open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oivo Soots

**Oivo Soots** (kuni 1936. aastani **Oskar Soots**; 25. jaanuar 1904 Kõpu, Viljandimaa – 28. veebruar 1944 Jõhvi) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Elukäik

Lõpetas Viljandi Maakonna Poeglaste Reaalgümnaasiumi.  Asus 1925.a kevadel õppima Sõjakoolis alalisväe ohvitseride kursusel, mille lõpetas 16.06.1927. Teenis 5. Jalaväerügemendis, järgmisel aastal asus õppima lennukoolis. Pärast Lennukooli lõpetamist määrati teenima Üksikusse Lennuväedivisjoni nr 1. 16.11.1939.a kinnitati divisjoni tehnikajaoskonna ülemaks. 04.-18.05 1940.a käis Saksamaal Õhukaitsele luurelennukeid Henschel Hs 126B-1 toomas.
 
Annekteritud Eestis 1940.a sügisel, jäeti teenima Punaarmee 22. territoriaalse laskurkorpuse üksikusse lennueskadrilli.

1941. a. suvel Venemaale taganevate Nõukogude vägede koosseisus olevast eskadrillist, mis paiknes  Jägalas, otsustas O. Soots evakueerimise ajal põgeneda ja jääda Eestisse. Pärast rindejoone ületamist ühines major Hirvelaane pataljoniga ning oli pataljoni majandusülema kohal. 1943. a. teenis Saksa sõjaväe 127. luurelennugrupi 3. salga ülema, 1944. a. aga  11. öiste pommituslennukite grupi I salga ülema kohal. Sooritas 110 lahinglendu.

1944. aasta 27.–28. veebruari öösel pommitasid venelased Jõhvi lennuvälja, parajasti lahinglennult naasnud ja veel lennukis istunud Soots sai raskelt peast haavata ning suri 28.02.1944 Jõhvi välilaatsaretis. Ta maeti 4. märtsil Tallinna garnisoni kalmistule.

## Auastmed
*nooremleitnant 28.11.1927
*leitnant 19.02.1932.
*kapten 24.02.1937.

## Tunnustus
*Raudrist, II klass

## Viited

## Kirjandus
*Hendrik Arro. "Eesti lendurid lahingute tules" JMR, Tallinn 1996
*Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Vercamer. "Põhjakotkad" Külim, Tallinn 2011 

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Arnold Kivimäe (sõjaväelane)

**Arnold Kivimäe** (kuni 1937. aastani **Arnold Steinberg**; 25. oktoober 1916 Tartu – 26. mai 1945 Leningradi oblast) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Disko ja tuumasõda

**"Disko ja tuumasõda"** on 2009. aasta Eesti pooldokumentaalne film, mille on lavastanud Jaak Kilmi.

## Festivalidel osalemine ja auhinnad
*2009 Helsingi rahvusvaheline filmifestival "Armastus ja anarhia" (Soome), alaprogramm "Tere, Eesti!"
*2009 Varssavi rahvusvaheline filmifestival (Poola), dokumentaalfilmide võistlus: parim dokumentaalfilm
*2009 Jihlava rahvusvaheline dokumentaalfilmide festival (Tšehhi), täispikkade dokumentaalfilmide võistlusprogramm: parima täispika dokumentaalfilmi auhind Silver Eye
*2009 Pärnu rahvusvaheline dokumentaal- ja antropoloogiafilmide festival (Eesti): parim Eesti film
*2009 Leipzigi dokumentaalfilmide festival DOKLeipzig (Saksamaa)
*2009 Tallinna Pimedate Ööde filmifestival (Eesti), Balti täispikkade filmide konkurss: äramärkimine, Rahvusvahelise Filmikriitikute Ühingu (FIPRESCI) parima Balti filmi auhind

## Välislingid
* Tarmo Teder "Soome televisioon oli meile hea võõrasema. Intervjuu Jaak Kilmiga". Sirp, 2. aprill 2009
* Andres Laasik "Jaak Kilmi: Soome televisioon on meie põlvkonna ajaloo osa". Eesti Päevaleht, 8. aprill 2009
* Veiko Märka "Film päästetud põlvkonnast". Sirp, 8. aprill 2009
* Jaanus Kulli "Jaak Kilmi: "Selle filmiga heastan oma kunagise lubaduse onutütrele."". Õhtuleht, 13. aprill 2009
* Andris Feldmanis "Kilmi ja Aarma isekas põlvkonnaportree". Eesti Ekspress, 17. aprill 2009
* Raimu Hanson "Lõuna-Eestisse levisid telesarjad kirja teel". Postimees, 17. aprill 2009
* Jaak Kilmi "Nõukogude Eesti meie meeltes". Eesti Päevaleht, 25. aprill 2009
* Anu Aaremäe, Jaak Kilmi, Andres Keil, Leena Hietanen, Kadri Simson "Diskost ja tuumasõjast". KesKus, nr 5, 2009
* Andres Laasik "Kalela: Vaino võitlus Soome telega üle lahe ei jõudnud". Eesti Päevaleht, 20. juuni 2009
Naftaleen

**Naftaleen** (varem nimetatud ka **naftaliin**) C10H8 on kondenseerunud tuumadega areenide klassi kuuluv orgaaniline aine. See on kergesti sublimeeruv kristalne värvuseta aine sulamistemperatuuriga 80,5ºC ja keemistemperatuuriga 218ºC. 

Naftaleeni toodetakse kivisöetõrva keskõlifraktsioonist. Seda kasutatakse riidekoi tõrjevahendina ning värvainete jt keemiasaaduste tootmisel. Naftaleeni hüdrogeenimise produkte, tetrahüdronaftaleeni (tetraliini) ja dekahüdronaftaleeni (dekaliini) kasutatakse lahustitena.

## Vaata ka
*Areenid
Ekspress Hotline

**Ekspress Hotline** oli Eesti infoettevõte, mis osutas infotelefoni- ja internetiteenuseid. TNS Emori statistika järgi oli Ekspress Hotline'i veebiportaal külastatuim infoteenuseid pakkuv veebileht Eestis.

Ekspress Hotline'i põhitegevus oli äriinfo edastamine. Lisaks pakuti infot busside, rongide, laevade ja lennukite sõiduplaanide, valuutakursside, kinode ja teatrite mängukavade ning muude meelelahutusürituste kohta. Samuti sai sealt otsida firma sihtnumbreid, suunakoode ning Eesti Telekomi, Tele2 ja Elisa Eesti eraisikutest klientide numbrid.

Ekspress Hotline osutas ka kõnekeskuse teenuseid. 2005. aastal hakati välireklaami pakkuma. 2009. aasta lõpuks oli Ekspress Hotline'il 28 kahepoolset reklaampinda põhimaanteedel ja suuremates linnades.

Aastatel 1998–2012 haldas Ekspress Hotline infoliini 1182.

2013. aastal ühinesid Ekspress Hotline, Telemedia ja Teabeliin. Ühinenud ettevõte kandis nime FCR Media AS (2020. aastast digimeediaagentuur Nobel Digital).

## Viited
Aed-kuukress

**Aed-kuukress** (*Lunaria annua*) on ristõieliste sugukonda kuukressi perekonda kuuluv kaheaastane rohttaim.

Aed-kuukress on pärismaine Kagu-Euroopas ja Edela-Aasias, kuid on naturaliseerunud mitmel pool Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Aasias. Eestis kasvatatakse teda aedades, eelkõige dekoratiivsete viljade tõttu.

Taimel on karvane vars ja suured südamekujulised saagja servaga lehed. Õis on violetne, nelja kroonlehega. Vili on õhukeseseinaline läbikumav kõdrake, mille läbimõõt on umbes 5 cm. Seeme on neerukujuline ja selle pikkus on kuni 1 cm. Viljad jäävad sageli talveks taime külge.

