open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andrei Vassilevski

**Andrei Andrejevitš Vassilevski** (vene keeles Андрей Андреевич Василевский; sündinud 25. juulil 1994) on Venemaa jäähokimängija, väravavaht. Ta mängib NHL-i klubis Tampa Bay Lightning.

Ta alustas karjääri Venemaa noorteliiga klubis Ufa Tolpar. Hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 mängis ta KHL-i klubis Ufa Salavat Julajev.

Aastal 2012 valiti ta *[[NHL draft]]*is Lightningu poolt 19. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta hooajal 2014–15. Ta mängis esmalt Lightningu noorteklubiga Syracuse Crunch American Hockey League. NHL-is tegi ta Lightningu meeskonnas debüüdi 16. detsembril 2014 mängus Philadelphia Flyersi vastu.

Hooajal 2017–18 püsititas ta mitu Lightningu klubi rekordit, sealhulgas ühel hooajal enim võite kogunud väravavaht (44) ja enim nullimänge teinud väravavaht (kaheksa). Hooajal 2018–19 pälvis Vassilevski NHL-i hooaja parimale väravavahile antava Vezina Trophy ning valiti samal hooajal liiga sümboolsesse koosseisu (*[[NHL First All-Star Team]]*).

2020. aastal võitis ta Lightningu Stanley karika finaali. Aastatel 2018, 2019 ja 2020 on ta valitud NHL-i tähtede mängule.

2014. aastal tuli ta Venemaa jäähokikoondisega maailmameistriks. 2017. ja 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Venemaa koondisega pronksmedali. 2017. ja 2019. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks väravavahiks ja turniiri sümboolsesse koosseisu.

2014. aastal pälvis ta Austuse ordeni.

## Välislingid
* Andrei Vassilevski NHL.com lehel
* Andrei Vassilevski hockeydb.com lehel
Karaža keel

**Karaža keel** on makrožee-bororo hõimkonda, karaža keelkonda kuuluv keel, mida räägivad tänapäeva Brasiilia keskosas Araguaia jõe ääres elavad karažad. 

2011. aastal hinnati keele kõnelejate arvuks 3060. Karažad elavad 30 külas. Keel on ohustatud.

Karaža keeles on žavae ja šambioa murre. Mehed ja naised räägivad erinevaid keelevariante.

## Viited

## Välislingid

*https://wals.info/languoid/lect/wals_code_jva
*https://phoible.org/languages/kpj
Danny Ings

**Daniel William John Ings** (sündinud 23. juulil 1992 Winchesteris) on Inglismaa jalgpallur. Ta mängib ründajana Premier League'i klubis West Ham United.

Ta alustas klubikarjääri Bournemouthis. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 6. oktoobril 2009 Football League Trophy mängus Northampton Towni vastu. Liigadebüüdi tegi ta hooajal 2010–11, lüües sel hooajal Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas seitse väravat.

2011. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Burnley. Hooajal 2013–14 lõi ta liigas 21 väravat, millega oli sel hooajal Burnley parim väravakütt. Burnley lõpetas hooaja teise kohaga ja tõusis Premier League'i. Hooajal 2013–14 valiti ta Burnley ja lisaks kogu esiliiga parimaks mängijaks. Debüüdi Inglismaa kõrgliigas tegi ta 19. augustil 2014 mängus Chelsea vastu. Oma esimese värava lõi ta liigas 26. oktoobril mängus Evertoni vastu. Kokku lõi ta hooajal 2014–15 11 väravat.

2015. aasta juunis liitus Ings Liverpooliga. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 20. septembril mängus Norwich City vastu. Vigastuste ja tiheda konkurentsi tõttu sai ta Liverpoolis oldud ajal mänguaega võrdlemisi harva. 2018. aasta suvel suundus ta laenule Southamptonisse ning 2019. aasta keskel läks sinna klubisse püsivalt üle. Hooajal 2019–20 lõi ta Inglismaa kõrgliigas 22 väravat, millega oli liigas paremuselt teine väravakütt. Ta valiti sel hooajal klubi hooaja parimaks mängijaks.

2021. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Aston Villa. Väidetav üleminekusumma oli 25 miljonit naelsterlingit.

2023. aasta jaanuaris siirdus ta West Ham Unitedisse.

Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi Ings 12. oktoobril 2015 EM-i valikmängus Leedu vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 8. oktoobril 2020 sõprusmängus Walesi vastu.

## Viited

## Välislingid

* Profiil West Ham United F.C. kodulehel
Keith Yandle

**Keith Michael Yandle** (sündinud 9. septembril 1986 Miltonis, Massachusettsis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Philadelphia Flyers.

2005. aastal valis Phoenix Coyotes ta NHL-i ''draft''is 105. valikuna.

Hooajal 2005–06 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Moncton Wildcats. Coyotesi meeskonnas tegi ta NHL-is debüüdi 11. oktoobril 2006 mängus Detroit Red Wingsi vastu, kuid hooajad 2006–07 ja 2007–08 veetis ta põhiliselt American Hockey League'i klubis San Antonio Rampage. Coyotesis mängis Yandle kokku üheksal hooajal. Väravate poolest oli kõige edukam hooaeg 2009–10, kui ta lõi 12 väravat. Järgmisel hooajal kogus ta põhihooajal 59 punkti.

2015. aasta märtsis liitus ta New York Rangersiga, kus mängis lisaks kogu järgmise hooaja. Hooajal 2014–15 kogus ta põhiturniiril kaitsemängijatest kõige enam väravasööte (48). 2016. aasta juunis sõlmis ta seitsmeaastase lepingu Florida Panthersiga. 2018–19 tegi Yandle NHL-is oma kõige resultatiivsema hooaja, kui kogus 62 punkti (9+53).

2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Philadelphia Flyersiga.

Ta on valitud NHL-i tähtede mängule aastatel 2011, 2012 ja 2019.

