, 11. august 2008
## Viited
Rootsi leiutajate loend

**Rootsi leiutajate loend** loetleb Rootsi leiutajaid.

*Gustaf Dalén
*Gustaf de Laval
*Abraham Niclas Edelcrantz
*Rune Elmqvist
*John Ericsson
*Lars Magnus Ericsson
*Boris Hagelin
*Victor Hasselblad
*Helmut Hertz 
*Carl Edvard Johansson
*Johan Petter Johansson
*Håkan Lans 
*Frans Lindqvist
*Birger Ljungström
*Carl Munters
*Alfred Nobel
*Carl Nyberg
*Gustaf Erik Pasch
*Baltzar von Platen
*Christopher Polhem
*Theodor Svedberg
*Arne Tiselius
*Erik Wallenberg
*Jonas Wenström
*Sven Wingquist
Elusloodus

**Elusloodus** on looduse elus osa. Eluslooduse moodustavad organismid ehk elusolendid. Eluslooduse uurimisega tegeleb eluteadus ehk bioloogia. Kõige väiksemad elusolendid on mikroorganismid ehk mikroobid.

## Eluslooduse organiseerituse tasandid
*molekulaarne tasand (näiteks biomolekulid sahhariidid) – uurib molekulaarbioloogia
*rakuline tasand (näiteks eukarüootne rakk) – uurib tsütoloogia
*kude – uurib histoloogia
*elund – eri elundeid uurivad erinevad teadusharud
*elundkond – taimedel elundkonna tasand puudub
*organismi tasand – organismi ehitust uurib anatoomia, talitlust füsioloogia
*populatsiooni tasand – loomade käitumist uurib etoloogia
*liigi tasand – taksonoomia
*ökosüsteemi tasand (elusloodus ja eluta keskkond) – ökoloogia
*biosfääri tasand on kogu Maad ümbritsev eluslooduse kiht.

## Viiruste paigutus
Viirustel pole eluslooduse jaotamise süsteemis (seni veel) kohta, kuna:
*pole selge, kas viirusi tuleks käsitleda elusolenditena või väga keerukate molekulikompleksidena;
*viiruste päritolus on samuti palju selgusetut, tõenäoline on, et tegemist pole monofüleetilise rühmaga – arvatavasti on mõned viirused tekkinud mobiilsetest DNA elementidest, mõned on äärmuseni lihtsustunud bakterid ning mõned ka täiesti iseseisvalt arenenud;
*viiruste endi taksonoomia on praeguse seisuga ülimalt segane ning põhineb veel paljus morfoloogilistel ja biokeemilistel tunnustel, mis ei pruugi peegeldada nende omavahelist sugulust.

Kuni neis küsimustes puudub selgus, ei ole võimalik viirusi "elu puule" lisada. Kirjanduses on viirusi käsitletud mõnikord rühmana "rakutud" (*Acellularia*) vastandina mõistele *Cytota*, mis märgib rakulist elu.

Mõnede suurte viiruste (näiteks mimiviiruse, *Acanthamoeba polyphaga mimivirus*) unikaalsed omadused on andnud siiski põhjuse alustada diskussiooni, kas "elu puule" tuleks lisada neljas haru, mis hõlmaks mõningaid viirusi.

## Vaata ka
*elu
*elusolend
*elustik
Beverley Mitchell

**Beverley Ann Mitchell** (sündinud 22. jaanuaril 1981) on USA laulja ja näitleja. 

Beverley Mitchell oli Lucy Camdeni osatäitja telesarjas "Seitsmes taevas". Samuti mängis ta 2005. aasta filmis "Saag II".

Aastal 2007 andis ta välja albumi "Beverley Mitchell"

## Välislingid
*
Bengt Samuelsson

**Bengt Ingemar Samuelsson** (21. mail 1934 Halmstad – 7. juuli 2024) oli rootsi biokeemik, Nobeli auhinna laureaat. 

1982. aastal pälvis ta oma prostaglandiinidega seotud avastuste eest Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. Alates 1993. aastast oli Samuelsson Nobeli sihtasutuse esimees.

