open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Savoia Eel-Alpid

**Savoia Eel-Alpid** (prantsuse *Préalpes de Savoie*) on mäestik Alpide loodeosas. Mäestik asub Rhône-Alpesis (Kagu-Prantsusmaal) ja väikese osana Valais's (Lääne-Šveitsis). Savoia Eel-Alpid hõlmavad Prantsuse Eel-Alpide põhjapoolseimat osa.

## Geograafia

Halduslikult kuulub mäestiku Prantsuse osa Savoia, Haute Savoie ja Isère'i departemangu, samas Šveitsi osa jaguneb Saint-Maurice'i ja Monthey ringkonna vahel. Kogu mäestiku äravool on Rhône'i jõkke.

## Tipud

Mäestiku peamised tipud:
Robert Moses

**Robert Moses** (18. detsember 1888 New Haven – 29. juuli 1981 West Islip) oli Ameerika Ühendriikide riigiametnik, kes töötas peamiselt New Yorgi suurlinnapiirkonnas. Teda teati kui 20. sajandi keskpaiga New Yorgi, Long Islandi kui ka Rocklandi maakonna ja Westchesteri maakonna "ehitusmeistrit", keda võrreldi Pariisi linnaplaneerija parun Haussmanniga. Tema otsused, mis soosisid kiirteid ühistranspordile, aitasid luua Long Islandi kaasaegseid eeslinnasid. Kuigi ta ei olnud koolitatud ehitusinsener, mõjutasid tema programmid ja projektid üleriigilist inseneride, arhitektide ja linnaplaneerijate põlvkonda.

## Vaata ka
* Fiorello La Guardia

## Välislingid
*
Hulja kalmistu

**Hulja kalmistu** asub Kadapiku külas Kadrina vallas. See jääb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee äärde ning paikneb Hulja ja Kadrina alevike vahel.

Kalmistu on arvatud ajaloomälestiseks.

Vanim teadaolev haud on 1889. aastast (Gustav Strick).

Kalmistul asus ka puidust kabel, mis on hävinud.

2008. aastal korrastati kalmistu värav.


Hulja kalmistu.jpg
Hulja kalmistul.jpg
Hulja kalmistu3.jpg
Hulja kalmistu1.jpg
Hulja kalmistu2.jpg
Vanad ristid Hulja kalmistul.jpg


## Viited

## Välislingid

*
Pavlo Balakin

**Pavlo Balakin** (sündinud 5. augustil 1982 Donetskis Ukrainas) on Eesti laulja (bass).

Pavlo Balakin alustas laulmist lapsena kirikukooris. 2006. aastal lõpetas Donetski Muusikaakadeemia džäss-saksofoni erialal, aastatel 2008–2013 õppis laulmist Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (Mati Palmi klassis). 

Ta on täiendanud end Richard Barkeri, Roberta Ferrari, Kristina Vavolo, Kristin Okerlundi, Jeffrey Goldbergi juures. Ta on töötanud koorilauljana aastatel 2002–2008 Donetski Rahvuslikus Ooperi- ja Balletiteatris ja 2008–2013 Rahvusooperis Estonia. 

Alates 2013. aastast on Balakin Rahvusooper Estonia solist.

## Tunnustus

* 2013 – Kristallkingakese auhind
* 2021 – Eesti Teatriliidu muusikaauhind (nimiosa Gaetano Donizetti ooperis „Don Pasquale“ (Rahvusooper Estonia))
Pariisi II ringkond

**Pariisi II ringkond** (prantsuse keeles *II<sup>e</sup> arrondissement de Paris*) on Prantsusmaa pealinna Pariisi teine kahekümnest linnaringkonnast. Seda juhitakse koos I, III ja IV ringkonnaga, need moodustavad kokku Pariisi I sektori (*Paris-Centre*).

Tuntud ka kui *Bourse*, asub see piirkond Seine'i jõe paremal kaldal. Koos kõrvaloleva VIII ja IX ringkonnaga asub seal linna kõige tihedam äritegevus, mille keskmes on Paris Opéra. Seal asub samuti linna suurim kino Grand Rex.

See on linna kõige väiksem ringkond, selle pindala on vaid 0,992 km². Elanikke oli ringkonnas 2021. aastal 21 119.

## Vaata ka
*Pariisi III ringkond

## Välislingid
Pariisi III ringkond

**Pariisi III ringkond** (prantsuse keeles *III<sup>e</sup> arrondissement de Paris*) on Prantsusmaa pealinna Pariisi kolmas kahekümnest linnaringkonnast. Seda juhitakse koos I, II ja IV ringkonnaga, need moodustavad kokku Pariisi I sektori (*Paris-Centre*).

Tuntud ka kui *Temple*, asub see piirkond Seine'i jõe paremal kaldal.

See on pindalalt linna tagantpoolt teine ringkond, selle pindala on vaid 1,17 km². Elanikke oli ringkonnas 2021. aastal 32 793.

## Välislingid
Pariisi IV ringkond

**Pariisi IV ringkond** (prantsuse keeles *IV<sup>e</sup> arrondissement de Paris*) on Prantsusmaa pealinna Pariisi üks kahekümnest linnaringkonnast. Seda juhitakse koos I, II ja III ringkonnaga, need moodustavad kokku Pariisi I sektori (*Paris-Centre*).

Tuntud ka kui *Hôtel-de-Ville*, asub see piirkond suuresti Seine'i jõe paremal kaldal. Sealhulgas hõlmab ringkond poolenisti Île de la Cité ja täielikult Île Saint-Louisi saari.

See on linna kolmas kõige väiksem ringkond, selle pindala on vaid 1,601 km². 2021. aasta seisuga oli elanike arv 28 324.

## Vaata ka
*Saint-Jacquesi torn

## Välislingid
Pariisi V ringkond

**Pariisi V ringkond** (prantsuse keeles *V<sup>e</sup> arrondissement de Paris*) on Prantsusmaa pealinna Pariisi viies kahekümnest linnaringkonnast. Hõlmab suurema osa Ladina kvartalist.

## Välislingid
Pariisi VI ringkond

**Pariisi VI ringkond** (prantsuse keeles *VI<sup>e</sup> arrondissement de Paris*) on Prantsusmaa pealinna Pariisi kuues kahekümnest linnaringkonnast.

## Välislingid
Pariisi VII ringkond

**Pariisi VII ringkond** (prantsuse keeles *VII<sup>e</sup> arrondissement de Paris*) on Prantsusmaa pealinna Pariisi seitsmes kahekümnest linnaringkonnast.

## Välislingid
Mittelineaarne süsteem

**Mittelineaarne süsteem** on süsteemiteoorias niisugune süsteem, mille väljundsignaal pole alati võrdeline (proportsionaalne) sisendsignaaliga ja mille puhul ei kehti superpositsiooniprintsiip.

## Vaata ka
* Mittelineaarne ahel
Pariisi XI ringkond

**Pariisi XI ringkond** (prantsuse keeles *XI<sup>e</sup> arrondissement de Paris*) on Prantsusmaa pealinna Pariisi üheteistkümnes kahekümnest linnaringkonnast.

## Välislingid
Pariisi XII ringkond

**Pariisi XII ringkond** (prantsuse keeles *XII<sup>e</sup> arrondissement de Paris*) on Prantsusmaa pealinna Pariisi kaheteistkümnes kahekümnest linnaringkonnast.