Rahvasuus kutsutakse aed-kuukressi dollarililleks.

## Välislingid
*
Erik Sandla

**Erik Sandla** (sündinud 2. juunil 1961 Tallinnas) on Eesti ettevõtja ja poliitik. Harku vallavanem. Kuulub erakonda Isamaa.

Ta lõpetas 1986. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Aastal 2005 oli ta Nõmme linnaosa vanem.  

13. mail 2017 kandideeris ta IRLi eestseisusse, osutus valituks.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 93 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited

## Välislingid
* Erik Sandla. IRL - Isamaa ja Res Publica Liit. 
* Erik Sandla. Riigikogu valimised 2007, Eesti Päevaleht
* Erik Sandla nimetatakse Nõmme linnaosa vanema ametikohale. Tallinna Linnavalitsus, aprill 2005
Kodõma jõgi

**Kodõma** (ukraina keeles Кодима) on jõgi Ukrainas. Algab Podoolia kõrgustikult Kodõma rajoonist. Voolab valdavalt itta Odessa oblastis ja Mõkolajivi oblastis. Suubub paremalt Lõuna-Bugi umbes 199 km kaugusel tolle suudmest. Jõe pikkus on 149 km.
Pantar

**Pantar** on Indoneesiale kuuluv saar Väikestes Sunda saartes.

Pantarist itta jääb Alor ja läände üle Alori väina Lomblen. Saarest põhja jääb Florese meri ja lõunasse Sawu meri. Kaugemale lõunasse jääb Timor, millest Pantarit eraldab Ombai väin. Pantar ja Alor moodustavad koos nende juurde kuuluvate pisisaartega Alori saared.

Pantari pindala on 728 km². Saare pikkus on põhjast lõunasse 50 km ja idast läände 11–29 km.

Saar jaguneb kaheks eri tüüpi loodusega alaks. Saare idaosas on mäed, millest kõige kõrgem, tegevvulkaan Sirung, küündib 900 m kõrgusele. Alates 2004 on see vulkaan enam-vähem pidevalt suitsu välja ajanud. Lääneosa on palju madalam ja kuivem. Saare idaosa on märksa tihedamalt asustatud kui lääneosa.

Pantari keskmine kõrgus on väiksem kui naabersaarel Aloril ja sellepärast on Pantaril ka vähem sademeid. Kuivahooaeg on pikk. Vihmahooajal on vihmad seevastu väga rängad, eriti jaanuaris ja veebruaris.

Halduslikult kuulub Pantar Ida-Nusa-Tenggara provintsi Alori regentkonda.

Pantari pärismaalased räägivad vähemalt 11 keelt. Neist keeltest 8 kuuluvad paapua keelte hulka. Räägitakse austroneesia keelte hulka kuuluvat alori keelt, on ka väike sama-bajawi keelte kõnelejate kogukond. Rahvastevahelises suhtluses kasutatakse malai keele kohalikke murdeid ja indoneesia keelt.

Pantari majandus ei ole arenenud. Domineerivad põllumajandus ja kalapüük. Kõige tavalisemad põlluviljad on riis, mais ja maniokk. Saaki koristatakse üldiselt aprillis. Hiljaaegu on saare põhjarannikul hakatud adrust karrageene tootma. Turism peaaegu puudub, kuigi saare potentsiaal on suur, eriti veealuse maailmaga seonduv.

Pantarile pääseb ainult meritsi, sest saarel pole lennuvälja. Alori ja Pantari vahel sõidavad iga päev sõudepaadid. Riik on kehtestanud iganädalase parvlaevaliikluse Pantari suurima asula Baranusa ning Aloril asuva Kalabahi ja Floresel asuva Larantuka vahel.

## Viited
Maurice Greene (helilooja)

**Maurice Greene** (12. august 1696 London – 1. detsember 1755) oli inglise organist, klavessinist ja helilooja.

Maurice Greene sündis vaimuliku peres. Lapsena laulis ta Püha Pauluse katedraalis Jeremiah Clarke'i (1674–1707) ja Charles Kingi (1687–1748) ajal. Orelit õppis ta Richard Brindi juures ja pärast Brindi surma 1718 sai ta Püha Pauluse katedraali organistiks. 1727 sai ta organisti koha Kuninglikus Kapellis pärast eelmise organisti William Crofti surma.

1730 sai ta muusikaprofessoriks Cambridge'i Ülikoolis.

1735 määras George II ta kuninga muusikameistriks. Selleks jäi Greene kuni oma surmani nagu kõik teised kuninga muusikameistrid kuni tänapäevani.

Ta töötas kogumiku "Cathedral Music" kallal, mida hiljem jätkas tema õpilane ja järglane kuninga muusikameistri kohal William Boyce. Seda kasutatakse anglikaani kirikus tänapäevani. Tema vaimulikud teosed on kirjutatud tekstile, mis on täis paatost. Muusikateostes on kasutatud polüfooniat, aga inimhäälte taustal on pidevalt kuulda keelpillide bassikäike.

## Looming

Maurice Greene kirjutas nii vaimulikku kui ka ilmalikku vokaalmuusikat. Tema teoste hulka kuuluvad 
*hümn "Hearken Unto Me, Ye Holy Children" (1728),
*oratoorium "The Song of Deborah and Barak" (1732),
*ooper "Florimel" (1734),
*oratoorium "Jefta" (1737),
*muusika Edmund Spenseri sonettidele "Amoretti" (1739),
*hümnide kogumik (1743), millest tuntuim on "Lord, let me know mine end",
*ooper "Phoebe" (1747).

Greene kirjutas ka keelpillimuusikat, sealhulgas
*"Choice Lessons" klavessiinile ja spinetile (1733),
*"6 Overtures ... in Seven Parts" klavessiinile ja spinetile (1745),
*"A Collection of Lessons" klavessiinile (1750),
*12 *[[voluntary]]*t orelile või klavessiinile (1779).

## Välislingid
*/ Werner Music Archive (WIMA)
Gavin Bryars

**Richard Gavin Bryars** (sündinud 16. jaanuaril 1943) on Suurbritannia helilooja ja kontrabassimängija. Ta on tuntud eelkõige eksperimentaalse ja minimalistliku muusika loojana.

Bryars alustas muusikukarjääri džässmuusikuna ning mängis kontrabassi mitmes ansamblis. Hiljem keskendus ta heliloomingule, kus ühendas nüüdismuusika, minimalismi ja avangardi elemente. Tema tuntuim teos on "The Sinking of the Titanic" (1969), mis käsitleb Titanicu hukkumist ja on pälvinud rahvusvahelist tähelepanu.

Lisaks heliloomingule on Bryars tegutsenud ka õpetaja ja muusikateoreetikuna ning teinud koostööd paljude tuntud muusikute ja ansamblitega.

## Teoseid
* "The Sinking of the Titanic" (1969)
* "Jesus' Blood Never Failed Me Yet" (1971)
Ottfried Neubecker

**Ottfried Neubecker** (22. märts 1908 Berlin-Charlottenburg – 8. juuli 1992 Wiesbaden) oli saksa heraldik ja veksilloog.
Värner Lootsmann

**Värner Lootsmann** (sündinud 18. augustil 1945 Kasispea külas Kõnnu vallas Harjumaal) on Eesti poliitik. 

## Haridus
*Loksa 1. Keskkool 1963
*Tallinna Kalatööstuslik Merekool 1963–1964
*Tallinna Polütehniline Instituut, masinaehitustööstuse insener-ökonomist 1978
*Tartu Riiklik Ülikool, psühholoogia ja õigusteadus 1978–1981

## Töökohad
*1990–1992 Eesti Teaduste Akadeemia presiidium, ehitus- ja haldusnõunik
*1992–1994 Vabariigi Presidendi Kantselei, haldusdirektor 
*1996 Riigiprokuratuur, majandusnõunik 
* 1996–1999 Nõmme linnaosa vanem
* 2010– Loksa linnapea

## Poliitiline tegevus
Aastatel 1990–1991 kuulus ta Eesti Liberaaldemokraatlikku Parteisse. Alates 1992. aastast kuulub ta Eesti Keskerakonda.

