open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Argyrogena

***Argyrogena*** on maoperekond. Perekonda kuuluvad päevase eluviisiga mürgitud maod. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Argyrogena* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
* *[[Argyrogena fasciolata]]*  (Shaw, 1802). 

## Levila
Need maod on levinud Bangladeshis, Indias (Andhra Pradeshi, Bihāri, Chhattīsgaṛhi, Goa, Jharkhandi, Karnataka, Mahārāṣhṭra, Orissa, Uttar Pradeshi ja Lääne-Bengali osariigis), Nepalis, Pakistanis ja Sri Lankal.

## Viited

## Välislingid
*F. Werner,*[http://www.landesmuseum.at/pdf_frei_remote/SBAWW_133_0029-0056.pdf Neue oder wenig bekannte Schlangen aus dem Naturhistorischen Staatsmuseum in Wien]*, 7. veebruar 1924, lk 50 – 51, Veebiversioon (vaadatud 23.12.2013) (*saksa keeles*)
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Argyrogena fasciolata]] seisuga 23.12.2013.*
Söe tänav

**Söe tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis. 

Söe tänav on umbtänav, mis lõpeb Luite tänaval. Söe tänav on peaaegu loode-kagusuunaline ja ligikaudu 120 meetri pikkune.

Söe tänav sai nime 10. augustil 1954. Söe tänav on nime saanud lähedal asuva Tallinn-Väikse raudteejaama mõjul (sarjanimi, auruveduritega seotu).

## Viited
Valdkond (ühiskond)

**Valdkond** on ühiskonnas  ühtse tunnuse alusel eristatav osa, mille piires kasutatakse tihti erilist oskuskeelt. Valdkonnad võivad liigituda näiteks ainevaldkondadeks, eluvaldkondadeks, huvivaldkondadeks, tegevusvaldkondadeks, kasutusvaldkondadeks.

Ühiskondlike valdkondade näideteks on teadusvaldkond, kultuurivaldkond, kunstivaldkond, tehnikavaldkond, majandusvaldkond, teenuste valdkond.

Vastavalt Vabariigi Valitsuse määrusele "Kutsetegevuse valdkondade loetelu, kutsenõukogude nimetused, kutsenõukogude moodustamise ja lõpetamise kord ning töökorraldus ja kutsenõukogusse institutsioonide esindajate nimetamise kord" on kutsetegevuse valdkonnad ehitus, kinnisvara ja geomaatika; energeetika, mäe- ja keemiatööstus; haridus; infotehnoloogia ja telekommunikatsioon; inseneriteadus; kergetööstus; kultuur; masina-, metalli- ja aparaaditööstus; metsandus; rahvakunst ja käsitöö; teenindus; tervishoid ja sotsiaaltöö; toiduainetööstus ja põllumajandus; transport ja logistika; õigus- ja sisekaitse; äriteenindus ja muu äritegevus.

Vastavalt haridus- ja teadusministri määrusele on teadus- ja arendustegevuse valdkonnad koos alamvaldkondadega
* bio- ja keskkonnateadused: biokeemia; mikrobioloogia; geneetika; ökoloogia, biosüstemaatika ja -füsioloogia; metsateadus; põllumajandusteadus; toiduteadused; keskkonnaseisundit ja keskkonnakaitset hõlmavad uuringud; keskkonnaohtlikke aineid käsitlevad uuringud; geograafia ja regionaaluuringud; keskkonnapoliitika, keskkonnamajandus ja keskkonnaõigus; bio- ja keskkonnateadustega seotud uuringud (biotehnoloogia, molekulaarbioloogia, rakubioloogia, biofüüsika, majandus- ja tehnoloogiauuringud).
* ühiskonnateadused ja kultuur: filosoofia; teoloogia; ajalooteadused ja arheoloogia; kultuuriuuringud; kunstiteadus; filoloogia ja lingvistika; õigusteadus; psühholoogia; logopeedia; kasvatusteadused; sotsiaalteadused; majandusteadus; riigiteadused; kommunikatsiooni- ja infoteadused.
* terviseuuringud: biomeditsiin; veterinaarmeditsiin; farmaatsia; stomatoloogia; õeteadus, õendus; rahvatervishoid; kliiniline meditsiin; sporditeadus; toitumisteadus; keskkonna- ja töötervishoid; terviseuuringutega seotud uuringud (biokeemia, geneetika, mikrobioloogia, biotehnoloogia, molekulaarbioloogia, rakubioloogia, biofüüsika ja bioinformaatika).
* loodusteadused ja tehnika: arhitektuur ja tööstusdisain; maateadused; kosmoseuuringud ja astronoomia; matemaatika; statistika; arvutiteadused; info- ja telekommunikatsioonitehnoloogia; elektrotehnika ja elektroonika; meditsiinitehnika; füüsika; keemia ja keemiatehnika; protsessitehnoloogia ja materjaliteadus; mehhanotehnika, automaatika ja tööstustehnoloogia; tootmistehnika ja tootmisjuhtimine; ehitus- ja kommunaaltehnika; biotehnoloogia (loodusteadused ja tehnika); energeetikaalased uuringud.

## Viited
Bamanophis

***Bamanophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Bamanophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
* *[[Bamanophis dorri]]*  (Lataste, 1888). 

## Levila
Need maod on levinud Beninis, Burkina Fasos, Ghanas, Malil, Mauritaanias, Togos, Senegalis ja võimalik et ka Nigeerias ja Nigeris. 

## Viited

## Välislingid
*Schätti & Trape, *[https://ia801604.us.archive.org/6/items/revuesuissede11542008schw/revuesuissede11542008schw.pdf Bamanophis, a new genus for the West African colubrid Periops dorri Lataste, 1888 (Reptilia: Squamata: Colubrinae).]*, Revue Suisse de Zoologie, vol. 115, no 4, p. 595-615, Veebiversioon (vaadatud 23.12.2013) (*inglise keeles*)
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Bamanophis dorri]] seisuga 23.12.2013.*
Bogertophis

***Bogertophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Bogertophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Bogertophis rosaliae]]* (Mocquard, 1899)
* *[[Bogertophis subocularis]]* (Brown, 1901). 

## Levila
Need kägistajamaod on levinud Ameerika Ühendriikides (California, New Mexico ja Texase osariigis) ja Mehhikos. 

## Nimi
Perekond on nimetatud Ameerika herpetoloogi Charles Mitchill Bogerti auks.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
*L. Lee Grismer,*[http://books.google.ee/books?id=3TgaUSd0lUQC&pg=PT280&dq=Bogertophis&hl=et&sa=X&ei=cia4Uq-mCaal0AWDnoHgCQ&redir_esc=y#v=onepage&q=Bogertophis&f=false Amphibians and Reptiles of Baja California, Including Its Pacific Islands ...]*, University of California Press, lk 265 – 267, 2002, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 23.12.2013) (*inglise keeles*)
*Bo Beolens, Michael Watkins, Michael Grayson,*[http://books.google.ee/books?id=3ovZoFyLhzkC&pg=PA30&dq=Bogertophis++Bogert&hl=et&sa=X&ei=Lja4UqeGB-Ot0QXWnICQDQ&redir_esc=y#v=onepage&q=Bogertophis%20%20Bogert&f=false The Eponym Dictionary of Reptiles]*, lk 30, 2011, The Johns Hopkins University Press, ISBN 978 1 4212 0135 5, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 23.12.2013) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Bogertophis]] seisuga 23.12.2013.*
Auru tänav

**Auru tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis. Auru tänav algab Tallinna–Pärnu raudteeliini äärest, ristub Leete, Suitsu ja Veduri tänavaga ning lõpeb Luite tänaval.

