open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaljo-Olev Veskimägi

**Kaljo-Olev Veskimägi** (kuni 16.11.1938 **Mühlberg**; 15. juuli 1930 Oulu – 15. november 2011 Tallinn) oli eesti raamatukoguteadlane, õppejõud ja tsensuuriuurija. 

Ta lõpetas aastal 1949 Tallinna 1. Keskkooli ja astus Leningradi Riikliku Raamatukogunduse Instituuti. Pärast instituudi lõpetamist 1953 töötas Eesti NSV Kultuuriministeeriumi raamatukogude osakonna inspektorina. Ta on üks Eesti Raamatukogude Ühingu taasasutajaid 1988. aastal ning kuulus selle esimesse ajutisse juhatusse.

## Ametialane tegevus
*1953–1956 Eesti NSV Kultuuriministeeriumi raamatukogude osakonna inspektor
*1956–1957 Fr. R. Kreutzwaldi nimelise Eesti NSV Riikliku Raamatukogu metoodikakabineti juhataja
*1957–1960 Leningradi Riikliku Raamatukogunduse Instituudi aspirantuur
*1961–1965 Tartu Riikliku Ülikooli kirjanduse ja rahvaluule kateedri vanemõppejõud
*1965–1997 Tallinna Ülikooli (endine Tallinna Pedagoogiline Instituut) infoteaduste osakonnas

1964. aastal anti Veskimäele pedagoogikateaduste kandidaadi kraad ning ta asus tööle dotsendi ametikohal. Tema juhendamisel on valminud üle 90 diplomi- ja bakalaureusetöö.
Oma kandidaaditöö kirjutas Veskimägi Eesti raamatukogude ajaloost. Ta on avaldanud sel teemal artikleid ja õppematerjale ning nõustanud raamatukogusid ajalooliste ülevaadete koostamisel. Taasiseseisvunud Eestis keskendus Kaljo-Olev Veskimägi tsensuuri uurimisele.

## Uurimistöö teemad
*Eesti raamatukogude ajalugu
*Raamatukogude fondid
*Raamatukogude sotsioloogia
*Tsensuur Eesti NSVs
*Lisaks on avaldanud ligi 60 publikatsiooni

## Teosed
*"Sada aastat rahva teenistuses : Tarvastu kihelkonna raamatukogust Mustla linna raamatukoguni: 1860–1960". 1960.
*"Eesti raamatukogude arengulugu XIX sajandi algusest 1917. aastani : dissertatsioon pedagoogikakandidaadi teadusliku kraadi taotlemiseks". 1963.
*"Nõukogude unelaadne elu. Tsensuur Eesti NSV-s ja tema peremehed". 1996. 
*"Kahte kappi on ühhetassa majas tarwis: leiwakappi ja ramatokappi. Eesti raamatukogude ajalugu". 2000.
*"Kuidas valitseti Eesti NSV-d : Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee büroo 162 etteastumist 1944–1956 vahemängude ja sissejuhatusega". 2005.
*"Tallinna Keskraamatukogu 1907–2007". 2007. 

## Tunnustus
*1997 – Friedrich Puksoo auhind raamatu „Nõukogude unelaadse elu: tsensuur Eesti NSV-s ja tema peremehed“ eest
*2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Allikad
*Dialoog, mis algas 9. juuli 1990 Narva maanteel TPedI hoone ees. //Raamatukogu 	1990. nr.2, lk. 53–54.
*Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu aastaraamat 1995, lk. 145.
*In memoriam Kaljo-Olev Veskimägi
*Eesti Raamatukogu Hoidjate Ühing, Friedrich Puksoo auhind
*Mati Muru pedagoogina, Liina Tammela, 2008, diplomitöö 
*Meie õppisime raamatukogundust Tartu Ülikoolis, 1998

## Välislingid
*Kes? Kus? 2/2006
*Õhtuleht 4. september 1997
*Sirp 17. veebruar 2006
*Eesti Päevaleht 3. märts 2006
Gifhorni hertsogkond

**Gifhorni hertsogkond** () oli hertsogkond Saksamaal Gifhornis, mis asutati aastal 1539 ja kestis kuni valitseja hertsog Franzi surmani 1549. aastal. Selle koosseisu kuulusid *Amt* Gifhorn, *Amt* Fallersleben ja Isenhageni klooster.

Hertsogkonna residents oli Gifhorni loss. 

## Asutamine

Hertsogkond asutati, kui Braunschweig-Lüneburgi hertsog Franz naasis Gifhorni 1536. aastal, pärast seda, kui oli veetnud mitmed aastad Saksimaa kuurvürstiriigi õukonnas Wittenbergis. Ta nõudis oma vanemalt vennalt hertsog Ernstilt (tuntud kui usutunnistaja) pärandiosana oma hertsogkonda ja sundis riiki jaotama. Kuna tema nõue hertsogkonna kogu idapoolsele osale oli riigi võlakoormuse tõttu vastuvõetamatu, anti talle 1539. aastal Gifhorni ja Fallerslebeni omavalitsusüksused ja Isenhageni klooster Hankensbütteli lähedal. Franz püüdis oma valdustes saavutada täielikku iseseisvust, kuid märkimisväärne võim jäi hertsogkonna keskusele Celles. Näiteks vastutas Celle välispoliitika eest ja Gifhorni aadel jäi Lüneburgi osaks.

## Laiendamine

Gifhorni hertsogkond oli väike, kergesti hallatav valdus, kus hertsog Franz võis vabalt oma aadlistaatust näidata ja esineda vürstilike ülesannetega. Ta oli vaimustunud sellisest elustiilist mitme Saksi kuurvürsti õukonnas Wittenbergis veedetud aasta jooksul. Aastal 1525 alustas ta Gifhorni lossi laiendamist oma kuninglikuks residentsiks. Õukonnaelu iseloomustas suurustlemine: ta serveeris toitu ja jooke kallites Veneetsia klaasnõudes, korraldas rüütliturniire ja kuninglikke jahte, seadis sisse õukonnanarri ja õukonnakantsleri (*Hofkanzler*) ametikohad. Samal ajal ehitas Fallerslebeni lossi oma maamõisaks.

## Lõpp

Tema 1547. aastal sõlmitud abielu Klaraga kestis ainult kolm aastat, kuna hertsog suri 41-aastaselt. Ta maeti Gifhorni lossi kabelisse, Fallerslebeni loss anti tema naisele. Kuna hertsog Franzil ei olnud meessoost pärijaid, läks Gifhorni hertsogkond tagasi Lüneburgi vürstkonnale.

## Välislingid

* Hertsog Franz Welfide dünastia kodulehel
Tallinna Õismäe Gümnaasium

**Tallinna Õismäe Gümnaasium** on üldhariduskool, mis asub Tallinnas Haabersti linnaosas aadressil Õismäe tee 50.

Tallinna Õismäe Gümnaasium asutati 1977. aastal **Tallinna 9. Keskkooli** nime all. Algne koolihoone paiknes aadressil Õismäe tee 130.

Aastal 1989 nimetati kool ümber **Tallinna Õismäe Humanitaarkeskkooliks** ja aastal 1997 **Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumiks**.

Aastal 2010 ühendati Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumiga Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasium. Seoses koolide liitmisega hakkas senine Õismäe Humanitaargümnaasium kandma Tallinna Õismäe Gümnaasiumi nime. Kool koliti ümber senise Väike-Õismäe Gümnaasiumi hoonesse aadressil Õismäe tee 50; enne seda tehti hoones kapitaalremont.

Tallinna Õismäe Gümnaasiumi hüüdlause on "*Amat victoria curam*" (tõlkes "Võit armastab hoolt").

Aastaid tühjana seisnud ja korduvalt süüdatud Õismäe tee 130 hoone lammutati 2015. aasta kevadel.

