open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wolmar Wrangel

Lindebergi vabahärra **Wolmar Wrangel** (1641 – 27. detsember 1675 Saksamaal Ruhri ääres) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane.

Wrangellide suguvõsast pärinev Wolmar Wrangel sündis Rootsi feldmarssali Herman Wrangeli (1587–1643) ja tema teise abikaasa, Nassau-Siegeni krahvitari Amalia Magdalena (1613–1669) neljanda lapsena. Tema poolvend oli Rootsi feldmarssal Carl Gustaf Wrangel (1613–1676).

1654. aastal sai ta oma isa teenete eest vabahärratiitli. Karl X Gustavi Taani sõjas osales ta juba rittmeistri auastmes. 1665. aastal oli ta ratsaväerügemendi ülem ning osales selle koosseisus Bremeni sõjas. 1667. aastal sai ta kindralmajoriks ning oli Upplandi ratsanike (*Uppland ryttare*) ülem.

1674. aastal ülendati ta kindralleitnandiks ning osales koos vennaga, kes oli 1664. aastast riigimarssal, sõjas Brandenburgi vastu. Selles sõjas oli ta oma riigimarssalist venna ning feldmarssal Conrad Mardefelti (suri 1688) järel käsuliinis kolmas mees. Ning kuna nii vanem Wrangel kui Mardefelt olid haiguse tõttu võimetud juhtima, langes tegelik vägede juhtimine Wolmar Wrangeli õlule. Ta juhatas Rootsi vägesid ka Fehrbellini lahingus 1675. aastal, kus Rootsi väed said kaotuse osaliseks. Wolmar Wrangel langes selle kaotuse tõttu oma poolvenna kriitika alla.

Ta päris oma isalt Põltsamaa mõisa koos Lustivere ja *Jermafer*i mõisaga (võimalik, et Imavere) ning kuna Wolmar Wrangelil meessoost pärijaid ei olnud läks tema surma järel mõis tema lesele viimase eluajaks, misjärel see riigistati.

Wolmar Wrangel suri detsembris 1675 sõjaväelaagris Ruhri ääres nakkushaigusesse ja on maetud Stockholmi Riddarholmeni kiriku Vasaborgi hauakabelisse.

## Perekond
Wolmar Wrangel abiellus Vasaborgi krahvitari Kristinaga (1644–1709), kes oli Gustav II Adolfi (1594–1632) vallaspoja, Vasaborgi krahvi Gustaf Gustafsoni (1616–1653) ja Wied-Runkeli krahvitari Anna Sophia (1616–1694) tütar. Abielust sündisid:
*poeg, suri noorelt
*Amalia Sophia, suri lapsena
*Polydora Aurora (suri 1708), oli abielus Kaunase marssali, vürst Bogusław Ogińskiga (1669–1730)
*Maria

## Esivanemad

## Viited
Donald Winnicott

**Donald Woods Winnicott** (7. aprill 1896 Plymouth – 28. jaanuar 1971 London) oli Inglise pediaater ja psühhoanalüütik, kelle kõige mõjusamad tööd käsitlesid objektisuhete teooriat. 

Kõige enam tuntakse teda oma tõelise ja vale-mina käsitluste poolest. Olulise mõistena võttis Winnicott kasutusele mõiste "siirdeobjekt". 

On kirjutanud raamatuid, sealhulgas "Mängimine ja reaalsus", ja üle 200 teadustöö.
Jaagup Alaots

**Jaagup Alaots** (27. juuli 1940 Tartu – 15. oktoober 2012) oli eesti loomaarstiteadlane.

Ta lõpetas 1958. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1965. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna. 

Aastal 1976 kaitses ta teemal "Tibude lümfoidkoe varajased histoloogilised muutused tervetel ja pulloroosihaigetel tibudel" veterinaariakandidaadi väitekirja.

Pärast akadeemia lõpetamist teenis ta Nõukogude armee sideväes. 

Seejärel töötas ta aastatel 1967–1968 peaveterinaararstina Uula sovhoosis (asus praeguses Puhja vallas). Aastal 1968 kutsuti ta teadurina tööle Balti Tsonaalsesse Teadusliku Uurimise Veterinaarlaboratooriumisse, kus ta töötas aastani 1979. Seal valmis ka tema kandidaadiväitekiri.

Eesti Põllumajanduse Akadeemias algas tema pedagoogiline tegevus 1972. aastal: õppejõuna patoloogilise histoloogia alal tollases patoloogilise anatoomia, loomatervishoiu ja parasitoloogia kateedris. Septembris 1979 asus ta korralise õppejõuna tööle veterinaariateaduskonna sise- ja nakkushaiguste kateedris; tema vastutada oli kogu epizootoloogia valdkonna õppetöö. Aastal 1987 valiti ta dotsendi ametikohale. Aastal 1996 sai ta epizootoloogia professoriks. 

Lisaks õppetöökoormusele osales ta veiste leukoosi uurimisgrupi töös. Lisaks täitis ta ka administratiivseid kohustusi, olles aastatel 1982–1994 veterinaariateaduskonna teadusprodekaaniks ja aastatel 1996–2000 loomaarstiteaduskonna nakkushaiguste instituudi juhataja, samuti osales ta teaduskonna nõukogu, metoodikakomisjoni ja teiste otsustuskogude töös.

Ta õpetas üle 25 aasta (1979–2006) loomaarstiüliõpilastele epizootoloogiat ja loomade ning lindude nakkushaigusi. Selle kõrvalt leidis ta aega emakeelse õppekirjanduse koostamiseks.

## Välislingid
*In memoriam Jaagup Alaots (27.07.1940-15.10.2012)
*Alaots, Jaagup (EE)
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Koostise püsivuse seadus

**Koostise püsivuse seadus** (ka **Prousti seadus**) on oluline keemiaseadus. See väidab, et *iga puhas aine sisaldab alati neidsamu [[keemiline element|keemilisi elemente]] kindlas kaalulises proportsioonis*. Teisisõnu: *elementide massivahekord [[keemiline ühend|keemilises ühendis]] ei sõltu selle ühendi saamisviisist*.

Näiteks puhta vee mistahes proovis on hapniku sisaldus 8/9 ja vesiniku sisaldus 1/9 vee massist. Koostise püsivuse seadusele panid aluse prantsuse keemiku Joseph Prousti tööd aastatel 1798–1804.

Esineb ka mõningaid mitte-stöhhiomeetrilisi ühendeid (bertolliidid), mille puhul koostise püsivuse seadus ei kehti. Näiteks raud(II)oksiid kirjutatakse tavaliselt FeO, ehkki selles raua sisaldus on 0,83–0,95 aatomit iga hapniku aatomi kohta (Fe0,95O).

## Vaata ka
* Keemiaseadus
* Stöhhiomeetria
Inimene kadus

**"Inimene kadus"** on Urmas E. Liivi 2000. aastal valminud dokumentaalfilm, mis räägib olukorrast, kuhu satuvad inimesed, kelle lähedane jääb teadmata kadunuks.

## Sisu

Igal aastal jääb Eestis kümneid inimesi kadunuks. Film räägib, mida tunnevad inimesed, kelle lähedane kaob jäljetult. Filmi keskmes on kolm sündmust: neljalapselise Eljo salapärane kadumine, vene rahvusest noormehe Jura otsingud ning kadunuks jäänud ja tavatut meediahuvi tekitanud Heidi lugu.

## Viited
Põltsamaa staarostkond

**Põltsamaa staarostkond** (poola keeles *Starostwo Oberpahlen*) oli Tartu vojevoodkonda kuuluv haldusüksus Poola-Leedu võimu aegsel Liivimaal,  Liivimaa hertsogkonnas keskusega Põltsamaal Põltsamaa ordulinnuses.

Põltsamaa staarostkond hõlmas Põltsamaa, Pilistvere, Kolga-Jaani ja osalt Suure-Jaani alasid ning Pajusi, Adavere, Lustivere, Võisiku, Kõo, Kabala, Nõmme ja teisi mõisaid.