Piirkonnas asuvad Gare de Lyoni raudteeterminal, Opéra Bastille teatrimaja, Accor Arena, Picpus' kalmistu, Bois de Vincennes park ja Château de Vincennes.

## Välislingid
Pariisi XIX ringkond

**Pariisi XIX ringkond** (prantsuse keeles *XIX<sup>e</sup> arrondissement de Paris*) on Prantsusmaa pealinna Pariisi üheksateistkümnes kahekümnest linnaringkonnast.

## Välislingid
Île Saint-Louis

**Île Saint-Louis** on üks kahest Seine'i jõe looduslikust saarest Prantsusmaa pealinnas Pariisis. IV ringkonnas asuvat saart ühendab viis silda. Selle suurus on 11 hektarit ja seal elab ligikaudu 4500 elanikku.

## Vaata ka
*Île de la Cité

## Välislingid
Emma Raducanu

**Emma Raducanu** (sündinud 13. novembril 2002 Torontos) on Suurbritannia tennisist.  

2021. aastal võitis ta 18-aastaselt USA lahtised meistrivõistlused naiste üksikmängus.

## Isiklikku
Emma Raducanu isa on rumeenlane ja ema hiinlanna. Raducanu on sündinud Kanadas Torontos, kuid kui ta oli kaheaastane, asus tema pere elama Suurbritanniasse.

## Viited


## Välislingid

* Emma Raducanu WTA profiil *(inglise keeles)*
* Emma Raducanu ITF profiil *(inglise keeles)*
Helina Lass

**Helina Laborde (Lass)** (sündinud 13. septembril 1983) on eesti arhitekt.

## Haridus
Vetla külast pärit Helina Lass on õppinud Alavere Põhikoolis ja Tallinna 54. Keskkoolis (saksa keele kallakuga klassis). Vahetusõpilasena õppis ta Saksamaal Potsdamis Hermannswerderi gümnaasiumis. Aastatel 2003–2009 sai Lass kõrghariduse Saksamaal Bauhausi ülikoolis.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Ülikoolis õppimise ajal oli ta praktikal arhitektuuribüroos Kavakava. Aastatel 2010–2018 töötas Hiinas, esmalt Hangzhou Shi arhitektuuribüroos BLE-Group, hiljem Hongkongis vanemarhitektina arhitektuuribüroos plusClover. 

2021. aasta seisuga töötab ta arhitektina arhitektuuribüroos Salto.

## Projekte

* 2021 – Paide tütarlastegümnaasium
* 2021 – Tallinna Muusika- ja Balletikool
* 2018 – Pärnu hotell
* 2017 – Metroojaama trepp Hongkongis
* 2017 – MacDonnell korter
* 2012 – Tartu Ülikooli Narva kolledž

## Auhinnad

* 2023 – Aasta arhitekti preemia, Salto AB meeskonnaliikmena, Paide Gümnaasiumi arhitektuur (Eesti Arhitektide Liit)
* 2020 – I koht Viljandi kultuuriakadeemia uue hoone ideekonkursi võitja Kavakava meeskonna liikmena
* 2019 – I koht Valga spaa projektikonkursil 3+1 meeskonna liikmena
* 2005 – I koht Kihnu sadamaala planeerimise ja hoonestamise ideevõistlus Kavakava meeskonna liikmena

## Viited
2021. aasta Saksamaa parlamendivalimised

**2021. aasta Saksamaa parlamendivalimised** olid  Saksamaa 20. Liidupäeva valimised, mis toimusid 26. septembril 2021. 

Valimised võitis Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei, mis sai 25,75 % valijate toetuse ja 206 kohta Liidupäevas. Teiseks tuli Saksamaa Kristlik-Demokraatlik Liit, mis koos Baieri sõsarpartei Kristlik-Sotsiaalse Liiduga sai 24,1 % häältest (196 kohta). Kolmanda koha said Rohelised (Liit 90 / Rohelised) 14,8 protsendiga (118 kohta). Järgnesid Vaba Demokraatlik Partei (FDP) 11,5 protsendiga (92 kohta) ja Alternatiiv Saksamaale (AfD) 10,3 protsendiga (83 kohta). Vasakpartei sai 4.9% häältest ja 39 kohta Liidupäevas. Taani ja friisi rahvusvähemust esindav Lõuna-Schleswigi Valijate Liit sai Liidupäevas 1 koha.

## Vaata ka

* 2023. aasta Berliini järelvalimised
* Olaf Scholzi valitsus

## Viited
Pariisi XVIII ringkond

**Pariisi XVIII ringkond** (prantsuse keeles *XVIII<sup>e</sup> arrondissement de Paris*) on Prantsusmaa pealinna Pariisi kaheksateistkümnes kahekümnest linnaringkonnast.

## Välislingid
Vardo Tikas

**Vardo Tikas** (1. juuli 1962 Pärnu – 15. mai 1995 Pärnu) oli Eesti võrkpallur.

Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli (TSIK). 

Alustas võrkpallitreeninguid Pärnu laste- ja noortespordikoolis Johannes Noormäe õpilasena, TSIK-is jätkas Raimund Pundi juhendamisel.

Tuli neli korda Eesti NSV meistriks: aastatel 1984–1986 Tallinna Autobussikoondise ja 1991. aastal Pärnu KEK-i meeskonnas.

Sai NSV Liidu noortemeistrivõistlustel 1978. aastal hõbe- ja 1980. aastal pronksmedali. Mängis aastatel 1982–1989 NSV Liidu meistrivõistlustel Eesti NSV koondises ja Tallinna Kalevi meeskonnas. 

Rannavõrkpallis võitis 1989. aastal NSV Liidu karika, maailmameistrivõistlustel sai samal aastal 16. koha.

## Tunnustus
*1984 NSV Liidu meistersportlane

## Välislingid
*
*Haud Pärnu Alevi kalmistul
Thomas Schmidt

**Thomas Gottfried Schmidt** (sündinud 7. märtsil 1961 Burgstädtis) on Saksamaa poliitik (Saksamaa Kristlik-Demokraatlik Liit, CDU). Ta on Saksimaa liidumaa regionaalarengu minister alates 2019. aastast. Aastatel 2014–2019 oli ta Saksimaa keskkonna- ja põllumajandusminister.

## Elu ja karjäär
Lisaks keskkooli lõpetamisele õppis Thomas Schmidt põllumajandusinseneriks ja õppis 1982–1987 Halles Halle-Wittenbergi Martin Lutheri Ülikoolis põllumajandustehnika erialal. Aastatel 1987–1991 oli ta mitmesugustel juhtivatel ametikohtadel Hartmannsdorfi põllumajanduslikus tootmiskooperativis (Landwirtschaftliche Produktionsgenossenschaft, LPG) ja 1991–2014 tegevjuht ettevõttes Gruma agrar GmbH Tauscha.
Thomas Schmidt on luterlane, ta on abielus ja tal on kaks last.

## Poliitika
Thomas Schmidt on CDU Saksimaa liidumaa täitevkomitee liige. Alates 2004. aastast on ta Saksimaa liidumaa parlamendi otse valitud liige. Aastatel 2010–2013 oli ta Saksimaa liidumaa tulevikku suunatud tehnoloogia- ja innovatsioonipoliitika strateegiate uurimiskomisjoni esimees, kes esitas oma lõpparuande 2013. aasta esimeses kvartalis. 2014. aastal määrati ta Saksi osariigi valitsuse Keskkonna- ja Põllumajandusministriks. 2019. aastal vannutati ta Saksimaa regionaalarenguministriks.

