open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stian Aarstad

**Stian Aarstad** (sündinud 1976) on Norra pianist ja süntesaatorimängija, kelle hiilgeaeg oli aastatel 1993–1997, mil ta mängis *[[black metal]]*'i bändis Dimmu Borgir klaverit ja süntesaatorit.

## Muusikaline tegevus
Aastatel 1998 ja 1999 produtseeris Stian EP "Vaakevandrig" samanimelisele *[[unblack metal]]*'i bändile.

2000. aastail oli Stian Aarstad bändi Enthral pianist, kuid lahkus sellelt kohalt bändi kolmanda albumi salvestamise ajal. Aastal 2007 töötas ta bändis ka heliinsenerina.

## Huvitavat
Enne seda, kui Stian läks ansamblisse Dimmu Borgir, ei kuulanud ta *metal*'it ning eelistas hoopis klassikalist muusikat.
Bonnier

**Bonnier** on 1804. aastal asutatud Rootsi kirjastuskontsern. See sai alguse, kui Gutkind Hirschel (hilisema nimega Gerhard Bonnier) asutas Kopenhaagenis raamatukaupluse.  

1837. aastal asutati Stockholmis raamatukirjastus Albert Bonniers Förlag. (Albert Bonnier oli Gerhard Bonnieri poeg.) 1924. aastal ostis perekond Bonnier Rootsi päevalehe Dagens Nyheter enamusosaluse, 1929. aastal tollase Rootsi suurima ajakirjade kirjastaja Åhlén & Åkerlunds. 1944. aastal asutas Bonnier õhtulehe Expressen, millest sai edukas väljaanne. 

1950. aastal hakkas Bonnier kirjastama koomikseid ja 1965. aastal välja andma huvialaajakirju. 

1973. aastal laienes perefirma filmiärisse, ostes suurima Rootsi filmitootmisettevõtte SF. 1976. aastal alustas tegevust perekond Bonnierile kuuluv majandusleht Dagens Industri. 1984. aastal hakkas Bonnier kirjastama ajakirja Science Illustrated. 1989. aastal asutas Bonnier ajalehe Äripäev. 

Alates 1997. aastast on Bonnier omandanud järk-järgult aktsiaid Rootsi suurimas telekanalis TV4, 2009. aasta seisuga kuulub Bonnierile ligi 99% firma aktsiatest. 2005. aastal ostis Bonnier Soome telekanali MTV3 ja raadiojaama Radio Nova. 2006. aastal ostis Bonnier osaluse USA kirjastuses World Publication, mis annab välja umbes 50 ajakirja ning peab käigus ligi pooltsada veebisaiti.

Tänapäeval on Bonnier esindatud 25 riigis, kokku on kontsernil osalus 175 ettevõttes üle maailma. Bonnier on senini perefirma.

## Vaata ka
*Bonnier Publications

## Välislingid
* Bonnieri koduleht
AS Äripäev

**AS Äripäev** (varasema nimega Äripäeva Kirjastuse AS) on Eesti ettevõte, mis kirjastab ajalehti Äripäev, Delovõje Vedomosti ja Meditsiiniuudised ning kuukirja RP (Raamatupidaja). Peale ajalehtede ja ajakirjade annab AS Äripäev välja käsiraamatuid ja infolehti, kirjastab majandusteemalisi raamatuid, korraldab majandusteemalisi seminare, konverentse ja koolitusi ning toodab hulgaliselt informatsiooni internetis.

Alates 1997. aasta maist on Bonnier Äripäeva ainuomanik.

Alates 2010. aasta novembrist kirjastab AS Äripäev kuukirja Imeline Teadus ning alates 2011. aasta oktoobrist kuukirja Imeline Ajalugu. 2016. aasta maikuus võttis AS Äripäev üle kuukirja National Geographic Eesti kirjastamise, mida seni oli teinud Leedu raamatukirjastus Alma Littera. AS Äripäeva peadirektor on alates septembrist 2007 varasem Äripäeva peatoimetaja Igor Rõtov.

## Vaata ka
* Sensa

## Välislingid
* Äripäeva uudised internetis
* https://firma.aripaev.ee/firmast/
* http://firma.aripaev.ee/firmast/
* Äripäeva emafirma Bonnieri koduleht
* AS Äripäev Inforegistris
Meelis Mandel

**Meelis Mandel** (sündinud 13. aprillil 1971) on eesti ajakirjanik.

Mandel on õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis ja Estonian Business Schoolis.

1993. aastal asus ta tööle Õhtulehes reporterina, 1994. aastal siirdus ajalehte Äripäev. Seal töötas Mandel alul reporteri, seejärel arvamustoimetaja ning 1996. aastast uudistetoimetajana. 2005. aastal sai temast uudistetoimetuse juht ning septembrist 2007 Äripäeva peatoimetaja sellel kohal 1992. aastast olnud Igor Rõtovi asemel.

Meelis Mandel on aastate vältel esinenud nii Äripäevas kui ka teistes meediakanalites ajakirjanduse, majanduse, poliitika jt teemadel. Muuhulgas on ta toetanud ettevõtete läbipaistvust ja aastaaruannete tõhusamat avalikustamist, kaitsnud Eesti ajakirjandust korruptsioonisüüdistuste eest ja vastustanud sookvoote.

Mandel on Eesti Ajalehtede Liidu nõukogu liige.

## Isiklikku
Meelis Mandelil on kolm last.

## Sõnavõtte
* Meelis Mandeli arvamusartiklid Äripäevas
* "Kesine parteivalik kinnistub" ÄP, 07.11.2012
* "Kui korrumpeerunud on Eesti meedia?" ERR, 02.02.2010
* "Ettevõtete aastaaruanded kiiremini ja tasuta!" ÄP, 03.06.2012
* "Kolmeraudne" Mihkel Raua juhitud saate külalised on Anvar Samost ja Meelis Mandel
* "Meelis Mandel: sookvoodid on edukatele naistele alavääristavad" "Vabariigi kodanikud", ETV, 03.04.2012

## Viited

## Välislingid
* "Äripäeva peatoimetaja Meelis Mandel on äriajakirjanduse tuleviku suhtes optimistlik" Best Marketing, 16.09.2011
* Riina Kallas "Äripäeva uus peatoimetaja on Meelis Mandel" EPL, 1. juuni 2007
* "Meelis Mandel: ajakirjandus päästis kümneid miljoneid" ERR, 17.12.2009
Igor Rõtov

**Igor Rõtov** (sündinud 14. septembril 1963) on eesti ajakirjanik, ärijuht ja maletaja.

Rõtov õppis Tallinna Tehnikaülikoolis majandust ja Tartu Ülikoolis ajakirjandust, mõlemad on tal jäänud lõpetamata.

Enne ajakirjandusse tulekut oli ta elukutseline malemängija ja -treener. 1990–91 töötas Rõtov reporterina Rahva Hääles, 1992. aastal siirdus reporteriks ajalehte Äripäev. 1992. aasta sügisel sai temast Äripäeva peatoimetaja ja tegevjuht, septembrist 2007 on ta AS-i Äripäev peadirektor.

Rõtov kuulub Euroopa majanduslehtede liidu täitevkomiteesse.

## Tunnustus
*2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*1995 – Ettevõtluse sõber

## Isiklikku
Tema abikaasa on Tuulikki Laesson, ema on Merike Rõtova, isa oli Boriss Rõtov, vanaisa Oskar Kuningas, õde Regina Narva.

Tema hobid on bridž, male ja kalapüük.

