open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helme Orjakivi

**Helme Orjakivi** on ohvrikivi Viljandimaal Helme kihelkonna Helme alevikus. 

## Kohapärimus

Orjakivi kohta on 1939. aastal Helme kihelkonna Koorküla valla Laksi talust 1927. aastal sündinud Asta Jõemetsalt korjatud peidetud varanduse lugu: 

*Vanasti orjaajal oli üks taluperenaine Helme mõisale kuuluval karja- ehk heinamaal karjas. Ta oli kuulnud teistelt inimestelt, et orus asuva orjakivi all olevat peidus kulda. Kari sõi rahulikult ja perenaine, himustades kulda endale, hakkas täie jõuga orjakivi kangutama. Ta oligi kivi üles kangutanud ja kivi ääre alt kastitäie kulda välja võtnud ning kivile asetanud. Kari oli selle aja sees kaugele läinud ja perenaine läks neid tagasi ajama, jättes kullakasti niikauaks kivile. Karja tagasi ajades tuli perenaine rõõmsa meelega kivi juurde tagasi, kuhu jättis leitud kulla. Oli aga juhtunud kurba meelt tekitav lugu. Perenaise imestuseks olid kullast järele jäänud ainult koltunud puulehed.* (ERA II 236, 619/20 (10) < Helme khk, Koorküla v, Laksi t, – S. Jõemets < Asta Jõemets, sünd 1927 (1939).

Kivi tekkimise kohta on 1929. aastal Tõrvast üles kirjutatud muistend:

*Vanast olnud Helme mõisas kuri kubjas, kes teolisi igatpidi piinas, kudas vähegi sai. oli jälle palav päev, kui kubjas teolisi kepiga peksis, nii et mõned maha langesid. Aga kogemata pääsis üks teoline põgenema. Ta jooksis teistest eemale ja istus kivile, et jalgu puhata. Ja palus, et kivi oleks pehme ja halastaks ta pääle, kui kubjas temale ei halastanud. Ime sündis. Kivi halastas vaesele teolisele ja talle tundus, nagu istuks ta pehmel padjal. Varssi pärast seda suri ta oma valude kätte. Teisel päeval leidsid teda kubjas, ning inimesed, kes teda olid otsima tulnud. Kui nad surnu kivilt ära tõstsid, nägid, et kivil kaks tagumiku jälge olid, mis teoline oma istumise ja palvega oli saanud. Sest ajast peale kutsuvad inimesed seda Orjakiviks. Kivi seisab praegu alles ja teda võib Helme surnuaia tagant mäenõlvakult leida.* (E 63597/8 < Helme khk, Tõrva – L. Lüks (1929).

## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 32–33.

## Välislingid
* Helme Orjakivi Hiite Maja SA andmekogus.
*
Helme Pärliallik

**Helme Pärliallik** on ohvriallikas Viljandimaal Helme kihelkonna Helme alevikus. 


Ohvriallikas "Pärliallik" arheoloogiamälestis.jpg
Ohvriallikas "Pärliallik" a*.jpg

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 14–15.

## Välislingid
*
* Helme Pärliallik Hiite Maja SA andmekogus.
Helme Arstiallik

**Arstiallik** (ka *Helme Arstiallik, Arstiallikas*) on ohvriallikas Valgamaal Helme alevikus. Ajalooliselt asus Helme kihelkonnas.

## Vaata ka
* Helme Pärliallik

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 14–15.

## Välislingid
* Helme Arstiallik Hiite Maja SA andmekogus. 
* 
*
Õunaviks

**Õunaviks** on Eesti plaadifirma, mille esimene album ilmus aastal 2003. Plaadifirma eestvedajaks on Viljandist pärit Villem Valme.

Õunaviks on keskendunud värsketele talentidele ja väiksele ringile põhiartistidele, kelle seas on Pastacas, Puuluup, Kago (kirjanikuna Lauri Sommer) ja Liis Ring (endine artistinimi cirkl). Õunaviks on välja andnud ka kaks esimest Mari Kalkuni sooloalbumit, samuti Erkki Hüva, Agulikassi, Tuljaku, Lilleakna, Iduvigiku ja Martiini plaadid. Lisaks sooloalbumitele avaldatakse pikema aja tagant kogumikke “Toatuur”, ilmunud on ka digitaalne kogumik koostöös Inglismaa plaadifirmaga FatCat Records.

Alates 2005. aastast antakse iga albumi ilmumisega samaaegselt välja ka plaadifirma häälekandja Mahlapress uus number, mis keskendub plaadile ja selle autori(te)le. Kõik seni ilmunud häälekandjad on tasuta kättesaadavad Õunaviksi kodulehelt.

2012. aasta sügisel sai plaadifirma "pärimusmuusika piiride avardamise eest" Eesti Pärimusmuusika Keskuselt auhinna Etnokulp.

## Albumid
# Kago "Piimaš" (2003, CD)
# Erkki Hyva "Varjust rambini" (2004, CD)
# Kago "Köngerjönks" (2005, CD)
# Tuljak "Soos must vöö" (2006, MP3)
# "Toatuur" (2006, CD)
# Kago "Momentalnõi Holodilnik" (2007, MP3)
# Mari Kalkun "Üü tulõk" (2007, CD)
# Kago "Mopskassi maja" (2008, CD)
# Lilleaken "Kevad tuli närtsatusex" (2009, MP3)
# Agulikass "Agulikass" (2009, CD)
# Mari Kalkun "Vihmakõnõ" (2010, CD)
# "Toatuur 2" (2011, CD)
# Martiini "virr-varri ähvardus" (2012, MP3)
# Kago "Ibipaio" (2012, CD)
# Iduvigik "Laulud lindudelt" (2013, MP3)
# Pastacas & Tenniscoats "Yaki-Läki" (2013, CD)
# Pastacas & Tenniscoats "Yaki-Läki Versions" (2014, LP)
# cirkl "Fables of a Faraway Land" (2014, LP+CD)
# Fatcat + Õunaviks present: TMW 2015 (2015, MP3)
# Pastacas "Pohlad" (2016, LP+CD)
#Kago "Yhel pyhapäeval" (2018, LP)
#Puuluup "Süüta mu lumi" (2018, LP+CD)
#Liis Ring "Woolgathering" (2019, LP)
#Liis Ring & Galaktlan "Paralleel EP" (2019, MP3)
#Puuluup "Kasekesed / Käpapuu" (2020, 7" vinüül)
#Maarja Nuut & Ruum "World Inverted" (2020, LP)
#Galaktlan & Alex Wulf "Nature of Time" (2020, MP3)
#Lauri Sommer / Arles Kangus "Vanalinna vahel: laule Väikse Hipi sõnadele" (2021, kassett)
#Puuluup "Viimane suusataja" (2021, LP+CD)

## Viited

## Välislingid
* Õunaviksi blogi
* Õunaviks Facebookis
* Õunaviks Soundcloudis
* Õunaviks Bandcampis
* Õunaviks YouTube'is
Verona Boscomantico lennujaam

**Verona Boscomantico lennujaam** on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Verona provintsis, 3 km kaugusel Verona keskusest loodes.

## Viited
Rootsi Rahvusraamatukogu

**Rootsi Rahvusraamatukogu** (ka Stockholmi Kuninglik Raamatukogu; rootsi keeles *Kungliga biblioteket* – 'kuninglik raamatukogu') on Rootsi riiklik raamatukogu. See kogub ja säilitab kõiki Rootsis trükitud ning audiovideovormingus avaldatud materjale, samuti teistes riikides avaldatud Rootsi-seostega ja rootsikeelseid materjale. Teadusraamatukoguna on sel ka ulatuslik võõrkeelsete raamatute kogu.

