open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reaktiivvõimsus

**Reaktiivvõimsus** on elektrotehnikas suurus, mis iseloomustab vahelduvvoolu elektriahela elementide vahelist võnkuvat energiavahetust, kui seejuures ei toimu elektrienergia muundamist muud liiki energiaks. 

Reaktiivvõimsus seondub ahelaelemendi pinge ja voolu vahelise faasinihkega \varphi .

Ühefaasilise vahelduvvooluahela reaktiivvõimsust arvutatakse järgmise valemi järgi:
: Q =  U\, I \sin\varphi. 

Kolmefaasilise vahelduvvooluahela puhul reaktiivvõimsus
: Q=\sqrt{3}\,U\,  I \sin\varphi. 

Neis valemeis	
:Q\!  ‒ vahelduvvooluahela reaktiivvõimsus (var),
:U\!  ‒ pinge efektiivväärtus (V),
:I\!  ‒ voolutugevuse efektiivväärtus (A).

Reaktiivvõimsus iseloomustab harmoonilist energiavahetust elektri- ja magnetvälja tekitavate mahtuvuslike ja induktiivsete ahelaelementide vahel. Kui seejuures on faasinihe positiivne, s.t kui voolu muutus jääb pinge muutusest maha (vool muutub hilinemisega), loetakse element reaktiivvõimsuse tarbijaks, negatiivse faasinihke korral on tegemist reaktiivvõimsuse allikaga. Reaktiivvõimsuse tarbijateks on  induktiivsusega ahelaelemendid (nt elektrimootor) ja allikateks mahtuvusega elemendid (peamiselt kondensaatorid).

Reaktiivenergiat edasikandev elektrivool tekitab ülekandeliinides lisakadusid, seepärast võetakse meetmeid selle tarbimist vähendada (reaktiivvõimsust kompenseerida), näiteks elektritarviti juures reaktiivvõimsuse allika abil.

## Vaata ka
*Võimsustegur
*Aktiivvõimsus
*Näivvõimsus
*Hetkvõimsus

## Viited
Commerzbank Tower

**Commerzbank Tower** on pilvelõhkuja Saksamaal Frankfurdi kesklinnas, *[[Commerzbank|Commerzbank AG]]* peakorter. Hoonel on 56 korrust (sellest 45 bürookorrust) ja see on 259 m (koos antenniga 300 m) kõrge. Selle arhitekt on Norman Foster. Hoone ehitati aastatel 1994–1997. *Commerzbank Tower* on maailma esimene nn ökoloogiline pilvelõhkuja - peale aatriumi "taevaste aedade" on selle ehitamisel kasutatud keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid, vähendamaks kütmiseks ja jahutamiseks vajaminevat energiat.

Hoone asub Kaiserplatz'il. Selle vahetusse lähedusse jäävad Euroopa Keskpanga kõrghoone *[[Eurotower]]*, *Main Tower*, *Silberturm*, *Japan Center*, kõrghoone *[[Gallileo]]* ja viietärnihotell *Frankfurter Hof*.

Oma vormilt on hoone ümardatud nurkade ja kergelt kumerate 60-meetriste külgfassaadidega võrdkülgne kolmnurkne tahukas, mis ümbritseb 160 m (43 korruse) kõrgust sisemist aatriumi. Aatrium on liigendatud üheksal tasandil asetsevateks temaatilisteks aedadeks, igaüks pindalaga 450 m² ja 15 m kõrge. 

Aiad paiknevad spiraalselt, avanedes igaüks ühel küljel kolmest. Iga aed kehastab erinevat floorat sellele iseloomuliku taimestikuga: idapoolne - poolkõrbe, läänepoolne - kõrgmäestikku, lõunapoolne - vihmametsa. Ühelt küljelt avatud aiad lasevad hoonesse loomulikku valgust, vähendades sellega vajadust kunstliku valguse järele. Samal ajal on tagatud, et büroodest avaneb vaade emba-kumba kas linnale või aiale. Selleks, et vältida vajadust tugisammaste järele aatriumi aedades, on hoone ehitamisel kasutatud terast, - tavalise (ja odavama) betooni asemel. *Commerzbank Tower* on esimene pilvelõhkuja Saksamaal, kus peamise ehitusmaterjalina kasutati terast.

*Commerzbank Tower* oli kõige kõrgem hoone Euroopas 1997. aastast kuni 2003. aastani. Ta ületas kõrguselt eelmist kõrgeimat hoonet *[[MesseTurm]]*'i 2,5 meetriga. 2003. aasta detsembris sai kõige kõrgemaks hooneks Euroopas *[[Triumph-Palace]]* Moskvas.

*Commerzbank Tower* oli Euroopa Liidu kõrgeim hoone kuni 5. juulini 2012, kui Londonis avati pidulikult 309,6 m kõrgune pilvelõhkuja *[[The Shard]]*.

## Viited

## Välislingid

*Emporis.com - Commerzbank Tower
*Skyscrapercenter.com - Commerzbank Tower
*Archiseek.com - 1997 - Commerzbank Tower, Frankfurt
*Structurae.de - Commerzbank Tower
Umeda Sky Building

**Umeda Sky Building** (jaapani 梅田スカイビル, *Umeda Sukai Biru*) on pilvelõhkuja Jaapanis Ōsakas Kita-ku ringkonnas Umeda linnaosas.

Ehitis koosneb kahest 50 korrusega tornist, mis on üleval ühendatud sildade ja eskalaatoritega. See on 173 m kõrge. Hoone arhitekt oli Hiroshi Hara ja see valmis aastal 1993.

Hoone tipus asub ringikujuline vaateplatvorm "The Floating Garden Observatory".

## Välislingid

*Koduleht (*jaapani, inglise, hiina ja korea keeles*)
Reaktiivenergia

**Reaktiivenergia** (tähis *W**Q*, ühik var·s)  on mõiste vahelduvvoolu-elektriahela elementide vahel võnkuva energiahulga kirjeldamiseks. Reaktiivvõimsusest põhjustatud ülekantavat energiat ehk reaktiivenergiat võivad nii tekitada kui ka tarbida vahelduvvooluvõrgus reaktiivtakistusega elemendid, nagu sünkroongeneraatorid, sünkroonkompensaatorid, elektrimootorid, kondensaatorid, samuti elektriülekandeliinid sõltuvalt elektriliini mahtuvuse ja induktiivsuse vahekorrast.

Reaktiivvõimsus on elektriseadmete ja -liinide mahtuvuslikest ja induktiivsetest omadustest tulenev soovimatu nähtus, mis tekitab elektrienergia ülekandmisel lisakadusid. Seepärast püütakse ülekantavat reaktiivvõimsust vähendada. Näiteks induktiivse reaktiivtakistusega tarvitite poolt tarbitavat induktiivset reaktiivvõimsust kompenseeritakse nende lähedale paigutatud kondensaatorpatareidega.

Elektritarvitite poolt elektrivõrku genereeritud (ja sealt "tarbitud") reaktiivvõimsuse arvestamiseks kasutatakse reaktiivenergia arvesteid.

Reaktiivvõimsuse mõiste võttis 1892. aastal kasutusele vene elektriinsener M. Dolivo-Dobrovski (1862‒1919), kes nimetas seda vatita võimsuseks.

## Vaata ka
*Reaktiivvõimsus
*Alalisvooluühendus
Hetkvõimsus

**Hetkvõimsus** on pinge hetkväärtuse U ja voolutugevuse hetkväärtuse I korrutis.

Ühefaasilise vahelduvvooluahela  hetkvõimsust arvutatakse järgmise valemi järgi:

: P =  U\, I .

