open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karula Pikkjärv

**Pikkjärv** (ka *Karula Pikkjärv, Pikkerijärv*) on järv Valgamaal Valga vallas.

Järv on ida-läänesuunaline ja piklik, selle pikkus on 3 km ja suurim laius vaid 170 m. 

Järve pindala on 39,7 ha, suurim sügavus on 12,6 m ja keskmine 4,9 m. Asub 51,8 m kõrgusel merepinnast.

Järve suubub idast Kirbu oja ja teisi väiksemaid ojasid ja kraave, samuti leidub allikaid. Väljavool toimub põhjaküljest Vareseojja, mis suubub Ärnu jõkke.

Kaladest leidub järves latikat, särge, ahvenat, haugi, linaskit, nurgu, roosärge, lutsu, kokre, kiiska, hinku ja angerjat. 

Järve ja selle ümbruse kaitseks on loodud Karula Pikkjärve maastikukaitseala.

## Välislingid
*
Vasavere

**Vasavere** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Illuka valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vasavere külas 102 elanikku, neist eestlasi 79 (77,5%).

Külas asuvad mitmed Kurtna järvestiku järvedest (nt Aknajärv, Liivjärv, Mätasjärv, Nootjärv, Pannjärv, Piirakajärv ja Rääkjärv). Külast voolab läbi Vasavere jõgi.

Küla järgi on nime saanud Haljala lademe Vasavere kihistu.

## Viited
Kaevu tänav

**Kaevu tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

***[[Kaevu tänav (Aseri)|Kaevu tänav]]** Aseri alevikus
***[[Kaevu tänav (Kose-Uuemõisa)|Kaevu tänav]]** Kose-Uuemõisas
***[[Kaevu tänav (Kuressaare)|Kaevu tänav]]** Kuressaares
***[[Kaevu tänav (Paide)|Kaevu tänav]]** Paide linnas
***[[Kaevu tänav (Pildiküla)|Kaevu tänav]]** Harjumaal Rae vallas Pildikülas
***[[Kaevu tänav (Puhja)|Kaevu tänav]]** Tartu maakonnas Puhjas
***[[Kaevu tänav (Pärnu)|Kaevu tänav]]** Pärnu linnas
***[[Kaevu tänav (Rakvere)|Kaevu tänav]]** Rakvere linnas
***[[Kaevu tänav (Tallinn)|Kaevu tänav]]**  Tallinnas Nõmme linnaosas
***[[Kaevu tänav (Valga)|Kaevu tänav]]** Valga linnas
***[[Kaevu tänav (Viljandi)|Kaevu tänav]]** Viljandi linnas
***[[Kaevu tänav (Võru)|Kaevu tänav]]** Võru linnas

***Kaevu tänav** (*Brunnenstraße, Колодезная ул.*) oli tänav Tallinnas, praeguse Kaarli puiestee põhjapoolne haru.

## Vaata ka
*Kaevu põik
*Kaevu tee
Rautina järv

**Rautina järv** (ka **Kaagjärv** ja **Rautite järv**) on järv Valgamaal Valga vallas Pugritsa külas, Valgast 8 km ida pool.

Järve pindala on 14 ha, suurim sügavus on 4,9 m ja keskmine sügavus 3,3 m. Asub 59,1 m kõrgusel merepinnast. Järve kaldad on soostunud ja läbivool on nõrk, sisse voolavad mõned kraavid ja esineb allikaid. Väljavool toimub Rautina oja kaudu Pedeli jõkke.

Legendi järgi tekkis järv kui lähedal asunud kirikus laulatatud vend ja õde, mille järel kirik künkalt alla vajus ja tekkinud järve uppus.

Oletatakse, et Rautina järve on esmamainitud Henriku Liivimaa kroonikas, kus kahel korral nimetatakse järve, mille juures Liivimaalt Ugandisse suundusid sõjaväed 1217. (Otepää piiramine) ja 1224. aastal (Tartu piiramine) peatusid. Järve nimi on esimesel korral esitatud kujul *Rastegerwe* ja teisel korral kujul *Rastigerwe*. Kuna Rautina järve saksakeelne nimi on olnud *Röstjerw*, siis on arvatud, et tegemist ongi kroonikas mainitud järvega.

## Viited

## Välislingid
* Rautina järv Keskkonnaregistris
Vahtsõkivi järv

**Vahtsõkivi järv** (ka *Vastsekivi järv*) on järv Võrumaal Antsla vallas, Antslast 4 km loodes.

Vahtsõkivi järv on Lambahanna ojal asetsev tehisjärv, mis paisutati 1960. aastate keskel. Järv on kuni 4,6 m sügav. Järvel on 6–7 suuremat saart.

## Viited
Apliit

**Apliit** on peeneteraline soonkivim.

Apliidi moodustavad enam-vähem võrdteralised ksenomorfsed mineraaliterad, mille läbimõõt jääb reeglina alla 1 mm. Apliit võib koostiselt olla graniit, granodioriit või ka dioriit, kuid kõige levinumad apliidid on graniitse koostisega, mistõttu mõeldakse ilma täpsustuseta termini "apliit" all just graniitset apliiti.

Graniitse apliidi põhilised koostisosad on kvarts ning päevakivid. Väiksemas koguses võib esineda muskoviiti, küünekivi, biotiiti ja muid aktsessoorseid mineraale. 

Apliit esineb tüüpiliselt suurematest intrusioonidest (štokid, batoliidid jne) lähtuvates apofüüsides või daikides, mille läbimõõt jääb enamasti alla meetri. Apliit sarnaneb tekkekeskkonna poolest mõnevõrra pegmatiidiga, sest mõlemad on hilismagmalised kivimid, kuid apliit on peeneteralisem peamiselt selle tõttu, et on vabanenud lenduvatest ühenditest, mistõttu on kristalliseeruv magma viskoossem ja moodustuvad kristallid väiksemad. Lenduvaist ühendeist rikastunud magma moodustub sellistes "lõksudes", kust lenduvail ühendeil pole kuhugi migreeruda. Vastav magma on väiksema polümeriseerituse tõttu tunduvalt vedelam ning moodustub gigantoteraline tardkivim pegmatiit.
Skalaar

**Skalaaride** all mõistetakse matemaatikas arve või üldisemalt ringi elemente, mis osalevad skalaariga korrutamises. Viimaseks on tarvis algebralist struktuuri, kus skalaariga korrutamine on defineeritud. Levinuim näide sellisest struktuurist on vektorruum üle korpuse, kus vastava korpuse elemente nimetatakse skalaarideks. Rakendustes on skalaarideks kõige sagedamini reaalarvud või kompleksarvud.

Samamoodi nimetatakse skalaarideks mis tahes mooduli juurde kuuluva ringi elemente, millega mooduli elemente korrutada saab.

Maatriksalgebras nimetatakse mitteformaalselt skalaariks maatriksit, millel on 1 rida ja 1 veerg, see tähendab 1×1-maatriksit. Asi on selles, et selline maatriks käitub nagu ringi element, üle mille vastav algebra defineeritud on. See ringi element on aga skalaar.

## Sõna päritolu

Sõna "skalaar" pärineb inglise sõnast *scalar* (mis omakorda tuleneb ladina keelest, sõnast *scala* - redel, astmestik), mille võttis matemaatilises tähenduses kasutusele William Rowan Hamilton 1846. aastal, kes hakkas rääkima kvaterniooni skalaarosast (*scalar part*) ja vektorosast. "Algebraliselt reaalne osa võib omandada, vastavalt küsimusele, milles see esineb, kõik väärtused, mis sisalduvad arvude progressiooniskaalal (*scale of progression*) negatiivsest lõpmatusest positiivseni; sellepärast me nimetame ta skalaarosaks." Sellest sai alguse ka skalaari ja vektori vastandamine.

