open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rõude raamatukogu

**Rõude raamatukogu** on raamatukogu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Rõude külas. 

## Ajalugu
Martna vallanõukogu otsustas 1925. aasta veebruaris Martna vallas asutada järjekorras teise avaliku rahvaraamatukogu Riigikogus 6. juunil 1924 vastu võetud avalike raamatukogude seaduse nõuetel ja eraldada selle ülalpidamiskuludeks eelarvesse 5000 marka.

16. oktoobril 1930 revideeriti Martna valla Rõude avaliku raamatukogu olukorda ja asjaajamist. Eevident leidis järgmist: Revideerimispäeval raamatukogu oli 215 köiteline. Raamatukogu eksisteerib Martna avaliku raamatukogu harukoguna, kusjuures tal siiski on omaette raamatud ja asjaajamine, pääle kassapidamise, mis keskraamatukoguga ühine. Avalik raamatukogu asutati 1925. a., saades aluse likvideeritud Haridusseltsi poolt kingitud raamatuist. Uute raamatutega täiendamine toimub omavalitsuse ja riigi toetussummadega. Toetus antakse välja keskraamatukogu poolt raamatutes, kusjuures ei arvestatavat haruraamatukogu juhataja esitatud nimekirjadega. Raamatukogu asub Vana-Rõude koolimajas, raamatukogu juhataja pr.Heinvere erakorteris. Nimesilt puudub. Pr. Heinvere raamatukogu juhatajana tegutseb kogu asutamisest saati. Töötasu ei saa. Rakendusraamatud on olemas. Üldnimestikus on täitmata 8-13 lahtrid. Tarvitajate nimestikus mõned allkirjad võtmata ja päevaraamat täitmata. Viimase kohta juhataja seletas, et päevik olevat alles äsja keskraamatukogust saadud ja pole veel jõutud üle kanda seni selle aset täitvast vihikust. Raamatute liigituses sisu järgi on mõningaid eksimusi: nii on näiteks Eiseni „Tähtsad mehed”, Lepp, Marta „1905.aasta romantika”, Gori „Knock out” ja mõned teised asetatud 0 (ilukirjanduse) liiki. Raamatute valik nende sisuliselt väärtuselt on üsna juhuslik, mis polevat tingitud juhatajast, kuna tal puuduvat võimalus omal valikul muretseda raamatuid. l.111 Raamatukogu juhataja pr. Heinvere teatab, et ülaltoodud puudused on likvideeritud.

5. oktoobrist 1933 on teadaanne Lääne Maavalitsuse haridusosakonnale, mis loetleb järgneva: Rõude raamatukogu ülevalpidajaks vald, lugejaid 38, raamatuid 220, mis saadud kingitusena Rõude Haridusseltsilt. Tegutses Martna avaliku raamatukogu osakonnana. 

1939 – pidu õpilasraamatukogu täiendamiseks. Raamatunädala puhul korraldas Rõude algkool 25. novembril õpilaspeo õpilasraamatukogule uute raamatute soetamiseks. Õpilased esitasid laule, deklamatsioone ja katkendeid uuematest teostest.

2013. aastal kolis raamatukogu sama hoone (Rõude külamaja) teise tiiba.

## Vaata ka
* Jaan Veidermann

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Lääne-Nigula valla kodulehel
Ranbanka

**"Ranbanka"** on 2015. aasta India film. 

## Osatäitjad
* Manish Paul – Rahul
* Pooja Thakur – Priya 
* Ravi Kishan – Raghav
* Avinash Dwivedi – Kantu
* Rudra Kaushish – Prakash Singh

## Välislingid
*
Range kaitse vajak

**Range kaitse vajak** (inglise keeles *gap in reserve area*) on looduskaitsebioloogia mõiste, mis väljendab elurikkuse püsimiseks tarvilikku kaitstavate alade mahu puudust.

Eestis tuli see mõiste kasutusele seoses sellega, et kuigi riik suurendas range kaitse all olevate metsade osakaalu 1996. aasta 3%-lt 2002. aastal heaks kiidetud metsanduse arengukavas rohelistega kokku lepitud 10%-le (ja hiljem isegi 12%-le), mis pindalas teeb võrreldes 1996. aastaga viiekordse suurenemise, siis vaatamata sellele on rohelised endiselt vastu väljaspool neid alasid oleva vana majandusmetsa majandamisele ja nõuavad, et ka metsatüübirühmiti oleks iga tüübirühma pindalast vähemalt 10% range kaitse all. Eriti teravaks on see teema läinud salumetsade puhul. Põhjenduseks tuuakse, et kuna Eestis on palju endisele põllumaale kasvanud hall-lepikuid, tuleks oluliselt suurendada viljakates kasvukohtades ehk salumetsas kasvavate vanade kuusikute ranget kaitset.  Keskkonnaministeeriumi spetsialistid ja metsateadlased aga toovad esile selle, et kuusikuid ei saa meil väga vanaks kasvatada, eriti endistel põllumaadel, sest kuuse bioloogiline vanus on juurepessu ja teiste kahjustavate tegurite tõttu oluliselt piiratud, mistõttu isegi selliseid metsi range kaitse alla võttes ja neis majandustegevust lõpetades asenduvad need peagi noore metsaga, mis viljakates kasvukohatüüpides saab tõenäoliselt olema hall-lepik. Samuti leiavad metsateadlased, et kuusikute raievanuste vähendamine viljakates kasvukohatüüpides on igati mõistlik ja, et nende metsaseaduse muudatuste eesmärk on tagada jätkusuutlik ja säästlik metsa majandamine ning  lihtsustada  metsas  toimuva  tegevuse  korraldamist  metsaomaniku  jaoks.

Kuigi samade põhimõtete järgi oleks põhjust rääkida ka range kaitse liiast, ehk siis teatud kasvukohatüübirühmade üleesindatusest range kaitse all olevates metsades, ei ole rohelised tõstatanud küsimust üleesindatuse likvideerimiseks.

## Range kaitse ajalugu

## Viited
Zrínyi

**Zrínyi** on Ungaris toodetud ründesuurtükk.

1943–1944 toodeti seda 66 tükki.

Suurtükk sai nime krahv Miklós Zrínyi järgi.
Jüri Kaik

**Jüri Kaik** (18. mai 1953 Moskva – 23. juuni 2017) oli eesti kardioloog. 

## Elukäik
Jüri Kaik lõpetas 1971. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ravi erialal. Doktorikraadi sai ta 1983. aastal Moskvas Üleliidulises Kardioloogia Teaduskeskuses professor Grigorovi juhendamisel.

Igapäevase praktilise arstitöö kõrvalt töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli õppejõuna.

Aktiivse eluhoiaku, laia silmaringi, sügavate üldteadmiste ja rohkete erialaliste teadmiste kõrval oli tema kui särava isiksuse pärisosaks ka hoolivus, inimlik soojus. 

