open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anonüümkiri (ooper)

**"Anonüümkiri"** (originaalis "La lettera anonima") on Gaetano Donizetti farssooper (*farsa*) ühes vaatuses Giulio Genoino libretole, mille aluseks oli tema enda farss, mis omakorda põhines Pierre Corneille'i värsskomöödilale "Mélite, ou Les fausses Letres" (1629). 

Esmaettekanne toimus 29. juulil 1822 Napoli Teatro del Fondos. Rollide esmaesitajad olid Flora Fabbi (Rosina), Giovanni Battista (Filinto), Teresa Cecconi (Melita), Raffaele de Bernardis (Lauretta), De Franci (Don Macario), Fiovanni Pace (Gilberto) ja Calvarola )Flagiolet).

## Saamislugu

Oma õpetaja Johann Simon Mayri soovituskiri aitas Donizettil saada 12. mail 1822 lepingu maineka Napoli impressaario Domeniko Barbaiaga komponeerida tema teatrile veel üks farssooper pärast "La zingara" edukat ettekandmist. Teos valmis kiiresti ja juba kahe kuu päast oli esietendus. Üldiselt võeti uus ooper hästi vastu ja mängiti veel 20 korda. Donizetti ise polnud päris rahul, sest arvas, et algaja laulja Cecconi rikkus osaliselt ooperi ära. Kriitikud juhtisid tähelepanu asjaolule, et Rossini mõju oli selgelt tuntav nii tegelaste vokaalpartiides, kui ka lõpustseenis, mis sarnanes väga Rossini "La Cenerentola" lõpustseeniga.

## Tegelased
* Rosina (sopran), krahvinna, määratud abielluma Filintoga
* Filinto (tenor), mereväekapten, Rosina väljavalitu
* Melita (metsosopran), Rosina üürnik
* Don Macario (bariton), krahv, Rosina onu
* Lauretta (sopran), krahvinna teenijanna
* Giliberto (bass), krahvi majahoidja
* Flagiolet (*buffo* bass), tantsuõpetaja

## Süžee
Tegevus toimub 16. sajandil Prantsusmaal. Krahvinna Rosina ja kapten Filinto kavatsevad abielluda. Pulmapäeval saabub anonüümkiri, milles väidetakse, et kapten on juba teisega naisega abielus. See kiri leitakse lõpuks olevat vale ja ettevalmistused pulmapeoks jätkuvad.

## Muusikanumbrid
* Rosina kavatiin „Bravi! così va bene”
* Filinto ja Rosina duett „Questo giorno, amata sopsa”
* Melita kavatiin kooriga „Signori! il ciel vi dia”
* Flageloti kavatiin „Allons la mossa”
* Rosina, Don Macario, Melita ja Filinto kvartett „Stelle che intesi! ahi! Misera”
* Filinto aaria kooriga „No non è vero”
* Rosina ja Melita duett „Dimenticarlo! e come?”
* Koor „Fegliù, stateme a sentì”
* Finaali ansambel „Donna iniqua, e sconoscente”

## Allikad
* William Ashbrook. *Donizetti and His Operas*, Cambridge University Press, 1982
* UORC. Gaetano Donizetti *La lettera anonima*, CD, London, 1972
Lohse

**Lohse** on saksa perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Detlef Lohse (sündinud 1963), saksa füüsik
*Elfriede Lohse-Wächtler (1899–1940), saksa maalikunstnik
*Hinrich Lohse (1896–1964), Saksamaa riigitegelane
*René Lohse (sündinud 1973), saksa jäätantsija
Kingsport

**Kingsport** (Ameerika inglise keelne mugand nimest **King's Port**) on linn Ameerika Ühendriikides Tennessee osariigi idaosas, nii Sullivani kui Hawkinsi maakonnas. Apalatšides asuva linna keskus paikneb Holstoni jõe vahetus läheduses Tennessee orus.

Kingsport on Kingsporti-Bristoli suurlinnastu suurim linn, 2020. aastal elas suurlinnastus kokku 307 614 inimest.

Lisaks kuulub linn regiooni Tri-Cities.

Linnal on mõnesaja meetri ulatuses ühiseid piire Virginia osariigiga.

## Long Island

Linna keskuse vastas Holstoni jõe vasakkaldal asub ligilähedaselt 6,4 km pikkune jõesaar Long Island, kus on arendatud rasketööstust. Seal asub ka tehas, mis toodab sõjaväele laskemoona. Jõesaar kuulub põlisuse tõttu ning ajaloomälestiste piirkonnana nimistusse National Register of Historic Places.

## Ajalugu
Jõesaar oli põlismaalaste tšerokiide, koloniaalsete rajaleidjate ja varajaste asunike jaoks oluline koht, nagu on mainitud Lochaberi rahulepingus (1770). Ameerika iseseisvussõja järel hakati Holstoni jõe niinimetatud North Forki ja South Forki ühinemiskohas piirkonda asustama. See oli vajalik Wilderness Roadi maanteel edasireisijatele, kes suundusid Kentuckysse läbi Cumberland Gapi. 1822. aastal liideti eurooplastest kolonistide asulad Christianville ja Rossville väikelinnaks, mille nimeks sai **Town of Kingsport**.

### Elevant Mary
1916. aastal tappis aasia elevant Mary linna jõudnud tsirkuses äsja tööle võetud talitaja. Ohtlik elevant otsustati hukata raudteekraanaga poomise teel 53 km kaugusel Erwinis, kuhu ta viidi vagunis. 2500 inimese pealtvaatamisel toimuski avalik hukkamine.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Ajalugu
Kingston (Tennessee)

**Kingston** on linn Ameerika Ühendriikides Tennessee osariigi ida-keskosas, mis ühtlasi on Roane'i maakonna halduskeskus. Apalatšides asuva linna keskus paikneb Clinchi jõe käärus Tennessee orus, jõgi suubub linna kõrvalt käänulisse veehoidlasse Watts Bar Lake.

Knoxville'ist paikneb Kingston umbes 61 km kaugusel edelas.

## Ajalugu
Linnake kujunes ümber Fort Southwest Pointi, mis valmis põlisasukate tšerokiide maadele 1792. aastal. Ameerika iseseisvussõja järel asutati linn ametlikult 23. oktoobril 1799 osana jõupingutustest jaotada Knoxi maakond (esialgne katse moodustada eraldi maakond ebaõnnestus, kuid õnnestus juba kaks aastat hiljem). Kingston on saanud nime Robert Kingi järgi, kes oli 1790. aastail ohvitseriks just fordis.

21. septembril 1807 oli Kingston ühe päeva Tennessee osariigi pealinn. Sel päeval kogunes seal peaassamblee seoses tšerokiidega sõlmitud kokkuleppega. Viimastele oldi öeldud, et kui põlisasukad loovutavad maa, siis saab osariigi pealinnaks Kingston. Pärast seda päeva jätkas assamblee koosolekuid taas Knoxville'is.

Ameerika Ühendriikide kodusõja puhkemisel 1861. aastal valiti linn Ida-Tennessee konventsiooni kolmanda istungjärgu läbiviijaks, millega püüti moodustada Uniooni poole hoidev uus osariik Ida-Tennessees. Konföderatsiooni vägede sissetungi tõttu jäi kolmas istungjärk siiski toimumata. William B. Carter korraldas sama aasta oktoobris mitmete vandenõukaaslastega Kingstonis asuvast komandopunktist üheksa raudteesilla põletamise. 24. novembril 1863 püüdis Kingstoni lahingus konföderatsiooni 500–1000-meheline ratsavägi Joseph Wheeleri juhtimisel linna Unioonist eraldada, kuid tal see ei õnnestunud.

### Elektrijaam
1955. aastal valmis linna lähistel Kingston Fossil Plant, mis oli tol ajal maailma suurim kivisöel töötav elektrijaam. 22. detsembril 2008 purunes 1,2 km² suurune settebassein, mis sisaldas lendtuha läga, ümbruskonda paiskus üle 4 200 000 m³ jäätmeid.

