open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lee Trei

**Lee Trei** (sündinud 15. augustil 1981 Kuressaares) on eesti näitleja. 

Ta on lõpetanud 2000. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (21. lend). 

2004–2021 oli ta Eesti Nukuteatri/Noorsooteatri näitleja. Juulis 2021 asus ta tegutsema Kuressaare Teatris. Aastast 2023 liitus uuesti Eesti Noorsooteatri koosseisuga.

## Rollid Eesti Noorsooteatris
* Iti (Andres Dvinjaninov, "Nukitsamees" 2004)
* Toru-Loru (Ain Prosa, "Timbu-Limbu ja lumemöldrid" 2004)
* Daam (Reeda Toots, "Naksitrallid" 2005)
* Inetu Pardipoeg (Ain Prosa "Muinasjutumees" 2005)
*Trollimoor, I vanaeit, kass, öökull, tuli  : S. Lagerlöf – G. Tunström "Troll-Poiss" (lav. F. Poulsen) 2005 
*Mammagena, daam Leida, Preester, Monostatos  : W. A. Mozart – R. Laasi “Võluflööt” (lav. V. Keller) 2005 
*Juuni  : H. Nordberg – K. Kivitar "Paar" (lav. K. Kivitar) 2006 
*Televiisor  : A. Noormets "Appi!" (lav. L. Rei) 2006 
*Roosa  : W. Shakespeare – E. Liitmaa – J.Kreem – A. Dvinjaninov "Romeo ja Julia" (lav. A. Dvinjaninov) 2006 
*Lepatriinu Mia  : J. Põldma "Lepatriinude jõulud" (lav. J. Põldma / H. Ernits) 2006 
*Daša  : M. Lado "Väga lihtne lugu" (lav. J. Ibragimov) 2007 
*Anna  : A. Lindgren "Bullerby lapsed" (lav. V. Keller) 2007 
*Hobune, rebane  : I. Šauoh "Vanamees ja emahunt" (lav. I. Šauoh) 2007 
*Anna  : A. Lindgren – V. Keller "Bullerby jõulud" (lav. A. Dvinjaninov) 2007 

## Rolle väljaspool Eesti Noorsooteatrit
*Naaber : film "Naaber" (rež. M. Keerdo, Parunid ja Vonid, TPÜ, 2004)  
*Mänginud EMA Kõrgema Lavakunstikooli XXI lennu diplomilavastustes: 

A. Kitzberg "Kosjasõit", Eesti Draamateater, 2002; 

F. Molnar "Liilia", Eesti Draamateater, 2002; 

M. Unt "Kärbeste saar", Vanalinnastuudio, 2003; 

J. Karu, A. Kivirähk, T. Ojasoo "Asjade seis", Eesti Draamateater, 2004; 

G. B. Shaw "Tagasi Metuusala juurde", 2004; 

A. Pepeljajev "Kolm õde – visioonid Tšehhovi ainetel", 2004; 

A. Türnpu "Valge laev ja taevakäijad", 2004, Albu mõis 

*Birgit : telesari "Helena" (TV3; 2006) 
*Kaisu : A. Kivirähki "Limpa ja mereröövlid" kontsert-etendus (lav. A. Dvinjaninov) 2007
*Mänginud ka telesarjades "Ohtlik lend" (ETV, 2007), “Kättemaksukontor” (TV3, 2010) ning "Papad ja mammad" (TV3, 2018).

## Viited

## Välislingid
*Nukuteatri koduleht
*Noorsooteatri koduleht
Mihkel Hansen

**Mihkel Hansen** (29. detsember 1904 Kõrgemäe talu, Haakla küla, Käru vald, Vändra kihelkond, Pärnumaa – 20. november 2004 Toronto) oli Eesti poliitik ja maavanem. Ta oli viimane elusolnud I Riigivolikogu liige.

## Elukäik
Hansen sündis taluperemehe pojana. Ta õppis aastatel 1914–1916 Undiaugu vallakoolis, aastatel 1916–1920 Järvakandi ministeeriumikoolis ja aastatel 1920–1925 Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Aastatel 1925–1930 (lõpetas) õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Ta oli 1925–1927 Lelle-Hiiekõnnu algkooli õpetaja, 1931–1936 vandeadvokaat Verner Johansoni abi, 1936 vandeadvokaat Pärnus. 

Riigitegelasena alustas ta 1936. aastal, kui temast sai Rahvuskogu liige ja Eesti Maaomavalitsuste Liidu peasekretär. Riigihoidja Konstantin Päts määras sügisel 1936 Hanseni Järva ajutise maavalitsuse esimeheks, kellena ta töötas kevadeni 1937. Valitsuse ettepanekul määrati ta Viljandi ajutise maavalitsuse esimeheks ja siis Viljandi maavanemaks, kus ta oli  aastatel 1937–1940

Mihkel Hansen valiti V Riigikogu ja I Riigivolikogu (valitud 64. valimisringkonnast Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde kandidaadina) liige. I Riigivolikogu välis- ja riigikaitsekomisjoni abiesimees. Kuulus Põllumeestekogudesse ja Eesti Põllumeeste Kogude Esindusse Paguluses.

30. aprillil 1939 valiti ta Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi esimeheks.

1941–1943 oli ta Saksa okupatsiooniaegse Eesti Omavalitsuse Viljandi maavanem, aastal 1944 temast sai Võru maavanem. Põgenes 1944 Saksamaale, kust siirdus 1948 Kanadasse.

Oli 1950–1951 Toronto Eesti Seltsi ja 1958–1959 Rahvusliku Välisvõitluse Nõukogu esimees. Eesti Põllumeeste Kogude Esinduse Paguluses abiesimees.

Ta oli viimane elusolnud I Riigivolikogu liige.

## Tunnustus
*1939 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
*1944 plakett "Teenete eest ühises võitluses bolševismi vastu"
*2003 Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema vennapoeg on Vootele Hansen.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*TLÜAR väliseesti isikud
1089

**1089. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad - **[[1080. aastad]]** - 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 

Aastad: 1084 1085 1086 1087 1088 - 1089 - 1090 1091 1092 1093 1094

----

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1088

**1088. aasta** (**MLXXXVIII**) oli 11. sajandi 88. aasta.

## Sündmused maailmas
* 12. märts – Urbanus II sai paavstiks.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1080. aastad

**1080. aastad**

1080. aastad on aastad 1080–1089 pKr.

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Kümnendid: 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad - 1080. aastad - 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad

Aastad: 1080 1081 1082 1083 1084 1085 1086 1087 1088 1089

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

*...
1090. aastad

**1090. aastad**

1090. aastad on aastad 1090–1099 pKr.

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Kümnendid: 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad - 1090. aastad - 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 

Aastad: 1090 1091 1092 1093 1094 1095 1096 1097 1098 1099

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

*...
Port Moresby

**Port Moresby** (tok-pisini keeles *Pot Mosbi* või *Mosbi*) on Paapua Uus-Guinea pealinn. Linn moodustab ühtaegu omaette 1. järgu haldusüksuse (ringkond).

Port Moresby asub Uus-Guinea saare kagurannikul Paapua lahe ääres.

Linna asukoht oli juba enne eurooplaste saabumist tähtis kauplemiskoht.

20. veebruaril 1873 heiskas kapten John Moresby selles asulas Suurbritannia lipu ja kuulutas selle paiga Suurbritannia osaks. Ta nimetas selle oma isa, admirali Fairfax Moresby järgi.

Eurooplaste tegelik kolonisatsioon algas kümmekond aastat hiljem. Asulast sai Briti Uus-Guinea pealinn. 1906 läks Briti Uus-Guinea Austraalia haldusse, 1918 lisandus sellele endine Saksa Uus-Guinea. Esimene lihapood ja esimene vürtspood avati 1909. Elekter saabus linna 1925 ja kanalisatsioon 1941. 1975. aastal sai ta iseseisvunud riigi pealinnaks.