Rootsi Rahvusraamatukogu rajati 1661. aastal, see asub Stockholmis. 2009. aastal oli raamatukogu eelarve 311 miljonit Rootsi krooni. 2019. aastal sai raamatukogu direktoriks Karin Grönvall Herdenberg.

## Välislingid
* Rootsi Rahvusraamatukogu koduleht
Udine Campoformido lennujaam

**Udine Campoformido lennujaam** on lennujaam Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis Campoformido omavalitsusüksuse territooriumil, 2 km kaugusel Udine keskusest edelas.

2008. aastal anti suur osa lennuvälja territooriumist militaarkasutusest üle tsiviilkasutusse.

## Kirjandus
* Roberto Bassi - *Il cielo di Campoformido – Storia dell’aeroporto della città di Udine*, Campanotto Editore, 2008

## Välislingid
* Parco volo del Friuli-Venezia Giulia
Treviso Istrana lennujaam

**Istrana (Treviso) lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Veneto maakonnas Treviso provintsis Istrana omavalitsusüksuse territooriumil, 10 km kaugusel Treviso keskusest läänes.

## Viited

## Välislingid
*Foto su Airfighters.com
Kahekidane võraürask

**Kahekidane võraürask** (*Pityogenes bidentatus*) on putukaliik. 

## Levila
Neid leidub Euroopas (sh Eestis) ja Põhja-Ameerikas.

## Kirjeldus
Täiskasvanud kahekidane võraürask on 2–3 mm pikkune ja pruuni või musta värvusega.

## Taimekahjurina
Nende käigud nõrgestavad nii elavaid puid (nt harilikku mändi) kui ka ladustatud saematerjali, seetõttu peetakse neid taimekahjuriteks.

## Viited

## Välislingid
* 
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Forestry Images
Võraürask

**Võraürask** (*Pityogenes*) on putukaperekond. 

## Klassifikatsioon
Võraüraskite perekonda liigitatakse järgmised putukaliigid:
* *[[Pityogenes hopkinsi]]* Swaine, 1915   
* *[[Pityogenes knechteli]]* Swaine, 1918    
* *[[Pityogenes meridianus]]* Blackman, 1921.

### Eestis leiduvad liigid
**Pityogenes bidentatus* – kahekidane võraürask
**Pityogenes chalcographus* – harilik võraürask
**Pityogenes quadridens* – neljakidane võraürask
**Pityogenes trepanatus* – lauplohune võraürask.

## Viited

## Välislingid
* 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pityogenes]] seisuga 04.02.2014.*
Paul Saar (kunstnik)

**Paul Saar** (nimi passis: Pavel Saar; 1. jaanuar 1946 Setumaal – 28. november 2007) oli eesti maalikunstnik.

Ta õppis Tartu 3. Keskkoolis ja Tartu kunstikoolis, mille lõpetas 1969. Kunstikoolis oli üks ta õpetajaid Alfred Kongo. Kooli lõpetamise järel töötas ta Tallinna Kaubamaja ja Volga autopoe kunstnikuna. Pisut hiljem naasis ta Tartusse. Paul Saar esines järjekindlalt Tartu aasta- ja noortenäitustel. Eelistas abstraktset maalilaadi ja õlimaali kõrval ka akvarellitehnikat. Paul Saar töötas Tartu Lastekunstikoolis 27 aastat pedagoogina. 

## Välislingid
*Nekroloog, Sirp 7. detsember 2007
*Õpetaja elu sõltub päevinäinud Opelist, Postimees 18. aprill 2006
Morbilliviirus

**Morbilliviirus** (*Morbillivirus*) on viiruseperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Morbillivirus* klassifitseeritakse järgmised viiruseliigid: 
*koerte katku viirus (CDV)
*vaalaliste morbilliviirus
*leetriviirus 
*väikemäletsejaliste katku viirus
*hüljeste katku viirus
*veiste katku viirus.

## Morfoloogia

*RNA-viirus
*kestaga
*retseptor-vahendatud sisenemine rakumembraani kaudu
*transkriptsioon nakatunud rakkude tsütoplasmas ja rakumembraanis. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Morbillivirus]] seisuga 04.02.2014.*
Külli Muna

**Külli Muna** (17. jaanuar 1960 Laekvere külanõukogu, Väike-Maarja rajoon – 8. jaanuar 2003 Tartu) oli eesti maalikunstnik ja luuletaja.

Ta lõpetas 1975. aastal Muuga 8-klassilise Kooli kiitusega (klassijuhataja Eha Rahuoja). Rakvere 1. Keskkooli lõpetas aastal 1978. Koolis oli ta aktiivne ja loov. Ta oli kooli komsomolisekretär ja toimetas kooli seinalehte. Koolis lõid õitsele tema organiseerimisoskused ja ta hakkas kirjutama luuletusi. Juba tol ajal avaldati tema esimesed kirjatööd. Ta osales Rakvere teatri draamaringi töös. Oli ÜLKNÜ kongressi delegaat Moskvas.

Aastatel 1978–1986 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis ajakirjandust. Suvel 1979 oli Eesti Üliõpilaste Ehitusmaleva Tartu regiooni Nõgiaru rühmas. Ta oli Tartu Tartu Noorte Autorite Koondise liige ja esines luuleõhtutel. Ülikooli ajal käis praktikal Eesti Televisioonis, aga see töö teda ei huvitanud. Hiljem õppis ta ülikoolis ka psühholoogiat, aga need õpingud jäid pooleli.

Ta töötas ülikooli raamatukogus, psühholoogiaosakonnas ja kultuurikateedris.

Kunstnikuteed alustas ta ülikooli kunstikabinetis 1980. aastal. Esimene näitus oli 1984. aastal ülikooli peahoone kohvikus Sophokles, kus ta esitas karakterportreede sarja. Tema põhilised mõjutused on tulnud Paul Saarelt ja pallaslikult traditsioonilt. Ta oli viljakas maalikunstnik, aga tema maalid ja joonistused on mööda maailma laiali ning vajaksid kataloogimist. Kadunud on ka tema tehtud jõulukaardid. Kogumist vajaks ka tema luule.

Külli Muna kunstiloomingu ampluaa on olnud üllatavalt lai, alates karakterportreedest kuni maastikumaalide ja religioossete kompositsioonideni. 

Ta esines Tartu Kunstnike Maja aasta- ja ülevaatenäitustel ning Konrad Mäe stuudio näitustel. Aastasse 2002 jäi kaks isikunäitust: pastellid Tampere Majas (veebruar) ja õlimaalide näitus “Väljapääs” Tartu Laste Kunstikooli Galeriis (aprill). Plaanis olnud näitus “Ajastu vastu Igavikku” avati 20. veebruaril 2003 Tartus Tampere Majas pärast kunstniku surma.

## Looming
*Maarja Lõhmus. "Tampere raamat". Kaanekujundus Külli Muna. Kullervo. Tartu 1994
*"Kõik on liiga vali". Luuletused. Kujundaja Irina Tammis. Tammerraamat. Tallinn 2005. ISBN 9985957253

## Isiklikku
1985. aastal sündis tütar Eva. 

Külli Muna põdes skisofreeniat ja elas aastaid vaesuses. Tema surnukeha leiti talvisel ajal kütmata ateljeest.

