open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Uno Siitan

**Uno Siitan** (sündinud 11. augustil 1944 Valgas) on eesti entomoloog. Ta on uurinud Eesti kiletiivalisi.

Ta lõpetas 1962. aastal Viljandi 2. Keskkooli. 1974. aastal sai ta Tartu Riiklikust Ülikoolist bioloogiakandidaadi kraadi tööga "Eesti käguvaablaste (*Hymenoptera, Ichneumonidae*) faunast".

Ta on töötanud Zooloogia ja Botaanika Instituudis ning Eesti Põllumajandusülikoolis, aastatel 1992–1996 juhatas seal taimekaitse instituuti. 

Eesti Teadlaste Liidu juhatuse liige, Eesti Keskkonnafondi nõukogu liige.

Uno Siitan oli aastatel 1995–2001 ajakirja Eesti Loodus peatoimetaja. Tema ja Kalle Mälberg, sama ajakirja eksjuht, mõisteti 29. detsembril 2004 suurriisumise süüdistuses õigeks.

Ta on olnud ka ajakirja Eesti Mets peatoimetaja.

## Viited
Ants Paju

**Ants Paju** (kuni 1955 **Ants Valdman**; 10. september 1944 Tamsi küla, Pajusi vald – 28. juuni 2011) oli Eesti kergejõustiklane, ajakirjanik ja poliitik. 

Aastatel 1949–1955 oli ta küüditatuna Siberis. 

Paju lõpetas 1971. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsainsenerina. 

Aastail 1979–1984 oli Paju Jõgeva rajoonilehe Punalipp asetoimetaja. Aastatel 1984–1990 oli ajakirja Eesti Loodus peatoimetaja, sel ajal langes pidevalt Eesti Looduse trükiarv, mis oli saavutanud kõrgseisu endise peatoimetaja Linda Pootsi ametiajal.

## Tegevus NLKP-s
Aastatel 1974–1990 kuulus ta NLKP-sse.

Ta lõpetas 1979. aastal Leningradi Kõrgema Parteikooli ajakirjanikuna.

## Poliitiline tegevus
Paju oli aastal 1988 üks Eesti Rohelise Liikumise asutajaid. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Kongressi ja Ülemnõukogu ja 1995. aastal VIII Riigikogu liige. Aastatel 1993–1999 kuulus ta Keskerakonda ning aastast 2000 Isamaa ja Res Publica Liitu.

Ta oli aastatel 2000–2001 Jõgeva linnapea ja 2004–2005 Jõgeva linnavolikogu esimees.

Valentin Kuik on temast teinud filmi "Kümme isamaa kõnet".

Paju oli 20. Augusti Klubi liige. 

## Isiklikku

Tema lapselaps on Eesti sõjablogija Artur Rehi (snd 24. aprillil 1996), kes on käinud aastast 2022 Ukrainas kaheksal missioonil, et tarnida Venemaa agressiooni vastu sõdivatele üksustele sõidukeid, droone, öö- ja termosihikuid.

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk 
* 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk 
* Poola Kuldne teeneterist 
* 2004 Jõgevamaa aasta tegija 
* 2004 Kodanikupäeva aumärk 
* 2006 Põltsamaa linna aukodanik 
* 2007 Jõgevamaa Hõberist 
* 2009 Jõgeva linna aukodanik

## Viited

## Välislingid

* Ants Paju sporditulemused
* 
* Ants Paju – filosoof, kes tegutseb
* Ants Paju: "Minu paranemislugu oli müsteerium, nagu žiletiteral kõndimine."
* Sulev Oll. Vägev Ants Paju murdis põrgu väravast tagasi, Maaleht, 24. september 2009
* Jõgeva heiskab leinalipud aukodaniku ja endise linnapea mälestuseks, Eestielu.ee
Raul Sulbi

**Raul Sulbi** (sündinud 8. oktoobril 1977) on eesti ajakirjanik, ulmekirjanduse ekspert ja toimetaja.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1996. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppinud aastatel 1996–2005 Tartu Ülikoolis ajalugu. Ta on Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Ülikooli ajal hakkas ta tegelema ulmekirjandusega. Ta on mitme ulmeantoloogia koostaja. Ta oli aastatel 2006–2007 kultuurilehe Sirp huumorilisa Kirp peatoimetaja. Aastatel 2007–2015 töötas Postimees.ee-s uudistereporteri ja päevatoimetajana. 

Ta on olnud veebiajakirja Algernon toimetuse liige.

Raul Sulbi üheks meelisartistiks kodumaises popmuusikas on Mari-Leen Kaselaan.

## Publikatsioone
### Raamatud
*"Troonide mäng. Rooside sõjad Yorkide ja Lancasterite vahel 1455–1487". Tartu 2016. ISBN 9789949811632
### Artiklid
*"Kirjanduslik orgia?! Tänan, ei!". Sirp, 13. september 2002
*"Jälle need templirüütlid, Graalist rääkimata". Eesti Päevaleht, 4. märts 2005
*"Lew R. Berg näitab, kuidas inimesest sünnib sõjard". Eesti Päevaleht, 8. juuli 2005 
*"Kuningas ilma kuningriigita" – Andres Adamson, Hertsog Magnus 1540–1583. Tema elu ja aeg. Argo, 2005. 200 lk, Sirp, 21. aprill 2006 
*"André Gide noorust meenutamas". Eesti Päevaleht, 28. aprill 2006
*"Nekroloog ulmekirjanduse isale". Postimees, 19. märts 2008 
*"Suri ulmekirjanik Stanislaw Lem, kes tundis vastutust tuleviku ees: IN MEMORIAM". Eesti Päevaleht, 29. märts 2006
*"Kivirähk võitis Eesti ulmeauhinna". Postimees, 20. juuli 2008

### Antoloogiad
*"Sünged varjud". Tartu 2001
*"Eesti ulme antoloogia". Tallinn 2002. ISBN 9985305361
*"Täheaeg 1. Sädelevad uksed". Tartu 2002. ISBN 9789985938089
*"Täheaeg 2. Doominosillad". Tartu 2003. ISBN 9789985948156
*"Täheaeg 3. Kauge lahingu kaja". Tartu 2006. ISBN 9789949420438
*"Täheaeg 4. Flööditüdruk". Tartu 2008. ISBN 9789949420766
*"Täheaeg 5. Süütalastepäev". Tartu 2009. ISBN 9789949420865
*"Täheaeg 6. Pika talve algus". Tartu 2009. ISBN 9789949420957
*"Täheaeg 7. Ingel ja kvantkristall". Tartu 2010. ISBN 9789949459049
*"Fantastika : parimad algupärased ulmejutud eesti autoritelt". Tallinn 2004
*"Sünged varjud 2. Saatana teener". Tartu 2004
*"Terra Fantastica". Tartu 2004

## Välislingid

*Raul Sulbi Ulmekirjanduse BAASis
*Raimu Hanson. "Antoloogia muundub ajakirjaks: intervjuu Raul Sulbiga". Postimees, 6. november 2006
*Hendrik Alla. "Tõeline «Troonide mäng» oli veelgi verisem". Postimees, 1. august 2016
*Peeter Helme. "Uus raamat. Raul Sulbi – "Troonide mäng. Rooside sõjad Yorkide ja Lancasteride vahel 1455–1487"". Klassikaraadio, 9. september 2016
Mihkel Mardna

**Mihkel Mardna** (sündinud 28. oktoobril 1966) on eesti spordiarst.

## Haridus
Mihkel Mardna õppis aastatel 1972–1984 Tallinna 21. Keskkoolis. Aastatel 1984–1992 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ravi erialal; 1992–1994 oli internatuuris, 1994–1999 residentuuris üldkirurgia ja traumatoloogia-ortopeedia erialal. Erialaselt on ta end täiendanud USA-s, Lätis, Austrias, Prantsusmaal, Austraalias, Leedus, Soomes, Šveitsis, Uus-Meremaal.

