open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksander Klauson

**Aleksander Klauson** (sündinud 11. detsembril 1959 Tallinnas) on eesti mehaanikateadlane.

## Haridus
Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna *[[cum laude]]*. Aastatel 1982–1985 oli ta Tallinna Polütehnilises Instituudis aspirantuuris (juhendaja professor Jaan Metsaveer). 1987. aastal kaitses ta füüsika-matemaatika kandidaadi väitekirja. Järeldoktorina oli ta Le Havre’i Ülikoolis 1993. Füüsika-matemaatikakandidaat 1987.

## Töökäik
Ta oli aastatel 1981–1983 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusmehaanika kateedri assistent, aastatel 1986–1987 oli ta sama kateedri vanemõpetaja ja aastatel 1987–1992 sama kateedri dotsent. Aastatel 1992–1999 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli (ehitusteaduskonnas) mehaanikainstituudi dotsent, aastatel 1999–2003 oli ta erakorraline vanemteadur. Aastatel 2003–2016 oli ta mehaanikainstituudi tehnilise mehaanika professor, lisaks oli ta 2005. aastast tehnilise mehaanika õppetooli juhataja ja mehaanikainstituudi direktor. 2017. aastast on ta ehituse ja arhitektuuri instituudi professor.
 
## Teadustöö
Tema teadustöö põhisuunad on loodusteadused ja tehnika, mehaanika (täpsemalt lainelevi modelleerimine õhukeseseinalistes konstruktsioonides).
Avaldanud 42 teaduspublikatsiooni. 

### Teaduskorralduslik tegevus
Tartu ülikooli mehaanikainstituudi nõukogu liige 2002−2016; ehitusteaduskonna nõukogu liige 2010−2016; Ameerika Akustikaühingu liige; Allvee akustika tehnilise gruppi liige (TG Noise) 2015−...; ELCOM-i rühma "pressure" liige 2015−...; Ehituse ja arhitektuuri instituudi nõukogu liige 2017−...

## Tunnustus
* 2013 Parim eestikeelne kõrgkooliõpik ("Tugevusõpetus")
* 2008 parim TTÜ teadusartikkel tehnika ja tehnoloogia valdkonnas

## Liikmesus
Ta on Ameerika Akustikaühingu liige 1996

## Isiklikku
Ta on Vladimir Klausoni poeg. Huvialad: tervisejooks, mägimatkamine.

## Kirjandus
* Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. TTÜ kirjastus. Tallinn 2008.

## Välislingid
*
Saphenophis

***Saphenophis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Saphenophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Saphenophis antioquiensis]]* (Dunn, 1943)
* *[[Saphenophis atahuallpae]]* (Steindachner, 1901)
* *[[Saphenophis boursieri]]* (Jan, 1867)
* *[[Saphenophis sneiderni]]* Myers, 1973
* *[[Saphenophis tristriatus]]* (Rendahl & Vestergren, 1941). 

## Levila

Need maod elavad Colombias ja Ecuadoris. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Saphenophis]] seisuga 31.05.2014.*
1896-klassi hüdrograafialaev

**1896-klassi hüdrograafialaev** (originaaltõlkes suur hüdrograafiakaater – *Большой гидрографический катер пр.1896*) on Nõukogude Liidus külma sõja ajal suurel hulgal toodetud väike hüdrograafialaev. On seni kasutusel.

NATO klassifikatsioon **Nyryat-2**.

## Ajalugu
Laevu valmistati Nõukogude Liidus aastail 1964–1977 üle 100 eksemplari, sealhulgas ekspordiks vähemalt 13. Hiljem on mõned laevad jäänud endise Nõukogude Liidu aladel iseseisvunud riikidele. Algul nimetati neid ka hüdrograafia mõõdistuspaatideks (GMB). Paljud laevad on nüüdseks kas maha kantud, antud üle mereklubidele või läinud eraomandusse. Siiski on suur osa veel kasutuses.

Laevu on kasutatud peamiselt poilaevadena, kuid vähesel määral ka muudes ülesannetes. Kaks laeva ehitati spetsiaalselt ahtrisse pikendatud tekiehitisega kasutamiseks õppelaevana (1896U).

## Kirjeldus
Laeva otstarbekas maksimaalne veeväljasurve on 125 t ning see on mõeldud töödeks sadamais, reidil ja jõesuudmetes. Merekõlblikkus on piiratud kuni 5-pallise tuulega. Laeva kere jaguneb viieks veekindlaks sektsiooniks, millest ükskõik millise uputamisel säilib ujuvus. Ökonoomne kiirus on umbes 10 sõlme. Laeval on kaks laadruumi ja lisaks võimalus paigutada tekile kuni 20 t lasti. Vöörikraana tõstejõud on kuni 0,9 t, ahtrikraanal 1,5 t. Üldjuhul laeval pardarelva pole, kuid vähemalt eksporditud laevadele on neid paigaldatud.

## Eestis
Nõukogude Liidu Sõjamerelaevastiku hüdrograafiateenistus kasutas selle klassi laevu töödeks rannavetes. 1994. aastal sai Eesti Veeteede Amet lahkuvatelt Vene asutustelt enda käsutusse kaks sellist laeva. Need said nimeks EVA 309 ja EVA 310 ning olid mitme aasta jooksul kasutusel poilaevadena. Hiljem kanti need seoses moodsamate laevade saabumisega maha. 

Vähemalt üks algselt 1896-klassi hüdrograafialaev, reis-kaubalaev Arabella, on praegugi Eesti lipu all.

## Vaata ka
* Jaroslavets

## Viited

## Välislingid
*Ehitusuudised.ee: EVA-309 Hundipea sadamas
*Ajapaik.ee: Laevad Miinisadama ja Hundipea sadama vahelise muuli juures, 1990-ndad
Rhadinaea

***Rhadinaea*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Rhadinaea* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Rhadinaea bogertorum]]* Myers, 1974
* *[[Rhadinaea calligaster]]* (Cope, 1876)
* *[[Rhadinaea cuneata]]* Myers, 1974
* *[[Rhadinaea decorata]]* (Günther, 1858)
* *[[Rhadinaea flavilata]]* (Cope, 1871)
* *[[Rhadinaea forbesi]]* Smith, 1942
* *[[Rhadinaea fulvivittis]]* Cope, 1875
* *[[Rhadinaea gaigeae]]* Bailey, 1937
* *[[Rhadinaea hesperia]]* Bailey, 1940
* *[[Rhadinaea laureata]]* (Günther, 1868)
* *[[Rhadinaea macdougalli]]* Smith & Langebartel, 1949
* *[[Rhadinaea marcellae]]* Taylor, 1949
* *[[Rhadinaea montana]]* Smith, 1944
* *[[Rhadinaea myersi]]* Rossman, 1965
* *[[Rhadinaea omiltemana]]* (Günther, 1894)
* *[[Rhadinaea pulveriventris]]* Boulenger, 1896
* *[[Rhadinaea quinquelineata]]* Cope, 1886
* *[[Rhadinaea sargenti]]* Dunn & Bailey, 1939
* *[[Rhadinaea taeniata]]* (Peters, 1863)
* *[[Rhadinaea vermiculaticeps]]* (Cope, 1860). 

## Levila

Need maod elavad Ameerika Ühendriikides,   Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Colombias. 

## Viited

## Välislingid
*Myers, Charles W., The systematics of Rhadinaea (Colubridae), a genus of New World snakes. Bulletin of the AMNH.Lühikokkuvõte; v. 153, artikkel 1, veebiversioon (vaadatud 31.05.2014) (*inglise keeles*)
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhadinaea]] seisuga 31.05.2014.*
Uus-Meremaa veinid

**Uus-Meremaa veinid** on veinid, mida toodetakse Uus-Meremaal, kus asuvad maailma kõige lõunapoolsemad ja kõige idapoolsemad veinipiirkonnad. Kõige enam toodetakse valgeid veine.