## Skalaarid vektorruumides

Vektorruumis üle korpuse *K* on defineeritud skalaariga korrutamine, mis seab igale skalaarile (korpuse *K* elemendile) *k* ning vektorile (vektorruumi elemendile) **v** vastavusse vektori *k***v**.

Näiteks otsekorrutis *K**n* on vektorruum üle *K*, kus  k(v_1, v_2, ..., v_n) =  (kv_1, kv_2, ..., k v_n) .

## Skalaarid füüsikas

*Skaalarseks suuruseks* ehk *skalaariks* nimetatakse füüsikalisi suuruseid, mida kirjeldatakse üheainsa reaalarvuga. Näiteks energia, aeg, teepikkus, rõhk on skalaarsed suurused.

## Vaata ka
*Skalaariga korrutamine
*Skalaarosa
*Skalaarne suurus
*Skalaar (informaatika mõiste)
Hea aasta

**"Hea aasta"** (inglise **"A Good Year"**) on 2006. aastal linastunud Suurbritannia romantiline komöödiafilm, mille lavastas Ridley Scott. Linateos põhineb Peter Mayle'i samanimelisel romaanil.

## Näitlejad
*Russell Crowe – Max Skinner
*Albert Finney – onu Henry
*Marion Cotillard – Fanny Chenal
*Abbie Cornish – Christie Roberts
*Didier Bourdon – Francis Duflot
*Isabelle Candelier – Ludivine Duflot
*Freddie Highmore – noor Max Skinner
*Tom Hollander – Charlie Willis
*Rafe Spall – Kenny
*Richard Coyle – Amis
*Archie Panjabi – Gemma
*Kenneth Cranham – Sir Nigel
*Daniel Mays – Bert, šveitser
*Giannina Facio – Maitre D'

## Välislingid
* 
* FILM: Hea aasta/A Good Year. Blogi "Elu ei ole ainult karusselliga sõitmine…", 29. juuli 2007
* Filming locations in Provence
Tamula järv

** Tamula järv** (ka *Tamla järv*) on järv Võrumaal Võru linna edelaküljel.

Järv on ovaalse kujuga ja 231,3 ha suur. Suurim sügavus on 7,5 m ja keskmine 4,2 m, asudes 69,1 m kõrgusel merepinnast.

Järv on nõrga läbivooluga, sisse voolab Kubija oja ja mõned kraavid. Väljavool toimub Võhandu jõkke. Tamula järv on Võhandu maratoni stardikohaks. 

## Kiviaegne asula
1938. aastal kaotas fotograaf Ida Kepnik Tamula järve kaldal rõnga. Seda rannamudas otsides sattus ta luude lademele. Spetsialistid leidsid, et fotograaf oli avastanud ühe suurima Baltimaade kiviaegse asula ja matmispaiga.
Voru Tamula järv rippsild.JPG|Rippsild
Tamula järv 2013 09.jpg|Järveäärne promenaad sügisel
Tamula_j%C3%A4rv_2017.jpg|Päikeseloojang Tamula järvel
V%C3%B6ru_pl%C3%A1zs.jpg|Tamula supelrand
Võru, Tamula järv.jpg|Vaade Haanja kõrgustikule üle Tamula järve


## Viited

## Välislingid

*360° aeropanoraam / aerofoto
*
*
Abdul Kalam

Avul Pakir Jainulabdeen **Abdul Kalam** (tamili அவுல் பகிர் ஜைனுலாப்தீன் அப்துல் கலாம், hindi अवुल पिकर जैनुलअाबदीन अब्दुल कलाम; 15. oktoober 1931 Tamil Nadu – 27. juuli 2015) oli India teadlane ja poliitik. Ta oli aastatel 2002–2007 India president.

Ta oli väljapaistev teadlane ja insener, kes osales muu hulgas India tuumarelva- ja raketiprogrammis. Ta oli kanderaketi SLV-3 ehitusprogrammi projektijuht ning juhtis rakettide AGNI ja PRITHVI konstrueerimist. Ta oli audoktor rohkem kui 30 ülikoolis.

Ta oli täiskarsklane ja taimetoitlane ning elas tsölibaadis.
Susilo Bambang Yudhoyono

**Susilo Bambang Yudhoyono** (sündinud 9. septembril 1949) on Indoneesia poliitik.

Ta oli 20. oktoobrist 2004 kuni 20. oktoobrini 2014 Indoneesia president.

5. juulil 2004 peetud presidendivalimiste avavoorus kogus ta 33,57% häältest oma peamise vastase, senise presidendi Megawati Sukarnoputri 26,61% vastu. 20. septembril 2004 toimunud teises voorus kogus Yudhoyono 60,62% häältest, võites 33 provintsist 29-s, ja valiti ülekaalukalt presidendiks.

8. juulil 2009 peetud presidendivalimistel valiti ta 60,80%-ga häältest juba esimeses valimisvoorus tagasi teiseks ametiajaks. Ta edestas Megawati Sukarnoputrit (26,79%) ja asepresidenti Jusuf Kallat (12,41% häältest).

Indoneeslased ei kasuta üldiselt perekonnanime. Ka Yudhoyono ei ole nimi, mille president oma vanematelt päris, vaid ta valis selle endale ise ajal, mil ta sõjaväes teenis. Selle nimega kutsutakse teda ka välismaal, aga kodumaal kasutab ta nime Susilo. Siiski kannavad ka tema lapsed nime Yudhoyono, nagu oleks see perekonnanimi.

Yudhoyono on abielus Ari Bambang Yudhoyonoga, kelle isa Sarwo Edhie Widowo (1927–1989) oli mõjukas poliitik ja kindral. Neil on kaks poega: kapten Agus Harimurti Yudhoyono (sündinud 1978) ja Edhie Baskoro Yudhoyono (sündinud 1982). Perekonda kuulub ka presidendi vanema poja abikaasa Annisa Larasati Pohan, kes töötab modellina ja kelle isa oli Indoneesia Panga asepresident.
Jalāl aţ-Ţalabānī

**Jalāl aţ-Ţalabānī** (kurdi جهلال تالهبانی / **Celal Talebanî**, araabia جلال طالباني (Jalāl aţ-Ţalabānī); 12. november 1933 Kelkan Iraagi Kurdistan – 3. oktoober 2017 Berliin) oli Iraagi president. Ta oli ka Kurdistani Patriootliku Liidu esimees.

Ta valiti presidendiks 6. aprillil 2005 Iraagi parlamendis 227 poolthäälega 275-st. Presidendiametis oli ta kuni 24. juulini 2014.

Jalāl aţ-Ţalabānī on õppinud õigusteadust Bagdadi ülikoolis.
Canary Wharf

**Canary Wharf** on Londoni teisejärguline äripiirkond Tower Hamletsi linnaosas Isle of Dogsi saarel.

Ärihooneid hakati ehitama 1980. aastal endisse sadamapiirkonda. Seal asuvad ühed Suurbritannia kõrgemad hooned: 1 Canada Square (235,1 m), HSBC Tower ja Citigroup Centre.

