open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rahvusvähemuste kultuurinõukoda

**Rahvusvähemuste kultuurinõukoda** on aastatel 1997–2003 tegutsenud ja uuesti alates 2008. aastast Kultuuriministeeriumi juures tegutsev nõuandev kogu. Nõukoja eesmärk on esitada ministeeriumile ettepanekuid rahvusvähemuste kultuurielu ja -tegevuse edendamiseks ning aidata edendamisele kaasa vastavalt Eesti Vabariigi õigusaktidele.

## Ajalugu
Kultuurinõukoda käis Kultuuriministeeriumi juures koos ka aastatel 1997–2003. Seoses muudatustega rahvusvähemuste kultuuriseltside riiklikus rahastamises tegevus sellisel kujul 2003. aastal soikus. Seda seoses sellega, et siis anti vähemusrahvuste kultuuriseltside toetamine üle rahvastikuministri büroole. Kuna 2008. aastaks oli osa vastavast rahastamisest jõudnud tagasi kultuuriministeeriumi haldusalasse ja rahvusvähemuste kultuuriseltside huvi nõukoja vastu oli suur, otsustati koda taastada.

Rahvusvähemuste kultuurinõukoja järjepidev tegevus taastus aastal 2008, mil nõukoda kogunes pärast mitmeaastast pausi sellase kultuuriministri Laine Jänese kutsel. Alates sellest on nõukoda kogunenud vähemalt kaks korda aastas. Nõukoja koosseis suurenes 2009. aasta suvel seoses rahvastikuministri büroo integratsioonivaldkonna ülesannete üleandmisega Kultuuriministeeriumile.

## Asjakohased kultuuriministri käskkirjad
Kultuurinõukoja tegevuse kohta on antud välja järgmised kultuuriministri käskkirjad:
* käskkiri nr 120 (17.03.2008), mida muudeti 29.05.2008 käskkirjaga nr 263 ja 08.09.2009 käskkirjaga nr 279 ning mis tunnistati kehtetuks 15.10.2014 käskkirjaga nr 253;
* käskkiri nr 253 (15.10.2014), mis tunnistati kehtetuks 30.11.2017 käskkirjaga nr 260;
* käskkiri nr 260 (30.11.2017).

## Kultuurinõukoja töökord
Nõukoja peamine pädevus on Eesti rahvusvähemuste kultuurielu ja -tegevuse edendamise osas seisukohtade avaldamine. Lisaks kuulub koja pädevusse sellele vastav kultuuripoliitika ning lõimumisvaldkonna korraldamine ja vajadusel ka sellest lähtuvate ettepanekute tegemine kultuuriministrile.

Lisaks on nõukojal näiteks õigus saada infot esitatud ettepanekutega arvestamise kohta, kaasata oma tegevusse hääleõiguseta eksperte jne. Rahvusvähemuste kultuurinõukoja otsused võetakse vastu konsensuse alusel.

## Kultuurinõukoja koosseis
Nõukoda koosneb kuni 40 liikmest, kes nimetatakse nõukogusse kuni viieks aastaks. Lisaks rahvusvähemuste kultuuriorganisatsioonide esindajatele kuulub nõukogu koosseisu ka Kultuuriministeeriumi esindaja.

## Töö noortega
Rahvusvähemuste kultuurinõukoja juurde on asutatud ka noortekogu, mille esimene kohtumine toimus 2010. aasta 3. augustil. Noortega seotud küsimuste aktuaalsus kerkis esile ka 2018. aasta 9. jaanuaril, mil Stenbocki majas peaminister Jüri Ratasega kohtunud rahvusseltside esindajad rõhutasid oma muret noorte käekäigu ja Eestist lahkumise pärast.

## Vaata ka
* Eesti vähemusrahvused

## Viited
Liina Nulk

**Liina Nulk** (sündinud 13. veebruaril 1965) on Tartu Hoiu-laenuühistu juhatuse liige ning Tartu Hoiu-laenuühistu Tartu kontori juhataja. 

Liina on ka Lõuna Kindlustusmaakler OÜ kindlustusmaakler. Ta on töötanud üle 20 aasta kindlustuse valdkonnas.

Liina Nulk on lõpetanud Eesti Maaülikooli agronoomia alal.
Lessozavodsk

**Lessozavodsk** on linn Venemaal Primorje krais, Lessozavodski linnaringkonna keskus. Lessozavodsk asub Ussuuri jõe ääres, Hiina piirist umbes 10 km kaugusel.

Asula sai praeguse nime 1932. aastal ja linnaõigused 1938. aastal.

## Galerii

На мосту через Уссури Лесозаводск фото 2012 года.JPG
Lesozavodsk. Ruzhino station (WR).tif
TVE Internacional

**TVE Internacional** on Hispaania rahvusringhäälingu telekanal. See näitab uudiseid, kultuuri- ja haridussaateid, meelelahutussaateid ja filme.

Telekanal alustas 1989. aasta detsembris. Kanal on vaadatav Ladina-Ameerikas, Lääne-Saharas, Ekvatoriaal-Guineas ja Filipiinidel, mis on peamised piirkonnad väljaspool Hispaaniat, kus räägitakse hispaania keelt.

Kanalis näidatakse nii uudiseid, mida samal ajal edastatakse ka Hispaanias, kuid ka spetsiaalselt rahvusvahelisele vaatajaskonnale ettevalmistatud uudiseid.
Juhan Kunderi nimeline vaimsuse auhind

**[[Juhan Kunder]]i nimeline vaimsuse auhind** on Juhan Kunderi Seltsi eestvedamisel välja antav auhind, millega tunnustatakse inimest, kellel on märkimisväärseid teeneid Rakvere rahvuskultuuri, haridus- ja seltsitegevuse arendamisel.

Auhinna asutas 2012 Juhan Kunderi Selts. Auhinda antakse välja iga kahe aasta tagant.

## Laureaadid
*2012 Odette Kirss
*2016 Peep Pihlak

## Viited
France 2

**France 2** on Prantsusmaa telekanal, mis kuulub Prantsuse riigitelevisioonile. Selles näidatakse uudiseid, jutusaateid, harivaid saateid, dokumentaal- ja mängufilme.

Telekanal alustas programmi näitamist 18. aprillil 1964 nime all RTF Télévision 2. 1967. aastal sai sellest Prantsusmaa esimene telekanal, mis näitas värvitelevisiooni.
Teuvo Aura

**Teuvo Ensio Aura** (28. detsember 1912 Ruskeala – 11. jaanuar 1999 Helsingi) oli Soome poliitik, majandusteadlane ja jurist, Liberaalse Rahvapartei liige. Ta oli aastal 1970 ja aastatel 1971–1972 Soome peaminister. Ta on olnud ka Soome kaubandus- ja tööstusminister, pangajuht ja Helsingi linnapea. 

Ta sündis 1912. aastal Ruskealas Laadoga-äärses Karjalas, kuid pere kolis Helsingisse, kui ta oli 13-aastane. Helsingis õppis ta Helsingi Normaallütseumis, kus tema klassikaaslaste hulgas olid muuhulgas tulevane arhitekt ja Soome Ehitusagentuuri peadirektor Jussi Lappi-Seppälä, tulevane minister ja Soome Panga president Aarre Simonen ning tulevane Soome Panga president, minister ja diplomaat Sakari Tuomioja.