Aastatel 1996–1999 oli Lootsmann Tallinna Linnavalitsuse liige ja Nõmme linnaosa vanem, 1999–2003 Nõmme Linnaosa Halduskogu ja IX Riigikogu liige, 2003–2006 X Riigikogu liige ja 2003–2005 Loksa Linnavolikogu liige ning 2005 Loksa Linnavolikogu esimees. Aastatel 2006–2009 oli ta Harju maavanem. 

Alates 2010. aastast on ta Loksa linnapea. Aastatel 2020–2022 oli ta ka Kuusalu vallavolikogu esimees, detsembrist 2025 aseesimees. 

## Tunnustus
*2017 Harjumaa teenetemärk

## Artikleid
*Värner Lootsmann artiklid. nlib.ee 
*Miks ma otsustasin piirata suveks alkoholimüüki? Eesti Päevaleht, 1. juuni 2007 

## Kirjandus
* Värner Lootsmann võib tõusta Harju maavanemaks. ERR Uudised, 8. detsember 2005
* Kerttu Kaldoja. Lootsmanni lahkumine läks riigile maksma 241 920 krooni. Eesti Päevaleht, 19. november 2009
* Urmas Tooming. Värner Lootsmann sai oma naise asemel Loksa linnapeaks. Tallinna Postimees, 5. märts 2010 
* Harju maavanem Värner Lootsmann elulugu. Maavanem.ee
* Lootsmann, Värner (1945). Eesti majanduslugu
Robert Carlyle

**Robert Carlyle** (sündinud 14. aprill 1961) on šoti filmi- ja seriaalinäitleja.

Carlyle sündis 14. aprillil 1961 Maryhillis Glasgow's bussifirmatöötaja Elizabethi ja maalikunstniku ning dekoraatori Joseph Carlyle'i pojana. Peale ema lahkumist, kui poeg oli nelja-aastane, kasvatas teda üles isa. 

Carlyle lahkus North Kelvinside'i keskkoolist 16-aastaselt ilma igasuguse kvalifikatsioonita ja töötas oma isa juures maalikunstniku ja dekoraatorina. Hiljem käis ta õhtustel tundidel Cardonaldi kolledžis Glasgow's. Ta hakkas draamaga tegelema Glasgow kunstikeskuses 21-aastaselt (inspireerituna Arthur Milleri teose ,,*The Crucible*" lugemisest) ja hiljem lõpetas ta Šoti Kuningliku Muusika- ja Draamaakadeemia (RSAMD). 

## Filmograafia

### Videomängud
* *Castlevania: Lords of Shadow* (2010) (Gabriel)

### Audioraamatud
* *The Cutting Room*, Louise Welsh'' (2008) (jutustaja)

## Välislingid
* Suurepärane videointervjuu Robert Carlylega BAFTA-s
* 28 Weeks Later – videointervjuu
A-Ba-Ni-Bi

"**A-Ba-Ni-Bi**" (heebrea keeles א-ב-ני-בי) on Iisraeli laul, mis võitis 1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse. Laulu esitas Izhar Cohen. Laulu autor on Nurit Hirsh. Laul sai kokku 157 punkti.

## Välislingid
*Laulu sõnad
Elyse Levesque

**Elyse Marie Levesque** (sündinud 10. septembril 1985) on Kanada filmi- ja seriaalinäitleja. 

Ta on tuntud eeskätt tänu Chloe Armstrongi mängimisele sarjas "Tähevärav: Universum".

## Filmograafia

## Välislingid

* Elyse Levesque SGU intervjuu
Admiralty laht

**Admiralty laht** on laht Baffini saare põhjakaldal Lancasteri väina ääres, lõigates lõuna suunas sügavale Baffini saarde.
Pikkus umbes 300 km, laius kuni 40 km, sügavus kuni 700 m.
Laht on saarerikas ja seal elutseb suur narvalite asurkond.
Aarla

**Aarla** (kohakääne Aarlasse) on küla Lääne-Virumaal Vinni vallas.

Aarla on põlisküla. Seda on külana mainitud 1241 kujul *Ardala*, 1489 kujul *Ardel*, 1542 kujul *Arell* ja 1796 kujul *Arla*. Küla asus Viru-Nigula kihelkonnas ja kuulus Ulvi mõisale. Hiljem oli külas Aarla karjamõis. 1922 nimetati seda küla ka Kolga külaks. 1920. aastatel rajati külla asundus, mis 1940. aastatel sai külaks.

Aastal 1938 viidi Aarla küla üle Pada vallast Rägavere valda. 13. septembril 1945 läks Aarla Kabala külanõukogu koosseisu ja 24. jaanuaril 1959 Rägavere külanõukogu koosseisu. 1977 liideti küla Viru-Kabalaga. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.

Küla taastati 2017. aasta juunis Viru-Kabala küla alla kuulunud aladest.

## Nime päritolu

On usutav, et selle vana *-la*-liitelise kohanime algusosaks on muistne isikunimi. Lauri Kettunen pakkus sellele oletuslikke nimekujusid *Aarda, Arda* ja *Arta* ning võrdles kohanimega Aardla. Samuti märkis ta, et soome keeles tähendab *arta* (*ulku*) nooda- või võrgutoest ja vepsa keeles tähendab *ard* teibaid nooda või riiete kuivatamiseks.

## Viited
Aarschot

**Aarschot** ['aarshot] on linn Belgias Flaami Brabandi provintsi kirdeosas Hagelandis Demeri jõe ääres Leuvenist 15&nbsp;km kirdes, Aarschoti valla keskus.

Linna kaitsepühak on püha Roch.

Linna kohal kõrgub Aarschoti Jumalaema kirik.

## Nimi
Legendi järgi laskis keiser Aurelianus maha kotka, ja sellele kohale rajati Aarschot ('kotkalask'). Kohta, kuhu linnu nokk olevat kukkunud, hüütakse Bekaf. Teise versiooni järgi oli kotka laskja Julius Caesar, kes vibu lastes toetas end oma sugulase Aurelianuse õlale; Aurelianus tõi üle jõe ujudes kotka ära. Kotkas sai noole noka pihta; Aurelianus pani kotka kukkumise kohale nimeks Bekaf. Caesar lubas teda õnnitlenud Aurelianusel ehitada kindluse nimega Aurelianustoren, hiljem Orleanstoren.

Linna on teadaolevalt kirjalikult esmamainitud 1107 nimega *Arescod*. See pärineb germaani sõnadest *arnu* ('kotkas') ja *skauta* ('metsane kõrgendik soisel alal'). Selline nimeseletus sobib hästi Aarschoti maastikuga.

Aarschotlast nimetatakse hollandi keeles *Aarschottenaar* või *kasseistamper* 'munakivitrampija'. Viimane hüüdnimi on pandud öösiti linnas ringi käinud linnavalvurite järgi, kes kaitsesid linna varaste ja kelmide eest. Külmadel öödel istusid valvurid parema meelega kõrtsis. Sellega ei olnud nende naised ega linnakodanikud rahul, mistõttu valvuritele anti korraldus puutallaga kingade ning hellebardidega trampida, et oleks kuulda, et nad tööd teevad. Selle meenutuseks rajati 1965 karnevaliselts Gilde van de Kasseistampers.

