open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marie-Adélaïde

**Marie-Adélaïde** (ka **Marie Adélaïde**) on prantsuse naisenimi, mida on kandnud mitmed tuntud ajaloolised isikud:

***[[Marie-Adélaïde (Savoia printsess)|Marie-Adélaïde]]** (1685–1712) oli Savoia printsess ja Burgundia hertsoginna, kuningas Louis XV ema;
***[[Marie Adélaïde (Prantsusmaa printsess)|Marie Adélaïde]]** (1732–1800) oli Prantsusmaa printsess, kuningas Louis XV tütar;
***[[Marie-Adélaïde (Luksemburgi suurhertsoginna)|Marie-Adélaïde]]** (1894–1924) oli Luksemburgi suurhertsoginna.
Bioakumulatsioon

**Bioakumulatsioon** on nähtus, kus organismi kogunevad toksilised ained suurema kiirusega kui need ainevahetuse käigus organismist eritatakse. 

Seega, mida pikem on mingi aine bioloogiline poolestusaeg, seda suurem on kroonilise mürgistuse oht.

Inimorganismi võivad bioakumuleeruda näiteks pliiühendid, mis mingi kontsentratsiooni juures hakkavad negatiivselt mõjutama inimorganismi, ja mille lõpptulemusena inimene võib surra. Bioakumuleeruda võivad ka dioksiinid. 

Bioakumulatsioon võib ilmneda ka pideva reostusallika olemasolul ainete puhul, mille püsiva seondumise võime organismi kudedega on väike. Näiteks võivad bensiinitankla lekkivad mahutid põhjustada põhjavee kaudu nii joogivees, toidus kui ka selles piirkonnas elavate inimeste organismides püsiva MTBE (bensiinilisandina kasutatava antidetonaatori) sisalduse ning tekitada mitmesuguseid ainevahetuse ning närvisüsteemi talitluse häireid. 

## Sõnavara
Ehkki sageli mõistetakse termineid "bioakumulatsioon" ja "biokontsentratsioon" samatähenduslikena, on viimast on defineeritud ka kui veekeskkonnas elava organismi metabolismi käigus veest võetavate ainete suurem kogus kui eritatavate ainete kogus (Landrum & Fisher, 1999).

## Vaata ka
*Bioakumulatsioonitegur (BCF)
*Biomagnifikatsioon
*DDT
*Ökotoksikoloogia

## Viited
 

## Kirjandus
* Landrum, PF and SW Fisher, 1999. Influence of lipids on the bioaccumulation and trophic transfer of organic contaminants in aquatic organisms. Chapter 9 in MT Arts and BC Wainman. Lipids in fresh water ecosystems. Springer Verlag, New York.
Luksemburgi suurhertsog

**Luksemburgi suurhertsog** on sõltumatu monarhi tiitel, mida kannab alates 15. märtsist 1815 Luksemburgi riigipea. Alates 3. oktoobrist 2025 on Luksemburgi suurhertsog Guillaume, kes tõusis troonile pärast seda, kui tema isa Henri oli 24. detsembril 2024 teatanud troonist loobumisest. Henri valitses alates 2000. aastast, kui troonist loobus tema isa Jean.

Aastatel 1815–1890 oli Luksemburgi suurhertsogiks Madalmaade kuningas. Tiitel on alati kuulunud Nassau perekonna harudele: kuni aastani 1890 kandsid seda suurhertsogi krooni Oranje-Nassau dünastia esindajad, seejärel läks see üle Nassau-Weilburgi dünastiale. Sisuliselt on tegemist sama Nassau dünastia eri harudega.

Aastatel 1815–2011 päriti Luksemburgi suurhertsogi trooni esmajärjekorras meesliinis ning naised pääsesid troonile vaid meessoost järeltulijate puudumisel. 2011. aastal muudeti riigi põhiseadust ja sellega kehtestati absoluutne esmasünniõigus – trooni pärib valitseja vanim laps sõltumata soost.

Luksemburgi põhiseaduse kohaselt on suurhertsog "riigipea, riigi ühtsuse sümbol ja riikliku sõltumatuse tagaja". Suures osas on suurhertsogi roll riigipeana konstitutsioonilise monarhia tingimustes sümboolne. Kuni 2008. aastani vajasid seadused jõustumiseks suurhertsogi allkirja, kuid pärast seda, kui suurhertsog keeldus allkirjastamast eutanaasiat lubavat seadust, muutis parlament põhiseadust ning sestpeale ei ole suurhertsogil ka enam nominaalset täidesaatvat võimu.

Luksemburgi suurhertsogi täielik tiitel on "Jumala armust Luksemburgi suurhertsog, Nassau hertsog, Reini pfaltskrahv, Sayni, Königsteini, Katzenelnbogeni ja Diezi krahv, Hammersteini burgkrahv, Mahlbergi, Wiesbadeni, Idsteini, Merenbergi, Limburgi ja Eppsteini isand".

## Vaata ka

*Luksemburgi riigipeade loend
*Luksemburgi valitsejate loend

## Välislingid

*Cour grand-ducale de Luxembourg *(Luksemburgi õukonna veebileht, prantsuse keeles)*
Nikolai tänav

**Nikolai tänav** on Pärnu südalinnas Kesklinna ja Rannarajooni linnaosas asuv tänav.

Tänav kulgeb Pikast tänavast Supeluse tänavani ning ristub Malmö, Uue, Rüütli, Kuninga, Lõuna, Ringi, Esplanaadi ja Pärna tänavaga. Supeluse tänavast teisel pool jätkub Nikolai tänav Karusselli tänavana.

Tänav on ligikaudu 680 m pikkune. Uue ja Rüütli tänava vaheline lõik on autoliikluseks suletud.

## Nimi
Nikolai tänav (saksa keeles *Nicolaistraße*) on saanud nime keskaegse Nikolausele pühitsetud Pärnu Nikolai kiriku järgi, mis asus Nikolai ja Pika tänava nurgal. 1928. aastal seoses Eesti Vabariigi 10. aastapäevaga nimetati tänav Jüri Vilmsi nimeliseks. 1940. aastal muudeti tänav Jaan Tombi tänavaks. Saksa okupatsiooni ajal nimetati tänav uuesti Jüri Vilmsi tänavaks. Kui sõda lõppes, siis anti tänavale hoopis Võidu nimi. 1989. aastal taastati tänava esialgne nimi – Nikolai tänav. 

## Hoonestus
*Nikolai 3 – Pärnu raekoda, milles tegutsevad Pärnu Linnagalerii ja Pärnu Filharmoonia, tiibhoone teisel korrusel asuvas saalis toimuvad Pärnu linnavolikogu istungid. Pärnu Raehoov ja ehitismälestis Pärnu raekoja piirdemüür.
*Nikolai 8 – Pärnu linnakodaniku maja. Hoones on tegutsenud Pärnu Linnavalitsuse kultuuriosakond.
*Nikolai 17 - endine Pärnu Nikolai kiriku koguduse õpetajamaja.
*Nikolai 19 – hoones elas Pärnu linnaarst Jaan Kukk.
*Nikolai 22 – Pärnu Eliisabeti kirik.
*Nikolai 24 – kultuurimälestiseks tunnistatud barokkstiilis elamu. Hoone rekonstrueeriti aastatel 1976–1977, mille käigus hoone välisilme taastati 18. sajandi stiilis. Praegu paiknevad hoones kaupluse ja kontoriruumid.
*Nikolai 26 – Pärnu Tütarlaste Gümnaasiumi hoone, kus on muu hulgas tegutsenud Lydia Koidula nimeline Pärnu 2. Keskkool (tänapäeval Pärnu Koidula Gümnaasium). Tänapäeval tegutseb hoonesPärnu Vanalinna Põhikool.
*Nikolai 27 – Pärnu Kunstnike Maja. Hoones on tegutsenud Pärnu Muusikakool ja Eestimaa Kommunistliku Partei Pärnu Rajoonikomitee.
*Nikolai 28 – hoones elas arst, kirjanik ja kommunistlik poliitik Johannes Vares-Barbarus.