## Viited

## Kirjandus
*Noorte Hääl, 26. august 1977. Külli Muna ja Marianne Sisaski nimed piltide all on vahetuses
*Külli Muna EÜE-s 1978
*Andrus Esko. "Ta oli helge, aga nõrk. Abitu. See elu ei sobinud talle...". Õhtuleht, 1. märts 2003
*"Külli Muna 17. I 1960 – 8. I 2003". Sirp, 3. märts 2003. Lk 20
*"Meie 3. Külli Muna". Saatejuht Maire Aunaste. ETV 2004
*Kirikiri, 4. august 2008

## Välislingid
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Andri Luup

**Andri Luup** (sündinud 13. juunil 1972) on eesti näitleja, lavastaja ja näitekirjanik.

Ta on õppinud aastatel 1979–1990 Tallinna 46. keskkooli kunstiklassis, 1991–1993 Tallinna Pedagoogikaülikoolis kunstiõpetuse õpetaja ja 1992–1997 Eesti Humanitaarinstituudis teatri erialal.

Töötanud 1994. aastast Theatrumis (ka asutajaliige), loonud samas lavakujundusi. Olnud 2008. aastast ühtlasi Vanalinna Hariduskolleegiumi filmiõppe juhataja (ja asutaja). 

Ta on näiteks 2008. aastal valminud telefilmi "Kinnunen" režissöör.

## Looming
### Filmid
* 2002 – "Ferdinand" (mängufilm) – režissöör, stsenarist, dialoogi autor, monteerija
* 2003 – "Nimepanijad" (mängufilm) – režissöör, stsenarist
* 2004 – "Laulurahvas" (dokumentaalfilm) – režissöör, stsenarist
* 2007 – "Kinnunen" (mängufilm) – režissöör, stsenarist, dialoogi autor
* 2007 – "Vastutuulesaal" (dokumentaalfilm) – stsenarist
* 2011 – "Täitsa lõpp" (mängufilm) – konsultant
* 2015 – "Elo" (mängufilm) – stsenaariumi konsultant
* 2017 – "Naine pildil" (dokumentaalfilm) – teksti autor
* 2018 – "Ahto. Unistuste jaht" (dokumentaalfilm) – stsenaariumi konsultant
* 2018 – "Isa Guy" (dokumentaalfilm) – režissöör, stsenarist, operaator, monteerija
* 2018 – "Pank" (teleseriaal)
* 2021 – "Mia ja Liki" (mängufilm) – näitleja (Isa)

### Teater
#### Lavastused
* Tšehhov "Mina. Sina. Tema. Meie. Teie. Nemad" (2000, ka lavakujundus)
* Luup "Fööniks" (2010, ka lavakujundus)
* Luup "Piloot" (2010 Ugalas)
* Luup "Pruuniks" (2012, ka lavakujundus)
* Luup "Reha" (2015)
* Bergman "Talvevalgus" (2017)
* Luup "Teisitimõtleja" (2017, Vaba Lava)
* Luup "Muna" (2018)
* Luup "Felicitas" (2020)

## Tunnustus
* 2009 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse eripreemia ("Piloot")

## Liikmesus
Andri Luup on Eesti Teatriliidu (2013), Näitlejate Liidu (2013) ning Lavastajate ja Dramaturgide Liidu liige (2016).

## Isiklikku
Ta on Rein Luubi poeg. 1998. aastast abielus Maria Petersoniga.

## Allikad
* Andri Luup Eesti teatri biograafilises leksikonis
* Andri Luup. Filmograafia Eesti Filmi Andmebaasis
Oristano Fenosu lennujaam

**Oristano Fenosu lennujaam** on lennujaam Itaalias Sardiinia maakonnas Oristano provintsis, 3 km kaugusel Oristano keskusest idas, Fenosu asulas. Lennujaamale on antud Ernesto Campanelli nimi.

## Välislingid
* Aeroporto di Oristano-Fenosu (*itaalia, inglise, hispaania keeles*)
Trento Mattarello lennujaam

**Trento Mattarello lennujaam** on lennujaam Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Trento provintsis, 5 km kaugusel Trento keskusest lõunas, Mattarello fraktsiooni territooriumil. Lennujaam kannab Gianni Caproni nime.

Lennuvälja territooriumil asuvad Gianni Caproni lennundusmuuseum (*Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni*) ja Trento autonoomse provintsi kopteriüksus.


TorreControlloCaproni.jpg|Lennujuhtimistorn
Trento-museo Gianni Caproni-F104G.jpg|Muuseum


## Viited

## Välislingid

*Koduleht (*itaalia, saksa, inglise, prantsuse, hispaania, vene keeles*)
Lembit Talpsepp

**Lembit Talpsepp** (sündinud 3. septembril 1950 Kuusalu vallas Harjumaal) on eesti merefüüsik ja seeniorkergejõustiklane.

Lõpetas Tartu Ülikooli 1974. aastal matemaatika erialal. Aastal 1983 sai füüsika-matemaatika kandidaadi teaduskraadi Moskva Okeanoloogia Instituudist. Lembit Talpsepp on tegelenud topograafiliste lainete, hoovuste ja kaldalähedaste füüsikaliste protsesside uurimisega Läänemeres ning Soome lahes.

AS Mereuurimise Arenduskeskus kuulub talle.

Lembit Talpsepp on esindanud Eestit seeniorkergejõustiklaste maailma- ja Euroopa meistrivõistlustel ning seenioride maailmamängudel, võitnud 36 medalit, sealhulgas 3 maailmameistri ja 3 maailmamängude võitja tiitlit. Aastast 2012 on ta Eesti Kergejõustikuveteranide Assotsiatsiooni president.

## Isiklikku
Tal on kaks poega, Tõnn ja Mikk, ja tütar Teele, ning ta tegeleb investeerimisega.

## Viited

## Välislingid
* 
* LEMBIT TALPSEPP esindab Eestit spordiveteranide kongressidel Sõnumitooja, 22. jaanuar 2014
Žurževõtši

**Žurževõtši** (ukraina keeles Журжевичі) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Olevski rajoonis. Elanike arv on 331. Pindala on 0,76 km².
Stepanivka (Luhõnõ rajoon)

**Stepanivka** (ukraina keeles Степанівка) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Lugõnõ rajoonis. Elanike arv on 291. Pindala on 1,22 km².
Dihhotoomia (loogika)

**Dihhotoomia** on kaheksjaotus, vastandus, mis loogikas tähendab mõiste mahu järjestikust liigitamist kaheks vasturääkivaks mõisteks (näiteks inimeste liigitamine soo järgi meesteks ja mittemeesteks ehk naisteks). 

Traditsiooniliselt on mitmesugustel dihhotoomiatel filosoofias olnud väga tähtis roll. Kesksed vastandused on olnud näiteks dihhotoomiad tegeliku ja näilise, teadmise ja arvamise, piiritu ja piiratu, muutumatu ja muutuva, Jumala ja inimese, hea ja kurja, vaimu ja mateeria ning ka paratamatu ja juhusliku vahel.

## Vaata ka
*Binaarne opositsioon

## Kirjandus
* Esa Saarinen "Symposium"

## Välislingid
* Indrek Meos "Filosoofia sõnaraamat", elektrooniline väljaanne, 2013
Rieti lennujaam

**Rieti lennujaam** on lennujaam Itaalias Lazio maakonnas Rieti provintsis, 2,48 km kaugusel Rieti keskusest loodes. Lennujaamale on antud G. Ciuffelli nimi.

## Välislingid
*Sito ufficiale dell'Aero Club di Rieti
Reggio Emilia lennujaam

**Reggio Emilia lennujaam** on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Reggio Emilia provintsis, 1,5 km kaugusel Reggio Emilia keskusest idas. Lennujaamale on antud Ferdinando Bonazzi nimi.