## Töökohad
Mihkel Mardna on olnud Spordimeditsiini Sihtasutuse juhataja, Põhja-Eesti Regionaalhaigla valvetraumatoloog, AS Ortopeedia Arstid ortopeed, Kristina Šmiguni tiimi arst. Aastatel 1997–2003 juhtis ta Eesti Antidopingu Keskust.

Mihkel Mardna on ravinud paljusid tippsportlasi; nende hulgas on Mart Poom, Erki Nool, Kristina Šmigun, Andrus Värnik, Aleksander Tammert, Gerd Kanter, Jüri Jaanson.

## Sportlikud saavutused

* Sõudmine: paarisaerulisel neljapaadil 2 Eesti meistrivõistluste hõbemedalit, ühesel 5. koht. 2003. aasta Emajõe regatil koos Priit Tasase ja Rainer Nõlvakuga vabaklassi võit ja rajarekord.
* Triatlon: 2005. aasta Eesti meistrivõistlustel poolpikas triatlonis 9. koht, oma vanuseklassis 2. koht.
* Ergomeetrisõudmine: 2003. aastal Alfa sõudeergomeetrite võistlustel Masters-klassi võit.
* Suusatamine: Tartu Maratonil 68. koht.

## Tunnustus

* 2024 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
* 2025 – Tallinna teenetemärk

## Välislingid
*
Egtved

**Egtved** on asula Taanis Lõuna-Taani piirkonnas Vejle vallas Vejle lähedal. 

Elanike arv on 2236 (2008).

## Egtvedi piiga

Egtvedi piigaks nimetatakse pronksiajal elanud neiut, kelle tammekirstuhaud leiti Egtvedist. Leid on eelkõige tuntud hästi säilinud pronksiaegse rõivakomplekti pärast. 

Egtvedi piiga haud leiti aastal 1921, kui kohalik talumees Peter Platz soovis tasandada tema maal asunud ja aja jooksul suuresti laiali aetud kääpa jäänused.
Silekalju

**Silekalju** ehk **oinapea** on piklik, jää lihvitud kaljurünk või kaljuküngas. 

Silekaljud on oma voolujoonelise kuju saanud liustikujää liikumise tulemusena: liustikupoolne nõlv on neil lauge ja sile, vastasnõlv järsk ja ebatasane. 

Silekaljud ja -kaljustikud on levinud skäärrannikul.
N-konnektor

**N-konnektor** (**N-tüüpi konnektor**) kuulub RF-konnektorite sarja, mis on mõeldud koaksiaalkaablite ühendamiseks. See on üks esimesi konnektoreid, mis loodi mikrolainete edastamiseks. N-konnektori leiutas 1940 Paul Neill ettevõttest Bell Labs. Tema järgi on konnektor ka nimetatud.

Algselt oli see konnektor loodud USA armeele militaarseteks ühendusteks 50 Ω ja 75 Ω kaablitele, mis kannataksid kuni 1&nbsp;GHz sagedust. Tänapäevased N-konnektorid võimaldavad edastada kuni 11&nbsp;GHz sagedust. Julius Botka Hewlett-Packardist on leiutanud N-konnektori, mis võimaldab edastada kuni 18&nbsp;GHz sagedust.

50 Ω konnektorid on kasutusel mobiilsetes traadita seadmetes. 75 Ω konnektoreid kasutatakse kaabeltelevisioonis.

Neid kaht konnektorit ei tohi omavahel ühendada, sest see võib konnektorid rikkuda, kuna neil on erinev nõela keskmine läbimõõt. Kuna paljud N-konnektorid ei ole märgistatud, siis on neid lihtne segamini ajada.

## Vaata ka
* HN-konnektor
* LC-konnektor
* 7-16 DIN-konnektor

## Viited

## Välislingid
* Amphenol Type N Connector Series
* Microwave 101 connectors
* Coaxial Connectors
Helen Mahmastol

**Helen Mahmastol** (sündinud 23. detsembril 1977 Tallinnas) oli Eesti Miss Estonia 1996. aastal. 

Temaga on seotud kaubamärgid Vibe, moedisainerite konkurss SuperNoova, Sun Dance Music Festival, Nõmme Kalju, Kalju Mängude Maja, OrgCom, Club Privé ja Stereo jne. 

## Isiklikku
Tema elukaaslane on Kuno Tehva. Tal on tutar Kätty Li Tehva.

## Viited
Kesse pank

**Kesse pank** ehk **Kesselaiu pank** (ka **Kessu pank** ja **Kessulaiu pank**) on pank Kesselaiul Muhu saare ja mandri vahel. Kesse pank on osa Lääne-Eesti paekaldast.

## Iseloomustus
Kesselaiu looderannikul paiknev ja valdavalt vertikaalse seinana tõusev paeastang on umbes 600 meetri pikkune ning kõrgemates kohtades kuni kümne meetri kõrgune. Laiu põhjaosas eemaldub astang merest ja kulgeb vaikselt laskudes edasi maismaal. Peaastangu taga paiknevad ka kaks kõrvalastangut, mis on küll metsa kasvanud. Pank on siluri Jaagarahu lademe Kesselaiu kihtide stratotüüp.

Panga alumises osas on umbes kaks meetrit sinaksa-kuni kollakashalli mergli kihte või savikat dolokivi. Järgneb poolteist meetrit kollakashalli põimjaskihilist dolomiiti, mille alumises ja ülemises osas on savikamaid vahekihte. Seejärel tuleb ligi viis meetrit kollakashalli muguljat dolomiiti, panga ülemise osa moodustab aga sinakasroheline kihistumata dolomiit.

## Uurimine

Kesselaiu aluspõhja ja ühtlasi ka Kesse panga geoloogiat on uurinud Artur Luha (1930, 1940) ja Helle Perens (1996). Kaarel Orviku (1974) ja Meeme Veisson (1976) on teinud seal rannikugeoloogilisi uurimistöid. Samuti on panka lähemalt uurinud ka Kaidi Tilk enda Siluri klindi geoloogiat ja morfoloogiat puudutava magistritöö (2004) raames, mille käigus tehti ka seni viimased täppismõõtmised pangal.

## Kaitse
Kesse pank võeti koos seda ümbritseva umbes 60 hektari suuruse maa-alaga looduskaitse alla juba 1938. aastal. Keelati pangale paemurdude rajamine, kivide ja klibu kuhjamine ning ehitiste rajamine, et säilitada paiga ilmet muutumatuna ka järeltulevastel põlvedele.

Pärast teist maailmasõda Kesse panka enam kaitsealuste objektide hulka ei arvatud ning seda arvatavasti seetõttu, et kuna tegemist oli piiritsooniga, oli see tavainimestele niikuinii kättesaamatu. Kaitseala taasloodi ja sedapuhku juba kogu saart hõlmavana 5. mai 2004 välja antud määrusega nr 184 "Kesselaiu maastikukaitseala kaitse-eeskiri" (RT I, 2004, 41, 285).