Kolmefaasilise vahelduvvooluahela hetkvõimsust arvutatakse järgmise valemi järgi:

: p =\sqrt{3}\, U\, I. 
## Vaata ka
*Võimsus
*Aktiivvõimsus
*Reaktiivvõimsus
*Näivvõimsus
Kabala (Türi)

**Kabala** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Kabalas on mõis (saksa keeles *Gute Cabbal*). Alates 1923. aastast tegutseb mõisa härrastemajas kool. Nõukogude ajal oli seal lasteaed, 2012. aastal liideti sellega kool ja õppeasutuse nimeks sai Kabala Kool-Lasteaed. 2015. aastal liideti Retla Kool, Oisu lasteaed Kelluke ja Kabala Kool-Lasteaed üheks õppeasutuseks ning sellest ajast on Kabala mõisas Retla-Kabala Kooli üks õppekoht.

Kabala mõisa valitsejamajas tegutsevad kohalik rahvamaja ja raamatukogu.

## Ajalugu
*1870. aastal ehitati kõrvalasuvasse Arkma külla Kabala mõisa maadel moodustatud Kabala valla vallamaja hoone.
*1939. aastal moodustati Viljandimaal uus Kabala vald, mis tegutses kuni aastani 1950.
*1950–1959 oli Kabala ala Türi rajooni all, 1959–1962 Põltsamaa rajooni all, hiljem Paide rajooni all
*1991. aastal moodustati Kabala vald Järva maakonnas. 
*2005. aastal moodustati Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla ühinemisel uus kohaliku omavalitsuse üksus Türi vald.

## Pilte

Kabala laululava 2024.jpg|Kabala laululava
Kabala mõisa pargi madalseiklusrada 2024.jpg|Kabala mõisa pargi madalseiklusrada
Kabala bussipeatus 2024 a.jpg|Kabala bussipeatus
Kabala mõisa valitsejamaja 2024.jpg|Endine Kabala mõisa valitsejamaja ja praegune raamatukogu hoone


## Vaata ka
*Retla-Kabala Kool
*Kabala Raamatukogu
*Leninlik Tee

## Viited
Kahala (Türi)

**Kahala** on küla Järva maakonnas Türi vallas.

## Vaata ka
*Väike-Lubjaahju järv 
*Kahala Raamatukogu 

## Viited
Karjaküla (Türi)

**Karjaküla** on küla Järva maakonnas Türi vallas.

Karjakülas on sündinud Harald Nugiseks.

## Viited
Kolu (Türi)

**Kolu** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Külas on Kõltsi hiiemägi ja Kolu raudteepeatus.

Kolu külaga on liidetud endine Kõltsi küla.


Kolu mõisa ait.jpg|Kolu mõisa ait.


## Vaata ka
* Kolu raamatukogu

## Viited
Mäeküla (Türi)

**Mäeküla** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Külas asus Mäeküla mõisa keskus.


Mäeküla mõisa allee, Mäeküla küla.jpg|Mõisa allee
Mäeküla mõisa hoone, Mäeküla küla.jpg|Mõisa hoone


## Viited
Pala (Türi)

**Pala** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Pala külas Reegla talus sündis ja elas aastaid eesti biogeograaf, maastikuökoloog ja kultuuriloolane Jaan Eilart.

Pala küla Mardi talust on pärit põllumajandusteadlane Kalju Eilart.

Külas kasvab looduskaitsealune Raudemetsa mänd.

## Viited
Tännassilma (Türi)

**Tännassilma** on küla Järva maakonnas Türi vallas.

16. juunil (28. juunil) 1872 langes Tännassilma Sikkensaare talu lähedal maale 28,5 kg kivimeteoriit.

## Viited
Kärevere (Türi)

**Kärevere** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Külas asub Kärevere raudteepeatus.

## Vaata ka
*Oisu tuletõrjemuuseum 

## Viited
Eesti koolinoorte 2007. aasta mälumängumeistrivõistlused

**Eesti koolinoorte 2007. aasta mälumängumeistrivõistlused** olid koolinoortele korraldatud mälumänguvõistlused, mis toimusid 7. aprillil 2007 Viimsi Keskkoolis.

Võistluse korraldajaks oli mittetulundusühing Eesti Mälumänguliit.

Mälumänguvõistluste eelvoor toimus 11. veebruaril 2007.

## Gümnaasiumid ja keskkoolid

## Põhikoolid

## Vaata ka

* Eesti koolinoorte 2008. aasta mälumängumeistrivõistlused
* Eesti Mälumänguliit
* Mälumäng

## Viited

## Välislingid

*Eesti Mõttespordi Seltsi ja Eesti Mälumänguliidu koduleht
*Finaali küsimused
*Eelvooru küsimused
Vilita

**Vilita** on küla Järva maakonnas Türi vallas.

Küla territooriumil suubub Prandi jõgi Pärnu jõkke.

1977. aastal liideti Vilitaga külaga Illassaare.

## Viited
Türi-Alliku

**Türi-Alliku** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Elanikke on seal 431.

Külas paiknes kunagi Türi-Alliku mõisa keskus.

1977. aastal liideti Türi-Alliku külaga Hundissaare.

## Vaata ka
* Türi-Alliku lasteaed
* Türi-Alliku raamatukogu
* Kirna kolhoos

## Viited
Sagevere

**Sagevere** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Sageverest läänes paikneb Võhma linn ja idas Põhja-Sakala valla Soomevere küla.
## Vaata ka
*Kabala vald (Pilistvere kihelkond),  Kabala vald (1939)

## Ajalugu
Põhja suunas paiknes endine Vahamulla küla ja idas endine Mändla küla. 

## Viited
Rikassaare

**Rikassaare** on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asus Rikassaare karjamõis.

Küla läbib Prandi jõgi.

1969. aastal leiti külast Rikassaare relvaleid.

## Viited
Raukla

**Raukla** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Külas asub arheoloogiamälestisena arvel olev kivikalme.

Külas asuvast Väljaotsa soost kaevandatakse turvast.

## Viited
Jändja

**Jändja** on küla Järva maakonnas Türi vallas Pärnu jõe ääres.

Külas asub Jändja sild, mille lähistel paikneb Jändja betoonist pais. Enne paisu avamist oli selle taga Jändja paisjärv. Paisu ääres asuvad kultuurimälestisteks arvatud Jändja vesiveski varemed ja Jändja puidumassivabriku hoone varemed.

Veskikoha juures asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistukoht ning küla põhjaosas on kiviaja esemete leiukoht.

Küla läbib Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee.


Jändja vesiveski varemed1.jpg|Jändja puupapitehase varemed
Jändja vesiveski varemed2.jpg|Puupapitehase varemed
Jändja vesiveski varemed.jpg|Jändja vesiveski varemed
Pärnu jõgi Jändjal vaatega Jändja silla suunas.jpg|Pärnu jõgi Jändjal
Jändja sild üle Pärnu jõe.jpg|Jändja sild üle Pärnu jõe


## Viited
Villevere

**Villevere** (ka *Suur-Villevere*) on küla Järva maakonnas Türi vallas.

## Ajalugu
Suur-Villevere (18. sajandi kaartidel *Suur Willofer*) lähedal oli eraldi Väike-Villevere (18. sajandi kaartidel *Weike Willofer*) küla.

Külas asuva Vahemetsa talu alal on looduskaitse alla võetud Rõugu talupark-dendraarium.

