open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suvorov (aadlisuguvõsa)

**Suvorov**, hiljem krahv **Suvorov-Rõmnikski** ja vürst **Italiiski**  (saksa keeles *Suworow-Rimnikski*) oli Venemaa aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
Suvorovid olid pärit ilmselt Rootsist, kust nad XVI sajandi alguses Venemaale rändasid. Suguvõsaliin algab XVI sajandi lõpul elanud Saveli Suvoroviga, kes oli maavaldaja Kašinski maakonnas. Selle piirkonnaga jäid tema järeltulijad seotuks XVIII sajandini. 

Tema viienda põlve järeltulija Vassili Ivanovitš Suvorov (1705−1775) tegi karjääri sõjaväeteenistuses ja tõusis kindral ''en chef''´iks. Tema poeg Aleksandr Vassiljevitš Suvorov (1729−1800) oli nimekas sõjaväelane, kellest sai esmalt kindralfeldmarssal ja seejärel generalissimus. 22. septembril 1789 andis Püha Rooma keiser talle krahvitiitli. Sama aasta 6. oktoobril andis Venemaa keiser Paul I talle samuti krahvitiitli ja ta sai Râmnici lahingu (1789) (venepäraselt Rõmnik) järgi lisanime **Rõmnikski**. 1799. aasta 6. oktoobril sai temast Venemaa keisririigi vürst perekonnanimega **Italiiski** (Itaalia sõjakäigu auks). 

Tema järeltulijad olid tuntud nimega vürst Italiiski, krahv Suvorov-Rõmnikski. 29. märtsil 1851 anti neile lisatiitel *hiilguslik*. Suvorovite vürstisuguvõsa meesliin kustus 1893. aastal.

## Suvorovid rüütelkonna matriklis
Suvorovid võeti kõigi nelja Balti rüütelkonna matriklisse. 1849. aastal võeti suguvõsa Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse ja Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Suguvõsa liikmeid
*Jevstafi Ivanovitš Suvorov (suri pärast 1703), stolnik 
*Vassili Ivanovitš Suvorov (1705−1775), kindral *en chef*, senaator, Tobolski kuberner 
*Vürst Aleksandr Vassiljevitš Italiiski, krahv Suvorov-Rõmnikski (1729−1800), kindralfeldmarssal, generalissimus
*Fjodor Aleksandrovitš Suvorov (1739−pärast 1786), brigadir
*Vürst Arkadi Aleksandrovitš Italiiski, krahv Suvorov-Rõmnikski (1780−1811), kindralleitnant, kindraladjutant
*Hiilguslik vürst Aleksandr Arkadjevitš Italiiski, krahv Suvorov-Rõmnikski (1804−1882), jalaväekindral, kindraladjutant, Balti kindralkuberner, Peterburi sõjakindralkuberner, kogu jalaväe kindralinspektor

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980).
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 589-591, 695 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00589.html?prozent= https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00695.html?prozent=.
*Руммель, Витольд Владиславович. *Родословный сборник русских дворянских фамилий*. Том II. С.-Петербургь: Издание А. С. Суворина, 1887. Lk 438-444 https://runivers.ru/bookreader/book10056/#page/445/mode/1up.
Virmalised (ajaleht 1913)

**Virmalised** (*kaanepealkirjaga "Wirmalised"*) oli ajaleht, mis ilmus 1913–1915 aastatel lisalehena Postimehe, Elu, Viljandi Teataja, Sakala ja Rakvere Teataja ajalehtedes. 

Sisu poolest oli see piltidega illustreeritud kirjanduslik, kunstiline ja teaduslik ajaleht, mis ilmus 1 kord nädalas.Ajalehe toimetaja oli Jaan Tõnisson.

Vastutavad toimetajad: 
* Hans Rebane 1913–1914, nr. 35  
* Anton Jürgenstein 1914, nr. 36  
* Heinrich Moorson 1914, nr. 37 – 1915. 

## Viited
Naima Suude

**Naima Suude** (9. märts 1932 – 9. aprill 2024)https://www.eaa.ee/memoriam-naima-suude oli eesti köite- ja nahakunstnik.

## Hariduskäik
* 1952–1957 Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituut, nahkehistöö eriala
* 1974 täiendõpe Leipzigi graafika- ja raamatukunsti kõrgkooli köitekojas

## Töökäik
* 1960–1966 Kunstitoodete Kombinaat ARS
* 1966–2008 ERKI (hiljem Tallinna Kunstiülikool, Eesti Kunstiakadeemia) nahakunsti osakonna töökoja juhataja, meister

## Tunnustus
* 1987 köitekunstipreemia F. Tuglase “Taevased ratsanikud” eest
* 2007 Eesti Vabariigi Valgetähe V klassi teenetemärk

## Looming
1995, 2000, 2005, 2010, 2015 rahvusvaheline köitekunstinäitus "Scripta manent", Tallinn

### Isikunäitused
* 1982, 1970 Tallinna kunstisalong (koos Endel Valk-Falguga)
* 2017 "Põlispark. Naima Suude 85", Tallinna Keskraamatukogu

### Valik varasemaid näitusi
Aktiivset näitustegevust alustas 1965. aastal https://www.eaa.ee/memoriam-naima-suude
* 1970 Eesti tarbekunstinäitus, Tallinn
* 1978, 1983, 1987, 1990 köitekunstinäitused, Tallinn
* 1979 Eesti tarbekunsti ja graafika näitus, Lodz, Poola
* 1979, 1983 Baltimaade tarbekunstitriennaal, Tallinn
* 1982 Eesti tarbekunstinäitus, Tallinn, Helsingi, Leipzig, Veneetsia
* 1995, 2000, 2005, 2010 rahvusvaheline köitekunstinäitus “Scripta manent”, Tallinn
* 2001–2005 H. Chr. Andersenile pühendatud köitekunstinäitus “Muinasjutuimed”, Kopenhaagen, Odense, Tallinn, Riia, Vilnius, Pärnu, Viljandi
* 2002 köitenäitus-konkurss “Eesti luule kulda”, Eesti Akadeemiline Raamatukogu
* 2003 rahvusvaheline köitekunstinäitus “Knyga/Book”, Vilnius, Leedu
* 2003, 2004 köitekunstinäitus “Fr. R. Kreutzwald 200”, Tallinn, Võru
* 2003–2006 EKA nahakunsti osakonna näitused, Tallinn, Viljandi
* 2004–2006 nahakunstinäitus “Lembelaekad”, Tallinn, Riia, Vilnius, Narva, Keila, Elva
* 2006–2008 “Scripta manent III” valiknäitus, Turu, Göteborg, Malmö, Uppsala, Helsingi, Riia
* 2007, 2009 IX ja X rahvusvaheline köitekunsti biennaal, St Rémy-lès-Chevreuse, Prantsusmaa
* 2008 näitus-konkurss ”Luuleline köide”, TLÜ Akadeemiline Raamatukogu
* 2008–2010 nahakunstinäitus “Paikkond”, Tallinn, Kohila, Viljandi, Võru
* 2009 köitekunstinäitus "Eesti rahvakultuur", Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinna Keskraamatukogu
* 2010 köitekunstinäitus “Eesti köide”, Tallinna Keskraamatukogu
* 2011 köitekunstinäitus "Kalevipoeg", Tallinna Keskraamatukogu

## Liikmesus
* 1970 Eesti Kunstnike Liidu liige
* 1996 Eesti Köitekunstnike Ühenduse asutajaliige   
* 2010 Eesti Kunstnike Liidu auliige 

## Viited
Virmalised (ajaleht 1907)

**Virmalised** : *"Sõna" kaasanne* (esiküljel nimega "**Wirmalised.**") oli huumori- ja satiiriajaleht, mis ilmus 1907. aasta augustis Tartus ja piirdus ainult 1 numbriga. Korraga ilmus see väljaanne nii ajalehe Postimees eriväljaandes Elu kui ka ajalehe Sõna lisalehena. Osa tiraažist ilmus alapealkirjaga ""Elu" erakorraline hinnata kaasanne".

