open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
India pähkel

**India pähkel** ehk **nakar** ehk **kašupähkel** on lääneanakardi ehk india nakrapuu seeme.

## Päritolu ja levik
Taim ei ole pärit Indiast, vaid Brasiilia kirdeosast, kus seda portugali keeles nimetatakse *cajueiro* [kažu'eiru]. Perioodil 1560–1565 viisid portugallased selle oma Indias asuvasse kolooniasse Goasse. Sealt levis see üle Kagu-Aasia ja lõpuks Aafrikasse. Tänapäeval kasvab seda kõikjal, kus on piisavalt soe ja niiske kliima. Teda kasvatatakse viljapuuna troopikas.

## Vili
Lääneanakardi vili on akažuu (portugali keeles *caju* [kažuu]. Tavaliselt peetakse ja nimetatakse viljaks ovaalset kuni pirnikujulist rüüsvilja, mis areneb õiepõhjast ja koosneb viljaraagudest. Seda nimetatakse akažuuõunaks ehk kašuõunaks. Rüüsvili kujutab endast kollast ja/või punast ploomi- või pirnisuurust (läbimõõt 5–11 cm) moodustist. See on magushapu ja mahlakas ning seda süüakse toorelt.    

Taime tegelik vili on ligikaudu neeru- või poksikindakujuline luuvili, mis kasvab rüüsvilja otsas. Luuvili kasvabki kõigepealt, seejärel tekib õieraost rüüsvili. Tegeliku vilja sees on üksainus seeme, india pähkel. See seeme ei ole botaanilises mõttes pähkel, kuigi vilja ennast peavad mõned botaanikud pähkliks. Seemet ümbritseb kahekordne koor, mis sisaldab söövitavat fenoolvaiku. Mõned inimesed on nakarde vastu allergilised, kuid nakrad on vähem sagedane allergeen kui mõned muud pähklid.

## Kasutamine
Tervisepoodides on saadaval toornakraid, mis on ainult keedetud, mitte röstitud ega pruunistatud.

Taimetoitlased söövad nakraid juustu asemel.

Aasia köögis on nakarde kasutamine toiduvalmistamisel laialt levinud, näiteks valmistatakse kana nakardega. Samuti tehakse nakraist maapähklivõi sarnast määret. Nakrad on väga õlirikkad ja neid lisatakse ka teistesse pähklivõidesse, et nende õlisisaldust tõsta.

Nakrad on levinud näksid ja nende rikka maitsebuketi tõttu süüakse neid sageli paljalt, kergelt soolatatuna või suhkurdatuna. Neid kaetakse ka šokolaadiga, ent nad on sarapuupähklitest ja mandlitest kallimad ning seetõttu neid kompvekkides üldiselt ei kasutata, välja arvatud mõne erilise hõrgutisetootja toodangus.

## Seemnete toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Toodangu tabelis on antud andmed puhastamata seemnete kohta, ülejäänud tabelites on andmed puhastatud ja kuivatatud seemnete kohta.

## Viited
1439

**1439. aasta**
## Sündmused maailmas

*Katkuepideemia Lääne-Euroopas
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* Koluvere linnus sai Saare-Lääne piiskoppide residentslinnuseks.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Mojõnkumi kõrb (Lõuna-Kasahstan)

**Mujõnkum** (kasahhi *Мойынқұм*) on kõrb Aasias Kasahstani Kõzõlorda, Lõuna-Kasahstani ja Žambõli oblasti alal. Pindala 40 000 km&sup2;.

Piirneb edelas ja lõunas Tian Shaniga (Karatau ja Kirgiisi ahelikuga) ning põhjas ja kirdes Tšüj jõega. Merepinnast 300 (põhjas) kuni 700 (kagus) meetri kõrgusel. Valdavalt liivakõrb. Valdavad keerukad, osaliselt taimestikuga kaetud reljeefivormid, esineb taimestikuta barhaane.

Sademeid 150–200 mm aastas (peamiselt kevadel). Keskmine temperatuur jaanuaris –6 kuni –9,6 °C, juulis umbes 26 °C. 

Kõrbe alad on kasutusel peamiselt talikarjamaadena. Maaviljelus on võimalik kohtades, kus põhjavesi on suhteliselt maapinna lähedal.
Sobat

**Sobat** ('Sobat' on inglise nimi; araabia keeles النيل الاصفر **An-Nīl al-Aşfar**) on jõgi Aafrikas. 

Algab Baro ja Pibori ühinemisel. Pikkus Baro lätteist arvestades 730 km. Valgla pindala umbes 350 000 km&sup2;. Voolab rahulikult loodesse ja läände. Suubub paremalt Valgesse Niilusesse.

Vihmaperioodil, juunist detsembrini veerohke, maksimumiga novembris. Keskmine vooluhulk suudmes 412 m&sup3;/s. Kuival aastaajal (meie talvel ja kevadel) paljud tema lisajõed kuivavad. Laevatatav vihmaperioodil suudmest 300 km pikkuselt ülesvoolu.
Tanimbari saared

**Tanimbari saared** (indoneesia *Kepulauan Tanimbar*, on kasutatud ka nime *Timor Laut* 'Mere-Timor') on osa Malai saarestikust. Kuuluvad Indoneesiale, on Maluku provintsi koosseisus.

Tanimbari saartest kirde poole jäävad Aru saared ja Kai saared, lääne poole Babari saared ja Timor. Saared eraldavad Banda merd  Arafura merest. 

Saari on kokku umbes 30, pindala umbes 5600 km&sup2;. 

Saared on künklikud, kõrgus kuni ligi 600 m. 

Kõige suurem saartest on Yamdena. Piki selle saare idarannikut kulgeb paksu metsaga kaetud mägede ahelik, läänerannik on madalam. Saare suurim asula on  Saumlaki, mis asub saare lõunatipus. Suuremate saarte seas on veel Larat, Selaru ja Wuliaru.

Tanimbari saarte tähtsamad saadused on kopra, kilpkonnakilbid ja trepang.
Kithairónas

**Kithairónas** (uuskreeka *Κιθαιρώνας* ehk *Όρος Κιθαιρώνας*; Vana-Kreeka kontekstis **Kithairon** (vanakreeka *Κιθαίρων*)) on mäeahelik Euroopas Balkani poolsaarel Kreekas. 

Kulgeb ida-lääne suunas, eraldab Boiootiat (põhjas) Atikast ja Megaris (lõunas). 

Kõrgus kuni 1409 meetrit.

Kithairónaselt saavad alguse jõed Asopos ja Kifisós (Kephisos). 

Vana-Kreekas oli Kithairon kui Atika ja Boiootia vaheline piir kindlustatud vahitornide ja linnustega (näiteks  Panakton, Drymos, Phyle). 

Mitmesuguste kultustega austati seal Dionysost, Zeusi, Herat ja nümfe. 

Kõrgeimal tipul peeti pidustusi (daidaaliaid). 

Põhjanõlval leidis aset Plataia lahing. 

## Mütoloogia
Mäeaheliku lõunaosas oli Dionysose müütiline sünnikoht Eleutherai. 

Kithaironil pidasid vanakreeka mütoloogia järgi karja nii Teeba kuningas Laios kui ka Korintose kuningas Polybos, ja kui Laios andis ühele karjasele ülesandeks Oidipus saatuse hooleks jätta, ei täitnud too käsku, vaid andis lapse üle Korintose karjasele.

Herakles pidi seal veiseid karjatama ja tappis Kithaironi lõvi. 

Apollon ja Artemis tapsid seal Niobe lapsed. 

Kithairon on ka Pentheuse, Aktaioni ja Antiopega seotud müütide tegevuspaik.

## Välislingid
Reinhold-Heinrich Heuer

**Reinhold-Heinrich Heuer** (mitmes väljaandes ka Hoier, Goier, Hoijer; sündinud Narvas umbes 1881, surnud Narvas 1941) oli eesti maadleja, Euroopa meister elukutseliste hulgas. Ta paistis silma ka tõstja ja tantsijana. Klubi: Peterburi “Kalev”.