## Viited
Kurla

**Kurla** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Kurla algkooli õpetaja peres on sündinud Eesti poliitik August Rei. Kurla küla Korstna talus elasid Jüri Vilmsi vanemad.

## Ajalugu
Kurla küla esmamainimise ajaks peetakse aastat 1599. Küla hiilgeaeg oli 1930. aastatel, kui külas oli 47 põlistalu, mõned renditalud ja saunikukohad. Külas tegutsesid Kabala Vabatahtliku Tuletõrje ühingu Kurla pritsijaoskond, kaks algkooli, kõrts, mitu seltsi ja piimaühing.

*1876. aastal ehitati Tõnu-Jüri talu maadele tuule jõul töötanud Kurla veski.
*1910. aastal asutati Kabala-Kurla Piimaühing, mis oli üks kahest Kabala vallas tegutsenud piimaühingust. Ühingusse koondus 180 loomapidajat.
*25. märtsil 1934 asutati Pilistvere Perenaiste Seltsi Kurla osakond, millel oli 50 liiget, oma laulukoor ja raamatukogu.
*1941. aasta suvel, II maailmasõja ajal, kohtusid Kurla küla Näksi talu lähedal Vene ja Saksa väed. Lahingu käigus põletati kolm lähedal asunud talu.
*1941. aastal küüditati inimesed ühest talust, 1949. aastal küüditati veel seitsme talu rahvas.

### Hariduselu
Kurlas on olnud kaks algkooli: Kurla õigeusklik algkool ja Kurla algkool. Õigeusklik kool lõpetas tegevuse esimese Eesti Vabariigi alguses, teine kool tegutses kuni 1936. aastani, mil ta liideti Meossaare kooliga.

## Vaatamisväärsused
Külas asub Kurla karstiala.

## Viited

## Välislingid
*MTÜ KuMe Külaselts koduleht
Meossaare

**Meossaare** on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asus Meossaare mõis.

Külas asub Kabala mõisa kalmistu.

## Viited
Poaka

**Poaka** on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asub Poaka karjamõis, mis kuulus Kirna mõisa juurde.

Küla asub Türi linnast 8 km kirdes ning piirneb Väätsa valla, Paide valla ja Kirna külaga.

Poaka küla südameks on saanud Pärnu jõe ääres elumajadeks ümber ehitatud suvilate rajoon. Küla elanike arv on pärast Eesti taasiseseisvumist uuesti tasapisi kasvama hakanud. 20. sajandi algul asus tänapäevase küla alal Poaka asundus ja Mõnnaku küla. 1977. aastal liideti Poaka külaga Epneri küla. Poakalt saab alguse Epneri oja.

Poaka külas asub kohalik ratsaspordikeskus – Kirna tall, kus tegutsevad laste ja täiskasvanute treeningurühmad, peetakse ratsaspordipäevi ja -võistlusi ning kus on tehtud ka ratsutamisteraapiat.

Poaka külas Pärdissaares asub taluturismimagnet Wile Farm, kus kasvatatakse Lõuna-Ameerikast pärit alpakasid.

Külast on pärit jurist ja riigiprokurör Heino Tõnismägi ning matemaatik ja ühiskonnategelane Kaia Iva.

## Viited
Põikva

**Põikva** on küla Järva maakonnas Türi vallas. Küla asub 10 km Türi linnast edelas.

Põikva küla territooriumi läbivad Aruküla jõgi, Pikkmetsa jõgi ja Põikva oja.

## Vaata ka
*Pikkmetsa

## Viited
Rassi

**Rassi** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

## Vaata ka
*Tagametsa
*Vanapagana õpperada
*Saeveski metsaonn

## Viited
Neeger

**Neeger** (saksa keeles *Neger* < prantsuse keeles *nègre* < hispaania keeles *negro* < ladina keeles *niger* 'must') on sõna, millega tähistatakse Aafrikast pärit tumeda nahavärviga inimest. 

Eestikeelses kirjanduses kasutati seda sõna esimest korda 1811. aastal Karl Ernst Bergi põhjaeestikeelses aabits-lugemikus "Uus ABD ja Luggemisse-Ramat". 

Ingliskeelses kirjanduses on asendatud mõne neegritest rääkiva teose pealkiri poliitiliselt korrektsemaga. Selle mõju ulatub ka eesti keelde. Nii ilmus Agatha Christie klassikalise kriminaalromaani "Kümme väikest neegrit" uus eestikeelne väljaanne pealkirjaga "Ja ei jäänud teda ka" (Varrak, 2008).

2006. aasta õigekeelsussõnaraamatus oli märksõnal "neeger" märge "ei ole eesti keeles halvustav". 2013. aasta "Eesti õigekeelsussõnaraamatust" oli neutraalsuse märge eemaldatud. See oli ainus sõna õigekeelsussõnaraamatus, mille juures oli eraldi märge, et sõna ei ole halvustav. 
Mitmed autorid ja meediaväljaanded on siiski hakanud eelistama sõnu "must", "aafriklane", "mustanahaline" ja "tumedanahaline". Naljatledes on kasutatud sõna "neeger" sellistes ametile viitavates liitsõnades nagu "leheneeger" ja "IT-neeger".

2015. aastal leidis Eesti Keele Instituut tekstikorpusi läbi töötades, et sõna on eesti keeles oma neutraalse tähenduse minetanud ning seda kasutatakse pigem halvustavas kontekstis, lisades seetõttu vastava märkuse seletavasse sõnaraamatusse. Neutraalse tähenduse on säilitanud "mustanahaline".

2022. aastal otsustas Tallinna ringkonnakohus raadio Sky Plus eetris edastatud mõttevahetuse ja sellele järgnenud reaktsiooni kohtuasjas, et sõna "neeger" on eesti keeles halvustava tähendusega.

## Vaata ka
* Mustanahalised
* Negriidne rass

## Viited

## Välislingid

* Eesti keele instituut: sõnal «neeger» ei ole solvavat tähendust, Postimees, 1. september 2008
* Urmas Sutrop. «neeger» on eesti keeles kindlasti halvustav, Postimees, 11. mai 2012
* Linnar Priimägi. Kuni elab ema veel, alles on ka emakeel
* Kari Käsper. «neeger» ja «mustlane» meedias, Postimees, 8. mai 2012
* Linnar Priimägi. Neegri-küsimusest. Keel ja Kirjandus 2013/1
* "Neeger" on muutunud solvavaks
* Aivar Aotäht. Süsimustad neegrid süsimustades kaabudes
Jaanuari keskmine õhutemperatuur

**Jaanuari keskmine õhutemperatuur** on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. 

Jaanuari jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.

Jaanuar on kõige külmem kuu suuremas osas põhjapoolkera maismaast.

## Tabel
Tabelis on toodud jaanuari keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades.

## Viited
Õhutemperatuur

**Õhutemperatuur** on õhu (keha - füüsika) soojuslik olek ehk õhu temperatuuri iseloomustav füüsikaline suurus.

Õhutemperatuuri mõõdetakse termomeetriga, ilmajaamades tavaliselt kuus korda päevas. Kasutatakse elavhõbe- ja vedeliktermomeetreid, elektrilisi termomeetreid ning bimetall-termomeetreid. Tavaliselt kasutatakse mõõtmiseks Celsiuse skaalaga termomeetreid. USA-s on levinud Fahrenheit`i skaalaga termomeetrid. Meteoroloogiliste arvutuste juures kasutatakse sageli absoluutses Kelvini skaalas mõõdetud temperatuure.
       
