open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Käsklause

**Käsklause** ehk **imperatiivlause** on kommunikatiivne lausetüüp, mis väljendab **käsku,** **palvet,** **üleskutset** või **nõuet**  lausega märgitud sündmuse teostamiseks. 
 
Käsutähenduses sisaldub kas **kohustuslikkuse**, **soovitatavuse** või **lubatavuse** suhtumistähendus ja taotlus, et käsu adressaat sündmuse teoks teeks.

**(Sa) *'kirjuta** uus artikkel.'' (kohustuslik) 
*''Ma **soovitan** teil uus tööline palgata.'' (soovitatav)
****Saad*' sa meile veelkord seda lugu laulda?* (lubatav)

Eitavat käsku nimetatakse *'keeluks**.
****Ärge karjuge*' laste peale!*
****Mitte viivitada!***
****Ei mingit kauplemist!***

__TOC__

==Käsu intensiivsus==
Käsk on varieeruva tugevusega taotlus, mida pehmendavad [[kiilud]], [[tingiv kõneviis]] ja võimalikkusmodaalsus.

****Palun** pane aken kinni. **Ole nii kena**, lõpeta see harjutus homseks ära.* (kiil)
**Ehk sa **tooksid** mu kingad siia? Ega sa ei **ootaks** veel viis minutit?* (tingiv kõneviis)
****Võib-olla** te siiski tuleksite sisse? **Saad** sa homme uuesti tulla?* (võimalik)

Käsku tugevdavad [[ajamäärus]]ed, paratamatust väljendavad sõnad, *da*-infinitiivsed laused ja [[vormelid]].

**Tule **kohe** kapi otsast alla!* (ajamäärus)
**Seda filmi vaata **tingimata**!* (paratamatu)
****Kuulata** ja **vaikida***! (*da*-infinitiivne lause)
****Käed üles**!* (vormel)

[[Intonatsioon (keeleteadus)|Intonatsioon]] võib sõnastusega antud intensiivsust muuta: tugevdada leksikaalselt nõrka käsku või nõrgendada tugevat käsku.

**Palun mine ära!*
**Tule juba ükskord!*

==Käsklause sekundaartähendused==
Käsklause, mis sisu või kontekstisobivuse poolest käsku ei saa väljendada, vormistab *'soovi** või **väidet**.

*''Mingu teil reis hästi!'' (soov)
*''Patsient, alam inimene, kuulaku aga alandlikult iga kitlikandja sõna.'' (väide)

Käsklause baasil on kujunenud etiketi-, tekstikohased ja suhtumist väljendavad vormelid.

*''Anna andeks! Vabandage! Ole hea!'' (etiketivormelid)
*''Kuule! Kujuta ette! Saa aru!'' (tekstikohased vormelid)
*''Mine metsa! Täna õnne! Jumal hoidku!'' (suhtumist väljendavad vormelid)

Käskiva või möönva kõneviisiga vormistatav väide on tavaliselt kohustatuse või võimalikkuse varjundiga.

*''Iga kord **alanda** ennast kui poisike, et tülitajast lahti saada.'' 
****Nühi*' või nahk maha, et käsi puhtaks saada.*

Võimalikkust väljendatakse veel kinnisehitusega lausete abil.

****Vaata et** lähete oma tähtsa koha peal veel uhkeks.*
****Räägi aga räägi**, küll sinugi jutt kord lõpeb.*

Kinnisehitusega *(eks sa) katsu ~ hakka ~ proovi ... Vda/Vma*-lausetest järeldub infiniittarindiga märgitud tegevuse mõttetus, ebasoovitavus.

****Eks sa katsu** mulle **seletada**, et sa enne tunnistuse saamist ühtegi pahandust ei tee.* (mõttetu)
****Hakka** nüüd vana pedagoogiga **vaidlema**!'' (ebasoovitatav)

## Vaata ka

*Väitlause
*Küsilause
*Soovlause
*Hüüdlause
Komplekslause

Laused liigituvad moodustajate struktuuri järgi elementaarlauseteks ja komplekslauseteks.

**Komplekslause** on lause, mille moodustajateks on lisaks sõnavormidele ja fraasidele ka lauselühendid ehk sekundaartarindid ning osalaused. Viimaseid elementaarlause moodustajate hulgas ei esine.  

Näiteks lause *Ta tahab hästi elada* üks moodustaja on sekundaartarind *hästi elada*, vrd elementaarlause: *Ta tahab seda*.

Lause *Ta ütles, et ei tule homme tööle* sisaldab osalauseid *ta ütles* ja *ei tule homme tööle*, vrd elementaarlause: *Ta ütles nii.*

Komplekslaused võivad olla nii lihtlaused kui liitlaused. Kõik need laused, mille moodustajate hulgas pole osalauseid, on lihtlaused. Need laused, kus esineb osalause, on liitlaused.

## Komplekslause moodustajad

Komplekslause moodustajad on

* **[[sõnavorm]]id** ehk ühe ja sama lekseemi eri vormid, s.o iga grammatiline vorm, milles mingi sõna esineb

* **[[fraas]]id**, mis moodustuvad omavahel sisuliselt kokkukuuluvatest sõnavormidest

* **[[lauselühend]]id** ehk sekundaartarindid, mis koosnevad ühest või mitmest sõnast, väljendavad sündmust või tegevust ning sisaldavad tavaliselt tegusõna käändelist vormi. Sekundaartarind on sekundaarne sündmuse väljendamise vahend, mis pole lause, kuid millel on lausega ühisjooni aktantide vormi, koosseisu ja grammatiliste kategooriate osas. Sekundaartarindite hulka kuuluvad infiniittarindid (*Tüdruk läks *'marju korjama**)'', [[nominalisatsioon]]id ''(Koolis õpetatakse **raamatute köitmist***) ja [[absoluuttarind|absoluuttarinditeks]] (''Peeter istus söögilauas, '''müts peas***)

* **[[osalause]]d**, mis on lauselise ehitusega ning moodustavad koos liitlause. Osalauseid seob omavahel kas alistus- või rinnastusseos.

**Komplekslause näiteid:** 

* **sekundaartarindiga komplekslaused**

*Maris oskab *'jäähokit mängida**.''

***Sõnagi lausumata*' astus ta uksest välja.*

*Ma lähen välismaale **puhkama**.*

*Jaanus läks koju, **süda kerge**.*

***Kala söönud*** *kass magab trepil.* 

* *'osalausetega komplekslaused**

***Ma tean*', et **ta tuleb mulle järgi**.*

***Sõin praadi**, **kuigi mul polnud nälg**.*

***Mina tegin süüa** ja **tema mängis klaverit**.*

== Kirjandus ==
[[Mati Erelt|Erelt, Mati]], [[Reet Kasik]], [[Helle Metslang]], [[Henno Rajandi]], [[Kristiina Ross]], [[Henn Saari]], [[Kaja Tael]], [[Silvi Vare]]. 1993. *Eesti keele grammatika II. Süntaks''. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
Tseoliidid

**Tseoliidid** on mineraalide rühm, mis koosnevad vett sisaldavaist alumosilikaatidest, kus katioonideks on peamiselt kaltsium ja naatrium, vahel kaalium, baarium ja strontsium ning mõnikord magneesium ja mangaan.