## Viited

## Välislingid

*Igor Rõtov FIDE andmebaasis
* 
* Igor Rõtovi blogi
* Igor Rõtov Äripäeva
Johannes Lippus

**Johannes Lippus** VR II/3 (19. detsember (vkj)/ 31. detsember 1891 Puiatu küla, Adavere vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 15. august 1948 Taišetlag, Taišet, Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Skouts Üksiku Jalaväepataljoni, alates 20. novembrist 1939 Lahingukooli ülem.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Kenotaaf Tallinna Rahumäe kalmistul
Paul Hanson

**Paul Hanson** VR II/3 (30. august 1893 Kahkva vald, Võrumaa – 17. juuli 1942 Stupino) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1940).

Ta teenis aastatel 1936–1940 Võru-Petseri Sõjaväeringkonna staabis staabiülema kohusetäitjana. 

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941. Hukati. 

## Kirjandus
*Siberi karm kool: küüditatute koolilood. Eesti Memento Liit, Eesti Represseeritute Abistamise Fond (toimetaja Ainu Purje, eessõna: Toomas Liivamägi), Tallinn: Eesti Represseeritute Abistamise Fond, 2011. 
*Kannatuste aastad 1940-1991. 2. raamat. (Toimetajad Ülo Ennuste, Enn Tarvel, Peep Varju). Sihtasutus Valge Raamat, Tallinn: Valge raamat, 2012, lk 26.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Gotthard Wilhelm von Budberg-Bönninghausen

Vabahärra **Gotthard Wilhelm von Budberg-Bönninghausen** (vene бар. Богдан Васильевич (Готтард Вильгельм) Будберг; 28. juuni 1766 Riia, Riia kubermang Venemaa keisririik – 29. juuli 1832 Riia, Liivimaa kubermang  Venemaa keisririik) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane. 

Ta oli salanõunik, kammerhärra ja  Eestimaa kuberner 23. detsembrist 1818 kuni 27. juulini 1832.

Talle kuulus Volmari kreisis Turaida kihelkonnas Vidriži (saksa *Widdrisch*; läti *Vidrižu muiža*) mõis.

## Perekond
Tema vanemad olid brigadir ja vabahärra Ludwig Otto von Budberg (1729–1797) ja Elisabeth Sophia von Löwenstern (1748–1811). Tema vabahärradest vanaisa Gotthard Wilhelm von Budberg (1685–1749) ja onu Leonhard Johann von Budberg (1727–1796) olid Liivimaa maamarssalid.  

Ta abiellus 1801. aastal vabapreili Charlotte Dorothea Henriette von Campenhausenga (1778–1831), kes oli Liivimaa kuberneri ja senaatori Balthasar von Campenhauseni (1745–1800) ja Sophie Eleonore Woldeck von Arneburgi tütar. Abielust sündisid:
* Elisabeth Sophie Virginie (1802–18..), abiellus 1823 kindral Nikolai Okunjeviga
* Alexander Gotthard Wilhelm Ludwig Balthasar Leopold (1804–1879), kindralleitnant, Vidriži pärushärra
* Prascovia Charl. Aimee (1812–1839), hilisema Soome kindralkuberneri parun Platon Rokassovski (1800–1869) abikaasa.

## Viited
Mihkel Uudla

**Mihkel Uudla** (kuni 1935. aastani **Mihkel Lossmann**; 24. oktoober 1907 – 5. oktoober 1956 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1940).

## Välislingid
*Kirje ohvitseride andmekogus
Mihkel Hennoste

**Mihkel Hennoste** (kuni 1935. aastani **Mihkel Endrikson**, 10. oktoober 1905 Pärnu – 10. aprill 2002 Queensland) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). 

## Artikleid
* Maapealse luure korraldamine väekoondises. Sõdur nr 24–26, 21. juuni 1940, lk 587–594

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918–1940
*Haud Laidley kalmistul
August Hint

**August Hint** (11. august 1902 Kavastu vald, Tartumaa – 24. märts 1944 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Õppis 1930–1933 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas 1937 Kõrgema Sõjakooli. 

Teenis 2. Suurtükiväegrupis. August Hint kaotas Tallinna pommitamisel Nõukogude lennukite poolt parema käe ja suri haavadesse.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Verner Trossi

**Verner Ernst Harald Trossi** VR I/3 ja II/3 (11. juuli 1890 Paide – 19. juuni 1953 Narva) oli Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (kolonel).

Lõpetas 1907. aastal Tallinna Reaalkooli.

1919. aasta novembris teenis kapteni auastmes 9. Jalaväepolgus. Ülendati 7. novembril 1919 kiiduväärt teenistuse eest alampolkovnikuks, vanusega 1. november 1919.

1924. aastast Sakala jalaväerügemendi ülem, 1926. aastast Sõjakooli ülem, 1930. aastast 9. Üksiku Jalaväepataljoni ülem

Võru-Petseri kaitseringkonna, Võru-Petseri Sõjaväeringkonna (1934–1936), Valga (1. juuni 1936–1939) ja Viru-Järva (1939) sõjaväeringkonna ülem. Vabastati tegevteenistusest 8. novembril 1939. 

1940. aasta augustist oli Punaarmee 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse 21. laskurpolgu komandör.

Arreteeriti 25. septembril 1950. Suri Narva vangilaagris.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Adolf Herm

**Adolf Herm** (18. november 1909 Tartu – 5. veebruar 1945 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1934).

Ta läks üheksa-aastaselt kooli, 1926. aastani õppis Hugo Treffneri eragümnaasiumis. Samal aastal asus õppima Sõjakooli, mille lõpetas 1929, auastmelt nooremleitnant. Aastatel 1934–1936 õppis Kõrgemas Sõjakoolis, pärast teenis kuni 1940. aastani Võru-Petseri sõjaväeringkonna 1. osakonna ülema abina. 20. juulil 1941 asus Saksa SD-üksusse. 1943 astus omal soovil Eesti Leegioni.

Arreteeriti 30. novembril 1944 NKVD poolt, mõisteti süüdi KrK § 58<sup>1b</sup> järgi ja hukati. 1992 veebruaris rehabiliteeriti A. Herm postuumselt.

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Karl Kool

**Karl Aleksander Kool** VR I/3 (20. märts 1891 Tartu – 1. november 1934 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

Karl Kool alustas sõjaväelase karjääri Venemaa keisririigi armees, kus ta omandas suurtükiväelase eriala.

K. Kool osales suurtükiväelasena Ukraina Rahvavabariigi relvajõududes ja Eesti Vabadussõjas, 1919. aasta veebruarist 2. Suurtükiväepolgus, patarei nr. 2 patareiülemana. 

1921. aasta oktoobrini oli Sõjakooli suurtükipatarei ülem ja 1921. aasta oktoobrist kuni 1923. aasta juulini oli Karl Kool Soomusrongide brigaadi ülema abi. Aastatel 1925–1927 õppis ta Kõrgemas Sõjakoolis.

1928. aasta jaanuarist detsembrini oli ta 1. Soomusrongirügemendi ülema kohusetäitja.

Kaitseväe varustusvalitsuse tehnilise asjanduse juhataja kolonel Karl Kool hukkus 1. novembril 1934 õnnetusjuhtumi tagajärjel Tallinnas (sai kodus relva puhastades surma) ning on maetud Tartu Peetri koguduse vanale kalmistule. 
## Viited

## Välislingid

*EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940.
Aleksander Häelme

**Aleksander-Johannes Häelme** VR I/3 (30. märts 1891 Ropka vald, Tartumaa – 29. juuni 1942 Norilsk, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

3. Üksiku Jalaväepataljoni ülem. 

Arreteeriti NKVD poolt 15. juunil 1941 Elvas. Surmaotsus, hukati. 

