open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ruth Uustal

**Ruth Uustal** (14. mai 1919 Tartu – 23. jaanuar 2000) oli eesti arst.

Ta õppis Helme algkoolis ja lõpetas aastal 1937 Tõrva Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli keeleteaduskonda, kuid läks aastal 1939 üle arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1946 arstina. Ta oli juba aastal 1945 tööl TRÜ kõrva-nina-kurguhaiguste kateedri assistendi kohusetäitjana.

Pärast ülikooli lõpetamist määrati ta tööle Tartu Riikliku Ülikooli otorinolarüngoloogia kateedrisse assistendiks. Ta sai seal töötada aastani 1948, mil ta arreteeriti ja mõisteti tribunali poolt § 58-1a järgi 10 aastaks sunnitöövangistusse Siberisse. Tema elu päästis võimalus töötada vangilaagri haiglas arstina. Vanglast vabastati ta 1955. aasta amnestiaseadusega. 

Vabanemise järel töötas ta ühe aasta Sindi haiglas ja aastatel 1956–1959 Kiviõli haiglas oma erialal. Aastal 1959 tuli ta Tallinna ja ta töötas aastatel 1959–1992 Tallinna Linna I Lastehaiglas kõrva-nina-kurguhaiguste arstina; ta on ennast täiendanud Moskva Arstide Täiendusinstituudis.

Aastal 1992 siirdus ta koos abikaasaga Saksamaale, aastal 1997 elas ta Baden-Württembergis.

## Isiklikku
Ta abiellus aastal 1955 Hai Jeveleviga, kellega ta oli kohtunud Komi vangilaagris. Nende tütar sündis aastal 1952 ja on hariduselt filoloog. Tema vend Uno Uustal oli arstiks Rhode Islandi osariigis USA-s, isa Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja, tädipoeg Johannes Paesalu oli Pöide ja Viru-Nigula koguduse õpetaja.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 1088.
Osage'i maakond

**Osage'i maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Osage'i maakond (Kansas)|Osage'i maakond]]** Kansases
* **[[Osage'i maakond (Missouri)|Osage'i maakond]]** Missouris
* **[[Osage'i maakond (Oklahoma)|Osage'i maakond]]** Oklahomas
Atchisoni maakond

**Atchisoni maakond** (*Atchison County*) on maakond USA-s Missouri osariigis.

Maakonna halduskeskus on Rock Port ja suurim linn Tarkio.

Maakonna pindala on 1418 km². Veepindala on 7 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5685. Aastal 2000 oli elanike arv 6430.
 
## Naabermaakonnad
* Fremonti maakond (põhjas)
* Page'i maakond (kirdes)
* Nodaway maakond (idas)
* Holti maakond (lõunas)
* Richardsoni maakond (edelas)
* Nemaha maakond (läänes)
* Otoe maakond (loodes)

## Viited
Texase maakond (Oklahoma)

**Texase maakond** (*Texas County*) on maakond USA-s Oklahoma osariigis. See asub Oklahoma pannivarda piirkonnas ning piirneb põhjas Kansase osariigiga ja lõunas Texase osariigiga.

Maakonna halduskeskus on Guymon.

Maakonna pindala on 5310 km². Veepindala on 19 km². Texase maakond on osariigi suuruselt teine maakond.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 21 384. Aastal 2010 oli elanikke 20 640 ja 2000. aastal 20 107. Texase maakond on Oklahoma osariigis ainus, kus ladinaameeriklased moodustavad enamuse – 2020. aastal oli ladinaameeriklasi maakonna elanikkonnast 50,61%.

Peamised majandusharud on põllumajandus (peetakse sigu ja veiseid ning kasvatatakse nisu ja sorgot) ning maagaasi tootmine. Maakond asub Hugotoni gaasimaardla alal. 2017. aastal oli Texase maakond peetavate sigade arvult Oklahomas esimesel ja riigis viiendal kohal.

## Naabermaakonnad
* Stevensi maakond (Kansas) (põhjas)
* Sewardi maakond (Kansas) (kirdes)
* Beaveri maakond (idas)
* Ochiltree maakond (Texas) (kagus)
* Hansfordi maakond (Texas) (lõunas)
* Shermani maakond (Texas) (edelas)
* Cimarroni maakond (läänes)
* Mortoni maakond (Kansas) (loodes)

## Ajalugu
Texase maakond moodustati 16. juulil 1907 Beaveri maakonna osast. Maakond on saanud nime naaberosariigi Texase järgi. Maakonna halduskeskus on alates 1907. aastast olnud Guymon.

## Linnad
* Goodwell (951 elanikku)
* Guymon (halduskeskus; 2020. aasta seisuga 12 965 elanikku)
* Hardesty (205 elanikku)
* Hooker (1802 elanikku)
* Optima (338 elanikku)
* Texhoma (596 elanikku)
* Tyrone (729 elanikku)

## Maanteed

*  U.S. Highway 54
*  U.S. Highway 56
*  U.S. Highway 64
*  U.S. Highway 412
*  State Highway 3
*  State Highway 94
*  State Highway 95
*  State Highway 136

## Kaitsealad
* Optima National Wildlife Refuge

## Viited

## Välislingid
* Texase maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Ainja Sinejärv

**Ainja Sinejärv** (ka **Sinejärv**, **Ainja Sinijärv**, **Sinijärve allikajärv**) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja külas.

## Kirjeldus
Järve pindaja on 1,8 ha, pikkus 150 m, laius 40 m, keskmine sügavus 7 m, kaldajoone pikkus 654 m ja kõrgus merepinnast 95 m.
Ainja Sinejärv asub Ainja külas, järve lõunakallas Äriküla külas. Järv asub järskude nõlvadega seljandike vahel ja selle pinda on paisuga tõstetud. 

Ainja Sinejärv on selgeveeline, lubjarikas ja tekkinud rohketest allikatest. Järve põhjas on allikalubja kogumeid, vesi paistab eriti sinine allikaaukudes. Järvest voolab välja Saviaru oja, mis suubub Kõpu jõkke.

Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Rahvapärimuse järgi olevat muiste olnud Sinejärv ohverdamiskoht. 

## Looduskaitse
Järv on arvele võetud ürglooduse objektina ja seda kaitstakse Ainja maastikukaitseala koosseisus. Kaitse alla võeti järv 1990. aastal ja selleks moodustati Sinejärve kaitseala. 1999. aastal ühendati see Ainja järvekaitsealaga ja selle tulemusena moodustati praegune Ainja maastikukaitseala.

## Vaata ka
*Ainja maastikukaitseala
*Ainja järv

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Soometsa soo

**Soometsa soo** (ka: *Maarjapeakse soo*) on soo Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina. Soo pindala on 1631 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Texase maakond (Missouri)

**Texase maakond** (*Texas County*) on maakond USA-s Missouri osariigis.

Maakonna halduskeskus on Houston ja suurim linn Cabool.

Maakonna pindala on 3054 km². Veepindala on 2 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 26 008. Aastal 2000 oli elanike arv 23 003.

## Naabermaakonnad
* Pulaski maakond (põhjas)
* Phelpsi maakond (põhjas)
* Denti maakond (kirdes)
* Shannoni maakond (idas)
* Howelli maakond (lõunas)
* Douglase maakond (edelas)
* Wrighti maakond (läänes)
* Laclede'i maakond (loodes)

## Ajalugu
Texase maakond moodustati 1845. aastal. Maakond on saanud nime Texase vabariigi järgi.

## Kaitsealad
* Mark Twaini metsakaitseala

## Viited

## Välislingid
* Texase maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Suru Suursoo

**Suru Suursoo** ehk **Suru soo** ehk **Kõnnu Suursoo** asub soo Harju maakonnas Kuusalu vallas Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealal. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina.

Soo pindala on 2557 ha. Sellest 1558 ha jääb madal- ja siirdesoolasundi alla ning 999 ha katab raba-sega- ja rabalasund.

Rabas, eriti selle edelaosas vastu Paukjärve, on arvukalt väikseid ja väga sopilisi suuremaid laukaid (nt Tallekesejärv). Raba kirdeservas on Eesti suurim säilinud laugasjas märejärv – Pikklaugas.

Nii sooala lääneosas kui ka soost läänes Mähuste järve piirkonnas asusid Nõukogude Liidu armee pommituspolügoonid. Neil ja nendega piirnevatel aladel esineb arvukalt pommituslehtreid ning on suurenenud raskmetallide sisaldus.


Suru Bog 10000px.jpg|Suru Suursoo
Päiksetõus rabas.jpg|Päikesetõus rabas
Kõnnu Suursoo winter.jpg|Soo talvel
Kõnnu Suursoo. 11.jpg|Varahommik soos
Kõnnu Suursoo. 06.jpg|Rabataimestik
Kõnnu Suursoo. 10.jpg|Rabavaade
Päikesetõus Kõnnu Suursoos.jpg|Päikesetõus Kõnnu Suursoos


## Viited

## Välislingid
Suur-Pakri saare järvikud

**Suur-Pakri saare järvikud** on Suur-Pakri saare põhjaosas Pakri maastikukaitsealal asuvad väikesed järved ehk järvikud. Järvikud on loodusliku või inimtekkelise päritoluga. Järvikuid on u 12. Järvikud on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Salusaar

**Salusaar** on rabasaar Nätsi, Võlla ja Eassalu raba vahel, halduslikult Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Rabasaar on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Selisoo

**Selisoo** on soo Ida-Virumaal Alutaguse  vallas, Muraka soostiku lahusosa. Ülejäänud soostikust eraldab Selisood Sildoja-Mäetaguse oosistik.

Selisoo all on hinnanguliselt 8 miljonit tonni põlevkivi, mis jääb Estonia kaevandusele eraldatud mäeeraldise piiresse. Keskkonnariskide tõttu Natura 2000 alale oli 2013. aasta seisuga lahtine, kas ja millistel tingimustel kaevandamist lubada.

## Viited

## Välislingid
Livingstoni maakond (New York)

**Livingstoni maakond** (*Livingston County*) on maakond USA-s New Yorgi osariigis. 

Maakonna halduskeskus on Geneseo. 

Maakonna pindala on 1658 km&sup2;. Veepindala on 21 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 65 393. Aastal 2000 oli elanike arv 64 328. 

## Naabermaakonnad
*Monroe maakond (põhjas ja kirdes)  
*Ontario maakond (idas) 
*Steubeni maakond (kagus)
*Allegany maakond (lõunas ja edelas)
*Wyomingi maakond (läänes)
*Genesee maakond (loodes)

## Ajalugu
Livingstoni maakond moodustati 23. veebruaril 1821 Genesee ja Ontario maakonna osadest. Maakond on saanud nime USA poliitiku Robert R. Livingstoni järgi.

## Viited

## Välislingid
*Livingstoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Wichita maakond

**Wichita maakond** (*Wichita County*) on maakond USA-s Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Wichita Falls.

Maakonna pindala on 1639 km&sup2;. Veepindala on 13 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 131 500. Aastal 2000 oli elanike arv 131 664.
 
## Naabermaakonnad
* Tillmani maakond (põhjas)
* Cottoni maakond (kirdes)
* Clay maakond (idas)
* Archeri maakond (lõunas)
* Wilbargeri maakond (läänes)

## Ajalugu
Wichita maakond moodustati 1858. aastal Cooke'i maakonna osast.

## Viited

## Välislingid
* Wichita maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Tagalahe ravimuda leiuala

**Tagalahe ravimuda leiuala** on ravimuda leiuala Tagalahes Haapsalu linna lähedal. Leiuala on arvele võetud ürglooduse objektina.

Haapsalu Tagalahe sügavuseks on 0,5-2 meetrit. Madala veega lahe tekkimisel on olnud suur mõju neotektoonilisel tõusul, umbes 2–3 mm aastas. Tulemuseks lahe madaldumine ning veevahetuse vähenemine avamerega . Maardla muda on sinakas-hallikas-must, mis õhu käes muutub pruunikaks. Omadustelt keskmiselt kleepuv, raskesti mahapestav, vedel ning pehme. Muda konsistentsilt homogeenne väävelvesiniku lõhnaga, mille sees on peenikest liiva. 

Maa-ameti Maardlate kaart 

## Vaata ka
*Voosi kurgu ravimuda leiuala

## Viited

## Välislingid
*
Voosi kurgu ravimuda leiuala

**Voosi kurgu ravimuda leiuala** on ravimuda leiuala Väike Voosi kurgus, mis jääb Vormsi saare ja Noarootsi poolsaare vahele. Leiuala on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Vaata ka
*Tagalahe ravimuda leiuala

## Viited

## Välislingid
*
Tilgu koopad

**Tilgu koopad** on koopad Tilgu rannaastangul Rannamõisa kiriku lähedal; halduslikult Harju maakonnas Harku vallas. Koopad on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Toolse jõe org

**Toolse jõe org** on org, milles voolab Lääne-Virumaa Toolse jõgi. Jõe orust on teatud lõik võetud arvele ürglooduse objektina.

Orus on Toolse paljand.

## Viited

## Välislingid
*
Uljaste oos

**Uljaste oos** on oos Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Selle kõrgeim koht 95,2 m (varasematel andmetel 89,7 m) üle merepinna on ka ühtlasi Ida-Virumaa kõrgeim looduslik tipp. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Oosi ja selle lähedal olevaid järvi (sh Uljaste järve) kaitstakse Uljaste maastikukaitseala koosseisus.


Uljaste oos 02.jpg|Vaade Uljaste oosilt soojärvele
Uljaste oos 08.jpg|Männid Uljaste oosil
Uljaste oos 07.jpg|Uljaste oosi põhjapoolne algus
Päikeseloojang Uljaste oosil.jpg|Päikeseloojang Uljaste oosil
Uljaste oos 05.jpg|Sarapuud Uljaste oosil


## Viited

## Välislingid
*
Tõrga soo

**Tõrga soo** on soo Pärnu maakonnas Saarde vallas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina. Sood kaitstakse Sookuninga looduskaitseala koosseisus. Soo pindala on 1291 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Varangu järv

**Varangu järv** (ka: *Varangu allikas*) on allikatoiteline järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Järv on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Vaata ka
*Varangu Siniallikad (Varangu allikad)

## Viited

## Välislingid
*
Sõjatuvi

**Sõjatuvi** on tuvi, keda on sõdades kasutatud teadete edastamiseks juba enne meie ajaarvamist. Tuvid on head sõnumite edasitoimetajad, sest nad on sõltumatud, märkamatud ja vastupidavad. Linde on kasutatud sõjalistel eesmärkidel juba 2000 aastat tagasi Vana-Roomas.

## 19. sajand

1871. aastal Prantsuse-Preisi sõja ajal, kui Preisi väed alistasid Pariisi, kasutas Prantsuse sõjavägi kuumaõhupalle, et transportida tuvisid vaenlase tagalasse. Peale selle olid tuvid võimelised kandma Londonist Pariisi tuhandeid mikrofilmidel olevaid pilte. Linnud edastasid neljakuise piiramisrõnga ajal üle miljoni sõnumi. Leiti, et sõjatuvid on kasulikud, ja seetõttu kasutati neid palju rohkem esimeses maailmasõjas.

## Esimene maailmasõda
1914. aastal oli esimese Marne'i lahingu ajal Prantsuse armeel juba 72 tuvilat.

Ameerika Ühendriikide armee Signal Corps ('signaalkorpus') kasutas 600 tuvi ainuüksi Prantsusmaal. Üht nende sõjatuvi, Black Checki kukke nimega Cher Ami autasustati Prantsuse sõjalise teenetemärgiga Croix de Guerre palmioksaga kangelasliku teenistuse eest, kui ta viis Verduni lahingu ajal kohale 12 olulist läkitust. Hoolimata läbilastud rinnast ja tiivast tõi lind 1918. aasta oktoobris sõnumi kohale. Oluline teadaanne, mis tuvil purustatud jala küljes oli, päästis Ameerika jalaväediviisi Lost Battalion ('kadunud pataljon') umbes 200 sõdurist 72 elu. See ülesanne jäi Cher Amile ka viimaseks.

## Teine maailmasõda ja hiljem

Teise maailmasõja ajal kasutas Suurbritannia umbes 250 000 sõjatuvi. Dickini medaliga – kõrgeima võimaliku autasuga, millega tunnustati loomi – autasustati 32 tuvi, sealhulgas Ameerika Ühendriikide armee Pigeon Service'i tuvi G. I. Joed ja Iiri tuvi Paddyt.

Suurbritannia lennuministeerium säilitas tuvide sektsiooni nii teise maailmasõja ajal kui ka sellele vahetult järgnenud ajal. Sektsiooni juht Lea Rayner teatas 1945. aastal, et linde saab treenida sihtmärgi täpseks tabamiseks väikseid lõhkekehi või biorelvi kandma. Seda ideed komitee ei realiseerinud ja 1948. aastal otsustas Suurbritannia sõjavägi loobuda tuvide edasisest kasutamisest. Sellegipoolest oli Suurbritannia salateenistus MI5 mures, et vaenlased võivad tuvisid sõjalistel eesmärkidel kasutada. Kuni 1950. aastani hoidsid nad 100 lindu tsiviiltuvilates, et harjutada vaenlase saadetud lindude vastast tegevust.

Šveitsi armee kaotas oma tuvide sektsiooni alles 1996. aastal. 2000. aastal tabas India politsei Pakistanist saabunud tuvi, kes võis levitada salajast teadet. 2016. aastal tabas India politsei taas linnu, kes kandis endaga sõnumit, milles ähvardati India peaministrit Narendra Modit. Sõnumi autoriks peeti Pakistani relvarühmitust Lashkar-e-Taibat (LeT).

## Autasustatud sõjatuvid

Dickini medali on saanud kokku 34 tuvi. Neist tuntuimad on järgmised:

* Commando (1944)
* Paddy (1944)
* William of Orange (1944)
* Mary of Exeter (1945)
* G.I. Joe (1946) 

## Vaata ka
*tuvifotograafia
*kirjatuvi

## Viited

## Välislingid

* fbipigeons.com
* Smithsonian article about Cher Ami
* History of the 77th
* Pigeons and WWI
* "UK Mulled Using Birds for Bio-War After WW2 - Files" Reuters (May 21, 2004)
Aage Bohr

**Aage Niels Bohr** (19. juuni 1922 Kopenhaagen – 9. september 2009 Kopenhaagen) oli taani füüsik.

Aage Bohr oli Niels Bohri poeg. Ta puutus juba lapsena kokku kuulsate füüsikutega, kes töötasid koos tema isaga Kopenhaageni ülikooli teoreetilise füüsika instituudis (hilisemas Niels Bohri instituudis), teiste seas Wolfgang Pauli ja Werner Heisenbergiga. Aage Bohr alustas 1940. aastal füüsikaõpinguid Kopenhaageni ülikoolis, kuid oli sunnitud 1943. aastal koos isaga Saksa okupatsioonivõimude eest põgenema, esialgu Rootsi, sealt Londonisse ning seejärel USA-sse, kus Niels Bohr osales Manhattani projekti juures. Aage Bohr oli isale assistendiks ja sekretäriks.

Aastal 1945 pöördus pere Kopenhaagenisse tagasi. Aage Bohr jätkas õpinguid ja sai aasta hiljem magistrikraadi ning asus seejärel tööle ülikooli teoreetilise füüsika instituudis. Aastal 1948 töötas ta USAs Princetoni asutuses Institute for Advanced Study, 1949–1950 Columbia ülikoolis. Ameerikas abiellus ta Marietta Sofferiga. Neil sündis kaks poega ja tütar.

1950. aastate keskel kaitses ta Kopenhaageni ülikoolis doktoritöö ja sai 1956. aastal ülikooli professoriks, pärast oma isa surma 1962. aastal aga tema järglaseks teoreetilise füüsika instituudi direktori kohal. Selles ametis oli ta kuni 1970. aastani.

Aage Bohr tegeles eelkõige aatomituuma struktuuri uurimisega. Senised tuuma mudelid ei suutnud seletada muu hulgas peamiselt raskete tuumade laengu mittesfäärilist jaotumist. Aage Bohr viibis parajasti Columbia ülikoolis, kui James Rainwater pakkus välja tuuma sisemuses ja selle pinnal paiknevate nukleonide vastasmõjul põhineva tuumamudeli, mis seletaks tuumade ebasümmeetriat. Bohr oli samal ajal ka ise umbes samasuguse idee saanud. Ta arendas oma ideed edasi ja avaldas 1951. aastal töö, milles kirjeldas seost tuuma pinnavõnkumiste ja nukleonide liikumise vahel. Koostöös Ben Roy Mottelsoniga püüdis ta saada oma teooriale katselist kinnitust. Aastatel 1952–1953 tõestasid Bohr ja Mottelson katseliselt, et teatud tuumade energiatasemeid saab kirjeldada rotatsioonispektri abil. Nad avastasid tuumaaine juures ka ülijuhtivuse ja ülivoolavuse ilminguid.

## Tunnustus
*1960 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind
*1965 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1975 – Nobeli füüsikaauhind töö eest aatomituuma struktuuri kindlakstegemisel, sealhulgas tuuma liikumise ja selles sisalduvate osakeste liikumise vahelise seose leidmise eest (koos Mottelsoni ja Rainwateriga)

## Viited

## Välislingid
* Autobiograafia Nobelprize.org
* Nobeli loeng 11. septembril 1975
* The Telegraphi järelehüüe
Vesiku jõgi

**Vesiku jõgi** (ka *Vesiku oja*) on jõgi Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Vesiku jõe orus suudme lähedal on tähelepanuväärne paljand. Paljand on Rootsiküla lademe Vesiku kihtide stratotüüp ja lademe enda neostratotüüp. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Seal paljanduvad  erinevates lõikudes mitme meetri ulatuses Vesiku kihtide lubjakivid.

Jõe järgi on nime saanud Rootsiküla lademe Rootsiküla kihistu Vesiku kihid.

## Viited

## Välislingid
*
Simona Hariton

**Simona Hariton** (sündinud 26. juunil 1988) on Eesti modell. 

Ta on budistliku maailmavaatega ja propageerinud taimetoitlust.

## Isiklikku
Ta on modelli ja omanimelise modelliagentuuri omaniku Beatrice'i tütar esimesest abielust. Ta on olnud suhtes muusik Tom Valsbergiga, kellega tal on poeg. Koos Toomas Valsbergiga pidas ta ka rõivaäri Baraka. 2014. aastal abiellus ta Jaan Tätte juunioriga.

Tättega sündisid neil tütred Bibbi Zemfira ja Vivian.

## Viited
2013. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused

**2013. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused** olid 77. jäähoki maailmameistrivõistlused. Võistlused peeti Rootsis ja Soomes 3.–19. mail 2013. Võistluspaigad olid Stockholmi Globen ja Helsingi Hartwall-areena.

Maailmameistriks tuli Rootsi. Hõbemedali sai Šveits ja pronksmedali USA.

## Võistluspaigad

## Stockholmi alagrupp

## Helsingi alagrupp

Märkus: Lisaajal saadud skoorid on kursiivis.
Väike-Pakri soo

**Väike-Pakri soo** on soo Väike-Pakri saare põhjaosas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina. Soo on Pakri saarte ainus soo, kus on arvestatav turbakihi paksus (üle 50 cm); soo pindala on alla 10 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Ülgase paljand

**Ülgase paljand** on paljand endise Ülgase fosforiidikaevanduse rikastusvabriku varemete juures; halduslikult Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljand on alamordoviitsiumi Kallavere kihistu ja selle Maardu kihistiku stratotüüp ning ülemkambriumi Ülgase kihistu stratotüüp. 

Paljandi ülemise osa moodustab Türisalu kihistu argilliit. Selle all on 1,3 meetrit Suurjõe kihistiku liivakivi, veel allpool on aga Maardu kihistiku liivakivi, mis sisaldab ülemises osas lamellidena graptoliitargilliiti. Selle all on 25 cm paksune  konglomeraati ehk fosforiiti. Selle all on taas Maardu kihistiku liivakivi, mis sisaldab alumises osas lamellidena graptoliitargilliiti, veel allpool on 1,1 meetrit brahhiopoodide jäänuseid sisaldavat liivakivi. Veel allpool on Ülgase kihistu liivakivi, mis sisaldab ülemises ja alumises osas vahekihtidena savi.

## Vaata ka
*Ülgase pank 
*Ülgase koopad

## Viited

## Välislingid
*
Isabelle

**Isabelle** on naisenimi.

## Nime kandjaid
*Isabelle A, flaami laulja
*Isabelle Adjani, prantsuse näitleja
*Isabelle Caro, prantsuse modell
*Isabelle Cavoit, prantsuse tantsija ja koreograaf
*Isabelle Huppert, prantsuse näitleja
*Isabelle Genevieve Marie Anne Gall, prantsuse laulja
*Isabelle Nicoloso, prantsuse trekirattur

## Vaata ka
*Isabella
Ülgase koopad

**Ülgase koopad** on tehiskoopad Ülgase küla lähedal Ülgase paekaldal; halduslikult Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Koopad on arvele võetud ürglooduse objektina.

Koopad on 1920. ja 1930. aastatel töötanud Ülgase fosforiidikaevanduse avaused ja käigud. Eri käikudest moodustuva koobastiku kogupikkus on 250 m ja kogulaius 750 m.

## Viited

## Välislingid
*
Uljaste Mädajärv

**Uljaste Mädajärv** (ka: *Mädajärv, Väike Uljaste järv, Uljaste Soojärv*) on järv Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Järv  ürglooduse objektina. 

Järve pindala on 2,6 ha, sügavus 4 m. 

## Viited

## Välislingid
*
Balkaarid

**Balkaarid** (endanimetused *аланла*, *таулула*) on turgi rahvas Põhja-Kaukaasias Kabardi-Balkaarias ja naaberaladel. Kõnelevad turgi keelte kõptšaki rühma kuuluvat balkaari keelt ehk karatšai-balkaari keelt. Balkaarid on lähisuguluses karatšaidega ja kasutavad sama kirjakeelt. Balkaaride hulgas on levinud sunniitlik islam, mille nad võtsid vastu alles 17. sajandil.

Balkaaride üldarv on hinnanguliselt 120 000. Venemaa Föderatsioonis elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 112 924 balkaari. Sealhulgas Kabardi–Balkaaria Vabariigis elas 108 577 balkaari (12,6% elanikkonnast).

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 7 balkaari.

Balkaari rahvas on kujunenud algasukate segunemisel alaanide ning mitmes laines saabunud turgikeelsete hõimudega.

1944. aasta märtsis deporteeriti balkaarid Kesk-Aasiasse ja Kasahstani. 9. jaanuaril 1957 taastas NSVL Ülemnõukogu Presiidium balkaaride autonoomia ning neil lubati kodukohta tagasi pöörduda.

## Viited
Reet Shein

**Reet Shein** (aastani 1969 **Reet Randmu**, ka **Reet Šein**; sündinud 23. oktoobril 1946 Pärnus) on eesti päritolu Iisraeli arhitekt.

Ta lõpetas aastal 1965 Pärnu 1. Keskkooli ja aastal 1971 ERKI arhitektina.

Ta töötas aastatel 1970–1979 arhitektina EKE Projektis. Ta on osalenud Pärnu kesklinna detailplaneerimise võistluses (aastal 1978 koos Harry Sheiniga).

Aastast 1979 elab ta Iisraelis. Ta on töötanud Haifas ja Jeruusalemmas, aastatel 1980–1985 büroos Harry Shein Architects, aastast 1985 Iisraeli Postivalitsuses (seejuures aastast 1990 projekteerimis- ja disainiosakonna juhatajana). Ta on töötanud välja Iisraeli postiasutuste kujundamise põhimõtteid ning kavandanud postiasutustele tüüpmööblit ja sisseseadet, sai selle eest aastal 1994 komitee Kaunis Iisrael aastaauhinna.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Harry Shein (1947–2013).

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Saarõpää järv

**Saarõpää järv** (ka: *Saareküla järv*) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas.

Järve pindala on 3,2 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Saareküla järv

**Saareküla järv** (ka *Meelva Saareküla järv*) on looduslik järv Põlva maakonnas Räpina vallas Saarekülas. Järve pindala on 6,2 ha.

## Viited
Hilibiniidü järv

**Hilibiniidü järv** (ka Kurtjärv, Pikalombi järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas; üks neljast Värska järvedest. Järv on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Vingissaare voor

**Vingissaare voor** on üks Suure-Jaani voorestiku voortest; halduslikult Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Ängi külas. Voor on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Viitna mõhnastik

**Viitna mõhnastik** on mõhnade ja ooside kompleks; halduslikult Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. Pinnavormid on arvele võetud ürglooduse objektina. Pinnavorme kaitstakse Viitna maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Major Antônio Couto Pereira staadion

**Major Antônio Couto Pereira staadion** (portugali keeles *Estádio Major Antônio Couto Pereira*) on jalgpallistaadion Brasiilias Curitibas. 

See on Coritiba Foot Ball Clubi kodustaadion. Staadionil on 37 182 pealtvaatajakohta. 

## Välislingid
* Coritiba
Nähri põrgud

**Nähri põrgud** (ka: *Nähri põrgukoopad*) on koopad Jõku jõe kaldajärsakul; halduslikult Valga maakonnas Tõrva vallas. Koopad koos kaldajärsaku (ühtlasi ka *Nähri paljand*) ja uuretega on arvele võetud ürglooduse objektidena. 

Enne Jõku jõe paisutamist oli kaldajärsakul praeguste koobaste lähedal samuti **Nähri põrguks** nimetatud koobas; praegu on see koobas vee all.

## Viited

## Välislingid
*
Oinamäe koobas

**Oinamäe koobas** on koobas Võru maakonnas Antsla vallas. Koobas, mis on tekkinud Oinamäe paljandisse, on arvele võetud ürglooduse objektina.

Koobas asub Oina talust 200 m ida suunas paiknevas sälkorus. 

## Viited

## Välislingid
*
Suislepa paljand

**Suislepa paljand** (ka: *Uue-Suislepa paljand*) on paljand Õhne jõe vasakul kaldal Uue-Suislepa mõisa pargi juures; halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Paljand koos sellesse inimese tehtud Suislepa koopaga on arvele võetud ürglooduse objektidena.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*
Sõmerpalu paljand

**Sõmerpalu paljand** on paljand Pühajõe kaldal; halduslikult Võru maakonnas Võru vallas. Paljand koos sellesse tekkinud Sõmerpalu koopaga on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Vaida paljand

**Vaida paljand** on paljand Hendrikhansu oja kaldal, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Veelikse külas. Paljand koos sellesse tekkinud Vaida koopaga on arvele võetud ürglooduse objektidena.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*
Koorküla paljand

**Koorküla paljand** on paljand Jaoma oja kaldal; halduslikult Valga maakonnas Tõrva vallas. Paljand on koos lähedal asuvate Koorküla koobastega arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Oinamäe paljand

**Oinamäe paljand** on paljand Võru maakonnas Antsla vallas. Paljand koos sellega koos oleva Oinamäe koopaga on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljand asub Oina talust 200 m ida suunas paiknevas sälkorus. 

## Viited

## Välislingid
*
Vaida koobas

**Vaida koobas** on koobas Hendrikhansu oja kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Koobas koos Vaida paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena.

## Viited

## Välislingid
*
*
Vana-Kariste tehiskoobas

**Vana-Kariste tehiskoobas** on tehiskoobas Koodiorus; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas Päigiste külas. Koobas koos lähedal asuvate Koodioru paljanditega on arvele võetud ürglooduse objektidena.

Koobaste lähedal asunud Koodioru koopad on praeguseks kinni varisenud.

## Viited

## Välislingid
*
Koodioru paljandid

**Koodioru paljandid** on Koodiorus asuvad liivakivipaljandid; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas Päigiste külas. Paljandid koos Vana-Kariste koopaga on arvele võetud ürglooduse objektidena.

## Viited

## Välislingid
*
Männiku plahvatus

**Männiku plahvatus** on 15. juunil 1936 Männiku laskemoonaladudes toimunud plahvatused, õhku lendasid ka laboratoorium ja laadimistöökoda koos nendes viibinud inimestega. Kustutus- ja hädaabitöid juhtima saabus kindral Johan Laidoner isiklikult. Plahvatuses hukkunute arvuks loendati lõpuks 63 inimest. Seda tragöödiat on peetud kõige suuremaks õnnetuseks rahuaegses Eesti Vabariigis.

Hommikul kella 10.10 paiku kostis laadimistöökodadest kaks tugevat plahvatust, mille järel lõid hoonetest tulesambad välja. Põlevad lauad ja puurisu lendasid ümberolevasse noorde männikusse, kus süttis kuiv kanarbik.

Esimene haavatu jõudis kaitseväe haiglasse kell 10.35 hommikul.

Kell 13.21 saabus õnnetuskohale Riigivanem  Konstantin Päts, kohtuminister Johan Müller ja sotsiaalminister Oskar Kask. Riigivanem viibis umbes 20 minutit õnnetuskoha lähedal.

Kindral Johan Laidoner oli Männikul kuni kella kolmeni pärastlõunal, mille järel jäid kustutustöid juhtima kindral Herbert Brede ja kolonel Jaan Junkur.

Männiku plahvatuse põhjuste uurimise erikomisjoni kuulusid Albert Assor, Friedrich Kuusekänd ja Elmar Tambek, asjatundjatena Johan Stahl, Aleksandr Malevitš ja Arthur Puksov.

## Männiku lõhkeaineleid
2012. aastal sai Päästeameti Demineerimiskeskuse pommirühm Kaitseväe kaudu väljakutse. Kohale läinud demineerijad leidsid käsigranaadi ja natuke lõhkeainet. Kui ümbrust kontrollima hakati, leiti veel lõhkeainet. "Järgmisel päeval saime lausa šoki, sest kaevamise ajal hakkas välja tulema üks tükike ja kui me oleme harjunud arvestust pidama grammides, siis see tükike muudkui kasvas ja kasvas, kuni saime aru, et oleme sattunud tonnide otsa" kirjeldas leidu päästeameti demineerimiskeskuse juhataja Arno Pugonen. Kui hakati uurima põhjuseid, miks 15 tonni lõhkeainet maasse kaevatud oli, siis selgus, et pärast seda, kui tehas õhku lendas ja see suleti, kaevati lõhkeaine jääkide hävitamiseks lihtsalt maasse ning see jäi sinna 76 aastaks.

Tapal hävitatud lõhkeaine oli suurim kogus lõhkeainet, mis sõjajärgses Eesti Vabariigis on leitud.

## Viited

## Välislingid
* "Ajavaod" 15. juuni 1936 Mati Talviku saade Männiku plahvatuse kohta ETV sarjas "Ajavaod"
*Männiku laskemoonaladude plahvatusohvrite ühismatus Kaitseväe kalmistul Tallinnas 18. juunil 1936.a.
Takehiko Nakao

**Takehiko Nakao** (jaapani keeles 中尾 武彦 *Nakao Takehiko*; sündinud 1956) on jaapani rahandustegelane, alates 28. aprillist 2013 Aasia Arengupanga president.

Tal on bakalaureusekraad Tōkyō ülikoolist majandusteaduse alal ja magistrikraad California Ülikoolist Berkeleys ärijuhtimise alal.

1978. aastast töötas ta Jaapani rahandusministeeriumis, muu hulgas aseministrina.

## Viited
Vapramäe paljand

**Vapramäe paljand** on paljand Voika oja orus; halduslikult Tartu maakonnas Nõo vallas. Paljand koos sellesse tekkinud Vapramäe koopaga on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Sänna paljand

**Sänna paljand** (ka: *Purlaku paljand, Liivhavva paljand*) on paljand Pärlijõe orus; halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Paljand koos sellesse tekkinud kahe Sänna koopaga on arvele võetud ürglooduse objektidena.

## Viited

## Välislingid
*
Sänna koopad

**Sänna koopad** (ka: *Purlaku koopad, Liivhavva koopad*) on koopad Pärlijõe orus; halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Koopa koos Sänna paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena.

## Viited

## Välislingid
*
Vihula koopad

**Vihula koopad** on kuus väikest koobast Mustoja kaldal Vihula mõisa pargis; halduslikult Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Koopad on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Vaata ka
*Vihula paljand

## Viited

## Välislingid
*
Vihula paljand

**Vihula paljand** on paljand Mustoja kaldal; halduslikult Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Pakerordi lademe piire määratlevaks stratotüübiks.

## Vaata ka
*Vihula koopad

## Viited

## Välislingid
*
Nsuaem Kyekyewere

**Nsuaem Kyekyewere** on linn Ghana lõunaosas Keskpiirkonnas, Lõuna-Assini ringkonna halduskeskus.

16. aprillil 2013 varises Nsuaem Kyekyeweres kokku suletud kullakaevandus. Hukkus vähemalt 16 ebaseaduslikult kaevanduses viibinud inimest.
Ben Roy Mottelson

**Ben Roy Mottelson** (9. juuli 1926 Chicago – 13. mai 2022 Kopenhaagen) oli USA päritolu Taani tuumafüüsik.

Ta lõpetas 1947. aastal Purdue ülikooli ja sai 1950. aastal Harvardi ülikoolist doktorikraadi tuumafüüsika alal. Ta asus tööle Kopenhaageni ülikooli teoreetilise füüsika instituuti (millest sai hiljem Niels Bohri instituut), seejärel töötas Kopenhaagenis CERNi uurimisgrupis ja 1957. aastal sai Põhjamaade Teoreetilise Füüsika Instituudi professoriks. 1971. aastal sai ta Taani kodakondsuse.

Mottelson uuris eelkõige aatomituuma struktuuri. Ta alustas 1950. aastal koostööd Aage Bohriga, et otsida seletust eelkõige raskete tuumade kuju ja laengujaotuse ebasümmeetriale. Aastatel 1952–1953 tõestasid Bohr ja Mottelson katseliselt, et teatud tuumade energiatasemeid saab kirjeldada rotatsioonispektri abil. Nad avastasid tuumaaine juures ka ülijuhtivuse ja ülivoolavuse ilminguid.

Bohr, Mottelson ja James Rainwater jagasid 1975. aastal Nobeli füüsikaauhinda oma töö eest aatomituuma struktuuri selgitamisel, sealhulgas seose leidmise eest tuuma liikumise ja selles sisalduvate osakeste liikumise vahel.

## Viited

## Välislingid
* Ben R. Mottelson veebisaidil NobelPrize.org
Tagavere paemurd

**Tagavere paemurd** on paemurd Saare maakonnas Saaremaa vallas. Paemurrus esinev paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Jaagarahu lademe Tagavere kihtide stratotüüp.

Paemurd on aktiivselt kasutusel ja seetõttu selle profiil muutub. Karjääris paljandub ülemisel 1,35 meetril kollakas dolomiit, mille alumises osas ilmuvad savikamad vahekihid. Selle all on 1,2 meetrit tumehalli rohkete katkestuspindadega dolomiitset lubjakivi ja veel allpool on tumehall massiivne dolomiitne lubjakivi.

## Viited

## Välislingid
*
Pärtlioru paljand

**Pärtlioru paljand** on paljand Purtse jõe kaldal; halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Paljand koos lähedal asuva Kõrgekalda paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena.

## Viited

## Välislingid
*
Perry maakond (Arkansas)

**Perry maakond** (*Perry County*) on maakond USA-s Arkansase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Perryville.

Maakonna pindala on 1452 km². Veepindala on 25 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 445. Aastal 2000 oli elanikke 10 209.

## Naabermaakonnad
* Conway maakond (põhjas)
* Faulkneri maakond (kirdes)
* Pulaski maakond (idas)
* Saline'i maakond (kagus)
* Garlandi maakond (edelas)
* Yelli maakond (läänes)

## Ajalugu
Perry maakond moodustati 18. detsembril 1840. aastal Conway maakonna osast. Maakond on saanud nime USA mereväe ohvitseri Oliver Hazard Perry järgi.

## Kaitsealad
* Ouachita metsakaitseala (osa)

## Viited
Tobrova paljand

**Tobrova paljand** (ka: *Tobrova liivakivipaljand*) on paljand Tuhkvitsa oja orus; halduslikult Võru maakonnas Setomaa vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Õisu põrguoru paljandid

**Õisu põrguoru paljandid** (ka: *Õisu paljandid*) on paljandid Vidva oja kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Paljandid on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
*
Page'i maakond

**Page'i maakond** (*Page County*) on maakond USA-s Iowa osariigis.

Maakonna halduskeskus on Clarinda.

Maakonna pindala on 1387 km&sup2;. Veepindala on 1 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 932. Aastal 2000 oli elanike arv 16 976.

## Naabermaakonnad
* Montgomery maakond (põhjas)
* Taylori maakond (idas)
* Nodaway maakond (kagus)
* Atchisoni maakond (edelas)
* Fremonti maakond (läänes)

## Ajalugu
Page'i maakond moodustati 24. veebruaril 1847. aastal Pottawattamie maakonna osast. Maakond on saanud nime Mehhiko-Ameerika sõja kangelase John Page'i järgi.

## Viited

## Välislingid
* Page'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Lickingi maakond

**Lickingi maakond** (*Licking County*) on maakond USA-s Ohio osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Newark.

Maakonna pindala on 1781 km&sup2;. Veepindala on 13 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 166 492. Aastal 2000 oli elanike arv 145 491.

## Naabermaakonnad
* Knoxi maakond (põhjas)
* Coshoctoni maakond (kirdes)
* Muskingumi maakond (idas)
* Perry maakond (kagus)
* Fairfieldi maakond (edelas)
* Franklini maakond (läänes)
* Delaware'i maakond (loodes)

## Ajalugu
Lickingi maakond moodustati 30. jaanuaril 1808. aastal Fairfieldi maakonna osadest.

## Viited

## Välislingid
* Lickingi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Perry maakond

**Perry maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* Perry maakond (Alabama)
* Perry maakond (Arkansas)
* Perry maakond (Illinois)
* Perry maakond (Indiana)
* Perry maakond (Kentucky)
* Perry maakond (Mississippi)
* Perry maakond (Missouri)
* Perry maakond (Ohio)
* Perry maakond (Pennsylvania)
* Perry maakond (Tennessee)
Rõstla karjäär

**Rõstla paekarjäär** on karjäär Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Karjääris kaevandatud toormest valmistatakse dolomiidikillustikku.

Karjääris on esinduslik Raikküla lademe paljand, mis on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Palm Beachi maakond

**Palm Beachi maakond** (*Palm Beach County*) on suurim maakond Florida osariigis USA-s. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on West Palm Beach. 

Maakonna pindala on 6181 km&sup2;. Veepindala on 1068 km&sup2;. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 1 320 134. Aastal 2000 oli elanikke 1 131 184. 

## Naabermaakonnad
*Martini maakond (põhjas)
*Browardi maakond (lõunas)
*Hendry maakond (läänes) 
*Perry maakond (loodes)
*Fairfieldi maakond (loodes)

## Ajalugu
Palm Beachi maakond moodustati 30. aprillil 1909 endise Dade'i maakonna põhjaosast. Maakond on saanud nime maakonna keskuse West Palm Beachi järgi.

## Kaitsealad
*Arthur R. Marshall Loxahatchee National Wildlife Refuge

## Viited

## Välislingid
*Palm Beachi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Doori maakond

**Doori maakond** (*Door County*) on maakond USA-s Wisconsini osariigis.

Maakonna halduskeskus on Sturgeon Bay.

Maakonna pindala on 6138 km². Veepindala on 4888 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 785. Aastal 2000 oli elanike arv 27 961.

## Naabermaakonnad
* Kewaunee maakond (lõunas)
* Oconto maakond (läänes)
* Marinette'i maakond (loodes)
* Menominee maakond (loodes)
* Delta maakond (põhjas)

## Ajalugu
Doori maakond moodustati 1851. aastal Browni maakonna osast.

## Kaitsealad
* Gravel Island National Wildlife Refuge
* Green Bay National Wildlife Refuge

## Astronaudi fotograafia

## Viited

## Välislingid
* Doori maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Uhaku sängi paljandid

**Uhaku sängi paljandid** (ka: *Uhaku jõe kanjoni paljandid*) on paljandid Uhaku ehk Erra jõe sängis; halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganusel.. Paljandid on arvele võetud ürglooduse objektidena.

Paljandid on Uhaku lademe ja Koljala kihistiku stratotüübiks.

Paljanduv paas asub kunagise joa juures. Paljandi kõrgus on 1,15 meetrit. Ülemise osa moodustab 80 cm halli õhukesekihilist porsunud lubjakivi, seejärel esineb kahe 15 cm kõrguse astmena kollakashall keskmisekihiline savikas lubjakivi. Astangu all on põrandana 0,5 meetrit tugevamat lubjakivi. 

## Viited

## Välislingid
*
Kämbemäe paemurd

**Kämbemäe paemurd** on endine paemurd, mis asub Jõhvist 1,5–2 km lõunas Kämbemäe talu lähedal.

Paemurrus on esinduslik paljand Haljala lademe Jõhvi alamlademest, mis on ka selle alamlademe stratotüüp, litostratigraafias aga Jõhvi kihistu stratotüüp. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. 

Paljand on suures osas mattunud, paas on nähtav vaid 20 cm ulatuses. Aastal 1960 paljandus seal 64 cm paekivi, ülevalt alla algul 7 cm bentoniiti, seejärel 35 cm kollakashalli lubjakivi, siis 2 cm bentoniiti ja taas 20 cm kollakashalli lubjakivi. Aastal 1980 paljandus paas 4,51 meetri ulatuses, aastaks 2002 oli selle alumine osa rusukalde alla mattunud.
## Viited

## Välislingid
*
Westmorelandi maakond (Virginia)

**Westmorelandi maakond** (*Westmoreland County*) on maakond USA-s Virginia osariigis.

Maakonna halduskeskus on Montross.

Maakonna pindala on 655 km². Veepindala on 60 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 454. Aastal 2000 oli elanike arv 16 718.

## Naabermaakonnad
* Charlesi maakond (põhjas)
* St. Mary maakond (kirdes)
* Northumberlandi maakond (kagus)
* Richmondi maakond (lõunas)
* Essexi maakond (edelas)
* King George'i maakond (loodes)

## Ajalugu
Westmorelandi maakond moodustati 1653. aastal  Northumberlandi osast. Westmorelandi maakonnas on sündinud USA esimene president George Washington.

## Kaitsealad
* Rappahannock River Valley National Wildlife Refuge (osa)

## Viited

## Välislingid
* Westmorelandi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Westmorelandi maakond

**Westmorelandi maakond** (*Westmoreland County*) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Greensburg.

Maakonna pindala on 2683 km². Veepindala on 28 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 365 169. Aastal 2000 oli elanike arv 369 993.
 
## Naabermaakonnad
* Armstrongi maakond (põhjas)
* Indiana maakond (kirdes)
* Cambria maakond (idas)
* Somerseti maakond (kagus)
* Fayette'i maakond (lõunas)
* Washingtoni maakond (edelas)
* Allegheny maakond (läänes)
* Butleri maakond (loodes)

## Ajalugu
Westmorelandi maakond moodustati 26. veebruaril 1773 endise Bedfordi maakonna osast.

## Viited

## Välislingid
* Westmorelandi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Võidusõidukaater

**Võidusõidukaater** on veemotospordis kasutamiseks valmistatud kaater või mootorpaat.

## Veemoto Offshore-klassid
Offshore ehk sportpaatide klassis liigitatakse paate mootori töömahu ja paadikorpuse mõõtmete järgi. Mootoreid võib forsseerida reeglitega piiratud ulatuses. Mõnes riigis võisteldakse rahvuslikes klassides ja oma riigi reeglite järgi. Võisteldakse peamiselt merel, aga ka siseveekogudel. 

### Offshore 3 / B
Offshore 3/B (1,3-liitrise mootoriga) paadiklassi paat tohib olla kuni 5,0 m pikk ja kuni 500 kg raske (ilma sõitjateta). Paadid tohivad olla nii katamaraanid kui ka ühe kerega. Mootori töömaht tohib olla kuni 1350 cm³. Paatide kiirus on pisut üle 130 km/h. 

### Offshore 3 / C
Offshore 3/C (2-liitrise mootoriga) paadiklassi paat tohib olla kuni 6,2 m pikk ja kuni 775 kg raske (ilma sõitjateta). Mootori töömaht tohib olla kuni 2050 cm³. Kiirused kasvavad üle 150 km/h. 

### Offshore 3 / S
Suurima paadiklassi Offshore 3/D paat tohib olla kuni 7,6 m pikk ja kuni 1675 kg raske (ilma sõitjateta). Paadis peab olema turvakokpit. Kasutatakse sisemootorit või kaht päramootorit, mille töömahtude summa tohib olla kuni 6000 cm³. Selle paadiklassi kiirus ületab 180 km/h. 

### Offshore 1
Selles paadiklassis kasutatakse sisemootoreid ja katamaraane, mille kiiruse maailmarekord 2003. aastal oli 220,49 km/h. 

### Võistluskaatrid Eestis
Eestis võisteldakse kaatritel kolmes klassis 
* Sisemootoriga kaatrid
* Päramootoriga kaatrid mootori töömahuga alla 1100 cm³
* Päramootoriga kaatrid mootori töömahuga üle 1100 cm³

## Vaata ka
* Lõbusõidupaadid 
* Rahvusvaheline Veemoto Liit (UIM)
* Ringrajapaadid
Sewardi maakond (Kansas)

**Sewardi maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. Lõunas piirneb maakond Oklahoma osariigiga.

2010. aastal elas maakonnas 22 952 inimest. Maakonna keskus on Liberal, kus elab enamik maakonna elanikest (2020. aasta seisuga oli seal 19 825 elanikku). Maakonna ainus teine linn on Kismet (340 elanikku). Sewardi maakond on suurima ladinaameeriklaste osatähtsusega maakond osariigis – ladinaameeriklased moodustavad maakonna elanikkonnast 65,6%.

Maakonna pindala on 1659 km². Veepindala on 3 km².

## Naabermaakonnad
*Haskelli maakond (põhjas)
*Meade'i maakond (idas)
*Beaveri maakond (Oklahoma) (kagus)
*Texase maakond (Oklahoma) (edelas)
*Stevensi maakond (läänes)

## Ajalugu
Sewardi maakond moodustati 20. märtsil 1873. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide riigisekretäri William Henry Sewardi järgi.

## Välislingid
*Sewardi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Ojaküla paemurd

**Ojaküla paemurd** on endine paemurd Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Ojakülas.

Paemurrus esinev paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Aseri lademe Ojaküla kihistiku stratotüüp.

Sealne paljand esineb kolme astmena. Ülemises astmes on ülemised 20 cm üksikute raudooididega lubjakivist, allpool sisaldab kivim rohkem ooide. Teises astmes koosnevad ülemised 10 cm savikast ooididega lubjakivist, allpool esineb 55 cm pruunide ooididega lubjakivikihte vaheldumisi ooidideta lubjakivikihtidega. Ülemised kihid kuuluvad kõik Ojaküla kihistikku. Kolmanda astme moodustab fossiiliderohke ooidideta Malla kihistiku lubjakivi.

## Viited

## Välislingid
*
Paekna paemurd

**Paekna paemurd** on kasutatav paemurd Harju maakonnas Kiili vallas Sookaera külas.

Paemurrus esinev paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Paekna kihistu stratotüübiks.

Murd on kaheosaline. Idaosa  on vanem ja võsastunud, pinnas on seal kõrgem. Lääneosa on noorem ja sügavam. Murru mõõdud on 200x100 meetrit. Paemurru põhjas paljandub Rägavere kihistu lubjakivi. Paekna kihistu kivimid asuvad paemurru seinte ülaosas, ent on nüüdseks mattunud taimestiku alla.

## Viited

## Välislingid
*
Sewardi maakond

**Sewardi maakond** (*Seward County*) on maakond USA-s Nebraska osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Seward.

Maakonna pindala on 1492 km². Veepindala on 3 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 16 750. Aastal 2000 oli elanike arv 16 496.
 
## Naabermaakonnad
* Butleri maakond (põhjas)
* Lancasteri maakond (idas)
* Saline'i maakond (lõunas)
* Fillmore'i maakond (edelas)
* Yorki maakond (läänes)
* Polki maakond (loodes)

## Ajalugu
Sewardi maakond moodustati 1867. aastal. Maakond on saanud nime USA välisministri William H. Sewardi järgi.

## Viited

## Välislingid
* Sewardi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Ashland

**Ashland** on mitme tuntud koha nimi:

## Kohad
***[[Ashland (Alabama)|Ashland]]**, linn Alabama osariigis USA-s
***[[Ashland (Kansas)|Ashland]]**, linn Kansase osariigis USA-s
***[[Ashland (Kentucky)|Ashland]]**, linn Kentucky osariigis USA-s
***[[Ashland (Massachusetts)|Ashland]]**, linn Massachusettsi osariigis USA-s
***[[Ashland (Missouri)|Ashland]]**, linn Missouri osariigis USA-s
***[[Ashland (Nebraska)|Ashland]]**, linn Nebraska osariigis USA-s
***[[Ashland (Ohio)|Ashland]]**, linn Ohio osariigis USA-s
***[[Ashland (Oregon)|Ashland]]**, linn Oregoni osariigis USA-s
***[[Ashland (Wisconsin)|Ashland]]**, linn Wisconsini osariigis USA-s

### Maakonnad
***[[Ashlandi maakond (Ohio)|Ashlandi maakond]]**, maakond Ohio osariigis USA-s
***[[Ashlandi maakond]]**, maakond Wisconsini osariigis USA-s