open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sonja (Norra kuninganna)

**Sonja**, Norra kuninganna (sünninimega **Sonja Haraldsen**; sündinud 4. juulil 1937 Oslos) on Norra kuninganna-abikaasa, kuningas Harald V abikaasa. 

Sonja Haraldsen sündis 1937. aastal Karl August Haraldseni ja Dagny Ulrichseni tütrena Oslos. 1968. aasta märtsis kihlus ta Norra kroonprintsi Haraldiga. Nad olid kurameerinud juba üheksa aastat, kuid seda hoiti saladuses, sest Sonja oli lihtkodanik. Pärast seda, kui Harald ähvardas troonist loobuda, kui ta Sonjaga abielluda ei või, otsis Olav V abi parlamendilt. Selle tulemusena abiellus paar 29. augustil 1968 Oslos. Neil on kaks last:

* printsess Märtha Louise (sündinud 22. septembril 1971);
* kroonprints Haakon (sündinud 20. juulil 1973).

1982. aastal sai Sonja Nanseni medali ja 1984. aastal Peer Gynti auhinna. 1998. aastal pälvis ta Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi ning 2014. aastal Valgetähe I klassi teenetemärgi.

Kuningas Olav V suri 17. jaanuaril 1991 ning Sonjast sai Norra esimene kuninganna-abikaasa pärast 53 aastat. 

2005. aastal avas kuninganna Sonja Antarktikas Kuninganna Maudi maal Norra uurimisjaama. Ta on esimene kuninganna, kes on Antarktikas käinud.
Märtha Louise

**Norra printsess Märtha Louise** (sündinud 22. septembril 1971) on kuningas Harald V ja kuninganna Sonja ainus tütar. Ta on Norra troonipärimisjärjekorras 4. ja Briti troonipärimisjärjekorras 65. kohal. Tema ristivanemad on Olav V, Taani printsess Margaretha, krahv Flemming af Rosenborg, Ragnhild Lorentzen, Dagny Haraldsen, Haakon Haraldsen, Nils Jǿrgen Astrup ja Ilmi Riddevold. 

1990. aastal muudeti Norra põhiseadust nii, et troonipärija on vanim laps, olenemata soost. Seda ei võetud kasutusele aga tagasiulatuvana nagu Rootsis 1980, nii et Märtha Louise'i noorem vend Haakon jäi temast troonipärimisjärjekorras ette. 

1. jaanuaril 2002, pärast seda, kui Märtha Louise oli hakanud pidama oma äri, hakkas ta maksma tulumaksu ning kuningas, olles temaga nõu pidanud, andis välja edikti, mis võttis Märtha Louise'ilt tiitli "kuninglik kõrgus" (välismaal saab ta kasutada tiitlit "kõrgus"). Ta säilitas aga koha troonipärimisjärjekorras ning alles jäi ka osa ametlikke kohustusi. 

24. mail 2002 abiellus Märtha Louise kirjanik Ari Behniga, kes oli lihtkodanik. Neil on kolm tütart:
* Maud Angelica Behn (sündinud 29. aprillil 2003)
* Leah Isadora Behn (sündinud 8. aprillil 2005)
* Emma Tallulah Behn (sündinud 29. septembril 2008)
Erinevalt oma tädidest, kes ei oma kuningliku kõrguse tiitlit, ei ole ta "printsess Märtha Louise, proua Behn". Tema nimi koos tiitliga on **Norra printsess Märtha Louise**, kuna perekonnanime lisamine näitaks, et ta on abiellunud morganaatiliselt. 

Printsess Märtha Louise on diplomeeritud füsioterapeut. Ta on õppinud Oslos ning olnud intern Hollandis Maastrichtis. Ta ei ole õpitud erialal töötanud, vaid tegelenud Norra rahvajuttude ja muusikaga. Tema äri põhineb teleesinemistel, kus ta jutustab rahvajutte ning laulab koos tuntud Norra kooridega. 

2004. aasta oktoobris kolis printsess koos perega New Yorki. Samal aastal ilmus tema esimene raamat "Why Kings And Queens Don't Wear Crowns" ("Miks kuningad ja kuningannad krooni ei kanna"), mis on lastejutt esimesest Norra kuninglikust perekonnast. Raamatuga on kaasas CD-versioon, mille printsess ise sisse luges. 

18. jaanuaril 2006 uuendas Märtha Louise organisatsioonide nimekirja, mille patroon ta on. Ta ei ole enam ühegi kultuuriteemalise organisatsiooni liige; need rollid võttis üle tema vend Haakon. Märtha Louise jättis alles ainult kuus patronaaži, mis kõik on tervisega seotud. 

## Välislingid
* Norra kuningliku perekonna koduleht
Ruutmaatriks

**Ruutmaatriks** on maatriks, millel on võrdne arv *ridu* ja *veerge*.  
 
*n*×*n*-ruutmaatriksi ridade (või veergude) arvu *n* nimetatakse selle maatriksi **järguks** ja kõneldakse *n*-ndat järku ruutmaatriksist. Sellise maatriksi üldkuju on 
:
A=\begin{pmatrix}
a_{11} & a_{12} & \ldots & a_{1n} \\
a_{21} & a_{22} & \ldots & a_{2n} \\
\ldots & \ldots & \ldots & \ldots \\
a_{n1} & a_{n1} & \ldots & a_{nn} \\
\end{pmatrix}.


Öeldakse, et elemendid \, a_{11},a_{22}, \ldots , a_{nn} moodustavad maatriksi *A* *[[peadiagonaal]]i* ning elemendid \, a_{1n},a_{2,n-1}, \ldots , a_{n1} selle *[[kõrvaldiagonaal]]i*.

Ruutmaatriksite jaoks saab defineerida determinandi ja jälje.

## Näide
Maatriks 
:
A=\begin{pmatrix}
3 & 0 & -2 \\
6 & 6 & 6 \\
-7 & 4 & -1 
\end{pmatrix}

on kolmandat järku ruutmaatriks.

## Ruutmaatriksite tüüpe

* Pöördmaatriks
* Diagonaalne maatriks
* Jordani kast
* Kolmnurkmaatriks
* Ühikmaatriks
* Skalaarmaatriks
* Regulaarne maatriks
* Sümmeetriline maatriks
* Kaldsümmeetriline maatriks
* Ortogonaalne maatriks
* Hermiitiline maatriks
* Antihermiitiline maatriks
* Unitaarne maatriks

## Vaata ka
*Maatriks
Ari Behn

**Ari** Mikael **Behn** (Ari Mikael Bjørshol; 30. september 1972 – 25. detsember 2019) oli Norra kirjanik.

Ari Behn oli Olaf Bjørsholti (sündinud 1952) ja Marianne Solbergi (sündinud 1953) vanim laps. Tema vanemad töötasid Mossis Waldorfi koolis. Isa oli õppinud eripedagoogikat ja ema oli õppinud Waldorfi kooli õpetajaks. Vanemad abiellusid 1973, kuid lahutasid abielu 1982. aastal. Mõlemad abiellusid uuesti.

Ari õppis Mossi Waldorfi koolis ja hiljem Oslo Ülikoolis. Tal oli bakalaureusekraad ajaloos ja usuteaduses.

1996. aastal võttis Ari Bjørsholt uueks perekonnanimeks Behni, mis on tema ema neiupõlvenimi. See nimi on saksa päritolu. Tal on õde Anja Sabrina ja vend Espen, kes kumbki seda perekonnanime ei kasuta.

1999 avaldas Behn oma esimese raamatu, lühijutukogumiku "Trist som faen" ("Põrgulikult kurb"), mida müüdi rohkem kui 100 000 eksemplari ja mis sai kriitikutelt palju kiita. Seejärel on ta avaldanud romaane, mille arvustused on aga olnud vähem kiitvad. 2003 ilmus romaan "Bakgrd" ("Tagahoov") ja 2006 "Entusiasme og raseri" ("Entusiasm ja raev").

