open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pea

**Pea** ehk **pää** on loomadel kehaosa, mis asub keha eesotsas (või ülaotsas). 

Peas on tavaliselt suu ja silmad. Peas võivad olla näiteks nina, kõrvad ja peaaju. Lülijalgsetel on muu hulgas tundlad.

Pead võib muust kehast eraldada kael.

Selgroogsetel kaitseb peaaju kolju.

## Pea evolutsioon

Fülogeneetilist protsessi, mille käigus looma eesotsa moodustub kindel piirkond, kuhu kogunevad meeleelundid, suuava ja kesknärvisüsteem, nimetatakse tsefalisatsiooniks. Sessiilsetel või radiaalsümmeetrilistel loomadel, nagu käsnadel ja paljudel ainuõõssetel või okasnahksetel sageli puudub määratletud eesots ja seega neil pole ka pead. Koos eelistatud kulgemissuuna ja aktiivse toitumise väljakujunemisega tekkis siis kehaots, mis puutub uute keskkonnaärritajate esimesena kokku, nii et mitmesuguste meeleelundite kogunemine sellesse otsa tõi kaasa evolutsioonilise eelise. Pea selles mõttes on olemas mõnedel ainuõõssetel (nagu hüdradel) ja enamikul kahekülgsetel. Selgelt eristuv pea esineb eelkõige limustel, lülijalgsetel ja selgroogsetel. Lisaks meeleelundite koondumisele on peapiirkonda koondunud sageli ka ümbrusega manipuleerimise võimalused, nagu riistad toidu vastuvõtmiseks ja peenendamiseks. 

## Vaata ka
* pearindmik

## Viited
Hambaarst

**Hambaarst** ehk **stomatoloog** on arst, kes ravib hambaid.

Stomatolooge õpetatakse Eestis välja Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Stomatoloog peab tundma ka anestesioloogiat, kuna hammaste ravi juures tuleb ette kohaliku narkoosi vajadus, kui ravi toob kaasa valuaistingu. Kohalikku tuimestust tekitava anesteetikuna kasutatakse tihti artikaiini, mis süstitakse igemesse.  

Hambaarstiga lähedased ametid on näiteks hambatehnik ja suuhügienist, kellelt võidakse (aga ei pruugita) nõuda madalamat haridustaset kui hambaarstilt.

## Ajalugu
Venemaa keisririigis oli võimalik alates 1810. aastast ülikoolide arstiteaduskondade ja Peterburi Meditsiinilis-Kirurgilise Akadeemia juures sooritada eksami hambaarsti kutse saamiseks. Esimesena sooritas Tartus eksami Josephine (Josepha) Serre 1814. aastal. Kraakovis õppinud naine töötas hiljem Riias ja Tallinnas. 1826. aastal sooritas eksami tema tütar Marie Louise Serre.

1838. aastast kasutati ka nimetust **dentist**. 1891. aastast anti dentisti kutse neile, kes õppisid tegutseva dentisti või hambaarsti käe all, n-ö selliõppena, kuid hambaarsti kutse saamiseks tuli lõpetada hambaarstikool. 

Tartus avas hambaarstikooli 1909. aastal Daniel Levinovitš. 1917. aastast kuulus kool Julie Saareperale.

## Vaata ka
*Stomatoloogia
*Hambaarsti konsultatsioon
*Hambaravi
*Anestesioloogia

## Viited

## Välislingid
Astelpaju (perekond)

**Astelpaju** (*Hippophaë*) on hõbepuuliste sugukonda kuuluv puittaimede perekond.

Astelpaju perekonda kuuluvad 0,5–6 m kõrgused põõsad (Kesk-Aasias võivad mõned liigid kasvada ka kuni 10 m kõrguseks). Astelpajupõõsas on tihe, oksad jäigad ja astlalised. Lehed võivad olla nii vahelduvad kui ka vastakud,lineaalsed, hõbedasrohekad, 3–8 cm pikad ja 7 mm laiad. Taimed onkahekojalised. Emastaimed kannavad 6–9 mm läbimõõduga, pehmeid, mahlaseid ja õlirikkaid luuvilju. 

Perekonda arvatakse kuuluvat seitse liiki, millest kaks on tõenäoliselt hübriidid.

Perekonna levila on laialdased alad Euroopas ja Aasias.

Kõige arvukam perekonna esindaja on harilik astelpaju (*Hippophaë rhamnoides*) ja tema kaheksa alamliiki, mis on levinud Euroopa Atlandi ookeani äärsetest aladest kuni Loode-Hiinani.

## Liigid
* *[[Hippophae goniocarpa]]* 
* *[[Hippophae gyantsensis]]*
* *[[Hippophae litangensis]]* 
* *[[Hippophae neurocarpa]]* 
* *Hippophae rhamnoides* – harilik astelpaju
* *Hippophae salicifolia* – pajulehine astelpaju
* *Hippophae tibetana* – tiibeti astelpaju

## Viited
Planica

**Planica** on org ja suusahüppekeskus Alpides Sloveenia loodeosas, Kranjska Gora linna ja talispordikeskuse lähedal. Edelas ulatub org Triglavi rahvuspargi ja Tamari suusakeskuseni.  

Planica on põhiliselt tuntud suusahüpete võistluspaigana. Planicas asub üks maailma viiest lennumäest. Esimesed suusahüppevõistlused peeti seal juba 1930. aastatel. Suure hüppemäe ehitas Planicasse 1934. aastal Stanko Bloudek.

Esimese üle 100-meetrise hüppe Planicas tegi 1936. aastal Josef Bradl. Esimese üle 200-meetrise hüppe tegi lennumäelt 1994. aastal soomlane Toni Nieminen. Norra suusahüppaja Bjørn Einar Romøren hüppas 2005. aastal suusahüppe maailmarekordi 239 meetriga. Samal võistlusel tegi Janne Ahonen 240-meetrise hüppe, kuid ei suutnud püsti jääda, mistõttu tema tulemust ametlikult rekordina ei kinnitatud. Praegune mäe rekord kuulub 2019. aastast 252,0 meetriga jaapanlase Ryōyū Kobayashi nimele. Seni pikima hüppe sellelt mäelt on sooritanud 2018. aastal Gregor Schlierenzauer, kes hüppas põhivõistluse kvalifikatsioonis 253,5 m, kuid puudutas maandumisel kätega maad.

## Välislingid

* Planica koduleht
Klingenthal

**Klingenthal** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Vogtlandi kreisis. 

Linn asub Tšehhi piiri ääres, Plauenist 29 kilomeetrit kagus ja Karlovy Varyst 33 kilomeetrit loodes. 

Klingenthalis asub suusahüppemägi Vogtland Arena.

Linnas elas 2009. aasta lõpus 8432 inimest.

## Viited

## Välislingid

* Klingenthali koduleht
* Klingenthali talispordikeskus
* Klingenthali muusika ja talispordi muuseum
Ummagumma

**"Ummagumma"** on ansambli Pink Floyd 1969. aastal ilmunud topeltalbum. Esimesel plaadil on kontsertlindistused ja teine plaat on stuudios salvestatud.

