open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
28. aprill

**28. aprill** on Gregoriuse kalendri 118. (liigaastal 119.) päev. Juliuse kalendri järgi 15. aprill (1901–2099).

## Sündmused
### [[Eesti]]s
*1950 – Tartus võeti maha Kalevipoja monument.
*1968 – Tallinnas kinos Kosmos toimus biitansamblite kontsert, mida on nimetatud Eesti esimeseks biit- ja rokkmuusika festivaliks.

### Maailmas
* 1611 – Miguel de Benavidez, hilisem Manila peapiiskop, avas Colegio de Nuestra Señora del Santisimo Rosario, millist kasvas välja katoliiklik ülikool University of Santo Tomas Manilas – Aasia esimene ülikool.
*1770 – Briti maadeuurija James Cook jõudis Austraaliasse.
*1788 – Maryland sai Ameerika Ühendriikide seitsmendaks osariigiks.
*1789 – mäss Inglise laeva Bounty pardal.
*1792 – Prantsusmaa sissetungiga praeguse Belgia aladele algasid revolutsioonisõjad.
*1879 – pärast Osmanite riigist iseseisvumist võttis Bulgaaria Asutav Rahvakogu Veliko Tǎrnovo linnas vastu Tǎrnovo põhiseaduse. Modernse ja liberaalse ning 1947. aastani kehtinud põhiseaduse eeskujuks oli Belgia põhiseadus.
*1893 – Prantsusmaal kehtestati jalgrattamaks, millega maksustati ka mootorrattaid ja autosid. 
*1920 – Aserbaidžaani Demokraatlik Vabariik saadeti sisse marssinud Venemaa Punaarmee survel laiali.
*1923 – pühitseti sisse Wembley staadion.
*1945 – Itaalias Giulino di Mezzegras hukati Benito Mussolini.
*1947 – üle Vaikse ookeani asus teele Thor Heyerdahli juhitav balsapuidust parv Kon-Tiki.
* 2001 – Baikonuri kosmodroomilt startis Rahvusvahelisse Kosmosejaama Sojuz TM-32. Pardal Talgat Mussabajev ja Juri Baturin ning esimese kosmoseturistina Ameerika multimiljonär Dennis Tito.

## Sündinud
'''
* 1883 – Vladimir Kappel, Vene väejuht, üks valgete juhte Venemaa kodusõjas 1918–1920
* 1903 – Olga Lauristin, Eesti riigi- ja ühiskonnategelane
* 1905 – Karl Lüüs, eesti arhitekt
* 1924 – Donatas Banionis, leedu näitleja
* 1937 – Saddam Hussein, endine Iraagi president
* 1944 – Ülo Nugis, Eesti poliitik
* 1947 – Aleksander Tammert seenior, eesti kergejõustiklane
* 1948 – Terry Pratchett, inglise kirjanik
* 1951 – Silvi Vrait, eesti poplaulja ja pedagoog
* 1971 – Ahti Kooskora, eesti arhitekt
* 1974 – Penélope Cruz, hispaania näitleja
* 1981 – Jessica Alba, USA näitleja
* 1984 – Oleg Vinogradov, Eesti sõudja

## Surnud

* 1813 – Mihhail Kutuzov, Vene väejuht, kindralfeldmarssal
* 1945 – Benito Mussolini, Itaalia diktaator
* 1990 – Alfred Hain, eesti agronoom
* 2002 – Aleksandr Lebed, Vene sõjaväelane ja poliitik
* 2007 – Debora Vaarandi, eesti luuletaja
* 2009 – Jekaterina Maksimova, vene baleriin
*...

## Pühad
* Rahvusvaheline tööohutuse ja töötervishoiu päev

## Ilmarekordid
*...

## Viited
Abel Pacheco

**Abel Pacheco de la Espriella** (sündinud 22. detsembril 1933 San Josés) oli Costa Rica president 8. maist 2002 kuni 8. maini 2006.
Albert II (Belgia)

**Albert II** (sündinud 6. juunil 1934) oli 1993–2013 belglaste kuningas. 

Ta on kuningas Léopold III ja tema esimese abikaasa Rootsi printsessi Astridi noorem poeg, täieliku nimega Albert Félix Humbert Théodore Christian Eugène Marie. 

3. juulil 2013 teatas Albert II, et loobub 21. juulil troonist oma poja Philippe'i kasuks. 

Ta külastas juunis 2008 Eestit.

## Lapsepõlv

Kuna prints Albert oli kuningapaari kolmas laps ning tal oli vanem vend Baudouin, ei arvatud, et temast kunagi kuningas saab. Tema ristivanemad olid Bourbon-Parma prints Felix ja Belglaste kuninganna Elisabeth. 

Ta õppis Institut Le Rosey erakoolis Šveitsis ning troonipärija sai temast 1951. aastal, kui tema vennast Baudouinist sai Belglaste kuningas. Kui Baudouin 1993. aastal ilma järeltulijateta suri, sai Albertist kõige vanem Belgia kuningas, kes troonile tõusnud. Enne seda kandis ta Liège'i printsi tiitlit, mille lõi Albertile kasutamiseks tema isa.

## Perekond

Prints Albert abiellus 2. juulil 1959 Brüsselis Itaalia printsessi Paola Ruffo di Calabriaga.
Neil on kolm last:

* Philippe (s. 1960) – alates 21. juulist 2013 belglaste kuningas
* printsess Astrid (s. 1962)
* prints Laurent (s. 1963)

2020. aastal tunnistas Albert II, et on Delphine Boëli bioloogiline isa. Delphine Boëli ema on Sybille de Selys Longchamps, Belgia aristokraat. 

## Sugupuu

## Tunnustus
*2008 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

* Belgia kuningliku perekonna ametlik koduleht
* "Belgia kuningas Albert II teatas troonist loobumisest" Postimees, 3. juuli 2013
18. aprill

**18. aprill** on Gregoriuse kalendri 108. (liigaastal 109.) päev. Juliuse kalendri järgi 5. aprill (1901–2099).

## Sündmused
### [[Eesti]]s
* 1583 – Tartus alustas tegevust jesuiitide gümnaasium. See oli Eesti esimene täieliku õppekavaga gümnaasium.
* 1865 – kehtima hakkas uus tsensuurikorraldus.
* 1875 – asutati Kuressaare aurulaevaselts "Osilia".
* 1900 – kinnitati Peterburi Eesti Jõukarastuse Seltsi "Kalev" põhikiri.
* 1928 – asutati Välis-Eesti Ühing.
* 1941 – taludele kehtestati kohustuslikud põllumajandussaaduste müümise normid.
* 1989 – Lüganusel asutati Eesti kodanike komitee – viies omataoline Eestis.

### Maailmas
* 1881 – Londonis avati loodusmuuseum Natural History Museum.
* 1945 – Teine maailmasõda: USA väed hõivasid Düsseldorfi ja Magdeburgi.
* 1946 – Rahvasteliit saatis end laiali, kuna eelmisel aastal oli asutatud ÜRO.
* 1949 – Dublinis kuulutati välja Iiri Vabariik.
* 1951 – Pariisis sõlmiti Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamisleping.
* 1955 – Bandungi konverents: Egiptuse riigipea Gamal Abdel Nasseri, India riigipea Jawaharlal Nehru ja Jugoslaavia riigipea Josip Broz Tito initsiatiivil kohtusid Indoneesias Bandungis 23 Aasia ja 6 Aafrika riigi esindajad. Osalenud riikides elas üle poole maailma rahvastikust. Konverentsil kasutasid poliitikud esimest korda mõistet "Kolmas Maailm", tähistamaks Esimese ja Teise Maailma poliitilistest blokkidest väljapoole jäävaid riike. Konverents pani aluse kuus aastat hiljem asutatud Mitteühinemisliikumisele.
* 1972 – asutati Jaapani ettevõte Roland.
* 1976 – umbes 40 000 iisraellast marssis Jordani Läänekaldale ja nõudis, et Iisrael annekteeriks selle territooriumi.
* 1980 – Suurbritannia tunnustas Zimbabwe iseseisvust.