24. mail 2002 abiellus Behn Norra printsessi Märtha Louisega. Neil on kolm tütart: Maud Angelica Behn (sündinud 29. aprillil 2003), Leah Isadora Behn (sündinud 8. aprillil 2005) ja Emma Tallulah Behn (sündinud 29. septembril 2008).

Koos oma naise Märthaga kirjutas Ari Behn raamatu oma pulmadest "Fra hjerte til hjerte" ("Südamest südamesse", 2002).

Behn on osalenud veel mitmes loomingulises projektis, näiteks disaininud portselani Norra ettevõtte Magnor Glassverk jaoks.

25. detsembril 2019 tegi ta enesetapu.

## Viited
Maud Angelica Behn

**Maud Angelica Behn** (sündinud 29. aprillil 2003 Oslos Norras) on Norra printsess Märtha Louise'i ja kirjanik Ari Behni esimene laps.

Ta sündis Norra riiklikus haiglas Rikshospitaletis Oslos. Ta ristiti Oslo kuninglikus palees Slottskapelletis 2. juulil 2003. Ta sai nime oma vanaisa vanaema Norra kuninganna Maudi järgi. Tema ristivanemad on Harald V, Norra kroonprints Haakon, Sayn-Wittgenstein-Berleburgi printsess Alexandra, Anja Sabrina Bjǿrshol, Marianne Ulrichsen, Kåre Conradi ja Trond Griske. 

2005. aastast on Maud Angelica Norra troonipärimisjärjekorras viiendal kohal oma onu, onutütre, onupoja ja ema järel. Briti troonipärimisjärjekorras on ta 6. augusti 2013 seisuga 77. kohal.

## Viited
Kaluga oblasti lipp

**Kaluga oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Kaluga oblasti lipp.

Lipp on ametlikult kinnitatud 30. jaanuaril 2004.

### Lipu kirjeldus
Kaluga oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks, ülemine on punane, alumine roheline ning keskel hõbedane, mis moodustab lipu kõrgusest 1/6. Punase välja keskel on kuldne keisrikroon.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused
Punane sümboliseerib jõudu, isamaa kaitsmist, julgust, vaprust ning piiramatut armastust maa vastu, mille eest on paljud kalugalased sajandite jooksul toimunud sõdades verd valanud, eriti Suure Isamaasõja aastatel 1941–1945. Roheline pärineb Kaluga oblasti vapilt ning tähistab lootust, nooruslikkust, elavat loodust, viljakust ja igavest elu. Valge viitab selgetele ja puhastele mõtetele ning oblastit läbivale Oka jõele.

## Vaata ka
* Kaluga oblasti vapp

## Välislingid
*Riiklik sümboolika: Kaluga oblast - Kaluga (*vene keeles*)
Tammiku

**Tammiku** on alevik Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. 

Küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus.

Alevikus asub Tammiku mõisa süda ja Tammiku mõisa kalmistu. 

Sealne hävinud Tammiku kaevandus oli Tammiku kihistiku stratotüübiks, ka kihistik ise on asula järgi nime saanud.

## Vaata ka
*Tammiku kolhoos

## Viited
Kirovi oblasti lipp

**Kirovi oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Kirovi oblasti lipp.

Lipp on ametlikult kinnitatud 26. juunil 2003.

### Lipu kirjeldus
Kaluga oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks väljaks. Ülemine väli, mille laiuseks on 3/4 lipu laiusest on valge ning selle keskel on Kirovi oblasti vapp. keskmine laid on roheline ning alumine sinine. Kumbki laid moodustab 1/8 lipu laiusest.

Valgel väljal olev vapp on alt terava tipuga ja ümarate nurkadega heraldiline punase äärisega kuldne kilp. Vasakul küljel olevast sinisest pilvest väljuv punane käsi hoiab laskevalmis vibu noolega ning kilbi paremas ülanurgas on punane rist.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused
Valge tähistab puhta moraali aluseid, headust ja vähenõudlikkust ning lumist talve. Roheline on looduse, rõõmu ja tervise ning maaviljakuse ja metsarikkuse värv. Oblasti põhjarajoonides hõlmab 70-90 protsenti maast metsad. Sinine sümboliseerib ustavust, ausust ning viitab peamisele jõele Vjatkale, mille kallastel Kirovi oblast asub. Vapikujundid sümboliseerivad sõjalist valmisolekut kodumaa kaitseks.

## Vaata ka
* Kirovi oblasti vapp

## Välislingid
*Kirovi oblasti lipp Kirovi oblasti ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Kirovi oblast - Kirov (*vene keeles*)
Geryon

**Geryon** ehk **Geryoneus** oli vanakreeka mütoloogias kolmepäine hiiglane, Chrysaori ja Kallirrhoe poeg. Mõne allika järgi oli tal ka kolm keha, ent jalgu ainult kaks. Käte arvuks nimetatakse kolm kuni kuus. Kuue käe versioonis kasutas ta võitluses kolme oda ja kolme kilpi. Antiiksed vaasimaalijad kujutasid teda harilikult kuue, vahel nelja jalaga.

Geryon elas maailma lääneserval Erytheia saarel. Hesiodose sõnul nimetati selle nimega tänapäeva Cádizi. Antiikajal nimetati seda kanti Andaluusia rannikul Tartessoseks. Giovanni Boccaccio sõnul võttis Geryon külalisi lahkelt vastu, uinutas nende valvsuse ja seejärel tappis nad. Sellise reeturliku käitumise tõttu paigutas Dante Alighieri "Jumalikus komöödias" Geryoni põrgu 8. ringi valvama.

Geryonil oli kahepäine koer Orthos, Kerberose vend, ja veisekari, mida valvas Arese poeg Eurytion. Veiste röövimine oli Heraklese 10. vägitöö.

Teel Geryoni juurde jõudis Herakles Vahemere lõppu ning püstitas sinna Heraklese sambad ehk Gibraltari ja Ceuta. Herakles surmas algul koera, siis karjuse ja lõpuks veiste omaniku, esimesed oma oliivipuust nuiaga, kolmanda Lerna hüdra veres mürgitatud noolega. Geryoni hauale kasvasid kaks puud, mänd ja piinia, mis jooksid vaigu asemel verd.

Karjaajamise ajal saatis Hera parmud karja piinama, nii et need laiali jooksid ja Heraklesel kulus terve aasta nende kokkukogumiseks. Herakles vedas veised Mükeenesse, kus nad ohverdati Herale.

Rooma mütoloogias ajas Herakles karja Kreekasse tagasi läbi Itaalia. Roomas Aventinuse mäel varastas Cacus osa karjast ära. Ta kasutas Hermese leiutatud meetodit, nimelt võttis ta veistelt sõrad ära ja pani teistpidi alla, et keegi ei oskaks jälgipidi neile järele tulla. Ühe versiooni järgi sattus Herakles oma järelejäänud karjaga juhuslikult lähedusest mööduma, veised haistsid teineteist ja hakkasid ammudes kutsuma. Teise järgi teatas Cacuse õde Caca Heraklesele, kus tema vend end koos varastatud loomadega peidab. Herakles lõi Cacuse maha, sai loomad tagasi ja jätkas teekonda. Roomlased väitsid, et Herakles rajas altari kohale, kus asub nende karjaturg Forum Boarium. Sel põhjusel austati Heraklest ka Roomas kultuslikult.

Olümpias ja Teebas oli Geryoni pühamu ning Paduas oli Geryoni oraakel.

Kõige põhjalikumalt on Heraklese 10. kangelasteo kirja pannud 6. sajandil eKr elanud poeet Stesichoros. Teose pealkiri on "Geryoni laul" (*Geryoneis*) ja see on osaliselt säilinud.

