open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksander I (paavst)

**Aleksander I** (ladina *Alexander*; kreeka keeles Ἀλέξανδρος 'meeste kaitsja') oli kuues paavst.

Tema ametiaja kohta puuduvad tolleaegsed allikad. Varasemad allikad annavad tema ametiaja pikkuseks 7–10 aastat. "Liber Pontificalise" järgi valitses ta 8 aastat 5 kuud ja 2 päeva. Tänapäeval on tunnustatud seisukoht, et tema ametiaeg kestis 10 aastat.

"Liber Pontificalise" järgi oli ta pärit Roomast Caput Tauri piirkonnast ja tema isa nimi oli samuti Alexander. Ta oli Plutarchose ja Plinius Noorema õpilane.

Traditsiooni järgi sai ta paavstiks 20- või 30-aastaselt. Aleksander I sätestas "Liber Pontificalise" järgi kodude õnnistamise soolatud veega. Ta sätestas missakaanonis osa, mis algab sõnadega "Qui pridie" (eesti keeles "Oma kannatuste eelõhtul"). Talle kuulub ka nõue, et hostia peab olema tehtud hapnemata tainast.

Ta ordineeris kuus presbüterit, kaks diakonit ja viis piiskoppi. Talle on omistatud üks teos, kuid kirikuloolased ei pea selle autoriks teda.

"Liber Pontificalise" järgi suri ta märtrina koos presbüter Eventiuse ja diakon Theodorusega. Aleksandril olevat Via Nomentanal pea maha raiutud. 834 viidi tema reliikviad Freisingisse. 1855 leiti tema väidetava martüüriumipaiga lähistelt Alexandri, Eventuluse ja Theodoluse nimedega hauakrüpt, mis seostati paavstiga. 

Aleksander I austatakse katoliku ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 3. mail.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Aleksander I kohta. *(inglise keeles)*
*Aleksander I kirjad.
Põhja suusaalad 1994. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalad [[1994. aasta taliolümpiamängud]]el** Lillehammeris

## Tulemused
### [[Murdmaasuusatamine]] mehed
#### [[Murdmaasuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel - Meeste 10 km |10 km klassikalises stiilis]]
17. veebruar
88 võistlejat

#### [[Murdmaasuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel - Meeste 15 km |15 km vabastiilis tagaajamisvõistlus]]
19. veebruar
76 võistlejat

#### [[Murdmaasuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel - Meeste 30 km |30 km vabastiilis]]
[14. veebruar]]
75 võistlejat, kellest 72 lõpetas

Gianfranco Polvara diskvalifitseeriti, sest tal oli suusamütsil otsaees reklaam.

#### [[Murdmaasuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel - Meeste 50 km|50 km klassikalises stiilis]]
27. veebruaril
72 võistlejat, kellest lõpetas 67

#### [[Murdmaasuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel - Meeste 4x10 km|4x10 km]]
Esimesed vahetused on klassikalises ja tagumised vabastiilis
22. veebruar
14 meeskonda

### [[Murdmaasuusatamine]] naised
#### [[Murdmaasuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel - Naiste 5 km|5 km klassikalises stiilis]]
15. veebruar
62 võistlejat

#### [[Murdmaasuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel - Naiste 10 km|10 km vabastiilis tagaajamisvõistlus]]
17. veebruar
59 võistlejat, kellest 53 lõpetas

#### [[Murdmaasuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel - Naiste 15 km|15 km vabastiilis]]
13. veebruar
54 võistlejat

#### [[Murdmaasuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel - Naiste 30 km|30 km klassikalises stiilis]]
24. veebruar
53 võistlejat, kellest lõpetas 51

#### [[Murdmaasuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel - Naiste 4x5 km|4x5 km]]
Esimesed vahetused on klassikalises ja tagumised vabastiilis
21. veebruar
14 naiskonda

## [[Suusahüpped]]

#### [[Suusahüpped 1994. aasta taliolümpiamängudel - Väike mägi|Väike mägi]]
25. veebruar
57 võistlejat

#### [[Suusahüpped 1994. aasta taliolümpiamängudel - Suur mägi|Suur mägi]]
20. veebruar
58 võistlejat

#### [[Suusahüpped 1994. aasta taliolümpiamängudel - Meeskonnavõistlus|Meeskonnavõistlus]]
22. veebruar
12 meeskonda

## [[Kahevõistlus]]
#### [[Kahevõistlus 1994. aasta taliolümpiamängudel - Individuaalne|Individuaalne]]
18. ja 19. veebruar
52 võistlejat, kellest lõpetas 51

#### [[Kahevõistlus 1994. aasta taliolümpiamängudel - Meeskondlik|Meeskondlik]]
23. ja 24. veebruar
12 meeskonda

## Mitteametlik paremusjärjestus

#Norra 100
#Venemaa 53
#Itaalia 52
#Soome 35
#Jaapan 25
#Saksamaa 24
#Kasahstan 17
#Austria 8
#Šveits 7
#Eesti 5
#Rootsi 3
#Tšehhi 2
#Prantsusmaa 2
Simunapäev

**Simunapäev** on 28. oktoobril tähistatav apostlite Siimona ja Juuda Taddeuse mälestuspäev, neist esimese järgi on päev ka nimetuse saanud.

Lõuna-Tartumaal, Viljandimaal ja Võrumaal märkis see päev jäätumise algust ja talveteede ootust.

Eestis on neile apostlitele pühitsetud Simuna kirik.

Keskajal oli Tallinna Püha Vaimu kirikus, Siimoni ja Juuda altar ja Tartu toomkirikus samanimeline kabel. 

## Välislingid
* Simunapäev Berta, eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas
Kolletamispäev

**Kolletamispäev** on 14. oktoobril ja see on ristiusueelne tähtpäev, millele võib kirikukalendris leida vaste vaid oletamisi: sama päev on  paavst Calixtus I mälestuspäev.

Kolletamispäev tähistab talve saabumist loodusesse. Selleks ajaks on lehed oma värvi muutnud ning puud valmistuvad talvisesse puhkeseisundisse jääma.
Bjørn Dæhlie

**Bjørn Erlend Dæhlie** (sündinud 19. juunil 1967) on Norra endine murdmaasuusataja. Ta on 8-kordne olümpiavõitja ja 9-kordne maailmameister.

Dæhlie on võitnud taliolümpiamängudelt (1992, 1994 ja 1998) kokku 12 medalit: 8 kuld- ja 4 hõbemedalit. Samuti oli ta üliedukas maailmameistrivõistlustel (1991, 1993, 1995, 1997 ja 1999), kus ta sai kokku 17 medalit, millest 9 olid kuldsed. Eriti edukas aasta oli 1997, kui ta sai maailmameistrivõistlustel medali kõigilt viielt alalt.

Maailma karikasarjas võitis ta kuus üldkarikat. Ta võitis 46 karikasarja etappi, mis on kõigi aegade parim tulemus.

1992. aastal sai Bjørn Dæhlie koos Vegard Ulvangiga Peer Gynti auhinna, mis antakse kord aastas Norrat maailmas positiivselt tutvustanud isikule.

