open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Langkasuka

**Langkasuka** oli 2.–15. sajandil eksisteerinud kuningriik Kagu-Aasias Malaka poolsaarel, mida peetakse koos Kedahi kuningriigiga üheks vanimaks riigiks selles piirkonnas.

Hindu-budistlik Langkasuka rajati oletatavasti 1. sajandil, võib-olla 80.–100. aastal, ühe pärimuse järgi Ašoka järeltulijate poolt, ja see eksisteeris 15. sajandini. Kuningriigi nimi on sanskritikeelne (*langkha* – 'särav maa' + -*sukkha* – 'õndsus'). Kuningriigi täpsete piiride üle siiski vaieldakse, kuid arheoloogilised väljakaevamised Yarangis Pattanis on viidanud, et riik võis asuda tänapäeva Tai territooriumil.

## Teated allikates

Kõige varasem ja kõige detailsem kirjeldus riigist leidub Hiina Liangi dünastia (502–557) aegsest allikast Liangshu, mis mainib kuningriiki "Lang-ya-xiu" (hiina keeles 狼牙脩 [lɑŋ ŋˠa sɨu]). Teates seisab, et riik rajati 400 aasta eest, seega umbes 2. sajandil. Allika väitel oli "Lang-ya-xiu" ehk Langkasuka laius idast läände 30-päevase teekonna pikkune ja põhjast lõunasse 20-päevane teekond; kaugus Guangzhoust aga 24 000 liid. Liangshu teatel on kuningriigis rohkelt oudhipuitu (*Aquilaria*) ja kamprit ning riigi pealinn oli ümbritsetud linnamüüriga, millel topeltväravad, tornid ja paviljonid.

Liangshu teatel kandsid nii mehed kui ka naised Langkasukas saronge, mis jättis ülakeha katmata, ning lahtisi juukseid. Kuningas ja kõrgemad ametnikud, aga ka suursugused naised katsid siiski õlad riidega ning kandsid kuldkõrvarõngaid ja kuldnöörist vöösid.

Allikate teatel saatis esimesed saadikud Hiinasse 515. aastal kuningas Bhagadatta, seejärel külastas Langkasuka saadik Hiinat 523., 531. ja 568. aastal.

Kuningriigi nimetus hilisemates allikates esineb teisel kujul. 7. sajandi lõpul kirjutab buda munk Yi Jing hiina munkadest, kes elavad kohas nimega Lang-jia-shu (郎伽戍).

Songi dünastia aegne Zhu fan zhi (ilmus 1225) kirjeldab maad nimega Ling-ya-si-jia (凌牙斯加), mille elanikud allika sõnutsi mähivad end kangasse ja lõikavad juukseid; maa toodanguks on elevandikihvad, ninasarviku sarv, eri liiki puit ja kamper. Kaupmehed kauplevad veini, riisi, siidi ja portselaniga ning kuningriik maksab andamit Sanfoqi riigile (oletatavasti Srivijaya).

Yuani dünastia (1279–1368) aegses allikas Daoyi Zhilüe on Langkasuka "Long-ya-xi-jiao" (龍牙犀角) ja Mingi dünastia (1368–1644) aegsel admiral Zheng He Mao Kuni kaardil "Lang-xi-jia" (狼西加). Daoyi Zhilüe kirjeldab kohalike elanike soolatootmist mereveest ja riisiviina ajamist, samuti sarvlinnu-kiivrite valmistamist, palisandri, mee ja oudhipuidu tootmist; rõivaid tehti Filipiinide puuvillast ja nii Indiast toodud kui ka kohalikest trükitud kangastest.

Langkasuka on ära nimetatud ka Kedahi annaalides (*Hikayat Merong Mahawangsa*) ja jaavakeelses luuletuses Nagarakretagama. Tamili kroonikates on nimetavad Ilangasoka-nimelist maad kui üht neist, mille Rajendra Chola vallutas oma sõjakäigul Srivijaya vastu.

## Viited
Olonetsi kubermanguprokurör

**Olonetsi kubermanguprokurör** (vene keeles *Олонецкий губернский прокурор*) oli aastatel 1784−1894 Venemaa keisririigi ametnik, kes teostas Olonetsi kubermangus õiguslikku järelevalvet.

## Ajalugu
Venemaal loodi kubermanguprokuröri ametikoht 1775. aasta kubermangureformiga. Olonetsi kubermangus astus esimene prokurör ametisse 1784. aastal. 1894. aasta juunis see kaotati ja selle asemel loodi Petrozavodzki ringkonnakohtu prokuröri ametikoht.

### Olonetsi kubermanguprokurörid 1784−1894

## Vaata ka
*Kubermanguprokurör

## Viited

## Kirjandus
*Olonetsi kubermanguprokuröride loend saidil epp-genproc.gov.ru
Johnny Carson

**John William Carson** (23. oktoober 1925 – 23. jaanuar 2005) oli Ameerika Ühendriikide saatejuht, koomik ja stsenarist. Ta oli NBC saate "The Tonight Show Starring Johnny Carson" (1962–1992) saatejuht. Johnny pälvis kuus Primetime Emmy auhinda, 1980. aastal televisiooni akadeemia auhinna ja 1985. aastal Peabody auhinna. 1987. aastal võeti ta vastu televisiooni akadeemia kuulsuste halli. Johnny pälvis 1992. aastal presidendi vabadusmedali.
Merboki jõgi

**Merboki jõgi** (malai keeles *Sungai Merbok*) on jõgi Malaisias Malaka poolsaare lääneosas Kedahi osariigis.

Jõe pikkus on 45 km ja jõgikonna pindala 439 km². Lähe on Jerai mäel ja Sungkapi metsas. Merboki jõe nime kannab jõgi Bongkoki ja Lalangi jõega ühinemise järel. Teised lisajõed on Petani ja Bujangi jõgi. Merboki jõgi suubub Malaka väina, jõe laius suudmes on umbes 2,5 km.

Merboki jõgi on tuntud Bujangi oru jõena. Suudmealal on suured mangroovimetsad, mis koos Bujangi muististega on ka turismisihtkoht.

## Viited
Joseph Hii Teck Kwong

**Joseph Hii Teck Kwong** (sündinud 25. juunil 1965 Sibus) on Malaisia roomakatoliku piiskop.

Ta astus aastal 1986 Sarawaki osariigis Kuchingis asuvasse Püha Peetruse seminari, et õppida filosoofiat ja teoloogiat.

Ta pühitseti preestriks 25. märtsil 1993 Sibu Püha Südame katedraalis.

Ta määrati 25. jaanuaril 2008 paavst Benedictus XVI poolt Castellum Medianumi titulaarpiiskopiks ja Sibu piiskopkonna abipiiskopiks. Piiskopiks pühitsuse sai ta 1. mail 2008 peapiiskop Salvatore Pennacchiolt, keda assisteerisid piiskop Dominic Su Haw Chiu ja peapiiskop John Ha Tiong Hock. 24. detsembril 2011 võttis paavst Benedictus XVI vastu Sibu piiskopkonna piiskop Dominic Su Haw Chiu tagasiastumisavalduse ja nimetas tema järglaseks Joseph Hii Teck Kwongi. Ta määras oma eelkäija Sibu piiskopkonna teiseks piiskopiks ametisse 15. veebruaril 2012 Sibu Püha Südame katedraalis.
Margus Aru

**Margus Aru** (sündinud 1973) on eesti laulja.

## Teosed
*Aru, Margus 2016. *Nora*. Adra küla: Tähevärav.

## Heliplaadid
*2009. Puhas armastus
*2010. Püha liit
*2010. Südames meil armastus
Daedaleopsis tricolor

***Daedaleopsis tricolor*** on torikuliste sugukonda pajukaku perekonda kuuluv kandseeneliik.

*Daedaleopsis tricolor* on pealt triibuline ja alt pikkade eoslehekestega.