## Töökäik
Ta oli Tallinna Keskhaigla intern 1977-1978, Tallinna Kiirabihaigla kiirabijaama kardioloogilise brigaadi arst 1978-1981, Üleliidulise Kardioloogia Teaduskeskuse aspirant 1981-1983, Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi vanemteadur 1983-1984.

Oli Eesti Kardioloogia Instituudi rütmihäirete osakonna juhataja 1984-1994, instituudi direktor 1994-2007 ning töötas Kardioloogia Instituudi Polikliinik OÜs kardioloogina 2002-2017.

Aastast 2005 oli Jüri Kaik Tallinna Tehnikaülikooli Tehnomeedikumi elektrofüsioloogia professor, 2005-2006 ka biomeditsiinitehnika keskuse/instituudi biomeditsiinitehnika õppetooli juhataja ning 2007-2017 kardioloogiakeskuse/kardiovaskulaarse meditsiini instituudi juhataja kohusetäitja ja elektrofüsioloogia õppetooli juhataja.

## Teadustöö

Jüri Kaigi teadustöö põhisuund oli südame rütmihäirete diagnostika ja ravi. Kaaluka panuse eest kardioloogia arengusse sai ta 2006. aastal tiitli Fellow of European Society of Cardiology. 

### Teaduskorralduslik tegevus

Jüri Kaik oli Eesti Kardioloogia Instituudi Teadusnõukogu esimees, Eesti Arstiteadusnõukogu liige, 10 sihtteema ja mitme rahvusvahelise projekti (WHO/CINDI alateemad, EU 5 raamprojekti alateemad) koordinaator, mitme rahvusvahelise teadusajakirja kolleegiumi liige, rahvusvaheliste ja Eesti kardioloogia, hüpertensiooni, biomeditsiinitehnika seltside liige, Eesti Kardioloogide Seltsi juhatuse liige (1990–1998), Eesti Biomeditsiinitehnika ja Meditsiinifüüsika Ühingu juhatuse liige, Eesti Unemeditsiiniühingu juhatuse liige.

### Teosed
Rohkem kui 200 teaduspublikatsiooni autor/kaasautor, mitme patendi omanik.

## Tunnustus
* 2006 – Fellow of European Society of Cardiology

## Isiklikku
Jüri Kaigil on neli last.

## Viited
Elina Netšajeva

**Elina Netšajeva** (inglispäraselt ka **Elina Nechayeva**; sündinud 10. novembril 1991 Tallinnas) on Eesti ooperilaulja (sopran). 

## Haridustee
Ta lõpetas 2011. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ja 2016. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistrantuuri klassikalise laulu erialal.

## Karjäär
### Klassikatähed

Netšajeva osales Eesti Televisiooni noorte muusikute võistlusel telesaates "Klassikatähed 2014" ning jõudis kolme finalisti hulka.

### Eesti Laul
2017. aastal oli ta ETV-s koos Marko Reikopiga "Eesti Laulu" poolfinaalide saatejuht.

2018. aastal võitis Netšajeva "Eesti Laulu" võistluse lauluga "La forza" (itaalia keeles "Jõud") (ta on ka selle laulu itaaliakeelsete sõnade autor) ning sai õiguse esindada Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis. Enne seda võistlust hakkas ta rahvusvahelise esinejanimena kasutama nime inglispärast kuju "Elina Nechayeva". Eurovisiooni lauluvõistlusel sai ta kaheksanda koha.

### Maskis laulja
2020. aastal võttis ta osa telesaatest "Maskis laulja", kus saavutas 2. koha, kehastades fööniksit. 

### Teatris
Aastatel 2015–2016 mängis ta külalisena Eesti Draamateatri lavastuses “Kaart ja territoorium”. 

Alates 2020. aasta septembrist mängib Netšajeva peaosa (Eliza Doolittle´it) Vene Teatri repertuaaris olevas muusikalis „Minu veetlev leedi“ (lavastaja Alla Sigalova). 

## Diskograafia

## Isiklikku
Ta on eesti, vene ja tšuvaši päritolu. 
Netšajeva abiellus 2024. aasta suve lõpus Ungarist pärit tantsija ja koreograafi Ahmed Moussaga. 
2024. aasta oktoobri lõpul sündis nende poeg Olive.

## Viited

## Välislingid

*"La forza" – video. ERR, jaanuar 2018
Veera Ruoho

**Veera Marita Ruoho** (neiuna **Liukkonen**; sündinud 4. augustil 1969 Hirvensalmil) on Soome politseinik, poliitik ja sportlane (taekwondo). Ta on aastatel 2015–2019 Eduskunna liige.

Ta sai aastal 1991 politseinikuks. Ta on töötanud liikluspolitseis ja Helsingi politseiosakonna välismaalaste üksuse juures.

2015. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta Eduskunna liikmeks. Aastatel 2015–2017 kuulus ta Põlissoomlaste parlamendirühma. Aastast 2017 kuulub ta Koonderakonna parlamendirühma.

Ta on võitnud taekwondos ühe maailmameistrivõistluste pronksmedali (aastal 1993) ja kaks euroopa meistrivõistluste pronksmedalit (aastatel 1990 ja 2000).

## Isiklikku
Ta on abielus ja ühe lapse ema.
Rascal

**Rascal** on Iisraelis valmistatud soomustatud liikursuurtükk.

## Praegused kasutajad
*

## Vaata ka
*AHS Krab
*VCA Palmaria
*DANA
*ZUZANA
*CAESAR
*Sholef
*Nora B-52
*Artillerisystem 08
*MOBAT
*A-222 Bereg
*G6 (liikurhaubits)
*ATMOS-2000
*Suurtükkide loend
Charles ja Ray Eames

**Charles Ormond Eames** (1907–1978) ja **Bernice Alexandra "Ray" Kaiser Eames** (1912–1988) olid Ameerika Ühendriikide disainerid ja visionäärid. 

**Charles Eames** asutas oma eduka arhitektuuribüroo 1930. aastal. **Ray Kaiser** ja Charles Eames tutvusid 1941. aastal. Nad abiellusid samal aastal ja neist sai rahvusvaheliselt tuntud loominguline tandem.  

Charles Eames oli arhitektiharidusega, abikaasa Ray oli õppinud maalikunsti, mõlemal oli tehnoloogiahuvi. Loominguline tegevus hõlmas filme; kuraatori, teadlase, leiutaja ja tarbegraafiku tööd, mänguasjade ja näituste kujundusi. Tuntuimad on toolid – nii painutatud vineerist, klaaskiust kui ka kokkukeevitatud traadist. Disaintooted olid tehnoloogiliselt eesrindlikud ja praeguseni kuulsad ning on saanud 20. sajandi klassikaks. 

