open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fifth Harmony

**Fifth Harmony** on Miamist pärit tüdrukuteansambel, mille liikmeteks on Ally Brooke, Normani Kordei, Dinah Jane, Lauren Jauregui. Kuni 2016. aasta detsembrini kuulus ansamblisse veel ka Camila Cabello. Ansambel moodustati X Factori saate USA versiooni 2. hooajal 2012. aastal. Ansambel jõudis seal finaali ning saavutas kolmanda koha. Seejärel sõlmiti plaadilepingud nende telesaate mentori Simon Cowelli plaadifirmaga Syco Music ja saatekohtuniku L. A. Readi plaadifirmaga Epic Records. 2013. aastal ilmus ansambli debüüt-EP "Better Together", mis jõudis edetabelis Billboard 200 kuuendale kohale. Ka kõik kolm nende albumit "Reflection" (2015), "7/27" (2016) ja "Fifth Harmony" (2017) on jõudnud Billboardi albumiedetabeli esikümnesse. 

2018. aasta mais tegi ansambel määramata ajaks pausi, et liikmetel oleks võimalus teha soolokarjääri.

## Ansambli liikmed

*Allyson Brooke Hernandez
*Normani Kordei Hamilton
*Dinah Jane Milika Ilaisaane Hansen Amasio
*Lauren Michelle Jauregui
;Endine liige
*Karla Camila Cabello Estrabao

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"Reflection" (2015)
*"7/27" (2016)
*"Fifth Harmony" (2017)
Candida auris

***Candida auris*** (JCM15448= CBS10913=DSM21092) on seeneliik *[[Candida]]* perekonnast. *Candida auris* võib seenpatogeenina, paljude tegurite (meditsiiniprotseduurid ja/või manustatud ravimid) toimel, vastuvõtlikke organisme eluohtlikult koloniseerida. 

*Candida auris* kasvab kui pärmseen ja seenekoloonia võib mitmete tegurite toimel biokile moodustada. 

*Candida auris*'ega kommensalismis elavad organismid pole täpselt teada, uuringute kohaselt eluneb seen vahel koos *[[Candida albicans]]*'i ja bakteri *[[Staphylococcus aureus]]*'ega ka inimorganismis.

Seeneliigi tuvastasid Satoh jt 2009. aastal ühe Jaapani Tokyo Metropolitan Geriatric Hospitali statsionaaris viibiva 70-aastase naispatsiendi väliskõrva välimise kuulmekäigu eritisest uuringu käigus, mille eesmärgiks oli inimese "seenestiku" uurimine. Hiljem on seent leitud ka uriinist ja hingamisteedest.

*Candida auris* levib teadaolevalt valdavalt haiglanakkusena, mille suremust peetakse suureks (ligi 60%). *Candida auris*'t on nüüdseks lisaks Jaapanile leitud ka India, Pakistani, Lõuna-Aafrika, Venezuela, Inglismaa, Kanada, Iisraeli, Keenia, Norra, Hispaania, Lõuna-Korea, Saksamaa, Ameerika Ühendriikide ja mitme teise riigi haiglapatsientidel. 

### Kandidoos

Kommensalismist organismi "koloniseerimiseni" teed pole teada. *Candida auris* võib nahal kuid ja haiglavoodi tugedel, toolidel ja ka meditsiiniseadmetel ja -seadeldistel nädalaid eluneda. 

*Candida auris*'t peetakse oportunistlikuks pärmseenhaiguse tekitajaks osadel, peamiselt haiglaruumides viibivatel erinevas vanuses inimestel (vastsündinutest vanuriteni) – sattudes vereringesse võib seen mitmes elundis nagu süda, kopsud, põrn, maks jne kandideemiat, nahal aga nahapärmseentõbe, ja ka generaliseerunud kandidoosi (*candidosis systemica*) esile kutsuda. Nosokomiaalse fungeemia korral peetakse elumusprognoose halvaks.

## Resistentsus seenevastate ainete suhtes

*Candida auris* kasvab ka mitmete seenevastate ainete, nagu mikafungiin jmt, kohalolekul. Lisaks mikafungiinile on *Candida auris* 'ületanud' flukonasooli toimed ja on löönud kõikuma ka mitmete teiste seenevastaste ainete, nagu asoolide ja ehhinokandiinide, toimed.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Candida auris]] seisuga 19.08.2017.*

## Välislingid
* Paula Rõuk, *[http://tervis.postimees.ee/4213953/haruldane-jaapani-seenhaigus-levib-suurbritannia-haiglates?_ga=2.174025891.1428316029.1503034637-1638323917.1416325103 Haruldane Jaapani seenhaigus levib Suurbritannia haiglates]*, 17. august 2017
Sarõal Afanasjev

**Sarõal Anufrijevitš Afanasjev** (vene keeles Сарыал Ануфриевич Афанасьев; sündinud Handõgas Tompo ulussis Sahhas) on jakuudi balletitantsija, Sahha teeneline kunstnik.

Ta on 2016. aastast Stanislavski ja Nemirovitš-Dantšenko Moskva Akadeemilise Muusikateatri balletisolist.

## Haridus- ja töökäik
2002. aastal asus Sarõal Afanasjev õppima Jakutski koreograafiakooli Gulnara Dulova klassi. 2003. aastal sai ta Natalja Posselskaja õpilaseks. Pärast koreograafiakooli lõpetamist 2010. aastal asus ta balletisolistina tööle Sahha ooperi- ja balletiteatrisse.

Ta on lõpetanudArktika Riikliku Kunstide ja Kultuuri Instituudi.

## Tunnustus
*2012 – ülevenemaalise konkursi "21. sajandi ballett" diplomand
*2013 – Juri Grigorovitši rahvusvahelise konkursi "Maailma noor ballett" laureaat
*2015 – ajakirja Balet ("Балет") balletiauhind Tantsu Hing
*2016 – Juri Grigorovitši rahvusvahelise konkursi "Maailma noor ballett" teine preemia
*2016 – üleliidulise balletiartistide ja koreograafide konkursi teine preemia
*2017 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik

## Viited
Valge Hobuse kõrts

**Valge Hobuse kõrts** (saksa keeles *Weißen Ross*) ehk **Novum**, rahvasuus ka **Tamme kõrts** Tamme mõisa aladel paiknemise järgi, oli väljaspool Tartu linna piire Riia maantee ääres asunud kõrts, üliõpilaste üks meeliskohti 19. sajandil. Tänapäeval paikneb endine kõrtsimaja juba mitmekordseks kasvanud Tartu linna piirides, kuid nüüdseks on see muudetud eluhooneks. See asub Riia tänava ja Säde tänava nurgal (praegu Riia 93).