## Viited
* Thomas Schmidt
* Thomas Schmidt MdL

## Välislingid
* Euroopa Regioonide Komitee | Euroopa Liit
* Green Transformation Summit 14.10.2020
* Ministri ametlik visiit Bulgaariasse | august 2021
Birka Cruises

**Birka Cruises** (varem **Birka Line**) oli Ahvenamaa laevandusettevõte, mis käitas Läänemerel kruiisilaeva Birka Stockholm, mille lähtepunktiks oli Stockholm. Birka Line'il on kaubalaevanduse tütarettevõte **Birka Cargo**. 

1970. aastatel turundati ettevõtet sageli nimega **Ålandslinjen**. Alates 2007. aasta maist on Birka Line Rederiaktiebolaget Eckerö tütarettevõte.

Juulis 2020 teatas Eckerö Line, et sulgeb pärast 49-aastast tegutsemist oma tütarettevõtte Birka Cruises.

## Laevastik

## Viited
Edward Deci

**Edward L. Deci** ([ˈdiːsi]; 14. oktoober 1942 – 14. veebruar 2026) oli ameerika psühholoog. Ta oli psühholoogia emeriitprofessor Rochesteri ülikoolis ja inimese motivatsioonikäitumise uurimise töörühma juht.

Psühholoogias on Edward Deci uurinud põhjalikult inimese motivatsioonikäitumist ja loonud teooria sisemise ja välise motivatsiooni toimimisest (*intrinsic motivation*, *extrinsic motivation*) ning inimese psühholoogilistest põhivajadustest. Koos Richard Ryaniga sõnastas ta 1980. aastate keskpaigas isemääramisteooria (*self-determination theory*, *SDT*), mis on tugevalt mõjutanud kaasaegset motivatsiooniuurimist ja kasvatusteadusi. Isemääramisteooria jagab inimese motivatsiooni autonoomseteks ja kontrollitud motivatsiooni vormideks ja võimaldab ennustada inimese käitumist ja selle muutumist erinevates situatsioonides, sealhulgas õpikäitumist. Teooriat saab praktikas rakendada paljudes valdkondades, nagu haridus, tervishoid, töökollektiivid, lapsevanemlus, sport jm).

## Viited

## Välislingid
* video: Professor Edward Deci on Self-Determination Theory
* Edward Deci Rochesteri ülikooli veebilehel
* Self-Determination Theory. - CSDT
Richard Roberts

Sir **Richard John Roberts** (sündinud 6. septembril 1943) on Briti biokeemik ja molekulaarbioloog.

1969. aastal sai Roberts Sheffieldi Ülikoolist doktorikraadi keemias. Roberts läbis järeldoktorantuuri Harvardi Ülikoolis ning asus seejärel James Watsoni kutsel tööle Cold Spring Harbor Laboratory'sse. 1992. aastal asus ta tööle New England Biolabsi.

1993. aastal sai Roberts koos Phillip Sharpiga Nobeli meditsiiniauhinna splaissimise ja eukarüootse DNA intronide avastamise eest.

## Viited
Linji

***Linji*** (hiina keeles 臨濟; jaapani keeles *rinzai*) on Linji Yixuani ja tema järeltulijate rajatud chan- ehk zen-budismi alamkoolkond, mis lähtus Mazu Daoyi rajatud Hongzhou koolkonna õpetustest ning sai mõjukaks nii Hiinas kui ka Koreas, Jaapanis ja Vietnamis.

*Linji* koolkond kujunes välja Hiinas Songi dünastia ajal (960–1279), mil loodi selle institutsiooniline baas, pandi paika õpetusliini järjepidevus (tagasiulatuvalt Huinengi ja Bodhidharmani) ning õpetuse stiil ja traditsiooni edasiandmise põhimõtted.

*Linji *koolkonna esimesed õpetajad praktiseerisid õpilaste meele äkiliseks virgutamiseks Linji Yixuani eeskujul laialdaselt nn šokimeetodeid (karjumine, löömine, pealtnäha mõttetud sõnamängud jms). Hiljem taoliste meetodite aktuaalsus vähenes ja asendus *[[gongan]]*'ide (jaapani keeles *kōan*) harjutamisega. Seepärast on *linji* koolkond praegu tuntud pigem kui *gongan chan* või *kanhua chan*, s.t *gongan*'idel ja *[[huatou]]*'del põhinev mõtlusmeetod.

Mõnes mõttes vastandatakse *linji *koolkonda *[[caodong]]*'i koolkonnale, kus pannakse rohkem rõhku vaikse valgustuse harjutamisele.

13. sajandil viisid Eisai ja Enni (1202–1280) *linji* õpetuse Jaapanisse ning panid aluse selle jaapanipärasele versioonile *[[rinzai]]*.

## Vaata ka
* Rinzai

## Viited
Étienne Marcel

**Étienne Marcel** (1300. aastad – 31. juuli 1358) oli Prantsusmaa kuninga Jean II ajal Pariisi kaupmeeste praost. Ta asus kaitsma käsitöölisi ja gildivendi, kes moodustasid suurema osa linnaelanikest.

Seisuse esindajana kandis ta olulist rolli Saja-aastase sõja ajal toimunud üldkogudel. Aastal 1357 leidis ta end reformiliikumise eesotsast, mis püüdis kehtestada rohkem kontrollitud Prantsuse monarhiat, vastamisi Dofääni või troonipärija võimuga.

## Välislingid
Jean-Antoine-Marie Idrac

**Jean-Antoine-Marie Idrac** (14. aprill 1849 Toulouse – 28. detsember 1884 Pariis) oli prantsuse skulptor.

## Välislingid
Londoni linnaosad

**Londoni linnaosad** on 32 kohaliku omavalitsuse linnaosa, mis moodustavad Suur-Londoni krahvkonna. Igaühte neist juhib vastav linnaosanõukogu. 1963. aasta Londoni valitsuse seadusega loodi praegused linnaosad kõik samaaegselt krahvkonnaga 1. aprillil 1965. Kaksteist määrati Sise-Londoni linnaosadeks ja kakskümmend Välis-Londoni linnaosadeks. City of London, linna ajalooline keskus, on eraldi tseremoniaalkrahvkond ja *[[sui generis]]* kohaliku omavalitsuste piirkond, mis toimib Londoni linnaosadest üsna erinevalt. Siiski hõlmavad need kaks krahvkonda Suur-Londoni piirkonna, mida kokku juhib Suur-Londoni Administratsioon.

## Linnaosad
# City of London (ei ole Londoni linnaosa, vaid tseremoniaalkrahvkond)
# City of Westminster
# Kensington and Chelsea
# Hammersmith and Fulham
# Wandsworth
# Lambeth
# Southwarki linnaosa
# Tower Hamlets
# Hackney
# Islingtoni linnaosa
# Camden
# Brenti linnaosa
# Ealingi linnaosa
# Hounslow
# Richmond
# Kingston
# Merton
# Sutton
# Croydon
# Bromley linnaosa
# Lewisham
# Greenwichi linnaosa
# Bexley
# Haveringi linnaosa
# Barking and Dagenham
# Redbridge
# Newham
# Waltham Forest
# Haringey
# Enfieldi linnaosa
# Barnet
# Harrow
# Hillingdoni linnaosa
Barking and Dagenham

**Barking and Dagenham** on Londoni linnaosa. 

Barking and Dagenhami pindala on 36,09 km² ja seal elab 212&nbsp;906 inimest (2019).