Koolipoisina unistas Aura arhitektikarjäärist, kuid pärast keskkooli lõpetamist otsustas õigusteadust õppida. Ta lõpetas 1937. aastal ülikooli õigusteaduse bakalaureusekraadiga ja 1940. aastal anti talle kohtuniku asetäitja kutse. 1948. aastal omandas ta õigusteaduse litsentsiaadi kraadi. 

Ta töötas aastatel 1940–1942 Helsingi linna sotsiaalteenistuses. Aastatel 1943–1968 oli ta Postihoiupanga direktor. 1968. aastal valiti ta Helsingi linnapeaks. Enne linnapeaks saamist oli Aura olnud üle kümne aasta Helsingi linnavolikogu esimees.

Esimest korda oli ta Soome peaminister 14. maist 1970 kuni 15. juulini 1970. Teist korda oli ta Soome peaminister 29. oktoobrist 1971 kuni 23. veebruarini 1972.
Setanta Sports

**Setanta Sports** on spordikanal, mis toob vaatajani Hispaania, Itaalia ja Prantsusmaa jalgpalli liiga mängud, UEFA kvalifikatsioonivõistlused, NHL – jäähoki ning veel mitmed spordialad. Iga päev on eetris ka spordiuudised.
Dissen am Teutoburger Wald

**Dissen am Teutoburger Wald** on vana linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.

Linna pindala on 31,9 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9689 inimest. Linn asub Teutoburgi metsas, umbes 20 km Osnabrückist kagus.

## Viited

## Välislingid

* www.dissen.de
Vunambali keel

**Vunambali keel** on vorora keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Lääne-Austraalias. Keele kõnelejaid on alla 10.

Keeles on viis kuni kuus täishäälikut: ɑ, e, i, o, u, (põhjamurdes ka ɨ). Konsonante on 17 (d, rd, j, b, g, n, m, ny, m, ng, l, rl, ly, rr, r, y, w).

Päris-vunambali murdele lisaks eristatakse Gamberre, Kwini, Miwa, Yiidji, Wilawila ja Ginani murret. Mõnda neist peetakse ka eraldi keeleks.

Vunambali keel on polüsünteetiline keel.

## Viited

## Välislingid
*https://collection.aiatsis.gov.au/austlang/language/K22?code=K22
*http://www.endangeredlanguages.com/lang/3315
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/wuna1249
Chequersi plaan

**Chequersi plaan**, tuntud ka kui **Chequersi diil** või **Chequersi leping** (ametliku pealkirjaga **"The future relationship between the United Kingdom and the European Union"** 'Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu tulevased suhted'), on Suurbritannia valitsuse 12. juulil 2018. aastal avaldatud valge raamat Brexiti kohta. Selles sätestatakse, millist tüüpi suhteid Suurbritannia soovib Euroopa Liiduga pärast Brexitit.

## Viited
Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia

**Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia** on kunstipreemia, mida annab välja Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing.

Aastapreemia antakse üle ühingu üldkogul ühele ühingu liikmele eelmise aasta teadusliku või loomingulise panuse eest kunstiteaduse arengusse ning edasise töö innustuseks. 

Enne Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu asutamist anti välja selle ühingu eelkäija, Eesti NSV Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemiat.

2021. ja 2022. aastal anti lisaks aastapreemiale välja ka **aastate preemia**. Selle pälvisid Virve Sarapik (2021) ja Mai Levin (2022).

## Laureaadid

### Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia laureaadid

### Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia laureaadid

## Viited

## Välislingid
*Preemia tutvustus Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu kodulehel
Maalehe ajakirjanduspreemia

**Maalehe ajakirjanduspreemia** on Maalehe välja antav preemia ajakirjanikule, kelle artiklil on olnud oluline mõju maal elavatele inimestele või ühiskonna suhtumisse maaelusse.

Preemia asutati 2002.

## Laureaadid
*2002 Madis Jürgen
*...

## Viited
Metsanduse elutööpreemia

**Metsanduse elutööpreemia** on Eesti Metsaseltsi välja antav tunnustus inimesele, kes on olnud pikka aega pühendunud Eesti metsandusega seotule.

Preemia asutas 2004. aastal Eesti Erametsaliit, kuid 2006. aastast hakkas seda välja andma Eesti Metsaselts.

Alates 2024. aastast annab Eesti Metsaselts metsanduse elutööpreemiana välja auhinda "Pikaajaline panus metsandussektorisse". 

## Laureaadid
* 2004 – Heino Väljaots 
* 2005 – Leonhard Polli
* 2006 – Heino Teder
* 2007 – Ivar Etverk
* 2008 – Artur Nilson
* 2009 – Kaupo Ilmet
* 2010 – Malev Margus
* 2011 – Priit Kohava
* 2012 – Heino Kasesalu
* 2013 – Lembitu Tarang

## Viited

## Välislingid
* Metsanduse elutööpreemia sai Lembitu Tarang Eesti Erametsakeskuse koduleht, 22. aprill 2013
Niina ja Alfred Raadiku fond

**[[Niina Raadik|Niina]] ja [[Alfred Raadik]]u fond** on Eesti Rahvuskultuuri Fondi üks allfonde. Fond annab aastast 2002 välja kooli rahvatantsuõpetaja stipendiumit.

Fond loodi 2002 Euroopa Metalli Osaühingu EuroMet eestvedamisel.

## Viited

## Välislingid
*http://www.erkf.ee/allfondid/niina-ja-alfred-raadiku-fond
Bolšoi Kamen

**Bolšoi Kamen** on linn Venemaal Primorje krais, Bolšoi Kameni linnaringkonna keskus. Linn asub Vladivostokist 20 km idas, Jaapani mere Ussuuri lahe vastaskaldal.

Asula rajati 1947. aastal seoses laevaremonditehase ehitamisega ja kandis kuni 1956. aastani nime Stroika UNR-261 (Стройка УНР-261). Linnaõigused sai Bolšoi Kamen 1989. aastal. Kuni 1. jaanuarini 2015 oli Bolšoi Kamen merelaevastiku baasi tõttu suletud linn.

1899. aastal eesti väljarändajate rajatud Južnaja Lifljandija liideti 1987. aastal Bolšoi Kameniga ja on linna eraldiseisev mikrorajoon (vene *отдалённый микрорайон*).

### Bolšoi Kameniga seotud isikuid
Gustav Naan (1919–1994) - Vladivostokis sündinud, Južnaja Lifljandijas üles kasvanud Eesti NSV kommunistlik ideoloog, akadeemik, parteitegelane ja publitsist. 

Voldemar Gams (1920–2002) - Hiiumaalt pärit peresse Južnaja Lifljandijas sündinud kalalaeva kapten, sotsialistliku töö kangelane.
 
## Galerii

Рубка АПЛ К-434 Большой Камень 2015.06.27.JPG
К-419 Кузбасс в доке ДВЗ Звезда 2015.06.27.JPG
Johannes Värk

**Johannes Värk** (ka **Juhan Värk**; 3. august 1904 Ilmjärve küla, Sangaste vald, Valgamaa – 20. mai 1952 Tšernogorski küla, Kormilovski rajoon, Omski oblast, Venemaa) oli Eesti õigeusu vaimulik, EAÕK märter.

16. detsembril 1934 pühitseti ta diakoniks.

9. juunil 1935 pühitseti ta preestriks.

