open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Isikutuvastusandmed

Isikutuvastusandmete piiriülese kinnitamise võimaluse tagamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (eIDASe) artikli 7 punktile f korraldab Vabariigi Valitsuse volitatud riigiasutus.

## Viited

Märkus  Teavitav liikmesriik tagab internetipõhise autentimise võimaluse nii, et teise liikmesriigi territooriumil asuv tuginev isik saab kinnitada elektrooniliselt saadud isikutuvastusandmeid. Teavitav liikmesriik võib kindlaks määrata kõnealuse autentimise kasutustingimused tuginevatele isikutele, kes ei ole avaliku sektori asutused. Piiriülene autentimine on tasuta, kui autenditakse avaliku sektori asutuse internetipõhist teenust. Liikmesriigid ei kehtesta autentimiskavatsusega tuginevate isikute suhtes ebaproportsionaalseid tehnilisi tingimusi, mis takistavad või raskendavad märkimisväärselt teavitatud e-identimise süsteemide koosvõimet.
Valter Pormeister

**Valter Pormeister** (17. aprill 1922 Valga – 18. mai 2010) oli eesti sisearhitekt.

Pormeister sündis Valgas rätsepa perekonnas. Valga keskkooli lõpetas ta 1941. aastal. Aastatel 1942–1945 õppis ta Tartu Ülikoolis metsandust ja aastast 1947 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, mille lõpetas ruumikujunduse erialal 1953. aastal. Töötas aastatel 1954–1979 kombinaadis Ars. Eesti Kunstnike Liidu liige oli ta aastast 1964, Eesti Sisearhitektide Liidu liige aastast 1992. Koos abikaasa Ingridiga kavandas ta reisilaeva Estonia suure baari (1967), Tallinna hotelli Kungla ööbaari ja saali (1969) ning Pirita näituseväljaku paviljonid (1975), seal kujundas ta ka kõik näitused kuni Sinise paviljoni valmimiseni 1975. aastal.
## Isiklikku
Ta oli abielus maastikuarhitekt Valve Pormeistriga ning hiljem sisearhitekt Ingrid Pormeistriga. Nende tütar on sisearhitekt ja Euroakadeemia õppejõud Katrin Laanoja.

## Viited
Music for a While

**"Music for a While"** on inglise barokkhelilooja Henry Purcelli laul sooloaldile, teine osa Purcelli neljaosalisest tsüklist (Z 583) John Drydeni ja Nathaniel Lee heroilise värssdraama "Oidipus" tekstile (osa pikemast muusikalisest vahepalast III vaatuse I pildis).

"Oidipus" jõudis lavale 1678. aastal ja trükki 1679. Henry Purcell, kes tegi Drydeniga koostööd teistegi teoste juures, millest tuntuim on semiooper "Kuningas Arthur", kirjutas oma muusika uuslavastuse tarbeks 1692. aastal. Teos jõudis trükki Purcelli postuumses kaheköitelises teostekogus "Orpheus Britannicus" (1698–1702).

## Muusika

Sooloalti saadab *[[basso ostinato]]*ga instrumentaalosa. Täiendavaid harmooniaid lisas barokkmuusikas *[[basso continuo]]*. 

### Arranžeeringud
Teosest on tehtud mitmeid seadeid, sealhulgas sooloklahvpillile ning viiulile ja klahvpillile.

"Music for a While" andis nime Christina Pluhari Purcelli-arranžeeringute plaadile, mis ilmus 2014. aastal.

## Tekst

"Music for a while
Shall all your cares beguile.
Wond'ring how your pains were eas'd
And disdaining to be pleas'd
Till Alecto free the dead
From their eternal bands,
Till the snakes drop from her head,
And the whip from out her hands."

## Plaadistused
Tänapäeva muusikakultuuris seostub "Music for a While" tugevalt esimese tänapäevase kontratenori Alfred Delleriga, kes tõenäoliselt esimesena plaadistas selle 1940. aastatel.

## Kultuuris
"Music for a While" andis nime Šveitsi helilooja Michael Jarrelli Purcellist inspireeritud orkestripalale, mille plaadistas 1995. aastal ansambel Klangforum dirigent Mark Fosteri juhatusel.

Sama nime kannab Frédéric Malle'i ja Carlos Benaïmi parfüüm.

## Viited

## Välislingid
* ["Music for a While" noodid](http://imslp.org/wiki/Oedipus,_Z.583_(Purcell,_Henry)), International Music Score Library Project (IMSLP)
* Music for a while from Oedipus. BBC. Lõik Alfred Delleri esitusest, klavessiinil saadab Walter Bergmann
* Scott Horton Dryden/Purcell–“Music for a While” Browsings. Harper's Magazine's blog, March 8, 2009
Croatia Airlines

**Croatia Airlines Ltd.** on Horvaatia riigi omanduses olev lennufirma. Selle peakontor asub Buzinis Zagrebi lähedal ja opereerib riigisiseseid ja rahvusvahelisi lende peamiselt Euroopa sihtkohtadesse. Alates 2004 novembrist on lennufirma Star Alliance'i liige.
WestJet

**WestJet Airlines Ltd.** on 1996. aastal asutatud Kanada odavlennufirma. Lennufirma alustas odavate alternatiividega riigi konkureerivatele suurtele lennufirmadele. WestJet pakub regulaarset ja tellimuslendude teenust 100 sihtkohta Kanadas, Ameerika Ühendriikides, Euroopas, Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas.

WestJet on Kanada suuruselt teine lennufirma Air Canada järel, tehes keskmiselt 425 lendu ja teenindades üle 45 000 reisija päevas.
Garuda Indonesia

**Garuda Indonesia** on Indoneesia riiklik lennufirma. Garuda Indonesia peamine kodulennujaam on Soekarno-Hatta rahvusvaheline lennujaam. Skytrax hindas lennufirma 5- tärni lennufirmaks 2014. aastal, tegu on oma klassi parima lennufirmaga. 

Lennufirma asutati 1947. aastal **KLM Interinsulair Bedrijfina**. Lennufirmal on 142 lennukit ning opereerib 133 sihtkohta.
Rannakaitsepatarei nr 12 (Hiiumaa)

**Rannakaitsepatarei nr 12** oli Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse suurtükipatarei Hiiessaare küla juures Sääre ninal, Hari kurgu ääres Hiiumaal.

Rannakaitsepatarei ehitati aastatel 1939–1940, NSV Liidu mereväe Balti laevastiku, Tallinna mereväebaasi PBL Tallinna Peabaasi Läänemere rajooni rannakaitse osana.