## Vaata ka
*Emory jõgi

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Aschbach-Markt

**Aschbach-Markt** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Aschbach-Markt asub Mostviertelis, u. 10 km Amstettenist. Urli jõgi voolab läbi valla.

## Viited
Võõr-liivsinep

**Võõr-liivsinep** (*Diplotaxis tenuifolia*) on õistaimede liik ristõieliste sugukonnas.

## Välislingid
*
Mamuka Mamulašvili

**Mamuka** **Mamulašvili** (gruusia keeles: მამუკა (უშანგი) მამულაშვილი; ukraina keeles: Мамука Мамулашвілі; sündinud 22. aprillil 1978 Tbilisis Gruusias), hüüdnimega **Ushangi**, on Ukraina vägede koosseisus võitleva Gruusia Rahvusleegioni komandör.

## Elulugu
Tema isa oli Nõukogude armee ohvitser ja hilisem Gruusia armee kindral Zurab Mamulašvili. Tema õde Nona Mamulašvili on poliitik ja Gruusia parlamendi saadik. 

Mamulašvili võitles 14-aastaselt koos oma isaga Gruusia-Abhaasia sõjas (1992–1993). Langes venelaste kätte vangi ning teda piinati seitse kuud enne, kui vabastati.

"Grusiinid andsid alla, sest venelased püüdsid kinni külakooli lapsed ja ähvardasid nad võitluse jätkudes hukata. Kättemaksuks ei lasknud venelased grusiine aga maha, vaid piinasid julmalt. Mamuka veetis üksikkongis kolm kuud. Süüa sai kaks korda nädalas ja vett. Valvurid peksid vange regulaarselt ja töötlesid psühholoogiliselt. Alaealise Mamuka leidsid vanglast Punase Risti töötajad ja nõudsid talle inimlikumaid tingimusi. Venelaste moodi nägi see välja nii, et poiss viidi ühe valvuri majja, söögiks anti riknenud toitu ja regulaarselt peksid teda temavanused noorukid. Neli päeva pärast „inimlikumatesse tingimustesse“ paigutamist Mamuka põgenes. Ta lidus kuuvalges metsa poole, kuni mõistis, et tema põgenemise eest isa ellu ei jäeta. Poiss naasis vanglasse. Seitse kuud pärast vangi langemist pääses Mamuka vangide vahetusega koju. Tema isa jäi vangi kokku kaheks aastaks." Sai oma sõjaliste teenete eest ainsa alaealisena Gruusia Vahtang Gorgasali 3. järgu ordeni (umbes võrdväärne Eesti Vabadusristiga). 

16-aastaselt läks välisvabatahtlikuna Esimesse Tšetšeenia sõtta (1994–1996) Vene vägede vastu võitlema. 

Pärast Esimest Tšetšeenia sõda sõitis Pariisi ja õppis ülikoolis rahvusvahelisi suhteid. Võitles Gruusia eest 2008. aasta Vene-Gruusia sõjas ja töötas 2009–2012 Gruusia kaitseministri sõjalise vanemnõunikuna. 

Gruusia Sportliku Vabavõitluse (MMA- Mixed Martial Arts) Föderatsiooni president. 

2013. aastal siirdus Ukrainasse, et toetada Euromaidani kuna ukrainlased toetasid Gruusiat 2008. aasta sõjas Venemaa vastu. 

Aprillist 2014 sõjaline instruktor Luhanski oblastis, õpetas välja ühte politseipataljoni. Samal ajal liikus võitlema Luhanski rindele. Asus juhtima vabatahtlikest koosnevat Gruusia Rahvusleegioni, mis alates 2016. aastast on osa ametlikest Ukraina relvajõududest. 19. septembril 2015 nimetati ta Ukraina rahvakangelaseks.

Venemaa on korraldanud tema vastu korduvaid tapmiskatseid. 2019. aasta detsembri algul sai ta ühes Obuhhovo linna lähedal Kiievi oblastis talle tehtud mõrvakatses kuulihaavu.

### Venemaa kallaletung Ukrainale 2022–2023
2022. aasta Kiievi kaitselahingute ajal olid Gruusia leegioni võitlejad esimesed, kes Kiievi oblastis Hostomeli lennuväljal venelastele vastu astusid. 

## Viited
Selli tänav

**Selli tänav** on tänav Tartus Ropka tööstusrajoonis.

Tänava risttänavaiks on Sepa põik (Tartu) ja Turu põik.

Varem on tänava majad olnud olnud nummerdatud Turu tänava järgi.

Aadressil Selli tänav 49 asub üks Tartu jäätmejaamu.
Alfred Suur (ooper)

**"Alfred Suur"** (originaalis *Alfredo il grande*) on Gaetano Donizetti ooper (*melodramma serio*) kahes vaatuses Andrea Leone Tottola libretole, mis lähtus helilooja Johann Simon Mayri samanimelise ooperi (1818) libretost. 

Esmaettekanne toimus 2. juulil 1823 Napoli Teatro San Carlos. Rollide esmaesitajad olid Andrea Nozzari (Alfred), Elizabeth Ferron (Amalia), Giovanni Botticelli (Eduardo), Michael Benedetti (Atkins), Teresa Cecconi (Enrichetta), Gaetana Gorini (Margherita), Gaetano Chizzola (Rivers) ja Massimo Orlandini (Guglielmo). Dirigeeris Nicola Festa.

## Ajalugu
Ooperi partituur on silmnähtavate Rossini mõjutustega ja esimene Donizetti ooper, mis käsitles Inglismaa ajalugu. Esietendus kujunes kriitikute sõnul „suurejooneliseks läbikukkumiseks”. Teost ei päästnud ka väga hea lauljate ansambel eesotsas Bergamost pärit populaarse tenori Andrea Nozzariga ja Briti primadonna Elisabeth Ferroniga. Ooperi esitamisajalugu piirdus üheainsa etendusega.

## Tegelased
* Alfredo (tenor), Inglismaa kuningas
* Amalia (sopran), Inglismaa kuninganna
* Eduardo (bass), Inglise armee kindral
* Atkins (bass), Taani armee kindral
* Enrichetta (metsosopran), inglise maatüdruk
* Margherita (sopran), teine inglise maatüdruk
* Rivers (tenor), taanlane
* Guglielmo (tenor), pastor 

## Süžee
Tegevus toimub üheksandal sajandil Athelny saarel Somersetis Taani sissetungi ajal. Ooper räägib loo anglosaksi kuningast Alfred Suurest. Kuninganna Amalia ja kindral Eduardo otsivad Inglismaa kuningat Alfredot, kes põgenes taanlaste eest. Ta saabub oma kaaskonnaga talupojaks maskeerituna Somerseti, kus pastor Guglielmo (William) annab neile varju ja võõrustab oma onnis. Sealt leiavad kuninga Amalia ja Eduardo. Kuningannat ja Eduardot jälitanud Taani kindral Atkins leiab varjupaiga ja sunnib Alfredot sealt lahkuma. Kuningapaar ja Eduardo põgenevad maa-aluse käigu kaudu, kuid sealt välja tulles üllatavad neid taanlased. Karjased ja talupojad eesotsas Guglielmo ja Eduardo sõduritega saabuvad täpselt õigel ajal, et taanlased ümber piirata.

Arvestades oma vägede selget üleolekut, läheb Alfredo taanlaste vastu lahingusse. Taanlased saavad suurelt lüüa, kuid Atkinsil õnnestub mõne sõduriga võtta Amalia pantvangi. Inglased vabastavad kuninganna ja Alfredot tunnustatakse kui riigi vabastajat.

## Muusikanumbrid
* Ansambel kooriga „Vieni, Eduardo: audace”
* Alfredo kavatiin „Non è di morte il fulmine”
* Koor „Il lasso fianco”
* Alfredo, Amalia ja Eduardo tertsett „Oh, bella speranza!”
* Atkinsi aaria kooriga „La sospirata preda”
* Ansambel kooriga „Deh, mi lascia, o sposa amata”
* Amalia ja Alfredo duett „Questa man, che un dì sull'ara”
* Enrichetta aaria „Quando al pianto, ed all'affanno”
* Koor „All'apparir dell'astro”
* Alfredo aaria „Che più si tarda? All'armi!”
* Amalia, Enrichetta, Atkinsi, Guglielmo ja Eduardo kvintett „Traditor! Di un ferro ancora..”
* Koor „Viva Alfredo! Il grande! Il prode!”
* Amalia finaali aaria” Che potrei dirti, o caro”

## Allikad
* William Ashbrook. *Donizetti and his Operas*, Cambridge University Press, 1982
* Opera Rara. *The Young Donizetti* CD, London, 2004
Behamberg

**Behamberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Behamberg asub Mostviertelis.

## Viited
Süvaveeliikur

**Süvaveeliikur**, ka **süvasukelaparaat** (inglise keeles *deep-submergence vehicle*; lühend **DSV**) on iseliikuv süvavette sukelduv mehitatud sukelaparaat. 

DSV-d jaotatakse tavaliselt kahte tüüpi: uurimis-süvaveeliikurid, mida kasutatakse süvamere uurimisel ja päästesüvaveeliikurid, mis on ette nähtud uppunud  allveelaeva meeskonna päästmiseks. Lisaks neile kahele on ka eriotstarbelisi süvaveeliikureid (kasutatakse näiteks salajastel missioonidel).

Vanemat tüüpi süvaveeliikureid nimetatakse batüskaafideks (sellise sõna võttis kasutusele 1930. aastatel esimese süvaveeliikuri konstruktor Auguste Piccard).

## Süvaveeliikureid
*DSV-2 Alvin (Alvin-klassi sukelaparaat)
*Deepsea Challenger (DCV-1)
*DSV Shinkai 6500
*DSV Limiting Factor
*Mir 1
*Mir 2
*Nautile
*Jiaolong
*Fendouzhe
*Titan

## Viited
Vadzim Prakopjeŭ

**Vadzim Jeŭhrafavič Prakopjeŭ** (valgevene keeles Вадзiм Еўграфавiч Пракоп'еў; vene keeles Вадим Евграфович Прокопьев *Vadim Jevgrafovitš Prokopjev*; sündinud 4. detsembril 1971 Minskis Valgevene NSV-s) on valgevene poliitaktivist ja ettevõtja.

Vadzim Prakopjeŭ on lõpetanud Minskis erakõrgkooli Tänapäevaste Teadmiste Instituudi rahanduse erialal. Hiljem sai temast restoranipidaja. 

Pärast 2020. aasta Valgevene meeleavaldusi oli ta sunnitud riigist lahkuma. Välismaal jätkas ta Łukašenka režiimi suhtes opositsioonilist tegevust. 

Aprillis 2022 oli Prakopjeŭ seotud Ukraina territooriumil valgevene vabatahtlikest koosneva sõjalise formeeringu Pahonia loomisega.

Juunis 2023 mõistis Minski linnakohus Prakopjeŭ tagaselja süüdi terrorismis ja määras talle karistuseks 25 aastat vabadusekaotust.

## Viited
Jelizovo

**Jelizovo** (vene keeles Елизово) on linn Venemaal Kamtšatka krais, Jelizovo rajooni halduskeskus. Jelizovo asub Avatša jõe ääres, Petropavlovsk-Kamtšatskist ligikaudu 32 km loodes.

Jelizovo on elanike arvult teine linn Kamtšatka krais. Linnas asub Jelizovo lennujaam.

Küla rajati 1848. aastal ja sai nimeks **Starõi Ostrog**. 1897. aastal sai küla Kamtšatka Venemaaga ühendamine 200. aastapäeva puhul admiral Vassili Zavoiko (1809–1898) auks nimeks **Zavoiko**. 1924. aastal sai küla 1922. aastal hukkunud partisanisalga komanöri Georgi Jelizovi järgi uueks nimeks Jelizovo. Alevi staatus anti Jelizovole 1964. aastal. Linnaõigused sai Jelizovo 1975. aastal.

## Viited
Biberbach (Alam-Austria)

**Biberbach** on vald (*Gemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Biberbach asub Mostviertelis Ybbsi ja Urli jõe vahelisel küngastikul.

## Viited
Ottilie-Armilde Tinnuri

**Ottilie-Armilde Tinnuri** (sündinud Luusenberk, neiupõlvenimi Tammaru; 3. veebruar 1914, Siberi küla Viru-Nigula vallas – 1. aprill 2024) oli eesti pikaealine. Ta elas 110 aasta, 1 kuu ja 29 päeva vanuseks ja on kõigi aegade vanim eestlane, kelle vanus on dokumentaalselt tõestatud. 

Ta töötas pensionileminekuni puidutsehhis viimistlejana.

Tal on kaks last, viis lapselast ning 11 lapselapselast: kaheksa tüdrukut ja kolm poissi.

## Viited
Spassk-Dalni

**Spassk-Dalni** (vene keeles *Спасск-Дальний*) on linn Venemaal Primorje krais. Spassk-Dalni on Spasski rajooni halduskeskus, kuid ei kuulu ise rajooni koosseisu. Spassk-Dalni asub Hanka järvest ligikaudu 19 km kaugusel.

Linna läbib Siberi raudtee.

Küla rajati 1886. aastal ja see kandis esialgu nime **Spasskoje**. 1917. aastal sai asula linnaõigused ja uueks nimeks **Spassk**. Praeguse nime sai Spassk-Dalni 1929. aastal.

## Viited
Ertl

**Ertl** on vald (*Gemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

## Ajalugu

Antiikajal oli praeguse Ertli ala Noricumi provintsi osa.

Territoorium oli asustatud keskneoliitikumis (u. 2500. aastal eKr), millest annab tunnistust mõnede selle perioodi kivikirveste, tööriistade ja muude esemete avastamine.

Tänapäevane linn moodustati 1922. aastal Sankt Peteri ja Waidhofeni kihelkondade osadest. Ertlist sai omaette kihelkond 1930. aastal.

## Viited
Pulmad villas

**"Pulmad villas"** (originaalis "Le nozze in villa") on Gaetano Donizetti koomiline ooper (*[[opera buffa]]*) kahes vaatuses Bartolomeo Merelli libretole August von Kotzebue komöödia "Die deutschen Kleinstädter" (1802) järgi. 

Esmaettekanne toimus 1820.-1821. aastal (täpne kuupäev teadmata) Mantova Teatro Vecchios, kus peaosas oli Fanny Eckerlin (Sabina).

## Ajalugu
Ooper komponeeriti 1819. aastal ja oli valmis enne suve lõppu. Lavastamist Montovas tuli oodata 18 kuud. Kes oli teose sponsor ja miks lavastamine viibis, pole teada. Võimalik, et vahendajaks oli Paolo Zancla ooperi rändtrupp, kes selle Mantovas karnevalihooajal ette kandis. Ooper kukkus esietendusel täiesti läbi ja rohkem selles teatris ette ei kantud. Libretist Bartolomeo Merelli süüdistas ooperi läbikukkumises mitmeid lauljaid, eriti primadonna kapriisitsemist ja pahatahtlikkust. Teada on veel ettekanne Genovas 1822. aasta kevadel pealkirjaga "I provinciali, ossia Le nozze in villa". Donizetti originaalpartituur on kadunud, kuid teose mittetäielik koopia, millel puudub II vaatuse kvintett, on Pariisi konservatooriumi raamatukogus.

Esietenduse suhteline ebaõnnestumine ei takistanud teose taaselustamist Bergamo Donizetti teatris Donizetti ooperifestivalil 2020. aastal. Osa puuduvast muusikast lisasid omalt poolt Elio, Rocco Tanica ja Enrico Melozzi. 

## Tegelased
* Sabina (metsosopran), Don Petronio tütar 
* Trifoglio (bass), koolmeister, poeet 
* Claudio (tenor), feodaal, heal järjel noor mees
* Don Petronio (bass), Sabina isa 
* Anastasia (kontraalt), Don Petronio ema
* Rosaura (sopran), Don Petronio lapselaps
* Anselmo (tenor), Don Petronio teener

## Süžee
Tegevus toimub ühes Saksamaa väikelinnas 18. sajandil. Sabina on armunud Claudiosse. Kuid Don Petronio on lubanud tütre koolmeister Trifogliole. Sabina kannab armastuse märgina Claudio portreega medaljoni. Ta räägib, et pildil on kuningas. Kui Caludio külasse ilmub, koheldakse teda kuningana. Pärast mitmeid arusaamatusi ei soovi Trifoglio tülitseda ja taandub. Peamiseks Sabinast loobumise põhjuseks on teadasaamine, et neiul pole kaasavara. Claudio jõuka maaomanikuna on võidumees.

## Muusikanumbrid
* Sabina kavatiin „Sospiri del mio sen”
* Petronio, Sabina ja Trifoglio tertsett ”Questo, che a te presento”
* Claudio kavatiin „Affetti teneri”
* Petronio aaria „Ombre degl'Avi miei”
* Ansambel kooriga „Non paventare, o caro”
* Claudio, Petronio ja Sabina tertsett „In lei vegg'io l'oggetto”
* Anastasia aaria „Se la Donna non ci fosse”
* Claudio aaria „Dai suoi bei lumi il core”
* Claudio, Sabina, Trifoglio, Petronio ja Anastasia kvintett „Aura gentil, che mormori”
* Petronio ja Trifoglio duett „Per sì bel nodo, amico”
* Sabina aaria kooriga ”Non mostrarmi in tale istante”
* Finaali ansambel kooriga „Dunque andiamo, festeggiamo”

## Välislingid
* Charles Osborne. *The bel canto operas of Rossini, Donizetti, and Bellini*, Portland, Amadeus Press, 1994 
* Dynamic. Donizetti *Le Nozze in Villa*, Viin, 2020
Amundsen

**Amundsen** on norra perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Roald Amundsen (1872–1928), norra polaaruurija
*Steinar Amundsen (1945–2022), norra kanuusõitja
Ennsdorf

**Ennsdorf** on vald (*Gemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Ennsdorf asub Ennsi jõe ääres.

## Ajalugu

Rooma riigis oli see Noricumi piirkonna osa. Seda on ürikutes esmamainitud 1244. aastal. Kogu aja on see olnud tihedalt seotud Ennsi linnaga, kuigi see kuulus 1779. aastani Sankt Valentinile.

5. mail 1945 asendas SS-üksusi u 800 sõdurit Ennsdorfist. 7. mail ebaõnnestusid läbirääkimised alistumiseks. 8. mail 1945 ootas kindralmajor Stanley Eric Reinhart, et 15 000 – 16 000 Saksa sõjaväelast ületab Ennsdorfi silla, et alistuda. 10. mail võtsid võimu üle Nõukogude sõdurid.

## Viited
Haag (Alam-Austria)

**Haag** on linn (*Stadtgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas. See asub Euroopa geograafilises keskkohas.

Varem on mõned austerlased nimetanud Haagi "mormoonide külaks", kuna seal pidasid 20. sajandi algusest koosolekuid paljud riigi vähesed mormoonid.

## Viited
Rama mõis

**Rama mõis** (saksa keeles *Rammenhof*, läti keeles *Ramas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Sigulda kihelkonnas.

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 495−496.
Puuvillapõõsas

**Puuvillapõõsas** (*Gossypium*) on taimede perekond kassinaeriliste sugukonnas.

## Liike
**Gossypium hirsutum* – harilik puuvillapõõsas

## Välislingid
*
Hibisk

**Hibisk** (*Hibiscus*) on taimede perekond kassinaeriliste sugukonnas.

## Liike
**Hibiscus rosa-sinensis* – rooshibisk
**Hibiscus sabdariffa* – hapu hibisk
**Hibiscus schizopetalus* – lõhikhibisk
**Hibiscus syriacus* – süüria hibisk
**Hibiscus trionum* – kolmetine hibisk

## Välislingid
*
Pavoonia

**Pavoonia** (*Pavonia*) on taimede perekond kassinaeriliste sugukonnas. Perekond on saanud nime hispaania botaaniku José Antonio Pavón Jiméneze järgu.

Perekonda kuulub umbes 290 liiki.

Pavooniad on levinud Vana ja Uue Maailma troopikas või lähistroopikas Ameerikas, Aafrikas ja Aasia lõunaosas.

## Liike
**[[Pavonia hastata]]*
**[[Pavonia praemorsa]]*
**Pavonia strictiflora* – Goethe pavoonia

## Viited

## Välislingid
*
Kõrge maasikas

**Kõrge maasikas** (*Fragaria moschata*) on roosõieliste sugukonda maasika perekonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede liik.

## Välislingid
*
Nikolajevsk Amuuri ääres

**Nikolajevsk Amuuri ääres** (vene keeles Николаевск-на-Амуре, kuni 1926. aastani **Nikolajevsk**) on linn Venemaal Habarovski krais, Nikolajevski rajooni halduskeskus. Linn asub Amuuri vasakul kaldal.

Linnas asub kaubasadam.

Asutati sõjalise tugipunktina 1850. aastal. 1856. aastal sai linnaõigused ja uueks nimeks **Nikolajevsk**. Praeguse nime sai Nikolajevsk Amuuri ääres 1926. aastal.

## Viited
Polohõ rajoon

**Polohõ rajoon** (ukraina keeles Пологівський район) on rajoon Ukrainas Zaporižžja oblastis. Rajooni halduskeskus on Polohõ linn (18 111 elanikku).

Rajoon on rajatud 1923. aastal. Praegused piirid said see 2020. aastal toimunud Ukraina haldusreformi käigus. Polohõ  rajoon piirneb idas Donetski oblasti Volnovahha ja Mariupoli rajooniga, lõunas Berdjanski rajooniga, edelas Melitopoli rajooniga, läänes Vassõlivka rajooniga ning põhjas Zaporižžja rajooniga.

## Haldus
### Linnad
* Huljaipole (2022. aasta seisuga 12 786 elanikku)
* Molotšansk (6099 elanikku)
* Orihhiv (13 896 elanikku)
* Polohõ (18 111 elanikku)
* Tokmak (29 573 elanikku)

### Külasid
* Mala Tokmatška
* Novopokrovka
* Robotõne
* Temõrivka
Nautile

**Nautile** on mehitatud süvaveeliikur, mis kuulus Prantsuse Merendusinstituudile (Ifremer). Tänapäeval on see Pariisis asuva Teadus- ja Tööstusmuuseumi eksponaat.

Süvaveeliikuriga Nautile (ekspluatatsioonis kuni 2018. aastani) võis laskuda kuni 6 km sügavusele. Meeskond oli kolmeliikmeline.

Nautile loodi 1984. aastal mitme prantsuse ettevõtte koostöös (projekti üldjuht oli Ifremeri insener Jean-François Drogou).

Nautile'i mõõtmed: pikkus 8 m, laius 2,7 m ja kõrgus 3,8 m. Kaal 19,5 tonni.

Illuminaatorite arv: 3 (läbimõõt 12 cm)

## Välislingid
Argus (sukelaparaat)

**Argus** (vene keeles Аргус) on mehitatud sukelaparaat, mis kuulus Širšovi Okeanoloogia Instituudile. Tänapäeval on Argus muuseumieksponaat.

Argusega võis töötada kuni 600 m sügavuses. Meeskond oli kolmeliikmeline.

Argus projekteeriti ja ehitati NSV Liidu Teaduste Akadeemia okeanoloogilise tehnika katse-konstrueerimisbüroos (peakonstruktor Nikolai Grebtsov). Sukelaparaat valmis ja lasti vette 1975. aastal.

Arguse mõõtmed: pikkus 6,0 m, laius 2,6 m ja kõrgus 3,7 m.

## Välislingid
Mir (sukelaparaat)

**Mir 1** ja **Mir 2** (vene keeles Мир-1; Мир-2) on mehitatud süvaveeliikurid, mis ehitati NSV Liidu Teaduste Akadeemia tellimusel Soome ettevõttes Rauma-Repola Oceanics (valmisid 1987). Tänapäeval on mõlemad Mirid muuseumieksponaadid.

Miriga võis töötada kuni 6 km sügavuses (piirsügavus 6500 m). Meeskond oli kolmeliikmeline.

Süvaveeliikuri Mir peamised konstruktorid olid Igor Mihhaltsev ja Sauli Ruohonen.

Miride baaslaevaks sai uurimislaev Akademik Mstislav Keldõš. Nii baaslaev kui ka süvaveeliikurid kuulusid Širšovi Okeanoloogia Instituudile.

Miri mõõtmed: pikkus 7,8 m, laius 3,8 m, kõrgus 3,8 m ja mass 18,6 tonni.

Mire kasutati aastatel 1987–1991 35 ekspeditsioonil maailmameres (Atlandi, Vaikses ja India ookeanis). 2007. aastal põhjapooluse ekspeditsiooni käigus laskusid Mirid merepõhja. 

## Välislingid
Hollenstein an der Ybbs

**Hollenstein an der Ybbs** on vald (*Gemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Hollenstein an der Ybbs asub Mostviertelis Ybbsi jõe ääres. U. 86 % valla pindalast on kaetud metsaga.

## Viited
Neustadtl an der Donau

**Neustadtl an der Donau** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Neustadtl an der Donau asub Mostviertelis Doonau ääres. U. 41 % valla pindalast on kaetud metsaga.

## Viited
Oed-Oehling

**Oed-Oehling** (ka *Oed-Öhling*) on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Oed-Oehling asub Mostviertelis. Umbes 15% vallast on kaetud metsaga.

Oedis on algkool. Lähim keskkool asub Wallsees.


Oed bei Öhling - Kirche (2).JPG|Oedi kihelkonnakirik
Öhling - Kirche (1).JPG|Oehlingi kihelkonnakirik


## Viited
Ipatovo

**Ipatovo** on linn Venemaal Stavropoli krais, Ipatovo rajooni ja linnaringkonna keskus. Asub Kalause jõe ääres.

Asula rajati 1860. aastal Tšemreki külana, mis 1880. aastal sai nime **Vinodelnoje** ja 1935. aastal Ipatovo kodusõjakangelase Pjotr Ipatovi järgi, kes hukkus asula kaitsmisel. Ipatovo sai linnaõigused 1979. aastal.

2023. aasta alguses oli linnas 25 682 elanikku.

## Viited
Haidershofen

**Haidershofen** on vald (*Gemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Haidershofen asub Mostviertelis, Ülem-Austria piiri ääres, Steyri lähedal. U. 14 % vallast on mets.

## Viited
Seitenstetten

**Seitenstetten** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Seitenstetten asub Mostviertelis. Umbes 25,84% valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Ajalugu

Keegi *Udalschalk* või *Udiskalk*, esmamainitud 1109. aastal, rajas 1112. aastal sinna kloostri ja andis kõik oma kinnistud *Seitenstettenis, Grünbachis, Heftis* ja *Stilles* (tänapäeva Ülem-Austrias). 1114. aastal paigutati sinna benediktiini mungad Göttweigi kloostrist. 1116. aastal pühitses piiskop Ulrich I Passaust, kes oli Udalschalki perekonna sugulane, kloostrikiriku ja kinkis suure Aschbachi kihelkonna. 1142. aastal lisati Wolfsbachi kihelkond. Need kaks suurt kihelkonda jagunesid aja jooksul 14 kihelkonnaks, mille eest klooster siiani vastutab.

1180. aasta paiku kinkis Magdeburgi peapiiskop Wichmann von Seeburg Ybbsi jõe lähedal suured metsad.


 Seitenstetten ferne.jpg
 Seitenstetten - Stift, Hofgarten.JPG
 seitenstetten_kirche_aussen.jpg
 seitenstetten_innen.jpg
 seitenstetten_hof_brunnen.jpg


## Viited
Sonntagberg

**Sonntagberg** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas. See on oluline katoliku palverännukeskus.

Sonntagberg asub Mostviertelis. U. 29 % valla territooriumist on metsaga kaetud.

## Vaatamisväärsused

Sonntagbergi barokk-kiriku ehitasid, praegusel kujul, aastatel 1706–1732 Jakob Prandtauer ja Joseph Munggenast. Laemaalingud tegi Daniel Gran (1738–43). 1964. aastal andis paavst Paulus VI sellele tiitli *[[Basilica minor]]*.

Lühikest aega oli Sonntagberg koht, millest sai siis Summerhilli kool.

## Viited
Aleksandr Aleksandrov (diplomaat)

**Aleksandr Aleksandrov** (Алекса́ндр Миха́йлович Алекса́ндров; 1907 – 1983 Moskva) oli Nõukogude Liidu diplomaat (suursaadik).

Ta oli  1949–1953 saadik Uus-Meremaal, 1958–1963 suursaadik Islandil ja 1966–1970 Sierra Leones.
Aleksei Krassilnikov

**Aleksei Krassilnikov** (Алексе́й Никола́евич Краси́льников; 12. oktoober 1909 — 26. september 1979 Moskva) oli Nõukogude Liidu diplomaat (saadik).

Ta oli 1944–1946 Nõukogude Liidu saadik Islandil.
Jevgeni Terletski

**Jevgeni Terletski** (Євген Петрович Терлецький; 1/13. märts 1892 Lozovõi Jar – 22. oktoober 1938 Voronež) oli Ukraina NSV diplomaat.

Ta oli 1921–1922 repatrieerimiskomisjoni esimees ja 1922–1923 täievoliline esindaja Lätis, Leedus ja Eestis.
Ilma lõputa lugu

**"Ilma lõputa lugu"** (saksa keeles *Die unendliche Geschichte*, inglise keeles *The Neverending Story*) on Michael Ende 1979. aasta raamat, mille põhjal on valminud filmid "The NeverEnding Story" ja "The NeverEnding Story II". 

## Viited
Fermi kondensaat

**Fermi kondensaat** on identsete fermionide süsteemi ülivoolav agregaatolek ülimadalal temperatuuril. Laetud fermionide (või bosonite) puhul avaldub ülivoolavus ülijuhtivusena. Fermi kondensaadid põhinevad elektronidel ülijuhtides, prootonitel ja neutronitel aatomituumades või neutrontähtedes, samuti heelium-3 aatomitest koosnevas vedelikus ja sügavkülmutatud aatomitega aatomilõksudes.

Fermi kondensaadi tekkimine seletub üldiselt sellega, et vastastikmõju tõttu moodustavad iga kaks fermioniolekut paari, mis toimib kui boson. Fermi kondensaati saab seetõttu tõlgendada nende fermionipaaride Bose-Einsteini kondensaadina. Tegelikult on Fermi vedelik (fermionide tavaline olek madalal temperatuuril) ebastabiilne tingituna väikesest tõmbejõust fermionide vahel, stabiilne olek ongi fermionide kondensaat. Seetõttu esineb ülivoolav faas väga erinevates fermionisüsteemides.

Üks kondesaadi saamise võimalus on, et aatomilõksus moodustavad fermioonsed aatomid paarikaupa molekulid, mis käituvad kui bosonid. Selliste molekulide Bose-Einsteini kondensaate said esmakordselt 2003. aastal peaaegu samaaegselt töörühmad, mida juhtisid Rudolf Grimm Innsbrucki Ülikoolist ja Deborah Jini Ameerika riiklikust standardi- ja tehnoloogiainstituudist.

Erinevalt molekulide moodustumisest kahest fermionist on ka mõeldav, et kaks fermioni interakteeruvad suuremate vahemaade tagant, nagu leiab aset näiteks ülijuhtides elektronide (Cooperi paaride) analoogsel juhul. Esimesed sammud selles suunas tehti 2004. aastal Deborah Jini töörühmas kaaliumi aatomite ülikülma gaasiga. Samasugusel toimel põhineb ka heeliumi isotoobi 3He ülivoolavus.

Kõik need nähtused on võimalikud ainult ülimadalatel temperatuuridel.
Star FM Plus

**Star FM Plus** (vene keeles *Стар ФМ Плюс*; aastatel 2014—2023 **Volna**) on Eesti venekeelne raadiojaam.

## Sagedused

* Tallinn – 107,1&nbsp;MHz
* Ida-Virumaa – 106,9&nbsp;MHz
* Narva – 89,0&nbsp;MHz

## Vaata ka
*Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
*Star FM Plus koduleht
*Star FM Plus satelliit Astra A4 vahendusel
Rahivere vesiveski

**Rahivere vesiveski** on vesiveski kunagises Kudina vallas Tartumaal Rahivere külas. Veski rajati Kudina mõisa jahuveskiks ning pärast Vabadussõda oli see eraomanduses Müllersonide peres. Veski toimis ka veel Nõukogude okupatsiooni ajal. Kuid 1970. aastate alguses, kui talukoht maaomanikku vahetas, vesiratas lõhuti, et veskiga ei saaks eratulu teenida. Pärast seda on veskiruumid järjest rohkem lagunenud. Tänapäeval on paisjärv tühjaks jooksnud, kuna pais on osaliselt hävinud. Hoone on varemetes, kuid säilinud üsnagi algsel kujul. Hilisemal ajal ehitati veskihoone katusekorrusele eluruumid.
XXVIII üldlaulupidu

**XXVIII [[üldlaulupidu]]** toimus 5. kuni 6. juulil 2025 Tallinna Lauluväljakul. Laulupeo kunstiline juht oli dirigent Heli Jürgenson. 

Üldlaulupeoga samal perioodil toimus 3. ja 4. juulil XXI üldtantsupidu Kalevi keskstaadionil ja 4. juulil rahvamuusikapidu Vabaduse väljakul. Laulu-, tantsu- ja rahvamuusikapidu kandsid üldnimetust "Iseoma" ja tõstsid esile murdekeeled, kodukandi eripära ja pärimusmuusika eheduse.

## Korraldus
Konkursi laulupeo kunstilise juhi leidmiseks kuulutasid Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus, Eesti Kooriühing ja Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts välja 2021. aasta detsembris. Laulupeo konkursikomisjon, kelle esimees oli Peeter Perens, valis 2022. aasta aprilli algul viie kandidaadi seast  välja dirigent Heli Jürgensoni. Jürgenson oli 2017. aastal XII noorte laulupeo "Mina jään" peadirigent.

Laulu- ja tantsupeo tuli süüdati 15. juuni päikesetõusul Tartus Eesti Rahva Muuseumi õuel laulu- ja tantsupeo üldjuhtide poolt. Tule teekond läbi Eesti algas samal, 15. juuni hommikul Tartust esimese laulupeo mälestuskivi juurest Narva maantee ja Jaama tänava ristmikul ning jõudis 2. juuliks Tallinnasse. 

## Laulupeo juhid
Laulupeo kunstilise juhi Heli Jürgensoni assistent oli Rasmus Puur, kes oli ka segakooride dirigent. Laulupeo lavastaja oli Mikk Jürjens.

Üldlaulupeo liigijuhid olid Jaanika Kuusik (mudilaskoorid), Silja Uhs (lastekoorid), Janne Fridolin (poistekoorid), Valter Soosalu (meeskoorid), Külli Kiivet (naiskoorid), Triin Koch (segakoorid), Bert Langeler (puhkpilliorkestrid), Riivo Jõgi (sümfooniaorkester).

## Osalejad
Laulupeolisi oli kokku 32 022 ning ava- ja suurkontserti külastas kokku 79 000 inimest. Laulu- ja tantsupeo rongkäigus osales ligi 45 000 peolist. Kalevi keskstaadionil esines 10 938 tantsijat ja tantsupeo etendusi külastas kokku ligi 44 000 inimest. Rahvamuusikapeol osales 765 muusikut.

Laulukaare all esines lauljaid ja orkestrante kokku 990 kollektiivist. Neist 6244 valikmudilaskoori, 2408 poistekoori ja poistesegakoori, 5295 lastekoori, 3970 naiskoori, 1339 meeskoori ja 10 792 segakoori lauljat. Lisaks astusid üles 1548 mängijaga puhkpilliorkester ja 915 mängijaga sümfooniaorkester. Kollektiivide ettevalmistuse korraldasid 788 dirigenti.

## Viited

## Välislingid
* Avaleht - XXVIII Laulu- ja XXI tantsupidu
Ideaalne Bose gaas

**Ideaalne Bose gaas** on klassikalise ideaalse gaasi kvantmehaanika versioon. Seetõttu on tegemist gaasi vabade, üksteisega mitteinterakteeruvate bosonite gaasiga. Bosonid on täisarvulise spinniga osakesed, mis järgivad Bose-Einsteini statistikat.

Bosonite statistilise mehaanika töötas välja Satyendranath Bose footonite jaoks. Seda arendas massiosakeste jaoks edasi Albert Einstein, kes tõdes, et bosonite ideaalse gaasi puhul on võimalik faasisiire ja kondenseerumine Bose-Einsteini kondensaadiks, kui temperatuur langeb alla teatud kriitilise väärtuse. Klassikalise ideaalse gaasi puhul see nii ei ole.
Serdobsk

**Serdobsk** (vene keeles Сердобск) on linn Venemaal Penza oblastis, Serdobski rajooni halduskeskus. Serdobsk asub Penzast ligi 100 km lõunaedelas.

Serdobsk on rajatud 1698. aastal. Linnaõigused sai 1780. aastal.

Linna tähtsaim tööstusettevõte on Serdobski masinaehitustehas. 1943. aastal asutatud kellatehas Majak lõpetas tegevuse 2004. aastal.

## Viited
Kamenka (Penza oblast)

**Kamenka** (vene keeles Каменка) on linn Venemaal Penza oblastis, Kamenka rajooni halduskeskus. Kamenka asub Penzast ligikaudu 68 km läänes.

Asula on rajatud 18. sajandil. Aleviks sai Kamenka 1944. aastal. Linnaõigused anti Kamenkale 1951. aastal.

Linna suurim tööstusettevõte on põllumajandustehnikat tootev tehas "Belinskselmaš".

## Viited
Nižni Lomov

**Nižni Lomov** (vene keeles Нижний Ломов) on linn Venemaal Penza oblastis, Nižni Lomovi rajooni halduskeskus. Nižni Lomov asub Penzast ligikaudu 94 km lääneloodes.

Nižni Lomov asutati kindlusena 1636. aastal. Linnaõigused sai Nižni Lomov 1780. aastal.

## Viited
Milan Milutinović

**Milan Milutinović** (serbia keeles Милан Милутиновић; 19. detsember 1942 Belgrad – 2. juuli 2023 Belgrad) oli Serbia poliitik. Ta oli aastatel 1997–2002 Serbia president.

Ta on lõpetanud 1965. aastal Belgradi Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli aastatel 1977–1982 Serbia Vabariigi haridus-, teadus- ja spordiminister, seejärel oli ta 1983–1987 Serbia Rahvusraamatukogu juhataja.

1987. aastast oli ta Jugoslaavia välisministeeriumi töötaja, esmalt pressi-, teabe- ja kultuuriosakonna juhataja ning aastatel 1989–1995 Jugoslaavia suursaadik Kreekas. 15. augustist 1995 kuni 8. jaanuarini 1998 oli ta Jugoslaavia välisminister.

29. detsembrist 1997 kuni 29. detsembrini 2002 oli ta Serbia president.
Issilkul

**Issilkul** (vene keeles Исилькуль) on linn Venemaal Omski oblastis, Issilkuli rajooni halduskeskus. Issilkul asub Kasahstani piirist 18 km kaugusel, Omskist ligikaudu 135 km läänes.

Asula tekkis 1893. aastal rajatud raudteejaama juurde. Aleviks sai Issilkul 1939. aastal. Linnaõigused anti Issilkulile 1945. aastal.

## Viited
Sankt Georgen am Reith

**Sankt Georgen am Reith** on vald (*Gemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Sankt Georgen am Reith asub Mostviertelis Ybbsi jõe haru ääres. U. 77 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Linnas on kaks kirikut, üks katoliku ja üks protestandi, raekoda ja võõrastemaja.

## Viited
FNRS-2

**FNRS-2** oli esimene süvaveeliikur, mille jaoks selle looja Auguste Piccard võttis kasutusele spetsiaalse termini – batüskaaf. Tööd batüskaafi kallal alustas Piccard 1937. aastal ja lõpetas 1948. aastal.

Batüskaaf oli eksperimentaalne ja sellega tehti vaid kaks laskumist. Projektikohane laskumissügavus oli 4 km. 

Meeskond oli kaheliikmeline.

FNRS-2 mõõtmed: pikkus 6,9 m, laius 3,2 m ja kõrgus 5,8 m. 

1953. aastal monteeriti FNRS-2 koost lahti ja selle terasgondel (meeskonna ja aparatuuri paigutamiseks) võeti kasutusele batüskaafi FNRS-3 konstrueerimisel.
FNRS-3

**FNRS-3** oli maailmas teine batüskaaf ja esimene batüskaaf, millega tehti kümneid edukaid sukeldusi. 

FNRS-3 eelkäija FNRS-2 müüdi 1950. aastal Prantsusmaa mereväele, mis lasi selle Toulonis asuvas mereväebaasis koost lahti monteerida ja selle baasil konstrueerida uus batüskaaf FNRS-3.

FNRS-3-ga (ekspluatatsioonist eemaldati 1970. aastatel) oli arvestatud sukeldumiseks kuni 4 km sügavusele. Meeskond oli kaheliikmeline.

FNRS-3 mõõtmed: pikkus 16 m ja laius 3,3 m. 

## Välislingid
Sankt Georgen am Ybbsfelde

**Sankt Georgen am Ybbsfelde** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Sankt Georgen am Ybbsfelde asub Mostviertelis. U. 14 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
Anonüümimine

**Anonüümimine** on andmete umbisikustamine erinevatel aimatavuse vähendamise meetoditel, et neid andmeid saaks kasutada teadusuuringutes ja analüüsides.

## Viited
Archimède

**Archimède** on Prantsusmaal ehitatud batüskaaf, mis oli mõeldud Prantsusmaa mereväele kuulunud FNRS-3 väljavahetamiseks. Tänapäeval on see muuseumieksponaat.

Batüskaafi Archimède (esialgse nimega **B11000**) väljatöötamist alustati 1957. aastal Toulonis. Projekteerimisel etendasid juhtivat osa Pierre Willm ja Georges Houot. Kavandati, et selle batüskaafiga sukeldutakse esimestena Mariaani süvikusse, kuid sellega jäädi hiljaks (jaanuaris 1960 sai sellega hakkama Trieste meeskond). Archimède valmis ja lasti vette alles juulis 1961.

Archimède'iga (ekspluatatsioonist eemaldati 1970. aastatel) oli teoreetiliselt võimalik  laskuda kuni 11 km sügavusele. Tegelik suurim laskumissügavus, mis selle batüskaafiga saavutati, oli sukeldumine 1961. aastal Kuriili saarte piirkonnas (9545 m).

Meeskond oli kaheliikmeline.

## Gabariitmõõtmed
Archimède'i mõõtmed: pikkus 21,3 m, laius 5,0 m ja kõrgus 7,8 m. 

## Välislingid
Nazõvajevsk

**Nazõvajevsk** (vene keeles Называевск) on linn Venemaal Omski oblastis, Nazõvajevski rajooni halduskeskus. Nazõvajevsk asub Omskist ligikaudu 140 km lääneloodes.

Linna läbib Siberi raudtee.

Asula rajati 1910. aastal raudteejaama juurde ja kandis esialgu nime **Sibirski possad**. 1917–1933 oli küla nimi **Sibirskoje**. 1933. aastal sai küla nimeks **Nazõvajevka**. 1947. aastal sai Nazõvajevka aleviks.  1956. aastal anti asulale linnaõigused ja uueks nimeks Nazõvajevsk.

## Viited
Sankt Peter in der Au

**Sankt Peter in der Au** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Sankt Peter an der Au asub Mostvierteli lääneosas.

## Sport

Kohalik jalgpallivõistkond on UFC Sankt Peter in der Au.

## Viited
Trieste (batüskaaf)

**Trieste** on Itaalias ehitatud batüskaaf, millega selle meeskond (Jacques Piccard ja Don Walsh) sukeldus 23. jaanuaril 1960 esimestena Mariaani süvikus
maailmamere sügavaimasse punkti (laskumissügavus 10 911 m). Tänapäeval on Trieste muuseumieksponaat Washingtonis.

Batüskaaf sai oma nime Trieste linna järgi.

Trieste projekteeris Šveitsi teadlane Auguste Piccard, kes kasutas selle loomisel  eksperimentaalse batüskaafi FNRS-2 sukeldumistel saadud kogemusi. Trieste ehitusel oli talle abiks poeg Jacques Piccard. Batüskaaf valmis ja lasti vette 1953. aastal.

Esialgne terasgondel meeskonna ja aparatuuri paigutamiseks oli arvestatud laskumisega kuni 4 km sügavusele (näiteks gondli seina paksus oli 90 mm ja akrüülklaasist valmistatud illuminaatori paksus 150 mm 10 cm-se läbimõõdu juures).

1958. aastal müüdi Trieste Ameerika Ühendriikide mereväele, mis lasi Saksamaal Essenis valmistada uue vastupidavama terasgondli. See oli arvestatud laskumisega kuni 11 km sügavusele, seejuures gondli seina paksus oli 120 mm ja illuminaatori paksus 180 mm 6 cm-se läbimõõdu juures.

Triestet ekspluateeriti kuni 1963. aastani.

## Gabariitmõõtmed
Trieste mõõtmed: pikkus 18,1 m, laius 3,5 m ja kõrgus 5,7 m.

## Välislingid

*Retk maailmamere sügavaimasse punkti. forte.delfi.ee, 15. jaanuar 2010
Sankt Valentin

**St. Valentin** (ka **Sankt Valentin**) on läänepoolseim linn (*Stadtgemeinde*) Austria Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

## Viited
Tjukalinsk

**Tjukalinsk** (vene keeles Тюкалинск) on linn Venemaal Omski oblastis, Tjukalinski rajooni halduskeskus. Tjukalinsk asub Omskist ligikaudu 124 km loodes.

Asula tekkis 1759. aastal Siberi maantee äärde. Linnaõigused sai 1823. aastal.

2000. aastal oli linnas 12 600 elanikku, 2021. aastal oli linna elanike arv 9894.

## Viited
Šumihha

**Šumihha** (vene keeles Шумиха) on linn Venemaal Kurgani oblastis, Šumihha rajooni halduskeskus. Šumihha asub Tšeljabinskist umbes 118 km idas ja Kurganist ligikaudu 134 km läänes.

Linna läbib Siberi raudtee. 

Šumihha tekkis 1892. aastal rajatud raudteejaama juurde. Linnaõigused sai Šumihha 1944. aastal.

## Viited
Transrassilisus

**Transrassilisust** esindab üldjuhtudel isik, keda on täisealiseks kasvatanud erinevast etnilisest-rassilisest taustast pärinevad lapsendajad. Näitena võib esile tuua Aasias (sh Lõuna-Koreas ja Jaapanis) sündinuid lapsi, keda on adopteeritud Põhja-Ameerikasse. Samuti võib transrassiline olla isik, kes identifitseerib end erinevalt rassis, mis ei ole otseselt seotud tema bioloogiliste (esi)vanematega. Viimased võivad plastiliselt korrigeerida oma kehasid ning manustada nahatooni muutvaid preparaate ja sättida vastavalt oma välimust (meiki, juukseid ja riietust), vms. Nad soovivad olla sarnasemad identifitseeritud rassile, ja osaleda tihti rassiga seotud tegevustes ja üritustes. Rassilise ümberkujunemise käigus võivad nad kolida piirkondadesse, kus on esindatud identifitseeritud rass.

Termin ei ole täpsemalt määratletud ning tekitab siiani vaidlusi ja väitlusi.

## Näiteid
*Michael Jackson (täisealisena identifitseeris ennast valges rassis)
*Malaika Kubwa (täisealisena identifitseerib end mustas rassis)

## Vaata ka
*Etniline plastiline kirurgia

## Viited
Bodaibo

**Bodaibo** on linn Venemaal Irkutski oblastis, Bodaibo rajooni keskus. Asub Patomi mägismaal Vitimi suubuva Bodaibo jõe suudmes, umbes 1000 km Irkutskist kirdes.

Linnas on lähisarktiline kliima.

Bodaibo on asutatud 1864. aastal kullakaevurite asulana. Aprillis 1912 toimus linnas Lena veresaun, kui tsaariarmee sõdurid tulistasid streikivaid kullakaevureid. Hukkus umbes 200 inimest. 1938. aasta jooksul hukati linnas riigivaenlastena 948 sunnitöölist. 

Linnaõigused sai 1925. aastal.

## Viited

## Välislingid
*http://www.bodaibo.ru/
Euroopa Liidu tagaotsituimate põgenike nimekiri

**Euroopa Liidu tagaotsituimate põgenike nimekiri** on  Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) toel tegutsevate Euroopa tagaotsitavate isikute aktiivsete otsimisrühmade võrgustiku (European Network of Fugitive Active Search Teams, ENFAST) koostatud loend Euroopa Liidus tagaotsituimatest isikutest.

## Vaata ka
* Eestis tagaotsitavad inimesed

## Välislingid
* EU most wanted list  Europe&#039;s most wanted fugitives [ELi tagaotsituimate isikute nimekiri  Euroopa tagaotsituimad isikud]
Ictineu 3

**Ictineu 3** on mehitatud sukelaparaat, mis kuulub Hispaania ettevõttele Ictineu Submarins SL. 

Ictineu 3-ga võib töötada kuni 1200 m sügavuses. Meeskond on kolmeliikmeline.

Ictineu 3 projekteeriti ja ehitati ettevõttes Ictineu Submarins SL (konstruktorid Pere Fornèsi ja Carme Paradera). Sukelaparaat valmis ja lasti vette 2013. aastal.

Sukelaparaadi mõõtmed: pikkus 4,8 m, laius 1,9 m ja kõrgus 3,0 m. Kaal 5,3 tonni.

Ictineu 3 esiotsas on 120 sentimeetrise läbimõõduga poolsfääriline akrüülklaasist vaateava.

## Välislingid
Borzja

**Borzja** (vene keeles Борзя, burjaadi keeles Бооржо) on linn Venemaal Taga-Baikali krais, Borzja rajooni halduskeskus. Borzja asub Mongoolia piirist 45 km kaugusel, Tšitast ligikaudu 285 km kagus.

Linna läbib Siberi raudtee.

Borzja tekkis raudteetööliste asulana raudteejaama juurde 1899. aastal. Aleviks sai Borzja 1939. aastal. Linnaõigused anti Borzjale 1950. aastal.

## Viited
Viive Kuks

**Viive Kuks** (sündinud 29. augustil 1951 Tallinnas) on eesti graafik.

1970. aastal lõpetas ta Tallinna Kergetööstustehnikumi kangaste kunstilise kujundamise eriala. Aastatel 1970–1976 õppis Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis graafika erialal Evald Okase õpilasena.

1976. aastast elab Võrus ja tegutseb vabakutselise kunstnikuna.

Ta on oma töödel kujutanud peamiselt loodust ja maastikuvaateid.

Üks tema õpilasi on Navitrolla.

## Viited

## Välislingid
*Võrumaa Muuseumi fotokogu. Kunstnik Viive Kuks oma Võru kodus 1982.a
DSV Limiting Factor

**DSV Limiting Factor**, ka **Triton 36000/2**  on Ameerika Ühendriikide eraettevõttes Triton Submarines projekteeritud ja 2018. aastal vette lastud mehitatud süvaveeliikur, millega on võimalik sukelduda maailmamere sügavaimaisse punktidesse. 

Limiting Factorit haldab 2022. aastast Gabe Newellile kuuluv ookeaniuuringutega tegelev ettevõte Inkfish. Enne seda kuulus süvaveeliikur Victor Vescovole.

DSV Limiting Factori konstruktor on John Ramsay.

Süvaveeliikuri korpus on titaanist, illuminaatorid akrüülklaasist.

DSV Limiting Factor meeskond on kaheliikmeline (piloot ja kaasreisija, näiteks süvaveeturist). 

Limiting Factoriga on korduvalt sukeldutud Mariaani süviku sügavaimasse kohta – Challengeri sügavikku.

Limiting Factori mõõtmed: pikkus 4,6 m, laius 1,9 m ja kõrgus 3,7 m. Kaal 12,5 tonni.

## Välislingid
Victor Vescovo

**Victor Lance Vescovo** (sündinud 10. veebruaril 1966 Dallases) on ameerika investor, akvanaut ja alpinist.

Victor Vescovo on lõpetanud Stanfordi Ülikooli, Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi ja Harvard Business Schooli.

2013. aastal, pärast 20 aastat teenistust Ameerika Ühendriikide mereväe reservis, lahkus ta teenistusest. 

Vescovo on investitsioonifirma Insight Equity Holdings kaasasutaja.

## Alpinist, polaarrändur ja akvanaut
Vescovo on vallutanud seitsme tipu raames kuue mandri kõige kõrgemad mäetipud (sealhulgas Džomolungma tippu ronis ta 2010. aastal). Retklejate suure slämmi (*Explorer's Grand Slam*) raames jõudis ta põhja- ja lõunapoolusele. 

2018. aastal alustas Vescovo 10 kuud kestnud mereekspeditsiooni "Viis sügavikku" (*Five Deeps Expedition*), mille eesmärk oli sukelduda süvaveeliikuri DSV Limiting Factoriga viie ookeani sügavaimaisse punktidesse. Aprillis-mais 2019 laskus Vescovo ekspeditsiooni raames kahel korral Mariaani süvikusse (laskumissügavus 10 928 m). 2022. aastal juhtis ta piloodina Limiting Factorit kuuel korral Challengeri sügavikku.

## Kosmoseturist
Juunis 2022 lendas Vescovo kosmosesse suborbitaalseid lende korraldava Blue Origini kanderaketi New Shepardi pardal.

## Välislingid

*The Five Deeps Expedition. fivedeeps.com