open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
MeeGo

**MeeGo** oli avatud lähtekoodiga vabatarkvaraline operatsioonisüsteem mobiiliseadmetele. Ainuke MeeGoga välja lastud olmeseade oli Nokia N9 nutitelefon. Arendusseadmena oli olemas ka Nokia N950, millel oli ka füüsiline klahvistik.

Projekti põhijõud olid Intel, Nokia ja Linux Foundation. Opsüsteem põhines Linuxi tuumal.

Linux Foundation lõpetas MeeGo arendamise 2011. aasta septembris ja keskendus Tizeni arendamisele.

Soome idufirma Jolla on MeeGo jätkuprojektist Mer edasi arendanud Sailfish OS-i.

## Viited

## Välislingid

* MeeGo veeb
* Intel ja Nokia esitlesid operatsioonisüsteemi Meego uuendust
Kersleti järv

**Kersleti järv**, ka **Stor vike**, **Kepsleti järv**, **Kärssläti järv**, **Kärrslätti järv**, on järv Lääne maakonnas Vormsi vallas Borrby ja Kersleti külas. Järve kaldajoone pikkus on 5340 m. Vormsi saare järvede hulgas on ta suuruselt teine järv. Järv jääb Vormsi maastikukaitsealale.

Kersleti järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Kersleti järve keskkonnaregistri kood on VEE2038100.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid

*Kersleti järv Keskkonnaregistris
Eduard Terras

**Eduard Terras** (25. aprill (vkj)/ 7. mai 1871 Varnja, Kodavere kihelkond – 14. november (vkj)/ 26. november 1917 Tarvastu, Viljandimaa) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tartus gümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1890–1899. Akadeemiliselt oli ta korporatsioon Fraternitas Estica liige. Oli prooviaastal Tarvastu Peetri koguduses, Mihkel Jürmanni juures. Ordineeriti 19. detsembril 1899 Tartus õpetajaks.

Oli aastatel 1907–1913 Riia Jakobi eesti koguduse õpetaja. Lisaks oli ta veel vanglavaimulik. Vabastati ametist tervislikel põhjustel. 

Elas seejärel Tarvastu pastoraadis. Suri 14. novembril 1917 (vkj) (kell 10 õhtul) Tarvastu pastoraadis.

## Viited
Arnold Häusler

**Arnold Häusler** (9. aprill 1871 Läti – ?) oli eesti vaimulik Lätis.

Häusler sooritas algkooliõpetaja eksami ja Riias kirikuõpetaja eksami. 

Oli kolm aastat Eestis ja neli aastat Venemaal kooliõpetaja. Pidas eesti-, saksa- ja lätikeelseid jumalateenistusi. Siirdus aastal 1899 Riia linna misjonitööle, oli Riia läti ja saksa koguduste diakon. Ordineeriti aastal 1923 piiskop Kārlis Irbe poolt kirikuõpetajaks.

Oli aastatel 1923–1938 Riia eesti koguduse õpetaja. Oli ka liivi koguduse hooldajaõpetaja Irēs ning andis välja esimesed liivikeelsed jõululauludega laululehed. Ta oli Riia eesti algkooli asutamisest saadik sealne usuõpetaja. Ta võttis osa Riia Eesti Haridus- ja abiandmisseltsi tegevusest, oli vahepeal selle esimees.

Ta on kirikulaulude "Mul rõõm on tulle pühakotta" ja "Tänu, kiitust, Issand, Sulle toome" sõnade autor. 

## Viited

## Kirjandus
*"Riia Eesti Ew.-Lut. kirik ja kogudus". Eesti Kirik nr 41, 13. oktoober 1927. Lk 325–326; nr 42, 20. oktoober 1927. Lk 331–334
Haustor

**Haustor** (< ladina sõnast *haustor* 'ammutaja') ehk **imitoru** on parasiitseene või -taime osa, mis tungib peremehe kudedesse ja omastab temalt toitaineid. 

## Viited

## Välislingid
*Haustorist taimeanatoomia õppematerjalis
Kodanluse diskreetne võlu

**"Kodanluse diskreetne võlu"** on Luis Buñueli 1972. aasta film.

Film võitis parima võõrkeelse filmi Oscari (1973), ajakiri Time nimetas 2005. aastal filmi 100 parima filmi hulka.

## Välislingid
*
Nephthys

**Nephthys** on Egiptuse mütoloogias nii surnute kaitsejumalanna kui ka leina-, öö- ja hauajumalanna. Ta oli Gebi ja Nuti tütar, Sethi õde ja abikaasa ning Anubise ema. Seejuures pole kindel, kas lapse isa oli Osiris või Seth. Olgugi et Nephthys on seotud Sethiga, näib ta rohkem hoidvat oma õe Isise poole. Teatud määral esineb Nephthys „Surnuteraamatus”, kus ta on oma õe Isise abistaja. Usuti, et Nephthysel on suur võlujõud ja palju esinemisvorme nagu tema õelgi. Samas oli Nephthys igas suhtes Isise vastand: Isis sümboliseeris sündi, kasvu, arengut ja jõudu, Nephthys aga surma, lagunemist, kahanemist ja liikumatust. Kõigest hoolimata olid kaks jumalannat teineteisega lahutamatult seotud. Nephthys valmistas koos Isisega Osirisele matuseaseme ning tegi ka muumiasidemed. Ta valvas Isise kõrval Osirise surnukeha.

Sel ajal koosnes Vana-Egiptuses aasta kolmesaja kuuekümnest päevast ja Thothi lisatud viiest päevast, mis ei läinud ei tuleva aasta ega ka ühegi kuu juurde. Nendel viiel päeval sündisid Nephthys, tema vennad Seth, Horos ja Osiris ning tema õde Isis. Teises versioonis sündis Horose asemel surnutejumal Anubis, kuid on ka arvamus, et Anubis oli hoopis Osirise ja Nephthyse poeg.
Sõna "nephthys" võib tähendada erinevaid asju, näiteks head õde, surmasõpra, õnnelikku inimest või jumalate õde.

Nephthys pole selgelt piiritletud tunnustega, kuid üldiselt võib teda kirjeldada kui jumalannat, kes valitseb surma üle, mis ei kesta igavesti.
Eduard Rüga

**Eduard Rüga** (16. august 1903 Sangaste vald – 28. oktoober 1997 Elmwood Park, New Jersey, USA) oli eesti graafik ja maalikunstnik. 

## Elukäik
Eduar Rüga sündis Sangaste vallas Tiidu karjamõisas. Ta õppis Tagulas ja Urvastes ning lõpetas Võru gümnaasiumi. 1928. aastal sai temast Kõrgema Kunstikooli Pallas õpilane Jaan Vahtra ettevalmistusklassis. Majanduslikel põhjustel katkesid õpingud mõne aasta pärast. Noor kunstnik jätkas iseseisvalt tööd ning osales 1931. ja 1934. aastal Võru noorte kunstnike näitusel. 1934. aastal naasis ta Pallasesse, seekord Nikolai Triigi maaliateljeesse. Ühtlasi õppis ta graafikat Arkadio Laigo juures. Kunstniku käekiri erines nii märgatavalt eelkäijate omast, et graafikaateljee juhataja Laigo keeldus alla kirjutamast tema lõputunnistusele, väites, et Rüga pole lõpetamiseks küps. Konflikt lahenes ja Rüga lõpetas kooli ühes Pallase arvukamas lennus koos Lepo Mikko, Elmar Kitse, Erich Pehapi jt (kokku üheksa kunstnikku). Lõpetamisel anti Rügale kultuurkapitali aastane kodumaine stipendium.

Kunstnik elas Pärnumaal Toris Viira koolimajas, kus tema abikaasa oli õpetaja. 1944. aastal põgenes perekond Saksamaale ja emigreerus sealt 1949. aastal USA-sse. Eduard Rüga oli aktiivne ka kultuurielu organiseerimisel paguluses. Ta oli Eesti Kujutavkunstnike Keskuse laekur ja esimees. Tema eestvedamisel korraldati näitusi New Yorgi Eesti Majas ning mitmes muuseumis ja galeriis.