## Välislingid
Soonkivim

**Soonkivim** ehk **subvulkaaniline kivim** on struktuurilt vulkaanilise kivimi ning süvakivimi vahepealne tardkivim.

Nimetus "soonkivim" tuleb sellest, et vastavad kivimid tarduvad reeglina maapinnalähedastes soone- või plaadilaadsetes intrusioonides. Sellised on näiteks daikid, sillid ja muud intrusioonid. "Maapinnalähedus" ei oma siiski kindlat tähendust. See võib ulatuda mõnekümnest meetrist mitme kilomeetrini. Tihti on soonkivimite struktuur porfüürilaadne (põhimass on faneriitne, erinevalt afaniitse põhimassiga porfüürilistest kivimitest). Mõnikord on soonkivimid terasuuruselt peeneteraliste vulkaaniliste kivimite ning jämedateraliste süvakivimite vahepealsed. Näiteks gabro (süvakivim), diabaas (soonkivim) ning basalt (vulkaaniline kivim) on kõik sarnase keemilise ning mineraloogilise koostisega kivimid, kuid erinevad üksteisest peamiselt terasuuruse poolest (mis viitab tekkekeskkonnale ehk magma jahtumiskiirusele).

## Vaata ka
*Süvakivim
*Vulkaaniline kivim
1 Canada Square

**1 Canada Square** (One Canada Square) on pilvelõhkuja Londonis Canary Wharfis. See oli Suurbritannia kõrgeim hoone 5. juulini 2012, kui valmis 310 m kõrgune The Shard.

Hoonel on 50 korrust ja see on 235 m kõrge. Arhitekt César Pelli projekteeritud hoone valmis aastatel 1987–1991. Kahel pool seda kõrghoonet asuvad 200 m kõrgused pilvelõhkujad: HSBC Tower (8-16 Canada Square) ja Citigroup Centre (25 Canada Square).
Agusalu

**Agusalu** (kohakääne Agusalusse või Agusallu) on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Illuka valda.

## Loodus

Agusalu asub Jõhvi–Vasknarva maanteel hõredalt asustatud kohas. Külast edelasse jääb Heinasoo.

Agusalust 1½ km idas asuvad Agusalu järv ja Väike-Agusalu järv.

1981 asutati Agusalu looduskaitseala, mis reorganiseeriti 1997 Agusalu maastikukaitsealaks ja 2007 Agusalu looduskaitsealaks. Viimane ühendati 2018 Alutaguse rahvuspargiga.

## Ajalugu

Küla esmamainiti 1583 kujul *Augusal*. Järgnesid nimekujud *Hagusallby* (1620), *Haggusall* (1726) ja *Haggusu* (1782). Küla venekeelne nimi oli Овсово või Овсоль. Küla asus Iisaku kihelkonnas ja kuulus Ohakvere mõisale, veel varem kuulus ta Narva foogtkonda ja asus soosaarel.

H-tähega algavate nimekujude aluseks on sõnad hagu ja salu. Kuid Anželika Šteingolde on juhtinud tähelepanu sellele, et venekeelne algus Овс- osutab varasemale *au*-algusega nimekujule, ning ta peab võimalikuks nime pärinemist sõnast auk.

Agusalu piiresse kuuluvad endised külad Soska Agusalust kagus (esmamainimine umbes 1900 kujul Соски) ja Tuusna Agusalust edelas (esmamainimine 1611 kujul *Tusna*, hiljem näiteks 1892 Тужино ja umbes 1900 Тужна). Eraldi külad olid nad veel 1920-ndail.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Agusalu külas 12 elanikku, sealhulgas mitte ühtegi eestlast.

## Viited
Jõksi järv

**Jõksi järv** on järv Põlvamaal Kanepi vallas, Kanepist 1,5 km loode pool. Varem on järv kandnud ka nimesid nagu **Hobbohollojerwe**, **Hobbola järv** või **Jexisee**.

Järv on lääne-ida sunnas piklik ja 64,9 ha suur. Suurim sügavus on 25,4 m ja keskmine 7,3 m, asudes 116,1 m kõrgusel merepinnast.

Olenemata sellest, et järve läbib Võhandu jõgi, on ta suhteliselt nõrga läbivooluga. Lisaks Võhandu jõele suubuvad sinna mõned kraavid ja võib esineda allikaid.

## Vaata ka

*Eesti järvede loend
Kaitseala

**Kaitseala** on ala, kus inimtegevus on piiratud, harva ka keelatud ((loodus)reservaadid). Kaitsealad on loodud mingi territooriumi looduse- või/ja kultuuripärandi säilitamiseks, kaitsmiseks, taastamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. 

## Eesti kaitsealad

Eestis on 4 peamist tüüpi kaitsealasid: rahvuspargid, looduskaitsealad ja maastikukaitsealad ehk looduspargid ja programmialad. Neis eristatakse loodusreservaate, sihtkaitse- ja piiranguvööndeid.

Samuti on Eestis moodustatud sookaitsealad, veekaitseala, biosfääri-kaitseala, Ramsari alad, Natura alad. Eesti Looduskaitseseadus 2004 https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=745306 toob välja küll vaid osa neist.

## IUCNi kaitsealade klassifikatsioon
Rahvusvaheline Looduskaitseliit (IUCN) on inimmõju suurust ja alade (sh elupaikade) kasutamise intensiivsust arvestades välja töötanud 6-kategoorialise kaitsealade klassifikatsiooni (Davey 1998; WRI 2000):

#loodusreservaadid ja metsiku loodusega alad
#rahvuspargid
#loodusmälestised ja üksikobjektid
#elupaiga või liigi kaitsealad
#kaitstavad maastikud
#loodusvarade kaitsealad

## Vaata ka
*Eesti kaitsealade loend
*hoiuala
*kaitsealade võrgustik
*merekaitseala
*Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalad
*ressursikaitseala
*SLOSS-vaidlus

## Viited
Maastikukaitseala

**Maastikukaitseala** ehk **looduspark** on kaitseala, mis on loodud maastiku säilitamiseks, kaitsmiseks, uurimiseks, tutvustamiseks ja kasutamise reguleerimiseks. 

Loodusekaitseseaduse §28  http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=745306   järgi on maastikukaitseala eritüübid park, arboreetum ja puistu. 

Maastikukaitseala võimalikud vööndid on sihtkaitsevöönd ja piiranguvöönd. 

2007. aasta lõpu seisuga on Eestis 149 maastikukaitseala.

## Vaata ka
*Eesti kaitsealade loend
Mark Webber (täpsustus)

**Mark Webber** võib olla:

* Mark Webber, Austraalia võidusõitja (1976–)
* Mark Webber, Briti kitarrist (Pulp) (1970–)
* Mark Webber, USA näitleja (1980–)
Robert Lee (täpsustus)

**Robert Lee** on mitme isiku ja koha nimi.

***[[Robert E. Lee]]** (1807–1870) oli Ameerika Riikide Konföderatsiooni kindral.
***[[Robert Lee (Texas)|Robert Lee]]** on tema järgi nimetatud linn Texases.
***[[Robert Edwin Lee]]** (1918–1994) oli USA näitekirjanik ja laulusõnade autor.
***[[Robert Emmett Lee]]** (1868–1916) oli Pennsylvaniast pärit USA poliitik.
***[[Robert Lee (golfimängija)|Robert Lee]]** (sündinud 1961) on inglise golfimängija.
***[[Robert Lee McCollum]]** (1909–1967) oli USA bluusikitarrist.
***[[Robert Martin Lee]]** ehk Rob Lee (sündinud 1966) on endine inglise jalgpallur.
***[[Robert Lee (suusatamine)|Robert Lee]]** (sündinud  28. 09. 2001) on eesti kahevõistleja ja suusahüppaja.
Freetown

**Freetown** on Sierra Leone pealinn ja suurim linn. Ühtlasi on tegu Läänepiirkonna keskusega. Asub Atlandi ookeani rannikul.