## Uus-Meremaa veinide ajalugu
Uus-Meremaa puhul on tegu uue maailma veiniriigiga. Veini hakati seal valmistama 19. sajandi esimeses pooles kuid tõelise hoo sai see sisse 1960. aastate lõpus. Sellest ajast alates on Uus-Meremaa veinitööstus arenenud väga kiiresti ja saanud riigi väga oluliseks kaubaartikliks.

## Uus-Meremaa veiniregioonid
*Northland
*Auckland
*Waikato ja Plenty laht
*Gisborne
*Hawke’s Bay 
*Wellington/Wairarapa
*Nelson 
*Marlborough 
*Canterbury / Waipara org
*Central Otago

## Uus-Meremaal kasvatatavad viinamarjasordid
Populaarsemad veinitooraine viinamarjasordid (lähtudes toodetud veini kogusest):
*Sauvignon Blanc
*Pinot Noir
*Chardonnay
*Pinot Gris
*Merlot
*Riesling 
*Syrah
*Gewürztraminer 
*Cabernet Sauvignon 
*Malbec

Kogu veinitoodangust moodustavad Sauvignon Blanci veinid ligikaudu 68%. Eksporditavast veinitoodangust moodustavad valged veinid ligikaudu 91% ja Sauvignon Blanci veinid 83%.

## Välislingid
*Uus-Meremaa veinid
*New Zealand Winegrowers Annual Report 2013
Eripataljonid Ida ja Lääs

**Eripataljonid ''Ida'' ja ''Lääs'' ** (vene keeles *Специальные батальоны "Восток" и "Запад"*) olid kaks Tšetšeenias baseeruvat Venemaa sõjaväeluure (GRU) Spetsnazi üksust. Isikkoosseisus olid ülekaalus tšetšeenid, juhtivkoosseisus oli nii venelasi kui tšetšeene. Üksused moodustati algselt kahe rooduna 1999. aastal. Väidetavalt saadeti üksused laiali 2008. aasta lõpul.

## Viited

## Välislingid

* Going in hard with the guerrilla hunters of Chechnya, *[[The Sunday Times]]*, May 15, 2005
* Land of the warlords, *[[The Guardian]]*, 13 June 2006
* In the front line of Putin's secret war, *[[The Daily Telegraph|The Telegraph]]*, 27 Mar 2007
* Clanning Chechnya: The combat at Gudermes to have been brewing, *[[Novaya Gazeta]]*, 21.04.2008
* Chechnya ambiguous to disbandment of "Vostok" and "Zapad" battalions, Caucasus Knot, 10/11/2008
* 45th '"Запад" есть "Запад", "Восток" есть "Восток", Memorial, 29.07.2005
Krokodillikuusk

**Krokodillikuusk** on hariliku kuuse haruldane vorm, mis leiti Eestist Kiidjärvelt.

## Ajalugu
Paarkümmend aastat tagasi leiti teises metsarindes 25 m kõrgune imeliku krobelise koorega kuusepuu. Leidja Ain Erik ei osanud teda määrata ning nimetas ta esialgu **palmitüveliseks kuuseks**. Toomas Frey juhendamisel määrati see korgikuuseks (*Picea abies f. tuberculata*). Selle nimetuse all jäigi ta aastateks RMK Kiidjärve Looduskeskuse Roiupalu õpperajal huvitavaks vaateobjektiks. 

Kui kuusk oli kasvanud 30 m kõrguseks ja tüvi paisunud 30 cm jämeduseks, oli koor-korp paksenenud ja rõmenenud ning ulatus 5 m kõrguseni. Tekkis kahtlus, kas on ikka tegu korgikuusega? Ain Erik tegi kuusest fotod ja saatis need uurimiseks Eesti Dendroloogia Seltsi presidendile Aino Aaspõllule, kes arvas kohe, et see ei ole korgikuusk. Koos Soome dendroloogidega asus ta kuusevormi täpsemalt selgitama. Mõningase sarnasuse järel tulid arvesse mõned juba kirjeldatud kuusevormid, kuid nende korbamügarike algtekke põhjuseks on tüvepinnalt tekkinud puidumügarik. Aga Kiidjärve korgikuuse koorekonaruste aluspind tüvel on tasane – seega mügarike sees ei ole puitu. Soome korbakuusel on korp pikkade vaaludena, aga meie kuusel moodustub korbast ruudustik.

Dendroloogidel ei jäänud muud üle, kui tunnistada, et Ain Erik on leidnud täiesti uue, seni teadmatu ja kirjeldamata kuusevormi, millele Soome teadlased pakkusid alul teaduslikuks nimeks *Picea abies f. estica*. Leidja ettepanekul ja soomlaste uuemaid mõtteavaldusi arvestades võinuks eestikeelne nimi olla Kiidjärve krokodillikuusk – *Picea abies f. crokodilus*. Seda toetas ka Soome dendroloog Kimmo L. Kolkka, sest see nimi iseloomustavat puud kõige paremini, kuna kuuse korbastik sarnaneb Niiluse jões elutsevate krokodillide seljamustriga.

Fotode järgi kinnitas Kiidjärve kuuse erilisust ka Saksa Dendroloogia Seltsi (Deutsche Dendrologische Gesellschaft) president professor H. C. Peter A. Schmidt, kes kinnitas, et temale ei ole selline kuuse korbavorm tuntud ei loodusest ega kirjandusest. Teaduslikuks kinnituseks oleks muidugi vaja veel mõne sellise puuisendi leidmine. 
Krokodillikuuse esmaleiust ilmus Saksa Dendroloogia Seltsi 2012. aasta aastaraamatus nr. 97 A. Eriku ja Peter A. Schmidti ühisartikkel koos kuuse fotodega. Professor tegi ettepaneku sellele erilisele kuuse vormile anda ajutine ladinakeelne nimi *Picea abies fo. erikii* P.A. SCHMIDT, nom.prov., bzw. 'Erik'

## Viited


## Välislingid
* Kiidjärvel kasvav kuusk võib olla esmaleid
Orlan-10

**Orlan-10** (vene keeles «Орлан-10») on Venemaal Peterburis Venemaa sõjaväele toodetav mitmeotstarbeline ühe mootoriga propellerdroon.

Ukraina Julgeolekuteenistuse teatel kasutati sellist drooni Donbassi sõjas Ida-Ukrainas. Üks seda tüüpi droon tulistati alla Donetski lähistel 2014. aasta 28. mail, selle rusudest avaldati ajakirjanduses ka fotod.

## Lennutehnilised omadused
Peamised andmed:
* **Pikkus**: 1,8 m
* **Tiivaulatus**: 3,1 m
* **Stardimass**: 18 kg
* **Kasuliku lasti kaal**: kuni 5 kg
* **Mootor**: sisepõlemismootor (bensiin А-95)
* **Lendu laskmise viis**: konteinerisse mahtuvalt katapuldilt
* **Maandumisviis**: langevarjuga 
* **Kiirus**: 75–170 km/h
* **Pikim lennuaeg**: 18 tundi
* **Tegevusraadius**: kuni 120 km kaugusel maapealsest juhtimisjaamast (kuni 600 km autonoomsel lennul)
* **Praktiline lennulagi**: 6000 m
* **Suurim lubatav tuule kiirus lendu laskmisel**: 10 m/s
* **Lennuks sobilik õhutemperatuur madalal lennukõrgusel**: −35 ... +50 °C

## Viited

## Välislingid

* СБУ показала сбитый российский беспилотник – SBU näitas allatulistatud drooni (*vene keeles*)
Schwanni rakud

**Schwanni rakud** (ladina *Gliocytus periphericus*) on selgroogsetel loomadel piirdenärvide aksonit ümbritsevad ja närvikiudude müeliintupe moodustavad tugirakud.

