open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pajumõisa

**Pajumõisa** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Küla asub Saaremaa lääneosas endise Kihelkonna kihelkonna aladel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.

Küla alalt on leitud Eesti üks kahest vanaaja kuldmündist: Lääne-Rooma keisri Valentinianus III solidus.

Küla lähedal asuvad keskused on Kihelkonna ja Lümanda.

## Ajalugu
1919. aasta maareformi käigus loodud küla kandis alguses nime Paju küla läheduses asunud Paju mõisa järgi.

## Talud
Pajumõisa küla koosneb kahekümnest talust. Asukohtade kirjelduse järgi on talud endale nimed saanud. Nimede saamise lood on kirja pandud Õispuu talu omaniku mäletamise järgi.

## Mälestised

Pajumõisa külast on leitud mitmeid mälestisi:

* Kiviaja asulakoht (mälestise registri nr 12387). Asulakoht pärineb II aastatuhandest e.m.a. Seal piirkonnas korraldatud kaevamiste tulemusena on mitmed ehted ja relvad jõudnud muuseumisse.
* Kivikalme (mälestise registri nr 12388). Leitud on inimluid ja tõestust arheoloogilise kultuurikihi olemasolust.
* Kivikalme (mälestise registri nr 12389). Tegemist on I at kuuluva kivikalmega. Leitud on inimluid.
* Kivikalme (mälestise registri nr 12390). Leitud on inimluid ja tõestust arheoloogilise kultuurikihi olemasolust.

## Tuntud inimesed
Saaremaalt Pajumõisa külast on pärit Eesti Keele Instituudi vanemteadur ja filoloogiadoktor Silvi Vare.

## Vaata ka
* Pajumõisa asulakoht (Kihelkonna vallas Virita külas)
* Pajumõisa mõis (Paju mõis)

## Viited
Tagamõisa (Saaremaa)

**Tagamõisa** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagamõisa poolsaarel. Kuni 1998. aastani kandis küla nime **Tagala**.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.

Külas on asunud Tagamõisa mõis, mis sai alguse Taani aja alguses. 1562. aastal Liivimaa ordu likvideerimise ajal kehtestati Saaremaal Taani luterlik kirikuseadus (*[[:en:Reformation_in_Denmark–Norway_and_Holstein|Ordinatio ecclesiastica]]*). Maasilinna foogt läänistas oma õepojale Heinrich Wredele maid Undva ja Kõruse vakusest, millele lisandus 1570 maid Kehilast. Peagi moodustus neist mõis (algselt sks *Nemmal*), mis XVII sajandil sai nimeks Tagamõisa. Esimese Eesti Vabariigi ajal jagati mõisamaad taludeks, mõisa härrastemaja pole säilinud.  

1935. aastal avati külas uues kahekorruselises puitmajas Tagamõisa kool. Koolis õppis enne Teist maailmasõda üle 200 õpilase (Tagamõisa poolsaare elanike arv küündis tollal üle 1300 inimese). Elanikkonna vähenedes suleti koolimaja 1974. aastal.

Tagamõisa külas on sündinud kirjanik Voldemar Miller.

## Seotud arhivaale Eesti Riigiarhiivis
*ERA.2015.1.415. Rahvuskogu valimiste IX (Tagala) valimisjaoskonna valijate nimekiri

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Virita

**Virita** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.

Külas asub hilisneoliitiline asulakoht (Pajumõisa asulakoht), mille kohal on muistsed Paju kivikalmed.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Üru

**Üru** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

1572 kuulus küla (Irro) Odalätsi vakusesse, 1919 (Uerro) Tollide Pidula mõisale, 1940 Kihelkonna valda. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Kihelkonna

**Kihelkonna** on alevik Saare maakonnas Saaremaa vallas 33 km kaugusel Kuressaarest Kihelkonna lahe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Kihelkonna valla halduskeskus. Alevikus on üle 300 elaniku.

Alevikus asuvad Kihelkonna Kool, Kihelkonna Mihkli kirik, Kihelkonna laululava, Kihelkonna raamatukogu.

## Pilte

Pilt:Kihelkonna_alevik.jpg|Kihelkonna aleviku keskus
Pilt:Kihelkonna Mihkli kirik 2009.jpg|Kihelkonna Mihkli kirik
Pilt:Kihelkonna kalmistu.jpg|Kihelkonna kalmistu
Pilt:Kihelkonna laululava.jpg|Kihelkonna laululava


## Vaata ka
*Kihelkonna kihelkond
*Eesti alevike loend
*"Kommunism"

## Viited
Kaali (täpsustus)

**Kaali** on mitme Eesti koha nimi
* Kaali, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* Kaali, endine küla Viljandi maakonnas Polli külanõukogus

## Vaata ka
* Kaali kraater
* Kaali maastikukaitseala
* Kaali mõis
* Kaali karjamõis
Mannerheim

**Mannerheim** on rootsi-soome aadlisuguvõsa. Sellest suguvõsast pärinevad mitmed tuntud isikud:

* Henrik Marhein (1618–1667) oli suguvõsa rajaja
* Augustin Marhein oli eelmise poeg, kes sai Rootsis aadlikuks
* Johan Augustin Mannerheim (1706–1778) oli eelmise poeg, kes sai 1768 koos vennaga paruniks
* Carl Erik Mannerheim (1759–1837) oli eelmise poeg, kes asus elama Soome
* Krahv Carl Gustaf Mannerheim (1797–1854) oli eelmise poeg, esimene Soomes sündinud Mannerheim, Soome riigitegelane ja loodusteadlane
* Sophie Mannerheim (1863–1928) oli eelmise lapselaps ja Soome õenduspioneer
* Carl Gustaf Emil Mannerheim (1867–1951) oli eelmise vend, Soome marssal ja president


Mannarheim stammwappen (schwed).PNG|Mannarheimi suguvõsa tüvivapp
Frh Mannerheim wappen (schwed).png|Mannerheimi suguvõsa vapp (rootsi vabahärrad)
Frh Mannerheim Wappen.PNG|Mannerheimi suguvõsa vapp (soome vabahärrad)
Grf Mannerheim wapen.PNG|Mannerheimi suguvõsa vapp (soome krahvid)


## Välislingid
* Mannerheim Rootsi Aadlikalendris 1923
Ruhnu küla

**Ruhnu** on Ruhnu valla ja Ruhnu saare ainuke küla, asukohaga Saare maakonnas.

## Vaata ka
* Ruhnu vald

## Viited
Viki küla

**Viki** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.

Viki külas Mihkli talus asub Saaremaa Muuseumi filiaalina tegutsev Mihkli Talumuuseum.

Viki küla läbivad Kuressaare–Viidu–Lümanda ning Kuressaare–Kihelkonna–Veere bussiliinid.

Viki külas on sündinud eesti helilooja ja organist Peeter Süda (1883–1920).

## Ajalugu
Viki küla on välja kasvanud pundenikutalust, mille rajas 1592. aastal Virita Ficke Clement. 17. sajandi teisest poolest on teada Vicke Simoni talu, mille maad paiknesid isoleeritud lappidena soode, metsade ja kiviste seljandike vahel.

Pajumõisa mõis lõi arvatavalt pärast Põhjasõda ümbruskonda uusi talusid; kõigile anti Wicki nimi. Kihelkonna koguduse meetrikaraamatutes Põhjasõja-järgsest ajast on mainitud nimed Wicki Peter, Wicki Thomas ja Wicki Iak, keda ajaloolased on pidanud uuteks elanikeks. 1745. aastast on lisaks neile teada ka Jüri pere ja Reinu pere.

Viki küla on esmamainitud 1778. aastal (kujul *Dorf Wicki*).

1823. aastaks olid kõik küla talud läinud üle Kihelkonna kirikumõisale.

2009. aastal anti välja küla ajalugu käsitlev raamat.