## Tunnustus
*Vabadusristi I liigi 3. järk, 1920
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1935

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Äkässaivo

**Äkässaivo** on Soome mandrijää ihutud kanjonijärv Saivonsuvanto jõe lähedal Muonio vallas. See on Pakasaivo järve sarnane, kuid laugemate kallastega. Äkässaivo rannal kõrgub umbes 20 meetri kõrgune seidakivi.

Järve äärde minekuks tuleb sõita umbes kolm kilomeetrit mööda Äkäskero teed, pöörata ristmikul paremale ja siis liikuda veel umbes üks kilomeeter edasi. Sinna pääseb ka mööda tähistatud Saivonkierrose matkarada ja Äkässaivo loodusrajalt, mis algab Äkäslompolo–Kittilä teelt Äkäsjoki silla juurest.

Saamidele on järv olnud püha paik, mistõttu julgesid seda vaatama minna vaid vähesed.
Fail:Äkässaivo.jpg
Fail:Äkässaivon seitapahta.jpg
Fail:Äkässaivo - panoramio.jpg


## Viited
Heinrich Laretei

**Heinrich Laretei** VR II/3 (4. jaanuar 1892 Õisu, Kaarli vald, Viljandimaa – 3. aprill 1973 Stockholm) oli Eesti diplomaat, poliitik ja sõjaväelane (kapten).

## Elulugu
Ta lõpetas 1913. aastal Pärnu Aleksandri Gümnaasiumi. Aastatel 1914–1917 osales I maailmasõjas. Aastatel 1917–1918 oli ta Peterburi Eesti Komitee sekretär.

1917–1918 Saksa okupatsiooni järel oli ta kohaliku Narva Kaitseliidu ülemaks. 
Eesti Vabadussõja lõpus 1920. aasta alguses teenis kapten Heinrich Laretei Suurtükiväe Tagavara Divisjoni ülema ametikohal.

Aastatel 1920–1923 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas kaubandust, kuid ei lõpetanud. Oli EÜS Põhjala liige. 

31. maist 1923 kuni 14. juunini 1926 oli ta II Riigikogu liige Demobiliseeritud Sõjameeste Liidu saadikuna. 15. juunist 1926 oli ta III Riigikogu liige asunikkude, riigirentnikkude ja väikepõllupidajate koonduse rühmas, kuid astus Riigikogu liikme kohalt tagasi 18. novembril 1926, teda asendas Aleksander Kornel.

Aastatel 1926–1928 (pärast Ado Birki) oli ta Eesti Vabariigi saadik NSV Liidus (Moskvas), aastatel 1928–1931 Eesti Vabariigi saadik Leedus (Kaunases). 

Aastatel 1931–1936 oli ta Välisministeeriumi poliitilise osakonna direktor, 1933–1936 välisministri abi. 1936–1940 oli ta Eesti Vabariigi saadik Rootsis, Taanis ja Norras.

Kui Nõukogude Liit 1940. aastal Eesti okupeeris, oli Heinrich Laretei Eesti Vabariigi saadik Rootsi Kuningriigis (Stockholmis). Ta ei tunnustanud Eesti okupatsiooni, keeldus tagasi pöördumast Eestisse ja jäi Rootsi. Nõukogude võim mõistis ta tagaselja surma kui "kodumaa reeturi".

1940. aastast tegeles ta Rootsis aiandusäriga.

1944 juulist oli ta Eesti Vabariigi Rahvuskomitee liige.

Ta oli Eesti Rahvusfondi ja Rootsi Eestlaste Esinduse üks rajajaid.

1964. aastast oli ta ajalehe Välis-Eesti tegevtoimetaja. Ta oli Eesti Vabade Ajakirjanike Ühingu asutajaliige, esimene esimees ja alates 18. detsembrist 1961 auliige.

## Isiklikku
Heinrich Laretei abikaasa oli Alma Laretei (1895–1974). Neil oli kaks last: Maimu Evéquoz (Laretei) (1920–2012) ja Käbi Laretei (1922–2014).

Heinrich Laretei vanemad Hans ja Anno Laretei küüditati 14. juunil 1941 NKVD poolt ja nad surid 1942. aastal asumisel Kirovi oblastis.

## Tunnustus
*1938 – Rootsi Põhjatähe ordeni komandöri suurrist (rootsi keeles *kommendör med stora korset av Kungl. Svenska Nordstjärneorden*)

## Teosed
**Birgiaad : saadik Heinrich Laretei mälestuskilde aastailt 1926-27 ; An envoy disappears : reminescences of Heinrich Laretei on his mission to Moscow, published on the occasion of his 70th birthday.* Stockholm: EÜS Põhjala, 1962. 
**Saatuse mängukanniks : mällu jäänud märkmeid.* Lund: Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1970. – 264 lk (Kordustrükk – Tallinn: Abe, 1992. – 222 lk)

## Viited

## Välislingid
* 
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
*Heinrich Laretei Ohvitseride andmekogus
*A. Malõševi intervjuu Heinrich Lareteiga, 1965 (audio, vene keeles), Columbia Ülikooli digikogu
Karl Prees

**Karl Eduard Prees** (kuni 1935. aastani **Karl Eduard Preisberg**; 4. jaanuar 1893 Paldiski – 21. august 1969 Olympia, Washingtoni osariik, USA) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1935).

Karl Eduard Preisberg omandas algkooli hariduse Tallinnas, kus jätkas samas ka õpinguid gümnaasiumis.

1912. aastal siirdus ta Venemaa keisririigi sõjaväeteenistusse sundaega teenima, lõpetades sõjaväeteenistuse lipniku auastmes. Võttis osa Esimesest maailmasõjast 7. kütipolgu koosseisus,  Poolas, Galiitsias ja Rumeenias, kus ta staabikapteni aukraadis tegutses pataljoniülemana. 

1917. aasta detsembris tuli staabikapten Preisberg Eestisse rahvusväeosadesse, Eesti polku Viljandisse. Võttis osa Vabadussõjast.

Pärast  Vabadussõja lõppu määrati ta Tallinna Vahipataljoni ülema kohale, millisel ametkohal ta püsis kuni 1925. aastani, mil ta määrati pataljoni ülemaks Tallinna Kalevi üksikusse jalaväepataljoni.

Alates 1. mai 1928. aastast kuni 1940. aastani Kaitseliidu Järva maleva pealik. 

## Tunnustus
*Eesti Vabadussõja mälestusmärk, 1922
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1935

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Hans Wachtmeister

*Hans Wachtmeister (surnud 1590), Aunaku mõisnik, Rootsi feldmarssal ning vägede ülemjuhataja Eestimaal
*Hans Wachtmeister (1609–1652), eelmise pojapoeg, Björkö vabahärra, Eestimaa maanõunik, ratsaväekindralmajor ja riiginõunik.
*Hans Wachtmeister (1641–1714), eelmise poeg, Johannishusi krahv, Lagedi mõisnik, kindraladmiral.
*Hans Wachtmeister, eelmise vennapoeg, Mälsåkeri krahv, kindraladjutant.
Speleoloogia

**Speleoloogia** ehk **koopateadus** (kreeka keeles σπήλαιον 'koobas') on geoloogia haru, mis uurib koopaid, nende tekkimist, arenemist, ehitust, otsimist ja elustikku. 

## Vaata ka
*Eesti koopad
*Speleomatkamine
Kiviõli FC Irbis

**Kiviõli FC Irbis** on 1998 asutatud Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn on Kiviõli ja -väljak Kiviõli linnastaadion. 
Kuni 2012. aasta hooaja lõpuni oli klubi nimeks Kiviõli Tamme Auto. 2012. aasta hooaja lõpul kuulutati välja, et Kiviõli Tamme Auto meeskond ühineb kohaliku noorteklubiga FC Irbis ning hakkab tulevikus kandma ka nende nime.