## Kõrts ja üliõpilaskond
19. sajandi lõpus Tartu Ülikoolis õppinud Otto von Grünewaldt on oma mälestustes kirjeldanud, kuidas korporandid linnast väljasõidule suundudes ka Valge Hobuse kõrtsis peatuse tegid: *“Küllaltki suur üksluine kivihoone, kaunistusteta ja otsekui raagus. Sama inetu näeb ta seestpoolt välja – räpased valgekslubjatud seinad, peaaegu mitte mingit mööblit ega ühtki pilti seintel. Ootamatus kohas seisab rebenenud vakstukattega [[mahagon]]ipuust diivan, ilmselt mälestusena parematest aegadest. Peale selle on kõrtsis mõned logisevad toolid, mõned lihtsad puupingid ja kipakas laud. Kuid järsku elavneb kõik. Rebased tormavad tuulekiirul siia-sinna ja panevad uinuva asutuse askeldama. Varsti on laud koreda, ent puhta laudlinaga kaetud, juba seisavad laual pudelid köömne- ja pomerantsinapsiga, nende kõrval kõrguvad taldrikuil valge ja musta leiva viilud, juust, sink, vorst, munad, kala – kõike on rikkalikult, hoolitsetakse ka valguse eest ja varsti pidutsetakse kõige ebamugavamas lokaalis kõige mõnusamal moel!”*

Valge Hobuse kõrts oli lisaks pidudele ka teisel viisil korporatsioonide ja üliõpilastega seotud. Just Valge Hobuse kõrtsis korraldasid eesti- ja kuramaalased 1821. aastal ühise rebasekommersi, pärast mida teatati korporatsiooni Curonia taastamisest ja korporatsiooni Estonia asutamisest. Lisaks oli linnaäärsetel kõrtsidel oma osa ka korporandi Tartust lahkumisega seotud traditsioonidel. Kui üliõpilase õpingud olid lõppenud ja ta Tartust jäädavalt lahkus, siis saatsid teda kaasmaalased rongkäiguga läbi linnatänavate. Teekond lõppes linnaäärses kõrtsis, kus joodi koos viimane lahkumisnaps. Selliseid kõrtse hüüti pisaratekõrtsideks.

## Novumi teater

Tartus valitses aastatel 1812–1867 teatrikeeld. Ent 1857. aastal tuldi mõttele hakata tartlastele etendusi andma linnast väljaspool – Valge Hobuse kõrtsis. Järgmisel aastal püstitati sinna ka umbes 600 vaatajat mahutav suveteatrihoone, kus anti igal suvel kuni 1869. aastani etendusi. Teatrihooaeg kestis maist augusti lõpuni ja selle aja jooksul esitati 30–50 etendust. Novumi teater lõpetas tegevuse 1868. aastal ning teatrihoone lammutati 1874. aastal.

## Viited
Candida albicans

***Candida albicans*** on seeneliik *[[Candida]]* perekonnast. *Candida albicans* võib mitmete tegurite toimel elusorganismides paljuneda ohtlikuks seenpatogeeniks. 

*Candida albicans*'iga kommensalismis elavad organismid pole teada, uuringute kohaselt eluneb seen ühes biokiles vahel koos *[[Candida auris]]*'e ja bakteri *[[Staphylococcus aureus]]*'ega ja kuulub mitmete loomade, näiteks lindude, maoliste ja imetajate mikrofloorasse. 

*Candida albicans* kuulub ka inimese normaalse naha-, limaskesta ja tupe mikrofloorasse, st elab inimese nahal ja limaskestadel; siin hoiavad tema vohamist kontrolli all teised normaalse mikrofloora mikroobid ning ka katteepiteeli toodetud antimikroobsed ained. 

*Candida albicans*'i peetakse oportunistlikuks pärmseenhaiguse tekitajaks osadel, peamiselt immuunpuudulikkuse seisunditega eri vanuses inimestel (vastsündinutest vanuriteni). 
 
Seen võib ületada teiste mikroobide elualad, kui antibiootikumide tarvitamise tagajärjel saavad kahjustada kasulike bakterite kolooniad või kui neil tekivad iseäranis soodsad kasvutingimused, näiteks põhjustada suhkurtõbe ja kandidoose. Sattudes vereringesse võib seen mitmes elundis nagu süda, kopsud, põrn, maks jne kandideemiat, nahal aga nahapärmseentõbe, ja ka generaliseerunud kandidoosi (*candidosis systemica*) esile kutsuda. Nosokomiaalse fungeemia korral peetakse elumusprognoose halvaks. 

*Candida albicans* kasvab ka mitmete seenevastaste ainete, näiteks asoolide, ehhinokandiinide ja flukonasooli juures.

## Viited

## Välislingid
;Seenpatogeen
* Eugene P. Schoch Jr., MD, *[http://jamanetwork.com/journals/jamadermatology/article-abstract/532070 Thymic Conversion of Candida albicans From Commensalism to Pathogenism]*, märts 1971, Arch Dermatol. 1971;103(3):311–319., doi:10.1001/archderm.1971.04000150081012
*Jonathan P Richardson ja David L Moyes, *[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4601188/ Adaptive immune responses to Candida albicans infection]*, Virulence. mai-juuni 2015 ; 6(4): 327–337, doi: 10.1080/21505594.2015.1004977, PMCID: PMC4601188
Ugra rajoon

**Ugra rajoon** (vene keeles *Угранский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Ugra küla.

Rajoon piirneb põhjas Vjazma rajooniga, kirdes Tjomkino rajooniga, idas ja lõunas Kaluga oblastiga, edelas Jelnja rajooniga ning läänes Dorogobuži rajooniga.

Rajooni pindala on 2868,52 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8677, 2009. aastal 9678 ja 2002. aastal 11 022.

Ugra rajoonis on 202 asulat ja nad kuuluvad seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ugra, Uržept, Vorona, Raslovka, Gordota, Debrja ja Volosta.

## Viited
Kasekäsn

**Kasekäsn** ehk **kasekäsnak** (*Fomitopsis betulina*) on seeneliik kasekäsna perekonnast. Seene varasem ladinakeelne nimi oli *Piptoporus betulinus* ja see kuulus perekonda käsnak.

Ain Raal (143:2010b) annab seeneliigi nimetuseks **kasekäsnak**. 

19. septembril 1991 Alpidest (Ötztali Alpidest) leitud 5300 aastat vana meesterahva mumifitseerunud surnukehaga, keda tuntakse Ötzina, oli lisaks kasekäsnale kaasas tuletael (*Fomes fomentarius*).Mükoloog Indrek Selli sõnul aetakse Eestis tihti segi kasekäsn (*Fomitopsis betulina*) ja musta pässiku (*Inonotus obliquus*) tekitatud steriilsed moodustised, "mustad mügarad, mida kasetüvelt leiab ja millel arvatakse olevat ravitoime".

## Pilte

Fail:Berkenzwam (Piptoporus betulinus) op afgebroken berkentak in een natuurlijk biotoop 03.jpg
Fail:Piptoporus Betulinus.jpg
Fail:Piptoporus betulinus (Berkenzwam) - Nieuw Leeuwenhorst, Noordwijkerhout, NL.jpg
Fail:Berkenzwam (Piptoporus betulinus) (d.j.b.) 06.jpg
Fail:Birkenporling - birch polypore - birch bracket - razor strop - Piptoporus betulinus - 04b.jpg


## Viited

## Välislingid
* 
* Viio Aitsam Indrek Sell: Must pässik ja kasekäsn on kaks erinevat liiki Maaleht, 29.10.2012
Seda ja Teist

**Seda ja Teist** *: kasulik-lõbus-rahvalik ajakiri,* oli meelelahutusajakiri, mis ilmus 1924. aasta juunis Narvas. 

Ajakirja väljaandja ja vastutav toimetaja oli Robert Astrem. Ilmus ainult 1 number. 

