open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuldtiib-säälik

**Kuldtiib-säälik** (*Vermivora chrysoptera*) on sääliklaste sugukonda kuuluv lind.

## Levik
Kuldtiib-säälik on pesitsusajal levinud Ameerika Ühendriikides ja Kanadas Apalatšide ja Suure järvistu ümbruses. Levikuala on laienemas põhja poole.
Talvitub Mehhiko lõunaosast Colombia, Venezuela ja Ecuadorini. Väga harva eksib ka Euroopasse.

## Välimus
Pikkus ligikaudu 11 cm. Isaslinnul on must kurgualune ja valgega piiratud must laik kõrvaalal, kollane pealagi ja laik tiival. Emaslind on sarnane, aga tuhmim. Mõlemal sugupoolel on laialt valge saba alakülg, hallikasvalge keha alapool ning pikk ja sale nokk.

## Hübriidid
Kuldtiib-säälik ja temaga väga lähedane välusäälik annavad pesitsuslevila kattuvates osades sageli viljakaid hübriide.

## Elupaik, pesitsemine ja toit
Pesitsusaegne elupaik on võsastunud söödipõllud ja karjamaad. Asustab võrreldes välusäälikuga kuivemaid elupaiku.
Kuldtiib-säälik rajab tassikujulise pesa maapinnale või selle lähedale tihedasse taimistusse, kurnas on neli kuni viis muna. Toiduks on putukad ja ämblikud. 

## Viited

## Välislingid
* Avibase
* Birds of North America Online
Kõrbesäälik

**Kõrbesäälik** (*Oreothlypis luciae*) on linnuliik sääliklaste sugukonnast.

## Välimus
Üldpikkus 11 cm. Väikseim sääliklane. Pea ja ülapool on helehallid, alapool on valkjas. Mõlemal sugupoolel on valge silmarõngas ja ruske päranipuala. Vana isaslinnu pealael on lisaks väike ruske laik. Noorlinnud on heledamad, kollakaspruuni päranipuala ja kollakate tiivavöötidega.

## Levila ja eluviisid
Kõrbesäälik asustab pesitsusajal USA edelaosa ja Mehhiko kirdeosa kõrbemaastiku *[[mesquite]]* ja põõsastikku vooluveekogude kallastel. Talveks rändab Mehhiko lääneossa.

Ta on õõnesääliku kõrval teine õõnsustes pesitsev säälik.

Liiki ohustab elupaikade kadu ja vähemal määral parasitism turpiallase *[[Molothrus ater]]* poolt. Kõrbesääliku populatsioonid kahanevad kogu tema pesitsuslevilas. Toitub putukatest.

## Viited
Openbox

**Openbox** on vaba aknahaldur X Window Systemi jaoks.

Openboxi esimese versiooni kirjutas Dana Jansens Ottawas Carletoni ülikoolis.

Openboxil on GNU GPL litsents. Openboxi eesmärk on olla väike, kiire ning täielikult ICCCM ja EWMH standarditega ühilduv aknahaldur.

Openbox kasvas välja C++-s kirjutatud aknahaldusprogrammist Blackbox, kuid on täielikult C-s ümber kirjutatud ja alates versioonist 3.0 ei sisalda ühtki Blackboxi koodiosa.

Vaikeaknahaldurina kasutavad Openboxi LXDE töölauakeskkond, CrunchBang Linux, BunsenLabs, Lubuntu ja TinyMe Linuxi-distributsioonid.

Openboxis on menüüd, mille abil kasutaja saab kontrollida rakendusi või mis kuvavad mitmesugust dünaamilist teavet. Openbox võimaldab hiire paremklõpsuga või mõne muu selleks seatud nupuvajutusega kuvada töölaualt rippmenüü, nii-öelda juurmenüü. Seejärel saab kasutaja konfigureerida akende haldamise viisi. Minimeeritud aknad muutuvad nähtamatuks. Aknaid saab jälle kuvada Alt+Tab abil, kuid seda saab teha ka juurmenüü kaudu. Openboxi on laiendatud vidinatega, mis võimaldavad lisada ikoone, tegumiribasid, silmarõõmusid ja muud säärast.

Openboxi menüüsüsteemis on meetod, mis kasutab dünaamilisi menüüsid. Seda tehakse nii, et alamprogrammi väljundit kasutatakse menüü tekitamisel. Iga kord, kui kasutaja osutab hiirega alammenüüle, käivitatakse see alamprogramm uuesti ja tekitatakse uus menüü. See omadus võimaldab kasutajatele ja tarkvaraarendajatele suuremat paindlikkust kui harilikud staatilised menüüd, mida kasutatakse enamikus teistes aknahaldurites. Näiteks kirjutasid kaks programmeerijat Pythonis programmi, mis kuvab ühes alammenüüs kasutaja uued Gmaili kirjad.

Openboxis on ainult kaks konfiguratsioonifaili. Need asuvad kaustas ~/.config/openbox ning nende nimed on `menu.xml` ja `rc.xml`. Kasutaja saab neid käsitsi redigeerida, aga enamik sellest tööst on tehtav ka lihtsa vahendiga ObConf. Kõik hiire- või klahvikombinatsioonid, mis lülitavad sisse mingeid alamprogramme, on seadistatavad.

Openbox võimaldab konfigureerida niisuguseidki asju, mida teised aknahaldurid ei võimalda. Näiteks saab programmi panna tööle nii, et akna sulgemisnupu klõpsamine hiire keskmise nupuga viib selle akna kolmandale töölauale, või et akna ikooni kerimine üles või alla viib selle akna järgmisele või eelmisele töölauale.

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Fedora

**Fedora** on Linuxi-põhine UNIXi-laadne operatsioonisüsteem, mis toetub paketihaldussüsteemile RedHat Packet Manager.

Fedorat arendab kogukonnapõhine Fedora Project ja ettevõtmist toetab Red Hat. Fedora eesmärk on toota avatud lähtekoodiga vabavara ja olla teenäitaja selle arendamisel. Fedora arendajad eelistavad tarkvara uute versioonide väljatöötamisel teha vanasse versiooni selliseid parandusi, mida Fedora kogukonna liikmed on soovitanud. See tagab, et versiooniuuendused on saadaval kõigis GNU/Linuxi distributsioonides.

Fedora on Red Hat Linuxi järglane ja seda ka nime poolest. Inglise keeles on *fedora* teatud viltkaabu, mis sai populaarseks 19. sajandi lõpus naiste peakattena, 20. sajandi algul ka meeste peakattena. Fedorat on kujutatud ka Red Hati logol.

Fedoral on võrdlemisi lühike toetusperiood: versiooni N toetus lõpeb üks kuu pärast versiooni N+2 väljalaset. Kuna versioonide vahele jääb 6 kuud, siis kestab versiooni toetus umbes 13 kuud.

Distrowatchi andmetel oli Fedora 2010. aasta alguses populaarsuselt teine GNU/Linuxi-põhine operatsioonisüsteem, jäädes alla vaid Ubuntule.

Fedora arendamisel on suurt tähelepanu pööratud turvalisusele. Fedora-põhiline turvavahend Security Enhanced Linux kasutab mitmesuguseid turvavahendeid, sealhulgas kohustuslikku juurdepääsuõiguste kontrolli Linuxi tuumas asuvate Linuxi turvamoodulite kaudu.

## Ajalugu

Fedora Project sai alguse 2003. aasta lõpul, kui Red Hat Linuxi arendamine katkestati. Red Hat Enterprise Linux sai Red Hati ainsaks ametlikult toetatud GNU/Linuxi distributsiooniks, Fedorast sai kogukonnapõhine distributsioon. Red Hat Enterprise Linuxi versioonid kasvavad välja Fedora versioonidest. Fedorat on peetud ka Red Hati katselaboriks.

