open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vladimir Bogoraz

**Vladimir Bogoraz** (vene keeles Влади́мир Ге́рманович Богора́з; pseudonüümid Vladimir Bogoraz-Tan, N. A. Tan; 27. aprill (vkj. 15. aprill) 1865 Ovrutš – 10. mai 1936 Rostovi oblast) oli vene antropoloog, keeleteadlane ja kirjanik.

Ta oli rahvuselt juut. Tema isa Mendel (Maksimilian Markovitš) pärines rabi perekonnast, ema Anna Abramovna kaupmehe perest. Tema sünninimi oli Natan. Peres oli tütar ja neli poega ning Natan oli õest noorem, aga vendadest vanem. Kõik viis last astusid õigeusku ja kurioosumina said kõik viis last erineva isanime: Praskovja Fjodorovna, Vladimir Germanovitš, Lazar Maksimilianovitš, Nikolai Aleksejevitš ja Aleksandr Maksimovitš. Kõik viis last osalesid revolutsioonilises liikumises, neid vahistati korduvalt ja õde Praskovja (1860–1884) surigi vanglas. Vladimiri kõik vennad õppisid arstideks ja Nikolai Bogoraz sai väljapaistvaks kirurgiks.

Vladimir õppis Taganrogi gümnaasiumis koos Anton Tšehhoviga, kes oli küll temast 5 aastat vanem. Bogoraz lõpetas gümnaasiumi 1880 ja astus Peterburi ülikooli matemaatika-füüsikateaduskonda, seejärel õigusteaduskonda, kuid 1882 eksmatrikuleeriti.

Alates 1881 osales ta "Narodnaja Volja" tegevuses. Alates 1885 osales ta salatrükikoja töös. Teda vahistati mitu korda ja 1889 saadeti ta 10 aastaks asumisele Srednekolõmskisse.

Vladimiri varjunimi revolutsioonilise liikumise ajal oli N.A. Tan, mis oli tema sünninimi Natan. Hiljem hakkas ta seda kasutama perekonnanimena või osana perekonnanimest.

Asumisel hakkas Bogoraz tegelema etnograafiaga ning tegi seda nii edukalt, et juba 1894 lülitas Keiserlik Venemaa Teaduste Akadeemia ta ekspeditsiooni koosseisu, mille eesmärk oli uurida tšuktšide ja teiste Kaug-Põhja rahvaste eluolu.

Ta tegeles peamiselt Siberi põhjarahvastega. 1924&ndash;1936 oli ta Põhja Komitee juht, mis tegeles põhja rändrahvaste eluolu uurimise ning parandamise katsetega. Esialgu oli see tahe siiras (1920. aastate vabamad Nõukogude olud võimaldasid ajada ka mittekommunistlikku joont), kuid alates 1929 pidi ka Põhja Komitee alluma stalinlikule poliitikale ja sellest sai repressioonide tööriist. Bogoraz püüdis siiski kuni surmani põhjarahvaid soosida ja lõi mitmeid kirjakeeli (toona veel ladina tähestikuga). Bogorazi teooriad põhinesid lääne autorite töödel, mistõttu ta pärast 1929. aastat sattus koos teiste Vene olulisemate etnograafidega põlu alla.

Pärast tema surma saadeti Põhja Komitee igandina Stalini käsul laiali.
Klassikaline muusika

**Klassikaline muusika** laiemas tähenduses on muusika,  
* millel on korrastatud olemus, mis on selge ja tasakaalus ning mille puhul on tihti olulisem vormi ilu kui emotsionaalne väljenduslikkus;
* millel on püsiv esteetiline väärtus;
* mida tunneb ja hindab vähemalt paar põlvkonda inimesi.

Klassikaline muusika kitsamas tähenduses on aastate 1750–1830 paiku loodud hilisbarokk-, klassitsistlik või eelromantistlik muusika, mille põhilisteks vormideks kujunesid sonaat-sümfooniline tsükkel ja instrumentaalkontsert. Klassitsistliku muusika tuntumateks esindajateks on Joseph Haydn, Wolfgang Amadeus Mozart ja Ludwig van Beethoven.

Eesti keeles kasutatakse klassikalise muusika tähenduses ka üldmõistet "süvamuusika" (varem ka "raske muusika"), mis hõlmab muusikat, mida soovitakse vastandada levimuusikale (varem ka "kerge muusika").

## Vaata ka
*20. sajandi klassikaline muusika 
*

## Viited
Süvamuusika

**Süvamuusika**, ka **tõsine muusika**, ka **kunstmuusika** (inglise keeles *art music*, saksa keeles *Kunstmusik*) on muusikas üldnimetus muusikastiilidele ja muusikažanritele,
* mis on seotud euroopa kõrgkultuuriga
* mis viitavad heliteose kunstilisele kvaliteedile ja iseseisvusele
* millesse kuuluvad heliteosed on noodistatud
 
Süvamuusika mõistet kasutatakse, et teha vahet rahvamuusika ja levimuusikaga. 

Eestikeelne termin 'süvamuusika' võeti tarvitusele 1970. aastatel paralleelselt terminiga 'levimuusika'.

## Mõiste
Tihti mõistetakse süvamuusika all klassikalist muusikat selle sõna laiemas tähenduses, seega mitte ainult klassitsismi, vaid ka keskaja, renessansi, baroki ja romantismi muusikat, paljusid modernistlikke ja postmodernistlikke suundi.

## Vaata ka
*Klassikaline muusika
*Muusika ajalugu
*Euroopa klassikaline muusika
*Süvamuusikaansamblite loend
*Süvamuusika ja levimuusika
Kazõmi sõda

**Kazõmi sõda** (vene keeles *Казымское восстание*, inglise keeles *Kazym rebellion*) oli ühelt poolt Nõukogude võimude ning teiselt poolt hantide ja neenetsite konflikt 1933–1934. See sai alguse Nõukogude Liidu hoolimatust poliitikast põlisrahvaste suhtes.

Juba varem olid tekkinud pinged: rajati koole, kus alates 2. klassist õpetati ainult vene keeles, ning lapsed võeti vanemate käest ära ja pandi elama internaatidesse. Samuti hakati taga kiusama kogukonnaliidreid, nimetades neid "kulaklik-šamaanlikuks rahvavaenulikuks elemendiks". Lõpuks paisusid vastuolud nii suureks, et handid viisid Kazõmi kultuurbaasis asuvast internaatkoolist oma lapsed ära ning keeldusid võimudega suhtlemast. Kuid nõukogulased tegid asja veelgi hullemaks sellega, et otsustasid Num-To järve äärde, mis on nii hantidele kui ka neenetsitele püha, rajada kalastussovhoosi. Seepeale võtsid põliselanikud sovhoosnikud kinni ning kui nende juurde saabus kommunistide läbirääkimisgrupp, kellest üks naine käis pühal saarel, kus võisid käia vaid meessoost šamaanid, siis tapeti läbirääkijad rituaalselt, ohverdades nad jumalatele. See juhtus ilmselt 1933. aasta detsembri lõpus.

Järgmise aasta algul suundusid tundrasse nõukogude karistussalgad, mis valimatult inimesi represseerisid. Paljud pered jäeti ilma meestest ja varast, seega nälga surema. Enamik vangistatuist ei saanud enam kunagi kodukohta naasta. Num-To järvele rajati sovhoos ning šamaanlus sisuliselt hävitati. Kazõmi sõja järel kindlustus Nõukogude võim Põhja-Siberis lõplikult.

## Kirjandus
*Art Leete. "Kazõmi sõda". Tartu Ülikooli kirjastus. 2002. ISBN 9985-4-0270-7
Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saarte lipp

**Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saarte lipp** on Suurbritannia ülemereterritooriumi, Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saarte lipp. 

