open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Surnud 18. augustil

*Siin loetletakse [[18. august]]il surnud tuntud isikuid.*

* 1227 – Tšingis-khaan, mongolite juht
* 1276 – Hadrianus V, paavst
* 1503 – Aleksander VI, paavst
* 1559 – Paulus IV, paavst
* 1591 – Bernardino Campi, itaalia maalikunstnik
* 1642 – Guido Reni, itaalia maalikunstnik
* 1850 – Honoré de Balzac, Prantsuse kirjanik
* 1866 – Georg Mettenius, saksa botaanik
* 1890 – August von Bulmerincq, baltisaksa õigusteadlane
* 1896 – Richard Avenarius, Saksa filosoof
* 1905 – Albert Edelfelt, soomerootsi maalikunstnik
* 1940 – Walter Chrysler, USA autoehitaja
* 1944 – Ernst Thälmann, Saksa poliitik
* 1952 – Karl Grau, eesti advokaat
* 1953 – Johan Sepp, eesti vandeadvokaat ja poliitik
* 1970 – Soledad Miranda, hispaania näitleja
* 1975 – Osvald Saadre, eesti arheoloog
* 1977 – Tibor Déry, ungari kirjanik
* 1978 – Otto Samma, eesti tõlkija ja toimetaja
* 1983 – Antonina Bogdanova, vene näitleja
* 1983 – Erich Martinson, eesti näitleja
* 1986 – Karl Helemäe, eesti ajakirjanik
* 1988 – Tamara Loginova, vene näitleja
* 1989 – Ants Maiste, eesti kergejõustiklane (odaviskaja) ja sporditegelane
* 1990 – Burrhus Frederic Skinner, USA psühholoog
* 1990 – Grethe Ingmann, taani laulja
* 1994 – Kazimierz Truchanowski, poola kirjanik ja tõlkija
* 1995 – Leo Karupää, eesti agronoom ja poliitik
* 1998 – Persis Khambatta, India modell, näitlejanna ja kirjanik
* 2000 – Vello Lipand, eesti helilooja
* 2004 – Allan Laur, Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku piiskop
* 2005 – Elza Radziņa, läti näitleja
* 2005 – Sulev Piliste, eesti jurist
* 2007 – Elli Varts, eesti näitleja
* 2008 – Henry Djanik, prantsuse näitleja
* 2008 – Pervis Jackson, USA laulja 
* 2008 – Joe Shikany, USA kitarrist
* 2009 – Fernanda Pivano, itaalia kirjanik ja ajakirjanik
* 2009 – Arseni Mölder, eesti skulptor ja ehtekunstnik
* 2009 – Nezihe Meriç, türgi kirjanik
* 2009 – Kim Dae-jung, Lõuna-Korea poliitik
* 2009 – Hugo Loetscher, Šveitsi kirjanik
* 2009 – Dic Jones, Walesi luuletaja
* 2011 – Anatoli Savtšenko, vene kunstnik ja multifilmide lavastaja
* 2011 – Jevgeni Kaljundi, Eesti kunstiteadlane, maletreener ja sporditegelane
* 2012 – Scott McKenzie, USA muusik
* 2012 – Jesse Robredo, Filipiinide poliitik, aastatel 2010–2012 siseminister
* 2013 – Rolv Wesenlund, norra näitleja
* 2014 – Don Pardo, USA raadio- ja telesaatejuht
* 2014 – Levente Lengyel, ungari maletaja
* 2018 – Kofi Annan, Ghana diplomaat, ÜRO peasekretär aastatel 1997–2006
* 2020 – Dale Hawerchuk, Kanada jäähokimängija
* 2021 – Jevgeni Svešnikov, vene maletaja 
* 2021 – Vello Otsmaa, eesti tehnikateadlane
* 2021 – Tõivu Pedokand, eesti tehnikateadlane
* 2024 – Alain Delon, prantsuse näitleja
* 2024 – Phil Donahue, Ameerika Ühendriikide saatejuht, produtsent ja kirjanik
Väljasõit rohelisse (ansambel)

**Väljasõit rohelisse** on viieliikmeline Eesti ansambel.  Ansambel on seni andnud välja vaid ühe helikandja - EP "Külastus".

Ansambli muusikat on kirjeldatud kui "üheduuri-psühhedeelia rababluusi, surfi ja krautrocki narmaste ning eestikeelsete kajadega".

## Diskograafia
* "Külastus" (EP, 2012)

## Viited
Külastus

"**Külastus**" on Eesti ansambli Väljasõit rohelisse seni ainus helikandja. Plaadifirma One Sense poolt välja antud EP ilmus 10-tollisel vinüülplaadil neljaloolisena. Digitaalne versioon sisaldab kokku seitset pala.

EP lindistati ansambli prooviruumis otse, ilma erinevaid osi üle lindistamata.

## Lugude nimekiri
### Vinüül
* A1 "Pea on pilvedes" (7:06)
* A2 "Kadunud mees" (5:44)
* B1 "Suitsuloor" (5:28)
* B2 "Siselinnad" (5:57)
### Digitaalne
# "Pea on pilvedes" (7:06)
# "Kadunud mees" (5:44)
# "Suitsuloor" (5:28)
# "Siselinnad" (5:57)	
# "Lendav laev" (05:43)
# "Süü" (08:06)
# "Teine valss" (05:25)

## Viited
Nikolai Krutšina

**Nikolai Krutšina** (vene Николай Ефимович Кручина; 14. mai 1928 Habarõ küla, Siberi krai (tänapäeval Altai krai) – 26. august 1991 Moskva) oli nõukogude parteitegelane.

1953. aastal lõpetas ta Aasovi-Musta Mere Põllumajandusinstituudi. Aastatel 1952–1959 oli ta komsomolitööl Rostovi oblastis ja mõnel pool mujal. 1959–1962 oli ta Komsomoli Keskkomitee Maanoorte osakonna juhataja. 1962–1963 töötas Krutšina Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee põllumajandusosakonna instruktorina. Aastatel 1963–1965 oli ta Kasahhi NSV-s Tselinogradi oblasti partei oblastikomitee sekretär ja 1965–1978 esimene sekretär.

Aastatel 1978–1983 oli Nikolai Krutšina NLKP Keskkomitee põllumajandusosakonna juhataja esimene asetäitja. Alates 1983. aastast töötas ta NLKP Keskkomitee asjadevalitsejana. Väidetavalt oli ta seotud suurte valuutasummade ülekandmisega välismaistele kommunistlikele parteidele.

Pärast augustiputši ebaõnnestumist sooritas Krutšina 26. augustil 1991 enesetapu, viskudes alla oma korteri rõdult.

## Viited
Kambja Vabadussõja mälestussammas

**Kambja Vabadussõja ausammas** on ausammas Kambja alevikus.

Vabadussõja ausammas avati Kambja alevikus 27. oktoobril 1929. Pronkskuju valmis kunstnik Aleksander Elleri kavandi järgi AS Teguri vabrikus Tartus. Samba alus valmistati meister Jürgensoni juhatusel kividest, mida langenute perekonnad ja Kambja ümbruse elanikud kodupõldudelt ja niitudelt kokku tõid. Raha samba valmistamiseks saadi korjandustest ja valdade toetusena.

Rahvajutu järgi oli kuju prototüübiks Villemi talu peremees ja Riigikogu liige Jüri Ottas.

1940 võeti kuju aluselt maha, 1942 pandi oma kohale tagasi, 1948 lõhuti kuju koos alusega ja 28. juunil 1989 avati ausammas taastatud kujul.