## Pildid

Pilt:Kesselaiu pank.JPG|
Pilt:Kesse pank. 2008.JPG|
Pilt:Kesse pank Kesselaiul.JPG|
Pilt:Kesse pank Kesselaiul 2008.JPG
Pilt:Kesse pank, vaade abaja poole.JPG|Vaade pangalt Kesse abaja poole
Pilt:Kesse pank.JPG|Kesse pank Kesse abaja juures, kus järjest tõusev pangaots jõuab Väinamere äärde
Pilt:Cliff of Kesse.jpg|Kohati on panga ülemine osa tugevalt eendunud
Pilt:Cliff of Kesse. Surface of the rocks.JPG|Kivide pind


## Vaata ka
*Kesselaid
*Lääne-Eesti paekallas

## Viited

## Välislingid

* Kaidi Tilk. "Siluri klint, selle geoloogia ja morfoloogia Läänemere all seismilise pidevsondeerimise andmetel" (magistritöö, Tartu 2006), lk: 45–53
* Uudo Timm. "Kesselaiu maastikukaitseala – pool sajandit unustuses" Eesti Loodus, 2004/11
Paide piiramine (1602)

**Paide piiramine** leidis aset 31. maist kuni 30. septembrini 1602 Poola-Rootsi sõja ajal. Poola väed sundisid mitmekuulise piiramise järel Paide linnuse kapituleeruma.

## Piiramine
Mõni nädal pärast Viljandi vallutamist suundus Krooni suurhetman Jan Zamoyski oma vägedega Paidet piirama. Paide linnus oli Eestimaa tugevamaid, ning seda kaitses 700 meest, kes olid hästi suurtükkidega varustatud. Zamoyski piiras linnuse ümber ning jäi ootama lisavägesid.

Zamoyski saatis välihetman Stanisław Żółkiewski hävitama Tallinna lähedal paiknevat rootslaste ratsaväeüksust, kellest kardeti, et nad võivad tulla Paide garnisonile appi. Żółkiewski lõi neid 30. juunil ja sundis nad põgenema. 200 rootslast sai lahingus hukka.

7. augustil saabusid Paide alla poolakate lisajõud. Esialgu pidasid tugevad linnusemüürid Poola vägede kahuritulele hästi vastu. Seepeale otsustati viia suurtükkid linnuse soisemale küljele, mis oli nõrgemini kaitstud. 

Septembri lõpuks olid toiduvarud linnuses otsakorral ja garnison kapituleerus 21. septembril.

## Vaata ka
*Paide piiramine
*Paide lahing
*Lahingute loend

## Viited
Alexander Wilbrecht

**Alexander Wilbrecht** (**Aleksandr Wildbrecht**, vene: Александр Михайлович Вильбрехт (Вильдбрехт), 23. november 1757 Peterburi — 2. detsember 1823 Peterburi) oli matemaatik, geograaf, kartograaf ja astronoom.

Töötas Tema Keiserliku Majesteedi isikliku kabineti geograafiaosakonna geograafina, oli 1792. aastal esimese Venemaa atlase koostaja ja selles 40 kaardi autor. 14. märtsil 1805 anti talle Püha Vladimiri 4. klassi orden. 16. veebruarist 1814 Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliige. Õpetas Peterburi Mäeinstituudis kõrgemat matemaatikat.

## Atlased ja kaardid

*1787 Carte des Decouvertes faites par les Russes et par le Capitaine Anglois Jacques Cook dans la Mer du Sud, Graveerija Nabholz Digitaalselt
*1787 Карта представляющая открытия Российских мореплавателей на Тихом море и Аглинскаго капитана Кукка Digitaalselt
*1788 Théatre de la guerre entre la Suéde et l'Empire de Russie 
*1789 Карта театра войны Российской империи против шведов сочиненная 1789 года
*1792 Российский атлас, из сорока четырех карт состоящий и на сорок два наместничества империю разделяющий, (СПб., 1792; faksiimile СПб.: Альфарет 2007)
** Carte des environs de S.t Petersbourg Digitaalselt
** Карта Окружности Ст. Петербурга. Digitaalselt
** Karta Tobolskago Namestnichestva Digitaalselt
*1794 Атлас Российской империи изданной для употребления юношества, СПб.: Гeorp. деп. Кабинета е. и. в.
*1796 Генеральная карта Российской Империи на сорок одну губернию разделенной Digitaalselt
*1800 Российской атласъ изъ сорока трехъ картъ состоящий и на сорокъ одну губернию империю разделяющий. [Санкт-Петербург]
**Карта Эстляндской губернiи изъ 4 уездовъ Digitaalselt
**Карта Лифляндской губернiи изъ 4 уездовъ и Эзельской Провинцiи Digitaalselt
*1802 Атлас Российской империи изданной для употребления юношества,
**Карта Ревельскаго, Рижскаго, Псковскаго и Полотскаго наместничествъ и Курляндiи Digitaalselt
**Карта морских открытий российскими мореплавателями на Тихом и Ледовитом морях. Digitaalselt

## Viited

## Välislingid
*Wilbrechti kaarte Tartu Ülikooli Raamatukogus
*Wilbrechti kaarte
Mariah Carey

**Mariah Carey** (sündinud  27. märtsil 1969) on Ameerika Ühendriikide laulja.

## Diskograafia
### Albumid
*"Mariah Carey" (1990)
*"Emotions" (1991)
*"Music Box" (1993)
*"Merry Christmas" (1994)
*"Daydream" (1995)
*"Butterfly" (1997)
*"Rainbow" (1999)
*"Glitter" (2001)
*"Charmbracelet" (2002)
*"The Emancipation of Mimi" (2005)
*"E=MC²" (2008)
*"Memoirs of an Imperfect Angel" (2009)
*"Merry Christmas II You" (2010)
* "Me. I Am Mariah... The Elusive Chanteuse" (2014)
*"Caution" (2018)
*"The Rarities" (2020)

### Kogumikud

* "#1's" (1998)
* "Greatest Hits" (2001)
* "The Remixes" (2003)
* "#1 Infinity" (2015)

## Vaata ka
*"One Sweet Day"

## Välislingid
*Mariah Carey koduleht
Janet Jackson

**Janet Damita Jo Jackson**  (sündinud 16. mail 1966) on Ameerika Ühendriikide laulja.

## Diskograafia
### Albumid
* *Janet Jackson* (1982)
* *Dream Street* (1984)
* *Control* (1986)
* *Janet Jackson's Rhythm Nation 1814* (1989)
* *janet.* (1993)
* *The Velvet Rope* (1997)
* *All for You* (2001) 
* *Damita Jo* (2004)
* *20 Y.O.* (2006)
* *Discipline* (2008)
* Made For Now (2019)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Boston Celtics

**Boston Celtics** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub idakonverentsi Atlandi divisjoni ja peab oma kodumänge TD Gardenis, mida jagavad NHLi klubiga Boston Bruins. 

1946. aastal Bostonis asutatud Celtics on NBA meistriks tulnud 17 korda. Sama palju kordi on meistriks tulnud ka nende suurim rivaal Los Angeles Lakers, kellega on NBA finaalis vastamisi mindud 12 korda (seis Bostoni kasuks 9 : 3).

## Ajalugu
Celtics valitses NBA-s aastatel 1957–1969, kui 13 aasta jooksul tuldi NBA meistriks 11 korda, sealhulgas 1959–1966 kaheksa korda järjest. Legendaarse peatreeneri Red Auerbachi käe all mänginud meeskonna tugitala oli keskmängija Bill Russell, keda toetasid mängujuht Bob Cousy ning ääremängijad John Havlicek ja Tom Heinsohn.

Järgmised tiitlivõistlused võideti keskmängija Dave Cowensi ja mängujuhi Jo Jo White'i vedamisel 1974. ja 1976. aastal. Bostoni klubi saatis edu ka 1980. aastatel, kui Larry Bird, Kevin McHale ja Robert Parish juhtisid meeskonna taas NBA meistriks 1981., 1984. ja 1986. aastal.

Viimati tuldi NBA meistriks 2008. aastal, kui meeskonna tähtmängijad olid Paul Pierce, Kevin Garnett, Ray Allen ja Rajon Rondo.