Meteoroloogias mõõdetakse õhutemperatuuri päikese varjus oleva, maapinnast 2 m kõrgusel paiknevalt termomeetrilt. Nende mõõtmiste alusel arvutatakse näiteks ööpäeva keskmine õhutemperatuur. Standard õhutemperatuur = +15°C.

Lennunduses kasutatakse aerodünaamilisteks arvutusteks (arvestusteks) ühtset rahvusvahelist standardit 'Rahvusvaheline standardatmosfäär' (ISA), milles õhutemperatuur on määratletud +15&nbsp;°C.

## Rekordid
### Maailmas
Õhutemperatuuri kõrgeim mõõdetud ehk absoluutne maksimum on 56,7&nbsp;°C, mis registreeriti 10. juulil 1913. 1922. aastal registreeriti Liibüas Al-‘Azīzīyah' linnas õhutemperatuur +57,8&nbsp;°C, kuid seda tehti taatlemata mõõteriistadega, mistõttu Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon (WMO) ei  kinnitanud seda rekordina.

Madalaima madalaim mõõdetud õhutemperatuur ehk absoluutne miinimum −89,2&nbsp;°C registreeriti 1983. aastal Antarktises polaarjaamas Vostok.
### Eestis
Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Eestis on +35,6&nbsp;°C. Registreeritud 11. augustil 1992 Võrus.
 
Madalaim mõõdetud õhutemperatuur Eestis on −43,5&nbsp;°C. Registreeritud 17. jaanuaril 1940 Jõgeval.

Kõrgeim kuu keskmine õhutemperatuur Eestis on +21,6&nbsp;°C. Mõõdeti 2001. aasta juulis Võrus.

Madalaim kuu keskmine õhutemperatuur Eestis on −18,0&nbsp;°C. Mõõdeti 1987. aasta jaanuaris Narvas.

Kõrgeim aasta keskmine õhutemperatuur Eestis on olnud +8,3&nbsp;°C. Selline tulemus saadi Vilsandi ilmajaama mõõtmistulemuste keskmistamisel 1975, 1989 ja 2000. aastal.

Madalaim aasta keskmine õhutemperatuur Eestis on olnud +1,6&nbsp;°C. Arvutati 1942. aasta Jõgeva ilmajaama mõõtmistulemuste alusel.

## Vaata ka
*Külmarekordid
*Õhutemperatuuri maksimum
*Õhutemperatuuri miinimum
*Õhutemperatuuri amplituud

## Viited
Dischord Records

**Dischord Records** on sõltumatu plaadifirma, mis on spetsialiseerunud põhiliselt *[[punk rock]]*'i, *[[hardcore punk|hardcore]]*'i ja *[[post-hardcore]]*'i stiili viljelevatele bändidele. 

Firma asutasid Jeff Nelson, Nathan Strejcek ja Ian MacKaye aastal 1980. Plaadifirma on eelkõige tuntud 1980. aastate lõpul emo ja *post-hardcore*'i žanritele hoo andmisega ning oma DIY-eetika printsiipide tõttu.

## Bändid
* Antelope 
* The Aquarium
* Artificial Peace
* Autoclave 
* Beauty Pill
* Beefeater 
* Black Eyes 
* Bluetip 
* Branch Manager 
* Capitol City Dusters 
* Circus Lupus
* The Crownhate Ruin 
* Dag Nasty 
* Deadline 
* Egg Hunt 
* El Guapo
* Embrace
* The Evens 
* Faith
* Faraquet 
* Fidelity Jones 
* Fire Party 
* French Toast 
* Fugazi 
* Government Issue 
* Gray Matter 
* Happy Go Licky
* High Back Chairs 
* Holy Rollers 
* Hoover 
* Ignition 
* Iron Cross
* Jawbox 
* Lungfish 
* The Make-Up 
* Marginal Man 
* Medications
* Minor Threat 
* Nation of Ulysses 
* One Last Wish
* The Pupils 
* Q and Not U 
* Red C 
* Rites of Spring 
* Scream 
* Severin
* Shudder to Think 
* Skewbald/Grand Union
* Slant 6 
* Smart Went Crazy
* Soulside 
* State of Alert (SOA) 
* Teen Idles 
* Three 
* Trusty 
* Untouchables
* Void 
* The Warmers
* Youth Brigade

## Välislingid
*Plaadifirma koduleht
Koigera

**Koigera** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Koigeras on sündinud matemaatik ja pedagoog August Kasvand.

## Viited
Kooraste

**Kooraste** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Külas asub Kooraste Kõrgemäe hiis.

## Vaata ka
*Kooraste järved
**Kooraste Suurjärv
**Kooraste Kõverjärv
**Kooraste Pikkjärv
**Kooraste Palujärv
**Hatsikõ järv
*Kooraste vald (Kanepi kihelkond)
*Kooraste vald (1939)
*Kooraste mõis
*Hans Reedi pillimeister

## Viited
Varbuse

**Varbuse** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 

Varbusel asub Eesti Maanteemuuseum. 

Külas asuvad looduslikud pühapaigad Ukukivi, Tilleoru Silmavee läte, Tilleoru ristimänd ja kaitse all olnud Varbuse hall pähklipuu.

## Vaata ka
*Varbuse mõis
*Varbuse postijaam


Varbuse mõisa ait-kuivati 2013-08.jpg|Varbuse mõisa ait-kuivati
Põlvamaa (30691303882).jpg|Vooreküla–Puskaru tee


## Viited

## Välislingid
*Varbuse postijaam 150
Mustanahalised

**Mustanahalised** on Musta Aafrika tumeda nahavärviga põliselanikud ja nende järglased mujal maailmas.

**Mustanahalised** on tumeda nahavärviga inimesed. 

Mustanahaliste all mõistetakse väga erineva nahatooniga inimesi alates tumedamast kuni albiinoni. Seetõttu võib seda määratlust pidada mitte niivõrd tumeda nahavärvi tähistajaks, kuivõrd rassiliseks või etniliseks klassifikaatoriks, mida kasutatakse paljude erinevate populatsioonide kokkuvõtvaks ajaloolise ja eelajaloolise päritolu tunnuseks.

Ameerika Ühendriikides arvatakse mustanahaliste hulka tihti ka mulatid ning kohalikke mustanahalisi nimetatakse seal afroameeriklasteks.

Mustanahalise tähenduses on vahel kasutatud ka sõna "neeger".

## Vaata ka
* Afroameeriklased
* Neeger
* Negriidne rass
Sten-Hans Vihmar

**Sten-Hans Vihmar** (sündinud 6. oktoobril 1987 Tallinnas) on turundusspetsialist ja eesti rahvuskonservatiivne ühiskonnategelane.

## Ühiskondlik-poliitiline tegevus

Sten-Hans Vihmar kuulus aastatel 2005–2006 Isamaaliitu ja 2006–2011 Isamaa ja Res Publica Liitu. Ta osales IRL-i haridus-, põllumajandus- ja kaitsepoliitika väljatöötamisel. 22. mail 2007 valiti ta täishäältega IRL-i noorteühenduse esimeheks. 2010. aasta hiliskevadel astus ta IRL-i noorteühenduse esimehe kohalt omal soovil tagasi ja lahkus erakonnast.

Kaitseliidu pikaajaline liige. Teda on autasustatud pikaajalise eeskujuliku teenistuse eest Kaitseliidu teenetemedaliga.