   

Schwanni rakkude areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Schwanni rakud surevad apoptoosi käigus.

## Histoloogia

Schwanni rakud on gliiarakkude tüüp. Nende ülesandeks on aksonite varustamine müeliiniga ja nende isoleerimine (kaitsmine), aga ka antigeenide tutvustamine T-rakkudele ning osalemine närvide arengus, reparatsioonis ja tööshoidmises.

Schwanni rakud on tundlikud steroidhormoonide suhtes, neil rakkudel on östrogeeniretseptorid ja östradiool stimuleerib nende paljunemist, ka insuliin soodustab Schwanni rakkude arengut (retseptorid IGF-I).

## Patoloogia

Inimestel seostatakse Schwanni rakkudega mitmeid haiguslikke seisundeid, näiteks krooniline põletikuline demüeliniseeriv polüradikulaneuropaatia, Guillaini-Barré sündroom ja leepra.

Perekondlikeks haigusteks, mille tekkes osalevad Schwanni rakud, loetakse Charcot'-MarieToothi tõbi, Krabbe tõbi ja Niemanni-Picki tõbi.

Schwanni rakkudest pärinev healoomuline kasvaja on schwannoom.

Schwanni rakke on leitud ka polüskleroosi põdevate haigete seljaajust.

## Nimi

Schwanni rakud on nimetatud Saksa anatoomi ja füsioloogi Theodor Schwanni (1810–1882) auks.

## Viited

## Välislingid
*I. D. DUNCAN ja R. L. HOFFMAN,Schwann cell invasion of the central nervous system of the myelin mutants, J. Anat. (1997) 190, lk 35–49, veebiversioon (vaadatud 1.06.2014) (*inglise keeles*)
*Patrice Maurel, James L. Salzer, Axonal Regulation of Schwann Cell Proliferation and Survival and the Initial Events of Myelination Requires PI 3-Kinase Activity, The Journal of Neuroscience, 15 juuni 2000, 20(12):4635–4645, veebiversioon (vaadatud 1.06.2014) (*inglise keeles*)
*Elizabeth P. Murchison, Cesar Tovar, Arthur Hsu, Hannah S. Bender, Pouya Kheradpour, Clare A. Rebbeck, David Obendorf, Carly Conlan, Melanie Bahlo, Catherine A. Blizzard, Stephen Pyecroft, Alexandre Kreiss, Manolis Kellis, Alexander Stark, Timothy T. Harkins, Jennifer A. Marshall Graves, Gregory M. Woods, Gregory J. Hannon, Anthony T. Papenfuss, The Tasmanian Devil Transcriptome Reveals Schwann Cell Origins of a Clonally Transmissible Cancer, Science, 1 jaanuar 2010, 327. väljaanne, nr. 5961, lk 84-87 (*inglise keeles*) 
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
*MYELIN & SCHWANN CELL COMPONENTS, veebiversioon (vaadatud 1.06.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Schwann-Zelle]] seisuga 1.06.2014.*
Volvo XC90

**Volvo XC90** on Volvo suurim kolme istmereaga linnamaastur, mida on toodetud 2002. aastast ning millest 2020. aasta seisuga on tootmises teine põlvkond.   

## 1. põlvkond
Tegu oli Volvo esimese suure linnamaasturiga, mida esitleti 2002. aasta jaanuaris Põhja-Ameerika autonäitusel. Kasutusel oli Volvo P2 platvorm, mida kasutati ka mitme muu Volvo mudeli (näiteks S80, V70 jt) juures.   

Mootorivalik oli lai: saadaval olid 2,4-liitrised R5-diiselmootorid, 2,5-, 3,0- ja 3,2-liitrised bensiinimootorid ning võimsaim jõuallikas oli Yamaha toodetud 4,4-liitrine V8-bensiinimootor, mille võimsus oli algusaastatel 215 kW ja hiljem 232 kW.  
2007 Volvo XC90 (P28 MY07) D5 wagon (2011-01-05).jpg|Volvo XC90 (2007)
2009 Volvo XC90 (P28 MY09) D5 wagon (2011-07-17) 01.jpg|Volvo XC90 (2009)


## 2. põlvkond
2. põlvkonna autosid hakati tootma 2014. aastal ning auto on ehitatud täiesti uuele Scalable Product Architecture (SPA) platvormile.  

Saadaval on nii bensiini- kui ka diiselmootorid, mis on kõik 4-silindrilised ja 2,0-liitrised. Saadaval on ka pistikuhübriid, mille mootoritähiseks on T8 Twin-Engine. 

Kõik autod on varustatud 8-käigulise automaatkäigukastiga. Istekohtade arv sõltub konkreetsest turust ja mootori versioonist ning saadaval on 4-, 5-, 6- ja 7-istmelised versioonid.  

Uus XC90 sai 9-tollise puuteekraani.

Volvo XC90 registered July 2019 1969cc.jpg|Volvo XC90 (2019)
Volvo XC90 PHEV BSB 07 2019 6914.jpg|Volvo XC90


## Viited
Nissan X-Trail

**Nissan X-Trail** on Nissani maastur. Seda on toodetud 4 põlvkonda alates 2000. aastast. Alates 3. põlvkonnast müüakse X-Traili Põhja-Ameerika turul ka **Nissan Rogue'i** nime all.

1. põlvkonna X-Traili toodeti ka vesinikuga töötava kütuseelemendiga, selle mudeli tähis oli FCV. 


2006 Nissan X-Trail (T30 II) Ti-L wagon (2015-06-18) 01.jpg|1. põlvkond
Eastern Airport Motors 115 X-TRAIL FCV.jpg|1. põlvkond FCV
2013 Nissan X-Trail (T31) ST wagon (2014-12-23) 01.jpg|2. põlvkond

3. põlvkonna X-Trailil (koodnimega T32) on esimese Nissani mudelina kolm istmerida ja tegu on seitsmekohalise autoga. Sellel on bi-LED esituled, Nissani turvakilbisüsteem, 3. põlvkonna meelelahutus-, navigatsiooni- ja teabesüsteem NissanConnect ning uus istmesüsteem. Seda toodetakse nii esi- kui ka nelikveolisena.

Nissan X-Trail 20X Emergency Brake Package.jpg|3. põlvkond
Nissan X-Trail (9787615981).jpg|3. põlvkond

4. põlvkonna X-Traili (koodnimega T33) esitleti Põhja-Ameerikas 2020. aasta suvel esmalt Nissan Rogue'i nime all ning Nissan X-Traili nime all. Esitlus toimus Shanghai autonäitusel.  

2022. aasta septembris esitleti Euroopas uut X-Traili. Euroopa turul on mootorivalikus ainult hübriidajamid: muutuva surveastmega 1,5-liitrine turboga kerghübriid bensiinimootor ja e-Power-seeria hübriidid, millest üks on esiveoline ja teine nelikveoline.  

Nissan X-Trail (T33) 1X7A7179.jpg|4. põlvkond
Nissan X-Trail e-Power 1X7A7056.jpg|4. põlvkond
2021 Nissan Rogue.jpg|Nissan Rogue 2021


## Viited
Hyundai Grand Santa Fe

**Hyundai Grand Santa Fe** on Hyundai linnamaasturi Santa Fe suurem ja luksuslikum versioon. Grand Santa Fed hakati tootma 2014. aastal. Selle põhikonkurent on Jeep Cherokee.
Valentin Mankin

**Valentin Mankin** (19. august 1938 – 1. juuni 2014) oli juudi päritolu Ukrainas sündinud Nõukogude Liidu purjesportlane.