Läänemere rajooni rannakaitse eelpositsiooni kaitsesektorisse kuulusid Hiiumaal veel rannakaitsepatarei nr 26 Tahkunal, rannakaitsepatarei nr 42 Kõpu poolsaarel Ristna piirkonnas, rannakaitsepatarei nr 316 Tahkuna poolsaarel Lehtma piirkonnas ja rannakaitsepatarei nr 149 Kõpu poolsaarel Poama piirkonnas Palli ninal.
## Patareipositsioon
1939. aastal alla kirjutatud Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahelise vastastikuse abistamise pakti rakendamise protokoll nägi ette NSV Liidu sõjavägede paigutamise ka Hiiumaale, 19. oktoobril algas vägede ülevedu Rohukülast Heltermaale ning seejärel suurtükipatarei positsioonide ehitus. Suurtükipatarei asus rannas, patarei kolm kaheksanurkset betoonist kahurialust seisavad reas umbes 50-meetriste vahedega. 

Hiiessaare tuletorn jäi suurtükipatareist umbes pool kilomeetrit lääne poole.

## Rannakaitsepatarei
Sümbolite (III-152/45) tähendus kahuripatarei nimes:

*III – 152 mm Canet' suurtükkide arv patareis. Kokku oli rannakaitsepatareis nr 12 kolm suurtükki
*6″/152 – kahurite kaliiber tollides/millimeetrites
*45 – suurtükitoru pikkus kaliibrites

Suurtükkide laskekaugus oli 19,4 km.
## Lahingutegevuses
Saksa vägede dessant Hiiumaale algas 12. oktoobril 1941 meredessandiga Saaremaalt Triigi sadamast üle Soela väina. Saarel maabunud Saksa väeosade 61. jalaväediviisi jõud suundusid Emmaste piirkonnast põhja poole, 176. jalaväerügement paremal ja 151. vasakul. Mõlemad dessantgrupid kohtusid Emmastes ning koos hõivati Sõru ja vallutati Tohvri (Hindu) rannakaitsepatarei nr 44.

15. oktoobril hõivasid Saksa väeüksused Heltermaa ja liikusid edasi Tempani. Sakslaste üksuste liikumisel maanteed mööda Nõmba suunas anti Tahkuna ja Hiiessaare patareidest sinna lühiajaliselt suurtükituld. 16. oktoobril toimus Nõmba lahing ja Käinast Kärdla suunas liikunud Saksa üksused vallutasid Kreiandi ja Valli ning Hiiessaare patarei juures toimunud tulevahetuse järel õhkisid venelased suurtükid ja taandusid üle Kärdla Tahkuna poolsaarele. Venelased lasid õhku ka Ristna rannakaitsepatarei nr 42 suurtükid ja võitlejad suundusid Palli ninal asunud Palli patareisse nr. 149.

## Vaata ka
* Sõjategevus Eestis 1941. aastal#Sõjategevus Lääne-Eesti saartel

## Viited

## Kirjandus
* "Moonsundi arhipelaagi rannakaitse enne Suurt Isamaasõda", vene keeles

## Välislingid
* Hiiumaa rannapatareid vol. 1, Hiiu Leht 22. aprill 2003, http://www.mil.hiiumaa.ee/artiklid8_selirand.html
*Rannapatarei BS-12 (III-152/45) Hiiessaares, Militaarne Hiiumaa koduleht
E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus

**E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus** on seadus, mis reguleerib e-identimist ja e-tehinguteks vajalikke usaldusteenuseid ning riikliku järelevalve korraldust ulatuses, milles need ei ole reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 910/2014 (eIDASes) "e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ".

## Viited
Scoot

**Scoot Tigerair Pte Ltd** (tegutseb **Scootina**) on Singapuri odavlennufirma, mis kuulub Singapore Airlinesile. 

Scooti lennukipark koosnes esialgu Singapure Airlinesilt saadud Boeing 777 lennukitest. Lennufirma baseerub Changi lennujaamas.
Rannakaitsepatarei nr 42

**Rannakaitsepatarei nr 42** oli Balti laevastiku rannakaitsepatarei Hiiumaal Kõpu poolsaarel Ristna piirkonnas.

Rannakaitsepatarei ehitati aastatel 1939–1940 NSV Liidu mereväe Balti laevastiku Tallinna mereväebaasi Tallinna peabaasi Läänemere rajooni rannakaitse osana.

Läänemere rajooni rannakaitse eelpositsiooni kaitsesektorisse kuulusid Hiiumaal veel rannakaitsepatarei nr 12 Hiiesaarel, rannakaitsepatarei nr 26 Tahkunal, rannakaitsepatarei nr 316 Tahkuna poolsaarel Lehtma piirkonnas ja rannakaitsepatarei nr 149 Kõpu poolsaarel Poama piirkonnas Palli ninal.

## Patareipositsioon
Rannakaitsepatarei patareipositsioonil ehitati kahuriõued varjenditega, laskemoonavarjendid, punkrid ja reservuaarid, elektrijaam pumbajaama ja veereservuaariga ja komandokeskus-elektrijaam ning tulejuhtimistorn komandokeskusega.

Rannapatareide kaitseks võimalike dessantide vastu ehitati kaitseehitisi: dotte ja laskemoonavarjendeid.

## Rannakaitsepatarei
Rannapatarei relvastuses (tähistus IV-130/50) oli neli B-13 suurtükki, mille kaliiber oli 130 mm ja suurtükitoru pikkus 50 kaliibrit.

Suurtükkide laskekaugus oli 24 km (130 kaabeltaud).

Ristna patarei neljast positsioonist on säilinud kaks. Üks positsioon hävis kruusakarjääri laiendamisel, teine 1950. aastatel ehitatud Ristna tulejuhtimistorni ehitustöödel.

Praegu Ristnas olevad neli 130 mm suurtüki positsiooni on rajatud pärast Teist maailmasõda.

## Viited
Joon (lennufirma)

**Joon** on Prantsuse lennufirma, mille kodulennujaam on Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam. See on Prantsusmaa rahvuslikku lennufirma Air France´i tütarettevõte.
Kesselaiu maastikukaitseala

**Kesselaiu maastikukaitseala** on maastikukaitseala Saare maakonnas Muhu vallas Kesselaiul. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Kesse panka ja saarel kasvavat lookuusikut, looduslikke ja poollooduslikke kooslusi, kaitsealuseid liike ning nende elupaiku. Kaitseala pindala on 175,1 ha.

Kesselaid võeti kaitse alla 1938.

## Viited

## Välislingid
*
Kiigumõisa maastikukaitseala

**Kiigumõisa maastikukaitseala** on maastikukaitseala Järva maakonnas Kihme, Kaalepi ja Oeti külas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealseid lamminiite, allikaid ja allikasoid, samuti soometsasid. Kaitseala pindala on 170,0 ha.

Kaitseala moodustati 1981.

## Viited

## Välislingid
*
Kivikupitsa maastikukaitseala

**Kivikupitsa maastikukaitseala** on maastikukaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kivikülvi, kaitsealuste liikide elupaikade ja kõrge looduskaitseväärtusega metsakoosluste terviklikkust. Kaitseala pindala on 135,6 ha.

Kaitstavateks linnuliikideks on muuhulgas hallpea-rähn, musträhn, händkakk, värbkakk, väike-kärbsenäpp ja laanepüü.