## Tunnustus
*1981 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1982 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1984 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1990 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1997 – valiti USA Meditsiiniakadeemia välisliikmeks
Theodor Svedberg

**Theodor Svedberg** (30. august 1884 – 25. veebruar 1971) oli rootsi keemik, Nobeli auhinna laureaat.

Ta tõestas katseliselt Albert Einsteini ja Marian Smoluchowski loodud Browni liikumise teooria ning leiutas ultratsentrifuugi, mida kasutas proteiinide üksteisest eraldamiseks. Ta andis kaaluka panuse valkude füüsika ja keemia arengusse, näiteks tegeles ta molekulide mõõtmete ja kuju väljaselgitamise ja elektroforeesiga. 1926. aastal pälvis ta Nobeli keemiaauhinna kolloidide uurimise eest.

Ta lõpetas 1907. aastal Uppsala ülikooli ja töötas aastakümneid sealsamas. 1949. aastast oli ta tuumakeemiaga tegeleva G. Verneri instituudi direktor.

## Tunnustus
*1941 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1966 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Mälestuse jäädvustamine
Theodor Svedbergi järgi on nimetatud settekiiruse mõõtühik svedberg – ajaühik, mis võrdub 10−13 sekundiga.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Nobeli Fondi kodulehel (inglise keeles)
Elusolend

**Elusolendi** all mõeldakse bioloogias mis tahes organismi, sealhulgas näiteks taimi ja seeni. Tavaarusaama järgi jäävad viimased elusolendite seast välja, kuigi ei eitata, et nad on elus. 

Grammatikud arvavad elusolenditeks kõik need, kelle kohta saab öelda "kes". Bioloogid kalduvadki ütlema kõigi elusolendite kohta "kes", seevastu tavaarusaam nõuab Aristotelese mõistestikus animaalse ehk loomse hinge olemasolu (see avaldub tajus ja tahtlikus kulgemises). 

Elusolendi mõiste alla mahuvad ka näiteks muinasjututegelased, kes on inimese või looma moodi (neil on keha). 

Põhimõtteliselt võib elusolenditeks nimetada ka vaimolendeid, sest nad on elus ja nad on olendid   (sellistena võidakse mõista näiteks ingleid ja Jumalat).

## Vaata ka
*elu
*elusloodus
Rune Elmqvist

**Rune Elmqvist** (1. detsember 1906 – 15. detsember 1996) oli rootsi arst, insener ja leiutaja, kes leiutas 1958 väikesemõõtmelise patareitoitega südamerütmuri.

1948. aastal leiutas Elmqvist tindikirjuti (*mingografi*), mis saab registreerida kiiresti muutuvaid füsioloogilisi protsesse. Seadet kasutatakse muuhulgas EKG-aparaatide valmistamisel.
Jõgitakjalised

**Jõgitakjalised** (*Sparganiaceae*) on endine õistaimede sugukond kõrreliselaadsete seltsist.

Cronquisti süsteemi järgi kuulus sugukond *Commelinidae* alamklassi seltsis *Typhales*. APG II süsteem (2003) paigutas jõgitakjalised eraldi sugukonnana seltsi kõrreliselaadsed *Poales*. 

Uusimad fülogeneetilised uuringud näitavad, et jõgitakjalised on lähedases suguluses hundinuiaga ning APG III süsteem (2009) liitis nad sugukonnaga hundinuialised *Typhaceae* kõrreliselaadsete *Poales* seltsis.  

Sugukonda kuulub ainult üks perekond – jõgitakjas (*Sparganium*), milles on üle paarikümne liigi. 

Jõgitakjalised kasvavad märgadel aladel, näiteks veekogude kallastel ja soistes paikades.
John Ericsson

**John Ericsson** (rootsi **Johan Eriksson**; 31. juuli 1803 Långbanshyttan – 8. märts 1889 New York) oli rootsi päritolu Ameerika Ühendriikide leiutaja ja insener.

John Ericssoni tehnikaanne ilmnes varakult. 1826. aastal sõitis ta Inglismaale, kus ehitas auruveduri Novelty, mis võistles George Stephensoni Rocketiga. Ta konstrueeris ka kuumaõhuseadmeid, päikesepatareisid jms, kuid tema tähtsaimaks leiutiseks sai laevapropeller. 