1907 tuli Heuer kindlalt Venemaa meistriks tõstmises. Tollal võisteldi üheksas tõsteviisis: surumine, rebimine ja tõukamine vasaku, parema ja mõlema käega. Ta tahtis võita ka maadluses, kuid jäi finaalis alla Iivari Tuomisele Soomest.

Kuid Venemaa meistriks maadluses tuli ta 1909 29 raskekaallase (üle 98 kg) seas.

Hiljem hakkas Heuer elukutseliseks ja tuli ka Euroopa meistriks.
Aleksander Schneider

**Aleksander Schneider** (1881 Tartu – 11. veebruar 1979 Vaasa) oli eesti tõstja ja maadleja, maailmameister tõstmises 1906 Kiievis. Klubi: kuni 1907 Peterburi Kalev, pärast maailmasõda Nõmme Kalju, mõlemas asutajaliige.

Venemaa meistrivõistlustel 13.–15. märtsil 1905 tõstmises Peterburis said eestlased kolmikvõidu: 1. Eduard Gross, 2. Voldemar Seeberg ja 3. Aleksander Schneider. Kavas oli kolm harjutust, mida sooritati parema, vasaku ja mõlema käega.

Aleksander Schneider lõi korduvalt tõstmise maailmarekordeid. 1907 hakkas ta Georg Lurichi kutsel elukutseliseks maadlejaks ja võistles paljudel turniiridel edukalt. Kuulus oli ta sild. 1920 naasis ta Eestisse ja maadles Tallinnas veel 1934 elukutselisena.

II maailmasõja ajal emigreerus ta Rootsi.
Franz II

**Franz II** (sündinud **Franz Joseph Karl**; Austria keisrina **Franz I**; 12. veebruar 1768 Firenze – 2. märts 1835 Viin) oli Habsburgide-Lotringite dünastiast viimane Saksa-Rooma keiser 1792–1806; kuulutas 1804 end esimeseks Austria keisriks **Franz I** nime all, kellena valitses surmani. 

Franzi vanemad olid keiser Leopold II (1747–1792) ja tema abikaasa, Hispaania printsess María Luisa (1747–1792).

Aastal 1804 sundis Napoleon I ta Saksa-Rooma keisri tiitlist loobuma.

Franz I suutis säilitada oma riigi suhtelise iseseisvuse isegi Napoleoni võimu kõrgperioodil, seda paljuski tänu teise keisritiitli võtmisele. Aastal 1809 püüdis ta teiste Saksa riikide solidaarsustundele rõhudes korraldada ühissõda Prantsusmaa vastu, kuid teised olulised Saksa riigid eelistasid toetada Napoleoni, olles moodustanud tema protektoraadi all Reini Liidu ning isegi Venemaa keisririik kuulutas Austriale sõja, olles parajasti vallutanud Rootsilt Soome). 

Wagrami lahingus said austerlased lüüa ja Franz pidi leppima juba teise alandava kaotusega (esimene oli Austerlitzi lahing 1805). Siiski suutis ta ka nüüd suhtelise iseseisvuse säilitada, peamiselt tänu osava poliitiku Metternichi abile, kelle ta samal aastal välisministriks määras. Metternich korraldas Franzi tütre Marie-Louise abielu Napoleoniga, et saavutada Prantsusmaa keisri soosing. 

Liit Napoleoniga oli siiski vaid olupoliitika sunnitud käik. Kui too Venemaal lüüa sai, oli Austria üks esimesi, kes talle sõja kuulutas, 1815. aastal taastati Viini kongressil Austria kui suurriigi staatus.

Pärast Viini kongressi jättis Franz riigiasjad enamasti Metternichi hooleks, ehkki valvas, et kantsler midagi talle vastumeelset ette ei võtaks. Nii blokeeris ta suure hulga reforme, takistades oluliselt riigi moderniseerimist. Teda on oma valitsusaja lõpus iseloomustatud kui melanhoolset, tegevusetut, kuid ka erakordselt ranget monarhi, kes püüdis kogu riigivalitsemisele staatilisust peale suruda, valmistades sellega mõneti ette 1848. aasta revolutsiooni, eriti seetõttu, et määras oma järglaseks vanima poja Ferdinandi, kes oli sisuliselt teovõimetu.

## Perekond
Franz abiellus 6. jaanuaril 1788 Württembergi printsessi Elisabethiga (21.04.1767 – 18.02.1790), kes oli Württembergi hertsogi Friedrich II Eugeni tütar.

Seejärel sõlmis ta abielu 19. septembril 1790 Napoli ja Sitsiilia printsessi Maria Teresaga (1772–1807), kes oli Napoli ja Sitsiilia kuninga Ferdinando IV tütar.

Kolmanda abielu sõlmis ta 6. jaanuaril 1808 Maria Ludovikaga (1787–1816), kes oli ertshertsog Ferdinandi tütar.

Neljanda abielu sõlmis keiser 10. novembril 1816 Baieri printsessi Charlotte Augustega (1792–1873), kes oli Baieri kuninga Maximilian I tütar.
Gustav Vahar

**Gustav Vahar**, ka **Gustav Vaher** (11. oktoober 1879 Lihula vald – 21. detsember 1966) oli eesti maadleja, elukutseliste maailmameister. Tema võistluskaal oli 85–87 kg.

1894. aastal kolisid tema vanemad Tallinna lähedale Haabersti mõisa. Vaharist sai Tallinna Lõbu-Jõulaste Klubi liige, 1898 astus Tallinna Vabatahtlikku Atleetide Klubisse, pärast kuulus Friedrich Kelleri raskejõustikuklubisse, mis asus Tallinna Kaasani kiriku lähedal Imanta tänaval.

Vahari esimene avalik esinemine toimus 1899 suvel Tallinnas Rannavärava mäel, kus ta kohtus Aleksander Abergiga.

1900 tuli ta Eesti meistrivõistlustel Abergi järel teiseks.

Aprillis 1903 pälvis ta Helsingis eriauhinna. Kohe pärast seda hakkas ta Georg Lurichi palvel elukutseliseks. Lurichi truppi kuulus ta üle 11 aasta.

Pariisis 1906 võitis Vahar enam kui 40 sportlase osavõtul peetud võistlustel hõbedase autasu ja tehniliselt parima maadleja eriauhinna.

1907 tuli ta Lissabonis elukutseliste maailmameistriks.

1914 loobus Vahar spordist. Ta asus tööle Novorossiiski Volga-Kaama kommertspanka. Töö kõrvalt treenis ta noori maadlejaid ja tõstjaid.

Pärast Esimest maailmasõda naasis ta Eestisse. Ta töötas Kalevis massöörina, treenerina ja kohtunikuna, kuulus raskejõustikusektsiooni juhatusse. Vahar oli üks viiest mehest, kes 1946 esimesena vabariikliku kategooria maadluskohtunikuks said (veel Erich Byström, Aleksander Ojala, Edgar Puusepp ja Boris Sülluste).

Veel 1960. aastatel käis Vahar sageli maadlusvõistlusi vaatamas. Teadustajad märkisid seda alati ära, sest Vahar oli Lurichi kaaslasena elav eesti maadlusajalugu.

Alates 1967. aastast korraldas Dvigatel Gustav Vahari mälestusvõistlusi maadluses.

## Viited

## Välislingid
*
Karl Veimann

**Karl Veimann** (ka **Veinura**, 21. märts 1888 Valgamaa – 1970 Berliin) oli eesti maadleja, kahekordne elukutseliste maailmameister.

Enne Esimest maailmasõda võitis Veimann korduvalt amatööride võistlusi.

Elukutselisena asus ta elama Berliini, kus töötas spordiinstruktorina. Suur osa elukutselisi sportlasi elas Saksamaal, mida maailmasõja põhjustajana ei lubatud olümpiamängudele. Ta võistles ka mujal Euroopas ja Lõuna-Ameerikas, sealhulgas koos Jaan Jaagoga. Ta maadles sageli Veinura nime all ja esines mongolina.

1924. aastal tuli Karl Veimann Münchenis elukutseliste maailmameistriks keskkaalus (kuni 85 kg), järgmisel aastal kaitses tiitlit.

