open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kanakull

**Kanakull** (*Accipiter gentilis*) on haugaslaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Eestis kuulub kanakull II kaitsekategooria alla.

Kanakulli rahvapärased nimetused on ka kanaröövel, tiirutaja, kanakatk, päriskull. Rahvasuu on ekslikult kanakulliks kutsunud ka Euraasias enam levinud raudkulli.

Kanakull on Põhja-Korea rahvuslind. 2005. aastal oli kanakull Eestis aasta lind.

## Välimus
Keha alapool on hele või kreemikas tumedate ristsuunaliste triipudega. Ülapool on suled pruunikashallid või helepruunid. Küllaltki pikal sabal on neli laiemat ja tumedat triipu. Kulmupiirkonnas on heledam vööt. Silmad on kollased, nokaots must, noka tagumine osa aga kollakas. Jalad on kollased.

Keha mass on tavaliselt 700–1500 g, emaslind on isasest märkimisväärselt suurem. Kehapikkus on keskmiselt 50–60 cm. Tiibade siruulatus on 100–120 cm.

## Levik ja arvukus
Kanakull on levinud Euraasias ja Põhja-Ameerikas. Kõikjal Euroopas pesitsevat kanakulli esineb vähem Lääne- ja Lõuna-Euroopas. Kogu maailma arvukuseks peetakse 500 000 lindu.

Eestis püsis kanakulli arvukus enam-vähem ühesuurune (ligi 1000 pesitsevat paari) 1970. aastatest kuni 1990. aastani. Seejärel vähenes arvukus kümne aasta jooksul järsult ligi 50%. Seetõttu kanti kanakull meil 2004. aastal II kaitsekategooriasse. Nüüdisajal pesitseb Eestis hinnanguliselt 400–600 paari. Arvukuse languse põhjusteks peetakse intensiivsemat metsade majandamist, sest kanakullile meeldib elada eelkõige suuremates ja vanemates segametsades.

Kuigi kanakull on üsna paikne lind, rändavad levila põhjaosa asustavad linnud sageli lõuna poole talvituma.

## Toitumine
Kanakullil on halb kuulsus eelkõige maarahva hulgas, kuna tema saakloomade hulka kuuluvad ka kodukanad. Uuringud näitavad, et kanakulli toidulauast moodustavad kodukanad ligi 1,4%. Põhiliste saakloomade hulka kuuluvad metsakanalised (laanepüü, teder, nurmkana, metsis), värvulised, vareslased (eriti hallvares), rästad (enamasti hall-, must-, laulu- ja vainurästas), hanelised (piilpart, sinikael-part), kurvitsalised (eelkõige metskurvits, naerukajakas, metstilder), tuvid (kodutuvi, kaelustuvi), kakulised (enamasti kõrvukräts), rähnilised (sageli suur-kirjurähn), västriklased (metskiur), kuldnokk, metsvint ja väikeimetajad (oravad, uruhiired, mutid, jänesed). Pesitsusperioodil püüab saakloomi pere jaoks peaaegu alati vaid isaslind. Emaslinnud hakkavad saakloomadele jahti pidama vahetult enne poegade lennuvõimestumist. Toitumisel võib esineda ka kannibalismi.

## Viited

## Välislingid

*
Iason

**Iason** (vanakreeka keeles Ἰάσων *Iásōn*) oli Vana-Kreeka mütoloogias kangelane, kes juhtis argonaute nende retkel kuldvillaku järele.  

## Eellugu
Iason sündis Tessaalias Iolkose linnas kuningas Aisoni ja Alkimede või Philyra pojana.

Pärast Kretheuse surma oli Iasoni isa Aison saanud Iolkose kuningaks. Kuid siis ilmusid välja Aisoni ema abielueelsed pojad Pelias ja Neleus. Pelias tõukas ka Aisoni troonilt ja hakkas ise Iolkost valitsema. Neleus pagendati, Aisoni vend Pheres suutis samuti välismaale põgeneda, kuid Aisoni, tema naise ja Iasoni venna Promachose Pelias vangistas. Kui Iason sündis, lasi ta ema last leinata, nagu oleks see surnult sündinud, ning saatis poisi salaja kentaur Cheironile kasvatada.

Kahtlustav Pelias lasi oraaklil endale ennustada ning ennustus näitas, et Peliase tõukab troonilt ühte sandaali kandev mees. Nii tundiski kuningas suurt hirmu ja hämmastust, kui aastaid hiljem saabus linna täiskasvanud Iason, kellel oli jalas vaid üks sandaal. Kangelane oli kaotanud jalanõu hetkel, kui kandis üle oja üht vana naist, kes tegelikult oli maskeerunud jumalanna Hera. Et ebameeldivast troonipretendendist vabaneda, lubas Pelias Iasonile trooni, kui see toob Kolchisest ära kuldvillaku, mis oli kuulunud Iolkosest sinna lennanud imelisele jäärale.

## Teekond kuldvillaku järele
Iason kogus kokku meeskonna, keda hakati laev "Argo" järgi kutsuma argonautideks. Argonautide hulka kuulusid teiste hulgas boreaadid Kalais ja Zetes, (põhjatuul Borease pojad), Herakles, Philoktetes, Peleus, Telamon, Orpheus, Kastor ja Polydeukes, Atalanta ning Euphemos.  Ta juhtis mehed sihtkohta ning täitis Kolchise kuningalt Aieteselt saadud ülesande: kündis tuldhingavate härgadega, külvas künnivagudesse lohe hambaid ning võitles neist tärganud sõjameestega. Koos Aietese tütre, nõid Medeiaga, kelle ta oli Athena abiga enda naiseks teinud, õnnestus tal salaja varastada kuldvillak ning koos pöördusid nad Iasoni kodumaale..

## Iason Korintoses
Tagasi saabudes avastasid nad, et Pelias, kes uskus, et argonaudid on teekonna hukkunud, oli tapnud Iasoni isa Aisoni. Siinkohal jaguneb legend kaheks. Ühe versiooni kohaselt tappis Iason Medeia abiga Peliase. Teine legendi järgi üritasid argonaudid Iolkost vallutada, ja kui see ei õnnestunud, lahkusid nad Korintosesse. Iason ja Medeia elasid seal kümme aastat õnnelikult ning said kolm poega. Siis tekkis Iasonil soov abielluda Korintose valitseja Kreoni tütre Kreusaga (teises versioonis Glauke). Vihane Medeia tappis nii Glauke kui ka enda ja Iasoni pojad. Kangelane jäi üksinda Korintosesse, kuni ühel päeval, kui ta oma vana laeva varjus istus, tükk mädanevat puitu talle pähe kukkus ning ta pea purustas.

## Iasoni legend hilisematel ajastutel
Iason esines mitmel pool vanakreeka ja vanarooma kirjanduses, sealhulgas Rhodose Apolloniose eepilises poeemis "Argonautika" ning Euripidese tragöödias "Medeia". Tänapäeval on Iasonit kujutatud mitmetes müütide tõlgendustes, sealhulgas 1963. aasta filmis "Jason and the Argonauts" ja 2000. aastal samanimelises miniseriaalis.

Iasonit peetakse Sloveenia pealinna Ljubljana asutajaks. Tema teeneks peetakse ka pentatloni leiutamist.

## Viited
Iolkos

**Iolkos** (kreeka Ιωλκός) oli antiikaegne linn Kreeka idaosas Tessaalias tänapäeva Vólose linna lähedal. Nüüdisajal asub seal Iolkósi küla.