## Pilte

Pilt:Viki_kyla1.jpg|Vaade Mihkli Talumuuseumi juurest põhja poole
Pilt:Viki_kyla2.jpg|Mihkli Talumuuseum, vaade maantee poolt
Pilt:Viki_kyla3.jpg|Kiik Mihkli talust lääne pool
Pilt:Mihkli Talumuuseum 2009 - 004.JPG|Mihkli Talumuuseum


## Vaata ka
*Viidumäe ohverdamiskoht
*Eesti külade loend

## Viited

## Kirjandus
*R. Salumäe. *Mihkli Talumuuseum*, Saaremaa Muuseum 1992 (voldik).
*H. Tuulik. *Viki küla ja Mihkli talu ajalugu*, Saaremaa Muuseum 2009. ISBN 9789985998403

## Välislingid
*Mihkli Talumuuseum
*Mihkli talu ja selle elanikud läbi sajandite Saaremaa.ee
Gideon

**Gideon** (ka *Giideon*; heebrea keeles *גִּדְעוֹן*) on  Piibli tegelane Kohtumõistjate raamatust. Tema lugu jutustatakse peatükkides 6, 7 ja 8.
Vainupea

**Vainupea** (varem Vainopea, nimetatud ka Vainopää) on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Küla asub Vainupea jõe suudmes Soome lahe kaldal.

Vainupeal asuvad kultuurimälestised on Vainupea kirik ja kalmistu. Sealse tulepaagi juures asus Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu piirivalve vaatepost, mis nüüd on lagunenud.

Vainupea küla valdusalas asub Eesti põhjapoolseim saar Vaindloo, mis teeb Vainupeast kõige pikema ulatusega küla Eestis. Küla juriidilise territooriumi edelaservast Vaindloo saare põhjatipuni on 29,19 kilomeetrit.

Vainupeal asuvad taristuobjektid on Vainupea tulepaak, Vaindloo tuletorn, jahisadam ja pansionaat.

Külas asub Kaarnakivi hiidrahn. Vaindloo saarel ka Vaindloo hiidrahn.


Vainupea kalmistu.jpg|Vainupea kalmistu
Vainupea tulepaak 2008.jpg|Vainupea tulepaak
Vaindloo tuletorn (2023) (01).jpg|Vaindloo tuletorn


## Viited

## Välislingid
* Vainupea ajalugu
Giideon

**EMK Kristlik Laager Gideon** on Aa külas Aa ranna ääres endise Aa pioneerilaagri alal tegutsev Eesti Metodisti Kiriku lastelaager. 

Laagris on 15 hoonet, mis võivad mahutada kuni 400 inimest.

## Ajalugu
Eesti Metodisti Kirik sai 1993. ja 1994. aasta suvel laagri Eesti Põlevkivilt rendile.  

Eesti Põlevkivi peadirektor Väino Viilup oli nõus laagrit kirikule tasuta kasutada andma, kuid tegi ka ettepaneku laager välja osta. Ameerika Ühendriikide Oklahoma osariigi Tulsa metodisti kirik finantseeris seda ostu. 15. märtsil 1995 kirjutasid superintendent Olav Pärnamets ja Väino Viilup ostulepingule alla. Samal päeval määrati kirikuvalitsuse otsusega laagri direktoriks Artur Põld, kes on sellel ametikohal tänaseni. Praeguseks kuulub kirikule peale hoonete ka maa (24,75 ha).

Laagrit on toetanud ja abistanud ameeriklased. Laagri vahetused on rahvusvahelised: peale Eesti eesti ja vene laste käib laagris lapsi Lätist, Venemaalt, Soomest, Rootsist ja Saksamaalt. 

On korraldatud ka misjoniüritusi.

## Viited

## Välislingid
*  Laager Gideon
*Laager Gideon Eesti metodisti kiriku saidil
Alderney

**Alderney** on saar La Manche'i väinas Cotentini poolsaare lähedal, Kanalisaartest põhjapoolseim. 

Pindala 8 ruutkilomeetrit. 

Saar on künklik, kõrgus kuni 86 meetrit. 

Alderney kuulub Guernsey koosseisu.
Kaiu

**Kaiu** on alevik Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Kaiu valla halduskeskus.

Alevikus tegutsevad Kaiu Kool ja Kaiu raamatukogu.

## Vaata ka
*Kaiu mõis
*Kaiu kolhoos

## Viited
Panga

**Panga** nime kannab Eestis mitu kohta:

* **[[Panga (Mustjala)|Panga]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Panga (Haapsalu)|Panga]]**, küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas

## Vaata ka

* Panga luht asub Saaremaa vallas
* Panga pank ehk Mustjala pank asub Saaremaa vallas
* Panga pank asub Muhu vallas
* Panga maastikukaitseala asub Mustjala vallas
* Pangajärv asub Lääneranna vallas
* Panganukk asub Vilsandil
* Pangarahu asub Saaremaa vallas

* Milvi Panga on võru keeles lasteluulet kirjutav autor.
Kuijõe

**Kuijõe** (kohalikus murdes *Kuie*, 18. sajandi kaartidel *Kuijöggi*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Ristist loode pool.

Kuijõe jääb ajaloolise Kullamaa kihelkonna alale. Kuijõel asuvad asulakoht ja Kuie rahaallikas on muinsusmälestised. Küla loodeosa jääb Suursoo-Leidissoo linnualale.

## Nimi
Küla nimi koosneb sõnadest *kui* ehk ’kuiv + *jõgi : jõe* ja seda esineb mujalgi karstialadel.

## Ajalugu
XVI sajandi esimesel poolel on mainitud vabatalupoega Kuvyecke Nanot, 1688. aastal mõisa *Kuijöggi*. Kullamaa vakuraamatus XVI sajandi I veerandist on mainitud veskikohta Chui moller, Chwi pere, Moller de Chwyell.

Külas asus Kuijõe mõis, mis rajati XVII sajandil. 1909 ostis Kuijõe mõisa Talurahva Põllupank ja jaotas taludeks. Sellest tekkis Kuijõemõisa küla ehk Kuie-Mõisaküla. Aastal 1977 liideti see vana Kuijõe külaga ühiseks Kuijõe külaks.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Risti valda.

## Transport
Küla läbib Keila–Haapsalu tee ning seal lõppeb Risti–Kuijõe tee.

Külas asuvad Metsavahi, Kuijõe, Kuijõe tee ja Peduste bussipeatus.

## Vaata ka
*Kuijõe kalmistu
*Vanaõue kraav

## Viited

## Välislingid
*ISM-i kaart
*Mapquesti kaart
Kurevere

**Kurevere** on mitme küla nimi Eestis:

* **[[Kurevere (Saaremaa)|Kurevere]]** Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Kurevere (Kiili)|Kurevere]]** Harju maakonnas Kiili vallas
* **[[Kurevere (Lääne-Nigula)|Kurevere]]** Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* **[[Kurevere (Otepää)|Kurevere]]** Valga maakonnas Otepää vallas
* **[[Kurevere (Vigala)|Kurevere]]** Rapla maakonnas Märjamaa vallas

## Vaata ka
*Kurevere dolokivimaardla Lääne maakonnas Lääneranna vallas
*Kurevere kivikalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas
***[[Kurgvere]]** endine küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas
Hellamaa (Muhu)

**Hellamaa** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Külas asub üks kahest Muhu saare õigeusu kirikust – Hellamaa kirik.

Külas tegutseb Hellamaa raamatukogu.

Külas asus Leedumägi, mis on küla leedutule ja jaanitule paik ning on vana matusekoht. 
Külas asub pühapuu Võlla tamm, mis ööl vastu 1. jaanuari 2008 murdus.


