open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
24 eKr

**Aasta 24 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused
*Roomlased asutasid Zaragoza.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Iulius Caesar Octavianus Augustus ja Gaius Norbanus Flaccus.
*Roomas loodi esimene riiklik tuletõrjeamet, mis koosnes 600 orjast, kes olid jaotatud seitsmesse tuletõrjedepoosse.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
25 eKr

**Aasta 25 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused
*Juba II sai Mauretaania kuningaks.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Iulius Caesar Octavianus Augustus ja Marcus Iunius Silanus.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Vitruvius
*Amyntas, Galaatia kuningas
*...
Indre-et-Loire'i departemang

**Indre-et-Loire'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Indre-et-Loire'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Haute-Corse'i departemang

**Haute-Corse** [ot'kors] (ka *Ülem-Korsika*; korsika keeles *Cismonte*, *Corsica suprana*) on departemang Prantsusmaal Korsika piirkonnas. See on Korsika saare põhjapoolne osa.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Haute-Corse'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Haute-Saône'i departemang

**Haute-Saône'i** [*ot s'on*] on departemang Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas. 

Departemang on nime saanud Saône'i jõe järgi. Eestikeelne mööndav nimevariant on *Ülem-Saône'i departemang*.

Departemang oli aastatel 1815–1818 okupeeritud Austria keisririigi vägede poolt. 2015. aastani kuulus departemang Franche-Comté piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Haute-Saône'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Labinsk

**Labinsk** on linn Venemaal Krasnodari krais, Labinski rajooni keskus. Asub Laba jõe ääres 270 m kõrgusel merepinnast.

Asutati 1841. aastal Labinskaja staniitsana. Linnaõigused sai 1947. aastal. Sõjajärgsetel aastatel ehitati Labinskaja kiiresti ümber ja renoveeriti.

Labinskist on pärit Pavel Gorgulov ja kindral Pjotr Abaškin.

## Viited
Ülo Altermanni salk

**Ülo Altermanni salk** oli Eesti metsavendade salk, mis tegutses 1948-1954 varem Eesti Leegioni kuulunud Ülo Altermanni juhtimisel.

Lisaks Altermannile kuulusid salka Voldemar ja Aime Juga, Heinrich ja Evi Mihkelson, Elmar ja Johanna Martins, Hans Sapp ja Erich Teor. Kõik nad varjusid mobilisatsiooni, küüditamise või arreteerimise eest 1948-50.

Salgale sai saatuslikuks Nõukogude julgeoleku surve. 17. aprillil 1954 langes Ülo Altermann varitsuses, mille korraldasid salga varustaja, julgeoleku poolt 30. septembril 1953 värvatud Lembit Markus, ning salga liige, Markuse ämm Johanna Martins. Erich Teor ja Voldemar Juga langesid tulevahetuses MGB operatiivgrupiga Koigi vallas 23. novembril 1954. 

Pärast seda jäid metsa vaid Hans Sapp ja Evi Mihkelson, kes varjasid end üksi. Mihkelson legaliseerus 30. detsembril 1955. Viimasena andis Nõukogude võimule alla Hans Sapp, kes legaliseerus alles 7. septembril 1958.
Seine-Maritime'i departemang

**Seine-Maritime'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Normandia piirkonnas.

2015. aastani kuulus departemang Ülem-Normandia piirkonda.

Ülemeredepartemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Seine-Maritime'i departemangu haldusüksuste loend
* Chêne chapelle

## Viited
Metshobune

**Metshobune** (*Equus ferus*) on liik kabjalisi hobuse perekonnast.

Eestis elas metshobune kiviajal.

Metshobuse alamliikide seas on koduhobune, väljasuremisohus Prževalski hobune ja väljasurnud tarpan.
Siil (perekond)

**Siil** (*Erinaceus*) on perekond siillaste sugukonnast, putuktoiduliste seltsist. Sinna kuulub neli liiki, millest kaks elutsevad ka Eestis.

## Eesti liigid
Eestis esineb kaks siililiiki:
*harilik siil (*Erinaceus europaeus*)
*kaelussiil (*Erinaceus roumanicus*)
Perekonna ülejäänud kahte liiki, lõunasiili (*Erinaceus concolor*) ja amuuri siili (*Erinaceus amurensis*), Eestis ei leidu.
Siillased

**Siillased** (*Erinaceidae*) on sugukond putuktoiduliste seltsist.

Sugukonnas on kaks alamsugukonda: siillased (*Erinaceinae*) ja gümnuurlased (*Galericinae*). Esimesse kuulub Eestis levinud perekond siil, meil esindatud kahe liigiga: harilik siil, *Erinaceus europaeus,* ja kaelussiil, *Erinaceus roumanicus*.

Gümnuurlased sarnanevad rottidega, kuid ei ole närilised. Nad elutsevad Kagu-Aasia vihmametsades ja toituvad lülijalgsetest, hiirtest, väikestest roomajatest ja kahepaiksetest ning vahel ka puuviljadest ja seentest. Väikseim liik on hiina gümnuur (*Neotetracus sinensis*), suurim suurgümnuur (*Echinosorex gymnura*).
Putuktoidulised

**Putuktoidulised** (*Eulipotyphla*) on selts loomi imetajate klassis. Sinna kuuluvad neli nüüdisaegset sugukonda: siillased, mutlased, karihiirlased ja pilukoonlased.

## Ajalugu

Taksonoomia teadusharu algusajal paigutati putuktoiduliste (siis *Insectivora*) seltsi suurem hulk peamiselt putukatest toituvaid imetajaid. Molekulaarsete meetodite kasutuselevõtuga löödi tupaialised, torukoonulised ja karustiivalised lahku eraldi seltsidesse, jättes järgi *Lipotyphla* seltsina tuntud putuktoidulised. Pärast tenrekiliste eristamist omaette seltsina jäi alles praeguste teadmiste kohaselt monofüleetiline putuktoiduliste takson *Eulipotyphla*. 

Vahepeal eraldati putuktoiduliste hulgast ka siillased ning jäeti mutlased, karihiirlased ja pilukoonlased seltsi *Soricomorpha*, kuid hilisemad uuringud ei kinnita siillaste fülogeneetilist isoleeritust teistest putuktoidulistest.

## Eesti liigid
Eestis on selts esindatud kaheksa liigiga kolmest sugukonnast: siillased (2 liiki), karihiirlased (*Soricidae*) (5 liiki, sealhulgas vesimutt)  ja mutlased (*Talpidae*) (üks liik, kelleks on harilik mutt).

## Viited
Ķekava piirkond (2009–2021)

**Ķekava piirkond** (läti keeles *Ķekavas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Piirkonna keskus oli Ķekava küla.

Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Ķekava piirkonna elanikest lätlasi 73,08%, venelasi 17,32%, valgevenelasi 2,33%, ukrainlasi 1,85%, leedulasi 1,27% ja teistest rahvustest inimesi 1,26%. Rahvus oli teadmata 1,71% inimestel.

Ķekava piirkond moodustati 2009. aastal Baloži linnast ning Ķekava ja Daugmale vallast. 2021. aastal moodustati senisest Ķekava piirkonnast ja Baldone piirkonnast uus Ķekava piirkond.

## Viited
Valgelaup-rabakiil

**Valgelaup-rabakiil** (*Leucorrhinia albifrons*) on vesikiillaste sugukonda kuuluv kiililine. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012) ja loodusdirektiivi IV kategooriasse. 