## Viited

## Välislingid

* Eames. Ametlik koduleht.
* Powers of Ten. Lühifilm mateeriast. Algpunktist piknikupaigas liigutakse 10-kordsete mõõtkavahüpetega makro- ja mikrokosmosesse.
* Eames Lounge Chair Assembly. Lühifilm ühe tuntuima tooli kokkupanekust.
Väike karikas 2001

**Väike karikas 2001** ehk **2001. aasta väikesed karikavõistlused** on Eesti jalgpalli madalamate liigade karikavõistlused, mis algas 1/16 finaali paaride loosimisega 30. märtsil ja lõppeb finaaliga 29. augustil 2001. Väikeste karikavõistlustel osales 20 võistkonda.

Sellel turniiril võivad osaleda II ja madalamate liigade klubid. Karikavõistlused algavad kevadel ja lõpevad hilissuvel, finaal toimub Lilleküla staadionil.

20 meeskonna osavõtul loositakse 8 meeskonda 1/16-finaali ja 12 meeskonda otse 1/8-finaali; peale 1/8-finaale jätkub vaba loos peale igat vooru. Mängitakse esimesena paari sattunud meeskonna koduväljakul.

Mängupäevad ja -ajad on järgmised:
* 16. mai, 18.00 — 1/16-finaalid.
* 30. mai, 18.00 — 1/8-finaalid.
* 29. juuli, 18.00 — 1/4-finaalid.
* 18. august, 17.00 — 1/2-finaalid.
* 29. august, 17.00 — finaal.

Eesti Väikestele Karikavõistlustele 2001 registreerunud klubid:
# FC Ajax Lasnamäe
# Rapla JK Atli
# Tallinna FC Concordia
# Tallinna JK Dünamo
# Tallinna Eesti Telefoni SK
# FC Kernu Kadakas
# Tallinna JK Kaitseliit Kalev
# Märjamaa Kompanii
# FC Lelle
# Lelle SK
# Muhumaa JK
# Nõmme Kalju
# Paide JK
# Tallinna JK Piraaja
# Tallinna FC Rõõba
# Kiviõli Tamme Auto
# Tartu JK Tammeka
# Tallinna FC Toompea
# Tallinna Trummi SK
# Pärnu JK Vaprus

## 1/16-fnaalid
Loosimine toimus 30. märtsil 2001.

## 1/8-finaalid
Sulgudes võistkonna liiga tase.

|-
!colspan="3" align="center"|30. mai

|}

### Vabapääsmed
Otse veerandfinaali pääsesid võistkonnad, kes jäid välja loosimata:
***[[II liiga 2001|II liiga]]** (3): Muhumaa JK
***[[III liiga 2001|III liiga]]** (4): Lelle SK

## Veerandfinaalid
Loositi Eesti jalgpalli 2001. a Väikeste karikavõistluste 1/4-finaalide paarid. Kohtumised toimuvad 29. juulil algusega kell 18:00:
* Lelle SK — Muhumaa JK (Lilleküla kunstmuruväljak).
* Paide JK — JK Dünamo Tallinn (Türi Tehnikumi tn. staadion).
* Märjamaa Kompanii — Tallinna JK Piraaja (Märjamaa Gümn. staadion).
* Pärnu JK Vaprus — Eesti Telefoni SK (Pärnu Kalevi staadion).

## Poolfinaalid

## Finaal

## Viited

## Välislingid
*Väikesed karikavõistlused (1/8-finaalid)
*Pärnu Vaprus võitis Väikesed karikavõistlused
Sillart

**Sillart** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Sillart uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Stroshe ja Vessart. Rudolf Sillarti palvel kanti Sillart perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 331 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. juulist 1937).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sillart Eestis 14 mehel ja 20 naisel. 

*Jüri Sillart (1943–2011), eesti filmilavastaja ja -operaator
Sillasoo

**Sillasoo** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Sillasoo on pandud Jõe mõisas Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Sillasoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Simmulson, Teekmann ja Veinberg. Johannes-Robert Sillasoo palvel kanti Sillasoo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 359 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. maist 1938).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sillasoo Eestis 14 mehel ja 22 naisel.

*Eduard Sillasoo (1899–1940), eesti advokaat
Aabajõe

**Aabajõe** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Aabajõe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kiss (1939. aastal Tartus). 

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Soidra

**Soidra** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Soidra uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Schütz. Agu Soidra palvel kanti Soidra perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 101 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Soidra Eestis 5 mehel ja 6 naisel.

*Agu Soidra (1896–1974), eesti ühistegelane
*Ivo Soidra (1931–2006), Nõukogude Liidu diplomaat
Luserna

**Luserna** (tsimbri: *Lusérn*, saksa: *Lusern*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost kagus. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 284 inimest ja valla pindala on 8,2 km².

Lusérn külgneb järgmiste valdadega: Caldonazzo, Lavarone, Levico Terme, Pedemonte, Rotzo ja Valdastico.

## Tsimbri kultuur ja keel

Lusérn on tsimbri keele ja kultuuri keskus. 2001. aasta rahvaloenduse järgi märkis umbes 90% Lusérni rahvast oma esimeseks keeleks tsimbri, mis on saksa keele lõunasaksa murre. Varem kõneldi tsimbrit ka naabruses Lavarones ja nn *[[Sette Comuni]]* ja *[[Tredici Comuni]]*. Kultuuriinstituut määrati provintsiseadusega ja sai rahastust Itaalia riigilt, et aidata säilitada unikaalset traditsiooni, kultuuri ja keelt.

Lusérnis kõneldav tsimbri murre erineb veidi mujal kõneldavast tsimbri murdest.

## Välislingid

* Valla koduleht
Mart Paemurru

**Mart Paemurru** (1940. aastani **Martin Otto**; 31. mai 1908 Toila, Voka vald – 6. november 1972 Tallinn) oli eesti metsasarvemängija, tšellist ja muusikapedagoog. 

Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna konservatooriumi Jaan Tamme metsasarveklassi, õppis konservatooriumis ka Karl Bachblumi ja Raymond Bööcke juhendamisel tšellot, Artur Kapi juhendamisel kompositsiooni ning Olav Rootsi juhendamisel dirigeerimist. 

Aastatel 1929–1930 oli ta Raadio Ringhäälingu orkestri kontsertmeister, 1932–1942 Estonia teatri orkestri metsasarvemängija, 1942–1945 Estonias tšellist, 1948–1968 mängis tšellot ERSO-s. 

Aastatel 1941–1972 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi metsasarveõppejõud, aastatel 1944–1949 ka puhkpillikateedri juhataja, 1946. aastast dotsent, 1946–1950 dekaan.  

Tema õpilasi on Kaupo Antzon, Robert Kasemägi, Leho Muldre ja Ado Tamm.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli helilooja ja muusikapedagoog Els Aarne, nende poeg on tšellist Peeter Paemurru.

## Viited
Paemurru (perekonnanimi)

**Paemurru** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Paemurru uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Otto (1940. aastal Tallinnas).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Paemurru Eestis 10 mehel ja 9 naisel.