2006. aastal tegutses Vihmar poliitilise survegrupi Alati Ustav eestvedajana. Poliitiline survegrupp Alati Ustav moodustus 2006. aasta mai lõpus inimestest, kes osalesid Sten-Hans Vihmari ja Siim Abroi korraldatud pronkssõdurivastasel piknikul. Selle üldisem eesmärk oli koondada erinevaid poliitilisi jõude koostööle, et pronkssõdur Tõnismäelt eemaldada. 

2011–2012 oli ta Eesti Rahvusliku Liikumise juhatuse liige.

Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ühena nn ühinenud üksikkandidaatidest Tartu linnas. 

Vihmar kuulus EKRE-sse aastatel 2012–2014. Ta oli Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna üks  ning on olnud ka erakonna juhatuse ja volikogu liige. Ta oli ka EKRE Harju-Raplamaa ringkonna aseesimees. Samuti oli ta EKRE noorteliikumise Sinine Äratus Tallinna ringkonna liige. 

2014. aastal oli ta üks MTÜ Vaba Ukraina algatajatest. 

2018. aastal oli Vihmar Vabaerakonna liige. Tegeles Vabauudiste meedianõunikuna erakonna uudistekanali väljatöötamises.

Septembris 2021 asutas Tartus koos Indrek Särjega MTÜ Konservatiivide Klubi.

Aastast 2025 kuulub ta taas erakonda Isamaa. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kristiine linnaosas, kogus 30 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* Kaitseliidu teenetemedal III klass (2014)
*Всеукраїнським об’єднанням громадян "КРАЇНА" Медаль «ЗА ГІДНІСТЬ ТА ПАТРІОТИЗМ» (Üleukrainalise kodanikuühenduse "КРАЇНА" teenetemedal "Väärikuse ja patriotismi eest") (2017)

## Viited

## Välislingid
**Sten-Hans Vihmari artiklid**
* Vallutaja, mine koju! Terve Mõistuse Sündikaat
* Ähvardav Vene, uinuv Euroopa ja kurnatud USA Delfi, 11. november 2009
* Kes on meie ülejäänud Herman Simmid? Delfi, 9. detsember 2009
* Uus külm sõda seab Baltimaad ohtu Delfi, 12. veebruar 2010
* Estlandiseerumine on alanud Delfi, 11. mai 2010
* Kui palju meid tegelikult mõjutatakse? Delfi, 19. jaanuar 2011
* Probleem on sinus, valija! Objektiiv, 25. aprill 2017
* Intermariumi idee on aktuaalsem kui kunagi varem Objektiiv, 15. september 2017
* Keskkonnaminister, viige haisuprobleemi hindamine vastavusse inimeste ootustega EPL, 3. mai 2019
*Kas Intermarium tuleb või oleme edasi veremaad? Konservatiiv, 21. november 2021
Kliimaklassifikatsioon

**Kliimaklassifikatsioon** on klassifikatsioon, mille alusel eristatakse  kliimatüüpe ning Maa pind jagatakse kliimavöötmeteks.

Kõige levinumad on Köppeni kliimaklassifikatsioon ja Alissovi kliimaklassifikatsioon.
Juuli keskmine õhutemperatuur

**Juuli keskmine õhutemperatuur** on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. 

Juuli jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine õhutemperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.

Juuli on kõige soojem kuu suuremas osas põhjapoolkera maismaast, sealhulgas ka Eestis.

## Tabel
Tabelis on toodud juuli keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades.

## Viited
Eistvere

**Eistvere** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel on Eistvere järv.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.

## Vaata ka
*Eistvere mõis

## Viited
Jalametsa

**Jalametsa** on küla Järva maakonna Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.

Küla lähistel Jalametsa rabas asub Jalametsa järv.

Külas oli mõis.

Külast lõunas Kikeveres (20. sajandi alguse kaartidel ka *Kiksvere*) on Kikevere kalmistu ja endise Kikevere õigeusu kiriku (20. sajandi alguse verstakaartidel *Ц.Успенiя*) park.

## Vana Jalametsa
20. sajandi alguse kaartidel on kaks eraldi küla: Uue-Jalametsa (Jalametsa mõisa ümbruses) ja Vana-Jalametsa (Jalametsa mõisast kirdes, kus paiknesid kaardi järgi Mihkli, Mugeri, Saare ja Tagametsa talu).

## Vaata ka
*Lõimetsa (endine küla Käsukonna ja Imavere vahel)
*Kikevere (20. sajandi alguse kaartidel *Kiksvere*)
*Kiigevere (Imavere ja Võrevere vahel)

## Viited
Järavere

**Järavere** (*Jarawer*, 18. sajand kaartidel ka *Irrafer*) on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Järavere oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.

Järavere küla on kroonikas esmamainitud aastal 1599.

Järavere külas elas Reinhold Kamsen, tuntud lastelaulu "Küll on kena kelguga" sõnade autor. Tänapäeval jääb see koht Imavere küla alla.

## Ajalugu
*Järavere küla juures tegutses *Paia kõrts* ja peeti laatasid. Küla alla kuulusid ka meierei ja kool.
*1941. aastal küla põles
*1950. aastatel oli Järavere küla endistes taluhoonetes külanõukogu, kolhoosi kontor, raamatukogu, kauplus, sidejaoskond, tuletõrjemaja ja velskripunkt.
*Mitmete Nõukogude aja haldusreformide järel kujunes nii, et Järavere küla põhiosa on 1977. aastast hõlmatud Imavere külaga, mis on ka Imavere valla keskus.
*Järavere külast alles jäänud osa paikneb teisel pool Tallinna–Tartu maanteed, registri andmetel elas seal 12 inimest ja oli 8 hoonet.

## Vaata ka
*Imavere (Järva)

## Viited
Kiigevere

**Kiigevere** (18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil *Kikifer*) on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.

## Viited
Käsukonna

**Käsukonna** on küla Järva maakonnas Järva vallas Tallinna–Tartu maantee ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.

Käsukonna külas on külaraamatukogu alates aastast 1926.

Varem tegutses raamatukogu endises Lõimetsa küla juures paiknenud Kikevere külakoolis, mis hävis tulekahjus 1927. Kikevere Rahvaraamatukogu Selts asutati 10. novembril 1920. Kikevere kooliõpetaja Joh. Pumbo ja Käsukonna koolijuhataja E. Rammo algatusel.

Käsukonna külas oli Pilistvere koguduse 200-kohaline Risti abikirik, mis pühitseti 27. oktoobril 1874. Kiriku süütasid punaväelased 17. juulil 1941 ja selle asukohta tähistab mälestuskivi.

18. sajandi kaartidel on *Kässakona* külast põhja suunas Hermani mõis (*Hermanshof*). 19. sajandi lõpul ehitas kaupmees P. Lehmann Käsukonna mõisa (*Marienruh*).

Külast lõunas algab Navesti jõgi (Henriku Liivimaa kroonika järgi Pala jõgi).

7. septembril 2015 eraldati Käsukonna küla maadest Hermani küla.

## Vaata ka
*Lõimetsa (endine küla Käsukonna ja Imavere vahel)

## Viited
Laimetsa

**Laimetsa** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.

Külas asus Laimetsa mõis.

1920. aastatel moodustati **Laimetsa [[asundus]]**. 1977 nimetati asundus Laimetsa külaks.

## Viited
Tammeküla

**Tammeküla** on (18. sajandi kaartidel *Tammekülla*) küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Tammeküla oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.