## Galerii

Fail:Pärnu city hall.jpg|Pärnu raekoda, Nikolai 3
File:Tourist information in Parnu.JPG|Pärnu Raehoov, Nikolai 3
Fail:Nikolai 8, Pärnu 2020.jpg|Pärnu linnakodaniku maja
Fail:Pärnu Eliisabeti kirik.jpg|Pärnu Eliisabeti kirik, Nikolai 22 
File:Pärnu tütarlastegümnaasiumi hoone 2014.jpg|Pärnu Vanalinna Põhikooli hoone, Nikolai 26
Nikolai tn 8, Pärnu.jpg|Nikolai tn 8 - Linnakodaniku maja


## Viited
Ra Luhse

**Ra Luhse** (sündinud 30. august 1964) on eesti arhitekt.

Ta on lõpetanud 1982. aastal Pärnu 2. Keskkooli. Aastatel 1982–1983 õppis ta Tallinna Polütehnilise Instituudis tööstus- ja tsiviilehitust. 1987. aastal lõpetas Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. 

Aastatel 1987–1991 töötas ta projekteerimisinstituudi EKE Projekt Pärnu osakonnas. 1994. aastast töötab ta arhitektuuribüroos OÜ Luhse & Tuhal. Ta on selle ettevõtte üks osanikke.

## Töid
Tema tuntumaid töid on tanklaketi 123 tankla Järvel, Jõhvi kontserdimaja, Pirita benediktiinide klooster ning korterelamud Lehe tänaval Pärnus ja Rakveres Turu platsil. 
*Kasari kolhoosi kontor-ujula, 1989
*Jõõpre kooli spordihoone, 1989
*Pärnu Kutsekooli juurdeehitus, 1992
*Kuressaare Laurentiuse kiriku juurdeehitus, 1992
*Pärnu Kolledž, 1997
*123 tanklaketi tankla Järvel, 2000
*Pärnu Teatri juurdeehitus, 2001
*Püha Birgitta Ordu klooster Pirital, 2001
*Pärnu Eliisabeti kiriku abihoone
*Pärnu rannakohvik, 2002
*Elamu Kuressaares, 2003
*Jõhvi Kontserdimaja, 2005
*kortermaja Rakveres, 2005
*eramu Hiiu-Maleva 14b, 2005
*Papli tänava elamud, 2005
*Vene Teatri laiendus, 2006
*Gran Rose Spa, 2006
*Elamu Tedre tn, 2007
*Kortermajad Lehe tn, 2007
*Jõeoti elamud, 2007
*Jüri lasteaed, 2008

## Võistlustöid
*1991 Pärnu metodisti kirik 
*1993 Helsingi Kaasaegse Kunsti Muuseum 
*1993 Eesti Rahva Muuseum, (kaasautor Tanel Tuhal); 1. auhind
*2005 Ventspilsi kontserdimaja võistlus 
*2005 Okupatsioonide muuseum 
*2005 kirik Lasnamäele 
*2007 Pärnu jõe äärne elamu ja ärikvartal; 1. auhind
*2008 Kunstiakadeemia uue hoone võistlus 

## Liikmesus
*1994 Eesti Arhitektide Liit liige; on kuulunud ka eestseisusse 

## Isiklikku
Tema tütar on näitleja Lena Barbara Luhse.

## Välislingid
* Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Ra Luhse
* Arhitektuuribüroo Luhse & Tuhal OÜ ajalugu
* Jõhvi kontserdimaja looja Ra Luhse: ''Jõhvi on praegu väga kuum koht'' Põhjarannik, 17. veebruar 2008
* Ene Läkk. Pühima Päästja Püha Birgitta Ordu klooster Pirital Eesti Ekspress, 27. märts 2002
* Ingrid Ruudi. Arhitektuuripoliitiliselt Jõhvi kontserdimajast Maja 1–2006
Brunei riigipeade loend

**Brunei riigipeade loend** esitab Brunei sultanite nimestiku alates 1363. aastast, mil troonile asus esimene teadaolev sultan. Samuti on ära toodud teadaolevad regendid, kes valitsesid riiki sultanite alaealisuse või terviseprobleemide ajal.

Kuni 17. sajandini on andmed sultanite valitsusaja kohta lahknevad. Teine versioon riigipeade valitsusaegadest on esitatud Brunei valitsuse ingliskeelsel veebilehel.

Aastatel 1906–1984 oli Brunei Suurbritannia protektoraat, mistõttu sultanid valitsesid algul Suurbritannia residendi, pärast laiema autonoomia saavutamist 1959. aastal aga kõrge komissari (*high commissioner*) alluvuses. Riik taasiseseisvus 1. jaanuaril 1984.

Aastatel 1941–1945 oli riik okupeeritud Jaapani poolt ja sultan allus Jaapani okupatsioonivõimudele.

## Vaata ka

*Brunei
*Brunei sultan
Charlotte

**Charlotte** võib tähendada järgmist:
*Charlotte on linn USAs Põhja-Carolinas
*Charlotte on linn USAs Texases
*Charlotte on naisenimi
**Charlotte (1896–1985), Luksemburgi suurhertsoginna
** Charlotte (Luxembourgi suurhertsoginna) (1927–2005), Luksemburgi suurhertsogi Jeani abikaasa
**Charlotte von Mecklenburg-Strelitz, Georg III abikaasa (1744–1818)
Naissaare sadam

**Naissaare sadam** (sadama kood: EE NAI) on sadam Naissaare idarannikul. 

Sadama geograafilised koordinaadid on .

Sadama territoorium hõlmab 6 000 m2 maa-ala ja 49 600 m2 veeala.

Sadamas on 3 kaid üldpikkusega 254 m. Suurim sügavus kai ääres on 3,5 m. 

Suurim võimalik laev: pikkus 35 m, laius 8 m, süvis 2 m.
Nasva sadam

**Nasva sadam** (sadama kood: EE NAS) on sadam Nasva külas, Nasva jõe suudmes. 

Sadama geograafilised koordinaadid on .

Sadama territoorium hõlmab 11 474 m2 maa-ala ja 92 700 m2 veeala.

Sadamas on 6 kaid üldpikkusega 279 m. Suurim sügavus kai ääres on 3,8 m. 

Suurim võimalik laev: pikkus 35 m, laius 8 m, süvis 3,1 m.

## Välislingid
* Nasva sadam Eesti väikesadamad
* Nasva 360° aeropanoraam / aerofoto
Txalaparta

***Txalaparta*** [tšalap'arta] on baskide löökpill, mis koosneb alusele asetatud eri jämedusega puust laudadest, mida lüüakse 50 cm pikkuste puust keppidega (*makilak*).

## Vaata ka
*Baski muusika

## Välislingid
* "Ühtlustumised ja endaks jäämised" Müürileht, 16. number 2011 lk 14-15 (Martin Oja intervjuu Baskimaa *fusion*-ansambli Oreka TX liidri Igor Otxoaga)
* http://txalaparta.free.fr/index.htm
Margus Luuk

**Margus Luuk** (8. aprill 1971 – 29. juuni 2024) oli eesti sarimõrvar.

1991. aastal Valeri tahtlik tapmine Kehras, 8 aastat vabadusekaotust.

1995. aastal Jaanuse tahtlik tapmine Rummu vanglas, 10 aastat ja 6 kuud vabadusekaotust.

2002. aastal narkootikumide hoidmine ja tarvitamine vanglas, 7 kuud vabadusekaotust.

2002. aastal narkootikumide tarvitamine ja hoidmine vanglas, 4 aastat ja 7 kuud vabadusekaotust.

Ta vabanes 2006. aasta septembris vanglast, olles kaks korda tapmiste eest karistatud. 

3. novembril 2007 umbes kell 2.30 pussitas ta Harjumaal Anija vallas Mustjõe küla puhkekeskuses peetud sünnipäevapeol nelja noormeest, kellest üks suri kohapeal ja teised said viga.   

14. augustil 2008 mõistis Harju Maakohus 38-aastase Margus Luugi eluks ajaks vangi.

Tartu vanglas eluaegset vanglakaristust kandev Luuk proovis 26. juunil 2024 lõpetada oma elu. Ta suri 29. juunil 2024 saadud vigastustesse.