Eduard Rüga oli üliõpilasseltsi Liivika liige.

Eduard Rüga oli Tartu Kunstiühingu (Kunstiühingu "Pallas") auliige. Tema annetus pani aluse ühingu kunstikogule.

Kunstnik suri USA New Jersey osariigis Elmwood Parkis, tema tuhastatud põrm sängitati 8. augustil 2000 Tartu Raadi Vana-Jaani kalmistule.

## Looming
Rüga oli alles Pallase õpilane, kui tema teosed valiti 1939. aastal Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse korraldatud eesti kunsti rändnäitusele Itaalias, Ungaris, Poolas ja Belgias. Antwerpeni Kuninglik Muuseum ja Rooma Moodsa Kunsti Rahvusgalerii omandasid tõmmised kunstniku teostest "Altja neem" (1938) ja "Vana Irboska" (1938). Tema esimene isikunäitus Eestis leidis aset 1988. aastal Võrumaa muuseumis. 

Eduard Rüga põhialaks kujunes puugravüür ja -lõige, mis olid tollal populaarseimad graafikatehnikad. Kodumaa-aastate loomingu tippteoseks saabki lugeda mappi "Lõuna-Eesti inimene ja loodus" (1942–1943), mille kavand pälvis Haridusdirektooriumi preemia. Eduard Rüga viljeles tollal Eestis haruldast mitmevärvilist kõrgtrükigraafikat. Lemmikaineseks olid Võrumaa maastikud ja inimesed.

Ameerikas sattus kunstnik täiesti uude keskkonda nii ühiskondlikus kui ka kunstilises mõttes. Ameerika perioodi alguses harrastas Rüga monotüüpiat. 1951. aastal jätkas katsetusi linoollõikes. Korduvaiks motiivideks olid kalad ja linnud. 1960. aastail jätkas Rüga maalimist, kusjuures valdavaks sai abstraktne kujutusviis. Ta oli kunstnik, kes aastate vältel ei kinnistunud kord leitud laadi juurde, vaid otsis vaheldusrikkust. Tema loomingupärandi hulka kuuluvad maalide ja graafika kõrval illustratsioonid ja eksliibrised.

## Viited

## Kirjandus
* "Eduard Rüga värvidesse kätketud elurõõm", Õhtuleht, 1994
Meinhard Karelson

**Meinhard Karelson** (23. august 1917 Rannu vald – 31. märts 2004 Tartu) oli eesti põllumajandusteadlane. 

Ta oli alates 1939. aastast üliõpilasseltsi Liivika liige.

## Välislingid
*
Dilma Rousseff

**Dilma Vana Rousseff** (sündinud 14. detsembril 1947 Belo Horizontes) on Brasiilia poliitik, 2011–2016 Brasiilia president. 

Tema isa, Petǎr Rusev (hilisema nimega Pedro Rousseff) oli sündinud Bulgaarias Gabrovos. Ta oli aktiivne kommunist ja põgenes jälitamise eest Prantsusmaale ja sealt 1930. aastatel Brasiiliasse. 

Dilma Rousseff on õppinud majandusteadust.

Ta kuulub Tööliste Parteisse. Aastatel 2003–2005 oli ta Brasiilia mäendus- ja energiaminister, seejärel kuni märtsini 2010 valitsuse kantseleiülem.

31. oktoobril 2010 peetud presidendivalimiste teises voorus valiti ta Brasiilia presidendiks. Tema ametiaeg algas 1. jaanuaril 2011. Oktoobris 2014 peetud presidendivalimistel valiti ta uueks ametiajaks, mis algas 1. jaanuaril 2015.

12. mail 2016 otsustas senat peatada kuueks kuuks Dilma Rousseffi volitused presidendina seoses süüdistustega, mis puudutavad riigieelarvega manipuleerimist. 31. augustil 2016 ta tagandati. 

## Välislingid

* Koduleht
Päevane kaunitar

**"Päevane kaunitar"** on 1967. aasta film. 

Filmi lavastas Luis Buñuel, peaosas mängis Catherine Deneuve.

"Päevane kaunitar" võitis Veneetsia filmifestivali peaauhinna Kuldlõvi (1967).
Exitfilm

**Exitfilm** on Eesti filmistuudio, mis on asutatud 1992. aastal.

Exitfilm asutati eelkõige omamaiste kinos näidatavate mängufilmide tootmiseks, kuid tehakse ka dokumentaal- ja animafilme.

2022. aasta seisuga on stuudios valminud sadakond filmi, lisaks sellele on stuudio teinud rahvusvahelist koostööd mitmekümne välismaise mängufilmi tootmisel. 

## Valik stuudios valminud filme
### Mängufilmid
*"Balti armastuslood" (1992, kolm eraldi mängufilmi)
*"Kass kukub käppadele" (1999, kolm eraldi mängufilmi)
*"Agent Sinikael" (2002, režissöör Marko Raat)
*"Malev" (2005, režissöör Kaaren Kaer)
*"Stiilipidu" (2005, režissöör Peeter Urbla)
*"Kuhu põgenevad hinged" (2007, režissöör Rainer Sarnet)
*"Taarka" (2008, režissöör Ain Mäeots)
*"Võõras" (2008, režissöör Jukka-Pekka Valkeapää)
*"Kutsar koputab kolm korda" (2010, režissöör Elo Selirand)
*"Mausoleum" (2016, režissöör Lauri Randla)
*"Jää" (2017, režissöör Anna Hints)
*"Küberkaheksajalgade rünnak" (2017, režissöör Nicola Piovesan)
*"Pööripäev" (2018, režissöör Kaspar Ainelo)
*"Kerberos" (2020, režissöör Kaspar Ainelo)
*"Hüvasti, NSVL" (2020, režissöör Lauri Randla)

### Dokumentaalfilmid
* "Vene metalli ja US $ suudlus" (1993)
* "Ööliblika jõulud" (1994)
* "Vabadus või surm" (1995)
* "Intervjuu president Dudajeviga" (1995)
* "Armastuse poeem" (1998)
* "Päikesepüüdja" (1998)
* "Terasratsanik" (1999)
* "Valga-Tallinn-Valga" (2001)
* "Pagulaslaagri lapsed" (2001)
* "Me ise ennast" (2001)
* "Lepinguga emaks" (2001)
* "Elukutse - rahutagaja" (2001)
* "Sõda pärast sõda" (2002)
* "Leigo järved" (2002)
* "Kuningas üheks päevaks" (2002)
* "Kulgemise kunst" (2002)
* "Helmi Betlem" (2002)
* "Graali otsimas" (2002)
* "Naeratavad naised" (2003)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Exitfilmi filmograafia Eesti Filmi Andmebaasis
Herman Evert

**Herman(n) Evert** (8. veebruar (vkj)/ 20. veebruar 1898 Everti talu, Uusna vald, Viljandimaa – 20. september 1982 Tallinn) oli ökonomist ja kirjastustegelane, Eesti Kirjanduse Seltsi büroo juhataja aastatel 1924–1940.

## Elukäik
Ta sündis oma vanemate kaheksanda lapsena Viljandimaal Uusnas Everti talus. Ta õppis Suure-Kõpu Metsaküla külakoolis aastatel 1904–1907, Simbirski kubermangu Svetloje Ozero külakoolis 1907–1909 ja Tartu Reaalkoolis 1909–1915. Seejärel õppis ta Riia Polütehnilise Instituudi kommertsosakonnas,mis Esimese maailmasõja tõttu oli evakueeritud Moskvasse.

Ta osales Vabadussõjas ning sai Irboska all haavata. Pärast viibimist aastatel 1921–1923 Ameerika Ühendriikides õppis ta aastatel 1923–1931 Tartu Ülikoolis kaubandust. Ta osales Üliõpilasselts Liivika tegevuses, olles selle põhimõtete kujundaja ja alleshoidja ning seltsi peaideoloog 1930. aastatel.

Ta oli 1924. aastast Eesti Kirjanduse Seltsi büroo juhataja Tartus.

Pärast Eesti okupeerimist oli ta aastatel 1945–1950 Leningradi oblastis vangis.