*Mart Paemurru (1908–1972), eesti metsasarvemängija, tšellist ja muusikapedagoog
*Peeter Paemurru (sündinud 1948), eesti tšellist ja poliitik, eelmise poeg

*Els Aarne (alates 1940 Els Paemurru; 1917–1995), eesti helilooja ja pedagoog, Mart Paemurru abikaasa ja Peeter Paemurru ema
Söödav kuslapuu

**Söödav kuslapuu** on sinise kuslapuu alamliik või teisend (*Lonicera caerulea* var. *edulis*).

Pärineb Ida-Siberist ja Kaug-Idast. 

Söödav kuslapuu kasvab umbes ühe meetri kõrguseks põõsaks. 

Võrsed ja lehed on karvased. Lehed on väiksemad kui põhiliigil, pikliklantsetjad, tipp on teritunud. Õied on kreemikasvalged ning ulatuvad õiekroonist välja. Viljad on tumesinised, piklikud, kuni 2 cm pikkused, vahakihiga kaetud, söödavad, hapukad või kibekad ning meenutavad maitse poolest sinikat. 

Eestis külmakindel. Söödava kuslapuu alamliigi kromosoomide põhiarv on 2n=18.

## Viited

## Välislingid
* Kalju Kask. Söödava kuslapuu marjad valmivad aias esimesena Maakodu/Delfi, 27. juuni 2010
* Liina Arus. Söödav kuslapuu ja kasvatustehnoloogiad, ettekanne Tartu Maheõppepäeval, 6. detsember 2016
* Egon Valdaru. Vara valmivatest kuslapuumarjadest saab imemaitsvaid hoidiseid Sakala, 27. juuni 2012
* Söödava kuslapuu kasvatamine toidusalu põõsarindes Metsik Aed, 11. august 2017
* Riinu Raamets. Söödava kuslapuu viljade kvaliteet ja taimede talvekahjustused sõltuvalt genotüübist, magistritöö, juhendaja Marge Starast. Tartu: Eesti Maaülikool, 2017
Kanepi raamatukogu

**Kanepi raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Kanepi asulas. Raamatukogu juhataja on Heli Adamson.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kanepi valla leheküljel
Prii

**Prii** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Prii (Brie, Pri, Prie, Prü) on pandud 14 mõisas Järvamaal, Läänemaal, Pärnumaal, Saaremaal, Tartumaal, Viljandimaal ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Prii uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andrei, Freimann, Frey, Kerb, Liber, Lieber, Mitter, Nibauer, Prifka, Priidemann, Prinkmann, Prints, Viliberg ja Vriedberg. Karmen Prii palvel kanti Prii perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 394 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. veebruarist 1940).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Prii Eestis 75 mehel ja 85 naisel. 

*Andrei Prii, eesti poliitik ja majandusjuht (1938–2022) 
*Asso Prii, eesti ühiskonnategelane (1986–)
*Jaanis Prii
*Uno Prii, eesti päritolu Kanada arhitekt (1924–2000)
Hanikase raamatukogu

**Hanikase raamatukogu** on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Hanikase külas.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Võru valla kodulehel
Orava raamatukogu

**Orava raamatukogu** on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Orava külas.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Võru valla kodulehel
Karilatsi raamatukogu

**Karilatsi raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Karilatsi külas. Raamatukogu juhataja on Kadri Oraka.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kõlleste valla kodulehel
Ridala (perekonnanimi)

**Ridala** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Ridala uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünthal ja Lemberg. Vassil Ridala palvel kanti Ridala perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 40 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ridala Eestis 17 mehel ja 15 naisel.

*Elfriede Ridala (1903–1974), eesti loomaarst
*Vassil Ridala (1906–1985), eesti loomaarst
Lahe raamatukogu

**Lahe raamatukogu**  raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Lahe külas. Raamatukogu juhataja on Ainika Mägi.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Laheda valla kodulehel
Leevaku raamatukogu

**Leevaku raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Leevaku külas. Raamatukogu juhataja on Karmen Pedosk.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Räpina valla külade kodulehel
*"Leevaku küla saab uue raamatukoguhoone" ERR, 20. jaanuar 2023
Veriora raamatukogu

**Veriora raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Veriora asulas. Raamatukogu juhataja on Ilona Oeselg-Tigasing.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Veriora valla kodulehel
Leevi raamatukogu

**Leevi raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Raamatukoguhoidja on Maret Siilivask
Barok

**Barok** (ukraina keeles Барок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 118. Pindala on 0,93 km².
Kauksi raamatukogu

**Kauksi raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Kauksi asulas. Raamatukogu juhataja on [[Enna Prükk.

## Viited
Põlgaste raamatukogu

**Põlgaste raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas Põlgaste külakeskuses. Raamatukogu juhataja on Irina Kruusla.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kanepi valla leheküljel
Linte raamatukogu

**Linte raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Linte külas Linte külakeskuses. Raamatukoguhoidja on Sirje Tolsting.

## Viited
Maaritsa raamatukogu

**Maaritsa raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Maaritsa külas. 

Maaritsa küla tekkis 1873. aastal Vene valitsuse ehitatud õigeusu kiriku juurde. Õigeusukogudus tekkis Maaritsa e Prangli (Wrangelshofi) külas 1848. aastal. Veerandsada aastat hiljem ehitati viie kupliga kivikirik, mis pühitseti 17. jaanuaril 1874 ja oli kasutusel 1951. aastani. Kiriku juurde kuulusid omal ajal ka kirikumõis ja apostliku õigeusu kihelkonnakool, kus on kooliharidust saanud kirjanikud Friedebert Tuglas, Gustav Wulff-Õis ja Willem Buk.

Raamatukogu asutati 1945. aastal Maaritsa Rahvamajja, hilisemasse Maaritsa Kultuurimajja, mis samal aastal loodi Maaritsa apostliku õigeusu kihelkonnakooli vanasse hoonesse. Raamatukogu tegutses seal 1969. aastani, mil hoone hävis täielikult tulekahjus. Peale tulekahju oli raamatukogu kolm kuus suletud, kuni uute ruumide leidmiseni vana sidejaoskonna kõrval ühetoalises korteris, kus praegu asub Maaritsa sotsiaalmaja. 1972. aastal hakati ehitama praegust Maaritsa kultuurimaja, kus raamatukogu 1976. aastal uued ruumid sai. Need asusid Kultuurimaja esimesel korrusel 39 m³ pinnal. Alates 21. novembrist 2002 asub raamatukogu Maaritsa Kultuurimaja teisel korrusel veel suuremates ruumides.

Maaritsa raamatukogu 50 aastat juhtinud Niine Rattik kirjutab raamatukogu kroonikas 1969. aasta tulekahjust: 3. augustil toimunud tulekahju tagajärjel hävines raamatukogu ruum ja fond täielikult. Esialgu puudusid ruumid ja raamatukogu ei saanud uut fondi komplekteerima hakata. Fondi hakati komplekteerima rajooni vahetusfondi ja Rajooniraamatukogu baasil. Komplekteerimisega olid tõsised raskused, kuna vahetusfondis olid põhiliselt vanemad, seisma jäänud raamatud.

