open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Invincible

**Invincible** võib tähistada järgmisi asju:

Laevad:
* Invincible (laev 1747)
* Invincible (laev 1765)
* Invincible (laev 1869), Briti kuningliku mereväe soomustatud lahingulaev
* Invincible-klassi lahinguristleja, Briti kuninglikus mereväes aastatel 1908–1921 kasutusel olnud lahingristlejate klass
** Invincible (laev 1907), Briti kuningliku mereväe lahinguristleja, uppus Jüüti merelahingus (1916)
* Invincible-klassi lennukikandja, 1980. aastatel Briti kuninglikus mereväes kasutusel olnud lennukikandjate klass
** Invincible (laev 1977), pardatähis R05, Briti kuningliku mereväe kerglennukikandja

Albumid ja laulud:
* Invincible (Michael Jacksoni album)
* Invincible (Carola Häggkvisti laul), Rootsi eurolaul
* Invincible (Kelly Clarksoni laul)
* Invincible (Machine Gun Kelly laul)
* Invincible (Pat Benatari laul)
* Invincible (Tinie Tempah' laul), Tinie Tempah' laul koos Kelly Rowlandiga

Filmid:
* Võitmatu (film 2001) (ingliskeelne pealkiri "Invincible"; saksakeelne pealkiri "Unbesiegbar"), 2001. aasta draamafilm, režissöör Werner Herzog
* Võitmatu (telefilm) (originaalpealkiri "Invincible"), 2001. aasta telefilm, režissöör Jefrey Levy
* Võitmatu (film 2006) (originaalpealkiri "Invincible"), 2006. aasta spordidraama Mark Wahlbergiga peaosas
Büllingen

**Büllingen** (prantsuse *Bullange*) on väikelinn ja idapoolseim vald Belgias valdavalt prantsuskeelse Valloonia saksakeelses idaosas Liège'i provintsi (saksa *Lüttich*, flaami *Luik*) Verviers' ringkonnas. Linn paikneb Ardennide mäestikus, Hohes Venni künkaahelikust umbes 15 km kagus ja Belgia-Saksamaa piirist 10 km läänes An der Worki (prantsuse *Warche*) oja kaldal.

Büllingeni valda kuulub koos väikelinna endaga 27 asulat. 1. jaanuari seisuga 2014 elas linnakeses 1211 elanikku ja vallas 5532 elanikku (1.I 2013).

## Ajalugu

Keskmisest kiviajast (9000–4000 eKr) pärinevad esimesed asustusjäljed.

Alates 58 eKr kuulus ala Rooma riigi võimu alla. Piirkonnast ehitati läbi Reimsi–Kölni maantee.

Frangi riigi ajal (450–600) kinnistusid praegusajani säilinud külade/valduste nimed. Tollest ajast pärinevad piirkonnas ler-, heim- ja ingen-lõpuga nimed.

648 asutati Malmedy abtkond, kuhu kuulus ka Büllingeni ala.

8. sajandil kujunes An der Worki jõe alamjooksule välja germaani ja romaani keelealade piir. Piki vana roomlaste maanteed tekkisid frankide kuninglikud mõisad: Thommen, Neundorf, Amel, Büllingen. Manderfeld jäi veidi kõrvale.

789. või 790. aastast on teada paiga ürikuline esmamainimine. Echternachi abtkonna kinkeaktis on see kirjas kui *villa Bollingen*.

940. aastal Saksa-Rooma keisri Otto I välja antud ürikus on küla mainitud kui *Bullinga*.

962. aastast kuulus Büllingen nn Saksa rahva Püha Rooma liidu üksteisega lõdvalt seotud maade hulka. Pikkamööda tekkisid väikesed kohalikud feodaalvaldused. Büllingeni maade pärast võitlesid üksteisega Luksemburgi hertsogid, Trieri kuurvürstid ja Schleideni maahärrad.

1200. aasta paiku lülitati Büllingen Luksemburgi Hertsogiriigi koosseisu.

1130–1131 on esimest korda mainitud Büllingeni kirikut.

1348–1350 laastas katk ka sealseid maid. Mõningad külad, näiteks Büllingeni ja Honsfeldi vahel asunud Göttgerath, surid välja.

## Vaatamisväärsused
*Keskaegne Püha Eligiuse kirik
*linna lääneservas vastu Bütgenbachi valla piiri asub maantee ringristmik, mille saarele on püstitatud mälestusobelisk teises maailmasõjas langenud USA sõduritele. Piirkond oli Saksamaa korraldatud nn Ardennide ofensiivi üks põhilahingutandreid.


Büllingen 12.JPG|Linna ja valla vapi kujutis Morshecki ja Am Marktplatzi nurgal pargis
Büllingen 13.JPG|Metskond annab teada, et "kõdupuit on paljude loomade eluruum"
Büllingen 14.JPG|Kalmistu Morshecki tänava ääres
Büllingen 15.JPG|Traditsioonilised kohalikust kivist majad. Morshecki tänav
Büllingen 16.JPG|Linna politseijaoskond
Büllingen 17.JPG|Büllingeni metskond. Kasvatatakse ilusat oksavaba kuusepalki
Büllingen 18.JPG|Vana põllumajanduspiirkond. Linna servas kasvatatakse ka lihaveiseid
Büllingen 10.JPG|Püha Eligiuse kirik, vaade idast koori suunas
Büllingen 9.JPG|Pühakukujuke kiriku lõunaseina ääres
Büllingen 8.JPG|Püha Eligiuse kiriku lõunaportaal
Büllingen 6.JPG|Hauptstrasse – linna tuiksoon, vaade põhja suunas
Büllingen 2.JPG|Vaade künkalt põhja suunas orus kulgeva Malmedy tänava poole


## Viited
Melnõkivtsi

**Melnõkivtsi** (ukraina keeles Мельниківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 575. Pindala on 2,694 km².
Maido Maadik

**Maido Maadik** (20. veebruar 1960 Tallinn – 13. detsember 2014) oli eesti helirežissöör.

Ta lõpetas aastal 1978 Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal (Mai Katsuba ja Lilian Semperi klassis) ning aastal 1983 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Lilian Semperi klassis). Aastatel 1982–1983 õppis ta Eesti Raadios helirežissööride kursustel (juhendajateks Asta Kuivjõgi ja Jaan Sarv).

Ta töötas aastast 1983 helirežissöörina Eesti Raadios, aastast 1998 peahelirežissöörina ja aastast 2005 ka salvestus- ja ülekandeosakonna juhatajana.

## Tunnustus

* 1995 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (eesti helikunsti kõrgetasemeline salvestamine)
*1997 Suure Vankri auhind
* 2011 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (Eesti muusika tipptasemel salvestamise eest)

## Kirjandus
*
Heino Maidlo

**Heino Maidlo** (sündinud **Gustav Heindrich Helmuth Moosberg**, ka **Kustav-Heindrih**; 5. august/vkj 25. juuli 1893 Udeva, Võhmuta vald – 26. juuni 1956 Tallinn) oli eesti kullassepp.

Õppis Tallinnas Joseph Kopfi töökojas kullassepaks. Omas hõbesepa meistripabereid. Kuni 1941. aastani töötas Tallinnas kullassepp Grühnile kuuluvas töökojas. Peaasjalikult valmistas käsitööna kohviserviise, leivakorve, vaase jms.  

Aastatel 1949–1955 töötas Heino Maidlo Tallinna Riiklikus Kunstiinstiuudis metallitöö kateedri assistendina, hiljem meistrina.
Skuodase rajoon

**Skuodase rajoon** on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus  endise Klaipėda maakonna aladel. Rajoon piirneb loodes Lätiga.

Rajooni pindala on 911 km². 2014. aasta seisuga elas seal 18 912 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Aleksandrija, Barstyčiai, Lenkimai, Mosėdise, Notėnai, Skuodase (maavald), Skuodase (linnavald), Šatėse ja Ylakiai vald.