## Lood albumil
### Esimene plaat

#### Esimene pool
# "Astronomy Domine" (Syd Barrett) – 8:29 – 27. aprill 1969
# "Careful with That Axe, Eugene" (Roger Waters, Rick Wright, David Gilmour, Nick Mason) – 8:50 – 2. mai 1969

#### Teine pool
# "Set the Controls for the Heart of the Sun" (Waters) – 9:12 – 2. mai 1969
# "A Saucerful of Secrets" (Gilmour/Waters/Wright/Mason) – 12:48 – 27. aprill 1969
#* "Something Else"
#* "Syncopated Pandemonium"
#* "Storm Signal"
#* "Celestial Voices"

### Teine plaat (stuudioalbum)
#### Kolmas pool
#"Sysyphus" (Wright)&nbsp;– 12:46
#*Part 1&nbsp;– 1:08
#*Part 2&nbsp;– 3:30
#*Part 3&nbsp;– 1:49
#*Part 4&nbsp;– 6:59
#"Grantchester Meadows" (Waters)&nbsp;– 7:26
#"Several Species of Small Furry Animals Gathered Together in a Cave and Grooving with a Pict" (Waters)&nbsp;– 4:59
#### Neljas pool
#"The Narrow Way" (Gilmour)&nbsp;– 12:17
#*Part 1&nbsp;– 3:27
#*Part 2&nbsp;– 2:53
#*Part 3&nbsp;– 5:57
#"The Grand Vizier's Garden Party" (Mason)&nbsp;– 8:44
#*Part 1: "Entrance"&nbsp;– 1:00
#*Part 2: "Entertainment"&nbsp;– 7:06
#*Part 3: "Exit"&nbsp;– 0:38
Vikersund

**Vikersund** on 2500 elanikuga asula Norra edelaosas Buskerudi maakonnas Modumi vallas Norra suuruselt viienda järve Tyrifjordeni edelakaldal.

Vikersundis asub Vikersundbakkeni lennumägi, kus on peetud suusalennu maailmameistrivõistlusi 1977., 1990., 2000. ja 2012. aastal. Seal toimuvad igal aastal maailma karikasarja etapid suusahüpetes.
PÖFFi elutööpreemia

**PÖFFi elutööpreemia** on auhind, millega Tallinna Pimedate Ööde filmifestival tunnustab Eesti ja maailma filmitegijaid panuse eest filmikunsti.

Esimene auhind anti välja 2004. aastal. Kokku on PÖFF välja andnud 36 elutööpreemiat, millest 17 on pälvinud Eesti kultuuritegelased.

## Laureaadid

## Viited
Concepción (täpsustus)

**Concepción** on nimi, mis võib olla:

## Isikunimi

***[[Concepción (eesnimi)|Concepción]]**, naisenimi 

## Kohanimi
### Asulate nimed
* Ameerika maailmajaos:
**Ameerika Ühendriikides
***Concepcíon (California)
***Nuestra Senora de la Purisima Concepcion de Acuna (Texas)
***Argentinas:
***Concepción del Uruguay
***Concepción de la Sierra
***Concepción (Corrientes)
***Concepción del Bermejo
***Concepción de Buena Esperanza
***Concepción (Tucumán)
**Boliivias:
***Concepción (Santa Cruz)
***Concepcióni järv
**Guatemalas:
***Concepción Chiquirichapa
***Concepción Huista
***Concepción Las Minas
***Concepción Tutuapa
***Concepción (Sololá)
**Colombias:
***Concepción (Antioquia)
***Concepción (Santander) 
**Mehhikos:
***Concepción (Campeche)
***Concepción (Tabasco)
**Paraguays:
***Concepción (Paraguay)
**Peruus:
***Concepcióni provints
***Concepcióni rajoon (Junín)
***Concepción (Junín)
***Concepcióni rajoon (Ayacucho)
***Concepción (Ayacucho)
**Tšiilis:
***Concepción
**Venezuelas:
**Concepción (Zulia) 

*Okeaanias:
**Filipiinidel
***Concepcion (Iloilo)
***Concepcion (Misamis Occidental)
***Concepcion (Romblon)
***Concepcion (Tarlac)

### Mägede nimed
**[[Concepcióni vulkaan]]* Nicaraguas

## Muu
La Concepcióni-nimelised paigad on
* La Concepción (Mehhiko), Mehhikos
* La Concepción (Nicaragua), Nicaraguas
* La Concepción (Panama), Panamas
* La Concepción (Peruu), Peruus 
* La Concepción (Venezuela) Venezuelas.
SPQR

**SPQR**, mis on akronüüm ladinakeelse väljendi sõnadest "***Senātus Populusque Rōmānus***" (Rooma senat ja rahvas), oli Rooma valitsuse ametlik signatuur ja Rooma vabariigi rahvusterviklikkuse sümbol. See pidi rõhutama võimu jaotumist Vana-Rooma senati ja kodanike vahel.

Akronüüm leidis kasutust müntidel, kivisse või metalli kirjutatud teadete lõpus, ausammastel, ühiskondlikel hoonetel ja paljude Rooma leegionide standartidel. Esimesed kasutusjuhud on teada ligikaudu 80 eKr, enne seda kasutati müntidel lihtsalt Rooma riigi nime: ROMA. Akronüümi kasutati viimati esimese kristlust toetanud keisri Constantinus Suure ajal (valitses aastatel 312&ndash;337 pKr).

1930. aastatel hakati Itaalias Benito Mussolini valitsemise ajal akronüümi SPQR taas rohkem kasutama, nagu näiteks ametihoonetel, erinevatel embleemidel ja kanalisatsioonikaevude luukidel. SPQR oli Mussolini "uue Rooma impeeriumi" üks tunnus ning akronüüm pidi väljendama Itaalia seotust Rooma vabariigiga. 

Seda on kasutanud või kasutavad ka teised Vana-Rooma võimu alla kuulunud riigid ja linnad (näiteks kasutab seda lühendit oma vapil Saksamaa linn Weil der Stadt).
	 	
Akronüümist SPQR tuletatud lühendit kasutavad ka paljud teised linnad, asendades Rooma nime oma linna nimega.

Itaalia keeles on akronüümile SPQR antud ka koomilisi tõlgendusi: "Sono pazzi questi Romani" – "Need roomlased on hullud", "Sono porci questi Romani" – "Need roomlased on sead" jms.

## Viited
Johann von Uexküll

**Johann von Uexküll** (ka **Johann Uexküll**, **Üxküll**, **Vixkull vom Riszenberge**; hukati 7. mail 1535 Tallinnas) oli Riisipere mõisnik, kelle Tallinna raad lasi endise talupoja tapmise eest hukata.

Johann von Uexküll sündis Johann (Hans) von Uexkülli (surnud 1521) ja Riisipere pärija Helena Weckebrodti (surnud 1497) pojana. 

1501. aastal sai ta Riisipere mõisnikuks,. Talle kuulus ka Rannamõisa mõis, mille kaheks – Ilmandu ja Tabasalu – osaks jagatud valdused pärandas ta poegadele nende täisealiseks saamiseni ja koolituskuludeks ning mis pärast seda läks J. von Uexkülli viimase tahteavalduse järgi tütardele kaasavaraks.

Johann von Uexküll hukati 1535. aastal Tallinnas.
## Kuritegu ja hukkamine
Johann von Uexküll piinas surnuks ühe oma Tallinna põgenenud talupoja (Suurepere Madis), minnes sellega vastuollu linnaõigusega, mille kohaselt aasta ja päeva (tegelikult ilmselt aasta ja 6 nädalat) linnas viibinud isik oli linna kaitse all.

Neid sündmusi on kujutatud mängufilmis "Verekivi".

## Perekond
Johann von Uexküll oli abielus Rabivere mõisast pärit Dorothea Mecksiga (surnud 1548). Abielust sündisid:
*Magdalena von Uexküll, Riisipere pärija, abiellus Haimre mõisniku Dietrich von Fahrensbachiga
*Conrad von Uexküll 
*Johann von Uexküll, Riisipere mõisnik
*Adelheid von Uexküll, abiellus Elistvere mõisniku Hermann Wrangelliga 
*Kuningude von Uexküll, abiellus Haaslava mõisniku Ewert von Dückeriga

## Viited

## Kirjandus
*Karl Stavenhagen. Johann Uexküll von Riesenberg. Eine Tragödie, Riga 1910 (ESTER-is)
Post-rock

***Post-rock*** on alternatiivroki ja progressiivse roki allsuund, milles kasutatakse küll rokkmuusikas tavalisi pille, kuid selle rütmika ja muusika tekstuur ei ole traditsioonilisele rokile iseloomulikud. Tavaliselt on selle suuna muusika instrumentaalne.