Eestis leidub valmikuid paiguti taimerohketes järvedes (ka kalgiveelistes), vastsed on aga pehmeveelistes ujutaimestikuga lompides.

## Viited

## Välislingid
*
Hännak-rabakiil

**Hännak-rabakiil** (*Leucorrhinia caudalis*) on vesikiillaste sugukonda kuuluv kiililine. 

Tema iseloomulikuks tunnuseks on isaste valged tiivatäpid.

Eestis asustavad tema valmikud paiguti taimerohkeid järvi (ka kalgiveelisi).

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012) ja loodusdirektiivi IV kategooriasse. 

## Viited

## Välislingid
*
Lõunasiil

**Lõunasiil** (*Erinaceus concolor*) on siili perekonda kuuluv loomaliik, kes elutseb peamiselt Edela-Aasias. 

Varem loeti Eestis esinevat kaelussiili lõunasiili alamliigiks, kuid praeguseks käsitletakse neid eraldi liikidena.
Hobune (perekond)

**Hobune** (*Equus*) on hobuslaste sugukonda ja kabjaliste seltsi kuuluv loomaperekond.

Perekonda kuuluvad hobused, eeslid ja sebrad. Lisaks on perekonnas liike, mis on välja surnud ja tuntud vaid fossiilide kaudu. 

## Liike
**Equus asinus* – eesel
**Equus caballus* – koduhobune
**Equus ferus* – metshobune
**Equus przewalskii* – prževalski hobune
**Equus grevyi* – kõrbesebra
**Equus quagga* – savannisebra
**Equus zebra* – mägisebra
**Equus hemionus* – eeslik
Kenneth Dover

Sir **Kenneth James Dover** (11. märts 1920 London – 7. märts 2010 Saint Andrews) oli briti klassikaline filoloog. Ta oli Edinburghi Kuningliku Seltsi ja Briti Akadeemia liige.

Aastast 1981 kuni detsembrini 2005 oli ta Saint Andrewsi ülikooli kantsler.

Doveri tuntuim teos on 1978. aastal ilmunud "Greek Homosexuality", mis on tänini selle valdkonna olulisim käsitlus.

## Välislingid
*Sir Kenneth Dover (nekroloog ajalehes The Telegraph)
*Stephen Halliwell. Sir Kenneth Dover obituary (nekroloog ajalehes The Guardian)
*Margalit Fox. Kenneth Dover, a Provocative Scholar of Ancient Greek Literature, Dies at 89 (nekroloog ajalehes The New York Times)
Lai-tõmmuujur

**Lai-tõmmuujur** ehk **tõmmuujur** (*Graphoderus bilineatus*) on ujurlaste sugukonda kuuluv mardikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012) ning loodusdirektiivi II ja IV kategooriasse.

Eestis leidub neid sisevetes.

## Viited

## Välislingid
*
Corrèze'i departemang

**Corrèze'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Uus-Akvitaania piirkonnas.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Corrèze'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Anna (täpsustus)

**[[Anna]]** on Maarja ema.

## Geograafilised kohad
***[[Anna küla]]** asub Eestis.
***Anna küla**, endine küla, praegu Annamõisa-nimeline paikkond Põltsamaa vallas Nõmavere külas
***[[Anna (Läti)|Anna]]** küla asub Lätis.
***[[Annas|Anna]]** ehk Annase küla asub Lätis.
***[[Anna (Voroneži oblast)|Anna]]** küla asub Venemaal Voroneži oblastis.

## Muud
***[[Anna (eesnimi)|Anna]]** on levinud eesnimi.
***[[Anna (koor)]]**, Pühalepa kiriku naiskoor
***[[Anna (lakkhunt)|Anna]]**, Tallinna loomaaia lakkhunt
***[[Anna (rahaühik)|Anna]]** on Indias kasutatav rahaühik.
Vareskaera-aasasilmik

**Vareskaera-aasasilmik** (*Coenonympha hero*) on silmiklaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. 2022. aastal valiti ta aasta liblikaks.

Eestis on vareskaera-aasasilmik oma levila põhjapiiril, kuid on siiski seal levinud kõikjal. Teda võib kohata juuni algusest juuli keskpaigani. Elupaigana eelistab ta enamasti niiskeid paiku.

Röövik toitub erinevatel kõrrelistel ja kasvab kuni 2,5 cm pikkuseks. 

(MHNT) Coenonympha hero - Krakow Poland - male dorsal.jpg|*Coenonympha hero* ♂ 
(MHNT) Coenonympha hero - Krakow Poland - male ventral.jpg| *Coenonympha hero* ♂△

## Viited

## Välislingid

*
Teelehe-mosaiikliblikas

**Teelehe-mosaiikliblikas** (*Euphydryas aurinia*) on koerlibliklaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Ta on kogu Eestis levinud, lokaalne, kuid mitte haruldane. Valmikuid võib näha mai lõpust juuni keskpaigani.

Eestis esinev alamliik on *Euphydryas aurinia estonica* Pet, selle kirjeldas Wilhelm Petersen aastal 1902.

Teine sama perekonna liik – suur-mosaiikliblikas – on teelehe-mosaiikliblikast suurem ja eelistab metsamaastikku. 

Teelehe-mosaiikliblika peamiseks toidutaimeks Eestis on peetrileht.

Teelehe-mosaiikliblikas valiti Eesti aasta liblikaks 2020.


Euphydryas aurinia MHNT CUT 2013 3 26 Clermont le Fort Dorsal.jpg|Teelehe-mosaiikliblikas (dorsaalne külg)
Euphydryas aurinia MHNT CUT 2013 3 26 Clermont le Fort Ventral.jpg|Teelehe-mosaiikliblikas (ventraalne külg)


## Viited

## Välislingid

* 
*Hendrik Meisteri magistritöö teelehe-mosaiikliblikast
Suur-mosaiikliblikas

**Suur-mosaiikliblikas** (*Euphydryas maturna*) on koerlibliklaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta lokaalselt levinud, kuigi kohati mitte haruldane. Valmikuid võib kohata juuni algusest juuli keskpaigani.

Suur-mosaiikliblikaga võrdlemisi sarnane on teelehe-mosaiikliblikas.

## Viited

## Välislingid

*
Sõõrsilmik

**Sõõrsilmik** (*Lopinga achine*) on silmiklaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Eestis leidub teda kohati lopsaka alustaimestikuga liigirikastes okas- ja lehtmetsades, samuti tammikutes ja puisniitudel juuli keskpaigast juuli lõpuni.

(MHNT) Lopinga achine - Łapajówka Poland - male dorsal.jpg| *Lopinga achine* ♂   	
(MHNT) Lopinga achine - Łapajówka Poland - male ventral.jpg| *Lopinga achine* ♂   △ 	 


## Viited

## Välislingid
*
Nõmme-tähniksinitiib

**Nõmme-tähniksinitiib** (varasema eestikeelse nimetusega *tähnik-sinitiib*; ladinakeelne teaduslik nimetus *Maculinea arion,* sünonüümidena ka *Phengaris arion* ja harvemini *Papilio arion*) on sinilibliklaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Eestis esineb teda lokaalselt ning üsna harva. Näha võib teda liivikutel, luidetel ja nõmmemännikutes juuni keskpaigast juuli lõpuni.