## Mängijad
*31. august 2013 seisuga.*
### Praegune meeskond

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend
*Kohtla-Järve SK Järve
*Kiviõli JK Irbis

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht (link kättesaamatu alates 2013)
*Kiviõli Tamme Auto EJL-i kodulehel
*Kiviõli FC Irbis EJL-i kodulehel
Merike Vardja

**Merike Vardja** (sündinud 7. mail 1969 Viljandis) on eesti kirjandusteadlane ja koolitaja.

Merike Vardja lõpetas aastal 1993 Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal *cum laude*. Aastal 2002 omandas ta filosoofialitsentsiaadi kraadi ja 2006 filosoofiadoktori kraadi Soomes Jyväskylä Ülikoolis. Tema väitekirja teema oli "Tegelaskategooriad ja tegelase kujutamise vahendid Väinö Linna romaanis "Tundmatu sõdur"".

Aastail 1993–2006 õpetas ta Tallinna Ülikoolis eesti kirjandust ja kultuurilugu ning soome keelt ja kirjandust. Aastast 2009 vabakutseline, FIE.

## Välislingid
*Merike Vardja blogi
*Merike Vardja Eesti raamatukogude e-kataloogis ESTER
*Merike Vardja Eesti artiklite andmebaasis ISE

*"Kulttuurinen monimuotoisuus synnyttää ajatusten geenipankkeja", Karjalan Kuvalehti, 2013, nr 16, lk 68–71
*""Tundmatu sõdur" uuel semantilisel väljal", Teater. Muusika. Kino, 2009, nr 6/7, lk 39–46
*"Lugemine. Lugemisstrateegiad ja nende kujundamine"
*"Lugemismapp Leo Lionni raamatu "Väike Sinine ja väike Kollane" juurde" (koos Kaider Vardjaga)
*"Luulevalimik "Päev on aja aken"" (koos Kaider Vardjaga)

*"Väitös: Tuntemattoman sotilaan ihmiskuva on yhä tuore (Vardja)"
*"Merike Vardja väitles doktoriks", Postimees, 1. detsember 2006
*Katriina Kajannes "Merike Vardja ja virolaisnäkökulma Väinö Linnan romaaniin"
Joachim von Sievers

Vabahärra **Joachim Christian von Sievers** (Venemaal tuntud kui *Jefim Hristianovitš*, vene keeles *Ефим (Иоахим) Христианович фон Сиверс*) (6. aprill (vkj) 1719 Moskva – 29. detsember (vkj) 1778 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane.

## Elulugu
Põlvnes nimekast aadlisuguvõsast. Tema isa oli Rootsi teenistusest ooberstleitnandi auastmes erru läinud Christian Peter von Sievers (suri pärast 1727), ema Anna Magdalena von Bruemmer (suri pärast 1746). Sündis Moskvas, kus tema isa oli sõjavangis. Astus noorelt Holsteini teenistusse. Alates 1740. aastast teenis Venemaa sõjaväes. Osales Seitsmeaastases sõjas, kus oli 3. grenaderipolgu komandör. Sai Zorndorfi lahingus (1758) raskelt haavata ja langes Preisimaa sõjavangi. Alates 1762. aastast oli Uglitši jalaväepolgu šeff. 1773−1778 oli Eestimaa viitsekuberner ja Eestimaa kuberneri kohusetäitja.

## Auastmed

## Tunnustus
* Püha Anna orden
* Püha Aleksander Nevski orden

## Perekond
Ta abiellus 1763. aastal Tallinnas Natalie Margarethe von Tiesenhauseniga, kes oli Lautna mõisniku kindralleitnant ja Tallinna komandant Fabian Georg von Tiesenhauseni (1715–1769) ja Böömimaalt pärit vabaproua Anna Josephine Hildprandt von und zu Ottenhauseni tütar.
Abielust sündisid:
*Peter Karl (1765–1801), alampolkovnik
*Jakob Fabian (1768–1784/86), adjutant

## Viited

## Kirjandus
*
*Erik Amburgeri andmebaas. Nr 77955 https://amburger.ios-regensburg.de/index.php?id=77955&mode=1.
*Paucker, Carl Julius Albert. *Die Civil- und Militär-Oberbefehlshaber in Ehstland: zur Zeit der Kaiserlich Russischen Regierung von 1704 bis 1855*. Dorpat: Gedruckt bei Heinrich Laakmann, 1855. Lk 20 https://books.google.ee/books?id=rg8qAQAAMAAJ&printsec=frontcover&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q&f=true.

‎
TJK Legion

**Tallinna JK Legion** (ametlikult **Tallinna Jalgpalli Klubi Legion**) on 2008 asutatud Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn on Tallinn ja -väljak Wismari staadion. Võitnud Esiliiga 2019. aasta hooaja, mängib klubi 2020. aasta hooajal Meistriliigas.

Klubi moodustati 2008. aastal Tallinna Jalgpalli Klubi ja Tallinna SK Legion ühinemisel.

## Praegune koosseis

## Saavutused
***[[Esiliiga]]** 
:**Võitjad (1)**: 2019

***[[Esiliiga B]]** 
:**Võitjad (1)**: 2018

***[[II liiga]]**
:**Võitjad (1)**: 2017
:**2. koht (1)**: 2008

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2007 till:01/07/2023
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2008
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2007 till:01/07/2008 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2008 till:01/07/2009 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2009 till:01/07/2010 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:9.
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:10.
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:14.
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:8.
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2018 till:01/07/2019 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2019 till:01/07/2020 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2020 till:01/07/2021 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2021 till:01/07/2022 shift:(1,-4) text:9.
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2007 till:01/07/2008 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2008 till:01/07/2011 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2012 till:01/07/2014 color:ELB  shift:(0,13) text:"Esiliiga B"
 from:01/07/2014 till:01/07/2017 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"
 from:01/07/2018 till:01/07/2019 color:EL shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2019 till:01/07/2022 color:ML  shift:(0,13) text:"Premium liiga"
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"


## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Välislingid
*Koduleht
*
Emil Kursk

**Emil Aleksander Kursk** VR I/3 (31. august 1893 Tallinn – 19. detsember 1944 Berliin, Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1929).

Ta lõpetas 1911. aastal Tallinna Reaalkooli.

Emil Kursk alustas sõjaväelase karjääri Venemaa keisririigi armees, kus teenis välja alamkapteni auastme.

Eesti Vabadussõja alguses tegutses E. Kursk Kaitseliidu organiseerimisel, 1919. aasta märtsis määrati ta Soomusrongide Divisjoni Tagavarapataljoni ülemaks ja jätkas ka divisjoni ümbernimetamisel Soomusrongide Diviisi Tagavarapataljoni ülemana.

Pärast Vabadussõja lõppu jätkas E. Kursk teenistust Eesti Rahvaväes ja kaitseväes, 1. Diviisi Staabiülemana 1. veebruarini 1925, siis Eeski sõjaväe esindajana Venemaal.

1927. aastal nimetati E. Kursk 2. Soomusrongirügemendi ülemaks. E. Kursk juhtis 2. Soomusrongirügementi kuni 1934. aastani. 

1934. aastast nimetati E. Kursk Lääne-Saare Sõjaväeringkonna ülemaks, 1936. aasta 1. juunist kuni 1939. aastani oli ta Narva Sõjaväeringkonna ülem ja 1939. aastal  Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkonna ülem. 

