open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anguilla

**Anguilla** on Suurbritannia meretagune ala, millel on omavalitsus. Ta hõlmab Anguilla saare, Sombrero ning hulga teisi saarekesi, mis moodustavad kõige põhjapoolsema osa Väikeste Antillide Tuulepealsetest saartest Kariibi mere ja Atlandi ookeani vahel. 

Anguilla kuulub ajavööndisse UTC−4:00.

Anguilla on Suurbritannia meretagune ala. Riigipeaks on Suurbritannia monarh (praegu Charles III), keda esindab saarel kuberner.

Valitsusjuht on kohapeal valitav peaminister (*chief minister*).

Ametlik keel on inglise keel.

## Sümbolid ja tähised

Anguilla deviis on *Each Endeavouring, All Achieving*. 

Üladomeen on .ai

## Majandus

Rahaühik on Ida-Kariibi dollar (XCD).

## Vaata ka
*Anguilla Vabariik
*Suurbritannia pass (Anguilla)

## Viited
Angola

**Angola** (varem ka *Angoola*) on riik Aafrika edelaosas Atlandi ookeani kaldal. See piirneb Namiibiaga lõunas, Kongo Demokraatliku Vabariigiga põhjas ja kirdes ning Sambiaga idas. Angola eksklaav Cabinda piirneb Kongo Vabariigiga põhjas ja Kongo Demokraatliku Vabariigiga lõunas.

## Loodus

Suuremad jõed on Kongo, Kasai, Zambezi, Okavango ja Cunene.

Kõrgeim tipp on Bié platool asuv Môco.

## Majandus

Pika kodusõja ajal (1974–2002 august) oli Angola majandus madalseisus ning praktiliselt mingit kasvu ei toimunud. Sõjas sai rängalt kannatada ka infrastruktuur. Pärast kodusõda on majandus aga kiiresti kasvanud. Sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta, mis 2005. aastal oli 2800 dollarit, on väike, kuid siiski suurem kui enamikul Aafrika riikidel.

2004. aastal sai Angola 2 miljardit dollarit laenu Hiinast, millega parandati sõja ajal hävinud infrastruktuure.

Angolas on pärast kodusõja lõppu suurenenud naftatootmine. Kui 2005. aasta lõpus toodeti 1,4 miljonit barrelit naftat päevas, siis 2007. aasta algul juba 2 miljonit barrelit päevas. Naftatootmist kontrollib firma Sonangol Group, mis kuulub Angola valitsusele. 2006. aasta detsembris sai Angola OPEC-i täisliikmeks. 2005. aastal kasvas Angola majandus 18% ja 2006. aastal 26%. Samas suurusjärgus kasvu oodatakse ka 2007. aastal. Nende näitajatega on Angola üks kiireimini kasvavaid majandusi maailmas.

Riigil on märkimisväärsed teemandi- ja uraanimaagivarud.

## Rahvastik

2014. aasta rahvaloenduse järgi on Angolas elanikke 24 383 301 (esialgsed tulemused). Eelmine rahvaloendus toimus 1970. aastal. Siis saadi rahvaarvuks 5 646 166. Kodusõja tõttu ei olnud võimalik vahepeal rahvaloendusi korraldada ja seetõttu lahknesid hinnangud Angola rahvaarvule suurel määral. Eri hinnanguil oli see 12 263 596 (CIA, juuli 2007), 16 329 000 (IMF, 2007), 16 300 000 (PRB, 2007).

Suuremad rahvusrühmad on umbundud (37%), kimbundud (25%) ja kikongod (13%). Väiksemad rühmad on ovambod, hererod, lundad, bušmanid ja pügmeed.

## Haldusjaotus

Angola jaguneb 21 provintsiks, mis omakorda jaotatakse 158 vallaks. Provintsid on:

2024. aasta haldusreformiga eraldati Luanda provintsist Icolo e Bengo provints, Moxico provintsist Ida-Moxico provints ning Cuando Cubango provints jagati Cuando ja Cubango provintsiks.

## Ajalugu
Angola esimesteks asukateks olid khoisani hõimud, kelle bantu keeli rääkivad hõimud kõrbealadele tõrjusid. 1483 hakkasid portugallased Angola rannikule rajama tugiposte. 19. sajandil algas Angola ala süstemaatiline allutamine Portugali võimule, mis jõudis lõpule 1920. aastateks. 1975. aastani oli Angola Portugali asumaa. 1950. aastatel alanud vabastusliikumine muutus 1961. aastal relvastatud vastupanuks. 1974. aastal algasid relvastatud kokkupõrked FNLA, UNITA ja MPLA vahel. Kaht esimest toetasid Ameerika Ühendriigid ja LAV, marksistlikku MPLAd toetasid Kuuba ja Nõukogude Liit. 1975 kuulutas MPLA Cabinda eksklaavis välja iseseisvuse. 1994 sõlmiti vaherahu. Kodusõda lõppes 2002. aastal pärast UNITA juhi Jonas Savimbi surma lahingutes. UNITA muudeti parteiks.

## Vaata ka
* Angola Rahvademokraatlik Vabariik
* Angola riigipeade loend

## Viited

## Välislingid
Araabia keel

**Araabia keel** (اللغة العربية ehk عربي ) on afroaasia keelkonna semiidi keelerühma lõunakesksemiidi keelte hulka kuuluv keel. 

**Araabia keel** (omanimetus  اَللُّغَةُ اَلْعَرَبِيَّة‎ *al-lughatu l-‘arabīyah* või العربية‎
*al-‘arabīyah*) on kõige levinum afroaasia keelkonna semi haru keel ja oma kõrgkeelekujul ( الفصحى‎ *al-fuşḩā* üks ÜRO kuuest ametikeelest. Hinnanguliselt räägib araabia keelt 313 miljonit inimest emakeelena ja veel 424 miljonit teise keelena või võõrkeelena. Oma rolli tõttu liturgilise keelena kujunes araabia keel ka rahvusvaheliseks keeleks. Moodne araabia kirjakeel põhineb klassikalisel araabia keelel – Koraani ja luule keelel – ning erineb märgatavalt araabia araabia murretest, mida kõneldakse igapäevaelus.

Seda kõneleb 422 miljonit inimest Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas. 

Araabia keelt kõnelesid algselt beduiinid Araabia poolsaarel. 

7. sajandil kujunes araabia kirjakeel. Kui tekkis Araabia kalifaat, levis araabia keel koos islamiga ja araabia kultuuriga naabermaadele. 

Klassikalisest araabia keelest on viimase pooleteise aastatuhande jooksul välja arenenud suur hulk araabia murdeid. Kõigi selle keele kõnelejate jaoks, välja arvatud malta keele kõnelejad, on araabia ühiskeel kirjakee ja katuskeel. Malta keel on läheduses suguluses Magribi araabia murretega, kuid erinevalt teistest araabia kõnekeele kujudest arendati sellest iseseisev kirjakeel. On vaieldav, kas ühiskeelt saab pidada tänapäevaseks kirjakeeleks (vt ka standardkeel). Sageli puudub ühtne sõnavara paljude tänapäeva mõistete jaoks, samuti oskussõnavara paljudes tänapäeva teaduse valdkondades. Pealegi on ühiskeel konkreetsetes araabia maades suhteliselt harva suuline suhtlusvahend.

Vanast kirjakeelest lähtunud araabia ühiskeel on tänapäeval araabia maade riigikeel. Selles keeles toimub kooliõpetus, ilmuvad ajalehed ja raamatud. Rahvakeel on eri maades erinev ning kohalikud vormid ei pruugi olla vastastikku mõistetavad, näiteks on Marokos räägitav araabia keele variant piisavalt erinev, et standardkeele kõneleja ei mõistaks sellest paljut. Eri maade araabia murded erinevad üksteisest osalt väga palju, ehkki enamasti ainult häälduse poolest, ning suure geograafilise vahemaa korral ei ole need vastastikku arusaadavad või on raskesti arusaadavad. Nii näiteks varustatakse Alžeeria filmid, mis on vändatud sealses murdes, osaliselt ühiskeelsete subtiitritega, kui neid näidatakse Pärsia lahe Araabia riikides.