## Sündinud

* 1772 – David Ricardo, inglise majandusteadlane
* 1882 – Leopold Stokowski, dirigent
* 1884 – Jaan Anvelt, jurist, revolutsionäär, kirjanik
* 1894 – Ernst Koppel, eesti arst ja mesinik
* 1819 – Franz von Suppé, austria helilooja
* 1890 – Marius Fabre, prantsuse kabetaja
* 1924 – Leida Rammo, eesti näitleja
* 1934 – Arne Mikk, eesti lavastaja
* 1940 – Enno Ootsing, eesti graafik
* 1966 – Trine Hattestad, norra odaviskaja
* 1968 – Piret Bristol, eesti proosakirjanik ja luuletaja
* 1973 – Haile Gebrselassie, Etioopia kergejõustiklane
* 1973 – Juhan Ulfsak, eesti näitleja
* 1976 – Melissa Joan Hart, ameerika näitleja
* 1980 – Priit Võigemast, eesti näitleja

## Surnud

* 1802 – Erasmus Darwin, Briti botaanik 
* 1873 – Justus von Liebig, saksa keemik
* 1898 – Gustave Moreau, prantsuse kunstnik
* 1947 – Jozef Tiso, slovaki poliitik ja katoliku preester (hukati)
* 1949 – Leonard Bloomfield, USA keeleteadlane
* 1955 – Albert Einstein, juudi päritolu füüsik
* 2002 – Thor Heyerdahl, norra maailmarändur

## Pühad
* Zimbabwe iseseisvuspäev
* Rahvusvaheline muinsuskaitsepäev

## Ilmarekordid
*...

## Viited
17. aprill

**17. aprill** on Gregoriuse kalendri 107. (liigaastal 108.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. aprill (1901–2099).

## Sündmused
### [[Eesti]]s
* 1908 – Tartus avati Eesti esimene paikkino – elektriteater Illusion.
* 1932 – ilmuma hakkas ajakiri Eesti Maleilm.
* 1934 – riigivanem Konstantin Päts kohtus riigivanema kandidaadi Andres Larkaga.
* 1937 – siseminister Kaarel Eenpalu nimetas Kunda alevivanemaks alates 20. aprillist senise Voka vallavanema Kalju Otu.
* 1991 – Tallinna raekojas asutati Jaan Tõnissoni Instituut.
* 1995 – ametisse astus Tiit Vähi teine valitsus.
* 2002 – Vene Õigeusu Kiriku Tallinna ja kogu Eesti metropoolia registreeriti ametlikult Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku nime all.

### Maailmas
* 1895 – Shimonoseki rahulepinguga lõpetati Esimene Hiina-Jaapani sõda.
* 1941 – Teine maailmasõda: Jugoslaavia kapituleerus Saksamaa ees.
* 1946 – Süürias kuulutati kolm päeva pärast Prantsusmaa vägede väljatõmbamist välja Süüria Araabia Vabariik.
* 1969 – Alexander Dubček sunniti lahkuma Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei esimese sekretäri ametikohalt.

## Sündinud

*1855 – Semjon Vengerov, vene kirjanduskriitik, kirjandusajaloolane, bibliograaf ja toimetaja
*1899 – Aleksander Klumberg, eesti kergejõustiklane
*1908 – Elmar Tõldsepp, eesti vaimulik
*1912 – Oskar Puhm, eesti vaimulik
*1919 – Osvaldo Dorticós Torrado, Kuuba poliitik ja president 1959–1976
*1920 – Edmonde Charles-Roux, prantsuse kirjanik
*1939 – Paolo Fabbri, itaalia semiootik
*1977 – Chad Hedrick, USA kiiruisutaja
*1985 – Maiken Pius, eesti näitleja

## Surnud

*1761 – Thomas Bayes, inglise matemaatik ja presbüterlik vaimulik
*1937 – Richard Antslang, Eesti politseiametnik
*1941 – Eduard Kesk, Eesti sõjaväelane
*1960 – Eddie Cochran, USA rock'n'roll'i laulja
*1976 – Henrik Dam, taani biokeemik ja füsioloog
*1993 – Nikolai Krjukov, vene teatri- ja filminäitleja
*2008 – Mihhail Tanitš, vene luuletaja ja laulude sõnade autor
*2012 – Toomas Taimla, eesti näitleja ja pokkerientusiast
*2014 – Gabriel García Márquez, Colombia kirjanik

## Pühad
* Süürias Evakueerimise päev
* Ülemaailmne hemofiilia päev

## Ilmarekordid
*...

## Viited

## Välislingid
3. aprill

**3. aprill** on Gregoriuse kalendri 93. (liigaastal 94.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. märts (1900–2099).

## Sündmused
### [[Eesti]]s
* 1930 – Tallinna-Haapsalu rahukogu karistas Päevalehe vastutavat toimetajat Leopold Kenni kindral Nikolai Reegi laimamise eest 2-kuise vangistuse ja 300-kroonise rahatrahviga.
* 1938 – Tallinnas toimus 7. üleriiklik kaupmeeste kongress.
* 1967 –  Vikerraadio alustas saateid.
* 1992 – Tallinna külastas Rahvusvahelise Olümpiakomitee president Juan Antonio Samaranch.

### Maailmas
* 1043 – Edward Usutunnistaja krooniti Inglismaa kuningaks.
* 1922 – Jossif Stalin valiti Nõukogude Liidu VK(b)P peasekretäriks.
* 1937 – Soome põllumajandustootjate keskliit otsustas pöörduda valitsuse poole palvega, et kõrvaldataks Eesti põllumajandussaadustele antud tollisoodustused.
* 1948 – USA president Harry S. Truman allkirjastas riigisekretäri George C. Marshalli poolt välja töötatud *European Recovery Program*-i Teise maailmasõja järgse Lääne-Euroopa ülesehitamiseks. Autori järgi sai plaan tuntuks nime all Marshalli plaan.
* 1948 – Lõuna-Koreas Jeju saarel puhkes ülestõus, mis suruti politsei ja armee poolt veriselt maha. 1949. aasta maiks ulatus ülestõusus hukkunute arv ligi 30 000-ni.
* 1966 – Nõukogude Liidu satelliit Luna 10 tegi esimesena tiiru ümber Kuu.

## Sündinud

* 1922 – Doris Day, USA laulja ja näitleja
* 1924 – Marlon Brando, ameerika näitleja
* 1929 – Poul Schlüter, Taani peaminister 1982–1993
* 1930 – Helmut Kohl, Saksa poliitik, Saksamaa LV kantsler 1982–1998
* 1935 – Märta Tikkanen, soomerootsi kirjanik
* 1948 – Jaap de Hoop Scheffer, Hollandi poliitik, NATO peasekretär aastast 2004
* 1948 – Carlos Salinas de Gortari, Mehhiko president 1988–1994
* 1949 – Ivo Eensalu, eesti näitleja ja lavastaja
* 1958 – Alec Baldwin, ameerika näitleja
* 1958 – Jaan Rekkor, eesti näitleja
* 1959 – Jüri Makarov, Rock Summeri peakorraldaja
* 1961 – Eddie Murphy, ameerika näitleja
* 1968 – Sebastian Bach, muusik; ansambel "Skid Row"
* 1970 – Erkki Kõlu, eesti humorist
* 1971 – Vit&#257;lijs Astafjevs, läti jalgpallur
* 1971 – Picabo Street
* 1972 – Jennie Garth, USA filminäitleja
* 1983 – Jarek Kasar (Chalice), eesti räppar
* 1986 – Amanda Bynes, ameerika näitleja

