open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Brandavas

**Brandavas** (vanasti ka **Brandavi**) on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas.

Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel valla kaguosas Brandavase kraavi ja 11,6 ha suuruse Brandavase järve kaldal. Brandavas jääb vallakeskusest Jaunpilsist 3,5 ning Riiast 91 kilomeetri kaugusele.

Küla kujunes endise Brandavase karjamõisa (*Brandau*) keskuse juurde. Nõukogude perioodil rajati sinna veisefarm. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.

## Elanike arv


* 77 (2014)
* 55 (2020)
* 38 (2026)


## Viited
Heinrich IV (Mecklenburg)

**Heinrich IV** (1417 – 9. märts 1477) oli Mecklenburgi hertsog aastatel 1422–1477.

## Elu

Heinrich IV, keda lihavuse ja pillava eluviisi tõttu hüüti ka Heinrich Paksuks, oli Mecklenburgi hertsogi Johann IV ja tema naise Katharina poeg.

Kui Heinrichi isa 1422. aastal suri, päris poeg Mecklenburgi. Tema ema Katharina ja onu Albrecht V tegutsesid regentidena 1436. aastani. Seejärel valitses ta koos oma venna Johann V-ga, kuni tema vend 1442. aastal suri. 1432. aasta mais abiellus ta Brandenburgi kuurvürsti Friedrich I tütre Dorotheaga.

Werle vürsti Wilhelmi surmaga 1436. aastal hääbus Mecklenburgide Werle haru meesliin ja Werle läks Mecklenburgi hertsogkonnale. Pärast Mecklenburg-Stargardi hertsogi Ulrich II surma 1471. aastal oli Mecklenburg taas ühendatud ühe valitseja alla.

Stettini pärilussõda Pommeri hertsogite ja Brandenburgi kuurvürstide vahel lõppes 1472. aasta mai lõpus tänu Heinrichi vahendusele.

Elu lõpul andis ta võimu järk-järgult üle oma poegadele Albrechtile, Johannile ja Magnusele. Pärast Heinrichi surma valitsesid nad koos, kuni Johann 1474. aastal ja Albrecht 1483. aastal suri. Pärast Albrechti surma valitses Magnus üksi. Tema noorem vend Balthasar hoolis vähe valitsusasjadest.

Heinrich suri 1477. aastal ja maeti Doberani kloostrisse.

## Lapsed

* Albrecht VI (suri 1483), Mecklenburgi hertsog
* Johann VI (suri 1474), Mecklenburgi hertsog
* Magnus II, Mecklenburgi hertsog
* Balthasar Mecklenburgi hertsog
Saule (Jaunpilsi vald)

**Saule** (vanasti ka **Lauku Jaunāmuiža** või **Jaunlauki**) on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. 

Küla asub merepinnast 95 meetri kõrgusel valla keskosas. Saule jääb vallakeskusest Jaunpilsist 5 ja Riiast 95 kilomeetri kaugusele.

Küla kujunes endise Lauku Jaunāmuiža karjamõisa (*Neuhof*) keskuse juurde. Nõukogude perioodi algusaastatel asus seal Saule kolhoosi keskasula, hiljem kolhoosi *Dzirkstele* osakonnakeskus.  Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.

Külas asub Saules centrsi bussipeatus..

Külas kasvav hõberemmelgas ümbermõõduga 7.72 m ja tamm ümbermõõduga 5.06 m on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 103 (1989)
* 148 (2000)
* 159 (2014)

* 55 (2019)
* 50 (2021)
* 48 (2026)


## Viited
Reinhard Bütikofer

**Reinhard Hans Bütikofer** (sündinud 26. jaanuaril 1953 Mannheimis) on Saksamaa poliitik. Ta oli aastatel 2009–2024 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1953 Mannheimis, kuid kasvas üles Speyeris. Ta õppis filosoofiat, sinoloogiat ja ajalugu Heidelbergi ülikoolis (kuid ei lõpetanud ülikooli).

Ta on kuulunud maoistlikku kompartei (*Kommunistischer Bund Westdeutschland*) ridadesse. Aastal 1984 astus ta rohelise erakonna ridadesse, selle ridades pääses ta Baden-Württembergi maapäeva liikmeks.

Aastatel 2009–2024 oli ta Euroopa Parlamendi liige, europarlamendis olles kuulub ta Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsiooni.
Jan Oort

**Jan Hendrik Oort** (28. aprill 1900 – 5. november 1992) oli Hollandi astronoom.

Oort andis suure panuse Linnutee uurimisse ning oli üks raadioastronoomia teerajajatest. Ta tõestas, et Linnutee pöörleb ja Maa pole selle keskpunktiks. 1932. aastal pakkus ta välja idee, et enamiku Linnuteest moodustab tumeaine.

Oorti järgi on nimetatud Öpiku-Oorti pilv, Oorti konstandid ja asteroid 1691 Oort.

## Tunnustus
*1966 – Vetleseni auhind

## Viited
Jefferson Airplane

**Jefferson Airplane** oli USA rokkansambel, mis tegutses aastatel 1965–1972 ja 1989. Ansambel oli üks hipikultuuri ja protestiliikumise *[[flower power]]* üks juhtivaid mõjutajaid. Ansambli muusika oli stiililt psühhedeelne rokk ja folkrokk

Ansambel loodi 1965. aastal California osariigis San Franciscos Marty Balini algatusel. Ansambli algkoosseisu kuulusid lisaks Balinile laulja ja rütmikitarrist ning ansambli hilisem liider Paul Kantner, soolokitarrist Jorma Kaukonen, laulja Signe Toly Anderson, basskitarrist Jack Casady ja löökpillimängija Skip Spence. 1966. aastal tuli ansamblisse Signe Toly Andersoni asemele naislaulja kohale Grace Slick.

Jefferson Airplane oli peaesinejaks 1960. aastate tähtsamatel muusikafestivalidel USA-s – 1967. aastal Monterey popfestivalil ning 1969. aastal Woodstocki festivalil ja Altamont Speedway Free Festivalil – ning 1968. aastal Inglismaal Isle of Wight Festivalil.

Ansambli läbimurdeplaadiks kujunes nende teine album, 1967. aastal välja antud "Surrealistic Pillow", millelt ilmusid singlitena ühed tuntumad psühhedeelse roki laulud "Somebody to Love" ja "White Rabbit".

1970. aastal lahkus ansamblist Balin. Ansambel läks ametlikult laiali 1972. aastal, mil Kaukonen ja Casady jätkasid tegevust oma ansambliga Hot Tuna, ning Slick ja Kantner keskendusid ühisele soolokarjäärile. 1974. aastal asutasid Jefferson Airplane'i endised liikmed ansambli Jefferson Starship. 

1989. aastal tuli Jefferson Airplane uuesti lühikeseks ajaks kokku. Ansambli põhikoosseisust (Kantner, Anderson, Balin, Kaukonen ja Casady) puudus ainsana Dryden. Samal aastal anti välja album "Jefferson Airplane", misjärel läks ansambel taas laiali.

1996. aastal võeti Jefferson Airplane Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. Vastuvõtutseremoonial osalesid ja esinesid Balin, Casady, Dryden, Kantner ja Kaukonen. 2016. aastal pälvis ansambel Grammy elutööauhinna.

