open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jesper Juul

**Jesper Juul** (18. aprill 1948 – 25. juuli 2019) oli tunnustatud Taani pereterapeut ja lastekasvatusteemaliste raamatute autor. 

Tema tuntuim teos on 1995. aastal ilmunud "Sinu tark laps", millesse ta kogus oma 25 aasta jooksul peredega töötamisel saadud kogemused.

## Elukäik
Jesper Juul sündis Vordingborgis Taanis. Ta mängis lapsepõlves meeleldi sulgpalli, tegeles kergejõustiku, skautluse ja ornitoloogiaga.
 
Jesper Juul lõpetas Ebeltofti keskkooli ja õppis aastatel 1966–1970 Marselisborgi õpetajate kolledžis, kus spetsialiseerus ajaloole ja religioonile. Pärast õpetajakutse omandamist jätkas ta õpinguid ideedeajaloo erialal Aarhusi ülikoolis ning töötas kooli kõrvalt muu hulgas ka Bogholti noortekeskuses Vibys. Viimane andis äratundmise, et talle sobib pigem praktiline töö kui akadeemiline karjäär. 

Järgneval kolmel aastal töötas Jesper Juul õpetaja ja sotsiaaltöötajana Bogholtis, kus tutvus ühel kursusel ka Ameerika psühhiaatri ja pereterapeudi Walter Kempleri ning Taani lastepsühhiaatri Mogens A. Lundiga, kellest said sõbrad ja kellega koos asutasid nad 1979. aastal pereteraapia keskuse Kempler Institute. Mõni aasta hiljem sai Jesper Juulist Kempler Institute of Scandinavia juhataja, mille arendamisele ja edendamisele ta kuni 2004. aastani pühendus.

Jesper Juul abiellus 1971. aastal ning sellest abielust sündis poeg Nicolai. 

1991. aastal sõlmitud abielu Horvaatia päritolu Suzanaga viis teda naise juurte juurde, sealsete mitteriiklike organisatsioonide juhtimis- ja arengunõustajaks ning vabatahtlikule tööle sõjaveteranide ja -põgenikega.

## Raamatud (tõlgitud eesti keelde)
* 2010 "Sinu tark laps"
* 2010 "Ei ütlemise kunst"
* 2011 "Minu piirid – sinu piirid"
* 2011 "Puberteet. Kui kasvatamine enam ei aita"
* 2013 "Kuidas luua mõnusat õhkkonda ja häid suhteid"
* 2014 "Kool kriisis. Mida teha, et lastel, lapsevanematel ja õpetajatel paremini läheks"

## Viited

## Välislingid
* Jesper Juuli koduleht
* Kempler Instituttet
Piasco

**Piasco** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.

Piasco kõrgus merepinnast on 458 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Piasco piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Costigliole Saluzzo, Pagno, Rossana, Venasca, Verzuolo.

Piasco halduspiirides asuvad järgmised asulad: Sant'Antonio, Serravalle.

## Vaatamisväärsused
Piascos asub maailma esimene ja ainus harfi. Victor Salvi Harfimuuseumi (itaalia keeles: Il Museo dell’Arpa Victor Salvi) kogudes on üle saja eri kunstistiile (gootika kuni *[[art déco]]*) kajastava keelpilli.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Il Museo dell’Arpa Victor Salvi (*itaalia ja inglise keeles*)
Owanka vald

**Owanka vald** (*Owanka Township*) on vald USA-s Lõuna-Dakota osariigis Penningtoni maakonnas.

2011. aastal elas vallas 36 inimest.

Valla pindala on 131,35 km². Veekogusid ei ole.

## Viited
Paadla allikas

**Paadla allikas** on allikas Saare maakonnas Kärla vallas.

Allikas on tüübilt tõusuallikas ja see väljub lubjakividest. Allika vooluhulk on 40 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Friedrich Wöhler

**Friedrich Wöhler** (saksa vanemas kirjapildis Friedrich Wœhler; 31. juuli 1800 Eschersheim (praegu Frankfurt Maini ääres) – 23. september 1882 Göttingen) oli saksa keemik.

## Eluloolist
Wöhler sündis 31. juulil 1800 Esherheimis (praegu Frankfurt-Eschersheim). Tema isa August Anton Wöhler oli loomaarst, põllumajandusteadlane ja pedagoog. 1820. aastast õppis ta Marburgis meditsiini ning alates 1821. aastast Heidelbergis meditsiini ja keemiat, viimast professor Leopold Gmelini juures. 1823 sai ta Heidelbergis meditsiinidoktoriks. Professor Gmelini soovitusel asus ta õppima Jöns Jakob Berzeliuse juurde Stockholmi. Sellest ajast jäid need kaks teadlast lisaks teadustööle ka sõpradeks, F. Wöhler tõlkis Jöns Jakob Berzeliuse raamatuid, "Loomade keemia õpperaamatu" ("Lehrbuch der Thier-Chemie", Dresden, 1831), "Lehrbuch der Chemie" jpt) ja aruandeid saksa keelde.

## Teadustöö (osaline)
Hans Christian Ørstedi, keda peeti alumiiniumi avastajaks, töödele ning eksperimentidele tuginedes ei õnnestunud Wöhleril alumiiniumi komplekteerida. Øerstedi täiendavaid nõuandeid rakendades komplekteeris Wöhler aastal 1827 metallilise alumiiniumi. 1828. aastal sai Wöhler laboratoorsel teel karbamiidi ehk uureat. See oli teadaolevalt esimene kord, kui õnnestus tehislikult, keemilisel reaktsioonil anorgaaniliste ainetega saada orgaanilist ainet, mis tekib muidu vaid elusorganismides, ainevahetuse tagajärjel. See oli ka esimene samm tolajal teadlaste seas levinud vaate Vis vitalise kummutamise suunas. 1845. aastal sulatas ta esimese alumiiniumiploki. 1873. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli audoktoriks. 

## Tõlketööd (osaline)
*Friedrich Wöhler (tõlkija). Jöns Jakob Berzelius. "Lehrbuch der Chemie". Dritte verbesserte Original-Auflaufe. Mit königl.sächsischem Privlegioni, Sechster Band, Dresden und Leipzig, Arnoldischen Buchhandlung, 1837.

## Vaata ka
*Jöns Jakob Berzelius
*Justus Liebig

## Viited

## Kasutatud publikatsioonid ja veebiversioonid
*Veebiversioon vaadatud (08.05.2013 ]
*Friedrich Wöhler (tõlkija). Jöns Jakob Berzelius. "Lehrbuch der Chemie". Dritte verbesserte Original-Auflaufe. Mit königl.sächsischem Privlegioni, Sechster Band, Dresden und Leipzig, Arnoldischen Buchhandlung, 1837, veebiversioon (vaadatud 08.05.2013)
*Friedrich Wöhler. Jöns Jakob Berzelius, Justus Wilhelm Johannes Carrière, Justus Liebig. "Berzelius und Liebig Ihre Briefe von 1831-1845 erläutenden Einschaltungen aus gleichzeitigen Briefen von Liebig und Wöhler sowie wissenschaftlicher nachweisen". München und Leipzig, Verlag von J.F.Lehmann, 1893,Veebiversioon (vaadatud 08.05.2013)
*Hergi Karik.*Leiutised ja avastused keemias.*, 2009, AS Kirjastus Ilo, ISBN 978-9949-17-017-3.
Orvo Ast

**Orvo Ast** (23. juuni 1920 Tallinn – 25. aprill 1999 Toronto) oli eesti päritolu Kanada loomaarst ja viroloog.

Ta lõpetas Jakob Westholmi algkooli ja 1939. aastal Tallinna 2. Gümnaasiumi. Ta oli õpilasajakirja Realist peatoimetaja. Aastatel 1940–1943 õppis Tartu Ülikoolis loomaarstiteadust.