Tseoliidid on mikropoorsed materjalid. Nende kristallstruktuuris on avad, mis toimivad peene sõelana, kus väiksemad molekulid läbivad sõela või takerduvad sellesse aga suuremad molekulid mitte. Seetõttu võib tseoliite nimetada ja kasutada  molekulaarsõeladena.
Baker

***[[Bakeri saar]]**, Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata ala.
***[[Bakeri mägi (Uganda)|Bakeri mägi]]**, mägi Ugandas (4844 m)
***[[Bakeri mägi (USA)|Bakeri mägi]]**, kihtvulkaan Kaskaadides (3285 m)
***[[Bakeri mägi (Kanada)|Bakeri mägi]]**, mägi Kanadas (3180 m)
***[[Baker (California)|Baker]]**, asula USA-s California osariigis
Angus Turner Jones

**Angus Turner Jones** (sündinud 8. oktoobril 1993 Austinis Texases) on Ameerika Ühendriikide näitleja. 

Kõige enam tuntust on ta kogunud telesarjas "Kaks ja pool meest", kus ta kehastas Jake'i. Ta on näidelnud filmides, mille hulgas on ka "Spot jookseb" (2001). Ta on võitnud kaks Young Artist Awardi.

2013. aastal, pärast sarja "Kaks ja pool meest" 10. hooaega, lahkus Jones sarjast, kuna tema religioossed vaated (ta on seitsmenda päeva adventist) ei sobinud kokku sarja täiskasvanulike teemadega.
Tartu Tennisekool

**Tartu Tennisekool** on 1. oktoobril 2008 tööd alustanud litsentseeritud erahuvikool, mis pakub tenniseõpet Tartu lastele ja noortele vanuses 5–18 aastat.

Kooli rajas MTÜ Tartu Tenniseklubi. 

Tartu Tennisekooli baasiks on Tähtvere Tennisehall Laulupeo puiesteel ja Tamme Tennisekeskus Tamme puiesteel.

## Viited
* Tartu Tennisekool
* Tartu Tennisekool annab jõudu Lõuna-Eesti tennise arengule
* Tartu Tennisekool sai lastest piripungil
* Eesti Tennise Liit
Tootsi pulm

**"Tootsi pulm"** on Oskar Lutsu 1921. aastal ilmunud jutustus Tootsi-lugude sarjast, koos jutustusega "Argipäev" järgneb see romaanidele "Kevade" ja "Suvi".

Loo keskmes on Raja Teele ja Joosep Tootsi pulm. Luts kirjeldab pulmadele eelnevat aega ja pidu ennast. Pulmas saavad kokku endised kooliõed-vennad ning tehakse nalja ja vallatletakse. Armuvalus Jorh Aadniel Kiir aga peletatakse vingerpussiga peolt minema.

"Tootsi pulma" ja "Suve" põhjal on tehtud Arvo Kruusemendi film "Suvi" (1976).
Boris Buracinschi

**Boris Buracinschi** [bor'iss buratš'inski] (17. jaanuar 1964 Chișinău – 9. mai 2010 Tallinn) oli juudi ja rumeenia päritolu Moldaavia ja Eesti literaat. 

Boris Buracinschi kolis Eestisse 1990. aastal. Ta õpetas rumeenia keelt Tartu Ülikoolis ja oli raadiojaama Vaba Euroopa korrespondent. Ta töötas Eesti Rahvusraamatukogus venekeelse kirjanduse väliskirjandusosakonna vanemraamatukoguhoidjana, oli ajalehe KesKus kaastööline ning tegi aeg-ajalt kaastööd ka teistele Eesti väljaannetele, sealhulgas Eesti Ekspressile.

## Kirjutisi
### Raamatuid
*Boris Buracinschi. "Oh see Eesti kergemeelsus". [artiklivalimik aastatest 1995-2010]. Ema ja Isa. Tallinn 2016
### Artikleid
*Boris Buracinschi: Molvaania forever. Eesti Päevaleht, 5. november 2005
*Boris Buracinschi: Hämmastav. Pronkssõduri äraviimist planeeriti Washingtonist. Ekspress.ee, 13. jaanuar 2010
*Boris Buracinschi: Kas te armastate Ukrainat? Ekspress.ee, 31. märts 2010

## Viited

## Välislingid
*Fenno-Ugria Asutuse nekroloog
* Literaat Boris Buracinschi surm arestikambris tõi uurimise, ERR, 12. mai 2010
*Коллега Бориса Бурачинского: Эстония потеряла уникального специалиста, DzD.ee, 13. mai 2010
*Райд: Умер человек маленький, как гора, DzD.ee, 13. mai 2010
Jorma Puusaag

**Jorma Puusaag** (sündinud 9. detsembril 1981) on eesti kitarrist ja kitarripedagoog. 

Ta on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia klassikalise kitarri erialal.

## Viited
Guilin Shi

**Guilin** on linn ja piirkond Lõuna-Hiinas. Administratiivselt on Guilin ringkonna õigustega linn ehk Hiina 2. järgu haldusüksus ning see asub Guangxi autonoomse piirkonna kirdeosas. Guilini linn asub piirkonda läbiva Li jõe läänekaldal.  

Guilini maastik on mägine, tooni annavad karstinähtused ja järsud lubjakivist kaljud ning nende vahel voolavad jõed. Ilusa, kergesti ligipääsetava mägimaastiku ja jõgede tõttu on Guilin populaarne turismipiirkond. 

Li jõe äärde loodi esimesed asulad juba 314 eKr. Linna asutamisaastaks loetakse aga 111 eKr, kui Hani dünastia keiser Wu lõi Shi maakonna. Praeguse nime sai Guilin 1940. aastal, varem kandis linn **Guizhou** nime. Guilin on korduvalt olnud Guanxi provintsi pealinn. 

2020. aastal elas Guilini piirkonnas 4 931 000 inimest ja elanike arv suureneb, kasvades umbes 0,4% aastas. Guilini linnas elab umbes 1,2 miljonit inimest. Enamik elanikest on hani hiinlased, kuid mägedes ja külades on palju ka väiksemaid rahvusgruppe: miaod, tšuangid, jaod ja dongid. 

Guilinis asub rahvusvaheline lennujaam, mille koodid on IATA: KWL ja ICAO: ZGKL.

## Maastik ja vaatamisväärsused

Guilini maastik on erakordselt maaliline. Guilini linna ja suuremate jõgede ümber on maapind tasane, kuid sellest platoost tungivad välja järsud, sadu meetreid kõrged lubjakivist karstimäed ja -tornid. Haihambasarnaste mägede ahelikud pikad, mitmekihilised ahelikud loovad linnadele ja jõgedele muinasjutulise fooni. Kontrast linnalise kultuurmaastiku ja otse selle kõrval kõrguvate mägede vahel on väga ilus. Seetõttu on Guilin olnud Hiinas ilu poolest tuntud juba ammustest aegadest saadik. 

Karstimägede tõttu on piirkonnas palju koopaid, koski ja kanjoneid. Guilini sümboliks peetakse Elevandilondimäge Guilini vanalinna lähedal.

Vaatamisväärsusi:
* Seitsme tähe koobas (mandariini: 七星岩; pinyin: Qīxīngyán) 
* Roopilli koobas (mandariini: 芦笛岩; pinyin: Lúdí Yán)
* Yangshuo linn Li jõe ääres
* Xingpingi linn Li jõe käärus
* Longshengi ja Longji riisiterrassid 
* Bajiao Zhai geoloogiline rahvuspark ja Danxia pinnavormid
* Li ja Yulongi jõed karstimägede vahel

Guilini karstimäed on osa ligi poole miljoni ruutkilomeetri suurusest Lõuna-Hiina karstisüsteemist. Karstiala on UNESCO kaitse all, Guilini piirkond kuulub kaitstava maastiku alla alates 2014. aastast. Lisaks on piirkonnas ka punakast liivakivist ja konglomeraatidest koosnevaid Danxia tüüpi mägesid. 