## Stuudioalbumid
* "Jefferson Airplane Takes Off" (1966)
* "Surrealistic Pillow" (1967)
* "After Bathing at Baxter's" (1967)
* "Crown of Creation" (1968)
* "Volunteers" (1969)
* "Bark" (1971)
* "Long John Silver" (1972)
* "Jefferson Airplane" (1989)

## Viited

## Välislingid
* Ansambli koduleht
Filip Forsberg

**Carl Filip Anton Forsberg** (sündinud 13. augustil 1994 Östervålas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Nashville Predators ründajana vasakäärel. Ta on klubi meeskonna asekapten.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Leksands IF. Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2010–11. Hooajal 2012–13 lõi ta Rootsi kõrgliigas 15 väravat ja kogus 33 punkti. Ta valiti samal hooajal liiga parimaks noormängijaks.

2012. aastal valis Washington Capitals ta NHL-i ''draft''is üheteistkümnenda valikuna. 2013. aasta aprillis liitus Forsberg Predatorsiga. NHL-is tegi ta debüüdi 14. aprillil 2013 mängus Detroit Red Wingsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is sama aasta 8. oktoobril mängus Minnesota Wildi vastu. Alates hooajast 2014–15 on ta kuulunud Predatorsi põhikoosseisu. Samal hooajal valiti ta NHL-i hooaja uustulnukate sümboolsesse koosseisu (*[[NHL All-Rookie Team]]*). 2017. aasta veebruaris tegi ta kübaratriki kahes mängus järjest, 21. veebruaril Calgary Flamesi vastu ja 23. veebruaril Colorado Avalanche'i vastu, saades sellega Predatorsi ajaloo esimeseks mängijaks ja NHL-is üle seitsme aasta esimeseks mängijaks, kes seda suutnud on.

2015. aastal osales ta NHL-i tähtede mängul.

2012. aastal tuli Forsberg Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. 2014. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus ta võitis Rootsi koondisega hõbemedali, valiti ta turniiri väärtuslikumaks mängijaks ja parimaks ründajaks. 2018. aastal tuli ta Rootsi jäähokikoondisega maailmameistriks.

## Viited

## Välislingid
* Filip Forsberg NHL.com lehel
* Filip Forsberg hockeydb.com lehel
T. J. Oshie

**Timothy Leif Oshie** (tuntud kui **T. J. Oshie**; sündinud 23. detsembril 1986 Mount Vernonis Washingtoni osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Washington Capitals parema ääreründajana.

Aastatel 2005–2008 mängis ta kolm hooaega Põhja-Dakota Ülikooli meeskonnas.

2005. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is St. Louis Bluesi poolt 24. valikuna. Ta mängis Bluesis aastatel 2008–2015 kokku seitse hooaega.

2015. aasta juulis liitus ta Capitalsiga. 2018. aastal võitis ta klubiga Stanley karika.

2020. aastal osales ta NHL-i tähtede mängul.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Oshie USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. Ta kuulus USA koondisse ka 2014. aasta taliolümpiamängudel, kus saavutati neljas koht.

## Välislingid

* T. J. Oshie NHL.com lehel
* T. J. Oshie hockeydb.com lehel
Viljandimaa kultuuripärl

**Viljandimaa kultuuripärl** on Kultuurkapitali Viljandimaa aastapreemia, Eesti Kultuurkapitali tunnustusavaldus eesmärgiga innustada Viljandi maakonnas kõrgvormis kunstide, rahvakultuuri ning kehakultuuri ja spordi valdkonnas tegutsevate inimeste erialast pühendumist.

Antakse välja üks preemia aastas. Preemia saaja otsustab maakondlik ekspertgrupp.

Maakondlikku kultuuripärlit antakse Viljandimaal välja alates 2014. aastast.

## Laureaadid<small></small>
*2014 – Merle Keerutaja, edukas võrkpallitreener (preemiasumma 1300 eurot)
*2015 – Tiina Jürgen, raamatu "Mulgimaa rahvarõivas" koostajale ja väljaandjale (1300 eurot)
*2016 – Kaspar Taimsoo, edukate võistlustulemuste eest (1300 eurot)
*2017 – Kristiina Alliksaar, edukate kultuurisündmuste korraldamise eest (1300 eurot)
*2018 – Altmar Looris, Viljandi nukuteatri kauaaegne eestvedaja, lavastaja, näitleja (1300 eurot)
*2019 – Lambertus Johannes Jacobus Langeler, suure panuse eest Viljandimaa puhkpillimuusika edendamisesse (2000 eurot)
*2020 – Ain Agan, Viljandi Kitarrifestivali asutaja ja kunstiline juht ning tipptasemel ja järjepidev korraldaja, kõrge tasemega esinejate Viljandisse tooja, hinnatud kitarrist, helilooja ja õpetaja (2000 eurot)
*2021 – Ave Grenberg, Soome-Ugri kultuuripealinna programmi eduka ja õnnestunud eestvedamise eest (3000 eurot)
*2022 – Kert Varik, edukate saavutuste eest külgkorvi motospordis (2500 eurot)
*2023 – Ave Alvre, väsimatu rahvatantsuõpetaja ja kultuurisündmuste eestvedaja (2500 eurot)
*2024 – Kai Kannistu, särav panus Viljandimaa kultuurielu korraldamisel (2500 eurot)

## Vaata ka
*Kultuurkapitali Viljandimaa elutööpreemia
*Kultuuripärl

## Viited
Irina Rimes

**Irina Rimes** (sündinud 22. augustil 1991) on Moldova päritolu Rumeenia laulja. Ta on üks neljast kohtunikust Rumeenia talendisaates *[[Vocea României]]*. Ta töötab ja elab Bukarestis.

## Enne lauljakarjääri (1991–2016)
Irina sündis Izovares, olles esimene laps Valentina ja Fiodor Rîmeș-il. Ta õppis gümnaasiumis Sorocas kuni 2010. aastani. Seejärel ta läks AMTAP-isse õppima, mille ta ka lõpetas. 2012. aastal osales ta talendisaates *Fabrica de staruri,* kus ta pääses finaali.

## Lauljakarjäär (2016–)
Irina läks elama Rumeeniasse, kus sõlmis lepingu firmaga Quantum Music. Tema esimene singel "Visele" (*Unistused*), sai auhinna aasta parima debüüdi eest Radio România Music Awards-is 2017. aastal.

2018. aastast alates on ta üks neljast kohtunikust *Vocea României-s.*

## Albumid

* Despre el (2017)
* Cosmos (2018)
* Pastila (2020)

## Välislingid
*http://irinarimes.ro/
Słojniki

**Słojniki** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Sokółka maakonnas Sokółka vallas. Słojniki asub Valgevene piirist umbes 17 km kaugusel, Sokółkast ligi 6 km lõunas.

## Viited
Johann V (Mecklenburg)

**Johann V** (1418 – 1. november 1442 / 13. jaanuar 1443) oli Mecklenburgi hertsog aastatel 1436-1442.

Johann oli Mecklenburgi hertsogi Johann IV ja tema naise Katharina poeg. Ta valitses pärast oma isa surma Mecklenburg-Schwerini, esialgu oma ema Katharina eestkoste all, 1436. aastast koos oma venna Heinrich IV-ga.