1943. aastal põgenes ta koos abikaasaga Soome, 1944. aastal siirdus Soomest Rootsi ja 1948. aastal Rootsist Brasiiliasse (Rio de Janeirosse), kus lõpetas ülikooli loomaarstina. 

1955. aastast elas Kanadas. Ta töötas viroloogina Montréalis ja 1982. aastani kvaliteedikontrolli juhatajana Québeci ülikoolis. Ta tegi teadustöid viroloogiast ja kirjanduslikku kaastööd ajakirjale Tulimuld.

## Isiklikku
Tema isa oli kirjanik ja poliitik Karl Ast, ema arst Alma Ast. 1941. aastast oli ta abielus arst Helga Astiga, neil sündis tütar.

## Kirjandus
*Meie Elu (Toronto), 1999, 19. mai, nr 20, lk 5
*Teataja (Stockholm), 1999, 22. mai, nr 5, lk 3 

## Välislingid
*TÜ matrikkel / ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Helga Ast

**Helga Ast** (neiuna **Helga Raag**; 7. juuli 1921 Tartu – 4. juuli 1996 Toronto) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1940. aastal Elfriede Lenderi Tütarlaste Eragümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kus sai õppida aastani 1943.

Aastal 1943 põgenes koos abikaasaga Soome, aastal 1944 Soomest Rootsi, aastal 1948 Rootsist Brasiiliasse (Rio de Janeirosse, kus abikaasa lõpetas ülikooli loomaarstina), kus nad elasid aastani 1955.

1955. aastal asusid nad Kanadasse Montréali, kus ta lõpetas McGilli ülikooli arstiteaduskonna ja õppis edasi psühhiaatriks. Psühhiaatrina töötas ta 20 aastat, kuni pensionile minekuni.

## Isiklikku
Ta oli abielus loomaarsti ja viroloogi Orvo Astiga, neil sündis tütar.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 515

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*TLÜAR väliseesti isikud
Maret Suits

**Maret Suits** (sünd. **Anna Liisa Margareta Suits**, aastast 1945 **Maret Elson**; 21. jaanuar 1914 Pudasjärvi, Oulu lään, Soome suurvürstiriik – 14. juuli 1956 Stockholm) oli eesti näitleja ja luuletaja.

Ta lõpetas aastal 1932 Tartus gümnaasiumi ja aastal 1937 Tartu Näitekunsti Stuudio. Ta õppis aastatel 1932–1936 ja 1942–1943 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas.

Ta mängis aastatel 1937–1939 teatris Estonia, aastatel 1939–1941 Kuressaare Teatris ja aastatel 1942–1944 teatris Vanemuine.

Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, ta töötas Rootsi reisilaevadel ja Göteborgi Ülikooli kantseleis. 

## Luulekogud
*1951 "Oled kes oled"
*1958 "Tõrvalill on aneliin". Koostanud Raimond Kolk

## Rolle
*1938 Hella Wuolijoki "Juuraku Hulda" (proua Kronenström)
*1939 August Gailit/Andres Särev "Toomas Nipernaadi" (Maret)
*1939 Oskar Luts/Andres Särev "Tagahoovis" (Tatjana Nikolajevna)
*1940 August Kitzberg/Juhan Simm "Kosjasõit" (Liisi)
*1941 Hugo Raudsepp "Roosad prillid" (Taali)
*1942 Carlo Goldoni "Kahe isanda teener" (Beatrice)
*1943 Aleksis Kivi "Nõmmekingsepad" (Kreeta)
*1943 A. H. Tammsaare/Andres Särev "Kõrboja peremees" (Leena)

## Isiklikku
Tema isa Gustav Suits oli luuletaja, kirjandusteadlane ja teatrikriitik; ema Aino Thauvón-Suits oli filoloog ja lavakõneõppejõud, emapoolne vanaisa Emil Thauvón oli Viitasaari koguduse pastor. Õde Helga Suits-Kangro oli lastepsühhiaater.

Ta oli abielus laevakapten Helmer Elsoniga.

## Kirjandus
*Raimond Kolk. "Üks noorelt lahkunud autor". Tulimuld 3/ 1956
*Oskar Kruus. "Suits, Maret". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 553

## Välislingid

*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Tori põrguallikas

**Tori põrguallikas** on allikas Pärnu jõe orus; halduslikult Pärnu maakonnas Tori vallas.

Allikast 50 m allavoolu jääb Tori põrguks nimetatud koobas.

## Viited
Allikukivi allikas

**Allikukivi allikas** (ka *Kärsu allikas, Allikukivi-Kärsu allikas*) on allikas Pärnu maakonnas Saarde vallas. 

Allikas läbib Allikukivi koopaid.

Allika ja Allikukivi koobaste kaitseks on moodustatud Allikukivi maastikukaitseala.

## Viited

## Välislingid
*
Emmu Suurallikas

**Emmu Suurallikas** on allikas Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Allikas avaneb allikalehtris, mis on 0,5 m sügav ja 5 m lai.

## Viited

## Välislingid
*
Paadrema ohvriallikas

**Paadrema ohvriallikas** on allikas Paadrema jõe kaldal; halduslikult Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Allikas on tüübilt langeallikas, mis avaneb lubjakivilõhede vahelt.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kurese allikad

**Kurese allikad** on allikad Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Need on neli allikat, mis avanevad mattunud paeastangu jalamil.

## Viited

## Välislingid
*
Vardja kärestik

**Vardja kärestik** (ebatäpse nimega: *Vardja kosk*) on kärestik Halliste jõel; halduslikult Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kärestik, mille põhjas paljandub Vardja aluskivimi paljand on arvele võetud ürglooduse objektidena. Kärestiku ja paljandi kaitseks on loodud Vardja aluskivimi paljandi ja kose kaitseala.

## Viited

## Välislingid
* (vaadatud 08.05.2013)
Vardja aluskivimi paljand

**Vardja aluskivimi paljand** on paljand Halliste jõe ühe lõigu – Vardja kärestiku – põhjas; halduslikult Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kärestik, mille põhjas paljandub Vardja aluskivimi paljand on arvele võetud ürglooduse objektidena. Kärestiku ja paljandi kaitseks on loodud Vardja aluskivimi paljandi ja kose kaitseala.