25. jaanuaril 2022 osales Yandle oma 965 järjestikuses mängus NHL-is, millega sai ta NHL-i ajaloos järjestikusi mänge pidanud mängijaks, ületades rekordi Doug Jarviselt. Tema seeria lõppes sama aasta 2. aprillil 989 mänguga.

Ta kuulus Ameerika Ühendriikide jäähokikoondisse 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Keith Yandle NHL.com lehel
* Keith Yandle hockeydb.com lehel
Henrikh Mkhitarjan

**Henrikh Mkhitarjan** (armeenia keeles Հենրիխ Մխիթարյան; sündinud 21. jaanuaril 1989 Jerevanis) on Armeenia jalgpallur. Ta mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Milano Inter ja Armeenia jalgpallikoondises. Ta on koondise kapten.

Ta alustas klubikarjääri 2006. aastal kodumaal Pyunikis. Ta tuli klubiga neljal korral järjest Armeenia meistriks ja võitis 2009. aastal lisaks Armeenia karika. 2009. aastal liitus ta Ukraina kõrgliiga klubiga Donetski Metalurg. Järgmisel aastal sõlmis ta lepingu Donetski Metalurgi linnarivaali Donetski Šahtariga.

Donetski Šahtaris mängis ta kokku kolmel hooajal. Ta paistis Šahtaris silma paljude löödud väravatega. Hooajal 2012–13 lõi ta Ukraina kõrgliigas koguni 25 väravat, mis on Ukraina kõrgliiga läbi aegade ühe hooaja rekordtulemus. Kõigil kolmel Šahtaris veedetud hooajal tuli ta klubiga Ukraina meistriks. Lisaks võitis ta kolmel korral Ukraina karika ja korra Ukraina superkarika. Hooajal 2012–13 valiti Mkhitarjan Ukraina kõrgliiga parimaks mängijaks.

2013. aastal liitus ta Saksamaa kõrgliiga klubiga Dortmundi Borussia. Üleminekusumma oli 27,5 miljonit eurot, mis osa Dortmundi Borussia läbi aegade kallim ost. Saksamaal mängides tõestas ta ennast ühe parima poolkaitsjana Euroopas. 2014. aastal võitis ta klubiga Saksamaa superkarika. Hooajal 2015–16 andis ta liigas 15 väravasöötu, millega oli liigas esikohal.

2016. aastal liitus ta esimese armeenlasena Premier League'iga, sõlmides lepingu Manchester Unitediga. Üleminekusumma oli 30 miljonit naelsterlingit (34,3 miljoni eurot). 2016. aastal võitis ta klubiga Inglismaa superkarika. 2017. aastal võideti UEFA Euroopa Liiga ning Mkhitarjan finaalmängus Amsterdami Ajaxi vastu Manchester Unitedi teise värava.

2018. aasta jaanuaris liitus ta Arsenaliga. 2019. aasta septembris suundus ta laenule Romasse. Romaga sõlmis ta lepingu 2020. aastal, 2022. aasta suvel siirdus ta edasi Milano Interisse.

Debüüdi Armeenia jalgpallikoondises tegi ta 14. jaanuaril 2007 sõprusmängus Panama vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 28. märtsil 2009 MM-i valikmängus Eesti vastu.

Mkhitarjan on kaheksal korral valitud Armeenia aasta jalgpalluriks.

## Saavutused
;Pyunik
*Armeenia kõrgliiga: 2006, 2007, 2008, 2009
*Armeenia karikas: 2009
*Armeenia superkarikas: 2007, 2008
;Donetski Šahtar
*Ukraina Premjer-Liga: 2010–11, 2011–12, 2012–13
*Ukraina karikas: 2010–11, 2011–12, 2012–13
*Ukraina superkarikas: 2012
;Dortmundi Borussia
*DFL-Supercup: 2014
;Manchester United
*FA Community Shield: 2016
*UEFA Euroopa Liiga: 2016–17

## Viited

## Välislingid
Põhja-Ameerika Uuringute Keskus

**Põhja-Ameerika Uuringute (Balti) Keskus** on Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna juures tegutsev keskus, mis tegeleb USA ja Euroopa (eeskätt Baltimaade) suhetega. Keskuse direktor on Krista Vogelberg.

Keskus on korraldanud Tartu Ülikoolis amerikanistikakonverentse.

## Vaata ka
*Põhja-Ameerika ülikoolide teabekeskus

## Viited
Sikupilli kaubanduskeskus

**Sikupilli kaubanduskeskus** on kaubanduskeskus Tallinnas Sikupilli asumis aadressil Tartu maantee 87.

Sikupilli Kaubanduskeskusele pandi nurgakivi 9. veebruaril 2000. aastal. Keskus avati sama aasta 12. oktoobril. Brutopinda 17620 ruutmeetrit, 13000-ruutmeetrine maapealne parkla, mis mahutab 420 autot ning 11000-ruutmetrine köetav maa-alune parkla, mis mahutab 350 autot. Prisma hüpermarket opereerib 8800 ruutmeetril. Kaubanduskeskuse kogumaksumus, alates maa ostust lõpetades sisustusega, oli üle 200 miljoni krooni, mida finantseeriti Ühispanga ja Merita panga abil.

Keskuse omanikud olid avamise ajal A/S E.L.L. Kinnisvara, NG Investeeringute A/S ja A/S Ühendatud Kapital.

Keskuse ehitajaks oli A/S Merko Ehitus ja selle projekteeris Raivo Puusepa meeskond.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Juhan Mitt

**Juhan Mitt** VR I/3 (22. juuli 1894 Kiltre talu, Valgjärve vald, Kanepi kihelkond, Võrumaa – 18. detsember 1919 Värska lähedal) oli Venemaa (lipnik) ja Eesti sõjaväelane (alamleitnant). 

Ta lõpetas Tartus reaalkooli ja Irkutskis lipnikekooli, võttis osa Esimesest maailmasõjast.

Vabadussõja ajal oli algul Tallinna 1. kaitsepataljonis, sealhulgas ka 1. roodu ülem. Selle ümberformeerimisel võitles edasi 8. jalaväepolgus.