Fedora Linux sai alguse 2002 Warren Togami projektina, mis pidi pakkuma hoidlat hästi testitud kolmandate osapoolte tarkvarapakettidele, et mitte-Red Hat-päritolu tarkvara oleks lihtsam leida, arendada ja kasutada. Põhierinevus Fedora Linuxi ja Red Hat Linuxi vahel oli see, et Fedora hoidla arendamine põhines koostööl rahvusvahelise vabatahtlike kogukonnaga. Fedora Linux sai lõpuks osaks Fedora Projectist ja tõi sinna kaasa oma koostööl põhineva lähenemise. Fedora on Red Hati kaubamärk.

Fedora esimesed kuus versiooni (Yarrow, Tettnang, Heidelberg, Stentz, Bordeaux ja Zod) kandsid projektinime Fedora Core, ülejäänud, alates seitsmendast, lihtsalt Fedora. Fedora versioonid kannavad nime Moonshine, Werewolf, Sulphur, Cambridge, Leonidas ja Constantine. 11. mail 2010 avaldati 13. versioon Goddard.

Fedora Projecti juhatab nõukogu, mille liikmete enamuse valib Fedora kogukond.
Tihnikuturpial

**Tihnikuturpial** (*Icteria virens*; varasema nimega **suursäälik**) on turpiallaste sugukonda kuuluv lind. 

## Süstemaatika
Karl Linné andis liigile teadusliku nime *Turdus virens*. Pikka aega peeti tihnikuturpiali kuuluvaks sääliklaste sugukonda, seetõttu käsitleti teda varem ka suursääliku nime all.

## Levik
Liigi pesitsusaegne levila hõlmab peamiselt Ühendriike, lisaks Mehhiko põhjaosa ning natuke Kanada edela- ja lõunaosa. Talvitab Mehhikost kuni Panamani.

## Välimus
Tihnikuturpiali pikkus on 17-19 cm ja kaal 20-33 g. Laul koosneb krooksuvate ja vilehäälte seeriatest ning lühikestest korduvatest fraasidest, ta võib ka matkida teiste linnuliikide hääli. Ta laulab ka aeglaste tiivalöökidega ning rippuvate jalgadega mängulennul. Tihnikuturpial laulab sageli öösel.

## Elupaik ja pesitsemine, toit
Tihnikuturpial asustab madalat tihedat taimestikku, siseveekogude kallaste ning soo- ja metsaservade, raiesmike, põlendike ja söötide sageli läbimatuid võsasid. Ta rajab tihedasse põõsasse koguka tassikujulise pesa, mis koosneb taimekoore ribadest, rohust, rohuvartest ja lehtedest ning on vooderdatud peenema rohuga, traatjate taimevartega, männiokastega ja vahel juurte ning karvadega. Kurnas on kolm kuni viis muna.
Tihnikuturpial on segatoiduline lind, ta sööb peamiselt putukaid ja marju, kaasa arvatud põõsasmurakaid, karumurakaid ja viinamarju.

## Viited

## Välislingid
* Avibase
* Birds of North America Online
* Animal Diversity Web
* Online Guide to North American Birds
Charles-Michel de l'Épée

Abbé **Charles-Michel de l'Épée** (25. november 1712 Versailles – 23. detsember 1789 Pariis) oli Prantsusmaa pedagoog, surdopedagoogika rajaja.

Ta oli pärit jõukast perest ja õppis teoloogiat, kuid et ta ei nõustunud jansenismi hukka mõistma, keeldus Pariisi peapiiskop teda ametisse pühitsemast. Seetõttu asus ta Pariisis tööle advokaadina ja kaitses tihti vaesemate inimeste õigusi.

Aastal 1760 puutus ka kokku kahe kurdi õega, kes omavahel žeste kasutades suhtlesid. Aja jooksul tekkis tal õdede kaudu suhteid ka teiste kurtidega ja see viis Charles-Michel de l'Épée kurtide õpetamiseni. Kuid ta ei leiutanud viipekeelt ega õpetanud seda kurtidele, vastupidi, ta õppis kurtidelt viipekeelt, mille nood leiutanud olid.

Ta oli üks viipekeele õpetamise metoodika väljatöötajaid. Ta pani aluse maailma esimesele kurtide laste koolile. Kurtide õpetamine toimus viipekeeles (nii nagu Pariisi kurdid seda tollal rääkisid). Pedagoogikas lähtus ta paljus Jean-Jacques Rousseau ja René Descartesi ideedest.

De l'Épée lükkas ümber seni Prantsusmaal valitsenud seisukoha, et kurdid pole võimelised keelt omandama. Seetõttu otsustas kirik, et kurdid, erinevalt loomadest, peavad hakkama saama sakramente selleks, et nad pärast surma ei satuks põrgusse. See oligi peamine eesmärk, miks de l'Épée kooli asutas, ja selles antav haridus oli põhiliselt religioosne.

Tema haud asub Saint-Rochi kirikus Pariisis. 1791, Prantsuse revolutsiooni ajal tunnistas Rahvuskogu ta inimkonna heategijaks ning tunnistas, et kurtidel on õigused vastavalt Inimese ja kodaniku õiguste deklaratsiooniga. Samal aastal hakkas de l'Épée asutatud kool saama riiklikku toetust. Hiljem nimetati see Püha Jaakobi instituudiks ja veel hiljem anti talle tänapäeval kehtiv nimi Pariisi Noorte Kurtide Riiklik Instituut (*Institut National de Jeunes Sourds de Paris*). Tänapäeval nähakse de l'Épéed surdopedagoogika ühe rajajana ja tema koolitusmeetodid on levinud üle kogu maailma.

## Teosed
**Institution des sourds-muets par la voie des signes méthodiques*, 1776
**La véritable manière d’instruire les sourds et muets, confirmée par une longue expérience*, 1784

Ta alustas ka viipemärkide leksikoni koostamist, kuid selle töö viis lõpuni tema järgija Roch-Ambroise Cucurron Sicard.
Fluxbox

**Fluxbox** on X Window Systemi aknahaldur.

Fluxbox põhineb C++-s kirjutatud aknahalduri Blackbox versioonil 0.61.1. Samas keeles on kirjutatud ka Fluxbox. Mõlemad programmid on ka sarnased: samad värvid, sama akende asetus ja stiilide täielik kattumine. Kummagi loomise eesmärk oli kirjutada kompaktne aknahaldur, mis vajaks vähe mälu.

Fluxboxi kasutajaliides koosneb vaid tegumiribast ja hüpikmenüüst, mis kutsutakse välja hiire paremklõpsuga töölaual. Ikoonide tugi on minimaalne: vaikeikoone ei kasutatagi, aga neid saab programmi iDesk abil lisada. Põhiline seadistus on talletatud tekstifailidesse, sealhulgas menüü ehitus ja sõrmistikukombinatsioonid, mis mingeid tegevusi käivitavad. Töö alguses on töölaud puhas, näha pole muud kui tegumiriba. Tegumiribal kuvatakse peale töötavate tegumite veel töölaua nimi ja kell. Programme saab käivitada lisaks otseteedele ka hüpikmenüü kaudu, kust tuleb valida käivitatava programmi nimi.

Fluxbox ühildub Extended Window Manager Hintsi standardiga.

Fluxbox võib pakkuda mõningast silmailu: muuta saab värve, kaldeid, piire ja mõningaid muid välimuse tunnuseid; näiteks viimased versioonid toetavad ümaraid nurki ja graafikaelemente. Efektide haldurid, näiteks xcompmgr ja transset-df, saavad muuta töölaua elemendid ja aknad läbipaistvaks. Täiendusi pakub ka IDeski, fbdeski või ROX Desktopi kasutamine. Fluxboxil on hulk vahendeid, mis Blackboxil puuduvad, näiteks sakkidega aknad ja konfigureeritav päiseriba.  