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1960, kui kaitse alla võeti Kivikupitsa mägi.

Kivikupitsa maastikukaitseala lõunapiiriks on Eesti-Läti piir, idas ja põhjas piirneb maastikukaitseala Kiusumetsa hoiualaga.

Kaitseala läbib endise Riisselja–Orajõe raudtee trass.

## Viited

## Välislingid
*
Kastna maastikukaitseala

**Kastna maastikukaitseala** on maastikukaitseala Pärnu maakonnas Kastna ja Ranniku külas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Lääne-Eestile tüüpilisi rannikukooslusi ja kaitsealuseid liike. Kaitseala pindala on 123,3 ha.

Kaitseala moodustati 2007.

## Viited

## Välislingid
*
Koigi maastikukaitseala

**Koigi maastikukaitseala** on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta väärtuslikke elupaiku, looduse ja maastiku mitmekesisust ning haruldasi liike. Kaitseala pindala on 2371,4 ha.

Kaitseala moodustati 2005.

## Viited

## Välislingid
*
Laulasmaa maastikukaitseala

**Laulasmaa maastikukaitseala** on maastikukaitseala Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Laulasmaa rannamaastikku, samuti seal elavat vasakkeermest pisitigu. Kaitseala pindala on 130,5 ha.

Kaitseala moodustati 2005.

## Viited

## Välislingid
*
Kuuskantvõti

**Kuuskantvõti** (ka **allenvõti**) on tööriist selliste poltide ja kruvide keeramiseks, mille peas on kuusnurkne süvend.

Kuuskantvõtmetel on alternatiivsete lahendustega (nt traditsiooniliste kruvikeerajatega) võrreldes mitu eripära. Nad on suhteliselt kerged ja nende tootmine on odav, seepärast pakitakse need tihti komplekti koos kokkupandava mööbliga. Kruvi või poldi kontaktpinnad on kahjustuste eest kaitstud ning kontaktpindu on kuus – rohkem kui enamiku teiste lahenduse korral. Võtit saab kasutada ka peata või väga väikese peaga kruvide keeramiseks, samuti saab vastavalt vajadusele tarvitada võtme eri otsi. Teisalt on tööriista nurgad väga nürid ja kalduvad kergesti kuluma, ehkki kulunud osa mahalihvimise järel töötab võti taas. Ka vigastatud peaga (nt ümardunud süvendinurkadega) kruvisid on võtmega raske keerata.

Säilinud dokumentide põhjal on alust uskuda, et kuuskantvõtmed leiutati juba 1860.–1890. aastatel, kuid vastavad kruvid jõudsid seeriatootmisse alles 1910. aasta paiku. 19. sajandi teisel poolel võeti USAs terve rida patente analoogsetele lahendustele, kus kasutati kolm- ja nelinurkseid süvendeid ja võtmeid, kuid nende tootmiseni siiski ei jõutud. Nelinurkse süvendiga kruvide tootmist alustas 1908. aastas Kanadas Ontario provintsis P. L. Robertson, kes oli tootmismeetodit täiustanud ja selle patentinud. 1909–1910 patenteeris meetodi kruvide tootmiseks ameeriklane William G. Allen. Arvatavasti polnud ta esimene kuuekandiliste süvendite väljamõtleja, kuid ta jõudis esimesena patendi ja tootmiseni.

Ehkki inglise keeles on nimetus *Allen key* levinud, on Allen USA Connecticuti osariigist pärit ettevõtte Allen Manufacturing Company kaubamärk, mis pärineb ligikaudu 1910. aastast ja mille praegune omanikfirma Apex Tool Group võitleb nime üldistatud kasutuse vastu.
Kalli maastikukaitseala

**Kalli maastikukaitseala** on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta muu hulgas sealset madalsoo- ja allikaala, kadastikke, vanu loodusmetsi, samuti II kaitsekategooria liiki kärbesõit. Kaitseala pindala on 480,1 ha.

Kaitseala moodustati 2007.

## Viited

## Välislingid
*
Raikküla Pakamäe maastikukaitseala

**Raikküla Pakamäe maastikukaitseala** on maastikukaitseala Rapla maakonnas Rapla vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Raikküla Pakamäge ja sealset Raikküla ladestu paljandit, samuti sealset rohunditerikast kuusikut. Kaitseala pindala on 19,7 ha.

Kaitseala moodustati 1973, kui kaitse alla võeti Raikküla Pakamägi.

## Viited

## Välislingid
*
Rannaniidi pankade maastikukaitseala

**Rannaniidi pankade maastikukaitseala** on maastikukaitseala Saare maakonnas Muhu vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta vääriselupaiku, looduse ja maastiku mitmekesisust (sh Rannaniidi pankasid) ning haruldasi liike. Kaitseala pindala on 97,8 ha.

Kaitseala moodustati 1959, kui kaitse alla võeti Rannaniidi pangad.

## Viited

## Välislingid
*
Saarjõe maastikukaitseala

**Saarjõe maastikukaitseala** on maastikukaitseala Viljandi, Järva ja Pärnu maakonnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealseid jõgesid ja ojasid, lamminiite, allikasoid, vanu loodusmetsi, soometsi. Kaitseala pindala on 1751,6 ha.

Kaitseala moodustati 2006.

## Viited

## Välislingid
*
Struuga maastikukaitseala

**Struuga maastikukaitseala** on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Narva jõe lähteala vanajõgede (struugade) ja luhtade elustikku ning rändlinnuliikide elupaiku. Kaitseala pindala on 1250,9 ha.

Kaitseala on moodustatud 2007. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Ubari maastikukaitseala

**Ubari maastikukaitseala** on maastikukaitseala Harju maakonnas Jõelähtme ja Kuusalu vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealset Põhja-Eesti paekallast, laialehiseid metsakooslusi ja vääriselupaiku. Kaitseala pindala on 58,7 ha.

Kaitseala moodustati 2005.


Ubaripank.jpg|Ubari pank
Ubari pank.jpg|Ubari pank


## Viited

## Välislingid
*
Viirika

**Viirika** on endine küla Rapla maakonnas Rapla vallas, mis liideti 1977. aastal Tolla külaga. 

Küla asub Aela-Viirika soostiku lääneosa soosaartel.
EDI

**EDI** või **Edi** tähendada järgmist:
*EDI ehk *Electronic Data Interchange* (E-andmevahetus)
*Edi (eesnimi), mehenimi
*...
Registreeritud e-andmevahetusteenus

Registreeritud andmevahetusteenust kasutades saadetud ja kättesaadud andmeid ei tunnistata õiguslikult kehtetuks ega kohtumenetlustes tõenduskõlbmatuks ainuüksi seetõttu, et teenus on elektrooniline või ei vasta kvalifitseeritud registreeritud e-andmevahetusteenusele esitatavatele nõuetele.