## Viited
Franz I

**Franz I** on olnud mitme monarhi nimi.
***[[Franz I (Pommeri)|Franz I]]** oli Pommeri hertsog 1618–1620
***[[Franz I (Saksa-Rooma keiser)|Franz I]]**, Saksa-Rooma keiser 1745–1765
***[[Franz II|Franz I]]**, Austria keiser 1804–1835, Saksa-Rooma keiser 1792–1806 **Franz II** nime all
***[[Franz (Saksi-Coburg-Saalfeld)|Franz]]**, Saksi-Coburg-Saalfeldi hertsog 1800–1806
***[[Franz I (Liechtenstein)|Franz I]]**, Liechtensteini vürst 1929–1938

## Vaata ka
***[[Franz Albrecht]]**, Saksi-Lauenburgi hertsog (1632) 
***[[Franz Gyulai]]**, Lombardia asekuningas (1859) 
***[[Franz Josef I (Liechtensteini vürst)|Franz Josef I]]** ,Liechtensteini vürst 1772–1781 
***[[Franz Josef II]]**, Liechtensteini vürst 1938–1989 
***[[Franz Joseph I]]**, Austria keiser ja Tšehhi ning Ungari kuningas 1848–1916 
***[[Franz Josias]]**, Saksi-Coburg-Saalfeldi hertsog 1735–1764
1520. aastad

**1520. aastad** on ajavahemik 1520. aasta algusest kuni 1529. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

* ...

### Eesti

* ...

## Tähtsad inimesed

* ...
Lühirajauisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel

**[[Lühirajauisutamine]] [[1994. aasta taliolümpiamängud]]el** Lillehammeris toimus 22.–26. veebruarini 1992. aastal. Hamari olümpiaamfiteatris võisteldi kuuel alal. Lühiraja kiiruisutamise teisel olümpiaesinemisel lisati kaks ala: 500 meetrit meestele ja 1000 meetrit naistele.

Medalitabelit juhtis Lõuna-Korea kuue medaliga, millest neli olid kuldmedalid. Austraalia meeste teatevõistkonna medal oli riigi esimene taliolümpiamängudel. Individuaalset medalitabelit juhtis Chun Lee-kyung kahe kuldmedaliga. Meeste edukamad medaliomanikud olid veel Chae Ji-hoon ja Mirko Vuillermin, kes võitsid ühe kulla ja ühe hõbeda.

Lillehammeri lühirajavõistlustel võistles üheksateist riiki. Bulgaaria, Mongoolia, Lõuna-Aafrika Vabariik ja Rootsi tegid oma lühiraja debüüdi, samas kui Venemaa ja Kasahstan võistlesid esimest korda iseseisvate riikidena pärast seda, kui nad olid 1992. aastal olnud ühendvõistkonna osa.

## Mehed
### 500 m


	

Finaal: 26. veebruar 
Osavõtjaid: 31
Riike: 16
**Ametlikud tulemused:** Finaal


### 1000 m
22. veebruar


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Kim Ki HoonLõuna-Korea1.34,57
2.Chae Ji HoonLõuna-Korea1.34,92
3.Derrik CampbellKanadakatkestas
4.Nick GoochSuurbritanniadiskvalifitseeriti
5.Marc GagonKanada1.33,03
6.Satoru TeraoJaapan1.33,39
7.Lee Jun HuLõuna-Korea1.44,99
8.Frederick BlackburnKanadadiskvalifitseeriti


### 5000 m teatesõit
26. veebruar


KohtRiikAeg
1.Itaalia7.11,74
2.Ameerika Ühendriigid7.13,37
3.Austraalia7.13,68
4.Kanada7.20,40
5.Jaapan7.19,11
6.Norra7.24,29
7.Hiinadiskvalifitseeriti
Uus-Meremaadiskvalifitseeriti


## Naised
### 500 m
24. veebruar


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Cathy TurnerUSA45,98
2.Zhang YanmeiHiina46,44
3.Amy PetersonUSA46,76
4.Won Hye KyungLõuna-Korea47,60
5.Kim So HeeLõuna-Korea49,01
6.Wang XiulanHiina49,03
7.Isabelle CharestKanadadiskvalifitseeriti
Yang YangHiinadiskvalifitseeriti


### 1000 m
26. veebruar


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Chun Lee KyungLõuna-Korea1.36,87
2.Nathalie LambertKanada1.36,97
3.Kim So HeeLõuna-Korea1.37,09
4.Zhang YanmeiHiina1.37,80
5.Yang YangHiina1.47,10
6.Isabelle CharestKanada1.37,49
7.Sylvie DaigleKanadadiskvalifitseeriti
Cathy TurnerUSAdiskvalifitseeriti


### 3000 m teatesõit
22. veebruar


KohtRiikAeg
1.Lõuna-Korea4.26,64
2.Kanada4.32,04
3.Ameerika Ühendriigid4.39,34
4.Hiinadiskvalifitseeriti
5.Itaalia4.34,46
6.Venemaa4.34,60
7.Holland4.45,40
8.Prantsusmaa4.59,94


## Medalite tabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Lillehammer 1994 
|-

## Viited
Peaminister

**Peaminister** on kas

* valitsuskabineti juht ehk valitsusjuht parlamentaarses demokraatias
või
* valitsusametnik poolpresidentaalses vabariigis, kes on määratud ametnikkonna tööd korraldama ja presidendi otsuseid ellu viima

Peaministri ametikoht esineb nii konstitutsioonilistes monarhiates (nagu Belgia, Taani, Jaapan, Holland,  Suurbritannia) kui ka vabariikides.

Mitmes riigis on peaministri ametinimetuseks oma termin: *[[liidukantsler]]* Saksamaal, *[[ministrite nõukogu esimees]]* Itaalias, ministerpresident jne.

## Vaata ka
*Eesti peaministrid
*Vabariik
*Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel

## Välislingid

*Eesti Vabariigi peaminister
Jan II Kazimierz Waza

**Jan II Kazimierz Waza** (22. märts 1609 – 6. detsember 1672) oli viimane Vasade soost Poola kuningas (1648–1668), Zygmunt III Waza poeg ja Władysław IV Waza vend.

Jan II Kazimierzi ajal jõudis haripunkti Rzeczpospolita ja Vene tsaaririigi vaheline võitlus ülemvõimu pärast Ida-Euroopas. 
## Bogdan Hmelnõtskõi ülestõus
1648. aastal alustati Ukraina hetmani Bogdan Hmelnõtskõi juhtimisel võitlust autonoomia saavutamiseks Ukrainale Poolast. Pärast nelja-aastast iseseisvat võitlust oli Ukraina sunnitud pöörduma abi saamiseks Moskva tsaaririigi poole, kelle abi eest võitluses nõustus Ukraina 1654. aastal Perejaslavi raadal andma Moskva tsaaririigi protektoraadi alla. 8. jaanuaril 1654 otsustas Perejaslavi raada, mida juhtis hetman Bogdan Hmelnõtskõi, et edaspidi ei allu kasakad Poola kuningale, vaid Moskva tsaarile. Dnepri alamjooksul säilis veel Zaporižžja Sitš, mis küll tasapisi kaotas oma tähtsust, kuid ei kuulunud Hmelnitski jurisdiktsiooni alla.