Port Moresby on üks kõige kiiremini kasvavaid linnu Australaasias. Aastas suureneb linna elanike arv kuni 4%. Näiteks 1980 oli linnas umbes 120 000 ja 1990. aastal 195 000 elanikku.

Linna teenindab Jacksoni lennujaam. See on Paapua Uus-Guinea suurim lennujaam. Lennuühendus on Paapua Uus-Guinea jaoks väga tähtis, sest raudtee riigis puudub ja maanteevõrk ei ole pidev. Seetõttu ei ole paljudesse asulatesse võimalik jõuda muul moel kui meritsi ja õhutsi. Jacksonist toimuvad regulaarlennud Brisbane'i, Cairnsi, Honiarasse, Hongkongi, Kuala Lumpurisse, Manilasse, Nadisse, Naritasse, Singapuri ja Sydneysse.

Port Moresby sõpruslinnad on Jayapura (Indoneesia), Jinan (Hiina, alates 1988) ja Townsville (Austraalia, alates 1983).

Linnas on väga kõrge kuritegevuse tase. Ajakiri Economist nimetas Port Moresby 2004 maailma kõige halvema elukvaliteediga pealinnaks. Linnas toimub väga palju vägistamisi, rööve ja mõrvu. Suurt osa linnast kontrollivad kuritegelikud jõugud. Töötus jääb 60% ja 90% vahele ning mõrvu toimub 3 korda sagedamini kui Moskvas ja 23 korda sagedamini kui Londonis.

Port Moresby on sageli kaetud suitsulooriga. Seda tekitavad arvukad järelevalveta jäetud lõkked teede ääres ja jäätmaadel, mis vahel tulekahjudeks muutuvad. Tuletõrje nendega üldiselt ei tegele, kui just olulised hooned tuleohtu ei satu.

## Kliima

Port Moresbys on lähisekvatoriaalne kliima. Aasta läbi on ühtlaselt palav, kuid eksisteerivad kuiv ja märg aastaaeg.

Kõige kõrgem õhutemperatuur, 37 °C, on mõõdetud jaanuaris, kuid igas kuus on mõõdetud sooja üle 30 °C. Kõige madalam temperatuur on 18 °C, mis on mõõdetud aprillis ja juunis.

Aasta keskmine sademete hulk on 1012 mm. Kõige sademerikkamad kuud on veebruar (198 mm) ja jaanuar (178 mm). Kõige sademevaesemad kuud on august (18 mm) ja september (25 mm).

## Välislingid
Šairi hobune

**Šairi hobune** on pärit Inglismaalt. Seda tõugu arvestatakse tagasi nende hobusteni, mis William Vallutaja 1066 Inglismaale tõi.

Šairi hobune on maailma suurim hobune turjakõrgusega 198 cm ja massiga 1 tonn. Nad on enamasti mustjaskõrvid ja kõrvid, nende otsmikul on valge lai lauk. Tihedakarvalistel jalgadel on sokid ja sukad.

Kõige suurem šairi hobune oli Sampson, kelle turjakõrgus nelja-aastaselt 1846 oli 216 cm ja mass poolteist tonni. Sel aastal nimetati ta ümber Mammothiks. Guinnessi rekordite raamatusse pääses šairi hobune Goliath, kelle turjakõrgus oli 198 cm. Goliath suri 2001. aastal.

Šairi hobuseid kasutatakse tõuaretuses, et järglased suuremad tuleksid.

Ajalooliselt veeti šairi hobustega õlut pruulikodadest kõrtsidesse. Mõned inglise pruulikojad teevad nii tänapäevani.
Sekretär

**Sekretär** on asjaajamist (kirjavahetust, telefonikõnesid, külastusi jne) korraldav ametnik või töötaja, protokollija.

Sekretäritöö seisneb kogu asjaajamise ja kontorikorralduse tõrgeteta laabumise korraldamises, et juhid ja spetsialistid võiksid tegeleda oma põhitööga. Sekretär on ühenduslüli kontori ja välismaailma vahel.

## Vaata ka
* Kohtuistungi sekretär

## Välislingid
*sekretär.ee
*Kuhu kõik sekretärid jäid, mis neist küll on saanud?, E24, 13. aprill 2013
*Tiina Merkuljeva, Hea sekretär kohtleb ka kolleege kui firmale väärtuslikke kliente, Postimees, 16. mai 2006
Falabella hobune

**Falabella** on Lõuna-Ameerikas aretatud väiksekasvuline hobusetõug.

Falabella turjakõrgus on 63–86 cm ja kaal keskmiselt 70-80 kg. Neid peetakse peamiselt lemmikloomadena või näituste jaoks.
Kallio

**Kallio** on linnaosa Helsingis.

Kallio on traditsiooniliselt tuntud kui tööliste elurajoon, kuid tänapäeval on suurem osa elanikest üksi elavad nooremad täiskasvanud ja vanemad inimesed.

Kallio kirik on üks Helsingi silmapaistvamaid ehitisi.

Kallio jaguneb kolmeks piirkonnaks: Siltasaari, Linjat ja Torkkelinmäki.

## Transport

Kallios on kaks metroojaama: Hakaniemi ja Sörnäinen. Linnaosa läbib 5 trammiliini ja üle 60 linna- ja lähibussiliini.

## Viited

## Välislingid

* http://www.kaupunginosat.net/kallio/
1087

**1087. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad - **[[1080. aastad]]** - 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 

Aastad: 1082 1083 1084 1085 1086 - 1087 - 1088 1089 1090 1091 1092

----

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 9. september – William I Vallutaja, Inglismaa kuningas
1083

**1083. aasta** (**MLXXXIII**) oli 11. sajandi 83. aasta.

## Sündmused maailmas
* 20. august – Paavst Gregorius VII kuulutas Ungari esimese kuninga István I Püha pühakuks.

## Sündinud
* Anna Komnene, Bütsantsi ajaloolane

## Surnud

* ...
Marco Materazzi

**Marco Materazzi** (sündinud 19. augustil 1973 Lecces) on endine Itaalia jalgpallur, kaitsja.

Materazzi tõusis tippu suhteliselt hilja. 1990. aastatel mängis ta mitmes madalama liiga meeskonnas, Tor di Quintos (1991–1992), Marsala Calcios (1993–1994) ja AS Trapanis (1994–1995), enne kui siirdus tol ajal Serie B-s mänginud AC Perugiasse 1995. aastal. Osa 1996–1997 hooajast mängis ta Serie C-s Carpi Calcio rivistuses enne naasmist Perugiasse. 1998–1999 hooajal mängis ta Inglismaal Evertonis, enne naasmist Perugiasse, kes oli tõusnud Serie A-sse. 2000–2001 hooajal lõi ta 12 väravat, mis oli Itaalia kaitsjate väravalöömisrekord, ja siirdus järgmiseks hooajaks Milano Interisse, kus kindlustas endale koha põhirivistuses. Interiga tuli Materazzi viiekordseks Serie A meistriks.

## Saavutused
;Internazionale
*Serie A: 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2009–10
*Coppa Italia: 2004–05, 2005–06, 2009–10, 2010–11
*Supercoppa Italiana: 2005, 2006, 2008, 2010
*UEFA Meistrite Liiga: 2009–10
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2010
Aive Mõistlik

**Aive Mõistlik** (kuni 1979 **Aive Raamat**; sündinud 2. augustil 1957 Valjala vallas Lööne külas) on eesti endine pedagoog ja munitsipaalpoliitik.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1975. aastal Orissaare Keskkooli ja 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

## Töökäik
Aastatel 1993–2001 oli ta Kahtla Põhikooli direktor ja 2001. aastast on ta Valjala Põhikooli direktor. Ta on õpetajana peale kehalise kasvatuse andnud ka eesti keele ja kirjanduse tunde.