Kuna Fluxbox kasutab vähe mälu ja laadub kiiresti, siis kasutatakse seda mitmes LiveCD distributsioonis, näiteks Knoppix STD ja GParted. See oli vaikeaknahaldur Damn Small Linuxis ja antiXis, kuid asendati JWM-iga vastavalt 2007 ja 2009. Praegu on see vaikeaknahalduriks PCFluxboxOSis, mis on PCLinuxOSi versioon, ja Linux Minti Fluxbox CE-s. 2007. aasta oktoobris lasti välja Fluxbuntu, mis on Fluxboxi ja teisi vähe mälu vajavaid rakendusi sisaldav Ubuntu. 

Fluxboxi konfiguratsioonifailid asuvad kasutaja kodukataloogi alamkataloogis .fluxbox. Sõrmistiku otseteed salvestatakse failis ~/.fluxbox/keys, menüüde välimus failis ~/.fluxbox/menu. Kõik, mis käivitatakse töö alustamisel, on failis ~/.fluxbox/startup ja Fluxboxi konfiguratsioonifail on ~/.fluxbox/init. Algajaid vahel hirmutab graafilise konfigureerimiskeskkonna puudumine: kõik muudatused tuleb käsitsi konfiguratsioonifailides teha. Siiski on hiljem Fluxboxi jaoks välja töötatud graafiline konfigureerimisprogramm fluxconf.

## Võimalused

Aknahalduri Fluxbox tähtsamad võimalused on järgmised: juurmenüü avamiseks tuleb töölaual paremklõpsata, juurmenüü on kohandatav, toetatakse taustapilte, töötavad rakendused ilmuvad tegumiribale, on olemas töölaua otseteed ja toetatakse töölaua teemasid.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Vana koduleht
* Fluxboxi ametlik viki
Võrukeelne Vikipeedia

**Võrukeelne Vikipeedia** on Vikipeedia võrukeelne versioon. See sai alguse 2005. aasta juunis.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ).

Võrukeelsel Vikipeedial on kolm administraatorit.

Võrukeelse Vikipeedia üks eestvedaja on Sulev Iva.

2024. aastal külastati võrukeelset Vikipeediat 1,4 miljonit korda.

## Artiklite arvu statistika



*500 artiklit täitus oktoobris 2006
*1000 artiklit täitus jaanuaris 2007
*1500 artiklit täitus märtsis 2008
*2000 artiklit täitus 30. detsembril 2008
*3000 artiklit täitus märtsis 2009
*4000 artiklit täitus detsembris 2009
*5000 artiklit täitus 9. oktoobril 2012
*6000 artiklit täitus 4. jaanuaril 2022

## Vaata ka
* Wikimedia võru keele kasutajarühm

## Viited

## Välislingid
* Võrukeelne Vikipeedia
* "Võrukeelsest Vikipeediast leiab Kalda Kaja ja Kaurismäe Aki" Wikimedia Eesti, 4. jaanuar 2024
Jacopo Sansovino

**Jacopo d'Antonio Sansovino** (2. juuli 1486 Firenze – 27. november 1570 Veneetsia) oli Itaalia skulptor ja arhitekt. 

Ta sündis **Jacopo Tatti** nime all. Ta õppis skulptuuri Roomas Andrea Sansovino juures, kes töötas seal 1504–1513, ja võttis tema järgi endale uue perekonnanime.

Roomas tegi Jacopo Sansovino Pietro Peruginole vahast mudeli "Ristilt võtmise" jaoks ning äratas Donato Bramante ja Raffaeli tähelepanu.

Ta naasis 1511. aastal Firenzesse ning sai tellimuse kahele marmorkujule: püha Jaakobi kuju Firenze toomkiriku jaoks ja Bacchuse kuju (see asub praegu Bargello lossis). Ta tegi Michelangelole, kes vastutas Firenze San Lorenzo kiriku ehitamise eest, ettepanekuid selle fassaadi kaunistavate skulptuuride kohta, aga Michelangelo lükkas need tagasi, mis Sansovinot väga pahandas.

Perioodil 1510–1517 jagas ta ateljeed ja modelle maalikunstnik Andrea del Sartoga. Nagu kõigil 17. sajandi itaalia arhitektidel, tuli ka temal kulutada aega ja energiat õukonna ja muude institutsioonide rituaalideks vajalike ajutiste ehitiste loomiseks. Selles žanris oli tema suursaavutuseks paavsti Leo X jaoks 1515 rajatud triumfivärava ehitus.

Seejärel asus Sansovino Rooma.

Pärast Rooma rüüstamist 1527 lahkus ta sealt Veneetsiasse, kuhu jäi elama surmani. 1529 sai ta seal San Marco prokuraatorite kinnisvarahaldajaks ja peaarhitektiks. San Marco prokuraator oli Veneetsia tähtsuselt teine ametikoht doodži järel ja seega sai Sansovino Veneetsia üheks kõige mõjukamatest kunstnikest. Tema aastapalgaks määrati esialgu 80 tukatit, aga juba järgmisel aastal tõsteti seda 180 tukatini.

Tema teosteks on tähtsad ehitised ja rajatised Püha Markuse väljaku lähedal, näiteks mündikoda ning mitmesugused skulptuurid ja reljeefid Püha Markuse basiilikal. Ta aitas ümber ehitada maju, kirikuid, losse ja ametihooneid. Aastatel 1537–1540 ehitati Püha Markuse väljakule hobusetalli asemele triumfikaarekujuline marmorist hoone Loggetta.

Tema tippteoseks sai Püha Markuse raamatukogu (*Biblioteca Marciana*), mis asub Doodžide palee vastas ja mis on Veneetsia üks kõige rikkalikumalt kaunistatud renessansiajastu ehitisi. Selle ehitus venis poole sajandi pikkuseks ja maksis umbes 30 000 tukatit. Raamatukogu juures ühendas Sansovino klassitsismi, mida tavaliselt seostatakse lihtsuse ja rangusega, veneetslaste armastusega pinnakaunistuste vastu.

Pärast 41 aastat kestnud tööd Veneetsia peaarhitektina Sansovino suri. Tema asemel sai peaarhitektiks Andrea Palladio.
CrunchBang Linux

**CrunchBang Linux** (ehk **#!**, nagu teda logo tõttu sageli nimetati), oli Ubuntul põhinev väikese mahuga Linuxi distributsioon. BunsenLabs on CrunchBang Linuxi kogukonna-poolne edasiarendus.

CrunchBang kasutas aknahaldurina Openboxi. Vähese ressursinõudlikkuse tõttu sobib seda kasutada moraalselt vananenud või väikese võimsusega riistvaral (nt Asus Eee PC).

## Ajalugu
CrunchBang Linux töötati täielikult välja Ubuntu lähtekoodi põhjal, välja arvatud mõned paketid; distributsiooni loomisel saavutati hea tasakaal kiiruse ja funktsionaalsuse vahel.

Tarkvarateemalise veebisaidi Softpedia andmetel käivitub ja töötab CrunchBang kiiremini kui Ubuntu ja väheste ressursside korral ka Ubuntust paremini. Distro sisaldas lisaks vaikimisi rohkem rakendusi kui Ubuntu.

CrunchBangi autor Philip Newborough teatas projekti lõpetamisest 6. veebruaril 2015.

## Tarkvara
Erinevalt Ubuntust sisaldas CrunchBang Linux mitut mittevaba või patentidega koormatud programmi ja teeki. Nii toetab ta mitut multimeediavormingut, näiteks MP3, flash ja ka DVD taasesitamist.