## Surnud

* 1862 – James Clark Ross, inglise maadeavastaja ja meresõitja
* 1897 – Johannes Brahms, saksa helilooja
* 1942 – Gustav Sule, eesti odaviskaja
* 1947 – Edgar Laane, eesti notar
* 1948 – Karl Saarmann, eesti õigusteadlane
* 1951 – Henrik Visnapuu, eesti luuletaja ja proosakirjanik
* 1952 – Miina Sillanpää, Soome poliitik, riigi esimene naisminister
*1981 – Liidia Kompus, eesti prosaist, näitekirjanik ja tõlkija
* 1991 – Graham Greene, inglise kirjanik
* 1995 – Harald Raudsepp, eesti ajakirjanik
* 1996 – Hilda Sooper, eesti näitleja
* 2012 – Jaan Kruusvall, eesti kirjanik
* 2022 – Ave Alavainu, eesti luuletaja ja prosaist

## Ilmarekordid
*Tallinna maksimumtemperatuur +17,0&nbsp;°C (1990)
*Tallinna miinimumtemperatuur –18,4&nbsp;°C (1862)
*Tartu maksimumtemperatuur +19,0&nbsp;°C (1990)
*Tartu miinimumtemperatuur –16,6&nbsp;°C (1963)

## Viited
2. aprill

**2. aprill** on Gregoriuse kalendri 92. (liigaastal 93.) päev. Juliuse kalendri järgi 20. märts (1900–2099).

## Sündmused
### [[Eesti]]s
*1804 – Läänemere kubermangude koolikorralduse täpsustamiseks anti välja "Määrused Tartu Keiserlikule Ülikoolile tema ringkonna järelevalve kohta".
*Kevadel alustasid Liivimaa kubermangus tööd maakondade revisjonikomisjonid.
* 1928 – Eesti Spordi Keskliidu esimeheks sai kindral Johan Laidoner.
* 1939 – asutati Eesti-Bulgaaria Ühing.
* 1948 – Aburi külas Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas asutati . Kolhoosi moodustasid 9 peret ning kolhoosivaraks oli 230 ha maad, millest 160 põllumaad; 15 hobust; 20 lehma; ja 10 muud kodulooma.

### Maailmas
* 1845 – Hippolyte Fizeaul ja Léon Foucault'il õnnestus esimesena pildistada Päikest.
* 1935 – Šoti füüsik Robert Watson-Watt patenteeris radari tööpõhimõtte (*radio detection and ranging*).
* 2012 – Ungari president Pál Schmitt astus tagasi pärast seda, kui Budapesti Semmelweisi ülikool oli talt plagiaadi tõttu ära võtnud doktorikraadi.

## Sündinud

* 742 – Karl Suur, Frangi kuningas ja Rooma keiser
* 1618 – Francesco Grimaldi, itaalia füüsik ja astronoom
* 1725 – Giovanni Giacomo Casanova, itaalia seikleja ja kirjanik
* 1805 – Hans Christian Andersen, taani kirjanik
* 1840 – Émile Zola, prantsuse kirjanik
* 1867 – Eugen Sandow, saksa kulturist
* 1875 – Walter Chrysler, ameerika autokonstruktor
* 1891 – Max Ernst, saksa päritolu prantsuse kunstnik
* 1913 – Ruudi Toomsalu, eesti kergejõustiklane
* 1914 – Alec Guinness, briti näitleja
* 1924 – Andres Vanapa (Viktor Mellov), eesti kirjanik
* 1926 – Jack Brabham, austraalia autovõidusõitja
* 1927 – Ferenc Puskás, ungari jalgpallur
* 1927 – Gennadi Podelski, eesti helilooja
* 1939 – Marvin Gaye, ameerika laulja
* 1940 – Alice Talvik, telediktor
* 1946 – Toivo Kurg, eesti tõstja
* 1947 – Ingvar Carlsson, rootsi rallisõitja
* 1959 – Juha Kankkunen, soome rallisõitja
* 1960 – Linford Christie, Suurbritannia kergejõustiklane
* 1962 – Anu Presjärv, eesti näitleja
* 1970 – Sulev Vedler, eesti ajakirjanik
* 1977 – Per Elofsson, rootsi murdmaasuusataja
* 1977 – Hanno Pevkur, Eesti poliitik
* 1992 – Epp Mäe, eesti maadleja

## Surnud

* 1872 – Samuel Morse, ameerika maalikunstnik, morseaparaadi ja morsetähestiku leiutaja
* 1914 – Paul von Heyse, saksa kirjanik
* 1919 – August Trinius, saksa kirjanik
* 1923 – Michel Théato, Luksemburgis sündinud Prantsusmaa pikamaajooksja
* 1935 – Arnold Kersten, Eesti sõjaväelane
* 1950 – Adolf Wiklund, rootsi helilooja ja dirigent
* 1972 – Franz Halder, saksa kindral
* 1974 – Georges Pompidou, Prantsusmaa president
* 2005 – Johannes Paulus II, Rooma paavst
* 2018 – Morris Halle, USA keeleteadlane
* 2018 – Signe Lahtein, eesti ajakirjanik

## Pühad
*Rahvusvaheline lasteraamatupäev (Hans Christian Anderseni sünniaastapäev), mida esimest korda tähistati 1967. aastal.

## Ilmarekordid
*Tallinna maksimumtemperatuur +12,4&nbsp;°C (1974)
*Tallinna miinimumtemperatuur −17,9&nbsp;°C (1862)
*Tartu maksimumtemperatuur +13,7&nbsp;°C (1948)
*Tartu miinimumtemperatuur −19,8&nbsp;°C (1963)

## Viited
28. märts

**28. märts** on Gregoriuse kalendri 87. (liigaastal 88.) päev. Juliuse kalendri järgi 15. märts (1901–2099). Aasta lõpuni on 278 päeva.

## Sündmused
### [[Eesti]]s
* 1926 – Tallinnas toimusid Eesti meistrivõistlused maadluses.
* 1934 – Itaalia saadik Leone Will Schott esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
* 1937 – Riias toimusid Euroopa meistrivõistlused jääpurjetamises, kus Etienne Gahlnbäck tuli neljandat ja Erik Holst viiendat korda meistriks.
* 2005 – Tallinna Ülikooli senati otsusega loodi Balti Filmi- ja Meediakool.

### Maailmas
* 845 – Prantsusmaal rüüstasid viikingid Pariisi.
* 1795 – Kuramaa hertsogiriik liideti Venemaaga.
* 1854 – Suurbritannia ja Prantsusmaa kuulutasid Krimmi sõja käigus Venemaale sõja.
* 1871 – Prantsusmaal kuulutati välja Pariisi kommuun.
* 1882 – Paul Carl Beiersdorf sai rebitava plaastri kohta patendi.
* 1930 – Türgis, Konstantinoopol sai ametlikult nimeks İstanbul.
* 1935 – Eesti saadik Friedrich Akel esitas oma volitused Madalmaade kuningannale Wilhelminale.
* 1939 – Francisco Franco vallutas Madridi.
* 2010 – Rootsis müüdi Ameerika Ühendriikide Ford Motor Company kontserni kuuluv sõiduautosid tootev Volvo Cars Hiina autotootjale Zhejiang Geely Holding Group.