## Välislingid
* ''Daedaleopsis tricolor'' andmebaasis eElurikkus
Melaka ja George Town, Malaka väina ajaloolised linnad

**Melaka ja George Town, Malaka väina ajaloolised linnad** on UNESCO maailmapärandi objekt Malaisias, mis koosneb kahe ajaloolise linna, Melaka ja George Towni, südames olevast alast. Linnade vahemaa on linnulennult umbes 400 km.

Malaka väinas on üle 500 aasta arendatud kaubavahetust ja kultuurivahetust ida ja lääne vahel. Aasia ja Euroopa mõjud on andnud linnadele spetsiifilise mitmekultuurilise pärandi, nii ainelise kui ka vaimse.

Oma valitsushoonete, kirikute, väljakute ja kindlustistega demonstreerib Melaka seda ajaloo järku, mis pärineb 15. sajandi Malai sultanaadist ning Portugali perioodist alates 16. sajandi algusest ja Madalmaade perioodist alates 17. sajandi II kolmandikust. Üle jõe lisandub veel ajalooline Hiinalinn.

Elu- ja ärihoonetega George Town esindab Briti ajastut Malaisias alates 18. sajandi lõpust.

Need on Malaka väina kõige terviklikumad säilinud ajaloolised linnakeskused, millel on mitmekultuuriline elav pärand, mis pärineb kaubateedest Suurbritanniast ja Euroopast läbi Lähis-Ida, India ja Malai saarestiku Hiinasse. Mõlemad linnad annavad tunnistust Aasia pärandist ja traditsioonidest, kus paljud religioonid ja kultuurid kohtusid ja eksisteerisid edasi koos. Need peegeldavad Malai saarestiku, India ja Hiina kultuurielementide ühinemist Euroopa omadega, et luua ainulaadne arhitektuur, kultuur ja linnapilt.

Linnad on tähelepanuväärsed näited ajaloolistest koloniaallinnadest Malaka väinas, kus on näha ajalooliste ja kultuuriliste mõjutuste järjestust, mis tulenevad nende endisest funktsioonist ida ja lääne ühendavate kaubasadamatena.
Chin Peng

**Chin Peng** (traditsioonilises hiina kirjas 陳平, lihtsustatud hiina kirjas 陈平, *[[pinyin]]*is *Chén Píng*, sünninimi **Ong Boon Hua**; 21. oktoober 1924 Sitiawan, Dindings, Väinaasundused (tänapäeval Peraki osariik) – 16. september 2013 Bangkok, Tai) oli hiina rahvusest Malaia Föderatsiooni kommunistlik poliitik ja partisanijuht.

Chin Peng oli pärit hiina immigrantide perekonnast. Ta isa oli jalgrattapoe omanik. 1941. aastal astus ta Malaia Kommunistlikku Parteisse. Jaapani okupatsiooni ajal osales ta Malaia Jaapani-vastane Rahvaarmee koosseisus Jaapani-vastases võitluses.

1948. aasta juunis alustas Malaia Kommunistlik Partei Chin Pengi juhtimisel relvastatud võitlust Briti võimude vastu. Pärast Malaia Föderatsiooni iseseisvumist 1957. aastal võitles Chin Peng Malaia võimude vastu kuni 1960. aastani, mil ta põgenes Tai lõunaosasse.

1968. aasta juulis alustasid kommunistid Chin Pengi juhtimise all teist korda relvastatud võitlust Malaisia valitsuse vastu. 1974. aastal teatas Hiina Rahvavabariigi valitsusjuht Zhou Enlai, et Malaia Kommunistlik Partei on Malaisia siseasi. Samuti ei suutnud ülestõusnud kuigi edukalt malai rahvusest elanikkonda enda poole võita. Ülestõus lõppes 1989. aasta detsembris Hat Yai rahulepinguga.

Seejärel elas Chin Peng eksiilis Tai pealinnas Bangkokis. Ta taotles 2005. ja 2008. aastal luba Malaisiasse tagasi pöörduda, kuid seda talle ei võimaldatud.

## Viited
Hikayat Merong Mahawangsa

**"Hikayat Merong Mahawangsa"** (*[[jawi]]* kirjas حكاية مروڠ مهاوڠسا ) ehk **Kedahi annaalid** on malaikeelne kirjandusteos, romantiline jutustus Kedahi kuningriigi ajaloost ja sellega seotud lugudest. Oletatakse, et tekst on kirjutatud 18. sajandi lõpus või 19. sajandil.

Kuigi teos sisaldab ajaloofakte, leidub selles ka palju väheusutavat, fantastilist ja väljamõeldut. Tekst käsitleb perioodi Kedahi kuningriigi asutamisest müütilise kuninga, Langkasuka rajaja Merong Mahawangsa poolt, keda on teoses kujutatud koraanis mainitud valitseja Dhu al-Qarnayni järeltulijana, kuni islami omaksvõtuni 15. sajandil.

Teose alguses viidatakse tekstile kui Rāma loo jätkule ja  müütilisele linnule Garudale, kelle kohtumine itta seilava kuningaga viib tolle kuningriigi asutamiseni Kedahi rannikul. Tekst sisaldab ohtralt Pärsia, India, Hiina ja Tai päritolu motiive islami-eelsest ajast, pärit suulisest traditsioonist ja folkloorist, mis arvatavasti oli populaarne nii lihtrahva seas kui ka õukonnas. Sellele toetudes on "Hikayat Merong Mahawangsat" peetud tekstiks, mis püüab vastata küsimustele jagatud minevikust ja pärimusest, mis ühendab ja ületab tsivilisatsioone.

## Viited
Tan Twan Eng

**Tan Twan Eng** (sündinud 1972 George Townis) on Malaisia romaanikirjanik, kes kirjutab inglise keeles.

Ta lõpetas õigusteaduse alal Londoni Ülikooli ja töötas seejärel juristina Kuala Lumpuris. Pärast seda asus ta õppima Kaplinna ülikooli, et omandada õigusteaduses magistrikraad. Kaplinnas kirjutas ta oma debüütromaani "The Gift of Rain", mis ilmus 2007. aastal. Teos tegevus leiab aset Penangis teise maailmasõja Jaapani okupatsiooni eel ja ajal. Teos esitati samuti Bookeri auhinna kandidaadiks.

Tema seni tuntuim romaan on 2012. aastal ilmunud "The Garden of Evening Mists", mis võitis Suurbritannia Walter Scotti auhinna, millega tunnustatakse ajaloolise sisuga ilukirjandust, ja kirjandusauhinna *Man Asian Literary Prize*, millega tunnustati parimat Aasia kirjaniku ingliskeelset või inglise keelde tõlgitud teost. Samuti jõudis see samal aastal Bookeri auhinna kuue viimase nominendi hulka.

2023. aastal ilmus tema kolmas ajalooline romaan "The House of Doors", mille tegevus leiab aset 1920. aastatel Briti koloonias Malaisias. See jõudis Bookeri auhinna viimase kolmeteistkümne ja Walter Scotti auhinna viimase kuue nominendi hulka.

2023. aastal oli ta Rahvusvahelise Bookeri auhinna üks žürii liikmeid.

Eesti keeles on ilmunud 2015. aastal tema teine romaan (eestikeelse pealkirjaga "Õhtuste udude aed") Triin Taeli tõlkes ja 2024. aastal tema kolmas romaan ("Uste maja") Tiina Randusi tõlkes.

Ta on esinenud paljudel kirjandusfestivalidel üle maailma, sealhulgas 2017. aastal Tallinnas festivalil HeadRead.