Ajakirjas kirjeldati 1918-1919 Narva lahinguid koos fotodega, mõned jutustused ja mitmed erinevad näpunäited. Viimastel lehtedel olid anekdoodid ja erinevad reklaamid. 

Toimetus asus Kiriku tn 10, Narvas. Ajakirja trükiti Narvas trükikojas "M. Minis". Hinnaks oli 15 marka.

## Viited
Maiten

**Maiten** (*Maytenus*) on taimeperekond kikkapuuliste sugukonnast.

## Liigid (osaline)
* *[[Maytenus abbottii]]* A.E.van Wyk
* *[[Maytenus acuminata]]* (L.f.) Loes.
* *[[Maytenus addat]]* (Loes.) Sebsebe
* *[[Maytenus aquifolia]]* Mart.
* *[[Maytenus austroyunnanensis]]* S.J. Pei & Y.H. Li
* *[[Maytenus bilocularis]]* (F.Muell.) Loes.
* *[[Maytenus boaria]]* Molina
* *[[Maytenus canariensis]]* (Loes.) G. Kunkel & Sunding
* *[[Maytenus clarendonensis]]* Britton
* *[[Maytenus crassipes]]* Urb.
* *[[Maytenus cunninghamii]]* (Hook.) Loes.
* *[[Maytenus curtissii]]* (King) Ding Hou
* *[[Maytenus cymosa]]* Krug & Urban &ndash; Caribbean Mayten
* *[[Maytenus dhofarensis]]* Sebsebe
* *[[Maytenus disperma]]* (F.Muell.) Loes.
* *[[Maytenus eggersii]]* Loes.
* *[[Maytenus elongata]]* (Urban) Britt.
* *[[Maytenus fasciculiflora]]* Jessup
* *[[Maytenus ferdinandi]]* Jessup
* *[[Maytenus harenensis]]* Sebsebe
* *[[Maytenus harrisii]]* Krug & Urb.
* *[[Maytenus hookeri]]* Loes.
* *[[Maytenus ilicifolia]]* Mart. ex Reissek
* *[[Maytenus jamesonii]]* Briq.
* *[[Maytenus jefeana]]* Lundell
* *[[Maytenus krukovii]]* A.C.Sm.
* *[[Maytenus laevigata]]* (Vahl) Griseb. ex Eggers
* *[[Maytenus laevis]]* Reissek
* *[[Maytenus lucidus]]*
* *[[Maytenus macrocarpa]]* (Ruiz & Pav.) Briq.
* *[[Maytenus magellanica]]* (Lam.) Hook.f.
* *[[Maytenus manabiensis]]* Loes.
* *[[Maytenus matudai]]* Lundell
* *[[Maytenus microcarpa]]* Fawc. & Rendle
* *[[Maytenus octogona]]*
* *[[Maytenus obtusifolia]]*
* *[[Maytenus oleoides]]* Loes.
* *[[Maytenus oleosa]]* A.E.van Wyk & R.H.Archer
* *[[Maytenus ponceana]]* Britt.
* *[[Maytenus phyllanthoides]]* Benth.
* *[[Maytenus procumbens]]* (L.f.) Loes.
* *[[Maytenus quadrangulata]]* (Schrad.) Loes.
* *[[Maytenus reynosioides]]* Urb.
* *[[Maytenus silvestris]]*  Lander & L.A.S.Johnson
* *[[Maytenus sp. nov. A]]* Miller (Yemen)
* *[[Maytenus stipitata]]* Lundell
* *[[Maytenus undata]]* (Thunb.) Blakelock
* *[[Maytenus vitis-idaea]]*
* *[[Maytenus williamsii]]* A.Molina

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Maytenus]] seisuga 9.09.2017.*
Tjomkino rajoon

**Tjomkino rajoon** (vene keeles *Тёмкинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Tjomkino küla.

Rajoon piirneb põhjas Gagarini rajooniga, idas Kaluga oblastiga, edelas Ugra rajooniga ja läänes Vjazma rajooniga.

Rajooni pindala on 1324,25 km². Elanike arv oli 2007. aastal 6932.

Tjomkino rajooni asulad kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ugra ja Vorja.

## Viited
Sahha estraaditeater

**Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklik Estraaditeater** (vene keeles Государственный театр эстрады Республики Саха (Якутия)) on teater Sahha pealinnas Jakutskis. 

1979. aastal loodi **Jakuudi Riiklik Filharmoonia** (**JRF**). 1992. aastal reorganiseeriti JRF **Sahhakontserdiks**. Sahhakontsert reorganiseeriti 1998. aastal Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklikuks Estraaditeatriks. Samal aastal loodi estraaditeatri estraadiorkester Parafraz Bend (Парафраз Бенд) Olga Aleksejeva juhatusel.

## Ajalugu
1950. aastate lõpus loodi Jakuudi Muusika- ja Draamateatris kontserdi- ja estraadibüroo. 1967. aastal hakkasid seal tööle Juri Platonov ja Natalja Trapeznikova. Neist said esimesed jakuudi lauljad, kellele NSV Liidu kultuuriministeerium andis 1969. aastal estraadi vokaalsolisti atestatsiooni.

1972. aastal lõpetasid Roskontserti juures asuva Üleliidulise estraadikunsti loomingulise töökoja 15 Jakuutiast õppima saadetud lõpetajat, kellest formeeriti kutseline estraadikollektiiv Jakuudi estraad-72 (nende seas Sergei Rastorgujev, Marfa Kolessova, Fjodor Kolossov ja Vladimir Zabolotski). 

### Filharmoonia
1979. aastal reorganiseeriti kontserdi- ja estraadibüroo Jakuudi Riiklikuks Filharmooniaks (JRF). Samal aastal loodi JRF juurde 34-liikmeline tantsuansambel (1980. aastast Riiklik Tantsuansambel Jakutija), mis saadeti täies koosseisus lühiajalisele stažeerimisele Lenkontserdi estraaditöökotta. 1983. aastal loodi *[[Jazz fusion|fusion]]*-ansambel Melodija Severa, mis sai õiguse käia ringreisidel mööda Nõukogude Liitu.

1987. aastal loodi Jakuudi Riikliku Filharmoonia filiaalid Nerjungris ja Mirnõis.

1990. aastal loodi JRF juurde Tsirkuse-estraadikunsti vabariiklik loominguline töökoda (1996. aastast Estraadikunsti vabariiklik loominguline töökoda). Seda hakkas juhatama Juri Platonov. 1996. aastast teeb töökoda koostööd Ammossovi-nimelise Jakutski Riikliku Ülikooliga.

### Sahhakontsert
1992. aastal reorganiseeriti JRF Sahhakontserdiks. 1993. aastal eraldusid sellest Riiklik Tantsuansambel Jakutija (edaspidi Sahha rahvuslik tantsuteater) ja 1994. aastal tsirkusegrupid (nende baasil asutati Sahhatsirk). 1995. aastal loodi Sahhakontserdi juurde sõu-ballett.

## Estraaditeatri artiste
*Albina Degtjarova, Sahha teeneline kunstnik
*Klavdija Hatõlajeva, Sahha teeneline kunstnik
*German Hatõlajev, Sahha teeneline kunstnik
*Vassili Jeremejev
*Julia Krivošapkina 
*Juri Platonov, Vene NFSV teeneline kunstnik
*Aleksei Sergejev (Golderov)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht. sakhaestrada.ru
*Teatri artistide koosseis. sakhaestrada.ru
Vaba sisu

**Vaba sisu** (inglise keeles *free content*, *libre content*, *free information*) on mistahes loodud tarbeobjekt, kunstiteos või muu loometegevuse produkt, mis vastab vabakultuuri teoste definitsioonile.