(MHNT) Phengaris arion - Radawa Poland - male dorsal.jpg |*Phengaris arion* ♂  	
(MHNT) Phengaris arion - Radawa Poland - male ventral.jpg |*Phengaris arion* ♂  △ 

## Viited

## Välislingid
*
Tume-nõlvaöölane

**Tume-nõlvaöölane** (*Chersotis andereggii*) on öölaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta väga haruldane. 20. sajandi algul püüti teda Vääna rannas ja Saaremaal, hiljem, aastatel 1980–1987 korduvalt ja arvukana Tallinnas Pärnamäel.

## Viited

## Välislingid

*
Põhja-tõmmusilmik

**Põhja-tõmmusilmik** (*Erebia embla*) on silmiklaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta väga haruldane. Teda on leitud Valga ja Põlva maakonnas juunis ja juuli algul. 

## Viited

## Välislingid

*
Hahkkaruslane

**Hahkkaruslane** (*Phragmatobia luctifera*, varem ka *Arctinia caesarea*) on karuslaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta väga harva püütud Lääne- ja Põhja-Eesti liivasel rannikul ning luidetel.

## Viited

## Välislingid
*
Brauni astelsõnajalg

**Brauni astelsõnajalg** (*Polystichum braunii*) on sõnajalaliste sugukonda astelsõnajala perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.

Eestis on ta väga haruldane. Taime sporulatsioon toimub juulis-augustis.

## Viited

## Välislingid

*
Sudeedi põisjalg

**Sudeedi põisjalg** (*Cystopteris sudetica*) on naistesõnajalaliste sugukonda põisjala perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta väga haruldane, leidub klindialuses lehtmetsas. Taime sporulatsioon toimub augustis.

## Viited

## Välislingid
*
Odajas astelsõnajalg

**Odajas astelsõnajalg** (*Polystichum lonchitis*) on sõnajalaliste sugukonda astelsõnajala perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub kiviaedadel ja kivistel kohtadel.

## Viited

## Välislingid
*
Mõrvarlik mägi

**"Mõrvarlik mägi"** (**"Killer Mountain"**) on 2011. aastal telekanali Syfy poolt televisiooni tarbeks toodetud seikluslik ulmefilm. 

Film räägib legendaarset Shangri-La'd otsima läinud kadunud missiooni päästma läinud mägironijatest.
Haruline võtmehein

**Haruline võtmehein** (*Botrychium matricariifolium*) on maokeeleliste sugukonda võtmeheina perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub kuivadel niitudel, kuivades hõredates metsades ja liivikuil.

## Viited

## Välislingid
*
Rohe-raunjalg

**Rohe-raunjalg** (*Asplenium viride*) on raunjalaliste sugukonda raunjala perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 

Sarnane liik on pruun raunjalg, kellest erinevalt on rohe-raunjala lehtede roots suuremas osas roheline (pruunil raunjalal pruun). 

Eestis on rohe-raunjalg väga haruldane. Liigi avastas Eestist Mari Reitalu 2003. aastal. Teda kasvab Põhja-Saaremaal paepragudes ja Tallinna lääneosas. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

## Viited

## Välislingid
*
Karedahambane osi

**Karedahambane osi** (*Equisetum x trachyodon*) on osjaliste sugukonda osja perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub Saaremaal, palumetsades niiskemates kohtades.

## Viited

## Välislingid
*
Muda-lahnarohi

**Muda-lahnarohi** (*Isoëtes echinospora*) on lahnarohuliste sugukonda lahnarohu perekonda kuuluv sõnajalgtaim.

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.

Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub mudase põhjaga selgeveelistes järvedes.

## Viited

## Välislingid
*
Anni Mäger

**Anni Mäger** (sündinud 31. augustil 1977) on eesti kunstnik.

1995. aastal lõpetas ta Tallinna Pelgulinna Keskkooli kunstiklassi ja 1999. aastal Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini erialal. 2002. aastal sai ta samas magistrikraadi.

Tema joonistatud on limonaadisiga Limpa.

## Kujundatud raamatuid
*Andrus Kivirähk. "Limpa ja mereröövlid". Varrak 2004
*Urmas Lennuk. "Sööärasöö!". Varrak 2007
*Siiri Pärkson. "Ämblike kool". Ilo 2009
*Wimberg. "Suur pidusöök". Maalehe Raamat 2009
*Urvi Grossfeldt. "Mai tänava hiired". Ilo 2010
*Markus Saksatamm. "Ruubert, lohe ja laevapoisid". Tänapäev 2010
*"Maailma muinasjuttude kuldraamat". TEA Kirjastus 2011
*Jaan Rannap. "Nelja nimega koer". TEA Kirjastus 2011
*Reeli Reinaus. "Tavalised hambahaldjad". Tänapäev 2011
*Markus Saksatamm. "Postiljon ja kanad".  Päike ja Pilv 2014
*Urve Tinnuri. "Koprapoiss Kaur läheb kooli". TEA Kirjastus 2016
*Jana Maasik. "Frida ja Lonni üksinda kodus". Tänapäev 2016
*Juhan Kunder. "Imelik peegel". TEA Kirjastus 2016
*Markus Saksatamm. "Viieküüruline kaamel ja teisi naljajutte". Tänapäev 2016
*Wimberg. "Salasõna". Pegasus 2017
*Priit Põhjala. "Onu Mati, loomaarst". Tänapäev 2018
*Markus Saksatamm. "Kaisa sada vanaisa". Rahva Raamat 2018
*Leelo Tungal. **"**Kas printsess peseb käsi?". Tänapäev 2020
*Pille Kannisto. **"**Britaga juhtub". Tänapäev 2022
*Tiina Laanem. "Katariina kaaperdab kooli". Pegasus 2022

## Tunnustus

* 2006 Nukitsa konkurss, 1. koht kunstnike kategoorias ("Limpa ja mereröövlid")
*2008 Nukitsa konkurss, 2. koht kunstnike kategoorias ("Sööärasöö")
*2012 Nukitsa konkurss, 3. koht kunstnike kategoorias ("Mai tänava hiired")
*2013 Põlvepikuraamatu konkurss, III koht („Postiljon ja kanad”, tekst Markus Saksatamm)

## Välislingid
*Koduleht
Suur paelsammal

**Suur paelsammal** (*Metzgeria conjugata*) on paelsamblaliste sugukonda paelsambla perekonda kuuluv sammaltaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub varjulistes kohtades kividel.

## Viited

## Välislingid
*
Tömbilehine tiivik

**Tõmbilehine tiivik** ehk **tömbitipuline tiivik** (*Fissidens arnoldii*) on tiivikuliste sugukonda tiiviku perekonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta väga haruldane. Tömbilehine tiivik on vees kasvav sammal, keda leidub kalda- ja veesisestel kividel ning puidul. Ta on alkalifiil ehk eelistab lubjarikast kasvukeskkonda.

## Viited

## Välislingid
*
Roheline hiidkupar

**Roheline hiidkupar** (*Buxbaumia viridis*) on hiidkupralaadsete seltsi hiidkupraliste sugukonda kuuluv lehtsammaltaim.

Hiidkupra eoskupar on kuni 9 mm pikkune ja kinnitub harjasele, mis tõuseb substraadist kuni 1 cm kõrgusele. Eoskupras on mitu miljonit 12–15 μm läbimõõduga eost.

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012). Väga spetsiifilise kasvukoha ja elupaigakao tõttu kuulub roheline hiidkupar Berni konventsiooniga kaitstavate liikide nimestikku. Kõik tema leiukohad võetakse kaitse alla ja neil aladel on keelatud metsa majandada.

