open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Seaborgium

**Seaborgium** on keemiline element järjenumbriga 106.

Tuntud isotoopidest stabiilseim on isotoop massiarvuga 269, mille poolestusaeg on 22 sekundit.

Element on nimetuse saanud füüsiku Glenn Theodore Seaborgi järgi.
Eesti lipu päev

**Eesti lipu päev** on Eesti Vabariigi riiklik tähtpäev, 4. juuni. See päev märgib Eesti lipu emalipu õnnistamist Otepääl Eesti Üliõpilaste Seltsi lipuna 23. mail 1884 (uue kalendri järgi 4. juunil). 

Eesti lipu päeva seadis Riigikogu sisse 14. aprillil 2004. 63 poolthäälega võeti vastu Isamaaliidu fraktsiooni ja Riigikogu liikme Tiit Matsulevitši poolt 19. jaanuaril 2004 algatatud pühade ja tähtpäevade seaduse muutmise seadus. 

Esimest korda tähistati Eesti lipu päeva 2004. aastal, sinimustvalge lipu pühitsemise 120. aastapäeval
Herbert Simon

**Herbert Alexander Simon** (15. juuni 1916 – 9. veebruar 2001) oli Milwaukeest pärit USA ühiskonnateadlane, kes tegeles kognitiivse psühholoogia, informaatika, majandusteaduse ja filosoofiaga. 

## Informaatika
Ta oli üks tehisintellekti kui teaduse rajajaid. Koos oma kolleegi Alan Newelliga kirjutas mõned esimesed töötavad tehisintellekti alased programmid nagu näiteks *The Logic Theorist* ja *General Problem Solver*.

## Raamatud
**The Sciences of the Artificial and Administrative Behavior*
**Computational Explorations of the Creative Process*
Hassium

**Hassium** on keemiline element järjenumbriga 108.

Tuntud isotoopidest on stabiilseim isotoop massiarvuga 277, mille poolestusaeg on 12 minutit.

Hassium kuulub perioodilisussüsteemis aktinoididele järgnevate uranoidide hulka.

Hassiumi nimi on pandud Saksamaa liidumaa Hesseni järgi, kus asub Darmstadti linn, kus hassiumi esimest korda 1984. aastal sünteesiti.
Meitneerium

**Meitneerium** (ka meitnerium) on keemiline element järjenumbriga 109.

Tuntud isotoopidest stabiilseim on isotoop massiarvuga 276, mille poolestusaeg on 0,72 sekundit.

Esimest korda saadi meitneeriumi 1982. aastal Darmstadtis. Element on nimetatud austria-rootsi füüsiku ja matemaatiku Lise Meitneri järgi.
ThrustSSC

**Thrust SSC** (SSC – *SuperSonic Car*) on Suurbritannias kujundatud ja ehitatud kahe reaktiivmootoriga auto. Selle autorid on Richard Noble ja Ron Ayers. ThrustSSC käes on autode kiirusrekord.

15. oktoobril 1997 sai autost Thrust SSC esimene maismaal liikuv sõiduk, mis ületas helikiiruse. Maksimumkiiruseks saavutas auto pärast pikki katsetusi Black Rock kõrbes Nevada osariigis USA-s 1227 km/h. Sõidukit juhtis Andy Green.

1983. aastal purustas Richard Noble oma eelmise reaktiivautoga (Thrust2) rekordi, kui ta saavutas 1018 km/h.

Thrust SSC ja Thrust 2 on mõlemad eksponeeritud Coventry transpordimuuseumis Inglismaal.


Fail:ThrustSSC front.jpg|Thrust SSC
Thrustssc.team.750pix.jpg|Thrust SSC meeskond
Fail:1983 Thrust2.jpg|Thrust2


## Vaata ka
*Buckeye Bullet (kiireim elektriauto)
Ajalooline aeg

**Ajalooline aeg** on ajalooperiood, millest on säilinud kirjalikke mälestisi.

Ajalooline aeg algas pärast esiaja lõppu kirja kasutuselevõtuga. Eri maades ja piirkondades algas ajalooline aeg erineval ajal, teadaolevalt võeti kiri esimesena kasutusele Mesopotaamias Sumeris (4. aastatuhandel eKr). Tänu kirjalikele allikatele on ajaloolise aja kohta teada ajalooliste sündmuste üksikasju koos nimede ja enam-vähem täpsete daatumitega.

Mõnes maas (näiteks Kreekas, Itaalias, Egiptuses, Iraagis, Iraanis, Indias, Hiinas) hõlmab ajalooline aeg Vahemere maade perspektiivist hinnatuna osa vanaajast, keskaja, uusaja ja uusima aja. Teistes piirkondades võis ajalooline aeg alata ka keskajal, uusajal või koguni uusimal ajal. Eestis algas ajalooline aeg 13. sajandi alguses.
Sønderborg

**Sønderborg** (saksa keeles *Sonderburg*) on linn Taanis Lõuna-Taani piirkonnas Flensburgi lahe ääres Saksamaa piiri lähedal, Sønderborgi valla keskus. 

Vanalinn ja suur osa muust linnast asub Alsi saarel (saksa keeles *Alsen*), lääneosa asub Jüütimaal. Nende vahel on 250 meetri laiune Alsi väin (*Als Sund*, saksa keeles *Alsensund*), mis lõuna pool suubub Sønderborgi lahte (*Sønderborg Bugt*, saksa keeles *Sonderburgbucht*, mis on osa Flensburgi lahest (saksa keeles *Flensburger Förde*). Sønderborgist põhja pool ulatub sügavale Alsi saare sisse *Augustenborg Fjord*.  

## Ajalugu

29. juunil 1864 vallutas linna Taanilt Preisimaa ja linn jäi Preisimaale (1871. aastast Saksamaale). Halduslikult kuulus ta sel ajal Schleswig-Holsteini provintsi. 1890. aastal oli Sonderburgis 5120 elanikku, neist 145 katoliiklast ja 7 juuti. 

1920. aastal läks Sønderborg Põhja-Schleswigi koosseisus rahvahääletusega Taanile tagasi. Praegugi on linnas märkimisväärsel hulgal sakslasi, kes on ühinenud saksa põhjaschleswiglaste liitu.  

Raudteeühenduse sai Sonderburg 15. juulil 1901. 

Elanike arv on muutunud järgmiselt (alates 1980. aastast, 1. jaanuari seis): 

* 1890: 5120
* 1980: 27 790
* 1985: 27 583
* 1990: 28 291
* 1995: 29 388
* 1999: 30 037
* 2000: 30 011
* 2003: 30 122

Holstein-Sonderburgi suguvõsa kohta vaata Oldenburg (suguvõsa)

## Vaatamisväärsused

Vanalinnas on loss (asutatud 1170) ja sadamapromenaad. Selle läheduses on taanlaste *[[Dybbøl Banke]]* memoriaal ja muuseum. Dybbøl (saksa keeles *Düppel*) on ka Sønderborgi linnaosa Jüütimaal.

## Liiklus
Sadamalinnas Sønderborgis ühendavad Alsi saart Jüütimaaga kaks maanteesilda üle Alsi väina. Põhjapoolne sild on viadukt, mida mööda kulgeb maantee nr 8, mis ühendab Tønderit Nyborgiga (Alsi ja Fyni saare vahel on parvlaevaühendus. Lõunapoolne, vanem sild on lahtikäiv sild Kong Christian X. Bro, mis on nimetatud Taani kuninga Christian X järgi. See on ka ainus sild üle Alsi väina, millele lubatakse jalakäijaid ja jalgrattureid.  

Jüütimaa poole peal on Taani Riigiraudtee väike lõppjaam, mille kaudu linnal on ühendus Tinglev'ga. Alates 1997. aastast on see raudteelõik elektrifitseeritud. Intercity-rongid Kopenhaagenisse väljuvad iga kahe tunni tagant. Sõiduaeg on 3 tundi 48 minutit (2004).

Sønderborgist põhja pool on Sønderborgi lennujaam. See asub neemel, millest ida poole jääb *[[Augustenborg Fjord]]* ja lääne poole Alsi väin. Sealtkaudu on linnal lennuühendus Kopenhaageniga.