## Viited

## Välislingid
*Tiiu Põld. "Ära sa nuga küll kaasa võta!". Postimees, 5. august 2008
*"Noormehe tapnud Margus Luuk mõisteti eluks ajaks vangi". ERR, 14. august 2008
*Mirjam Mäekivi. "Kohus mõistis nooruki pussitaja eluks ajaks vangi". Postimees, 14. august 2008
Charlotte (Luksemburgi suurhertsoginna)

**Charlotte** (23. jaanuar 1896 Bergi loss, Colmar-Berg – 9. juuli 1985 Fischbachi loss) oli 1919–1964 Luksemburgi suurhertsoginna.

Ta sai suurhertsoginnaks 1919 kui tema vanem õde Marie-Adélaïde oli sunnitud troonist loobuma. Erinevalt oma õest ei sekkunud ta poliitikasse.

Saksa okupatsiooni ajal Teises maailmasõjas oli ta eksiilis Montrealis ja Londonis. Temast sai Luksemburgi rahvusliku ühtsuse sümbol. 

1964. aastal loobus ta troonist oma vanema poja kasuks.

## Perekond

Charlotte abiellus 1919 Bourbon-Parma printsi Felixiga. Abielust sündis 6 last:

* Jean (1921–2019), abielus Belgia printsessi Joséphine Charlotte'iga
* Charles (1927–1977), abielus Joan Douglas-Dilloniga
* Elisabeth (1922–2011), abielus hertsog Franz Ferdinand von Hohenbergiga 
* Maria Adelaide (1924–2007), abielus Carl Joseph Graf Henckel von Donnersmarckiga 
* Marie Gabrielle (1925–2023), abielus Holstein-Ledreborgi krahvi Knudiga
* Alix (1929–2019), abielus Ligne'i vürsti Antoine'iga 

## Viited
Veronika Dari

**Veronika Dari** (vene *Вероника Вадимовна Дарий*; 9. august 1989 – 11. oktoober 2005 Tallinn) oli 16-aastane koolitüdruk, kes sai 7. oktoobril 2005 umbes kell 7.45 hommikul Kreutzwaldi tänaval Kesklinna Vene Gümnaasiumi poole minnes lasu oimukohta, kui väidetavalt sihiti Tiit Ottist. 

Dari suri saadud vigastustesse Mustamäe haigla intensiivraviosakonnas 11. oktoobril teadvusele tulemata. Tema vanemad annetasid tütarlapse neerud abivajajatele.  

5. mail 2008 mõistis Harju Maakohus tulistamisega seotud neli meest vangi. 

## Viited
Tallinna 53. Keskkool

**Tallinna 53. Keskkool** on vene õppekeelega keskkool Tallinnas Mustamäel aadressil Sütiste tee 42.

Alates 1. septembrist 2016 on kooli direktor Katri Siikki.

Koolis on eesti ja saksa keele ning keemia süvaõpe.

Kool avati 1. septembril 1970 **Tallinna 53. 8-klassilise Koolina**. 1973. aastast kannab kool **Tallinna 53. Keskkooli** nime.

Tallinna linnavolikogu 22. veebruari 2007. aasta otsusega liideti alates 1. septembrist 2007 Tallinna Valdeku Põhikool Tallinna 53. Keskkooliga.

## Viited

## Välislingid
* Tallinna 53. Keskkooli veebisai
Klooritud süsivesinikud

**Klooritud süsivesinikud** on orgaanilised ühendid, kus süsivesiniku molekulis vähemalt üks vesinikuaatom on asendunud kloori aatomiga. Klooritud süsivesinike struktuur võib olla väga erinev, ja sellega kaasneb keemiliste omaduste mitmekesisus. 

Klooritud süsivesinikud võib molekuli ehituse põhjal jagada järgmistesse klassidesse:
*alküülkloriidid ehk kloroalkaanid – küllastunud ühendid, näiteks etüülkloriid (CH3CH2Cl), metüleenkloriid (CH2Cl2), ''tert''-butüülkloriid ((CH3)3CCl), klorotsükloheksaan (C6H11Cl) jt
*kloroalkeenid – kaksiksidet sisaldavad ühendid, näiteks vinüülkloriid (CH2=CHCl), allüülkloriid (CH2=CHCH2Cl), kloropreen (CH2=CCl-CH=CH2) ja nende derivaadid
*aromaatsed kloriidid – näiteks klorobenseen (C6H5Cl), bensüülkloriid (C6H5CH2Cl),  ja nende derivaadid.
## Vaata ka
*Alküülhaliidid
*Alküülkloriidid
*Halogeniidid
Sagamihara

**Sagamihara** (jaapani 相模原, haldusüksusena 相模原市 *Sagamihara-shi*) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Piirneb põhjas Tōkyō prefektuuri ja läänes Yamanashi prefektuuriga. 

2006 liideti Sagamiharaga Tsukui ja Sagamiko ning 2007 Fujino ja Shiroyama. 

## Viited

## Välislingid
 
*Sagamihara koduleht
Kinnistu

**Kinnistu** on kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi (maatükk ehk krunt), hoonestusõigus, korteriomand või korterihoonestusõigus. 

:Kinnistusraamatuseadus § 5<sup>1</sup>

## Kinnisturaamatu pidamine Eestimaal
1785. aastal kehtestati Eesti linnades uus linnaseadus, mis kohustas linnavalitsusi sisse seadma kinnisturaamatud, kuhu tuli kindlate numbrite all registreerida kõik linna majad ning muud hooned, krundid ja vabad maad. Eestimaa kubermangu maapiirkondades asuvate mõisate omandisuhteid reguleeris ja kinnitas aga Eestimaa ülemmaakohus.  1889. aasta jõustunud 1864. aasta kohtureformiga Venemaa Keisririigis kehtestati Baltimail esmakordselt  kinnistusraamatuid pidanud ühtsed kinnistusasutuste asjaajamiseeskirjad.

Eesti Rahvusarhiivi veebilehel on avalikustatud Kinnistute registri andmebaas, mis sisaldab üldjuhul Tallinna, Haapsalu ja Lihula, Põhja-Eesti mõisakinnistute, Lõuna-Eesti mõisakinnistute ja Saaremaa mõisate kinnistute andmed alates 19. sajandi algusest 1940. aastani. Registris on sisestatud kõik pärast kohtureformi alates 1889. aastast kuni 1940. aastani mõisatega erinevates kinnistusametites kinnistatud tehingud. Andmebaasist saab otsida kinnistu omanike nimede, hüpoteegiringkondade (Tallinn-Haapsalu, Rakvere-Paide jt), kinnistunumbrite, krundinumbrite, sisulahtris leiduvate sõnade ja tänava nimede või asukohtade (linna või mõisa nime) ning majanumbri järgi.
## Viited

## Välislingid
*Kinnistute register. Tallinna, Haapsalu ja Lihula linnade ning Eesti mõisakinnistute andmed
Femto-

**Femto-** (tähis **f**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 1015 korda väiksem.

Näiteks femtomeeter (fm) on 10−15 meetrit. Seda ühikut kasutatakse tavaliselt aatomituumade ja elementaarosakeste mõõtmete kirjeldamisel. Varem oli selleks ühikuks mittesüsteemne sama suur ühik fermi, mille tähis oli samuti fm.

Eesliide tuleneb taani keele sõnast *femten* (viisteist) ja võeti ametlikult kasutusele 1964. aastal.
Kadi Toom

**Kadi Toom** (sündinud 8. märtsil 1982 Kohilas) on eesti laulja.

## Haridus
Kadi on lõpetanud Kohila Gümnaasiumi 2000. aastal. Kooli kõrvalt käis ta klaveritundides ning õppis omal käel kitarri. 2005. aastal omandas Kadi Tallinna Ülikoolis bakalaureusekraadi reklaami ja meedia erialal.

## Töö ja looming
Kadi Toom oli kooliansambli Stele solist, 1998. aastast laulis Kohila ansamblis Still Alive. Osales TV1 lauluvõistlusel "Uus viis" lauludega "Leides" (1998) ja "Meeletu" (1999). Eesti Televisiooni lauluvõistlusel "Kaks takti ette" saavutas ta 1999. aastal 4. koha. 

2008. aastal osales ta TV3 laulusaates "Laulud tähtedega".