Praegu tegeleb Dæhlie spordirõivaste disainimise ja tootmisega.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]elt

* 1992  Albertville'is 
**  **olümpiavõitja** 15 km jälitussõidus
**  **olümpiavõitja** 50 km vabastiilis
**  **olümpiavõitja** 4×10 km teatesõidus
**  hõbemedal 30 km klassikas
* 1994  Lillehammeris 
**  **olümpiavõitja** 10 km klassikas
**  **olümpiavõitja** 15 km jälitussõidus
**  hõbemedal 30 km vabastiilis
**  hõbemedal meeste 4×10 km teatesõidus
* 1998  Naganos 
**  **olümpiavõitja** 10 km klassikas
**  **olümpiavõitja** 50 km vabastiilis
**  **olümpiavõitja** meeste 4×10 km teatesõidus
**  hõbemedal 15 km jälitussõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1991  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** 15 km jälitussõidus
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
* 1993  Falunis
**  **maailmameister** 30 km klassikas
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
**  **maailmameister** jälitussõidus
**  pronksmedal 50 km vabastiilis
* 1995  Thunder Bay’s
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
**  hõbemedal 30 km klassikas
**  hõbemedal 10 km klassikas
**  hõbemedal 50 km vabatehnikas
* 1997  Trondheimis
**  **maailmameister** 10 km klassikas
**  **maailmameister** 15 km jälitussõit vabastiilis
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
**  hõbemedal 30 km vabastiilis
**  pronksmedal 50 km klassikas
* 1999  Ramsaus
**  hõbemedal 4×10 km teatesõidus
**  pronksmedal 30 km vabastiilis

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

** **1. koht**: **1992, 1993, 1995, 1996, 1997, 1999 **
** 2. koht: 1994, 1998 
** 3. koht: 1990, 1991
 
#### Karikasarja etapivõidud

Bjørn Dæhlie osales 117 maailma karikasarja etapil ja jõudis kolme parema hulka 81 korda, millest 46 ta võitis.

## Tunnustus
*1997 Aftenposteni kuldmedal

## Vaata ka

*Suusatamine 1992. aasta taliolümpiamängudel
*Suusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
*Suusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel

## Välislingid

*Koduleht
*
Karula vald

**Karula vald** oli vald Lõuna-Eestis Valga maakonna kagunurgas. Vald moodustati 1992. aasta 30. jaanuaril.
2017. aasta omavalitsuste haldusreformi käigus liideti Karula vald koos veel nelja omavalitsusega Valga vallaks.

Läänes oli vallal ühine piir Valga linnaga, loodes ja põhjas ValgamaaTõlliste vallaga, idas Võru maakonna Antsla vallaga, lõunas ja kagus Valgamaa Taheva vallaga ning edelas ühine piir Lätiga.

Karula vallavanem oli Rain Ruusa.

## Asustus
Karula vallas oli 14 küla: Kaagjärve, Karula, Kirbu, Koobassaare, Käärikmäe, Londi, Lusti, Lüllemäe, Pikkjärve, Pugritsa, Raavitsa, Rebasemõisa, Valtina ja Väheru.

## Nimi
Karula nimi on tekkinud ajaloo käigus esinenud saksakeelsete nimede – Karolle, Carroll, Carvele – eestipäraseks muutmise teel.

## Loodus
Karula valla loodus oli Lõuna-Eestile tüüpiline, lääneosas tasasem, idaosas on Karula kõrgustiku kuppelmaastik. Karula kõrgustiku kõrgeim tipp on Tornimägi (137,85 m üle merepinna).

Valla territooriumil asus 32 järve, sealhulgas Lajassaarõ järv, Kaadsijärv, Rebäsejärv, Kuikli järv ja Pautsjärv.

Valla territooriumist poole katsid metsad, kus elab arvukalt metslinde, metssigu, põtru, metskitsi ja väiksemaid ulukeid. Looduse eripära tõttu harrastatakse seal meelsasti jahindust ja kalandust.

1993. aastal moodustati Karula rahvuspark, mis hõlmas 50 km² valla territooriumist. Rahvuspargi keskus asub Ähijärvel.

## Vaata ka
* Kaagjärve raamatukogu
* Karula vald (1939)
* Lüllemäe raamatukogu

## Viited
1529

**1529. aasta** (**MDXXIX**) oli 16. sajandi 29. aasta.

## Sündmused maailmas
* 27. septembrist 15. oktoobrini toimus Suleiman I juhtimisel Viini piiramine, mis oli osmanite esimene katse seda linna vallutada.
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Eestimaa kubermangus toimus esimene teadaolev teatrietendus: Tallinnas raekoja saalis esitasid Tallinna linnakooli õpilased Terentiuse komöödia "Androslanna".
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1527

**1527. aasta** (**MDXXVII**) oli 16. sajandi 27. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 22. aprill – Johann IV Kyvel, Saare-Lääne piiskop
* 21. juuni – Niccolò Machiavelli, itaalia poliitik ja filosoof
1526

**1526. aasta** (**MDXXVI**) oli 16. sajandi 26. aasta.

## Sündmused maailmas
* 21. aprill – Usbeki prints Babur võitis Delhist põhja pool Panipati lahingus sultan Ibrahim Lodi vägesid. Seda sündmust loetakse mogulite riigi alguseks.
* 15. juuni – Volmaris Liivimaa maapäeval sõlmiti Volmari liit.
* 29. august – Türklased hävitasid Mohácsi lahingus Ungari väe. Ungari kuningas Lajos II hukkus lahingus ning suurem osa Ungarist langes 150 aastaks Türgi võimu alla.

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 4. august – Juan Sebastián Elcano, hispaania meresõitja
* 29. august – Lajos II, Ungari ja Böömimaa kuningas
* oktoober – Peter Martyr d'Anghiera, itaalia ajaloolane
1525

**1525. aasta** (**MDXXV**) oli 16. sajandi 25. aasta.

## Sündmused maailmas
* 20. jaanuar – Christian II oli sunnitud loobuma Taani ja Norra kuninga troonist.
* 24. veebruar – Hispaania armee kasutas Itaalias Pavias toimunud lahingus prantslaste ja šveitslaste vastu esmakordselt musketeid. Hispaanlaste võiduga lõppenud lahingus hukkus 14 000 meest.
* 15. mai – Saksa talurahvasõda: Pastor Thomas Müntzeri juhitud talupojad said Frankenhauseni lahingus lüüa.

* 13. juuni – Martin Luther abiellus Katharina von Boraga.
*Saksa ordu sekulariseerus ja Liivi orduharu alustas tegevust iseseisvana.

## Sündmused Eestis
* 7. jaanuar – Tartus rüüstati peaaegu kõiki all-linna kirikuid ja kloostreid.
* 10. jaanuar – Tartus püüdsid 200 linlast vallutada Toomemäge. Ehkki linnus jäi vallutamata, rüüstati toomkirik ja toomhärrade majad.
* Lübeckis trükiti esimene teadaolev eestikeelset teksti sisaldav raamat, mis pole säilinud.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* 27. mai – Thomas Müntzer, saksa jutlustaja ja teoloog
* detsember – Michel Sittow, maalikunstnik ja käsitööline

## Viited
1523

**1523. aasta** (**MDXXIII**) oli 16. sajandi 23. aasta.

## Sündmused maailmas
* 20. jaanuar – Christian II oli sunnitud loobuma Norra ja Taani kuninga troonist.
* 6. juuni – Gustav Vasa valiti Rootsi kuningaks Gustav I-ks.

## Sündmused Eestis
*Reformatsioon jõudis Eestisse.
*Tallinnas algas usupuhastus. Seda hakkasid läbi viima Niguliste kirikus Johann Lange, Oleviste kirikus Zacharias Hasse ja Pühavaimu kirikus Heinrich Bockholdt.
* Tartus hakkas usupuhastust läbi viima Riiast pärinev Herman Marsow.

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 13. august – Gerard David, Madalmaade kunstnik

## Viited
1522

**1522. aasta** (**MDXXII**) oli 16. sajandi 22. aasta.

## Sündmused maailmas
*9. jaanuar – Rooma paavstiks sai Hadrianus VI (Adriaan Florensz d'Edel).
*9. märts – toimus Zürichi vorstisöömine.
*27. aprill – Nelja-aastane sõda: Hispaania ja Paavstiriikide ühedväed võitsid Bicocca lahingus Prantsusmaa ja Veneetsia vägesid.
* 6. september – Fernão de Magalhãesi ekspeditsiooni viimane laev Victoria jõudis pärast tema surma Juan Sebastián Elcano juhtimisel tagasi Hispaaniasse, viies sellega lõpule maailma esimese ümbermaailmareisi.
*20. detsember – Rhodose piiramine: Malta ordu alistus sultan Suleiman I Toredale, kes lubas ordul Rhodoselt lahkuda.