## Ajalugu
### Linna mahapõletamine 1489
Nagu paljud teisedki Flandria linnad, tõstis Aarschot 1488 Burgundia Maximiliaani vastu mässu. Aastal 1488 sundis Brugge linn  Maximiliaani alla kirjutama lepingule, mis määras kindlaks Flandria õigused. Niipea aga, kui Maximiliaan flaamlaste haardeulatusest väljas oli, kandis ta hoolt selle eest, et mäss eos lämmatataks. Aastal 1489 piiras ta temaga lootunud mechelenlastega Aarschoti. Aarschotlased tulid linnast välja ning lõid mechelenlasi hävitavalt. Samal õhtul peeti Aarschotis laata ja peaaegu kõik võitlusvõimelised mehed olid joobnud.  Kesköö paiku õnnestus Burgundia vägedel linn peaaegu vastupanuta vallutada. Aarschot põletati peaaegu maatasa. Alles 20. sajandil jõuti taas tollase heaolu tasemeni.

### Saksa repressioonid 1914

19. augustil 1914 sai Saksa kolonel Johannes Stenger Aarschotis surmavalt haavata. Vastuseks lasksid sakslased maha 168 aarschotlast.

## Viited
Svenskt biografiskt handlexikon

"**Svenskt biografiskt handlexikon**" on biograafiline leksikon, mis sisaldab alates reformatsiooniajastust kuni leksikoni väljaandmiseni tuntuks saanud Rootsi inimeste elulugusid.

Leksikoni koostas ning andis aastatel 1873–1876 välja arst ja antikvaar Herman Hofberg. Selle teine ja täiendatud trükk ilmus aastal 1906. See sisaldab 4419 artiklit ja üle 3000 portree.

## Välislingid
* Leksikoni vabalt kättesaadav elektrooniline versioon
Kuukress

**Kuukress** (*Lunaria*) on ristõieliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.

Perekonda kuulub kolm liiki:
**Lunaria annua* – aed-kuukress
**Lunaria rediviva* – mets-kuukress
**[[Lunaria telekiana]]* (haruldane, ainult Balkanil esinev liik)

## Viited
Mets-kuukress

**Mets-kuukress** (*Lunaria rediviva*) on ristõieliste sugukonda kuukressi perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Mets-kuukress kasvab 50–120 cm kõrguseks. Taime vars on püstine ja kaetud karvadega. Südamekujulised lehed on õhukesed ja hambulise servaga. Õis on kahvatuvioletne, nelja kroonlehega; tugeva lõhnaga. Taim õitseb maist kuni juulini. Vili on lame ja õhuke, teravate otstega 3–6 cm pikkune kõder. Viljad jäävad sageli ka talveks taimede külge.

Mets-kuukress on Eestis harvaesinev ning kuulub III kategooria looduskaitse all olevate liikide hulka. Teda leidub peamiselt põhjarannikul salumetsades ja metsaservadel.

## Allikas
* Toomas Kukk. "Eesti taimede kukeaabits", ISBN 9985308794

## Välislingid

* 

* Rootsikeelne kirjeldus
* Levikukaart
Aarschoti vald

**Aarschoti vald** ehk **Aarschoti linn** on vald Belgias Flaami Brabandi provintsis Leuveni ringkonnas Hagelandis.

Valla pindala on 62,52 km² (2005). 

Elanike arv on 28 100 (2008), rahvastiku tihedus 450 in/km². 

Valla keskus on Aarschot.

Vallast voolab läbi Demeri jõgi.  

Bürgermeister on 1. oktoobrist 2007 André Peeters. 

Vald koosneb Aarschotist, Gelrodest, Langdorpist ja Rillaarist. Kuni 1976. aastani oli Aarschoti linn omaette vald. Gelrode vald, Langdorpi vald ja Rillaari vald liideti Aarschotiga 1. jaanuarist 1977. 

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht
Släm

**Släm** on Eesti tantsumuusika ansambel, mis on tuntud skandaalsete laulude järgi. 

Ansambli solistid olid 2006.-2007. aastal Jaanika Merelaht ja Mariliis Loos.

Ansambel alustas tegevust 2006. aastal Madd Recordsi all looga "Mul on jumala pohhui". 2007. aastal anti välja album "Tule mängi minuga".
 
Sügisel 2007 lahkus Mariliis Loos projektist ja 2008. aasta algusest jäi solistiks Jaanika Merelaht üksi ja ilmus singel "Sul on kõige kaunim kann". 2009. aastal ilmus veel singel "Ei saa mind", kuid pärast seda jäi ansambli tegevus soiku.

2023. aastal tuli ansambel uuesti kokku ning tehti singel "Poogen" ja selle video.

## Albumid
## Viited

## Välislingid
*Silmad lahti, ERR arhiiv, 1. august 2007
*2. Släm on pärast 11 aastat taas tegutsemas!
David Blue

**David Blue** (sündinud 17. jaanuaril 1979) on USA näitleja. 

Ta on mänginud Cliff St. Pauli sarjas "Inetu Betty" ja Eli Wallace'it ulmesarjas "Tähevärav: Universum".

Lisaks näitlemisele teeb ta vahel ka kirjaniku-, produtsendi- ja režissööritööd.

## Osatäitmised
*2002 – "Scrubs" – intern
*2004 – "Dark Reality" – poiss-sõber
*2005 – "The Suite Life of Zack & Cody" – dr Chip
*2006 – "Veronica Mars" – hoolitsev elanik
*2007 – "This Can't Be My Life" – piduline
*2007 – "The Comebacks" – piduline
*2007 – "Kõmulehe raisakotkad" – Toby
*2007 – "The Game" – kelner
*2007–2008 – "Moonlight" – Logan Griffen
*2008. aastast – "Inetu Betty" – Cliff St. Paul
*2009. aastast – "Tähevärav: Universum – Eli Wallace

## Välislingid

*Koduleht
*David Blue fännileht Facebookis
*David Blue Twitteris
Joe Flanigan

**Joe Flanigan** (sündinud 5. jaanuaril 1967) on USA telesarjade näitleja, kes on tuntud peamiselt major/kolonelleitnant John Sheppardi kehastajana ulmesarjas "Tähevärav Atlantis".

## Filmograafia

## Välislingid

*
Kassid

**"Kassid"** ("Cats") on Andrew Lloyd Webberi muusikal.

Muusikal põhineb T. S. Elioti luulekogul "Old Possum's Book of Practical Cats".

Muusikal esietendus Londonis 1981. aastal.

## Muusikali saamislugu
Lloyd Webber hakkas Elioti luuletusi muusikasse sättima 1977. aastal ja teoseid esitleti esimest korda laulutsüklina 1980. aastal. Seejärel värbas produtsent Cameron Mackintosh režissööri Trevor Nunni ja koreograafi Gillian Lynne'i, et muuta laulud terviklikuks muusikaliks. Muusikali esmaettekanne 1981. aastal Londoni West Endis New Londoni teatris pälvis positiivseid arvustusi ja seejärel 1982. aastal New Yorgis Broadway Winter Garden Theatre'is erinevaid arvustusi. See võitis arvukalt auhindu, sealhulgas parima muusikali auhinna nii Laurence Olivier' kui ka Tony auhindade galal. Vaatamata oma ebatavalisele eeldusele, mis algselt investoreid heidutas, osutus muusikal enneolematuks äriliseks eduks, 2012. aastaks teenides kogu maailmas 3,5 miljardit USA dollarit.

Londoni West Endi lavastust mängiti 21 aasta jooksul 8949 etendust, samas kui New Yorgi Broadway lavastus pidas vastu 18 aastat ja 7485 etendust; mõlemas teatrikeskuses oli see paljude aastate rekordsaavutus. "Kasse" on pärast seda kaks korda taaselustatud West Endis ja korra Broadwayl. Seda on ka tõlgitud mitmesse keelde ja palju kordi üle maailma esitatud. Pikaajaliste välismaiste lavastuste hulka kuulub 15-aastane lavastus Hamburgi Operettenhausis, kus mängiti üle 6100 etenduse, samuti käimasolev lavastus Jaapanis selleks otstarbeks ehitatud teatris, kus on mängitud üle 10 000 etenduse alates selle avamisest 1983. aastal.