## Välislingid
*
Väljasõit rohelisse

**"Väljasõit rohelisse"** on vendade Arkadi ja Boriss Strugatski 1972. aastal ilmunud ulmeromaan (originaalpealkirjaga "Пикник на обочине").

Eesti keeles ilmus teos 1987. aastal "Mirabilia" sarja kogumikus "Miljard aastat enne maailmalõppu".

Täiendatud versioon ilmus eesti keeles 2016. aastal sarjas "Punane raamat".

Jutustuse ainetel on tehtud film "Stalker" (1979).

## Viited
Suure-Kambja mõis

**Suure-Kambja mõis** (saksa keeles *Groß-Kamby*) oli rüütlimõis Tartumaal Kambja kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tartu maakonnas Kambja vallas.
## Ajalugu
1790. aastal vahetas Johanna Maria von Brümmer (snd Stackelberg) Suure-Kambja ja Maidla Gotthard Johann von Knorringuga Vaiatu mõisa vastu. 1838. aastal päris Gotthard Johann von Knorringu testamendi järgi mõisa tema vennapoeg Woldemar Pontus von Knorring. 1857. aastal ostis Woldemar Pontus von Knorring, Virginie Thunilt (snd von Witte) Vastse-Kuustele kuulunud karjamõisad Vana- ja Uue-Voore ja 295,72 taalri väärtuses talumaad ning need maad liideti Suure-Kambja mõisaga. 1858. aastal ostis Woldemar Pontus von Knorring, Wilhelm von der Borgilt ja Carl Friedrich von der Borgi pärijatelt Tõdu mõisale kuulunud Imoferi küla 147,01 taalri väärtuses ja liitis selle Suue-Kambja mõisaga. 

Woldemar Pontus von Knorringu surma järel pärisid 1864. aastal Suure-Kambja ja Maidla mõisa tema lapsed Konstantin von Knorring, krahvinna Louise Tiesenhausen (snd von Knorring) ja Karl von Knorring. 1864. aastal pärandavara jagamise lepinguga, pärijate omavahelisel kokkuleppel läksid Suure-Kambja ja Maidla mõis erukaardiväekapten ja kreisisaadik Konstantin Karl Heinrich von Knorringule. 1903. aastal olid Konstantin Karl Heinrichi vara pärijad on võrdsetes osades tema pojad Pontus Karl Konstantin von Knorring ja õukonna tseremooniameister Konstantin Egolf Gustav von Knorring. 1903. aasta pärandavara jagamise lepinguga omandas pärandmõisad Pontus Karl Konstantin von Knorring, kellelt 1903. aastal ostis mõisa Edgar Löwis of Menar hinnaga 241 000 rubla.
## Pildid

Suure-Kambja mõisa peahoone varemed 2005. aastal.jpg|Suure-Kambja mõisa peahoone varemed 2005. aastal.
Suure-Kambja mõisa peahoone varemed 2005. aastal (2).jpg|Suure-Kambja mõisa peahoone varemed 2005. aastal.
Suure-Kambja mõisa peahoone varemed 2005. aastal (3).jpg|Suure-Kambja mõisa peahoone varemed 2005. aastal.
Suure-Kambja mõisa peahoone varemed 2005. aastal (4).jpg|Suure-Kambja mõisa peahoone varemed 2005. aastal.
Suure-Kambja mõisa pargi piirdemüürid.JPG|Suure-Kambja mõisa pargi piirdemüürid.
Suure-Kambja mõisa park.JPG|Suure-Kambja mõisa park.
Suure-Kambja mõisa vesiveski.JPG|Suure-Kambja mõisa vesiveski.

## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 80-81.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 17-19 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00033.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 168 http://www2.kirmus.ee/grafo/index.php?ID=697.

## Välislingid

*
*Suure-Kambja mõis (Kambja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Suure-Kambja järv

**Suure-Kambja järv** on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Suure-Kambjas. Järve pindala on 2,4 ha.

Järve läbib Peeda jõgi.

## Viited
Surugaas

**Surugaas** (rahvusvaheline lühend CNG (*compressed natural gas)*, Eestis öeldakse tihti "autogaas") on kõrge rõhu all kokku surutud maagaas, mida tänapäeval loetakse odava hinna ja väheste põlemisjääkide tõttu mootorikütuse alternatiiviks. 

Surugaasi toodetakse maagaasi kokkusurumisel tööstuskompressorites; ladustamine ja vedamine toimub ainult erimahutites rõhuga 200-220 baari. Et vähendada keskkonna reostumist süsinikdioksiidiga, lisatakse autogaasile ka biogaasi.

## Eelised
* kuna metaan on õhuga võrreldes kergem, siis avarii korral autogaas aurustub atmosfääri; 
* kuna metaan on vähetoksiline, siis mürgistusoht on ka madalam;
* autogaasi hind on võrreldes naftakütusega madalam;
* madal keemistemperatuur tagab autogaasi täieliku aurustumise, kui ümbritseva keskkonna temperatuur on madal;
* autogaas põleb peaaegu täielikult ilma tahmata, see ei reosta keskkonda, kuid ei vähenda ka efektiivsust;
* CNG seadmete hoolduskulud on naftakütusega võrreldes väiksemad;
* CNG-ga töötavatel kateldel on kasutegur 94% ning soojenemisele ei kulu kütust.

## Vaata ka
* LPG (i.k. **''l**iquefied **p**etroleum **g**as'')

## Välislingid
* Surugaas (CNG – compressed natural gas)
Restu kool

**Restu kool** oli kool Valga maakonnas Sangaste vallas Restu külas.

Aastatel 1919–1998 tegutses kool Restu mõisa peahoones.

## Kirjandus
*Jooni Restu kooli ajaloost. Sangaste: Restu Algkool, 2006. Koostaja: Tiit Rosenberg

## Välislingid
*"Restu kooli juubelil kohtusid endised õpilased" Valgamaalane, 08.08.2006
Kirsitubakas

**"Kirsitubakas"** on 2014. aastal linastunud Eesti draamafilm. Selle lavastajad on Andres Maimik ja Katrin Maimik. Filmis kujutatakse suhtedraamat esimesest armumisest. 

Filmi võtted toimusid 2013. aasta augustis ja oktoobris.

Filmi festivali esilinastus toimus 9. juulil Tšehhis Karlovy Vary filmifestivalil ning Eesti kino esilinastus 16. oktoobril 2014. 

## Osatäitjad
*Maris Nõlvak – Laura
*Gert Raudsep – Joosep
*Getter Meresmaa – Merit
*Aap Salumets – Egert
*Viiu Maimik – vanaema
*Anne Reemann – ema
*Andres Kütt – Tiit
*Tiina Kadarpik – Helle
*Maarja Jakobson – Karmen, Joosepi naine

## Vastuvõtt
Film on saanud mitmekülgset vastukaja. 

Karlovy Vary festivalil filmi vaadanud kriitik Vladan Petkovic on märkinud, et kuigi filmi keskpaik on lohisev ja olnuks parem, kui lugu oleks tihedam, on tegemist tundliku ja ausa looga täiskasvanuks saamisest.