## Romaanid
* "The Gift of Rain", 2007
* "The Garden of Evening Mists", 2012 ("Õhtuste udude aed", eesti keelde tõlkinud Triin Tael. Varrak, 2015, sari "Moodne aeg")
* "The House of Doors", 2023 ("Uste maja", eesti keelde tõlkinud Tiina Randus. Varrak, 2024).

## Viited

## Välislingid
* Siim Lill (26.7.2024). "Meisterlik jutuvestja Tan Twan Eng". Sirp.
Simon Poh Hoon Seng

**Simon Peter Poh Hoon Seng** (sündinud 15. aprillil 1963 Simanggangis) on Malaisia roomakatoliku peapiiskop. Ta on aastast 2017 Kuchingi peapiiskopkonna peapiiskop. Aastatel 2015–2017 oli ta sama peapiiskopkonna abipiiskop.

Ta sündis aastal 1963 Simanggangis Sarawaki osariigis viielapselises perekonnas vanima lapsena. Aastatel 1970–1975 käis ta Püha Joosepi algkoolis. Seejärel jätkas ta õpinguid Püha Joosepi keskkoolis aastatel 1976–1982. Ta ja ta pere pöördus katoliiklusse aastatel 1979–1980. Pärast katoliiklaseks saamist liitus ta Noorte kristlike üliõpilaste, Maarja leegioni ja Kuchingi Püha Joosepi katedraali altariteenijatega.

Aastal 1982 asus ta õppima Kuchingi peapiiskopkonna seminaris, seal viibides õppis ta valdama ja rääkima väheseid põliselanike keeli, nagu Bidayuh ja Ibani keelt. Ta võttis 31. juulil 1988 vastu preestriks pühitsemise sakramendi. Seejärel töötas ta aastani 2002 preestrina erinevates kogudustes, mille katkestas õppereis Rooma. Aastatel 1994–1996 õppis ta Roomas *Pontificia Universitas Urbaniana*'s ja omandas missioloogia litsentsiaadi.

Aastatel 2002–2008 oli ta peapiiskopi kutseteenistuse komisjoni direktor ning aastast 2004 ka noorteteenistuse komisjoni vaimne nõunik. Aastast 2004 on ta piiskopkonna kuuria kantsler ja Kuchingi seminari missioloogia lektor. Lisaks peapiiskopkonna erinevatesse komisjonidesse kuulumisele oli ta aastast 2011 Kuchingi katedraali praost.

Paavst Franciscus määras ta 9. juulil 2015 Kuchingi abipiiskopiks ja Sfasferia titulaarpiiskopiks. Kuchingi peapiiskop John Ha Tiong Hock pühitses ta piiskopiks sama aasta 24. septembril. Kaaspühitsejad olid tema eelkäija Peter Chung Hoan Ting ja Sandakani piiskop Julius Dusin Gitom.

Paavst Franciscus määras ta 4. märtsil 2017 Kuchingi peapiiskopiks. Inauguratsioon toimus sama aasta 20. märtsil.
Lõuna-põldseen

**Lõuna-põldseen** (*Cyclocybe cylindracea*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik perekonnast *[[Cyclocybe]]*.

Seen kasvab lehtpuudel. Seda ka kasvatatakse.

## Välislingid
* Lõuna-põldseen andmebaasis eElurikkus
Astra Irene Susi

**Astra Irene Susi** (sündinud 28. veebruaril 1998) on eesti lavastaja, helilooja ja näitleja. 

Ta on lõpetanud 2017. aastal Tallinna Muusikakeskkooli heliloomingu ja klaveri erialal, 2023. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia bakalaureuseõppe heliloomingu erialal ning 2024. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli bakalaureuseõppe näitleja erialal. 

Alates 2024. aastast on ta Pärnu Endla teatri näitleja ning jätkab heliloomingu õpinguid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppes. Ta on Eesti Heliloojate Liidu liige (2024). 

2024. aastal pälvis ta esimese Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Vilistlaskogu poolt välja antava "Tuleviku meistri" stipendiumi. 

## Tunnustus

* 2026 Kristallkingakese auhind

### Helilooming laval ja filmis
* 2019 Muusika lühifilmile "Calling for Sanity", režissöör Ester Stancel
* 2024 Muusika filmile "7 dreams to my mother", režissöör Marina Noskova
* 2024 Muusika lavastusele "Women Who Rage", lavastaja Amy Reade
* 2024 Muusika lavastusele "Veenus karusnahas", lavastaja Jaanus Rohumaa
* 2025 Muusika lavastusele "Kõrblik kuni", Koosseis, Sõltumatu Tantsu Lava

### Näitlejana lavastustes
* 2019 "Dekameron" lavastaja Martin Kirsiste, EMTA kammersaal
* 2022 "72 päeva" lavastajad Semper/Ojasoo/Veronesi, EMTA *black box*
* 2022 "Tiit Pagu" autor Jaan Kross, lavastaja Jaak Prints, Tallinna Linnateater
* 2022 "Identiteedikabaree DRAG SHOW vol3" lavastaja Jüri Nael, Sakala 3 teatrimaja
* 2022 "Oaas" lavastaja Jan Teevet, Paide teater
* 2023 "Agnes, kroonikud ja psühhokroonikud" autor ja lavastaja Merle Karusoo, VAT teater
* 2023 "Komöödia" lavastaja Mart Kangro, Sakala 3 teatrimaja
* 2023 "PÄVA LÕPUKS, KIIGU" lavastaja Renate Keerd, Tartu Uus Teater
* 2024 "Ukraina avastamine" lavastaja Anu Lamp, Tallinna Linnateater
* 2024 "Ei usu!" lavastaja Juhan Ulfsak, Von Krahli teater
* 2024 "Järelsuve koor" lavastaja Johhan Rosenberg, Balti jaamat tunnel
* 2024 "1:1" Hungerburg2024, lavastaja Ivar Põllu, Tartu Uus Teater, Narva-Jõesuu
* 2024 "Üle noatera" lavastaja Tiit Palu, Endla Teater
* 2024 "Drag show vol 4" lavastaja Jüri Nael, Eesti Draamateater
* 2025 "M & M ehk kosjakased" lavastaja Ingomar Vihmar, Endla Teater

### Lavastajana
* 2021 "Terra Nullius" autorid Astra Irene Susi/Edoardo Micheli, Haus der Statistik, Berliin
* 2024 "Vankumatu" lavastaja ja helilooja Astra Irene Susi, EMTA *black box*

## Viited
MyHits Dance

**MyHits Dance** on meediakontserni Duo Media Networksile kuuluv Eesti raadiojaam.

## Sagedused
* Tallinn-, Koeru-, Pärnu-, Tartu ja Valgjärve DAB+

## Vaata ka
*Eesti raadiojaamade loend
*MyHits
*MyHits Rock
De Sitteri ruum

**De Sitteri ruum**, ka *n-mõõtmeline de Sitteri ruum* on matemaatilises füüsikas maksimaalselt sümmeetriline Lorentzi muutkond, millel on konstantne positiivne skalaarne kõverus. 

De Sitteri ruumi peamine rakendus on selle kasutamine üldrelatiivsusteoorias, kus see on üks lihtsamaid Universumi matemaatilisi mudeleid, mis on kooskõlas Universumis täheldatud kiireneva paisumisega. Täpsemalt on de Sitteri ruum positiivse kosmoloogilise konstandiga \Lambda (vastab positiivsele vaakumienergia tihedusele ja negatiivsele rõhule) Einsteini väljavõrrandite maksimaalselt sümmeetriline vaakumlahend (vaata De Sitteri universum).  

De Sitteri ruum on nime saanud Willem de Sitteri (1872–1934) järgi. Willem de Sitter ja Albert Einstein tegid 1920. aastatel Leidenis tihedat koostööd meie Universumi aegruumi struktuuri kallal. 