## Direktorid
*1977–1981 Anne Mirme
*1981–2005 Age-Kaia Viil
*2005–2011 Piret Hiisjärv
*2011–2013 Enn Mänd
*2013– Kaja Toomsalu

## Välislingid
*Kooli koduleht
Louis Olympia

**Louis Olympia** (varem *Thomson Destiny* (2005–2012), *Sunbird* (1999–2005), *Song of America* (1982–1999)) on ristluslaev, mis kuulub firmale Destiny Trading OPCO LLC. Aastatel 1982–1999 käitas laeva Royal Caribbean Cruise Line ja alates 2005. aastast Küprose laevakompanii Thomson Cruises. Laev tehasenumbriga 431 ehitati Oy Wärtsilä Ab laevatehases Helsingis Soomes 1982. aastal. 
Küprose lipu all sõitvat Thomson Destinyt kasutati Santa Cruz de Tenerifest algavatel kruiisidel. Alates 2012. aastast sõidab Louis Olympia Malta lipu all. Kodusadam on Valletta. 

## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited
Ehte Humanitaargümnaasium

**Ehte Humanitaargümnaasium** on vene õppekeelega kool Põhja-Tallinnas aadressil Ehte tänav 9.

Kool alustas tegevust 1. septembril 1963. Aastatel 1963–1991 oli kooli nimi **Tallinna 31. Keskkool** ja aastatel 1991–1997 **Tallinna Ehte Keskkool**. Alguses toimus õppetöö hiljem Sõle Gümnaasiumi kasutada olnud ruumides, kuid 1973. aastal kolis kool vastvalminud hoonesse Ehte tänaval.

2014. aastal liideti Ehte Humanitaargümnaasiumiga suletud Tallinna Ranniku Gümnaasium (endine Kari Gümnaasium). 

## Viited
 

## Välislingid
* Kooli koduleht
Maimu Pajusaar

**Maimu Pajusaar** (kodanikunimi 1955. aastast **Maimu Teras**, ka **Maimu Pajusaar-Teras**; 26. oktoober 1927 Pärnu – 30. aprill 2021 Pärnu) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1949. aastal Pärnu Turbatehnikumi ja töötas aastatel 1949–1951 sekretär-masinakirjutajana.

Maimu Pajusaar alustas lavateed 1945. aastal Endla Teatri õpperühmas, töötas aastatel 1951–1994 Endla Teatri näitlejana. Mängis Endla lavastustes ka hiljem.

Ta on mänginud teleseriaalis "M Klubi", telelavastuses "Puhkepäev" (1981) ja filmis "Kõrboja peremees" (1979).

## Viited

## Välislingid
*  Pärnu Postimees. Maimu Pajusaar 90: Näitlejad magasid kõvadel toolidel ja kütsid ise rahvamaju
*  Teatripublikule Maimu Pajusaar, omadele Ljusja Anu Jürisson. Pärnu Postimees. Digar arhiiv.
Poola-Rootsi sõda

**Poola-Rootsi sõja** või **Rootsi-Poola sõja** all võidakse silmas pidada mõnda järgmistest sõdadest:
***[[Liivi sõda]]** (1558–1583)
*Kuuekümneaastane sõda (1598–1660)
*Sõda Sigismundiga (1598–1599), sõda Rootsi trooni pärast luterliku hertsog Karli ja 1587. aastal Poola kuningaks ja 1592. aastal ka Rootsi kuningaks valitud katooliku Zygmunt III Waza vahel
***[[Poola-Rootsi sõda (1600–1629)|Poola-Rootsi sõda]]** (1600–1629), mida võidakse omakorda jagada neljaks eraldi sõjaks
****[[Poola-Rootsi sõda (1600–1611)|Poola-Rootsi sõda]]** (1600–1611)
****[[Poola-Rootsi sõda (1617–1618)|Poola-Rootsi sõda]]** (1617–1618)
****[[Poola-Rootsi sõda (1621–1625)|Poola-Rootsi sõda]]** (1621–1625)
****[[Poola-Rootsi sõda (1626–1629)|Poola-Rootsi sõda]]** (1626–1629)
***[[Teine Põhjasõda|Teine põhjasõda]]** (1655–1660)
****[[Uputus (Poola)|Uputus]]** (1655–1660)
***[[Põhjasõda]]** (1700–1721)
Island Escape

**Island Escape** (endine *Scandinavia* (1982–1985), *Stardancer* (1985–1990), *Viking Serenade* (1990–2002)) oli parvlaev, mis kuulus firmale Island Cruises. Aastail 1990–2002 oli laeva käitaja Royal Caribbean Cruise Line ja 2009–2015 Küprose laevakompanii Thomson Cruises.

Laev tehasenumbriga 164 ehitati Dubigeon-Normandie S.A. laevatehases Prairie-au-Duc Nantesis Prantsusmaal 1982. aastal. Bahama lipu all sõitvat Island Escape'i kasutati 2012. aastal kruiisidel Mallorcast.

## Vaata ka
*Ristluslaevade loend

## Viited
Simon Pegg

**Simon Pegg** (sünninimi **Simon John Beckingham**; sündinud 14. veebruaril 1970 Brockworthis) on Inglismaa filminäitleja, stsenarist, koomik ja kirjanik. Simon Pegg on tuntud eelkõige oma rollidega filmides "Shaun of the Dead", "Valusad võmmid" (inglise "Hot Fuzz"), "Star Trek" ja "Paul".

Simon Pegg on koos Edgar Wrightiga kirjutanud stsenaariumi zombikomöödiale "Shaun of the Dead" ja filmile "Hot Fuzz". Koostöös Nick Frostiga valmis filmi "Paul" stsenaarium. Nendes kolmes filmis mängis Simon Pegg peaosa koos Nick Frostiga.

2005. aastal Simon abiellus Maureen McCanniga. 2009. aastal sündis neil tütar.

## Välislingid

*
Ust-Kulomi rajoon

**Ust-Kulomi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Piirneb lõunas Permi kraiga.

Rajoonis on 22 kohalikku omavalitsust. Rajooni keskus on Ust-Kulomi küla.

Elanike arv oli 2011. aastal 26 700. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikest 79,1% komid, 15,5% venelased ja 2% ukrainlased.

## Viited

## Välislingid
*http://ust-kulom.parma.ru/
Ust-Võmi rajoon

**Ust-Võmi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Piirneb läänes Arhangelski oblastiga.

Suuremad jõed on Võtšegda ja selle lisajõed Võm ja Jarenga.

Rajoonis on 12 kohalikku omavalitsust, sealhulgas Mikuni linn ja Žešarti alev. Rajooni keskus on Aikino küla.

Elanike arv oli 2011. aastal 29 300. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikest 56% venelased, 29,5% komid ja 5,8% ukrainlased.

## Viited

## Välislingid
*http://www.ustvym.ru/
Sõktõvkari linnaringkond

**Sõktõvkari linnaringkond** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis.

Ringkonda kuulub Sõktõvkari linn, 3 alevit ja Ežva rajoon.

## Viited
Horst Dassler

**Horst Dassler** (12. märts 1936 Herzogenaurach – 9. aprill 1987 Herzogenaurach) oli saksa ettevõtja. 

Ta oli Adolf Dassleri ja Käthe Dassleri poeg. Aastatel 1985–1987 juhtis ta perekonnaettevõtet adidas.

Aastal 1983 rajas Horst Dassler sponsoriseltsi International Sports, Culture and Leisure (ISL), mis tegi tihedat koostööd ROK-i ja FIFA-ga ning nende juhtide Juan Antonio Samaranchi ja João Havelangega. Horst Dasslerit peeti spordimaailma mõjuvõimsaimaiks isikuks. Aastal 2001 läks ISL pankrotti.
Ehte tänav

**Ehte tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.

Tänav algab Sõle tänavalt, kulgeb üldiselt edelasse ja lõpeb Kolde puiesteel. Tänav on 600 meetrit pikk.