## Mängijad hooajal 2020/2021
* Jaylen Brown
* Carsen Edwards
* Tacko Fall
* Javonte Green
* Romeo Langford
* Aaron Nesmith
* Semi Ojeleye
* Payton Pritchard
* Marcus Smart
* Jayson Tatum
* Jeff Teague
* Daniel Theis
* Tristan Thompson
* Kemba Walker
* Tremont Waters
* Grant Williams
* Robert Williams

## Endised tuntumad mängijad
* Bob Cousy
* Bill Russell
* Sam Jones
* John Havlicek
* Tom Heinsohn
* Dave Cowens
* Larry Bird
* Robert Parish
* Kevin McHale
* Paul Pierce
* Rajon Rondo
* Kevin Garnett
* Ray Allen
* Jermaine O'Neal
* Shaquille O'Neal

## Välislingid
*Boston Celtics
Helvi Sipilä

**Helvi Linnea Aleksandra Sipilä** (sünninimi **Maukola**; 5. mai 1915 Helsingi – 15. mai 2009 Helsingi) oli Soome jurist, poliitik ja diplomaat.

Pärast seda, kui Helvi Sipilä 1939. aastal juristina ülikooli lõpetas, sai temast üks Soome esimesi naisadvokaate. Aastal 1943 asutas ta oma advokaadibüroo, mis tegutses 1972. aastani.

Aastatel 1954–1956 oli Helvi Sipilä rahvusvahelise naisjuristide liidu president. 

Alates 1960. aastast töötas Helvi Sipilä ÜRO-s. Aastatel 1972–1980 oli ta ÜRO peasekretäri asetäitja.

Soome 1982. aasta presidendivalimistel oli Helvi Sipilä Liberaalse Rahvapartei kandidaat ning sai ühe valijamehe toetuse.

Kõigi aegade suurima soomlase valimisel 2004. aastal hääletas rahvas Helvi Sipilä 62. kohale.

Helvi Sipilä poeg on professor Jorma Sipilä.

## Välislingid
* Elulugu lehel Biografiakeskus
Isidor Levin

**Isidor Levin** (20. september 1919 Daugavpils, Läti – 24. juuli 2018) oli juudi soost Eesti rahvaluuleteadlane, orientalist ja teoloog. 

Levin oli rahvusvaheliselt tunnustatud folklorist ning aitas kaasa Tartu Ülikooli rahvaluuleprofessori Walter Andersoni teadusliku metoodika ülemaailmsele levikule.

Levin oli suur eestluse toetaja ning võimaldas mitmel Eesti kultuuritegelasel okupatsiooni tingimustes jätkata oma teaduslikku tööd. 21. sajandi alguses kinkis Levin Tartu Ülikoolile oma hindamatu väärtusega isikliku raamatukogu.

Lätis sündinud Levini side Eestiga sai alguse 1937. aastal, kui ta asus õppima Tartu Ülikooli filosoofia teaduskonnas juuditeadust ning hiljem Eesti ja võrdlevat rahvaluulet, Tartu Ülikooli lõpetas ta 1941. aastal. Pärast Teist maailmasõda õppis Levin 1946-1947 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Lisaks Tartu Ülikoolile lõpetas Levin Leningradi Riikliku Ülikooli folkloristina ning kaitses doktoriväitekirja NSV Liidu Teaduste Akadeemia orientalistika instituudis Moskvas.

Ta oli Peterburi Religiooni ja Filosoofia Instituudi professor.

Levin oli Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi auliige.

Ta elas Hamburgis.

## Tunnustus
* Valgetähe IV klassi teenetemärk, 2001
* Sai Eesti Vabariigi kodakondsuse eriliste teenete eest Eesti kultuuri säilitamisel ja edendamisel, 2012

## Teosed
* "Lazar Gulkowitsch, tema juudi teaduse õppetool ja Tartu ülikool", tõlkinud Kristiina Ross, Akadeemia 2008, nr 7
* "Minu elu- ja mõttevarast. Meenutusi", Akadeemia 2009, nr 7, 8, 10, 11, 12 ja 2010, nr 1

## Viited

## Välislingid
* Jidiš-raamatutest Eestis ja Pajensonist.
* Valitsus andis Isidor Levinile eriliste teenete eest kodakondsuse, Postimees, 2. veebruar 2012
* Jaanus Piirsalu, Eestile elatud elu, millele me ei saanud seaduse tõttu samaga vastata, AK, 1. september 2018
* Jaanus Piirsalu, Isidor Levini ausa inimese retsept: ära tegele tühiasjadega, AK, 1. september 2018
Õiglaste allee

**Õiglaste allee** on paik Iisraelis Yad Vashemi muuseumis, kus mälestatakse nimelise puu ja mälestustahvliga neid, kes riskisid enda ja oma lähedaste eluga, et päästa juute holokausti käest. 

Eestlastest on seal jäädvustatud Uku Masing ja Eha Masing, kes varjasid Saksa okupatsiooni ajal Isidor Levinit ja Polina Lentsman, kes päästis juute Krimmis.


Pilt:Yad Vashem Hall of Names by David Shankbone.jpg|
Pilt:Ohelyzkor12.jpg|
Pilt:Israel-Yad Vashem Garden of righteous.jpg|
Pilt:ISR-2015-Jerusalem-Yad Vashem-Wagon monument 01.jpg|
Pilt:YadVashem Valley of the Communities 002.jpg|
Pilt:Yad Vashem BW 2.JPG|
Pilt:PikiWiki Israel 12503 childrens memorial at yad vashem.jpg|
Pilt:PikiWiki Israel 12500 childre holocaust memorial at yad vashem.jpg|
Pilt:Uku Masing tree Yad Vashem1.jpg|


## Välislingid

*Yad Vashemi ametlik koduleht
*Õiglaste allee fotodel
Johannes Esto Ühing

**Johannes Esto Ühing** asutati 6. aprillil 1994. Ühing on saanud nime Johannes Esto järgi, kes oli üks esimesi eesti rahvusest jesuiite. Ühingu ülesanded on haridus- ja kultuuritöö edendamine (raamatute kirjastamine, seminaride ja kultuuriürituste korraldamine) ning sotsiaalvaldkonna tööde toetamine (abi vanuritele, noortele peredele, üksikvanematele ja töötutele).

## Välislingid
* Johannes Esto Ühingu ametlik koduleht
* Johannes Esto Ühing – kindla väega organisatsioon Eesti Kirik, 2009.
Eesti Kirik

**Eesti Kirik** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku ajaleht. Ajaleht ilmus aastatel 1923–1940 ja ilmub taas alates aastast 1990.

## Vaata ka
*Eesti Kirik (ajakiri)

## Välislingid
* Eesti Kiriku koduleht
* Eesti Kirik Facebookis
Fairytale

"**Fairytale**" on Alexander Rybaki laul, Rybak ta on nii laulu autor kui ka esitaja. 2009. aastal võitis ta sellega Moskvas Norrat esindades Eurovisiooni lauluvõistluse.

Finaalis sai "Fairytale" 387 punkti, mis on siiamaani rekord. Koos Rybakiga oli laval 3 meestantsijat ning 2 naistaustalauljat, korduvalt Norrat Eurovisioonil taustalauljatena esindanud Jorunn Hauge ja Karianne Kjærnes.

Laul on inspireeritud Rybaki ja norralase Ingrid Berg Mehuse kunagisest suhtest.

## Edetabelid
Laul sisenes 11. veebruaril 2009 Norra singlite edetabelisse kolmandale kohale. Järgmisel nädalal tõusis "Fairytale" esimeseks. See oli esimene kord, kui Melodi Grand Prix' (Norra rahvuslik eelvoor) võitja tõuseb esimeseks enne võistluse võitmist. Laul püsis esikohal kaheksa nädalat.

