open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Religioosne kogemus

**Religioosne kogemus** (ka **usukogemus**, **usuline kogemus**) on subjektiivne kogemus, milles inimene väidab kokkupuudet transtsendentse reaalsusega (inglise *transcendent reality*), sh jumaliku kohalolekuga.

Enamasti on religioosne kogemus intensiivne, kestev ja seotud igapäevase eluga.

## Viited
Variatsiooniulatus

**Variatsiooniulatus** on variatsioonrea ja seega ka valimi suurima ja väikseima väärtuse paar või nende vahe.

## Viited
RESK

***RESK** on 1991. aastal NSV Liidu riigipöördekatset teostanud Riikliku Erakorralise Seisukorra Komitee akronüüm eesti keeles
***RESK** oli Eestis tegutsenud prügivedu teostanud ettevõte nimi
Kalju Teras

**Kalju Teras** (ka **Kaljo Teras**; 24. november 1922 Rõngu vald, Tartumaa – 14. november 1990 Põltsamaa) oli Eesti pedagoog ja Põltsamaa Keskkooli kauaaegne direktor.

Kalju Teras õppis aastatel 1931–1936 Valguta 6-klassilises algkoolis ja aastatel 1936–1941 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1941–1945 oli ta mobiliseerituna Punaarmees. Aastatel 1946–1948 õppis ta TPI-s, 1949–1950 aastatel Tallinna Õpetajate Instituudis ja lõpetas 1956. aastal kaugõppes E. Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi ajalooteaduskonna.

Kalju Teras töötas aastatel 1948–1949 Taheva koolis, aastatel 1949–1950 Rõngu mittetäielikus keskkoolis. Aastatel 1951–1990 oli ta Põltsamaa Keskkooli direktor. Ta rajas Põltsamaale uue koolihoonete kompleksi. Tema ajal valmis ka praegune Põltsamaa Ühisgümnaasiumi hoone, samuti mitmekesistas ta õpilaste klassivälist tegevust (moodustati tütarlaste puhkpilliorkester, poiste orkester, liikumisrühmad, seltskonnatantsu-, kunsti- ja käsitööringid) ja juhtis kooli looduskaitsealast tööd.

Ta oli Eesti Looduskaitse Seltsi tegevliige. Aastatel 1967–1971 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu saadik.

## Tunnustus
*1966 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1982 NSV Liidu rahvaõpetaja

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kooli biograafiline leksikon, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 1998
*
2012.–2013. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

**2012.–2013. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises** oli **32.** ametlik maailma karikasarja hooaeg. Selle esimene etapp toimus 24. novembril 2012 Rootsis Gällivares ja viimane etapp peeti 24. märtsil 2013 Rootsis Falunis.

MK-etappe peeti kokku 18 paigas, nii meestel kui naistel oli kavas 29 individuaalset võistlust. Veel toimus 5 teatevõistlust nii meeste kui naiste arvestuses.

## Punktide jagamine

Tabel punktide jagamisel 2012.–2013. aasta maailma karikasarjas murdmaasuusatamises meeste ja naiste arvestuses.

## Mehed

### MK-etappide ajakava ja tulemused

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

## Naised

### MK-etappide ajakava ja tulemused

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus
Madis Ruussaar

**Madis Ruussaar** (26. mai 1936 – 4. jaanuar 2024) oli Eesti NSV partei- ja omavalitsustegelane.

1956. aastal lõpetas Ruussaar Tartu 1. Õhtukeskkooli. 

1970. aastatel oli Ruussaar EKP Jõgeva Rajoonikomitee II sekretär ja seejärel 1982. aasta juunist 1988. aasta maini Jõgeva rajooni RSN Täitevkomitee esimees. 

Tema poeg on ajakirjanik Ainar Ruussaar.

## Viited

## Välislingid
*Madis Ruussaar pildil Fotode infosüsteemis
Rafael Benítez

**Rafael Benítez Maudes** (sündinud 16. aprillil 1960 Madridis) on hispaania jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

Alates 2021. aasta juunist on ta Inglismaa kõrgliiga klubi Everton peatreener.

Valencia CF-i peatreenerina on ta võitnud Hispaania liiga (2002) ja UEFA karika (2004), Liverpool F.C. treenerina UEFA meistrite liiga (2005), Milano Internazionale treenerina Jalgpalliklubide maailma karikavõistlused (2010) ja Londoni Chelsea peatreenerina UEFA Euroopa Liiga (2012–13).

Samuti on ta olnud muuhulgas Napoli (2013–2015), Madridi Reali (2015–2016) ja Newcastle Unitedi peatreener (2016–2019).
Kataloonia Vabariik

**Kataloonia Vabariik** on ajalooline Kataloonia iseseisvuse vorm. Paralleelselt on kasutusel nimekuju **Kataloonia Riik**.

Vabariiklik Kataloonia pole seni muutunud rahvusvahelise õiguse üldiselt tunnustatud suveräänseks subjektiks.

Kataloonia Vabariiki on välja kuulutatud viiel korral:

# 1641 – Pau Clarise poolt Prantsuse kuningriigi vasallriigina
# 1873 – Baldomer Lostau poolt kui föderaalse Hispaania Vabariigi osa Kataloonia Riik
# 1931 – Francesc Macià poolt kui autonoomne Kataloonia Vabariik Ibeeria Föderatsioonis
# 1934 – Lluís Companysi poolt kui Kataloonia Hispaania Föderaalne Riik
# 27. oktoobril 2017 kuulutas Kataloonia parlament välja iseseisva Kataloonia Vabariigi.

1641. aasta ja 1934. aasta Kataloonia vabariigil olid iseseisva riigi tunnused.


File:Pau Claris i Casademunt.jpg|Pau Claris
File:Macia 2a tongada scans 003 editora 8 44 1.jpg|Francesc Macià
Nädalalõpuleht LP

**Nädalalõpuleht LP** on Delfi Meedia nädalalõpu väljaanne, mis ilmus esimest korda 13. oktoobril 2012. Alates juunist 2019 ilmub reedeti.
## Toimetus
* Väljaande peatoimetaja on Ingrid Veidenberg, tegevtoimetaja: Kristjan Jõevere (varem Heidit Kaio).
* Kolumnistid: Andrus Kivirähk, Birk Rohelend, Evelin Samuel, Hannes Hermaküla, Inga Raitar, Mary Jordan Kross
* Toimetajad: Mari Sarv, Kristjan Jõevere, Piret Kooli, Ursula Nõu; toidutoimetajad: Margit Tõnson, Silja Luide; moetoimetajad: Ženja Fokin, Merit Boeijkens, Anu Lensment.

## Viited

## Välislingid
*LP fännileht Facebookis
*Laupäevaleht LP on loetav ka veebis
*LP digilehe leiad siit
Asenduskoduteenus

**Asenduskoduteenus** on lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, turvalise ja arengut soodustava elukeskkonna loomine ning tema ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täiskasvanuna. Asenduskodu on nõuetele vastav koht, kus osutatakse asenduskoduteenust.

Asenduskoduteenust võib osutada füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik, kohaliku omavalitsuse asutus, valitsusasutus või valitsusasutuse hallatav asutus, kellele on teenuse osutaja tegevuskohajärgse maavanema antud kehtiv tegevusluba.

Asenduskoduteenust rahastab riik. 

Asenduskoduteenus on reguleeritud sotsiaalhoolekande seaduses.

## Viited
Tšuškanzi

**Tšuškanzi** (komi keeles *Чушканзi*, 'herilane') on Komi Vabariigis Sõktõvkaris ilmuv komikeelne huumori- ja satiiriajakiri.

