open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Brighton & Hove Albion FC

**Brighton & Hove Albion Football Club** on Inglismaa jalgpalliklubi. Klubi kodustaadioniks on alates 2011. aastast Falmer Stadium, mis mahutab 30 750 pealtvaatajat. Klubi on asutatud 1901. aastal.

Hooajal 2017–18 mängis klubi esimest korda Premier League'is. Enne seda mängis klubi Inglismaa kõrgliigas aastatel 1979–1983. 1910. aastal võideti FA Community Shield, 1983. aastal kaotati Inglismaa karikavõistluste finaalis Manchester Unitedile.

## Praegune koosseis
*Seisuga 1. veebruar 2022*

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Kiiluküla

**Kiiluküla** (ka **Kiilu**) oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Sõrandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Peetri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sõrandu külaga.

## Viited
Kuristiku küla

**Kuristiku küla** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Tallinna Lasnamäe linnaosa piiridesse. Kihelkondlikult kuulus küla Jõelähtme kihelkonda. 1975 liideti küla Tallinnaga.

## Viited
Ulrike Plath

**Ulrike Plath** (sündinud 12. jaanuaril 1972 Saksamaal Augsburgis) on ajaloolane, Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi Baltisaksa uuringute ja keskkonnaajaloo professor. Ühtlasi töötab vanemteadurina Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase kirjanduskeskuses.

Tema peamised uurimissuunad on Balti kultuuriajalugu, keskkonnaajalugu, Baltimaade toidukultuuri ajalugu ja Eesti kirjakultuuri ajalugu.

Aastail 2011–2017 juhtis keskkonnaajaloo keskust.

## Haridus
Keskhariduse omandas St. Anna gümnaasiumis Augsburgis. Aastail 1991–1999 õppis Hamburgi ülikoolis ajaloo ja fennougristika erialal. Seejuures käis aastail 1993–1994 tudeerimas ka Tartu ülikoolis Balti ajaloo, arheoloogia ja folkloristika erialal. Doktoritöö teemal "Eestlased ja sakslased. Teisekonstruktsioonid, eluilmad, koloniaalfantaasiad 1750–1850" kaitses 2006. aastal Mainzi ülikoolis.

## Viited
Elizabeth Olsen

**Elizabeth Chase Olsen** (sündinud 16. veebruaril 1989 Sherman Oaksis California osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Ta on kaksikutest lapstähtede Mary-Kate Olseni ja Ashley Olseni noorem õde.

Tema läbimurre tuli aastal 2011, kui ta mängis põnevikus "Martha Marcy May Marlene". Ta on hiljem mänginud filmides nagu "Vaikne Maja" (2011), "Humanitaarteadused" (2012), "Oldboy" (2013), "Godzilla" (2014), "I Saw the Light" (2015), "Ingrid Goes West" (2017) ja "Wind River" (2017). Alates aastast 2014, on Olsen kujutanud superkangelast Wanda Maximoff / Scarlet Witch Marveli Universumi filmides.

## Viited


## Välislingid

*  andmebaasis IMDb (*inglise keeles*)
* Elizabeth Olsen andmekogus Filmiveeb
Alati olemas

**"Alati olemas"** on ansambli Põhja-Tallinn neljas stuudioalbum. 

## Laulud
# "Liiga noor, et mõista" – 3:52 (feat. Koit Toome)
# "Alati olemas"– 3:54
# "Linnalapsed" – 2:57
# "Jäägu nii" – 3:55
# "Koju" – 3:26
# "Ma ei peatu"– 3:42 (feat. Rolf Roosalu)
# "Tagavaraplaan" – 3:05
# "Vahel kui torm" – 3:16
# "Ära pane kitse" – 3:30 (feat. Markus Teeäär)
# "Poob mu mõtteid" – 6:01
# "Paremaks muuta saab kõik" – 3:58
# "Proovi mu tossudes käia" – 3:47
# "Maailm tundub õel" – 3:57
# "Pettepilt" – 3:11
# "Igavesti noor" – 3:59

Albumil on ka 16. lugu, mida pole plaadiümbrisel ega vahelehel kirjas. Selleks on uus versioon bändi eelmise albumi "Regeneratsioon" palast "Olen valmis".

## Koosseisulised muusikud
*Wild Disease, räpp, laul
*Kenny, räpp
*Mini, räpp
*Fate, räpp
*Maia Vahtramäe, laul
*Eric Kammiste, kitarrid
*Robert Loigom, trummid
*Meelik Samel, bass
### Lisajõud
*Hannes Agur Vellend, bass, klahvpillid
*Siim Ilves, kitarrid
*Carlos Roos, kitarrid
*Caspar Ruul, kitarrid
*Carl Tuulik, saksofon
*Jana Liisa Johannson, taustalaul
*Tarvo Valm, soolokitarr
Maailm meid saadab

**"Maailm meid saadab"** on ansambli Põhja-Tallinn teine stuudioalbum.

## Laulud
# "4 päeva" (3:44)
# "(Kõik millest sa unistad) võib olla mis sinust saab" (3:44)
# "Kustus me leek" (3:50)
# "Meloodia" (3:11)
# "Loodud elama" (3:00)
# "Ma lähen ära" (2:24)
# "Kõik, mis meid hoiab" (3:57)
# "Päev enne homset" (3:15)
# "Me Tallinn" (4:19)
# "Küsin endalt nõu" (3:29)
# "Petteid loon'd" (3:32)
# "Lapsepõlv" (feat. Getter Jaani) (4:42)
# "Kuula mind ära" (3:45)
# "Kallis" (5:41)
# "Läbi raskuste" (feat. Kaari Sillamaa lastekoor) (3:51)
# "Nagu ma soovin" (4:30)

## Muusikud
;Põhja-Tallinn
*Wild Disease, räpp ja laul
*Fate, räpp ja taustalaul
*Kenneth Rüütli, räpp
*Eric Kammiste, kitarr ja taustalaul
*Robert Loigom, trummid
*Meelik Samel, basskitarr
*Kerli Kivilaan, laul
;Täiendavalt
*Carl Tuulik, saksofon
*Antti Kammiste, klahvpillid
*Eric Kammiste, klahvpillid
*Kristjan Kurm, DJ
Tallinna Tootmiskoondis RET

**Tallinna Tootmiskoondis RET** oli Eesti NSV elektroonsete mõõteriistade ja raadiovastuvõtjate tootmise ja väljatöötamise alal tegutsenud 1970. aasta paiku moodustatud ettevõtete koondis, mis koosnes Tallinnas asuvast tehasest Punane RET, Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroost (TREKB) ja Jõhvi tehasest.

Toodangu põhiosa moodustasid analoogvoltmeetrid, mille tootmisel oli tehas NSV Liidu juhtiv ettevõte.

Tuntumad tooted olid tehases Punane RET valmistatud raadiovastuvõtjad Estonia, mille mudel Estonia-2 sai 1958. aastal Brüsselis toimunud maailmanäitusel Expo-1958 kuldmedali.

Ligi 3000 töötajaga tehas moodustas põhilise osa tootmiskoondisest. 

Koondise Jõhvi tehas oli tegelikult põhitehase tsehh, kus algul toodeti RET-i valjuhääldeid, hiljem aga transformaatoreid ja muid elektromehaanilisi komponente.
Muuseumi tee

**Muuseumi tee** on tänav Tartus. 

Muuseumi tee algab Narva maanteelt, olles Vahi tänava jätkuks. Muuseumi tee ristub Roosi tänavaga paremalt ja Raadiraja tänavaga vasakult. Muuseumi tee on umbes 1800 meetrit pikk.