Lahkus 1939. aasta oktoobris sõjaväeteenistusest, vabastati Eesti kodakondsusest ning siirdus koos perega Saksamaale. Sõja puhkemise järel võeti Saksa armeesse ning võitles idarindel. 

Suri 19. detsembril 1944 Berliin-Weissensee haiglas tiisikusse. Matmispaik teadmata.

E. Kursk oli tasemel maletaja. Tuli aastal 1933 Eesti meistrivõistlustel hõbemedalile.

## Kirjandus
* Jaak Pihlak, "Karutapjad ja Vabaduse Risti vennad". Jaak Pihlak ja Viljandi Muuseum, 2010, lk 132-133
*Jaak Pihlak, "Viljandi linn ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseum, 2008, lk 112.

## Välislingid
*Ohvitserida andmekogu
*Karutapja ordeni kavalerid (läti keeles)
Malta jalgpallikoondis

**Malta jalgpallikoondis** on Malta jalgpalluritest moodustatud riigi esindusmeeskond, mille liikmed valib välja koondise peatreener ning mida haldab Malta Jalgpalliliit. Peamine kodustaadion on Attardis asuv Ta' Qali staadion.

Pole kordagi pääsenud maailma- ega Euroopa meistrivõistlustele. Kõige edukamates valiktsüklites on kogutud üks võit ja kaks viiki (2008. aasta EM-i valiktsükkel ja 2022. aasta MM-i valiktsükkel).

Alates 2019. aastast on Malta koondise peatreener Devis Mangia.

## Mängud Eesti koondise vastu
Sisekaitse Operatiivrügement

**Sisekaitse Operatiivrügement** ehk **SOR** oli Eesti Vabariigi sõjaväestatud politseiüksus Siseministeeriumi valitsemisalas, mis tegutses ajavahemikul 1. detsember 1991 – 1997. 

Asus Jõelähtme vallas Koogi kasarmutes. Märtsis 1992 koliti Tallinna Rahumäe tee 6, kus varem asus Eestis asunud NSV Liidu Siseministeeriumi sisevägede 357. konvoipolk ja seejärel Narva-Jõesuu kasarmutes, Narva piirkonna turvalise tagamisel ning Tallinnas.

Rügemendi komplekteerimisel kasutati ajateenijaid, selle isikkoosseis ulatus kuni 300 meheni.

Sisekaitseüksused: Sisekaitse Operatiivrügement ja Sisekaitse Valverügement moodustati Eesti Vabariigi kaitsejõudude koosseisus, Vabariigi Valitsuse määrusega Nr. 65 5. märtsil 1992. Sisekaitse Operatiivrügement, Eesti Vabariigi kaitsejõudude koosseisus allus otseselt ja vahetult Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti peadirektorile ja viimase kaudu Eesti Vabariigi siseministrile.

Rügemendi funktsioonid oliod vastavalt Sisekaitse Operatiivrügemendi ajutisele põhimäärusele:
# posti- ja patrullteenistusest avaliku korra kaitsel ning kuritegude ja muude õiguserikkumiste tõkestamisel;
# avaliku korra ja ühiskondliku julgeoleku tagamisest massiüritustel, epideemiate, epizootiate, tulekahjude, katastroofide, loodusõnnetuste ja muude erakorraliste sündmuste puhul;
# massiliste või grupiliste korrarikkumiste ärahoidmisest ja tõkestamisest;
# võitluseks organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga, pantvangide vabastamiseks ning relvastatud ja muude ohtlike kurjategijate kinnipidamiseks korraldatavatest politseioperatsioonidest;
# suurte tulekahjude, katastroofide, loodusõnnetuste ja muude erakorraliste sündmuste tagajärgede likvideerimisest.

SOR likvideeriti, kuna selle käigushoidmine ja väljaõpe oli kallis ning ajateenijate kasutamine igapäevase sisekorra tagamisel ei ole Euroopa õigusruumis levinud.

SOR-i esimene ülem oli Georg Ambach, kes lahkus ülema kohalt 1992. aasta lõpus

Alates 1993. aastast kuni rügemendi likvideerimiseni juhtisid Sisekaitse Operatiivrügementi rügemendiülem Peet Kall ja rügemendiülema asetäitja Arne Sirel. Juhtkonda kuulusid veel ka Andres Seepter, Erki Nelis, Rein Laid, Vladimir Meri, Viljar Leisalu ja Enn Kask.

Ajateenijate kasutamine Siseministeeriumi valitsemisalas olevas Sisekaitse Operatiivrügemendis lõpetati 1. novembrist 1997. aastal ja Sisekaitse Operatiivrügement liideti Tallinna Politseiprefektuuriga. 

## Viited

## Välislingid
*Ants Sild, SEE OLI TÄNA 21 AASTAT TAGASI.., www.eesti.ca, 09 Dec 2012
*Sisekaitse Operatiivrügement viidi Kohtla-Järvelt ära, Sõnumileht : SL, nr. 3, 6 jaanuar 1997
*Tõnis Erilaid, Kuidas ajateenijad protestiks koju marssisid, Õhtuleht, 5. august 2021
Vokaalteos

**Vokaalteos** on heliteos vokaalmuusika valdkonnas.

Vokaalteos võib olla tekstiga või tekstita.

## Vaata ka
*Muusikalide loend
*Ooperite loend heliloojate kaupa
Billy Talent III

**"Billy Talent III"** on ansambli Billy Talent kolmas album. See ilmus 2009. aasta juulis.

## Laulud
#"Devil On My Shoulder" 
#"Rusted From The Rain" 
#"Saint Veronika" 
#"tears Into Wine"
#"White Sparrows"
#"Pocketful Of Dreams" 
#"The Dead Can't Testify" 
#"Diamond On A Landmine" 
#"Turn Your Back"
#"Sudden Movements" 
#"Definition Of Destiny"
#"Bloody Nails and Broken Hearts (digital pre-order bonus track)"

## Koosseis

*Benjamin Kowalewicz
*Ian D'Sa
*Jonathan Gallant
*Aaron Solowoniuk
Kirp (Sirbi lisaleht)

**Kirp** oli aastatel 2006–2007 kultuurilehe Sirp lisana ilmunud huumorileht. Selle peatoimetaja oli Raul Sulbi. 

Sirbi peatoimetaja Kaarel Tarandi sõnul oli lisalehe eesmärk anda noortele, andekatele ja hea huumoritajuga inimestele võimalus oma annet teiste inimestega jagada.

## Kriitika
* Kiis, Margus "Sõnamull, mitte Kirp", Postimees, 2. november 2006
* Parve, Ralf R. "“Sirp” levitab kirpe" - Kesknädal, 8. november 2006
* Põhjala, Priit "Muhvi sündroom ", Eesti Päevaleht, 19. oktoober 2007

## Viited
Hendrik Vosman

**Hendrik Vosman** sündinud 12. novembril 1982) on eesti ajakirjanik.

Lõpetas 2001. aastal Tallinna Inglise Kolledži ja 2007. aastal Tartu Ülikooli politoloogia erialal. Alates 2007. aastast töötab ta ajalehes Postimees välisuudiste toimetajana. Kirjutanud uudiseid ja artikleid peamiselt Ameerika Ühendriikide ja rahvusvahelise poliitika teemadel.

Alates 2002. aastast kuulub Hendrik Vosman Eesti Üliõpilaste Seltsi.

## Tsitaadid

"Majandus on minu jaoks nagu hollandi keel. Öeldakse, et see on loogiline, kuid mina pole selles veel veendunud".