## Sündmused Eestis
*Eestimaa Maapäeval püüdsid piiskopid Lutheri õpetust ketserlikuks kuulutada, ent linnad ja vasallid olid sellele vastu.

## Sündinud
*28. märts – Albrecht Alkibiades, Brandenburg-Kulmbachi markkrahv
*27. november – Andreas Patricius, poola humanist, filoloog ja katoliiklik vaimulik
* Adolf van der Aa, hollandi aadlik
*Ogier Ghiselin de Busbecq, flaami taimetark, kirjanik ja diplomaat
*Johann Hobbing, Eestimaa vaimulik
*Yadigar Muhammad, Kaasani khaan

## Surnud
*12. aprill – Piero di Cosimo, itaalia maalikunstnik
* 30. juuni – Johann Reuchlin, Saksa humanist ja õpetlane
*30. oktoober – Jean Mouton, prantsuse renessansihelilooja
*Cecilia Månsdotter, Rootsi aadlidaam
1521

**1521. aasta** (**MDXXI**) oli 16. sajandi 21. aasta.

## Sündmused maailmas
***Suvel** arutati Liivimaa prelaatidepäeval Ronneburgis (Raunas) paavsti otsust panna Martin Luther kirikuvande alla.
*11. oktoober – paavst Leo X andis Martin Lutherit kritiseeriva raamatu kirjutanud Inglise kuningale Henry VIII-le usukaitsja tiitli.
***Aasta lõpus** hakkas Riias Lutheri õpetusest rääkima Andreas Knopken.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 4. august – Urbanus VII (Giambattista Castagna), Rooma paavst

## Surnud
*27. aprill – Fernão de Magalhães, Portugali meresõitja
*1. detsember – Leo X, Rooma paavst
*13. detsember – Manuel I, Portugali kuningas

## Viited
Lõunaeesti kirjakeel

**Lõunaeesti kirjakeel** ehk **Tartu keel** on peamiselt tartu keelel ja võru keele põhjapoolseil murdeil põhinev kirjakeel, mida kasutati 17.-19. sajandi Tartu- ja Võrumaal kiriku-, kooli- ja kohtukeelena. 

Lõunaeesti kirjakeele üks vanemaid ja tähtsamaid kirjalikke mälestusmärke on 1686. aastal ilmunud "Wastne Testament". Tänapäeva kontekstis on lõunaeesti kirjakeelena viidatud ka võru kirjakeelele.

## Vaata ka
*Lõunaeesti keel 

## Välislingid
*Võru Instituut
*Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus
1528

**1528. aasta** (**MDXXVIII**) oli 16. sajandi 28. aasta.

## Sündmused maailmas
* 12. jaanuar – 1523. aastal troonile tõusnud Gustav I Vasa krooniti Rootsi kuningaks.
* 10. märts – Anabaptistide liider Balthasar Hubmaier kuulutati ketseriks ja põletati Viinis tuleriidal.

## Sündmused Eestis
* Tallinnas Oleviste kiriku juures tegutsenud ladinakool muudeti kolmeastmeliseks triviaalkooliks.

## Sündinud
* Theodor de Bry, graveerija, kuldsepp ja kirjastaja

## Surnud
* 10. märts – Balthasar Hubmaier, anabaptistide liider
* 6. aprill – Albrecht Dürer, saksa kunstnik
* 31. august – Matthias Grünewald, saksa kunstnik
* Giovanni da Verrazzano, Itaalia maadeuurija

## Viited
Eduard Bernstein

**Eduard Bernstein** (6. jaanuar 1850 Berliin – 18. detsember 1932 Berliin) oli juudi päritolu Saksa sotsiaaldemokraatlik poliitikateoreetik ja poliitik, SPD liige ja evolutsioonilise sotsialismi ehk revisionismi rajaja.

Ta kuulus saksa parlamenti 1901–1907 ja 1912–1918.
Amykos

**Amykos** oli müütilise bebrüükide hõimu kuningas Bitüünias, Poseidoni ja Melia poeg. Ta sundis kõiki võõramaalasi endaga võitlema ja tappis nad. Polydeukes võitis ja tappis ta.
Douglas Adams

**Douglas Noel Adams** (11. märts 1952 Cambridge, Inglismaa – 11. mai 2001 Santa Barbara, California, USA) oli inglise ulmekirjanik, kes sai maailmakuulsaks sarja "Pöidlaküüdi reisijuht Galaktikas" autorina, mida ta ise nimetas viieosaliseks triloogiaks. Peamiselt kirjutas ta teadusulmet.

Ulmekirjanduse BAASis on 13 Douglas Adamsi teost. Neist eesti keelde on tõlgitud viis Pöidlaküüdi-sarja raamatut, mis ilmusid kirjastustes Olion ja Eesti Päevaleht.

 

Douglas Adamsi tõlkimata teostest on tähtsaim Dirk Gently detektiiviagentuuri sari.

Mõni aeg enne oma surma rääkis Adams, et Pöidlaküüdi-sarjast on puudu veel üks raamat, kuid see jäigi tal kirjutamata. Küll aga valis Adamsi lesk välja kuuenda raamatu kirjutaja ning tähistamaks sarja esimese raamatu ilmumise 30. aastapäeva, ilmuski 12. oktoobril 2009 Eoin Colferi sulest raamat "And Another Thing..."

## Vaata ka
*Käteräti päev

## Välislingid

* Douglas Adamsi ametlik koduleht
* Douglas Adamsi fännileht
* Douglas Adams Ulmekirjanduse BAASis
Diees

**Diees** () on kõrgendusmärk, mis kõrgendab heli poole tooni võrra.

Diees kirjutatakse noodipea ette nii, et sama mõtteline horisontaalliin läbib nii noodipea kui ka dieesi keset.

## Vaata ka
*Alteratsioonimärk
Bemoll

**Bemoll** () on madaldusmärk, mis madaldab heli pooltooni võrra.

Bemoll kirjutatakse noodipea ette, "paunaga" noodipea poole, nii et sama mõtteline horisontaalliin läbib nii noodipea kui ka bemolli "pauna" keset.

## Vaata ka
*Alteratsioonimärk
1483

**1483. aasta**

## Sündmused maailmas

* 9. aprill – Edward V sai Inglismaa kuningaks.
* 13. juuni – Richard III käsul hukati Toweris William Hastings, esimene Hastingsi parun. See on esimene teadaolev hukkamine Toweris.
* 25. juuni – enne Edward V kroonimistseremooniat kõrvaldati ta võimult. Seda tegi tema onu, Gloucesteri hertsog, kellest sai kuningas Richard III.
* 6. juuli – Richard III krooniti Inglismaa kuningaks.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 6. aprill – Raffaello Sanzio (tavaliselt lihtsalt Raphael, Raffael või Raffaello), itaalia maalikunstnik, arhitekt 
* 10. november – Martin Luther, saksa teoloog, augustiini munk, kirikureformaator

## Surnud

* 9. aprill – Edward IV, inglise kuningas
* 30. august – Louis XI, prantsuse kuningas
* Edward V, Inglise kuningas ja Richard, Yorki hertsog – kaks printsi Toweris
Dominant

**Dominant** ( < ladina keelest, "valitseja") on helirea viies aste. 

Harmoonias on dominant üks diatoonilistest funktsioonidest.