Parvlaevaühendus on Åbenrå, Dampi, Flensburgi ja Geltingiga.

## Majandus
Linnas on masinaehitus-, tekstiilitööstus- ja toiduainetetööstuse ettevõtteid.

### Turism
Turism on elav.

## Inimesed
Linnas sündis 1749. aastal kunstnik Christian August Lorentzen.

## Viited

## Välislingid

*Kommuuni koduleht taani keeles
Mintimer Şäymiev

**Mintimer** Şärip ulı **Şäymiev** [mintim'err šäim'iiev] (tatari keeles **Минтимер** Шәрип улы **Шәймиев**, *Mintimer Şərip ulı Şəymiev*; vene keeles Минтимер Шарипович Шаймиев (Mintimer Šaripovitš Šaimijev); sündinud 20. jaanuaril 1937 Anjakovos Aktanõši rajoonis Tatari ANSVs) oli Tatarstani Vabariigi president aastatel 1991–2010.

## Välislingid

*Koduleht (vene, tatari ja inglise keeles)
*Foto, biograafia
Jää

**Jää** on vesi tahkes agregaatolekus.

Jääl on palju vorme. Madalatel rõhkudel on stabiilne jää I.
Jää I on heksagonaalse kristallstruktuuriga ja seetõttu kaksikmurdev. Ta moodustab kergesti nõeljaid kristalle.

Jää I on hõredam kui vesi samadel rõhkudel. Madalatel rõhkudel ja sulamistemperatuuri lähedal on jää tihedus 917&nbsp;kg/m3. Seetõttu alaneb jää I sulamistemperatuur rõhu tõusmisega: kolmikpunktis (4,6&nbsp;mm Hg) on sulamistemperatuur 0,0076 Celsiuse kraadi, 760 mmHg juures definitsiooni järgi 0, kõrgematel rõhkudel alla 0. Jää I on sulamistemperatuuril stabiilne rõhuni 2175 atmosfääri. Kõrgematel rõhkudel tekivad muud jää modifikatsioonid, mis on veest tihedamad ja mille sulamistemperatuur seetõttu kasvab koos rõhuga.Jää on sulamistemperatuuri lähedal pehme ja kaldub plastselt deformeeruma. Madalamatel temperatuuridel on jää kõvem.

Normaalrõhul (1 atmosfäär) tekib puhtast veest jää, kui temperatuur langeb alla 0 °C ja jää sulab, kui temperatuur tõuseb sellest kõrgemale.

## Miks on jää veest kergem
Enamiku ainete tihedus sulamisel väheneb. Sulamisel ained enamasti paisuvad (muutuvad hõredamaks), tahkumisel aga tõmbuvad kokku. Vesi on üks väheseid erandlikke aineid, mis tahkumisel (jäätumisel) paisub. Ka see vee eriline omadus on tingitud molekulidevahelistest vesiniksidemetest.Vee jahutamisel vee tihedus üldiselt kasvab, sest madalamal temperatuuril seosutvad vee molekulid tugevamini üksteisega (tekib rohkem vesiniksidemeid). Kõige suurem on vee tiheduse 4&nbsp;°C juures. Temperatuuri edasisel alanemisel hakkab aga vee tihedus mõnevõrra vähenema ja jäätumisel muutub juba märgatavalt väiksemaks. Põhjuseks on see, et jäätumisel seostuvad mitte ainult mõned, vaid juba kõik vee molekulid üksteisega vesiniksidemete abil - iga vee molekul seostub 4 naabermolekuliga, need omakorda 4 naabermolekuliga jne. Jääs tekib vee molekulidest korrapärane struktuur, mis on suhteliselt hõre.

## Merejää

Merejää tekib madalamal temperatuuril kui 0&nbsp;°C, sest peale vee on meres ka palju soolasid.
## Pilte

Fail:Cryocorallium fractalis.jpg|*Cryocorallium fractalis*
Fail:Eissägen_auf_dem_De-Witt-See.webm|Jää saagimine Saksamaal
Pilt:Freezing waters.jpg|Jäätunud detailid jäävaba Tallinna lahe kaldal
Fail:A_freezing_soap_bubble_in_McGregor,_Minnesota.webm|Video jäätuvast seebimullist. Jääkristallid liiguvad Marangoni efekti tõttu.


## Vaata ka
*Fossiilne jää
*Jääaeg
*Jäähotell
*Jääkaabits
*Jääkate
*Jääkelder
*Jääkilp
*Jääkoobas
*Jääkoorik
*Jääkosk
*Jääkriim
*Jääkulutus
*Jääkünd
*Jäämaja
*Jäämägi
*Jäämüts
*Jääpaisjärv
*Jääpuursüdamik
*Jääsammas
*Jääsein
*Jäätee
*Jäätee (jook)
*Jäävaheaeg
*Jäävöönd
*Lumi
*Põhjajää
*Rüsijää

## Välislingid

* Jää teke vaadatuna Keri majakast veebikaameraga vaadatuna
Lõuna-Jüütimaa maakond

**Lõuna-Jüütimaa** oli aastatel 1970–2006 maakond Taanis Jüütimaal. Lõunas piirnes see Saksa liidumaa Schleswig-Holsteiniga, põhjas Ribe ja Vejle maakonnaga.

Maakond moodustati 1970 Haderslevi, Tønderi, Åbenrå ja Sønderborgi maakonna ühendamisel.

Aastal 2007 läks maakonna ala Lõuna-Taani piirkonna koosseisu.

Rahvastiku tihedus on 64,2 in/km².

Maavanem (*amtsborgmester*) oli viimati Carl Holst.

## Haldusjaotus

Maakonnas oli 23 valda.

Maakond koosnes järgmistest valdadest:

## Rahvastik

Lõuna-Jüütimaal elab saksa vähemus.

Suuremad linnad on Sønderborg, Padborg, Tønder, Åbenrå ja Haderslev.

Elanike arv on (1. jaanuari seisuga) olnud:

* 1980: 249 949
* 1985: 249 665
* 1990: 250 612
* 1995: 251 992
* 1999: 253 771
* 2000: 253 482
* 2003: 253 013

## Ajalugu
Lõuna-Jüütimaa moodustab ajaloolise Schleswigi põhjaosa, mistõttu seda nimetatakse ka (eriti kohaliku saksa vähemuse poolt) Põhja-Schleswigiks (*Nordschleswig*). Taanlased väldivad seda nimetust, küll aga nimetavad taani vähemusega Saksamaa piirkonda Lõuna-Schleswigiks (*Sydslesvig*).

Pärast Teist Schleswigi sõda liideti piirkond 1864. aastal Preisimaaga, ning sellest sai Schleswig-Holsteini provintsi osa. Taanlased kipuvad kogu Schleswig-Holsteini nimetama Lõuna-Jüütimaaks.

Pärast Esimest maailmasõda läks see piirkond 1920 rahvahääletusega tagasi Taanile, mis oli sõjas olnud neutraalne, kuid oli säilitanud territoriaalsed pretensioonid 1864. aastast.

## Muud
Piirkonnas asus ka 14. sajandil Taani kuninganna Margarete poolt Gerhardile hertsogitiitli andmisega moodustunud Lõuna-Jüütimaa hertsogkond.

Møgltønderis on kuningliku perekonna loss.

Padborgis (saksa keeles *Pattburg*) on raudtee piirijaam.

## Välislingid
* Maakonna koduleht
Svaasimaa riigipeade loend

**[[Svaasimaa]] riigipeade loend** loetleb Svaasimaa riigipead alates riigi iseseisvumisest.

## Välislingid
* http://web.archive.org/web/20030116190158/http://www.uq.net.au/~zzhsoszy/states/southafrica/swaziland.html
Jürgen Schult

**Jürgen Schult** (sündinud 11. mail 1960 Neuhausis) on Saksa DV-d ja Saksamaad esindanud endine kettaheitja, olümpiavõitja (1988) ja maailmameister (1987).

Schult võitis kettaheites olümpiakulla 1988. aasta olümpiamängudel Seoulis. Maailmameistriks tuli ta 1987. aasta MM-il Roomas ja Euroopa meistriks 1990. aasta EM-il Splitis.