## Viited

## Välislingid
* "Fairytale" YouTube'is
Johannes Esto

**Johannes Esto** (u. 1555 – 14.  juuni 1603 Arboga, Rootsi) oli eestlasest jesuiit, ilmikvend.

## Elulugu
Johannes – hüüdnimega Esto, 'eestlane' – võeti jesuiitide ordu liikmeks 1593. aastal. Ta tegutses kaheksa aastat Tartu jesuuitide kolleegiumis ilmaliku koajuutorina, peamiselt kokana, mõnda aega hoolitses ka toidukambri eest. Peale eesti keele rääkis ta ka poola keelt. Viimastel aastatel enne Tartu vallutamist rootslaste poolt oli ta abiks misjonitel. 

Pärast 1600–1611. aastate Rootsi-Poola sõjas Tartu vallutamist 5. jaanuaril 1601 jesuiidid vangistati, teiste seas Johannes Esto. Kolm kuud hoiti vange kolleegiumis, seejärel kolm kuud Tartu lossis. Neid piinati. Siis viidi vangid, käed seljale seotud, härjavankritega Tallinna. Seal hoiti neid veel kolm nädalat lagunevas majas. Viimaks toimetati Johannes Esto koos teiste vangistatud jesuiitidega laevaga Rootsi. Johannes Esto suri märtrina Arbogas 1603. aastal umbes 50-aastaselt.

## Vaata ka
*Johannes Esto Ühing

## Viited

## Kirjandus
* Vello Helk. *Jesuiidid Tartus 1583-1625 : vastureformatsiooni eelpost Põhja-Euroopas*. Tõlkinud Kaarel Piirimäe. Tartu : Ilmamaa, 2003. – 372 lk. ISBN 9985770544 (Algupärand saksa keeles: Vello Helk. *Die Jesuiten in Dorpat 1583-1625 : ein Vorposten der Gegenreformation in Nordosteuropa*. Odense : Odense University Press, 1977. – 335 lk. (Odense University studies in history and social sciences, ISSN 0078-3307 ; 44). ISBN 8774921894)

## Välislingid
*Eesti soost jesuiidid Vello Salo
*Johannes Esto aeg, Dr Riho Altnurme,
Uku Masingu Kolleegium

**Uku Masingu Kolleegium** on asutatud 11. augustil 1991 enda kutsutud kaasasutajaliikmetega Eha Masingu poolt.

Algselt üheksaliikmeline kolleegium on loodud Uku Masingu kirjutatud tööde ja vaimse pärandi kogumise ja Uku Masingu nime ja teoste puutumatuse valvamise ning väljaandmise otstarbel.

Kolleegium asutas 1997. aastal Uku Masingu sihtkapitali.

## Liikmed
*Eha Masing (aastatel 1991–1998)
*Hando Runnel
*Kalle Kasemaa, kolleegiumi esimees
*Jaan Kiivit juunior (1991–2005)
*Külliki Kuusk
*Urmas Nõmmik
*Toomas Paul
*Vello Salum (1991–2015)
*Kristi Salve
*Jaan Tooming
*Peeter Tulviste (1991–2017)

## Viited

## Välislingid
*Runnel: Masing oli inimene teisest maailmast Postimees, 08.08.2009
Arboga

**Arboga** on tiheasustusega paikkond Rootsis Västmanlandi läänis Arboga vallas.

Arboga oli linn juba 13. sajandil.

## Viited
Paide lahing

**Paide lahing** (poola *Bitwa pod Białym Kamieniem*, rootsi *Slaget vid Weissenstein*) oli Poola-Rootsi sõja ajal 25. septembril 1604 Paide all peetud lahing. Lahingus osalesid linnust piiranud Rootsi väed ja Paide garnisonile appi tulnud Poola abijõud. Lahing lõppes poola vägede võiduga.

## Paide piiramine ja lahing

1604. aasta augustis asus Arvid Eriksson Stålarm Paide lossi tagasi võtma, kuid taandus kui sai teada, et Leedu välihetman Jan Karol Chodkiewicz oli oma vägedega Tartust liikuma hakanud.

Stålarm naasis 15. septembril 5000 sõduri ja 6 suurtükiga. Seepeale asus Tartust teele Chodkiewiczi 2300-meheline abivägi, mis koosnes peamiselt ratsaväelastest. Nad jõudsid Paide alla 25. septembril ning sundisid rootslasi nendega linnusemüüride all võitlusse astuma.

Rootslaste peamised jõud oli vasakul tiival, kus paiknesid segamini nii ratsanikud kui jalaväelased. Poolakate parem tiib koosnes husaaridest ning keskosa rüütlitest ja jalaväelastest. Rünnaku põhiraskus jäi husaaridele, Poola vägede keskosa ning vasak tiib sekkusid vähem. Chodkiewicz saatis oma husaaridest koosneva parema tiiva ründama rootslaste vasakut tiiba. Äkilise löögiga sunniti Rootsi vägede parem tiib taganema sohu. Seejärel lagunes ka ülejäänud rootslaste vastupanu.

Rootsi väed kaotasid lahingus umbes 3000 meest ning kõik oma suurtükid. Nende laagrist saadud moon aitas toita toidupuuduses vaevlevat Paide garnisoni.

Lahingut peeti niivõrd oluliseks, et selle järel sai Chodkiewicz uueks Leedu suurhetmaniks 1603. aastal surnud Krzysztof Mikołaj Radziwiłłi asemel. Rootsi vägesid juhtinud Arvid Eriksson Stålarm mõisteti aga lahingu kaotamise eest surma. Kuigi surmaotsust ei viidud täide, viibis Stålarm kuni oma surmani Gripsholmi lossis vangistuses.

## Vaata ka
*Paide piiramine (1602)
*Paide piiramine
*Lahingute loend

## Viited
Nõmmekiur

**Nõmmekiur** (*Anthus campestris*) on linnuliik västriklaste sugukonnast kiuru perekonnast.

## Levila
Nõmmekiur elab Põhja-Aafrikas ja Euraasia parasvöötme lõunapoolses osas Prantsusmaast, Taanist ja Lõuna-Rootsist kuni Lääne-Mandžuuria ja Kesk-Hiinani. Talvitub troopilises Aafrikas, Araabia poolsaarel ja Indias.

## Välimus
Nõmmekiur on liivakarva toonides kõrgejalgne suur kiur. Tema üldpikkus on 15,5–18 cm. Vanalinnu sulestik on valdavalt hallikasbeež, puguala külgedel võib olla väheseid tumedaid triipe. Nii vana- kui ka noorlinnul on lai ja selge kulmutriip. Noorlinnu puguala on tumedatäpiline ja seljal triibud. 

Kutsehüüd varieeruv, nt "*tsirüii*" või "*tsirrlü*". Laul on monotoonne, koosneb sageli kutsehüüdudest, mida lind esitab pikkade pauside järel. Laulab lennul või istudes väljapaistval oksal, traadil jm.

## Elupaik
Nõmmekiur asustab Eestis liivaseid hõreda taimestikuga nõmmesid, liivikuid, luiteid, liivakarjääre. Tegutseb peamiselt maapinnal.

## Pesitsemine

Nõmmekiur ehitab pesa maapinnale rohttaimestiku varju. Pesa on kausjas, kohev ja üsna suur, koosneb kuivadest kõrtest ja on seestpoolt vooderdatud väheste jõhvide ja karvadega. Kurnas on 4–6 valkjat, hõredate tumedate laikudega muna. Pojad on pesas umbes kaks nädalat, 
nad lennuvõimestuvad juuli alguseks.

## Toitumine
Nõmmekiur toitub peamiselt putukatest, väikestest tigudest ja röövikutest.

## Arvukus Eestis
Nõmmekiur on Eestis kogu aeg olnud lokaalselt levinud. Kuni 1920. aastateni oli ta haruldase haudelinnuna levinud Harjumaal peamiselt Tallinna ümbruses, Saaremaal ja Petserimaal. 20. sajandi keskpaigaks laienes tema levila Hiiumaale, Pärnumaale, Virumaale ja Lõuna-Eesti sisemaale.