Praeguse linna kohale asusid 1787. aastal elama Inglismaalt ja Kanadast tulnud vabastatud orjad. 1790. aastal põletati linn maha, 1792. aastal rajati uuesti Nova Scotiast tulnud vabastatud orjade poolt. 1808 kuni 1874 oli Briti Lääne-Aafrika pealinn. 1961. aastal sai Sierra Leone pealinnaks.

Linna lähedal asub Lungi rahvusvaheline lennujaam (IATA-kood FNA).

## Viited
Looduskaitseala

**Looduskaitseala** on kaitseala, mis on loodud looduse säilitamiseks, kaitsmiseks, taastamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks.

Looduskaitseala võimalikud vööndid on loodusreservaat, sihtkaitsevöönd ja piiranguvöönd.

Eestis on 2007. aasta lõpu seisuga 129 looduskaitseala.

Maailma suurim looduskaitseala on Põhja- ja Ida-Gröönimaa rahvuspark, mille pindala on 972&nbsp;000&nbsp;km2.

## Vaata ka
*Eesti kaitsealade loend
*hoiuala

## Välislingid
* "Tõhus looduskaitseala on kas suur või range" ERR Novaator, 25. märts 2022
Koidu

**Koidu** on mitme koha nimi:
***[[Koidu (Lääne-Saare)|Koidu]]**, endine küla endises Lääne-Saare vallas, tänapäeval Suur-Randvere koosseisus
***[[Koidu (Haapsalu)|Koidu]]**, küla Haapsalu linnas
***[[Koidu (Saue)|Koidu]]**, küla Saue vallas
***[[Koidu (Viljandi)|Koidu]]**, küla Viljandi vallas

***[[Koidu (Sierra Leone)|Koidu]]**, linn Sierra Leones
***[[Koidu asundus]]**, väliseestlaste asundus Lõuna-Dakotas Ameerika Ühendriikides

**[[Koidu (eesnimi)|Koidu]]** on eesti naisenimi.

## Vaata ka

*Koidu-Ellavere 
*Koiduküla
*Koidu tänav (mitmes Eesti asulas)
*Koidu põik (mitmes Eesti asulas)
Lääne-Logone'i piirkond

**Lääne-Logone'i piirkond** on 1. järgu haldusüksus Tšaadis.

## Vaata ka
*Lääne-Logone'i prefektuur

## Viited
Kanemi piirkond

**Kanemi piirkond** on 1. järgu haldusüksus Tšaadis.

2008. aastal eraldati Kanemi piirkonnast Barh el Ghazeli piirkond.

## Vaata ka
*Kanemi prefektuur

## Viited
Guéra piirkond

**Guéra piirkond** on 1. järgu haldusüksus Tšaadis.

Koosneb kahest departemangust: Guéra ja Barh Signaka.

## Vaata ka
*Guéra prefektuur
Maru

**Maru** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda. 1939. aastani asis küla Vana-Kariste vallas.

Külast voolab läbi Halliste jõgi ning suubub Halliste jõkke Enu oja.

Marus sündis ja Maru algkoolis õppis kirjanik Agnes Taar. Maru koolimaja juurde paigaldati 2017. aastal Eesti Looduskaitse Seltsi August Kitzbergi osakonna eestvedamisel Agnes Taari mälestuskivi.

## Viited
Raja (Mulgi)

**Raja** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Küla loodeosas ja -piiril voolab Pornuse oja, millele on paisutatud Pornuse paisjärv.

## Viited
Kassi (Viljandi)

**Kassi** *(ka Kassiküla)* on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Külas asuvad Jaama allikad. Külast saab alguse Sinialliku oja. Küla kirdepiiril voolab Virastuoja.

Külas asuva Väike-Saadu talu õues kasvavad kaitsealused Väike-Saadu pihlakas ja Väike-Saadu pärnad.

## Viited
Loodi

**Loodi** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külas asub Loodi mõisasüda.

Loodil asuvas Püstmäe lehisepuistus kasvab Eesti kõrgeim lehis, mille pikkuseks on mõõdetud 43,3 (teistel andmetel 46,7) meetrit.

Külast voolab läbi Sinialliku oja, veel voolavad külas Sulaoja ja Viraski oja, mis mõlemad suubuvad küla idaosas asuvas Sinialliku ürgorus Sinialliku ojasse.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.

Loodi külast on pärit Reporteri välisuudiste toimetaja Jan Randar Raidma.


Loodi mõisa tall, 1874.a.a*.jpg|Loodi mõisa tall
Loodi mõisa peahoone.jpg|Loodi mõisa peahoone


## Vaata ka
*Loodi paisjärv
*Loodi looduspark
*Loodi raudteejaam
*Paistu ürgorg

## Viited
Luiga

**Luiga** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.

## Viited
Mustapali

**Mustapali** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.

1977. aastal liideti Mustapali külaga Lakiküla.

## Viited
Pirmastu

**Pirmastu** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külast läbi ning samuti küla kirdepiiril voolab Verilaske oja, millel asuvad Tilli järv ja Rõika järv.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.

## Viited
Intsu

**Intsu** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külas asuvad Intsu Siniallikas ja Kõlu järv, külast voolab läbi Orika oja. Küla läänepiiril voolab Sinialliku oja.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.

## Viited
Pulleritsu

**Pulleritsu** *(ka Kipi)* on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külas asub Kulli järv, millest väljavoolav Madi kraav suubub küla lõunapiiril voolavasse Virastuojasse.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.

## Vaata ka
*Pulleritsu külakool

## Viited
Sultsi

**Sultsi** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Sultsis asub Paistu Põhikool.

Külas asub ohvrikivi. Külast saab alguse Köökmäe oja.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.

## Viited
Tömbi

**Tömbi** (ka: **Tõmbi**) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.

Külas on Lohuaru talu kalmistu. Küla edelapiiril saab alguse ja seal voolab Virastuoja.

## Viited
Viisuküla

**Viisuküla** *(ka Viisu)* on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.

Külas asuvad Oolepu talu kalmistu ja Tammemäe järv. Küla põhjapiiril voolab Orika oja, millele on paisutatud Vasila veehoidla.

## Viited
Elistvere järv

**Elistvere järv** on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Elistvere külas.

Järv on 129 ha suur ja tugeva läbivooluga. Järvest voolab läbi Amme jõgi.

## Välislingid
*
Kuremaa järv

**Kuremaa järv** (ka **Kurema järv**) on üks suuremaid Vooremaa järvi Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas, Palamuse alevikust 2 km põhja pool.

Kuremaa järv on 397 ha suur, suurim sügavus on 13,3 m ja keskmine 5,9 m. Asetseb merepinnast 83 m kõrgusel.

Järv on nõrga läbivooluga.

Kuremaa põhja- ja kirdekalda tammemets ja puhkeala on võetud kaitse alla – Kuremaa järve äärne puhke-kaitseala.

Rahvamuistendites on järve kohta palju lugusid.

Kuremaa järvest on kinni püütud ka hiina villkäppkrabi.


Kuremaa järv. 01.jpg
Kuremaa järv. 03.jpg
Kuremaa järv (mai 2012).JPG|Järve põhjakallas

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
*Kuremaa Vabatahtlik Järvepääste
*Kuremaa järv Eesti Looduse Infosüsteemis
Arboreetum

**Arboreetum** ehk **dendraarium** (ladina sõnast *arboretum* 'koht, kus kasvab puid') on puittaimede (puude ja põõsaste) kogu, mis on rajatud teaduslikel või harrastuslikel eesmärkidel. 