Pilt:Hellamaa kirik.JPG|Hellamaa kirik
Pilt:Hellamaa kalmistu, peavärav.JPG|Hellamaa kalmistu


## Vaata ka
*Hellamaa algkool
*Hellamaa Raamatukogu
*Hellamaa külanõukogu

## Viited
Kuivastu

**Kuivastu** (varem ka **Kuivaste**) on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Seal asub Kuivastu kõrtsihoone, Kuivastu alumine tulepaak, Kuivastu sadam ja Kuivastu ülemine tulepaak.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Pädaste

**Pädaste** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Seal on Pädaste mõis. 
*Pädaste 360° aeropanoraam / aerofoto
## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Avinurme

**Avinurme** on alevik Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Asub Avijõe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Ida-Viru maakonna Avinurme valla halduskeskus.

Avinurmes on Avinurme kirik, Avinurme Raamatukogu, Avinurme lasteaed ja gümnaasium ning koduloomuuseum.

Avinurmet on esmamainitud 1599. aastal Awinorma külana.

2000. aastast peetakse Avinurmes igal suvel Avinurme pütilaata.

## Ajalugu
Avinurme kuulus Vaiga muinasmaakonda ja Torma kihelkonda Liivimaa kubermangu idapoolseima osana Põhja-Eestis.

Avinurmes oli Avinurme mõis.

Avinurmes oli Avinurme raudteejaam Sonda–Mustvee raudteeliinil. 

19.–20. septembril 1944 toimus Avinurme lahing.

20. sajandi algusest on Avinurme tuntud kui puuanumate ja muude puitesemete valmistamise koht.

Nõukogude perioodil oli Avinurmes rahvakunstimeistrite koondise Uku tootmisjaoskond.

## Vaata ka
*Avinurme Meeskoor
*Avinurme külanõukogu
*Avinurme kolhoos
*Avinurme kalmistu
*Avinurme muuseum-raudtee

## Viited
Koguva

**Koguva** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Koguvas asub Muhu Muuseum, mis asutati nõukogude perioodil kui kirjanik Juhan Smuuli muuseum.

## Ajalugu
Asustust Koguvas tõendavad juba kiviaegsed kalmed küla lähedal.

Koguva küla on teada kirjalikust allikast 1532. aastast, kui ordumeister Wolter von Plettenberg läänistas Hanskenile ja tema pojale vabatalu. Ainsas tänini säilinud eestlastele antud vabaduskirjas on kirjas ka märkimisväärsed kohustused: nad peavad pidama ratsakäskjalga Soneburgi (Maasilinna) ordufoogti teenistuses, maksma summa hõbedas ja andma aastas ühe kostituse foogti kaaskonnale.

Hiljem, Rootsi ajal, asendusid kohustused ordu ees postiveokohustusega, mis sisaldas posti vedamist Saaremaa idarannalt üle Väikese väina, läbi Muhu saare, üle Suure väina kuni Pärnuni välja. Hanske järglaste hulgast kujunes välja kaheksa põhitalu: Tooma, Hansu, Käspri, Jürna, Tõnisse, Andruse, Vanatoa ja Välja. Lisaks on Koguvas mõned teomeeste talud (Sumari, Laasu) ning väiksemad popsikohad.

Hanske järglased said perekonnanimeks Schmuul, mida eri aegadel on kuulmise järgi üleskirjutatud ja mugandatud ka kui Smuul, Shmuul ja Muul.

1938. aastal elas Koguva külas 106 Schmuuli-nimelist isikut, kes kõigist mõjutamisist hoolimata ei tahtnud oma nime eestistada. Nad seletasid, et nende nimi olevat ajalooline, antud juba Rootsi ajal. 


Vabaduskiri.JPG|Koguva Hanske vabaduskiri
Johannes Pääsuke 214 209.jpg|Küla väravavahid 1913Foto: Johannes Pääsuke
Windmill_in_Koguva(Estonia).jpg|Koguva Tooma talu veski
Koguva sadam.JPG|Koguva sadam
Port of Koguva.JPG|Koguva sadama võrgukuur
Koguva_külavahe.jpg|Tüüpiline Koguva külavahe
Koguva küla Hansu talu laut 2012.JPG|Koguva Kunstitall
Koguva küla Sumari talu vankrikuur.JPG|Koguva küla Sumari talu vankrikuur
Väinamere Uisk, ehitamine.JPG|Muhu uisu ehitamine Koguval
Koguva, Andruse talu tuulik.JPG|Andruse talu tuulik


## Vaata ka
*Eesti külade loend
*Muhu muuseum

## Viited

## Välislingid

*Koguva 360° aeropanoraam / aerofoto. 8 mai 2012
Liiva (Muhu)

**Liiva** on küla Saare maakonnas Muhu vallas. See on Muhu valla keskus ja elanike arvult suurim küla.

Küla rajati 18. sajandil ja algul oli see Muhu küla. Külast sai Muhu saare keskus alles pärast Teist maailmasõda.

Nõukogude ajal oli küla Muhu kolhoosi keskasula.

1. jaanuaril 2003 oli külas 220 registreeritud elanikku.

Külas asub 13. sajandil rajatud Muhu Katariina kirik. Seal tegutseb Muhu Katariina kogudus.

Muhu kirikumõisa hooneid märgiti esimest korda kaardile juba 17. sajandil. Tänapäevani säilinud pastoraadi peahoone rajati pastor Gottlieb Alexander von Schmidti ajal 1832. aastal.

Liiva külas tegutsevad põhikool, raamatukogu ja lasteaed.


Muhu Põhikool Liiva külas.JPG|Muhu Põhikool
Liiva bussipeatus.JPG|Bussipeatus
Liiva kalakohvik.JPG|Kalakohvik
Muhu pastoraadi peahoone*.JPG|Muhu pastoraadi peahoone
Liiva, Muhu spordihall.JPG|Spordihall


## Viited
Iisaku

**Iisaku** on alevik Ida-Viru maakonnas, Alutaguse valla keskus.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik samanimelise valla halduskeskus.

Elanike arv oli 847 (2009). 1. jaanuaril 2006 oli elanikke 905.

Iisakus tegutseb Iisaku Gümnaasium.

Iisakus on Alutaguse metskonna keskus.

Iisakus on sündinud Eesti Vabariigi kaitseminister Hanno Pevkur.

## Vaatamisväärsusi
*Iisaku kirik (ehitati 1894. aastal) 
*Iisaku mõis (rajati 19. sajandi alguses)
*Iisaku Muuseum
*Iisaku park
*Iisaku seltsimaja (kultuurimälestis)


Iisaku talvel.JPG|Talvine vaade Iisakule Jõhvi–Tartu maanteelt
Iisaku kirik 09.JPG|Iisaku kirik
Iisaku kalmistu 07.JPG|Mälestusmärk Iisaku kalmistul


## Viited

## Välislingid
LTSP

**LTSP** (**Linux Terminal Server Project**) on lisaprogramm Linuxile, mille abil saab  serveri külge ühendada hulga vähese jõudlusega terminale. Programmid töötavad enamasti serveris. Hiir ja klaviatuur on terminali küljes ja klahvivajutused edastatakse serverisse. Tulemus ekraanipildi kujul tagastatakse serverilt terminali ekraanile. LTSP on saadaval pakettidena, mida saab paigaldada kõikidele Linuxi süsteemile. LTSP on sisse ehitatud sellistesse Linuxi distributsioonidesse, nagu K12LTSP ja SkoleLinux.

## Välislingid
* LTSP projekti koduleht (*inglise keeles*)
Tallinna vapp

**Tallinna vapp** on Harju maakonnas asuva Eesti linna Tallinna vapp.

## Täisvapp
Tallinna täisvapi kilp on kuldne ning sellel on kolm sinist kuldsete kroonidega sammuvat otsavaatavat (*[[passant guardant]]*) lõvi (leopardi). Kiiver on hõbedane, suletud varbsilmikuga ja punase voodriga. Kaelakaitsel on kuldne kett punase juveeliga. Kiivriehiseks on kuldsest punaste juveelidega kiivrikroonist tõusev punases rüüs rinnal ristatud kätega kuldse krooniga naisekuju. Naise nägu ja käed on heleda ihu värvi, juuksed on kuldsed. Hõlst on pealt sinine, seest kuldne.