Sel tänaval asuvad Tallinna Heleni Kool (Ehte tn 7) ja Ehte Humanitaargümnaasium (Ehte tn 9).

Ehte tänav sai nime 25. novembril 1966.


File:EU-EE-TLN-PT-Ehte street.JPG|Ehte tänava algus õhtul
File:EU-EE-TLN-PT-Ehte 7b.JPG|Gaasijaotusjaam Ehte tänaval
File:EU-EE-Tallinn-PT-Ehte humanitaargumnaasium.jpg|Ehte Humanitaargümnaasium
File:Ehte street in Tallinn.JPG|Ehte tänava lõpp


## Viited
Alex Harvey

**Alex Harvey** (sündinud 7. detsembril 1988 Québecis) on endine Kanada murdmaasuusataja. 

Harvey sai juunioride maailmameistrivõistlustel 2007. aastal Tarvisios pronksmedali nii 10 km vabasõidus kui ka 20 km suusavahetusega sõidus. Järgmisel aastal Malles toimunud juunioride MM-il oli ta 10 km klassikasõidus teine. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis kuulus ta 4×10 km teatevõistluses viiendaks tulnud Kanada võistkonna koosseisu.

2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai Harvey koos Devon Kershaw'ga paarissprindis neljanda koha. Individuaalselt oli ta parim saavutus 30 km suusavahetusega sõidus saadud üheksas koht. 2011. aasta MM-il Oslos tuli ta koos Devon Kershaw'ga sprindi teatesõidus maailmameistriks. 50 km ühisstardiga sõidus oli ta viies, sprindi vabasõidus seitsmes ja 30 km suusavahetusega sõidus kaheteistkümnes.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes võitis ta individuaalsprindis pronksmedali. Sprinditeates sai ta koos Kershaw'ga 4. koha, kaotades fotofinišis Kasahstani paarile, Nikolai Tšebotko ja Aleksei Poltoranin.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta kuldmedali 50 km vabatehnikasõidus ehk tuli esimest korda individuaalselt maailmameistriks.

Maailma karikasarjas võistles Harvey esimest korda 9. veebruaril 2008 Otepääl 15 km klassikasõidus, kus ta sai 73 startinu seas 46. koha. Esimese poodiumikoha sai ta 2009. aasta jaanuaris Vancouveris koos George Greyga sprinditeatesõidus, kui nad said kolmanda koha. Individuaalselt sai ta esimese poodiumikoha sama aasta märtsis Trondheimis, kui ta oli 50 km ühisstardiga sõidus kolmas. 2011. aasta veebruaris sai ta Drammenis sprindi vabasõidus teise koha. 3. märtsil 2012 Lahtis sai Harvey 30 km ühisstardiga suusavahetusega sõidus kolmanda koha.

Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2018–2019.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2011  Oslos
**  **maailmameister** sprindi teatesõidus
* 2013  Val di Fiemmes
**  pronksmedal klassikasprindis
* 2015  Falunis
**  hõbemedal klassikasprindis
**  pronksmedal suusavahetusega sõidus
* 2017  Lahtis
**  **maailmameister** 50 km vabatehnikasõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel
* 2007  Tarvisios 
**  pronksmedal 20 km suusavahetusega sõidus
**  pronksmedal 10 km vabasõidus
* 2008  Val Venostas  
**  hõbemedal 10 km klassikasõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Üldkarikas
** 3. koht: 2014, 2017
* Tavadistantside karikas
** 2. koht: 2017

Alex Harvey osales karjääri jooksul maailma karikasarja etappidel 258 korda. Poodiumile jõudis ta 30 korral ja võitis kaheksal korral.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku

Alex Harvey isa Pierre Harvey on endine suusataja ja jalgrattur.

## Välislingid

* 
*Alex Harvey koduleht
Ahju tänav

**Ahju tänav** (*Töpfergasse*) on umbtänav Tallinna kesklinnas Tatari asumis.

Ahju tänav asub Peeter Süda tänavast lõunas kino Kosmos taga.

Tänavat ääristavad vasakult poolt paaritute numbritega 20. sajandi alguses ehitatud elumajad, paremalt poolt aga Süda tänaval asuva Tallinna Sipsiku lasteaia territoorium. Tänava parempoolne hoonestus hävis 1944. aasta nõukogude lennuväe märtsipommitamine käigus ja sinna ehitati 1957. aastal Eesti NSV Siseministeeriumi lasteaed.

Tänava lõpus asub tänava ja kino Kosmos vahelisel maa-alal endine maa-alune Eesti NSV tsiviilkaitse varjend.

## Viited
Zenon Stefaniuk

**Zenon Stefaniuk** (8. juuli 1930 Wojnów, Mordy vald, Siedlce maakond, Masoovia vojevoodkond – 10. juuli 1985 Katowice) oli Poola poksija, rahvuselt ukrainlane.

Stefaniuk oli kokku neljakordne Poola meister – kukk-kaalus (kuni 54 kg) aastatel 1952, 1953 ja 1955 ning sulgkaalus (kuni 57 kg) 1954. aastal. Ta sai Poola meistrivõistlustel kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1950. aastal 3. koha ning kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1951. aastal 2. koha. Ta esindas maavõistlustel Poolat 7 korda ning võitis neist 6 kohtumist ja kaotas 1 kohtumise.

Stefaniuk osales kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Claudio Barrientosele (Tšiili) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja

Stefaniuk võitis kukk-kaalus (kuni 54 kg) 10. Euroopa meistrivõistlustel (Varssavi, 1953) ja 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Pariis (täpsustus)

**[[Pariis]]** on Prantsusmaa pealinna nimi eesti keeles.

Selle linna järgi on nimetatud mitmesuguseid teoseid. Näiteks:

*"Pariis (film 2008)", Cédric Klapischi lavastatud film, kus peaosa mängib Juliette Binoche.

## Vaata ka

*Pariisi, küla Lääne-Virumaal
*Paris (täpsustus), täpsustuslehekülg
Paris (täpsustus)

**Paris** on Prantsusmaa pealinna nimi prantsuse keeles. Artiklit selle linna kohta vaata leheküljelt **[[Pariis]]** ning selle linna järgi samamoodi eesti keelde jõudnud teoste kohta vaata lehekülge **[[Pariis (täpsustus)]]**

Nime **Paris** kannavad aga paljud kohad mujal:
*Paris (Idaho), linn Idaho osariigis, Bear Lake'i maakonna keskus
*Paris (Tennessee), linn Tennessee osariigis
*Paris (Texas), linn Texase osariigis

## Filmid
*"Paris, Texas (film)"

## Ansambel
*Paris, Texas (ansambel)

## Laulud
*"Paris", The Chainsmokersi laul

## Nimena
*Paris, tegelane kreeka mütoloogiast
*Paris, USA räppar

### Eesnimi
*Paris Hilton, USA seltskonnategelane, näitleja ja modell

### Perekonnanimi
*Bubba Paris, USA Ameerika jalgpallur ja tema kaksikutest tütred, korvpallurid
**Courtney Paris
**Ashley Paris
*Dominik Paris, Itaalia mäesuusataja

## Muud
**Paris* on ussilaka perekonna ladinakeelne nimi

## Vaata ka
*Pariž, täpsustuslehekülg nime venekeelse kuju järgi
*Parris, täpsustuslehekülg
*Pariisi, küla Lääne-Virumaal
Lüneburgi pärilussõda

**Lüneburgi pärilussõda** () oli konflikt, mis puhkes 1370. aastal Põhja-Saksamaal ja kestis koos vaheaegadega 18 aastat. Sõda käis Lüneburgi vürstkonna pärilusliini üle.
 