Tavaliselt on arboreetum kas park või parkmets, kuhu on istutatud erinevaid puid ja põõsaid. 

Teaduslikes kogudes on puittaimed rühmitatud kas geograafiliste piirkondade või taksonoomiliselt lähedaste sugukondade järgi.

## Eestis
*Juhan Alase dendraarium
*Mihkel Ranna dendraarium

## Vaata ka

*Dendropark
*Dendroaed
Tarvastu

**Tarvastu** (saksa keeles *Tarwast*) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Suurel osal küla loodepiirist voolab Tarvastu jõgi.

## Vaata ka
* Tarvastu jõgi
* Tarvastu kirik
* Tarvastu ordulinnus
* FC Tarvastu
* Tarvastu mõis
* Tarvastu mõisa kalmistu
* Tarvastu kalmistu (Viljandi vallas Tinnikuru külas)
* Tarvastu kihelkond
* Sägä

## Viited
Eerikvere

**Eerikvere** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.

Külas asub Eerikvere ohvrikivi.

Külas paiknevat Raja ja Saare talukohta on oma loomingus kasutanud Oskar Luts.

## Viited
Kaiavere järv

**Kaiavere järv** on järv Tartu maakonnas Tartu vallas.

Järve pindala on 250 ha, suurim sügavus on 5 m ja keskmine 2,8 m. Asub 51 m kõrgusel merepinnast.

Järvest voolab läbi Amme jõgi, mis suubub järve loode ossa, samuti suubub järve väiksemaid ojasid ja kraave. Väljavool toimub Amme jõe kaudu Elistvere järve.
Aidu (Viljandi)

**Aidu** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külas asuvad Aidu järv ja Saimre paisjärv, neist voolab läbi Sinialliku oja. Küla idapiiril saab alguse ja seal voolab Virastuoja.

Kuni 2013. aastani kuulus Aidu Paistu valda.

Aidu vana saksakeelne nimi oli **Aidenhof**.

1977. aastal liideti Aidu külaga Lageduse.

## Vaata ka
* Aidu mõis
*Aidu vald
*Kõrvi suurkivi

## Viited
Ehavere

**Ehavere** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.

Ajalooliselt kuulus küla Palamuse kihelkonda.

Külast on leitud mitu arheoloogiamälestist: muistne asulakoht, Luua mõisa vesiveski varemed, muinaslinnuse ase (Ehavere linnamägi).

Külas sündis eesti arheoloog Harri Moora.

## Vaata ka
*Ehavere linnamägi
*Ehavere mõis

## Viited
Imukvere (Väike-Maarja)

**Imukvere** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 

Küla läbib Imukvere jõgi.

## Viited
Eipri

**Eipri** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

18. sajandi Ludwig August Mellini kaardile on asula Eipri (*Eiper*) juurde märgitud kõrtsi tähis.

## Viited
Mullutu-Suurlaht

**Mullutu-Suurlaht** (ka *Mullutu Suurlaht*) on endine järv Saaremaal. See oli riimveeline kaksikjärv, mille läänepoolsest osast Mullutu lahest ja idapoolsest osast Suurlahest on maakerke ja kinnikasvamise järel saanud eraldi järved.

Kuna nii järv kui teda ümbritsevad alad on väga madalad, siis sõltub veekogu kuju ja suurus tugevalt veeseisust. Suurvee ajal ühineb Mullutu-Suurlaht Paadla, Vägara ja Kaalupi lahega läänes ning haarab enda alla ka järvedevahelised luhad, tekkiva ühise järve pindala on kuni 36 ruutkilomeetrit. Madala veeseisu ajal on järve pindala alla 10 ruutkilomeetri. 

Järves on Rahinu saar, Läku mätas ja Rombirahu.

Mullutu-Suurlaht on tänu Nasva jõele väga kalarikas, seal leidub ahvenat, angerjat, haugi, kiiska, kokre, linaskit, lutsu, roosärge, rünti, säinast, särge, teibi ja viidikat.

Järvest kaevandatakse meremuda (Mullutu-Suurlahe meremudamaardla).

Järv asub Mullutu-Loode looduskaitsealal.

## Vaata ka
*Mullutu küla

## Viited

## Välislingid

* Mullutu Suurlaht Kalapeedia portaalis
* Mullutu-Suurlaht pakub erinevaid püügirõõme Õhtuleht, 11. november 2014
*
Preeksa järv

**Preeksa järv** (ka **Preeksa Suurjärv**) on järvi Võrumaal Rõuge vallas, Ruusmäelt 4,5 km idakirdes.

Järv on 15,1 ha suur, suurim sügavus koos mudaga 4,8 m (vaba vett kuni 2 m). Ta asetseb merepinnast 183 m kõrgusel.
Molaarruumala

**Molaarruumala**  on ainet iseloomustav suurus, mis on arvuliselt võrdne ühe mooli selle aine osakeste ruumalaga. 

Molaarruumala tähis on V_{\text{m}} ja SI mõõtühik kuupmeeter mooli kohta (m3/mol), sageli on kasutusel ka liiter mooli kohta (l/mol) ehk kuupdetsimeeter mooli kohta (dm3/mol). 

Molaarruumala saab arvutada aine ruumala V ja ainehulga n (moolides) jagatisena ja samuti aine molaarmassi M ja selle tiheduse \rho suhtena: 

:V_\mathrm{m} = \frac{V}{n} = \frac{M}{\rho}.

Ideaalse gaasi olekuvõrrandist saab tuletada  molaarruumala arvutamiseks valemi:
:V_\mathrm{m} = \frac{RT}{p},
kus
: R on universaalne gaasikonstant (= 8,314 462 618 J/(mol · K);
: T on temperatuur (K); 
: p on rõhk (Pa).

Molaarruumala iseloomustab seda, kui tihedalt on aine molekulid vaadeldavas mahus pakitud, ja kirjeldab ruumala, mida täidab Avogadro arvuga (6,022&nbsp;·&nbsp;1023) võrdne arv aineosakesi. Ühesugustes tingimustes sisaldavad erinevate gaaside võrdsed ruumalad võrdse arvu molekule. Tahkete ja vedelate ainete puhul see ei kehti.

Kõige sagedamini kasutatakse molaarruumala väärtust, mis on kindlaks määratud normaaltingimustel, keemias harilikult standardtingimustel.

Reaalgaaside puhul kehtivad need molaarruumala väärtused üksnes piiratud rõhu ja mitte eriti madala temperatuuri korral.

## Viited
Türkmenbaşy

**Türkmenbaşy** on  linn Türkmenistani lääneosas Balkani vilajetis.

Linn asub Kaspia mere Türkmenbaşy lahe kaldal, Aşgabatist umbes 550 km loode pool. 

Linna nimi oli **Krasnovodsk** 1993. aastani, mil see nimetati ümber Türkmenbaşy ('kõigi türkmeenide isa') Saparmyrat Nyýazowi auks.

Türkmenbaşys on raudtee- ja lennujaam, Aşgabatiga ühendab linna Trans-Kaspia raudtee. 

Linnal on parvlaevaühendus Bakuuga Aserbaidžaanis.
Nasva jõgi

**Nasva** jõgi asub Lõuna-Saaremaal Nasva alevikus, algab Mullutu lahest ja suubub Suurde katlasse.

Veerohkel ajal voolab vesi lahtedest merre, veevaesel ajal, eriti lõunatuule korral, on vool Nasva jões vastupidine ja soolane vesi tungib lahtedesse.

Jõgi on vee- ja kalarikas, mis algul kaluriküla, hiljem jõuka asula arengule tõuke andis.