## Vaata ka
*Dominantkolmkõla
*Dominantseptakord
*Dominanthelistik
Subdominant

**Subdominant** ( < ladina keelest, "alumine valitseja") on muusikas helilaadi neljas aste. 

Harmoonias on subdominant üks diatoonilistest funktsioonidest.
Tonaalne muusika

**Tonaalne muusika** on muusika, millele on iseloomulik tonaalsus.

## Vaata ka
*Atonaalne muusika 
*Posttonaalne muusika
*Schenkeri analüüs
Võtmemärk

Kui alteratsioonimärgid asuvad heliteose algul noodivõtme järel helistiku tunnusena, siis nimetatakse neid **võtmemärkideks**.

**Võtmemärgid** asuvad noodirea alguses noodivõtme järel ning need altereerivad kõiki vastavaid noote kõigis oktavites läbi kogu heliteose. Võtmemärkide (dieeside või bemollide) arv näitab ühtlasi ka heliteose helistikku või paralleelhelistikku. Võtmemärkide järjekord vastab kvindiringile. 

Võtmemärgid ilmuvad kindlas järjekorras:
*iga uus diees on eelmisest intervalli puhta kvindi (p. 5) **võrra kõrgemal**
:fis, cis, gis, dis, ais, eis, his 
*iga uus bemoll on eelmisest intervalli puhta kvindi (p.5) **võrra madalamal**
:b, es, as, des, ges, ces, fes 
Reegel mažooris ehk duuris:
*viimane diees ilmub helistiku 7. astmele (A-duuris on 7. aste gis ja võtmemärgid on fis, cis, gis)
*viimane bemoll ilmub helistiku 4. astmele (Es-duuris on 4. aste as ja võtmemärgid on b, es, as)

Paralleelhelistikul on ühesugused võtmemärgid (A-duur – fis-moll).

## Võtmemärkide tabel
Alteratsioon

**Alteratsioon** on muusikas alusheli kõrgendamine või madaldamine.

Alteratsiooni teostamine on altereerimine.

Alteratsiooni tulemus on altereeritud heli.

## Alteratsiooni tähistamine
Alteratsiooni tähistatakse noodikirjas alteratsioonimärgi kirjutamisega noodi ette:
* dublbemoll madaldab alusheli tervetooni võrra;
* bemoll madaldab alusheli pooltooni võrra;
* diees kõrgendab alusheli pooltooni võrra;
* dubldiees kõrgendab alusheli tervetooni võrra.

Alteratsiooni tähistamisel saksa süsteemis tähtnimetusega lisatakse alusheli 
*tähtnimetusele 
** pooltoon kõrgendamise puhul järelliide *-is* ning tervetoon kõrgendamise puhul järelliide *-isis*
** pooltoon madaldamise puhul järelliide *-es* ning tervetoon madaldamise puhul järelliide *-eses* (erandiks on alusheli H, mis pool tooni madaldades saab saksa süsteemis nimeks B)
*silpnimetusele
** pooltoon kõrgendamise puhul sidekriipsuga sõna *[[diees]]* ning tervetoon kõrgendamise puhul sidekriipsuga sõna *[[dubldiees]]*
** pooltoon madaldamise puhul sidekriipsuga sõna *[[bemoll]]* ning tervetoon madaldamise puhul sidekriipsuga sõna *[[dublbemoll]]*

## Laadiline alteratsioon
**Laadiline alteratsioon** on laadi kulgevate astmete muutmine, teisendamine (altereerimine), mille tõttu teravneb nende astmete tunglevus laadi püsivatesse astmetesse antud helistikust väljumata. Altereerida on võimalik ainult neid astmeid, mis asuvad püsivast astmest vähemalt tooni kaugusel.

Loomulikus mažooris on altereeritavad:
* II astme – kõrgendamine või madaldamine
* IV astme – kõrgendamine
* VI astme – madaldamine (harmooniline mažoor)

Võimalikud on veel VI astme kõrgendamine ja VII astme madaldamine.

Loomulikus minooris on altereeritavad:
* II astme – madaldamine
* IV astme – kõrgendamine ja madaldamine 
* VII astme – kõrgendamine (harmooniline minoor)

Võimalikud on veel VI astme kõrgendamine ja VII astme madaldamine. Minoori IV astme madaldamine asendatakse sageli III astme kõrgendamisega ja VII astme madaldamine VI astme kõrgendamisega. See on tingitud kromaatastmiku õigekirja reeglitest.

## Meloodiline alteratsioon
Meloodiline alteratsioon  on mitteakordihelide (tavaliselt abi- või läbiminevad helid) tunglevuse suundumine akordihelidesse ja kuulub enamasti harmoonia valdkonda.

Abiheliks ehk kõrvalheliks (kaunistusheliks) nimetatakse akordi tertsilisse struktuuri mittekuuluvat heli, mis ühendab akordihelisid nende kordumisel.

Läbiminevaks ehk täiteheliks nimetatakse heli, mis ühendab kaht akordiheli astmelisel liikumisel.

## Modulatsiooniline alteratsioon
Modulatsioonilise alteratsiooni puhul tekib altereeritud astme kulgemisel üleminek uue helistiku püsivasse astmesse.

## Vaata ka
*Laad
Deukalion ja Pyrrha

**Deukalion** oli Prometheuse ja Kelaino poeg. Tema abikaasa oli **Pyrrha**, Prometheuse venna Epimetheuse ja Pandora tütar.

Inimsoo nurjatused vihastasid Zeusi ja ta otsustas selle hävitada. Ta laskis sadada vihmal, mis kattis kogu maa peale Olümpose ja Parnassose. Kui sadanud oli juba 9 ööpäeva, triivis Parnassosele puust kirst või laev, mille Deukalion ja Pyrrha olid Prometheuse käsul ehitanud, sinna toitu varunud ja sinna varjule läinud. Teiste allikate järgi peatus nende paat Etna või Athose mäel või Tessaalias asuval Othryse mäel. Erinevalt teistest veeuputusmüütidest ei päästnud Deukalion ja Pyrrha loomi. Kuna Prometheus ja Pyrrha olid korralikud inimesed, halastas Zeus neile ja laskis veel alaneda.

Prometheus ja Pyrrha tulid mäe otsast alla ning nägid mudast ja pisut lagunenud templit. Nad tänasid seal jumalaid oma pääsemise eest, kuid kurtsid, et on nüüd ainsad inimesed maailmas. Selle peale käskis hääl (mõne allika järgi Zeus, mõne järgi Themis) neil oma ema luid üle õla selja taha visata. Deukalion ja Pyrrha pidasid seda kõlvatuks ja ega neil ema käepärast olnudki, kuid siis taipasid, et Maa on kõigi ühine ema ja tema kondid on kivid. Nad loopisid kive üle õla. Deukalioni visatutest said mehed ja Pyrrha visatutest naised.

Nii tekkis tugev ja vastupidav inimtõug, keda nimetati kivi-inimesteks. Kiviinimeste tõug valitses maa peal kuni Trooja sõjani, mil paljud neist hukkusid. Kiviinimeste järeltulijad on tänapäeva inimesed.

Deukalioni ja Pyrrha poeg oli Hellen, kõigi kreeklaste esiisa. Nende lasteks on nimetatud ka tütart Protogenead ja poega Amphiktyoni.

## Vaata ka
* Veeuputus
* Gilgameši eepos
Karjalaskepäev

**Karjalaskepäev** on 1. aprillil ja see on vana maarahva karja väljalaskmise päev. Enne 1918 aastat oli karjalaskepäev 15 aprillil (ukj). 

Karjalaskepäeval ei ole kirikukalendriga mingit seost.