Guilinis asub aastal 214 eKr rajatud 34 kilomeetri pikkune Lingi kanal (pinyin: Líng Qú), mis ühendab põhja omavahel poole voolav Xiangi jõe ja lõuna poole voolava Li jõge. Üldisemalt ühendab kanal Kesk-Hiina Jangtse jõgikonna Xi jõega, Lõuna-Hiina suurte jõgedega ning Lõuna-Hiina merega. Algselt loodi kanal sõjanduslikuks otstarbeks. Hiljem on see olnud kaubatee viljaka Jangtse tasandiku ning rahvarohke rannikuala, Hongkongi ja Macau ümbruse vahel. Kanal on endiselt hästi säilinud ning kasutusel nii niisutussüsteemi osana kui ka turismiatraktsioonina. 

## Viited

## Välislingid
* Guilini linna koduleht
Mihhail Šiškin

**Mihhail Pavlovitš Šiškin** (vene keeles Михаил Павлович Шишкин; sündinud 18. jaanuaril 1961 Moskvas) on vene kirjanik.

Ta õppis Moskva Pedagoogilises Instituudis inglise ja saksa keelt. 

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta tänavapühkija, teetöölise, ajakirjaniku, õpetaja ja tõlkijana. 

Kirjanikuna debüteeris ta 1993. aastal. Kirjutab nii vene kui saksa keeles. 

Alates 1995. aastast elab ta Zürichis.

## Teosed eesti keeles

*"Veenuse juus". Varrak 2010. Vene keelest tõlkinud Jüri Ojamaa. ISBN 9789985319215
*"Izmaili vallutamine". Koolibri 2012. Vene keelest tõlkinud Meelis Lainvoo. ISBN 9789985029701
*"Kiri sinule". Sari "Moodne aeg". Varrak 2013. Vene keelest tõlkinud Veronika Einberg. ISBN 9789985327517
*"Sõda või rahu". Loomingu Raamatukogu 2022/35-37. Saksa keelest tõlkinud Tiiu Relve ja Krista Räni.

## Tunnustus
* 2000 Vene Booker

## Välislingid

* Jüri Saar. "Venelaseks olemise valu" Sirp, 20. jaanuar 2023
* Nad varastasid keele, on vaid üks lahendus, Postimees, 25. veebruar 2023
Andreï Makine

**Andreï Makine** (sündinud 10. septembril 1957 Krasnojarski krais) on Venemaal sündinud Prantsusmaa kirjanik. Ta on kasutanud pseudonüümi **Gabriel Osmonde.**

Tema vanaema oli sündinud Prantsusmaal. Ta kirjutas noorena luuletusi nii prantsuse kui ka vene keeles. 

1987. aastal läks ta õpetajavahetusprogrammiga Prantsusmaale ja sai seal poliitilise varjupaiga. 

## Teoseid
### Andreï Makine'i nime all
* 1990 – "La Fille d'un héros de l'Union soviétique"
* 1992 – "Confession d'un porte-drapeau déchu"
* 1994 – "Au temps du fleuve Amour"
* 1995 – "Le Testament français" (eesti keeles "Prantsuse testament", tõlkinud Andres Raudsepp, toimetanud ja värsid tõlkinud Ain Kaalep; Tallinn: Varrak, 1999)
* 1998 – "Le Crime d'Olga Arbélina"
* 2000 – "Requiem pour l'Est"
* 2001 – "La Musique d'une vie" (eesti keeles "Ühe elu muusika", tõlkinud Triinu Tamm; Tallinn: Varrak, 2008)
* 2003 – "La Terre et le ciel de Jacques Dorme"
* 2004 – "La Femme qui attendait"
* 2006 – "Cette France qu'on oublie d'aimer"
* 2006 – "L'Amour humain"
* 2007 – "Le Monde selon Gabriel"
* 2009 – "La Vie d'un homme inconnu" (eesti keeles "Tundmatu mehe elu", tõlkinud Triinu Tamm; Tallinn: Varrak, 2010)
* 2011 – "Le Livre des brèves amours éternelles"

### Gabriel Osmonde'i nime all
* 2001 – "Le Voyage d'une femme qui n'avait plus peur de vieillir"
* 2004 – "Les 20 000 Femmes de la vie d'un homme"
* 2006 – "L'Œuvre de l'amour"
* 2011 – '"Alternaissance"

## Tunnustus
*1995 Goncourti auhind ja Prix Médicise romaani "Le Testament français" ("Prantsuse testament") eest.

## Viited
Biotroof

**Biotroofid** on seened, kes on võimelised hankima orgaanilisi ühendeid teiste organismide elusatest rakkudest. 

Biotroofide hulka kuuluvad nii parasiitliku eluvormiga seened kui ka teiste organismidega vastastikku kasulikku kooselu omavad seened ehk sümbiondid.

## Vaata ka
* Saprotroofid
Conrad Klemmer

**Conrad Klemmer** (29. juuni 1882 Juuru kihelkond, Eesti – 23. juuli 1956 Paramus, New Jersey, USA) oli eesti vaimulik USA-s.

Conrad Klemmer siirdus 1906. aastal San Franciscosse, et end tehnilistel aladel täiendada. Tallinnas oli ta asutanud mehaanikatöökoja, mille välisseinal oli tolleaegse kombe järgi saksakeelne silt "Mechanische Werkstatt Conrad Clemmer". Ent kuna ta oli sügavalt usklik mees ja kohapeal puudus pastor, siis hakkas ta sealsetele eestlastele piiblitunde pidama. Tema tee ristus California Concordia kolledži usuteaduse professori Jonesiga, kes oli märganud noormehe sügavat huvi ja head piibli tundmist ning soovitas tal usuteadust õppima asuda. Algul õppis ta Concordia kolledžis, kuid 1911. aastal lõpetas ta Teoloogilise Seminari Springfieldi kolledži (Illinois). Ordineeriti luteri usu õpetajaks 27. septembril 1911.

Kuna Missouri Sinod otsis New Yorgi kogudusele uut õpetajat (Hans Rebane oli surnud 15. detsembril 1911), siis tehti Conrad Klemmerile ettepanek tutvuda olukorraga New Yorgis. Ta otsustas asuda New Yorki ja 1913. aastal valiti ta New Yorgi koguduse õpetajaks. Ta pidas oma kohuseks teenida ka kaugemal asuvaid eestlasi. Aga lisaks New Yorgi Eesti Evangeeliumi Luteri Usu kogudusele teenis ta veel Bostoni, New Jersey ja Patersoni kogudust. 1947. aastal läks ta emerituuri. Tema ametijärglaseks sai Rudolf Kiviranna. Conrad Klemmer suri 1956. aastal ja on maetud Georg Washington Memorial Parki kalmistule Paramuses. Matuseteenistus peeti kolmapäeval, 25. juulil 1956 Sioni luterlikus kirikus Maywoodis New Jersey osariigis.

Elatist pidi ta teenima muu töö ja tegevusega. Ta asutas New Jerseys mehaanikatöökoja ja teenis lisatulu ehitusettevõtjana. Conrad Klemmer hakkas välja andma ajalehte Ameerika Ris­tirahva Leht, kuid selle väljaandmine katkes peagi tellijate vähesuse tõttu. Talle ja ta kogudustele oli väga meeliülendavaks sündmuseks teade Eesti Vabariigi väljakuulutamisest 24. veebruaril 1918. Conrad Klemmer sai eestlaste delegatsiooni esimeheks, kes astus ühendusse USA tolleaegse presidendi Warren Hardinguga Eesti Vabariigile USA valitsuse tunnustuse hankimisel. Ta käis Eesti Vabariigi ja eestlaste eest kostmiseks kolmel korral Ameerika Ühendriikide presidendi jutul.

## Isiklikku
Conrad Klemmeri abikaasa Frieda oli päritolult šveitslanna.

## Viited

## Välislingid
*New Yorgi Eesti Ev. Luteri Usu kogudus 110-aastane Estonian World Review
Gauss

**Gauss** (tähis Gs) on magnetilise induktsiooni mõõtühik CGS-süsteemis.  See on nimetuse saanud saksa matemaatiku Carl Friedrich Gaussi järgi. 