Niine Rattik töötas raamatukogus 2002. aasta alguseni. Tema tööajal toimus raamatukogus ja ka koostöös Kultuurimajaga põnevaid ja traditsioonilisi üritusi, näiteks Kirjanduslik Kohus ja Raamatuball, ning raamatukogu külastas mitu tuntud kirjanikku, näiteks Leelo Tungal.

2002. aastal kolis raamatukogu uutesse ruumidesse Maaritsa Kultuurimaja teisel korrusel. Seda seoses interneti punkti avamise ja arvuti kasutamisega raamatukogutöös. Raamatukogu sai ka uue juhataja, kelleks oli Marje Sado. Tema töötas raamatukogu 2007. aasta veebruarini. 2007. aastal oli raamatukogujuhataja lühikest aega ka Egle Sõmer ning 2007. aasta lõpust Anneli Siilbek.

2012. aasta lõpust hakkas raamatukogujuhatajana tööle Jaanika Tappo, kes töötab tänaseni. Raamatukogus toimub alates 2013. aasta lõpust laste lauamängu- ja meisterdamisring. Kogud on ümber korraldatud, riiulid vahetatud ning külastajate ja laenutuste arv kasvab stabiilselt igal aastal veidi. 

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Valgjärve valla kodulehel
* Maaritsa raamatukogu Facebookis
Saverna raamatukogu

**Saverna raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Saverna külas. Raamatukogu juhataja on Tiina Hoop.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Valgjärve valla kodulehel
Mikitamäe raamatukogu

**Mikitamäe raamatukogu** on raamatukogu Võru maakonnas Setomaa vallas Mikitamäe külas.

Raamatukogu juhataja on Kaiu Suurmann.

## Viited

## Välislingid
* Mikitamäe Raamatukogu põhimäärus
* Võrumaa raamatukogud
* "Mikitamäe elanikud said raamatukogu küsimuses vallavõimude vastu võidu" Tartu Postimees, 3. märts 2010
Põlva vallaraamatukogu

**Põlva vallaraamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas. Raamatukogu juhataja kohusetäitja on Eve Sokk.

Põlva vallaraamatukogu haruraamatukogud on:
*Himmaste raamatukogu
*Kiuma raamatukogu
*Taevaskoja raamatukogu
*Vanaküla raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Rasina raamatukogu

**Rasina raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Rasina külas. Raamatukogu juhataja on Edda Prükk.

## Viited
Ruusa raamatukogu

**Ruusa raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas. Raamatukogu juhataja on Elve Vals.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Räpina valla külade kodulehel
Räpina raamatukogu

**Räpina raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina linnas. Raamatukogude reformi käigus moodustati aastal 2020 Räpina valla Keskraamatukogu. Põhimääruse alusel  täidab Räpina raamatukogu lisaks tavapärastele raamatukogu ülesannetele ka keskraamatukogu ülesandeid. Raamatukogu juhiks on direktor. Keskraamatukogu koosneb Räpina vallas asuvast kaheksast raamatukogust
Saatse raamatukogu

**Saatse raamatukogu** on raamatukogu Võru maakonnas Setomaa vallas Saatse külas. Raamatukogu juhataja on Linda Allas.

## Viited
Vastse-Kuuste raamatukogu

**Vastse-Kuuste raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Vastse-Kuuste asulas. Raamatukogu juhataja on Mall Kõpp.

Raamatukogu asutati 1914.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Võõpsu raamatukogu

**Võõpsu raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Võõpsu asulas, majas Räpina mnt 24. 

Raamatukogu on asutatud aastal 1923.

Raamatukogu juhataja oli 60 aastat (kuni aastani 2020) Lea Saaremäe. Seejärel on raamatukoguhoidjaks Aili Jürmann.

## Viited
Keitele vald

**Keitele** on vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas.

Naabervallad on Pielavesi vald, Pihtipudase vald, Tervo vald, Vesanto vald ja Viitasaari linn.

## Viited

## Välislingid
* Keitele koduleht
Mäntyharju vald

**Mäntyharju** on vald Soomes Ida-Soome läänis Lõuna-Savo maakonnas.

Naabervallad on Hartola vald, Heinola linn, Hirvensalmi vald, Joutsa vald, Kouvola linn, Mikkeli linn ja Savitaipale vald.

1. jaanuaril 2025 liideti Mäntyharju vallaga Pertunmaa vald.

## Viited
Savitaipale vald

**Savitaipale** on vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas.

Naabervallad on Kouvola linn, Lemi vald, Luumäki vald, Mikkeli linn, Mäntyharju vald, Puumala vald ja Taipalsaari.

## Viited
Meelis Adamson

**Meelis Adamson** (sündinud 23. aprillil 1960 Tallinnas) on eesti fotograaf ja harrastusnäitleja. 

Tuntud ka Mart Laari teisikuna.

Adamson osales Kanal 2 sarjas "Wremja", kus tema tegelaskujule luges hääle peale Martin Padar. Samuti mängis ta 2007. aastal Wremja uustöötluses "Sipelga 14" ning samal aastal välja tulnud filmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse". Mis iganes, Aleksander! (2007)

Ta osales ka valimisliit MEIE Tallinn koosseisus 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel, kuid ei osutunud valituks.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Harilik päevakoer

**Harilik päevakoer** (*Arctia caja*) on päevakoera perekonda kuuluv liik liblikalisi sugukonnast karuslased.


(MHNT) Arctia caja caja - Ciechanow Poland - male dorsal.jpg|♂ 
(MHNT) Arctia caja caja - Ciechanow Poland - male ventral.jpg|♂ △

2017. aasta sügisel esitati harilik päevakoer üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks.

## Välislingid

*
Piksepeni

**Piksepeni** (*Callimorpha*) on perekond liblikalisi alamsugukonnast karuslased.

Kui eestikeelse teadusliku nimetusena on piksepeni perekond *Callimorpha*, siis rahvapärane nimetus "piksepeni" tähistab mitmesse perekonda kuuluvaid liike. Nii kutsutakse piksepeniks ka harilikku päevakoera.

Eestis leidub selle perekonna liigina hariliku piksepeni (*Callimorpha dominula*, sünonüüm *Panaxia dominula*).
Maadleja (täpsustus)

**Maadleja** on keegi, kes tegeleb maadlusega. 

Muud tähendused:
*Maadleja (film), USA 2008. aasta film
*Maadlejad, prantsuse kunstniku Gustave Courbet’ õlimaal lõuendil
*...

## Vaata ka
*The Wrestler (filmimuusika album)
Ballet 422

**"Ballet 422"** on Jody Lee Lipesi 2015. aasta dokumentaalfilm.

## Süžee
Filmis lavastab koreograaf Justin Peck New York City Ballet' 422. lavastust.

## Osatäitjad
* Justin Peck
* Tiler Peck
Sünteetiline propositsioon

**Sünteetiline propositsioon** on filosoofia mõiste, mis on tuletatud Immanuel Kanti sünteetilise otsustuse järgi.

Sünteetiline propositsioon on tõene, kui ta tähendus on seotud maailmaga ning oleneb olukorrast, samas kui analüütiline propositsioon on tõene, kuna ta tähendus on tõene igas olukorras.