Ansamblisse Kadi Toom Band kuuluvad lisaks Kadile kitarrist Kaido Kodumäe, klahvpillimängija Tarmo Sillaots, bassist Toivo Nilson ja trummar Raido Lilleberg.

### Diskograafia
Kadi Toomi tuntumate laulude seas on "Leides", "Kuulun sulle ma", "We Are Not Done", "Sulle päike ma", "Play" jm.  

### Eurovisiooni Eesti eelvoor
Ta on osalenud solistina Eurolaulu konkursil 2001. ja 2003. aastal ning veel mitmel aastal taustalauljana (Eha Urbsalu, Carola Szücs, Arne Lauri, Erik Meremaa). 

## Isiklikku
Kadi Toomi elukaaslane on helilooja ja produtsent Glen Pilvre. Toom on taimetoitlane. Ta on *[[bodybalance]]*i treener. 2011. aastal avas ta Kohilas kohviku Omamoodi.

## Viited

## Välislingid
* http://php.allstarz.ee/index.php?tegevus=vaata_artiste&id=10
Academia Grata

**Academia Grata** oli Eesti Kunstiakadeemia Pärnu kolledž.   

Kool loodi 2002. aasta jaanuaris Erakool Non Grata baasil Eesti Kunstiakadeemia ja Academia Non Grata ühisel initsiatiivil Eesti kunstihariduse mitmekesistamiseks ja kunsti prestiiži tõstmiseks. Tegemist oli Eesti riiklikus kõrgharidussüsteemis ainsa bakalaureuse õppekavaga interdistsiplinaarse ja tegevuskunsti valdkonnas. Eesti Kunstiakadeemia sulges kolledži 2004. aasta suvel.

## Ajalugu
19. jaanuaril 2002 läks Erakool Non Grata Eesti Kunstiakadeemia juhtimise alla. Koolist sai esimene bakalaureusekraadi andev õppeasutus Pärnus, Eesti Kunstiakadeemia Pärnu kolledž **Academia Grata**. Erialasid oli üks – kunst. Kool tegutses esialgu aadressil Riia maantee 70, kus kunagi oli olnud lasteaed. Märtsis 2002 andis Pärnu linnavolikogu Eesti Kunstiakadeemiale Academia Grata tarvis 50 aastaks Riia maantee 70 tasuta hoonestusõiguse. Suure, endise lasteaiahoone renoveerimine käis aga Eesti Kunstiakadeemiale üle jõu. 2003. aasta augusti teises pooles sai ootamatult kohalt lahkunud Reiu Tüüri ja vahepealse juhi kohusetäitja Al Paldroki asemel Academia Grata direktoriks Mari Sobolev.

22. märtsil 2004 teatati, et kõrghariduse hindamise nõukogu oli jätnud vahepeal Chaplini keskuse 5. korrusele kolinud EKA Pärnu kolledži ehk Academia Grata õppekava akrediteerimata. Eesti Kunstiakadeemia palus haridus- ja teadusminister Toivo Maimetsalt kunsti õppekava tingimisi akrediteerimist ja nõutud tingimuste täitmiseks ajapikendust. Kõrghariduse hindamise nõukogu oma otsusest ei taganenud ja 8. juunil 2004 otsustas Eesti Kunstiakadeemia nõukogu Pärnu kolledži sulgeda.

Sulgemisotsuse teatavakstegemise ajal õppis koolis umbes 30 üliõpilast, õppemaks oli 15 000 krooni aastas ja tegu oli ainsa õppeasutusega Eestis, kus sai bakalaureuse tasemel õppida interdistsiplinaarset ja tegevuskunsti.

## Viited

## Välislingid
* Maria Ulfsak: Alternatiivse kunstihariduse võimalikkusest Eestis, Eesti Ekspress 17. juuni 2004
Alfakiirgus

**Alfakiirgus** on ioniseeriv radioaktiivne kiirgus, mis tekib tuumareaktsioonide tulemusel ja koosneb alfaosakestest. Alfakiirgus on tulenevalt oma väikesest läbimisvõimest inimesele suhteliselt ohutu.

Alfakiirguse avastas Ernest Rutherford 1899. aastal ja kasutas seda aatomituuma olemasolu tõestamiseks.

## Alfakiirguse tekkimine
Tavaliselt tekib alfakiirgus alfalagunemisel (näiteks uraani lagunemine tooriumiks), kuid ta võib tekkida ka kergete aatomituumade (näiteks vesinik-2 ja liitium-6) ühinemisel ehk tuumasünteesil.

U  →  Th  +  α (alfalagunemine)

H + Li = 2 α (tuumasüntees)

Alfalagunemisel eraldunud alfaosakese kineetiline energia on tüüpiliselt suurusjärgus 5 MeV (mis on umbes 0,13% alfaosakese koguenergiast) ja tema kiirus on tüüpiliselt umbes 15 000 km/h.

## Alfakiirguse mõju ainele
Alfakiirguse läbimisvõime on ioniseeriva kiirguse tüüpide seas kõige väiksem. Et alfaosakese mass ja elektrilaeng on suhteliselt suured ning kiirus suhteliselt väike võrreldes teiste ioniseerivate kiirguste osakestega, siis on tõenäosus suur, et läbi aine liikuv alfaosake põrkub mõne aatomi vastu ja ioniseerib selle. Alfaosake võib neelduda pihtasaanud aatomi tuumas või hajuda aatomi elektronkattelt. Mõlemal juhul annab alfaosake osa või kogu oma kineetilise energia aatomile, mis läheb ergastatud seisundisse. Sinakas helendus, mis tekib alfakiirguse allika ümber, on tekitatud ioniseeritud aatomite poolt, mis lähevad ergastatud olekust tagasi põhiolekusse.

## Varjestamine
Alfakiirguse varjestamiseks piisab paberilehest või paarisentimeetrisest õhukihist kiirgusallika ja varjestatava keha vahel.

Väline alfakiirgus inimesele ohtlik ei ole, sest isegi naha surnud rakkudest koosnev väliskiht pidurdab alfakiirguse efektiivselt. Küll aga võib alfakiirgus olla ohtlik, kui see toimub inimese sees (kui kehasse on sattunud alfalagunev keemiline element). Näiteks radooni sissehingamine on ohtlik just seetõttu, et radoon on alfalagunev radioaktiivne element ning võib sissehingatuna põhjustada vähki.

## Vaata ka
*Radioaktiivsus
*Beetakiirgus
*Gammakiirgus
*Neutronkiirgus
*Ioniseeriv kiirgus
*Radioaktiivsus
Eesti ansamblite loend

*Siin on loetletud [[Eesti]] [[Ansambel (muusika)|ansambleid]].*

## Vaata ka
*Eesti punkansamblite loend
Muusikute loendid

*Siin on [[muusikute loend]]id.*

## Muusikud liigiti
*Akordionistide loend
*Basskitarristide loend
*Dirigentide loend
*Harfimängijate loend
*Heliloojate loend
*Kitarristide loend
*Klarnetistide loend
*Koorijuhtide loend
*Lauljate loend
*Lööklauluartistide loend
*Muusikalilauljate loend (?)
*Muusikapedagoogide loend
*Muusikateadlaste loend
*Organistide loend
*Pianistide loend
*plokkflöödimängijate loend
*Viiuldajate loend

## Muusikud riigiti
*Ameerika Ühendriikide muusikute loend
*Austria muusikute loend
*Belgia muusikute loend
*Eesti muusikute loend
**Eesti dirigentide loend
*Itaalia muusikute loend
*Jaapani muusikute loend
*Kanada muusikute loend
*Poola muusikute loend
*Prantsusmaa muusikute loend
*Rootsi muusikute loend
*Saksamaa muusikute loend
*Soome muusikute loend
*Suurbritannia muusikute loend
*Venemaa muusikute loend

## Muusikud stiiliti
*Džässmuusikute loend
Berliini Filharmoonikud

**Berliini Filharmoonikud** (saksa keeles Die Berliner Philharmoniker; endise nimega **Berliini Filharmoonia Orkester**, Berliner Philharmonisches Orchester) on üks maailma juhtivaid sümfooniaorkestreid asukohaga Berliinis. Orkestri dirigent on aastast 2002 Simon Rattle.