Virmalised oli pigem augutäiteks ajalehele Sädemed, mis ei ilmunud 1907. aasta juunist septembrini.

Ajalehe esikaanel oli Karl August Hindrey karikatuur. Ajalehe maht oli 8 lehekülge.Ajakirja toimetaja oli Karl August Hindrey, väljaandja ja toimetaja Mart Raud.

Ajalehte trükiti Tartus Postimehe trükikojas.

## Viited
Bērzaine (Kocēni piirkond)

**Bērzaine** (vanasti ka **Jaunburtnieki**) on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas, Bērzaine valla halduskeskus. Külas on raamatukogu, postkontor ja rahvamaja. 

Bērzaine asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, 18 km kaugusel endisest piirkonnakeskusest Kocēnist ja 119 km kaugusel Riiast. Külas on Bērzaine bussipeatus.

Külas kasvav Antiņi vaher ümbermõõduga 4,12 meetrit on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Saulieši muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Küla kujunes Jaunburtnieki mõisa (*Sternhof*) juurde. Mõisakompleksist on säilinud härrastemaja, mõisavalitseja maja, laut-tall, ait, sepikoda, piiritusevabrik ja park. Nõukogude ajal oli küla «Bērzaine» kolhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.

## Elanikkond


* 129 (1970)
* 181 (1979)
* 258 (1989)
* 297 (2000)

* 270 (2011)
* 249 (2016)
* 267 (2021)
* 252 (2025)


## Viited
Dante ja Vergilius

„**Dante ja Vergilius**“ on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil.

1850. aastal valminud teosel on kunstnik kujutanud Dantet ja Vergiliust põrgus. Esiplaanil on hukkamõistetud hing, petis Gianni Schicchi puremas ketser ja alkeemik Capocchio kõri.

## Viited
Välismaalaste pseudonüümide loend

''Siin on loetletud tuntumaid välismaiseid pseudonüüme

__NOTOC__

## A
*Alice Cooper = Vincent Damon Furnier
*Aleksis Kivi = Alexis Stenvall
## C
*Che = Ernesto Rafael Guevara de la Serna
## D
*David Bowie = David Robert Jones
## E
*Elton John = Reginald Kenneth Dwight
*Émile Ajar = Romain Gary
## F
*Fred Astaire = Frederick Austerlitz
*Freddie Mercury = Farrokh Bulsara
## G
*Greta Garbo = Greta Gustafsson
## J
*Jack London = John Griffith London
*Johnny Rotten = John Joseph Lydon
*Jossif Stalin = Jossif Džugašvili
## K
*Knut Hamsun = Knut Pedersen
## M
*Maksim Gorki = Aleksei Maksimovitš Peškov
*Maksim Litvinov = Hennoch Wallach
*Marilyn Monroe = Norma Jean Baker
*Mark Twain = Samuel Langhorne Clemens
*Marlene Dietrich = Maria Magdalena von Losch
*Max Stirner = Johann Kaspar Schmidt
*Mihhail Borodin = Jakob Grusenberg
## O
*O. Henry = William Sydney Porter
*Ornella Muti = Francesca Romana Rivelli
## P
*Pelé = Edson Arantes do Nascimento
## R
*Ravachol = François Claudius Kœnigstein
## S
*Sergei Kirov = Sergei Kostrikov
*Sid Vicious = John Simon Ritchie
*Sophia Loren = Sofia Scicolone
## V
*Willy Brandt = Karl Herbert Frahm
*Vladimir Lenin = Vladimir Uljanov
*Woody Allen = Allen Koningsberg
Mahmud II

**Mahmud II** (osmanitürgi keeles محمود ثانى *Mahmud-i sānī*; محمود عدلى *Mahmud-i Âdlî*; türgi keeles *II. Mahmud*; 20. juuli 1785 – 1. juuli 1839) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1808–1839. Ta oli Abdülhamit I ja Nakşidil Sultaana poeg. 

Mahmut II tugevdas mitme reformiga keskvõimu. Kaotas 1826. aastal janitšaride korpuse ja 1834 sõjaväelääni. Euroopapärastas haldust ja hariduskorraldust. Tema reforme valmistasid ette tanzimatti, kuid ei suutnud pidurdada Türgi välispoliitilist nõrgenemist: Vene-Türgi sõjas (1828–1829) sai Türgi lüüa Venemaa keisririigilt, 1831–1833 ja 1839. aastal sai Türgi lüüa Egiptuse asevalitsejalt Muḩammad ‘Alīlt ning 1838. aastal tehti mööndusi Prantsusmaale ja Suurbritanniale.
Neuchâteli Ülikool

**Neuchâteli ülikool** (prantsuse keeles **Université de Neuchâtel**, lühend **UniNE**) on ülikool Šveitsis Neuchâtelis.

Ülikool on asutatud aastal 1838. Õpe toimub prantsuse keeles.

Suurim teaduskond on kunstide ja humanitaarteaduste teaduskond 2000 üliõpilasega. Kokku õpib ülikoolis üle 4000 üliõpilase.

Ülikooli aadress on Avenue du 1er-Mars 26, CH-2000, Neuchâtel.

## Välislingid
*Koduleht
Thomas Starzl

**Thomas Earl Starzl** (11. märts 1926 Le Mars, Iowa – 4. märts 2017 Pittsburgh, Pennsylvania) oli USA arst, teadlane ja siirdamise asjatundja. 

Ta siirdas 1963. aastal esimesena maailmas inimmaksa ning teda nimetatakse kaasaegse siirdamismeetodi loojaks. 

Tema esimene siiratud maksaga patsient ei jäänud ellu. Starzl asus 1980. aastatel tööle Pittsburghi Ülikooli, et luua äratõukereaktsiooni ennetavaid ravimeid, sealhulgas immuunsüsteemi alla suruva *[[azathioprine]]*i ning tsüklosporiini ja takroliimuse. 1967. aastal siirdas ta inimmaksa teist korda ning seekord jäi patsient ellu.

Starzl on lisaks maksale siiranud ka kaksikute ja veresugulaste laipade elundeid. Peale selle on ta siiranud loomade, näiteks paaviani maksa inimestele. 1984. aastal siirdas Starzl kuueaastasele tüdrukule maksa ja südame.

1991. aastal läks Starzl pensionile ja avaldas oma eluloo "The Puzzle People".

## Starzli tsitaate
*Mul oli suur hirm, et vean alt inimesi, kes usaldasid oma tervise minu kätesse.*

*Isegi lihtsa operatsiooni puhul vaatasin raamatust üle.., seejärel läksin kartustundega operatsioonituppa ning olin teovõimetu kuni operatsiooni alguseni.*

*Ebaõnnestumiste unustamise asemel jäid need mulle meelde igaveseks.*

## Surm
Ta suri 90-aastaselt 4. märtsil 2017 oma pere keskel.

## Tunnustus
*1999 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks

## Viited
Ljubomõrka (Tšetšelnõki rajoon)

**Ljubomõrka** (ukraina keeles Любомирка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 971. Pindala on 3,8 km².
Balõn (Litõni rajoon)

**Balõn** (ukraina keeles Балин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 565. Pindala on 0,225 km².
Heinrich Scheel

**Heinrich Carl Scheel** (lätipäraselt *Heinrihs Kārlis Šēls*; 17. mai 1829 Hamburg – 13. aprill 1909 Riia) oli saksa päritolu peamiselt Riias tegutsenud arhitekt.