Selle tänava ääres paikneb Eesti Rahva Muuseumi hoone (Muuseumi tee 2).
Želva

**Želva** (varem **Paželviai**) on alev Leedus Ukmergė rajoonis, Želva valla halduskeskus.

Alevis on gümnaasium, Ukmergė kunstikooli filiaal, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sünagoog, 1892. aastal ehitatud Želva kirik ja Paželviai linnamägi.

## Ajalugu

Želva alevi ja Paželviai küla vahel asub Paželviai linnamägi, mis oli kasutusel I aastatuhandel eKr ja I aastatuhande algul pKr. Linnamäe pikkus on 55, laius 20 meetrit, ka on see 20 meetri kõrgune. Sealse kultuurikihi paksus on ligi 60 cm. Linnamäe jalamil asus ka väike muinasasula. Sealsed leiud on hoiul Vytautas Suure sõjandusmuuseumis ja Leedu Rahvusmuuseumis.

Asulat on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1343. aastal *Antazelve* nime all. 1500. aastal on esmamainitud sealset Moriconidele kuulunud mõisa. 1586. aastal läks asula Vilniuse jesuiitide kolleegiumi valdusse.

Paželviaist sai alev XVII sajandi alguses. Esimese kiriku ehitasid sinna jesuiidid aastal 1753, ent kaks aastat hiljem põles see maha. Juba samal aastal valmis uus kirikuhoone. See põles maha aastal 1881, praegune hoone valmis aastal 1892. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Позельва. XIX sajandi keskpaigas kujunes alev tähtsaks hobusekauplemise kohaks.

XX sajandi alguses võeti Paželviai asemel kasutusele tänapäevane nimekuju Želva. 1922. aastal sai sealsest kirikust kihelkonnakirik. 1926. aastal sündis seal Nobeli keemiaauhinna (1982) laureaat Aaron Klug. 1939. aastal elas alevis ligi 400 juuti. II maailmasõja ajal hukati kõik alevisse elama jäänud juudid (60 inimest). Nõukogude perioodil rajati alevisse hobusekasvatus, 1979. aastal valmis hipodroom.

## Elanikkond


* 571 (1868)
* 750 (1898)
* 348 (1970)
* 459 (1983)

* 492 (1987)
* 516 (2001)
* 457 (2011)



Zelva church.JPG|Želva kirik
Želva,_Lithuania_-_panoramio_(27).jpg|Želva keskus
Želva, mokykla.JPG|Koolimaja
Želva, socialinis centras.JPG|Sotsiaalkeskus
Zelvos Sv. Ignaco Lojolos baznycios varpine.jpg|Kiriku kellatorn


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Žemaitkiemise vald

**Žemaitkiemise vald** (leedu keeles *Žemaitkiemio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 88 km². 2011. aasta seisuga elas seal 768 inimest. Valla keskus on Žemaitkiemise alev, kus aastal 2011 oli 261 elanikku. Vallamaja asub aadressil Dariaus ir Girėno g. 15. Vallavanem on Rita Mikutienė.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Žemaitkiemis

**Žemaitkiemis** on alev Leedus Ukmergė rajoonis, Žemaitkiemise valla halduskeskus. Alev asub Siesartise jõe lähistel.

Alevis on põhikool ja postkontor. Vaatamisväärsuseks on 1902. aastal ehitatud Žemaitkiemise kirik.

## Ajalugu

XV sajandil rajasid Radziwillid Žemaitkiemise külla mõisa, mis läks 1581. aastal jesuiitide valdusse. 1586. aastal rajasid jesuiidid tänapäeval mitte eksisteerivasse Semeniškise külla kiriku, mille juurde kujunes praegune alev. 1716. aastal ehitati vana asemele uus kirikuhoone, mille juures hakkas 1777. aastal tegutsema kihelkonnakool.

Tsaariajal kandis alev venekeelset nimekuju Жмуйдки. 1892. aastal alev põles; tules hävis ka kirik. Võimud leidsid, et selle asemele tuleks ehitada õigeusu kirik, ent Želva kogudus ostis kiiresti maatüki ära ja alustas ehitust, hoone valmis aastal 1902. Sealne vaimulik M. Gulbinas küüditati selle tembu eest Kaluugasse. Luba kiriku taastamiseks saadi alles 1896. aastal, mil valitsus leidis, et põlenud kirikute taastamine ei ole riigi huvidega vastuolus.

Kliepšiai külla langes 1933. aastal meteoriit massiga 7,3 kg. See sai alevi järgi nimeks Žemaitkiemise meteoriit.

## Elanikkond


* 119 (1865)
* 235 (1970)
* 297 (1983)

* 347 (1987)
* 313 (2001)
* 261 (2011)



Žemaitkiemio bažnyčia.JPG|Žemaitkiemise kirik
Žemaitkiemio kapinės, vartai.JPG|Kalmistu
Žemaitkiemio mokykla.JPG|Koolimaja
Žemaitkiemio kapinės, koplytėlė.JPG|Žemaitkiemise kalmistu kabel


## Viited

## Välislingid

*Alev poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Estonia-2

**Estonia-2** oli Tallinna raadioelektroonika tehases Punane Ret välja töötatud radioola, milles kõrge helikvaliteedi saamiseks oli kasutatud originaalse konstruktsiooniga laia töösagedusalaga (50 – 15 000&nbsp;Hz) põhivaljuhääldeid ja täiendavaid väikesevõimsuselisi väliseid lisavaljuhääldeid, mis edastasid ainult kõrgemaid helisagedusi, ning mille kasutamisel tekib monofoonilise heli korral teatav pseudostereofooniline kõlaefekt. 

Muus osas ei erinenud Estonia-2 kuigi oluliselt eelmisest Estonia mudelist (Estonia-55).

Radioola oli NSV Liidu eksponaadina väljas maailmanäitusel Expo '58 Brüsselis, kus talle anti hea helikõla eest kuldmedal.

Radioola konstruktsioon oli spetsialisti jaoks aimatavalt lähedane sõjaeelsete elektrotehnikatehase Are raadiovastuvõtjate omale. Seda olevat arvatavasti näitust külastades ära märkinud ka Endel Are ise.

Radioola jaoks oli kavandamisel ka stereofoonilise vastuvõtu jaoks kohandatud variant. Stereofooniline vastuvõtt FM-lainealadel põhines külgeühendatava stereodekoodriga varustatud lisaseadme (vene keeles "stereopristavka") kasutamisele. Stereoheli oleksid edastanud seejuures ainult lisavaljuhääldid kõrgemate helisageduste osas. Selle lahenduse praktilise realiseerimiseni jõuti siiski alles järgmise mudeli Estonia-3 juures.
Mändla

**Mändla** oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Kirivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kirivere külaga.

Asulat on esimest korda mainitud 1839 (Mendila); umbes 1900 mainitakse nime Мяндла.

## Viited
Expo '58

**Expo 58**, ka **Brüsseli [[maailmanäitus]]** (hollandi Brusselse Wereldtentoonstelling; prantsuse Exposition Universelle et Internationale de Bruxelles) oli avatud Brüsselis 17. aprillist kuni 19. oktoobrini 1958.

NSV Liitu esindas maailmanäitusel teiste hulgas Tallinna raadioelektroonika tehas Punane RET. 

Radioola Estonia 2 sai hea helikõla eest näitusel kuldmedali.

Näitusel esitleti ka limusiini ZIL-111.
Priisle küla

**Priisle** (ka **Väo asundus**) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Tallinna Priisle asumi alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jõelähtme kihelkonda.

Küla kujunes 20. sajandi alguses. Üks osa külast liideti Tallinnaga 1945 ja teine osa 1975.