## Vaata ka
* E-andmevahetus

## Viited
E-andmevahetus

**E-andmevahetus** ehk **EDI** (inglise keeles *Electronic Data Interchange*) on  struktureeritud andmete elektroonne ülekanne kokkulepitud sõnumistandardite abil ühelt arvutisüsteemilt teisele inimese minimaalse sekkumisega.

Vallaste e-teatmiku kohaselt on **elektronandmevahetus** organisatsioonide (ettevõtete) vahel standardselt vormindatud elektrooniliste dokumentide (arved, tollideklaratsioonid, päritolusertifikaadid jne) edastamine võrgurakenduste tasemel.

## Vaata ka
* Registreeritud e-andmevahetusteenus
* Kvalifitseeritud registreeritud e-andmevahetusteenus

## Viited

## Välislingid
* Mis on uuenduslik e-andmevahetus?, ITuudised, 4. september 2016
Usaldusteenus

Euroopa Liidus asuvaid usaldusteenuste osutajaid loetakse kvalifitseerituteks, kui nad vastavad eIDASes kohaldatavatele nõuetele. Neil on õigus osutada kvalifitseeritud usaldusteenuseid (näiteks kvalifitseeritud digiallkirjad, digitemplid ja sertifikaadid) kõigis Euroopa Liidu riikides. Kolmandas riigis asuvate usaldusteenuse osutajate pakutavad usaldusteenused tunnistatakse õiguslikult samaväärseks kvalifitseeritud usaldusteenustega, kuid üksnes pärast Euroopa Liidu ja kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel kokkuleppe sõlmimist.

## Viited

## Välislingid
* Usaldusteenuse osutaja ja usaldusteenuse vastavushindamise kord, Riigi Teataja, Vastu võetud 26.10.2016 nr 64
* Usaldusteenused X-teel, RIA Moodle, vaadatud 09.04.2018
Kvalifitseeritud usaldusteenuse osutaja

eIDASe määruse jõustumisest alates 1. juuli 2016 on Sertifitseerimiskeskus (SK) kantud usaldusnimekirja kui kvalifitseeritud elektroonilise ajatempliteenuse osutaja, e-templi sertifikaatide ning e-allkirja sertifikaatide teenuse osutaja. 

; Kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate järelevalve (eIDASe artikkel 20)
# Vastavushindamisasutus auditeerib kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajaid nende oma kulul vähemalt iga 24 kuu järel. Auditi eesmärk on saada kinnitust, et kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajad ja nende osutatavad kvalifitseeritud usaldusteenused vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Kvalifitseeritud usaldusteenuse osutaja esitavad vastavushindamisaruande järelevalveasutusele kolme tööpäeva pikkuse jooksul alates selle saamisest.
# Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib järelevalveasutus kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajaid igal ajal auditeerida või nõuda, et vastavushindamisasutus teostaks kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate vastavushindamise nende kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate kulul kinnituse saamiseks, et kõnealused kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajad ja nende osutatavad kvalifitseeritud usaldusteenused vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Kui isikuandmete kaitse eeskirju on ilmselt rikutud, teavitab järelevalveasutus auditite tulemustest andmekaitseasutusi.
# Kui järelevalveasutus nõuab, et kvalifitseeritud usaldusteenuse osutaja heastaks käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmata jätmise, kuid asjaomane teenuseosutaja ei tee seda, ning järelevalveasutuse seatud ajavahemiku jooksul (kui see on kohaldatav), võib järelevalveasutus eelkõige asjaomase rikkumise ulatust, kestust ja tagajärgi arvestades võtta sellelt teenuseosutajalt või tema osutatavalt asjaomaselt teenuselt kvalifitseeritud staatuse ning teavitada artikli 22 lõikes 3 osutatud asutust artikli 22 lõikes 1 osutatud usaldusnimekirjade ajakohastamise eesmärgil. Järelevalveasutus teavitab kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajat temalt kvalifitseeritud staatuse või asjaomaselt teenuselt kvalifitseeritud staatuse äravõtmisest.
# Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada järgmiste standardite viitenumbri:
## standardid vastavushindamisasutuste akrediteerimise ja lõikes 1 osutatud vastavushindamisaruande jaoks;
## standardid auditeerimiseeskirjade kohta, mille alusel vastavushindamisasutused hindavad kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate nõuetele vastavust, nagu on osutatud lõikes 1.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 48 lõikes 2() osutatud kontrollimenetlusega.

## Viited

Märkus  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

## Välislingid
* EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 182/2011, Euroopa Liidu Teataja, 16. veebruar 2011 (viide märkusele)
DigiDoc

**DigiDoc** (*Digital Document*) on Eestis failivorming avaliku võtme krüptograafial põhinevate digitaalsignatuuride ja krüpteeritud failide kogumi hoidmiseks. Vormingu kujundas Riigi Infosüsteemi Amet.

## Vaata ka
* Digitaalallkiri

## Välislingid
* DigiDoci kasutamise abivideod, RIA Youtube'i kanal, 6. august 2019
* Digidoc koduleht
Jerry Sandusky

**Jerry Sandusky** (sünninimi **Gerald Arthur Sandusky**; sündinud 26. jaanuaril 1944 Washingtonis Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide endine jalgpallitreener ja süüdimõistetud seksuaalkurjategija.

2012. aastal mõisteti ta süüdi 45 seksuaalse ärakasutamise juhtumis, mis leidsid aset 15 aasta jooksul, kui ta tegutses treenerina. Talle määrati 60-aastane vanglakaristus (minimaalne karistusaeg Pennsylvania seaduste järgi), võimalusega taotleda vanglakaristuse asendamist kriminaalhooldusega pärast 30 aastat.
Elva maastikukaitseala

**Elva maastikukaitseala** on maastikukaitseala Tartu maakonnas Elva ja Nõo vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on säilitada, hooldada ja tutvustada sealseid maastikke, kaitsta esinduslikke elupaigatüüpe ja kaitsealuseid liike. Kaitseala pindala on 1064 ha.

Kaitseala moodustati 2016.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Pärnu maastikukaitseala

**Pärnu maastikukaitseala** on maastikukaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas ja Pärnu linnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Pärnu rohelise vööndi metsamaastikku, sealseid metsakooslusi ja liikide elupaiku. Kaitseala pindala on 518,8 ha.

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1958, kui kaitse alla võeti Raeküla männikud (Raeküla männikute kaitseala).

## Viited

## Välislingid
*
Jesse Lingard

**Jesse Ellis Lingard** (sündinud 15. detsember 1992 Warringtonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või ääremängijana Inglismaa Premier League'i klubis Nottingham Forest.

2000. aastal liitus ta Manchester Unitedi noorteakadeemiaga. Lingard tegi täiskasvanute arvestuses debüüdi Leicester Citys laenul olles 2012. aastal. Manchester Unitedi põhimeeskonnas debüteeris ta 2014. aastal. Manchester Unitedist mängis ta lisaks laenul Birmingham City, Brighton & Hove Albioni, Derby County ja West Ham Unitedi meeskonnas. 