Üks gauss on defineeritud kui maksvell ruutsentimeetri kohta:

: 1 Gs ≡ 1 Mx/cm2.

SI-süsteemis on magnetinduktsiooni  ühik tesla (T), 1 T = 104 Gs.
Andreas Weber

**Andreas Weber** (sündinud 4. novembril 1967 Hamburgis) on saksa bioloog ja ajakirjanik.

## Teosed
### Raamatud
*Weber, Andreas 2003. *Natur als Bedeutung. Versuch einer semiotischen Theorie des Lebendigen*. Würzburg: Königshausen & Neumann.
*Weber, Andreas 2007. *Alles fühlt. Mensch, Natur und die Revolution der Lebenswissenschaften*. Berlin: Berlin Verlag.
*Weber, Andreas 2008. *Biokapital: Die Versöhnung von Ökonomie, Natur und Menschlichkeit*. Berlin: Berlin Verlag.
*Weber, Andreas 2011. *Mehr Matsch! - Kinder brauchen Natur*. Berlin: Ullstein Verlag. ISBN 978-3550088179
*Weber, Andreas 2014. *Lebendigkeit: Eine erotische Ökologie*. Kösel.

#### Inglise keeles
*Weber, Andreas 2013. *Enlivenment. Towards a fundamental shift in the concepts of nature, culture and politics*. Heinrich-Böll-Stiftung, Berlin.
*Weber, Andreas 2016. *The Biology of Wonder: Aliveness, Feeling and the Metamorphosis of Science*. New Society Publishers.
*Weber, Andreas 2017. *Matter and Desire: An Erotic Ecology*. White River Junction: Chelsea Green.
*Weber, Andreas 2019. *Enlivenment: Towards a Poetics for the Anthropocene*. Cambridge: The MIT Press.

#### Eesti keeles ilmunud raamatud
*Weber, Andreas 2011. *Kõik me tunneme: Inimene, loodus ja eluteaduste revolutsioon*. (Tõlkinud Krista Räni, järelsõna autorid Timo Maran ja Riin Magnus.) (Roheline Raamat.) Tallinn: Varrak. ISBN 9789985323168
*Weber, Andreas 2016. *Elus olla: Erootiline ökoloogia*.  (Tõlkinud Katrin Kaugver.) (Roheline Raamat.) Tallinn: Varrak.

### Artiklid
*Weber, Andreas 2001. Das Verkaufte Volk. *Süddeutsche Zeitung Magazin* (23.11.2001) (Artikkel Eesti Geenivaramu teemadel.)

## Välislingid

*Koduleht
* Andreas Weber: me ei mõtle endist kui loomadest, aga tegelikult oleme siiski loomad Eesti Päevaleht, 13. august 2011
Thomas Vaga

**Thomas Vaga** (8. märts 1938 Kuressaare – 9. juuli 2023) oli eesti vaimulik.

## Elulugu
Thomas Vaga põgenes sõja ajal vanematega Saksamaale, Geislingeni põgenikelaagris alustas ta ka kooliteed. 

Alates 1949. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides. Vaga lõpetas 1956. aastal Bridgetonis keskkooli. Seejärel astus ta Rutgersi ülikooli ja sai 1960. aastal bakalaureusekraadi psühholoogias. 

1964. aastal saadeti ta Eesti Üliõpilaste Seltsi ja ühenduse Eesti Üliõpilaskond USA-s esindajana Helsingi ülikooli. Algul õppis ta inglise kirjandust. Helsingis elades abiellus ta 1965. aastal soomlase Airi Suomelaga (sündinud 22. septembril 1940) ja elas luteri pastori Raymond Martini jutluste tulemusel läbi usulise ärkamise. 

1969. aastal alustas Thomas Vaga misjonitööd Richard Wurmbrandi ühenduses Jesus to the Communist World. Ta toimetas misjoniajakirja Voice of the Martyrs. Samal ajal otsustas Thomas Vaga saada eesti kirikuõpetajaks. Aastatel 1972–1975 õppis ta Helsingi ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta peapiiskoplikus koguduses Stockholmis.

Thomas Vaga ordineeriti vaimulikuks 21. detsembril 1975. Aastatel 1976–1977 töötas ta EELK Göteborgi ja Lääne-Rootsi koguduse õpetajana. Samaaegselt oli ta ka Eesti Kiriku tegevtoimetaja. Aastatel 1978–1987 oli ta EELK Vancouveri Peetri koguduse õpetaja. 

Alates 1987. aastast teenis ta Lakewoodi Pühavaimu kogudust, samuti New Yorgi Pauluse kogudust, Bergen County kogudust ja pidas jumalateenistusi Syracuse'is ja Schenectady-Albanys, kus asuvad Pauluse koguduse pihtkonnad, vahel ka Long Islandis ja Seabrookis ning mujal eesti kogudustes. 

Thomas Vaga oli E.E.L.K. Konsistooriumi assessor aastatel 1990–2006 ning pärast peapiiskop Udo Petersoo surma peapiiskopi kohusetäitja (aastatel 2006–2007) kuni uue peapiiskopi valimiseni. 

Ta oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Koguduste Liidu ja Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku piiskopi kohusetäitja. 30. mail 2015 valiti ta E.E.L.K. piiskopiks. 

Vaga oli Eesti Kongressi liige. 

Thomas Vaga suri 9. juulil 2023. Ta saadeti ära 14. juulil Lakewoodi Eesti luteri kirikus.

## Tunnustus
*2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk (eestluse hoidja Ameerika Ühendriikides ja kirikuelu edendaja)

## Viited

## Välislingid
* Teenekas praost Thomas Vaga – 70
* E.E.L.K. Sinod Torontos. Teeme juttu piiskop electus Thomas Vagaga
* Thomas Vaga: tööta ja palveta
Ørstedi katse

**Ørstedi katse** on klassikaline füüsikakatse, millega Hans Christian Ørsted 1820. aastal näitas elektrivoolu mõju kompassi magnetnõelale. Selle katsega tõestas Ørsted esimesena katseliselt elektri- ja magnetisminähtuste omavahelise seose (vastastikmõju) .

## Katse kirjeldus
Ørsted asetas magnetnõela kohale sellega rööbiti sirge traadi. Kui ta ühendas traadi galvaanipatareiga, pöördus magnetnõel peaaegu risti traadiga. Patarei polaarsuse ja seega voolu suuna vahetamisel pöördus nõel peaaegu 180°. Sama toimus ka siis, kui ta viis vooluga traadi magnetnõela kohalt selle alla.

## Nähtuse selgitus
Praegusaegsete teadmiste kohaselt tekib vooluga juhtme (traadi) ümber magnetväli, mille tugevust väljendab magnetinduktsioon B. Magnetvälja jõujooned ümbritsevad juhet kontsentriliste ringidena. Seejuures on magnetinduktsioon võrdeline voolutugevusega ja pöördvõrdeline kaugusega juhtmest.

Kui paigutada magnetvälja püsimagnet (vaadeldaval juhul magnetnõel), hakkab talle mõjuma Lorenzi jõud, mis on võrdeline magnetinduktsiooniga ja püsimagneti magnetmomendiga p_m: 
: M = Bp_m\sin\alpha,
kus M on jõuvektori moodul ja \alpha on nurk vektorite \vec B ja \vec p_m vahel.

Jõumoment on suunatud nii, et pöörata magnetnõela magnetinduktsiooni suunda, mis on risti voolujuhiga.