Lisaks pedagoogitööle on ta olnud ka Valjala vallavolikogu esimees ning haridus- ja kultuurikomisjoni esimees.

## Tunnustus
*1998 Saaremaa aasta õpetaja

## Isiklikku
Tema tütred on Ave Maria, Astra ja Marja. 

## Viited

## Välislingid
*Kristina Kretova, Aive Mõistlik 60: Valjala koolidirektorit motiveerib koolitöö, Saarte Hääl, 3. august 2017
Oskar von Ekesparre

**Oskar Arkadius Otto von Ekesparre** (vene keeles Оскар Рейнгольдович фон Экеспарре; 2. august 1839 Kangruselja mõis, Püha kihelkond – 27. detsember 1925 Kuressaare) oli eelviimane Saaremaa maamarssal aastail 1876–1906 ja Saaremaa Üldkasuliku Ühingu president 1920. aastat kuni surmani.

Ta oli ka Vene kaardiväe leitnant,  erihariduselt raudteeinsener, raudtee peainsener 1871. aastast Harkovi-Nikolajevski raudtee direktor, tõeline riiginõunik (1890), Riiginõukogu liige, kammerhärra (1905) ja õuemeister (1912).

Ta oli Olbrüki mõisa, Mõntu, Sääre ja  Põdra karjamõisa, Koltse mõisa omanik.

Ta on maetud Mõntu mõisa kalmistule.

## Isiklikku
Tema sõjaväelastest vennad Eugen (1845–1917) ja Alfred (1847–1936), ning sillakohtu adjunkt Guido (1852–1904) olid samuti insenerid.

22. augustil 1878 abiellus Oskar von Ekesparre Kuressaares Kuivastu mõisast pärit paruness Bertha von Buxhoevedeniga (1859–1880), kellega tal oli kaks last:
*Elisabeth von Ekesparre (1879 Mõntu – 1930 Kuressaare), abiellus 1900 Kuressaares Tumala ja Orissaare mõisniku vabahärra Matthias Stackelbergiga 
*Harry von Ekesparre (1880 Mõntu – 1916 Kungur), mõisnik Vjatka kubermangus

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*See juhtus..., Saarte Hääl, 22. detsember 2007
*
Helena von Buhrmeister

**Helena Olga Charlotte von Buhrmeister** (29. jaanuar 1858 Varssavi – 5. november 1928 Tallinn) oli Saaremaa aadlik, Reina mõisa viimane omanik kuni 1919. aastani.

Karl von Buhrmeisteri ja viimase teise abikaasa Bertha von Helleri noorim tütar. Ei abiellunud. 

## Välislingid
* Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Terrorist

**Terrorist** on isik, kes poliitilistel või materiaalsetel motiividel paneb toime akte, mille eesmärgiks on materiaalse ja moraalse kahju tekitamine teatud eraisikutele, riikidele või organisatsioonidele. Teatud olukordades on võimatu või keeruline eristada vabadusvõitlejat terroristist.

Eesti Vabariigi Karistusseadustiku § 237 järgi on terrorism "tervisekahjustuse tekitamisele, surma põhjustamisele või vara hõivamisele, rikkumisele või hävitamisele suunatud teo toimepanemine sõja või rahvusvahelise konflikti provotseerimise või poliitilisel või usulisel eesmärgil".

## Tuntud terroriste
See on nimekiri isikutest, kes on kuulutatud terroristiks.

*Abu Nidal
*Usāmah ibn Lādin
*Mir Aimal Kansi, kes 25. jaanuaril 1993 tappis LKA Peakorteri juures Langleys 2 Luure Keskagentuuri töötajat. Kansi tabati FBI poolt 15. juuni 1997 Pakistanis, toimetati Ameerika Ühendriikidesse, mõisteti süüdi ja hukati 2002. aastal;
*Farwaz Younis, kes osales Jordaania Kuningliku Lennufirma lennu (*Royal Jordanian Airlines Flight 402*) kaaperdamises. Younis tabati 13. juunil 1987 FBI poolt Küprose lähedal Vahemeres, neutraalvetes operatsiooni "Goldenrod" käigus, toimetati Ameerika Ühendriikidesse, mõisteti süüdi 1989. aastal ning määrati karistuseks 30 aastat vabadusekaotust;
*Umar Farouk Abdulmutallab (*Christmas Day bomber*)

## Terroriühendused
Nimekiri riikidest, ühendustest ja organisatsioonidest, mis on kuulutatud terroristlikeks:
*Jewish Defense League
*Must September
*IRA

## Vaata ka
*Terrorism
*Usuline ekstremism
August Heinrich von Schmidt

**August Heinrich von Schmidt** (9. juuli / 20. juuli 1760 Valjala – 20. juuni / 2. juuli 1841 Valjala) oli Saaremaa superintendent ja Valjala Martini koguduse õpetaja. Ta tõsteti päritavasse Vene aadliseisusse 15. aprillil 1837.

Ta õppis Kuressaare linnakoolis, aastatel 1775–1780 Tallinnas gümnaasiumis ja aastatel 1780–1782 (immatrikuleeriti 8. septembril 1780) Jena Ülikoolis. Ordineeriti 8. märtsil / 20. märtsil 1783 õpetajaks

Ta oli aastatel 1783–1808 Valjala Martini koguduse adjunktõpetaja ja aastatel 1808–1835 Valjala Martini koguduse õpetaja. Sai 5. jaanuaril / 17. jaanuaril 1814 Saaremaa konsistooriumi assessoriks, 26. oktoobril / 7. novembril 1814 sai ta Saaremaa superintendendiks; Saaremaa superintendent oli ta aastatel 1814–1835. Jäi 8. mail / 20. mail 1835 emerituuri.

Aastal 1817 kinnitati Keiserliku Eesti Seltsi direktoriks.

## Isiklikku
Tema isa Johann Heinrich Schmidt oli Valjala Martini koguduse õpetaja, tema poeg Friedrich August Heinrich von Schmidt oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja, teine poeg Gottlieb Alexander von Schmidt oli Saaremaa Jaani koguduse ja Muhu Katariina koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent. Tema vanaisa Heinrich Vick oli Muhu Katariina koguduse õpetaja. 1. veebruaril / 12. veebruaril 1784 abiellus ta Katharina Elisabeth Agthega (1764 Tallinn – 1832 Valjala). Tema äi Carl Friedrich Agthe oli Tallinna Oleviste koguduse organist, abikaasa vend Andreas Michael Agthe ja vennapoeg Wilhelm Andreas Fürchtegott Agthe olid Pöide Maarja koguduse õpetajad.

## Tunnustus
* 1813 Püha Anna ordeni III klass
* 1834 kullatud Superintendendirist
* 3. aprillil / 15. aprillil 1837 sai päritava Vene aadliseisuse (Peterburi kubermangus).

## Viited

## Välislingid
* 
* Saaremaa rüütelkonna genealoogiline käsiraamat
Ernst Gottlieb von Schmidt

**Ernst Gottlieb von Schmidt** (22. november 1823 – 1. veebruar 1900) oli Kuressaare bürgermeister.

Ta oli alates 1852. aastast Kuressaare raehärra, sündik ja sekretär, 1885–1889 bürgermeister.

Ta oli abielus kaks korda:
*alates 1. maist 1854 Annette Rinnega (25. aprill 1832 Tallinn – 15. august 1871);
*alates 15. oktoobrist 1872 Kuressaares Adelheid Zoeppfeliga (23. september 1838 Kuressaare – 27. august 1926 Kuressaare).