## Poola-Vene sõda
Aastal 1654 algas sõda Vene tsaaririigiga, mis lõppes Rzeczpospolitale krahhiga. Moskva tsaaririigi ja Poola vahel 1667. aastal sõlmitud Andrussovo rahulepinguga liideti Dnepri jõest ida pool asuvad Ukraina alad Moskva tsaaririigiga. Andrussovo vaherahuga läksid Smolensk ja Vasakkalda-Ukraina Moskva tsaaririigi valdusse ning tsaaririik laienes lääne poole, väljapoole venelastega asustatud territooriumi. 1686. aastal, Jan III Sobieski valitsusajal, sõlmisid Rzeczpospolita ja Moskva tsaaririik Igavese rahu lepingu, millega anti Moskva tsaaririigi võimu alla Smolensk ja osa Ukrainat koos Kiieviga.

 ehk Kolmeteistkümneaastane sõda
## Poola-Rootsi sõda
Rzeczpospolitat ohustas Teise Põhjasõja ajal 1655. aastal Rootsi kuninga Karl X Gustavi juhitud Rootsi vägede sissetung, nn Uputus, mille käigus ägedalt rüüstati Lääne-Poolat. Uputus lõppes alles 1660. Oliwa rahuga loobus Rzeczpospolita Liivimaast. 
, *[[Uputus (Poola)]]*

Inimesena oli Jan II Kazimierz Waza tagasihoidlik vaga katoliiklane, kes oli varem saanud vaimuliku hariduse. Ta oli intelligentne ja reformimeelne, kuid Venemaa ja Rootsi ühisrünnak ei andnud talle võimalust oma plaane ellu viia. Selle asemel pidi ta nägema, kuidas enamik Leedust rootslaste kätte sattus ja Karl X Gustav ajutiselt Leedu suurvürstiks sai, kuidas Venemaa tegi Ida-Poolas, mida tahtis, ja sai lisaks Andrussovo rahuga endale enamiku Ukrainast. Peale selle pidi Jan Kazimierz 1660 ametlikult loobuma kõigist taotlustest Rootsi troonile ja Liivimaale.

Aastal 1668 loobus Jan Kazimierz troonist, tunnistades oma täielikku läbikukkumist. Vasade dünastia võim Poolas lõppes ja Poola muutus intriigide, korruptsiooni ja aadliparteidevahelise võitluse tallermaaks. Oma viimased eluaastad veetis Jan Kazimierz jesuiidist mungana Prantsusmaal.

## Vaata ka
*Kazimierzi palee Varssavis
Koolau ahelik

**Koolau ahelik** (inglise *Koolau Range*, havai *Ko‘olau*) on mäestik Oahu saare kirderannikul.

Kulgeb loode-kagu sihis. Kirdenõlvad laskuvad järsult rannikumadalikule, edelanõlvad on lauged. 

Kõrgus kuni 960 meetrit.
Jorge Luis Borges

**Jorge Francisco Isidoro Luis Borges Acevedo** ( [//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/b/b9/Jorge_Luis_Borges.ogg audio]) (24. august 1899 Argentina, Buenos Aires – 14. juuni 1986 Šveits, Genf) oli argentina kirjanik, esseist, luuletaja ja tõlkija, keda peetakse hispaaniakeelse ja rahvusvahelise kirjanduse võtmeisikuks.

1914. aastal halvenes Jorge Luis Borgese isa nägemine ning perekond otsustas kolida Euroopasse, et pereisa silmi ravida. 
Kui algas esimene maailmasõda, kolis perekond Šveitsi.
1918. aastal lõpetas Jorge bakalaureusekraadiga Genfi kolledži, kus oli õppinud prantsuse ja saksa keelt.
Pärast I maailmasõda reisis perekond Euroopas ringi ning elas kolm aastat ka Hispaanias, kus Jorge liitus antimodernistliku kirjandusliikumisega.
1921. aastal kolis perekond tagasi Argentinasse, kus Borges jätkas kirjandustegevust, tehes kaastööd sürrealistlikele ajakirjadele.
Jorge nägemine halvenes 1950. aastatel ja ta jäi pimedaks.
1955. aastal määrati ta Argentina rahvusraamatukogu direktoriks ja Buenos Airese ülikooli kirjandusprofessoriks. 
Borges suri Genfis 1986. aastal.

## Loometee algus
Juba üheksa-aastaselt tõlkis Jorge Luis Borges hispaania keelde Oscar Wilde'i jutustuse “Õnnelik prints”. 1923. aastal avaldas ta esimese luulekogu “Fervor de Buenos Aires” ("Buenos Airese kuumus"). Ta oli kaasosanik ajakirja Prisma loomisel ja tegi kaastööd kirjandusajakirjale Sur ('lõuna'). 1938. aastal, pärast liiklusõnnetust, kirjutas ta niinimetatud uues stiilis esimese jutustuse "Pierre Menard, autor del Quijote". 1941. aastal kirjutatud "El jardín de senderos que se bifurcan" ("Hargnevate teede aed") oli raamatu ja labürindi kombinatsioon, millega Borges leiutas hüperteksti stiili.

## Teosed
*Esikluulekogu "Buenos Airese kuumus" (1923)
*Esimene esseekogu "Juurdlused" (1925)
*"Universaalne nurjatuste ajalugu" (1935)
### Lühijutu- ja novellikogud
*"Hargnevate teede aed" (1941; eesti keeles 1972)
*"Kunsttükid" (1944; eesti keeles 1972)
*"Fiktsioonid" (1945; eesti keeles 2000)
*"Aleph" (1949; eesti keeles 1987)
### Pseudoteatmeteosed
*"Fantastilise zooloogia käsiraamat" (1957; eesti keeles katkendeid: Eesti Loodus 1986, nr 9, lk 604–611; Vikerkaar 1996, nr 1-2, lk 67–84)
*"Kujuteldavate olendite raamat" (1967, eesti keeles 2019, tõlkinud Ehte Puhang)

Kõik eesti keelde tõlgitud Borgese novellid on koondatud kogusse "Fiktsioonid. Aleph" (2000). ISBN 9985-3-0430-6. Eesti keeles on ilmunud ka Borgese esseekogu "Valik esseid" (2000).

## Tunnustus
* 1971 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks
* 1979 – Miguel de Cervantese auhind 
* 1980 – Balzani auhind

## Välislingid

* Jüri Talvet "Borges igaviku hargnevatel teedel" Eesti Päevaleht, 2. veebruar 2001
Michał Korybut Wiśniowiecki

**Michał Korybut Wiśniowiecki** (31. mai 1640 Wiśniowiec tänapäeva Ukrainas – 10. november 1673 Lviv tänapäeva Ukrainas) oli Poola kuningriigi ja Leedu suurvürstiriigi ühendriigi Rzeczpospolita valitseja, kuningas ja Leedu suurvürst 19. septembrist 1669 kuni surmani 1673. aastal. 

## Elukäik
Michał Korybut Wiśniowiecki isa oli Poola väejuht Jeremi Michał Korybut Wiśniowiecki (1612–1651), kes oli tuntud oma eduka, kuid julma tegevuse poolest Bogdan Hmelnõtskõi ülestõusu ajal Ukraina aladel. Michał Wiśniowiecki ema oli Gryzelda Konstancja Zamoyska. Isa poolt oli Wiśniowiecki nii Rjuriku kui ka Gediminase järeltulija.

## Rzeczpospolita kuningana
Pärast seda, kui Jan II Waza Poola troonist loobus, valiti 19. juunil 1669 Poola kuningaks Wiśniowiecki. Ta krooniti 29. septembril 1669.

1670. aastal abiellus ta Saksa-Rooma keisri Ferdinand III tütre Eleonora Mariaga (1653–1697), kelle ema oli Ferdinandi kolmas abikaasa Eleonora Gonzaga. Sellest abielust Wiśniowieckil lapsi ei sündinud.

Wiśniowiecki kuulus Kuldvillaku ordusse ja Habsburgid toetasid teda Rzeczpospolita kuningana.

## Sõda Osmanite riigiga
Michał Korybut Wiśniowiecki ajal Rzeczpospolita allakäik jätkus, tema valitsusaeg oli lühike ja edutu. Türgi sultan Mehmet IV kuulutas Rzeczpospolitale sõja ja tungis 1672. aasta juunis umbes 100 000-mehelise armeega Poolasse. Hoolimata isa kuulsusest väejuhina polnud Wiśniowieckil edu Poola-Türgi 1672–1676 aastate sõjas Osmanite riigi vastu. 

Juba 18. oktoobril 1672 sõlmiti Buczaczi rahu, millega Osmanite riik sai endale Podoolia ja selle pealinna Kamenets-Podolski. Kasakate hetman Petro Dorošenko kuulutas end Kõrge Porta vasalliks. Siiski ei lõpetanud rahuleping sõjategevust, mis jätkus 1676. aastani.

Wiśniowiecki suri 33-aastaselt ja maeti 31. jaanuaril 1676 Waweli katedraali Krakówis.
 
Tema surma järel valiti Poola kuningaks Jan III Sobieski.