## Vaata ka
*Anti – de Sitteri ruum
*Minkowski ruum
Melissa

**Melissa** on naisenimi. 

Maailmas elas sellise eesnimega 2014. aastal üle 1 420 000 naise. Ameerika Ühendriikides kandis Melissa eesnime üle 960 000 naise, Kanadas oli sellenimelisi naisi üle 61 400,  Brasiilias üle 58 300 Filipiinidel üle 46 500, Inglismaal üle 32 200 jne.

2025. aasta seisuga oli Melissa Eestis esinemissageduselt 280. naisenimi. 1. jaanuaril 2025 oli Eestis eesnimi Melissa 626 naisel. Vanim Melissa oli vanuserühmas 50–54, noorim vanuserühmas 0–4. Kõige populaarsem on eesnimi Melissa vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,28. Kõige populaarsem oli eesnimi Melissa Rapla maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 7,68.

## Nime tuntud kandjaid

*Melissa Marcianopolisest
*Melissa Fahn, USA näitleja
*Melissa Greeff, Lõuna-Aafrika Vabariigi maletaja
*Melissa Horn, Rootsi muusik
*Melissa Mathison, USA filmistsenarist ja -produtsent
*Melissa Rauch, USA näitleja ja koomik
*Melissa F. Wells, Eesti päritolu USA diplomaat

## Viited

## Välislingid
*
Koobalttorik

**Koobalttorik** (*Terana coerulea*) on seeneliik torikulaadsete seltsis.

Seen kasvab peamisel Põhja-Ameerika idaosas, Lääne- ja Lõuna-Euroopas. Sellele on iseloomulik tume koorikjas väljanägemine, lillakas ripsmeline ja äärest valge serv.

## Välislingid
* Koobalttorik andmebaasis eElurikkus.
Jaapani põhiseadus

**Jaapani põhiseadus** (jaapani keeles 日本国憲法 *Nihon-koku kempō*) on Jaapani põhiseadus. See põhineb valdavalt Ameerika Ühendriikide okupatsioonivõimude koostatud tekstil. Põhiseadus kinnitati  3. novembril 1946 ning jõustus 3. mail 1947.

Põhiseaduse 9. artikli kohaselt loobub Jaapan igaveseks sõjajõu kasutamisest rahvusvaheliste tülide lahendamisel ning keelab sõjaväe, sõjalaevastiku, õhuväe ja muu sõjalise jõu pidamise. 1954. aastal loodi sellele vaatamata *de facto* sõjaväe ülesandeid täitev Jaapani kaitsevägi.

## Viited

## Välislingid
* Jaapani põhiseadus, inglise keeles
Calepina

***Calepina*** on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**[[Calepina irregularis]]*

## Välislingid
* ''Calepina'' andmebaasis eElurikkus.
Calepina irregularis

***Calepina irregularis*** on liik taimi ristõieliste sugukonnas.

## Välislingid
* ''Calepina irregularis'' andmebaasis eElurikkus.
Kuldlakk

**Kuldlakk** (*Erysimum cheiri*, ka *Erysimum ×cheiri*) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Lõuna-Euroopas kasvatatakse tihti dekoratiivtaimena.

## Välislingid
* Kuldlakk andmebaasis eElurikkus
Bermuuda jänesekapsas

**Bermuuda jänesekapsas** (*Oxalis pes-caprae*) on jänesekapsaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim kasvab ühe peamise umbrohuna Vahemere maades.

## Välislingid
* Bermuuda jänesekapsas andmebaasis eElurikkus
Whangārei

**Whangārei** on Uus-Meremaa põhjapoolseim linn ja Northlandi piirkonna suurim asula.

See on osa Whangarei ringkonnast, mis loodi 1989. aastal Whangarei ja Hikurangi linnast ja Whangarei maakonnast, et hallata linna ja selle ümbrust. 

Linna elanike arv oli 2024. aasta juunis hinnanguliselt 56 800.

## Viited
Toiduretsept

**Retsept** on nimekiri juhenditest, mis kirjeldavad kuidas midagi valmistada, sealhulgas toitu. *Retsept* sisaldab sageli nimekirja toidu koostisosadest. *[[Kokaraamat|Kokaraamatud]]* on kogumikud *retseptidest*.

## Vaata ka
* Kokaraamat

## Viited
Conservatoire national des arts et métiers

**Conservatoire national des arts et métiers** (**CNAM**) on Prantsuse avalik-õiguslik kõrgharidus- ja teadusasutus Pariisis, üks kõige prestiižsemaid kõrgkoole Prantsusmaal. 

Kooli asutas 1794. aastal Henri Grégoire.

## Kuulsad lõpetajad
* Paul-Henri Sandaogo Damiba, Burkina Faso ajutine president

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
Kakadu rahvuspark

**Kakadu rahvuspark** on Austraalia looduskaitseala, mis asub Põhjaterritooriumil. See asub Põhjaterritooriumi pealinnast Darwinist umbes 171 kilomeetrit idas. 

Pargi pindala on 19 802 ruutkilomeetrit. Rahvuspark on üks väheseid kohti UNESCO maailmapärandi nimistus, mis on sinna kantud nii oma kultuurilise kui ka keskkonnaväärtuse poolest. Kakadu rahvuspark lisati maailmapärandi nimekirja 1981. aastal. Pargis on kaks aastaaega: vihmaperiood ja kuiv hooaeg. Vihmaperioodil (oktoobrist aprillini) ei ole üldiselt võimalik paljudele pargi aladele ligi pääseda; Kuid kuival hooajal (maist septembrini) saab seda külastada.

Kakadu rahvuspargis asus Rangeri uraanikaevandus, kus kuni 2021. aastani kaevandati uraani.

## Viited
Anti – de Sitteri ruum

**Anti – de Sitteri ruum**, ka *n-mõõtmeline anti – de Sitteri ruum* on matemaatilises füüsikas maksimaalselt sümmeetriline Lorentzi muutkond, millel on konstantne negatiivne skalaarne kõverus. 

Albert Einsteini üldrelatiivsusteooria asetab ruumi ja aja võrdsele alusele, nii et ruumi ja aja eraldi käsitlemise asemel võetakse arvesse ühtse aegruumi geomeetriat. Konstantse kõverusega aegruumi juhtumid on de Sitteri ruum (positiivne), Minkowski ruum (null) ja anti – de Sitteri ruum (negatiivne). Sellisena on need Einsteini väljavõrrandite täpsed lahendused tühja universumi jaoks vastavalt positiivse, nulli või negatiivse kosmoloogilise konstandiga (\Lambda).

Anti – de Sitteri ruum on nime saanud Willem de Sitteri (1872–1934) järgi. Willem de Sitter ja Albert Einstein tegid 1920. aastatel Leidenis tihedat koostööd meie Universumi aegruumi struktuuri kallal.
Tympanidaceae

***Tympanidaceae*** on seltsi *[[Leotiales]]* kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
**[[Tympanis]]*

## Välislingid
* ''Tympanidaceae'' andmebaasis eElurikkus.
Tympanis

***Tympanis*** on seltsi *[[Leotiales]]* kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Tympanis alnea]]*
**[[Tympanis conspersa]]*

## Välislingid
* ''Tympanis'' andmebaasis eElurikkus.
Neofavolus alveolaris

***Neofavolus alveolaris*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* torikulaadsete seltsi kuuluv seente liik.

Seen ei kasva Eestis. Sellele lehtpuuoksakestele külgjalt kinnituvale liigile on iseloomulik neerjas kuju, karvane ülapind ja kärgjad poorid.

## Välislingid
* ''Neofavolus alveolaris'' andmebaasis eElurikkus
Francesco da Milano

**Francesco Canova da Milano**, ka **Francesco da Milano** (18. august 1497 Monza – 2. jaanuar 1543 Milano) oli itaalia helilooja ja lautomängija.