Definitsioon algatati 2006. aastal ning täpsustab Creative Commons litsentside poolt loodud raamistikku, definitsiooni edasiarendus on avatud teadmuse definitsioon, mis püüab hõlmata vaba sisu kunstiteostest andmete ja tarkvara lähtekoodini.

Vabakultuuri teoste definitsioonile vastab näiteks Creative Commons "autorile viitamine" ja "jagamine samadel tingimustel" piirangutega sisu, täiendavad piirangud teevad sisu mitte-vabaks. Vikipeedia vastab vaba sisu nõudmistele.

## Definisioonis märgitud õigused ja piirangud

Vabakultuuri teose definitsiooni järgi on tegu teostega, mille puhul ei ole märkimisväärseid õiguslikke piiranguid inimeste vabadusele:

* kasutada sisu ja sellest kasu saada;
* uurida sisu ja rakendada uurimisel õpitut;
* luua ja levitada sisust koopiaid;
* muuta ja täiendada sisu ning levitada sellest tuletatud teoseid.

Vabakultuuri teoste jaoks lubatud piirangute hulka kuuluvad:

* nõue tuua teose levitamisel ära selle autorid;
* nõue teose levitamisele algse litsentsi või ühilduva litsentsi all (nn "jagamine samadel tingimustel").

Sõltuvalt teose iseloomust ei pruugi teos olla vaba, kui teose puhul pole tagatud:

* ligipääsu teose algandmetele;
* avaldamisel kasutatud vormingu avatust;
* tehniliste piirangute või kaitsemeetme puudumist;
* muud piirangud nagu patendid, koormavad lepingud, privaatsustingimused jne.

Vabakultuuri teosed pole ühildatavad järgmiste piirangutega:

* tuletatud teoste keeld;
* ärilise kasutuse keeld;
* soovimatu poliitilise kasutuse keeld;
* keeld kasutada väljaspool arenguabi konteksti;
* piirangud tuletatud teoste reklaamimisele, näiteks reklaamis kõigi autorite nimetamine.

## Vaata ka
*Vabakultuuri liikumine
*Avatud teadmus
*Avatud õppematerjalid
*Avalik omand
*Vaba tarkvara
*Creative Commons

## Viited
Tartu Ülikooli kartser

**Tartu Ülikooli kartser** on Tartu Ülikooli peahoone pööningul asuv ajalooline kartser, kus omal ajal istusid üliõpilased, kes olid rikkunud avalikku korda ja ülikoolis kehtinud käitumisreegleid. 

Kunagisest viiest kartseriruumist on alles üks. Kartseriga saab tutvuda Tartu Ülikooli kunstimuuseumi vahendusel. 

Kartserikaristuse määras ülikooli kohus ja see võis ulatuda ühest päevast kolme nädalani. Paljud üliõpilased jäädvustasid oma kartseris viibimise joonistuste, salmide või monogrammidega seintel, lagedel ja ustel, millest mitmeid võib seal ka tänapäeval näha. 

Neli viiest peahoone kartserist hävis 1965. aasta tulekahjus ning ka tänapäeval allesolev kartser hävis osaliselt. Tänapäeval kaunistavad allesjäänud kartseri seinu nii originaaljoonised kui ka fotode põhjal tehtud rekonstruktsioonid hävinud kartserite joonistustest ja kirjutistest.

## Vaata ka
* Kartserikaristus
Berni alpi karjakoer

**Berni alpi karjakoer** on Šveitsist pärinev koeratõug.

Koera kasutuse kohta on tõustandardis kirjas järgmist: "Algselt Berni kantoni talude valve-, karjasaate- ja veokoer, praegu ka pere- ja mitmekülgne töökoer."

Sama allikas kirjeldab koera käitumist ja iseloomu järgmiselt: "Tavaoludes on kindel, tähelepanelik, valvas ja häirimatu, lähedaste isikutega suhtlemisel heasüdamlik ja kiinduv, võõraste suhtes enesekindel ja sõbralik; keskmiselt temperamentne, hea juhitavusega."

## Päritolu
Berni alpi karjakoera või berni tõu ajalugu ulatub 2000 aasta taha, kui roomlased tungisid Šveitsi, tollase nimega Helveetsiasse oma karja ajavate ja valvavate koertega. Roomlaste mastifi-tüüpi koeri ristati ilmselt karjakoertega, kes talusid Alpide karmimat ilmastikku ja mille tulemusena muutus leebemaks ka nende iseloom. Alpi karjakoeri kasutati siis koormavedajatena, et transportida kootud või piimatooteid külade vahel.

## Iseloom
Berni alpi karjakoerad on heatahtlikud koerad, kellele meeldib osa võtta kõigist perekonna tegevustest, olles nii suurepärased kaaslased. Nad on hellad, kannatlikud ja eriti osavad lastega, neid vajadusel kaitstes. Nad peavad olema inimestega koos ja neil on vaja hellust. Külalistest annavad nad teada haukumisega, kuid rahunevad üsna ruttu. Kui neid on juba varakult tuttavaks tehtud kasside ja teiste koduloomadega, austavad nad neid.

## Tervis
Berni alpi karjakoerte levinuim terviseprobleem on teatud tüüpi agressiivsed vähid, mille suhtes neil on eelsoodumus. Seetõttu on nende oodatav eluiga sageli lühem. Nagu paljudel suurtel tõugudel, võib ka neil esineda puusaliigese düsplaasiat (seisund, mis võib põhjustada liikumisprobleeme). Enne aretamist on seega oluline hinnata koerte puusaliigeseid.

## Liikumine
Kutsikana peaks nende liikumist piirama, et nende luud ja liigesed saaksid korralikult areneda. Kui koer on saanud aastaseks, võib ta lubada ilma rihmata vabalt jooksma. Täiskasvanud Berni alpi karjakoer vajab tegevust umbes üks tund päevas.

## Toitumine
Hiigelkasvu koeratõud on suurema isuga ning vajavad väiksemate koertega võrreldes teistsuguses vahekorras vitamiine ja mineraale, mis toetavad nende liigeseid ja kõhri. Berni alpi karjakoeral on soodumus puhituse ja maoprobleemide tekkeks. Riski aitavad vähendada tihedamad toidukorrad ja väiksemad portsjonid.


Bernese Mountain Dog - 9 months.JPG
Berner sennenhund.jpg

Minelanda Moon Sonya.JPG


## Viited

## Kirjandus
* Desmond Morris: "Dogs", North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid

* Berni alpi karjakoer koer.ee saidil
R-12 Dvina

**R-12 Dvina**  (vene keeles *Р-12*, NATO klassifikatsioon *SS-4 Sandal*) oli Nõukogude Liidu strateegilise raketiväe relvastusse kuulunud ballistiline keskmaarakett.

R-12 raketid võeti Nõukogude Liidus kasutusele 1959. aastal. R-12 tüüpi rakettide laskeulatus oli vahemikus 300–3500 km. Rakett R-12 võis kanda tuumalõhkepead.