## Välislingid
*
Petseri rajoon

**Petseri rajoon** on haldusüksus Pihkva oblastis Venemaal. Moodustati 15. augustil 1944 Eesti NSV Petseri maakonnast Vene NFSV koosseisu läinud aladest. Piirneb läänes Eestiga ja edelas Lätiga.

## Haldus- ja asustusjaotus
Rajoonis on kolm külaasundust (valda):
* Krupi vald,
* Laura vald,
* Uue-Irboska vald ning
* Petseri linnaasundus.

2015. aastani oli rajoonis ka Irboska, Kulje ja Pankjavitsa vald.

Külasid: Armenitsa, Bobrovnik, Dubki, Irboska, Issad, Kosselka, Krupp, Kulje, Linnaste, Laura, Pankjavitsa, Petški, Puravitsa, Senno, Zubovo, Tailova, Uus-Irboska, Vilo, Viski.


Псково-Печерский монастырь, башня Верхних решеток.jpg|Petseri klooster
Церковь Николы с Городища, Изборск, 2016.jpg|Püha Nikolause kirik Irboska lähistel
Озеро Утецкое.jpg|Unkavitsa järv Petseri ja Irboska vahelise maantee ääres
Radaja Seto Muuseum 03.jpg|Radaja seto muuseum


## Vaata ka
* Petserimaa
* Setumaa

## Viited

## Välislingid
* Petseri rajooni koduleht
Võhkse peakraav

**Võhkse peakraav** (ka *Võhksa jõgi*) on kraav Ida-Saaremaal Saaremaa vallas. Peakraav algab Kalli küla edelaosas ja suubub Kunnati lahte.

Rahvasuus on jõge mõnikord nimetatud ka Veski jõeks.

## Välislingid
*
Blantyre

**Blantyre** on:
*Blantyre asula Šotimaal
*Blantyre linn Malawis

## Vaata ka
*Blantyre'i ringkond Malawis
Bezõmjannõi

**Bezõmjannõi** (vene Безымянный) on tegevvulkaan Kamtšatka poolsaarel Venemaal. 

Vulkaani kõrgus on 2882 m (enne 1956. aasta purset 3075 m). Enne aktiveerumist 1955. aastal peeti vulkaani kustunuks. Pärast 1956. aastat on seni tugevamad pursked olnud 1984. ja 1985. aastal; väiksemaid purskeid leiab aset peaaegu igal aastal. 

## Välislingid
* Veebikaamera
* Info vulkaanist (vene keeles)
* А. И. Малышев. ''Генезис порфировых и серийно-порфировых структур вулканических пород (на примере вулкана Безымянного)'' - artikkel vene keeles
* Artiklid 2006. aasta detsembri pursetest: 24.12. ja 25.12. (vene keeles)
* "Venemaal purskasid kõrvuti olevad vulkaanid", Postimees.ee, 22. veebruaril 2010
Idapiirkond (Kamerun)

**Idapiirkond** on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Idapiirkond piirneb idas Kesk-Aafrika Vabariigi ja lõunas Kongo Vabariigiga.
Tänassilma (Saku)

**Tänassilma** on küla Harju maakonnas Saku vallas.

Tuntud oma pannkoogi võitluse pidustuste poolest mis toimuvad iga aasta 2. mai Tänasilmas. Korraldatud kunagiste noorte poolt kes selle traditsiooni alustasid ning seda ka edasi kannavad.

Külas asub Tänassilma tehnopark.

## Vaata ka
*Tännassilma mõis

## Viited

## Välislingid

*Tänassilma tehnopark
Kajamaa

**Kajamaa** on küla Harju maakonnas Saku vallas.

## Vaata ka
*Kasemetsa–Kiisa tee

## Viited

## Välislingid

*Kajamaa koduleht
Ürjaste

**Ürjaste** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Riisipere alevik kujunes Riisipere raudteejaama juurde Ürjaste küla maale XX sajandi algupoolel. 

Küla läbivad Riisipere–Nurme tee ja Riisipere–Kernu tee.

## Viited
Ünnaste

**Ünnaste** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

## Viited
Samliku

**Samliku** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

Samliku külas on sündinud koolijuht ja sõjaväelane Paul-Osvald Tammpere.

## Viited
Chennai

**Chennai** (tamili சென்னை, endise nimega **Madras**) on linn Indias Bengali lahe ääres, Tamil Nadu osariigi pealinn. Chennai linnastus on hinnanguliselt ligi 7 miljonit elanikku (2006).

Chennai on suur kaubandus- ja tööstuskeskus. Seal toodetakse üle 40% Indias toodetud mootorsõidukeist.

## Vaata ka
*Madrase Ülikool
*Chennai Püha Tooma katedraal
*Chennai rahvusvaheline lennujaam
Madras

***Madras** on **[[Chennai]]** linna endine nimi.
***[[Madrase osariik]]** eksisteeris Indias aastail 1950–1968, millal temast sai Tamil Nadu osariik
***[[Madras (riie)|Madras]]** on õhuke sissekootud ruutudega puuvillriie.
Vana-Vigala Hirvepark

**Vana-Vigala Hirvepark** on kaitsealune metsapark, mis asub Märjamaa vallas Vana-Vigala külas Jädivere–Silla maantee ääres. Pindala on 75 hektarit.

Hirvepark on rajatud aastatel 1791–1795 Vana-Vigala mõisa poolt vesise heinamaa ning maanteeveerul asunud kraavitatud mõisapõllu kohale. Rajamist lõpetati 1832. aastal aednik Hans Lintrupi plaanide järgi. Ajavahemikus 1835–1870 laiendati parki, täiendades seda
A. Middendorffi poolt ekspeditsioonidelt kaasa toodud eksootidega,
nagu ajaani kuusk, dalekarlia kask, kollane hobukastan, mandžuuria pähklipuu jne. Osalt oli ka varem seal puistu. 19. sajandil püüti kujundada loodusliku ilmega maastikuparki. 

Pargis asub piklik tiik, milles on kaks väikest saart ilupuudega. Ühel tiigisaarel asub omapärase monumendina üksteise peale laotuna 13 veskikivi. Legendi järgi suudeti sellega peatada kummitava mõisaproua tegevus. 2005. aastal sattus monument vandalismiohvriks, mille käigus lõhuti osa veskikive. 

Pargis on üle 60 puu- ja põõsaliigi. Suurem osa võõrliikidest (siberi lehised, valgenulud, palsamnulud, tammed jt) on istutatud parki 1832. aastal. Võõrliikidega aitas parki täiendada ka loodusteadlane Alexander Theodor von Middendorff. Sellest ajast pärineb ka Hirvepargis asuv Eesti vanim lehisekultuur. Lehiseid istutati ka naabruses olevasse Vana-Vigala mõisa parki ning alleedena maantee äärde (Eesti pikimad alleed). Pargis paiknesid erinevate puuliikide kultuurid omaette istandustena (nt elupuude rühm). 

Aastal 1963 rajati parki aedik (38 hektarit), millesse asustati Voronežist toodud punahirved, kes oma elutegevusega hakkasid avaldama pargile märgatavat mõju. 1982. aastal otsustati loomad vabadusse lasta.

1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul puhastati kohalike aktivistide poolt Hirvepargi Jädivere–Silla maantee äärne osa, millele anti puisniidu ilme. On puhastatud ka tee veskikivimonumendiga tiigisaarele, kuhu on rajatud lõkkeplats. Muu osa pargist on metsistunud.