## Kanti käsitlus
Immanuel Kant kasutas oma raamatus "Puhta mõistuse kriitika" otsustuste eristamiseks termineid "analüütiline" ja "sünteetiline". Kanti järgi on otsustus sünteetiline, kui selle  predikaadi mõiste ei sisaldu subjekti mõistes, vaid on subjekti mõistega seotud. Sama loogika järgi tuletasid propositsioonide tüüpe hilisemad filosoofid. Näiteks propositsioon "Kõik poissmehed on üksi" on sünteetiline, kuna "poissmehe" mõiste ei sisalda mõistet "üksi", "üksi" pole "poissmehe" definitsioon. Selle arvelt saame öelda, et sünteetilise propositsiooni puhul tuleneb propositsiooni tõeväärtus sõnaliste väljendite omavahelistes seostes, mitte väljendite tähendustes endis.

Kant kasutas "Puhta mõistuse kriitikas" otsustuste eristamiseks ka mõisteid "aprioorne" ja "aposterioorne", millest aprioorne on mõistuslik- ja aposterioorne kogemuslik propositsioon. Mõlemad on seotud analüütilise ja sünteetilise propositsiooniga, kuid on siiski neist erinevad.

## Uuspositivistide käsitlus
Uuspositivistid hakkasid Kanti propositsioonide klassifikatsioonide vastu huvi tundma. Analüüsides Kanti definitsioone leidsid nad, et sünteetilised propositsioonid on kõik propositsioonid, mis pole analüütilised. Viimase hulka kuuluvad propositsioonid, mis on tõesed läbi mõistete, definitsioonide või keelekäsituse.

## Quine'i käsitlus
Willard Van Orman Quine ei nõustunud Kanti ja uuspositivistide definitsioonidega ning kirjutas oma essees "Empirismi kaks dogmat", et pole olemas analüütilist tõde, kuna kõik tõed põhinevad empiirilistel alustel. Quine defineerib sünteetilist propositsiooni kui propositsiooni, mis põhineb faktidel, samas kui analüütiline propositsioon põhineb tähendustel.

Quine kriitika sellisele definitsioonile on, et kuna kõik analüütilised propositsioonid jõuavad alati faktideni ning sellega ka sünteetiliste propositsioonideni, pole selline süsteem jätkusuutlik.

## Vaata ka
* Analüütiline propositsioon
* Sünteetiline otsustus
* Analüütiline otsustus

## Viited
Carl August Wehrmann

**Carl August Wehrmann** (23. märts 1794 Tallinn – 9. august 1876 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik ja pedagoog.

Ta lõpetas aastal 1811 Tallinna Kubermangugümnaasiumi. Aastatel 1812–1814 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 2. juulil 1822 pastoriks.

Ta oli aastatel 1814–1819 Toompea Toomkooli aadlipansioni inspektor. Aastatel 1819–1822 oli ta Tallinna Toomkooli ülemõpetaja. Aastatel 1822–1857 oli ta Harju-Madise ja Risti koguduse pastor. Ta siirdus emerituuri 17. novembril 1857, misjärel elas ta emeeritusena Tallinnas.

## Isiklikku
Tema isa Daniel Ernst Wehrmann (1745–1799) oli Tallinna Gümnaasiumi professor ja rektor. Onu Johann Conrad Wehrmann (~ 1748–1811), Eestimaa Rüütlikooli direktor 1807–1811.

Ta oli kaks korda abielus, tema teise abikaasa Helena Sophia isa oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja Christian Georg Magnus Knüpffer.

## Viited

## Kirjandus
* Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Heinrich Johann Holmberg

**Heinrich Johann Holmberg** (4. märts 1783 Turu – 7. august 1840 Tallinn) oli Soome ja Eesti vaimulik.

Ta immatrikuleeriti 12. novembril 1804 Turu ülikooli, oli seal kohal veel aastal 1809. Ordineeriti 2. augustil 1809 õpetajaks.

Ta on olnud vaimulikuks Kumlinges ja Korppoos, seejärel Kökaris. 7. oktoobril 1821 kutsuti ta Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse ülempastoriks, ta introdutseeriti ametisse 29. jaanuaril 1822; ta oli Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja aastatel 1822–1840.
## Viited

## Kirjandus
* Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007

## Välislingid
* Heinrich Johann Holmberg Turu/Helsingi ülikooli lehel Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852
Art Allmägi

**Art Allmägi** (sündinud 4. juulil 1983 Parksi külas Loksa vallas Harjumaal) on eesti skulptor ja installatsioonikunstnik.

Ta on lõpetanud Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli kiviraiumise ja sepatöö erialal (2004) ning Tartu Kõrgema Kunstikooli skulptuuri erialal (2008) ning Eesti Kunstiakadeemia skulptuuri ja installatsiooni erialal magistriõppes (2011).

Kunstniku loomingut iseloomustab julgete, sageli vulgaarsete, humoorikate ja šokeerivate teemavalikute ning märkimisväärselt asjatundlike tehniliste oskuste hästi tasakaalustatud sümbioos.

Ta valiti üheks kunstnikupalga saajaks aastatel 2023‒2025.

Allmägi kuulus aastatel 2012–2017 Tartu Kunstnike Liitu.

## Haridus
*2008–2011 Eesti Kunstiakadeemia, skulptuuri MA
*2004–2008 Tartu Kõrgem Kunstikool, skulptuuri eriala
*2006–2007 Vahetusüliõpilane, Vilniuse Kunstiakadeemia, Leedu
*2002–2004 Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool, sepatöö ja kiviraiumise eriala
*1990–2002 Loksa 1. Keskkool

## Isikunäitused
*2020 "Ei näinud ta unes midagi erilist" (koos Keiu Virroga) Hobusepea galerii, Tallinn
*2019 "Tulge suudelge tulevase presidendi kätt" Draakoni galerii, Tallinn
*2018 „Paint it Black III" Haapsalu Linnagalerii
*2018 "07:15" Metropoli galerii
*2017 „Paint it Black II”, Tartu Kunstimuuseum
*2017 „Paint it Black I“, Draakoni galerii, Tallinn
*2014 "Peeglike, peeglike seina peal" Tartu Kunstimaja Väike saal
*2014 „Cold War / Xолодная война“, Draakoni galerii, Tallinn
*2013 „Tagasi paradiisi”, Tallinna Linnagalerii
*2012 „Eesti lood” (koos Jass Kaselaanega), Richard Sagritsa muuseum Karepal
*2012 „Kiri Kolmele Kunstnikule”, Tartu Kunstimaja Väike saal
*2012 „Nägin täna öösel unes...”, Hobusepea galerii, Tallinn