## Sündinud

* 1592 – Jan Amos Komenský, tšehhi õpetaja ja kirjanik
* 1743 – vürstinna Jekaterina Daškova, vene kirjanik ja ühiskonnategelane
* 1862 – Aristide Briand, Prantsuse riigimees, Nobeli rahuauhind 1926
* 1868 – Maksim Gorki, vene kirjanik
* 1880 – Fritz Klatte, saksa keemik
* 1912 – Veera Saar, eesti kirjanik ja pedagoog
* 1921 – Dirk Bogarde, briti näitleja
* 1925 – Innokenti Smoktunovski, vene näitleja
* 1931 – Vaino Väljas, eesti poliitik
* 1945 – Hans Brunhart, Liechtensteini poliitik
* 1955 – Reba McEntire, USA kantrilaulja
* 1960 – Éric-Emmanuel Schmitt, prantsuse kirjanik ja lavastaja
* 1970 – Vince Vaughn, ameerika näitleja
* 1973 – Jaagup Kreem, eesti muusik
* 1981 – Julia Stiles, ameerika näitleja
* 1981 – Rasmus Kaljujärv, eesti näitleja
* 1986 – Lady GaGa, USA laulja

## Surnud

* 193 – Pertinax, Rooma keiser
* 1881 – Modest Mussorgski, vene helilooja
* 1923 – Jaan Kreuks, hukkus tulevahetuses Kaitsepolitseiga
* 1941 – Virginia Woolf, inglise kirjanik
* 1943 – Sergei Rahmaninov, vene helilooja ja pianist
* 1953 – Jim Thorpe, USA sportlane
* 1968 – Johannes Voldemar Veski, eesti keeleteadlane
* 1969 – Dwight Eisenhower, USA armeekindral, 34. USA president
* 1985 – Marc Chagall, juudi kunstnik
* 1987 – Maria von Trapp, laulja
* 1990 – Oskar Puhm, eesti vaimulik
* 1994 – Eugène Ionesco, kirjanik
* 2004 – Peter Ustinov, inglise näitleja, lavastaja ja publitsist
* 2007 – Jevgeni Kogan, Eesti ja Nõukogude Liidu ühiskonnategelane ja poliitik
* 2017 – Enn Vetemaa, eesti kirjanik, tõlkija ja helilooja

## Pühad
* ...

## Ilmarekordid
*Tallinna maksimumtemperatuur +14,4&nbsp;°C (1903)
*Tallinna miinimumtemperatuur –22,6&nbsp;°C (1952)
*Tartu maksimumtemperatuur +16,9&nbsp;°C (2007)
*Tartu miinimumtemperatuur –25,2&nbsp;°C (1952)

* 2007 – päeva kõrgeim õhutemperatuur Jõgeval (+16,9&nbsp;°C), Türil (+17,4&nbsp;°C), Viljandis (+17,4&nbsp;°C), Väike-Maarjas (+16,1&nbsp;°C)

## Viited
Statistika

**Statistika** ehk **arvustikuteadus** on teadus, mis käsitleb andmete kogumist, töötlemist ja analüüsi. Statistika on teadus massnähtuste kvantitatiivse uurimise meetoditest. Statistikat kasutatakse paljudes teistes teadustes, samuti riigi- ja ärijuhtimises otsuste langetamiseks. 

Statistikat saab jagada rakendus- ja matemaatiliseks statistikaks. Rakendusstatistika tegeleb andmete kogumise ja kirjeldamisega (kirjeldav statistika), samuti andmete modelleerimisega (reaalsete andmete põhjal). Matemaatiline statistika uurib statistika teoreetilisi aluseid, ta uurib statistiliste andmete põhjal järelduste tegemise meetodeid. Matemaatilise statistika üheks aluseks on tõenäosusteooria.

Statistika all mõistetakse sageli ka andmete uurimise tulemust (näiteks keskväärtuse, standardhälbe, mediaani, ülemise ja alumise kvartiili loendit).

## Statistika ülevaade
Statistika rakendamine algab vaatluste või katsete tegemisega. Mõõta võib näiteks kristalle mingis kivimis või isegi teatud perioodi jooksul mingis tehases valmistatud tooteid. Samuti võib üht asja korduvalt mõõta fikseeritud ajavahemike järel.

Üldiselt on uuritava kogumi (üldkogumi) kõigi esindajate mõõtmine keerukas, näiteks liigse kulukuse tõttu. Seetõttu uuritakse sageli väiksemat osa üldkogumist, mida nimetatakse valimiks. 
Valimi andmeid saab kasutada mitmel viisil. Kõige lihtsam on valimi andmeid kirjeldada, näiteks leida keskväärtus ja standardhälve. Samas võib valimist teha järeldusi üldkogumi kohta, kasutades hüpoteeside kontrollimist (millega vastatakse mingile ei/jah-küsimusele), statistikute (arvuliste kirjeldajate) hindamist, korrelatsiooni leidmist, regressioon- ja dispersioonanalüüsi. 

Mingi kahe tunnuse korrelatsiooni leidmine aitab sageli kõige lihtsamini jõuda jälile, kas need tunnused on omavahel seotud. Näiteks inimeste kaal ja pikkus on sageli tugevasti korreleeritud, pikematel inimestel kipub olema ka suurem kehakaal. Ent mõnikord võivad tugevas korrelatsioonis olla ka üksteisest sõltumatud tunnused, seetõttu ei tähenda korrelatsioon kohe sisulist seotust. Samuti ei tähenda korrelatsioon põhjuslikku seost.

Valimi põhjal üldkogumi kohta järelduste tegemiseks peab valim olema moodustatud korrektselt. Näiteks kui tahame hinnata mingi kooli õpilaste keskmist kasvu, siis me ei tohi valimiks võtta ühe klassi õpilasi. Korrektse valimi määramisega (ning erinevate määrangute põhjal leitud hinnangute korrigeerimisega) tegeleb valikuuringute teooria.

Mingit statistika meetodit võib rakendada vaid siis, kui uuritav kogum vastab selle meetodi matemaatilistele eeldustele. Statistika väärkasutamine võib luua vääri järeldusi ning seeläbi mõjutada näiteks riigi sotsiaalpoliitikat või uute ravimite efektiivsust. Üsna sage on ka (korrektselt rakendatud statistika) tulemuste väärtõlgendamine statistikakauge inimese poolt.

## Vaata ka
*Statistika mõisteid
*Informatsiooniteooria

## Viited

## Välislingid

* Die statistischen Forschungsmethoden 1921. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
* StatsDirect Help
Briti Neitsisaared

**Briti Neitsisaared**, ametlikult **Neitsisaared** (Virgin Islands), on Suurbritannia meretagune ala.

Nimeosa "Briti" kasutatakse Neitsisaarte nime ees selleks, et eristuda USA Neitsisaartest.

## Majandus
Valuutana käibib USA dollar (USD).

Sarnaselt emamaale on Briti Neitsisaared vasakpoolse liiklusega, kuid enamus autosid imporditakse USAst ja seetõttu on vasakpoolse rooliga.

## Sport
Briti Neitsisaarte ROK-i kood on IVB. 1984. aastast on osaletud olümpiamängudel.

## Vaata ka
*Neitsisaared
*USA Neitsisaared
*Briti Neitsisaared olümpiamängudel

## Viited

## Välislingid
* Offshore secrets: British Virgin Islands, land of sand, sea and secrecy. theguardian.com, 25. november 2012.
Gibraltar

**Gibraltar** on Suurbritannia meretagune ala, mis asub Ibeeria poolsaare lõunatipus, Gibraltari väina põhjarannikul. Selle pindala on 6,8 km² ning see piirneb põhjas Hispaaniaga (Campo de Gibraltar). Maastikku domineerib Gibraltari kalju, mille jalamil asub tihedalt asustatud linnapiirkond. Gibraltaril elab umbes 34 000 inimest.

1160. aastal rajas Almohaadide riik Gibraltarile alalise vahiposti. Keskajal vahetas see korduvalt omanikke, saavutades strateegilise tähtsuse pärast lähedal asuva Algecirase hävitamist umbes aastal 1375. Aastal 1462 liideti see uuesti Kastiilia krooniga. 1704. aastal vallutasid Hispaania pärilussõja ajal Gibraltari Anglo-Hollandi väed ning Hispaania loovutas selle 1713. aastal Utrechti rahulepingu alusel igaveseks Suurbritanniale. Sellest sai oluline baas Briti kuninglikule mereväele, kuna see kontrollib Vahemere kitsast sisse- ja väljapääsu – Gibraltari väina – mida läbib umbes pool kogu maailma meretranspordist. Pärast Brexitit ei kuulu Gibraltar enam Euroopa Liitu.