## Taust
Pärast Lüneburgi vürsti Wilhelm II surma 1369. aastal ilma meessoost pärijateta hääbus Lüneburgi vanem liin. Vastavalt Welfide dünastia reeglitele ja Wilhelmi soovidele oli Magnus Torquatus Braunschweigist (Magnus II) õigusjärgne pärija. Keiser Karl IV leidis aga, et keiserlik lään (*Reichslehen*) langes tagasi keisri kätte ning läänistas vürstkonna Saksi-Wittenbergi Albrechtile ja tema onu Wenzelile, ajendades sellega Lüneburgi pärilussõja.

## Võitlus

Kuna Braunschweigi Magnus II (Magnus Torquatus) ei saanud rahuldada oma nõuet Lüneburgi vürstkonnale rahumeelsete vahenditega, algatas ta vaenutegevuse ning hõivas 700 rüütli ja nende paažidega Lüneburgi. Võitluses, mis nüüd puhkes, kutsus Magnus välja peamiselt Askania dünastiast Saksi-Wittenbergi hertsogi Albrechti. Lüneburgi, Harburgi, Winsen an der Luhe, Uelzeni ja Hannoveri linn läksid Albrechtile, misjärel vaenutegevus nihkus Wolfsburgi linnuse ümbrusse. Aastail 1371–1372 ehitas Braunschweigi hertsog Neuhausi linnuse. 24. juunil 1372 kohtusid vastasjõud lahinguväljal Heßlingeni küla lähistel, kuid edu ei saavutanud kumbki pool. 1906. aastal avastati külas massihaud 72 surnuga. 25. juulil 1373 tapeti hertsog Magnus lahingus Gehrdeni lähistel.

## Lahendus

Pärast Magnuse surma sõlmiti kokkulepe ühelt poolt kuurvürst Wenzeli ja tema vennapoja Albrechti ning teiselt poolt Magnuse lese ja tema poegade vahel. Lepiti kokku, et maa kuulub jagamatuna kahele Askanialasele ja pärast nende surma antakse need Magnuse poegadele. Ning pärast Welfide surma läheksid maad jälle Askanialastele. Et plaani ka peresidemetega tugevdada, abiellus Saksi-Wittenbergi Albrecht 1374. aastal Magnus II lese Katharinaga ja valis koduks Celle, mille tegi aastal 1378 residentsiks. Kaks veel alaealist poega abiellusid ka Askanialastega aastal 1386. Hertsog Friedrich abiellus kuurvürst Wenzeli tütre hertsoginna Annaga ja hertsog Bernhard laulatati samuti Wenzeli tütre hertsoginna Margaretega.

## Vaenutegevuse jätkamine ja lõpetamine
Sõjategevus algas taas, vaatamata rahulepingule. Aastal 1385 piirati ümber Ricklingeni loss, kus pesitses röövelparun Mandelsloh. Kui kiviheitemasinaga heidetud hiiglaslik rahn tabas hertsog Albrechti vägesid, sai ta sellega pihta ja suri 28. juunil 1385.

Magnuse pojad võtsid nüüd Lüneburgis võimu üle. Kuurvürst Wenzel, kes vastavalt keiserlikule seadusele tiitlit kandis, püüdis oma väimeest Bernhardit enda poole värvata. Kuid noorem vend Heinrich Leebe ei toetanud tema valitsemist ja pärast viljatuid katseid kokku leppida lahvatas sõda 1388. aasta kevadel taas. Wenzel pani ise, ilma Bernhardi abita, väed kokku, milles teda toetas Lüneburgi linn. Lahkudes Winsen an der Allerist, kavatses ta rünnata Cellet, mida hoidsid oma käes Heinrich ja tema ema. Ettevalmistuste käigus haigestus Wenzel raskelt. Legendi kohaselt ta ilmselt mürgitati. Igal juhul ei suutnud ta sõda jätkata, nii et 28. mail 1388 oli Heinrich lõpuks võidukas.
Lihtsalt vastupandamatu

**"Lihtsalt vastupandamatu"** (inglise **"Simply Irresistible"**; eesti telekanalites on seda näidatud ka pealkirja **"Vastupandamatu"** all) on 1999. aastal linastunud USA romantiline komöödiafilm. Filmi režissöör on Mark Tarlov ja stsenarist Judith Roberts. 

Filmi peaosi mängivad Sarah Michelle Gellar ja Sean Patrick Flanery. 

"Lihtsalt vastupandamatu" oli viimane film, mille kohta kirjutas arvustuse nimekas filmikriitik Gene Siskel. 

## Osatäitjad

* Sarah Michelle Gellar – Amanda Shelton
* Sean Patrick Flanery – Tom Bartlett
* Patricia Clarkson – Lois McNally
* Dylan Baker – Jonathan Bendel
* Christopher Durang – Gene O'Reilly
* Larry Gilliard Jr. – Nolan Traynor
* Betty Buckley – tädi Stella
* Amanda Peet – Chris
* Małgorzata Zajączkowska – Mrs. Mueller
* Olek Krupa – Valderon
Vastupandamatu

*"Lihtsalt vastupandamatu" (eesti telekanalites näidatud ka pealkirja "Vastupandamatu" all; originaalpealkiri "Simply Irresistible") on 1999. aasta romantiline komöödia, mille lavastas Mark Tarlov ning peaosades mängivad Sarah Michelle Gellar ja Sean Patrick Flanery.
*"Vastupandamatu" (originaalpealkiri "Irresistible") on 2006. aasta triller, mille režissöör on Ann Turner ning peaosades mängivad Susan Sarandon ja Sam Neill.
Kirjutuskiri

**Kirjutuskiri** on käsitsi kirjutatud kirja kujuline trükikiri (seejuures ei ole mõeldud kursiivkirja).

## Viited
AIDA Cruises

**AIDA Cruises** on Saksamaa laevakompanii.

Ettevõte asutati Saksa DV-s 1960. aastal nimega **Deutsche Seereederei**. Esialgu pakkus see kruiise laevaga Völkerfreundschaft, mis oli 1956. aastal nime Stockholm all läbi teinud õnnetuse (põrganud kokku laevaga Andrea Doria, mis uppus).

1990. aastal ettevõte erastati ja see otsustas oma tegevust laiendada uute laevade ehitamise abil. 1996. aastal valmis esimene uus laev, mis esialgu, aastani 2001 kandis nime "AIDA – Das Clubschiff". Hoolimata laeva heast täituvusest, ei suutnud Deutsche Seereederei kasumisse jõuda ja likviidsuse parandamiseks müüs ettevõte AIDACara 1997. aasta augustis 234 miljoni marga eest ettevõttele Norwegian Cruise Line, kuid jäi ise laeva edasi kasutama.

2000. aastal võttis ettevõtte Deutsche Seereederei üle P&O Princess Cruises, kes ostis ettevõttest 51%. P&O ostis kohe laeva "AIDACara – Das Clubschiff" tagasi ja andis talle praeguse nime "AIDAcara". 2003. aastal liitus P&O Princess Cruises ettevõttega Carnival Corporation ja niimoodi moodustati maailma suurim kruiise korraldav ettevõte Carnival Corporation & plc. Liitumise järel läks ettevõtte AIDA Cruises juhtimine üle Costa Cruises Groupile, mis on Carnival Corporation & plc tütarettevõte ja vastutab korporatsiooni Euroopa kaubamärkide eest. Seetõttu läksid kõik Costa Cruises Groupi laevad 2004. aastal Itaalia lipu alla ja ettevõtte peakorter on samast ajast Milanos.

AIDA Cruises on üks 11 kaubamärgist, mis kuulub Carnival Corporationile. See annab korporatsiooni sissetulekutest 6,5%. Ettevõtte iga laeva nimi algab sõnaga AIDA. See on valitud Giuseppe Verdi ooperi "Aida" järgi, mille kohta on levinud vääruskumus, et see on kirjutatud Suessi kanali avamise puhul, mistõttu ooperi nimi seondub meresõiduga. AIDA Cruises on keskendunud saksakeelsele turule.