Araabia kiri koosneb 28 peamiselt kaashäälikumärgist. 

Euroopa keeltesse on araabia keelest laenatud palju sõnu, näiteks *[[alkohol]]*, *[[algebra]]*, *[[asimuut]]*, *[[kuup]]*, *[[kohv]]*, *[[tariif]]*, *[[talisman]]*. 

### Riigid, kus on riigikeeleks araabia keel

## Välislingid

*Araabia keelest pärit sõnad EKI teatmikus
*Araabia nimed EKI teatmikus
Antsla

**Antsla** on linn Võru maakonnas Antsla vallas.

Linnaõigused sai Antsla aastal 1938 ja vallasisene linn sai sellest 1999. aasta haldusmuudatusega, mille käigus Antsla linn ühines Antsla vallaga.

2020. aasta alguse seisuga elas linnas 1276 inimest.

## Ajalugu
Antsla nime on väikeste variatsioonidega esmamainitud 14. sajandi algul – praeguses Vana-Antslas asuv Antsla vasallilinnus kandis saksa keeles nime *Anzen*.

1601. aastal vallutasid rootslased terve rea linnuste hulgas ka Antsla.

1602. aasta jaanuaris asus Antsla linnuses suurhetman Jan Zamoyski juhitud poolakate väekoondise peakorter.

18. sajandil ehitati linnuse asemele Vana-Antsla mõis, mille kõrvale rajati 12&nbsp;ha suurune liigirikas park (Vana-Antsla park).

Tugeva tõuke piirkonna arengule andis 1889. aastal valminud Valga–Petseri raudtee. Antsla raudteejaam sai nime kahelt lähedal asuvalt rüütlimõisalt Vana-Antsla mõis (*Alt-Anzen-Schloß* ja *Neu-Anzen*) ja ühelt Antsla kirikumõisalt (*Pastorat Anzen*). Koht aga, kus raudteejaam asus, kandis siinse renditalu järgi nime Hauka. Linn kasvaski raudteejaama juures asunud kauplemiskoha ümber. Hauka alevikust sai 1920 Antsla alev ning 1. mail 1938 jõustunud linnaseadusega linnaks.

Elanikke oli 1926. aastal 1295 ja 1939. aastal 1564.

Teises maailmasõjas hävis 55% elamispinnast ning kauplused ja laod.

Aastatel 1950–1959 oli linn Antsla rajooni keskus. Sellel ajal ehitati kultuurimaja, alustati haigla ehitust ning valmis administratiivhoone, mis on praeguse koolimaja vana osa.

Alates 1960. aastatest ehitati vähe (nii tootmisettevõtteid kui ka elamuid).

Antsla linna omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1993.

1994. aastast saadik on Antsla elanike arv pidevalt vähenenud.

Antslas peetakse igal aastal Hauka Laata, mis on pika traditsiooniga Eesti suurim kaupmeeste ja klientide kokkusaamine Eestis.

## Inimesed
Antsla linnas on sündinud või pärit EELK praost Joel Luhamets, EELK õpetaja Sulev Sova, odaviskaja Andrus Värnik ja teleajakirjanik Vahur Kersna.

## Loodus
Antslat läbib Lambahanna oja, millel asub Nässmõisa paisjärv.

## Pildid

Vabadussõja mälestussammas Antslas 2014.jpg|Vabadussõja mälestussammas
WMEE-exp2019-(189) Antsla Gümnaasium.jpg|Antsla Gümnaasium
WMEE-exp2019-(199) Antsla vallavalitsuse hoone.jpg|Vallavalitsuse hoone
WMEE-exp2019-(193) Antsla Kultuurimaja.jpg|Kultuuri- ja spordikeskus
WMEE-exp2019-(188) Antsla bussijaam.jpg|Bussijaam
Antsla spordistaadion 2023.jpg|Spordistaadion


## Vaata ka
* Antsla jõgi
* Antsla Gümnaasium
* Antsla alevivolinike loend 1934
* Antsla linnavolinike loend 1939
* Antsla kogudus
* Antsla Nahksepa palvemaja
* Antsla Muusikakool

## Viited

## Kirjandus
*Karl Veri. "Saja-aastane väikelinn Antsla". // Kalender 1988. Tallinn 1987. Lk 120–126

## Välislingid
Alus

Sõnal **alus** on mitu tähendust. Tavaliselt on alus millegi all, kannab midagi. Viimasel tähendusel rajanevad enamasti ka muud aluse mõisted.

## Keemia

***[[Alus (keemia)|Alus]]** on keemiline aine, mis vesilahustes dissotsieerudes annab lahusesse hüdroksiidioone.

## Keeleteadus

***[[Alus (keeleteadus)|Alus]]** on lauseliige, mis märgib lauses öeldisega väljendatud tegevuse sooritajat või öeldisega väljendatud olukorras olijat.

## Matemaatika

***Alus** on hulknurga esiletõstetud külg või ka selle külje pikkus. 
:* Kolmnurga **alus** on ükskõik milline kolmnurga külgedest, mida mingil põhjusel esile tahetakse tõsta. Tüüpiliselt külg, millele tõmmatakse kõrgus, et arvutada kolmnurga pindala.
:* Võrdhaarse kolmnurga **alus** on kolmas külg peale võrdsete haarade. 
:* Trapetsi **alused** on kaks külge, mis on omavahel paralleelsed.

* Positsioonilise arvusüsteemi **aluseks** nimetatakse fikseeritud arvu *k*, mis määrab arvusüsteemi ühel arvukohal olevate erinevate numbrite hulga.

* Astendamises nimetatakse **astme aluseks** astendatavat *a*: an, kus *a* on astme alus ja *n* astendaja.

* Logaritmi **alus** *a* on arv, mille astendamisel logaritmimise tulemiga *x* saadakse arv *N*: x = logaN.

* Normaali **alus** on kõverjoone normaalil asuva kõverjoone ja abstsisstelje vahelise lõigu ristprojektsioon abstsissteljele.

* Puutuja **alus** on kõverjoone puutujal asuva kõverjoone ja abstsisstelje vahelise lõigu ristprojektsioon abstsissteljele.

## Filosoofia

***[[Alus (filosoofia)|Alus]]** on filosoofias see, mis püsivana kõigele muule aluseks või põhjaks on või seda kannab.
* **[[Alus ja pealisehitus|Alus]]** ehk baas on termin Karl Marxi ühiskonnafilosoofias.

## Transport

* **[[Alus (laevandus)|Alus]]** on inimese kätetööna valminud vees ujuv asi, kui seda kasutatakse inimese, kauba, meremärkide, posti või muude saadetiste (asjade) veepinnal hoidmiseks või edasitoimetamiseks veepinnal või vee all.
* Kaubaalus on kauba transportimiseks ja ladumiseks mõeldud kindlates mõõtudes raam või toestik.

## Botaanika

* Alus (botaanika)

## Aiandus
***Alus** ehk **[[pookalus]]** ehk **pookealus**, juurtega taimeosa, mille külge poogitakse poogend.

## Viited

## Välislingid
* alus @ ÕS2006 @ eki.ee
Anatole France

**Jacques Anatole François Thibault** (16. aprill 1844 Pariis – 12. oktoober 1924 Tours) oli prantsuse kirjanik.

1921 sai France Nobeli kirjandusauhinna ja 1922 kanti kõik tema teosed Index Librorum Prohibitorumisse.

Anatole France sündis raamatukaupmehe perekonnas.

Aastast 1921 kuulus Prantsuse Kommunistlikku Parteisse.

## Looming
France oli oma aja teravaimaid ühiskonnakriitikuid. Tema iroonilise põhitooniga loomingus väljendub kõiges kahtlev elutarkus. 