Lipu põhivärv on sinine. Lipu vardapoolses ülanurgas on Suurbritannia lipp, lehvil aga territooriumi vapp. Lipu eripäraks on see, et lipu mõlemal küljel olevad vapid on teineteise suhtes peegelpildis. Praegune lipp võeti kasutusele 1999. aastal ja selle proportsioonid on 1:2. 

Saarte eelmine lipp, mis oli kasutusel aastatel 1992–1999, sarnanes praeguse lipuga, kuid vapp oli paigutatud valgele sõõrile. Aastatel 1985–1992 oli lehvil ainult vapilt pärit vapikilp.

## Välislingid
*
Håkon VI

**Håkon VI Magnusson** (umbes 1340 – 1380) oli Norra kuningas 1343–1380. Ta oli Magnus VII poeg ja Margrete I abikaasa. 

## Elulugu
Håkon valitses tegelikult Norra kuningana alates 1355. aastast ning 1363 abiellus ta Taani kuninga Valdemar IV tütre Margretega. 1362 sai ta isa initsiatiivil ka Rootsi kaaskuningas. 

1363. aastal võttis Rootsi Riiginõukogu tema isalt Rootsi kuninga tiitli ja kutsus kuningaks Albrechti Mecklenburgist, kes tuli Saksamaalt Rootsi ja krooniti kuningaks 1364. Osa Lääne-Rootsist jäi edasi Magnus VII võimu alla, kuid 1365 langes Håkon VI isa rootslaste kätte vangi. 

1370 sündis Håkonile poeg Olav, kellest sai hiljem nii Taani kui ka Norra kuningas. 1371 toimus Rootsis ülestõus ning Håkon VI läks ülestõusnute abiga Stockholmi piirama. Selle käigus saavutas ta kokkuleppe, millega loobus vastutasuks oma isa vabastamise eest Rootsi krooni nõudlusest.

## Perekond
1363. aastal abiellus Håkon Taani kuninga (1340–1375) Valdemar IV tütre Margretega. Abielust sündis poeg Olav (1370–1387), kes valitses Norrat Olav IV ja Taanit Oluf III nime all.

### Sugupuu

## Vaata ka
*Norra kuningate loend

## Välislingid
*Håkon VI Magnussoni sugupuu ja perekond (inglise k.)
Karõm

**Karõm** on tegev-kihtvulkaan Kamtšatka poolsaarel. 

Vulkaani kõrgus on umbes 1500 m.

## Välislingid
Arktika saarestik

**Kanada Arktika saarestik** (inglise keeles *Arctic Archipelago*, ka *Canadian Arctic Islands*) on Kanadale kuuluv saarestik Põhja-Jäämeres.

Arktika saarestik piirneb läänes Beauforti merega ning idas Narese väina, Smithi väina, Baffini lahe ja Davise väinaga. Lõunas eraldavad teda Kanadast paljud väinad, millest mõned on üsna kitsad: läänest ida poole Amundseni laht, Dolphin and Unioni väin, Coronationi laht, Dease'i väin, Kuninganna Maudi laht, Rae väin, James Rossi väin, Franklini väin, Boothia laht, Fury and Hecla väin, Parry laht, Foxe'i meri, Roes Welcome'i väin, Hudsoni laht, Hudsoni väin ja Ungava laht. Osa selles nimestikus lahtedeks nimetatud veekogusid on tegelikult väinad, kuid sinna esimesena jõudnud ja nime andnud meresõitjatele tundusid nad lahtedena, sest olid jääst ummistunud.

Saarestikku kuulub 36 563 saart kogupindalaga 1 424 500 km². Seal valitseb arktiline kliima.

Saarestikus elab 14 000 inimest, neist enamik Baffini saarel. Kanada 20 suurimast saarest kuulub Arktika saarestikku 16, aga Kanada kõige rahvarohkemate saarte loendis on Baffini saar 16. kohal ja ülejäänud veelgi kaugemal.

Saarestiku suurimad saared on Baffini saar, Ellesmere, Victoria, Banksi, Devoni, Axel Heibergi saar, Melville'i, Southamptoni, Walesi Printsi saar ja Somerseti saar.
Maksim Tarassov

**Maksim Tarassov** (sündinud 2. detsembril 1970 Jaroslavlis) on Venemaa kergejõustiklane (teivashüppaja). Olümpiavõitja (1992), kahekordne maailmameister (1999) ja Euroopa meister (1998). 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1992 **olümpiavõitja'' (**5.80**)
<br>[[2000. aasta suveolümpiamängud|2000]] pronksmedal (**5.90**)

=== [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]] ===

[[1991. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|1991]] pronksmedal (**5.85**)
<br>[[1993. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|1993]] pronksmedal (**6.00**)
<br>[[1995. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|1995]] hõbemedal (**5.86**)
<br>[[1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|1997]] hõbemedal (**5.96**)
<br>[[1999. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|1999]] **maailmameister** (**6.02**)

==== [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]] ====

[[1999. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|1999]] **maailmameister** (**6.00**)

=== [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]] ===
 
[[1998. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|1998]] **Euroopa meister** (**5.81''')

## Välislingid
*
Kameruni mägi

**Kamerun** (prantsuse *Mont Cameroun*; mäetipu kohalik nimi: *Fako*) on tegevvulkaan Aafrikas Kamerunis. 

Vulkaani kõrgus on 4095 meetrit. Vulkaan koosneb peamiselt basaldist ja trahhübasaldist.

## Viited
Loa jõgi

**Loa** on jõgi Lõuna-Ameerikas Tšiilis Antofagasta piirkonnas. Algab Andidest. Ülemjooksul voolab lõunasse ja läände, keskjooksul Atacamas põhja, alamjooksul pöördub läände ja suubub Vaiksesse ookeani. Toitub peamiselt allikaist. Pikkus 440 km.
Siimeon (sambapühak)

**Siimeon** ehk **Simeon** (õigeusu kirikus **vaga sambur Siimeon** ja **Siimeon Sambnik vanem**; umbes 388...390 Põhja-Süüria, Sisan (oletatavasti praegune Samandağı (Türgi)) 
– 2. september 459 Aleppo (praegu Ḩalab, Süüria) oli sambapühak.

## Pärand
Siimeoni Sambniku askees leidis palju järgijaid järgneval sajandil, nii on teada veel tema nimekaimud Siimeon Sambnik noorem, Siimeon Sambnik III ja Siimeon Sambnik Lesboselt, samuti Taaniel Sambnik, Alypius Sambnik ja Nikita Sambnik.

Aleksandria Kopti Õigeusu kirik pühitseb tema mälestuspäeva üheksanda kuu (Pashons, 9. maist 7. juunini) 29. päeval. Õigeusu ja kreekakatoliku kirikus on tema mälestuspäev 1. septembril, katoliku kirikus 5. jaanuaril.

Vanim säilinud kirikute kompleks, araabia keeles Qalaat Semaan ('Siimeoni kindlus'), on püstitatud Siimeoni samba ümber Süürias, Aleppost 30 km loodes ja kujutab endas nelja ristikujuliselt paigutatud basiilikat kaheksakandilise platsi ümber, mille keskel on sambafragment. Varemetena säilinud kompleks on dateeritud 5. sajandisse.

## Viited
Miruts Yifter

**Miruts Yifter** (amhara keeles ምሩፅ ይፍጠር; 1. jaanuar 1938 või 15. mai 1944 Adigrat – 22. detsember 2016 Toronto, Kanada) oli Etioopia pikamaajooksja, kahekordne olümpiavõitja.

Yifter töötas noorena tehasetöölise ja autojuhina. Tema pikamaajooksuvõimet pandi tähele pärast seda, kui ta asus teenima Etioopia lennuväes.

