open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rahvusvaheline konverents, teaduslik konverents

**"Rahvusvaheline konverents, teaduslik konverents"** on 2009. aastast Tartus igal aastal toimuv üritus, mis ühendab teadust ja kunsti.

Konverentsi ettekanded peavad kas: 1) olema kunsti ja teaduse piiripealsed, 2) esitlema kunsti teadusliku konverentsi formaadis, 3) töötlema teadust või teaduslikku esitust nii, et see väljuks tead(v)use piirest või 4) esitlema teadlaste erakordseid ideid, millega nad tavapärases formaadis ja kanalites välja tulla ei taha, ei julge või ei saa.

2009. aastal toimus konverents Tartu Ülikooli peahoone aulas. Esitatud ettekannete seas olid U. Visnapuu "Kuidas levitada head tava ja eetilisi väärtusi?", Erkki Luugi ja S. S. Fabrique'i "Mõningatest seaduspärasustest rahvatantsijate rindkere temperatuuris", Taavi Noveki "Sanctuary – vana-egiptlaste hauakambriplaani osa", Seimo Pargi "Vaarao(de) mõtlemisest", Rauno Thomas Mossi "The Artist Depicted: the codes of recognition of an artist", J. Kivaste "Mõningaid aspekte töö tähendusest", M. A. Hentzi "The loss of holy", Sven Vabari "Sinise koera silmad: ettekanne sellest, miks praegu on maailmas elada parem kui eales varem ja miks aina paremaks läheb" ning J. Lüsi "MEIE. Kolmsus – inimene, sõna ja keskkond". TÜ IT õppetehnika talitus andis konverentsist välja DVD. Konverentsiga avati Tartu kunstikuu.

Neljas "Rahvusvaheline konverents, teaduslik konverents" toimus 30. novembril 2012 Tartu Ülikooli raamatukogus. Ettekannete seas olid Taavi Noveki "Experimental study of sleep", Vahur Murase "Minu laulu lipp", Meelis Kaldalu "Manywelt in semiolysis: living pass the edge and behind", Rasmus Rebase "Näopoolte väljenduslik asümmeetria: inaktiivse kulmu juhtum", T. Tee, L. Luu ja R. Kreatiivi "Kuidas särada põhja-hääbu valguses?" ning Erkki Luugi "Uued meetodid teaduse efektiivsuse tõestamise meetodid". Konverentsi kanti üle Tartu Ülikooli kodulehel UTTV-s.

Konverentside põhiorganisaatorid on olnud Kaisa Eiche ja Erkki Luuk.

## Välislingid
* "Rahvusvaheline konverents, teaduslik konverents 2009" Tartu Ülikooli kodulehel
* "Rahvusvaheline konverents, teaduslik konverents 2012" Facebookis
* "IV Rahvusvaheline Konverents, Teaduslik Konverents" UTTV, 30.11.2012
* "Rahvusvaheline Konverents, Teaduslik Konverents 2010 I osa" UTTV, 02.10.2010
* "Rahvusvaheline Konverents, Teaduslik Konverents 2010 II osa" UTTV, 02.10.2010
* "Rahvusvaheline konverents, Teaduslik konverents 2009" UTTV, 21.02.2009
Vahnivka

**Vahnivka** (ukraina keeles Вахнівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 1828. Pindala on 5,561 km².


Вахнівкамузей1.jpg|Vahnivka muuseum
Вахнівка3.jpg|Vahnivka kabel
Berehuifalu

**Berehuifalu** (ukraina keeles Берегуйфалу, ungari keeles **Beregújfalu**) on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Beregove rajoonis. Elanike arv on 1926. Pindala on 2,85 km².
Adavere Põhikool

**Adavere Põhikool** oli põhikool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Adaveres. 

Alates 1. septembrist 2021 ühendati kool Põltsamaa Ühisgümnaasiumiga ja on gümnaasiumi õppekoht. 

## Ajalugu
Kool tegutses Adavere mõisa peahoones. 

Kool asutati 1928. aastal Adavere algkoolina, hiljem kandis nime Adavere 7-klassiline, Adavere 8-klassiline ja alates 1. septembrist 1992 Adavere 9-klassiline Kool. Koolihoones oli ka lasteaed ning alates 2004. aastast ka õpilaskodu. Kool oli iseseisev kool kuni 30. augustini 2021, viimane direktor oli Sirje Jõemaa.

## Välislingid
*Kooli koduleht
*Ajalugu kooli kodulehel
*Adavere mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris
Kassinurme mõis

**Kassinurme mõis**, varem **Rehevere mõis** (saksa keeles *Cassinorm*, varem *Rehefer*), oli rüütlimõis Tartumaal Palamuse kihelkonnas. Tänapäeval jääb endine mõisasüda Jõgeva valda Jõgeva maakonnas. See on 2,8 km kaugusel Kaarepere raudteejaamast.

## Ajalugu
Kassinurme mõis kuulus järjest mitmele suguvõsale, teiste seas Wrangellidele, Ungern-Sternbergidele ja 1875. aastast Samson-Himmelstjernadele. Iseseisvaks rüütlimõisaks sai see 1663. aastal, mil Kassinurme eraldati Kudina mõisast. 1919. aastal mõis riigistati ning 1920. aastal jagati see asundustaludeks. Hiljem asus seal Jõgeva näidissovhoosi, Võidu kolhoosi, seejärel Kalevi kolhoosi keskus ja lõpuks Jõgeva Riigimajand.

## Mõisaansambel
Mõisa peahoone oli ühekorruseline väiksem puitehitis, mis püstitati arvatavasti 18. sajandil ning ehitati ümber 20. sajandil. 2002. aastaks ei olnud muinsuskaitseamet mõisa veel kaitse alla võtnud, 6. augustil hävis mõisa peahoone tulekahjus. 2005. aastal lammutati ka hoone varemed. Mõisa kõrvalhoonetest on samuti säilinud vaid riismed. Piibe maanteelt suundub mõisasüdamesse 200 meetri pikkune allee.

## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 7-8 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00023.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 350 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/368.
## Välislingid
*Kassinurme mõis (Palamuse khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Jõgevamaa Kutsehaigete Ühing

**Jõgevamaa Kutsehaigete Ühing** on Jõgeva maakonnas tegutsev mittetulundusühing, mis koondab Jõgevamaal elavaid kutsehaigeid ja tööõnnetustes kannatanuid. 

## Ajalugu
Ühing asutati esmakordselt 1996. aastal. Tegevus katkes 2000. aastal. Teist korda loodi Jõgevamaa Kutsehaigete Ühing 6. juunil 2001. 

2002. aastal astus ühing Jõgevamaa Puuetega Inimeste Koja liikmeks. 2010. aasta alguses oli ühingul 186 liiget .

## Viited
Karl Torro

**Karl Torro** (6. detsember 1888 Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 20. märts 1960 Waiblingen, Baden-Württemberg, Lääne-Saksamaa) oli eesti luuletaja ja veskimeister.

Torro oli iseõppija, koolis sai ta käia vaid ühe aasta. Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Hiljem pidas ta oma isa Jaan Torro rajatud tuuleveskit Tormiku veskitalus Kassinurme külas Kaarepere vallas, kus neile kahele on püstitatud mälestuskivi. Karl Torro oli ka Ahja jõel paikneva Kiidjärve vesiveski viimane omanik, veski ostis ta selle ehitanud mõisaomanikelt Maydellidelt 1925. aastal.

1944. aastal põgenes Torro koos oma kolmelapselise perega Saksamaale, kus oli põgenikelaagris Geislingenis.