Ta töötas peaaegu kogu oma karjääri paavsti õukonnas. Francescot kuulutati kogu Euroopas kui oma aja parimat lautomuusika heliloojat. 1536. aastal ilmus Milanos viis köidet peamiselt Francesco da Milano teostest koosnevat lautomuusikat.
Nipapalm

**Nipapalm** (*Nypa fruticans*) on India ja Vaikse ookeani rannikualadel ja jõgede lehtersuudmetes looduslikult kasvav palmiliik. Nipapalm on ainus palm, kes on kohastunud eluks mangroovimetsades.

## Taksonoomia
Nipapalm on perekonna *[[Nypa]]* ja alamsugukonna *[[Nypoideae]]* ainus liik.

## Kirjeldus
Erinevalt enamikust palmidest on nipapalmi tüvi maa all, ainult lehed ja õisikuvars kasvavad pinnasest kõrgemal. Lehtede kõrgus võib ulatuda 9 meetrini.

Keraja õisiku õisikuvarre tipul moodustavad emasõied, urvataolised punased või kollased isasõied paiknevad varre madalamatel okstel. Igast õiest õisikus kujuneb puitunud pähkel ja need moodustavad üheskoos kerakujulise kobara läbimõõduga umbes 25 cm. Viljakobara kaal võib ulatuda 30 kilogrammini.

Õisikust kujunenud kobarjas vili on kerakujuline ja koosneb paljudest seemnetest, igal seemnel endospermi kaitsev kiuline kest, mis võimaldab sel ujuda.  Vilja küpsedes vajub õisikuvars longu. Küpsenud viljakobarast pudenevad seemned järk-järgult vette ja kanduvad sellega laiali, idanedes juba ujudes.


Nipa palms in mangrove swamp, Iriomote Island, Okinawa, Japan.jpg|Nipapalmid mangroovsoos Iriomote saarel Okinawas Jaapanis
XP_Nepf_D4092.JPG|Lehtede varred veest tõusmas
XP_Nepf_D4091.JPG|Õisik
Chek Jawa 7, Aug 07.JPG|Kerajas viljakobar


## Kasutamine

Nipapalmi pikki sulgjaid lehti kasutavad palmi levikupiirkonnas kohalikud elanikud rookatuse ja roost majade materjalina. Lehti kasutatakse ka igat liiki punutiste valmistamiseks. Et lehed ujuvad, kasutatakse suuri lehevarsi Myanmaris ujujate treenimiseks.

Roti ja Savu saartel toidetakse kuivaperioodil nipapalmi mahlaga sigu. Mahl öeldakse andvat lihale magusa maitse ja aroomi. Noori lehti kuivatatakse ja neisse keeratakse tubakat suitsetamiseks, sama tava on ka Sumatral.

Noor õisikuvars ja kõvad seemned on söödavad ning mahlased.

Filipiinidel ja Malaisias lastakse nipapalmi õisikust magusat söödavat mahla, millest aetakse kohalikku alkohoolset jooki (*tuba*, *bahal* või *tuak*). Viljakobar on mahlavõtmiseks valmis, kui toored viljad on kõige magusamad.

*Tuba*st saadakse savinõudes seista lastes äädikat (*sukang paombong* Filipiinidel, *cuka nipah* Malaisias). Jooki destilleerides saadakse arrak (*lambanog* *filipino* keeles ja *arak* või *arak nipah* indoneesia keeles).

Palmi noored võrsed on samuti söödavad; õielehtedest tehakse lõhnavat taimeteed. *Attap chee* (hiina keeles 亞答子; yà dá zǐ) on nimetus nipapalmi tooretele viljadele, läbipaistvatele magusatele sültjatele kuulidele, mida kasutatakse Tais, Malaisias, Filipiinidel ja Singapuris magustoidulisandina ja mis on mahlatootmise kõrvalprodukt.

Jaaval ja Balil tehakse palmimahlast suhkrupeataolist rafineerimata suhkrust maiustust *gula nipah*, Sarawakis *gula apong*.

## Viited
Lõhnav katkujuur

**Lõhnav katkujuur** (*Petasites pyrenaicus*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Välislingid
* Lõhnav katkujuur andmebaasis eElurikkus.
Loornigerik

**Loornigerik** (*Tubaria conspersa*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

## Välislingid
* Loornigerik andmebaasis eElurikkus
Luuderohi (perekond)

**Luuderohi** (*Hedera*) on õistaimede perekond sarikalaadsete seltsist.

## Liike
**Hedera canariensis* – kanaari luuderohi
**Hedera colchica* – kolhise luuderohi
**Hedera helix* – harilik luuderohi
**Hedera hibernica* – iiri luuderohi
**Hedera iberica* – pürenee luuderohi
**Hedera maroccana* – maroko luuderohi
**Hedera nepalensis* – nepaali luuderohi
**Hedera taurica* – krimmi luuderohi

## Välislingid
* Luuderohi andmebaasis eElurikkus
Juurepässik

**Juurepässik** (*Inonotus dryadeus*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente liik.

Seen ei kasva Eestis. See parasiteerub vanade tammede jalamitel.

## Välislingid
*
Dioksasiinviolett

**Dioksasiinviolett** on sünteetiline orgaaniline ühend, mida kasutatakse violetse pigmendina paljudes tööstuslikult toodetavates värvides.

Värvainete indeksis on dioksasiinvioleti tähis PV23 (Pigment Violet 23) ja 51319.

## Kirjeldus
Ühend kuulub heterotsükliliste ühendite dioksasiinide gruppi, kuid seda saadakse karbasoolidest, kondenseerides kloraniili ja 3-amino-N-etüülkarbasooli. Ühendi struktuur on telgsümmeetriline.

Dioksasiinvioleti värvus on kas sügav-tumesinine lilla või punakasvioletne, st pigmendist on olemas kaks varianti. Pigment on väga hea värviandvusega, kuid pleegib, seejuures on sinine toon väiksema valguskindlusega ja punakasvioletne toon veidi valguspüsivam. Paremad omadused on pigmendil õli- ja akrüülvärvides, akvarellides on vähene valguskindlus probleemiks, eriti kui pigmendi osakaal kasutatavas värvis on võrreldes sideainesisaldusega väike.

## Kasutamine
Dioksasiinvioletti kasutatakse kunstitarvetes, ka lastele mõeldud vaha- ja õlikriitides, värvides nagu õli-, tempera-, akrüül- ja akvarellvärvid, seda saab toonimiseks lisada tsemendile ja tadelaktile ning lubivärvile, kasutada freskomaalis. Samuti kasutatakse seda riidevärvides, kosmeetikas ja juuksevärvides, samuti mõnedes kodukeemiatoodetes.

## Viited

## Välislingid
*  Dioxazine Purple. - LBNL Pigment Database
Mark 81

**Mark 81** on Ameerika Ühendriikide üldotstarbeline pomm. See kaalub 110 kg ning on seega Mark 80-seeria pommidest väikseim.

## Kasutajad
*  Ameerika Ühendriigid

## Vaata ka
* GBU-39 SDB
* Mark 82
* Mark 83
* Mark 84

## Allikad
*
Marlin Model 1894

:*Mitte segi ajada vintpüssiga [[Winchester Model 1894]].*

**Marlin Model 1894** on Ameerika Ühendriikide mitmelasuline vintpüss. See on vibulukustusega ning seda hakkas 1894. aastal tootma Connecticuti osariigi North Haveni linna relvatootja Marlin Firearms. Esimene mudel oli 24-tollise vintrauaga ning seda pakuti laskemoonale .25-20 Winchester, .32-20 Winchester, .38-40 Winchester ja .44-40 Winchester. Hiljem on toodetud ka muid mudeleid.