## Ajalugu
Juulis 1941 süüdati Tammekülas Lõimetsa külast tulnud Läti hävituspataljonlaste poolt ka kolme talu hooned.

## Vaata ka
*Lõimetsa (endine küla Tammeküla naabruses Käsukonna ja Imavere vahel)

## Viited
Peetri (Järva)

**Peetri** on alevik Järva maakonnas Järva vallas. Ajalooliselt asus Peetri kihelkonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Kareda valla keskus.

Alevikus asub põhikool, raamatukogu, postkontor ja Järva-Peetri kirik.

2001. aastal oli Peetri elanike arv 312. 2011. aastal oli elanikke 213.

Seal on asunud Peetri karjamõis.


Järva-Peetri kirik2.jpg|Järva-Peetri kirik
Peetri Vabadussõja mälestussammas 2 - OlariPilnik.jpg|Peetri Vabadussõja mälestussammas
Peetri raamatukogu - OlariPilnik.jpg|Kareda Valla Maja


## Vaata ka
* Peetri Kool
* Peetri Vabadussõja mälestussammas
* Kareda Valla Raamatukogu

## Viited
Ataste

**Ataste** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.

Aastail 1837–1854 tegutses Atastes Eestimaa rüütelkonna toel ning edumeelsete mõisnike poolt külakoolmeistrite ettevalmistamiseks asutatud Ataste seminar, mis oli esimeseks taoliseks 19. sajandil asutatud õppeasutuseks praeguse Eesti alal.

Samas asunud Ataste mõis (*Alexanderhof*) oli Aruküla mõisa kõrvalmõis.

## Viited
Esna

**Esna** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.

Järvamaa viljakate põldude keskel asuvat Kareda küla (Carethen) on esmamainitud 1212. aastal Läti Henriku kroonikas. Ilmselt asus seal üks Järvamaa omaaegseid keskusi. Asulakohana pärineb küla tõenäoliselt juba I aastatuhandest. 19. sajandi keskpaigani püsis Kareda sumbkülana (taluhooned kobaras üksteise lähedal), talude päriseksostmise ja maadekruntimise käigus kujunes sellest 19. sajandi lõpuks ridaküla.

Ajalooliselt oli Kareda küla tihedalt seotud Esna mõisa ja selle omanikega ning hiljem 1920. aastatel väljakujunenud uue keskusega, Esna alevikuga, kus oli ka raudteejaam Tamsalu-Türi liinil.

Külas on mitu arhitektuuriväärtuslikku hoonet ja üksikobjekti – Esna vallamaja (1896), koolimaja (1867–1869), endine külapood, hästisäilinud 19. sajandi rehemajad ja aidad, kroonu- ja linnaarhitektuuri elementidega elamud, maa- ja paekivist kõrvalhooned. 1988. aastal püstitati Kareda külla mälestuskivi.

Esna raudteejaama läbis aastatel 1920–1972 Türi–Paide–Tamsalu raudtee.

Külas asub arheoloogiamälestisena kaitse alla võetud Villismägi.

2018. aastal avati külas raamatukogu, mis tegutseb endise Esna haigla surnukuuris.

Esnas on filmitud suur osa telesarjast "Naabriplika". 

## Pildid

Esna allikajärv.jpg|Esna allikajärv
Esna mõisa peahoone.jpg|Esna mõisa peahoone
Esna mõisa piimaköök.jpg|Esna mõisa piimaköök


## Vaata ka
*Esna allikad
*Esna allikate kaitseala
*Esna mõis
*Esna Galerii

## Viited
Köisi

**Köisi** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.

Külas asub Köisi tuuleveski.


Bussipeatus Köisi külas 2024.jpg|Bussipeatus
Köisi hooned 2024.jpg|Köisi küla vaade


## Viited
Vodja

**Vodja** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.

Osa Eesti Vabadussõja järel Vodja mõisa südamest välja mõõdetud asunikutaludest ning kunagine Vodja raudteejaama hoone asuvad nüüdsel ajal Paide linna piires.

Pärisorjuse kaotamise eel asus küla Vodja mõisa maadel; küla lähistel on Vodja soo, mõisa lähistelt voolab läbi Vodja jõgi.

Vodja mõisa peahoones tegutseb alates 2005. aasta septembrist Rocca al Mare Kooli Vodja Individuaalõppekeskus.

Mõisa peahoones paiknes kool ka varem. Aastatel 1849–1958 tegutses asulas ka Vodja algkool, mis paiknes eraldi koolimajaks ehitatud hoones.

Küla territooriumil asus Kuhjavere kõrts, mille asupaika märgib mälestuskivi.

## Viited

## Välislingid
* Vodja kivi sai väärilise mälestustahvli
Ämbra

**Ämbra** (ka: **Embra**) on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.

Küla on esimest korda mainitud 1253. aastal (*Embere*). 17. sajandil kuulus ta Roosna-Alliku ja 18. sajandil Kodasema mõisa koosseisu.

## Vaata ka
*"Oktoober"

## Viited
Vedruka (Paide)

**Vedruka** on küla Järva maakonnas Paide linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda.

Külas asub Vedruka hiiemägi ja Ukukivi.

## Viited
Roosna-Alliku

**Roosna-Alliku** on alevik Järva maakonnas Paide linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Roosna-Alliku valla halduskeskus.

Alevikus on Roosna-Alliku Vallaraamatukogu, rahvamaja, Roosna-Alliku Põhikool ja tegutseb spordiklubi. 

Ajalooliselt asus Järva-Jaani kihelkonnas.

Seal on asunud Roosna-Alliku mõis.

## Vaata ka
* Roosna-Alliku soo
* Roosna-Alliku allikate kaitseala

## Viited
Seliküla

**Seliküla** (18. sajandi kaartidel *Sellikül*) on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.

Küla läbib Piibe maantee.

Külas on asunud Seliküla mõis.

Matthias Johann Eiseni raamatu "Esivanemate varandus" jutus "Katkuaed" kirjeldatakse kiviahervaret Järva-Jaani kihelkonnas Rava ja **Säliküla** raja peal metsas.

## Viited
Kuksema

**Kuksema** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Kuksema kraav, külas on asunud Kuksema mõisa keskus ning Kuksema mõisa kalmistu.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.

## Viited
Karinu

**Karinu** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on olnud Karinu mõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.

Külas asub Karinu klaasikoda. Kuni 1999. aastani tegutses Karinu mõisahoones Karinu Põhikool.

Küla järgi on nime saanud Tamsalu kihistu Karinu kihistik.

## Vaata ka
*Karinu lubjakivimaardla
*Kubja talu
*Karinu kuused
*Kullamäe talu kalmistu
*Karinu Raamatukogu

## Viited
Kagavere

**Kagavere** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.

Enne 2017. aasta haldusreformi oli küla Järva-Jaani valla koosseisus.

## Vaata ka
*Madis-Juhani talu kalmistu

## Viited
Jalgsema

**Jalgsema** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.

Jalgsema külas on sündinud Johan Pitka.

## Vaata ka
*Jalgsema karstijärvede kaitseala
*Johan Pitka tubamuuseum

## Viited
Koigi

**Koigi** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Aastatel 1991–2017 asus Koigis samanimelise valla halduskeskus.

Külas asus Koigi mõisa keskus. Tänapäeval tegutseb endise mõisa peahoones Koigi Kool (loodud 1856).

Osaliselt ulatub Koigi küla territooriumile Nurmsi lennuväli ehk Koigi lennuväli.

Asulat läbib Neeva kanal ja selle juurest möödub Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.