## Suur vapp
Tallinna suureks vapiks nimetatakse täisvapi vapikilpi ilma muude heraldiliste atribuutideta. Kuldsel vapikilbil on kolm sinist sammuvat, otsavaatavat (*passant guardant*) kuldse krooniga lõvi (leopardi).

Vapil olevad lõvid on Eesti sümbolitest vanimad. Neid on kasutatud juba alates 13. sajandist. Kolme sinise sammuva lõviga (leopardiga) kuldne vapikilp põhineb Taani vapil, mille kasutamise õiguse andsid, traditsiooni järgi, siinse maa isandateks saanud Taani kuningad Tallinna linnale ja Harju-Viru rüütelkonnale.

## Väike vapp

Tallinna väikesel vapil on hõbedane rist punasel väljal.

Tallinna väike vapp on ühtlasi Harjumaa vapiks, ulatub Taani aega ning kujutab nn Dannebrogi risti.

Dannebrogi kujundus on omakorda seotud Jeruusalemma, Rhodose ja Malta Püha Johannese Suveräänse Sõjalise Hospitaliitide Ordu ehk Malta ordu lipu ja vapiga.

## Vaata ka
*Tallinna lipp
*Harju maakond
## Viited

## Välislingid
*Tallinn sümboolika linna kodulehel, mille kasutamiskord on määratud Tallinna põhimääruse §9 ja §10. (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
**Tallinna täisvapp (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
**Tallinna lipp (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
**Tallinna suur vapp (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
**Tallinna väike vapp (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
*Tallinna sümboolika (suur vapp), riigikantselei veebi arhiivikoopia (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
*Tallinna sümboolika (väike vapp), riigikantselei veebi arhiivikoopia (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
*Taani lõvide salapärane tee Eesti vapile (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
Tallinna lipp

**Tallinna lipp** on Harju maakonnas asuva Eesti linna Tallinna lipp.

## Lipu kirjeldus
Tallinna lipp  koosneb kolmest sinisest ja kolmest valgest ühelaiusest ribast, asetatuna vaheldumisi, ülal sinine, all valge. Linnalipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1 ja normaalsuurus 1600×800&nbsp;mm.

## Ajalugu
*Entsüklopeedia Tallinn* andmetel on lipp on kujunenud eeskätt laevadel kasutatud Tallinna nn vapilipust (kollasel kangal kolm sinist vapilõvi) ning meretuules valkjaks pleekinud lipukangas kinnistus aja möödudes valgena ja lõvid lihtsustusid sinisteks triipudeks. 

## Vaata ka
*Tallinna vapp
*Harju maakond

## Välislingid
*Tallinn sümboolika linna kodulehel, mille kasutamiskord on määratud Tallinna põhimääruse §9 ja §10. (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
**Tallinna täisvapp (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
**Tallinna lipp (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
**Tallinna suur vapp (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
**Tallinna väike vapp (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
*Tallinna sümboolika (suur vapp), riigikantselei veebi arhiivikoopia (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
*Tallinna sümboolika (väike vapp), riigikantselei veebi arhiivikoopia (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
K12LTSP

**K12LTSP** on terminaliserverina töötav Linuxi distributsioon, mida levitatakse GNU Üldise Avaliku Litsentsi all. Distributsiooni aluseks on RedHat Fedora Linuxi ja LTSP terminaliserveri programmijupid.

K12LTSP on lihtsalt installitav ja konfigureeritav. Kui K12LTSP on paigaldatud, suudavad terminalid käivituda serverarvutist ilma, et neil oleks enda disketiseadet või kõvaketast. Kõik programmid töötavad terminaliserveris, töökohtadel on kasutusel nn kõhnad kliendid – arvutid, millel pole ei tarkvara ega kõvakettaid. 

Kõhnad töökohad sobivad hästi koolidele, sest neid on lihtne paigaldada ja need nõuavad vähe hooldust. Eestis on K12LTSP olnud 2006. aastal kasutusel näiteks Viljandi Maagümnaasiumi õpetajate arvutites, Valuoja Põhikoolis peaaegu kõigis arvutites ja ka Sakala Teed OÜ kõigis arvutites.

## Välislingid
*K12LTSP projekti koduleht
Maardu vapp

**Maardu vapp** on Harju maakonnas asuva Eesti linna Maardu vapp.

Vapp on kinnitatud 2. detsembril 1991.

## Vapi kirjeldus
Kilbi sinisel põhjal on kujutatud hõbedane kirka, mille teine ots on kujutatud ankruna. Kirka lühendatud varreosa toetub hõbedasele merelainele. Kahte hõbedast lainetriipu eraldab sinine laine. Teise hõbedase laine keskosa puutub kokku ankru ülemise osaga.

Vapi värvid on sinine (PANTONE 285c) ja hõbehall (PANTONE 538c).

## Vaata ka
*Maardu lipp

## Välislingid
*Maardu sümboolika linna kodulehel
Maardu lipp

**Maardu lipp** on Harju maakonnas asuva Eesti linna Maardu lipp.

Lipp on kinnitatud 2. detsembril 1991.

## Lipu kirjeldus
Lipp koosneb kolmest horisontaalsest laiust: ülemine ja alumine kitsam vööt on sinised ja keskmine laiem valge. Valge vöödi laius on 3/7 lipu laiusest ja kummagi sinise vöödi laius 2/7 lipu laiusest. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11. Lipu normaalsuurus on 100×157 cm.

## Vaata ka
*Maardu vapp

## Välislingid
*Maardu sümboolika linna kodulehel
Keila vapp

**Keila vapp** on Harju maakonnas asuva Eesti linna Keila vapp.

Keila vapp on kinnitatud ja kasutusele võetud pärast Keilale linnaõiguste andmist 1938. aastal, kuid Nõukogude korra ajal vapi kasutamine katkes. Rukkilille kujutist hakati mitteametlikult linna sümbolina kasutama alates 1973. aastast, kuid ametlikult kinnitati see uuesti linna vapiks 24. juulil 1992.

## Vapi kirjeldus
Keila vapiks on alt kumera servaga kuldne vapikilp, mille keskel asetseb sinine rukkililleõis.

## Vaata ka
*Keila lipp

## Välislingid
*Keila sümboolika Riigikantselei lehel
Keila lipp

**Keila lipp** on Harju maakonnas asuva Eesti linna Keila lipp.

Keila lipp võeti kasutusele pärast Keilale linnaõiguse andmist 1938. aastal, kuid Nõukogude korra ajal lipu kasutamine katkes. Peale Eesti taasiseseisvumist võeti lipp  24. juulil 1992 uuesti kasutusele.

## Lipu kirjeldus
Keila linna lipp koosneb kahest sinisest ja ühest valgest laiust, kusjuures valge laid asetseb horisontaalselt siniste laidude vahel. Siniste laidude laius on 3/7 ja valge laiu laius 1/7 linnalipu laiusest. Linnalipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 1050×1650&nbsp;mm.

## Vaata ka
*Keila vapp

## Välislingid
*Keila sümboolika linna kodulehel
*Keila sümboolika Riigikantselei lehel
Keila valla vapp

**Keila valla vapp** oli Harju maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Keila valla vapp.

Vapp kinnitati 11. aprillil 1997.

## Vapi kirjeldus
Keila valla vapiks oli sinisel kilbil hõbedane, kuldse ruudukujulise südamikuga pügalrist ja hõbedane langetatud palk.