## Geryon kunstis

Pärast antiikaega pole Geryon olnud kunstnike seas populaarne teema, kuid antiikajal küll. Säilinud on hulgaliselt Geryoni kujutavaid vaase. Need on üldjuhul loodud pärast Stesichorose "Geryoni laulu" kirjutamist, mis näitab, et see pidi Kreekas üldtuntud ja mõjukas teos olema.

Müncheni Riiklikus Antiigimuuseumis on pottsepp Kachrylioni ja vaasimaalija Euphroniose punasefiguuriline jooginõu (*kylix*) aastatest umbes 510–500 eKr, millel on kujutatud Heraklest Geryoniga võitlemas, kusjuures nende vahel on näha Orthose surnukeha.
Kinnipidamiskoht

**Kinnipidamiskoht** on ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni fakultatiivse protokolli järgi asutus, kus hoitakse või võidakse hoida isikuid, kellelt on võetud vabadus kas avalikku võimu teostava asutuse korralduse alusel, sellise asutuse toetusel või sõnaselgel või vaikival nõusolekul.

Eestis täidavad kinnipidamiskoha funktsiooni järgmised asutused: 
*arestimaja – arestialuste kinnipidamiseks, 
*vangla,
*avavangla,
*isolatsioonilaager.

## Viited
Kose (Jõhvi)

**Kose** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.

Külas asub RMK Ida-Virumaa metskonna keskus.

## Viited
Iru linnamägi

**Iru linnamägi** ehk **Iru Linnapära** on Tallinna idapiiril Pirita jõe äärsel neemikul asuv kuni 15 meetri kõrgune küngas. 

## Ajalugu
Iru linnamäel oli muinaseestlaste kindlustatud hilispronksiaja Iru asulakoht. Asustuse ajalugu aga ulatub tagasi III aastatuhandesse eKr.

Otse linnamäe põhjaosa ees, samuti mäe läänepoolsel jalamil on jälgi vanadest asulatest. Nii on Iru ümbrus põline asustuskeskus ja Linnapera selle südameks.

Iru linnamäel ei ole valli jäänuseid ainult otstes. Risti üle mäeseljaku kulgeb veel kolmas vall, mis jagab linnuse kaheks ebavõrdseks osaks. Suuremaks lõunapoolseks ja väiksemaks põhjapoolseks. Põhjapoolse ja keskmise valli idaküljel olevad avad tunnistavad, et siin olid tõenäoliselt väravakohad.

Kindlustatud asula seisis linnamäel 8.–5. sajandil eKr, samuti 4.–2. sajandil eKr. Sealt pärinevad vanimad teadaolevad ristnurgaga seotud rõhtpalkhoonete jäänused Eestis ja Eesti üks vanimaid teadaolevaid raudesemeid: naaskel.

5.–11. sajandil pKr asus samas paigas linnus, mis arheoloogiliste kaevamiste andmetel enne mahajätmist korduvalt põles.

Arheoloogiliste kaevamiste käigus Irust leitud esemetest pakuvad tavapärase leiumaterjali kõrval huvi pronksivalamisele viitavad savitiiglid, pronksist odaots ja Põhja-Euroopas harukordne võrdõlgne pronksist sõlg, luust harpuun ja suitsed.

Iru linnamägi kannab rahvasuus ka Linnapära nime.

29. augustil 1937 paigutati Iru linnusesse sümboolne garnison (Kaitseliidu Iru kompanii), Iru kompanii pealik nimetati Iru linnuse pealikuks, talle anti pealiku mõõk ja kilp.

Linnuse vallides ja külgedel on II maailmasõja aegsete kaevikute jälgi, lõunapoolse otsavalli sisse on rajatud I maailmasõja aegse Peeter Suure merekindluse betoonpunker. 

Iru linnamäge on korduvalt mainitud eeposes "Kalevipoeg" ja seda on pakutud Kalevipoja sünnikoduks.

Haldusjaotuslikult jääb Iru linnamägi Tallinna linna Lasnamäe linnaosa Priisle asumi territooriumile.

## Vaata ka

* Iru
* Peeter Suure merekindlus
* Eesti linnuste loend

## Viited

## Kirjandus
* Tankid Iru linnusele. Uus Eesti, 28. august 1937, nr 232, lk 5.

## Välislingid
*
Märjamaa valla vapp

**Märjamaa valla vapp** on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Märjamaa valla vapp.

Praegune Märjamaa vald, mis tekkis 20. oktoobril 2002 ühinenud Märjamaa alevi, endise Märjamaa valla ja Loodna valla ühinemisel, võttis oma vapiks endise Märjamaa valla vapi. Märjamaa valla vapina on see Riigikantselei heraldikanõukogus kinnitatud juba 21. oktoobril 1996. Märjamaa alevi ja Loodna valla sümbolid kuulutati kehtetuks.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil hõbedane sild nelja kaarega, millest otsmised on poolikud; silla kohal on kuldne kaheksa kodaraga ratas.

Vapi värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 354 ja kuldne PMS Yellow.

## Tõlgendus
Märjamaa valla vapil on kujutatud 1861. aastal rajatud kuuevõlvilist 360 jala (110 m) pikkust Konuvere kivisilda, mis on Eesti suuremate sildade seas säilinutest vanim. Hõbedane (valge) värvus sümboliseerib silla ehitamiseks kasutatud tähtsaimat kohalikku maavara – lubjakivi. Tõllaratas sillal on meenutus ehitise noorusajast ja igavese liikluse sümbol. Rattal on kaheksa kodarat ja Märjamaa nimes kaheksa tähte. Kolm võlvitud sillasammast moodustavad Märjamaa algustähe M-i.

## Vapi kasutamine
Märjamaa valla vappi kasutatakse:
#Volikogu, vallavalitsuse ja vallavalitsuse kantselei, valla ametiasutuse ja hallatavate asutuste, Märjamaa valla äriühingute, mille ainsaks osanikuks või aktsionäriks on Märjamaa vald, pitsatitel ja dokumendiplankidel.
#Märjamaa valla autasudel, vapimärgil, meenetel ja samuti punktis eelnevalt nimetatud valla ametiasutuste ümbrikel ja muudel ametlikel trükistel.
#Vallamajal ja valla piiritähistel.
#Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal. 

Märjamaa valla vappi võib valla põhimääruses kirjeldatust erineval kujul kasutada vaid vallavalitsuse loal. 

## Vaata ka
*Märjamaa valla lipp
*Märjamaa alevi vapp
*Märjamaa alevi lipp
*Loodna valla vapp
*Loodna valla lipp

## Välislingid
*Märjamaa valla sümbolid valla kodulehel
*Märjamaa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Märjamaa alevi vapp

**Märjamaa alevi vapp** **oli** Rapla maakonnas asuva Eesti alevi Märjamaa vapp.

Praegune Märjamaa vald, mis tekkis 20. oktoobril 2002 Märjamaa alevi, endise Märjamaa valla ja Loodna valla ühinemisel, võttis oma vapiks endise Märjamaa valla vapi. Endise Märjamaa valla vapina oli see kasutusel juba alates 21. oktoobrist 1996. Märjamaa alevi ja Loodna valla sümbolid kuulutati kehtetuks.

## Kirjeldus
Hõbedase müüritisega kilbil ümarvõlviga, punase avaga portaal, võlvi lukukivil punane ristikulehe kujutis. Vapi punasel tüvel kolm hõbedast lainelõikelist varrast.

