Tallinna piiramine (1570–1571)

**Tallinna piiramine** oli 7 kuu jooksul (1570–1571) Moskva tsaaririigi vasalli, Liivimaa kuninga Magnuse ja teda toetanud Moskva tsaaririigi vägede sõjaline Tallinna linna ebaõnnestunud vallutuskatse.

Moskva tsaari Ivan Julma juurest, Liivimaa kuningana, Liivimaale tagasi saabunud Magnus liikus läbi Tartu Põhja-Eestisse. Magnus lubas 1561. aastal Rootsi kuningale truudust vandunud Tallinna linnale allumise eest privileege, kuid linn keeldus alistumast. 

1570. aasta 21. augustil Liivimaa kuningas Magnus hakkas koos Moskva tsaaririigi sõjaväega Tallinna piirama ning seda pommitama. 

Linna piiramiseks ehitati linnamüüri vastu puidust piiramistornid, millelt pommitati linna, mille linnakaitsjad vastasid sagedaste väljatungidega linnast ja nende hävitamisega. Kuna linna pommitamine ei andnud tulemusi ning linna kaitserajatised olid ületamatud, siis piirdus linna piiramine pommitamise ja linna ümbruste alade riisumisega. 

Piiramise ajal, mihklipäeval saatis Rootsi kuningas piiratavale linnale Kalmarist ja Soomest appi 2 laevastikku, mis asusid Tallinna reidile ja ei lasknud täielikult sisse piirata Tallinna linna ning katkestada varustuse toimetamist linna.

Põhjamaade Seitsmeaastases sõjas, mille sõjategevuse põhiraskus paiknes Skandinaavia poolsaarel, vähenes Rootsi vägede arvukus ülemerevaldustes. Maa kaitse jäi paljuski Saksa lipkondade ehk mõisameeste kanda. Andres Adamson on osaliselt Ernst Seraphimile tuginedes välja toonud, et  Rootsi teenistuses oli 1570–1571 u. üks ja 1572–1574 kuus Saksa lipkonda, 1575–1577 üks Saksa lipkond.

Piiramise ajal puhkes 1570. aasta mardipäeva paiku linnas hirmus taud, mis kestis läbi talve kevadeni välja, nii linnas kui ka Harjumaal talurahva seas ning ka hertsog Magnuse piiramisväes. Katkuhaiguse teine laine tabas linna juba 1571. aasta juulis.

16. oktoobril tuli linna piirajaile lisavägesid vene opritšnikute, oletatavasti 4000–5000-meheline lisavägi bojaar Ivan Jakovlev-Zahharjini ja okolnitši Vassili Umnoi-Kolõtševi juhtimisel, mis enne rüüstas Harjumaal, kes tegid samuti ettepaneku Tallinna linnale alistuda kuningas Magnusele.. 

 

1571. aasta 12. jaanuaril saabus piirajatele veelgi lisavägesid koos suurte kahurite ja mortiiridega. 13. jaanuaril ehitati suure külmaga linnale veelgi lähemale kantsid ja pommitasid neilt linna suurte kivikuulidega (16 ja 25 naelaste kuulidega), kuid tekitasid Tallinnale vähe kahju.

1571. aasta 17. jaanuaril 1571 kasutasid Vene väed hõivatud Jaani seegi positsiooni ning tulistasid seegihoone paksude müüride tagant linna,  linna kaitsjad tungisid aga samal õhtul seegini, vallutasid selle ja tegid vaenlasele soodsa tugipunkti maatasa.

1571. aasta 22. veebruaril heideti Tallinna üle linnamüüri teade Rootsi kuningalt Johan III-lt Pommerist, milles teatati, et Rootsi ja Taani kuningad on sõlminud Stettinis lepingu, milles oli ka punktid, mis Tallinna linna kasuks.

1571. aasta 2. märtsil tegid tallinlased väljatungi linnast ning kokkupõrkes lõid piirajate salku, kui võitluses langesid ka tallinlastest noor Elert Kruse, üks Buddenbrockidest, Wrangellidest ja palju teisi. 

30 nädalat kestnud piiramine jäi tulemusteta ning Magnuse väed ja moskoviidid lahkusid Tallinna alt 16. märtsil 1571, Vene väed suundusid Narva suunas, Magnuse väed aga Põltsamaa suunas. 

16. märtsil 1571 toimus Tallinna piiramiselt taganenud hertsog Magnuse väejuhi Tiesenhauseni ja Karl Henriksson Horni juhitud Rootsi väeüksuse vahel Järvamaal Koigi lähedal asunud Ubakalu küla juures Ubakalu lahing, mis lõppes rootslaste võiduga.

## Vaata ka
*Tartu ajalugu#Liivimaa sõda
## Viited

## Välislingid
*Andres Adamson, Sõjategevus Tallinna ümbruses Liivi sõja ajal I osa, Sõdur : Eesti sõjandusajakiri, nr. 6, detsember 2021
*Andres Adamson, Sõjategevus Tallinna ümbruses Liivi sõja ajal II osa, Sõdur: Eesti sõjandusajakiri, nr. 2, aprill 2022