## Viited
Maria Evestus

**Maria Evestus** (sündinud 5. septembril 1986 Kuressaares) on eesti maalikunstnik ja illustraator.

Aastatel 2004–2007 õppis ta Kuressaare Ametikoolis ja 2008–2014 Tartu Kunstikoolis. Alates 2017–2022 aastatel õppis ta Tartu Ülikoolis.

Tema loomingu iseloomustamiseks on kirjutatud, et see on "inspireeritud keskaegsest ja sakraalkunstist, müstitsismist, muinasjuttudest, müütidest, popsürrealismist, psühhedeeliast ja loodusest" ning seda saab iseloomustada märksõnadega "rütmid, sakraalsus, iidsus, pop, sümmeetria, nihe, dekoratiivsus, jutustavus".

Eestis on korraldanud üle 20 isikunäituse ning osalenud enam kui 40 ühisnäitusel Eestis ja Soomes.

2019. aastast kuulub Maria Evestus Tartu Kunstnike Liitu.

Aastatel 2010–2012 kujundas ta huumoriajakirja Pilkaja.

2018. aastal illustreeris ta Silly Jaanuse raamatu "Tähesadu apelsinipuul".


Fail:Viis Punamütsikest I.png|"Viis Punamütsikest" I, 2014
Fail:Talvine pööripäev.jpg|"Talvine pööripäev", 2017
Fail:Üksildane ükssarvik.jpg|"Üksildane ükssarvik", 2021


## Isiklikku
Maria Evestuse isa on kunstnik ja karikaturist Erki Evestus, tema vend on muusik Ott Evestus.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Karin Strohm

**Karin Strohm** (sündinud 5. detsembril 1986 Tartus) on eesti kunstnik.

Aastatel 2002–2010 õppis ta Tartu Kunstikoolis ja 2011–2015 Eesti Kunstiakadeemias. Lisaks on ta ennast täiendanud Imatra kunstikoolis (2006) ja Willem de Kooningi akadeemias Hollandis (2012–2013).

Tema loomingu iseloomustamiseks on kirjutatud, et see on sulam popkunstist ja ekspressionismist ning üheks läbivaks teemaks on kultuuriruumi arhetüübid, mida õgib loodus.

Ta kuulub Tartu Kunstnike Liitu, Eesti Kunstnike Liitu ja Eesti Maalikunstnike Liitu.


Karin Strohmi maal "Siluett".jpg|"Siluett" (2020)
Karin Strohmi maal "Peegelpind".jpg|"Peegelpind" (2021)
Karin Strohmi maal "Rand".jpg|"Rand" (2021)


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Karin Strohm Instragramis
Kõvertrapets

Kujundit abBA, mis on piiratud joonega AB (mis võib olla mingi funktsiooni f(x) graafikuks), x-telje lõiguna [a, b] ning x-teljega ristuvate sirglõikudega aA ja aB, nimetatakse **kõvertrapetsiks**.

Kõvertrapetsi pindala avaldub valemiga F(b) - F(a) (kus F'(x) = f(x)).
Brtnice

**Brtnice** (varem **Trhová Brtnice**, saksa keeles *Pirnitz*) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Jihlava ringkonnas. Brtnice asub Jihlavast ligikaudu 12 km lõunakagus.

Brtnicet on esmamainitud 1234. aastal, linnaõigused sai 2000. aastal.

Brtnice vanalinn on alates 20. novembrist 1990 ajalooline linnakaitseala.

Brtnices on sündinud austria arhitekt ja disainer Josef Hoffmann (1870–1956).

## Viited
Kristjan Bachman

**Kristjan Bachman**, kunstnikunimega **Bach Babach**, (sündinud 25. juulil 1977 Helmes Valgamaal) on eesti tänavakunstnik, kaitseliitlane ja restauraator.

Ta lõpetas 1992. aastal Laupa kooli, 1996. aastal Tartu Kunstikooli ja 2009. aastal Tartu Kõrgema Kunstikooli. 2015. aastal sai ta pärandtehnoloogia erialal magistrikraadi Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias. Tema magistritöö valmis teemal "Ruhnu talutoa mööbel - kaardistamine ja uuendamise võimalused".

Alates 1995. aastast on ta Kaitseliidu liige ning 2013. aastal nimetati ta aasta katseliitlaseks. Alates 2020. aastast on ta Kaitseliidu Tartu maleva pealiku abi. 

2015 – 2022 oli ta ühtlasi Tartu maleva esimese malevkonna pealik. 

Oma esimesed pildid joonistas ta seintele 1995. aastal olles sellega üks esimesi Tartu ja üldse Eesti grafitikunstnikke. Tema tänavakunstiteostel on autorimärgiks väikesed mustad mehesiluetid.

Tema teoste kujutisi kasutati ka näiteks ansambli Kõrsikud 2013. aasta CD-l "Heli jälgedes".

Ta kuulub Tartu Kunstnike Liitu ja Eesti Konservaatorite Ühingusse.

Ta juhib osaühingut Babach, millel on muinsuskaitse luba restaureerida väga väärtuslikku mööblit ja ehitiste puitdetaile.

Bachman töötab ka Kõrgemas Kunstikoolis Pallas osakonnajuhataja abi ja lektorina.

## Viited

## Välislingid
* "Kunstnik Kristjan Bachman aka Bach Babach räägib tänavakunstist ja enda tegemistest" Ring FM
* Bach Babach Art Facebook
* Babach OÜ Facebook
Maris Tammer

**Maris Tammer** (sündinud 18. juunil 1994 Tallinnas) on eesti kunstnik.

Ta lõpetas 2019. aastal Kõrgema Kunstikooli Pallas maaliosakonna.

Ta kuulub Tartu Kunstnike Liitu.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Küpspuit

**Küpspuit** on puutüve keskosas paiknev madalama niiskusega puit. See ei ole maltspuidust värvuselt eristatav.

## Viited
Joseph Karl Stieler

**Joseph Karl Stieler** (1. november 1781 Mainz – 9. aprill 1858 München) oli sakslasest maalikunstnik. Aastatel 1820–1885 töötas ta Baieri kuningate juures õukonnamaalijana. Ta on tuntud oma uusklassitsistlike portreede poolest, eriti Münchenis Nymphenburgi lossis asuva Iluduste Galerii poolest. Tema üks kuulsamaid teoseid on aga portree Ludwig van Beethovenist.

## Välislingid
Norm Macdonald

**Norm Macdonald** (õieti **Norman Gene Macdonald**, 17. oktoober 1959 – 14. september 2021) oli Kanada koomik, kirjanik ja näitleja.
Ülo Kestlane

**Ülo Kestlane** (23. mai 1943 – 9. august 2021) oli eesti geoloog ja meteoriitik.

## Publikatsioonid
* Raukas A., Punning JM., Moora T., Kestlane Ü., Kraut A. (2005) The Structure and Age of the Kaali Main Crater, Island of Saaremaa, Estonia. In: Koeberl C., Henkel H. (eds) Impact Tectonics. Impact Studies. Springer, Berlin, Heidelberg. https://doi.org/10.1007/3-540-27548-7_13
* Veski, S., Heinsalu, A., Lang, V., Kestlane Ü., Possnert G. The age of the Kaali meteorite craters and the effect of the impact on the environment and man: evidence from inside the Kaali craters, island of Saaremaa, Estonia. Veget Hist Archaeobot 13, 197–206 (2004). https://doi.org/10.1007/s00334-004-0043-x

## Välislingid
* Rein Einasto. Nähtust ja tehtust. Tallinna Tehnikakõrgkool, 2009, lk 218-219
* Tiit Kärner. Mälestades ja meenutades lapsepõlve sõpra Ülot. Meie Maa, 5. September 2021
Bratislava I ringkond

**Bratislava I ringkond** on Slovakkia pealinna Bratislava linnaringkond Bratislava maakonnas. Selle pindala on 9,59 km² ja seal elab 42 546 elanikku (2020). See on Bratislava kesklinn ja sellel on oma piirides ainult üks linnaosa – Staré Mesto.