Suurima kuulsuse teenis Ericsson aga soomuslaevaga Monitor, mis võitles 1862. aasta Ameerika kodusõjas lõunaosariikide Virginia vastu. Maailma ainsat tänini säilinud monitori tüüpi laeva Sölve võib näha Göteborgi meremuuseumis.

## Välislingid

*John Ericssoni memoriaal Washingtonis
*John Ericsson Society, New York
*John Ericsson at National Inventors Hall of Fame
*Monitori muuseum
Brisingr

**"Brisingr"** on USA kirjaniku Christopher Paolini sarja "Pärand" kolmas romaan. See avaldati septembris 2008. Eesti keeles ilmus raamat 24. aprillil 2009.

Algselt triloogiana kavandatud sarjas on autori sõnul oodata siiski ka neljandat osa, kus senised sündmused leiavad lahenduse.

## Süžee
Viimane vaba ratsanik ja tema säravsinine lohe Saphira pääsevad Leegitsevate Väljade lahingust Impeeriumi vägede ja kuningas Galbatorixi uue Ratsaniku Murtaghi ja punase lohe Astla vastu hädavaevu eluga. Murtaghis jätkub halastust ja ta laseb neil minna. Aga sellega ei ole Ratsaniku ja lohe võitlused lõppenud. Eragon avastab, et on andnud liiga palju lubadusi,mida ta võib-olla ei suudagi pidada. Ta tõotas oma nõole Roranile, et aitab vabastada tolle kallima Katrina Helgrindi sügavustest. Ta lubas päkapikk Orikile, et maksab kätte päkapikkude kuningas Hrothgari surma eest. Ta vandus vardjate juhile Nasudale igavest truudust. Ta lubas, et maksab kätte Bromi ja onu Garrow' surma eest. Ta lubas...
Kui Vardjate ja Surda kuningas Orrini sõjavägi jõuab Impeeriumi aladele, on neid ähvardavad ohud kasvanud. Kuningas saadab nende vastu jõud, mille sarnaseid ei ole Alagaesias varem nähtud. Vardjatel, päkapikkudel ja haldjatel on kätte jõudnud aeg astuda ühes koos ühise vaenlase vastu, kui nad tahavad elada vabana Galbatorixi ikkest.

## Sarja "Pärand" romaanid
#"Eragon"
#"Vanem"
#"**Brisingr**"
Carl Edvard Johansson

**Carl Edvard Johansson** (15. märts 1864 – 30. september 1943) oli rootsi insener ja leiutaja. Ta tegeles põhiliselt tööriistade konstrueerimisega ning sai rahvasuus nimeks *Mõõdu-Johansson*.

Eskilstuna relvatehases töötades avastas Johansson, et kasutatavad kaliibrid ei taga piisavalt täpseid mõõtmeid ning otsustas ise nende valmistamise käsile võtta. Tema 1901. aastal loodud kaliibrite tolerants oli tuhandik millimeetrit ning 1907. aastal taotles ta patenti veelgi täpsematele kaliibritele. Johanssoni kaliibritel oli oluline roll nii rootsi kui ka kogu maailma masinatööstuses, eriti Ameerika autotööstuses. 

1918. aastal asutas Johansson oma mõõtevahendeid tootva ettevõtte Ameerika Ühendriikides. Ettevõte sattus aga peagi majandusraskustesse ning Henry Ford omandas selle koos kõigi õigustega mõõtevahendeid toota. Ka Johansson ise asus tööle Ford Motor Companys, kus töötas 12 aastat, seejärel aga pöördus lõplikult Rootsi tagasi.

## Välislingid
*CE Johansson
Johan Petter Johansson

**Johan Petter Johansson** (12. detsember 1853 Vårgårda – 25. august 1943) oli rootsi leiutaja ja tööstur.

Johansson töötas montöörina ning pidi pidevalt kaasas tassima suurt hulka võtmeid eri suuruses poltide ja mutrite keeramiseks. 1888 konstrueeris ta universaalsed torutangid ja 1892 tellitava mutrivõtme. Ta asutas ettevõtte, mis hiljem sai nimeks Bahco. Sandvik Bahco on tootnud üle 100 miljoni tellitava mutrivõtme. 