Benjamin Bilse asutas 1862. aastal orkestri Bilsesche Kapelle. 1882. aastal moodustati nüüd juba ilma Bilseta orkester Frühere Bilsesche Kapelle. 1887. aastal sai orkester nimeks Berliner Philharmonisches Orchester. 

Berliini Filharmoonikud on käinud Eestis esinemas 1899., 1937. ja 2008. aastal.

## Dirigendid
*Ludwig von Brenner (–1887)
*Hans Guido von Bülow (1887–1893)
*Arthur Nikisch (1895–1922)
*Wilhelm Furtwängler (1922–1945) ja (1952–1954)
*Leo Borchard (1945)
*Sergiu Celibidache (1945–1952)
*Herbert von Karajan (1954–1989)
*Claudio Abbado (1990–2002)
*Simon Rattle (2002–2018)
*Kirill Petrenko (alates 2019)

## Välislingid
*Berliini Filharmoonikute koduleht
Adrari provints

**Adrari provints** on kahe haldusüksuse nimi:

*Adrari provints Alžeerias
*Adrari provints Mauritaanias
Felix Raeksoo

**Felix Raeksoo**, ka **Feliks-Jaan Raeksoo** (13. september 1899 Kaarli vald, Viljandimaa – 28. august 1937 Tallinn) oli Eesti politseinik.

Ta teenis 5. jalaväerügemendis ja lõpetas Politseikooli alama klassi 1929. Ta oli kordnik Tallinna 1. politseijaoskonnas.

Ta tapeti teenistuskohuste täitmisel. Teda pussitas Vana-Kalamaja ja Kopli tänava nurgal restorani "Grand" ees madrus Artemi Jõgi (aurikult "Salme", pärit Hiiumaalt, 20 aastat vana).

## Kirjandus
* Kallaletung kordnikele öösel Tallinnas. Uus Eesti, 28. august 1937, nr 232, lk 2.
* Kordnik F. Raeksoo põrmu ärasaatmine Tallinnast. Uus Eesti, 31. august 1937, nr 235, lk 2.
* Kordnik F. Raeksoo matus Hallistes. Uus Eesti, 3. september 1937, nr 238, lk 6. 
* Kordnik Raeksoo tapjate protsess algas täna sõjaringkonnakohtus Tallinnas. Uus Eesti, 1. oktoober 1937, nr 266, lk 5. 
* Kordniku tapjad Jõgi ja Tammeveski mõisteti surma. Uus Eesti, 2. oktoober 1937, nr 267, lk 7.

## Välislingid
*Haud Halliste kalmistul
Funabashi

**Funabashi** (haldusüksusena 船橋市; Funabashi-shi) on linn Jaapanis Chiba prefektuuris. Asub Tōkyō lahe ääres.

Funabashis on puidu- ja terasetööstuse ettevõtted. 

## Viited

## Välislingid
* Funabashi koduleht
Eesti dirigentide loend

*Siin on loetletud [[eestlased|eesti]] ja Eesti orkestri[[dirigent]]e. Koorijuhid on loetletud [[Koorijuhtide loend]]is.*

## A
*Juhan Aavik
*Jüri Alperten
## E
*Olari Elts
## G
*Mihhail Gerts
## H
*Adolf Helder

## I
*Harry Illak
## J
*Kristjan Järvi
*Neeme Järvi
*Paavo Järvi

## K
*Lilyan Kaiv
*Tõnu Kaljuste
*Andrus Kallastu
*Toomas Kapten
*Eri Klas
*Raimund Kull
*Erich Kõlar
*Mihkel Kütson

## L
*Tarmo Leinatamm
*Peeter Lilje

## M
*Felix Mandre
*Roman Matsov
*Mikk Murdvee
*Aivar Mäe
*Paul Mägi

## N
*Endel Nõgene
## O
*Helmut Orusaar

## P
*Erki Pehk
*Mati Põdra
*Vello Pähn
*Kristiina Poska
## R
*Kirill Raudsepp
*Aleksander Rjabov
*Kaisa Roose
## S
*Linda Saul
*Peeter Saul
*Toomas Siitan
*Lauri Sirp

## T
*Anu Tali
*Jaan-Eik Tulve

## V
*Toomas Vavilov
*Hendrik Vestmann
*Arvo Volmer
*Aivo Välja
## Õ

## Ä

## Ö

## Ü

## W
Beetaosake

**Beetaosake** ehk **β-osake** on suure energiaga elektron või positron, mis tekib beetalagunemise käigus. Beetaosakeste energia beetakiirguses varieerub tugevasti. Suurima energiaga beetaosakesed võivad liikuda isegi peaaegu valguse kiirusega.

Beetaosakesed tekivad näiteks radioaktiivse kaaliumi isotoobi kaalium-40 lagunemisel. Beetakiirgus on ioniseeriv kiirgus, mille läbimisvõime on alfakiirguse omast suurem, kuid gammakiirguse omast väiksem.

## Vaata ka
*Alfaosake
*Beetalagunemine
*Gammakvant
*Radioaktiivsus
Beetakiirgus

**Beetakiirgus** on beetaosakestest (*β*) koosnev ioniseeriv radioaktiivne kiirgus, mis tekib beetalagunemisel. Beetakiirgus võib olla negatiivne (koosneb negatiivsetest beetaosakestest (*β*–) elektronidest) või positiivne (koosneb positiivsetest beetaosakestest (*β*+) positronidest).

## Beetakiirguse tekkimine
Elektronidest koosnev beetakiirgus tekib *β*–-lagunemisel. *β*–-lagunemine toimub juhul, kui neutron (n0) muutub prootoniks (p+), kiirates elektroni (e–) ja antielektronneutriino (\overline{\nu}). 

: n0 &rarr; p+ + e– + \overline{\nu}

Positronidest koosnev beetakiirgus tekib *β*+-lagunemisel. *β*+ lagunemine toimub juhul, kui prooton (p+) muutub neutroniks (n0) kiirates positroni e+ ja elektronneutriino (ν). 

: p+ &rarr; n0 + e+ + ν

Kuna β+ lagunemine vajab toimumiseks lisaenergiat, siis reeglina on *β*+-kiirgus väiksema intensiivsusega kui *β*–-kiirgus. Beetalagunemise tulemusena võib aatomituum jääda ergastatud olekusse. Tuuma tagasipöördumine põhiolekusse toimub läbi gammakvandi kiirgamise, mistõttu beetakiirgusele võib kaasneda gammakiirgus.

## Beetakiirguse mõju ainele
Kuna beetakiirgus koosneb suure energiaga laetud osakestest (elektronidest või positronidest), siis on beetakiirgus ioniseeriv kiirgus. Negatiivne beetaosake võib neelduda aatomis tekitades negatiivse iooni. Samuti võib negatiivne beetaosake hajuda aatomi elektronkattelt ilma neeldumata. Sellisel juhul beetaosake pidurdub andes osa oma energiast üle aatomile, mis läheb ergastatud olekusse. Põhiolekusse naasmiseks kiirgab ergastatud aatom footoni tekitades röntgenikiirguse.

Positiivse beetakiirguse moodustavad prootonid annihileeruvad kohtudes elektronidega.

## Varjestamine
Beetakiirguse läbimisvõime on umbes sada korda suurem kui alfakiirgusel, kuid palju väiksem kui gammakiirgusel. Beetakiirguse peatamiseks on vaja õhukest metall-lehte.

Beetakiirgus võib tekitada inimesel kiirgustõbe, vähki ja raskemal juhul isegi surma. Siiski on beetakiirgusega kaasnev gammakiirgus inimesele palju ohtlikum.