Langes 18. detsembril 1919 lahingus Värska lähedal, maeti Kanepi uuele kalmistule.

## Tunnustus
*1925 Vabadusristi I liigi 3. järk

## Isiklikku
Tema isa oli koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane Märt Mitt ning vend oli põllumajandus- ja poliitikategelane Karl Mitt.

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitseride andmekogu
*Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid
Eesti teadusajakirjade loend

## Trükiajakirjad

### Praegu ilmuvad

### Varem ilmunud
* Agronoomia
* *[[Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache]]*
* Eesti Keel
* Eesti Kirjandus
* Eesti Metsamees Eksiilis
* Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli toimetused (*Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis)*)
* Ehituskaar
* *[[Estonian Journal of Engineering]]*
* Haridus
* *[[Journal of the Baltic Institute of Folklore]]*
* Nõukogude Õigus
* *[[Spravotšnõi Listok Biologa]]*
* Tartu Ülikooli Kunstiajaloo Kabineti väljaanded
* Tartu Ülikooli toimetised
* Tehnika Ajakiri

## Veebiajakirjad

### Praegu ilmuvad
* Eesti Haridusteaduste Ajakiri
* Mäetagused
* *[[Studia Philosophia Estonica]]*

### Varem ilmunud
* *[[Hortus Semioticus]]*
* *[[Studia Humaniora Tartuensia]]*

## Vaata ka
*Eesti ajakirjade loend
*:Kategooria:Eesti teadusajakirjad
Aasta kala

**Aasta kala** on kalaliigile antav aunimetus, mis valiti esimest korda 2019. aastal ajakirja Kalastaja toimetajate eestvedamisel.

## Eesti aasta kala aastati
*2019 – jõesilm ehk sutt (*Lampetra fluviatilis*)
*2020 – lõhe (*Salmo salar*)
*2021 – haug (*Esox lucius*), teised kandidaadid olid säinas ja tõugjas
*2022 – ahven (*Perca fluviatilis*), teised kandidaadid olid latikas ja säinas
*2023 – merisiig (*Coregonus lavaretus lavaretus*) 
*2024 – koha (*Sander lucioperca*)
*2025 – angerjas (*Anguilla anguilla*)
*2026 – lest (*Platichthys)*

## Vaata ka
*Eesti rahvuskala

## Viited
Tobias Mikkelsen

**Tobias Pilegaard Mikkelsen** (sündinud 18. septembril 1986 Helsingøris) on Taani jalgpallur, kes mängis viimati äärepoolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Brisbane Roar.

Ta alustas klubikarjääri 2004. aastal kodumaal Lyngbys. 2007. aastal liitus ta Taani kõrgliiga klubiga Brøndby. Kaks hooaega hiljem siirdus ta Nordsjællandi, kellega tuli hooajal 2011–12 Taani meistriks. Lisaks võitis ta Nordsjællandiga kahel korral Taani karika.

2012. aasta juulis sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga Greuther Fürth, kuid juba järgmise aasta jaanuaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Norra kõrgliiga klubiga Trondheimi Rosenborg. 2015. aastal tuli ta Rosenborgiga Norra meistriks ja võitis Norra karika. 2015. aasta hooaeg oli Mikkelsenile individuaalselt ka kõige edukam, kui ta lõi sel hooajal Norra kõrgliigas kaheksa väravat.

2016. aasta jaanuaris naasis ta Nordsjællandi, kellega sõlmis kaheaastase lepingu. Hooajal 2018–19 mängis ta Brisbane Roaris.

Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Mikkelsen 15. novembril 2011 mängus Soome vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 15. augustil 2012 sõprusmängus Slovakkia vastu. Samal aastal kuulus ta Taani koondisse Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Nordsjælland
*Taani Superligaen: 2011–12
*Taani karikas: 2009–10, 2010–11
;Rosenborg
*Tippeligaen: 2015
*Norra karikas: 2015

## Viited
Lõuna-nõgipääsuke

**Lõuna-nõgipääsuke** (*Psalidoprocne pristoptera*) on pääsulaste sugukonda ja nõgipääsukese perekonda kuuluv linnuliik, mis elutseb Sahara-taguses Aafrikas.

## Kirjeldus
Täiskasvanud lõuna-nõgipääsuke on enamjaolt 13 cm pikk ja kaalub 12 g. Alamliikide pikkus ja kaal erineb.

## Alamliigid
Kokku on kirjeldatud kahteteist lõuna-nõgipääsukeses alamliiki:
* *P. p. pristoptera* (Rüppell, 1840) – elutseb Põhja-Etioopia lääneosa kõrgendikes ja Põhja-Eritreas.
* *P. p. holomelas* (Sundevall, 1850) – elutseb Lõuna-Zimbabwes ja Lõuna-Mosambiigist lõunas ja idas kuni Lõuna-Aafrika Vabariigi ida- ja lõunaosani.
* *P. p. petiti* (Sharpe & Bouvier, 1876) – elutseb Kagu- ja Ida-Nigeerias, Lõuna-Kamerunis, Gabonis ja Loode-Angolas (Cabinda provints).
* *P. p. antinorii* (Salvadori, 1884) – elutseb Kesk- ja Lõuna-Etioopas.
* *P. p. orientalis* (Reichenow, 1889) – elutseb Lõuna-Tansaaniast ja Ida-Sambiast lõunas kuni Ida-Zimbabwe ja Kesk-Mosambiigini.
* *P. p. chalybea* (Reichenow, 1892) – elutseb Põhja- ja Kesk-Kamerunis idas kuni Kesk-Aafrika Vabariigini, Lõuna-Sudaani loodeosas ning Kongo Demokraatliku Vabariigi põhja- ja keskosas.
* *P. p. blanfordi* (Blundell & Lovat, 1899) – elutseb Kesk-Etioopia lääneossa jäävates kõrgendikes.
* *P. p. oleaginea* (Neumann, 1904) – elutseb Edela-Etioopias ja Lõuna-Sudaani idaosas.
* *P. p. reichenowi* (Neumann, 1904) – elutseb Angolas, Kongo DV lõunaosas ja Sambias.
* *P. p. massaica* (Neumann, 1904) – elutseb Keenias ning Põhja- ja Lõuna-Tansaanias.
* *P. p. mangbettorum* (Chapin, 1923) – elutseb Lõuna-Sudaani lõunaosast kuni Kongo DV kirdeosani.
* *P. p. ruwenzori* (Chapin, 1923) – elutseb Kongo DV idaosas.