## Vaata ka
*Poola šlahta magnaadisuguvõsa Wiśniowiecki
Jan III Sobieski

**Jan III Sobieski** (17. august 1629 Olesko – 17. juuni 1696 Wilanów) oli Poola kuningriigi ja Leedu suurvürstiriigi ühendriigi Rzeczpospolita valitseja, Poola kuningas ja Leedu suurvürst maist 1674 kuni surmani 1696. aastal. 

Ta oli hea armeejuht, kuid teistes riigijuhtimise valdkondades mitte nii edukas. Ta sai tuntuks kui "Euroopa päästja", kui ta tõrjus türklaste rünnaku Viinile ja kõrvaldas lõplikult Türgi ohu Kesk-Euroopale.

Jani kinnisidee oligi Türgi väljalöömine Ida-Euroopast. Selleks rakendas ta enamiku oma energiast, mistõttu riigisisene korratus üha kasvas.Aadlikud olid enamasti sõja vastu ja püüdsid kuningavõimu kärpida. Sobieskit võib pidada viimaseks tugevaks Poola kuningaks, ehkki tema edusammud olid ajutised või kasulikud pigem teistele, näiteks Austriale.

Poola kuninga tiitel ei olnud päritav, vaid valitav. Pärast Jani surma esitati kuninga kohale 18 kandidaati ja paljud välisriigid teatasid oma soosiku. Austria toetas Jani vanimat poega Jakub Ludwik Sobieskit, Prantsusmaa François Louis de Contid, kuninga lesk Marie Casimire Louise oma väimeest Maximilian II Emanueli. Kuningaks valiti Saksimaa kuurvürst Friedrich August I, keda pärast hakati kutsuma August II Tugevaks. See oli esimene kord Poola ajaloos, kus surnud kuninga järglaseks ei valitud tema poega, ehkki tal poegi oli, esimene kord, kus Poola kuningaks valiti sakslane, ja esimene kord, kus Poola kuningaks valiti protestant, ehkki August astus kohe katoliku usku.

## Isiklikku
Jan oli abielus Marie Casimire Louise de la Grange d'Arquieniga (1641–1716). Abielust sündis 14 last, kellest vanemaks kui viis aastat elas üksnes kolm poega ja üks tütar. Tänapäevani kestab tema sugu ainult tütre Teresa Kunegunda Sobieska kaudu. Teresal oli kümme last, kellest viis poega ja üks tütar said täiskasvanuks, kuid siiani kestab tema sugu üksnes poeg Karl VII kaudu.
 
## Vaata ka
* Poola-Türgi sõda (1672–1676)

## Välislingid
Aino Õige

**Aino Õige** (on kasutatud ka nimekuju **Aino Somann-Õige**, neiupõlvenimega **Aino Sooman** 29. juuni 1935 Abemäe talu, Varbola, Rapla rajoon – 17. juuli 2018 Tallinn) oli eesti botaanik ja looduse populariseerija. 

Lõpetas 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonnas botaanika erialal diplomitööga "Andmeid kaasikute alustaimestikust ja ökoloogilistest tingimustest Eesti NSV-s".

Aastatel 1960–1964 oli ta Viidumäe looduskaitseala juhataja. Seejärel töötas Tallinnas Eesti NSV Noorte Naturalistide Keskmaja (hilisema nimega Noorte Loodusesõprade Keskmaja) metoodikuna, koostas pedagoogilisi looduskaitse juhendmaterjale ning juhendas sealsamas botaanikaringi.

Aino Õige oli abielus Sulev Õigega, peres oli kolm last. Aino Õige suri leukeemia tagajärjel.

## Teoseid
*Jaan Eilart. *Viidumäe: Haruldaste taimede kogu*, Tallinn 1963 (kaasautor, raamat Viidumäe looduskaitsealast)
*Aino Õige, Tiit Randla, Velli Kasemets, Fred Jüssi. *Tunne loodust*, Tallinn 1967 (kaasautor)
*Velli Kasemets, J. Metsaorg, Tiit Randla, Aino Õige. *Loodusesõprade ringi näidisprogramm*, Tallinn 1970 (kaaskoostaja)

## Viited
Organism

**Organism** (pärineb kr. k. ὀργανισμός – organismos, mis tuleneb sõnast ὄργανον – organon, "tööriist") ehk **elusolend** ehk **elusorganism** on elav terviklik rakuline süsteem. 

Rakkude arvu järgi liigitatakse organisme üherakulisteks ja hulkrakseteks. Organismid liigitatakse taksonoomiliselt prokarüootideks ja eukarüootideks. Prokarüootide hulka kuuluvad bakterid ja arhebakterid ehk arhed. Eukarüootide hulka kuuluvad protistid, seened, taimed ja loomad.

## Organismi struktuur ja elu organiseerituse tasemed

Organismide ehituse algüksus on rakk. Raku arvu järgi eristatakse üherakulisi (1 rakk) ja hulkrakseid (2 rakku või rohkem) organisme. Alamad hulkraksed koosnevad väheeristunud rakkudest, kõrgematel organismidel eristuvad rakud kudedeks. Organismide funktsionaalse struktuuri moodustuvad üherakulistel organismidel organellid, hulkraksetel aga elundid ehk organid. Funktsionaalselt seotud elundid moodustavad elundkonna. Organismid rühmitatakse populatsioonideks ja kooslusteks.

## Organismide omadused
Organismide peamiste omaduste ehk atribuutide (mida Aristoteles on nimetanud entelehhiateks) hulka kuuluvad 
* liikuvus,
* toitumine,
* hingamine,
* paljunemine,
* ärrituvus ja erutuvus.
Organismide üldisteks talitluslikeks omadusteks on ka
* metabolism ehk ainevahetus, mis jaguneb anabolismiks ja katabolismiks;
* individuaalne areng ehk ontogenees;
* evolutsiooniline areng ehk fülogenees.

## Organismide klassifitseerimine
Organismide tunnuste (atribuutide) uurimine, analüüsimine ja kirjeldamine kuulub süstemaatika (taksonoomia) valdkonda.
# teaduslik klassifikatsioon
# ladinakeelne nomenklatuur (ladinakeelsed täisnimetused)
# liigid
# alamliigid

## Organismide eluiga
Organismide eluiga on riigiti ja liigiti väga erinev. Mõned loomad elavad ainult 1 päeva, mitokondrid 2 nädalat, kuid mõned taimed võivad elada tuhandeid aastaid.

## Organismides sisalduvad keemilised ühendid
Organismides on kõige enam anorgaanilisi aineid, sest põhiosa, umbes 80% rakkudest moodustab vesi. Enamiku organismide veesisaldus jääb vahemikku 70–95%.

Keemiliste ühendite keskmine sisaldus rakkudes

Orgaanilistest ainetest on rakkudes kõige rohkem valke. Ilmselt on peamine põhjus selles, et neil on rakus täita palju ülesandeid, neil on palju funktsioone. Valkude kõrval on enim esindatud lipiidid (rasvad, õlid ja vahad) ja sahhariidid (glükoos, tärklis, tselluloos). Need ühendid kuuluvad eri rakustruktuuride koostisse ja on organismi põhilised energiaallikad. Ehkki nukleiinhapete sisaldus on suhteliselt väike, on need vajalikud kõikidele rakkudele. DNA on pärilikkuse kandja. Seetõttu peetakse selle esinemist üheks elu tunnuseks. RNA molekulidel on oluline roll päriliku informatsiooni avaldumises.

## Vaata ka
*elu
*elusolend
*orgaaniline aine
*organitsism
*peremeesorganism
*superorganism
*viirused

## Viited

## Välislingid
*Organismide mitmekesisus. Taimed
Kami

**Kami** (jaapani keeles 神 'jumal') on jaapanlaste animistlikus usundis šintoismis püha või austatud nähtus, jumalik vägi. Kami võib olla ka mõni "Kojikis" või "Nihongis" mainitud jumalaist ja ka mõni ajalooline isik.