CrunchBang Linuxis asendati mõned rakendused, mida Ubuntus vaikimisi kasutatakse:
*aknahaldur Openbox GNOME'i asemel;
*failihaldurid ROX-Filer ja Thunar, mida alates versioonist 8.10.02 asendab Nautiluse asemel PCMan File Manager;
*AbiWord ja teised GNOME Office komponendid OpenOffice.org asemel;
*Skype VoIP klient Ekiga asemel.

CrunchBang Linuxil on ka teistsugune ikoonistik ja teistsugused vaikimisi taustapildid.

## Versioonid
CrunchBang Linuxist oli saadaval kaks versiooni:
*CrunchBang Desktop Edition
*CrunchBang Desktop Lite Edition — sama, aga vähemate eelinstalleeritud programmidega

Kunagi pakuti ka kolmandat versiooni: CrunchEee Edition — see oli modifitseeritud versioon Asus Eee PC jaoks. Seda enam ei pakuta, kuna Lite versioon ühildub täielikult Eee arvutitega.

## Viited

## Välislingid
* CrunchBang Linux koduleht
* CrunchBang Linux Distrowatch.com-is
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus

**Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus** on interdistsiplinaalne üksus Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna koosseisus. Keskus koordineerib ja korraldab keele- ja kultuuriuuringuid ajaloolises lõunaeesti (võru, setu, mulgi ja tartu) piirkonnas. Keskus korraldab ülikoolis lõunaeesti keele ja kultuuri ainekursusi ja avaldab raamatuid (nt Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat).

## Välislingid
*Keskuse koduleht võru ja eesti keeles
*Aivar Kull, "Kultuurikeskus annab endast ülevaate" (Lõuna-Eesti kultuurikeskuse I aastaraamatu tutvustus) – Tartu Postimees 8. aprill 2003, lk 3
PCMan File Manager

**PCMan File Manager** ehk **PCManFM** on Hong Jen Yee väljatöötatud failihaldur.

PCMan File Manager on vaba tarkvara, mis on välja antud GNU Üldise Avaliku Litsentsi all. Programmi eesmärgiks on järgida freedesktop.org-i seatud koostalitlusvõime spetsifikatsioone.

PCManFM on LXDE töölauakeskkonnaga kaasa tulev failihaldur.

PCMan FM-i vahendite ja võimaluste hulka kuuluvad pisipildid pildifailide jaoks, esemete tirimine, vahekaardid, järjehoidjad interneti jaoks ja Inotify toetus (eksperimentaalne). Suurte kataloogide kiireks laadimiseks kasutatakse lõngemitmust. Programm on mitmekeelne.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* PCManFM LXDE wikis
Mereleksikon

**"Mereleksikon"** on 1996. aastal Eesti merendusterminoloogiakomisjoni koostatud ja Eesti Entsüklopeediakirjastuse kirjastatud merendusteemaline teatmeteos, mille peamine ülesanne on eestikeelsete merendusalaste oskussõnade elushoidmine, et vastu seista vene- ja ingliskeelsele survele. 

Rohkesti on Eesti-keskset materjali, mida ei saa kätte teistest allikatest. Raamatu koostamise mõttest Uno Lauri, Bruno Pao ja Reet Naberi eestvedamisel kulus ilmumiseni ligi kümme aastat.

Toimetuskolleegiumi kuulusid Heino Gustavson, A. Kask, R. Kurgo, Uno Laur, T. Ojamets, L. Parašin, Enn Tarvel, V. Tõnso ja Harry Õiglane (vastutav toimetaja). Teose juhtivtoimetaja oli Olev Luhaveer.

Mereviki on "Mereleksikoni" veebipõhine edasiarendus, mida haldab Veeteede Amet.

## Välislingid
* Mereviki
VEDIT

**Vedit** on tekstiredaktor, millest on olemas versioonid nii Windowsi kui ka MS-DOS-i jaoks. 

Vedit võimaldab redigeerida praktiliselt igat tüüpi faile, kaasa arvatud binaarfaile ning ka mitme gigabaidiseid faile. Programm on väga võimalusterohke, aga võtab väga vähe ruumi ning on väga kiire.

Vedit (Visual Editor) on Ted Greeni kirjutatud aastal 1979. 1980. aastal andis CompuView välja kommertsversiooni operatsioonisüsteemi CP/M jaoks. Kui IBM hakkas tootma PC-sid, oli Vedit 1982. aastal üks esimesi programme sellele platvormile. Mõne aastaga sai Veditist sisuliselt standardne tekstiredaktor. 

**Vedit** kohandati eesti keele jaoks ning oli alates 1988. aastast kasutusel toonases EKP KK Kirjastuse trükikojas. Selles programmis loodi ja toimetati toimetustes või trükikoja arvutitöötlusosakonnas tekstid, mis pehmeketastel sisestati ajalehtede küljendusarvutisse kasutamiseks küljendusprogrammiga Ventura Publisher. Seoses küljenduse üleminekuga trükikojast ajalehtede toimetustesse kadus Vedit järk-järgult kasutusest ja 1990. aastate teisel poolel olid ajalehetoimetused enamasti üle läinud Wordile.

1989. aastal CompuView suleti ning sellest ajast arendab programmi Greenview Data. Esimene Windowsi versioon ilmus 1997. aastal, 32-bitine Windowsi versioon 1998 ja 64-bitine 2003. aastal. Nüüdseks on loobutud programmi arendamisest ja müümisest teistele operatsioonisüsteemidele peale Windowsi ja DOS-i. Loobutud on näiteks nii UNIX-i, QNX-i versioonidest ning 2008. aastast lubatakse vabalt jagada vanu CP/M-i ja CP/M-86 programmiversioone. 

Vedit on kasutatav ainult klaviatuuriga, failihalduseks kasutati Norton Commanderi, hästi on kasutatav ka FAR manageriga. Eesti Päevalehe toimetuses loodi teisendusprogramm, mis võimaldab Veditis loodud teksti teisendada Word 6.0 tekstiks. Wordis loodud teksti teisendamine Veditisse oli veidi keerulisem, aga samuti võimalik. Vediti failid võtavad vähe ruumi, sest faili maht vastab enam-vähem tähemärkide arvule.

Veditis on kiri etteantud suuruse ja kujuga ning tähemärgid on ühelaiused nagu masinkirjas. See vähendab nn trükivigade tekkimise tõenäosust ja kergendab nende märkamist toimetamisel. Programmi kasutusjuhend on eestikeelne. Tekstitöötluse käigus antud käsud, näiteks *paks* või *kaldkiri*, *sõrendus* ja *allajoonimine* tõstavad muudetud teksti vastava värvusega esile. Samuti on võimalik kasutada muid levinud tekstitöötlusvõtteid, näiteks teksti osi kopeerida või ümber paigutada.

## Välislingid
*Ametlik veebileht
Üldpikkus (laevandus)

**Üldpikkus** ehk **kogupikkus** (inglise keeles *length overall*, lühend **LOA**) on vahekaugus meetrites laeva ahtri- ja vööripoolse punkti vahel.

Vöör hõlmab kere veekindlaid konstruktsioone, pakki ja umbreelingut, kuid mitte pukspriiti ja kaitsereelingut. Ahter hõlmab kere veekindlaid konstruktsioone, ahtripeeglit, puppi, traali rampi ja umbreelingut, kuid mitte kaitsereelingut, käiturit, roolilehte, tuukritreppi ja platvormi.