Ernst Gottlieb von Schmidti poeg teisest abielust, Georg Rudolph Friedrich von Schmidt, immatrikuleeriti 30. oktoobril 1918 Saaremaa rüütelkonda.
Pehmelakk

**Pehmelakk** (prantsuse keeles *vernis mou*) on sügavtrükitehnika, kus plaat kaetakse pehme krundiga ja sellele asetatakse paber, millele tehakse pliiatsi või kriidiga joonis. Joonistuskohal hakkab krunt (olenevalt surve tugevusest rohkem või vähem) paberi külge. Paber eemaldatakse ja krundist kohati vabanenud plaat söövitatakse. Tõmmisele on iseloomulik pehme sõmerjoon.  

Samuti võib **pehmelakk** tähendada selles tehnikas teostatud graafikateost.

Esimeseks pehmelakitehnika kasutajaks peetakse sakslast Dietrich Meyerit (1572–1658). Eesti kunstnikest on pehmelakki viljelenud Ott Kangilaski, Concordia Klar, Peeter Ulas, Kaisa Puustak, Evi Tihemets, Õnne Eelma, Reti Saks jt.  

## Kunstnikke
* Thomas Gainsborough
* James Gillray
* Théophile-Alexandre Steinlen
* Pierre-Auguste Renoir
* Félicien Rops
* Leonid Osipovich Pasternak

## Vaata ka

* Graafika
* Kõrgtrükk
* Sügavtrükk
* Lametrükk
Itaalia pliiats

**Itaalia pliiats** ehk **prantsuse pliiats** ehk **must kriit** ehk ***negro*** on joonistusvahend, mis on valmistatud luumustast ehk peenest luupurust, mida seob taimne liim ning sellega tehtud joonistus on sügavmust, matt ja sametine.

Kuna itaalia pliiatsi koostises puudub grafiit, siis ei ole tegemist pliiatsiga, vaid millegi pliiatsi ja joonistussöe vahepealsega, millel on pliiatsi välimus ja söe omadused.

## Vaata ka
* Pliiats
* Günther Reindorff
* Eduard Viiralt
Vahamaal

. 
**Vahamaal** ehk **enkaustika** on maalimine vahavärvidega. Tegemist on antiikajast pärineva maalitehnikaga, mis kasutab vahas kuumutamise teel segatud värve.
Saaremaa Ralli

**Saaremaa Ralli** on Saaremaal peetav ralli.

## Ajalugu
Saaremaa Ralli toimus esimest korda 23.–24. novembril 1974 nime "Tehumardi-74" all. Idee autorid olid tollase Autotranspordibaasi nr 11 tehnikaspordi entusiastid Aleksander Tiidus ja Slavik Bõstrov.

Esimene sportlik ralli toimus 12.–14.detsembril 1975. 

Alates 1993. aastast on ralli rahvusvaheline ja kannab nime "Saaremaa ralli".

## Võitjad absoluutarvestuses

## Vaata ka
*Saaremaa Ralli 2001
*Saaremaa Ralli 2002
*Saaremaa Ralli 2003
*Saaremaa Ralli 2004
*Saaremaa Ralli 2005
*Saaremaa Ralli 2006
*Saaremaa Ralli 2007
*Saaremaa Ralli 2008
*Saaremaa Ralli 2009
*Saaremaa Ralli 2010

## Välislingid
*Saaremaa Ralli koduleht
*Autospordist 1974–2000
Vaivere

**Vaivere** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.

Küla on esmamainitud vakusena 1444. aastal. Vaivere on üks vähestest Saaremaal siiani säilinud ajaloolistest tänavküladest. 

Külas asus 2001. aastani kool. Aastatel 2008–2013 asus endise koolimaja renoveeritud osas Kaarma Koolide Muuseum.

Saaremaa Rallil on aastaid olnud Vaivere kiiruskatse, mis läbib lisaks Vaiverele veel Paimala ja Kärdu küla.

Vaivere külas on sündinud vaimulik Rudolf Reinaru ja põllumajandustegelane Richard Martinson.

## Viited

## Kirjandus
* Vaivere küla lugu (1. osa, 1999) 
* Vaivere kultuurilugu (2. osa, 2001)

## Välislingid
*Leida Iir,  Kultuurilooline rännak Vaivere minevikku
*Vaivere kooli lugu
*Vaivere küla ajast aega
Saaremaa Ralli 2005

**Saaremaa Ralli 2005** oli 38. rahvusvaheline Uno X Saaremaa Ralli, mille käigus võisteldi Vaivere, Kõljala, Kuressaare, Kaugatuma, Taritu, Oriküla ja Undva kiiruskatsel.

Selle ralli võitsid soomlased Juho Hänninen ja Marko Sallinen Mitsubishi Lancer Evo VIII-l.

## Välislingid
*Saaremaa Rally 2005
Saaremaa Ralli 2004

**Saaremaa Ralli 2004** oli 37. rahvusvaheline Uno X Saaremaa Ralli.

Toimusid Vaivere, Kuressaare, Kaugatuma, Taritu, Oriküla, Undva ja Kõruse kiiruskatsed. 

Ralli võitsid norralased Thomas Scie/Ragnar Enden Toyota Corolla WRCl.

## Välislingid
*Saaremaa Rally 2004
Saaremaa Ralli 2001

**Saaremaa Ralli 2001** võitsid eestlased Margus Murakas/Toomas Kitsing Toyota Corolla WRCl. Rahvusvahelisel 34. Uno X Saaremaa Rallil osales 66 ekipaaži Eestist, Lätist, Leedust, Soomest ja Venemaalt. Ralli lõpetas 33 meeskonda. 2001. aasta Saaremaa Rallyl olid Sakla, Reeküla, Kuressaare, Kaugatuma ja Mäebe kiiruskatsed.

## Välislingid
*Saaremaa Rally 2001
Saaremaa Ralli 2003

**Saaremaa Ralli 2003** oli 2003. aastal toimunud 36. rahvusvaheline Uno X Saaremaa Ralli. Toimusid Vaivere, Kuressaare, Sakla, Kõljala, Oriküla, Kaugatuma ja Taritu kiiruskatsed. Ralli võitsid norralased Thomas Schie/Ragnar Enden Toyota Corolla WRCl. Parimad eestlased olid Subaru Imprezal sõitnud Martin Rauam/Peeter Poom.  

## Välislingid
*Saaremaa Rally 2003
Saaremaa Ralli 2006

**Saaremaa Ralli 2006** võitsid norralased Andreas Mikkelsen/Ola Floene Ford Focus WRC'l. 39. rahvusvaheline Alexela Saaremaa Ralli oli 2006. aasta rahvusvaheline kalendrivõistlus ja Eesti meistrivõistluste 7. etapp rühmadele A, N ja E. Kiiruskatsed korraldati Kesk- ja Lääne-Saaremaa kruuskattega teedel, Kuressaare linna tänavatel ning superlisakatsed Oriküla paarisrajal.

## Välislingid
* Saaremaa Rally 2006
Valjala

**Valjala** on alevik Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Valjala valla halduskeskus.

Seal tegutsevad Valjala rahvamaja, Valjala Põhikool ja Valjala lasteaed.

Alevikus asuvad Vabadussõjas langenute mälestussammas ja Valjala kirik (Eesti vanim kivikirik). Valjala kalmistu ja Valjala vana kalmistu on mõlemad arvele võetud kultuurimälestistena.

## Aadressikohad
Alevikus asuvad järgmised tänavad: Kaare tänav, Kaarli tänav, Kadaka tänav, Kalmistu tee, Kiriku tee, Köstri tänav, Pihlaka tänav, Posti tänav, Teemeistri tänav, Tehase tänav, Tooma tänav ja Varju tänav.

## Ajalugu
1795. aastani kandis see koht *Pappi-Allewe* nime. 
Kirikukülana kuulus koht Valjala kihelkonda, seal oli Valjala kirikumõis. 1977. aastal nimetati Kirikuküla ümber Valjala alevikuks.