See ettevõte registreeriti Rostockis 1999. aastal kui **Seetours** ja nimetati ümber aastal 2004. AIDA Cruises on Carnival Corporation & plc tütarettevõte . Emaettevõte on aga osa Costa Crociere S.p.A.-st . Ettevõtte AIDA Cruises peakorter asub Rostocki Linnasadama vanades laohoonetes. Itaalia lipu all sõitvate AIDA laevade kodusadam on Genova.

## Laevastik

## Ettevõtte AIDA Cruises endised laevad
Nimekiri ei ole täielik.

## Viited

## Välislingid

*Ettevõtte veebisait
Patrizio Oliva

**Patrizio Oliva** (sündinud 28. jaanuaril 1959 Napolis) on Itaalia endine poksija.

Oliva oli kokku vähemalt kahekordne Itaalia meister – sulgkaalus (kuni 57 kg) 1976. aastal ning kergekaalus (kuni 60 kg) 1978. aastal.

Oliva võitis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks. Ta võitis finaalis Serik Qonaqbayevit (NSV Liit) ning sai sellega revaši eelmisel aastal Euroopa meistrivõistluste finaalis saadud kaotuse eest. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.

Oliva sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 23. Euroopa meistrivõistlustel (Köln, 1979) hõbemedali, kaotades finaalis Serik Qonaqbayevile (NSV Liit).

Oliva poksis oktoobrist 1980 kuni juunini 1992 elukutselisena. Ta osales kokku 59 kohtumisel ning võitis neist 57 (neist 20 nokaudiga) ja kaotas 2 (neist 1 nokaudiga) kohtumist. Ta on olnud elukutseliste Itaalia ning erinevate kaalukategooriate ja poksiorganisatsioonide Euroopa ja maailmameister.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Politseikool

**Politseikool** oli aastail 1925–1940 tegutsenud Eesti politsei õppeasutus asukohaga Tallinnas Lai tänav 48.

Ettepaneku kooli asutamiseks tegi siseminister Karl Einbund Vabariigi Valitsusele pärast detsembrimässu, 20. jaanuaril 1925. Vabariigi Valitsus kinnitas selle ettepaneku 8. aprillil. Kool alustas tegevust 15. aprillil 1925, mida edaspidi tähistati kooli asutamispäevana. Õppetöö algas 3. juunil, kool avati 8. septembril 1925.

Kooli kogu tegevuse vältel, alates 1. märtsist 1925, oli kooli ülem Eduard Mets.

Kooli kõrgema klassi õppetöö kestis 6 (vahel 9) kuud, alamas klassis 4 kuud. Kõrgema klassi lõpetanud määrati tööle konstaablitena või vastavale ametikohale. Vabade kohtade puudusel võeti nad tööle kordnikena või palgata konstaabli abidena. Alama klassi lõpetanud võeti tööle kordnikena. 

Aastail 1925–1940 lõpetas alama klassi neljateistkümnes lennus kokku 598 lõpetanut. Kõrgema klassi lõpetasid aastail 1925–1940 534 õpilast ja 183 eksterni. Kokku lõpetas alama ja kõrgema klassi 1315 isikut, kuid osa alama klassi lõpetanuid õppis kõrgemas klassis edasi, seetõttu on kooli lõpetajate tegelik arv väiksem kui 1315.

## Politseikooli ametnikud
*Eduard Mets, direktor 1925– 1. august 1940
*Arved Nolcken, jaoülem (abikomissar) 1925–1926
*Heinrich Tann, jaoülem (abikomissar) 1925–1934
*Johannes Pallas, jaoülem (abikomissar) 1925–1937
*Ernst Lepner, rühmaülem (komissar) 1925–1928
*Gustav Muikmann, rühmaülem (komissar) 1925–1927
*Robert Lehova, jaoülem (abikomissar) 1925–1927
*Meeme Mällo, abikomissar, hiljem komissar 1925–1936
*Boris Nykänen, komissar 1928–1931
*Eduard Raig, abikomissar 1927–1930
*Peeter Kirs, abikomissar 1934–1935
*Eduard Sihv, abikomissar 1935–1938
*Julius Tiisväli, komissar 1936–1940
*Leho Aenlo, abikomissar 1937
*Aleksander Saarse, abikomissar 1937–1940
*Valter Pärli, abikomissar 1938–1939
*Johannes Rattur, abikomissar 1940
*August Kass, asjaajaja 1925–1928
*Hilda Kahkra, asjaajaja-sekretär 1928–1939
*Karl Tepp, asjaajaja-sekretär 1939–1940
*Aleksander Klumberg, spordiinstruktor 1925–1927
*Edgar Klumberg, spordiinstruktor 1927–1930
*Oskar Liik, arst 1925–1938
*Henno Lender, arst 1938–1940

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kultuurfilmi politseipalade montaaž
Gerhard Müller

**Paul-Gerhard Müller** (10. mai 1929 Marburg – 10. mai 2024 Erlangen) oli saksa luterlik teoloog, kirikuajaloolane ja vaimulik.
Pariž

**Pariž** on kohanimi, mida kannab mitu asulat Venemaal ja Valgevenes ning jõgi Slovakkias. Ühtlasi on see kohanime Pariis venekeelne kuju.

Sellenimelised on näiteks:
* Pariž (Tšeljabinski oblast) – küla Venemaal Tšeljabinski oblastis Nagaibakski rajoonis;
* Pariž (Baškiiria) – küla Venemaal Baškiirias Kiginski rajoonis;
* Pariž (Voroneži oblast) – küla Venemaal Voroneži oblastis;
* Pariž (Sõktõvkar) – ajalooline piirkond Komi Vabariigi pealinnas Sõktõvkaris;
* Pariž (Valgevene) – küla Valgevenes;
* Pariž (Slovakkia) – jõgi Slovakkias, Hroni lisajõgi.

## Vaata ka
* Pariis
* Paris (täpsustuslehekülg)
Vello Naaber

**Vello Naaber** (24. märts 1940 Tartu – 2. oktoober 1985 Tartu) oli eesti ajaloolane ja arhivaar.

## Elukäik
Vello Naaber oli tööliste poeg.

1958. aastal lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna.

Naaber oli 1963. aastast Eesti NSV Riikliku Ajaloo Keskarhiivi arhivaar, aastatel 1963–1968 teadur ja 1970–1985 arheograaf.

## Teoseid
Ta avaldas artikleid ajaloo ja arhiivinduse alalt ning koostas dokumentide kogumikke ja teatmikke.
*"Vene-Rootsi suhted 1617–1934." TRÜ Üliõpilaste Teadusliku Ühingu ajalooringi kogumik. Ajalooalaseid töid I. Tartu 1962, lk. 78-10З.
*"Vene-Rootsi läbirääkimised Stolbovo rahu eel", lk 134-166. Ajalooalaseid töid II, Tartu Riiklik Ülikool, ÜTÜ Ajalooringi kogumik, Tartu 1965
*Kinnistusametite materjalid Eesti NSV RAKA-s: Fondide ülevaade. Tartu 1975
*Eesti alade mõisate nimestik. Tallinn 1981, 2. trükk 1984
*Vakuraamatud Eesti NSV RAKA-s: Fondide ülevaade. Tallinn 1982
*Talurahvaliikumine Eestis 1841–1842. aastal: Dokumentide kogumik. Tallinn 1982
*Talurahvaliikumine Eestis 1945–1948: Dokumentide kogumik. 1, 2 (kaasautor August Traat). Tallinn 1991
*Eestimaa adramaarevisjon 1725–1726, I–V: Harjumaa, Virumaa, Järvamaa, Läänemaa (kaasautor). Tallinn 1988–1990
*Eesti arhiivimaterjalide reevakueerimisest Nõukogude Venemaalt 1920. aastatel. // Eesti Ajalooarhiivi Toimetised 9 (2002)

## Viited

## Välislingid
*
Täitsa lõpp!

**"Täitsa lõpp!"** on Eestis 2011. aastal valminud mängufilm – tragikomöödia, mis on tehtud rahvaalgatuslikus korras MTÜ Kinobuss eestvedamisel. Film esilinastus 111 Eesti kinos 11. novembril 2011 kell 20.11. 