Yifter kutsuti Etioopia koondisse juba 1968. aasta suveolümpiamängudeks Méxicos, kuid olümpiadebüüdi tegi ta siiski neli aastat hiljem Müncheni olümpiamängudel, kus võitis 10 000 m jooksus soomlase Lasse Viréni ja belglase Emiel Puttemansi järel pronksmedali. Yifter pidi osalema ka 5000 m jooksus, kuid jäid starti hiljaks ega saanud osaleda.

Pärast 1972. aasta olümpiamängudelt naasmist pidi ta Etioopia sõjaväelise riigivõimu ajal vanglas istuma, kuna ta ei olnud olümpiamängudelt võitnud kuldmedalit. Sellest hoolimata jätkas Yifter treenimist ja sai osaleda 1973. aasta alguses toimunud Aafrika mängudel Lagoses, kus võitis kuldmedali 10 000 meetri jooksus, edestades järgmisi üle 40 sekundiga. 5000 m jooksus võitis keenialase Ben Jipcho järel hõbemedali.

Ta jäi kõrvale 1976. aasta suveolümpiamängudest Montréalis, kuna paljud Aafrika riigid, sh Etioopia, boikoteerisid neid mänge.

6. aprillil 1977 jooksis ta Puerto Ricos Coamos poolmaratonis uue maailmarekordi – 1:02.56,3.

1979. aasta Aafrika meistrivõistlustel Dakaris võitis ta kuldmedali nii 5000 kui ka 10 000 meetri jooksus.

Aastatel 1977 ja 1979 võidutses ta maailma karikavõistlustel mõlemal korral nii 5000 kui ka 10 000 meetri jooksus.

1980. aasta suveolümpiamängudel Moskvas võitis ta kuldmedali 5000 meetri ja 10 000 meetri jooksus. Mõlemal korral saavutas ta võidu talle omase 300-meetrise lõpuspurdiga.

1982. aastal võitis ta krossijooksu maailmameistrivõistlustel kuldmedali meeskondlikus arvestuses.

2008. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial oli Yifter Etioopia lipukandja.

Pärast sportlaskarjääri lõppu tegutses ta treenerina. 1990. aastate lõpus kolis Yifter Kanadasse. Ta suri 2016. aasta 22. detsembril Torontos.

Haile Gebrselassie on nimetanud Yifteri üheks oma suurimaks eeskujuks.

Yifteri täpne sünniaeg pole aega ja see tekitas küsimusi juba 1980. aasta Moskva olümpiamängude ajal. Rahvusvaheline Kergejõustikuliit (IAAF) märgib tema sünniajaks 15. maid 1944, kuid mõnede teiste andmete järgi oli ta sündinud 1938. aastal.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el
* 1972  München
**  pronksmedal 10 000 m jooksus (**27.41,0**)
* 1980  Moskva
**  **olümpiavõitja** 5000 m jooksus (**13.20,91**)
**  **olümpiavõitja** 10 000 m jooksus (**27.42,69**)

### [[Maailma karikavõistlused kergejõustikus|Maailma karikavõistlustel]]
* 1977  Düsseldorf
** 1. koht 5000 m jooksus (**13.13,82**)
** 1. koht 10 000 m jooksus (**28.32,3**)

* 1979  Montréal
** 1. koht 5000 m jooksus (**13.35,9**)
** 1. koht 10 000 m jooksus (**27.53,07**)

## Viited

## Välislingid
* Miruts Yifter Olümpiamängude kodulehel
* 
* 5000 meetri jooksu finaal 1980. aasta olümpiamängudel youtube.com
* 10 000 meetri jooksu finaal 1980. aasta olümpiamängudel youtube.com
László József Bíró

**László József Bíró** ['laasloo 'joožef 'biiroo] (29. september 1899 Budapest – 24. november 1985 Buenos Aires) oli Ungari päritolu ajakirjanik, keda peetakse pastapliiatsi leiutajaks.

Ta oli ajakirja Hongrie-Magyarország-Hungary peatoimetaja. 25. aprillil 1938 patenteeris ta kuulotsikuga pastapliiatsi. 31. detsembril 1938 kolis ta perega Ungarist Prantsusmaale, sest tema abikaasa oli juut ning uue seaduse järgi ei oleks ta järgmisel aastal saanud patenti kaasa võtta. Pärast Pariisi okupeerimist Saksa vägede poolt emigreerus ta Argentinasse. Seal jätkas ta oma leiutise täiustamist.

10. juunil 1943 sai ta Argentinas uue patendi ja seal hakati uusi pastapliiatseid tootma. Bíróst sai suure pastapliiatsitehase Sylvapen direktor. 

Ta on ka mitme muu leiutise autor.

Argentinas tähistatakse tema sünnipäeva 29. septembrit leiutajate päevana.
Aaron (täpsustus)

**Aaron** võib tähendada järgmist:
***[[Aaron (eesnimi)|Aaron]]** on mehenimi. 
****[[Aaron]]**, Vana Testamendi tegelane, Moosese vanem vend.
**märter Aaron Caerleonist (suri 3. või 4. sajandil), katoliku pühak
**püha abt Aaron (4.–5. sajand), katoliku pühak
**munk Aaron Krakówist, esimene Krakówi peapiiskop, katoliku pühak

## Vaata ka
*Aron
*Aharon
Kajar Pruul

**Kajar Pruul** (sündinud 1. jaanuaril 1959 Tallinnas) on eesti kirjandusteadlane ja -kriitik ning tõlkija.

Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 44. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia eriala.

## Looming
*1988 "Ma käisin üksi tähe valgel". Marie Heibergi luulekogumik, koostaja Kajar Pruul

### Tõlkeid
*"Semiosfäärist" (Juri Lotman, 1999)
*"Vestlusi vene kultuurist" I osa (Juri Lotman, 2003; 2., parandatud trükk 2006); II osa (2006)

## Tunnustus
*2011 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2020 – Edvin ja Lembe Hiedeli nimeline toimetajaauhind

## Viited

## Kirjandus
*Oskar Kruus. "Pruul, Kajar". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 422

## Välislingid
*Aare Pilv, "On lihtsalt niisugune nälg". Kirjanduslikest üheksakümnendatest ja Kajar Pruulist" (PDF-vormingus) – Keel ja Kirjandus 2/2009. Lk 89–103
Aleksandr Uljanov

**Aleksandr** **Iljitš** **Uljanov** (vene Александр Ильич Ульянов; 13. aprill (vana kalendri järgi 1. aprill) 1866 Nižni Novgorod &ndash; 20. mai (vana kalendri järgi 8. mai) 1887 Schlüsselburg) oli Vene revolutsionäär ja terrorist. Ta oli Vladimir Lenini vanem vend.

Aleksandr Uljanov oli väga hea õpilane, lõpetas Simbirski gümnaasiumi kuldmedaliga ning läks õppima Peterburi ülikooli bioloogiat. Ta oli juba 16-aastaselt pettunud tsaarirežiimis ning õigeusus ja ajapikku ta vaated üha radikaliseerusid. 1886 suri ta isa Ilja Uljanov, kes oli olnud reformimeelse tsaari Aleksander II veendunud toetaja. 

Aleksandr Uljanov tahtis aga saavutada kiireid muutusi ning arvas, et parim tee selleks oleks tsaari tapmine ning võimu üleminek talupoegade eest seisvate agraarsotsialistide ehk narodnikute kätte. Narodnikud olid 1881 tapnud Aleksander II ja nüüd soovis Aleksandr koos oma mõttekaaslastega tappa ka tema järglase ja poja Aleksander III. Atentaadi päevaks valiti 1. märts (uue kalendri järgi 13. märts) 1887, sest just sel päeval 6 aastat tagasi oli sooritatud atentaat eelmisele tsaarile. 