Karl Torro kirjutas üle 400 luuletuse ja mitu romaani, novelle ja lastelaule. 1948. aastal koostas ta mälestusalbumi "3 aastat Geislingenis" (fotod Karl Hintzer). Postuumselt on tema luule ilmunud kogudes "Valge tee" (Tallinn: I. Randalu, 1995), "Valged teed" (Frankfurt Maini ääres: Tiio-Mai McCurty, 2000) ja "Võlulinik" (Frankfurt Maini ääres: Tiio-Mai McCurty, 2000). Tema sõnadele on kirjutanud laule Inno Salasoo ja Tiina Kiilaspea, neid on esitanud Eesti Rahvusraamatukogu Naiskoor ja Eesti Meeslaulu Selts.

Torro valdas vene, inglise, saksa, soome, hispaania, prantsuse ja esperanto keelt.

## Viited
Jüri Vallsalu

**Jüri Vallsalu** (sündinud 15. juulil 1957 Ääsmäel) on eesti vaimulik.

Ta on lõpetanud 1976. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi tööstus- ja tsiviilehituse erialal. 

Töötas lühikest aega ehitusmeistrina Rapla MEK-is ja oli aastatel 1976–1978 ajateenistuses Nõukogude armees. Seejärel töötas Harju KEK-is. 

1979. aastal astus Usuteaduse Instituuti; oli praktikal Saarte praostkonnas (töötas jutlustajana praost Toomas Pauli alluvuses). Täiendas end aastatel 1981–1983 Helsingi Ülikoolis; õpingud Helsingis katkesid, kuna nõukogude võimud ei võimaldanud sealseid õpinguid lõpetada. Ordineeriti 10. juunil 1981 aseõpetajaks; sai õpetaja õigused 3. juunil 1986 (pärast instituudi lõpetamist).

Ta oli aastatel 1981–1985 Püha Jakobi koguduse õpetaja ning Mustjala ja Muhu Katariina koguduse hooldajaõpetaja. Aastatel 1985–1990 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Aastatel 1990–1993 oli ta Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna õpetaja, selle kõrvalt 1992–1993 Tallinna praostkonna abipraost. 

1993. aastast on ta Hageri Lambertuse koguduse õpetaja ja Lääne-Harju praostkonna praost. Ta on hooldanud aastatel 1996–2002 Nissi Maarja kogudust, 1997–1998 Jõelähtme, Jüri, Loksa ja Leesi kogudust, 1998–1999 Randvere kogudust, 1997. aastal Kuusalu, Harju-Jaani ja Tuhala Kaarli kogudust ning 2008. aastal Keila ja Paldiski Nikolai kogudust. Lisaks oli ta aastatel 1997–1998 ja 1999–2000 Ida-Harju praostkonna praosti kohusetäitja.

Ta on 1991. aastast Kirikukogu liige. Aastatel 1997–2001 oli ta EELK Konsistooriumi assessor ja on 2009. aastast EELK majandusnõukogu liige.

Ta on 2009. aastast Kohila vallavolikogu liige.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kuus last.

## Tunnustus
* 2006 EELK aukiri
* 2007 EELK Teeneteristi III järk
* 2008 Aasta vaimulik
* 2016 EELK Teeneteristi II järk
* 2024 Raplamaa kuldne vapimärk
* 2025 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Kirikuõpetaja Jüri Vallsalu
Ivo Pill

**Ivo Pill** (sündinud 6. aprillil 1955 Tallinnas) on eesti vaimulik.

Ta on lõpetanud 1974. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1978. aastal Kaarepere Sovhoostehnikumi. Aastatel 1989–1993 õppis ta EELK Usuteaduste Instituudis. 1997. aastal omandas ta bakalaureusekraadi usuteaduses ja 2008. aastal bakalaureusekraadi ajaloos. Töötanud metsatehniku, metsavahi, treiali ja keevitajana. Oli Eesti Kongressi saadik. Töötanud Lüllemäe Põhikooli ja Tsirguliina Keskkooli ajaloo-, filosoofia- ja religiooniõpetajana.

## Teenistuskäik
Ordineeritud diakoniks 5. detsembril 1989, aseõpetajaks 6. juunil 1990, antud õpetaja õigused 10. juunil 1993. Ta oli 1990. aastal Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Alates 1. oktoobrist 1990 kuni 2023. aasta mai lõpuni oli ta EELK Sangaste koguduse õpetaja (alates juunist 2023 samas abiõpetaja) ning 1991–2023 ühtlasi ka Laatre koguduse hooldajaõpetaja.  

Olnud 1990. aastal Võru vikaardiakon, aastatel 1997–2001 Elva hooldajaõpetaja, aastatel 1997–1999 Karula hooldajaõpetaja, aastatel 1997–2002 Nõo hooldajaõpetaja, aastatel 1998–1999 Helme ja Taagepera hooldajaõpetaja. Ta on olnud EELK Kirikukogu liige aastatel 1992–1997 ning 2009–2013.

## Tunnustus
* 2005 EELK tänukiri
* 2012 EELK teeneteristi III järk
* 1996 B. G. Forseliuse Seltsi medal "Wastne Testament 1686"
* 2022 Valgamaa teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku vaimulike leksikon

## Välislingid
*Elulugu Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku vaimulike leksikonis
Laiuse Põhikool

**Laiuse Jaan Poska Põhikool** on üldhariduskool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Laiuse alevis. 

Laiusel tegutsenud kooli on esmamainitud 1677. aastal. 1686. aastal alustas seal tööd õpetajana Rainer Brockmann. 1822 alustas tööd Laiuse kihelkonnakool. Uus koolimaja avati 1915. aastal. 1922. aastal muudeti kool Laiuse 6-klassiliseks algkooliks. 

1944 nimetati see Laiuse Mittetäielikuks Keskkooliks, koolis oli 7 klassi. 1961. aastal muudeti kool 8- ja 1988. aastal 9-klassiliseks. 1991. aastal sai kooli nimeks Laiuse Põhikool. 2010. aastal liideti kooliga Laiuse lasteaed. 

Alates 2012. aasta 1. septembrist on Laiuse Põhikooli direktor Siiri Rahn, õppeaastal 2012/2013 oli koolis 7 klassikomplekti 67 õpilasega ning 16 õpetajat. 

1999. aastal valminud juurdeehitises tegutsevad ka kohalik kultuuriselts "Püüe" ja Laiuse külaraamatukogu.

## Kooli muuseum
Koolis tegutseb oma muuseum.

## Viited

## Välislingid
* Laiuse Põhikool
Nikolai Raudla

**Nikolai Raudla** (kuni 9. novembrini 1936 **Nikolai Persidski**; 28. detsember 1911 – 19. detsember 1969) oli Eesti NSV ühiskonnategelane, Jõgevamaa Täitevkomitee esimees 1949. aasta aprillist 1951. aasta detsembrini.

1960. aastal oli ta Anija kolhoosi parteialgorganisatsiooni sekretär ja põllumajandusbrigaadi liige.

## Viited

## Välislink
https://dea.digar.ee/?a=d&d=harjueluensv19691225.2.47
August Salundi

**August Heinrich Salundi** (kuni 1938. aastani August Heinrich Preimann; 25. juuni 1907 – 4. mai 1974, Võrumaa) oli Eesti NSV ühiskonnategelane, Jõgevamaa Täitevkomitee esimees 1952. aasta jaanuarist 1953. aasta juulini.

1941. aastal astus Salundi Haapsalus formeeritud hävituspataljoni, võttis osa lahingutest Lihulas ja Karusel, sai 22. augustil haavata Kiviloo lahingus, aasta hiljem ka korra Venemaal. 