1935-1937 teenis ta Velise Ristija Johannese koguduses. 1937-1949 teenis ta Ilmjärve Jumalaema ilmumise koguduses.

Ta suri Siberi vangilaagris.

## Viited

## Välislingid
*Johannes Värk EAÕK vaimulike andmebaasis
Bikin

**Bikin** on linn Venemaal Habarovski krais, Bikini rajooni keskus. Linn asub Bikini jõe paremal kaldal, Hiina piirist ligikaudu 15 km kaugusel. Bikinit läbib Siberi raudtee.

Bikin on Habarovski krai kõige lõunapoolsem linn.

Asula on rajatud 1895. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal.

## Galerii

Бикин, жел-дор вокзал.jpg
Бикин, памятник ВОВ.jpg


## Viited
Baltimore'i Eesti Maja

**Baltimore'i Eesti Maja** on USAs Marylandi osariigis Baltimore'i linnas asuv Eesti Maja. Maja kasutas teiste seas Baltimore'i Eesti Selts ja see oli 54 aasta jooksul üks selle piirkonna peamisi väliseestlaste kokkusaamiskohti. Majas tegutses Baltimore'i Eesti Kool.

Maja, mis asub üsnagi kriminogeenses linnaosas, vahetas omanikku 2018. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Maja Facebookis
*Majast väljaandes Global Estonian
*Ameerika Ühendriikides müüdi Eesti Maja Eesti Ekspress, 17. oktoober 2018
Lakewoodi Eesti Maja

**Lakewoodi Eesti Maja** on USAs New Jersey osariigis Lakewoodis asuv Eesti Maja. Maja kasutab teiste seas Lakewoodi Eesti Ühing.

## Välislingid
*Koduleht
*https://globalestonian.com/et/content/lakewoodi-eesti-maja
Leicesteri Eesti Maja

**Leicesteri Eesti Maja** on Inglismaal Leicesteris asuv Eesti Maja.

Maja avati 1960. aastal. 

2022. aasta seisuga kasutatakse Leicesteri Eesti Maja seltskondlikeks koosviibimisteks. Eelseisvaid üritusi reklaamitakse Facebookis. Liikmeskond keskmiselt 40 inimest. Leicesteri Eesti Maja kuulub Inglismaa Eestlaste ühingule.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Estonian House Facebookis
*https://globalestonian.com/et/content/leicesteri-eesti-maja
Lundi Eesti Maja

**Lundi Eesti Maja** (ka **Lõuna-Rootsi Eesti Maja**) on Rootsis Lundis asuv Eesti Maja. Maja peab üleval Lundi Eesti Maja Ühing.

## Välislingid
*Koduleht
Dalneretšensk

**Dalneretšensk** (kuni 1972. aastani **Iman**) on linn Venemaal Primorje krais, Dalneretšenski rajooni ja Dalneretšenski linnaringkonna keskus.

Dalneretšensk asub Malinovka jõe ja Suure Ussurka jõe ääres. Linn asub mõne kilomeetri kaugusel Hiina piirist ja Ussuuri jõest.

Asula on rajatud 1859. aastal, linnaõigused sai 1917. aastal.

## Galerii

Дальнереченск ул Ленина.jpg
Дальнереченск, ж-д вокзал.jpg
Дальнереченск, дом культуры Восток.jpg
Река Малиновка, Дальнереченск.JPG
Toronto Eesti Maja

**Toronto Eesti Maja** on Kanadas Torontos asuv Eesti Maja, mis avati 1952.

Eesti majas tegutsevad Toronto Eesti Selts, Eestlaste Kesknõukogu Kanadas, Akadeemilised Kanada Eesti Naised, Toronto Eesti Täienduskoolid ja lasteaed, aga ka Toronto Eesti Meeskoor, Toronto Estonia segakoor ja Kungla Rahvatantsu Rühm ning skaudid ja gaidid. Ettevõtetest asuvad seal Northern Birch Credit Union ja Heinsoo Insurance Brokers Ltd.

1960. aastas kuni 2020. aastani tegutseti aadressil 958 Broadview Avenue asunud hoones. 2022. aastal alustati uue hoone ehitamist, mille maksumuseks on planeeritud 41 miljonit dollarit.

## Vaata ka
* Tartu College

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Toronto Eesti Maja puudutavad artiklid Eesti Elu portaalis
*https://globalestonian.com/et/toronto-eesti-maja
* Toronto Eesti Maja hoone müük esimesel septembril 2020. aastal on Kanada-Eesti ühiskonnale pöördepunktiks
* "Ellen Valter: Toronto uus Eesti maja sümboliseerib meie avatust" ERR, 15. aprill 2022
Francisco Castellón Sanabria

**Francisco Castellón Sanabria** (1815 León  – 8. september 1855 León) oli Nicaragua jurist ja poliitik, 1854–1855 Nicaragua ülemdirektor.

Francisco Castellón Sanabria sündis aastal 1815 Leónis. Ta töötas seal juristina. Patricio Rivas määras ta oma valitsusse ministriks, kuid Pablo Buitrago taandas ta ametist. Aastal 1843 sai temast minister Manuel Péreze valitsuses. Aastal 1844 sai temast Nicaragua saadik Suurbritannias ja hiljem Prantsusmaal. Aastail 1851–1853 oli ta ministriks ka José Laureano Pineda Ugarte valitsuses.

Aastal 1853 seadis Nicaragua Liberaalne partei ta üles Fruto Chamorro vastaskandidaadina ülemdirektori valimistel. Ta küll kaotas valimised, aga liberaalid süüdistasid oma oponenti valimistulemuste võltsimises. Kui Chamorro seadis oma valitsuse sisse Granadas ja muutis ilma liberaalsete saadikute kohalviibimiseta põhiseadust ning kuulutas end presidendiks, sundis see mõjukamaid liberaale, kelle seas olid Francisco Castellón Sanabria, José María Valle ja Máximo Jerez, kuulutama välja oma valitsuse. Francisco Castellón Sanabria oli selle valitsuse ülemdirektor või, nagu teda ka nimetati, "demokraatliku Nicaragua president".

Ta alustas Fruto Chamorro vägede vastu sõjalist tegevust ja oli algul edukas, kuid Granada piiramine ebaõnnestus ja seejärel kaotasid liberaalid kontrolli nii Managua, Masaya kui ka Rivase üle. Nii palkas Castellón endale appi William Walkeri juhitavad väed, mis saabusid Nicaraguasse juunis 1855.

Francisco Castellón Sanabria suri septembris 1855 koolerasse.

## Viited
Sovetskaja Gavan

**Sovetskaja Gavan** on linn Venemaal Habarovski krais Jaapani mere rannikul.

Asula rajati 1853. aastal ja kandis esialgu nime Konstantinovski post. Alates 1856. aastast oli asula nimi Imperatorskaja Gavan. 1923–1930 oli asula nimi Znamenskoje. Praeguse nime sai Sovetskaja Gavan 1930. aastal ja linnaõigused 1941. aastal.

Sovetskaja Gavan on sadamalinn, seal paiknevad laevaremonditehased.

## Galerii

Sovetskaya Gavan - Victory Square.JPG
Sovetskaya Gavan - Devyatietazhki.JPG
Sovetskaya Gavan - Docks.JPG
Nazario Escoto

**Nazario Escoto** (umbes 1810, Matagalpa, Nicaragua – umbes 1880, León) oli Nicaragua advokaat ja poliitik, 1855 Nicaragua ülemdirektor.