## Klubikarjäär
### Manchester United
Lingard sündis Warringtonis Cheshire'is. Jalgpallurikarjääri alustas ta Penketh Unitedis ning treenis seal kuni Manchester Unitedi noorteakadeemiaga liitumiseni 2000. aastal. Ta kuulus Manchester Unitedi meeskonda, mis 2010–11 hooajal võitis FA Youth Cupi. Elukutseliselepingu sõlmis ta klubiga 2011. aasta suvel.
Manchester Unitedi põhimeeskonnas tegi debüüdi 16. augustil 2014 liigamängus Swansea City vastu. 
2015–16 hooajal aitas ta Manchester Unitedil võita FA Cupi, lüües võiduvärava Wembley staadionil Crystal Palace'i vastu. 

2016–17 hooajal vedas Lingard Manchester Unitedi võidule EFL Cup'i finaalis Southamptoni vastu, lüües võiduvärava, ning FA Community Shieldis lõi avavärava Leicester City vastu.

### Leicester City
2012–13 hooajal laenas Manchester United Jesse Lingardi ja Michael Keane'i Leicester Citysse, kus Lingard mängis klubi meeskonnas viis mängu.

### Birmingham City
2013–14 hooajal laenati Lingard Birmingham Citysse, kus ta mängis 13 mängu ning jõudis lüüa 6 väravat.

### Brighton & Hove Albion
27. veebruaril 2014 laenas Manchester United Jesse Lingardi Brighton & Hove Albionisse, kus ta lõi 3 väravat 15 mänguga.

### Derby County
2. veebruaril 2015 laenati Lingard klubisse Derby County. Seal ta lõi 14 mänguga 2 väravat.

### West Ham United
Hooaja 2020–21 teises pooles mängis Lingard Manchester Untedist laenul Inglismaa kõrgliiga klubis West Ham United. Seal lõi ta 16 mänguga üheksa väravat.

### Nottingham Forest
2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Nottingham Forestiga.

## Koondisekarjäär
Noortekoondises mängis ta Inglismaa alla 17-aastaste koondises kolmel mängu ja alla 21-aastaste koondises 11 mängu, mille jooksul lõi ta ka 2 väravat.

Täiskasvanute koondises tegi Lingard debüüdi Malta vastu oktoobris 2016. 

Esimese värava Inglismaa täiskasvanute meeskonnas lõi ta sõprusmängus Hollandi vastu 23. märtsil 2018.
 

2018. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Panama vastu.

## Isiklikku
Inglismaa naiste jalgpallikoondislane Gabrielle George on Jesse Lingardi nõbu.
 

## Saavutused
;Manchester United U18 koondis
* FA Youth Cup: 2010–11

;Manchester United
* FA Cup: 2015–16
* FA Community Shield: 2016
* Football League Cup: 2016–17
* UEFA Euroopa Liiga: 2016–17

## Viited

## Välislingid

*Jesse Lingard Soccerbase'i kodulehel
Kvalifitseeritud usaldusteenus

Kvalifitseeritud usaldusteenuste kasutamine on oluline tõendusväärtuse seisukohast. Need aitavad tagada, et kasutatavad sertifikaadid on seotud õigete osapooltega (autentsus). Samuti tagavad need e-templi mehhanismide abil vahetatud andmete allika ja muutumatuse teistele osapooltele.

Määruse (eIDASe) 3. jaos on 5 artiklit:
# Artikkel 20 - Kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate järelevalve
# Artikkel 21 - Kvalifitseeritud usaldusteenuse osutamise alustamine
# Artikkel 22 - Usaldusnimekirjad
## Iga liikmesriik koostab, haldab ja avaldab usaldusnimekirju, mis sisaldavad teavet tema vastutusalasse kuuluvate kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate ja nende osutatavate kvalifitseeritud usaldusteenuste kohta.
## Liikmesriigid koostavad elektrooniliselt allkirjastatud või e-templiga varustatud, lõikes 1 osutatud usaldusnimekirjad, haldavad neid ja avaldavad need turvalisel viisil ja automaatseks töötlemiseks sobivas formaadis.
## Liikmesriigid edastavad komisjonile põhjendamatu viivituseta teabe, mis hõlmab riigisiseste usaldusnimekirjade koostamise, haldamise ja avaldamise eest vastutavat asutust, kõnealuste nimekirjade avaldamise koha üksikasju, nimekirjade allkirjastamiseks või templiga varustamiseks kasutatavaid sertifikaate ning nimekirjade mis tahes muudatusi.
## Komisjon teeb lõikes 3 osutatud teabe turvalise kanali kaudu avalikkusele kättesaadavaks automaatseks töötlemiseks sobivas, elektrooniliselt allkirjastatud või e-templiga varustatud formaadis.
## Komisjon täpsustab hiljemalt 18. septembriks 2015 rakendusaktidega lõikes 1 osutatud teabe ning määrab kindlaks lõigete 1–4 kohaldamisega seotud usaldusnimekirjade tehnilised kirjeldused ja formaadid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 48 lõikes 2() osutatud kontrollimenetlusega.
# Artikkel 23 - ELi kvalifitseeritud usaldusteenuse usaldusmärk
# Artikkel 24 - Nõuded kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajatele

eIDASe määruse jõustumisest alates 1. juuli 2016 on Sertifitseerimiskeskus (SK) kantud usaldusnimekirja kui kvalifitseeritud elektroonilise ajatempliteenuse osutaja, e-templi sertifikaatide ning e-allkirja sertifikaatide teenuse osutaja.

## Viited

Märkus  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

## Välislingid
* EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 182/2011, Euroopa Liidu Teataja, 16. veebruar 2011 (viide märkusele)
* Usaldusteenuse osutaja ja usaldusteenuse vastavushindamise kord, Riigi Teataja, Vastu võetud 26.10.2016 nr 64
Kvalifitseeritud registreeritud e-andmevahetusteenus

; Nõuded kvalifitseeritud registreeritud e-andmevahetusteenustele (artikkel 44)
#  Kvalifitseeritud registreeritud e-andmevahetusteenused peavad vastama järgmistele nõuetele:
## neid pakub üks või mitu kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajat;
## need tagavad saatja väga usaldusväärse identimise;
## need tagavad adressaadi identimise enne andmete kättetoimetamist;
## andmete saatmine ja kättesaamine on kaitstud kvalifitseeritud usaldusteenuse osutaja pakutava täiustatud e-allkirja või täiustatud e-templiga viisil, mis välistab andmete tuvastamatu muutmise võimaluse;
## mis tahes muudatusi andmete saatmiseks või kättesaamiseks vajalikes andmetes näidatakse andmete saatjale ja adressaadile selgesti;
## andmete saatmise, kättesaamise ja mis tahes muudatuste tegemise kuupäev ja ajahetk näidatakse kvalifitseeritud e-ajatempliga.