Ajakiri ilmub alates 1957. aastast ja ilmumissagedus on üks kord kuus.

Ajakirja tiraaž on 1000 eksemplari.

## Viited
Eesti Asenduskodu Töötajate Liit

**Eesti Asenduskodu Töötajate Liit (EATL)** on 2009. aastal loodud liit, mille eesmärgiks on luua paremad võimalused lastekodu, uuema nimetusega asenduskodu, noorte sujuvamaks astumiseks iseseisvasse ellu.

Oma eesmärkide saavutamiseks viib EATL ellu ja korraldab:
* Tugiisikuteenust vanemliku hoolitsuseta noortele. Tugiisikuteenus on suunatud asendushoolduselt (kasuperest ja lastekodust) ellu astuvale noorele. Et ellu astunud noor ei jääks üksi, võimaldades talle tugiisiku ning üheskoos eesmärgipäraselt püütakse võimalikult sujuv ja turvalisem elluastumine iseseisvasse ellu. 
* Asenduskodude noortele enesemotivatsiooni seminare ja koolitusi. Noortes motivatsiooni tõstmist läbi teraapiliste ja motivatsioonikoolituste ning läbi praktiliste tegevuste.
* Korraldab täiendkoolitusi ja seminare asenduskodude töötajaile. 
* Võimaldab psühholoogilist nõustamist nii noortele kui ka tugiisikutele.
* Pakub ja kasutab oma teadmisi ja oskusi, et aidata peresid, kes on hädas laste kasvatamisega, et ennetada olukord, kus lapsed perekonnast eemaldatakse. 

Eesti Asenduskodu Töötajate Liit on loodud 7 asenduskodu töötaja ja ühe ellu astunud noore poolt eesmärgiga luua paremad võimalused asenduskodudes ja sealt elluastuvatele lastele ja noortele ning sealsetele töötajatele.

EATL-i asutajad: Meelis Kukk, Eve Reinväli, Marika Kuldmaa, Karin Ottenson, Kersti Kukk, Andres Kaju, Maili Antons, Enno Rebane ja Siiri Ristikivi.

Juhatuse koosseis:

2009–2015: Meelis Kukk, Eve Reinväli, Marika Kuldmaa, Karin Ottenson, Kersti Kukk, Andres Kaju, Maili Antons ja Enno Rebane.

2015: Meelis Kukk, Eve Reinväli ja Marina Sepp.
## Välislingid
* Eesti Asenduskodu Töötajate Liit koduleht
* EATL FB
Romeo, Julia ja pimedus

**"Romeo, Julia ja pimedus"** on Tšehhi kirjaniku Jan Otčenášeki 1958. aastal ilmunud jutustus.

Jutustuse põhjal valmis 1960. aastal samanimeline mängufilm.
Jõgevamaa vapimärk

**Jõgevamaa vapimärk** on Jõgeva maakonna kõrgeima astme autasu, mis antakse isikutele, kes on oma pikaajalise töö, tegevuse ja isikliku eeskujuga oluliselt kaasa aidanud Jõgevamaa arengule.

Jõgevamaa vapimärk on kaelalindi külge kinnitatud kuldne sinise ja rohelise emailiga kaetud Jõgeva maakonna vapp, mille küljes ripub kuldne ristikuleht, mille esikülg on kaetud kollase emailiga. Ristikulehe tagakülg on kuldne ja sellele on graveeritud vapimärgi number. Vapimärgi kaelalint on 40 millimeetri laiune kuldkollane muareelint, mille keskel on roheline triip. Sellest kummalgi pool on sinine triip ning lindi kummastki servast 1 millimeetrit kaugusel roheline triip. Vapimärgi autor on Priit Herodes.

Jõgevamaa vapimärgi väljaandmise otsustab Sihtasutuse Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskuse nõukogu. Korraline andmine toimub üks kord aastas – 24. veebruariks, Eesti iseseisvuspäevaks. Teenetemärki võib saada kord elu jooksul.

## Vapimärgi saajad
*Arnold Rüütel (2006)
*Hans Küüts (2006)
*Villu Reiljan (2007)
*Priit Saksing (2008)
*Vaike Lapp (2009)
*Eenok Haamer (2010)
*Ants-August Nurk (2011)
*Airi Rütter (2014)
*Ahto Vili (2017)
*Jüri Alandi (2021)
*Toomas Vahur (2023)
*Toomas Muru (2024)
*Väino Treiman (2025)
*Urmas Pirk (2026)

## Viited

## Välislingid
*Jõgevamaa teenetemärgid
Ө

**Ө** (**ө**) on kirillitsa täht, mida kasutatakse baškiiri, jakuudi, kalmõki, kasahhi, kirgiisi, tatari, burjaadi, mongoli ja tõva keeles. 

See hääldub enamasti labiaalse keskkõrge või keskmadala eesvokaalina. Eesti keeles latiniseeritakse see tavaliselt ö-ga.
Romeo, Julia ja pimedus (film)

"**Romeo, Julia ja pimedus**" on 1960. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm.

Film on lavastatud Tšehhi kirjaniku Jan Otčenášeki jutustuse "Romeo, Julia ja pimedus" põhjal.

## Süžee
Filmi tegevus leiab aset Prahas 1942. aastal. Praha kesklinnas elav juudi rahvusest Würmide perekond asub teele raudteejaama poole, et sõita laagrisse, kuhu nad on määratud. Varsti pärast nende lahkumist saabub kohale nende perekonnatuttav juudi tüdruk Hanka, kes on laagrisse transportimisest kõrvale hoidnud ning tal ei ole kuhugi minna. Würmide naaber abiturient Pavel teeb Hankale ettepaneku varjata end nende perekonna kasutuses olevates pööningukorruse ruumides. Mõnevõrra kõheldes Hanka nõustub. Paar päeva hiljem sooritatakse atentaat riigiprotektor Reinhard Heydrichile ning registreerimata isikute varjamine muudetakse surmanuhtlusega karistatavaks. Olukord muutub tõsiselt ohtlikuks. Lisaks sellele peab Pavel käima maal Hankale vahetuskaubanduse korras toiduaineid hankimas. See tekitab aga Paveli emal kahtlusi ning ta saab aru, et midagi kahtlast on teoksil. Vähehaaval saavad ka teised majaelanikud sellest aimu, et pööningukorrusel kedagi varjatakse. Siis aga avastavad sakslased lähedal asuvas kirikus Heydrichi tapjad. Sakslased hakkavad maju läbi otsima. Naabrinaine ja Paveli ema keelitavad Hankat lahkuma, et see kogu majarahvale hukatust kaela ei tooks. Pavel veenab aga Hankat jääma. Hanka tormab tänavale ja hukkub automaaditules.

## Osatäitjad
*Ivan Mistrík – Pavel
*Daniela Smutná – Hanka
*Jiřina Šejbalova – Paveli ema
*František Smolík – Paveli vanaisa
*Blanka Bohdanová – Kubiasova
*Eva Mrázová – Alena
*Miroslav Svoboda – Würm
*Karla Svoboda – Marticka Würmova
*Vladimír Ráž – klassijuhataja
*Miloš Nedbal – koolidirektor
*Karla Chadimová – Josefka
Sovetski rajoon (Marimaa)

**Sovetski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Eli Vabariigis. Asub Vabariigi keskosas.

Rajoon jaguneb 1 linna- ja 7 külaasunduseks (*сельское поселение*).

1960. aastani oli rajooni nimi Ronggo rajoon.

Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sovetski rajooni elanikest marisid 67,28%, venelasi 29,53% ja tatarlasi 1,63%.