## Viited
Hans Rebane (1862–1911)

**Hans Rebane** (22. mai/3. juuni 1862 Eestimaa – 15. detsember 1911) oli eesti vaimulik.

Hans Rebane õppis aastatel 1881–1885 Cimze seminaris. Oli seejärel abikoolmeister Liivimaa kubermangu eestikeelses osas, hiljem köster ja kooliõpetaja Siberis. Õppis Saksamaal Schleswig-Holsteinis vaimulikus seminaris.

Hans Rebane saabus Eestist New Yorki Missouri Sinodi kutsel, et ta hakkaks misjonäriks ameerikaeest­laste keskel. 20. veebruaril 1898 asutati tema algatusel New Yorgi Eesti Evangeeliumi Luteri Usu kogudus. Samuti korraldas ta eestlasi Bostonis ja Philadelphias.

Ta korraldas ka ajalehtede ja raamatute tellimist Eestist ning õhutas emakeele õpetamist pealekasvavatele noortele eestlaste perekondades. Samuti asutas ta ajalehe Eesti Ameerika Postimees. Esimene ajakirja number ilmus märtsis 1897, viimane number juulis 1911.

Hans Rebane suri 49-aastaselt ja ta on maetud Bostonisse.

## Viited

## Välislingid
*http://www.eesti.ca/index.php?op=article&articleid=19308
*http://www.eesti.ee/rahvuskaaslased/index.php?id=344
*http://www.everyculture.com/multi/Du-Ha/Estonian-Americans.html
*http://www.eesti.ca/ajalugu/et/1.html
*"Kui New Yorgis oli 10 eestlast." *[[Vaba Eestlane]]* 10. jaanuar 1959, lk. 4.
*
Hans Rebane (täpsustus)

**Hans Rebane**  on mitme inimese nimi:

* **[[Hans Rebane]]**, Eesti poliitik
* **[[Hans Rebane (Põltsamaa linnavolinik)|Hans Rebane]]**, Põltsamaa linnavolinik
* **[[Hans Rebane (1862–1911)]]**, eesti vaimulik
* **[[Hans Rebane (1905–1983)]]**, eesti vaimulik
* **[[Hans Rebane (1858–1930)]]**, Imavere koolmeister ning Imavere ühispiimatalituse asutaja
Gregor Podlogar

**Gregor Podlogar** (sündinud 1974) on sloveeni luuletaja. 

Ta juhib kultuurisaateid Sloveenia rahvusringhäälingus.
Wilhelm von Humboldt

**Wilhelm von Humboldt** (22. juuni 1767 Potsdam – 8. aprill 1835 Tegel) oli saksa keeleteadlane, filosoof, riigimees ja diplomaat. Ta oli Berliini ülikooli asutamise organiseerija. 

1949. aastal nimetati ülikool tema ja ta venna Alexanderi järgi Humboldti ülikooliks (Humboldt-Universität zu Berlin). Ta on tuntud peamiselt lingvisti ja võrdleva keeleteaduse rajajana, kuid ka keelelise relativismi idee ühe alusepanijana. Ta andis olulise panuse keelefilosoofiasse ja hariduse arengusse. Tema eestvedamisel loodi haridusideaal, mida kasutati Preisimaal haridussüsteemi reformimiseks ja mis hiljem leidis rakendust teiste riikide poolt.

## Tegevus filosoofina
Humboldt kirjutas aastatel 1791–1792 valgustusajastu ideaale kaitsva filosoofilise teose "Riigi tegevuse piiridest" (see avaldati alles 1850, pärast Humboldti surma). See teos avaldas mõju John Stuart Millile, mis kajastub Milli essees "Vabadusest". Milli läbi said Humboldti ideed tuntuks ka inglise keelt kõnelevas maailmas. Humboldt pakkus esialgsed kontuurid ideele, mida Mill hiljem hakkas kutsuma "kahju printsiibiks".
Humboldt võttis oma esseega "Riigi avalikust haridusest" osa ka filosoofilisest debatist riigi hariduse suuna üle, mis oli pärast Prantsuse revolutsiooni lahvatanud Saksamaal ja mujal Euroopas.

## Reformid hariduses
Humboldti enda haridustee jäi suhteliselt lühikeseks. Ta oli lapsena koduõppel ja ülikooliõpingud jättis pooleli. Sellele vaatamata sai temast üks mõjukamaid ametnikke Saksa haridusloos. Preisi kuningas Friedrich Wilhelm III kutsus 1809. aastal Humboldti siseministeeriumi religiooni ja kasvatuse osakonna juhatajaks eesmärgiga reformida riigi haridus. Humboldti eestvedamisel lood gümnaasiumide süsteem, mille eesmärgiks oli noormeeste ettevalmistamine ülikooliks. Ta kehtestas gümnaasiumi lõpetajatele riigieksamite tegemise kohustuse. Loodi spetsiaalne asutus ministeeriumis, mille ülesandeks oli õpikute, õppekavade ja õpiabi kavandamine ja ülevaatamine.

## Tegevus diplomaadina
Humboldt oli edukas diplomaat aastatel 1802–1819. Alates 1802. aastast oli ta täievoliline Preisi minister Roomas ja Napoleoni sõdade lõpul suursaadik Viinis (1812). Praha 1813. aasta kongressil omas ta olulist rolli Austria ning Preisi ja Venemaa vahelise liidu kujunemisel Prantsusmaa vastu.

## Tunnustus
*1820 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1822 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks

## Isiklikku
Ta sõprade seas olid Goethe ja Schiller.
Tema noorem vend Alexander von Humboldt oli kuulus loodusteadlane, naturalist ja avastaja.

## Viited

## Kirjandus
* Savvati Smirnov, "Wilhelm von Humboldt, üldkeeleteaduse rajaja" (150 aastat surmast) – Keel ja Kirjandus 1985, nr 4, lk 245–248
* Silvi Tenjes, "Keelemudel" – kogumikus "Tähendusepüüdja. Pühendusteos professor Haldur Õimu 60. sünnipäevaks 22. jaanuaril 2002 = *Catcher of the meaning*", Tartu 2002, lk 304–311
Akadeemik

**Akadeemikuteks** (lühend **akad.**) nimetatakse ametlikult või mitteametlikult paljude teaduste akadeemiate (sealhulgas erialaakadeemiate, näiteks põllumajandusteaduste akadeemiate) ja kunstide akadeemiate täisliikmeid. Mõnes riigis, näiteks Soomes, on **akadeemik** riiklik aunimetus ja akadeemikud määrab riik. Mitmes anglosaksi riigis ja mõne riigi regioonis (näiteks Šotimaal) täidavad teaduste akadeemia funktsioone kuninglikud seltsid (*Royal Society*). Nende valitud liikmeid nimetatakse nt *Fellow of the Royal Society* ning vastav lühend (nt FRS) kuulub nime juurde sarnaselt doktori- või professoritiitlile.

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeid (mitte välisliikmeid) nimetatakse ajalooliselt akadeemikuteks; nad valitakse akadeemia  seniste akadeemikute poolt. Varem eristati Eesti NSV Teaduste  Akadeemias akadeemikuid ehk tegevliikmeid ja korrespondentliikmeid.

Paljud akadeemiad on sisuliselt õpetatud seltsid. Näiteks New Yorgi Teaduste Akadeemia liikmeks saab hakata liikmemaksu tasumise eest.

Akadeemiku kui teaduste akadeemia valitud liikme tiitli kasutamine on meie regioonis traditsiooniline peamiselt Venemaa varasemal või praegusel mõjualal, s.o SRÜ, endistes Nõukogude Liidu ja tema mõjupiirkonda jäävates Ida-Euroopa maades, aga ka näiteks Hiinas.