## Põhjendus
Müüritisega portaal osutab Märjamaa kirikaia väravaehitisele, mis on rajatud I maailmasõja ja Eesti Vabadussõjas langenud kohalike inimeste mälestuseks. Võlvi lukukivile paigutatud ristikulehe kujutis sümboliseerib alevi inimeste maalähedast elulaadi ja ühistegevust ning ristiusust pärinevat kolmainsust ja 13.–14. sajandil ehitatud Märjamaa kirikut. Vapitüve ja portaaliava punane värv meenutab, et Märjamaa alev ja kihelkond on ajalooliselt kuulunud Läänemaa (punane vapikilp) koosseisu. Hõbedased lained vapitüvel viitavad alevi nime esimese poolele ja ümbruskonna omapärastele loodusobjektidele – suurveest tekkivatele karstijärvedele, millel on oma kohalik nimetus – *järtad* *(*ainsuses:* järta)*. 

## Vaata ka
*Märjamaa alevi lipp
*Märjamaa valla vapp
*Loodna valla vapp

## Välislingid
*Märjamaa alevi sümboolika Riigikantselei kodulehel
Loodna valla vapp

**Loodna valla vapp** on Rapla maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Loodna valla vapp.

Praegune Märjamaa vald, mis loodi 20. oktoobril 2002 ühinenud Märjamaa alevi, endise Märjamaa valla ja Loodna valla ühinemise tulemusena, võttis oma vapiks endise Märjamaa valla vapi. Endise Märjamaa valla vapina oli see kasutusel juba alates 21. oktoobrist 1996. Märjamaa alevi ja Loodna valla sümbolid kuulutati kehtetuks.

## Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil on rohelist värvi kaks neljaharulist ristikulehte, hobuseraud ja pärnalehelõikeline vapitüvi.

Neljaharulised ristikulehed sümboliseerivad põllumajandust. Lehed meenutavad ka kristliku maailma universaalseimat sümbolit – risti, mis vapil koosneb ühinenud südametest, viidates sõbraliku koostöö tähendusele. 

Hobuseraud sümboliseerib edasiliikumist nii majanduses kui ka vaimuvallas. Hobuseraud on ajast aega olnud ka turvalisuse ja õnne talisman. 

Vapitüve pärnalehe lõige osutab sellele, et vallas asub loodusharuldus – Sipa pärn, omaliigiliste seas Eesti suurim. 

Vapi kuldne toon tähistab viljapõldusid ja muid inimkätega loodud rikkusi, roheline valla mitmekesist loodust: soid-rabasid, niitusid, metsi ning neist inimestesse hoovavat ürgset rahu ja hingejõudu.

## Vaata ka
*Loodna valla lipp
*Märjamaa valla vapp
*Märjamaa valla lipp
*Märjamaa alevi lipp
*Märjamaa alevi vapp
*Rapla maakond

## Välislingid
*Loodna valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Raikküla valla vapp

**Raikküla valla vapp** on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Raikküla valla vapp.

Vapp kinnitati 12. juunil 1997, kuid vapi sünnipäevaks peetakse 19. oktoobrit 1997.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil kuldne ristikuleht ja hõbedane müüritisega vapitüvi.

## Põhjendus
Vapikilbi roheline värvus tähendab üldiselt noorust ja lootust; siin aga looduslähedust ja vallaelanike põhitegevust – põllumajandust. Kuldne ristikuleht sümboliseerib samuti põlluharimist ja karjakasvatust – kohaliku rahva põlist elatise ja jõukuse allikat; kolm ristikulehe südamekujulist haru meenutavad ka veel valla kolme peamist keskust – Purku, Raikküla ja Tamme küla. Ristikuleht on ühtlasi ristiusu jumaliku kolmainsuse sümbol. Hõbedane müüritisega vapitüvi on Raikküla valla paese pinnase võrdkuju.

## Vaata ka
*Raikküla valla lipp

## Välislingid
*Raikküla valla sümboolika valla kodulehel
*Raikküla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Vallasisene linn

**Vallasisene linn** on linnaline asula Eestis, mis ei moodusta eraldi kohaliku omavalitsuse üksust ning kuulub valla koosseisu. 

Eestis on 32 vallasisest linna:

#Abja-Paluoja
#Antsla
# Elva
# Jõgeva
#Jõhvi
# Kallaste
#Karksi-Nuia
#Kehra
#Kilingi-Nõmme
# Kiviõli
#Kunda
# Kuressaare
#Kärdla
#Lihula
# Mustvee
#Mõisaküla
#Otepää
# Paldiski
# Põltsamaa
#Põlva
#Püssi
#Rapla
#Räpina
# Sindi
#Saue
#Suure-Jaani
#Tamsalu
#Tapa
# Tõrva
#Türi
# Valga
# Võhma

## Vaata ka
* Linnasisene linn
Gagarin

**Gagarin** on linn Venemaal Smolenski oblastis, Gagarini rajooni keskus. Asub Gžati jõe ääres.

Asutatud 1719, linnaõigused sai 1776. aastal. 1968. aastani oli linna nimi **Gžatsk**, seejärel nimetati linna lähedal Klušino külas sündinud ja äsja hukkunud Juri Gagarini järgi Gagariniks.

## Välislingid
*Gagarini koduleht
*Mitteametlik koduleht
Kiiu vasallilinnus

**Kiiu vasallilinnus** ehk **Kiiu mungatorn** ehk **Kiiu torn** asub Harju maakonnas Kuusalu vallas Kiiu mõisapargis 3 kilomeetrit Kuusalust Tallinna poole.

Linnus rajati oletatavasti 1520. aasta paiku Kiiu mõisaomaniku Fabian von Tiesenhauseni poolt kindlustatud tornelamuks. Kiiu torn vasallilinnusena on Eesti väikseim linnuseehitis. Tornis on neli korrust, väljastpoolt ümbritseb kivimüüri puidust ringrõdu. Müüride paksus jalamil on 1,8 meetrit, torni sisemine läbimõõt küünib 4,3 meetrini. Kitsad aknad olid algselt mõeldud laskeavadeks, ringrõdu aga kaitsekäiguks, mille põrandas olid tõrjeaugud. Torni pääses vaid läbi ühe riivpalgiga suletava sissepääsu. Viimast kaitses omamoodi eeslinnusena praeguseks hävinud majandushoov, mida piiras paekivist müür.

Sõja korral kasutati eluruumina vaid II korrust, kus lisaks kaminale ja danskerile, mis esinevad ka ülejäänud korrustel, on seina ehitatud voodinišš. Ülejäänud korrused on puht kaitseotstarbelised, millest annavad tunnistust ka 11 erineva kujuga laskeava. Esimese ja teise korruse vahelaed on võlvitud. Kolmanda ja neljanda korruse vahel on talalaed. Ühelt korruselt teisele pääseb müüritreppi mööda. Kiiu tornlinnuse muudab aga Baltimaades erandlikuks III korrust ümbritsev taladele toetuv kaitsekäik ehk urdaaž.

Linnus purustati Liivi sõja ajal ning restaureeriti kunstiajaloolase Villem Raami juhtimisel 1974. aastal. Pärast restaureerimist on torn kasutusel söögikohana.

## Välislingid
* Kiiu vasallilinnusest Kuusalu valla lehel
* Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Kiiu mõis (Kuusalu khk)

*
Kiviloo piiskopilinnus

**Kiviloo piiskopilinnus** (saksa keeles *Fegefeur, Fegwevr*) asub Harjumaal, Raasiku vallas Jõelähtme jõe ääres.

Linnus rajati pärast seda, kui seni Jägala jõe ääres Kaunissaares olnud Tallinna piiskopi residents viidi 1413. aastal Jõelähtme jõe äärde Kiviloole.