R-12 rakettide paigutamine Kuubale 1962. aastal põhjustas Kuuba raketikriisi.
## R-12 raketid Eestis
Nõukogude perioodil Eesti territooriumil asunud NSV Liidu relvajõudude NSV Liidu strateegilise raketiväe  rakettidest olid R-12 ballistilised raketid suurimad. Raketibaasid R-12 rakettidega tegutsesid paarikaupa ning paiknesid järgmistes asukohtades Eestis: Lintsi (Harjumaa) ja Piirsalu (Läänemaa), Kadila ja Rohu (Lääne-Virumaa), Uniküla ja Rooni (Valgamaa) ning Nursi ja Sänna (Võrumaa). Lisaks asus Valgamaal Vilaskil maa-alune hoidla R-12U rakettidega.

## Viited
Vjazma rajoon

**Vjazma rajoon** (vene keeles *Вяземский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Vjazma linn.

Rajoon piirneb põhjas Novodugino rajooniga, kirdes Gagarini rajooniga, idas Tjomkino rajooniga, lõunas Ugra rajooniga, edelas Dorogobuži rajooniga, läänes Safonovo rajooniga ja loodes Holm-Žirkovski rajooniga.

Rajooni pindala on 3352,66 km². Elanike arv oli 2005. aastal 79 268.

Vjazma rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Vjazma linna) ja kahekümne kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni jõed suubuvad kas Dnepri või Volga jõkke.

## Viited
Befungin

**Befungin** on ravimpreparaat, mis koosneb musta pässiku ekstraktist, koobaltisooladest (CoCl2, CoSO4) ja alkoholist. 

Befungin oli Nõukogude Liidus ravimina registreeritud.

## Vaata ka
*Kasekäsnaravimid

## Viited

## Välislingid
*Befungin
Strokirch

**Strokirch** (Liivimaal kasutusel nimekuju **Strohkirch**) on Lübeckist pärit Rootsi ja Liivimaa aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
Perekonna kohta on esimesi teateid 1316. aastast, mil on mainitud Lübecki bürgerit Johannes Strokerkenit (suri enne 1351). Tema järeltulija Michael Strokerk (maeti 1651) siirdus Lübeckist XVII sajandi algupoolel elama Rootsi. Tema neli poega said aastatel 1684, 1686 ja 1691 aadlitiitli ja introdutseeriti Rootsi rüütelkonda. Ooberst Johan Anders von Strokirch (1683−1761) sai 1756. aastal vabahärra tiitli, kuid tema liin kustus juba 1789. aastal. 1815. aastal tõsteti vabahärraks Svea õuekohtu president Henning Adolf von Strokirch (1757−1826); see perekonnaharu katkes tema poja surmaga 1841. aastal.

1684. aastal aadeltatud Liivimaa ökonoomiaasehaldur Michael von Strokirch (1649−1723) oli Liivimaa liini rajaja. Tema poeg Ludwig Johann von Stohkirch (1707−enne 1752) võeti Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Liin kustus 1825. aastal major Gustav Wilhelm von Strohkirchi (1747−1825) surmaga.

Hans Strokerkeni (suri pärast 1620) järeltulijatest põlvnes XVII sajandi algul samuti Rootsi rännanud perekonnaharu, mis kannab Rootsis nime **Strokirk**.

## Suguvõsa liikmeid
*Michael von Strokirch (1649−1723), Liivimaa ökonoomiaasehaldur
*Vabahärra Henning Adolf von Strokirch (1757−1826), õigusteaduse doktor, Svea õuekohtu president (1810−1826)

## Strokirchide mõisavaldused
*Liivimaa kubermangu läti distrikt:
**Auciems (*Autzeem*) (1779−1805), Aumeisteri (*Serbigal*) (1727−pärast 1737), Košķele (*Ostrominsky*) (u 1688−pärast 1722), Labrenči (*Labrentz*) (1781−?), Loberģi (*Blumbergshof*) (u 1690−XVIII sajand)

## Viited

## Kirjandus
*Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser*. 7. kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932. Lk 730-737 https://runeberg.org/elgenst/7/0746.html.
*Seuberlich, Erich. *Woher stammte Jacobine Amalie von Strohkirch?* – Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen. Jahrgang 5. 14. Dezember 1935. Nr 4. Tartu: 1935. Lk 55-59.
*Strokirk, Carl-Gustaf. *Ätten Strokerke under åtta århundranden*. Del 1. Medeltiden 1200-1600 (käsikiri doc-vormingus). 1985 http://strokirk.se/books/Strokerke.doc.
*Strokirk, Oscar Fredrik. *Kultur- och personhistoriska anteckningar*. Tredje delen. Örebro: Lindhska Boktryckeriet, 1920. Lk 32−89 http://runeberg.org/strokirk/3/0042.html.
**Svenska släktkalendern*. Elgenstierna, Gustaf (koost.). 2. kd. Stockholm: Albert Bonnier Förlag, 1912. Lk 656−659 https://archive.org/details/svenskaslktkal19122stoc.

## Välislingid
*Släkten Strokirk
Šveitsi valge lambakoer

**Šveitsi valge lambakoer** on Šveitsist pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Elav ja tasakaalukas temperament, tegutsemisaldis, tähelepanelik ja hästi treenitav. Sõbralik ja diskreetne."


Berger Blanc Suisse.png
Berger balnc suisse5.png
Berger blanc suisse6.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Jean Reeves & Diana L. Updike: *White Shepherd*, Freehold, New Jersey 2009, ISBN 978-1-59378-589-5

## Välislingid

* Šveitsi valge lambakoer koer.ee saidil
Glinka rajoon

**Glinka rajoon** (vene keeles *Глинковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Glinka küla.

Rajoon piirneb kirdes Dorogobuži rajooniga, kagus Jelnja rajooniga, edelas Potšinoki rajooniga ja loodes Kardõmovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1223,2 km². Elanike arv oli 2012. aastal 4773, 2009. aastal 5042 ja 2002. aastal 6149.

Glinka rajooni asulad kuuluvad kuue külaasunduse koosseisu.

## Viited
Tartu Ülikooli Kliinikumi anestesioloogia- ja intensiivravi kliinik

**Anestesioloogia ja intensiivravi kliinik** on üks Tartu Ülikooli arstiteaduskonna noorematest kliinikutest. Kliinik moodustati 11. veebruaril 1993 rektori käskkirjaga üldkirurgia, anestesioloogia ja reanimatoloogia ning hospitaalkirurgia kateedri baasil. Tegelikult hakkas kliinik tööle 1. jaanuaril 2000. 

## Osakonnad
Algul oli kliinikus kaheksa osakonda: üldanestesioloogia, üldintensiivravi, neuroanestesioloogia, günekoloogilise anestesioloogia, onkoanestesioloogia, pulmonoloogilise anestesioloogia, lasteintensiivravi ja erakorralise meditsiini osakond.

Praegu on kliinikus on kuus osakonda: anestesioloogia; esimene, teine ja kolmas intensiivravi ning laste intensiivravi ja erakorraline meditsiin. Anestesioloogia osakonna juures töötab valukliinik, esimese intensiivravi osakonna juures psühhiaatrilise anesteesia allüksus ning kolmanda intensiivravi osakonna juures hemafereesi kabinet. 