Ta oli pärit müürseppmeistri perekonnast ning õppis puusepa ametit kuni 1847. aastani Kielis ja Hamburgis. Ta läks 1847. aastal Peterburi ning õppis Peterburi Kunstide Akadeemia juures asuvas kunstikoolis arhitektuuri, mille lõpetas 1853. aastal Ludwig Bohnstedti õpilasena.

Ta töötas põhiliselt Riias, kuid tema projekteeritud ehitisi on ka mujal Läänemere kubermangudes. 1899. aastal hakkas ta töötama koos arhitekt Friedrich Scheffeliga ning nad asutasid arhitektibüroo "Scheel & Scheffel".

## Looming
### Riias ja Lõuna-Liivimaal
*1853–1854 Mustpeade Maja ümberehitus
*1868 kortermaja *Raiņa bulvārī 13* (praegu Saksamaa saatkond Lätis)
*1875 Transehe-Roseneckide maja *Brīvības bulvārī 32*
*1877 Riia Vaimuliku Seminari uus hoone *Kronvalda bulvārī 9*
*1885 Väinalinna raudteejaama laiendus (praegu ümberehitatuna Riia keskraudteejaam)
*1897 Ķemeri luteri kirik 

### Põhja-Liivimaal (Liivimaa Eesti osas)
*1871–1873 Arussaare Issanda Taevaminemise kirik
*1871–1873 Kavilda Püha Aleksandri kirik
*1871–1873 Lalsi Püha Nikolause kirik
*1871–1873 Leisi Püha Olga kirik
*1871–1873 Laimjala Vassilius Suure kirik
*1871–1873 Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani pühakuju kirik
*1871–1873 Mustjala Prohvet Eeliase kirik
*1871–1873 Penuja Kõikide Pühakute kirik
*1871–1873 Piila Peaingel Miikaeli kirik
*1871–1873 Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kirik
*1871–1873 Reomäe Apostel Andrease kirik
*1871–1873 Tornimäe Neitsi Maarja Kaitsmise kirik
*1871–1873 Tiirimetsa Kristuse Sündimise kirik
*1871–1873 Torgu Apostel Johannese kirik
*1871–1873 Tuhalaane Jumalaema Uinumise kirik
*1871–1873 Uruste Issanda Taevaminemise kirik
*1871–1873 Ööriku Püha Kolmainu kirik

### Eestimaal
*1871–1873 Aruküla Püha Kolmainu kirik
*1902–1903 Tallinna Uue turu äärse haljasala Saksa Linnateatri ajutine kerge puitteater, nn *Interimstheater*, mis süüdati 1905. aasta 15. oktoobril
Laili Jõgiaas

**Laili Jõgiaas** (aastani 1993 **Land**; sündinud 9. veebruaril 1974 Võrumaal Sõmerpalu vallas) on eesti laulja (sopran) ja raamatukogutegelane.

Aastal 1993 lõpetas ta muusikaõpetaja erialal Tartu Õpetajate Seminari (õpetaja Mare Puusepp), aastal 1998 lauluerialal Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli (Vivian Kallaste klass) ja 2004. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (Riina Airenne klass). 

Laili Jõgiaas on täiendanud end 2008. aastal Hamburgi rahvusvahelises muusikakolledžis ning paljudel meistrikursustel (1998, 2001, 2002, 2003 ja 2007 Eva Märtsoni, 2002 ja 2003 Thomas Wiedenhoferi, 2003 Agnethe Cristenseni, 2006 Rita Damsi ja Barbara Pearsoni ning 2007 Ingrid Kremlini juures). 

Aastal 2009 lõpetas ta ärikorralduse erialal Tartu Kutsehariduskeskuse ning õpib aastast 2011 Eesti Maaülikooli magistriõppes majandusarvestust ja finantsjuhtimist. 

Aastatel 2004–2011 oli ta Vanemuise teatri kooriartist ja 2011–2012 Eesti Kontsertkoori laulja. Ta on esinenud soolokavadega Eesti linnades ja maakohtades.

Alates aastast 2012 on Jõgiaas Oskar Lutsu nimelise Tartu Linnaraamatukogu Karlova-Ropka haruraamatukogu juhataja ning aastast 2013 ühtlasi Tartu I Muusikakooli lauluõpetaja.
Hordašivka

**Gordašivka** (ukraina keeles Гордашівка) on küla Ukrainas Tšerkassõ oblastis Talne rajoonis. Elanike arv on 986.
Marssal (Rumeenia)

**Marssal** (rumeenia keeles *mareșal*) on Rumeenia relvajõudude kõrgeim auaste. Selle annab Rumeenia president ja kinnitab Riigikaitse Ülemnõukogu (*Consiliul Suprem de Apărare a Ţării*) eriliste teenete eest eranditult sõja-ajal. Sellest madalam on kindrali (*General*) aukraad.  

Teiste riikide relvajõududes vastab marssalile feldmarssali auaste. Reeglina ei ole auastet Rumeenia tegevsõjaväelastele antud (v.a Antonescu) ja seega on see olnud pigemini austav nimetus. I maailmasõjas sõdinud kindralid Averescu ja Prezan said selle au osaliseks juba erus olles. See auaste on antud ka kõigile Rumeenia kuningatele. 

### Rumeenia marssalid

## Vaata ka
*Marssal
Poola marssal

**Poola marssal** (poola keeles *Marszałek Polski*) on Poola relvajõudude kõrgeim auaste. Seda antakse komandöridele, kes on olnud sõjas võidukad. Sellest madalam auaste on kindral (*generał*), mis on aastast 2002 *de facto* kõrgeim aukraad Poola relvajõududes. Poola marssali auaste kehtestati 1920. aastal. Esimesed kolm nimetati Poola Vabariigi ajal, ülejäänud kolm said auastme Poola Rahvavabariigis. Rola-Żymierski ja Rokossowski said aukraadi Stalini korraldusel.

### Poola marssalid

## Vaata ka
*Marssal
Impeeriumi esimene marssal (Itaalia)

**Impeeriumi esimene marssal** (itaalia keeles *Primo Maresciallo dell'Impero*) oli Itaalia kuningriigi sõjaväeline auaste aastatel 1938−1945. See oli maaväe kõrgeim aukraad, kuid oma olemuselt oli see pigemini tiitel. Sellest madalam oli maaväes Itaalia marssali (*Maresciallo d'Italia*), õhuväes lennuväemarssali (*Maresciallo dell'Aria*) ja mereväes suuradmirali (*Grande Ammiraglio*) aukraad. Auaste loodi 30. märtsil 1938 Itaalia parlamendi otsusega. Aukraad kaotati 1945. aastal.

### Itaalia Impeeriumi esimesed marssalid

## Vaata ka
*Itaalia marssal
Flagshipi programm

**Flagshipi programm** on üks NASA programmidest Päikesesüsteemi uurimiseks, mis on mõeldud kõige ajakulukamate ning kallimate missioonide jaoks. Flagshipi programmist väiksemad on keskmise eelarvega Discovery programm ja väikese eelarvega New Frontiersi programm.

NASA Flagshipi programmi missioonide eelarve on tavaliselt üle ühe miljardi USA dollari, mis võimaldab uurida NASA jaoks eriti tähtsaid objekte. Flagshipi missioone on tänini saadetud näiteks Jupiterile, Europale, Saturnile ja Marsile.

## Ajalugu

1992. aastal otsustas NASA, et missioonid peaksid valituks osutumise nimel hakkama omavahel võistlema. Sellest otsusest sündisid esialgu Discovery ja Flagshipi programm. Hiljem lisandus nendele ka New Frontiersi programm.