Seejärel elas ta Türil ja Tallinnas. Ta korraldas 1966. aastal Tartus Eesti Kirjanduse Seltsi arhiivi säilinud osa.

Ta on maetud Everti talu kalmistule.

## Kirjutisi
*"Üliõpilase kasvatus ja üliõpilasühingute reform". // Akadeemia - ÜS Liivika 30-aasta juubeli erinumber, 3 (17) aprill 1939, lk 145-153

## Liikmesus
*1934 Akadeemiline Majandusteaduse Selts

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1930–1936 abielus Renate Kaasikuga.

## Kirjandus
*August Palm. "Eesti kirjanduse selts 1907-1932". Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1932
*August Eelmäe. "Evert, Herman". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 86
*Marin  Laak, Kristi Ojasaaar. "Sada aastat ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts 1907-2007". Tartu 2007
*Toomas Haug. "Liivika" kodukord. Kohtumine Herman Evertiga 1980. aastal". Looming 9/ 2015, lk 1283-1299

## Viiteid

## Välislingid
*
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis'' 1918–1944
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Linaleoauk (järv)

**Linaleoauk** on rannajärv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Tahu külas. Järve kaldajoone pikkus on 652 m. Järv jääb Silma looduskaitsealale. Järv on Haapsalu lahe põhjakalda lähedal, Kropi silma läänekalda lähedal.

Linaleoauk on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Linaleoaugu keskkonnaregistri kood on VEE2051440.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid

*Linaleoauk Keskkonnaregistris
Linsänketräske

**Linaleojärv** ehk **Linsänketräske** (ka *Nõmmküla Linaleojärv, Nõmmküla järv, Väike Kutspaki järv*) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Niibi külas. Järve kaldajoone pikkus on 470 m. Järv on Niibi raba lääneosas. Järvest umbes 1,3 km kirdesse jääb Kaevandu järv.

Nõmmküla Linaleojärv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

## Välislingid

*
Stanley mägi

**Stanley** on mägi Ruwenzori mäestikus Uganda ja Kongo Demokraatliku Vabariigi piiril. See on mõlema riigi kõrgeim mägi.

Stanley geograafilised koordinaadid on .

Mäel on mitu tippu. 5109 meetri kõrgune Margherita mäetipp on Aafrika kõrguselt kolmas tipp Kilimanjaro (5895 m) ja Keenia mäe (5199 m) järel. Stanley mäe kõrguselt järgmised tipud on Alexandra (5091 m), Albert (5087 m), Savoia (4977 m), Ellena (4968 m), Elizabeth (4929 m), Phillip (4920 m), Moebius (4916 m) ja Great Tooth (4603 m). Kõrgematel tippudel on liustikud.

Mägi on saanud nime Briti maadeuurija ja ajakirjaniku Henry Morton Stanley järgi.

Esimesena ronis Stanley mäe tippu Itaalia prints Luigi Amedeo di Savoia-Aosta koos kolme kaaslasega aastal 1906. Seetõttu on mitmel tipul itaaliapärane nimi. Margherita tipu nimetas ta tollase Itaalia kuninganna Savoia Margherita järgi, kes oli tema onunaine.

Stanley mägi kuulub Ruwenzori rahvusparki. See rahvuspark kuulub UNESCO maailmapärandi loendisse.
Jahukaste

**Jahukaste** on tavaline ja levinud taimede seenhaigus, mil taimede maapealseid osi – enamasti lehti, aga ka varsi, õisi, vilju – katab hallikasvalge jahusarnane kirme. Haiguse tagajärjel muutuvad haigestunud osad nõrgaks, murduvad ja kuivavad. Taimetoitainete transport aeglustub ja saak väheneb. 

Jahukaste põhjustajaiks on rühm fütopatogeenseid seeni – jahukasteseened (selts jahukasteliselaadsed, *Erysiphales*). Haigustekitajad talvituvad taimejäänustel ja umbrohtudel. Haiguse levikut soosib nii kuiv ja kuum kui ka niiske ja jahe ilm. 

Jahukasteseeni on ligi 300 liiki. Paljud liigid nakatavad erinevaid taimeliike ning ühte peremeestaime võib nakatada mitu jahukasteliiki. 
*elulõnga-jahukaste
*herne-jahukaste
*kapsa-jahukaste
*karusmarja-jahukaste
*kurgi-jahukaste
*kõrreliste jahukaste 
*kõrvitsa-jahukaste
*maasika-jahukaste
*mustsõstra-jahukaste
*ploomipuu-jahukaste
*rododendroni-jahukaste
*roosi-jahukaste
*sarapuu-jahukaste
*tamme-jahukaste 
*viinapuu-jahukaste
*virsiku-jahukaste
*õunapuu-jahukaste jpt.  

## Kirjandus
*Harri Karis; Viive Rumberg 1966. *Jahukasteseened dekoratiivtaimedel.* Tallinn: Eesti NSV Teaduste Akadeemia Tallinna Botaanikaaed.
*Stefan Buczacki, Keith Harris, "Taimekahjurite ja- haiguste käsiraamat", Kirjastus Varrak, Tallinn, 2010, ISBN 978 9985 3 2089 1
Ravšana Kurkova

**Ravshana Bahram qiz Ko'rkova** [ravš'aana kurk'oova] (sündinud 22. augustil 1980 Taškendis) on Usbekistani filminäitleja.

Ta on lõpetanud Moskva Riikliku Pedagoogikaülikooli, kus õppis filoloogiat. Näitlejaharidust tal pole.

Ravšana Kurkova mängis peaosa Veiko Õunpuu lavastatud filmis "Püha Tõnu kiusamine".

## Kirjandus
* Korsten, T. Ravšana Kurkova: ''Näitleja elukutse aitab ennastki mõista'', Põhjarannik, november 2008

## Välislingid

* 
* Koduleht
Eesti euromündid

**Eesti euromündid** on euromündid, mis hakkasid kehtima Eestis ja kogu euroalal 1. jaanuaril 2011. Eesti euromündi rahvusliku külje kavandas graafik Lembit Lõhmus.

Münte hakati vermima Soomes Rahapaja Oy tehases juulis 2010.

Alates 1. detsembrist 2010 olid Eesti panga- ja postkontorites 200 krooni eest müügil Eesti euromüntide stardikomplektid. 

## Vaata ka
*Eesti euromeenemündid

## Välislingid
* Eesti euromündid
*
Ülo Oll

**Ülo Oll** (17. august 1927 Härjanurme vald, Tartumaa – 31. jaanuar 1997 Tartu) oli eesti põllumajandusteadlane.

Oll töötas ka Eesti Põllumajanduse Akadeemia zooinseneriteaduskonna dekaanina. 

Ta oli ÜS Liivika vilistlane.

Tema sulest on ilmunud ligi 400 trükist eesti, vene, saksa ja inglise keeles. Nendest 25 on õpikud, käsiraamatud ja monograafiad. Ülo Oll töötas ka ajakirja Agraarteadus peatoimetajana.

## Kirjandus
*"Минеральное питание животных в различных природно-хозяйственных условиях". Ленинград: Колос, 1967
*(kaasautor Ants Ilus) Söötade keemilise koostise ja toiteväärtuse tabelid. Tallinn: Valgus, 1974
*(kaasautor August Muuga) "Veiste söötmine". Tallinn: Valgus 1978 
*"Emiste söötmine". Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia, 1986
*"Hobuste söötmine". Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia, 1990 
*"Kaarel Liidaku elukäigust" – Agraarteadus 1990, nr 1
*(kaasautor Leo Nigul) "Sigade söötmine". Tallinn: Valgus, 1991
*"Söötmisõpetus". Tallinn: Valgus, 1994
Alfred Kalm

**Alfred Kalm** (14. märts 1883 Udeva vald, Järvamaa – 1. jaanuar 1959 Los Patios, Santa Barbara, USA) oli eesti agronoom, tööstur ja reeder.

Kalm oli Riia Eesti Üliõpilaste Seltsi, hilisema üliõpilasseltsi Liivika asutajaliige.