## Mütoloogia

Vana-Kreeka mütoloogias oli Aison Iolkose õiguspärane kuningas, kelle poolvend Pelias haaras võimu. Pelias saatis Aisoni poja Iasoni koos teiste argonautidega kuldvillaku järele. Laev Argo asus Iolkosest teele viiekümnest ülikust ja pooljumalast koosneva meeskonnaga, mida juhtis Iason. Nende ülesanne oli jõuda Kolchisesse Aias (tänapäeva Khuthaisi) Musta mere idakaldal, nõuda sealt endale ning tuua kaasa kuldvillak, uute kaubateede avamise sümbol. Koos kuldvillakuga tõi Iason kaasa ka naise, nõid Medeia, kes oli Kolchise kuninga Aietese tütar, päikesejumala Heliose lapselaps ja Kirke nõbu. Medeiast sai hiljem Iolkose, Korintose ja Aia kuninganna, oma venna Absyrtose ning enda ja Iasoni kahe poja tapja. Traagilise kangelannana kujutas teda Euripides klassikalises kreeka tragöödias "Medeia".

Muistse Iolkose täpne asukoht arvatakse jäävat tänapäeva Dimíni juurde, kus hiljuti kaevati välja Mükeene-aegne palee.

## Popkultuuris
Ensemble Studio arvutimängus "Age of Mythology" on Iolkosest saanud Ioklos – sadam, kust Arkantos ajab välja röövlid ja vabastab kentaur Cheironi.

## Viited
Patendivolinik

**Patendivolinik** on tööstusomandi alal õigusteenuse osutaja. 

Patendivolinikuks on üksnes Patendivolinike Koja liikmed. Patendivolinike Koda on patendivoliniku seaduse alusel asutatud avalik-õiguslik juriidiline isik. Koja asutamiskoosolek toimus 29.03.2019 ning koja asutajaliikmeid oli 57. Tegemist on Eestis tegutsevaid patendivolinikke koondava kohustusliku kutseühendusega. 

Patendivolinike Koda tegutseb patendivoliniku kutse andmise ja arendamise nimel. Koda korraldab patendivoliniku kutseeksamit - patendivolinikuna võib tegutseda ning patendivoliniku kutsenimetust kasutada üksnes  isik, kes on edukalt sooritanud kutseeksami ja kantud patendivolinike registrisse, mida peab Patendiamet. Samuti teostab koda järelevalvet patendivoliniku regulaarse täiendusõppe kohustuse täitmise ning patendivoliniku hea kutsetava järgimise üle. 

Patendivolinike Koda seisab samuti selle eest, et tööstusomandi ja patendivoliniku rolli teadvustatakse olulise innovatsiooni ja majandusarengu kaitsja ja edendajana. Patendivolinik on professionaalne õigusala nõustaja ja esindaja kõigis neis spetsiifilistes intellektuaalomandi ja tööstusomandi küsimistes, mis puudutab ettevõtja tegevusvabadust, tööstusomandi registreerimist, selle kasutamise lepingulist reguleerimist ning samuti selle kaitset - viimast isegi siis, kui see peaks tähendama kohtuvaidlust. 

## Välislingid
* Patendivoliniku seadus. Riigi Teataja
* Eesti Patendivolinike Seltsi koduleht
*Patendivolinike Koja koduleht
Fetišism (seksuoloogia)

**Seksuaalne fetišism** on mingi elutu objekti kasutamine erutuse ja seksuaalse rahulduse saavutamisel eesmärgil. 

Ihaldusobjektid ehk fetišid on kehakatted, näiteks riietusesemed või jalanõud. Teised sagedased objektid on mõningad erilised materjalid, näiteks kumm, plast või nahk. Fetišismiobjektidel võib olla erisugune tähtsus. Mõnel juhul on nende ülesandeks ainult normaalsel meetodil saavutatud seksuaalse erutuse tõstmine (näiteks partneri riietuseseme abil).

## Välislingid
601

**601. aasta**

## Sündmused
*Paavst Gregorius I saatis misjonäridena Inglismaale Paulinuse, Mellituse, Justuse ja Honoriuse.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Rekkared I, visigootide kuningas
Olof Salmén

**Kurt Olof Gunnar Salmén** (16. jaanuar 1927 – 28. mai 2011) oli Soome rootsikeelse autonoomse piirkonna Ahvenamaa poliitik.

*2001–2003 – Lagtingi (Ahvenamaa parlamendi) liige 
*1999–2001 – rahandusminister
*1988–1999 – Lagtingi (Ahvenamaa parlamendi) liige
*1997 – Põhjamaade Nõukogu president
*1980–1987 valitsuse liige
*1971–1975, 1979 Lagtingi (Ahvenamaa parlamendi) liige

## Tunnustus
*2002 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

## Vaata ka
* Ahvenamaa valitsus

## Viited
Knud Enggaard

**Knud Enggaard** (4. juuni 1929 – 11. aprill 2024) oli Taani poliitik, Venstre liige. 

Ta oli Taani energiaminister 10. septembrist 1982 kuni 12. märtsini 1986.

1976., 1981. ja 1996. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
603

**603. aasta** (**DCIII**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas teisipäeval.

## Sündmused
* Itaalia langobardid pöördusid katoliku usku.
*Bütsantsis toimus esimene keiser Phokase vastane mäss, mis suruti julmalt maha.

## Sündinud
*K'inich Janaab' Pakal, maiade kuningas

## Surnud
*...

## Viited
Per Olof Håkansson

**Per Olof Håkansson** (11. mai 1941, Trelleborg – 29. august 2000 Trelleborg) oli Rootsi poliitik, Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige. 

Ta oli septembrist kuni 31. detsembrini 1994 Põhjamaade Nõukogu president.
Ülo Raudmäe

**Ülo Raudmäe** (aastani 1936 **Ülo Saksberg**; 24. jaanuar 1923 Rapla – 14. oktoober 1990) oli eesti helilooja, trombonist, dirigent ja tunnustatud arranžeerija. 

Sündis koorijuhi ja kooliõpetaja peres, tromboonimängu hakkas õppima 13-aastaselt. 1941. lõpetas Tallinna 1. Keskkooli ning liitus meelelahutusorkestriga Kuldne Seitse. Õppis 1940–1946 Tallinna Konservatooriumis trombooni Raimund Kulli ja Paul Karbi trombooniklassis. Kompositsiooni õppis 1949–1952 Eesti Heliloojate Liidu noortesektsioonis Lydia Austeri juhendamisel.

Töötas trombonistina 1944–1957 Eesti Raadio Estraadiorkestris ja 1950–1979 Estonia teatri orkestris. 1957. aastast oli samas tromboonirühma kontsertmeister, hiljem töötas seal ka operetidirigendina.

Aktiivse trombonistikarjääri lõpetas asumisega puhkpilliorkestri Tallinn dirigendi kohale aastal 1980 (alates 1988 peadirigent), kus töötas kuni surmani 1990.

Tänu heale orkestritundmisele ja stiilitajule oli ta nõutud ja hinnatud arranžeerija, seades muusikat nii puhkpilli- kui ka estraadiorkestrile ning arranžeeris ka operette ja muusikale.