Auru tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 300 meetri pikkune.

Auru tänav sai nime 15. veebruaril 1933. Tänav on saanud nime lähedal asuva Tallinn-Väikse raudteejaama mõjul (sarjanimi, auruveduritega seotud).

## Viited
Woldemar Kiviaed

**Woldemar Kiviaed** (ristitud **Johann Woldemar Kiviaed**; 1. aprill 1924 Pöögle vald – 10. detsember 2013 Haapsalu) oli eesti jurist, poliitik ja ühiskonnategelane, kes elas pagulasena Rootsis ajavahemikus 1945–1997.

Mobiliseeriti II maailmasõja ajal Saksa sõjaväkke ja 1944. aastal Punaarmeesse, viidi rongiga Leningradi. Põgenes tööpataljonist Soome, sealt siirdus 1945. aastal Rootsi.

Õppis Uppsala Ülikoolis õigusteadust ja oli aastast 1950 korporatsiooni Fraternitas Estica liige.

Ta töötas Rootsis riigiametnikuna ning hiljem oli Mälarprovinsernas *Hypoteksförening* ehk Mälari provintsi laenuühisuse tegevjuht.

Woldemar Kiviaed oli Rootsi Eestlaste Liidu üks asutajaid ja kuulus selle juhatusse. 1962. aastal toimetas ta trükise "Vabadusliidu kirjavara". Ta on olnud Moderaatide Partei Eesti sektsiooni esimees.

Hiljem elas Haapsalu lähedal Topu lahe ääres.

Epp Kiviaed on Woldemar Kiviaia tütar.

## Kirjandus
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion, 2011
* Jüri Estam. Stseenid Woldemar Kiviaia elust. Rahvuslik Kontakt nr 1, 2014, lk 12–19

## Viited

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3215
Valdkond

**Valdkond** on mitmetähenduslik sõna:
***[[valdkond (ühiskond)|valdkond]]** on ühiskonnas  ühtse tunnuse alusel eristatav osa, näiteks ainevaldkond, eluvaldkond, huvivaldkond, tegevusvaldkond, kasutusvaldkond, teadusvaldkond, kunstivaldkond, tehnikavaldkond, majandusvaldkond.
***[[valdkond (geograafia)|valdkond]]** on geograafias millegi poolest ühtseilmeline maa‑alaline piirkond.
***[[valdus|valdkond]]** on valdus.
Sepapere tänav

**Sepapere tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Sepapere tänav algab Räga tänavalt, ristub Kilde tänava ja Pikaliiva tänavaga ning lõpeb umbtänavana. Sepapere tänav on idakirde–lääneedelasuunaline ja ligikaudu 430 meetri pikkune.

Tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on nime saanud Sepa talu järgi.

## Viited
Stilo

**Stilo** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas città metropolitana di Reggio Calabrias. Halduskeskus asub Stilos.

Consolino mäe nõlvadel asuva Stilo kõrgus merepinnast on 386 meetrit, asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta  (1.01.2018).

## Haldus
Stilo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bivongi, Brognaturo (VV), Camini, Guardavalle (CZ), Monasterace, Mongiana (VV), Nardodipace (VV), Pazzano, Serra San Bruno (VV), Spadola (VV), Stignano.

Stilo halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Bordingiano, Caldarella, Ferdinandea, Gatticello, Mila.


Stilo dal Consolino.JPG
Stilo vecchio 2.jpg|Stilo
Cattolica di stilo.jpg|*[[Cattolica di Stilo|La Cattolica]]* (9. sajand)
Castello Normanno Stilo 2011 WIKI.jpg|Normannide kastell
Porta Reale Stilo.JPG|Kuningavärav (*Porta Reale*)
Stilo vecchio.jpg|Vana Stilo


## Vaata ka
* Cattolica di Stilo

## Viited

## Kirjandus
* Damiano Bova, *Bivongi. Nella valle dello Stilaro*, Bari, Ecumenica Editrice, 2008. ISBN 978-88-88758-43-5.
* Luigi Cunsolo, La storia di Stilo e del suo regio demanio, seconda ristampa nel 1987, Roma, Gangemi Editore, 1965. ISBN 88-7448-185-3.

## Välislingid

* Koduleht (*itaalia keeles*)
Boiga

**Boiga** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Boigade perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Boiga andamanensis]]* (Wall, 1909)
* *[[Boiga angulata]]* (Peters, 1861)
* *[[Boiga barnesii]]* (Günther, 1869)
* *[[Boiga beddomei]]* (Wall, 1909)
* *[[Boiga bengkuluensis]]* Orlov, Kudryavtzev, Ryabov & Shumakov, 2003
* *[[Boiga bourreti]]* Tillack, Ziegler & Khac Quyet, 2004
* *[[Boiga ceylonensis]]* (Günther, 1858)
* *[[Boiga cyanea]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Boiga cynodon]]* (Boie, 1827)
* *Boiga dendrophila* (Boie, 1827) – mangrooviboiga e ulenburong 
* *[[Boiga dightoni]]* (Boulenger, 1894)
* *[[Boiga drapiezii]]* (Boie, 1827)
* *[[Boiga flaviviridis]]* Vogel & Ganesh, 2013
* *[[Boiga forsteni]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Boiga gokool]]* (Gray, 1835)
* *[[Boiga guangxiensis]]* Wen, 1998
* *[[Boiga hoeseli]]* Ramadhan, Iskandar & Subasri, 2010
* *Boiga irregularis* (Bechstein, 1802) – pruun puumadu
* *[[Boiga jaspidea]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Boiga kraepelini]]* Stejneger, 1902
* *[[Boiga multifasciata]]* (Blyth, 1861)
* *[[Boiga multomaculata]]* (Boie, 1827)
* *[[Boiga nigriceps]]* (Günther, 1863)
* *[[Boiga nuchalis]]* (Günther, 1875)
* *[[Boiga ochracea]]* (Günther, 1868)
* *[[Boiga philippina]]* (Peters, 1867)
* *[[Boiga quincunciata]]* (Wall, 1908)
* *[[Boiga saengsomi]]* Nutaphand, 1985
* *[[Boiga schultzei]]* Taylor, 1923
* *[[Boiga siamensis]]* Nutaphand, 1971
* *[[Boiga tanahjampeana]]* Orlov & Ryabov, 2002
* *Boiga trigonata* (Schneider, 1802) – india boiga
* *[[Boiga wallachi]]* Das, 1998.

## Levila
Boigad on levinud Aasias ja Austraalias. 

## Mürgisus
Boigadel ei ole peas mürginäärmed vaid Duvernoy näärmed. Osade boigade vaoga tagamürgihammaste (Ophistoglypha) Duvernoy näärmete eritised võivad, hammustuse tagajärjel, inimesel nõrga mürgistusseisundi esile kutsuda.

## Tõrje
Pruunide puumadude (*Boiga irregularis*) tõrjeks Vaikses ookeanis asuval Guami saarel katsetab USA põllumajandusministeerium paratsetamooliga varustatud hiirelaipu. Mao koomasse viimiseks ja surmamiseks piisab 80-milligrammise annuse manustamisest.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Sissekanne WoRMS-is

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Boiga]] seisuga 23.12.2013.*
Stilo neem

**Stilo neem** (itaalia keeles *Punta Stilo*, *Capo Stilo*), Magna Graecia ajal tuntud kui *Cocintum*, on neem Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Monasteraces, umbes 10 kilomeetri kaugusel Stilost.