## Seisund
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Mahepõllumajanduse Sihtasutus

**Eesti Mahepõllumajanduse Sihtasutus** on Eesti sihtasutus, mille eesmärk on edendada Eestis mahepõllumajandusega seonduvat. Sihtasutuse tegevjuht on Airi Vetemaa.

Sihtasutus loodi 2000.

Sihtasutus on Ülemaailmse Mahepõllumajandusorganisatsiooni (*International Federation of Organic Agriculture Movements*, IFOAM) liige.

Sihtasutus haldab portaali maheklubi.ee.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Võra-roherähn

**Võra-roherähn** (*Picus puniceus*) on rähnlaste sugukonda ja rähni perekonda kuuluv linnuliik.

## Kirjeldus
Täiskasvanud võra-roherähn on üldiselt umbes 25 cm pikk ja kaalub 66–96 g.

## Alamliigid
Kokku on kirjeldatud viite pisi-mesilasenäpu alamliiki:
* *P. p. puniceus* (Horsfield, 1821) – elutseb Jaava saarel.
* *P. p. observandus* (Hartert, 1896) – elutseb Lõuna-Myanmaris ja Taist mööda Malaka poolsaart lõunas kuni Sumatra ja Borneo saarteni.
* *P. p. solgiae* (de Schauensee & Ripley, 1940) – elutseb Niasi saarel.

## Levila
Liik elutseb enamasti madalmaal asuvates kaksiktiibviljaliste puudega metsades, turbaraba metsades, istandustes ja kuni 1700 meetri kõrgusel asuvates mägimetsades.

## Toitumine
Võra-roherähn toitub enamasti sipelgatest ja termiitidest, süües ka nende mune ja vastseid. Enamasti otsivad toitu paaris, mõnikord liitutakse suuremate parvedega.

## Pesitsemine
Liigi pesitushooaeg hinnanguline pesitsusaeg Lääne-Malaisias jaanuaris ja veebruaris, Borneol juunis ja Kesk-Jaaval septembris. Nad ehitavad pesa puude otsa, kuni 18 meetri kõrgusele ja kurnas on 2–3 muna.

## Häälitsemine
Tavaline kutsehüüd on "peé-bee", mõnikord pikem "peé-dee-dee-dee".

## Seisund
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis.

## Viited

## Kirjandus

* Davison, G. W. H. (2017). *[https://books.google.ee/books?id=30sxDwAAQBAJ Birds of Peninsular Malaysia and Singapore]*. Bloomsbury Publishing. ISBN 9781472938206
* Myers, Susan (2016). *[https://books.google.ee/books?id=kQypCwAAQBAJ Birds of Borneo]*. Bloomsbury Publishing. ISBN 9781472924469
Ahtena keel

**Ahtena keel** on Ameerika Ühendriikides Alaskal räägitav keel, mis kuulub naa-dene keelkonna atapaski keelte põhjaatapaski rühma.

Ahtena keel on kriitiliselt ohustatud. Umbes 500 ahtenast oskab ahtena keelt umbes 45 inimest, kes kõik on üle 50-aastased.

Ahtena keel jaguneb 4 põhimurdeks.

## Viited

## Välislingid

*http://www.endangeredlanguages.com/lang/761
*Ahtena keel UNESCO ohustatud keelte atlases
Piret Minn

**Piret Minn** (neiuna **Piret Leidsaar**; 4. aprill 1961 Rapla – 24. jaanuar 2019) oli eesti omavalitsustegelane, Rapla vallavanem aastatel 2017–2019.

Ta lõpetas aastal 1979 Rapla Keskkooli. Oma edasise elu otsustas ta siduda keemiaga. 1984. aastal sai ta tollases Tallinna Polütehnilises Instituudis lõpudiplomi keemiatööstuse protsesside ja keemiaküberneetika erialal. 

Tööteed alustas Minn laborijuhatajana Sadolini värvivabrikus Raplas. 2015. aastal sai temast Sadolini peadirektor, kes vastutas ka Baltikumi ja Ukraina turundus- ja müügitegevuse eest. 

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Rapla vallavolikogu liikmeks valimisliidu *Valimisliit Rapla Vallakodanike Liit 2017*, ta valiti vallavolikogu liikmeks; 6. novembril 2017 valiti ta Rapla vallavanemaks. 

## Isiklikku
Ta oli abielus ja tütre ema. Tema ema Helene Leidsaar (1930–2012) oli Raplas kooliõpetaja.

## Viited

## Välislingid
*JÄRELHÜÜE PIRET MINNILE (Rapla valla kodulehel)
*Nädaline, nr. 47, 28 aprill 2009, lk. 14
Rein Lillmaa

**Rein Lillmaa** (24. juuni 1941 – 21. jaanuar 2019) oli eesti teleoperaator ja fotograaf. 

Eesti Televisioonis töötatud 56 aasta jooksul osales Rein Lillmaa tuhandete telesaadete loomises. Mängis ka ise sarjades (“Wikmani poisid” jne.) episoodilisi osi. 

Lastesarjadest jäävad tema elutööks „Onu Tik-Taki seiklused”, „Päkapikula”, "Buratino tegutseb jälle" ja "Saame kokku Tomi juures".  