Kiviloo piiskopilinnust - Fegefeuer (puhastustuli) on esmamainitud 1474 Kiviloo lossina, mil piiskop oli Simon von der Borch. Tema ajal kerkis Kiviloosse võimas kindlus-loss, mis pidi ülikutele turvalist varjupaika pakkuma. See oli L-kujuline väikelinnus, mille 50×85 ruutmeetri suurune maa-ala oli vallikraaviga piiratud. Sellel paiknes kahekorruseline paekivist linnus, mille kirdenurgas kõrgus ümar suurtükitorn ja kogu lõunakülje võttis enda alla saal. Nende vahele jäi muid ruume, võlvitud mantelkorsten-köök teiste hulgas. Hoonet kindlustati pidevalt, kuid põhiehitusmaterjalina võeti kivi kasutusse alles 15. sajandi alguses. Linnus sai valmis 1480. aasta paiku, samal ajal kerkis teine, samalaadne ehitus Porkunis. Simon von der Borch oli suure võimu ja võimalustega mees, tema onu oli ordumeister. Kuna piiskop suri 1492. aastal ja linnus meenutas lõpetamata kahe tüvega hoonet, siis on alust arvata, et piiskopi hoog rauges ja kaks tiiba jäid ehitamata. Kaks valmis tiiba moodustasid avatud täisnurga. Linnuse kirdenurgas oli poolümar suurtükitorn. Idatiivas suur, akendega saal, mille kõrval väiksemaid ruume. Suur mantelkorsten lõunatiiva idaosas soojendas saali ja kööki. Suurtükitorni kahte ülemist korrust kasutati ilmselt ka eluolulisteks ülesanneteks. Torni madalamas osas olid laiad laskeavad. Linnuse kagu- ja igaküljel olid Jõelähtme jõega ühendatud kaitse, veski- ja kalatiigid. Tavaliselt tühjana seisvatesse vallikraavidesse lasti vesi vajadusel.

Simon von der Borchi järeltulijatele jätkus seda ilu ainult Liivi sõjani. Linnus asus tähtsal sõjateel. Liivi sõjas ründasid Vene väed 12. septembril 1560 Kiviloo linnust, mida kaitses 11 sakslast. Venelased võtsid selles pidutsenud ülikud esimestel sõjakäikudel vangi, häbistasid ja saatsid türmi. Lahingute käigus said müürid kahuritelt ränki tabamusi. Purunesid ja varisesid. Vene kindrali Kurbski kahurimehed lõpetasid Kiviloo piiskopilinnuse hiilgeaja. Linnus vallutati ja põletati maha. Sestpeale on ta varemetes. Võimsaid müüre jäi püsti, neid taastati ning hooned jäid kasutusse. 

Praegu on linnus koos Kiviloo mõisahoonega eravalduses.

## Kirjandus
*Ilmar Arens: *Schloss und Amt Fegefeuer (estnisch "Kiviloo") : 1558-1570*, teavik  

## Välislingid
*
Hanila valla vapp

**Hanila valla vapp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Hanila valla vapp.

Vapp kinnitati 23. jaanuaril 1995.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil hõbedased rõngasrist ja lainelõikes latt.

## Põhjendus
Hanila kirikaia vanadelt hauakividelt pärinev rõngasristi kujutis sümboliseerib viljakust – põllumehe töökuse tulemust ja jõukuse alust läbi aegade. Vapikilbi sinine värvus ja lainelõikeline varras viitavad valla mereäärsele asukohale ja paljude elanike merega seotud tegevusaladele.

## Vaata ka
*Hanila valla lipp

## Välislingid
*Hanila valla sümboolika valla veebilehel
*Omavalitsuste sümboolika Riigikantselei veebilehel
*Kõik Eesti omavalitsuste sümbolid | Riigikantselei
Sonja

**Sonja** on naisenimi, mis pärineb vene nime Sofija (Sofja) hellitusvormist. Need nimed tulevad kreeka naisenimest *Σoφíα* (Sophia, Sofía), mis tähendab 'tarkus'.

USA-s kuulus Sonja aastail 1930–1992 1000 kõige populaarsema tüdrukunime hulka, sealjuures 1936–1979 500 populaarseima tüdrukunime hulka. Kõrgeim koht oli 1938. aastal: 180. koht.

Selle nime tuntumad  kandjad:
*Sonja Graf, Saksamaa ja Ameerika Ühendriikide maletaja (1908–1965)
*Sonja Haraldsen, Norra kuninganna (1937–)
*Sonja Henie, iluuisutaja (1912–1969)
*Sonja Lyubomirsky, Ameerika Ühendriikide psühholoog (1966–)

## Vaata ka
*Sonya
*Sonia

## Viited
Leah Behn

**Leah Isadora Behn** (sündinud 8. aprillil 2005) on Norra kuninga Harald V lapselaps.

2006. aasta 2. septembri seisuga on Leah Norra troonipärimisjärjekorras 6. ja Briti troonipärimisjärjekorras 67. kohal. 

Tema vanemad on Norra printsess Märtha Louise ja kirjanik Ari Behn. Tal on vanem õde Maud Angelica. 

Leah sündis printsess Märtha Louise suvekodus Bloksbjergis Hankø saarel Fredrikstadis. 

Nädal enne tüdruku ristimist levis üle maailma uudis, et ta on saanud nime "Tähtede sõja" tegelase printsess Leia järgi. Tema ema Märtha ütles intervjuus Norra ajalehele Aftenposten: "Ma pean tunnistama, et olen suur "Tähtede sõja" fänn ning minu arvates on printsess Leia alati olnud maailma kõige ilusam naine." Teise nime pani tema isa ameerika tantsija Isadora Duncani järgi. 

Leah Isadora ristiti 16. juunil 2005 kuningalossi kabelis. Tema ristivanemad on Oranje-Nassau printsess Laurentien, tema ema sõbrad Gry Brusletto ja Katharina Salbu, tema isa vend Espen Bjørshol, tema isa sõber Jon Andreas Håtun ning printsess Märtha Louise pruutneitsi ja sugulase Marianne Ulrichseni abikaasa Didrik Vigsnæes. Tüdruku viis ristimisvaagna juurde vanaema kuninganna Sonja. 

## Välislingid

* Intervjuu printsess Märtha Louisega
Big Coppitt Key

**Big Coppitt Key** on saar Florida väinas, üks Florida Keysi saartest. Saar on madal ning selle pindala ulatub 360 ha.

Kuulub Ameerika Ühendriikidele, halduslikult jääb Florida osariiki Monroe maakonda.

Saarel asub samanimeline linn.

2005. aastal põhjustas orkaan Wilma ja 2017. aastal Irma saarel suuri purustusi.
Brjanski oblasti lipp

**Brjanski oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Brjanski oblasti lipp.

Lipp on ametlikult kinnitatud 20. novembril 1998.

### Lipu kirjeldus
Brjanski oblasti lipuks on ristkülikukujuline punane kangas, mille keskel on Brjanski oblasti vapp.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1,5.

### Sümbolite tähendused
Punane on traditsiooniline Brjanski värv ning pärineb Brjanski ajalooliselt vapilt, veel viitab see Brjanski oblast moodustamise perjoodile ning inimestele, kes võitlesid koos punaarmee ja partisanidega Suures Isamaasõjas (vt. Teine maailmasõda) võõra ikke vastu.

## Vaata ka
* Brjanski oblasti vapp

## Välislingid
*Brjanski oblasti sümboolikaseadus Brjanski oblasti ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Brjanski oblast - Brjansk (*vene keeles*)
Tšornohora

**Tšornohora** (ukraina *Чорногора*) on mäestik Euroopas Ukrainas, osa Metsa-Karpaatidest. Kulgeb loode-kagu suunas. Kõrgus kuni 2061 m (Hoverla).
Kõrgislandi keel

**Kõrgislandi keel** (*Háfrónska*) on tehiskeel, mille on loonud belglane Jozef Braekmans ning mille eesmärk on kaotada kaasaegsest islandi keelest laensõnad. 