### Nominatsioonid
* East of West Award, Karlovy Vary Rahvusvaheline Filmifestival
* Eesti Filmi auhind, PÖFF
* Tridens auhind, PÖFF

## Film arvudes
2014. aastal käis Eesti kinodes filmi vaatamas 20 455 inimest.

## Festivalidel osalemine
*2014 Karlovy Vary rahvusvaheline filmifestival (Tšehhi), programm "Lääne ida"
*2014 rahvusvaheline filmifestival "Film by the Sea" (Holland)
*2014 Kesk- ja Ida-Euroopa filmide festival CINEAST (Luksemburg)
*2014 Cambridge'i filmifestival (Suurbritannia)
*2014 Svetlogorski Balti debüütide filmifestival (Venemaa)
*2014 Helsingi rahvusvaheline filmifestival "Armastus ja Anarhia" (Soome)

## Viited

## Välislingid
*Vladan Petkovic "Cherry Tobacco: The scent of first love". Cineuropa, 10. juuli 2014 (inglise keeles)
*Carmen Gray "Higi ja tubaka lõhn" (tlk Tristan Priimägi). Sirp, 17. oktoober 2014
Luigi Russolo

**Luigi Carlo Filippo Russolo** (30. aprill 1885 Portogruaro – 4. veebruar 1947) oli itaalia futuristlik maalikunstnik, avangardistlik helilooja ja publitsist.

Nagu futuristidele kohane, kujutas ta oma kunstis liikumist (dünaamikat), kiirust ja tehnoloogiat.

## Futurismi manifestid
* "L’arte dei rumori" (Luigi Russolo, trükitud brošüür 1.7.1913)

## Välislingid
* Russolo, Luigi Carlo Filippo. *Dizionario Biografico degli Italiani* (itaalia keeles).
Liiliakukk

**Liiliakukk** (*Lilioceris lilii*) on poilaste sugukonda kuuluv mardikaliik.

Mardika vastsed toituvad peamiselt liiliate, aga ka püvilillede ja teiste liilialiste lehtedest, vähem ka vartest, pungadest ja õitest. Iluaias peetakse liiliakukke väga aplaks kahjuriks, kes võib lühikese ajaga kõik taime rohelised osad ära süüa.

Mardikas on 6–9 mm pikkune, tal on erkpunased läikivad kattetiivad. Tema pea, jalad ja tundlad on mustad.

Liiliakuke oranže vastseid ümbritseb nende väljaheide.

## Välislingid

* 

* Kontvõõrad püsilillepeenras
* The Lily Leaf Beetle (Lilioceris lilii): an unwelcome invader
Ruhakana Rugunda

**Ruhakana Rugunda** (sündinud 7. novembril 1947) on Uganda poliitik, ta oli alates 18. septembrist 2014 kuni 21. juunini 2021 Uganda peaminister.

Ta kuulub erakonda Rahvuslik Vastupanuliikumine.

Ruhakana Rugunda on hariduselt arst.

Ta on alates 1988. aastast olnud mitmes ministriametis, sealhulgas tervishoiuminister, välisminister ja siseminister. Aastatel 2009–2011 oli ta Uganda alaline esindaja ÜRO juures.
PA

**PA**, **Pa** või **pA** on lühend, mis võib tähendada järgmist:

*PA, Patendiamet
*PA, Politseiamet
*PA, Põllumajanduse Akadeemia (ajaleht)
*PA on Panama kahetäheline maakood standardi ISO 3166-1 järgi 
**.pa on Panama tippdomeen
*PA on Pennsylvania osariigi postikood 
*PA on Pará osariigi postikood
*PA on Paisley postipiirkonna kood 
*PA on petaamper

*Pa on paskal (mõõtühik)
*Pa on Paide rajoon
*Pa on protaktiinium (keemiline element)

*pa on pandžabi keele kood standardi ISO 639-1 järgi

*pA on pikoamper

## Vaata ka
* .pa
Beverini piiramine

**Beverini piiramine** oli Beverini linnuse piiramine. See toimus kaks korda:

***[[Beverini piiramine (1208)]]**
***[[Beverini piiramine (1211)]]**
Riidaja mõisa kalmistu

**Riidaja mõisa kalmistu** on kalmistu Helme kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Riidaja külas Tõrva vallas Valga maakonnas. Kalmistu jääb Riidaja mõisa südamest linnulennult 0,7 km kaugusele põhjakirdesse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Strykid, tõenäoliselt Bernhard Heinrich II von Stryk ajavahemikul 1773. aastast, kui ta sai mõisa omanikuks kuni 1777. aastani, sest siis suri noorelt tema õde Louise Hedvig von Stryk ning tema mälestuseks püstitati kalmistule matusekabel.

Kalmistule ehitati 1864. aastal uus kabel, mis on praegu eraldi kultuurimälestis. Vahepeal varemetes olnud kabel taastati Strykide suguvõsa algatusel ning pühitseti 2001. aastal kohalikku piirkonna kirikuks. Kabelisse on teadaolevalt maetud 10 inimest.

Kalmistule ja kabelisse kokku on teadaolevalt maetud 37 inimest. 

## Kalmistule maetuid
*1777 – Louise Hedvig von Stryk (1751–1777) 
*1829 – Bernhard Heinrich von Stryk (1746–1829) 
*1901 – Aleksander Georg von Stryk (1831–1901)

## Viited

## Käsikirjad
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 23233 "Riidaja mõisa kabel"
*Riidaja mõisa kalmistu kabel Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Riidaja mõisa kalmistu kabel Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Riidaja mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Sandra Saar. Gerdruta kabeli korrashoidmine pakub vanaprouale tegevust. Helme Kihelkonnaleht, 2. veebruar 2015
Liberty suvemõis

**Liberty suvemõis** oli suvemõis Tallinnas, mis tänapäeval jääb Haabersti linnaossa, Vabaõhumuuseumi tee 10 kinnistule.

## Ajalugu
Suvemõis rajati 18. sajandi teisel poolel. 1781. aastal ostis koha Carl Friedrich von Strahlborn, kes 1798. aastal lasi ehitada hiljem Vana-Liberty suvemõisaks nimetatud peahoone, mis oli barokkstiilis puitvoodriga palkhoone. Strahlborn pärandas suvemõisa oma tütrele, kes 1822. aastal abiellus raehärra Alexander Gustav Kochiga. Kuni baltisakslaste Eestist lahkumiseni 1939. aastal kuulus suvemõis Kochide perekonnale.

Nõukogude perioodil tegutses Liberty suvemõisa hoonetes Rocca al Mare pioneerilaager. Krunt lahutati 2013. aastal Vabaõhumuuseumi kinnistust ja selle uueks omanikuks sai Riigi Kinnisvara AS ning sinna plaaniti presidendi residentsi rajamist. Ehitushange nurjus aga liiga kõrgete hindade tõttu ning järgnevad presidendid ei tundnud esindusresidentsi järele vajadust. Nii pandi see 2024. aastal enampakkumisele, kus 3,6 hektarise kinnistu soetas 2,62 miljoni euroga osaühing Notorious, mille omanike ringi kuuluvad Taavet Hinrikus, Kristina Siimar, Sten Tamkivi ja Martin Tälli.

## Arhitektuur
Vana-Liberty suvemõisa peahoone on hävinud, säilinud vaid vundament. Suvemõisa kompleksi kolm hoonet – Egbert Kochi suvila, Egon Kochi suvila ja Daheimi maja on ehitismälestistena võetud riikliku kaitse alla. Daheimi maja on historitsistlik palkmaja, mis on ehitatud 1865. aastal. Egon Kochi (1870–1944) ja Egbert Kochi (1873–1924) suvilad on heimatstiilis puithooned. Pankur Egon Koch tellis abiellumise puhul oma suvila projekti 1905. aastal toonase Revali trendikaimalt arhitektilt Otto Schottilt. Egbert Kochi suvila ehitati aastatel 1905–1910. Egbert Kochi suvilast on säilinud vundament, maja puitosa oli halvas seisus ja lammutati 2022. aastal.

Suvemõisa kompleksi abihoonetest on säilinud Vana-Liberty suvemõisa teenijatemaja ja jääkelder, Daheimi maja maakelder, aednik Jaulo maja (ehk sulastemaja) ja Egon Kochi Mercedese garaaž.