## Muusikalised lavateosed
* "Kiri nõudmiseni" (Sulev Nõmmiku ja Ülo Raudmäe libreto, Helgi Mulleri laulutekstid; esiettekanne 1965 Estonias)
* "Muinaslugu muusikas"(Raimond Valgre muusika põhjal, libreto Sulev Nõmmik ja Ülo Raudmäe, Enn Vetemaa laulutekstid; esietendus 1967 Estonias)
* "Pipi Pikksukk" (koos Ülo Vinteriga; Sulev Nõmmiku ja Enn Vetemaa libreto, Astrid Lindgreni järgi; esietendused 1969 ja 2011 Estonias)
* "Neli musketäri" (koos Ülo Vinteriga; Sulev Nõmmiku ja Enn Vetemaa libreto; esietendus 1974 Estonias)
* "Poissmehed" (Arne Oidi muusika põhjal, Sulev Nõmmiku libreto, Heldur Karmo laulutekstid; esietendus 1974 Estonias)

## Populaarseid levilaule ja instrumentaalpalu
* "Heinaveol" (A. Pajuvee sõnadele), mis sai 1950. aastatel Georg Otsa esituses Eestis ülipopulaarseks
* "Väike tüdruk" (Heldur Karmo sõnadele), millega võitis 1959. aastal Arne Oidi lauluvõistluse preemia
* "Vahtraleht" (Kalju Kanguri sõnadele)
* "Ei ole roose õitsenud minule" (Minni Nurme sõnadele)
* "Aeglane fox"
* "Vaid sulle" (Heldur Karmo sõnadele)
* "Maantee" (1956)

Ülo Raudmäe juhatas kõigi oma lavateoste esiettekandeid ise. Ta võitis lauluvõistlustel oma levilauludega palju auhindu. Tema ja Ülo Vinteri lavateos "Pipi Pikksukk" on pikima elueaga lavateos Eesti teatri ajaloos, olles laval järjest 21 aastat. Etendusi kogunes selle ajaga veidi üle 400. 

## Isiklikku
Ülo Raudmäe oli kirglik kalamees.

Ülo Raudmäe oli tuntud eesti ooperilaulja Urve Tautsi abikaasa. Raudmäe vend Lembit Raudmäe (25.06.1921 – 20.06.1994) oli Eesti Raadio estraadiorkestri tenorsaksofonimängija ja Estonia teatri orkestri fagotimängija, ta mängis ka ansamblis Kuldne Seitse.

Ülo Raudmäe lemmikuks oli ameerika džässtrombonist Tommy Dorsey.

Ülo Raudmäe hukkus liiklusõnnetuses 14. oktoobril 1990 Kadriorus.

## Helisalvestisi
* Roosid sulle / Ülo Raudmäe looming ja orkestriseaded – Eesti Kaitseväe Orkester (2003 CD)
* Rohkesti arranžeeringuid ja salvestisi Eesti Raadios
606

**606. aasta** (**DCVI**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas laupäeval.

## Sündmused
*Harsha sai Põhja-Indias kuningaks.

## Sündinud
*Fatima, Muhamedi tütar

## Surnud
*22. veebruar – Sabinianus, Rooma paavst
Sten Andersson

**Sten Sture Andersson** (20. aprill 1923 Stockholm – 16. september 2006 Stockholm) oli Rootsi poliitik, Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige.

Ta tegi tihedalt koostööd Olof Palmega ja sai tuntuks kogu maailmas oma toetusega Palestiina iseseisvusele. 2010. aasta novembris sai ta surmajärgselt Maḩmūd ‘Abbāsilt Palestiina kõrgeima ordeni Star of Jerusalem.

*1985–1991 välisminister
*1982–1985 sotsiaalminister
*1966–1994 Riksdagi liige
*1962–1993 Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei täitevkomitee liige
*1962–1982 Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei sekretär

1. jaanuarist kuni septembrini 1994 oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Medeia

**Medeia** (kreeka Μήδεια, *Mēdeia*, gruusia მედეა, *Medea*, ladina *Medea*) oli vanakreeka mütoloogias Kolchise kuninga Aietese nõiavõimetega tütar, Kirke nõbu ja päikesejumal Heliose lapselaps, argonautide juhi Iasoni naine.

Iasoniga oli tal kaks last, Mermeros ja Pheres. Vanakreeka kirjaniku Euripidese tragöödias "Medeia" jätab Iason Medeia maha, kui Korintose kuningas Kreon pakub talle naiseks oma tütart Glauket (Kreusa Seneca tragöödias "Medea", samuti Propertiusel). Tragöödia kirjeldab Medeia kättemaksu abikaasale mahajätmise eest.

Iasoni müüte on tõlgendatud osana müütide rühmast, mis kirjeldavad, kuidas muistsel, Trooja sõjale eelnenud kangelasajastul võitlesid kreeklased varasemate, "pelasgide" kultuuridega Kreeka maismaal, Egeuse regioonis ja Anatoolias. Iason, Perseus, Theseus ja Herakles on kõik "piiripealsed" tegelased, kes asetsevad vana, šamaanide ja ktooniliste maajumaluste, ning uue, pronksiaja Kreeka maailma piiril.

Medeia on osaline Iasoni ja argonautide müüdis. Kõige paremini tuntakse seda hilises kirjanduslikus versioonis, mille pani "Argonautika" nime all kirja Apollonios Rhodoselt. Eneseteadlikkusele ja pingutatult arhailisele sõnastusele vaatamata põhineb see hiline eepiline poeem vanadel müüdifragmentidel. Enamik lugusid tunneb Medeiat nõiana, keda tihti kujutatakse ka Hekate preestrinnana. Iasoni ja Medeia lugu on väga vana ning algselt pandi see kirja umbkaudu samal ajal, kui Hesiodos kirjutas "Theogonia". Seda tundis juba "Väikese Iliase" autor. Lisaks eelmainitud Hesiodosele, Euripidesele, Apolloniosele ja Senecale on Medeiast kirjutanud ka Herodotos ("Historia"), Gaius Valerius Flaccus ("Argonautica"), Apollodoros ("Bibliotheke"), Pindaros (Pythia oodid), Gaius Iulius Hyginus ("Fabulae") ja Ovidius ("Heroides", "Metamorfoosid", "Tristia"). Uuematel aegadel on Medeia legendi tõlgendanud näiteks Geoffrey Chaucer ("The Legend of Good Women", 1386), Pierre Corneille, Franz Grillparzer ja Jean Anouilh.

## Viited
Sakari Tuomioja

**Sakari Severi Tuomioja** (29. august 1911 Tampere – 9. september 1964 Helsingi) oli Soome poliitik.

Sakari Tuomioja oli abielus Vappu Illike Tuomiojaga (neiuna Wuolijoki, kirjanik Hella Wuolijoki tütar). Neil on kaks last: tütar Tuuli ja poeg Erkki, kes oli aastatel 2000–2007 ning 2011–2015 Soome välisminister. Sakari Tuomioja isa Walto Wihtori Tuomioja oli rahvasaadik ja aastatel 1927–1931 ajalehe Helsingin Sanomat toimetaja.

Tuomioja oli Juho Kusti Paasikivi II valitsuses (17. november 1944 – 17. aprill 1945) riigivaraministeeriumi minister. Juho Kusti Paasikivi III valitsuses (17. aprill 1945 – 17. juuni 1945) oli ta riigivaraminister. Urho Kaleva Kekkoneni I valitsuses (17. märts 1950 – 17. jaanuar 1951) oli ta välisminister ning kaubandus- ja tööstusminister (17. jaanuar 1951 – 30. september 1951). Urho Kaleva Kekkoneni III valitsuses (20. september 1951 – 26. november 1952) oli Tuomioja välisminister. 17. novembrist 1953 kuni 5. maini 1954 oli ta Soome peaminister, lisaks aastatel 1945–1955 Soome Panga juht.

Aastatel 1955–1957 oli Tuomioja Soome suursaadik Londonis, aastatel 1957–1960 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni peasekretär. Aastatel 1960–1964 oli ta Soome suursaadik Stockholmis, aastal 1963 lahendas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri U Thanti käsutuses Küprose kriisi.

Tuomioja on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Argonautika

**Argonautika** (ka **Argonautica**, kreeka Ἀργοναυτικά) on vanakreeka eepiline poeem, mille 3. sajandil eKr kirjutas Apollonios Rhodoselt.