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid
Bratislava II ringkond

**Bratislava II** on Slovakkia pealinna teine linnaringkond Bratislava maakonnas. Selle pindala on 92,49 km² ja seal elab 116 669 elanikku (2020).

See asub Bratislava idaosas ja on suuruselt kolmas linnaosa ning rahvaarvult suuruselt teine ​​linnaosa. See asub Doonau jõe vasakul kaldal ja hõlmab kolme linnaosa: Podunajské Biskupice, Ružinov, Vrakuňa.

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid
Bratislava III ringkond

**Bratislava III** on Slovakkia pealinna kolmas linnaringkond Bratislava maakonnas. Selle pindala on 74,67 km² ja seal elab 70 641 elanikku (2020).

See asub Bratislava kirdeosas. Selle piirides on 3 linnaosa: Nové Mesto, Rača, Vajnory. 

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid
Bratislava IV ringkond

**Bratislava IV** on Slovakkia pealinna neljas linnaringkond Bratislava maakonnas. Selle pindala on 96,7 km² ja seal elab 98 404 elanikku (2020).

Ringkond asub Bratislava lääneosas Austria piiri lähedal. See on pindalalt suuruselt teine ​​linnaosa. See on jagatud linnaosadeks: Devín, Devínska Nová Ves, Dúbravka, Karlova Ves, Lamač ja Záhorská Bystrica.  

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid
Bratislava V ringkond

**Bratislava V** on Slovakkia pealinna viies linnaringkond Bratislava maakonnas. Selle pindala on 94,2 km² ja seal elab 112 688 elanikku (2020).

See asub Bratislava edelaosas ja piirneb läänes Austriaga ja lõunas Ungariga. See on linna rahvastatuim ringkond, mis on jagatud linnaosadeks: Čunovo, Jarovce, Petržalka ja Rusovce.

Samuti on see riigi ainuke piirkond, mis asub Doonau jõe paremal kaldal.

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid
Staré Mesto

**Staré Mesto** (slovaki keeles *Staré Mesto*, ungari keeles *Óváros*, saksa keeles *Altstadt*) on Slovakkia pealinna Bratislava linnaosa, ainus  Bratislava I ringkonna linnaosa. 

Seal asub väike, kuid säilinud keskaegne Bratislava vanalinn Bratislava linnuse ja muude vaatamisväärsustega. Seal on  palju kirikuid, Doonau jõeäärse asustus ja kultuuriasutused. Samuti asub seal enamik välisriikide saatkondi ja olulisi riigiasutusti.

## Välislingid
Bratislava linnus

**Bratislava linnus** (slovaki keeles *Bratislavský hrad*, ungari keeles *Pozsonyi vár*, saksa keeles *Pressburger Burg*) on restaureeritud keskaegne linnus Slovakkia pealinnas Bratislavas.

Massiivne ristkülikukujuline ja nelja nurgatorniga ehitis seisab Väikeste Karpaatide üksildasel kivisel künkal otse Doonau jõe kohal keset vanalinna. Oma suuruse ja asukoha tõttu on see sajandeid olnud linna domineeriv maamärk.

Linnusest avaneb suurepärane vaade linnale, Austriale ja selge ilmaga Ungarile.

## Vaata ka
*Devíni linnus

## Välislingid
Ružinov

**Ružinov** (ungari keeles *Főrév*) on Slovakkia pealinna Bratislava linnaosa, mis asub II ringkonnas.

## Välislingid
Vrakuňa

**Vrakuňa** (ungari keeles *Vereknye*, saksa keeles *Fragendorf*) on Slovakkia pealinna Bratislava linnaosa, mis asub II ringkonnas.

## Välislingid
Nové Mesto

**Nové Mesto** ('uuslinn') on Slovakkia pealinna Bratislava linnaosa, mis asub III ringkonnas.

## Välislingid
Vajnory

**Vajnory** (ungari keeles *Pozsonyszőlős*, saksa keeles *Weinern*) on Slovakkia pealinna Bratislava linnaosa, mis asub III ringkonnas.

## Välislingid
Jarovce

**Jarovce** (ungari keeles *Horvátjárfalu*/*Horvát-Járfalu*, saksa keeles *Kroatisch Jahrndorf*) on Slovakkia pealinna Bratislava linnaosa, mis asub V ringkonnas.

## Välislingid
Vallikraavi paviljon

**Vallikraavi paviljon** on 1935. aastal ehitatud endine turistide paviljon Tartus Vallikraavi tänaval.

## Ajalugu
Tartu Noorte Meeste Kristlik Ühing ostis 1925. aastal krundi, mille alale jääb praegu mitu hoonet, nende seas endine Park hotell ja ka paviljon. 1935. aastal püstitati selle servale turistide teenindamise kiosk (maksumus 3000 krooni), samal aastal asuti krundi keskele matkakodu, hilisemat hotelli planeerima. Kioskist sai osta suveniire ja jooke. Ühingu liikmetel tekkis mõte paviljon püstitada seoses turistide arvu kasvuga, aga kuna ühingul raha nappis, otsiti toetust kohalikelt ärimeestelt; ehitamist toetasid ärimehed Silvere, Zimmermann, Gustavus, Luik, Brandmann ja mitmed teised.

Turistide paviljon oli Nõukogude ajal lillekiosk ja kohvik, Eesti Vabariigi taastamise järel seisis see valdavalt tühjana. Hoone taastati 2020. aastal, selles asub Tartu väikseim baar ULA.

## Kirjeldus
Arhitekt Arnold Matteuse kavandatud ning insener Edenbergi juhtimisel ehitatud endine turistide kiosk asub Toomemäe lähedal, kunagisest vallikraavist väljapoole jääva Vallikraavi tänava ääres, see on omamoodi Toomemäe ala jätk. Hooned on selles piirkonnas kruntide sisemuses, paviljon on üks väheseid, mis asub tänava ääres ning on tänu sellele silmatorkav. Hoone on L-kujulise plaaniga, tänavaäärne haru madalam. Paviljonil on plekist kelpkatus, selle varjualusel on ülevalt laienevad sambad, stiil järgib funktsionalismi. Algselt samas stiilis aknad asendati Nõukogude perioodil, samuti ehitati kaks akent ja üks uks tol ajal kinni.

Hoone algne aadress oli Vallikraavi 17/19, praegu on aadress Vallikraavi 23.

## Tegevus
Kioskis müüdi käsitööna valminud suveniire, nii Ruhnu saarelt toodud kui ka Tartu Naisseltsi liikmete valmistatuid. Seal müüdi ka karastusjooke, nahast tooteid, ajalehti ja postkaarte.

Tänapäeval baarina kasutatava hoone tegevus on laienenud rohkem sisehoovi rohealale ning korraldatakse kultuuriüritusi.