1944 pandi ta Asuküla valla täitevkomitee esimeheks, aprillis 1945 saatis EK(b)P Läänemaa Komitee saatis ta  parteiorganisaatorina tööle Velise valda.

1946. aastal kandideeris August Salundi NSV Liidu NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukokku Lääne valimisringkonnas nr. 383. 31. augustist 1946 kuni 1948. aastani ja 1949. aastal oli ta Haapsalu TSN TK esimees.

1960. aastal oli Salundi Anija kolhoosi parteialgorganisatsiooni sekretär ja põllumajandusbrigaadi liige.

## Viited

## Kirjandus
* "Johannes Vares, saadikukandidaat Liidunõukokku Pärnu valimisringkonnas nr. 654. August Salundi, saadikukandidaat Rahvuste Nõukokku Lääne valimisringkonnas nr. 383" Tallinn: Poliitiline Kirjandus, 1946 (sari "Meie kandidaadid")
Eduard Ermits

**Eduard Ermits** (7. juuni 1886 Rannu – 1953 Eesti) oli eesti vaimulik.
 
Ta tunnistati gümnaasiumihariduse vääriliseks 1916. aastal Peterburi õpperingkonna eksamikomisjoni poolt. Ta õppis aastatel 1923–1927 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Tartu Pauluse koguduses 1927–1928. Ordineeriti õpetajaks 4. novembril 1928. 

Ta oli aastatel –1939 Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Ta oli tugeva sõna ja hea lauluhäälega õpetaja. Tema ettevõttel remonditi Vastseliina kirik. Surnuaiale tehti ümber aed ja betoonist värav, mille ülemisel kaarel on sõnad: ”Tulge tagasi inimese lapsed”. Surnuaiale ehitati ka kellatorn, kuhu paigutati maheda häälega kell, mis on kasutusel tänini. Ermits aitas kaasa ka Misso palvemaja ehitamisele. 

Ta tagandati Vastseliina koguduse õpetaja kohalt Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku hooldaja poolt. Töötas õpetajana Elva koguduses 1940–1948 ning 1951–1952 Sangaste ja Laatre koguduses.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Christiern Henrici

**Christiern Henrici** oli Liivimaa vaimulik.

Ta oli sündinud Viiburi linnas ja pühitseti ametisse 1625. aastal. 1626. aastal sai ta Vastseliina, Rõuge ja Põlva pastoriks, kuid loobus järgmisel aastal Rõugest ja Põlvast ja jäi ainult Vastseliina kihelkonna hingekarjaseks. 

Tema ametiajal pandi alus Vastseliina kirikumõisale ja kirikumaadele. Liivimaa kindralsuperintendent teatas Rootsi kuningas Gustav II Adolfile Vastseliina kohta järgmist: "Õpetaja Christiern Henricil ei ole midagi kaebamist oma Eesti koguduse üle, ainult seda ta soovib, et paganausu kombed maha pannaks. Ka kogudusel ei ole õpetaja vastu midagi". 

Aastal 1633 läks Henrichi Palamuse pastoriks, kus ta oli ühtlasi ka Maarja-Magdaleena ja Äksi koguduse pastor.

## Viited
Paunvere väljanäitus

**Paunvere väljanäitus** on Palamusel toimuv iga-aastane laat ja põllumajandusnäitus, mis on saanud nime Oskar Lutsu teostest. 2017. aasta septembris toimus see 20. korda.

2011. aastal osales väljanäitusel üle 900 kaupleja. Väljanäituse raames on korraldatud ka spordivõistlusi.

2010. aastal valiti see üritus Lõuna-Eesti parimaks turismisündmuseks.

## Viited

## Välislingid
* "XV suur Paunvere väljanäitus ja laat" Palamuse valla kodulehel
* "XV Suur Paunvere Väljanäitus ja Laat" portaalis visitjogeva.com
* "Paunveres tuleb laupäeval omalaadne kümnevõistlus" Postimees, 20. september 2011
* "Palamuse ootab «nunnusid» päev enne väljanäitust" Postimees, 22. september 2011
* "Galerii: Palamusel peeti suurt Paunvere väljanäitust" Postimees, 25. september 2011
* Priit Rajalo "Paunvere väljanäitusel esitleti taas suurejoonelisi põllusaadusi" ERR, 22. september 2012
Bila (Lõpovetsi rajoon)

**Bila** (ukraina keeles Біла) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 308. Pindala on 2,328 km².


Біла2.jpg
Bila (Lypovetskyi) 19.jpg
Jõgeva Vaegkuuljate Ühing

**Jõgeva Vaegkuuljate Ühing** on Jõgeva maakonnas tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärgiks on Jõgevamaa vaegkuuljate probleemide teadvustamine ja nende lahendamisele kaasa aitamine. Ühing on Jõgevamaa Puuetega Inimeste Koja liige.

## Ajalugu
Ühing asutati 27. veebruaril 2001. Asutamiskoosolekul osales 33 inimest, sealhulgas Eesti Vaegkuuljate Ühingu esimees Uno Taimla, Rootsi Värmlandi vaegkuuljate ühingu esimees Torbjörn Raneffell ja juhatuse liige Stig Börklund, SA TÜ Kliinikumi Kõrvakliiniku Kuulmiskeskusest Mari Reilson jt.

## Viited
Kukulõ

**Kukulõ** (ukraina keeles Кукули) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis. Elanike arv on 895. Pindala on 2,777 km².
Luka-Meleškivska

**Luka-Meleškivska** (ukraina keeles Лука-Мелешківська) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 3597. Pindala on 0,776 km².
Ad hoc-hüpotees

***Ad hoc''-hüpotees''' (inglise ''ad hoc hypothesis'') ehk ***ad hoc*-oletus*' on teaduses ja filosoofias hüpotees, mis on lisatud mingile teooriale eesmärgiga päästa seda teooriat falsifitseeritavuse eest.

Mõiste on kasutusele võetud teadusfilosoof Karl Popperi poolt.

## Vaata ka
**[[ad hoc]]*
Kodavere kirik

**Kodavere kirik** ehk **Kodavere Püha Mihkli kirik** on luteri kirik tänases Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kodavere külas.

Kodavere kirikut on esmamainitud 1342. aastal. 15. sajandil oli selles kohas puukirik.

Praegune Kodavere Püha Mihkli kirik on arvult neljas, seda ehitati aastatel 1775–1777 (õnnistatud 1777). See on ühelööviline varaklassitsistlik kivikirik. mida ehitati vanema keskaegse kiriku asemele.

Kodavere Püha Mihkli kirik on laevakujuline ehitis torniga, mis on valminud üheaegselt kirikuga. Pikihoonega liitub ristkülikulise põhiplaaniga käärkamber idas, läänefassaadil on kolmnurkne frontoon ja kaheksatahuline, ülaosas trumlikujuline haritorn, millel sibulakujuliseks paisutatud kiiver.

Altar ja kantsel on tehtud puidust. Altarimaali "Jeesus mere peal" autor on Junker, kes maalis seda 1877. aastal Dresdenis. Muud altarimaalid on "Ülestõusmine" (18. sajand) ja "Kolgata" (19. sajandi esimene pool).

Kiriku kõrval Peipsi järve rannikul asub kalmistu, mis on sisse õnnistatud 1773. aastal.

Ajalooliselt oli see Tartumaa põhjaosas asunud Kodavere kihelkonna keskuseks. Tänapäeval tegutseb kirikus Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Kodavere Mihkli kogudus, mille õpetaja on Raigo Ojamets.