Kalm asutas 1913. aastal Põhja-Liivimaa Põllumeeste Keskseltsi ja oli alates 1914. aastast Tartu konservitehase omanik.

1915. aastal sõitis ta Siberisse, kus asutas samuti konservitehase.

1917. aastal ostis Alfred Kalm Keila mõisa. 1919. aasta maareformiga rekvireeriti kõik mõisad ja mõisamaadest tuli loobuda ka Kalmul. Kuna ta soovis siiski mõisa omanikuks jääda, tuli tal Eesti riigilt mõis uuesti välja osta. 1926. aastal müüs Alfred Kalm Keila mõisa riigile tagasi. 

Alfred Kalm oli 1920.–1930. aastatel ärimees ja laevareeder Eestis. Ta põgenes suvel 1940. aastal Rootsi, tema laevaühingu laevad (Aarne, Begonia, Margo) natsionaliseeriti juunipöörde järel võimul olnud Johannes Varese valitsuse poolt 17. augustil 1940.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti ärimees aegade tuules. Alfred Kalm: tagasivaated. Päevaraamat 1940-46. Tallinn: Kunst, 2002. 
*Lukk, Mart. 25. aastat Elva Piimaühisuse tegevust: 1911-1936. Elva Piimaühisus, 1936.

## Välislingid
*Maailmapilt: Alfred Kalm, Eesti Raadio, 9. juuli 2002
Helmuth Ibrus

**Helmuth Ibrus** VR II/3 (6. jaanuar 1897 Viljandi – 5. märts 1930 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major). 

Ta osales patareiülemana Vabadussõjas, teenis välja Vabadusristi. Alates 1930. aastast oli ta õhukaitse suurtükiväegrupi ülem, sai surma häire ajal.

## Välislingid
*Eesti ohvitseride andmekogu
Manfred Fiskar

**Manfred Fiskar** (11. september 1898 Tallinn – 26. jaanuar 1942 Turinsk, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat.

Ta oli raamatuköitja Juhan Fiskari poeg.

Ta õppis 1921–1925 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (matrikkel nr. 1786), oli üliõpilasseltsi Concordia vilistlane.

Osales 1919–1920 Vabadussõjas, pärast sõda teenis 1920–1924 Kaitseministeeriumi kodifikatsiooniosakonnas ja 1924–1926 Teedeministeeriumis asjaajaja-sekretärina, oli Kohtupalati kohtuameti kandidaat, 1926–1931 vandeadvokaat Peeter Reisiki abi, alates 1931 vandeadvokaat Keilas. 

Ta oli Kaitseliidu kompaniipealik ja Isamaaliidu juhatuses. 

NKVD arreteeris ta Keilas 14. juunil 1941. Fiskar suri eeluurimisel vangilaagris Venemaal.

## Välislingid
*Kirje ohvitseride andmekogus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Riia Eesti Üliõpilaste Selts

**Riia Eesti Üliõpilaste Selts** (REÜS) oli eesti üliõpilasorganisatsioon, mis tegutses Riias aastatel 1909–1915. Pärast sõja vaibumist jätkus tegevus Tartus üliõpilasseltsi Liivika nime all.

Tollane Venemaa Liivimaa kubermangu pealinn Riia pakkus Peterburi ja Tartu kõrval eesti soost üliõpilastele suhteliselt hästi kättesaadavaid kõrghariduse omandamise võimalusi. Riia Eesti Üliõpilaste Seltsi tuumik kujunes eesti soost üliõpilasi ühendava Laene sõpruskonna liitumisel 1909. aasta kevadel korporatsioonist Vironia lahkunutega. Asutajaliikmeid oli kokku 23.

Riia Eesti Üliõpilaste Seltsi asutajaliikmeist kuulusid Laenesse Anton Uesson, Eduard Kimberg, Martin Kesküla, Heinrich Johani Väljamäe, Viktor Pihlak, Peeter Sisask, Konstantin Zeren, Anton Lembit Soans, Aleksander Bürger, Karl Treumann, Kristjan Kask ja K. Feldmann. Vironia rühma kuulusid Märt Raud, Juhan Kukk, Alfred Kalm, Eduard Johannes Erlich (astus hiljem tagasi Vironiasse), Eduard Laur, Rudolf Maasen, Voldemar Saukas, Hermann Perna, Johann Sakeus (astus hiljem tagasi Vironiasse), Aleksander Müürisepp ja Karl Parvei.

Mitmed neist andsid olulise panuse Eesti Vabariigi ülesehitamisse.

## Viited
Kuldne Palmioks

**Kuldne Palmioks** (prantsuse Palme d'Or) on Cannes'i filmifestivali peaauhind, mille saab filmifestivalil parimaks tunnistatud film.

Kuldne Palmioks on peaauhinna nimi olnud aastatel 1955–1963 ning aastast 1975. Aastail 1946–1954 ja 1964–1974 kandis peaauhind Suure auhinna nime (*Grand Prix*).
Edgar Laane

**Edgar Laane** (1. mai 1903 Türi – 3. aprill 1947 Uppsala) oli eesti notar.

Ta õppis 1922–1926 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (matrikkel nr. 3439), Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Tallinna kinnistusjaoskonna ametnik, alates 1930 notar Paides. 

Põgenes 1944 Rootsi.
Elmar Joaste

**Elmar Joaste** VR II/3 (kuni 1932 **Elmar Jobson**; 26. detsember 1895 Kuremaa vald, Tartumaa – 26. oktoober 1969 Tartu) oli eesti notar.

## Haridus
Ta õppis 1920–1925 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (matrikkel nr. 578), Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

## Töökäik
Teenis Vabadussõjas Kuperjanovi partisanide pataljoni rühmaülemana, oli 1925–1929 kohtuameti kandidaat, 1929–1933 notar Vändras, 1933–1936 Võhmas ja 1936–1940 Viljandis, 

1941–1944 Viljandi kinnistusameti sekretär. Varjas end 1944–1946, 1947–1962 Palamuse värvimistöökoja arveametnik.
Elmar Pehap

**Elmar Johannes Pehap** (3. august 1894 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 20. jaanuar 1947 Elva) oli eesti notar.

## Haridus

Ta õppis (matrikkel nr. 289) Tartu ülikooli loodusteaduskonnas 1918, arstiteaduskonnas 1918 ja 1921–1922, metsandusosakonnas 1919–1921 ja õigusteaduskonnas 1923–1933 (lõpetas), korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane.

## Tegevus

Ta oli notar Mustlas ja Elvas.
Arnold Suubi

**Arnold Adalbert Suubi** (23. september 1898 Tartu – 22. juuni 1965 Tartu) oli eesti notar.

## Haridus

Ta õppis 1921–1926 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

## Tegevus

Osales Vabadussõjas, 1926 kohtuameti kandidaat, alates 1927 Petseri ja Narvataguste maade kinnistuskomisjoni liige, alates 1932 notar Tartus.
1. FC Kaiserslautern

**1. FC Kaiserslautern** on Saksamaa linna Kaiserslauterni 1900. aastal asutatud jalgpalliklubi. See mängib Saksamaa jalgpalli esiliigas 2. Bundesliga.

Kaiserslautern oli Bundesliga asutajaklubi. See mängib Saksamaa kõrgliigas järjest aastatel 1963–1996. Kaiserslautern on tulnud neli korda Saksamaa meistriks ja võitnud kaks DFB-Pokalit. Saksamaa kõrgliigas mängis Kaiserslautern viimati hooajal 2011/12.

Kaiserslautern osales kuni 2000. aastate keskpaigani sageli Euroopa klubide sarjades. Hooajal 1998/99 jõudis see UEFA Meistrite Liigas veerandfinaali, kus kaotati kahe mängu kokkuvõttes Müncheni Bayernile 0:6.

Aastast 1920 peab klubi oma kodumänge Fritz-Walter-Stadionil.