1599. aasta poola revisjoni andmetel oli staarostkonnas 6 vakust või vardjaskonda, mida revisjonis nimetati vastava vardja resp. vakukupja nimega: Mikolase (Umbusi) vardjaskonnas Neanurme, Umbusi, Kaliküla, „Voiakus“ (kalurite küla), „Wirower“, Kabla, „Kalneth“ (Kalmeti), Annikvere, Võhma, Väike-Kamari ja Suur-Kamari; Miku (Lullistvere) vardjaskonnas „Suruswer“ (Sulustvere), Tõrenurme, Pauastvere, „Ateswer“, „Arakiila“, Väike-Pudivere, Kaavere, Ojaküla, Kaave, Aidu, Vägari, Kõpu, Kose, Kurista, Siimusti, Aruküla; Denise (Loopre) vardjaskonnas „Loopra", Kalana, Suur- ja Väike-Lahavere, „Kawrowir“ (Kauri?), Tapiku, Tamsi, Toivere, Arisvere, Kõrkküla, Umvälja, Suur- ja Väike-Luige, „Rasma“ (Raasna?), Pajusi, „Malestwer“, Mõrtsi, „Noyzama“ (Mõisamaa?), Nurga; Tytt’i vardjaskonnas Adavere, Mõhküla, Paduvere, Vitsjärve, Viruvere, Räsna, Väike- ja Suur-Puiatu, „Võrevere“, Järavere, Kikevere, Varivere, Jalametsa, Laimetsa, Tamme, Suureküla, Lõimetsa, Pällastvere ja Kurla; Symoni (Kahala) vardjaskonbas Kabala, Arusaare, Võhma, Kahala, „Lubina“, Suur- ja Väike-Villevere, „Koygra“, „Vaki“, Ollepa (Olleva), Pibari, „Mussa Sara", Laeva, Kunila, „Mega“, Arkma, Vahamulla, Sagevere, „Rasla“ (Rõsla?), Koksvere, Soomevere ja Paaksima; Neweli (Järveotsa) vardjaskonnas „Sussiper“, „Sara“, Võisiku, Mamaver (Nõmavere?), Paenasti („Paius“), Järtsaare, Soosaare, Vissuvere, Pahavere, Odiste, Lalsi, Lätkalu, Leie, Kaavere, Vaibla ühes Jõesuuga ja kaluriküla „Opovaldt" 

## Staarostid
*1593 L. Rudomin
*1599 Ruskowski

## Viited
Erkenbert I

**Erkenbert I** (umbes 1090 – 1. august 1163/1169 või enne 1143) oli ministeriaal ja Weida foogt 12. sajandil.

Talle kuulus läänivaldus Volkenroda kloostri lähedal. Teda on mainitud 1122. aastal Eversteini krahvi Adalberti saatjaskonnas Plaueni kiriku pühitsemisel. Ta oli abielus Gleissbergi pärijanna Jordanaga ja neil oli kolm poega:
* Erkenbert II, Weida foogt
* Heinrich I (surnud 1193)
* Otto Osterodest (surnud 1165/1171)

Ta on maetud St. Veiti kirikusse Wünschendorfis.
Käsuprotsessor

**Käsuprotsessor** ehk k**äsutöötlusprogramm** ehk **operatsioonisüsteemi kest** (*shell*) ehk **operatsioonisüsteemi [[kasutajaliides]]** on operatsioonisüsteemi välimine kiht, mis korraldab kasutaja ja süsteemi tuuma vahelist andmevahetust. Kasutajaliidesed võivad olla tekstipõhised, näiteks käsureaga (inglise k. *Command-Line Interface* – CLI) ja menüüdega käsuinterpretaatorid või graafilised (inglise k. *Graphical User Interface* – GUI), näiteks arvutihiirega juhitav töölauakeskkond.

## Vaata ka
*Kasutajaliides
*Käsuinterpretaator
*Graafiline kasutajaliides
Andrease rist

**Andrease rist** on kaldrist ehk saltiir.

Risti nimetus on tulnud sellest, et legendi järgi suri püha Andreas sellisel ristil märtrisurma.

Andrease risti kasutatakse paljudel lippudel. Nendest tuntuimad on Šotimaa lipp ja Venemaa merelipp, kuid see rist on ka näiteks Jamaica, Nova Scotia, Arhangelski oblasti, Rio de Janeiro, Fortaleza, Tallahassee ja Tenerife lipul.

## Vaata ka
*X
*Saltiir
*Püha Patricku rist
*Püha Albani rist
*Burgundia rist
Tervitusi Nõukogude Eestist!

**"Tervitusi Nõukogude Eestist!"** on Urmas E. Liivi 2007. aastal esilinastunud dokumentaalfilm Nõukogude Eesti "kuldajast" ehk 1970. aastatest ja 1980. aastate algusest.
Laiuse staarostkond

**Laiuse staarostkond** (poola keeles *Starostwo Lais, Layskie, Liayąkie*) oli Tartu vojevoodkonda kuuluv haldusüksus Poola-Leedu võimu aegsel Liivimaal Liivimaa hertsogkonnas keskusega Laiuse linnuses. 

Staarostkond lakkas tegelikult eksisteerimast 1622. aastal, mil Rootsi väed vallutasid Laiuse linnuse, nimeliselt aga säilis Laiuse staarosti (*starosta laiuski*) ametikoht edaspidigi.

## Staarostid
*Slonczewski
*1582–1600 Andrzej Orzechowski (surnud 1600),
*Otto Denhoff (u 1554–1609)
*1611–1645 (alates 1622 nimeliselt) Kasper Denhoff
*1645–1654 (nimeliselt) Zygmunt Denhoff

## Viited

## Välislingid
* Rewizya 1599 Inflatska dotycząca starostwa Lais i Felińskiego oraz Zamkow różnych, Archiwum Główne Akt Dawnych w Warszawie, Lustracje, rewizje i inwentarze królewszczyzn, nr 79 jj
Theódoros Angelópoulos

**Theódoros Angelópoulos** (27. aprill 1935 Ateena – 24. jaanuar 2012 Pireus) oli kreeka režissöör ja filmiprodutsent.

Angelópoulos õppis Ateena Riiklikus ja Kapodistria Ülikoolis. Pärast sõjaväeteenistuse läbimist õppis ta Pariisis Sorbonne'i ülikoolis, kuid langes sealt välja ja jätkas õpinguid Pariisis Kõrgemas Kinematograafiainstituudis. Selle lõpetamise järel naasis ta Kreekasse.

Esialgu töötas ta ajakirjaniku ja filmikriitikuna. Pärast kolonelide diktatuuri kehtestamist 1967 suleti väljaanne, kus ta töötas, ja ta hakkas ise filme tegema. Esimene lühifilm valmis 1968. 1970. aastatel hakkas ta tegema täispikki filme elust kaasaja Kreekas.

Kiiresti kujundas ta välja omapärase stiili, mida iseloomustavad sündmustiku aeglane areng, mitmetitõlgendatav narratiiv ja pikad kaadrid. Näiteks film "Rändnäitlejad" on neli tundi pikk, aga selles on kõigest 80 kaadrit.

Tema film "Odüsseuse pilk" kuulub ajakirja Time läbi aegade 100 parima filmi hulka.

1998. aastal pälvis Angelópoulos Kuldse Palmioksa filmiga "Igavik ja üks päev".

Angelópoulose filme ei ole kunagi saatnud suur kassaedu.

Angelópoulos abiellus 1980. aastal Phoebe Economopoulouga. Abielu kestis mehe surmani ning sellest sündis kolm tütart: Anna, Katerina ja Eleni.

Angelópoulos suri oma viimase filmi "Teine meri" võtete ajal. Ta ületas Pireuse edelapoolses eeslinnas Drapetsunas elava liiklusega tänavat, kui talle sõitis mootorrattaga otsa politseinik, kes ei olnud parajasti tööl. Režissöör toimetati haiglasse, kus ta mõne tunni pärast suri. Enne surma sai ta veel südamerabanduse.