### Romaanid
* "Sylvestre Bonnard'i roim" (1881; eesti k Toronto 1960)
* "Thais" (1890)
* "Kuningatar Hanejala praeköök" (1893)
* "Nüüdisaegne lugu" (neljaosaline romaan, 1897–1901)
* "Crainquebille" (jutustus, 1901)
* "Pingviinide saar" (1908)
* "Jumalad janunevad" (ajalooline romaan, 1912)
* "Inglite mäss" (romaan, 1914)

## Teosed eesti keeles
### Seitsmeköiteline teostevalimik
Aastatel 1968–88 ilmus eesti keeles kirjastuse Eesti Raamat väljaandel Anatole France'i seitsmeköiteline teostevalimik. Kõik köited on varustatud Ott Ojamaa põhjalike märkuste ja kommentaaridega. 

* I (1968) "Sylvestre Bonnard'i roim. Punane liilia". Tõlkinud Aita Kurfeldt. Eessõna "Anatole France" lk 5–45: Villem Alttoa
* II (1969) "Thais. Kuningatar Hanejala praeköök". Tõlkinud Marta Sillaots ja Aita Kurfeldt
* III (1971) "Nüüdisaegne lugu I–II: Vallimäe jalakas; Pajuvitstest mannekeen". Tõlkinud Heiti Kaarde
* IV (1972) "Nüüdisaegne lugu III–IV: Ametüstsõrmus; Härra Bergeret Pariisis". Tõlkinud Aino Pärsimägi
* V (1975) "Pingviinide saar. Jumalad janunevad". Tõlkinud Henno Rajandi ja Aino Pärsimägi
* VI (1976) "Inglite mäss. Nooruslugusid". Tõlkinud Ott Ojamaa ja Nora Kaplinski
* VII (1988) "Novellid. Esseed. Kõned". Tõlkinud Aleksander Aspel, Heiti Kaarde, Nora Kaplinski, Leili-Maria Kask, Häidi Kolle, Ott Ojamaa ja Merike Riives      

## Välislingid
Arhitektuur

**Arhitektuur** (ladina keeles *architectura*; kreeka sõnast *architektōn* 'ehitusmeister') ehk **ehituskunst** on ehitiste ja neid ümbritseva keskkonna kujundamine. Arhitektuuriliste hoonete ja rajatiste projekteerijat nimetatakse arhitektiks.

Arhitektuuri liigitatakse mitmeti. Üks võimalik jaotus on:
* sakraalarhitektuur (tempel, katedraal, kirik, kabel, klooster);
* profaanarhitektuur (mõis, palee, loss, kindlus, linnus kui ka elamud, kontorid, avalikud hooned, tootmishooned, vms);
* maastikuarhitektuur (aed, park).
Arhitektuuri saab jaotada ka peamise ehitusmaterjali kaudu: kiviarhitektuur, puit- ehk puuarhitektuur.

Arhitektuuri mõiste hõlmab nii üksikute ruumide kui ka tervete asulate kujundamist. Hoonete sisemuse kujundamisega tegeleb sisearhitektuur. Arhitektuurse keskkonna kujundamisele eelneb tavaliselt ruumiline planeerimine. Planeeringuga määratakse ehitusõigus.

Arhitektuur kuulub ainelisse kultuuri ja kunsti, mistõttu arhitektuur sõltub oluliselt nii ajastu ehitustehnikast (eriti ehitusmaterjalidest ja konstruktsioonitüüpidest) ning otstarbenõudeist aga ka ilupõhimõtteist ja kunstivaadetest.

## Hooneliike
ait - buleuteerion - bussijaam - elamu - eramu - haigla - hotell - kapitoolium - kastell - kastell-linnus - katedraal - kino - kirik - klooster - klubi - kool - kortermaja - kreml - kultuurikeskus - küün - laut - loss - linnus - magasiait - mošee - mõisahoone - noortekeskus - onn - palee - raudteejaam - rehielamu - saun - staadion - sünagoog - tall - talumaja - teater - tehas - tempel - tuletorn - velodroom - villa

## Arhitektuuristiile
*[[art déco]]* - barokk - blobism - brutalism - funktsionalism - gootika - historitsism (uusgootika, uusrenessanss, uusbarokk) - heimatstiil - hilisbarokk - juugend - klassitsism - Lombardia romaani stiil - modernism - Nõukogude arhitektuur - postmodernism - renessanss - rokokoo - romaanika - romantism - uusbütsantsi stiil - uusklassitsism - varaklassitsism

## Eesti arhitektuuriteoseid

Emajõe Ärikeskus - Pääsküla raamatukogu - Sakala keskus - Tallinna Linnahall - Tallinna Olümpiapurjespordikeskus - Tallinna vanalinn - Tartu Kaubahoov - Tartu Ülikooli peahoone - Tigutorn

## Välisriikide arhitektuuriteoseid
1 Canada Square - Austria parlamendihoone - Burj Khalīfah - Colosseum - Commerzbank Tower - Doodžide palee - Eiffeli torn - *[[Empire State Building]]* - Erechtheion - Euroopa torn - Hagia Sophia - Heraion - Jin Mao Tower – Kapitoolium - Kapitoolium (Washington) - Lõunatorn - Parthenon - Petronas Towers – Rundetårn - Saint-Sulpice - Schönbrunni loss - Sears Tower - Shanghai World Financial Center - Sydney ooperiteater - Tadž Mahal - Taipei 101 - Talvepalee - The Shard - Torre Agbar - Tour Montparnasse - Umeda Sky Building - Yokohama Landmark Tower

## Loendid
* Välismaa arhitektide loend
* Eesti arhitektide loend
* Tallinna kõrgehitiste loendid
* Maailma kirikute loend
* Eesti raudteejaamade loend

## Vaata ka
* arhitektuuri mõisteid
* arhitektuuristiilid
* arhitektuuribüroo
* jätkusuutlik arhitektuur
* Ateena harta
* Veneetsia harta

## Viited

## Välislingid
*Arhitektuuri oskussõnastik (eesti keeles)
Alliteratsioon

**Alliteratsioon** on sõna alguskaashääliku kordumine samas värsis või lauses, nt: "Millal maksan memme vaeva..." (rahvalaul). 

Alliteratsioon on eesti regivärsi tuntuim kujundusvõte, sageli kaasneb sellega assonants. 

Alliteratsiooni kasutatakse ka vanasõnades, mõistatustes, kõnekäändudes ja kunstluules.

## Vaata ka
*Algriim
*Assonants
Assonants

**Assonants** on keeleteaduses sõna esimese silbi täishääliku kordumine samas värsis või lauses, nt: "Ostsin Otilt ma hobuse" (rahvalaul). Assonants on eesti regivärsi kujundusvõte, seda leidub ka vanasõnades, kõnekäändudes jm, sageli koos alliteratsiooniga.

## Vaata ka
*Algriim
*Alliteratsioon
Amhara keel

**Amhara keel** ehk **amhari keel** (varasemas kirjanduses *amhaara keel*) kuulub semi keelte  hulka. On levinud Etioopias, põhiliselt Abessiinia mägismaal (Addis Abeba lähedal ja sellest põhja pool). Kõnelejaid on umbes 20 miljonit (umbes veerand Etioopia elanikkonnast). On Etioopia riigikeel.

Koos mõne väiksema keelega moodustab semi keelte etioopia rühma (etiosemi keeled). Semi keeled jõudsid Araabia poolsaarelt Etioopiasse ilmselt esimesel aastatuhandel eKr.

Esimesed teadaolevad amhara keele mälestised pärinevad 14. sajandist.

Amhari keel kasutab etioopia kirja. Seda kirjutati algul paremalt vasakule, hiljem hakati kreeka keele mõjul kirjutama vasakult paremale. Etioopia kirjas kirjutatakse iga kahe sõna vahele kaks punkti, kuid tänapäeval kasutatakse selle asemel üha enam tühikut.

## Vaata ka
*Amharakeelne Vikipeedia

## Viited

## Välislingid
*Vikipeedia amhari keeles
*Amhara nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Aserbaidžaani keel

**Aserbaidžaani keel** kuulub turgi keelte hulka. Peale Aserbaidžaani kõneldakse seda Gruusias, Armeenias, Iraanis, Iraagis ja Türgis. Aserbaidžaani keel on väga lähedane türgi keelele.