17. septembril 1436 abiellus ta Pommeri hertsogi Kasimir V tütre Annaga. Tõenäoliselt maeti ta Doberaner Münsterisse.
Albrecht VI (Mecklenburg)

**Albrecht VI** (1438 - enne 27. aprilli 1483) oli Mecklenburgi hertsog.

Albrecht oli Heinrich IV ja tema naise Dorothea poeg. 1464. aastal said tema ja ta vend Johann VI isalt sissetulekuallikaks Güstrowi, Plau, Laage ja Stavenhageni foogtkonnad.

Albrecht oli oma isa kaasregent kuni selle surmani 1477. aastal. Seejärel oli ta oma venna Magnus II kaasregent. 1479. aastal soovis tema vend Balthasar, kes oli seni Schwerini piiskopkonna koadjuutor olnud, samuti Mecklenburgi kaasregent olla. Nende ema vahendas kokkuleppe hertsogkond jaotada. Albrecht sai endise Werle vürstkonna, välja arvatud Wareni linna, Penzlini linna ja ringkonna, Klein Broda, Röbeli linna ja ringkonna, Bede ja Wredenhageni foogtkonna. Magnus II ja Balthasar valitsesid koos ülejäänud hertsogkonda.

Albrecht suri kolm aastat hiljem, millalgi enne 27. aprilli 1483. Ta maeti Güstrowi toomkirikusse. Pärast tema surma Mecklenburgi hertsogkond taasühendati.

1466. või 1468. aastal abiellus Albrecht Lindow-Ruppini Katharinaga. Abielu oli lastetu.
Johann VI (Mecklenburg)

**Johann VI** (1439–1474) oli Mecklenburgi hertsog.

## Elu

Johann oli Heinrich IV ja selle naise Dorothea teine poeg.

Tema varaseim dokumenteeritud ametlik tegu (koos isaga) oli 1451. aastal. 1464. aastal valitses ta apanaažina mitut ringkonda koos oma venna Albrecht VI-ga, kuid ei osalenud aktiivselt nende haldamisel.

1472. aastal kihlus Johann VI Pommeri hertsogi Erich II tütre Sophiega. Abiellumine oli kavandatud 1474. aastasse. Kuid Johann VI suri enne abiellumist. Tema täpne surmakuupäev on teadmata; viimati on teda dokumendis mainitud 20. mail 1474.

Oma viimase haiguse sai ta reisil Frangimaale külastamaks oma onu Brandenburgi kuurvürsti Albrecht Achillest. Kulmbachis nakatus ta katku ja suri. Tõenäoliselt maeti ta Hofi kloostrisse.
Shepardi toon

Roger Shepardi järgi nimetatud **Shepardi toon** on heli, mis koosneb oktaavidega eraldatud siinuslainete superpositsioonist. Kui heli bassi helikõrgusega üles või alla liigutatakse, nimetatakse seda *Shepardi skaalaks*. See loob kuuldava illusiooni toonist, mis on pidevalt tõusva või laskuva helikõrgusega, kuid tegelikult ei tõuse ei kõrgemale ega madalamale.

## Viited
Helen Kõpp

**Helen Kõpp** (sündinud 23. oktoobril 1991) on eesti blogija ja harrastusnäitleja. 

## Haridus
Ta lõpetas 2014. aastal Tartu Ülikooli bioloogia erialal. Bakalaureusetöö oli teemal "Erinevate ülegenoomseid andmestikke interpreteerivate lahenduste analüüs ja nende rakendatavus Eesti personaalse tervishoiu süsteemis" (juhendajad Andres Metspalu ja Liis Leitsalu). Seejärel õppis ta Tartu ülikooli biomeditsiini magistrantuuris.

2022. aastast õpib Kõpp Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ning tegeleb teadusega psühhiaatrias.

Kõpu teadusartikkel "Patsiendikeskne lähenemine psühhiaatrias" ilmus 2023. aasta oktoobris ajakirjas Eesti Arst.

## Osalemine tõsielusarjades ja filmiprojektides
Ta osales tõsielusarjades "Abielus esimest silmapilgust" (2015) ja "Prooviabielu" (salvestatud 2016). Hiljem selgus, et "Prooviabielu" ei olnud tõsielusaade, vaid näitemäng, millega peteti nii vaatajaid kui osalejaid, ning Kõpp sattus ränkade võtete tõttu haiglasse, misjärel keeldus edasi osalemast. 2017. aastal osales Kõpp saates "Selgeltnägijate tuleproov".

2019. aastal mängis Kõpp amatöörmärulifilmis "Õiglus" (režissöör Toomas Aria) politseinikku. Samuti mängis ta järjefilmis "Õiglus 2". 2021. aastal näitles Kõpp Mart Sanderi õudusfilmi "Duubel 13" lühifilmis "Micro".

## Blogimine
Helen Kõpp sai 2018. aastal emaks. Kõpp blogis rasedusest ja üksikemana tütre kasvatamisest Õhtulehe veebiväljaandes teemalehel "Heleni beebiblogi".

2009. aastast peab ta isiklikku blogi.

## Muud hobid
Kõpu hobid on ka ratsutamine (tal on 2015. aastast harrastussportlase roheline kaart) ja mootorrattasõit. Ta tegeleb ka maalikunstiga. Kõpp tegeleb tarokaartide ladumise, ennustamisega, fotograafia ja modellindusega.

2018. aastast on Kõpp Tallinna Piiskopliku Toomkiriku koguduse liige.

## Isiklikku
Helen Kõpu vanaisa oli koolidirektor Ülo Kõpp, kelle vanaonu oli Tartu ülikooli rektor ja Eesti peapiiskop Johan Kõpp.

Kõpul on kaks last ning ta on abielus Edgar Kõpuga.https://elu24.postimees.ee/7491972/eksklusiiv-helen-kopp-avameelselt-rasedusest-ja-sunnitusest-haiglasse-minnes-hakkasin-husteeriliselt-nutmahttps://elu.ohtuleht.ee/1033145/helen-kopp-valmistub-kihlatuga-pulmadeks-edgar-votab-abielludes-minu-perekonnanime

## Viited
Igryły

**Igryły** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Sokółka maakonnas Sokółka vallas. Igryły asub Sokółkast ligi 6 km edelas ja Białystokist umbes 33 km kirdes.

## Viited
Mokhtar Belmokhtar

**Mokhtar Belmokhtar** (araabia keeles مختار بلمختا; tuntud ka kui **Ühesilmne**, **Nelson**, **Püüdmatu**; sündinud 1. juunil 1972) on Alžeeria terrorist, salakaubitseja, relvaärimees, rühmituse al-Mourabitoun juht, endine grupeeringu al-Qaeda islamistlikus Magribis (AQIM) sõjaline juht. Ta on kaks korda Alžeeria kohtutes *[[in absentia]]* surma mõistetud: 2007. aastal terrorismi ja 2008. aastal mõrva eest. 2004. aastal mõisteti talle tagaselja terrorismi eest eluaegne vanglakaristus.