## Tunnustus
*Kuldne Palmioks (1977, 1984, 1991, 1995, 1998)
*Kuldlõvi (1986)
*Euroopa filmiauhind (1989; filmi "Maastik udus" eest)
*PÖFFi elutööpreemia (postuumselt 2012)

## Viited

## Välislingid

*John Mount. Igavik ja päev.
Tiina Rekand

**Tiina Rekand** (sündinud 22. novembril 1960 Tartus) on eesti arstiteadlane ja neuroloog.

## Elulugu
Tiina Rekand on inseneri tütar ja Ilmar August Sule abikaasa. Lõpetas 1979 Tartu 5. Keskkooli, 1985 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, 1986 internatuuri Tartu Kliinilises Haiglas. Dr. med. (2003, Bergeni Ülikool, Norra), väitekiri "Poliomyelitis: molecular studies of neurovirulent poliovirus and late consequences of the disease". Kuni 1990 Järva Maakonna Haigla neuroloog. Balti stipendium ja teaduslik assistent Tromsø Ülikooli neurofüsioloogia laboris, 1993–1994 intern Harstadi haiglas ja Sandnessjøeni perearstikeskuses Norras. 1994–2003 Bergeni Ülikooli Haukelandi Haiglas neuroloogia resident ja doktorant. Aastast 2003 neuroloogia ülemarst samas.Alates 2017 aastast  Göteborgi Ülikooli professor.

Seljaajutraumade rehabiliteerimise alaosakonna juht. Norra Viroloogide Seltsi juhatuse liige (2002–2005), Norra Migreeniseltsi juhatuse liige (2007). Norra neuroliteraarse klubi liige. Uurinud 50 aasta vanuse poliomüeliidiviiruse RNA-d innovaatilisel meetodil, poliomüeliidi kaugtagajärgi Eestis ja Norras, neurorehabiliteerimist. Artiklite tsükkel traumaatilise seljaajukahjustuse eri aspektide ravist 2012. Avaldanud artikleid spastilisuse diagnostikast, sealhulgas defineerinud "Rekand Disability and Spasticity Scale" (RDSS) ja seljaaju trauma ravist ja rehabiliteerimisest. Üle 90 teaduspublikatsiooni, sh 7 raamatut. 

## Teoseid
* Risk of symptoms related to late effects of poliomyelitis (kaasautor). // Acta Neurol. Scand. 101 (2000) 3
* Lifestyle and Late Symptoms after Poliomyelitis. A review (kaasautor E. Farbu). // Trends in Lifestyle and Health Res. Nova Science Publishers (2005)
* Long term outcome after poliomyelitis in different health and social conditions (kaasautor). // J. Epidemiol. Community Health 57 (2003) 5
* Detection of viral sequences in archival spinal cords from fatal cases of poliomyelitis in 1951–52 (kaasautor). // J. Viral. Methods 114 (2003) 1
* Absinthe, nervous system and painting. // Int. Rev. Neurobiol., Elsevier, 74, (2006)
* Post-polio syndrome patients treated with intravenous immunoglobulin: a double-blinde randomized controlled pilot study (kaasautor). // Eur. J. Neurol. 14 (2007) 1.

## Viited

## Kirjandus
* EA (2004) 579.
Kadi Kurema

**Kadi Kurema** (sündinud 26. märtsil 1963 Pärnus) on eesti graafik ja illustraator.

Ta õppis 1984–1990 graafika erialal ERKIs. Alates 1993. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu liige, 1996–1999 oli ta Eesti Vabagraafikute Ühenduse esimees.

Ta on oma loomingut esitlenud ligi 30 isikunäitusel.

## Tunnustus

* 2017 Põlvepikuraamatu konkurss, III koht („Väike armastuse lugu“, tekst Tia Navi)

## Viited

## Välislingid
* Kadi Kurema koduleht
* Silja Joon, Pärnu on graafik Kadi Kurema pelgupaik, Pärnu Postimees, 21. märts 2009
* Liis Auväärt, Kadi Kurema loetud varandus, Eesti Naine, 31. august 2010
Kalju Valdmann

**Kalju Valdmann** (24. märts 1959 – 18. jaanuar 2024) oli eesti poliitik.

1974. aastal lõpetas ta Võrusoo põhikooli.

Valdmann oli Erakonna Eestimaa Rohelised juhatuse liige 2011–2015.

## Viited
Lootospark

**Lootospark** on staadion Põlva linnas. 

## Ajalugu
Lootospark avati 2004. aasta 7.novembril. Eesti Jalgpalli Liidu, Põlva linna ja jalgpalliklubi Lootos ühisprojektina valmis III põlvkonna kunstmurukattega, valgustus- ja soojendussüsteemiga varustatud ja rahvusvahelistele standarditele vastav jalgpalliväljak. Staadioni tribüün mahutas algselt 150 pealtvaatajat. Staadioni avamise puhul mängisid omavahel EJL vs FC Cosmos (3:0) ja FC Lootos vs FC Flora Tallinn (0:3).
2005. aastal väljastas Eesti Jalgpalli Liit staadionile "B"-litsentsi, mis võimaldas läbi viia Eesti meistrivõistluste Meistri- ja Esiliiga mänge. Staadionil mängis hooajal 2005–06 oma kodumängud Meistriliiga meeskond Tartu JK Merkuur
Lootospark on kodustaadioniks jalgpalliklubi "Lootos" naiskonnale, meeskonnale ja noortevõistkondadele.Staadionit kasutab kehalise kasvatuse tundide läbiviimiseks Põlva Kool.
2009 aasta aprillis mängiti Lootospargis Naiste Balti Turniiri A-koondiste mängud: Eesti-Läti 5:0(3:0), Läti-Leedu 1:3(0:1), Eesti-Leedu 1:0 (0:0). 
2010 aasta 2–4.juuli mängiti staadionil Naiste Balti Turniiri U17 koondiste mängud: Leedu-Eesti 1:3, Läti-Leedu 1:1, Eesti-Läti 4:1 (0:0). 2022 aasta 26.aprillist – 1.maini mängiti staadionil UEFA U17 arenguturniiri U17 koondiste mängud: Eesti-Fääri saared 7:2(2:0), Kasahstan-Eesti 2:2(2:0) (penaltid 7:8), Eesti-uus-Kaledoonia 5:0 (3:0).

Staadion moodustab ühtse kompleksi Põlva Jalgpalliklubi Lootos klubihoonega, kus asuvad staadioni teenindusruumid, koosolekute ruum (80 kohta) ja kohvik.

2019 aastal renoveeriti staadioni kate. Paigaldatud Edelgrass Dimondblade kate vastab FIFA Quality Pro standarditele.

## Mängud

## Välislingid
*http://fclootos.ee/lootospark/
*
*http://jalgpall.ee/ejl/staadionid/204
*http://www.kultuurikava.ee/places/staadion-lootospark
*Lootos 25 võitis sõprusmängus EJLi
Põhja-Tallinn (ansambel)

**Põhja-Tallinn** on eesti popisugemetega hiphopansambel, mis koosneb Pelgulinnast pärit kolmest hiphopparist ja naislauljast ning mujalt Tallinnast pärit kolmeliikmelisest *live*-bändist.

## Ajalugu
2007. aastal tegi Põhja-Tallinnast pärit räpparid ühekordse projekti raames ühise loo "Probleem". Pärast projekti lõppu kohtuti kitarrist Eric Kammistega, kellega koos alustati kitarrimängu lisamisega lauludele ja kes aitas leida trummari ja basskitarristi. Seitsmeliikmelises koosseisus tegutses bänd alates 2011. aasta suvest. 2011. aasta mais valmis Põhja-Tallinnal muusikavideo loole "Me ei salli vaikust", milles teevad kaasa sellised artistid nagu Mini, Wild Disease, Chance, Fate ja Kenny. See lugu on ka Chris Kala raamatu "Ebaõnnestunud" treileri ja samanimelise filmi taustamuusikaks. 