## Viited
Chuck McCann

**Chuck McCann** (õieti **Charles Jonathan Thomas McCann**; 2. september 1934 Brooklyn, New York – 2. aprill 2018 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Saku-Mõisaküla

**Saku-Mõisaküla** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Kasemetsa ja Saku asula alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see jagati Kasemetsa ja Saku asula vahel. Asulat on esimest korda mainitud 1922 (Saku mõisa).

## Viited
Kõrtsiküla

**Kõrtsiküla** või **Kõrtsi** oli mitme Eesti küla nimi:
*Kõrtsiküla (Väike-Maarja)
*Kõrtsiküla (Pärnu-Jaagupi)
*Kõrtsi, Mõrtsi küla vigane nimi
*...
Uudeküla (paikkond)

**Uudeküla** on paikkond Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Epra külas. Uudeküla oli varem küla staatuses (*Udeküla*). Asulat on esimest korda mainitud 1624 (Udekill). 1977 liideti Uudeküla Epra külaga.

## Viited
Georg Hackenschmidti raamatuauhind

**Georg Hackenschmidti raamatuauhind** on Eesti Olümpiaakadeemia ja Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumi 2011. aastal asutatud auhind, mille eesmärk on propageerida ja esile tõsta eestikeelset spordikirjandust. Auhinnaga kaasneb aukiri, auhinnaskulptuur ja Eesti Olümpiaakadeemia rahastatav rahaline preemia.
Georg Hackenschmidti raamatuauhind. Eesti Olümpiaakadeemia.

Georg Hackenschmidti raamatuauhinna auhinnaskulptuuri autor on Jass Kaselaan, kes on ise oma töö kohta öelnud: “Raamatut kandev jõumees – lihtne, üheselt mõistetav, väljendamaks keha ja vaimu harmooniat ning Georg Hackenschmidti karjääri nii kirjamehe kui sportlasena."

Auhinnaskulptuur on valminud Kenneth Gorschkowi ning Viktor Palango omaste Eesti Spordimuuseumile tehtud annetuse toel.

## Laureaadid
*2011 Valter Heuer "Meie Keres"
*2012 Vahur Kalmre "Kolm Kirsipuud"
*2013 Gunnar Press "Härra sportlane Viljar Loor"
*2014 Mart Poom, Indrek Schwede "Mart Poom. Minu lugu"
*2015 Mait Riisman "Veepallur"
*2016 Vahur Kalmre "Tartu Rock! Tartu Rock! Ühe korvpallimeeskonna lugu"
*2017 Märt Roosna "Terava keelega. Avo Keele ja Eesti võrkpallimeeskonna lugu"
*2018 Kaarel Antons, Kalle Voolaid "Eesti Spordi Lugu"
*2019 Erik Terk "Mehed teisel pool malelauda"
*2020 Ivar Jurtšenko "Inimene või masin: Riho Suun ja suurmeistrite plejaad"
*2021 Janek Oblikas "Rabajooksust alastimaratonini. Miks on täna hea päev jooksmiseks?"
*2022 Kristi Kirsberg, Jan Jõgis-Laats "Biatlon A&O. Ükski märk ei jää üles. 25 lugu laskesuusatamisest"

## Viited
Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroo

**Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroo** (TREKB) oli tehase Punane RET konstrueerimisbüroo baasil 1959. aastal moodustatud elektroonsete mõõtevahendite ja raadiovastuvõtjate projekteerimise ja eksperimentaalse ehk katsetootmise ettevõte.

Algselt Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu alluvuses oleva ettevõttena sai TREKB sellise NSV Liidu keskvõimust ja ministeeriumidest suhteliselt sõltumatu ettevõttena tegutseda vaid umbes 10 aastat. Üleliiduliste ministeeriumide alluvusele põhinevale korrale tagasiminekul ühendati TREKB uuesti tehasega RET, kuigi vormiliselt nüüd Tallinna Tootmiskoondise RET koosseisus. 

TREKB oli Koondise RET jaoks põhiline uute toodete väljatöötaja, kuigi üksikute toodete väljatöötajateks olid ka mõned teised Üleliidulise Sidevahendite Tööstuse Ministeeriumi (MПCC) projekteerimisasutused. Selline olukord püsis kuni Eesti taasiseseisvumiseni. 

TREKB direktorid olid Viktor Ett ja Harry Põdra. Peainsenerid olid Enn Parve ja Vello Klanberg.

Osakonnajuhatajad olid Valev Kukk, Sergejev, Rein Kalmin, Osvald Sulu jt.

TREKB-s on töötanud sellised Eesti insenerid, leiutajad ja teadlased nagu Toom Pungas (vahelduvpinge täppismuundurid ja mõõtedetektorid), tehnikateaduste doktor Leonid Volgin, Rein Kipper (alalispinge mikrovoltmeeter), Olev Märtens, Mehis Pilv, Jüri Raudsepp (radioolad) jpt.

Maksimaalne töötajate arv oli üle 500.

Alates 1960. aastatest oli TREKB põhiline partner TPI-s läbi viidud elektroonika ja raadiotehnika alaste uurimistööde osas, eriti aga just siis loodud elektrotehnika teaduskonna kateedritele nende poolt lepingulistel alustel teostatud teaduslike uurimistööde ja arendustööde osas. Sellel koostööl oli oma osa TREKB poolt uute transistoridel ja mikroskeemidel põhinevate toodete väljatöötamise juures. 

Koostööd soodustas asjaolu, et paljud TREKB töötajad olid saanud erialase hariduse TPI-s. See koostöö nõrgenes, kui Tootmiskoondis RET hakkas seda ise kureerima, lähtudes tootmiskoondise huvidest.

TREKB likvideeriti 1990. aastate keskel majanduslikel põhjustel pärast Koondise RET peaettevõtte – tehase RET tegevuse lõppemist.
Saaremaa VK

**Saaremaa VK** oli aastatel 2017–2021 Saaremaal tegutsenud Eesti võrkpalliklubi, mis osales Eesti meistri- ja karikavõistlustel, Balti liigas ning samuti tugevuselt kolmandas eurosarjas, CEV Challenge Cupil.

## Ajalugu
2017. aastal loodi Balti liiga tasemel Saaremaa võrkpalliklubi ettevõtja Toivo Aldi ja mänedžer Hannes Sepa eestvedamisel. Peatreeneriks palgati Urmas Tali ning kuigi meeskonda suudeti tuua mitmeid Saaremaalt pärit võrkpallureid (nt Hindrek Pulk, Siim Põlluäär, Mihkel Tanila jt), liitus nendega ka mitmeid välismängijaid. Kohe esimesel hooajal (2017/18) võideti Võrkpalli Balti liiga ning Eesti meistri- ja karikavõistlused.

4. ja 5. märtsil 2020 Saaremaal peetud kaks võrkpalli eurosarja CEV Challenge Cupi veerandfinaali, kus Saaremaa VK vastaseks oli Powervolley Milano, on seotud ka 2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemiaga Eestis. Sama võistlussarja raames sel hooajal sai Saaremaa võrkpalliklubist esimene Eesti võrkpalliklubi, mis on teeninud preemia eurosarjas.

2020/21 hooaja lõpus sattus Saaremaa VK raskustesse ning järgneval hooajal enam meeskonda kokku panna ei suudetud.