Halduskeskus on Skuodase linn. Teised suuremad asulad on Mosėdise, Ylakiai, Lenkimai ja Barstyčiai alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,35% leedulased, 0,63% venelased, 0,2% lätlased ja 0,8% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on läänepiiril voolav Šventoji jõgi ning Bartuva lisajõgede Luoba ja Apšega. Skuodase rajoonis asub Barstyčiai rändrahn, mis on Leedu suurim rändrahn. Kõrgeim koht on Kruopiai külas asuv Pūkštė mägi (171,8 m.).

Skuodase rajooni territoorium jääb osaliselt Žemaitija rahvuspargi ja osaliselt Salantai regionaalpargi territooriumile.


Apuolėspiliakalnis2.JPG|Apuolė linnamägi
Barstyčiuakmuo.JPG|Barstyčiai rändrahn
Truikiniu_saltinis.jpg|Truikinai allikas
Bartuva Mosėdyje.JPG|Bartuva jõgi Mosėdise alevis

## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
Tümo-lümfaatiline seisund

**Tümo-lümfaatiliseks seisundiks** (*status thymicolymphaticus*, ka *status lymphaticus*) nimetati patsiendi seisundit, mil arst tuvastas kas elaval (või ka surnud) patsiendil suurenenud tüümuse ja lümfisõlmed.

Termin leidis mitmel pool maailmas küll kasutamist, kuid meditsiinitöötajate seas puudusid kokkulepped ning tõendusmaterjal seisundi tuvastamiseks ja diagnoosimiseks.

Tümo-lümfaatiline seisund (ka 'tüümuse surm' *mors thymica*, Felix Platter, 1614) oli mõnda aega klassifitseeritud haigusliku seisundina, mis mõnede meditsiinitöötajate arvates võis põhjustada ka vastsündinute ja väikelaste äkksurma.

Diagnoosimisel (ka surma järgsel) peeti tähtsaks asjaolu, et ei esineks muid tuntud haigusi ja lahkamisel ei tuvastaks anatoomilisi kõrvalekaldeid.

1860. aastatel arvas arst Samuel Wilks, et laste vormikad kehad ja suurenenud tüümus on hea tervise tunnusteks, kuid tema oli teadaolevalt üks väheseid selle seisukoha pooldajaid.

1889/1890 defineeris A. Paltauf seisundit kui lümfaatilist, mille korral tüümus on säilinud ning tuvastatavad on aktiivsed Hassalli kehad, arteriaalse süsteemi hüpolaasia ja hüperplastilised lümfoidkoed.

Vahepeal aga avastas Wilhelm Conrad Röntgen röntgenikiirguse ja alates 1903. aastast hakati kasutama tüümuse vähendamiseks kiiritusravi.

Dr. Charles Norris (New York) oli esimene, kes pakkus 1905. aastal kriteeriumid tümo-lümfaatilise seisundi diagnoosimiseks.

20. sajandi alguses kasutati imikute ja väikelaste tümo-lümfaatilise seisundi ja *[[laryngismus stridulus]]*'e raviks kirurgilist ravimeetodit – harkelundieemaldust. Seisundi raviks pakkus König 1906. aastal tüümuse kirurgilist eemaldamist. Kuid kirurgilisetel sekkumistel olid soovimatud kõrvaltoimed 33,3% (üks kolmest patsiendist) surma näol.

Enne 1930. aastat arvati, et suurenenud tüümus ja lümfisõlmed, mida nimetati tümo-lümfaatilise seisundiks, on haiguslik seisnud, mis põhjustab vastsündinute ja väikelaste äkksurma.

1929. seostati suurenenud tüümust mitme haigusliku seisundiga ja seetõttu peeti oluliseks tüümust (ka vastsündinutel) radioloogiliselt uurida.

1930. aastatel aga uuriti Suurbritannias seisundit põhjalikult ja seda ei liigitatud enam haiguste hulka.

Eesti NSV-s arvati aga veel 1960. aastatel, et suurenenud tüümus kutsub esile tümo-lümfaatilise seisundi.

## Termin

Seisundi kohta on kasutatud ka termineid *constitutio-lymphatica, lymphatic constitution, lymphatic-chlorotic constitution, lymphatic diathesis, lymphatic dyscrasia, lymphatic habitus, lymphatism, status lymphaticus, status thymicus, ja thymo-lymphaticus*.

## Vaata ka
*tüümuse hüpoplaasia

## Viited

## Kirjandus

* Virchows Archiv für pathologische Anatomie und Physiologie und für klinische Medizin, Privatdozent Dr. Erwin Christeller,Entspricht dem sogenannten Thymustode ein einheitliches Krankheitsbild?, 25. september 1919, 226. väljaanne, nr 3, lk 277–304, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014) (*saksa keeles*)
* KENNETH W. CLEMENT, M. D., Status Thymicolymphaticus: Report of a Case, JOURNAL OF THE NATIONAL MEDICAL ASSOCIATION, 40. väljaanne, nr 2, märts 1948, veebiversioon (vaadatud 19.10.2014) (*inglise keeles*)
Kartena

**Kartena** (vene keeles vanasti Корцяны) on alev (endine linn) Leedus Kretinga rajoonis, Kartena valla halduskeskus. Kartena asub Minija jõe ääres, jäädes Salantai regionaalpargi territooriumile.

Alevist 6 kilomeetrit ida pool asub Kartena tsiviillennuväli. Alevi lähemas ümbruses asub kuus linnamäge. Kartenas asuvad gümnaasium, kultuurimaja ja raamatukogu.

Vaatamisväärsusteks on 1873. aastal ehitatud katoliku kirik ja selle kellatorn, kaks kalmistul asuvat kabelit, XVIII sajandi lõpus ehitatud puidust võõrastemaja aastast 1845, aastal 1792 ehitatud vesiveski, samuti vana kirikla ja kalmistu. Alevi lõunaservas asub linnamägi, selle juures aga kääbaskalmistu.

## Ajalugu

Kartenat on esmamainitud aastal 1253. Toona kuulus asula kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Hiljem jäi Kartena Leedu võimu alla ja sealsed kuralased sulandusid žemaitide hulka. Kartena ümbrus mängis Žemaitija kaitsmisel tähtsat osa.

Aleviks sai asula aastal 1599, aastal 1611 ehitati sinna esimene kirik. Esimene katoliku kirik ehitati Kartenasse aastal 1634, aastal 1723 sai Kartenast linn. Aastal 1777 sai linn turuprivileegid, aga linna kasvu see kaasa ei toonud. Pärast seda, kui linn aastal 1806 maha põles, muudeti see taas aleviks.

XIX sajandil kuulus Kartena Plateritele. Ajal, mil leedukeelne kirjandus keelustati, oli piirkonna juhtiv raamatute salakaubaveoga tegelev isik Jurgis Gudas. Aastal 1907 asutati Kartenas teater.

Nõukogude võim küüditas 45 Kartena elanikku. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal sai alevist kolhoosikeskus.

## Pilte

Kartena.jpg|Kartena
Kartena 2.JPG|Kartena võõrastemaja
Kartena_3.JPG|Kartena keskus, vasakul alevi kultuurimaja.
Kartenos_bažnyčia_1.JPG|Kartena kirik
Kartenos_bažnyčios_varpinė.JPG|Kartena kellatorn
 

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Halley komeet

**Halley komeet** on tuntuim lühikese perioodiga komeet. Ta on Maalt nähtav 75–76 aasta tagant. Halley komeet on ainuke lühikese perioodiga komeetidest, mis on Maalt väga selgesti nähtav üks kord inimese eluea jooksul. Viimati oli Halley komeet Päikesesüsteemi keskosas nähtav 1986. aastal. Järgmine kord ilmub ta taevasse 2061. aasta keskel.