Joonia mere Squillace lahe lõunapiiriks olevale Stilo neemele püstitati 1887. aastal Stilo neeme tuletorn (*Faro di Punta Stilo*).

Antiikajal asus *Cocintum*is Kauloni linn ja seejärel Stilo asula (*Stilida* nime all).

Teise maailmasõja ajal, 9. juulil 1940, toimus Stilo neeme lähedal Itaalia ja Ühendkuningriigi merevägede vahel Calabria merelahing (tuntud ka kui Punta Stilo lahing).
Sirge tänav

**Sirge tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. 

Sirge tänav algab Piibelehe tänavalt ja lõpeb Veskimetsa tänaval. Mustjõe tänav on põhjakirde–lõunaedela suunaline ja ligikaudu 190 meetri pikkune.

Sirge tänav sai nime 16. mail 1958.

## Viited
Luste tänav

**Luste tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. 

Luste tänav algab Heina tänavalt ja lõpeb Ristiku tänaval. Luste tänav on enam-vähem idakirde–lääneedelasuunaline ning ligikaudu 125 meetri pikkune.

Luste tänav sai nime 25. veebruaril 1941. Tänav on nime saanud viljas umbrohuna kasvava luste järgi.

## Viited
Boiga flaviviridis

***Boiga flaviviridis*** on maoliik.

## Levila
*Boiga flaviviridis* on levinud Indias Andhra Pradeshi ja Lääne-Bengali osariigis.

## Välislingid
*Sissekanne ReptileDB-s
*Vogel & Ganesh, 2013 : A new species of cat snake (Reptilia: Serpentes: Colubridae: Boiga) from dry forests of eastern Peninsular India. Zootaxa, no 3637 (2), p. 158–168.

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Boiga flaviviridis]] seisuga 23.12.2013.*
Cemophora

***Cemophora*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Cemophora* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
* *[[Cemophora coccinea]]* (Blumenbach, 1788).

## Levila
Need maod on levinud Ameerika Ühendriikides: Alabama, Arkansase, Põhja-Carolina, Lõuna-Carolina, Delaware, Florida, Georgia, Illinoisi, Indiana, Kentucky, Louisiana, Marylandi, Mississippi, Missouri, New Jersey, Oklahoma, Tennessee, Texase ja Virginia osariigis. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cemophora coccinea]] seisuga 23.12.2013.*
Monasterace

**Monasterace** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas città metropolitana di Reggio Calabrias. Halduskeskus asub Monasteraces.

138 meetri kõrgusel merepinnast asuva Monasterace asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Monasterace piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Guardavalle (CZ), Stilo.

Monasterace halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Campomarzio, Costa di mare, Lesa, Rimini.

## Loodus
Joonia mere Squillace lahe kaldal asuva Monasterace lõunapiiriks on Stilato jõgi, keskel voolab Assi jõgi.


Castello Monasterace.jpg|Monasterace kastell
Casa greca.JPG|Antiik-Kreeka aegse maja varemed
Resti di Kaulon.jpg|Kauloni varemed


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*itaalia keeles*)
Chapinophis

***Chapinophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Chapinophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
* *[[Chapinophis xanthocheilus]]* Campbell & Smith, 1998.

## Levila
Need maod on endeemsed Guatemalas. Nad on levinud Sierra de las Minase mäeahelikus 1830–2300 m kõrgusel.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Chapinophis xanthocheilus]] seisuga 23.12.2013.*
Acireale

**Acireale** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Sitsiilia maakonnas Catania suurlinnapiirkonnas. Acireale sai linnaõigused Itaalia presidendi 2005. aasta 30. novembri dekreediga.

161 meetri kõrgusel merepinnast asuva Acireale asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 

## Haldus
Acireale piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aci Castello, Aci Catena, Aci Sant'Antonio, Giarre, Riposto, Santa Venerina, Zafferana Etnea.

Acireale halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Aci Platani, Balatelle, Capo Mulini, Guardia, Mangano, Pennisi, Piano d'Api, Pozzillo (Superiore ja Inferiore), San Giovanni Bosco, Santa Caterina, Santa Maria degli Ammalati, Santa Maria delle Grazie, Santa Maria la Scala, Santa Maria la Stella (jagatud Aci Sant'Antonioga), Santa Tecla, Scillichenti, Stazzo.

Mereäärsed fraktsioonid on, põhjast lõunasse: Pozzillo, Stazzo, Santa Tecla, Santa Maria la Scala ja Capo Mulini.

Acireale kvartalid (*quartiere*) on: Belfrontizio, Cappuccini, Cervo, Città del fanciullo (sitsiilia keeles *O fanciullu*), Pescheria (*A chiazza*), Piazza Carmine (*O' Camminu*), Piazza Dante (*Chianu Pizzuni*), Piazza Europa, San Biagio, San Cosmo, San Giovanni, San Giuseppe, San Martino, San Michele, San Salvatore (*O' Sabbaturi*), Santa Maria del Suffragio (*E' Motti*), Triangolo, Santa Caterina, Tupparello, Via Loreto, Via Mandorle (*Vanedda e mennule*), Stazione Vecchia.

## Sõpruslinnad
*  – Mar del Plata, alates 1996
*  – Viareggio

## Bibliograafia
*AA.VV., *Acireale* (speciale della rivista *Kalos*), Edizioni Ariete, Palermo.
*Blanco M., *Gli affreschi di Pietro Paolo Vasta nelle antiche chiese di Acireale*, edizioni Clio, 2003.
*Brocato D., Scarcella G., *Castelli e luoghi fortificati della provincia di Catania*, edito da Apt Catania, 2004.
* Gravagno G. - *La Storia di Aci*, Acireale 1992.
* Gravagno M.C. - *Aci nei secoli XVI e XVII*, Acireale 1986.
* Marino A. (a cura di) - *Acireale, una città attraverso il barocco*, ed.Skira, Milano 1999
* Pennisi A., Rizzo G.E. - *Siciliae Veteres Nummi*, la collezione numismatica Pennisi di Floristella - Acireale 1940, Ed. Stianti
*Raciti Romeo V. - *Acireale e Dintorni. Guida storica monumentale*, Acireale, 1927 (ristampa curata da Accademia degli Zelanti e dei Dafnici, Acireale, 1980)
*Raccuglia S. - *Storia di Aci*, ristampa, edito dalla Accademia degli Zelanti e dei Dafnici, Acireale 1987.
*Rizzo S. - *Acireale. Guida monumentale e turistica*, Acireale 1977.
*Vigo L. - *Guida di Acireale*, Accademia degli Zelanti e dei Dafnici, Acireale 1870 ca.
*Saporita F. - *Acireale 1943*, Accademia degli Zelanti e dei Dafnici, Acireale 1990 ca.
*Ignoto P.- " Guida alla Ristorazione ed alla Ospitalità nella Sicilia Orientale", Acireale(CT) / Porto Empledocle (AG) 2006.
*Vecchio N. , Calì F. (a cura di) - " Per una storia dello Scautismo Acese, 1944/1974, i primi trent'anni dell'Acireale 1° " - Galatea Editrice, Acireale 2007.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*itaalia keeles*)
* Acirealeblog
* Il carnevale di Acireale
* Acireale
* Festival della Granita siciliana
Kaklusklubi

"**Kaklusklubi**" (*Fight Club*) on USA kirjaniku Chuck Palahniuki 1996. aastal ilmunud romaan.