2011. aastal teatas Ameerika Ühendriikide Riiklik Teadusnõukogu, et NASA Flagshipi missioonide kõrgeimaks prioriteediks peaks olema Mars Astrobiology Explorer-Cacher (MAX-C), mis pidi olema NASA panus ExoMarsi ja eelkäija Marsi pinnaseproovide Maale toomise missioonile. Tähtsuselt järgmine pidi olema NASA-ESA ühismissioon EJSM/Laplace ja oluliseks peeti ka Veenusele, Uraanile ja Enceladusele kosmosesondide saatmist. 

Veebruaris 2012 peatas NASA eelarvekärbete tõttu oma osaluse ExoMarsis, et kinni maksta James Webbi kosmoseteleskoobi lisakulud. Samuti peatati teadmata ajaks kõikide Flagshipi programmi missioonide planeerimine. NASA on planeerimise peatamise suhtes hiljem teinud ka erandeid ning detsembris 2012 kuulutati välja Mars 2020 missioon. 2015. aastal teatas NASA Europa Multiple-Flyby Missioni heaks kiitmisest.

## Flagshipi missioonid

NASA Flagshipi programmi kuuluvad järgmised missioonid:

## Viited
Dikļi vald

**Dikļi vald** (läti keeles *Dikļu pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Bērzaine, Zilaiskalnsi, Matīši ja Kocēni vallaga, Limbaži piirkonna Umurga, Katvari ja Brīvzemnieki vallaga ning Cēsise piirkonna Stalbe vallaga.

Valla pindala on 157 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1138 inimest. Valla keskus on Dikļi küla. Vallavanem on Atis Antons.

## Ajalugu

Valla algsed asukad olid liivlased. Aastal 1935 oli Dikļi valla pindala 110 km². 1945. aastal moodustati vallas Dikļi ja Jaundikļi külanõukogu, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1951 liideti Dikļi külanõukoguga likvideeritav Jaundikļi külanõukogu. Aastal 1961 liideti külanõukoguga osa Dauguļi külanõukogu maadest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kocēni piirkonda.

## Loodus

Valla kirdeosa jääb Tālava madalikule, põhjaosa Idumea kõrgustikule, ülejäänud osa aga Limbaži tasandikule. Suurimaks jõeks on Briede. Vallas on ka paar pisikest järve, idaosas asuvad aga rabad.

Looduskaitse all on Saulgoži kask, Krieviņi tamm, Skrastiņi pärn, Lejnieki tamm, Uskuri tamm, Budenbroka pärn, Budenbroka saar, Budenbroka mänd, Grantskalni tammed, Celmiņi mänd, Vijciemsi tammed, Zviedi mänd, Dumpuri mänd, Kauguriņi pärn, Kauguriņi tamm, Māzerainise kuusk, Vintēni saar, Vecmeicēni saar, Ošlejase tamm, Mācītājmuiža pärn, Dikļi suur pärn, Dikļi mõisapargi pärnad, Dikļi saared, Dikļi kiriku tammed, Valge mänd, Grotūži tamm, Vilnīši tamm, Vilnīši Suurtamm, Ezeriņi tamm, Rijnieki tamm, Rijnieki mänd, Dikļi mõisa allee, Garklāvi kask, Dauguļi mõisa lehised, Mazbrenguļi tammed, Kuitese hõberemmelgas, Limbaži suurtee tamm, Ceļmala teine tamm, Labrenči tamm, Zvejnieki tammed, Tiltiņi tamm, Jaunzemi õunapuu, Kalmistupärn, Jaunzemi tamm, Kovārņi tamm, Radziņi tamm, Lazdukalnsi tammed, Laipenese mänd, Baueri pärn, Smiči pärn, Tilcēni künnapuu ja Dumpuri tammed. Valla lõunapiiri ääres paiknevad osaliselt Vīķvēni soo ja Augstroze hoiualad. Suur osa vallast asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Kultuurimälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Dikļi mõisa hoonetekompleks, kaks Grebi linnamäge ja esimese Läti laulupeo toimumispaik. Valda jääb veel aastal 1630 ehitatud Dikļi kirik, mille kantsel, altar, orel ja hauplaadi fragmendid on kunstimälestistena riikliku kaitse all. Regionaalse kaitse all on Lapurga muinaskalmed, Budenbroka mõisa elumaja ahi, Budenbroka muinaskalmed ja Piltiņkalnsi hiis. Kohaliku kaitse all on Rožkalni muinaskalmed, ja Lapurga linnamägi.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 538 lätlast, 13 venelast, 11 valgevenelast, 6 ukrainlast, 6 poolakat ja 2 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Zilaiskalnsi vald

**Zilaiskalnsi vald** (läti keeles *Zilākalna pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Dikļi, Bērzaine ja Kocēni vallaga.

Valla pindala on 29,4 km². 2016. aasta seisuga elas seal 760 inimest. Aastal 2011 elas vallas 379 lätlast, 277 venelast, 54 valgevenelast, 13 ukrainlast, 10 poolakat ja 12 leedulast. Valla keskus on Zilaiskalnsi küla. Vallamaja asub aadressil Imanta iela 7, vallavanem on Anita Žogla.

Valla alad kuulusid algselt Mujāni valda. Aastal 1961 sai Zilaiskalnsist alev, millega ühendati ka osa Mujāni külanõukogus asuva sovhoosi Tožas maadest, pannes niiviisi aluse Zilaiskalnsi maaterritooriumile. Aastal 1963 Mujāni külanõukogu likvideeriti ja osa selle maadest liideti Zilaiskalnsi aleviga ning Zilaiskalnsi maaterritooriumiga. Aastal 1975 liideti osa maaterritooriumi maadest Kocēni külanõukoguga. Aastal 1990 ühendati Zilaiskalnsi maaterritoorium ja alev Zilaiskalnsi vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kocēni piirkonda.

Vald jääb Tālava madalikule, seal asub selle piirkonna kõrgeim punkt Zilais kalns (127 m). Suurimaks jõeks on Briede. Tähtsaim tööstusharu on turba tootmine. Vald asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Michael T. Flynn

**Michael Thomas Flynn** (sündinud detsembris 1958 Rhode Islandi osariigis Middletownis) on erruläinud USA kindralleitnant ja endine sõjaväeluure Defence Intelligence Agency direktor ja USA presidendi Donald J. Trumpi nõunik.  

Flynn oli 25. USA riikliku julgeoleku nõunik alates 20. jaanuarist kuni 13. veebruarini 2017, olles sellega kõige lühema ametiajaga julgeolekunõunik USA ajaloos. Michael T. Flynn pidi tagasi astuma seetõttu, et ta ei avaldanud asepresidendile piisavalt infot seoses vestlusega Vene suursaadikuga enne ametisseastumist peetud vestluse sisust.

## Viited
The Trump Organization

**The Trump Organization** on organisatsioon, mis haldab Donald Trumpi varasid. See asutati aastal 1923. The Trump Organization tegeleb kinnisvara arenduse, investeerimise ning vahendamisega. Antud brändi alla kuulub vähemalt 515 organisatsiooni. 

## Viited
Oelsen

**Oelsen** (ka Olsen, U(e)lsen) oli Preisimaal ja Baltikumis tegutsev aadlisuguvõsa. 

Aadlisuguvõsast on teateid alates 13. sajandist.

1620 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Välislingid
*http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000602/images/index.html?&seite=460&pdfseitex=
Itaalia marssal

**Itaalia marssal** (itaalia keeles *Maresciallo d'Italia*) oli Itaalia kuningriigi relvajõudude auaste aastatel 1924−1947. Kuni 1938. aastani oli see kõige kõrgem aukraad, seejärel Impeeriumi esimesest marssalist madalam. Õhuväes vastas sellele lennuväemarssali (*Maresciallo dell'Aria*) ja mereväes suuradmirali (*Grande Ammiraglio*) auaste. Aukraadi kehtestas 1924. aastal Benito Mussolini. Esimesed seitse marssalit olid I maailmasõja väejuhid, kaks (De Bono ja Graziani) sai auastme tegevuse eest sõjas Etioopiaga ja ülejäänud neli olid Itaalia sõjaväelased II maailmasõjas. Aukraad kaotati 1947. aastal.