Belmokhtar sündis Alžeerias. 1991. aastal läks ta Afganistani, et seal pärast Nõukogude Liidu vägede lahkumist nõukogudemeelse valitsuse vastu sõdida. Afganistanis kaotas ta lõhkeainega valesti ümber käies silma. Hiljem naasis ta kodumaale, et Alžeeria Relvastatud Islamigrupi (GIA) ridades kodusõjas võidelda. Malisse jõudes tõusis ta AQIM-i juhiks.

Detsembris 2012 teatas Belmokhtar, et lahkub AQIM-st ja asutab organisatsiooni al-Mulathameeni brigaad (*maskides brigaad*), mida tuntakse ka kui al-Mua'qi'oon Biddam (*need, kes kirjutavad alla verega*). Jaanuaris 2013 võttis tema rühmitus Alžeeria gaasitöötlustehases üle 800 inimese pantvangi. Välismaalastest vangidest hukati 39, alžeerlastest 1. Valitsusvägedel õnnestus pantvangid lõpuks vabastada, tulevahetuses sai surma 29 terroristi. Detsembris 2013 lisas Ameerika Ühendriikide välisministeerium al-Mulathameeni brigaadi terrorirühmituste nimekirja.

2. märtsil 2013 teatasid Tšaadi riigitelevisioon ja sõjavägi, et Belmokhtar hukkus Malis toimunud sõjaväeoperatsiooni käigus. Kaks kuud hiljem selgus, et need teated ei pidanud paika, kuna Belmokhtar võttis vastutuse kahe enesetapupommitamise eest – üks oli suunatud Prantsusmaa uraanikaevanduse vastu Arlitis Nigeris ning teine 240 km eemal asuva Agadezi sõjaväebaasi vastu.

14. juunil 2015 teatas Liibüa valitsus, et Belmokhtar hukkus Liibüas toimunud USA õhulöögis. Ameerika Ühendriikide ametnikud kinnitasid, et õhulöögi sihtmärk oli Belmokhtar, kuid ei saanud tema surma kinnitada. Novembris 2016 korraldasid Belmokhtari surmamiseks õhulöögi Prantsusmaa relvajõud, tugineti USA vihjetele. Ka sel korral ei osanud ametnikud Belmokhtari hukkumist kinnitada.

## Viited
ÜRO mitmemõõtmeline integreeritud stabiliseerimismissioon Malis

**ÜRO mitmemõõtmeline integreeritud stabiliseerimismissioon Malis** (inglise keeles *United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in Mali*, prantsuse keeles *mission multidimensionnelle intégrée des Nations unies pour la stabilisation au Mali*, lühend **MINUSMA**) on ÜRO rahuvalvemissioon Malis. 

Missioonile pandi alus 25. aprillil 2013 ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2100 selleks, et Malis pärast 2012. aasta tuareegide ülestõusu vankuma löönud rahu taastada. Ametlikult algas missioon 1. juulil. Tegu on ühe ÜRO ohtlikuma rahuvalvemissiooniga, 15 200 rahuvalvajast on elu kaotanud 209.

MINUSMA-ga paralleelselt toimub Malis veel kaks rahvusvahelist rahuvalvemissiooni. Need on Euroopa Liidu missioonid EUCAP Sahel Mali ja EUTM Mali.

## Organisatsioonid ja jõud
MINUSMA-t juhtis 2. oktoobrini 2018 Belgia kindralmajor Jean-Paul Deconinck, temalt võttis ameti üle Rootsi kindralleitnant Dennis Gyllensporre.

Praegused panustajad:

*
*
*
*
*
*
*
*
*
* – 2 staabiohvitseri ja analüütik
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* – 1. maini 2019
* – erioperatsioonide üksus Army Ranger Wing
*
*
*
* – 2 CH-47 Chinook ja 4 CH-146 Griffon helikopterit
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* – 47 sõjaväelast
*
*
* – 4 helikopterit IAR 330 Puma
*
* – alates 2016. aasta juulist luureülesanded, 2016. aasta novembrist mehitamata õhusõiduk IAI Heron
*
*
*
* – 243 võitlejat (20 ohvitseri, 220 sõdurit ja 9 soomukit Unibuffel)
*
*
*
*
*
*
*
* – 75 õhuväeohvitseri, 750 kiirreageerijat, 120 sõjaväepolitseinikku, 1 C-130 Hercules

## Vaata ka
*Operatsioon Barkhane

## Viited

## Välislingid
*MINUSMA ingliskeelne koduleht
Tsesuur

**Tsesuur** (saksa keeles *Luftpause*, ka *Atempause*) on muusikas hetkeline, enamasti väljaspool meetrumit toimuv heli katkemine (paus). 

Varem oli tsesuur saksa sõna *Atempause* (hingamispaus) tähenduses laulja või puhkpillimängija jaoks võimalus hingata.

Viini valsi traditsioonide hulka kuulub hetkeline peatus enne kolmandat lööki. Seda traditsiooni edasi arendades andsid aga Gustav Mahler ja tema kaasaegsed heliloojad tsesuurile saksa sõnade *Cäsur* või *Zäsur* abil hoopis muusikalise pinge tekitamise vahendi tähenduse, nii et tsesuuri ajal oli hingamine välistatud. 

Sõltumata sellest, kas tsesuuri ajal hingata või mitte, mõistetakse tänapäeval tsesuuri kahetiselt. Näiteks saksa keeles tehakse vahet järgmiselt:
# *Luftpause* on tsesuur, milles osaleb kogu ansambel;
# *Atempause* on tsesuur, mis kehtib ainult ühe partii piires.

Tsesuuri tähistatakse noodikirjas koma või V-kujulise märgiga noodijoonestiku kohal.
George Boleyn

**George Boleyn** (u 1503 või aprill 1504 – 17. mai 1536) oli inglise aadlik, teine Rochfordi vikont ja kuninganna Anne Boleyni vend.

George oli Wiltshire'i krahvi Thomas Boleyni ja Elizabeth Howardi ainus poeg, kes elas imikueast kauem. George'i vanemad õed Mary ja Anne said hariduse välismaal, kuid George'i hariti ilmselt Inglismaal. Lisaks emakeelele rääkis George puhast prantsuse keelt ning veidi ka itaalia ja ladina keelt.

Umbes 1524. aastal abiellus George leedi Jane Parkeriga. 1529. aastal löödi George rüütliks ning talle anti teise Rochfordi vikondi tiitel.

Kuningas Henry VIII oli hakanud huvi tundma George'i õe Anne'i vastu juba 1527. aastal. 1533. aastal õnnestus kuningal abielu Aragóni Catherine'iga lahutada ning abielluda Anne'iga. Abielu peamine eesmärk oli saada meessoost troonipärija, kuid paaril sündis vaid tütar, Elizabeth. Anne'il oli mitu nurisünnitust.

1536. aastal tahtis Henry Anne'ist vabaneda ning abielluda Anne'i õuedaami Jane Seymouriga. Anne'i süüdistati abielurikkumises viie mehega, sealhulgas George'iga. George'i süüdistati intsestis ja riigireetmises. Ilmselt polnud need süüdistused tõesed, kuid siiski vahistati Anne ja George 2. mail.

George hukati pea maharaiumise kaudu 17. mail 1536, Anne hukati kaks päeva hiljem. Nende laibad maeti märgistamata haudadesse.

## Viited
Poniatowicze

**Poniatowicze** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Sokółka maakonnas Sokółka vallas. Poniatowicze asub Valgevene piirist ligi 5 km kaugusel, Sokółkast umbes 9 km idakirdes.