1986. aasta 6. juunil parandas Schult 74,08-meetrise heitega endist maailmarekordit 2 meetri ja 22 sentimeetriga. See rekord kehtis kettaheite maailmarekordina kuni 14. aprillini 2024.

Ta oli tippsportlasena 193 cm pikk ja kaalus 110 kg.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1988  Seoulis 
**  **olümpiavõitja** kettaheites **68.82**
* 1992  Barcelonas 
**  hõbemedal kettaheites **64.94**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1987  Rooma 
**  **maailmameister** kettaheites **68.74**
* 1993  Stuttgart 
**  pronksmedal kettaheites **66.12**
* 1997  Ateena 
**  pronksmedal kettaheites **66.14**
* 1999  Sevilla 
**  hõbemedal kettaheites **68.18**

### [[Kergejõustiku maailmakarikavõistlused|Maailma karikavõistlustel]]

* 1985  Canberras
**  hõbemedal **68.30**
* 1989  Barcelonas
**  **1. koht 67.12**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 1990  Splitis
**  **Euroopa meister 64.58**
* 1994  Helsingis
**  pronksmedal **64.18**
* 1998  Budapestis
**  hõbemedal **66.69**

### [[Euroopa karikavõistlused kergejõustikus|Euroopa karikavõistlustel]]

* 1983  Londonis
**  **1. koht 64.96**
* 1987  Prahas
**  hõbemedal **66.54**
* 1989  Gatesheadis 
**  **1. koht 66.54**
* 1991  Frankfurdis
**  hõbemedal **63.24**

## Isiklikud rekordid

*Kettaheide: **74.08** m (1986)
*Kuulitõuge: **17.45** m (1982)

## Välislingid
*
Myron

**Myron** (elas 5. sajandil eKr) oli kreeka skulptor ja pronksivalaja. Myron oli pärit Eleutheraist (Atikas).

Myron kujutas meisterlikult keha pingestatud liigutusi. 5. sajandi keskpaiku eKr lõi ta kujusid Ateenale, Olümpiale ja Delfile. 

Myroni kindlalt teadaolevad teosed on "Diskobolos" (*Δισκοβόλος*; "Kettaheitja") ning "Athena ja Marsyas", mis on õnnestunud skulptuuride jäänuste ja müntidel säilinud kujutiste järgi rekonstrueerida.

Palju on ülistatud Myroni loomingu looduslähedust, eriliselt on "Anthologia Palatina" 30 epigrammis kiidetud tema loodud lehmakuju.
Olümpia kunstikonkursid

**Olümpiamängude kunstikonkursid** olid kunstikonkursid, mis kuulusid olümpiamängude juurde aastatel 1912–1948.

Antiikolümpiamängude traditsioonidest lähtuvalt tegi parun Pierre de Coubertin 1906. aastal ettepaneku võtta olümpiamängude kavva ka sporditeemalised kunstikonkursid (arhitektuuri, kirjanduse, kujutava kunsti (maalimise ja skulptuuri) ja muusika alal) ning autasustada parimate tööde autoreid kuld-, hõbe- ja pronksmedaliga.

Esimene konkurss korraldati 1912. aastal, viimane toimus 1948. Kunstikonkurssidest loobuti, kuna tekkis küsimus kunstnike elukutselisuse või amatöörluse kohta (spordivõistlustel võisid osaleda vaid amatöörid). Hilisematel mängudel on organiseerimiskomiteed Rahvusvahelise Olümpiakomitee otsuse kohaselt olümpiamängude ajal korraldanud sporditeemalisi kunsti-, postmargi- ja fotonäitusi.

1912. aasta Stockholmi olümpiamängude kunstikonkursil oli oodatust väiksem osavõtt, oma tööd saatsid 35 kunstnikku, kuid kuldmedalid anti sellest hoolimata välja kõigis viies kategoorias. Esimest korda võeti asja tõsiselt 1924. aastal Pariisis, kui osalejaid oli 193.
Sobhuza II

**Sobhuza II** (22. juuli 1899 – 21. august 1982) oli Svaasimaa ülempealik alates 1899. aastast ja kuningas alates 1968. aastast.  Tema isa oli Ngwane V.

Ngwane V suri 10. detsembril 1899, kui Sobhuza oli mõne kuu vanune, ja kuni 21. detsembrini 1921 valitses regendina tema vanaema Labotsibeni Gwamile Mdluli. 

Ajal, kui Sobhuza oli ülempealik, sai Svaasimaa 6. septembril 1968 Suurbritannialt iseseisvuse.   12. aprillil 1973 tühistas Sobhuza põhiseaduse ning saatis parlamendi laiali, pannes aluse absoluutsele monarhiale.
Mswati III

**Mswati III** (sünninimi **Makhosetive Dlamini**; sündinud 19. aprillil 1968; mõne allika järgi on sünniaasta 1970) on Svaasimaa kuningas, Dlamini valitsejasuguvõsa pea. Ta asus Sobhuza II pojana troonile täisealiseks saamisel 25. aprillil 1986. Ta on Sobhuza 67 pojast vanuselt eelviimane. Svaasimaal on kombeks anda võim mitte vanimale pojale, vaid noorimale, et oleks lootust pikale valitsusajale.

Ta on Aafrika viimane absoluutne monarh. Ta valitseb dekreetidega ning on vastu riigi demokratiseerimisele. 

Tal on 2008. aasta seisuga 14 naist. Naised on olnud pulmade ajal harilikult 17–18-aastased. Nelja naisega on tal 2 poega ja 7 tütart, ülejäänud naistel lapsi pole. Mswati sai kurikuulsaks sellega, et 9. oktoobril 2002 laskis röövida 18-aastase koolitüdruku Zena Mahlangu oma kümnendaks naiseks. Tüdruku ema kaebas Mswati kohtusse, aga süüdistust ei esitatud ja Zenal pole lubatud oma emaga kohtuda.

Igal aastal toimub *[[umhlanga (tseremoonia)|umhlanga]]* pidu, millel kümned tuhanded paljaste rindadega naised tantsivad tema ees, lootes saada üheks tema naistest. 2005. aastal tantsis talle umbes 50 000 neidu.

## Vaata ka
*Sikhanyiso Dlamini

## Välislingid
*Koduleht (*inglise keeles*)
Friedrich Pacius

**Friedrich Pacius** (rootsipäraselt **Fredrik Pacius**) (19. märts 1809 Hamburg – 8. jaanuar 1891 Helsingi) oli saksa päritolu muusik (eelkõige viiuldaja), helilooja ja dirigent, keda peetakse Soome rahvusliku muusika rajajaks. 

Pacius õppis muusikat Saksamaal ning tegutses aastatel 1828–1834 Stockholmis viiuldaja ja muusikaõpetajana. Alates 1834. aastast elas ja töötas ta Soomes, peamiselt Helsingis, kus ta oli pikka aega Helsingi Ülikooli muusikaõpetaja ja muusikajuht. Tema tegevus avaldas olulist mõju Soome muusikaelule ning aitas kujundada rahvuslikku muusikakultuuri.

Heliloojana lõi Pacius mitmekesise loomingupärandi, kuhu kuuluvad ooperid, orkestriteosed ja kammermuusika. Tema tuntumate teoste hulka kuuluvad ooper "Kuningas Karli jaht" (1852), sümfoonia ning viiulikontsert.

Friedrich Pacius viisistas 1848. aastal Johan Ludvig Runebergi luuletuse "Vårt Land". Sellest meloodiast kujunes hiljem mitme rahva hümn: Soome ("Maamme"), Eesti ("Mu isamaa, mu õnn ja rõõm") ja liivlaste ("Min izāmō").

Paciuse mälestuseks on 1895. aastal püstitatud kuju Kaisaniemi pargis. Ta on maetud Hietaniemi kalmistule Helsingis.

## Kirjandus
*Seija Lappalainen. "Rahvustunde viisistaja Fredrik Pacius" – Teater. Muusika. Kino nr 2/1991, lk 84–86
*Jussi Lehtonen. "Fredrik Pacius: Saksa helilooja – Soome ja Eesti rahvushümni autor". Soome keelest tõlkinud Katrin Raid – Akadeemia 1995 nr 2, lk 247–258

## Viited
Abja-Vanamõisa

**Abja-Vanamõisa** (kohakääne Vanamõisa ehk Vanamõisasse) ehk **Tümpsi** on küla Viljandimaal Mulgi vallas.

Abja-Vanamõisa asub Abja-Paluojast edelas ning Mõisakülast ja Veeliksest idas ning piirneb lõunas Lätiga.