## Viited
Sovetsk (täpsustus)

**Sovetsk** on mitme asula nimi Venemaal:
***[[Sovetsk]]** (saksa keeles *Tilsit*) on linn Kaliningradi oblastis, Sovetski rajooni keskus;
***[[Sovetsk (Kirovi oblast)|Sovetsk]]** on linn Kirovi oblastis; 
***[[Sovetsk (Tula oblast)|Sovetsk]]** on linn Tula oblastis;
Aleksandr Davõdov

**Aleksandr Davõdov** (vene Александр Романович Давыдов; 25. jaanuar 1937 Moskva – 20. november 2012 Moskva) oli vene multifilmide lavastaja ja animaator.

Aleksandr Davõdov töötas Sojuzmultfilmis. Tema lavastatud multifilmide seas on "Kadunud papagoi tagasitulek", mille eest 1988. aastal anti talle Nõukogude Liidu filmitööstuse auhind Nika. Kokku lõi ta kaasa üle 100 multifilmi juures.
Täpsustuslisand

**Täpsustuslisand** on lisand, mis:

* edastab nimisõna referendi kohta lisainfot
* võib kergendada kuulajal referendi äratundmist
* võib lauses paikneda nii nimisõna ees kui ka järel. Nimisõna ees paiknev lisand on eeslisand, selle järel paiknev on järellisand
* on lauses nimisõnast tavaliselt komaga eraldatud.

## Eesti keel

Täpsustuslisandit on kahte liiki:
***identifitseeriv lisand** samastub nimisõnafraasi põhisõnaga, s.o nimisõnaga
***klassifitseeriv lisand** on liigitav ja iseloomustab nimisõnaga tähistatut. 

### Identifitseeriv lisand
Identifitseeriva lisandi tähendus on nimisõna tähendusest mõistemahult

* kitsam, harilikult on see nimi: *Minu esimene pinginaaber, *'Siiri**, on väga andekas muusik. Nägin linnas **Marikat**, ema parimat sõbrannat.''
* laiem: ''Siiri, **minu esimene pinginaaber**, kolib Hispaaniasse. Marika, **ema parim sõbranna**, tuleb meile õhtul külla.''
* samane nimisõna tähendusega ja põhineb nimisõna ümbersõnastusel: ''Lõvi, **loomade kuningas**, ei karda kedagi.''

===Klassifitseeriv lisand===
Klassifitseeriv lisand võib esineda

* [[sidend]]ita, vormilt markeerimata lisandina: ''Egle, **esimese kursuse tudeng**, kandideeris üliõpilasnõukogusse. Vanaema, **Saaremaalt pärit naine**, elab oma suures talus üksinda.''
* [[Olev kääne|olevas käändes]]: ''Gerd Kanter **elukutselise sportlasena** peab hoolega silmas tervislikku toitumist. Vanaisa **Võrust pärit mehena** räägib kohalikku murrakut.''
* [[osastav kääne|osastavas käändes]]: ''Mati, **üks tublimaid gümnaasiumilõpetajaid**, sai sisse mainekasse Soome ülikooli. Mati ja Kati, **meie säravamaid klassikaaslasi**, korraldasid meeldejääva jõulupeo.''
* koos ''nagu-'' või ''kui-''[[sidesõna]]ga: ''Toomas **kui andekas vehkleja** harjutab hoolega veel paremate tulemuste nimel. Kass **kui väike kiskja** on kaslaste hulgas ainus koduloom.''

===[[Piiritluslisand]]===
Erinevalt täpsustuslisandist piiritleb **piiritluslisand** nimisõna ning on selle referendi äratundmiseks tingimata vajalik. Piiritluslisand võib [[lause]]s esineda nii nimisõna ees kui ka järel. Piiritluslisand kuulub nimisõnaga sisult ja vormilt kokku ning seepärast pole seda vaja lauses kirjavahemärkidega eraldada:

''Külastasime **Kalevi** kommivabrikut.''
 
''Juss pildistas õde **Olympose** kaameraga.''

''Minu vanaisa on välja teeninud **Valgeristi** ordeni.''

''Mari vanem vend õpib **ülikoolilinnas** Tartus.''

===Lisandi teisenemine seisundimääruseks===

Lisandist saab [[seisundimäärus]]:

* kui lisand paigutub [[Olev kääne|olevas käändes]] nimisõna ette 
* kui lisand lahutatakse nimisõnast. 

Ümberpaigutus ei säilita seost [[nimisõna]]ga, vaid loob seose [[Tegusõna|verbiga]]:

''Peeter Pedaja **lavastajana*** (lisand) ''on ära teinud suure töö''

võrdle

***Lavastajana**' (seisundimäärus) *on Peeter Pedaja ära teinud suure töö*.

## Kirjandus

*Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
Kaspars Astašenko

**Kaspars Astašenko** (17. veebruar 1975 Riia – 20. november 2012 Riia) oli Läti jäähokimängija, kaitsja.

Astašenko mängis kokku 23 NHL-i kohtumises Tampa Bay Lightningi meeskonnas aastatel 1999–2001. Läti jäähokikoondises mängis ta 2001. ja 2006. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys.

2003. aastal vahistati ta heroiini omamise tõttu.

Ta oli 190 cm pikk ja kaalus 90 kg.

## Viited

## Välislingid
*http://www.hockeydb.com/ihdb/stats/pdisplay.php?pid=40069
*http://www.eurohockey.net/players/show_player.cgi?serial=1438
*http://www.nhl.com/ice/player.htm?id=8468000
Nelson Prudêncio

**Nelson Prudêncio** (4. aprill 1944 – 23. november 2012) oli Brasiilia kergejõustiklane, kolmikhüppaja.

1968. aasta olümpiamängudel Méxicos püstitas Prudêncio tulemusega **17,27 m** kolmikhüppe maailmarekordi, kuid paar tundi hiljem hüppas Viktor Sanejev tulemuse **17,39 m** ning võitis uue maailmarekordiga olümpiakulla. Nelson Prudêncio sai hõbeda. Tulemus 17,27 jäi tema karjääri parimaks. 

## Välislingid
*
Kümnendmurd

**Kümnendmurd** on kümnendsüsteemis kirjutatud murdarv. Kümnendmurd kirjutatakse tavaliselt koma abil. Näiteks arvud 3,2981 ja 32 983,209 58 on kümnendmurrud.

Kümnendmurde kirjutatakse nagu naturaalarvegi: liikudes vasakult paremale tähistab iga number eelmisest 10 korda väiksemaid ühikuid. Komast vasakule jääb kümnendmurrus täisosa ja komast paremale murdosa. Kümnendmurru murdosa numbreid nimetatakse kümnendkohtadeks.

Kümnendmurru lõppu võib vajaduse korral nulle juurde kirjutada.

### Lõplik ja lõpmatu kümnendmurd
Teisendame kümnendmurruks hariliku murru.

3 : 4 = 0,75

0,75 on **lõplik kümnendmurd**.

Teisendame kümnendmurruks hariliku murru.

1 : 3 = 0,333 … 

0,333 … on **lõpmatu kümnendmurd**.

Kui harilikku murdu ei saa teisendada lõplikuks kümnendmurruks, siis selline kümnendmurd ümardatakse. Sobiva järguni ümardatud ligikaudne arv on hariliku murru kümnendlähend.