2013. aasta kevadel lahkus bändist tervislikel põhjustel solist Maia Vahtramäe, kelle asemele valiti konkursiga Kerli Kivilaan. 2014. aasta sügisest, kui lahkus Risto Vürst, jäi ansambel kuueliikmeliseks.

Ansambel esitas oma laulu "Meil on aega veel" konkursile Eesti Laul 2013 ja pääses edasi finaali. Laulus "Meil on aega veel" laulavad kaasa kuus last: Loviisa Vahenurm, Anett Käärma, Mark Eemil Mustonen, Rainer Talvik, Kertu Noor ja Kardo Talvik.
Põhja-Tallinn võitis 2013. aastal kolm Eesti Muusikaauhinda: aasta ansambli, aasta debüütalbumi ja aasta hip-hop/räppalbumi kategoorias ning oli nomineeritud aasta laulu kategoorias. Aastal 2015 alguses lahkus bändist Kenneth Rüütli, kuid peagi liitusid Põhja-Tallinna koosseisu uued (vana koosseisu) räpparid Kaspar Raudkivi esinejanimega Mini ja Kristjan Soomre esinejanimega Chance. Peagi valmis esimene koos tehtud pala "Suvefanki", mis püsis pikka aega Elmari raadio edetabelites kõrgel kohal ja sai ka aasta kokkuvõttes kõrgelt tunnustatud. Novembris 2015 avaldas Põhja-Tallinn uue albumi "Regeneratsioon". 

Ansambli lugu “Eiolemulolla” pääses novembris 2015 esimesena Eesti Laulu poolfinaali, kuid finaali Põhja-Tallinn ei jõudnud. 

2016. veebruaris lahkus ansamblist Kristjan (Chance) Soomre ning ansambliga liitus taas Risto Vürst.

## Muusika
Stiililiselt viljeleb bänd hiphopi ja roki vahelist muusikat. Kõik lood on eestikeelsed ja bändiliikmete enda kirjutatud, loomingus sisaldub palju autorite elus läbielatut.

## Plaadifirma
Bändi albumid on andnud välja plaadifirma Masterhead Records, mille loojateks on bändiliikmed ise. Jaanus Saks on öelnud: "Oma plaadifirma tegime seepärast, et Eesti on nii pisike ja kui lähed kellegi teise alla, siis võtab see firma kõik raha ära ja endale ei jäägi midagi."

## Diskograafia
#### Albumid
* 2012 – "Per aspera ad astra"
* 2013 – "Maailm meid saadab"
* 2015 – "Regeneratsioon"
* 2017 – "Alati olemas"
* 2022 – "C'est la vie"

#### Tuntumad palad
* "Lähen ja tulen"
* "Nii lihtsalt ei saa"
* "Meil on aega veel"
* "Tere tulemast"
* "Kuula mind ära"
* "Kallis"
* "Küsin endalt nõu"
* "Läbi raskuste"
* "Petteid Loon'd"
* "Kõik, mis meid hoiab"
* "Me saame hakkama"

#### Lood ja album edetabelites

## Viited

## Välislingid
*Koduleht Facebookis
Digital Versatile Doom

"**Digital Versatile Doom**" (ka "**Digital Versatile Doom: Live at the Orpheum Theatre XXXVII A.S.**") on kontsert-duubelalbum Soome bändilt HIM.
"Digital Versatile Doom" sisaldab ka intervjuusid bändiga ja fännivideoid.

## Lugude nimekiri
Kõik lood: Ville Valo, v.a erimärkega lood

#"Passion's Killing Floor" – 5:14
#"Rip Out the (Wings of a Butterfly)" – 3:31
#"Buried Alive By Love" – 4:52
#"Wicked Game" – 4:28
#"The Kiss of Dawn" – 4:35
#"Vampire Heart" – 4:25
#"Poison Girl" – 5:05
#"Dead Lovers' Lane" – 4:17
#"Join Me in Death" – 3:30
#"It's All Tears (Drown in This Love)" – 4:21
#"Sleepwalking Past Hope" – 10:41
#"Killing Loneliness" – 4:30
#"Soul on Fire" – 4:23
#"Your Sweet 666" – 4:03
#"Bleed Well" – 4:22
#"Right Here in My Arms" – 5:26 vaid iTunesi versioonil
#"The Funeral of Hearts" – 4:43
#"V.D.O. (Venus Doom Outro)" – 4:06 vaid iTunesi versioonil

## DVD
#"Intro (Blood Theme)"
#"Passion's Killing Floor"
#"Rip Out the (Wings of a Butterfly)"
#"Buried Alive By Love"
#"Wicked Game"
#"The Kiss of Dawn"
#"Vampire Heart"
#"Poison Girl"
#"Dead Lovers' Lane"
#"Join Me in Death"
#"It's All Tears (Drown in This Love)"
#"Sleepwalking Past Hope" (DVD-l täispikkuses)
#"Killing Loneliness"
#"Soul On Fire"
#"Your Sweet 666"
#"Bleed Well"
#"Right Here In My Arms"
#"The Funeral of Hearts"
#"V.D.O. (Venus Doom Outro)"

### Lisamaterjalid
#"Ville Valo Interview" – 44:43
#"Fan Videos"
#"Fan Club Photo Gallery"

## Liikmed
* Ville Hermanni Valo – vokaal
* Mikko Viljami "Linde" Lindström – juhtkitarr
* Mikko Henrik Julius "Migé" Paananen – basskitarr
* Janne Johannes "Emerson Burton" Puurtinen – klahvpillid
* Mika Kristian "Gas Lipstick" Karppinen – trummid

## Meedias
*Sissejuhatavat lugu "Blood Theme" on kasutatud teleseriaalis "Dexter".
Gianni Rodari

**Gianni Rodari** [dž'anni rod'aari] (23. oktoober 1920 Omegna – 14. aprill 1980 Rooma) oli itaalia kirjanik ja ajakirjanik, lasteraamatu "Cipollino seiklused" autor. 

1970. aastal sai ta Hans Christian Anderseni lastekirjanduspreemia (ta on ainus Itaalia kirjanik, kes on selle auhinna pälvinud).

## Elukäik
Rodari sündis Põhja-Itaalias Omegna väikelinnas, mis asub Orta järve ääres. Ta pagarist isa suri 1929. aastal kopsupõletikku ning Giannit ja ta kahte venda kasvatas ema. Pere kolis ema kodukanti Gaviratesse Varese provintsis. 1931–1934 õppis Rodari Seveso katoliiklikus seminaris. Ta huvitus muusikast ning õppis kolm aastat viiulit, samuti avastas enda jaoks filosoofide ja poliitiliste mõtlejate (Nietzsche, Schopenhauer, Lenin, Trotski) teosed. 1937. aastal sai ta õpetajadiplomi ning andis tunde Varese provintsi maakoolides. 1939. aastal õppis ta Milano ülikoolis, ent lahkus sealt pärast mõne eksami sooritamist.

Teise maailmasõja ajal oli ta halva tervise tõttu sõjaväeteenistusest vabastatud. Raske rahalise olukorra tõttu kandideeris ta tööle Casa del Fasciosse ning oli sunnitud astuma fašistlikku parteisse. Kui ta oli kaotanud kaks parimat sõpra ning ta vend Cesare oli viidud Saksa koonduslaagrisse, astus Rodari 1. mail 1944 Itaalia Kommunistliku Partei liikmeks ning osales Itaalia vastupanuliikumises.

1945. aastast töötas Rodari ajakirjanikuna, esmalt väljaandes Cinque punte, seejärel Varese kommunistide häälekandjas L'Ordine Nuovo. 1947. aastast töötas ta Milanos ilmuvas kommunistlikus väljaandes L'Unità, kus hakkas hiljem toimetama rubriiki "La domenica dei piccoli" ("Pisikeste pühapäev"). 

1950. aastal suundus ta Milanost Rooma, kus ta juhtis Itaalia pioneeride ajakirja Pioniere, 1953. aastast Itaalia Kommunistliku Noorsooühingu ajakirja Avanguardia. Ta tegi kaastööd paljudele väljaannetele ning hoolitses lasterubriikide sisu eest. 1951. aastal ilmusid Rodari esimesed lasteraamatud, "Il Libro delle Filastrocche" ja "Il Romanzo di Cipollino".