Muusikal "Kassid" algatas megamuusikalise fenomeni, luues muusikateatrile ülemaailmse turu ja suunates tööstuse fookuse suure eelarvega kassahittidele, aga ka pere- ja turistisõbralikele etendustele. Muusikali sügav, kuid polariseeriv mõju kujundas ümber ka meediumi esteetika, tehnoloogia ja turunduse. "Kasside" lavaversioon kohandati 1998. aastal videofilmiks ja 2019. aastal mängufilmiks.
Aasa (Lääne-Nigula)

**Aasa** (1930. aastatel **Seljaküla**) on endine küla praeguse Lääne maakonna territooriumil. Geograafilised koordinaadid on 59°03' N, 23°53' E. 

Ta kuulus Lääne-Nigula kihelkonda. Ta oli Linnamäe külanõukogu koosseisus. Küla kaotati 1977. aastast.
Maximilian Gritzner

**Adolf Maximilian Ferdinand Gritzner** (29. juuli 1843 Sorau – 10. juuli 1902 Berliin) oli saksa heraldik ja falerist.

## Teoseid
*J. Siebmacher's grosses und allgemeines Wappenbuch. 
**M. Gritzner, A. M. Hildebrandt. Der Adel der freien Städte Hamburg, Bremen und Lübeck. Band 3 Abtheilung 3. Nürnberg, 1871. Digitaliseeritult BSB:  
**Beabeit von Gritzner, Adolf Maximilian Ferdinand. *Der Adel der Russischen Ostseeprovinzen, Teil 1: Die Ritterschaft Fürsten, Grafen, Barone und Edelleute (Adamowicz – Heringen)*. Band 3 Abtheilung 11 (II) Theil 1,1 . Nürnberg, 1898.  Göttinger Digitalisierungszentrum
**Beabeit von Gritzner, Adolf Maximilian Ferdinand. *Der Adel der Russischen Ostseeprovinzen, Teil 2: Die Ritterschaft  Edelleute (Hertell – Zoritsch)*. Nürnberg, 1898.  Band 3, Abth. 11 (II), Teil 1,2, Göttinger Digitalisierungszentrum
**Beabeit von Gritzner, Adolf Maximilian Ferdinand. *Der Adel der Russischen Ostseeprovinzen, [https://gdz.sub.uni-goettingen.de/id/PPN825936918?tify=%7B%22pages%22%3A%5B301%5D%2C%22pan%22%3A%7B%22x%22%3A0.387%2C%22y%22%3A0.314%7D%2C%22view%22%3A%22toc%22%2C%22zoom%22%3A0.781%7D Der Nichtimmatrikulirte Adel]*.  Band 3 Abtheilung 11 Teil 2. Nürnberg, 1901. Bd. 3, Abth. 11, Teil 2, Göttinger Digitalisierungszentrum, ADAs: http://hdl.handle.net/10062/16020
Otto Hupp

**Hermann Joseph Otto Hubert August Constantin Hupp** (21. mai 1859 Düsseldorf – 31. jaanuar 1949 Oberschleißheim) oli saksa heraldik ja kunstnik.
Hugo Ströhl

**Hugo Gerhard Ströhl** (24. september 1851 Wels – 17. detsember 1919 Mödling) oli Austria heraldik, kunstnik, illustraator ja pedagoog, keda peetakse üheks 19. ja 20. sajandi vahetuse olulisemaks heraldika populariseerijaks saksakeelses Euroopas.

Ströhl tegeles eeskätt heraldika, veksilloloogia ja genealoogiaga ning on tuntud täpsete ja kunstiliste vapijoonistuste poolest. Ströhli tööd hõlmasid nii aadlisuguvõsade kui ka linnade ja organisatsioonide vapimärke.
 
Lisaks praktilisele vapiloomingule andis ta olulise panuse heraldika teoreetilisse käsitlusse. Ta avaldas mitmeid heraldikaalaseid käsiraamatuid ja koguteoseid, millest tuntuim on "Deutsche Wappenrolle", mis sisaldab suure hulga Saksa alade vappe ning oli mõeldud nii uurijatele kui ka praktikutele. Tema teosed aitasid ühtlustada vapikujunduse põhimõtteid ja suurendasid heraldika tuntust laiemalt.

Ströhl tegutses ka õpetajana, edendades heraldika ja sellega seotud abiteaduste õpetamist. Tema töö ja publikatsioonid avaldasid püsivat mõju Kesk-Euroopa heraldikatraditsioonile ning neid kasutatakse allikatena ka tänapäeva heraldikauurimustes.

## Viited
88000

**88000** ehk **Motorola 88000** (lühend **m88k**) on Motorola 32-bitiste piiratud käsustikuga arvutite protsessorite seeria, seeria 68000 järglane. 

Seeria sai alguse 1988. aastal mudelite 88100 (integreeritud ujukomaplokiga protsessor) ja 88200 (mäluhaldusplokk ja vahemälukontroller) esitlusega. Selle lahutamise idee oli lihtsustada multiprotsessorsüsteemide konstruktsiooni (üks 88200 võis hallata mitut 88100), kuid sel oli ka see nõrkus, et juba ainult ühe protsessoriga süsteem nõudis teist kiipi ja komponentidevahelisi ühendusi, mis tõstis süsteemi hinda. Hiljem töötati 88110 näol välja mäluhaldusplokki sisaldav kiip ja selle juurde sobiv vahemälukontroller 88410. 88110MP oli mitme protsessoriga arvutitele veel sobivam. Töös oli ka superskalaarne protsessor 88120, mis aga selle seeria osaks enam ei saanud. 

1980. aastate lõpus tegelesid m88k-seeria arendamisega paljud firmad, eelkõige Apple ja NeXT, kes olid juba valmistanud ka m88k-protsessoritega prototüübid. Data General paigutas selle seeria oma seeriasse AViiON ja Jaapani firma OMRON mudelisse LUNA88K, muid nimetamisväärseid ostjaid aga ei olnud. 1990. aastate alguses loobuti m88k-seeriast PowerPC kasuks. 

## Välislingid
* Motorola M8120
Juhtkude

**Juhtkude** on kõrgemate taimede kude, mille kaudu toimub vee ja vees lahustunud orgaaniliste ja mineraalainete liikumine.

Taimedel on eristunud niineosa ehk floeem ja puiduosa ehk ksüleem. Puiduosas esineb tõusev vool ehk vee liikumine juurtest taime kõrgematesse osadesse, ja niineosas laskuv vool, kus sünteesitud orgaanilised ained liiguvad ja jaotuvad teiste taimeorganite vahel.

Niine- ja puiduosa on taimede juhtkimpude olulised ehituskomponendid.

## Vaata ka
*Tugikude
Enno Allik

**Enno Allik** (sündinud 1936 Viljandimaal) on eesti maalikunstnik. 

Ta õppis kunsti aastatel 1978–1985 Tartus Silvia Jõgeveri juhendamisel.

Ta on esinenud näitustel Eestis, Soomes, Rootsis ja Saksamaal.

Kunstnik Enn Allik on tema poeg.


Viljandi 2018 Pikk Enno Allik.jpg


## Välislingid
* Enno ja Enn Allik Mulgimaa vaimse pärandi leheküljel
* Karksinuialane maalis parima Pärnu pildi. – Sakala, nr. 181, 19 september 2007
Gotthard Wilhelm Marcks von Würtemberg

Vabahärra **Gotthard Wilhelm Marcks von Würtemberg** (14. mai 1688 Riia, Liivimaa kubermang – 1778 Gotthardsbergi mõis, Lerbo, Södermanland) oli Rootsi sõjaväelane (feldmarssal). 

19. märtsil 1720 sai ta koos Pärnus sündinud venna Carl Gustav Marcksiga (1693–1775) Rootsi aadlikuks (nr. 1726) ja uueks perenimeks Marcks von Würtemberg. 16. oktoobril 1759 sai ta Rootsi vabahärratiitli (nr. 263).

1763. aastast oli ta Rootsi feldmarssal.

## Perekond
Tema vanemad olid Bremenist pärit Liivimaa maakohtunik Johan Marcks (u 1640–1710 Pärnus katku) ja Anna Margaretha von Rehausen (1659–1741), kes oli major Gotthard Rehauseni ja Hedvig von Bildsteini tütar. 

Ta abiellus 16. novembril 1710 Lesnaja lahingus hukkunud Koila mõisniku, ooberstleitnant Georg Gustav von Wrangelli (Georg Gustaf Wrangel, 1665–1708) lese Anna Elisabeth Hauenschildtiga (1678–1743), kes oli Rootsi aadliku, Vao mõisniku Pohjanmaa rügemendi ülema, kindralmajor Detloff Hauenschildti (suri 1703 Tallinnas) ja Väätsa (Kiltsi?) mõisast pärit Sophia Helena von Nierothi tütar, Eestimaa maanõuniku Magnus von Nierothi (surnud 1670) ja vabapreili Anna Elisabeth Taube (1633–1680) tütretütar. 

Septembris 1744 abiellus ta vabapreili Elisabeth Gyllenstiernaga (u 1712–1798), kes oli vabahärra Axel Eriksson Gyllenstierna ja Elisabeth Charlieri tütar.

## Viited
Arne Lepp

**Arne Lepp** (28. november 1928 – 23. oktoober 2018) oli eesti arstiteadlane, anatoom. 

Ta lõpetas 1947. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna raviosakonna. Aastatel 1959–1962 läbis ta aspirantuuri Moskva I Meditsiini Instituudis, 1971 kaitses kandidaaditöö "Kopsusegmentide ja subsegmentide põhilised tunnused nende variantide põhjal inimesel ja mõningatel loomadel".

Arne Lepp töötas palju aastaid anatoomia kateedris, alates 1989. aastast kateedri juhatajana, 1992. aastast professorina, 1994. aastast oli ta TÜ emeriitprofessor.

## Teosed
Arne Lepp on raamatu "Inimese anatoomia" (ilmunud kirjastuse Valgus väljaandel 1974. aastal) üks kaasautoreid. 2013. aastal ilmus tema koostatuna Tartu Ülikooli Kirjastuses õpiku uuendatud versioon.

## Tunnustus
*2013 Tartu Ülikooli suur medal
*2014 Eesti Punase Risti I klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa Ela Kogerman-Lepp oli samuti arstiteadlane ja anatoom.

## Viited
Telangana

**Telangana** (telugu తెలంగాణ) on India osariik. 2014. aastani oli see piirkond Andhra Pradeshi osariigi põhjaosas. Hõlmab umbes endise Hyderabadi vürstiriigi telugutega asustatud ala.

Detsembris 2009 teatas India siseminister kavatsusest luua lähiajal Telangana osariik. 2. juunil 2014 sai Telanganast India 29. osariik.

Osariigi pealinn on Hyderabad.

## Välislingid
*http://telangana.gov.in/
Eesti orgude loend

*Siin on Eestis asuvaid [[org]]e. Välismaal asuvad orud leiate [[välismaa orgude loend]]ist.*

## A
*Aardla ürgorg
*Ahja jõe ürgorg

## E
*Emajõe ürgorg
*Endla nõgu

## H
*Hinni kanjon
*Hundikuristik

## K
*Kavilda ürgorg
*Kimera org
*Kütiorg

## M
*Maiorg

## O
*Orajõe ürgorg
*Orasoja kanjon

## P
*Padaorg
*Pirita ürgorg
*Piusa jõe ürgorg
*Poka-Luutsma ürgorg
*Purtse org
*Pühajõe ürgorg

## R
*Rõuge ürgorg

## S
*Saka veelask
*Selja jõe org
*Soova org

## T
*Tikste org
*Tilleorg
*Tõrvajõe kanjon
*Tsähkna org
*Tänassilma-Viljandi-Raudna org
*Tääksi-Välgita-Kehklase org

## U
*Urvaste ürgorg

## V
*Võhandu jõe ürgorg

## Ö
*Ööbikuorg
Christer Somme

**Christer Abrahamsson Somme** (ka **Christiern Some, Krister Somme**; vene Кристер (Христиерн) Зомме (Соме); suri u 1618 Taanis või Pommeris) oli Rootsi sõjaväelane (feldmarssal) ning Göberga ja Rolfsdorpi isand. 

Ta oli Poola-Rootsi sõja ajal 19. maist 1600 Södermanlandi hertsogi Karli Liivimaal asunud Smålandi jalaväe peamees ja langes 1601 Koknese lahingus koos ooberst Jesper Andersson Krusega (aastast 1625 Cruus af Edeby) poolakate kätte vangi. Vangistusest vabanedes oli 25. juunist 1602 kuni 1603. aastani Narva linnuse peamees (*hövitsman*) ja Haapsalu linnuse asehaldur (1603).

1608. aastal sai temast Rootsi feldmarssal ja 1609. aastal osales Jakob De la Gardie Venemaa kampaanias. 1. septembril 1609 vallutas ta koos vene vojevoodi Grigori Valujeviga (en) Pereslavl-Zalesski, sundides Poola-Leedu väge loobuma Aleksandrovskaja slobodaast (:ru). 

Kalmari sõja ajal 1611. aasta juulis määrati ta asehalduriks Kalmari lossi, mille aga Taani kuningas Christian IV pärast Taani vägede poolt piiramist ja pikki läbirääkimisi reeturlikult 4. augustil 1000 riigitaalri ja mõisa eest Holsteinis sõjaväele loovutas. Selle tagajärjel konfiskeeris Karl IX kõik tema valdused Rootsis, sealhulgas ka mõisa, kuhu hiljem ehitati Skoklosteri loss.

## Perekond
Tema vanemad olid Abraham Germundsson Somme (suri 1587, maetud Linderåsi kirikusse) ja Märta Christiernsdotter Sjöblad. 

Ta abiellus Stockholmi lossis 21. septembril 1606 Maria Magdalena von Masenbachiga. 

## Viited
Kroonprints Rupprechti medal

**Kroonprints Rupprechti medal** oli Baieri kuningliku perekonna teenetemedal, mis asutati Baieri kroonprintsi Rupprechti 56. sünnipäeval, 18. mail 1925.

Medalil on kolm järku: kuld-, hõbe- ja pronksmedal. Välja on antud 15 kuldmedalit, 252 hõbemedalit ja 1381 pronksmedalit. 

Medali esikülg kujutab vasakule vaatavat Rupprechti pead, mille ümber on kiri "RUPPRECHT • MCMXXV". Medali läbimõõt on 32 mm. Kuld- ja hõbemedalit kantakse kaelas, pronksmedalit rinnas.

Kuldmedal on valmistatud kullatud hõbedast. On olemas ka kogemata tehtud 12 puhtast kullast medalit, sest ei teatud, et kuldmedali järku medalid peavad olema valmistatud kullatud hõbedast.


Pilt:Kronprinz Rupprecht Medaille vorn.jpg|Pronksmedali esikülg
Pilt:Kronprinz Rupprecht Medaille Rückseite.jpg|Pronksmedali tagakülg
Aardla ürgorg

**Aardla ürgorg** on Kagu-Eesti lavamaad lõhestav ürgorg Tartu maakonnas. Ta suubub lõuna poolt Emajõe ürgorgu.
Tume udukogu

**Tume udukogu** on udukogu, mis on nii tihe, et see varjutab või blokeerib selle taga asetsevate emissiooniudukogude, peegeldavate udukogude või tähtede valguse.

Suuremaid tumedaid udukogusid on võimalik palja silmaga vaadelda, need paistavad väikeste tumedate laikudena Linnutee heledal taustal.

Tuntuim tume udu on Hobusepea udu.

## Viited
Zwoleń

**Zwoleń** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, umbes 30&nbsp;km Radomist idas. Linn on Zwoleńi maakonna ja Zwoleńi valla keskus.

Zwoleń asutati ja sai linnaõigused 1425. aastal. 1870. aastal kaotas Zwoleń linnaõigused, kuid sai need 1925. aastal tagasi.

Slovakkias asuv sarnase nimega sõpruslinn Zvolen on mööda kiirteed sõites umbes 460&nbsp;km kaugusel. 

## Viited

## Välislingid
* Zwoleńi linna koduleht
Karl Gustav von Rönne

Parun **Karl Gustav von Rönne** (vene Карл Иванович фон Ренне; vkj 15. / 26. aprill 1720 – vkj 4. / 15. aprill 1786) oli Vene keisririigi sõjaväelane (kindralporutšik, 1782).

Karl Gustav von Rönne oli Tamme (*Tammenhof*) ja Nursi (*Nursie*) (kuni 1721) mõisniku polkovnik parun Otto Johann von Rönne (1690–1755) ja Eva Dorothea von Meyercrantzi (1699 Tartu – 1743 Rannu) poeg.

3. veebruaril 1770 sai ta Püha Georgi ordeni 3. klassi kavaleriks. 

Talle kuulusid Jaunburtnieki (*Sternhof*) ja Pociemsi (*Posendorf*) mõisad Liivimaa kubermangus.

## Perekond
Ta abiellus esmalt (⚭ 15. mail 1764 Nītaure kirikus) Fossenbergi mõisniku, Vene armee kindralmajor Karl Reinhold (Johan) von Bachmanni (1720–1763 Nītaure) ja Catharina Louisa von Taube (1721–1771) tütre, Fossenbergi pärijanna, Helena Wendula von Bachmanniga (1748–1825), mis lahutati 1775. Abielust sündisid viis poega ja üks tütar.

Teine abielu (⚭ 23. märtsil 1778) oli Kõima mõisaomaniku, Vene riigidaami ja Püha Katariina ordeni väikese risti kavaleri (1797) Aurora Maria von Lilienfeldiga (1752–1810), kes oli Mõisamaa mõisniku, major Jakob Heinrich von Lilienfeldi (1716–1785) ja Uue-Põltsamaa mõisa pärijanna Christina von Ficki (1722–1788) tütar.. Abielust sündisid kaks poega ja kaks tütart.

## Viited
Zvolen

**Zvolen** (ungari *Zólyom*, saksa *Altsohl*) on tööstuslinn Slovakkia keskosas Banská Bystrica linna lähedal Banská Bystrica maakonnas, Zvoleni ringkonna halduskeskus. Linn asub Hroni ja Slatina jõe ühinemiskohas. Oluline raudtee- ja maanteesõlm, läheduses asub rahvusvaheline Sliači lennuväli, kust toimuvad Czech Airlinesi regulaarlennud Prahasse.

Sarnase nimega Poola linn Zwoleń asub mööda kiirteed sõites umbes 460&nbsp;km kaugusel.

## Ajalugu
Linna asukohas elati juba eneoliitikumis, samuti pronksiajal ja Vana-Rooma aegadel. Slaavlased asustasid tänase Zvoleni umbes 8. sajandil. Säilinud andmete kohaselt oli 1239. aastal toonase kindluse lähedal juba mitu väikest küla. 

Praegune kindlus pärineb 13. sajandist. 16. sajandil ja 18. sajandil ehitati kindlus ümber tänapäevasele kujule. Raudtee areng tööstusrevolutsiooni ajal (19. sajandi 70. aastatel) pani linna kasvama. 

Teise maailmasõja ajal oli Zvolen sakslaste vastu suunatud rahvusliku ülestõusu oluline keskus.

## Rahvastik

## Tööstus ja olulisemad asutused

Zvolenis on auto-, puidu-, rõiva- ja toiduainetetööstus (linnuvabrik). Linnas on metsandus- ja puidutööstusharidust andev kõrgkool, muuseum ja botaanikaaed. Esindatud on Slovakkia rahvusgalerii.

## Sõpruslinnad
* Imatra, Soome
* Tótkomlós, Ungari
* Prachatice, Tšehhi Vabariik
* Rivne, Ukraina
* Zwoleń, Poola

Samuti kuulub Zvolen Euroopa Liidu väikelinnade ühendusse Douzelage, kus Eestit esindab Türi.

## Viited
Ülle Rajasalu

**Ülle Rajasalu** (sündinud 6. mail 1953) on Eesti poliitik ja omavalitsustegelane. Ta oli X, XI, XII ja XIV Riigikogu liige. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna kaubandusökonoomika erialal.

## Töö ja poliitiline tegevus
Ülle Rajasalu on alates 10. oktoobrist 1995 Eesti Reformierakonna liige. 

Ta oli X Riigikogus Signe Kivi asendusliige (Reformierakonna fraktsioon) alates 4. aprillist 2005 kuni X Riigikogu lõpuni (märts 2007). X Riigikogu valimistel 2. märtsil 2003 kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinn, Lasnamäe ja Pirita) 795 häält. 

XI Riigikogus oli kahel korral kaitse- ja rahandusminister Jürgen Ligi asendusliige (27. märtsist kuni 5. aprillini 2007 ja 4. juunist kuni 21. detsembrini 2009). XI Riigikogu valimistel 4. märtsil 2007 kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinn, Lasnamäe ja Pirita) 1020 häält. 

10. juulil 2007 valis Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu ta nõukogu esimeheks.

Alates 21. detsembrist 2009 kuni 26. oktoobrini 2017 oli ta Harju maavanem. XII Riigikogus sai ta 6. aprillil 2011 justiitsminister Kristen Michali asendusliikmeks, kuid astus samal päeval tagasi, et jätkata tööd Harju maavanemana. 

Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2 ja sai 1066 häält, kuid valituks ei osutunud.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 327 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*2017 Harjumaa teenetemärk

## Viited
Horisont

**Horisont** ehk **silmapiir** on vabas vaateväljas kauguses nähtav taeva ja maastiku või seda katva pilvevaiba vaheline näiv kokkupuutepiir, millest kaugemale ei näe.

Sõna "horisont" tuleneb vanakreeka sõnast ὁρίζων (*horizōn*), mis on tuletatud sõnast ὁρίζειν (*horizein*) 'piirama').

Eristatakse näilist ja tõelist horisonti.

## Vaata ka
*Kosmoloogiline horisont

## Välislingid
Jane Trepp

**Jane Trepp** (sündinud 13. märtsil 1988 Tallinnas) on eesti endine ujuja.

10. detsembril 2009 võitis ta Euroopa lühirajaujumise meistrivõistlustel 50 m rinnuliujumises hõbemedali.

## Tunnustus

* 2004 – Eesti Vabariigi spordipreemia (pronksmedali võitmise eest ujumises 2003. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel)

## Isiklikku
Ka tema õde Nele Trepp on kuulunud Eesti ujumiskoondisse.

## Välislingid
*
*Tutvustus lehel lsusports.net
*Intervjuu, sport.err.ee
*Kristi Vahemaa, "Jane Trepp: sügisel kavatsen minna USA ülikooli õppima", Eesti Päevaleht, 25. september 2006
*Aet Süvari. Jane Trepp: kui tulevikus medal tuleb, siis see tuleb vaid tööga EPL, 16. detsember 2009
Süit

**Süit** on mitmeosaline muusikateos, mis koosneb sisuliselt ühendatud, kuid kontrastsetest iseseisvatest osadest.

Süit oli instrumentaalmuusika levinuim vorm kuni 18. sajandi keskpaigani. Esimesed teadaolevad süidid pärinevad 14. sajandist. Need on peaaegu kõik lautole. Klahvpillisüidid tekkisid 17. sajandi alguses.

*Sümfooniline süit
*Balletisüit
*Koorisüit
*Orkestrisüit
*Tantsusüit
Douzelage

**Douzelage** on Euroopa Liidu linnade ühendus, mille eesmärk on luua eri linnade ja nende elanike vahel sidemeid mitmesugustes valdkondades (kultuur, sport, haridus, majandus, turism). Igast Euroopa Liidu liikmesriigist võib liituda ainult üks linn. Ühendust toetab Euroopa Komisjon.

Nimi Douzelage on tuletatud prantsuskeelsetest sõnadest *douze* ('kaksteist' – algul oli liikmeid 12) ja *jumelage* ('partnerlus').

## Ajalugu ja laienemine
Mõte luua selline liit tekkis 1989.&nbsp;aastal Prantsusmaa linna Granville'i ja Inglismaa linna Sherborne'i sõprussuhetest. 1991.&nbsp;aastal said Granville'is kokku asutajaliikmed (igast Euroopa Liidu toonasest 12&nbsp;liikmesriigist üks) ning lõid ühenduse Douzelage.

### Asutajalinnad
* Altea, Hispaania
* Bellagio, Itaalia
* Bundoran, Iirimaa
* Granville, Prantsusmaa
* Holstebro, Taani
* Houffalize'i vald, Belgia
* Bad Kötzting, Saksamaa
* Meerssen, Madalmaad
* Niederanven, Luksemburg
* Préveza, Kreeka
* Sesimbra, Portugal
* Sherborne, Suurbritannia

### Hiljem liitunud linnad
Ühendus on võtnud juurde uusi liikmeid Euroopa Liiduga hiljem liitunud riikidest:
* Karkkila, Soome (1997)
* Oxelösund, Rootsi (1998)
* Judenburg, Austria (1999)
* Chojna, Poola (2004)
* Köszeg, Ungari (2004)
* Sigulda, Läti (2004)
* Sušice, Tšehhi (2004)
* Türi, Eesti (2004)
* Zvolen, Slovakkia (2007)
* Prienai, Leedu, (2008)
* Marsaskala, Malta (2009)
* Siret, Rumeenia (2010)

### Kandidaadid
* Geroskipou, Küpros
* Sloveenia linnad Celje, Portorož, Škofja Loka

## Välislingid
*Ühenduse koduleht
Budapesti XVII ringkond

**Budapesti XVII ringkond** (ungari keeles *Budapest XVII. kerülete*) on linnaringkond Budapestis, mis asub kesklinnast idas. Ringkond kasutab ka nime **Rákosmente**.

Ringkond piirneb idas väikelinna Péceliga.

## Viited

## Välislingid

* Ringkond koduleht *(ungari keeles)*
Gyula

**Gyula** on linn Ungaris Békési komitaadis, Gyula kreisi halduskeskus. Asub Rumeenia piiri lähedal Fehér-Körösi jõe ääres.
 
Esimesed teated Gyulast pärinevad 1313. aastast, kui seal asus klooster.

Linn on Ungari rumeenlaste keskus. 2,3% linnaelanikest on rumeenlased. Linnas asub ainuke rumeeniakeelset keskharidust andev kool Ungaris.

Linnas asub 13. sajandist pärit kindlus.

Gyulas on sündinud helilooja Ferenc Erkel, kirjanik László Krasznahorkai ja maletaja Imre König.

## Viited

## Välislingid

* Gyula koduleht (ungari keeles)
Aasta ärijuht

**Aasta ärijuht** on auhind, mille annab Estonian Business School tuntud ja hea mainega ärijuhile tema panuse eest ettevõtte arendamisel.

Auhinda antakse välja alates 1991. aastast. Aunimetuse saajale antakse rändauhind, pronksist buldogi kuju.

## Auhinna saanud
* Rein Kaarepere (1991)
* Vladimir Galkin (1992)
* Meelis Milder (1993)
* Hans H. Luik (1994)
* Hannes Tamjärv (1995)
* Olari Taal (1996)
* Jüri Käo (1997)
* Meelis Virkebau (1998)
* Allan Martinson (1999)
* Tarmo Noop (2000)
* Indrek Neivelt (2001)
* Mati Polli (2002)
* Enn Pant (2003)
* Toomas Annus (2004)
* Fjodor Berman (2005)
* Toomas Luman (2006)
* Aivar Rehe (2007)
* Teet Jagomägi (2008)
* Peter Hunt (2009)
* Jaan Puusaag (2010)
* Joakim Helenius (2011)
* Anne Samlik (2012)
* Viljar Arakas (2013)
* Bo Henriksson (2014)
* Margus Vanaselja (2015)
Paks

**Paks** on linn Ungaris Tolna komitaadis, Paksi kreisi halduskeskus.

Paks asub Doonau ääres, umbes 100 km Budapestist lõuna pool. Paksis elab ligi 20 000 inimest.

1774 rajati linna kalvinistlik kirik, 1884 luteri kirik ja 1901 katoliiklik basiilika Jeesuse Südame kirik. 1987–1991 valmis Imre Makoveczi projekteeritud katoliiklik Püha Vaimu kirik.

Linnas asub Ungari ainuke, 1983. aastal rajatud tuumaelektrijaam, mis toodab ligi 40% Ungari elektrist.

Paksis ei ole raudteed. Linnast saab maanteed ja Doonaud mööda sõita põhja poole Dunaújvárosisse ja Budapesti. Doonaud mööda saab sõita lõuna poole Bajasse ja Mohácsisse. Maanteed mööda saab sõita lõuna poole komitaadi keskusse Szekszárdi ja komitaadile nime andnud Tolnasse.

Linna jalgpalliklubi Paksi SE mängib Ungari kõrgeimas liigas Nemzeti Bajnokság I.

Paksil on kolm sõpruslinna: Poolas asuv Gubin ning Saksamaal asuvad Lauda-Königshofen Baden-Württembergis ja Reichertshofen Baieris.

Paksis korraldatakse kevadfestivali ning seal toimub ka rahvusvaheline bluusi-, džässi-, roki- ja gastronoomiafestival.

## Viited

## Välislingid

* Paksi koduleht
Pille Kivihall

**Pille Kivihall** (kuni 1986. aastani **Kaljuste**; sündinud 15. juunil 1964) on eesti nahakunstnik.

Pille Kivihall lõpetas 1982. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1988. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi nahkehistöö erialal.

Ta on tegutsenud vabakutselise kunstnikuna, olnud aastatel 1992–1997 Kunstitoodete Kombinaadi ARS (hiljem ettevõtte ARS Ehisnahk) kunstiline juht ja 1997–1998 Eesti Nahkehistöö konsultant. Aastal 1995 kuulus ta Katariina Gildi ja selle gildi nahakoja asutajate hulka.

Ta on alates 1984. aastast esinenud paljudel näitustel.

Aastatel 2002–2006 oli Pille Kivihall Eesti Nahakunstnike Liidu esimees.

## Välislingid
* Tutvustus Eesti Nahakunstnike Liidu lehel
* Tutvustus ON-Grupi lehel
Tartu ülikooli arhitekt

*Siin on loetletud [[Tartu ülikool]]i [[arhitektid]] ja ülikooli arhitekti kohusetäitjad. 

*Artiklitele Tartu ülikooli arhitektide kohta lisatakse kategooria Eesti arhitektid.

## Vaata ka
*Eesti arhitektide loend
*Tartu linnaarhitektide ja linna ehitusmeistrite loend

## Allikaid
*Voldemar Vaga. "Tartu Ülikooli arkitektid". Tartu 1928 ()