### Itaalia marssalid

## Vaata ka
*Impeeriumi esimene marssal
*Marssal
Rahden

**Rahden** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Minden-Lübbecke kreisis. 

Linnas elab 15 581 elanikku (2015).

Rahdenit on esimest korda mainitud 1033.

## Viited
Rahden (aadlisuguvõsa)

**Rahden** on Saksamaalt Bremeni stiftist (saksa *Erzstift Bremen*) pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid ka Baltikumis. 

Aadlisuguvõsast on teateid alates 13. sajandist.

Roleff von Rahdeni (* enne 1503; † pärast 1541) ajal rändas suguvõsa Baltikumi. 

1620 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
## Suguvõsa liikmeid
* Friedrich Ferdinand von Rahdeni (1783–1857), Kuramaa Piltene kreisimarssal
*Wilhelm von Radhen (1793–1860), Preisi sõjaväelane (kindral)
*Ludwig Woldemar Leonce von Rahden (1826–1881), baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane, Eestimaa kubermanguvalitsuse asekuberner 1858–1868

## Välislingid

*Stavenhagen, Oskar: Genealogisches Handbuch der kurländischen Ritterschaft, Bd.: 2, Görlitz, 1937, s. 695 ua
Eestlaste pseudonüümide loend

''Tuntumate eestlaste pseudonüümide loend. Eraldi loend on Eesti karikaturistide pseudonüümide loend

__NOTOC__
## A
* A. H. Tammsaare = Anton Hansen
* A. Piirikivi = Ado Grenzstein
* Albert Trapeež = Leonhard Lapin jt
* Alle Gretto = Oskar Gustavson
* Anna Haava = Anna Rosalie Haavakivi
* Anonymus = Friedebert Tuglas
*Artur Erich = Ira Lember ja Erika Esop
* Arvo Valton = Arvo Vallikivi

## B
* Betti Alver = Elisabeth Lepik
* Birk Rohelend = Hele-Riin Pihel

## C
* C.R. Linnutaja = Carl Robert Jakobson
* Chalice = Jarek Kasar
* Cool D = Priit Kolsar
## D
* DJ Critikal = Bert Prikenfeld
## E
* Eduard Bornhöhe = Eduard Brunberg
* Eessaare Aadu = Jaan Anvelt, ka Richard Kullerkupp
* Elar Kuus = Elmar Kuusik
* Evald Kindluste = Paul Ambur
## F
* Fagira D. Morti = Margit Adorf
## G
* Gori = Vello Agori, kuni 1935. aastani Georg Tõnisson
## H
* Heini = Tõnis Braks
* Hoia Ronk = Karl August Hindrey
* Hugo Angervaks =  Eduard Päll
## I
* Iir Hermeliin = Hille Ermel
## J
* J. Oro = Julius Oengo
* Johannes Barbarus = Johannes Vares
* Juhan Madarik = Johannes Lauristin
* Jüri Üdi = Juhan Viiding
## K
* Kerttu Rakke = Kadi Kuus
* Koidula = Lydia Emilie Florentine Jannsen
* Krisostomus Silvester = Kalle Kurg

## L
* Lall Kahas = Bernhard Lülle ja Iko Maran
## M
* Mait Metsanurk = Eduard Hubel
* Maniakkide Tänav = Agur Karukäpp
* Mats Mõtslane = Mart Kiirats
* Matti Moguči = Priidu Beier
* Max Harnoon = Hasso Krull
* Merca = Merle Jääger
* Milli Mallikas = Hugo Raudsepp
* Mätas = Ülari Ollik

## O
* O. Muusapoeg = Ain Kaalep
* Onu Bella = Igor Maasik
* Onu Thal = Uno Laht
* Ormi Arp = Nigol Andresen
## P
* Peet Vallak = Peeter Pedajas
## R
*Redik Soar = Karl Kider
* Redo = Felix Randel
* Rohke Debelakk = Gaute Kivistik

## S
* Andrus Seelik
* Street = Sven Tarto
* Summer = Indrek Raadik
* Suve Jaan = Johann Friedrich Sommer
## T
* Tiibuse Jaak Tiibus = August Kitzberg
* Toslem = Romulus Tiitus
## V
* Villi Andi = Friedrich Kuhlbars
* Villu = Vilhelmine Klementi


Vaata ka Eesti kunstnike pseudonüümide loendit
Nettelhorst

**Nettelhorst** oli Saksamaalt Vestfaalist pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid ka Baltikumis. 

Suguvõsa on kantud Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

Kuramaal omas aadlisuguvõsa muu hulgas Īle mõisat.
Derschau

**Derschau** on endisaegsel Preisimaal ja Kuramaal tegutsenud aadlisuguvõsa, kelle esindajad elavad tänapäevani. 

Suguvõsa tõendatud põlvnemisrida (saksa *Stammreihe*) algab Danzigi kaupmehe ja senaatoriga Bernhard Derschau'ga († 1590).

1682 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Canberra looduspark

**Canberra looduspark** (inglise keeles *Canberra Nature Park*) on looduspark Austraalia pealinna alal, kuhu kuulub kokku 33 Austraalia pealinna Canberra piirides asuvat eriilmelist loodusala. Looduspargi haldamisega tegeleb Austraalia pealinna ala parkide ja loodushoiu teenistus.

## Viited
Kocēni vald

**Kocēni vald** (läti keeles *Kocēnu pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valmiera linnaga, Dikļi, Vaidava, Zilaiskalnsi, Bērzaine, Kauguri, Burtnieki ja Valmiera vallaga ning Cēsise piirkonna Liepa ja Stalbe vallaga.

Valla pindala on 185 km². 2016. aasta seisuga elas seal 3105 inimest. Valla keskus on Kocēni küla.

## Ajalugu

Valla aladel asus varem Kokmuiža mõis (*Kokenhof*) oma Kaļļa (Kārļa), Upītese, Brēmeļe, Stukūža ja Silupīši karjamõisaga. Sellest moodustatud vald kandis aastani 1925 nime *Koki vald*, aastani 1939 oli see *Kokmuiža vald* ja sealt edasi kandis see tänapäevast nimetust. Aastal 1935 oli selle pindala 78,8 km² ja seal oli 1956 elanikku. 1945. aastal moodustati vallas Kocēni ja Dūķeri külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1950 liideti Kocēni külanõukoguga likvideeritav Dūķeri külanõukogu. Aastal 1962 liideti vallaga osa likvideeritavast Mujāni külanõukogust, aastal 1975 aga osake Zilaiskalnsi maaterritooriumist. Aastal 1990 muudeti külanõukogu Kocēni vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kocēni piirkonda.