## Põhjendus

Vapi põhimotiivid tulenesid valla asukohast ja tema looduse omapärast: sinine meenutas, et vald piirnes merega, hõbedane palk sümboliseeris siinset halli paepinda.  
Pügalrist on Eesti ja teiste Põhjala rahvaste muistne sümbol; ristina aga kristliku maailma kõige tähtsam kujund; kuldne südamik on vaimsuse ja jõukuse võrdkuju.

## Vaata ka
*Keila valla lipp

## Välislingid
*Keila valla sümboolika valla kodulehel
*Keila valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Haabersti linnaosa

**Haabersti linnaosa** on Tallinna halduslik linnaosa, mis piirneb Põhja-Tallinna, Kristiine, Mustamäe ja Nõmme linnaosaga ning Harku ja Saue vallaga.

Linnaosas asuvad järgmised asumid: Astangu, Haabersti, Kakumäe, Mustjõe, Mäeküla, Pikaliiva, Rocca al Mare, Tiskre, Veskimetsa, Vismeistri, Väike-Õismäe ja Õismäe.

Haabersti linnaosas asuvad Eesti Vabaõhumuuseum, Tallinna Loomaaed, Unibet Arena, Rocca al Mare kaubanduskeskus ja Škoda Jäähall.

Haaberstis asuvad Harku järv ja Tiskre oja.

## Rahvastik
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Haabersti linnaosas 41 694 elanikku, neist eestlasi 21 915 (52,56%).

1. jaanuaril 2016 oli Haabersti linnaosas registreeritud 44 178 alalist elanikku. Neist oli eestlasi 49,0%, venelasi 41,7%, ukrainlasi 3,9%, valgevenelasi 2,0%, soomlasi 0,6%, juute 0,4%, tatarlasi 0,3% ja muudest rahvustest inimesi 2,0%.  

## Ajalugu
Haabersti nime märgiti esimest korda 1557. aastal seoses Tonnies Haberes´iga, kes elas Lahepea külas. Lahepea küla asus Kopli lahe lõunakaldal Mustjõe ja praeguse Haabersti asumi kandis.

Haabersti nimi on valitud linnaosale sellepärast, et keskajast alates on see ala kuulunud Haabersti linnamõisale. Ajalooline Haabersti kuulus linnasarasesse juba 1265. Linnamõis (saksa keeles *Habers Hof* ´kaeramõis´) asutati sinna tõenäoliselt 16. sajandi lõpul. 1725 kuulusid Haabersti linnamõisale Vismeistri (*Fischmeister*), Kadaka (*Kaddak*), Kakumäe (*Kacomeggi*), Õismäe (*Eysmegg*i) ja Mustjõe (*Schwarzbach*) suvemõis. 1856.a. talurahvaseaduse järgi arvati kogu praeguse Haabersti linnaosa ala Harjumaa koosseisu, v.a. Vikimõis (*Ficks Höfchen*), Liberty, Rocca al Mare, Õismäe, *Cordon Haus*'i (Kakumäe tipus), *Höfchen des Herrn von Lampe* ja Lucca suvemõis. 1875 hakati Haabersti maid müüma taludeks.

## Galerii

## Sümboolika
Haabersti linnaosa vapil on rohelisel kilbil hõbedane ring ja hõbedane laineline päis (näha on kolm rohelist laineharja). Roheline põhivärvus viitab Haabersti linnaosa rohkele rohelusele ja tema põllumajanduslikule taustale. Hõbedane on valguse ja vaimsuse tähis. Ring on tasakaalu, harmoonia ja kaitse sümbol ning märgib ühtlasi Haabersti linnaosa peamist, Väike-Õismäe asustuskeskust. Laineline kilbijaotus osutab Tiskre ojale, Harku järvele ja merele. Kolm rohelist laineharja tähistavad linnaosa kolme kaunist paika (Kakumäe, Õismäe, Veskimetsa). Haabersti linnaosa lipu rohelisel kangal on valge ring ja valge laineline vardapoolne külg. Vapi ja lipu kavandas 1997 Priit Herodes.

## Vaata ka
*Haabersti elutöö preemia
*Tallinna Haabersti Linnaosa Valitsus
*Haabersti hõberemmelgas

## Viited

## Välislingid

*Haabersti Linnaosa valitsuse koduleht
Kesklinna linnaosa

**Kesklinna linnaosa** on Tallinna halduslik linnaosa.

Seisuga 1. jaanuar 2018 oli linnaosas registreeritud 63 559 alalist elanikku. Kesklinna vanem alates 19. augustist 2025 on Ahti Kallikorm.

## Haldusala
Kesklinna linnaosas on järgmised asumid: Aegna, Juhkentali, Kadriorg, Kassisaba, Keldrimäe, Kitseküla, Kompassi, Luite, Maakri, Mõigu, Raua, Sadama, Sibulaküla, Südalinn, Tatari, Torupilli, Tõnismäe, Uus Maailm, Vanalinn, Veerenni ja Ülemistejärve.

Kesklinna haldusalasse kuulub ka Aegna saar.

Linnaosa pindala on 30,6&nbsp;km2, millest 9,75&nbsp;km2 moodustab Ülemiste järv ja 2,9&nbsp;km2 Aegna saar.

;Rahvastik 

Rahvastikuregistri andmetel oli 2011. aasta 2. jaanuari seisuga Kesklinna linnaosa elanikest rahvuselt eestlasi 71,7%, venelasi 21,6%, ukrainlasi 1,7%, valgevenelasi 0,8%, soomlasi 0,9%, juute 0,7%, 0,2% tatarlasi ja teisi 2,4%.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kesklinna linnaosas 46 494 elanikku, neist eestlasi 34 956 (75,18%).

## Ajalugu
Tallinna kesklinna teadlik kujundamine algas Vene tsaariajal 19. sajandil. Kivisilla eeslinn oli siis kõige tähtsam ala, paiknedes Härjapea jõe keskjooksul; Maakri tänav oli paralleelne Härjapea jõega. 1857. aastast pärast Tallinna väljaarvamist Venemaa kindluste nimekirjast võis Tallinnas hakata ehitama kivimaju. Praegune Tallinna keskosa hakkas välja kujunema 20. sajandi alguses. Kuna Tallinna linnaelanike arv oli üle 100 000, oli linna üldplaani valmistamine vastavalt Venemaa keisririigi seadusandlusele kohustuslik.

1910. aastal korraldati ümber kesklinna peaväljak Peetri plats, 1912–1913 toimus linna üldplaani kavandite rahvusvaheline võistlus.

1927. aastal suleti seni avatud Härjapea jõgi tunnelisse ja 1936. aastal võeti vastu Tallinnas ehitusmäärus, mis kohustas koostama südalinna tänavate ruumilise mõju projekte (Estonia puiesteel, Sakala, Kaupmehe, Liivalaia, Pronksi, Imanta, Tatari ja Kentmanni tänaval).

Pärast taasiseseisvumist on Tallinna kesklinna kerkinud hulgaliselt kõrghooneid: 30-korruseline hoone aadressiga Maakri 19; 30-korruselised kaksiktornid Tornimäe 3 ja Tornimäe 7; 30-korruseline Rävala puiestee 3; 22-korruseline City Plaza; Maakri Maja, Maakri 36.
## Galerii

## Vaata ka
*Tallinna Kesklinna Valitsus
*Tallinna kõrghoonestik

## Viited

## Välislingid

* Tallinna Kesklinnast Tallinna kodulehel
Marika Roomere

**Marika Roomere** (sündinud 16. jaanuaril 1966) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja.

Aastatel 1995–2004 töötas ta BNS-is algul reporterina, seejärel rahandusuudiste toimetajana, majandusuudiste reporterina ja majandusuudiste toimetajana, alates 2001. aastast majandustoimetuse juhatajana. 