Herbert Ligi ja E. Varep samastasid Vanamõisa 1457. aasta kirjapanekuga *Abbalis et Meitzekull*. Kui nii, siis kutsuti küla või mõisat sel ajal Mõisakülaks. Järgnesid kirjapanekud 1504 kujul *Wannamoise* ja 1582 kujul *Abia mit Wannamoise*. 1601 nimetati *Wannemoyse* mõisa ja 1797 karjamõisa *Wannamois*. 1811 sai Vanamõisa mõis Abja mõisa kõrvalmõisaks (saksa keeles *Friedrichsheim*) ja oli samade omanike käes kuni 1856, mil iseseisvus. Mõis ja küla kuulusid Halliste kihelkonda. 1920. aastatel moodustati mõisa maadele Vanamõisa asundus. See nimetati 1939. aasta paiku Tümpsi külaks, mis pärast maailmasõda jagati kaheks: Tümpsi I ja II. Need ühendati 1977 taas Tümpsi külaks, mis 1997 nimetati ümber Abja-Vanamõisaks. Tümpsi on õieti omaette paik Vanamõisast põhjas Abja-Paluoja–Kilingi-Nõmme maantee ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.

Abja-Vanamõisalt on pärit Johan Ludri.

Abja-Vanamõisa külas asuvad Abja Linavabriku 1990. aastate alguses seiskunud tööstushooned. Abja Linavabriku rajas Mats Kissa ja see oli esimene soojaveeleotamisega linavabrik Tsaari-Venemaal.

## Viited
Johan Ludri

**Johan Ludri** (vene *Иван Мартынович Лудри*; **Ivan Martõnovitš Ludri**; 29. jaanuar 1895 Ärma talu, Abja-Vanamõisa, Abja vald Pärnumaa – 26. november 1937 Moskva) oli eesti päritolu Nõukogude admiral (1. järgu flagman-viitseadmiral).

Johan Ludri sündis Ärma talu popsi pojana. 1911. aastal siirdus Kroonlinna merekooli. 1915. aastal oli ta 2. järgu suurtükiväeallohvitser. Teenis liinilaeval Poltava komendorina. 

Nõukogude võimu kehtestamisel Venemaal 1917 liitus enamlastega, oli Kroonlinna baasi ning mitme flotilli ja laevastiku komissar. 1918. aastal astus VK(b)P-sse. Kodusõja ajal võttis ta komissarina osa Kroonlinna mereoperatsioonidest. Aastail 1919–1920 oli ta Äänisjärve flotilli komissar ja 1921–1923 Kaspia flotilli ülem.

1923. aastal astus ta mereväe akadeemiasse. Pärast akadeemia lõpetamist töötas ta 1927. aastast Musta mere rannikukaitse ülemana. 1930–1932 töötas Ludri Punalaevastikus valitsuse osakonnaülemana. 1932. aastal määrati ta Tööliste ja Talupoegade Punalaevastiku ülema asetäitjaks, 1937. aastast oli Leningradi mereväeakadeemia ülem.

1937. aasta novembris lasti ta maha. 1956. aastal rehabiliteeriti postuumselt.

## Mälestuse jäädvustamine Eesti NSV-s
Ärma talu õue teepoolsete viimaste puude all on talle püstitatud mälestuskivi. 

Ta oli Abja Keskkooli pioneerimaleva nimikangelane.

Johan Ludri 90. sünniaastapäeva puhul ilmus 29. jaanuaril 1985 ajalehes Rahva Hääl temast artikkel "Jungast admiraliks".

## Viited

## Kirjandus
*Harri Jõgi, “Eesti soost kindralid. Teatmik”, Kirjastus Sisekaitseakadeemia, 1999, lk 26
Triatlon

**Triatlon** (kreeka τρεῖς ἆθλος kolmevõistlus) on spordiala, mis koosneb kolmest alast: ujumisest, jalgrattasõidust ja jooksust. Triatloniga tegelevaid sportlasi nimetatakse triatleetideks.

## Ajalugu
Esimene triatlonivõistlus peeti 25. septembril 1974 Mission Bays San Diegos USA-s. Selle korraldasid ameeriklased Don Shanahan ja Jack Johnstone.

Rahvusvaheline Triatloniliit ITU loodi 1989. aasta mais Avignonis Prantsusmaal ja sama aasta augustis peeti sealsamas ka esimesed maailmameistrivõistlused. Triatloniliidul on 87 liikmesriiki, selle peakorter asub Vancouveris. Olümpiamängudel võistlesid triatleedid esimest korda Sydneys 2000. aastal.

Triatloniga seotud spordialad on duatlon, kus võisteldakse kõigepealt jooksus, jalgrattasõidus ja siis jälle jooksus, aquatlon, kus võisteldakse jooksus, ujumises ja jooksus, ning talitriatlon, kus joostakse, sõidetakse maastikurattal ja suusatatakse. Kõigil mainitud aladel korraldatakse ka maailmameistrivõistlusi.

## Võistlusalad ja distantside pikkus
Traditsioonilist triatloni alustatakse ujumisega, jätkatakse jalgrattasõiduga ja lõpetatakse jooksuga. Standard- ehk sprindivõistluse ujumisdistantsi pikkus on 750 m, jalgrattasõit 20 km ja jooks 5 km. Põhi- ehk olümpiadistantsil on ujumine 1,5 km, jalgrattasõit 40 km ja jooks 10 km. Pikkadel distantsidel aga ujutakse 2–4 km, sõidetakse rattaga 50–180 km ja joostakse 15–42,195 km (maraton).

Maailma tuntuim triatlonivõistlus on Hawaii Ironman, mille distantsid on 3,86 km (2,4 miili), 180,2 km (112 miili) ja maraton 42 km (26,2 miili).

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## Triatlon Eestis

Eesti tuntumad triatleedid on Marko Albert olümpiadistantsil ja Ain-Alar Juhanson täispikal triatlonidistantsil. Teised tuntumad Eesti triatleedid on Kirill Kotšegarov, Aleksander Latin ja Henry Räppo.

## Vaata ka
*Triatlon olümpiamängudel
*Triatlon 2020. aasta suveolümpiamängudel
*Kolmevõistlus — τρεῖς ἆθλος
*Viievõistlus ehk pentatlon — πένταθλον
*Moodne viievõistlus — πένταθλον
*Seitsmevõistlus — ἑπτά ἄθλος
*Kümnevõistlus — δέκα ἆθλον

## Välislingid
*Rahvusvahelise Triatloniliidu koduleht
*Eesti Triatloniliidu koduleht
Eesti tuletornide loend

**Eesti tuletornide loend** loetleb Eesti tuletorne.

## Töötavad tuletornid

__NOTOC__

### A
*Abruka tuletorn
*Anseküla tuletorn

### H
*Harilaiu tuletorn
*Hiiessaare alumine tuletorn

### J
*Juminda tuletorn
### K
*Kaavi tuletorn
*Keri tuletorn
*Kihnu tuletorn
*Kõpu tuletorn
*Kübassaare tuletorn

### L
*Letipea tuletorn
*Loode tuletorn

### M
*Mehikoorma tuletorn
*Mohni tuletorn

### N
*Naissaare tuletorn
*Narva-Jõesuu tuletorn
*Norrby alumine tuletorn
*Norrby ülemine tuletorn

### O
*Osmussaare tuletorn

### P
* Pakri tuletorn
* Pakri vana tuletorn
* Paralepa alumine tuletorn
* Paralepa ülemine tuletorn

### R
*Ristna tuletorn
*Ruhnu tuletorn
*Rukkirahu tuletorn

### S
*Saxby tuletorn
*Sorgu tuletorn
*Suurupi alumine tuletorn
*Suurupi ülemine tuletorn
*Sõmeri tuletorn
*Sõru ülemine tuletorn
*Sõrve tuletorn
*Sääretuka tuletorn