Nõmmekiur on ka praegu siin haruldane, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 10–30 paarile. Mitmetes varasemates leiukohtades pole nõmmekiuru enam kohatud.

Arvukus on viimase paarikümne aastaga vähenenud. Eelmisel atlaseperioodil (1977–1982) kohati liiki sagedamini, siis leiti nõmmekiuru 31 ruudus.

Nõmmekiur saabub Eestisse põhiliselt mai esimesel poolel, lahkub septembris-oktoobris.

Nõmmekiur on looduskaitse all.

## Viited

## Välislingid
*
Taani-Norra

**Taani-Norra** oli Taani ja Norra personaalunioon aastatel 1536–1814.

## Taani-Norra riigi valitsejad
* 1534 – 1559 Christian III, Norra kuningana 1537–1559
* 1559 – 1588 Frederik II, 
* 1588 – 1648 Christian IV
* 1648 – 1670 Frederik III
* 1670 – 1699 Christian V
* 1699 – 1730 Frederik IV
* 1730 – 1746 Christian VI
* 1746 – 1766 Frederik V
* 1766 – 1808 Christian VII
* 1808 – 1839 Frederik VI, tegelikult võimul 1784–1839

## Vaata ka
*Taani Monarhia
*Norra kuningate loend
*Taani riigipeade loend
*Taani ajalugu
*Norra ajalugu
Peeter Liiv

**Peeter Liiv** (sündinud 24. juulil 1953) on publitsist, lektor, ajakirjanik ja alternatiivsete liikumiste aktivist. 

Ta on õppinud teoloogiat ja tegelenud ''hatha''-jooga, transtsendentaalse meditatsiooni, Silva meelekontrolli meetodi ja vabastava hingamisega. 

Ta on MTÜ Eesti Skeptik väljaantava Umbluu preemia nominent 2011. aastal "pikaajalise umbluupõllu kündmise eest".  

Peeter Liiv on olnud ühingu Teadus lektor (tervisealased ja ökoloogialoengud). Viimastel aastatel on ta pidanud maailmavaateõpetuse loenguid Tallinna Rahvaülikoolis. Ta oli aastatel 1990–1995 ilmunud ajalehe Päikesetuul toimetaja ja 2001–2004 ilmunud ajakirja Päikesetuul toimetaja. Praegu kirjastuse Silmapiir direktor. Ta on ka Klassikaraadio saatejuht (saated "Traditsiooni tarkus" ja "Roheline saade"). 

Peeter Liiv on osalenud terviseliikumises (klubis Tervis) ja Eesti Rohelises Liikumises ning olnud *[[New Age]]* propageerija.

## Kirjutisi
Peeter Liiv on avaldanud teatri- ja filmikriitikat, filosoofilist ja sotsiaalset esseistikat ajalehtedes ja ajakirjades.

* Peeter Liiv, Andres Luure. Muinasjutt armastusest. – Päikesetuul, september 2003. Veebiversioon
* Peeter Liiv. "Kultuuritusest, kultuurist ja kultuuri ületamisest." Raamatus "Non grata". Academia Non Grata (Pärnu). Tallinn, Print Best 2002
*Carlos Castañeda. "Teekond Ixtlani". Inglise keelest tõlkinud M. Vetemaa, E. Vetemaa. Eessõna Peeter Liiv. Tallinn, Kupar 1992 

* "Ausalt ja avameelselt roheliste liikumisest meil ja mujal, Eestimaa keskkonnaprobleemidest, rohelisest kultuurist." Koostanud Peeter Liiv, Enn Siim, Tõnis Kaasik. Tallinn, Perioodika 1989 ISBN 5797902737

* Peeter Viktor. "Ajakristall. *Time crystal*. Viktor – *Shambala*." (Eesti ja inglise keeles.) Tõlkinud Sirje Loss ja Irene Maandi. Toimetanud Peeter Liiv. Tallinn, VIKTOR 1995. 

## Kandideerimine valimistel
2013. aasta kohalikel valimistel oli ta Üle-eestilise Valimisliidu kandidaat Tallinna linnas.

## Isiklikku
Peeter Liivi isa oli keemiainsener ja tootmiskoondise Silikaat kauaaegne peadirektor Leonhard Liiv.

## Viited

## Välislingid
* Peeter Liivi blogi
* Peeter Liivist Klassikaraadio kodulehel
* "Roheline saade"
* "Traditsiooni tarkus"
* Üle-eestiline Valimisliit. Veebiversioon (vaadatud 17.09.2013)
Sookiur

**Sookiur** (*Anthus pratensis*) on västriklaste sugukonda kiuru perekonda kuuluv lind.

Tema rahvapärased nimetused on **soovästrik, soopiuksuja, soosiisike** ja **kadakalind**.

Sookiur ei ole looduskaitse all.

## Välimus

Ta on silmatorkamatu välimusega, teistest kiurudest natuke väiksem ja heledam. Tema keha on alla 16 cm pikk ja ta kaalub alla 20 g. Ta on seljalt tumepruun, kõhu alt hele, rinnal tumedate tähnidega. Tal on heleroosad jalad ja väike kitsas nokk.

Sookiuru laul koosneb lühikestest tiksuvatest silpidest, mis lõpupoole muutuvad järjest kiiremaks.

## Levila

Sookiur on laialt levinud Euraasia parasvöötmes ja lähisarktikas. Ta on levila suuremas osas rändlind, talvitudes Lõuna-Euroopas, Põhja-Aafrikas, Krimmis, Kaukaasias, Kesk-Aasia lõunaosas, Ees-Aasias ja Lõuna-Aasias. Paikne on sookiur Briti saartel ja Lääne-Euroopa rannikualal.

Eestis on sookiur tavaline ja üsna arvukas haudelind, kelle pesitsusaegne arvukus oli sajandi algul hinnanguliselt 150 000 – 200 000 paari. Kuid viimase paarikümne aastaga on tema arvukus vähenenud ja tänapäeval on Eestis pesitsevaid sookiure kõigest 50 000 – 100 000 paari.

## Elupaik ja eluviis

Sookiur asustab niisket avamaastikku: niite, loopealseid, karjamaid, soid ja rabasid. Ehkki ta ei ela kultuurmaastikul, arvatakse ta soodsas seisundis liikide hulka.

Sookiur tegutseb maapinnal, aga ärevuses võib ta ka põõsa otsa lennata. Ta lendab peamiselt madalalt ja kiirete tiivalöökidega.

## Pesitsemine

Pesitsusajal kohtab sookiuru mängulendu. Lind tõuseb astmeliste järkudena järjest kõrgemale ja laulab kogu lennu jooksul oma katkendlikku laulu. Harvem laulab sookiur maas, veel harvem puu otsas.

Pesa ehitab sookiur mättale või kuivemale kõrgemale kohale rohu sisse lohukesse. Pesa asub mulluse kulu varjus ja mõnikord isegi selle all, mõnikord mätta serva sees.

Enamikus levilast on sookiurul kaks kurna aastas: esimeses umbes 5, teises umbes 4 muna.

Esimesed sookiurud saabuvad Eestisse märtsi lõpul või aprilli algul. Suur osa neist rändab edasi põhja poole. Esimene kurn munetakse mai algul, teine juuli algul. Äralend algab augusti teisel poolel, on kõige intensiivsem septembri keskel ja kestab novembri alguseni.

Sookiur kasvatab sageli üles käopoegi.

## Toitumine

Sookiur sööb peamiselt putukaid, keda otsib maapinnalt. Ta eelistab mardikaid ja liblikate röövikuid. Tema toiduobjektid on peamiselt taimekahjurid ja nende hävitajana toob sookiur kasu.