Esimene kindel ülestähendus Halley komeedist (240 eKr) pärineb Hiinast. Komeedi perioodilisuse avastas Newtoni teooriat kasutades inglise  astronoom Edmond Halley. 1759. aastal nimetas prantsuse astronoom Nicolas Louis de Lacaille esimesena komeedi Halley järgi.

1986. aastal oli Halley komeet esimene komeet, mida vaadeldi kosmosest. Komeeti uuriti detailselt mitme mööda lennanud kosmosesondi (peamiselt Giotto, Vega 1 ja Vega 2) abil ning avastati, et Halley komeedi pind koosneb eelkõige tolmustest mittelenduvatest materjalidest ja väike osa sellest on jäine.

## Viited
Tüümuse astma

**Tüümuse astma** (*asthma thymicum*) oli harilikult väikelaste haiguslik, sageli surmaga lõppev seisund, mil lapse hingamine lakkas järsult ja mille põhjustajaks peeti suurenenud tüümust. 

1830. aastal avaldas Kopp arvamust, et seisundi kutsub esile suurenenud tüümus.

Tüümuse astma iseloomulikus tunnuseks peeti rasket hingamist, vilisevat köha, tsüanoosi,  krambihoogusid ja kõrikrampi (larüngism). Arvati, et tüümus surub hingamisteedele ning see võib väikelapse äkksurma põhjustada.  

1858. aastal väitis Friedleben, toetudes kliiniliste andmete uurimisele ja mõõtmistele, et paljudel nn suurenenud tüümuse juhtudel olid elundi mõõtmed siiski normaalsed.

20. sajandi algusaastatel kasutati imikute ja väikelaste tümo-lümfaatilise seisundi ja  tüümuse astma raviks kirurgilist ravimeetodit - harkelundieemaldust.

Käibel on olnud ka terminid ***Kappian asthma***, ***laryngismus stridulus***, ***le faux croup*** jt. Termin on vananenud. 

## Vaata ka
*tümo-lümfaatiline seisund

## Viited

## Välislingid

* "The American Journal of the Medical Sciences.", 3. köide, nr V, jaanuar 1842, lk 143 - 154, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(*inglise keeles*)
* Provincial Medical Journal and Retrospect of the Medical Sciences, Two Fatal Cases of Laryngismus Stridulus, 4. väljaanne, nr 17, 30. juuli 1842, lk 323-326, London, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(*inglise keeles*)
* THOMAS PAGET, Esq., F.R.C.S., Senior Surgeou to the Leicester Infirmary, etc., Laryngismus Stridulus: Its Pathology and Treatment, Br Med J., 7. märts 1857; 1(10): 190–192., veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(*inglise keeles*)
* English Glossary of Causes of Death and other Archaic Medical Terms, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(*inglise keeles*)
* M. Todd Jacobs, Donald P. Frush, ja Lane F. Donnelly, The Right Place at the Wrong Time: Historical Perspective of the Relation of the Thymus Gland and Pediatric Radiology, 1.  september 1998,  DOI: http://dx.doi.org/10.1148/radiology.210.1.r99ja4511, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.) (*inglise keeles*)
Darbėnai

**Darbėnai** (saksa keeles *Dorben*, vene keeles Дорбяны) on alev Leedus Kretinga rajoonis, Darbėnai valla halduskeskus. Alevit läbivad Tenžė ja Darba jõed. Darbėnaid läbib Kretinga ja Skuodase vaheline raudtee.

Darbėnais asuvad gümnaasium ja raamatukogu. Alevi keskus on muinsusmälestisena kaitse all. Alevis kaevandatakse kruusa, selle lähistel asub tuulepark.

Vaatamisväärsusteks on osaliselt säilinud mõisakompleks, aastail 1838–1842 ehitatud katoliku kirik ja selle kellatorn, aastal 1820 ehitatud vesiveski ning kabel aastast 1910.

## Ajalugu

Darbėnaid on esmamainitud 1591. aastal; toona asus seal küla ja Darbėnai mõis. Arvatakse, et asula tekkis aastal 1566 läbi viidud maareformi tagajärjel. Aastal 1621 ehitati sinna esimene kirik. Esimene katoliku kirik ehitati Kartenasse aastal 1634.

Aleviks sai Darbėnai aastal 1730. Alev tekkis juudi kogukonna ja sealse turuplatsi ümber. Aastast 1782 kuulus mõis Ignacy Jakub Massalskile. Aastast 1795 sai mõisa omanikuks kindral Niesiolovskis.

Aastast 1824 kuulus Darbėnai Tyszkiewiczitele. Aastal 1831 kogunes alevisse umbes 3000 ülestõusus osalejat, kes pidasid seal Vene vägedega maha kaks lahingut. Lahingute tagajärjel põles maha kirik, kohalik pastor vangistati aga kolmeks aastaks. Tulekahjud laastasid alevit aastail 1882, 1908, 1913 ja 1923. 

Nõukogude võim küüditas 19 Darbėnai peret, Saksa okupatsiooniväed likvideerisid aastal 1941 aga sealse juudi kogukonna (540 elanikku). Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal sai alevist kolhoosikeskus.


Darbėnai monument 1.JPG|Darbėnai
DarbaDarbėnaiRest.JPG|Darba
Darbenai church.jpg|Darbėnai kirik
Darbenu p p baznycia varpine.jpg|Darbėnai kellatorn
 

## Tuntud elanikke
* Mindaugas Rojus – Leedu ooperilaulja
* David Wolffsohn – ärimees ja sionist

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Darbėnai (*leedu keeles*)
Kaarel Sahk

**Kaarel Sahk** (31. jaanuar 1915 Türi – 29. oktoober 1994 Tartu) oli eesti teatritegelane.

Kaarel Sahk õppis aastatel 1934–1936 Tartu Draamateatri Seltsi Teatrikunsti Stuudios. 

Kaarel Sahk töötas aastatel 1936–1944 Tallinna Töölisteatri majandusjuhina, aastatel 1944–1950 ja 1961–1976 Vanemuise direktori asetäitjana, aastatel 1976–1989 oli ta Vanemuise tehniline direktor. Kaarel Saha eestvedamisel remonditi Vanemuise teatrihooned, ta nõustas ka Ugala teatrihoone ehitust.

## Tunnustus
*1975 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1983 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1984 – Eesti NSV Teatriühingu aastapreemia teatri tehnilisele töötajale

## Mälestuse jäädvustamine

Aastal 1996 asutasid Vanemuise selts ja Kaarel Saha poeg Kaarel Sahk juunior Kaarel Saha preemia, mida antakse teatri tehnilistele töötajatele. Aastatel 1996–1999 andsid seda auhinda välja Kaarel Sahk juunior ja Vanemuise Selts, alates 2000. aastast on Kaarel Sahk juuniori partneriks Vanemuise teater.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja Meta Vannas annab RAT "Vanemuine" lavastusala juhatajale, Eesti NSV teenelisele kultuuritegelasele Kaarel Sahale kätte Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirja (1983)
Pottmüts

**Pottmüts** (ka *kinnipeamüts, kõrge müts, munamüts, mutremüts, siidimüts, tohvimüts, trükimüts, ümmargune müts*) on endisaegne naistemüts, mis oli ümarapõhjaline ja kaetud lillelise siidriidega. Mütsi ääre lõpetas pottmütsile omane äärepits (treemel).

Pottmütsi hakkasid 18. sajandi keskpaigas kandma Harjumaa naised ja 19. sajandil kanti seda üle Eesti.

## Viited

## Välislingid
*
Treemel

**Treemel** on endisaegne abielunaiste mütside (nt pottmütside) äärepits. Tütarlaste mütsidel treemel puudus.

## Viited

## Välislingid
*
Vanaajamaja

**Vanaajamaja** on Põlvamaal Moostes tegutsev mittetulundusühing, mis õpetab ja populariseerib traditsioonilisi ehitusviise. 