Aastatel 2004–2006 tegutses Roomere suhtekorralduse alal OÜs APriori, mille klientide hulgas olid näiteks Oleg Ossinovskile kuuluvad firmad ja mitu omavalitsusüksust, sealhulgas Võru linn.  

Augustist 2006 naasis ta meediasse ja oli TV3 "Seitsmeste uudiste" päevatoimetaja. Sama aasta novembrist töötas Eesti Ekspressis majandusuudiste toimetajana.

2007. aasta sügisest oli Marika Roomere Oliver Kruuda uuele ettevõttele Kalev Meedia kuuluva ajakirja Ärielu tegevtoimetaja. Ettevõte ja selle omanik pankrotistusid veebruaris 2008.  

Sellest ajast saadik on Marika Roomere tegutsenud vabakutselise ajakirjaniku ja raamatutoimetajana, peamiselt aimekirjanduse vallas, aga on toimetanud ka mõne autori ilukirjandust.  

Alates 2022. aasta veebruarist on ta vabatahtlik Ukraina sõjapõgenike aitaja, samuti on ta vabatahtlikuna aidanud keelesõbra programmi raames integreerida Eesti ühiskonda siinseid venelasi.    

## Viited
Jack Kilby

**Jack St. Clair Kilby** (8. november 1923 Jefferson City – 20. juuni 2005 Dallas) oli USA elektroonikainsener, kes leiutas 1958. aastal mikroskeemi. Umbes kuus kuud hiljem tegi sama leiutise Robert Noyce.

1990. aastal pälvis ta medali National Medal of Technology and Innovation ja 2000. aastal Nobeli füüsikaauhinna.

## Välislingid
* Jack Kilby Nobeli auhinna lehel
Kadarpiku

**Kadarpiku** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.

See piirneb kirdes Koela külaga, kagus Taebla aleviku ja Kirimäe külaga, edelas Haapsalu linna Tammiku ja Laheva külaga ning loodes Saunja külaga.

Kadarpiku külas asub Ants Laikmaa majamuuseum.

## Vaata ka
*Taebla tarandkalme
*Alba järv

## Viited
Parila

**Parila** on mitme Eesti küla nimi.
* **[[Parila (Anija)]]** asub Harjumaal Anija vallas.
* **[[Parila (Saaremaa)]]** asub Saaremaal Saaremaa vallas.
* **[[Parila (Haapsalu)]]** asub Läänemaal Haapsalu linnas.
Pajusti

**Pajusti** on alevik Lääne-Viru maakonnas, Vinni valla keskus. 

Vinni vallamaja ees on mälestusmärgina aurumasin. Mälestusmärk on püstitatud August Lepasaare auks. 

Vinni-Pajusti tammik on vanim ja suurim tammik Eestis, mis ühendab-eraldab kaht alevikku Vinnit ja Pajustit. 

Tammiku Pajusti-poolses osas asub Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammik (avatud 2014. aastal kirjandusauhinna 50. aastapäevaks).

## Kultuuri- ja haridusasutused
* Pajusti Klubi (Tartu mnt 11). Klubi ees asub Eduard Vilde monument (avatud 1965. aastal, skulptor August Vomm, arhitekt Ilmar Bork).
* Pajusti lasteaed Tõrutõnn (Tartu mnt 9).
* Pajusti külakool (valmis 1842). Kool lõpetas tegevuse, kui 1988. aastal oli valminud Vinni-Pajusti Gümnaasium. 2020. aastatel on maja eravalduses.
* Vinni-Pajusti Raamatukogu (Sõpruse 1a).

## Nimi
Pajusti nimi on tulnud sõnast "pajune" ehk puunimetusest "paju" või mitmusevormist sõnast pajus ('pajuvõsa'). Algne -ste sõnalõpp on asendatud -sti sõnalõpuga. 

## Ajalugu
Pajusti küla on esmamainitud 1405. aastal. Küla lõunaserval asus muinaskalmistu. Pajustis on pritsikuur, mis ehitati 1920. aastate lõpus. 1941. aastal, kui Saksa väeüksused Vinni lahingus venelased minema lõid, läks külarahvas samal õhtul pritsimajja tantsima. Nüüdisajal seisab hoone tühjalt. 

## Vinni-Pajusti külakool
Vinni ja Pajusti piirkonna kooli alguseks loetakse 1786. aastat, kui major Rennenkampff sai Vinni mõisa omanikuks. Tema abikaasa rajas ümbruskonna 8–10- aastastele lastele kooli. Teine koolimaja asutati 1842. aastal. Pajusti külakool ehitati 1874. aastal. 1880. aastatel liideti Vinni kool Pajusti kooliga, ühinenud kooli hakati nimetama Vinni-Pajusti külakooliks. 1884. aastal ehitati uus koolimaja, mida on hiljem korduvalt ümber ehitatud. 1932. aastal sai koolijuhiks Arnold Moosaar, kes võttis enda kanda ka orkestri ja laulukoori juhi kohustused.

Õppetegevus toimus vanas koolimajas 1988. aastani, mil valmis uus koolimaja, kus alustas tegevust Vinni-Pajusti Gümnaasium. Alates 2014. aastast on kooli direktor Henry Kallaste.

## Vaata ka
* Vinni alev

## Viited

## Välislingid
* Foto aurumasinast vallamaja ees
Vinni

**Vinni** on alevik Lääne-Viru maakonnas, Vinni vallas.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli alevikus 1054 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli seal 927 elanikku. Neist 806 (86,9%) olid eestlased.

## Ajalugu
1708. aastal toimus Vinni lahing, mis oli viimane Eesti pinnal võideldud välilahing Põhjasõja ajal. 1940. aastal asutati Vinni sovhoos (hilisem Vinni näidissovhoostehnikum) mis tegutses Vinni mõisa hoonetes 1941. aastani, mil tegevus ajutiselt katkes. Sovhoosi tegevus algas uuesti 1945. aastal ja katkes lõplikult 1990. aastal.

## Tänapäev
Vinnis tegutseb Vinni-Pajusti Gümnaasium aadressil Tammiku 9. Alevikus asub ka Vinni Lasteaed "Tõruke". Samuti tegutseb Vinnis aadressil Sõpruse 16 Vinni Spordikompleks. Vinnis asub kettagolfi park, mis osaliselt läbib Pajustit.

Vinni alevikus (aadressil Sõpruse 1) asus aastatel 1990–1995 Vinni vallamaja. Vinni Vallavalitsuse naaberalevikku Pajustisse (Tartu mnt 2) kolimise järel anti vabanenud ruumid Vinni-Pajusti raamatukogu kasutusse.

## Loodus
Vinni alevikku eraldab naaberalevikust Pajustist Vinni-Pajusti tammik. Vinni-Pajusti tammik on Eesti vanim ja ka pindalalt suurim tammik. Vinni-Pajusti maastikukaitsealal kulgevad tammiku käimis-, jooksu- ja suusarajad.

## Vaata ka
*Vinni tammiku kaitseala
*Vinni-Pajusti staadion
*Vinni mõis
*Pajusti alevik

## Viited
Rõuma

**Rõuma** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Rõuma küla paikneb Risti alevikust lõunas, Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee ääres.

Külas on Rõuma bussipeatus. 

Rõuma asulakoht on kaitstav muinsusmälestis. Küla edelaosa jääb Marimetsa looduskaitsealale, keskosa aga Marimetsa-Õmma hoiualale. 

## Ajalugu
Algselt kuulus Piirsalu valda Kullamaa kihelkonnas. XVI sajandil on küla esmamainitud nimedega *Rhoudenphæe, Roudenphe*, aastal 1601 kasutati nime *Ruemeck*.
 
18. sajandi kaartidel on märgitud *Reopae* mõis, mis oli hiljem Kalju mõisa ja Koluvere mõisa karjamõis.