Kuigi *post-rock*i juured on 1980. ja 1990. aastate *[[indie rock]]*is, on nendel muusikaliselt vähe ühist.

1990. aastatel nimetati tähtsamateks *post-rock*i artistideks teiste seas Don Caballero ja Tortoise, kuid kuna nende stiilid olid väga erinevad, pälvis see stiilimääratlus nii kuulajate kui teiste artistide seas teravat vastukaja.

## Termin
Levinud seisukoha järgi kasutas terminit *"post-rock"* esimesena muusikakriitik Simon Reynolds ansambli Bark Psychosis albumi "Hex" arvustuses, mis ilmus 1994. aasta märtsis ajakirjas Mojo. Ta kasutas seda terminit kirjeldades muusikat, mis "kasutab rokile iseloomulikke pille mitte-rokilikel eesmärkidel: kasutab kitarre kõlavärvi ja tekstuuri edasiandmiseks, selle asemel, et mängida riffe ja jõulisi akorde".

Juulis 2005 kirjutas Reynolds oma blogis, et ta oli seda terminit kasutanud juba varem, muusikaajalehes Melody Maker. Samuti kirjutas ta, et termin pole tema enda loodud: "ma uskusin, et olin selle termini loonud, kuid avastasin aastaid hiljem, et see oli kasutusel olnud juba üle aastakümne". Terminit oli 1975. aastal kasutanud ajakirjanik James Wolcott oma artiklis Todd Rundgrenist, kuigi teistsuguses tähenduses. 

## Viited
Peter Schmeichel

**Peter Bolesław Schmeichel** (sündinud 18. novembril 1963 Gladsaxes) on endine Taani jalgpallur. Ta mängis väravavahina Taani, Inglismaa ja Portugali jalgpalliklubides. 

Schmeichel tuli 1992. aastal Taani koondise koosseisus Euroopa meistriks ning võitis 1999. aastal Manchester Unitediga UEFA Meistrite Liiga. 

Aastatel 1987–2001 esindas ta Taanit 129 korda. Ta on kõige rohkem koondisemänge pidanud Taani jalgpallur.

Tema poeg Kasper Schmeichel on samuti väravavaht.
Moalased

**Moalased** ehk **moad** (*Dinornithidae*) on väljasurnud lennuvõimetute lindude sugukond. Sugukond arvatakse moaliste või  jaanalinnuliste seltsi.

Sugukonnas on kirjeldatud üheksa liiki kuues perekonnas. Nad olid Uus-Meremaa endeemid. Moad olid taimtoidulised. Nad surid välja 15. sajandil peamiselt küttimise tõttu.
Morgan Freeman

**Morgan Porterfield Freeman** (sündinud 1. juunil 1937 Tennessees Memphises) on USA filminäitleja. 

Freeman on tuntud mõjuvõimsate rollide järgi nii filmides kui ka telesarjades. Pärast lühikest aega Ameerika Õhujõududes töötamist kolis Freeman Los Angelesse ja jätkas karjääri näitlemisega. 

Ta tegi oma filmidebüüdi 1964. aastal filmis "The Pawnbroker" ning jätkas näitlejakarjääri telesarja- ja filmirollidega. Freemani tõeline edukäik algas aga 1980. aastatel, kui ta mängis mitmes olulises filmis, sealhulgas "Brubaker", "Silmapaar" ("Eyewitness"), "Tänavatark" ("Street Smart") ja "Toetuge minu peale" ("Lean on Me"). Freeman on mänginud paljudes kassahittides, sealhulgas filmides "Robin Hood: Varaste prints" ("Robin Hood: Prince of Thieves"), "Bruce kõikvõimas" ("Kõikvõimas Bruce"), "Miljoni dollari tüdruk" ("Million Dollar Baby") ja "Pimeduse rüütel" ("The Dark Knight"). 

Freeman on ka hinnatud häälenäitleja. 

Ta on võitnud Oscari, Kuldgloobuse, SAG-i ja BAFTA-auhinna.

## Tunnustus
### Filmiauhinnad
Freeman on olnud viie Oscari ja viie Kuldgloobuse nominent ning saanud kummagi auhinna ühel korral.

1987. aastal oli ta Oscari ja Kuldgloobuse nominent meeskõrvalosatäitja kategoorias rolli eest filmis "Street Smart".

1989. aastal oli ta Oscari nominent meesnäitleja kategoorias ja Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias rolli eest filmis "Sõidutades miss Daisyt". Ta võitis Kuldgloobuse.

1994 nimetati ta Oscari kandidaadiks meesnäitleja kategoorias ja Kuldgloobuse kandidaadiks draamanäitleja kategoorias rolli eest filmis "Shawshanki lunastus".

1995 nimetati ta ulmefilmide auhinna Saturn kandidaadiks meesnäitleja kategoorias rolli eest filmis "Seitse".

2004 nimetati ta Oscari ja Kuldgloobuse kandidaadiks meeskõrvalosatäitja kategoorias rolli eest filmis "Miljoni dollari tüdruk". Ta võitis Oscari.

2009 nimetati ta Oscari kandidaadiks meesnäitleja kategoorias ja Kuldgloobuse kandidaadiks meesdraamanäitleja kategoorias rolli eest filmis "Alistamatu".

### Muu tunnustus
*2015 – National Medal of Arts

## Filmograafia

## Välislingid

*
Pirkko Saisio

**Pirkko Helena Saisio** (sündinud 16. aprillil 1949 Helsingis) on soome kirjanik, näitleja ja režissöör. Ta on kasutanud ka pseudonüüme **Jukka Larsson** ja **Eva Wein**. Saisio on palju kirjutanud homoseksuaalsetest suhetest.

Saisio lõpetas aastal 1975 Soome Teatrikooli. Ta oli aastatel 1997–2001 Soome Teatrikõrgkooli dramaturgiaprofessor.

Saisio elab koos režissöör Pirjo Honkasaloga. Saisiol on üks tütar, näitleja Elsa Saisio.

Eesti keeles on ilmunud tema romaanid "Kaini tütar" (SA Kultuurileht, 2018) ja "Passioon" (Varrak, 2024). 

## Tunnustus
* 2003 – Finlandia kirjandusauhind
* 2007 – Pro Finlandia teenetemärk
* 2016 – Aleksis Kivi auhind

## Välislingid

*Pirkko Saisio IMDb-s
Severin Freund

**Severin Freund** (sündinud 11. mail 1988 Freyungis) on Saksamaa suusahüppaja, kes elab praegu Waldkirchenis.

Esimest korda võistles Freund maailma karikasarjas 22. detsembril 2007 Engelbergi etapil ja sai 50. koha. 30 parema hulka jõudis ta esimest korda 30. detsembril samal aastal Oberstdorfis, kui ta oli 30. 2010.–2011. aasta maailma karikasarja Engelbergi etapil 19. detsembril 2010 oli ta esimest korda 10 parema seas, saades 8. koha. Esimese poodiumi koha ja samas ka võidu sai ta 15. jaanuaril 2011 Sapporos. Päev hiljem samas toimunud MK-etapil oli ta teine. Järgmisel nädalavahetusel Zakopanes toimunud MK-etapil oli ta kolmas. 