Mankin on ainus purjetaja, kes on võitnud olümpiakulla kolmes võistlusklassis – Finni, Tempesti ja Stari jahiklassis.

1988. aastast töötas ta treenerina Itaalias. Tema käe all on teiste seas treeninud Luca Devoti ja Alessandra Sensini. 

## Välislingid
Porsche Macan

**Porsche Macan** on Porsche väiksem sportmaastur,  mis on tootmises 2014. aastast. Macan on ehitatud  Audi Q5-ga samale platvormile

Mootoreid on kolm: 3,0 – (Macan S) ja 3,6-liitrised (Macan Turbo) bensiinimootorid ja 3,0-liitrine (Macan Diesel) diiselmootor. Macan S-il on 340 hj ja 460 Nm, S jõuab 0–100 km/h 5,4 sekundiga ja kulutab 9 l kütust sajale kilomeetrile. Diiselmootoriga Macan Dieselil on 258 hj ja 580 Nm, diisel jõuab 0–100 km/h 6,3 sekundiga ja kulutab 6,2 l/100 km. Macan Turbol on 400 hj ja see jõuab 0–100 km/h 4,8 sekundiga.

2019. aastal läbis Macan mudeliuuenduse, mille käigus muudeti mootorivalikut ning Macan sai ette ja taha uued leed-tuled. Suurim väline erinevus on uue disainiga üle terve tagaluugi ulatuvad tagatuled. 


Porsche Macan Turbo rl.jpg|Porsche Macan Turbo
Porsche Macan S (14547616968).jpg|Porsche Macan Turbo S
Porsche, Paris Motor Show 2018, Paris (1Y7A1096).jpg| Macan mudeliuuendus
Fiat Freemont

**Fiat Freemont Cross** on Fiati suur krossover. See erineb tavalisest Fiat Freemontist selle poolest, et see on krossoverlikuma välimusega ja selle poolest, et sellel on 19-tollised valuveljed, teistsugune nahkpolster, 8,4 tolline puuteekraan, Alpine muusikasüsteem. Freemont Crossi saab nii esi- kui ka nelikveolisena ja kahe erineva võimsusega ja käigukastiga: 140 ja 180 hj ning 6-käigulised automaat ja manuaal.
Kanozero

**Kanozero** (vene keeles *Кано́зеро*) on järv Venemaal Koola poolsaare edelaosas, Umba jõe keskjooksul.

Kanozero veepinna tase on 52 meetrit üle merepinna. Välja voolavad Kitsa ja Rodvinga jõgi. Muna ja Kana jõgi voolavad läbi Kanozero Umba jõkke.

Järve kallastelt ja kolmelt järvesaarelt on leitud üle 1000 kaljujoonise.
Jeep Renegade

**Jeep Renegade** on Jeepi toodetav väike neljaukseline maastur, mida esitleti 2014. aasta Genfi autonäitusel. See on Fiati ja Jeepi koostöö esimene vili. 

Renegade on ehitatud '''Fiat 500X'''-ga samale platvormile, aga 500X erineb Renegade'ist selle poolest, et viimane on maastikusuutlikum (kliirens 20 cm). 

Renegade on saadaval esi- ja ka nelikveolisena. Nelikveosüsteem kannab nime Selec-Terrain. Selec-Terrain'il on viis režiimi: Auto, Snow, Sand, Mud ja Rock. 

Käigukastidest on saadaval muuhulgas ka 9-käiguline automaatkäigukast.

2019. aastal läbis Renegade mudeliuuenduse, mille käigus uuendati juhiabi- ja turvasüsteeme ning multimeediakeskust. Mootorivalikusse lisandusid 1,0- ja 1,3-liitrised bensiinimootorid, vastavalt 120 ja 150 hobujõudu. Käigukastide valikus on 6-käiguline käsikäigukast, topeltsiduriga automaatkäigukast ja endiselt ka 9-käiguline automaatkäigukast.

2021. mudeliaastast alates on saadaval ka pistikuhübriid **Jeep Renegade 4xe**, millel on 1,3-liitrine turboga bensiinimootor ja elektrimootor ning mis Longitude ja Limited versioonis arendab võimsust 190 hj ja Trailhawk versioonis 240 hj. Aku mahtuvuseks öeldakse 11,4 kWh.
Henning Carlsen

**Henning Carlsen** (4. juuni 1927 Ålborg – 30. mai 2014 Kopenhaagen) oli taani filmirežissöör.

Carlseni film "Sult" kuulub Taani kultuurikaanonisse.

## Mängufilmid
*Dilemma (1962)
*Hvad med os? (1963)
*Kvindedyr (1965)
*Sult (1966)
*Mennesker mødes og sød musik opstår i hjertet (1967)
*Klabautermanden (1969)
*Man sku' være noget ved musikken (1972)
*En lykkelig skilsmisse (1975)
*Da Svante forsvandt (1975)
*Hør, var der ikke en som lo? (1978)
*Pengene eller livet (1982)
*Oviri (1986)
*Pan (1995)
*I Wonder Who's Kissing You Now (1998)
*Springet (2005)
*Erindring om mine bedrøvelige ludere (2012)
Cadillac Escalade

**Cadillac Escalade** on General Motorsile kuuluva kaubamärgi Cadillac all toodetav suur *body-on-frame* konstruktsiooniga (eraldi raamile asetatud kere) luksusmaastur ja esimene Cadillaci nime all toodetav maastur. Escalade on luksuslikum versioon Chevrolet' sõsarmudelitest Tahoe (tavaversioon) ja Suburban (pikendatud versioon), kõiki kolme autot toodetakse samal põhjal. Escalade'i tootmist alustati 1998. aastal ning see oli mõeldud konkureerima Mercedes-Benzi M-klassi, Range Roveri ja Lexus LX-iga ning ka Fordi 1998. aastal välja lastud Lincoln Navigatoriga.

Alates 2003. mudeliaastast on Escalade'i toodetud ka pikendatud variandis ESV.

Fail:1st Cadillac Escalade -- 10-12-2011.jpg|1. põlvkond (GMT435)
Fail:2nd Cadillac Escalade.jpg|2. põlvkond (GMT820)
Fail:'03-'06 Cadillac Escalade ESV Hooters Las Vegas GMT800.jpg|2. põlvkond ESV (GMT830) 


## Kolmas põlvkond (2007)
Escalade läks 2007. mudeliaastaks üle uuele GMT900 platvormile, nagu ka kõik tema kaasmudelid (Silverado, Sierra, Suburban, Tahoe, Avalanche, Yukon, Yukon XL ja Yukon Denali), mis toodi turule samaaegselt. 


Fail:'10 Cadillac Escalade (MIAS '10).jpg|3. põlvkond (GMT926)
Fail:'09 Cadillac Escalade Hybrid (MIAS).JPG|3. põlvkond Hybrid
Fail:2007-Cadillac-Escalade-ESV.jpg|3. põlvkond ESV (GMT936)


## Neljas põlvkond (2015)
7. oktoobril 2013 esitles Cadillac New Yorgis toimunud staariderohkel üritusel neljanda põlvkonna Escalade'i ja Escalade ESV, mis toimus vaid kuu aega pärast seda, kui GM avalikustas Chevrolet ja GMC järgmise põlvkonna maasturid. 

Escalade'i 4. põlvkonda hakati tootma 2014. aastal. Mootoriks on 6,2-liitrine bensiinimootor (420 hj). Escalade'il on kuus istekohta.