Filmi tehti umbes aasta. 2011. aasta alguses pandi internetipõhiselt-interaktiivselt kokku stsenaarium. Aprillis ja mais valiti Kanal 2 saatest "Kinotehas" peaosi täitma Märt Koik ja Ester Korkiasaari, juunis ja juulis loodi dekoratsioonid, leiti võttepaigad ja valiti kõrvalosatäitjad. Augustis filmiti 15 maakonnas must materjal. Septembris ja oktoobris film monteeriti.
## Viited

## Välislingid
*Filmitalgute blogi
*"Algav aasta toob üleriigilised filmitalgud". Postimees, 28. detsember 2010
*Gerli Romanovitš "Filmitalgud täidavad inimeste filmis osalemise unistuse". Põhjarannik, 22. märts 2011
*Kaarel Kressa "Filmitalgud jäädvustavad hetke enne ilmalõppu". Eesti Päevaleht, 3. august 2011
*Karri Kaas "Täitsa lõpp ehk esimene vasikas läheb ikka aia taha". Pärnu Postimees, 18. november 2011
Hendrik Naar

**Hendrik Naar** (sündinud 28. novembril 1973 Taeblas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Hendrik Naar on töölise poeg.

1992. aastal lõpetas Naar Taebla Keskkooli, 1997 Tallinna Tehnikaülikooli tehnilise füüsika erialal, 2002 Helsingi Tehnikaülikooli laevaehituse alal ning 2006 samas doktorantuuri. 2000. aastal kaitses ta TTÜ-s loodusteaduste magistri ja Helsingi Tehnikaülikoolis tehnikalitsentsiaadi kraadi, 2006. aastal aga Helsingis tehnikadoktori kraadi laevaehituses väitekirjaga "Ultimate strength of hull girder for passenger ships" (Espoo, 2006).

Naar oli 1996–99 Helsingi Tehnikaülikooli laevalabori teadur ja 1999–2003 vanemteadur, ühtlasi 1998 Balti Laevaremonditehase insenerikeskuse konstruktor, 2004–06 TTÜ mehaanikainstituudi tehnilise mehaanika õppetooli erakorraline assistent, 2006– dotsent.

## Teadustöö
Hendrik Naari peamised uurimisvaldkonnad on konstruktsioonide piirkoormus, jäigastatud plaatide piirkoormus ja stabiilsus ning mitmetekiliste laevade üldtugevus. 2003. aastast on ta International Ship and Offshore Structures Congressi (ISSC) piirkoormuse töörühma liige.

## Teoseid
* Comparison of the crashworthiness of various bottom and side structures (kaasautor). // Marine Structures 15 (2002)
* A theory of coupled beams for strength assessment of passanger ships (kaasautorid P. Varsta, P. Kujala). // Marine Structure 17 (2004) 8

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline Leksikon, 3. köide

## Välislingid
Jaak Naber

**Jaak Naber** (2. jaanuar 1952 Tartu – 18. oktoober 2021 Tallinn) oli eesti ajaloolane.

## Elukäik
Jaak Naber oli teenistuja poeg.

1969. aastal lõpetas Naber Tallinna 7. Keskkooli, 1974 Tartu Riikliku Ülikooli (ajaloo-osakonnas) ja 1993. aastal Uppsala Ülikooli ajalooinstituudi teaduskraadiõppes. Aastatel 1996–2000 oli ta Uppsala Ülikooli doktorant. 1994. aastal sai ta Uppsalas filosoofialitsentsiaadi kraadi väitekirjaga "Statlig svenskhetspolitik och tyskt lokalvälde i stormaktstidens Estland" (Uppsala, 1994).

Naber oli aastatel 1975–1988 Ajaloo Instituudi nooremteadur, 1988–1995 teadur, hiljem vabakutseline tõlkija.Tuntud ka mälumängurina. 

## Teadustöö
Jaak Naberi peamised uurimisvaldkonnad on Rootsi riigivõimu poliitika Eestis 16.–18. sajandil ning Eesti kooli- ja hariduslugu 16.–18. sajandil. Ta on osalenud Rootsi-Eesti ühisprojektis "Riik, ühiskond ja kirik 17. sajandil Rootsis ja Baltimail".

Naber on "Eesti kooli ajaloo" I köite (1989) põhiautoreid. Ta on tõlkinud ajalookirjandust rootsi keelest (J. Steffensson "Elu Ruhnul" 1994) ning avaldanud üle 20 teaduspublikatsiooni, sh 1 monograafia.

## Teoseid
* Riiklikud ehitus- ja kindlustustööd Tallinnas XVII sajandi lõpul, vaadelduna majanduslikust aspektist. // Ajalooalaseid töid: TRÜ ÜTÜ Ajalooringi kogumik, VI. Tartu 1977
* Tallinna Gümnaasiumi asutamine ja algus. // Keel ja Kirjandus (1981) 5
* Tallinna 1. Keskkool. 1631–1981 (kaasautor). Tallinn 1981
* Esimeste koolide tekkimine (13. sajand – 19. sajandi algus). // Eesti kooli ajalugu I. Tallinn 1989
* Koolid Rootsi riiki ühendatud Eesti alal (17. sajandi teine veerand – 1710. aasta). // 
* Koolid Eesti Venemaaga ühendamise järel (1710 – 19. sajandi algus). // 
* Keskaja ajalugu (kuni 15. sajandini. Õpik 7. klassile (kaasautor). Tallinn 1991, ²1995 (ka vene keeles)
* Swedish government authorities and school education in Estonia. // Studia Baltica Stockholmiensia 11 (1993)
* Motsättningarnas Narva. Statlig svenskhetspolitik och tyskt lokalvälde i ett statsreglerat samhälle, 1581–1704. Uppsala, 1995. (Opuscula historica Upsaliensia 15)
* Volksbildung und Schulen der Esten in Est- und Livland im Zeitalter der Aufklärung. // Quellen und Studien zur baltischen Geschichte 15 (1996)
* Motsättningarnas Narva. Statlig svenskhetspolitik och tyskt lokalvälde i ett statsreglerat samhälle, 1581-1704, Historiska institutionen, S:t Larsgatan 2, 753 10 Uppsala, Sweden, ISSN 0284-8783; ISBN 91-506-1110-0

## Tunnustus
* 1997 Arthur Puksovi Fondi auhind
* Svenska Instituudi ja Knut ja Alice Wallenbergi Fondi stipendium õpinguteks Rootsis

## Viited

## Välislingid
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
Reet Naber

**Reet Naber** (1972. aastani **Reet Jaaniste**; sündinud 27. märtsil 1952 Tallinnas) on eesti ajaloolane ja etnoloog.

## Elulugu
Reet Naber on teenistuja tütar.

1970. aastal lõpetas Naber Märjamaa Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Ülikooli ajaloo-osakonna.

Reet Naber oli aastail 1975–1977 õpetaja, aastail 1977–1993 töötas ta Eesti Riiklikus Meremuuseumis (teadurist teadusdirektorini) ja aastail 1993–1995 Eesti Laevaomanike Liidu sekretärina. 1995. aastal oli ta Veeteede Ameti avalike ja rahvusvaheliste suhete spetsialist, aastail 1995–1996 Teede- ja Sideministeeriumi merenduse peaspetsialist, aastail 1996–1998 Piirivalveameti avalike suhete osakonna juhataja ning alates 1998. aastast Eesti Mereväe ajaloo ja suhtekorralduse konsultant. Selle kõrval töötas ta aastail 1992-2000 ajalehe Meremees osakoormusega reporterina.