## Eesti keeles ilmunud teosed

* "Cipollino seiklused" (1951. aasta originaalis "Il romanzo di Cipollino", alates 1959. aasta uustrükist "Le avventure di Cipollino"), tõlkinud Aleksander Kurtna, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960 (2. trükk Tallinn: Eesti Raamat, 1975; 3. trükk Tallinn: Eesti Raamat, 1983; 4. trükk Tallinn: Tänapäev, 2011)
* "Telefonilood" (originaalis "Favole al telefono", 1962), tõlkinud Tiina Laats, Tallinn: Eesti Raamat, 1980
* "Igal tööl on oma lõhn" (luuletused), tõlkinud Andres Jaaksoo, Tallinn: Eesti Raamat, 1991
* "Sinine nool: itaalia jõulujutt lastele" (originaalis "La freccia azzurra", 1964), tõlkinud Tiiu Viirand, Tallinn: Kunst, 1993

## Välislingid

* Gianni Rodari teemaline veebisait (itaalia keeles)
Hoop

**Hoop** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Edward Hoop (1925–2008), saksa koolitaja, ajaloolane ja kirjanik
* Hein Hoop (1927–1986), saksa kirjanik ja kunstnik
* Imbi Hoop (1988), eesti jalgpallur
* Jaap de Hoop Scheffer (1948 Amsterdam), Hollandi poliitik ja diplomaat
* Josef Hoop (1895 Eschen  1959 Vaduz), Liechtensteini poliitik
* Martin Hoop (1892–1933), Saksa poliitik (KPD)
* Wyn Hoop (1936), saksa poplaulja
Kaya Scodelario

**Kaya Rose Scodelario-Davis** (sünninimi **Kaya Rose Humphrey**; sündinud 13. märtsil 1992) on Briti näitleja ja modell. Laiemalt tuntuks sai ta telekanali E4 sarjas "Skins", kus mängis Effy Stonemit.

Ta on näidelnud ka filmides "Kariibi mere piraadid: Salazari kättemaks", "Lõksus" ja "Resident Evil: Raccoon City".

## Karjäär
### "Skins"
14-aastaselt ja ilma varasema näitlemiskogemuseta sai ta 2007. aastal Effy Stonemi rolli sarjas "Skins". Esimestel hooaegadel oli tal vähe ekraaniaega ja teksti, kuid aastatel 2009–2010 sai ta üheks peategelaseks. Tema tegelaskuju esineb ainsana kõigil neljal hooajal. Scodelario on olnud nomineeritud rolli eest kaks korda TV Quick Awardsi parima naisnäitleja auhinnale (aastatel 2009 ja 2010).

## Välislingid

*
Kaôh Kŏngi provints

**Kaôh Kŏngi provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Asub riigi edelaosas Tai lahe ääres. Piirneb loodes Taiga.

Provintsi põhjaosas on osa Krâvanhi mägedest.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb kaheksaks ringkonnaks.
Jeruusalemma kuningas

**Jeruusalemma kuningas** oli Jeruusalemma kuningriigi valitseja tiitel aastatel 1100–1291. Jeruusalemma linn kuulus kuninga võimu alla reaalselt ainult aastatel 1100–1187 ja 1229–1244. Pärast 1291. aastat on sellele tiitlile pretendeerinud või kasutanud seda oma täieliku tiitli osana mitmed Euroopa valitsejad.

Jeruusalemma troonipärimiskord võimaldas troonile pääseda ka naistel, kelle tiitliks oli vastavalt **Jeruusalemma kuninganna**. Enamik kuningannasid valitses koos abikaasa või pojaga. Meessoost kaasvalitseja kandis ka alati kuninga tiitlit.

Titulaarselt oli Jeruusalemma kuningas kõrgeim kõigi Lähis-Idas asunud ristisõdijate riikide valitsejatest, kuid reaalselt teostas ta võimu ainult oma isiklike valduste ja Jeruusalemma kuningriigi vasallide üle. Pärast Jeruusalemma langemist muslimite kätte 1187. aastal asus kuninga residents Akkos.

Jeruusalemma kuninga võim oli tavaliselt nõrk ning sõltus tugevalt kohaliku alamaadli toetusest. Tugeva kuningavõimu teket ja kinnistumist takistasid pidevad pärilusprobleemid, kuninga valitavus ning asjaolu, et iseäranis 13. sajandil kuulus tiitel sageli Euroopa kõrgaadlikele, kes ise oma kuningriigis alaliselt ei viibinud.

Pärast Jeruusalemma kuningriigi langemist 1291. aastal püsis tiitel edasi ning sellele on pretendeerinud eri pärilusliine pidi mitmed Euroopa valitsejaperekonnad. Reaalselt võimu omavatest valitsejatest kuulub Jeruusalemma kuninga tiitel tänapäeval Hispaania kuningale.

## Vaata ka

*Jeruusalemma kuningate loend
*Jeruusalemma kuningriik
Arrheniuse võrrand

**Arrheniuse võrrand** (Arrheniuse valem) väljendab keemilise reaktsiooni kiiruskonstandi sõltuvust temperatuurist, seega reaktsiooni kiiruse sõltuvust temperatuurist. See seos avaldub eksponentfunktsioonina:

::k = A e^

kus *k* on reaktsiooni kiiruskonstant, *A* on eksponendieelne tegur, *E*a on aktivatsioonienergia, *R* on universaalne gaasikonstant ja *T* on absoluutne temperatuur (kelvinites). Selle võrrandi esitas Svante Arrhenius 1884. a.

Arrheniuse võrrandit tõlgendatakse nii aktiivsete põrgete teooria kui ka siirdeseisundi teooria alusel.

Näiteks lihtne teist järku reaktsioon:
:: A + B  →  C
Selle reaktsiooni kiirus *v* ehk produkti C kontsentratsiooni kasv ajas *t* avaldub:
::*v* = *d*[C]/*dt* = *k*[A][B], 
kus [A], [B] ja [C] on vastavate ainete kontsentratsioonid. 

Kiiruskonstandi *k* väärtus ei sõltu ainete kontsentratsioonidest, kuid  sõltub temperatuurist ja reaktsiooni aktivatsioonienergiast *E*a ning avaldub Arrheniuse võrrandi kaudu järgmiselt:
::\frac{d[C]}{dt} = Ae^\frac{-E_a}{RT}[A][B]

## Vaata ka
*Keemiline kineetika
*Reaktsiooni kiiruskonstant
*Keemiaseadus
Lahu Algkool

**Lahu Algkool** oli kool Kõpsta külas Väike-Maarja vallas.

Lahu Algkool asutati 5. detsembril 1873. 1902. aastal ehitati Lahu külla uus koolimaja, kus töötas kolmeklassiline kool. Pärast kuueklassilise koolikohustuse kehtestamist õppis selles 4.–6. klass, 1932. aastast muudeti kool kuueklassiliseks algkooliks. 1940 valmis Alar Kotli projekteeritud koolimaja Kõpstale, kuhu 1940/41. õppeaastal asus õppima kolm klassikomplekti. Kool suleti 2015. aastal.

Koolis tegutses mõnda aega ka Lahu raamatukogu.

## Vaata ka
*Lahu
*Kõpsta
*Piibe maantee

## Viited
Mercury City Tower

**Mercury City Tower** (vene Меркурий Сити Тауэр) on pilvelõhkuja Venemaal Moskvas. 

Kõrghoonel on 75 korrust maa peal ja 5 korrust maa all. Hoonet hakati ehitama 2009. aastal ja see saavutas oma täiskõrguse 338 m 1. novembril 2012, olles Euroopa üheks kõrgeimaiks.