## Vaata ka
*Valjala maalinn
*Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Kingissepa rajoon)

## Viited

## Välislingid
* Andresepäeval Valjalas. Oma Saar, 7. detsember 2007.
* Valjala väljakaevamised on toonud päevavalgele 15 hauda. Postimees, 12. august 2010.
Akvatinta

**Akvatinta** (itaalia keeles *acquatinta*) on sügavtrükitehnika, mille abil on võimalik saavutada toonivarjundeid, mis tekivad metallplaadi eri osade eri kestusega söövitamisel ja mille korral plaadi karestamine toimub keemiliselt.

Samuti tähendab **akvatinta** selles tehnikas graafikateost.

## Tööprotseduur

* Poleeritud tsink- või vaskplaati tolmutatakse kampoli- või asfaldipulbrit sisaldavas kastis. Aineterakesed sadestuvad plaadi pinnale ja plaadi soojendamisel sulavad need plaadi külge kinni. 
* Plaati söövitatakse kujutise saamiseks mitu korda, kattes heledamaks jäävad pinnad vahepeal ofordilakiga. Täiesti valgete pindade saamiseks kaetakse need juba enne söövitust. 
* Trükivärv tungib vaid plaadi karestatud ja seejärel söövitatud kohtadesse ning trükkimisel jääb teraline, korniline pind. 
* Tavaliselt saadakse söövitamisel 2–4 tumedusastet, heledamate-tumedate pindade üleminekud on järsud ning must pind pole sametine nagu metsotintos. 
* Kontuuride joonistamiseks kasutatakse kuivnõela, oforti või pehmelakki. 
* Õrna struktuuriga akvatintaplaat võimaldab teha sadakond kvaliteetset tõmmist.

## Ajalugu

18. sajandi keskel töötas prantslane Jean-Baptiste Le Prince (1734–1781) välja akvatintatehnika, mille söövitamisel saadud teraline plaadipind sobis eriti kriidijoonistuste sõmerja joone reprodutseerimiseks. Ka võimaldas akvatinta värvilisi tõmmiseid, mida vaselõike põhiliselt joonele rajatud käsitlus ei andnud.

## Vaata ka
* Graafika
* "Los Caprichos"
* "Los desastres de la guerra"
* Sügavtrükk
* Reservaaž

## Välislingid
Ningxia

**Ningxia Huei autonoomne piirkond** on Hiina Rahvavabariigi koosseisu kuuluv 1. järgu haldusüksus. Asub Hiina keskosas, piirneb põhjas Sise-Mongooliaga, läänes Shaanxi provintsiga ja mujal Gansu provintsiga. Ningxia on islamiusuliste hiinlaste, hueide autonoomne piirkond. 

## Loodus

Piirkonnast voolab läbi Huang He.

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli piirkonna elanikest 35% islamiusulised hueid.

## Ajalugu

Aastatel 1038–1227 asus piirkonnas Tanguutide riik. 

## Haldusjaotus

Piirkond jaguneb viieks ringkonna õigustega linnaks:

* Yinchuan (银川)
* Shizuishan (石嘴山)
* Zhongwei (中卫)
* Wuzhong (吴忠)
* Guyuan (固原)

## Välislingid
Saaremaa Ralli 2002

**Saaremaa Ralli 2002** võitsid eestlased Margus Murakas / Toomas Kitsing Toyota Corolla WRCl. 

Rahvusvahelisel 35. Saaremaa Rallil olid Kõljala, Sakla, Jõelepa, Kärla, Kaugatuma ja Taritu kiiruskatsed.
## Välislingid
*Saaremaa Rally 2002
1081

**1081. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad - **[[1080. aastad]]** - 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad

Aastad: 1076 1077 1078 1079 1080 - 1081 - 1082 1083 1084 1085 1086

----

## Sündmused maailmas

*...

## Sündinud

* 1. detsember – Louis VI, Prantsusmaa kuningas

## Surnud

* ...
1080

**1080. aasta**

## Sündmused maailmas
*...

## Sündmused Eestis
*Traditsioonilise arvamuse järgi asutas Taani kuningas Knud IV paganliku kuningriigi asemele kristliku Eestimaa hertsogiriigi.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Harald III, Taani kuningas
*5. juuli – Ísleifr Gizurarson, Islandi esimene piiskop
*15. oktoober – Rudolf von Rheinfelden
1075

**1075. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad - **[[1070. aastad]]** - 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad

Aastad: 1070 1071 1072 1073 1074 - 1075 - 1076 1077 1078 1079 1080

----

## Sündmused maailmas

*...

## Sündinud

*Lothar III, Saksa-Rooma keiser

## Surnud

* ...
Kostroma juust

**Kostroma juust** (vene keeles: костромской сыр) on Venemaal ja peaaegu kõikjal endise NSV Liidu aladel lehmapiimast toodetav tugevamaitselise juustu sort, mis sarnaneb omadustelt Gouda juustuga. Kostroma juustu on Venemaal toodetud juba üle 130 aasta. Juust on nime saanud Kostroma piirkonna järgi, kus seda esialgu peamiselt toodeti.

Kostroma juust on hollandi tüüpi kõva naturaalne laabijuust, mille rasvasisaldus kuivaines on 45%. Hollandi tüüpi juustuna on sel õrnalt hapukas, kuid piisavalt terav valminud juustu maitse ja aroom. Sellele juustusordile on iseloomulikud ringikujulised või ovaalsed augud. Kuni 12 kg kaaluvad madala silindri kujulised juustukerad valmivad parafiiniga kaetult 2–3 kuud. 

Kostroma juustu toodetakse Eestis ka tänapäeval nii Kostroma juustu (Saaremaa Liha- ja Piimatööstus) kui ka Lahe juustu (AS Rakvere Piim) nime all.

Kostroma juustu peetakse sobivaks taimetoitude ja makaroniroogade lisandiks, aga ka lihtsalt hommikusöögiks musta leiva kõrvale.

## Kirjandus
*Linda Petti. "Juust". Valgus. Tallinn 1978
**2., parandatud ja täiendatud trükk. Lk 36

## Välislingid
*Кипринский молочный завод: Сыр Костромской (vene keeles)
*Кулинарная книга: Твердые сыры (vene keeles)
*Pilte kostroma juustu etikettidest. I osa
**Pilte kostroma juustu etikettidest. II osa
Biisk

**Biisk** on linn Venemaal Altai krais, Biiski rajooni halduskeskus. Asub Bija jõe kaldal, 140 km Barnaulist kagus.

Biisk asutati 1709. aastal sõjaväelise kindlusena, kuid põletati peagi kohalike hõimude poolt maha. Kindlus taastati 1718. aastal. Linnaõigused sai 1782. aastal.

Tähtsamad tööstusharud on masinatööstus, puidu- ja keemiatööstus.

## Viited

## Välislingid
*Biiski koduleht *(vene ja inglise keeles)*
Jogurt

**Jogurt** on harilikult maitsestatud paks hapupiimaliik, mis sisaldab muudest hapupiimadest rohkem kuivaineid. Jogurtit valmistatakse täispiimast piimhappebakterite puhaskultuuriga. Lisanditena kasutatakse rasvavaba piimapulbrit, suhkrut, puuvilja- ja marjasiirupeid, mett jm. Idapoolseil Vahemere mail tuntakse jogurtit juba antiikajast.

Indias peeti jogurtit jumalate joogiks, rahvameditsiinis on seda kasutatud ravimina unetuse ja vananemise vastu. Kosmeetikaski on naturaaljogurt tuntud näomaskina ja kortsude kõrvaldajana. 

Naturaalses jogurtis on rohkesti elavaid baktereid (ligikaudu miljon kuni miljard mikroobi ühes grammis), järelkuumutatud tootes aga mitte. 