Kaklusklubi peategelane võitleb unetusega. Kui tema arst väidab, et unetus pole kannatus, leiab ta kergendust, teeseldes eri tugirühnades haiget. Seejärel kohtab ta saladuslikku meest Tyler Durdenit ning rajab põrandaaluse kaklusklubi kui radikaalse psühhoteraapia vahendi.

1999. aastal lavastas režissöör David Fincher romaani järgi samanimelise filmi, peaosades Brad Pitt ja Edward Norton. Sellest sai kultusfilm, ehkki kinodes tõi see sisse oodatust vähem. Filmi edu muutis menukaks ka romaani ja selle autori Palahniuki.

Eesti keeles avaldas romaani 2006. aastal Tiina Randuse tõlkes Eesti Ekspressi Kirjastus.
Uruhiir

**Uruhiir** (*Microtus*) on hamsterlaste sugukonda kuuluv näriliste perekond.

Perekonda kuulub 62 liiki.

## Eesti liigid
Eestis elab 5 selle perekonna liiki:
**Microtus agrestris* – niidu-uruhiir
**Microtus arvalis* – põld-uruhiir
**Microtus levis* – kuhja-uruhiir 
**Microtus oeconomus* – soo-uruhiir
**Microtus subterraneus* – võsa-uruhiir

## Teisi liike
**Microtus bavaricus* – baieri uruhiir
Pikkpoiss

**Pikkpoiss** ehk **hakkliharull** (ka hakkpraad või hakkpäts, rahvasuus ka **vale jänes** ja **valejänes**) on enamasti piklikus ahjuvormis küpsetatud hakklihast toit. Toit on pärit Mandri-Euroopast ja selle juured ulatuvad Vana-Roomasse.

## Koostis
Roa põhikoostisaine on kas veise-, lamba-, sea- või metsloomalihast, harvemini hobuse- või linnulihast valmistatud hakkliha. Hakklihale lisatakse lisakoostiainetena näiteks leiva- ja saiapuru, sinepit või tomatipastat. Maitseainetest järgi võib lisada peterselli, sellerit, koriandrilehti, soola, pipart, karrit või eksootilisemaid vürtse näiteks jahvatatud nelki, tähtaniisi ja kaneeli (ka kassiat). Pikkpoissi tehakse ka seene-, muna-, juustu- või juurviljatäidisega.

## Vorm ja küpsetamine
Hakklihatainast vormitakse leivapätsikujuline hakkpäts, mida küpsetatakse kas ahjuvormis või küpsetusfooliumi keeratult ahjus või mis hautatakse keskmisel kuumusel küpseks pliidile asetatud küpsetuspannil. Seda rooga saab valmistada ka mikrolaineahjus.

## Levik ja nimetus
Sakslaste koduköögis kannab roog nimetust Hackbraten, Faschierter Braten või Falscher Hase. Paljudes piirkondades kasutatakse täidisena keedetud kanamune. Soomlaste koduköögis kannab roog nimetust "lihamureke". Roog tehakse hakk-kotleti tainast, maitsestamiseks kasutatakse üksnes soola ja musta pipart.
  
## Vaata ka
*hamburger
*kotlet

## Viited

## Välislingid
*Alan Davidson, "The Oxford Companion to Food", Oxford University Press, lk 491, 1999, ISBN 0 19 211579 0
*Meatloaf, BBC Food recipes, Veebiversioon (vaadatud 24.12.2013) (inglise keeles)
*Jamie Oliver,*[http://www.jamieoliver.com/magazine/recipes-view.php?title=jamie-s-meatloaf JAMIE"S MEATLOAF]*, veebiversioon (vaadatud 25.12.2013) (inglise keeles)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Meatloaf]] seisuga 24.12.2013.*
Capo Mulini

**Capo Mulini** on fraktsioon (*frazione*) Itaalias Sitsiilia maakonnas Catania suurlinnapiirkonnas Acireales. Capo Mulini asub 9 meetri kõrgusel merepinnast.

Capo Mulini asub Acirealest umbes 5 kilomeetrit lõunas. Samanimeline neem (**Mulini neem**, *Capo Mulini*) on Catania lahe põhjapoolseim punkt. 

Arvatakse, et antiikajal asus Capo Mulini lähistel Kreeka linn Xiphonia.

## Vaatamisväärsused
* *Torre Sant'Anna*
: Sant'Anna torn, praegune tuletorn
* Santa Maria della Purità kirik

## Välislingid
* Etnanatura (*itaalia keeles*)
Catania laht

**Catania laht** (itaalia keeles *Golfo di Catania*) on laht Lõuna-Itaalias Joonia meres.

Sitsiilia maakonna Catania ja Siracusa provintside piires asuv laht piirneb põhjas Acireales asuva Mulini neemega ja lõunas Augustas asuva Campolato neemega. 

Lahe pikkus on 31,5 kilomeetrit, laius 9,8 kilomeetrit, rannajoone pikkus umbes 50 kilomeetrit.

Lahte suubuvad mitmed jõed: Simeto, Gornalunga, San Leonardo; Acquicella, Buttaceto, Benanti kanal. Catania juures suubub lahte maa-alune Amenano jõgi.
Otse tänav

**Otse tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Eramutega hoonestatud Otse tänav algab Piibelehe tänavalt ja lõpeb Veskimetsa tänaval. Otse tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ja ligi 195 meetri pikkune.

Otse tänav sai nime 16. mail 1958. Otse tänav on nime saanud Joone tänava eeskujul.

## Viited
Jõulusandid

**Jõulusandid** olid Eesti rahvakultuuris jõuluaja tähtpäevadel peresid külastanud käijad (enamasti noormehed), kes soovisid pererahvale õnne ja edu. 

Näiteks Lääne-Eestis käisid andresepäeval (30. november) *andresed*, luutsinapäeval (13. detsember) *luutsid*, toomapäeval (21. detsember) *toomad*. Uusaastaööl külastasid Lääne-Eestis ja läänesaartel perekondi ka jõulusandid, keda nimetati *nääripoisteks*.

## Viited
András Schiff

**Sir András Schiff** ['andraaš šiff] (sündinud 21. detsembril 1953 Budapestis) on Ungari juudi päritolu pianist.

## Tunnustus
*1996 – Kossuthi auhind
*1997 – Léonie Sonningi muusikaauhind
*2012 – Mozarti medal
*2014 – Knight Bachelor

## Välislingid
*Tim Franks. Andras Schiff: Why I won't perform in Hungary, BBC News, 23. detsember 2013
Chilomeniscus

***Chilomeniscus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Chilomeniscus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Chilomeniscus savagei]]* Cliff, 1954
* *[[Chilomeniscus stramineus]]* Cope, 1860.

## Levila
Need maod on levinud Arizona osariigis ja Mehhikos. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
*L. Lee Grismer,*[http://books.google.ee/books?id=3TgaUSd0lUQC&pg=PT281&dq=Chilomeniscus&hl=et&sa=X&ei=UEq5UviXMKe57Abb9YDgCw&redir_esc=y#v=onepage&q=Chilomeniscus&f=false Amphibians and Reptiles of Baja California, Including Its Pacific Islands ...]*, University of California Press, lk 267 – 268, 2002, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 24.12.2013) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Chilomeniscus]] seisuga 24.12.2013.*
Näärisokk

**Näärisokk** (ka *jõulusokk*, *nääripukk*, *jõulupukk*, Kihnus *jõulutönk*) on rahvakultuuris sokuks maskeerunud noormees, kes liigub ringi jõulude või nääride ajal. 