Ainus meieni säilinud hellenismiajastu eepiline teos kirjeldab legendi Iasoni ja argonautide retkest kuldvillaku järele müütilisele Kolchise maale. Samal teemal kirjutas samanimelise ("Argonautica"), kuid vähem tuntud teose ka Gaius Valerius Flaccus Rooma keisri Vespasianuse ajal, 1. sajandil pKr.
Jan Peder Syse

**Jan Peder Syse** (25. november 1930 – 17. september 1997) oli Norra advokaat ja poliitik, Høyre liige. 

Ta oli aastatel 1989–1990 Norra peaminister ja 1983–1985 tööstusminister. Jan Peder Syse töötas üle 25 aasta (surmani) Norra parlamendis.

1993. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Ilkka Suominen

**Ilkka Olavi Suominen** (8. aprill 1939 Nakkila – 23. mai 2022 Helsingi) oli Soome poliitik, Rahvusliku Koonderakonna liige.

Ta oli Eduskunna liige aastatel 1970–1975 ja 1983–1994. Suominen oli Rahvusliku Koonderakonna esimees aastatel 1979–1991 ning kaks korda (1987 ja 1991–1994) oli ta parlamendi spiiker. Aastatel 1987–1991 oli ta Harri Holkeri valitsuses kaubandus- ja tööstusminister. 

Ilkka Suominen oli Euroopa Parlamendi liige 1999–2004 (EPP).

1992. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.

Aastatel 1992–1994 oli ta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarse Assamblee president. 

## Vaata ka
* Bilderbergi grupp
Apollonios Rhodoselt

**Apollonios Rhodoselt** ehk **Rhodose Apollonios** (kreeka Ἀπολλώνιος Ῥόδιος Apollṓnios Rhódios, ladina *Apollonius Rhodius*), vanakreeka poeet ja raamatukoguhoidja Aleksandria raamatukogus, kes elas 3. sajandi algusest eKr kuni pärast 246 eKr.

Enim tuntakse Apolloniost tema eepilise poeemi "Argonautika" järgi, mis jutustas loo Iasoni ja argonautide retkest kuldvillaku järele ning on üks eepilise luule suurteoseid.

Apollonios ei olnud ise Rhodoselt pärit, kuid elas seal mõnd aega ning võttis endale lisanimeks "Rhodoslane". Päritolult oli Apollonios Egiptuse hellen või hellenistlik egiptlane.
Medeia (näidend)

"**Medeia**" (kreeka *Μήδεια / Mēdeia*) on vanakreeka tragöödia, mille kirjutas Euripides Iasoni ja Medeia legendi ainetel ja mis esmakordselt lavastati Ateenas 431 eKr.

Süžee keskendub barbarist nimikangelannale, kes avastab, et tema koht Kreeka maailmas on ohus, ning tema kättemaksule abikaasa Iasonile, kes Medeia teise naise pärast maha jättis. Euripides kirjutas "Medeia" koos nüüdseks kaotsiläinud näidenditega "Philoktetes", "Diktys" ja saatürimänguga "Thersitai", saades tol aastal Ateena dionüüsiate aegsel näidendivõistlusel kolmanda koha (kolmest).
Sõjamäe hiis

**Sõjamäe hiis** on pargi- ja mälestusehitiste kompleks, mida hakati 1920. aastatel Jüriöö ülestõusu mälestamiseks rajama Tallinna Sõjamäe kõrgendikule.

* 1926 – Eesti Kultuuriajalooline Selts tegi ettepaneku rajada Sõjamäe kõrgendikule ajalooline mälestusmärk
* 1927 – püstitati esimene, ajutine mälestuskivi
* 1933 – moodustati Sõjamäe Kaunistamise Komitee
** – alustati puude istutamisega
** – korraldati hiie üldlahenduse arhitektuurivõistlus 

* 1934 – arhitekt Johann Ostrat koostas võistluskavandite alusel hiie projekti. Hiie ala hõlmas 5 hektarit ning hiis koosnes seitsmest osast:
** Rahvakogunemise lagendik
** Urila – maa-aluses osas oleks olnud nimetu rahvuskangelase põrm ja igavene tuli
** Tulila – see oleks olnud sel ajal kõrgeim ehitis Eestis (130 meetrit), mille sees oleks olnud lift ja trepp ning mille tipus oleks olnud tuleruum. Tuli oleks pidanud paistma Soome
** Rahvuskangelaste puhkepaik – nii tegelike kui ka sümboolsete suurkujude matmiseks
** Kuninga tammed – neli tamme Paides 1343. aastal langenud nelja eestlaste juhi mälestuseks ja mälestuskivi, kuhu oli raiutud aastaarv "1343". Kivi kaugus Tulilast (130 meetrit) oli kavandatud võrdsena Tulila kõrgusega
** Vaikne veekogu
** Mets

* 1937 – oli rajatud teedevõrk ja hiie ala oli planeeritud
* 1939–1940 – erakordselt külm talv hävitas enamiku istutatud puudest
* 1941 – Tallinna ümbruse lahingud II maailmasõjas põhjustasid hiiele olulist kahju
* 1943 – algselt oli kavandatud hiie avamine Eesti Vabariigi 25. aastapäeva ja Jüriöö ülestõusu 600. aastapäeva puhul
* 1950–1960. aastad – rajati uusi tööstusettevõtteid, osaliselt ka hiie alale
* 1963 – Tallinna Linnamuuseumi Kodu-uurimise ring hakkas istutama uusi puid
 
Praegu on hiiest säilinud üks Kuninga tammedest ja 1343. aasta mälestuskivi. Alates 1990. aastatest on hiie säilinud alale hakatud rajama Jüriöö parki.

## Kirjandus
*"Sõjamäe hiis". Postkaardikogu. 1930. aastad;
*Robert Nerman. "Lasnamäe ajalugu". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1998. Lk 209–213;
*Tiina Tammet. "Eesti pargi- ja aiaarhitektuur 1920.-30. aastatel". Eesti Kunstiakadeemia Toimetised 11. Tallinn 2003. Lk 88–92; 
*"Sõjamäe hiis". Entsüklopeedia Tallinn 2. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2004. Lk 195–196;
Pärnu Linnameeskond II

**Pärnu Linnameeskond II** oli Eesti jalgpalliklubi Pärnu Linnameeskond duubelmeeskond.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Pärnu Linnameeskond
Ivalo

**Ivalo** (põhjasaami keeles **Avvil**, koltasaami keeles **Âʹvvel**, Inari saami keeles **Avveel**) on küla Soomes Lapi maakonnas Inari vallas.

2008. aastal oli külas 3998 elanikku.

Ivalo küla on saanud nime Ivalo jõe järgi (Inari on saami keeles *Avveeljuuhâ*, üldise arvamuse järgi on sõna *avveel* tähendus 'voolav').

20. sajandi alguseni kandis küla nime **Kyrö**. Praegune nimi juurdus 1930. aastatel.

## Viited
Ludacris

**Christopher Brian Bridges** (sündinud 11. septembril 1977 Champaignis Illinoisis), esinejanimega **Ludacris**, on Ameerika Ühendriikide räppar ja näitleja.

Ta on võitnud kolm Grammy auhinda.

Tema abikaasa, modell Eudoxie Mbouguiengue on Gaboni päritolu.
Chris Brown (jooksja)

**Christopher Brown** (sündinud 15. augustil 1978) on Bahama jooksja, kes võistleb peamiselt 400 meetri jooksus. Ta on võitnud medaleid individuaalaladel ja ka neli medalit maailmameistrivõistlustelt teatejooksus.