## Vaata ka
*Alfakiirgus
*Beetaosake
*Gammakiirgus
*Ioniseeriv kiirgus
*Radioaktiivne kiirgus
Stratifikatsioon

**Stratifikatsioon** ehk **stratifitseerumine** on millegi kihistumus või kihi(s)tumine.

Sõna on terminina kasutusel mitmel teadusalal:

***Stratifikatsioon** ehk sotsiaalne stratifikatsioon on mõiste sotsioloogias.
***[[Stratifikatsioon (geoloogia)|Stratifikatsioon]]** tähendab geoloogias lademelisust.
***[[Stratifikatsioon (geograafia)|Stratifikatsioon]]** tähendab geograafias atmosfääri või ka veekeskkonna kihtideks jaotumist.
**Veekogu stratifikatsioon
**Atmosfääri stratifikatsioon
***Stratifikatsioon** ehk rindelisus on geobotaanikas eri rinnete esinemine taimekooslustes.
***[[Stratifitseerimine (põllumajandus)|Stratifitseerimine]]** ehk **kihitamine** on aianduses ja metsanduses teatud seemnete kihitamine.
***[[Populatsiooni stratifikatsioon]]** on mõiste geneetikas.

## Vaata ka
*Destratifikatsioon
*Kihilisus
*Rindelisus
Destratifikatsioon

**Destratifikatsioon** on mingi veekogu (tavaliselt järve või veehoidla) väljakujunenud veekihtide looduslik (näiteks sõltuvalt aastaajast) või kunstlik (inimese kaasabil) segunemine.

Harvem kasutatakse mõistet ka õhukihtide "segunemisest".

## Vaata ka
*Veekogu stratifikatsioon
Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi hoone

**Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi hoone** on Pärnu linnas aadressil Kuninga 29 asuv koolihoone.

1875. aastal valminud hilisklassitsistlikus stiilis ehitatud hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Tänapäeval tegutseb hoones Pärnu Kuninga Tänava Põhikool.

## Ajalugu
1869. aastal valmis Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi uue hoone projekt. Ehitustööd toimusid aastatel 1871-1875. Töid juhtis Riia ehitusmeister Robert Häusermann. Hoone võeti vastu 1. novembril 1875.

Koolihoone taga avati 1881. aastal võimla, kuid see põles 1906. aastal maha.

Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi hoones on tegutsenud järgmised õppeasutused
*1875–1942 Pärnu Poeglaste Gümnaasium
*1948–1965 venekeelne Pärnu III Keskkool
*1965–1971 Pärnu VI 8-klassiline Kool
*1971–1979 Pärnu IX 8-klassiline Kool (tänapäeval Pärnu Vanalinna Põhikool)
*1979–1987 Pärnu 1. Abikool
*1987– Pärnu Kuninga Tänava Põhikool
2005. aastal valmis kooli õuel Pärnu kesklinna koolide võimla.

## Viited


## Välislingid
*
Divisjon

**Divisjon** on põhiliselt mereväe või õhuväe väeüksus, mis vastab maaväe pataljonile.

## Divisjon mereväes

Divisjon on mereväe väiksemate (üldjuhul sama liiki) sõjalaevade koondis, mis võib kuuluda laevabrigaadi või laevastiku koosseisu. Divisjoni juhib divisjoniülem, kes on sõltuvalt laevaklassist tavaliselt ametikohalt kas kaptenmajor, kaptenleitnant või mereväekapten. Tavaliselt koosneb divisjon 2–10 ühte liiki sõjalaevast, näiteks raketikaatritest, miinilaevadest, korvettidest, valvelaevadest või abilaevadest. Väiksemate sõjalaevade või kaatrite divisjon võib jaguneda omakorda laevasalkadeks või laevarühmadeks.

## Divisjon õhuväes

Divisjon on õhuväe pataljonisuuruse maismaa- ja mõnikord ka lennuüksuse nimetus. Divisjon koosneb tavaliselt eskadrillidest. Divisjoni juhib kolonelleitnant.

## Divisjon Vene armees

Vene armees ja mõnes slaavi mõjudega armees nimetatakse divisjoniks *(дивизион)* ka pataljonisuurusi lahingutoetuse maismaaüksusi, näiteks suurtükiväes, õhutõrjes ja raketivägedes. Ilmselt vene mõjuna nimetati kuni suveni 2008 ka Eesti Kaitseväes 1990. aastail loodud õhutõrjeüksust õhutõrjedivisjoniks.
Armee

**Armee** on mitme väeliigi väekoondistest, näiteks diviisidest ja korpustest, ning erivägede osadest koosnev operatiivkoondis. Armees olevate väeosade hulk, liik ja suunitlus sõltub armeele püstitatud strateegilistest ülesannetest.

Armeede näiteid:
* väliarmee,
* soomusarmee,
* lennuväearmee,
* löögiarmee.
Armee on ka sõjaväe maavägede üldnimetus.

## Vaata ka
*Armeegrupp
*Armeekorpus
*Armeedegrupp
Ratsavägi

**Ratsavägi** on väeliik, mille isikkoosseis liigub ja võitleb ratsa. 1920. aastateni oli ratsavägi maaväe põhilisi väeliike. Viimast korda kasutati ratsaväge laiaulatuslikult Teises maailmasõjas.

Ratsavägi võis tegutseda iseseisvalt ning anda ootamatuid lööke, sel oli hea manööverdusvõime.

Ratsaväelaste vorm erines teiste väeliikide omast, ka mõni auaste oli teistsugune (näiteks kapteni asemel oli Saksamaal, Venemaal ja Rootsis rittmeister, staabikapteni asemel staabirittmeister jne).

1930. aastate keskel kaotas ratsavägi sõjaväe suurenenud tulejõu ja motoriseerimise tõttu tähtsuse. Tänapäeval on ratsaväge väheste riikide relvajõududes, seda kasutatakse peamiselt auvahtkonnas ja paraadväeosas.

## Ratsavägi Eesti sõjaväes
Eesti sõjaväes on olnud ratsaväe inspektuur, kuni kaks ratsarügementi ja üks üksik eskadron.

## Vaata ka
* Husaar
* Kürassiir
* Tragun
* Ulaan

## Kirjandus
*Avdy Andresson. "Hobune ja ratsavägi moodsas armees". Võitleja nr 5, mai 1955. Lk 8
*"Ratsamees tuleb tagasi". Võitleja nr 5, september/ oktoober 1978. Lk 6

## Välislingid

*Hannes Walter. "Husaar". Horisont 2/ 2001
Veekogu stratifikatsioon

**Veekogu stratifikatsioon** ehk **veekogu kihistumine** on nähtus, kus veekogus (meres, lahes, järves jne) toimub vertikaalsihis erinevate keemiliste ja/või füüsikaliste omadustega kihtide tekkimine ehk kihitumine. Stratifikatsioon toimub tavaliselt kas veetemperatuurist (soojuskihistus) või soolsusest tingituna.

## Seisuveekogude stratifikatsioon
Mõistet kasutatakse sageli seisuveekogude (eriti järvede ja veehoidlate puhul), kus sageli on võimalik eristada kolme veekihti: epilimnioni, metalimnioni ja hüpolimnioni.

Kui vaadeldava veekogu stratifikatsioon ei muutu pika aja jooksul (näiteks 1 aasta), siis nimetatakse sellist veekogu meromiktseks; vastupidisel juhul, kui aasta ringi on veekogu kihistumata, võib kogu veemassi nimetada epilimnioniks.

Protsessi, mille tagajärjel vee kihistumus kaob, nimetatakse destratifikatsiooniks.  

## Vaata ka
*Soojuskihistus
*Dimiktiline veekogu
*Destratifikatsioon
Kaire Leibak

**Kaire Leibak** (sündinud 21. mail 1988) on endine eesti kergejõustiklane, (kolmikhüppaja), juunioride maailmameister (2006) ja Euroopa meister (2007).

Ta lõpetas 2006. aastal Miina Härma Gümnaasiumi ja 2011. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna füsioterapeudina. 

Tema treener oli alates veebruarist 2010 Andrei Nazarov. Varem olid tema treenerid Mehis ja Kersti Viru.

Tema isiklik rekord ja ühtlasi Eesti rekord on 2006. aastal Pekingis juunioride maailmameistrivõistlustel hüpatud **14.43**. Tema nimel olev Eesti siserekord on **14.26**.

Juulis 2007 Hollandis Hengelos peetud juunioride Euroopa meistrivõistlustel võitis ta kolmihüppes tulemusega 14.02 kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Pekingi olümpiamängude kolmikhüppe kvalifikatsiooni avavoorus hüppas ta 14.19 ja pääses sellega lõppvõistlusele. Lõppvõistlusel hüpatud 14.13 andis talle 10. koha.