Fail:Cadillac Escalade 1Y7A6096.jpg|4. põlvkond (GMTK2XL)
Fail:Cadillac Escalade East Burke VT September 2017.jpg|4. põlvkond ESV (GMTK2YL)


## Viies põlvkond (2021)
Viienda põlvkonna Escalade'i tootmist alustati 2020. aastal. 

### Escalade-V
Cadillac tõi 2022. aastal turule Escalade'i võimsaima versiooni, mida sai nimeks Escalade-V. Escalade-V on suurim performance-maastur Põhja-Ameerika turul. See kasutab 6,2-liitrist mahtkompressorida ülelaetud V8 mootorit. Selle jõudlus on 509 kW (691 hj) ja 885 N⋅m pöördemomenti. Auto on varustatud 10-käigulise automaatkäigukastiga ning kiirendus 0-60 miili/tunnis (0-97 km/h) võtab aega vaid 4,4 sekundit. Soovituslik hind algab 149 990 dollarist. Escalade-V on saadaval ka pikema teljevahega ESV mudelina. 
Fail:'21 Cadillac Escalade ESV.jpg|5. põlvkond (GMT1UL)
Fail:23 Cadillac Escalade-V Base (1).jpg|Cadillac Escalade-V (2023)

## Escalade EXT
Teise ja kolmanda põlvkonna mudelitest oli müügil ka lühikese kasti ja nelja uksega versioon, mis kandis nime Escalade EXT. Selle sõsarmudeliks oli Chevrolet Avalanche.

Fail:1st Cadillac Escalade EXT.jpg|2. põlvkond EXT (GMT806)
Fail:2007 Escalade EXT.JPG|3. põlvkond EXT (GMT946)
Mitsubishi Outlander

**Mitsubishi Outlander** on Jaapani autotootja Mitsubishi Motors toodetav keskklassi linnamaastur. Mudel tuli esmakordselt müügile 2001. aastal Jaapanis nime all **Mitsubishi Airtrek**, kuid globaalselt sai see tuntuks Outlanderi nime all.

Outlander on olnud Mitsubishi üks edukamaid mudeleid, olles teerajaja pistikhübriidtehnoloogia (PHEV) toomisel maasturite klassi. Autot on toodetud neli põlvkonda, millest viimane on valminud tihedas koostöös Nissaniga.

## Esimene põlvkond (2001–2006)
Esimene põlvkond põhines **Mitsubishi ASX** ideeautol ja jagas platvormi **Mitsubishi Lanceriga**. Jaapanis Airtreki nime all müüdud auto rõhutas "vaba aja veetmise" kontseptsiooni. Euroopa ja Põhja-Ameerika turgudele jõudis mudel 2003. aastal, saades uue, agressiivsema esiosa ja ametliku nime Outlander.


Fail:'03-'05 Mitsubishi Outlander.jpg|Esimese põlvkonna Outlander
Fail:Mitsubishi Outlander rear 20071217.jpg|Esimese põlvkonna tagaosa


## Teine põlvkond (2006–2012)
Teine põlvkond ehitati uuele globaalsele GS-platvormile. Alates sellest põlvkonnast muudeti Outlanderi nimi ühtseks üle maailma. 2009. aastal läbis mudel uuenduskuuri, saades uue "Jet Fighter" stiilis esivõre, mis oli inspireeritud **Mitsubishi Lancer Evolutionist**. See põlvkond oli saadaval ka seitsmekohalisena.


2007-Mitsubishi-Outlander-DC-3.jpg|Teine põlvkond
2009 Mitsubishi Outlander SE.jpg|Teine põlvkond (tagaosa)
Outlander bild.jpg|Mudeliuuendus "Jet Fighter" esiosaga


## Kolmas põlvkond (2012–2021)
Kolmanda põlvkonna Outlander avalikustati 2012. aasta Genfi autonäitusel. See põlvkond keskendus kütusesäästlikkusele ja turvalisusele, olles varustatud kerge kere ja täiustatud nelikveosüsteemiga. Mudel läbis kaks olulist värskendust (2015 ja 2018), mille käigus muutus oluliselt auto esiosa disain (nn *Dynamic Shield*).

### Mitsubishi Outlander PHEV
2012. aasta Pariisi autonäitusel esitletud **Outlander PHEV** oli maailma esimene nelikveoline pistikhübriid-maastur. See kombineeris bensiinimootori kahe elektrimootoriga, võimaldades sõita ka puhtalt elektri jõul. PHEV mudelist sai kiiresti Euroopa enimmüüdud pistikhübriid.


16-18 Mitsubishi Outlander.png|Kolmanda põlvkonna 1. mudeliuuendus
Mitsubishi Outlander Genf 2018.jpg|Kolmanda põlvkonna 2. mudeliuuendus
Mitsubishi Outlander PHEV (front quarter).JPG|Outlander PHEV pistikhübriid


## Neljas põlvkond (2021–tänapäev)
Neljas põlvkond avalikustati 16. veebruaril 2021. See on esimene Mitsubishi mudel, mis valmis **Renault-Nissan-Mitsubishi liidu** raames, jagades CMF-CD platvormi ja mitmeid komponente mudeliga Nissan X-Trail. 

Auto disain on inspireeritud ideeautost **Engelberg Tourer**. Uus mudel on eelkäijatest laiem ja pakub luksuslikumat interjööri koos täiustatud juhiabisüsteemidega.


Fail:Mitsubishi Engelberg Tourer Genf 2019 1Y7A5813.jpg|Ideeauto Engelberg Tourer
Fail:Mitsubishi Engelberg Tourer Genf 2019 1Y7A5815.jpg|Engelberg Tourer (tagaosa)


## Viited
Nicolas Mignard

**Nicolas Mignard** (7. veebruar 1606 Troyes – 20. märts 1668 Pariis) oli prantsuse maalikunstnik.

Mignard töötas suure osa oma elust Avignonis, kus ta maalis altarimaale, freskosid ja portreesid. Tema loomingut iseloomustavad selge kompositsioon, tasakaalustatud vormikäsitlus ja religioossed teemad.

Nicolas Mignard oli maalikunstnik Pierre Mignardi vend.
Salvador Sánchez Cerén

**Salvador Sánchez Cerén** (sündinud 18. juunil 1944) on El Salvadori õpetaja ja poliitik, El Salvadori president aastatel 2014–2019.

Salvador Sánchez Cerén õppis San Salvadori pedagoogilises koolis ja töötas pärast kooli lõpetamist kümme aastat õpetajana.

1. juunist 2009 kuni presidendiks saamiseni oli ta asepresident. Ta kuulub erakonda Farabundo Martí Rahvuslik Vabastusrinne.
Artekon Raadio Tallinn

**Artekon Raadio Tallinn** oli venekeelne internetiraadio Eestis.

Raadiojaam töötas ööpäev läbi. Saated olid vene keeles, muusika mitmekesine. Saadete eetriaeg oli saatekavas esitatud Eesti ajavööndi järgi. Raadiokanal edastas tundeküllaseid ja temaatilisi saateid nii lastele kui ka täiskasvanutele, analüüsivat ja publitsistlikku programmi, tervitusi, õnnitlusi ja soovimuusikat.

## Vaata ka
*Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
*Artekon Raadio koduleht
BMW X6

**BMW X6** on BMW poolt toodetav sportliku välimusega maastur, mida esitleti 2008. aasta aprillis. BMW ise nimetab X6 kui *sports activity coupé* (SAC), mis peaks endas ühendama maasturi omadused (suured rattad, kõrge kliirens ja nelikvedu) ja sportliku kupeeliku kere.  