## Teadustöö
Reet Naber on uurinud Eesti merenduse, Eesti merejõudude ja kalanduse ajalugu, samuti etnoloogiat. Ta on üks "Mereleksikoni" (1996) ning "Inglise-eesti meresõnaraamatu" koostamise algatajaid ja kaasautor, samuti Tallinna leksikoni kaasautor. Ta on avaldanud üle 20 teaduspublikatsiooni ja üle 100 aimeartikli.

Reet Naber oli aastail 1978-1998 mereterminoloogia komisjoni sekretär, seejärel merekeele nõukoja liige. 2000. aastast kuulub ta Sõjaajaloo Seltsi. 

## Teoseid
* Cultural influences in harbour towns transmitted through maritime trade. The Baltic Sea. // Cultural Transmitter Publication no 10 in the series of the Provincial Museum of Kymenlaakso. Kotka, 1988 (ka soome keeles)
* Keri tuletorn. Ajalooline ülevaade. // Meremees (1991) 10
* Õnnelikku merereisi! Uskumustest seoses laevaehitusega. // Rahvausund tänapäeval. Tartu, 1995
* 80 aastat Utria dessandist. // Meremees (1999) 1/2
* Eesti Mereväe ohvitserid. // Eesti Laevanduse aastaraamat 2002. Tallinn, 2002
* Kaugsõidukapten Johan Pitka eestimeelseid koondamas 1917. aastal. // Kaitse Kodu! (2002) 1
* Eesti merejõudude juhatajad 1918–1940. Tallinn, 2004 ISBN ISBN 9949406390
* Kaitseväe ohvitseri mõõk (kaasautor H. Piirsalu). Tallinn, 2007
* Johan Pitka: ausa tahtega isamaa heaks! Tallinn, 2012 ISBN 9789949241231
* Jälle kakskümmend aastat mereväge: ülevaateid ja meenutusi. Esimene raamat (kaasautor Kalev Konso). Tartu, 2014

## Viited

## Välislingid
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Pilt
Urmas Nagel (füüsik)

**Urmas Nagel** (sündinud 19. märtsil 1958 Tallinnas) on Eesti füüsik.

## Elulugu
Urmas Nagel on inseneri poeg.

1976. aastal lõpetas Nagel Tallinna 21. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna. 1990. aastal kaitses Eesti Teaduste Akadeemia juures füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja.

Nagel oli 1981–1992 KBFI insener ja nooremteadur, 1993. aastast vanemteadur, ühtlasi 1993–1994 Münchenis Max Plancki Instituudis külalisteadlane ja 1995–1998 osales korduvalt Itaalias Gran Sasso maa-aluses laboris rahvusvahelises projektis CRESST tumeaine olemasolu eksperimentaalseks tuvastamiseks. 2011. aastast oli ta KBFI keemilise füüsika laboratooriumi juhataja, 2016. aastast KBFI direktor.

2020-2023 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli Küberneetika Instituudi kaasatud professor.

## Teadustöö
Urmas Nageli peamine uurimisvaldkond on madalate temperatuuride füüsika. Ta on uurinud spinnide dünaamikat tahkises, ehitanud ülimadalatemperatuurseid osakeste detektoreid ja kasutanud neid kosmilist päritolu nõrgalt interakteeruvate massiivsete osakeste otsimisel, et avastada varjatud mateeriat. 1999. aastast tegeleb ta ka madaldimensiooniliste spinnpiluga kristallide ülikauge infrapunaspektroskoopiaga.

Nagel on Ameerika Füüsikaseltsi ja Eesti Füüsika Seltsi liige (1998. aastast, juhatuse liige 2001–2004). Ta on avaldanud üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Use of proximity effect in iridium-gold superconducting phase transition thermometers (kaasautor). // J. Low Temp. Phys. 93 (1993) 3/4
* Munich dark matter search (kaasautor). // J. Low Temp. Phys. 93 (1993) 3/4
* Inversion of electron spins in calcium oxide with the reversal of the magnetic field (kaasautor G. Liidja). // Z. Physik 91 (1993) 1
* Low-energy X-ray detection with Tungsten thermometers (kaasautor). // Nucl. Instr. Meth. A 354 (1995)
* Status and low background considerations for the CRESST dark matter search (kaasautor). // Nucl. Instr. Meth. A 370 (1996)
* Far-infrared study of the two-dimensional dimer spin system SrCu2(BO3)2. // Phys. Rev. B 61 (2000)
* Massive cryogenic particle detectors with low energy threshold (kaasautor). // Nucl. Instr. Meth. A 466 (2001)
* Limits on dark matter using sapphire cryogenic detectors (kaasautor). // Astroparticle physics 18 (2002)
* Fracture processes observed with a cryogenic detector (kaasautor). // Phys. Lett. A 356 (2006)
* Magneto-optic far-infrared study of Sr14Cu24O41: Triplet excitations in chains. // Phys. Rev B 76 (2007) 13.

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide

## Välislingid
*
Anonüümkiri

**Anonüümkiri** on kiri, mis on saadetud kirja saatjat meelega mainimata jättes.

Anonüümkirjaks nimetatakse ka kirja, millele alla kirjutanud inimesi ei ole võimalik tuvastada, sest kirjale on kirjutanud alla näiteks "Heasoovija" või "Grupp seltsimehi".

Anonüümkirja sisuks võib olla laim, salakaebused, ähvardused või väljapressimine.
Unknown

**"Unknown"** on mitme filmi originaalpealkiri. Näiteks:

*"Teadmatuses" (kasutatud ka pealkirja "Tundmatu"), 2006. aasta film, mille peaosades mängivad James Caviezel ja Greg Kinnear ning lavastas Simon Brand
*"Tundmatu", 2011. aasta film, mille peaosades mängivad Liam Neeson ja Diane Kruger ning lavastas Jaume Collet-Serra
Tartu Kaubahoov

**Tartu Kaubahoov** oli kaubahoone Tartu kesklinnas Emajõe ääres endise vallikraavi alal, Poe tänava ja Kauba tänava vahel. See oli silmapaistvaim klassitsistlik kaubahoov Eestis.

Kaubahoov püstitati Tartus Venemaal tol ajal levinud kaubahoovide (*гостиные дворы*) eeskujul kindralkuberner Filippo Paulucci korraldusel. 

Kaubahoovi ehitusaastad olid 1816–1819. Hoone projekteeris arhitekt Georg Friedrich Geist.

Rahvasuus nimetati Tartu Kaubahoovi sageli "Venepoed", kuna seal kaubeldi peamiselt Venemaalt pärit kaubaga (tubakas, nahk, sool, heeringas) ning esimestest kaupmeestest enam kui pooled olid venelased. 1850. aasta seisuga oli Kaubahoovis 40 kauplust.

Tartu kaubahoov seostub 1899. aastal äritegevust alustanud populaarse ärimehe Mart Jänese tegevusega, kellele kuulus 1933. aastaks juba kaheksandik ajalooliselt venelaste ja sakslaste äridele kuulunud kaubahoovist, ning tema riidekauplust peeti tollal kogu Baltikumi suurimaks. "Jänese poe" klientideks olid ka maainimesed, kes mõnda peenemasse ärisse poleks tihanud jalga tõsta.
 
Tartu Kaubahoovi hoonestus hävis Teise maailmasõja ajal juulis 1941. Hoone ja selle sammaste asukoht on maapinnal markeeritud.