## Viited

## Välislingid
*
Argumentum ad hominem

***Argumentum ad hominem*** (ladina keeles 'argument inimesest lähtudes'), lühemalt ***ad hominem***, on argument, mis on tehtud personaalselt oponendi vastu, mitte oponendi sisulise argumendi (*[[argumentum ad rem]]*) vastu. Seda inimese vastu esitatud argumenti käsitletakse loogikaveana.

## Vaata ka
**[[Argumentum ad rem]]*
*Demagoogia
Ajalooline materialism

**Ajalooline materialism** (inglise *historical materialism*) ehk **materialistlik ajalookäsitus** on ühiskonnafilosoofias Karl Marxi jt metodoloogiline lähenemine ühiskonnauurimisele, majandusele ja ajaloole. Ajaloolise materialismi seisukoht on, et ühiskonna arengu alus on materiaalsete hüvede tootmine.

## Vaata ka
*Materialism
*Dialektiline materialism

## Viited
Lääne muusika

**Lääne muusika** on läänemaailma muusika.

Nagu ka "läänemaailm", on "lääne muusika" mitmetähenduslik termin. Selle all võidakse mõelda Euroopa klassikalist muusikat (Euroopa vaimulikele ja ilmalikele muusikatraditsioonidele toetuv kunstmuusika alates 10. sajandist, kõrgaeg 16.-19. sajandil), lääne kultuurile iseloomulikku muusikat jt.
Kaljujoonis

**Kaljujoonis** ehk **petroglüüf** on pikto- või logogrammidest koosnev joonis, mis on uuristatud kaljupinda või värvitud kaljupinnale.

## Vaata ka
*Alta kaljujoonised
*Äänisjärve kaljujoonised

## Viited
Põltsamaa Pühavaimu kirik

**Põltsamaa Pühavaimu kirik** on õigeusu kirik Jõgeva maakonnas Põltsamaal. Kirikut kasutab Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tartu piiskopkonna Põltsamaa Pühavaimu kogudus.

Esimene Põltsamaa Pühavaimu koguduse kirik ehitati 1851. aastal alevi keskusest ühe versta kaugusele Kuningamäele. See kellatorni ja viie kupliga palkkirik ehitati arhitekt Adamsoni projekti järgi. 

Kehva seisukorra ja ebasobiva asukoha tõttu otsustati uus kirik ehitada sobivamasse kohta asula keskuses. Sobiv maatükk kiriku ehitamiseks saadi Lossi tänaval 1892. aastal. Tartu piiskopkonna arhitekti Apollon Edelsoni projekti järgi alustati kivikiriku ehitamist 8. mail 1894, ehitaja oli S. Felder. Põltsamaa Pühavaimu kiriku pühitseti 10. septembril 1895.

## Viited
Kalendid

**Kalendid** (ladina sõnast *Kalendae*) olid Vana-Rooma kalendris kuu esimesed päevad.

## Vaata ka
*iidid
*noonid
**[[Ad Kalendas Graecas]]*
Külgvaksamine

**Külgvaksamine** ehk **kaldvaksamine** (inglise *sidewinding*) on madudele loomulik liikumisviis looduses, mille korral madu liigub külg ees.

Kaldvaksamine on omane ülemsugukondade *[[Caenophidia]]* ja  *[[Alethinophidia]]* maoliikidele nagu kääbus-aafrikarästik, kääbus-aafrikarästik, sarvik-lõgismadu, harilik eefa jt) nt kõrbes lahtisel liival ja alamsugukonna veemadulased (*Homalopsinae*) (nt märjal mudasel ehk liivasel pinnasel liikudes).

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Sidewinding]] seisuga 02.01.2014.*
Paunvere Tootsid-Teeled

**Paunvere Tootsid-Teeled** on Jõgeva maakonna Jõgeva valla Palamuse Kultuuri segarahvatantsurühm. Tegutsetakse Palamuse rahvamajas. 

Rühma esimene koosseis tuli esimest korda kokku 1972. aasta 14. oktoobril. Paunvere Tootside-Teelede esimeseks juhendajaks oli Evi Lestal.

2007. aastast juhendab rühma Virve Muser.

## Viited
Ao-Saunaküla

**Ao-Saunaküla** (19. sajandil **Ao-Saanakülla**, saksa *Hageweide*) oli endine küla Ao lähedal.

Ao saunakülas oli mitmeid väikseid saunikukohti. Ao saunakülas elas vanaduspäevil külakoolmeister Jüri Brehm (1823–1902). Tema pojast Priidikust sai muusikamees ja pojatütrest Paulast väljapaistev laulja. Ühekeelsel moldpillil õpetas Jüri Brehm juba 1861–1881 Rakke külakoolis neljahäälset laulu.

## Vaata ka
*Ao
*Padaküla
*Kellamäe
*Liigvalla
*Lahu-Nõmme

## Viited
Kalchedoni kirikukogu

**Kalchedoni kirikukogu** (ka **Chalkedoni kirikukogu**) oli neljas oikumeeniline kirikukogu, mis toimus 8. oktoobrist kuni 1. novembrini 451 pKr Kalchedonis (praeguse İstanbuli alal).

Kirikukogul võeti vastu Kalchedoni dogma.

451. aasta oktoobris tuli Kalchedonis kokku uus üleriigiline kirikukogu. Otsuste aluseks võeti 433. aastal Antiookia ja Aleksandria vahel sõlmitud kokkulepe ning paavst Leo kristoloogilised arusaamad. Efesose kirikukogu (toimus aastal 449) kirikukogu otsused tühistati. Halkedoni kirikukogul võeti vastu usuvormel, mida nimetatakse ka Kalchedoni vormeliks. Selles püüti vältida nii monofüsiitlikke kui ka nestoriaanlikke äärmusi ning selle kohaselt *Kristus on üks isik kahe loomusega – jumaliku ja inimliku loomusega*. Need kaks on temas täielikul kujul. Mõlemad loomused on koos segunematult ja muutumatult, eraldamatult ja lahutamatult. Kirikukoguliste arvates selline kahe loomuse olemasolu, nende segunematuse ja muutumatuse rõhutamine välistas monofüsiitluse ning loomuste eristamatuse ja lahutamatuse rõhutamine välistas nestoriaanluse.

Kalchedoni vormeli sõnastus on negatiivse loomuga. Kristuse kahe loomuse neli põhiomadust on segunematus ja muutumatus, eraldamatus ja lahutamatus. Sõnastatakse kuidas need kaks loomust ei ole koos, aga nad ei sõnastata midagi selle kohta, kuidas nad koos on. Selline negatiivne, eksiteid välistav funktsioon on üldiselt omane kiriklikele dogmadele. Algselt polnud nende eesmärgiks sundida kristlasi teatud kindlat teed käima, vaid näidata, millised teed on umbteed.