Kuid ohranka sai sellest teada ning Aleksandr ja ta võitluskaaslased arreteeriti samal päeval. Nad mõisteti kohtuotsusega surma ning Aleksandr hukati poomise läbi.
Katmai

**Katmai** on kihtvulkaan Põhja-Ameerikas Alaska poolsaarel. Kõrgus 2047 meetrit. Purskas viimati 1912. aastal. Toona eraldus hinnanguliselt 28 km³ purdmaterjali, aga kuna Katmai asub väheasustatud piirkonnas, siis on purske täpset tugevust raske hinnata ja purske tekitatud kahjud olid väikesed. Katmai purse on ajaloolisel ajal ainuke  ette tulnud ignimbriidi purse ja ignimbriit kui vulkanoloogiline nähtus kirjeldati esmakordselt just Katmai vulkaani juures. Purskel tekkinud kivimid olid rüoliit, datsiit ja andesiit.
Antant

**Antant** (inglise keeles *Triple Entente*, prantsuse keeles *Triple-Entente*, vene keeles *Антанта*) oli 31. augustil 1907 sõlmitud liit Venemaa, Prantsusmaa ja Suurbritannia vahel. Kaks viimast olid omavahel liidu sõlminud juba 1904. aastal, Prantsusmaa Venemaaga aga aastal 1894. 

Antant moodustas algselt vastukaalu Saksamaa, Austria-Ungari ja Itaalia Kolmikliidule; 1915. aastal liitus ka Itaalia Antandiga, kes oli Esimeses maailmasõjas Keskriikide vastasjõud.

1917. aasta separaatrahu Saksamaaga ning Brest-Litovski rahuleping viisid Venemaa Antandist välja; Suurbritannia ja Prantsusmaa liidusuhe kestis 1940. aastani, mil Prantsusmaa alistus Saksamaale.

Antant saavutas maailmasõjas suure võidu, kuid mõneti oli see Pyrrhose võit: Venemaal toimus 1917. aastal Veebruarirevolutsioon, millega kukutati Venemaa keiser, ja samal aastal Oktoobrirevolutsioon, millega loodi maailma esimene sotsialistlik riik. Itaalias tulid 1922. aastal võimule fašistid, kukutades senise demokraatliku riigikorra. Suurbritannia ja Prantsusmaa kandsid suuri kaotusi ja sattusid suurtesse võlgadesse, nii et kui enne maailmasõda peeti Briti Impeeriumi maailma võimsaimaks riigiks, siis pärast sõda muutusid maailma võimsaimaks juba Ameerika Ühendriigid.

Siiski läks Antandi vastu sõdinud Keskriikidel keskeltläbi veel halvemini: nii Saksamaa kui Türgi kuulutati vabariigiks ja nad pidid maksma suuri reparatsioone, aga Austria-Ungari lagunes üldse ja lakkas täielikult olemast.

Pärast maailmasõda tekkis Kesk-Euroopas ja Balkani poolsaarel hulk suhteliselt väikeseid riike. Need moodustasid omavahel Väikeseks Antandiks nimetatud liidu ja Balkani Antandiks nimetatud liidu, kuid nendel ei olnud maailma poliitikas suurt tähtsust.

## Vaata ka
*Antanti Ülemnõukogu
*Kolmikliit (1882)
Keskriigid

**Keskriigid** ehk **Nelikliit** (saksa keeles *Mittelmächte*, ungari keeles *Központi hatalmak*, bulgaaria keeles *Централни сили*, türgi keeles *İttifak Devletleri*) oli Esimese maailmasõja aegne sõjaline liit. Liikmesriigid sõdisid Suurbritanniaga, Prantsusmaaga ja Venemaaga, mis vastavalt omavahelistele kokkulepetele olid moodustanud Antandi. 

## Osalised
*Saksamaa
*Austria-Ungari
*Osmanite riik
*Bulgaaria (liitus 1915)

Keskriikide hulgas oli algul ka Itaalia, mis hiljem asus pooldama Antanti.
Abja plutoon

**Abja plutoon** on Lõuna-Eesti aluskorras paiknev aluselise koostisega süvakivimeist koosnev štokk.

Abja plutoon on umbes 10 km läbimõõduga ovaalne intrusiivne kivimkeha Lõuna-Eesti granuliitse faatsiese moondekivimeist ümbritsetud aluskorras. Abja plutooni kohale on rajatud üks puurauk. Puurauk lõikab plutooni sügavuses 550...635 m. Erinevalt enamikust ülejäänud Eesti aluskorra plutoonidest on Abja plutoon aluselise koostisega.

Peamise osa plutooni koostisest moodustab tumehall keskmiseteraline osaliselt nõrgalt gneisilise tekstuuriga kvarts-montsodioriit (ränidioksiidisisaldus 49...52%). Iseloomulikuks tunnuseks on aktsessoorsete mineraalide apatiidi ja titanomagnetiidi esinemine. Kvartsmontsodioriiti lõikavad keskmise- kuni peeneteralise plagioklass-mikrokliingraniidi sooned. Graniit on kohati porfüürilise tekstuuriga, mille moodustavad idiomorfsed leelispäevakivi megakristallid. 

Dioriidis sisalduv plagioklass (40...50% kivimi koostisest) on reeglina andesiinile vastava keemilise koostisega (An<sub>33...39</sub>). Dioriit koosneb peale plagioklassi veel küünekivist (10...20%), biotiidist (10...20%) ja väheses koguses ka kvartsist ja K-päevakivist.  

Aktsessoorsete mineraalide osatähtsus on suur. Tüüpilisteks aktsessoorseteks mineraalideks on apatiit (2...5%), titanomagnetiit (2...6%), titaniit (1%), tsirkoon, monatsiit ja allaniit.

Tsirkooni kristallide U-Pb meetodil põhinev dateering annab plutooni vanuseks 1635±7 Ma. Seega kuulub plutoon koos teiste Eesti aluskorda lõikavate intrusiivsete kivimkehadega Subjotnia (Paleoproterosoikumi) kivimkompleksi, mis geokronoloogiliselt vastab Statheri ajastule. 

Plutoon on moodustunud Svekofenni kurrutusele järgnenud riftistumise käigus.

## Kirjandus
*Juho Kirs, Valter Petersell. 1994. *Age and geochemical character of plagiomicrocline granite veins in the Abja gabbro-dioritic massif. Acta Comment. Univ. Tartuensis*. 561, 3-29.
Zarafšon

**Zarafšon** (tadžiki *Зарафшон*, usbeki *Zarafshon*) on jõgi Aasias Tadžikistanis ja Usbekistanis. 

Algab Turkestani ahelikult. Ülemjooksul on mägijõgi, voolab sügavas orus läände. Keskjooksul laskub tasandikule, voolates edasi läände. Alamjooksul pöördub edelasse. 

Kaob Amudarja paremkalda lähedal kõrbeliiva.

Zarafšoni pikkus on umbes 877 km ja valgla pindala ligikaudu 41 860 km².

## Viited

## Välislingid
Keenia mägi

**Keenia** (inglise, suahiili *Kenya*, suahiili *Kirinyaga*) on vulkaan Aafrikas, Keenia kõrgeim mägi. Kõrgus 5199 meetrit.

## Välislingid
Johann Gustav Droysen

**Johann Gustav Bernhard Droysen** (6. juuni 1808 – 19. juuni 1884) oli saksa ajaloolane ja poliitik.

## Elukäik
Aastast 1829 töötas ta gümnaasiumiõpetajana, aastast 1840 oli Kieli ülikooli professor, aastast 1851 Jena ülikooli professor ja aastast 1859 Berliini ülikooli professor.