## Viited
Jaunsēži

**Jaunsēži** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas.

Küla asub merepinnast 70 meetri kõrgusel valla kaguosas. Jaunsēži jääb valla keskusest Jaunpilsist 3 ning Riiast 87 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.

Looduskaitse all on Vecbāliņi hiidtamm, Mazbāliņi hiidvaher ja neli tamme.

## Elanike arv


* 44 (1989)
* 62 (2000)
* 140 (2014)

* 105 (2019)
* 101 (2021)
* 69 (2026)


## Viited
Nikolaus IV (Werle)

**Nikolaus IV**, hüüdnimega *Poogenoge* ('seasilmad'), (enne 1331 – 14. märtsi ja 13. novembri vahel 1354) oli aastatel 1350–1354 Werle-Goldbergi isand.

## Elulugu

Ta oli Johann III ja selle naise Mechthildi poeg. Väidetavalt sai ta hüüdnime oma silmade kuju ja pilgu järgi.

Ta valitses Werle-Goldbergi esialgu üheskoos oma isaga ja 1350. aastast üksi. Ta sõlmis veel rahulepingu 14. märtsil 1354, kuid pärast sama aasta 13. novembrit ei ole teda enam mainitud.

Tema naine oli Agnes.

## Lapsed
* Johann IV, Werle-Goldbergi isand
* Mechthild (suri enne 17. detsembrit 1402)
* Agnes
Veclauki

**Veclauki** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. 

Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel valla keskosas. Veclauki jääb vallakeskusest Jaunpilsist 4 ja Riiast 93 kilomeetri kaugusele. Külas asub Veclauki bussipeatus.

Küla kujunes endise Lauki mõisa (*Feldhof*) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.

Säilinud on XVIII sajandil ehitatud kupja maja, mõisa park ja allee. Külas asub Lauki kalmistu ja sinna jääb ka Veclauki bussipeatus. Aastal 1878 valminud Lauki koolimaja, XVIII sajandil rajatud Lauki mõisa hoonetekompleks (nuumaedik, pesuköök, teenijate maja, tootmishoone), Lauki mõisa park, XVIII sajandil ehitatud kupja maja, Lauki kalmistu ning Lauki kalmistu pärnaallee on säilitamisväärsete objektidena ka piirkonna üldplaneeringus ära märgitud.

## Elanike arv


* 140 (2014)
* 112 (2020)
* 106 (2026)


## Viited
Strutele

**Strutele** (vanasti ka **Skujumuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas.

Küla asub merepinnast 79 meetri kõrgusel valla kirdeosas. Strutele jääb vallakeskusest Jaunpilsist 8 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusele. Looduskaitse all on Jaunpilsi tee remmelgas (raagremmelgas).

Külas on postkontor, seal asuvad Šķūnise, Auziņase ja Struteles veikalsi bussipeatus.

Strutele kujunes endise Skujumuiža ehk Mazstrutele mõisa (*Klein-Strutteln*) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal kolhoosi *Dzirkstele* osakonnakeskus. Aastail 1945–1959 tegutses külas kool. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.

Skujumuiža mõisa hooned ja sealne mantelkorsten, koolimaja ning eluhoone on säilitamisväärsete objektidena ka piirkonna üldplaneeringus ära märgitud.

Struteleks kutsutakse vahel ka Strutele mõisa juures asuvat Struteles muiža küla.

## Elanike arv

* 64 (1989)
* 78 (2000)
* 187 (2014)

* 147 (2019)
* 154 (2021)
* 134 (2026)


## Viited
Adam Lallana

**Adam David Lallana** (sündinud 10. mail 1988 St Albansis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana või keskpoolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brighton & Hove Albion ja Inglismaa jalgpallikoondises.

2000. aastal liitus ta Southamptoni noorteakadeemiaga. 2006. aastal debüteeris ta Southamptoni põhimeeskonnas. Hooajal 2007–08 mängis ta lühikest aega laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis AFC Bournemouth.

Hooajal 2009–10 lõi Lallana Southamptoni särgis Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas mängides 15 väravat. Järgmine hooaeg kindlustati pääs esiliigasse. Samal hooajal valiti ta League One'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2011–12 lõi Lallana Inglismaa esiliigas 11 väravat ja valiti liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Oma esimesel hooajal Inglismaa kõrgliigas (2012–13) lõi ta kolm väravat. Hooajal 2013–2014 lõi ta liigas üheksa väravat ning valiti Premier League'i ja Southamptoni hooaja parimaks mängijaks.

2014. aastal siirdus Lallana Liverpooli. Ta mängis Liverpoolis kokku kuus hooaega ning võitis klubiga Premier League'i, UEFA Meistrite Liiga, UEFA Superkarika ja klubide maailmameistrivõistlused.

2020. aasta juulis liitus ta Brighton & Hove Albioniga, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu.

Inglismaa jalgpallikoondises tegi Lallana debüüdi 15. novembril 2013 sõprusmängus Tšiili vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 4. septembril 2016 MM-i valikmängus Slovakkia vastu. Ta lõi samal aastal värava ka kahes järgmises koondisemängus ja valiti koondise aasta parimaks mängijaks. Lallana on Inglismaa koondisega osalenud 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Southampton
*Football League Trophy: 2009–10
;Liverpool
*Premier League: 2019–20
*UEFA Meistrite Liiga: 2018–19; teine koht: 2017–18
*UEFA Superkarikas: 2019
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2019
*Football League Cup: Teine koht 2015–16
*UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2015–16

## Viited

## Välislingid
Struteles muiža

**Struteles muiža** (ka **Strutele** või **K. Barona skola**, tõlkes *Strutele mõis*) on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. 

Küla asub merepinnast 105 meetri kõrgusel valla põhjaosas. Struteles muiža jääb vallakeskusest Jaunpilsist 12 ja Riiast 96 kilomeetri kaugusele.

Külas on Krišjānis Baronsi nimeline põhikool, mis viidi sinna 1990. aastal Viesatasest üle. Asulas asub ka Strutele kirik. Külla jäävad Gundegase ja Kr.Barona skola bussipeatus.

Struteles muiža kujunes endise Strutele mõisa (*Strutteln*) keskuse juurde. Kuni aastani 1946 oli see Strutele valla halduskeskuseks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.

Mõisast on säilinud häärber, aastal 1857 ehitatud teenijate maja ja aastal 1867 rajatud magasiait. Strutele kirik ja mõisakompleks (häärber, teenijate maja, park, magasiait) ning Strutele mõisa allee on säilitamisväärsete objektidena ka piirkonna üldplaneeringus ära märgitud.

Strutele mõisa teenijatemajas sündis 1835. aastal Krišjānis Barons.

Külas kasvavad kaks sangleppa ja tammed ümbermõõduga 4,75 m  ja 5,53 m on looduskaitse all. 

## Elanike arv


* 49 (2014)
* 28 (2020)
* 22 (2026)


## Viited
Spriņģi

**Spriņģi** on  küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas.

Küla asub valla keskosas. Asulas on Spriņģi bussipeatus. Seal asuvad Kubulnieki muinaskalmed ehk Männiküngas on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
## Viited
Josti

**Josti** (vanasti ka **Spriņģi**) on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. 

Küla asub merepinnast 105 meetri kõrgusel valla edelaosas. Josti jääb vallakeskusest Jaunpilsist 16 ja Riiast 97 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.

Külast lõunas asub endine Josta raudteepeatus. Sinna jääb Spriņģi kalmistu.

Aastal 2020 oli külas 4 elanikku. Aastal 2026 oli elanikke 5.
## Viited
Jurģi

**Jurģi** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas.

Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel valla edelaosas Bikstupe jõe kaldal. Jurģi jääb vallakeskusest Jaunpilsist 9,5 ja Riiast 102 kilomeetri kaugusele.

Küla kujunes endise Jurģi mõisa (*Georgenhof*) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal üks kolhoosi *Dzirkstele* osakonnakeskustest. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.

Külas on postkontor ja sinna jääb ka Jurģi bussipeatus.

## Elanike arv


* 157 (1989)
* 148 (2000)
* 69 (2011)

* 53 (2021)
* 70 (2026)


## Viited
Inge Õunapuu

**Inge Õunapuu** (1982. aastani Oru; sündinud 10. juunil 1955 Napis, Võru rajoonis) on eesti laulja (metsosopran). 

Ta on Eesti Teatriliidu liige alates 1981. aastast.

Õunapuu lõpetas 1973 Misso keskkooli ja 1977 Tartu Muusikakooli (õpetaja Leida Jürgens). Ta on laulnud aastast 1975 Vanemuise kooris, mänginud kõrvalosi.

Tema abikaasa on Jaan Õunapuu.
## Viited
Leveste

**Leveste** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas.

Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel valla lõunaosas. Leveste jääb vallakeskusest Jaunpilsist 2,5 ja Riiast 91 kilomeetri kaugusele.

Küla kujunes endise Leveste karjamõisa (*Georgenhof*) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal üks kolhoosi *Dzirkstele* osakonnakeskustest. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.

Külas asub Leveste bussipeatus.

## Elanike arv


* 28 (1970)
* 154 (1979)
* 319 (1989)
* 296 (2000)

* 262 (2011)
* 366 (2014)
* 209 (2021)
* 217 (2026)


## Viited
Sven Heiberg

**Sven Heiberg** (sündinud 27. novembril 1977 Tartus) on eesti lavastaja, näitleja ja infotehnoloog. Ta on e-valimiste üks tuntumaid turvaeksperte. 

## Elulugu
Heiberg lõpetas 1995. aastal Jüri Keskkooli. Ta omandas Tartu Ülikooli (TÜ) matemaatika-informaatikateaduskonna informaatika erialal aastatel 1995–1999 bakalaureuse- ja 2002. aastal magistrikraadi. Õpingute ajal osales ta ka Tartu Üliõpilasteatri tegevuses. 2003. aastal asus ta õppima TÜ Viljandi Kultuuriakadeemiasse (VKA) lavastaja-näitleja erialale, mille lõpetas 2007. aastal. 2008. aastast on ta Eesti Lavastajate Liidu liige.

Heiberg oli aastatel 1999–2014 teadur ja tarkvaraarendaja Cybernetica AS-is, 2007–2008 näitleja ja lavastaja Endla teatris, 2008–2011 TÜVKA teatrikunsti visuaaltehnoloogia lektor, 2011–2014 lektor infotehnoloogia valdkonnas, 2012–2013 teadur masinõppe ja andmeteaduse ettevõttes Stacc. 2014. aastal rajasid Smartmatic ja Cybernetica Tartusse ühise kompetentsikeskuse, kus asus tööle ka Heiberg. Ta on sellest ajast olnud elektroonilise hääletuse tarkvara arenduse projektijuht ja üks Cybernetica AS-i turvaekspertidest, kes uurib ja korraldab e-valimiste turvalist läbiviimist. Heiberg on olnud elektroonilise hääletamise komisjoni liige.

## Viited

## Välislingid
* Sven Heiberg Eesti teatri biograafilise leksikoni veebiversioonis
Mary Trump

**Mary Lea Trump** (sündinud 3. mail 1965 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide psühholoog, ettevõtja ja publitsist. 

Ta on president Donald Trumpi vennatütar. 2020. aasta juulis andis ta välja oma perekonda käsitleva raamatu "Too Much and Never Enough: How My Family Created the World's Most Dangerous Man", mida ilmumise päeval müüdi pea miljon eksemplari.

Tema ema Linda Lee Clapp töötas stjuardessina ja isa Fred Trump noorem piloodina. Vanemad lahutasid. Alkohoolikust isa suri 1981. aastal, mil Mary Trump oli 16-aastane. 

Kui vanaisa Fred Trump vanem 1999. aastal suri, pärandas ta oma elusolevatele järglastele rohkem vara ja surnud poja lastele vähem. Mary Trump ja ta vend Fred Trump III vaidlustasid testamendi ning kaebasid oma sugulased kohtusse, kuid 2001. aastal saavutatud lahendus ei andnud neile seda osa pärandist, mille nende isa oleks pärinud, kui ta oleks Fred Trump vanema surma ajal elus olnud. 

Mary Trumpil on magistrikraad inglise kirjanduses (Columbia Ülikool) ja doktorikraad kliinilises psühholoogias (Adelphi Ülikool).

Ta on andnud kraadiõppe kursusi arengupsühholoogia, trauma ja psühhopatoloogia teemadel. 

Mary Trump on asutanud nõustamisteenust pakkuva ettevõtte The Trump Coaching Group ja ta on ka ettevõtte juht. 

2016. aasta presidendivalimistel toetas Trump Hillary Clintoni kandidatuuri, 2020. aasta valimistel toetab ta Joe Bidenit. 

2017. aastal lekitas ta New York Timesi ajakirjanikele Donald Trumpi finantstehinguid puudutavaid dokumente. Ajakirjanikud said 2018. aasta oktoobris avaldatud loo eest Pulitzeri preemia.

2020. aasta 15. juulil ütles ta ajakirjanik George Stephanopoulosele antud intervjuus, et president Trump peaks tagasi astuma. Mary Trumpi hinnangul pole president Trump võimeline riiki juhtima ja on ohtlik, et tal seda teha lubatakse.

Raamatus nimetab ta oma vanaisa Fred Trump seeniori sotsiopaadiks.

## Isiklikku
Mary Trump sai nime oma vanaema Mary Anne MacLeod Trumpi järgi, kes oli emigrant Šotimaalt. 

Trump on lesbi, kuid hoidis oma seksuaalset sättumust suguvõsa homofoobsuse tõttu kaua saladuses.

## Viited
Dekšārese vald

**Dekšārese vald** (läti keeles *Dekšāres pagasts* või *Dekšāru pagasts*) on vald Lätis Rēzekne piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Viļāni, Rikava ja Nagļi vallaga, Madona piirkonna Varakļāni linna ja Varakļāni vallaga ning Preiļi piirkonna Sīļukalnsi vallaga.

Valla pindala on 109 km². 2016. aasta seisuga elas seal 788 inimest. Valla halduskeskus on Dekšārese küla, vallamaja asub aadressil Nākotnes 61. Vallavanem on Zoja Žugunova.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Varakļāni vallas Atspuki, Bērzkalnieki, Dekšārese, Kristeļi, Maurāni, Strodi ja Varakļāni külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1975 liideti Dekšārese külanõukoguga likvideeritav Atspuki külanõukogu. Aastal 1979 liideti osa külanõukogu alasid Murmastiene külanõukoguga, aastal 1981 aga Nagļi külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Viļāni piirkonda. Rēzekne piirkonnas kuulub vald Viļāni allüksusesse.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Cakuli muinaskalmed ehk Sõjahauad ja keskaegne kindlustis Rootsi kants (ka Jumprava või Kuce mägi). Kohaliku kaitse all on Garanči asulakoht.

## Loodus

Vald asub Ida-Läti madalikul. Suuremad jõed on Malmuta ja kirdepiiril voolav Malta jõgi. Looduskaitse all on Oženieki kadakas, Dekšārese pärn ja üks nimetu põlispuu. Valla põhjaosa jääb osalt Lubānsi märgala hoiualale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 712 lätlast, 69 venelast, 2 valgevenelast, 5 ukrainlast, 2 poolakat ja 1 leedulane.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Dekšores

**Dekšores** (ka **Dekšāres**, latgali **Dekšuoris**, vanasti **Dekšeļi** või **Dekšori**) on küla (*vidējciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas, Dekšārese valla halduskeskus.

Küla asub valla lõunaosas merepinnast 105 meetri kõrgusel Malmuta jõe kaldal. Dekšores jääb endisest piirkonna keskusest Viļānist 17 ja Riiast 208 kilomeetri kaugusele. Külas on põhikool, vabaõhulava, valla muuseum, raamatukogu. 

Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Külas kasvav Dekšārese pärn ümbermõõduga 3,68 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2015 oli külas 246 elanikku, aastal 2020 aga 211 elanikku.
## Viited
Põletuskiri

**Põletuskiri** on eesti etnograafias puuesemeile tulise raudora või kindlat motiivi kujutava kirjarauaga sissepõletatud ornament.

Põletuskirjadega kaunistati eriti 19. sajandil õllekanne,  veimevakku, riidekirste jms. Kaunistused põletati esemetele põhiliselt kirjaraua või -templiga. Seda teostati üksikute väikeste elementide abil: ring(null), joon, täpp, kurvijoon(ussijoon), punktiirjoon, kõverik, tärn, kaar(kuusirp), härjasilm, nurk, rist, ärtu, risti, kaldrist, romb, veskitiivad, neljaleheline õis, tüüriratas, siksak, väädid jms. Mõned üksikmotiivid (nagu ring ja täpp) olid eriti laia levikuga. Osa motiividest oli piirkondliku levikuga: kapsaraua kujund oli levinud Eesti loodeosas, romb ehk sõelapõhjakiri Läänemaal jne.

Ornamentika teostuseks valitud elemendid kujundas iga meister ise vastavalt oskustele. 

## Vaata ka
* kirjaraud
* põletusora

## Viited

## Välislingid
* Põletuskirjadega õllekann. Eesti Ajaloomuuseum
*  Kunstipärased rangipuud ja kannud. Postimees 18.10.1925
Pimevõrk

**Pimevõrk** on üksnes eritarkvara, erikonfiguratsiooni, eriõiguste ning sageli ka ebastandardsete protokollide ja portide vahendusel leitav ja kasutatav interneti pealisvõrk.

## Rakendusi
*must turg võrgus;
*uimastikaubandus;
*salastatud side;
*lekkematerjal.

## Vaata ka
* Freenet
* Pimeveeb
* Süvaveeb
* The Hidden Wiki

## Viited
Viļāni vald

**Viļāni vald** (läti keeles *Viļānu pagasts*) on vald Lätis Rēzekne piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Viļāni linnaga, Sokolki, Dekšārese, Rikava ja Sakstagalsi vallaga ning Preiļi piirkonna Galēni ja Sīļukalnsi vallaga.

Valla pindala on 120,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1669 inimest. Valla halduskeskus on Viļāni linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli Viļēni vallas 8500 elanikku, valla pindala oli 208,8 km². Aastal 1936 liideti selle vallaga veel osa Varakļāni vallast (Malta jõe vasakule kaldale jäävad alad). Aastal 1945 moodustati Viļēni vallas Makūži, Ornicāni, Radopole, Rikava, Skudnovka, Sokoli, Viļāni ja Zirkauka külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1975 liideti Radopole külanõukoguga likvideeritav Viļāni linna maaterritoorium. Aastal 1990 muudeti Radopole külanõukogu Viļāni vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Viļāni piirkonda. Rēzekne piirkonnas kuulub vald Viļāni allüksusse.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Trūpi keskaegne kalmistu, hiiepaik Trūpi Kuradikivi ja Piziči linnamäe asulakoht ehk Linnaase.

## Loodus

Vald asub Ida-Läti madalikul. Suuremad jõed on Lauza, Spierga ja Malta jõgi. Järvedest jäävad valda Viļāni järv (1,4 ha), Notra järv (4,7 ha) ja Radopole järv (3,5 ha). Looduskaitse all on Mukuļi mõisa künnapuu ja Dravase mänd.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 896 lätlast, 743 venelast, 18 valgevenelast, 1 ukrainlane ja 3 poolakat.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Kozy (Poola)

**Kozy** on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Bielsko-Biała maakonnas, Kozy valla halduskeskus.

Kozy oli pikka aega suurima elanike arvuga küla Poolas.

Kozyt on esmamainitud 1326. aastal.

## Viited
Sokolki vald

**Sokolki vald** (läti keeles *Sokolku pagasts*) on vald Lätis Rēzekne piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Viļāni linnaga, Viļāni, Rikava ja Sakstagalsi vallaga ning Preiļi piirkonna Galēni vallaga.

Valla pindala on 57 km². 2016. aasta seisuga elas seal 748 inimest. Valla halduskeskus on Strupļi  küla. Vallavanem on Zoja Žugunova.

## Ajalugu

1945. aastal moodustati Viļēni vallas Makūži, Ornicāni, Radopole, Rikava, Skudnovka, Sokoli, Viļāni ja Zirkauka külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1975. aastal liideti Sokoli külanõukoguga likvideeritav Skudnovka külanõukogu. 1990. aastal muudeti Sokoli külanõukogu Sokolki vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Viļāni piirkonda. Rēzekne piirkonnas kuulub vald Viļāni allüksusse.

## Loodus

Vald asub Ida-Läti madalikul. Suurem jõgi on Ciskoda.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 203 lätlast, 506 venelast, 4 valgevenelast, 3 ukrainlast, 4 poolakat ja 3 leedulast; tegemist on ühega Läti valdadest, kus lätlased on vähemuses.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Strupļi

**Strupļi** (vanasti ka **Sokoli**) on küla (*vidējciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas, Sokolki valla halduskeskus.

Küla asub valla keskosas merepinnast 125 meetri kõrgusel Ciskoda jõe kaldal. Strupļi jääb endisest piirkonna keskusest Viļānist 5 ja Riiast 221 kilomeetri kaugusele. Külas on klubi, postkontor, raamatukogu.

Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi Avangards keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

2015. aastal oli külas 243 elanikku, aastal 2020 aga 229 elanikku.

## Viited
Kodeń

**Kodeń** on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Biała Podlaska maakonnas, Kodeńi valla halduskeskus. Kodeń asub Valgevene piiri ääres, Biała Podlaskast umbes 36 km idakagus.

Kodeń sai linnaõigused 1511. aastal. Kolmanda Poola jagamise tagajärjel läks linn 1795. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. 1809. aastal läks linn Varssavi hertsogiriigi koosseisu. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Kodeń 1815. aastal Venemaa Keisririigiga personaalunioonis olnud Kongressi-Poola koosseisu. Kodeń kaotas linnaõigused 1870. aastal.

## Viited
Olszanki

**Olszanki** on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Biała Podlaska maakonnas Kodeńi vallas. Olszanki asub Valgevene piirist umbes 5 km kaugusel, Kodeńist ligi 5 km lääneedelas ja Biała Podlaskast ligikaudu 33 km idakagus.
Loodusvaatluste maraton

**Loodusvaatluste maraton** on harrastusteaduse üritus. Maratoni käigus panevad inimesed eelnevalt registreeritud vaatlusaladel 24 tunni jooksul kirja nii palju kohatud liike kui võimalik. Vaatlused sisestatakse andmeportaali, kus need on avalikult kõigile kättesaadavad (v.a I kaitsekategooria liigid).

Maratoni eeskujuks on rahvusvaheline vaatlus BioBlitz, mis tähendab, et kindlas paigas ja ajavahemikul tuvastatakse nii palju looma-, taime- ja seeneliike kui võimalik. Liikide jäädvustamiseks võib kasutada nutiseadet ja fotoaparaati. 

Vaatlused sisestatakse Elurikkuse andmeportaali. Elurikkus on Eesti elurikkuse ehk bioloogilise mitmekesisuse andmeportaal, mille kaudu tehakse kõigile soovijatele kättesaadavaks Eesti liikide leiud, sh teaduskogudes ja biopankades talletatud eksemplarid ja proovid, DNA-põhised ja inimese tehtud liikide vaatlused, uurimistööde andmed ning muu liikidega seotud info. Elurikkuse andmeressursi moodustavad avaandmetena kättesaadavad andmebaasid. 

## Reeglid
Vaatlusalasid saavad registreerida kõik loodushuvilised. Vaatlusala minimaalne ega maksimaalne suurus ei ole piiritletud. Oluline on ala piiritlemisel meeles pidada, et arvesse lähevad ainult eelregistreeritud alal tehtud vaatlused. Mida rohkem eri tüüpi elukohti (veekogu, niit, mets jne) alale jääb, seda rohkem liike on võimalik kohata. 

Vaatlusalad on avalikud, kuhu saavad minna kõik huvilised. Üldjuhul korraldatakse avalikel aladel ka mõni loodusharidusliku sisuga üritus, nagu ühine vaatlusretk, temaatiline loeng, või midagi praktilist, nagu näiteks putukahotelli valmistamine. 

Iga osaleja saab ise otsustada, millal täpselt vaatlusi teha. Oluline on, et vaatlused jääksid maratoni toimumise aja (24 tunni) sisse. Võib näiteks päeval ja/või õhtul tegutseda, öösel puhata ning näiteks hommikul ja ennelõunal uuesti vaadelda. Kui huvi ja võimalusi on rohkem, võib loomulikult ka kogu 24 tunni jooksul tegutseda.

## Korraldajad
Vaatlusmaratoni peakorraldaja on Tartu Ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed, kaaskorraldajad on olnud portaal Linnuvaatleja, mitmed loodusharidust edendavad asutused ja vabatahtlikud üle Eesti. 

## Tunnustus
* 2018 – Eesti teaduse populariseerimise auhind 
* 2018 – aasta keskkonnategu

## Välislingid

* Koduleht
Warszawice

**Warszawice** on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Otwocki maakonnas Sobienie-Jeziory vallas. Warszawice asub Otwockist umbes 15 km lõunas ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 36 km lõunakagus.
Balthasar (Mecklenburg)

**Balthasar** (1451 – 16. märts 1507) oli Mecklenburgi hertsog ja koadjuutor Hildesheimi piiskopkonnas (1471–1474) ja Schwerini piiskopkonnas (1474–1479).

Balthasar oli Heinrich IV ja tema naise Dorothea noorim poeg. Täisikka jõudes valis Balthasar kirikliku karjääri. Ta oli koadjuutor Hildesheimi piiskopkonnas (1471–1474) ja seejärel Schwerini piiskopkonnas (1474–1479). Ilmselt polnud ta kirikliku eluga rahul ja naasis 1479. aastal ilmalikku ellu. Pärast emapoolset vahendamist jõuti 13. jaanuaril 1480 vanemate vendadega kokkuleppeni hertsogkond jaotada. Vend Albrecht VI sai suurema osa endisest Werle vürstkonnast, samas kui Balthasar ja vend Magnus II valitsesid ühiselt ülejäänud hertsogkonda. Pärast Magnuse surma valitses Balthasar koos Magnuse poegadega.

Balthasar suri 16. märtsil 1507 (või vähem tõenäoliselt 17. märtsil) Wismaris ja maeti Doberaner Münsterisse.

Ta abiellus 1487. aastal Pommeri hertsogi Erich II tütre Margaretega. Nad ei saanud lapsi.
Singalid

**Singalid** (singali keeles සිංහල ජාතිය, *Siṃhala Jātiya*; ka *helad*, හෙළ) on peamiselt Sri Lankat asustav rahvas, moodustades umbes 75% Sri Lanka elanikkonnast koguarvuga u 16 miljonit. Singalite identiteet põhineb nende keelel, ajaloolisel pärimusel ja religioonil. Singalid kõnelevad singali keelt ja on enamuses theravaada budistid. 

5. sajandi eepose *Mahavamsa* ja buda munkade kroonika *Dipavamsa* järgi saabusid singalite esivanemad aastal 543 eKr Sri Lankale prints Vijaya juhtimisel Indiast, Sinhapurast.

## Viited
Angkori riik

**Angkori riik** ehk **Khmeeri riik** ehk **Kanbudžadeša riik** ehk **Angkori impeerium** või **Khmeeri impeerium** oli 9. kuni 15. sajandini eksisteerinud riik Kagu-Aasias, mis hõlmas tänapäevase Kambodža, Laose, Tai ja Birma alad.  

Angkori impeeriumi alguseks loetakse aastat 802, mil kuningas Jayavarman kuulutas end üleüldiseks monarhiks (*chakravartin*) ja jumalkuningaks (*devaraja*) ning selle impeeriumi lõpuks 1431. aastat, mil pealinn Angkor langes.

Ehkki Angkori impeeriumi suurus ja ajalugu, mõju ja rahvaarv on võrreldav Rooma impeeriumiga, pole selle kohta säilinud peaaegu mingeid kirjalikke allikaid peale mõningate Hiina kaupmeeste, diplomaatide ja rändurite märkmete ning raidkirjade templite seintel koos arvukate reljeefidega; lisaks arheoloogiliste uurimuste tulemusi. Pärast impeeriumi lõppu langes see täielikku unustusse. Pealinn Angkor kadus troopilisse džunglisse ning avastati muu maailma jaoks alles 19. sajandil. 

## Viited