Aserbaidžaani keel kuulub oguusi keelte hulka, kuid tal on ka kõptšaki keeltele omaseid jooni. 

Aserbaidžaani keeles on suhteliselt palju pärsia ja araabia laensõnu.

Aserbaidžaani kirjakeel, mis pärineb 13. sajandist, rajanes 1929. aastani araabia kirjal, seejärel võeti kasutusele ladina kiri ning 1939 vene tähestikul põhinev tähestik. Aastal 1991 mindi üle ladina kirjale. Iraanis kasutatakse araabia kirja.

Hääldustabel:

c – dž
ç – tš
ə – ä
g – peenendatud ehk palataliseeritud g
ğ – [γ] (g sarnane frikatiiv)
ı – õ
j – ž
q – k
ş – š
x – h või hh
y – j

Rõhk on viimasel silbil.

Tähestikkude vastavuse tabel:

## Vaata ka
* Aserbaidžaani keeled
* Aserbaidžaani kirjandus

## Kirjandus
* Vidadi Mamedov, "Aseri-eesti sõnaraamat", Eesti Keele Sihtasutus 2000. ISBN 9985-9260-5-6
* Vidadi Mamedov, "Eesti-aserbaidžaani sõnaraamat", Eesti Keele Sihtasutus 2006. ISBN 9789985791745

## Välislingid

* Vikipeedia aserbaidžaani keeles
* Vikipeedia aserbaidžaani keele lõuna-aserbaidžaani variandis
*Aserbaidžaani nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Albaania lipp

**Albaania lipp** on Albaania Vabariigi ametlik lipp.

## Riigi- ja rahvuslipp
Riigi- ja rahvuslipu praegune kuju võeti ametlikult kasutusele 7. aprillil 1992, see on punasel põhjal must kahe peaga kotkas. Must kotkas on Albaania ametlik sümbol. Kahe peaga kotkas pärineb Bütsantsist. Seda kasutas Albaania rahvuskangelane Skanderbeg oma pitserina. Kotka kahepealisust tõlgendatakse Põhja- ja Lõuna-Albaania ühendamise sümbolina. Kui Albaania sai 1912 iseseisvaks, võeti see kasutusele riigilipuna. 

## Albaania ajaloolised lipud
Albaania Kuningriigi ajal oli lipul kotka kohal "Skanderbegi kiiver". Kui 1946 Albaania kuulutati rahvavabariigiks, asendati see kollase servaga punase tähega, mis eemaldati 1989.
## Varasemad lipud

Pilt:Flag of Albania 1946.svg|Albaania Rahvavabariigi lipp 1946-1992


## Vaata ka
*Albaania vapp

## Välislingid
*Albaania lipu kujud läbi ajaloo
*
Albaania linnade loend

''Siin on loetletud Albaania linnu. Üldise ülevaate Albaania linnadest annab artikkel Albaania linnad. 

## B
Ballsh - Berat - Bilisht - Bulqizë - Burrel

## C
Cërrik - Çorovodë

## D
Dalvinë - Divjakë - Durrës

## E
Elbasan - Ersekë

## F
Fier - Fushë-Arrëz - Fushë-Krujë

## G
Gjirokastër - Gramsh

## H
Himarë

## K
Kamëz - Kavajë - Këlcyrë - Klos - Konispol - Koplik - Korçë - Krastë - Krujë - Krumë - Kuçovë - Kukës

## L
Lezhë - Laç - Leskovik - Lezhë - Libohovë - Librazhd

## M
Maliq - Mamurras - Memaliaj

## O
Orikum

## P
Patos - Peqin - Përmet - Përrenjas - Peshkopi - Pogradec - Poliçan - Pukë

## R
Roskovec - Rrëshen - Rrogozhinë - Rubik

## S
Sarandë - Selenicë - Selitë - Shëngjin - Shijak - Shkodër

## T
Tepelenë - Tirana - Tropoja

## U
Ulëz - Urë Vajgurore

## V
Vlorë - Vorë
Albaania vapp

**Albaania vapp** on Albaania Vabariigi ametlik vapp. 

Vapiks on punane kuldse äärisega kilp, millel must kahe peaga kotkas. Kotka kohal kuldsete kontuuridega Skanderbegi kiiver.

Praegusel kujul võeti vapp kasutusele 8. juulil 2004.

## Vapi ajalugu

Kui Albaania 1912. aastal iseseisvus, kehtestati riigivapiks kahe peaga kotkas ilma kõrvalmärkideta. Kahe peaga kotkas pärineb Albaania rahvuskangelase Skanderbegi pitserist (Albaania lipp).  

1914 sai Albaania vürstiks Saksa prints Wilhelm zu Wied, kes asetas kotka rinnale Wiedide perekonnavapi kotka ning kotka küünistele neli kuldset välku, need kujutasid Epeirost, millest osa olid saanud Albaania osaks. 

Veel samal aastal sai Albaania vabariigiks ja Wiedide vapp kõrvaldati jälle. Septembris 1914 asetati kotka peade kohale valge täht, kuid 1920. aastal tuldi tagasi ilma kõrvalmärkideta kahe peaga kotka juurde.

1925. aastal sai Albaania presidendiks Ahmed Zogu, ning asetas kotka rinnale Skanderbegi kiivri, rahvuskangelase embleemi. 

Aastal 1929 võttis kuningaks kroonitud Zogu kasutusele uue vapi. Must kahe peaga kotkas asetati punasele kilbile. Kilp lebas vapimantlil, mis tuli Skanderbegi kiivrist. 

Kui Itaalia 1939 Albaania okupeeris, muudeti vappi taas. Kotkas jäi punasele kilbile, kuid Skanderbegi kiiver hõljus nüüd kotka kohal ja kilpi ääristasid kaks liktorikimpu, mis olid ülaltpoolt seotud Savoi sõlmedega ning altpoolt kirjalindiga, millel oli deviis FERT. 

1943. aastal okupeeris Saksamaa Albaania ning taastati 1925. aasta vapp. 

Pärast Albaania vabastamist tuldi algul tagasi musta kotka juurde punasel kilbil, kuid kui 1946. aastal kuulutati välja rahvavabariik, eemaldati punane kilp ning kotka ümber asetati viljapeadest pärg. Viljapeade otste vahel oli kollase äärtega punane viisnurkne täht ning alt hoidis viljapäid koos punane lint, millel oli kuupäev 24. mai 1944. Sel kuupäeval toimus Permetis tolleaegse riigi asutamiskongress.

Pärast kommunistliku režiimi kokkuvarisemist 1992 kõrvaldati kõigepealt täht ja kirjalint ning 22. mail 1993 paigutati must kahe peaga kotkas taas punasele kilbile. 2004. aastal lisati vapile ka Skanderbegi kiiver.

## Välislingid
*Albaania vapi kujud ajaloo kestel
Arvukorpus

**Arvukorpus** on  kompleksarvude korpuse **C** mis tahes alamkorpus. Arvukorpused on näiteks **C**, ratsionaalarvude korpus **Q** (kõige kitsam), reaalarvude korpus **R**, algebralised arvukorpused **Q**(*µ*) ja transtsendentsed arvukorpused, nagu näiteks **Q**(*&pi;*).
Algriim

**Algriim** on sõnade algushäälikute kooskõla, mida kasutatakse poeetilise võttena.

Algriim jaotub alliteratsiooniks, mispuhul korduvad kaashäälikud ("**S**iniseida **s**ugrusida..."), ja assonantsiks, kus korduvad täishäälikud koosesinemisel ("**O**leks minu **o**lemine..."; "K**a**levite k**a**ngem poega...").

Algriim on levinud Põhja-Euroopa rahvalaulus ja vanemas luules. Näiteks on see iseloomulik anglosaksi ("Beowulf"), skandinaavia ("Vanem Edda") ja läänemeresoome ("Kalevala") traditsioonile, sealhulgas eesti regivärsile ("Kalevipoeg").