Tema loodud on mõiste "hellenism".

Poliitikasse läks Droysen Schleswig-Holsteini küsimuse lahendamisest ajendatuna. Oli 1848 Frankfurdi parlamendi liige.

## Peamised tööd
*Geschichte Alexanders des Großen, 1833 
*Geschichte des Hellenismus, 2 Bde., 1836–1843 
*Das Leben des Feldmarschalls Grafen Yorck von Wartenburg, 3 Bde., 1851/52 
*Geschichte der preußischen Politik (bis 1756), 14 Bde., 1855–1886 
*Grundriß der Historik, 1868
Kelud

**Kelud** (ka Klut, Cloot, Kloet, Kloete, Keloed või Kelut) on tegev-kihtvulkaan Jaava saarel Ida-Jaava provintsis. Kelud asub Vaikse ookeani tulerõngas. Vulkaani kõrgus on 1731 meetrit. 

Alates 1000. aastast on toimunud üle 30 vulkaanipurske. Ka viimase sajandi vältel on Kelud korduvalt pursanud (1919, 1951, 1966, 1990, 2007), põhjustades inimeste evakueerimist ja ka hukkunuid. Varasemate pursete järel rajati kraatri loodeküljele Ampera tunnelid, et vähendada vee hulka kraatris ja seega mudavooluohtu.

2014. aasta 13. veebruaril toimunud purske järel soovitas Indoneesia valitsus evakueeruda umbes 200 000 inimesel, kes elavad vulkaanist kuni 10 kilomeetri raadiuses. Purske järel kattusid mõned linnad kuni 4 cm paksuse tuhakihiga, lennuliiklus katkestati kolmes suuremas lennujaamas.

## Viited

## Kirjandus
* Brand, E.W. (1984) "Landslides in Southeast Asia: A State-of-the-Art Report." In *IV International Symposium on Landslides = IV Symposium international sur les glissements de terrains.* Toronto: Canadian Geotechnical Society, 1984. OCLC 77114072.
* Van Bemmelen, R.W. *The Geology of Indonesia. Vol. 1A: General Geology of Indonesia and Adjacent Archipelagoes.* 2nd ed. The Hague: Martinus Nijhoff, 1987. ISBN 90-247-1171-1.
* Zen, M.T., and Hadikusumo, Djajadi. "The Future Danger of Mt. Kelut." *Bulletin of Volcanology.* 28:1 (December 1965).

## Välislingid

* Indoneesias evakueeritakse vulkaani tõttu ligi 200 000 inimest ERR, 14. veebruar 2014
Kljutševskaja sopka

**Kljutševskaja sopka** (vene *Ключевская сопка*) on vulkaan Aasias Venemaa Kaug-Idas Kamtšatka poolsaarel. 

Vulkaani kõrgus on erinevatel aegadel olnud kuni 4750 meetrit, tänapäevaste satelliitmõõtmiste andmetel aga vaid 4688 m (EE kaardiköide). Ometi on see vaieldamatult Venemaa Aasia-osa kõrgeim tipp, talle järgneb mõnisada meetrit madalam Siberi tipp Beluhha Altais.

## Välislingid

* "Venemaal purskasid kõrvuti olevad vulkaanid", Postimees *online*, 22. veebruaril 2010
Scilly saared

**Scilly saared** (inglise *Isles of Scilly*, korni *Ynysek Syllan*) on osa Briti saartest. Asuvad Atlandi ookeanis, piirnevad Keldi mere ja La Manche'iga väinaga. 

Pindala 16 km&sup2;, kõrgus kuni 50 meetrit. Saarestikus on palju skääre ja karisid. 

Kuuluvad Suurbritanniale.

## Viited

## Välislingid

*https://www.scilly.gov.uk/
Olemus

**Olemus** (vanakreeka keeles *ousia*, ladina keeles *essentia*, saksa keeles *Wesen*) on filosoofias enamasti see, mis jääb asja muutudes samaks, olles asjale olemuslikuks.

Enamasti leitakse filosoofias, et olemus ei ole tabatav puhtalt meeltetaju abil.

Olemus saab esimest korda keskseks mõisteks Platoni filosoofias. Skolastikas kasutatav ladinakeelne termin *essentia* ('olev-us') on moodustatud Platonil ja Aristotelesel kasutusel olnud termini *[[ousia]]* ('olev-us') eeskujul. (See sõna on skolastikas siiski enamasti tõlgitud ladina sõnaga *substantia* 'substants'.) Enamik sõna "olemus" tähendusi filosoofia ajaloos lähtub nendest mõistetest. 

Olemus on ontoloogiliselt see, mis põhistab asja olemist iseeneses (*das Selbst-Sein*), sellele kõige omasemat, muutumatut loomust, eristades seda aegruumiliselt määratud muutlikust eksisteerimisest (*Dasein*, *existentia*). Asja olemus peab olema loogiliselt see, mille tõttu tema peale mõeldakse (*worauf es für die Zwecke des Denkens ankommt*), mis pannakse paika, säilitatakse ja rõhutatakse asja mõiste puhul (*was man im Begriffe der Sache festlegen, festhalten, betonen will, muß*). Olemus määratakse kindlaks ja määratletakse metoodilse otsustamise abil mõistena. Olemus on teadusliku mõiste objektiivne korrelaat. Tunnetuse suhtelisuse ja mittetäielikkuse tõttu on asja olemus ainult suhteliselt ja osaliselt (*relativ-partiell*), mitte aga absoluutselt ja tervikuna (*absolut-total*) kättesaadav. Olemuslik (*wesentlich*, *ousiôdês*, *essentialis*) on see, mis on vajalik mõiste moodustamiseks, mis kuulub asja koosseisu, mis on asja mõistest loogiliselt lahutamatu (näiteks olemuslik omadus). 

Olemus võib olla ka üksik substants (*Einzelsubstanz*), üksik asi (*Einzelding*). 

Asja olemuseni võib jõuda kogemuse üle metoodiliselt mõeldes. 

## Vaata ka
*Substants ja aktsidents
*Missus
*Seesus
*Essents
*Olemuslikkus
*Loomus
*Essentsialism

## Välislingid
* Eisler, Rudolf 1904. Wesen. – ''Wörterbuch der philosophischen Begriffe''
Tšüj jõgi

**Tšüj** (kirgiisi *Чүй*, kasahhi *Шу*) on jõgi Sise-Aasias. Algab Terskej-Ala-Toost. Ülemjooksul voolab kirdesse. Möödub Õsõk-Köli läänetipust ja pöördub Boami kuristikus põhja. Tasandikule laskunud voolab Mojõnkumi kõrbe servas loodesse ja läände. Kaob kõrbeliiva.

## Välislingid
Komagatake

**Komagatake** (駒ヶ岳 *Koma-ga-take*) on tegevvulkaan Jaapanis Hokkaidō saare edelaosas.

Vulkaani nimi tähendab jaapani keeles hobusemäge, sama nime kannavad veel mitmed Jaapani mäed.

Komagatake on kihtvulkaan, selle kõrgus on 1131 m.

Vulkaan purskas viimati 2000. aastal.

## Välislingid
Põlissoomlased

**Põlissoomlased** (soome keeles **Perussuomalaiset**, rootsi keeles **Sannfinländarna**) on euroskeptiline, populistlik, konservatiivne ja rahvuslik Soome partei. Partei asutasid 1995. aastal endised Soome Maapartei liikmed. Partei esimees on alates 2021. aastast Riikka Purra.

Partei presidendikandidaat 2006 ja 2012. aasta Soome presidendivalimistel oli Timo Soini ning 2018. aasta Soome presidendivalimisel Laura Huhtasaari.