## Viited

## Välislingid

*Kultuurimälestiste riiklik register. Liberty suvemõisa Egon Kochi suvila
*Kultuurimälestiste riiklik register. Liberty suvemõisa Egbert Kochi suvila
*Kultuurimälestiste riiklik register. Liberty suvemõisa Daheimi maja
*Merle Karro-Kalberg Liberty suvemõisast: hoone hävib, kuni riik mõtleb, ERR, 13. märts 2021
Budkõ

**Budkõ** (ukraina keeles Будьки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 622. Pindala on 2,193 km².
Mosaic

Nimi **Mosaic** võib tähendada järgmist:
* "**[[Mosaic (Galvanic Elephants'i album)|Mosaic]]**" – ansambli Galvanic Elephants 2014. aastal ilmunud album
* **[[Mosaic (kaubamärk)|Mosaic]]** – rõivakaubandusettevõte Baltika Grupp kaubamärk
* **[[Mosaic (film)|Mosaic]]** – 2007. aasta mängufilm
* **[[Mosaic (brauser)|Mosaic]]** – üks esimesi veebibrausereid
Kuri õigeusu kiriku koolimaja

**Kuri õigeusu kiriku koolimaja** on endine koolimaja Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri külas.

Hoonet kasutab alates 2000. aastast rendilepingu alusel Pühalepa Naistekoda.

Koolimaja on kantud kultuurimälestiste registrisse.

Koolimaja lähedal on Kuri õigeusu kirik, mis on samuti kantud kultuurimälestiste registrisse.

## Ajalugu
Kuri õigeusu kiriku koolimaja ehitati aastatel 1888–1891 koos kiriku (Kuri Kristuse Taevaminemise kirik) ja preestri majaga. Arhitektid olid P. Knüpffer ja I. Dmitrevski. Koolimaja on kasutatud periooditi ikka koolina, viimati oli majas Kuri algkool aastatel 1990–1999. 

1892/1893. õppeaastal oli koolis 18 õpilast, nende seas nii õigeusku kui ka luteri usku kuulujaid. Õppetöö toimus vene keeles. Vanematel tuli tasuda 2–4 rubla õppemaksu aastas. Aastatel 1896–1903 töötas koolis õpetajana Riia Vaimuliku Seminari haridusega preester Mihhail Põrk ja kaks köstrit.  

1918. aasta sügisel viidi Hellamaa vallakool (asutatud 1875. aastal Suuremõisa mõisniku Ungern-Sternbergi poolt) üle Kurisse, aga lastevanemate palvel viidi nädala pärast endisse kohta tagasi. 1928. aastal viidi Hellamaa vallakool Läänemaa koolivalitsuse korraldusel uuesti Kurisse. 1929. aastal viidi kool tagasi Hellamaale ning samal aastal suleti Kuri 6-klassiline algkool seoses Palade uue koolihoone valmimisega. Aastast 1945 tegutses Hellamaa kool pärast põlengut taas Kuri koolimajas. 1946/1947. õppeaastal oli õpilaste arv haripunktis, ulatudes 73 õpilaseni. Seejärel õpilaste arv vähenes ning 1969. aastal suleti Kuri koolimajas tegutsev Hellamaa kool, kuna 1960.–1970. aastate riiklik hariduspoliitika nägi ette väiksemate maakoolide sulgemist.  

1990. aastal avati Kuri Algkool uuesti, kolme 6-aastase õpilasega, kuid selle tegevus jäi lühikeseks. 1997. aastast tegutses kool Kuri külaseltsi toel erakoolina. 1999. aastal suleti kool õpilaste vähesuse tõttu (8 õpilast). 

2000. aastal otsustas Pühalepa Vallavalitsus konkursi korras anda maja rendile Pühalepa Naistekojale, kes on maja remontinud ja korras hoidnud.

## Välislingid

*
Alakonnu järv

**Alakonnu järv** (ka *Kuajärv, Alakonu järv, Alakunnu järv, Jussi järv*) on järv Antsla vallas. 

Selle pindala on 4,5 ha.

## Viited
Sibula järv

**Sibula järv** (ka *Karula Sibulajärv*) on järv Antsla vallas Karula kõrgustikul Karula rahvuspargi alal. 

Järve pindala on 3,3 ha, valgala 0.3 km². 

Väljavool järve idaosast Savisilla kraavi kaudu Mustjõkke.
Kuikli järv

**Kuikli järv** (ka *Kuigli järv*) on järv Valgamaal Valga vallas Rebasemõisa külas.
Veepeegli pindala 3,3 ha, kaldajoone pikkus 690 m. 

## Viited
Kaadsijärv

**Kaadsijärv** (ka *Kaatsjärv*) on järv Valga vallas. Selle pindala on 2,3 ha.

Järv asub Karula rahvuspargi Kaatsi-Patupera sihtkaitsevööndi territooriumil.

Järve piirkonnas on moodustatud külastusteks suletud loodusreservaat. Kaadsijärve reservaat on moodustatud eesmärgiga kaitsta I kaitsekategooria kaitsealuse liigi elupaika ja tagada elupaiga ümbruse metsade areng loodusliku protsessina. Loodusreservaadis on keelatud igasugune inimtegevus, lubatud on teostada vaid teadus-, järelevalve- ja päästetöid. 

## Viited
Pormeistri järv

**Pormeistri järv** (ka *Ehajärve*) on järv Antsla vallas Jõepera külas Karula rahvuspargis. Selle pindala on 5,5 hektarit. 

Järves on kaks saart.

## Viited
Lajassaarõ järv

**Lajassaarõ järv** (ka *Lajasaare järv, Laiasaare järv*) on järv Valga vallas Valgamaal. Järv kuulub Koiva vesikonda, selle pindala on 2,3 ha. Lajassaarõ järve suurim sügavus on 5,9 m, pikkus 360 m, laius 80 m ning kaldajoone pikkus 840 m.

Järv asub Karula rahvuspargis.

## Viited
Eesti Statistika Valitsus

**Eesti Statistika Valitsus** oli statistikaasutus, mis tegutses Eestis 1941-1944.

Asutus kuulus Majandus- ja Rahandusdirektooriumi Finants- ja Pangandusvalitsuse koosseisu. Asutusel oli 8 osakonda: üldosakond, demograafiaosakond, põllumajandusosakond, tööstusosakond, kaubandus-, finants- ja krediidiosakond, transport-, side- ja kooperatiivosakond, töö- ja hindadeosakond ning plaani- ja uurimisosakond.

## Vaata ka
*Eesti Statistikaamet
*Eesti NSV Statistika Valitsus

## Viited
Rebasenaine

**"Rebasenaine"** on Priit Tenderi animafilm.

Film valmis aastal 2002.  Film põhineb samanimelisel indiaani muinasjutul.

## Välislingid
*
Usaldusväärse platvormi moodul

**Usaldusväärse platvormi moodul** (inglise **Trusted Platform Module** ehk **TPM**) on füüsiline seade, mis pakub turvafunktsioone, sealhulgas krüptimisvõtmete loomist ja talletamist ning riistvara ja tarkvara muudatuste kontrolli.    

## Ajalugu
Personaalarvuti disaini algusaastatel polnud peaeesmärgiks turvalisus vaid kasutajasõbralikkus. See oli ajendiks suurte tehnoloogiaettevõtete ühise konsortsiumi Trusted Computing Groupi loomisele. Konsortsiumi eesmärgiks oli luua ühisele standardile vastav riistvaraseade, mille abil saaks personaalarvuteid turvalisemaks muuta. Erilist ohtu kujutas senistele süsteemidele internetipõhiste teenuste kiire levik.