## Välislingid
* Mercury City Toweri koduleht
Hippius

**Hippius** on perekonnanimi.
## Nime kandjaid
...
## Vaata ka
*Hippius (suguvõsa), baltisaksa suguvõsa Eesti- ja Venemaal
## Viited
Ott Puuraid

**Ott Puuraid** (aastani 1936 **Ottomar Puuman**; 19. aprill 1904 Tallinn – 25. veebruar 1986 Viljandi) oli eesti arhitekt.

## Elulugu
Sündis kolmelapselises ehitustöölise peres. Tema isa töötas kümnikuna esimesel Siberi raudtee ehitusel ning ema oli nooruses Peterburis kodukooliõpetaja.

## Haridus
Ta lõpetas aastal 1923 Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja aastal 1933 Tallinna Tehnikumi, praktika sooritas aastal 1932 Soomes Paimio sanatooriumi (asub Paimio väikelinnas Päris-Soome maakonnas) ehitusel (arhitekt Alvar Aalto juhendamisel).

## Töökäik
Ta töötas Tartu Ülikooli ehitusõpetuse kabinetis ja ülikooli arhitekti kohusetäitjana, aastatel 1934–1938 Tartu maa-arhitektina, 1938–1941 Eesti Raudtee Valitsuses ja Dorprojektis ning 1941–1944 Tehnikadirektooriumi ehitusvalitsuses.

1944–1960 töötas ta Viljandi rajooni esimese peaarhitektina, organiseerides linna ja rajooni sõjajärgseid taastamistöid, seejärel Viljandi rajooni ehitus- ja arhitektuuriosakonna peaarhitektina ja arhitektina.

Projekteeris koos Harald Armaniga korteriühingu Oma Pere elamu Roosikrantsi 8b (1938–1939), toetas linnade planeeringuid ning projekteeris rohkesti eramuid eeskätt Viljandisse, Tartusse, Suure-Jaani ja Võhmasse.

Oli kolmel korral Viljandi linna TSN saadik ja täitevkomitee liige.

Kuulus Arhitektide Liitu aastast 1958.

## Isiklikku
Oli alates 14. augustist 1937 abielus Harri Moora õega, lasteaiakasvataja Ellen Mooraga. Peres oli kolm last, poeg (1939) ja kaks tütart (1942 ja 1948).

## Viited
Jeruusalemma kuningate loend

**Jeruusalemma kuningate loend** esitab aastatel 1100–1291 Jeruusalemma kuningriiki valitsenud kuningate ja kuningannade nimestiku. Eraldi tabelis on esitatud valitsejate alaealisuse, halva tervise või eemaloleku tõttu tegelikku võimu teostanud regendid.

Loendis ei ole ära toodud isikuid, kes on pretendeerinud Jeruusalemma kuninga tiitlile või kasutanud seda oma täieliku tiitli osana pärast Jeruusalemma kuningriigi likvideerimist 1291. aastal. Loendist puudub ka Jeruusalemma kuningriigi esimene valitseja Godefroy de Bouillon (võimul 1099–1100), kes ei kasutanud kuninga tiitlit ja kelle täpne ametinimetus pole teada.

## Jeruusalemma kuningad

## Jeruusalemma kuningriigi regendid

## Vaata ka

*Jeruusalemma kuningas
*Jeruusalemma kuningriik
Tallinna Linnatranspordi AS

**Aktsiaselts Tallinna Linnatransport** (TLT) on 2012. aastal Tallinna Autobussikoondise ning Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise ühendamisel loodud munitsipaalomandis transpordiettevõte, mille põhiülesandeks on Tallinnas ühistransporditeenuste osutamine.

TLT alustas juriidilise isikuna tegevust 19. juulil 2012. Selle juhatuse esimeheks sai senine Tallinna Autobussikoondise juht Enno Tamm. 1. augustist 2018 oli juhatuse esimees Deniss Boroditš, ning augustist 2022 on juhatuse esimees Kaido Padar.

Ettevõtte bussipargis on 2019. aasta lõpul 529 bussi, millega teenindatakse 75 bussiliini. TLT plaanib aastaks 2025 kõik diiselbussid gaasibusside vastu välja vahetada.

Ettevõte teenindab aastas üle 140 miljoni sõitja.

## Vaata ka
*Tallinna ühistransport
*Tallinna ühistranspordiliinid

## Viited

## Välislingid
* [./Https://www.tlt.ee/ Koduleht]
Rahakott

**Rahakott** on väikestes mõõtmetes vutlarilaadne ese sularaha, pangakaartide, isikut tõendavate dokumentide, juhiloa jne kaasaskandmiseks ja hoidmiseks. Iidsetel aegadel oli rahakott nahast valmistatud rohkem suurema koti mõõtu tarbeese.
Edru voor

**Edru voor** (ka: *Edru mägi*) 133 m kõrgune voor (suhteline kõrgus 40 m) Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas.

Edru voore lael Kabelimäel asub I aastatuhandest pärinev surnute põletamise koht (seni avastatud ainus Eestis). See on umbes 12-meetrise läbimõõduga sõõr, mis sisaldab palju sütt, nõge ja graniidipuru. Varem olnud sellel kohal 4 jala kõrgune kivivare. 1965. aasta suvel kaevati muistisest 2/5 läbi. Leiti kividest kolle, luukilde, pronkseseme katkend ja savinõukilde.

## Vaata ka
*Edru küla
*Rakke rattamaraton
*Seljamägi
*Seljamäe hoiuala

## Viited

## Välislingid
*
Viktor Svjatõšev

**Viktor Svjatõšev** (sündinud 20. veebruaril 1956 Jõgeval) on Eesti poliitik. 

Svjatõšev lõpetas 1973. aastal Jõgeva Keskkooli ja aastal 1989 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna ehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal, majandusinseneri kvalifikatsiooniga. Lisaerialana on tal ka maamõõtja ja ehitusgeodeedi kvalifikatsioon.

1988–1992 oli Viktor Svjatõšev Jõgeva abimaavanem, pärast seda töötas ta erasektoris. 

1999–2002 oli Svjatõšev Jõgeva abilinnapea ja alates 2002. aastast linnapea.

Alates 2002. aastast on Viktor Svjatõšev Reformierakonna liige ja 2020. aastast Jõgeva piirkonna juht. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel 9. valimisringkonnast, aga kogus vaid 462 häält ja Riigikokku ei pääsenud.

2009. aastal nõustus Svjatõšev regionaalminister Siim-Valmar Kiisleri ettepanekuga hakata Jõgeva maavanemaks. Ametisse nimetati ta 1. septembril 2009. Jõgeva omavalitsusjuhtide seas kohtas Svjatõševi kandidatuur vastuseisu (10 poolt- ja 13 vastuhäält), kuna enamik juhte kuulus toona Rahvaliitu. Samal aastal lubas ta pöörduda maavanema ametist lahkudes tagasi Jõgevale.

2012. aasta veebruaris ja märtsis kogus Svjatõšev allkirju suletava Palamuse päästekomando toetuseks. Vaatamata enam kui 2600 toetusallkirjale see riiklik komando suleti mais.

Viktor Svjatõšev on seisnud vastu plaanile kaotada maavalitsused. Tema hinnangul tuleks maavalitsusi pigem tugevdada, kuna maavalitsustel on riigiinstitutsioonidest parim ülevaade maakondades toimuvast.

Alates 25. jaanuarist 2021 on ta Jõgeva abivallavanem.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 476 häält ning ei osutunud valituks.

Svjatõšev kuulub Kaitseliitu ja on Jõgeva maleva abipealik.

