Hispaania keel

**Hispaania keel** (ka *kastiilia keel*; hispaania keeles *español*, *castellano*, *lengua española*, *lengua castellana*, *idioma español*, *idioma castellano*) on indoeuroopa keelkonna romaani rühma kuuluv keel. 

Täpsemalt kuulub hispaania keel lääneromaani ja iberoromaani keelte hulka. Selle lähimad sugulaskeeled on portugali, galeegi ja astuuria keel. Keel on pärit Kastiilia piirkonnast Hispaanias.

Seda kõneles 2012. aasta seisuga 45,9 miljonit inimest Hispaanias ja 528 miljonit kogu maailmas. Emakeelena kõnelejate arvu poolest 
on see hiina keele järel teisel kohal. Erinevate hinnangute järgi on see viie kõige suurema kõnelejate arvuga keele seas.

Ajalooliselt on hispaania keel Rooma riigi Hispania põhja-keskpiirkonnas kõneldud ladina murrete (vulgaarladina keel) jätk.
Hispaania keel kujunes pärast Lääne-Rooma keisririigi kokkuvarisemist 5. sajandil. 

Vanimad teadaolevad tekstid, mis sisaldavad hispaaniakeelseid sõnu, pärinevad 9. sajandist ja on kirja pandud Põhja-Hispaanias. 16. sajandi alguses jõudis hispaania keel Hispaania kolooniatesse, eelkõige Ameerikasse, aga ka Aafrikasse, Okeaaniasse ja Filipiinidele.

Umbes 75% tänapäeva hispaania keele sõnavarast  pärineb ladina keelest. Samuti on mõjusid Vana-Kreekast. Mõju poolest teisel kohal on araabia keel Al-Ándalusi aegadest. Araabia keelest pärineb umbkaudu 8% sõnavarast.

Hispaania keel on üks kuuest ÜRO ja üks 24 Euroopa Liidu ametlikust keelest. ta on ametlik keel 21 riigis.

Hispaaniakeelne kirjandus on ka osa lääne kultuuripärandist. Seda õpitakse palju nii sellepärast kui ka Ameerika majandusliku tähtsuse pärast.  
 
## Ajalugu
### Rooma aeg
Hispaania keel on kujunenud ladina kõnekeelest, mida nimetatakse vulgaarladina keeleks. 

Ladina keelt hakati Hispaania alal kasutama, kui Pürenee poolsaar järk-järgult liidendati Rooma riigiga ning selle rahvad ja kultuurid romaniseeriti. Need sündmused said alguse Teise Puunia sõja alguses 218 eKr, kui Rooma väed maabusid poolsaare kirderannikul, et hoida ära üle Itaaliasse jõudnud Hannibali väe täiendamist vägedega Kartaago territooriumilt Pürenee poolsaare lõunaosas. Pärast kartaagolaste lüüasaamist ja nende riigi Euroopa-osa pealinna (praeguse nimega Cádiz) vallutamist 206 eKr hakati Hispaania ala tasapisi koloniseerima. Lääne ja edela suunas tungiti edasi kaks sajandit, kuni 19 eKr vallutati Pürenee poolsaare põhjarannik (praegune Galicia, Astuuria, Santanderi provints ja osa Baskimaast).  Ladina keelt ei surutud peale, vaid kohalikud elanikud õppisid seda Rooma asunikelt, ametnikelt, sõduritelt ja kaupmeestelt mugavuse ja prestiiži pärast. Idas ja lõunas, kus roomlaste sisseränne oli varasem ja rohkem, võeti ladina keel üle kiiremini, mujal aeglasemalt ja Baskimaal pole ladina keele ülevõtmine lõpuni jõudnudki. Nähtavasti oli ladina keel ibeeri ja vanakreeka keele (Kataloonia ja Valencia piirkonna alal) ning tartessi keele 1. sajandiks pKr täielikult välja vahetanud. 

Seal, kus ladinistumine toimus tiheda kokkupuute tõttu Kesk-Itaaliaga ning linnastumise, heade maanteede ja linnastumise tõttu kiiremini, kasutati kirjakeelele (klassikalisele ladina keelele) lähedasemat keelt. Hispaania keel kujunes  Burgose provintsi  ala põhjaosas, kuhu ladina keel jõudis hilja ning nähtavasti eriti kõnekeelsel kujul. Kui Rooma riik kokku varises, polnud enam põhjust keelt normile lähendada, nii et eripärased jooned jäid püsima.     
 
Pürenee poolsaarel säilinud romaani keelte põhjal võib järeldada, et sealsetel vulgaarladina keele variantidel oli mitu ühist erijoont võrreldes teiste piirkondade vulgaarladina keelega.   