## Vaata ka

* Toomemägi
* Vallikraavi tänav
* Kohvik Rotund

## Viited
Bratislava peaväljak

**Bratislava peaväljak** (slovaki keeles *Hlavné námestie*) on Slovakkia pealinna esindusväljak, kus asuvad Bratislava raekoda ja Rolandi purskkaev. Vanalinnas (*Staré Mesto*) asuvat raekoja platsi peetakse linna keskpunktiks.

## Vaata ka
*Bratislava esiväljak

## Välislingid
Bratislava raekoda

**Bratislava raekoda** (slovaki keeles *Stará radnica*, ungari keeles *Régi városháza*, saksa keeles *Altes Rathaus*) on Slovakkia pealinna Bratislava raekoda, mis asub sealses vanalinnas (I ringkonnas).

See paikneb peaväljaku ja esiväljaku vahel.

## Välislingid
Bratislava esiväljak

**Bratislava esiväljak** (slovaki keeles *Primaciálne námestie*) on Slovakkia pealinna esindusväljak, mille ääres asub Bratislava raekoda.

## Vaata ka
*Bratislava peaväljak

## Välislingid
Amatöörastronaut

**Amatöörastronaut** ehk **amatöörkosmonaut** on kosmoselennul osalev eriväljaõppeta isik.

Amatöörastronaudi mõistet on kasutatud nelja eraisiku tähistamiseks, kes osalesid kosmosemissioonil Inspiration4 – kolm päeva kestnud lend Maa orbiidil.
__NOTOC__
## Amatöörastronautide loend
* Chris Sembroski (Inspiration4, 16.–18. september 2021)
* Sian Proctor (Inspiration4, 16.–18. september 2021)
* Jared Isaacman (Inspiration4, 16.–18. september 2021)
* Hayley Arceneaux (Inspiration4, 16.–18. september 2021; maailma esimene proteesiga inimene kosmoses)

## Vaata ka
* Kosmoseturist

## Viited

## Välislingid
* Matt Watts. SpaceX launches world’s first ‘amateur astronaut’ crew to orbit Earth. *[[Evening Standard]]*, 16. september 2021
* В космосе только "любители". SpaceX отправил на орбиту "Драгон" с четырьмя туристами в рамках миссии Inspiration4. *[[BBC News]]*&nbsp; *Русская служба*, 16. september 2021
* Highlights From the SpaceX Inspiration4 Astronauts’ Splashdown. *[[The New York Times]]*, 18. september 2021
Hillar Irves

Hillar Irves (sündinud 22. detsembril 1967 Võrus) on eesti sporditegelane.

Ta on Võhandu maratoni idee autor ja peakorraldaja.

Ta on osalenud Yukoni jõe aerutamismaratonil Yukon 1000 Team Estonia paatkonnas.

## Tunnustus
*2020 Võrumaa teenetemärk

## Viited
Spordiühing Ekstreempark

**Spordiühing Ekstreempark** loodi grupi aktivistide poolt 12.aprill 2002.aastal eesmärgiga ühendada erinevaid huvigruppe ja populariseerida ekstreemsporti, matkamist ja vabaaja veetmist looduses. Järgime taastuvturismi põhimõtteid, edendamine, looduse ja puhta elukeskkonna kaitsmist. Algatame projekte ja tegevusi matka- ja turismi marssruutide väljatöötamiseks, matkaspordi arendamiseks ning võistluste korraldamiseks. Osaleme turismi alases koostöös.

Ekstreempark kuulub Võrumaa Spordiliitu *[https://vorumaaspordiliit.ee/ www.vorumaaspordiliit.ee]* ja Võrumaa Turismiliitu *[https://www.visitvoru.ee/ www.visitvoru.ee]* ning on Eesti Aerutamisföderatsiooni *[https://www.aerutaja.ee/ www.aerutaja.ee]*, Haanja Rattaklubi *[https://www.haanjarattaklubi.ee/ www.haanjarattaklubi.ee]* ja Eesti Ronimisliidu *[https://www.facebook.com/ronimisliit www.facebook.com/ronimisliit]* liige.

Spordiühingus tegutseb kärestikuaerutajate ja kaljuronijate treeningugrupp.
Ekstreempargil on hea koostöö Võru- ja Põlvamaa Arenduskeskuse ja piirkonna turismivõrgustikega, ning mitmete Eestis tuntud koolitus- ja seiklusfirmadega.

Ekstreempargi hallata on kaks kodulehte *[http://www.ekstreempark.ee/ www.ekstreempark.ee]* ja *[https://www.vohandumaraton.ee/ www.vohandumaraton.ee]*

Spordiühing Ekstreempark MTÜ on Võhandu Maratoni korraldaja.
Liinat

__NOTOC__
**Liinat** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Liinat 18 mehel ja 21 naisel. Perekonnanimede levikult on Liinat meeste puhul 6913. ja naiste puhul 6433. kohal.

Perekonnanime Liinat kandja on keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus on 46).

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Liinat Vigala kihelkonnas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus sellist perekonnanime keegi ei võtnud ja senised nime kandjad seda ei muutnud.

## Nime kandjaid
* Andres Liinat (1962–), eesti tippjuht ja korvpallitegelane
* Tõnis Liinat (1985–), eesti ettevõtja ja poliitik

## Viited
Agris

**Agris** on eesnimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Agris 74 mehel ja 6 naisel. Agris on populaarsuselt 750. mehenimi ja 3768. naisenimi.

Vanim Agris on vanuserühmas 65–69, noorim vanuserühmas 0–4. Agris on keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus on 37). Kõige populaarsem on eesnimi Agris vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,38. Kõige rohkem on eesnimega Agris sündinuid veebruaris, kokku 12. Kõige populaarsem on eesnimi Agris Lääne-Viru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,87.

## Nime kandjaid
* Agris Peedu (1981–), Eesti ärijuht

## Viited
Janar Jäätma

**Janar Jäätma** (sündinud 18. augustil 1984) on Eesti jurist, kohtunik.

Jäätma on süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse eelnõu ja seletuskirja üks koostajatest. Ta on ka halduskohtumenetluse seadustiku kommenteeritud väljaande (2013) kaasautor. Tema peamised uurimisvaldkonnad õiguses on konstitutsiooniõigus, haldusõigus, politsei- ja korrakaitseõigus, hankeõigus.

## Haridus
*1991–1994 Vaida Põhikool
*1995–2003 Jüri Gümnaasium
*2003–2006 Tartu Ülikool, bakalaureuseõpe, õigusteadus
*2006–2008 Tartu Ülikool, magistriõpe
*2009–2015 Tartu Ülikool, doktoriõpe
** diplomitöö teema: "Ohutõrjeõigus politsei- ja korrakaitseõiguses: kooskõla põhiseadusega"

## Töökäik
*2005 kohtutäituri abi, kohtutäitur Risto Sepp
*2006–2007 Tallinna Halduskohus, konsultant
*2007–2008 Riigikogu, põhiseaduskomisjoni nõunik
*2008–2016 Riigikohus, halduskolleegiumi nõunik
*2017–2019 Tartu Halduskohus, kohtunik
*2019–... Tallinna Ringkonnakohus, kohtunik

## Viited
Liina Naaber-Kivisoo

**Liina Naaber-Kivisoo** (sündinud 28. oktoobril 1980) on eesti jurist, kohtunik.

2003. aastal sai Naaber-Kivisoo Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas õigusteaduse erialal *[[baccalaureus artium]]* kraadi.