Hooajal 2014–2015 tuli ta maailma karikasarja üldvõitjaks.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2014  Sotšis
**  **olümpiavõitja** suure mäe meeskonnavõistluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2011  Oslos
**  pronksmedal normaalmäe meeskonnavõistluses
* 2013  Val di Fiemmes
**  hõbemedal suure mäe meeskonnavõistluses
**  hõbemedal segavõistkonnavõistluses
* 2015  Falunis
**  **maailmameister** suurel mäel
**  **maailmameister** segavõistkonnavõistluses
**  hõbemedal normaalmäel

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2008  Zakopanes 
**  **juunioride maailmameister** meeskonnavõistluses

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Severin Freund on osalenud (seisuga 26. märts 2017) 194 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 53 korda, millest 22 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*
Willingeni vald

**Willingen** on vald Saksamaal Hesseni liidumaal Waldeck-Frankenbergi kreisis, 80 kilomeetrit Kasselist läänes.

Valla pindala on 80,19 km². Willingeni kõrgus merepinnast on 584 m. Vallas oli 31. detsembri 2009 seisuga 6293 elanikku, mis teeb keskmiseks rahvastiku tiheduseks 78 in/km².

Willingeni vald piirneb kirdes Diemelsee vallaga ja kagus Korbachi vallaga. Tema ülejäänud naabrid kuuluvad Nordrhein-Westfaleni liidumaale ning need on lõunas Medebachi vald, edelas Winterbergi vald, läänes Olsbergi vald ja loodes Briloni vald.

Willingenis on aasta keskmine õhutemperatuur +6,4 °C. Kõige soojemad kuud on juuli (+14,3°) ja august (+13,9°), kõige külmemad kuud on jaanuar (–1,3°) ja veebruar (–1,0°).

Aastas sajab keskmiselt 1226 mm. Kõige sademerikkamad kuud on detsember (132 mm) ja jaanuar (123 mm), kõige kuivemad on september (83 mm) ja veebruar (84 mm).

Aastas paistab päike keskmiselt 3,7 tundi päevas. Kõige päikesepaistelisemad kuud on mai, juuli ja august (5,7 tundi), kõige vähem päikest paistab jaanuaris ja detsembris (1,2 tundi).

## Ajalugu

Willingeni valla maa-ala kuulus kuni 1929. aastani Waldecki Vabariiki, pärast ühendati Preisimaaga, kuhu kuulus kuni Preisimaa likvideerimiseni 1947.

Willingeni vald rajati Waldeck-Frankenbergi Uplandi piirkonda 1974. aastal, kui liideti Willingeni, Bömighauseni, Eimelrodi, Hemmighauseni, Neerdari, Rattlari, Schwalefeldi, Welleringhauseni ja Usselni küla.

26. märtsil 2006 toimunud kohaliku omavalitsuse valimisel valiti 31-liikmeline vallavolikogu, kuhu Kristlik-Demokraatlik Liit sai 11, Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei 10, Vaba Demokraatlik Partei 5 ja kohalik valimisliit FWG samuti 5 kohta.

## Vaatamisväärsused ja üritused

Willingeni vaatamisväärsus on suur raudteesild Uplandbahnil, *[[Der Viadukt]]*, mis on ehitatud 1918. aastal. 

Valla põhiline sissetulekuallikas on turism. Linnas ööbis 2003. aastal 1,3 miljonit turisti.

Willingeni populaarseim üritus on igal aastal peetav maailma karikasarja etapp suusahüpetes Mühlenkopfschanzel. Sealne suusahüppemägi võimaldab vastu võtta 100 000 pealtvaatajat.

Populaarne on ka iga-aastane maastikurataste võistlus Bike-Festival Willingen Ettelsbergil, mida jälgis 2005. aastal 35 000 pealtvaatajat.

## Välislingid

*Willingeni koduleht
Javier Zanetti

**Javier Adelmar Zanetti** (sündinud 10. augustil 1973 Buenos Aireses) on Argentina endine jalgpallur. 

Enamiku oma mängijakarjäärist mängis ta Itaalia Serie A jalgpalliklubis Milano Internazionale. Javier Zanetti võis mängida nii poolkaitsja kui ka kaitsjana.

Klubis Internazionale Milano mängis ta 1995. aastast ja oli meeskonna kapten 1999. aastast. Internazionales mängis Javier üle 700 mängu. 40-aastaselt lõpetas ta sportlaskarjääri ja temast sai Milano Internazionale asepresident.

Argentina jalgpallikoondises võistles Zanetti 1996. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril ning 1998. ja 2002. aasta. jalgpalli maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
### Milano Internazionale
*Itaalia meister (5): 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2009–10
*Coppa Italia (4): 2004–05, 2005–06, 2009–10, 2010–11
*Supercoppa Italiana (4): 2005, 2006, 2008, 2010
*UEFA Meistrite Liiga (1): 2009–10
*UEFA Karikas (1): 1997–98
*FIFA klubide maailmameistrivõistlused (1): 2010
Nazca laam

**Nazca laam** on laam Vaikse ookeani idaosas. 

Ta on nime saanud Peruu piirkonna Nazca järgi.

Nazca laam piirneb idas Lõuna-Ameerika laamaga, lõunas Antarktika laamaga, läänes Vaikse ookeani laamaga ja põhjas Cocose laamaga.

Selles piirkonnas on ookeaniline maakoor. Laam on peaaegu täies ulatuses kaetud Vaikse ookeaniga ja sellel on kõigest üksikud saared: Juan Fernándeze saared.

Nazca laama idapiiril on subduktsioonivöönd, kus Nazca laam sukeldub Lõuna-Ameerika laama alla. Seal on tekkinud Peruu-Tšiili süvik. Sellega on seotud ka kurdmäestiku (Andide) teke Lõuna-Ameerika lääneosas.

Laama lõuna- ja läänepiiril on seevastu uue maakoore moodustumise vöönd.

Nazca laam liigub kiirusega 3,7 cm aastas ida suunas (88°). Ta on üks kõige suurema absoluutse kiirusega laamasid. Nazca laama sukeldumisega Lõuna-Ameerika laama alla kaasnevad suured maavärinad ja Andides jätkuvad mäestikutekkelised protsessid tänapäevani.

Nazca laam on geoloogilises mõttes suhteliselt noor laam. Ta on jäänuk Faralloni laamast, mis on tänapäevaks kadunud, sukeldudes põhiosas Põhja- ja Lõuna-Ameerika laama alla. Magnetiliste anomaaliate uurimine on näidanud, et Nazca laam tekkis 22,9 miljonit aastat tagasi hilisoligotseenis, kui Faralloni laam lagunes. Tänapäeval on suuruselt teine Faralloni laama jäänus Cocose laam.

Nazca laam on noor ka selles mõttes, et temas olev maakoor ise on noor. See on seotud tema mitte väga suurte mõõtmete ja liikumise suure kiirusega: laama ühes servas tekkinud maakoor liigub üle laama ja kaob teises otsas, ilma et jõuaks väga vanaks saada.
Kellel on Venemaal hea elada

"**Kellel on Venemaal hea elada**" (vene keeles "Кому на Руси жить хорошо") on Nikolai Nekrassovi poeem, milles ta kirjeldab seitsme talumehe reisi läbi Venemaa eesmärgiga leida õnnelikku inimest.

Eestis ilmus poeem 1955. aastal Eesti Riiklikult Kirjastuselt, selle tõlkija oli August Sang (Raamatukoi).

## Teose ülesehitus
**Proloog**

**Esimene osa**
* Papp
* Laat
* Purjus öö
* Õnnelikud
* Mõisnik
**Talunaine**
* Proloog
* Enne meheleminekut
* Laulud
* Saveli, Püha-Vene vägimees
* Djomuška
* Emahunt
* Raske aasta
* Kuberneriemand
* Naise tähendamissõna
**Viimane orjapidaja**
**Pidupäev**
* Sissejuhatus
* Sünged ajad – sünged laulud
* Vagamehed ja usurändurid
* Vana ja uut
* Rõõmsad ajad – rõõmsad laulud
*Selgitavaid märkusi

## Välislingid
* Н. А. Некрасов. Кому на Руси жить хорошо. Библиотека Комарова
Willingen

**Willingen** on küla Saksamaa Hesseni liidumaal Waldeck-Franckenbergi kreisis, Willingeni valla keskus. Küla paikneb Hoppecke ja Itteri jõe oru vahel.