## Viited
Betuliin

**Betuliin** (*lup-20(29)-ene-3beta,28-diol*; CAS-i registreerimisnumber on 473-98-3, C30H50O2) on looduslikult mõnedes taimedes esinev triterpeen, märkimisväärsetes kogustes leidub seda mitmete kase (*[[Betula]] spp*) perekonda liigitatud kaskede valge kooreosa korgikoe rakkudes. 

Betuliini sisaldavad arukask (*Betula pendula*), sookask (*Betula pubescens*) aga ka liiv-pirnipuu (*Pyrus pyrifolia*) ja 
suureõieline laikellukas (*Platycodon grandiflorum*). Betuliini sisaldab uuringute kohaselt ka metsik must pässik, tema kasvatab oma viljakeha kasekoore alla ja surub selle siis kasetüve küljest lahti. 

Betuliini sisaldus taimedes on varieeruv nii liikide kui kasvukohtade lõikes. 

Betuliini avastajaks 1788. aastal peetakse saksa päritolu vene keemikut Johann Tobias Lowitzit (25. aprill 1757 Göttingen – 7. detsember 1804 Peterburi).

Tänapäeval on uuritud betuliini antagonistlikke toimeid mitmete imetajate vähirakuliinidesse, naguemakakaelavähi rakuliini HeLa, hepatoomi, kopsu adenokartsioomi, rinnavähi, eesnäärme kartsinoomi rakkudesse ja on tuvastatud betuliini võime programmeeritud rakusurma esile kutsuda.

## Viited

## Kirjandus
*Li Y, He K, Huang Y, Zheng D, Gao C, Cui L, Jin YH, *[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20564340 Betulin induces mitochondrial cytochrome c release associated apoptosis in human cancer cells]*, Mol Carcinog. juuli 2010 ;49(7):630-40. doi: 10.1002/mc.20638
Five Finger Death Punch

**Five Finger Death Punch** on 2005. aastal asutatud *[[metal]]-*bänd.

## Liikmed
### Praegused liikmed
* Zoltan Bathory – rütmikitarr (alates 2005); kitarr, basskitarr (2005) 
* Ivan Moody – eeslaulja, klahvpillid  (alates 2006)
* Chris Kael – basskitarr, tagavokaal (alates 2010)
* Charlie Engen – trummid (alates 2018)
* Andy James – kitarr (alates 2020)

### Endised liikmed
* Caleb Andrew Bingham – kitarr, tagavokaal (2005–2006)
* Darrell Roberts – lead guitar, tagavokaal (2006–2009)
* Matt Snell – basskitarr, tagavokaal (2005–2010)
* Jeremy Spencer – trummid (2005–2018);  kitarr, klahvpillid (2005-2006)
* Jason Hook – kitarr, tagavokaal (2009–2020)

## Albumid
* The Way of the Fist (2007)
* War Is the Answer (2009)
* American Capitalist (2011)
* The Wrong Side of Heaven and the Righteous Side of Hell, Volume 1 (2013)
* The Wrong Side of Heaven and the Righteous Side of Hell, Volume 2 (2013)
* Got Your Six (2015)
* And Justice for None (2018)
* F8 (2020)
* AfterLife (2022)

## Viited
Safonovo rajoon

**Safonovo rajoon** (vene keeles *Сафоновский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Safonovo linn.

Rajoon piirneb põhjas Holm-Žirkovski rajooniga, idas Vjazma rajooniga, lõunas Dorogobuži rajooniga ja läänes Jartsevo rajooniga.

Rajooni pindala on 2258 km². Elanike arv oli 2012. aastal 60 522, 2009. aastal 59 522 ja 2002. aastal 65 251.

Safonovo rajoonis on 227 asulat ja nad kuuluvad ühe linnaasunduse (Safonovo linna) ja seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Dnepr, Vjazma, Osma ja Vopets.

## Viited
Suur šveitsi alpi karjakoer

**Suur šveitsi alpi karjakoer** on Šveitsist pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: "algselt valve- ja veokoer, tänapäeval ka seltsi-, kaitse- ja perekoer."

Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Tavaoludes kindel, tähelepanelik, valvas ja häirimatu, lähedaste isikutega suhtlemisel heasüdamlik ja kiinduv, võõraste suhtes enesekindel; keskmiselt temperamentne."


Duzy szwajcarski pies i entelbuher pl.jpg

Testagrandebovaro.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3
* ''Greater Swiss Mountain Dog'', Meet the Breeds, American Kennel Club (AKC)

## Välislingid

* Suur Šveitsi alpi karjakoer koer.ee saidil
Tartu Ülikooli Kliinikumi hematoloogia-onkoloogia kliinik

**SA Tartu Ülikooli Kliinikumi Hematoloogia-onkoloogia kliinik** on hematoloogiliste ja onkoloogiliste haiguste diagnostika ning ravitöö, õppe- ja teadustöö keskus Eestis., Ludvig Puusepa 10a.

## Ajalugu

Tartu Linna Onkoloogiline Haigla avati 15. juulil 1946 Gildi tänav 8 Tartu polikliiniku alumisel korrusel. Vähihaigeid raviti Tartus ka varem ja väga edumeelselt: kasvajate puhul rakendati järjepidevat kiiritusravi aastast 1922. 1. aprillil 1940 asutati naistekliiniku alumisel korrusel omaette kiiritusraviasutus. Regulaarselt hakati vähihaigete arvu ja ravi üle järge pidama aastast 1947. 

Onkoloogiahaigla viidi 1948. aasta märtsis nõukogude sõjaväe käest vabanenud endisesse Tartu Pauluse koguduse torniga pastoraadihoonesse Riia tänav 70. 1. märtsil 1951 ühendati onkoloogiadispanser ja 75-kohaline radioloogiakliinik ning tekkis Vabariiklik Tartu Onkoloogia Dispanser.

## Nimetused

## Viited
Burgstall (Lõuna-Tirool)

**Burgstall** (itaalia: *Postal*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1585 inimest ja valla pindala on 6,7 km².

Burgstall külgneb järgmiste valdadega: Gargazon, Lana, Merano, Mölten ja Vöran.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 76,61% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 22,78% itaalia keelt ja 0,61% ladiini keelt.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Trinity Church (Lower Manhattan)

**Trinity Church** ('kolmainu kirik') on Ameerika Ühendriikide Episkopaalkiriku New Yorgi piiskopkonna ajalooline ja siiani tegutsev kogudusekirik. See asub Lower Manhattani ärikeskuses Wall Streeti ja Broadway tänava ristmikul.

Suurbritannia kuningriigi poolt kogudusele eraldatud krundil valmis tänane 85 meetri kõrgune kolmas kirik 1846. aastal historitsistlikus uusgooti stiilis. Kuni Vabadussamba valmimiseni 1886. aastal, oli Trinity Church kõrgeim ehitis New Yorgis. Veel aastaid oli see linna domineeriv maamärk, kuni selle varjutasid ümbritsevad kõrghooned 20. sajandi alguses.

16. augustil 1966 määras New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon ehitise kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*). 8. detsembril 1976 kanti kirik Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (*National Register of Historic Places*) kui Ameerika Ühendriikide riiklik ajaloomälestis (*National Historic Landmark*).