## Välislingid
* Riigi Teataja: § 2. Mõisted, 24) kogupikkus ehk üldpikkus
* üldpikkus, Inglise-eesti meresõnaraamat, eki.ee
Ventura Publisher

**Ventura Publisher** on küljendustarkvara.

## Kasutus Eestis
Ventura Publisher võeti Tallinnas EKP KK Kirjastuse trükikojas kasutusele 1988. aastal. Eesti ajalehtede üleminek tinalaolt ja -küljenduselt arvutitöötlusele algas just selle programmiga ning kaasneva tekstiprogrammiga Vedit. Sedamööda, kuidas trükikoja arvutitöötlusosakond õppis programmi kasutama, läksid arvutilaole ja -küljendusele üle esmalt väiksema trükiarvuga ajalehed ja nädalalehed.

Esimese päevalehena hakati Tallinnas arvutil küljendama Päevalehte 1990. aastal, viimasena loobus tinalaost Rahva Hääl. Millalgi 1990. aastate keskel loobuti Ventura Publisherist ning ajalehti hakati küljendama Adobe PageMakeriga.
San Benedetto del Tronto

**San Benedetto del Tronto** on linn Itaalias Marche maakonnas Ascoli Piceno provintsis.  San Benedetto del Tronto sai linnaõigused vabariigi presidendi 2000. aasta 25. oktoobri dekreediga.

Linn asub Aadria mere rannikul paari kilomeetri kaugusel Abruzzo maakonna piirist.

Linna esimene kirjalik mainimine aastal 998.

## Haldus
San Benedetto del Tronto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acquaviva Picena, Grottammare, Martinsicuro (TE), Monteprandone.

## Viited

## Välislingid

* Linna ametlik koduleht (*itaalia, inglise ja saksa keeles*)
Muusikaelu

**Muusikaelu** on muusikaga seotud kultuuri osa. Paljudel muusikaelu osadel on loomemajanduslik väärtus. 

Muusikaelu koosneb tegevusaladest, millega on seotud üksikisikud, kollektiivid ja organisatsioonid:
* muusikaelu organiseerimine: muusikaelu organisaatorid, muusikamänedžerid, produtsendid
* muusikaõpetus: muusikaõppeasutused, milles tegutsevad muusikapedagoogid ja muusikaõppurid 
* muusika-alase informatsiooni kogumine, süstematiseerimine ja kättesaadavaks tegemine: muusikaraamatukogud, muusika infokeskused, milles tegutsevad muusikateadlased, bibliograafid, informaatikud
* muusikauurimine: muusika uurimise asutused, milles tegutsevad muusikateadlased
* muusikakirjastamine: muusikakirjastused, milles tegutsevad muusikateadlased, noodigraafikud
* helilooming: heliloojad ja arranžeerijad
* muusika interpretatsioon: muusikateatrid, orkestrid, koorid, ansamblid, milles tegutsevad muusika interpreedid
* muusikakriitika: muusikakriitikud
* muusikainstrumentide valmistamine ja korrashoid: pillimeistrid, pillide parandajad ja häälestajad
* helisalvestus: helirežissöörid
* muusikatarvete (noodid, helikandjad, pillid jne) kaubandus: müüjad, turueksperdid 

## Muusikaelu Eesti Vabariigis
### Koordineerimine
Eesti Vabariigis koordineerivad muusikaelu:
* Kultuuriministeerium, milles töötab muusikanõunik
* Haridus- ja teadusministeerium: riiklike muusikaõppeasutusete ülalpidamine
* kohalikud omavalitsused: huvikoolide ülalpidamine
* loomeliidud ja muud erialaliidud

### Korraldamine ja rahastamine
Eesti Vabariigis korraldavad ja rahastavad muusikaelu:
* Kultuuriministeerium ja teised riigieelarvelised asutused (näiteks Kultuurkapital, Hasartmängumaksu Nõukogu, riiklikud muusikateatrid Rahvusooper Estonia ja RAT Vanemuine, riiklik kontserdiorganisatsioon RE Eesti Kontsert)
* kohalikud omavalitsused
* sihtasutused (näiteks Eesti Rahvuskultuuri Fond)
* eraõiguslikud kontserdikorraldajad

## Vaata ka
*muusika

## Kirjandus
Lõhmus, Marko 1990: "Regionaalne isemajandamine -- regionaalne muusikakultuur", Scripta Musicalia nr.2, 1990, 1-2
Hinnang

**Hinnang** (inglise keeles *evaluation*) on hindamise tulemusel saadud arvamus või otsustus objekti kohta. Hinnang võib põhineda objektiivsetel andmetel, hindava isiku kogemustel, tähelepanekutel või vaatlustel.

Hinnangu andmise protsess on hindamine, mille käigus hinnatavat objekti võrreldakse hindava subjekti kehtestatud väärtuste skaalaga. Hinnangu saamiseks võib kasutada mitmesuguseid hindamismeetodeid.

Objektile antud püsiv hinnang moodustab objekti väärtuse.

## Vaata ka
*Hinnangute tingimine
Kalisz Pomorski

**Kalisz Pomorski** (saksa keeles *Kallies*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Drawsko Pomorskie maakonnas, Kalisz Pomorski valla halduskeskus.

Nimest hoolimata ei asu Kalisz Pomorski mere kaldal. Mereni jääb sadakond kilomeetrit. Looduslikult asub linn Myślibórzi järvedelaval 115 m üle merepinna ja sealkandis on palju väikseid järvi. 

Linna pindala on 11,89 km².

Linna läbivad maantee ja raudtee, mida mööda saab sõita lääne poole Stargardi kaudu Szczecinisse ja ida poole Piła kaudu Bydgoszczisse. 

## Ajalugu

1939 toimunud väljakaevamiste ajal leiti umbes 3000 aasta vanune aare ning 3. ja 4. sajandist pärinevad urnmatuse hauad.

13. sajandi keskpaigas asustas Brandenburgi markkrahv tungi käigus itta Kalisz Pomorski kanti sakslasi, kes asutasid oma asula. See sai saksakeelse nime Kallies. 1303 sai see juba Magdeburgi linnaõiguse. Linn sai söe ja pigiga kauplemise õiguse ning kogus küllaldaselt raha linnale kindlustuste ehitamiseks. 1350 sai rüütel Henning von Wedell Kalliese läänina endale. 1378 läks linn Güntersbergide perekonnale, kes valitses linnas kuni 1731. aastani. 1402–1455 kuulus linn Saksa ordule, seejärel Brandenburgi Neumarki. Orduajal rüüstasid Poola väed linna 3 korda ja iga kord panid nad linna põlema. 1623 tabas linna katk ning 1683 ja 1771 hävis linn tulekahjus niivõrd põhjalikult, et 1777 algas linna taastamine Preisimaa kuningakoja finantsabiga. Linna tänavavõrk kavandati nullist peale. 1816 toimus Preisimaal haldusreform, mille tulemusel Kallies arvati Pommeri provintsi Koslini ringkonda Dramburgi kreisi.

1. septembril 1888 sai linn raudteeühenduse. Peatselt järgnesid uued liinid ja 1900. aastaks oli senine väike küla muutunud umbes 3000 elanikuga raudteesõlmeks. See kujundas ümber kogu linna majanduse: kui seni oli asula peamiseks majandusharuks olnud riide tootmine, siis nüüd sai selleks lubjakivi ja tsemendi tootmine. 1927 suleti viimane riidevabrik.

Pärast Esimest maailmasõda suurenes linnaelanike arv märgatavalt ja rajati uued linnaosad. Kalliesi asusid elama sakslased Poolale loovutatud aladelt Posenist ja Lääne-Preisimaalt. 1924 algas linna elektrifitseerimine. Viimase suurprojektina enne uut maailmasõda valmis 1935 uus raekoda. 1938 viidi Kallies koos kogu Dramburgi kreisiga vastloodud Poseni-Läänepreisi piirimargi koosseisu.