2007. aastal, oma kõige edukamal aastal, võitis Brown Pan-Ameerika mängudel kuldmedali nii individuaalses 400 meetri jooksus kui ka 4×400 meetri teatejooksus. 2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Ōsakas lõi Brown Bahama ametliku rekordi, kui lõpetas 400 m jooksu finaalis neljandana. Samadel maailmameistrivõistlustel võitis Brown koos Avard Moncuri, Andrae Williamsi ja Michael Mathieuga hõbeda 4×400 m teatejooksus.

2008. aastal uuendas ta Oslos taas Bahama rekordit 400 m jooksus, uus tulemus oli 44,40.
2012. aasta olümpiamängudel võitis Brown Bahama teateneliku (**Cris Brown**, Demetriud Pinder, Michael Mathieu, Ramon Miller) koosseisus olümpiakulla ja püstitas ka uue Bahama rekordi, 2.56,72.
Tallinna FC Eurouniv

**Tallinna FC Eurouniv** on endine Eesti jalgpalliklubi.

## Statistika ja loendid
### Eesti jalgpalli karikavõistlused
Hannes Anier

**Hannes Anier** (sündinud 16. jaanuaril 1993 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis Tallinna FCI Levadia.

## Klubikarjäär
### Valga FC Warrior
Hannes Anier alustas jalgpallurikarjääri Esiliiga meeskonnas Valga FC Warrior. Anieri debüüt tuli 31. mail 2009, kui ta sisenes mängu 76. mänguminutil, vahetades välja Bert Klemmeri. Anieri esimene mäng põhikoosseisust alustades tuli 5. juulil 2009 Tallinna FC Flora II vastu, samas mängus lõi Anier ka oma esimese värava Valga FC Warrioris. Anier mängis kokku 4 kohtumist Valga FC Warriori ridades, enne seda kui ta Tallinna FC Flora II ridades mängima hakkas.

### FC Elva
Samal ajal kui Hannes Anier mängis Valga FC Warriori, mängis ta ka Teises liigas FC Elva ridades, mis tegutses 2009. aastal Warriori duublina. FC Elvas tegi Anier kaasa kolm kohtumist ning lõi ühe värava.

### Tallinna FC Flora II
Anier tegi esimese mängu Tallinna FC Flora duubelmeeskonnas 2. augustil 2009 Viljandi JK Tuleviku duubelmeeskonna vastu. Esimesel hooajal tegi Hannes Anier kaasa 11 kohtumises, sealhulgas kahes karikamängus. Kokku lõi ta esimesel hooajal neli väravat.

Oma teisel hooajal Flora II-s tegi Hannes Anier kaasa juba 27 kohtumises ning lõi kokku 13 väravat.

### Tallinna FC Flora
Anier debüteeris Flora esindusmeeskonnas juba 16-aastaselt 4. augustil 2009, kui ta Meistriliiga mängus Nõmme JK Kalju vastu 53. mänguminutil vahetas välja Aivar Anniste. Samal hooajal sai Anier mängida 52 minutit põhikoosseisus kohtumises Paide Linnameeskonnaga, mis lõppes 0:0 viigiga.

Anieri esimene täispikk kohtumine Floras tuli 2011. aasta Eesti Superkarika mängus Tallinna FC Levadia vastu, mis lõppes väravateta viigiga, kuid mille penaltiseerias Tallinna FC Flora võitis.

### Thisted FC
Jaanuaris 2018 siirdus Anier Taani klubisse Thisted FC.

### Tallinna Kalev
Juulis 2018 liitus Anier Tallinna Kaleviga.

## Koondisekarjäär
Hannes Anier tegi debüüdi A-koondises 4. juunil 2014 mängus Islandi vastu. Oma teises koondisemängus 7. juunil 2014 Tadžikistani vastu lõi ta värava.
Ta on esindanud Eestit noortekoondiste tasemel. Ta oli kutsutud Eesti U19 koondisse, mis osales kodusel 2012. aasta U19 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril.

## Isiklikku
Anieri vanem vend Henrii on samuti profijalgpallur.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 22. november 2017*

### Koondis

### Koondiseväravad

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
* Meistriliiga: 2011, 2017
* Evald Tipneri karikas: 2011, 2016
* Eesti Superkarikas: 2011, 2016

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid

*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*FC Flora profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Tartu Harrastajad

**Tartu Harrastajad** (**Tartu Quattromed**) oli Eesti jalgpalliklubi.

Klubi lõpetas tegevuse enne 2013. aasta hooaja algust, nimetades end Tartu FC Santoseks.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Viited

## Välislingid
*Klubi EJL-i kodulehel
Nadežda Krupskaja

**Nadežda Konstantinovna Krupskaja** (vene keeles Надежда Константиновна Крупская; 26. veebruar (14. veebruar vkj) 1869 Peterburi, Venemaa Keisririik – 27. veebruar 1939 Moskva, NSV Liit) oli Vene revolutsionäär ja Nõukogude Liidu partei-, ühiskonna- ja kultuuritegelane, noorsoo kommunistliku hariduse ja kasvatuse põhiideoloog ja organisaator. 1898. aastast oli ta Vene revolutsionääri Vladimir Lenini abikaasa. 

Nadežda Krupskaja oli NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu haridusasjade rahvakomissari asetäitja aastail 1929–1939.

## Elulugu
Sündis aadliperes. Isa Konstantin Ignatjevitš Krupski (1838–1883) oli Vene ohvitseride komitee liige ning toetas 1863. aasta jaanuariülestõusu. Ema Elizaveta Vassiljevna Tistrova oli koduõpetaja.

Marksismiga tutvus Krupskaja tunduvalt varem kui Lenin, kuna pärast tema isa surma 1883. aastal jäi isa testamendi järgi Krupskite pere Nikolai Utini hoole alla, kes käis läbi Marxiga. 

1887. aastal lõpetas kuldmedaliga tütarlaste eragümnaasiumi Peterburis.
Philip MacDonald

**Philip MacDonald** (5. november 1900 – 10. detsember 1980) oli inglise stsenarist ja kriminaalromaanide autor. 

MacDonaldi loomingu tuntuim tegelane on kolonel Anthony Ruthven Gethryn.

Kirjanik kasutas pseudonüüme **Oliver Fleming**, **Anthony Lawless**, **Martin Porlock** jm.

## Elulugu
Philip MacDonald sündis 1900. aastal Londonis proosaisti ja näitekirjaniku Ronald MacDonaldi ning näitleja Constance Robertsoni pojana. Philipi isapoolne vanaisa oli šoti luuletaja ja romaanikirjanik George MacDonald. I maailmasõja ajal ja järel teenis MacDonald Briti ratsaväes. Pärast abiellumist kirjanik F. Ruth Howardiga kolis pere 1931. aastal Hollywoodi, kus MacDonald kirjutas proosa kõrval tele- ja raadiosaadete ning filmi stsenaariume.