Ümardamise näited:

0,33… ≈ 0,3 

0,45555… ≈ 0,46

## Vaata ka
* Harilik murd
* Segaarv

## Viited

## Välislingid
*Kümnendmurd, KAE Kool
*Kümnendmurrud, Matemaatika põhivara 5. ja 6. klassile
*Lõplik ja lõpmatu kümnendmurd, Matemaatika põhivara 5. ja 6. klassile
Murdarv

**Murdarv** on reaalarv, mis pole täisarv.

## Täis- ja murdosa

Murdarvu täisosaks nimetatakse suurimat täisarvu, mis on sellest arvust väiksem. Selle murdosaks nimetatakse arvu ja selle täisosa vahet. Murdarv on seega oma täisosa ja murdosa summa. 

Näiteks arvu 3,67 täisosa on 3 ja murdosa on 0,67. 

## Vaata ka

* Segaarv
* Kümnendmurd

## Viited
JYSK

**JYSK** on Taani hargmaine poekett, mis müüb mööblit, madratseid ja teisi kodukaupu. 

Esimene pood avati Aarhusis Taanis 2. aprillil 1979.

Tänapäeval kuulub JYSK-ile üle 2000 poe mitmekümnes riigis ja see annab tööd enam kui 17 000 inimesele. 

## JYSK Eestis
Eesti esimene JYSK-i kauplus avati 2002. aastal. Praegu on Eestis 11 JYSK-i kauplust. 

## Viited

## Välislingid
* JYSK-i eestikeelne koduleht
Viljandi vald

**Viljandi vald** on kohaliku omavalitsuse üksus Viljandi maakonnas. See ümbritseb Viljandi linna.

Viljandi vald moodustati 2013. aasta sügisel Paistu, Pärsti, Saarepeedi ja Viiratsi vallast. 2017. aasta sügisel liitusid sellega ka Kolga-Jaani ja Tarvastu vald.

Vallamaja asub aadressil Sakala tn 1, Viiratsi alevik, 70101 Viljandimaa.

## Ajalugu

Viljandi vald tekkis 2013. aasta kohalike valimiste järel 6. novembril Paistu, Pärsti, Saarepeedi ja Viiratsi valla liitumisel. Valla pindala oli 651 km² ja sellega oli see maakonnas pindalalt teine vald. Viljandi järel oli see ka suuruselt teise rahvaarvuga omavalitsus maakonnas. Vallas oli 2 alevikku ja 75 küla.

Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liitusid pärast 2017. aasta kohalikke valimisi vallaga ka Kolga-Jaani ja Tarvastu vald. Valla halduskeskus asus liitumislepingu järgi Viljandi linnas ning teeninduskeskused Kolga-Jaanis ja Mustlas. Pärast seda laienemist on Viljandi vallas 4 alevikku ja 126 küla, kus elab kokku ligi 14 000 inimest. Valla pindala on 1371,64 km².

## Asustusjaotus
Viljandi vallas on 4 alevikku ja 126 küla.

Alevikud: Kolga-Jaani, Mustla, Ramsi, Viiratsi

Külad: Aidu, Aindu, Alustre, Anikatsi, Auksi, Eesnurga, Heimtali, Hendrikumõisa, Holstre, Intsu, Jakobimõisa, Jõeküla, Jämejala, Järtsaare, Järveküla, Kaavere, Kalbuse, Kannuküla, Karula, Kassi, Kibeküla, Kiini, Kiisa, Kingu, Kivilõppe, Koidu, Kokaviidika, Kookla, Kuudeküla, Kuressaare, Kärstna, Laanekuru, Lalsi, Leemeti, Leie, Loime, Lolu, Loodi, Luiga, Lätkalu, Maltsa, Marjamäe, Marna, Matapera, Meleski, Metsla, Moori, Muksi, Mustapali, Mustivere, Mõnnaste, Mäeltküla, Mähma, Odiste, Oiu, Oorgu, Otiküla, Pahuvere, Paistu, Parika, Peetrimõisa, Pikru, Pinska, Pirmastu, Porsa, Puiatu, Pulleritsu, Põrga, Päri, Pärsti, Raassilla, Raudna, Rebase, Rebaste, Ridaküla, Rihkama, Riuma, Roosilla, Ruudiküla, Saareküla, Saarepeedi, Savikoti, Sinialliku, Soe, Sooviku, Suislepa, Sultsi, Surva, Taari, Tagamõisa, Taganurga, Tarvastu, Tinnikuru, Tobraselja, Tohvri, Turva, Tusti, Tõnissaare, Tõnuküla, Tõrreküla, Tänassilma, Tömbi, Unametsa, Uusna, Vaibla, Valma, Vanamõisa, Vanausse, Vanavälja, Vana-Võidu, Vardi, Vardja, Vasara, Veisjärve, Verilaske, Viisuküla, Vilimeeste, Villa, Vissuvere, Vooru, Võistre, Väike-Kõpu, Välgita, Väluste, Ämmuste, Ülensi

## Vallavanemad
2013–2017 oli Viljandi vallavanem Ene Saar.

Alates 2017. aastast on Viljandi vallavanem Alar Karu. 

## Viited

## Välislingid

* Viljandi vald
* Viljandi Valla Teataja
Vaike Lapp

**Vaike Lapp** (13. detsember 1928 – 24. november 2015) oli eesti kultuuritegelane, Palamuse muuseumi asutaja ja esimene direktor. 

Ta lõpetas Tartu Arve- ja Plaanindustehnikumi raamatupidaja erialal. Seejärel töötas ta Tartus hoiukassas ehk tsentraalkassas nr 6733. Hiljem abiellus ta Palamuselt pärit kursusekaaslasega ja kolis Palamusele. Seal töötas ta masina-traktorijaamas ja koolis raamatupidajana, rahvamajas kunstilise juhina ning muuseumis direktorina ja giidina. 

Vaike Lapp on Palamuse valla aukodanik. 2009. aastal pälvis Vaike Lapp Jõgevamaa vapimärgi.

## Tunnustus
*2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Viited
Hussain Shah

**Syed Hussain Shah** (urdupäraselt **سيد حسين شاه**; sündinud 14. augustil 1964 Lyaris Karachis) on Pakistani endine poksija.

Shah sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Egerton Marcusile (Kanada) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli esimene ja on seni ainus Pakistani poksija, kes on olümpiamängudel võitnud medali.

## Viited

## Välislingid
*
Eenok Haamer

**Eenok Haamer** (17. mai 1935 Tartu – 27. veebruar 2025 Tartu) oli eesti luterlik vaimulik.  

1960. aastal lõpetas ta Tartu Kaugõppe Keskkooli, 1971 EELK Usuteaduse Instituudi ja 1972 sai ta magistrikraadi.  Ordineeriti 26. detsembril 1963 Tallinna Toomkirikus peapiiskop Jaan Kiiviti (assisteerisid Edgar Hark ja Harri Haamer) poolt (koos Juhan Jõgiga) aseõpetajaks. Õpetajaõigused sai Haamer aastal 1971. 

Alates 24. septembrist 1963 kuni surmani oli Eenok Haamer EELK Mustvee koguduse õpetaja, samuti teenis ta 1964–2025 Lohusuu kogudust, 1976–2013 Maarja-Magdaleena kogudust ja 1990–2025 Tartu Soome kogudust. 

Aastatel 1977–1992 õpetas ta Usuteaduse Instituudis. 1987–1989 osales Eenok Haamer Eesti muinsuskaitse liikumises. 1989–1991 oli ta Eesti Haridusnõukogu juhatuse liige, 1990–1992 Eesti Kongressi saadik. 

1991–1992 töötas Haamer Eesti Vabariigi Ülemnõukogu presiidiumi esimehe Arnold Rüütli nõunikuna. Alates 2002. aastast oli ta Eesti Evangeelse Vennastekoguduse peavanem. 

Eenok Haamer oli ka Tartu Teoloogia Akadeemia asutaja ja esimene rektor. 