## Valik artikleid
* Jonnipunn Hillary, Postimees, 21. mai 2008 
*  Obama sisustab kabineti veteranidega, Postimees, 24. november 2008
*  Obama esimesed sada päeva maailma raskeimas ametis Postimees, 17. jaanuar 2009
*  Täna algab USAs Barack Obama ajastu Postimees, 20. jaanuar 2009
*  Uus riigipea kutsus USAd üles raskel ajal eri meelsusi unustama Postimees, 21. jaanuar 2009
*  Obamade esimene päev tipnes meeletu tantsumaratoniga Postimees, 22. jaanuar 2009

## Viited
Mets-seahernes

**Mets-seahernes** (*Lathyrus sylvestris*)  on seaherne perekonda kuuluv taimeliik.

Taime kõrgus on 50–150 cm.
 
Lehed on ühe paari sulglehtedega. Abilehed on väiksed, süstjad ja poolkuujad; varred kahe laia tiivaga. Õied on roosad või punakaslillad. Õitseb juulis-augustis. Kaunad on kuni 6 cm pikad ja sisaldavad keskmiselt 10 seemet
.

Eestis on hajusalt levinud hõredamates metsades, nõlvadel, metsasihtidel ja raiesmikel, vahel ka mererannal.

## Viited

## Välislingid
*
Aas-seahernes

**Aas-seahernes** (*Lathyrus pratensis*) on seaherne perekonda kuuluv taimeliik.

Taime kõrgus on 20–70 cm. 

On ainus looduslik kollaste õitega seahernes. Õitseb maist septembrini, harvem kauemgi. Kollased õied on 5–9 kaupa hõredas kobaras. 

Lehed ühepaari lehekestega ja tipul köitraagutega. Lehe alusel on noolekujuline abileht, mis on lehekesest tavaliselt suurem.

Eestis esineb sageli niitudel ja teeservades.

## Välislingid
*
Hernelehine seahernes

**Hernelehine seahernes** (*Lathyrus pisiformis*) on seaherne perekonda kuuluv taimeliik.

Taim on punakate õitega ja 30–100 cm kõrgune.

Lääne- ja Põhja-Eestis esineb harva loometsades, sarapikes, nõlvadel.

## Välislingid
*
Soo-seahernes

**Soo-seahernes** (*Lathyrus palustris*) on seaherne perekonda kuuluv taimeliik.

Taimed köitraagudega, varred nõrgad ja tiivulised. Õied sinakaslillad. Lehekesed kitsad, piklikud ja terava tipuga. 

Eestis on tavaline taim soodes, niisketel niitudel ja rannaniitudel.

## Välislingid
*
Deadache

**"Deadache"** on soome ansambli Lordi neljas stuudioalbum, mille andis Soomes välja 29. oktoobril 2008 plaadifirma BMG Finland Oy. Album ilmus sama nädala jooksul umbes 30 riigis. Plaadiesitluskontsert toimus 31. oktoobril Helsingis Tavastia klubis.

Esimene singel "Bite It Like A Bulldog" sellelt albumilt ilmus 3. septembril 2008. Novembri lõpuks oli plaati müüdud Ameerika Ühendriikides 1700 eksemplari.

Laulu "Missing Miss Charlene" jaoks on salvestatud lastekoori laul, mille lõpus kuuleb laulmas väikest last, kes kuuleb laulmas 1986. aastal 12-aastast Mr. Lordit. 

Plaadil teevad kaasa: 
*Mr. Lordi – vokaal
*Kita – trummid
*Amen – kitarr
*Ox – bass
*Awa – klahvpillid

## Lood
# SCG IV – 00:42
# Girls Go Chopping – 04:02
# Bite It Like a Bulldog – 03:29
# Monsters Keep Me Company – 05:28
# Man Skin Boots – 03:42
# Dr. Sin Is In – 03:47
# The Ghosts of the Heceta Head – 03:38
# Evilyn – 04:00
# The Rebirth of the Countess – 01:59
# Raise Hell in Heaven – 03:32
# Deadache – 03:28
# The Devil Hides Behind Her Smile – 04:12
# Missing Miss Charlene – 05:10

Boonuslood 
*iTunesi versioon – "Dead Bugs Bite" – 3:48
*Digipaki versioon – "Hate At First Sight" – 3:33
*Soome versioon – "The House" (Dingo kaver) – 4:15
*Jaapani versioon – "Where's The Dragon" – 3:10

Soome versioonil ilmunud "The House" on Soome rokkansambli Dingo kaver, mille jaoks kirjutas uued sõnad mr. Lordi.

## Eesti edetabel

## Eelkuulamine MySpace'i keskkonnas
20. oktoobril teatas Lordi, et nad lisavad MySpace'i keskkonda iga päev uue loo kuni 24. oktoobrini, mis oli albumi ilmumiskuupäev Saksamaal.  

Ilmunud lood olid järgmised:
:* esmaspäev (20. oktoober) – "Man Skin Boots" – 3:42
:* teisipäev (21. oktoober) – "Evilyn" – 4:00
:* kolmapäev (22. oktoober) – "Dr. Sin Is In" – 3:47

Neljapäeval ja reedel ei lisatud ühtegi uut laulu.
Billy Talent II

**"Billy Talent II"** on ansambli Billy Talent teine album. See ilmus 2006. aasta juunis.

## Laulud
#"Devil in a Midnight Mass" – 2.52
#"Red Flag" – 3.16
#"This Suffering" – 3.57
#"Worker Bees" – 3.44
#"Pins and Needles" – 3.11
#"Fallen Leaves" – 3.19
#"Where Is the Line?" – 3.49
#"Covered in Cowardice" – 4.12
#"Surrender" – 4.06
#"The Navy Song" – 4.31
#"Perfect World" – 3.06
#"Sympathy" – 3.18
#"Burn the Evidence" – 3.40

## Koosseis
* Benjamin Kowalewicz - laul
* Ian D'Sa - kitarr, laul
* Jonathan Gallant - bass, taustalaul
* Aaron Solowoniuk - trummid
Must seahernes

**Must seahernes** (*Lathyrus niger*) on seaherne perekonda kuuluv taimeliik.

Taim on 20–70 cm kõrge ja ilma köitraagudeta. Lehekesed on 5–12 mm laiad, ümara tipuga ja kuivades lähevad mustaks. Õied on roosad.

Eestis esineb paiguti leht- ja segametsades, niiduservades.

## Viited

## Välislingid
*
Mägi-seahernes

**Mägi-seahernes** (*Lathyrus linifolius*) on liblikõieliste sugukonna seaherne perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Taimed on väikeste ümarate juuremugulatega. Varred on kitsatiivulised. Lehekesi on 2 või 3 paari; need on 10–50 mm pikad ja 3–15 mm laiad. Õied algul punakaslillad, hiljem sinakad.

Mägi-seahernes on väga haruldane. Esineb Lääne- ja Põhja-Eesti kuivadel metsaservadel.

## Välislingid
*
Volodõmõr Lõtvõn

**Volodõmõr Lõtvõn** (ukraina *Володимир Михайлович Литвин*; sündinud 9. aprillil 1956) on Ukraina poliitik ja riigiametnik.

## Ukraina poliitikas
Aastatel 1994–1999 oli ta president Leonid Kutšma abi ja 1999–2002 presidendi administratsiooni juht.  

Aastatel 2002–2006 ja 2008–2012 oli ta Ukraina ülemraada esimees. 

Tema juhitaval Lõtvõni Blokil on ülemraada 2007. aastal valitud koosseisus 20 kohta 450-st. 2006. aastal valitud ülemraada valimistel ei ületanud see poliitjõud üllatuslikult valimiskünnist.