Tegelikuks karjalaskepäevaks on kujunenud siiski jüripäev, kuid loomad tuli karjalaskepäeval kas või korraks üle laudaukse ajada ning esimene karjasevits valmis lõigata.

## Välislingid
*
Künnipäev

**Künnipäev** on muistne põllutööde algust märkiv päev 14. aprillil.

Künnipäev oli nagu karjalaskepäevgi, ennetava maagia päev, mil mitmesuguste maagiliste toimingutega püüti tagada head saaki. Üks niisugune töö oli sõnnikukoorma viimine põllule, põllutööriistade liigutamine ja üksiti korrastamine, sellest päevast algasid põllutööd.

## Välislingid
*
Anacletus I

**Anacletus** (ka **Anencletus**, **Cletus** kreeka keeles *Ανάκλητος* "Anakletos") oli kolmas paavst pärast Peetrust ja Linust, kuid varasem Rooma piiskoppide nimistu, mis lähtus Linusest, pidas teda teiseks paavstiks. 

## Segadus nimega
Anacletusega on paavstide varasemates loendites tingitud segadus, kuna osad loendid mainivad kahte isikut: Anacletust ja Cletust. Alates varauusajast on kirikuloolaste seas valitsev arvamus, et tegu on sama isikuga. Hegesippus ja Epiphanios mainivad oma Rooma piiskoppide loendites vaid Cletust. Eusebios, Ireneus, Augustinus ja Optatus mainivad aga Anacletust. "Liberiuse kataloog" ja "Liber Pontificalis" on seisukohal, et Anacletus ja Cletus on erinevad isikud ja seega erinevad paavstid. Samuti oli varasemates paavstide loendites segadus Anacletuse asukohaga loendis. Nii pidasid "Liberiuse kataloog", Augustinus ja Optatus teda Clemens I järglaseks. 1602 ilmunud "Liber Pontificalise" esimene trükitud versioon mainib esmalt Cletust, siis Clemens I, kelle järel sai ametisse Anacletus.

## Päritolu
"Liber Pontificalise" järgi oli Cletus pärit Roomast ja ta oli Emiliano poeg. Anacletus oli aga kreeklane, kes pärines Ateenast ja oli Antiochose poeg. Tuginedes praegu käibivale nimekujule (*Anencletus* – kreeka keeles 'patuta, süüta'), peavad kirikuloolased teda kreeklaseks ja sel juhul on ta esimene kreeklasest paavst. Nimekuju alusel arvavad kirikuloolased, et tegu oli orjaga või endise orjaga, kuna Rooma riigis kandsid sellist nime tavaliselt orjad.

Mõneti seostatakse teda apostel Pauluse kirjas Tiitusele mainitud piiskopi prototüübiga. Tekst kõlab eesti keeles nii (Tt 1:7): *"Sest ülevaataja peab Jumala majapidajana olema laitmatu..."*

## Ametiaeg
Erinevad allikad annavad tema ametiaja daatumite kohta erinevaid hinnanguid. "Liber Pontificalise" järgi oli Cletus ametis 12 aastat 1 kuu ja 11 päeva, saades ametisse 81. aastal. Sama allika alusel oli Clemens I järel 103. aastal ametisse saanud Anacletus ametis 9 aastat 2 kuud ja 10 päeva. Kuna kirikuloolase Eusebiose järgi suri Anacletus keiser Domitianuse 12 valitsemisaastal (seega kas 92 või 93), siis Vatikani *[[Annuario Pontificio]]* väidab tema valitsemisaastateks 80–92. Arvatavasti suri ta märtrisurma. Anacletuse säilmeid hoitakse Püha Linuse kirikus.

Traditsiooni järgi ristiti Anacletus Peetruse poolt. "Liber Pontificalise" järgi ordineeris Cletus Roomas 35 presbüterit ja Anacletus 5 presbüterit, 3 diakonit ja 6 piiskoppi. Ta püstitas Peetruse haua kohale mälestusmonumendi. Ta sätestas liturgilise rõivastuse kasutamist ja piiskoppide ordineerimise reeglid.

Anacletust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna, tema mälestuspäev on 26. aprill (kehtestatud paavst Paulus VI ametisoleku ajal).

## Anacletus kultuuriloos
Kirjanik Mika Waltari 1964 ilmunud romaanis "Inimkonna vaenlased" ilmub ta kõrvaltegelasena.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Anacletusest. *(inglise keeles)*
Markusepäev

**Markusepäev** on 25. aprillil ning see on püha Markuse mälestuspäev.

Eestis kutsuti markusepäeva ka **äkksurmapäevaks**. Usuti, et kui sellel päeval künda või muud põllutööd teha, siis surevad ootamatult loomad.
Püha Jüri

**Püha Jüri** (**Georgios**; ka **Georgius** ja **Georgi Võidukandja**; hukati 303) oli Kapadookiast pärit ohvitser ja kristlik märter.

Ta on sõjameeste, rüütlite ja talupoegade kaitsepühak. Veel on tema kaitse all talusulased, püttsepad, turvisevalmistajad ja sadulsepad. Püha Jüri kutsutakse appi maohammustuste, süüfilise, katku ja leepra puhul.

Georgios hukati, sest ta oli söandanud halvustada Olümpose jumalaid.

Eestis on pühale Jürile pühitsetud kirikud Jüris (Jüri kirik), Laiusel (Laiuse Püha Jüri kirik), Värskas (Värska Püha Georgiuse kirik), Tartus (Tartu Püha Jüri kirik), samuti oli Tallinnas Püha Jüri ordu, Toomkirikus ja Nigulistes Püha Jüri kabelid.
Alates 23. aprillist 2001 on Pärnumaal Toril EELK Tori Püha Jüri kogudus ja Eesti Sõjameeste Mälestuskirik. Püha Jüri kaitseb ka Võru linna ja ta nime kannab Võru peatänav (tsaariajal Georgi tänav, Nõukogude ajal Lenini tänav). Lisaks Võru linnale kaitseb püha Jüri Gruusia riiki, Inglismaad ja Moskva linna.

Püha Jüri päev ehk jüripäev on 23. aprillil.

Püha Jüri sümbol on Püha Jüri rist, punane rist valgel taustal.

## Legend
Püha Jüriga seostatakse tihti legendi, mille süžee langeb kokku imemuinasjututüübiga "Lohetapja".

Lohe mürgitas oma hingeõhuga kõik, kes talle lähenesid. Kapadookia sõdur Georg oli teel läbi Silene Liibüas ning nägi lohe terrorit kogukonnas. Esialgu nõudis lohe oma suure isu rahuldamiseks kaht lammast, hiljem aga juba inimliha. Lohe ohvreid valiti liisuga ning kui Georg linna jõudis, oli kuningatütre kord. Mõrsjarüüs printsess oli linna taga kalju külge aheldatud ja ootas oma saatust. Georg haaras oda ja astus koletisele vastu. Ta taltsutas lohe ja tõi selle printsessi vöö otsas linna, lubades eluka tappa, kui linnarahvas ristiusu vastu võtab. Seda 15 000 linlast kähku tegidki ning ainsa tasuna enesele palus Georg kuningat kirikuid ülal pidada, preestreid austada ja vaeseid aidata.

## Kujutamine kunstis

Ikoon "Püha Jüri".JPG|Püha Jüri ikoon Kihnu kirikus
Albrecht Altdorfer Laubwald mit dem Heiligen Georg 1510.jpg|Albrecht Altdorfer. "Metsamaastik püha Jüri ja lohe võitlusega" (1510)
Britain Needs You at Once - WWI recruitment poster - Parliamentary Recruiting Committee Poster No. 108.jpg|Suurbritannia värbamisplakat esimesse maailmasõtta
Estatua de San Jorge atacando al Dragón, Zagreb, Croacia, 2014-04-13, DD 01.JPG|Püha Jüri skulptuur Zagrebis
St George fresco - St George Church museum - Kyustendil..jpg|Fresko Bulgaarias
2013-03-27 13-39-59-Eglise-Saint-Georges.jpg|Olivier Pichat' maal pühast Jürist


## Välislingid
Markus

**Markus** on Markuse evangeeliumi kirjutaja, kes hukati 67. aastal.

Arvatakse, et ta oli Aleksandria kiriku rajaja ja selle esimene piiskop (Aleksandria paavst). Suri märtrina.