## Loodus

Vald jääb Tālava madalikule. Suurimaks jõeks on Koiva jõgi, tähtsamad jõed on veel selle lisajõgi Jumara jõgi ja valla lääneosas voolav Briede jõgi. Vald asub osaliselt Gauja rahvuspargis, osaliselt aga Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

Looduskaitse all on Gauri künnapuu, Sprosti tamm, Cīļi sauna pappel, Mazvējiņi tamm, Noriņase tammed, Jaundzērvesi tamm, Lielbrendiķi tamm, Lieldzērvesi tamm, Lielģeriņi tamm, Pankase tamm, Grantskalni tamm, Mujāni kooli tammed, Dravēni vaher, Pālēni tammed, Tiltiņi teine tamm, Vecprikuļi pärn, Maitiņi pärn, Vecmeicēni saar, Ošlejase tamm, Šustese pärn, Vīķvēni pärn, Vīķvēni sauna tamm, Kokmuiža allee pärnad, Kokmuiža tiigi tammed, Kokmuiža tamm, Kocēni lasteaia tamm, Kocēni tiigi tamm, Robiņi künnapuu, Kalmīši tamm, Ridēni tamm, Rubene rahn, Deidari vahtrad, Auniņi tamm, Vīteļi allee pärn, Cēļi saar, Cēļi tamm, Peņģi tamm, Paipalase tamm, Vīteļi künnapuu, Deidari vahtrad, Bokase pärn, Mežuļi jalakas, Straupnieki mänd, Guķi allikad, Sietiņiežise maakivi, Dukuļi allikad, Vīksnase vaher, Ķieģeļmuiža lehis, Ķieģeļmuiža pärn, Ķieģeļmuiža allee pärnad ja Karitēni pärn. Osaliselt jääb valda Ieža grava org. Valla idapiiri ääres paikneb osaliselt Vīķvēni soo hoiuala, valda jääb ka 118,2 hektari suurune Zilaiskalnsi hoiuala.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Rubene kirik, kiriku kantsel ja selle maalingud, Mujani vasallilinnus, hiiepaigad Vītolēni kivi ja Zilais kalnsi ohvrikivi koos sealse keskaegse kalmistuga, Vaidava linnamägi ning Draņķi muinaskalmed. Valda jäävad veel  regionaalse kaitse all olevad Rubene kihelkonnakool, Mujāni haridusseltsi maja, hiiepaik Pobrenči püha allikas, Jānēni ja Ruģēni muinaskalmed ning keskaegne kalmistu Ķikuti Kirikumägi. Kohaliku kaitse all on Cimpēni linnamägi.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 2625 lätlast, 175 venelast, 37 valgevenelast, 7 ukrainlast, 12 poolakat ja 18 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Pontiac (täpsustus)

**Pontiac** võib tähendada järgmist:

***[[Pontiac]]**, automark
***[[Pontiac (Michigan)|Pontiac]]**, linn USA-s Michiganis
***[[Pontiac (pealik)|Pontiac]]**, indiaanipealik

## Vaata ka
* Pontiaci sõda
Meerscheidt-Hüllessem

**Meerscheidt-Hüllessem**, ka **Meerscheidt genannt Hüllessem** ja **Hillesheim**, varem **Meerscheidt** on Reinimaalt pärit aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
Suguvõsa esiisaks loetakse vandekohtunik (saksa *Schöffe*) Henricus de Merenscede't, keda mainitakse 1325. 1530 rändas Heinrich von Meerscheidt genannt Hillessem Kuramaale.

## Meerscheidt-Hüllessemid rüütelkonna matriklis
1620. aastal kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Kirjandus
**Genealogie der Herren und Grafen von Hillesheim*. − Strange, Joseph. Beiträge zur Genealogie der adligen Geschlechter. Zehntes Heft. Cöln: Druck von J. S. Steven, 1871. Lk 10−30 https://books.google.ee/books?id=Ow1SAAAAcAAJ&printsec=frontcover&hl=et&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q&f=false.
**Jahrbuch des Deutschen Adels*. Zweiter Band. Berlin: Verlag W. T. Bruer, 1898. Lk 557−565 https://viewer.rsl.ru/ru/rsl01004441804?page=566&rotate=0&theme=white.
Mirbach

**Mirbach** oli Reinimaalt pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid ka Baltikumis. 

Aadlisuguvõsast on teateid alates 13. sajandi II poolest.

16. sajandi keskel tuli suguvõsa üks liin Kuramaale. 

Suguvõsa on kantud Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Suguvõsa liikmeid
*Heinrich Georg von Mirbach (1674–1736), Kuramaa hertsogiriigi kantsler  1729–1731
Pontiac (Michigan)

**Pontiac** on linn USA-s Michiganis, Oaklandi maakonna halduskeskus. See asub Clintoni jõe ääres Detroiti linnapiirist umbes 19 km loodes. 2015. aasta seisuga elab seal arvestuslikult 59 917 inimest. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 59 515.

Pontiac piirneb idas ja põhjas Auburn Hillsiga, põhjas Lake Angelusega, läänes Waterford Townshipiga ja lõunas Bloomfield Townshipiga.

See on saanud nime ottavate pealiku Pontiaci järgi. Pontiac asus Saginaw Traili ääres. 1861. aastal sai Pontiac linnaõigused ning 1880. aastatel muutus see oluliseks tööstuskeskuseks. 20. sajandi alguses oli oluline autotööstus. Linnas on paiknenud mitu General Motorsi tehast. Linnas on saanud alguse automargid Oakland ja Pontiac.

Pontiacis asub 1975. aastal valminud staadion Silverdome, mis on olnud Ameerika jalgpalli klubi Detroit Lions (1975–2001) ja korvpalliklubi Detroit Pistons (1978–1988) kodustaadion. 2013. aastast seisab staadion kasutuseta.

Pontiacis asub reisirongiliini Amtrak lõpp-peatus. Rong saabub ja väljub Detroiti kolm korda päevas. Lähim lennujaam on Oaklandi maakonna rahvusvaheline lennujaam, mis paikneb Pontiacist umbes 10 km kaugusel loodes. Linnasiseseid ja piirkondlike bussiliine opereerib Suburban Mobility Authority for Regional Transportation (SMART).

Linna lähedalt mööduva kiirteega Interstate 75 on Pontiacil ühendus Flinti ja Detroitiga. Linna läbiva riikliku maantee Route 24 idapoolne lõpp-punkt asub Pontiacist põhjas Interstate 75 juures. Osariiklikud maanteed on M-1 (Woodward Avenue), M-24 (Lapeer Road) ja M-59.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Plymouth (täpsustus)

**Plymouth** võib tähenda järgmist:

* **[[Plymouth]]**, linn Inglismaal
* **[[Plymouth (Montserrat)|Plymouth]]**, Montserrati endine pealinn
* **[[Plymouth (California)|Plymouth]]**, linn California osariigis Ameerika Ühendriikides
* **[[Plymouth (Massachusetts)|Plymouth]]**, linn Massachusettsi osariigis Ameerika Ühendriikides
* **[[Plymouth (Michigan)|Plymouth]]**, linn Michigani osariigis Ameerika Ühendriikides
* **[[Plymouth (Minnesota)|Plymouth]]**, linn Minnesota osariigis Ameerika Ühendriikides
* **[[Plymouth (auto)|Plymouth]]**, automark
Reet Hiiemäe

**Reet Hiiemäe** (sündinud 24. märtsil 1974) on eesti folklorist. 

## Elukäik ja töö
Lõpetas 1999. aastal Tartu Ülikooli germaani filoloogia ja folkloristika alal. On omandanud teadusmagistri kraadi folkloristikas (1999) ja kutsemagistrikraadi kirjalikus tõlkimises (2004). 2017. aastal kaitses ta doktorikraadi tööga "Folkloor kui mentaalse enesekaitse vahend: usundilise pärimuse pragmaatikast".

Töötanud Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna rahvajuttude ja -usundi töörühmas kuni 2000. aastani assistendina, edasi teadurina ja alates 2019. aastast vanemteadurina. 

Tema artikleid on ilmunud rahvusvahelise levikuga eelretsenseeritavates teadusajakirjades. Ta on mitme teadusliku või populaarteadusliku monograafia autor, lisaks on ta kirjutanud populaarteaduslikke artikleid, pidanud sadu populariseerivaid ettekandeid. 