File:Venepoed, ERM Fk 349-93.jpg|Venepoed (1914)
File:Venepoed, ERM Fk 349-91.jpg|Venepoed (1914)


## Vaata ka
*Kaubahoovi park

## Viited
Heterokromatiin

**Heterokromatiin** ehk kondenseerunud kromatiinaine on DNA pakitud vorm, mis on tuumas inaktiivne ja mikroskoobis nähtav tumedate aladena. Sisaldab põhiliselt mittetranskribeeritavaid struktuurgeene ja kordusjärjestusi. Paikneb tuuma perifeerias.
Tallinna Tehnikaülikooli kvartal

**Tallinna Tehnikaülikooli kvartal** on Mustamäe asumi kvartal Tallinnas Mustamäe linnaosas. Linnaline teaduskeskus piirneb Ehitajate, Akadeemia ja Üliõpilaste tee ning Raja tänavaga.

TTÜ kvartaliga külgnevad Mustamäe asumi I ja VII mikrorajoon ning Kadaka asumi Akadeemia ja Mäepealse II kvartal. Lõunasse jääb Nõmme linnaosa Vana-Mustamäe asum.

Teaduslinnakus paiknevad nii Tallinna Tehnikaülikool koos oma instituutidega kui ka muud teadusasutused.

Kergliiklusteid (peateed) on 0,8 kilomeetrit.

Kvartali lõunaossa jääb TTÜ valduses olev parkmets.

## Asutused kvartalis
* Tallinna Tehnikaülikooli asutused
** Raamatukogu. Akadeemia tee 1 / Ehitajate tee 7
** Tehnomeedikum. Akadeemia tee 1
** Majandusuuringute Teaduskeskus. Akadeemia tee 3
** Majandusteaduskond. Akadeemia tee 3
** Sotsiaalteaduskond. Akadeemia tee 3
** Audentese Ülikooli kohvik. Akadeemia tee 3
** Academic Hostel. Akadeemia tee 11
** Ehitusteaduskond. Ehitajate tee 5
** Energeetikateaduskond. Ehitajate tee 5
** Keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskond. Ehitajate tee 5
** Matemaatika-loodusteaduskond. Ehitajate tee 5
** Mehaanikateaduskond. Ehitajate tee 5
** Üliõpilasküla (ühiselamu). Raja tänav 4D
** Ühiselamu (koos Academic Hostel1-ga). Raja tänav 8
** IT Kolledž. Raja tänav 4C

## Viited
Ernst II (Braunschweig-Lüneburg)

**Ernst II** (1564–1611) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastatel 1592–1611.

Ernst oli Braunschweig-Lüneburgi hertsogi ja Lüneburgi vürsti 1559–1592 Wilhelm Noorema ja Taani kuninga Christian III-a tütre Dorothea vanim poeg. 

Tema surma järel 1611. aastal tegid tema vennad perekondliku kokkuleppe, et vältida perekonna valduste killustumist järglaste vahel ning kokkuleppe kohaselt päris kõik valdused vanuselt vanim ning tema järel järgmine vend. Tingimuseks oli, keeld abielluda ning saada järglasi. Erandiks jäi vend Braunschweig-Lüneburgi-Calenbergi vürst Georg, kellele 1635. aastal eraldati Calenbergi vürstkond ja Hannoveri linn,  Hoya krahvkonna ja Diepholzi.
## Välislingid
*Welfide dünastia koduleht
Andreas Virginius (kirikuõpetaja)

**Andreas Virginius** (5. veebruar 1640 Nõo – 1701 Kambja) oli Liivimaa vaimulik. 

Aastatel 1660–1701 oli ta Kambja koguduse pastor, alates aastast 1684 ka Tartu alamkonsistooriumi assessor. Koos oma poja Adrian Virginiusega tõlkis ta Uue Testamendi lõunaeesti keelde. "Wastne Testament" ilmus trükis 1686 Riias.

Aastal 1673 ostis ta koos venna Berendt Virginiusega 1600 taalri eest Repjekalnsi mõisa ja Rēzaka mõisa.

## Perekond
Andreas Virginiuse isa oli Nõo koguduse õpetaja Adrian Virginius vanem. 

Andreas Virginiuse poeg oli Puhja ja Otepää koguduse õpetaja Adrian Virginius noorem. 
## Viited
Eduard Birkenberg

**Eduard Birkenberg** (2. veebruar 1872 Saku – 20. november 1943 Tallinn) oli eesti põllumees, seltskonnategelane ja poliitik, Asutava Kogu, Riigikogu I ja II koosseisu saadik.

Birkenberg oli Tallinna Eesti Majandusühisuse asutaja ja juhatuse liige. Aastal 1905 oli ta Tartus ja Tallinnas rahvakoosolekutel põllumeeste saadik. Pärast seda oli ta poliitiline pagulane Soomes ja Rootsis. Aastal 1918 arreteeriti ta bolševike poolt Saue vallavanemana ning ta istus Tallinnas Toompea vanglas ja Peterburis Krestõ vanglas, kust ta Bresti rahulepingu põhjal vabastati, 1918. aasta märtsis. Ta oli pärast seda jälle redus, kuna oli okupatsioonivõimudega sattunud vastuollu. Ta oli põllumees ja tegutses hulgas organisatsioonides.

Ta oli Asutava Kogu, Riigikogu I ja II koosseisu saadik.

## Viited
Columbia jääväli

**Columbia jääväli** on Kanada Kaljumägedes Põhja-Ameerika kontinentaalsel veelahkmel asuv jääväli. 

Osa jääväljast asub Banffi rahvuspargi loodetipus ja Jasperi rahvuspargi lõunaotsas. Selle pindala on umbes 325 km², sügavus 100–365 m ning sellele langeb aasta jooksul kuni 7 m lund. 

Jääväli toidab kaheksat suurt liustikku, mille seas on

* Athabasca liustik
* Castleguardi liustik
* Columbia liustik
* Dome'i liustik
* Stutfieldi liustik
* Saskatchewani liustik.

Jäävälja äärtel asuvad mõned Kanada Kaljumägede kõrgemaist mägedest:
*Andromeda mägi (3450 m) 
*Athabasca mägi (3491 m)
*Bryce'i mägi (3507 m)
*Castleguardi mägi (3090 m)
*Columbia mägi (3747 m)
*Kuningas Edwardi mägi (3490 m)
*Kitcheneri mägi (3505 m)
*North Twin Peak (3684 m)
*South Twin Peak (3566 m)
*Snow Dome'i mägi (3456 m) 
*Stutfield Peak (3450 m).

Osa jääväljast on nähtav Icefields Parkwaylt. Athabasca liustik on oma suurimast tänapäevasest ulatusest saati 1844. aastal märkimisväärselt taandunud. Suvekuudel saavad külastajad liustikul käia ja selle tarbeks on ehitatud erilised sõidukid, millega liustikul mugav sõita on. Need on tavaliselt mitmeteljelised, mõned ratastega, mõnel on esimesel teljel suusad ja ülejäänutel rattad. Columbia Icefield on talviti üks mäesuusatajate lemmikpaiku.

Esmakordselt teatasid jäävälja olemasolust 1898 Norman Collie ja Hermann Woolley pärast esmatõusu Athabasca mäele.

Columbia jääväljalt saab alguse Athabasca jõgi, mis voolab Suure Orjajärve ja Mackenzie jõe kaudu Põhja-Jäämerre. Samuti algab Columbia jääväljalt Põhja-Saskatchewani jõgi, mis voolab Winnipegi järve ja Nelsoni jõe kaudu Hudsoni lahte. Hudsoni laht kuulub samuti Põhja-Jäämere vesikonda. Veel algavad Columbia jääväljalt Columbia jõe peamised lisajõed. Columbia suubub Portlandi kandis Vaiksesse ookeani.

On neid, kes peavad Hudsoni lahte Atlandi ookeani osaks. Nende jaoks asub Columbia jääväli kolme ookeani veelahkmel. Suure maailma atlase andmetel asub kolme ookeani veelahe kagu pool 3190 m kõrguse Clevelandi mäe, Watertoni järvede rahvuspargi ja Glacieri rahvuspargi kandis.

## Viited