## Näide
*Algriimi kasutamine ajaleheartikli pealkirjas: Tartu Postimees, Martin Pau: "Suvine sats sõdurpoisse sõitis sõjaväkke"

## Vaata ka
*Lõppriim
*Riim
Aleksander Suuman

**Aleksander Suuman** (õieti **Aleksander Suumann**; ka **Sass Suuman**, **Suumani Sass**; 25. aprill 1927 Metsaküla, Avanduse vald (tänapäeval Käru, Väike-Maarja vald) – 19. aprill 2003 Tallinn) oli eesti luuletaja ja maalikunstnik.

Lõpetas 1954. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi. Töötas õpetajana Rakveres ning aastast 1958 Tartu Kunstikoolis.

Suuman debüteeris 1963. aastal kassetipõlvkonna teises luulekassetis koguga "Oh seda inimest!", aga 1966. aastal ilmunud "Krähmukirjad" tegid temast ühe nende aastate armastatuima luuletaja.

Alates kogust "Kui seda metsa ees oleks" (1989) muutis Suuman oma luuletamise stiili. Tema luuletused kasutavad graafilisi efekte ning sisaldavad argielulisi tähelepanekuid. 

Suumani loomingut on tõlgitud vene, soome, läti, leedu, kasahhi, usbeki, moldova, armeenia, gruusia ja tšehhi keelde.

## Luulekogud
*"Oh seda inimest" (1963)
*"Krähmukirjad" (1966)
*"Valguse kuma sees" (1972)
*"Maa paistel" (1975) 
*"Meil siin Hüperboreas" (1980) 
*"Nofretetega metsas" (1986) 
*"Kui seda metsa ees oleks" (1989)
*"Viru viirus" (1992) 
*"Maniakk puuris" (1993) 
*"Targemat ei ole" (1995)
*"Neid enam ei tehta" (1997)
*"Mälestus on metsast rohelisem" (2000)

## Valikkogud
*"Sõnad sulavad taevaga ühte" (1977)
*"Kaunis on kummaline" (1988)
*"Tondihobu tõugud vetikatega" (valikkogu aastatest 1957–2002; 2002)
*"Et valgusest vestelda". Tõnu Õnnepalu koostatud valikkogu aastatest 1957–2003; 2017)

## Tunnustus
* 1981 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Meil siin Hüperboreas")
* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2002 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia (luulekogu "Tondihobu tõugud vetikatega")

## Isiklikku
Toomas Suumani, Imat Suumanni ja Aapo Puki isa. 

Elas Tallinna kirjanike majas.

## Viited

## Kirjandus
* Toomas Liiv, "Aleksander Suuman luuletajana" – Keel ja Kirjandus 1987, nr. 4, lk. 201–204
* Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1991, lk. 519–522 (ülevaate autor Silvia Nagelmaa) ja bibliograafia lk. 543
* Toomas Liiv, "Kirjutavad koerale: Jessenin ja Suuman" – Looming 1997, nr. 4, lk. 546–551
* Tõnu Õnnepalu, "Kui..." – Looming 2002, nr. 5, lk. 720–741 ja nr. 6, lk. 883–900

## Välislingid

* Neeme Korv Lahkus kirjanik Aleksander Suuman, Postimees, 19. aprill 2003
* "Suumani Sass teisel pool ust.", Eesti Päevaleht, 25. aprill 2003
* Jaak Urmet "Suumani Sass näeb elu läbi kunsti", Eesti Päevaleht, 26. aprill 2002
* Marvi Taggo "Suumani Sass on alati eksinud", Eesti Päevaleht, 19. oktoober 2000
* Peeter Künstler Retsensioon Küll ikka mehed luuletavad!, Eesti Ekspress, 23. märts 2000
* Karl Martin Sinijärv "Flink Anette tervitab", Sirp
* Jürgen Rooste ARVUSTUS: Peakokaks Suumani Sass, Eesti Päevaleht, 17. mai 2002 
* Rein Veidemann "Suumani tondihobu abielust tiibhobuga", Postimees, 29. detsember 2002
The Star-Spangled Banner

**"The Star-Spangled Banner"** on Ameerika Ühendriikide riigihümn. 

Hümni viis on "To Anacreon in Heaven" ning sõnad on loonud Francis Scott Key.

Tavaliselt lauldakse ainult esimest salmi.

Hümni sõnadeta muusika:

## Sõnad ([[inglise keel]]es)
O say, can you see, by the dawn's early light, 
What so proudly we hailed at the twilight's last gleaming? 
Whose broad stripes and bright stars, through the perilous fight,
O'er the ramparts we watched, were so gallantly streaming! 
And the rockets' red glare, the bombs bursting in air, 
Gave proof through the night that our flag was still there: 
O say, does that star-spangled banner yet wave 
O'er the land of the free and the home of the brave? 

On the shore, dimly seen through the mists of the deep, 
Where the foe's haughty host in dread silence reposes, 
What is that which the breeze, o'er the towering steep, 
As it fitfully blows, now conceals, now discloses? 
Now it catches the gleam of the morning's first beam, 
In full glory reflected now shines on the stream: 
'Tis the star-spangled banner! O long may it wave 
O'er the land of the free and the home of the brave! 

And where is that band who so vauntingly swore 
That the havoc of war and the battle's confusion 
A home and a country should leave us no more? 
Their blood has washed out their foul footsteps' pollution. 
No refuge could save the hireling and slave 
From the terror of flight, or the gloom of the grave: 
And the star-spangled banner in triumph doth wave 
O'er the land of the free and the home of the brave! 

Oh! thus be it ever, when freemen shall stand 
Between their loved homes and the war's desolation! 
Blest with victory and peace, may the Heaven-rescued land 
Praise the Power that hath made and preserved us a nation. 
Then conquer we must, for our cause it is just, 
And this be our motto: "In God is our trust." 
And the star-spangled banner in triumph shall wave 
O'er the land of the free and the home of the brave!

## Välislingid
*Muusikavideo YouTube'is
Aiandus

**Aiandus** ehk **hortonoomia** on taimede kasvatamine aia välimuse kujundamise eesmärgiga (iluaiandus) või köögivilja, puuvilja ja marjade kasvatamine toiduks.

## Aiandus Nõukogude Eestis ja hiljem
Nõukogude perioodil levisid aedadesse mitmed taimed, mis varem olid vähem tuntud. Jäid ka vanad talulilled, kuid mõned liigid said Nõukogude ajal populaarseks, näiteks jaapani ebaküdoonia ja must aroonia, samuti levisid mägimänd, hõbekuusk ja sabiina kadakas.

Roosides oli varem eelistati vastupidavamaid pargiroose.  Nõukogude ajal said populaarseks peenraroosid ja väänroosid, näiteks sort 'Flammentanz'.

Nõukogude perioodil oli Eestis aed oluline endale toidutaimede kasvatamiseks, maall kasvatati neid ka müügiks, eriti oluline oli see sissetulekuallikana Lõuna-Eestis, kus Venemaa turg oli lähedal. Venemaale müüdi kõike, mida üle jäi, ja seda oli palju. Peipsi-äärsed elanikud teenisid kurgimüügiga Leningradi turul märkimisväärset tulu ja söödapeedi kasvatamisega saadi taskuraha. Mõned müüsid marju, aga linnaaedade inimesed müüsid valdavalt lõikelilli.

2020ndateks on aiandusest kujunenud pigem hobi ning aiast endast ilu- ja puhkeala nii maal kui linnas. Selle muutuse kõige silmatorkavam tunnus on suurte murualade levik. Nõukogude ajal neid sellisel kujul ei esinenud. Kasvatatavatest toidutaimedest kolmeks kõige olulisemaks peetakse, nagu varemgi, kartulit, kurki ja tomatit, kuid vähenenud on kasvatatavad kogused.