Eestis on ta väga haruldane. Ta kasvab kraavikallastel, karjamaadel nii savikal või liivasel mullal kui ka laialehistes ja segametsades kõdupuidul. Esimest korda leiti ta Eestist 1922. aastal Ruhnu saarelt. Hiljem leiti teda ka Hiiumaalt ja Saaremaalt. Eesti mandriosast leiti teda alles 2015. aastal.

Rohelise hiidkupra eoskupraid söövad teod, linnud ja närilised.

## Viited

## Välislingid

*
Harilik tundrasamblik

**Harilik tundrasamblik** (*Flavocetraria cucullata*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.

## Välislingid

*
Pallimäng

**Pallimäng** on sportlik või meelelahutuslik mäng, milles kasutatakse mänguvahendina palli. Lisaks pallile võidakse kasutada muid vahendeid, näiteks reketit, kurikat vms.

Pallimängu mängitakse mitmekesi. Paljud pallimängud on võistkondlikud.

## Pallimänge
*Ameerika jalgpall
*golf
*jalgpall
*jääpall
*korvpall
*kriket
*kroket
*käsipall
*lacrosse
*lauatennis
*maahoki
*petank
*pesapall
*piljard
*polo
*ragbi
*rahvastepall
*saalihoki
**[[softball]]*
**[[squash]]*
*sulgpall
*tennis
*veepall
*võrkpall
Kollane käoking

**Kollane käoking** (*Aconitum lasiostomum*, sünonüüm *Aconitum lycoctonum lasiostomum*) on tulikaliste sugukonda kuuluv õistaimeliik või mõne botaanilise süsteemi järgi ka alamliik. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Kollast käokinga peetakse Eestis mürgiseimaks taimeks hariliku näsiniine kõrval.

Eestis on ta väga haruldane. Ta eelistab kasvukohana metsaservi ja võsastikke. Eestis leidub seda taime ainult Viljandi järve ääres.

## Viited
Villtulikas

**Villtulikas** (*Ranunculus lanuginosus*) on tulikaliste sugukonda tulika perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. 

## Levila ja kasvukoht
Kasvab Kirde-Eesti varjukates leht- ja segametsades. 

## Kirjeldus
Taime lehed on sõrmhõlmised, kolme laia hõlmaga, üldkujult ümarad, südaja alusega. Varred on pikkade valkjate harali karvadega, lehe alumine pind siidkarvane. Õied on kollased, 3 cm läbimõõdus, õiepõhi paljas. Õitseb mais-juunis. Vili on pika kõverdunud nokaga. Taime kõrgus 20–80 cm. 

## Kaitsestaatus
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta haruldane.         

## Viited

## Välislingid
*
Püstkivirik

**Püstkivirik** (*Saxifraga adscendens*) on kiviriku perekonda kivirikuliste sugukonda kuuluv õistaim.

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta haruldane. Teda leidub paekividel, loodudel.

## Viited

## Välislingid
*
Mägi-lipphernes

**Mägi-lipphernes** (*Oxytropis campestris*) on liblikõieliste sugukonda kuuluv mitmeaastane õistaim.

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

## Süstemaatika
Euroopas kasvab mägi-lippherne kaks alamliiki:
*Mägi-lipphernes (*Oxytropis campestris* subsp. *campestris*) – ehk tüüpalamliik on levinud Lõuna-Rootsis (arvukalt Ölandil), Šotimaal, Püreneedes, Alpides (sage, kasvab kuni lumepiirini 3000 m kõrgusel), Balkani maade lääneosas kuni Põhja-Makedoonia ja Karpaatideni.
*Põhja-lipphernes (*Oxytropis campestris* subsp. *sordida*) – kasvab Norras Finnmargis, Soomes, Euraasia arktilises ja lähisarktilises vööndis kuni Taimõri poolsaareni.

Põhja-Ameerikas on esindatud veel mitu alamliiki ja teisendit:
**Oxytropis varians* (Rydb.) K.Schum.
**Oxytropis monticola* Gray subsp. *monticola* (sünonüümid: *Oxytropis campestris* subsp. *gracilis* (A.Nels.) Hultén, *Oxytropis campestris* var. *cervinus* (Greene) Boivin)
**Oxytropis monticola* subsp. *dispar* (A.Nels.) Elisens & Packer
**Oxytropis cusickii* Greenm.
**Oxytropis columbiana* H. St. John
**Oxytropis jordalii* A.E.Porsild subsp. *jordalii* (sünonüüm *Oxytropis campestris* (L.) DC. var. *jordalii* (Porsild) Welsh)
**Oxytropis jordalii* A.E.Porsild subsp. *davisii* (S.L.Welsh) Elisens & Packer (sünonüüm *Oxytropis campestris* (L.) DC. var. *davisii* S.L.Welsh)

## Botaanilised tunnused
Taim kasvab tavaliselt 10–30 cm kõrguseks. Lehed on juurmised ning need koosnevad 8–15 paarist süstjatest lehekestest, mis on noorelt karvased ja hiljem paljad. Abilehed on rootsuga kokku kasvanud. Õied on kollakad ning need paiknevad nutitaolises kobaras. Viljaks on lühkeste karvadega kaetud kaun, milles arenevad pruunikad kõva kestaga seemned.

## Mägi-lipphernes Eestis
Eestis kasvab mägi-lippherne tüüpalamliik teadaolevalt vaid ühes leiukohas, mis asub Harjumaal Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealal. Varem on mägi-lipphernest leitud ka Põlvamaalt Leevi küla lähedalt, aga nüüdseks on ta sealt kadunud.

1950. aastatest kuni 2000. aastate alguseni arvati ekslikult, et Eestis kasvab alamliik põhja-lipphernes.

Teda leidub kuivadel nõlvadel, sihtidel. Õitseb mai lõpus ja juuni alguses. Arvukus on ligikaudu 500 isendit (2017. aasta seisuga). Mägi-lippherne populatsioon on meil geneetiliselt väga varieeruv, kuid seemnete idanevus on ikkagi väike (ligi 12%).

## Vaata ka
*Karvane lipphernes

## Viited

## Välislingid
*
Pisilina

**Pisilina** (*Radiola linoides*) on linaliste sugukonda kuuluv õistaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub Hiiumaal niiskel liivapinnasel.

## Viited

## Välislingid
*
Palgasõdurid 2

"**Palgasõdurid 2**" (originaalpealkiri "The Expendables 2") on 2012. aastal esilinastunud *[[action]]*-film. Film on järjeks kahe aasta tagusele filmile "Palgasõdurid". Kui eelmise filmi lavastas Sylvester Stallone, siis seekord on režissööriks Simon West. Stallone teeb aga filmis kaasa nii näitlejana kui ka ühe stsenaristina. Teistes olulisematses rollides teeb kaasa samuti nagu esimeses filmiski suur hulk esimese suurusjärgu märulifilmide staare nagu Jason Statham, Bruce Willis, Arnold Schwarzenegger, Jean-Claude Van Damme, Jet Li, Dolph Lundgren. Filmis saab näha ka 72-aastast Chuck Norrist.
Studio Ghibli

**Studio Ghibli** (jaapani keeles 株式会社スタジオジブリ *Kabushiki-gaisha Sutajio Jiburi*) on alates 1985. aastast tegutsev Jaapani animatsioonfilmistuudio, mille asutasid režissöörid Hayao Miyazaki ja Isao Takahata ning filmiprodutsent Toshio Suzuki. 