### T
*Tahkuna tuletorn
*Tallinna alumine tuletorn
*Tallinna ülemine tuletorn
*Tallinnamadala tuletorn

### V
*Vaindloo tuletorn
*Vilsandi tuletorn
*Virtsu tuletorn
*Viirelaiu tuletorn
*Vormsi (Saxby) tuletorn

## Endised tuletornid
*Eesti tühistatud navigatsioonimärkide loend

## Vaata ka
* Eesti tulepaakide loend
* Eesti päevamärkide loend
* Eesti poide loend
* Eesti tühistatud navigatsioonimärkide loend

## Kirjandus
* Peeter Peetsalu, Eesti majakamaailm, 2006, ISBN 978998566473X ja ISBN 9985664736

## Välislingid

*Veeteede Ameti Eesti navigatsioonimärkide andmebaas
*Eesti Tuletorni Selts: Eesti tuletornide üldkaart
*Kuus Eesti tuletorni (inglise keeles 6 Remarkable Estonian Lighthouses)
Raskejõustik

**Raskejõustik** on sportlik tegevus, mis hõlmab maadlust, poksi ja tõstmist. Raskejõustiku hulka kuuluvad ka judo, kulturism, jõutõstmine ja rammumeeste võistlused. Raskejõustiku üks oluline eripära on see, et võisteldakse kaalukategooriates. 

Raskuste tõstmise võistlusi korraldati juba Vana-Egiptuses, -Hiinas ja -Kreekas. Keskaja Euroopas esinesid jõumehed laadaplatsidel ja rahvapidudel. 18. sajandil ilmusid Inglismaa tsirkustesse elukutselised atleedid, eriti populaarseks said nende esinemised järgmisel aastasajal (tuntuimad olid sakslane Eugen Sandow ja Arthur Saxon ning kanadalane Louis Cyr).

Eesti raskejõustiku sünniajaks peetakse 1888. aastat, kui Gustav Boesberg rajas Tallinna raskejõustikuringi.

## Välislingid
Lehmakauplemine

**Lehmakauplemine** on piltlik ja halvustav mõiste, mille Eesti ajakirjandus võttis kasutusele 1920. aastate alguses, tähistamaks poliitilise koalitsiooni läbirääkimisi. Nii nagu turul kauplemisel, nii tehti ka erinevate erakondade ja parteide vahelistel läbirääkimistel järeleandmisi ja sõlmiti kokkuleppeid, mis ei olnud varem plaanis. 

Lehmakauplemiseks hakati seda nimetama seetõttu, et ajakirjandus distantseerus poliitikast ning hakkas seda naeruvääristama. 

Teine põhjus oli ka traditsioonide puudumine ja nõrk poliitiline kultuur Eesti Vabariigis, mis viis mõnigi kord asjatute vaidluste, sõnasõdade ja solvanguteni, mis võisid kõrvalseisjaile meenutada laadasõimu ja -kaklust.

## Viited
Polo

**Polo** on pallimäng, milles kaks ratsameeskonda püüavad pikkade vasarataoliste keppide abil palli teineteise väravasse lüüa. 

Sõna "polo" pärineb tiibeti keelest, kus sõna *pulu* tähendab palli. 

Kus see mäng sündinud on, täpselt ei teata. Ühtede andmete kohaselt on see mäng pärit Kesk-Aasiast, teiste väidete järgi Pärsiast või Hiinast. Euroopasse jõudis mäng inglaste kaudu Aasiast. 

Polo oli olümpiamängude kavas 1900., 1908., 1920., 1924. ja 1936. aastal. Kolmekordne olümpiavõitja on Suurbritannia meeskond.

## Mängust
Polos ratsutavad mängijad hobuste seljas ja püüavad käes oleva meetripikkuse puitvasaraga lüüa palli vastaste väravasse. Mäng kestab 8 x 7,5 minutit. Meeskonnas on neli ratsanikku. Mängijaid vahetada ei saa. Vahetada saab üksnes haiget või vigastatud mängijat. 

Väljaku suurus on 105 x 205 meetrit. Väljaku mõlemas otsas asub seitsme meetri laiune põikpuuta värav. 

Polopall kaalub 130 grammi ja selle läbimõõt on 8 sentimeetrit.
Rändrahn

**Rändrahn** on rahn (ümbermõõt üle 3 m), mis on liustiku poolt aluspõhjast lahti murtud ja algsest asukohast minema viidud. Rohkem kui 10 m läbimõõduga või 25 m ümbermõõduga rändrahne nimetatakse hiidrahnudeks. Herbert Viidingu järgi on ligi 90% Euroopa pleistotseense jäätumise alal levinud hiidrahnudest koondunud Eestisse.

Rändrahnuks on varem peetud ka tard- või moondekivimitest monoliite, mille läbimõõt on suurem kui 1 meeter, tingimuseks vaid, et rahn ei asu tänapäeval oma algse lasumuse kohas. Rändrahnu nimetus tuleneb sellest, et mandrijää toimel on need kivid liikunud ära oma algsest tekkekohast.

## Eesti rändrahnud

Suurim maapealne rändrahn Eestis on Ehalkivi Kunda lähedal (ruumala 930 m³, mass umbes 2500 tonni), suurim veealune rändrahn Toodrikivi Nõva lähedal (maht ligi 1500 m³).

Kokku on hiidrahne Eestis teada ligi 150 suurem osa neist on kaitse all. Suuri rahne on Eestis tuhatkond, väikeste rahnude arv on praktiliselt loendamatu.

Enamik Eesti rändrahnudest on Põhja-Eestis. Eriti rohkelt on neid Lahemaal. Rahnude jaotumus suurusnäitajate järgi on tavapäraselt sarnastele loodusnähtustele ligilähedaselt kirjeldatav eksponentfunktsiooni abil. Maapealseid rahne, mille ümbermõõt on ligi 50 meetrit või üle selle on Eestis kaks: Ehalkivi ja Kabelikivi.

Rahnude liigitamine ümbermõõdu järgi:
*Hiidrahnud, ümbermõõt üle 25 m
*Hiidrahnude lähedased rahnud (subhiidsed), ümbermõõt 25–20 m
*Maakondlikult tähelepanuväärsed rahnud, ümbermõõt 20–16 m
*Kohaliku tähtsusega rahnud, ümbermõõt 16–10 m
*Väikerahnud, ümbermõõt 10–3 m

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend
*Eesti rändrahnude loend
*Kivikülv
*Rändkivi

## Viited

## Kirjandus
*Viiding, H. 1986. Suurte rändrahnude kirjeldamise juhend. - Abiks loodusevaatlejale 85. Eesti Teaduste Akadeemia, Tartu.
*Pirrus, E. 1996. Suured rändrahnud – võõrsilt pärit omad. Eesti Loodus, 4, 118–119.
*Pirrus, E. 2003. Hiidrahnud loodusmälestistena. Eluta loodusmälestiste uurimine ja kaitse, Tallinn, 75–88.
*Suuroja, K.& Suuroja, M. 2008. Hiidrahnud. Eesti loodusmonumendid. Geotrail, Tallinn.
*Pirrus, E. 2009. Eestimaa suured kivid. Suurte rändrahnude lugu. Teaduste Akadeemia kirjastus, Tallinn.
Kergejõustik 1896. aasta suveolümpiamängudel

**[[Kergejõustik]] [[1896. aasta suveolümpiamängud]]el** Ateenas toimus 6.–10. aprillini. Võistlustel osales 63 sportlast 9 riigist ja välja jagati 12 komplekti medaleid.