## Tunnustus
*2018 – Kristjan Raua preemia (kõrgetasemelised isikunäitused "Paint it Black I" Draakoni galeriis ja "Paint it Black II" Tartu Kunstimuuseumis)
*2017 – Ado Vabbe nimeline stipendium
*2016 – Köler Prize'i publikupreemia

## Viited


## Välislingid
*"Noor kujur Art Allmägi sai Põltsamaal graniiti tahudes palju väärtuslikke kogemusi" Vooremaa, 16. august 2004
Hirv (perekonnanimi)

**Hirv** on eesti perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Alfred Hirv (1880–1918), eesti maalikunstnik
*Alfred Hirv (1902–1982), eesti arst, iluuisutaja ja vettehüppaja
*Helgi Hirv (1925–1977), eesti graafik
*Indrek Hirv (1956), eesti portselanimaalija, graafik ja luuletaja
*Johannes Hirv (1900–1953), eesti kujur ja pedagoog
Pässik

**Pässik** (*Inonotus*)	on perekond seeni taelikuliste (*Hymenochaetaceae*) sugukonnast, taelikulaadsete (*Hymenochaetales*) seltsist.	
Perekonda kuulub (sõltuvalt liigikäsitlusest) 30 kuni 80 liiki.

## Eesti liike
**Inonotus dryophilus* – tammepässik
**Inonotus obliquus* – must pässik
**Inonotus radiatus* – lepapässik
**Inonotus rheades* – haavapässik
**Inonotus ulmicola* – jalakapässik

## Liike mujal
**Inonotus cuticularis* – väike pässik
**Inonotus dryadeus* – juurepässik
**Inonotus hispidus* – karvane pässik, sametpässik
**[[Inonotus tamaricis]]*

## Endisi liike
**Pelloporus leporinus* – kuuse-jänesepäss, jänesepässik

## Välislingid
*
Rool (perekonnanimi)

**Rool** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Rool (Rohl) on pandud Tapa mõisas Ambla kihelkonnas
Järvamaal, Soonlepa mõisas Pühalepa kihelkonnas Läänemaal ja Edise mõisas Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Rool uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Markson (Rakveres 1936. aastal). Martin Rooli palvel kanti Rool perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 246 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rool Eestis 20 mehel ja 28 naisel.

*Ain Rool (sündinud 1966), eesti kabetaja
Roovere (perekonnanimi)

**Roovere** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Roovere uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Rotenborck ja Rotenbork. Viktor Roovere palvel kanti Roovere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 97 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935). 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roovere Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

*Viktor Roovere (1898–1964), Eesti politseinik
Rõude (perekonnanimi)

**Rõude** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Rõude uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Veitmann. Alfred-Ferdinand Rõude palvel kanti Rõude perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 357 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Alfred Rõude (1896–1968), eesti kunstikoguja
Alu raamatukogu

**Alu raamatukogu** on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Alu asulas. Alu raamatukogu on Rapla keskraamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu tegutseb samas hoones Alu Kooliga.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Hagudi raamatukogu

**Hagudi raamatukogu** on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Hagudi asulas. Hagudi raamatukogu on Rapla keskraamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu asub samas hoonetekompleksis koos Hagudi Põhikooliga.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Roht

**Roht** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Roht (Rocht) on pandud Holstre mõisas Paistu kihelkonnas Viljandimaal, Konju mõisas Jõhvi kihelkonnas, Laagna mõisas Vaivara kihelkonnas, Karitsa mõisas Rakvere kihelkonnas ja Pudivere mõisas Simuna kihelkonnas Virumaal ning Varbuse mõisas Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Rohu-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Rohtsalu (1937. aastal Viljandis) ja Roht määrati uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Frosch, Jakovlev, Lammast ja Pöttjer. Evald Rohu palvel kanti Roht perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 88 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roht Eestis 53 mehel ja 56 naisel. 

*Richard Roht (1891–1950), eesti kirjanik
Kuusiku raamatukogu

**Kuusiku raamatukogu** (ametliku nimega **Kuusiku välisteeninduspunkt**) on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Kuusiku külas. Kuusiku raamatukogu on Rapla keskraamatukogu haruraamatukogu.

## Viited
Eidapere raamatukogu

**Eidapere raamatukogu** on raamatukogu Rapla maakonnas Kehtna vallas Eidapere asulas. Raamatukogu juhataja on Anne Idvand.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Ingliste raamatukogu

**Ingliste raamatukogu** on raamatukogu Rapla maakonnas Kehtna vallas Ingliste külas. Raamatukogu juhataja on Pille Matt.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Juuru raamatukogu

**Juuru raamatukogu** on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru asulas. Raamatukogu juhataja on Malle Talvoja.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Järlepa raamatukogu

**Järlepa raamatukogu** on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Järlepa külas. Raamatukogu juhataja on Evi Toomi.

Raamatukogul on ka Härgla teeninduspunkt.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Rapla valla kodulehel
Hageri raamatukogu

**Hageri raamatukogu** on raamatukogu Rapla maakonnas Kohila vallas Hageri asulas. Raamatukogu juhataja on Anneli Vesiallik.

Raamatukogu tegutseb Hageri Rahvamaja ruumides.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Märjamaa valla raamatukogu

**Märjamaa valla raamatukogu** on raamatukogu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa asulas. 

Raamatukogu juhataja on Ede Talistu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Saarde (perekonnanimi)

**Saarde** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Saarde on pandud Audru mõisas Audru kihelkonnas Pärnumaal. Tõnis Saarde palvel kanti Saarde perekonnanimee kaitseregistrisse nr. 69 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Saarde Eestis 12 mehel ja 9 naisel.
Rapla keskraamatukogu

**Rapla keskraamatukogu** on raamatukogu Rapla maakonnas Raplas. 

Raamatukogu direktor on Õie Paaslepp.

Aastatel 1903–1913 tegutses Raplas karskuskuratooriumi raamatukogu-lugemistuba. 1917. aastal asutati kohalik haridusselts, mille juurde loodi ka raamatukogu.

Kui Raplast sai 1950. aastal rajoonikeskus, siis nimetati raamatukogu Rapla rajooniraamatukoguks.

## Juhatajad
Raamatukogu juhatajatena on töötanud:
* 1931–1941 Tõnis Kildema
* 1941–1944 Kallio Kildema
* 1945–1950 Aliide Roose
* 1951–1953 Ludmilla Mätas
* 1954–1956 Selma Kosenko
* 1956–1972 Mall Kallaste
* 1973–1975 Tiiu Hiielo
* 1975–1977 Lii Rohula
* 1978–2005 Ilvi Laidna
* 2005– Õie Paaslepp

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Sade (perekonnanimi)

**Sade** on perekonnanimi.

Sade on Prantsusmaa aadlisuguvõsa, mille tuntuim esindaja oli Donatien Alphonse François de Sade ("Markii de Sade").