## Vaata ka

* Räpina Aianduskool
* aianduse mõisteid
* aed
* Aiatark
* iluaiandus
* kasvuhoone
* köögiviljandus
* maastikuarhitektuur
* puuviljandus
* rahvusvaheline alasti aiatööde tegemise päev
* gerilja-aiandus
* Vorbuse pilpaküla
* Tartu hiinalinna aiamaad
* Tallinna lennujaama pilpaküla

## Viited


## Kirjandus
**Tegeliku aianduse ja mesinduse käsiraamat* I–III, 1934-1936. (Peatoimetaja Jaan Port, kaastöölised Karl Hinno, Otto Kramer, Elmar Leppik, Lilli Lepik, August Mätlik, Aleksander Prima, Aleksander Siimon, Jaan Soo, Karl Zolk, Gustav Randmaa.) Tartu: Loodus.
Aasta päevad

jaanuar

veebruar

märts

aprill

1
2
3
4
5
6
7

1
2
3
4
5
6
7

1
2
3
4
5
6
7

1
2
3
4
5
6
7


8
9
10
11
12
13
14

8
9
10
11
12
13
14

8
9
10
11
12
13
14

8
9
10
11
12
13
14



15
16
17
18
19
20
21

15
16
17
18
19
20
21

15
16
17
18
19
20
21

15
16
17
18
19
20
21

&nbsp;22
&nbsp;23
&nbsp;24
&nbsp;25
&nbsp;26
&nbsp;27
&nbsp;28

&nbsp;22
&nbsp;23
&nbsp;24
&nbsp;25
&nbsp;26
&nbsp;27
&nbsp;28

&nbsp;22
&nbsp;23
&nbsp;24
&nbsp;25
&nbsp;26
&nbsp;27
&nbsp;28

&nbsp;22
&nbsp;23
&nbsp;24
&nbsp;25
&nbsp;26
&nbsp;27
&nbsp;28
29
30
31





29







29
30
31





29
30






mai

juuni

juuli

august
1
2
3
4
5
6
7

1
2
3
4
5
6
7

1
2
3
4
5
6
7

1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14

8
9
10
11
12
13
14

8
9
10
11
12
13
14

8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21

15
16
17
18
19
20
21

15
16
17
18
19
20
21

15
16
17
18
19
20
21

22
23
24
25
26
27
28

22
23
24
25
26
27
28

22
23
24
25
26
27
28

22
23
24
25
26
27
28

29
30
31





29
30






29
30
31





29
30
31





september

oktoober

november

detsember
1
2
3
4
5
6
7

1
2
3
4
5
6
7

1
2
3
4
5
6
7

1
2
3
4
5
6
7

8
9
10
11
12
13
14

8
9
10
11
12
13
14

8
9
10
11
12
13
14

8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21

15
16
17
18
19
20
21

15
16
17
18
19
20
21

15
16
17
18
19
20
21

22
23
24
25
26
27
28

22
23
24
25
26
27
28

22
23
24
25
26
27
28

22
23
24
25
26
27
28
29
30






29
30
31





29
30






29
30
31
Argo Moor

**Argo Moor** (sündinud 18. juulil 1966 Tartus) on eesti maasotsioloog ja kultuuriantropoloog.

Argo Moor propageerib maalähedast ja traditsiooniteadlikku eluhoiakut ja maailmavaadet ning uurib eesti põlistraditsiooni.

Ta on kirjutanud arhailisest maailmatunnetusest, arhailistest uskumustest ja tavadest. Raamat "Nimetu" on figureerinud müügiedetabelites.

Õpetab õppejõuna kultuuriantropoloogiat ja eetikat.

Sotsioloogina on ta osalenud Paide ja Käru valla, Põltsamaa regiooni ja Võru maakonna elanike küsitlustel (1992–1995).

## Haridus

* 1991 – lõpetas Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomina.
* 1995 – kaitses magistritööd "Puud eesti rahvapärimuses".

## Töökohad

* 1991–1994 Eesti Põllumajandusülikooli filosoofia ja sotsiaalteaduste kateedri assistent
* 1994–1996 Eesti Põllumajandusülikooli filosoofia ja maasotsioloogia instituudi assistent
* 1996–1996 Eesti Põllumajandusülikooli lektor
* 2000– Eesti Põllumajandusülikooli maasotsioloogia ja ühistegevuse lektor

## Teosed

* "*Hingepuu: vanade müütide jälgedes"* (puude ja inimeste vahelistest seostest, eriti eesti rahvapärimuses; 1998) ISBN 9985-832-65-5
* "*Nimetu"* (esseekogumik, sealhulgas esseed "Rituaali vägi" ja "Ebainimlikkuse ilu"; 2000) ISBN 9985-9248-4-3
* "*Dialoog [[surm]]aga – seosed uskumuste, suhtumiste ja [[moraal]]i vahel"* (2003) ISBN 9949-406-04-8
 
## Välislingid
* Artikkel "Surmateadlikkus: kas juhitav protsess või traumeeriv kogemus?
* Artikkel "Keskkond ja mentaliteet"
* Artikkel "Pihlakas on nõiapuu"
* Intervjuu hingedepäevast
* 1 tema tsitaat
* Rahvatraditsiooni muutumisest ajas
* Puude taga on mets
* Ahto Mulla arvamus raamatust "Nimetu"
* Arvamus raamatust "Nimetu" (Valle-Sten Maiste)
* Katkendid raamatust "Nimetu"
Aed-lõosilm

**Aed-lõosilm** ehk **meelislill** ehk **meelespea** (*Myosotis alpestris*) on kaheaastane taim kareleheliste sugukonnast lõosilma perekonnast.

## Nimi
Aed-lõosilma nimetus muudes keeltes: 
*ladina keeles *Myosotis alpestris* – 'alpi-hiirekõrv'
*inglise keeles *wood forget-me-not* – 'mets-ära-unusta-mind', *alpine forget-me-not* – 'alpiinne ära-unusta-mind'
*saksa keeles *Alpen-Vergissmeinnicht* – 'alpi-äraunustamind', *Blau-Mäuseöhrlein* – 'sini-hiirekõrvake'
*hollandi keeles *alpenvergeet-mij-nietje*
*prantsuse keeles *myosotis des Alpes*
*hispaania keeles *nomeolvides* – 'ära-unusta-mind'
*itaalia keeles *nontiscordardimè alpino*, *nontiscordardimè dei boschi*
*rootsi keeles *alpin fjällförgätmigej* – 'alpiiinne ära-unusta mind'
*horvaadi keeles *potočnica mješavina*
*poola keeles *niezapominajka alpejska*
*sloveeni keeles *planinska spominčica*
*jaapani keeles ノハラワスレナグサ *nohara-wasurena-gusa*
*soome keeles *alppilemmikki* 
*vene keeles  *Незабудка альпийская*
*leedu keeles *alpinė neužmirštuolė* 

Ladinakeelne nimi pärineb F. W. Schmidtilt (1794). Alternatiivne ladinakeelne nimi on *Myosotis sylvatica ssp. alpestris* Gams (bonnier, 1926).

## Kirjeldus
Kasvab 5–25 cm kõrguseks, Jaapanis 30–50 cm kõrguseks. Sageli kasvab tihedate põõsastena. Lehed on ovaalsed ja mõlajad, alumine pool on karvane. Õiekroon on ratasjas, läbimõõt 6-9 mm. Õied on tasased. Õied on intensiivselt eresinised, mõnikord valkjad. Võivad olla ka valged, punakasvioletsed või roosad. Õitseb kevadel ja suvel (aprillist kuni septembrini).

## Levila ja kasvukoht
Euroopas kasvab looduslikult Alpides, Apenniinides, Stara planinal ja Püreneedes (alpiinne kasvukoht), Väike-Aasias rohumaal ja metsas. Kasvab ka Alaskal, Jaapanis kõikjal sage. Mägedes kasvab 1500–2800 m kõrgusel.