Hiljem on selle sõnaga hakatud tähistama igasuguseid jumalaid (kõrgemasse või paralleelsesse eluvormi kuuluvaid olendeid). Nende hulgas on ka vaimud ning aabrahamlike religioonide Jumal (sageli austava sufiksiga: *[[kami-sama]]*. Sõnaga seonduvad karisma, kõikteadmine, ime ja muu, mis meenutab jumalikkust. Sellest sõnast on tuletatud näiteks sõna *[[kamikaze (taifuun)|kamikaze]]*.

Kaks kõige populaarsemat teooriat sõna *kami* päritolu kohta seostavad selle sõnaga 鏡 *kagami* 'peegel' või sõnaga 上 *kami* 'ülemine; kõrgem', ent on ka teisi arvamusi. Jaapani keeleteadlane Susumu Ōno väitis, et *[[man'yōgana]]* märgil *mi* (tänapäeval ミ) oli kaks lugemisviisi. Niisiis ei ole sõna *kami* päritolu võimalik täpselt kindlaks teha. 

## Viited
Marwan Abado

**Marwan Abado** (مروان عبادو; sündis 1967 Beirutis) on palestiina päritolu laulja, helilooja ja uudimängija. 

Ta sündis Liibanonis palestiina põgenike lapsena. Aastal 1985 läks ta elama ja õppima vendade juurde Viini. Alates 1991. aastast on ta Austria kodanik. 

## Isiklikku
Ta on abielus Viola Rahebiga. 

## Välislingid
*Koduleht
Omikuji

**Omikuji** ehk **o-mikuji**  (おみくじ) 'vaatamisloos' on paberitükkidele kirjutatud õnne- või õnnetusemärgid Jaapani šintoistlikes ja budistlikes pühamutes. 

Tavaliselt võetakse karbist, mida eelnevalt raputatakse, huupi üks paberitükk, lootes, et see näitab head õnne. *O-mikuji* kukub kokkurullitult välja väikesest pilust. Tänapäeval kasutatakse sageli mündipiluga masinaid. Paberitüki lahtirullimisel tuleb välja sellele kirjutatud saatusemärk, mis võib olla üks järgmistest: 
*suur õnnistus (*dai-kichi*, 大吉) 
*keskmine õnnistus (*chū-kichi*, 中吉) 
*väike õnnistus (*shō-kichi*, 小吉) 
*õnnistus (*kichi*, 吉) 
*poolõnnistus (*han-kichi*, 半吉) 
*peaaegu-õnnistus (*sue-kichi*, 末吉) 
*peaaegu-väike-õnnistus (*sue-shō-kichi*, 末小吉) 
*needus (*kyō*, 凶) 
*väike needus (*shō-kyō*, 小凶) 
*poolneedus (*han-kyō*, 半凶) 
*peaaegu-needus (*sue-kyō*, 末凶)
*suur needus (*dai-kyō*, 大凶).

*O-mikuji* ennustab, kui suured šansid inimestel on tema lootuste täideminekuks hea paarilise leidmisel või üldse tervise, varanduse, elu ja muudes asjades. Kui ennustus on halb, siis on kombeks paberitükk tihedasti kokku voltida ning siduda see pühamus kasvava männi külge. Põhjenduseks tuuakse sõnade 松 (*matsu* 'mänd') ja 待つ (*matsu* 'ootama') kõlaline kokkulamgemine: halb õnn jääb männi juurde ootama ega hakka inimesele külge. Hea õnne korral tuleb paberitükk alles hoida. Kuigi tänapäeval on see komme rohkem laste mängu moodi, on *o-mikuji* olemas igas pühamus ning loositõmbamine on üks traditsioonilisi, kuigi vähem tähtsaid, pühamus käimisega seotud tegevusi.
Käitis (keskkonnaõigus)

**Käitis** on saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse järgi paikne tehniline üksus, milles tootmine toimub keskkonnakompleksluba vajavas tegevusvaldkonnas ning tegevuskohas tootmisega otseselt liituvas ja tehnilist seost omavas muus tegevusvaldkonnas, mis võib mõjutada heite ja saastuse hulka.

Samas seaduses nimetatakse käitise valdajat või selle kasutajat käitajaks.

## Kasutatud allikad
*Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seadus https://www.riigiteataja.ee/akt/12889999?leiaKehtiv (redaktsiooni jõustumise kuupäev 01.01.2012)
9. sajand

**9. sajand** ehk **IX sajand** **pKr** ehk **m.a.j** on kristliku ajaarvamise üheksas sajand, mis algas 1. jaanuaril 801 ja lõppes 31. detsembril 900.

## Sündmused
*800 – Karl Suure kroonimine keisriks, Karolingide impeerium
*826 – algas ristiusustamine Taani ja Rootsi aladel Reimsi peapiiskopkonnast Reimsi peapiiskopi Ebbo ja Hamburg-Bremeni peapiiskopkonnast peapiiskop Ansgari juhtimisel
*831 – Elbe jõe alamjooksul rajati Hamburgi linn
*862 – Ukraina ja Venemaa territooriumil moodustus Kiievi-Vene riik
*887 – Karolingide impeeriumi lagunemine
*Rekonkista jätk Ibeeria poolsaarel
*Abbassiidide hiilgeaeg, Abbassiidide kalifaadis ehk Bagdadi kalifaadis Lähis-Idas
*...

## Inimesed
*Charles Paljaspea
*Harun ar-Rašid, Abbassiidide dünastia viies ja kuulsaim Abbassiidide Bagdadi kalifaadi kaliif
*Karl Paks
*Ludwig Sakslane
*Ludwig Vaga

## Avastused, leiutised ja uuendused

*...

## Kümnendid ja aastad

800. aastad: (800), 801, 802, 803, 804, 805, 806, 807, 808, 809

810. aastad: 810, 811, 812, 813, 814, 815, 816, 817, 818, 819

820. aastad: 820, 821, 822, 823, 824, 825, 826, 827, 828, 829

830. aastad: 830, 831, 832, 833, 834, 835, 836, 837, 838, 839

840. aastad: 840, 841, 842, 843, 844, 845, 846, 847, 848, 849

850. aastad: 850, 851, 852, 853, 854, 855, 856, 857, 858, 859

860. aastad: 860, 861, 862, 863, 864, 865, 866, 867, 868, 869

870. aastad: 870, 871, 872, 873, 874, 875, 876, 877, 878, 879

880. aastad: 880, 881, 882, 883, 884, 885, 886, 887, 888, 889

890. aastad: 890, 891, 892, 893, 894, 895, 896, 897, 898, 899

900
8. sajand

**8. sajand** ehk **VIII sajand** **pKr** ehk **m.a.j.**  on kristliku ajaarvamise kaheksas sajand, mis algas 1. jaanuaril 701 ja lõppes 31. detsembril 800. Keskaja seda osa nimetatakse varakeskajaks.

## Sündmused
*...
* 711–718 vallutasid Põhja-Aafrikast tulnud maurid enamuse Pürenee poolsaarest, kolme väikest piirkonda ei vallutatud, Astuuria, Navarra ja Aragón.
*Läänegootide kuningriigi lagunemine ja moslemite Al-Ándalusi moodustumine
*732. aastal tungisid Umaijaadide kalifaadi väed Frangi riiki, Poitiers' lahingus Karl Martelli Frangi riigi väed võitsid araablasi. Karli võitu on tihti peetud maailmaajaloos otsustavat tähtsust omavaks, millega päästetud Euroopa kristlik tsivilisatsioon moslemite invasioonist. 
*Karl Suure Saksi sõjad (772–804)
*772. aastal Karl Suure sõjakäigu järel Itaaliasse, langobardi kuninga Desideriuse kukutamine ja Paavstiriigi moodustumine, mis hõlmas enamiku Kesk-Itaaliast
*790. aastatel purustas Karl ka Pannoonias asunud avaaride khaaniriigi
*793 – viikingiaja rüüsteretkede algus
*Anglosaksi Inglismaa, Seitse kuningriiki: East Anglia kuningriik, Mercia, Northumbria, sealhulgas alamkuningriigid Bernicia ja Deira, Wessex, Essexi kuningriik, Kenti kuningriik, Sussexi kuningriik

## Inimesed
*‘Abd ar-Raḩmān I 731–788,  Córdoba emiraadi rajaja, esimene Córdoba emiir (756–788) Andaluusias
*Beda Venerabilis
*Du Fu 712–770, silmapaistev hiina luuletaja Tangi dünastia valitsusajal
*Halvdan Øysteinsson «den gavmilde og matille»
*Karl Martell 688–741, Frangi riigi majordoomus aastatel 717–741
*Karl Suur 742, 743, 747 või 748–814, Frangi kuningas 768–814 ja Frangi keiser 800–814
*Li Bo 701–762,  hiina luuletaja Tangi dünastia ajal, nimetatakse teda tihti hiina luuletajate seas kõige märkimisväärsemaks
*Liutprand, Langobardide kuningas
*Pippin Lühike 714–768, Frangi riigi kuningas 756–768
*Walburga umbes 710–779, inglise misjonär Saksamaal, katoliku ja õigeusu pühak.