Elanike arv on 2462 (10.01.2010)

Willingeni asumis Stryckis on suusahüppemägi Mühlenkopfschanze, kus igal aastal peetakse maailma karikasarja etapp suusahüpetes. 

## Viited
1991. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1991]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **26.** maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 19.–24. veebruarini Lahtis Soomes.

## Tulemused

### Mehed

#### 10 km sprint




Kuupäev: 19. veebruar
Osavõtjaid: 80 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1990:  Mark Kirchner
"

#### 20 km eraldistardist sõit




Kuupäev: 24. veebruar
Osavõtjaid: 74 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1990:  Valeri Medvedtsev


#### 4×7,5 km teatesõit




Kuupäev: 23. veebruar
Osavõtjaid: 17 võistkonda
Riike: 
Maailmameister 1990: Pieralberto Carrara,Wilfried Pallhuber,Johann Passler,Andreas Zingerle

#### 20 km võistkonnavõistlus



Kuupäev: 21. veebruar
Osavõtjaid: 14 võistkonda
Maailmameister 1990: Raik Dittrich,Mark Kirchner,Birk Anders,Frank Luck


### Naised
#### 7,5 km sprint




Kuupäev: 19. veebruar
Osavõtjaid: 53 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1990:  Anne Elvebakk Linn


#### 15 km eraldistardist sõit




Kuupäev: 24. veebruar
Osavõtjaid: 45 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1990:  Svetlana Petšerskaja


#### 3x7,5 km teatesõit



Kuupäev: 23. veebruar
Osavõtjaid: 11 võistkonda
Riike: 
Maailmameister 1990: Jelena Lukjantšuk,Elena Golovina,Svetlana Petšerskaja


#### 15 km võistkonnavõistlus



Kuupäev: 21. veebruar
Osavõtjaid: 10 võistkonda
Maailmameister 1990: Jelena Lukjantšuk,,Elena Golovina,Svetlana Paramõgina,Svetlana Petšerskaja


### Medalid
Milton Babbitt

**Milton Byron Babbitt** (10. mai 1916 Philadelphia – 29. jaanuar 2011 Princeton) oli USA helilooja ja muusikateoreetik, üks esimesi seeriatehnika viljelejaid ja tuntud elektroonilise muusika looja. 

Ta laiendas dodekafoonilist väljendusviisi. Tema 1947 kirjutatud "Three Compositions for Piano" ("Kolm kompositsiooni klaverile") oli esimene täielikult seeriatehnikas heliteos.

1950. aastast aitas ta kaasa esimese süntesaatori loomisele. 

1960. aastast oli ta Princetoni ülikooli ja alates 1973 Juilliardi muusikakooli õppejõud.

## Tunnustus
*1965 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Välislingid
* http://www.musicacademyonline.com/composer/biographies.php?bid=93
Uudised

**Uudised** oli Eesti ajaleht, mis ilmus aastatel 1903–1906 Tartus. Selle väljaandja oli Peeter Speek.

Uudised oli Eesti ainus legaalne sotsialistlikku meelsust esindav ajaleht, mis tegi seda siiski üpris ettevaatlikult. Lisaks Speegile olid lehe olulisemad kaastöölised Mihkel Martna ja Hans Pöögelmann. 

1905. aasta revolutsiooni ajal sai Uudistest Eesti Sotsiaaldemokraatliku Ühisuse häälekandja. 

Ajaleht suleti 1906. aastal, kui Eestis rakendati valitsuse karistuspoliitikat.
Akunnaaq

**Akunnaaq** on küla Gröönimaal Qeqertaliki vallas Gröönimaa saare lähedasel Akunnaaqi saarel, 23 km Aasiaatist loodeida pool. 

Elanike arv on olnud
*2005: 101 (1. jaanuar)
*2006: 106
*2010: 101

Varem kuulus küla Aasiaati valda.

## Viited
Kitsissuarsuit

**Kitsissuarsuit** (taanipäraselt **Hunde Ejlande**) on küla Gröönimaal Qeqertaliki vallas keset Disko lahte asetseval Kitsissuarsuiti saarel 21 km Aasiaatist loodes. 

Elanike arv on olnud:
*2005: 109 (1. jaanuar)
*2006: 102
*2010: 79

Varem kuulus küla Aasiaati valda.

## Viited
Aasiaati vald

**Aasiaati vald** (grööni keeles *Aasiaat Kommuneat*; taani keeles *Aasiaat Kommune*) on endine kohaliku omavalitsuse üksus Gröönimaa läänerannikul Lääne-Gröönimaal Aasiaati saarestikus, mille moodustasid arvukad madalad saared.

Aasiaati vald oli üks kahest Gröönimaa vallast, mille territoorium asus tervenisti väljaspool Gröönimaa saart. Teine oli Qeqertarsuaqi vald.

Vald eksisteeris 2009. aastani ja läks siis Qaasuitsupi valla koosseisu.

Valla pindala oli umbes 400&nbsp;km² või 600&nbsp;km², ta oli Gröönimaa valdadest väikseim. Koos merealaga oli valla territoorium umbes 4000&nbsp;km².

Valla keskus oli Aasiaat.

Elanike arv oli:
*1970: 	3127
*1980: 	3495
*1990: 	3599
*2000: 	3446
*2005: 3310 (1. jaanuar)
*2006: 3502

Vallas oli Aasiaati linn ning Akunnaaqi ja Kitsissuarsuiti küla.
Aasiaat

**Aasiaat** on linn Gröönimaa läänerannikul  Disko lahe edelasopis Aasiaati saarel Gröönimaa saare lääneranniku keskosa lähedal Qeqertaliki vallas. Geograafilised koordinaadid on 68° 43′ N, 52° 45′ W.

Elanike arv oli 2011. aastal 3115. Aasiaat on elanike arvult neljas asula Gröönimaal.

## Nimi
Gröönikeelne nimi Aasiaat [a:sia:t] tähendab ämblikke. 

Varasema ametliku nime, taanipärase *Egedesminde* [e:jsmin] ('Egede mälestus') andis 1759. aastal linna asutamisel misjonär ja kaupmees Niels Egede oma isa Hans Egede järgi. 

Teise maailmasõja ajal kasutati nime *Bluie West Five* või *Bluie West 5*.

## Loodus

Meri on jäävaba aprillist detsembrini. 

1. detsembrist 12. jaanuarini on polaaröö ning 27. maist 18. juulini polaarpäev. 

## Haldusajalugu
Aasiaat on Aasiaati pastoraadi keskus ning oli 1953–2009 Aasiaati valla keskus. Seejärel kuulus Aasiaati valla ala 2009–2017 Qaasuitsupi valla koosseisu.  2018. aastast on Qeqertaliki valla keskus.

## Rahvastik
Elanike arv aastati:

*1991: 3273
*1992: 3239
*1993: 3253
*1994: 3201
*1995: 3154
*1996: 3039
*1997: 3112
*1998: 3147
*1999: 3224
*2000: 3229
*2001: 3239
*2002: 3179
*2003: 3142
*2004: 3129
*2005: 3100 (1. jaanuar)
*2006: 3086
*2007: 2977
*2008: 2853
*2009: 2947
*2010: 3005
*2011: 3115
*2013: 3114
*2018: 3081

Aasiaat on elanike arvult neljas linn Gröönimaal.

## Majandus

Linnas on kalasadam ja krevetikonservitehas Disko lahes. Krevette püütakse Disko lahest.

Kalatööstus sai alguse 1949, kui linnalähedasele meresaarele Transitøenele rajati kalatöötlemistehas. 1951. aastal rajati krevetivabrik, 1966. aastal ehitati see ümber kalafileevabrikuks. 1987. aastal valmis uus kreveti- ja kalafileevabrik, mis on varustatud suure külmlaoga, et tootmine saaks toimuda aasta läbi. Kalatooteid toodetakse aastas 70 miljoni Taani krooni väärtuses (2004). 

