open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kruus

**Kruus** on purdsete, mille osakeste läbimõõt on valdavalt 2–64&nbsp;mm.

Eestis on varem kasutatud ka purdsetete klassifikatsiooni, mille järgi nimetatakse kruusaks purdsetet terasuurusega 1–10&nbsp;mm.

Kruusa keskmine tihedus on 1800&nbsp;kg/m³.

Purdsette terasuurus, mida nimetatakse kruusaks, erineb riigiti. Kruusast peenem purdsete on liiv.

Suured kruusalademed on maailmas kõikjal tavalised. Kruus tekib kaljude murenemise ja erosiooni tulemusena. Jõgede ja lainete tegevusel kipub kruus kuhjuma. Mõnikord muutuvad kruusakuhjatised pika aja jooksul suure rõhu all olemisest settekivimiks, mida nimetatakse konglomeraadiks.

Kruusase pinnasega aladel on taimkate tavalisest kesisem. See tuleneb kruusa väikesest võimest niiskust siduda ja sellest tulenevast mineraalainete vähesusest.

Kruus on maavara, mida kasutatakse mitmeti. Liiva ja kruusa kasutatakse betooni tootmisel. Paljud teed on kaetud kruusaga ja neid nimetatakse kruusateedeks. Kogu maailma arvestuses on kruusateid märksa rohkem kui asfaldi või betooniga kaetud teid. Eriti levinud on nad maapiirkondades, kus on väike liiklustihedus. Eestiski ületas kruusateede kogupikkus veel nõukogude aja lõpus märgatavalt asfaltteede kogupikkuse (tänapäeval on asfaltteid juba rohkem). Kruusateid on odavam ehitada kui asfaltteid, aga nad kuluvad rohkem ja neisse tekivad kergemini augud. Lisaks kruusateed tolmavad ja nende ääres võivad kõik taimed olla kaetud valge või halli kruusatolmuga. Sellepärast ei soovitata kruusateede ääres kasvavate taimede osi süüa.

Kruusa kaevandatakse. Kruusakarjääre, eriti väikesi, nimetatakse kruusaaukudeks. Kui looduslikest kruusalademetest väheks jääb, saab kruusa ka valmistada. Selleks kaevandatakse ja purustatakse teisi kivimeid, näiteks liivakivi, lubjakivi ja basalti.

## Viited
Arhede loend

**Arhede loend** loetleb arhesid. Bakterid  on loetletud bakterite loendis.

Siia nimekirja palume kanda arhede liike, perekondi jne. Bioloogia üldmõisted palume kanda bioloogia mõistete loendisse.

__NOTOC__

## B

## C
**[[Crenarchaeota]]*, hõimkond

## D

## E
**[[Euryarchaeota]]*, hõimkond

## H
*halobakterid (*Halobacteria*), klass
**[[Halobacterium]]*, perekond

## K
**[[Korarchaeota]]*, hõimkond

## L

## M

## N
**[[Nanoarchaeota]]*, hõimkond

## O

## P
* *[[Pyrococcus furiosus]]*

## T
**[[Thaumarchaeota]]*, hõimkond
**[[Thermococci]]*, klass
Loomade loendid

''Siin on loetletud Vikipeedias olemasolevad loomade loendid.  

*Ainuõõssete loend
*Imetajate loend
*Kahepaiksete loend
*Kalade loend
*Kammloomade loend
*Keriloomade loend
*Kärssusside loend
*Käsnade loend
*Lameusside loend
*Limuste loend
*Lindude loend
*Okasnahksete loend
*Roomajate loend
*Putukate loend
*Rõngusside loend
*Sammalloomade loend
*Vähkide loend
*Ämblikulaadsete loend
*Ümarusside loend
Ida Aalberg

**Ida** Emilia **Aalberg** (4. detsember 1857 Janakkala vald – 17. jaanuar 1915 Peterburi) oli soome näitleja. 

Ta sai kuulsaks eriti traagikuna. Teda peetakse Soome teatriajaloo algusaja kõige tähelepanuväärsemaks rahvusvaheliselt tuntud näitlejatariks.

Aalberg oli 1874–1883 Soome Teatri näitleja ja hiljem regulaarne külalisnäitleja. Ta esines ka Skandinaavia maades, Saksamaal, Ungaris, Venemaal jm.

Kui 1902. aastal valmis uus teatrihoone, sai Soome teater nimeks Soome Rahvusteater. Aalberg hakkas 1903 huvi tundma ka lavastamise ja teatrijuhtimise vastu. Aastal 1909 nimetati ta lavastaja-näitlejaks (abijuhatajaks). Lavastajana Aalberg siiski menukas ei olnud. Tema loobumine tekitas 1911 kultuuriskandaali, ja hoolimata plaanidest ei jõudnud ta naasta regulaarseks külalisnäitlejaks, sest jaanuaris 1915 ta ootamatult suri. Aalberg on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Aalberg oli aastast 1887 abielus tuntud fennomaani Lauri Kivekäsega; abielu kestis mehe surmani. Aastast 1894 oli tema abikaasa Peterburi jurist ja filosoof parun Alexander Uexküll-Gyllenband, kellest hiljem sai tähtis teatritegelane.

Rahvusteatri taha Kaisaniemi parki rajati sügisel 1972 kujur Raimo Utriaineni kavandatud Ida Aalbergi mälestussammas "Esirippu" ('eesriie'), mis oli Soome esimene mittefiguratiivne skulptuurmonument ning tekitas pärast kavandivõistluse võitmist 1961 oma abstraktsuse tõttu suurt furoori. 

Helsingi linn on nimetanud Ida Aalbergi auks ühe tee Põhja-Haagas.

Ida Aalbergin sünnikodu on Janakkala vallas Leppäkoskis. See raudteevahi maja on praegu Ida Aalbergi muuseum. Janakkala valla raamatukogu, millele samuti on antud Aalbergi nimi, asub Ida Aalbergi väljakul.

Jaakko Pakkasvirta filmis "Runoilija ja muusa" (1978) mängis Ida Aalbergi Kyllikki Forssell.

## Rolle
*Nora
*Julia ("Romeo ja Julia")
*Ophelia ("Hamlet")
*Margareta ("Faust")
*Mary Stuart (Bjørnsterne Bjørnsoni näidend)
*Kleopatra ("Antonius ja Kleopatra")

## Postmark
Ida Aalbergi juubeliks ilmus 12. aprillil 1957 mitmevärviline Soome postmark tiraažiga 1 996 000 nimiväärtusega 30 marka. Hammastus oli 14×14. 

## Vaata ka
*Ida Aalbergi Fond
*Ida Aalbergi Selts

## Viited

## Välislingid
*Ida Aalbergi Fond
*Ida Aalbergi Selts
*Kansallisbiografia, Ida Aalberg
*Lühielulugu, Häme Liidu koduleht
*Ida Aalbergin 150. sünniaastapäeva aasta, Häme Liidu koduleht
*Soome mark aastast 1957 (klõpsa pilti)
Ago Aaloe

**Ago Aaloe** (17. september 1927 Tallinn – 5. detsember 1980 Tallinn) oli eesti geoloog.

## Elu- ja töökäik
Lõpetas 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia erialal; pärast kooli lõpetamist suunati ta tööle Alma-Atasse. Kuna ta oli keskkooli ajal olnud loodusteaduse ringis väga aktiivne ja edukas, oli seda juhendanud professor Luha ta tagasi ülikooli aspirantuuri kutsunud. Ta õppis Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi aspirantuuris. Aastast 1955 geoloogia-mineraloogia kandidaat.

Ta töötas pikka aega Eesti NSV TA Geoloogia Instituudis vanemteadurina.