Naaber-Kivisoo oli Advokatuuri liige 2003–2018. 23. mail 2006 sai ta vandeadvokaadi kutsenimetuse. Enne kohtunikuks nimetamist töötas ta advokaadibüroos COBALT.

19. detsembril 2018 nimetas president Kersti Kaljulaid Riigikohtu üldkogu ettepanekul Liina Naaber-Kivisoo alates 20. detsembrist esimese astme kohtunikuks. Ta asus tööle Viru maakohtusse.

22. veebruaril 2021 nimetas justiitsminister Maris Lauri ta Viru Maakohtu juhatajaks. Alates aprillist 2025 on ta Harju Maakohtu esimees.

## Viited
Kivisoo

__NOTOC__
**Kivisoo** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivisoo 8 mehel ja 16 naisel. Perekonnanimede levikult on Kivisoo meeste puhul 14993. ja naiste puhul 8560. kohal.

Perekonnanime Kivisoo kandja on keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus on 43). Perekonnanimi Kivisoo on levinuim Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,67.

19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Gruusvelt, Kruberg, Kruusberg, Kruusvelt perekonnanime Kivisoo vastu. Samas, Kivisoo nime mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud.

## Nime kandjaid
* Liina Naaber-Kivisoo (1980–), Eesti jurist, kohtunik

## Viited
Naaber (perekonnanimi)

__NOTOC__
**Naaber** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Naaber 81 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult on Naaber meeste puhul 1106. ja naiste puhul 1376. kohal.

Perekonnanime Naaber kandja on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 38). Kõige levinum on perekonnanimi Naaber vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,85. Perekonnanimi Naaber on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,93.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Naaber Muhu kihelkonnas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Kärtmann, Nabrus-Orrav, Nachbar perekonnanime Naaber vastu. Samas, nime Naaber mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud.

## Nime kandjaid
* Liina Naaber-Kivisoo (1980–), Eesti jurist, kohtunik

## Vaata ka
* Naber

## Viited
Maarjo

**Maarjo** on mehenimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Maarjo 49 mehel. Maarjo on populaarsuselt 923. mehenimi.

Vanim Maarjo on vanuserühmas 45–49, noorim vanuserühmas 5–9. Maarjo on keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus on 26).

Kõige populaarsem on eesnimi Maarjo vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,46. Kõige rohkem on eesnimega Maarjo sündinuid juulis, kokku 7. Kõige populaarsem on eesnimi Maarjo Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,09.

## Nime kandjaid
* Maarjo Mändmaa (1974–), Eesti riigiametnik

## Vaata ka
* Mario

## Viited
Agris Peedu

**Agris Peedu** (sündinud 10. juunil 1981) on Eesti ärijuht.

## Haridus
*09/1988–06/1996 Viljandi Carl Robert Jakobsoni nimeline gümnaasium, inglise keele süvaõpe (põhikool)
*09/1996–06/1999 Viljandi Carl Robert Jakobsoni nimeline gümnaasium, matemaatika-füüsika süvaõpe
*09/1999–09/2000 Eesti Põllumajandusülikool, majandus- ja sotsiaalteaduskond, ettevõtluse ja ökonoomika eriala (1. kursus)
*09/2000–09/2001 Tartu Ülikool, filosoofia teaduskond, filosoofia eriala (1. kursus)
*09/2001–06/2005 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, baccalaureus artium kraad õigusteaduse erialal
*09/2005–08/2008 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, magister iuris teaduskraad
*Alates 09/2009 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, doktorantuur

## Töö
*07/2004–02/2005 Kaitsepolitseiamet, nooremassistent
*03/2005–08/2009 Maksu- ja Tolliamet, juriidiline osakond, peajurist
*08/2009–02/2010 Rahandusministeerium, tugiteenuste tsentraliseerimise projekt, juhtkonna koosseisuväline jurist
*alates 02/2010 Rahandusministeerium, riigihangete ja riigiabi osakond, osakonnajuhataja
*alates 12/2011 Rahandusministeerium, halduspoliitika asekantsleri ülesannetes
*alates 04/2013 Rahandusministeerium, halduspoliitika asekantsler
*alates 11/2016 Põhja-Eesti Regionaalhaigla juhatuse esimees

## Liikmesus
*AS Tallinna Sadam, nõukogu ja auditikomitee liige (alates 10/2015)
*AS Eesti Loots, nõukogu liige ja auditikomitee esimees (alates 02/2011)
*AS Tallinna Lennujaam, nõukogu liige (05/2015–12/2015)
*SA Tehvandi Spordikeskus, nõukogu liige (alates 03/2012) (sh nõukogu esimees 10/2015–06/2016)
*SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla, nõukogu ja auditikomitee liige (03/2012–08/2016)
*SA Raplamaa Haigla nõukogu esimees
*SA Hiiumaa Haigla nõukogu esimees
*Haiglate Liidu juhatuse liige
*SA Eesti Tervishoiu Pildipank nõukogu liige

## Viited
Mikli

__NOTOC__
**Mikli** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mikli 23 mehel ja 29 naisel. Perekonnanimede levikult on Mikli meeste puhul 5283. ja naiste puhul 4524. kohal.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Mikli Lääne-Nigula kihelkonnas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Mikli Lehtkivi ja Lehtma vastu. Samas, keegi ei võtnud Mikli nime.

## Nime kandjaid
* Airi Mikli (1964–), Eesti riigiametnik 
* Toomas Mikli (1941–2022), Eesti infotehnoloog

## Viited
Maarjo Mändmaa

**Maarjo Mändmaa** (varem **Maarja Mändmaa**; sündinud 8. detsembril 1974) on Eesti riigiametnik. 

1996. aastal lõpetas Mändmaa Eesti Riigikaitse Akadeemia korrektsiooni kolledži kriminoloogia eriala (*[[cum laude]]*). Ta on õppinud avalikku haldust Tartu Ülikoolis ning haldusjuhtimist Tallinna Tehnikaülikooli magistrantuuris. 

1996–2000 oli Mändmaa Justiitsministeeriumi kriminaalhoolduse osakonna juhataja, 2000–2002 Justiitsministeeriumi siseauditi osakonna juhataja ja aastatel 2002–2007 Sotsiaalministeeriumi kantsler, 2007–2021 ASi Hoolekandeteenused juhataja. 

Alates 23. augustist 2021 on ta taas Sotsiaalministeeriumi kantsler. 

Mändmaa on olnud Praxise nõukogu esimees ja MTÜ Sõbralik Eesti juhatuse liige ning MTÜ Naabrivalve asutajaliige.

## Tunnustus
* 2020 – Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited
Airi Mikli

**Airi Mikli** (sündinud 28. septembril 1964 Tallinnas) on Eesti jurist ja riigiametnik. 

1989. aastal lõpetas Mikli Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1984–1997 oli ta Justiitsministeeriumi ametnik ja 1997–2006 Keila linnasekretär. 

Alates 2006. aastast töötab Mikli Riigikontrollis (esmalt oli ta vanemaudiitor, 2007–2017 kohaliku omavalitsuse auditi osakonna peakontrolör ning aastast 2018 on riigikontrolöri nõunik). 

Ta on ka EELK Tallinna Jaani koguduse nõukogu liige ja Vabariigi Valimiskomisjoni liige. 