Oluline on Hiiemäe roll koostöö edendamisel Saksa kultuuriruumi humanitaarteadlastega, mille väljunditeks on Jürgen Beyeriga kahasse toimetatud artiklikogumik "Folklore als Tatsachenbericht" (2001), artiklikogumik "Mis on Gilgamešil ühist geeniuurimisega? Käsitlusi kultuurist ja usundist" (2012), Reet Hiiemäe ja Leander Petzoldti ühisteosed "Väike deemonite ja vaimolendite leksikon" (2003, täiendatud kordustrükk 2010) ja "Maagia. Tekkelugu, maailmapilt, uskumused, rituaalid" (2015). 

Hiiemäe uurimistöö keskmes on rahvausundi ja -juttude psühholoogiline aspekt, näiteks hirmude, vägivalla ja epideemiatega kaasnevad stereotüüpsed käitumismudelid ja nende kajastumine pärimuses, pärimuslikud kaitsemehhanismid.

Lisaks on Hiiemäe tegelenud sotsiaalhoolekande edendamisega (lähisuhtevägivalla peatamisega seotud teenused ja ennetus) ja tõlkimisega.

## Raamatud

* "Eesti katkupärimus", autor (1997)
* "Katkujutud", koostaja, autor (1997)
* "Kaitsemaagia eesti rahvausundis", autor (2012)
* "Mis on ühist Gilgamešil ja geeniuurimisel? : käsitlusi kultuurist ja usundist", koostaja ja tõlkija (2012)
* "Ended ja ennustamised eesti rahvausundis", autor (2013)
* "Krahvid, kuradid ja kodukäijad : rahvajutte Lüganuse kihelkonnast", koostaja ja toimetaja (2014)
* "Armastus eesti rahvapärimuses", autor (2015)
* "Eesti rahvatarkused kodust, loodusest, tervisest ja suhetest", autor (2017)
* "Eesti õpilaste naljad", koostaja (2018)
* "Eesti õpilaste üleloomulikud kogemused", koostaja (2019)
* "Usundid ja vaimsed õpetused Eestis", autor (2019)
* "Vooremaa pärimusraamat", koostaja ja toimetaja (2021)
* "Pärimuslikud märgid ja sümbolid Eestis", autor (2022)
* "Maarjahein ja imevesi. Pärimuslikud naiste rituaalid Eestis", autorid Reet Hiiemäe ja Mare Kõiva (2022)

## Tunnustus
* 2001 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (raamatute "Eesti katkupärimused" ja "Folklore als Tatschenbericht" koostamine)
* 2009 – Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk
*2017 – Eesti folkloristika aastapreemia

## Viited

## Välislingid

*
Suurtükiväe peamarssal

**Suurtükiväe peamarssal** (vene keeles *Главный маршал артиллерии*) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa Föderatsiooni relvajõududes aastatel 1943–1993 kehtinud väeliigi peamarssali auaste. Aastast 1984 oli see lennuväe peamarssali kõrval ainus väeliigi auaste, kuigi seda kuni auastme kaotamiseni rohkem kellelegi ei antud. See oli kõrgem väeliigi marssali auastmest.

### Suurtükiväe peamarssalid

## Vaata ka
*Marssal
*Suurtükiväemarssal

## Välislingid
*Маршалы и Адмиралы Флота Советского Союза marshals.narod.ru (arhiveeritud)
Vaidava vald

**Vaidava vald** (läti keeles *Vaidavas pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kocēni vallaga ning Cēsise piirkonna Liepa, Stalbe ja Raiskumsi vallaga.

Valla pindala on 80 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1004 inimest. Valla keskus on Vaidava küla. Vallamaja asub aadressil Skolas iela 1, vallavanem on Līga Šmaukstele.

## Ajalugu

Vaidava vald moodustati aastal 1894, mil liideti Vaidava, Veļķi, Podzēni ja Brieži mõisavald. Aastal 1935 oli valla pindala 60,6 km², elanikke oli seal 983. 1945. aastal moodustati vallas Vaidava ja Podzēni külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Vaidava külanõukoguga likvideeritav Podzēni külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kocēni piirkonda.

## Loodus

Valla suurimaks jõeks on Koiva jõgi. Vallas on ka mitu järve: Anuļi järv, Brieži järv, Dzelve järv, Lielais Bauzis, Rābuti järv ja suurimana Vaidava järv, Valla idaosa kuulub Gauja rahvusparki, seal asub Koiva jõe ääres Sietiņiezise paljand.

Looduskaitse all on veel Jāņkalni pärn, Gārši tamm, Podzēni allee tamm, Burgase tamm, Dreimaņi tammed, Podzēni lehiseallee koos mitme sellesse kuuluva lehisega, Lauri vaher, Lauri lehis, Vaidavmuiža pärnad, Baižase vaher, Baižase lehis, Jēkuliņi lehis, Mazšķirbase pärn, Denderi saar, Mazšķirbase tamm, Lielšķirbase tamm, Gribieši tamm, Rābuti pärn, Lode tamm, Jodase tammed, Leimaņi tamm, Rābuti tammed, Veļķi tamm, Spriči tamm, Rootsi mänd, Nebraukši vahtrad, Jaunliepase pärn, Braukši tamm, Nauči tamm, Stoķi paljand selles asuva Patkuli koopaga, Briežmuiža lehis, Palmēni tamm, Antoni mänd, Antoni kivi ja Gaišļi pärn. Osaliselt jääb valda Ieža grava org.

## Mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all arvukalt muinaskalmeid (nende seas ka Vindēni, Gārši, Jaunkalni, Kaulēni, Mazgaidēni, Trēziņi). Regionaalse tähtsusega muinsuskaitseobjektid on Vaidava mõisa hoonetekompleks, sealhulgas aidaga kelder ja häärber, Burgase ja Telmēni muinaskalmed ning hiiepaik Stoķi püha allikas. Tähelepanuväärsed on ka kaks lehisealleed (Palmēnis ja Podzēnis, neist viimane on pikim taoline allee Lätis).

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 879 lätlast, 28 venelast, 22 valgevenelast, 2 ukrainlast, 5 poolakat ja 2 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Parika Pühajärv

**Pühajärv** (ka **Parika Pühajärv**) on kaitsealune looduslik rabajärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kuhjavere külas, Parika raba põhjaosas.

Järve pindala on 0,6 ha, pikkus 120 m, laius 80 m, kõrgus merepinnast 47 m ja kaldajoone pikkus 296 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ning Pärnu alamvesikonda. Järv ei ole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Järv kuulub Parika looduskaitseala koosseisu.

## Vaata ka
*Parika raba
*Parika looduskaitseala
*Parika järv
*Parika Väikejärv

## Viited

## Välislingid
*
*
Sideväe peamarssal

**Sideväe peamarssal** (vene keeles *Главный маршал войск связи*) oli Nõukogude Liidu relvajõududes aastatel 1943–1984 kehtinud väeliigi auaste. See oli kõrgem väeliigi marssali auastmest. Aukraadi kellelegi ei antud.

## Vaata ka
*Marssal
*Sideväemarssal

## Välislingid
*Маршалы и Адмиралы Флота Советского Союза marshals.narod.ru (arhiveeritud)
Zasulauksi raudteejaam

**Zasulauksi raudteejaam** on raudteejaam Riia–Tukumsi raudteeliinil ja Riia–Bolderāja raudteeliinil Riia linna Torņakalnsi asumis. Jaam allub tänapäeval administratiivselt Bolderāja raudteejaamale. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 7 km kaugusel. Jaama läbiv raudtee on elektriraudtee. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni. Jaamas on kolm teed ja kolm platvormi. Zasulauksis peatuvad Riia ja Dubulti, Sloka, Ķemeri ning Tukumsi vahel liiklevad rongid.