## Praegune koosseis
*Seisuga 25. juuli 2023*

 

## Saavutused
*Saksamaa meister (4): 1950–51, 1952–53, 1990–91, 1997–98
*Saksamaa esiliiga võitja (2): 1996–97, 2009–10
*DFB-Pokal (2): 1990, 1996
*DFB-Supercup (1): 1991

## Viited
Leo Koobas

**Leo (Leonid) Koobas** (8. august 1917 Velise vald, Läänemaa – 8. juuli 2007 Toronto, Kanada) oli eesti elektroonik, kes osales Kanada eestlaste ühiskondlikus ja seltskondlikus töös.

Ta õppis 1937–1943 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Õpingute ajal astus üliõpilasseltsi Liivika, kus ta oli nii juhatuse liige kui ka esimees. Hiljem oli ta ajakirja Liivika Uudised toimetaja ja tema sulest ilmus seal üle 60 artikli. Põhja-Ameerika vilistlaskoondise liikmena suhtles ta tihedalt Liivika seltsiga pärast selle tegevuse taastamist. Ta toetas märkimisväärselt Liivika lauliku väljaandmist.

Leo Koobase publitsistitegevus sai alguse 1975. aastal poliitiliste ja muusisuliste eesti- ja ingliskeelsete väljaannete kirjutamise ja kirjastamisega. Ta tegi kaastööd rohkem kui 20 väljaandele.

Leo Koobas kuulus kirjastuse Varrak direktoraati, oli Kanada Eestlaste Ajalookomisjoni liige ja üks toimetajaid. Ta oli Tartu Instituudi juures tegutseva Endel Aruja poolt 1985. aastal arhiivitöödeks asutatud Bibliograafia Klubi üks asutajaliikmeid.

Leo Koobas asutas 1997. aastal Tartu Ülikooli juurde eesti ja soome-ugri filoloogia põhiõppe üliõpilastele oma vanemate nimelise stipendiumifondi. 2002. aastal autasustati teda Kanada eestlaste teenetemärgiga ja 2005. aastal Ontario valitsuse poolt kahekümneaastase vabatahtliku töö märgiga.

## Kirjandus

*Joosti, H. (toimetuskolleegiumi esimees), Ermel, V., Ilja, R., Joosep, E., Kalm, A., Karuks, T., Koobas, L., Mathiesen, M., Pettai, E., Randveer, R. (seenior), Rämmer, A., Tamjärv, L., Tang, P., Treier, J. (toim). Üliõpilasselts Liivika 1909–2003. Album. Pärnu: Üliõpilasselts Liivika Kirjastus, 2003. 
*Järvesoo, E., Koobas, L. Balti Ülikool Saksamaal 1945–1949. Toronto: Balti Ülikooli Eesti Selts, 1991.
*Järvesoo, E., Koobas, L. Liivika võõrsil: üliõpilasselts Liivika 75. aasta koguteos. Toronto: Üliõpilasselts Liivika Kirjastus, 1984
*Koobas, L. Dr. agr. Elmar Järvesoo prof. emer. elu ja töö. Üliõpilasselts Liivika Kirjastus: Toronto, 2001.
*Koobas, L. A. Solzhenitsyn: profile of a writer : classic, genius, humanist. Warkworth: Varrak, 1976.
*Müllerbeck, A., Koobas, L. Elu ja usk: Tiina Tuvikese luulet 1958-1984. Toronto: Bibliograafia Klubi, 2002.
*Müllerbeck, A. Leonid Koobas – In Memoriam. Eesti Elu, 3. august 2007.
*Koobas, L. Jaanus Ülavere artiklite kogu. Toronto: Üliõpilasselts Liivika Kirjastus, 1990
*Koobas, L. Tartu College ajakirjanduse peeglis 1968-1992: Akadeemiline Kodu, Tartu Instituut, Eesti Keele Lektoraat, Eesti Õppetool, Bibliograafia Klubi. Toronto: Tartu College, 1992
Eduard Beckmann

**Eduard Beckmann** (ka **Gustav Eduard Beckmann**; 23. juuni/5. juuli 1868 Kaavere, Põltsamaa kihelkond – 22. juuni 1939 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1888, 1889–1891 ja 1892–1893 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas; õpingute vahepealsel ajal töötas koduõpetajana. Oli prooviaastal Tallinna Jaani koguduses Karl Woldemar Emil Grohmanni juures. Ordineeriti 6. aprillil (vkj paastumaarjapäeval) 1895 Moskva Peeter-Pauli kirikus õpetajaks.

Oli aastatel 1895–1899 Irkutski koguduse õpetaja (aastatel 1895–1896 oli ta ka sõjaväevaimulik). Samuti hooldas ta (aastani 1900) vaimulikult kõiki Ida-Siberi sunnitöövanglaid. Aastatel 1901–1921 oli ta Venemaal, peamiselt Peterburis mitmel usulisel ja kiriklikul tööalal ametis (näiteks oli aastatel 1904–1914 Peterburi linnavikaar, samuti oli ta usuõpetajaks mitmetes koolides). Opteerus aastal 1921 Eestisse.

Oli aastatel 1924–1939 (alates 8. aprillist 1924) Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja. Lisaks sellele töötas ta aastani 1932 usuõpetajana. Samuti oli ta tegev vanglavaimulikuna. Konsistooriumi poolt nimetati Eduard Beckmann vanglaõpetajate seenioriks.

Eduard Beckmann maeti 24. juunil 1939 Kopli kalmistule.

## Isiklikku
Tema tütar Renate Beckmann oli arst.

## Viited
Tõnis Kullasepp

**Tõnis Kullasepp** (18. oktoober 1874 Kabala vald, Viljandimaa – ?) oli eesti notar.

## Haridus
Ta õppis 1920–1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas), Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

## Tegevus
1894–1919 Pati, Tali ja Audru vallakirjutaja, 1919–1920 Viljandi-Pärnu rahukogu abisekretär, alates 1924 kohtuameti kandidaat. Hiljem notar Pärnus. 

## Viited
Indoneesia jalgpallikoondis

**Indoneesia jalgpallikoondis** on Indoneesia esindusmeeskond, mis esindab Indoneesia rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Chingy

**Chingy** (õieti **Howard Bailey, Jr.**; sündinud 9. märtsil 1980) on USA räppar ja näitleja. 

Ta on osalenud seriaalis "My Wife and Kids", filmis "Õudne film 4" ja seriaalis "One on One". 

Karjääri alustas ta 2001. aastal. Chingy tuntumad laulud on "Right Thurr", "Balla Baby" ja "Pullin Me Back". 

## Albumid
* 2003 – Jackpot
* 2004 – Powerballin'
* 2006 – Hoodstar
* 2007 – Hate It or Love It
* 2011 – TBA

## Stuudioalbumid
* 2009 – Fresh Thug
* 2009 – Global Warming
* 2010 – Success & Failure
Hiina jalgpallikoondis

**Hiina jalgpallikoondis** on Hiina RV rahvuskoondis jalgpallis.

## Mängud Eesti koondise vastu

## Vaata ka
*Hiina Taipei jalgpallikoondis
*Hiina jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Judith Jarvis Thomson

**Judith Jarvis Thomson** (4. oktoober 1929 New York – 20. november 2020) oli USA filosoof. 

Ta lõpetas 1946. aastal New Yorgis asuva keskkooli Hunter College High School. Seejärel õppis ta mitmes ülikoolis filosoofiat ning 1959. aastal sai filosoofiadoktori kraadi Columbia ülikoolist New Yorgis. 

Ta õpetas põhiliselt Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis ning oli selle ülikooli emeriitprofessor.

## Looming

### Aborditeemaline bioeetika võtmetekst

Tuntud artiklis "A Defense of Abortion" (e.k "Abordi kaitseks" – Bioeetika võtmetekste. Antoloogia. Koost K. Simm, tlk K. Hein. Tartu Ülikooli Kirjastus, 2018, lk 9–32) esitab Thomson argumendid selle kasuks, et naisel on paljudel juhtudel õigus abordile, eeldusel, et loode on isik. 