## Avastused, leiutised ja uuendused
*...

## Kümnendid ja aastad

700. aastad: (700), 701, 702, 703, 704, 705, 706, 707, 708, 709

710. aastad: 710, 711, 712, 713, 714, 715, 716, 717, 718, 719

720. aastad: 720, 721, 722, 723, 724, 725, 726, 727, 728, 729

730. aastad: 730, 731, 732, 733, 734, 735, 736, 737, 738, 739

740. aastad: 740, 741, 742, 743, 744, 745, 746, 747, 748, 749

750. aastad: 750, 751, 752, 753, 754, 755, 756, 757, 758, 759

760. aastad: 760, 761, 762, 763, 764, 765, 766, 767, 768, 769

770. aastad: 770, 771, 772, 773, 774, 775, 776, 777, 778, 779

780. aastad: 780, 781, 782, 783, 784, 785, 786, 787, 788, 789

790. aastad: 790, 791, 792, 793, 794, 795, 796, 797, 798, 799

800
4. sajand

**4. sajand** ehk **IV sajand** **pKr** ehk **m.a.j.** on kristliku ajaarvamise neljas sajand, mis algas 1. jaanuaril 301 ja lõppes 31. detsembril 400.

## Sündmused

*...

## Inimesed
*Ambrosius
*Augustinus
*Constantinus Suur
*Ermanarich
*Julianus Apostata
*Theodosius I

## Avastused, leiutised ja uuendused

*...

## Kümnendid ja aastad

300. aastad: 301, 302, 303, 304, 305, 306, 307, 308, 309

310. aastad: 310, 311, 312, 313, 314, 315, 316, 317, 318, 319

320. aastad: 320, 321, 322, 323, 324, 325, 326, 327, 328, 329

330. aastad: 330, 331, 332, 333, 334, 335, 336, 337, 338, 339

340. aastad: 340, 341, 342, 343, 344, 345, 346, 347, 348, 349

350. aastad: 350, 351, 352, 353, 354, 355, 356, 357, 358, 359

360. aastad: 360, 361, 362, 363, 364, 365, 366, 367, 368, 369

370. aastad: 370, 371, 372, 373, 374, 375, 376, 377, 378, 379

380. aastad: 380, 381, 382, 383, 384, 385, 386, 387, 388, 389

390. aastad: 390, 391, 392, 393, 394, 395, 396, 397, 398, 399

400
Capoeira

***Capoeira*** oli algselt Brasiilia neegerorjade võitluskunst, mis hakkas arenema 18. sajandi lõpus, 19. sajandi algul Kirde-Brasiilias ja Rio de Janeiros. Sel ajal oli see rudimentaarne kahevõitlus, milles osalejad demonstreerisid oma jõudu päid pidi kokku joostes. 

Ajapikku muude aafrika mõjutustega mängude/tantsude lisandudes arenesid selle tänapäevasemad jooned. 1930. aastail lisas Mestre Bimba (Manoel dos Reis Machado) sellele liigutusi batuquest ja idamaa võitluskunstidest, formeerides seega stiili Luta Regional Bahiana ehk Capoeira Regionali. Veidi hiljem akademiseeris oma teadmised Vincente Ferreira Pastinha ehk Mestre Pastinha, jäädvustades nii Centro Esportivo de Capoeira Angola ehk Capoeira Angola, mida peetakse kõige originaalilähedasemaks stiiliks.

*Capoeira* iseloomustavad väledad keerukad liigutused, mida sooritatakse maas, hüppelt või kätel, pea alaspidi. Suur tähtsus on tehnikal ja tegevus toimub alati muusika saatel. 

Sõna *capoeira* kõige paikapidavam tähendus on 'puude põletamise või raiumise teel puhastatud metsa- või džungliala', kus linnas orjuses töötavad neegrid vabal ajal oma võitlusstiili harrastasid.

On kaks traditsioonilist *capoeira* stiili. *Capoeira Angola* stiilile on iseloomulik enamasti madal mäng erilise rõhuasetusega *capoeira* rituaalidele, rütmile ja traditsioonile. Stiilile *Capoeira Regional* on iseloomulik akrobaatiline mäng ning põhirõhk on energilistel löökidel ja kiirusel. Mõlemas stiilis kasutatakse petteliigutusi ja löökide eest põiklemist. Kasutatakse vaid pea- ja jalalööke. 

Breiktantsul, mis tekkis 1970. aastatel, on palju sarnaseid liigutusi. Seetõttu arvavad paljud, et ta pärinebki *capoeira*. Tol ajal rändas New Yorki palju brasiillasi, kes tänaval *capoeira* harrastasid.

## Vaata ka
*Maailma Capoeira Föderatsioon

## Välislingid

*Escola Cajueiro de Capoeira Angola Eesti Capoeira Angola
* Capoeira Berimba Eesti Capoeira Tallinn
* Ginga Brasil Capoeira Ginga Brasil Capoeira kool Tallinnas
* Escola Cajueiro blogi  Teavet *capoeira* kohta emakeeles
* http://world-capoeira.com/ Maailma Capoeira Föderatsioon
Paul Sepp

**Paul Sepp** (28. oktoober 1885 Orava vald, Vastseliina kihelkond, Võrumaa – 18. veebruar 1943 Tallinn) oli eesti lavastaja ja teatripedagoog.  

Ta õppis aastani 1899 Pihkvas linnakoolis ja 1906–1907 Peterburis J. Jurjevi erateatrikoolis.

Töötas Venemaal näitlejana, kuid viibides 1908–1910 sõjaväeteenistuses, kaotas hääle ning pühendus seejärel näitejuhitööle. 

## Draamastuudio teatrikool

Paul Sepp rajas 1920. aastal koos kirjastaja Peter Leokesega Tallinnas omanimelise erateatristuudio (aastast 1921 Draamastuudio teatrikool ja tegutses vaheaegadega selle juures kuni 1933. aastani, mil kool majanduslike raskuste tõttu suleti.

## Muu tegevus
Ta juhtis 1932–1940 oma erateatristuudiot ja oli 1938–1941 Tallinna Konservatooriumi Riiklikus Lavakunstikoolis õppejõud.

Töötas lavastajana 1920–1924 Draamateatris ja 1929–1936 Draamastuudio Teatris, 1925 Vanemuises, 1925–1929 Estonias ja 1927–1928 ühtlasi Rändteatris.

1924 viibis õppereisil Saksamaal.

## Filmograafia
Paul Sepp on kahe filmi režissöör: mängufilm "Armastuse pisielukas" (1921) ja dokumentaalfilm "Eesti Raamat. Pildistusi eesti kirjanduse neljasaja-aastaselt arenguteelt" (1935, Eesti Kultuurfilm).

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
7. sajand

**7. sajand** ehk **VII sajand** **pKr** ehk **m.a.j.**  on kristliku ajaarvamise seitsmes sajand, mis algas 1. jaanuaril 601 ja lõppes 31. detsembril 700.

## Sündmused
*islami usk
*majordoomused muutusid Frangi riigi tegelikeks valitsejateks, kuna nende kätte oli koondunud kogu võimutäius.
*...