Markus on teise evangeeliumi autor. Markuse ema maja Jeruusalemmas külastasid Jeesuse esimesed jüngrid (on peetud võimalikuks, et samas majas toimus ka püha õhtusöömaaeg). Pärast Kristuse taevasseminekut rändas Markus koos apostlite Peetruse, Pauluse, Barnabase ja Sauluse seltsis mööda maad ja levitas kristlust (Apostlite teod 12:25, 13:5, 15:37-39). Markus hülgas Pauluse teel Küprosele ja naasis Jeruusalemma. Seetõttu keeldus Paulus teda uuele reisile kaasa võtmast. Koostöö Barnabasega aga laabus ning Markus tegutses misjonärina mõnda aega ka Küprosel.

Seejärel sai Markusest Peetruse jünger ja ta töötas Roomas Peetruse sekretärina. Peetrus ütles tema kohta "mu poeg Markus". Pärimuse järgi oli Peetrus see, kes rääkis Markusele Jeesuse eluloost, tuletas meelde Jeesuse sõnu ja tegusid. Pühalt Peetruselt kuuldu põhjal olevatki Markus oma evangeeliumi kirja pannud. Peetakse võimalikuks, et Markus mainib evangeeliumis iseennastki. Nimelt räägib ta ainsa evangelistina noormehest, kes viibis Jeesuse vahistamise juures. Noormeest ei saadud kinni võtta, sest ta puges särgist välja ning põgenes. (Mk 14:51-52 j)

Pärast Roomast lahkumist jõudis Markus Egiptusse. Väidetavalt sai temast Aleksandria kiriku rajaja ning Aleksandria esimene piiskop. Arvatakse, et Markus suri Aleksandrias märtrisurma Nero valitsemisajal 67. aastal. Markus olevat otse altari ees kinni võetud, teda köie otsas lohistatud ja lõpuks surnuks pekstud (või kägistatud). Pärast Markuse surma puhkenud äikesetorm, paganausulised põgenenud ja kohalikud kristlased saanud tema surnukeha maha matta.
 
Ühe legendi järgi jutlustanud Markus kord Aadria mere kallastel ja tema laev kandunud suure tormi tõttu laguunidesse. Seal ilmutanud end ingel, kes kuulutas: "Siia kerkib sinu auks kord suur linn (Veneetsia)." Mitu sajandit hiljem, aastal 828 viisid meremehed Markuse säilmed Veneetsiasse. Tema uuele matmispaigale püstitati kabel ja Markus kuulutati Veneetsia kaitsepühakuks.
 
Eesti rahvakalendris on markusepäev 25. aprillil.

Markus oli kirjutajate, notarite, müürseppade, ehitustööliste, korvi- ja vaibapunujate, klaasseppade ja klaasimaalijate ning vangide kaitsepühak. Temalt palutakse abi sammaspoole, mitmesuguste valude ja äkilise surma vastu. Markuse sümboliteks on raamat, pärgamendirull, kirjutussulg, piiskopirüü. Martsipani peetakse Markuse leivaks.

## Ikonograafia
Ikonograafias kujutatakse evangelist Markust lõviga või lõvina. Markuse kui sõnumitooja rollile osutab tema evangelistisümbol tiivuline lõvi, Markuse tähtsaim atribuut.

Viited
Emadepäev

**Emadepäev** on Eestis mai teisel pühapäeval. Sel tähtpäeval tänavad lapsed ja abikaasad emasid ja vanaemasid laste kasvatamise eest.

## Ajalugu
Emadepäeva tähistati maailmas esimest korda 10. mail 1908 Ameerika Ühendriikides Lääne-Virginia osariigis Graftoni kirikus. Päeva tähistamise idee pakkus 1872. aastal välja luuletaja ja kirjanik Julia Ward Howe, kuid tähistama hakati seda Anna Jarvise eestvedamisel 35 aastat hiljem.

Julia Ward Howe, USA kirjanik ja luuletaja, patsifist, kodanikuaktivist, abolitsionist ning naiste hääleõiguse toetaja, üks sufražettide liikumise algatajatest, kirjutas 1870. aastal proklamatsiooni "Appeal to womanhood throughout the world" (eesti kees "Pöördumine kogu maailma naissoo poole"), kus kutsus naisi ülemaailmset rahu toetama. See patsifistlik sõnavõtt oli loodud Ameerika Ühendriikide kodusõja ja Prantsuse-Preisimaa sõja mõjul – Howe oli veendunud, et naistel on kohustus poliitiliselt aktiivsed olla. 1872. aastal tegi ta ettepaneku tähistada "Emade rahupäeva", kuid edutult. 35 aastat hiljem Anna Jarvise eestvedamisel tähtpäevaks kujunenud emadepäev erineb olemuselt Howe'i nägemusest, kuid on siiski mõjutatud Howe'i ja Jarvise ema ühistest pingutustest.

Anna Maria Jarvis oli emadepäeva traditsiooni rajaja Ameerika Ühendriikides. Tema ema oli korduvalt avaldanud soovi selline püha kehtestada ja pärast ema surma juhtis Jarvis mälestuspäeva tähistamise liikumist. Aastate möödudes pettus Jarvis aga tähtpäeva kasvavas kommertsialiseerumises ja üritas isegi emadepäeva tühistada.

## Emadepäev Eestis
Eestis tähistati seda päeva esimest korda 1922. aasta augustis Uderna koolis piduliku koosviibimisega, mille organiseeris Naiste Karskusliit Helmi Mäelo algatusel. Üle-eestilisena tähistati seda päeva  esimest korda 3. juunil 1923, aga ka 3. detsembril gaidide ja skautide korraldatuna Hugo Treffneri gümnaasiumis. Kaks aastat hiljem toimus tähistamine Naiste Karskusliidu eestvedamisel 18. mail. Emadepäeva tähistamine kogus populaarsust. Aastast 1928 hakati seda tähistama mai teisel pühapäeval. Seda tähistati kuni 1940. aastani, okupatsiooniajal tähtpäevast vaikiti. Uuesti hakati Eestis emadepäeva tähistama 1988. aastal.

## Ema(de)päev riigiti
Ema(de)päeva tähistamine maailmas on riigiti ja kultuuriti erinev.

## Vaata ka
*isadepäev
*looduskaitsepäev
*lastepäev
*vanematepäev 

## Viited

## Välislingid
*Kuidas tähistatakse emadepäeva erinevates riikides? Naine24.ee, 10. mai 2012
Tšetšeeni keel

**Tšetšeeni keel** on nahhi-dagestani keelkonda kuuluv Kaukaasia keel. Lähemad sugulaskeeled on inguši  ja batsi keel.

## Kirjasüsteem

Kirjakeel aastast 1873:
*1873–1925 araabia tähestik
*1925–1938 ladina tähestik
*1934–1991 vene tähestik
*1991–     ladina tähestik
*1994–1996 vene tähestik (Tereki Tšetšeenia Vabariik (vene marionettriik))
*1999–2003 vene tähestik (venemaa tšetšeenia)
*2003–2005 gruusia tähestik (venemaa tšetšeenia)
*2005–     vene tähestik (venemaa tšetšeenia)
*2003–2005 araabia tähestik (Šamil Bassajevi territoorium)

## Sõnavara

Tšetšeeni keeles on umbes 3000 omatüve. Palju on laensõnu vene, araabia, pärsia, osseedi ja gruusia keelest ning turgi keeltest.