*Ghibli* on araabiakeelne Liibüas kasutatav sõna, mis tähendab Põhja-Aafrika kõrbest puhuvat kuuma, kuiva ja tolmust tuult sirokot. Logol kujutatakse metshaldjas Totorot filmist "Mu naaber Totoro".

Studio Ghibli kuulub ühendusse The Association of Japanese Animations (AJA).

## Täispikad joonisfilmid
* 1986: "Taevane kindlus" (天空の城ラピュタ, *Tenkū no Shiro Rapyuta*; *Castle in the Sky*)
* 1988: "Mu naaber Totoro" (となりのトトロ, *Tonari no Totoro*; *My Neighbour Totoro*)
* 1988: "Jaanimardikate haud" (火垂の墓, *Hotaru no Haka*; *Grave of the Fireflies*)
* 1989: "Kiki kulleriteenus" (魔女の宅急便, *Majo no Takkyūbin*; *Kiki's Delivery Service*)
* 1991: "Alles eile" (おもひでぽろぽろ, *Omohide Poroporo*; *Only Yesterday*)
* 1992: "Porco Rosso" (紅の豚, *Kurenai no Buta*; *Porco Rosso*)
* 1993: "Ookeanilained" (海がきこえる, *Umi ga kikoeru*; *Ocean Waves* või *I Can Hear the Sea*)
* 1994: "Pesukarude sõda" (平成狸合戦ぽんぽこ, *Heisei Tanuki Gassen Pompoko*; *Pom Poko*)
* 1995: "Südame sosin" (耳をすませば, *Mimi o sumaseba*; *Whisper of the Heart*)
* 1997: "Printsess Mononoke" (もののけ姫, *Mononoke Hime*; *Princess Mononoke*)
* 1999: "Minu naabrid Yamadad" (ホーホケキョとなりの山田くん, *Hōhokekyo Tonari no Yamada-kun*; *My Neighbours the Yamadas*)
* 2001: "Vaimudest viidud" (千と千尋の神隠し, *Sen to Chihiro no Kamikakushi*; *Spirited Away*)
* 2002: "Kassi tänu" (猫の恩返し, *Neko no Ongaeshi*; *The Cat Returns*)
* 2004: "Howli liikuv kindlus" (ハウルの動く城, *Hauru no ugoku Shiro*; *Howl's Moving Castle*)
* 2006: "Ilmamere lood" (ゲド戦記, *Gedo Senki*; *Tales from Earthsea*)
* 2008: "Ponyo mäe otsas" (崖の上のポニョ, *Gake no Ue no Ponyo*; *Ponyo on the Cliff by the Sea*)
* 2010: "Arrietty" (借りぐらしのアリエッティ, *Kari-gurashi no Arietti*; *The Borrower Arrietty*)
* 2011: "Moonikünka nõlvadel" (コクリコ坂から, *Kokuriko-zaka kara*; *From up on Poppy Hill*)
* 2013: "Tuul tõuseb" (風立ちぬ,* Kaze Tachinu; The Wind Rises)*
* 2013: "Lugu printsess Kaguyast" (かぐや姫の物語, *Kaguya-hime no Monogatari*)
* 2014: "Mälestuste Marnie" (思い出のマーニー, *Omoide no Mānī*)
* 2016: "Punane kilpkonn" (レッドタートル ある島の物語, *Reddo Tātoru: Aru Shima no Monogatari*)
* 2020: "Earwig ja nõid" (アーヤと魔女, *Āya to Majo*)
* 2023: "Poiss ja haigur" (君たちはどう生きるか, *Kimitachi wa Dō Ikiru ka*)

## Viited

## Välislingid
* Studio Ghibli andmebaasis IMDb (*inglise keeles*)
* Studio Ghibli Anime News Network
* Nausicaa.net Ghibli fännileht
Mägi-piimputk

**Mägi-piimputk** (*Peucedanum oreoselinum*) on sarikaliste sugukonda piimputke perekonda kuuluv õistaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta haruldane. Teda leidub üksikute leiukohtadena peamiselt Tartu ümbruses, kus ta eelistab liivaseid männimetsi, liivikuid, teeservi.

## Viited

## Välislingid

*
Ahtalehine kareputk

**Ahtalehine kareputk** (*Laserpitium prutenicum*) on sarikaliste sugukonda kareputke perekonda kuuluv õistaim. 

Ta levilaks on Kesk- ja Lõuna-Euroopa. Eestis kasvab ta oma levila põhjapiiril.

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta haruldane. Teda leidub peamiselt Tartu ümbruses, kus ta eelistab leht- ja segametsade servi, põõsastikke, niite.

## Viited

## Kirjandus
*Leht, Malle 2021. Ahtalehine kareputk (*Laserpitium prutenicum* L.) levib endistele põllumaadele. Rmt.: Luule Metspalu, Anne Luik, Liina Talgre (toim.), *Põllumajandus ja keskkond: Toimetised 2021*. Tartu: Eesti Loodusfoto, 47–52.Vt rmt.

## Välislingid

*
Püsiksannikas

**Püsiksannikas** (*Swertia perennis*) on emajuureliste sugukonda sannika perekonda kuuluv õistaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta haruldane. Teda leidub Ida- ja Lõuna-Eesti soistel niitudel ja soodes.

## Viited

## Välislingid
*
Reket

**Reket** on varrest ja ümmargusest labast koosnev spordivahend, mida mõnes pallimängus kasutatakse palli löömiseks.

Erinevate mängude jaoks on erinevad reketid. Näiteks tennisereketil ja sulgpallireketil koosneb laba ümmargusest või veidi ovaalsest rõngast, milles on suhteliselt jäik võrgustik. Lauatennisereket on väiksem ja lühema varrega ning selle laba on ümmarguse plaadi kujuline ja kaetud kummiga.


Pilt:Heads of badminton raquets.jpg|Sulgpallireketid
Pilt:Tennis Racket and Balls.jpg|Tennisereket ja -pallid
Pilt:Shakehand1.jpg|Lauatennisereket
Kuutõusu kuningriik

"**Kuutõusu kuningriik**" (filmiposteril stiliseeritult "Kuutõusu Kuningriik"; inglise keeles "Moonrise Kingdom") on 2012. aasta USA romantiline draama. Filmi režissöör on Wes Anderson, kes on ka stsenaariumi autor koos Roman Coppolaga. 

Filmis mängivad Bruce Willis, Edward Norton, Bill Murray, Frances McDormand, Tilda Swinton, Jason Schwartzman, Bob Balaban, Harvey Keitel, Jared Gilman ja Kara Hayward.

Film oli 2012. aasta Cannes'i filmifestivali avafilm.
Naabrivalve (film)

"**Naabrivalve**" (originaalpealkirjaga "The Watch"; algse pealkirjaga "Neighborhood Watch") on 2012. aasta ulmekomöödiafilm. Filmi režissöör on Akiva Schaffer ning stsenaristid Jared Stern, Seth Rogen ja Evan Goldberg. 

Peaosi mängivad Ben Stiller, Vince Vaughn, Jonah Hill ja Richard Ayoade.
Krustpilsi piirkond

**Krustpilsi piirkond** (läti keeles *Krustpils novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Piirkonna halduskeskus oli Jēkabpils.

2021. aastal liideti Krustpilsi piirkond Jēkabpilsi piirkonnaga.

## Viited
Vecumnieki piirkond

**Vecumnieki piirkond** (läti keeles *Vecumnieku novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Zemgales. Piirnes lõunas Leeduga.

Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Vecumnieki piirkonna elanikest lätlasi 80,24%, venelasi 7,45%, leedulasi 6,32%, valgevenelasi 2,21%, ukrainlasi 1,38%, poolakaid 1,02% ja teistest rahvustest inimesi 1,38%.

Piirkond moodustati 2009. aastal. 2021. aastal liideti Vecumnieki piirkond Bauska piirkonnaga.

## Viited
Reha Erdem

**Reha Erdem** (sündinud 9. novembril 1960 İstanbulis) on türgi filmilavastaja ja stsenarist.

Ta õppis Boğaziçi Ülikoolis ajalugu, ent vahetas selle 1983. aastal filmiõpingute vastu. Tal on bakalaureusekraad kinouuringutes ja magistrikraad plastilistes kunstides Pariisi VIII Ülikoolist.

## Filmograafia
* 1988 "A Ay"
* 1999 "Kaç Para Kaç"
* 2004 "Korkuyorum Anne"
* 2006 "Ekim'de Hiçbir Kere" (lühifilm)
* 2006 "Beş Vakit" ("Ajad ja tuuled", otsetõlkes "Viis korda")
* 2008 "Hayat Var"
* 2009 "Kosmos"
* 2012 "Jin"
* 2012 "Şarkı Söyleyen Kadınlar"

## Viited
Kuopio toomkirik

**Kuopio toomkirik** on kirik Soomes Kuopios. See on Kuopio piispopkonna peakirik, Kuopio piiskopi residents.

Kuopio toomkiriku ehitamist alustati aastal 1795. Aastatel 1806–1807 töötas ehitusmeistrina Jacob Rijf; aastaks 1808 jõuti ehitusega katuse kõrguseni, kuid siis puhkes Vene-Rootsi sõda (1808–1809) ja ehitustööd said jätkuda aastast 1812; aastatel 1813–1815 juhtis ehitustöid Pehr Granstedt. 

Kirik on uusklassitsistlikus stiilis, võrdsete harudega risti kujulise põhiplaaniga. Idaküljes on torn kahe kellaga. Kõrgus kellatorni katuseni on 35,5 m. Kirikus on istekohti 1500 inimesele.

Kiriku altarimaali "Kristus ristil" on maalinud aastal 1843 Peterburis soome kunstnik Berndt Abraham Godenhjelm.

Praegune kirikuhoone on Kuopios viies, esimene valmis 1552. aastal.


Kuopio Tuomiokirkko 01.jpg
Kuopio, Interior of the Kuopio Cathedral (2).JPG
Nereta piirkond

**Nereta piirkond** (läti *Neretas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes läänes ja lõunas Leeduga.

Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Nereta piirkonna elanikest lätlasi 75,08%, leedulasi 10,54%, venelasi 10,04%, valgevenelasi 1,70%, poolakaid 1,14% ja muust rahvusest inimesi 1,51%.

Piirkond loodi 2009. aastal neljast vallast. 2021. aastal liideti Nereta piirkond Aizkraukle piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Pierre Chantraine

**Pierre Chantraine** [pjeer šantr'en] (15. september 1899 Lille – 30. juuni 1974 Pariis) oli prantsuse keeleteadlane ja klassikaline filoloog. Ta on tuntud eelkõige oma vanakreeka keele etümoloogilise sõnaraamatu järgi ("Dictionnaire étymologique de la langue grecque", 1968).
John Chadwick

**John Chadwick** (21. mai 1920 – 24. november 1998) oli briti keeleteadlane ja klassikaline filoloog. Koos Michael Ventrisega dešifreeris ta lineaarkirja B.
Einars Repše

**Einars Repše** (sündinud 9. detsembril 1961 Jelgavas) on Läti poliitik.

Ta lõpetas aastal 1986 Läti Riikliku Ülikooli füüsika erialal, spetsialiseerudes raadioelektroonikale. Aastatel 1991–2001 oli ta Läti Panga president.

7. novembrist 2002 kuni 9. märtsini 2004 oli ta Läti peaminister, 2. detsembrist 2004 kuni 23. detsembrini 2005 Läti kaitseminister, 12. märtsist 2009 kuni 3. novembrini 2010 Läti rahandusminister.

2001. aastal oli ta üks erakonna Uus Aeg asutajaid. 2. veebruarist 2002 kuni 31. märtsini 2007 oli ta erakonna esimees.
Vilis Krištopans

**Vilis Krištopans** (sündinud 13. juunil 1954  Omski oblastis Jarkovos) on Läti poliitik, alates 16. juulist 2024 Euroopa Parlamendi liige. Ta kuulub erakonda Läti esikohal. 

21. detsembrist 1995 kuni 26. novembrini 1998 oli ta Läti transpordiminister, 26. novembrist 1998 kuni 16. juulini 1999 Läti peaminister. Varasemast on ta tuntud ka korvpalluri ja treenerina.
Guntars Krasts

**Guntars Krasts** (sündinud 16. oktoobril 1957 Riias) on Läti poliitik.

21. detsembrist 1995 kuni 7. augustini 1997 oli ta Läti majandusminister, 7. augustist 1997 kuni 26. novembrini 1998 Läti peaminister. 2004–2009 oli ta Euroopa Parlamendi liige.
Māris Gailis

**Māris Gailis** (sündinud 9. juulil 1951 Riias) on Läti ettevõtja ja endine poliitik. 

15. septembrist 1994 kuni 21. detsembrini 1995 oli ta Läti peaminister.
Valdis Birkavs

**Valdis Birkavs** (sündinud 28. juulil 1942 Riias) on Läti poliitik.

1957. aastal lõpetas Valdis Birkavs Riia 47. Keskkooli. 1961. aastal lõpetas ta Riia Tööstusliku Polütehnikumi tehnik-tehnoloogi erialal. 1969. aastal lõpetas ta kiitusega Läti Riikliku Ülikooli õigusteaduse erialal. Teaduste kandidaadi kraadi kriminoloogia alal sai ta 1978. aastal Moskva Kriminoloogia Instituudis.

3. augustist 1993 kuni 15. septembrini 1994 oli ta Läti peaminister, 19. septembrist 1994 kuni 16. juulini 1999 Läti välisminister.

## Tunnustus
*1999 Aasta eurooplane Lätis

## Viited
Sulev Teinemaa

**Sulev Teinemaa** (sündinud 10. september 1947 Harju-Risti – 9. mai 2020) oli eesti filmiajakirjanik.

Teinemaa lõpetas 1966. aastal Keila Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainsenerina ja 1991. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal. 

Aastail 1971–1988 töötas ta H. Pöögelmanni nimelise Elektroonika Tehase inseneri ja büroojuhatajana, 1988. aastast oli ta ajakirja Teater. Muusika. Kino filmitoimetaja.

## Tunnustus

* 1998 Aasta filmiajakirjanik

## Viited
Production I.G

**Production I.G** (jaapani keel: 株式会社プロダクション・アイジー *Kabushiki-gaisha Purodakusyon Ai Jī*) on alates 1987. aastast tegutsev Jaapani animatsiooni- ja produktsioonifirma, mille asutas Mitsuhisa Ishikawa. 

Firma tütarettevõte on Los Angeleses asuv televisioonianime tootmisele spetsialiseerunud Xebec (asutatud 1995). 1997. aastal asutatud Bee Train tegutseb iseseisva ettevõttena alates 2006. aastast. 

Production I.G kuulub ühendusse The Association of Japanese Animations (AJA).