## Viited

## Välislingi

* "Akadeemikud", ETV saatesari 1978-1990, 70 osa
Bei Dao

**Bei Dao** (hiina 北岛, tegelik nimi 赵振开 **Zhao Zhenkai**; sündinud 2. augustil 1949 Pekingis) on hiina luuletaja, tänapäeva rahvusvaheliselt tuntuim hiina keeles kirjutav luuletaja.

Pärast 1989. aasta Taevase Rahu väljaku sündmusi läks maapakku. Ta elab Ameerika Ühendriikides.

## Teosed eesti keeles
*"Lumearmee". Eesti Keele Sihtasutus, 2007. Tõlkinud Lauri Kitsnik. ISBN 9985791974
Berliini Tehnikaülikool

**Berliini Tehnikaülikool** (saksa keeles *Technische Universität Berlin*) on Berliinis aastal 1879 asutatud tehnikahariduse kallakuga ülikool.

## Vaata ka
*Berliini Humboldti Ülikool
*Berliini Vaba Ülikool
Hans Rebane (1905–1983)

**Hans Rebane** (23. märts 1905 Vana-Kariste vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 4. märts 1983 St. Petersburg, Florida, USA) oli eesti vaimulik.

Rebane lõpetas Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumi ja õppis aastatel 1923–1930 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Pilistvere Andrease koguduses. Ordineeriti 20. detsembril 1931 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1931–1932 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja, 1932–1939 Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetaja, 1939–1940 Halliste Püha Anna koguduse õpetaja asetäitja, 1940–1941i Narva-Alutaguse praostkonna vikaarõpetaja ja 1941–1944 Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja.

1944. aastal põgenes Rebane Saksamaale ning oli põgenike õpetaja Geislingeni, Memmingeni, Stuttgardi ja Frankfurdi laagris ning aastatel 1944–1950 Schwetzingeni töökompaniis.

1950. aastal siirdus Saksamaalt USA-sse, kus oli aastatel 1950–1952 Ameerika luteri kiriku väljaõppel Florida osariigis St. Petersburgis ja töötas 1952. aastal töötas ta Virginia osariigis Helton Parishi õpetajana. Aastatel 1954–1973 oli ta Burkes Gardeni koguduse õpetaja ja 1966–1973 EELK Seabrooki koguduse õpetaja. 1973. aastal läks emerituuri.

## Isiklikku
Tema äi praost Bernhard Steinberg ja naisevend Juhan Suurkivi olid vaimulikud. Ka tema poeg Priit Rebane oli vaimulik.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Mazsalaca piirkond

**Mazsalaca piirkond** (läti keeles *Mazsalacas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes põhjas Eestiga.

Piirkonna keskus oli Mazsalaca linn.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Mazsalaca piirkonna elanikest lätlasi 89,43%, venelasi 5,82%, valgevenelasi 1,56%, ukrainlasi 1,51% ja teistest rahvustest inimesi 1,77%.

Piirkond asus Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

Piirkond moodustati 2009. aastal Mazsalaca linnast ning Mazsalaca, Ramata, Sēļi ja Skaņkalne vallast. 2021. aastal liideti Mazsalaca  piirkond Valmiera piirkonnaga.

## Viited
Meriheinalised

**Meriheinalised** (*Zosteraceae*) on üheiduleheliste sugukond.

Sugukonda kuulub kaks perekonda: merihein (*Zostera*) ja *[[Phyllospadix]]*.

Eestis kasvab pikk merihein.
Jaan Rebane (vaimulik)

**Jaan Rebane** (6. märts 1901 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 22. juuni 1984 Karlstad, Rootsi) oli eesti vaimulik.

Ta õppis Pauastvere külakoolis ja Põltsamaa kihelkonnakoolis. Lõpetas Põltsamaa Reaalgümnaasiumi. Õppursõdurina võttis osa Vabadussõjast. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1925–1936. Oli prooviaastal Kambjas, Koerus ja Põltsamaa Niguliste koguduses. Ordineeriti 20. oktoobril 1937 õpetajaks.

Oli aastatel 1937–1939 vikaarõpetaja Põltsamaal, 1939–1941 Audru Püha Risti koguduse õpetaja (14. jaanuaril 1940 valiti ta ainsa kandidaadina koguduse õpetajaks, sai 174 poolthäält 185-st) ning 1941–1944 Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja. 

1944. aastal emigreerus Rootsi, kus oli aastatel 1945–1984 eestlaste õpetaja Värmlandis ning 1946–1984 Karlstadi koguduse asutaja ja õpetaja.

Karlstadi koguduse õpetajana oli ta 1970. aastatel tegutsenud väliseesti lauluraamatukomisjoni liige.

## Viited
John Hartley

**John Hartley** (sündinud 1948) on Austraalia kultuuriteoreetik.

Ta on tuntud eelkõige televisiooni arengut käsitlevate uurimuste autorina.

## Teoseid
*1992. *Tele-ology: studies in television*.
*2021 John Hartley, Indrek Ibrus, Maarja Ojamaa, *On the Digital Semiosphere: Culture, Media and Science for the Anthropocene*. New York: Bloomsbury.

## Eestis
Esmakordselt külastas Hartley Eestit 2010. aastal (Tallinn). 30. mail 2016 pidas ta Tartus Lotmani loengu.

## Välislingid
*Indrek Ibruse intervjuu John Hartleyga
Katalaani kirjandus

**Katalaani kirjandus** on katalaani keeles kirjutatud ilukirjandus.

## Katalaani kirjanikke

*Lluïsa Cunillé
*Salvador Espriu
*Ramon Llull
*Francesc Miralles
*Terenci Moix
*Josep Palau i Fabre
*Baltasar Porcel
*Mercè Rodoreda
*Joan Salvat-Papasseit
*Jaume Subirana
*Francesc Candel Tortajada
Slovaki kirjandus

**Slovaki kirjandus** on slovaki keeles kirjutatud ilukirjandus. 

## Slovaki kirjanikke
* Ladislav Ballek (1941–2014)
* Peter Bilý (1978)
* Roman Brat (1957)
* Radovan Brenkus (1974)
* Martin Ciel 
* Jozef Cíger-Hronský
* Ďuro Červenák (1974)	
* Dominik Dán (1955)
* Katarína Gillerová
* Marián Grupač (1973)
* Michal Habaj (1974)
* Peter Holka (1950)
* Karol D. Horváth 
* Michal Hvorecký (1976)
* Klára Jarunková
* Daniela Kapitáňová (1956)
* Martin Kasarda (1968)
* Táňa Keleová-Vasilková (1964)
* Ján Kollár
* Márius Kopcsay (1968)
* Adriana Krúpová (1962)
* Zuzana Kuglerová (1955)
* Juraj Kuniak (1955)
* Maxim E. Matkin
* Peter Mišák 
* Petra Nagyová-Džerengová (1972)
* Rado Olos 
* Igor Otčenáš (1956)
* Alexandra Pavelková (1966)
* Peter Pišťanek (1960)
* Pavel Rankov 
* Radoslav Rochallyi (1980)
* Milan Rúfus
* Martin Solotruk
* Ján Šimulčík (1970)
* Milan Zelinka 
* Dušan Taragel (1961)
* Milo Urban
* Miroslava Varáčková (1981) 
* Martin Vlado (1959)
Tapani Kinnunen

**Tapani Kinnunen** (sündinud 18. veebruaril 1962 Joensuus) on soome luuletaja. 

## Teosed
### Romaanid
* Noustiin kellareista. Robustos, 2014. ISBN 978-952-5758-26-9.
* Julkinen eläin. Robustos, 2015. ISBN 978-952-5758-33-7.
* Kuumat raiteet. Robustos, 2017. ISBN 978-952-5758-54-2.
* Päässä nykii. Robustos, 2019. ISBN 978-952-5758-68-9.