## Viited

## Välislingid
* (vaadatud 08.05.2013)
Viieristi mäed

**Viieristi mäed** on pinnavormid Saare maakonnas Saaremaa vallas. Pinnavormid on arvele võetud ürglooduse objektina.

Need pinnavormid on osa Pandivere ja Palivere servamoodustiste vööndist. Geoloogiliselt on tegemist astanguga, mis koosneb moreenist ja liustikusulamisvee setetest. Astangu perve kõrgus on 20–25 m üle merepinna.

## Viited

## Välislingid
*
Penningtoni maakond (Minnesota)

**Penningtoni maakond** (*Pennington County*) on maakond USA-s Minnesota osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Thief River Falls.

Maakonna pindala on 1601 km². Veepindala on 5 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 930. Aastal 2000 oli elanike arv 13 584.
 
## Naabermaakonnad
* Marshalli maakond (põhjas)
* Beltrami maakond (idas)
* Clearwateri maakond (kagus)
* Red Lake'i maakond (lõunas)
* Polki maakond (läänes)

## Ajalugu
Penningtoni maakond moodustati 23. novembril 1910. aastal Red Lake'i maakonna osast. Maakond on saanud nime raudtee pöörmeseadja Edmund Penningtoni järgi.

## Viited

## Välislingid
* Penningtoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Varesemäed

**Varesemäed** on oos Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Oosi kaitstakse Varesemägede maastikukaitseala koosseisus.

Varesmäed kuuluvad Tääksi-Välgita ürgoru oosisüsteemi. Oos on 300–400 m laiune. Oosi nõlvadel ja ka oosi sees setetes on palju rändrahne. 

## Vaata ka

* Tänassilma-Viljandi-Raudna org

## Viited

## Välislingid

*
*
Uuetoa voor

**Uuetoa voor** on voor Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Voor on osa Kolga-Jaani voorestikust. Voor on arvele võetud ürglooduse objektina.

Voore pikkus on 2,5 km ja laius 0,25 km. Voore absoluutne kõrgus on kuni 55,8 m. 

## Viited

## Välislingid
*
Uniküla voored

**Uniküla voored** on voored Valga maakonnas Valga vallas. Voored on arvele võetud ürglooduse objektina.

Uniküla voorte hulka arvatakse **Uniküla voor** ja **Truuba voor**. Uniküla voor on 1,5 km pikk ja 0,8 km lai; voore absoluutne kõrgus on 75,6 m. 

## Viited

## Välislingid
*
Orleansi maakond (New York)

**Orleansi maakond** (*Orleans County*) on maakond USA-s New Yorgi osariigis. 

Maakonna halduskeskus on Albion. 

Maakonna pindala on 2116 km&sup2;. Veepindala on 1103 km&sup2;. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 42 883. Aastal 2000 oli elanike arv 44 171. 

## Naabermaakonnad
*Monroe maakond (idas)
*Genesee maakond (lõunas)
*Niagara maakond (läänes) 

## Kaitsealad
*Iroquois National Wildlife Refuge (osa)

## Viited

## Välislingid
*Orleansi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Kalevipoja säng

**Kalevipoja säng** on mitme linnamäe nimi ning eraldi muinaslinnuse ehk linnamäe tüüp.
*Linnutaja linnamägi
*Kassinurme linnamägi
*Alatskivi Kalevipoja säng
*Elva Kalevipoja säng
*Ehavere linnamägi

***[[Kalevipoja sängi tüüpi linnus]]** on linnusetüüp.
Sinialliku org

**Sinialliku org** (ka **Loodi-Sinialliku ürgorg**) on kaitsealune ürgorg Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Org on kagu-loodesuunaline ja suubub Tänassilma-Viljandi-Raudna orgu. Oru veerude kõrgus on 15–25 meetrit. Orus voolab Sinialliku oja ning asuvad Sinialliku allikad, Sinialliku järv, Ramsi tehisjärv ja Sinialliku kalatiigid. Oru veerudel on rikkalikult allikaid. Loodi külas suubub orgu Paistu ürgorg. Org koos sellega külgnevate Sinialliku oosidega on arvele võetud ürglooduse objektidena ning kuuluvad kaitse alla Loodi looduspargi koosseisus.

## Vaata ka
*Loodi looduspark
*Sinialliku allikad
*Sinialliku järv
*Sinialliku oja
*Sinialliku oosid

## Viited

## Välislingid
*
Oxford (Nebraska)

**Oxford** on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Harlani ja Furnasi maakonnas. 

Oxford asub 633 meetri (2077 jala) kõrgusel üle merepinna.
Sinialliku söll

**Sinialliku söll** on söll ehk sulglohk Laiuse mäe tipuosas; halduslikult Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Söll on arvele võetud ürglooduse objektina.

Sölli sügavus on u 15 m. Peale Sinialliku sölli on Laiuse mäel veel 15–20 sölli; Sinialliku söll on neist suurim.

## Viited

## Välislingid
*
Furnasi maakond

**Furnasi maakond** (*Furnas County*) on maakond USA-s Nebraska osariigis.

Maakonna halduskeskus on Beaver City ja suurim linn Cambridge.

Maakonna pindala on 1867 km². Veepindala on 5 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4959. Aastal 2000 oli elanike arv 5324.

## Naabermaakonnad
* Harlani maakond (idas)
* Nortoni maakond (lõunas)
* Decaturi maakond (edelas)
* Red Willow' maakond (läänes)
* Frontieri maakond (loodes)
* Gosperi maakond (põhjas)
* Phelpsi maakond (loodes)

## Ajalugu
Furnasi maakond moodustati 1871. aastal. Maakond on saanud nime teise Nebraska osariigi senaatori Robert W. Furnasi järgi.

## Viited

## Välislingid
* Furnasi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Linnutaja linnamägi

**Linnutaja linnamägi** (ka *Tarakvere Linnutajamägi, Linnutaja mägi, Kalevipoja säng, Tarakvere oos, Torma linnamägi, Linnutajamägi*) on linnamägi ja oos Jõgevamaal Mustvee vallas Tarakvere küla lähistel. Oos on osa Tarakvere oosisüsteemist.

Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Ühtlasi on ta muinsus- ja looduskaitse all.

Mäel asus Kalevipoja sängi tüüpi linnus. Linnamäe suhteline kõrgus on 6&nbsp;m. Õueala on ovaalse kujuga, 60&nbsp;m pikk ja 40&nbsp;m lai. Pindala on 1600 ruutmeetrit. 18&nbsp;m laiuse seljaku kaelakohas asetseb 2&nbsp;m kõrgune vall. Vall kulges ida-kirdepoolsel otsal, kuid on suuremas osas kruusavõtmise tõttu hävinud. Linnamägi on dateeritud II aastatuhande algusse.