Esiteks, kuna Hispaanias algas ladinastumine varem kui teistel ladinastunud aladel, siis võib arvata, et Pürenee poolsaare romaani keeled on säilitanud ladina keele arhailisi jooni  3. ja 2. sajandist eKr. Nende seas võib olla helitu bilabiaalne  frikatiiv [ɸ], millest hilisemas ladina keeles sai helitu labiodentaalne frikatiiv [f]. Sõnavaras on väljendeid, mis leiduvad klassikaeelsetel kirjanikel, nagu Plautus, Ennius  ja Terentius, kuid Rooma kirjanikel alates 1. sajandist eKr enam mitte, mis aga säilisid Pürenee poolsaare ladina keeles: 
*hispaania, portugali **' 'väsitama' < ''campsare'' (**') 'kaarega ümber purjetama', varajane vanakreeka laen, mida pärast 2. sajandit eKr kirjanduses ei leidu    
* hispaania *cueva*, portugali *cova* 'koobas'  *e*): *cuarenta*, *quarenta* ... *noventa*, kuna muude piirkondade  romaani keeltes nihkus rõhk eelmise silbi vokaalile  *a*: prantsuse *quarante*, itaalia *cinquanta*. Järgmistel juhtudel säilitas hispaania keel (enamasti koos portugali keelega) klassikalise ladina keele sõna, mis mujal ei säilinud või säilis ainult samasugustel perifeersetel aladel, nagu Alpid, Lõuna-Itaalia, Sitsiilia, Sardiinia, Rumeenia):
*hispaania *arena*, portugali *areia*, rumeenia *arină* 'liiv' thing*), mida kasutab enamik Hispaania elanikkonnast, eriti põhja- ja keskosas. Teistes kohtades, näiteks Kanaari saartel ja Lõuna-Ameerikas, liitub /θ/ /s/-ga ning sellist hääldust kutsutakse *seseo*'ks. Foneemilist kontrasti väljendatakse hispaania keeles sõnaga *distinción*.
*Tähte ⟨h⟩ sõna alguses ja ⟨s⟩ sõna lõpus ei hääldata.
*Tähele ⟨s⟩ vastab hispaania keeles hääletu susisev [s̺]. Enamus hispaaniakeelsest elanikkonnast Ameerikas hääldab seda nagu tavalist *s*-i.
*Foneemi /ʎ/ kirjapilt on ⟨ll⟩ ning hääldatakse kui ⟨j⟩, selline nähtus kannab nime *yeísmo*.

==Hispaania keele dialektid==

=====Astuuria dialekt=====

Geograafiliselt eristatakse kolme dialekti – lääne-, kesk- ja idakeelt –, mille nimetus sõltub sellest, kus seda räägitakse. Sünonüümid Astuuriaga on järgmised: *bable, asturiano y leonés*. Seda mõju ei leia ainult Hispaanias, vaid ka Miranda do Douros, [[Portugal]]is, kus see on ametlikult tunnustatud. Mõned astuuria keele fonoloogilised omadused (võrdlus kastiilia keelega):
* lõppvokaalide sulgemine (*e* -> *i*, *o* -> *u*): *neñu (niño)*, *saltu (salto) või estien (este)*;
* täishäälikute ⟨i⟩ ja ⟨í⟩ sisestamine enne viimast vokaali: *fuíu-fue, blandiu-blando*;
* ladina konsonantliku rühma säilimine: *palumbu-paloma*;
* konsonantühendi mbr lühendamine ⟨m⟩-iks: *hombre -> home, lumbre -> lume*;
* hääliku ⟨n⟩ palataliseerimine (hääldamine hääliku suulaelähedases keeleasendis): *ñariz-nariz*; *ñalga-nalga*;
* hääliku ⟨l⟩ palataliseerimine: *lluna-luna*; *llichi-leche*;
* artiklikasutus omastava asesõnaga: *a la mi casa*;
* mitmuse -as asemel -es: *les cases*, *les vaques* (kastiilia keeles *las casas*, *las vacas*).

=====Aragoni dialekt=====

Aragoni dialekti on räägitud Aragonose Püreneede piirkondades. Mõned fonoloogilised tunnused, mis kinnitavad ladina päritolu, on järgmised:

* ei hääldata sõnaalgulist *f*-i: *farina-harina*; 
* helitud konsonandid *p,* *t,* *k*: *marito (marido); napo (nabo)*;
* säilitatakse esialgsed rühmad -pl, -cl ja -fl: *plover (llover), clamar (llamar) ja flamaradapor (llamarada)*;
* sõnalõpu -ico kasutamine: *gatico, cielico*;
* metatees: *probe-pobre; pedricar-predicar*;
* Prosoidi aktsendi muutus (prosoidi aktsent on silbi hääldamise üks variant): *catolíco-católico; arbóles-árboles*.

=====Leóni dialekt=====

* Ei esine *yeísmo*-nähtust;
* erisused /s/ ja /θ/ vahel;
* hääliku ⟨d⟩ osaline kaotamine: *canta(d)o*;
* lihtsustatud kaashäälikuühendite *p,* *t,* *k* kasutamine: *corruto (corrupto); perfeto (perfecto)*.