Kaladest püütakse turska, hiidlesta, harilikku merihunti ja merivarblaslasi. Püütakse ka loivalisi.   

Neljandik töötajatest on hõivatud kalanduses (6%) ja kalatöötlemises (18%). Halduses, hariduses, kaubanduses ja teeninduses on hõivatud 63% töötajatest.

## Infrastruktuur
1998. aastal avati uus Aasiaati lennujaam.

## Haridus
Aasiaatis asub üks kolmest Gröönimaa gümnaasiumist ja abikool Ado Lynge Skolen.

1928. aastal asutati Aasiaatis Gröönimaa esimene *[[efterskole]]* poistele ja 1932. aastal tüdrukutele.

## Ajalugu
Koht oli asustatud ammu enne kolonisatsiooni.

Misjonär ja kaupmees Niels Egede rajas 1759. aastal Egedesminde koloonia praegusest linnast lõuna pool. Koloonia viidi 1763. aastal üle praegusse kohta, et tulla paremini toime konkurentsis Hollandi vaalapüüdjatega.  

Teise maailmasõja ajal sai Aasiaatist Lääne-Gröönimaa põhjaosa transiitsadam.

## Kultuur
Alates 1982. aastast on Aasiaatis Gröönimaa suurima muusikakirjastuse ja plaadistuudio ULO peakorter. 

## Viited
Arto Javanainen

**Arto Kalevi Javanainen** (8. aprill 1959 Pori – 25. jaanuar 2011 Turu) oli soome jäähokimängija.

Ta oli Soome meistriliiga SM-liiga läbi aegade suurim väravakütt. Arto Javanainen osales kokku 668 liigamängus, tegi 462 väravat ja andis 330 väravani viinud söötu. Talle kuulub ka ühel hooajal põhisarjas tehtud väravate rekord (47 väravat hooajal 1987–1988) ja kübaratrikkide rekord (39).

Ta tuli kaks korda Soome meistriks, aastal 1978 meeskonnas Porin Ässät ja aastal 1989 meeskonnas TPS. Ta võitis ka kolm hõbemedalit ja ühe pronksi. Ta kuulus Soome koondisse kahel MM-il (1982 ja 1983) ja ühe korra olümpiamängudel (1984).

Arto Javanainen alustas jäähokikarjääri meistriliigas 1975. aastal meeskonnas Porin Ässät, kus mängis peaaegu kogu aja kuni karjääri lõpuni. Vaid hooaja 1984–1985 mängis ta NHL-i klubis Pittsburgh Penguins ning kaks hooaega aastatel 1987–1989 TPS-is. Javanaise viimane hooaeg Soome meistriliigas oli 1993–1994. Seejärel mängis ta veel ühe hooaja Taani meistrisarjas ning lõpetas karjääri kevadel 1995. 

Tema särginumber klubis Porin Ässät oli 4. Pärast tema meeskonnast lahkumist ei anta seda enam kellelegi teisele. 

Pärast tippspordist loobumist tegutses ta muu hulgas autokaupmehena.

Aastal 2000 valis Soome jäähokimuuseum ta 121. jäähokilõviks. Aastal 2004 valisid Soome televaatajad Arto Javanaise saja suurema soomlase hulgas 76. kohale.
Konstantin Preobraženski

**Konstantin Preobraženski** (vene keeles Константин Геогиевич Преображенский; sündinud 1953 Moskvas) on Venemaalt emigreerunud ja Ameerika Ühendriikides elav kirjanik, endine NSV Liidu välisluure alampolkovnik.

Preobraženski on kajastanud Venemaa luureorganite imbumist Venemaa emigratsiooniringkondadesse Ameerikas ja Vene Õigeusu Kirikusse.   

## Elulugu

Konstantin Preobraženski sündis kõrge NSV Liidu julgeolekuametniku, hilisema NSV Liidu RJK Piirivalvepeavalitsuse ülema asetäitja, kindrali Georg Preobraženski pojana. Pärast keskkooli lõpetamist asus ta õppima Moskva ülikooli juures asuvasse Aasia ja Aafrika Maade Instituuti, mille lõpetas 1976. Õpingute ajal viibis ta praktikal Jaapanis Tōkaidō ülikoolis. Pärast idamaade instituudi lõpetamist suunati ta õppima NSV Liidu RJK kõrgematele kursustele Minskisse. 

Konstantin Preobraženski teenis NSV Liidu RJK Esimeses peavalitsuses T (teaduslik-tehnilise luure) valitsuse ülema referendina. 1980–1985 töötas ta luureohvitserina Jaapanis TASSi korrespondendina, aga 1985. aastal peeti Jaapani vastuluure poolt kinni luuretegevuse eest ja saadeti Jaapanist välja. Konstantin Preobraženski läks NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komiteest erru 1991. aastal alampolkovniku auastmes.

Aastatel 1993–2002 töötas Preobraženski Venemaa ingliskeelse ajalehe The Moscow Times korrespondendina julgeoleku alal.

2003. aastal lahkus Preobraženski Venemaalt Ameerika Ühendriikidesse ja taotles poliitilist varjupaika, mille ta ka sai 2006. aastal. Varjupaiga taotlemise põhjuseks olid Preobraženski kriitilised arvamusavaldused Venemaa julgeolekuasutuste suhtes ajakirjanduses ja raamatutes.

## Teosed
* Каратэ начинается с поклонов (очерк) // Вокруг света. 1977. — № 1. — С. 69-77
* Очень новая старая пагода (очерк) // Вокруг света. 1977. — № 7. — С. 56-62
* Бамбуковый меч : [Очерки]. — М. : Б. и., 1981. — 73 с. (под псевдонимом Георгий Астахов)
* Спортивное кимоно : (Очерки о спорте в Японии). — М. : Физкультура и спорт, 1985. — 125 с.
* Как стать японцем / [предисловие В. Цветова]. — Москва : Молодая гвардия, 1989. — 284 с. — ISBN 5-235-00870-7
* Неизвестная Япония. — М. : АО «Япония сегодня», 1993. — 285 с. — ISBN 5-86479-073-7
* КГБ в Японии. Шпион, который любил Токио. — Москва : Центрполиграф, 2000. — 455 с. — (Секретная папка). — ISBN 5-227-00623-7
* КГБ в русской эмиграции. — New York : Liberty publ. house, cop. 2006. — 201 с. — ISBN 1932686193
* KGB/FSB's New Trojan Horse: Americans of Russian Descent. — Gerard Group Publishing, 2009. — ISBN 978-0615249087.
* КГБ в русском зарубежье. — Бостон : M-Graphics publ., 2012. — 418 с. — ISBN 9781934881880
* An American Man’s Guide to Russian Women. — Kindle Edition, 2017. — 65 p.

## Välislingid
* Biographical Sketch:Кonstantin Preobrazhenskiy
* Константин Преображенский. «КГБ в русской эмиграции» (Электронное издание книги, исправленное и дополненное, 2010 г.)
* «Oбъединение церквей завершится скандалом». О новой книге Константина Преображенского «КГБ в русской эмиграции»
* О книге К.Г. Преображенского «КГБ в русской эмиграции». Интервью с автором
Endoskoopia

**Endoskoopia** on meetod keha sisse nägemiseks ilma seda kahjustamata. 

Meetod seisneb selles, et arst suunab peenikese sondi suu ja söögitoru kaudu patsiendi makku, sondi sees on kaabel, mille ühes otsas on videokaamera ja teises arvuti. Arvutiekraanilt saab näha, kas maos, söögitorus ja sooltes on midagi valesti ja mis täpselt. Endoskoopia aparaadiga saab lisaks vaatlusele võtta proovitükke, eemaldada võõrkehi, polüüpe ja väikseid kasvajaid, sulgeda verejookse, süstida ravimeid.