Uuris Eesti siluri stratigraafiat ja litoloogiat. 1955–1980 uuris ta Kaali meteoriidikraatrite ehitust. Ta avastas peakraatris kildudekoonused, avastas ühe varem teadmata kraatri, määras kraatrite vanuse (3500 aastat), kaardistas meteoriidiaine jaotumuse kraatrite piirkonnas ning määras meteoriidi langemise suuna. Uuemad andmed lubavad oletada, et Kaali meteoriit langes siiski hiljem – 2400–2800 aastat tagasi.

1984. aastal rajati Kaali järve kaitsealale mälestusmärk Ivan Reinwaldile ja Ago Aaloele.

1970. aastatel uuris ta esimesena Tsõõrikmäe struktuuri ning oletas selle meteoriitset päritolu. Ta uuris ka teisi meteoriidikraatreid, sealhulgas Siberis, Uuralis ja Kaukaasias.

Eesti Looduseuurijate Seltsi liige alates 1952. Ta oli 1963–1966 Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige.

Ago Aaloe tegeles ka fotograafiaga, joonistas šarže ja maalis akvarelle.

## Tunnustus
*1972 Nõukogude Eesti preemia kollektiivile eesotsas Dimitri Kaljoga Eesti Siluri uurimise eest

## Isiklikku
Isa Otto Aloe (1894–1972), ema Aleksandra Johanna Tõnismägi (1902–1975).

1949. aastal abiellus ta Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna geoloogiaosakonna III kursuse üliõpilasena sama kooli kehakultuuriteaduskonna eelviimasel kursusel õppiva Luulega. 1950. aastal sündis poeg ja 1953. aastal tütar. Abielu lagunes 1964. aastal.

Ülev Aaloe oli tema vend.

## Viited

## Kirjandus
*Reet Tiirmaa. "Ago Aaloe (1927–1980)". // Teaduse ajaloo lehekülgi Eestis, VII kd. 1989

## Välislingid
*
Katalaani keel

**Katalaani keel** on romaani keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Hispaania kirdeosas (Kataloonias, Valencias ja Baleaaridel), Andorras, Prantsusmaa lõunaosas ning Sardiinias.

Kirjakeel 12. sajandi lõpust – 13. sajandi algusest.

## Vaata ka
*katalaani kirjandus
*Kataloonia
*.cat

## Välislingid
Töö Leedu Hüvanguks

**Töö Leedu Hüvanguks** (leedu *Už darbą Lietuvai*) on vasaktsentristlik valimisliit Leedus, kuhu kuuluvad Leedu Sotsiaaldemokraatlik Partei ja sotsiaal-liberaalne Uus Liit.  

Valimisliidu liidrid on Algirdas Brazauskas LSDP poole pealt ja Artūras Paulauskas sotsiaal-liberaalide poole pealt. 

Leedu Seimi valimiste võitis blokk kokku: 31 kohta. LSDP: 21, UL: 10. 70-mandaadilises üleriigilises ringkonnas sai blokk 206 179 häält (20.65% häältest) mis andis 16 kohta. (LSDP: 10, UL: 6). Ühekohaliste ringide pealt: LSDP: 9 (3 esimeses voorus), UL: 5.
Miraj Khalid

**(Malik) Miraj Khalid** (1916 Dera Chahali küla Pandžabis, Pakistan – 13. juuni 2003 Lahore) oli Pakistani ajutine peaminister aastatel 1996–1997.
Pervez Musharraf

**Pervez Musharraf** (urdu keeles پرويز مشرف; 11. august 1943 Delhi, India – 5. veebruar 2023 Dubai, Araabia Ühendemiraadid) oli Pakistani sõjaväelane ja poliitik, president 2001–2008. 2007. aasta detsembrini oli ta Pakistani armee kindral.

18. augustil 2008 teatas ta presidendikohalt tagasiastumisest.
Jules Grévy

**François Jules Paul Grévy** (15. august 1807 Mont-sous-Vaudrey, Jura departemang, Prantsusmaa – 9. september 1891 Mont-sous-Vaudrey) oli Prantsusmaa president 1879–1887.

Grévy sai 1837 advokaadiks. Ta säilitas ka Juulimonarhia ajal vabariiklikud vaated ja valiti 1848 oma kodudepartemangu esindajana Asutavasse Kogusse. Kuningas Louis-Philippe I troonilt tõukamise tagajärjel 1848 nimetati ta tema kodudepartemangu Jura ajutise valitsuse komissariks.

Nähes ette, et Prantsusmaa kõigi aegade esimesed presidendivalimised võidab Louis-Napoléon Bonaparte, kes sugugi polnud valimiste soosik, soovitas ta põhiseaduse teha selliseks, et Rahvusassambleel oleks õigus presidenti nii ametisse nimetada kui ametist vabastada. See ettepanek ei läinud läbi, sest enamus saadikuid uskus, et valimised võidab Louis-Eugène Cavaignac, kes oli kuulsust kogunud Prantsuse 1848. aasta revolutsiooni mahasurujana. Rahvusassambleele jäi õigus president nimetada üksnes juhul, kui presidendivalimiste esimeses voorus ei kogu keegi üle 50% hääli. Bonaparte võitis valimised ülekaalukalt 77%-ga ja sai presidendiks, kuid ei tohtinud teiseks ametiajaks kandideerida. Seetõttu korraldas Bonaparte 1851. aastal veretu riigipöörde, saatis Rahvusassamblee laiali ja kuulutas end järgmisel aastal keisriks Napoleon III nime all. Pärast riigipööret hakati Grévyd pidama ettenägelikuks.

1868 tuli Grévy poliitikasse tagasi ja sai Vabariikliku Partei mõjukaks liikmeks. Pärast Teise keisririigi langemist valis Rahvusassamblee ta 16. veebruaril 1871 assamblee eesistujaks. 2. aprillil 1873 astus ta parempoolse opositsiooni survel tagasi. 8. märtsil 1876 valiti ta Saadikutekoja eesistujaks ja seda ametikohta täitis ta nii hästi, et kui president Patrice de Mac Mahon ametist tagasi astus, valiti ta 30. jaanuaril 1879 uueks presidendiks ilma vabariiklike erakondade vastuseisuta. Kõik tema eelkäijad Prantsusmaa presidendi ametikohal olid olnud monarhistid, isegi kui nad valimiste eel vastupidist väitsid, ja seetõttu oli Jules Grévy Prantsusmaa esimene vabariiklasest president.

Grévy maine oli esimesel ametiajal plekitu ja sellepärast nõustus ta teise ametiajaga, mis algas 18. detsembril 1885. Kuid natuke aega hiljem selgus, et tema väimees Daniel Wilson kaupleb Auleegioni ordenitega. Grévy keeldus tunnistamast, et ta vastutab kaudselt oma sugulase eest, kes aunimetusi raha eest jagab, ja seetõttu sunniti ta tagasi astuma. Ta lahkus ametist 2. detsembril 1887.

Grévy oli vabamüürlane ja tema tagasiastumise skandaal õhutas Prantsusmaal vabamüürluse vastaseid meeleolusid.

Grévy oli kirglik piljardimängija. Nii karikatuuridel kui paraadportreedel kujutati teda sageli piljardikiiga.

Kõrbesebra *Equus grevyi* on nimetatud Jules Grévy järgi. 1882. aastal saatis hiljem Etioopia valitsejaks saanud Menelik II kõrbesebra presidendile Jules Grévyle kingituseks. Kui avastati, et sebra erineb juba varem tuttavatest lõuna pool elavatest sugulastest, nimetatigi ta presidendi auks tema järgi.
Kazys Grinius

**Kazys** V. **Grinius** (17. detsember 1866 Salema Marijampolė lähedal – 4. juuni 1950 Chicago) oli Leedu peaminister 1920–1922 ja president 7. juunist 17. detsembrini 1926.

1944. aastal põgenes ta Saksamaale. Ameerika Ühendriikidesse asus elama 1947. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Artikkel ja pilt
1210. aastad

**1210. aastad** on aastad 1210–1219 pKr.

Sajandid: 12. sajand - **[[13. sajand]]** - 14. sajand

Kümnendid:
1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 

Aastad: 1210 1211 1212 1213 1214 1215 1216 1217 1218 1219

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*Toimusid ristisõjad.