Kui andmeid saadetakse kahe või enama kvalifitseeritud usaldusteenuse osutaja vahel, kohaldatakse punktides 1–6 osutatud nõudeid kõikide kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate suhtes.

2.  Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada andmete saatmise ja kättesaamise protsesse käsitlevate standardite viitenumbrid. Kui andmete saatmise ja kättesaamise protsess vastab kõnealustele standarditele, loetakse see lõikes 1 sätestatud nõuetele vastavaks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 48 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

## Vaata ka
* E-andmevahetus

## Viited

## Välislingid
* Usaldusteenuse osutaja ja usaldusteenuse vastavushindamise kord, Riigi Teataja, Vastu võetud 26.10.2016 nr 64
Tumeaine (album)

**"Tumeaine"** on Cool D album, mis anti välja 2012. aastal.

## Lood

# "Suva"
# "Ürje"
# "Eestimaa uhkus"
# "Maakri tn rappija"
# "Mendelejev mus oled"
# "Mul on paha tuju"
# "Pessimistlik"
# "Surm käib ringi me tänaval"
# "Buutleeg"
# "Poltergeist"
# "Silmis on sära"
# "Viimne minut"

## Välislingid

* 

* Cool D laulude sõnad
Želva vald

**Želva vald** (leedu keeles *Želvos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 94 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1194 inimest. Valla keskus on Želva alev, kus aastal 2011 oli 457 elanikku. Vallamaja asub aadressil J. Vaišučio g. 5. Vald oli 9. aprilli 2018 seisuga ilma vallavanemata, eelmine vallavanem oli Kęstutis Mikalajūnas.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Ihamaru looduskaitseala

**Ihamaru looduskaitseala** on looduskaitseala Põlva maakonnas Põlva ja Kanepi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta muu hulgas sealseid metsakooslusi, Ahja jõe ja selle allikalisi niidualasid, samuti kaitsealuseid liike. Kaitseala pindala on 254,6 ha.

Kaitseala moodustati 1981.

## Viited

## Välislingid
*
Iidva looduskaitseala

**Iidva looduskaitseala** on looduskaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaikasid. Kaitseala pindala on 810 ha.

Kaitseala moodustati 2006.

## Viited

## Välislingid
*
Jäärumetsa looduskaitseala

**Jäärumetsa looduskaitseala** on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaikasid, samuti rohunditerikkaid kuusikuid ja soometsi. Kaitseala pindala on 332,5 ha.

Kaitseala moodustati 2007.

## Viited

## Välislingid
*
Sadie Bjornsen

**Sadie Bjornsen** (sündinud 21. novembril 1989 Omakis Washingtoni osariigis) on USA murdmaasuusataja.

Maailma karikasarjas osales Bjornsen esimest korda 2011. aasta veebruaris Drammenis 10 km klassikadistantsil, saavutades 51. koha.

Sadie Bjornseni vend Erik Bjornsen on samuti murdmaasuusataja.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2017  Lahtis
**  pronksmedal sprinditeates (koos Jessica Digginsiga)

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Sadie Bjornsen on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 9. aprill 2018) 138 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 5 etapil.

## Viited


## Välislingid
* Sadie Bjornsen FIS-i kodulehel
* Sadie Bjornseni koduleht
Hugo Nigol

**Hugo Nigol** (6. august 1927 Harku vald, Harjumaa – 18. oktoober 2022) oli eesti jääpurjetaja.

Nigol saavutas jääpurjetamises monotüüp XV klassis 1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlustel kulla, 1958–1960 hõbeda ja 1964 pronksi.

Aastal 1962 oli Nigol monotüüp XV klassis Nõukogude Liidu edetabelis esikohal ning võitis ka 1962. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises.

Purjetamises tuli Nigol M-klassis 1952 soodimehena ja 1955 roolimehena Eesti meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Vietnam Airlines

**Vietnam Airlines** (vietnami: *Hang Hàng Không Quốc gia Việt Nam*) on Vietnami rahvuslik lennufirma. Asutatud 1956 nime all **Vietnam Civil Aviation**. Lennufirma lendab 64 sihtkohta 17 riigis. Vietnam Airlines sai SkyTeami liikmeks 2010. aasta juunis.
Kahvena looduskaitseala

**Kahvena looduskaitseala** on looduskaitseala Pärnu ja Viljandi maakonnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi ja siirdesoo- ja rabametsi. Kaitseala pindala on 660 ha.

Kaitseala moodustati 2005.

## Viited

## Välislingid
*
Aerolineas Argentinas

**Aerolíneas Argentinas** (inglise **Argentine Airlines**), ametlikult *Aerolíneas Argentinas S.A.*, on Argentina suurim lennuettevõtja ja riigi rahvuslik lennufirma. 

Lennuettevõte loodi 1949. aastal nelja ettevõtte ühinemisel ning lennuteenuseid hakati osutama 1950. aasta detsembris. 

Lennufirma peakontor asub Buenos Aireses. SkyTeami liikmesus saavutati 2012. aasta augusti lõpus.
Kergu looduskaitseala

**Kergu looduskaitseala** on looduskaitseala Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, rohunditerikkaid kuusikuid ning soostuvaid ja soo-lehtmetsi. Kaitseala pindala on 437,1 ha.

Kaitseala moodustati 2007. aastal.

Kaitseala jaguneb Saapasoo sihtkaitsevööndiks ja Lepiku sihtkaitsevööndiks.

## Viited

## Välislingid
* Kergu looduskaitseala Keskkonnaportaalis
Virgin America

**Virgin America** on Ameerika Ühendriikide lennufirma, mida haldab Alaska Airlines. See asutati aastal 2004 ja alustas tegevust 2007. aastal iseseisva lennufirmaga, kes kasutas Ühendkuningriigi Virgin Groupi litsentseeritud kaubamärki, mis kontrollib Virgin Atlanticu ja Virgin Australia kaubamärke. Alaska Air Group kavatseb lõpetada Virgin America kaubamärgi kasutamise 25. aprilliks 2018.

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht
Laiksaare looduskaitseala

**Laiksaare looduskaitseala** on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde ja Häädemeeste vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks soostuvaid metsi. Kaitseala pindala on 401,3 ha.

Kaitseala moodustati 2006.

## Viited

## Välislingid
*
Edelweiss Air

**Edelweiss Air** on Šveitsi lennufirma, mis kuulub täielikult Swiss International Air Linesile ja on osa Lufthansa kontsernist. 