## Teosed eesti keeles
### Philip MacDonald
* "Kes tappis ministri?" – *The Rasp*, 1924; eesti keeles: Loodus, 1938 sarjas "Kriminaalromaan" nr 14
** "Raspel", Katherine, 1996
* "Kadunud kulgsalk" – *Patrol* (ka *The Lost Patrol*) 1927; eesti keeles: J. Loosalu, 1936
* "Valge vares" – *The White Crow*, 1928; eesti keeles: Eesti Raamat, 1995 sarjas "Mirabilia"
* "Silmus" – *The Noose*, 1930; eesti keeles: Katherine, 2000
* "Kättemaksja" – *R.I.P.* (ka *Menace*), 1933; eesti keeles: Loodus, 1940 sarjas "Kriminaalromaan" nr 42
* "Adrian Messengeri nimekiri" – *The List of Adrian Messenger*, 1959; eesti keeles: Kunst, 1995

### Martin Porlock
* "Aita mind, Peeter" – *Mystery in Kensington Gore*, 1932; eesti keeles: Turist, 1938
** "Rändav laip", Loodus, 1938 sarjas "Kriminaalromaan" nr 23

## Tunnustus
* 1953 – Edgar Allan Poe auhind parima lühiloo (*Best short story*) kategoorias teose "Something to Hide" eest
* 1956 – Edgar Allan Poe auhind parima lühiloo (*Best short story*) kategoorias teose "Dream No More" eest

## Viited

## Välislingid
* MacDonald, Philip. Gadetection
Sepistamine

**Sepistamine** on kuumutatud metalli, tavaliselt raua ja selle sulamite töötlemine. Sepistatud ese, toode on **sepis**.

Sepistamine koosneb seitsmest põhivõttest: 
*a. venitamine ja silumine
*b. raiumine
*c. jämendamine
*d. painutamine
*e. augulöömine
*f. väänamine
*g. sepakeevitus

Sepistatakse nii tarbe- kui ka kunstsepiseid; nii käsitööna kui ka tööstuslikult.

## Sepistamine Eestis
Esimesed märgid metallitööst Eestist - arvatavalt võõrsilt toodud metalli sepistamisest - pärinevad eelrooma rauaajast. Märksa täpsemad andmed pärinevad aga hilisest eelrooma rauaajast, mil Põhja- ja Lääne-Eesti kalmetesse ilmub arvukalt rauast ehteid, tööriistu ja isegi relvi. Kuna see oli ühtlasi aeg, mil üle Eesti rajati terve rida kindlustusi (mäepealseid asulaid), siis võib kõnelda uue ühiskondliku eliidi esilekerkimisest, kelle võim vähemalt ühes osas tulenes kontrolli omamisest rauatöö üle. Rooma rauaajast tuntakse juba mitmeid rauasulatuskohti; ühtlasi võib kõnelda rauatöö oskuste tuntavast arengust ja jõudmisest samale tasemele lõuna- ja läänepoolsete naabritega.

## Vaata ka
* Karastamine
* Lõõmutamine
* Sepp
* Teras

## Viited
Iolkós

**Iolkós** (*Ιωλκός*) on küla Kreekas Tessaalia piirkonnas Magneesia piirkonnaüksuses Vólose vallas Iolkósi munitsipaalpiirkonnas (endises Iolkósi vallas) Pagasaí lahe põhjarannikul.  

Külas elas 2001. aastal 103 inimest.

Külas on kool ja külaplats (*plateia*). 

Antiikajal oli küla kohal Iolkose linn.
İzmit

**İzmit** (türgi keeles ka **Kocaeli**) on linn Türgi lääneosas Marmara mere İzmiti lahe kaldal, Kocaeli provintsi halduskeskus.

İzmiti varasem kreekakeelne nimi oli **Nikomedeia** (vanakreeka *Νικομήδεια*).

## Ajalugu
İzmiti kohal asus linn, mille nimi oli Astacus või Olbia (asutatud 712 eKr). Pärast selle purustamist ehitas Bitüünia kuningas Nikomedes I 264 eKr samasse kohta uue linna, mille nimeks sai Nikomedeia. Nikomedeiast sai üks Väike-Aasia tähtsamaid linnu.

Nikomedeia oli Rooma riigi idapoolne pealinn 286–324. 324–330 oli Nikomedeia Bütsantsi ajutine pealinn.

17. augustil 1999 toimunud maavärin magnituudiga 7,4 purustas linna ja selle ümbruse.

## Vaatamisväärsused
Linnas on säilinud antiikaegse agoraa, akropoli, amfiteatri ja nekropoli varemed. 

## Majandus
İzmit on tööstuskeskus, seal asub naftatehas, paberi- ja tsemenditehased. Linnas töötab ka Fordi autotehas.

## Välislingid

*İzmiti koduleht
Iolkósi vald

**Iolkósi vald** (*Δήμος Ιωλκού*) on endine vald Kreekas Tessaalia piirkonnas Magneesia maakonnas. Selle territoorium on alates 1. jaanuarist 2011 osa Vólose vallast. 

Vallas oli 2011. aastal 2138, 2001. aastal 2071 ja 1991. aastal 2415 elanikku. 

Pindala oli 1,981&nbsp;km². See oli väikseimate Kreeka valdade seas 13. kohal ning väikseim, mis ei kuulunud Ateena linnastusse ega Thessaloníki linnastusse. 

Valla halduslik ja asustuslik jaotus oli järgmine:
*Áno Vólose munitsipaalpiirkond 
**Áno Vólos (529 elanikku)
**Iolkós (103 elanikku)
*Ágios Onoúfriose munitsipaalpiirkond (Kreeka väikseim munitsipaalpiirkond, 0,200 km²) 
**Ágios Onoúfrios (506 elanikku)
*Anakasiá munitsipaalpiirkond
**Anakasiá (933 elanikku)

Vallavalitsus asus Áno Vólose külas. Anakasiá külas oli Iolkósi vallakeskus.
Šolban Kara-ool

**Šolban Kara-ool** (tõva keeles Шолбан Валерий оглу Кара-оол, vene keeles Шолбан Валерьевич Кара-оол; sündinud 18. juulil 1966) on tõva rahvusest Venemaa poliitik. Ta oli Tõva Vabariigi valitsusjuht alates 6. juunist 2007 kuni 7. aprillini 2021.

2012. ja 2016. aastatel toimunud üldvalimistel valiti ta suure häälteenamusega ametisse tagasi.
Anakasiá

**Anakasiá** (*Ανακασιά*) on küla Kreekas Tessaalia piirkonnas Magneesia piirkonnaüksuses Vólose vallas. See oli Iolkósi valla ärikeskus. 

Elanike arv on 933.

Anakasiás tegutsevad kool, lütseum, gümnaasium, pangad ja postkontor, külas on ka külaväljak (*[[plateia]]*).
Tallinna FC EBS Team

**Tallinna FC EBS Team** on endine Eesti jalgpalliklubi.

## Statistika ja loendid
### Eesti jalgpalli karikavõistlused
Norden

**Norden** on suvine sümfooniaorkester, kuhu kuulub 70–100 muusikakõrgkooli õpilast Põhja- või Baltimaadest (Taanist, Islandilt, Soomest, Norrast, Rootsist, Eestist, Lätist, Leedust). Orkestri asutas 1993. aastal kunstiline juht Esa-Pekka Salonen ja orkestri eestvedajaks oli esimesed 15 aastat Rootsi Kontsert. Nordeni keskuseks sai 2008. aastal Kristiansand Norras, kunstiliseks juhiks Rolf Gupta.

Adgeri ülikooli, Kristiansandi sümfooniaorkestri ja rahvusvahelise kirikumuusika festivali ühisel ettevõtmisel loodi orkestrile uus korraldus ning tegevus planeeriti kuni aastani 2012. Kontori- ja prooviruume jagatakse Kristiansandi sümfooniaorkestriga Marvikas.

Esinemisproovid korraldatakse igal aastal jaanuaris ning orkester tegutseb aktiivselt kolmel nädalal igal suvel. Kandidaate võetakse vastu kõigist piirkondadest, paljud pillimängijad osalevad orkestris mitmel hooajal; vanusepiirang liikmetele on 25 eluaastat. Orkester Norden on käinud tuuridel suures osas Põhjamaades, mujal Euroopas ja Hiinas. Orkestrit on juhtinud mitmed tuntud Põhjamaade dirigendid.