Eestis valmistatakse järelpastöriseerimata jogurteid, mis sisaldavad elusaid baktereid. Selline jogurt säilib jahedas vähemalt kaks-kolm nädalat. Nii-öelda "elavaid jogurteid" tuleb tingimata hoida temperatuuril +2...+6 °C. Järelpastöriseeritud jogurtid säilivad ka toatemperatuuril. Jogurti valmistamisel kasutatakse bakterjuuretist, mis on tegelikult kahe piimhappebakteri: bulgaaria kepikeste *[[Lactobacillus bulgaricus]]* ja piimhappe streptokokkide *[[Streptococcus thermophilus]]* segu. Streptokokid toodavad põhiliselt mitmesuguseid happeid, laktobatsillid aga maitse- ja aroomühendeid.

Rasvasuse alusel jagunevad jogurtid kolme rühma:
* rasvavaesed tooted, mille rasvasisaldus jääb vahemikku 0,1...0,3%
* piimajogurtid rasvasusega 1,5...3,5%
* koorejogurtid, milles on rasva 10% või rohkem.

Üks jogurti liike on joogijogurt, mis on tavaliselt vedelama konsistentsiga ning kuhu lisatud moos on ilma marjatükkideta. 

## Välislingid
Või

**Või** on peamiselt lehmapiima koorest valmistatud toiduaine, mille rasvasisaldus on 68–82,5%. Euroopa Liidu määruste järgi tohib võiks nimetada aga vähemalt 80% rasvasisaldusega toiduainet. Või sisaldab veel 16–20% (EL määrustele vastavalt mitte üle 16%) vett, 1% valku ja rasvavaba piima kuivainet (EL määruste järgi mitte üle 2%). Või sisaldab ka A-, E-, D-, ning vähesel määral C-vitamiini ja B-rühma vitamiine.

Võiks peetakse ka maitsevõisid, milles on väikeses koguses maitsetaimi, vürtse, aroomiaineid jm. Sageli lisatakse maitsevõidele tilli, küüslauku, peterselli, murulauku, basiilikut, harvem tüümiani, sinepit jms.

Naturaalseks peetakse otse ja üksnes pastööritud koorest valmistatud toodet. Taastatud või seevastu valmistatakse võiõlist, rasvata piima kuivekstraktist ja veest, vadakuvõi aga vadakukoorest või vadakukoore ja koore segust.

Võilaadseid tooteid, mida võiks nimetada ei lubata, kutsutakse tihti sarnase kõlaga nimetustega, näiteks "võidel" ja "võideks".

## Valmistamine

Võid on valmistatud ajast, kui loomapiima on toiduks tarvitatud. Vanasti valmistati võid võikirnus hariliku puulusikaga hõõrudes, ankrus või pudelis loksutades. 

19. sajandil tulid kasutusele mitmesugused käsitsi ringiaetavad võimasinad.

Võid tehakse puhtast ja kvaliteetsest, ilma kõrvalmaitseta hapukoorest või rõõsast koorest võimasinaga. Selles klopitakse koort, kuni rasvaosakesed liituvad võiks ja eraldub või- ehk petipiim (vt pett).

## Vaata ka
*kakaovõi
*margariin
*munavõi
*vitsik
*võie
*Eesti köök
Sekretär (täpsustus)

**Sekretär** võib tähendada mitut asja:
***[[Sekretär]]** on asjaajamist korraldav ametnik või töötaja
***[[Sekretär (pult)|Sekretär]]** on teatud kirjutuspult
***[[Sekretär (raamaturiiul)|Sekretär]]** on teatud tüüpi raamaturiiul
* ...

## Vaata ka
***sekretärlind** ehk **[[kurgkotkas]]**
*riigisekretär
*pressisekretär
*peasekretär
*munitsipaalsekretär
Kurgkotkas

**Kurgkotkas** ehk **sekretärlind** (*Sagittarius serpentarius*) on Aafrikas elav haukaline, ainuke kurgkotkaslaste sugukonna ning **kurgkotka** perekonna esindaja.

Kurgkotkas on levinud Sahara-taguse Aafrika rohtlades ja savannides.

Nimetus sekretärlind on pandud linnu peas turritavate sulgede järgi, mis meenutasid neid kohanud eurooplastele kohtukirjutajaid, kes kandsid paruka sees hanesulgedest kirjutussulgi.

Kurgkotka kehapikkus on 125–150 cm, tiibade siruulatus 210 cm ja kaal 4 kg.

Kurgkotkas toitub muuhulgas roomajatest, sealhulgas madudest, ning väikeimetajatest ja putukatest, sealhulgas mardikatest ja rändtirtsudest. Saaklooma tapab ta jalahoopidega.

Kurgkotkas on Sudaani ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vapilind.

## Viited
Elion

**Elion Ettevõtted AS** (varasem nimi **AS Eesti Telefon**) oli aastatel 1993–2014 tegutsenud Eesti suurim telekommunikatsiooni ettevõte.

Ettevõte osutas andmesideteenuseid ja kõnelahendusi nii eraisikutele kui ka ettevõtetele. See alustas tegevust 1. jaanuaril 1993.
Põhiliselt jõuab lõppkasutajani internetiteenus ADSL-ühendusena, telefoniliini pidi.

Elion Ettevõtted AS kuulus aktsiaseltsile Eesti Telekom. 1. septembril 2014 ühendati Elion Ettevõtted AS oma emaettevõttega. Eesti Telekom jätkab kaubamärgi Elion kasutamist telefoni-, andmeside- ja televisiooniteenuste osutamisel.

## Ajalugu
Elion Ettevõtted AS, tol ajal veel Eesti Telefon, alustas tegevust 1. jaanuaril 1993. Kuna tol ajal valitses Eestis telefonside koha pealt kaos, seadis riik ettevõttele ülesandeks leevendada Eestimaal valitsevat telefonipõuda ja ehitada välja korralik üleriigiline telefonivõrk koos rahvusvaheliste sidekanalitega. Kõik see määratleti 16. detsembril 1992 Eesti Vabariigi Valitsuse ja Eesti Telefoni vahel sõlmitud kontsessioonilepinguga, mis lõpetati 29. detsembril 2000.

1996. aastal toodi turule NETI-nimeline otsingusüsteem, mis sisaldas ka temaatilist infokataloogi.

1999. aastal loodi Atlase kaubamärk, mille all ettevõte jõudis turuliidri positsioonile nii Interneti sissehelistamisteenuste, püsiühenduste kui ka andmesidelahenduste osas. Peatselt hakati osutama Hoti-nimelist e-posti teenust, millest on tänapäevaks saanud üks populaarsemaid internetiportaale.

2001. aasta 1. jaanuaril avanes Eesti telekommunikatsiooniturg esimesena Kesk- ja Ida-Euroopas täielikult konkurentsile. Ettevõte investeeris ligi 100 miljonit krooni konkurentsi võimaldamiseks, viies sidevõrgu valmisolekusse teiste teenusepakkujate turuletulekuks. Enamik turule tulnud uusi telefoniettevõtteid leidis, et neil pole vaja rajada oma võrku, sest kasulikum on osutada teenust Elioni võrgu vahendusel.

2003. aastal otsustas ettevõte võtta nimeks Elion, koondades selle nime alla ka senised Hallo müügiesindused. Enamik ettevõtte senised kaubamärgid kadusid kasutusest. Nimemuutuse põhjuseks oli see, et Elion ei olnud enam pelgalt telefoniettevõte, sest internet, andmeside ja infotehnoloogia olid ettevõtte kõige kiiremini arenevad ärivaldkonnad. Lisaks ei olnud ettevõte enam monopoolses seisus.