Nazario Escoto sündis umbes 1810. aastal Matagalpas. 1850. aastal kirjutas Julius Fröbel Escotost oma mälestustes. Fröbeli mälestuste põhjal kuulusid talle varem Matagalpast põhja pool kullakaevandused, ent ta ei suutnud kaevandust juhtida ja vältida vastuolusid indiaanlastega, kes tema õigust neile kaevandustele ei tunnistanud.

Aastal 1853 seadis Nicaragua Liberaalne partei Francisco Castellón Sanabria Fruto Chamorro vastaskandidaadina ülemdirektori valimistel üles. See küll kaotas valimised, aga liberaalid süüdistasid oma oponenti valimistulemuste võltsimises. Kui Chamorro seadis oma valitsuse sisse Granadas ja muutis ilma liberaalsete saadikute kohalviibimiseta põhiseadust ning kuulutas end presidendiks, sundis see mõjukamaid liberaale, kelle seas olid  Francisco Castellón Sanabria, José María Valle ja Máximo Jerez, kuulutama välja oma valitsuse. Francisco Castellón Sanabria oli selle valitsuse ülemdirektor või, nagu teda ka nimetati, "demokraatliku Nicaragua president", ühtlasi alustas ta ka Fruto Chamorro vägede vastu sõjalist tegevust ja oli algul edukas, kuid Granada piiramine ebaõnnestus ja seejärel kaotasid liberaalid kontrolli nii Managua, Masaya kui ka Rivase üle. Nii palkas Castellón endale appi William Walkeri juhitavad väed, mis saabusid Nicaraguasse juunis 1855, võttes sisuliselt kontrolli liberaalide valduses olevate Nicaragua alade üle enda kätte.

Kui Francisco Castellón Sanabria septembris 1855 koolerasse suri, sai tema järglaseks "demokraatliku Nicaragua presidendi" ametikohal Nazario Escoto.  William Walker oli alustanud aga kõnelusi vastaspoole juhi José María Estradaga, mille tulemusel sõlmiti rahuleping ja 25. oktoobril 1855 sai riigi mõlema osa presidendiks Patricio Rivas.

## Viited
Kodanikujulguse aumärk

**Kodanikujulguse aumärk** on Eesti Justiitsministeeriumi süüteoennetuse nõukogu välja antav auhind. Auhinnaga autasustatakse isikuid, kes on oma käitumise või suhtumisega näidanud eeskuju teistele inimestele.

Aumärke hakati välja andma 2004. aastal.

Kodanikujulguse aumärgi statuut kinnitati novembris 2004 ning selle uus versioon veebruaris 2015.

2015. aastal pälvis aumärgi 11 inimest, 2016. aastal 19 inimest, 2017. aastal 28 inimest ja 2018. aastal 27 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Kodanikujulguse aumärgi statuut Riigi Teataja
* Kodanikujulguse aumärk kriminaalpoliitika.ee
Širvintose rajoon

**Širvintose rajoon** (leedu *Širvintų rajono savivaldybė*) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus  endise Vilniuse maakonna aladel.

Rajooni pindala on 906 km². 2017. aasta seisuga elas seal 15 861 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Aastal 1962 see likvideeriti ja liideti Ukmergė rajooniga, ent moodustati taas aastal 1965. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Alionysi, Čiobiškise, Gelvonai, Jauniūnai, Kernavė, Musninkai, Širvintose ja Zibalai vald.

Halduskeskus on Širvintose linn. Teised tähtsamad asulad on Bagaslaviškise, Gelvonai, Kernavė, Musninkai ja Zibalai alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 87,02% leedulased, 9,27% poolakad, 2,08% venelased, 0,47% valgevenelased, 0,36% ukrainlased ja 0,8% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on Neris, Musė ja Širvinta. Rajooni kirdeosa jääb Aukštaičia kõrgustikule. Seal asub Kaugedai küla lähistel ka rajooni kõrgeim punkt (170 m), madalaim koht asub Nerise jõe orus (46 m). Järvedest on suurim Alys.

Rajoonis asub osaliselt Kernavė kaitseala.


River_Neris_at_Kernave,_Lithuania,_2008.jpg|Neris
Čiobiškio_urvas.JPG|Čiobiškise koobas
Gelvane2010.jpg|Gelvanė järv
Lygiaraistis.jpg|Lygaraistise sookaitseala
Sirvintos_municipality001.jpg|Rajooni haldushoone
Vileikiškiai_1.jpg|Vileikiškiai küla
Bartkuškis_19159,_Lithuania_-_panoramio_(14).jpg|Bartkuškis
Medžiukai_19156,_Lithuania_-_panoramio_(6).jpg|Medžiukai
Kabalda2015.JPG|Kabalda
Dūdų_akmenys_2.JPG|Dūdai kivi
Širvintos,_Lithuania_-_panoramio_(133).jpg|Širvintose küla


## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
Rajatäht

**Rajatäht** on Eesti Skautide Ühingu antav teenetemärk skaudijuhtidele.

Teenetemärgil on kolm järku.

## Vaata ka
*Põhjatäht
*Tammetäht
*Skaudisõber

## Viited

## Välislingid
*https://www.skaut.ee/images/Dokumendid/erijuhendid/Rajataht.pdf
Riia Eesti Maja

**Riia Eesti Maja** on Lätis Riias asuv Eesti Maja. Maja kasutab teiste seas Läti Eesti Selts.

Maja ehitati 1913. Maja on 6-korruseline.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*https://www.eesti.ca/the-estonian-house-in-riga-latvia/article7045
Kaljo Kiisa Noore Filmitegija stipendium

**[[Kaljo Kiisk|Kaljo Kiisa]] Noore Filmitegija stipendium** on Eesti noorele filmitegijale antav stipendium. Stipendiumi annavad koostöös välja Viru Keemia Grupp, Jõhvi Kontserdimaja, Jõhvi Vallavalitsus ja Tallinnfilm.

Stipendiumi väljaandmise eesmärk on hoida Ida-Virumaalt pärit filmilavastaja ja näitleja Kaljo Kiisa (1925–2007) mälestust ning innustada noori filmitegijaid avastama ja jäädvustama Ida-Virumaa mitmekesisust.

Esimene stipendium anti välja 2010. aastal. Siis oli stipendiumi suurus 40 000 krooni. 

Stipendium taastati Jõhvi vallavalitsuse algatusel 2022. aastal.

## Stipendiumi taotlemise kord
Konkursile on oodatud nii mängu- ja dokumentaalfilmid kui ka muusikavideod, sh nii täispikad kui ka lühifilmid, mis on filmitud (sh osaliselt) Ida-Virumaal. Stipendiumi võivad taotleda kuni 40-aastased režissöörid, produtsendid, operaatorid, heliloojad, kunstnikud ja loomingulised meeskonnad viimase kolme aasta tehtud tööde eest. Stipendiumi määramiseks võivad ettepanekuid esitada nii juriidilised kui ka eraisikud. 

2023. aasta seisuga on stipendiumi suurus 2500 eurot.