## Vaata ka
*Koigi mõis
*Koigi Raamatukogu
*kolhoos "Kalevipoeg"

## Viited
Koigi (täpsustus)

**Koigi** on mitme Eesti küla nimi:

* **[[Koigi]]**, küla Järva vallas
* **[[Koigi (Rapla)|Koigi]]**, küla Rapla vallas
* **[[Koigi (Saaremaa)|Koigi]]**, küla Saaremaa vallas
* **[[Koigi (Haljala)|Koigi]]**, endine küla Haljala vallas

## Vaata ka
* Koigi järv
* Koigi järvestik
* Koigi mõis
* Koigi raba
Lembit Annus (täpsustus)

**Lembit Annus** on mitme isiku nimi:

***[[Lembit Annus]]** (17. september 1941 – 4. juuli 2018), Eesti poliitik (EKP, Vene Erakond Eestis)
***[[Lembit Annus (kolhoosiesimees)|Lembit Annus]]** (20. oktoober 1928 – 2. mai 2014), endine Koidula kolhoosi esimees
***[[Lembit Annus (pedagoog)|Lembit Annus]]** (11. mai 1948 – 3. märts 2024), pedagoog, Tallinna Polütehnikumi kutseõpetaja
Metsla (Viljandi)

**Metsla** (kohalik hääldus **Mõtsla**) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Külast voolab läbi Ärmä jõgi, millele on paisutatud Hansuveske järv, samuti voolab külas Virastuoja, mis suubub Hansuveske järves Ärmä jõkke. Virastuojale on külas paisutatud Sumbaku järv ja Uue-Olde järv.

## Viited
Tagamõisa (Viljandi)

**Tagamõisa** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Külast voolab läbi Tarvastu jõgi. Külas asub Tulba-Tõnise paisjärv ja küla läänepiiril asub Purgi järv.

## Viited
Tagamõisa

**Tagamõisa** on kahe Eesti küla nimi:

* **[[Tagamõisa (Saaremaa)|Tagamõisa]]**, küla Saare maakonnas Kihelkonna vallas
* **[[Tagamõisa (Viljandi)|Tagamõisa]]**, küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas

## Vaata ka
* Tagamõisa mõis
* Tagamõisa poolsaar
* Tagamõisa puisniit
Sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta

**SKT elaniku kohta** ehk **sisemajanduse kogutoodang ühe inimese kohta** on mingi piirkonna (tavaliselt riigi) majandusliku arengutaseme näitaja. SKT elaniku kohta arvestamiseks jagatakse sisemajanduse kogutoodang elanike arvuga.

Riikide SKT elaniku kohta ostujõu pariteedi alusel väljendatakse kohaliku valuuta ostujõu järgi USA dollarites. See tagab hindade ja kulutuste rahvusvahelise võrreldavuse.

"The World Factbooki" andmetel oli aastatel 2004–2006 kõrgeim SKT elaniku kohta Bermuda saartel (69 900 dollarit elaniku kohta), Luksemburgis (68 800), Jerseyl (57 000), Ekvatoriaal-Guineas (50 200) ja Araabia Ühendemiraatides (49 700).

Madalaim SKT elaniku kohta oli Malawis, Somaalias, Komooridel ja Saalomoni Saartel (600 dollarit elaniku kohta) ning Kongo Demokraatlikus Vabariigis (700).

Eestis oli "The World Factbooki" andmetel SKT elaniku kohta 2006. aastal 19 600 USA dollarit, Maailmapanga andmetel 2007. aastal 21 104 USA dollarit elaniku kohta. 2010. aastal oli SKT elaniku kohta 19 000 dollarit elaniku kohta.

SKT elaniku kohta ei sobi ühiskonna heaolu näitajaks, sest see ei arvesta inimeste haridustaset ja tervishoiusüsteemi olukorda riigis. Seda arvestab inimarenguindeks. Selle indeksi arvestamiseks kasutab ÜRO Arenguprogramm ostujõu pariteedi järgi ümber arvestatud SKT elaniku kohta. Selle programmi andmetel oli aastal 2004 kõrgeim SKT elaniku kohta Luksemburgis (69 961 dollarit elaniku kohta), USAs (39 676), Iirimaal (38 827), Norras (38 454) ja Islandis (33 051).

Madalaim SKT elaniku kohta oli Tšaadis (209 dollarit elaniku kohta), Mauritaanias (194), Bangladeshis (187), Nepalis (149) ja Keenias (114).

## Vaata ka
*roheline SKT
*Maailma riikide sisemajanduse kogutoodang

## Viited
Järveküla (Viljandi)

**Järveküla** (kohalik hääldus **Järvekülä**) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.  on asunud kaks Järveküla karjamõisa: Järveküla mõis (Tarvastu mõisa karjamõis) ja Järveküla mõis (Vana-Suislepa mõisa karjamõis).

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

## Viited
Mäeltküla

**Mäeltküla** on küla Viljandimaal Viljandi vallas.

Külas asuvad Kosilase järv, Mudajärv ja Valgjärv, viimasest voolab välja Sooba oja. Küla idapiiril voolab Verilaske oja, millele on paisutatud Koordi veskijärv.

Külas asuvad AS Ekseko seafarm ja puidutööstusettevõtte OÜ Pinska liimpuidutehas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

## Vaata ka
*Nõmme Mudajärv

## Viited
Loime

**Loime** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

## Viited
Abjaku

**Abjaku** on küla Viljandimaal Mulgi vallas.

Abjat on esmamainitud 1504. aastal, kui nimetati *Abie* küla. 1551 nimetati vakust *wacke thor Abbingen*, 1601 mõisa *Abienn*, 1624 küla *Abbiakil* ning 1638 mõisa ja küla kujudega *Abiakh* ja *Abbia*. See paik kuulus Halliste kihelkonda.

Abja mõisa maadele tekkis 1920. aastatel Abja külast põhja poole Abja asundus. 1939 nimetati Abja asundus ümber Põlde külaks ja Abja küla Abjaku külaks. 1977 liideti Abjakuga Jaanihansu küla ning põhjapoolne osa Sookülast ehk Vihtsist. Niihästi Jaanihansu kui Sooküla nime on esmamainitud alles 1970. aastal, ehkki Vihtsit on esmamainitud juba 1731. aastal kujul *Wichtmes*.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.

## Kohanime päritolu

Abja nime tänapäevakujule vastaks *abjas : abja*, mis tähendaks abajat, merelahte. Mulgimaal võiks seda sõna kasutada ojakääru tähenduses.

Lauri Kettunen moodustas oletamisi algvormi *Abija* ehk *abik : abiku* ('abimees, abiline'), mis seostuks tegusõnaga "aitama" (soome keeles *auttaa, avittaa*). Tema seletuse puuduseks on see, et niisugust sõna pole eesti keelest teada. Pealegi sõna "abi" eesti kohanimedes ei esine. See häälikukombinatsioon on küll olemas, aga ta on muud algupära, näiteks Abikülä.

Rahvapärimus seob kohanime siiski sõnaga "abi": Abja mõis olevat olnud esialgu Vanamõisa mõisa abimõis, ehkki tegelikult oli vastupidi: hoopis Vanamõisa mõis moodustati 1811. aastal Abja mõisast eraldatud alast.

Tänapäeva nimelõpp *-ku* võiks olla moodustunud sõnast "küla". Teine võimalus on pärinemine kollektiivliitest.

Abjaku nime käänatakse väliskohakäänetega (nt Abjakule).

## Viited
Atika küla

**Atika** on küla Mulgi vallas Viljandimaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.

Külas asuvad Atika ohvrikivi ja Lopa paljand.