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*Albert von Buxhövden
*Kaupo
*Lembitu
*Läti Henrik
*...
1200. aastad

**1200. aastad** on aastad 1200–1209 pKr.

Sajandid: 12. sajand - **[[13. sajand]]** - 14. sajand

Kümnendid:
1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad

Aastad: 1200 1201 1202 1203 1204 1205 1206 1207 1208 1209

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*Albert von Buxhövden
*Kaupo
*Läti Henrik
*...
1230. aastad

**1230. aastad** on aastad 1230–1239 pKr.

Sajandid: 12. sajand - **[[13. sajand]]** - 14. sajand

Kümnendid: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad   

Aastad: 1230 1231 1232 1233 1234 1235 1236 1237 1238 1239

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*Lihula kiriku, mis on vanimaid Eestis, arvatav ehitamisaeg

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
1240. aastad

**1240. aastad** on aastad 1240–1249 pKr.

Sajandid: 12. sajand - **[[13. sajand]]** - 14. sajand

Kümnendid: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 

Aastad: 1240 1241 1242 1243 1244 1245 1246 1247 1248 1249

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
Kümnenda Kraadi väin

**Kümnenda Kraadi väin** (inglise *Ten Degree Channel*) ühendab Bengali lahte Andamani merega ja eraldab Andamani saari Nicobari saartest.

Nimi tuleb sellest, et väina läbib kümnes põhjalaiuskraad.
La Pérouse'i väin

**La Pérouse’i väin** ehk jaapanipäraselt **Sōya väin** (vene пролив Лаперуза, jaapani 宗谷海峡 (Sōya-kaikyō)) ühendab Jaapani ja Ohhoota merd ning eraldab Sahhalini Hokkaidōst. 

Laius 43 km, sügavus kuni 74 m.

Väin on saanud nime Jean-François de La Pérouse'i järgi, kelle ekspeditsioon avastas selle aastal 1787.
Sulu saared

**Sulu saared** asuvad Kagu-Aasias Vaikses ookeanis ja on osa Filipiini saartest.

Sulu saared külgnevad loodes Sulu merega ja kagus Sulawesi merega. Saarestik on edela-kirdesuunaline ning hõlmab edelast kirde poole minnes Sibutu, Tawi-Tawi, Doc Cani, Tapuli saared, Jolo saare, Pangutarani saared, Pilase saared ja Basilani, samuti nende vahele jäävad pisisaared, mida leidub hulganisti. Saarestikust edelasse jääb Kalimantan ja kirdesse Mindanao. 

Saarte pindala on 2688 km². Saared on künklikud, kõrgus kuni 790 meetrit.

Sulu saared on tihedalt asustatud. 2005. aasta seisuga elas seal 1,3 miljonit inimest. Kõige suurem linn on Jolo saarel asuv samanimeline linn. Rohkem kui 10 000 elanikku on veel Basilanil asuvates Isabelas ja Lamitanis, Jolol asuvas Su-uhis ning Sibutul asuvas Panglima Alaris 

Halduslikult kuuluvad Sulu saared Filipiinidele Muslimi Mindanao autonoomsesse piirkonda, välja arvatud Isabela, mis kuulub Zamboanga Poolsaarele (selle keskus Zamboanga asub Isabelast kõigest paarkümmend kilomeetrit põhja pool) . Ajalooliselt on Sulu saarte hulka arvatud ka saarestikust loodesse jäävaid Cagayan Sulut ja Turtle'i saari. Tänapäeval seda enam ei tehta, ehkki nemadki kuuluvad Muslimi Mindanaosse . Provintsi keskus Cotabato ei asu Sulu saartel, vaid Mindanaol, küll aga moodustavad Sulu saared kolm Muslimi Mindanao viiest provintsist: Basilan, Jolo ja Tawi-Tawi.

Sulu saared ei ole, ehkki sageli on vastupidist väidetud, jäänuk kunagisest Kalimantani ja Filipiinide vahelisest maismaasillast. Nad on hoopis vulkaanilise päritoluga, väiksemate seas on ka korallsaari.

Sulu saarel tegutseb Sulu sultanaadi kuningakoda. Sulu kuningakoja pea on Muedzul Lail Tan Kiram.

Saartel elavad morod.

## Viited
Anto Aasa

**Anto Aasa** (sündinud 6. mail 1977 Iisakus) on eesti geograaf, kes on tegelnud põhiliselt fenoloogiaga.

Ta on lõpetanud 1995. aastal Iisaku Keskkooli ja 2000. aastal bakalaureusekraadiga Tartu Ülikooli geograafia erialal.
 
Alates 1995. aastast osales ta Tartu Üliõpilaste Looduskaitseringi töös.

2002. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis geograafia alal magistritöö "Tendentsid Kesk- ja Ida-Euroopa taimefenoloogilistes kalendrites" (juhendaja Rein Ahas). Seejärel õppis Tartu Ülikooli geograafia instituudi loodusgeograafia ja maastikuökoloogia õppetooli juures doktorantuuris Rein Ahase juhendamisel ning kaitses 2005. aastal doktoritöö.

## Töökohad

*1999–2002 Euroopa Liidu viienda raamprogrammi töörühma "Fenoloogilised andmed kliimamuutuste kajastajana" liige
*2001–2002 Tartu Ülikooli geograafia instituudi spetsialist
*2003 Tartu Ülikooli geograafia instituudi erakorraline teadur
*2004– Tartu Ülikooli geograafia instituudi loodusgeograafia ja maastikuökoloogia teadur

## Kirjutisi
*Eesti fenoloogiline kalender. – *Eesti looduse kalender*, *[[Publicationes Instituti Geographici Universitatis Tartuensis]]*, Tartu 2001, 90, lk 139–163. 
*Rein Ahas, Anto Aasa, Vello Palm. Fenoloogiliste faaside alguse muutused Eestis viimasel poolsajandil. – *Eesti ökoloogia globaliseeruvas maailmas: Eesti IX ökoloogiakonverentsi lühiartiklid: Tartu, 11.-12. aprill 2003*, Tartu 2003 (Kaasaegse ökoloogia probleemid, 9), lk 8–19.
*Jaak Jaagus, Rein Ahas ja Anto Aasa 2002. Eesti asub kliimamuutuste keskpunktis Eesti Loodus 53: 6-13.

## Välislingid
*Koduleht
*
Morod

**Morod** on Filipiinide lõunaosa moslemitest elanikud. Nende arvuks hinnati 1988. aastal umbes 2,3 miljonit. Elavad Sulu saartel ja Mindanao lääneosas.

Morode hulgas eristatakse üheksat etnilist gruppi, kes kõik räägivad erinevaid austroneesia keeli nagu näiteks tausuugid.

Kirjutamisel kasutavad araabia kirja. 15. sajandil võtsid vastu islami (sunniidid).

Filipiinide keskvalitsuse jaoks on tegemist relvastatud vastupanu osutavate separatistidega. Kõige tuntum morode relvarühmitus on sissiliikumine Moro Islami Vabastusrinne (MILF). Peamiselt on morod läbi ajaloo elanud islami monarhia võimu all nagu näiteks Sulu sultanaat jne. Morodele on traditsiooniline muhameedlik Sulu sultani monarhia vastuvõetav alternatiiv Filipiinide riigikorraldusele.

Osa morosid tegeleb püsipõllundusega (riisikasvatus), osa alepõllunduse või kalapüügiga. Morod tegelevad veel kauplemise, pärlipüügi ja salakaubaveoga ning on tuntud juveliirid ja relvameistrid.

## Vaata ka
*Morode ülestõus
Udu

**Udu** on vahetult aluspinna kohal heljuvate veepiiskade, harvemini jääkristallide või mõlema kogum, mis vähendab nähtavuse alla 1&nbsp;km.

Udu tekib siis, kui õhu suhteline niiskus on 100%. Udupiisad moodustuvad, kui veeaur kondenseerub kondensatsioonituumakestele.

Eestis on keskmiselt 50–70 päeva aastas, mil esineb udu. Kõige harvemini esineb seda mais ja juunis. Rannikul esineb udu harvemini kui sisemaal.

Udu vähendab vahemaid, mille piires saab esemeid selgelt näha (nähtavus), ja on seetõttu ohtlik liiklejatele. Nähtavuse parandamiseks udus kasutatakse udulaternaid, mis kuuluvad tänapäeval enamiku sõidukite standardvarustusse.

Maailma kõige udusem koht on Newfoundlandi saare lähedal asuv madalik Grand Banks, kus kohtuvad põhjast tulev külm Labradori hoovus ja edelast tulev soe Golfi hoovus. Maismaal on uduseimad paigad Newfoundlandi kagurannikul asuv Argentia ja San Franciscost läänes asuv Reyese neem, kus aastas on üle 200 uduse päeva. Märkimisväärselt udused paigad on veel Uus-Meremaal asuv Hamilton, Lõuna-Tšiili rannik ja Severnaja Zemlja.

Californias asuvad ranniksekvoiametsad saavad 30–40% veest udu kaudu. Leidub loomi, kelle jaoks on udu koguni põhiline veeallikas. Niisugused loomad elavad põhiliselt kuivas kliimas, näiteks kõrbes, ja eriti palju on selliste loomade seas putukaid. Ka mõned rannikul elavad inimeste kogukonnad kasutavad uduvõrke niiskuse kogumiseks, kui pinna- ja põhjavee varud ei ole piisavad.

Udu valmistatakse ka kunstlikult. Selleks juhitakse vee ja glükooli või glütserooli segu kuuma kambrisse, milles on väike ava. Kuuma pinnaga kokku puutudes aurustub vedelik kiiresti ja selle käigus paisub. Sellest tekkiv rõhk surub udu ava kaudu välja. Väljas puutub kuum aur kokku jaheda keskkonnaga ja kondenseerub kohe, tekitades udu.

## Pilte

Fail:Härmas loodus taluga.jpg|Heinarullid talvel
Fail:Männikjärve raba hommik..jpg|Varahommikune udu Männikjärve rabas
Fail:Varajases valguses Antsla vallas.jpg|Suur Saarjärv paadiga
Fail:Tihe udu Emumäe vaatetornist nähtuna.jpg|Tihe udu Emumäel
Tallinna Vanalinn udus - Tallinn Old Town in fog.jpg|Tallinna vanalinn aprillikuu keskpäevases udus


## Vaata ka
*Hämu
*Sudu
*Kastepunkt

## Viited

## Välislingid
* Ele Pedassaar, "Udud Eestis", Eesti Loodus 2008/4
Andrievs Niedra

**Andrievs Niedra** (läti keele vanas kirjaviisis *Andreews Needra*; 8. veebruar 1871 – 24. september 1942 Riia) oli Läti ühiskonnategelane, vaimulik, kirjanik ja poliitik.

Ta õppis Vecpiebalga kihelkonnakoolis, aastatel 1887–1889 Riias gümnaasiumis, lõpetas aastal 1890 Jelgavas kubermangugümnaasiumi. Aastatel 1891–1899 õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. Ta oli korporatsiooni Lettonia liige. Prooviaastal oli ta aastatel 1900–1901 Koknese koguduses Gotthilf Wilhelm Samuel Reinhold Hillneri juures.

Ta oli aastatel 1906–1908 Matīši koguduse õpetaja, aastatel 1908–1918 Kalsnava koguduse ja Vietalva koguduse õpetaja.

Läti iseseisvussõja ajal sai ta sakslaste poolt toetatud Läti valitsuse peaministriks. Pärast sõja lõppu põgenes ta Lätist, kuid tuli tagasi 1924. aastal. Ta mõisteti riigireetmises süüdi, kuid pärast kaheaastast vangistust amnesteeriti 1926. aastal ja saadeti riigist välja. Niedra läks Saksamaale ja võttis Saksa kodakondsuse. 

Teise maailmasõja ajal naasis Riiga, kus ta suri. Andrievs Niedra on maetud Riia metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Artikkel lätikeelsel ajaloosaidil
Pinnakate

**Pinnakate** ehk **kvaternaarisetted** on pudedaist setendeist koosnev kiht, mis lasub aluspõhjal.

Eesti pinnakate koosneb põhiliselt moreenist. Pinnakate katab suuremat osa Eesti pinnast. Pinnakate puudub näiteks alvaritel ehk loopealsetel. Seal lasub muld otse pealiskorrakivimitel, enamasti paekivil. Selliseid muldi nimetatakse paepealseks mullaks.  

Eesti pinnakatte kujunemisel on olnud otsustav tähtsus mandrijää tegevusel viimase paari miljoni aasta ehk Kvaternaari jooksul. 

Eesti pinnakate on suhteliselt õhuke. Põhja- ja Lääne-Eestis enamasti 5...10 meetrit. Suurim on pinnakatte paksus mattunud ürgorgudes, ulatudes kohati mitmesaja meetri sügavusele. Näiteks suures osas mattunud Rõuge ürgoru põhi on praegusest meretasemest 80 meetrit allpool.

Peale moreeni kuulub pinnakatte hulka ka savi, liiv ja teised purdsetted. Ka turvas, mida soodes pidevalt juurde tekib, kuulub pinnakatte hulka. Pinnakatte hulka kuuluvaiks loetakse ka rändkive ja -rahne. 

Pinnakattes esineb ka viirsavi, mis esinevad mõnede kunagiste järvede põhjasetetes. See on sete, milles vahelduvad heledamad liivased ja tumedamad savikad kihid. Liiv settis suvel kui alluviaalsete- ehk jõe poolt kohale toodud setetena. Savi aga settis talvel, mil järved olid jäätunud ja põhja langesid peenemad osakesed, mis jämedateralistest setteist kauem vees hõljuvad.

Pinnakatte ülemine osa on ümber kujundatud taimkatte poolt. Pinnakattest on kujunenud mullad ehk pinnakate on enamasti mulla lähtekivimiks.

## Vaata ka
*aluspõhi
*regoliit
Napo

**Napo** on jõgi Ecuadoris ja Peruus,  Amazonase vasakpoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse umbes 4270 m kõrguselt Andides, Antisana ja Cotopaxi vulkaanide lähistelt, voolab ida- ja kagusuunas ning suubub vasakult Amazonasesse.

Napo jõe pikkus on 1130 km, millest 667 km kulgeb Peruus. Jõe valgala pindala on 103 307 km².

Suuremad vasakpoolsed lisajõed on Coca ja Aguarico ning parempoolne Curaray.

Napo ääres asuvad Puerto Francisco de Orellana ja Mazán.

## Viited

## Välislingid
Limfjorden

**Limfjorden** on väin Taani põhjaosas, mis ühendab Kattegatti Põhjamerega ja eraldab Jüüti poolsaare põhjapoolsemat osa (*Norrejyske*) ülejäänud poolsaarest. 

Väina pikkus on u. 180 km. Väina idaosa on kitsas ja sügav (suurim sügavus 24 m), seal asub Ålborg. Lääneosa on laiem, seal on saari, valdav sügavus 3 kuni 5 meetrit. Ühendus Põhjamerega on madal. 

Väin tekkis 1825 tormi tõttu, varem oli tegu järvega.
Linnanaukko

**Linnanaukko** (rootsi keeles *Slottsfjärden*) on laht Soome edelaosas. Lahe rannikul asub Turu linn, sh Turu loss. Lahte kasutatakse sadamana.
Drenthe provints

**Drenthe provints** ehk **Drenthe** on Hollandi 1. järgu haldusüksus (provints).

Drenthe paikneb Hollandi kirdeosas. Ta piirneb põhjas Groningeni provintsiga, idas Saksamaaga, lõunas Overijsseli provintsi ja läänes Friisimaa provintsiga.

Drenthe on Hollandi provintside seas pindalalt üheksandal ja rahvaarvult kümnendal kohal. Rahvastiku tihedus on 186 inimest ruutkilomeetri kohta (2009).

Provintsi hümn on "Mijn Drenthe".

Kuninganna esindajaks provintsis on Jacques Tichelaar.

## Asustus
Provintsi keskus on Assen. Teised tähtsamad asulad on Emmen, Hoogeveen, Meppel, Coevorden, Beilen ja Roden.

Drenthe provints on suurelt jaolt maa-asustusega piirkond.

## Loodus

Provintsi idaosas on liivane seljandik Hondsrug, mis ulatub Emmenist Groningeni linnani välja.

Provintsi kaguosas on säilinud nõmmesid.

Zuidlaardermeeri järve suubub väike Hunze jõgi ehk *Oostermoerse vaart*.

Provintsi läbib Oranje kanal (*Oranjekanaal*).

## Haldusjaotus

## Viited

## Välislingid

* Provintsi koduleht
3. aastatuhat

**Kolmas aastatuhat** on periood, mis algas 1. jaanuaril 2001 ja lõpeb 31. detsembril 3000. 

## Välislingid
*Null lükkab sajandivahetuse aasta jagu edasi
Valencia autonoomne piirkond

**Valencia autonoomne piirkond** on 1. järgu haldusüksus Hispaanias.

See autonoomne piirkond asub Vahemere rannikul ning piirneb põhjas Aragóni ja Katalooniaga, läänes Castilla – La Mancha ja lõunas Murcia autonoomse piirkonnaga.

Piirkonnas on 3 provintsi: Valencia, Alicante ja Castellóni provints.

## Viited
2. aastatuhat

**2. aastatuhat pKr** ehk **2. aastatuhat m.a.j**.

**Teine aastatuhat** on periood, mis algas 1. jaanuaril 1001 ja lõppes 31. detsembril 2000.

----

## Sündmused

*Euroopa: Renessanss Prantsuse revolutsioon
*Sõjad: Ristisõda Eesti vabadusvõitlus Kolmekümneaastane sõda Napoleoni sõjakäigud Põhjasõda Esimene maailmasõda Teine maailmasõda Vietnami sõda

## Olulised isikud
* Johann Sebastian Bach
* Ludwig van Beethoven
* Otto von Bismarck
* Winston Churchill
* Charles Darwin
* René Descartes
* Thomas Alva Edison
* Albert Einstein
* Felipe II
* Benjamin Franklin
* Sigmund Freud
* Friedrich Barbarossa
* Friedrich II Hohenstaufen
* Friedrich II Suur
* Galileo Galilei
* William Gates
* Johann Wolfgang von Goethe
* Mihhail Gorbatšov
* Gregorius VII
* Adolf Hitler
* Georg Friedrich Händel
* Innocentius III
* Thomas Jefferson
* Karl V
* Christoph Kolumbus
* Mikołaj Kopernik
* Vladimir Lenin
* Leonardo da Vinci
* Abraham Lincoln
* Martin Luther
* Louis IX Püha
* Louis XIV
* Karl Marx
* Wolfgang Amadeus Mozart
* Napoleon I Bonaparte
* Isaac Newton
* Friedrich Nietzsche
* Blaise Pascal
* Peeter I Suur
* Richard I Lõvisüda
* Franklin Delano Roosevelt
* William Shakespeare
* Jossif Stalin
* Aquino Thomas
* Tšingis-khaan
* Voltaire
* George Washington

## Leiutised
*Arvuti
*Auto
*Aurumasin
*Fotoaparaat
*Internet
*Kino 
*Lennuk
*Mobiiltelefon
*Püssirohi
*Raadio
*Rotatsioontrükimasin
*Rong 
*Sisepõlemismootor
*Telegraaf
*Telefon
*Televiisor
*Trükipress

## Avastused

*Antibiootikum
*Vaktsiin
*Elekter
Valencia

**Valencia** ehk **València** on linn Hispaania idaosas Vahemere rannikul, Valencia autonoomse piirkonna pealinn.

## Haridus
Valencias on mitu kõrgkooli, näiteks üks Hispaania vanemaid, 1499. aastal asutatud Valencia ülikool, ja Valencia Polütehniline Ülikool.

## Sport
2007. aastal korraldati Valencias 32. Ameerika karikavõistluste (America's Cup) regatt ja osa selle eelvõistlustest.

2010. aastal korraldati Valencias 33. Ameerika pokaali purjeregatt, mille võitis BMW-Oracle'i meeskond.

Linnas tegutsevad kõrgliiga jalgpalliklubid Valencia CF ja Levante UD.

## Sõpruslinnad

## Vaata ka
* Ciutat de les Arts i les Ciències
* L'Oceanogràfic
* Mestalla staadion
* Valencia elamukompleksi tulekahju

## Viited

## Välislingid

* Valencia linna koduleht (*hispaania, inglise, prantsuse keeles*)
1. aastatuhat

**1. aastatuhat pKr** ehk **1. aastatuhat m.a.j**.

**Esimene aastatuhat** on periood, mis algas 1. jaanuaril 1 ja lõppes 31. detsembril 1000.

## Sündmused

## Olulised isikud

* Aetius
* Attila
* Augustinus
* Augustus
* Boudicca
* Chlodovech I
* Consatantinus Suur
* Diocletianus
* Gregorius Suur
* Hieronymus
* Jeesus Kristus
* Josephus Flavius
* Justinianus I Suur
* Karl Suur
* Marcus Aurelius
* Muhamed
* Paulus
* Peetrus
* Plinius Vanem
* Otto Suur
* Seneca
* Tacitus
* Titus
* Traianus
* Theoderich Suur

## Leiutised

*Paber

## Avastused
Longi väin

**Longi väin** (vene *пролив Лонга*) ühendab Tšuktši ja Ida-Siberi merd ning eraldab Wrangeli saart Aasiast mandriosast. 

Laius 125 km. Suurema osa aastast on jääs.
Solovetsi saared

**Solovetsi saared** (vene keeles Соловецкие острова, kõnekeeles ka Соловки; karjala keeles *Solokka* 

## Kirjandus
*Solovki – punasel piinasaarel. Esmaspäev, 2. aprill 1928, nr. 14, lk. 4.

## Välislingid

*Solovetsi saarte infoportaal Соловки.ру
*Solovki entsüklopeedia (*vene keeles*)
*СОЛОВЕЦКИЙ ИТЛ ОГПУ
Putumayo jõgi

**Putumayo** (alamjooksul **Içá**) on jõgi Lõuna-Ameerikas, Amazonase vasakpoolne lisajõgi.

Putumayo jõgi moodustab osa riigipiiri Colombia ja Ecuadori vahel ning suure osa Colombia ja Peruu vahelisest piirist. Neis kolmes riigis kannab jõgi nime Putumayo, kuid Brasiilias, kus jõgi suubub Amazonasesse, nimetatakse seda Içá jõeks. 

Jõgi saab alguse Andide mäestikus, Pasto linnast 50 km idas. Kulgeb valdavalt ida ja kagu suunas ning suubub Amazonase jõkke Santo Antônio do Içá lähedal. 

Jõe pikkus on 1609 km ja selle valgala pindala on 123 000 km².

Putumayo jõgi on laevatatav umbes 1400 km ulatuses.

Jõe järgi on nime saanud Putumayo departemang.

## Viited

## Välislingid
Loodeväil

**Loodeväil** on (mittekasutatav) meretee Atlandi ookeanist Vaiksesse ookeani piki Põhja-Jäämeres Põhja-Ameerika ranniku lähedal asuvaid väinu.

Laevasõiduks ei ole Loodeväil Kanada põhjaranniku väga keeruliste jääolude tõttu sobilik.

Esimesena läbis Loodeväila laeval Gjøa Roald Amundsen aastatel 1903–1906.

Esimese eurooplasena läbis Loodeväila koerarakendil Knud Rasmussen 1921. aasta paiku Viienda Thule ekspeditsiooni käigus.

## Vaata ka
*Admiral Bellingshausen
*Edelaväil
*Kaguväil
*Kirdeväil

## Välislingid

*Citizendiumi artikkel
Lomboki väin

**Lomboki väin** ühendab Bali merd ja India ookeani ning eraldab Lomboki saart Nusa Penidast ja Balist. 

Väina laius on 18 km ja sügavus 300 m. Väinas on hoovus lõunasse, India ookeani poole. 

Kuna väin on sügav, jäi see alles ka jääajal, kui merepind oli tänapäevasest paarsada meetrit madalamal ning Malaka, Sunda ja Bali väin olid osaks maismaast. Seetõttu levisid Euraasia maismaa- ja mageveeloomad jääajal kuni Balini, kuid ei jõudnud Lombokile. Seda loomade levila piiri märgib Wallace'i joon.
Lõuna-Preparise väin

**Lõuna-Preparise väin** (inglise keeles *Preparis South Channel*) asub India ookeanis. See ühendab Andamani merd ja Bengali lahte ning eraldab Coco saari Preparise saarest. Väin on 55 kilomeetrit lai ja 200 kuni 275 meetrit sügav.
Monica Bellucci

**Monica Anna Maria Bellucci** [m'oonika bell'utši] (sündinud 30. septembril 1964 Città di Castellos Perugia provintsis) on itaalia supermodell ja näitleja.

Algul plaanis ta õppida juristiks Perugia Ülikoolis. Õpingute jaoks raha teenimiseks hakkas tegema modellitööd ning lõpuks ta loobus juuraõpingutest.

1988 kolis ta Euroopa ühte moekeskusse Milanosse ning liitus Elite Model Managementiga. Modellina saatis teda edu, siis aga hakkas ta teiste supermodellide eeskujul võtma ka näitlemistunde. Filmides esineb ta alates 1990. aastast.

2004. aasta suvel poseeris ta rasedana alasti ajakirja Vanity Fair itaalia väljaandele, protestides nii Itaalia seaduste vastu, mis lubavad katseklaasilapsi saada ja spermadoonorit kasutada ainult abielupaaridel.

Monica Bellucci räägib itaalia, prantsuse ja inglise keelt.

## Filme

## Isiklikku
Tema esimene abikaasa oli itaalia fotograaf Claudio Carlos Basso.

1999. aastal abielus ta näitleja Vincent Casseliga, kellega koos on ta mänginud paljudes filmides. Neil on kaks tütart: Deva (sündinud 12. septembril 2004) ja Léonie (sündinud 21. mail 2010).

## Välislingid

*Monica Bellucci Online (*prantsuse keeles*)
*
*Monica Bellucci poseeris rasedana (inglise keeles, piltideta)
Jan de Bont

**Jan de Bont** (sündinud 22. oktoobril 1943 Hollandis Eindhovenis) on hollandi filmilavastaja ja produtsent.

Tema tuntumate tööde hulka kuuluvad filmid "Kiirus" (1994), "Keeristorm" (1996), "Speed 2: Cruise Control" (1997) ja "Lara Croft Tomb Raider: The Cradle of Life" ("Tomb Raider 2: Lara Croft ja elu häll"; 2003).

## Välislingid
*
Indikaator

**Indikaator** on mingi nähtuse olemasolu näitaja, vahend mingi suuruse ligikaudseks mõõtmiseks. 

Terminil on teadusharuti mitu tähendust:

*Keemias*
***[[Indikaator (keemia)|Indikaator]]** on mõiste keemiast.
*Happesusindikaator

*Bioloogias ja ökoloogias*
*Bioindikaator
*Indikaatortaim
*Keskkonnaindikaator on keskkonnaseisundit või seda mõjutavat muutujat iseloomustav näitaja.

*Tehnikas*
***[[Indikaator (tehnika)|Indikaator]]** on tehnikas seade või seadis.

*Hüdroloogias*
***[[Indikaator (hüdroloogia)|Indikaator]]** ehk märkaine on mõiste hüdroloogiast.

*Logistikas*:
***[[Indikaatorid (pakendamise lisatarvikud)|Indikaator]]** on pakendamistarvik.

*Majanduses*:
***[[Majandusindikaator]]** on majandusolukorda iseloomustab näitaja.

## Viited
Suur neljapäev

**Suur neljapäev** on vaikse nädala neljapäev.

Suur neljapäev on ülestõusmispüha tsükli pöördepunkt. Tuhkapäeval alanud patukahetsusaeg lõpeb  armulauateenistusega suurel neljapäeval. Ühtlasi algab suure neljapäeva jumalateenistusega risti ja ülestõusmise püha (paasapüha), ülestõusmispüha õhtuni kestev kolmepäevane püha (ladina keeles *Triduum sacrum*, *Triduum paschale*), mis väljendab Kristuse ristisurma ja ülestõusmise kokkukuuluvust.

Suur neljapäev erineb oma iseloomult suure nädala teistest päevadest. Piiblilugemiste peateemaks on armulaua seadmine, mis annab teenistusele pidulikku ja rõõmsat tooni. Lisaks on väga vana traditsioon meenutada suurel neljapäeval Jeesust, kes peseb oma jüngrite jalgu.

Päeva ladinakeelne nimi *dies viridium* (´roheliste [okste] päev´) viitab suurele neljapäevale kui traditsioonilisele pihil käimise päevale. Armulauaosadusest välja jäetud inimesed võeti tagasi koguduse osadusse ja nad said uuesti Kristus-viinapuu värsketeks oksteks.

Õigeusu kirikus, katoliku kirikus ning mitmes protestantlikus kirikus kuulub suure neljapäeva jumalateenistusse jalgade pesemise talitus. See tuletab meelde, kuidas Jeesus pesi oma jüngrite jalgu ja käskis kristlastel saada samuti üksteise teenijaiks.

Suure neljapäeva evangeelium asetab meie ette Jeesuse ja tema jüngrite viimase ühise paasasöömaaja ja püha armulaua seadmise. Piiblitekstid avavad erinevaid tahke altarisakramendi sisu kohta: uue lepingu söömaaeg, Jeesuse ohvrisurma meeldetuletamine, pattude andeksandmine, tänu ja rõõm, taevase pidusöömaaja ootus ja leivamurdmisega sündiv osadus.

Jumalateenistuse lõpul võib altari esemetest ja tekstiilidest tühjaks teha, millega väljendatakse Kristuse viimaste kannatuste algust. Temalt riisuti kõik, Jeesuse piinajad ja hukkajad jagasid tema rõivad ning heitsid liisku tema kuue pärast (Ps 22:19; Jh 19:24). Uuesti ehitakse altar alles ülestõusmispüha ööl.

Suur neljapäev on eesti rahvakalendris kõige rikkama kombestikuga. Loodeti, et suure neljapäeva toimingutel on eriline mõju. Näiteks kaapisid aednikud õunapuid, sest siis pidi saama õunaaed puhtaks kõigist kahjulikest putukatest, kes õied muidu ära rikuvad.

Keelatud oli kära ja müra tegemine: puuraiumine, ehitamine, kangakudumine, pesupesemine (NB! Vanasti kolgiti pesu puhtaks, mis oli üsna kärarikas tegevus), kuid ka pillimäng, tantsimine ja laulmine. Otse loomulikult ei tohtinud midagi majast välja anda, sest muidu kadus õnn.

## Vaata ka
*suur reede
Japurá

**Japurá** on jõgi Lõuna-Ameerikas Brasiilia territooriumil. 

Algab Caquetá ja Apaporise jõe ühinemisel. Kogu ulatuses voolab mööda tasandikku valdavalt kagusse. Suubub vasakult Amazonasesse.

Japurá pikkus on 2815 km.
Makassari väin

**Makassari väin** on väin, mis ühendab Sulawesi ja Jaava merd ning eraldab Sulawesi ja Kalimantani saart.

Makassari väina põhjapiiriks on joon, mis ühendab Kalimantanil olevat Mangkalihati neeme (1°20' N, 118°57' E) Sulawesi saare loodepoolseima neemega (1°20' N, 120°52' E). Väina lõunapiir kulgeb Sulawesi kagutipust (5°37' S, 119°27' E) Tanakeke saarekese lõunatippu, sealt Lauti saare lõunatippu (4°6' S, 116°06' E), edasi mööda Lauti läänerannikut ja mööda Lauti väina lõunaserva Kalimantanile (3°37' S, 115°57' E).

Väina pikkus on umbes 730 kilomeetrit, laius 90–370 km. Sügavus on põhjaosas üle 2400 meetri, lõunaosas umbes 600 meetrit.

Väina rannad kuuluvad kõikjal Indoneesiale. Umbes väina keskjoont mööda kulgeb Ida-Kalimantani provintsi piir. Sellest ida poole jääv osa jaguneb Kesk-, Lääne- ja Lõuna-Sulawesi provintsi vahel.

Suurim saar väinas on Lauti saar. Väiksemaid saari on veelgi, näiteks samuti Ida-Kalimantanis olevad Balabalangani saared.

Väina suurimad lahed on Adangi ja Sangkulirangi laht Ida-Kalimantani provintsis ning Mandare laht Lääne- ja Lõuna-Sulawesi piiril.

Makassari väina suubuvad Ida-Kalimantani suurim jõgi Mabakam ning Sulawesi suurim jõgi Karama, mis voolab Kesk- ja Lääne-Sulawesi provintsi piiril.

Väina rannad on Sulawesil mägised. Lõuna-Sulawesi kõrgeimad tipud, 3445 m kõrgune Rantemario ja 2871 m kõrgune Lompobatang asuvad väina ääres. Lääne-Sulawesi kõrgeim tipp on 3074 m kõrgune Gandadiwata. Kesk-Sulawesi kõrgeimatest tippudest asuvad Makassari väina lähedal 2525 m kõrgune Sojol ja 2480 m kõrgune Lompopana. Kalimantani kaldad on madalamad ja harilikult lauskjad. Pisut sisemaale jäävad Meratuse ahelik, mille kõrgeimad tipud on 1892 m kõrgune Besar ja 1233 m kõrgune Lumut, ning Sambaliungi ahelik, mille kõrgeim tipp on 1390 m kõrgune Nyapa.

Väina ääres on palju suuri linnu. Lõuna-Sulawesi keskus Makassar on koguni miljonilinn. Suurtest linnadest asuvad väina ääres veel Parepare ja Sungguminahasa Lõuna-Sulawesi provintsis, Lääne-Sulawesi provintsi keskus Mamuju, Kesk-Sulawesi provintsi keskus Palu ning Bontang ja Balikpapan Ida-Kalimantani provintsis. Ka Ida-Kalimantani suurim linn ja halduskeskus Samarinda ei jää Makassari väinast kaugele.

Väina läbib Wallace'i joon, mis eraldab Aasia taimestikku ja loomastikku Austraalia omast.

4. veebruaril 1942 toimus väinas Makassari lahing, milles Jaapani lennuvägi tekitas suurt kahju USA ja Hollandi sõjalaevadele.

Makassari väina kasutavad need ookeanilaevad, mis on nii suured, et ei tohi sõita läbi Malaka väina.

## Viited
Põlendikukivi

**Põlendikukivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Viimsi vallas. Naissaarel olev suurim rändrahn.

Kivi pikkus on 10,6 m, laius 7,4 m, kõrgus 7,0 m ja ümbermõõt 28,8 m. 

Rahn on kallutatud tahuka kujuline ja peaaegu maapinnal lasuv. Edela- ja loodekülg on tugevasti eenduvad kogu rahnu ulatuses, loode- ja kaguküljel aheneb rahn alusel. Rahn 6,5-7 m kõrge. Rahnul mõned kinnislõhed, üks neist kulgeb paralleelselt laega sellest 0,5 m madalamal. 

Krimmi sõja ajal süüdati saarel mets põlema. Rahn pragunes suurest kuumusest, sellest ajast ongi rahnu nimeks põlendikukivi.

Naissaarel oli veel suurem rändrahn, kuid selle hävitasid pärast teist maailmasõda Nõukogude Liidu sõjaväelased, kes rajasid saarele meremiinide laod ja montaažitehase.

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Naissaare looduspargi territooriumile.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend
*Eesti rändrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Malaka väin

**Malaka väin** on väin, mis ühendab Andamani merd Lõuna-Hiina merega ja eraldab Malaka poolsaart Sumatrast. 

Väina pikkus on umbes 930 kilomeetrit. Väina loodeosa on kuni 393 km laiune, kaguosa aga vaid umbes 38 km laiune. 

Sügavus on madalaimas kohas, väina kaguosas vaid 25 meetrit. Seetõttu ei mahu tanklaevad väina, vaid peavad Lomboki väina kaudu ringi minema. Malaka väinas tegutsevad mereröövlid. Piraatlust soodustavad tihe liiklus ning väikese meeskonnaga kaubalaevad.

Ajalooliselt on Malaka väina läbinud ka Vürtsisaartelt Euroopasse liikunud kaubalaevad.

## Vaata ka
* Melaka ja George Town, Malaka väina ajaloolised linnad
Graptoliitargilliit

**Graptoliitargilliit** (rahvapäraselt ka **konnatahvel**, vananenud nimetusena ka **diktüoneemaargilliit**, **diktüoneemakilt** ehk **diktüoneema**) on tumepruun orgaanikarikas argilliit ehk kõvastunud ja orgaanilise ainega segunenud savikivim.

Sarnaselt kukersiidiga kuulub ka graptoliitargilliit põlevkivide hulka. 

## Nimetus
Seda kivimit on nimetatud ka diktüoneemakildaks, mis on ebasobiv nimetus, sest tegemist ei ole kilda, vaid argilliidiga. Kilt on moondekivim, argilliit aga settekivim.

Ka "diktüoneemaargilliit" on vananenud nimetus, sest kivimile nime andnud graptoliit *Dictyonema flabelliforme* kannab nüüd nime *[[Rhabdinopora flabelliformis]]*. Seda kivimit oleks kõige parem nimetada graptoliitargilliidiks, sest ta koosneb peamiselt Paleosoikumi mereloomade graptoliitide jäänustest.  

## Leidumine

Eestis leidub graptoliitargilliiti Ordoviitsiumi ladestu Pakerordi lademe Türisalu kihistuna, mis ulatub otsapidi Loode-Venemaale. Seda seostatakse Rootsis levinud savikilda vormiga, mis on omakorda osa laiemalt levinud Kambriumi-Ordoviitsiumi savikildast.

Graptoliitargilliidi kogus Eesti maapõues on umbes 60 miljardit tonni ning ta paikneb maapinna lähedal, mis teeb tema kättesaamise lihtsaks. Siiski ei ole diktüoneemaargilliidi kasutamine kütusena esialgu mõeldav. Ta on kukersiidist madalama kütteväärtusega ja sisaldab püriiti. Põletamise käigus laguneb püriit vääveldioksiidiks, mis atmosfääri paiskudes põhjustab palju keskkonnaprobleeme. Diktüoneemaargilliidi kütteväärtus on 4,2–6,7 MJ/kg.

## Ohtlikkus
Et fosforiidikiht asub vahetult graptoliitargilliidi all, tuleks fosforiidi kättesaamiseks kõigepealt graptoliitargilliit eemaldada. See aga põhjustab suuri keskkonnaprobleeme, sest graptoliitargilliidil on omadus hapnikuga kokku puutudes süttida. Näiteks Maardus fosforiidikaevandamise käigus puistangutesse kuhjatud graptoliitargilliit läks põlema (isesüttimine) ja põhjavette sattus rohkelt tervistkahjustavaid keemilisi ühendeid. See oli üks põhjus, mis õhutas fosforiidisõda ja meelestas avalikku arvamust fosforiidikaevandamise vastu.

## Koostis

Diktüoneemaargilliidis sisaldub palju haruldasi keemilisi elemente, näiteks uraani, tooriumi, molübdeeni ja vanaadiumi. Kuulujuttude järgi eraldati Nõukogude Liidu esimese tuumapommi valmistamiseks saadud uraan Sillamäe lähedalt kaevandatud graptoliitargilliidist. Sillamäel kaevandati graptoliitargilliiti uraani eraldamise eesmärgil aastatel 1949–1952.

## Viited
Arsène Wenger

**Arsène Charles Ernest Wenger** (sündinud 22. oktoobril 1949 Strasbourg'is) on prantsuse jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

Ta ise mängis jalgpalli amatöörklubides, kuni 1978. aastal tegi ta debüüdi elukutselisena Strasbourgi meeskonnas mängus AS Monacoga. Mängijana ta eriti silma ei paistnud, ometi võitis ta Strasbourgiga 1979. aastal Prantsuse liiga. 1981. aastal sai ta treeneripaberid ning hakkas juhtima Strasbourgi noortevõistkonda. 

1987. aastal hakkas Wenger juhendama AS Monacot. Monaco juhina oli ta edukas, aga sai sealt kinga kui 1994. aastal jäädi Prantsusmaa liigas alles üheksandaks. Seejärel siirdus ta Jaapanisse J. League'i juhendama klubi Nagoya Grampus Eight. Aastatel 1996–2018 oli Wenger Londoni Arsenali peatreener. Arsenaliga võitis ta kolm korda Inglise Premier League'i ja seitsmel korral Inglismaa karika.

## Treener klubides
*Cannes 1983 
*Nancy 1984–1987 
*Monaco 1987–1994 
*Nagoya Grampus Eight 1995 – september 1996 
*Londoni Arsenal september 1996 – 2018

## Saavutused

### Mängijana
;Strasbourg
*Ligue 1: 1978–79

### Treenerina
;Monaco
*Ligue 1: 1987–88
*Coupe de France: 1990–91
;Nagoya Grampus
*Emperor's Cup: 1995
*Jaapani superkarikas: 1996
;Arsenal
*Premier League: 1997–98, 2001–02, 2003–04
*FA Cup: 1997–98, 2001–02, 2002–03, 2004–05, 2013–14, 2014–15, 2016–17
*Inglismaa superkarikas: 1998, 1999, 2002, 2004, 2014, 2015, 2017

## Viited
;Märkused

;Viited

## Välislingid
Panay

**Panay** on saar Filipiinide keskosas Visayani saarestikus.

Panayst edelasse jääb Sulu meri, põhja Sibuyani meri ja itta Visayani meri.

Saar kuulub Lääne-Visayase piirkonda ning jaguneb Aklani provintsi, Antique provintsi, Capizi provintsi ja Iloilo provintsi vahel.

Lääne-Visayase piirkonda kuuluvad ka paljud Panay lähissaared: loodesse jäävad Semirara ja Caluya ning kagusse jääv Guimaras ja selle taga olev Negros, millest Lääne-Visayasi kuulub küll ainult Panay-poolne osa. Panayst kirdesse jääv Masbate kuulub Bicoli piirkonda. Teised lähisaared, põhja jäävad Sibuyan, Romblon ja Tablas, loodesse jäävad Mindoro ja Ilin, läände jäävad Cuyo saared ja selle taga olev Palawan ning edelasse jäävad Cagayani saared kuuluvad MIMAROPA piirkonda.

Panay saar on kolmnurkse kujuga. Kolm peamist neeme osutavad edelasse, loodesse ja kirdesse. Suuri lahtesid saarel ei ole. Panay laht ei ole õige laht, vaid Panay, Negrose ja Guimarase saare vahele jääv Sulu mere osa. 

Saare pindala on 11 515 km&sup2; või 12 011 km² või 12 297,1 km² .

## Loodus

Panay lääneosa on mägine, idaosa tasane. Läänerannikul asub saare kõrgeim mägi, 2090 m kõrgune Madja-as.

Saarel on palju jõgesid, sealhulgas Akean, Banica, Iloilo ja Panay. Jõed on lühikesed.

## Rahvastik

Panayl oli 2007. aasta rahvaloenduse järgi 3 973 877 elanikku. Rahvastiku tihedus on 330,85 km² (2007).

Saarel elavate rahvuste seas on aitad ning visaialased (inakeanonid), kapisnonid, kalujanonid, hiligainonid ja kinaraiad).   

Panay suurimad linnad on rohkem kui 100 000 elanikuga Iloilo kagurannikul ja Roxas põhjarannikul. Rohkem kui 10 000 elanikku on veel põhjarannikul olevas Kalibos, loodetipus olevas Manoc-Manocis ja edelarannikul olevas San Jose de Buenavistas.

Panayl ei ole raudteed. Linnu ühendavad omavahel maanteed. Kuna suurimad asulad on rannikul, siis kulgevad ka suurimad maanteed saare rannikul.

## Ajalugu

Panay pärismaalased on aitad. Malailased jõudsid saarele 12. sajandil. Eurooplaste jaoks avastas saare bask Miguel López de Legazpi 1569.

## Viited
Maavärinate loend

*Siin on loetletud [[maavärin]]aid.*

## A

* 2025. aasta Afganistani maavärinad
* Ansei-Tōkai maavärin 23. detsembril 1854

## B
* Birma maavärin 11. novembril 2012

## C
*Chūetsu ranniku maavärin 16. juulil 2007

## E
*Elazıği maavärin 24. jaanuaril 2020

## F
*Fort Tejoni maavärin 1857. aastal

## H
*Haiti maavärin 12. jaanuaril 2010
*2023. aasta Herāti maavärinad

## I
*India ookeani maavärin 26. detsembril 2004
*İzmiti maavärin 17. augustil 1999
*Itaalia maavärin 24. augustil 2016 24. augustil 2016

## K
*Kamtšatka maavärin 20. aprillil 2006 Korjaki autonoomses ringkonnas
*2025. aasta Kamtšatka maavärin
*Kantō maavärinad
*Konstantinoopoli maavärin 10. septembril 1509

## L
*Lissaboni maavärin 1755
*2014. aasta Ludiani maavärin

## M
*2023. aasta Marrakechi-Safi maavärin
*2025. aasta Myanmari maavärin

## N
*Nepali maavärin 25. aprillil 2015
*Noto poolsaare maavärin 1. jaanuaril 2024

## O
*Osmussaare maavärin 25. oktoobril 1976

## P
*Pakistani maavärin 8. oktoobril 2005
*Peruu maavärin 15. augustil 2007
*Põhja-Jeemeni maavärin 13. detsembril 1982

## S
*San Francisco maavärin 18. aprillil 1906
*Sendai maavärin 2011
*Shenxi maavärin 23. jaanuaril 1556
*Spitaki maavärin 7. detsembril 1988
*Suur Hanshini maavärin 1995
*Suur Tšiili maavärin 1960

## T
*Taiwani 2024. aasta maavärin
*Tangshani maavärin 27. juulil 1976
*Tōkai maavärinad
*Tšiili maavärin 27. veebruaril 2010
*Türgi-Süüria maavärin 6. veebruaril 2023

## U
*Uus-Meremaa maavärin 22. veebruaril 2011

## V
*Vani maavärin 23. oktoobril 2011

## Viited