## Stipendiaadid
* 2010 Liis Nimik filmi "Helene elukool" eest
* 2011 Martti Helde  koos loomingulise meeskonnaga filmide "Risttuules" ja "Külm on" eest
* 2012 Anna Hints filmi "Vaba maa" eest
* 2013 Mart Saar, filmide tootmisjuht
* 2022 Johannes Magnus Aule 
* 2023 Elina Litvinova, produtsent

## Viited
Tammetäht

**Tammetäht** on Eesti Skautide Ühingu antav teenetemärk skautluse toetajatele.

Teenetemärgil on kaks järku.

## Vaata ka
*Põhjatäht
*Rajatäht
*Skaudisõber

## Viited

## Välislingid
*https://www.skaut.ee/images/Dokumendid/erijuhendid/Tammetaht.pdf
Skaudisõber

**Skaudisõber** on Eesti Skautide Ühingu antav teenetemärk.

## Vaata ka
*Põhjatäht
*Tammetäht
*Rajatäht

## Viited

## Välislingid
*https://www.skaut.ee/images/Dokumendid/erijuhendid/Skaudisober.pdf
Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi teenetemärgid

**Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi teenetemärgid** on teenetemärgid, mida annab välja Regionaal- ja Põllumajandusministeerium.

Teenetemärke antakse välja alates 2007. aastast. Aastatel 2007–2013 andis ministeerium välja rukkililleõiekujulisi kuldseid, hõbedasi ja siniseid teenetemärke. 2013. aastast annab ministeerium välja hõbedasi ja kuldseid teenetemärke, millel on kujutatud pepri ja viljapead.

## Viited

## Välislingid
* Teenetemärkide kohta ministeeriumi kodulehel
Čiobiškise vald

**Čiobiškise vald** (leedu keeles *Čiobiškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Širvintose rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 66 km². 2011. aasta seisuga elas seal 858 inimest. Valla keskus on Čiobiškise küla. Vallavanem on Virginijus Niekis.

Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid

## Viited
Vabadussõja mälestusrist

**Vabadussõja mälestusrist** on Eesti auhind, mida on antud Vabadussõjas osalenutele ja neid hiljem abistanud patriootidele.

Risti antakse välja alates 1993.

## Kavalere
*Harri Henn
*Aleksander Elango (1994)
*Andrus Blok (2007)

## Viited
Kadrina segakoor

**Kadrina segakoor** on Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina rahvamajas tegutsev segakoor.

Kooriansambli loomine toimus Eesti iseseisvusperioodil.

2004. aastal pälvis koor Kadrina valla aasta tegija auhinna.

## Viited
Julie Girling

**Julie McCulloch Girling** (sündinud 21. detsembril 1956 Londonis) on Suurbritannia poliitik. Ta oli 2009–2019 Euroopa Parlamendi liige. Ta oli aastani 2017 Konservatiivse Partei liige

Ta sai keskhariduse Londonis. Seejärel õppis ta Liverpooli ülikoolis, kust ta sai aastal 1979 bakalaureusekraadi ajaloo ja politoloogia alal.

Ta oli aastast 2009 Euroopa Parlamendi liige. Ta kuulus seejärel (aastani 2017) Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsiooni. Seejärel lahkus ta (koos Richard Ashworthiga) nii Konservatiivsest Parteist kui ka Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioonist ja nad olid aastani 2018 sõltumatud. Aastast 2018 kuulusid nad europarlamendis Euroopa Rahvapartei fraktsiooni.

## Isiklikku
Ta on aastast 1981 abielus Warren Glyn Girlingiga, neil on poeg.

## Välislingid
*Julie Girlingi ametlik koduleht (inglise keeles)
Paul Ruudi Kergemuusikakoor

**Paul Ruudi Kergemuusikakoor** on Tallinnas tegutsev laulukoor.

Koori asutas 1970. aastal Paul Ruudi. Ruudi oli pikka aega ka koori peadirigent.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Bad Essen

**Bad Essen** on väike vald ja kuurort Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.

Valla pindala on 103,31 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 449 inimest.

Bad Essen on Põhja-Saksa tasandikul, madala mäestiku üleminekul tasandikuks. Wieheni mäed katavad umbes lõunapoolse kolmandiku paigast ja ulatuvad kuni 211 m üle merepinna. Wieheni kõrgeim punkt mustal äärel Lintorfis. Paiga põhjaosa on tasane, keskmise kõrgusega 50 m üle merepinna. Hunte voolab läbi Bad Esseni idaosa põhjasuunas ja ristub Kesk-Saksa kanaliga Wittlages.


Mittellandkanal.JPG|Kesk-Saksa kanal Bad Essenis
Bad Essen Panorama.JPG|Bad Essen
Bad Essen, die Sankt Nikolauskirche foto5 2013-09-29 13.50.jpg|Bad Esseni kirik: die Sankt Nikolauskirche


## Viited

## Välislingid

* www.badessen.de
Tervis (koor)

**Tervis** on Võru maakonnas Võrus tegutsev segakoor.

Koor asutati 1947. aastal.

## Dirigendid
*Paul Elken (1947–1948)
*Samuel Onno (1948–1950)
*Helmut Soome (1950–1951)
*Viive Stamberg (1951–1952)
*Aleksander Krull (1952–1962)
*Ako Tamra (1961–1967)
*Eeva Tammemägi (1970–1973)
*Lembit Tammemägi (1963–1973)
*Ülo Semjonov (1968–1970)
*Ants Kannukene (1973–1974)
*Mare Visnapuu (1976–1981)
*Katrin Puusepp (1981–1982)
*Üllar Palumets (1982–1983)
*Arvo Sikk (1973–1978 ja 1984 ja 1985)
*Liilia Vildo (1977–1987)
*Aive Skuin (1987)
*Ara Bander (1987–2011)
*Linda Kasak (1988–1992 ja 2011–2014)
*Tiit Raud (2011–...)
*Elise Võsu (2014–...).

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Bad Laer

**Bad Laer** on vald ja kuurort Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.

Valla pindala on 46,85 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9264 inimest. Vald asub Teutoburgi metsas, umbes 20 km Osnabrückist lõunas.

Valda kuuluvad Bad Laer, Remsede, Müschen, Hardensetten, Westerwiede ja Winkelsetten.

## Viited

## Välislingid

* www.bad-laer.de
Melle (Saksamaa)

**Melle** on linn Osnabrücki kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Valla pindala on 254,00 km². 31. detsembril 2017 elas seal 46 451 inimest. Linn vastab endisele Melle kreisile enne 1972. aasta haldusreformi. Sealt alates on Melle pindalalt suuruselt kolmas linn Alam-Saksimaal.

Melle asub Wieheni mägede (põhjas) ja Teutoburgi metsa (lõunas) vahelises orus. Osnabrücki ja Bielefeldi linnad on umbes 30 km eemal. Münster/Osnabrücki rahvusvaheline lennujaam paikneb umbes 60 km edelas.

## Ajalugu

Mellet on esmamainitud 1169. aastal. 1443. aastal andis Osnabrücki piiskop Heinrich II von Moers Mellele privileegi *Wigbold*. Osnabrück hoolitses Melle huvide eest Vestfaali Hansa Liidus. Melle kuulus Hannoveri kuningriiki 1866. aastani, mil see sai Preisi kuningriigi osaks. 1885. aastal moodustasid Amt Grönenberg ja Melle vald Preisimaa Melle kreisi. Melle kreisist sai hiljem Melle vald. 1972. aastal ühendati endine kreis oma 56 vallaga Melle linnaks, mis sealt alates on Osnabrücki kreisi osa.