## Esimene põlvkond (E71; 2008–2014)

'08 BMW X6 (Montreal).jpg|1. põlvkond
BMW Concept X6 Active Hybrid 01.JPG|1. põlvkond ActiveHybrid
'10 BMW X6 M (MIAS '10).jpg|1. põlvkond X6 M

## Teine põlvkond (F16; 2015–2019)

Teine põlvkond avalikustati 2014. aasta Pariisi autonäitusel ning üks oluline uuendus oli uus 8-käiguline automaatkäigukast. Lisaks suurenes ka uue mudeli pagasiruum ning auto jõudis müügisaalidesse 2014. aasta lõpus. 

## Kolmas põlvkond (G06; 2020–tänapäev)
2019. aasta juulis  tutvustati 3. põlvkonna X6. Auto väliskuju muudeti agressiivsemaks ja iluvõre nurgelisemaks ning esmakondselt BMW ajaloos lisati iluvõrele taustavalgustus.  
BMW G06 Vantablack at IAA 2019 IMG 0487.jpg
BMW G06 IAA 2019 JM 1081.jpg
BMW G06 Sindelfingen 2020 IMG 2322.jpg
BMW G06 22.09.20 JM.jpg
Pierre Mignard

**Pierre Mignard** (7. november 1612 Troyes – 30. mai 1695 Pariis) oli prantsuse maalikunstnik.

Ta oli 17. sajandi üks silmapaistvamaid Prantsuse kunstnikke, tuntud eelkõige portreede ja religioossete maalide poolest. Mignard töötas pikka aega Itaalias, eriti Roomas, kus ta saavutas rahvusvahelise tunnustuse. Hiljem naasis ta Prantsusmaale ning sai kuningas Louis XIV õukonnamaalijaks.

Tema loomingut iseloomustab elegantne ja peen stiil, milles ühinevad baroksed ja klassitsistlikud jooned. 

Pierre Mignard oli Nicolas Mignardi vend.
Maolest

**Maolest** (*Ophionyssus natricis*) on lestaliik ämblikulaadsete klassist.

Maolestad vajavad paljunemiseks peremeesorganismi verd, mida nad imevad.

## Elutsükkel

Maolestadel eristatakse viit staadiumi: muna, vastse, proto- ja deutonümfi ning täiskasvanu staadium. Suguküpsuseni arenevad maolestad (olenevalt välistemperatuuridest) 2–2,5-nädalaselt ning elueaks on pakutud 5–6 nädalat.

Üleni märjaks saades maolestad harilikult upuvad.

## Peremeesorganismid

Looduslikuks peremeheks peetakse kuningpüütoneid.

Peremeesorganismideks on mitmed roomajad, sh seltsilisloomadena peetavad maod.

Maolestad elutsevad vangistatud madudel harilikult peapiirkonnas. Omanik võib märgata maolestade poolt vereimemise tulemusel tekkinud turseid ja paistetust. Ka võib esineda madudel korratut kestamist mille käigus silmakilbised ei kestu, anoreksiat, kaalukaotust ja letargiat. Kui maolestadel õnnestub segamatult paljuneda siis võivad nad peremeesorganismi hukutada.

Arvatakse, et maod võivad sügeluse leevendamiseks tihedasti veevanne võtta.

Maolest võib ka inimesel elutseda.

## Haigustekitajatena

Maolesti peetakse mitmete parasitaarhaiguste võimalikeks siirutajateks nagu *ophidian paramyxovirus* ja *inclusion body disease* (IBD). IBD-d peetakse nakkuslikuks ning seni seda ravida ei osata, mistõttu tuleb nakatunud loomad eutaneerida.

## Viited

## Välislingid
*Dave and Tracy Barker, The Life History of Snake Mites, veebiversioon (02.06.2014) (*inglise keeles*)
Elektronjuhtivus

**Elektronjuhtivus** on elektrijuhtivus, mille korral on laengukandjateks aines leiduvad vabad elektronid ehk juhtivuselektronid.  

Kui elektrijuhile rakendada väline elektriväli, hakkavad elektronid aines liikuma kindlas suunas, moodustades elektrivoolu.

Pooljuhtide puhul kõneldakse elektronjuhtivusest ja aukjuhtivusest. Elektronjuhtivuse korral on laengukandjate seas ülekaalus juhtivuselektronid, aukjuhtivuse korral augud.
 

## Vaata ka
* Elektrijuhtivus
* Pooljuht

## Viited
Intsikurmu parkmets

**Intsikurmu parkmets** on parkmets Põlva linna lõunaosas. Parkmetsa pindala on 23,1 ha. See on looduskaitse all. Puhkepiirkonda kuulub ka lauluväljak.

Intsikurmu metsapark on tuntud eelkõige tänu laulupeo traditsioonile. Esimesed mitme eestlaste koori kooslaulmised toimusid metsapargis 1855. ja 1857. aastal. Intsikurmus korraldati ka Eesti Üliõpilaste Ehitusmaleva veteranide malevakokkutulekud.

Metsaparki on loodud sportrajatis Südamerada (2,5 km) ja slaalominõlv.

Intsikurmus toimuvad mitmesugused peod ja festivalid, näiteks Intsikurmu muusikafestival, rahvamuusikapeod, lõõtspillipidu Harmoonika ja paljud teised.

## Intsikurmu laululava
Laululava ehitati 1969. aastal arhitekt Vadim Tšentropovi projekti järgi. 2002. aastal põles laululava maha ja see taastati. Ka tänapäeval on Intsikurmu laululava tuntud kontserdi- ja peopaik. Laululavale mahub ligi 3500 lauljat. Intsikurmu laululava haldab Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus.

## Välislingid
* Intsikurmu parkmets Keskkonnaregistris
Karkuse hiiemägi

**Karkuse hiiemägi** (ka *Toomamägi*) oli hiiemägi Järvamaal Ambla kihelkonna ja praeguse Tapa valla Karkuse külas.

## Kohapärimus

Rahvaluulekoguja J. Ney on 1889. aastal kirja pannud Karkuse hiiemäge puudutavat kohapärimust: "*[[Karkuse mõis]]ast vierand versta õhta puol on üks kaunis kõrge ja pikk määseilandik järsku suomua sies. Praegu kasvavad sial pial sarapuud ja mõnes kohas kua kuused ja uaved. Mää sisemus on selge kruus, väga ia tie sillutamiseks, milleks teda kua siin ümberkaudu pruugitakse. Sellest määst riagib rahvasuu, et seda siin enne põle old, vaid kusagilt olla tuld. Ühel kenal einaaegsel pääval old rahvas sial kohal parajalt einu kuivatamas, kui korraga ilm mustaks löönd ja üks vali jaal üünd: "Oidke iest, Iies tuleb, oidke iest, Iies tuleb!" Kõik juost niipailu kui kiegi jõund, iest ära, ja kui pärast vuatama läind, seist kõrge mägi just einamua pial. Sest akatud siis kua mäge "Ie määks" üüdma, mis nime ta tänapäävani kannab. Kas sial vanast Iiedele ohverdud on, seda ei tia rahvas riakida. Karkuse puol mäe jääres on üks kaheksa jala sügavune kaev väga ia viega, mis kua kõige kuivemalgi ajal vett ei kauta. Sialt suab kua Karkuse küla alati suuremalt jault oma vietarvituse. Kuival aegadel aga viiakse sialt kua mujale, nagu nimelt [[Koigi|Koiki]], vett. Kaevu üütakse kua [[Karkuse hiiekaev|Iie kaevuks]].*"

Matthias Johann Eisen on raamatus "Eesti vana usk" refereerinud muistendit hiiemäe sünnist järgnevalt: "*Ambla Karkuses töötavad heinalised. Tõusnud kõuepilvest kuuldub hoiatav hääl. Heinalised põgenevad, seda enam, et algab kole sadu. Teisel päeval alles nähakse: heinamaa puudub, asemel mägi hiiega. Hiis saab elanikkudele ohverdamiskohaks.*"

## Vaata ka
*Karkuse hiiekaev
*Karkuse ohvrikivi

## Viited

## Välislingid
*
*Pilt Karkuse hiiemäest Maavalla Koja kodulehel
Martin Nurk

**Martin Nurk** (8. november 1902 Tallinn – 28. oktoober 1990 Kuibõšev) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1935).

