open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ian Wright

**Ian Edward Wright** (sündinud 3. novembril 1963 London) on endine Inglismaa jalgpallur ja ründaja.

Wright sõlmis esimese profilepingu Crystal Palace FC-ga 1985. aastal 21-aastaselt. Kuue hooaja jooksul klubis lõi ta 117 mänguga kokku 277 väravat, millega oli klubi kõigi aegade paremuselt kolmas väravakütt.           

1991. aasta septembris sõlmis ta 2,5 miljoni naela eest lepingu Arsenal FC-ga, mis oli siis klubi rekord. Temast sai 1990. aastatel Arsenali üks olulisemaid mängijaid, kuus hooaega järjest oli ta klubi parim väravakütt. 1996. aasta novembris nimetati ta Premier League'is kuu mängijaks. Kui ta 1998. aastal lahkus, oli ta 185 väravaga Arsenali kõigi aegade parim väravakütt, sellest ajast alates on temast möödunud Thierry Henry.

Pärast Arsenali mängis ta lühimat aega klubides West Ham United FC, Nottingham Forest FC, Celtic FC ja Burnley FC. Ta lõpetas jalgpallurikarjääri 2000. aastal. Pärast seda on ta töötanud tele- ja raadiosaadete saatejuhina.
Splanhnopleuramesenhüüm

**Splanhnopleuramesenhüüm** (*Mesenchyma splanchnopleurale*) on struktuur, mis tekib embrüogeneesi käigus, kui lateraalplaadi mesoderm lõheneb kaheks kihiks. Sisekiht ehk splanhiline mesoderm (tsöloomiväline mesoderm) liitub endodermiga, moodustades splanhnopleura.
Endokardiaalsed torud

**Endokardiaalsed torud** ehk **endokardiaalsed südametorud** on embrüo paarilised piirkonnad, mis tekivad kolmanda rasedusnädala keskpaigaks ja koosnevad eellasrakkudest primitiivse südametoru arenguks. Need pärinevad lateraalplaadi mesodermist ja moodustuvad algselt angioblastiliste veresoonte kokkukasvamisel kummalgi pool embrüo keskjoont. Endokarditorud on väga lähedased eelsoolele.  

Kui neljandal rasedusnädalal algab embrüo voltumine horisontaaltasandil, siis endokarditorud kohtuvad keskjoonel, et moodustada primitiivne südametoru, millest lõpuks saab endokard. Müokard moodustub südametoru ümbritsevatest mesodermirakkudest, epikard moodustub teistest rakkudest, tõenäoliselt neuraalharja rakkudest.

## Viited
Virginie Despentes

**Virginie Despentes** [viržin'i dep'ant] (kodanikunimega **Virginie Daget**; sündinud 13. juunil 1969 Nancys) on prantsuse feministlik kirjanik ja filmilavastaja. Tema 1994. aastal ilmunud esikromaan "Kepi mind" pälvis palju tähelepanu.

Oma teostes käsitleb ta sageli prostitutsiooni, pornograafiat ja elu vaesuses.

Enne kirjanikukarjääri algust teenis ta aastaid leiba seksitöötajana, samuti vabakutselise rokiajakirjaniku ja pornofilmikriitikuna.

2000. aastal valmis esimene Despentesi lavastatud film "Kepi mind" ("Baise-moi"), mis valmis tema samanimelise romaani põhjal.

## Teosed
* "Kepi mind" ("Baise-moi" 1994)
* "King Kongi teooria" („King Kong Théorie” 2006, eesti keeles 2023)
* "Les Chiennes savantes" (1996)
* "Les Jolies Choses" (1998)
* "Mordre au travers" (1999)
* "Trois étoiles" (koos Nora Hamdiga, 2002)
* "Bye bye Blondie" (2004)
* "Apocalypse Bébé" (2010)
* "Vernon Subutex" (1.-2015, 2.-2015, 3.-2017, eesti keeles 2019, 2020 ja 2021)
* "Cher connard" (2022)

## Tunnustus
*Flore'i auhind (1998)
*Renaudot' auhind (2010)
*Landerneau auhind (2015)

## Viited

## Välislingid

*Maria Esko, Millega ravida ravimatut?, Looming, 10/2018
Primitiivne südametoru

**Primitiivne südametoru** ehk **südametoru** on südame arengu varaseim staadium.

Vere voolamise suunas koosneb see venoosurkest, primitiivsest kojast, primitiivsest vatsakesest, südamesibulast ja arterioostüvest.

See kujunevad algselt lateraalplaadi mesodermist. See tekib endokardiaalsete torudede liitumisel; inimesel alates embrüogeneesi 21. päevast.

## Viited
Kodade virvendus

**Kodade virvendus** (**AF**, **AFib**, **A-fib**), tuntud ka kui **kodade virvendusarütmia** (**KVA**), **kodade fibrillatsioon** ja **absoluutne arütmia**, on südame rütmihäire, mille korral tõmbuvad südamekojad kiiresti ja ebaregulaarselt kokku.

Selle tervisehäire korral ei suuda südametööd juhtiv siinussõlm väljasaadetavaid elektriimpulsse ehk siinusrütmi koordineerida, mis paneb südamekojad korrapärase kokkutõmbumise asemel virvendama: kodade kokkutõmbed toimuvad ebaregulaarselt, ebaühtlase kiirusega ja omavahel kooskõlastamata. Osalt kanduvad korrapäratud elektriimpulsid üle ka südamevatsakestele, pannes needki ebaregulaarselt kokku tõmbuma ning muutes pulsi ebaregulaarseks. Kui tavaliselt lööb süda umbes 60–90 minutis, siis kodade virvendusarütmia ajal võib südame löögisagedus tõusta 140–180 või 150–300 korrani minutis. KVA avaldub lühiajaliste episoodide ehk paroksüsmidena või püsiva kroonilise haigusena.

See on üks sagedasemaid südame rütmihäireid, kusjuures selle esinemissagedus kasvab jätkuvalt. 

Tervisehäire põhiline riskitegur on kõrge vanus. Samas on oluliseks peetud ka elustiili (suitsetamine, alkoholism, ülekaalulisus, vähene füüsiline aktiivsus, stress) ning varasemaid kroonilisi haigusi, nagu kõrgvererõhktõbi, südame isheemiatõbi, südamepuudulikkus, diabeet, uneapnoe ja kilpnäärme talitlushäired. Sümptomid võivad puududa, kuid häire ajal võib esineda südamepekslemist, valu rinnus, peapööritust või nõrkust.

Kodade virvendus ei ole iseenesest eluohtlik, kuid selle tüsistustena võivad tekkida insult ja südamepuudulikkus. Insuldi riski on kodade virvenduse diagnoosiga inimestel hinnatud tavalisest umbes viis korda suuremaks.

## Vaata ka
* Vatsakeste virvendus

## Viited
Joosep Susi

**Joosep Susi** (sündinud 13. märtsil 1989) on eesti ajakirjanik, kirjandusteadlane ja -didaktik.

## Haridus
Joosep Susi on lõpetanud 2008. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ja 2013. aastal Tartu Ülikooli kirjanduse ja kultuuriteaduste erialal. 2016. aastal kaitses ta samas magistritöö "Lünk kirjanduse ruumis. Võimalikke lähenemisi ühele kirjandusteoreetilisele mõistele".

## Töökäik
Alates 2019. aastast töötab ta Tallinna Ülikooli kirjandusõpetuse ja eesti kirjanduse külalis- ja alates 2020. aastast nooremlektorina.

## Teadus- ja muu tegevus
Ta uurib nüüdisluulet ja luuleteooriat, õpetab emakeeleõpetajaid ja on süvenenud kirjandusdidaktika, iseäranis luuledidaktika maailma. Ta on üks kirjandusõpetuse eestkõnelejaid ja populariseerijaid. Ta on kirjandusteoste analüüsi ja tõlgendamise teemaliste Videoõpsi loengute üks autoreid. 2022. aasta sügisel oli ta koos Lauri Leesiga kirjandusõpetuseteemalise "Kultuurisaate" külaline.
## Tunnustus
* 2015 – ajakirja Värske Rõhk aastapreemia (essee "Kuidas kirjutada head aega?" eest)
* 2019 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (koos Agnes Neieriga , artikliauhind: "Verbaalse ja visuaalse dialoog. Sissejuhatus lüürilise luule ja foto vastastikmõjusse")
* 2021 – Tartu Ülikooli aumärk
* 2022 – Sirbi laureaat

## Viited
Davõd Tšerkaskõi

**Davõd Janovõtš Tšerkaskõi** (ukraina keeles Давид Янович Черкаський; 23. august 1932 – 30. oktoober 2018) oli Nõukogude ja Ukraina animafilmide režissöör ja stsenarist. Ta tegi Kõjivnaukfilmile mitmeid animatsioonipilte.

## Elulugu
Davõd Tšerkaskõi sündis 1932. aastal Ukraina NSV-s Špolas. Tšerkaskõi lõpetas Kiievi Ehitusinstituudi. Ta märkis, et nõukogude vanemad eeldasid Nõukogude Liidu osalemist sõjas ja registreerisid oma lapsed hiljem, et viivitada nende sõjaväkke värbamisega. Tšerkaskõi tunnistas intervjuus, et on sündinud 23. augustil 1932. Teise maailmasõja ajal evakueeriti ta koos emaga külla Venemaal Tškalovi linna (tänapäeval Orenburg) lähedale.

David Tšerkaskõi kuulus Ukraina võimlejate koondisse. 50.–80. eluaastani harrastas Tšerkaskõi mäesuusatamist.

Pärast Stalini surma sai Tšerkaskõi teada, et tema perekond on pärit väikesest Špola linnast Kesk-Ukrainas ja tal on sugulased Ameerika Ühendriikides. Tema isa oli pärast revolutsiooni tüpograafiadirektor ja hiljem oli ta justiitsküsimuste rahvakomissari abi.

Ta oli abielus animaatori ja animarežissööri Natalja Martšenkovaga.

## Filmograafia
### Režissöör
* 1964 "Musta kuninga mõistatus" (vene keeles Тайна чёрного короля) koos Sergei Ljaliniga
* 1967 "Columbus maandub rannikul" (vene keeles Колумб причаливает к берегу)
* 1969 "Saladuslik Buffee" (vene keeles Мистерия-буфф)
* 1970 "Lühijutud" (vene keeles Короткие истории)
* 1971 "Võlur Ohh" (vene keeles Волшебник Ох)
* 1972 "Vastu tahtmist ümber maailma" (vene keeles Вокруг света поневоле)
* 1974 "Vaaraod, hüvasti!" (vene keeles Прощайте, фараоны!) koos Vjatšeslav Vinnikuga
* 1975 "Mida kuradit sa tahad?" (vene keeles Какого рожна хочется?)
* 1979 "Kapten Wrongeli seiklused" (vene keeles Приключения капитана Врунгеля)
* 1983 "Tiivad" (vene keeles Крылья)
* 1984 "Doktor Aibolit" (vene keeles Доктор Айболит)
* 1988 "Aarete saar" (vene keeles Остров сокровищ)
* 1992 "Hullud makaronid ehk professor Bugensberg" (vene keeles Макароны смерти, или Ошибка профессора Буггенсберга) filmi ei tehtud valmis

## Viited
Süü–häbi–hirmu spekter kultuurides

Kultuuriantropoloogias sai erinevate kultuuride liigitamine kas **süü-kultuur**, **häbi-kultuur** või **hirmu-kultuur** tuntuks tänu Ruth Benedicti raamatule "Krüsanteem ja mõõk", kus ta kirjeldas Ameerika kultuuri kui "süü-kultuuri" ja Jaapani kultuuri kui "häbikultuuri". 
(Kultuuri asemel võib kasutada ka väljendit "ühiskond").

Erinevused kultuuride vahel tekivad vastavalt sellele kuidas valitsus ja inimesed ise reguleerivad inimeste käitumist seaduste, ärireeglite või sotsiaalse etiketiga. Seda klassifikatsiooni on rakendatud eriti nn "apollonlikele" ühiskondadele, sorteerides neid vastavalt emotsioonidele, mida nad kasutavad üksikisikute (eriti laste) kontrollimiseks ja sotsiaalse korra säilitamiseks, meelitades neid normidele allumisele ja vastavusele. 

* Süü-kultuuris hoitakse kontrolli inimeste üle tekitades hukkamõistetud käitumisviiside eest süütunnet. Süü maailmavaade keskendub seadusele ja karistusele. Karistada võib saada kas praeguses või järgmises elus. Sellises kultuuris elav inimene võib küsida: "Kas mu käitumine on õiglane või ebaõiglane?" Selline kultuur rõhutab ka individuaalset südametunnistust. 

* Häbi-kultuuris on kontrollivahendiks häbi sisendamine ja sellega kaasnev ähvardus saada teiste poolt tõrjutud. Häbi (millega seondub ka mõiste "Au") maailmavaade otsib "au tasakaalu" ja võib viia kättemaksu dünaamikateni. Sellises kultuuris elav inimene võib küsida: "Kas ma näen välja häbiväärne, kui ma teen X?" või "Kuidas inimesed mind vaatavad, kui ma teen Y?" Häbikultuurid põhinevad tavaliselt uhkuse ja au mõistetel.  Sageli on olulised inimeste teod.

* Hirmuühiskonnas hoitakse kontrolli tekitades inimestes hirmu oma teo tagajärgede ees. Hirmu maailmavaade keskendub füüsilisele domineerimisele. Sellises kultuuris elav inimene võib küsida: "Kas keegi teeb mulle haiget, kui ma seda teen?" 

## Viited
Mahinur Özdemir

**Mahinur Özdemir** (sündinud 7. novembril 1982 Schaerbeekis) on endine Belgia poliitik ning Türgi diplomaat ja poliitik. Ta on noorim ja esimene naissoost parlamendiliige, kes kannab hidžaabi. Ta visati Humanistlikust Demokraatlikust Keskerakonnast (cdH) välja Armeenia genotsiidi eitamise eest 2015. aastal. Ta oli aastatel 2020–2023 Türgi suursaadik Alžeerias. Ta on 4. juunist 2023 Türgi pere- ja sotsiaalteenuste minister.

## Elulugu
Mahinur Özdemir sündis aastal 1982 Schaerbeekis Belgias. Ta on Konya ja Afyonkarahisari provintsist pärit türklaste perekonna kolmanda põlvkonna liige. Ta on lõpetanud Brüsselis prantsuse keelse ülikooli *Université libre de Bruxelles*i, tal on magistrkraad avaliku halduse alal (algul tahtis ta õppida õigusteadust, kuid mõistis, et hidžaabi kandjana on tal karjääri võimalused piiratud). Lisaks oli ta mitmete Scharbeeki valitsusväliste organisatsioonide aktiivne liige ja üliõpilasorganisatsiooni asutaja. Aastal 2009 liitus ta kristlike demokraatide Humanistliku Demokraatliku Keskerakonnaga ja sama aasta juunis valiti ta sealt Pealinna Brüsseli piirkonna parlamendi liikmeks. Temast sai esimene parlamendiliige, kes kandis hidžaabi.

29. mail 2015 visati ta Humanistliku Demokraatliku Keskerakonna ridadest välja pärast seda, kui ta keeldus nimetamast Esimese maailmasõja ajal toimunud armeenlaste veresauna genotsiidiks. Erakonna juht teatas, et tema tegu on vastuolus erakonna moraalipõhimõtetega ja kõik erakonna liikmed, kes ei tunnista Armeenia genotsiidi, heidetakse erakonnast välja. Mahinur Özdemir ise väitis seda juhtumit kommenteerides, et tema tegu on sõnavabaduse ilminguga. Tema toetuseks korraldas meeleavaldusi Brüsseli türgi kogukond, samuti toetas teda Õigluse ja Arengu Partei. Seejärel jätkas ta poliitikas sõltumatu parlamendiliikmena. Ta ei kandideerinud enam 2018. aasta kohalikel valimistel. Ta ei kandideerinud ka 2019. aasta parlamendivalimistel.

2020. aasta jaanuaris määras Türgi valitsus Özdemiri riigi suursaadikuks Alžeerias. Seejärel sai temast ka Islami Koostöö Organisatsiooni Naiste Ülemnõukogu liige. Pärast president Recep Tayyip Erdoğani tagasivalimist on ta 4. juunist 2023 Türgi pere- ja sotsiaalteenuste minister.

## Isiklikku
Ta on 30. juulist 2010 abielus, ta on kahe lapse ema.

Tal on Belgia ja Türgi kodakondsus. Ta valdab türgi ja prantsuse keelt emakeelena, lisaks valdab ta hollandi, inglise ja hispaania keelt.
Werner von Siemens

:*Helilooja kohta vaata artiklit [[Ernst von Siemens]].*

**Ernst Werner Siemens** (aastast 1888 **[[von]] Siemens**; 13. detsember 1816 – 6. detsember 1892) oli saksa elektriinsener, leiutaja ja ärimagnaat. Siemensi järgi on nimetatud SI-süsteemi juhtivuse mõõtühik siimens. Ta rajas omanimelise elektri- ja telekommunikatsiooniettevõtte Siemens.

## Vaata ka
* Friedrich von Hefner-Alteneck
* Werner von Siemensi sõrmus
* Saksa leiutajate loend
* Elektrotehnika ajalugu
* Dielektrik-barjäärlahendus
* Alalisvoolugeneraator
* Elektrivedur
* Elektrigeneraator
* Lift
* Mikroplasma
* Trollibuss

## Viited

## Kirjandus
**Shaping the Future. The Siemens Entrepreneurs 1847–2018.* Ed. Siemens Historical Institute, Hamburg 2018, .
*Werner von Siemens, *Lebenserinnerungen*, Berlin, 1892 (reprinted as *Mein Leben*, Zeulenroda, 1939).
* Werner von Siemens, *Scientific & Technical Papers of Werner von Siemens*. Vol. 1: Scientific Papers and Addresses, London, 1892; Vol. 2: Technical Papers, London, 1895.
* Sigfrid von Weiher, *Werner von Siemens, A Life in the Service of Science, Technology and Industry*, Göttingen, 1975.
* Wilfried Feldenkirchen, *Werner von Siemens, Inventor and International Entrepreneur*. Columbus, Ohio, 1994.
* Nathalie von Siemens, *A Brimming Spirit. Werner von Siemens in Letters. A Modern Entrepreneurial History*, Murmann Publishers, 2016, .
*Lifelines: Werner von Siemens, Vol. 5, ed. Siemens Historical Institute, Berlin 2016

## Välislingid
* Elulugu, Siemens Corporate Archives
* Loudspeaker History (U. of San Diego)
* Lühike elulugu
Kühne Logistics University

**KLU** (Kühne Logistics University) on Saksamaal Hamburgis asuv riiklik akrediteeritud ülikool, mis koolitab tugeva protsessilise mõtteviisi ja oskustega juhte, võttes aluseks ülikooli peamised pädevusvaldkonnad nagu digitaalne ümberkujundamine, jätkusuutlikkus ja ettevõtlus. Kühne Sihtasutuse toetusel edendab KLU oma teadus- ja õppetegevuse kaudu eelkõige logistikat ning tarneahela juhtimist.

## Ajalugu
KLU asutasid 2010. aastal Klaus-Michael Kühne ja tema sihtasutus Kühne Sihtasutus, mis asub Šveitsis Schindellegis. 2013. aastal avati Hamburgi HafenCity ülikoolilinnak Hamburgi endise linnapea ja praeguse Saksamaa kantsleri Olaf Scholzi poolt.  Koos INSEADiga avas KLU 2016.   aastal oma humanitaarlogistikakeskuse. Aastal 2021 sai KLU Studyportalsi poolt hinnangu kui Best University Worldwide (ülemaailmselt parim ülikool). KLU kavatseb avada mitu ülikoolilinnakut Aasias, Ladina-Ameerikas ja Aafrikas.

## Hinnangud
Kõik KLU kursused on akrediteeritud Rahvusvahelise ärijuhtimise akrediteerimise sihtasutuse (FIBAA) poolt. Tuginedes ainult üliõpilaste hinnangutele, sai KLU 2021. aastal Studyportalsilt ülemaailmse üliõpilaste rahulolu auhinna.

## Partnerülikoolid
* Chalmersi Tehnikaülikool
* EM Strasbourg Business School
* Erasmuse Rotterdami ülikool
* Kõrgem Majanduskool
* Leuveni Katoliiklik Ülikool
* Nottinghami Ülikool
* Reykjavíki ülikool
* Singapuri Riiklik Ülikool
* Tongji Ülikool

## Esimehed
* Wolfgang Peiner (2010-2012) 
* Thomas Strothotte (2013-2022) 
* Andreas Kaplan (alates 2023. aastast) 
## Viited


## Välislingid
* Ametlik koduleht
Rakettrelvastus

**Rakettrelvastus** on maa-, õhu- või meresihtmärkide hävitamiseks ette nähtud mitmesuguste raketikomplekside kogum.
Kaugrelva, millega hävitusvahendid toimetatakse sihtmärgini reaktiivmootori või rakettmootoriga varustatud mehitamata lendkeha (rakettide) abil, nimetatakse **rakettrelvaks**.

## Jaotus
*strateegiline rakettrelvastus
*taktikaline rakettrelvastus

### Jaotus lennukauguse järgi
*mandritevahelised raketid
*keskmaaraketid
*lähimaaraketid

### Muu jaotus
Rakettrelvi liigitatakse ka muude parameetrite järgi (näiteks kasutuskeskkonna, mobiilsuse, lennu iseloomu,  lennukeskkonna, juhtimistüübi, sihtotstarbe jms järgi).

## Vaata ka
*Raketikompleks
*Tuumarelv

## Viited
Barvihha

**Barvihha** (vene keeles Барвиха) on alevik Venemaal Moskva oblasti Odintsovo linnaringkonnas. Barvihha asub Moskvast läände jäävas piirkonnas, mida tuntakse Rubljovkana.

Aleviku territooriumil asuvad kaubandus- ja spaakeskus, sanatoorium Barvihha, Venemaa presidendi puhke- ja ravikeskus.

Nõukogude Liidu ajal asusid Barvihhas kõrgete riigiametnike ja intelligentsi tuntud esindajate suvilad. 1990. aastail lisandusid uusrikaste luksuslikud villad. 

Barvihhast kaks kilomeetrit põhja suunas asub samanimeline küla.

## Vaata ka
*Novo-Ogarjovo

## Välislingid
Francisco Largo Caballero

**Francisco Largo Caballero** (15. oktoober 1869 Madrid – 23. märts 1946 Pariis) oli Hispaania ametiühingutegelane ja poliitik, ta oli Hispaania Sotsialistliku Tööpartei liige. Ta oli 4. septembrist 1936 kuni 17. maini 1937 Hispaania peaminister.

Ta oli ametiühingutegelane, osales ehitustööliste esimesel streigil 1890. aastal, astus Hispaania Sotsialistliku Tööpartei ridadesse aastal 1894. Osales 1917. aastal üldstreigi korraldanud komitee tegevuses, mille eest mõisteti eluaegne vangistus, mida hakkas kandma 1917. aastal. Cartagena vanglas. Aasta hiljem valiti ta aga Cortese (parlamendi) saadikuks ja vabastati vanglast. Kindral Miguel Primo de Rivera diktatuuri ajal toetas ta koostööd režiimiga, et säilitada võimalus ametiühingute seaduslikuks tegevuseks, oli ta riiginõunik (vastupidisel ametikohal oli teine ​​sotsialistlik liider, Indalecio Prieto). Aastatel 1908–1918 oli ta Tööliste Pealiidu asepresident ja 1918–1937 peasekretär. 1930. aastal sai temast monarhia kukutamist ette valmistanud revolutsioonikomitee liige, mille eest ta sama aasta detsembris arreteeriti.
Marchfeld

**Marchfeld** (*[[Morava jõgi|Morava]] väli*) on Viini nõo põhjaosa, mis on Ida-Alpide ja Lääne-Karpaatide vaheline settenõgu.

## Ajalugu ja paiknemine

See ajalooline piirkond on teada Marchfeldi lahingust. See asub Weinvierteli kaguosas Gänserndorfi ringkonnas ja on Morava jõest moodustunud vesikond.

## Vaatamisväärsused

* Schloss Hof
* Schloss Marchegg
Endel Kriisa

**Endel Kriisa** (24. veebruar 1927 – 7. juuli 2020) oli Eesti kaitseväe veteran.

Endel Kriisa sündis Lõuna-Eestis. 1944. aastal pärast kooliasutuse sulgemist otsustas Endel astuda Saksa abiteenistusse. Suvel oli kogunemine Pärnus, kust suunati ta edasi koos kaaslastega Riia lähistele. Seal kaevasid nad kaevikuid ja olid abiks raudtee ehitustöödel. Haigestus aga kollatõppe ja oli haiglas. Pärast haiglast vabanemist hakkasid koos kahe kaaslasega omaalgatuslikult lääne poole sõitma rongides jänestena. Pärast vintsutusi ja segadusi, milles põhjuseks oli osalt ka kasin võõrkeeleoskus, suunati Neuhammeri laagrisse ja siis Hradisko allohvitseride koolitusele, kus ta kohtus Endel Vaheriga (hilisema nimega Vello Salo).

Sealt sattus 1945. aasta aprillis Sileesia rindel kohe pioneerpataljoni koosseisus eesrindele. Mai algul algas segane ja ohtlik taganemise ja taandumise tee. See oli kaootiline, täis ohte ja teadmatust, ka nälga. Väga raskeid olukordi, kus tuli olla reaalselt mahalaskmisel oli kaks. Üks neist Tšehhis, kus tuvastati õlavarrel veregrupimärgi järgi tema kuulumine Saksa armeesse, kuid päästis viimasel hetkel kohale jõudnud Tšehhi sõjaväelane, kes käskis kinnivõetud viia kogunemislaagrisse. Tšehhis oli suhtumine eriti jube ja jõhker, ka tuli kokkupuuteid pommitamiste ja muu hävinguga. Mingil hetkel oli veel võimalus Briti tsooni saada ja seda üritasid nad mõne kaaslasega ka kasutada, kuid sattusid kokku Vene sõjaväelastega, kes nad ikkagi ida poole suunasid. Nii sattus Endel selle asemel, et lubatud kodumaale jõuda, hoopis NKVD laagrisse, kus üleöö tekkis relvastatud valve koos verekoertega ja liikumiskeeld. 

Edasi viidi asukad Kaliningradi laagrisse, mis oma oludelt oli siiski suhteliselt inimlik normaalse laagriülema tõttu, kuid oli nälga ja jõhkrat vägivalda ikkagi. Edasi tuli Podolski laager, mis oli tõeline õudus. Väga valusa faktina rääkis Endel, kuidas ta väga kõrges palavikus rongivagunis ja liikumisvõimetuna tahtis juua ning pani vana konservipurgi vaguniaknast välja ja mille vene sõdur käest ära lõi. Laagrisse jõudmist ta enam ei mäletanud. Ta oli haige ja olukord oli väga kriitiline. Vaatamata väga ebainimlikele tingimustele laagris (27-kraadise külmaga metsatööd, magamine paljal tsementpõrandal, nälg, ülekuulamised öösiti) pidas ta kuidagi vastu ja 1946. aasta alguses toodi nooremad poisid Tallinna Kopli Pitsi tööpataljoni.

Eestis töötati Bekkeri ja Miinisadama ehitusel, hiljem Kilingi-Nõmme kandis metsatöödel. Alles 1950. aasta novembris sai ta vabaks kui repatrieeritu. Selle tõendi tõttu oli tal välistatud hariduse jätkamine ja ka töö leidmine oli raske. Viimaks sai ta tööle tehasesse "Volta", kus töötas kuni pensionile jäämiseni. Algul oli oma kodukoha külastamine Tartumaal Pangodi vallas tööpataljonist tuleku järel keeruline, oli tunda valvet ja umbusku. 1946. aastal suri ta isa, kuid matusele minek ei tulnud kõne allagi. 

Vangilaagri ajast alguse saanud terviseprobleemid saatsid teda kogu elu: tuli teha keerukas südameklapioperatsioon ja hiljem paigaldati südamestimulaator. Siiski elas ta sportlike ja tervislike eluviiside abil 93-aastaseks.

Tal oli kaks last.
Tambet Mumma

**Tambet Mumma** (sündinud 24. juulil 1974) on eesti muusikamänedžer, muusikaagentuuri Moonwalk kaasasutaja ja tegevjuht.  Ta on Stefani, Getter Jaani ja teiste Moonwalk artistide mänedzer.

Tambet Mumma valiti EMEA galal (Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad)  2023. aasta muusikamänedžeriks.
Veskimetsa kivikülv

**Veskimetsa kivikülv** on kivikülv Tallinnas Haabersti linnaosas Veskimäel; see jääb Tallinna Loomaaia territooriumile. 

Kivikülv asub Veskimetsa laialehise salumetsa all maa-alal pikkusega 900 m ja laiusega 350 m. Sinna on jääaja mandriliustik ja hilisem rannaäärne rüsijää kuhjanud hulga eri suurusega rändrahne. Kümne rändrahnu ümbermõõt on üle 10 meetri. Peaaegu kõik rahnud on sammaldunud.  

Kivikülv on võrdlemisi suur, umbes 16 hektarit.

Juurdepääs Veskimäele ja kivikülvile on avatud ainult loomaaia poolt.  

Kivikülvi tutvustab Veskimäel asuv 2018. aastal loodud elurikkuse püsinäitus ja õpperada. Paljude rändrahnude juures on sildid kiviminimetustega. Püsinäitus kajastab piirkonna geoloogilist ja kultuurilist ajalugu ning kirjeldab põhjalikult rahnudel kasvavaid samblaid.  

Kivikülvi lähedal asub lühike Kivikülvi tänav. 

## Viited
Mesoderm

**Mesoderm** on embrüoblasti keskmine looteleht. See on kõigi loomade, välja arvatud käsnade, ainuõõssete ja kammloomade, embrüol.  

## Asend
Mesoderm asetseb ektodermi ja entodermi vahel. Eri loomarühmadel moodustub see eri viisidel (gastrulatsioon).

Lameussidel ja kärssussidel annavad mesodermi vöödid sidekoe, mis täidab siseelunditevahelise ruumi, rõngussidel ja enamikul teistel selgrootutel liigenduvad mesodormi vöödid paarilisteks somiitideks sekundaarse õõne tsöloomiga. 

Selgrootutel liigendub mesoderm neurulatsiooni ajal külgedelt seljakeeliku algest keelikusegmentideks – somiitideks, nefrotoomideks ja segmenteerimata kõhumesodermiks – külgplaatideks.  
Mesodermist kujunevad hiljem seljakeelik, kõhred ja luud, lihased, neerud ja veresooned.

## Teke inimesel
Mesodermirakud tekivad inimesel 3. arengunädalal sisserännu teel epiblasti ja hüpoblasti vahel (enterotsöölia). 

## Mesodermist moodustuvad struktuurid
Mesodermist moodustuvad järgmised struktuurid: 

* seljakeelik ja sellest tekkivad lülivaheketaste säsituumad
* tsöloomi vooderdus
* luud
* skeletilihased
* sisekude
* siseelundite silelihased
* süda
* veresooned
* verelibled
* põrn
* lümfisõlmed
* lümfisooned
* neerupealise koor
* neerud
* sugunäärmed
* sisesuguelundid
* mikrogliia

## Mesodermi osad
* Intraembrüonaalne mesoderm, moodustub epiblastist
** aksiaalne mesoderm (seljakeelik)
** paraksiaalne mesoderm (somiidid; sklerotoom, müotoom, dermatoom)
** intermediaarne mesoderm ehk vahelmine mesoderm (kuse-suguelundkond)
** lateraalne mesoderm ehk külgplaatide mesoderm (kehaõõnte seroosne vooderdus: kelme)
* ekstraembrüonaalne mesoderm, moodustub hüpoblastist
** vooderdab kõldkesta

## Viited

## Välislingid
Embrüoblast

**Embrüoblast** on blastotsüsti osa, millest areneb embrüo.

Embrüoblast jaguneb imetajatel (välja  arvatud ürgimetajatel, kellel ei ole blastotsüsti ja seetõttu ka mitte embrüoblasti) pärast gastrulatsiooni kolmeks looteleheks:
*entoderm
*mesoderm
*ektoderm

Inimesel toimub embrüorakkude diferentseerumine embrüoblastiks ja trofoblastiks embrüogeneesi umbes 4. päev. 

Embrüoblastist saadakse embrüonaalseid tüvirakke. 

## Vaata ka
* Epiblast
* Hüpoblast
Novaja Tavolžanka

**Novaja Tavolžanka** on küla Venemaal Belgorodi oblastis Šebekino rajoonis.

Küla asub umbes 3,5 km kaugusel Venemaa-Ukraina piirist.

## Viited

## Välislingid
Red Velvet (kook)

**Punane sametkook** ehk **Red Velvet** on magustoit, mis on tuntud oma punase värvi, niiske tekstuuri ja maitse poolest. Tegemist on klassikalise Ameerika koogiga, mis on aastate jooksul kogunud laialdast tuntust nii Ameerika Ühendriikides kui ka mujal maailmas.

## Ajalugu
Punane sametkook pärineb 20. sajandi alguse Ameerika Ühendriikidest. Selle populaarsus kasvas märkimisväärselt teise maailmasõja ajal, kui pagarid avastasid, et peeti saab kasutada naturaalse toiduvärvi asendajana. Sellest ajast sai punane toon koogi tunnuseks.

## Koostisosad ja valmistamine
Red Velveti koogi peamised koostisosad on jahu, suhkur, pett, kakaopulber, söögisooda, äädikas, vaniljeekstrakt, punane toiduvärv ja toorjuust .

Koogi valmistamiseks segatakse kuivained omavahel ja märjad ained eraldi. Seejärel lisatakse märjad koostisosad järk-järgult kuivsegusse, luues ühtlase tekstuuri. Seejärel valatakse tainas koogivormidesse ja küpsetatakse ahjus kuni täieliku küpsemiseni. Pärast jahtumist on koogid tavaliselt kihilised ja kaetud toorjuustukreemiga.

## Kultuuriline tähendus
Red Velvet koogil on Ameerika kulinaarsetes traditsioonides oluline koht . Seda seostatakse sageli pidustuste ja eriliste sündmustega, nagu sünnipäevad, pulmad ja pühad. Koogi erkpunane värv ja ainulaadne maitse muudavad selle visuaalselt atraktiivseks ja maitsvaks maiuspalaks, mis paistab toidulaudadel silma.

Kook on populaarsust kogunud ka väljaspool Ameerika Ühendriike. Sellest on saanud nõutud magustoit mitmel pool maailmas, sealhulgas Euroopas ja Aasias. Red Velvetit on kasutatud erinevates kulinaarsetes saadetes ja filmides, mis veelgi tugevdab selle staatust populaarse magustoiduna.

## Viited
Muuseumikaart

**Muuseumikaart** on Eesti muuseumiühingu asutatud Eesti muuseumide digitaalne ühispilet, mis võeti kasutusse 2023. aasta aprillis. Isikustatud muuseumikaart kehtib 12 kuud alates esimesest muuseumikülastusest ning sellega pääseb piiramatult enam kui 120 muuseumisse ja enam kui 500 näitusele. Muuseumikaardiga on liitunud muuseume üle Eesti, sh kõik Tartu muuseumid.

Muuseumikaardi hind on 65 eurot. Muuseumikaardi tulud jaotatakse muuseumidele külastuste arvu ja piletihinna alusel. Esimese muuseumikaardi omanik on Sirje Karis. Esimese aasta järel oli muuseumikaardi omanikke kokku üle 14 000 ning sellega tehti rohkem kui 85 000 muuseumikülastust. 

Eesti muuseumikaardi eeskujuks oli Soomes 2015. aastal loodud Museokortti.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
Pedro Raul

**Pedro Raul Garay da Silva** (sündinud 5. novembril 1996 Porto Alegres) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Mehhiko kõrgliigaklubis Toluca.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Esporte Clube Cruzeiro.

2017. aasta septembris liitus Pedro Raul Portugali klubiga Vitória de Guimarães, kuid ta sai mänguaega vaid klubi reservmeeskonnas Portugali esiliigas. 2019. aasta jaanuaris naasis ta Brasiiliasse, kui liitus laenulepingu alusel Brasiilia esiliigaklubiga Atlético Goianiense. 2019. aastal võitis ta klubiga Goiási osariigi meistrivõistlused ja kindlustas klubiga pääsu Brasiilia kõrgliigasse.

2020. aasta jaanuaris sõlmis Pedro Raul lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Botafogo. 2020. aasta hooajal lõi ta Brasiilia kõrgliigas 25 mänguga seitse väravat.

2021. aasta veebruaris siirdus Pedrol Raul Jaapani kõrgliigaklubisse Kashiwa Reysol. Seal ta aga kindlaks põhimängijaks ei kujunenud. 2021. aasta teises pooles mängis ta Kashiwa Reysolist laenul Mehhiko kõrgliigaklubis FC Juárez. 2022. aastal oli ta laenul Brasiilia kõrgliigaklubis Goiás. 2022. aasta oli Pedro Rauli jaoks väga edukas, kui ta lõi Brasiilia kõrgliigas 19 väravat ja valiti liigahooaja sümboolsesse koosseisu.

2022. aasta detsembris sõlmis ta püsiva lepingu Brasiilia kõrgliigaklubisga Vasco da Gama. 2023. aasta esimene pool tema jaoks Vasco da Gamas mämngides Brasiilia kõrgliigas nii edukas enam ei olnud kui eelmine hooaeg, kui 12 mänguga lõi ta vaid kaks väravat. 2023. aasta juulis siirdus ta Mehhiko kõrgliigaklubisse Toluca.

## Viited
Tinki vinkiinikhape

**Tinki vinkiinikhape** (IUPAC nimetus tsükloprop-2-een karboksüülhape) on mükotoksiin, mida leidub mõnedes seentes, nagu näiteks Russula subnigricans.

Allaneelamisel põhjustab molekul teadaolevalt rabdomüolüüsi.

Hiirtel on selle molekuli suukaudne LD50 2,5 mg/kg ja mürgistusele viitab seerumi kreatiinfosfokinaasi aktiivsuse suurenemine.
Schneeberg (Alam-Austria)

**Schneeberg** ([ˈʃneːbɛɐk]) oma 2076 m kõrguse *Klosterwappeni* tipuga on Alam-Austria kõrgeim mägi ning Alpide idapoolseim ja põhjapoolseim mägi, mis ületab 2000 m. Tegemist on omanäolise lubjakivimassiiviga, mille kolmel küljel on järsud nõlvad.

Schneeberg on üks Põhja-Lubjakivialpidest Alam-Austria ja Steiermargi vahelisel piirialal Austria idaosas. Seda ja Raxi (2007 m) u. 13 km edela pool peetakse ühiselt *[[Wiener Hausberge]]ks* (Viini "kohalikud mäed"). Rikkalikud karstiplatood on alates 1873. aastast pakkunud Viinile 120 km pikkuse torujuhtme kaudu joogivett ja väidetavalt on see maailma parim joogivesi.

Selgetel päevadel on Schneeberg hästi näha Viini osadest, mis asuvad linnulennult umbes 65 km kaugusel, Bratislavast Slovakkias ja isegi Babí Lomist Brno kohal, mis asub 180 km kaugusel. Schneeberg on üle 1500 m kõrgune tipp, mis ületab ülimalt silmapaistva tipu (1500) piiri.

Nüüdseks üle 100 aasta vana hammaslatt-raudtee, Schneebergi raudtee, tõuseb 1800 m kõrgusele, vähendades tippuminekut tunni või kaheni. Jalutajatele on ka mitmeid teisi marsruute, sealhulgas Puchberg am Schneebergi kuurortlinnast idas või Höllentalist lõunas. Schneebergi põhjaküljel on tõusuteena Fadensteig. Kogenud matkajatele on tee üle Fadensteigi väärt. Fadensteigi alguspunkt on *Edelweißhütte* Fadensattelil 1235 m kõrgusel.

Tipuplatool on mitmeid mägimajakesi, mida külastavad igal aastal tuhanded jalutajad, mägironijad ja isegi mägiratturid. Seal on palju suusaradu, mõned neist väga järsud, millest kuulsaim viib üle Breite Riesi.
Vaidlusalune territoorium

**Vaidlusalune territoorium**, ka **piirivaidlus**, on territoorium (regioon, piirkond, paikkond), mille riiklik kuuluvus on kahe või enama riigi territoriaalne vaidlus.

## Vaidlusalused territooriumid Euroopas
*Gibraltar
*Imia (Dodekaneeside saarestiku kaks väikest asustamata kaljusaart)
*Mont Blanci mäetipp
*Olivenza linn ja Villarreali küla (Badajozi provintsis)
*Rockall (asustamata kaljune laid Atlandi ookeanis)

### Balkani maades
*Dragonja (Horvaatia ja Sloveenia piirijõgi)
*Drina jõe üksikud lõigud (Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviina piiril)
*Horvaatia ja Serbia piirivaidlus Doonau piirkonnas
*Prevlaka (väike poolsaar Horvaatias Montenegro piiri lähedal)
*Sastavci (küla Serbias Bosnia ja Hertsegoviina piiri lähedal)
*Sveta Gera (mäetipp Dinaari mäestikus Horvaatia ja Sloveenia piiril)
*Šarengrad (saar Doonau jõel Horvaatia ja Serbia piiril)
*Vukovari saar (saar Doonau jõel Horvaatia ja Serbia piiril Vukovari lähedal)

### Ukrainas
*Krimmi poolsaar

## Vaidlusalused territooriumid mujal maailmas

## Vaata ka
*Horvaatia-Sloveenia piirivaidlused
*Poola ultimaatum Leedule

## Välislingid
*Piirivaidlus Venemaaga ⟩ Jaapani õppetund Eestile, Ukraina õppetund Jaapanile. maailm.postimees.ee, 30. mai 2023
Bruno Valdez

**Bruno Amílcar Valdez Rojas** (sündinud 6. oktoobril 1992 Fernando de la Moras) on Paraguay jalgpallur, kes mängib kesk- või paremkaitsjana Argentina kõrgliigaklubis Boca Juniors ja Paraguay jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Paraguay klubis Club Sol de América, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Paraguay kõrgliigas 2011. aastal. Aastatel 2014–2016 mängis ta Paraguay klubis Cerro Porteño ning tuli 2015. aasta *Apertura*-hooajal klubiga Paraguay meistriks.

Aastatel 2016–2022 mängis Valdez Mehhiko kõrgliigaklubis Club América. 2018. aasta *Apertura*-hooajal tuli ta klubiga Mehhiko meistriks. 2018/19. *Apertura*- ja *Clausura*-hooaegadel valiti Valdez Mehhiko kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2023. aasta jaanuaris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Boca Juniorsiga.

Paraguay jalgpallikoondises tegi Valdez debüüdi 6. juunil 2015 sõprusmängus Hondurase vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 23. märtsil 2017 MM-i valikmängus Ecuadori vastu. Ta on kuulunud Paraguay koondisse 2015. aasta Copa Américal, 2016. Copa América Centenariol ja 2019. aasta Copa Américal.

## Saavutused
;Cerro Porteño
*Primera División: 2015 Apertura
;América
*Liga MX: Apertura 2018
*Copa MX: Clausura 2019
*Campeón de Campeones: 2019
;Boca Juniors
*Supercopa Argentina: 2022

## Viited
Liud-korpsüsik

**Liud-korpsüsik** (*Biscogniauxia repanda*) on kottseente liik.

Seen kasvab kõduneval pihlakal.

## Välislingid
*
Jackrogersella

***Jackrogersella*** on kottseente perekond. 

## Liike
**Jackrogersella cohaerens* – liituv padjandsüsik
**Jackrogersella multiformis* – koorik-padjandsüsik

## Välislingid
*
BRDM-1

**BRDM-1** (vene keeles Бронированная Разведывательная Дозорная Машина, *Bronirovannaja Razvedõvatelnaja Dozornaja Mašina* ehk *Soomustatud luulepatrullsõiduk*) on Nõukogude Liidu amfiibne luuresoomuk. Tegu oli Nõukogude Liidu esimese sihtotstarbelise luuremasinaga pärast soomusautot BA-64. BRDM-1 konstrueeriti soomustransportöör BTR-40 šassiile ja ülekandeseadmele ning see on maailma esimene omatüüpi masin.

Kui BRDM-1 1957. aastal kasutusele võeti, oli selle põhiline eelis BTR-40 ees amfiibsus. Veel üheks unikaalseks omaduseks sõiduki disainis olid kaks paari kettajamiga abirattaid, mida sai alla lasta, et pakkuda mudasel maastikul täiendavat veojõudu. Soomukit toodeti aastani 1966, mil seda oli üle maailma kasutuses ligi 10 000. Aastal 1962 võeti relvastusse BRDM-2, millel on võimsam mootor ning paremad amfiibomadused.

## Kasutajad
* 
* 
*  – 10
* 
* 
*  – 50
*  – 51
*  – 44
*  – 5
* 
*  – 50

### Endised kasutajad
*  Afganistan
* 
* 
*  Bulgaaria
* 
* 
* 
* 
*  Liibüa
* 
* 
* 
* 
* 
*  Rumeenia
* 
* 
* 
* 

## Vaata ka
* BRDM-2
* D-442 FUG

## Viited
Kretzschmaria

***Kretzschmaria*** on kottseente perekond. 

## Liike
**[[Kretzschmaria clavus]]*
**Kretzschmaria deusta* – harilik lamesüsik
**[[Kretzschmaria hedjaroudei]]*

## Välislingid
*
Hypoxylaceae

***Hypoxylaceae*** on kottseente sugukond. 

## Perekondi
**Daldinia* – kerasüsik
**Hypoxylon* – padjandsüsik
**[[Jackrogersella]]*

## Välislingid
*
Etnogenees

**Etnogenees** (vanakreeka keelest ἔθνος (*éthnos*) ehk rahvus ja γένεσις (*génesis*) ehk algus) on hõimu või rahva kujunemine.

## Vaata ka
* Rahvusriigi rajamine

## Viited
Chätrin Bagala

**Chätrin Bagala** (22. august 1967 Pärnu – 6. juuni 2012 Ungari)  oli eesti-ungari taustaga Eesti filminäitleja. Ta mängis peaosa filmis "Karoliine hõbelõng" (1984). 

## Haridustee
Chätrin Bagala veetis lapsepõlve Pärnus ning õppis Lydia Koidula nimelises Pärnu 2. keskkoolis. Ta lõpetas kooli kuldmedaliga.
Aastatel 1985–1990 õppis ta Tartu Ülikoolis eesti kirjanduse erialal. Tema lõpudiplomi kuupäevaks oli 21. juuni 1990.

## Filmiroll "[[Karoliine hõbelõng]]as"

"Karoliine hõbelõnga" filmiti suvel 1984 filmistuudios Tallinnfilm režissöör Helle Murdmaa käe all. Filmivõtted toimusid mitmes paigas Harjumaal, sealhulgas Jägala joa ümbruses. Chätrin Bagala mängis kuningatütar Karoliinet. 

Tema filmipartner Martin Veinmann mäletab Bagalat võtetelt kui eksootilist kaunitari, kelle naiivne imestamisvõime pani paljud temasse armuma. 2012. aasta mälestusartikli jaoks antud intervjuus ütles Veinmann Delfi ajakirjanikule järgmist: "See oli see aeg, kus kõik oli ees, ei olnud aega ega tulnud pähegi küsida, kaua see kestab. Mida tema mulle või mina talle õpetasin, oleks olnud hea tema enda käest küsida, aga tema õpetas minule küll palju. Aga mida, seda ei saa ma veel välja öelda. Me olime olnud liialt lähedased, et tuttavateks muutuda." Bagala oli "Karoliine hõbelõnga" üles võtmise ajal 17-aastane.

## Isiklikku

1990. alguses kolis Chätrin Bagala Ungarisse, kus elas Ibranyi mõisas Galgagyörkis. Ta oli kaks korda abielus (mõlemad abikaasad olid ungarlased) ja ta kasvatas üles kolm last. Abielust Laszlo Leheliga on tal poeg Martin-Erik ja tütar Dorothy-Maarja ning abielust Sabyga poeg Benedek Gabor.   

2011. aasta novembris  kolis Chätrin Bagala koos abikaasa Saby ja pojaga Tallinna, kus nad asutasid Männikul asuvas endises safaripargis Ungari maja. Jaanuaris 2012 avastati Bagalal vähk ja sama aasta juunis ta suri, olles 44-aastane. Ta maeti Vana-Pärnu kalmistule.

## Viited

## Välislingid

*
*Chätrin Bagala Genis
*Fotod "Karoliine hõbelõnga" võtteplatsilt Meediateegis.
*Artikkel Bagalast 1. juuni 2007 Pärnu Postimehes.
Ötscher

**Ötscher** on 1893 meetri kõrgune silmapaistev tipp Alam-Austria edelaosas. Selle nimi on slaavi juurtega ja tõlgituna umbes kui "isa" deminutiiv. Ötscheri piirkond kuulub Ybbstali Alpidesse, mis on osa Põhja-Lubjakivialpidest. Lilienfeldi ja Scheibbsi ringkondade vaheline piir kulgeb otse üle tipu.
Dürrenstein (Ybbstali Alpid)

**Dürrenstein** (1878 m) on mägi Alam-Austrias Ybbstali Alpides. See asub Lunz am See vallas ja on üks piirkonna kõrgeimaid tippe.
Kahhovka veehoidla

**Kahhovka veehoidla** (ukraina Каховське водосховище) oli veehoidla Lõuna-Ukrainas Dnipro jõe alamjooksul. See rajati 1950. aastatel ja hävis sõjategevuses 2023. aastal.

Kahhovka veehoidla oli üks kuuest suurest veehoidlast Dnipro jõe kaskaadis. Veehoidla ulatus Zaporižžjast Nova Kahhovkani, selle pikkus oli 230 km ning see paiknes Zaporižžja, Dnipropetrovski ja Hersoni oblastite aladel.

Kahhovka veehoidla oli Lõuna-Ukraina peamine veevarustuse allikas. Veehoidlast said alguse Kahhovka kanal, Põhja-Krimmi kanal ja Dnipro-Krõvõi Rihi kanal. Selle veega varustati Nikopol-Mangantsevi tööstuskompleksis asuvate kaevanduste, ettevõtete, linnade ja alevite veevarustussüsteeme. Veehoidla ääres asuvad Nikopoli, Enerhodari ja Kamianka-Dniprovska linnad koos jõesadamatega.

## Ajalugu
Kahhovka hüdroelektrijaama ehitusel täideti veehoidla aastatel 1955–1958. Selle rajamisega moodustati laevadele Dnipro jõest ülesvoolu sõitmiseks süvaveetee. Kahhovka veehoidla alla jäi 221,3 tuhat hektarit põllumaad ja metsafondi, üle saja kolhoosi ning sovhoosi maa-ala, lisaks ujutati üle kümneid külasid ja kaks linna – Nikopol ja Kamianka-Dniprovska. 

### Venemaa invasioon Ukrainasse
Kahhovka hüdroelektrijaama okupeerisid Venemaa väed sissetungi ajal Ukrainasse 24. veebruaril 2022 ning said kontrolli alla ka veehoidla veetaseme reguleerimise. 2022. aasta novembri alguses avati tammi ülevoolud ja Kahhovka veehoidla veetase langes viimase kolme aastakümne madalaimale nivoole (üle 2 meetri), seades ohtu Lõuna-Ukraina niisutus- ja joogiveevarud ning Zaporižžja tuumaelektrijaama jahutussüsteemid.

2023. aasta mais saavutas veetase aga registreeritud kõrgeima taseme, veehoidla maht suurenes ohtlikult ja vesi hakkas üle paisu voolama. Juuni alguses purunes (suurel määral 6. juuni plahvatuse käigus) suur osa hüdroelektrijaama paisust, mille tõttu veehoidla hakkas tühjenema ja kümned asulad kannatasid üleujutuse all.

## Vaata ka
* Kahhovka hüdroelektrijaam
* Kahhovka
* Nova Kahhovka
* Hersoni oblast

## Viited

## Välislingid
*Lõuna-Ukraina põllud võivad Kahhovka veehoidla kao tõttu kõrbestuda. err.ee, 7. juuni 2023.
*Vene terroristid hävitasid üleöö Lõuna-Ukraina põllumajanduse. Maaleht, 7. juuni 2023.
*Kahhovka tammikatastroofis on hukkunud kolm inimest. Õhtuleht, 8. juuni 2023.
*За сутки Каховское водохранилище обмелело на 1 метр, на Херсонщине средний уровень подтопления − 5,6 м. pravda.com.ua, Четверг, 8 июня 2023.
Gedson Fernandes

**Gedson Carvalho Fernandes** (sündinud 9. jaanuaril 1999 São Tomés) on Portugali jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş.

Fernandes sündis Portugali endises koloonias São Tomé ja Príncipes. 2009. aastal liitus ta Lissaboni Benfica noorteakadeemiaga Portugalis. Hooajal 2016/17 debüteeris ta klubi reservmeeskonnas Portugali esiliigas. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 7. augustil 2018 UEFA Meistrite Liiga eelringi mängus Fenerbahçe vastu. Nädal aega hiljem korduskohtumises võõrsil lõi ta Fenerbahçe vastu värava. Hooajal 2018/19 tuli Fernandes Benficaga Portugali meistriks.

2020. aasta jaanuaris läks ta Benficast 18-kuuks laenule Inglismaa kõrgliigaklubisse Tottenham Hotspur. Seal ta piisavalt mänguaega ei saanud ning 2021. aasta jaanuaris läks ta hooaja lõpuni laenule Türgi kõrgliigaklubisse Galatasaray. Hooaja 2021/22 esimeses pooles mängus ta taas Benficas. Sama hooaja teises pooles oli ta laenul Türrgi kõrgliigaklubis Çaykur Rizespor.

2022. aasta juulis siirdus Fernandes püsiva lepingu alusel Beşiktaşi. Beşiktaşega sõlmis ta nelja-aastase lepingu.

Aastatel 2014–2021 mängis Fernandes Portugali noortekoondistes. 2016. aastal tuli ta Portugali kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Portugali jalgpallikoondises debüteeris Fernandes 6. septembril 2018 sõprusmängus Horvaatia vastu, kui tuli vahetusest sisse mängu lõpuminutitel.

## Viited
Hakan Fidan

**Hakan Fidan** (sündinud 17. juulil 1968 Ankaras) on Türgi poliitik, diplomaat ja luureohvitser, ta on Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta tegutses aastatel 2010–2023 Türgi julgeolekuteenistuse juhina. Ta on 2. juunist 2023 Türgi välisminister.

## Elulugu
Ta sündis aastal 1968 Ankaras. Ta teenis aastatel 1986–2001 Türgi armees allohvitserina, ta on õppinud allohvitseride koolis, elektrooniliste infosüsteemide koolituskeskuses ja maaväe keeltekoolis. Lühikest aega oli ta NATO kiirreageerimisjõudude koosseisus Saksamaal. Ta omandas Marylandi ülikoolis juhtimise ja politoloogia alal magistrikraadi ning doktorikraadi Bilkenti ülikoolist (asub Ankaras).

Aastatel 2003–2007 juhtis ta Türgi koostöö- ja koordineerimisagentuuri. 2007. aasta novembris määrati ta ministrite presiidiumi aseriigisekretäriks.

27. maist 2010 kuni 10. veebruarini 2015 oli ta Türgi julgeolekuteenistuse juht. Ta lahkus oma kohalt, et kandideerida Õigluse ja Arengu Partei nimekirjas 2015. aasta Türgi parlamendivalimistel. 9. märtsil 2015 loobus ta oma kandidatuurist ja naasis eelmisele ametikohale.

Aastal 2009 osales ta Oslos Kurdistani Töölispartei salakõnelustel ja rääkis ka Abdullah Öcalaniga.

3. juunil 2023 määrati ta Türgi välisministriks.

## Isiklikku
Ta on abielus Nuran Fidaniga ja neil on kolm last.
Schizopora

***Schizopora*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
Liigid on liigutatud teistesse perekondadesse, põhiliselt perekonda sasikammik.

## Välislingid
*
Sikambrid

**Sikambrid** oli germaani hõim, mis Rooma ajal paiknes Reini jõe idakaldal, tänapäeva Saksamaal, Hollandi piiri lähedal. Sikambre mainis esimesena Julius Caesar, kes nimetas neid germaanideks, kuid ei täpsustanud selle definitsiooni.

Ei ole teada, kas sikambrid rääkisid mõnda germaani keelt või keldi keelt, kuna nad elasid n-ö Nordwestblocki piirkonnas, kus need kaks keelerühma kohtusid ning avaldasid mõlemad mõju. Kolmandaks sajandiks oli sikambrite ning nende naabrite aladest saanud frankide territoorium. Sikambrid olid selleks ajaks liikunud Rooma aladele.

## Vaata ka
* Germaani rahvaste loend
* Kimmerlased

## Välislingid
*Le mythe de l'origine troyenne (prantsuse keeles)
*Archaeological search for Sicambria (ungari keeles)
Rax

**Rax** on mäestik Põhja-Lubjakivialpides Austria Alam-Austria ja Steiermargi liidumaade piiril. Selle kõrgeim tipp on *Heukuppe* (2007 m). Rax koos lähedalasuva Schneebergiga on traditsiooniline mägironimis- ja mägijalutusala ning seda kutsutakse *[[Wiener Hausberge]]ks* (Viini kohalikud mäed). Neid eraldab sügav *Höllental* ("Põrguorg").

Köisraudtee *Raxseilbahn*, mis algab mägede kirdejalamilt Hirschwangist ja oli esimene Austrias (ehitamine algas 1925. aastal), viib külastajad u. 1500 m kõrgusele ulatuslikule Raxi kõrgplatoole. See piirkond on Alam-Austria ja Viini matkajate lemmik. Platoo järsud küljed pakuvad erineva raskusastmega ronimisreise. Neid mägiradu *(steige)* ja alpihütte *(hütten)*, mis pakuvad lihtsat majutust, on ehitanud ja neid hooldavad erinevad Austria Alpiklubid. Need püstitati 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses.

## Mägihütid

* Raxseilbahni mäejaam, 1540 m
* Ottohaus, 1640 m
* Gloggnitzi hütt, 1548 m
* Habsburghaus, 1785 m
* Karl Ludwig Haus, 1804 m
* Järvehütt, 1643 m
* Waxriegelhaus 1361 m
* Wolfgang Dirnbacheri hütt, 1477 m (vaid varjupaik)

## Mõned matkad ja tõusud

* Alpenvereins Steig: Großes Höllental – Ottohaus
* Amaliensteig: Preiner Gscheid – Heukuppe
* Bärenloch: Hinternasswald – Bärengraben
* Bismarck Steig: Karl Ludwig Haus – Neue Seehütte
* Brandschneide: Kaiserbrunn – Bergstation Raxbahn
* Großes und kleines Fuchsloch: Preiner Gscheid – Heukuppe
* Gaislochsteig (endine Guido von List Steig): Großes Höllental – Dirnbacher Hütte
* Göbl-Kühn-Steig: Waxriegelhaus – Neue Seehütte
* Gamsecksteig: Nasskamm – Grasboden Alm
* Gretchen Steig: Preiner Gscheid – Karl Ludwig Haus
* Grosses Wolfstal (unmarkiert, Schiabfahrt!) Kaiserbrunn – Ottohaus
* Grosser Kesselgraben (Schiabfahrt!) Höllental – Gloggnitzer Hütte
* Gsolhirnsteig
* Gustav-Jahn-Steig: Verbindung Alpenvereinssteig – Ausstieg Gaislochsteig
* Hans-von-Haid-Steig: Prein an der Rax – Preiner Wand
* Hoyossteig: Großes Höllental – Rudolfsteig
* Kaiser Steig: Rehboden – Scheibwald
* Karl-Kantner-Steig: Waxriegelhaus – Karl Ludwig Haus
* Kontrußsteig: Reißtalerhütte – Waxriegelhaus
* Peter Jokl Steig: Hinternasswald – Scheibwald
* Preinerwandsteig: Prein an der Rax – Preiner Wand
* Preintalersteig: Großes Höllental – Wachthüttelkamm
* Reißtalersteig: Preiner Gscheid – Heukuppe
* Rudolfssteig: Höllental – Klobentörl
* Schlangenweg: Waxriegelhaus – Karl Ludwig Haus
* Schüttersteig: Verbindungsstrasse Nasswald/Hinternasswald – Scheibwald
* Seeweg: Ottohaus – Neue Seehütte
* Teufelsbadstubensteig: Großes Höllental – Wachthüttelkamm
* Törlweg: Knappenhof – Ottohaus
* Wachthüttelkamm: Höllental – Ottohaus
* Waxriegelsteig: Predigtstuhl – Waxriegelhaus
* Wildes Gamseck: Nasskamm – Grasboden Alm
* Wildfährte: Hinternasswald – Grasboden Alm
* Zikafahnlsteig: Scheibwald – Habsburghaus
Veider näsanahkis

**Veider näsanahkis** (*Xylodon paradoxus*), varem *Schizopora paradoxa*, on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente liik.

## Välislingid
*
Wormsi konkordaat

:*Mitte segi ajada [[Wormsi sinod (1076)|Wormsi sinodiga (1076)]] ega [[Wormsi riigipäev]]aga.*

**Wormsi konkordaat** oli leping katoliku kiriku ja Saksa-Rooma Riigi vahel, millega lepiti kokku piiskoppide ja abtide nimetamise kord. Konkordaadi allkirjastasid 23. septembril 1122 Wormsis (tänapäeva Saksamaal) paavst Calixtus II ja keiser Heinrich V ning sellega lõppes 11. sajandi keskpaigast väldanud investituuritüli ehk riigi ja kiriku vaheline konflikt vaimulike ametisse nimetamise üle.

Wormsi konkordaadi allkirjastamisega loobus Heinrich V õigusest pühitseda piiskoppe ja abte sõrmuse ja piiskopisauaga ametisse ning edaspidi hakkas nende nimetamisel kehtima kirikuõigus. Callixtus andis omalt poolt keisrile ja tema ametnikele õiguse viibida valimistel kohal ning vaidlustatud tulemuste korral sekkuda. Keisrile jäi õigus korraldada piiskoppidele ja abtidele eraldi tseremoonia, kus keiser esindas vaimulikele antavat maad.

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*