## Linnaosad

Linn koosneb kaheksast osast: Melle-Mitte, Buer, Bruchmühlen, Gesmold, Neuenkirchen, Oldendorf, Riemsloh ja Wellingholzhausen.


349m241009melle.JPG|Luterlik St. Petri kirik
St. Matthäus Melle.JPG|Katoliiklik St. Matthäusi kirik
Rathaus Melle.JPG|Raekoda


## Majandus

Melle oluline majanduslik tegur on puidutöötlemistööstus. Muud olulised harud on metallide, toiduainete ja plastide töötlemine. Tetra GmbH asutati Melles. Viimastel aastatel on Melle üha enam muutunud logistikakohaks A 30 kiirtee ääres.

## Kultuur ja vaatamisväärsused

elle ümbruses on kaks observatooriumit, mis pakuvad avalikkusele giidiga ekskursioone. EXPO 2000 observatoorium Melle-Oberholstenis juhib suurimat Newtoni teleskoopi, mida kasutatakse avalikuks vaatlemiseks.

## Viited

## Välislingid

* Valla veebileht
Bad Rothenfelde

**Bad Rothenfelde** on vald ja kuurort Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.

Valla pindala on 18,19 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8220 inimest.

Vald asub Teutoburgi metsas, umbes 20 km Osnabrückist kagus, Hilteri ja Disseni vahel.

Bad Rothenfeldes on spaa, haiglad, rõivapoed ja palju kohvikuid.

## Viited

## Välislingid

* www.bad-rothenfelde.de
Kert Valdaru

**Kert Valdaru** (sündinud 17. juunil 1978 Kuressaares) on Eesti haridusjuht.

Ta lõpetas 1996. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi ja 2001. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna sotsiaaltöö erialal.

Ta on Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuse juht.

## Poliitiline tegevus
Ta oli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige 1998–2010. 2014. aastast on ta Reformierakonna liige ning 2018. aasta aprillist novembrini oli ta erakonna peasekretär.
Gelvonai vald

**Gelvonai vald** (leedu keeles *Gelvonų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Širvintose rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 113 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1406 inimest. Valla keskus on Gelvonai alev, kus aastal 2011 oli 384 elanikku. Teine alev vallas on Bagaslaviškis, kus aastal 2011 oli 110 elanikku. Vallavanem on Lionginas Juzėnas.

Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid

## Viited
Belmi vald

**Belm** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.

Valla pindala on 46,67 km². 31. detsembril 2017 elas seal 13 729 inimest. Vald asub Wiehenis, umbes 7 km Osnabrückist kirdes ja on seetõttu osa Osnabrücki linnastust. See asub ka keset TERRA.vita loodusparki. Kaks väikest Hase jõe parempoolset lisajõge voolavad läbi valla.

Valda kuuluvad: Belm, Powe, Icker, Haltern ja Vehrte


Pilt:Belm_St_Dionysius.jpg|Katoliiklik romaani stiilis St. Dionysiuse kirik Belmis (ehitatud 1230–1250)
Pilt:Belm_Christuskirche.jpg|Protestantlik kirik Belmis, ehitatud 1815–1819
Pilt:Belm_alte_muehle_am_tie.jpg|Vana vesiveski Belmis, asutatud umbes 840. aastal
Pilt:Belm alter vehrter Bahnhof.JPG|Vana Vehrte raudteejaam
Pilt:Belm_Grosssteingrab_Teufels_Backofen.JPG|Megaliitiline haud "Kuradi küpsetusahi" Vehrtes
Pilt:Teufels Teigtrog.jpg|Megaliitiline haud "Kuradi taignasüdamik" Vehrtes
Pilt:Vehrte - Süntelstein -BT- 01.jpg|Ebaühtlane plokk "Kuradi kivi" Vehrtes
Pilt:Vehrte_nettezufluss_04.jpg|Nette jõe algusojake Vehrtes
Pilt:Icker Loch Belm.jpg|Karstilehter "Icker Loch" Ickeris
Pilt:Haltern_sloopsteine_05.jpg|Megaliitiline haud "Halterni *Sloopsteine*"


## Sõpruslinnad

* Elterlein, Saksamaa, aastast 2004
* Kolno, Poola, aastast 2006
* Englewood, USA, aastast 2007

## Tuntud inimesi

* Ingo Petzke (1947–),  filmiteadlane ja filmitegija
* Sascha Weidner (1974–2015),  fotograaf ja kunstnik

## Viited

## Välislingid

* www.belm.de
Bissendorf

**Bissendorf** (varem *Bissendorpe*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.

Valla pindala on 96,36 km². 31. detsembril 2017 elas seal 14 636 inimest. Vald asub umbes 9 km Osnabrückist kagus.

Valda kuuluvad Bissendorf, Schledehausen ja Wissingen.


Bissendorf - Schelenburg - Wasserschloss -BT- 01.jpg|Vesilinnus Schelenburg Bissendorfis
Bissendorf, die Sankt Dionysius-Kirche foto1 2013-09-29 16.41.jpg|St. Dionysius
Ledenburg.jpg|Schloss Ledenburg


## Viited

## Välislingid

* www.bissendorf.de
Bohmte

**Bohmte** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.

Valla pindala on 110,75 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 612 inimest. Vald asub Hunte jõe ääres, umbes 20 km Osnabrückist kirdes. Tänane Bohmte tekkis 1972. aasta haldusreformi tulemusena, kui ühendati Bohmte, Herringhausen-Stirpe-Oelingen ja Hunteburg.

Bohmte juurutas 2007. aasta septembris uue liiklusskeemi, eesmärgiga vähendada mootorsõidukite domineerimist. Loodetakse, et skeem, mis põhineb *[[Shared space]]* filosoofial, parandab liiklusohutust linnas.

## Sõpruslinnad

* Gützkow, Vorpommern-Greifswaldi kreis, Mecklenburg-Vorpommern (aastast 1991)
* Bolbec, Seine-Maritime'i departemang, Prantsusmaa

## Haridus ja kultuur

* Erich Kästner-Schule
* Christophorus-Schule
* Grundschule Herringhausen
* Oberschule Bohmte
* Wilhelm-Busch-Schule
* Astrid-Lindgren-Schule

## Kuulsaid inimesi

* Karl Janisch (1870–1946), arhitekt
* Reinhold Tiling (1893–1933), insener, piloot ja rakettide pioneer
* Rudolf Seiters (1937–), Saksa poliitik (CDU)

## Regulaarsed festivalid ja koosolekud
### Festivalid

* "Spass auf der Straß" *(Lõbu tänaval)* – aprilli viimasel nädalalõpul
* Laskurite festival Bohmterheides – Nelipähal
* Laskurite festival Bohmtes – juuli esimesel nädalalõpul
* Laskurite festival Stirpe-Oelingenis – juuli teisel nädalalõpul
* Laskurite festival Hunteburgis – juuli neljandal nädalalõpul

### Turud

* "Tag der offenen Tür" *(Avatud uste päev)* Bohmte/Bad Esseni lennuväljal – Maipühal
* Lõikuspidu Herringhausen-Stirpe-Oelingenis saagituruga – septembri esimesel nädalalõpul
* *Bohmter Markt* (Bohmte turg) – septembri neljandal nädalalõpul
* Põhja-Saksa poniturg Hunteburgis – oktoobri teisel nädalalõpul

### Jõuluturud

* Püha Nikolause turg Bohmtes – teisel advendil
* Jõuluturg Hunteburgis – kolmandal advendil

## Kuulsaid hooneid

* Bohmte raudteejaam
* Ristija Johannese kirik
* Püha Tooma kirik

## Viited

## Välislingid

* www.bohmte.de
Amursk

**Amursk** on linn Venemaal Habarovski krais, Amurski rajooni keskus. Amursk asub Amuuri jõe vasakul kaldal, Komsomolskist Amuuri ääres ligi 40 km kaugusel.