Lennuväljal on aastate jooksul andnud kontserte mitmed nimekad esinejad, teiste seas King Crimson, The Clash, Iron Maiden, Black Sabbath, Megadeth, Warrant, U2, Death Mechanism, Baphomet's Blood, Uncreation, Game Over, Elio e le storie tese ja paljud teised.

## Viited

## Välislingid

*Aeroporto di Reggio Emilia Srl
* Aeroporto di Reggio Emilia
Novi Ligure lennujaam

**Novi Ligure lennujaam** on lennujaam Itaalias Piemonte maakonnas Alessandria provintsis, 2 km kaugusel Novi Ligure keskusest põhjas, Pozzolo Formigaro omavalitsusüksuse piiril. Lennujaamale on antud E.&nbsp;Mossi nimi.

## Viited

## Välislingid
*Sito ufficiale dell'associazione sportiva "Volo a Vela Novi" che gestisce l'aeroporto
Zamõslovõtši

**Zamõslovõtši** (ukraina *Замисловичі*) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Olevski rajoonis. Elanike arv on 946. Pindala on 2,46 km².
Claude Clerselier

**Claude Clerselier** (1614–1684), Pariisis sündinud ja surnud prantslane, oli René Descartesi teoste tõlkija ja toimetaja.

Claude Clerselier oli Luynesi hertsogi kaastööline Descartesi "Meditatsioonide" (ilmunud ladina keeles 1641) esimese prantsuskeelse tõlke (ilmunud 1647) loomisel. Selle töö käigus kohtus ta 1644. aastal ka Descartesiga ning oli tema lähedane sõber viimase surmani 1650. aastal. Lisaks "Meditatsioonide" tõlkimisele toimetas Clerselier ulatuslikult ka Claude Picot Descartesi "Printsiipide" tõlget selle neljandaks Pariisi väljaandeks 1681. aastal .

Suurima tuntuse on Clerselier pälvinud Descartesi kirjade tõlkija ja toimetajana (ilmunud kolmes köites 1657, 1659, 1667). Seejuures on uurimuste käigus täheldatud tema toimetamistegevuse ulatuslikkust, mis seisnes lõikude kustutamises ja lisamises  ning äärmuslikul juhul koguni kirja fabritseerimises . Seda kõike eesmärgiga säilitada kuvand Descartesist kui katoliiklikust filosoofist. Sarnastel põhjustel on ta väidetavasti ulatuslikult kohendanud ka Descartesi traktaati "Inimene" selle 1664. aasta väljaandes.

## Viited
Sidekest

**Sidekestaks** ehk **konjunktiiviks** ehk **silmasidekestaks** (ladina *tunica conjunctiva*) nimetatakse inimeste ja paljude loomade silmamuna kõvakesta ja silmalaugude sisepinda katvat kesta. 

Sidekesta areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi ja arenguastmeti.

## Roomajatel
Enamikul roomajatel on sidekest. Silmasidekest puudub kokkukasvanud laugude ja silmakilbisega roomajatel, näiteks madudel. 
 
## Limaskestaga seotud lümfikude

MALT-süsteemi hulka liigitatakse vahel ka vaidluse all olev CALT – 'silmasidekestaga seotud lümfikude' (*Conjunctiva-Associated Lymphoid Tissue*).

### Patoloogia
Sidekestapõletik on konjunktiviit. Silmasidekesta turse on kemoos. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A15.2.07.047: Tunica conjunctiva. Silmasidekest
Wolfgang von Szeliga-Mierzeyewski

**Wolfgang Wladislaus Albert von Szeliga-Mierzeyewski** (sündinud 16. mail 1926 Kuressaares) on saksakeelse saarluse alalhoidja ja edendaja. 

Ta lahkus 1939. aastal koos vanematega Eesti kodakondsusest ning asus Molotovi-Ribbentropi pakti järelmina toimunud baltisakslaste ümberasumise (Umsiedlungi) käigus Kuressaarest ümber Saksamaale. Ümberasujana elas esialgu okupeeritud Poola aladel, kus omandas ka keskhariduse. Töötanud erinevates ametites, kõige kauem ja järjekindlamalt kindlustusametnikuna. 1989. aastast pensionär.

Tuntuse ja laiema tunnustatuse on pälvinud ikkagi tema ühiskondlik tegevus saksa keelt kõnelevate saarlaste ühtekoondajana kogu maailmas. Võib kindlalt väita, et enam-vähem kõik väljaspool Eestit elavad saksa keelt oskavad saarlased teavad midagi tema neli korda aastas väljaantavast ajalehest Arensburger Wochenblatt, mida loevad ka paljud saksa keelt valdavad kodusaarlased. Wolfgang von Szeliga-Mierzeyewskit võib täiesti kindlalt nimetada saksakeelse saarluse omavahelise suhtlemise teljeks, kes lähtub suhete ja sidemete korraldamisel järjekindlalt mitteseisuslikust, parteiülesest ja rahvustevahelisi piire ületavast põhijoonest.

## Tunnustus
* 2007 Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal
* 2010 Saare maavalitsuse teeneteplaat

## Isiklikku
Tema isa oli zooloog Wladislaus von Szeliga-Mierzeyewski.

## Välislingid
* http://www.saarlane.ee/uudised/uudis.asp?newsid=29375&kat=1 
* http://www.saartehaal.ee/2007/07/31/saksakeelse-saarluse-hoidja-sai-teenetemedali/
* http://www.saartehaal.ee/2010/07/23/teeneteplaat-saksakeelse-saarluse-alalhoidjale/
* Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust (VII. 1. 4.)
* http://de.wikipedia.org/wiki/Wolfgang_von_Szeliga-Mierzeyewski
Buhajivka (Orativi rajoon)

**Buhajivka** (ukraina keeles Бугаївка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 325. Pindala on 1,502 km².
Fano lennujaam

**Fano lennujaam** on lennujaam Itaalias Marche maakonnas Pesaro ja Urbino provintsis, 1,5 km kaugusel Fano keskusest kagus. Lennujaamale on antud Enzo Omiccioli nimi.

## Viited

## Välislingid
* Sito ufficiale
* Flying Work
* Progetto ampliamento del 2004
Heino Liiv

**Heino Liiv** (7. september 1930 Kiuma, Võrumaa – 23. märts 2021) oli eesti keeleteadlane, inglise filoloog. 

1949. aastal küüditati ta märtsiküüditamise käigus Võru 1. Keskkooli lõpuklassi õpilasena Siberisse. Väljasaadetuna omandas ta kõrghariduse Irkutski võõrkeelte pedagoogilises instituudis.

1956. aastal naasis ta Eestisse. Ta töötas Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelises Võru 1. Keskkoolis ja Tartu 5. Keskkoolis võõrkeelte õpetajana. 1961. aastal kutsus Kallista Kann ta Tartu Riiklikku Ülikooli, kus ta töötas inglise filoloogia kateedris algul õpetajana ja hiljem vanemõpetajana.

Aastatel 1964–1966 täiendas ta end Leningradi Ülikoolis. 1975. aastal sai ta pedagoogikakandidaadi kraadi A. Herzeni nimelises Leningradi Riiklikus Pedagoogilises Instituudis väitekirjaga "Усвоение видо-временных форм английского глагола студентами-эстонцами на 1 курсе языкового вуза". 

Aastatel 1978–1992 oli ta TRÜ inglise filoloogia kateedri dotsent ja kateedri juhataja, 1973–1976 ja 1985–1989 filoloogiateaduskonna prodekaan, 1989–1990 dekaani kohusetäitja ning 1990–1992 romaani-germaani filoloogia osakonna juhataja. 