2011. aastal ühtlustas TeliaSonera tütarettevõtet logod, mistõttu sellest ajast on Elionil ja EMT-l kogu TeliaSonera kontserniga sama logo ja visuaalne identiteet.

2012. aastal toodi koostöös Samsungiga turule IPTV-rakendus, mis võimaldab Elioni nutiTV-d vaadata ilma digiboksita.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Pass

**Pass** (prantsuse sõnast *passeport*) on reisidokument, mis on ette nähtud isiku tuvastamiseks ja riigipiiri ületamiseks.

Sõna pass on eesti keeles lühendatud valik prantsuskeelsest sõnast *passeport*, mis märkis läbipääsu luba linnaväravatest või sadamasse.

## Pass Eestis

Eestis hakati välja andma passe Eestimaa ja Liivimaa kubermangu elanikele pärast 1863. aasta passiseadust, elanikele, kes lahkusid ajutiselt või alaliselt oma kodukubermangust Venemaa sisekubermangudesse või Venemaa keisririigi läänekubermangudesse.

Eestis antakse isikut tõendavate dokumentidena välja mitut liiki passe:
*Eesti kodanikele väljastatakse Eesti Politsei- ja Piirivalveameti PPA Kodakondsus- ja Migratsiooniosakondade poolt Eesti kodaniku pass (reisipass). 
*Riigi juhtkonnale ja riiki ametlikult esindavatele isikutele võib Välisministeerium väljastada diplomaatilise passi, mis kaitseb selle kasutajat eriliselt liikudes välismaal. 
*Meremehe teenistusraamat vormistatakse kutselistele meresõitjatele, mis võimaldab neil viisavabalt siseneda nende riikide sadamaterritooriumile, kes ei ole Eesti suhtes viisakohustusest loobunud; sadama territooriumilt lahkumiseks on neil siiski viisat vaja. 
*Välismaalastele, kellel pole võimalik saada oma kodumaa saatkonnast passi ja nad elavad alaliselt Eestis, väljastatakse välismaalase pass.
*Pagulase reisidokument.

## Pass Euroopa Liidu liikmesriikides
Saksamaal antakse bordoopunaste kaantega passe välja juba aastast 1988. Nende kaaned on kõvad (papp kaetud riidega), andmeleht on nii eest kui ka tagant kõvakilesse integreeritud. Alates oktoobrist 2005 antakse välja saatjakiibiga passe. Lisaks sellele antakse välja rohekaanelisi passe, mille saavad taotlejad erandkorras kätte KOHE, kui neil on tekib ootamatu reisimisvajadus.

## Viited

## Välislingid

* Mis on pass? @ pass.ee
* Eesti Vabariigi elanikkonna dokumenteerimise algus
* ETY: pass
Rosenrot

**Rosenrot** on Saksa ansambli Rammstein viies stuudioalbum.

See ilmus 28. oktoobril 2005 Saksamaal, 6. detsembril 2005 Kanadas ning 28. märtsil USAs. 

## Lood
# "Benzin" – 3:46
# "Mann Gegen Mann – 3:51
# "Rosenrot" – 3:55
# "Spring" – 5:25
# "Wo bist du?" – 3:56
# "Stirb nicht vor mir//Don't die before I do" – 4:06
# "Zerstören" – 5:29
# "Hilf mir" – 4:44 
# "Te Quiero Puta! – 3:56 
# "Feuer und Wasser" – 5:13
# "Ein Lied" – 3:44

## Singlid
* Benzin (7. oktoober 2005)
* Rosenrot (16. detsember 2005)
* Mann gegen Mann (3. märts 2006)
* Te Quiero Puta! (detsember 2005)
Morava (täpsustus)

**Morava** on Moraavia (ajaloolises kontekstis ka *Määrimaa*), Tšehhi ajaloolise piirkonna tšehhikeelne nimi.

**Morava** nime kannab ka kaks jõge:
***[[Morava jõgi]]**, Doonau vasakpoolne lisajõgi Tšehhis
***Morava** ehk **[[Velika Morava]]**,  Doonau parempoolne lisajõgi Serbias

## Vaata ka
***[[Morava värav]]** (tšehhi *Moravská brána*), Sudeetide ja Beskiidide vaheline nõgu
Elina Reinold

**Elina Reinold** (sündinud 28. detsembril 1971 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 1990. aastal Tallinna 7. Keskkooli ning 1994. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli XVI lennu. Aastatel 1993–2007 töötas ta Eesti Draamateatris. Pärast seda on Reinold olnud vabakutseline näitleja. 

2014. aastal lõpetas Reinold Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppe, magistritöö teema oli "Näitleja kujunemine koostöös lavastajatega". Alates aastast 2015 on ta olnud õppejõud  Eesti Muusika-ja Teatriakadeemias juhendades valikkursuseid "Lavakunsti ABC" ja "Näitlejameisterlikkus ja teatriteooria". 

Reinold on juhendanud näiteringi Nõmme kultuurikeskuses. Ta on lugenud sisse audioraamatu "Seitse päeva" (2004, Kerttu Rakke).

Elina Reinold on Eesti Teatriliidu (1994) ja Eesti Näitlejate Liidu liige (1995).

## Rolle
### Teatrilavastustes

### Filmides

### Telesarjades
* 1995–1996 – "V.E.R.I"
* 1995 Maila – "Wikmani poisid"
* 1994–1996 Kristi – "Õnne 13"
* 1997 "Waba Riik" 	
* 2007 Kärt – "Kelgukoerad"
* 2007 Brigitta – "Brigaad 3"
* 2010 Mailis – "Kättemaksukontor"
* 2012 Tiina – "Süvahavva" 	
* 2013–2023 Freya Narvik – "Kättemaksukontor"
* 2018 – "Teine võimalus"
* 2024 Ragne – "Siis kui elu maitses hästi"
* 2025 – "Minu kallis ema" 

## Tunnustus
* 1992 – Voldemar Panso nimeline auhind
* 1996 – Lensi Römmer-Kuusi stipendium
* 2011 – parima naisnäitleja preemia 29. Fajri Rahvusvahelisel Teatrifestivalil
* 2012 – Marrakechi filmifestivali parima naisnäitleja auhind rolli eest filmis "Seenelkäik"
* 2020 – Eesti Teatriliidu naiskõrvalosatäitja auhind (rollide eest lavastustes "Juudit" ja "Kauka jumal")
* 2023 – Eesti filmi- ja teleauhinnad (EFTA) – parim naisnäitleja sarjas

## Isiklikku
Elina Reinold elas kuus aastat koos näitleja Mait Malmsteniga. Tal on suhtest Ando Kivibergiga tütar Emma Lotta. 

2002. aastal abiellus ta näitleja Enn Nõmmikuga, neil on pojad Veli ja Jakop.

## Viited

## Välislingid

* Elina Reinold. IMDb.
* Ajavahel: 2, Elina Reinold. arhiiv.err.ee, 21. november 1995
* Elina Reinold: "Ju me polnud Maiduga õiged kaaslased, et luua oma pere" Õhtuleht, 19. jaanuar 2008
* Elina Reinoldi tee tagasi rambivalgusesse. Eesti Ekspress, 21. detsember 2012
* Uus osaline teada – Frida asemele Freya ehk Elina Reinold! Delfi, 6. august 2013
* OP: Näitlejanna Elina Reinold on elu parimas vormis. jupiter.err.ee
* Tähelaev: Elina Reinold. arhiiv.err.ee, 23. detsember 2012
* Elina Reinold: laval olles pead ennast hoidma nutma purskamisest, aga samas seda tunnet ära kasutama. maaleht.delfi.ee, 29. detsember 2021.
* Elina Reinold: teater julgustab inimest ennast tundma ja teistele kaasa tundma. teatritasku.ee, 1. jaanuar 2022
* Elina Reinold: "Ei ole midagi mul Freya valmis – kogu aeg leiutad uuesti." Õhtuleht, 17. aprill 2023
Tuulingumäe tarandkalme

**Tuulingumäe tarandkalme** asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Põllukülas.

Sealsel tarandkametel tegi Marika Mägi väljakaevamisi aastail 1995–2000. Väljakaevamiste käigus rekonstrueeriti kaks tarandkalmet, kumbki pärit erinevast ajastust. Üks neist on eelrooma rauaajast (500 eKr–50 pKr) väikeste tarandikega kalme (maetud umbes 30 inimest), teine aga rahvasterännuaegne (maetud vähemalt 13 inimest), aastaist 450–600 meie aja järgi.