Amursk on asutatud 1958. aastal seoses tselluloosi-paberikombinaadi rajamisega, linnaõigused sai 1973. aastal.

## Galerii

Амурск, июнь 2016 (33).jpg
Amursk (264101027).jpeg
Центр города амурск.jpg
Glandorf

**Glandorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.

Valla pindala on 59,88 km². 31. detsembril 2019 elas seal 6592 inimest. Vald asub Teutoburgi metsa lähedal, 24 km Osnabrückist lõunas. Nimi "Glandorf" tuleneb *Glanathorpe'st* – mis tähendab *asulat Glane oja ääres* – ja on esmamainitud 1070. aastal.

Valda kuuluvad Glandorf, Averfehrden (varem Narendorf), Schierloh, Schwege, Sudendorf, Westendorf ja Laudiek.

Glandorfi maamärk on tuuleveski, mis on ehitatud, järgides Hollandi tuulikuehituse näiteid. See ehitati 1840. aastal. 2000. aastast korraldatakse tuulikus abiellumisi.

## Kirikud

Katoliikliku St. Johannise (Ristija Johannese) kiriku vanimad osad pärinevad 13. sajandist ja on dokumentaalselt esmamainitud 1275. aastal. 1636. aastal põletati kirik Kolmekümneaastases sõjas Rootsi vägede poolt maha ja ehitati vanadest materjalidest uuesti üles. Aastatel 1817–1820 toimus hoone täielik uuendamine.

Katoliiklik on ka St. Marien (Maarja) kirik Schweges. See ehitati 1863. aastal õpetaja Mathias Niehausi eestvedamisel.

Protestantlik Kripplein Christi (Kristuse hälli) kirik on puukirik ja ehitati esiti 1912. aastal Holsen-Ahlesse Bünde juures. 1952. aastal ostis kiriku Glandorfi protestantlik kogukond ja ehitas selle uuesti üles uuele vundamendile.


Pilt:Windmuehle_Glandorf.jpg|Tuulik
Pilt:GlandorfSt.Johannes.jpg|St. Johannis
Pilt:St-Marien-Schwege.jpg|St. Marien Schweges
Pilt:Glandorf, Kripplein Christi.jpg|Kripplein Christi


## Sõpruslinnad

* Glandorf (Ohio)
* Lichtenberg (Mecklenburg-Vorpommern)

## Viited

## Välislingid

* www.glandorf.de
Romanovite 300-aastase valitsemise juubeli monument

**[[Romanovid|Romanovite]] 300-aastase valitsemise juubeli monument** oli pooleli jäänud monument Venemaal Kostroma kremlis. Monumendi arhitekt oli Sergei Vlassev ning skulptor Amandus Adamson.

Monumendi lõplikuks kõrguseks plaaniti 36 meetrit ning figuurigrupp pidi koosnema 26 isiku kujust. 

Monumendi konkursi korraldas Keiserlik Kunstiakadeemia 1911. aastal.

## Figuurid

# Mihhail I Fjodorovitš
# Aleksei I
# Fjodor III
# Sofia Aleksejevna (istuv)
# Ivan V
# Peeter Suur
# Katariina I
# Peeter II
# Anna I
# Jelizaveta Petrovna
# Katariina II
# Peeter III
# Paul I
# Aleksander I
# Nikolai I
# Aleksander II
# Aleksander III
# Moskva patriarh Filaret
# Ksenija Šestova
# vürst Dmitri Mihhailovits Požarski
# kodanik Minin
# Feofan Prokopovitš
# Boriss Šeremetev
# bojaar Boriss Morozov
# Venemaa
# Ivan Sussanin


File:Патриарх Филарет, цар Михаил и икониня Марфа – памятник в честь 300-летия дома Романовых.png|patriarh Filaret, Mihhail I ja Ksenija Šestova
File:Екатерина II – памятник в честь 300-летия дома Романовых.png|Katariina II
File:Николай I – памятник в честь 300-летия дома Романовых.png|Nikolai I


## Vaata ka
* Romanovite dünastia 300. aastapäev

## Viited

## Välislingid
Hagen (Osnabrück)

**Hagen** (ka *Hagen am Teutoburger Wald*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.

Valla pindala on 34,49 km². 31. detsembril 2017 elas seal 13 412 inimest. Vald asub Teutoburgi metsas, umbes 10 km Osnabrückist edelas.

## Viited

## Välislingid

* www.hagen-atw.de
Severouralsk

**Severouralsk** on linn Venemaal Sverdlovski oblastis, Severouralski linnaringkonna keskus.

Asula rajati 1758. aastal ja kandis esialgu nime Petropavlovski. Linnaõigused ja praeguse nime sai 1944. aastal.

Severouralskis asub boksiidikaevandus.

## Galerii

Severouralsk aerial.jpg
Фото 8.jpg
7 микрорайон - сентябрь 2016.jpg
Hasbergen

**Hasbergen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.

Valla pindala on 21,37 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 944 inimest. Vald asub Teutoburgi metsas, umbes 7 km Osnabrückist läänes.

Vald asub osaliselt Hüggeli mägedes, mis kuuluvad Teutoburgi metsakaitseala koosseisu. Mägede tipud ulatuvad 62–228 m üle merepinna. Hasbergenis on 108 m kõrge Rote Berg.

## Viited

## Välislingid
* www.hasbergen.de
Anuaki keel

**Anuaki keel** on Niiluse-Sahara keelkonna Niiluse keelte Lääne-Niiluse rühma hulka kuuluv keel, mida räägitakse Etioopias ja Lõuna-Sudaanis. Kõnelejaid on kokku umbes 143 000 inimest.

## Viited
Širvintose vald

**Širvintose vald** (leedu keeles *Širvintų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Širvintose rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 154 km². 2011. aasta seisuga elas seal 9590 inimest. Valla keskus on Širvintose linn, kus aastal 2011 oli 6415 elanikku. Vallavanem on Laimutė Griškienė.

Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid

## Viited
Zibalai vald

**Zibalai vald** (leedu keeles *Zibalų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Širvintose rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 9855 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1215 inimest. Valla keskus on Zibalai alev, kus aastal 2011 oli 129 elanikku. Vallavanema kohusetäitja on Sigitas Bankauskas.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid.

## Viited
Tanganjika kuninganna

**Tanganyika kuninganna** (täielik tiitel inglise keeles alates 12. jaanuarist 1962 **Queen of Tanganyika and of Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth**) oli Elizabeth II tiitel Tanganyika riigipeana 9. detsembrist 1961 kuni 9. detsembrini 1962.

Kuninganna ei resideerinud Tanganyikas, vaid kohapeal esindas teda kindralkuberner Richard Turnbull (1909–1998).