Ta oli eesti keeleteadlastest üks esimesi, kes rakendas kvantitatiivseid meetodeid lingvistilises uurimistöös. Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna emeriitdotsent. 

Ta on koostanud mitu inglise keele õpikut.
## Tunnustus

* 1996 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid
* Heino Liiv 90
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Keeleteadlane Heino Liiv
Ernst Volke

**Ernst Volke** (21. jaanuar 1914 Tallinn – 1. oktoober 1998 East Haven, USA) oli eesti majandusteadlane.

## Viited
Pratica di Mare lennujaam

**Pratica di Mare lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Lazio maakonnas Rooma provintsis, 30 km kaugusel Rooma keskusest lõunas, Pomezia omavalitsusüksuse territooriumil, Pratica di Mare fraktsioonis. Lennujaamale on antud Mario De Bernardi nimi.

## Viited

## Välislingid
Neljakidane võraürask

**Neljakidane võraürask** (*Pityogenes quadridens*) on kärsaklaste sugukonda kuuluv putukaliik. 

## Taimekahjurina
Neljakidase võraüraski uuristatavad käigud nõrgestavad nii elavaid peremeespuid (nt harilik mänd) kui ka värskelt surnud puid, mistõttu peetakse seda liiki taimekahjuriks.

## Viited

## Välislingid
* 
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*Sissekanne Forestry Images
Vene seltskondliku kogu hoone

**Vene seltskondliku kogu hoone** on esinduslik historitsistlik hoone Tallinnas omaaegse aadressiga Gogoli puiestee 4 (tänapäeval Estonia puiestee 8), mis ehitati aastatel 1894–1895 Tallinna Vene Seltskondliku Kogu jaoks. Eskiisprojekti autor oli akadeemik Mihhail Preobraženski (projekteeris ka Aleksander Nevski katedraali Toompeal), lõpliku projekti koostas arhitekt Rudolf von Knüpffer. Tallinna vene seltskondliku kogu hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 1073.

1897. aastal paigaldati hoone kõrvale haljasalale mälestusmärk Vene-Rootsi sõja ajal toimunud Tallinna merelahingule. Venemaa Läänemere laevastiku võitu Rootsi laevastiku üle 1790. aastal tähistasid Aegna saare lähedal uppunud  Rootsi laeva „Riksens  Ständer“  ankur ja suurtükk.

Tänapäeval tegutseb hoones Tallinna Keskraamatukogu, mis koliti hoonesse aastatel 1920–1921. Algul kasutas raamatukogu ainult endist saali ja lavaruumi. 1923. aastal anti kogu hoone raamatukogu käsutusse, kuid teiste asutuste väljaviimine kestis üle kümne aasta. Hoone keldrikorrusel paiknes aastatel 1921–1924 Tööliste Kelder. Raamatukogu vajaduste tõttu tehti hoones ümberehitustöid 1925. aastal (arhitekt Herbert Johanson) ja 1938. aastal (insener Elmar Mõttus).

4. mail 1986 oli hoones süütamise tagajärjel tulekahju, mistõttu käis hoones aastatel 1986–1990 pidev osaline remont. 1991. aastal likvideeriti keldrikorrusel asunud Tööliste Kelder, mis oli Eesti Ajaloomuuseumi osakond.

## Viited

## Välislingid
*
Furbara lennujaam

**Furbara lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Lazio maakonnas Rooma provintsis, mõnekümne kilomeetri kaugusel Roomast loodes, Cerveteri omavalitsusüksuse territooriumil, Furbara fraktsioonis. Lennujaamale on antud Mario Ugo Gordesco nimi.

Lennuväli on Itaalia õhujõudude eriüksuse 17º Stormo Incursori ja selle helikopterite kasutuses, lennukitele mõeldud lennurajad puuduvad.
Senta Pressraud

**Senta Pressraud** (kuni 1937 **Särg**, 1937–1953 **Räni**; 11. märts 1917 Peterburi – 21. märts 1989 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane. 

## Hariduskäik
*1931–1934 Tallinna Linna Tütarlaste Kaubanduskool
*1956–1960 Tallinna Kultuurharidusala Kool (raamatukogundus)

## Töökäik
*1941–1989 Tallinna Keskraamatukogu, sellest:
**1941–1953 (raamatukoguhoidja, lugemissaali juhataja)
**1953–1972 (lugemissaali juhataja)
**1972–1989 (lugemissaali kontrolör)
*1953 Tallinna Oblasti Raamatukogu (raamatuhoiu ja raamatukogudevahelise laenutuse osakonna juhataja)

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV kultuuritöö eesrindlane

## Kirjandus
*V. Raidam. "Senta Pressraud" [Tallinna Keskrmtk. töötaja 50. sünnipäevaks] – Raamatukogu 1/1967. Lk 71

## Välislingid
*Senta Pressraud Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
Kooreürask

**Kooreürask** (*Ips*) on putukaperekond. See on üks tuntumaid ürasklaste perekondi, kuna sellesse kuulub liike, mis hävitavad okaspuumetsi ja kasvandusi.

## Klassifikatsioon
Kooreüraskite perekonda kuulub umbes 36 liiki. 2001. aastal moodustati geneetiliste ja morfoloogiliste tunnuste põhjal neli alamperekonda (*Ips (Ips)*, *Ips (Emarips)*, *Ips (Bonips)* ja *Ips (Granips)*). Perekonda liigitatakse järgmised putukaliigid (mittetäielik loend):
* *Ips acuminatus* (Gyllenhal, 1827) 
* *[[Ips avulsus]]* (Eichhoff, 1868) 
* *[[Ips amitinus]]* (Eichhoff, 1872) 
* *[[Ips borealis]]* Swaine, 1911   
* *[[Ips calligraphus]]* (Germar)  
* *[[Ips cembrae]]* (Heer, 1836)  
* *Ips duplicatus* (Sahlberg, 1836) 
* *[[Ips grandicollis]]* (Eichhoff)  
* *[[Ips hoppingi]]* Lanier, 1970     
* *[[Ips hunteri]]* Swaine, 1917     
* *[[Ips knausi]]* Swaine, 1915     
* *[[Ips lecontei]]* Swaine, 1924     
* *[[Ips paraconfusus]]* Lanier, 1970  
* *[[Ips perroti]]* Swaine, 1915     
* *[[Ips pilifrons]]* Swaine, 1912     
* *[[Ips pini]]* (Say)   
* *[[Ips woodi]]* Thatcher, 1965  
* *Ips sexdentatus* (Börner, 1776)  
* *Ips typographus* (Linnaeus, 1758). 

### Eestis leiduvad liigid
* *Ips acuminatus* – ladva-kooreürask
* *Ips amitinus* – väike-kooreürask
* *Ips duplicatus* – harkkidane kooreürask
* *Ips sexdentatus* – männi-kooreürask
* *Ips typographus* – kuuse-kooreürask.

## Viited

## Välislingid
*

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ips]] seisuga 05.02.2014.*
Eesti Isikulooline Indeks

**Eesti Isikulooline Indeks** (lühend: **EILI**) on ühisloomes (inglise *crowdsourcing*) loodav andmebaas, kuhu eri allikatest (nt raamatud, andmebaasid, kartoteegid) kogutakse viited Eestiga seotud isikunimedest. Andmebaas tehti avalikult kasutatavaks 12. septembril 2012 ja seda haldab **MTÜ Eesti Isikulooline Indeks**.