### Peatreenerid

## Tulemused

## Osalemine Eurosarjades

## Koosseisud
### Eesti meistritiitli võitnud koosseis
;Saaremaa VK – Eesti meister 2017/18
1 Matej Hukel3 Mihkel Tanila5 Rauno Tamme6 Aleksander Eerma7 Hindrek Pulk8 Alexander Tusch9 Tomaš Halanda10 Johan Vahter11 Konstantin Rjabuhha12 Markus Veltson15 Helar Jalg18 Siim Põlluäär Peatreener: Urmas TaliAbitreenerid: Toomas Jasmin ja Märt Pajusalu

### Individuaalsed auhinnad
;Balti liiga kõige väärtuslikum mängija
*Hindrek Pulk (2018)

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa VK volleybox.net
Ken Torn

**Ken Torn** (sündinud 22. septembril 1993 Saaremaal Kuressaares) on Eesti autorallisõitja.

2018. aastal võistles ta autoralli MM-sarjas Juunior WRC klassis. Paralleelselt olid JWRC osalejad ka WRC-3 klassi nimekirjas, kus lisaks Tornile kogus punkte ka tema registreerinud Eesti meeskond OT Racing. Oma võistlusklassis võitsid koos kaardilugeja Kuldar Sikuga Soome ralli.

Alates 2019. aastast sõidab Torn European Rally Championship (ERC) sarjas. 

2020. võitsid Ken Torn ja kaardilugeja Kauri Pannas European Rally Championship (ERC) sarja ning nad krooniti ERC3 Junior klassi Euroopa meistriteks. 

## Välislingid
*Profiil ewrc-results.com
Suureküla

**Suureküla** oli mitme Eesti küla nimi:
*Suureküla (Pilistvere)
*Suureküla (paikkond), varem küla staatus, Viljandimaal Tarvastu vallas
*...

## Vaata ka
*Suurküla
Tõnis Noevere

**Tõnis Noevere** (sündinud 16. detsembril 1989) on eesti trummar ja muusikamänedžer.

Ta on mänginud ansamblites Goresoerd, Cantilena ja teistes *metal*-muusikaprojektides. Alates 2017. aastast on ta ansambli Metsatöll trummar.

13. veebruaril 2019 sündis tütar Keira.

19. septembril 2021 sündis tütar Luna
Tondi Tennisekeskus

**Tondi Tennisekeskus** (ametlikult **FORUS Spordikeskus Tondi**; endise nimega **Tere Tennisekeskus**) on Tallinnas aadressil Sõjakooli tänav 10 asuv tennisekeskus.

Keskus avati 2008. aasta novembris.

Tennisehall on Plexipave kõvakattega, pehmendava aluskihiga.

## Välislingid
* Tutvustus goldenclub.ee
*
Estonia-3

**Estonia-3** oli Tallinna raadioelektroonika tehases Punane RET 1962. aastal välja töötatud radioola. 

Estonia-3 puhul oli kõrge helikvaliteedi saamiseks kasutatud originaalse konstruktsiooniga laia töösagedusalaga (50..15000&nbsp;Hz) põhivaljuhääldeid, mis paiknesid eraldi suures kinnises kõlakastis, mis tagas ajastu mõttes väga hea madalamate sageduste taasesituse ja erakordselt hea kõrgete sageduste taasesituse. Analoogiliselt oma maailmanäitusel Expo '58 Brüsselis kuldmedali saanud eelkäijale Estonia-2 kasutati siin samuti täiendavaid väikesevõimsuselisi väliseid lisavaljuhääldeid, mis edastasid ainult kõrgemaid helisagedusi, ning mille kasutamisel tekib monofoonilise heli korral teatav  pseudostereofooniline (kvaasistereofooniline) kõlaefekt.

Radioola oli kohandatud ka stereofoonilise vastuvõtu jaoks. Stereofooniline vastuvõtt FM lainealadel põhines külgeühendatava stereodekodeeriga varustatud lisaseadme (vene keeles "stereopristavka") kasutamisele. Stereoheli oleksid edastanud seejuures ainult lisavaljuhääldid kõrgemate helisageduste osas. 

Teadaolevalt selle lisaseadme seeriatootmiseni siiski ei jõutud. Ei ole teavet selle lahenduse praktilise realiseerimise kohta ka järgmiste mudelite Estonia-3M ja Estonia-4 juures. Küll aga oli stereofooniline järgmine mudel "Estonia Stereo".
Teras Beach

**Teras Beach** on Tallinnas aadressil Lõuka tänav 6 asuv siserannahall.

Kompleksis on 3 rannavõrkpalliväljakut (valge liivakattega), mida saab paralleelselt kasutada. Peale rannavõrkpalli saab mängida seal ka rannatennist ja *foot volley*'t. Lisaks korraldatakse rannahallis erinevaid spordiga mitte seotud üritusi (rannapeod, seminarid jms).

Teras Beach Tallinn avati 9. detsembril 2017 Eesti ja Soome ühisettevõttena Nordic Beach OÜ. Eesti poolt olid vedajateks endine rannavõrkpallur Rivo Vesik ja tippjuht Sander Kaus. Soome poolelt oli partneriks Finnish Beach Volley Oy.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Karl Rinaldo: Rivo Vesiku pikaaegne unistus saab lõpuks teoks - Tallinna tuleb moodne rannahall Delfi, 12.06.2017.
Haven Kakumäe

**Haven Kakumäe** on mereäärne vabaajakeskus ja jahisadam Tallinnas Kakumäel. 

1991. aastal asutatud AS Spratfil erastas/omandas kalatöötlemise hooned. Muud sadamaga piirnevad maad tagastati endistele omanikele või erastati.

2004. aastal omandas Sander Kausile ja Sven Maanurmele kuuluv investeerimisettevõte Baltreal Invest Lesta tänav 10 kinnistu Kakumäe sadama piirkonnas. Pooleteise aasta jooksul omandati veel Lesta 11, Lesta 20, Lesta 22 ja Kakumäe sadama kinnistu (Lesta tänav 16/18). 2005. aasta veebruaris algatati detailplaneering, millega sooviti piirkond muuta mitmeotstarbeliseks jahisadama alaks.

2006. aastal loodi investoritega koos OÜ Kakumäe Jahisadam, mis omandas Baltreal Investilt kinnistud ning võttis üle piirkonna arendustegevuse. Kakumäe Jahisadam kaasas investoritelt raha kinnistute omandamiseks ja arendamiseks.

Sander Kaus ja Sven Maanurme kõrval (Baltreal Investi omanikud) olid suurimad investorid Jaan Pillesaar, Peeter Mänd, Hannes Tamjärv jt.

Pärast viite ja poolt aastat tööd kehtestati 2010. aastal lõpuks detailplaneering, mille kohalikud elanikud koos MTÜ-ga Kakumäe Selts vaidlustasid kohtus, sooviga, et planeering tühistataks. Kohtumenetlus sai läbi 2013. aasta lõpus, kui ka riigikohus ei olnud tuvastanud vigu planeeringu koostamisel/menetlemisel, milles kohalikud elanikud koos seltsiga arendajale ja linnale etteheiteid tegid.

2014. aastal koostas sadamale ametliku vapi Priit Herodes. Vapile on kantud piirkonda iseloomustav sümboolika ja moto UT CLASSIS NAVIGET ("et laevad sõidaksid"). Kakumäe Sadama vapp on kantud Eesti Muinsuskaitse Seltsi heraldikakolleegiumi vapimatriklisse 21. mail 2014.

2014. aasta keskel alustasid Kaarma perekonnale kuuluv OÜ Estmare Invest ja OÜ Kakumäe Jahisadam läbirääkimisi uue investori kaasamise ja piirkonna edasiarendamise kohta. Läbirääkimiste tulemusel moodustati 2015. aastal ühiselt uus investeerimisühing Haven Kakumäe, mis omandas kinnistud ja teostab sellest hetkest alates sadama ja seda ümbritsevate kinnistute arendust.

Jahisadama ehituse esimene etapp avati 22. juunil 2017.

14. detsembril 2017 sai nurgakivi Haven Kakumäe sadama merenduskeskus ja see peaks valmima 2018. aastal. Merenduskeskuse peahoone jaguneb kaheks osaks: jahtide teenindus- ja talvehoiuruum ning sadama klubihoone.

## Vaata ka
*Kakumäe sadam

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Haven Kakumäe jahisadam
*Haven Kakumäe Residentsid
*"Kakumäe jahisadamas haaras jämeda otsa Vene kapital" Eesti Ekspress, 22. juuni 2015
National Collegiate Athletic Association

**National Collegiate Athletic Association** (lühend **NCAA**) on Ameerika Ühendriikide mittetulunduslik spordiorganisatsioon, mis tegeleb peamiselt üliõpilasspordiga.

Organisatsiooni peakorter asub Indianapolises Indianas. NCAA asutati 31. märtsil 1906. Organisatsiooni liikmeteks on 1268 kooli ja muud asutust või liitu nii Ameerika Ühendriikides kui ka Kanadas.

## Välislingid
*Koduleht
Paarissõit

**Paarissõit** on iluuisutamise võistlusala, kus korraga on jääl paar – mees ja naine.

Sarnane ala on jäätants.

## Välislingid
Mokgweetsi Masisi

**Mokgweetsi Eric Keabetswe Masisi** (sündinud 21. juulil 1961 Moshupas) on Botswana poliitik, kes oli aastatel 2018–2024 Botswana president ja enne seda aastatel 2014–2018 Botswana asepresident.

Ta on poliitik Edison Masisi (1923–2003) poeg. Kõrghariduse sai Masisi Botswana Ülikoolis, mille lõpetas 1984. aastal inglise keele ja ajaloo õpetajana. 1980. aastatel töötas ta kooliõpetajana ja Botswana Ülikooli õppekavade arendamise spetsialistina. 1989. aastal siirdus õppima Florida Osariigi Ülikooli, kust sai magistrikraadi haridusteaduses. Hiljem töötas Masisi UNICEFi Botswana esinduses.

Poliitiliselt on ta seotud Botswana Demokraatliku Parteiga. 2009. aastal valiti ta selle partei nimekirjas parlamenti. Samast aastast töötas ta erinevatel poliitilistel ametikohtadel ministeeriumides ja valitsuses. Aastatel 2011–2014 oli ta avaliku halduse minister, aastatel 2014–2018 haridus- ja kutseoskuste arendamise minister. 2014. aastal valiti ta ühtlasi tagasi Botswana parlamendi liikmeks.

12. novembril 2014 nimetas president Ian Khama ta asepresidendiks, jättes talle edasi ka senise haridusministri portfelli. Pärast Khama volituste lõppu 31. märtsil 2018 vannutati Masisi järgmisel päeval riigi uueks presidendiks.
Kohtla-Järve Spordikeskuse jäähall

**Kohtla-Järve Spordikeskuse jäähall** on Kohtla-Järve Spordikeskuses asuv jäähall. 

Kohtla-Järve jäähall on esmaselt kasutusele võetud 1969.aastal. Hiljemalt on hoonet korduvalt rekonstrueeritud.

Jäähallis on võimalik spordiklubide koosseisus tegeleda jäähoki (HC Everest ja Viru Sputnik) ja iluuisutamisega (UK Diana ja UK Ice-Way).

Samuti on kõikidele soovijatele eraldatud ajad uisutamiseks:

Laupäeval ja pühapäeval 11.00-12.00 ja 19.00-20.00

Territooriumil on samuti murukattega staadion, kus on võimalik osaleda jalgpallitreeningutes(FC Noova ja FC Järve).

Allikas: Jäähall - Kohtla-Järve Spordikeskus (k-jsk.ee)

## Välislingid
*Koduleht
*
Tenniseväljak

**Tenniseväljak** on tennise mängimiseks kohandatud tasane väljak.

Tenniseväljaku pikkus on 23,77 m ja laius 8,23 m üksikmängu puhul ning 10,97 m paarismängu puhul. Väljaku pikema külje jagab kaheks ühesuuruseks osaks võrk, mis on võrgusammaste kohalt 1,07 meetrit kõrge ja keskelt 91,4 cm kõrge.

Levinumad on muru-, saviliiva- ja kõvakattega väljakud. Kõvakattega väljakud võivad olla betoon-, asfalt-, tehismuru- või puitkattega. Väljaku kattest oleneb palli põrkamise ja mängu kiirus.

## Kunstmurukattega tenniseväljaku hooldus

Tenniseväljaku regulaarne hooldus pikendab väljaku eluiga ja tagab soovitud mänguomaduste säilimise. Kvaliteetsete kunstmuru materjalide kasutus ja korrektne paigalduse suuniste järgimine võimaldavad paindlikumat hooldust. Väljakukatted, mida ei hooldata korralikult, võivad avaldada mõju tennisemängijate turvalisusele ja ehitusjärgne garantii ei kehti. 

Kunstmurukattega tennise väljaku hooldus ei erine oluliselt mistahes sünteetilise kattega väljaku hooldusest. Täpsed hooldusnõuded varieeruvad vastavalt väljakukatte tüübile. Kui tenniseväljaku katte struktuur vastab nõuetele, siis tuleb reeglina väljakut põhjalikult hooldada kord aastas, olenevalt kasutusest ja üldistest hooldusharjumustest. Jooksev igapäevane hooldus eeldab olmeprügi kogumist ja võimalike taimejäänuste (lehed, okkad) eemaldamist, selleks sobivaim abivahend on lehepuhur. Kunstmurukatte rikkumise vältimiseks tuleb väljakul liikudes kanda sobivaid jalanõusid ning vältida kleepuvate ja süttivate ainete sattumist väljakule.

Pärast esmaseid paigaldustöid võib kuluda aega, enne kui täiteliiva raskus ja õhutemperatuur aitavad siluda kunstmurukatte sees olevaid võimalikke kortse. See protsess võib talvekuudel võtta kauem aega. Mõne aja pärast võib väljak vajada veel ühte täiteliivakihti.

Kunstmuru katmine talveks ei ole soovitatav, sest selline tegevus tekitab kunstmuru pinnal kasvuhooneefekti ja viib sambla tekkeni.

Kevadel enne uue hooaja algust on soovitatav teha ulatuslikum hooldus. Kevadhoolduse ajal peab väljakut põhjalikult harjama (eemaldades prügi, lehed, okkad, sambla jm). Seda on lihtsam teha sobiva masinaga, näiteks pöörleva harjaga traktoriga, kuid hooldust saab teha ka käsiharjaga. Harjamise eelduseks on kuiv ilm, kuna märg kunstmurukate ei võimalda ühtlast harjamist.

Täiteliiv, mis harjamise ajal kaob, tuleb asendada ning uuesti ühtlaselt kunstmurukatte sisse harjata. Lisatav liiv peab olema kuiv. Killustikust aluspõhja puhul on soovitatav enne uue täiteliiva lisamist rullida väljakuala üle 600–700 kg kaaluva rulliga, et tihendada kogu struktuuri ja tagada mänguala kvaliteet vähendamaks valepõrkeid.
Ranil Wickremesinghe

**Ranil Wickremesinghe** (singali රනිල් වික්‍රමසිංහ, tamili ரணில் விக்கிரமசிங்க; sündinud 24. märtsil 1949 Colombos) on Sri Lanka poliitik, alates 15. juulist 2022 kuni 23. septembrini 2024 riigi president. 

Alates 1994. aastast on ta riigi suurima ja vanima erakonna Ühinenud Rahvuspartei esimees. 

Ta on olnud korduvalt Sri Lanka peaminister, esimest korda aastatel 1993–1994, teist korda aastatel 2001–2004, kolmandat korda 9. jaanuarist 2015 kuni 21. novembrini 2019 ja 12. maist kuni 21. juulini 2022.

Pärast president Gotabaya Rajapaksa põgenemist riigis asus ta 13. juulil 2022 täitma ka riigipea kohuseid, pärast Rajapaksa tagasiastumist 15. juulil vannutati ametlikult ajutiseks presidendiks. 20. juulil 2022 valis parlament ta häältega 134:82 uueks presidendiks ja 21. juulil astus ta ametisse.

Hariduselt on Wickremesinghe jurist. Poliitikas on ta osalenud alates 1970. aastatest.
Stefano Palmieri

**Stefano Palmieri** (sündinud 18. septembril 1964) on San Marino poliitik. Ta on erakonna *[[Repubblica Futura]]* liige ja oli kuni 2017. aastani selle eelkäija *[[Alleanza Popolare]]* liige.

Palmieri on olnud kahel korral San Marino kaptenregent, esimesel korral 1. oktoobrist 2009 kuni 1. aprillini 2010 koos Francesco Mussoniga ja teisel korral 1. aprillist kuni 1 . oktoobrini 2018 koos Matteo Ciacciga.

Erialalt on Palmieri raamatupidaja.
Valie Export Society

**Valie Export Society** (VES) on eesti *[[performance]]*-kunsti ühendus, mis keskendus austria feministikust kunstnikust Valie Exportist inspireerituna tegevuskunsti kaanonite taaskehastamisele Eestis ja Euroopas. Ühendus tegutses 2000. aastate esimesel poolel ning selle asutajad olid Kadi Estland, Mari Laanemets ja Killu Sukmit.

## Taust

Ühenduse nimi ja mitmed *performance*'id on laenatud austria feministlikult kunstnikult Valie Exportilt, ühendus asutati 23. oktoobril 1999. aastal Frankfurdis, Saksamaal ning see tegutses 2006. aastani. Nagu kirjutab üks kollektiivi liige ja kunstiteadlane Mari Laanemets artiklis "Streik ei ole horoskoop" taasesitas VES lisaks Valie Exporti teostele veel Yoko Ono ja Ann-Sofi Sidéni aktsioone ja *performance*'eid nii Eestis kui mitmel pool Euroopas. Et eesti kunstis radikaalfeministlik traditsioon puudus, otsustas VES laenata *remake*'ideks feministliku kehakunsti ajalookaanoni suurkujude teoseid. Kui Valie Export on osutanud vajadusele n-ö profaniseerida vanad sümbolid, vastavalt ajastu sotsiaalsele ja poliitilisele rõhkudele juba 1970. aastatel, siis VES püüdis teha sama oma kaasaegses ühiskondlikus, lokaalses ja ajalises kontekstis.

## Ülesastumised

Nagu kunstnikud, kelle loomingule VES viitas, kasutasid ka VESi liikmed oma kehasid instrumentidena, mille abil radikaliseerida soosuhteid ja hägustada piire kunsti ja elu vahel. VES kasutas aktsioonide ja *performance*'iteks avalikku ruumi, kus vaatajad pole (kunsti)üritusele eraldi kutsutud, vaid sattus aktsiooni keskele juhuslikult. Valie Export Society (koostöös Anders Härmi ja Hanno Soansiga) "Touch Cinema" viitab Valie Exporti aktsioonile "Tapp- und Tastkino" (1968–1971), mis kritiseeris kinokunsti kui meeste projektsioonide maailma.

"Homomeeter II" viitab Valie Exporti aktsioonile "Homo Meter II" (1976), kus grupi liikmed küpsetasid leivad, panid need enda kõhu külge ning pakkusid Tallinna tänavatel möödujatel endale lõigata üks viil. 2000. aasta aktsioonis "From the Portfolio of Doggedness" kõndisid VESi liikmed läbi linna neljakäpukil liikuva kunstikriitik Hanno Soansiga, kes oli pandud ketti, mis viitas Valie EXPORTi aktsioonile "Aus der Mappe der Hundigkeit" (1968).

Väljaspool Eestit korraldati "Time Is Changing" (2001, aktsioon Hamburgi kesklinnas), "May I Help You?" (2002, aktsioon Hamburgi kesklinnas), "Invisible Adversaries" (2002, kuus tundi magamist hotellitoas, Riia), Yoko Ono aktsiooni tõlgendus "Cut Piece" (2003, John Lennoni tänaval, Varssavis), "Mudakuninganna külastab Kabakovi "Tühja muuseumi"" (2005, *remake*-aktsioon Tallinna Kunstihoones, Ilja Kabakovi näitusel "Tühi muuseum") ja "Nagu kaks tilka vett" (ajalehetöö kultuurilehes Sirp, 12. mail 2006)

## Viited

## Välislingid
* kadi estland is my reader
Cesvaine vald

**Cesvaine vald** (läti keeles *Cesvaines pagasts*) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Cesvaine linnaga, Dzelzava, Sarkaņi, Arona ja Liezēre vallaga ning Gulbene piirkonna Druviena ja Tirza vallaga. Vallas elas 2016. aasta seisuga 1261 inimest.

## Ajalugu

Cesvaine valla pindala aastal 1935 oli 62,8 km² ja seal oli 2096 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Cesvaine ja Aizkuja külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1950 sai Cesvaine külanõukogus asuv Cesvaine töölisasula staatuse, kujunedes seega linnaliseks asulaks. Ülejäänud külanõukogu maad liideti Aizkuja külanõukoguga. Aastal 1957 likvideeriti ka Aizkuja külanõukogu ja liideti Cesvaine aleviga kui Cesvaine maapiirkond. Maapiirkonnaga ühendati aastal 1961 likvideeritav Graši külanõukogu, kolhoosi Sarkanais stars maad liideti aga Sarkaņi külanõukoguga. Aastal 1975 liideti maapiirkonnaga ka likvideeritav Kraukļi külanõukogu. 

Aastal 1991 sai Cesvaine linnaõigused. Aastal 2009 moodustati Cesvaine linnast ja maapiirkonnast Cesvaine piirkond, aasta hiljem moodustati maapiirkonnast Cesvaine vald. 2021. aastast kuulub vald Madona piirkonda.

## Loodus

Tähtsamad jõed on Tirza jõgi, Kuja jõgi ja selle lisajõgi Sūla. Järvedest jäävad valda 7 ha suurune Kaulacezers, 12,3 ha suurune Kārzdaba järv, 1,8 ha suurune Lielezers, Dzelzava valla piiril asuv 6,4 ha suurune Lūši järv, 1,8 ha suurune Mucenieks, 3,3 ha suurune Zupāni järv ja 47,2 ha suurune Väike-Virāne järv.

Looduskaitse all on Strautnieki mänd ja arvukalt nimetuid põlispuid.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Paukši muinaskalmed, Lucese muinaskalmed ehk Kaseküngas ja Grantskalni muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Vēršāri muinaskalmed ehk Krākals, Kalnieši talu elumaja, Jurguči muinaskalmed, Kalnaspieķi muinaskalmed, Saulieši muinaskalmed ehk Kalmemägi, Purgaļi muinaskalmed, Lejasgremi muinaskalmed, hiiepaik Lāgi Kirikumägi, Šķilteri muinaskalmed, Birznieki muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Dālderi muinaskalmed ehk kalmemägi, keskaegsete kindlustiste piirkond Grūbase kants ja Lejasgalši muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Lauri muinaskalmed, hiiepaik Vaļģi Kuradikivi ja Dālderi Püssirohukeldri küngas.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1151 lätlast, 42 venelast, 16 valgevenelast, 3 ukrainlast, 3 poolakas ja 1 leedulane.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Põhjuslik uurimus

**Põhjuslik uurimus** on põhjuse ja tagajärje suhte uurimine . Põhjuslikkuse tuvastamiseks on oluline jälgida selle muutuja varieerumist, mida arvatakse põhjustavat muutusi teistes muutujates, ning seejärel mõõta teistes muutujates toimuvat. Teised mõjutajad tuleb võtta kontrolli alla, et need ei moonutaks tulemusi. Seda saab teha kas neid mõjusid andmete kogumise ajal konstantsetena hoides või kasutades statistilisi meetodeid. Seda tüüpi uurimused on väga keerulised ning uurija ei saa kunagi päris kindel olla, et teised tegurid põhjuslikku seost ei mõjuta, seda eriti tegeledes inimeste käitumise ja motivatsioonidega. Tihtipeale on mängus palju sügavamad psühholoogilised tegurid, millest isegi uuringus osaleja teadlik ei pruugi olla.

Muutujate põhjuse ja tagajärje uurimiseks on kaks uurimismeetodit:

# Eksperimendid (nt laboris)
# Statistilised uuringud

## Eksperimendid
Eksperimente tehakse tavaliselt laborites, kus saab tugevalt kontrolli alla võtta kas paljud või kõik katse aspektid vältimaks hüpoteetilistest kausaalsetest teguritest erinevate tegurite tõttu tekkivaid valetulemusi. Näiteks paljud uuringud füüsikas kasutavad sellist lähenemist. Alternatiivina saab teha loomulikes tingimustes eksperimente nagu näiteks meditsiinilistes uuringutes, kus katseisikutel võib olla hulk teisi omadusi, mida ei saa kontrollida, kuid kus saab varieerida vähemalt hüpoteesidest lähtuvaid võtmemuutujaid ning vähemalt mõõta mõningaid kõrvalisi muutujaid. Loomulikes tingimustes eksperimente tehakse vahel majanduses, näiteks kaks erinevat sotsiaalabi saajate gruppi saavad kaks alternatiivset stiimulite või võimaluste komplekti sissetuleku teenimiseks ja uuritakse mõju nende tööjõu pakkumisele.

## Statistilised uuringud
Sellistes valdkondades nagu majandus tehakse enamik empiirilisi uurimusi juba olemasolevate andmete põhjal, mida sageli regulaarselt riik kogub. Mitmene regressioon on hulk seotud statistilisi meetodeid, mis kontrollivad (püüavad vältida valemõju) mitmetelt uuritavatest erinevatelt kausaalsetelt mõjutajatelt. Kui andmetest ilmneb piisav variatsioon hüpoteesis olnud huvipakkuvas muutujas, saab selle mõju potentsiaalsetele mõjutatavatele muutujatele mõõta. 

## Viited
Laive Poska

**Laive Poska** (sündinud 24. märtsil 1964 Türil) on eesti sporditegelane.

Ta on lõpetanud 1982. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli Otepää filiaalis ning õppinud Tallinna Pedagoogilises Instituudis rekreatsioonikorraldust; tema lõputöö teema oli "20 aastat Eesti eriolümpiat". 

Poska on olnud Eesti Eriolümpia MTÜ asutaja (1989), treener ja rahvuslik direktor ning üks Eesti Suusamuuseumi asutajaid. 

Töötanud Otepää linnavalitsuses humanitaarnõunikuna, olnud Otepää linnavolikogu kultuurikomisjoni liige ja Otepää valla kultuurijuht. 

## Tunnustus

* 2009 Rahvusvahelise Eriolümpia teeneteplaat
* Otepää linna aukodanik (2009).

## Isiklikku

Tema isa on jalgrattatreener ja sporditegelane Heino Poska (1940–), tema abikaasa oli Fjodor Koltšin.
John Morgan

* **[[John Morgan (poeet)|John Morgan]]** (1688 – 1733 või 1734), Walesi luuletaja
* **[[John Morgan (arst)|John Morgan]]** (1735–1789), USA arst
* **[[John Morgan (misjonär)|John Morgan]]** (1806–1865), Uus-Meremaa misjonär
* **[[John Morgan (kunstnik)|John Morgan]]** (1822 või 1823 – 1885), briti kunstnik
* **[[John Morgan (piiskop)|John Morgan]]** (1886–1957), anglikaani piiskop
* **[[John Morgan (koomik)|John Morgan]]** (1930–2004), Kanada koomik
* **[[John Morgan (ujuja)|John Morgan]]** (1943–2006), golfimängija
* **[[John Morgan (matemaatik)|John Morgan]]** (1946–...), USA matemaatik
* **[[John Morgan (majandusteadlane)|John Morgan]]** (1967–...), USA majandusteadlane
* **[[John Morgan (ujuja)|John Morgan]]**, ujuja

* **[[John Minter Morgan]]** (1782–1854), kirjanik ja filantroop
* **[[John Hunt Morgan]]** (1825–1864), kindral USA kodusõjas
* **[[John Pierpont Morgan]]** (1837–1913), investeerimispankur
* **[[John Pierpont Morgan juunior]]** (1867–1943), pankur ja filantroop
* **[[John Adams Morgan]]** (1930–...), purjetaja
* **[[John Henry Morgan]]** (1945–...), filosoof
* **[[John Robert Morgan]]** (1950–...), klassikaline filoloog
John Morgan (kunstnik)

**John Morgan** (1822 või 1823 London – 1885 Hastings, Ida-Sussexi krahvkond) oli briti maalikunstnik.

Ta õppis algul Londonis ning hiljem lühidalt Thomas Couture ja Paul Delaroche käe all Pariisis.

Alates 1875. aastast kuulus ta Briti Kunstnike Kuningliku Seltsi.

Tema poeg Frederick Morgan oli samuti kunstnik, nagu ka Fredericku abikaasa Alice Havers.

Thomas Websterit ja William Powell Frithi on nimetatud Morgani stiili mõjutajateks.


The Jury by John Morgan.jpg|"Vandekohus" (1861)
Snowballing, by John Morgan.jpg|"Lumesõda" (1865)
John Morgan - The Schoolmistress's Birthday - M1882-1-2 - Auckland Art Gallery.jpg|Õpetaja sünnipäev"


## Viited

## Välislingid

* John Morgani teoseid Artnet
Jokkker

**Jokkker** oli huumori- ja ristsõnaajakiri, mis ilmus 1995. aastal.

Väljaandja ja toimetaja oli Jaanus Nessler koos Jüri Pino, Erkki Kõlu ja Urmas Nemvaltsiga. 

Esimeses ja kolmandas numbris ilmus koomiks isast ja pojast, mille autor oli *Wolli* alias Jaanus Nessler. Ajakirja teises numbris ilmus veerandil leheküljel kolmepildiline koomiks Urmas Nemvaltsilt.

Ajakirja ilmus kokku kaheksa numbrit.
Maarja Undusk

**Maarja Undusk** (sünninimi **Maarja Kross**; sündinud 13. augustil 1959 Tallinnas) on eesti nahakunstnik ja luuletaja.

Ta lõpetas 1984. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi nahkehistöö erialal. 

Ta on kasutanud pseudonüümi Madli Morell. 

## Teoseid
* Madli Morell. "Tõsimäng". Eesti Raamat. Tallinn, 1983.
* Maarja Undusk. "Ellen Niit: heleda mõtte laast". Tammerraamat, 2022.

## Isiklikku
Tema vanemad olid Jaan Kross ja Ellen Niit, vennad on Eerik-Niiles Kross ja Märten Kross, poolvend oli Toomas Niit ja poolõde on Kristiina Ross. 

Tema abikaasa on Jaan Undusk ja nende tütar on luuletaja Ingel Undusk (sündinud 27. juunil 1988).

## Viited
Mõisaküla Raudteetehas

**Mõisaküla Raudteetehas** oli raudteetehas Mõisakülas aastatel 1901–2001.

Ehitati ja remonditi valdavalt kitsarööpmelise raudtee veeremit, hiljem laiarööpmelise oma. Ehitati mitu unikaalset vedurit, aga ka rööbasbuss.

Eesti Vabariigi algusaastatel oli tehase juhataja Paul Tekkel (1874–1930).

Tehase hooned said sõja käigus 1944. aastal tugevalt kannatada ja taastati.

1961. aastal anti raudteetehase hooned üle Tallinna Ekskavaatoritehasele (alates 1975 Talleks), mis rajas Mõisakülla oma tsehhi. Raudteetehas kolis sellal naabrusesse rajatud pindadele. 1971. aastal nimetati "Mõisaküla jaoskonna Tallinna vagunidepoo" Mõisaküla Vaguniremondi tsehhiks. 

Mõisaküla depoo lõpetas tegevuse 2001. aasta kevadel. Maikuu lõpus koondati ettevõttesse allesjäänud 22 vaguniremontijat.

Ajalooline hoone on praegu osaliselt kasutusel metallitöökojana.

## Vaata ka
* Mõisaküla raudteejaam
* Valga–Ruhja–Pärnu raudtee

## Viited

## Välislingid
* "Mõisaküla jääb reisirongita". Ärileht, 1. veebruar 1996
* "Mõisaküla elutähtis raudtee võib Eesti ühendada Euroopaga". Postimees, 20. jaanuar 1997
* "Mõisaküla vagunidepoost on koondatud pooled töötajad". Sakala, 10. veebruar 1999
* "Edelaraudtee sulgeb Mõisaküla depoo". Ärileht, 31. jaanuar 2001
* "Mõisaküla vaguniremontijad kaotavad töökoha". Sakala, 1. veebruar 2001
Enn Meri

**Enn Meri** (sündinud 15. jaanuaril 1942 Kuressaares) on Eesti ettevõtja ja poliitik. Ta oli XIII Riigikogu liige.

22. septembril 1944 põgenes tema perekond mõnede teistega meritsi väikeses paadis Eestist Nõukogude okupatsiooni eest Rootsi, kuna tema isa oli Saksa okupatsiooni ajal töötanud politseis, mis päädinuks uue riigivõimu ajal tagakiusamisega. Ta külastas Saaremaad taas 1989. aastal ning mõne aasta pärast kolis Rootsist Eestisse tagasi.

Enn Meri omandas 1961. aastal Malmö Tehnilises Instituudis masinaehituse eriala ning 1970. aastal Lundi Ülikoolis majanduse eriala.

Enn Meri on töötanud paljudes ettevõtetes: AB Rex, tehnoloog 1963–1965; AB Volvo, keretehase ratsionaliseerimise insener 1965–1968; Kockums AB, laevatehase konsultant 1970–1972; P A Management Consultants AB, konsultant 1972–1975; Kockums AB, laevatehase osakonnajuhataja, turundusjuht ja finantsjuht 1975–1982; Energus AB, finantsjuht 1982–1984; Normit AB, omanik ja tegevjuht 1984–2005; OÜ Sartex 1991–tänaseni, OÜ Saare Martex 1992–2007, Merinvest OÜ, 1996–2012 omanik ja juhatuse esimees; Merinvest OÜ, nõukogu esimees 2013. aastast.

Ta on organisatsiooni Saksa-Balti Kaubanduskoda Eesti haru juhatuse president 2017. aastast.

Ühiskondlikest organisatsioonidest on ta Kaitseliidu Saaremaa maleva tegevliige 2013. aastast ja Korp! Rotalia liige 1968. aastast. Ta on olnud Eesti partei Erakond Isamaa ja Res Publica Liit liige 25. maist 2009 kuni 18. jaanuarini 2014 ning ta on Eesti Vabaerakonna liige 15. oktoobrist 2014.

Kohaliku omavalitsuse valimistel sai Meri 2009. aastal Kuressaare linnas 26 häält. Riigikogu valimistel 2011. aastal 284 häält.

Ta kandideeris Eesti Vabaerakonna nimekirjas 2015. aasta Riigikogu valimistel Hiiu-, Saare- ja Läänemaad hõlmavas valimisringkonnas. Samas ringkonnas kandideeris 54 isikut ning hääletas 33673 kodanikku. Enn Meri sai 1619 häält, mis oli valimisringkonna 8. tulemus. Vabaerakonnast sai selles ringkonnas hääli rohkem vaid Andres Ammas (1859 häält). Pärast Riigikogu liikme Andres Ammase surma nimetati Enn Meri 5. aprillist 2018 Riigikogu liikmeks. Ta andis ametivande 9. aprillil.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel kandideeris Meri Saaremaa vallas valimisliidu Valimisliit Saarlane nimekirjas. Valimisringkonnas käis hääletamas 13199 hääleõiguslikku isikut ning Meri sai 113 häält, millega pääses Saare valla volikokku.

## Tunnustus
* 2005 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2008 – Saare maavalitsuse teeneteplaat
* 2022 – aasta kultuurisõber

## Viited
Jüri-Karl Seim

**Jüri-Karl Seim** (5. augustil 1951 Stockholm – 7. mai 2023) oli eesti insener. 

Ta lõpetas aastal 1978 Uppsala Ülikooli tehnilise füüsika erialal. 

Seim tegeles raudtee signalisatsioonide konstrueerimise ning väljaehitamisega ettevõtetes J-K Seim AB ja LM Ericsson (hilisema nimega ABB Signal AB). Samuti on ta konsulteerinud Rootsi ja Norra raudteed.

Aastatel 1991 ja 1992 oli ta Eesti Vabariigi Valitsuse nõunik.

2004. aastal valiti ta Eesti raudteeinspektsiooni peadirektoriks. Selles ametis oli ta kuni aastani 2007. 

Laulis Uppsala meeskooris Orphei Drängar. 

Osales METROO (Rootsi Metsaülikooli) algatamises ja organiseerimises.

## Tunnustus
2006. aasta veebruaris andis president Arnold Rüütel talle Riigivapi V klassi teenetemärgi.

## Isiklikku
Tema isa oli Jüri Seim, ema Mall Seim ja vend Jaan Seim.

## Viited

## Välislingid
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2057
Kalle Toompere

**Kalle Toompere** (sündinud 17. oktoobril 1958) on eesti kunstnik ja raamatukujundaja.

Ta kuulub Eesti Kujundusgraafikute Liitu, olnud selle juhatuse liige.
Anne Daniel-Karlsen

**Anne Daniel-Karlsen** (sündinud 1962) on eesti psühhiaater.

Ta on lõpetanud 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna pediaatrina.

Ta on aastail 1993–1997 olnud Tartu Maarja Kooli juhataja.

## Tunnustus
*2001 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
*2017 Zonta auhind
*2020 Tiina Kallavuse nimeline piirinihutaja auhind
*2024 Tartu linna aukodanik

## Välislingid
*Ööülikooli saates koos Marju Lepajõega