Eestisse on näärisoku tava jõudnud Rootsist. Eestis on teada selle tava järgimist saartel ja läänerannikul veel 20. sajandi algulgi. Sokuks maskeerimise ja sokujooksmise komme on levinud ka Soomes, Norras, Taanis, Iirimaal, Ungaris, Sloveenias, Bulgaarias ja Portugalis. 

## Kombestik Eestis
Sokuks maskeeritud inimene liikus koos karjusega või üksi jõuluajal ringi ja lõbustas inimesi – puksis pererahvast, hirmutas lapsi, pritsis tüdrukuid veega ja kogus ande. Maskeerimiseks kasutati pahupidi kasukat, sokupead, looka, habemeks kasutati takku või lina. Kasutati majapidamises leiduvat kraami nii, nagu maskeerija fantaasia lubas. 

Nääripoisid ja näärisokud käisid saartel ja Lääne-Eestis uusaasta esimestest tundidest alates perest peresse, soovisid head uut aastat ja kirjutasid kriidi või söega majauksele uue aasta numbri. Neile pakuti õlut, anti ande – vööpaelu, pähkleid, õunu.

Komme pärineb eelkristlikust perioodist, see oli seotud surnutekultusega – inimese hing võis kriitilisel ajal (ja aastavahetus seda on) võtta looma kuju, kuid samuti on maskeerimine nii tõrjemaagiline kui ka meelelahutuslik tegevus.

Sokujooksmine on saarte ja läänerannikul paiguti endiselt elav traditsioon ning on kantud ka Eesti vaimse kultuuripärandi nimekirja.

## Soomes
Soomes on näärisokk *joulupukki* või *nuuttipukki* – kuri vaim, kes on võtnud soku kuju ja nõuab 13. jaanuaril ande ning toidujääke tasuks saagi ja viljakuse eest. Komme (*kekri*) on säilinud Kagu-Soomes, kus pühade aja lõpul kasukates, tohust maskidega ja sarvedega mehed käivad ukselt uksele ning kui ei saa soovitut, hirmutavad lapsi. Nimetus *joulupukki* (jõulude sokk) tähistab alates 20. sajandist tänapäevast jõuluvana.

### Pilte

Fail:Julbock med sällskap tagen vid Bollnässtugan, Skansen - Nordiska museet - NMA.0048125.jpg|Jõulusokk Rootsis 20. sajandi algul
Fail:Gotland-Bunge Museum Hof 18.Jhdt. 16.jpg|Jõulusoku mask (18. sajandist) Gotlandi muuseumis
Fail:Julbock (Uppland).png|Jõulusokk 20. sajandi algul Rootsis


## Vaata ka
*jõulusandid
*Krampus
*Kaotatud kaup ehk jaht jõuluvanadele
*jõulukass
*Islandi jõulumehed

## Viited
Jõuluhani (rahvakultuur)

**Jõuluhani** on Lääne-Eesti rahvakultuuris jõulude ajal liikuv haneks maskeerunud pereliige, kes vitsaga või nokaga käib eeskätt lastest saunalisi löömas. Enamasti maskeerus jõuluhaneks perekonna mõni vanematest meestest.

Rahvakultuuris püsis see tava 19. sajandi keskpaigani.

## Viited
Piksepeni tänav

**Piksepeni tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Piksepeni tänav kulgeb Lepiku tee ja Päevakoera tänava vahel. Tänav on enam-vähem lääne–idasuunaline ja ligikaudu 180 meetrit pikk.

Piksepeni tänav sai nime 28. novembril 1997. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. 

Piksepeni tänav on rajatud endise Lepiku küla Andrekse talu maadele. 

## Vaata ka
*Piksepeni

## Viited

## Välislingid
*Piksepeni tänav detailplaneeringu joonisel
Lasipuu (tööriist)

**Lasipuu** (ka: *kaevepuu, pusipuu*) on ühest otsast teritatud puu (tavaliselt kuusk), mida vanasti kasutati ahetud rukkirehe parte vahelt torkimiseks. Rukkirehte torgiti siis, kui see oli nii kokku vajunud, et soojust sellest läbi enam ei käinud.

## Viited

## Välislingid
*
Jõulukroon

**Jõulukroon** (ka: *näärikroon*, *äll*) on jõulude ajal kasutatav õlest või roost laeilustus. Jõulukroon koosneb nööriga läbi tõmmatud ja kokku seotud õle- või roolülidest, meenutades väliskujult enamasti kaheksatahukat.

Jõulukrooni eritüüp on **[[kräss]]**: ilustus, mille puhul tooresse kartulisse on pistetud rukkikõrred.

## Viited

## Välislingid
*
Pulmakroon

**Pulmakroon**, ka **pulmasari** oli pulmade ajal kasutatav laekaunistus (nt Kadrinas, Kuusalus, Juurus, Ristil jne). 

See oli lauas istuva noorpaari kohal lakke riputatud peergudest (ka õlekõrtest või pilliroost) pärg või geomeetriline kujund, mis oli ehitud munade, tuttide, lintide, lipukeste, paela otsa aetud hernestega jms. Pulmakrooni materjal oli värvitud (iga asi eri värvi).

## Viited

## Välislingid
* Pulmakroon ERM A 729:8, Eesti Rahva Muuseum
Haradok

**Haradok** (transkribeerituna **Garadok**) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Haradoki rajooni halduskeskus. Leedu keeles *Haradokas* või *Gorodokas*, poola keeles *Horodek*.

Linna läbib Viciebskist Nevelisse viiv raudtee. Haradokis on kaks keskkooli ja põhikool, laste kunstikool ja spordikool. Linnas asub koduloomuuseum, seal on ka kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Linnas ilmub ajaleht «Гарадоцкі весьнік».

Tööstusettevõtetest on Haradokis metsatööstus, toiduainetetööstus ja kergetööstus. Asulas on piimakombinaat ja Talačyni konservitehase filiaal. 

Linnas on XIV–XVII sajandil rajatud kindlus. Vaatamisväärsusteks on veel XIX sajandi lõpul ja XX sajandi algul rajatud vanalinn ning XIX sajandi keskpaigas ehitatud postijaam.

## Ajalugu
Haradokki mainitakse esimest korda aastal 1128. Kaart aastast 1579 näitab praeguse linna koha peal kaht asulat, Suurt ja Väikest Haradokki. Aastal 1613 on kaardile kantud kui üks asula – Haradoki alev. Selleks ajaks oli asula juurde juba rajatud ka kindlus, kuigi pole teada, millal see täpselt rajati ja kes selle ehitas. 

Aastal 1772 läks alev esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu ja samal aastal sai ka linnaõigused. Aastal 1860 hakati asulas tootma potast. Aastal 1904 avati linnast kaks kilomeetrit idas raudteejaam ja seejärel laienes linn raudteeni. 1924. aastal liideti Valgevene NSV-ga.  Teises maailmasõjas kaotas Haradok ja linna ümbruskond 8000 inimest, linna külje alla rajati aga laager, kus hukkus 2500 inimest.