Partei on sisserände vastu ja toetab traditsioonilisi väärtusi.

Erakond asutas uue noorteorganisatsiooni 2020. aastal, kuna eelmise noorteorganisatsiooni aseesimees kuulutas end Eestis fašistiks.

## Viited

## Välislingid
* Partei koduleht
* Heiki Suurkask. Matside võit ehk Timo Soini näide, EPL, 29. oktoober 2008
Amfiboolid

**Amfiboolid** on silikaatsed lintstruktuuriga (lintsilikaadid) kivimit moodustavad mineraalid.

Amfiboolid kuuluvad paljude kivimite koostisse, olles oluliseks kivimimoodustajaks nii tard- kui ka moondekivimite seas. Tuntuim amfiboolide esindaja on küünekivi. Rohkete asendumiste tõttu on amfiboolidel keerukas keemiline valem. Värvuselt on amfiboolid enamasti tumedad. Tuntumate amfiboolide sekka kuuluvad küünekivi, glaukofaan, antofülliit, tremoliit, aktinoliit, ribekiit ja arfvedsoniit. 

Amfiboolide keemiline valem on 

A2...3B5(OH)2[(Si,Al)8O22], 

kus A on Mg, Fe2+, Ca või Na ning B on Mg, Fe2+, Fe3+ või Al. 

Amfiboolide struktuuri moodustavad kaks üksteisega seotud ahelat, mis kokku moodustavad topeltahela ehk lintstruktuuri. Räni ja hapniku suhe on 4:11. Kristallid on prismalised, tulpjad või kiudjad. Ribekiidil ja grüneriidil on asbestjad erimid amosiit ja krokidoliit. Enamik amfiboole on monokliinsed, mõned ka rombilised. Amfiboolid on keemiliselt koostiselt lähedased pürokseenidele. Amfiboolidele on omane OH–-iooni esinemine kristallstruktuuris.

Tardkivimitest esinevad amfiboolid peamiselt keskmise koostisega kivimeis, näiteks dioriidis ja süeniidis. Moondekivimeist on tuntumad amfiboole sisaldavad kivimid sinikilt ja amfiboliit ning kristalsed kildad.

## Vaata ka
*Amfiboliit
Testament (täpsustus)

***[[Testament]]** on inimese viimase tahte avaldus, millega pärandaja määrab pärijad.

***[[Vana Testament]]** on Piibli esimene osa, mis on kirjutatud enne Jeesuse sündimist.
***[[Uus Testament]]** on Piibli teine osa.

***[[Testament (ansambel)|Testament]]**, *[[thrash-metal]]* bänd.

***"[[Testament (film 1983)|Testament]]"**, film aastast 1983

***"[[Testament (Stout)|Testament]]"**, Rex Stouti teos
***"[[Testament (Grisham)|Testament]]"**, John Grishami teos
Walesi poolsaar

**Walesi poolsaar** on poolsaar Suurbritannia saare lääneosas. 

Põhiosa Walesist asub Walesi poolsaarel.
USA dollar

**USA dollar** (ISO kood: USD) on Ameerika Ühendriikide rahaühik. See on ametlikult kasutusel ka Ecuadoris, El Salvadoris, Marshalli Saartel, Mikroneesias, Panamas, Ida-Timoril ja Belaus. USA dollar on mitteametlikult kasutusel paljudes riikides.

USA dollar asendas 20. sajandi alguses pika protsessi tulemusel (30 aasta jooksul) naelsterlingi kui peamise rahvusvahelise reservvaluuta.

2010. aasta juuni seisuga on inflatsioonitase 1,05%.

**1 USA dollar ([[1834]]–[[1934]])**

* 1,50463 g/Au1000 (puhast kulda),
* 0,205484 £ (Sbr. naelsterlingit),
* 5,182346 Fr. (–1900 Latin Monetary Union),
* 1,943380 Rbl. (1898–1914),
* 1,295586 Rbl. (1886–1897),
* 4,199217 Saksa marka (1872–1914),

319,07 EEK (arvestatud 27.11.2005 kulla hinna järgi).

## Vahetuskurss

Vahetuskurss seisuga 2. november 2007
1 USD = 10,8034 EEK
1 USD = 0,69046 EUR
1 USD = 114,69 JPY
1 USD = 0,48 GBP

Seisuga 28. veebruar 2008: 1 USD = 10,3592 Eesti krooni
Seisuga 17. märts 2008: 1 USD = 9,91578 Eesti krooni
Seisuga 9. juuni 2008: 1 USD = 9,89571 Eesti krooni
Seisuga 3. aprill 2009: 1 USD = 11,6198 Eesti krooni
Seisuga 11. juuni 2009: 1 USD = 12,255 Eesti krooni
Seisuga 12. august 2010: 1 USD = 12,164 Eesti krooni
Seisuga 3. detsember 2010: 1 USD = 11,812 Eesti krooni
Seisuga 22. juuni 2011: 1 USD = 0,6946 eurot
Seisuga 29. juuni 2011: 1 USD = 0,6932 eurot
Seisuga 29. juuli 2011: 1 USD = 0,7013 eurot

## Rahatähed

USA-s on praegu käibel 7 pangatähenominaali:

* 100 dollarit (ei aktsepteerita igal pool liiga paljude võltsingute tõttu) Benjamin Franklini portreega
* 50 dollarit (aktsepteeritakse, aga kontrollitakse kaua ehtsust) Ulysses S. Granti portreega, taga Kapitoolium
* 20 dollarit (suurim pangatäht, mis on USA-s igapäevakäibes) Andrew Jacksoni portreega, taga Valge Maja. 2020. aastal asendatakse Jacksoni portree Harriet Tubmani portreega.
* 10 dollarit Alexander Hamiltoni portreega, taga Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium
* 5 dollarit Abraham Lincolni portreega, taga Lincolni memoriaal
* 2 dollarit Thomas Jeffersoni portreega (harvaesinev rahatäht)
* 1 dollar George Washingtoni portreega

## [[USA dollari mündid]]
USA-s on praegu käibel 6 mündinominaali:

* 1 dollar (*buck*) – harvaesinev
* 50 senti (*half dollar*) – harvaesinev
* 25 senti (*quarter*)
* 10 senti (*dime*)
* 5 senti (*nickel*)
* 1 sent (*penny*)

**Avers ehk esikülg**
 Abraham Lincoln
Thomas Jefferson
 Franklin D. Roosevelt
 George Washington
 John F. Kennedy
 Kõik surnud USA presidendid

**Revers ehk tagakülg**
Uniooni kilp
 Monticello
 Tõrvik, tammeoks ja oliivioks
 Erinevad; eri osariikide ja territooriumide sümbolitega
 USA presidendi vapp, mille ümber on 50 tähte
 Vabadussammas

## Viited

## Välislingid

* USA dollari kurss Eesti krooni suhtes alates 20.06.1992 Eesti Panga kodulehel
* USA dollar: pangatähtede galerii
Põhja-Wales

**Põhja-Wales** (inglise keeles *North Wales*, vanades tekstides ka *Northgalis*; kõmri keeles *Gogledd Cymru* ehk *Y Gogledd*) on mitteametlik piirkond Walesis. 

Lõuna poolt piirneb ta Kesk-Walesiga. 

Põhja-Wales hõlmab Anglesey saare, Lleyni poolsaare ja Snowdonia mägiala ning Conwy, Clwydi Dee jõe valglad. 

Põhja-Wales on põhiliselt maapiirkond. Paljude mägede ja orgude ning Iiri mere ranniku tõttu on piirkonna põhiliseks sissetulekuallikaks turism. Kunagi põhilisel kohal olnud põllumajanduse tähtsus on vähenenud. 