## Tulemused

### [[100 m jooks|100 m]]




Finaal: 10. aprill
Osavõtjaid: 15
Maailmarekord: **10,8** Luther Cary, USA


### [[400 m jooks|400 m]]




Finaal: 7. aprill
Osavõtjaid: 7
Maailmarekord (440 jardi): 48,5 Henry Tindall, USA ja Edgar Bredin, Suurbritannia


### [[800 m jooks|800 m]]




Finaal: 9. aprill
Osavõtjaid: 9
Maailmarekord (880 jardi): **1.53,4** Charles Kilpatrick, USA


### [[1500 m jooks|1500 m]]




Finaal: 7. aprill
Osavõtjaid: 8
Maailmarekord (1 miil): **4.12,8** Walter George, Suurbritannia


### [[Maraton]]




Finaal: 10. aprill
Osavõtjaid: 17


### [[110 m tõkkejooks]]




Finaal: 10. aprill
Osavõtjaid: 8
Maailmarekord (120 jardi): **15,4** Stephen Chase, USA ja Godfrey Shaw, Suurbritannia


### [[Kõrgushüpe]]




Finaal: 10. aprill
Osavõtjaid: 5
Maailmarekord: **1.97** Michael Sweeney, USA


### [[Teivashüpe]]




Finaal: 10. aprill
Osavõtjaid: 5
Maailmarekord: **3.49** Walter Rodenbaugh, USA


### [[Kaugushüpe]]




Finaal: 7. aprill
Osavõtjaid: 9
Maailmarekord: **7.21** J.J. Mooney, USA


### [[Kolmikhüpe]]




Finaal: 6. aprill
Osavõtjaid: 7
Maailmarekord: **15.25** Daniel Shanahan, USA


### [[Kuulitõuge]]




Finaal: 7. aprill
Osavõtjaid: 4
Maailmarekord: **14.32** George Gray, USA


### [[Kettaheide]]




Finaal: 6. aprill
Osavõtjaid: 9


## Medalid

## Välislingid

* Tulemused ROK-i kodulehel
Knesset

**Knesset** on Iisraeli parlament.

Knessetile kuulub seadusandlik võim Iisraelis. Knesset valib ja kutsub tagasi presidendi ja peaministri ning teostab järelevalvet valitsuse tegevuse üle.

120-kohaline parlament valitakse rahva poolt 4 aastaks. Valimiskünnis on alates 2014. aasta märtsist 3,25%, künnise ületanud erakondade vahel jagatakse kõik kohad D'Hondti meetodil kinnise nimekirja põhimõttel. Kogu riik on üks valimisringkond.

Madala valimiskünnise tagajärjel on valitsuskoalitsioonid olnud ebastabiilsed ja tihti lagunenud enne 4 aasta möödumist.

2016. aasta aprilli seisuga toimusid viimased Knesseti valimised 2015. aasta märtsis. Enim kohti said Likud (30) ja Sionistide Ühing (24).

## Välislingid
*Knesseti koduleht
Paul Masson

**Paul Masson** [pol mass'oon] (hiljem **Paul Nossam**; 30. november 1874 – 30. november 1944 või 1945) oli prantsuse jalgrattasportlane, esimene kolmekordne olümpiavõitja. 

1896. aasta suveolümpiamängudel Ateenas võitis ta 6 jalgrattaspordialast kolm: trekisprint (333,33 m lendstardist 24,0), 2000 m sprint (4.58,2) ja 10 000 m trekisõit (17.54,2).

Pärast Ateena olümpiamänge hakkas ta elukutseliseks ning muutis oma nime Paul Nossamiks (Masson tagurpidi), kuid edu ei saavutanud. Siiski tuli ta elukutseliste maailmameistrivõistlustel sprindis 1897 kolmandaks. 

## Vaata ka
*Jalgrattasport 1896. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid
*Foto
Adolf Schmal

Felix **Adolf Schmal** [aadolf šmaal] (18. august 1872 – 28. august 1919) oli juudi rahvusest Austria jalgrattasportlane ja vehkleja, kes võitis 1896. aasta suveolümpiamängudel ühe esikoha ja kaks kolmandat kohta. Klubi: Academischer Technischer R.V. Wien.

1894 võitis Schmal 1500 km pikkuse velotuuri Pariis–Viin–Graz. Sellegipoolest oli ta enne olümpiat tuntum vehklejana.

Ateena olümpiamängudel osales Schmal 8. aprillil 100 km trekisõidus, mille ta katkestas. 

9. aprillil toimunud espadronivõistlust juhtis ta kahe võiduga, kui sisenes Kreeka kuninglik perekond. Korraldajad käskisid võistlust otsast alustada, et kuningas näeks kogu turniiri. Schmal kaotas mõlemale võistlejale, keda ta enne oli võitnud, ning jäi neljandaks ühe võiduga neljast.      

11. aprillil tuli ta trekisprindis kolmandaks ajaga 26,0 (jagas teist kohta Stamatios Nikolopoulosega, kuid kaotas talle kordussõidu 26,6:25,4) ja 10 000 m trekisõidus samuti kolmandaks.

13. aprillil peeti võistlus 12 tunni trekisõidus. Pärast teiste võistlejate katkestamist jäid trekile ainult Schmal ja inglane Frank Keeping. Nad olid kurnatud ja näljased ning jalad olid neil paistes. Keepingil olid ka käed paistes. Nad ei olnud kell 5 hommikul alanud võistluse jooksul midagi söönud ning olid joonud ainult mõned lonksud. Nad olid eritistega määrdunud ja väsimusest poolhullud. Kui nad teineteisest möödusid, oli kuulda nuttu. Schmal tuli olümpiavõitjaks, olles läbinud 295 km ja 300 m (886 tiiru). Keeping oli ainult 1 ringi võrra taga.

Schmal paistis välja ka autovõidusõitja ja suusatajana. Elukutselt oli ta ajakirjanik varjunimega Filius, üks Austria parimaid spordiajakirjanikke. Ta tegi kaastööd nii Illustrierte Allgemeine Radfahrerzeitungile kui ka saksa, inglise ja prantsuse spordilehtedele.

Tema poeg Adolf Schmal juunior võistles 1912. aasta suveolümpiamängudel Stockholmis laskmises ning jäi duellipüstoliharjutuses 20.-ks ning vabapüstoliharjutuses 39.-ks.

## Vaata ka
*Jalgrattasport 1896. aasta suveolümpiamängudel
*Vehklemine 1896. aasta suveolümpiamängudel
Ristna tuletorn

**Ristna tuletorn** on tuletorn Hiiumaal Kõpu poolsaare läänetipus Põhja-Ristna neeme lähedal. Tuletorni varasem nimi oli **Dagerort**. 

Tuletorni detailid valmistati Gustave Eiffeli tehases. 

## Ajalugu
Tuletorni tellis Tsaari-Venemaa valitsus eesmärgiga tagada mereohutust. Tuletorni metallkonstruktsiooni detailid valmistati 1874. aastal Pariisis Gustave Eiffeli tehases, need transporditi Hiiumaale ja pandi seal kokku. Tuletorn koosneb kahest kontsentrilisest raudsilindrist, mille vahel on keerdtrepp. 

I maailmasõja ajal 1915. aastal sai tuletorn kahjustada ja viis aastat hiljem, 1920. aastal, kaeti torn kuni teenindusruumini betoonkattega. Seetõttu on Ristna tuletorn tänapäeval nähtav raudbetoontornina. 

Ristna tuletorn on 29,5 meetri kõrgune ja tema tuli kõrgub üle merepinna 37 meetrit. Tuletorni tuli on nähtav 31,5 km kaugusele.

1994. aastal paigaldati tuletorni juurde Soome Mereadministratsiooni kaasabil satelliitnavigatsiooni tugijaam (satelliitmajakas).


Ristna lighthouse 2.jpg|Sissepääs tuletorni
Ristna lighthouse 3.jpg|Keerdtrepp
Ristna lighthouse 4.jpg|Trepp vaatluskambrist avatud platvormile
Ristna lighthouse 6.jpg|Tuletorni latern
Ristna 1879.png|Tuletorn aastal 1879


## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Indrek Laosi uurimistöö, www.ristnaeiffel.ee
* Legend leidis kinnitust: Hiiumaa Ristna tuletorn pärineb Pariisist Eiffeli ateljeest
Pierre Corneille

**Pierre Corneille** [pjeer kornei] (6. juuni 1606 Rouen – 1. oktoober 1684 Pariis) oli Molière'i ja Jean Racine'i kõrval üks 17. sajandi Prantsusmaa suurtest näitekirjanikest. 

Pierre Corneille kohta on liikvel kaks väärarusaama: esiteks, et ta kirjutas vaid neli näidendit ("Cid", "Horatius", "Polyeucte" ja "Cinna"), ja teiseks, et tema teoste läbivaks ideeks on mõistuse vastandumine tunnetele.