## Pilte

Pilt:Gorodok-042010.JPG|Haradok
Pilt:Haradok. Гарадок (15.11.2009).jpg|Haradoki vanalinn


## Haradoki elanikke

*Anatol Erašaŭ – Valgevene viroloog
*Juzef Maraleŭski – Valgevene luuletaja
*Ber Aršanski – Valgevene kirjanik
*Iehezkel Sarna – Iisraeli rabi
*Angel Bogdanovitš – Vene publitsist
*Kanstancin Vieranicyn – Valgevene kirjanik
*Anton Hrynievič – Valgevene helilooja

## Viited

## Välislingid
* Haradok 
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Kräss

**Kräss** (ka kärbsekiik, laevurr, äitsmepall) on Eesti rahvakultuuris kerakujuline rippkaunistus, mis riputati jõuludeks, pulmadeks või simmaniks rehetare lakke. Tegemist on jõulukrooni eriliigiga. Krässi moodustas kartul või naeris, millesse olid kiirjalt torgatud kõrred või lilleõied.

## Viited

## Välislingid
*
Nääris

**Nääris** on Eesti rahvakultuuris nääride ajal odrajahust tehtud leib. Näärise tainas rulliti nii kokku, et keskele tekkis ümar moodustis, kuhu pisteti küpsetamise ajal viljapead. Arvati, et kelle viljapea ära kõrbes, sellega juhtuvat uuel aastal midagi halba.

## Viited
Jat Airways

**Jat Airways** oli Serbia lennufirma, mille peakorter asus Belgradis. Lennufirma kodulennujaam oli Belgradi Nikola Tesla lennujaam.

2013. aastal reorganiseeriti see ettevõtteks Air Serbia.

## Lennukipark

JAT Airwaysil olid (2013. aasta augusti seisuga) järgmised lennukid:





## Viited
Jõuluhani

**Jõuluhani** on paljude Euroopa maade rahvusköökides erilisel viisil valmistatud ja ahjus küpsetatud linnulihapraad, mida süüakse enamasti jõulude ajal. 

Jõuluhane valmistatakse valdavalt koduhanest (*Anser anser domesticus*). 

## Ettevalmistustööd
Valmistamiseks tuleb valida meelepärases suuruses hani, mida nüüdisajal saab ka paljudest toidupoodidest sügavkülmutatuna. Kasvandusest pärit hane küpsetamisel tuleb arvestada sellega, et suure osa linnu kogukaalust moodustab hanerasv, mis võib väljasulamisel kaalu vähendada.

Enne jõuluhane valmistamist tuleb sügavkülmutatud linnulihal külmikus 2–3 päeva üles sulada lasta. Seejärel tuleb nähtavad rasvapadjad eemaldada ja lind hoolikalt puhastada, kuivatada ning maitsestada.

### Hani praad ehk pardi praad (1912)
*Hani puhastatakse pealt ja seest ning pestakse puhtaks. Siis õerutakse liha pealt ja seest soolaga, täidetakse seest poolenise pehmeks keedetud hapukapsastega, ehk poolite kapsaste, poolite hapude õuntega. Pandakse siis hani rinna poolega panni peale ja lükatakse palavasse ahju. Kui hanist liiga palju rasva välja sulab, kallatakse seda vähemale ja kui pann pruuniks on läinud, lisatakse üks kortel keeva vett juurde ja praetakse hani sagedasti üle valades mõlemilt poolt pruuniks ja pehmeks. Tahetakse, et praadil rabe koor saab, siis peab lõpu poole ainult rasvaga üle valama. Kaste jääb niisama, ainult üleliigset rasva peab pealt ära võtma.*

## Lisakoostisained
Lisakoostisainete ja nende kombinatsioonide kasutamine oleneb jõuluhane retseptidest ning traditsioonidest. Kui teiste liharoogade puhul hõõrutakse maitseainesegu lihale väljastpoolt, siis jõuluhane valmistamisel tuleb see koos täidisega hane kehaõõnde panna.

Täidisena kasutatakse enamasti sidrunit, apelsini, õunu, ploome, aprikoose ja mitmesuguseid juurvilju (seller, sibul). Maitseainetena kasutatakse tavaliselt soola ja purustatud või jahvatatud pipart.

Metshane valmistamisel tuleb sageli kasutada ka alkohoolseid lisaaineid, sest metshane liha on keerulisem pehmeks küpsetada. Lihapehmendajana on soovitatud kasutada kas veini, viina, brändit või viskit.

## Serveerimine
Serveerida soovi järgi koos maitsestatud ahjukartulite, ahjuõunte, hautatud hapukapsa või muu sellisega.
 
## Muud
Sarnasel viisil saab valmistada ka kodupardipraadi.

Mõnikord süüakse gurmeeroana ära ka jõuluhane kõhuõõnes paiknev paradiisiõun.

## Vaata ka
* Hani (kulinaaria)
* Jõulukalkun
* Jõulupart

## Viited

## Välislingid
*Christmas goose
*Justine Sterling, The Story Behind the Christmas Goose
*Toidutare.ee, Jõuluhani II
*Gordon Ramsay, Gordon's Christmas roast goose
*Mark Slawson, Roasted Christmas Goose
*Harri Ilves, "Ahjuroad", lk 60, 100 rooga, ISBN 978 9949 427 23 9
*Tanel Veenre, Hane seitse palet
Kollikakk

**Kollikakk** on Eesti rahvakultuuris jõululeib, mida küpsetati viljalõikuse esimese vihu terade jahust. 

Kollikakk oli talupere laual kogu jõuluaja, ent seda ei söödud. Pärast jõulupühasid viidi kollikakk aita viljasalve, kus see seisis kevadkünni, -külvi või karjalaskmiseni. Nende sündmuste puhul sõid inimesed ja loomad kollikaku ära.

## Viited
Ühtsus

**Ühtsus** on mitmetähenduslik sõna:
* **ühtsus** on olemine jagamatuna
* **[[Ühtsus (Läti partei)|Ühtsus]]** on erakond Lätis.
Nääriorikas

**Nääriorikas** (ka *orikas*) on vanasti nääride ajal rukki- või nisujahust valmistatud seakujuline leivapäts. 

Leiva üks ots vormiti sea peana teravamaks, külgedele tehti mügarikud, mis märkisid jalgade kohti. Mõnikord vormiti sellisele leivale ka sea nina, sõõrmed ja silmad, lisaks kujutati harjaseid.

Nääriorika abil püüti ennustada. Leivale pandi nii mitu soolaterakest, kui mitu looma talus oli. Kui soolaterad ei sulanud, polnud uuel aastal loomadele õnnetusi karta. Kui mõni tera sulas, võis selle loomaga, kelle kohta tera käis, äpardus või õnnetus juhtuda.. 

## Vaata ka
*jõululeib

## Viited
Skopje lennujaam

**Skopje lennujaam** (IATA: **SKP**, ICAO: **LWSK**) (makedoonia keeles: Аеродром Скопје, *Aerodrom Skopje*), kuni 2018. aastani **Aleksander Suure Skopje lennujaam** (makedoonia keeles: Аеродром Скопје „Aлександар Вeлики“, *Aerodrom Skopje "Aleksandar Veliki"*), tuntud ka kui **Petroveci lennujaam** (Аеродром Петровец, *Aerodrom Petrovec*), on Põhja-Makedoonia rahvusvaheline lennujaam ja lennufirma Wizz Air sõlmlennujaam. Lennujaam asub Petrovecis, Skopje kesklinnast 17 kilomeetrit kagu pool.

## Viited
Belgradi Nikola Tesla lennujaam

**Belgradi Nikola Tesla lennujaam** (IATA: **BEG**, ICAO: **LYBE**) on  rahvusvaheline lennujaam Serbias ja rahvusliku lennufirma Air Serbia kodulennujaam. Lennujaam asub Surčinis, Belgradi kesklinnast 12 kilomeetrit lääne pool.