## Viited
Kamara

**Kamara** (kohalikus kõnepruugis **Pässaste**) on küla Mulgi vallas Viljandimaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.

Küla kirdeosas asub Pässaste soo ja idapiiril voolab Tiru oja, millele on paisutatud Tiru järv. Küla lõunapiir kulgeb mööda Valga–Uulu maanteed.

## Viited
Sissel Kyrkjebø

**Sissel Kyrkjebø** (esinejanimega **Sissel**; sündinud 24. juunil 1969 Norras Bergenis) on norra laulja.  

Ta sai laiemalt tuntuks 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris olümpiahümni esitamisega. Ta on laulnud duetti Plácido Domingo ja Charles Aznavouriga (1994. aasta Viini jõulukontserdil), Warren G ja Josh Grobaniga ning esinenud ansambliga The Chieftains. 

Sissel on laulnud mitmes stiilis muusikat, klassikast popmuusikani. Osalemine filmi "Titanic" *soundtrack*'i sisselaulmisel tõi kaasa koostöö Iiri laulja Enya ja inglise laulja Sarah Brightmaniga.

Kui mitte arvestada *soundtrack*'e ja albumeid, kus ta on esinenud teistega koos, vaid ainult ta sooloalbumeid, siis on tema plaate ostetud üle 9 miljoni eksemplari, millest enamik Norras, kus elab ligikaudu 4,5 miljonit inimest.

## Välislingid
* Sisseli koduleht
* Sisseli veebileht
Tõnuküla

**Tõnuküla** (ka *Tõnu*) on küla Viljandimaal Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Küla põhjapiiril voolab Tänassilma jõgi. Külast läbi voolab Mähma oja, mis suubub küla põhjapiiril Tänassilma jõkke.

## Viited
Lasari

**Lasari** on küla Mulgi vallas Viljandimaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.

Külast saab alguse Tiru oja.

## Viited
Veelikse järv

**Veelikse järv** on kahe Eesti järve nimi:

* **[[Veelikse järv (Pärnumaa)|Veelikse järv]]** asub Pärnu maakonna Saarde vallas 
* **[[Veelikse järv (Viljandimaa)|Veelikse järv]]** asub Viljandi maakonna Mulgi vallas
Umbsoo küla

**Umbsoo** on küla Mulgi vallas Viljandimaal. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda. Küla põhjapiiriks on Valga–Uulu maantee, lõunapiiriks riigipiir Lätiga.

Küla on saanud nime Umbsoo järgi. Küla lähistel voolab ka Umbsoo oja.

Külas asub Mõisaküla kalmistu.

1977. aastal liideti Umbsoo külaga Lämba.

Kuni 2008. aastani poolitas küla territooriumi Pärnu–Mõisaküla raudteelõik.

## Viited
Umbsoo

**Umbsoo** (ka **Kamalipera soo**) asub Viljandi maakonna Mulgi vallas, ajalooliselt kuulus aga Pärnumaa Halliste ja Saarde kihelkonna valdustesse.
Saate

**Saate** on küla Mulgi vallas Viljandimaal. Külas on asunud Saate karjamõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.

Külas asub Saate ohvrijalakas.

## Viited
MET ART

**MET ART** (algselt *Most Erotic Teens*) on alates 1999. aastast tegutsev kunstiliste aktifotode galerii internetis.

## Välislingid
*MET ART koduleht
Grigori Galitsõn

**Grigori Aleksandrovitš Galitsõn** (vene Григорий Александрович Галицын; 1957 Rozdilna, Rozdilna rajoon, Odessa oblast – 13. november 2021) oli vene aktifotograaf.

Ta on teinud erootilisi aktifotosid Volgogradi oblastist pärit naismodellidest (kellest ühega on ta nüüd abielus) ning riputanud neid veebisaitidele (algul **Obolenski** nime all). 

Ta oli üks juhtivaid erootiliste fotode tegijaid ning on avaldanud fotoalbumi "Galitsin's Angels: From Russia With Love" (2005).

Ta elas Volgogradis. 17. septembril 2006 arreteeriti ta koos oma abikaasa Irina Aleksandrovna Pistšassovaga oma kodus. Neile esitati süüdistus pornograafiliste kujutiste levitamises. Veebisaidid on suletud. Galitsõn saatis Vladimir Putinile kirja, kus ta näitab nende süüdistuste alusetust. 

Ta vabastati vanglast 2009. aasta algul.

Alates 2014. aastast elas ta Kalatšjovski rajoonis, kus kasvatas sigu ja kanu.

## Vaata ka
* Obolenski portfoolio saidil photosight.ru
*Galitsõni kiri Putinile (*vene keeles*)
Maija Plissetskaja

**Maija** Mihhailovna **Plissetskaja** (vene keeles *Майя Михайловна Плисецкая*; 20. november 1925 Moskva – 2. mai 2015 München) oli juudi päritolu Vene balletitantsija, keda on sageli nimetatud oma aja suurimaks baleriiniks.

1943. aastal lõpetas ta Moskva koreograafiakooli.

Kohe pärast seda sai temast priimabaleriin, mis on algaja baleriini kohta haruldane. Tema punased juuksed ja silmapaistev välimus tegid temast glamuurse kuju. Tema pikad ja nõtked käed olid tollal ainulaadsed, samuti oli ta tuntud oma hea hüppevõime, ekstreemselt painduva kaela, tehniliselt tugeva tantsu ja karisma poolest. Plissetskaja üks kuulsamaid rolle oli surev luik Camille Saint-Saënsi tsükli "Loomade karneval" põhjal tehtud balletis.

Plissetskaja oli baleriine, kes pälvis *[[prima ballerina assoluta]]* austava nimetuse.

## Rolle
*Pjotr Tšaikovski "Luikede järv" Odette-Ottilie
*Tšaikovski "Uinuv kaunitar" 
*Aleksander Krein "Laurencia" (Laurencia)
*Camille Saint-Saëns "Loomade karneval"

## Tunnustus
* Vene NFSV teeneline kunstnik (1951)
* Vene NFSV rahvakunstnik (1956)
* NSV Liidu rahvakunstnik (1959)
* Lenini preemia (1964)
* Kolm Lenini ordenit (1967, 1976, 1985)
* Sotsialistliku töö kangelane (1985) 
* Prantsuse Auleegioni orden (1986)
* Preemia "Venemaa rahvuslik uhkus" (2003) 
* Ordeni Teenete eest Isamaa ees kõigi nelja järgu kavaler (1995, 2000, 2005 ja 2010)
* Balti Täht (2013) 

## Isiklikku
Plissetskaja oli abielus helilooja Rodion Štšedriniga. Elu viimastel kümnenditel elas peamiselt Münchenis ning vahel ka abikaasa kodumaal Leedus Trakais.

## Raamatud
* Maia Plissetskaja. *Mina, Maia Plissetskaja ...* ; (tõlge vene keelest: Jüri Ojamaa, Maris Makko; eessõna: Urmas Ott). Tallinn : SE&JS, 1997.

## Välislingid

*Plissetskaja tantsib ka oma 75. juubelil, Eesti Päevaleht, 21. november 2000
*Iginoor Plissetskaja tähistas 80 aasta juubelit tantsuga, Õhtuleht, 23. november 2005 
*Suri kaasaja suurimaid balletilegende Maia Plissetskaja, Delfi, 2. mai 2015
Huuksi

**Huuksi** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Huuksi mõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.

2014. aastal läks osa küla territooriumist taastatud Pätsavere külale.

## Viited