Kuigi need on sarnase välimuse, ehituse ja nimega, ei ole Marlin Model 1894 seotud samal aastal müügile jõudnud relvaga Winchester Model 1894.

## Viited

## Koduleht
* Koduleht
Angooraküülik

**Angooraküülik** on teadaolevalt Türgist pärit küüliku tõug, mis arenes välja 18. sajandil. 

Angoora küülikutel on ARBA (American Rabbit Breeders Association) ametliku tunnustamise järgi 4 tõugu: **satiin angoora, hiid angoora, inglise angoora** ja **prantsuse angoora**.
## Ajalugu
Angooraküülikut loetakse üheks vanimaks küüliku liigiks maailmas. Nende päritolu on ebaselge, kuid arvatakse, et liik tekkis kas metsikult või koduloomade mutatsiooni tagajärjel. Tõenäoliselt vanim viide angooraküülikule pärineb aastast 1723, kus inglise meremehed pakkusid pikakarvalisi küülikuid müügiks.
## Angooravill
Angooraküülikud on tuntud oma villa poolest, mida kutsutakse angooravillaks. Nende villa peetakse väärtuslikuks, kuna see vill ei tekita allergiaid. Angooraküülikutele on iseloomulik tugev ja kiire karva kasv. Nende karv võib kasvada ligikaudu 2.5 cm kuus. See muudab nad üheks kõige väärtuslikumaks villaallikaks maailmas. Villa tootmist mõjutavad tegurid on küüliku kehakaal, üldine tervislik seisund, vanus, sugu, söötmine, aastaaeg ja villa asukoht kehal. Karvad on väga kerged ja vähese elastsusega. Sel põhjusel segatakse angooravill sageli tugevamate või elastsemate materjalidega. 

## Kasvatamine
Angooraküülikuid peetakse koduloomadena, kuna neil puudub konkurentsivõime vabas looduses. Angooravilla tootmine on nii aeganõudev kui ka kulukas ning paljud on seadnud kahtluse alla tootmismeetodi eetilisuse. Angooravilla kasvatamisel peetakse mõnikord küülikuid aluskarva kaitsmiseks eraldi puurides ja peaaegu pimedas. Angooraküülikute tiinusperiood kestab keskmiselt 31-32 päeva. Karvkatet hakkatakse harjama nelja kuni viie nädalastel küülikutel. Esimene villa lõikamine toimub siis, kui küülikud on umbes 6 kuud vanad. Angooraküülikutele meeldib süüa värsket köögivilja ja heina, kuid lisaks antakse neile ka graanuleid, mis on valmistatud teraviljast ja rikastatud täiendavate vitamiinide ja mineraalidega. Angooraüülikuid toites tuleb silmas pidada, et neil tekivad kergesti seedehäired. Oluline veenduda, et küülikud saavad piisavalt heina ja vett.
## Viited
Kuusepüü

**Kuusepüü** (*Canachites canadensis*) on keskmise suurusega püü, kes elab Põhja-Ameerika okasmetsades. Ta on üks metsikumaid püü liike, kes on kohanenud puude otsas istuma ja liikuma. Kuusepüü kaalub keskmiselt 450-650 g ning kehapikkus on 38-43 cm. Eluiga on 5-6 aastat. 

Isased täiskasvanud linnud on selja pealt hallid ja kõhu alt mustad. Külgedel on valged täpid ja silmade kohal punane nahk. Emased linnud on pruuni- ja hallikirjud, tumedate ja valgete triipudega alakehal.

## Paljunemine
Paaritumiskäitumine kestab aprilli algusest juuni keskpaigani. 

Munemine algab pärast lume täielikku sulamist. Madalad temperatuurid ja sademed võivad munemist edasi lükata. 

Kuusepüü munad on ovaalsed. Värvus varieerub olenevalt alamliigist kollakaspruunist kahvatu kollakaspruunini, koorel võib esineda ka täppe ja ebakorrapäraseid laike. 

## Vaenlased
Kuusepüü vaenlased on erinevad kullid, punarebased, hundid, puumad, koiotid, oravad, nirgid ning vahel ka vareslased.

## Elupaik
Kuusepüü on looduslikult levinud Kanadas ja Ameerika Ühendriikide põhjaosas.

Kuusepüüd eelistavad elada okaspuumetsades. Meeliselupaigad on põlenud alad, kuhu on kasvanud tihe männik, samuti kuusikud ning tiheda alusmetsaga tsuugad. Pesa ehitab emaslind. Pesaks on madal lohk maapinnal, mille vooderdamiseks kasutatakse okkaid, lehti ja sulgi.

## Toitumine
Suvel otsib kuusepüü toitu pigem maapinnalt, talvel puudelt. Täiskasvanud on enamasti taimtoidulised, süües peamiselt puude okkaid. Väga noored linnud söövad rohkem putukaid, hilissügiseks on nad üle läinud täiskasvanu dieedile. Nad võivad toituda ka võrsetest, lehtedest, marjadest, lilledest, putukatest, tigudest ja seentest. Ilma soojenemisel on mustikataimed tähtis osa kuusepüü toidulauast.

## Vaata ka

* teder
* laanepüü

## Viited
Lachnum impudicum

***Lachnum impudicum*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente liik.

## Välislingid
* ''Lachnum impudicum'' andmebaasis eElurikkus.
Mitsubishi Lancer Evolution

**Mitsubishi Lancer Evolution** (lühidalt **Evo**) on sõiduautomudel, mida tootis aastatel 1992–2016 Jaapani autotootja Mitsubishi Motors. Sellest oli kokku kümme põlvkonda. Kõik versioonid kasutasid 2,0-liitrist vahejahutiga turbomootorit ja nelikvedu.

Algselt oli Lancer Evolution mõeldud vaid Jaapani turule, kuid "halli impordi" kasv tõi selle 1998. aastast ametlikult müügile ka Euroopas. Aastal 2003 jõudis Evo Ameerika Ühendriikide turule, kus Mitsubishi tahtis korrata Subaru Impreza WRX-i edu.

Jaapani tootjate kokkuleppe tõttu reklaamiti kõiki Evo mudeleid kuni 2005. aastani maksimaalselt 280 hj (206 kW) võimsusega, kuigi tegelikud võimsusnäitajad olid suuremad. Hilisemad mudelid, nagu Evolution IX, jõudsid väidetavalt 321 hj-ni (236 kW) ning eriversioonid, eriti Suurbritannias, kuni 446 hj-ni (328 kW).

Viimane mudel, Lancer Evolution X, jõudis Jaapanis müügile aastal 2007 ja rahvusvahelistel turgudel aastal 2008. Seda toodeti ligi 10 aastat, tootmine lõpetati 2016. aasta aprillis.

## Põlvkonnad

1993 Lancer Evolution1.jpg|Esimene põlvkond
Superlap nov '08 23.jpg|Teine põlvkond
1995 Mitsubishi Lancer Evolution III (2).jpg|Kolmas põlvkond
1997 Mitsubishi Lancer Evolution IV (2).jpg|Neljas põlvkond
Mitsubishi Lancer Evolution V (40158408922) (cropped).jpg|Viies põlvkond
1999 Mitsubishi Evo VI (2).jpg|Kuues põlvkond
Mitsubishi Evolution VII (2).jpg|Seitsmes põlvkond
Mitsubishi Lancer Evolution VIII - 001 (2).jpg|Kaheksas põlvkond
Mitsubishi-Lancer-Evolution.jpg|Üheksas põlvkond
Mitsubishi Lancer Evolution X front view (United States) (2).jpg|Kümnes põlvkond


## Viited
Andres Siirde

**Andres Siirde** (sündinud 26. septembril 1957 Tallinnas) on eesti energeetikateadlane.

## Haridus
Lõpetas Tallinna 39. Keskkooli 1975 ja Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroenergeetikateaduskonna tööstusliku soojusenergeetika erialal 1980. Lõpetas TPI-s aspirantuuri ning kaitses tehnikateaduste kandidaadi väitekirja 1984. Täiendas end Sileesia Tehnikaülikoolis 1990.