### Õigused ja surmad

## Publikatsioone
*A Defense of Abortion. – *[[Philosophy and Public Affairs]]*, kd 1, nr 1, 1971, lk 47–66 (e.k "Abordi kaitseks" – *[[Bioeetika võtmetekste. Antoloogia]]*. Koost K. Simm, tlk K. Hein. Tartu Ülikooli Kirjastus, 2018, lk 9–32)
*Rights and Deaths. – *[[Philosophy and Public Affairs]]*, kd 2, nr 2, 1973, lk 146–159.
**Preferential Hiring*, 1973
**The Right to Privacy*, 1975
**Killing, Letting Die and the Trolley Problem*, 1976
**Acts and Other Events*, 1977
**Rights, Restitution, and Risk*, 1986
**The Realm of Rights*, 1990
**Moral Relativism and Moral Objectivity*, 1996
**Goodness and Advice*, 2003
**[[Normativity]]*, 2008
*Normativity. – *[[Analysis]]*, 2010, kd 70, nr 4, lk 713–715.
*Reply to Critics. – *[[Analysis]]*, 2010, kd 70, nr 4, lk 753–764.

## Isiklikku
Ta oli abielus filosoof James F. Thomsoniga.
Eesti Füüsika Selts

**Eesti Füüsika Selts** (lühend **EFS**) on vabatahtlik mittetulunduslik teadusselts, mis ühendab Eestis tegutsevaid või Eestiga seotud füüsikuid ja füüsikaga seotud inimesi. EFS on asutatud 19. mail 1989. Eesti Füüsika Seltsi esimees on Kaido Reivelt.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Füüsika seltsi koduleht
* Fyysika.ee – EFSi loodud füüsikaportaal
* Teadusbuss
Berliini filmifestival

**Berliini rahvusvaheline filmifestival** ehk **Berlinale** (saksa keeles **Internationale Filmfestspiele Berlin**) on igal aastal Saksamaal toimuv filmifestival. Esimest korda toimus see festival 1951. aastal.

Filmifestivali raames toimuvad ka mitmed maailma filmide esilinastused.

Berliini filmifestival kuulub Rahvusvahelise Filmiprodutsentide Liitude Föderatsiooni (FIAPF) otsusega rahvusvaheliselt sertifitseeritud võistlusprogrammiga ehk A-kategooria festivalide hulka.

## Auhinnad ja kategooriad
*Kuldkaru (peaauhind; antakse parimale filmile)
*Parima lühifilmi Kuldkaru
*Elutöö Kuldkaru
*Hõbekaru (žürii peaauhind)
*Parima lavastaja Hõbekaru
*Parima meesnäitleja Hõbekaru
*Parima naisnäitleja Hõbekaru
*Parim muusika
*Parim stsenaarium
Houston (laulja)

**Houston** (sünninimega **Houston Edward Summers IV**; sündinud 26. oktoobril 1983) on USA R&B-laulja ja räppar. Teda tuntakse tema hittsingli "I Like That" järgi.

## Enesetapukatse
Enne 2005. aasta Londoni kontserti tahtis ta narkootikumide mõju all 13. korruse aknast alla hüpata, kuid tema turvamehed peatasid ta ja lukustasid teise korruse ruumi. Ruumis olles tõmbas ta oma vasaku silma kahvliga välja.

## Albumid
* 2004 – "It's Already Written"

## Viited

## Märkus
*Artikli koostamisel on kasutatud ingliskeelset Wikipedia artiklit "Houston (singer)"
Egiptuse jalgpallikoondis

**Egiptuse jalgpallikoondis** on Egiptuse rahvuskoondis jalgpallis.

Egiptus on võitnud seitse Aafrika rahvaste karikat.

Maailmameistrivõistluste finaalturniiril on Egiptus osalenud kolmel korral: 1934., 1990. ja 2018. aastal.

## Praegune koosseis
Egiptuse jalgpallikoondis 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
***Väravavahid**: Ahmed El Shenawy, Mohamed El Shenawy, Mahmoud Genesh
***Kaitsjad**: Baher El Mohamady, Ahmed El Mohamady (*[[kapten (jalgpall)|kapten]]*), Omar Gaber, Ahmed Hegazi, Ayman Ashraf, Ahmed Ayman Mansour, Mahmoud Hamdy, Mahmoud Alaa
***Poolkaitsjad**: Ali Ghazal, Trézéguet, Tarek Hamed, Walid Soliman, Mohamed El Neny, Abdallah El Said, Nabil Emad, Amr Warda
***Ründajad**: Marwan Mohsen, Mohamed Salah, Ahmed Ali, Ahmed Hassan Kouka
Kõrgõzstani jalgpallikoondis

**Kõrgõzstani jalgpallikoondis** on Kõrgõzstani rahvuskoondis jalgpallis.

Kõrgõzstan on Kesk- ja Lõuna-Aasia jalgpalliliidu liige, mis kuulub omakorda Aasia Jalgpalli Konföderatsiooni.
EFS

**EFS** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Farmaatsia Selts
*Eesti Farmakoloogia Selts
*Eesti Filmiklubide Selts
*Eesti Filmi Sihtasutus
*Eesti finantsaruandluse standard
*Eesti Folkloori Selts
*Eesti Füsiaatrite Selts
*Eesti Füsioloogia Selts
*Eesti Füüsika Selts
*...
Eesti kinode loend

Siin on loetletud Eesti endiseid ja praeguseid kinosid.

## Eesti kinode loend
* 5D Cinema (Kristiine keskus)
* Amadeus
* Amor
* Apollo Kino
** Apollo Kino Astri
** Apollo Kino Coca-Cola Plaza
** Apollo Kino Eeden
** Apollo Kino Jõhvi
** Apollo Kino Kristiine
** Apollo Kino Lõunakeskus
** Apollo Kino Mustamäe
** Apollo Kino Pärnu
** Apollo Kino Saaremaa
** Apollo Kino Solaris
** Apollo Kino Ülemiste
* Ars
* Artis
* Ateen
* Ateena (kino)
* Baltika (kino)
* Bi-Ba-Bo
* Central (kino)
* Centrum
* Cinamon
** Cinamon T1 IMAX
* Diana (kino)
*Edasi (Tallinna kino)
*Edu (Põltsamaa kino)
* Eha
* Ekraan
* Elektro-Biograaf
* Endla (Tallinna kino)
* The English Biograph London
* The Express Bio
* Forum
* Gloria Palace
* Grand Imperial Vio
* Grand Marina
* Helios
* Hiiumaa Kino
* Illusioon (kino)
* Illusioon (Rakvere kino)
* Ilo (Rakvere)
* Imperial
* Imperial Vio
* Kaja
* Kalev (Kiviõli kino)
* Kalev (Tapa kino)
* Kalev (Tartu kino)
* Kannel (kino) (Kandle kino)
* Kasino
* Kinobuss, rändkino
* Kinomaja
* Koit (Narva kino)
* Koit (Tallinna kino)
* Koit (Tõrva kino)
* Komsomol
* Koppel
* Kosmos (kino) (Tallinn)
* Kosmos (Ahtme kino)
* Kungla (kino)
* Kungla (Vändra kino)
*Lembitu (Rakvere kino)
*Lembitu (Tallinna kino)
* Mai
* Mars
* Metropol ehk "Elavate ja laulvate piltide teater", 
* Modern
* Oktoober (kino)
* Oktoober (Haapsalu kino)
* Original Bioskop, rändkino
* Orion
* Pallas (Pärnu kino)
* Partisan
* Pelgurand
* Pioneer
* Polaris
* Rahu
* The Royal Vio
* Rubiin
* Saluut (Keila)
* Saluut (Tartu)
* Saluut (Valga kino)
* Saturn
* Skala
* Skandia
* Sõprus
* Säde (Rakvere kino)
*Säde (Valga kino)
* Tartu Elektriteater
* Union
* Varia (Tartu)
* Viimsi Kino
* Viljandi kino
* Võit

## Vaata ka
*Tallinna kinode loend

## Välislingid
*Kadri Kanter. Eesti NSV kinematograafia ministeerium 1946–1953: eellugu, tegevuse põhisuunad ja likvideerimine. Magistritöö. Tartu Ülikool, 2014
Turaani turniir

**Turaani turniirid** olid 1930. aastatel Tallinnas peetud soome-ugri hõimurahvaste vahelised spordivõistlused jalgpallis ja maadluses.