## Kirjandus
* Franz Schiller, "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu", I köide, Teaduslik Kirjandus Tartu 1941, lk 17–20

## Välislingid
* Wikisource
* Vapp
Laskmine 1896. aasta suveolümpiamängudel

**[[Laskmine]] [[1896. aasta suveolümpiamängud]]el**

Laskmises võisteldi 8.–12. aprillini Kallithea lasketiirus, mille vahetult enne võistlusi avas Kreeka kuninganna. Erinevalt mõnestki võistluspaigast oli Kallithea lasketiir kõigiti moodne.

## [[Vabapüss]] 200 m

60 lasku vabalt valitud asendis, lasti 50-ringilisse märklehte
Registreerunuid: vähemalt 60
Aeg: 8. ja 9. aprill
Võistlejaid: 42
Riike: 7


**Koht** **Sportlane****Riik** **Tulemus**  
1.Pantelis Karasevdas Kreeka 2320 
2.Pavlos PavlidisKreeka 1978
3.Nikolaos TrikupisKreeka1713
4.Anastasios MetaxasKreeka1701
5.Giorgios OrphanidisKreeka1698
6.Viggo JensenTaani1640
7.Giorgios DiamantisKreeka1456
8.A. BaumannŠveits1294


## [[Vabapüss]] 300 m

40 lasku vabalt valitud asendis, lasti 50-ringilisse märklehte
Aeg: 11. ja 12. aprill
Registreerunuid: 24
Võistlejaid: 20
Riike: 3


**Koht** **Sportlane****Riik** **Tulemus**
1. Giorgios Orphanidis Kreeka 1583
2. Ioannis Phrangoudis Kreeka 1312
3. Viggo Jensen Taani 1305
4. Anastasios Metaxas Kreeka 1102
5. Pantelis Karasevdas Kreeka 1039
6. Zenon Michailidis Kreeka-


## [[Duell-laskmine]] püstolist

**25 M**, 30 lasku, aega üheks lasuks 3 sekundit
Aeg: 10. aprill
Registreerunuid: 17
Võistlejaid: 16
Riike: 4


**Koht** **Sportlane****Riik** **Tulemus**  
1. John Paine USA 442 
2. Sumner Paine USA380  
3. Nikolaos Dorakis Kreeka 205 
4. Ioannis Phranguodis Kreeka - 
5. Holger Nielsen Taani- 


## [[Vabapüstol]]

30 lasku, lasti 20-ringilisse märklehte
Aeg: 10. aprill
Registreerunuid: 6
Võistlejaid: 5
Riike: 3


**Koht** **Sportlane****Riik** **Tulemus**  
1.Sumner PaineUSA442
2.Holger NielsenTaani285
3.Ioannis PhrangoudisKreeka- 
4.Leonidas MorakisKreeka-
5.Giorgios OrphanidisKreeka-


## [[Automaatpüstol]] ehk revolver

**25 M**, 5X6 lasku, lasti 10-ringilisse märklehte
Aeg: 11. aprill
Registreerunuid: 6
Võistlejaid: 4
Riike: 3


**Koht** **Sportlane****Riik** **Tulemus**  
1. Ioannis Phrangoudis Kreeka 344 
2. Giorgios Orphanidis Kreeka 249 
3. Holger Nielsen Taani- 
. Sidney Merlin Suurbritannia katkestas
Maadlus 1896. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maadlus]] [[1896. aasta suveolümpiamängud]]el**

## [[Kreeka-Rooma maadlus]]

Võistlused toimusid absoluutses kategoorias Panathinaikó staadionil 10. aprillil, esikohakohtumine 11. aprillil.
Registreerunuid: 10
Võistlejaid: 5
Riike: 4


KohtSportlaneRiik
1.Carl SchuhmannSaksamaa
2.Giorgios TsitasKreeka
3.Stephanos ChristopoulusKreeka 
4.Momcsilló TapaviczaUngari 
4.Launceston ElliotSuurbritannia 


Peeti ainult 4 kohtumist. Esimesena loositi vastamisi Launceston Elliot ja Carl Schuhmann. Nähes, et Elliot oli tükk maad pikem ja raskem, olid pealtvaatajad kindlad, et matš ei kesta kaua. Nii läkski, kuid nelja minuti pärast oli selili hoopis Elliot!

Teine kohtumine Stephanos Christopouluse ja Momcsilló Tapavicza vahel oli ametliku protokolli järgi tasavägine, kuid lõppes ungarlase loobumisega.

Kolmandas matšis maadlesid kreeklased omavahel. Heitlus ei kestnud kaua, sest Christopoulos vigastas õlga.

Finaalkohtumine Schuhmanni ja Giorgios Tsitase vahel oli kestnud nelikümmend minutit, kui kohtunikud selle pimeduse tõttu katkestasid. Schuhmann väitis, et seda pole vaja, sest seljatab vastase mõne minutiga, kuid kohtunikud ei uskunud. Järgmisel päeval alustati uuesti. Schumann maadles nüüd palju aktiivsemalt ja võitis kahekümne minutiga.

Siis hakkas publik nõudma, et Schuhmann maadleks ka Christopoulosega. On teadmata, kas kohtunikud selle keelasid või polnud Christopoulos selleks suuteline.
Thomas Burke

**Thomas Edward Burke** (**Tom Burke**; 15. jaanuar 1875 Boston – 14. veebruar 1929 Boston) oli USA kergejõustiklane, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja.

Ta võitis Ateena olümpiamängudel 1896 100 m jooksu (12,0; eeljooksus 11,8) ja 400 m jooksu (54,2). Kehvad ajad on tingitud jooksuraja halvast kvaliteedist ja 400 m distantsi järsust kurvist. 100 m jooksu maailmarekord oli 1891. aastast Luther Cary nimel (10,8), 440 jardi (402,25 m) maailmarekord Henry Tisdalli ja Edgar Bredini nimel (48,5). 

400 meetri (440 jardi) distantsil oli ta mainekas jooksja. Ta oli võitnud 1895 Ameerika Amatöörspordi Liidu AAU meistrivõistlused ja 1896 IC4A meistrivõistlused; ta oli ainuke ameeriklasest osavõtja olümpiamängudel, kes oli USA meister. 100 meetri võit sai aga võimalikuks ainult paljude tippsprinterite puudumise tõttu.

Burke äratas olümpiamängudel tähelepanu sellega, et ta ainsana kasutas madalstarti (jalad kõverdatud, käed maas). See naerdi esialgu välja. Tol ajal startis enamik jooksjaid Harry Hutchinsi asendist (vasak jalg veidi põlvest lõdvestatuna paremast ees, parem käsi sirutatud taha, vasem ripub lõdvalt), kuigi madalstardi oli leiutanud juba 1880 ameeriklane Mike Murphy. 

Bostoni ülikooli üliõpilasena võitis Burke AAU 400 jardi jooksu meistrivõistlused 1895 ning IC4A 440 jardi jooksu 1896 ja 1897 ning 880 jardi jooksu 1898. *[[Harvard Law School]]*'is õppides võitis ta 1899 IC4A 880 jardi jooksu. 

1897 oli Burke iga-aastase Bostoni maratoni üks algatajaid. 19. aprillil tõmbas ta Ashlandis maa peale stardijoone, instrueeris võistlejaid ning laskis maratoni stardipaugu.

Burke'ist sai hiljem jurist, Boston Journali spordiajakirjanik ning lühikeseks ajaks Mercersburgi kooli kergejõustikuvõistkonna treener.

## Välislingid
*Fotod
* Foto
Marcel Proust

**Valentin Louis Georges Eugène** **Marcel Proust** ([maʁsɛl pʁust] / [valant'än lu'i žorž öž'en mars'el prust]) (10. juuli 1871 Auteuil – 18. november 1922 Pariis) oli prantsuse kirjanik, kes on tuntud peamiselt romaanisarja "Kadunud aega otsimas" ("À la recherche du temps perdu") järgi.
 
Marcel Proust sündis Pariisis jõuka arsti perekonnas ja lõpetas Sorbonne'i Ülikooli õigusteaduskonna.