## Välislingid

*Tšetšeeni nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Mississippi (täpsustus)

**Mississippi** all võidakse mõista järgmist:

* Mississippi, jõgi Ameerika Ühendriikides
* Mississippi osariik, Ameerika Ühendriikide osariik
* Mississippi territoorium, ajalooline territoorium Ameerika Ühendriikides
* Mississippi (Ontario lisajõgi), jõgi Kanadas
* Mississippi ajastik, geoloogias ajavahemik (ajastik) 359...318 miljonit aastat tagasi
* Mississippi järv, järv Kanadas
* Mississippi Mills, linn Kanadas Ontario provintsi idaosas
* Mississippi (Bob Dylani laul)
Léopold I

**Léopold I** [leop'ool esimene] (16. detsember 1790 Baieri, Coburg, Ehrenburgi loss – 10. detsember 1865 Brüssel, Laeken) oli esimene belglaste kuningas (Belgia kuningas; 1831 kuni surmani). 

Tema täisnimi oli Leopold Georg Christian Friedrich (prantsuse keeles *Léopold-Georges-Chrétien-Frédéric*, flaami keeles *Leopold Joris Christiaan Frederik*). Ta oli Saksi-Coburg-Saalfeldi hertsogi Franz Friedrichi (1750–1806) ja krahvinna Auguste Reuss-Ebersdorfi (1757–1831) noorim poeg. 

1795. aastal määrati Léopold I viieaastaselt  Venemaa Izmailovski keiserliku polgu polkovnikuks ja 1802 kindraliks. Kui Napoleon 1806 okupeeris Saksi-Coburgi hertsogiriigi, siis läks Léopold I Pariisi. Napoleon pakkus talle adjutandi kohta, kuid ta keeldus. Hiljem tegi ta kampaaniat Napoleoni vastu. 1815 määrati Léopold I armee ülemjuhatajaks. 

2. mail 1816 abiellus ta printsess Charlotte Augustaga (1796–1817), kes oli Inglise printsregendi, hilisema kuninga George IV ainus seaduslik tütar ja seetõttu Inglise troonipärija. 5. novembril 1817 sündis printsessil surnud poeg ja ta ise suri järgmisel päeval.

2. juulil 1829 abiellus Léopold I näitleja Caroline Baueriga, kes oli Léopold I nõuniku nõbu ja kes määrati Montgomery krahvinnaks. Selle abielu seaduslikkus on kaheldav, sest see oli omavaheline abieluleping ilma religioosse või avaliku tseremooniata. Abielu lõppes kuuldavasti 1831. aastal.

Kui Kreekast sai 1830 kuningriik, pakuti valitsejakohta Léopold I-le, kuid ta loobus sellest. Kui Belgia kinnitas oma iseseisvust Hollandist 4. oktoobril 1830, palus Belgia Kongress hakata Léopold I äsja moodustatud riigi kuningaks. Ta astus ametisse Belgia Kuningapalees 21. juulil 1831. Sellest päevast sai Belgia iseseisvuspäev.

Juba 2. augustil tungisid Hollandi väed Belgiasse. Rahutused kestsid 8 aastat, kuid 1839 sõlmisid kaks riiki lepingu, kus tunnustati Belgia iseseisvust.

9. augustil 1832 abiellus Léopold I Prantsusmaa kuninga Louis-Philippe I tütre printsess Louise-Marie Thérèse Charlotte Isabelle d'Orléansiga (3. aprill 1812 – 11. oktoober 1850). Neil oli neli last:
*Louis-Philippe Léopold Victor Ernst Saksi-Coburg (24. juuli 1833–16. mai 1834)
*Léopold Louis-Philippe Marie Victor Saksi-Coburg (9. aprill 1835–17. detsember 1909), Belgia teine kuningas
*Philippe Eugène Ferdinand Marie Clément Baudouin Léopold George (24. märts 1837–17. november 1905)
*Marie-Charlotte Amélie Auguste Victoire Clémentine Léopoldine (7. juuni 1840–19. jaanuar 1927)

Kuningal oli oma armukese Arcadia Claret'ga veel kaks poega: parun Georg Eppinghoven (1849–1904) ja Arthur Eppinghoven (1852–1940).

5. mail 1835 sai teoks üks Léopold I unistustest: avati esimene Euroopa raudteeliin Brüsseli ja Mecheleni vahel.

Léopold I suri 10. detsembril 1865 Laekenis. Ta maeti Jumalaema kiriku kuninglikku võlvkambrisse Laekeni surnuaias.
Pennsylvania (täpsustus)

**Pennsylvania** on:
***[[Pennsylvania]]**, Ameerika Ühendriikide osariik.
***[[Pennsylvania, Gloucestershire|Pennsylvania]]**, küla Gloucestershire'is Inglismaal
* **[[Pennsylvania ajastik]]**, geoloogias ajavahemik (ajastik) 318...299 miljonit aastat tagasi.
Korjusepäev

**Korjusepäev** on Maavalla kalendris 14. jaanuar. Selle tähtpäeva kohta pole teada ega säilinud peaaegu mitte mingit pärimust, kuigi päeva nimetus on põline. Soomes ja Karjalas on korjusepäev talve poolitaja. 

Soome teadlase K. Vilkuna arvates on korjusepäev muistne rahva kokkutulekupäev. Korjusepäev jagab huvitaval kombel koos künnipäeva (14. aprill), karusepäeva (13. juuli) ja kolletamispäevaga (14. oktoober) ajastaja neljaks. Seejuures pole ka künnipäev ja kolletamispäev mingil kombel seostunud kirikukalendriga ning on kaotanud suurema osa tähendusest ja kombestikust lähedalolevaile pühile.

14. jaanuar on esimene tähtpäev, mille kohta on kõneldud, et siis murtakse pooleks talve selgroog. Järgmised sellised on taliharjapäev (17. jaanuar) ja pudrupäev (2. veebruar). Sestap on päeva nimetatud ka taliharjaks.

Saardes on kõneldud:

::*Vanad inimesed Saardes teavad kõnelda, et korjusepäevast hakkavat korr (suur must rähn) metsas puu oksa pihta nokaga põrri laskma. See olla esimeseks kevade tuleku kuulutuseks. Korjusepäeval võivad juba lapsed kambris paljajalu soosta. Korjusepäeva peeti ka veidi pühaks, sellel päeval keetnud perenaine perele söögiks ube-kapsaid.*
:::::*(Eesti Rahvaluule Arhiiv)*

## Välislingid
* Korjusepäev, Maavald, vaadatud 14.01.2014
*
Isadepäev

**Isadepäev** on tähtpäev, millega märgitakse meeste rolli laste kasvatamisel ning avaldatakse tänu isadele ja vanaisadele.  

Paljudes riikides peetakse isadepäeva juuni kolmandal pühapäeval, osas riikides aga 19. märtsil, mida on katoliku kirikus tähistatud 1508. aastast. Eestis peetakse isadepäeva novembri teisel pühapäeval. Komme on üle võetud Soomest, ajaloolist ega kultuurilist sidet Eestil novembri teise pühapäevaga ei ole. 

Alates 1998. aastast annab Eesti Naisliit välja aasta isa aunimetust.

## Ajalugu
Isadepäeva tähistati esimest korda 1910. aastal Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Spokane'i linnas. Ameerika Ühendriikides kuulutati see tähtpäev riigipühaks 1966. aastal president Lyndon Johnsoni valitsemise ajal.