MTÜ Vanaajamaja asutasid 1998. aastal Eesti palkehitajad Ragner Lõbu ja Andres Uus.  

Alates 2009. aastast toimuvad Vanaajamaja koolituskeskuses Moostes Eesti palkehitust tutvustavad praktilised koolitused ja õppepäevad. Alates 2012. aastast korraldab Vanaajamaja rahvusvahelisi koolitusi, kuhu tulevad puusepad kogu maailmast traditsioonilist puitehitust õppima ja õpetama. 

## Välislingid
* Ühingu koduleht
Kurenurme Algkool

**Kurenurme 4-kl Algkool** oli kool Võru maakonnas Sõmerpalu vallas Kurenurme külas. Kool tegutses aastatel 1931–2001. 

Õppetöö algaastal oli õpilasi 110 ning arvukus pidevalt kasvas, nii et aastal 1947 oli koolis juba 133 õpilast. Edaspidi hakkas õpilaste arv pidevalt vähenema ja kool suleti 2001. aastal õpilaste puudumise tõttu. Kool on tegutsenud algkooli (1931–1944), mittetäieliku keskkooli (1944–1946), 7-klassilise kooli (1946–1960), 8-klassilise kooli (1960–1991), põhikooli (1991–2000) ja algkoolina (2000–2001).

Koolil oli 4 ha maad, rajati 1,61 ha suurune õuna- ja marjaaed. Oma kasvatatud kartul, köögivili, valmistatud mahlad ja moosid võimaldasid õpilasi toitlustada väga odavalt.

Olulise panuse koolimaja hoone ehitusele ja aia loomisele andis Boris Rebane (1916-2001), kes oli piirkonna suurtalunik ja kelle eramajas Kurenurme külas töötas aastaid Kurenurme velsker.

## Õpetajad
Koolis on töötanud 151 õpetajat. Pikima staažiga Asta Veri (54 aastat). Koolijuhtidena on töötanud seitse pedagoogi (Bernhard Ploomipuu, Voldemar Feldmann, Eduard Aarna, Arkadi Reigo, Vaike Kähr, Nordon Antons ja Anti Ossis).

## Vilistlasi
Kurenurme kooli vilistlaste hulgas on näiteks Tallinna Ülikooli professor Taimi Tulva, Tartu Ülikooli professor Vambola Raudsepp, ooperilaulja Väino Puura ning motosportlane Avo Leok.

## Viited
Kaarel Saha preemia

**Kaarel Saha preemia** on auhind teatri lavastusi ettevalmistavatele, etendusi teenindavatele ja teatrimaju haldavatele tehnilistele töötajatele.

Preemia asutasid 1996. aastal Vanemuise teatri pikaaegse haldusjuhi Kaarel Saha mälestuse jäädvustamiseks Vanemuise selts ja Kaarel Saha poeg Kaarel Sahk juunior. Alates 2000. aastast on Kaarel Sahk juuniori partner preemia andmisel Vanemuise teater. Igal aastal antakse välja kaks preemiat: üks Vanemuise teenekale töötajale, teine väljapoole Vanemuise teatrit.

## Kaarel Saha preemia laureaadid

## Viited
Mart Kivimäe

**Mart Kivimäe** (sündinud 28. jaanuaril 1951) on eesti ajaloofilosoof.

Ta on lõpetanud 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena.

## Tunnustus

* 2005 Sirbi laureaat
* 2009 Sirbi laureaat

## Isiklikku
Tema vend on ajaloolane Jüri Kivimäe. Tema abikaasa on Juta Kivimäe.

## Välislingid
*
Sanna Nielsen

**Sanna Viktoria Nielsen** (sündinud 27. november 1984) on rootsi laulja.

2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kopenhaagenis esindas ta Rootsit lauluga "Undo", mis kogus 218 punkti ning sai kolmanda koha.

## Diskograafia
* 1996 – *Silvertoner*
* 1997 – *Min önskejul*
* 2006 – *Nära mej, nära dej*
* 2007 – *Sanna 11-22*
* 2008 – *Stronger*
* 2011 – *I'm In Love*
* 2012 – *Vinternatten*
* 2013 – *Min jul*
* 2014 – *16 bästa*
* 2014 – *7*

## Viited

## Välislingid
Pikklaine

**Pikklaine** (LW, ingl k *Long Wave*) on osa raadiosageduste madalsagedusalast (LF, *Low Frequency*),  mida on kasutatud amplituudmodulatsiooniga ringhäälingusaadete edastamiseks. Sagedusvahemik on Euroopas, Aafrikas ja suures osas Aasias  148,5&nbsp;kHz kuni 283,5&nbsp;kHz, vastavalt lainepikkused  1058&nbsp;m kuni 2020&nbsp;m.
## Vaata ka
*Kesklaine
*Lühilaine
HVNS

**HVNS** on Eesti räppar.

2013. aastal internetis avaldatud albumit "Terve linn magab" laaditi kolme kuuga alla 15 000 korda. "Inglid hoiavad silma peal" video oli 2014. aasta augustis Eesti kõige vaadatum muusikavideo.

2015. aasta kevadel andis HVNS välja muusikavideo "Teemandid taeva". Sügisel järgnesid "See on armastus" ja "Tükid mu hingest".

Pärast pikemat muusikalist pausi ilmus 2020. aastal HVNSi singel "Valan südame välja". 2020. aasta septembri seisuga oli tema YouTube'i kanalil kokku ligi 2 miljonit vaatamist.

2025. aasta suvel andis HVNS välja singlid "Leia mind siit" ja "Maa ja taeva vahel". 2026. aasta kevadel andis HVNS välja singli "Hilton".

## Diskograafia
* "Maolenhans" 2012
* "Terve linn magab" 2013
* "Maarjamaa post romantism" 2026

### Singlid
* "Tere hommikust" 2013
* "Inglid hoiavad silma peal" 2014
* "Teemandid taeva" 2015
* "See on armastus" 2015
*"Tükid mu hingest" 2015
*"Valan südame välja" 2020
*"Leia mind siit" 2025
*"Maa ja taeva vahel" 2025
*"Hilton" 2026

## Auhinnad
2013. aastal võitis HVNS hiphop.ee aastaküsitluse "Eesti loo" kategoorias kolmanda koha looga "Tere hommikust".

## Välislingid
*Youtube
*Spotify
*Facebook
*Soundcloud
*HVNS - "Tere hommikust" video Youtube'is
*HVNS - "Inglid hoiavad silma peal" video Youtube'is
*HVNS - "See on armastus" video Youtube'is
*HVNS - "Leia mind siit" video Youtube'is
*HVNS - "Maa ja taeva vahel" video Youtube'is
*HVNS - "Hilton" video Youtube'is
* ERR: Räppar HVNS oma uuest loost: inimesed on küsinud, et kuidas saab midagi sellist vihata
* Elu24: Vaata ja kuula! Noore Eesti räppari HVNSi liigutav musavideo
* Elu24: Uus tulija Eesti muusikas! Kuula ja vaata! HVNS "Terve linn magab"
* Räppar HVNS sai valmis laulu "Valged Kristallid"
* Elu24: KUULA! HVNS x GERTTU "Teemandid Taeva"
* ERR: Räppar HVNS avaldas uue muusikavideo
* Muusikaplaneet: HVNS x EMILY J toovad kuulajateni uue singli "Leia mind siit"
Ringküla

**Ringküla** on külatüüp, kus taluõued paiknevad põldude vahel ringikujuliselt ja ümber küla kulgeb peatee. Küla keskel võib asuda näiteks tiik. 

Eestis leidus ringkülatüüpi kõige rohkem Viru- ja Järvamaal.