Orkestri dirigendid aastatel 1993–2009:
* 1993 – En Shao
* 1994 – Leif Segerstam, Ulf Söderblom
* 1995 – Guido Aijmone Marsan
* 1996 – Paavo Järvi
* 1997 – Paavo Järvi 
* 1998 – Paavo Järvi 
* 1999 – Okko Kamu
* 2000 – Lü Jia
* 2001 – Okko Kamu   
* 2002 – Susanna Mälkki, Esa-Pekka Salonen, Stefan Solyom
* 2003 – Okko Kamu 
* 2004 – Mark Wigglesworth
* 2005 – Okko Kamu 
* 2006 – Vasily Petrenko
* 2007 – Petri Sakari
* 2008 – Nicholas Kraemer
* 2009 – Joorma Panula
 
Orkestri repertuaari kuulub nii ajaloolist klassikalist muusikat kui ka improvisatsiooni ja elektroonikat; Mahleri ja teiste romantiliste klassikute teoseid kõrvuti roki-, popi- ja filmimuusikaga; samuti 20. sajandi klassikat Stravinskilt ja Messiaenilt. Kõige selle juures aga on orkestri keskmes Põhjamaade muusika pärand.

Sümfooniaorkester kui kultuuriinstitutsioon on püsivalt arenev, kuigi paljud võivad küüniliselt väita, et suur osa orkestrimuusikast on pärit heliloojatelt, kes surid juba aastakümneid, kui mitte sajandeid tagasi. Orkestril on 21. sajandil aga pidevalt uusi väljakutseid.

## Välislingid
* Koduleht
Tartu FC Santos

**Tartu FC Santos** on 2006. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tartus.

## Ajalugu
Tartu FC Santos on asutati 17. märtsil 2006 noorteklubina, 2008. aastal liitusid nad Tartu jalgpalliklubiga Välk 494, et osaleda Eesti jalgpallimeistrivõistlustel.

2013. aasta hooaja eel nimetati Tartu Quattromed Tartu FC Santoseks.

## Mängijad

## Personal

|-
|
### Praegune tehniline personal

|
### Peatreenerite ajalugu

KTKohusetäitja
|}

## Saavutused
***[[Esiliiga B]]**
:**2. koht (1)**: 2014

***[[II liiga|II liiga lõuna/lääs]]**
:**Võitja (3)**: 2006, 2008, 2013

***[[III liiga|III liiga lõuna]]**
:**Võitja (1)**: 2005

***[[IV liiga|IV liiga lõuna]]**
:**Võitja (1)**: 2004

***[[V liiga|V liiga lõuna/lääs]]**
:**Võitja (1)**: 2003

***[[Evald Tipneri karikavõistlused|Evald Tipneri karikas]]**
:**2. koht (1)**: 2014

***[[Eesti Superkarikas]]**
:**2. koht (1)**: 2015

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2002 till:01/07/2018
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2003
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2002 till:01/07/2003 shift:(2,-4) text:1
 from:01/07/2003 till:01/07/2004 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2004 till:01/07/2005 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2005 till:01/07/2006 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2006 till:01/07/2007 shift:(1,-4) text:9
 from:01/07/2007 till:01/07/2008 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:2
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:8
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:6
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:8
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:

 from:01/07/2002 till:01/07/2003 color:V   shift:(0,13) text:"V liiga"
 from:01/07/2003 till:01/07/2004 color:IV  shift:(0,13) text:"IV liiga"
 from:01/07/2004 till:01/07/2005 color:III shift:(0,13) text:"III liiga"
 from:01/07/2005 till:01/07/2006 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2006 till:01/07/2007 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2007 till:01/07/2008 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 color:ELB shift:(0,13) text:"ELB"
 from:01/07/2014 till:01/07/2018 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"


### Euroopa

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Tartu FC Santos EJL-i kodulehel
Anker Jørgensen

**Anker Henrik Jørgensen** (13. juuli 1922 – 20. märts 2016) oli Taani poliitik, endine Taani peaminister (1972–1973 ja 1975–1982) ja välisminister (1978).

Jørgensen sündis Kopenhaagenis jõukas peres Johannes Albert ja Maria Jørgenseni pojana. 1948 abiellus ta Ingrid Kvist Pederseniga (1922–1997). Abielust sündis neli last.

Jørgenseni poliitikukarjäär algas varakult. 1950 sai ta ametiühingu liikmeks. 1968–1972 juhtis ta Taani Tööliste Liitu. 1964 valiti ta Sotsiaaldemokraatide esindajana Folketingi saadikuks ja sinna valiti ta palju kordi tagasi.

5. oktoobril 1972 sai Jørgensen sotsiaaldemokraatide juhiks ja ühtlasi Taani peaministriks, kui varem neid ameteid pidanud tema erakonnakaaslane Jens Otto Krag otsustas poliitikast loobuda oma elu tipphetke saabumise järel, milleks oli Taani vastuvõtmine Euroopa Majandusühendusse. Peaministriks oli Jørgensen 14 kuud, mil parlamendivalimiste järel sai 19. detsembril 1973 selleks Venstre juht Poul Hartling, kelle erakonnal oli 175-kohalises Folketingis kõigest 22 kohta ja kes moodustas Taani ajaloo kõige väiksema kandepinnaga vähemusvalitsuse, sest teisi erakondi valitsuses polnudki. Pärast aastat opositsioonis sai Jørgensen 13. veebruaril 1975 taas peaministriks, moodustades oma vähemusvalitsuse. 1978 kaasas ta valitsusse Venstre, moodustades suure koalitsiooni majandusprobleemide lahendamiseks. Koalitsioon kestis 23. oktoobrini 1979, mil Venstre sellest lahkus. Jørgensen astus peaministrikohalt tagasi 10. septembril 1982 ja tema järglaseks sai Konservatiivse Rahvapartei juht Poul Schlüter, kuid Jørgensen jäi erakonna juhiks kuni 1987, mil ta astus selleltki kohalt tagasi ja tema järglaseks erakonnajuhi kohal sai Svend Auken.

Jørgensen oli tugev liider. Ta tugevdas Taani sotsiaalsüsteemi ja ühiskondlikku heaolu, kuid tema poliitika suurendas riigieelarve puudujääki tunduvalt ja see tõi kaasa suured välisvõlad.

1986. ja 1991. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.

1990 valiti Jørgensen aasta taanlaseks.

Ta on kirjutanud mitu autobiograafiat.
Páll Pétursson

**Páll Bragi Pétursson** (17. märts 1937 – 23. november 2020) oli Islandi poliitik, Progressipartei liige. 1990. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president. 

## Viited
Duran Çetin

**Duran Çetin** (sündinud 15. veebruaril 1964 Konyas) on türgi romaanikirjanik.

Ta on lõpetanud Selçuki ülikooli teoloogiateaduskonna.

## Looming türgi keeles
# Bir Kucak Sevgi,Beka Yayınları, İstanbul, 2000,
# Güller Solmasın, Beka Yayınları, İstanbul, 2000,
# Kırmızı Kardelenler, Beka Yayınları, İstanbul, 2003, 
# Sana Bir Müjdem Var, Beka Yayınları, İstanbul, 2006,
# Gözlerdeki Mutluluk, Beka Yayınları, İstanbul, 2007,
# Minik Göl, Koski Yay, Konya, 2009,
# Büyük Ödül, Beka Yayınları, İstanbul, 2009,
# Balkondaki Adam, Beka Yayınları, İstanbul, 2009,
# Kül Yığını, Beka Yayınları, İstanbul, 2010,
# Bir Adım Ötesi, Beka Yayınları, İstanbul,2002, 
# Yolun Sonu, Beka Yayınları, İstanbul, 2004, 
# Portakal Kızım, Beka Yayınları, İstanbul, 2005, 
# Toprak Gönüllüler, Beka Yayınları, İstanbul, 2008, 
# Portakal Kızım Sadece Ben, Beka Yayınları, İstanbul, 2010,
# Gökkuşağı Yolculuğu, Gonca Yayınları, İstanbul, 2010,

## Välislingid
* Koduleht
*http://yenisafak.com.tr/Kitap/?i=127773
*http://yenisafak.com.tr/KulturSanat/?i=236503
*http://www.beyazgazete.com/biyografi-duran-cetin-kimdir-hayati.html
*http://www.kimkimdir.gen.tr/kimkimdir.php?id=5881
Karin Söder

**Karin Anne Sofie Söder** (neiupõlvenimi **Bergenfur**; 30. november 1928 Kil – 19. detsember 2015 Täby) oli Rootsi poliitik, Keskpartei liige. 