## Vaata ka
*Endoskoop
Aurora (täpsustus)

**Aurora** on mitme isiku, objekti ja koha nimi:

*Aurora, vanarooma mütoloogias koidujumalanna
*Aurora, eesnimi
*AURORA (õieti Aurora Aksnes), Norra lauljatar
*"Aurora", prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil
*"Aurora", Eesti 2025. aasta mängufilm
* Aurora on Makatea saare endine nimi
*Aurora, linn Brasiilias
*Aurora, linn Kanadas Ontario provintsis
*Aurora, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis
*Aurora, linn USA-s Colorados
*Aurora, linn USA-s Illinoisis
*Aurora, linn USA-s Missouris
*Aurora, linn USA-s Nebraskas
*Aurora, linn USA-s Nevadas
*Aurora on endine kino Paides

## Laevad
*Aurora, Venemaa ristleja
*Aurora, kruiisilaev
* Aurora on laeva My Story endine nimi.
Johann von Uexküll (täpsustus)

**Johann von Uexküll** on olnud mitme ajaloolise isiku nimi Uexküllide suguvõsast:
***Johann von Uexküll** (surnud u 1528), Velise mõisnik
***Johann von Uexküll**, Riisipere mõisnik
***[[Johann von Uexküll]]** (hukati 1535), Riisipere mõisnik, kelle Tallinna raad lasi talupoja tapmise pärast hukata; eelmise poeg
***Johann von Uexküll** (surnud u 1541), Velise mõisnik
***Johann von Uexküll** (surnud enne 1540. aastat), Vana-Antsla, Mõniste ja Pühajärve mõisnik
***[[Johann von Uexküll (Päärdu)|Johann von Uexküll]]** (surnud u 1563), Päärdu mõisnik
***[[Johann von Uexküll (surnud 1583)|Johann von Uexküll]]** (surnud 1583), Mõniste, Pühajärve ja Aaspere mõisnik, hertsog Magnuse õuemarssal ja nõunik, Saaremaa asehaldur
***Johann von Uexküll** (maetud 1600), Mõniste, Päinurme ja Lāzberģi mõisnik, Poola teenistuses; eelmise poeg
***Johann von Uexküll** (surnud 1620), Rootsi kapten
***Johann von Uexküll**, Pöide mõisnik
***[[Johann von Uexküll (surnud 1648)|Johann von Uexküll]]** (surnud 1648), Rootsi ooberst, Eestimaa rüütelkonna peamees, Härgla ja Paadrema mõisnik
***Johann von Uexküll** (surnud enne 1664. aastat), Kivi-Vigala, Päinurme ja Mõniste mõisnik
***[[Johann von Yxkull-Gyllenband|Johann von Uexküll]]** (surnud enne 1703. aastat), Särevere, Paadrema ja Härgla mõisnik, leitnant

Seda nime on kasutatud ka bioloogi ja filosoofi **[[Jakob Johann von Uexküll]]i** (1864–1944) kohta.
Maarten Stekelenburg

**Maarten Stekelenburg** (sündinud 22. septembril 1982 Haarlemis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib väravavahina Hollandi kõrgliiga klubis Amsterdami Ajax ja Hollandi jalgpallikoondises.

Amsterdami Ajaxis alustas ka klubikarjääri. Ta mängis aastatel 2002–2011 Ajaxiga Hollandi kõrgliigas 191 mängu. Ta tuli Ajaxiga kaks korda Hollandi meistriks. Aastatel 2008 ja 2011 valiti ta Ajaxi aasta mängijaks.

Seejärel mängis ta Itaalia klubis AS Roma, Inglismaa kõrgliiga klubides Fulham, Southampton ja Everton ning Prantsusmaa kõrgliiga klubis Monaco. Märkimisväärne esiväravavaht oli Stekelenburg vaid Romas oma esimesel hooajal (2011–12).

2020. aasta juunis naasis ta Ajaxi.

Ta on 198 cm pikk.

## Koondisekarjäär

Oma esimese mängu Hollandi koondises pidas Stekelenburg 3. septembril 2004, mil 3:0 alistati Liechtensteini jalgpallikoondis.

2006. aasta MM-iks, mis toimus Saksamaal, kutsus peatreener Marco van Basten Stekelenburgi koondisse, aga ta ei osalenud ainsaski kohtumises, sest kõigis Hollandi mängudes seisis algusest lõpuni väravas Edwin van der Sar. Holland jäi kahe võidu ja viigiga alagrupis Argentina jalgpallikoondise järel teiseks, kaotas siis 0:1 Portugali jalgpallikoondisele ja langes välja.

2008. aasta EM-il Šveitsis oli Stekelenburg samuti van der Sari varuväravavaht. Pärast seda, kui Holland oli kahe võiduga edasipääsu alagrupist taganud, saatis van Basten viimaseks alagrupimänguks Rumeenia jalgpallikoondise vastu platsile teise koondise, sealhulgas Stekelenburgi. Holland võitis ikkagi 2:0. Veerandfinaalis kaotas Holland lisaajal Venemaa jalgpallikoondisele 1:3.

2008. aasta septembris sõprusmängus Austraalia jalgpallikoondise vastu sai Stekelenburg pärast 44 minutit punase kaardi. Ta oli läbi aegade esimene väravavaht, kes Hollandi jalgpallikoondises mängides sai punase kaardi.

Pärast seda, kui van der Sar oli loobunud mängimast Hollandi koondist, sai Stekelenburg koondise esiväravavahiks. 2010. aasta MM-il Lõuna-Aafrikas kaitses ta Hollandi väravat kõigis mängudes. Alagrupi lõpetas Holland täiseduga, alistades Taani jalgpallikoondise 2:0, Jaapani jalgpallikoondise 1:0 ja Kameruni jalgpallikoondise 2:1. Seejärel alistas Holland 2:1 Slovakkia jalgpallikoondise, kuid Stekelenburg teenis 3. üleminutil kollase kaardi ja järgnes penalti, mille Slovakkia realiseeris. Veerandfinaalis alistas Holland Brasiilia jalgpallikoondise 2:1 ja poolfinaalis Uruguay jalgpallikoondise 3:2, kuid kaotas finaalis lisaajal Hispaania jalgpallikoondisele lisaajal 0:1.

## Saavutused
;Ajax
*Eredivisie: 2003–04, 2010–11, 2020–21
*KNVB beker: 2005–06, 2006–07, 2009–10, 2020–21
*Johan Cruijff Schaal: 2002, 2006, 2007

## Välislingid
Adam Johnson

**Adam Johnson** (sündinud 14. juulil 1987 Sunderlandis) on endine Inglismaa jalgpallur. 

Inglismaa jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2012 kokku 12 mängu ja lõi 2 väravat.

Vaatamata sellele, et Adam Johnson sündis Sunderlandis, on ta Middlesbrough' akadeemia kasvandik. Boro-debüüdi tegi ta 17-aastaselt UEFA karika mängus Lissaboni Sportingi vastu, mille Inglismaa klubi kaotas 0:1. Pool aastat hiljem debüteeris Johnson Premier League'is. Premier League'i hooaja 2005–2006 esimese poole veetis Johnson vahetusmängijate pingil. Hiljem hakkas ta mängudes platsile saama vahetusest Stewart Downingi asemele.

Hooajal 2006–2007 oli Johnson laenul Leeds Unitedis, hooajal 2007–2008 aga Watfordis.

2010. aasta talvise üleminekuakna ajal ostis Adam Johnsoni Manchester City.

## Saavutused
### [[Manchester City]]
*Inglismaa meister (1): 2011–12
*FA Cup (1): 2011
1966. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1966]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **7.** maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 4.–6. veebruaril Saksa FV-s Garmisch-Partenkirchenis.
 