Leibak teatas 25. jaanuaril 2014 tegevsportlase karjääri lõpetamisest, kuna polnud 2010. ja 2011. aastal tabanud kannakõõluse vigastusest täielikult taastunud.

## Saavutused
*2005 Euroopa noorte olümpiapäevadel kaugus- ja kolmikhüppes 1. koht 
*2005 noorte maailmameistrivõistlustel kolmikhüppes 2. koht
*2006 juunioride maailmameistrivõistlustel kolmikhüppes 1. koht
*2007 U20 Euroopa meistrivõistlustel kolmikhüppes 1. koht

## Tunnustus
*Aasta naiskergejõustiklane 2007, 2008
*Aasta noorsportlane 2008

## Isiklikku
Tema vanaema oli ujuja, ujumistreener ja koolijuht Valentina Ritsing (1939–2021), vend Ergo Leibak on endine kergejõustiklane ja füsioterapeut.

## Viited

## Välislingid

*
*Andrus Nilk. Kanteriga treeninud Leibak õpib rutiinset tööd taluma. EPL, 27. jaanuar 2009
*Vigastus nurjas Leibaku hooaja. Õhtuleht, 3. mai 2012
Hearts of Iron II

**"Hearts of Iron II"** on suurstrateegia arvutimäng, mis baseerub oma eelkäijal "Hearts of Ironil". Mäng toimub ajal 1. jaanuarist 1936 31. detsembrini 1947 ja võimaldab mängijal kontrollida ükskõik millist üle 175 selle perioodi riigist enne Teist maailmasõda, selle ajal ja pärast seda. Mängu töötas välja Paradox Interactive ja avaldas 4. jaanuaril 2005. Juhtprogrammeerija oli Johan Andersson.

## Mängu sisu

Mäng sisaldab palju elemente, mis teevad selle suurstrateegia mänguks. Need sisaldavad võimalust moodustada maaväe diviise, lennuväe eskadrone ja mereväe laevu ning flotille, nagu ka võimalust ühendada neid korpusteks ja armeedeks. Mängija saab määrata üksustele ülemaid, samuti määrata ametisse ministreid ja väejuhte kindralstaapi. Mängijal on lisaks võimalik määrata ametisse riigipead ja valitsusjuhti, kuid seda üksnes läbi demokraatlike valimiste, milliste puhul mängija valib võitja. Mängija kontrollib tehnoloogilist uurimistööd.

## Välislingid
*Paradox Entertainment
*Hearts of Iron 2 ametlik foorum
*Hearts of Iron 2 Paradox'i kodulehel
*Hearts of Iron 3 - Best Russian Websites
635 Vundtia

**Vundtia** (**1907 ZS**) on asteroid järjenumbriga 635, mille avastas 9. juunil 1907 Saksamaa astronoom Karl Lohnert.

Asteroid on nime saanud eksperimentaalse psühholoogia rajaja Wilhelm Wundti järgi.
Sorbid

**Sorbid** (eesti keeles varem ka **[[vendid]]**, **luužitsid**; endanimetus ülemsorbi keeles *Serbja*, alamsorbi keeles *Serby*, saksa keeles *Sorben*, *Wenden*) on lääneslaavi rahvas, kes elab vähemusrahvusena Saksamaa idaosas Saksimaal Oberlausitzis ja Brandenburgi liidumaal Niederlausitzis.

Sorbide rahvuskultuuriline keskus on Sorbi maja (*Serbski dom*) Bautzenis.

2011. aasta suvel oli ise ennast sorbidena registreerinud elanikke Saksamaal umbes 60 000.

## Vaata ka

*Sorbimaa, käibel on eesti keeles ka vaste Lusaatia ehk saksapäraselt Lausitz

## Viited

*16 June 2021, By Thomas Sparrow, BBC - Travel, Sorbs: The ethnic minority inside Germany
Merseyside

**Merseyside** on tseremoniaal- ja linnakrahvkond Loode-Inglismaal. Krahvkond moodustati 1974. aastal ja sai nime Mersey jõe järgi. Piirneb Lancashire'i, Suur-Manchesteri ja Cheshire'iga.

1986. aastal likvideeris Margaret Thatcheri valitsus krahvkonna nõukogu ja ringkondadel on sealtpeale sisuliselt tervikomavalitsuste õigused.

Merseyside koosneb viiest omavalitsusüksusest:


Liverpoolcityskyline.jpg|Liverpool
Birkenhead from St Mary's Tower.jpg|Birkenhead
Lord Street, Southport - geograph.org.uk - 3563057.jpg|Southport


## Viited

## Välislingid
* Merseyside'i turismisait
Püssirohi

**Must püssirohi** on  mehaaniline väävli, puusöe ja kaaliumnitraadi (salpeetri) segu. Musta püssirohtu kasutatakse tõukelaenguna rakettmootoreis, mürsule või kuulile algkiiruse andmiseks ning süüte- ja pürotehnikaseadmeis.

Keemiliselt  eristatakse suitsuga ja suitsuta püssirohtu. Must püssirohi leiutati 9. sajandil Hiinas ja levis enamikku Euraasia osadesse 13. sajandi lõpuks. Vaidlus püssirohu täpse päritolu kohta kestab tänapäevani. Enamasti vaieldakse varase püssirohu arenguloo üle: kui palju mõjutas Hiina laskemoona areng püssirohu kasutamist sõjapidamisel Euroopas ja Lähis-Idas.

Väidetavalt tunti sarnase koostisega salpeetrit sisaldavaid pulbreid juba 7. sajandil Bütsantsis. Hiinas kasutati püssirohtu esialgu meditsiinis ja ilutulestiku jaoks. Relvana kasutasid püssirohtu hiinlased 11. sajandil süütepommides ja 13. sajandil suurtükimürskudes.

Püssirohuga sama koostisega pulbrit teistsuguste massiosadega kirjeldas Roger Bacon mitmes kirjutises aastatel 1242–1267. Püssirohu retsepti kirjeldas ka Albert Suur teoses "De mirabilibus mundi".

Püssirohu põlemise lihtne, sageli tsiteeritud keemilise reaktsiooni valem on
:2KNO3 + S + 3C → K2S + N2 + 3CO2.
Mõnevõrra täpsem, kuid endiselt lihtsustatud reaktsioonivalem on
:10KNO3 + 3S + 8C → 2K2CO3 + 3K2SO4 + 6CO2 + 5N2.

Need reaktsioonid on eksotermilised, st nende käigus vabaneb energia. Nagu võrranditest näha, ei ole reaktsiooniks vaja hapnikku. Seetõttu plahvatab püssirohi ka anaeroobsetes tingimustes.

## Vaata ka
* Detonatsioon
* Plahvatuspõlemine

## Viited
Abiootilised tegurid

**Abiootilised tegurid** on ökoloogilised tegurid, mis tulenevad organisme ümbritsevast anorgaanilisest maailmast (eluta loodusest). Tähtsamad abiootilised tegurid on valgus, temperatuur, niiskus, tuul, pH, raskmetalliühendid, radioaktiivne kiirgus jt.

Abiootilistele teguritele vastanduvad biootilised tegurid, mis tulenevad elusloodusest.

## Tegurid
Bioloogias võivad abiootiliste tegurite hulka kuuluda vesi, valgus, kiirgus, temperatuur, niiskus, atmosfäär, happesus, soolsus, sademete kõrgus, mineraalid, looded, vihm, lahustunud hapnik, toitained ja muld. Makroskoopiline kliima mõjutab sageli kõiki eelnimetatuid. Rõhu ja helilainete puhul võib käsitleda ka mere- või maa-alust keskkonda. Abiootiliste tegurite hulka kuuluvad ookeanikeskkonnas ka õhupiiritus, substraat, vee selgus, päikeseenergia ja looded. Arvestades C3-, C4- ja CAM-taimede erinevusi süsinikdioksiidi sissevoolu reguleerimisel Calvin-Bensoni tsüklisse seoses nende abiootiliste stressiteguritega. C3-taimedel puuduvad mehhanismid fotorespiratsiooni juhtimiseks, samas kui C4- ja CAM-taimed kasutavad eraldi PEP-karboksülaasi ensüümi, et vältida fotorespiratsiooni, suurendades seega fotosünteetiliste protsesside tootlikkust teatud kõrge energiaga keskkondades.