## Looming
Aastail 1909–1922 kirjutas Marcel Proust mitmeköitelise romaanisarja "Kadunud aega otsimas" ("À la recherche du temps perdu"). Selle esimene köide, "Swanni poolel" ("Du côté de chez Swann", 1913), ei äratanud ilmudes erilist tähelepanu. Pärast Esimese maailmasõja lõppu ilmus romaani teine osa, "Õitsvate neidude varjus" ("A l'ombre des jeunes filles en fleur", 1919), mis pälvis Goncourti auhinna ja tõi Proustile laialdase tuntuse. 

Viimase kolme eluaasta jooksul jõudis Proust avaldada veel kaks osa: "Guermantes'ide poolel" ("Le côté de Guermantes", 1920–1921) ja "Soodom ja Gomorra" ("Sodome et Gomorrhe"). Neile järgnesid postuumselt "Naisvang" ("La prisonnière", 1923), "Kadunud Albertine" ("Albertine disparue", 1925) ja viimane, lõpetamata osa "Taasleitud aeg" ("Le temps retrouvé", 1927).

### Eesti keeles ilmunud teosed
* "Swanni armastus". Tõlkinud ja järelsõna Leili-Maria Kask. Varamu. Eesti Raamat, Tallinn 1973; 2. trükk: Eesti Päevalehe sari "XX sajandi kirjandusklassika" 2006.
* "Soodom ja Gomorra" (kolmandik). Tõlkinud Tiina Indrikson, eessõna Lauri Leesi. Europeia. Perioodika, Tallinn 1995.
* "Taasleitud aeg". Tõlkinud ja järelsõna Tõnu Õnnepalu. Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2004; 2. trükk: tõlkinud, ees- ja järelsõna Tõnu Õnnepalu, toimetaja Triinu Tamm, kirjastajad Leho Laht ja Tõnu Tender, Tartu 2021. 
* "Valik esseid". Koostanud Marek Tamm, tõlkinud Triinu Tamm. Eessõna "Prousti universum" Tõnu Õnnepalu, järelsõna "Proust, esseist" Marek Tamm. Loomingu Raamatukogu 2015, nr 28/30, 152 lk; ISBN 9789949563074; sisaldab seitset esseed: "Hämaruse vastu", "John Ruskin", "Lugemispäevad", "Flaubert'i "stiili" asjus", "Goethest", "Chateaubriand'ist", "Baudelaire'i asjus".
*"Swanni poolel". Tõlkinud Tiina Ainola, toimetanud Kail Öhren ja Katrin Kern. Atlantis, Borrby, Vormsi 2020. 

* "Õitsvate neidude varjus". Tõlkinud Anti Saar, toimetanud Leena Tomasberg. Varrak, Tallinn 2022.

## Kirjandus
* Johannes Semper, "Marcel Prousti puhul" – Looming 1923, nr 1; uustrükk: J. Semper, "Mõtterännakud" I, Eesti Raamat, Tallinn 1969, lk 168–180 
* Vikerkaar 2003, nr 7/8 (Prousti erinumber)
* Toomas Raudam, "Saint Prousti vastu. Kolm kõnelust ja üheksa silma". Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2002
* Toomas Raudam, "Teie: essee Marcel Proustist ja James Joyce’ist". Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2003
* Toomas Raudam, "Pool aastat kadunud aja jälil ehk 14 korda ümber pudeli". Eesti Päevaleht, 11. veebruar 2005

## Välislingid

* Valik Prousti teoseid
Penuja

**Penuja** on küla Mulgi vallas Viljandimaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.

Penuja küla kirjutas kuulsaks August Kitzberg (1855–1927) oma raamatus "Ühe vana tuuletallaja noorpõlve mälestused". Penuja Niitsaadul elasid Kitzbergid 1857–1871, kus Augusti vend Jaan Kits oli koolmeister. 

Penujal asub õigeusu kirik. Penuja kalmistule on maetud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku ülempiiskop Nikolai (Leisman) (1862–1947). 

Penujal oli mõis (*Penneküll*).

Külas asuvad Kassikuru tiik ja Penuja järv.

## Vaata ka
*Penuja tamm
*Penuja kalmistu

## Viited
Reede (tegelane)

**Reede** (ingliskeelses originaalis **Friday**) on tegelane Daniel Defoe raamatust "Robinson Crusoe".

Üksikul saarel merehädas olles päästis (või vangistas) Robinson Crusoe kannibalide käest saarele toodud metslase, kellest  hiljem sai tema sõber ja teener (või ori). Robinson Crusoe ristis ta ja hakkas teda kutsuma Reedeks.  

## Välislingid
Iisraeliidid

**Iisraeliidid** (heebrea keeles בני ישראל *Bnei Yisra'el*) on Vana Testamendi järgi inimesi, kes põlvnesid Jaakobist. Tema sugu nimetati ka *Iisraeliks*.
Ruut

**Ruut** on geomeetrias (planimeetrias) võrdsete külgede ja nurkadega  nelinurk. Ruudu nurgad on täisnurgad.

Ruudu pindala *S* võrdub külje *a* ruuduga.
*S* = *a*2

Ruudul on kõik rombi ja ristküliku omadused. Nagu kõikidel rombidel, on ruudu diagonaalid risti. Teisisõnu on diagonaalide vaheline nurk täisnurk. Ruudu diagonaal on alati <math>\sqrt{2}</math> korda suurem kui ruudu külg. Nagu kõikidel ristkülikutel, poolitavad ruudu diagonaalid teineteist ja ainult ruudu puhul poolitab diagonaal nurga. Kui võrrelda sama lühema küljepikkusega ristkülikuid ja ruutu, siis ruudu diagonaal on kõige lühem. 

Ruudu ümbermõõt P võrdub külgede summaga.
:P = 4a

## Vaata ka
*Maagiline ruut
*Kuup
Geomeetria

**Geomeetria** (kaudlaen vanakreeka sõnast γεωμετρία, mille algne tähendus on 'maamõõtmine') on matemaatika haru, mis tegeleb ruumisuhetega. Geomeetria peamisteks uurimisobjektideks on kujundid. 

## Geomeetria harusid

* Afiinne geomeetria
* Algebraline geomeetria
* Analüütiline geomeetria
* Diofantiline geomeetria
* Diferentsiaalgeomeetria
* Elementaargeomeetria
* Eukleidiline geomeetria
* Kujutav geomeetria
* Meetriline geomeetria
* Projektiivne geomeetria
* Topoloogia
Keiser

**Keiser** ehk **imperaator** on valitseja tiitel.

Euroopa riikides on "keiser" olnud kõrgeim monarhitiitel. Nimetus tuleneb Vana-Rooma keisrite tiitlitest *Caesar* ja *Imperator*. Tiitel *Caesar* tuleneb Julius Caesari nimest, tiitel *Imperator* tuleneb imperaatori volitustest. Saksa keelde jõudis see tiitel kujul *Kaiser* kreeka vormi *Kaisarios* kaudu. Saksa sõnast on laenatud ka eesti sõna. Sama päritolu sõna on kasutusel ka mitmes teises keeles. Slaavi keeltes on kasutatud vormi "tsaar". Paljudes teistes keeltes on keisrit tähistav sõna tulenenud tiitlist *Imperator* (näiteks prantsuse *empereur* ja sellest sõnast laenatud *emperor* inglise keeles). Ka albaania *mbret* 'kuningas' tuleneb sellest tiitlist.     

Sõna lähtealuseks on perekonnanimi Caesar. Julius Caesar lapsendas oma sugulase, kelle varasem perekonnanimi oli Octavius, mistõttu tema uueks perekonnanimeks sai Caesar. Et too sugulane omandas ka tiitli Augustus, sai temast Rooma riigi valitseja. Hiljem said kõik Rooma valitsejad muude tiitlite seas ka perekonnanime Caesar.

Alates 800. aastast hakkasid ka muud valitsejad kasutama nime Caesar ja selle vorme eri keeltes oma tiitlina. Seda ei teinud siiski kõik valitsejad.

Alates 1979. aastast on keiser vaid Jaapanil.

## Vaata ka

* Kuningas
* Keisrite loend