## Inimesed
*Abu Bakr, Araabia kalifaadi  esimene kaliif 632–634
*Brahmagupta, india matemaatik ja astronoom
*‘Alī ibn Abī Ţālib, Araabia kalifaadi kaliif aastatel 656–661
*Dagobert I, Austraasia kuningas 623–634, kõigi frankide kuningas 629–634 ning Neustria ja Burgundia kuningas 629–639
*Gregorius Suur, Rooma paavst 590–604
*Khālid bin Walīd, esimene suur Araabia väejuht
*Muḩammad umbes 557–632, islami prohvet
*‘Umar ibn al-Khaţţāb, Araabia kalifaadi kaliif aastatel 634–644
*Songtsen Gampo (604–649), Tiibeti Yarlungide dünastia kuningas, esmane Tiibeti budismi asutaja
*Taizong, Hiina keiser 626–649 Tangi dünastiast

## Avastused, leiutised ja uuendused

*...

## Kümnendid ja aastad

600. aastad: 601, 602, 603, 604, 605, 606, 607, 608, 609

610. aastad: 610, 611, 612, 613, 614, 615, 616, 617, 618, 619

620. aastad: 620, 621, 622, 623, 624, 625, 626, 627, 628, 629

630. aastad: 630, 631, 632, 633, 634, 635, 636, 637, 638, 639

640. aastad: 640, 641, 642, 643, 644, 645, 646, 647, 648, 649

650. aastad: 650, 651, 652, 653, 654, 655, 656, 657, 658, 659

660. aastad: 660, 661, 662, 663, 664, 665, 666, 667, 668, 669

670. aastad: 670, 671, 672, 673, 674, 675, 676, 677, 678, 679

680. aastad: 680, 681, 682, 683, 684, 685, 686, 687, 688, 689

690. aastad: 690, 691, 692, 693, 694, 695, 696, 697, 698, 699

700
1430

**1430. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Andrei Rubljov, vene ikoonimaalija
1444

**1444. aasta**

## Sündmused maailmas

* 2. märts – Skanderbeg kuulutati Albaania vastupanuliikumise juhiks
* 16. aprill – Inglismaa ja Prantsusmaa sõlmisid viieks aastaks Tours'i rahu.
* 10. november – Varna lahingus hukkus Poola ja Ungari kuningas Władysław III (Ulászló I) ning uueks Poola kuningaks sai tema vend Kazimierz IV (ametlikult krooniti alles 1447). Lahingu võitsid türklased, sellega kukkus läbi Lääne-Euroopa viimane katse päästa Bütsantsi Türgi käest. Ungari kuningaks kinnitati Ladislaus Postumus.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

*24. jaanuar – Galeazzo Maria Sforza, Milano hertsog

## Surnud

*10. november – Giuliano Cesarini, itaalia kirikutegelane
*10. november – Władysław III, Poola ja Ungari kuningas
5. sajand

**5. sajand** ehk **V sajand** **pKr** ehk **m.a.j** on kristliku ajaarvamise viies sajand, mis algas 1. jaanuaril 401 ja lõppes 31. detsembril 500.

## Sündmused
* germaani hõimud Anglosaksid rändasid alates 5. sajandi algusest Jüütimaalt ja Põhja-Saksamaalt Britanniasse. 
*402 – läänegoodid Alarich I juhtimisel tõrjuti pärast Stilicho juhitud Rooma vägede käest Pollentia lahingus ja Verona lahingu lüüasaamist Itaaliast välja.
*451 – Avarayri lahing, kristlike armeenlaste ja zoroastristliku Sassaniidide riigi vägede vahel
*451 – Katalaunia lahing Lääne-Rooma keisririigi ja hunnide vägede vahel. 
*454 – Nedao lahing hunnidele alistatud germaanlaste ja Attila järglase Ellaci juhtimisel. Ellac hukkus ja hunnide riik lagunes.
*468 – Bon Capi lahing Ida-Rooma ja Lääne-Rooma merevägede ja vandaalide vahel Kartaago rannikul.
*484 – Herāti lahing Sassaniidide vägede ja hunnide vahel
*486 – frankide kuningas Chlodowech I alistas liitlaste abiga Soissonsi lahingus Põhja-Gallias asunud Rooma väepealiku Syagriuse ning allutas nii oma võimule enamiku Loire'i jõest põhja poole jäävatest aladest. Seejärel sõlmis ta liidu idagootide kuninga Theoderich Suurega. 
*489 – idagoodid eesotsas Theoderich Suurega tungisid Itaaliasse, kus võitlesid germaanlase Odoakeriga, kes oli viimase Lääne-Rooma keisri kukutanud ning end Itaalia kuningaks kuulutanud. 492. aastal sõlmisid Theoderich ja Odoaker lepingu, millega pidid hakkama koos Itaaliat valitsema.
*491 – Chlodovech alistas osa tüüringlaste hõimudest oma riigi idapiiril ning pärast Tolbiaci lahingut alistas ka alemannid.
*493 – Theoderich Suur, idagootide kuningas alates 488. aastast ning läänegootide regent (511–526), lasi Odoakeri tappa ning sai Itaalia ainuvalitsejaks. Theoderich rajas Itaalias tugeva Idagootide riigi
*...

## Inimesed
*Aetius
*Attila
*Augustinus
*Chlodovech I
*Odoaker
*Theoderich Suur

## Avastused, leiutised ja uuendused

*...

## Kümnendid ja aastad

400. aastad: 401, 402, 403, 404, 405, 406, 407, 408, 409

410. aastad: 410, 411, 412, 413, 414, 415, 416, 417, 418, 419

420. aastad: 420, 421, 422, 423, 424, 425, 426, 427, 428, 429

430. aastad: 430, 431, 432, 433, 434, 435, 436, 437, 438, 439

440. aastad: 440, 441, 442, 443, 444, 445, 446, 447, 448, 449

450. aastad: 450, 451, 452, 453, 454, 455, 456, 457, 458, 459

460. aastad: 460, 461, 462, 463, 464, 465, 466, 467, 468, 469

470. aastad: 470, 471, 472, 473, 474, 475, 476, 477, 478, 479

480. aastad: 480, 481, 482, 483, 484, 485, 486, 487, 488, 489

490. aastad: 490, 491, 492, 493, 494, 495, 496, 497, 498, 499

500
6. sajand

**6. sajand** ehk **VI sajand** **pKr** ehk **m.a.j.** on kristliku ajaarvamise kuues sajand, mis algas 1. jaanuaril 501 ja lõppes 31. detsembril 600.

Sellesse sajandisse jäi 535.–536. aasta kliimakatastroof, mis on teadaolevalt viimase 2000 aasta kõige rängem ja pikema järelmõjuga lühiajaline ilmastikumuutus.

## Sündmused

*...

## Inimesed
*Belisarios
*Justinianus Suur
*Narses

## Avastused, leiutised ja uuendused

*...

## Kümnendid ja aastad

500. aastad: (500) 501, 502, 503, 504, 505, 506, 507, 508, 509

510. aastad: 510, 511, 512, 513, 514, 515, 516, 517, 518, 519

520. aastad: 520, 521, 522, 523, 524, 525, 526, 527, 528, 529

530. aastad: 530, 531, 532, 533, 534, 535, 536, 537, 538, 539

540. aastad: 540, 541, 542, 543, 544, 545, 546, 547, 548, 549

550. aastad: 550, 551, 552, 553, 554, 555, 556, 557, 558, 559

560. aastad: 560, 561, 562, 563, 564, 565, 566, 567, 568, 569

570. aastad: 570, 571, 572, 573, 574, 575, 576, 577, 578, 579

580. aastad: 580, 581, 582, 583, 584, 585, 586, 587, 588, 589

590. aastad: 590, 591, 592, 593, 594, 595, 596, 597, 598, 599

600
1447

**1447. aasta** (**MCDXLVII**)  oli 15. sajandi 47. aasta.

## Sündmused maailmas
* 6. märts – Tomaso Parentucellist sai paavst Nicolaus V.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 3. detsember – Bayezid II, Türgi sultan
* Francesco Bianchi Ferrara, Itaalia maalikunstnik

## Surnud
* 23. veebruar – Eugenius IV, paavst
* 5. august – John Holland, teine Exeteri hertsog, inglise aadlik ja sõjaväelane
* 13. august – Filippo Maria Visconti, Milano hertsog
* Vlad Dracul, Valahhia vürst