Risti alevik ja raudtee jagasid küla kaheks: Rõuma I põhja pool, Rõuma II lõuna pool raudteed. Need ühendati ühtseks külaks 1977. aastal. Rõuma I ehk Ristist põhja pool oleva külaosa on mainitud 1689. aastal nimega *Hartz*, 1798. aastal *Harze*, 1844. aastal *Haatsi* ja 1871. aastal *Aartsi*.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Risti valda.

## Küla nimi

Küla nimi võib pärineda loodusnimest (Rõuma on paikkonnas ka nõmmenimi), talupoja lisanimest või talunimest. 1726. aastal elasid Koluvere piiskopilinnusele kuulunud külas nimega *Hartz* talupojad Reoma Tönnis ja Reoma Jürri ning eraldi Reoma Rein. Lauri Kettunen on tuvastanud nime ka kujul *Reoba* ja pidas seetõttu järelosist -ma hiliseks. Andrus Saareste on nimega samastanud Kullamaa vakuraamatus esineva nimekuju *Roudenphe*, mille aluseks oletab Kettunen mitmuse omastavat **Revoden-*. Ta esitas teooria, mille kohaselt oli algne nimekuju *Revonpää*, mida võrdleb kohanimedega Reomäe ja Reosilla. Kui aga lähtuda esimesest kirjapanekust XVI sajandil *Rhoudenphæe, Roudenphe* ja eeldusest, et esisilbis oligi algselt õ, võiks nime seostada kohanimega Rõude, mille lähtekohaks on pakutud sõna *rõud : rõua*, mis tähendas külmunud maad. Rõuma I ehk Ristist põhja pool asuva külaosa vana nimi võib tuleneda eesti keelest.

## Vaata ka
*Rõuma kraav

## Viited
Arad

**Arad** on linn Rumeenias, Aradi maakonna keskus. Asub Mureși jõe ääres ajaloolises Krisaania piirkonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aradi elanikest rumeenlasi 85,19%, ungarlasi 10,06%, mustlasi 1,71%, sakslasi 0,84% ja teistest rahvustest inimesi 1,22%.

## Viited

## Välislingid

*Aradi ametlik koduleht *(rumeenia, inglise)*
Roela

**Roela** on alevik Lääne-Virumaal Vinni vallas. 

18. sajandi kaartidel nimega *Roila,* hiljem on kasutatud ka nime *Viru-Roela*). 

Roelas elab umbes 608 elaniku (2000. aasta andmetel). Aleviku põhjaservas saab oosi jalamilt alguse Kunda jõgi.

## Ajalugu
Kõige varasem märk kihelkonna asutusest võib olla Roela linnamägi, mis viitab kihelkonna ajaloole umbes 6.-7. sajandil. Roela piirkonnas asuvate külade kohta on esimesed kirjalikud andmed 1241. aastast Taani hindamisraamatus. Roela rajati mõis “Roilse” ja “Vettaerokae”, mis kuulusid Henric de Vspessile ning 1453. aastal ehitati valmis Roela mõisahoone.  Algselt mainiti mõisahoonet Rogelli nime all. Alates 1840. aastast on Roelaga seotud meresõitja ja maadeavastaja admiral Ferdinand von Wrangell. Ferdinand von Wrangell läks viitseadmiralina erru ning kolis Virumaale Roela mõisa, mille ta oli varem oma perele ostnud. Roela parun Ferdinand von Wrangell hukkus 1911. aastal 48-aasta vanuselt ning 1960. aastatel paigaldati tema auks Roela mõisa ette mälestusmärk (ankur ja nimetahvel).

1914. aastal alanud Esimeses maailmasõjas hukkusid mitmed Roela mehed ning kolm aastat hiljem võeti Roela mõis üle punaste poolt. Teise maailmasõja ajal 31. juulil 1941 toimunud Roela lahingus põles mõisa peahoone maha.Roelas asus Roela sovhoosi keskus. 

## Tänapäev
Roelas asuvad Ferdinand von Wrangelli nimeline Roela kool, Roela rahvaraamatukogu, noortemaja, põllutööriistade muuseum, Roela rahvamaja, apteek ja Roela mõis. Roelas asub Eesti ainuke käbikuivati-muuseum, mis renoveeriti ja avati 2008. aastal muuseumina.

Roelas lõpeb Mõdriku-Roela oos ja sinna ulatub oosi kaitseks moodustatud Mõdriku-Roela maastikukaitseala. Roelas on oosil selgesti eristatav Roela linnamägi ja säilinud Saksa sõjaväe kaevatud peidukohad.

## Viited
Metsaküla

**Metsaküla** on mitme Eesti küla nimi.
* **[[Metsaküla (Mulgi)|Metsaküla]]** asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas.
* **[[Metsaküla (Mustvee)|Metsaküla]]** asub Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
* **[[Metsaküla (Hiiumaa)|Metsaküla]]** asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas.
* **[[Metsaküla (Saaremaa)|Metsaküla]]** asub Saare maakonnas Saaremaa vallas (kuni 2017. aastani Pihtla vallas).
* **[[Metsaküla (Haapsalu)|Metsaküla]]** asub Lääne maakonnas Haapsalu linnas.
* **[[Metsaküla (Häädemeeste)|Metsaküla]]** asub Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
* **[[Metsaküla (Türi)|Metsaküla]]** asub Järva maakonnas Türi vallas.
* **[[Metsaküla (Põhja-Pärnumaa)|Metsaküla]]** asub Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.

* **[[Metsaküla (Jõgeva)|Metsaküla]]** on endine küla Jõgeva maakonnas, praeguse Jõgeva valla territooriumil.
* **[[Metsaküla (Simuna)|Metsaküla]]** on endine küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Simuna ja Käru vahel.

* **Metsaküla** oli Saaremaa vallas (kuni 2017. aastani Kihelkonna vallas) asuva Kõruse-Metsaküla küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.
* **Metsaküla** oli Saaremaa vallas (kuni 2017. aastani Lääne-Saare vallas) asuva Lussu küla nimi enne 2017. aasta omavalitsuste haldusreformi.
Hellamaa

**Hellamaa** on mitme Eesti küla nimi:

***[[Hellamaa (Muhu)|Hellamaa]]** on küla Saare maakonnas Muhu vallas
***[[Hellamaa (Hiiumaa)|Hellamaa]]** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas

## Vaata ka
*Hellamaa kivi
*Hellamaa laht
*Hellamaa mõis
*Hellamaa rahu
*Hellamaa vald
Metsaääre

**Metsaääre** nime kannab mitu küla Eestis:

* **[[Metsaääre (Saarde)|Metsaääre]]**, küla Saarde vallas Pärnu maakonnas
* **[[Metsaääre (Kehtna)|Metsaääre]]**, küla Kehtna vallas Rapla maakonnas
* **[[Metsaääre (Märjamaa)|Metsaääre]]**, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas
* **[[Metsaääre (Saaremaa)|Metsaääre]]**, küla Saaremaa vallas Saare maakonnas
Aru (täpsustus)

"**Aru**" on eestikeelne üldnimi ja mitme koha nimi. 

***[[Aru]]** ehk **intellekt** on võime saada aru mõistetest ja teha otsustusi.
***Aru** ehk **[[aruniit]]** ehk **[[arurohumaa]]** on kuiv rohumaa. 

***[[Aru (Kuusalu)|Aru]]** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.
***[[Aru (Saaremaa)|Aru]]** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
***[[Aru (paikkond)|Aru]]** on paikkond (varem küla) Järva maakonnas Järva vallas.
***[[Aru vald (Nõo kihelkond)|Aru]]** on endine vald Nõo kihelkonnas Tartumaal  (praeguses Elva vallas), kus asusid Aru kool ja Aru mõis.
***[[Aru vald (Karja kihelkond)|Aru vald]]** on endine vald Karja kihelkonnas Saaremaal
***[[Aru mõis]]** on mitme mõisa nimi.
***[[Aru (ajakiri)|Aru]]** on ajakiri, mis ilmus 1917–1918 Tartus
***[[Aru (perekonnanimi)|Aru]]** on Eesti perekonnanimi
***[[Aru saared]]**, saarestik Indoneesias.