Tarakvere linnamäel võis asuda Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Somelinde linnus.
## Viited

## Välislingid
* 
*
Hendley

**Hendley** on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Furnasi maakonnas. 

Hendley asub 681 meetri (2234 jala) kõrgusel üle merepinna.
Niels Kaj Jerne

**Niels Kaj Jerne** (23. detsember 1911 – 7. oktoober 1994) oli taani immunoloog. 

Ta pälvis Nobeli auhinna meditsiini ja füsioloogia valdkonnas 1984. aastal koos Georges J. F. Köhleri ja César Milsteiniga. Auhind saadi immuunsüsteemi arengu ja kontrolli teooriate ning monoklonaalsete antikehade tootmise põhimõtete avastamise eest.

Jerne on tuntud peamiselt oma kolme teooria järgi. Arvati, et organism toodab antikehi vastusena antigeenidele. Jerne aga arvas, et immuunsüsteemis on spetsiifilised antikehad antigeenidega võitlemiseks juba varem olemas. Teiseks, oli teada, et immuunsüsteem on tolerantne organismi enda suhtes. Jerne postuleeris, et selle "õppimine" toimub tüümuses. Kolmandaks, oli teada, et T-rakud ja B-rakud suhtlevad teineteisega. Jerne teooria kohaselt on erinevad antikehad seotud teineteisega samade kohtadega, millega need seovad ennast antigeenidega. Nii moodustavad nad stabiilse "võrgu". Kui antigeen satub organismi, tasakaal häirub ja kujuneb immuunvastus.

## Lapsepõlv ja noorus
Tema vanemad Hans Jessen Jerne ja Else Marie Lindberg elasid Fanø saarel Taanis. 1910. aastal kolis perekond Londonisse ja sealt esimese maailmasõja ajal edasi Hollandisse. Oma noorusaja veetis Jerne Rotterdamis. Ta õppis kaks aastat Leideni Ülikoolis füüsikat, kuid jätkas seejärel õpinguid ja teadustööd Kopenhaageni Ülikoolis meditsiini erialal. Seal omandas ta meditsiinikraadi 1947. aastal ja kaitses doktoritöö 1951. aastal.

## Teadustee
Aastatel 1943–1956 oli Jerne teadur Taani Riiklikus Seerumiinstituudis. Seal töötatud aja jooksul formuleeris ta antikehade tekke teooria. 1956. aastal läks Jerne tööle Maailma Terviseorganisatsiooni Genfi. 1962. aastal kolis ta Ameerika Ühendriikidesse ja asus tööle Pittsburghi Ülikoolis mikrobioloogia professorina. Samal ajal jätkas ta tööd Maailma Terviseorganisatsiooni heaks. 
1966. aastal kolis Jerne tagasi Euroopasse ja asus tööle eksperimentaalravi professorina Johann Wolfgang Goethe Ülikoolis Frankfurdis. 1969. aastal läks Jerne tööle Šveitsi Baselisse, kus ta oli kuni 1980. aastani Baseli Immunoloogiainstituudi direktor.

## Tunnustus
*1967 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1969 – valiti Kuningliku Taani Teaduste Akadeemia liikmeks
*1975 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1979 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1980 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1981 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1984 – Nobeli meditsiiniauhind

## Isiklikku
Jerne oli kolm korda abielus. Tal oli Tjek Jernega kaks poega: Ivar Jerne (sündinud 1936) ja Donald Jerne (sündinud 1941) ning Gertrud Wettsteiniga poeg Andreas Wettstein (sündinud 1971).

## Viited

## Välislingid
Holbrook

**Holbrook** on koha- ja isikunimi.

## Kohad
***[[Holbrook (Austraalia)|Holbrook]]**, linn Austraalias 
***[[Holbrook (Derbyshire)|Holbrook]]**, küla Inglismaal Derbyshire'i krahvkonnas
***[[Holbrook (Suffolk)|Holbrook]]**, küla Inglismaal Suffolki krahvkonnas
***[[Holbrook (Arizona)|Holbrook]]**, linn USA-s Arizona osariigis
***[[Holbrook (Idaho)|Holbrook]]**, asula USA-s Idaho osariigis
***[[Holbrook (Lääne-Virgina)|Holbrook]]**, asula USA-s Lääne-Virginia osariigis
***[[Holbrook (Massachusetts)|Holbrook]]**, linn USA-s Massachusettsi osariigis
***[[Holbrook (Nebraska)|Holbrook]]**, küla USA-s Nebraska osariigis
***[[Holbrook (New York)|Holbrook]]**, küla USA-s New Yorgi osariigis
***[[Holbrook (Pennsylvania)|Holbrook]]**, asula USA-s Pennsylvania osariigis

## Isikunimi
***[[Holbrook (perekonnanimi)|Holbrook]]** on perekonnanimi.

:**Nime kandjaid**
*Hal Holbrook, USA näitleja
Beaver City

**Beaver City** on linn Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis, Furnasi maakonna halduskeskus. 

Beaver City asub 664 meetri kõrgusel üle merepinna.
Mullally vald

**Mullally vald** (*Mullally Township*) on vald USA-s Nebraska osariigis Harlani maakonnas.

2006. aastal elas vallas 270 inimest. 

Valla pindala on 93,32 km². Veekogusid ei ole.

Mullally vallas asub Republican City küla.
Wilsonville

**Wilsonville** on mitme koha nimi USA-s:

***[[Wilsonville (Alabama)|Wilsonville]]**, linn Alabama osariigis
***[[Wilsonville (California)|Wilsonville]]**, endine asula California osariigis
***[[Wilsonville (Connecticut)|Wilsonville]]**, küla Connecticuti osariigis
***[[Wilsonville (Illinois)|Wilsonville]]**, küla Illinoisi osariigis
***[[Wilsonville (Nebraska)|Wilsonville]]**, küla Nebraska osariigis
***[[Wilsonville (Oregon)|Wilsonville]]**, linn Oregobi osariigis
***[[Wilsonville (Põhja-Carolina)|Wilsonville]]**, asula Põhja-Carolina osariigis
Alma (Nebraska)

**Alma** on linn Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis, Harlani maakonna halduskeskus. 

Alma asub 602 meetri (1975 jala) kõrgusel üle merepinna.

## Välislingid
*Alma linna koduleht (*inglise keeles*)
Republican City vald

**Republican City vald** (*Republican City Township*) on vald USA-s Nebraska osariigis Harlani maakonnas.

2006. aastal elas vallas 117 inimest. 2000. aastal elas 129 inimest.

Valla pindala on 93,32 km². Veepindala on 25,72 km².
Scandinavia vald

**Scandinavia vald** (*Scandinavia Township*) on vald USA-s Nebraska osariigis Harlani maakonnas.

2006. aastal elas vallas 116 inimest. 2000. aastal elas 126 inimest.

Valla pindala on 92,93 km². Veekogusid ei ole.
Industry-Rock Fallsi vald

** Industry-Rock Fallsi vald** (*Industry-Rock Falls Township*) on vald USA-s Nebraska osariigis Phelpsi maakonnas.

2006. aastal elas vallas 282 inimest. 2000. aastal elas 276 inimest.