Kalchedoni kirikukogu ei suutnud oma otsusega vaidlusi ja tülisid Bütsantsi impeeriumis lõpetada. Seetõttu püüdsid keisrid pikema aja jooksul üldse loobuda igasugustest arutlustest selle üle, kui palju ja kuidas on Kristus jumal ning kui palju ja kuidas on ta inimene. Seega püüti probleem surnuks vaikida. See aga ei õnnestunud ning hiljem, kui valitsema hakkas Justinianus I, kuulutati Kalchedoni kirikukogu otsus terves keisririigis riigiseadusena kehtivaks. Ometi ei uskunud paljud impeeriumi kristlased Kalchedoni ette kirjutatud kombel. Terve hulk arvas, et Kristusel on ikkagi üks, jumalinimlik loomus, mis oli küll pärit kahest loomusest – jumalikust ja inimlikust –, aga ometi on Jeesus Kristus üks. Kalchedoni kirikukogu dogmas nähti nestoriaanlikku eksiõpetust: arvati, et rääkides kahest segunemata loomusest, räägitakse paratamatult kahest isikust, kahest pojast. Sellel viisil uskuvaid kristlasi hakati nimetama monofüsiitideks, keda oli märgataval hulgal just Süürias ja Egiptuses, mis tollel ajal olid Bütsantsi impeeriumi osad. Neis piirkondades oli tihti nõnda, et kreekakeelsed kristlased järgisid Kalchedoni vormeli, aga koptid ja süürlased kaldusid monofüsiitlusse.
Pieter van Klaveren

**Pieter van Klaveren** (1. september 1930 Rotterdam – 28. aprill 2008 Rotterdam) oli Hollandi poksija.

Van Klaveren osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Van Klaveren osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Marcello Padovanile (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Isiklikku
Ka Pieter van Klavereni vanem poolvend Lambertus oli tuntud Hollandi poksija.

## Viited

## Välislingid
*
Kalasport

**Kalasport** ehk **sportkalastus** (inglise *sport fishing*, *recreational fishing*) on võistluslikul (ka spordiala) või harrastuslikul eesmärgil kalapüük.

Kalasporti kõrvutatakse mõnikord tööndusliku kalapüügiga (inglise *commercial fishing*), kus eesmärgiks on tulu teenimine.
Martin Wilberg

**Martin Andreas Wilberg** (ka **Willberg**) (29. august 1821, Põltsamaa – 21. märts 1903, Põltsamaa) oli eesti koorijuht ja muusikategelane, esimese eesti segakoori asutaja.

Wilberg sündis Saksamaalt Magdeburgist sisserännanud käsitöölise pojana. Ta õppis 1828–1833 Põltsamaa elementaarkoolis. Oli aastatel 1833–1840 Paides ühe maalri õpipoiss. Paides elades õppis laulmist Paide vaeslaste-kooli juhataja juures. 

Wilberg töötas aastatel 1840–1846 Põltsamaa kihelkonnakooli juhatajana, 1846–1852 köstrina Kolga-Jaanis ning 1852–1899 köster-organistina ja 1852–1862 taas kihelkonnakooli juhatajana Põltsamaal. 

Wilberg asutas 1840. aastal Põltsamaal esimese eesti segakoori.

## Viited
Kalandrimine

**Kalandrimine** ehk **kalandreerimine** (inglise *calendering*) on kangasmaterjali mehaaniline viimistlemine kalandri abil.

Kalandrimise tulemusena muutub kangasmaterjal siledamaks ja läikivamaks. 

Kalander võeti kasutusele 18. sajandil. Enne seda kangaid vaaliti.

## Vaata ka
*Valtsimine
*Vaalimine

## Viited
Verbivka (Lõpovetsi rajoon)

**Verbivka** (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 520. Pindala on 2,42 km².


Verbivka (Lypovetskyi) 15.jpg|Verbivka kabel
Palamuse kihelkonnakool

**Palamuse kihelkonnakool** oli Jõgeva maakonnas Palamusel asuv kihelkonnakool, mis asutati 1687. aastal köstrikoolina. 1824. aastal muudeti see kihelkonnakooliks.

Praegune Palamuse kihelkonnakooli hoone, mis koos köster Aleksander Georg Nieländeri eluruumidega ehitati 1873. aastal, on ühekorruseline puidust hoone, mille kõrge vundament on maakivist ja katus sindlist. Palkseinad on laudvoodriga.

Hoone põhjapoolses otsas asus klassituba, õpilaste magamistuba (hiljem ehitati see ümber klassitoaks), sahver, õpetajatuba ja kantselei. Lõunaküljel olid köstri eluruumid (saal, kirjutus-, magamis-, söögituba ja köök). Sissepääs kooliruumidesse on kirdeotsas, köstri eluruumidesse viiva kagupoolse välisukse ees on viilkatusega tuulekoda. Aknad on kõrged, kuue ruuduga.

Selles koolihoones õppis aastatel 1895–1899 tuntud eesti kirjanik Oskar Luts, kes kirjeldas oma koolielu raamatus "Kevade".

Kool tegutses seal 1975. aastani.

Praegu asub seal Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum, mis avati 5. jaanuaril 1987.

## Viited

## Välislingid

*
Kalasilm

**Kalasilm** (inglise *fisheye*) on ülilaia pildinurgaga (kuni 180º) lainurkobjektiiv, mida kasutatakse pildistamisel panoraamsete, poolkerakujuliste jt moonutatud perspektiiviga kujutiste saamiseks.

## Viited
Leopold Mozart

**Johann Georg Leopold Mozart** (14. november 1719 – 28. mai 1787) oli saksa helilooja, dirigent, õpetaja ja viiulimängija, helilooja Wolfgang Amadeus Mozarti isa ja õpetaja. Ta on kirjutanud viiuliõpiku "Põhjalik viiulikool" ("Versuch einer gründlichen Violinschule").

Leopold Mozart õppis õigusteadust ja filosoofiat Salzburgi ülikoolis, kuid sagedase puudumise tõttu visati ta sealt välja. Ta oli abielus erateenri tütre Anna Maria Pertliga, neil oli seitse last, kellest vaid kaks, Maria Anna ja Wolfgang Amadeus, elasid imikueast kauem.

## Viited
Maria Firsova

**Maria Firsova** (vene keeles Мария Трифоновна Фирсова) on Eesti pedagoog, vanausuliste traditsioonide hoidja.

Ta sündis Mustvees vanausuliste peres. Õppis vene õppekeelega koolis ja omandas vene keele ja kirjanduse õpetaja eriala. Üle 40 aasta töötas ta Mustvee Vene Gümnaasiumis.

Viimase 20 aasta jooksul on ta Mustvee Vanausuliste Koguduse liige. Ta on kirjutanud raamatu "Mustvee Vanausuliste mälestusi".

2005. aastal sai Maria Firsova Mustvee linna aukodanikuks. 2012. aastal pälvis ta Jõgevamaa Kuldristi.

## Viited
Jõgeva näidissovhoos

**Jõgeva näidissovhoos** (hiljem **Jõgeva Katsesovhoos** ja **Jõgeva Riigimajand**) oli nõukogude ajal Jõgeva rajoonis tegutsenud sovhoos, üks Eesti suurimaid ühismajandeid.

Sovhoos moodustati 1961. aastal Jõgeva Sordiaretusjaama maadest. Sellega liideti ümberkaudseid kolhoose, sealhulgas 1975. aastal Estonia kolhoos, 1976. aastal Tooma katsebaas ja 1978. aastal ka Pedja külanõukogus Vaimastveres tegutsenud sovhoos Bolševik, nii kujunes Jõgeva näidissovhoosist üks suuremaid maavaldajaid. Mõnd aega kuulus selle koosseisu ka Kuremaa tehnikumi õppemajand.

Sovhoos allus 1956. aastal loodud Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudile (EMMTUI), nagu ka Jõgeva Sordiaretusjaam. 1987. aastal oli sovhoosi üldpindala 18 690 ha, veiseid oli sovhoos kõrgajal umbes 6500.

Algaastatest kuni 1988. aastani juhtis näidissovhoosi Mart Uudla, 1988. aastast majandi likvideerimiseni (siis juba Jõgeva Riigimajandi nime all) Indrek Raidmäe. Pärast seda jäid sovhoosi maid kasutama piimandusettevõte AS Perevara ja Jõgeva Sordiaretuse Instituut.

Jõgeva Näidissovhoos ja Jõgeva Sordiaretusjaam andsid novembrist 1987 kuni 1989. aastani kord kuus välja ühist ajalehte Sordi Sõnumid.