## Vaata ka
*sumbküla

## Viited
Tuumikküla

**Tuumikküla** on külatüüp, mille moodustavad tihedalt paiknevad tuumikosa taluõued ja tuumikuosa ümber märksa hiljem rajatud hajali või väikeste rühmadena taluõued.

Eestis kujunesid tuumikkülad välja 19. sajandil, ehkki Saaremaal leidus neid ka varem, 18. sajandi lõpust alates.

## Vaata ka
*hajaküla

## Viited
Potilaat

**Potilaat** oli endisajal päev enne laadapäeva toimunud turg, kus kaubeldi kõigega, v.a loomadega. Potilaadal müüdi peamiselt savinõusid (igas suuruses kausid-potid) ja pardikujulisi savivilesid, mida tõid turule potisetud. Müüdi ka plekknõusid ning savi- ja puunõusid, mida pakuti vankrist või mis asetati otse tänavale.

## Viited
Endel Palmiste

**Endel Palmiste** (4. juuli 1930 Joandu – 9. detsember 2014) oli eesti raamatugraafik ja plakatikunstnik.

1949. aastal lõpetas ta Rakvere I keskkooli, olles valiku ees, kas õppida edasi Tartu Ülikoolis ajalugu või Tallinna kunstiinstituudis graafikat. 1949. aasta sügisel alustas ta õpinguid kunstiinstituudis. Elusaatus tõi pöörde 1950. aasta kevadel, kui ta kavatses koos kahe sõbraga põgeneda Virumaa rannakülast paadiga Soome. Ettevõtmine ebaõnnestus, Palmiste arreteeriti ja saadeti 25 aastaks Jakuutiasse Verhojanski rajooni vangilaagrisse, kust vabanes kuus aastat hiljem. 1956. aastal jätkas ta õpinguid ERKIs, lõpetas selle 1961. aastal graafikuna.

Ta töötas aastatel 1960–1963 kunstilise toimetajana Eesti Riiklikus Kirjastuses, 1965–1967 Normas reklaamikunstnikuna, 1967–1980 kirjastuses Perioodika raamatukirjastusgrupi peakunstnikuna ja seejärel vabakunstnikuna. Ta oli 1964. aastast Kunstnike Liidu liige. 

Endel Palmiste loomingus on olnud esikohal plakatikunst. Ajastu nõuete kohaselt on ta kujundanud hulgaliselt poliit- ja reklaamplakateid ning pälvinud konkurssidel ja näitustel auhindu. Vähem tähtis pole tema looming ka raamatukujunduse vallas. Tema illustratsioonides valitseb dünaamiline sule- ja pintslijoonistus. Raamatukaantel on ta kasutanud kalligraafilist kirjapilti, millele on omane lopsakas pintslitõmme ja peenike sulejoon.

Endel Palmiste võttis osa Eesti Memento liidu tegevusest, oli ka selle esimees. 2002. aastal autasustati Endel Palmistet Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgiga massirepressioonide uurimise eest. 

Ta oli Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Kujundusgraafikute liidu liige.

## Tunnustus
* 2002 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Tüümuse koe saarekesed

**Tüümuse koe saarekesteks** (*noduli thymici accessorii*) nimetatakse osadel loomadel esinevaid tüümuse koe jäänukeid või kogumeid, näiteks kaelas, aga ka mujal kehas, kus toimub tüümuse formeerumine ja arenemine. 

Tüümuse koe saarekeste areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Pole selge kas tüümuse koe saarekeste all võidakse silmas pidada ka aberrantset tüümusekude, mida võidakse tuvastada radioloogiliste uuringute ajal ja kuvada piltdiagnostika abiga või tuvastada ka operatsioonide käigus, kas kaelas, kopsuväratis või *[[spatium retropharyngeum]]*'is jm.

Arvukalt võib tüümuse koe saarekesi (*noduli thymici accessorii*) esineda nii kaelas (nimetatakse ka kaela tüümuseks (*cervical thymus)*, kuni 36%-l), vahelihases, kopsude parenhüümis ja mujalgi.

Tüümuse koe saarekeste liigitamise osas normaalseteks või ebanormaalseteks struktuurideks puudub üksmeel.

Tüümuse koe saarekeste kui ebanormaalsete struktuuride (aberrantse tüümusekoe) pooldajate arvates on need embrüoloogilise tüümuse jäänukid, ning tegemist on embrüogeneesist pärineva arenguanomaaliaga.  

Tüümuse koe kogumeid (miniatuursed tüümused) väljaspool tüümuse normaalseks kinnitatud asukohta seostatakse suurenenud riskiga tüümuse tsüstide moodustumisel. 

## Vaata ka
* ektoopiline tüümus
* tüümuse sagarikud

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicass A13.1.02.006: Noduli thymici accessorii. Tüümuse koe saarekesed
Mürgistus

**Mürgistus** ehk **mürgitus** on mürgistumine ja mürgistatud-olek, mis on mürgi toimel tekkinud haiguslik seisund.

## Mürgistuse teke
Mürgistus tekib siis, kui inimesed joovad, söövad, hingavad, süstivad või puutuvad piisavalt ohtlikku ainet (mürki), mis võib põhjustada haigust või surma. Mõned mürgid võivad väga väikestes kogustes põhjustada haigusi või vigastusi. Haigus võib pärast mürgiga kokkupuudet tekkida väga kiiresti või pikaajalise kokkupuute korral võib see areneda mitme aasta jooksul.

## Mürgised ained
Mürgine aine on kõik, mis võib avaldada kahjulikku bioloogilist mõju. See võib olla keemiline, füüsikaline või bioloogiline. Näiteks võivad toksilisteks aineteks olla:
*Keemiline (näiteks tsüaniid)
*Füüsikalised (näiteks kiirgus)
*Bioloogiline (näiteks mao mürk)

## Mürgistuse sümptomid
Mürgistuse sümptomid sõltuvad mürgi tüübist ja sissevõetud kogusest, kuid sagedamini esinevad järgmised:
*oksendamine,
*kõhuvalu,
*segadus,
*ebakorrapärased südamelöögid ja hingamine ebaloomulik,
*tasakaalu- ja nägemishäired,
*krambid, teadvusekadu.

Sagedasemad mürgistuste põhjused inimestel on alkohol, metanool, uimastid, ravimite üledoos, kemikaalid, vingugaas ehk süsinikoksiid CO (vingumürgistus). Mürgistusi võivad põhjustada ka riknenud toit (toidumürgistus), putukahammustused (sh mesilaste ja herilased ning skorpionite 'nõelamine'), mürkmadude hammustused, mürgised seened, mürktaimed jm.

Mürgistus võib kulgeda ägeda või kroonilise haiguspildiga.

## Mürgistuse ennetamine ja ravi
Mürgistuse kahtluse või ka tegeliku mürgistuse korral tuleks kannatanul ja/või tema lähedastel (ka saatjatel), helistada võimaluse korral kas mürgistusteabekeskusesse, hädaabinumbrile 112 (Euroopa hädaabinumber) ja kutsuda kiirabi või pöörduda erakorralise meditsiini osakonda.

Mürgistuste ravis kasutatakse detoksikatsiooni meetodeid ja sümptomaatilist ravi. Mõne mürgistuse korral saab kasutada antidootravi ehk vastumürgi manustamist. Vastumürgid on olemas siiski vaid piiratud hulgale mürkidele. Näiteks metanoolimürgistuse korral kasutatakse antidoodina etanooli, et takistada metanooli lagundamist maksas.
 
Kemikaalidega töötavatele inimestele on mürgistuse vältimiseks kehtestatud ohtlike kemikaalide lubatud piirnormid, mis kaheksatunnise tööpäeva (40-tunnise töönädala) jooksul töötajale mõjudes ei põhjusta tervisekahjustust.