Rein Lillmaa oli ka järgmiste filmide, saadete ja seriaalide operaator:

*1968 "Mis Koosta peres uudist?", teleseriaal
*1969–1987 "Hunt Kriimsilma 9 ametit", lastelavastus
*1978 "Kolm rubiini", teleseriaal	
*1981 "Lumelinn", muusikafilm	
*1981 "Päkapikula", lastelavastus
*1981 "Onu Tik-Taki seiklused", lastelavastus
*1995 "Wikmani poisid", teleseriaal	
*1985 "Lumekuninganna", lastelavastus
*1985 "Rudolf ja Irma" 
*1996 "Griša", dokumentaalfilm	
*1998 "Mõmmi ja aabits. 20 aastat hiljem", teleseriaal		
*2000 "Nota bene! Teatriluulud", teleseriaal
*2002 "Buratino tegutseb jälle", teleseriaal	
*2005 "Lumejänesed", teleseriaal
*2008–2011 "Saame kokku Tomi juures", lastesaade

## Tunnustus
* 2006 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Viited
Makedoonia nimelepe

**Makedoonia nimetüli** (1991–2019) kujutas endast Kreeka ja Makedoonia Vabariigi auvaidlust Makedoonia nime üle, mis tähistab mõlema riigi territooriumeid.

## Lahend
12. juunil 2018 leppisid Makedoonia ja Kreeka peaministrid Zoran Zaev ja Aléxis Tsípras kokku kompromisslahenduses, mille järgi  Makedoonia oma senise nime uue nime Република Северна Македонија/Republika Severna Makedonija (eesti keeles Põhja-Makedoonia Vabariik) vastu vahetas. Leppe pidi kinnitama Kreeka parlament ja Makedoonia referendum. Makedoonia president Đorge Ivanov teatas, et ei toeta sellist kompromissi mitte mingil juhul.

Makedoonia parlament kinnitas 11. jaanuaril 2019 nimemuudatuse ja 25. jaanuaril 2019 kinnitas ka Kreeka parlament nimelepingu Makedooniaga.

Nimemuutus jõustus 12. veebruaril 2019. 

## Vaata ka
*Kreeka-Makedoonia suhted
*Vergina päike
## Viited
Sillaste

**Sillaste** on eesti perekonnanimi. 

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Sillaste Eestis 184 mehel ja 189 naisel.

Nimede eestistamisel määrati Sillaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bauer, Braunbrik, Brikker, Broder, Brück, Brücker, Brükker, Hunt, Johannson, Johanson, Kerner, Mikkor, Saksmann, Samoilov, Saschen, Sazhin, Schiids, Schmidt, Schönrok, Schvalbe, Sebrusk, Seegel, Seermann, Seiler, Selber, Sengbusch, Shults, Siilaberg, Siilbaum, Siimann, Siimon, Siivermann, Sikk, Silberg, Silbergleich, Sill, Sillenberg, Silmer, Silting, Simson, Sitsik, Siverts, Smidt, Sonnele, Soolmann, Sopaauk, Sõrg, Spiegel, Stachelstrauch, Sternfeldt, Strund, Sults, Sumberg, Vecko, Viedermann, Villemson, Zimmer ja Zingel.

## Tuntud näited
*Ats Sillaste (sündinud 1988), eesti jalgpallur
*Galina Sillaste (sündinud 1946), vene sotsioloog
*Henno Sillaste (1936–2013), eesti päritolu Kanada arhitekt
*Johannes Sillaste (1904–1942), Eesti sõjaväelane
*Juhan Sillaste (1943–2017), eesti majandusteadlane
*Kertu Sillaste (sündinud 1973), eesti illustraator, raamatukujundaja ja tekstiilikunstnik
*Kyllike Sillaste-Elling (sündinud 1971), Eesti diplomaat
*Marina Sillaste (1962–2016), eesti lavastaja ja teatripedagoog
*Mikk Sillaste (sündinud 1987), eesti jalgpallur
*Sandra Sillaste (sündinud 1999), eesti suusahüppaja
Balti Stratigraafia Assotsiatsioon

**Balti Stratigraafia Assotsiatsioon** (lühend BSA) on Baltimaade stratigraafe ühendav organisatsioon.

Kui organisatsioon 1969. aastal moodustati, oli selle nimi Balti Regionaalne Stratigraafia Komitee (BRSK).

16. oktoobril 1990 korraldati organisatsioon ümber **Balti Stratigraafia Assotsiatsiooniks**.

Organisatsioon on muu hulgas korraldanud erialaseid teaduskonverentse.

## Viited

## Välislingid
*http://stratigraafia.info/index.php?page=24&lang=et
LEADELL Pilv Advokaadibüroo

**LEADELL Pilv Advokaadibüroo AS** on Baltimaades tegutsev advokaadibüroo.

Büroo ajalugu ulatub aastasse 1993, kui Aivar Pilv asutas Tallinnas *Advokaadibüroo Aivar Pilv*.  1996 avas büroo osakonna Tartus.

2005 laienes büroo tegevus Lätti ja 2009 Leetu.

2016 võttis büroo Baltimaades kasutusele ühise kaubamärgi **LEADELL**.

Büroo üheks juristiks on Reelika Rohi.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
VoLTE

**VoLTE** (inglise keeles **Voice over LTE** — hääl LTE (4G) kaudu) on tehnoloogia, mis võimaldab edastada häälkõned andmevoogudena LTE võrgu kaudu ning põhineb IP Multimedia Subsystemil (IMS). VoLTE-l on kuni kolm korda rohkem kõne- ja andmesidevõimsust kui 3G UMTS-il ja kuni kuus korda rohkem kui 2G GSM-il.
Põltsamaa Eesti Põllumeeste Selts

**Põltsamaa Eesti Põllumeeste Selts** oli eesti põllumehi ühendav selts, mis tegutses aastatel 1881–1944.

Põllumeeste seltsi peamine eesmärk oli põllumajandusliku tegevuse edendamine ühiste majanduslike ettevõtmistega, mis olid suunatud põllumajandustegevuse kaudu tulu saamisele ning seltsielu ja ühiskondliku tegevuse edendamisele. Erinevalt teisest põllumeeste seltsidest Eestis iseloomustas Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi tegevust laialdane koostöö mõisnike ja väikepõllumeeste vahel. Seltsi juhtkonda kuulusid suuremas osas mõisnikud ja neid pooldavad "koorekihti" kuulunud talupojad.