Sissetulek elaniku kohta on Suurbritannia väikseim. Suurel osal piirkonnast on Euroopa Liidu regionaalpoliitikas staatus "Eesmärk 1". 

Piirkonda kuuluvad järgmised krahvkonnad ja linnkrahvkonnad: 
*Wrexhami linnkrahvkond (*Wrecsam*)
*Flintshire'i krahvkond (*Sir y Fflint*)
*Denbighshire'i krahvkond (*Sir Ddinbych*)
*Conwy linnkrahvkond
*Gwyneddi krahvkond
*Isle of Anglesey krahvkond (*Ynys Môn*)

Suurem osa asustusest paikneb rannikul, sealhulgas populaarsed puhkekohad Rhyl, Llandudno ja Pwllheli. 

Kiirtee A55 ühendab neid linnu Põhja-Inglismaaga ning Holyheadi sadamast väljuvate parvlaevade kaudu Iirimaaga. Põhja-Walesist Lõuna-Wslesisse läheb vähe teid. 

Põhja-Walesis on kaks piiskopilinna, Bangor ja Saint Asaph, ning hulk keskaegseid losse, sealhulgas Harlechi loss, Caernarfoni loss, Beaumarise loss ja Conwy loss).

Põhja-Walesis on ülejäänud Walesist mõnevõrra erinev identiteet. Sealne kõmri keele murre erineb mõneti Lõuna-Walesi murdest. Näiteks ei ole 'piim' mitte *llaeth*, vaid *llefrith*. Põhja-Walesi inimesi, eriti neid, kes kõnelevad murret või kellel on aktsent, nimetatakse inglise keeles *North Walian*. Kasutatakse ka väljendit *gog* (kõmri sõnast *gogledd* 'põhi'), mis võib olla solvav.

Mõnikord jaotatakse Wales ainult kolmeks piirkonnaks: **Põhja-Walesiks**, Lõuna-Walesiks ja Lääne-Walesks, nii et Kesk-Wales jaotub nende vahel ära. Sellisel juhul kulgeb Põhja- ja Lääne-Walesi vaheline piir piki Ceredigioni ja Powyse piiri. Powys ise jaguneb traditsioonilise Brecknockshire'i krahvkonna (Lõuna-Wales) ja Montgomeryshire'i krahvkonna (Põhja-Wales) vahel.

## Välislingid
*Kaart ja muud materjali
Ilja Uljanov

**Ilja Nikolajevitš Uljanov** (vene keeles Илья Николаевич Ульянов, 31. juuli 1831 Astrahan &ndash; 24. jaanuar 1886 Simbirsk) oli Venemaa Keisririigi haridustegelane, Vladimir Lenini isa.

Ilja Uljanov oli isa poolt mordvalane ja ema poolt kalmõkk, kuid rahvustunnetuselt kindlasti venelane. Ta oli keisririigi patrioot, kes lootis, et Venemaa võib moderniseeruda ka tsaarivalitsuse all. Eriti lootis ta Aleksander II reformide peale.

1869 nimetati Uljanov Simbirski kubermangu rahvakoolide inspektoriks ja 1874 Simbirski kubermangu rahvakoolide direktoriks.

Uljanov kaitses kõigi õigust saada võrdset hariduse, sõltumata soost, rahvusest ja päritolust. Ta oli väga tööle pühendunud ja sihikindel inimene.

Uljanov ülendati 31. augustil 1860 titulaarnõunikuks, 20. veebruaril 1862 kolledžiassessoriks ja 12. juulil 1863 õuenõunikuks. 19. novembril 1865 anti talle Püha Anna ordeni 3. järk. 4. juulil 1867 ülendati ta kolledžinõunikuks ja 25. novembril 1871 riiginõunikuks. 22. detsembril 1872 anti talle Püha Stanislavi ordeni 2. järk ja 25. detsembril 1874 Püha Anna ordeni 2. järk. 26. detsembril 1877 anti talle tõelise riiginõuniku auaste, mis andis õiguse pärusaadliku tiitlile. 1. jaanuaril 1882 anti talle Püha Vladimiri ordeni 3. järk ja 1. jaanuaril 1886 Püha Stanislavi ordeni 2. järk.

Ilja Uljanov suri ootamatult 1886. aastal arvatavasti peaaju verevalumi (ateroskleroosi) tagajärjel. Ta oli siis 54-aastane. Kokkusattumusena suri Lenin samuti ateroskleroosi tagajärjel peaaegu 54-aastaselt.

## Isiklikku

Ilja Uljanov abiellus 1863 Maria Aleksandrovnaga (sündinud Blank), kes oli isa poolt juut, ema poolt pooleldi sakslane ja pooleldi rootslane. Neil sündis 8 last, kellest kaks surid pisikesena:
* Anna Uljanova-Jelizarova (1864–1935) (Анна Ильинична Ульянова-Елизарова)
* Aleksandr Uljanov (1866–1887) (Александр Ильич Ульянов)
* Olga Uljanova (1868–1869)
* Vladimir Uljanov (1870–1924) (Владимир Ильич Ульянов)
* Olga Uljanova (1871–1891) (Ольга Ильинична Ульянова)
* Nikolai Uljanov (1873–1873)
* Dmitri Uljanov (1874–1943) (Дмитрий Ильич Ульянов)
* Marija Uljanova (1878–1937) (Мария Ильинична Ульянова)
Kõmri keel

**Kõmri keel** (varem *uelsi keel*; kõmri keeles *Cymraeg* [kõmr'aaig], artikliga  *y Gymraeg*) on keldi keelerühma briti alarühma kuuluv keel. Ta on p-keldi keel. Tema lähemad sugulaskeeled on korni ja bretooni keel.

Kõmri keelt kõneldakse põhiliselt Walesis, kus seda kõneleb umbes 500 000 inimest. Keldi keeltest on kõmri keel emakeeleks kõige suuremal hulgal inimestel. Walesis on kõmri keel inglise keele kõrval ametikeel ja koolikeel, kohalik televisioon edastab kõmrikeelseid saateid.

Murded jagunevad põhja- ja lõunarühmaks. Üheteistkümnest loost koosnev kõmri eepos kannab koondnime Mabinogion.

## Välislingid

* 27: Roos ja porrulauk] ERR, 2012 (Kuidas läks Indrek Treufeldtil kõmrikeelses telekanalis ja koolis ning kas teate, et Walesi raamatupoest võib leida ka Eesti kirjanike teoseid?) 
* BBC veebileht  ''Learn Welsh'' koos ulatusliku õppematerjaliga
Anglesey

**Ynys Môn** (inglise keeles *Anglesey*; ingliskeelne varasem nimi *Anglesea*) on saar Walesis, Põhja-Walesi loodeosas, moodustab tervikomavalitsuse. Enamik saare elanikest räägib kõmri keelt.

Suurbritannia saarest eraldab seda kitsas veeriba Menai Straits. Anglesey saart ühendavad Suurbritanniga Britannia sild ja Menai rippsild.

Maakonna halduskeskus on Llangefni linn, kus elas 2011. aasta rahvaloenduse järgi 5116 inimest. See on rahvaarvult maakonna suuruselt teine linn. Suurim on Holy saarel (kõmri *Ynys Gybi*) asuv Holyheadi linn, kus elas samal aastal 13&nbsp;659 inimest.

Saare põhjaosas Cemaesi linna lähistel tegutses aastatel 1971–2015 Wylfa tuumaelektrijaam, mille võimsus oli 0,98 GW. Kavas on 2,7 GW võimusega Wylfa Newydd tuumaelektrijaama rajamine samasse kõrvale, kuid projekt seisab.