## Isiklikku
Tema isa oli vaimulik ja skaudijuht Harri Haamer, emapoolne vanaisa August Maramaa oli Viljandi linnapea. Ta onud olid kunstnik Eerik Haamer ja arhitekt Eugen Haamer, õde Maarja Haamer-Renter (1938-2021) oli ooperilaulja, vend Andres Haamer (1942–2014) oli skaudijuht ja firma "Overall" nõukogu esimees. 
Eenok Haamer on üle 60 aasta olnud abielus Eha Haameriga (sündinud 26. detsembril 1941). 

Eenok ja Eha Haameri pojad on vaimulikud Naatan Haamer, Markus Haamer ja Siimon Haamer ning tütar on organist Maarja Haamer, kes kaitses Berliinis magistritöö muusikateaduste erialal.

## Tunnustus
* 1996 Forseliuse Seltsi medal  
* 1998 III klassi Piirivalve teeneterist 
* 2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk 
* 2004 Kaitseväe eriteenete rist 
* 2005 EELK aukiri 
* 2005 EELK titulaarpraost 
* 2005 kuldristi kandmise õigus
* 2007. aastal valiti ta koos Ants Leedjärvega EELK aasta vaimulikeks 
*2010 Jõgevamaa vapimärk  
* 2014 EELK Teeneteristi II järk 
* 2017 EELK tänukiri 
* 2017 Usuteaduste Instituudi tunnustusmedal 
*2020 Eesti Kultuurkapitali elutööpreemia 
*2023 EELK elutööpreemia

## Viited

## Välislingid
*"Terra Mariana" - Eenok Haamer YouTube'is
*"Terra Mariana" - Eenok Haamer, teine katkend YouTube'is
Jan Otčenášek

**Jan Otčenášek** (19. november 1924 Praha – 24. veebruar 1979 Praha) oli Tšehhi kirjanik.

## Teoseid
* "Romeo, Julie a tma" (1958; eesti keeles "Romeo, Julia ja pimedus", tõlkinud Leo Metsar, Loomingu Raamatukogu 26, 1960)
* "Občan Brych" (1955; eesti keeles "Kodanik Brych", tõlkinud Aleksander Raid ja Henrik Sepamaa, Eesti Riiklik Kirjastus 1963)
Han Soo-ann

**Han Soo-ann** (koreapäraselt 한수안; 18. juuni 1926 – 4. jaanuar 1998 Seoul) oli Lõuna-Korea poksija.

Han sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Spartaco Bandinellile (Itaalia) ja võites pronksmedalikohtumises František Majdlochi (Tšehhoslovakkia). Ta osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Willie Toweelile (Lõuna-Aafrika Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Han oli esimene Lõuna-Korea poksija, kes võitis olümpiamängudel medali.

## Viited

## Välislingid
*
Suur Teater (täpsustus)

*Suur Teater (Государственный академический Большой театр России)
*Havanna Suur Teater (Gran Teatro de La Habana)
*Genfi Suur Teater (Grand Théâtre de Genève)
*Québeci Suur Teater (Grand Théâtre de Québec)
*Bordeaux' Suur Teater (Grand Théâtre de Bordeaux)
*Varssavi Suur Teater (Teatr Wielki w Warszawie)
*Łódźi Suur Teater (Teatr Wielki w Łodzi)
*Lvivi Ooperi- ja Balletiteater (algselt **Lvivi Suur Teater**)
*Peterburi Suur Teater (Большой театр, ka Каменный театр)
*Barcelona Suur teater Liceu (Gran Teatre del Liceu)  
*Shanghai Suur teater (Shanghai Grand Theatre, 上海大剧院)  
*Londoni (Kanada) Suur teater (Grand Theatre London, Canada) 
*Luxembourgi Suur teater (Luxembourg Grand Théâtre)  
*Hongkongi Suur teater (Hongkong Grand Theatre)  
*Kingstoni Suur teater (Kingston Grand Theatre)  
*Aleksandria Suur teater (Alexandria Grand Theatre) 
*Leedsi Suur teater (Leeds Grand Theatre)
*Valgevene Suur Teater
Ants-August Nurk

**Ants-August Nurk** (sündinud 15. augustil 1937) on Kaitseliidu taastaja ja esimene Jõgeva maleva pealik.

Ants-August Nurk lõpetas 1970 Jõgeva Töölisnoorte Keskkooli. Ta töötas aastatel 1961–1992 Jõgeva Tarbijate Kooperatiivis. 

Aastatel 1990–2002 oli Ants-August Nurk Jõgeva maleva pealik. Praegu on ta Jõgeva maleva valverühma ülem. 

Ants-August Nurk on parteitu. 

## Tunnustus
Tal on V klassi Kotkarist, Kaitseliidu Valgeristi II ja III klass, Eesti Kaitsevägede Teeneterist, Kaitseliidu asutaja teenetemärk, Kaitseliidu eriteenetemärk, Kaitseliidu teenetemärgi I, II ja III klass, Naiskodukaitse Hõberist, Noorkotkaste teenetemärk, Jõgeva, Tallinna, Sakala ja Põlva maleva teenetemärgid, politsei teenetemärk.  

2011. aastal pälvis Ants-August Nurk Jõgevamaa vapimärgi.

2012. aastal pälvis ta Jõgeva teenetemärgi.

2019. aastal anti talle Vabaduse Tammepärja aumärk.

## Viited
Medvedevo rajoon

**Medvedevo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Elis. Asub Vabariigi keskosas. Rajooni sees asub enklaavina Joškar-Ola.

Rajoon jaguneb 2 linna- ja 19 külaasunduseks (*сельское поселение*).

Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Medvedevo rajooni elanikest venelasi 48,31%, marisid 45,35%, tatarlasi 3,40% ja tšuvašše 0,85%.

## Viited

## Välislingid
*http://www.medvedevo12.ru/
Zvenigovo rajoon

**Zvenigovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Eli Vabariigis. Asub Vabariigi lõunaosas ja piirneb lõunas Volga jõega.

Rajoon jaguneb 3 linna- ja 7 külaasunduseks (*сельское поселение*), kus on kokku 83 asulat.

Rajooni keskus on Zvenigovo linn, kus elab 27% rajooni elanikest. Rajoonis on 2 alevit: Krasnogorski ja Suslonger.

1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli rajooni rahvaarv 50 762. Marid moodustasid 51,2% elanikest, venelased 36,3%, tšuvašid 6,2% ja tatarlased 4,7%.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli rajooni rahvaarv 44 976. Neist, kes rahvust märkisid, olid 51,5% marid, 37,5% venelased, 5% tšuvašid ja 4,5% tatarlased.

## Viited

## Välislingid
*http://admzven.ru/
Volžski rajoon

**Volžski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Eli Vabariigis. Asub Vabariigi lõunaosas. Piirneb idas Tatarstaniga.

Volžski rajooni jääb osa Mari Tšodra rahvuspargist ja Marimaa suurim järv Jaltšik.

Rajoon jaguneb 1 linna- ja 7 külaasunduseks (*сельское поселение*).

Rajooni keskus on Volžsk linn, mis rajooni ei kuulu. Rajoonis on 1 alev.

86% elanikest on marid ja 12% venelased.

Peamised tööstusharud on puidu- ja paberitööstus.

## Viited

## Välislingid
* http://portal.mari.ru/volzhsk/
Karl Hugo Akel

**Karl Hugo Akel** (27. oktoober (vkj 15. oktoober) 1878 Kavastu vald, Tartumaa – 25. detsember 1942 Tallinn) oli eesti jalgpallur, sporditegelane ja spordifotograaf.

Karl Hugo Akel sai hariduse vallakoolis ning hiljem õppis Tallinnas omal käel fotograafiat.

Oli spordiosakonna esimees (1911–1914) ja jalgpallimeeskonna eestvedaja. Mängis jalgpalli Kalevi meeskonnas, oli seltsi eluaegne liige.

Oli jalgpalliliidu asutajaid (1921) ja juhatuse liige. Jalgpallikohtunikuna juhtis 1921 esimest Eesti-Rootsi maavõistlust Tallinnas. Alates 1912. aastast tegi fotograafina kaasa peaaegu kõigil Eesti tähtsamatel võistlustel, olnud ajalooliselt unikaalsete spordifotode autor. 

Osales Esimeses maailmasõjas lennuväefotograafina ja Vabadussõjas Kalevlaste Malevas rindefotograafina.

## Viited

## Välislingid

*ESBL
Sputnik

**Sputnik** oli Eesti NSV noorsoole suunatud turismibüroo, ametliku nimega ELKNÜ Keskkomitee Rahvusvahelise Noorsooturismi Büroo "SPUTNIK". Sputnik tegutses Tallinnas aadressil Kentmanni 20, kus asub praegu USA Suursaatkond Tallinnas, kuni 1991. aastani. 1991. aastal muudeti turismibüroo ettevõtteks "Hermann Reisid".

Nüüd asub turismibüroo Sputnik Lauteri tänaval.

## Välislingid
*Sputniku koduleht
Kang Joon-ho

**Kang Joon-ho** (koreapäraselt 강준호; 22. juuni 1928 Haeju (praegu Lõuna-Hwanghae provints, Põhja-Korea) – 24. september 1990 Soul) oli Lõuna-Korea poksija.

Kang sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale John McNally'le (Iirimaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited

## Välislingid
*
Monotüüpia

**Monotüüpia** ehk **õlivärvitrükk** on graafikas kasutatav tehnika, mille puhul kujutis maalitakse õlivärviga klaasplaadile, plastikule või metallplaadile, millest tehakse ainult üks tõmmis.

Monotüüpiat on viljeldud 17. sajandist alates. Kuulsaimad esindajad William Blake, Edgar Degas ja Paul Gauguin. Eestis sai monotüüpia tuntuks Kõrgema Kunstikooli Pallas kaudu, seda tehnikat viljelesid mitmed selle kooli kasvandikud: Eduard Wiiralt, Gustav Raud, Aleksander Möldroo, Jaan Grünberg, Karl Pärsimägi, Aino Bach, Kaarel Liimand, Helga Jõerüüt ja Mari Adamson.

## Allikas
*Kunstileksion, Eesti Klassikakirjastus, Tallinn 2001
Patrick Allen

Sir **Patrick Linton Allen** (sündinud 7. veebruaril 1951 Portlandis) on Jamaica pedagoog, vaimulik ja riigiametnik, alates 2009. aastast Jamaica kindralkuberner.

Patrick Allen sündis Ferdinand ja Christina Alleni viielapselise perekonna neljanda lapsena. Ta omandas pedagoogilise hariduse Moneague'i õpetajate kolledžis ja asus seejärel tööle õpetajana. Aastast 1976 töötas ta koolidirektorina.

Allen on usutunnistuselt seitsmenda päeva adventist, kes unistas juba lapsepõlves vaimulikuametist. Aastatel 1980–1986 õppis ta Ameerika Ühendriikides usuteadust ning kaitses seal nii bakalaureuse- kui ka magistritöö. Magistriõppes spetsialiseerus ta süstemaatilisele teoloogiale. Jamaicale tagasi pöördunult alustas ta pastoraaltööd ja ordineeriti ametlikult pastoriks 1989. aastal.

Aastatel 1996–1998 õppis ta taas Ameerika Ühendriikides ja kaitses 1998. aastal Andrewsi Ülikoolis doktoriväitekirja hariduse juhtimise alal. Pöördunud Jamaicale tagasi, valiti ta peatselt mitme adventistide organisatsiooni juhtorganitesse. Aastatel 2000–2009 oli Patrick Allen Lääne-India Seitsmenda Päeva Adventistide Liidu president.

Peaminister Bruce Golding esitas ta kindralkuberneri kandidaadiks ja kuninganna Elizabeth II kinnitas ta ametisse. Ametiaega Jamaica kindralkubernerina alustas Patrick Allen 26. veebruaril 2009.
Peter Jakob Clodt von Jürgensburg

**Peter Jakob Clodt von Jürgensburg** (vene keeles Пётр Карлович Клодт; 8. juuni 1805 Peterburi, Vene keisririik – 20. november 1867 Rantamäki, Soome Suurvürstiriik) oli baltisaksa päritolu Vene sõjaväelane ja skulptor. Teda peeti Nikolai I lemmikskulptoriks.

Tema tuntumad teosed on Peterburi Anitškovi silla ja Narva värava hobustefiguurid, Moskva Suure Teatri kvadriiga, mitu monumenti Peterburis, Soomes, Itaalias, Saksamaal ja mujal.

Aastal 1853 valmis Kiievis Vladimir Suure mälestusmärk, tema modelleeritud oli Püha Vladimiri skulptuur (pjedestaali projekteeris arhitekt Alexander Thon, bareljeefid tegi skulptor Vassili Demut-Malinovski).

Aastal 1862 valmis Martin Lutheri mälestusmärk, mis hävitati 1949. aastal. Kuju asus tänapäevase Tutermaa küla alal.

## Välislingid
Muḩammad Bāsindwah

**Muḩammad Bāsindwah** (levinud nimekujud ka **Mohammed Basindwa** ja **Mohammed Basindawa**; araabia keeles محمد باسندوة; sündinud 4. aprillil 1953 Adenis) on Jeemeni poliitik.

Ta oli 10. detsembrist 2011 kuni 7. oktoobrini 2014 Jeemeni peaminister.

Bāsindwah on staažikas poliitik, kes oli muu hulgas aastatel 1993–1994 Jeemeni välisminister. Kuulunud pikka aega valitsevasse Üldisesse Rahvakongressi, lahkus ta erakonnast 2000. aastate alguses ja asus opositsiooni president ‘Alī ‘Abdullāh Sāliḩiga. Poliitiliselt jäi ta sõltumatuks.

2011. aastal toimunud opositsiooni meeleavalduste järel, millega sunniti president Sāliḩ ametist lahkuma, kerkis Bāsindwah' nimi esile uue peaministrikandidaadina. 27. novembril 2011 nimetas riigi uus president ‘Abd Rabbuh Manşūr al-Hādī Basindwah' peaministriks ja sama aasta 10. detsembril astus ta ametisse.

21. septembril 2014 teatas ta oma tagasiastumisest.
Normaalne kontsentratsioon

Keemias tähendab **normaalne kontsentratsioon** ehk **normaalsus** suurust, mis näitab lahustunud aine grammekvivalentide arvu ühes liitris lahuses. 

Lahuse normaalsuse (tähis N, ühik mol/l) saame leida molaarsuse *c* kaudu:
::*N = z•c = z•n/V =  n/V•f<sub>eq</sub>*, kus 
*c* – molaarne kontsentratsioon (mol/l); *n* – ainehulk (mol, see on aine massi ja molaarmassi suhe); *V* – lahuse ruumala (l); *z* – aine ekvivalent; *f<sub>eq</sub>* – ekvivalentsusfaktor (*f<sub>eq</sub> = 1/z*)

Näiteks kui ühes liitris väävelhappe lahuses sisaldub 4,904 g H2SO4, siis on lahus 0,1 normaalne (4,904•2/1•98,08 = 0,1).