## Täispikad joonisfilmid
* *Patlabor 1: The Movie* (1989)
* *Little Polar Bear - Where Are You Going, Shirokuma-kun?* (1990)
* *Eiji* (1990)
* *Tistou of the Green Thumbs* (1990)
* *The Heroic Legend of Arslan* (1991)
* *The Weathering Continent* (1992)
* *Talking Head* (1992)
* *Patlabor 2: The Movie* (1993)
* *Ghost in the Shell* (1995)
* *Neon Genesis Evangelion the Movie: Death & Rebirth* (1997)
* *Neon Genesis Evangelion the Movie: The End of Evangelion* (1997)
* *Cyber Team in Akihabara - 2011 Summer Vacation* (1999)
* *Jin-Roh: The Wolf Brigade* (2000)
* *Blood: The Last Vampire* (2000)
* *Sakura Wars: The Movie* (2001)
* *MiniPato* (2002)
* *Kill Bill: Vol. 1* (2003)
* *Dead Leaves* (2004)
* *Ghost in the Shell 2: Innocence* (2004)
* *The Prince of Tennis - Two Samurai: The First Game* (2005)
* *×××HOLiC - A Midsummer Night's Dream* (2005)
* *Tsubasa Chronicle - The Princess of the Birdcage Kingdom* (2005)
* *Tachigui: The Amazing Lives of the Fast Food Grifters* (2006)
* *Ghost in the Shell 2.0* (2008)
* *The Sky Crawlers* (2008)
* *Musashi: The Dream of the Last Samurai* (2009)
* *Oblivion Island: Haruka and the Magic Mirror* (2009)
* *Tales of Vesperia: The First Strike* (2009)
* *Book Girl: The Literature Girl* (2010)
* *Broken Blade* (2010)
* *Loups=Garous* (2010)
* *Ghost in the Shell: Stand Alone Complex - Solid State Society 3D* (2011)
* *Sengoku Basara: The Movie* (2011)
* *Appleseed XIII: Tartaros* (2011)
* *Appleseed XIII: Ouranos* (2011)

## Viited

## Välislingid
* Production I.G ametlik ingliskeelne koduleht
* Production I.G andmebaasis IMDb (*inglise keeles*)
* Production I.G. Anime News Network
Pehme koeratubakas

**Pehme koeratubakas** (*Crepis mollis*) on korvõieliste sugukonda koeratubaka perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2014).

## Levila
Pehme koeratubakas on tavaline Kesk-Euroopas, Prantsusmaalt Poolani. Leedu keskosas on liik küllaltki sage ning Lätis on üksikuid leiukohti lääneosas.  Lätis ja Eestis kuulub pehme koeratubakas punase raamatu ohualdiste kategooriasse. Eestis on ta jõudnud oma levila põhja- ja kirdepiirile. Eestis on see liik 2004. aastast arvatud esimesse kaitsekategooriasse.

Eestis on pehmel koeratubakal läbi aegade olnud vaid üks suhteliselt kitsas leiukohtade piirkond: teda leidub Tartu ümbruse niisketel lamminiitudel ja võsastikes. Teated leidude kohta mujalt Eestist on väga vanad ja herbaarselt tõendamata. 

## Kirjeldus
Looduses hakkab pehme koeratubakas üsna hästi silma õitsemise ajal, juuni keskpaigast juuli keskpaigani, mil liitõisikud ulatuvad muust rohustust välja. Taimed on siis ligikaudu 40–90 cm kõrgused, aga varre ülaosa on vähe lehistunud ning kuivab võrdlemisi kiiresti pärast viljumist. 

## Viited

## Välislingid
* 

* Ott Luuk, Eestis ohustatud taimeliigi pehme koeratubaka levik, ökoloogia ja kaitse
Nõmmluga

**Nõmmluga** (*Juncus squarrosus*) on loaliste sugukonda kuuluv õistaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.

Eestis on ta haruldane. Teda leidub peamiselt Loode-Eesti rabastuval liivapinnasel.

## Viited

## Välislingid

*
Sinihall luga

**Sinihall luga** (*Juncus inflexus*) on loaliste sugukonda loa perekonda kuuluv õistaim. 

Sinihall luga on areaalitüübilt eurosiberi levilaga, Eestis areaali kirdepiiril. Ta kasvab niisketel niitudel ja soodes, ka märgades avakooslustes. Kirjandusallikates on Eestist  esmamainitud 1839. aastal, ent tõendav herbaarmaterjal puudub. Tõendatud esmasleid ja pikka aega ainuke leiukoht oli Jõhvi vana prügimäe juures Tallinna–Narva maantee lähedal, avastatud 1982. aastal.  Seda peeti hävinuks, sest viimati leiti taimi sealt aastal 1987. Hilisemate otsingute ajal (1995, 2001 ja 2003) polnud sealt enam taimi leitud ning sinihall luga arvati esimese kaitsekategooria liikide nimekirjast välja (2014).

2014. aastal Eesti uue taimeatlase välitööde käigus selgus, et sinihalli loa populatsioon Jõhvi juures on endiselt elujõuline.  Taimeatlase välitöödel on teda leitud ka Klooga lähedalt (üksik taim) ning suurem elujõuline populatsioon Saaremaal Sõrve poolsaarel. 

## Viited

## Välislingid

*
Harilik kobarpea

**Harilik kobarpea** (*Ligularia sibirica*) on korvõieliste sugukonda kuuluv õistaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.

Eestis on ta haruldane. Teda leidub Ida-Eesti soistel niitudel, jõelammidel.

## Viited

## Välislingid

*
Silmjärvikas

**Silmjärvikas** (*Littorella uniflora*) on teeleheliste sugukonda kuuluv õistaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.

Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub ainult Saaremaa lääneosa madalates riimveeloikudes (silmades).

## Viited

## Välislingid

*
Sinine kopsurohi

**Sinine kopsurohi** (*Pulmonaria angustifolia*) on kareleheliste sugukonda kuuluv õistaim. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.

Eestis on ta haruldane. Temast on teada üksikud leiukohad Kagu-Eestis.

## Viited

## Välislingid

*
Hullumeelsus (film 1968)

**"Hullumeelsus"** on Eesti film aastast 1968.

## Süžee
Filmi tegevus toimub 1944. aastal ühes Euroopa riigis, mille nime ei mainita. Saksa võimud valmistuvad likvideerima psühhiaatriahaigla patsiente. Viimasel hetkel aga jääb aktsioon ära, kuna eriülesandega saabub kohale Gestapo ohvitser Windisch. Gestaposse on tulnud anonüümkiri, et haigla patsientide hulgas varjab end Briti spioon. Ta tuleb igal juhul elusalt tabada. Windisch tutvub haiguslugudega, otsib välja põhilised kahtlusalused ja asub spiooni välja selgitama. Suutmata teda aga kõigist püüdlustest hoolimata leida, jõuab Windisch lõpuks ise hullumise piirile.

## Ettevalmistusest
Filmi ettevalmistusega seotud dokumentide seas leidub ENSV Kinokomitee kiri NSVL Kinokomitee esimehe asetäitjale, kus "Hullumeelsuse" filmigrupile palutakse võimalust näidata loometööks kasulikke filme. Nimekirjas on kümme filmi, muuhulgas Georges Franju "Peaga vastu seina" (*La Tête contre les murs*, 1959), Orson Wellesi "Protsess" (*Le Procès*,1962), Ingmar Bergmani "Vaikus" (*Tystnaden*, 1963), Luis Buñueli "Viridiana" (1961), Pier Paolo Pasolini "Matteuse evangeelium" (*Vangelo secondo Matteo*, 1964) ja Stanley Krameri "Lollide laev" (*Ship of Fools*, 1965).