Lennufirma opereerib lende Euroopa ja mandritevahelistesse sihtkohtadesse oma kodulennujaamast Zürichi lennujaamast.
Air Transat

**Air Transat** on Kanada odavlennufirma, mis asub Québeci provintsis Montréalis ning mis korraldab regulaarlende ja tellimuslende, teenindades 63 sihtkohta 30 riigis. Lennufirmat omab ja haldab Transat A.T. Inc.
UPS Airlines

**UPS Airlines** on Ameerika kargolennufirma, mis kuulub ettevõttele United Parcel Service Inc. 

Ettevõtte peakorter asub Kentucky osariigis Louisville'is. Lennufirma lendab 766 lennujaama. Lennuettevõtte rahvusvaheline kodulennujaam Worldport asub Louisville'i rahvusvahelises lennujaamas.
Saudia

**Saudia** (araabia: **السعودية** *as-Su'ūdiyyah*) on Saudi Araabia riiklik lennuettevõte. Lennuettevõtte põhiline operatiivne baas on Jiddah's asuv Kuningas Abdulazizi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirma on Lähis-Idas tulude järgi suuruselt kolmas, Emiratesi ja Qatar Airwaysi järel. Saudia on alates 29. maist 2012 SkyTeami liige.
Leppoja looduskaitseala

**Leppoja looduskaitseala** on looduskaitseala Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks looduslikes seisundis rabasid. Kaitseala pindala on 378 ha.

Kaitseala moodustati 2005.

## Viited

## Välislingid
*
Maalasti looduskaitseala

**Maalasti looduskaitseala** on looduskaitseala Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta metsa-, madalsoo- ja poollooduslike koosluste elustiku mitmekesisust ning kaitsealuste liikide elupaiku. Kaitseala pindala on 529,8 ha.

Kaitseala moodustati 2013.

## Viited

## Välislingid
*
Madissaare looduskaitseala

**Madissaare looduskaitseala** on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks puisniite. Kaitseala pindala on 101,4 ha.

Kaitseala moodustati 2007.

## Viited

## Välislingid
*
Norrmalm

**Norrmalm** on linnaosa Stockholmi südalinnas.

Linnaosa pindala on 156 hektarit. Elanike arv oli 2011. aasta seisuga 67687. 

Norrmalmi linnaosa loetakse Stockholmi keskuseks. Norrmalmis asuvad Stockholmi raudteejaam, Stockholmi kuninglik ooperiteater, Stockholmi kontserdimaja ja mitmed kaubamajad.

Norrmalmi linnaosas asub ka Stockholmi Eesti Maja.

## Viited
Timmase looduskaitseala

**Timmase looduskaitseala** on looduskaitseala Võru maakonnas Rõuge ja Võru vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks lamminiite. Kaitseala pindala on 385,9 ha.

Kaitseala moodustati 2004.

## Viited

## Välislingid
*
Nõmme raba looduskaitseala

**Nõmme raba looduskaitseala** on looduskaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 436,8 ha.

Kaitseala moodustati 2006.

## Vaata ka
*Nõmme raba (Nõmme soo)

## Viited

## Välislingid
*
Alevi (Luunja)

**Alevi** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kavastu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kavastu külaga.

Nime on esimest korda mainitud 1582 (Allowe). Küla tekkis Uue-Kastre linnuse juurde

## Viited
Mõistekesksus

**Mõistekesksus** (kr *logotsentrism*, sõna-, mõttekesksus) on aluste või kindla tähenduse keskne mõtlemine, mis ühendab kõik mõttesüsteemid ühe ja kõige üldisema keskme (Jumal, idee, mina, teadvus jne) ümber. Mõistekesksus on idealismi võrdkujund, aga laiema tähendusega kui idealism.

Jacques Derrida nimetas kogu õhtumaa filosoofiat mõistekeskseks (vähemalt alates Platonist ja tipnedes Hegeliga). Mõistekeskne on püüd rajada kogu teadmiste aluspõhi enese pinnalt mõistetavas ja ennast tõestavas loogikas, mõistuses või tões. Ka tavakeel pole neutraalne, vaid sisaldab valmiseeldusi, mis liituvad ühtseks metafüüsikat toetavaks süsteemiks. Mõistekeskne on näiteks kogu teoloogia. Dekonstruktsioon oli Jaques Derridal (teoses "Grammatoloogia"; 1967) mõistekesksuse ja tõeväidete süsteemide peamine lahtivõtmise vahend. Mõistekesksus ja metafüüsika dekonstrueeritakse, et edasi minna matemaatilise märkimisviisiga.

Üldistatult oli mõistekesksus õhtumaise filosoofia ja tõeväidete süsteemide keskpunkt, mis tugines keele võimule. Mõistekesksus on arusaam olemisest kui täielikust ja ühtsest kohalolust, mis leiab väljenduse kuuletumises, nt jumalale, asjadele jne. Kindlate aluste kesksust mõtlemises ja/või tekstis väljendavad:  *onto-teleo-logo-fono-fallotsentrism* ehk olemis-eesmärgi-sõna-hääliku- ja mehekesksus. Mõistekesksuse probleem on selles, et teksti taust ehk mõjuväli on nii mõjukas, et määrab ka tähenduse.

## Vaata ka
* Erinewus

## Viited
Emmu-Aruküla

**Emmu-Aruküla** on paikkond Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Emmu külas. 1920. aastatel oli see küla staatuses (**Aru küla**).

Emma-Arukülas on sündinud arheoloog Ain Mäesalu.

## Viited
Neippergi krahvkond

**Neippergi krahvkond** (saksa k Grafschaft Neipperg) oli väike feodaalne krahvkond Saksa-Rooma keisririigis, tänapäeva Baden-Württembergi alal, peamiselt Neckari jõe ümbruses Brackenheimi ja Heilbronni kandis.

Neippergid suguvõsa põlvneb Schweigerni Bertilost (1120) Niberchi Reingebodusest (mainitud 1. augustil 1241), krahvid alates 5. veebruarist 1726 ja otse keisrile alluvad Švaabi riigikrahvid alates 1766. aastast. Neippergi krahvkond kaotas oma iseseisvuse 1806. aastal. Neippergi krahvid olid alates 1819. aastast Württembergi ülemkoja liikmed. Neippergid olid 1530. aastast luterlased, kuid krahv Wilhelm Reinhard naasis katoliku usku 1717. aastal.

Neippergide peamine valdus on Schwaigern praegusel Baden-Württembergi liidumaal. Neipperg-Schwaigerni pealiinist eraldusid Neipperg-Adelshofeni (1520–1708), Neipperg-Klingenbergi (1652–1672) ja Neipperg-Streichenbergi (1581–1649) liinid, mis surid kõik välja ja nende valdused läksid tagasi pealiinile. 

Tuntuim Neipperg on Adam Adalbert von Neipperg (1775–1829), endise Prantsusmaa keisrinna Marie-Louise'i abikaasa. Nende järglased kandsid Montenuovo krahvi ja 1864. aastast vürsti tiitlit, kuid surid meesliinis välja 1951. aastal.