## Töökäik
Töötab Tallinna Tehnikaülikoolis aastast 1976: soojusenergeetika kateedri vanemlaborant; tööstusliku soojusenergeetika probleemlabori nooremteadur 1980–1984, vanemteadur 1984–1988; soojusenergeetika kateedri/soojustehnika instituudi vanemõpetaja 1984–1989, dotsent 1989–1998, professor 2001–2016; masinaehituse instituudi tunnitasuline õppejõud 1998–2000 ja dotsent 2000–2001; energiatehnoloogia instituudi täisprofessor tenuuris 2017–2021, emeriitprofessor alates 2021. Oli mehaanikateaduskonna teadus- ja arendusprodekaan 2005–2007, soojustehnika instituudi direktor 2015–2016 ja energiatehnoloogia instituudi direktor 2017–2022. Töötas energiatehnoloogia instituudis vanemteadurina 2021–2022, alates 2022 on keemia ja biotehnoloogia instituudi keemia osakonna peaspetsialist.

Töötas Eesti Energias peaspetsialistina 1997–2001. On ajakirja Oil Shale peatoimetaja 2019. aastast.

## Teadustöö
Põhilised uurimisvaldkonnad: Eesti energiaressursside säästlik kasutamine, põlemisprotsesside täiustamine kütteseadmetes, soojuse ja elektri koostootmine.

## Isiklikku
Andres Siirde vanemad Enno Siirde ja Aino Siirde olid keemikud, nagu on ka vend Kaarel Siirde. Andres Siirde abikaasa Virve Siirde on majandusteadlane. 

## Viited

## Välislingid
* Andres Siirde Eesti Teadusinfosüsteemis
* Andres Siirde publikatsioonid
Oldsmobile Cutlass

**Oldsmobile Cutlass** on sõiduautomudel, mida tootis aastatel 1961–1999 Ameerika Ühendriikide autotootja General Motors margi Oldsmobile all. Selle nimi pärineb nii hävituslennukilt Vought F7U Cutlass kui samanimeliselt mõõgalt.

Cutlass oli algul Oldsmobile'i F-85-seeria lipulaev, kuid kujunes siis iseseisvaks mudeliseeriaks. Selle variandid hõlmasid 1964. aastal esitletud muskelautot 442, 1966. aastal lisandunud luksuslikku Cutlass Supreme'i, 1968. aasta Hurst/Oldsi erimudelit ja Vista Cruiseri universaali.

1990. aastatel kasutas Oldsmobile Cutlassi nime mitme mudeliseeria nime osana, sealhulgas Cutlass Calais, Cutlass Ciera, Cutlass Cruiser ja Cutlass Supreme. Cutlassi tootmine lõppes 1999. aastal, kui selle asendas Oldsmobile Alero.

## Põlvkonnad

61 Oldsmobile F-85 Cutlass (6087208791).jpg|Esimene põlvkond
1965 Oldsmobile F-85 V-6 Sports Coupe, front right, 09-09-2023.jpg|Teine põlvkond
1968 Oldsmobile Cutlass S (21198251778).jpg|Kolmas põlvkond
'74 Oldsmobile Cutlass Coupe (Destination Décarie 2012).JPG|Neljas põlvkond
1979 Oldsmobile Cutlass Salon 3-door, front 5.19.19.jpg|Viies põlvkond
1997 Oldsmobile Cutlass front 3.25.18.jpg|Kuues põlvkond


## Viited
Mitsubishi Pajero

**Mitsubishi Pajero** (jaapani keeles 三菱・パジェロ) on maastikuauto, mida tootis aastatel 1981–2021 Jaapani autotootja **Mitsubishi Motors**. Mudel on saanud nime **Pampa kassi** (*Leopardus pajeros*) järgi. 

Kuna sõna *pajero* on hispaania keeles halvustava tähendusega, turustati mudelit Hispaanias, Põhja-Ameerikas ja Ladina-Ameerikas nimega **Mitsubishi Montero**. Suurbritannias kandis see nime **Mitsubishi Shogun**. Pajero on üks ajaloo edukamaid maastureid, olles võitnud legendaarse **Dakari ralli** rekordilised 12 korda.

## Põlvkonnad

### Esimene põlvkond (1982–1991)
Esimest põlvkonda esitleti 1981. aasta Tokyo autonäitusel. See oli revolutsiooniline maastur, pakkudes esimesena Jaapani autodest turbodiiselmootorit ja sõltumatut esivedrustust, mis muutis selle mugavamaks kui tolleaegsed konkurendid. 2023. aastal valiti see põlvkond Jaapani autode kuulsuste halli ajalooliseks mudeliks.

### Teine põlvkond (1991–1999)
Teine põlvkond tutvustas uuenduslikku **Super Select 4WD** süsteemi, mis võimaldas lülituda tagaveolt nelikveole sõidu pealt kiirusel kuni 100 km/h. Sellesse põlvkonda kuulub ka haruldane ja võimas **Pajero Evolution**, mis loodi spetsiaalselt Dakari ralli homoligeerimiseks.

### Kolmas põlvkond (1999–2006)
Kolmas põlvkond tõi kaasa suure tehnilise muudatuse – senine raamile ehitatud auto asendati kandevkerega, millel oli integreeritud raam. Samuti mindi üle täielikult sõltumatule vedrustusele nii ees kui taga, mis parandas märgatavalt auto juhitavust maanteel, säilitades samas hea läbivuse maastikul.

### Neljas põlvkond (2006–2021)
Neljas põlvkond oli kolmanda evolutsioon, kus keskenduti peamiselt interjööri luksuslikkuse ja turvasüsteemide parandamisele. Tootmine lõpetati ülemaailmselt 2021. aastal ning viimased eksemplarid kandsid tähist **Final Edition**. Kokku müüdi enam kui 3,3 miljonit Pajerot.

## Galerii

Fail:1990 Mitsubishi Pajero (NG) Superwagon V6 wagon (2015-07-24) 01.jpg|Esimene põlvkond (pikk kere)
Fail:1988 Mitsubishi Pajero (NE) Sports hardtop (2011-01-13) 01.jpg|Esimene põlvkond (lühike kere)
Fail:2nd-Mitsubishi-Montero.jpg|Teine põlvkond (Montero)
Fail:Mitsubishi Pajero Evolution (1998) (52458764638).jpg|Teine põlvkond Pajero Evolution
Fail:2003-2005 Mitsubishi Montero -- 03-18-2011.jpg|Kolmas põlvkond
Fail:2008 Mitsubishi Shogun 3.2.jpg|Neljas põlvkond (Shogun)
Fail:Mitsubishi V98 Pajero Long Body Super Exceed 3200 DI-D Rear.JPG|Neljas põlvkond


## Viited
PSRL-1

**PSRL-1** on Ameerika Ühendriikide granaadiheitja. See on modifitseeritud koopia Nõukogude Liidu granaadiheitjast RPG-7.

PSRL-1 on mõeldud ekspordiks peamiselt Ameerika Ühendriikide liitlastele, mis on harjunud kasutama Nõukogude Liidust pärit relvastust.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 

## Viited
Polaris RZR

**Polaris RZR** on maastikusõiduk, mida toodab Ameerika Ühendriikide ettevõte Polaris Industries. See jõudis müüki aastal 2007 ning oli algselt Polaris Rangeri mudel, hiljem algatati eraldiseisev RZR-i seeria.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Koduleht
* Koduleht
Marius Lindvik

**Marius Lindvik** (sündinud 27. juunil 1998 Sørumis) on Norra suusahüppaja, kes on olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister.