## Viited

## Kirjandus
* Ülle Anton "Põllumajanduskompleksi sotsiaal-majandusgeograafilise uurimise kogemusi (Jõgeva Näidissovhoosi näitel)" (diplomitöö Tartu Riikliku Ülikooli majandusgeograafia kateedris, juhendaja Salme Nõmmik) Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1981
Otšõtkiv

**Otšõtkiv** (ukraina keeles Очитків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 588. Pindala on 2,234 km².


Ochytkiv 2.jpg
Plõskiv

**Plõskiv** (ukraina keeles Плисків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 1010.
Big Bang (Lõuna-Korea bänd)

**Big Bang** (BIGBANG) on Lõuna-Korea ansambel. Nad on tegutsenud alates 2006. aasta 19. augustist. Liikmed on Daesung, Seungri, Taeyang, G-Dragon, T.O.P. Ansambel on lepingusuhetes YG Entertainmentiga

Grupp on teeninud austust sellega, et nad kirjutavad ka ise omale laule (eriti G-Dragon). 

Bändi edu saabus lauluga "Lies", mis oli Korea edetabelites esimesel kohal rekordilised seitse nädalat. **Big Bang** võitis aastatel 2007 ja 2008 palju auhindu, mille hulgas olid näiteks "Aasta laul" ja "Aasta artist".

2009–2010 keskendus grupp Jaapani turule. Ka Jaapanis võideti mitu auhinda, näiteks aasta uustulnuka ja parima uue artistina. Kõige selle keskel tegelesid nad ka oma sooloalbumitega (G-Dragon, Taeyang ja Seungri).

Aastal 2011 avaldasid nad albumi ja muusikavideo "Tonight", mis oli samuti edukas.

BIGBANG on avaldanud tänaseks kuus stuudioalbumit: "Big Bang Vol.1" (2006), "Remember" (2008), "Number 1" (2008), "Big Bang" (2009), "Big Bang 2" (2011), "Alive" (2012)

Big Bang'i fänniklubi nimi on V.I.P.

## Välislingid
*Ansambli fännileht Facebookis
*Ansambel YouTube'is
Andres Ülviste

**Andres Ülviste** (sündinud 1963) on eesti jurist.

Ta on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli kuldmedaliga. Andres Ülviste on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 1993. aastal.

Ta töötab riigiprokuratuuris.

Prokuratuuri 86. aastapäeval novembris 2004 kuulutati ta aasta prokuröriks.

## Tunnustus
*2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Publikatsioone
*"Matsimarket" (1. osa), Avita 2002, ISBN 9985207017 (kujundanud Tatjana Nekrassova)
*"Matsimarket" (2. osa), Avita 2002, ISBN 9985207025 (kujundanud Tatjana Nekrassova)
*"Põllumehe aastaraamat", Maalehe Raamat 2008, ISBN 9789985643716 (kujundanud Jaan Tammsaar)
*"Poogen, kopp ja siiber", Kadmirell 2012, ISBN 9789949928330
*"Uisapäisa ula peal", Kadmirell 2023, ISBN 9789949987061 (kujundanud Andres Seppius)

## Viited
Jölöga

**Jölöga** (komi keeles *Йöлöга*, 'Kaja') on Komi Vabariigis Sõktõvkaris ilmuv komikeelne noorteleht.

Ajaleht ilmub alates 1991. aasta oktoobrist ja sagedusega üks kord nädalas.

Ajalehe trükiarv on 1500 eksemplari.

## Viited
Kugarnja

**Kugarnja** (mari keeles *Кугарня*, 'reede') on Mari Eli Vabariigis Joškar-Olas ilmuv marikeelne noorteleht.

Ajaleht ilmub alates 1991. aasta juulist, ilmumissagedus on üks kord nädalas.

Ajalehe tiraaž on 3200 eksemplari.

## Viited

## Välislingid
*http://кугарня.рф
Aleksander Adojaan

**Aleksander Adojaan** (29. jaanuar 1911 Tula kubermang – 14. aprill 1983 Jõgeva) oli eesti põllumajandusteadlane.

Ta sündis 1911. aastal Tula kubermangus . Ta lõpetas 1929. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1929–1935 ja 1937 (lõpetas) õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, kuulus üliõpilasseltsi Liivika. Adojaan kaitses 1964 põllumajandusdoktori väitekirja rohumaaviljeluse alal.

1935. aastast töötas ta peamiselt Jõgeva Sordiaretusjaamas. Ta tegeles heintaimede sordiaretusega, töötas välja kultuurkarjamaade viljelemise alused, propageeris kultuurkarjamaade ja murude viljelust. Eesti Looduseuurijate Seltsi liige alates 1958.

Aleksander Adojaan kirjutas mitu raamatut, brošüüre ja artikleid. Tema põhiteos oli raamat "Rohumaaviljelus Eestis" (1961).

Eesti NSV teeneline agronoom 1956. aastast.

## Viited

## Välislingid
* TÜ matrikkel / ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Domenico Cimarosa

**Domenico Cimarosa** (17. detsember 1749 – 11. jaanuar 1801) oli itaalia helilooja.

Ta elas mõnda aega Peterburis keisrinna Katariina II õuekomponistina ja sai seejärel pärast Salierit Viini õukonna kapellmeistriks. 1792. aastal pöördus ta tagasi kodulinna Napolisse. Enamik tema 65 ooperist on unustatud. Ainsaks erandiks on koomiline ooper "Il matrimonio segreto" ("Salaabielu", 1792). Ta on kirjutanud ka oboekontserdi, ligi 30 klaverisonaati ja muid instrumentaalteoseid.

## Teoseid
*Italiana in Londra 1779
*Giannina e Bernardone 1781
*Ballerina amante 1782
*Marito disperato 1785
*Impresario in angustie 1786
*Volodimiro 1787
*Astuzie femminili 1793
*Matrimonio segreto 1792
*Trame deluse 1786
Ilmar Aamisepp

**Ilmar Aamisepp** (6. aprill 1927 Jõgeva – 13. august 1992 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane ja sporditegelane.

1952. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina, saades diplomi järjekorranumbriga 1. 1973. aastal kaitses ta teaduste kandidaadi väitekirja kartulikasvatuse teemal.

Pärast EPA lõpetamist töötas Aamisepp õpetajana Olustvere tehnikumis, agronoomina Väike-Maarjas ja mujal. 1959. aastast töötas ta põllumajandusministeeriumis, suurema osa ajast ministri asetäitjana. 1984–1992 oli ta Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi direktor.

## Tunnustus
*1971 spordiühingu Jõud auliige
*1974 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja
*1984 Helsingi Ülikooli audoktor

## Isiklikku
Tema isa oli sordiaretaja Julius Aamisepp, tema vend oli Ants Aamisepp ja õde Valve Jaagus.

## Viited

## Välislingid
*http://entsyklopeedia.ee/artikkel/aamisepp_ilmar
*
Anamnees (filosoofia)

**Anamnees** on Platoni seisukoht, et inimese hinges on teadvustamata teadmisi, mis ta omandas enne hinge kehastumist ideede maailmast. Neid teadmisi võib Platoni järgi avastada õppimise käigus.
Antetsedent

**Antetsedent** (inglise *antecedent*) on hüpoteetilise propositsiooni ehk otsustuse esimene pool (teist poolt nimetatakse konsekvendiks).

Nt lauses "Kui sajab lund, siis muutub maa valgeks" on antetsedent "sajab lund".
Antinoomia

**Antinoomia** on kahe idee, juriidilise seaduse, kahe väite vm vasturääkivus või nende endi sisemine vastuolu, kuid seda olukorras kus neist kummagi lõplik kinnitamine või kummutamine on põhimõtteliselt võimatu.

Algselt pärineb see termin Immanuel Kanti filosoofilistest uurimustest, edasi leidis see kasutust seaduste kontekstis, tänapäeval aga kahe väite vahelise vasturääkivuse korral.

Antinoomiat samastatakse tihti **[[paradoks]]iga**, kuid see samastamine ei ole päris korrektne – üldjuhul loetakse antinoomiat hoopiski üheks paradokside alamliigiks.

## Vaata ka
*Kanti antinoomiad
*Paradoks
* Willard Van Orman Quine

## Viited
Apeiron

**Apeiron** (kreeka ἄπειρον (*apeiron*) 'piiritu, määramatu') on vanakreeka filosoofi Anaximandrose termin, millega ta tähistas maailma ürgalget, millel puuduvad määratletavad omadused.
Lesse'i jõgi

**Lesse** on jõgi Belgia Ardennides Valloonia piirkonnas. Maasi parempoolse lisajõe lähe on 490 meetri kõrgusel merepinnast, suue 100 meetri kõrgusel merepinnast. Han-sur-Lesse'i juures voolab jõgi umbes 1100 meetrit maa all.

## Välislingid
Lesse

**Lesse** on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Libini vallas. Lesse asub samanimelise jõe orus.
Apertseptsioon

**Apertseptsioon** (inglise *apperception*) on inimese psüühika selline omadus, mille puhul tema tajumus (tajumine) objektidest ja nähtustest sõltub tema psüühilisest seisundist, eelneva(te)st kogemus(t)est jms. 

## Vaata ka
*aisting
*pertseptsioon
*taju
*tunnetus (psühholoogia)
Anamnees

**Anamnees** ehk **haiguse eellugu** (ladina keeles *anamnesis*) on kas patsiendilt (kliendilt), haigelt, tema lähedastelt või saatjalt (**heteroanamnees**) küsitlemise käigus kogutavad andmed haiguse arvatava alguse ja kulu kohta. Anamneesi alusel püüab arst patsiendile esialgse diagnoosi panna.

## Vaata ka
*epikriis

## Viited

## Välislingid
*A. Altraja, Akadeemilise haigusloo koostamise juhend sisehaigustest arstiteaduse 4. kursusele, Akadeemilise haigusloo juhend sisehaigustest arstiteaduse 4. kursusele, 26.11.2009, Veebiversioon (vaadatud 28.03.2014)
Konsekvent

**Konsekvent** (inglise *consequent*) on hüpoteetilise propositsiooni ehk otsustuse teine pool (esimest poolt nimetatakse antetsedendiks).

Nt lauses "Kui sajab lund, siis muutub maa valgeks" on konsekvent "muutub maa valgeks".
Payao Poontarat

**Payao Poontarat** (tai **พเยาว์ พูนธรัตน์**; 18. oktoober 1957 Prachuap Khiri Khani provints, Tai – 13. august 2003 Bangkok) oli Tai poksija ja poliitik.

Poontarat sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Byong-Uk Lile (Põhja-Korea) Ta oli esimene Tai poksija ja üldse sportlane, kes on võitnud olümpiamedali.

Poontarat poksis oktoobrist 1981 kuni aprillini 1985 elukutselisena. Ta osales kokku 14 kohtumisel ning võitis neist 10 (neist 7 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 1 nokaudiga) kohtumist. Ta oli 1983–1984 WBC poksiorganisatsiooni maailmameister helveskaalus.

Poontarat töötas pärast poksimise lõpetamist politseinikuna. Ta valiti 2001. aastal oma koduprovintsi esindajana riigi parlamenti. Ta haigestus 2002. aastal ravimatusse lihas- ja närvihaigusesse ning suri aasta pärast. 

## Viited

## Välislingid
* 
*
Apooria

**Apooria** (nimetatud ka: **loogiline kimbatus**) on filosoofias raskesti lahendatav või ületamatu vastuoluga probleem, mis võib tekkida vaatluse (või kogemuse) ja vastava vaatluse (kogemuse) mõttelise analüüsi tagajärjel.

Apoorilisi arutlusi seostatakse sageli Elea koolkonda esindava vanakreeka filosoofi Zenoniga.

## Vaata ka
*antinoomia
*paradoks
Sjatko

**Sjatko** (ersa keeles *Сятко*, Säde) on Mordvas Saranskis ilmuv ersakeelne kirjandus- ja kultuuriajakiri.

Ajakiri ilmub alates 1929. aastast. Sõja ajal ilmus ajakirja asemel almanahh **Iznjamo** (Võit). 1956. aastal taastati ajakiri nime **Suran Tolt** (Sura Tuled) all. 1965. aastal anti ajakirjale tagasi praegune nimi.

Ajakiri ilmub üks kord kuus, tiraaž on 1550 eksemplari.

Alates 2011. aastast on ajakirja peatoimetaja Tatjana Razguljajeva.

## Viited
Patšemõš

**Patšemõš** (mari keeles *Пачемыш*, "Herilane") on Mari Eli Vabariigis ilmuv marikeelne huumori- ja satiiriajakiri. Ajakirjal on ka venekeelne paralleelväljaanne **Ossa** (*Оса*).

Ajakiri ilmub alates 1958. aastast, ilmumissagedus on üks kord kuus.

Ajakirja tiraaž on 2000 eksemplari.

## Viited
Argumentatsioon

**Argumentatsioon** ehk **argumenteerimine** on mingi väite tõesuse või tõepärasuse põhjendamine teiste väidete (argumentide) abil. Argumentatsiooni vormi ja sisuga tegeleb **argumentatsiooniteooria** (inglise *argumentation theory*).

Argumentatsiooni moodustavad tees (argumenteeritav väide), argumendid  ja loogiline seos argumentide ja teesi vahel.

## Vaata ka
*Pragmadialektika
Asi iseeneses

**Asi iseeneses** (saksa *Ding an sich*) on Immanuel Kanti termin, viitamaks reaalsusele, mida subjekt ei suuda tunnetada (tunnetatavat nimetas Kant terminiga **[[asi meie jaoks]]** (saksa *Ding für uns*)). 

Kant väitis, et on olemas objektiivne maailm, "asi iseeneses", kuid me ei saa selle kohta midagi väita. See asi iseeneses mõjutab meie meeleelundeid ja tekitab aistinguid, mille tulemusena tekib "asi meie jaoks" (saksa *Ding für uns*). Tunnetada saabki ainult nähtumusi, nii nagu nad meile meie meeleelundite läbi on antud, asjad iseeneses on põhimõtteliselt tunnetamatud. Näiteks me tajume maailma ajas ja ruumis, kuid tegelikult on see meie mõistuse iseärasus, et me maailma sellisena tajume. Aeg ja ruum on tunnetuse vormid – maailm (asi iseeneses) ei eksisteeri ei ajas ega ruumis. Seda, millest Kant kõneles, nimetatakse filosoofia skandaaliks: keegi ei ole suutnud näidata, kuidas teadmine välismaailma asjade kohta tuleneb meeltega saadud andmetest. Keegi pole suutnud seda probleemi lahendada.

## Välislingid
*Eisler, Rudolf 1930. ''Ding an sich'' – Kant-Lexikon. Nachschlagewerk zu Immanuel Kant
Bohdan Stupka

**Bohdan Stupka** (ukraina keeles Богдан Сильвестрович Ступка; 27. august 1941 – 22. juuli 2012 Kiiev) oli ukraina teatri- ja filminäitleja. Ta oli Viktor Juštšenko valitsuses (1999–2001) Ukraina kultuuriminister.

Bohdan Stupka töötas näitlejana aastail 1961–1978 Maria Zankovetskaja nimelises Lvivi draamateatris. Aastast 1978 töötas ta Ivan Franko nimelises Kiievi draamateatris ning 2001. aastast oli selle teatri kunstiline juht. 

Bohdan Stupka on teinud üle 50 teatrirolli ja üle 110 filmirolli.

2001. aastal sai ta Kiievi rahvusvahelise filmifestivali Molodist presidendiks.

## Valik filme ja telesarju

## Tunnustus
### Filmiauhinnad
Nika auhind
*2005. aastal parima meesosatäitja kategoorias filmi "Veera autojuht" eest 

Kuldne Kotkas
*2004. aastal parima meesosatäitja kategoorias filmi "Veera autojuht" eest 
*2009. aastal parima meespeaosatäitja kategoorias filmi "Tarass Bulba" eest
*2011. aastal parima meeskõrvalosatäitja kategoorias filmi "Vene maja" eest

Moskva filmifestivali auhind Hõbedane Püha Jüri
*2004. aastal filmi "Omad" eest

### Muud autasud

* 1976 – Ukraina NSV teeneline kunstnik  
* 1980 – Ukraina NSV rahvakunstnik 
* 1980 – NSV Liidu riiklik preemia
* 1991 – NSV Liidu rahvakunstnik
* 2006 – Vürst Jaroslav Targa V järgu orden  
* 2009 – Kiievi aukodanik 
* 2011 – Ukraina kangelane

## Viited

## Välislingid
*
Ataraksia

**Ataraksia** (kreeka Ἀταραξία (*ataraxia*) 'hingerahu') oli vanakreeka filosoofide Pyrrhoni ja Epikurose kasutatud termin (erilise) **hingerahu** kohta, mis peaks saavutatama pärast välismõjudest (sh muredest, valust ja ängist (inglise *distress*)) vabanemist.

## Vaata ka

* Stoitsism
* Meelerahu (budismis)
Paula Brehm-Jürgenson

**Paula Brehm-Jürgenson** (7. veebruar 1877 Seliküla – 19. oktoober 1941 Tallinn) oli eesti laulja (sopran).

Paula Brehm sündis 1877. aastal Selikülas (Järva-Jaani kihelkonnas Võhmuta vallas Jalgsema koolimajas), Nadalama koolmeistri ja Nadalama-Pudivere segakoori juhi Priidik Brehmi tütrena. Alghariduse sai ta isa juures Selikülas ja Nadalamas, õppis siis Väike-Maarja kihelkonnakoolis ja Tallinnas ning sai spetsiaalset lauluõpetust Dresdenis ja Berliinis.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli insener ja riigiametnik Karl Jürgenson.

## Viited
Radziwill

**Radziwill**id (leedupäraselt *Radvila*; poolapäraselt *Radziwiłł*; valgevenepäraselt *Радзівіл*, *Radzivił*; saksapäraselt *Radziwill*) olid leedu päritolu Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi ja Rzeczpospolita aadlisuguvõsa.

Suguvõsa esiisaks loetakse Leedu suurvürsti Vytautase õukondlast ja Vilniuse kastellaani Kristinas Astikast (1363 – 1442 või 1444). Radziwillide suguvõsa liikmetel oli suur mõjuvõim ja tähtsus Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigis ja hiljem ka Leedu-Poola ühisriigis Rzeczpospolitas ning ka selle vasallriigis Preisi kuningriigis. Suguvõsa liikmed omasid ka suurt tähtsust nende riikide (Leedu, Poola, Valgevene, Ukraina, Preisimaa) kultuuris ja ajaloos. Radziwillid olid ka Saksa-Rooma riigi riigivürstid.

Suguvõsa nime aluseks on legend huntide poolt kasvatatud (*rado vilko*) lastest, nimekuju *Radvila* kasutamine algas Kristinas Astikase poja Radvila Astikas ja pojapoja Mikalojus Radvila ajal. Ajalookirjanduses on põhiliselt kasutatud nime poolapärast nimekuju *Radziwiłł*, kuna leedu päritolu aadelkond Leedus ja Leedu-Poola ühisriigis olid keskaegse Euroopa suurriigi Poola kuningriigi ja Rzeczpospolita kõrgemalt arenenud kultuurilise mõju all.

Mikalojus Radvila poegadest (Mikołaj, Jan, ja Jerzy) moodustusid suguvõsa kolm põhiliini.

Radziwillide suguvõsa liinid:
* Goniadzi-Meteliu suguvõsaliin
* Biržai-Dubingiai suguvõsaliin
* Nesviž-Kletsk-Olika suguvõsaliin

Radziwillide Goniadzi-Meteliu suguvõsaliin katkes pärast Mikołaj Radziwilli ainsa poja Mikołaj III Radziwilli, kes asus vaimulikuseisusesse ja sai hiljem Žemaitija piiskopiks, surma.

Radziwillide Biržai-Dubingiai suguvõsaliin katkes 1695. aastal.

Radziwillide Nesviž-Kletsk-Olika suguvõsaliin oli suguvõsa edukaim ja jagunes omakorda neile kuulunud valduste nimede järgi:
*Nesviži suguvõsaliin, esiisa
*vanem Kletski suguvõsaliin, esiisa
*Olika suguvõsaliin.

Nende suguvõsaliinide asutajateks olid Mikołaj Radziwill Must (1515–1565), Mikołaj Krzysztof "Orb" (1549–1616), Albrycht Stanislaw Radziwill (1595–1656) ja Stanislaw Pius Radziwill (1559–1599).

## Radziwillide valdused

Suguvõsale kuulusid Rzeczpospolita riigis suured maavaldused. Tänapäeva Valgevene aladel kuulus neile aastast 1568 Miri loss, mis kuulus neile aastani 1812, ja aastal 1533 rajatud Niasviži loss, mis võõrandati aastal 1939. Mõlemad lossid kuuluvad alates 2009. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Väiksematest lossidest kuulus XVII sajandi algusest suguvõsale ka Lubča loss, mis aga aastal 1655 maha põletati ja kaotas suguvõsa jaoks oma tähtsuse.

Leedus kuulusid suguvõsale aastal 1586 valminud Biržai loss (läks XIX sajandi alguses Tyszkiewiczite valdusse) ja Radziwiłłide loss Vilniuses. Neile kuulusid Leedus ka mitmed mõisad (näiteks aastail 1736–1745 Siesikai mõis, XVII sajandi algusest aastani 1828 Alanta mõis, aastail 1822–1940 Taujėnai mõis ja XVI sajandi keskpaigast aastani 1799 ning aastail 1912–1922 Leonpolise mõis.

## Vaata ka
*Leedu suurhetman Krzysztof Mikołaj Radziwiłł
*Barbara Radziwiłłówna, Poola kuningas Zygmunt II Augusti abikaasa ja Poola kuninganna
*Radziwillide lossid
*Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriik

## Viited
Aleksandr Makarov

Nime **Aleksandr Makarov** või **Aleksander Makarov** kannavad või on kandnud mitmed tuntud isikud:

;Aleksandr Makarov
*Aleksandr Makarov (1857–1919), Venemaa poliitik, siseminister
*Aleksandr Makarov (sündinud 1951), Venemaa odaviskaja
*Aleksandr Makarov (sündinud 1954), Eesti laskur ja lasketreener
*Aleksandr Makarov (sündinud 1978), Venemaa jalgpallur

;Aleksander Makarov
*Aleksander Makarov, Eesti võistlustantsija