## Viited

## Välislingid
* Viktor Svjatõšev Reformierakonna kodulehel
* Maavanema veerg Jõgeva maavalitsuse kodulehel
* "Svjatõšev nõustus Jõgeva maavanemaks hakkama" Postimees, 31. juuli 2009
* Viktor Svjatõšev "Jõgeva jätkab heade muutuste teel" Eesti Teataja. Jõgevamaa. Reformierakonna ajaleht, oktoober 2009, lk 1
* Maarius Suviste "Maavanem kogus päästekomando toetuseks üle 2600 allkirja" Õhtuleht, 20. märts 2012
* Pealtnägija: 462
* "Edukas firma lõpetas pankroti ja kohtuasjaga" Vooremaa, 5. aprill 2012
* "Maavanem: meie arvamust küsitakse ääretult vähe" Postimees, 29.06.2012
* Jaan Lukas "Jõgeva maavanem: "Peipsimaa – see kõlab ilusti ja uhkelt" Külauudised, 27.09.2012
Luua Metsanduskool

**Luua Metsanduskool** on kutsekool Jõgeva maakonnas Luua mõisa kompleksi baasil. Luua Metsanduskool loodi 1948. aastal kaheaastase õppeajaga *Kuremaa Metsakooli* nime all.

Aastatel 1949–1955 tehti mõisakompleksis ümberehitustöid, et sobitada hooned kooli vajadustega. 1953. aastal hakati looma dendroparki (Luua arboreetum), mis on praegu tuntud puuliigirohkuse poolest.

Jaanuaris 1976 ühendati Palamuse sovhoostehnikum ja Kaarepere sovhoos ning ettevõtte uueks nimeks sai Kaarepere sovhoostehnikum. Uue sovhoostehnikumi üldpindala oli 8643 ha, direktoriks määrati Johannes Leisner.

Kaarepere Sovhoostehnikum oli muskuspartide ja põldvuttide tõumajand ja tehnikumi õppemajand.

### Luua Metsanduskooli nimed
Alates asutamist 1948. aastal on kool kandnud mitmeid nimesid:
*1948–1961 Kuremaa Metsakool
*1961–1968 Jõgeva Metsamajanduse Kool
*1968–1975 Palamuse Metsamajanduse Kool
*1956–1959 Kuremaa Metsatehnikum
*1959–1961 Tihemetsa Põllu- ja Metsamajanduse Tehnikumi Kuremaa filiaal         
*1961–1968 Jõgeva Metsamajanduse Tehnikum
*1968–1976 Palamuse Metsamajanduse Sovhoostehnikum
*1976–1991 Kaarepere Sovhoostehnikum                                   
*1991–1992 Luua Metsatehnikum                                               
*1992–1999 Luua Kõrgem Metsakool              
*alates 1999 Luua Metsanduskool

### Luua Metsanduskooli juhid
*1975–1995 Villu Reiljan
*alates 2001 Haana Zuba-Reinsalu

## Luua Metsanduskooli muuseumitoad
Koolimajas asuvad 2007. aastal avatud muuseumitoad, mis kajastavad nii metsanduskooli kui ka Luua mõisa ajalugu. Eraldi väljapanek on ka topistest.

## Viited
Kingda Ka

**Kingda Ka** on Ameerika mägede tüüpi atraktsioon Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Jacksoni linnas Six Flags Great Adventure teemapargis.

See on maailma kõrgeim ja kiiruselt teine seda tüüpi atraktsioon maailmas. Atraktsiooni kõrgus on 139 meetrit ja sõidu ajal saavutavad vagunid kiiruseks 206 km/h, mis tähendab, et sõitjad saavad 1,67 G suuruse ülekoormuse. Kogu trassi pikkus on 950 m ja see läbitakse 28 sekundiga. Kingda Kal in võimalik teenindada 1400 inimest tunnis. Atraktsioon avati 2005. aastal.

## Vagunid

Kingda Ka atraktsiooni teenindab mootor, mille võimsus on 20 800 hobujõudu. Kingda Kas on kasutusel neli "rongi", mis kõik koosnevad viiest vagunist. Igas sõidukis on kohti 18 inimesele, kuid tulevikus plaanitakse kohtade arvu kahe võrra suurendada. Kasutusel on kaks paralleelset rada, mõlemal kaks rongi. Sõitma tohivad minna inimesed, kes on pikemad kui 137 cm.

## Nimi
Kingda Ka on nimetatud Bengali tiigri järgi, kes elab Six Flags Great Adventure teemapargi loomaaias.
Edru Kaanjärv

**Kaanjärv** (ka *Edru Kaanjärv*) on looduslik järv Lääne-Virumaal Edru külas. 

Registrikood: VEE2050900.

See õõtsikkaldaga järveke on Endla soostiku põhjapoolseim järv.

## Muistendid
Legendi järgi tekitanud järve taevast kukkunud pomm ja see olevat nii sügav, et kõik Edru küla köied otsakuti seotuna tema põhja ei ulatu. Teise legendi järgi tekitanud järve Kalevipoja käest mahakukkunud kivi.

## Vaata ka
*Seljajärv
*Seljamäe hoiuala

## Viited

## Välislingid
*
Arbi tänav

**Arbi tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Tamme puiesteelt, kulgeb loodesse ja lõpeb Elva tänaval.

Tänava pikkus on umbes 130 meetrit.
Eesti personaalsed omavalitsused

**Eesti personaalsed omavalitsused** olid 1930. aastail tegutsenud personaalse omavalitsuse õigustega avalik-õiguslikud isikud.

*Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik
*Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik
*Eesti Kultuurkapital
*Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940)
*Kaitseliit
*Kodanlik õhukaitse
*Tallinna Tehnikaülikool
*Tartu Ülikool

## Kutsealased omavalitsused‎
*Agronoomide Koda
*Arstide Koda
*Eesti advokatuur (1919–1941)
*Eesti kutsealased omavalitsused
*Eraettevõtete Ametnikkude Koda
*Insenerikoda
*Kalanduskoda
*Kaubandus-Tööstuskoda
*Kodumajanduskoda
*Käsitööstuskoda
*Loomaarstide Koda
*Maatööliste ja Väikemaapidajate Koda
*Majaomanikkude Koda
*Meierite Koda
*Põllutöökoda
*Rohuteadlaste Koda
*Tööliskoda
*Õpetajate Koda
*Ühistegevuskoda

## Kirjandus
*Johannes Klesment. Personaalsed omavalitsused Eestis. Politseileht, 20. juuni 1940, nr. 11/12, lk. 241–246.
Tehnilise Järelevalve Amet

**Tehnilise Järelevalve Amet** oli valitsusasutus Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas.
Amet tegeles ohutus- ja tõhususalase järelevalvega paljudes tehnikavaldkondades.
Amet liideti praeguseks nime alla Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet.

## Välislingid
*Koduleht
Seljamägi

**Seljamägi** on enam kui 10 km pikkune vallseljak (ehk oos) Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas.

Seljamägi algab Piibest 3 km loode pool, lookleb algul ida suunas ja pöördub Edru lähedal kagusse. Seljaku kõrgus on ümbritsevast maapinnast keskmiselt 8 m, kuid kohati ulatub 16 meetrini. Piibe-poolne osa koosneb murenenud paekruusamunakaist, Vägeva-poolne osa peamiselt liivast.

## Loodus
Seljamäe hoiuala (199 ha) on arvatud hoiualade võrgustiku Natura 2000 alade hulka. 

Kaitstavad elupaigatüübid on järgmised:

*huumustoitelised järved (Edru Kaanjärv) ja järvikud, 
*aas-rebasesaba ja 
*ürtpunanupuga niidud, 
*vanad loodusmetsad,
*vanad laialehelised metsad, 
*rohunditerikkad kuusikud, 
*okasmetsad oosidel ja moreenkuhjalistel, 
*soostuvad ja soo-lehtmetsad. 

Seljamäel on matkarada, mis on märgistatud suunaviitadega.

## Muistendid
*Seljamäe harjapidi on kulgenud juba muinasajal Sellist Piipe suunduv ratsarada, mis ühendas Vaigat (ehk Vaiamaad) Järvamaaga.
*Rahvajutt pajatab,et Seljamägi tekkinud Kalevipoja rüpest mahapudenenud liivast.. 
*Katkise Seljamäe kohal jahvatanud muiste väike vesiveski Piibe hurtadele jahu. 
*Ussimäel talvituvat tuhanded rästikud. Rookulla august kaevatud välja rootslaste kullatagavara.