## Viited

## Välislingid
*
Jõutõstmine

**Jõutõstmine** on spordiala, mis koosneb kolmest alast: kükist, lamades surumisest ja jõutõmbest.

Tänapäeval kuuluvad jõutõstmise alla kolm ala: klassikaline jõutõstmise kolmevõistlus (kükk, lamades surumine ja jõutõmme), varustusega jõutõstmise kolmevõistlus (kükk, lamadses surumine ja jõutõmme) ning lamades surumine (üksikalana).

Klassikaline jõutõstmine erineb tavalisest jõutõstmisest selle poolest, et võistlustel ei tohi kasutada spetsiaalset tugivarustust (surumissärki, küki- ning tõmbetrikood ja põlvesidemeid). Lubatud on vaid vöö, randmesidemed ja põlvesoojendused, mis ei anna tulemusele midagi juurde.

## Alad
### Kükk
Kükkimisel võetakse esmalt kang pukkidelt turjale ja fikseeritakse algasend. Pärast peakohtuniku märguannet "start" laskub sportlane kükki, mille sügavus peab olema vähemalt paralleelne põrandaga. Kükk vastab määrustele, kui sportlase reite esiküljed on madalamal kui põlve ülaosa. Pärast piisava kükisügavuse saavutamist annab kohtunik märguande kang pukkidele tagasi asetada.

### Lamades surumine
Lamades surumist alustades võetakse kang pukkidelt sirgetele kätele ja fikseeritakse algasend, kus käed on sirged ning keha ja jalad liikumatus asendis. Seejärel lastakse kang rinnale ja hoitakse seal liikumatult seni, kuni peakohtunik annab loa kangi üles surumiseks. Kui kang on üles surutud ja sirgetele kätele fikseeritud, annab kohtunik käskluse kang tagasi pukkidele asetada.

### Jõutõmme
Jõutõmbes tuleb esmalt kang tõstepõrandalt üles tõsta nii, et lõppasendis oleksid põlved lukustatult sirged ning selg fikseeritud sirges asendis nii, et õlad on vähemalt kaelaga ühel maal või kaugemal taga. Pärast lõppasendi saavutamist annab peakohtunik märku tõstekang põrandale lasta.

Võistlejate paremusjärjestus kehakaaluklassides määratakse kogusumma järgi, mis saadakse kükkimise, lamades surumise ja jõutõmbe parima tulemuse liitmisel. Kehakaaluklasside meistritele lisaks selgitatakse tiitlivõistlustel välja ka absoluutmeister (inglise *Champion of Champions*). Absoluutmeistri selgitamisel reastatakse võistlejad kogusumma Wilksi punktide järgi, mille arvutamisel võetakse arvesse nii võistleja kogusumma lõpptulemust kilogrammides kui ka võistleja kehakaalu. Wilksi punktide alusel on võimalik öelda, kes võistlejatest on oma kehakaalu kohta kõige tugevam. Ametlikult hoiab jõutõstmise rekordit (457,5 kg) Andy Bolton, mitteametlikult (500 kg) Louis Cyr.

## Eestis
Eestis edendab jõutõstmist kui spordilala Eesti Jõutõsteliit. Eestis peeti esimesed ametlikud jõutõstmise võistlused Tallinnas 1979. aastal Harjuoru võimlas. Alates 1979. aastast peetakse Eesti meistrivõistlusi kolmevõistluses ning alates 1994. aastast peetakse Eesti meistrivõistlusi lamades surumises. Üks Eesti jõutõstmisele aluse panijaid Mati Õun on olnud aastatel 1980–1991 Eesti NSV Tõstespordiföderatsiooni jõutõstekomisjoni esimees.

## Viited
QR-kood

**QR-kood** ehk **ruutkood** (inglise keeles *Quick Response code*) on Jaapanis loodud kodeeritud kahemõõtmeline maatrikskood, mis võimaldab skaneerida infot mobiiltelefoni, kus mobiilirakendus selle dekodeerib. Mobiilisisese fotoaparaadi asemel saab QR-koodi lugeda ka veebikaameraga.

Koodi kasutusvaldkond on väga lai. Näiteks kasutatakse seda Jaapanis tooteinfo edastamiseks toodete peal. QR-koodi abil saab lisada infot visiitkaardile, kodulehele, ajalehereklaamile, T-särgile jne. Eesti ajalehtedest kasutavad QR-koode näiteks Postimees ja Saarte Hääl. QR-koode tarvitab Vikipeedia artiklite edastamiseks kasutaja soovitud keeles QRpedia.

## Vaata ka
* Vöötkood (ribakood)

* go mäng
## Välislingid

* QR Code Standardization, QRcode.com
*  Publication date : 2015-02, ISO/IEC 18004:2015 Information technology -- Automatic identification and data capture techniques -- QR Code bar code symbology specification, Edition : 3, ICS : 01.080.50, Graphical symbols for use on information technology and telecommunications technical drawings and in relevant technical product documentation 35.040.50 Automatic identification and data capture techniques, NB! A standard is reviewed every 5 years 
* "QR-kood kogub Eestis populaarsust" Postimees, 23.02.2012
* Martin Šmutov "Tartu paiskab uudishimulikud QR-koodiga infomaailma" Postimees, 04.03.2012
* "QR codes in the museum – problems and opportunities with extended object labels", analüüs QR-koodide kasutamisest Sydneys, Powerhouse Museumis
*QR koodist veel, QRkood.ee
Something Corporate

**Something Corporate** on Ameerika Ühendriikide bänd, mis asutati 1998. aastal California osariigis.

## Liikmed
*Andrew McMahon (vokaal, klahvpillid)
*Josh Partington (kitarr)
*Kevin "Clutch" Page (basskitarr)
*Brian Ireland (trummid)

### Endised liikmed
*William Tell
*Richard Hernandez
Paide piiramine

**Paide piiramise** all võidakse silmas pidada mitut ajaloolist sündmust:
*Paide piiramine (1558), 1558. aasta augustis piirasid Paide linnust vene väed, kuid seda vallutada ei suutnud
*Paide piiramine (1560), 1560. aastal piirasid venelased taas Paide linnust, kuid selle vallutamine neil ei õnnestunud
*Paide piiramine (1562), 1562. aastal piirasid Paide linnust Rootsi väed ning suutsid selle ka vallutada
*Paide piiramine (1570–1571), 1570–1571 piirasid Paide linnust vene väed, kuid ei suutnud seda vallutada
*Paide piiramine (1572–1573), 1572–1573 piirasid Paide linnust taas vene väed ja suutsid selle ka vallutada
*Paide piiramine (1581), 1581. aastal piirasid Paide linnust Rootsi väed ja suutsid selle ka vallutada
*Paide piiramine (1602), 1602. aastal piirasid linnust Poola väed ja suutsid selle ka vallutada
*Paide lahing, 1604. aastal piirasid Paide linnust Rootsi väed, kuid nad löödi tagasi linnuse all toimunud lahingus
*Paide piiramine (1608), 1608. aastal piirasid linnust Rootsi väed ja suutsid selle ka vallutada.
Louise de Coligny

**Louise de Coligny** (23. september 1555 Châtillon-sur-Loing – 13. november 1620 Fontainebleau) oli Gaspard de Coligny ja Charlotte de Lavali tütar ning Oranje Willemi neljas ja viimane abikaasa.

Louise ema suri 1568. Seejärel kasvas Louise Navarra kuningapere juures Jeanne III kostilisena koos hilisema Prantsusmaa kuninga Henri IV-ga, kes oli temast 2 aastat vanem. Louise abiellus 1571 Prantsuse sõjaväelase ja diplomaadi Charles de Télignyga (1535–1572), kes oli Prantsuse kuninga Charles IX üks soosikuid.