Enne Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi loomist oli Eestis loodud juba neli eesti põllumeeste seltsi.

Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi põhikiri kinnitati 14. veebruaril 1881, seltsi asutamiskoosolek toimus 26. aprillil 1881. Seltsi presidendiks valiti Rein Jürmann, taluperemees Vana-Põltsamaalt.

## Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi presidendid

## Seltsi liikmete arv

## Majanduslik tegevus
Seltsi asutamisaastal loodi seltsi juurde viljamüügikontor koos aidaga. Selle eesmärk oli soodustada vilja hulgimüüki kaugematesse suurlinnadesse. 1882. aastal Peterburis vilja müües teenisid põllumehed iga tsetverti (1 tsetvert = ligikaudu 210 liitrit) pealt 2 rubla rohkem, kui nad kohalikul turul oleksid teeninud.

1908. aastal asutas selts Eesti esimese ühispiimatalituse Pilistvere kihelkonnas Järaveres. 1910. aasta alguses loodi Vastastikuse Krediidi Ühisus ja sama aasta mais asutati Põltsamaa Piimaühisus.

## Viited
Sussuman

**Sussuman** on linn Venemaal Magadani oblastis, Sussumani rajooni ja Sussumani linnaringkonna keskus. Linn asub Magadanist ligikaudu 390 km põhjaloodes.

Asula on rajatud 1936. aastal. Kulla tootmist Sussumanis alustati 1938. aastal. Sussumani rajoon moodustati 1953. aastal. Linnaõigused sai Sussuman 12. detsembril 1964.

## Galerii

Laika ac Susuman (6479500015).jpg
Laika ac Susuman (6479498593).jpg


## Viited
Tecuci

**Tecuci** on linn Rumeenias Galați maakonnas. Linn asub Bârladi jõe kaldal, ajaloolises Moldova piirkonnas.

Tecuci on raudteesõlm.

Ürikutes mainitakse asulat esimest korda 1134. aastal.

## Galerii

Artera municipala Tecuci.jpg
Primaria veche Tecuci.JPG
Biserica Sf. Gheorghe din Tecuci3.jpg
Muzeul de Istorie „Teodor Cincu", Tecuci.jpg


## Viited
Darabani

**Darabani** on linn Rumeenias Botoșani maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas.

Linna haldusalasse kuulub 3 küla: Bajura, Eșanca ja Lișmănița.

Darabani on Rumeenia kõige põhjapoolsem linn.

Paikkonda (tol ajal oli küla nimi Căbiceni) on ürikutes esmamainitud 1546. aastal. Darabani nime on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1725. aastal. Linnaõigused sai Darabani 1968. aastal.

## Galerii

Aleea pietonala Darabani.jpg
Biserica_Sf._Nicolae_oglindita_intr-o_constructie_noua_(2).JPG
CasaMuzeuLeonDanaila.jpg


## Viited
Urlați

**Urlați** on linn Rumeenias Prahova maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Ploieștist ligi 18 km idakirdes.

Urlați haldusalasse kuulub 16 küla: Arioneștii Noi, Arioneștii Vechi, Cherba, Jercălăi, Mărunțiș, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Schiau, Ulmi, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Mieilor, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman ja Valea Urloii.

Asulat on ürikutes esmamainiud 1515. aastal, linnaõigused sai 1968. aastal.

## Galerii

Conacul Bellu Urlati, pavilionul portii.jpg
Conacul Belllu.JPG
Manastirea Jercalai - Biserica veche - panoramio (2).jpg


## Viited
Mizil

**Mizil** on linn Rumeenias Prahova maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Ploieștist ligikaudu 33 km idas.

Linna läbib Bukaresti–Buzău raudteeliin.

Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1529. aastal, linnaõigused sai 1830. aastal.

## Galerii

Bis Fefelei Mizil.jpg
RO PH Mizil town hall.jpg
Mizil Gara.JPG


## Viited
Revals

**Revals** on Eesti ansambel, mille pani kokku Martin Saaremägi 2017. aasta kevadel. 

Revalsi muusikat mõjutavad kantri, rahvamuusika, bluus ja rokk.

2018. aasta Eesti Muusikaauhindadel oli aasta debüütalbumi kategoorias nomineeritud nende album "Jumal elab pealinnas".

2018. aastal ühendas Revals jõud Päästeametiga, et koguda raha vingugaasiandurite ostmiseks ja paigaldamiseks vähekindlustatud peredele. Raha koguti selleks plaadiesitlustuuril, mille käigus esinetakse ansambli liikmete kodukohtades, milleks on Rõuge, Tõrva, Viimsi, Häädemeeste, Aruküla, Nõmme ja Suure-Jaani.

2019. aasta Eesti Muusikaauhindadel oli nende duubelplaat "Revals" nomineeritud nii aasta albumi kui aasta rokkalbumi kategoorias ning bänd ise aasta ansambli kategoorias, kuid ei võitnud ühtki auhinda.

## Albumid
*"Jumal elab pealinnas" 2017
*"Kirjad ääremaalt" 2018
*"Revals" 2018
*"Kirjutan romaani" 2019
*"Minu tüdrukule meeldib" 2025

## Koosseis
*Rait Sohkin – laul, kitarr
*Danel Pandre – bass
*Liis-Marii Vendt – viiul, löökpillid, bandžo, taustalaul
*Jaanus Salm – trummid, taustalaul
*Jevgeni Babkin – klahvpillid, taustalaul (2018)
*Viivika Viickberg – laul, taustalaul (2025)
*Elmar Liitmaa – kitarr (2025)

## Endised liikmed
* Paavo Peterson – kitarr (2023–2025)
* Elis Loik – laul, taustalaul (2019–2025)
* Freddy Tomingas – laul, kitarr (2017–2018)
* Merlin Purge – laul, bandžo (2017–2019)
* Martin Saaremägi – kitarr (2017–2019)
* Jaanus Saago – vokaal, kitarr (2018–2020)
* Rauno Laikjõe – kitarr (2019–2020)
* Tõnu Timm – *pedalsteel*, havai kitarr (2022–2023)

## Viited
Jauniūnai vald

**Jauniūnai vald** (leedu keeles *Jauniūnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Širvintose rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 127 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1871 inimest. Valla keskus on Jauniūnai küla. Vallavanem on Ramūnas Jasevičius.