### Luule
*Nauru pimeästä huoneesta (1994, Pahan Kukka)
*Tupakoiva munkki (1996, Pahan Kukka)
*Show Time (1998, Sammakko)
*Alaskan runot (2001, Enostone)
*Pyhä kankkunen (2004, Savukeidas)
*Hard Core (2006, Ek Zuban, Middlesbrough, U.K.) koos Angela Readmaniga
*Englantilainen keittiö (2007, Savukeidas)
*Amerikkalainen parranajo. Runot 1994 - 2009 (2009, Savukeidas)
*Haitin runot (2013, Savukeidas)
*Ranskalainen suudelma (2016, Savukeidas)
John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam

**John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam** on USA rahvusvaheline lennujaam, mis asub New Yorgis Queensi linnaosas, Manhattani saare lõunaosast umbes 19 km kagus. See on kõige suurem rahvusvaheliste lendude sihtpunkt USA-s.

JFK rahvusvahelises lennujaamas tegutseb üle 90 lennundusettevõtte. See lennujaam on JetBlue Airwaysi keskne tegevuskeskus ja see on peamine rahvusvaheline sõlmpunkt American Airlinesile ja Delta Air Linesile. Varem on see olnud sõlmpunkt ka lennufirmadele Ida Air Lines, National Airlines, Pan American World Airways, Trans World Airlines ja United Airlines. 

2009. aastal läbis lennujaama 45 912 430 reisijat, mis tegi lennujaama reisijate arvult 12. lennujaamaks maailmas. 2014. aastal läbis lennujaama 53 254 362 reisijat ja selle näitaja poolest on tegu 18. lennujaamaga maailmas.

Lennujaam nimetati 35. USA presidendi John F. Kennedy järgi 1963. aastal. Varem kandis lennujaam nime Idlewild.

Lennujaama haldab Port Authority of New York and New Jersey, mis haldab ka Newark Liberty ja LaGuardia lennujaama New Yorgis.

## Sihtkohad ja lennuettevõtted

## Statistika

## Vaata ka

*Jamaica laht

## Viited
Märtsiküüditamine Võrumaal

**Märtsiküüditamine Võrumaal** oli Nõukogude Liidu okupatsioonivõimude poolt läbi viidud massiline elanike vägivaldne ümberasustamine Eestist Venemaa Siberi piirkonda 1949. aasta 25. märtsist kuni 29. märtsi õhtuni Võrumaal.

1949. aasta märtsis Võrumaalt küüditatutest oli kõige vanem Kõlleste vallast Karaski külast pärit 1858. aastal sündinud Minna Jaani tütar Rosma, kes oli küüditamise 91-aastane. Kõige vanem küüditatud mees oli Urvaste vallast Kultse talust pärit 1859. aastal sündinud Jaan Everti poeg Parts, kes oli 90-aastane.

Võru maakonnas pääses 1577 küüditatute nimekirjas olnust 514 ehk 32,59%. 14. aprillil 1949 andis Eesti NSV siseminister kindralmajor Aleksander Resev välja käskkirja, milles olid toodud "eriülesande täitmisel eriti silmapaistnud" nimed. Võrumaalt olid nendeks leitnant Alfred Käär Augusti p. ja nooremleitnant Heino Oja Jaani p. ning Ivan Malinin Olegi p.

1949. aasta märtsis 1739 Võrumaalt küüditatust, 85 pärast vangistusest vabanemist pere asumiskohta saadetust, 11 vabatahtlikult perele Siberisse järele sõitnust ja 92 Siberis sündinust ei jõudnud kodumaale 279 inimest.

## Operatsiooni tulemustest

## Vaata ka
*Märtsiküüditamine

## Viited

## Kirjandus
*Hans Sissas, *Meenutused. I osa* (Võru: Võru Täht, 1996).
*Hans Sissas, *Meenutused. III osa* (Võru: Võru Täht, 1998).
*Hans Sissas, *Meenutused. IV osa* (Võru: Võru Täht, 2000), ISBN 9985780205.
*Hans Sissas, *Meenutused. V osa* (Võru: Võru Täht, 2001), ISBN 9985780213.
Antero Halonen

**Tauno Antero Halonen** (15. detsember 1938 Hankasalmi vald – 26. oktoober 2016) oli Soome poksija.

Halonen oli kolmekordne Soome meister kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1962–1964. 

Halonen osales 1964. aasta Tōkyō olümpiamängudel kergekaalus (kuni 60 kg), kuid kaotas I ringis oma kohtumise hilisemale olümpiavõitjale Józef Grudzieńile ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Halonen võitis pronksmedali kergekaalus (kuni 60 kg) 15. Euroopa meistrivõistlustel 1963. aastal Moskvas.
Aloizs Tumiņš

**Aloizs Tumiņš** (22. märts 1938 – 29. jaanuar 2009) oli Läti ja Nõukogude Liidu poksija.

Tumiņš oli I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) Nõukogude Liidu meister 1961. aastal  ning sai 2. koha 1960. aastal  ja 3. koha 1963. aastal.

Tumiņš võitis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks ning sai hõbemedali 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Jerzy Kulej'le (Poola). 

## Viited
Kostjantõn Grõštšenko

**Kostjantõn Grõštšenko** (ukraina keeles *Костянтин Іванович Грищенко*; sündinud 28. oktoobril 1953 Kiievis) on Ukraina poliitik ja diplomaat, Ukraina välisminister 2003–2005 ja 2010–2012. 

## Elulugu
1975. aastal lõpetas Grõštšenko Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi rahvusvahelise õiguse erialal. 

1976–1981 töötas Grõštšenko New Yorgis ÜRO sekretariaadis. 1981–1990 töötas ta NSV Liidu välisministeeriumis. Kuni 1985. aastani oli ta välisministeeriumi konsulaatide valitsuses algul atašee ja siis 3. sekretär, alates 1985. aastast töötas Kanadas NSV Liidu peakonsulaadis algul asekonsuli ja siis konsulina. 

1990–1993 töötas ta Ukraina välisministeeriumis, kuhu siirdus Ukraina välisministri Anatoli Zlenko kutsel. 1993–1998 oli ta Ukraina esindaja rahvusvahelise relvastuse ja desarmeerimise kontrolli protsessi (START-1-leppe) juures. Ta kuulus leppe alalisse konsultatiivkomisjoni ja leppe keskkontrollikomisjoni. Ühtlasi juhtis ta Ukraina delegatsiooni peamistel rahvusvahelise pingelõdvenduse alastel konverentsidel, mis toimusid ÜRO egiidi all. 1996 esindas ta Ukrainat tuumarelvastuse vähendamisele pühendatud G8 tippkohtumisel Moskvas. 1995–1998 oli ta Ukraina välisministri asetäitja relvastuse ja desarmeerimise, Euroopa julgeoleku ning SRÜ koostöö alal. 

1998 sai ta Ukraina saadikuks Belgias, Hollandis ja Luksemburgis ning Ukraina NATO-missiooni juhiks. 2000–2003 oli ta Ukraina saadik USA-s. 

2. septembrist 2003 kuni 2005. aasta veebruarini oli ta Ukraina välisminister. Ta määrati sellesse ametisse president Leonid Kutšma ukaasiga. 2006. aasta augustist 2007. aasta detsembrini oli ta välissuhete nõunik Viktor Janukovõtši valitsuses. Seejärel oli ta 4 kuud parlamendiliige ja varivalitsuse välisminister. 2008. aasta aprillis sai temast Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu (*Рада національної безпеки і оборони України*) sekretäri esimene asetäitja, sama aasta juunis Ukraina täievoliline suursaadik Venemaal ja 2010. aasta märtsis Ukraina välisminister Mõkola Azarovi valitsuses.

24. detsembrist 2012 kuni 27. veebruarini 2014 oli ta Ukraina asepeaminister.