## Vaata ka
* Mürk
* Toksikoloogia
* aktiivsüsi
* hüperitsism
* hüpervitaminoos
* ravimimürgistus
* rästikuhammustuse mürgistus
* Mürgistused väikelastel

## Viited

## Välislingid
* Mürgistusteabekeskus
Artois

**Artois** (hollandi *Artesië*) on endine Põhja-Prantsusmaa provints. Selle territooriumi pindala on umbes 4000 km² ja rahvaarv umbes 1 miljon. Selle peamised linnad on Arras (hollandi *Atrecht*), Saint-Omer, Lens ja Béthune.

## Paiknemine
Artois' territoorium hõlmab siseosa Pas-de-Calais' departemangust, mille lääneosa moodustab endine Boulonnais. Artois' territoorium kattub laias laastus Arrasi, Béthune'i, Saint-Omeri ja Lensi ringkonnaga ning Montreuil' ringkonna idaosaga. See hõlmab söevälja lääneosa, mis ulatub itta läbi Nordi departemangu ja üle Kesk-Belgia.

## Ajalugu

Algselt annekteeris feodaalse Artois' krahvkonna Flandria krahvkond. See läks aastal 1180 Prantsusmaale kui Flaami printsessi Isabelle de Hainaut kaasavara ning tehti aastal 1237 taas eraldi krahvkonnaks Isabelle'i lapselapse Roberti jaoks. Pärandi kaudu läks Artois aastal 1384 Burgundia hertsogite võimu alla. Neljanda hertsogi Charles Südi surmaga pärisid Artois Habsburgid ja see läks dünastia Hispaania harule. Pärast 1566. aasta usurahutusi Madalmaades liitus Artois aastal 1576 lühidalt Hollandi mässuga, osaledes Genti rahustamises kuni Arrasi uniooni moodustamiseni aastal 1579.

Pärast Arrasi uniooni jõudsid Artois ja Hainaut (hollandi *Henegouwen*) eraldi kokkuleppele Felipe II-ga. Artois jäi Hispaania Madalmaadesse kuni prantslased vallutasid selle Kolmekümneaastase sõja käigus. Anneksiooni tunnistati Püreneede rahuga aastal 1659 ja sellest sai Prantsuse provints. Artois oli alati olnud suuresti prantsuskeelne, kuid see oli Prantsuse anneksioonini Lõuna-Madalmaade osa.

Artois koges 19. sajandi teisel poolel kiiret tööstuslikku arengut, tuginedes suurtele söevarudele. Esimese maailmasõja ajal jooksis rindejoon läbi provintsi, põhjustades tohutuid purustusi. 20. sajandi teisest poolest kannatas Artois koos naaberaladega söetööstuse languse tõttu.

## Tähtsaid inimesi
* Pierre-Charles Le Sueur (u 1657 – u 1705), sündinud Artois's, tuntud maadeuurija ja kaupmees
* Maximilien Robespierre (1758–1794), Prantsuse revolutsiooni juht, sündinud Arras's
* Carolus Clusius

## Vaata ka
* Artois' krahvkond
* Artois' krahvid
* Arteesia kaev
Saturday (Fall Out Boy singel)

"**Saturday**" on USA pop-punk bändi Fall Out Boy singel nende 2003. aasta albumilt "Take This to Your Grave". See on ikka veel kaasatud igale nende kontserdile ja peaaegu alati on see viimane esitatav laul. See on ainus Fall Out Boy singel, kus Pete Wentz karjub.

### Muusikavideo
Videos on kaasatud kõik bändiliikmed, kuid eriti esimees Patrick Stump ja bassist Pete Wents. Pete tapab teisi bändiliikmeid ning nende sõpru, jättes Ärtu emanda kaardi iga kehaga. Patrick on detektiiv kes jälitab *tapjat*. Laulu ühes salmis on Pete ja Patrick nähtavad samas positsioonis, istumas voodil mille taga oleval seinal on näha kõik Pete'i ohvrid, oletamas et Pete ja Patrick võivad olla sama inimene. Lõpus Pete tapab Patricku, kuid kuna tuleb välja et nad ongi üks ja sama inimene siis sureb ka Pete.
Videosse on põimitud ka klipid bändi esinemiselt. Believers never die DVD kommentaariumis ütlesid nad et pekslev ja agressiivne tants oli Hatebreed'ile mitte neile.
Võuküla linnus

**Võuküla linnamägi** ehk **Kindralihaud** on muinaslinnus Põlva maakonnas Räpina vallas Võuküla külas.

## Mälestise kirjeldus

Linnamägi asetseb Võhandu jõe kõrgel jõe läänekaldal neemikul. Lõuna pool liitub linnuseala muu kaldapealsega ja siit on tulnud seda valliga tugevamini kindlustada. Kolmnurkse põhiplaaniga linnusekoha 45 m pikkuse idakülje moodustab Ahja jõe enam kui 10 m kõrgune kaldajärsak, aga osa platoo idaservast näib olevat jõkke varisenud. Lõunapoolses osas on 2,5 m kõrgune vall. Poolkaarena ümber linnuseõue lõuna-lääne- ja põhjaküljel kulgeva liivavalli kõrgus on 1 m.
Linnust piirab kagu-, lõuna- ja lääneosas madal kraav.
Linnuseõue pikkus on 30 m, 17 m laiune, pindala on 650–700 ruutmeetrit. Kultuurikiht näib puuduvat.
Kaitseehituse iseloomu järgi otsustades kuulub linnamägi II aastatuhande algusse.

## Viited

## Välislingid
*
Voose linnamägi

**Voose linnamägi** on oos Harju maakonnas Anija vallas Rasivere külas.

## Kirjeldus
Kilomeetripikkuse oosi kõrgeim koht (30 meetrit) asub selle järsunõlvalisel kaguosal. Mäe edelanõlv on tasane, kirdenõlv astmeline, loode suunas madaldub oos ühtlaselt. Mäe külgedel on kuusemets ja võsa, lagedal mäelael keldriga ehitise vundament.

## Oletatav linnus
Kohalike inimeste arvates on tegu linnamäega ja varem oletasid seda ka arheoloogid. Nähti võimalust, et Henriku Liivimaa kroonikas Lohu linnuse piiramise kirjelduse juures mainitud ümbruskonnas asunud kolmest väiksemast linnusest üks asus Voosel.

Oosi madalamast osast on väidetavalt leitud sütt ja artefakte, kuid see koht on 1920. aastatel kündmise tõttu kadunud. Mäe 2005. aasta arheoloogiline uurimine seal inimese rajatud kindlustusi ega kultuurikihti ei tuvastanud ning järeldas, et Voosel linnamäge polnud.

## Viited
Raadio HIT FM

**Raadio HIT FM** oli Eestis tegutsenud muusikaraadio. See alustas tööd 17. novembril 2014 ning lõpetas tegevuse 31. oktoobril 2019 seoses riikliku raadiosageduste kasutusloa lõppemisega.

Peamiselt mängiti 1980.–1990. aastate hitte ning lisaks ka varasemate ja hilisemate kümnendite menulugusid.

Raadiojaamas figureerisid põhiliselt selle asutajad Priit Allas, Aivar Sirelpuu ja Urmas Linnamägi. Reedel ja laupäeval (kella 22–01) oli eetris saade "HIT FM ÖÖRAADIO", kus mängiti kuulajate lemmiklugusid ning lisaks postkastile oli avatud otse-eetri telefon.

Raadiojaama toimetus asus Tallinnas Solarise keskuses.

Sagedused: Tallinn 88,3 MHz, Tartu 103,0 MHz, Pärnu 96,4 MHz.

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Evald Kampus

**Evald Kampus** (26. detsember 1927 Suure-Kõpu vald, Viljandimaa – 3. mai 2017 Tartu) oli eesti teatriteadlane ja -tegelane.

Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna Õpetajate Instituudi eesti keele ja kirjanduse õpetaja erialal ja 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal.

1950. aastate esimeses pooles töötas ta Otepää Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana.

Aastatel 1957–1988 oli ta Vanemuise teatri kirjandusala juhatajana, 1988–1990 välissuhete korraldajana, 1990–2000 toimetaja ja nõunikuna. 

Ta oli Eesti Teatriliidu liige 1960. aastast. 1981. aastast oli ta Soome Kirjanduse Seltsi välisliige. Aastatel 1994–2004 oli ta Vanemuise Seltsi juhatuse esimees, alates 2006. aastast seltsi auliige.

## Teoseid
*"Muusikal". Eesti Raamat. Tallinn 1974
### Toimetajana
*"Tööpunalipu Ordeniga Eesti NSV Riiklik Akadeemiline Teater "Vanemuine": tegevuse ülevaade". Teater Vanemuine. Tartu 1966
*"„Vanemuine“ täna ja eile: märkmeid ja materjale". Eesti NSV Kultuuriministeerium, Tartu 1970
*"Eesti NSV 40. aastapäevale ja Tartu 950. aastapäevale pühendatud kolme teatri sõprusfestival: RAT "Vanemuises" 23.–28. maini 1980". Eesti NSV RAT Vanemuine. Tallinn 1980  
*"Eesti eest võitluses toona ja täna: Tartu Vabadusvõitlejate Ühendus 1991–2011". Härmametsa Talu Kirjastus. Tartu 2012
### Tõlkijana
*Bertolt Brecht. "Vaseost: valik teatriteoreetilisi töid". Saksa keelest tõlkinud ja koostanud Evald Kampus, toimetanud ja värsid tõlkinud Ain Kaalep, illustreerinud Heinz Valk. Eesti Raamat. Tallinn 1972

## Tunnustus
*1998 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2006 Vanemuise hõbemärk
*2013 Kaarel Saha preemia

## Viited

## Välislingid
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*Haud Põlva kalmistul
Kantsimäe linnusease

**Kantsimäe linnusease** on muinaslinnuse tüüpi linnamägi Rapla maakonnas Märjamaa vallas Rangu külas endise Kubjaste talu maadel.

## Kirjeldus

Linnusease asub endise Märjamaa mõisast 450 m loode pool, tõustes astanguna 2-3 m võrra ümbrusest kõrgemale. Ida- ja lõunakaares ei ole märgata eristatavaid tunnuseid, kus mälestis täpselt lõpeb. Ovaalse kujuga õueala mõõtmed on 35 x 45 m. Idapoolses osas asub raudkividest kuhilik, mille läbimõõt on 10 x 12 m ja kõrgus on 1,5 m. Linnuseaseme dateeritud I aastatuhande teise poolde ja II aastatuhande algusse.   

## Viited

## Välislingid
*
*
Karitsa Juprimägi

**Karitsa Juprimägi** on ebamäärase ilmega linnusekoht Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Karitsa külas.

## Mälestise kirjeldus

Karitsa Juprimägi asub endises Rakvere kihelkonnas. Platoo on kitsas ja ebatasane. Kõige laiem, 15 meetrit, on see põhjapoolses osas, kitsenedes 6-7 meetrini. Linnusekoha ida- ja läänepoolne külg on kuni 22 meetrit kõrge ja järsk, selle põhjus on inimtekkeline. Samuti asub põhjaosas 140 m lõuna pool pikki läbi vallseljaku kulgev 1,5 m sügavune ja 5 m laiune kraavitaoline nõgu. Läänepoolses otsas oli püütud nõlva laugjamaks muuta, mistõttu tekkis mõne meetri laiune astang. Kuid puuduvate vallide tõttu jääb lõuna suunas ebaselgeks. Kui vaadata inimtekkelisi linnamäe osi, siis võib arvata, et selle ehitamine oli pooleli jäänud.

## Viited

## Välislingid
*
Keblaste Taramägi

**Keblaste Taramägi**, tuntud ka kui **Keblaste Taaramägi**, on muinaseestlaste Linnamägi Pärnu maakonnas, Lääneranna vallas, Piisu külas.

## Asukoht

Linnamägi asub Keblaste mõisast 2,5 km ja Mihkli kirikust 3 km lõuna pool, Piisu külast 1,5 km edelas, Piisu-Võitra vanast teest ligikaudu 2,75 km, soisel võsastunud heinamaal.

## Kirjeldus

Paari meetri kõrgusel ovaalse kujuga kõrgendikul asuva muinaslinnuse õueala 60 m pikkune ja 45 m laiune. Pindala on 1800–2000 ruutmeetrit. Õueala ümbritsev valli laius on 14 m, kõrgus 1,5 m. Kõigeparemini on vall jälgitav põhja- ja ida küljel, kehvemini aga lääneküljel. Vall koosneb peamiselt liivast ja kruusast. Muinaslinnus on arvatavasti pärit I-II aastatuhandest.

## Viited

## Kirjandus
Evald Tõnisson. "Eesti muinas­linnad". Muinasaja teadus 20. Tartu-Tallinn 2008.

## Välislingid
*
Asta Veski

**Asta Vilma Veski** (30. mai 1911 – 11. veebruar 1999) oli eesti keeleteadlane.

1966. aastast toimetas ta Tartu Riiklikus Ülikoolis välja antud sarja "Keele modelleerimise probleeme", olles sarja esimene toimetaja.  
## Tunnustus
1996 Tartu Ülikooli suur medal

## Isiklikku
Tema isa oli Johannes Voldemar Veski ja ema Lukreetsia (Lukrecia) Wilhelmine Veski.

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Soela sadam

**Soela sadam** on väikesadam, mis asub Saaremaal Soela külas Soela väina kaldal. Sadama koordinaadid on 58 37’ 3.43’’ N 22 35’ 36.66’’ E

Kuni 2017. aastani asus halduslikult Leisi vallas.

Soela on Saaremaa kõige põhjapoolsem sadam. Lähedal asuvad Triigi, Sõru ja Orjaku sadam. 

Sadama juures tegutseb Soela Sadama Selts, mis on asutatud 2008. aastal. Seltsi abiga on ehitatud uus sadamahoone, süvendatud akvatooriumi ja rekonstrueeritud sadamakaid. 

## Välislingid
* Soela sadama koduleht
* Reporter: Saaremaal avati uus sadam
* Soela sadama aeropanoraam (tehtud enne rekonstrueerimist) 
* Aare Laine. Mardilaupäeval avatud Soela sadamas on 42 paadikohta. Saarte Hääl, 12. november 2013
Haapsalu-Noarootsi märgala

**Haapsalu-Noarootsi märgala** on Ramsari märgalade nimekirja kuuluv rahvusvahelise tähtsusega märgala Loode-Eestis Lääne maakonnas. 

Haapsalu-Noarootsi märgala hõlmab Silma looduskaitseala koosseisu kuuluva Haapsalu Tagalahe ja Noarootsi poolsaare jäänukjärvede piirkonna, samuti Osmussaare maastikukaitseala ja Nõva-Osmussaare hoiuala. Haapsalu-Noarootsi märgala kanti Ramsari nimekirja 8. veebruaril 2011. Märgala kogupindala on 274,5&nbsp;km², sealhulgas 42,8&nbsp;km² maismaad ja 231,7&nbsp;km² merd.

Haapsalu-Noarootsi märgala hõlmab haruldasi ja ainulaadseid märgalatüüpe. Seal esineb rannikulõukaid, rannaniite ja veealuseid karisid.
 
Haapsalu Tagalahe aladel pesitseb 225 linnuliiki. Laht on tähtis kevadrände vahemaandumispaik valgepõsk-laglele ja väike-laukhanele. Ala on üks Läänemere põhjaosa tähtsamaid aulide talvitumispiirkondi, Osmussaare ümbruses talvitub hinnanguliselt kuni 50 000 auli. Märgalal pesitseb ka Läänemere piirkonnas väheneva arvukusega niidurüdi.