## Turaani jalgpalliturniir
1934. aastal Tallinnas peeti soome-ugri hõimurahvaste vaheline jalgpalliturniir.

Turniiril osalesid Eesti, Soome ja Ungari jalgpallikoondis.

## Turaani maadlusturniirid
Turaani maadlusturniirid toimusid aastatel .

## Vaata ka
* Turaani rass
* Turaani keeled
Tartu College

**Tartu College (Tartu Kolledž)** on Ontario provintsis Torontos asuv eraomanduses olev ühiselamu, mis paikneb Bloor Street Westi tänava ja Madison Avenue nurgal. Enamik selle elanikest on Toronto Ülikooli üliõpilased.

Tartu Kolledži projekteerisid arhitektid Elmar Tampõld ja John Wells ning see valmis 1970. aastal.
 
Tartu Kolledž on saanud nime Tartu linna järgi. See ehitati algul Kanada Eesti kogukonna tarbeks raamatukogu ja arhiivi hõlmava õppekeskusena. Majas asub muuhulgas ajalehe Eesti Elu toimetus.

## Välislingid
*Tartu College
Jakob Heinrich Rudolf Zinck

**Jakob Heinrich Rudolf Zinck** (24. märts 1835 Riia – 23. november 1906 Riia) oli baltisaksa päritolu Läti ja Eesti vaimulik.

Zinck õppis Riia toomkoolis ja Riia kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1856–1860 õppis ta Tartu Ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Oli seejärel koduõpetajaks Lēdurgas (Turaida lähedal) Ernst Otto Reinhold Girgensohni juures. Oli aastal 1864 prooviaastal Põlva Püha Neitsi Maarja koguduses Johann Georg Schwartzi juures. Ordineeriti 4. juulil 1865 õpetajaks.

Oli aastal 1865 Liivimaal Riia Jakobi koguduse eesti koguduse vikaarõpetaja ja aastatel 1866–1906 Riia Jakobi koguduse eesti koguduse õpetaja; oli aastatel 1865–1906 Riia Jakobi kiriku saksa koguduse abiõpetaja.

Aastatel 1871–1893 oli ta Poeglaste kooli juhataja, aastatel 1895–1904 oli ta Maria Diakonissideasutuse rektor, aastast 1884 toimetas ta Riias kirikulehte.

## Isiklikku
Tema poeg, Rudolf Zinck (1866–1928) oli pedagoog Lätis, sh Bērzaine Maagümnaasiumi direktor 1913–1915.
## Viited
Guleni vald

**Guleni vald** on vald Norras Vestlandi maakonnas Sogne fjordi suudme lõunakaldal.

Gulen piirneb läänes Põhjamerega, põhjas Sogne fjordiga, idas Høyangeri vallaga ja lõunas Fensfjordeniga, mis moodustab piiri Masfjordeni vallaga.

Valla pindala on 597,16 km².

Valla halduskeskus on Eivindvik. Teised suuremad asulad on Byrknes, Brekke, Eidsbotn ja Dalsøyra.

Guleni asjaajamiskeel on uusnorra keel.

2019. aastani kuulus vald Sogn og Fjordane maakonda.

## Loodus

Guleni piiridesse jääb umbes 1500 saart, laidu ja skääri. Suuremad saared on Sandøya, Hisarøya, Byrknesøya, Mjømna ja Hille saar.

Valla alal on viis suuremat fjordi: Sogne fjordi haru Risnefjorden ning Gulafjorden, mis haruneb Nordgulfjordeniks, Austgulfjordeniks ja Eidsfjordeniks.

Dingevatnet on sügavuselt Norra 18. järv.

Valla idaossa jääb osa Stølsheimeni mägedest. Kõrgeim mägi on 878 meetri kõrgune Svadfjell Masfjordeni piiri lähedal.

Valla mullad on toitainetevaesed. Suure osa vallast katavad nõmmed, mis on sageli kaetud kanarbikuga. Õitsemise ajal on nõmmed kanarbikuõite karva punased ja see on Guleni vallale iseloomulik.

Metsad moodustavad valla pindalast umbes 19% ja haritav maa 4%. Enamik valla maa-alast on väga mägine ja seetõttu inimtegevuseks sobimatu.

Sademete hulk on Guleni vallas väga suur. Seetõttu kasvab vallas rikkalikult samblaid ja samblikke.

## Rahvastik

Elanike arv 1. aprillil 2010 oli 2294.

Kuni 1961. aastani on kirjas ka Losna saare elanikud. Saar läks 1964 Solundi valla koosseisu. Tollal elas seal 40 inimest.

## Majandus

Gulen on traditsiooniliselt olnud põllumajandus- ja kalanduspiirkond.

Valla tööstuse arengule andis tõuke naftatööstuse rajamine veidi lõuna pool asuvas Mongstadis.

## Poliitika

Guleni valla nõukogus on 21 saadikut, kes valitakse 4 aastaks. Aastail 2007–11 kuulus nõukogus 6 kohta Keskparteile, 5 kohta Kristlikule Rahvaparteile, 4 kohta Høyrele, 3 kohta Venstrele ja 3 kohta Norra Töölisparteile. Vallavanem oli Kristlikust Rahvaparteist pärit Trude Brosvik.

## Transport

Gulenit läbib piki Norra lõunaosa läänerannikut paiknev Euroopa maantee E39 ning maakondliku tähtsusega maantee Fylkesvei 57.

Laevad sõidavad kolmel liinil: Leirvåg-Sløvåg-Skipavik, Rutledal-Ryskjedalsvika-Krakhella-Losna ja Oppedal-Lavik.

1801–06 ehitati Bergenist Trondheimi minev ajalooline postitee, mis läbib Guleni valda. Postitee ületab mitu kaunist kivisilda.

## Vaatamisväärsused

Gulenis asub umbes tuhat aastat tagasi koos käinud tingi Gulatingi mälestusmärk. Selleks on skulptori Bård Breiviki skulptuuripark, mis avati 2005. aasta augustis. Ühtlasi kasutatakse seda skulptuuriparki vabas õhus toimuvateks tantsu- ja muusikaetendusteks sealse kauni looduse tõttu.

Guleni kirik asub Eivindvikis.

Byrknesøyal asub Guleni kalandusmuuseum.

Aastatel 1899–1975 tegutsenud Sellevågi puukingavabrikus on muuseum. Vabriku tööks kasutati Sollevågi järve vett. Vabrikuhoones on töövahendid endiselt alles ja tellimisel korraldatakse seal giidiga ekskursioone.

Skjerjehamnis asub Knut Steeni loodud kuningas Olav V kuju.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Filipiinide jalgpallikoondis

**Filipiinide jalgpallikoondis** on Filipiinide rahvuskoondis jalgpallis.

Eesti kohtus Filipiinide jalgpallikoondisega 28. novembril 1997 sõprusmängus Manilas, mille Eesti võitis 1:0.
Iraagi jalgpallikoondis

**Iraagi jalgpallikoondis** on Iraagi rahvuskoondis jalgpallis.

Koondise peatreener alates augustist 2011 kuni 2012. aastani oli Zico.

## Vaata ka
*Iraagi jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Nõukogude Liidu jalgpallikoondis

**Nõukogude Liidu jalgpallikoondis** oli Nõukogude Liidu koondvõistkond jalgpallis.

1956. aastal jõuti Melbourne'i olümpiamängudel juba esimese suurvõiduni, olümpiakullani.

1960. aastal võideti esimeste EM-võistluste finaalis Jugoslaavia 2:1. Teisel EM-il 1964 oli NSV Liit taas finaalis, kuid seekord tuli Hispaaniale alla vanduda. 1966. aasta MM-il Inglismaal jõudis NSV Liit pronksimängule, kuid kaotas selle Portugalile 1:2. Kõigil neil turniiridel kaitses meeskonna väravat Lev Jašin.

1972. aastal jäädi EM-i finaalis alla Saksamaa FV-le 0:2.1988. aasta EM-il kaotati finaalis Hollandile. Sama aasta sügisel võitis NSV Liit Sŏulis olümpiakulla, mis jäi ka tolle riigi ajajärgu viimaseks võiduks.