Vana-Vigala Hirvepark 03.JPG|Jalgrada pargis
Vana-Vigala Hirvepark 05.JPG|Laastkattega rada
Vana-Vigala Hirvepark 08.JPG|Veskikivid Lisette saarel
Vana-Vigala Hirvepark 11.JPG|Sild Lisette saarele
Vana-Vigala Hirvepark 07.JPG|Püstkoda
Vana-Vigala Hirvepark 09.JPG|Vanad puud
Vana-Vigala Hirvepark 10.JPG|Ümber langenud kuusk
Vana-Vigala Hirvepark.JPG|Vana-Vigala Hirvepark


## Viited
Jädivere

**Jädivere küla** asub Tallinna–Pärnu maantee ääres Märjamaa valla kagunurgas. Külast lähtub tugimaantee Sillale ning kohalik tee Naraverre. Jädiverest voolab läbi Enge jõgi.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Külas asuvad maantee ääres tankla, kiirsöögikoht ja kauplus. Huviväärsemad objektid on endine mõisasüda (Jädivere mõis), mõisapark, endine Jädivere õpetajate seminari hoone, ajalooline postijaamahoone (arhitektuurimälestis) ja jõeäärsed lamminiidud. Küla läänepiiril Pallika mäe jõepoolsel küljel asub siluri astang (Jädivere paljand).

## Ajalugu

Vanimad teated Jädivere küla kohta pärinevad 1390. aastast (*Jetevere*). Toonane Jädivere küla liideti hiljem Sääla külaga. Tänapäevane Jädivere küla on moodustatud endisest Jädivere asundusest.

Velise mõis rajas karjamõisa Jädiverre juba 16. sajandil. Jädivere mõis iseseisvus aastal 1709. Umbes samal ajal rajas mõis Enge jõele vesiveski (hävis tules 1929) ja 1732. aastal vesiveski naabrusse Sillaotsa kõrtsi (tegutses aastani 1900; hoone hävinud).

Tallinna–Riia postimaanteel olnud Jädivere hobupostijaama kohta on teateid 1737. aastast. Tänapäevani säilinud kivist klassitsistlik postijaamahoone ehitati aastatel 1821–1822.

Aastatel 1823–1844 tegutses Jädiveres Vigala kihelkonnakool. 1844–1863 tegutses Jädivere õpetajate seminar ning samas hoones 1965. aastani algkool (külakool oli Jädiveres aastast 1840). 

1940. aastal asus Jädivere asudus, küla ja vahtkond Vigala vallas Läänemaal.

## Vaata ka
* Eesti külade loend

## Viited
Jädivere mõis

**Jädivere mõis** (saksa keeles *Jeddefer*) oli rüütlimõis Läänemaal Vigala kihelkonnas. Nüüdisajal asub Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

## Ajalugu

Velise mõisa omanik Hans Uexküll rajas XVI sajandi esimesel poolel Enge jõe kaldale Jädivere karjamõisa. See eraldati 1709. aastal Velisest iseseisvaks rüütlimõisaks. Mõisaomanikud vaheldusid võrdlemisi sagedasti; nende hulka kuulusid Schwengelmid, Pistohlkorsid, Hoyningen-Huened, Rosenthalid. 

19. sajandil valdasid mõisa pikemalt Uexküllid. Viimane omanik oli 1917. aastast Maximilian von Arronet (1878−1976), kellelt see 1919. aastal võõrandati.

## Uhja karjamõis
Jädivere ainus karjamõis Uhja (*Meyekorwer*) asutati 1789. aastal.

## Vesiveski ja kõrts
Vesiveski rajati Enge jõele 18. sajandi algul. See hävis tulekahjus 1929. aastal. Tallinna–Pärnu maantee äärne Sillaotsa kõrts pärines 1732. aastast ja tegutses 1900. aastani. Tänapäeval on kõrtsihoone hävinud.

## Mõisa suurus
Mõisa maad ulatusid nüüdse Aravere küla hulka kuuluvast Uhja külast Kesu külani. 1840. aastatel oli mõisa suurus umbes 2300 hektarit, millega see liigitus keskmise suurusega mõisate hulka.

## Mõisaansambel
### Häärber ja kõrvalhooned
Mõisa esialgne puidust häärber hävis Põhjasõja ajal. Hilisem puitehitis põletati maha 1905. aasta sündmuste käigus ja seda enam ei taastatudki. Säilinud on mõned kõrvalhooned.

### Park
Mõisapark on 4,4 hektari suurune esinduslik metsapark, mis asub endise mõisasüdame naabruses Enge jõe parempoolsel kaldal. Pargis annavad looduslikku järelkasvu näiteks nulud. Valged männid on saavutanud hiigelmõõtmed (kõrgus küündib 40 meetrini ja ümbermõõt jalamil 4 meetrini). Tänapäeval parki peaaegu ei hooldata ja see on metsistunud. Mõisapark on looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Välislingid
*Jädivere mõis Rahvusarhiivi Kinnistute registris
*Jädivere mõisa lugu Mõisablogis
Palase

**Palase küla** asub Märjamaa vallas Tallinna–Pärnu magistraalteest idas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Küla keskseim objekt on vana Antsülusjärve kulunud kaldaastang ehk Palase mägi. Huviväärne on veel endine Palase mõisa süda.

Vanimad teated Palase kohta pärinevad aastast 1512 (*Palleskülle* ja *Pallasche*). 1586. aastast on teateid Päärdu mõisale kuulunud *Pallapi* ja 1696 *Pulla* küla kohta. 1770. aasta paiku rajati Palase mõis, mille maad jagati 1908. aastal taludeks.

Küla varasem nimi oli Pallase. 

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Palase mõis

**Palase mõis** oli iseseisev väikemõis Vigala kihelkonnas Läänemaal.

Kuni 18. sajandini on teateid Päärdu mõisale kuuluva väikese Palase küla kohta. Pärast 1711–1712 aasta suurt katku jäi külla vaid kaks majapidamist. Küla mandus ja maad jäid sööti. 1770. aasta paiku osteti Päärdu mõisalt sööti jäänud Palase küla ja rajati sinna iseseisev mõis (saksa keeles *Pallas*). 

18. sajandi teisel poolel ostis mõisa eesti soost Viljandimaa mees Wühner, kes omakorda 20. sajandi algul müüs mõisa edasi Vene Talurahva Põllupangale. Viimane jagas maad taludeks ning müüs need kohalikele.

Häärberiks oli teiste mõisatega võrreldes suhteliselt tagasihoidlik ühekorruseline laudvoodriga palkmaja.

## Vaata ka

*Eesti mõisate loend
Kivi-Vigala mõis

**Kivi-Vigala mõis** (saksa keeles *Stein-Fickel*) oli rüütlimõis Läänemaal Vigala kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Rapla maakonnas Märjamaa vallas Naravere külas.

## Ajalugu
Kõige varasem teade Uexküllide rajatud mõisast on 13. sajandi teisest poolest. Esimesed kindlad teated mõisa kohta pärinevad 1420. aastast, mil ühtlasi mainitakse vesiveskit. Vigala vasallilinnust nimetatakse allikais mõnevõrra hiljem; see hävis 1581. aastal Liivi sõjas ja 1645. aastal olid alles vaid varemed. 

Vigala kujunes Läänemaa Uexküllide vasallisuguvõsa keskseimaks mõisaks, mille kõrgaeg langes 16. ja 17. sajandisse. Põhjamaade seitsmeaastases sõjas, 1563. aastal, kui rootslased vallutasid Haapsalu, Läänemaa ja poole Saaremaast, läksid Rootsi alluvusse ka Lihula ja Koluvere loss. Lihula linnuses olnud ja Taani hertsogit Magnust toetanud Diderik Farensbeck (Haimrest), Hinrik Live, Jürgen Uxel (Konuverest), Johan Farensbeck (Uuglast) jt vangistati ja saadeti Rootsi.  