## Vaata ka
* Ramsari konventsioon

## Viited
Lena Philipsson

**Lena Philipsson** (kodanikunimega **Maria Magdalena Filipsson**; sündinud 19. jaanuaril 1966 Vetlandas) on rootsi laulja.

Ta esindas Rootsit 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel İstanbulis lauluga "It Hurts" ning sai finaalis 170 punktiga viienda koha. Alates 2024. aastast on ta ansambli Roxette laulja.

## Diskograafia
* "Kärleken är evig" (1986) 
* "Dansa i neon" (1987) 
* "Boy" (1987) 
* "Talking in Your Sleep" (1988) 
* "Hitlåtar med Lena Philipsson 1985 - 1987" (1988) 
* "My Name" (1989) 
* "A Woman's Gotta Do What a Woman's Gotta Do" (1991) 
* "Fantasy" (1993) 
* "Lena Philipsson" (1995) 
* "Bästa vänner" (1997) 
* "Hennes bästa" (1998) 
* "Lena Philipsson Collection 1984", 2001 (2001) 
* "100% Lena" (2002) 
* "Det gör ont en stund på natten men inget på dan" (2004) 
* "Jag ångrar ingenting" (2005) 
* "Lena 20 år" (2007)

## Viited

## Välislingid
Starõi Aidar

**Starõi Aidar** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis, umbes 20&nbsp;km kaugusel Luhanski keskusest loodes.

Siverski Donetsi vasakpoolse lisajõe Aidari kallastel asuva Starõi Aidari kõrgus merepinnast on 77 meetrit.

Starõi Aidar asutati 1752. aastal.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 283 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Välislingid
* Starõi Aidar Ukraina Ülemraada saidil (*ukraina keeles*)
* 17. detsember 2014. *Liga Novosti*. В Станично-Луганском районе из-за обстрелов ранены трое человек (*vene keeles*)
Kongla linnamägi

**Kongla linnamägi** ehk **Keldrimägi** on muinaseestlaste linnamägi Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Iila külas.

## Mälestise kirjeldus

Kolmnurkse põhiplaaniga, nõgusa pinnamoega õueala suurus on 1450–1500 m². Loodepoolses küljes on linnuseplatoo kaitseks rajatud 27 m pikkune ja 0,5 m kõrgune paekividest vall. Linnus pärineb oletatavasti I aastatuhande II poolest pKr. 

## Viited

## Välislingid
*
Regensteini krahvkond

**Regensteini krahvkond** oli keskaegne riigike Saksa-Rooma riigis.

## Ajalugu

Regensteini lossikrahve Heimburgi lähistel on esmamainitud aastal 1169 seoses krahv Konrad von Regensteiniga, kes oli Blankenburgi krahvi Poppo I (1095–1164) poeg, kes ise oli Halberstadti piiskopi, krahv Reinhardi vennapoeg Ripuari *Reginbodo* suguvõsast.

Kuulsaim Regensteini krahv oli Albert II (1310–1349), kes 1330. aastatel oli sageli tülis ümbritsevate valduste juhtidega, nagu Halberstadti piiskopid ja Quedlinburgi abtiss. Need lood romantiseeriti Gottfried August Bürgeri ballaadis *Röövelkrahv* (saksa *Der Raubgraf*), pandi muusikasse Johann Philipp Kirnbergeri poolt ja samanimelise romaani kirjutas Julius Wolff.

15. sajandil viis krahviperekond oma residentsi Blankenburgi; Regensteini loss oli aegunud ja jäi varemetesse. Viimane krahviperekonna võsu, krahv Johann Ernst, suri aastal 1599. Koos Blankenburgiga langes see tagasi Halberstadti  piiskopkonnale. Varsti pärast seda Blankenburg ja Regenstein eraldati. Regenstein jäi Halberstadtile, samas Blankenburg annekteeriti Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogite poolt.

## Regensteini krahvid

* Siegfried (−1073), Blankenburg-Regensteini krahvi Konradi vend
* Heinrich (−1235), poeg
* Siegfried II (−1251), poeg
* Ulric, Regenstein-Heimburgi krahv (−1267), vend

* Ulric III (1287–1322)
* Albert II (1310–1349), poeg
* Albert III (1341–1365), poeg

* Johann Ernst, Blankenburgi ja Regensteini krahv (−1599)
Kurese ringvall-linnus

**Kurese ringvall** on ringvall-linnuse tüüpi linnusekoht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas, Kurese külast 850 m edela pool.

## Kirjeldus

Peaaegu ruudukujuline ilma kultuurikihita õueala mõõtmed on 55 x 53. Õueala ümbritseb meetri kõrgune ja 7 m laiune vall. Vallis on kaks 1,5 meetrist ava, üks põhja-kirdeküljel ja teine lääne-loodeküljel. Need võisid olla väravakohad. Vall näib koosnevat peamiselt kividest ja mullast. Muistis pärineb I aastatuhandest ekr.

## Vaata ka
* Kurese küla

## Viited

## Välislingid

*

*"Kurese linnuse arheoloogilistel kaevamistel kerkisid üles uued mõistatused" ERR, 25.07.2019
Oandimägi

**Oandimägi** ehk **Käpa Munamägi** on linnamägi Valga maakonnas, Otepää vallas, Vana-Otepää külas, Uandimäe

## Mälestise kirjeldus

15-20 m kõrgune korrapäraselt ovaalne, kumeralt langeva õueala on ida- lääne suunas 80 m, põhja-lõuna suunas 65 m. Põhjanõlva ülaservast ligikaudu 5 m madalamale on kaevatud astang. Väravakoht asub linnuseõue idaotsas. Linnamäel on ebaühtlase paksusega kultuurikiht (10-30 cm). Mäenõlva edelapoolses osas paikneb 70x15 m platoo, mille otsas asub otsavall. Selle valli pikkus 19 m, laius 7 m ja kõrgus mäejalamilt 10 m. Kaitseehitusest pärinevast tukist saadud süsinikuproov viitab 12. sajandile. 14c proovid: 960+-35 bp; 1017-1160 prk (Tln-883). 

## Viited

## Välislingid
*
Bajorai

**Bajorai** on Leedu linna Kretinga osa. Saksa keeles *Bajohren*. Asub Kretinga lõunaosas Kretinga-Klaipėda raudtee ääres.  Kuni aastani 1954 oli Bajorai iseseisev alev.

## Ajalugu
Kuralastele kuulunud ala hõivas aastaks 1253 Saksa ordu. XVI-XIX sajandil asus seal kolm küla - Šlažiai, Lampsaičiai ja Bajorai. Aastal 1892 ehitati Kretingast Memelisse raudtee, Bajoraisse rajati piirijaam, mille ümber tekkis alev. Aastal 1895 ühendati ülejäänud kaks küla Bajoraiga. Alevis asusid telliselööv ja algkool. Enamik sealseid elanikke olid luterlased.

Aastal 1919 eraldati Bajorai Saksamaast, piirkonda hakkas haldama Prantsusmaa. Klaipėda ülestõusu tagajärjel liideti piirkond Leeduga.

Sõdadevahelisel perioodil tegutsesid Bajorais meierei, telliselööv, pood, võõrastemaja. Jõel asus vesiveski koos saekaatriga. Aastal 1926 rajati alevisse vangla, kus hoiti ka poliitilisi vange, sealhulgas Klaipėda piirkonna natsipartei liikmeid.

Aastal 1939 hõivas piirkonna taas Saksamaa. Paljud leedulased evakueeriti alevist. Sakslased vabastasid vangis olnud natsid, vangla põletati maha.

Bajorai liideti Kretingaga aastal 1954.