## Vaata ka
*Edru Kaanjärv
*Piibe maantee

## Viited
Ramon Loik

**Ramon Loik** (sündinud 7. märtsil 1977) on Sisekaitseakadeemia teadus- ja arendusprorektor.   

## Hariduskäik
Ta on lõpetanud 1995. aastal Vändra Gümnaasiumi.

## Töökäik
*2010–... Sisekaitseakadeemia teadus- ja arendusprorektor 
*2009–... Sisekaitseakadeemia ja Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži koosseisuväline õppejõud
*2007–2010 Sisekaitseakadeemia välissuhete juht
*2004–2007 Euroopa Parlamendi nõunik
*2003–2004 Riigikogu Kantselei nõunik
*2002–2003 Kaitseministeeriumi ministri nõunik 
*2001–2002 Sisekaitseakadeemia rektori nõunik
*2000–2001 Kaitsepolitseiameti politseiametnik
*1998–2000 Kodakondsus- ja Migratsiooniameti kontrolli- ja analüüsiosakonna peaspetsialist
*1998–1999 Eesti Riigikaitse Akadeemia 

## Teadustöö
Tema peamine akadeemiline uurimisvaldkond on julgeolekupoliitika ja integratsioon Euroopa Liidus, fookusega piiriülese sisejulgeoleku ja õiguskaitse alase koostöö küsimustel.

### Liikmesus
*Kaasaja Euroopa Uuringute Ülikooli Assotsiatsioon
*Euroopa Politseikolledž
*Sisekaitseakadeemia 
*Euroopa Liidu Uuringute Assotsiatsioon 
*Rahvusvahelise Hariduse Euroopa Assotsiatsioon 
*Eesti NATO Ühing 
*Eesti Euroopa Liikumine

## Viited

## Välislingid
*
Teine Arnold

**"Teine Arnold"** on Urmas E. Liivi 2002. aastal valminud dokumentaalfilm Arnold Oksmaast.

## Sisu

Arnold Oksmaa saavutas Eestis laiema tuntuse, kui esines puuetega inimeste Eurovisiooni lauluvõistlusel Tamperes. Kuigi ta seda ei võitnud, otsustas ta, et väärib preemiat, ja hakkas endale tähelepanu tõmbama. Filmi seob tervikuks raamat, mille Arnold on oma elust kirjutanud.
Baeri saar

**Baeri saar** (Остров Бэра) asub Taimõri lahes. Baltisaksa teadlase ja embrüoloogi Karl Ernst von Baeri auks nimetatud saar on 3,5 km pikk ja asub lahesuu keskel, Alam-Taimõra jõe laheks suudmes umber 13 km kaugusel Kara merest:. 

Baeri nimi anti saarele tema meteoroloogiliste avastuste eest Arktikas aastatel 1830–1840.
Kambja Ignatsi Jaagu Põhikool

**Kambja Ignatsi Jaagu Kool** on põhikool Tartu maakonnas Kambja alevikus. 

Kool on rajatud aastal 1686 Kambja kirikuõpetaja Andreas Verginiuse poolt.

Aastatel 1702-1744 töötas Kambja koolis õpetajana Ignatsi Jaak, kelle järgi on kool nime saanud.

Aastatel 1994–2016 oli kooli direktor Enn Liba. Tegevuse eest koolidirektorina ja kohaliku elu edendajana on talle antud Tartumaa teenetemärk (2013) ja Valgetähe IV klassi teenetemärk (2005). 

Aastatel 2016-2025 juhtis kooli direktor Marika Karo.

Aastast 2025 töötab kooli direktorina Sandra Sagar.

Kooli logo on valminud 30 aasta jooksul kolme vilistlase ühistöö tulemusena.

## Kooli muuseum
Koolil on oma muuseum.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Martin Pau "Kambja kool jäi katuseta" Postimees, 22. veebruar 2000
* Neeme Korv "Kambjas pandi nurgakivi uuele koolimajale" Postimees, 31. august 1998
* Vallo Nuust "Kambja Ignatsi Jaagu koolis helises streigikell" Postimees, 5. detsember 2003
* Made Laas "Kambja kirik vajab miljoneid" Postimees, 27. august 1997
* Toivo Ärtis "Kambjas peeti koolilõpuaktus kirikus" Õhtuleht, 22. juuni 2004
* Toivo Ärtis "Kambjas õpetatakse aabitsalapsi õpetajate toas" Õhtuleht, 1. september 2004
August Kitzbergi nimeline Gümnaasium

**August Kitzbergi nimeline Gümnaasium** on üldhariduskool Viljandi maakonnas Karksi-Nuias aadressil Kooli 1.

1994. aastal sai kooli nimeks **Karksi-Nuia Keskkool,** 1995. aastal **Karksi-Nuia Gümnaasium**. Alates 2008. aastast kannab kool nime  **August Kitzbergi nimeline Gümnaasium**. Koolis õppis 2022. aastal 289 õpilast.

## Vaata ka
*August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi staadion

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Adelheid (film)

**"Adelheid"** on 1969. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Vladimír Körneri 1967. aastal ilmunud samanimelisel romaanil.

## Süžee
Filmi tegevus toimub Teise maailmasõja järel 1945. aasta sügisel ja talvel. Sõja ajal Inglismaal viibinud Viktor Chotovický saadetakse Põhja-Moraavias sudeedisakslastelt Heidemannidelt äravõetud mõisahäärberi järelevaatajaks. Endise omaniku tütar Adelheid määratakse talle majateenijaks. Esialgu suhtuvad nad teineteisesse umbusu ja võõristusega, kuid vähehaaval hakkavad nende suhted muutuma soojemaks. Ootamatult saabub aga koju Adelheidi idarindel võidelnud vend Hansgeorg, keda oli seni hukkunuks peetud. Sündmused hakkavad arenema ettenägematult ning lõpevad Adelheidi jaoks traagiliselt.

"Adelheid" oli esimene Tšehhoslovakkia mängufilm, kus käsitleti sudeedisakslaste väärkohtlemist ja väljasaatmist.

## Osatäitjad
*Petr Čepek – Viktor Chotovický
*Emma Černá – Adelheid
*Jan Vostrčil – Hejna
*Pavel Landovský – Jindra
*Jana Krupčiková – tüdruk
*Alžběta Frejková – vana saksa naine
*Lubomír Tlalka – Karlik
*Miloš Willig – kapten
*Karel Hábl – leitnant
*Zdeněk Mátl – Hansgeorg
Paranga rajoon

**Paranga rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Elis. Asub Vabariigi idaosas.

Paranga rajoon moodustati 1931. aastal tatarlaste palvel. 8. juulini 1932 oli rajooni nimi *Tatari rajoon*.

Rajoon jaguneb 1 linna- ja 8 külaasunduseks (*сельское поселение*).

Rajooni rahvaarv on 14 800. 37% elanikest elab Paranga alevis. 1989. aastal moodustasid tatarlased 47,6%, marid 41,6% ja venelased 10,2% elanikest.

## Viited

## Välislingid
*http://mari-el.gov.ru/paranga/
Kuženeri rajoon

**Kuženeri rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Elis. Asub Vabariigi idaosas.

Rajoon jaguneb 1 linna- ja 8 külaasunduseks (*сельское поселение*).

1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli rajooni rahvaarv 17 958. Marid moodustasid 72% elanikest ja venelased 26,4%.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli rajooni rahvaarv 14 556. Neist, kes rahvust märkisid, olid 74,15% marid ja 23,97% venelased.

## Viited

## Välislingid
*http://www.kuzhener.ru/
Mari-Tureki rajoon

**Mari-Tureki rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Elis. Asub Vabariigi idaosas, piirneb põhjas ja idas Kirovi oblastiga ja lõunas Tatarstaniga.

Rajoon jaguneb 1 linna- ja 5 külaasunduseks (*сельское поселение*). Halduskeskus on Mari-Tureki alev, kus elab 22% rajooni elanikest.

Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mari-Tureki rajooni elanikest marisid 50,00%, venelasi 24,76%, tatarlasi 18,48% ja udmurte 5,92%.

## Viited