Aastatel 1985–1987 oli ta Keskpartei esimees. Ta oli esimene naine, kes valiti Rootsi suure erakonna liidriks. Ta oli aastatel 1971–1991 Riksdagi saadik. Ta oli ka üks maailma esimesi naisvälisministreid. Ta oli Rootsi välisminister aastatel 1976–1978 ja Rootsi sotsiaalminister aastatel 1979–1982.

1984. ja 1989. aastal oli Karin Söder Põhjamaade Nõukogu president.
Jason and the Argonauts

**"Jason and the Argonauts"** on mitme teose pealkiri: 
***"[[Jason and the Argonauts (1963)|Jason and the Argonauts]]"**, 1963. aasta film
***"[[Jason and the Argonauts (teleseriaal)|Jason and the Argonauts]]"**, 2000. aasta miniseriaal
Jüri Jegorov

**Jüri Jegorov** (26. veebruar 1972 Tallinn – 1. aprill 2011) oli Eesti tarbegraafik.

Ta õppis aastatel 1984–1988 Tallinna Kunstikoolis ja 1992–1996 Tallinna Kunstiülikoolis vabagraafika erialal. Alates 1994. aasta sügisest töötas ta tarbegraafikuna.

## Välislingid
*CV Vaal Galerii
*Jüri Jegorov 26. II 1972 – 1. IV 2011 in memoriam
Luis Suárez (täpsustus)

**Luis Suárez** on mitme tuntud inimese nimi:
* **[[Luis Suárez Fernández]]**, Hispaania ajaloolane
* **[[Luis Suárez Miramontes]]**, Hispaania endine jalgpallur ja jalgpallitreener
* **[[Luis Fernando Suárez]]**, Colombia jalgpallitreener
* **[[Luis Alberto Suárez]]**, Uruguay jalgpallur
* **[[Luis Suárez (Colombia jalgpallur)|Luis Javier Suárez Charris]]**, Colombia jalgpallur
Elsi Hetemäki

**Elsi Maria Hetemäki-Olander** (neiupõlvenimi **Rinne**, varem Hetemäki; 26. september 1927 Oulainen – 3. detsember 2023 Helsingi) oli Soome poliitik, Rahvusliku Koonderakonnna liige.  

Ta oli Eduskunna liige aastatel 1970–1991, sealhulgas Eduskunna aseesimees aastatel 1987–1991.

1984. ja 1987. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.

## Viited
Chris Smalling

**Christopher Lloyd "Chris" Smalling** (sündinud 22. novembril 1989 Londonis) on inglise jalgpallur, kes mängib kaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Roma.

## Saavutused
### Klubi
;Manchester United
*Inglismaa meister (2): 2010–11, 2012–13
* FA Cup (1): 2016
*FA Community Shield (3): 2010, 2011, 2013
21. kromosoom

**Inimese 21. kromosoom** ehk **kromosoom 21** on inimese väikseim kromosoom. Nagu kõiki teisi autosoome ehk mittesugukromosoome, on inimesel ka 21. kromosoomi kaks koopiat.

Inimese 21. kromosoom sisaldab umbes 46,7 miljonit aluspaari ehk ligikaudu 1,5% kogu inimese DNA-st.

2000. aastal jõuti lõpule selle kromosoomi sekveneerimisega ja see oli tol ajal ühtlasi teine täielikult sekveneeritud kromosoom.

Arvatakse, et selles kromosoomis on umbes 600 geeni, mille seas on ka 226 valke-kodeerivat ja 142 pseudogeeni. 

21. kromosoomi trisoomia põhjustab Downi sündroomi.

## Viited

## Välislingid
* National Institutes of Health: "Chromosome 21" Genetics Home Reference
22. kromosoom

**Inimese 22. kromosoom** ehk **kromosoom 22** on inimese üks väiksemaid kromosoome. Nagu kõiki teisi autosoome ehk mittesugukromosoome, on inimesel ka 22. kromosoomi kaks koopiat.

Inimese 22. kromosoom sisaldab umbes 51 miljonit aluspaari ehk ligikaudu 1,5% kogu inimese DNA-st.

1999. aastal jõudsid Human Genome Projecti teadlased lõpule selle kromosoomi sekveneerimisega ja sellest sai esimene täielikult sekveneeritud kromosoom.

Selles kromosoomis on leitud 1123 geeni, mille seas on ka 453 valke kodeerivat ja 345 pseudogeeni. 

## Viited

## Välislingid
* National Institutes of Health: "Chromosome 22" Genetics Home Reference
I

:*Tehniliste piirangute tõttu on siia suunatud ka väiketäheline *'ı**. Selle tähe kohta vaata artiklit [[punktita i]].''


**I** (väiketähena **i''') on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. I on ladina tähestiku 9. täht. 

I-le vastab kreeka tähestikus ioota.

## Päritolu
Park Ji-sung

**Park Ji-Sung** (sündinud 25. veebruaril 1981) on Lõuna-Korea endine elukutseline jalgpallur. 

Aastatel 2005–2012 mängis Park Ji-Sung Inglismaa klubis Manchester United.
13. kromosoom

**Inimese 13. kromosoom** ehk **kromosoom 13** on inimese kromosoom. Nagu kõiki teisi autosoome ehk mittesugukromosoome, on inimesel ka seda kaks koopiat.

Inimese 13. kromosoom sisaldab umbes 115 miljonit aluspaari ehk ligikaudu 3,5% kogu inimese DNA-st. Geene on leitud 927, mille hulgast 313 kodeerivad valke ja 311 on pseudogeenid.

On leitud seoseid 13. kromosoomis paiknevate geenide ja selliste haiguste vahel nagu rinnavähk, põievähk, mittesündroomne kurtus, MODY tüüp 4 (suhkurtõbi), Wilsoni tõbi, Patau sündroom (trisoomia 13), retinoblastoom, Tourette'i sündroom, Troyeri sündroom, Waardenburgi sündroom. 

## Viited

## Välislingid
* National Institutes of Health: "Chromosome 13" Genetics Home Reference
Matthías Á. Mathiesen

**Matthías Á. Mathiesen** (6. augustil 1931 Hafnarfjörður – 9. november 2011 Hafnarfjörður) oli Islandi poliitik. 

Ta oli Iseseisvuspartei liige. 1959. aastal valiti ta esimest korda Alþingi liikmeks. Aastatel 1974–1978 oli Matthías Á. Mathiesen Geirs Hallgrímssonari valitsuse rahandusminister, aastatel 1983–1985 Steingríms Hermannssonari valitsuse kaubandusminister ja 1986–1987 välisminister. 1987–1988 oli ta Þorsteins Pálssonari valitsuse kommunikatsiooniminister. 

Aastatel 1970 ja 1980 oli Matthías Á. Mathiesen Põhjamaade Nõukogu president.

Tema poeg on poliitik Árni M. Mathiesen.