## Vaata ka
***[[Aruaru]]**, küla Harju maakonnas, Jõelähtme vallas
*'''Aruküla (mitme küla nimi)
Kirikuküla (täpsustus)

**[[Kirikuküla]]** on kiriku juurde kujunenud või kirikumõisa maadel asuv küla.

**Kirikuküla** või **Kiriku** nime kannab või on kandnud mitu küla Eestis:
* **[[Kirikuküla (Lääneranna)|Kirikuküla]]**, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
* **[[Kirikuküla (Tõrva)|Kirikuküla]]**, küla Valga maakonnas Tõrva vallas
* **[[Kirikuküla (Antsla)|Kirikuküla]]**, küla Võru maakonnas Antsla vallas
***[[Kirikuküla (Vinni)|Kirikuküla]]** oli Viru-Jaagupi kihelkonnas
***[[Kirikuküla (Jõgeva)|Kirikuküla]]** oli Laiuse kihelkonnas
*
Linnuse

**Linnuse** on mitme küla nimi eestis:

* **[[Linnuse (Viru-Nigula)|Linnuse]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas
* **[[Linnuse (Lääneranna)|Linnuse]]**, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
* **[[Linnuse (Saaremaa)|Linnuse]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Linnuse (Muhu)|Linnuse]]**, küla Saare maakonnas Muhu vallas

**[[Linnuse (perekonnanimi)|Linnuse]]** on ka perekonnanimi.

### Vaata ka
*Arakumäe küla on olnud Linnuse küla
*Irboska küla Venemaal on ajaloos olnud Linnuse alevik
*Irboska vald on ajaloos olnud Linnuse vald
*Irboska kogukond Venemaal on ajaloos olnud Linnuse kogukond
*Goralištše järv Venemaal on ajaloos olnud Linnuse järv
Viru-Nigula

**Viru-Nigula** on alevik Lääne-Viru maakonnas, Viru-Nigula valla keskus. 

Viru-Nigulas asuvad kultuurimälestiste riiklikusse registrisse kantud Viru-Nigula kirik ja Maarja kabel.

Aadressil Maarja 2 asub kahekorruseline paekivist endine Viru-Nigula kihelkonnakooli hoone.


Viru-Nigula kirik, 21. juuli 2011.jpg|Viru-Nigula kirik (suvi 2011)
Maarja kabeli varemed Viru-Nigulas, 21. juuli 2011.jpg|Maarja kabeli varemed (suvi 2011)


## Vaata ka
* Viru-Nigula Koduloomuuseum
* Viru Instituut

## Viited

## Välislingid
*Andres Pulver, "Värvikirev Viru-Nigula rahvamaja avas uksed", Virumaa Teataja 28. veebruar 2009
* "Viru-Nigulas tulid välja varauusaegsed inimluud ja viikingiaegne asula" ERR, 29. september 2023
Lapimaa

**Lapimaa** (ka *Saamimaa*) on saamide asuala praeguses Põhja-Norras, Põhja-Rootsis, Põhja-Soomes ja Koola poolsaarel.

Ajalooline Lapimaa on jagatud Norra (Finnmark), Rootsi (Norrbotteni lään, Soome (Lapi maakond, Lapimaa lään) ja Venemaa Föderatsiooni (Murmanski oblast) territooriumite vahel.

Kitsamalt võib Lapimaa tähendada Soome Lapi maakonda või Lapimaa lääni või Rootsi Lapimaa Lapimaa maakonda.

## Linnu ja valdu
*Rovaniemi
*Tornio
*Utsjoki
*Kiruna
*Tromsø
*Guovdageaidnu vald
*Kárášjohka

## Vaata ka
*Lapi sõda
*Põhjala
*Põhjala (mütoloogia)
*Troms
Galați

**Galați** on linn Rumeenias, Galați maakonna keskus. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas.

Linna on kirjalikult esmamainitud 1445. aastal.

Elanike arvult on linn Rumeenias suuruselt seitsmes.

Galați sadam on suurim sadam Doonau jõel ja suuruselt teine sadam Rumeenias.

## Vaata ka
* FC Oțelul Galați

## Viited

## Välislingid

* Galați koduleht
* Vanad pildid Galați'st
* Putin marks anniversary of annexation of Ukrainian regions as drones attack overnight. AP News, 30. september 2023
Jõgisoo

**Jõgisoo** (vanemates allikates ka **Jõgisuu**) on mitme küla nimi Eestis:
* **[[Jõgisoo (Saue)|Jõgisoo]]** asub Harju maakonnas Saue vallas
* **[[Jõgisoo (Ambla)|Jõgisoo]]** asub Järva maakonnas Järva vallas
* **[[Jõgisoo (Lääne-Nigula)|Jõgisoo]]** asub Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas

## Vaata ka
*Jõgisoo mõis
Are

**Are** on alevik Pärnu maakonnas Tori vallas. 

Aastatel 1945–1992 oli Arel Are külanõukogu keskus. 

Are sai alevikuks 1978. aastal.

Arel asus ka Pärivere sovhoosi keskus.

Aastatel 1992–2017 oli alevik Are valla halduskeskus, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb alevik Tori valla territooriumile.

Arel on alpakafarm.

## Pildigalerii

Vikerkaar Are külas.jpg|Vikerkaar Are külas
Mälestuskivi Are kultuurikeskuse ees.jpg|Mälestuskivi Are kultuurikeskuse ees


## Viited
Are (täpsustus)

***[[Are vald]]** oli vald Pärnumaal
***[[Are]]** on alevik Pärnumaal Tori vallas
***[[Are küla|Are]]** on küla Saaremaal Saaremaa vallas

***[[Are jõgi]]**, jõgi Pärnu maakonnas
***[[Are paisjärv]]**, paisjärv Pärnu maakonnas Tori vallas Pärivere külas
*'''Åre''', asula Rootsis 
*'''Åre vald''', vald Rootsis Jämtlandi läänis
***[[Are (perekonnanimi)|Are]]**, perekonnanimi 

***[[Are (eesnimi)|Are]]**, eesnimi

*ARE, endine elektrotehnikatehas Tallinnas
Puna-Vene

**Puna-Vene** (ukraina keeles Червона Русь *Tšervona Rus*, poola keeles *Ruś Czerwona*, ladina keeles *Ruthenia Rubra*) on Lääne-Ukraina, eriti Ida-Galiitsia ajalooline nimi. 

## Vaata ka

*Must-Vene
*Valge-Vene
Levala

***[[Levala (Saaremaa)|Levala]]** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
***[[Levala (Mustvee)|Levala]]** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
***[[Levala (Rakvere)|Levala]]** on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

## Vaata ka
*Levala mõis (Palamuse kihelkonnas)
Kõrkküla (täpsustus)

***[[Kõrkküla (Aseri)|Kõrkküla]]** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas;
***[[Kõrkküla (Kambja)|Kõrkküla]]** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas;
***[[Kõrkküla (Põltsamaa)|Kõrkküla]]** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas;
***[[Kõrkküla]]** on küla Saare maakonnas Kärla vallas

## Vaata ka
***[[Kõrkküla kivirist]]** on ajalooline kivirist Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Kõrkkülas;
53

**53. aasta**

Sajandid: 1. sajand eKr - **[[1. sajand]]** - 2. sajand

Aastakümned:  0. aastad 10. aastad 20. aastad 30. aastad 40. aastad - **[[50. aastad]]** - 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad

Aastad:  48 49 50 51 52 - 53 - 54 55 56 57 58

## Sündmused
*...

## Sündinud
* 18. september – Traianus, Vana-Rooma keiser

## Surnud
*...