## Tulemused

### Mehed

#### 20 km


  

Finaal: 4. veebruar 
Osavõtjaid: 52
Maailmameister 1965: Olav Jordet,  Norra 


#### 4×7,5 km teatesõit


  			

Finaal: 6. veebruar 
Osavõtjaid: 13 võistkonda


### Medalid
Jambol

**Jambol** (ka *Yambol* [j'ambol]; bulgaaria keeles *Ямбол*) on linn Bulgaaria lõunaosas, Jamboli piirkonna halduskeskus. Jambol asub Tundža jõe suudmes.

Linna asutas 293. aastal Rooma keiser Diocletianus ja ta kandis esialgu nime *Diospolis*.

2020. aasta lõpus oli linnas 64 435 elanikku.


IMG theatre.JPG|Jamboli teater
Yambol-railway-station.jpg|Jamboli raudteejaam
Yambol municipal.JPG|Jamboli linnavalitsuse peahoone


## Sõpruslinnad
*  Târgu Jiu, Rumeenia
*  Villejuif, Prantsusmaa
*  Sieradz, Poola
*  Iževsk, Venemaa
*  Berdjansk, Ukraina
*  Edirne, Türgi

## Viited
Alavieska vald

**Alavieska** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Vald asutati 1879. aastal. Valla keskus on Alavieska.

Alavieska vald piirneb läänes Kalajoe linna, kirdes Merijärvi valla ja kagus Ylivieska linnaga.

Alavieska valla pindala on 253,03 km², millega ta on Soome 336 valla seas 263. kohal. Valla rahvaarv on 31. jaanuari 2011 seisuga 2764, millega ta on Soome valdade seas 258. kohal. Valla rahvastiku tihedus on 10,9 in/km². Valla rahvastikust 99,5% moodustavad soomlased.

Alavieskale on omased Pohjanmaa tasandikud, kus pinnavormide kõrguste vahe ei ületa 5–10 m. Ainult valla idaosas on maastik natuke muutlikum. Maastiku aluspõhja moodustavad kvartsi- ja granodioriidid ning teised süvakivimid. Aluspõhjas leidub väikestes kogustes väärismetalle. Mullad on moodustunud peamiselt moreenist ja turbast, eriti valla äärealadel. Kalajoe ja Talusjoe orus leidub savi, muda ja liiva, mida mujal vallas vähe leidub.

Kalajoe vallast kuulub enamik kagust loodesse voolava Kalajoe vesikonda. Vallas suubub Kalajoesse kaks lisajõge, Kähtävänoja ja Jukulaisoja. Valla põhjaosa kuulub Pyhäjoesse suubuva Talusjoe vesikonda. Järvi ei ole vallas ühtki. Metsad katavad vallast enam kui poole, aga ka soid ja rabasid on palju. Mõnel pool on soid palju kuivendatud.

## Ajalugu

Alavieska valla maa-ala oli asustatud juba kiviajal. Vallast on leitud arvukalt kiviaegseid esemeid, sealhulgas kirveid ja peitleid. Sel ajal elasid valla maa-alal laplased. Alles keskajal tõrjusid lõuna poolt tulnud soomlased nad põhja poole. See piirkond kuulus algul Salo ja alates 1540 Kalajoe kirikukihelkonda.

Pärimuse järgi olid Alavieska esimesed soomlastest asukad Jotuni või Jutila vennad, kes läksid sinna pakku Kalajoe kirikuõpetaja eest. Üks Alavieska vanimatest taludest kannabki Jutila nime. 1548 oli selles piirkonnas juba 12 talu.

Alavieskas asutati 1733 kogudusehoone ja see sai 1782 kabeli õigused. Lõplikult iseseisvus kogudus Kalajoe alt alles 1870.

19. sajandi algul kuivendati Alavieska järv selleks, et põllumaad juurde saada. Kuivenduskraavi rajamine Alavieska järvest Kalajoesse oli kivise pinnase tõttu väga keeruline.

Alavieska vald moodustati 1866. Vallaelanike peamine sissetulek tuli põllumajandusest ja kalapüügist, hiljem lisandusid sellele tõrvapõletamine ning salpeetri ja potase tootmine. Tänapäeval on 80% vallaelanikest hõivatud puidu- ja metallitööstuses.

## Külad
Alavieska (ka Kirkonkylä; keskus), Kähtävä, Someronkylä, Taluskylä, Kääntä, Jukulainen, Saarenkylä.

## Kaugused Alavieskast
* Ylivieska 16 km
* Helsingi 530 km
* Oulu 141 km
* Kokkola 85 km
* Kokkola-Jakobstadi lennujaam 105 km
* Ylivieska raudteejaam 17 km

## Viited
Alavieska

**Alavieska** on asula Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas, Alavieska valla kirikuküla.

## Viited

## Välislingid
1969. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1969]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **9.** maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 27. veebruarist–2. märtsini Poolas Zakopanes.
 
## Tulemused

### Mehed

#### 20 km


   

Finaal: 27. veebruar 
Osavõtjaid: 56
Maailmameister 1967: Viktor Mamatov, NSVL 

 Ametlikud tulemused


#### 4×7,5 km teatesõit


    

Finaal: 2. märts 
Osavõtjaid: 14 võistkonda
Maailmameister 1967: Jon Istad,Ragnar Tveiten,Ola Wærhaug,Olav Jordet




### Medalid
1967. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1967]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **8.** maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 17.–19. veebruaril Saksa DV-s Altenbergis.
 
Võistlused toimusid SG Dynamo Zinnwald rajatistes. Seoses taliolümpiamängudega järgmisel aastal laskesuusatamise maailmameistrivõistlusi ei korraldatud. Võistlused peeti kahel alal: meeste 20 km individuaaldistantsil ja meeste 4x7,5 km  teatevõistluses.

## Tulemused

### Mehed

#### 20 km


   

Finaal: 19. veebruar 
Osavõtjaid: 50
Maailmameister 1966: Jon Istad,  Norra 


#### 4×7,5 km teatesõit


    

Finaal: 19. veebruar 
Osavõtjaid: 13 võistkonda
Maailmameister 1966:  Ivar Norkild, Olav Jordet, Jon Istad, Ragnar Tveiten


### Medalid
Hércules CF

**Hércules Club de Fútbol** on Hispaania jalgpalliklubi, mille kodulinn on Alicante. Klubi asutati 1922. aastal ja praegu mängib see Hispaania jalgpalli kõrgliigas Primera Divisiónis. Hérculesi kodustaadion on Estadio José Rico Pérez, millel on 30 000 pealtvaatajakohta.

Klubi on mänginud hooaega Primera Divisiónis, 40 hooaega Segunda Divisiónis ja 18 hooaega madalamates liigades.

Praeguses meeskonnas mängib Prantsusmaa ründaja David Trezeguet.
Egede

**Egede** on Taani päritolu norra suguvõsa.

Selle esiisa Hans Jensen Colding (1596–1659) oli pastor Sjællandil Vester Egede kihelkonnas, mille järgi suguvõsa on nime saanud. 

Tema poeg Povel Hansen Egede või Poul Hansen Egede (1648–1706) läks noore *[[sorenskriver]]* Norrasse Senja saarele ning abiellus oma eelkäija tütrega. 

Nende pojad olid misjonär Gröönimaal Hans Egede (1686–1758) ja abipastor (*[[kapellan]]*) Jens Egede (1692 – umbes 1724). 

Hans Egede pojad olid misjonär ja filoloog Poul Hansen Egede  (ka Paul Hansen Egede; 1708–1789) ja kaupmees Niels Rasch Egede (1710–1782). 

Paul Egede poeg oli kapten Christian Thestrup Egede (1761–1803). Jens Egede poeg oli Feti pastoraadi pastor Peder Jensen Egede (1722–1789), kes mõnda aega oli misjonär Gröönimaal.

Suguvõsa üks haru kannab nime Egede-Nissen.

## Välislingid
*Artikkel Store Norske Leksikonis