### Ametlik uurimine
2022. aasta juulis esitas Ukraina Riiklik Juurdlusbüroo Grõštšenkole ja endisele Ukraina justiitsministrile Oleksandr Lavrõnovõtšile kahtlustuse riigireetmises seoses Harkivi lepete ettevalmistamisega.

## Isiklikku
Kostjantõn Grõštšenko valdab ukraina, inglise, prantsuse ja vene keelt.

Tema isa Ivan Grõštšenko oli Nõukogude ajal Ukraina NSV alaline esindaja ÜRO Euroopa osakonnas.

Alates 1974 on Kostjantõn Grõštšenko abielus Natalja Grõštšenkoga, neil on tütar Oksana.

## Autasud
* Orden Teenete eest, I järk (2013)
* Orden Teenete eest, II järk (2003)
* Orden Teenete eest, III järk (1998)
* Ukraina Ministrite Kabineti aukirjad (2001, 2003)

## Viited

## Välislingid
* Грищенко Константин Иванович
* Константин Иванович Грищенко

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud poolakeelset artiklit [[:pl:Kostiantyn Hryszczenko]] ja venekeelset artiklit [[:ru:Грищенко, Константин Иванович]] seisuga 11. oktoober 2011 ning ukrainakeelset artiklit [[:uk:Грищенко Костянтин Іванович]] seisuga 23. mai 2011.*
Voldemar Kirotar

**Voldemar Kirotar** (18. jaanuar 1906 Võru – 3. juuni 1942 hukati Irkutskis Venemaal) oli eesti vaimulik.

Lõpetas aastal 1926 Räpina ühisgümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1929–1933. Oli prooviaastal Tartu Pauluse ja Rõuge Maarja koguduses. Ordineeriti pastoriks 10. detsembril 1933. 

Oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja 1933–1936. 1936–1937 oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduses Joosep Liivi isiklik adjunkt. 1937–1941 oli Käina Martini koguduse õpetaja ning aastatel 1939–1941 Kärdla Johannese koguduse ja Pühalepa Laurentsiuse koguduse asetäitja õpetaja. Lisaks oli 1937–1941 Saarte-Lääne praostkonna abipraost ja 1939–1941 Saarte-Lääne praostkonna praosti kohusetäitja. 1941. a suvel arreteeriti Käina vallas ja jäi seejärel teadmata kadunuks. Erinevatel andmetel kas hukati Hiiumaal või hukkus koos mobiliseeritutega laeval või mõnes töölaagris enne Eesti Laskurkorpuse formeerimist, tõenäoliselt ikka hukati Irkutskis 1942. aastal.

## Isiklikku
Abikaasa isa oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse pastor Joosep Liiv. Abikaasa Salme Kirotar (ja ka abikaasa õe Helga Kibbermanni perekond) said tuntuks saksa-eesti ja eesti-saksa sõnaraamatute koostamisega.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Kaduna osariik

**Kaduna** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Ta asub riigi keskosas.

Osariigi pealinn on Kaduna. Suuremate linnade seas on ka kunagine hausade kuningriigi keskus Zaria.

Kaduna osariik jaguneb 23 omavalitsusalaks.
John Forsythe

**John Forsythe** (sünninimi **John Lincoln Freund**; 29. jaanuar 1918 – 1. aprill 2010) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta mängis muu hulgas telesarjades "Dünastia" ja "Charlie inglid".
Vitali Sevastjanov

**Vitali Ivanovitš Sevastjanov** (vene Виталий Иванович Севастьянов; 8. juuli 1935 Krasnouralsk, Sverdlovski oblast – 5. aprill 2010 Moskva) oli Nõukogude Liidu kosmonaut.

Vitali Sevastjanov lõpetas 1959. aastal Moskva lennundusinstituudi ning töötas seejärel Sergei Koroljovi juhitavas konstrueerimisbüroos, kus osales kosmoselaeva Vostok arendamisel. Ta õpetas ka kosmonautide väljaõppekeskuses füüsikat.

1967. aastal alustas ta kosmonauditreeninguid. Ta käis kahel kosmoselennul: 1970. aastal Sojuz 9-ga ja 1975. aastal Sojuz 18-ga. Ta viibis ka kaks kuud orbitaaljaamas Saljut 4. Kokku oli ta kosmoses 80 päeva 16 tundi ja 19 minutit.

1980. aastatel töötas ta kosmoselennuki Buran kallal. 

Aastatel 1977–1986 ja 1988–1989 oli ta Nõukogude Liidu maleföderatsiooni esimees. Ta juhtis ka kosmoseuuringuid tutvustavat telesaadet.

1994. aastal sai Vitali Sevastjanov kommunistliku partei nimekirjas Riigiduuma liikmeks. Ta valiti ka kolme järgmisse koosseisu.

Ta oli kahekordne Nõukogude Liidu kangelane.

Vitali Sevastjanov on maetud Ostankino kalmistule.

## Tunnustus
*1986 – FIDE auliige
2010. aasta Suurbritannia parlamendivalimised

2010. aasta Briti alamkoja üldvalimised peeti 6. mail 649 ühemandaadilises valimisringkonnas. Ühes ringkonnas lükati valimised kandidaadi surma tõttu edasi.

Valimised võitis Konservatiivne Partei, mis aga ei saavutanud alamkojas lihthäälteenamust. See oli alles teine kord pärast Teist maailmasõda, mil üski partei parlamendienamust ei saavutanud.

## Valimistulemus
* Konservatiivne Partei (peaministrikandidaat David Cameron) – 36,1% häältest, 306 kohta;
* Leiboristlik Partei (Gordon Brown) – 29%, 258 kohta;
* Liberaaldemokraadid (Nick Clegg) – 23%, 57 kohta;
* Demokraatlik Unionistlik Partei – 0,6%, 8 kohta;
* Šoti Rahvuspartei – 1,7%, 6 kohta;
* Sinn Fein – 0,6%, 5 kohta;
* Plaid Cymru – 0,6%, 3 kohta;
* SDLP – 0,4%, 3 kohta;
* Inglismaa ja Walesi Roheline Partei – 1%, 1 koht;
* *[[Alliance Party]]* – 0,1%, 1 koht;
* Ühendkuningriigi Iseseisvuspartei – 3,1%, 0 kohta;
* Briti Rahvuspartei – 1,9%, 0 kohta;
* muud ~2%, 0 kohta.

## Viited
Natalja Lavrova

**Natalja Aleksandrovna Lavrova** (vene keeles Наталья Александровна Лаврова; 4. august 1984 Penza – 23. aprill 2010 Penza oblast) oli vene iluvõimleja, kahekordne olümpiavõitja.

Ta kuulus kuldmedali võitnud Venemaa naiskonda nii Sydney kui ka Ateena olümpiamängudel.

Ta hukkus liiklusõnnetuses.

## Välislingid
* Politsei: Lavroval polnud lootustki eluga pääseda, Postimees, 24. aprill 2010
T. M. Aluko

**Timothy Mofolorunso Aluko** (14. juuni 1918 Ilesha – 1. mai 2010 Lagos) oli Nigeeria kirjanik.

T. M. Aluko oli joruba. Ta õppis muu hulgas Londonis ehitust ning töötas seejärel riigiametnikuna.

Ta kirjutas peamiselt satiirilisi romaane ja autobiograafilisi teoseid.

## Teoseid
* "One Man, One Wife" (1959)
* "One Man, One Matchet" (1964)
* "Chief the Honourable Minister" (1970)
* "His Worshipful Majesty" (1973)
* "My Years of Service" (1994)
* "The Story of My Life" (2007)

## Viited
Teleskoopkala

**Teleskoopkala ehk teleskoop kuldkala** on suurte punnis silmadega kuldkala, kes võib olla must, valge, kuldne või kirju.