Ta võitis 2016. aasta noorte taliolümpiamängudel normaalmäel hõbemedali. Juunioride maailmameistrivõistlustel võistles ta aastatel 2016, 2017 ja 2018 nii võistkondliku pronksi (2018), võistkondliku hõbeda (2016), segavõistkondliku kullaga (2018) kui ka individuaalse kullaga (2018).

Kontinentaalkarika debüüdi suvisel võistlusel tegi ta 2015. aasta septembris Oslos, salvestades oma esimese poodiumikoha 2017. aasta detsembris Vancouveris ja esimese võidu 2018. aasta jaanuaris Titisee-Neustadtis. Ta võitis 2017–18 FIS-i suusahüpete kontinentaalkarika talvise hooaja.

Ta debüteeris FIS-i suusahüpete maailmakarikasarjas 2015. aasta detsembris Lysgårdsbakkenis, saavutades 32. koha. 2018. aasta jaanuari Zakopanes kogus ta ka oma esimesed maailmakarikapunktid 8. kohaga ja meeskonnavõistluse kolmanda kohaga.

Ta võitis 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis suure mäe võistlusel kuldmedali. Samal aastal Vikersundis tuli ta suusalennu maailmameistrivõistlustel maailmameistriks. 2025. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Norras Trondheimis võitis ta normaalmäel teise MM-kulla.

Ta esindab spordiklubi Rælingen SK.

## Välislingid

* [Marius Lindvik [FIS]-i veebilehel]
* [Marius Lindvik [ROK]-i veebilehel]
* Marius Lindvik Olympedia.org veebilehel
* Marius Lindvik Norra Olümpiakomitee veebilehel
Ram Pickup

**Ram Pickup** (aastani 2010 **Dodge Ram**) on pikapimudel, mida toodab Ameerika Ühendriikide autotootja Stellantis (varasem Chrysler). See on aastast 2010 kaubamärgi Ram Trucks all. Viiendat põlvkonda esitleti 2018. aasta Põhja-Ameerika rahvusvahelisel autonäitusel Detroitis Michiganis.

Ram oli varem osa Dodge'i kergete veoautode valikust ning nimi võeti kasutusele 1980. aasta oktoobris 1981. aasta mudelile, kui Dodge'i D-seeria kastiautod ja B-seeria kaubikud ümber nimetati. Dodge oli aga juba 1933. aastast alates kasutanud mõnel mudelil jäärapeaga margitunnust.

Ram on pälvinud ajakirja Motor Trend aasta veoki tiitli kaheksa korda. Teise põlvkonna Ram võitis auhinna 1994. aastal, kolmanda põlvkonna Ram 2003. aastal, neljanda põlvkonna Ram Heavy Duty 2010. aastal ning Ram 1500 2013. ja 2014. aastal. Viies põlvkond on esimene auto ajaloos, mis on võitnud selle neli korda: 2019., 2020., 2021. ja 2025. aastal.

## Põlvkonnad

89DodgeRam F34.jpg|Esimene põlvkond
Truck09.jpg|Teine põlvkond
2002-2005 Dodge Ram regular cab -- 12-14-2011.jpg|Kolmas põlvkond
RAM 1500 Classic Crew Cab.jpg|Neljas põlvkond
2019 Ram 1500 Laramie, front 2.28.20.jpg|Viies põlvkond


## Välislingid
* Eesi koduleht
Pontiac Firebird

:*Mitte segi ajada ideeautoga [[General Motors Firebird]].*

**Pontiac Firebird** on sõiduautomudel, mida tootis aastatel 1967–2002 Ameerika Ühendriikide autotootja **Pontiac**. See oli mõeldud konkureerima **Ford Mustangiga** ning jõudis tootmisse viis kuud pärast samale platvormile ehitatud **Chevrolet Camarot**. 

1967. aastal hakati müüma ka Mustangi platvormile konstrueeritud **Mercury Cougarit**. **General Motors** kasutas nime Firebird 1950. aastatel ka oma **General Motors Firebirdi** ideeautode kohta.

## Põlvkonnad

### Esimene põlvkond (1967–1969)
Esimese põlvkonna Firebird jagas keredetaile Camaroga, kuid eristus **Pontiaci** omase esivõre ja "pudelikujulise" kerejoone poolest. 1969. aastal esitleti esimest korda jõudluspaketti **Trans Am**, mis sai nime Trans-Am karikasarja järgi ja kujunes hiljem Firebirdi tuntuimaks versiooniks.

### Teine põlvkond (1970–1981)
See on kõige kauem tootmises olnud põlvkond, mis loobus kabrioletist ja keskendus voolujoonelisemale kupee-disainile. Mudel saavutas ikoonilise staatuse 1970. aastate lõpus tänu filmile **"Smokey and the Bandit"** ning kapotil olevale suurele linnu-logole, mida fännid kutsuvad nimega **Screaming Chicken**.

### Kolmas põlvkond (1982–1992)
Kolmas põlvkond tõi kaasa kiilukujulise disaini, parema aerodünaamika ja klapitavad esituled. Auto sai maailmakuulsaks telesarja **"[[Knight Rider]]"** vahendusel, kus rääkiv auto **K.I.T.T.** põhines just 1982. aasta Trans Am-il.

### Neljas põlvkond (1993–2002)
Viimast põlvkonda iseloomustasid väga voolujooneline välimus ja märgatavalt suurem võimsus tänu **[[Chevrolet Corvette|Corvette]]'ilt** laenatud V8-mootoritele (LT1 ja LS1). Tootmine lõpetati 2002. aastal seoses sportkupeede nõudluse vähenemise ja GM-i strateegiliste muudatustega.


1967 Pontiac Firebird 400 (30250531103) (cropped).jpg|Esimene põlvkond
El Dorado, KS 67042, USA - panoramio (37).jpg|Teine põlvkond
20th Anniversary Turbo TransAm Convertible august 2009 9,000 original miles.png|Kolmas põlvkond
1993-97 Pontiac Firebird.jpg|Neljas põlvkond


## Viited
Soltam K6

**Soltam K6** on Iisraeli miinipilduja. Seda toodab kaitsetööstusettevõte Soltam Systems. Soltam K6 on Soltam K5 pikamaaversioon ning sellega asendati näiteks Ameerika Ühendriikide armees miinipilduja M30. Sellel on võrreldes M30-ga parem laskekaugus ning -kiirus.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vaata ka
* m/41
* Cardom
* M1064 (liikurmiinipilduja)
* M1129 (liikurmiinipilduja)
* Soltam M-65
* Mortier 120 mm Rayé Tracté Modèle F1

## Viited
Isaria

***Isaria*** on perekond kottseeni seltsist helekottseenelaadsed.

## Liike
**[[Isaria farinosa]]*

## Välislingid
* ''Isaria'' andmebaasis eElurikkus
Toyota Tundra

**Toyota Tundra** on maastikusuutliku veoauto mudel, mida toodab aastast 1999 Ameerika Ühendriikides Jaapani autotootja Toyota. See on pärast Toyota T100-t Jaapani teine täissuuruses pikap ning esimene Põhja-Ameerikas valmistatud Jaapani pikap. Ajakiri Motor Trend nomineeris Tundra aasta veokiks (*Truck of the Year*) nii 2000 kui 2008. Algselt toodeti seda Princetoni linnas Indiana osariigis, aastal 2008 koliti tootmine San Antoniosse Texase osariigis.

## Põlvkonnad

1st-Toyota-Tundra-DoubleCab-SR5.jpg|Esimene põlvkond
2nd Toyota Tundra regular cab.jpg|Teine põlvkond
2022 Toyota Tundra 1794 Edition TRD Crew Cab 4X4 in Celestial Silver, front left.jpg|Kolmas põlvkond


## Välislingid
* Ameerika Ühendriikide koduleht