## Vaata ka
* St. Paul's Chapel

## Välislingid

* Trinity Church – kiriku ingliskeelne kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com
Hafling

**Hafling** (itaalia: *Avelengo*) on vald *(comune)* Itaalias.

Hafling paikneb Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, umbes 20 km Bolzanost loodes.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 756 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 27,4 km².

Hafling külgneb järgmiste valdadega: Merano, Sarntal, Schenna ja Vöran.

## Ajalugu

Paiga järgi on nimetuse saanud haflingeri hobusetõug.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,58% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2,42% itaalia keelt.

## Välislingid
* Ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles)
East River

**East River** on soolase veesisaldusega suudmelaht ehk estuaar, mis kooldub ümber Long Islandi loodepoolse osa, New Yorgi linnaosade Manhattani/Bronxi ja Brooklyni/Queensi vahel.

## Vaata ka
*Harlem River
*Hudsoni jõgi
*Manhattani sild
Akciabrski rajoon

**Akciabrski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1381 km². 2016. aasta seisuga elas seal 13 927 inimest.

Rajoon moodustati 1939. aastal. Aastal 1962 liideti see Svietłahorski rajooniga, ent aastal 1966 moodustati Akciabrski rajoon uuesti. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Akciabrski, Krasnaja Słabada, Łamavičy, Laskavičy, Lubańi, Parečča, Pratasy ja Vałosavičy külanõukogu. Halduskeskus on Akciabrski alev.


Акцябрскі раён (01).jpg|Akciabrski. Mälestussammas partisanidele
Charomcy. Харомцы (1949).jpg|Charomcy aastal 1949
Брацкая магіла. в.Дзербін.jpg|Dzerbini vennaskalmistu


Tähtsaimaks jõeks on Pcič oma lisajõe Aressaga, teine suurem jõgi on Tremla. Rajoon asub Polesje madalikul, selle keskmine kõrgus on 130–140 m. Kõrgeim punkt ulatub 176,4, madalaim aga 125 meetrit üle merepinna.

Rajoonis leiduvad suured turbavarud. Lisaks kaevandatakse seal haliiti ja kaalisoola, kohati esineb ka naftat.

2009. aasta seisuga oli elanikest 95,11% valgevenelasi, 2,75% venelasi, 1,04% ukrainlasi ja 1,1% muust rahvusest inimesi. 90,82% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 7,61% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 48% elanikke, vene keelt aga 45,76%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Nukumaja (seriaal)

**"Nukumaja"** on aastatel 2017–2018 Kanal 2-s näidatud kodumaine seriaal. Seriaali kirjutas Katrin Pauts ja lavastas Ergo Kuld. Muusika kirjutas Mauno Meesit

Seriaal räägib Evast, kes saab hukkunud kaksikõelt Elisabethilt päranduseks maja. Kui lapseootel Eva kolib koos oma politseinikust mehe Tarmoga uude koju, hakkavad päevavalgele ilmuma häirivad asjaolud. Kas õe surm ei olnudki juhuslik õnnetus? Eva hakkab asja uurima.

## Rollides
*Elisabeth/Eva – Karin Rask
*Tarmo – Andres Mähar
*Artur – Andres Roosileht
*Brita – Ursula Ratasepp
*Gabriel – Franz Malmsten
*Raul – Tambet Tuisk
*Mariann – Merit Männiste
*Anette – Maarja Jakobson
Rabkor

**Rabkor** on alevik Valgevenes Homieli oblastis Akciabrski rajoonis Akciabrski külanõukogus. 

Alevik asub oblasti keskusest Homielist 208 ja rajooni keskusest Akciabrskist 5 kilomeetri kaugusel. Alevikus asub Rabkori raudteejaam, mis on Babrujski ja Rabkori vahelise raudtee lõppjaamaks.

Rabkoris tegutsevad tööstusettevõtetest naftabaas ja asfaldivabrik, seal on ka põllumajanduslike keemiatoodete laod.
## Ajalugu

Alevik asutati aastal 1931 seoses raudtee ehitamisega. Algselt kandis see nime **Udarnaja**, ent pärast raudteejaama valmimist nimetati asula Rabkoriks, mis on akronüüm venekeelsest kommunistlike noorte tööbrigaadist (рабочая особая бригада комсомольсомольских организаций района). Teise maailmasõja ajal põletasid Saksa karistussalklased aleviku korduvalt maha, tappes ühtlasi 63 sealset elanikku.

Alevik pole kunagi olnud eriti rahvarohke – enamasti on seal elanud veidi üle 100 elaniku. 2004. aastal oli seal 136 elanikku.

## Viited
Gargazon

**Gargazon** (itaalia *Gargazzone*) on vald (*comune*) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias umbes 15 km Bolzanost loodes.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1639 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 4,9 km².

Gargazon külgneb järgmiste valdadega: Lana, Mölten, Nals, Burgstall, Terlan ja Tisens.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 78,68% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 20,33% itaalia keelt ja 0,99% ladiini keelt.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Etna cirneco

**[[Etna]] ''cirneco*** on [[Itaalia]]st pärinev [[koeratõug]].

Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: "Jahikoer, iseäranis jäneste küttimisel."

<gallery mode=packed caption=Pildid>
Cirneco dell etna pl.jpg
Cirneco dell etna pl1.jpg
</gallery>

==Viited==


==Kirjandus==
* [http://www.akc.org/dog-breeds/cirneco-delletna/ *Cirneco dell'Etna''], Meet the Breeds, American Kennel Club

## Välislingid

* Etna cirneco koer.ee saidil
Kardõmovo rajoon

**Kardõmovo rajoon** (vene keeles *Кардымовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kardõmovo alev.

Rajoon piirneb põhjas Jartsevo rajooniga, kirdes Dorogobuži rajooniga, idas Glinka rajooniga, lõunas Potšinoki rajooniga, läänes Smolenski rajooniga ja loodes Duhhovštšina rajooniga.

Rajooni pindala on 1095,3 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 070, 2009. aastal 11 400 ja 2002. aastal 12 521.

Kardõmovo rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Kardõmovo alevi) ja kaheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Dnepr, Hmost, Bolšoi Vopets, Malõi Vopets, Losmjona ja Orleja.

## Viited
Duhhovštšina rajoon

**Duhhovštšina rajoon** (vene keeles *Духовщинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Duhhovštšina linn; suurim asula on Ozjornõi alev.

Rajoon piirneb põhjas Tveri oblastiga, kirdes Holm-Žirkovski rajooniga, idas Jartsevo rajooniga, kagus Kardõmovo rajooniga, edelas Smolenski rajooniga ja läänes Demidovi rajooniga.

Rajooni pindala on 2610 km². Elanike arv oli 2000. aastal 17 000.

Duhhovštšina rajooni asulad kuuluvad kahe linnaasunduse (Duhhovštšina linna ja Ozjornõi alevi) ning kuue külaasunduse koosseisu.

## Viited
Veskaru

**Veskaru** on eesti perekonnanimi.

Veskaru on eestistamisel antud perekonnanimi (endine Friedeman). Enn Veskaru palvel kanti Veskaru perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 383 all.

Nime kandjaid:
*Enn Veskaru (1899–1985), kangur, Allveelaevastiku Sihtkapitali mõtte algataja
*Mai Veskaru (1902–1998), tekstiilikunstnik, eelmise abikaasa
Heling

**Heling** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Heling uueks perekonnanimeks isikutele senise perekonnanimega Sutt. Eduard Helingu palvel kanti Heling perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 1 all.