Saksa aeg lõppes linnas 1945. aasta veebruaris. Linna ümber toimusid ägedad lahingud, milles linn põhiosas hävis. Enamik linnaelanikest oli põgenenud juba varem, ülejäänud küüditati Poola valitsuse poolt, kelle kontrolli alla linn pärast sõda läks. Ühtlasi hakkas ta kandma Kalisz-Pomorski nime, et eristada teda Suur-Poola vojevoodkonnas olevast Kaliszist, mis on märksa suurem linn. Tänapäevane raekoda valmis 1968.

Kalisz-Pomorski sõpruslinnad on Kaltenkirchen ja Torgelow, mõlemad Saksamaalt.

## Viited


## Välislingid

* Linna koduleht (poola, saksa ja inglise keeles)
Lugo provints

**Lugo provints** on provints Hispaanias Galicia autonoomses piirkonnas.

Lugo provints piirneb kirdes Astuuria autonoomse piirkonnaga ning kagus Leóni, lõunas Ourense, edelas Pontevedra ja läänes A Coruña provintsiga. Põhjas piirneb see Atlandi ookeani kuuluva Biskaia lahega.

Provintsi idaosas on Macizo Galaico mäed. Sinna ulatuvad ka Kantaabria mäed. Kantaabria mägedes Lugo ja Leóni provintsi piiril on Lugo provintsi kõrgeim tipp, 1987 m kõrgune Cuina mägi.

Provintsi suurim jõgi on põhjast lõunasse voolav Miño, mis suubub Atlandi ookeani Hispaania ja Portugali piirijõena. Vastassuunas, lõunast põhja voolavate jõgede seas on suurimad Navia ja Eo, millest esimene suubub ookeani Astuurias ja teine Lugo provintsis.

## Haldusjaotus

Provintsi keskus on Lugo. Suuremad asulad on veel Monforte de Lemos, Viveiro, Ribadeo, Vilalba, Sarria, Burela ja Chantada. Kokku on provintsis 67 valda, millest elanike arvult suurimad on järgmised:

### Vallad
Provintsi kuuluvad 67 valda on järgmised:

*Vallad on loetletud nende artikleid arvestamata.*

## Kliima

Lugo provintsi aasta keskmine temperatuur on +11,2 °C, jaanuaris +7,9 °C, augustis +19,8 °C.

Aastas sajab keskmiselt 942 mm, sealhulgas jaanuaris 68 mm ja augustis 3 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1895 tundi, sealhulgas jaanuaris 96 ja augustis 258 tundi.

## Viited

## Välislingid
Mõtlev Mees

**Mõtlev Mees** on 2002. aastast väljaantav Mustamäe linnaosa auhind.

Auhind antakse enim kohalikku elu mõjutanud inimesele või inimrühmale. Selleks on pronkskuju "Mõtlev mees", mille autor on Tauno Kangro. Kujuke on Männipargis oleva skulptuuri vähendatud koopia.

## Laureaadid
Auhinna pälvinuid:
*2002 Mustamäe Laste Loomingu Maja
*2002 Andres Keevallik
*2002 Merike Martinson
*2003 Endel Lippmaa
*2003 Mallika Koel
*2003 TTÜ Tantsuansambel „Kuljus"
*2004 Eesti Kujurite Liit
*2004 Ülo Jaaksoo
*2005 Heino Harak
*2005 Tatjana Fomina
*2006 Oleg Gross
*2006 Tallinna Tehnikagümnaasium
*2007 Andres Ellamaa
*2007 Liivaku lasteaed
*2008 Ilme Trepp
*2008 Spordiklubi "Sinimäe"
*2009 Maris Lang
*2009 Coca-Cola HBC Eesti AS
*2010 Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium
*2012 Tallinna Tehnikaülikool, Leibur, Ülle Asur
*2013 MTÜ Rahvakoolitus Elu

## Viited
Ourense provints

**Ourense provints** on provints Hispaanias Galicia autonoomses piirkonnas. Piirneb lõunas Portugaliga.

Provintsi keskus on Ourense. Provints jaguneb 92 vallaks.

## Kliima

Ourense provintsi aasta keskmine temperatuur on +14,9 °C, jaanuaris +8,3 °C, augustis +22,3 °C.

Aastas sajab keskmiselt 833 mm, sealhulgas jaanuaris 98 mm ja augustis 18 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1983 tundi, sealhulgas jaanuaris 81 ja augustis 270 tundi.

## Viited

## Välislingid
Tarragona provints

**Tarragona provints** on provints Hispaanias Kataloonias Vahemere ääres. Halduskeskus on Tarragona.

Elanike arv on 2024. aasta seisuga 861 531. Rahvaarvult on provints Kataloonias Barcelona provintsi järel teisel kohal. Provintsi suuremad linnad on Tarragona, Reus, Tortosa ja El Vendrell.

Provintsi pindala on 6283 km². Provintsi lõunaosas suubub Ebro jõgi Vahemerre. Ebro delta on Vahemere lääneosas üks suuremaid märgalasid, mis hõlmab kokku 320 km² ja on arvatud Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalaks. Suur osa sisemaast on mägine.

Tähtsaim majandusharu on naftakeemiatööstus. Naftatöötlustehased asuvad Tarragonas ja selle ümbruses. Teised tööstusharud on tekstiilitööstus, metallitööstus ja paberitööstus. Tuumajaamad asuvad Vandellòsis ja Ascós. Suur osa provintsist on põllumajanduslik, muu hulgas kasvatatakse viinamarju, oliive, tomateid, puuvilju, riisi ja köögivilju. Provintsis asub mitu veinipiirkonda: Conca de Barberà, Montsant, Tarragona ja Terra Alta. Tähtsaim kuurortlinn on Salou.

## Kliima

Tarragona provintsi aasta keskmine temperatuur on +15,7 °C, jaanuaris +8,9 °C, augustis +23,5 °C.

Aastas sajab keskmiselt 542 mm, sealhulgas jaanuaris 35 mm ja augustis 54 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2551 tundi, sealhulgas jaanuaris 166 ja augustis 263 tundi.

## Haldusjaotus
*Lähemalt artiklis:[[Tarragona provintsi haldusjaotus]]*

Tarragona provints on jagatud 10 maakonnaks (*comarques*) ja 184 vallaks (*municipios*).

Maakonnad on 
#Alto Campo, 
#Bajo Campo, 
#Bajo Ebro, 
#Bajo Panadés, 
#Cuenca de Barberá, 
#Ribera de Ebro, 
#Montsiá, 
#El Priorato, 
#Tarragonés 
#Tierra Alta.


Tarragona9.jpg|Tarragona
Spain PobletMonastry FrontView.jpg|Pobleti klooster
Roman aqueduct Tarragona.jpg|Les Ferrerese akvedukt


## Viited

## Välislingid

* Tarragona provintsi koduleht
Jaotuskromatograafia

**Jaotuskromatograafia** hõlmab  ainete segude kromatograafilise lahutamise neid  meetodeid, milles  korduvad sorptsiooni ja desorptsiooni protsessid  toimuvad õhukeses vedeliku kihis (statsionaarne faas), mis on kantud kromatografeerimiseks kasutatavale tahkele adsorbendile või kapillaarkolonni seinale või kromatograafilisele paberile. Spetsiaalselt vedelikuga töötlemata adsorbendi või paberi korral on enamasti tegemist sellel adsorbeerunud veega ja sel juhul realiseerub ainete jaotuskromatograafiline lahutamine.

Ainete segu kantakse eluendiga läbi kolonni ja komponentide spetsiifilise interaktsiooni tõttu täidise pinnal oleva vedelikuga liiguvad komponendid edasi erinevate kiirustega ja väljuvad kolonnist eri aegadel.