Valla pindala on 184,47 km². Veekogusid ei ole.
Huntley

**Huntley** on koha- ja isikunimi.

* **[[Huntley (Nebraska)|Huntley]]** on küla USAs Nebraska osariigis.
* ...
* **[[Huntley (eesnimi)|Huntley]]** on eesnimi.
* **[[Huntley (perekonnanimi)|Huntley]]** on perekonnanimi.
Tübingeni ülikool

**Tübingeni ülikool** (ka **Tübingeni Eberhard Karli Ülikool**; saksa keeles *Eberhard Karls Universität Tübingen*) on ülikool Saksamaal Tübingenis. Ülikool on asutatud 1477. aastal ning seega on see üks Saksamaa vanemaid ülikoole.

Ülikooli esimene rektor oli Johannes Nauclerus.

## Tübingeni ülikoolis töötanud teadlasi
*Benedictus XVI
*Johannes Kepler
*Albert Schweitzer

## Viited

## Kirjandus
* Walter Jens. *Eine deutsche Universität. 500 Jahre Tübinger Gelehrtenrepublik.* München: Kindler, 1977. ISBN 3-463-00709-6 (Uus väljaanne: Reinbek bei Hamburg, 2004)

## Välislingid

*Tübingeni ülikooli koduleht
Orleansi maakond

**Orleansi maakond** (*Orleans County*) on maakond USA-s Vermonti osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Newport.

Maakonna pindala on 1867 km². Veepindala on 60 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 231. Aastal 2000 oli elanike arv 26 277.
 
## Naabermaakonnad
* Essexi maakond (idas)
* Caledonia maakond (lõunas)
* Lamoille'i maakond (kagus)
* Franklini maakond (läänes)

## Ajalugu
Orleansi maakond moodustati 5. novembril 1792. aastal Chittendeni ja Orange'i maakonna osadest.

## Viited
Kearny maakond

**Kearny maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 3977 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Lakin (2303 elanikku). Suurem asula on veel Deerfield (879).

Maakonna pindala on 2257 km². Veepindala on 1 km²

## Naabermaakonnad
*Wichita maakond (põhjas)
*Scotti maakond (kirdes)
*Finney maakond (idas)
*Haskelli maakond (kagus)
*Granti maakond (lõunas)
*Stantoni maakond (edelas)
*Hamiltoni maakond (läänes)

## Ajalugu
Kearny maakond moodustati 6. märtsil 1873. aastal Finney maakonna osast. Maakond on saanud nime USA ohvitseri Philip Kearny järgi. 

## Välislingid
*Kearny maakonna koduleht (*inglise keeles*)
East Hibbardi vald

**East Hibbardi vald** (*East Hibbard Township*) on vald (*township*) Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis Kearny maakonnas.

2010. aastal elas vallas 108 inimest. 2000. aastal 131 inimest.

Valla pindala on 402,94 km². Veekogusid ei ole.

## Viited
Westmark

**Westmark** on asula Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Phelpsi maakonnas. 

Asub 7,4 miili (11,9 kilomeetri) kaugusel Bertrandist kirdes ja 13,6 miili (21,9 kilomeetri) kaugusel maakonna keskusest Holdrege'ist loodes.

Westmark asub 731 meetri (2398 jala) kõrgusel üle merepinna.
Westmarki vald

**Westmarki vald** (*Westmark Township*) on vald USA-s Nebraska osariigis Phelpsi maakonnas.

2006. aastal elas vallas 201 inimest. 2000. aastal elas 199 inimest.

Valla pindala on 93,18 km². Veekogusid ei ole.
Siimusti oosid

**Siimusti oosid** on oosid Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Oosid on osa Siimusti-Olju oosisüsteemist.

Oosid on arvele võetud ürglooduse objektina.

Ühte oosidest nimetatakse Siimusti linnamäeks. 

## Viited

## Välislingid
*
Kalevipoja tee seljandik

**Kalevipoja tee seljandik** (ka: *Suur Peenar*) on seljandik (peenar) Tartu maakonnas Tartu vallas. Seljandik on arvele võetud ürglooduse objektina.

Seljandik kujutab endast endisaegse Suur-Võrtsjärve rannamoodustisi, mis praegu on soomassiivi all. Seljandiku pikkus on u 4 km, laius 10–30 m ja kõrgus kuni 3,5 m.

## Viited

## Välislingid
*
Saunamäe-Pala oosid

**Saunamäe-Pala oosid** on oosid Järva maakonnas Türi vallas. Oosid on osa Türi voorestikust.

Oosid on arvele võetud ürglooduse objektina.

Ooside laius on 70–180 m ja kõrgus alla 5 m.

## Viited

## Välislingid
*
Salumäe-Kurese kõvik

**Salumäe-Kurese kõvik** on kõvik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kõvik on arvele võetud ürglooduse objektina.

Kõvik koosneb Jaagarahu lademe dolomiidist. Kõviku absoluutne kõrgus on kuni 37,5 m ja suhteline kõrgus kuni 4 m. 

Geoloogiliselt on kõvik liustikutekkeline jäänukkõrgendik. 

## Viited

## Välislingid
*
Karepa-Rutja rannamoodustised

**Karepa-Rutja rannamoodustised** on rannamoodustised Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Karepa ja Rutja külas.. Rannamoodustised võeti maastiku üksikobjektidena kohaliku kaitse alla Rakvere Rajooni RSN Täitevkomitee 11. detsembri 1978. a otsusega nr 198 «Kohaliku tähtsusega looduskaitse alla kuuluvate parkide, botaaniliste üksikobjektide ja maastiku üksikobjektide nimekirjade muutmise kohta».

## Viited

## Välislingid
* 
*Rannamoodustised Rutja orienteerumiskaardil
Gaigalava

**Gaigalava** (vanasti ka **Bykova**, **Bikava**, latgali keeles *Gaigolova*) on  küla (*vidējciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas. Gaigalava valla halduskeskus. 

Gaigalavas asub gooti stiilis Bikova katoliku kirik, kunagi oli see ka Bikava mõisa (*Bykow*) keskus.

Aastal 2015 oli seal 249 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 209.

2024. aasta 8. septembril kukkus küla juures alla lõhkeainetega Venemaa droon.

## Viited
Eesti Välissuhete Ühing

**Eesti Välissuhete Ühing** (*Estonian Society of Foreign Relations*) oli aastail 1937–1940 tegutsenud ühing.

Ühing asutati 10. novembril 1937. Ühingu eesmärgiks oli töötada kaasa Eesti välissuhete konstruktiivseks arendamisel, uurida ja propageerida Eesti välispoliitilisi sihtjooni, mille põhialuseks on rahu organiseerimine, Rahvasteliidu taotletud eesmärkide levitamise ja elluviimise arendamine ning kultuuriline ja majanduslik koostöö rahvaste vahel.

Ühing oli Rahvasteliidu Ühingute Rahvusvahelise Uniooni liige.

Ühingu juhatuse esimees oli (1938) Ants Piip, abiesimehed Eugen Maddisoo ja Harald Tammer, peasekretär Nikolai Kaasik, laekur Karl Kornel, abilaekur Peeter Kann ja sekretär Karl Zirkel.
Bērzgale

**Bērzgale** (latgali keeles **Bieržgaļs**) on küla (*vidējciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas. Bērzgale valla halduskeskus.