4. juulil 2012 teatas ta seoses vene keele ametlikku staatust suurendava riikliku keelepoliitika seaduse vastuvõtmisega parlamendis 3. juulil, et astub ülemraada esimehe kohalt tagasi. Lõtvõn oli lootnud vastuolulise seaduse vastuvõtmist enne parlamendi suvepuhkust pidurdada, sest pidas seaduseelnõud Ukraina rahvuslikku ja riiklikku terviklikkust lõhestavaks.

Varem tegutses ta poliitanalüütikuna Ukraina NSV Kommunistliku Partei keskkomitees.

Ukraina Rahvusliku Teaduste Akadeemia korrespondentliige.

## Tunnustus
* 2004 – Ukraina kangelane

## Isiklikku
Volodõmõr Lõtvõni vend Mõkola on olnud Ukraina Piirivalveteenistuse juht.

## Viited

## Välislingid
* Lõtvõni koduleht
Seapähkel

**Seapähkel** (*Lathyrus tuberosus*) on seaherne perekonda kuuluv taimeliik.

Taimed on juuremugulatega. Varred tiivutud. Piklikeliptilised lehekesed on 2–5 cm pikkad ja 8–15 mm laiad, tömbid ja ogatipuga. Punased või roosad õied on 3–10 kaupa kobarais.

Eestis esineb harva, tulnukana põldudel ja elamute ümbruses.

## Viited

## Välislingid
*
Frank-Walter Steinmeier

**Frank-Walter Steinmeier** (sündinud 5. jaanuaril 1956 Detmoldis) on Saksamaa poliitik, alates 19. märtsist 2017 Saksamaa president. 

Steinmeier oli välisminister aastatel 2005–2009 ja asekantsler 2007–2009. Alates 2013. aasta 17. detsembrist kuni 27. jaanuarini 2017 oli Steinmeier taas Saksamaa välisminister. 12. veebruaril 2017 valiti Frank-Walter Steinmeier Saksamaa Liitvabariigi presidendiks ja 13. veebruaril 2022 valiti ta sellesse ametisse tagasi. Tema teine ametiaeg lõpeb 18. märtsil 2027. 

Steinmeier oli sotsiaaldemokraatide kandidaat liidukantsleri ametikohale 2009. aasta üldvalimistel.

## Tunnustus
* 2016 – Euroopa poliitilise kultuuri auhind

## Välislingid
* „Wer für Gewalt nur einen Funken Verständnis aufbringt, macht sich mitschuldig“
Sparta kasvatus

***Agōgē*** (vanakreeka keeles *ἀγωγή*) ehk **Sparta kasvatus** oli kõigi Sparta poiste kasvatamise ja treenimise režiim.

Riigi huvidele suunatud totaalne Sparta kasvatus põhines autoritaarsusel, ratsionaalsusel ja kollektiivsusel. Oluline oli kasvatada tulevastes sõjameestes ühtsust, lojaalsust ja ohvrimeelsust Sparta ees.

Geruusia liikmed vaatasid kõik sündinud poisslapsed üle. Vigased, haiged ja liiga nõrgad lapsed jäeti mäenõlvale surema või visati kaljult alla.

7-aastaseks saanud poisid võeti vanematelt ära ja neid kasvatati koolides. Eeldati, et nad on lojaalsed mitte oma perele ja sugulastele, vaid pigem koolile. Alates 12. eluaastast anti neile üks riietusese aastas – punane hõlst. Nad magasid asemetel, mille valmistasid pilliroost ise; roogu korjasid nad paljakäsi, ilma noata. Poisid olid sihilikult alatoidetud, et nad harjuksid näljaga sõjaretkede ajal. Neid julgustati ise endale süüa varastama, aga kui nad sellega vahele jäid, siis karistati neid rängalt.

Lapsi õpetati rääkima lühidalt ja konkreetselt. Seda nimetatakse lakooniliseks kõneks.

## Välislingid
*Sparta kasvatusest
Raimond Auling

**Raimond Auling** (kuni 7. aprillini 1937 Raimund-Juulius Anderson; 28. detsember 1920 Tartu – 21. märts 1979 Tartu) oli eesti jurist ja kommunistliku partei tegelane.

Raimond Auling osales Teises maailmasõjas Punaarmeesse mobiliseerituna. NLKP liige alates 1944. Lõpetas TRÜ 1950. aastal juristina, õigusteaduse kandidaat 1953. 1953–1954 oli ta TRÜ riigi ja õiguse teooria ja ajaloo kateedri vanemõpetaja, 1954–1964 dotsent. 1954–1957 oli TRÜ ajalehe toimetaja
.
Seejärel töötas 1963–1979 Eesti Ajalooarhiivi (tollal ENSV RAKA) direktorina
.

Auling tegeles nooruses ujumisega ja veepalliga ning püstitas ka mõne Eesti rekordi; 1959–1963 kuulus Ujumisföderatsiooni presiidiumi. Tegutses ka ujumiskohtunikuna (üleliiduline kategooria; 1961)

Raimond Aulingu abikaasa oli tõlkija Evi Auling.

Punatähe orden (1944).

## Teosed
*Poliitiliste õpetuste ajalugu. 1. osa / Raimond Auling ; Tartu Riiklik Ülikool, riigi ja õiguse ajaloo kateeder. Tartu : Tartu Riiklik Ülikool, 1962
*Создание и развитие советского государства в Эстонии / Р. Ю. Аулинг. Москва : Наука, 1955

## Viited

## Välislingid
*Nõiajaht Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas - Ando Leps
*ESBL
*Foto R. Aulingust
*
Käärdi Arendusselts

**MTÜ Käärdi Arendusselts** on asutatud 2008. aasta septembris. Seltsi põhikirjaline eesmärk on säilitada ja edendada Käärdi elukeskkonda ning tugevdada Käärdi elanike piirkondlikku identiteeti.

Käärdi arendusseltsi initsiatiivil hakati koostama aleviku arengukava, mis valmis 2009. aasta kevadel. Projekti toetas Kohaliku omaalgatuse programm.

Arengukava koostamise projekti käigus saadi konkursi korras alevikule ka vapp, mille kavandi autor on Mulgimaa graafik Tõnu Kukk ning mis on ka Käärdi aleviku lipul. Konkursi korras saadi logo ka seltsile ning valmis koduleht, millele koondatakse käärdilastele oluline info.

23. juunil 2009 oli Käärdil külastuspäev, kus EELK Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Andres Aaste ja Elva koguduse õpetaja Vallo Ehasalu pühitsesid Käärdi aleviku lipu ja jätsid esimese sissekande seltsi külalisteraamatusse.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Rand-seahernes

**Rand-seahernes** (*Lathyrus maritimus*) on liblikõieliste sugukonda seaherne perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Taime varred on tiivutud ja lamavad. Elliptilisi lehekesi on 3–5 paari. Abilehed on munajad. Õied on roosad kuni lillad ja asetsevad 4–7 kaupa.

Esineb liivastel mererandadel. On III kategooria kaitsealune taim.

## Välislingid
*
Alfred Jarry

**Alfred Jarry** (8. september 1873 Laval (Mayenne) – 1. november 1907 Pariis) oli prantsuse kirjanik, sürrealistide eelkäijaid.

Tema tuntuim teos on "Kuningas Ubu" ("Ubu Roi"), samuti on ta kirjutanud romaani "Patafüüsik Doktor Faustrolli tegemised ja arvamised" ("Gestes et opinions du docteur Faustroll pataphysicien") ning loonud oma "teaduse" – patafüüsika.

## Teosed eesti keeles
* "Ubu künkal" (näidend). Prantsuse keelest tõlkinud Marike Tammet – Vikerkaar 1998, nr 1/2, lk 2-25

## Lavastusi eesti teatris
* "Kuningas Ubu" Teater NO99 suvelavastus Haapsalu Kiltsi lennuvälja angaarides, lavastajad Ene-Liis Semper ja Tiit Ojasoo, esietendus 5. juulil 2006.