Esimeseks laialdaselt kasutust leidnud versiooniks osutus 2003. aastal väljastatud TPM 1.1b, mis sisaldas baasfunktsioone nagu RSA võtme genereerimine, andmetalletus, autoriseerimine ja süsteemi terviklikkuse atesteerimine. Ründajatel puudus ligipääs võtmetele kuid puudus ka meetod takistada *jõurünnet* (brute force). Samuti osutusid piiranguks erinevused riistvara tasandil. 

2005-2011 arendatud TPM 1.2 sätestas ühtse tarkvara liidese ja viigud TPM komponendil, ehkki spetsifikatsiooni muutis keeruliseks tagasiühilduvus versiooniga 1.1b. 

2014 väljastatud TPM 2.0 standard toetab mitmeid kaasaegseid turvalahendusi, sealhulgas sümmeetrilise ja elliptiliste kõverate võtme krüptograafiat ning võimalust kasutada endise SHA1 asemel mistahes räsifunktsiooni. TPM 2.0 versioonil puudub tagasiühilduvus vanemate versioonidega.

## Ülesehitus
TPM komponendiks on tavaliselt eraldiseisev mikrokontroller personaalarvutis ning sellel on eraldi protsessor ja mälu. Süsteem suhtleb TPM komponendiga sisend-väljund puhvri abil. Puhver ei pea ilmtingimata olema süsteemist isoleeritud, selleks võib kasutada süsteemi mälu. 

Alternatiivseks lahenduseks on TPM koodi töötlemine süsteemi enda protsessoris, mis nõuab mälu isoleerimist nii, et sellele oleks protsessoril ligipääs vaid erirežiimis.  

TPM-i omadusi kirjeldab Trusted Computing Groupi spetsifikatsioon.

## Eesmärk
TPM võimaldab luua ning kasutada võtmeid neid ühtlasi operatsioonisüsteemi eest isoleerides, mis kaitseb neid pahavara eest. TPM takistab ka jõurünnet, peatades rünnaku puhul ajutiselt töö. 

Süsteemi alglaadimisel kontrollib TPM riistvara ja tarkvara komponentide andmeterviklikkust. Ketta krüpteerimise tarkvara (Bitlocker, dm-crypt) saavad kasutada TPM-i krüptovõtmete genereerimiseks ja talletamiseks. Kasutades PKCS#11 liidest, saab TPM-i kasutada ka internetis turvalisemaks autentimiseks.
## TPM 1.2 vs TPM 2.0
TPM standard jaotab algoritmid kolme kategooriasse: soovituslikud, valikulised ja kohustuslikud.

## Välislingid
Viljaait

**Viljaait** on eeskätt teravilja hoidmiseks kasutatav laohoone (ait).

Viljaait on sageli ehitatud kokku viljakuivatiga.

## Vaata ka
*riideait
*elevaator

## Viited
Vaksal

**Vaksal** on raudtee-, lennujaama vm juures olev ehitis või ehitiste kompleks, kus teenindatakse reisijaid.

## Vaata ka
*Vaksali
Kaasasündinud kloriididiarröa

**Kaasasündinud kloriididiarröa** ehk **kaasasündinud kloriidikõhulahtisus** (inglise keeles *congenital chloride diarrhea*, lüh **CCD**) on retsessiivselt päritav soolestiku- ja ainevahetushäire liik, millele on iseloomulik looteperioodil algav ja kogu ülejäänud üsavälise elu kestev kloriidi imendumishäirest niudesoole ja jämesoole epiteelis, tulenev osmootiline kõhulahtisus. 

Kaasasündinud kloriididiarröaga kaasneb sageli ka soolapuudus, mida püütakse leevendada suukaudsete kloriidide manustamisega. 

Kaasasündinud kloriididiarröa on kantud Soome haiguspärandisse ja selle levik Soomes on 1: 37 000 kohta, maailmas on teada rohkem kui 140 haigusjuhtu. 

*CCD*-geen paikneb lookuses 7q31, teatakse rohkem kui 30 SLC26A3 mutatsiooni.  

Vastsündinutel ja väikelastel avaldub häire rohke vesise roena ja hiljem kasvupeetusega. Häiret päevad lapsed võivad vajada meditsiinilist sekkumist, vältimaks dehüdratsiooni ja tüsistusi nagu hüpokloreemia, hüpokaleemia, alkaloos jmt.  

Perekondlikku kloriidi imendumishäire esmakirjeldus nimetusega *congenital alkalosis with diarrhea* avaldati Gamble *et al* ja Darrow poolt 1945. aastal. 

## Viited

## Välislingid

*S. WEDENOJA, P. HÖGLUND, C. HOLMBERG, Review article: the clinical management of congenital chloride diarrhoea, Aliment Pharmacol Ther, 31. väljaanne, nr 4, 11. november 2009, veebiversioon (vaadatud 22.09.2014) (*inglise keeles*)
* Fawaz Elrefae, Ahmed Farag Elhassanien, ja Hesham Abdel-Aziz Alghiaty, Clin Exp Gastroenterol. 2013; 6: 71–75., 5. juuni 2013. doi:10.2147/CEG.S40620, PMCID: PMC3681327, veebiversioon (vaadatud 22.09.2014) (*inglise keeles*) 
* DIARRHEA 1, SECRETORY CHLORIDE, CONGENITAL; DIAR1, veebiversioon (vaadatud 22.09.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Congenital chloride diarrhea]] seisuga 22.09.2014.*
Bunhe

**Bunhe** (ka **Junokommunarovsk**; ukraina *Бунге*, vene *Юнокоммунаровск*) on linn Ukrainas Donetski oblastis Jenakijeve haldusalas, 43,7&nbsp;km kaugusel Donetskist kirdes.

Bunhe asutati 1908. aastal, kandis kuni 1924. aastani **Bunge** (Бунге) nime, sai linna õigused 1965. aastal, ning kandis 1965–2016 nime Junokomunarivsk.

Asula kõrgus merepinnast on 213 meetrit.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas linnas 17&nbsp;828 inimest, 2014. aasta 1. jaanuaril 13&nbsp;945 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Ajalugu
### 20. sajand
Asula tekkis 1908. aastal Vene-Belgia metallurgiaühistu rajatud "Bunge" kivisöekaevanduse juurde.

1979. aasta septembris viidi Junokomunarivski lähistel aatomipommi lõhkamise katsetuse raames 900 meetri sügavusel läbi maa-alune tuumaplahvatus.

### 21. sajand
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 21. septembril, lahkusid Ukraina väeüksused linnast ning valitsusvastased relvajõud võtsid linna oma kontrolli alla. Mässulised jätkavad nime Junokomunarivsk kasutamist.

## Viited
Jaroslav Dmitrjev

**Yaroslav Dmitriev** (sündinud 25. juunil 1988) on Venemaa kodakondsusega Eesti jalgpallur (ründaja). Dmitriev on Lasnamäe FC Ajaxi kasvandik, kes mängis aastatel 2007–2010 Tallinna FC Levadias, aga on seejärel esindanud nii Tallinna FC Infonetti, Lasnamäe FC Ajaxit kui ka Tallinna FC Puumat. 

2013. aastal sai Dmitriev pika võistluskeelu, kui lõi vastasmängijat jalaga kõhtu.