Vabariik kehtestati 1962. aastal, 1964. aastal ühines Tanganyika Sansibariga, moodustades Tansaania. Elizabeth II külastas Tansaaniat 1979. aastal.
Tarnowskie Góry

**Tarnowskie Góry** (saksa *Tarnowitz*) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas, Tarnowskie Góry maakonna halduskeskus.

2018. aastal oli linnas 61 626 elanikku.
Alionysi vald

**Alionysi vald** (leedu keeles *Alionių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Širvintose rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 150 km². 2011. aasta seisuga elas seal 992 inimest. Valla keskus on Alionys I küla. Vallavanem on Sigitas Bankauskas.

Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid

## Viited
Ema (ajakiri)

**Ema** on Eestis ilmuv ajakiri.

Ajakiri ilmub 2018. aasta sügisest. Ilmumissagedus oli algul neli numbrit aastas. Mahult raamatut meenutavas ajakirjas oli 140 lehekülge.

2021. aasta suvest ilmub ajakiri kaks korda aastas ja kaheosalisena: põhiosa moodustab endiselt EMA-osa, teise aga tagakaanelt (ehk ümberpööratud ajakirjast) algav ISA-osa, kus "kõlab isade vahe ja vahetu hääl".

Ajakiri on tellitav, kuid varasemate ajakirjanumbrite sisu (koos piltidega) on ajakirja kodulehel tasuta loetav.

Ajakirja peatoimetaja on Merle Liivak.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Meie Stuudio

**Meie Stuudio Tantsukool** on Põlva maakonnas Põlvas tegutsev spordi- ja tantsukool. Kooli omanik on MTÜ Meie Stuudio.

Meie Stuudio tantsukool on tegutsenud 2005. aastast.15. tegutsemisaasta jooksul on võidetud võistlusi nii kodu- kui ka välismaal. Tantsukooli treenerid on Andre Laine, Merit Täht, Eva Luts, Tarvo Jõgeva ja Tiina Ilves.

Tantsukoolis tantsib ligi 140 Põlva- ja Võrumaalt pärit tantsijat. Meie Stuudios tegutseb 10 rühma, 1 mudilaste vanuseastmes, 3 algkooli vanuseastmes, 3 põhikooli vanuseastmes, 1 gümnaasiumi vanuseastmes ja 2 täiskasvanute vanuseastmes. Tantsukoolis õpitakse *show*-tantsu, tänavatantsu, kaasaegset tantsu ja ka rahvatantsu. 

Kooli ja Põlva Eksperimentaalteatri koostöös valmis 2010 lavastus "Meie Põlvamaa".

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* https://www.spordiregister.ee/et/organisatsioon/6215/polva_spordi_ja_tantsukool_meie_stuudio Meie Stuudio Instagram
Valea lui Mihai

**Valea lui Mihai** (ungari keeles *Érmihályfalva*) on linn Rumeenias Krisaanias Bihori maakonnas. Linn asub Ungari piirist 3 km kaugusel.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Valea lui Mihai elanikest ungarlasi 81,03% ja rumeenlasi 13,23%.

## Galerii

%C3%89rmih%C3%A1lyfalva_(Valea_lui_Mihai)_-_street.JPG
Catholic_Church_of_Valea_lui_Mihai_(Ermihalyfalva).jpg


## Viited
Săcueni

**Săcueni** (ungari keeles *Székelyhíd*, saksa keeles *Zickelhid*) on linn Rumeenias Krisaanias Bihori maakonnas.

Linna haldusalasse kuulub viis küla: Cadea (*Kágya*), Ciocaia (*Csokaly*), Cubulcut (*Érköbölkút*), Olosig (*Érolaszi*) ja Sânnicolau de Munte (*Hegyközszentmiklós*).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Săcueni elanikest ungarlasi 77,49%, mustlasi 15,7% ja rumeenlasi 6,62%.

## Galerii

Sacueni_BH_Reformed_Church_(side).JPG
Sacueni_BH_Stubenberg_Palace.JPG
Sacueni BH Stubenberg Palace (1).JPG


## Viited
Toomas Kuusing

**Toomas Kuusing** (sündinud 15. märtsil 1976 Puuril) on eesti graafik ja maalikunstnik.

## Eluloolist
Toomas Kuusing on sündinud Põlva vallas Puuri külas. 1991. aastal lõpetas Põlva Ühisgümnaasiumi, 1991–1994 õppis Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskoolis laia profiiliga ehitajaks. Graafikaga hakkas tegelema õpingute ajal Academia Non Gratas (2001–2002), hilisemas Eesti Kunstiakadeemia Pärnu kolledžis Academia Gratas Peeter Alliku juhendajakäe all. Lõpetas Eesti Kunstiakadeemia 2005. aastal bakalaureusekraadiga. 

Alates 2001. aastast on esinenud näitustel, esimene isikunäitus oli 2002. aastal Pärnus Endla teatris.

## Looming
Toomas Kuusingu töid iseloomustab teatav kõverpeegelsus ja allegoorilised olukorrad. Oma ühe eeskujuna nimetab kunstnik Madalmaade renessansi meistrit Hieronymus Boschi. Kunstikriitikas on pandud tähele tema loomingu seoseid sürrealismi ja neopopiga, samuti Ameerika Ühendriikide 1980. aastate transavangardismiga. Naivistlikus kunstis paelub Toomas Kuusingut selle ausus. Maali ja graafika kõrval on Toomas Kuusingu loomingus olulisel kohal ka tegevuskunst.

Peamine inspiratsiooniallikas tema loomingus on inimesed. Toomas Kuusing loob ühtaegu nii realistlikke kui ka sürrealistlikke, mütoloogilise sisu ning väljanägemisega situatsioonipilte, mis osutavad sõrmega kirjule inimloomaaiale. Autori käsitletud teemad jäädvustavad siiralt ühtmoodi nii justkui teolt tabatuna mõjuvaid ärihaisid ja poliitikuid, allpool vaesuspiiri elavaid kodutuid, kunstnikku ennast, naabreid, tuttavaid ja inimesi tänavalt.

Toomas Kuusing on illustreerinud 2012. aastal Setomaa Valdade Liidu välja antud "Seto aabitsa", Lauri Sommeri jutukogu "Lugusid lõunast" ja võrukeelse "Kalevipoja". Ta on teinud Setomaast ja oma lapsepõlvest inspireeritud vitraažikavandi Eesti Vabariigi sajandale aastapäevale pühendatud näituse jaoks (kuraator ja teostaja Ain Roost).

## Tunnustus
* 2006 – Pärnu Graafikafestivali „IN Graafika“ Grand Prix
* 2008 – Pärnu linna kunsti aastapreemia
* 2010 – Pärnu Graafikafestivali „IN Graafika“ Grand Prix
* 2013 – aasta graafiku preemia

## Viited

## Välislingid
* Kunstniku CV Draakoni galerii näituse "Harilikud inimesed" juures
* Toomas Kuusingu teoseid Eesti kaasaegse kunsti portaalis NOAR
* "Toomas Kuusing näitab klassikalise maalikunsti vajalikkust" Postimees, 5. märts 2013
* Uus Eesti graafika: Toomas Kuusing Müürileht, 22. märts 2018
* "Toomas Kuusing näitab harilikku maailma harilike inimeste silme läbi" ERR kultuur, 11. oktoober 2019
NEW

**NEW** või **New** või **new** (ingliskeelne sõna tähenduses 'uus') võib tähendada järgmist:
*New (album), Paul McCartney album
*...