## Vaata ka

* Eugène Ionesco

## Välislingid
* Mihkel Raud, "Lauljad näitlevad, näitlejad laulavad ja kõik on hästi" – Eesti Päevaleht 19. juuli 2006, lk 15
* Eero Epner, "Avangardismi stardilava" – Sirp 4. august 2006, lk 24
* Erkki Luuk, "Patafüüsika ja sürrealismi suvi" (PDF-vormingus) – Teater. Muusika. Kino 2006, nr 11, lk 14–18
* Kaia Sisask, "Mõistus on surnud, elagu kuningas! Pildist, sõnast ja sõnumist "Kuningas Ubus"" (PDF-vormingus) – Teater. Muusika. Kino 2006, nr 11, lk 19–24
Arvet Väikmeri

**Arvet Väikmeri** (nimi ka **Arved**; 5. veebruar 1941 Iru vald, Harjumaa – 24. mai 2025) oli eesti poksija.  

Väikmeri poksis aastatel 1958–1965 Tallinna Tööjõureservides, tema treener oli Martin Linnamägi. Ta pidas 136 kohtumist ja võitis neist 123.

Väikmeri oli II keskkaalus (kuni 75 kg) Eesti NSV meister 1962. aastal. Ta osales kaks korda Eesti NSV – Soome sõpruskohtumisel ning kaotas oma kohtumise 1962. ja võitis oma kohtumise 1965. aastal.

Väikmeri sai Tööjõureservide üleliidulistel noorte meistrivõistlustel I keskkaalus (kuni 71 kg) esikoha (1960) ning täiskasvanute meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75 kg) III koha (1965).

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 412
Hans Björnsson Lejon

**Hans Björnsson Lejon** (rootsi Hans Björnsson till Lepas-släkten; soome Hannu Björninpoika Lejon) (umbes 1530 Lepaa, Tyrväntö, Häme – 1572 Tallinn) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane. 

Ta sai hariduse Rostocki ja Wittenbergi ülikoolis. 13. juulil 1561 löödi ta kuningas Erik XIV kroonimispidustuste ajal Stockholmi asehalduri ametis olles rüütliks.

Ta oli lossiametnik (Slottslåfven) Olavinlinnas (Nyslott), 20. jaanuarist 1565 pealik ja lossifoogt Tallinna linnuses, Liivimaa maahärra, 29. septembrist 1570 Tallinna linnuse asehaldur ja riiginõunik. Liivi sõja ajal 1570 alanud Johan III ja Ivan IV vahelises sõjas tõrjus ta koos Henrik Klasson Horniga venelaste rünnakuid Tallinna vastu. Tallinna piiramisel  1570–1571.

Soomes oli ta Ylä-Satakunta ja Sääksmäki kihelkonnakohtunik ning talle kuulusid Lepaa ja Gammalgårdi mõis. 

## Perekond
Tema vanemad olid Lepaa (*Lepas, Läpas*) ja Harviala (*Harfvila*) mõisnik Björn Clausson (Leijon af Lepas) (surnud 1551) ja Biby ja Tuna mõisast pärit Catharina Göransdotter (Stjernsköld; soome Kaarina Yrjänäntytär) (surnud 1584). Nende poolt 1550 aastal Hattula Püha Risti kirikule Hattulas annetatud kantsel on Põhjamaade vanim luteri aja kõnetool, millel asuvad ka nende suguvõsavapid. Isa Björn Clausson oli 1523 aastast riiginõunik, 1536 ja 1545 saadik Venemaal. Tema õde Anna oli abielus Soome ja Rootsi mitme mõisa omaniku ja laamani Matts Larsson Cruusiga (Kruse).

Ta abiellus Soomes 1565 Karin Henriksdotter Horniga, kes oli Henrik Klasson Horni ja Elin Arvidsdotter Stålarmi (surnud 1577) tütar. Abielust sündisid:

*Catharina (Karin) Hansdotter Lejon, Udeva mõisnik, abiellus esmalt Kostivere mõisniku Ewolt Freytagiga (suri 1594)  ja hiljem Jõgisoo ja Norra mõisniku Heinrich Ruthega (rootsi Henrik Henriksson Ruuth). Haapsalu asehalduri Heinrich von Knorringi abikaasa Anna Ruuthi ja Detloff Hauenschildti abikaasa Sophie Ruuthi vanemad.

*Elin Hansdotter Lejon, abiellus Kuramaalt pärit Liivimaa Liezēre kihelkonna (*Kirchspiel Lösern*) Medzula (*Meselau*, Medzulas muiža) mõisniku ja rittmeistri Otto Johan (Christoffersson) von Grothuseniga (1586–1656/58). 
*Sofia Hansdotter Lejon, abiellus kihelkonnakohtunik Thomas Beurræusega (surnud 1635), kes oli riiginõunik (1563)Dionysius Beurræusi (:sv) (surnud 1567) poeg

Hiljem abiellus Anna Bengtsdotteriga. Abielust sündis:
*Kerstin Hansdotter Lejon, abiellus Karin Nilsdotter Boije lese, väejuhi, Narva linnuse pealiku, Narva asehalduri (1593) ja Stolbovo rahuläbirääkimiste saadiku Axel Jönsson Kurckiga (1555–1630).

### Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*https://runeberg.org/anrep/2/0298.html
*https://runeberg.org/anrep/1/0185.html
*http://www.kansallisbiografia.fi/kb/artikkeli/7857/
*https://runeberg.org/frfinl/0271.html
*https://runeberg.org/frfinl/0164.html
*Lepasätten, släkt
Peter Graves

**Peter Graves** (õieti **Peter Aurness**; 18. märts 1926 – 14. märts 2010) oli USA näitleja.

Graves oli ärimees Rolf Aurnessi ja ajakirjanik Ruth Aurnessi (sündinud Duesler) poeg. Isapoolne vanaisa oli sündinud Aursnesi nime all, kuid 1887. aastal USA-sse emigreerudes muutis nimekuju.

Graves lõpetas 1944. aastal keskkooli ja teenis kaks aastat USA lennuväes. Hiljem õppis ta Minnesota ülikoolis. 

Graves alustas filmikarjääri 1942, aga pidevalt hakkas ta filmides näitlema alates oma teisest filmirollist 1951. aastal. Ta oli pikk, blond ja kena välimusega ning mängis paljudes filmides peaosa. A-kategooria filmidesse ta ei pääsenud, vaid jäigi B-kategooria filmide näitlejaks. Talle olid tüüpilised osad õudusfilmides, näiteks "Killers from Space" (1954), "The Night of the Hunter" (1955), "It Conquered the World" (1956), "Beginning of the End" (1957), "The Mysterious Monsters" (1976), "The Clonud Horror" (1979), "Addams Family Values" (1993) ja "House on Haunted Hill" (1999).

Gravesi kõige tuntum roll on organisatsiooni Impossible Missions Force juht Jim Phelps sarjas "Võimatu missioon" (1967–1973). Selle eest pälvis ta 1971. aastal Kuldgloobuse ning oli selle seriaali teistel hooaegadel nomineeritud Kuldgloobuse ja Emmy auhinnale.

Viimane seriaal, kus tal oli läbiv roll, oli "7th Heaven" (11 osa 1996–2007).

Graves suri südamerabandusse oma koduaias perekonna juuresolekul.

## Isiklikku

Ta abiellus 1950. aastal Joan Endressiga. Sündisid tütred Kelly Jean, Claudia King ja Amanda Lee.