2014. aastal määras Eesti Jalgpalli Liit seoses kihlveopettustega Dmitrievile eluaegse jalgpalliga tegutsemise keelu. Hiljem vähendati karistus kehtivaks kuni 5.12.2016

## Klubikarjäär
### Statistika

## Viited

## Välislingid
*
Seksuaalsel Teel Levivate Infektsioonide Eesti Ühing

**Seksuaalsel Teel Levivate Infektsioonide Eesti Ühing** (lühend **STLIEÜ**) on Eesti organisatsioon.

STLIEÜ peaeesmärk on põhikirja järgi vähendada Eestis sugulisel teel levivatesse infektsioonidesse nakatumist ja nende levikut.

## Viited

## Välislingid
*STLIEÜ koduleht
Vana-Antsla mõisa kalmistu

**Vana-Antsla mõisa kalmistu** on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vana-Antsla alevikus Antsla vallas Võru maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid Vana-Antsla mõisa tollased omanikud Löwensternid tõenäoliselt ajavahemikul 19. sajandi algusest kuni Carl Otto von Löwensterni surmani 1833. aastal. Selle kamberhaudadesse on teadaolevalt maetud 4 lahkunut, ülejäänud maetute arvu pole teada.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 850 meetri kaugusele lääneloodesse. Kalmistu on harvaesinevalt ringikujuline ning seda ümbritses kõrge telliskivimüür, mida kaunistasid poolringikujulised avaused. Praegu on see jäetud maha ja rüüstatud ning piirdemüürist on säilinud madal vall, mille edelaküljel on eristatav väravakoht.

## Kalmistu kabel
Kalmistu keskosas paikneb arvatavasti 19. sajandi alguses telliskividest ehitatud matusekabel. Praegu on sellest säilinud vähesed varemed. 

## Kalmistule maetuid
*1833 – Carl Otto von Löwenstern (1755–1833)

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Alo Särg. "Vana-Antsla (*Schloß Alt-Anzen*)". - Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 64 ja 67
*Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013

## Välislingid
*
*Vana-Antsla mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
1922. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste A-klass

**1923. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste A-klass** oli Eesti jalgpalli meistrivõistluste 2. hooaeg. Eesti meistriks tuli Tallinna VS Sport.

Hooaeg mängiti karikavõistluste formaadis. Eesti kõrgeim tase kandis nime **A-klass**, teine tase **B-klass** ning kolmas tase **C-klass**.

## A-klass

A-klassi registreerus peale tiitlikaitsja Tallinna VS Spordi veel Tallinna Jalgpalli Klubi, Tallinna ESS Kalev ja Narva KS Võitleja. Kuna meistrivõistlused olid turniiri formaadis, siis toimus A-klassis vaid 3 mängu, kaks poolfinaali ja poolfinaali võitjad mängisid meistri selgitamiseks finaali.
Sport ja TJK mängu algas üllatusega, kui kõigest kolm minutit oli mängitud ja Emmu Põder tegi seisuks 0:1 TJK kasuks. VS Sport'il kulus üle 20 minuti, et mängu tagasi tulla, kuid poolajaks juhtisid tiitlikaitsjad juba 3:1, väravad lõi Vladimir Tell, Arnold Kuulman ja Heinrich Paal. Teisel poolajal domineeris VS Sport täielikult ja Oskar Üpraus (kaks) ja Heinrich Paal lõid veel kolm väravat.

Teises poolfinaalis oli Kalev raskustes KS Võitlejaga ning ei suutnud esimene poolaeg väravat lüüa. Kogenud Kalev lõi kaks väravat teisel poolajal ja kvalifitseerusid finaali Tallinna VS Spordi vastu.

Finaal mängiti 29. oktoobril ja mängupaigaks oli Sport'i väljak. Kodu meeskond üllatas Kalevit, vahetades rahvuskoondise väravavahi Rudolf Paali vaid 16-aastase Evald Tipneri vastu, kuid algul tundus see olevat vale otsus. Kalevi staarründaja Eduard Ellmann-Eelma lõik kaks väravat viie minuti jooksul (25. ja 29.) ja poolajaks oli seis 0:2. Füüsiliselt tugev ja selgelt paremas vormis olevad Spordi mängijad hoidsid palli teisel poolajal enamus ajast Kalevi poolel, ning sisuliselt surusid 4 palli Lassi seljataha Kalevi väravasuul. Oskar Üpraus lõi kaks väravat ja tuli seega ka parimaks väravakütiks lüües meistrivõistlustel kokku neli väravat.

### Poolfinaalid

----

### Finaal

### Parimad väravakütid

*Märkus: 1 Kalevi väravalööja on teadmata.

## B-klass

!colspan="3" align="center"|1. ring

|-
!colspan="3" align="center"|2. ring

|-
!colspan="3" align="center"|Poolfinaalid

|-
!colspan="3" align="center"|Finaal

|}
1Viljandi Spordiring võitis algselt 4:3, kuid diskvalifitseeriti hiljem.

## C-klass

|-
!colspan="3" align="center"|1. ring

|-
!colspan="3" align="center"|Poolfinaalid

|-
!colspan="3" align="center"|Finaal

|}
1**Tallinna Jalgpalli Klubi C** pääses otse poolfinaali.

## Vaata ka
## Viited
Ford Transit

**Ford Transit** on Fordi kaubik, mida on toodetud 4 põlvkonda. Transit on olnud Euroopas 40 aastat järjest suurima läbimüügiga kaubik.

## Esimene põlvkond (1965)
1965. aastal esitletud Transit oli esimene Fordi Suurbritannia (Ford of Britain) ja Lääne-Saksamaa (Ford Deutschland) kontsernide ühisprojekt nende ühinemisel Ford of Europe kontserniks 1967. aastal. Transit vahetas Briti Fordidest välja Ford Thames 400E ning Saksa Fordidest Ford Taunus Transiti.    

1969 Ford Transit (SOY 137N), 2009 HCVS London to Brighton run.jpg|1. põlvkond (Mark I)
Ford Transit Panorama Bus 1969 (8524868882).jpg|Mark I
Ford Transit (12843506813).jpg|(Mark II)
H2 Bus at Golders Green.jpg|1. põlvkonna Londoni mikrobuss ehk väikebuss
Brno, Řečkovice, depozitář TMB, hasičské vozidlo (01).jpg|1. põlvkond mudeliuuendus (Mark II)
Ford Transit (46379672231).jpg|1. põlvkond mudeliuuendus (Mark II)


## Teine põlvkond (1986)
2. põlvkonna esitlus toimus 1986. aasta jaanuaris. 

Esimene mudeliuuendus tehti Transitile 1992. aastal, mis oli üsna pinnapealne.

Teine mudeliuuendus tehti 1995. aastal, mille käigus täiendati mootorivalikut ning Transit sai uue armatuurlaua. 

Ford Transit 1986.jpg|2. põlvkond (Mk3)
1991-1994 Ossau Ford Transit campervan (fl).jpg|2. põlvkond mudeliuuendus (Mk4)
Bristol MMB 82 Docks.jpg|2. põlvkond, 2. mudeliuuendus (Mk5)


## Kolmas põlvkond (2000)
Esmakordselt oli Transit saadaval nii esi- kui ka tagarattaveoga.

Kolmas põlvkond sai mudeliuuenduse 2006. aasta augustis.

Ford Transit 125 T300 Pritsche mit erw. Fahrerkabine, Rottach-Egern.jpg|3. põlvkond (Mk6)
Ford Trasit-based fire engine of OSP Wrząsowice.jpg|3. põlvkonna tuletõrjeauto (Mk6)
13-03-17 Liblar Ford WM 01.JPG|3. põlvkond mudeliuuendus matkaauto (Mk7)
Osp ci2.jpg|3. põlvkond mudeliuuendus tuletõrjeauto (Mk7)


## Neljas põlvkond (2013)
4. põlvkond avalikustati 2013. aasta jaanuarikuus Põhja-Ameerika autonäitusel. 

Seda põlvkonda müüakse nüüd esmakordselt ka USAs, kus see vahetas välja alates 1961. aastast toodetud Ford E-seeria kaubiku ja väikebussi ning Põhja-Ameerika turul müüdavad Transitid on ainult taga- ja nelikveolised.