Üxküllide Vigala-haru meesliini hääbudes (1585) võeti nende praktiliselt kogu Vigala kihelkonda hõlmav hiigelvaldus Rootsi riigile, mis hiljem anti 1579. aastal Üxküllide suguvõsa kõrvalliini esindajale (Johann von Uexküll, Otto von Üxküll Antslast, 1584. aastast Otto von Uexküll jt), kes oli võidelnud Rootsi poolel. Suguvõsaliini valduses oli Vigala mõis kuni 1630. aastateni.

18. sajandil viidi Uexküllide peamõis Vana-Vigala mõisa ja Kivi-Vigala mõisast sai Vigala kirikumõis. Lõplikult jäi mõis kiratsema pärast häärberi põlengut 1786. aastal.

Tänapäeval on vanas mõisasüdames Enge jõe vasakul kaldal Märjamaa valla hooldekodu ja perearstikeskus.

## Mõisa suurus
1568. aastal oli mõisa suurus 80 adramaad. Kaugeimad alad olid Loodna piirkonnas. 1774. aastal oli mõisamaad 35,75 adramaad.

## Mõisa nimest
Mõisa tunti varem Vigala (*Fickel*) nime all. Pärast mõisa jagunemist tuli käibele nimi Suur-Vigala (*Groß Fickel*). 18. sajandil hakati mõisa kunagise kivilinnuse järgi kutsuma Kivi-Vigalaks (*Stein Fickel*).

## Mõisaansambel
Vana puidust häärber põles 1786. aastal. Seejärel ehitati kirikumõisa südamesse tagasihoidlik ühekorruseline palkmaja, mida on hiljem ümber ehitatud. Viimane suurem ümberehitus tehti 1990. aastate lõpus. 

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Välislingid
*Kivi-Vigala mõis Rahvusarhiivi Kinnistute registris
Võiera

**Võiera** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal Pärnu jõe vasakul kaldal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

## Ajalugu
Vene-Liivi sõjas hävitati 1560. aastal sõdivate vägede poolt teiste külade hulgas ka uus asula Võiera (Weyjefer). Arvatavasti on see Võiera esimene mainimine.

1864. aastal andis mõisnik Carl von Ditmar Vändra koguduse õpetaja Ernst Sokolowsky innustusel maad Võierasse kooli rajamiseks. Koolimaja valmis 1865. aasta sügisel. Õppetöö algas 20. oktoobril 1865 koolmeister Jakob Wechtersteini juhtimisel. 1873. aastal suri Wechterstein rõugetesse. Koolmeistrina/kooli juhatajana/direktorina jätkasid Jaak Nurmberg 1873–1876, Jüri Jürgenson 1876–1901, Madis Nõmmik 1902–1917, Jüri Jürgenson 1917, Jaak Tiss 1918–1922, Liina Reier (varasemad nimed Fridolin ja Ridalaan) 1922–1950, Virve Viljasoo 1950–1953, Evald Laprik 1953–1955, Eleonora Vähi 1955–1959, Olev Köösel 1959–1964, Aksel Ergma 1964–1967, Olev Köösel 1967–1969, Saima
Anderson 1969–1976.

1901. aastal ehitas Uue-Vändra vald Võierasse uue suurema koolimaja 60 õpilasele. 1953. aastal ehitati koolimaja teisele korrusele ruume juurde, sest õpilaste arv oli kasvanud sajani ja mõnel aastal ületas ka sadat.

Jüri Jürgensoni ajal oli koolis kolm klassi, õpilasi kokku umbes 50. Venemeelse koolijuhataja Madis Nõmmiku ajal oli koolitöö venekeelne. Võiera kool oli Pärnu jõe kaldal poolel teel Suurejõe ja Vihtra vahel. 1933–1934 ehitati kooli lähedale üle Pärnu jõe rippsild.

Teise maailmasõja järel oli Võiera kool seitsmeklassiline, 1961. aastal muudeti kool kaheksaklassiliseks. Võiera kool suleti 1976. aastal. Koolimaja seisis tühjana, suviti paigutati sinna erinevaid laagreid. 80-aastane maja hävis tulekahjus oktoobris 1980.

## Viited
Allikõnnu

**Allikõnnu** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

Allikõnnu külas endises Kadaka koolis asub Karl Ernst Särgava sünnikodu.

## Viited
Venekuusiku

**Venekuusiku** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

## Viited
Kadjaste

**Kadjaste** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. 2009. aastal nimetati Kadjaste küla Pärnumaa aasta külaks.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

"Kabeli mägi, Uue Wändras, Kadiaste külas, Kabeli talu põllu peal. See on üks weike mäerinnak, millest küla tee üle käib ja keda Kabeli mäeks kutsutakse. On kahelt pool teed põlluks küntud. Kündes ja tee kraawisi kaewates on sealt palju luid, rahasid ja muid asju wälja tulnud, mis kaduma läinud. Neljapäewa õhtutel käiwat seal waimud inimesi hirmutamas."

## Viited
Külmstantsimine

**Külmstantsimine** on toatemperatuuril metallide survega töötlemine kasutades selleks mitmesuguseid stantse, et nende abil vahetult materjali deformeerida. Materjalina kasutatakse peamiselt lehtmaterjali.

## Külmstantsimise eelised
Külmstantsimine on metallide töötlemise tehnoloogias üks kaasaegsemaid ning kiireimini arenevaid meetodeid. Tal on rida eeliseid nii tehnilises kui ka majanduslikus mõttes võrreldes teiste töötlemisviisidega. Eelised on järgmised:

*külmstantsimisega on võimalik saada väga keeruka kujuga detaile, milliseid teiste töötlemismeetoditega on raske saada.
*detailid on suure täpsusega ning tavaliselt ei vaja täiendavat töötlust.
*Kui lähtematerjalina kasutatakse lehtmaterjali, siis saadakse jäigad ning kerged detailid väikese materjali kuluga, kusjuures jäätmeid tekib vähe.
Entiteet

**Entiteet** (uusladina sõnast *entitas*), ka **olem**, on mis tahes, mis on olemas, olgu siis reaalselt või ainult mõtteliselt või fiktiivselt (fiktiivne entiteet), konkreetselt või abstraktselt (abstraktne objekt), asjana, omadusena, seisundina, suhtena, asjaoluna, protsessina või sündmusena. Sõna kasutatakse maksimaalselt üldise terminina, mis väldib oleva laadi täpsustamist. 

Vahel kasutatakse entiteedi sünonüümina ka sõna "objekt", kuid see sõna ei ole nii ühemõtteliselt üldise tähendusega.

Teadusfilosoofias eristatakse vaadeldavaid entiteete ja mittevaadeldavaid entiteete ehk teoreetilisi entiteete.  

Entiteedi (*ens*, 'olev') all mõeldi Aristoteleseni ulatuvas skolastika traditsioonis üksikut, jagamatut, eraldiseisvat, individuaalset asja, midagi, mis on või eksisteerib. 

## Viited

## Vaata ka
**[[entitas]]*
*väljamõeldud entiteet

## Kirjandus
*Indrek Meos. *Filosoofia sõnaraamat*, Tallinn: Koolibri 2002, lk 81.

## Välislingid
*Thomas Blume. Entität. *[[Online-Wörterbuch Philosophie: Das Philosophielexikon im Internet]]*.