=====Kastiilia dialekt=====

Peamine tunnus, mis eristab kastiilia dialekti, on kalduvus muuta kaashäälikute gruppe, näiteks /kt/ (/θt/); aθto/ (/akto/). Häälikut ⟨d⟩ hääldatakse pehmelt, mis on tingitud Kastiilia elanike kõnemaneerist: */madriθ/ (Madrid); /deθiθ/ (decid)*.

Hispaania (kastiilia) [[kirjakeel]] põhineb Kastiilia murdel. See on üldiselt arusaadav kõikidele hispaania keele kõnelejatele.

===Hispaania lõunamurded===
On iseloomulikke tunnuseid, mis eristavad lõunapoolseid murdeid põhjapoolsetest. Need on järgmised:
* kaashäälikute nõrgendamine: *comer-comé*; *vender-vendé*; *animal-animá*; *Madrid-Madrí*;
* *Yeísmo –* ei eristata foneeme /ʝ/ ja /λ/;
* osa sõnu hääldatakse häälikute /s/, /d/ ja /θ/ puhul nii, nagu oleks tegemist raske hingamisega *[ma'dri] (Madrid)*. S-i püüdlus põhjustab kaashäälikute geminatsiooni (geminaat – pikk konsonant, mis hääldamisel jaguneb kahte silpi ), mis on omavahel kontaktis: *abysmal [a'bimmal]*.

====Andaluusia dialekt====
Andaluusia dialektile iseloomulikud tunnused:
* *seseo* ja *ceceo* nähtused*: seseo* eksisteerib [[Andaluusia]] lääne- ja keskosas. Andaluusia põhjapiirkond eristab foneeme /s/ ja /θ/, samal ajal on see ühenduses lõunaosaga, kus domineerib *ceceo*; 
* ⟨X⟩-i hääldamine (ortograafiline ⟨h⟩): *coger [ko'he]*;
* ⟨D⟩ intervokaali kaotamine: *comido [ko'mio]; comprado [kom'prao]*;
* *heheo-*nähtus*:* hääliku ⟨s⟩ asemel hääldatakse silbi alguses [h]: *sí [hi]; demasiado [dema'hiao]*.

Nende tegurite pärast on andaluusia dialekti kõla teiste dialektidega võrreldes palju pehmem ja voolavam.

====Extremadura dialekt====
Jagatakse foneetilisi tunnuseid, mida varem näidati ⟨x⟩-i hääldamise kaudu või toetuti ladina ⟨f⟩-ile (mida hääldamisel ei kasutata). [[Extremadura]] dialekt on vastupidine aragoni dialektile, mis säilitab hääliku ⟨d⟩. Lisaks võib Extremaduras kohata *seseo-*nähtust.

====Murcia dialekt====
[[Murcia]]s, nagu ka Extremaduras, jagatakse eespool nimetatud foneetilisi tunnuseid (näiteks hääliku ⟨x⟩ kasutamine). Lisaks esineb Murcias intervokaalse ⟨d⟩ kadumine (*Granada -> Graná*), *yeísmo* ning *seseo* (piirkonna lõunaosas).

====Kanaari saarte dialekt====

Kanaari saarte dialekt erineb teistest hääletu postalveolaarse afrikaadi [t̠ʃ] häälduse poolest, mis kõlab nagu [t̠ʝ]. Selge näide on sõna *muchacho* (poiss), mida hääldatakse *[mu't̠ɨat̠ʝo]* või [*muyayo]*. Samuti eksisteerivad Kanaari saartel *seseo* ja *yeísmo*.

Hispaania Kanaari saarte dialekt sarnaneb [[Kariibi mere saared|Kariibi]] mere hispaaniakeelse murdega, mida iseloomustab hingatud ⟨s⟩, kaashäälikud ja ⟨h⟩ hääldus.

====Gibraltari dialekt====
Gibraltaril levinud llanito dialekt on kombinatsioon Andaluusia hispaania keelest ja [[Briti]] inglise keelest. [[Gibraltar]]i ja Briti ülemereterritooriumide olemasolu  on andnud omapärase keelekombinatsiooni.

==Hispaania keel Eestis==
Eestis on võimalik hispaania filoloogiat õppida bakalaureuseõppes peaerialana [[Tallinna ülikool]]is ja [[Tartu ülikool]]is. Lisaks on [[Tallinn]]as kaks keeltekooli, mis on spetsialiseerunud ainult hispaania keelele: Hispaania Maja ja Centro Picasso. Hispaania keel on veel paljude keeltekoolide õppekavas.

==Vaata ka==
*[[Mehhiko hispaania keel]]


==Viited==



==Kirjandus==
*[[Ralph Penny]]. *A History of the Spanish Language*, 2. trükk, *Cambridge University Press'' 2002.