Nagu isagi, oli Louise hugenott ja jäi selleks oma surmani. Ta sai humanistliku kasvatuse. Pärtliöö veresauna ajal tapeti Louise'i isa ning abikaasa. Louise pidi koos oma võõrasema Jacqueline d'Entremontsiga põgenema, algul Savoiasse ja siis Šveitsi. Nad elasid seal Baselis ja Bernis.

1576 tohtis Louise pärast Beaulieu edikti vastuvõtmist Prantsusmaale tagasi pöörduda. Seal elas ta oma surnud abikaasa valdustes Pierreville'is. Õukonda ilmus ta vaid korra: siis, kui talle anti armu ning tagastati tema tiitel ja tema isa varandus.

Ta abiellus 21. aprillil 1583 Oranje Willemiga. Abielust sündis Frederik Hendrik (1584–1647), Willemi neljas seaduslik poeg, Oranje vürst ja Madalmaade asehaldur.

1584. aastal mõrvati ka Louise'i teine mees Willem, seda koguni Louise'i juuresolekul. Pärast seda kasvatas Louise üles nii oma poja kui ka oma mehe 6 tütart kolmandast abielust Charlotte Bourboniga. Oma sidemete tõttu Henri IV ja hugenottidega oli ta Prantsusmaa ja Hollandi omavaheliste suhete keskne tegelane.

Louise elas kuni 1619. aastani Delftis, kuid siis kolis Prantsuse kuninganna Maria di Medici õukonda ja Fontainebleu lossi, kus ta järgmisel aastal suri. Tema surnukeha viidi Delfti ja maeti sinna.

## Sugupuu
Viide:

## Viited
Kvintiljon

**Kvintiljon** on miljard miljardit ehk 1 000 000 000 000 000 000 ehk 1018.  

SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse kvintiljonikordse väljendamiseks eesliidet "eksa-" (tähis E). 

## Vaata ka
*Suurte arvude nimetused
Sekstiljon

**Sekstiljon** on miljard triljonit ehk 1 000 000 000 000 000 000 000 ehk 1021.  

SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse sekstiljonikordse väljendamiseks eesliidet "zetta-" (tähis Z). 

## Vaata ka
*Suurte arvude nimetused
Septiljon

**Septiljon** on triljon triljonit ehk 1 000 000 000 000 000 000 000 000 ehk 1024.  

SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse septiljonikordse väljendamiseks eesliidet "jotta-" (lühend Y).
Duo 4

**Duo 4** (varem *Kanal 11*) on Eesti telekanal.

Duo 4 on 27. märtsil 2008 tegevust alustanud, põhiliselt naistele suunatud telekanal, mis on nähtav nii maapealse digiringhäälingu kui ka kaabelvõrkude kaudu. 3. jaanuarini 2011 oli kanal vabalevis. 

Duo 4 kava koosneb põhiliselt tänapäevastest draamasarjadest, värsketest filmidest, elustiili saadetest ja kodumaisest programmist. Kanal 11 vaadatuimad saated on tõsielusaade "Poissmees", Hispaania draamasari "Vana silla saladus", Jamie Oliveri ja Gordon Ramsey kokandussaated. 2018. aasta kevadel hakkas Kanal 11 näitama kohtamissaadet "Alasti ahvatlus", millest sai hoobilt televaatajate lemmik.

9. augustist 2021 on telekanali nimi Duo 4.

Kantar Emori andmetel jagunes 2017. aastal Kanal 11 vaatajate osakaal kogu telerivaatamise ajast järgmiselt:

* naised vanuses 18–49: 2,5%
* naised ja mehed vanuses 18–49: 2,2%
* naised ja mehed vanuses üle 49: 2,2%
Beru

**Beru** on atoll Mikroneesias, üks Gilberti saartest. Pindala 18 ruutkilomeetrit. Saar on madal. Kuulub Kiribatile. 2015. aasta rahvaloenduse andmetel oli saarel 2051 elanikku.
Kanaliha

**Kanaliha** ehk **kana** on liha, mis on saadud kodukana (*Gallus gallus domesticus*) surmamisel.
Kanalihast toidu valmistamisks kasutatakse mitmeid võtteid:
* Keetmine
* Praadimine
* Küpsetamine - ka grillimine

Peamine oht kanaliha kasutamisel on salmonella levik, mis võib põhjustada salmonelloosi haigestumist.

## Vaata ka
* Kodulind

## Välislingid
Kvadriljon

**Kvadriljon** on miljon miljardit ehk 1 000 000 000 000 000 ehk 1015.  

SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse kvadriljonikordse väljendamiseks eesliidet "peta-" (tähis P). 

## Vaata ka
*Suurte arvude nimetused
Abaja laht

**Abaja laht** (keskkonnaregistri kood VEE3243040) on laht Saaremaa läänerannikul, Kihelkonna lahe kaugem kagupoolne sopp Papissaare poolsaarest kirdes.

Lahe veepeegli pindala on 114 ha. Laht on piklik, kagu-loodesihiline, lahesuu jääb loodesse. Lahe pikkus on umbes 2 km. Lahe laius on lahesuus umbes 400 m, kõige laiemas kohas umbes 1 km. Laht on madal, lahesuus on sügavuseks mõõdetud 1,8 m.

Lahte suubuvad kagusopis Kihelkonna oja ja Allika oja. Lahesuu edelaküljel on Vassiklaid, sellest umbes 100 m kagu poole jääb Süllanina kuiv (laid). Sellest edela poole jääv laheosa kannab nime Vanavõrkealune. Lahe kirdekaldal on Saaremaaga kokku kasvanud Kadaklaid (nüüd poolsaar). Sellest põhja poole jääb kunagine lahesopp Kassiauk. Kadaklaiu kõrval meres on Kadakalaiu kuiv (laid). Lahes on veel kaks nimeta laidu.

Administratiivselt jääb laht Saaremaa valla territooriumile ja on osa Vilsandi rahvuspargist. Lahe geograafilised koordinaadid on .
Tallinna JK Dünamo

**Tallinna JK Dünamo** on 1940. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn on Tallinn ja koduväljak Sõle Gümnaasiumi staadion.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
* Eesti jalgpalliklubide loend

## Välislingid
* Info Soccerway lehel (inglise keeles)
* Võistkond EJL lehel
SN 2004dj

**SN 2004dj** oli selle avastamise ajal heledaim supernoova pärast SN 1987A-d.
 
Selle II-P tüüpi supernoova avastas jaapani astronoom Koichi Itagaki 31. juulil 2004. Avastamise ajal oli selle näiv tähesuurus 11,2 ja avastamine toimus, kui supernoova oli jõudnud oma maksimaalsesse suurusse. 

Supernoova eellaseks oli täht noorest ja kompaktsest tähekobarast NGC 2403 spriraalgalaktikas, mis asub Kaelkirjaku tähtkujus 11–14 miljoni valgusaasta kaugusel. See täht oli Päikesest umbes 15 korda suurema massiga. Kobar, milles supernoova tekkis, oli katalogiseeritud 96. objektina Allan Sandage'i 1984. aastal koostatud tähti ja tähekobaraid koondavas valgustugevuse nimekirjas ning seetõttu on sellele sageli viidatud ka nimega Sandage 96.

## Viited
Kohtla-Järve JHK Keemik

**Kohtla-Järve JHK Keemik** on Eesti spordiklubi, mis on tuntud eeskätt oma hokimeeskonna poolest. Klubi jalgpallimeeskond mängis 1992–1993 Meistriliigas.

## Jalgpall
### Meistriliiga statistika

## Jäähoki
### Saavutused
***[[Eesti meistrivõistlused jäähokis|Eesti meister]]**: 1956, 1970, 1972, 1974, 1976, 1977, 1979, 1980, 1983, 1984, 1985, 1987, 1989

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend