open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Newtoni kolmas seadus

**Newtoni kolmas seadus** ütleb, et kaks keha mõjutavad teineteist jõududega, mis on absoluutväärtuselt võrdsed ja vastassuunalised.

## Vaata ka
*Newtoni seadused
Keepuu

**Keepuu** ehk **nöörpuu** (*Sophora*) on liblikõieliste sugukonda kuuluv väikeste põõsaste ja puude perekond. 

Perekonda kuulub umbes 45 liiki.

## Liike
* *Sophora affinis – [[ameerika keepuu]]
* *Sophora albescens*
* *Sophora alopecuroides* 
* *Sophora cassioides* 
* *Sophora chathamica* 
* *Sophora chrysophylla* 
* *Sophora davidii* – [[hiina keepuu]]
* *Sophora fernandeziana* 
* *Sophora flavescens* – [[rohtjas keepuu]]
* *Sophora fulvida* 
* *Sophora godleyi* 
* *Sophora howinsula*
* *Sophora inhambanensis* 
* *Sophora japonica* – [[jaapani keepuu]]
* *Sophora koreensis* 
* *Sophora lehmannii* 
* *Sophora longicarinata* 
* *Sophora masafuerana*
* *Sophora macrocarpa*  &ndash; [[suureviljaline keepuu]]
* *Sophora mangarevaensis*
* *Sophora microphylla*  &ndash; [[väikeselehine keepuu]]
* *Sophora mollis* 
* *Sophora molloyi* 
* *Sophora moorcroftiana* 
* *Sophora nuttalliana*
* *Sophora pachycarpa* 
* *Sophora prostrata* &ndash; [[laiuv keepuu]]
* *Sophora raivavaeensis*
* *Sophora rapaensis* 
* *Sophora saxicola* 
* *Sophora tetraptera* – [[neljatiivaline keepuu]]
* *Sophora tomentosa* 
* *Sophora tonkinensis* 
* *Sophora toromiro* – [[lihavõttesaare keepuu]]
* *Sophora velutina* 
* *Sophora violacea* 
* *Sophora wightii* 

===Varem perekonda kuulunud ===
* *Aganope heptaphylla* 
* *Ammodendron bifolium* 
* *Baptisia tinctoria* 
* *Calia arizonica* 
* *Calia secundiflora* 
* *Cladrastis kentukea* 
* *Cladrastis platycarpa*
* *Cladrastis shikokiana* 
* *Cyclopia galioides* 
* *Styphnolobium affine* 
* *Thermopsis alpina''
Aspiratsioon

**Aspiratsioon** ehk **hõngus** – lühike h-taoline heli, mis vahel esineb helitute sulghäälikute ehk klusiilide järel.
Afrikaat

**Afrikaat** on keele süsteemis ühele foneemile vastav häälik, mis algab sulghäälikuna ning läheb sulu veniva, plahvatuseta avanemise kaudu samas või ligikaudu samas häälduskohas üle ahtushäälikuks. 

Afrikaadiga algavad näiteks saksa sõnad *[[:wikt:Zeit|Zeit]]* ja *[[:wikt:Pferd|Pferd]]*, inglise sõna *[[:wikt:child|child]]*, vene sõna час ja udmurdi sõna ӝӧк. Eesti ühiskeeles afrikaate ei ole, kuid neid esineb murretes.
Louis Pasteur

**Louis Pasteur** (27. detsember 1822 Dole – 28. september 1895 Pariis) oli prantsuse keemik ja mikrobioloog, kes on tuntud vaktsineerimise, käärimise ja pastöriseerimise põhimõtete avastajana – neist viimane ongi tema järgi nimetatud. 

Tema keemiaalased uuringud panid aluse läbimurretele haiguste põhjuste mõistmise ja vältimise osas ning panid aluse tänapäevasele hügieenile, tervishoiule ja meditsiinile. Pasteuri on peetud miljonite inimeste päästjaks, sest ta leiutas vaktsiinid marutõve ja Siberi katku vastu. Teda on nimetatud bakterioloogia isaks ning koos Robert Kochi ja Antonie van Leeuwenhoekiga ka mikrobioloogia isaks.

Pasteur lükkas ümber isetärkamise õpetuse. Prantsuse Teaduste Akadeemia järelevalve all tehtud katses näitas ta, et steriliseeritud ja pitseeritud anumates ei tekkinud mingit elu, kuid steriliseeritud ja avatuks jäetud anumates hakkasid kasvama mikroorganismid.

Pasteuril oli juhtroll haiguste leviku ja põhjuste selgitamisel, täpsemalt bakteriteooria võidulepääsus. Enne teda oli bakteriteooria olnud meditsiinis vähetähtis seisukoht. Tema paljud katsed näitasid, et haiguste levikut saab vältida või peatada bakterite hävitamisega. Selle seisukoha omaksvõtt tõi kaasa pöördelise muutuse tervishoius ja meditsiinis. Tänapäeval tuntakse Pasteuri nime eeskätt pastöörimismeetodiga, mille abil hävitatakse piimas või veinis bakterid.

Pasteuril on avastusi ka keemias. Nendest tähtsaimad on teatud kristallide asümmeetria põhjuseks oleva molekulistruktuuri avastamine ja sellega seotud ratsemiseerimine. Teadlaskarjääri alguses uuris ta kiraalseid molekule naatriumammooniumtartraadi näitel.

1887 asutas ta Pasteuri instituudi ja oli kuni surmani selle direktor.

Kuigi Pasteur sooritas palju teedrajavaid eksperimente, ei saanud ta sageli teiste teadlastega hästi läbi. Tema märkmete uurimine on paljastanud, et Pasteur harrastas pettusi, et oma konkurentidest üle olla.

1849 abiellus Pasteur Marie Laurentiga. Neil sündis viis last. Neist vanim, Jeanne, suri üheksa-aastaselt. 1865 suri kaheaastane Camille ja 1866 12 ja poole aastane Cécile, kõik kolm tüüfusse. Suureks kasvasid poeg Jean Baptiste ja tütar Marie Louise. Poeg sõdis Prantsuse-Preisi sõjas.

## Tunnustus
*1856 – Rumfordi medal
*1869 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1885 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1895 – Leeuwenhoeki medal
*Auleegioni ordeni suurristi järk

## Vaata ka
*Pasteuri efekt
*Mikroorganismid (alaosast ajalugu)
Matt Hemingway

**Matthew Eliot Hemingway** (sündinud 24. oktoobril 1972 Los Angeleses Californias) on endine USA kergejõustiklane, kes võitis 2004. aasta Ateena olümpiamängudel hõbemedali kõrgushüppes tulemusega 2.34 m.

Hemingway on 2.01 m pikk. Ta on lõpetanud Arkansase Ülikooli 1996. aastal. Tema parim kolledžiaegne tulemus oli 2. koht 1996. aasta NCAA välismeistrivõistlustel.

## Sportlastee
* 1991 saavutas 8. koha USA Juunioride meistrivõistlustel, hüppas 2.23 m (7 jalga 4 tolli) 
* 1992 hüppas 2.10 m (6 jalga 10.75 tolli) 
* 1993 saavutas 8. koha - NCAA välismeistrivõistlustel, oli 15. USA välismeistrivõistluste kvalifikatsioonis, tulemusega 2.25 m (7 jalga 4.5 tolli) 
* 1994 saavutas 4. koha - SEC välismeistrivõistlustel. Hüppas 2.17 m (7 jalga 1.5 tolli) 
* 1995 võitis 3. koha - NCAA välismeistrivõistlustel; 2. SEC välismeistrivõistlustel and 12. USA välismeistrivõistlustel. Hüppas 2.25 m (7 jalga 4.5 tolli) 
* 1996 saavutas 4. koha USA olümpiakvalifikatsioonil, saades USA Olümpiameeskonna varumeheks.  
* Oli 2. NCAA välismeistrivõistlustel, 3. SEC-i meistrivõistlustel ja oli USA edetabelis 5. kohal, hüpates 2.30 m (7 jalga 6.5 tolli) 
* 1997 saavutas 10. koha USA välismeistrivõistlustel, hüpates 2.21 m (7 jalga 3 tolli) 
* 1998–1999 ei võistelnud - töötas parvetamise giidina. 
* 2000 võitis USA sisemeistrivõistlused 2000. aastal isikliku rekordiga 2.38 m (7 jalga 9 3/4 tolli). 
* 2001 jalavigastuse tõttu võistluspaus 
* 2002 saavutas 2. koha 2002. aasta USA välismeistrivõistlustel 
* 2003 USA meistrivõistluste 2. koht. 
* 2003 saavutas maailmameistrivõistlustel 12. koha. (Pariis 2003)
* 2004 sai koha USA Olümpiameeskonnas 2.30 m (7 jalga 6.5 tolli).
Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus

Sihtasutus **Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus** (lühend **RKK**, inglise keeles *International Centre for Defence Studies*) on kaitse- ja julgeolekupoliitilisi küsimusi analüüsiv mõttekoda, mille asutamiseks andis Eesti Vabariigi Valitsus kaitseministrile volitused 2006. aasta märtsis.

RKK ülesanne on jälgida ja analüüsida kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas toimuvat ülemaailmset arengut ning Eestile erihuvi pakkuvaid kitsamaid teemasid. Selle tulemusel sündiv sõltumatu eksperdihinnang peaks olema riigiametitele abiks pädeva poliitika kujundamisel, samuti aitama suurendada avalikkuse informeeritust kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas toimuvast ning arusaamist Eesti julgeolekut mõjutavatest teguritest. Mitmesse keskuse projekti on partneritena kaasatud sobiva profiiliga mõttekodasid teistest riikidest. 

Keskuse üks ülesandeid on ka asjatundliku välispoliitilise diskussiooni elavdamine Eestis. Sel eesmärgil peetakse seminare, kus nii Eesti kui ka välisanalüütikud arutavad välis- ja julgeolekupoliitilisi päevateemasid. Keskus korraldab ka iga-aastast rahvusvahelist Lennart Meri mälestuskonverentsi, mis keskendub Euroopa julgeolekule. 

Keskus annab välja kuukirja Diplomaatia ning keskuse teadurite sulest ilmub regulaarselt välis- ja julgeolekupoliitilisi küsimusi käsitlevaid artikleid.

Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse esimene juhataja oli Kadri Liik. Augustist 2011 juhtis keskust Martin Hurt ja 1. märtsist 2012 Matthew Bryza. 
Aastatel 2015–2017 oli keskuse direktor Jüri Luik, alates 1. septembrist 2017 Sven Sakkov, kes 2020. aasta 22. oktoobrist on Eesti suursaadik Soomes. 29. oktoobril 2020 valiti keskuse direktoriks Indrek Kannik, kes töötas sellel ametikohal kuni 2025. aasta jaanuarini, mil ta asus tööle Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Kaja Kallase nõunikuna. 20. detsembril 2024 valiti keskuse uueks juhiks Kristi Raik, kes alustas tööd 1. jaanuaril 2025. 

Juuni alguses 2011 vallandati Keskuse büroojuht Leelet Nellis, kes lasi sihtasutusel kinni maksta oma isiklikke reisiarveid ja võttis ka asutuse kontolt sularaha kokku umbes 37 000 euro väärtuses. 

## Vaata ka
*RAND Corporation 
*Carnegie Council for Ethics in International Affairs, (New York, USA) 
*Center for Strategic and International Studies (CSIS), Washington, DC, USA
*Heritage Foundation
*Hudsoni Instituut (inglise keeles *Hudson Institute*)
*The Eisenhower Institute
*Center on Studies for Defense Information (CSDI) 

*Poliitikauuringute Keskus PRAXIS

## Viited

## Välislingid
* Keskuse koduleht
* RKK blogi
* Kuukiri Diplomaatia
Rebecca Kontus

**Rebecca Kontus** (sündinud 18. veebruaril 1984 Pärnus) on eesti laulja.

## Haridus
Ta on lõpetanud Pärnus muusikakooli ning õppinud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis pop-džässlaulu ja klaverit. 2010. aastal täiendas ta end Pariisis CIM akadeemias džässlaulu ja -klaveri alal.

2014. aastast on tal magistrikraad Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonnast.

## Töö
Rebecca Kontus on kutseline muusik, kes esitab nii poppi, gospelit, funki, souli, rahvamuusikat kui ka džässi. Ta on teinud koostööd selliste muusikakollektiividega nagu SKA Faktor, R – Corp, tšellokvartett C-Jam, Estonian Dream Big Band, Tallinna Gospelkoor, Taavo Remmeli ja Henri Peipmani trio.

Ta on osa võtnud lauluvõistlustest "Tähtede laul" ja "Kaks takti ette".

2005. aastal esindas ta Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel ansambli Suntribe koosseisus, kus saavutati poolfinaalis 20. koht ning finaali ei jõutud.

2007. aasta märtsis laulis ta Riias toimunud "Sony Jazz Stage'il", kus saavutas kolmanda koha.

## Albumid
*"Inglite pisarad" (2008)
*"Dèja Vu" (2008)
*"Võin ma tulla?" (2011)
*"Flàneur" (2012)
*"Jõuludeks koju" (2013)

## Viited

## Välislingid
* www.rebeccakontus.com
* Rebecca Kontuse fännileht Facebookis
*
Panther

*Panther, Teise maailmasõja ajal kasutatud Saksa tank
*SMS Panther, Saksa kahuripaat, mis põhjustas Agadiri kriisi 1911
Bambus

**Bambus** (*Bambuseae*) on kõrreliste sugukonda kuuluv mitmeaastase igihaljaste puittaimede rühm. Taksonoomiliselt käsitletakse neid *[[Bambusoideae]]* alamsugukonna ***Bambuseae*** triibuses. Bambuseid on teada umbes 92 perekonda üle 1000 liigiga, nad kasvavad lähistroopilistes ja troopilistes piirkondades. 

Paljud bambuse liigid õitsevad ja kannavad vilju vaid korra 85–120 aasta jooksul ning see toimub üheaegselt, sõltumata kasvukohast või kliimast. Pärast seda nad enamasti surevad. Bambuste massilist ja üheaegset õitsemist pole suudetud rahuldavalt seletada.

Bambused on maailma kõige kiiremini kasvavad puittaimed: kasvukiirus võib päevas ulatuda 91,5–122 cm-ni, tunnis aga 3,9–5 cm-ni. Nende ülikiire kasv on tingitud omapärasest risoomivõrgustikust, ning sõltub suuresti kasvupinnasest ja kliimatingimustest.

**Bambuspuitu** ehk **bambust** kasutatakse eriti ehitusmaterjalina, aga ka tööriistade, mööbli jm valmistamiseks. Tuntud on ka bambusest suusakepid ja õngeridvad. Mõnede bambusliikide seemneid ja noorvõsusid tarvitatakse toiduks, nendest toituvad ka pandakarud.

## Viited

## Välislingid
*Helen Arusoo. "BAMBUS kõige kiiremini kasvav taim" Loodusesõber, 4/2002
Tulirelv

**Tulirelv** on laskerelv, mille laeng – haavlid, kuul, miin, mürsk või muu lendkeha – paisatakse rauaõõnest välja püssirohu või mõne muu sarnase aine plahvatuslikul põlemisel tekkinud kuumade gaaside kiire paisumise tagajärjel. 

Tulirelv koosneb relva rauast (sile- või vintraudne), lukustus- ja löökmehhanismist, sihikust või sihtimisseadmetest, käsirelvadel kabast, suurtükkidel alusest ehk lafetist ning sinna juurde kuuluvast laskemoonast. 

Tulirelvad jagunevad eri kaliibriga käsitulirelvadeks ehk laskurrelvadeks ja suurtükkideks.

Esimesed käsitulirelvad võeti kasutusele 15. sajandi esimesel poolel. Sõjategevuses hakati suurtükke kasutama 16. sajandil.

## Eestis
Eesti õigusruumis
* liigitatakse tulirelvi:
** pikkuse ja relvaraua pikkuse järgi;
** kasutatava padruni järgi;
** relvaraua õõne järgi;
* loetakse tulirelva olulisteks osadeks relvaraud, relvaraam, relva lukukoda, püstolikelk, trummel, lukk, sulgur ja adapter.

## Vaata ka
* C.I.P. Commission Internationale Permanente pour l'épreuve des armes à feu portatives, Permanent International Commission for the Proof of Small Arms
* Padrun
* Tulirelvade loend
* Kaitseriiv

## Viited

* C.I.P. Proofs videos
Tšekalin

**Tšekalin** on linn Venemaal Tula oblastis Suvorovi rajoonis. Asub Tulast 106 km läänes Oka jõe ääres. 

Asutatud 1565. aastal. Linnaõigused sai 1776. aastal. 1944. aastani oli linna nimi **Lihvin**, siis nimetati ümber partisan Aleksandr Tšekalini järgi.

Tšekalin on elanike arvult Venemaa väikseim linn. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv 994. 2020. aasta alguses oli linnas 863 elanikku.

Linnas on kirik, pagaritöökoda, raamatukogu, kool, pangakontor, haigla ja paar poodi.

## Välislingid

*Artikkel linna kohta (vene keeles)
*Fotoreportaaž linnast
Käru

**Käru** on ühe või mitme rattaga vankritaoline transpordivahend.
 
Käru veetakse järel või lükatakse ees, kuid käru võib liikuda ka mootori jõul. Käruks nimetatakse ka lükatavat aiakäru, mida kasutatakse mulla, lehtede, prügi või esemete transportimiseks. Ka veoauto, sõiduauto, ATV, jalgratta või mingi muu masina taha kinnitatav järelhaagis on käru. 
 
## Kärusid

*aiakäru
*heinakäru
*järelkäru
*käsikäru
*lapsekäru
Explorer (laev)

**Explorer** (aastatel 1969–1985 **Lindblad Explorer**, 1985–1992 **Society Explorer**) oli Soomes Uusikaupunkis 1969. aastal vette lastud kruiisilaev. Laev oli ehitatud spetsiaalselt polaarkruiisideks. 1984. aastal läbis Explorer esimese reisilaevana Loodeväila.

2007. aasta 23. novembril sõitis laev Antarktikas King George'i saare juures jäämäe otsa ning tema keresse tekkis rusikasuurune auk. Sissetuleva vee tõttu vajus ta kreeni ning laevalt evakueeriti 91 reisijat ja 54 meeskonnaliiget. Uppuvat laeva jäi päästma kapten koos vanemohvitseriga. Laevast üritati vett välja pumbata, kuid tulutult. Laeva kreen üha süvenes ning kapten ja vanemohvitser lahkusid laevalt. 24. novembril mahajäetud Explorer uppus.

Hukkumise ajal sõitis Explorer Libeeria lipu all.
Maracanã staadion

**Maracanã staadion** on jalgpallistaadion Rio de Janeiros Brasiilias. Ellipsikujuline staadion ehitati 1950. aasta maailmameistrivõistlusteks ja avati 16. juunil 1950. Staadioni ametlik nimi on *Estádio Jornalista Mário Filho*. Selle nime sai ta endise spordiajakirjaniku järgi. Staadioni tuntakse siiski Maracanã nime all, sest see asub Maracanã linnaosas Maracanã avenüül Maracanã jõe ääres.

Maracanã ametlik pealtvaatajate rekord, 183 341 piletiga pealtvaatajat, püstitati maailmameistrivõistluste valikturniiril Paraguay vastu 31. augustil 1969. Siiski arvatakse, et 1950. aasta MM-il finaalmängus Uruguay ja Brasiilia vahel olevat olnud  ligi 200 000 pealtvaatajat, sest piletita pealtvaatajaid oli staadionil palju. 1990. aastatel muudeti staadioni seisukohad istekohtadeks ning selle tulemusel pealtvaatajate kohtade arv vähenes 70 000 võrra. Jätkuvate uuendustööde käigus väheneb istekohtade arv 100 000 võrra.

Maracanãl on mänginud kodumänge sellised jalgpalliklubid nagu Botafogo, Vasco da Gama, Flamengo ja Fluminense. Tänapäeval mängivad need klubid, välja arvatud Fluminense, staadionil vaid tähtsamad mängud.

2014. aastal mängiti staadionil jalgpalli MM-i finaal.

## Välislingid

* Maracanã staadioni koduleht (portugali keeles)
* Fédération Internationale de Football Association (FIFA): Maracanã - Estádio Jornalista Mário Filho
Hässleholmi vald

**Hässleholmi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis.

Suuremad asulad on Hässleholm, Tyringe, Vinslöv ja Bjärnum. Üle 200 elanikuga tiheasustusega paikkondi on 17.

## Vaata ka
*Emmaljunga
*Hovdala loss
*Vannarödi loss

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Westminster

**Westminster** on Londoni linnaosa. Asub Thamesi põhjakaldal Londoni äripiirkonnast Cityst läänes.

Seal asuvad Buckinghami palee, Westminsteri palee, Westminster Abbey, Big Ben, London School of Economics, Royal Academy of Music, Charing Crossi, Marylebone'i, Paddingtoni ja Victoria raudteejaam.

## Paikkonnad ja paigad
* Bayswater
* Belgravia
* Covent Garden
* Fitzrovia
* Holborn
* Hyde Park
* Knightsbridge
* Lisson Grove
* Maida Vale
* Mayfair
* Marylebone
* Millbank
* Paddington
* Pimlico
* Queen's Park
* St. James's
* St John's Wood
* Soho, sealhulgas Chinatown
* "Theatreland"
* Westbourne Green
* West End
* Westminster

## Vaata ka
* Great Portland Streeti metroojaam
* Baker Street
* 1 Merchant Square

## Viited

## Välislingid
*http://www.westminster.gov.uk/
Hässleholm

**Hässleholm** on tiheasustusega paikkond Rootsis, Hässleholmi valla keskasula.

Hässleholm sai 1914. aastal linnaõigused. 

2005. aasta andmeil elas tiheasustusega paikkonnas 17 700 inimest.

## Viited
Kordofonid

**Kordofonid** on muusikainstrumendid, kus heli tekitab pinguldatud võnkuv keel. 

Pillikeel pannakse võnkuma:
*lipitsaga või sõrmedega (näppepillid)
*poognaga (poogenpillid)
*lüüakse haamri või pulgaga (klahvkeelpillid)

Klaveri ja klavessiini heli tekitamise erinevus seisneb selles, et klaveri keeli lüüakse haamritega, mitte ei näpita sulerootsuga nagu klavessiinis. 

Kordofonid jagunevad Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituse järgi lihtsateks kordofonideks ja liitkordofonideks: 

*3. Kordofonid
**31. Lihtsad kordofonid
***Klavikord
***Klavessiin
***Klaver
***Kannel
**32. Liitkordofonid
***Balalaika
***Bandžo
***Tšello
***Kontrabass
***Viiul
***Kitarr
****Basskitarr
****Klassikaline kitarr
***Harf
***Koto
***Lauto
***Lüüra
***Mandoliin
***Sitar
***Vioola

## Eesti rahvapillid
Eesti rahvapillidest on kordofonid põispill, moldpill, kannel, Hiiu kannel (rootsi kannel).

## Vaata ka
*Kordofonide loend

## Välislingid
*:en:List of chordophones by Hornbostel-Sachs number
Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigitus

Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigitus on saksa etnomusikoloogide Erich Moritz von Hornbosteli ja Curt Sachsi loodud muusikainstrumentide liigitamise süsteem, mille kohaselt muusikainstrumendid on liigitatud heli tekitamise viisi järgi.

Liigitus avaldati 1914. aastal raamatus "Zeitschrift für Ethnologie". Ingliskeelne tõlge avaldati ajakirjas Galpin Society Journal 1961. aastal. Pillide liikide tähistamiseks kasutatakse Melvil Dewey kümnendliigitussüsteemi. Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituses oli algselt neli peamist liiki, viies peamine liik lisandus 1940. aastal.

__TOC__
## Idiofonid
Idiofonid ehk korpuspillid on löökpillid, mille heli tekib kogu instrumendi võnkumisest. Eristatakse näpitavaid, hõõrutavaid, puhutavaid ideofone ning löödavaid idiofone.

### Löödavad idiofonid
Pillil korpus liigub, kui instrumenti otse lüüa, kaudselt lüüa, raputada või kraapida.

#### Otse löödavad
* Kell

*Kastanjetid
*Taldrikud
**Hi-hat
*Gong
*Tamburiin
*Triangel
*Kellamäng
*Vibrafon
*Ksülofon
*Marimba

#### Kaudselt löödavad
*Raputatavad (inglise k. *shaken*)
**Flexatone
**Marakas
*Kraabitavad (inglise k. *scraped*)
**Guiro 
* Tšelesta

## Membranofonid
Membranofonid ehk membraanpillid on löökpillid, mille heli tekitab membraani, kas pingul kile või naha võnkumine.
*Basstrumm
*Bongod
*Tabla
*Tamburiin
*Tamtamm
*Timpan

## Kordofonid
Kordofonid on muusikainstrumendid, kus heli tekitab pinguldatud võnkuv keel.

### Lihtsad kordofonid
*Klavikord
*Klavessiin
*Klaver
*Kannel
### Liitkordofonid
*Balalaika
*Bandžo
*Tšello
*Kontrabass
*Viiul
*Kitarr
**Basskitarr
**Klassikaline kitarr
*Harf
*Koto
*Lauto
*Lüüra
*Mandoliin
*Sitar
*Vioola
*Viiul

## Aerofonid
Aerofonid ehk õhkpillid on muusikainstrumendid, kus primaarselt pannakse võnkuma õhk.
### Vabad aerofonid
Pillikorpus ei piira võnkuvat õhusammast.
*Akordion
*Lõõtspill
*Suupill
*Harmoonium
*Orel
*Sheng
### Puhkpillid
*Merekarp
*Flööt
*Okariin
*Paanivile
*Pikoloflööt
*Vile
*Pajupill
### Keelega puhkpillid
Keele võnkumine, mis paneb võnkuma pillitorus oleva õhusamba
#### Paariskeelega (kaksiklesthuulikuga) pillid
*Oboe
**Oboe d’amore
**Inglissarv
**Baritonoboe
**Hekelfon
*Fagott
*Torupill
#### Ühekordse keelega (lesthuulikuga) pillid
*Klarnet
**Pikoloklarnet
**Sopranklarnet
**Altklarnet
**Bassklarnet
**Kontrabassklarnet
*Torupill
**Duda
**Rootsi torupill
**Zambogna

*Saksofon
**Sopransaksofon
**Altsaksofon
**Tenorsaksofon
**Baritonsaksofon
**Bass-saksofon
### Trompet
Helikõrgust saab muuta ainult huultega
*Pasun
*Shofar
*Alpisarv
*Lur

#### Kromaatiline trompet
*Sackbut
*Tromboon
*Baritonsarv
*Kornet
*Eufoonium
*Flüügelhorn
*Metsasarv
*Melofon
*Susafon
*Trompet
*Tuuba
*Wagneri tuuba

## Elektrofonid – elektripillid
Heli tekitatakse elektrooniliselt.
*Trummimasin
*Hammondi orel
*Moog süntesaator
*Roland Octapad
*Ondes Martenot
*Synclavier
*Teremin
*Moodswinger
*Moonlander
Rootsi linnade loend

**Rootsi linnade loend** loetleb Rootsi linnad. 

Linnad on paigutatud tähestiku järjekorda rootsikeelsete nimede järgi. Sulgudes on toodud linnaõiguste saamise aasta.
Linnaõigused kaotati kommunaalreformiga 1971. aastal.
 

## A

*Åhus (1326–1617)
*Alingsås (1619)
*Åmål (1643)
*Arboga (13. sajand)
*Arvika (1911)
*Askersund (1643)
*Avaskär (1350) 
*Avesta (1641–1686 ja uuesti 1919)

## B

*Boden (1919)
*Bollnäs (1942)
*Borgholm (1816)
*Borlänge (1944)
*Borås (1622)

## D

*Djursholm (1914)

## E

*Eksjö (1400)
*Elleholm (1450–1600)
*Enköping (1300)
*Eskilstuna (1659)
*Eslöv (1911)

## F

*Fagersta (1944)
*Falkenberg (1558)
*Falköping (1200)
*Falsterbo (1200)
*Falun (1641)
*Filipstad (1611–1694 ja uuesti 1835)
*Flen (1949)

## G

*Gränna (1652)
*Gävle (enne 1446)
*Göteborg (1619)

## H

*Hagfors (1950)
*Halmstad (1200)
*Haparanda (1848)
*Hedemora (enne 1446)
*Helsingborg (1085)
*Hjo (1400)
*Hudiksvall (1582)
*Huskvarna (1911)
*Härnösand (1585)
*Hässleholm (1914)
*Höganäs (1936)

## J

*Jönköping (1284)

## K

*Kalmar (1100)
*Karlshamn (1664)
*Karlskoga (1940)
*Karlskrona (1680)
*Karlstad (1584)
*Katrineholm (1917)
*Kiruna (1944)
*Kramfors (1947)
*Kristianopel (1600)
*Kristianstad (1622)
*Kristinehamn (1582–1584 ja uuesti 1642)
*Kumla (1942)
*Kungsbacka (1400)
*Kungälv (1100)
*Köping (1474)

## L

*Laholm (1200)
*Landskrona (1413)
*Lidingö (1926)
*Lidköping (1446)
*Lindesberg (1643)
*Linköping (1287)
*Ljungby (1936)
*Ludvika (1919)
*Luleå (1621)
*Lund (990)
*Lycksele (1946)
*Lysekil (1903)
*Lödöse (11. sajand kuni 1526 ja 1586–1646)

## M

*Malmö (1250)
*Mariefred (1605)
*Mariestad (1583)
*Marstrand (1200)
*Mjölby (1922)
*Motala (1881)
*Mölndal (1922)

## N

*Nacka (1949)
*Nora (1643)
*Norrköping (1384)
*Norrtälje (1622)
*Nybro (1932)
*Nyköping (1187)
*Nynäshamn (1946)
*Nässjö (1914)

## O

*Oskarshamn (1856)
*Oxelösund (1950)

## P

*Piteå (1621)

## R

*Ronneby (1387–1680 ja uuesti 1882)

## S

*Sala (1624)
*Sandviken (1943)
*Sigtuna (990)
*Simrishamn (1300)
*Skanör (1200)
*Skara (988)
*Skellefteå (1845)
*Skänninge (1200)
*Skövde (1400)
*Sollefteå (1917)
*Solna (1943)
*Stockholm (1250)
*Strängnäs (1336)
*Strömstad (1672)
*Sundbyberg (1927)
*Sundsvall (1624)
*Säffle (1951)
*Säter (Dalarna) (1642)
*Sävsjö (1947)
*Söderhamn (1620)
*Söderköping (1200)
*Södertälje (1000)
*Sölvesborg (1445)

## T

*Tidaholm (1910)
*Torshälla (1317)
*Tranås (1919)
*Trelleborg (1200)
*Trollhättan (1916)
*Trosa (1300)

## U

*Uddevalla (1498)
*Ulricehamn (1400)
*Umeå (1622)
*Uppsala (1286)

## V

*Vadstena (1400)
*Varberg (1100)
*Vaxholm (1652)
*Vetlanda (1920)
*Vimmerby (1400–1532 ja uuesti 1604)
*Visby (1000)
*Vänersborg (1644)
*Värnamo (1920)
*Västervik (1200)
*Västerås (990)
*Växjö (1342)

## Y

*Ystad (1200)

## Ä

*Ängelholm (1516)

## Ö

*Örebro (1200)
*Öregrund (1491–1521 ja uuesti 1554)
*Örnsköldsvik (1893)
*Östersund (1786)
*Östhammar (1368–1491 ja uuesti 1539)
Loobu lahing

**Loobu lahing** oli lahing metsavendade ja Punaarmee kolonni vahel 28. juulil 1941.

Lahing toimus Aaspere, Vohnja ja Palmse valla piiride ristumiskoha lähedal, kus metsavennad ründasid Tallinna-Narva maanteel Loobu metsa vahel Punaarmee autovoori. Metsavendi oli 15, nende hulgas Vihula ja Aaspere valla mehi. Neid juhtis Alfons Rebane, kes sai seal oma tuleristsed.

Metsavennad tõkestasid Tallinna–Narva maantee langetatud puudega. Kui voori liikumine takerdus, avasid metsavennad metsast tule. Tulevahetuses lasti kaks bolševike bussi kraavi. Punaarmeelastel oli surnuid ja haavatuid. Metsavennad taandusid.
Aerofonid

**Aerofonid** ehk **õhkpillid** on Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituse 4. kategooria, mis hõlmab puhkpille ja muid õhkpille (n-ö vabu aerofone). 

Kategooria jaguneb kaheks alamkategooriaks: vabad aerofonid (saksa keeles *freie Aerophone*) ja nn pärispuhkpillid (saksa keeles *eigentliche Blasinstrumente*). 

*4.1. Vabad aerofonid
**Akordion
**Lõõtspill
**Suupill
**Harmoonium
**Orel
**Sheng
*4.2. Puhkpillid
**4.2.1.
***Merekarp
***Flööt
***Okariin
***Paanivile
***Pikoloflööt
***Vile
***Pajupill
**4.2.2. Keeltega pillid
***4.2.2.1. paariskeelega (kaksiklesthuulikuga) pillid
****4.2.2.1.2.
*****Oboe
******Oboe d’amore
******Inglissarv
******Baritonoboe
******Hekelfon
*****Fagott
*****Torupill
***4.2.2.2. ühekordse keelega (lesthuulikuga) pillid
****4.2.2.2.1.
*****Klarnet
******Pikoloklarnet
******Sopranklarnet
******Altklarnet
******Bassklarnet
******Kontrabassklarnet
*****Torupill
******Duda
******Rootsi torupill
******Zambogna
****4.2.2.2.2.
*****Saksofon
******Sopransaksofon
******Altsaksofon
******Tenorsaksofon
******Baritonsaksofon
******Bass-saksofon
**4.2.3. Vaskpillid
***4.2.3.1. Naturaalsed vaskpuhkpillid
****Pasun
****Shofar
****Lur
***4.2.3.2. Kromaatilised vakpuhkpillid
****Sackbut
****Tromboon
****Baritonsarv
****Kornet
****Eufoonium
****Flüügelhorn
****Metsasarv
****Melofon
****Susafon
****Trompet
****Tuuba
****Wagner'i tuuba

## Eesti rahvapillid
Vahepealseks vormiks vabade aerofonide ja päris puhkpillide vahel on mitmed looduslikust materjalist valmistatud lihtsad pillid (lehepill, heinapill).

Eesti rahvapillidest on aerofonid vuripuu, vurr, lehepill, rukkirääk (osjapill), putkepill, pajupill, pardipill, roopill, pöörpill (sõrmiline), torupill, karjapasun, jahipasun, sokusarv ja lõõtspill.

## Vaata ka
*Aerofonide loend

## Välislingid
*:en:List of aerophones by Hornbostel-Sachs number
Jumalaema kiriku kellalööja

**"Jumalaema kiriku kellalööja"** (originaalpealkirjaga **"The Hunchback of Notre Dame"**) on 1923. aasta USA tummfilm.

## Süžee
Põhineb Victor Hugo romaanil "Jumalaema kirik Pariisis" ("Notre-Dame de Paris", 1831).

## Osatäitjad
*Lon Chaney (Quasimodo)
*Patsy Ruth Miller (Esmeralda)
*Norman Kerry (kapten Phoebus)
*Brandon Hurst (Jehan Frollo)
*Nigel De Brulier (dom Claude)
*Ernest Torrence (Clopin Trouillefou)
*Raymond Hatton (Pierre Gringoire)
*Winifred Bryson (Fleur-de-Lys Gondelaurier)
*Gladys Brockwell (Paquette)
*Kate Lester (*madame* Gondelaurier)
*Tully Marshall (kuningas Louis XI)
*Roy Laidlaw (Jacques Charlomue)
*Harry von Meter (Monsieur Neufchatel)
*Nick De Ruiz (*monsieur le* Torteru)
*Eulalie Jensen (Marie)
*Ray Myers (Charmolue abiline)
*William Parke (Josephus)
*John Cossar (kohtunik)
*Edwin Wallock (kuninga kammerhärra)
Bytom

**Bytom** (saksa *Beuthen*) on maakonnaõigustega linn Lõuna-Poolas Sileesia vojevoodkonnas. Linn on osa Ülem-Sileesia linnastust.

## Ajalugu

Bytomit on mainitud 1136. aastal. Aastal 1254 sai ta linnaõigused. Pärast Esimest maailmasõda jäi linn 1921. aasta märtsis korraldatud rahvahääletuse tulemusel Saksamaa koosseisu, Bytomist sai piirilinn. 1945. aastast kuulub Poolale.

Linn on kivisöekaevanduste keskus.

## Elanike arv
* 2007 – 188 200
* 2008 – 183 800
* 2009 – 183 251

## Välislingid

*Bytomi koduleht
Antoni van Leeuwenhoek

**Antoni (Antony) van Leeuwenhoek** [le:venhu:k] (24. oktoober 1632 – 30. august 1723) oli hollandi loodusteadlane, elukutselt kaupmees. Leeuwenhoeki on sageli tituleeritud mikrobioloogia isaks.

Ta sündis korvipunuja Philip Thonisze ja tema naise Grietje Jacobs van den Berchi peres. Enne 6. sünnipäeva oli tema isa ja 2 nooremat õde surnud ning ema jäi üksi koos 5 lapsega. 3 aastat hiljem abiellus ema Jacob Molijniga.

16-aastaselt panid vanemad ta kaubandust õppima šoti riietekaupmehe juurde, kes hakkas Leeuwenhoeki õpetama. Noormees asus tema juures tööle raamatupidaja ja kassiirina. 1653 nägi ta töö juures esimest mikroskoopi, mis oli pigem aluse külge kinnitatud luup. Peagi valmistas ta ise parema mikroskoobi.

1654 lahkus ta Amsterdamist, naasis Delfti, jäi sinna surmani elama ja avas seal oma kangaäri. Sama aasta 11. juulil abiellus ta riidekaupmehe tütre Barbara de Meyga, aga nende 5 lapsest suri 4 väiksena. 1666. aastal Barbara suri ning Leeuwenhoek abiellus 1671. aastal ministri tütre Cornelia Swalmiusega. Cornelia suri 1694.

1676. aastal avaldas teose üherakulistest organismidest.

Leeuwenhoek on tuntud eeskätt mikroskoobi täiustajana ning oma vaatlustöödega lõi ta eelduse mikrobioloogia tekkeks. Ta nägi ja kirjeldas esimesena üherakulisi organisme, mida ta kutsus nimetusega *animalcules* (tänapäeval nimetatakse neid mikroorganismideks), lihaste vöödilisust, baktereid, loomade ja inimese spermatosoide, vererakke jmt.

Oma eluajal konstrueeris ta üle 400 mikroskoobi, millest tänapäevani on säilinud vaid 9. Säilinud mikroskoobid suurendavad kuni 275 korda, Leeuwenhoeki enda kirjutises on mainitud, et mõned tema mikroskoobid suutsid võimendada kuni 500 korda.

Leeuwenhoek ei õppinud ladina keelt, ei käinud ülikoolis ega kirjutanud oma elu jooksul ühtki raamatut, vaid üksnes kirju. Oma kõige tähtsamat läätsede ettevalmistamise saladust ta ei pannudki kusagile kirja, teatades, et jätab selle vaid enese teada. Sellepärast ei suutnud pärast tema surma keegi analoogilisi mikroskoope valmistada. Alles 1957 selgus, et kui poleerimise asemel klaasikihid kokku sulatada, saadakse samasugune tulemus.

## Viited
Umeå

**Umeå** (põhjasaami *Ubmi*, soome *Uumaja*) on tiheasustusega paikkond Rootsis, Västerbotteni lääni ja Umeå valla keskus. Asub Umeälveni jõe kaldal. 

Umeå asub umbes 600 km Stockholmist põhjas ja 400 km põhjapolaarjoonest. 4,5 km kesklinnast lõuna pool asub Umeå lennujaam. Holmsundi sadama kaudu on parvlaevaühendus Vaasaga Soomes.

Linnas on Volvo veoautotehas.

15. oktoobril 2014 avati Umeås Eesti aukonsulaat. Eesti aukonsul on Karin Ebba Agneta Gustafsson.

## Ajalugu

Umeå sai linnaõigused 1622. aastal.

Umeå Ülikool on asutatud 1965. aastal.

Umeå oli Euroopa kultuuripealinn aastal 2014.

3. jaanuaril 2017 puhkes linna ajaloolises keskuses tulekahju, mis hävitas pool kvartalit puithooneid.

## Vaata ka
*Umeå Ülikool
*Guitars – the Museum
*Västerbotteni muuseum

## Viited

## Välislingid
Robert Hooke

**Robert Hooke** (18. juuli 1635 – 3. märts 1703) oli Inglise füüsik ja loodusteadlane, kes mängis tähtsat rolli 17. sajandi teadusrevolutsioonis.
## Elulugu

Hooke'i paelus teadus, eriti bioloogia, juba varajases lapsepõlves. Tema isa John Hooke oli vaimulik. Kolme vanema venna eeskujul pidi ka Robertist saama oma isa kirikus töötav vaimulik. Kuna aga teda vaevasid õpingute ajal sagedased peavalud, kartsid vanemad, et Robert ei jõua täiskasvanuikka, ja lõpetasid tema õpetamise.

Aastal 1653 hakkas ta Oxfordi Christ Churchi kiriku koorilauljaks. Sel ajal kohtus ta keemiku ja füüsiku Robert Boyle'iga, kes värbas ta oma õpilaseks. On arvatud, et Boyle'i seaduse tõestas tegelikult Robert Hooke, kuna Boyle ei olnud matemaatik.

## Teadustöö

Aastal 1660 avastas Hooke tahke keha elastse deformatsiooni seaduse (Hooke'i seadus).

1662. aastal kutsuti ta Londoni Kuningliku Seltsi eksperimentide kuraatoriks (*Curator of Experiments*), kellena ta vastutas seltsile saadetud ideede tõestamise eest.

Hooke täiustas ka mikroskoopi ja avastas sellega pudelikorgi tükist taimede rakulise ehituse. Inglise kuningas Charles II palus Hooke'il uurida putukaid. Hooke uuris omal algatusel lisaks kangast, lehti, vilke, klaasi, ränikivi, külmunud uriini ja adru. Ta vaatles oma vere kandumist täi kehasse, kõrvetas ennast happe jälgimiseks.

Oma tähelepanekud mikroskoobiga avaldas ta 1665. aastal ilmunud raamatus "Micrographia".

## Mälestuse jäädvustamine

Hooke'i järgi on muu hulgas nimetatud asteroid 3514 Hooke (1971 UJ), Robert Hooke'i Teaduskeskus Londonis, Hooke'i medal, Hooke'i kraater Kuul ja Marsil.

## Viited
Alternatiivrokk

**Alternatiivrokk** (ka **alternatiivne muusika** või lihtsalt **alternatiiv**) on rokkmuusika suund, mis sai alguse 1980. aastate alguses Suurbritannias ja USAs ning muutus populaarseks järgmisel kümnendil. Koosneb paljudest stiilidest nagu grunge, *[[Britpop]]*, *[[noise rock]]*, *[[post punk]]*, *[[gothic rock]]*, *[[indie rock]]*, emo ja *[[indie pop]]*.

## Tähtsamad alternatiivroki ansamblid
* Nirvana
* Sonic Youth
* Yo La Tengo
* Blonde Redhead
* Half Japanese
* The Ex
* Smashing Pumpkins
* Pixies
* Pearl Jam
* Muse
* Aucifer
Ambient

***Ambient*** on 1970. aastatel Euroopas sündinud muusikastiil, mis on tihedalt seotud *[[New Age]]*i muusikaga. See keskendub põhiosas helide kõlavärvingutele, et luua atmosfäärilist, "visuaalset" või taustaheli. *Ambient*i on mõjutanud 20. sajandi klassikaline muusika, elektrooniline muusika, minimalistlik muusika, *[[Kosmische Musik]]*, konkreetne muusika ja *[[space rock]]*. 

Esimese teadaoleva *ambient*-albumi on komponeeritud Brian Eno 1978. aastal. Album "Ambient 1: Music For Airports" sisaldab ka manifesti, mis kirjeldab Eno *ambient*-muusika filosoofiat: "*Ambient* peab sobitama mitut kuulamisviisi, ilma et suruks peale ainult üht, see peab ühtaegu olema eiratav kui ka huvitav." (Brian Eno, september 1978)

## ''Ambient'' stiilid
***Orgaaniline ''ambient*** ühendab elektroonilised elemendid akustiliste instrumentidega. Orgaanilist *ambient* viljelevad teiste seas [[Kunst Grand]], [[Robert Rich]], [[Steve Roach]], [[David Arkenstone]], [[Jean Ven Robert Hal]], [[Vangelis]], [[Vidna Obmana]], [[O Yuki Conjugate]], [[Ma Ja Le]], [[Vir Unis]], [[James Johnson]], [[Loren Nerell]] ja [[Tuu]].

**'Loodusest inspiratsiooni saanud *ambient* (ka *soundscape*)** on komponeeritud [[heli]]dega, mis on [[loodus]]es salvestatud. Mõnikord moonutatakse neid nii palju, et kasutatakse neid ka instrumendina ning miksitakse tavapäraste ''ambient''-helide ja -atmosfääriga. Esineb ka ühendamist orgaanilise ''ambient''iga.

****Dark ambient*** hõlmab igasugust ''ambient'', mis sisaldab "tumedust": kõiksugu karjeid, madalaid ning hirmsaid hääli. Seda kuuleb sageli ka õudusfilmides. [[Robert Richi]] ja [[Lustmordi]] koostööalbum [["Stalker"]] on stiili parim näide. Lustmordi peetakse ka ''dark ambient'' "ristiisaks". ''Dark ambient''i viljelevad isegi mõned ''[[black metal]]''i bändid, näiteks [[Burzum]] ja [[Mortiis]]. The Caretakeri 2010. aastatel ilmunud ja laialdast heakskiitu pälvinud albumite seeriat "[[Everywhere at the End of Time]]" loetakse selle žanri hulka. ''Dark ambient'' alavorm ''illbient'' sisaldab rohkem [[rütm (muusika)|rütmi]], aga loob kuulajas siiski hirmsa häiritud tunde.

****Ambient techno* (ka *intelligent techno*)*' ühendab *ambient* ja [[tekno]]t. Lugudel on tavaliselt *ambient* atmosfäärile taha pandud käima 4x4 rütm. *Ambient techno* tegelevad [[B12]], varajane [[Aphex Twin]], [[Black Dog]], [[Higher Intelligence Agency]] ja [[Biosphere]]. *Ambient techno* hakati kutsuma *intelligent techno'' pärast seda, kui plaadifirma Warp andis välja "Artificial Intelligence'i" sarja. Konstruktsioonilt jäi see siiski põhimõtteliselt samaks.

## Vaata ka

* New Age
* tekno
* house

## Viited
Britpop

***Britpop*** tekkis Briti muusikamaastikul 1990. aastatel produtseerides kergemat lüürikat ja kaasakiskuvamat alternatiivrokki vastukaaluks USA muusikale, eelkõige grungele. Palju pöörati tähelepanu n-ö britilikkusele. 

*Britpop*i eeskujuks oli briti popiklassika: 1960. aastate kitarrimuusika (The Beatles, The Kinks, The Who), 1970. aastate glämmrokk (T-Rex), 1970. aastate lõpu – 1980. aastate alguse postpunk (Joy Division, The Smiths, The Jam) ja uusromantikud (Duran Duran). *Britpop*i vahetuteks eelkäijateks olid nn Madchesteri ansamblid The Stone Roses, Happy Mondays ja Inspiral Carpets. Mitmekesistel eeskujudel põhinev *britpop*-muusika oli paljuski retro ning *britpop* polnud muusikaliselt kuigi ühtne, selle sildi alla koondati bände diskomõjulisest Pulpist rokkiva Supergrassini. 

*Britpop*i kuulsaimad esindajad olid irooniline The Kinksi laadis popansambel Blur ja eelkõige The Beatlesit endale eeskujuks seadnud rokkansambel Oasis, kes võistlesid 1990. aastate keskpaigas parima *britpop*-bändi loorberite pärast.

Võitlus kandis nime "The Britpop Battle" ja kujutas endast seda, et mõlemad bändid võistlesid 1995. aastal esikohasingli pärast. Blur oli võistlustules singliga "Country House" ning Oasis singliga "Roll With It". Blur suutis müüa 274 000 eksemplari, Oasis aga kõigest 216 000. Võitjaks osutus Blur. Mõned on arvamusel, et lõppkokkuvõttes jäi peale Oasis, kelle „(What's the Story) Morning Glory?“ (1995) on tuntuim *britpop*-album ja ajaloo suurima läbimüügiga briti albumeid. Ainsa *britpop*-artistina saavutas Oasis laiemat edu ka USAs. 

Teised olulisemad *britpop*i ansamblid on Pulp, Suede, The Verve, Elastica, Lush ja The Boo Radleys. *Britpop*i ajastu lõppes koos 1990. aastatega, hilisema muusika kohta seda terminit eriti ei kasutata.
Salvrätikutehnika

**Salvätikutehnika** ehk ***decoupage*** on käsitöötehnika, mille juured ulatuvad 12. sajandi Hiinasse.  

Nimetus *decoupage* pärineb 17. sajandist, kui see tehnika Prantsusmaal ja Itaalias väga populaarseks muutus. Ajaloost on teada, et salvrätitehnikat hindasid ja harrastasid näiteks Marie Antoinette, Madame de Pompadour ja Beau Brummell. 

Salvrätitehnikat kasutatakse lillepottide, tekstiili, karbikeste, mööbli, kaartide jms kaunistamisel. Esmalt rebitakse või lõigatakse salvrätikust välja soovitud pilt või pildikesed ja võetakse salvrätik ühekihiliseks, et salvrätt oleks hästi õhuke. Seejärel asetatakse see soovitud pinnale, kaetakse ettevaatlikult läbipaistva lakiga ja lastakse kuivada. Seejarel on pilt kleepunud karbile või papile ning osaliselt ka läikiv. 

Selle kõrvalt võib tausta kaunistada või värvida akrüülvärvidega.

## Viited
Maailmamuusika

**Maailmamuusika** (inglise keeles *global music*, varem ka *world music*) on kõige laiemas mõttes maailma eri kultuuride muusika.

Kitsamalt mõeldakse maailmamuusika all pärimusmuusikat ja sellest inspireeritud kunstmuusikat, eriti kui näiteks samal kontserdil, festivalil või raadioprogrammis kõlab eri rahvaste pärimusmuusika.

## Mõiste ja termin
Sõnaga "maailmamuusika" (*global music*) mõistetakse tänapäeval kõige laiemas mõttes maailma eri kultuuride muusikat. 

Maailmamuusika (*world music*) ajalugu on enamasti lugu lääne muusika peavoolust kõrvale jääva muusika turundamisest lääne plaadifirmade poolt. Mõiste võeti kasutusele 1980. aastatel Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides välja antud mitteingliskeelsete salvestiste iseloomustamiseks. See oli algusest peale vastuoluline kategooria, mida kasutas peamiselt meedia ja plaadifirmad ise, et kuidagi ühe nimetaja alla koondada näiteks Tuva kõrilauljad, Zimbabwe kitarribändid, Pakistani sufi muusika *[[qawwalī]]* lauljad, aga ka erinevate lääne rahvaste rahvamuusika. Maailmamuusika sildi alla paigutati plaadipoodides nii turistidele suunatud suveniirplaadid kui ka etnomusikoloogide Aafrikas, Aasias ja mujal tehtud välisalvestised. Kuigi spetsialistid väitsid kriitiliselt, et puudub üks ja ainus muusikažanr, mida võiks tähistada sõnaga "maailmamuusika", tuli see ikkagi kasutusele, et tuua "välismaa" muusika lähemale lääne muusika peavoolule. Hoolimata oma kommertslikust päritolust oli maailmamuusika mõiste toonud 1990. aastate alguseks kaasa muutuse muusikute ja produtsentide teadvuses ning maailmamuusikast oli saanud omaette muusikažanr. 

21. sajandil on ingliskeelset terminit *world music* maailmamuusika tähenduses peetud "kolonialismi, rahvuslikkuse ja "mitteameerikaliku" konnotatsiooni (“connotations of colonialism, folk, and ‘non-American”) pärast solvavaks, mistõttu see on nii mõnelgi puhul asendatud terminiga *global music*. Näiteks National Academy of Recording Arts and Sciences märkis 2020. aastal tehtud avalduses, et parima maailmamuusika albumi "best world music album" Grammy auhinna vastav kategooria nimetatakse ümber "best global music album". Avalduses väideti, et termin "global music" on "asjakohasem, kaasaegsem ja kaasavam" (“more relevant, modern, and inclusive”). Kuigi ingliskeelse termini muutmise on võtnud ette ka teised institutsioonid, on see asendus žanrile endale toonud vähe sisulist muutust.

## Välislingid
* global music. Encyclopædia Britannica
Mardilaat

**Mardilaadaks** nimetatakse laata, mis toimub mardipäeva paiku. Soomes korraldab Tuglase selts mardilaatasid, kus tutvustatakse Eesti kultuuri ja müüakse Eesti tooteid, sh käsitööd.  

Tallinnas on 1997. aastast alates korraldatud mardilaata, kus oma tooteid müüvad käsitöömeistrid ja väiketootjad ning esinevad taidlejad.
Söödi tänav

**Söödi tänav** asub Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis Auna ja Taime tänava vahel. 

Paralleelne Ristiku ja Aru tänavaga.

Söödi tänav sai nime 26. oktoobril 1932. Tänav rajati sööti jäänud aiamaale.

## Viited
Jazz fusion

***[[džäss|Jazz]] fusion*** (ingl k sulam) (ka **džässrokk**) on muusikastiil, mis ühendab džässi selliste muusikastiilidega nagu popmuusika, rokkmuusika, folk, *[[reggae]]*, funk, *[[metal]]*, kantri, RnB, hiphop, elektrooniline muusika ja maailmamuusika.

Stiil sündis Ameerika Ühendriikides 1960. aastate keskel, kui džässartistid hakkasid kasutama elektroonilisi pille ning souli ja RnB rütme.

Esimesteks *jazz fusion*i plaatideks peetakse Gary Burtoni "The Time Machine'i" (1966) ja Larry Coryell'i (The Free Spiritsi) "Out of Sight And Soundi" (1966). Samuti oli suur mõju *jazz fusion*i arengule Miles Davise 1968. aasta plaadil "Miles in the Sky", kus Davis kasutab esmakordselt elektroonilisi instrumente. Samal ajal hakkasid rokkansamblid, näiteks Cream ja The Grateful Dead, samuti Blood, Sweat and Tears ja Frank Zappa's Mothers of Invention kasutama oma muusikas džässielemente ja -harmooniaid ning katsetama vabaimprovisatsiooniga.

Tuntumaid stiili esindajaid on Weather Report, Mahavishnu Orchestra, The Tony Williams Lifetime, Return to Forever, Headhunters, Soft Machine, Colosseum, Caravan, Nucleus, Blood, Sweat and Tears, Chicago, If, Frank Zappa, Santana, The Eleventh House jt.

## ''Jazz fusion'' Eestis
Eestis tekkisid esimesed *fusion*-ansamblid 1980-ndatel (Kaseke (1981), VSP Projekt (1986) ja Radar). Uus *fusion*ilaine sai alguse 1990-ndate keskel, kui hakkasid tegutsema Weekend Guitar Trio, Meggan (hiljem Megan Quartet), Beggar's Farm, Phlox, F1 Guitars ning 2000-ndatel Lippajad, Meelis Vind, Juhan, Kirke Karja jne,
Elektroonilised muusikainstrumendid

**Elektroonilised muusikainstrumendid** ehk **elektrofonid** on muusikainstrumendid, mille heli tekib elektroonilisest signaalist.

Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituses moodustavad elektroonilised muusikainstrumendid viienda kategooria "Elektrofonid".
Teismeliste popp

**Teismeliste popp** on popmuusika alastiil, mis on suunatud teismelistele. Seda nimetatakse teismeliste popiks, kuna enamik artiste, kes seda stiili esitavad, on alustanud muusikakarjääri teismelistena. Spice Girls on üks neist bändidest. Produtsendid Max Martin, Kara DioGuardi ja Jay Orpin on tuntumad selle stiili laulukirjutajad.
Komplementaarsusprintsiip (geneetika)

**Komplementaarsusprintsiip** on kaksikahelaliste nukleiinhapete ehitusprintsiip. Selle kohaselt põhineb kindlate lämmastikaluste paardumine nukleiinhapete molekulides vesiniksidemete moodustumisel, kusjuures DNA molekulis paarduvad ehk on komplementaarsed C ja G ning A ja T, RNA molekulis C ja G ning A ja U. A saab paarduda vaid teiste lämmastikalustega, millega moodustuvad 2 vesiniksidet (T ja U-ga). C saab moodustada 3 vesiniksidet vaid G-ga.
(Tähised: A – adeniin, G – guaniin, C – tsütosiin, T – tümiin, U – uratsiil.)
Toržok

**Toržok** [torž'okk] (vanavene sõnast *търгъ* 'turg') on linn Venemaal Tveri oblastis, Toržoki rajooni keskus. Asub Tverist 61 km loodes Tvertsa jõe ääres Toržoki kõrgustikul.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 47 702 elanikku.

Asulat on esmamainitud 1139. aastal. Linnaõigused sai 1775. aastal.

15. sajandist on linn kuulus kuldtikandite poolest.

Linnas asub lennuväe väljaõppekeskus. 2025. aasta augusti algul, Vene-Ukraina sõja ajal, õhiti seal Mi-28 ründekopter.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
*http://torzhok.info/
Kõrvalhulkraksed

**Kõrvalhulkraksed** (*Parazoa* ehk *Enantizoa*) on iidsete loomade alamriik, keda tänapäeval esindavad vaid käsnad. Kõrvalhulkrakseid on teada umbes 5000 liiki, kellest umbes 150 elavad magevees. Nende vastsed on planktilised ja täiskasvanud isendid sessiilsed.

Kõrvalhulkraksed erinevad oma esivanematest kaelusviburlastest selle poolest, et nad on makroskoopilised ja diferentseerunud rakkudega, kuid pärishulkraksetega (*Eumetazoa*) võrreldes puuduvad neil päriskoed.

Kõrvalhulkraksete eripäraks on ka asümmeetrilisus.
Koivisto

**Koivisto** on soome perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Mauno Koivisto, poliitik
*Tiina Koivisto, muusikateadlane
*Tom Koivisto, jäähokimängija
APEWS

**APEWS** (inglise keeles *Anonymous Postmaster Early Warning System*) on anonüümne teenus, mis peab nimekirja internetiteenuste pakkujatest, kelle serverites tegutsevad rämpsusaatjad ehk spämmerid või kes ei suuda ära hoida teistepoolset võrguressursside kuritarvitamist.

## Välislingid
* APEWS-i koduleht
* APEWS-i korduma kippuvad küsimused
* APEWS-i tsooni allalaadimise juhised (rsync)
Klassikaline kitarr

**Klassikaline kitarr** (nimetatud ka **hispaania kitarriks** oma päritolu, mitte repertuaari tõttu) on keelpill.

Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituse järgi kuulub klassikaline kitarr kordofonide hulka.

Klassikalist kitarri iseloomustavad nailonist keeled (bassikeeltel on nailon tavaliselt kaetud metallist keermestusega), mida mängitakse sõrmitsedes. Nimetus "klassikaline kitarr" ei pea tähendama, et sellel esitatakse ainult klassikalist repertuaari (kuigi klassikaline muusika on osa selle pilli põhirepertuaarist) – klassikalisel kitarril mängitakse igasugust muusikat, näiteks džässi, folki jne.

Klassikalise kitarri ja selle repertuaari areng hõlmab rohkem kui nelja sajandit. Pilli ajaloole ja arengule on oma panuse andnud mitmed varasemad instrumendid, nagu renessansskitarr ehk gittern, vihuela ja barokk-kitarr. Klassikalise kitarri populaarsus on aastate jooksul püsinud tänu kuulsatele interpreetidele, arranžeerijatele ja heliloojatele. Lühidalt võiks nimetada järgmisi: Gaspar Sanz (1640–1710), Fernando Sor (1778–1839), Mauro Giuliani (1781–1829), Francisco Tárrega (1852–1909), Agustín Barrios Mangoré (1888–1944), Andrés Segovia (1893–1987), Alirio Diaz (1923), Presti-Lagoya Duo (tegutses 1955–1967: Ida Presti, Alexandre Lagoya), Julian Bream (1933) ja John Williams (1941).

## Häälestus
Klassikalise kitarri standardhäälestus alates esimesest keelest on e, b, g, d, A, E. Kõlab oktav madalamalt kui noodis kirjas.

## Mängimine
Mänguvõtete kirjeldused vasaku ja parema käe jaoks on tüüpilised paremakäelistele mängijatele.

### Sõrmitsemine
Paremakäelised mängijad kasutavad tavaliselt keelte sõrmitsemiseks parema käe sõrmi (pöial tõmbab keelt suunaga allapoole ja teised sõrmed suunaga ülespoole). Väikest sõrme kasutatakse harva selle väikeste mõõtmete tõttu (mõned kitarristid, nagu näiteks Štěpán Rak, kompenseerivad puudujäägi eriti pika sõrmeküünega).

### Keele vibreeriva osa pikkuse muutmine (krihvid)
Teise käe sõrmi kasutatakse tavaliselt keele võnkuva osa pikkuse muutmiseks: selleks vajutab sõrm keele vastu ühte sõrmlaual olevatest astmetraatidest ehk krihvidest. Mida pilli kerele lähemalt keel vastu astmetraati vajutatakse, seda lühem on keele võnkuv osa ja seda kõrgem on heli.

### Otsene kontakt keeltega
Mängija kontakt pilli keeltega on vahetu (nagu ka teistel näppekeelpillidel, näiteks lautol). See asjaolu loob võimalused pilli tooni ja tämbri muutmiseks, sest keelt on võimalik tõmmata erinevat moodi ja erinevatest positsioonidest. Kitarristidel on mänguvõtete ja -meetodite suhtes suured valikuvõimalused. 

## Ajalugu

## Vaata ka
*Elektrikitarr