## Mängud Eesti koondise vastu

Eesti jalgpallikoondis on Nõukogude Liidu koondisega kohtunud ühe korra. Nõukogude Liit oli 5. FIFA liikmesriik, kellega Eesti koondis ametliku kohtumise pidas.
AEK Larnaca

**AEK Larnaca** on Larnaca linnas asuv Küprose jalgpalliklubi.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Andres Oper (2010–2011, 21 liigmängu ja 3 -väravat)

## Välislingid
*Klubi koduleht
Mansfield Town

**Mansfield Town** on Mansfieldi linnas asuv Inglismaa jalgpalliklubi.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Mihkel Aksalu (2010–)

## Välislingid
*Klubi koduleht
Vedama Mustjärv

**Mustjärv** (ka *Vedama Mustjärv, Järvetaga Mustjärv, Naku järv*) on järv Läänemaal Hindaste külas. Järve kaldajoone pikkus on 990 m. Järv jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitsealale Mustjärve sihtkaitsevööndisse. Järv jääb Tänavjärvest umbes 600 m lõunasse.

Mustjärv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Mustjärve keskkonnaregistri kood on VEE2028500.

## Välislingid

*
Möldri meri

**Möldri meri** (ka *Möldrimeri*, *Möldri järv*, *Mellansjöu*, rts *Menarsvae*) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hara külas. Järve kaldajoone pikkus on 1366 m. Järvest umbes 400 m lõunasse jääb Karjatse meri.

Järv on halotroofne ehk soolatoiteline rannikujärv.

Möldri meri on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Möldri mere keskkonnaregistri kood on VEE2038900.

## Välislingid

*
Rootsiküla järv

**Rootsiküla järv** ehk **Svenskbyträske** (ka *Väike Leide järv*) on järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vald vallas Niibi külas (Niibi raba lõunaosas). Kaldajoone pikkus on 817 m.

Järv on keskmise karedusega kihistumata, pehmeveeline miksotroofne ehk pehmeveeline segatoiteline.

Järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Rootsiküla järve keskkonnaregistri kood on VEE2039800.

## Välislingid

*
Urmas Liiv

**Urmas Liiv** (sündinud 10. veebruaril 1970) on eesti ajakirjanik ja meediakonsultant.

Aastatel 1990–2000 oli Liiv uudistetoimetaja ja saatejuht Eesti Raadios (1993–2000 Raadio 2-s) ja 1991–2001 Eesti Televisiooni uudistesaate "Aktuaalne kaamera" saatejuht.  

Aastail 2002-2003 töötas ta Tallinna linnavalitsuse avalike suhete teenistuse konsultandina. 2006. aasta sügishooajal oli TV3 saate ”Seitsmesed uudised” saatejuht.
Hollandi tõbi

**Hollandi tõbi** (inglise *Dutch disease*) on majandustermin, millega peetakse enamasti silmas olukorda, kus loodusvarade kurnavast kasutamisest saadava tulu kasv toob kaasa töötleva sektori vähenemise.

Vahel peetakse Hollandi tõve all üldisemalt silmas välisraha oluliselt kasvanud sissevoolu tagajärgi.

Väidetavalt tugevdab loodusvarade müügist saadav tulu riigi valuutat, mis omakorda vähendab muude ekspordikaupade konkurentsivõimet. Teiseks siirdub tööjõud traditsioonilisest ekspordisektorist kasvavasse sektorisse.

Termini võttis kasutusele ajakiri The Economist 1977. aastal, kirjeldamaks Hollandi tööstussektori langust suure maagaasivälja avastamise järel 1959. aastal. Lõpuks käivitas see majanduslanguse.
Alfa (terrorismivastane eriüksus)

**Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse Eriotstarbelise Keskuse Valitsus A** (*Управление «А» Центра специального назначения Федеральной службы безопасности Российской Федерации*, *Альфа*) on Venemaa FSB terrorismivastane eriüksus, mis moodustati 1974. aastal NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee terrorismivastase eriüksusena.

## Ajalugu
NSV Liidu esimene terrorismivastane eriüksus moodustati pärast 1972. aasta Müncheni Olümpiamängudel Palestiina terroriorganisatsiooni Must September liikmete korraldatud terroriakti Iisraeli sportlaste vastu.

1974. aasta 29. juulil moodustati NSV Liidu RJK esimehe käskkirjaga nr 0089/ОВ 7. valitsuse 5. osakonna koosseisus terrorismivastase võitluse jaoks ja 1980. aastal NSV Liidus toimuvatel 1980. aasta suveolümpiamängudel terrorimismiaktide ärahoidmiseks grupp A, *Alfa*. 

30. juunil 1984 moodustati täiendavalt NSV Liidu RJK esimehe käskkirjaga nr 0085 A grupi piirkondlikud allüksused: 7. jaoskond Habarovskis (Kaug-Idas) (21 inimest), 3. märtsil 1990. aastal käskkirjaga nr 0031 reorganiseeriti Habarovski jaoskond 7. grupiks ning loodi täiendavalt ka: 
:10. grupp (asukohaga Kiievis Ukraina NSV, NSV Liidu lõunapiirkonnas, 
:11. grupp (asukohaga Minsk Valgevene NSV, NSV Liidu edelapiirkonnas), 
:12. grupp (asukohaga Alma-Ata Kasahhi NSV, Kesk-Aasia piirkonnas), 
:13. grupp (asukohaga Krasnodar, Krasnodari krais Musta mere piirkonnas),
:14. grupp (asukohaga Sverdlovsk Vene NFSV Siberi piirkond).

Kuni 1991. aastani kandis nimetust NSV Liidu Riikliku Julgeolekukomitee Seitsmenda Valitsuse Grupp A (*группа "А" службы ОДП 7-го Управления КГБ СССР*).

## Galerii

Alpha antiterror group emblem.png|Vanem embleem


## Vaata ka
*Vilniuse veresaun
*Grom (КГБ 1979), (МВД 2003)
*GRU Spetsnaz
*Kaskad (NSV Liidu RJK eriüksus)
*Omega (NSV Liidu RJK eriüksus)
*Rõs («Рысь» — отряд милиции специального назначения (СОБР) МВД России)
*Vimpel (NSV Liidu RJK eriüksus)
*Vitjaz («Витязь» МВД России)
*Zeniit (NSV Liidu RJK eriüksus)
*Nõukogude-Afganistani sõda ja Operatsioon Štorm-333

## Välislingid

* Alfa veteranide ühenduse koduleht
* 19 July 2011, Baltic fury over Austria's release of ex-Soviet officer, bbc.com
Abadam

**Abadam** on kohaliku omavalitsuse ala Nigeeria Borno osariigi riigi põhjaosas. Piirneb põhjas Nigeriga ja idas Tšaadi järvega.
Euroopa Majandusühendus

**Euroopa Majandusühendus** (inglise *European Economic Community*; lühend **EEC** või **EMÜ**), 1993. aastast **Euroopa Ühendus** (lühend **EÜ**), oli rahvusvaheline organisatsioon, mis loodi 1957. aastal sõlmitud Rooma asutamislepingu põhjal 1958. aastal ning kestis 2009. aastani. See oli üks Euroopa Liidu eelkäijaid.

1993. aastal loodi Maastrichti lepinguga Euroopa Liit, mis koosnes kolmest sambast: ühenduse mõõde (Euroopa Majandusühendus, Euroopa Söe- ja Teraseühendus ning Euratom), ühine välis- ja julgeolekupoliitika ning koostöö justiits- ja siseküsimustes. Senine Euroopa Majandusühendus nimetati ümber Euroopa Ühenduseks, mis hõlmas Euroopa Liidu teatud poliitikavaldkondi, nagu liidu kodakondsus, ühenduse poliitikaid ning majandus- ja rahaliitu 

1. detsembril 2009 jõustus Lissaboni leping, millega kolmest sambast koosnev struktuur tühistati ning Euroopa Liit tuli Euroopa Ühenduse asemele.

## Liit
EEC-sse kuulusid järgmised riigid:

## Viited