## Kasutamine
Aianduses loetakse aed-lõosilma püsikuks või kaheaastaseks taimeks. Kevadise aia kaunistamiseks pannakse aed-lõosilmad kokku kirikakarde, aedkannikeste, nurmenukkude ja sibullilledega. Kasvab varjus või poolvarjus, niiskuselembene, eelistab viljakat mulda. Külmakindluse klass on 3A–9A.

Külvatakse kevadel või juunist augustini poolvarju, jaotatakse pärast õitsemist. Raske lõimisega muldadel istutatakse kevadel, mujal võib istutada ka sügisel. Isutamisel peaks taimevahe olema 15 cm. Hooldamine seisneb äraõitsenud õite eemaldamises. 

### Sordid
*'Indigo' on helesiniste õitega 
*'Victoria' on sügavsiniste õitega 
*'Victoria rosea' on roosade õitega 
*'Bobo Mix' 
*'Blue Bird' 
*'Blue Boy' 
*'Riyal Bleu'

## Kultuur
Aed-lõosilm on Alaska osariigi sümbol. 

## Välislingid
* 

*Foto
*Sort "Royal Bleu"; kääbus
*Foto
*Foto
Aja mõõtmine

**Aja mõõtmine** on ajavahemike kestuste mõõtmine.

Tehnikaeelsel ajastul on looduslike tsüklite (öö ja päeva vaheldumine, Kuu faasid, aastaaegade vaheldumine) põhjal kujunenud ajaühikud ööpäev, kuu, ja aasta. Kui võeti kasutusele kellad ja hakati tegema süstemaatilisi astronoomilisi vaatlusi, hakati ööpäeva jagama tundideks, minutiteks ja sekunditeks.

Igasugune aja mõõtmine põhineb mingi regulaarselt korduva nähtuse tsüklite loendamisel ja selle murdosade täpsel mõõtmisel. Sobivaks regulaarseks nähtuseks on osutunud Maa ööpäevane pöörlemine ümber oma telje, mille kiirus on väga püsiv. Ööpäevatsüklit saab vaadelda taevakehade näivate asendite kaudu, mida saab astronoomiliste vaatluste teel üsna täpselt määrata.

Maa pöörlemisperiood kinnistähtede suhtes (tegelik pöörlemisperiood) on täheööpäev, millel põhineb täheaeg. Täheööpäevad on ühepikkused.

Maa pöörlemisperiood Päikese suhtes (järjestikuste keskpäevade vaheline ajavahemik) on päikeseööpäev, millel põhineb päikeseaeg. Et Maa tiirleb mööda oma orbiiti ümber Päikese, siis Päike liigub näiliselt kinnistähtede suhtes ida poole ning selleks, et Päike jõuaks tagasi vaatleja taevameridiaanile, peab Maa tegema pisut rohkem kui ühe täispöörde. (Taevameridiaan on taevasfääri suurringjoon, mis läbib maailma põhjapooluse ja vaatleja seniidi; Päike ületab taevameridiaani tõelisel keskpäeval.) Ent Maa liikumine orbiidil ei ole ühtlane ning tiirlemisorbiidi tasand on taevaekvaatori suhtes 23,12° võrra kaldu. Seetõttu ei ole Päikese liikumine kinnistähtede suhtes ida poole ühtlane ning tõelise päikeseööpäeva kestus oleneb aastaajast, kuid päikeseööpäev on täheööpäevast nelja minuti võrra pikem. Tõeline päikeseaeg, mida saab mõõta päikesekellaga, ei kulge ühtlase kiirusega. Seetõttu on keskmise päikeseaja põhjal kasutusele võetud keskmine päikeseööpäev, mis võrdub tegeliku päikeseööpäeva aastakeskmisega.

Keskmine päikeseaeg kulgeb ühtlase kiirusega ning selle alusel arvestatakse tsiviilaega, mida näitavad kellad. Tegelikult ei ole ka keskmine päikeseaeg täpselt ühtlane, sest Maa pöörlemist pidurdavad vähesel määral looded ja muud tegurid.

Gravitatsiooniseadus võimaldab ennustada Kuu asendit orbiidil igal antud ajahetkel. Teiselt poolt, Kuu täpne asend võimaldab usaldatavalt aega määrata, sest Kuu liikumine ei aeglustu. Kuu asendi põhjal arvestatavat aega nimetatakse efemeriidiajaks. See kulgeb üsna ühtlaselt. 20. sajandi jooksul kogunenud erinevus keskmise päikeseaja ja efemeriidiaja vahel on üle poole minuti.

Kõige täpsema ajastandardi annavad aatomite ja molekulide võnkesagedused. Aatomkellad, milles kasutatakse masereid ja lasereid, eksivad ainult umbes 3 millisekundit 1000 aasta kohta.

Aja mõõtmine on tehniliselt väga keerukas ülesanne.

## Vaata ka
*aeg 
*maailmastandard 
*kalender
*tempo
* ITU, GMT, GPS, TAI, UTC

## Välislingid
* Astronoomiline aeg
* 6. oktoober 2003, Anto Veldre, Ajaarvestuse keeruline kunst (ajakirjas Arvutimaailm), Riigi Infosüsteemi Ameti veeb
*http://mehaanika8kl.wordpress.com/uhikute-teisendamine/aeg/
Aa jõgi (Prantsusmaa)

**Aa** on jõgi Prantsusmaal, mis jääb kogu ulatuses Prantsusmaa pinnale ning suubub Põhjamerre.

Aa jõe pikkus on 89 km (55,7 km ulatuses voolab vabalt ja 33 km ulatuses on kanaliseeritud). Valgala on 1215 km².

Keskmine vooluhulk on 10 m³/s. 

Ta voolab põhiliselt Pas-de-Calais' departemangu territooriumil. Jõgi saab alguse 200 m kõrgustelt küngastelt umbes 120 m kõrguselt merepinnast Bourthesi vallas (lähte geograafilised koordinaadid 50°36′41" N, 01°55′54" E), voolab põhiliselt kirde suunas ja läbib Saint-Omeri linna ning pöördub kirdesse. Sealtmaalt  muutub (29 km ulatuses, kuni Arquesini) laevatatavaks. Seal on ta hiigellüüsi kaudu seotud Neufossé kanaliga. Lüüs võimaldab ületada 13-meetrise kõrguste vahe. Kuni 1967. aastani oli lüüsi asemel Les Fontinettesi laevatõstuk.

24 km ulatuses on Aa jõgi Pas-de Calais' ja Nordi departemangu piiriks, kusjuures vasak kallas jääb Pas-de-Calais' departemangu ja parem kallas jääb Nordi departemangu. 

Saint-Omerist allpool on Aa jõgi kanaliseeritud ning läbib endise soo, mis on tammide võrgustikuga muudetud väga viljakandvaks, kuigi alati niiskeks oruks. Seal on ta osa Dunkerque'i-Escaut' suurlaevateest. Jõgi on ühendatud La Colme'i kanaliga, Calais' kanaliga ja Bourbourgi kanaliga.  

Aa jõgi suubub merre Gravelinesi linnast kirdes. Suudme geograafilised koordinaadid on 51°00′21″ N, 02°06′17″ E. 

Aa jõkke suubuvad paremalt Moerelak ning vasakult Bléquin, Houlle ja Oye.

Jõe ääres asuvad Bourthes, Verchocq, Fauquembergues, Wavrans-sur-l'Aa, Lumbres, Esquerdes, Hallines, Wizernes, Blendecques, Arques,  Saint-Omer, Watten, Holque, Gravelines ja  Grand-Fort-Philippe. 

## Välislingid

*Aa jõgi saidil eaufrance.fr
*Kanaliseeritud Aa jõgi saidil eaufrance.fr
Aa jõgi

Jõgesid ja ojasid, mille nimi on **Aa jõgi**, on Euroopas palju, peamiselt saksakeelse elanikkonnaga maades ja nende naabermaades.