## Kirjandus
*Olavi Pesti (koostaja). *Saaremaa Muuseumi kaheaastaraamat* IV köide, 1999.
*Marika Mägi. "Mortuary houses in Iron Age Estonia"

## Välislingid
*
*
*Tuulingumäe tarandkalme Tõnijal saaremaa.ee
Ricardo

**Ricardo** on tavaline eesnimi:
* Ricardo Carvalho on Portugali jalgpallur.
*Ricardo Carvalho Calero (1910–1990) oli Hispaania filoloog.
* Ricardo Lagos on Tšiili poliitik.
* Ricardo Maduro on Hondurase poliitik.
* Ricardo Pereira on Portugali jalgpallur.
* Ricardo Zonta on Brasiilia Vormel 1 sõitja.

**Ricardo** on ka perekonnanimi:
* David Ricardo oli inglise majandusteadlane.
Žovkva

**Žovkva** (poola *Żółkiew*) on linn Ukraina Lvivi oblastis Lvivi rajoonis. Kuni 2020. aastani oli linn Žovkva rajooni halduskeskus. 1951–1992 kandis nime **Nesterov**. Žovkva asub Lvivist umbes 25 km põhjas.

Linn on asutatud 1597. aastal, linnaõigused sai 1603. Linn kujunes tunnustatud käsitöökeskuseks. 17. sajandil oli Poola kuninga Jan III Sobieski residentslinn. 

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Žovkva elanikest ukrainlasi 97,50%, venelasi 1,98%, poolakaid 0,17% ja valgevenelasi 0,16.

## Viited
Habbo

**Habbo** on Soome ettevõtte Sulake Corporation loodud internetis mängitav rollimäng. Mängu sihtrühm on teismelised.

Mängus luuakse virtuaalne ühiskond, mis tegutseb hotellis ja selle ümbruses. Hotellid on seotud kindla maaga.

Mängus saab osta *coins*e ja siis selle eest osta midagi, näiteks mööbli või kodulooma. Ja saad endale toa teha. Saad panna teisi kasutajaid sõbralisti + saata neile kirju. Tore koht ajaviiteks kas või. Seal saad mängida palju mänge, milleks on seal populaarne "Falling Furni". 

*Public Spaces* saab olla basseinis, osta juua/süüa, olla teatris jne.
Muideks vahetevahel käivad ka seal kuulsused. Seal on käinud The Veronicas & Ashlee Simpson.  

### Avatud
Tsirkus Finlandia

**Finlandia tsirkus** (soome keeles *Sirkus Finlandia*) on suur tsirkus Soomes.

Tsirkuse asutas 1976. aastal Carl-Gustaf Jernström, kelle pere omanduses tsirkus ka praegu on. Finlandia tsirkuses töötab palju tsirkuseartiste Venemaalt, Suurbritanniast, Rootsist ja Hispaaniast.

Tsirkuse kodulinn on Raseborg, kuid hooaja jooksul reisib tsirkus läbi kogu Soome. Aprilli lõpus algava ja oktoobris-novembris lõppeva hooaja jooksul antakse 250 etendust. Tsirkusetelk mahutab 1300 pealtvaatajat.

## Välislingid
*Koduleht
Linoollõige

**Linoollõige** on puulõikega sarnanev graafikatehnika, kus trükkimisel kasutatakse linooli. Tegemist on kõrgtrükiga, kuna paberile jätavad jälje värviga määritud trükiplaadi kõrgemad osad. 

## Ajalugu

Kuigi linoleumi leiutas Frederick Walton juba 19. sajandi keskpaigas (patent aastast 1860), läks veel hulk aega, enne kui seda põrandakatteks mõeldud materjali ka kunstnike seas trükivahendina kasutama hakati. 

Linoollõike kasutuselevõtjateks võib pidada Saksamaa kunstnikerühmitust Die Brücke, mis tegutses aastatel 1905–1913. Aga nemadki nimetasid algul oma trükiseid puulõigeteks, mis kõlas tollal paremini ja väärikamalt.

Pablo Picasso ja Henri Matisse aitasid kergitada linoollõike mainet ning tasapisi sai sellest üks täiesti tavalisi meediume graafikaga tegelevatele kunstnikele.

Lihtsuse tõttu on linoollõige saanud iseäranis populaarseks kunstiõppes ja asjaarmastajatest kunstnike seas, kuid leidub ka palju elukutselisi kunstnikke, kes seda tehnikat laialdaselt kasutavad. Eestis on nüüdisaja tuntuim linoollõiget viljelev kunstnik Peeter Allik. Varaseimad säilinud linoollõiked eesti graafikas on Paul Burmani Tallinna vaated (1909), mis on tehtud Moskvas Stroganovi kunstikoolis, ilmselt selle tehnika viljeleja Ivan Pavlovi näpunäidetel.

## Tehnika

Linoollõige on trükitehnika, kus aluspinnana kasutatakse linooli. Linoole on olemas palju liike ja on ka spetsiaalselt trükkimiseks mõelduid. Erinevalt puidust puudub sellel materjalil puidule iseloomulik tekstuur ja see lihtsustab mõne kunstilise efekti saavutamist. Ühtlasi on linooli oluliselt hõlpsam lõigata kui puitu. Materjali pehmuse tõttu on aga raskem saada suurte mõõtmetega teoseid ja üldiselt ei võimalda linool suure hulga tõmmiste tegemist.

Joonise need osad, mis tahetakse trükkimise käigus trükivärvist puutumata jätta, lõigatakse välja, kasutades peitlit, teravat nuga või mõnda muud terariista. Seejuures tuleb arvestada, et pärast trükkimist jääb kujutis võrreldes trükiplaadile joonistatuga peegelpilti.

Tekkinud kontuur kaetakse ühtlaselt trükivärviga ja kokkupuutes paberiga jätab linool sellele trükijälje. Trükkida saab nii käsitsi kui ka spetsiaalsete trükipresside abil.

Mitmevärvilise ja detailirohke teose saamiseks on võimalik kasutada mitut plaati ja mitut trükivärvi. Näiteks on kõrvaloleval pildil kasutatud kahte trükiplaati, millest esimesega loodi kollane taust ja teisega lisati puutüvi koos sellel istuva linnuga. Samas ei ole kaks värvi mingi piir ja luua saab ka mitmekümne värviga teoseid. 

## Kunstnikke


**Eestis**
* Peeter Allik
* Avo Keerend 
* Toomas Kuusing 
* Märt Laarman 
* Heldur Laretei 
* Regina-Mareta Soonsein 
* Ilmar Torn 
* Ado Vabbe 


**Maailmas**
* Walter Inglis Anderson
* Sybil Andrews
* Carlos Barberena
* Maurits Cornelis Escher
* Henri Matisse
* Pablo Picasso
* Cyril Power


## Vaata ka
* Graafika
* Kõrgtrükk
* Puulõige

## Viited
1072

**1072. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad - **[[1070. aastad]]** - 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad

Aastad: 1067 1068 1069 1070 1071 - 1072 - 1073 1074 1075 1076 1077 1078 

----

## Sündmused maailmas

*...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...