## Viited
Mari-Anne Härma

**Mari-Anne Härma** (sündinud 22. märtsil 1988) on Eesti riigiametnik ja geneetikateadlane.

## Haridus
*2007–2011 Tallinna Tehnikaülikool, geenitehnoloogia instituut, BSc
*2011–2014 Tartu Ülikool, tehnoloogia instituut, MSc

*2016–... Helsingi Ülikool, arstiteaduskond, doktorant

## Töökäik
* 2012–2013 Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna spetsialist
* 2013–2014 Helsingi Ülikooli nooremteadur
* 2014–2016 PSI CRO kliiniliste uuringute assistent
* 2016–2019 Helsingi Ülikooli Folkhälsani geneetika instituudi FinnDiane uurimisgrupi doktorant
* 2020–2020 Terviseameti nakkushaiguste seire ja epideemiatõrje osakonna juhataja
* 2020–2020 Terviseameti peadirektori kohusetäitja
* 2020 – november 2020 Terviseameti nakkushaiguste seire ja epideemiatõrje osakonna juhataja
* november 2020 – Terviseameti peadirektori asetäitja
* 21.09.2021 – 2.05.2022 Terviseameti peadirektori kohusetäitja

## Viited

## Välislingid
*"Mari-Anne Härma: ega mu laps suurt muud ei teagi, kui et ema on tööl" Eesti Päevaleht, 2. juuli 2021
Siigur

__NOTOC__
**Siigur** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Siigur 61 mehel ja 73 naisel. Perekonnanimede levikult on Siigur meeste puhul 1601. ja naiste puhul 1434. kohal.

Perekonnanime Siigur kandja on keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus on 40). Kõige levinum on perekonnanimi Siigur vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,97. Perekonnanimi Siigur on levinuim Pärnu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,95.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Siigur Jõhvi ja Pärnu-Elisabethi kihelkonnas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Siigur Lehari vastu. Samas, keegi ei võtnud nime Siigur.

## Nime kandjaid
* Kristjan Siigur (1980–), Eesti riigiametnik
* Urmas Siigur (1956–), Eesti arst

## Vaata ka
*Sigur

## Viited
Kristjan Siigur

**Kristjan Siigur** (sündinud 2. juulil 1980) on Eesti jurist, kohtunik.

2003. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Enne kohtunikuks nimetamist töötas ta Justiitsministeeriumis. Algul kohtute osakonnas, hiljem õiguspoliitika osakonnas.

28. novembril 2007 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Kristjan Siiguri esimese astme kohtunikuks alates 1. detsembrist 2007. Ta asus tööle Tallinna Halduskohtusse.

2020. aasta kohtunike täiskogul valiti ta kolmeks aastaks ühe esindajana kohtute haldamise nõukotta. 2023 valiti ta uuesti nõukotta.

20. märtsil 2024 nimetas justiitsminister Tallinna ringkonnakohtu üldkogu ja kohtute haldamise nõukoja heakskiidul Kristjan Siiguri apellatsioonikohtu esimeheks, tähtajaga seitse aastat.

## Viited

## Välislingid
*"Kristjan Siigur: kohtuvõimu järelevalve iseenda üle" Eesti Rahvusringhääling, 30.04.2019
*"Tallinna ringkonnakohtu uus juht on vaidlust lahendanud ka istungil suppi keetes" Eesti Ekspress, 17.05.2024
Mari-Anne

__NOTOC__
**Mari-Anne** on naise eesnimi.

## Eestis
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mari-Anne 71 naisel. Mari-Anne on populaarsuselt 944. naisenimi.

Vanim Mari-Anne on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 15–19. Mari-Anne on keskmiselt 55 aasta vanune (mediaanvanus on 58). Kõige populaarsem on eesnimi Mari-Anne vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,22.

Kõige rohkem on eesnimega Mari-Anne sündinuid juulis, kokku 9. Kõige populaarsem on eesnimi Mari-Anne Põlvamaal, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 2,02.

## Nime kandjaid
*Mari-Anne Härma (1988–), eesti riigiametnik ja teadlane

## Vaata ka
*Anna-Maria
*Anne
*Anne-Marie
*Mari
*Marianna
*Marianne
*Marie
*Marie Anne

## Viited
Härma (perekonnanimi)

**Härma** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Härma 89 mehel ja 106 naisel. Perekonnanimede levikult on Härma meeste puhul 976. ja naiste puhul 869. kohal.

Perekonnanime Härma kandja on keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus on 42). Kõige levinum on perekonnanimi Härma vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,13. Perekonnanimi Härma on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 10,51.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Härma Kodavere kihelkonnas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania määrati Härma uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Blaubrik, Brikker, Brücker, Eermann, Ermann, Hakmann, Hammel, Henrikson, Herberger, Herman, Hermann, Hermburg, Herrmann, Järmann, Jermann, Mauer, Möllerson, Oermann, Rikken, Tein, Teinmann ja Venig, aga senised nime kandjad seda ei muutnud.

## Nime kandjaid
* Mari-Anne Härma, Eesti teadlane ja riigiametnik (1988–)
* Miina Härma, Eesti helilooja, koorijuht ja organist (1864–1941)

## Viited
Kruusvee

__NOTOC__
**Kruusvee** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kruusvee 8 mehel ja 16 naisel. Perekonnanimede levikult on Kruusvee meeste puhul 14 993. ja naiste puhul 8560. kohal.

Perekonnanime Kruusvee kandja on keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus on 43). Perekonnanimi Kruusvee on levinuim Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,67.

19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Gruusvelt, Kruberg, Kruusberg, Kruusvelt perekonnanime Kruusvee vastu. Samas, Kruusvee nime mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud.

## Nime kandjaid
* Kaupo Kruusvee (1979–), Eesti jurist, kohtunik

## Viited
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne teine parandus

**Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne teine parandus** on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse muudatus, mis piiras presidendi ametiaja kahe korrani.

Parandus võeti vastu Kongressis 24. märtsil 1947 ning ratifitseeriti osariikide tasemel 27. veebruaril 1951.

## Tekst
### Inglise keeles

### Eesti keeles
Kaupo Kruusvee

**Kaupo Kruusvee** (sündinud 13. oktoobril 1979) on Eesti jurist, kohtunik.

Kruusvee omandas Õigusinstituudis *[[baccalaureus artium]]* kraadi 2002. aastal. Ta on töötanud Maksu- ja Tolliameti juriidilise osakonna juhataja asetäitjana ja juhatajana. 2013–2015 Tallinna ringkonnakohtus kohtujuristina.

12. novembril 2015 nimetas president Toomas Hendrik Ilves Riigikohtu üldkogu ettepanekul Kruusvee esimese astme kohtunikuks alates 1. detsembrist 2015. Ta asus tööle Tallinna Halduskohtusse.

2019. aasta detsembris nimetas justiitsminister kohtunik Kruusvee Tallinna Halduskohtu esimeheks, tähtajaga 7 aastat.

## Viited
Bagramjani pataljon

**Bagramjani-nimeline pataljon**, tuntud ka kui **Marssal Ivan Hristoforovitš Bagramjani nimeline üksik motoriseeritud pataljon**, **armeenia Bagramjani-nimeline pataljon** oli Abhaasia separatistide poolel võidelnud üksus Gruusia-Abhaasia konflikti ajal; koosnes etnilistest armeеnlastest ja oli nimetatud nii Nõukogude marssali Ivan Bagramjani auks. Võttis osa võitlusest Gruusia valitsusvägede vastu. Sõja järel lõpetas tegevuse.

## Viited