Ta lõpetas aastal 1926 sõjakooli. Aastatel 1926–1931 teenis ta Allohvitseride Koolis ja Sõjakoolis, sealhulgas kooliülema abina. Aastatel 1931–1934 õppis ta Kõrgemas Sõjakoolis, mille lõpetamise järel teenis operatiivosakonna ülema abina. Aastatel 1938–1940 teenis ta Sõjavägede Staabi VI osakonnas, olles ajakirja Sõdur toimetaja. Punaarmees oli ta 180. Eesti Laskurdiviisis suurtükiväe staabiülem, sealt saadeti ta täienduskursustele Venemaale.

28. juunil 1941 Martin Nurk arreteeriti, 5. septembril 1942 mõisteti talle §58-1a järgi 8-aastane vanglakaristus, mida ta kandis Lama järve ääres ja Norillagis. 

Pärast vabanemist 24. veebruaril 1949 tuli ta tagasi Eestisse, kuid kolis varsti Samarasse (Kuibõševi). Seal ta aastal 1990 ka suri. 

## Tunnustus
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1940

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
* http://www.okupatsioon.ee/et/2015-01-15-14-20-17/133-n1998
Eesti looduskaitsemärgid

**Eesti looduskaitsemärgid** on tunnustusavaldused, mida annab Kliimaministeerium välja alates 2010. aastast märkimisväärse tegevuse eest looduskaitses.

Eesti looduskaitsemärke on kolme liiki:  

# **[[Eerik Kumari looduskaitsepreemia|Eesti looduskaitse kuldmärk]]** – antakse koos Eerik Kumari looduskaitsepreemiaga;
# **[[Eesti looduskaitsemärk]]** – hõbemärk, mis antakse oluliste looduskaitseliste teenetega isikuile;
# **[[Noore looduskaitsja märk]]** – valgevasest märk, mis on mõeldud tublidele loodushuvilistele koolinoortele.

Kuld- ja hõbemärk kujutavad endast vastavalt kullast või hõbedast tammelehe kontuuri, noore looduskaitsja märk on valgevasest valmistatud emaileeritud tammeleht.

Looduskaitsemärkide autor on kunstnik Julia Maria Künnap.  

## Eesti looduskaitsemärkide ajalugu
Eesti Vabariigi esimesed looduskaitsemärgid anti Loodushoiu Nõukogu otsusega välja 1940. aasta kevadel. Märgi saajate seas olid sellised Eesti looduskaitse rajajad nagu Teodor Lippmaa, Andres Mathiesen, Gustav Vilbaste, Mihkel Härms, Peeter Päts, Artur Toom jt.

Pärast Teist maailmasõda taastus looduskaitse riiklik korraldamine 1957. aastal, kui jõustus seadus "Eesti NSV looduse kaitsest". Sama aasta novembris anti välja ka esimesed uue kujundusega looduskaitsemärgid. Märgi esimeste saajate seas olid looduskaitsetegevuse taastajad, ENSV TA Looduskaitse Komisjoni liikmed Eerik Kumari, Endel Varep, Jaan Eilart, Herbert Viiding, Malev Margus jt.

Eesti Vabariigi taastamisega lõppes nõukogudeaegse looduskaitsemärgi aeg. Alates 1989. aastast hakati välja andma Eerik Kumari looduskaitsepreemiat, kuid looduskaitsemärkide väljaandmiseni jõuti alles 2010. aastal – Eesti looduskaitse juubeliaastal, mil hakati taas tunnustusena märkimisväärse tegevuse eest looduskaitses välja andma looduskaitsemärke. Otsustati, et Eerik Kumari preemia saaja saab ka Eesti looduskaitse kuldmärgi. Peale selle antakse igal aastal välja Eesti looduskaitsemärke ja noore looduskaitsja märke.

## Vaata ka
*looduskaitsemärk
*Eerik Kumari looduskaitsepreemia
*Eesti looduskaitsemärk

## Viited
Angelika Kallakmaa-Kapsta

**Angelika Kallakmaa-Kapsta** (sündinud 1966) on eesti majandusteadlane. 

Ta sündis Tartus ja lõpetas aastal 1984 Tartu 10. Keskkooli (praeguse Mart Reiniku ja Poska gümnaasiumi eelkäijas). Seejärela õppis ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas majandusküberneetika erialal ning lõpetas Tartu Ülikooli 1989. aastal majandusteadlase–matemaatiku kvalifikatsiooniga. Õpingud jätkusid Tartu Ülikooli Eurofakulteedis panganduse erialal. 

Angelika Kallakmaa on praktiseerinud Saksamaal Deutsche Bank AG Göttingeni filiaalis ning olnud ka külalisuurija Göttingeni Ülikooli majandusteaduskonnas.

Doktorikraadi kaitses 2013. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas. Doktoritöö "Before and after the boom: changes in the Estonian housing market" ("Muutused Eesti eluasemeturul enne ja pärast buumi").

On töötanud Hansapangas, kus tegeles sealse privaatpanganduse osakonna loomisega; Eesti Vabariigi rahandusministeeriumis ja Tallinna Linnavolikogu kantselei rahandusnõunikuna ning alates 2003. aastast Tallinna Linnakantseleis nõuniku ja konsultandina. Raha ja panganduse õppejõud Tartu Ülikoolis, Estonian Business Schoolis, Tallinna Tehnikaülikoolis. EBSis ka  majandusteooria õppetooli hoidja.

Ta on Eesti Majandusteaduse Seltsi liige ja rahvusvahelise finantsistide organisatsiooni SUERF (Société Universitaire Européenne de Recherches Financières) liige. 

## Viited

## Välislingid
*Eesti Teadusportaal
Rocca al Mare Kooli Tantsusõbrad

**Rocca al Mare Kooli Tantsusõbrad** on segarahvatantsurühm, mis loodi Rocca al Mare Kooli juurde 2010. aasta sügisel. Rühma kutsus ellu tantsuõpetaja Raili Lahi. Rühma liikmeteks on Rocca al Mare Kooli õpetajad, lapsevanemad ja lihtsalt rahvatantsu sõbrad. Alates 2019. aastast juhendab rühma tantsuõpetaja Marika Kuusik. 

Rocca al Mare Kooli Tantsusõprade repertuaari kuulub nii folkloorseid kui ka autoritantse. Rocca al Mare Kooli Tantsusõbrad kannavad Jõelähtme kihelkonna rahvarõivaid.

2014. aasta üldlaulu- ja tantsupeol astus Rocca al Mare Kooli Tantsusõprade rühm üles koos B1 segarühmadega (juhendajad Raili Lahi, Maia Radin, Urmas Laigna). Rühm osales Laulu- ja tantsupeo TuleTulemise teekonnal Järvamaal lõigul Roosna-Alliku mõisast Kirisaare Koordi mõisa 27. juunil 2014.

2025. aasta üldlaulu- ja tantsupeol tantsis Tantsusõprade rühm koos Pealinna noorte- ja segarühmadega.
Sjevjerodonetski lennujaam

**Sjevjerodonetski lennujaam** on lennujaam Ukrainas Luhanski oblastis, umbes 7&nbsp;km kaugusel Sjevjerodonetski keskusest kagus.