Maailmas toodetakse aastas ligikaudu 40 miljonit Johanssoni mudeli järgi valmistatud tellitavat võtit. 

Johansson tegi kokku 118 leiutist, millest paljud said maailmakuulsaks ja on tootmises tänapäevani.

## Välislingid
*Johanssoni muuseum
Birger Ljungström

**Birger Ljungström** (1872–1948) oli rootsi insener, leiutaja ja tööstur.

16-aastaselt ehitas ta jalgratta, millel olid vabajooksuga rattad ja tagarattapidur. Esimene katseeksemplar valmis 1892, seejärel läks jalgratas seeriatootmisse Svea nime all. Birger tegi palju koostööd oma venna Fredrik Ljungströmiga (1875–1964), koos leiutati uut tüüpi aurukatlad ja auruturbiin, *Ljungströmsturbinen* (patent 1894). 

Teised tähtsad leiutised olid turbiinvedur ja õhueelsoojendi. Ljungströmi õhueelsoojendi märgiti ameerika inseneriorganisatsiooni ASME poolt ära ühe kõigi aegade tähtsama mehaanikaleiutisena. Tegemist on soojusvahetiga, mis parandab aurukatla kasutegurit, kasutades heitgaaside kuumust siseneva õhu soojendamiseks. Nüüdisajal on maailmas kasutusel üle 20 000 õhueelsoojendi.

## Välislingid
*Tehnikamuuseum
Gustaf Erik Pasch

**Gustaf Erik Pasch** (kuni 1806 **Berggren**, 3. september 1788 Norrköping – 6. september 1862) oli rootsi keemik ja leiutaja.

Pasch rajas koos Johan Edvard Lundströmi (1815–88) ja Alexander Lagermaniga (1836–1904) aluse rootsi tuletikutööstusele. 1844 sai Pasch patendi ohutule tuletikule, kus senikasutatud eluohtlik valge fosfor oli asendatud punase fosforiga, mis tikuotsa asemel paiknes tikutoosi küljel. 1845 asutas Lundström koos oma vennaga tuletikuvabriku, kus hakkas tootma ja täiustama Paschi leiutist. 1864 ehitas Lagerman esimese automaatse tuletikumasina, mis tegi võimalikuks tikkude masstootmise. Tema kombineeritud liin tootis nii tuletikke kui tikutoose ning pakkis tikud toosidesse.
Frans Lindqvist

**Frans Wilhelm Lindqvist** (16. märts 1862 – 17. september 1931) oli rootsi leiutaja. 

Lindqvist sündis Västergötlandis, kuid kolis juba noorena Stockholmi, kus asus tööle firmas AB Separator. Koos vennaga leiutas ta petrooleumpõleti, mis patenteeriti 1880. aastate lõpus. Uus põleti ei tahmanud ega suitsenud, sest enne põletisse jõudmist kütus aurustati. Lindqvist nimetas oma leiutise priimuseks; selle järgi sai nime ka tema väikefirma Primus. 

Koos Johan Svenssoniga hakati priimuseid 1892. aastal tööstuslikult tootma. Müügiedule nii Rootsis kui ka välismaal aitas kaasa ärimees B. A. Hjorti panus, kellele kuulus Primuse (ja ka näiteks tellitava mutrivõtme) müügi ainuõigus kogu maailmas. 

1910. aastatel toodeti aastas üle poole miljoni priimuse. Kokku valmistati Lindqvisti loodud mudelit umbes 50 miljonit. 1930. aastal töötas tema Stockholmi tehases üle 500 inimese.
Carl Nyberg

**Carl Richard Nyberg** (28. mai 1858 Arboga – 25. märts 1939 Lidingö vald) oli rootsi leiutaja, tööstur ja lennunduspioneer.

1881. aastal leiutas Nyberg leeklambi. Ta oli tuntud ka kui lennunduspioneer, kelle katsed aurumootoriga lennukiga naabritele palju nalja tegid. Ta täiustas muuhulgas ka aurumasinaid, lennukeid, laevapropellereid ja paljusid teisi seadmeid.