Traditsiooni algatas naine, kelle sõjaveteranist isa oli pärast abikaasa surma üksi kuus last üles kasvatanud. Ameerika Ühendriikides on isadepäev juuni kolmandal pühapäeval. 

## Vaata ka
*emadepäev
*lastepäev
*vanavanemate päev

## Välislingid
*
ARPANET

**ARPANET** (*Advanced Research Projects Agency Network* – 'täiustatud teadusprojektide ameti võrgustik' ) oli USA kaitseministeeriumi loodud esimene andmepakette vahetav arvutivõrk. Põhiline kasutusala oli teaduse arendamine. ARPANET on interneti eelkäija.

DARPA loeb võrgu ehitamise alguseks aastat 1968, mil sõlmiti leping BBN Technologies-ga ruuterite ehitamiseks, mis võimaldas aasta hiljem 1969 lugeda ARPANET töövõimeliseks.

ARPANET ehitati 1970. aasta paiku kui eksperimentaalne laivõrk (WAN), mis suudaks üle elada tuumasõja. See ühendas omavahel USA ülikoolide arvutuskeskusi. 1971. aastal oli sellesse ühendatud 15 asutust ja 23 arvutit ehk hosti. 1983. aastal oli hoste juba 500. Samal aastal moodustati ainult kaitseministeeriumi kasutamiseks ARPANETi alamvõrk MILNET.

1990. aastal loobuti ARPANET-i kasutamisest, sest võrk oli aegunud.

## Viited
Atom (standard)

**Atom** on XML-il baseeruv dokumendi formaat ja HTTP-l baseeruv protokoll veebilehtede, eelkõige ajaveebide tarbeks.
RSS

**RSS** (ingliskeelne lühend sõnadest *Rich Site Summary* või *Really Simple Syndication*) on XML-il põhinev andmevorming (**uudistevoo vormingu standard**) Internetis kasutamiseks, peamiselt veebilehtede sisukorra või uudiste kokkuvõtete tegemiseks.

RSSi levikule on kaasa aidanud ajaveebide suur populaarsus, sest RSS-vormingus kokkuvõtted on mugav vahend operatiivse info saamiseks huvipakkuva veebilehe muutmisest.

Viimasel ajal on RSSi üha rohkem hakatud kasutama ka meeskonnatöövahendites paljusid meeskonnaliikmeid puudutava info edastamiseks. Tavaliselt koostatakse uudisevoog (inglise keeles *RSS-feed*) veebilehe või mõne muu seotud allika muutumisel automaatselt.

## Ajalugu
RSSi esimene versioon (versioon 0.90) võeti kasutusele märtsis 1999 Netscape'i portaalis My Netscape Network. Muuhulgas sisaldas see juba 1997. aasta lõpul Dave Wineri (DW) poolt Userlandis loodud scriptingNews-vormingut.

1999. aasta jooksul arendas Netscape RSSi standardit edasi (versioon 0.91), kuid seoses vastava töögrupi kaotamisega Netscape'is jätkasid Winer ja Userland.

2000. aasta augustis avaldas sõltumatu töörühm O'Reillyst oma versiooni RSSst (nn versioon 1.0), mis erines tuntavalt varasematest vormingutest.

Samal ajal jätkas tööd ka Winer, kes lõi versioonid 0.92 ja 0.93. Versioon 2.0 avaldati Harvardi ülikooli poolt juulis 2003.

Üks esimesi vabavaralisi RSS uudistelugemise programme FeedReader on eestlaste loodud.

Tänapäeval saab RSSi näitamisega hakkama ka suur osa e-posti programme, vormindamata kujul (XMLna) iga XML-vormingut toetav veebibrauser.

## RSS Vikipeedias
Ka Eesti Vikipeedial on uudisevoog – viimastest muudatustest ja artiklitest (vajuta tabile "ajalugu").

## Vaata ka
* Atom
* XML
* RDS

## Viited

## Välislingid
* RSS 2.0 Specification, rssboard.org
* RSS 2.0 spetsifikatsioon
* YourFeeds
* IStrapo United Nations RSS
* RSS Feed
Leninism

**Leninism** on Lenini poolt marksismi tõlgendamisel loodud ideoloogia, mida Lenin kasutas oma valitsemise ajal Nõukogude Venemaal ning mida järgisid ka teiste maade kommunistlikud parteid.

Lenin väitis, et imperialism on kapitalismi kõrgeim arengujärk, et kapitalismi saab kukutada ainult revolutsiooniga ning et kõik katsed kapitalismi reformida nii, et see viiks sotsialismi, on määratud läbikukkumisele. Lenin ei arvestanud Karl Marxi väidet, et revolutsioon peab toimuma kõigis riikides ühel ajal, vaid lootis, et revolutsioon ühes riigis kutsub selle esile ka kõigis teistes ("sotsialism ühes riigis"). Leninil oli õigus selles, et oktoobrirevolutsioon kutsus tõesti esile revolutsioone teistes riikides, kuid ta eksis, arvates, et see kulutulena üle maailma uusi revolutsioone sütitab ning niiviisi maailmarevolutsioonini viib.

Leninism oli Nõukogude Liidus ja ka mujal maailmas levinud eponüüm paljudele liikumistele ja poliitikatele. Leninlikeks, leninistlikeks, leninlasteks jne nimetasid endid sajad erinevad isikud ja rühmitused.

Leninism oli ühtlasi ka Lenini kultus. Lenini nime kandsid Nõukogude Liidus mitmed linnad, kolhoosid ja sovhoosid, sõjaväeüksused, asutused, organisatsioonid, ehitised, riiklikud preemiad, ordenid ja muud autasud. Kõigis suuremates linnades asus Lenini monument, suurtes asutustes oli Lenini portree või büst. Suuremad rahatähed ja paljud postmargid kandsid Lenini portreed. Lenini surnukeha palsameeriti ning paigutati avalikuks vaatamiseks mausoleumi Moskvas Punasel väljakul.

## Viited

## Vaata ka
*Kommunismi must raamat
*Marksism-leninism
*Marksism
*Stalinism
Paralleelhelistik

**Paralleelhelistik** on antud helistikuga võrreldes teine, samasuguste võtmemärkidega helistik. 

Igal mažooril on oma paralleelminoor ning igal minooril oma paralleelmažoor. Mažoori paralleelminoori toonika asub tema VI astmel ning minoori paralleelmažoori toonika asub tema III astmel.

## Vaata ka
*Helirida
*Kvindiring
XML

**XML** (*Extensible Markup Language* – 'laiendatav märgistuskeel') on W3C välja töötatud ja soovitatud standardne üldotstarbeline märgistuskeel, mille eesmärk on struktureeritud info jagamine infosüsteemide vahel, eelkõige Interneti (intraneti) veebipõhistes rakendustes. Märgistuste abil defineerib XML ühtseid dokumenditüüpe. 

XML on SGML-il põhinev metakeel, selle lihtsustatud, hõlpsasti kasutatav kuju. XML on inim- ja masinloetav keel. Dokumendi struktuuri puudutavad andmed diferentseeritakse selgelt, mis tuleb kasuks dokumentide otsingul, automaattöötlusel ja andmehaldusel. 

XML on laiendatav: alates ülesande püstitamisest on kasutajal võimalik defineerida oma elemente DTD-s. See on XML-i tähtsaim eelis HTML-i ees. 

XML-i dokumendi vormindamiseks ja graafiliseks esitamiseks kasutatakse XSL-keelt.

XML-il põhinevad tuhanded muud keeled, näiteks XHTML, RDF, RSS, MathML, GraphML, MusicXML, XSIL, SVG.

## Vaata ka
* TM-XML

## Välislingid
* XML standardi eestikeelne tõlge – Laiendatav märgistuskeel XML 1.0 -- surnud link
* Serna Free XML Editor
* Liquid XML Editor