## Näited
Paljud arhed vajavad väga kõrgeid temperatuure, rõhku või ebatavalisi kontsentratsioone keemilisi aineid, nagu väävel; see on tingitud nende spetsialiseerumisest ekstreemsetele tingimustele. Lisaks sellele on seened arenenud ka selleks, et elada oma keskkonna temperatuuril, niiskusel ja stabiilsusel.

Näiteks on oluline erinevus nii vee kui ka niiskuse kättesaadavuses parasvöötme, vihmametsade ja kõrbete vahel. See erinevus vee kättesaadavuses põhjustab nendes piirkondades elavate organismide mitmekesisust. Need erinevused abiootilistes komponentides muudavad olemasolevaid liike, luues piirid, millised liigid saavad keskkonnas ellu jääda, ja mõjutades kahe liigi vahelist konkurentsi. Abiootilised tegurid, nagu näiteks soolsus, võivad anda ühele liigile konkurentsieelise teise liigi ees, tekitades survet, mis viib liikide muutumiseni ja muutumiseni generalistide ja spetsialiseerunud konkurentide vahel. 

## Vaata ka
*Biootilised tegurid
*Antropogeensed tegurid
*CAM-taimed
*Elu teke
*Fosforiringe 

## Viited
Menaẖem Begin

**Menahem Begin** (kasutatakse ka nimekuju **Menachem Begin**; 16. august 1913 Brest-Litoŭsk, Hrodna kubermang, Venemaa Keisririik (praegu Brest Valgevenes) – 9. märts 1992 Tel Aviv, Iisrael) oli Iisraeli poliitik, peaminister 1977–1983.

1939. aastal, pärast seda, kui Saksamaa oli Poola okupeerinud, põgenes Begin Vilniusesse, kus tollal olid hinnanguliselt 40% elanikest juudid. Nõukogude Liit okupeeris Leedu järgmisel aastal ja Begin vahistati, süüdistatuna spioneerimises Suurbritannia kasuks. Ta mõisteti kaheksaks aastaks vangi. 1. juunil 1941 saadeti ta vangilaagrisse Petšora jõe piirkonnas, kuhu ta jäi maini 1942, mil saadeti Palestiinasse.

Tema isa, ema ja vanem vend hukkusid holokausti ajal.

Begin oli sõjaeelse sionistliku noorsooliikumise juht, relvastatud organisatsiooni ETSEL komandör, parlamendiopositsiooni juht, Rahvusliku Ühtsuse valitsuse minister, Iisraeli kuues peaminister, Nobeli rahuauhinna laureaat (1978).

Tema teeneks on peetud Iisraeli riigi taastamist, kaasaaitamist sisserändele Etioopiast, Iisraeli asustamist, Nõukogude juutide väljatoomist, Iisraeli kaitse ja julgeoleku korraldamist ning rahulepingu sõlmimist Egiptusega.

## Isiklikku
Begin oli abielus Aliza Arnoldiga. Neil oli kolm last: Ze'ev Binyamin (Benny), Le'a ja Hassia. Aastal 1996 oli Benny Begin Binyamin Netanyahu esimese valitsuse teadusminister. Alates 31. märtsist 2009 kuni 2013. aasta parlamendivalimisteni oli ta Netanyahu teises valitsuses portfellita minister.

## Vaata ka
* Revisionistlik sionism
Ara Abrahamian

**Ara Abrahamian** (armeenia keeles Արա Աբրահամյան; sündinud 27. juulil 1975 Leninakanis (praegune Gjumri)) on Armeenia ja Rootsi Kreeka-Rooma maadleja. 

Ta hakkas maadlusega tegelema kaheksa-aastaselt. Rahvusvahelistel võistlustel osaleb 1994. aastast, 1999. aastast esindab Rootsit.

Abrahamian on kahekordne maailmameister (2001 ja 2002) ning võitnud MM-i hõbemedali (2003). Euroopa meistrivõistlustel on ta võitnud kaks hõbemedalit (2001 ja 2002) ja ühe pronksmedali (2008).

Abrahamian kaotas 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel poolfinaalkohtumise Itaalia maadlejale Andrea Minguzzile. Abrahamiani treener Leo Mylläri süüdistas kohtunikku vale otsuse tegemises. Rootsi protesti ei rahuldatud. Abrahamian võitis pronksikohtumises Mélonin Noumonvi (Prantsusmaa).

Pärast autasustamist viskas ta oma pronksmedali maha ning jäeti seetõttu Rahvusvahelise Olümpiakomitee otsusega pronksmedalist ilma.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Tõnis Naarits, kes kaotas EM-il 2002. aastal ilmse ülekaaluga 1-12.

## Vaata ka
*Maadlus 2008. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid
*
Songhua

**Songhua** (hiina keeles 松花江 *Sōnghūa Jiāng*; mandžu keeles *Sunggari ula*; vene keeles Сунгари) on Amuuri parempoolne lisajõgi. Ülemjooksul nimetatakse jõge **Erdao Jiang**iks ja keskjooksul **Di'er Songhua**ks.

Kogu Songhua jõgikond asub Hiinas. Songhua pikkus 1927 km ja valgla on 550 000 km².

Songhua saab alguse Changbai Shani mägedest Põhja-Korea piiri lähedalt Jilini provintsist Erdao Jiangi nime all. Ta voolab algul põhja, enne Sunjiangi linna pöördub läände ja kulgeb üldiselt lääne suunas kuni Baishanini, mille ees pöörab põhja. Pärast ühinemist vasakpoolse lisajõe Huifaga nimetatakse jõge nimega Di'er Songhua. Jõgi murrab läbi Longgang Shani ahelikust ja Jilini linnas, mis ei ole Jilini provintsi keskus, ka Jilin Hada Lingi ahelikust. Mõne aja pärast pöördub ta loodesse, ühineb vasakpoolse lisajõe Yinmaga, läbib Qianguo ja Songyuani linna. Varsti pärast seda ühineb temaga vasakult suurim lisajõgi Nen Jiang. Sellest kohast allavoolu nimetatakse jõge Songhuaks. Selles kohas teeb jõgi järsu käänaku ning suundub Jilini ja Heilongjiangi provintsi piirijõena itta. Ta läbib Zhaoyuani linna. Seejärel suubub jõkke Jilini ja Heilongjiangi provintsi piirijõgi Lalin He. Songhua jätkab Heilongjiangi provintsis. Ta voolab läbi provintsi keskuse Harbiini, Mulani ja Tonghe. Viimases suubub Songhuasse paremalt Mayi. Seal läheb jõgi Väike-Hingani ja Zhangguangcai Lingi aheliku vahelt läbi ja suundub kirdesse. Yilanis suubub Songhuasse paremalt Mudanjiangi jõgi, seejärel vasakult Tangwangi jõgi. Jõgi läbib veel Jiamusi ja Fujini ning suubub Tongjiangis Amuuri. 

Jilinis asub Fengmani hüdroelektrijaam, mille veehoidla on jõeoru 62 km ulatuses üle ujutanud.

Jilini ja Tonghe vahel voolab jõgi Mandžuuria tasandikul. Seal ta lookleb tugevalt ja on aja jooksul korduvalt sängi muutnud. Jõe lähedal on hulgaliselt meandreid, mis näitavad, kuidas jõgi on kunagi kulgenud.

Jõgi on jääs novembrist märtsini. Suurvesi on lume sulamise ajal kevadel.

Jõgi on laevatatav keskmise suurusega laevadele suudmest Harbiinini ning väikestele laevadele Songhuad mööda Jilinini ja Nen Jiangi mööda Qiqiharini.

13. novembril 2005 toimus Jilinis PetroChina tehases plahvatus, mille tagajärjel sattus jõkke 100 tonni benseeni. Selle tulemusena oli vaja sadu kilomeetreid asuva Harbiini veevärk sulgeda ja Venemaa ähvardas Hiinat kohtuga Amuuri reostamise eest. Benseenilaik jõel oli 80 km pikk ja jõudiski lõpuks Amuuri.

## Viited