Aastal 2001 moodustasid valla elanikest 58,4% poolakad ja 36,8% leedulased.

Valla territooriumile maeti Algirdas.

Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid

## Viited
Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon

**ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioon** on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee poolt 13. septembril 2007 vastu võetud deklaratsioon pärismaalaste õigustest.

Eesti kuulus deklaratsiooni resolutsiooni esitajate hulka koos järgmiste riikidega: Belgia, Boliivia, Costa Rica, Kuuba, Taani, Dominikaani Vabariik, Ecuador, Soome, Saksamaa, Kreeka, Guatemala, Ungari, Läti, Nicaragua, Peruu, Portugal, Sloveenia ja Hispaania.

## Vaata ka
*pärismaalased
*Rahvusvaheline maailma põlisrahvaste päev

## Välislingid
*Deklaratsioon eesti keeles Välisministeeriumi lehel.
Kernavė vald

**Kernavė vald** (leedu keeles *Kernavės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Širvintose rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 41 km². 2011. aasta seisuga elas seal 449 inimest. Valla keskus on Kernavė alev, kus aastal 2011 oli 272 elanikku. Vallavanema kohusetäitja on Birutė Jankauskienė.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Tehnoloogia valmidusastmed

**Tehnoloogia valmidusastmed** (inglise keeles *technology readiness levels* või TRL) on kontseptsioon, mis võimaldab hinnata arendatava tehnoloogia küpsust ja seda, kui kaugel on tehnoloogia turuvalmidusest.

Mõiste võttis esmakordselt kasutusele 1980-tel NASA. Hiljem on tehnoloogia valmidusastmete kontseptsiooni kasutusele võtnud mitmed teisedki organisatsioonid, sealhulgas Euroopa Komisjon. Kõige levinum on üheksa-astmelise skaala kasutamine.

Euroopa Komisjoni defineeritud tehnoloogia valmidusastmed on:
# tehnoloogia valmidusaste – uuritakse tehnoloogia põhiprintsiipe (näiteks alusuuringud ja kirjanduse ülevaated)
# tehnoloogia valmidusaste – tehnoloogiline kontseptsioon on sõnastatud (näiteks sõnastatakse vajalikud analüütilised uuringud ja katsed või nende läbiviimise metoodika)
# tehnoloogia valmidusaste – oluliste näitajate ja kontseptsiooni katseline tõestus (näiteks analüütilised ja laboratoorsed uuringud)
# tehnoloogia valmidusaste – tehnoloogia komponentide töö on kontrollitud laboris (näiteks tehnoloogia komponentide projekteerimine, arendamine ja laboris testimine)
# tehnoloogia valmidusaste – tehnoloogia on kontrollitud asjakohases keskkonnas (näiteks testimine simuleeritud keskkonnas, valmis prototüüp)
# tehnoloogia valmidusaste – tehnoloogia on demonstreeritud asjakohases keskkonnas (näiteks tehnoloogia toimimine tõendatud asjakohases simuleeritud keskkonnas)
# tehnoloogia valmidusaste – tehnoloogia (prototüüp) on testitud ja demonstreeritud töökeskkonnas (näiteks tehnoloogia on töökeskkonnas peaaegu täielikult toimiv)
# tehnoloogia valmidusaste – tehnoloogia on valmis ja kontrollitud (näiteks tehnoloogia arendamine on lõpetatud ja integreeritud muude seotud süsteemidega)
# tehnoloogia valmidusaste – tehnoloogia toimib töökeskkonnas (näiteks tehnoloogia on põhjalikult testitud töökeskkonnas ja täielikult integreeritud)

Tehnoloogia valmidusastmeid kasutatakse näiteks tehnoloogia arendamisel juhtimisotsuste tegemiseks, riskide hindamisel ning teadus- ja arendustegevuse rahastamisel.
Alionys I

**Alionys I** on küla Leedus Širvintose rajooni territooriumil, Alionysi valla halduskeskus. Vallas asub ka teine samanimeline küla, Alionys II.

Külas asuvad postkontor, põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1794 ehitatud katoliku kirik. 

Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. 

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Hackamore

***Hackamore*** on hobustel kasutatavate suuliste eriliik. See on üks valjaste osa ja seda kasutatakse hobuse juhtimiseks.

*Hackamore*'i suuliste liigi alla paigutada on tinglik, sest nendel suulistel puudub hobuse suhu paigutatav osa. Tavalised suhu paigutuvad suulised avaldavad ratsmete tõmbamisel survet hobuse igemetele ja keelele, seevastu *hackamore*-tüüpi suulised avaldavad ratsmete tõmbamisel survet hobuse ninaluule.

*Hackamore*-tüüpi suulised jagunevad üldjoontes kaheks: *western*-stiilis *hackamore* ja inglise *hackamore*. *Western*-stiilis *hackamore*'idega rakendub hobuse ninaluule jõud, mis tuleneb ainult käe tekitatud survest. Inglise *hackamore*idele rakendub lisaks võimendusega ülekandejõud, mida tekitab liikuv metallosa, ühendades ninarihma kurgualuse rihmaga. *Hackamore*i valesti paigutamisel ja liiga tugevasti ratsmete tõmbamisel võib tekkida hobuse ninaluu murdumise oht.

*Hackamore* on lubatud võistlustel kasutada takistussõidus, kestvusratsutamises ja kolmevõistluses (täiskasvanud). Keelatud on kasutada koolisõidus ja rakendispordis.

Eesti keeles kasutatakse ka mugandsõna "hakamor".

