Fraasi laiendosa

**Fraasi laiendosa** on sõna või fraas, mis laiendab fraasi peasõna. Fraas on lause moodustaja.

## Fraaside liigid

Fraase liigitatakse peasõna sõnaliigi järgi.

* Tegusõnafraas: *Poiss [*'sööb** saia]''
* [[Nimisõnafraas]]: ''[Roheline **võtmehoidja**] vedeles põrandal''
* [[Omadussõnafraas]]: ''Ta on [väga **vihane**]''
* [[Määrsõnafraas]]: ''Ta tuli [võrdlemisi **kiiresti**]''
* [[Kaassõnafraas]]: ''Proua jalutas [**mööda** tänavat]''
* [[Hulgasõnafraas]]: '' **Kolmsada** meetrit] üle merepinna''

== Eri liiki fraaside laiendosad ==
=== [[Tegusõnafraas]]i laiendosa === 
[[Tegusõna]] tähendusest sõltub tema laiendite olemasolu, tähendus ja vorm. Tegusõna laiend võib olla [[lause]]s mis tahes [[lauseliige]], välja arvatud [[täiend]].

* [[Seotud laiend]]id sõltuvad tegusõnast nii sisult kui ka vormilt. Need väljendavad sündmuse osalisi, näiteks lauses ''Tiina [**rääkis** emaga]'' on [[määrus]] ''emaga'' tegusõna ''rääkima'' seotud laiend.
* [[Vaba laiend|Vabad laiendid]] sõltuvad tegusõnast minimaalselt. Need väljendavad sündmuse toimumise aega, kohta või asjaolusid, näiteks lauses ''Tiina [**rääkis** toas]'' on määrus ''toas'' tegusõna ''rääkima''  vaba laiend.

=== Nimisõnafraasi laiendosa ===
* [[Nimisõnafraas]]i laiendosa on [[lause]]s [[täiend]], mis iseloomustab [[fraasi peasõna]]ga väljendatud asja, nähtust või olendit. Täiendi liigid on
** **Omadussõnaline täiend**: ''[Väike **poiss**] sööb saia,'' kus [[nimisõna]] ''poiss'' on  nimisõnafraasi peasõna ning ''väike'' on selle omadussõnaline täiend.
** **Nimisõnaline täiend omastavas käändes**: ''[Venna **raamat**] on kadunud,'' kus nimisõna ''raamat'' on nimisõnafraasi peasõna ja ''venna'' on selle täiend omastavas käändes.
** **Määrustäiend**: ''[**Kiri** sõbralt] üllatas mind''", kus nimisõna ''kiri'' on nimisõnafraasi peasõna ja ''sõbralt'' määrustäiend.
* Nimisõnafraasi laiend võib olla ka [[Lisand (keeleteadus)|lisand]], mis tähistab sedasama olendit, eset või nähtust, mis fraasi peasõnagi: ''[**Tallinn**, Eesti Vabariigi pealinn], asub Soome lahe kaldal.''

=== Omadussõnafraasi laiendosa ===
[[Omadussõnafraas]]i laiendosa on [[lause]]s [[määrus]].

Omadussõnafraasi laiendosa võib väljendada situatsiooni osalist, situatsiooni ruumilisi, ajalisi, kvantitatiivseid või kvalitatiivseid karakteristikuid ja olla ehituselt

* [[nimisõna]]: ''[Lapsele **sobiv**] jope saabus müüki''
* [[nimisõnafraas]]: ''Ta oli [rasketes trikkides **osav**]''
* [[kaassõnafraas]]: ''[Poja üle **uhke **] ema rõõmustas''
* [[tegusõna]] käändeline vorm: ''Ta oli [**osav** luiskama]''
* [[omadussõna]]: ''[Kole **ilus**] asi vedeles põrandal''
* [[hulgasõnafraas]]: ''[Kuue aasta **vanune**] poiss jooksis õue''
* [[määrsõna]]: ''[Tõsiselt **haige**] inimene''
* [[määrsõnafraas]]: ''[Päris tõsiselt **naljakas**] jutt''

=== [[Määrsõnafraas]]i laiendosa ===

Määrsõnafraasi laiendosa on [[lause]]s [[määrus]]:

* '' Ameerika on [väga **kaugel**],'' kus ''kaugel'' on [[fraasi peasõna]] ja ''väga'' on määrus.
* ''Ta tuleb [üsna **varsti**],'' kus ''varsti'' on peasõna ja ''üsna'' on määrus.

=== [[Hulgafraas]]i laiendosa ===
Hulgafraasi laiendosa on [[nimisõna]], mis nimetab neid objekte, mille hulgast on juttu: ''Õues seisis [**hulk** mehi]'' , kus ''hulk'' on fraasi peasõna ja ''mehi'' on selle laiend.

* Kui hulgafraasi peasõna on [[käändsõna]], siis selle laiend on [[lause]]s [[täiend]]: ''[**Kolme** koera] mänguasi'', kus [[arvsõna]] ''kolm'' on fraasi peasõna ja ''koera'' on täiend.
* Kui hulgafraasi peasõna on [[määrsõna]], siis selle laiend on [[lause]]s [[määrus]]: ''Tal on [**vähe** raha]'', kus määrsõna ''vähe'' on fraasi peasõna ja ''raha'' on määrus.

Hulgafraasile on iseloomulik, et nimetavas käändes või muutumatut hulgasõna laiendab osastavas käändes laiend. Seega laiend [[rektsioon|sõltub]] põhjast – tegemist on sõlttäiendiga: ''[**viis** õuna] kukkus puu otsast alla.''

Muudes käänetes hulgasõna laiendab samas käändes laiend – laiend [[ühildumine|ühildub]] fraasi peasõnaga käändes: "[**viiele** õunale] leidus ostja."

=== [[Kaassõnafraas]]i laiendosa ===
Kaassõnafraasi peasõnaks on ees- või tagasõna ja seda laiendab [[nimisõna]] või [[nimisõnafraas]]: ''Proua jalutas [**mööda** tänavat].''

Kaassõnafraas erineb muudest fraasitüüpidest selle poolest, et kaassõna kui abisõna ei saa üksi toimida fraasi asemel: ''Mees nõjatus [**vastu*' puud]*, vrd *Mees nõjatus vastu*.

Kaassõna täidab sedasama ülesannet, mis käändetunnus. Teda laiendav nimisõna(fraas) ei ole iseseisev lauseliige (määrus või täiend), vaid käitub nagu sõnatüvi.

## Kirjandus
* M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993.
* Erelt, Mati,Tiiu Erelt, Kristiina Ross. 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus