open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prognoosiviga

**Prognoosiviga** (ingl.k. *forecast error*) on prognoositud ja tegeliku nõudluse absoluutne või suhteline erinevus vaadeldaval perioodil. Prognoosiviga arvutatakse peale prognoosiperioodi möödumist ning seda kasutatakse prognoosi täpsuse hindamiseks ja järgmise prognoosi korrigeerimiseks. Prognoosiviga näitab, mil määral erines tegelik nõudlus või läbimüük prognoositud nõudlusest või läbimüügist. 

Arvutatakse nii absoluutset kui ka suhtelist prognoosiviga. Absoluutset prognoosiviga arvutatakse järgmise valemiga:

Prognoosiviga  (tk)= Tegelik nõudlus(tk) – Prognoositud nõudlus(tk)

Suhtelist prognoosiviga arvutatakse järgmise valemi abil:

Prognoosiviga (%) = (Prognoositud nõudlus (tk) – Tegelik nõudlus (tk))/ Tegelik nõudlus (tk) x 100%
Tellimuspunkti meetod

**Tellimuspunkti meetod** *(*ingl.k. *order point system; fixed quantity inventory model)* on varude täiendamise meetod, mille korral tuvastatakse toote tellimuse vajadus ja genereeritakse ostutellimus hetkel, kui tooteartikli laosaldo on langenud kindlaksmääratud tasemele (varu positsioonile või alla selle). Tellitav kogus sõltub tarneajast, keskmisest eeldatavast läbimüügist tarneaja jooksul ja võimalikust nõudluse muutumisest tarneaja kestel. Kuna tellimuspunkti meetodi puhul võetakse aluseks kindlaksmääatud suurusega tellimiskogus, siis muudetakse vastavalt nõudluse muutumisele tellimusvahet. Nõudluse kasvades tellimusvahe lüheneb ja selle vähenedes tellimusvahe pikeneb.  

Tellimuspunkti meetodi kasutamine eeldab laosaldode pidevat jälgimist. Võrreldes tellimisperioodi meetodiga nõuab pidev jälgimine märkimisväärselt tööjõudu ja infotehnoloogilist ressurssi laosaldode tuvastamiseks, võrdlemiseks ja optimaalsel tasemel hoidmiseks. Samas tagab laosaldode sagedane jälgimine varude efektiivse juhtimise. Vajatakse väiksemat reservvaru, mistõttu saadakse hakkama väiksema hulga käibevahenditega. Seega sobib tellimuspunkti meetod eelkõige kiiresti ringlevate varude haldamiseks. 

Tellimuspunkti meetod on varude täiendamise meetoditest kõige lihtsam ja levinum. Tellitav kogus põhineb eelkõige tarneajal / tellimustsükli ajal ja reservvaru määral. Kui tellimuspunkt on välja arvutatud, jäetakse see praktikas enamasti samale tasemele kuudeks või pikemaks ajaks. Kui mõne tooteartikli nõudlus ootamatult kasvab, kahaneb või hakkab muutuma varasemast suuremas ulatuses, tuleks selle tellimuspunkt üle vaadata (arvutada) ja muuta. Ka tarneaja muutumisel arvutatakse välja uus tellimuspunkt (laosaldo). Soovitatavalt tuleks mitte harvemini kui kord aastas vaadata üle ja vajadusel muuta kõigi tootenimetuste tellimuspunktid. Samas pole alati vaja tellimuspunkti üle arvutada. Kogenud ostutöötaja võib muuta tellimuspunkti ka veidi suuremaks või väiksemaks lähtuvalt sellest, kas tooteartikli keskmine reservvaru/koguvaru on vahepeal kasvanud või kahanenud.
Nõudluse prognoos

**Nõudluse prognoos** (ingl.k. *demand forecast*) on tulevikuperioodi (kuu, kvartal, poolaasta, aasta) tõenäolise nõudluse arvutamise ja põhjendatud hinnangu andmise tulemus, kasutades kombinatsiooni erinevatest algandmetest ja mõjuteguritest. Enamasti võetakse prognoosi koostamisel aluseks lähimineviku sama perioodi nõudlus ja muutujad, mis võivad korrigeerida tulevikunõudlust. Nendeks teguriteks võivad olla toote elutsükkel, võimalikud hinnamuutused, reklaami- ja müügikampaaniad, konkurentide tegevus, tarbijate eelistuste trendi muutumine jms. 

## Vaata ka
*Nõudluse prognoosimine

## Viited
Tellimisperioodi meetod

**Tellimisperioodi meetod** (inglise keeles *fixed order interval method*) on varude juhtimise meetod, mille puhul vaadatakse laoartikli varud regulaarselt, kindlaksmääratud ajavahemike tagant üle ning sõltuvalt selle varu suurusest esitatakse tellimus varude täiendamiseks varem kindlaks määratud maksimumtasemele. 

Tooteartikli varu määra kontrollitakse kindla ajavahemiku (tellimusvahe) järel ja täiendustellimuse kogus saadakse, lahutades maksimumvaru määrast varu positsiooni tellimuse tegemise ajal. Tellimisperioodi meetodi puhul on muutumatu kahe järjestikuse tellimuse esitamise vaheline periood (tellimusvahe), kuid muudetakse tellitavat kogust. Vahepeal suurenenud nõudluse korral tellitavat kogust suurendatakse ja vähenenud nõudluse korral vähendatakse. 

Selle meetodi kasutamisel võrreldakse olemasolevat laovaru prognoositud nõudlusega määratud intervalli jooksul ning arvutatakse tellitav kogus. Tellimused tarnijale esitatakse regulaarselt, kindlaksmääratud ajavahemiku lõpul. Tellimuse koostamisel vaadatakse üle tarnija kõigi tootenimetuste varu positsioonid ja arvutatakse iga tooteartikli tellitav kogus. Väheneb tellimiskulu, kuna tarnijale esitatakse üks mitme tellimusreaga tellimus. 

## Viited
Gornal

**Gornal** (vene keeles Горналь) on küla Venemaal Kurski oblastis Sudža rajoonis Gujevo külanõukogus, mõne kilomeetri kaugusel Venemaa-Ukraina piirist. 2010. aastal elas asulas 206 inimest.

## Viited
XYZ-analüüs

**XYZ-analüüs** (inglise keeles *XYZ analysis*) on varude analüüsi meetod, mille käigus selgitatakse välja toodete müügimahtude hooajaline kõikumine ja müügi lakkamine. XYZ-analüüsi tegemisel võetakse aluseks nõudluse muutumise tase. Analüüsi tehakse siis, kui soovitakse tooteartikleid jaotada nõudluse muutumise järgi.

X-gruppi paigutatakse tooteartiklid, mille puhul on nõudlus läbi aasta ühtlane. Nii loetakse X-rühma toodeteks kaubad, mis ringlevad käibes suhteliselt ühtlaselt. Hälbed realiseerimisel ei ületa lühiperioodil (päev, nädal) enamasti 10%. Y-rühma tooteid müüakse teatud määral pidevalt, perioodiliselt aga suurtes kogustes. Nii kuuluvad Y-rühma tooted, mille järele on pidev nõudlus olemas, kuid see võib muutuda arvestatavas ulatuses. Jalgrattaid müüakse läbi aasta, kuid talvel ostetakse neid väga vähe. Y-rühma toodete nõudlus kõigub tavaliselt 10–25% perioodi keskmise nõudluse suhtes. Z-rühma paigutatakse tooted, mille järele kõigub nõudlus pikal perioodil suures ulatuses või lakkab teatud ajaks täielikult. Z-tooterühma toodete nõudluse kõikumine ületab üldjuhul 25% keskmist nõudlust ja võib ulatuda müügihooajal sadadesse protsentidesse.

XYZ-analüüsi korral jaotatakse tooteartiklid nõudluse variatsioonikordaja järgi rühmadesse. Variatsioonikordaja on standardhälbe ja aritmeetilise keskmise suhe protsentides. Kui tooteartiklite nõudluse standardhälve ja aritmeetiline keskmine on olemas, saab arvutada variatsioonikordaja „**v“**, mis saadakse standardhälve jagamisel nõudluse aritmeetilise keskmisega vaadeldaval perioodil. Variatsioonikordaja näitab suhtelist hajuvust ehk mida väiksem see on, seda ühtlasem on vaadeldav kogum.

Variatsioonikordaja tuleb järjestada väikseimast suurimani ning rühmitada tooteartiklid rühmadesse näiteks järgmiste kriteeriumite järgi: 

: X – rühma kuuluvad tooteartiklid 0%≤ v ˃10%;
: Y – rühma kuuluvad tooteartiklid 10%≤ v ˃ 25%;
: Z – rühma kuuluvad tooteartiklid 25% ≤ v ˃ ∞.

## Viited
96 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna ööbussiliin 96** sõidab Balti jaama ja Vana-Pääsküla vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant

## Ajalugu
Ööliin avati 01.01.2024.

## Peatuste loend

### Balti jaam > Vana-Pääsküla
* **Balti jaam**, 2. peatus
* Linnahall (ajutine)
* Mere puiestee
* Viru
* Vabaduse väljak
* Kosmos
* Vineeri
* Tallinn-Väike
* Kalev
* Hallivanamehe
* Järve
* Virve
* Risti
* Liiva jaam
* Värava
* Karusmarja
* P. Kerese
* Kraavi
* Astri
* Nõmme
* Võsu
* Hiiu jaam
* Salve
* Kivimäe jaam
* Laane
* Värsi
* Pääsküla jaam
* Rohula
* Pärnu maantee
* **Vana-Pääsküla**

### Vana-Pääsküla > Balti jaam
* **Vana-Pääsküla**
* Vana-Pääsküla
* Pärnu maantee
* Naaritsa
* Raba
* Vikerkaare
* Hõimu
* J. V. Jannseni
* Hiiu
* Kaare
* Nurme
* Valdeku
* Haava
* Näituse
* Liiva
* Risti
* Järve
* Hallivanamehe
* Kalev
* Tallinn-Väike
* Vineeri
* Kosmos
* Vabaduse väljak
* Viru (ajutine)
* Mere puiestee
* Linnahall
* **Balti jaam**

## Vaata ka
* Tallinna ühistranspordiliinid

## Välislingid
* 96. bussiliini sõiduplaan (Vana-Pääsküla suunal) Tallinna linna veebilehel
* 96. bussiliini sõiduplaan (Balti jaama suunal) Tallinna linna veebilehel
Akkuyu tuumaelektrijaam

**Akkuyu tuumaelektrijaam** (türgi keeles Akkuyu Nükleer Güç Santrali) on ehitusjärgus tuumaelektrijaam Türgis Mersini provintsis.

Venemaa ja Türgi sõlmisid mais 2010 kokkuleppe, et Rosatomi tütarettevõte ehitab, omab ning käitab tuumaelektrijaama Akkuyus. Elektrijaama on plaanitud neli 1200 MW võimsusega VVER1200 reaktorit. Esimese reaktori ehitus algas aprillis 2018.

Esimene reaktor plaaniti käitada 2023. aastal, kuid Rosatomil tekkisid 2023. aastal raskused kolmandatest riikidest varustuse saamisega. Reaktor plaaniti käivitada oktoobris 2024. 2024. aastal teatati, et reaktor plaanitakse käivitada 2025. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Ukrinai

**Ukrinai** (žemaidi *Okrėnā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.

Küla asub Varduva ja Kvistė jõe ääres. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II.

Ukrinais on raamatukogu, postkontor, kalmistu, kirik. Aastani 2017 oli külas ka põhikool. Ettevõtteist tegutsevad seal UAB „Stepono baldai", „Rapsoila", „Žemaitijos deguonis".

## Muinsusmälestised

Muinsuskaitse all on külas asuv vana õigeusu kalmistu. Ka on kaitse all Ukrinai mõisa hoonetekompleks, sealhulgas sigala, härrastemaja ja laut.

Kaitse all on ka Ukrinai kiriku hoonetekompleks. Seal on kaitse all nii kirik kui ka selle kellatorn. Kiriku ees asub muinsuskaitsealune tulpkabel püha Jüri ja püha Floriani kiviskulptuuridega.

Küla kalmistul on mitmeid muinsusmälestisi. Kaitse all on Baltramiejus Jančiauskase haua rist, kunstnik Steponas Gailevičiuse haud, tema haual olev rist, arst Leonas Kęsgaila-Kenstavičiuse haud, Steponas Liutikase haud, Daubaraste pere haud, Jonas Kryževičiuse haud ja Dobševičiuste pere haud.

## Ajalugu

Asula on oma nime saanud mõisnikelt, kellele kuulus sealne Pavarduvysi mõis. Mõisa omanikena on nimetatud Ukrinaseid, Ukrinaitiseid, Ukrinovičiusi. XVII sajandil lasid nad mõisa endi järgi Ukrinai mõisaks ümber nimetada.

Küla on esmamainitud XVI sajandil. Toona asus see Varduva ja Kvistė jõe vahel. Aastast 1765 on teada, et külas asus kõrts. Aastal 1776 andis sealne mõisnik Laurynas Pilsudskis kirikule maad. Aastal 1803 rajati külla uus kirik, mille kellatorn 1852. aasta juulis koos suure osaga külast maha põles. Aastal 1857 valmis praegune kirikuhoone, mis oli Židikai kiriku abikirikuks. Aastal 1919 avati külas kool, mis aastal 1923 viidi Bukančiaisse üle. Aastal 1927 oli külas taas kool, toona avati seal ka postiamet. Teise maailmasõja järel sai külast kohaliku kolhoosi Tarybinės Žemaitija keskasula, aastal 1980 rajati sinna vanade majade asemele uuselamuid. Aastal 2017 oli küla Telšiai ümbruskonna kultuuripealinnaks.

## Elanikkond


* 102 (1902)
* 128 (1923)
* 240 (1959)
* 347 (1970)
* 414 (1979)

* 475 (1987)
* 518 (1989)
* 484 (2001)
* 424 (2011)
* 343 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Sūdintai

**Sūdintai** (žemaidi *Sūdintā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Varduva jõe ääres.

Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Žemalė ümbruskond.

Küla kohta on teateid aastast 1876 Žemalė kihelkonna kirikuraamatust. Küla kalmistu asubki Žemalės.

Asula nimi tuleneb isikunimest Sudintas. 

## Elanikkond


* 47 (1902)
* 82 (1923)
* 93 (1959)
* 81 (1970)
* 50 (1979)

* 23 (1989)
* 28 (2001)
* 25 (2011)
* 13 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Montería

**Montería** on omavalitsusüksus ja linn Colombia põhjaosas, Córdoba departemangu pealinn. Linn asub 50 km Kariibi merest Sinú jõe ääres. Linn ja piirkond on tuntud oma eristuva kultuuripärandi poolest, mis hõlmab peamiselt Hispaania koloniaaljärglaste, Zenú rahvaste, krüptojuutide ja viimasel ajal Lähis-Ida immigrantide segu. Linn on Sombrero ja Porro folkloorimuusika sünnikodu. Linnal on sisemeresadam, mis on Sinú jõe kaudu ühendatud Kariibi merega.

## Ajalugu
Piirkonda, kus praegu asub Córdoba departemang, asustasid esmalt Zenú indiaanlased, kes elasid kolme jõe kallaste lähedal: Sinú, San Jorge ja Nechí. Montería asutas 1. mail 1777  Cartagena provintsi kuberner ohvitser Juan de Torrezar Díaz Pimienta ja Antonio de la Torre y Miranda. Linn, mille elanikud olid nimetanud Monteriaks ja mis asus Sinú jõe idaküljel, nimetati seejärel ümber "San Jerónimo de Buenavista" ja viidi jõe lääneküljele.

Antonio de la Torre y Miranda valis linnale nimeks San Jerónimo de Buenavista, et austada Püha Jerome'i, kuid inimesed nimetasid seda Monteríaks. 1803. aastal põletas linna põliselanike rühm, nii et elanikud otsustasid kolida tagasi Sinú idakaldale, kus linn asub praegugi. Viimastel aastatel on Monteria lääneosas elanike arv kasvanud. 1923. aastal sai sellest Bolívari departemangu omavalitsus ja 1952. aastal määrati see uue Córdoba departemangu pealinnaks.

Ligikaudu 400 000 elanikuga linna peetakse Colombia kümne kõige olulisema linna hulka ja seda tuntakse kohalikult **La Perla del Sinú** (Sinú jõe pärli) nime all.

## Geograafia ja kliima

Sinú orus asuvat linna jagab kaheks Sinú jõgi. Linna ilm on peamiselt soe ja parasniiske, aasta keskmine temperatuur on 27 °C. Piirkond kannatab tihti üleujutuste all.

## Demograafia
Piirkond on asustatud mitmekesise rahvastikuga, sealhulgas hispaanlaste/baskide, araablaste, prantslaste, itaallaste ja sinu-indiaanlaste järeltulijatega. 2018. aasta hinnangute kohaselt oli Monteria rahvaarv 490 935 ja rahvastikutihedus 160 inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited
Bukančiai

**Bukančiai** (ka **Bukončiai**, žemaidi *Bukontē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Kvistė jõe ääres.

Bukančiais on kalmistu.

Külas elas Leedu sõjaväelane Povilas Plechavičius.

Asula on oma nime saanud isikunimest Bukantas.

## Ajalugu
Küla kohta on teateid aastast 1661.

Aastal 1764 elas külas kaks juuti.

Aastal 1920 valmis seal uus koolimaja, aastal 1923 viidi sinna üle varem Ukrinais tegutsenud kool. 

## Elanikkond


* 169 (1902)
* 225 (1923)
* 213 (1959)
* 121 (1970)
* 61 (1979)

* 27 (1989)
* 34 (2001)
* 23 (2011)
* 11 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Marianna Liik

**Marianna Liik** (sündinud 8. septembril 1992 Kärdlas) on eesti helilooja.

Alates 2014. aastast on ta Eesti Heliloojate Liidu liige.

## Välislingid
*Marianna Liik. Eesti Muusika Infokeskus
Podilski rajoon

**Podilski rajoon** (kuni 2015. aastani *Kotovski rajoon*) on rajoon Ukrainas Odessa oblastis. Selle halduskeskus on Podilski linn.

18. juulil 2020 jõustunud haldusreformi käigus liideti Podilski rajooniga Ananjivi, Balta, Kodõma, Ljubašivka, Oknõ ja Savrani rajoon ning Balta ja Podilski linn, mis olid varem oblastilise alluvusega linnad.
 
2001. aasta rahvaloendusel kuulutas 25,9 % elanikkonnast end moldovlasteks (rumeenlasteks).

Ukraina Ülemraada võttis 21. mail 2016 vastu otsuse nimetada Kotovski rajoon Podilski rajooniks ja Kotovsk Podilskiks vastavalt kommunistliku päritoluga nimede keelamise seadusele.

## Haldusjaotus

Pärast reformi 2020. aasta juulis jaguneb rajoon 12 vallaks (*[[hromada]]*):

* Ananjivi linnavald, keskus Ananjiv linn
* Balta linnavald, keskus Balta linn
* Dolõnske külavald, keskus Dolõnske küla
* Kodõma linnavald, keskus Kodõma linn
* Kujalnõki külavald, keskus Kujalnõki küla
* Ljubašivka alevivald, keskus Ljubašivka alev
* Oknõ alevivald, keskus Oknõ alev
* Pištšana külavald, keskus Pištšana küla
* Podilski linnavald, keskus Podilski linn
* Savrani alevivald, keskus Savrani alev
* Slobidka alevivald, keskus Slobidka alev
* Zelenohirske alevivald, keskus Zelenohirske alev

## Viited
Repšiai

**Repšiai** (žemaidi *Repšē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Varduva jõe ääres.

Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Žemalė ümbruskond.

Asula nimi tuleneb isikunimest Repšys.

Külas asub püha Jüri kujutisega tulpkabel.

Küla kohta on teateid aastast 1583 (*RepSe*). Aastast 1779 on teada, et külas asus kõrts. Aastal 1783 on mainitud sealset karjamõisa. Aastal 1803 pandi sealse karjamõisa inventari kirja kõrts, pruulikoda, maja, juur- ja puuviljaaiad, mesila ning kõrts. Aastal 1876 kuulus küla Žemalė kihelkonda. 

Külas asus varem inimest meenutava kujuga rahn, mida kutsuti Kivineiuks. Rahvaloo kohaselt olnud sealses karjamõisa asemel kunagi Grosastele kuulunud mõis. Mõisnik armastanud kauneid talutüdrukuid noolida. Kord käskinud ta ühe talupoja tütrel mõisa tulla, see aga teadis, mis teda ees ootab, ning pages. Kui jälitajad teda juba tabamas olid, ütles tüdruk, et saagu temast pigem kivi, kui et ta nii häbisse langeb. Nii juhtunudki.

## Elanikkond


* 55 (1902)
* 47 (1923)
* 44 (1959)
* 49 (1970)
* 41 (1979)

* 18 (1986)
* 18 (1989)
* 24 (2001)
* 24 (2011)
* 16 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Vulcan Centaur

**Vulcan Centaur** on United Launch Alliance'i (ULA) välja töötatud kaheastmeline suure kandevõimega kanderakett.

See on projekteeritud täitma Ameerika Ühendriikide valitsuse National Security Space Launch (NSSL) programmi nõudeid. Antud programmi raames kasutavad kanderakette USA kosmosevägi ja luureagentuurid riikliku julgeolekuga seotud satelliitide kosmosesse saatmiseks. Vulcan Centaur asendab mõlemad ULA olemasolevad suure kandevõimega raketid Atlas V ja Delta IV Heavy.

Vulcani raketi väljatöötamist alustati 2014. aastal, vastuseks kasvavale konkurentsile SpaceX-iga ja soovile järk-järgult loobuda Atlas V-s kasutatavatest Vene rakettmootoritest RD-180. Algselt plaaniti esmalend sooritada 2020. aastal, kuid start hilines BE-4 mootori ja uue Centauri ülemise astme väljatöötamisel tekkinud probleemide tõttu. Vulcan Centaur startis esimest korda 8. jaanuaril 2024, viies edukalt kosmosesse Astrobotic Technology Kuu maanduri Peregrine.

## Viited
Alasti singulaarsus

**Alasti** **singulaarsus** on üldrelatiivsusteoorias gravitatsiooniline singulaarsus, s.t. lõpmatu kõverusega aegruumi oletuslik punkt, mida erinevalt mustast august ei ümbritse sündmuste horisont.
Algsingulaarsus

**Algsingulaarsus** ehk **kosmoloogiline singulaarsus** on singulaarsus, mis mõne Suure Paugu teooria mudeli ennustuse kohaselt oleles enne Suurt Pauku.  

Vahetult algsingulaarsusele järgnevat ülilühikest perioodi pikkusega 10−44 sekundit (võrdne Plancki ajaga) määratletakse vahel omaette Universumi arenguetapiks – Plancki arenguetapiks (*Planck epoch*) –, mille kohta pole muud teada kui seda, et meile teadaolevad füüsikaseadused selles ei kehti. Mudelid, mille eesmärk on kirjeldada Universumit ja füüsikat Plancki arenguetapis, on üldiselt spekulatiivsed ja kuuluvad "uue füüsika" hulka.

## Viited
Kummitusjutt

**"Kummitusjutt"** on Peter Straubi 1979. aastal ilmunud õudusromaan. Teost peetakse üldiselt üheks Straubi märgilisemaks raamatuks, mida on teiste hulgas kiitnud õuduskirjanik Stephen King.

Romaani põhjal on kirjutatud John Irvini 1981. aasta filmi "Kummitusjutt" stsenaarium.

## Viited
Leonard Rickhard

**Leonard Rickhard** (12. mai 1945 Tvedestrand – 7. jaanuar 2024 Arendali vald) oli norra maalikunstnik.

2009. aastal nimetati Leonard Rickhard Püha Olavi ordeni 1. klassi rüütliks.

Tema teos "Trett modellflybygge" on arvatud Morgenbladeti 12 kõige olulisema kunstiteose (*Morgenbladets 12 viktigste kunstverk* ehk *"En kanon etter Munch"*) hulka.
Parreesia

**Parreesia** on otsekohene kõne. 

Terminit *parrhesia* kasutas juba Euripides 5. sajandil e.m.a.

## Vaata ka
*"Parreesia" – Eesti film

## Viited
Tšetšeeni hunt

**Tšetšeeni hunt** ehk **[[Hunt|hall hunt]]** (tšetšeeni keeles *borz*) on tšetšeeni rahvusloom.

## Kultuur
Hundi omadusi võrreldakse sageli tšetšeeni rahvaga poeetilises või metafoorilises mõttes, nt kui "vabad ja võrdsed nagu hundid". Ütlus, et inimest on kasvatanud emahunt, väljendab imetlusväärseid isiksuseomadusi. Hundiklanne võrdsustatakse sageli tšetšeeni taipidega (klannidega).

## Mütoloogia
On üks müüt, et tšetšeeni rahvuse mütoloogilise rajaja Turpalo-Noxchuo (tšetšeeni kangelane, kellest tšetšeenid põlvnevad "nagu terassädemed") kasvatas üles muinasjutuline armastav "hundiema". Vana tšetšeeni pärimuse kohaselt loodi lammas algselt hundile söömiseks, kuid inimene "varastas" lambad hundilt (see on üsna huvitav, arvestades, et paljud tšetšeenid olid minevikus karjakasvatajad). Etnograafiaajaloolase Jaimoukha sõnul järgisid tšetšeenid vanasti hundikultust, püüdes sellega takistada nende karja murdmist, pidades laupäeva eriliseks päevaks.

## Tšetšeenia sümbolina

Hunti kasutatakse tšetšeeni rahvuse sümbolina sageli sümboolika ja kujutiste jaoks. Levinud poosid hõlmavad hundi ulgumist mäe otsas (Tšetšeenia on väga mägine), lamamist või vaatajale otsa vaatamist. Erinevad poosid kutsuvad esile erineva sümboolika:

* Mäetipul ulguv hunt on tavaliselt rahvusliku uhkuse väljendus. Ajavahemikul 1991–1994 kandsid seda sümbolit saated iseseisvas Tšetšeenias, sel juhul sümboliseerides võitlust riikliku tunnustamise eest. Tšetšeenid kasutavad seda sümbolit tänapäeval ka lihtsa väljendina, et olla uhked, et nad on tšetšeenid.
* Hunt pikali, näoga vaataja poole on tavaliselt viide Turpalo-Noxchuo mütoloogilisele "hundiemale".

Tänapäeval kannab Tšetšeenia separatistide vapp hunti. Islamistid eemaldasid selle hiljem ja asendasid selle araabia kirjaga ning Venemaa toetatud valitsev režiim eemaldas selle täielikult, kuid ilmalik eksiilvalitsus kasutab seda endiselt. Lisaks kasutab hunti heraldilise sümbolina ka muu tšetšeeni sümboolika (kõigi kolme valitsuse puhul).

## Nime kasutus

* Tšetšeeni separatistide kahes Tšetšeenia sõjas toodetud relv kandis hundi järgi nime Borz.

## Vaata ka
* Vainahhi mütoloogia

## Viited
Bolotnaja väljak

**Bolotnaja väljak** (vene keeles Болотная площадь; 1962–1994 **Repini väljak**) on väljak Moskvas Keskhaldusringkonnas Jakimanka rajoonis.

1671. aastal hukati Bolotnajal Stepan Razin. 1775. aastal hukati väljakul Jemeljan Pugatšov. 

1958. aastal avati väljakul Ilja Repini monument ning neli aastat hiljem anti ka väljakule tema nimi.

## Viited
Tooteartikkel

**Tooteartikkel** (ingl. k. *item; stock keeping unit;* SKU) on unikaalselt tuvastatav osa varudest, mida tähistatakse tavaliselt kahel kujul: tooteartikli kood ja selle kirjeldus. Eri tooteartiklite abil tuvastatakse nii tooraineid, materjale, tootekomponente, tootesõlmi, pooltooteid, valmistooteid kui ka pakendeid ja pakkematerjale. Tavaliselt erinevad tooteartiklid üksteisest paljude eri parameetrite poolest, milleks võivad olla kaubaartikli funktsioon, kuju, kaal, mõõtmed, värvus, tehnilised näitajad, kasutus- või tarbimisomadused jms. Tooteartikkel on laovaru ja tootesortimendi väikseim tuvastatav ühik. 

Tooteartikli kirjeldus *(*ingl.k. *product article description)* on tooteartikli ühest või mitmest sõnast koosnev nimi, ehk toote lühikirjeldus, mille abil suudetakse eristada tootevalikus üht tooteartiklit teisest. Tooteartikleid eristatakse optilisel tuvastamisel üksteisest ka vöötkoodide (EAN ja UPC koodid), kahemõõtmeliste koodide ja raadiosageduslikul tuvastamisel (RFID) ka raadiomärkide *(tag)* abil.

## Viited
Sortimendi haldamine

**Sortimendi haldamine** (ingl. k. *assortment management*) on tegevuste kompleks, mis on suunatud tootesortimendi kujundamisele aja jooksul suuruselt ja koosseisult optimaalseks, tarbijate ostueelistustele vastavaks. Sortimendi kujundamisel kasutatakse enamasti kogemuslikke meetodeid, toetudes olemasolevale müügistatistikale. Selleks, et kaubandusettevõtte varude juhtimine oleks tulemuslik, on vaja pidevalt tegeleda tootesortimendi haldamise, juhtimise, analüüsi ja vajaduse korral ka jõulise piiramisega. 

Tootesortimendi juhtimine on tooteavaliku haldamise osategevus. Analüüsi abil selgitatakse välja iga üksiku tooteartikli tasuvus, toodete vastastikune müügisõltuvus, tarbijate konkreetsed eelistused olevikus ja võimalikud eelistused lähitulevikus. Sortimendi juhtimine hõlmab ühelt poolt tootenomenklatuuri kitsendamist mittemüüdavate ja vähemüüdavate ning probleemsete toodete arvel, teiselt poolt selle teadlikku laiendamist uute või seni mitterealiseeritavate toodetega arvestusega, et tarbijad võiksid hakata neid soetama. Hästi juhitud tootesortimendi korral peaksid ostjad ja varude juhid olema suutelised põhjendama majanduslikust või mõnest muust aspektist iga tooteartikli olemasolu sortimendis. 

Sortimendi juhtimise käigus toimub selle ümberkujundamine läbimüügi, ettevõtte kasumlikkuse, rentaabluse ning turuosa suurendamise eesmärgil. Siinjuures pole vähetähtis turul konkureerivate tooteanaloogide ja konkurentide poolt realiseeritavate kaupade ostu- ja müügihinna ning logistika- ja jaotuskulude analüüs. Tõenäoliselt pole otstarbekas laiendada pakutavat sortimenti tootega, mida konkurendid on pikka aega müünud, mille elutsükkel hakkab lõppema ning mille müügimarginaal ei kata tegevuskulusid ega anna kasumit.  

## Viited
Sortiment

**Sortiment**, ka tootesortiment *(*ingl.k. *assortment)* või tootevalik, on kogum erinevaid tooteartikleid, mida ostetakse, toodetakse, ladustatakse ja müüakse klientidele. Kliendibaas ja toodete omadused määravad sortimendi laiuse, ulatuse ja sügavuse. 

Sortimendi ulatus (ingl.k. *assortment breadth)* on tootevalikusse kuuluvate tooterühmade ehk tootekategooriate hulk. Kui sortimendi laius (ingl.k.*assortment length*) on tooterühma või sortimenti kuuluvate eri laoartiklite arv, siis sortimendi sügavus (ingl.k. *assortment depth*) on tooterühma või sortimenti kuuluvate tootevariantide hulk. Igal sortimenti kuuluval laoartiklil võib olla mitmeid variatsioone, mis erinevad üksteisest suuruse, värvuse vms omaduse poolest. Sarnaste tunnustega toodete rühma ehk kategooriat, mida käsitletakse varude prognoosimisel ja planeerimisel ühtse grupina, nimetatakse tooteperekonnaks (ingl.k. *product family)*. 

Laia tootesortimenti iseloomustab eri kaubagruppide ning eri tooteartiklite paljusus ja see katab enamasti erinevaid tarbimisvaldkondi. Tihti koosneb lai sortiment sagedamini ostetavatest kaubaartiklitest igas tooterühmas. Laia sortimenti pakkuvates kaupluses on võimalik osta palju erinevaid tooteid eri kaubakategooriatest. 

Sügava tootesortimendi korral piirdutakse tavaliselt väheste kaubakategooriatega. Samas on igas kategoorias palju erinevaid tootevariante rahuldamaks võimalikult paljude ostjate erinevaid vajadusi nende tootegruppide raames. Rikkalik tootevalik annab ostjatele võimaluse leida täpselt seda, mida otsitakse. Sageli sooritavad kliendid sügava sortimendiga kauplustes emotsioonide ajel impulsiivseid ostusid. 

## Viited
Varude käibesagedus

**Varude käibesagedus** (ingl.k. *inventory turnover*) on varude juhtimise oluline näitaja, mis iseloomustab varude all oleva käibekapitali kasutamise tõhusust vaadeldaval perioodil. Varude käibesageduse leidmiseks jagatakse läbimüük aastas varude keskmise väärtusega.

Varude käibesagedust arvutatakse järgmise valemi abil:

Varude käibesagedus = Läbimüük (€)  / Varude keskmine väärtus (€) 

Vaadeldava perioodi pikkus sõltub nõudluse kõikumisest ja müügihooaja pikkusest ning võib ulatuda mõnest kalendrikuust kuni aastani. Suhteliselt ühtlase nõudluse korral võetakse käibesageduse arvutamisel aluseks läbimüük aastas ja aasta keskmine laoväärtus, mille juures näitab käibesagedus, mitu korda aasta jooksul müüakse rahalises väärtuses keskmist koguvaru.

## Viited
Alfred Lints

**Alfred Lints** (1909–1994) oli eesti pedagoog.

Ta oli rea matemaatikaõpikute autor.

## Teoseid
*Kallak, Johannes; Lints, Alfred 1965. *Elavad arvud*. Tallinn: Eesti Raamat.
*Lints, Alfred; Kull, Hilja 1981. *Matemaatika kontrolltöid ja peastarvutamise harjutusi III klassile.* Tallinn: Valgus.
*Lints, Alfred 1985. *Huvitav matemaatika: arvutusmänge, harjutusi, nuputamisülesandeid matemaatika õpetamiseks algklassides*. Tallinn: Eesti NSV Haridusministeerium.

## Tunnustus
*1990 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal

## Viited
Varu kestus

**Tooteartikli varu kestus**, ka **varu kestus** (inglise *inventory days of supply; stock cover*) on oluline varude haldamise tegevusnäitaja, mis näitab päevade või nädalate arvu, mille jooksul rahuldatakse nõudlust tooteartikli olemasoleva laosaldo ja ühe päeva või nädala keskmise nõudluse juures. Varu kestus näitab, mitme päeva müügiks või tootmises kasutamiseks piisab toote olemasolevast laovarust ühtlase nõudluse korral. Varu kestus on periood, mille jooksul väljastatakse laost suhteliselt ühtlase tarbimise korral toode kogu keskmise laosaldo ulatuses tingimusel, et vahepeal laosaldo täiendusi ei tehta. Tooteartikli varu kestus näitab, kui pikal perioodil (päev, nädal, kuu) on võimalik ühtlast nõudlust katta olemasoleva laovaruga. 

Tootevaru kestust arvutatakse järgmiste valemitega:

Tootevaru kestus päevades (tk) = Keskmine laovaru (tk) / Läbimüük aastas (tk)

Tootevaru kestus nädalates (tk) = Keskmine laovaru x 52 / Läbimüük aastas (tk)

Tooteartikli varu kestust võib mõõta ka tootevaru maksumuse alusel juhul, kui selle soetushind aasta jooksul ei muutu:

Tootevaru kestus päevades = Keskmine laovaru väärtus (€) x 365 (päeva) / Läbimüük aastas (€) 

## Viited
Vahur-Peeter Liin

**Vahur-Peeter Liin** (sündinud 23. mail 1983) on Eesti jurist, ametilt riigikohtunik (tsiviilkolleegiumi liige).

2006. aastal lõpetas Liin õpingud bakalaureusediplomiga Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 2008. aastal lõpetas magistriõpingud. Oma diplomitööd kirjutas ta teemal "Töötaja tagatised töölepingu ülesütlemisel majanduslikel põhjustel".

2008–2014 töötas Liin Riigikohtu tsiviilkolleegiumi nõunikuna. Seal oli tema ülesandeks tsiviilasjades laekuvate kassatsioon- ja määruskaebuste ning teistmisavalduste menetlusse võtmise otsustamise, menetlusse võetud kohtuasjade läbivaatamise ning kohtulahendite projektide ettevalmistamine või muude ülevaadete-analüüside koostamine.

30. juunil 2014 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Liini esimese astme kohtunikuks alates 1. septembrist 2014. Ta asus tööle Tartu Maakohtusse.

2019. aasta septembris jätkas ta kohtuasjade lahendamist Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumis. Augustist 2021 suundus ta tööle Tartu Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumisse.

1. veebruarist 2023 läks ta tööle Justiitsministeeriumi, asudes juhtkonna nõuniku ametikohale. Tema viimane tööpäev ministeeriumis oli 1. oktoober.

Jaanuaris 2023 kuulutati välja konkurss Riigikohtu tsiviilkolleegiumis. Vabanevale ametikohale kandideerisid Harju Maakohtu kohtunik Merike Varusk, NVV Õigusbüroo jurist Merle Albrant ning Vahur-Peeter Liin. Riigikohtu esimees Villu Kõve, olles ära kuulanud kohtute haldamise nõukoja ja Riigikohtu üldkogu arvamuse, esitas Riigikogule kandidaadina Liini, põhjendades põhiseaduskomisjonis valikut vajadusega tugevadada Riigikohtu koosseisu tööõiguse valdkonnas. Liin ise kinnitas, et ei soovi Riigikohtus "viia läbi revolutsioonilisi muudatusi, vaid pigem sooviks ta aidata tagada stabiilsust".

14. septembril 2023 otsustas XV Riigikogu nimetada Liini alates 2. oktoobrist 2023 Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt oli salajasel hääletusel 51 Riigikogu liiget, vastuhääle andsid 10 rahvasaadikut ning erapooletuid ei leidunud. Ta andis ametivande 25. septembril 2023.

Ta kuulub Eesti Kohtunike Ühingu juhatusse 2021. aastast.

Ta on osalenud tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja Eesti Vabariigi põhiseaduse kommenteeritud väljaannete koostamisel.

## Viited
Smoking and Health

**Smoking and Health: Report of the Advisory Committee to the Surgeon General of the Public Health Service** oli märgiline ja teedrajav raport, mis avaldati Ameerika Ühendriikides 11. jaanuaril 1964.

Raportis leiti, et suitsetamisel on otsene mõju mitmele haigusele, näiteks kopsuvähk või krooniline bronhiit.
Tasuvusindeks

**Tasuvusindeks**, ka **ringluse tulu indeks** (inglise *turn-earn index* ehk TEI) on varude haldamise tulemuslikkuse oluline näitaja, mis arvutatakse keskmise müügimarginaali ja käibesageduse korrutisena. Mida väiksem on müügimarginaal, seda kõrgem peaks olema püsivkulude katmiseks varude käibesagedus. Tulemust väljendatakse indeksi või protsendina.

Tasuvusindeks näitab varudesse seotud kapitali tootlust, lubades teha varudega seotud otsuseid lähtuvalt varudesse tehtava investeeringu tasuvusest. Varude käibesagedus ja müügimarginaal on praktikas seotud omavahel pöördvõrdeliselt. Indeks näitab varude käibesageduse ja müügi kasumlikkuse omavahelist seost. 

Tasuvusindeksit arvutatakse järgmise valemiga:

Tasuvusindeks = müügimarginaal x varude käibesagedus / 100% 

## Viited
Kugiai

**Kugiai** (ka **Naudvarė**, žemaidi *Kugē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Dubulise jõe ääres.

Asula on saanud nime isikunime Kugys järgi. Mõisa nimi ja asula teine nimevariant on tulnud vene keelest, kus need tähendavad uut mõisa.

Külas asus Naudvarise raudteepeatus.

Küla kohta on teateid alates 1585. aastast. Hiljem rajati sinna Uščiatele kuulunud mõis, millele kuulus Kentaučiai küla. Mõisakompleksist on säilinud saun ja jääkelder. Mõisa veski asukohas on mälestuskivi. Mõisnike suvemajas tegutses Kentaučiai kool, mille asemele rajati hiljem kolhoosi laod.

1914. aastal suri viimane Uščia pere liige ja mõis läks Nekrošade pere valdusse. Umbkaudu sel ajal hävis tules suurem osa mõisakompleksist. Seejärel tükeldati mõisa maad uusmaasaajatele. 

## Elanikkond


* 133 (1959)
* 157 (1970)
* 86 (1979)
* 38 (1989)

* 55 (2001)
* 38 (2011)
* 32 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kukiai

**Kukiai** (žemaidi *Kokē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.

Küla asub Kvistė ja Varduva jõe ühinemispaigas. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II.

Asula on oma nime saanud isikunimest Kukys.

Küla kohta on teateid aastast 1661. Aastal 1815 sündis Kukias kunstnik Steponas Gailevičius. 1930. aastatel kuulus 150 hektarit maad Petreliai mõisale ja 80 hektarit teistele maaomanikele. Toona kandis ka küla Petreliai nime. Aastail 1945–1948 asus külas militaarlennuväli. 

Muinsuskaitse all on külas asuvad Kukiai ehk Petreliai muinaskalmed, mis olid kasutusel esimesel aastatuhandel, V–VI sajandil, X–XIII sajandil ja XVII–XVIII sajandil. Ka on kaitse all Kukiai ehk Petreliai II muinaskalmed, mis olid kasutusel X–XIII sajandil. Muinaskalmete vahel on lohk, mis väljakaevamisi teostanud arheoloogide arvamust mööda oli muistne pühapaik. Sealt leiti sütt, põletusjälgedega kive; ka oli sinna viidud peene liiva kiht.

## Elanikkond


* 42 (1902)
* 132 (1923)
* 80 (1959)
* 82 (1970)
* 41 (1979)

* 39 (1989)
* 27 (2001)
* 10 (2011)
* 24 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Laoartikli ringlussagedus

**Laoartikli ringlussagedus**, ka **tooteartikli ringlussagedus** (inglise *item turnover*) on varude haldamise näitaja, mis iseloomustab, mitu korda teatud tooteartikli või tooterühma varu aasta jooksul laos vahetub. Ringlussageduse arvutamiseks jagatakse mingi tooterühma või toote aasta müük naturaalühikutes (tk; kg; t; m2; m3 jne) tooterühma või toote aasta (kaalutud) keskmise laoseisuga (laosaldoga). 

Ringlussagedust arvutatakse järgmise valemi abil:

Tooteartikli ringlussagedus = Tooteartikli läbimüük (tk) / Tooteartikli keskmine laosaldo (tk)

Mida suuremad on varude ringlus- ja käibesagedus, seda otstarbekamalt kasutab ettevõte varudega seotud kapitali ja seda madalam on nii konkreetse tootenimetuse kui ka tooteartiklite kaalutud keskmine säilituskulu. Varude ringlussageduse ja käibesageduse väärtused võivad teineisest oluliselt erineda. Seda põhjustab asjaolu, et nende toodete müük, mille puhul tehakse otsetarneid (pole laoarvestuses või on seal väga lühikest aega), võetakse arvesse käibesageduse, kuid mitte ringlussageduse arvutamisel. 

## Viited
Kentaučiai

**Kentaučiai** (žemaidi *Kėntautē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Dubulise jõe ääres.

Asula on oma nime saanud sõnast *kentėti* (kannatasid). Ilmselt on külal olnud kunagi karm omanik, kes sealset rahvast halvasti kohtles.

Küla kohta on teateid aastast 1568 (*Kientowcie*). Aastail 1925–1965 tegutses küla lastele mõeldud Beržinė kool, mille ruumid asusid Naudvarise mõisa aastal 1880 valminud suvemajas.

Muinsuskaitse all on külas asuv Kentaučiai vana kalmistu ehk Pruncė kääpad.

## Elanikkond


* 257 (1902)
* 273 (1923)
* 189 (1959)
* 134 (1970)

* 62 (1979)
* 17 (1989)
* 17 (2001)
* 5 (2011)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Tasuvusaste

**Tasuvusaste** (inglise *gross margin return on inventory investment* ehk GMROII) on oluline varude tootluse näitaja, mis iseloomustab varu(de)sse investeeritud kapitali tootlust brutokasumina. Tasuvusaste saadakse, jagades mingil perioodil teenitud brutotulu varu(de) keskmise väärtusega samal perioodil. Kui soovitakse teada mingi tootevalikus oleva tooteartikli tasuvusastet vaadeldaval ajavahemikul, tuleb selle toote summaarne brutotulu jagada sama toote keskmise laoväärtusega samal perioodil.

Valem tasuvusastme arvutamiseks:

Tasuvusaste = Brutotulu (€) / Keskmine varu väärtus (€) x 100% 

## Viited
Varude täpsus

**Varude täpsus** (ingl.k. *inventory accuracy; stock accuracy*) iseloomustab ettevõtte laos (ladudes) olevate tooteartiklite ja nende koguste (laosaldode) vastavust ettevõtte majandustarkvara raamatupidamise ja laomoodulis olevate loogiliste saldodega teatud hetkel. Varude täpsus on üks peamisi laovarudega seotud tulemuslikkuse mõõtarve suuri varusid haldavates organisatsioonides. 

Varude täpsust arvutatakse järgmise valemiga:

Varude täpsus (%) = Tooteartiklid, mille puhul langevad saldod kokku / Kõik laos olevad tooteartiklid x 100%. 

## Viited
Rozdilna rajoon

**Rozdilna rajoon** on rajoon Ukrainas Odessa oblastis. Selle halduskeskus on Rozdilna linn.

18. juulil 2020 jõustunud haldusreformi käigus liideti Rozdilna rajooniga Velõka Mõhhailivka ja Zahharivka rajoon.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse järgi oli rahvastikust 78% ukrainlased, 14% venelased, 5% moldovlased (rumeenlased), 1% bulgaarlased ja 1% valgevenelased.

Lõmanske alev ja Kutšurhani küla asuvad rajooni lääneservas piki piiri Transnistriaga Moldovas.

## Haldusjaotus

Pärast reformi 2020. aasta juulis jaguneb rajoon üheksaks vallaks (*[[hromada]]*):

* Lõmanske alevivald, keskus Lõmanske alev
* Novoborõssivka külavald, keskus Novoborõssivka küla
* Rozdilna linnavald, keskus Rozdilna linn
* Stepanivka külavald, keskus Stepanivka küla
* Tsebrõkove alevivald, keskus Tsebrõkove alev
* Velõka Mõhhailivka alevivald, keskus Velõka Mõhhailivka alev
* Velõkoploske külavald, keskus Velõkoploske küla
* Zahharivka alevivald, keskus Zahharivka alev
* Zatõššja alevivald, keskus Zatõššja alev

## Viited
Kingdom Come

**Kingdom Come** on saksa *[[hard rock]]*i ansambel, mis moodustati 1987. aastal Hamburgis. Kitarrist ja laulja Lenny Wolf kutsus kokku itaalia päritolu basskitarristi Johnny B. Franki ning ameerika muusikud Danny Stagi (kitarr), Rick Steieri (rütmikitarr) ja James Kottaki (trummid). Lenny Wolf lahkus ansmablist 2018. aastal.

Ansambli seni edukaim album on 1988. aastal ilmunud debüütalbum "Kingdom Come". Sellelt albumilt on pärit ka ansambli tuntuim hittlaul "Get It On".

## Praegune koosseis
* Keith St. John – laul (2018–)
* Danny Stag – kitarr (1987–1989, 2014–)
* Rick Steier – rütmikitarr, klahvpillid (1987–1989, 2018–)
* Johnny B. Frank – basskitarr (1987–1989, 2014–)

## Stuudioalbumid
* "Kingdom Come" (1988)
* "In Your Face" (1989)
* "Hands of Time" (1991)
* "Bad Image" (1993)
* "Twilight Cruiser" (1995)
* "Master Seven" (1997)
* "Too" (2000)
* "Independent" (2002)
* "Perpetual" (2004)
* "Ain't Crying for the Moon" (2006)
* "Magnified" (2009)
* "Rendered Waters" (2011)
* "Outlier" (2013)
Marcus Rohdén

**Marcus Christer Rohdén** (sündinud 11. mail 1991 Knättes) on Rootsi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Fatih Karagümrük ja Rootsi jalgpallikoondises.

2007. aastal sõlmis ta lepingu Rootsi klubiga IF Elfsborg, mille meeskonnas debüteeris ta Rootsi kõrgliigas 2012. aastal. Kohe 2012. aastal tuli ta Elfsborgiga ka Rootsi meistriks. 2014. aastal võideti Rootsi karikavõistlused, kui karikafinaalis alistati Helsingborgs tulemusega 1:0.

2016. aasta augustis sõlmis ta lepingu äsja Itaalia kõrgliigasse tõusnud klubiga Crotone. Ta mängis seal kokku kolm hooaega, millest esimesed kaks Itaalia kõrgliigas. Aastatel 2019–2023 mängis Rohdén Itaalia esiliigaklubis Frosinone.

2023. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Fatih Karagümrükiga.

Rootsi jalgpallikoondises tegi Rohdén debüüdi 15. jaanuaril 2015 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta kuulus Rootsi koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, kuid üheski viies mängus ta väljakule ei pääsenud.

## Viited
2024. aasta Aasia meistrivõistlused jalgpallis

**2024. aasta Aasia meistrivõistlused jalgpallis** (ametlikult *2023 AFC Asian Cup*) olid 18. Aasia meistrivõistlused jalgpallis. Need toimusid 12. jaanuarist kuni 10. veebruarini 2024 Kataris. Aasia meistri tiitlit kaitses Katari jalgpallikoondis.

2019. aasta juunis kinnitati korraldajariigiks Hiina. Seoses koroonapandeemia ja Hiinas kehtiva koroonapoliitikaga jäi Hiina 2022. aasta mais korraldusõigustest ilma. 2022. aasta oktoobris kinnitati korraldajariigiks lõpuks Katar. Lisaks lükati algselt 2023. aasta keskpaigas toimuma pidanud turniir Kataris suvel valitseva kõrge õhutemperatuuri tõttu 2024. aasta jaanuarisse ja veebruarisse, kuid turniiri ametliku nimes jäeti alles aasta "2023".

Turniiril osales 24 koondist. Esimest korda osales Aasia meistrivõistluste finaalturniiril Tadžikistani jalgpallikoondis.

## Alagrupiturniir

### A-alagrupp

-----
### B-alagrupp

-----
### C-alagrupp

-----
### D-alagrupp

-----
### E-alagrupp

-----
### F-alagrupp

## Väravakütid
;2 väravat

* Takumi Minamino

* Akram Afif

* Lee Kang-in

;1 värav

* Sultan Adil
* Yahya Al-Ghassani
* Zayed Sultan
* Jordan Bos
* Jackson Irvine
* Abdullah Al-Hashash
* Chan Siu Kwan

* Marselino Ferdinan
* Mohanad Ali
* Osama Rashid
* Karim Ansarifard
* Sardar Azmoun
* Mehdi Ghayedi
* Shojae Khalilzadeh

* Keito Nakamura
* Ayase Ueda
* Almoez Ali
* Hwang In-beom
* Tamer Seyam
* Nguyễn Đình Bắc
* Phạm Tuấn Hải

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Dautarai

**Dautarai** (žemaidi *Dautarā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres.

Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Dautarai mets ja Dautarai mets II.

XIX sajandil rajati sinna Dautarai mõis, mis kandis algselt Viktoriške mõisa nime.

Aastal 1931 avaldasid ümbruskonnas elavad lätlased soovi, et Dautarai mõisas avataks lätikeelne kool; see jäi aga teostamata.

Mõisakompleks, sealhulgas häärber, ait ja moonakatemaja, on muinsusmälestisena kaitse all.

## Elanikkond


* 178 (1902)
* 138 (1923)
* 229 (1959)
* 170 (1970)
* 103 (1979)

* 50 (1989)
* 38 (2001)
* 28 (2011)
* 29 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Parakalnis

**Parakalnis** on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.

XX sajandi alguses asus küla kohal Punaste Kasarmute nime kandev karjamõis, kus aastal 1923 oli 22 elanikku.

## Elanikkond


* 20 (1959)
* 72 (1970)
* 37 (1979)
* 20 (1989)

* 18 (2001)
* 25 (2011)
* 13 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Liepkalnė

**Liepkalnė** (žemaidi *Lėipkalnė*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. 

Asula nimi tuleneb sõnadest *liepa* (pärn) ja *kalnas* (mägi).

XX sajandi alguses oli küla kohal karjamõis, mille nimi külale edasi kandus.

## Elanikkond


* 12 (1902)
* 13 (1923)
* 10 (1959)
* 15 (1970)
* 7 (1979)

* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Mário Zagallo

**Mário Jorge Lobo Zagallo** (9. august 1931 Atalaia – 5. jaanuar 2024 Rio de Janeiro) oli Brasiilia jalgpallur (ründaja ja vasakpoolkaitsja) ja jalgpallitreener.

Ta sündis Alagoase osariigis. Rio de Janeirosse kolis ta perekonnaga, kui oli veel vaid kaheksakuune.

Jalgpallurikarjääri alustas Zagallo 1940. aastate lõpus Rio de Janeiro klubis America, kus mängis küll vaid noorte võistkondades. 1950. aastal liitus ta teise Rio de Janeiro klubiga, Flamengo, mille põhimeeskonnas mängis ta esmakordselt 1951. aastal. Flamengoga tuli Zagallo Rio de Janeiro osariigi meistriks aastatel 1953, 1954 ja 1955. Alates 1958. aastast mängis Zagallo Rio de Janeiro klubis Botafogo. Seal mängis ta samal ajal koos Brasiilia koondislase mitme teise olulise lüliga, kelleks olid Garrincha, Nílton Santos ja Didi. Rio de Janeiro osariigi meistriks tuli Zagallo Botafogoga aastatel 1961 ja 1962. Aastatel 1962 ja 1964 võideti Rio de Janeiro ja São Paulo osariigi klubide vaheline turniir Torneio Rio–São Paulo.

Brasiilia jalgpallikoondises mängis Zagallo aastatel 1958–1964 kokku 33 korda ja lõi viis väravat.

Ta on sakslase Franz Beckenbaueri ja Didier Deschampsi kõrval üks kahest, kes on võitnud meeste jalgpalli maailmameistrivõistlused nii mängija kui ka peatreenerina. Maailmameistriks tuli Zagallo neli korda, 1958. ja 1962. aastal mängijana, 1970. aastal peatreenerina ning 1994. aastal abitreenerina.

## Viited
Hoiustamise täpsus

**Hoiustamise täpsus** (ingl.k. *inventory balance location accuracy*) on varude hoiustamise tulemusnäitaja, mis iseloomustab lao hoiukohtadel olevate tooteartiklite ja nende koguste vastavust ettevõtte majandustarkvara laomoodulis hoiukohtadel kirjeldatud tooteartiklite ja nende kogustega.

Hoiustamise täpsust arvutatakse protsentides kogu laovaru või selle osa (tooterühma jms kohta). Tüüpiliselt tehakse kokkuvõte nii varude täpsuse kui ka hoiustamise täpsuse kohta pärast täisinventuuri läbiviimist. Parima praktika kohaselt peaks varude hoiustamise täpsus olema 99,5% või enam.

## Viited
Palūšė

**Palūšė** (ka **Lūšė**, žemaidi *Lūšė*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres.

Küla asub Lūšise jõe ääres ja on selle järgi ka nime saanud. Kahe maailmasõja vahelisel perioodil oli küla nimi Lūšė või **Lūša**.

Sealset mõisat on esmamainitud 1599. aastal.

Endine Lūšė raudteejaam asub Ritinės.

## Elanikkond


* 46 (1866)
* 108 (1902)
* 84 (1923)
* 85 (1959)
* 34 (1970)

* 9 (1979)
* 21 (1986)
* 12 (1989)
* 14 (2001)
* 1 (2011)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Milteniai

**Milteniai** (žemaidi *Miltenē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres. Küla asub Lūšise jõe ääres.

Külas asub Bušmose kalmistu.

Asula on tekkinud endise Ritinė mõisa karjamõisa juurde. 

## Elanikkond


* 20 (1902)
* 18 (1923)
* 21 (1959)
* 15 (1970)

* 6 (1979)
* 0 (1989)
* 1 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Bataičiai

**Bataičiai** (žemaidi *Bataičē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres. Küla asub Lūšise jõe ääres.

Muinsuskaitse all on Bataičiai vana kalmistu.

XVIII sajandil oli külas Bataitėdele kuulunud mõis, mille järgi on paikkond ka oma nime saanud. Hiljem oli seal Pikeliai kihelkonnale kuuluv maa. Aastal 1864 jagati sealne maa uusmaasaajatele ja nii sai alguse küla.

## Elanikkond


* 46 (1902)
* 59 (1923)
* 41 (1959)
* 41 (1970)

* 32 (1979)
* 5 (1989)
* 7 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Järvamaa VK

**Järvamaa VK** oli aastatel 2014–2018 Järvamaal tegutsenud Eesti võrkpalliklubi.

## Ajalugu
Järvamaa võrkpalliklubi vedas Veiko Tihemets ning see kasvas välja hooajal 2013/14 esiliiga võitnud Paide/Türi/Väätsa võistkonnast. 2014. aastal liituti sellel sajandil esimese Järvamaa võrkpalliklubina Eesti meistriliiga ja Balti liigaga (viimati enne neid mängis sellel tasemel hooajal 1998/99 Paide Heres). Esimestel aastatel oli peatreeneriks Villi Vantsi, kes taandus abitreeneri positsioonile 2016/17 hooaja eel, kui peatreeneriks palgati Laimons Raudsepp. Pärast nelja tegevusaastat otsustati taanduda kõrgematest liigadest rahaliste raskuste tõttu.

## Tulemused

## Viited

## Välislingid
*Järvamaa VC Volleybox