Päringute tegemine EILI-s on tasuta, ent mõnede andmetüüpide vaatamise ja alla laadimise eest tuleb maksta.

## Viited

## Välislingid
*Andmebaasi koduleht
Männi-kooreürask

**Männi-kooreürask** (*Ips sexdentatus*) on putukaliik. 

## Kirjeldus
Täiskasvanud männi-kooreürask on 6–8 mm pikkune ja tumepruuni värvusega. Tal on hästi arenenud järsak.  

## Toitumine
Männi-kooreürask toitub koore all olevast puust.

## Levila
Neid võib kohata Aasias ja Euroopas.

## Taimekahjurina
Nende käigud nõrgestavad elavaid peremeespuude mändide (nt harilik mänd) tüvesid ja seetõttu on neid peetud taimekahjuriteks. Mõnedes riikides on männi-kooreüraskid haruldasteks muutunud.

## Viited

## Välislingid
* 
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ips sexdentatus]] seisuga 05.02.2014.*
Tropidoclonion

***Tropidoclonion*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Tropidoclonion* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Tropidoclonion lineatum]]* (Hallowell, 1856).

## Levila
Neid võib kohata Ameerika Ühendriikides.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Tropidoclonion lineatum]] seisuga 05.02.2014.*
Ravenna lennujaam

**Ravenna lennujaam** on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Ravenna provintsis, umbes 5 km kaugusel Ravenna keskusest lõunas, La Spreta asulas. Lennujaamale on antud Gastone Novelli nimi.

## Viited

## Kirjandus
* Antonellini M. "Salvat ubi lucet" Ravenna 2008
* Molesi D.G. "La liberazione di Ravenna" Ravenna, 1987
* Cornazzani e Dalla Casa "Romagna 2004-Mostra per il 60° della liberazione di Ravenna" Ravenna 2004

## Välislingid
*Sito della Scuola di Volo Assofly
*Sito dell'Aeroclub di Ravenna
*Sito della Pull Out (paracadutismo)
*Sito Gruppo Aeromodellisti Ravenna G.A.R
Dobbiaco lennujaam

**Dobbiaco lennujaam** (saksa keeles **Flughafen Toblach**) on lennujaam Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Bolzano provintsis Dobbiaco Nuovas.

## Viited

## Välislingid

* Aeroclub Pusteria
Modena lennujaam

**Modena lennujaam** on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Modena provintsis, umbes 10 km kaugusel Modena keskusest lääneedelas, Marzaglia Nuova fraktsioonis.

## Viited

## Välislingid
* AeroClub Modena
Mart Raik

**Mart Raik** (7. jaanuar 1955 – 28. september 2023) oli eesti koolitaja, haridustegelane, äri- ja teatrijuht.

Ta lõpetas 1973. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusküberneetikuna. 

1970. aastate lõpus ja 1980. aastatel töötas ta Eesti Üliõpilaste Ehitusmaleva ja ELKNÜ juhtorganites. 

Raik tegutses koolitajana 1990. aastate teisest poolest ning pidas juhtimisloenguid Tartu Ülikoolis ja Tallinna Ülikoolis. 

2007. aastast oli ta Keila Hariduse SA juhatuse esimees; sihtasutus juhtis Keila Algkooli ja Keila Gümnaasiumi liitmisel loodud Keila Kooli tegevust. 

1987–1990 oli Raik Vanemuise teatri direktor. Ta on juhtinud OÜ Keila Tervisekeskust, 1990. aastatel juhtis ta ettevõtteid Finest Tartu Hotels ja AS Estiko (1999–2000).. Alates 2012. aastast juhtis Raik ettevõtet Cellin Technologies OÜ ning tegutses koolitaja ja konsultandina ERE Koolitustes.

## Isiklikku

Tema isa oli eesti klimatoloog Ants Raik, ema oli geograafiaõpetaja Helve Raik ning õde on poliitik ja haridustegelane Katri Raik.

## Artikleid
* "Juhtimiskommentaar: miks juhtideks edutatud spetsialistid tihti «kõrbevad»?" Postimees 8. november 2012
* "Nokiale edu toonu osutus ka tema nõrkuseks" Delfi 28. juuni 2012
* "Kas tead, kuidas kitsede konflikti lahendada?" Director (2007) nr 6, juuni, lk 10–11
* "Unistustel on oht täide minna" Äripäev: Juhtimine (2006) nr 9, 30. oktoober, lk 27
* "Said juhiks? Sinu oskused spetsialistina maksavad nüüd poole vähem". Director, juuni 2005
* "Suurepärase teeninduse saladus". Director (2003) nr 10, detsember, lk 56–57
* "Suurepärane teenindus" (artiklisari) Apteeker (2002) detsember, nr 1 (1), lk 14; (2003) veebr., nr 2 (2), lk 20; (2003) apr., nr 3, lk 17; juuni, nr 4 (4), lk 21
* "Vanus üle 40 võib minna hinda". Director (2002) nr 6, juuni, lk 29
* "Mart Raik loob Estiko rahaasjades selgust". Intervjueerinud Aita Ottas; Tartu Postimees (1999) 10. juuni, lk 3
* "Raik: Teeme Estiko atraktiivseks". Intervjueerinud Taivo Paju; Postimees (1999) 14. mai, lk 10
* "Tänaval on paha magada: Mart Raik: "Me peame ise oma hotellid ehitama"". Intervjueerinud K. Müller; Edasi (1990) 30. mai, lk 4
* Eino Baskin, Mart Raik "Teatrieksperimendist". Aja Pulss (1987) nr 6, lk 11–12
* "Lavataguseid liikumisi "Vanemuises". Intervjuu Vanemuise direktori Mart Raigiga, küsis Hallar Lind; Rahva Hääl (1987) 16. juuni, lk 4
* "Sügistelefon: "Vanemuise" korraldajadirektori Mart Raigiga vestles seoses sotsialistliku võistluse võitmisega teatri poolt Linnar Priimägi" Mart Raik, Linnar Priimägi; Edasi (1986) 7. november
* "Suvetelefon: "Vanemuise" selle hooaja lõpust ja uuest hooajast". Edasi, 17. juuni 1986
* "Tulles rikkamad kui minnes: "Vanemuise" korraldajadirektor teatri külalisesinemistest Leningradis". Edasi, 20. aprill 1985

## Viited
Cremona Migliaro lennujaam

**Cremona Migliaro lennujaam** on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis, umbes 6 km kaugusel Cremonast põhjas, Migliaro fraktsioonis.

Piirkonna ühendamiseks teiste Itaalia ja Euroopa lennujaamadega on kavas pikendada lennurada umbes 300 meetri võrra.

## Viited

## Välislingid
*Aeroporto Cremona Migliaro
*Aeroclub di Cremona
Hermann Eduard Hartmann

**Hermann Eduard Hartmann** (20. juuli / 1. august 1817 Tartu – 26. detsember 1880 / 7. jaanuar 1881 Tartu) oli baltisaksa päritolu Eesti maalikunstnik ja graafik.

Ta õppis aastatel 1827–1835 Tartu Kubermangugümnaasiumis. Kunstiõpinguid alustas ta August Matthias Hageni juures ning jätkas aastatel 1836–1840 Düsseldorfis ja Münchenis.

Hartmann töötas aastatel 1841–1844 Lätis Bērzaine Maagümnaasiumis õpetajana. Alates 1845. aastast töötas Tartus joonistamisõpetajana ja ühtlasi ka linnakassa raamatupidajana.