Ford Transit Cozumel Taxi.jpg| 4. põlvkond taksobuss 

## Viited
1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 1. klass

**1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 1. klass** oli Eesti jalgpalli meistrivõistluste kõrgeima taseme 4. hooaeg. Eesti meistriks tuli Tallinna VS Sport.

Esimest korda mängiti "kaks-miinus" karikasüsteemil, mis tähendab seda, et meeskond kes saab kaks kaotust langeb välja. Klasside nimed muudeti tähtede asemel numbriteks. 

Eesti kõrgeim tase kandis nime **1. klass** (endine A-klass), teine tase **2. klass** (endine B-klass), kolmas tase **3. klass** (endine C-klass) ning esimest korda ka neljas tase **4. klass**.

## 1. ring

*VS Sport mängis 10-kesi, kuna Klaos oli haigestunud. Mõlemal poolajal lõi Sport 3 väravat, kokku Üpraus 5 ja Tell 1.

## 2. ring

*Võitleja ei ilmunud kohale, EJL määras mängu uueks toimumisajaks 21. september.

‡ESS Kalevi mängijad lahkusid platsilt pärast 65. minuti penaltit, võit Spordile.

*Tallinna Jalgpalli Klubi sai loobumisvõidu. Narva Võitlejale on kahe kaotusega tsüklist eemaldatud.
## 3. ring

*TJK jaoks oli tegu teise kaotusega, ning langesid tsüklist välja. Järelejäänud klubid Sport ja Kalev mängivad edasi kahe kaotuseni.
## 4. ring

## Finaal

‡Kuna mäng peeti järjena eelnevale 1:1 viigile, siis ei tohtinud meeskonnad mängijaid vahetada ja seega pidi Sport mängima 10 mängijaga, kuna Vladimir Tell oli haigusega eemal.

## Vaata ka
*2. klass
*3. klass
*4. klass

## Viited
1925. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 1. klass

**1925. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 1. klass** oli Eesti jalgpalli meistrivõistluste 5. hooaeg. Eesti meistriks tuli Tallinna VS Sport.

Hooaeg mängiti kahe miinuse karikasüsteemil, mis tähendeb, et meeskond kes saab kaks kaotust langeb meistrivõistlustelt välja.

Eesti kõrgeim tase kandis nime **1. klass** ja teine tase **Ringkonnaklass**.

Eesti Jalgpalli Liit otsustas 1. klassi laiendada ja seeläbi tegid "kõrgliiga" (ametlikult ei olnud tegu liigaga, kuna mängiti karikasüsteemil) debüüdi Nõmme SS Kalju, Pärnu SS Tervis ja Tallinna SK Kalevipoeg.

## Eelring

----

*Mäng katkestati pimeduse tõttu, hoolimata sellest, et VS Sport oli võtnud 1:0 eduseisu lisaajal ja mäng kuulutati kordamisele.
### kordusmäng

### Eelringi mängud

----

----

----

----

### Kordusmängud

----

----

## "Poolfinaal"

## Finaal

### Pärimad väravalööjad
*4 väravat - Aleksander Gerassimov-Kalvet (Tallinna VS Sport) - Ervin Fischer (Tallinna VS Sport)

## Vaata ka
## Viited
Trikāta (ajalooline piirkond)

**Trikāta** (*Tricatua*) oli 13. sajandi alguse latgali asustusega linnusepiirkond või kihelkond Tālavas, tänapäeva Põhja-Lätis. Teave Trikāta kohta pärineb eelkõige Henriku Liivimaa kroonikast.

## Asend, keskus ja juhid
Trikāta ulatus põhjas Koiva ülemjooksu või Säde jõeni ja läänes Koivani hilisema Valmiera linna juures vastu Ümera piirkonda, lõuna poolt piirasid seda Sotecle ja Autine ning idas Cērtene linnusepiirkond. Henriku Liivimaa kroonika järgi oli tegemist Tālava maakonna ühe strateegiliselt olulisema piirkonnaga, kus kogunesid sõjakäigule suunduvad maakonna ühisväed ja mille vastu nende vaenlased oma sõjaretked kõige tihedamini suunasid. Ka piirkonna peamine ülik, Talibald, oli ilmselt kogu maakonna tähtsaim vanem. Ühtlasi on kroonika Trikāta latgaleid teiste piirkondadega võrreldes nimepidi tunduvalt sagedamini maininud, ära on märgitud lisaks Talibaldile ta pojad Waribule, Rameko ja Drivinalde, ülikud Paike ja Dote ning Wardeke. Trikāta keskuseks oli tõenäoliselt Beverini linnus, lisaks sellele võis nõrgemini kindlustatud ja vähem tähtsale ülikule kuulunud linnus asuda Vijciemsi Celīškalnsi mäel.

## Poliitilised suhted
Enne 1208. aastat oli Trikāta koos ülejäänud Tālavaga Novgorodi ja Pihkva poliitilise ja religioosse mõju all, makstes sealsetele valitsejatele maksu ja olles sealt vastu võtnud õigeusu. Edaspidi nihkus Tālava järk-järgult Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu mõjusfääri. 1208. aastal sõlmisid maakonna juhid nendega sõjalise liidu ugalaste ja hiljem teiste eestlaste vastu. 1214. aastal andsid Talibaldi pojad end Riia piiskop Alberti religioosse võimu alla. 1224. aastal sõlmisid Riia piiskop ja orduvennad lepingu Tālava oma võimualadeks jaotamise kohta, kuid ka Pihkva õigus sealt maksu koguda jäi esialgu püsima. Hiljem moodustati Trikāta aladest Trikāta kirikukihelkond.

## Liivimaa ristisõda
Henriku Liivimaa kroonika järgi sai Trikāta Liivimaa ristisõja rüüsteretkede ja lahingute käigus korduvalt kannatada. 1208. aastal, vastusena latgalite, Riia piiskopi, Mõõgavendade ordu ja liivlaste sõjakäigule Ugandisse, saabusid Trikātasse ugalased ja sakalased, kes võtsid seal vange, "tegid lätlastele palju kurja" ja piirasid edutult Beverini linnust. 1211. aastal rüüstas taas piirkonda ugalaste ja sakalaste vägi, mis tegi jälle edutu katse Beverini linnust vallutada. 1213. aastal rüüstas latgalite aladel leedulaste vägi, mis Trikātas vangistas ja viis endaga kaasa Talibaldi koos ta poja Waribulega. Talibald pääses hiljem siiski põgenema. 1215. aastal Trikātasse saabunud ugalaste ja sakalaste vägi sai kätte Talibaldi, keda temalt raha väljapressimise eesmärgil piinati, kuni ta suri. Pärast seda võis Trikāta valitsejaks saada tema poeg Rameko. 1216. aastal süütasid Tālavas maksu koguvad Novgorodi saadikud Beverini linnuse põlema. 1218. aastal läbis piirkonda Pihkva vürsti Vladimiri sõjavägi. 1223. aastal käisid rüüstamas ugalased ja sakalased.

## Viited
1926. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 1. klass

**1926. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 1. klass** oli Eesti jalgpalli meistrivõistluste 6. hooaeg. Eesti meistriks tuli Tallinna Jalgpalli Klubi.