Sõltuvalt reaktsioonist, milles antud aine osaleb, võib normaalsus olla erinev kui reaktsiooni  ekvivalentsusfaktor on erinev.
## Vaata ka
*Kontsentratsioon
*Molaarsus
Indrek Park

**Indrek Park** (sündinud 30. märtsil 1971 Tartus) on eesti keeleteadlane, kes uurib Põhja-Ameerika indiaani keeli.

## Elulugu
Ta on lõpetanud Tartu 2. keskkooli Keskkooliõpingute kõrvalt õppis ta Märt Läänemetsa käe all klassikalist hiina keelt.

Park õppis 1989. aastast Tartu Ülikoolis ülikoolis etnograafiat ja lõpetas selle 1996. aastal etnograafia alal. Ta õppis ülikooliõpingute ajal ka moodsat hiina keelt ja Linnart Mälli juures klassikalist tiibeti keelt.

Ta  käis koos Liivo Niglasega Siberis neenetsite ja manside rahvalaule üles kirjutamas. 1989. aasta sügisest alates on ta ka korp! Revelia liige.

1996. aastal läks ta Pekingisse hiina keelt õppima ning 2000. aastal jätkas Hiinas magistriastmes tibetoloogia õpinguid.

2002. aastast õppis ta Ameerika Ühendriikides, kus omandas doktorikraadi Indiana Ülikoolis doktoritööga hidatsa keele grammatikast. Ta elas kaks aastat Põhja-Dakotas Fort Bertholdi Kolme Hõimu reservaadis, kus kirjutas üles hidatsade keelt. Ta on teinud koostööd ka oglala lakota hõimuga Pine Ridge’i reservaadis Lõuna-Dakotas.

2012. aastal tunnistas Society for the Study of Indigenous Languages of the Americas Pargi doktoritöö hidatsa keele grammatikast aasta parimaks põliskeelt käsitlevaks monograafiaks (Mary Haasi auhind).

Indrek Park on töötanud arikara, hidatsa, lakota, assiiniboini ja mandani keelega.

Tema tegevusest väljasuremisohus mandani keele päästmisel räägib Liivo Niglase 2020. aastal valminud dokumentaalfilm "Keelepäästja".

## Isiklikku
Indrek Pargi isa oli Antarktika-uurija Vello Park.

Tema abikaasa on Maria Park. Neil on kaks tütart.

Ta mängib torupilli ning on laulnud Tartu regilauluansamblis Hellero.

## Viited

## Välislingid
*Valdur Mikita. "Indrek Pargi müsteeriumid". Kirikiri, 20. detsember 2004
* Jessica Wolfe. "Bloomington man helps save dying languages". Indiana Daily Student, 18. oktoober 2005
* Eda Post. "Tallinna vanalinn jõuab Lõuna-Korea telesse". EPL, 4. märts 2006
* Indrek Park. A Grammar of Hidatsa. Indiana Ülikool. 2012
*Heidit Kaio. "Eestlane loob indiaanlastele kirjakeelt". Eesti Päevaleht, 24. november 2012
*Vikerraadio "Keelesaates": Indrek Park eesti ja indiaani keeltest. 2015
**2. osa
*Vikerraadio ajaloosaates "Eesti Lugu" Friedrich Lustigist. ERR, 5. märts 2016
* Mihkel Kärmas. ""Pealtnägija": eestlane õpetab Ameerikas indiaanlastele nende endi keeli". ERR, 14. oktoober 2020
* "Indrek Park ehk Tiirlev Kotkas: mõni nädal sureb kolm keelt". ERR kultuur, saade Plekktrumm, 17. november 2020
* "Video: Indrek Pargi loeng hääbuvate keelte õpetamisest". ERR Novaator, 5. mai 2021
Kvadriiga

**Kvadriiga** (ladina keeles *quadriga*) on vanarooma neljahobuserakend, harilikult triumfivanker.

Kvadriiga on väga levinud monumentaalskulptuuris.

File:Brandenburg Gate Quadriga.jpg|Kvadriiga Brandenburgi väraval Berliinis.
File:Moscow 05-2017 img27 Bolshoy Theatre quadriga.jpg|Moskva Suure Teatri kvadriiga.
File:Peace riding in a triumphal chariot Bosio Carrousel - 2012-05-28.jpg|Kvadriiga Pariisis Triumfikaarel.
Tibetoloogia

**Tibetoloogia** on interdistsiplinaarne teadusharu, mis uurib Tiibetit, sealset kultuuri ja tiibeti keelt. Laiemalt kuulub tibetoloogia koos naaberdistsipliinidega (sinoloogia, indoloogia jt) orientalistika alla. Tibetoloogiaga tegelevat teadlast nimetatakse tibetoloogiks.

Euroopas panid tibetoloogiale aluse jesuiidid, kes esimestena uurisid Tiibetit süstemaatiliselt. Esimeste tibetoloogide seas olid 1626. aastal Tsaparangi misjonijaama rajanud Antonio de Andrade ja 1716–1721 Lhasas elanud Ippolito Desideri, akadeemilise tibetoloogia üheks rajajaks peetakse ungarlast Alexander Csoma de Kőrösit. Viimasel sajandil on tibetoloogiale suurt mõju avaldanud Tiibeti poliitiline olukord: pärast Tiibeti okupeerimist 1951. oli sinna mitme aastakümne vältel raske pääseda, mistõttu kasutati eelkõige ajaloolisi ja välistiibeti allikaid. 20. sajandi lõpust on lligipääs Tiibetile Hiina Rahvavabariigi mõningase avanemise tõttu siiski paranenud.

Eesti tuntuim akadeemiline tibetoloog oli Linnart Mäll (kes tegeles küll tibetoloogiaga vaid kui ühega orientalistika harudest), tema õpilastest on tibetoloogiale pühendunud näiteks Maret Kark. 1997. aastast tegutseb Eesti-Tiibeti Kultuuriselts (2011. aastal oli seltsil 11 liiget, esimees Laur Järv), mille algatusel on loodud ka MTÜ Tibetoloogia Instituut.

## Välislingid
* Eestikeelsete Tiibeti-raamatute valikbibliograafia Eesti-Tiibeti Kultuuriseltsi kodulehel
* Eestikeelsete Tiibeti-artiklite valikbibliograafia Eesti-Tiibeti Kultuuriseltsi kodulehel
Song Soon-chun

**Song Soon-chun** (koreapäraselt 송순천; 15. jaanuaril 1934 Soul – 15. oktoober 2019) oli Lõuna-Korea poksija.

Song sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Wolfgang Behrendtile (SÜV). Ta osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Francesco Mussole (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Song oli esimene Lõuna-Korea poksija ja üldse sportlane, kes võitis olümpiamängudel hõbemedali.

## Viited

## Välislingid
*
Lasnamäe lunastaja

**"Lasnamäe lunastaja"** on Mari Saadi 2008. aastal ilmunud romaan. 

Romaani peategelasteks on veidi üle 45-aastane venelanna Natalja Filippovna ja tema teismeline tütar Sofia ning tegevuspaigaks Tallinn, peamiselt Lasnamäe esimese majanduskriisi, 1997. aasta paiku. Üksikema Natalja elu pöördub pea peale, kui ta koondatakse elektroonikatehasest, ning ta otsib võimalusi, kuidas tasuda arveid ja hoolitseda oma tütre eest. 

Romaan on tõlgitud ka soome ("Lasnamäen lunastaja", tõlkija Tuula Friman; kirjastanud Werner Söderström Osakeyhtiö, 2011), vene ("Ласнамяэский мессия", tõlkija Tatjana Teppe; kirjastanud Aleksandra, 2010) ja ungari keelde ("A lasnamäe-i megváltó", tõlkija Béla Jávorszky, kirjastanud Magyar Napló Kiadó, 2016). 