Lennujaam on serbia päritolu leiutaja Nikola Tesla nimeline.
Sarajevo rahvusvaheline lennujaam

**Sarajevo rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **BEG**, ICAO: **LYBE**) (endine Butmiri lennujaam) on Bosnia ja Hertsegoviina rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma B&H Airlines kodulennujaam. Lennujaam asub Butmiris, Sarajevo kesklinnast 6,1 kilomeetrit edela pool.
Rulli tänav

**Rulli tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis. Rulli tänav algab Männiku teelt, ristub Orava tänavaga ja lõpeb Mahla tänaval Tallinna–Pärnu raudteeliini ääres. Rulli tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 195 meetri pikkune.

Eramutega on hoonestatud ainult tänava edelapoolne külg, kirdepoolse külje ääres asub Oravamäe park.

Rulli tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänava nimi on Ratta tänava paarisnimi.

## Viited
Medallion Air

**Medallion Air** oli Rumeenia tellimuslennufirma, mille peakorter asus Bukarestis. Lennufirma kodulennujaam oli Mihail Kogălniceanu rahvusvaheline lennujaam. 

## Ajalugu

Lennufirma Medallion Air läks pankrotti juulis 2013. 

## Lennukipark

Medallion Airil olid juuli 2013 seisuga järgmised lennukid:





## Viited
EuroLOT

**EuroLOT** oli Poola lennufirma, mille peakorter asus Varssavis. Lennufirma kodulennujaam oli Varssavi Frédéric Chopini lennujaam. 

## Ajalugu

EuroLOT asutati 19. detsembril 1996, regulaarlende alustas 1. juulil 1997.

Lennufirma lõpetas tegevuse 31. märtsil 2015.

## Lennukipark

EuroLOT-il olid järgmised lennukid (2013. aasta oktoobri seisuga):





## Viited
Bahušeŭsk

**Bahušeŭsk** (ka **Baguševsk**; poola keeles **Boguszewsk**) on alev Valgevenes Viciebski oblastis Sianno rajoonis, Bahušeŭski külanõukogu halduskeskus. 

Asulat läbib raudteeliin Viciebsk-Orša. Bahušeŭskis on kaks keskkooli, muusikakool, kultuurimaja, kaks raamatukogu. Tegutseb harrastusteater. Alevis on metsamajand ja mööblitehas, tegutseb kondiitritsehh.

## Ajalugu
Bahušeŭski kohal asus karjamõis, kus tegutses aastail 1854–1884 pruulikoda. Seal valmistati lätlasest meistri käe all õlut. Aastal 1901 valmis raudtee, kohalik mõisnik Boguszewski andis raudteejaama juurde rahvale maad ja selle ümber tekkis asula, mis sai mõisniku järgi oma nime. Aastal 1915 rajati asulasse saekaater. Aastast 1924 Valgevene NSV osa. Ametlikult sai Bahušeŭskist alev aastal 1938. 

## Viited

## Välislingid
* Alev Valgevene fotoentsüklopeedias
* Bahušeŭsk
Tirana lennujaam

**Tirana Ema Teresa nimeline rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **TIA**, ICAO: **LITA**)  on Albaania ainuke rahvusvaheline lennujaam, tuntud ka nime all **Rinasi Rahvusvaheline lennujaam.** Lennujaam asub Rinasis, Tirana kesklinnast 11 kilomeetrit loode pool. Lennujaam on saanud nime Ema Teresa järgi. Lennufirmadele Alitalia, Blue Panorama Airlines ja Adria Airways on see võtmelennujaam.
Jõulutoidud

**Jõulutoidud** on jõule tähistavate rahvaste jõuluaja pidustustega seotud ja neil päevil söödavad toidud, mis võivad eri rahvastel või piirkonniti erineda. 

## Jõulutoidud eesti jõulukombestikus
Eesti talurahva jõulutoidud on olnud sealiha, jõululeib ehk jõuluorikas, verivorstid, hapukapsas; uuema jõulukombestiku järgi ka piparkoogid. Jõulujoogiks on olnud õlu.

Pidulaual pidi kindlasti olema koduõlu, sealiha (poolik seapea), jõululeib ja jõuluvorstid. Tavalised jõulutoidud olid veel pähklid, kapsas, keedetud oad, herned, naerid, kala ja või.

### Lihatoidud
Lihatoite söödi paljudes taluperedes pühapäeviti ja liha jagas peremees isiklikult ja jaopärast – üksnes jõulude ajal võisid seda süüa kõik isu pärast. 

Jõulutoidute hulka kuulus ka sea- ehk põrsapraad. 

Seapeast ja seajalgadest (eesjäseme alumisest osast, harvemini tagajäseme alumisest veerandist) ning veest ja maitseainetest (vürts, loorberilehed, sool jt) keedeti sülti ehk jaheliha. Sülti keedeti ka vasikapeast ja vasikajalgadest.

Saartel (Kihnu, Saaremaa, Hiiumaa jm) tarbiti söögiks ka hülgeliha, kuid puuduvad andmed selle kohta, kas hülgeliha oli ka jõulumenüü kandvaks koostisosaks.   

### Veretoidud
Loomaverest valmistati toite mitmeis Eesti paigus aasta läbi. Verest valmistati verileiba, verikooke, verivorstikesi ja verikäkke (käkid). 
Lõuna-Eestis säilitati soolaga segatud verd ka jõuluvorstide jaoks – veritanguvorst oli neil jõulupühade põline söök. Arvatavasti sealtkaudu levis veritanguvorstide söömine ka Põhja-Eestisse kus eelnevalt söödi peamiselt hapendatud verivorste. Läänemaal oli levinud verikäkkide söömine. 

Usukuuluvuse järgi valmistati ja söödi Eesti eri paigus ka valgeid vorste. 

### Koduõlu

Koduõllel oli tähtis roll ka uusaastakombestikus, nii võeti Saaremaal hingekesi uusaastaööl just õllega vastu.

## Viited
Zürichi lennujaam

**Zürichi lennujaam** (IATA: **ZRH**, ICAO: **LSZH**)  on Šveitsi rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma Swiss International Air Lines kodulennujaam. Lennujaam asub Klotenis, Zürichi kesklinnast 13 kilomeetrit põhja pool.
Podgorica lennujaam

**Podgorica lennujaam** (IATA: **TGD**, ICAO: **LYPG**)  on Montenegro rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma Montenegro Airlines kodulennujaam. Lennujaam asub Golubovcis, Podgorica kesklinnast 11 kilomeetrit lõuna pool.
Fokker 100

**Fokker 100** on Hollandi lennukitehase Fokker 100-kohaline kahe reaktiivmootoriga reisilennuk. Esmalend toimus 30. novembril 1986 Woensdrechtis .

## Projekteerimis- ja arendusetapp

Lennukiehitusfirma Fokker hakkas lennukit arendama 1983. aastal, eesmärgiga asendada vananenud Fokker F28 suurema, kaasaegsema ja kütusesäästlikuma lennuki vastu. Esimene lennuk anti tellijale Swissair üle 1988. aasta veebruaris, viimane Fokker 100 tuli ellingult aastal 1997, kui Fokkeri firma oli pankrotti läinud. Kokku valmis 283 lennukit Fokker 100.