Neippergi krahvid alates 1726. aastast:
*1726–1774 Wilhelm Reinhard (1684–1774)
*1774–1792 Leopold (1728–1792)
*1792–1829 Adam Adalbert (1775–1829)
*1829–1865 Alfred (1807–1865)
*1865–1897 Erwin (1813–1897)
*1897–1919 Reinhard (1856–1919)
*1919–1947 Anton Ernst (1883–1947)
*1947– Josef Hubert (sündinud 1918)
*päruskrahv Karl Eugen (sündinud 1951)
Alexandru Năstac

**Alexandru (Alec) Năstac** (sündinud 2. aprillil 1949; Căvădinești, Galați maakond) on Rumeenia endine poksija.

## Harrastajana
### Rumeenia meistrivõistlustel
Ta oli kokku seitsmekordne Rumeenia meister – II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1969, 1971, 1972 ja 1975–1977 ning poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1973. aastal.

### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Michael Spinksile (USA).

Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Maailmameistrivõistlustel
Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Rufat Risqiyevile (NSV Liit).

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) hõbemedali 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Juozas Juocevičiusele (NSV Liit) ning 20. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1973), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vjatšeslav Lemeševile (NSV Liit).

## Viited

## Välislingid
*
Pobifo revüü

**"Pobifo revüü"** oli Eesti Raadio muusikasaadete sari aastatel 1968–1969. Pealkiri oli lühend sõnadest "pop-, biit- ja folk-biitmuusika".

Esimene 25-minutine saade oli eetris Vikerraadios kolmapäeval, 22. mail kell 18.35. Artistide Sheila, Hugues Aufray, Les Mistigris ja Johnny Hallyday laulude näiteil anti ülevaade prantsuse pop- ja biitmuusikast.

Algul üle kahe nädala eetris olnud saated hakkasid alates 31. juulist toimuma igal kolmapäeval. Ühtekokku tehti 1968. aastal 27 saadet. 
Saatejuht oli Jüri Lina ja toimetaja Jüri Roomere.

## Arhiivisaated
### Raadiosaated
* Pobifo revüü nr. 13 18. septembril 1968. 1. saade biitmuusika ajaloost
* Pobifo revüü nr. 14 25. septembril 1968. Soome ansambel Ernos
* Pobifo revüü nr. 17 16. oktoobril 1968. 2. saade biitmuusika ajaloost. The Beatles
Järgküla

**Järgküla** oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Moka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Märjamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Moka külaga.

Asulat on esimest korda mainitud 1529 (Gerkefer); 1844 nime all Jerkul.

## Viited
Piret Kriivan

**Piret Kriivan**  on eesti raadioajakirjanik.
## Haridus
Piret Kriivan on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse õpetaja erialal.

## Töö
Ta on töötanud seitse aastat Tallinna 4. keskkoolis eesti keele ja kirjanduse õpetajana.

Ta on olnud raadiosaadete toimetaja ja saatejuht Eesti Raadios ja PulssB3-s.

1990. aastal alustas ta tööd Eesti Raadio välisuudiste toimetuses. Ta oli välispoliitiliste saadete "Maailm täna" ja "Maailma mitu palet" saatejuht ja toimetaja. 2004. aastast toimetab ja juhib Eesti ajalugu käsitlevat saatesarja "Eesti lugu". Kriivan juhtis ka sarisaadet "Uudis+". 2011. aasta sügisest on ta "Keelesaate" toimetaja ja saatejuht.

Piret Kriivan on Eesti Emakeele Seltsi liige. 

## Tunnustus
* 2009 – Eesti Kaitseliidu medal Eesti Vabariigi 91. aastapäeva puhul eriteenete eest – panuse eest Eesti ajaloo selgitamisel laiemale üldsusele
* 2012 – Eesti teaduse populariseerimise auhind saatesarja "Eesti lugu" eest
* 2015 – Hea Sõna auhind, millega ühendus Eesti Naistoimetajad tunnustab "eestikeelses meedias silma paistnud ajakirjanikku, kelle looming kannab humanistlikke väärtusi, on sisukas ja selge, keelt väärtustav ja isikupärane"
* 2016 – keeleteokonkursil tunnustati tema juhitud „Keelesaadet“ kui pikaajalist, mitmekülgset ja kvaliteetset eesti keelt väärtustavat saadet
* 2018 – rahvakultuuri sihtkapitali tunnustuspreemia
* 2020 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2022 – Keeleameti sõber, Keeleameti hõbemärk

## Viited
Sadio Mané

**Sadio Mané** (sündinud 10. aprillil 1992 Sédhious) on Senegali jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsja või ründajana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Nassr ja Senegali jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär
Aastatel 2014–2016 mängis Mané Southamptoni ridades. 2015. aastal püstitas Mané Premier League'i rekordi, kui lõi 6:1 võidumängus Aston Villa vastu liiga kiireima kübaratrikki (kolm väravat 176 sekundi jooksul).

Hooajal 2016–2017 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. 2017. aastal valiti ta Liverpooli aasta mängijaks.

UEFA Meistrite Liiga hooajal 2017–2018 lõi ta kokku kümme väravat, sealhulgas finaalis Madridi Reali vastu. Lisaks lõid sel hooajal Liverpooli särgis Meistrite Liigas vähemalt kümme väravat ka Mohamed Salah ja Roberto Firmino, millega sai Liverpool esimeseks klubiks Meistrite Liiga ajaloos, kus ühe klubi kolm mängijat on Meistrite Liiga ühe hooaja jooksul löönud kümme väravat.

Hooajal 2018–2019 lõi ta Inglismaa kõrgliigas 22 väravat, jagades Pierre-Emerick Aubameyangi ja Mohamed Salah'ga liiga suurima väravaküti tiitlit. Samal hooajal valiti ta ka Premier League'i hooaja sümboolsesse. Lisaks võitis ta 2018–19 Liverpooliga Meistrite Liiga. Järgmisel hooajal tuli ta Liverpooliga Inglismaa meistriks.

Juunis 2022 liitus Sadio Mané Saksamaa Bundesliga klubiga Müncheni Bayern ning võitis enda ainsal hooajal nii liiga kui superkarikavõistlused.

Suvel 2023 liitus ta ligi 30 miljoni euro eest Al Nassriga.

## Koondisekarjäär
2012. aasta suveolümpiamängude olümpiaturniiril kuulus ta Senegali olümpiakoondisse. Ta kuulus Senegali koosseisu kõigis kolmes alagrupimängus ja veerandfinaalis Mehhikoga, kellega kaotati 2:4 ja langeti edasisest turniirist välja.

Esimese värava Senegali koondise särgis lõi ta 2. juunil 2012 MM-i valikmängus Libeeria vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Jaapani vastu.

2019. aastal võitis ta Aafrika rahvaste karikavõistlustel hõbemedali ja valiti samuti turniiri sümboolsesse koosseisu. Ta on kuulunud Senegali koondisse ka 2015. ja 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

## Saavutused
;Salzburgi Red Bull
*Austria Bundesliga: 2013–14
*Austria karikas: 2013–14
;Liverpool
*Premier League: 2019–20
*UEFA Meistrite Liiga: 2018–19
*UEFA Superkarikas: 2019
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2019
;Müncheni Bayern
*DFL-Supercup: 2022
*Bundesliga: 2022–23

## Viited

## Välislingid

* Profiil Müncheni Bayerni kodulehel