Kui segada aine vesilahus vedelikuga, mis veega ei segune (vastastikku lahustumatud), siis võib osa vees lahustunud ainest lahustuda teises lahustis. Seega lahustunud aine *jaotub* kahe solvendi vahel. Näiteks molekulaarne jood I2 lahustub vees väga halvasti, kuid tetraklorometaanis (CCl4) väga hästi ning vesi ja CCl4 teineteises ei lahustu. Aine jaotumist kahe lahusti vahel nimetatakse solventekstraktsiooniks. 

## Vaata ka
*Kromatograafia
*Solventekstraktsioon
Beverly Aadland

**Beverly Elaine Aadland** (16. september 1943 – 5. jaanuar 2010) oli USA filminäitleja.

## Välislingid
* Beverly Aadland andmebaasis IMDb
Klaköör

**Klaköör** (prantsuse keeles *claqueur*, 'plaksutaja') on palgatud plaksutaja, kes vastavalt palkaja tellimusele avaldab kas "vaimustunult" kiitust, provotseerides publikut plaksutama, või segab esitust käratsemisega.

Klaköörlus sai alguse 1820. aastate Pariisis, kui *monsieur* Sauton tellis raha eest n-ö etenduse edu kindlustuse (*assurance de succès dramatique*). Pariisi žargoonis nimetati kutselisi klakööre "kroonlühtrirüütliteks" (*chevaliers de lustre*). Klakööridele leidus palju tellijaid, sest see nähtus läks moest alles 20. sajandi esimesel veerandil.

Klakööride ülesanded olid jaotatud mitme spetsialiseerunud isiku vahel:
* imetlejad (*tapageurs*), kelle ülesandeks oli ägedalt plaksutada;
* asjatundjad (*connaisseurs*), kelle ülesandeks oli pillata ettekande ajal positiivseid arvamusi;
* naerjad (*rieuers*), kes nakatasid ümberolijaid oma "spontaanse" naeruga;
* ulgujad (*pleureurs*), kelle ülesandeks oli liigutavate stseenide ajal nuuksuda;
* kõdistajad (*chatouilleurs*), kes väljendasid enne etenduse algust ning vaheaegadel oma positiivseid elamusi ja tundeid;
* kuumakskütjad (*chauffeurs*), kes seisid päev otsa etenduse kuulutuste ees ja kiitsid möödujatele etendust:
* veel-kord-veel-kord-hüüdjad (*bisseurs*), kelle ülesandeks oli pärast etenduse lõppu karjuda "braavo!" ja "veel kord!"

Ülekantud tähenduses võib klakööriks nimetada ka ülemäära entusiastlikku isikut, kes midagi üle mõistuse palju kiidab. Sellisel tegevusel on tavaliselt negatiivne tähendus, kuna isik suhtub kiidetavasse objekti kas kriitikata või on tema kiituse taga omakasupüüdlikud huvid.
Kose alevik

**Kose** on kahe aleviku nimi Eestis:

***[[Kose]]**, alevik Harju maakonnas Kose vallas
***[[Kose (Võru vald)|Kose]]**, alevik Võru maakonnas Võru vallas

## Vaata ka
* Kose (täpsustus)
Histrodamus

**Histrodamus** on eesti ajalooportaal, mis avati 22. jaanuaril 2010 ja mis on kättesaadav veebiaadressilt histrodamus.ee.

Histrodamuse nimi tuleneb prantsuse ettekuulutaja Nostradamuse nime ja ladinakeelse sõna *Historia* ('ajalugu') kokkusulatamisest.

Selle esmaseks eesmärgiks on Eesti ajaloo, kultuuri ja geograafia selgitamine, tutvustamine ja populariseerimine läbi interaktiivsete Eesti kaardil esitatavate lugude. Histrodamust on võimalik kasutada eesti, inglise ja vene keeles.

Histrodamuse idee autor on Jaanus Vihand. Projekt valmis paljude osapoolte koostöös: selle tellija oli OÜ Histrodamus ning tehnilise toe koostasid Webmedia (Nortal) ja Regio (Reach-U). Histrodamuse edasine haldaja ja arendaja oli aga MTÜ Eesti Elava Ajaloo Keskus.

Histrodamuse loomist toetas lisaks erakapitalile ka Kodanikuühiskonna Sihtkapital (KÜSK). Samuti toetati ajalooportaali läbi teaduse populariseerimise riikliku projektikonkursi.

Histrodamuse esialgne sisu valmis peamiselt Tartu Ülikooli ajaloolaste kaasabil.

2010. aasta märtsi alguseks oli Histrodamuses ligi 140 lugu, mis oli jaotatud 11 erineva valdkonna alla.

2010. aastal võitis Histrodamus peapreemia Eesti teaduse populariseerimise konkursil kategoorias "teaduse ja tehnoloogia populariseerimine audio-visuaalse ja elektroonilise meedia abil".

2014. aastal kuulutas kohus välja Histrodamuse pankroti.

## Viited

## Välislingid
* histrodamus.ee
*Ärimees lõi ainulaadse internetikeskkonna ajaloohuvilistele Postimees, 10. detsember 2009
*Ettevõtja lõi unikaalse internetikeskkonna ajaloohuvilistele ERR, 10. detsember 2009
*Sihtkapitali toel valmis veebikeskkond ajaloosündmustest Postimees, 3. veebruar 2010
*Algas osaluskonkurss «Hea Eesti ajalugu» ERR Novaator, 11. jaanuar 2012
*Nortal nõuab kohtus ärimeeste loodud ajalooportaali pankrotti Postimees, 15. jaanuar 2014
*Kohus kuulutas välja Histrodamuse pankroti Delfi Ärileht, 25. veebruar 2014
Harju Mehed

**Harju Mehed** on Harjumaalt pärit meesansambel, mis viljeleb arhailist meestelaulu. Lauldakse põhiliselt regilaule, aga ka uuemaid rahvalaule üle kogu Eesti. Ansambli repertuaaris on valdavalt meestelaul.

Nimi Harju Mehed tekkis 2006. aasta mais. Selleks ajaks olid mehed juba mitmel pool laulmas käinud, aga kui küsiti nime, keda välja kuulutada, siis seda polnud. Et kõik mehed elasid Harjumaal, siis pakutigi välja nimi Harju Mehed. Sama nime pakkusid välja kaks inimest teineteisest sõltumatult. 

Harju Meeste liikmed olid Arhailise Meestelaulu Seltsi asutajad. Koos on nad teinud õpitubasid ja lauluõhtuid sadadele meestele ja naistele. Harju Mehed on laulnud paljudel üritustel Eestis ja väljaspoolgi.

## Koosseis
*Lauri Õunapuu
*Tiit Saare
*Jako Reinaste
*Siim Sarv
*Timo Kalmu
*Jaan Sarv
*Viljar Saare
Édouard Séguin

**Edouard Séguin** (20. jaanuar 1812 Clamecy, Nièvre, Prantsusmaa – 28. oktoober 1880 New York) oli prantsuse arst ja õpetaja, vaimupuudepedagoogika rajaja.

Üliõpilasena oli ta prantsuse arsti Jean Marc Gaspard Itardi õpilane. Seguin oli veendunud, et kõik inimesed, hoolimata oma kaasasündinud puuetest ja haigustest, on võimelised õppima. Tema tööd näitasid, et õpetamise abil on võimalik tugevdada füüsilist keha ja arendada sensomotoorset koordinatsiooni ka kõige raskematel patsientidel.

1837. aastal hakkas Seguin külastama Salpetriere'i varjupaika Pariisis, kus oli palju vaimupuudega lapsi, ning püüdis neid õpetada. 1839 rajas ta Pariisis vaimupuudega laste kooli. See oli esimene taoline kogu maailmas, millest hiljem võtsid eeskuju paljud teised.