## Operaatorid

Seisuga jaanuar 2013 oli kasutusel 148 lennukit:

Air Bagan (1), Air Niugini (6), Air Panama (2), Alliance Airlines (18), Tyrolean Airways (15), Avianca Brasil (14), Bek Air (3), Compagnie Africaine d'Aviation (1), Carpatair (3), Caspiy (2), Cross (1), Denim Air ACMI (1), Dutch Antilles Express (3), Helvetic Airways (6), Iran Air (16), Iran Aseman Airlines (18), IRS Airlines (5), Mais Linhas Aéreas (2), Jetalliance (3), Montenegro Airlines (5), Naft Airlines (4), Network Aviation (12), Nouvelle Air Affaires Gabon (1), OLT (10), Pelita Air (2), PGA Portugália Airlines (6), Ekspres Transportasi Antarbenua (1), Ivory Coast valitsus (1), Skippers Aviation(Australia) (1), Virgin Australia Regional Airlines (11), Trade Air (3) ja Transwisata Prima Aviation (1).

## Tehnilised andmed
* Meeskond: 2
* Reisijaid: 97–122
* Pikkus: 35,53 m 
* Tiivaulatus: 28,08 m
* Kõrgus: 8,51 m 
* Tiiva pindala: 93,5 m² 
* Tühimass: 25 541 kg 
* Max mass õhkutõusul: 45 810 kg
* Suurim last: 11 993 kg
* Mootor: 2 × Rolls-Royce Tay Mk.650, turboventilaator, tõukejõud 67,2 kN
* Suurim reisikiirus: 845 km/h (Mach 0,77)
* Praktiline lennulagi: 11 000 m
* Lennukaugus: 3170 km
Montenegro Airlines

**Montenegro Airlines** (Montenegro keeles: Montenegro erlajns) on Montenegro lennufirma, mille peakorter asub Podgoricas. Lennufirma kodulennujaam on Podgorica lennujaam. 

Lennufirma asutas 24. oktoobril 1994 Serbia ja Montenegro valitsus. Esimene kommertslend toimus 7. ​​mail 1997.

## Lennukipark

Montenegro Airlinesil on 2013. aasta detsembri seisuga järgmised lennukid:
Anggun

**Anggun Cipta Sasmi** (sündinud 29. aprillil 1974 Jakartas) on Indoneesia laulja.

## Karjäär
Tema esimene album oli "Dunia Aku Punya" (1989). Ta elab praegu Pariisis.

2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus esindas ta Prantsusmaad lauluga "Echo (You and I)". Finaalkontserdil sai ta 21 punktiga 22. koha.

2003. aasta novembris oli Anggun ajakirja FHM Indonesia kaanel. 2010. aastal valis ajakiri FHM Angguni maailma 100 kõige seksikama naise hulka. FHM Aasia seksikamate naiste edetabelis oli ta 6. kohal.

## Stuudioalbumid
; Indoneesia keeles
*"Dunia Aku Punya" (1986)
*"Anak Putih Abu Abu" (1991)
*"Nocturno" (1992)
*"Anggun C. Sasmi... Lah!!!" (1993)

; Inglise keeles
*"Snow on the Sahara" (1997)
*"Chrysalis" (2000)
*"Luminescence" (2005)
*"Elevation" (2008)
*"Echoes" (2011)
*"8" (2017)

; Prantsuse keeles
*"Au nom de la lune" (1997)
*"Désirs contraires" (2000)
*"Luminescence" (2005)
*"Élévation" (2008)
*"Échos" (2011)
*"Toujours un ailleurs" (2015)

## Isiklikku
Anggun on olnud neli korda abielus. Tema esimene abikaasa Michel Georgea oli prantsuse insener. Aastail 2004–2006 oli ta abielus kanadalase Louis-Olivier Mauryga. Aastail 2010–2015 oli ta abielus prantsuse kirjaniku Cyril Montanaga, kellega tal on tütar Kirana Cipta Montana Sasmi. 16. augustil 2018 abiellus ta saksa muusiku ja fotograafi Christian Kretschmariga.

## Viited

## Välislingid

* 
* Ametlik koduleht
Mazurivka (Tultšõni rajoon)

**Mazurivka** (ukraina keeles Мазурівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 2010. Pindala on 1,989 km².
Mazurivka (Tšernivtsi rajoon)

**Mazurivka** (ukraina keeles Мазурівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 3390. Pindala on 4,425 km².
Tartak (Tšetšelnõki rajoon)

**Tartak** (ukraina keeles Тартак) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 2064. Pindala on 5,16 km².
Sianno

**Sianno** ((transkribeerituna **Sjanno**, vanasti kasutatud nimekuju ka *Senna*) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Sianno rajooni halduskeskus. Poola keeles *Sienno*. Asub samanimelise järve kaldal.

Linna nimi tuleb ilmselt sõnast *сена* ('hein'). Vana nimi, mis oli kasutusel veel XX sajandi alguseni, sarnaneb selle sõnaga rohkem kui tänapäevane.

Linnas asub kaks kooli, muusikakool ja spordikool. Siannos on kultuurimaja ja kaks raamatukogu, üks neist lastele. Linnas ilmub ajaleht «Голас Сенненшчыны».

Tööstusest on Siannos esindatud metsatööstus, toiduainetetööstus ja kergetööstus ja ehitusmaterjalide tootmine. Töödeldakse lina. 

Linnas asub koduloomuuseum. Vaatamisväärsusteks on rauaaegne linnus, raekoda aastast 1910 ja XVII sajandist pärinev frantsisklaste klooster. 

## Ajalugu
Siannot on esmamainitud 1534. aastal, mil Leedu väed vabastasid asula Vene vägede käest, kuigi asula alguseks loetakse aastat 1442, mil selle olevat asutanud Kazimierz IV. XVI sajandi algul sai Siannost alev. Asula kuulus Vidnitski-Ljubovskitele, Sennenski-Grybovskitele, Kurczidele, Sapiehadele, Ogińskitele ja Serakovskitele. Viljandi staarosti Marcin Korczi poeg Eustach Kurcz hakkas 1609. aastal katoliku kirikut ehitama. Aastal 1613 pani Lew Sapieha aluse kloostrile, mille juurde avati vaesemale rahvale mõeldud kool. Pärast Poola esimest jagamist aastal 1772 läks linn Vene impeeriumi koosseisu. Viis aastat hiljem sai Sianno linnaõigused. Aastal 1778 avati postkontor, aastal 1887 telegraaf. Aastal 1867 valmis uus kividest õigeusu kiriku hoone. 1924. aastal liideti Sianno Valgevene NSV-ga, aastal 1925 avati Lepielisse viiv raudtee, mis möödub linnast viie kilomeetri kauguselt. raudtee. Teises maailmasõjas hõivasid viiendal juulil 1941 Sianno Natsi-Saksamaa väed, aga 6.–10. juulini toimus seal üks sõja suuremaid tankilahinguid, kus osales üle 1500 tanki. Sõjas hukkus 970 Sianno elanikku, neist 104 olid sõjaväeteenistuses.

## Pilte

Pilt:Sienna. Сенна (N. Orda, 1877).jpg|Sienna aastal 1877

## Sianno elanikke

*Michal Jermaškevič – Valgevene kunstnik
*Genadź Davydźka – Valgevene näitleja
*Maria Pevzner – Vene psühholoog
*Irina Galenina – Vene kardioloog

## Viited

## Välislingid
* Sianno 
* Sianno rajooni mitteametlik koduleht
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
* Ajaleht Golas Sennenštšõnõ
* Sianno YouTube'is
Mazurivka

**Mazurivka** on mitme Ukraina asula nimi:

* **[[Mazurivka (Tšernivtsi rajoon)|Mazurivka]]**, küla Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis
* **[[Mazurivka (Tultšõni rajoon)|Mazurivka]]**, küla Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis
* ...