## Retseptsioon
Kirjanduskriitik Märt Väljataga on "Lasnamäe lunastajat" nimetanud harukordseks katseks kirjutada kristlik romaan. Kirjanik Andrei Hvostov nõustub küll ta määratlusega, kuid kahtleb, ega see ei ole lihtsustus – tema arvates on tekstis gnostilised sõnumid.

Kirjanduskriitik Johanna Ross tõmbab paralleele "Lasnamäe lunastaja" ja Eduard Vilde romaani "Lunastus" (1909) vahel: madalamasse klassi kuuluva üksikema vajadus end ja last elatada, sunnitud prostituudiameti vastuvõtmine, laps kui loo kese, usk millessegi kõrgemasse. Veelgi enam – " ... kui panna kokku religioossus (koguni religioosne sümbolism), venelaseks-olemine ja puhta hingega prostituudid, ei ole Dostojevski enam kaugel," märgib Ross, lisades paralleelide sekka "Idioodi" (1868, muu seas nimede sarnasus: Natalja Filippovna ja Nastasja Filippovna; mõ­lema müüdava naise kannatajaroll) ning "Kuritöö ja karistuse" (1866).

Eestivenelaste temaatika on tekitanud vastakaid arvamusi: Hvostov rõõmustab, et "koduvenelane" on just tänu eesti kirjanikule eesti kirjandusse jõudnud, Ross aga nimetab venelaste kujutamist üheplaaniliseks ja skeemlikuks, Väljataga on küll Rossiga ühel meelel, kuid leiab, et seda romaani ei peagi mõistma otseselt realistlikuna. 

## Tunnustus
2008. aastal sai Mari Saat romaani eest Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ilukirjandusliku proosa kategoorias.

## Viited

## Välislingid
*Tarmo Rajamets "Mari Saat "Lasnamäe lunastaja"". Eesti Ekspress, 19. detsember 2008
*Aija Sakova "Lasnamäe lunastab uus, demokraatlike väärtustega põlvkond". Sirp, 19. veebruar 2009
*Märt Väljataga "Pildid ja sümbolid". Sirp, 19. veebruar 2009
*Rebekka Lotman "Mari Saat: kirjutan tundega, mitte mõeldes". Postimees, 14. märts 2009
*Kaarel Kressa "Mari Saat: tegelaste saatus kujuneb minu sees". Eesti Päevaleht, 4. aprill 2009
*Ülo Ennuste "Geto vabaturumajanduse poeesia: Mari Saat, "Lasnamäe lunastaja" (2009)". Pärnu Postimees, 16. juuni 2009
*Andrei Hvostov "Raamat, mille lugemine teeb paremaks". Looming, nr 2, 2009
*Johanna Ross "Üks väga armas ja hale lugemine vähemusrühmade olukorrast Eestis". Vikerkaar, nr 3, 2009
Chung Shin-cho

**Chung Shin-cho** (koreapäraselt 정신조; sündinud 6. jaanuaril 1940 Seoulis) on Lõuna-Korea endine poksija.

Chung sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Takao Sakuraile (Jaapan). Ta osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Sergei Sivkole (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
EELK peapiiskop

**EELK peapiiskop** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kõrgeim vaimulik juht. Alates 2015. aastast on EELK peapiiskop Urmas Viilma.

Peapiiskopi katedraalkirik on Tallinna toomkirik.

*[[Ex officio]]* on ta EELK konsistooriumi, EELK kirikukogu ja piiskopliku nõukogu liige, samuti Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskopliku Toomkoguduse nõukogu liige ning omab hääleõigust koguduse juhatuse koosolekutel. Kiriku konsistooriumi teised liikmed valitakse peapiiskopi ettepanekul kirikukogus.

## Kohustused ja õigused
EELK kirikuseadustiku järgi on peapiiskopi kohustusteks EELK juhtimine, samuti kiriku vaimulike ja töötajate suunamine ja nende suhtes järelevalve teostamine. Kirikuseadustik annab talle õigusteks kiriku haldusüksuste visiteerimise ja tööalade inspekteerimise, samuti vaimulike ordineerimise ja kirikukari rakendamise.

## Valimine ja ametiaeg
Ta valitakse EELK kirikukogul kõikide kiriku teenistuses olevate piiskoppide ja preestrite seast. Juhul, kui valituks osutub preester, ordineeritakse ta enne lõplikku ametisse seadmist enne ka piiskopiks. Pärast kirikukogus valituks osutumist seatakse ta ametisse kuue kuu jooksul ning tema ametiaeg algabki ametlikult pärast ametisseseadmist.

Sarnaselt teiste EELK vaimulikega võib peapiiskop teenida kuni 65-aastaseks saamiseni (alates 1. jaanuarist 2026 riikliku vanaduspensioni ea saabumiseni), misjärel võidakse tema ametiiga pikendada kuni 72-aastaseks saamiseni või siirdub ta emerituuri. Ametiaja pikendamise üle otsustab EELK kirikukogu.

## Peapiiskoppide loend
* 1949–1967 Jaan Kiivit seenior
* 1967–1977 Alfred Tooming
* 1978–1986 Edgar Hark
* 1986–1987 Eerik Hiisjärv, peapiiskopi kohusetäitja
* 1987–1994 Kuno Pajula
* 1994–2005 Jaan Kiivit juunior
* 2005–2014 Andres Põder
* 2014–2015 Einar Soone, peapiiskopi kohusetäitja
* alates 2015 Urmas Viilma

## Viited
Fundamentaalne vastastikmõju

**Fundamentaalne vastastikmõju** ehk **fundamentaalne interaktsioon** on mõiste osakestefüüsikas, millega tähistatakse elementaarosakeste omavahelist mõju ning mida ei ole võimalik seletada ühegi teise nähtuse või ilminguga. Näiteks aatomituuma koos hoidev tuumajõud ei ole fundamentaalne, sest see põhineb oma olemuselt tugeval vastastikmõjul (on tugeva vastastikmõju teisene ilming).

Praegu on teada nelja liiki fundamentaalseid jõudusid:
*gravitatsioon, mis mõjutab kõiki kehasid; samas on tema mõju elementaarosakeste füüsikas teiste vastastikmõjudega võrreldes üliväike;
*elektromagnetiline vastastikmõju, kus osalevad elektrilaenguga osakesed; elektromagnetilise vastastikmõju vahendajaks on footon;
*nõrk vastastikmõju, mis mõjutab peaaegu kõiki elementaarosakesi (v.a footon, gluuon ja eeldatavalt ka graviton);
*tugev vastastikmõju, mis mõjutab kõiki osakesi, millel on värvilaeng (kvark ja gluuon). Tugeva vastastikmõju kandjaks on gluuon, mis (erinevalt teistest vastastikmõju kandjatest) osaleb ka ise enda kantavas vastastikmõjus.

Elektromagnetiline, nõrk ja tugev vastastikmõju on füüsikute poolt ühendatud ühisesse standardmudelisse, mis seletab ära kõigi kolme vastastikmõju tekkimise ja määratleb vastastikmõju vahendava vaheosakese. 

Raskusjõu olemuse selgitab Albert Einsteini üldrelatiivsusteooria. Kvantmehaanikat ja üldrelatiivsusteooriat on püütud ühendada kvantgravitatsiooni teooriaks, mille eelduste kohaselt oleks gravitatsiooni vahendajaks graviton. 

Praegu on füüsikute pingutused suunatud kõigi nelja vastastikmõju selgitava suure ühendteooria loomisele.