Eestis on Sade pandud perekonnanimeks Porkuni mõisas Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel pandi Sade uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sadov, Saveljev ja Stahlberg. Viktor Sade palvel kanti Sade Perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 240 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sade Eestis 5 mehel ja 11 naisel.
Salu (perekonnanimi)

**Salu** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Salu (Sallo, Sallu) on pandud 23 eri mõisas. Nimede eestistamisel määrati Salu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Konn, Limberg, Neimann, Ossokin, Salmann, Samavalenko, Sanderkoff, Schinmann, Schober, Servinski, Sidorov, Simonlatser, Sketshus, Süslich ja Teppan. Jaak-Johannes Salu palvel kanti Salu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 43 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Salu Eestis 187 mehel ja 186 naisel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Salumäe 182 mehel ja 210 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Herbert Salu (1911–1986), eesti kirjandusteadlane ja kirjanik
*Johannes Salu (1899–1954), Eesti sõjaväelane

## Viited
Sillamäe (perekonnanimi)

**Sillamäe** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Sillamäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Johannson, Selk, Siilaberg, Specht, Stillverk ja Sveschnikov. Rein Sillamäe palvel kanti Sillamäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 152 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sillamäe Eestis 21 mehel ja 22 naisel.

*Karl Sillamäe (1909–2003), eesti vaimulik
Holiday (film)

**"Holiday"** on 2014. aasta India film. 

## Osatäitjad
* Akshay Kumar 
* Sonakshi Sinha
* Sumeet Raghvan

## Välislingid
*
Allikukivi raamatukogu

**Allikukivi raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Saarde vallas Tihemetsa asulas. 

Raamatukogu juhataja on Tiina Kuum.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Are raamatukogu

**Are raamatukogu** on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Tori vallas Are alevikus aadressil Pärivere tee 17, 87301.

2021. aasta seisuga on Are raamatukogu raamatukoguhoidja Malle Pajo.

## Ajalugu
Are raamatukogu tegevuse alguseks loetakse 1917. aastat, kui asutati Suigu-Are lugemisring. Lugemisringil oli ka oma raamatukogu. Raha raamatute ostmiseks saadi kooliõpetajate korraldatud pidude sissetulekutest.

Are Rahvaraamatukogu Selts on kunagise Are-Suigu Rahvaraamatukogu Seltsi (1917–1921) üks kahest järeltulijast.

Raamatukogu asus esialgu Tallinna–Pärnu maantee ääres asunud Pööravere mõisale kuulunud Liiva kõrtsis, kus tol ajal asus ka vallamaja. Hiljem, kui valmis Are Seltside Liidu maja, eraldati seal raamatukogule tuba ning raamatukogu kolis sinna.

Hoone, kus paiknes enne sõda raamatukogu, hävis 1944. aastal. Pärast seda oli Are piirkond paar aastat ilma raamatukoguta.

1946.–1951. aastani töötas raamatukogu Are koolimajas, siis viidi raamatukogu üle Niidu külla Kuna raamatukogu oli nüüd koolimajast kaugemal, siis organiseeriti kooli juurde laenutuspunkt.

1981. aastal kolis raamatukogu Pärivere sovhoosi vastvalminud keskusehoonesse, mis nüüdseks kannab nime Are Teenuskeskus.

## Raamatukogu töötajad
Aastatel 1946–1994 on Are raamatukogus töötanud Olga Arust, Liine Mullaste, Karl Reilant, Leili Kägu, Helju Vihast, Saima Peks, Maire Eedra, Helga Lindsalu, Asta Niinepuu, Reet Ojamägi, Renate Hiiemäe, Luule Kontson ja Erika Lend.

## Viited

## Välislingid
*Are raamatukogu blogi
*Are raamatukogu Facebookis
*Tori Valla Raamatukogu koduleht
Aruvälja raamatukogu

**Aruvälja raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Ahaste külas Aruvälja külakeskuses. Raamatukogu juhataja on Malle Kiis.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Pärnu linna kodulehel
Audru raamatukogu

**Audru raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Audru osavallas. Audru raamatukogu asutati kohaliku karskusseltsi poolt 1901. aastal. Esialgne asukoht oli Audru kihelkonna Võlla valla köstri majas.  2005. aastal avati Audru raamatukogu Audru mõisa endise valitsejamaja I korrusel, kus asub tänaseni. Audru raamatukogus on aastate jooksul töötanud koolijuhataja Marge Vares, kolhoosi raamatupidaja Elvi Hindre (1943-1948 ja 1950-1952), Meeli Reetla, Eino Sepp, Maimu Sepp, hiljem Ida Oksar (1952-1971), Maimu Sütt (1971-1983), Eve Salla (1983-1997), Piret Vainult (1997-2021), Marilis Edvand (2021- ).

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Pärnu linna kodulehel
Jõesuu raamatukogu

**Jõesuu raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Tori vallas Jõesuu külas. 

Raamatukogu asutati 1926.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Tori valla kodulehel
486958 Arrokoth

**486958 Arrokoth** (senine tähistus **2014 MU<sub>69</sub>**, mitteametlikult **Ultima Thule**; varasemad tähistused **PT1** ja **1110113Y**) on Neptuuni-tagune objekt, mis asub Päikesesüsteemi välisosas paiknevas Kuiperi vöös. Taevakeha avastas 2014. aastal Hubble'i kosmoseteleskoobi abil Marc William Buie. Novembris 2019 anti taevakehale nimetus 486958 Arrokoth.

Augustis 2015, kuu aega pärast NASA kosmosesond New Horizonsi möödalendu Pluutost, valiti 2014 MU69 kosmosesondi järgmise möödalennu sihtmärgiks. Möödalend toimus 1. jaanuaril 2019 Eesti aja järgi kell 7:33 ja 486958 Arrokoth sai Päikesesüsteemi kaugeimaks kosmosesondi külastatud objektiks.

## Viited

## Välislingid
* "NASA sond möödub uue aasta esimese päeva hommikul Ultima Thulest" ERR Novaator, 31. detsember 2018
Jõõpre raamatukogu

**Jõõpre raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Jõõpre külas Jõõpre rahvamajas. Raamatukogu juhataja on Pille Ristimets.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Pärnu linna kodulehel
Kabli raamatukogu

**Kabli raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Kabli külas Kabli seltsimajas. 

Raamatukogu juhataja on Kai Ein.

See on Häädemeeste Raamatukogu haruraamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Häädemeeste valla kodulehel
Kihlepa raamatukogu

**Kihlepa raamatukogu** oli raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Kihlepa külas. Viimane raamatukogu juhataja oli Luule Aomere.

Raamatukogu lõpetas tegevuse 29. veebruaril 2012 vastavalt Audru Vallavolikogu otsusele.

## Viited
Kihnu raamatukogu

**Kihnu raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Kihnu vallas Linakülas Kihnu rahvamajas.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kihnu valla kodulehel
Koonga raamatukogu

**Koonga raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Koonga külas. Raamatukogu juhataja on Erika Luige.

Alates 1. septembrist 2018 on raamatukogu koos teiste Lääneranna vallas asuvate raamatukogudega Lääneranna Raamatukogu haruraamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Lääneranna valla kodulehel