Sai 1845. aastal Peterburi Kunstiakadeemialt vabakunstniku nimetuse. Töötas 1860. aastast Õpetatud Eesti Seltsis (*Gelehrte Estnische Gesellschaft*) kogude konservaatorina (samal ajal koostas kataloogi "Das vaterländische Museum zu Dorpat", 1871). 

Tema puugravüüris tehtud pilte ilmus nii eesti- (Tallorahwa Postimees) kui ka saksakeelseis ajalehtedes (Inland) ning mitmes kalendris ("Tarto Kalender", "Eesti-Ma Rahwa Kalender" ja "Dörptsche Kalender"). 

Kurioosumina avaldas Tallorahwa Postimees Kristjan Jaak Petersoni aegseid Tartu üliõpilasi kujutavate visandite järgi loodud Hartmanni puugravüürid, mis pidid kujutama hoopis Tirooli Innsbrucki üliõpilaste Itaalia sõtta minekut 1859. aastal. Iga pildi juures olid humoorikad tekstid. Neid puugravüüre peetakse Eesti esimesteks karikatuurideks.

## Galerii

Fail:TKM 1190G, Toome varemed, Hermann Eduard Hartmann.jpg|Hermann Hartmanni puulõige "Toome varemed" 1850. aastatest
Fail:TKM 0753M, Helesinises riietuses kaelakeega daami portree, Hermann Eduard Hartmann.jpg|Õlimaal "Helesinises riietuses kaelakeega daami portree"
Fail:Tundmatu portree, Hermann Eduard Hartmann, TKM TR 4536 A 360.jpg|Tundmatu portree
Fail:Hermann Eduard Hartmann - Tartu Tudengid.jpg|Kristjan Jaak Petersoni visandite järgi loodud puugravüüride sari Tirooli üliõpilaste sõttaminekust, 1859


## Viited
Valdek Kruuspere

**Valdek Kruuspere** (kuni 1937 **Valdek Kruusberg**; 6. oktoober 1921 Tartu – 3. veebruar 1986 Tallinn) oli eesti tõlkija ja näitekirjanik.

Ta lõpetas 1941. aastal Tartu 4. Keskkooli ja õppis aastatel 1942–1945 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
 
1943. aastal põgenes ta Saksa mobilisatsiooni eest Soome ja võttis soomepoisina osa võitlustest Karjala kannasel. Augustis 1944 tuli ta Eestisse tagasi ja osales pitkapoisina lahingutes Tallinna lähistel.

Aastatel 1945–1955 viibis ta Komi ANSV vangilaagris.

Pärast vabanemist töötas ta Tallinna botaanikaaias. Ta tegi töid ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudile ning oli aastatel 1960–1986 vabakutseline tõlkija.

## Looming
Ta on inglise, saksa ja vene keelest eestindanud teatritele ja televisioonile umbes 40 näidendit:
*Aleksei Arbuzovi „Poeg” (1961)
*Bertolt Brechti „Ema Courage” (1970) 

Tema tõlkes (peamiselt Loomingu Raamatukogus) on ilmunud ka Carson McCullersi jutustus „Kurva kohviku ballaad” (1967), Samuel Becketti näidend „Krappi viimane lint” (1969), Arthur Milleri näidendid „Pärast pattulangemist” ja „Hind” (1971) ning George Bernard Shaw' näidend „Major Barbara” (1972).

Tema enda kirjutatud näidendid:
*abieluprobleeme käsitlev „Kameeleon” (1977)
*allegooriline ja filosoofiline draama „Tark tarbeks” jäi käsikirja

## Isiklikku
Tema isa oli pangandustegelane ja ajaloolane Aleksander Kruuspere, tema äi oli ajaloolane Peeter Tarvel ja tema tütar on teatriloolane Piret Kruuspere.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Rhabdophis

***Rhabdophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Rhabdophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Rhabdophis adleri]]* Zhao, 1997
* *[[Rhabdophis angeli]]* (Bourret, 1934)
* *[[Rhabdophis auriculata]]* (Günther, 1858)
* *[[Rhabdophis barbouri]]* (Taylor, 1922)
* *[[Rhabdophis callichroma]]* (Bourret, 1934)
* *[[Rhabdophis callistus]]* (Günther, 1873)
* *[[Rhabdophis chrysargoides]]* (Günther, 1858)
* *[[Rhabdophis chrysargos]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Rhabdophis conspicillatus]]* (Günther, 1872)
* *[[Rhabdophis guangdongensis]]* Zhu, Wang, Takeuchi & Zhao, 2014
* *[[Rhabdophis himalayanus]]* (Günther, 1864)
* *[[Rhabdophis leonardi]]* (Wall, 1923)
* *[[Rhabdophis lineatus]]* (Peters, 1861)
* *[[Rhabdophis murudensis]]* (Smith, 1925)
* *[[Rhabdophis nigrocinctus]]* (Blyth, 1856)
* *[[Rhabdophis nuchalis]]* (Boulenger, 1891)
* *[[Rhabdophis spilogaster]]* (Boie, 1827)
* *[[Rhabdophis subminiatus]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Rhabdophis swinhonis]]* (Günther, 1868)
* *[[Rhabdophis tigrinus]]* (Boie, 1826).

## Levila
Neid madusid võib kohata Aasias ja Jaapanis.

## Kokkupuuted inimestega

*Rhabdophis*'e perekonna madudel pole arenenud mürgiaparaati, kuid nende Duvernoy näärmed komplekteerviad toksiinina toimivat sülge ning lisaks paiknevad neil kaelal, naha all, *[[nuchal glands]]*, kuhu kogunevad ja taaskasutatakse ärasöödud mürgiste konnade toksiinina toimivaid molekule. 

Perekonda *Rhabdophis* liigitatud maod *Rhabdophis subminiatus* ja *Rhabdophis tigrinus* on inimeste suhtes mürkmaod, kuna nende hammustus võib inimestel esile kutsuda keskmise astmega mürgistuse.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhabdophis]] seisuga 5.02.2014.*
Paratapinophis

***Paratapinophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Paratapinophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Paratapinophis praemaxillaris]]* Angel, 1929.

## Levila
Neid madusid võib kohata Laoses, Tais ja Hiinas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Paratapinophis praemaxillaris]] seisuga 05.02.2014.*
Hashima

**Hashima** nime kannavad:
* **[[Hashima saar]]**, asustamata saar Nagasaki prefektuuris Jaapanis
* **[[Hashima (Gifu)|Hashima]]**, linn Gifu prefektuuris Jaapanis
* **[[Hashima omavalitsus]]**, haldusüksus Gifu prefektuuris
Storeria

***Storeria*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Storeria* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Storeria dekayi]]* (Holbrook, 1842) 
* *[[Storeria hidalgoensis]]* Taylor, 1942
* *[[Storeria occipitomaculata]]* (Storer, 1839)
* *[[Storeria storerioides]]* (Cope, 1866)
* *[[Storeria victa]]* Hay, 1892.

## Levila
Neid võib kohata Kesk-Ameerikas ja Kanadas.

## Nimi
Perekond *Storeria* on nimetatud ameeriklase David Humphreys Storeri (1804–1891) auks.
 
 
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Storeria]] seisuga 05.02.2014.*
Sinonatrix

***Sinonatrix*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Sinonatrix* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Sinonatrix aequifasciata]]* (Barbour, 1908)
* *[[Sinonatrix annularis]]* (Hallowell, 1856)
* *[[Sinonatrix percarinata]]* (Boulenger, 1899)
* *[[Sinonatrix yunnanensis]]* Rao & Yang, 1998.