Asulas asus Biržgaļa mõis (*Birżagol*), praegu on seal 1792. aastal ehitatud roomakatoliku kiriku  hoone.
Eesti Haigekassade Liit

**Eesti Haigekassade Liit** juhtis ja ühtlustas Eesti haigekassade tegevust. Liidu juhatuse poolt valitud kaks liiget osalesid rahvatervishoiu alalt valitava Riiginõukogu liikme valimisel.

Liit andis välja ajakirja Töö ja Tervis.

1938. aastal kuulusid liitu järgmised haigekassad 32 000 kaasosalisega:
*Balti Puuvillavabriku juures asuv haigekassa
*A/s. "Küttejõud" põlevkivikaevanduse haigekassa
*Tartu Üldine Haigekassa
*Narva Üldine Haigekassa
*Rakvere Ühishaigekassa
*Paide Ühine Haigekassa
*Kohtla-Järve põlevkivikaevanduse haigekassa
*Narva Kalevivabriku juures asuv haigekassa
*Kuressaare Ühine Haigekassa
*Hiiu-Kärdla Kalevivabriku Haigekassa
*Tallinna linnaettevõtete haigekassa
*Põltsamaa Ühine Haigekassa
*Haapsalu Ühine Haigekassa
*Viljandi Ühine Haigekassa
*Sindi vabriku haigekassa
*Võru-Petseri Üldine Haigekassa
*Pärnu Ühine Haigekassa
*Narva Linaketramise Manufaktuuri Haigekassa
*Kreenholmi Puuvillavabrikute Haigekassa
*Valga Üldhaigekassa
Kørsel med Grønlandske Hunde

**"Kørsel med Grønlandske Hunde"** ("Reis Gröönimaa kelgukoertega") on Taani fotograafi ja režissööri Peter Elfelti 1897. aastal valminud tummfilm. See on esimene Taanis valminud film. 

Film kestab alla minuti (filmilindi pikkus 10 m; 35 mm film) ning kujutab üht meest, Gröönimaal paikneva Taani asunduse esindajat Johan Carl Joensenit sõitmas Kopenhaageni pargis Fælledparken kelgurakendil, mida veavad Gröönimaa kelgukoerad. Sel kombel on dokumenteeritud üht Gröönimaa elu tahku.
 
Filmi esimestes kaadrites sõidab mees kelgurakendil üle lumise välja; järgmistes kaadrites on näha kelgurakendit ja selle järel jooksvat meest kaamera vaateväljast eemaldumas. Elfelt filmis toona kaameraga, mille ta ise oli konstrueerinud kaamera leiutajalt Jules Carpentier'lt saadud täpsete juhiste järgi.

## Viited

## Välislingid
*Viide filmile IMDBs
*''Dansk Filmhistorie - 1897 / 1900 '' YouTube'is, film algab 0:57
Vecslabada

**Vecslabada** (latgali keeles *Vacsloboda*) on küla (*vidējciems*) Lätis Ludza piirkonnas kolme suure järve vahel. Küla on Istra valla halduskeskus.

Asulas on katoliku ja õigeusu kirikud, Istra keskkool, raamatukogu, postkontor. Vecslabada õigeusu kirik on üks suuremaid Lätis. Istra järve saarel asub haigrute koloonia.

Aastal 2015 oli külas 321 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 270.

## Viited
Diferents

**Diferents** (ladina keeles *differentia*, 'vahe', 'erinevus') on mitmetähenduslik sõna:
* **[[diferents (filosoofia)|diferents]]** ehk **[[erinevus]]** on filosoofia üks põhimõisteid, mida kasutatakse ka mõiste 'identsus' vastandmõistena
* diferents on matemaatikas otsustus kahe objekti suhtelisest suurusest või järjekorrast
** diferents on aritmeetikas vahe
** diferents on hulgateoorias hulga komplementaarhulk
* diferents, ka *data differencing* või *differential compression* on arvutiteaduses algse (*source*) ja planeeritava (*target*) andmehulga vahelise erinevuse tehniline kirjeldus
Meremeestekodu

**Meremeestekodu** (ka **Meremeeste Kodu**) oli laevanduse alal tegutsevate isikute omavalitsuslik koondis meremeeste teenistusolude korraldamiseks, neile abi andmiseks ja nende vaimseks arendamiseks. 

See asutati 1928. aastal ja tegutses teedeministri järelevalvel.

Meremeestekodu ülesanded olid registreerida kaubalaevadel teenivaid eesti meremehi, toimetada meremeeste peale- ja mahamunsterdamist, anda teateid meremeeste kohta ametiasutustele, reederitele ja laevajuhtidele, muretseda meremeestele peavarju sadamais ning anda abi ja toetust nii neile kui ka nende leskedele, asutada raamatukogusid lugemislaudadega, korraldada kursusi ja loenguid, toimetada vahetalitust meremeeste palkamisel jne. 

Meremeestekodu juhtis seitsmeliikmeline juhatus, millel oli oma vanem; juhatuse tegevust kontrollis kuueliikmeline revisjonikomisjon. Juhatuse esimees oli August Gustavson.

Veebruaris 1933 oli Eestis Kaubandus-Tööstuskoja andmeil 7169 meremeest, neist sama aasta juulis tööl 2072, neist kaugesõidu kapteneid 177 (108 tööl), kaugesõidu tüürimehi 175 (96), ligisõidu tüürimehi 86 (36), kippareid 245 (116), 1.–3. järgu meistreid 131 (94), assistente 132 (72), pootsmaneid 203 (58), puuseppi 61 (13), vanemaid madruseid 1020 (300), nooremaid madruseid 1300 (303), laevapoisse 625 (304), 1. järgu kütjaid 431 (119), 2. järgu kütjaid 500 (87.) 1938. aastal oli Eestis 2500–2800 meremeest.

Meremeestekodu juhataja oli 1940. aastal Karl Lentsment.

Tallinnas tegutses Meremeestekodu hoones, mille tänapäevane aadress on Uus-Sadama14. Hoone on ehitismälestisena muinsuskaitse all. Selle arhitekt oli baltisakslane Jacques Rosenbaum.

## Viited
Asümmeetriline süsinik

**Asümmeetriline süsiniku aatom** (**asümmeetriline süsinik**) on nelja erineva aatomi või aatomite rühmaga seotud süsiniku aatom.

Süsiniku aatomiga seotud 4 erinevat rühma võivad ruumis asetseda kahel erineval viisil, mis on teineteise suhtes peegelpildid, seega need molekulid on mitteühitatavad ehk kiraalsed. Sellest tulenevalt nimetatakse taolisi molekule kas vasaku- või paremakäelisteks. Kiraalset süsinikuaatomit tähistatakse tärnikesega – C*.

Molekulis võib esineda mitu asümmeetrilist süsiniku aatomit ehk stereokeset, mistõttu saab esineda mitmeid stereoisomeere. Tetraeedrilise stereokeskme korral, nagu seda on süsinikuaatom,  on võimalik stereoisomeeride arv 2*n*, kus *n* on stereokeskmete arv molekulis.