Tuumajaamast 15 miili kaugusel ja Holyheadi linna lähistel tegutses aastatel 1971–2009 Anglesey Aluminium, kus oli 540 töötajat, millega see oli üks Walesi põhjaosa suuremaid tööandjaid. Jaam tootis aastas keskmiselt 142 000 tonni alumiiniumi ning oli Suurbritannia suurim elektrienergia tarbija (255 MW).

Saarel asub küla nimega Llanfair­pwllgwyn­gyllgo­gery­chwyrn­drobwll­llanty­silio­gogo­goch.

## Viited
Jiddah

**Jiddah** (araabia جدة) on linn Saudi Araabia lääneosas Punase mere ääres. 

Jiddah asutati üle 2500 aasta tagasi kalurikülana. Praegu on ta suurim sadam Punase mere basseinis ja ühtlasi suuruselt teine linn Saudi Araabias. Jeddah on peauks pühasse linna Mekasse, mis jääb umbes 60 km kaugusele sisemaale.

Praegune elanike arv on üle 3,4 miljoni. Vastukaaluks sõpruslinnas Dubais asuva maailma kõrgeimale hoonele – Burj Kalifale (828 m) on kavandatud 2014. aastaks ehitada esimene üle kilomeetrine pilvelõhkuja Kingdom Tower, mis saab Jiddah'st põhja poole jääva uue ärikeskuse Kingdom City naelaks. Rajatise lõplik kõrgus pole veel teada, kuid ka Dubai kavandab juba rohkem kui 1400 m kõrgust nõela, mille lõplikuks kõrguseks võib kujuneda terve miil (1609 m). Vastus taevavallutamisele on plaanis ka Hiina linnal Shanghail, kuhu on projekteeritud 1228-meetrine kõrghoone. Jiddah' kõrghoonet rajab terrorist Osama bin Ladeni isa Mohammed bL-i asutatud firma Bin-Ladin Group koos Kingdom Holdinguga, mille omanik on megarikas Saudi prints Al-Waleed bin Talalil.

## Sõpruslinnad
Jiddah'l on 23 sõpruslinna.
Mägi

**Mägi** on künkast kõrgem positiivne pinnavorm.

Ühest definitsiooni, mis määraks künka ja mäe piiri, ei ole olemas. Eestis levinud definitsiooni järgi on mäe suhtelise kõrguse alampiir 200 meetrit. Mujal maailmas on levinud ka näiteks definitsioonid, mille järgi on mäe kõrgus vähemalt 300 meetrit jalamist või vähemalt 610 meetrit (2000 jalga) üle merepinna.

Mäeks peetakse enamasti väljapaistvat pinnavormi, mis võib esineda üksikult või olla osa suuremast süsteemist &ndash; mäestikust. Mägedele on enamasti pandud nimed. Mägedele on omane mäetipu esinemine. See eristab teda tasastest platoodest, mille absoluutsed kõrgused võivad olla märksa suuremad kui paljudel mägedel. Mäel võib olla ka mitu tippu. Enamasti on mägedel suhteliselt järsud veerud, mis on sageli ka aluspõhjakivimite paljanditeks.

## Mägede teke

Mäed tekivad kas Maa tektooniliste liikumiste, erosiooniliste protsesside või vulkanismi tagajärjel. Mägede teke on reeglina seotud mäestike tekkega. Tektoonilistes survevööndites, milleks on näiteks kahe laama põrkepiirkonnad, tekivad kurdmäestikud. Sellised on näiteks Alpid või Himaalaja. Venituspingete väljas tekivad aga pangasmäestikud. Need mäestikud on seotud riftistumise ehk maakoore õhenemisega. Tüüpiliseks näiteks on Ida-Aafrika riftivöönd. Erosiooniliste mägede heaks näiteks on kuulsad Guilini karstimäed Hiinas. Vulkaanilised mäed on vulkaanid. Osad neist on moodustunud merepõhjas ja ulatudes merepinnast kõrgemale, moodustuvad nende tippudest saared ja saarestikud. Sellised saarestikud on väga omased näiteks Okeaaniale.

## Mägede kõrgus
Mägede kõrgust võib mõõta väga mitmest tasemest lähtudes. Levinuim lähtepind on kokkulepitud keskmine merepinna tase. Sellest tasemest mõõdetud mäetipu kõrgust nimetatakse vastava mäe absoluutseks kõrguseks. Suhteline kõrgus on aga mõõdetud mäe jalamilt. Absoluutse kõrguse poolest on Maa kõrgeim mägi Džomolungma, mis ulatub 8848 meetrit üle merepinna. Suhtelise kõrguse poolest on aga kõrgeim kilpvulkaan, mis moodustab Hawaii saare. Saare tipp kannab nime Mauna Kea ning see on ookeani põhjas olevalt jalamilt mõõdetuna ligikaudu 9000 meetri kõrgune. Kui arvestada kõrgust Maa keskpunktist, osutub kõrgeimaks tipuks hoopis Chimborazo Andide mäestikus, mille absoluutne kõrgus on vaid 6272 meetrit. Asi on selles, et Maa pole mitte päris ümmargune, vaid pooluste kohalt pisut lapik pöördellipsoid. Seega on ekvaatoril asuvad mäed Maa keskpunktist kõige kaugemal.


Fail:Mount Everest by Kerem Barut.jpg|Džomolungma, 8848 m (Nepal ja Hiina)
Fail:Musala IMG 1447.jpg|Musala, 2925 m (Bulgaaria)
Fail:ZugspitzeJubilaeumsgratHoellental.JPG|Zugspitze, 2962 m (Saksamaa)
Fail:Olympus National Park 30.jpg|Olümpos, 2917 m (Kreeka)
Fail:Mount Kilimanjaro 2007.jpg|Kilimanjaro, 5882 m (Tansaania)
Fail:Aoraki Mount Cook.JPG|Aoraki, 3724 m (Uus-Meremaa)
Fail:ChoOyu-fromGokyo.jpg|Cho Oyu, 8201 m (Nepal, Hiina)
Fail:Damavand in winter.jpg|Damāvand, 5670 m (Iraan)
Fail:GaldhøpiggenFromFannaråki.jpg|Galdhøpiggen, 2469 m (Norra) 


## Vaata ka
*Mäestik
*Mägede loend

## Viited

## Välislingid
Ramsari konventsioon

**Ramsari konventsioon** (ka **veelinnuelupaikadena rahvusvaheliselt tähtsate märgalade kaitse konventsioon**) on rahvusvaheline leping, mille eesmärgiks on märgalade säilitamine ja nende jätkusuutlik kasutamine. Lepinguga tunnistatakse märgalade ökoloogilist tähtsust ja püütakse piirata nende kadu.

Konventsiooni täielik nimetus on "Rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eriti veelindude elupaikade konventsioon". Konventsioon sõlmiti Ramsaris Iraanis 2. veebruaril 1971 ning see jõustus 21. detsembril 1975. Konventsiooni teksti muudeti Pariisi protokolliga 3. detsembril 1982 ja konventsiooni osapoolte erakorralisel konverentsil 28. mail 1987. Eesti suhtes jõustus konventsioon 29. juulil 1994.

2014. aasta septembri seisuga on konventsiooniga ühinenud 168 riiki ja territooriumi. Ramsari märgalade nimekirja on kantud kokku 2186 kaitstavat märgala.

Ramsari konventsiooni sõlmimise päeval, 2. veebruaril, tähistatakse ülemaailmset märgalade päeva.

## Vaata ka
* Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalad
* Rahvusvaheline märgalade päev

## Viited

## Välislingid

* Ramsari konventsiooni lehekülg, mida haldab lepingu sekretariaat.
* Ramsari märgalade nimekiri 
* Rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eriti veelindude elupaikade konventsiooni täitmise riiklik programm