Gibraltari suveräänsus on Hispaania ja Suurbritannia suhetes vaidlusalune teema, kuna Hispaania esitab nõude sellele territooriumile. 1967. aasta rahvahääletusel lükkasid gibraltarlased üksmeelselt tagasi Hispaaniaga liitumise ning ka 2002. aasta referendumil keelduti jagatud suveräänsusest. Sellest hoolimata on Gibraltar säilitanud tihedad majanduslikud ja kultuurilised sidemed Hispaaniaga ning paljud gibraltarlased räägivad nii hispaania keelt kui ka kohalikku murret, mida tuntakse nime all *Llanito*.

## Majandus
Gibraltari majandus tugineb turismile, finantsvahendusele ja laevandusele.

Rahaühik on Gibraltari nael (GIP).

## Poliitika
Seadusandlik organ on 17-kohaline parlament, mis valitakse üldvalimistel.

Riigipea on Suurbritannia kuningas, keda esindab kuberner. 2013. aastast on kuberner David Steel.

Valitsusjuht on 2011. aastast Fabian Picardo.

2002. aasta rahvahääletusel lükkasid Gibraltari elanikud ülekaalukalt (99%) tagasi Suurbritannia ja Hispaania ühisvalitsuse moodustamise ettepaneku. 2016. aasta Brexiti referendumil hääletas 96% Euroopa Liitu jäämise poolt.

## Ajalugu
Briti-Hollandi väed vallutasid Gibraltari Hispaanialt Hispaania pärilussõjas 1704. aastal. Utrechti rahulepinguga läks Gibraltar 1713. aastal Suurbritannia valdusse. 1967. ja 2002. aastal toimunud referendumitel lükkasid Gibraltari elanikud tagasi ettepaneku liituda Hispaaniaga. Pärast 1967. aasta referendumit sulges Hispaania piiri Gibraltariga kuni 1985. aastani.

## Vaata ka
* Gibraltari jalgpallikoondis
* Gibraltari Kuninglik Post
* Gibraltari rahvusvaheline lennujaam
* Magot
* UNESCO maailmapärand Gibraltaris

## Viited

## Välislingid

* Hispaania tahab brittidelt Gibraltarit
Pindala

**Pindala** on pinna (või pinna üldistuse) või selle osa teatavat mõõtu väljendav  arv.

Saab rääkida kas pinna või selle osa pindalast matemaatikas, mida väljendab tavaliselt mittenegatiivne reaalarv, või füüsilise keha pinna või selle osa pindalast, mida mõõdetakse pindala mõõtühikuga (SI-süsteemis ruutmeeter). Väga sageli räägitakse mingi territooriumi pindalast.

## Matemaatika
Pindala on funktsioon, mis seab igale kujundile mingist tasapinnaliste kujundite hulgast (näiteks hulknurkadele) vastavusse arvu (selle kujundi pindala), kusjuures on täidetud järgmised tingimused:
# kujundi pindala on mittenegatiivne;
# pindala  on aditiivne funktsioon (hulknurkade puhul tähendab see, et kui kujund *P*∪*Q* koosneb kujunditest *P* ja *Q*, millel puuduvad ühised sisepunktid, siis kujundi *P*∪*Q* pindala võrdub kujundite *P* ja *Q* pindalade summaga;
# nihke korral pindala säilib;
# ühikruudu pindala võrdub 1.

Pindala mõiste laiendatakse kahemõõtmelistele pindadele kolmemõõtmelises ruumis, *k*-mõõtmelistele pindadele ''n''-mõõtmelises eukleidilises ruumis või Riemanni ruumis (2≤*k*≤*n*), orienteeritud pindadele ja muudele objektidele.

Elementaargeomeetrias on mitmesuguste kujundite pindala arvutamiseks pindalavalemid. Keerukate kujundite pindala arvutamiseks kasutatakse integraalarvutust.

## Füüsika
Füüsikas on pindala füüsikaline suurus, mille mõõtühik SI-süsteemis on ruutmeeter.

## Geograafia
Mõõtühikuks ruutkilomeeter (km2), harvem (nt maakasutuse juhul) hektar (ha) või ruutmeeter (m2).

## Vaata ka
*Pindalaühik
*Riikide loend pindalati
*Sisevete pindala
*Maismaa pindala
Hahk

**Hahk** (*Somateria mollissima*) on partlaste sugukonda kuuluv liik, suur sukelpart. Ta toitub merepõhjas elavatest selgrootutest, eriti söödavatest rannakarpidest. Karpe otsides võib hahk sukelduda kümmekonna meetri sügavusele.

## Nimetus
Haha varasem nimetus oli *eiderhani*. Murdepärased nimetused on *ahk*, *kahk*, *lann*, *oodutaja*, *vaagalind*.

Ladinakeelne nimetus *Somateria mollissima* pärineb Carl von Linnélt. Ladinakeelse nimetuse lühend on *SOMMOL*. Ingliskeelne nimetus on kas *eider* või *eider duck.*

## Välimus
Isaslind on pulmasulestikus kontrastselt mustvalge ja emaslind ookerpruun. Hahapojad on musta sulestikuga. Nokk on teiste partide omadega võrreldes suurem, see läheb sujuvalt üle peaks.

## Elupaigad
Eestis elutseb haha alamliik *Somateria mollissima mollissima*. Vilsandi rahvuspargis pesitseb üle 4000 paari. Endise Torgu valla territooriumil pesitseb 50 hahapaari. Hahad elavad avamerel ning pesitsevad kaugematel meresaartel ja laidudel.

Haha pesitsusaegset üldarvukust Eestis hinnatakse 3000–7000 paarile, talvist arvukust 20–100 isendile.

## Pesitsemine
Hahale sobivad pesitsemiseks hästi need mereäärsed piirkonnad ja laiud, kus meri kiiresti sügavaks muutub. Hahad toituvad rannakarpidest, mis asuvad 3–4 meetri sügavusel merepõhjas.

Haha hästivarjatud pesas on tavaliselt 4–6 sinakasrohekat muna.

## Viited

## Kirjandus
* Andres Kuresoo. Kas hariliku hahaga on lahti midagi ebaharilikku? – Eesti Loodus 2002, nr 5, lk 12.
* Haide-Ene Rebassoo. *Laidude raamat*. Tallinn, 1972, lk 58–60.

## Välislingid

* 
* Saaremaa – veelindude talvine paradiis
* Pildid
* Foto ja levik Hollandis
* Fotod
* Hahk YouTube'is
Prantsuse Guajaana

**Prantsuse Guajaana** on Prantsusmaa ülemerepiirkond ja ülemeredepartemang Lõuna-Ameerika kirdeosas. See on pindalalt Prantsusmaa suurim departemang; piirneb Brasiiliaga idas ja lõunas ning Surinamega läänes.

Guajaanast sai Prantsusmaa asumaa 1604. aastal. 1946. aastal sai see ülemeredepartemanguks.

Prantsuse Guajaana kuulub Prantsusmaa osana Euroopa Liitu ja NATOsse.

Prantsuse Guajaanas Kourous asub Guajaana kosmosekeskus, mida kasutavad ühiselt Euroopa kosmoseagentuur ESA (*European Space Agency*), Prantsuse kosmoseuuringute keskus CNES (*Centre national d'études spatiales*) ja eraettevõte Arianespace.

Prantsuse Guajaana tähtsamad maavarad on boksiit, kuld, kinaver ja kaoliin.

Ülemeredepartemang jaguneb halduslikult järgmiselt:


Iles-salut.png|Prantsuse Guajaana saared
Guyane 0028.jpg|Prantsuse Guajaana inimesi 1979. aastal
Flag of French Guiana.svg|Prantsuse Guajaana mitteametlik lipp


## Vaata ka
* Guyana

## Viited

## Välislignid
Langekare

**Langekare** on 0,9 hektari suurune laid (kare) Hiiumaa valla Sarve küla territooriumil Väinameres. Langekare kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala Langekare sihtkaitsevööndisse.

## Nimi
Saart on 1770 mainitud kui *Langokari* ja 1855 *Langekarre*.

## Asend
Langekare asub Hiiumaast kagus ja Heinlaiust 3 kilomeetrit lõunas.

## Loodus
Saar paikneb merest välja ulatuval paekivist aluspõhjal.

Langekare on pindalalt sama suur kui Hanerahu ning sarnaneb mõnevõrra sellega taimestiku ja klibuse ranna poolest.

### Taimed
1999. aasta seisuga oli Langekarelt leitud 51 liiki soontaimi. Muuhulgas kasvavad saarel harilik türnpuu, mage sõstar, koer-kibuvits, põldmurakas, harilik pihlakas, harilik lodjapuu, koirohi, merikapsas, kõrvenõges.

2004 oli soontaimede nimestikus 54 liiki, kusjuures lisandusid rihu-peenlook, roog-aruhein ja valge pusurohi. 2007. aastal on märgitud esmakordse leiuna valget pusurohtu (leitud ka 2004), longus põisrohtu ja humallutserni. Viimane liik loeti uueks ka 2008. aastal, mil lisandusid kaks liiki, harilik nõiahammas ja humallutsern. Arvestades seda, et mõned taimed on välja toodud uutena mitmel aastal ning 2005. ega 2006. aastal loendust ei toimunud, on Langekare soontaimede nimestikus 57 liiki.

Samblaid Langekarel ei leidu.

### Samblikud
2004. aasta seisuga on saarelt leitud 27 samblikuliiki.

### Linnud
Eraldatuse tõttu on Langekare hea pesitsuspaik lindudele. 2002. aastani pesitses saarel hulgaliselt kormorane, kes on mitmed linnu- ja taimeliigid (näiteks kõik samblad) välja tõrjunud.

Linnud sulgivad sageli saare ümber meres, eriti Langekare ja Kõverlaiu vahel. Kohatud on näiteks 2002. aastal 700 sõtkast, kühmnokk-luikesid ning 2003. aastal 120 hallhane.

### Loomad
Ükski imetaja saarel püsivalt ei ela. Talviti külastavad kõiki Hiiumaa laide näiteks kährikud ja rebased. Saare ümber meres võib kohata hall- ja viigerhülgeid.

## Inimtegevus
Laiul on lubatud viibida jääkatte tekkimisest selle lagunemiseni, teaduslikel välitöödel kaitseala valitseja nõusolekul, samuti järelevalve- ja päästetöödel.

## Vaata ka
* Hiiumaa laidude maastikukaitseala Langekare sihtkaitsevöönd

## Viited

## Kirjandus
* Tiit Leito. *Vaikuse värvid*, Tartu 1994.

## Välislingid
* 
* Video Langekarest "Osooni" saates
Martinique

**Martinique** [martin'ik] (Martinique'i kreoolkeeles *Matinik*) on Prantsusmaa ülemerepiirkond ja ülemeredepartemang.

Kolumbus avastas saare 1502. aastal. Saarest sai Prantsusmaa asumaa 1635. Martinique'i majandus tugines kaua orjandusele, mis keelati alles 1848. aastal.

8. mail 1902 purskas Mont Pelée vulkaan ja hävitas Saint-Pierre'i linna. Hukkus üle 30 000 inimese.

Martinique sai Prantsusmaa meretaguseks departemanguks 19. märtsil 1946.

Tähtsamad ekspordiartiklid on rumm, suhkur, banaanid ja ananassid.

Ülemeredepartemang jaguneb halduslikult:

## Viited

## Välislingid
Francesco Grimaldi

**Francesco** Maria **Grimaldi** (2. aprill 1618 Bologna – 28. detsember 1663 Bologna) oli Itaalia füüsik ja astronoom, jesuiit.

Grimaldi avastas valguse difraktsiooni ja võttis kasutusele termini "difraktsioon". Ta oletas, et valgusel on laineiseloom. 

Grimaldi andis Kuu meredele fantaasiarikkad nimed.
Nendest nimedest õigustavad ennast ehk vaid "Selguse meri" ja "Vaikuse meri", eriti kohatult mõjuvad aga "Niiskuse meri", "Aurude meri" ja teised veega seotud nimed.

Esimesena avaldas need nimed Grimaldi kaasmaalane ja ordukaaslane Giovanni Riccioli 1651. aastal.

## Välislingid
*Kuu merede kaart
Hollandi Antillid

**Hollandi Antillid** (ajalooline nimi *Hollandi Lääne-India*) oli aastatel 1954–2010 Madalmaade Kuningriigi autonoomne maa. 1986. aastal eraldus Aruba, 15. oktoobril 2010 kaotati Hollandi Antillid kui maa ning moodustati kaks uut Madalmaade Kuningriigi maad Curaçao ja Sint Maarten, ülejäänud saared  Bonaire, Saba ja Sint-Eustatius aga said Hollandi osadeks kohaliku omavalitsuse üksuste 'eriomavalitsuste' (bijzondere gemeente), mis kokku moodustavad Kariibi Hollandi.

## Loodus

### Kliima

Aasta keskmine temperatuur on Tuulealustel saartel 27,8 °C ja Tuulepealsetel saartel 27,0 °C.

Aasta keskmine sademete hulk oli 2003. aastal vastavalt 450 mm ja 1758 mm.

## Ajalugu

Mõlemad saarterühmad avastasid ja koloniseerisid hispaanlased 1493–1499. 17. sajandil okupeeris saared Hollandi Lääne-India Kompanii ja rajas sinna orjakaubanduse keskused. Orjapidamine keelustati 1863. aastal.

1954. aastal said Hollandi Antillid täieliku autonoomia siseasjades. Välispoliitika ja riigikaitse eest vastutab Holland. 1986. aastal eraldus Hollandi Antillidest Aruba.

## Haldus

Hollandi Antillid ei olnud jaotatud haldusüksusteks, kuid igal saarel oli omavalitsus.

Hollandi Antillidele kuuluvad saared jaotusid kahte rühma, mida eraldab Kariibi meri (vahemaa umbes 800 km):
* Tuulealuste saarte rühmas Venezuela ranniku lähedal:
** Bonaire, kaasa arvatud *Klein Bonaire* (Väike Bonaire)
** Curaçao, kaasa arvatud *Klein Curaçao* (Väike Curaçao)
* Tuulepealsete saarte rühmas
** Saba
** Sint-Eustatius
** Saint-Martini saar (Sint Maarten). Hollandi Antillidele kuulub saare lõunapool.

1. juulil 2007 plaaniti esialgu kaotada Hollandi Antillid kui haldusüksus, see toimus 15. oktoobril 2010. Selle asemel moodustati eraldi autonoomsete üksustena Curaçao ja Sint Maarten, mille staatus sarnaneb 1986. aastal Hollandi Antillidest eraldunud Aruba omaga. Bonaire, Saba ja Sint-Eustatius moodustavad Hollandi eristaatusega vallad.

## Majandus

Tuluallikaiks olid peamiselt turism ja *[[offshore]]*-majandus.

Suurem osa kaupadest imporditi USA-st ja Mehhikost.

Vaene pinnas ja veepuudus pärssisid põllumajandust.

Rahaühikuks oli Hollandi Antillide kulden (ANG).

## Kommunikatsioonid

Telejaamu oli 3 (lisaks neile ka kaablioperaator, mis edastas USA satelliidijaamu ja 4 Venezuela kanalit).

## Sport
**AHO** oli Hollandi Antillide maakood, mida kasutas Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
Põhja-Mariaanid

**Põhja-Mariaanid** on Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata territoorium Vaikse ookeani lääneosas. Asub Hawaii ja Filipiinide vahel.

Riigi territooriumi moodustavad Mariaani saarestiku 16 põhjapoolset saart, millest suuremad on Saipan, Rota ja Tinian. Saarte hulgas on kolm tihedasti koos paiknevat saart (Maugi saared), mida mõnikord loetakse üheks saareks, nii et saarte koguarvuks saadakse 14.

## Viited
Ameerika Samoa

**Ameerika Samoa** on Ameerika Ühendriikide hallatav omavalitsuslik ala Vaikse ookeani lõunaosas, mis hõlmab Samoa saarte idapoolsed saared. Ameerika Samoa moodustavad Tutuila saar koos seda ümbritsevate väikesaartega, Manu'a saared (Ta'ū, Ofu ja Olosega), Swainsi atoll ja Rose'i atoll.

1899. aastal sõlmitud lepinguga USA ja Saksamaa vahel sai Saksamaa läänepoolsed saared (tänapäeval Samoa) ja USA idapoolsed saared.

Ameerika Samoa ROK-i maakood on ASA.

## Vaata ka
* Ameerika Samoa rahvuspark
* Ameerika Samoa 2016. aasta suveolümpiamängudel
* Ameerika Samoa 2022. aasta taliolümpiamängudel

## Viited
USA Neitsisaared

**USA Neitsisaared** on Ameerika Ühendriikidele kuuluv liidendamata ala, osa Väikestest Antillidest. See asub Puerto Ricost idas. Ala hõlmab 53 vulkaanilist saart, millest suurimad on Saint John, Saint Thomas ja Saint Croix.

Peamine sissetulekuallikas on turism.

Taani koloniseeris 1672. aastal asustamata Saint Thomase saare, 1718. aastal ka asustamata Saint Johni saare ja 1733 ostis Prantsusmaalt Saint Croix' saare.

Napoleoni sõdade ajal vallutas Suurbritannia saared 1801. Taani garnison kapituleerus rahumeelselt ilma verevalamiseta, 1802 tagastati saared Taanile. Detsembris 1807 vallutas Suurbritannia uuesti saared ja tagastas Taanile 20. novembril 1815.

1860. aastatel ilmutas USA huvi saarte üle. President Andrew Johnson sõlmis Taaniga kokkuleppe Saint Johni ja Saint Thomase saare ostmise üle 7,5 miljoni dollari eest, mis 1868. aastal saartel peetud referendumiga heaks kiideti, kuid USA senat ei ratifitseerinud lepingut, kuna Johnson tagandati.

1915. aastal avaldas USA uuesti huvi saarte üle, kuna käimas oli esimene maailmasõda ja saarte strateegilise asukoha tõttu Panama kanali lähedal oli karta, et Saksamaa võib saared vallutada ja rajada sinna allveelaevabaasi. Ka Taanile oli saarte ülalpidamine kulukas ja strateegiline probleem. Kuna Taani oli sõjas neutraalne, tuli tegutseda kiiresti enne USA võimalikku sõttaastumist. 14. detsembril 1916 toimud referendumi tulemusel (64,2% poolt, 35,8% vastu) kiitis Taani heaks saarte müügi USA-le, 17. jaanuaril 1917 sõlmitud Taani Lääne-India lepinguga müüs Taani saarestiku USA-le 25 miljoni dollari eest ja USA andis Taanile vabad käed kogu Gröönimaa üle. 31. märtsil 1917 lõppes Taani administratsioon saarte üle.

USA Neitsisaared on ainus USA territoorium, mis on vasakpoolse liiklusega. Vasakpoolne liiklus kehtis juba Taani koloniaalperioodi ajal. Samas on enamus autosid saartel vasakpoolse rooliga, kuna on imporditud USAst.

USA Neitsisaarte Interneti tippdomeen on .vi.

## Sport
USA Neitsisaarte ROK-i kood on ISV. Esimest korda osaleti olümpiamängudel 1968. aastal Mehhikos. Purjetaja Peter Holmberg võitis hõbemedali 1988. aasta suveolümpiamängudel Finn-klassis, mis on seni USA Neitsisaarte ainuke olümpiamedal.

## Vaata ka
*Neitsisaared
*Briti Neitsisaared
*USA Neitsisaared 2022. aasta taliolümpiamängudel

## Viited
Maa (täpsustus)

***[[Maa (planeet)|Maa]]** ehk **maakera** on päikesesüsteemi Päikesest kauguselt kolmas planeet.
***[[Riik|Maa]]** on riik või selle osa.
***[[Maa (piirkond)|Maa]]** on loodusgeograafiline piirkond.
***Maa** ehk **[[maapind]]** on planeedi Maa või ka mõne teise taevakeha maismaa pind.
***[[Maa (majandus)|Maad]]** saab omada koos pinnaaluse kihiga. Selles mõttes on Maa tootmisvahend, mida kasutatakse põllumajanduses, ehituses ja teistes tootmisharudes.
***[[Maa (maastik)|Maa]]** on maastik või piirkond ilma linnadeta, kus inimesed tegelevad peamiselt põllumajanduse, kalanduse ja metsandusega.
*Vanaajal peeti **[[maa (element)|maa]]d** üheks elementidest.
***[[Maa (elektrotehnika)|Maa]]** on mõiste elektrotehnikas, mis tähendab elektrit juhtivat Maa pinda (maapinnaks olevat ainet), mille potentsiaal mistahes punktis on kokkuleppeliselt loetud nulliks. 
***[[Maa (ajaleht)|Maa]]** oli aastatel 1906–1907 ilmunud ajaleht. 
***[[Maa (ajaleht 1926)|Maa]]** oli aastatel 1926–1929 ilmunud ajaleht.
***"[[Maa (album)|Maa]]"** on Soome bändi Rajaton album.
***[[Azawadi Araabia Liikumine|MAA]]** ehk Azawadi Araabia Liikumine on Põhja-Malis tegutsev rühmitus

## Vaata ka
*maa-ala
*maa-asula
*maailm (filosoofia)
*maakond
*maapõu
*maateadus

*Kõik artiklid algusega "maa-"

## Välislingid
Kaart (täpsustus)

"**Kaart**" on sõna, mis on kasutusel mitmes tähenduses:

*kaart kartograafias 
*kaart, topoloogia mõiste
*taevakaart, astronoomia mõiste
*geneetiline kaart
*astroloogiline kaart
*visiitkaart
*mängukaart
*tarokikaart
*ostukaart
*pangakaart
**maksekaart
***deebetkaart
***krediitkaart
*protsessorkaart (*chip*-kaart, kiipkaart)
*magnetkaart
*telefonikaart
*parkimiskaart
*postkaart
**jõulukaart
*rinnakaart
*haigekassa kaart
*arvestuskaart
*kliendikaart
*liikmekaart
*kuukaart

## Vaata ka
*ID-kaart
*rahakaart
*punane kaart (mitte segi ajada punakaardiga)
*kollane kaart
*roheline kaart
*arvutikaart
*mälukaart
*helikaart
*laienduskaart
*perfokaart
*platskaart &mdash; rongivaguni salongitüüp
*rahvuskaart
*kaardivägi 
*valgekaart 
*punakaart
Mir

**Mir** (vene keeles Мир 'maailm' või 'rahu') ehk **Mir-1** oli moodulitest koosnev Nõukogude Liidu (hiljem Venemaa) orbitaaljaam, mis oli kasutusel aastatel 1986–2001. 

Miri tuum saadeti kosmosesse 20. veebruaril 1986. Jaam lendas 350–410 km kõrgusel inklinatsiooniga 51,6 kraadi. 

Mir oli esimene moodulitest ehitatud kosmosejaam. See ehitati aastatel 1986–1996.

Miri meeskonnaliikmed olid enamasti venelased, aga mitmete koostööprogrammide raames külastasid jaama ka ameeriklased, jaapanlased ja mitme Euroopa riigi kosmonaudid.

23. märtsil 2001 kukutati vananenud Mir tahtlikult Vaiksesse ookeani.

### Miri moodulid
* Miri tuum, milles kosmonautide meeskond elas (mass 20 tonni)
* Kvant 1, astrofüüsikamoodul (mass 11 tonni)
* Kristall, mida kasutati uute materjalide loomiseks mikrogravitatsiooni tingimustes (mass 20 tonni)
* Kvant 2, mis sisaldas osa, mille kaudu kosmonaudid said väljuda avakosmosesse (mass 20 tonni)
* Sojuz TM-12, kosmoselaev (teeninduslaev)
* Priroda, mida kasutati Maa vaatlemiseks
* Spektr, astronautide eluruum ja NASA eksperimentide läbiviimiskoht. Dehermetiseerus pärast kokkupõrget veolaevaga Progress ja võeti kasutusest maha. 

## Välislingid

*Artikkel "Mir kukkus ookeani"
*Artikkel "Mõningaid fakte venelaste kosmosejaamast Mir"
Hiiumaa laiud

**Hiiumaa laiud** on laiustik Väinameres Hiiumaa (Salinõmme ja Sarve poolsaare) ja Muhu vahel.

43 laiu ja rahu kogupindala on 6,6 km&sup2;.

Suurematel idapoolsetel laidudel (Heinlaiul, Kaevatsi laiul) ning neid ümbritsevatel rahudel karjatatakse noorloomi. Ülejäänud, sealhulgas Saarnaki, Hanikatsi, Vareslaid, Kõrgelaid, Ahelaid ja Kõverlaid, moodustavad aastast 1971 Hiiumaa laidude maastikukaitseala.

Heinlaiust põhja poole ja Salinõmme poolsaarst lääne poole jäävaid laide ei arvata Hiiumaa laidude hulka (näiteks Vohilaid, mis kuulub samuti Hiiu maakonda). Kõik Hiiumaa laiud jäävad Hiiumaa valla territooriumile. Hiiumaa laidude maastikukaitseala laiud (välja arvatud Langekare) kuuluvad Salinõmme külale ja Kaevatsi laid ning Heinlaid Sarve külale.

Laidusid katavad valdavalt niit ja kadastik. Loendatud on üle 600 liigi kõrgemaid taimi.

Püsiasustus on olnud vähemalt kolmel Hiiumaa laiul: Kaevatsil (kuni 1974), Saarnakil (kuni 1973) ja Hanikatsil (kuni 1964). Kõrts oli Hanikatsi laiul 1826–1878 ja Kõrgelaiul 1842–1860. 1880 ehitatud Saarnaki tuulik ja 1888 ehitatud Hanikatsi tuulik on arhitektuurimälestistena kaitse all.

Pindalaga üle 1 hektari on 12 Hiiumaa laidu, need on järgmised:


Pilt:Hiiumaa-laiud.jpg|Panoraamvaade Hiiumaa laidudele Kumari laiult
Pilt:Hiiumaa laiud Muhust.jpg|Hiiumaa laiud Saarnakist Kõverlaiuni Muhu poolt
Pilt:Hiiuma_laiud.JPG|Vaade Hiiumaa laidudele idast
Pilt:Saarnaki 287.jpg|Tuulik Saarnaki laiul
Pilt:Hanerahu 21Feb2009.jpg|Hanerahu talvel


## Viited

## Kirjandus
*Fred Jüssi. *Hiiumaa laiud*, Tallinn 1973
*Tiit Leito. *Aastaring laidudel*, Tallinn 1984
*Haide-Ene Rebassoo. *Laidude raamat*, Tallinn 1972

## Välislingid
*Hiiumaa laidude maastikukaitseala
*Mõne laiu lühitutvustus Väinamere materjalikogus
Ahelaid (laev)

**Ahelaid** oli endine Eesti Merelaevanduse ja seejärel Saaremaa Laevakompanii parvlaev, mis ehitati 1986. aastal Riia Laevatehases. Riia Laevatehas ehitas Eesti Merelaevandusele kokku neli Laid-tüüpi jääklassiga parvlaeva. Ahelaid sai nime Väinameres asuva Ahelaiu järgi.

Laev ehitati Riias 1986. aastal ning nagu sageli Nõukogude ajal, oli laeval ka ülesanne sõja puhuks, mil see pidi olema võimeline armee jaoks tanke vedama. Sellest seeriast ehitas Riia Laevatehas Eesti Merelaevandusele ka parvlaevad Vohilaid (1983), Harilaid (1985) ja Kõrgelaid (1987). Ahelaid sõitis Rohuküla-Heltermaa, mõnikord ka Rohuküla-Sviby liinil.

Saaremaa Laevakompanii müüs Ahelaiu mais 1999 Kanadasse Newfoundlandi ja Labradori provintsi. Seal kandis Ahelaid ajutiselt nime *Hull 100*. Seejärel sai laev nimeks *Nonia*.

Laeva remont ja kaasajastamine nõudis Kanada riigilt väga suuri kulutusi. Kui laeva ostuhind oli 1999. aastal 1,2 miljonit Kanada dollarit, siis remondikuludega koos kujunes laeva hinnaks ligi 19 miljonit Kanada dollarit. Veebruaris 2013 otsustas provintsivalitsus Noniast loobuda, sest selle edasise uuendamise ja terviseohtliku asbesti eemaldamise kulud oleksid olnud liiga suured.

Detsembris 2013 müüdi laev 76 222 dollari eest vanarauaks. Ostja teatas kavatsusest laev 2014. aasta jooksul lammutada. Tegelikult lammutati vaid laeva peatekist kõrgemal asuv tekiehitis, ülejäänud laevast sai tööplatvorm.

## Viited
Vohilaid (laev)

**Vohilaid** oli kolmandasse Teise maailmasõja järgsesse seeriasse kuuluv jäälõhkuja tüüpi parvlaev. Laev ehitati 1983. aastal Riias. See sai nime Väinameres Hiiumaa naabruses asuva suuruselt 15. saare järgi Vohilaid.

Vohilaid oli Väinamerel esimene laid-tüüpi parvlaev. Laev valmis Riia laevatehases ning lipp heisati 31. detsembril 1983. Aastail 1984–1998 sõitis Vohilaid Rohuküla-Heltermaa liinil. Enne 1990. aastate lõppu lammutati laev pärast suuremate, mugavamate ja ökonoomsemate, kuigi vanemate laevade soetamist. Vohilaiu sõsarlaevad on lammutatud.

Kuigi need parvlaevad olid üldiselt tsiviilkasutuses, nähti seda tüüpi laevade puhul ette võimalus sõjamasinate veoks. Nii näiteks on ka Hiiumaa Muuseumis oleval mudelil kiri, mis märgib mahutavuseks 18 militaarveoautot Gaz 66. Militaarse sünnipära tõttu oli ka laeva reisijateruum askeetlik. Laevale lubati 120 reisijat, mis on hiljem liinil sõitnud St.Ola ja Regulaga võrreldes ligi neli korda vähem.

Vohilaiu makett on suure tõenäosusega kingitud toonasele Hiiumaa Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomiteele, kust see Hiiumaa Muuseumi kogusse saadi.

## Viited
Lennufirmade loendid riigiti

**Lennufirmade loendisse riigiti** on koondatud kõikide riikide lennufirmad. Samas vaata ka artikli lõpus olevat loendit rahvusvahelistest lennufirmadest, mille omanikud on mitu riiki. Lisatud on ka varem eksisteerinud ehk ajalooliste lennufirmade loend.

## A

## B

## C

## D

* Djibouti lennufirmade loend
* Dominica lennufirmade loend
* Dominikaani Vabariigi lennufirmade loend

## E

## F

* Fidži lennufirmade loend
* Filipiinide lennufirmade loend

## G

## H

## I

## J

## K

## L

## M

## N

## O

* Omaani lennufirmade loend

## P

## R

* Rootsi lennufirmade loend
* Rumeenia lennufirmade loend
* Rwanda lennufirmade loend

## S

## Š

* Šveitsi lennufirmade loend

## Z

* Zimbabwe lennufirmade loend

## T

## U

## V

## Vaata ka
*Maailma maad 
*Rahvusvaheliste lennufirmade loend 
*Ajalooliste lennufirmade loend
*Lennufirmade loend (tähestikuline)