Aastal 1872 valmis Riia–Bolderaja raudtee ja järgmise aastal avati seal Zasulauksi raudteejaam (*Zasenhof*). Aastal 1877 hakkasid jaamas peatuma ka Tukumsisse sõitvad rongid. Tänapäevane jaamahoone valmis aastal 1912. Kuni aastani 1922 järgnes jaamale Bolderāja suunal Dzegužkalnsi raudteepeatus.

Aastal 1950 elektrifitseeriti Tukumsi suunas viiv raudtee kuni Dubultini. Aastal 1954 avati jaama lähistel depoo.

Zasulauka_stacija_6.JPG|Vaade raudteejaamale
Zasulauka_stacija_8.JPG|Vaade jaamast Tukumsi suunas
Zasulauka_stacija_9.JPG|Vaade jaamast Riia suunas


## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Erakaup

**Erakaup** on hüvis, mida ostetakse tarbimise eesmärgil. 

Tarbimine peab olema ühelt indiviidilt, et vältida sama hüvise tarbimist teise isiku poolt. Ettevõtjad viitavad erakaubale kui konkureerivale ja turult välja tõrjuvale hüvisele. Kaup arvestatakse erakaubaks siis, kui kahe indiviidi vahel tekib konkurents hüvise saamiseks ja kui hüvise tarbimine takistab kellelgi teisel antud kaupa tarbida.

## Omadused
Erakauba tarbimine sõltub maksevõimest, mida tarbitakse ühe ja sama hinna juures aga erinevate kogustega. Näiteks kingad on erakaup. Nende ostmisega saab välistada indiviide, kes ei soovi või ei suuda endale soetada antud hinna juures vastavat kingapaari. Konkurentsitult tarbida neid ei saa, sest kui kingad on ühe inimese jalas, ei saa need olla samal ajal teisel inimesel. Erakauba puhul saab ettevõtja määrata ise kauba hinna sõltuvalt turustruktuurist ehk sellest, kui suur on vastaval turul konkurents.

## Mõisted
Turustruktuuris eristatakse nelja konkurentsivormi: oligopol, monopol, täielik konkurents ja monopolistlik konkurents.

***Oligopol** – turul väike arv ettevõtteid, toodang eristav kui ka mitteeristav, turule pääsemine raskendatud, ettevõttel võimalus ise hinda määrata.
***Täielik konkurents** – palju ettevõtteid, toodang mitteeristav, turule sisenemisbarjääre vähe või puuduvad, hinna üle mõju puudub.
***Monopol** – turul üks ettevõte, toodang on unikaalne, turule sisenemine raske, monopol määrab hinna.
***Monopolistlik konkurents** – palju ettevõtteid, toode on eristatud, turule sisenemine kerge, mõju hinna üle väike.

## Näited
*Toit
*Riided
*Jook
*Autod
*Telefonid 
*Arvutid
*Televiisorid

## Vaata ka
*Avalik kaup

## Viited
Ivar Ballangrud

**Ivar Eugen Ballangrud** (sünninimi Ivar Eriksen; 7. märts 1904 Lunner – 1. juuni 1969 Trondheim) oli norra kiiruisutaja ja neljakordne olümpiavõitja kiiruisutamises. Ballangrud oli 1936. aasta taliolümpiamängudel ainus sportlane, kes võitis kolm kuldmedalit, ning seetõttu oli ta mängude kõige edukam sportlane.

## Viited
Kuningliku Õhuväe marssal

**Kuningliku Õhuväe marssal** (inglise keeles *Marshal of the Royal Air Force*, lühendatult *Marshal of the RAF* ja *MRAF*) on Suurbritannia Kuningliku Õhuväe auaste. 

## Kirjeldus

Erinevalt teistest Inglise õhuväes kasutatud marssaliauastmetest on see tegelik marssaliauaste (viietärni auaste). Maaväes vastab sellele feldmarssali ja mereväes laevastikuadmirali auaste. Sellest madalam on õhuväes õhuväe peamarssal (*Air Chief Marshal*). Auaste kehtestati 1919. aastal. Rahuajal on seda antud õhuväeohvitseridele Kaitsestaabi ülemaks (*Chief of the Defence Staff*) määramisel ja erruläinud õhuväe staabiülematele (*Chief of the Air Staff*), kes ülendati sellesse auastmesse oma viimasel teenistuspäeval. 1990. aastatel toimunud kaitsekulutuste kärbete tõttu on marssali auastme üldisest andmisest loobutud, kuid sellesse on võimalik siiski tõusta sõja ajal, kuningliku perekonna liikmetel ja mõnedel teenekatel sõjaväelastel monarhi äranägemisel. Aastatel 1927–2017 on see auaste antud 27 isikule.

## Loend

## Viited

## Välislingid
*
Bleona Qereti

**Bleona Qereti** (sündinud 14. mail 1979 Korçës) on Albaania laulja.
## Diskograafia
1997 "Kam Qejfin Tim"

1999 "Nëse Më Do Fort"

2001 "S'më Bëhet Vonë"

2002 "Ik Mëso Si Dashurohet"

2003 "Ti Nuk Di As Me Ma Lyp"

2005 "Greatest Hits"

2005 "Boom Boom"

2007 "Mandarin"

2014 "Working Girl"

2019 "Burn 3X"

2023 "Ride It"
Dzegužkalnsi raudteepeatus

**Dzegužkalnsi raudteepeatus** (ka **Aleksandrovska platvorm** või **Aleksandra raudteepeatus**, saksa keeles *Alexanderhalt*) oli raudteepeatus Riias Riia–Bolderāja raudtee ääres.

Peatus asus Zasulauksi ja Nordeķi raudteepeatuse vahel.

Peatus avati 1920. aastatel ja suleti 29. novembril 1922 reisijate vähesuse tõttu. 1929. aastal hakkas Dzegužkalnsi raudteepeatuse nime kandma hoopis Nordeķi raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Uusromaanika

**Uusromaanika** ehk **neoromaanika** (inglise keeles *romanesque revival* või *neo-romanesque*) on historitsistlik arhitektuuristiil, mis võttis eeskujuks ja jäljendas 11.–12. sajandi keskaegses Euroopas levinud romaani stiili. Erinevalt ajaloolisest romaani stiilist olid 19. sajandi uusromaanika stiilis hoonetele iseloomulikud massiivsed tugimüürid ning poolringikujulised aknad ja võlvid siiski nii lihtsamini kui ka eklektilisemalt ehitatud.

Taastärganud arhitektuuristiil on levinud peamiselt Euroopas. Põhja-Ameerikasse jõudis stiil saksa emigrantidega. Kõige mõjukam ameerika uusromaani arhitekt oli Henry Hobson Richardson. Tema töödest võis leida ka uusgooti ilminguid.
## Uusromaani stiilis hooned Eestis
* Narva Aleksandri Suurkirik
* Tallinna Kaarli kirik
* Rapla kirik
* Halliste kirik

## Vaata ka
*Historitsism
*Romaanika
Nordeķi raudteepeatus

**Nordeķi raudteepeatus** (saksa keeles *Nordeckshof*) oli raudteepeatus Riias Riia–Bolderāja raudtee ääres.

Peatus asus algselt Dzegužkalnsi raudteepeatuse ja Spilve raudteepeatuse, pärast Dzeguškalnsi peatuse sulgemist Zasulauksi ja Spilve raudteepeatuse vahel. Tänapäeval paikneb peatus Zasulauksi ja Lāčupe jaama vahel. Aastal 1929 nimetati peatus ümber Dzegužkalnsi raudteepeatuseks. Pärast seda, kui Riia–Bolderāja raudteel reisiliiklus aastal 1959 lõpetati, suleti ka see peatus.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil