open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Devalveerimine

**Devalveerimine** ehk **devalvatsioon** on valuuta väärtuse vähendamine teiste rahaühikute suhtes.

## Vaata ka
*Revalveerimine

## Kirjandus
*Krooni väärtust tuleks tõsta - Ärileht, 31. oktoober 2007.
17. oktoobri manifest

**17. oktoobri manifest** (ka: *oktoobrimanifest*; vene keeles *Манифест "Об усовершенствовании государственного порядка"*) oli Venemaa Keisririigi keisri Nikolai II 1905. aasta rahvarahutuste tulemusena 17. oktoobril (ukj 30. oktoobril) 1905 vastu võetud õigusakt, mille alusel anti Venemaa Keisririigi elanikele demokraatlikke vabadusi isikupuutumatuse, südametunnistuse-, sõna-, koosoleku- ja ühingu asutamise vabaduse alusel; laiendati valimisõigust; anti kokkukutsutavale Riigiduumale seaduslikud õigused.

Manifesti elluviimise pidi tagama esmakordselt moodustatud valitsus eesotsas peaminister Sergei Wittega.

Manifesti tulemusena tekkisid Venemaal tekkis hulgaliselt eri suunaga parteisid. Näiteks 
*konservatiivne oktobristide partei (suurkodanlus, mõisnikud) pooldas tugevat tsaarivõimu ja mõisnike maaomandi säilimist (neis tekitas manifest nördimust); 
*liberaalne kadettide partei (keskkodanlus, intelligents) seadis eesmärgiks parlamentaarse riigikorra ja kodanikuõigused (võtsid manifesti vastu juubeldades); 
*vasakäärmuslikud jõud, nn sotsialistide kirev leer õhutas töölisi ja talupoegi ülestõusule. Lisaks neile möllasid Venemaal mitmed 
*marurahvuslikud organisatsioonid, kutsudes endid "mustasajaks", riisudes, tappes ja põletades lausa võimude heakskiidul.

Vaatamata 1905. aasta detsembris avaldatud valimisseaduse põhjal toimunud 1906. aasta märtsis-aprillis Riigiduuma valimistele, võeti peagi vastu uusi seadusi, et takistada Riigiduuma muutumist Asutavaks Koguks. Riigiduuma, parlamendi alamkoda, valiti piiratud valimisõigusega rahva poolt. Ülemkoda ehk Riiginõukogu koosnes tsaari nimetatud liikmetest ning kohalike omavalitsuste, aadlikogude, kiriku, ülikoolide jms asutuste valitud esindajatest. Mõlemad kojad pidid seaduseelnõude arutamisel jõudma ühisele seisukohale, kuid lõpliku kinnituse andis tsaar. Tsaarile jäi ka õigus seadusi välja anda, minnes seejuures Riigiduumast mööda ning vajaduse korral duuma hoopis laiali saata. Veel muidki piiranguid oli duuma suhtes jõus. Niisiis oli tsaarile jäetud ka piiramatu isevalitsejalik võim, mida ta teostas ministrite kaudu. Neid nimetas ta ise ametisse ja vajaduse korral vallandas. Välispoliitilised küsimused nagu sõja ja rahu küsimus, lepingute sõlmimine välisriikidega jms. kuulus samuti tsaari kompetentsi. Tsaar oli ka sõjavägede ülemjuhataja.

## Eestimaal tekkinud poliitilised liikumised
Pärast Nikolai II kodanikuõigusi lubava manifesti avaldamist 17. oktoobril 1905 asutati Eestis esimesed legaalsed erakonnad: rahvuslik-liberaalne Eesti Rahvameelne Eduerakond, sotsiaaldemokraatide-föderalistide Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Ühisus ning baltisaksa konservatiivne Balti Konstitutsioonipartei. Samal ajal loodi esimesed ametiühingud ja valiti Tallinna Tööliste Saadikute Nõukogu. Sisuliselt olid peaaegu kõik eesti erakonnastunud või erakonnastumata poliitilised voolud ja liikumised valitsusega opositsioonis. Taotleti demokraatiat ja kodanikuõigusi, enamasti ka rahvuslikku enesemääramisõigust, autonoomiat ja omavalitsust – kogu poliitilise spektri ulatuses apelleeriti rahva nõudmistele.

## Vaata ka
*17. Oktoobri Liit

## Viited
Ulrich Junghanns

**Ulrich Junghanns** (sündinud 25. mail 1956 Geras) on Saksamaa poliitik.

Kuulus alates 1974. aastast Saksamaa Demokraatlikku Talurahvaparteisse (Ida-Saksa kommunistliku partei satelliitpartei), mis 1990 liitus Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liiduga. 1990. aasta 30. juunist kuni 15. septembrini oli Ulrich Junghanns Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei esimehe kohusetäitja. 1992. aastani oli ta CDU juhatuse liige.

Ta oli 1990–1998 Bundestagi liige ja oli alates 2002. aasta novembrist kuni 2009. aasta novembrini Brandenburgi majandusminister.

## Viited

## Välislingid

*Biograafia
Ööpäevane õhutemperatuuri amplituud

**Ööpäevane õhutemperatuuri amplituud** on kõrgeima ja madalaima õhutemperatuuri vahe ööpäeva jooksul.

Ööpäevane õhutemperatuuri amplituud on kõige suurem kõrbealadel. See võib ulatuda 30...50&nbsp;°C. Näiteks Mojave kõrbes on keskpäeval tavaliseks õhutemperatuuriks +40&nbsp;°C, aga öösel vaid +1...+2&nbsp;°C. Kõige väiksemad päevased õhutemperatuuri amplituudid esinevad ookeanide kohal – vaid 1...1,5&nbsp;°C.

## Vaata ka
*Õhutemperatuuri amplituud
*Aastane õhutemperatuuri amplituud
Soovide puu

**"Soovide puu"** on musta komöödia sugemetega ühiskonnakriitiline draama kogenematu maatüdruku iseseisvumispüüdlustest tema jaoks suures linnas.

## Osatäitjad
*Elina Pähklimägi – Liina
*Marilyn Jurman – Ave
*Erki Laur – Mell
*Elina Reinold – Saara
*Andres Tabun – Rein
*Raimo Pass – korrapidaja naaber
*Anneli Rahkema – vahetuse ülem
* Saima Noor – kassapidaja Maie
*Liina Tennosaar – liharaiuja 
*Ago Soots – turvamees Aivo
* Dipika Sikand – turvanaine
*Kristjan Sarv – kanakostüümis mees
*Jaak Prints – mees büroos
*Reet Roos – naine büroos
*Margus Grosnõi – Roomet
*Villu Parvet – koolitaja
*Juss Haasma – nilbe kutt
*Ago Anderson – stripibaari omanik
*Martin Algus – kupeldaja

## Auhinnad
*Aprill 2010 - "The Golden medal" [Parim komöödiafilm] Tiburoni rahvusvaheline filmifestival USAs. Kokku osales festivalil üle 200 mängufilmi kogu maailmast. 

## Välislingid
*Homme esilinastub «Soovide puu»
Eesti kokkade loend

*Siin on loetletud [[Eesti]] [[kokk]]asid. Välismaa kokkasid on loetletud [[Välismaa kokkade loend]]is.* 

__NOTOC__

## A

*Anni Arro
*Sven Azojan

## B

*Vjatšeslav Bajuk

## D

*Dmitri Demjanov
*Vladislav Djatšuk

## H
*Dmitri Haljukov
*Rainer Härm
*Margit Härma

## J

*Stepan Jarts
*Jevgeni Jermoškin
*Meelis Jääger

## K

*Angeelika Kang
*Liina Karron
*Jevgeni Kazakov
*Artur Kazaritski
*Indrek Kivisalu
*Imre Kose
*Rain Käärst

## L

*Taigo Lepik

## M

*Salme Masso

## P

*Peeter Pihel

## R
*Juha Rantanen

## S

* Alvar Sammal

## Z

*Roman Zaštšerinski

## U
*Angelica Udeküll
*Ants Uustalu
Välismaa kokkade loend

*Siin on loetletud maailma tuntumaid [[kokk]]asid. Eesti kokkasid on eraldi loetletud [[Eesti kokkade loend]]is.* 

__NOTOC__

## A
*Gaston Acurio, Peruu kokk
*Ferran Adrià, katalaani kokk, El Bulli restorani peakokk
*Tom Aikens, inglise kokk
*Karlos Arguiñano, hispaania kokk
*Jason Atherton, inglise kokk

## B
*Bo Bech, Taani kokk
*Paul Bocuse, prantsuse kokk, keda peetakse üheks parimaks kokaks 20. sajandil
*Heston Marc Blumenthal, inglise kokk (peakokk) ja mitme kokaraamatu autor
*Daniel Boulud, prantsuse kokk ja mitme restorani omanik
*Anthony Bourdain, USA tippkokk, telesaatejuht ja kirjanik
*Ross Burden, Uus-Meremaa kokk

## C
*Marie-Antoine Carême, prantsuse kokk, tuntud kui "kokkade kuningas ja kuningate kokk"
*Martino da Como, Itaalia 15. sajandi kokk, keda peetakse läänemaailma esimeseks staarkokaks
*Alain Chapel, prantsuse kokk, üks *[[nouvelle cuisine]]* rajajaid

## D
*Alain Ducasse, prantslasest Monaco kokk

## E
*Auguste Escoffier, prantsuse kokk, üks mõjukamaid Prantsuse köögi arendajaid

## G
*Pierre Gagnaire, prantsuse kokk
*Conrad Gallagher, iiri kokk
*Michel Guérard, prantsuse kokk, üks *[[nouvelle cuisine]]* rajajatest ja *[[cuisine minceur]]* leiutaja

## H
*Eyvind Hellstrøm, Norra kokk

## K
*Thomas Keller, USA kokk ja kokaraamatute autor

## L
*Nigella Lawson, Briti kokk
*Cyril Lignac, prantsuse kokk
*Bernard Loiseau, prantsuse kokk

## M
*Laurent Manrique, prantsuse kokk
*Gualtiero Marchesi, itaalia kokk, keda peetakse moodsa Itaalia köögi rajajaks
*Nobu Matsuhisa, jaapani kokk
*Masaharu Morimoto, jaapani kokk

## N
*Nick Nairn, šoti kokk
*Koumei Nakamura, jaapani kokk
*Jean-Christophe Novelli, prantsuse kokk

## O
*Jamie Oliver, inglise telekokk ja paljude kokaraamatute autor

## P
*Neil Perry, Austraalia kokk
*Fernand Point, prantsuse kokk, keda on peetud moodsa Prantsuse köögi isaks

## R
*Gordon Ramsay, inglise kokk (peakokk), ka telekokk, paljude kokaraamatute autor, kelle restoranidel on kokku 15 Michelini tärni
*Paul Rankin, iiri kokk
*Gary Rhodes, inglise kokk
*Eric Ripert, prantsuse kokk, kes töötab New Yorgis
*Joël Robuchon, prantsuse kokk, keda on nimetatud "sajandi kokaks" ja kelle restoranidel on kokku 18 Michelini tärni
*Philippe Rochat, šveitsi kokk
*Michel Roux (vanem), prantsuse kokk, kes töötab Suurbritannias
*Michel Roux (noorem), prantsuse kokk, kes töötab Le Gavroche'is (Londonis)
*Carme Ruscalleda, kataloonia kokk

## S
*Mark Sargeant, inglise kokk
*Guy Savoy, prantsuse kokk
*Bartolomeo Scappi, itaalia renessansiaegne kokk
*Alain Senderens, prantsuse kokk, üks *[[nouvelle cuisine]]* rajajatest
*Odd Ivar Solvold, norra kokk

## V
*François Pierre La Varenne, prantsuse 17. sajandi kokk
*Marc Veyrat, prantsuse kokk
*Jean-Georges Vongerichten, prantsuse kokk

## W
*Ruth Graves Wakefield, ameerika kokk
*Marcus Wareing, inglise kokk
*Cajsa Warg, rootsi kokk
*Marco Pierre White, inglise kokk
*Sarah Wiener, saksa kokk
Pendulum

**Pendulum** on Austraalia *[[drum and bass]]*'i ansambel, mis asutati 2002. aastal.

Nende esimene singel kandis pealkirja "Vault". 2005. aastal ilmus esimene album "Hold Your Colour". See oli üks maailma müüdumaid *drum and bass*i albumeid.

Pendulum esines 2011. aasta juunis Järvakandis Rabarockil.

## Albumid
*"Hold Your Colour" (2005)
*"Hold Your Colour" (täiendatud väljaanne, 2007)
*"Jungle Sound Gold" (2006)
*"In Silico" (2008)
*"Live at Brixton Academy" (2009 – kontsertalbum)
*"Immersion" (2010)
Anu Liivak

**Anu Liivak** (aastatel 1979–1985 **Anu Kallaste**; 14. oktoober 1953 Tallinn – 10. märts 2016) oli eesti kunstiajaloolane ja kriitik.

## Haridus
Anu Liivak lõpetas 1972. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1977. aastal NSV Liidu KA Tööpunalipulise Repini-nimelise Maalikunsti, Skulptuuri ja Arhitektuuri Instituudi Leningradis. 

Aastal 1996 sai ta magistrikraadi kunstiteaduse alal Tallinna Kunstiülikoolis.

## Töökohad
Aastatel 1977–1991 töötas ta Eesti Kunstimuuseumis nooremteaduri, teadussekretäri ja teadusdirektorina. 

Alates 1991. aastast oli ta Tallinna Kunstihoone intendant ning aastatel 2002–2008 juhtis Retretti kunstikeskust Soomes.

Alates jaanuarist 2009 kuni surmani märtsis 2016 oli ta Kumu kunstimuuseumi direktor.

## Tunnustus
* 1995 Eesti Vabariigi kultuuripreemia
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Pille Rõivas. Kunstiteadlane Anu Liivak valiti Soome kunstikeskuse juhatajaks. Õhtuleht, 6. juuli 2002
* Margaret Tali. Anu Liivak valitseb maa-alust kunstiriiki. Eesti Ekspress, 20. august 2003
*Hanneli Rudi.Kumu uus juht tuleb Soomest. Postimees, 3. detsember 2008
* Rebekka Lotman.  Kumu etteotsa läheb Anu Liivak. Postimees, 4. detsember 2008
*Sirje Helme. Suri Kumu direktor Anu Liivak. Postimees, 11. märts 2016

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
XForms

**XForms** on graafilise kasutajaliidese tööriist, mis põhineb Xlibil ja on mõeldud X Window Systemile. See sisaldab palju selliseid programmeerimisobjekte nagu nupud, kerimisribad, menüüd jne. Lisaks on XForms laiendatav: uusi objekte on lihtne luua ja lisada. Varem põhines XForms Forms Libaryl, mis kasutas Iris GL-i (OpenGLi eelkäija).

Xforms kasutab litsentsi GNU Lesser General Public License ja on vaba tarkvara. 

Enne üleminekut GTK+ tööriistadele kasutas Xfce töölauakeskkond XFormsi tööriistu. 

## Viited

## Välislingid
*Projekti koduleht
Raseborgi linn

**Raseborg** (soome keeles *Raasepori*) on omavalitsusüksus (linn) Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas. Moodustati 1. jaanuaril 2009 Ekenäsi ja Karise linna ning Pohja valla liitmise teel.

Linn on saanud nime Snappertunas asuva Raasepori linnuse järgi.

Raseborgi elanikest on 67,1% rootsikeelsed.

Raseborg pindala on 2354 km², millest 1206 km² on veepindala.


Raseborg castle.JPG|Raasepori linnus
Tammisaaren kirkko.JPG|Tammisaare kirik


## Vaata ka
* Fiskari

## Viited

## Välislingid

* Raseborgi koduleht rootsi ja soome keeles
* Raul Vinni, "Raseborgis avati Kuressaare tänav". Oma Saar, 2. märts 2009
Forell

**Forellid** on lõhelaste sugukonna *[[Salmoninae]]* alamsugukonda kuuluvad, enamjaolt üksnes mageveelised ja paiksed kalad. Eri autorid võivad käsitleda mõistet "forell" ka laiemalt või kitsamalt.

Siia kuuluvad isendid järgmistest perekondadest: lõhe (*Salmo*), idalõhe (*Oncorhynchus*), paalia (*Salvelinus*)

## Forell Eestis
Eestis elab looduslikult meriforell (perekonnast lõhe) ja selle vorm (morfa) jõeforell. Kalakasvandustes kasvatatakse ka vikerforelli, kes kuulub perekonda idalõhe.

## Bioloogia
Forellid nagu lõhedki eelistavad hapnikurikkaid ja suhteliselt jahedaveelisi veekogusid. 

## Vaata ka

*Forellikasvatus
Vana Taiwani dollar

**Vana Taiwani dollar** oli rahaühik, mis käibis Taiwanil aastail 1946–1949. 

Võeti kasutusele Hiina Vabariigi poolt pärast saare tagasisaamist, asendamaks Jaapani poolt käibele lastud Taiwani jeeni (Mandri-Hiina raha Taiwanil ei kehtestatud). Anti välja paberrahadena ühest kuni saja tuhande dollarini, alajaotusi ega münte välja ei antud. Kannatas inflatsiooni all, asendati 15. juunil 1949, vahetult enne Hiina Vabariigi valitsuse evakueerimist saarele, uue Taiwani dollariga, mis muutus seega varsti ainsaks Hiina Vabariigi võimualusel territooriumil käibivaks rahaks.
Karise linn

**Karis** (soome *Karjaa*) on endine linn Soomes Uusimaa maakonnas, alates 2009. aastast osa Raseborgi linnast.

Karise linn oli kakskeelne omavalitsusüksus. Umbes 60% elanikest olid rootsikeelsed ja 38% soomekeelsed.

Linna pindala on 215 km², millest veepindala on 18 km².

Karis sai aleviks 1930. ja linnaõigused 1977. aastal.

Linnas tegutseb Oy Sisu Auto Ab.

## Viited
Taiwani jeen

**Taiwani jeen** oli rahaühik, mis käibis Taiwanil Jaapani võimuperioodi jooksul aastail 1895–1946.  

Taiwani jeen oli võrdväärne Jaapani jeeniga, jagunes sajaks seeniks, eksisteeris ainult paberrahana. Asendati 1946 vana Taiwani dollariga.
Rudolf Bauer

**Rudolf Bauer** (2. jaanuar 1879 Budapest – 9. november 1932 Sósér) oli Ungari kergejõustiklane. 

Ta võitis Pariisi olümpiamängudel kettaheites kuldmedali maailmarekordilise tulemusega 36.04.
## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el
* 1900  Pariisis
**  **olümpiavõitja** kettaheites **36.04**
Eesti Teaduslik Selts Rootsis

**Eesti Teaduslik Selts Rootsis** (Estniska Lärdomssällskapet i Sverige) on eesti pagulaste poolt Stockholmis 15. veebruaril 1945 asutatud teaduslik selts. 

Seltsi asutajaliikmete hulgas olid professor Armin Tuulse, professor Gustav Suits, professor Johan Kõpp, professor Evald Blumfeldt jt. 

Seltsi eesmärk on eestikeelse, sealhulgas eriti Eestimaad, selle ajalugu ja rahvast uurivate teadusalade ja Eesti-Rootsi teadussuhete edendamine.  

Alates 1952. aastast annab selts annab välja aastaraamatut. ETSRi aastaraamatud on digitaliseeritud ja tasuta kättesaadavad Eesti Rahvusraamatukogu andmebaasis DIGAR. Seltsi liikmete poolt tehakse Stockholmi Eesti Maja saalis regulaarselt ettekandeid mitmesugustelt teadusaladelt.

19. märtsil 1999 kirjutati alla assotsiatsioonileping Eesti Teaduste Akadeemia ja Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis vahel.

## Esimeeste loend
* 1945–1954 Johan Kõpp
* 1954 Andres Mathiesen
* 1955–1975 Evald Blumfeldt
* 1976–1977 Aino Käärik
* 1978–1980 Ervin Pütsep
* 1981–1986 Enno Penno
* 1987 Jaan Novek
* 1987–1990 Ilja Pähn
* 1991–1997 Gunnar Hiis
* 1998–2004 Ivar Paljak
* 2005–2007 Tiit Land
* 2007–2016 Ants Anderson
* 2016-  Evelin Tamm

## Auliikmeid
* Johannes Aavik
* Vello Helk (valitud 30. novembril 2008)
* Lauri Kettunen
* Eduard Poom
* Raimo Raag
* Tarmo Soomere (valitud 2017)

## Viited
Joutseno

**Joutseno** on asula Soomes Lõuna-Karjala maakonnas Lappeenranta linnas.

Joutseno oli Joutseno linnaks nimetatava endise valla keskus.
Lappeenranta

**Lappeenranta** (rootsi keeles *Villmanstrand*) on tiheasustusega paikkond (*taajama*) Soomes Lõuna-Soome läänis Lõuna-Karjala maakonnas, Lappeenranta linna keskus.

## Vaata ka
*Lappeenranta tehnikaülikool
*Lappeenranta lennujaam
*Lappeenranta sadam

## Välislingid
Harald Perlitz

**Harald Gottfried Perlitz** (12. juuni 1889 Tallinn – 4. juuli 1972 Stockholm) oli eesti füüsik, Tartu Ülikooli teoreetilise ja tehnilise füüsika professor.

1912. aastal lõpetas ta Peterburi ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonna.

Võttis osa Esimesest maailmasõjast sideohvitserina Prantsuse rindel Tsaari-Venemaa sõjaväeatašee juures.

Iseseisvuse algusaastatel töötas ajalehe Postimees toimetuses.

Töötas füüsikaõpetajana Treffneri gümnaasiumis.

Seejärel oli Tartu ülikooli juures teoreetilise füüsika dotsendiks.

1932. aastal kaitses Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Abstandsänderungen nächster Nachbaratome in einigen Elementen und Legierungen bei Umordnung aus der kubischen Flächenzentrierten Anordnung in die kubische Raumzentrierte, oder, Die Hexagonale dichteste Anordnung".

1935. aastal valiti Tartu Ülikoolis professoriks ja teaduskonna dekaaniks ning hiljem Tartu ülikooli prorektoriks (majanduse alal).

Esimesest maailmasõjast võttis professor Perlitz osa Inglise sõjaväe ridades, omandades koloneli auastme.

Paguluses Rootsis oli ta Eesti Komitee abiesimees, Liberaaldemokraatliku Koondise esimees, liige Rahvusnõukogu revisjonikomisjonis ja saadik Rahvusfondi Esinduskogus. Oli ka Eesti majandusühingu "Produkt" esimees.

1. märtsil 1945 valiti ta Göteborgi eesti pihtkonna juhatuse esimeheks.

## Isiklikku
24. detsembril 1929 abiellus Harald Perlitz Anna Luht'iga (7. juuli 1897 Põltsamaa – 28. september 1999 Stockholm), kes oli tuntud proviisori, ärimehe ja poliitiku Heinrich Luhti tütar.

## Viited

## Välislingid
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2403
Gustav Rutopõld

**Gustav Rutopõld** (3. detsember 1875 Nabala vald, Jüri kihelkond, Harjumaa – 7. jaanuar 1936 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta õppis Tallinna Kreiskoolis. 1918. aastal lõpetas eksternina Rakvere Gümnaasiumi. Samal aastal astus Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas 1922. aastal. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Ta töötas aastatel 1895–1905 köstrina Tuhala koguduses, 1905–1914 Viru-Nigula koguduses ja 1914–1919 Rakvere Kolmainu koguduses. 1906. aastal asutas Viru-Nigulas saksakeelse erakooli, mis 1909. aastal õpilaste vähesuse tõttu suleti. 1919. aastast töötas Hugo Treffneri Gümnaasiumi usuõpetuse õpetajana.

Ordineeriti kirikuõpetajaks 19. juulil 1922 Otepää kirikus.

1923. aastal valiti ta Tartu Peetri koguduse 1. pihtkonna õpetajaks. 1925 kinnitati Tartu praostkonna praostiks ja oli selles ametis kuni surmani. Oli ka Ülema Kirikukohtu liige ja Akadeemilise Usuteadlaste Seltsi revisjonikomisjoni esimees.

Ta oli Viru Panga juhatuse liige. 1926. aastal asutas koos Eduard Tennmanni ja Jaan Järvega Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Koguduste Ühispanga.

## Viited
Mänttä-Vilppula linn

**Mänttä-Vilppula** on linnaks nimetatav omavalitsus Soomes Pirkanmaa maakonnas.

1. jaanuaril 2009 moodustati Mänttä linna ja Vilppula valla liitumisel Mänttä-Vilppula linn.

Linnas on arenenud paberi- ja tselluloositööstus. Seal on kaks kunstimuuseumi. Mänttä linnas on mälestussammas rahvakirjanik Aleksis Kivile.

## Viited

## Välislingid

* Mänttä-Vilppula koduleht
Põdruse–Kunda–Pada tee

**Põdruse–Kunda–Pada tee** (registrinumbriga 20) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Tallinna–Narva tee 93. kilomeetril Põdruse külas. Tee pikkus on 28,3 km. Tee lõpeb Tallinna–Narva tee 119. kilomeetril Võrkla külas. Kunda linna tänavatena kannab nimesid Selja tee, Võidu tänav, Kasemäe tänav, Jaama tänav.

## Sillad Põdruse–Kunda–Pada teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Põdruse–Kunda–Pada teel

Põdruse küla, Essu küla, Katela küla, Toomla küla, Andja küla, Ojaküla, Kunda linn, Malla küla, Kutsala küla, Nugeri küla, Kanguristi küla, Vasta küla, Viru-Nigula alevik, Võrkla küla.
Pretty. Odd.

**"Pretty. Odd."** on ansambli Panic at the Disco teine stuudioalbum. 

Selle andis 21. märtsil 2008 välja plaadifirma Fueled by Ramen.

## Lugude nimekiri

# "We're So Starving" - 1:21
# "Nine in the Afternoon" - 3:11
# "She's a Handsome Woman" - 3:12
#"Do You Know What I'm Seeing?" - 4:14
#"That Green Gentleman (Things Have Changed)" - 3:15
#"I Have Friends in Holy Spaces" - 1:56
#"Northern Downpour" - 4:07
#"When the Day Met the Night" - 4:53
#"Pas de Cheval" (French for 'Step of the Horse') - 2:39
#"The Piano Knows Something I Don't Know" - 3:43
#"Behind the Sea" - 3:33
#"Folkin' Around" - 1:55
#"She Had the World" - 3:47
#"From a Mountain in the Middle of the Cabins" - 3:02
#"Mad as Rabbits" - 3:48

### Boonuslood

* "Nine in the Afternoon" (radio mix) - 3:13 (iTunes'i boonuslugu)
* "Behind the Sea" (alternate version) - 2:24 (Deluxe iTunes'i versioon boonuslugu)
* "Do You Know What I'm Seeing?" (alternatiivne versioon) - 3:55
Naantali

**Naantali** on tiheasustusega paikkonnd (*taajama*) Soomes Päris-Soome maakonnas, Naantali linna keskus. Suurem osa sellest asub Luonnonmaa saarel.


Pilt:Vanhan kaupungin alku old town Naantali.jpg|Naantali vanalinn
Pilt:Näkymä Naantalin kirkon tornista etelään, Naantali, 24.7.2008.jpg|Vaade kirikutornist
Pilt:Vanhankaupungin rantaa ja Naantalin kirkko, Naantali, 2.8.2008..JPG|Rand ja kirik
Sastamala linn

**Sastamala ** on linn Soomes Pirkanmaa maakonnas. Linn moodustati 1. jaanuaril 2009 Vammala linna ning Äetsä ja Mouhijärvi valla liitmise teel.

2013 liideti linnaga Kiikoineni vald.

Sastamala linna keskus on Vammala tiheasustusega asula.

## Viited

## Välislingid

* Sastamala koduleht
Ühistegevuskoda

**Ühistegevuskoda** oli Eesti ühistegelaste kutsealane omavalitsus aastail 1936–1940.

Koja alla kuulus umbes 3000 ühistegeliku organisatsiooni kaudu ümmarguselt 350.000 inimest.

13. detsembril 1935 moodustas majandusminister Karl Selter Ühistegevuskoja elluviimise komitee järgmises koosseisus: esimees majandusministri abi August Reinart, liikmed Peeter Kõpp, Madis Käbin, Elmar Just ja Artur Eckbaum.

Koja valimised toimusid 4. juunil 1936. 2160 valimisõiguslikust kooperatiivühingust osales valimistel 80%, Eesti Ühistegeline Liit sai 40 ja Põllumajanduslikkude Ühisuste Revisjoniliit 20 kohta.

Ühistegevuskoja võimkonnas olid rida ühistulisi ekspordiorganisatsioone (näiteks Eesti Võieksport, Eesti Lihaeksport, Eesti Munaeksport, ühispangad, ühiskindlustus, ühiskasutus jt.

## Ühistegevuskoja liikmete loend
### I (ühispanganduse) sektsioon
* Aleksander Kask (koja esimees)
* Madis Käbin (juhatuse liige)
* Karl Peiker
* Jaan Põldra
* Herman Sumberg
* Jüri Välbe
* Hans Littover
* Juhan Sirel
* Valter Karuks
* Richard Samarüütel
* Rudolf Penno
* Herman Suukmann

### II (ühiskindlustuse) sektsioon
* Oskar Suursööt
* Rudolf Bibikov (koja juhatuse liige)
* Oskar Laarmann
* Jaan Aalde
* Jakob Imakaevu
* Jaan Soots
* Johan Piir
* Paul Tammela
* August Klapp
* August Saaga
* Karl Aleksander Reinmann
* Oskar Köster

### III (ühiskaubanduse) sektsioon
* Jaan Põdra (koja juhatuse liige)
* Artur Reintamm
* Ruudolph Paabo
* Jaak Jakobson
* Julius Aamisepp
* August Lepik
* Mihkel Kommel
* Jaan Rütman
* Jaan Bürger
* August Sirro
* Jaan Kraav
* Jaak Merirand

### IV (ühistööstuse) sektsioon
* Peeter Kõpp
* Jaan Hünerson
* Karl Pajos (koja juhatuse liige)
* Theodor Pool
* Ernst Tomingas
* Eduard Arnover
* Jüri Jaanson
* Otto Pärlin
* Johannes Reintalu
* Elmar Just
* Karl Anton
* Endel Haljasmaa
### V (ühiskasutuse) sektsioon
* Tõnis Kind
* Christian Arro
* Kristof Keskküla
* Artur Eckbaum
* Jaan Pullisaar
* Valde Uuekareda
* Johannes Otsa (koja juhatuse liige)
* Rudolf Kuris
* Jaan Soots (valiti ka II sektsiooni liikmeks, läks sinna üle)
* William Lindström
* Reinhold Vernik
* Magnus Õispuu
* Oskar Kermas

Ühistegevuskoja esimene üldkoosolek toimus 10. septembril 1936, valiti esimees, juhatus, nõukogu ja revisjonikomisjon.

## Viited

## Kirjandus
* Ühistegevuskoja koosseis valitud. Ühistegelised Uudised, 12. juuni 1936, nr 24, lk 3
* Muudatusi Ühistegevuskoja liikmete koosseisus. Ühistegelised Uudised, 19. juuni 1936, nr 25, lk 3
* Ühistegevuskoda avati. Uus Eesti, 10. september 1936, nr 245, lk 1
* Ühistegevuskoja esimeheks valiti A. Kask. Ühistegelised Uudised, 11. september 1936, nr 37, lk 3
Fjodor Šaljapin

**Fjodor Ivanovitš Šaljapin** (vene Фёдор Иванович Шаляпин; 13. veebruar 1873 Kaasan – 12. aprill 1938 Pariis) oli vene ooperilaulja, bass.

Fjodor Šaljapini karjäär sai alguse Thbilisis ja Peterburi ooperiteatris 1894. aastal. 

1896–1899 kutsuti ta esinema Mamontovi ooperiteatrisse, kus tema esimene roll oli Mefistofeles "Faustis", mis tõi talle märkimisväärse edu. Edaspidi esines ta Boriss Godunovi, Ivan Julma, Bertrami ja teiste kandvate rollidega nii Moskva Suures Teatris kui ka mujal maailmas: La Scalas ja Metropolitan Operas.

Šaljapin nimetati 1918 Nõukogude Venemaa esimeseks rahvakunstnikuks. 1921. aastal külastas ta ringreisil Tallinna ja seejärel Ameerikat ja Londonit. 1922. aasta suvel kolis Šaljapin Venemaalt Pariisi. 

Vene NFSV rahvakunstniku aunimetus võeti talt ära 24. augustil 1927 ja anti postuumselt tagasi 10. juunil 1991.

## Isiklikku
Šaljapin oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa Iola Tornagi (1873–1965) oli itaalia baleriin, kellega Šaljapin tutvus Novgorodis ja abiellus 1898 Gaginos. Neil sündis kuus last: Igor, kes suri nelja-aastaselt, Boriss (1904–1979, maalikunstnik ja skulptor), kaksikud Fjodor (1905–1992) ja Tatjana, Irina ning Lidija. 

Siis tutvus Šaljapin Marija Petzoldiga (sündinud Eluhhen, 1882–1964), kes oli juba abielus olnud ja kellel oli kaks tütart. Šaljapiniga sai ta veel kolm tütart: Marfa (1910–2002), Marina (1912–2009) ja Dasja (1921–1977). Nii tekkis tal teine pere, ilma et esimene abielu oleks lahutatud olnud. Üks pere elas Peterburis ja teine Moskvas ning omavahel nad ei suhelnud. Marijaga abiellus Šaljapin alles 10. novembril 1927 Prahas.

Šaljapin suri Pariisis. Ta põrm maeti 1984. aastal ümber Moskvasse Novodevitšje kalmistule.
## Välislingid

* Шаляпиниана
STX Europe

**STX Europe** on üks maailma suuremaid laevaehitusfirmasid. Talle kuuluvad dokid Brasiilias, Soomes, Saksamaal, Norras, Ukrainas, Rumeenias, Prantsusmaal ja mujal.

## Nimevahetus
3. novembril 2008 vahetas Aker Yards ASA nime STX Europe'iks. Põhjuseks oli STX Business Groupi poolt enamusosaluse saamine. Enamusosaluseks on 92,42%.

## Välislingid
*Stx Europe
Kokkade loendid

***[[Eesti kokkade loend]]is** on loetletud Eesti kokkasid.
***[[Välismaa kokkade loend]]is** on loetletud välismaa kokkasid.
Sompa linnaosa

**Sompa** on Kohtla-Järve linnaosa. Asub Jõhvist 8 kilomeetrit edelas ning see piirneb Jõhvi ja Alutaguse vallaga.

Sompa on endine kaevandusasula. NSVL Ministrite Nõukogu määruse alusel 1947. aasta septembris organiseeriti  Sompas Vabriku-Tehasekool nr. 11. Sompa töölisalev moodustati 1948 ja see liideti 1960 Kohtla-Järvega. Sealne põlevkivikaevandus oli kasutusel 1948–1999.

Elanikke oli 2003. aastal umbes 1600. 2010. aastaks oli elanike arv vähenenud 1136-ni. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Sompas 958 inimest. Eestlasi oli neist 172 (17,95%).


Sompa kaevanduse hoone 02.JPG|Sompa kaevanduse peahoone varemed
Cultural house in Sompa district, Kohtla-Järve city, Estonia.jpg|Sompa klubi hoone


## Vaata ka
*Sompa (Jõhvi)

## Viited
René

**René** (prantsuse keeles 'uuesti sündinud või uuestisündinu') on väga harilik mehenimi prantsuskeelsetes maades. See tuleneb ladina nimest Renatus. Ka mitteprantsuskeelsetes maades on nüüd René nime panemine tavaline; seda kasutatakse ka naisenimena, kuigi vastav prantsuspärane naisenimi on Renée. Mõlemad nimed on kasutusel ka perekonnanimena.

USA-s on René läbi aegade kuulunud 1000 sagedamini pandud mehenime hulka, sealjuures 1921–2006 500 sagedamini pandud mehenime hulka. Kõrgeim koht oli aastail 1969 ja 1983: 256. koht.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 19. mai 2012 seisuga 82 René-nimelist inimest.

## Vaata ka
*Rene
*Renee

## Viited
Hans-Rudolf Merz

**Hans-Rudolf Merz** (sündinud 10. novembril 1942 Herisaus) on Šveitsi poliitik. Ta oli Šveitsi liidupresident 2009. aastal.

Ta lõpetas Sankt Galleni ülikooli 1971 DEA-kraadiga, mis on magistrikraadi ja doktorikraadi vahepealne.

Ta on liberaalse Vaba Demokraatliku Partei liige. Poliitikasse astus ta Praha kevade mõjul. 1969–1974 oli ta partei sekretär Sankt Gallenis.

1997 valiti ta Appenzell Ausserrhodeni kantonist Šveitsi Kantonite Nõukogusse, mis on Šveitsi parlamendi alamkoda. Seal juhatas ta rahanduskomisjoni ja kuulus välissuhete komiteesse.

1. jaanuarist 2004 sai ta seitsmeliikmelise Šveitsi Liidunõukogu liikmeks sellelt kohalt tagasi astunud Šveitsi ekspresidendi Kaspar Villigeri asemel. Merz vastutab rahanduse eest.

2008. aastaks valiti Merz Šveitsi asepresidendiks (kogus 213 häält 233-st kehtivast häälest). President oli tema erakonnakaaslane Pascal Couchepin. 20. septembril 2008 elas Merz üle südamerabanduse ja talle tehti raske operatsioon, mille käigus ta viidi kunstlikku koomasse. Sellegipoolest valiti ta 10. detsembril 2008 järgmiseks aastaks Šveitsi liidupresidendiks, ta sai 209 kehtivast häälest 185, sest Šveitsis on kombeks valida presidendiks eelmine asepresident. Merzi asepresidendiks valiti Doris Leuthard, Šveitsi 2010. aasta liidupresident.

Hans-Rudolf Merz on tegutsenud juhtimiskonsultandina.

Merzil on kolm poega. Ta on abielus Roswitha Merziga ja elab Herisaus. Merz räägib saksa, prantsuse, hispaania, inglise, itaalia ja vene keelt.

## Välislingid
Moodul (algebra)

**Mooduliks** üle ringi nimetatakse üldalgebras  vektorruumi üldistust, mille puhul "skalaarideks" ei võeta mitte korpuse, vaid ringi elemendid.

Moodul on ka Abeli rühma üldistus, sest Abeli rühm on moodul üle täisarvude ringi \mathbb Z.

Moodulitel on tihe seos rühmade esituste teooriaga. Neil on keskne koht kommutatiivses algebras ja homoloogilises algebras ning nad on laialt kasutusel algebralises geomeetrias ja algebralises topoloogias.

## Definitsioon
Olgu R mis tahes (mitte tingimata kommutatiivne) ring. Tavaliselt eeldatakse, et ring on assotsiatiivne.

Üldjuhul eristatakse  **vasakpoolseid** ja **parempoolseid** **R-mooduleid**.

**Vasakpoolne** R-**moodul** on Abeli rühm  M koos kujutusega 
:R\times M\to M,\quad (r,m)\mapsto r\cdot m = rm,
mille puhul mis tahes elementide r_1,r_2\in R,m\in M korral tingimused 
:1) (r_1+r_2)m=r_1m+r_2m,
:2) r(m_1+m_2)=rm_1+rm_2,
:3) r_1(r_2m)=(r_1r_2)m.

**Parempoolne** R-**moodul** on Abeli rühm  M koos kujutusega 
:M\times R\to M,\quad (m,r)\mapsto r\cdot m = rm,
mille puhul mis tahes r_1,r_2\in R,m\in M korral tingimused 
:1) (r_1+r_2)m=r_1m+r_2m,
:2) r(m_1+m_2)=rm_1+rm_2,
:3a) (mr_1)r_2 = m(r_1r_2).

Mis tahes parempoolset R-moodulit saab vaadelda vasakpoolse *R<sup>0</sup>*-moodulina üle ringi *R<sup>0</sup>*, mis on antiisomorfne ringiga R (ja ümberpöördult). Seetõttu võib üldisust kaotamata piirduda kas vasakpoolsete või parempoolsete R-moodulitega (erinevust võib vaadelda tähistusviisi erinevusena).

Kui ring R on kommutatiivne, siis taandub erinevus vasakpoolse ja parempoolse R-mooduli vahel täielikult kirjutusviisile, mistõttu räägitakse lihtsalt  R-**moodulist**.

## Unitaarsed moodulid

Kui R on ühikelemendiga assotsiatiivne ring (mida enamasti eeldatakse), siis sageli lisatakse veel üks tingimus:

:4) 1\cdot m=m (vasakpoolse mooduli korral)
või
:4a) m\cdot 1=m (vasakpoolse mooduli korral), kus 1 on ringi R ühikelement.

Kui see tingimus on täidetud, siis on tegemist vastavalt vasakpoolse või parempoolse unitaarse R-mooduliga.

## Ajalugu
Moodulite teooria arenes välja ringiteooria üldistusena rühmade esituste teooriast, ringide esituste teooriast ja algebrate esituste teooriast.

Algselt uuriti ideaale, mis lõpuks üldistati mooduliteks.

## Vaata ka
*Bimoodul

## Märkused

## Välislingid
*Sissejuhatus moodulite teooriasse (pdf; *saksa keeles*)
Eukleidiline ruum

**Eukleidiliseks ruumiks** nimetatakse matemaatikas lõplikumõõtmelist vektorruumi üle reaalarvude korpuse, milles on defineeritud skalaarkorrutis.

## Ajalugu

300. aasta paiku eKr uuris vanakreeka matemaatik Eukleides kauguste ja nurkade vahelisi seoseid algul tasandil (idealiseeritud lamedal pinnal) ja siis ruumis. Näiteks on kolmnurga sisenurkade summa alati 180°. Neid uurimusi tuntakse tänapäeval kahe- ja kolmemõõtmelise eukleidilise geomeetriana (planimeetria ja stereomeetriana).

Tänapäeva matemaatika keeles on kaugus ja nurk hõlpsasti üldistatavad 4-mõõtmelistele, 5-mõõtmelistele ja veel kõrgemamõõtmelistele ruumidele. *n*-mõõtmelist ruumi kauguse ja nurga mõistega, mis annavad Eukleidese leitud seoste analoogi, nimetatakse *n*-mõõtmeliseks '''eukleidiliseks ruumiks.

## Mitteformaalne ülevaade

Üks eukleidilise ruumi oluline omadus on lamedus. Geomeetrias vaadeldakse ka mittelamedaid ruume. Näiteks kerapind ei ole lame; kerapinnal on (sobivalt defineeritud) kolmnurga sisenurkade summa mõnevõrra suurem kui 180°. Iga mõõtme puhul on ainult üks selle mõõtmega eukleidiline ruum, mitteeukleidilisi on aga palju. Sageli saadakse need teised ruumid eukleidilise ruumi süstemaatilisel deformeerimisel.

Eukleidilist tasandit (kahemõõtmelist eukleidilist ruumi) võib vaadelda punktide hulgana, kus valitsevad kauguste ja nurkade kaudu väljendatavad seosed.

## Vaata ka
*eukleidiline ruum
*topoloogiline ruum &mdash; meetrilise ruumi üldistus
Grigol Vašadze

**Grigol Vašadze** (gruusia keeles გრიგოლ ვაშაძე; sündinud 19. juulil 1958 Thbilisis) on Gruusia diplomaat ja poliitik, Gruusia välisminister 5. detsembrist 2008 kuni 25. oktoobrini 2012. Tal on Erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatiline auaste.

Grigol Vašadze lõpetas 1981. aastal Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi. Seejärel töötas ta Nõukogude Liidu välisministeeriumis algul rahvusvaheliste organisatsioonide osakonnas, seejärel kosmose ja tuumarelvastuse osakonnas. 1988–1990 õppis Vašadze Nõukogude Liidu Välisministeeriumi Diplomaatilises Akadeemias rahvusvahelist õigust. Ta kuulus diplomaatide hulka, kes esindasid NSV Liitu START 1 läbirääkimistel USA-ga.

Aastatel 1990–2008 tegeles ta peamiselt äriga ning elas Moskvas ja New Yorgis. Temale kuulusid ettevõtted "Georgia Arts Management" ja "Gregori Vashadze and BR". Gruusiasse tuli ta tagasi 2005.

Enne välisministriks saamist oli ta lühikest aega Gruusia asevälisminister (6. veebruarist 1. novembrini 2008) ning kultuuri-, mälestiste kaitse ja spordiminister (alates 1. novembrist 2008).

Novembris 2009 loobus topeltkodakondsusega Grigol Vašadze Venemaa kodakondsusest, sest Venemaa riigiduuma liige Semjon Bagdassarov oli nõudnud temalt kodakondsuse äravõtmist venevastaste seisukohtade väljendamise eest. 

Aastal 2018 osales ta Gruusia presidendivalimistel, kuid edutult.

## Isiklikku

Grigol Vašadze abikaasa on alates 1988. aastast baleriin Nino Ananiašvili. Nende lapsed on Nodar ja Elene.

Lisaks oma emakeelele gruusia keelele räägib Vašadze vene, inglise, portugali, itaalia, hispaania ja prantsuse keelt.

## Välislingid
*  Gruusia välisminister loobus Vene kodakondsusest, ERR.ee, 4. november 2009
Virtsu Harrastusmuuseum

**Virtsu Harrastusmuuseum** on muuseum Virtsus. See on asutatud 1996. aastal.

Muuseumi asutasid Hilda Kaas (1927–2008) ja Aino Vahter (1928–2006).

Muuseumi juhataja on Jüri Mõniste.

Muuseumi ekspositsioon asub Virtsu seltsimajas (Tööstuse 11).

## Välislingid

*Virtsu Harrastusmuuseum
Iisaku Kihelkonna Muuseum

**Iisaku Kihelkonna Muuseum** on ajaloo- ja koduloomuuseum Ida-Virumaal Iisakus.

Muuseumi püsiekspositsioonid tutvustavad Ida-Virumaa ja Iisaku ümbruse ajalugu, vanu põllutööriistu ja majapidamistarbeid, meistrite töövahendeid ja käsitöid, õppevahendeid, tuletõrje ajalugu, maakonna loodust ja inimeste eluolu. 2008. aasta alguses oli muuseumi kogudes veidi üle 30 000 eksponaadi.

Peasaali ekspositsioon tutvustab muu hulgas Iisakus elanud vadjalaste ja venelaste segunemisel tekkinud poluvernikute ehk pooleusuliste kultuuri.

Lisaks püsiväljapanekutele korraldab muuseum temaatilisi näitusi.  Muuseum tegeleb ka koduloo uurimisega.

Muuseum tegutseb endises Iisaku ministeeriumikooli hoones, mis ehitati 1915. aastal. Hoone on tunnistatud ehitismälestiseks.

## Tunnustus
* 2008 Ida-Virumaa kultuuripärl

## Viited

## Välislingid
* Iisaku Kihelkonna Muuseumi koduleht
Mirko Cvetković

**Mirko Cvetković** (serbia Мирко Цветковић; sündinud 16. augustil 1950 Zaječaris) on Serbia majandusasjatundja ja parteitu poliitik, Serbia peaminister (2008–2012).

Mirko Cvetković õppis Belgradi Ülikoolis majandusteadust, kaitses seal doktoriväitekirja ja sai doktorikraadi. Töötas seejärel kümme aastat mäetööstusinstituudis ja kuus aastat majandusinstituudis. 

Ta osales Maailmapanga konsultandina mitmesugustes projektides Pakistanis, Indias ja Türgis ning töötas ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) raames Somaalias.

2001. aastal oli ta majandus- ja erastamisministri asetäitja, aastatel 2003–2004 Erastamisagentuuri juht.

15. maist 2007 kuni 7. juulini 2008 oli Mirko Cvetković Vojislav Koštunica valitsuses rahandusminister.

Pärast 11. mail 2008 peetud ennetähtaegseid parlamendivalimisi tegi president Boris Tadić Mirko Cvetkovićile ettepaneku moodustada valitsus. 7. juulist 2008 kuni 27. juulini 2012 oli ta Serbia peaminister.

Mirko Cvetković ei kuulu ühtegi erakonda, kuid tal on tugev toetajaskond sotsiaaldemokraatide ja liberaalide hulgas. Ta pooldab Serbia võimalikult kiiret liitumist Euroopa Liiduga ja energiakoostööd Venemaaga. Ta on mõistnud hukka Kosovo iseseisvumise.

## Välislingid
* Serbia peaminister võrdles Gruusiat ja Kosovot Delfi, 28. august 2008
Sabatihane

**Sabatihane** (*Aegithalos caudatus*) on väga väike, aga väga pika sabaga värvuliste seltsi kuuluv linnuliik. Ta on enamasti paiga- või hulgulind. Pesitseb suuremas osas Euroopast ja Aasiast, ka Eestis.

Eestis on sabatihase pesitsusaegset arvukust hinnatud 40 000 – 90 000 paarile, talvist arvukust 10 000 – 100 000 isendile.  

Pikkus 13–15 cm, millest saba pikkus on 7–9 cm. Sulestik on pealtpoolt musta- ja pruunikirju, alt valge. 

Kogunevad väikestesse salkadesse. Eelistab põõsarindega niiskeid leht- ja segametsi. Pesa teeb põõsasse või puu otsa. Kurnas on 6–12 muna.

## Alamliigid
**Aegithalos caudatus caudatus* – Põhja-Euroopa alamliik, pea üleni valge.
**Aegithalos caudatus europaeus* – Kesk-Euroopa alamliik, pea külgedelt must.

## Galerii


Pilt:Aegithalos_caudatus_1_(Marek_Szczepanek).jpg|Põhja-Euroopa alamliik
Pilt:Aegithalos_caudatus_2_(Marek_Szczepanek).jpg|Põhja-Euroopa alamliik
Pilt:Aegithalos_caudatus_3_(Marek_Szczepanek).jpg|Põhja-Euroopa alamliik

Pilt:Aegithalos_caudatus_4_(Marek_Szczepanek).jpg|Kesk-Euroopa alamliik, täiskasvanud isend
Pilt:Aegithalos caudatus juv.jpg|Noorlind
Pilt:Schwanzmeise.jpg|Kesk-Euroopa alamliik
Pilt:Mesange longue queue.jpg|Kesk-Euroopa alamliik
Aegithalos caudatus  MHNT.ZOO.2010.11.180.1.jpg |*Aegithalos caudatus * 


## Viited

## Välislingid
*
Opotška rajoon

**Opotška rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis.

Rajoonis on Opotška linn ja 4 külaasundust (valda) kokku 519 külaga.

## Viited

## Välislingid

*http://www.pskov.ru/vlast/samoupravlenie/municipal/opochka
Martin Sheridan

**Martin John Sheridan** (28. märts 1881 Bohola, Iirimaa – 27. märts 1918) oli USA kergejõustiklane ja viiekordne olümpiavõitja. 

Martin Sheridan osales kolmedel olümpiamängudel aastatel 1904–1908 ja võitis kokku üheksa medalit. Sheridan oli tippvormis siis, kui ametlikult maailmarekordeid veel ei registreeritud, ning ta tegi aastatel 1902–1911 kettaheites viisteist mitteametliku maailmarekordit. 

Iiri päritolu Sheridan kolis USA-sse 16-aastaselt. Ta suri päev enne oma 37. sünnipäeva kopsupõletikku. Sheridan töötas teiste iirlaste eeskujul politseinikuna New York Police Departmentis.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1904  Saint Louises
**  **olümpiavõitja** kettaheites **39.28**
* 1906  Ateenas
**  **olümpiavõitja** kuulitõukes **12.32**
**  **olümpiavõitja** kettaheites **41.46**
**  hõbemedal paigalt kõrgushüppes **1.40**
**  hõbemedal paigalt kaugushüppes **3.09**
**  hõbemedal kiviheites (6,35 kg) **19.02**
* 1908  Londonis
**  **olümpiavõitja** kettaheites **40.89**
**  **olümpiavõitja** kettaheites antiikstiilis **37.99**
**  pronksmedal paigalt kaugushüppes **3.22**

## Välislingid
* Martin Sheridan ROK-i koduleht
Pustoška rajoon

**Pustoška rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. 

Rajoonis on Pustoška linn ja 243 küla. Halduslikult jaguneb rajoon Pustoška linna-asunduseks ja 5 vallaks.

## Vaata ka
*Alol

## Viited

## Välislingid

*http://www.pskov.ru/about_region/administrative_division/pustoshkinsky
Palikir

**Palikir** on linn Mikroneesias, 1989. aastast Mikroneesia Liiduriikide pealinn. Asub Pohnpei saarel. Elanike arv oli 2000. aastal 6444.
Palkino

**Palkino** on alev Venemaal Pihkva oblastis, Palkino rajooni keskus. Asub 36 km Pihkvast edelas. 

Elanike arv oli 2008. aasta seisuga umbes 3200, 2019. aastal umbes 2500.

Palkinol on alevi staatus alates 1985. aastast.

## Viited
Edgar Muttikas

**Edgar Muttikas** (18. juuli 1901 Viimsi mõis – 26. november 1978 Stockholm) oli eesti jurist ja notar.

Nooruses osales ta Vabadussõjas teenides laiarööpmelisel soomusrongil nr. 2. Aastatel 1921–1925 õppis ta Tartu Ülikoolis õigusteadust ning lõpetas ülikooli 1925. aastal. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Aastast 1930. töötas Edgar Muttikas notarina Tallinnas. 1944. aastal põgenes Rootsi, kus elas elu lõpuni

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944

## Kirjandust
*Elmar Anderson, Tõnis Kint. E. Muttikas in memoriam. Eesti Päevaleht, 9. detsember 1978, nr. 93, lk. 10.
Johannes VI (paavst)

**Johannes VI** (ladinapäraselt **Ioannes VI**) oli paavst 701–705. Ta oli 85. paavst.

Johannes sündis arvatavasti Ephesoses ja oli kreeklane.

Ta ordineeriti enne aastat 700 paavst Sergius I ajal diakoniks (kardinaldiakon).

## Paavstiks saamine
Johannes VI pühitseti paavstiks 30. oktoobril 701, kui Bütsantsi eksarh Theophylaktos oli teda tunnustanud.

## Suhted Bütsantsiga
Bütsantsi üksused Itaalias ja Rooma elanikud tõusid üles eksarh Theophylaktose vastu, kes oli siirdunud Bütsantsi keisri korraldusel Rooma. Ülestõus puhkes, kuna Rooma elanikud kahtlustasid, et eksarh ei kohelnud paavsti hästi. Johannes VI lasi sulgeda Rooma väravad ja võttis eksarhi oma kaitse alla, päästes eksarhi elu. Seejärel saatis paavst Rooma läheduses laagrisse asunud ülestõusnute juurde preestreid, et pidada nendega läbirääkimisi.

## Suhted langobardidega

Aastal 702 tungis Benevento hertsog Gisulf I Kesk-Itaaliasse ja Johannes VI saatis tema laagrisse preestreid, kes maksid talle suure lunaraha, et vältida Rooma vallutamist.

## Suhted Inglise piiskoppidega
Aastal 703 tuli Rooma palverännakule Yorki endine piiskop Wilfrid, kes esitas paavstile apellatsiooni oma tagandamise osas. Johannes VI pidas Roomas 704 nelja kuu pikkuse sinodi, kus leiti, et Wilfridi vastu esitatud süüdistused pole põhjendatud. Paavst saatis Northumbria ja Mercia kuningatele kirja, milles ta kinnitas Berthwaldi Canterburi peapiiskopiks ning saatis talle palliumi. Ta andis korralduse, et Berhtwald korraldaks Wilfridi staatuse osas sinodi ja kui seal ei saavutata lahendust, tuleksid mõlemad osapooled Rooma, et asja selgitada.

## Ordinatsioonid
Johannes VI ajal sai diakoniks (kardinaldiakoniks) hilisem paavst Johannes VII.

Ta ordineeris 15 piiskoppi, 9 preestrit ja 2 diakonit.

## Surm
Johannes VI suri 11. jaanuaril 705 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Johannes VI kohta. *(inglise keeles)*
*Artikkel Johannes VI kohta. *(inglise keeles)*
*Johannes VI määratud kardinal.
*Johannes VI dokumendid.
Ahhaia liit

**Ahhaia liit** oli Peloponnesose linnriikide liit. 

Ahhaia liit asutati 280 eKr ja oli koos Aitoolia Liiduga (asutatud umbes 370 eKr Kesk-Kreekas) poliitiline ja sõjaline vastasleer Makedoonia võimule. Ahhaia liit Peloponnesose põhjarannikul tugevnes järsult 251. aastal eKr, kui temaga ühines idapoolne naaberlinn Sikyon ja 249. aastal eKr liitus liiduga ka Kórinthosning 243 aastal eKr võeti Makedoonialt Akrokorintose. 

Liidu põhiseadus oli demo/timokraatlik   (liidukodanikuõigus; laialdane autonoomia; ühine välispoliitika, täidesaatev võim ning strateegia; igal aastal valitav nauarh). Ahhaia liit oli oma suunitluselt Aitoolia liidust aristokraatlikum, toetades aristokraatlikke riigikordi mujalgi Kreekas. Sikyonlase Aratose (271–213 eKr) juhtimisel võitles Ahhaia liit edukalt Makedoonia vastu. Liit Spartaga muutus Sparta võimunõudluse tõttu vastastikuseks vaenuks  ja vastuseis demokraatlikule arengule Spartas sundis teda Makedoonialt toetust otsima. 

Aratose järglane Philopoimen (253–183 eKr) püüdis Ahhaia liitu kindlustada, kuid see hakkas lahkhelide tõttu lagunema juba enne seda, kui roomlased võitsid 168 eKr Pydna juures Perseust. Umbes 1000 peamist Rooma-vaenulikku valitsevasse kihti kuuluvat ahhailast (sealhulgas Polybios) viidi Itaaliasse. 

Sõjas Sparta vastu sai Ahhaia liit 146 eKr Spartat soosivalt Roomalt hävitavalt lüüa (purustati Korintos). See oli Kreeka poliitilise iseseisvuse lõpp. Ahhaia läks Rooma *[[Macedonia]]* provintsi haldusse (27 eKr sai ta omaette *Achaia* senatiprovintsiks).
Prantsusmaa ülemereterritooriumid

**Prantsusmaa ülemereterritooriumid** (*France d'outre-mer*) on Prantsusmaa territoriaalsed üksused, mis geograafiliselt asuvad emamaast kaugel.

Prantsusmaa ülemeredepartemangud on:
* Guadeloupe (alates 1946)
* Martinique (alates 1946)
* Prantsuse Guajaana (alates 1946)
* Réunion (alates 1946)
* Mayotte (alates 2011)

Prantsusmaale kuuluvad veel ka ülemereühendused (prantsuse keeles *collectivités d'outre-mer*, *COM*), mis moodustati Prantsusmaa põhiseaduse muutmisega 28. märtsil 2003.

Prantsusmaa ülemereühendused alates 22. veebruarist 2007 on järgmised:
* Prantsuse Polüneesia
* Saint-Barthélemy
* Saint-Martin (Saint-Martini saare põhjaosa)
* Saint-Pierre ja Miquelon
* Wallis ja Futuna

Saint-Martin ja Saint-Barthélemy kuulusid enne põhiseaduse muutmist Guadeloupe'i alla.

Ainulaadne staatus on Uus-Kaledoonial, mis pole ülemereühendus. Uus-Kaledoonia korraldas täielikuks iseseisvumiseks rahvahääletuse 2018., 2020. ja 2021. aastal, kuid seni ei ole rahvahääletus eraldumist kinnitanud.

Prantsuse Lõuna- ja Antarktikaterritooriumid kuuluvad küll ka Prantsusmaale, aga kuna seal elab ainult umbes 140 inimest, siis seal eraldi omavalitsust ei valita.

## Välislingid
* Koduleht
Karl Rähesoo

**Karl Kristjan Rähesoo** (5. juuni 1898 Pärnu – 12. veebruar 1972 Malmö) oli eesti farmatseut, Rohuteadlaste Koja direktor.

Õppis Tartu Ülikoolis 1921–1925 rohuteadust (lõpetas *cum laude*), *mag. pharm.* 1925, *dr. pharm.* 1934. Korporatsiooni Fraternitas Liviensis vilistlane.

Lipsoni apteegi juhataja Pärnus, Tervishoiuvalitsuse kontroll-laboratooriumi juhataja Tallinnas, Eesti apteekrite keskorganisatsiooni büroojuhataja, ajakirja Pharmacia toimetaja, keemiavabriku Aroom juhataja Tallinnas. 1940 apteegi omanik Pärnus (natsionaliseeriti samal aastal). 

1944. aastal põgenes Rootsi.

## Publikatsioonid
*"Mõjuainete kõikuvusest valmistamisviisi tagajärjel "Rhei", "Frangulae" ja "Rhamni Purshiani" ekstraktides", 1927. Teavik 

## Viited

## Kirjandus
* Dr. K. Rähesoo in memoriam. Eesti Päevaleht, 23. veebruar 1972, nr 14, lk 3.
Saint-Martini saar

**Saint-Martin** on troopiline saar, mis asub Kariibi mere idaosas, umbes 300 kilomeetrit Puerto Ricost idas. 87 km² suurune saar on jagatud Prantsusmaa ja Madalmaade Kuningriigi vahel umbes pooleks ja on üks väiksema asustusega saari, mis on mitme riigi vahel jagatud. Saare lõunaosas on Madalmaade Kuningriigi maa Sint Maarten ja põhjaosas Prantsusmaale kuuluv Saint-Martini territoriaalühendus.

Saare peamine lennujaam on Printsess Juliana rahvusvaheline lennujaam.
Saint-Martin (täpsustus)

**Saint Martin** on seotud mitmete koha- ja muude nimedega:

**Geograafia**:
* Saint-Martini saar, mis asub Kariibi meres ja on jaotatud Hollandi ja Prantsusmaa vahel
** Saint-Martin Prantsusmaa osa saarest
** Sint-Maarten (Hollandi Antillid) Hollandi osa saarest

*Prantsusmaal:
** Saint-Martin (Gers), 
** Saint-Martin (Meurthe-et-Moselle)
** Candes-Saint-Martin
** Saint-Martin (Morbihan)
** Saint-Martin (Hautes-Pyrénées)
** Saint-Martin (Pyrénées-Orientales)
** Saint-Martin (Bas-Rhin)
** Saint-Martin (Var)
** Saint-Martin-Vésubie 

*Šveitsis:
** Saint-Martin (Fribourg)
** St. Martin (Grisons)
** Saint-Martin (Valais)

*Inglismaal ja -territooriumitel:
**St Martin (Guernsey)
**Saint Martin (Jersey)
**St Martin-in-Meneage, Cornwall, UK
**St Martin-by-Looe, Cornwall, UK

*USAs:
** St. Martin (Louisiana)
** St. Martin saar, Michigan
** St. Martin (Minnesota)
** St. Martin (Mississippi)
** St. Martin (Ohio)

## Vaata ka
* St. Martin's
* San Martín
* Sankt Martin
* St Martin-in-the-Fields