Selle keele looja kirjeldab keele sõnavara kui juba olemasolevate islandi neologismide ja Braekmansi enda loodud neologismide “ultrapuristlikku” kompilatsiooni. Kuigi keelel ei ole Islandil ametlikku staatust ja see on peaasjalikult ühe väikese inimgrupi – *nýyrðaskáld* – projekt, millega püütakse luua välismõjudest vaba islandi keelevormi, on keel saavutanud mõningast tähelepanu Islandi avalikkuse seas tänu massiteabevahenditele.

## Nimi ja sümbolism
Keelt on hakatud nimetama *[[høgnorsk]]*'i (kõrgnorra keele) järgi, mis on *[[nynorsk]]*'i (uusnorra keele) konservatiivne vorm. Teine element *frónska* on tuletatud sõnast *frón*, mis on Islandi luuleline nimi ja seda kasutati Maa ühe nimena "Nooremas Eddas". Braekmans mainis seda nimetust esimest korda 23. novembril 2003 uudistegrupis is.islenska. Enne seda viitas ta sellele, kasutades sõnu *frónska* või *Hyper-Icelandic*. 

## Ultrapurism
Kõrgislandi keeles rõhutatakse peamiselt nähtust *málgjörhreinsun* (ultrapurism), mis on lingvistilise purismi kõige äärmuslikum vorm. See on jällegi looja isiklik termin, mis märgib seda, et kõike inimkeele abil väljendatut tuleb käsitleda kui puristliku sekkumise objekti, isegi pärisnimesid, geograafilisi nimetusi ja kemikaalide nimetusi. Vastavalt Braekmansile ulatuvad esimesed ultrapurismi märgid tagasi 19. sajandi Fjölnismennide keeleuuenduslike liialdusteni. Oma ajakirjas Skírnir tõlkisid nad isikunimed nagu Robert Peel ja John Russell vastavalt Hróbjartur Píll ja Jón Hrísill. Ka tõlgiti geograafilisi nimetusi: Góðviðra (Buenos Aires), Sigurborg (Kairo), Slettumannaland (Poola). Erinevalt olemasolevast islandi keelepoliitikast peetakse esmatähtsaks latinismide ja germanismide eemaldamist vanast keelest. 

## Kajastamine massiteabevahendites
Projekt on pälvinud Islandil mõõdukat meediatähelepanu. Mõnes Islandi ajalehes on keele kohta ilmunud artikleid, 1999. aastal avaldas ajaleht DV terve külje suuruse intervjuu Braekmansiga tema keele teemal. 2005. aasta novembris oli Islandi telekanalis Stöð 2 selle projekti kohta väike lõik. Islandi raadiokanalil Rás 2 on iganädalane saade, mis tutvustab haruldasi islandi sõnu ning mõnikord on sõnade tähenduse mõistatamise mängu abil toodud keelde kõrgislandi keele sõnu. 

## Välislingid
* Háfrónska keelekeskus
* Veebisait kõrgislandi keele sümboli (nn mägede lapse) kohta
* „Hin hreina íslenska kemur frá Belgíu!“ Artikkel veebiajakirjas Djöflaeyjan
Jaagup Kreem

**Jaagup Kreem** (sündinud 28. märtsil 1973 Tallinnas) on eesti muusik, ansambli Terminaator solist.

## Haridus
Jaagup Kreemi koolitee algas 1979. aastal Helsingis Nõukogude Liidu saatkonna koolis. 1991. aastal lõpetas ta Tallinna 10. Keskkooli ning 1994. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimise ja režii erialal. 

## Töökäik
Aastatel 2000–2013 töötas Eesti Nukuteatris, kus oli kuni 2010. aastani välissuhete juht, 2010–2011 turundusjuht ja 2011–2013 nõunik.

Ta on olnud mitme telesaate ("Seitse vaprat") saatejuht.

## Looming
### Teatrilavastused
Ta on mitme lavastuse ("Risk" (2001, koos Elmar Liitmaaga), "Romeo ja Julia" (2006, koos Elmar Liitmaaga), "Klaabu" (2010, koos Tiit Kikasega), "Libahunt", 2011, koos Tiit Kikasega) muusika autor, samuti on ta kaasa teinud mitmes muusikalis ("Jesus Christ Superstar", "Billy Elliot", "Risk", "Grease", "Romeo ja Julia", "Miss Saigon")

### Muusika
#### Terminaator
Alates 1987. aastast on Jaagup Kreem ansambli Terminaator solist ja paljude laulude autor.

#### "[[Laula mu laulu]]"
"Laula mu laulu" teise hooaja saates osales ka Jaagup Kreem . Saatesari algas oktoobris. Jaagupi lugusid esitati 3. saates, mis oli Kanal 2 eetris 16. oktoobril 2014.
;Saates esitatud laulud

## Tunnustus
* 2019 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

## Isiklikku
Jaagup Kreemi isa oli Antarktika uurija ja ajakirjanik Enn Kreem ja ema on näitleja Anni Kreem. Tema vend on ajaloolane Juhan Kreem. 

Tema vanaisa oli Paul Viiding, vanaema Linda Viiding. Tema tädi oli Mari Tarand, tädimees on Andres Tarand, tema onu oli luuletaja Juhan Viiding. Indrek Tarand ja Kaarel Tarand on tema tädipojad, Elo Viiding on tema onutütar.

Vasakul põsel oleva armi sai Kreem väidetavalt juba lapsepõlves, kui kukkus jalgrattaga.

Jaagup Kreem on propageerinud helkurikandmist. Tema elu moto on "Parimad asjad maailmas ei ole ASJAD".

## Viited

## Välislingid

* 
* Telesaade "Ületamatud üheksakümnendad. Terminaator" Eesti Televisioon, 30. november 1992
* Telesaade "Tähelaev. Jaagup Kreem" Eesti Televisioon, 12. september 2004
* Jaagup Kreem onu Juhan Viidingust: enim igatsen tema plahvatuslikku loomevajadust ERR Eeter, 21. mai 2023 
* Jaagup Kreem: luues on kõhus samasugused liblikad nagu armudes ERR Eeter, 22. detsember 2024
Belaja

**Belaja** on mitme jõe nimi Venemaal:
***[[Belaja jõgi (Kama)|Belaja]]**, Kama lisajõgi
***[[Belaja jõgi (Kamtšatka)|Belaja]]**, jõgi Kamtšatka poolsaarel
***[[Belaja jõgi (Kuban)|Belaja]]**, Kubani lisajõgi

**[[Belaja (Kurski oblast)|Belaja]]** on asula Venemaal Kurski oblastis.
Pioneer

**Pioneer** (inglise keelde vanaprantsuskeelsest sõnast *peon* tulnud sõna, tähendab jalaväelast) võib tähendada mitut asja:
* **[[pioneer (teerajaja)|pioneer]] –** algataja; 
* **[[Pioneerid (sõjandus)|pioneerid]]** - maaväe tegevust toetav relvaliik;
* **[[pioneer (lasteorganisatsiooni liige)|pioneer]] –** NSV Liidus 1922. aastal moodustatud lasteorganisatsiooni liige (hõlmas 10–15-aastasi);  
* **pioneer –** täpsemalt *[[pioner]]* oli Eesti sõjaväes reamees inseneriväes.