1846 ilmus Seguinilt esimene õpik "*Traitement moral, hygiène et éducation des idiots"*, kus ta ei teinud olulist vahet puuetega ja puueteta laste õpetamisel. 

Seguin sattus 1848. aastal seoses Prantsusmaa poliitilise olukorra muutusega ebasoosingusse ja emigreerus 1850 Ameerika Ühendriikidesse. Ta leidis esialgu Clevelandis tööd arstina, kuid juba 1854 rajas ta esimese raske vaimupuudega laste kooli New Yorki. Ta nimetati kooli *Pennsylvania Training School for Idiots* juhiks.

1861 sai Seguin meditsiinidoktori kraadi. Arstina on ta uurinud loomade termomeetria probleeme ja töötas välja füsioloogilise termomeetri.

Tema pedagoogikaideed vajusid Euroopas peagi unustusse. Alles aastal 1900 avastas Itaalia arst ja õpetaja Maria Montessori need uuesti ning asus neid laiemalt tutvustama. Seguini ideedest sai ainest ka montessori pedagoogika. 

## Teosed
*Édouard Séguin, Traitement moral, hygiène et éducation des idiots. Paris 1846
*Édouard Séguin, Report on Education. Vienna International Exhibition 1873. Washington 1875.

## Välislingid
*Biographisches Lexikon hervorragender Ärzte
*New World Encyclopedia
*Britannica
Ajax

**Ajax** (ingl. **''A**synchronous **J**avaScript **A**nd **X**ML'') on kogum omavahel seotud veebiarenduse tehnikaid, mida kasutatakse rakenduse kliendi poolel interaktiivsete veebirakenduste loomisel.

Ajax võimaldab veebilehtedel JavaScriptiga serverisse tagaplaanil päringuid teha ja andmeid vastu võtta, segamata avatud lehe kuvamist ja olekut. Ajaxi kasutus on suurendanud interaktiivsete ja dünaamiliste veebilehtede arvu. Andmete saamiseks kasutatakse XMLHttpRequest objekti. Vaatamata nimele, ei ole Ajax-is XML-i kasutus tegelikult vajalik.

Nagu DHTML ja LAMP, ei ole ka Ajax iseseisev tehnika, vaid tehnoloogiate kogum. Ajax kasutab HTML-i ja CSS-i kombinatsiooni, et teavet üles märkida ja kujundada. DOM-i poole pöördutakse JavaScripti kasutades, et dünaamiliselt kuvada esitatavat teavet. JavaScript ja XMLHttpRequest võimaldavad teavet serveri ja brauseri vahel asünkroonselt vahetada, et vältida lehe uuestilaadimist.

## Ajalugu

1990. aastatel puudus brauserites ja veebilehtedel piisav keerukus, et võimaldada kiiret ja reageerivat kasutamist. Vormide täitmine oli tüütu, sest kogu vajalik teave tuli sisestada ja saata veebiserverile. Vormi andmed kontrolliti ja probleemide ilmnemisel kuvati sama vorm uuesti. Teabevoog oli ebaühtlane ja katkestatud, näidates HTTP seisunditut olemust.

Lehe sisu asünkroonne laadimine sai võimalikuks aastal 1995, kui ilmusid Java apletid. Need võimaldasid pärast lehe laadimist kliendi poolel andmeid serverilt asünkroonselt laadida. Tagaplaanil serverile esitatavate HTTP-päringute ja asünkroonse veebitehnika kasulikkus jäi segaseks, kuni Google hakkas AJAXit laialdaselt Gmailis (2004) ja Google Mapsis (2005) kasutama.

Lühendi "AJAX" mõtles välja Jesse James Garrett aastal 2005 duši all olles, kui mõistis, et vajab lühikest terminit tehnikakogumile, mida ta tahtis kliendile esitada.

## Tehnikad

AJAX on saanud laia tehnikate rühma nimetuseks, mida saab kasutada veebirakenduste realiseerimiseks, mis tagaplaanil vahetaksid serveriga andmeid. Artiklis, mis esimest korda tutvustas terminit "AJAX", selgitas Garrett, et vajalikud on järgmised tehnikad:
* HTML või XHTML ja CSS esitamiseks
* DOM dünaamiliseks kuvamiseks ja andmetega ümberkäimiseks
* XML ja XSLT andmete vahetamiseks, manipuleerimiseks ja kuvamiseks
* XMLHttpRequest objekt asünkroonseks kommunikatsiooniks
* JavaScript (ECMAScript), et kõike seda omavahel siduda

Pärast seda on aga Ajaxis toimunud mitu muutust:
* JavaScript ei ole ainuke kliendi skriptimiskeel, mida saab kasutada AJAXi rakenduses. Teised keeled, näiteks VBScript, suudavad samuti neid ülesandeid täita. Sellele vaatamata on JavaScript kõige populaarsem keel AJAXi programmeerimisel.
* XML ei ole andmevahetuseks vajalik ja seega ei ole vajalik ka XSLT. JavaScript Object Notation (JSON) on alternatiivse andmevahetusvorminguna tihti kasutusel, kuigi võimalikud on teisedki vormingud, näiteks eelvormindatud HTML või lihttekst.

## Viited

## Välislingid

* Ajax: A New Approach to Web Applications Artikkel, mis lõi termini.
* Ajax Open Directory Project
* Ajax Tutorial get, post, text ja XML näited
Bernhard Otto von Lieven

Vabahärra **Bernhard Otto von Lieven** (ka **Bernhard Otto Liwe** või **Berend Otto Liewen** või **Bernhard Otto von Lywen**; 1625 – maetud 23. veebruar 1700), oli Vana-Liivimaa Lievenite aadlisuguvõsa Eestimaa harust pärit Rootsi rittmeister, Turu lääni ratsaväeülem (ooberst) ja Kullamaa kihelkonna Liivi (Parmel) ja Sooniste (Soinitz) pärusmõisnik.

24. septembril 1653 sai ta koos venna, Reinholdiga ja kaptenist onu Georg (Jürgen) von Lieweniga Rootsis Smålandis asuva Eksjö vabahärraks ja immatrikuleeriti 1654 Rootsi rüütelkonda (Nr.45). 

1682 kuni 1695 kuulus talle Mietoineni Saare külas asunud teenismõis (soome *[[:fi:Saaren kartano (Mietoinen)|Saaren kartano]]*).

Ta maeti Tallinna Niguliste kirikusse.

## Perekond
Ta oli kaks korda abielus. Esmalt abiellus ta Koluvere linnuse omaniku Friedrich von Löweni (1600–1669) ja Agneta von Maydelli tütre Elisabeth von Löweniga (surn.1662). 

3. novembril 1663 abiellus ta Tallinna Toomkirikus Elisabeth Gertrud von Wrangelliga, kes oli Kaiavere (Kayafer, Kaifer) ja Valga (Walk, Walcht) mõisniku ning rittmeistri Herman von Wrangelli (surnud 1651) ja Edise mõisast pärit Anna von Taube tütar. Abielust sündis:
*Hans Heinrich von Liewen vanem (1664–1733; sv), Rootsi sõjaväelane, krahv (1719), riigimarssal, Runsa mõisnik Upplands Väsby vallas 

## Viited
SSL

**SSL** on lühend, mis võib tähendada:

**[[Informaatika]]s:**
* **Secure Sockets Layer** (turvasoklite kiht), mille edasiarendus on Transport Layer Security (TLS ehk transpordikihi turbeprotokoll) on infoturbe protokoll
* Single Stuck Line

**Kosmoseteaduses:**
* Space Sciences Laboratory, Berkeleys Californias
* Space Systems Laboratory, Marylandi Ülikooli juures