## Levila
Neid võib kohata Aasia kaguosas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopædia Britannicas
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Jean-Jay Mao, Population Ecology of Genus ''Sinonatrix'' in Taiwan, 2003 (vaadatud 05.02.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Sinonatrix]] seisuga 05.02.2014.*
Lampedusa lennujaam

**Lampedusa lennujaam** on lennujaam Itaalias Pelagie saarestikku kuuluva Lampedusa saare kaguosas. Lennuväli paikneb Sitsiilia maakonnas Agrigento provintsis Lampedusa ja Linosa omavalitsusüksuse territooriumil. Lennujaam avati tsiviilliikluseks 1968. aastal.

Lampedusa lennujaam oli reisijate arvult 2012. aastal Itaalias 33. kohal.

## Viited

## Välislingid
* Sito della Boeing con informazioni sull'aeroporto
Vinton Cerf

**Vinton Gray Cerf** (sündinud 23. juunil 1943 New Havenis, Connecticutis) on Ameerika Ühendriikide arvutiteadlane, keda peetakse üheks interneti isaks. Koos Robert Kahniga töötas ta välja internetiprotokollistiku.

1992. aastal asutas ta koos Robert Kahni ja Lyman Chapiniga Internet Society.

## Tunnustus
*1995 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks
*1997 – National Medal of Technology and Innovation
*2002 – Astuuria printsi auhind teadusliku ja tehnilise uurimistöö valdkonnas (koos Robert Kahni, Tim Berners-Lee ja Lawrence Robertsiga) 
*2004 – Turingi auhind
*2012 – arvati Interneti kuulsuste halli
*2014 – Maarjamaa Risti teenetemärk
*2016 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*2023 – IEEE aumedal

## Viited

## Välislingid

* Pallab Ghosh, Google's Vint Cerf warns of 'digital Dark Age', *[[BBC News Online]]*, 13. veebruar 2015
Lecce San Cataldo lennujaam

**Lecce San Cataldo lennujaam**, tuntud ka kui **Lepore San Cataldo lennujaam**, on lennujaam Itaalias Apuulia maakonnas Lecce provintsis, 9 km kaugusel Lecce keskusest idas, San Cataldo omavalitsusüksuse territooriumil.

## Viited
Musashimurayama

**Musashimurayama** on linn Jaapanis Tōkyō prefektuuris. Asub Tōkyōst läänes ja Hachiōjist põhjas. Põhjas piirneb Saitama prefektuuriga.

Elanike arv on 70 600 (2014).

1970. aastal sai suurlinna (*shi*) staatuse.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Bezimenne (Kozjatõni rajoon)

**Bezimenne** (ukraina keeles Безіменне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 663. Pindala on 0,145 km².
Gold Panda

**Derwin Schlecker** (esinejanimega **Gold Panda**; sündinud 1980 Peckhamis) on elektroonilise muusika produtsent, esitaja ja helilooja Suurbritanniast.

## Välislingid

*Gold Panda annab Tallinnas esmakordselt kontsertetenduse, menu.err.ee, 2. jaanuar 2014
Belforti departemangu haldusüksuste loend

Siin on ära toodud kõik Belforti departemangu haldusüksused (kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid. Departemang tevikuna moodustab ühtlasi ühe ringkonna.

## Kantonid
Departemangus on kokku 9 kantonit. Vald Belfort (kogupindalaga 17,10 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.

## Vallad

Belforti departemangu 101. valla loend 1. jaanuari 2024. aasta seisuga.
Jüri Looväli

**Jüri Looväli** (3. mai 1897 Vastemõisa vald, Viljandimaa – 10. juuli 1963 London) oli Eesti poliitik.

Ta oli I Riigivolikogu liige (37. valimisringkonnast).

Saksa okupatsiooniaegne  Eesti Omavalitsuse Pärnu maavalitsuse Pärnu maavanem 1941–1944.
Bezimenne (Novoazovski rajoon)

**Bezimenne** (ukraina keeles Безіменне) on küla Ukrainas Donetski oblastis Novoazovski rajoonis. Asub Aasovi mere kaldal umbes 15 km Mariupolist ida pool.

Elanike arv oli 2001. aastal 2638. Neist 53,7% emakeel oli ukraina keel ja 45,2% vene keel.

Ööl vastu 29. augustit 2014 tungisid külla Venemaa sõjaväelased sundides miinipildujatulega taganema Ukraina sõjaväelased.

## Viited
Ado Roosiorg

**Ado Roosiorg** (õieti **Aadu**; 3. oktoober 1887 Tarvastu vald, Viljandimaa – 15. august 1942 Karlagi vangilaager, Karaganda oblast) oli Eesti poliitik ja agronoom.

Ado Roosiorg isa oli Tarvastu valla Oina talu peremees. Ta lõpetas Kuresaare vallakooli ning 1909. aastal Tartu Aleksandri gümnaasiumi. Õppis seejärel Tartu Ülikoolis arsti- ja õigusteadust. Mobiliseerimise tõttu jäi ülikool pooleli, teenis I maailmasõja ajal sõjaväeametnikuna lennuväes.

Saksa okupatsiooni ajal organiseeris Tarvastus põrandaalust Kaitseliitu. Vabadussõja puhkedes astus Eesti kaitseväkke ning teenis taas lennuväes ametnikuna. 1919. aasta märtsis viidi üle toitlustusministeeriumi ametnikuks.

Alates 1924. aastast oli oma äia Karl Timbergi Lihula mõisa valitseja kuni 1940. aastani. Kuulus Kaitseliitu, oli Lihula malevkonna pealiku abi ning 1937. aastast alates pealik. Samuti vabatahtliku tuletõrje Lihula divisjoni ülem.

Ta oli I Riigivolikogu liige (24. valimisringkonnast).

Arreteeriti NKVD poolt 28. juulil 1940. aastal Tallinnas. Suri nõukogude vangilaagris Kasahhi NSVs.

## Tunnustus
* Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 21. veebruar 1940

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Eesti tuletõrje leksikon
*Geni
Samblikuvaksiklased

**Samblikuvaksiklased** ehk **metsavaksiklased** (*Ennominae*) on liblikaliste seltsi vaksiklaste sugukonna alamsugukond.

## Klassifikatsioon
Alamsugukonda *Ennominae* liigitatakse järgmised triibused:

## Välislingid
*Sissekanne Fauna Europaeas
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne Tree of Life'is
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ennominae]] seisuga 06.02.2014.*
Bupalini

***Bupalini*** on liblikate triibus.

## Klassifikatsioon
Triibusesse *Bupalini* liigitatakse järgmine liblikate perekond:
* *[[Bupalus (perekond)|Bupalus]]* Leach, 1815 – männivaksik. 

## Välislingid
*Sissekanne Lepidoptera.pro-s
Vera Brežneva

**Vira Viktorivna Galuška** (ukraina *Віра Вікторівна Галушка*, vene *Вера Викторовна Галушка*; sündinud 3. veebruaril 1982 Dniprodzeržõnskis, Dnipropetrovski oblastis), esinejanimega **Vera Brežneva** (vene *Вера Брежнева*, ukraina *Віра Брежнєва*), on ukraina laulja, näitleja ja saatejuht.

Aastatel 2003–2007 oli ta ansambli VIA Gra liige (väljaspool Venemaad ja Ukrainat oli ansambel tuntud nimega Nu Virgos).

Aastast 2008 tegutseb ta sooloartistina.

2010. aastal ilmus Vera Brežneva album "Любовь спасёт мир" (vene keeles 'armastus päästab maailma').

Vera Brežneva on käinud esinemas ka Eestis.