## Välislingid
*Rootsi Instituudi infoportaal
Lars Magnus Ericsson

**Lars Magnus Ericsson** (5. mai 1846 Värmskog – 17. detsember 1926 Botkyrka) oli rootsi leiutaja ja ettevõtja, Ericssoni asutaja.

Lars Magnus kasvas üles väikeses Vegerboli külas Karlstadi lähedal. Kui ta oli 12-aastane, suri tema isa ja poiss pidi kaevurina tööle hakkama.

1867 oli ta kogunud piisavalt raha, et kodukülast lahkuda ja Stockholmi minna. Seal töötas ta kuus aastat ettevõttes Öllers & Co., mis peamiselt tootis seadmeid telegraafide jaoks. Ta näitas ennast andekana ning sellepärast sai ta kaks riiklikku stipendiumi, et aastatel 1872–1875 välismaal tööriistade valmistamist õppida. Üks ettevõtteist, kus ta töötas, oli Siemens & Halske.

Ericsson asutas 1876 koos sõbra Carl Johan Anderssoniga Stockholmi kesklinnas väikese töökoja, kus asus Belli ja Siemensi aparaate eeskujuks võttes telefone tootma. See oli tegelikult endine köök pindalaga 13 m². Sellest ettevõttest kasvas välja Telefonaktiebolaget L.M. Ericsson. Telefonide tootmist alustati 1878, kuid oluline kasv algas alles 1883, kui algas koostöö Henrik Tore Cedergreniga. Ericsson oli eelkõige suurepärane ettevõtte juht, kuid ta tegi ka hulga täiustusi tolleaegsetele telefonidele, ehitas kommutaatoreid ja paigaldas telefonivõrke. Ettevõtte tegevus äratas rahvusvahelist tähelepanu ning juba 1890. aastatel asutas LM Ericsson hulga tütarettevõtteid välismaal.

Aastal 1900, 54-aastaselt loobus Ericsson oma ettevõttes töötamast. Ta hoidis selle aktsiaid aastani 1905 ja müüs siis need kõik maha.

Ericsson oli väga vähenõudlik ja tagasihoidlik mees, kes vältis tähelepanu ning isegi oma hauaplatsi palus ta tähistamata jätta. Ta vältis igasugust avalikku tähelepanu ega tahtnud enda jumaldamist. Sellegipoolest austasid töötajad Ericssoni sügavalt.

Äris oli Ericsson umbusklik ja ettevaatlik. Patentidest ta väga ei hoolinud. Paljud tema tooted ja leiutised jäänuks olemata, kui Ericsson tollaseid patendiseadusi täpselt täitnuks või kui nende täitmist oleks rangelt kontrollitud. Sellepärast ta eriti ei hoolinud, kui norralased tema telefone kopeerima hakkasid: ta ise oli ju need suuresti Siemensilt kopeerinud.

Alguses ei uskunud Ericsson, et telefonidele on massturgu. Ta pidas neid pelgalt rikaste mänguasjadeks. Siiski elas ta piisavalt kaua, et näha telefonide muutumist masskaubaks.
J. D. Sumner

**J. D. Sumner** (õieti **John Daniel Sumner**; 19. november 1924 Lakeland, Florida osariik – 16. november 1998 Myrtle Beach, Lõuna-Carolina osariik) oli USA gospelilaulja. Koos Stamps Quartetiga oli ta Elvis Presley taustalaulja aastatel 1971–1977.

Aastal 1983 tunnistati ta "Guinnessi rekordite raamatus" kõige madalama inimese tekitatud ja helikandjale salvestatud noodi tekitajaks. Selle rekordi on hiljem ületanud Dan Britton ning praegune rekordiomanik Tim Storms.

## Välislingid
*Foto
Baltzar von Platen

**Baltzar von Platen** (24. veebruar 1898 Malmö – 1984) oli rootsi leiutaja.

Von Platen ehitas 1921. aastal koos Carl Muntersiga liikuvate osadeta külmkapi ning osales aastal 1953 maailma esimeste sünteetiliste teemantide valmistamisel.