## Osatäitjad
*Jüri Järvet – August Windisch
*Vaclovas Blėdis – Inimene nr. 1
*Valeri Nossik – toimetaja
*Bronius Babkauskas – Willy
*Viktor Pljut – Krohn
*Mare Garšnek – Sophie Schneider
*Voldemar Panso – doktor
*Elvyra Žebertavičiūtė – õde Lucia
*Harijs Liepiņš – leitnant

## Viited

## Välislingid
*
Ristikukimalane

**Ristikukimalane** (*Bombus distinguendus*) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.

Ristikukimalased ehitavad pesa maa alla.

## Viited

## Välislingid

*
Põldkimalane

**Põldkimalane** (*Bombus pascuorum*) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Põldkimalased ehitavad pesa maa peale, mõnikord ka lindude pesakastidesse.

## Viited

## Välislingid

*
Kivikimalane

**Kivikimalane** (*Bombus lapidarius*) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta sage. 

Kivikimalaste pesa asub enamasti kivide all.

## Pildid

Bombus lapidarius queen - Echium vulgare - Keila.jpg|Kuninganna
Bombus lapidarius (male) - Centaurea scabiosa - Keila.jpg|Isakimalane


## Viited

## Välislingid

*
Tumekimalane

**Tumekimalane** (*Bombus ruderarius*) on mesilaslaste sugukonda kuuluv kimalaseliik. 

## Levik
Tumekimalast leidub Euroopas ja Loode-Aasias Iirimaalt läänes kuni Siberi ja Loode-Hiinani idas, Põhjalahe ja põhjapolaarjooneni Skandinaavias ning lõuna suunas Põhja-Aafrikas, Lõuna-Itaalias, Kreekas ja Balkani poolsaarel. Jaotus on ebaühtlane – Põhja-Aafrikas peetakse teda väga haruldaseks, samas kui Püreneede idaosas on tumekimalane väga levinud, moodustades enam kui poole kõigist kimalastest selles piirkonnas.

## Välimus
Tumekimalane sarnaneb väliselt kivikimalasega, sametkimalasega (*Bombus confusus*) ja sorokimalase alamliigiga, kellel kõigil on rindmik ja tagakeha eesmine osa mustad, tagakeha tipp aga oranžikaspunane. Oluline erinevus on tagumiste jalgade suirakorvikest ümbritsevaid karvade värvuses – tumekimalasel on need oranžikaspunased, ülejäänud sarnastel liikidel aga süsimustad.

Tumekimalase suised on keskmise pikkusega.

## Elupaigad
Tumekimalane pesitseb maapinnal (nt samblas, kompostihunnikus) või pinnases maapinna lähedal endistes hiireurgudes. Pesakond ei ole kuigi suur, sinna kuulub alla 100 töölise. Elupaik on avatud, mille hulka kuulub ka prahitaimkond. Tumekimalane väldib väga metsaseid alasid.

## Esinemine ja kaitse Eestis

Eestis on ta sage ja kuulub kuue arvukaima liigi hulka. Ta on meil arvatud III kaitsekategooriasse.

## Viited

## Välislingid

*
Sorokimalane

**Sorokimalane** (*Bombus soroeensis*) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Sorokimalasi on Eestis vähemalt kaks alamliiki: *[[Bombus soroeensis soroeeensis]]* ja *[[Bombus soroeensis proteus]]*. Need mõlemad alamliigid on kogu Euroopas laialt levinud.

## Viited

## Välislingid

*
Nõmmekimalane

**Nõmmekimalane** (*Bombus jonellus*) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta üsna haruldane, keda võib kohata eriti nõmmedel. 

## Viited

## Välislingid

*
Aedkimalane

**Aedkimalane** (*Bombus hortorum*) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.

Eestis on ta tavaline.

Oma pesad teevad nad maa alla või maa peale.

## Viited

## Välislingid

*
Talukimalane

**Talukimalane** (*Bombus hypnorum*) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.

Talukimalased teevad oma pesad õõnsatesse puudesse vm maapealsetesse õõnsustesse.

Nad asustavad eeskätt metsaseid alasid.

Talukimalane erineb põldkimalasest vaid tagakeha valge tipu poolest.

## Viited

## Välislingid

*
Tarmo Tagamets

**Tarmo Tagamets** (sündinud 14. märtsil 1978 Antslas) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta on lõpetanud 1997. aastal Varstu Keskkooli ja 2001. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (3. lend). 

Tagamets oli aastatel 2001–2006 vabakutseline näitleja, 2006–2009 Võru Teatriateljee näitleja, 2009–2012 Võru Linnateatri kunstiline juht, 2012–2014 vabakutseline näitleja ja lavastaja, 2014–2021 Rakvere Teatri näitleja, 2021. aastast töötab teatris Müüdud Naer. Ta on loonud oma lavastustele ka lava-, muusika- ja valguskujundusi. 

Ta on Eesti Näitlejate Liidu ja Eesti Teatriliidu liige. 

## Looming
### Telesarjad ja filmid

### Rollid Võru Teatriateljees

### Rollid Vanemuise teatris

### Rollid Rakvere Teatris

### Lavastused

## Tunnustus
*2003 Eesti Kultuurkapitali Võrumaa ekspertgrupi aastapreemia
*2004 Raadioteatri näitlejaauhind
*2006 Kandle teatripreemia
*2007 Philip Morrise tantsuauhind (läbilöögiauhind kaasaegse tantsu kategoorias lavastustega "Pilvealused kuukoerad" ja "Võrumaa rituaalid vol. 2")
*2008 Võrumaa kultuuripärl
*2013 Võru linna vapimärk
*2023 Eesti Kultuurkapitali Põlvamaa ekspertgrupi aastapreemia (aasta tegija kultuuris – uue omanäolise teatrilava tekitamise ja valla harrastusnäitlejate toetamise ja juhendamise eest)

## Viited

## Välislingid
* Tarmo Tagamets IMDb andmebaasis
* Tarmo Tagamets Eesti filmi andmebaasis
* Elina Allas. Näitleja Tarmo Tagamets: eelistan suitsusaunas üksinda üdini puhastuda Eesti Naine, 3. august 2019
* Kristel Kaljuvee. Tarmo Tagamets teab politseitööst sama palju kui konstaabel Varik Virumaa Teataja, 16. juuni 2016
* Aivar Ojaperv. Tarmo Kobelast, mitte Tagamõtsalt. Virumaa Teataja, 6. juuni 2020
* Tarmo Tagamets kandideerib Kanepi vallas Eesti Uudised, 8. september 2021
Kahvatu seensamblik

**Kahvatu seensamblik** (*Baeomyces carneus*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on teda leitud eriti Kagu-Eestist.

## Viited

## Välislingid
*
Näsa-kuldsamblik

**Näsa-kuldsamblik** (*Caloplaca verruculifera*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).

Eestist on teada tema kaks leiukohta: Vilsandi rahvuspargi alalt (Vilsandi ja Vesiloo saarelt) ning üks leid Pedassaarelt Harjumaal.

## Viited

## Välislingid
* ''Caloplaca verruculifera'' Eesti samblike levikuatlas
Oliiv-helksamblik

**Oliiv-helksamblik** (*Cetrelia olivetorum*) on samblik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.

Ta on õhu saastumise suhtes väga nõudlik.

## Viited

## Välislingid

*