Hooaeg mängiti karikasüsteemil. Eesti kõrgeim tase kandis nime **1. klass**, teine tase **Ringkonnaklass**

## 1. klass

### Eelvooru mäng

## Veerandfinaalid

***SS Kalju** mängija **Mikker** saadeti väljakult minema.
----

----

----

***SS Tervis** loobus, mängu võit määrati **VS Sport**-ile.

## Poolfinaalid

----

## Finaal

### Parimad väravakütid
* Eduard Ellman-Eelma (Tallinna Jalgpalli Klubi) - 6 väravat
* Arnold Pihlak (Tallinna Jalgpalli Klubi) - 6 väravat

## Ringkonnaklass

|-
!colspan="3" align="center"|Eelvoor

|-
!colspan="3" align="center"|Poolfinaalid

|-
!colspan="3" align="center"|Finaal

|}
1Tartu ASK loobus.

* Ringkonnaklassi võitja Tallinna SR Võitleja sai õiguse osaleda 1926. aasta 1. klassis.

## Vaata ka
## Viited
Tihemetsa mõisa kalmistu

**Tihemetsa mõisa kalmistu** on kalmistu Saarde kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tihemetsa alevikus Saarde vallas Pärnu maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid arvatavasti millalgi 19. sajandil Tihemetsa mõisa tollased omanikud Strykid. Kalmistule maetute üldarv pole teada.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb kunagisest mõisa südamest linnulennult umbes 900 meetri kaugusele lõunaedelasse. See on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on mõned hauatähise osad ning mõlema värava postid.

## Kirjandus
*Valdo Praust. "Mõisakalmistud". - Pärnumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 68
*Valdo Praust. "Voltveti mõis (*Tignitz*)". - Pärnumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 235
*Alo Särg. "Voltveti (*Tignitz*)". - Pärnumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 116-117
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
* 
*Tihemetsa mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Kuri kalmistu

**Kuri kalmistu** on kalmistu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri külas. 

Kuri kalmistu rajamine jääb samasse perioodi kui Kuri õigeusu koguduse asutamine 1885. aastal ning Kuri kiriku ehitamine vahemik 1888–1891.

Kalmistu jääb Kuri õigeusu kirikust 200 m kaugusele Hellamaa suunas. Kalmistu pindala on 0,97 ha.

Kalmistu on piiratud suures osas puitlippaiaga (1,4–1,8 m) ning osaliselt kõrval asuvatel kruntidel paiknevate kuuride tagaseinte või nende vahelise plankaiaga. Kalmistul on kaks väravat. Peavärava moodustavad paepostid (0,6x0,6) avaga 2,2 m, mille vahel on sepisvõred. Kalmistu tagumisel küljel on puitpostidel jalgvärav (1,2 m). Muud ehitised ja rajatised peale kuuri kalmistul puuduvad. Kalmistul on uhke pühitsusrist otse kaseallee lõpus.

Kalmistul on umbes 1200 kalmu. Vanemad kui 1945. aasta (II maailmasõja lõpp) hauatähised ja piirded: metallhauatähiseid 204, sealhulgas sepisriste 79 ja kivist hauatähiseid 37. Kalmistule on maetud üks Saksa okupatsiooni ajal (1917–1918) hukkunud kütiüksuse reamees Berthold Brauer. Säilinud on kaks plekkpärga.

Kuri kalmistu on kasutusel ka tänapäeval.

## Viited

## Välislingid
*
2014. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

**Maailmameistrivõistlused [[Kreeka-Rooma maadlus]]es** 2014 peeti Usbekistanis Taškentis.

}
|- bgcolor="#DCE5E5"
! 2.
| 
| 
|- bgcolor="#FFDAB9"
! 3.
| 
| 
|- bgcolor="#FFDAB9"
! 3.
| 
| 
|-
! 5.
| 
| 
|-
! 5.
| 
| 
|-

Kehakaal 74 kg
|-
! Koht
! Sportlane
! Riik
|- bgcolor="#F7F6A8"
! 1.
| 
| 
|- bgcolor="#DCE5E5"
! 2.
| 
| 
|- bgcolor="#FFDAB9"
! 3.
| 
| 
|- bgcolor="#FFDAB9"
! 3.
| 
| 
|-
! 5.
| 
| 
|-
! 5.
| 
| 
|-

Kehakaal 84 kg
|-
! Koht
! Sportlane
! Riik
|- bgcolor="#F7F6A8"
! 1.
| 
| 
|- bgcolor="#DCE5E5"
! 2.
| 
| 
|- bgcolor="#FFDAB9"
! 3.
| 
| 
|- bgcolor="#FFDAB9"
! 3.
| 
| 
|-
! 5.
| 
| 
|-
! 5.
| 
| 
|-

Kehakaal 98 kg
|-
! Koht
! Sportlane
! Riik
|- bgcolor="#F7F6A8"
! 1.
| 
| 
|- bgcolor="#DCE5E5"
! 2.
| 
| 
|- bgcolor="#FFDAB9"
! 3.
| 
| 
|- bgcolor="#FFDAB9"
! 3.
| 
| 
|-
! 5.
| 
| 
|-
! 5.
| 
| 
|-

Kehakaal 120 kg
|-
! Koht
! Sportlane
! Riik
|- bgcolor="#F7F6A8"
! 1.
| Mijaín López Núñez
| 
|- bgcolor="#DCE5E5"
! 2.
| Rıza Kayaalp
| 
|- bgcolor="#FFDAB9"
! 3.
| Heiki Nabi
| 
|- bgcolor="#FFDAB9"
! 3.
| 
| 
|-
! 5.
| 
| 
|-
! 5.
| 
| 
|-
|}
Vedu maa-alune kalmistu

**Vedu maa-alune kalmistu** on Tartu maakonnas Tartu vallas Vedu külas asuv muistne kalmistu. Kalmistut kasutati 11.–17. sajandini.

Kalmistu lähedal asub ohvripärn (Vedu Riibaku pärn).

## Viited

## Välislingid
*
Mohni tuletornivahtide kalmistu

**Mohni tuletornivahtide kalmistu** on Harju maakonnas Mohni saarel asuv kalmistu.

Kalmistu lähedal asub Mohni tuletorn.

## Välislingid
*
Pühalepa kalmistu

**Pühalepa kalmistu** on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas asuv kalmistu.

Pühalepa kalmistu asub Pühalepa külas Pühalepa kirikust umbes 1 km kaugusel. Kalmistu pindala 1,22 ha.

Kalmistu rajati 19. sajanadi lõpus seoses Kummistu kalmistu ruumi puudusega. 

Rahvajuttude põhjal olevat Suuremõisa krahv pakkunud kogukonnale paremaid paiku, kui kalmistu praegune asukoht, kuid talumehed arvasid, et kiriku (Pühalepa kirik) suhtelises läheduses väljavalitud plats oma pinnase ja kivisuse tõttu on kasutu ja seega nende kallite surnute jaoks kõige kohasem. 

Kalmistu on ümbritsetud pinnasega toetatud kiviaiaga, mille püstitamiseks tõid kohalikud talupojad kolm koormat põllukive pere kohta. Kalmistu piirav kraav kaevati ühiskondlikus korras. Peavärava postidena on kasutatud piklikke graniitrahne, ava on suletav sepisvõrega. Kalmistul paikneb tööriistakuur ning tammepuust mälestusrist, mille taastas Kaljo Daum. 

Muinsuskaitse 2007. aasta inventuuri andmetel pärineb vanim daatumiga seostatav haud aastast 1903 (Artur Piht, surnud 13.11.1903, haud K IX 828). 

2007. aasta seisuga on kalmistul peetud 1113 matust, säilinud on 947 hauatähisega kalmu. 

Kalmistu on praeguseni kasutuses. 

## Viited

## Välislingid

*