Nimi "Aa" pärineb vanaülemsaksakeelsest sõnast *aha* ('(voolav) vesi') või alemannikeelsest sama tähendusega sõnast *aa*, mis on suguluses ladina sõnaga *aqua* ('vesi'). Samast sõnast pärinevad ka saksakeelsete jõenimede lõpud *-ach* ja *-a* (nt Fulda (>Fuldaha), Salzach (>Salzaha), Nidda (>Nidaha)). Sama tähendusega on saksakeelsed sõnad *Au* ja *Aue* ning skandinaavia keelte sõna *å*.  

*Saksa keeles on Aa nime kandnud 
**Lielupe (*Kurländische Aa*) ja Koiva (*Livländische Aa*) jõgi Lätis.
**Šventoji jõgi (*Heiligen Aa*) Leedus
*Põhja-Prantsusmaal on Aa jõgi Nord-Pas-de-Calais's. 

Hollandis on 
*Aa jõgi Groningeni provintsis ja 
*Aa jõgi Põhja-Brabandis.

*Šveitsis on jõgi, millel on kaks nime: Aa ja Aabach. Peale selle on Šveitsis 
*Sarner Aa. 

Saksamaal on 
*Isseli lisajõgi Bocholter Aa ja 
*Emsi lisajõgi Münstersche Aa.
Aabach

**Aabach** ehk **Aa** on jõgi Šveitsis, mis saab alguse Hallwili järvest, voolab 15 km ulatuses läbi järveoru ning suubub Wildeggis Aare jõkke.

Aabachi ääres on Usteri linn ja Ermensee küla, Seengen, Seon, Lenzburg, Niederlenz ja Wildegg.

## Välislingid

*Aabach Ermensee külas
Alussõna

**Alussõna** (saksa keeles *Grundwort*) on Martin Buberi raamatu "Mina ja Sina" järgi üks kahest sõnapaarist (**Mina-Sina** ja **Mina-See**), mida inimene saab lausuda, konstitueerides oma Mina ja osaledes Jumala kaasloojana oma maailma konstitueerimises.
Athenaios

**Athenaios** (ladina keeles *Athenaeus*) Naukratisest oli vanakreeka retoorik ja grammatik, kes oli pärit Vana-Egiptusest Naukratise linnast.

Ta õppis Aleksandrias, kus ta elas 170–230 pKr.
 
Hiljem ta elas Roomas, kus ta kirjutas teose "Deipnosophistai" ("Õpetatud meeste pidusöök"), mis koosneb 15 raamatust. Neist 1., 2. ja 3. raamat on säilinud üksnes 11. sajandil tehtud valikuna. Ülejäänud raamatud on säilinud enam-vähem terviklikult. 
Raamat peab olema kirjutatud pärast keiser Commoduse surma 192 pKr, sest ta sisaldab kohti, mis pole Commoduse suhtes aupaklikud. 

Teos sisaldab palju andmeid, mis muidu oleksid kaotsi läinud. Seal on tsiteeritud üle 1500 enamasti kaotsiläinud teose üle 700 autorilt. 

Teoses on kujutatud lõunasööki, mille aastal 228 pKr annab rikas roomlane Larensius, kuulsa antikvaari Varro järeltulija. Külaliste seas on oma aja õpetatumad mehed, nende seas arst Galenos ja jurist Ulpianus (viimane oli küll tegelikult aastaks 228 pKr juba surnud).

Vestlus puudutab paljusid teemasid, mis on seotud koduse ja ühiskondliku eluga, kommete ja tavadega, kaubanduse, kunsti ja teadusega.

Kõige väärtuslikumate asjade seas on rohkesti katkendeid proosakirjanikelt ja poeetidelt, sealhulgas keskmise komöödia meistritelt.
Ali Kelmendi

**Ali Kelmendi** (3. november 1900 Peć, Kosovo – 11. veebruar 1939 Prantsusmaa) oli Albaania kommunist, üks kommunistliku liikumise organiseerijaid Albaanias.
  
Ali Kelmendi sündis vaeses talupoja perekonnas.

Juunis 1924 võttis ta võitlejana osa Fan Noli juhitud ülestõusust Albaanias. Pärast Noli režiimi kukutamist emigreerus ta detsembris 1924 Itaaliasse, seejärel Austriasse ja seejärel Nõukogude Liitu, kus ta ühines albaania kommunistliku grupiga Kommunistlikku Internatsionaali kuuluva Kommunistlike Parteide Balkani Konföderatsiooni koosseisus. 

1930 lähetas Kommunistlik Internatsionaal Kelmendi Albaaniasse kommunistlikku liikumist organiseerima. Ta püüdis kommunistlikku liikumist organiseerida ka Kosovos. Kelmendi organiseerimistöö ei kandnud erilist vilja, sest marksism ei leidnud Albaanias sobivat pinnast ning põrandaalune töö oli salapolitsei aktiivse tegevuse tõttu väga raske. Teda arreteeriti korduvalt. 1936 saadeti Kelmendi Albaaniast välja. 

Ali Kelmendi osales Hispaania kodusõjas Garibaldi-nimelise rahvusvahelise brigaadi koosseisus. 
 
1939 andis Prantsusmaal koos teiste Albaania kommunistidega välja propagandistlikku ajalehte.

Ali Kelmendi suri Prantsusmaal 11. veebruaril 1939.
Austria lipp

**Austria lipp** on Austria riigi ametlik lipp. 

Tegu on maailma vanima lipuga, mida kasutatakse riigilipuna. Teadaolev kasutus algas juba 1230. aastal.

## Rahvuslipp

Rahvuslippu aluseks on võetud 13. sajandist pärinev Babenbergide puna-valge-punane vapikilp, ka Austria lipp on samade värvidega horisontaalsete laidudega trikoloor. Lipp võeti kasutusele 1. mail 1945.

Valge laid sümboliseerib Doonau jõge.

Punased (PMS 186C) laiud õitsvat Austriat.

Pärimuse järgi tekkis sümbol Kolmanda ristisõja ajal, kui 1191 pühal maal peetud Acra lahingus värvus Austria hertsogi Leopold V valge keep verest punaseks peale ühe riba, mis asetses keskpaigas ja jäi laia mõõgavöö alla. Sellelt keebilt saigi Austria oma värvid ja vapi.

## Riigilipp
Austria riigilipp sarnaneb rahvuslipuga, kuid lipu keskele on paigutatud Austria vapp. Ka lipu proportsioonid on samad, 2:3. Lipp võeti kasutusele 25. aprillil 1984.

## Austria ajaloolised lipud
Aastatel 1867–1918 kasutati Austria-Ungari Keisririigi lippu, 1918–1938 praegust lippu, aga 1938–1945 Saksa Riigi haakristiga lippu.

## Vaata ka
*Austria vapp

## Välislingid
*
Arheoloog

**Arheoloog** on inimene, kelle kutseala on arheoloogia või kes tegeleb produktiivselt arheoloogiaga vabal ajal.

## Vaata ka
*Arheoloogide loend
Andon Beça

**Andon Beça** (7. september 1879 – 31. oktoober 1944) oli Albaania poliitik. 

Ta oli Itaalia okupatsiooni ajal majandusminister Shefqet Verlaci 1939. aasta valitsuses ja rahandusminister 1943.
Ansambel

**Ansambel** on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada:
* Muusikas nimetatakse **[[ansambel (muusika)|ansambliks]]** väikesekoosseisulist muusikute rühma või **[[ansamblimuusika]]t**. Levimuusikas nimetatakse sellist rühma ka bändiks.
***[[Ansambel (number)|Ansambel]]** on mitme esitaja ettekantav muusikanumber mitmeosalises lavateoses, näiteks ooperis või balletis.
* Sõna "**ansambel**" (prantsuskeelsest sõnast *ensemble* 'koos') tähendab algselt terviklikku kogumit.
* Teatrikunstis nimetatakse **[[ansamblimäng]]uks**  näitlejate kunstiterviklikku koostööd.
* Arhitektuuris nimetatakse **[[arhitektuuriansambel|ansambliks]]** terviklikku hoonete rühma. 
* Füüsikas nimetatakse **[[ansambel (füüsika)|ansambliks]]** suurt (näiteks osakeste) kogumit.
* Arhitektuuribüroo Ansambel