## Ettevõtted
* **"[[Pioneer (ettevõte)|Pioneer]]" –** pressvorme, stantse jms seadiseid ja rakiseid tootev ettevõte Tallinnas 
* **Pioneer –** jaapani elektroonikafirma Pioneer Corporationi kaubamärk 

## Muu
* **"[[Pioneer (automaatjaam)|Pioneer]]" –** seeria USA planeetidevahelisi automaatjaamu
* **"[[Pioneer (ajakiri)|Pioneer]]" –** Eesti NSVs ilmunud noorteajakiri
***Pioneer**, varasemate nimedega **[[The Royal Vio]]** ja **Skandia**, kino Tallinnas 
* **[[pioneerliik]]** – taimestumata ala esmaasutaja
***[[Pioneeri saar]]**
* "**[[Pioneer (laul)|Pioneer]]**" on Freddie laul
* **[[Pioneer (Nevada)|Pioneer]]** on kummituslinn USA-s Nevada osariigis

## Vaata ka

*Bioneer
Lima

**Lima** ehk **mutsiin** (*mucus*) on paks kleepuv eritis loomadel ja taimedel. 

Limad jagunevad mitmeks tüübiks.
Rodney Mullen

**Johnny Rodney Mullen** (sündinud 17. augustil 1966 Gainesville'is Floridas USA-s) on elukutseline rulasõitja. 

Rodney Mullen on üks rulaajaloo legende.

Trikke, mida Rodney Mullen on leiutanud:
**Kickflip*,
**Heelflip*,
**Varial Kickflip*,
**Varial Heelflip*,
**360 Flip*,
**Darkslide*,
**Pop-Shove-It*,
**Primo Flip*,
**Impossible*,
... ja palju muid. 

Arvatavasti kõik *flip*-trikid ongi tema leiutatud.
Bam Margera

**Bam Margera** (õieti **Brandon Cole Margera**; sündinud 28. septembril 1979 West Chesteris Pennsylvanias) on USA elukutseline rulataja ning teleseriaalide "Jackass" ja "Viva la Bam" üks peategelasi.

Ta on Phil ja April Margera poeg. Tal on vend Jess, kes osaleb ka mõnes "Viva la Bami" osas. 

2007. aastal tuli eetrisse tema uus telesari "Bam's Unholy Union". Seal on tegelasteks Bami pere ja sõbrad ning Missy Rothsteini pere ja paar sõpra. Saade räägib Bami ja Missy abielueelsest ajast, kui nad laulatust planeerivad. Bam abiellus Missyga 2007. aastal. 

Bamil on ka raadiosaade "Radio Bam".

Filme ja sarju:
* "Jackass"
* "Viva la Bam"
* "Haggard: The Movie"
* "Jackass: The Movie 1"
* "Jackass: The Movie 2"
* "Elementality"
* "Grind"
* "Bam's Unholy Union"
* "DreamSeller" (2007)
* "CKY 1"
* "CKY 2"
* "CKY 3"
* "CKY 4"

## Välislingid
* IMDB kirje
* Koduleht
Dissident

**Dissident** ehk **teisitimõtleja** on laiemas tähenduses keegi, kes aktiivselt vastandab ennast valitsevale poliitikale, ideoloogiale või institutsioonile. Religioosses kontekstis on seda mõistet kasutatud alates 18. sajandist. 

Poliitilises tähenduses on see mõiste olnud kasutusel alates 1940. aastatest ning 1960. aastate teisel poolel tulid mõisted 'dissident', 'dissidentlus' jmt kasutusele Nõukogude Liidus nende kohta, kes olid hakanud avalikult kritiseerima valitsevat režiimi. Varasematel aegadel kasutati põrandaaluse võitluse taktikat, tegutsedes konspiratiivselt ja esitades oma vaateid ja üleskutseid anonüümselt. Konspiratsioonile ja varjatud tegutsemisele lisandus nüüd uue nähtusena  ka avalik väljund – pöördumistele ja üleskutsetele oma nimega alla kirjutavad kodanikud, dissidendid.

Dissidentlik liikumine Nõukogude Liidus juhindus peamiselt Nõukogude Liidu Demokraatliku Liikumise (NLDL) programmist ja taktikalistest alustest. Hoiduti vägivallast, nõuti seadustest kinnipidamist ja avalikustamist. Koostati ja levitati "Jooksvate Sündmuste Kroonikat" ning väga palju muid omakirjastuslikke tekste. Tuntumad dissidendid olid Aleksander Solženitsõn ja Andrei Sahharov. 

## Dissidentlik liikumine Eestis
Vastupanu Nõukogude okupatsioonivõimule avaldus Eestis okupatsiooni algusest peale paljudes vormides, nii otsese relvastatud vastupanuvõitlusena (metsavennad) kui ka relvastamata vastupanu näol – Eesti iseseisvuse taastamist nõudva kirjanduse, lendlehtede jms levitamisena, rahvuslippude heiskamisena jm tegevusena. 

Eesti Demokraatliku Liikumise ja Eesti Rahvusrinde tegelased Artjom Juskevitš, Mati Kiirend, Kalju Mätik, Sergei Soldatov ja Arvo-Gunnar Varato tegutsesid 1970. aastatel veel varjatult ja anonüümselt. Nende kõige olulisemaks väljundiks kujunes "Memorandum ÜRO Peaassambleele" aastast 1972. 

Esimene oma nimedega allkirjastatud dokument oli 1979. aasta 23. augustil avalikustatud Balti apell, millele olid Eesti poolt alla kirjutanud Mart Niklus, Endel Ratas, Enn Tarto ja Erik Udam.

Eesti dissidentide hulka kuulusid veel Jüri Kukk, Viktor Niitsoo, Veljo Kalep, Sven Kreek, Uno Toru, Heiki Ahonen, Arvo Pesti, Lagle Parek, Harri Mõtsnik, Jüri Lina jpt.

## Vaata ka
*hipiliikumine
*punk
*vastupanuliikumine
*vastupanutegevus Eesti NSVs

## Viited

## Kirjandus

* *Dissidentlik liikumine Eestis aastatel 1972-1987*. Dokumentide kogumik. Koostanud Arvo Pesti . Tallinn: [Rahvusarhiiv], 2009. 664 lk. ISBN 9789985951071 (köites).

* Arvo Pesti. *Kirjad vennale: 15.04.1983 - 29.09.1986*. Tartu: Ilmamaa, 2011. ISBN 9789985773789 (köites)

## Välislingid

* Heiki Suurkask. Teisitimõtlejad Moskvas ja siin.

* Kalju Mätik. Eesti Demokraatlik Liikumine.

* Arvo Pesti. Dissidentlik vastupanuliikumine Eestis.
Imatu

**Imatu** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Iisaku valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 2 inimest. 

## Viited
Illuka

**Illuka** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. 

Enne 2017. aasta haldusreformi oli küla Illuka valla halduskeskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Illukal 79 elanikku, neist eestlasi 65 (82,3%).

Külas asub Illuka mõisakompleks, kus tegutseb tänapäeval Illuka Kool.

Mõisa peahoone ja Illuka mõisa park on arvatud kultuurimälestisteks.

Küla idaosa läbib Jõhvi–Vasknarva tee ja küla lääneosa Estonia kaevandust teenindav raudteeharu.

Küla kuulus Jõhvi kihelkonda. 


Illuka manor 06.jpg|Illuka mõisa kõrvalhoone
Illuka manor park 02.JPG|Mõisapark


## Viited
Preambul

**Preambul** on sissejuhatav selgitus, mis esineb sageli õigusaktidel. Enamasti viitab preambul asjakohastele ajaloosündmustele, õiguslikele põhimõtetele ning varasematele õigusaktidele.
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikiri

**Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikiri** on rahvusvaheline leping, millega loodi Ühinenud Rahvaste Organisatsioon. Leping kirjutati alla San Franciscos 26. juunil 1945 ja jõustus 24. oktoobril 1945.

ÜRO põhikiri määrab kindlaks ÜRO eesmärgid, struktuuri ja töökorralduse, sealhulgas ÜRO peaassamblee, ÜRO julgeolekunõukogu, ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu, ÜRO Hooldusnõukogu, Rahvusvahelise Kohtu ja sekretariaadi.