Heino Heling oli kirjanik Paul Haavaoksa (1924–1983) pseudonüüm.
Aedsalu

**Aedsalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Aedsalu Tallinnas uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Adamson. Aleksander Aedsalu palvel kanti Aedsalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 330 all.
Holm-Žirkovski rajoon

**Holm-Žirkovski rajoon** (vene keeles *Холм-Жирковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Holm-Žirkovski alev.

Rajoon piirneb põhjas Tveri oblastiga, idas Novodugino rajooniga, kagus Vjazma rajooniga, lõunas Safonovo rajooniga, edelas Jartsevo rajooniga ja läänes Duhhovštšina rajooniga.

Rajooni pindala on 2033 km². Elanike arv oli 2013. aastal 10 119.

Holm-Žirkovski rajoonis on 180 asulat (neist 16 ilma alalise elanikkonnata), mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Holm-Žirkovski alevi) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Dnepr, Vjazma, Solja ja Nemoštšenko.

## Viited
Ainelo

**Ainelo** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Ainelo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Bundberg. Jaan Ainelo palvel kanti Ainelo perekonnanimede kaitsregistrisse nr. 33 all.

Jaan Ainelo (1882–1941) oli eesti õpetaja.
Ainvere

**Ainvere** on eesti perekonnanimi.

Eestistamisel anti Ainvere uueks perekonnanimeks isikutele, kelle nimi oli varem Assafrei, Kashurin, Kitzing ja Simson. Jaan Ainvere palvel kanti Ainvere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 327 all.

Jaan Ainvere (1903–1942) oli Särevere vallavanem.
Keltoloogia

**Keltoloogia** ehk **hibernistika** on teadusharu, mis tegeleb keldi keelte ja keltide kultuuri uurimisega.
Filosoofiline küsimus

**Filosoofilised küsimused** on küsimused olemise ja selle põhjuste ja tähenduse kohta, niisamuti teadmiste, väärtuste, tunnetuse, keele jne, muuhulgas ka filosoofia enese kohta. Filosoofiliste küsimustega tegelemine võib olla ka üks filosoofia määratlusi.

Filosoofilised küsimused on näiteks järgmised: "Mis on elu mõte?", "Kas maailm on igavene?", "Mis on tõde?", "Mis juhtub pärast surma?", "Mis on õige ja mis on vale?", "Mis mõte on üldse sellistel küsimustel?" jne. Filosoofiliste küsimuste hulk ei ole piiratud ega suletud ning neid küsimusi on läbi kogu filosoofia ajaloo pidevalt uuendatud, neid on lisandunud ja täiendatud.

Filosoofilised küsimused jagunevad eri tüüpideks vastavalt filosoofia valdkondadele ja filosoofia ajaloo perioodidele. Tavakeeles peetakse filosoofiliste küsimuste all silmas keerulisi vastuseta küsimusi, mis kerkivad üles teatud eluperioodidel.

## Küsimused filosoofia ajaloos

Eelsokraatikud küsisid küsimusi füüsilise maailma kohta ja oodatavad vastused osutasid füüsilise maailma algelementidele nagu tuli, vesi, õhk, maa, aga ka apeiron, riid.

Sokratesega seoses muutusid küsimused elulisemaks, sest Sokrates esitas küsimusi, mis puudutava ühiskondlikke asju, mille kohta on eri ühiskonnaliikmetel oma seisukoht. Sokrates küsis ühiskonnaelu puudutavate üldmõistete nagu õiglus, vaprus, headus jne definitsioone ja sellega sai alguse filosoofiline mõisteanalüüs.

## Küsimused filosoofia valdkondade kaupa
**Religiooni käsitlevad* - Hakati jumala eksistentsis kahtlema ja selle kohta küsimusi esitama.
Kui jumal on olemas siis miks on maailmas nii palju kurjust?

**Eetika ehk väärtusfilosoofia* - inimeste või inimgruppide poolt pooldatavad või taunitavad väärtused.
Kas rass on bioloogiline või sotsiaalne liigitus?
**Esteetika*
**Füüsika*
**Metafüüsika*

## Vaata ka
* Filosoofiline probleem
* Tõde
* Elu mõte
Johann Tobias Lowitz

**Johann Tobias Lowitz** (vee keeles Товий Егорович Ловиц) (25. aprill 1757 Göttingen – 7. detsember 1804 Peterburi) oli saksa päritolu Vene keemik ja farmatseut.  

1793. aastal sai ta Keiserliku Teaduste ja Kunstide Akadeemia keemiaprofessoriks.  

1788. aastal avastas ta betuliini. 1796. aastal valmistas Lowitz esimesena maailmas täiesti puhast etanooli.

Johann Tobias Lowitzi isa oli astronoom ja geograaf Georg Moritz Lowitz.

## Vaata ka
*Lowitzi kaared

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Johann Tobias Lowitz]] seisuga 19.09.2017.*
ClinicalTrials.gov

**ClinicalTrials.gov** on veebisait, mis talitleb kliiniliste uuringute registri ja veebipõhise andmebaasina. Registrit peab *[[National Institutes of Health]]* 'i Riiklik Meditsiiniraamatukogu (NLM) (Bethesda, USA).
 
ClinicalTrials.gov on suurim inimestega läbiviidavate kliiniliste uuringute andmebaas, mis avati veebipõhiseks vabaks kasutuseks 29. veebruaril 2000. 

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:ClinicalTrials.gov]] seisuga 12.09.2017.*
Euroopa Meditsiinilise Onkoloogia Selts

**Euroopa Meditsiinilise Onkoloogia Selts** (lühend ESMO) on kasumit mittetaotlev kutseliste kliiniliste onkoloogide selts Euroopas. 

ESMO peakorter asub Šveitsis Luganos.  

1975. aastal asutasid Georges Mathé ja Maurice Schneider Nice'is Prantsusmaal seltsi Société de Médicine Interne Cancérologique. Selts oli ESMO eelkäija. Praeguse nime sai selts 1980.

Seltsi ametlik onkoloogiaalane meditsiiniajakiri on Annals of Oncology.

## "ESMO Clinical Practice Guidelines"

"The ESMO Clinical Practice Guidelines" (CPG) on
Euroopa Meditsiinilise Onkoloogia Seltsi poolt välja antavad tõenduspõhised soovitused vähipatsientide standardraviks.  

* Breast Cancer
* Cancers of Unknown Primary Site
* ESMO CNS Malignancies
* ESMO Endocrine Cancers
* Gastrointestinal Cancers
* Genitourinary Cancers
* Gynaecological Cancers
* Head and Neck Cancers
* Haematological Malignancies
* Lung Cancer
* Melanoma
* Neuroendocrine Tumours
* Sarcoma and GIST
* Supportive Care
* Management of immune related adverse events (irAEs)

## Välislingid
* ESMO Clinical Practice Guidelines

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:European Society for Medical Oncology]] seisuga 9.09.2017.*
Annals of Oncology

**"Annals of Oncology"** (lühend **Ann. Oncol.**) on Euroopa Meditsiinilise Onkoloogia Seltsi ametlik onkoloogiaalane meditsiiniajakiri. Seda annab välja Oxford University Press.

Ajakiri ilmub 1990. aastast.

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Annals of Oncology]] seisuga 9.09.2017.*