## Välislingid
*The Gas Model Refrigerator
Carl Munters

**Carl Georg Munters** (22. märts 1897 Dala-Järna – 1989) oli  rootsi leiutaja.

Munters ehitas 1921. aastal koos Baltzar von Plateniga esimese liikuvate osadeta külmkapi. Surres kuulus Muntersile üle 1000 patendi.

## Välislingid
*Rootsi Instituudi infoportaal
Arne Tiselius

**Arne Wilhelm Kaurin Tiselius** (10. august 1902 Stockholm – 29. oktoober 1971 Uppsala) oli rootsi biokeemik, Uppsala ülikooli professor (1938–1968). Ta pälvis 1948. aastal Nobeli keemiaauhinna elektroforeesi kasutamise eest valkude analüüsil.

## Tunnustus
*1957 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Välislingid
*Nobeli ettekanne "Electrophoresis and Adsorption Analysis as Aids in Investigations of Large Molecular Weight Substances and Their Breakdown Products"
*Sissekanne Nobeli Fondi veebisaidil
Sven Wingquist

**Sven Gustaf Wingquist** (10. detsember 1876 Hallsberg – 17. aprill 1953) oli rootsi leiutaja ja tööstur.

Sven Wingquisti peetakse kaasaegsete kuullaagrite isaks. Tema leiutis tõi kaasa murrangu masinatööstuses. 1907. aastal leiutas ta sfäärilise kuullaagri. Ta rajas ka ettevõtte AB Svenska Kullagerfabriken (SKF), mis on siiani maailma juhtiv tööstuslike kuullaagrite tootja. 

## Välislingid
*SKF
Victor Hasselblad

**Fritz Victor Hasselblad** (8. märts 1906 – 5. august 1978) oli rootsi leiutaja ja tööstur.

Hasselbladi unistuseks oli vahetatava objektiivi, filmimagasini ja kaadrinäidikuga täppiskaamera. Kuueaastase töö tulemusena valmistas ta ühe objektiiviga peegelkaamera. Fotoaparaadi tutvustusel New Yorgis 1948 tekitas see sensatsiooni. Eriline tunnustus Hasselbladi tööle oli asjaolu, et tema kaamerat kasutasid ameeriklased reisil Kuule.

## Välislingid
*Hasselblad History
Silmviburlane

**Silmviburlane** (taimviburloom; *Euglena*) on protistide perekond hõimkonna *[[Euglenozoa]]* eugleniidide klassist. 

Silmviburlane on üherakuline organism. Tal on kindel kehakuju ja üks vibur. Nad on umbes 0,05 mm pikkused. Silmviburlased elavad enamasti magevees (näiteks lompides ja tiikides), kus on kõdunenud lehti; kuid esineb ka merelisi vorme. 

Silmviburlase keha eesmises otsas on pikk ja niitjas jätke – vibur, ning selle lähedal valgustundlik (oranžikas-)punane silmtäpp. Silmtäpi abil tajub ta valgust, mille poole ta ujub (fototaksis). Viburit kasutades ta justkui kruvib end vees edasi. Silmviburlane paljuneb pikipooldumise teel.

## Toitumine
Rohelise värvuse annavad talle tsütoplasmas olevad kloroplastid. Valguse käes toimub kloroplastides fotosüntees nagu taimedelgi. Selle tagajärjel koguneb tsütoplasmasse varuaine, mida ta saab vajaduse korral kasutada toiduna.

Kui roheline silmviburlane jääb pikaks ajaks pimedasse muutub ta keha värvusetuks. Nälga ta aga ei jää. Siis hakkab ta omastama vees lahustunud aineid läbi keha pinna.