ÜRO põhikiri kohustab ÜRO-d ja selle liikmesriike säilitama rahvusvahelist rahu ja julgeolekut, järgima rahvusvahelist õigust, saavutama oma kodanikele kõrgema elatustaseme ning kaasa aidata rahvusvahelisele koostööle majanduse, sotsiaal-, kultuuri, hariduse ja tervishoiu alal, samuti kaasa aidata inimõiguste ja põhivabaduste rakendamisel, tegemata vahet rassi, soo, keele ja usundi alusel.

Eesti võeti ÜRO-sse vastu 17. septembril 1991 ja vastava otsuse tegi Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 21. septembril 1991.

Hästi tuntud on lepingu preambul, mis algab sõnadega: "Meie, ühinenud rahvad, olles otsustanud..." Organisatsiooni kriitikud on märkinud, et see on ainus koht lepingus, kust kasutatakse väljendit "rahvad".

## Viited

## Välislingid
*ÜRO põhikiri (eestikeelne tõlge)
*History of the Charter of the United Nations
Kuremäe

**Kuremäe** küla asub Ida-Virumaal Alutaguse vallas Jõhvi–Vasknarva maantee ääres Jõhvist 21 km kaugusel.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Illuka valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kuremäe külas 248 elanikku, neist eestlasi 114 (46%).

## Kuremäe tekke lugu
Muistendi järgi kõndis Kalevipoeg kord Iisaku poole ja arvas, et maa on liiga tasane. Ta otsustas teha mäe. Labidaga välja kaevatud mulla viskas ta hunnikusse, millest sai Kuremägi. Kalevipoeg määras Kuremäe enda puhkamispaigaks. Sinna kohta, kust ta mulda võttis, voolas vesi kokku. Sedaviisi tekkis kaks järve: Suur Kontsu järv ja Väike Kontsu järv. 

## Loodus
Metsaga kaetud aladel kasvavad peamiselt saared, vahtrad, sarapuud, sanglepad, kased, männid ja kuused. Lagedad alad on peamiselt põllumaad ja looduslikud rohumaad.

Kuremäe mägi on ürglooduse objekt ja looduskaitse all.

Kuremäel asub ohvritamm, mis on kahekordselt püha ning muinsus- ja looduskaitse all. Tammega käib kaasas üks Eesti suuremaid kultuuripärandeid. Puu on muistsete eestlaste ja ka õigeusklike jaoks püha puu. Legendi järgi meeldis Kalevipojal selle puu all puhata, pannes pea vana tamme kännule. Arvati, et see oli ohvritamme eelse pühatamme känd. Üks legendidest ütleb, et puu pani kasvama Kalevipoeg, lüües toki maasse, mis kasvama läks. See on ainuke puu Ida-Virumaal, millel usutakse olevat maagiline ravitoime.

Kuremäel asub ka ohvriallikas ja hiiemägi. Hiiemägi on Ida-Virumaa olulisim looduslik pühapaik, mis oli vadjalaste kõige püham koht. Öeldakse, et see on eesti rahva jaoks kui oma Jeruusalemm, kus saavad kokku kahe erisuguse usu pühadused ja püüdlused. 

Aastatel 2014-2016 on hiiemäe läänenõlval vanas kuusikus tehtud harvendusraie ligikaudu 2 ha ulatuses. Raiutud ala andmeid metsaregistris ei ole.

## Turism
Kuremäel asuvad järgmised külastuspaigad:

* Kuremäe klooster
* Kuremäe apteegi kohvik & hostel
* Kuremäe kohvik
* Kuremäe suveniiri kauplus

* Oru park

## Sport
Kuremäele on rajatud spordiharrastuskohad:

* Kuremäe *[[Kettagolf|discgolf]]*
* Kuremäe palliplatsid

## Galerii

Kuremäe allikas2.JPG|Kloostri püha allikas
Pühtitsa convert kuremäe 16.jpg|Püha tamm (2011)


## Vaata ka
*Kuremäe kääbaskalmistu
*Puujala

## Viited
Ingrid Alexandra

**Ingrid Alexandra**, Norra printsess, (sündinud 21. jaanuaril 2004 Oslos) on kroonprints Haakoni ja kroonprintsess Mette-Mariti esimene laps. 

Ta sündis 21. jaanuaril 2004 kell 9.13 Rikshospitaletis. Ta kaalus 3686 grammi ja oli 51 sentimeetrit pikk. 

Ta ristiti 17. aprillil 2004 ning tema ristivanemad on kuningas Harald V, Taani kroonprints Frederik, Rootsi kroonprintsess Victoria, Hispaania kroonprints Felipe, printsess Märtha Louise ja Marit Tjessem. 

Aastal 2005 sündis Ingrid Alexandra noorem vend Sverre Magnus. Norra põhiseadust muudeti 1990. aastal nii, et trooni pärib vanim laps, olenemata soost. Sellepärast jäi Ingrid Alexandra oma vennast Norra troonipärimisjärjekorras ettepoole ning on oma isa järel teisel kohal. Eeldatavasti saab temast Norra teine naismonarh pärast Margretet, kes valitses 15. sajandil. Ingrid Alexandra on Suurbritannia kuninga Edward VII otsene järeltulija ning seetõttu on ta Briti troonipärimisjärjekorras 1. augusti 2019 seisuga 86. kohal. 

Tal on ka vanem poolvend Marius. 

Ingrid Alexandra sünnipäev 21. jaanuar on Norras lipupäev.

## Välislingid
* "Printsess on sündinud!" Aftenposten (*inglise keeles*)
* Foto printsess Ingrid Alexandrast oma emaga
Sverre Magnus

Norra prints **Sverre Magnus** (sündinud 3. detsembril 2005 Rikshospitaletis) on Norra kroonprintsi Haakoni ja kroonprintsessi Mette-Mariti teine laps ning esimene poeg. 

Tal on vanem õde printsess Ingrid Alexandra ja emapoolne poolvend Marius. 

Prints ristiti 4. märtsil 2006 ning tema ristivanemad on kuninganna Sonja, Madalmaade kroonprintsess Máxima, Kreeka kroonprints Pávlos, Bulgaaria printsess Rosario, Mette-Mariti vend Espen Høiby, Bjørn Steinsland ja Marianne Gjellestad. 

## Koht troonipärimisjärjekorras
Ta on Norra troonipärimisjärjekorras kolmandal kohal oma isa ja õe järel. Kuningas Edward VII järeltulijana on ta ka Briti troonipärimisjärjekorras 1. augusti 2007 seisuga 63. kohal.

## Nimi ja tiitel

Prints sai nime 12. sajandi Norra kuninga Sverre järgi. Magnus on olnud mitme Norra kuninga nimi, samuti on see tema isa teine eesnimi. 

Tema nimi teatati 5. detsembril ning samuti teatati, et ta on Tema Kõrgus ja ta saab kuninglikuks kõrguseks isa troonile saades. 

Pereringis kutsutakse teda Magnuseks.

## Välislingid

* Esimesed pildid vastsündinud printsist
Kaatermu

**Kaatermu** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Asub Kuremäest lõunas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Illuka valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaatremus 4 elanikku, sealhulgas mitte ühtegi eestlast.

## Vaata ka
*Puujala

## Viited
Marius Borg Høiby

**Marius Borg Høiby** (sündinud 13. jaanuaril 1997) on Norra kroonprintsessi Mette-Mariti ja tema endise elukaaslase Morten Borgi poeg. Tema bioloogilisele isale mõisteti 2000. aastal 2 aastane vanglakaristus 50 g kokaiini omamise eest. 

Norra kroonprintsi Haakoni kasupojana ning printsess Ingrid Alexandra ja prints Sverre Magnuse poolvennana on ta Norra kuningliku perekonna liige.

Marius ei kuulu Norra troonipärimisjärjekorda. Meedia on palju Mariusest rääkinud, kuid kroonprintsess on palunud austada poja privaatsust. 

Marius õpib Askeris tavakoolis.

## Viited