Lennuväli suleti liikluseks 1993. aastal. 2008. aastal teatas Ukraina valitsus kavast lennujaam 2020. aastaks uuesti avada.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Северодонецк online
The Marshall Mathers LP 2

**"The Marshall Mathers LP 2"** on Eminemi kaheksas stuudioalbum. See ilmus 2013. aasta novembris.

## Lood - TMMLP2 + Deluxe

# Bad Guy (*feat.* Sarah Jaffe) 7:15
# Parking Lot (Skit) 0:59
# Rhyme Or Reason 5:04
# So Much Better 4:01
# Survival (*feat.* Skylar Grey) 4:32
# Legacy (*feat.* Polina) 4:58
# Asshole (*feat.* Skylar Grey) 4:34
# Berzerk (*feat.* Kendrick Lamar) 4:21
# Rap God 6:10
# Brainless 4:47
# Stronger Than I Was 5:44
# The Monster (*feat.* Rihanna) 5:19
# So Far... 5:31
# Love Game (*feat.* Kendrick Lamar) 4:34
# Headlights (*feat.* Nate Ruess) 4:11
# Evil Twin 5:58
# Baby 4:24
# Desperation (*feat.* Jamie N Commons) 4:09
# Groundhog Day 5:00
# Beautiful Pain (*feat.* Sia) 4:26
# Wicked Ways (*feat.* X Ambassadors) 6:31
Rhachidelus

***Rhachidelus*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Rhachidelus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Rhachidelus brazili]]* Boulenger, 1908. 

## Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas - Brasiilias.

## Viited

## Välislingid
*"The Annals and magazine of natural history; zoology, botany, and geology"  (1840), London, George Albert Boulenger, "On a new genus of snake from Brazil.", Annals and magazine of natural history, 8. seeria, 2 köide, lk lk 30-lk 31, 1908, veebiversioon (vaadatud 03.06.2014) (*inglise keeles*)
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhachidelus brazili]] seisuga 03.06.2014.*
Donbassi sõja kronoloogia

Ukrainas Euromaidani liikumise, Ukraina revolutsiooni ja Krimmi annekteerimise järel alanud **[[Vene-Ukraina sõda|Vene-Ukraina sõja]]** ehk **Donbassi sõja** (Vene-Ukraina "hübriidsõja") kronoloogia.

* Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
* Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta juuli–september)
* Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta oktoober–detsember)
* Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta jaanuar–märts)
* Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta aprill–juuni)
* Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta juuli–september)
* Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta oktoober–detsember)
* Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta jaanuar–märts)
* Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta aprill–juuni)
* Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta juuli–september)
* Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta oktoober–detsember)
* Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta jaanuar–märts)
* Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta aprill–juuni)
* Donbassi sõja kronoloogia 2020. aastal

## Välislingid
* NATO: Situation in Ukraine. A chronology of NATO statements on the events in Ukraine, nato.int
* Donbassi sõja kronoloogia, sõja käigu reaalajas kajastus
Eugen Haamer

**Eugen Haamer** (10. aprill 1903 Kuressaare – 15. jaanuar 1968 Tartu) oli eesti arhitekt ja ehitusinsener.

Ta lõpetas 1921. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi ja 1933. aastal Tallinna Tehnikumi ehitustehnika haru ning täiendas end Saksamaal. Koolipoisina võttis osa 1919. aastal toimunud Saaremaa mässu mahasurumisest ning osales Vabadussõjas.

Oli Kuressaare linnainsener ja -arhitekt. Tema projekti järgi valmis 1939. aastal Kuressaare algkoolihoone aadressil Garnisoni tänav 16. (aastatel 1944–1961 tegutses selles hoones Kuressaare Keskkool, seejärel 4-klassiline Kingissepa Linna Algkool ja Kingissepa Töölisnoorte Keskkool; aastatel 1978–2011 tegutses selles hoones Kuressaare Põhikool; alates 2011. aastast on hoone Kuressaare Kunstikooli ja Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasiumi kasutuses). Ehitusinsener oli Armin Talk. Avamise puhul kinkis Eugen Haameri vend maalikunstnik Eerik Haamer koolile oma teose "Saaremaa", mis asub tänapäeval Saaremaa Muuseumis.

Teine tema projekteeritud tuntud hoone oli 1936. aastal valminud rannahoone nn Weise heinamaal (sõjajärgsetel aastatel lammutasid selle kütteks naabruses elavad Nõukogude sõjaväelased).

Töötas Tallinnas teede- ja sillaehituse spetsialistina. 1944. aasta märtsipommitamises kaotas perekond kodu ning 1946 asuti elama Valka, kus Eugen Haamer sai tööd teedevalitsuse peainsenerina. 1952. aastal määrati Valga Teedevalitsuse juhataja Tartusse ning koos temaga asus seal peainsenerina tööle ka Eugen Haamer. Tema vastutusalas olid mitme suure silla ja ka näiteks Tallinna–Tartu maantee Põltsamaa–Tartu lõigu ehitus.

## Isiklikku
Eugen Haameri vennad olid maalikunstnik Eerik Haamer ning kirikuõpetaja ja skaudijuht Harri Haamer. Tema poeg Jaak Haamer oli režissöör.

## Viited

## Allikad
*Urve Kirss. 90 aastat Eugen Haameri sünnist. Meie Maa nr 16, 1993
Ptychophis

***Ptychophis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Ptychophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Ptychophis flavovirgatus]]* Gomes, 1915. 

## Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas - Brasiilias: Santa Catarina, Paraná ja Rio Grande do Suli osariigis. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ptychophis flavovirgatus]] seisuga 03.06.2014.*
Psomophis

***Psomophis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Psomophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Psomophis genimaculatus]]* (Boettger, 1885)
* *[[Psomophis joberti]]* (Sauvage, 1884)
* *[[Psomophis obtusus]]* (Cope, 1864). 

## Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Psomophis]] seisuga 03.06.2014.*
Pseudoleptodeira

***Pseudoleptodeira*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Pseudoleptodeira* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Pseudoleptodeira latifasciata]]* (Günther, 1894). 

## Levila

Need maod elavad Mehhikos: Colima, Guerrero, Michoacáni, Morelose ja Puebla osariigis. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudoleptodeira latifasciata]] seisuga 03.06.2014.*
Merit Kopli

**Merit Kopli** (sündinud 19. jaanuaril 1969 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja kultuuritegelane.

## Haridus
Merit Kopli on õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis saksa filoloogiat ja tal on Tallinna Tehnikaülikoolist ärikorralduse magistri (MBA) kraad.

Aastatel 1991–1993 töötas ta Eesti Televisioonis "Aktuaalse kaamera" välisuudiste toimetajana, 1993–1995 Hommikulehes välisuudiste toimetajana, 1995–2001 Eesti Päevalehes välisuudiste toimetajana. 

## Karjäär Postimehes
2001. aastast töötas ta Postimehes: algul välisuudiste toimetajana, seejärel eriprojektide juhi ja peatoimetaja asetäitjana. Aastatel 2005–2016 oli ta Postimehe peatoimetaja: 21. septembril 2015 nimetati ta AS Postimees juhatuse esimeheks / vastutavaks väljaandjaks ja tegevjuhiks; 26. novembrist 2015 kuni 13. juunini 2016 oli Postimees Grupi juhatuse esimees. Juhatuse liikmeteks nimetati ka senised Ühinenud Ajalehtede juhid Peep Kala ja Margus Mets.

## Eesti Vabariigi kultuurinõunik Berliinis
Alates 2016. aasta sügisest töötab Merit Kopli Berliinis Eesti Vabariigi kultuurinõunikuna.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Kaivo Kopli, neil on lapsed Rasmus ja Kimberli. 

## Viited