Lihtsustatult võib öelda, et silmviburlane toitub valguse käes nagu taim, pimedas aga nagu loom. Sellist toitumistüüpi nimetatakse miksotroofiaks.
Jonas Wenström

**Jonas Wenström** (4. oktoober 1855 Hällefors – 22. detsember 1893 Västerås) oli rootsi insener ja leiutaja.

Wenström leiutas kolmefaasilise vooluahela, mille puhul kasutatakse tavapärase kahe asemel kolme elektrijuhet. Wenströmi ja Nikola Teslat peetakse ka vahelduvvoolusüsteemide loojateks (ühe kohtuotsuse põhjal oli Wenström siiski esimene). Ta tegi ka hulga muid elektrialaseid leiutisi, kaasa arvatud klassikaline alalisvoolugeneraator. Tema leiutised lõid aluse firmale ASEA (millele kuulub tänapäeval 50% Šveitsi-Rootsi firmast ABB), mille areng võlgneb tänu kolmefaasisüsteemi eest saadud patenditasudele.
Margo Laasberg

**Margo Laasberg** (29. november 1970 – 13. oktoober 1998) oli eesti filosoof, kelle kompetents analüütilises filosoofias hõlmas nii loogikat, filosoofilist lingvistikat kui ka teoreetilist filosoofiat. 

Ta lõpetas 1989. aastal Tallinna 1. Keskkooli (praeguse Gustav Adolfi Gümnaasiumi). Seejärel õppis Tartu Ülikoolis inglise filoloogiat (1994 *[[cum laude]]*) ja filosoofiat. Selle kõrval tegutses nii analüütilise filosoofia tekstide tõlkija kui toimetajana. 1996. aastal kaitses ta keelefilosoofias magistritöö "Events and adverbial modification". Margo Laasberg oli aktiivne osaline Tartu analüütilise filosoofia seminaris, ning üks esimesi, kes tutvustas Eestis Donald Davidsoni mõtlemist.

Õppis pärast CIMO (Centre for International Mobility) stipendiumi toel Helsingi Ülikoolis. 

Kuulus EYS Veljestosse.

## Publikatsioonid
### Artiklid

*"Daniel Dennetti "Äraseletet teadvus"." - Vikerkaar 1997, nr 3, lk 70-79
*"Sündmused ja põhjuslikkus." - Akadeemia 1998, nr 2, lk 330-353
*"Deflatsiooniline tõde ja tõebioloogia." - Arutlusi teadusest ja tõest. Kasak, Enn, Kangilaski, Jaan (toim.). Võru: Võro Instituudi Toimõtiseq 5, 1998, lk 135-142
*"Sissejuhatus Donald Davidsoni keelefilosoofiasse." - Akadeemia 1999, nr 9, lk 1939-1955
*"Olemine ja teadmine: Koos või eraldi?" - Püsimatu metaphysicus: Madis Kõiv 75. Toim. J. Kangilaski, B. Mölder, V. Palge. Tartu: EYS Veljesto Kirjastus, 2004, lk 200-220
*"Deflationary Truth and Truth-Biology." - Studia Philosophica Estonica, Vol. 1.2 (2008), Special Issue "Truth" (Part II), lk 265-283.
*"Abstraktsed entiteedid ja universaalideprobleem." - Akadeemia 2010, nr 4, lk 624-634.
*"Teaduslikud, igapäevased ja filosoofilised eksimused." - Filosoofia ja analüüs: Analüütilise filosoofia seminar 20. Toim. B. Mölder, J. Kangilaski. Tartu: EYS Veljesto Kirjastus, 2011, lk 54-65.

### Tõlked
* Moore, George Edward. Terve mõistuse kaitseks. ― Akadeemia, 1995, nr 3 ja 4.
* Ramsey, Frank Plumpton. Tõsiasjad ja propositsioonid. - *Tähendus, tõde, meetod: Tekste analüütilisest filosoofiast*. I. Toim. J. Kangilaski, M. Laasberg. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1999, lk 78-93
* Davidson, Donald. Tõde ja tähendus. - *Tähendus, tõde, meetod: Tekste analüütilisest filosoofiast*. I. Toim. J. Kangilaski, M. Laasberg. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1999, lk 268-289

### Arvustused
* Rasked valikud. Loone, Eero (toim.). Mõistlike valikute õigustamise filosoofilised eeldused. Tartu, 1995. - Akadeemia 1996, nr 11, lk 2405-2412

## Välislingid
* Margo Laasbergi ülevaade Analüütilise filosoofia seminarist aastast 1996