## Vaata ka
*Kiraalsus
*Stereokese
*Enantiomeerid
Greeley maakond (Kansas)

**Greeley maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi lääneosas.

2010. aastal elas maakonnas 1247 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Tribune (741 elanikku). Suurem asula on veel Horace (70).

Maakonna pindala on 2015 km². Veekogusid ei ole.

## Naabermaakonnad
*Wallace maakond (põhjas)
*Wichita maakond (idas)
*Hamiltoni maakond (lõunas)
*Prowersi maakond (edelas)
*Kiowa maakond (läänes)
*Cheyenne'i maakond (loodes)

## Ajalugu
Greeley maakond moodustati 20. märtsil 1873. Maakond on saanud nime USA ajakirjaniku Horace Greeley järgi, kelle tuntuim tsitaat oli "Mine Läände, noor mees, ja kasva koos selle maaga!" ("*Go West, Young Man!"*).

## Viited

## Välislingid
*Greeley maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Tribune'i vald

**Tribune'i vald** (*Tribune Township*) on vald (*township*) Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis Greeley maakonnas.

2010. aastal elas vallas 1247 inimest. 2000. aastal 1255 inimest.

Valla pindala on 585,66 km². Veekogusid ei ole.

## Viited
Greeley maakond

**Greeley maakond** (*Greeley County*) on maakond USA-s Nebraska osariigis.

Maakonna halduskeskus on Greeley Center ja suurim linn Spalding.

Maakonna pindala on 1479 km². Veepindala on 3 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2538. Aastal 2000 oli elanike arv 2714.
 
## Naabermaakonnad
* Wheeleri maakond (põhjas)
* Boone'i maakond (kirdes)
* Nance'i maakond (kagus)
* Howardi maakond (lõunas)
* Shermani maakond (edelas)
* Valley maakond (läänes)

## Ajalugu
Greeley maakond moodustati 1871. aastal. Maakond on saanud nime ajakirjanik Horace Greeley järgi.

## Viited

## Välislingid
* Greeley maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Greeley Center

**Greeley Center**, tihti lihtsalt **Greeley**, on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis, Greeley maakonna halduskeskus.
Wolbach

**Wolbach** on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Greeley maakonnas. 

Wolbach asub 569 meetri (1867 jala) kõrgusel üle merepinna.
Marquette'i maakond (Michigan)

**Marquette'i maakond** (*Marquette County*) on maakond USA-s Michigani osariigis Ülem-Michigani poolsaarel. Geograafilised koordinaadid on 46°66' N, 87°60' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Marquette. 

Maakonna pindala on 8871 km&sup2;. Veepindala on 4185 km&sup2;. See on maismaa pindalalt osariigi suurim ja kogupindalt neljas maakond.

Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 67 215. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 67 077. See on elanike arvukult suurim maakond Ülem-Michigani poolsaarel. Asustustihendus on 14,35 in/km².

Maakonnas paikneb Huroni mäed. Maakond piirneb põhjas Ülemjärvega.

## Naabermaakonnad
*Algeri maakond (idas)
*Delta maakond (kagus)
*Menominee maakond (lõunas) 
*Dickinsoni maakond (lõunas)
*Ironi maakond (edelas)
*Baraga maakond (läänes)
*Houghtoni maakond (loodes)
*Keweenawi maakond (põhjas)

## Ajalugu
Marquette'i maakond loodi 1843. aastal Chippewa ja Mackinaci maakonna osadest. Maakond organiseeriti 1851. aastal.

Maakond on saanud nime jesuiidi misjonäri Jacques Marquette'i järgi.

## Maanteed
* U.S. Route 41
* M-28
* M-35
* M-94
* M-95

## Kaitsealad
* Hiawatha metsakaitseala (osa)
* Ottawa metsakaitseala (osa)
* Huron National Wildlife Refuge

USA Ajalooliste Paikade Riikliku Registrisse on kantud Marquette'i maakonnas 39 objekti.

## Linnad ja vallad
* Ishpeming
* Marquette
* Negaunee

### Vallad

## Välislingid
*Marquette'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
* Marquette'i maakonna valdade kaart
Chocolay vald

**Chocolay vald** (*Chocolay Township*) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marqutte'i maakonnas.

Valla pindala on 157,5 km². Veepindala on 3 km².

## Viited
Ely vald

**Ely vald** (*Ely Township*) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas.

Valla pindala on 364,1 km². Veepindala on 7,5 km².

## Viited
Forsythi vald

**Forsythi vald** (*Forsyth Township*) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas.

Valla pindala on 464 km². Veepindala on 10,2 km².

## Viited
Ishpemingi vald

**Ishpemingi vald** (*Ishpeming Township*) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas.

Vallast lõunas asub halduslikult eraldiseisev Ishpemingi linn.

Valla pindala on 238,8 km². Veepindala on 12,9 km².

## Viited
Michigamme'i vald

**Michigamme'i vald** (*Michigamme Township*) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas.

Valla pindala on 367,2 km². Veepindala on 21,1 km².

Vallas asub Michigamme asula.

## Viited
Michigamme

**Michigamme** on asula Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas Michigamme'i vallas.
Negaunee vald

**Negaunee vald** (*Negaunee Township*) on vald USA-s Michigani osariigis Marquette'i maakonnas.

2010. aastal elas vallas 3088 inimest. 2000. aastal 2707 inimest.

Valla pindala on 113,1 km². Veepindala on 4,1 km².

Vallas asub Negaunee linn.

## Välislingid
*Negaunee valla koduleht (*inglise keeles*)
Sandsi vald

**Sandsi vald** (*Sands Township*) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas.

Valla pindala on 184,2 km². Veepindala on 0,7 km².

## Viited
Turini township

**Turini ''township*** on [[vald (USA)|vald]] (*township'') Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas.

2010. aastal elas vallas 153 inimest. 2000. aastal 131 inimest.

Valla pindala on 218,2 km². Veepindala on 0,26 km².

Valda läbib osariigi maantee M-35.

## Viited
Negaunee

**Negaunee** on linn Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas Negaunee valla edelaosas.
Republica vald

**Republica vald** (*Republic Township*) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas.

Valla pindala on 309,7 km². Veepindala on 16,4 km².

## Viited
Marek Kolk

Marek Kolk on mitme tuntud eestlase nimi:
* **[[Marek Kolk (pokkerimängija)|Marek Kolk]]** (sündinud 1971), pokkerimängija
* **[[Marek Kolk (matemaatik)|Marek Kolk]]** (sündinud 1978), matemaatik
Marquette'i maakond (Wisconsin)

**Marquette'i maakond** (*Marquette County*) on maakond USA-s Wisconsini osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Montello.

Maakonna pindala on 1203 km². Veepindala on 23 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 404. Aastal 2000 oli elanikke 15 832.
 
## Naabermaakonnad
* Waushara maakond (põhjas)
* Green Lake'i maakond (idas)
* Columbia maakond (lõunas)
* Adamsi maakond (läänes)

## Ajalugu
Marquette'i maakond moodustati 1836. aastal. Maakond on saanud nime prantsuse misjonäri ja maadeuurija Jacques Marquette'i järgi.

## Kaitsealad
* Fox River National Wildlife Refuge

## Viited
Vihtlemine

**Vihtlemine** on saunas vihaga keha kerge peksmine, mis masseerib keha ja turgutab vereringet, aga väljutab ka toksiine ja kiirendab ainevahetust.

Kasutada võib ka kerget silitamistehnikat, vihaga aeglaselt mõlemalt küljelt üles ja alla silitades. Lisaks tehakse väga kerget silitamist – vihta raputades ja silitades, vaevu nahka puudutades. Vihtlemise kõrval võib saunas käies teha ka kompresse – viht tõstetakse kõrgele, ammutades temasse kuuma õhku ja lüües kergelt paar-kolm korda. Kasutatakse ka vihaga hõõrumist ja sopsutamist.

Vihtlemine kuulub eestlaste saunakommete juurde. Vihtlemine soodustab higistamist, parandab naha verevarustust ning puhastab nahka ainevahetusjääkidest ja surnud naharakkudest, parandab liigeste liikuvust, lõõgastab (mõjub kerge massaažina), suurendab vastupidavust külmetushaigustele, mõjub leevendavalt radikuliidile ja soodustab sauna järel und. Kadaka- ja nõgesevihal usutakse olevat reumaatilisi haigusi ning neuralgilisi ja lihasevalusid leevendav toime.

Vihtlemine võib olla vastunäidustatud allergikutele, mitmesuguste põletike, ägeda nohu, haavandite, pahaloomuliste kasvajate, kaugelearenenud südamepuudulikkuse, hüpertooniatõve, kõrge silmarõhu, trombooside, aktiivse tuberkuloosi, kopsuturse, ajuturse, insuldijärgse ajuhalvatuse, operatsioonijärgsete haavade ja veel mitme muu tervisliku seisundi korral. Krooniliste haiguste korral tuleks vihtlemise ja üldse saunaskäigu lubatavuse osas konsulteerida perearstiga.

Mõnes saunas on vihtlemine keelatud, sest vihalehed võivad määrida sauna heledat interjööri. Sellistes saunades võib sobida kunstviht.

## Ajaloost
Saunas kuuma leiliga vihtlemine on Euroopa kirdeosa metsvööndi rahvaste põline komme. 

Eesti taludes tehti enne jaanipäeva kuni 100 vihta. Saunas higistati ja pärast seda viheldi, ka väikesi lapsi ja vanureid. Laste vihtlemine algas juba imikueas, üks toimingutest oli seejuures harjaste võtmine. Vihtlemisel oli tervishoidlik mõju, eriti raske talutöö puhul. Higistamist ning tamme-, kadaka- või nõgesevihaga vihtlemist peeti vajalikuks mitmete haiguste, eriti reuma (*jooksva*) ravimisel.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti saun. Tamara Habicht. Kirjastus Valgus 1972.

## Välislingid
* Virtuaalkliinik: sauna mõju tervisele.
Paistu põrguoru allikad

**Paistu põrguoru allikad** on kaitsealused allikad Sakala kõrgustiku keskosas asuvas Paistu ürgorus, halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas Loodi külas.

Allikad avanevad Paistu põrguoru paljandi jalamil. Üks allikas on tekitanud Paistu põrgu ehk koopa.

Allikad koos ümbritseva Paistu ürgoruga on kaitse all Loodi looduspargi koosseisus.

## Vaata ka
*Paistu ürgorg
*Paistu põrgu
*Paistu põrguoru paljand
*Viraski oja

## Viited

## Välislingid
*
Vaida põrguoru allikas

**Vaida põrguoru allikas** on allikas Hundihansu oja kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Allikas avaneb koopast, mille laius on 5 m, pikkus 9,5 m ja kõrgus 1,8 m. 

## Viited

## Välislingid
*
Lopa allikad

**Lopa allikad** on allikad Lopa oja orus; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Üks allikatest väljub Lopa koopast.

## Viited

## Välislingid
*
Victoriano Huerta

**José Victoriano Huerta Márquez** (22. detsember 1850 Agua Gorda, Colotlán, Jalisco, Mehhiko – 13. jaanuar 1916 El Paso, Texas, USA) oli Mehhiko poliitik ja kindral. Ta oli 19. veebruarist 1913 kuni 15. juulini 1914 Mehhiko president.

Ta sündis Jalisco osariigis Colotlánis mestiitsi perekonnas. Ta alustas 17-aastaselt teenistust Mehhiko armees, Porfirio Díazi valitsemise ajal ülendati ta kindraliks. Pärast Porfirio Díazi kukutamist oli ta lojaalne uuele presidendile Francisco I. Maderole.

19. veebruaril 1913 viis ta (Bernardo Reyesi ja Félix Díazi (Porfirio Díazi vennapoja) õhutusel ja USA suursaadiku Henry Lane Wilsoni teadmisel) Mehhikos läbi sõjalise riigipöörde, Madero tapeti, aga Huerta sai Mehhiko ajutiseks presidendiks.
Olustvere pargi allikad

**Olustvere pargi allikad** on allikad  Olustvere mõisa pargis; halduslikult Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Allikad suubuvad pargi tiikidesse. Allikate vooluhulk on 1–2 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Mägiste allikas

**Mägiste allikas** (ka **Maimu allikas**) on allikas Halliste ürgoru lisaorus; Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Allikast 40 m kaugusele jääb Mägiste põrguhaud ehk koobas.

## Viited

## Välislingid
*
Tääksi allikas

**Tääksi allikas** on allikas Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Allikas avaneb ühe kõrgendiku nõlval. Allikas on rauarikka veega.

## Vaata ka
* Tääksi ohvriallikas

## Viited

## Välislingid
*
Sügavoru allikad

**Sügavoru allikad** (ka: *Koodioru allikad*) on allikad Halliste ürgoru lisaorus; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Allikad suubuvad Kariste järve ja Halliste jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Wise'i maakond (Virginia)

**Wise'i maakond** (*Wise County*) on maakond USA-s Virginia osariigis.

Maakonna halduskeskus on Wise ja suurim linn Big Stone Gap.

Maakonna pindala on 1050 km². Veepindala on 3 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 41 452. Aastal 2000 oli elanike arv 40 123.

## Naabermaakonnad
* Letcheri maakond (kirdes)
* Pike'i maakond (kirdes)
* Dickensoni maakond (idas)
* Russelli maakond (kagus)
* Scotti maakond (lõunas)
* Lee maakond (edelas)
* Harlani maakond (läänes)

## Ajalugu
Wise'i maakond moodustati 1856. aastal Lee, Russelli ja Scotti maakonna osadest. Maakond on saanud nime Virginia kuberneri Henry A. Wise'i järgi.

## Kaitseala
* Jeffersoni metsakaitseala

## Viited

## Välislingid
* Wise'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)