## Välislingid
* Ratsavarustuse blogi, detsember 2015
Vatra Dornei

**Vatra Dornei** on linn Rumeenias Suceava maakonnas. 

Linn asub ajaloolises Bukoviina piirkonnas Dorna jõe suubumiskohas Bistrița jõkke.

Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Argestru, Roșu ja Todireni.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vatra Dornei elanikest rumeenlasi 98,65%, mustlasi 0,64%, sakslasi 0,23%, ungarlasi 0,22% ja ukrainlasi 0,10%.

## Galerii

RO SV Vatra Dornei Dorna river 1.jpg | Dorna jõgi
Vatradornei1.cristibur.jpg
Vatra Dornei - Strada Luceafarul.jpg


## Viited

## Välislingid
NGC 5195

**NGC 5195** (tuntud ka kui **Messier 51b** või **M51b**) on kääbusgalaktika, mis mõjutab Veekeerise galaktikat. Mõlemad galaktikad asuvad Maast umbes 25 miljoni valgusaasta kaugusel Jahipenide tähtkujus.

## Viited
Jauniūnai

**Jauniūnai** on küla Leedus Širvintose rajooni territooriumil, Jauniūnai valla halduskeskus. 

Külas asuvad postkontor ja raamatukogu. Aastal 2011 avati seal gaasikompressorjaam (teine Leedu aladel).

Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1949 avastati sealt 40 dirhemist (VIII-X sajand) aare.

Jauniūnais on sündinud Leedu poliitik Edita Tamošiūnaitė.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Zibalai

**Zibalai** on alev Leedus Širvintose rajooni territooriumil, Zibalai valla halduskeskus. 

Alevis asub kohalik raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1861 ehitatud katoliku kirik. 

## Ajalugu

Zibalaid on esimest korda mainitud XVII sajandil. Algselt kuulus see Staškūniškise mõisale ja selle omanikud olid Sakalauskased.

XVIII sajandil sai sellest Vilniuse piiskoppide valdus. Aastal 1744 rajati sinna esimene kabel, aastal 1861 aga kirik. Algselt oli see Širvintose kihelkonnale alluv abikirik, ent aastal 1920 kujunes Zibalai omaette kihelkonna halduskeskuseks.

Leedu vabadussõja ajal toimusid alevi ümbruskonnas pikka aega lahingud Poola-meelsete vägede ja Leedu iseseisvuse toetajate vahel. Aastal 1921 hukkasid poola sandarmid sealse vaimuliku Kazimieras Lajauskase. Sõja lõppedes jäi Zibalai Leedu ja Poola vahelise demarkatsioonijoone lähistele.

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Riigi teaduspreemiate komisjon

**Riigi teaduspreemiate komisjon** on riigi teaduspreemia temaatikaga tegelev komisjon. Ehkki teaduspreemiaid määrab Eesti valitsus, on komisjon nõuandvas rollis.

Komisjoni kuulub vähemalt 12 teadus- ja arendustegevuse erinevate valdkondade tunnustatud teadlasest. Komisjoni esimees on Eesti Teaduste Akadeemia president.

## Viited

## Välislingid
*Riigi teaduspreemiate põhimäärus, eRT
Câmpulung Moldovenesc

**Câmpulung Moldovenesc** (varasemas kirjaviisis **Cîmpulung Moldovenesc**) on linn Rumeenias Suceava maakonnas. 

Linn asub ajaloolises Bukoviina piirkonnas, maakonnakeskusest Suceavast ligikaudu 53 km läänes, Moldova jõe kaldal

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Câmpulung Moldovenesci elanikest rumeenlasi 99,08%, sakslasi 0,25%, mustlasi 0,22%, ukrainlasi 0,17% ja ungarlasi 0,09%.

Câmpulung Moldovenesci on esmamainitud 1411. aastal.

## Galerii

Campulung Moldovenesc.jpg
Campulung_Moldovenesc_-_Calea_Bucovinei.jpg
Campulung Moldovenesc - Str. 22 Decembrie.jpg
Campulung Moldovenesc - Str. D. Cantemir.jpg
Campulung_Moldovenesc_station.jpg


## Viited

## Välislingid
Wümme

**Wümme** on jõgi Põhja-Saksamaal. See on Lesumi vasakpoolne lisajõgi, viimane suubub Weserisse. Koos 9,9 km pika Lesumiga on Wümme kogupikkus 131,2 km.

Jõgi voolab 121 km läbi Alam-Saksi põhjaosa ja Bremeni liidumaa, tähistades selles osas kahe liidumaa vahelist piiri.

Jõe läte on Wulfsbergil Lüneburgi nõmmel. Rotenburgist läänes liituvad sellega Rodau ja Wiedau jõgi. See ühineb Hamme jõega Wasserhorsti juures (Blocklandi osa Bremenis), kus kahest jõest moodustub Lesum.

Linnad Wümme jõel on Lauenbrück, Scheeßel, Rotenburg, Ottersberg, Fischerhude, Lilienthal ja Bremen.
Olev Annus

**Olev Annus** (sündinud 26. aprillil 1951 Kohtla-Järvel) on endine Eesti ja Soome kulturist (atleetvõimleja), maailmameister.

## Elulugu
Aastatel 1970–1972 oli NSV Liidu sõjaväeteenistuses Viljandis NA GRU Spetsnazi 4. üksikus eriotstarbelises brigaadis (s/o 77034). 1972–1977 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis.

Aastatel 1977–1978 töötas tehases Kommunaar spordimetoodikuna. Hiljem kuni lahkumiseni Eestist insenerina Tallinna Vee-ja Kanalisatsiooni Trustis.

1984. aastal asus elama Soome, 1989. aastal sai temast Soome kodanik. 

## Sportlasena
1967. aastal hakkas tegelema kulturismiga. Aastatel 1973–1995 oli Olev Annus tippkulturist.

### Saavutused kulturismis
*1973–1979 – Eesti NSV meister absoluutarvestuses, Aastast 1976 Nõukogude Liidu parim. Mõned aastad enne kolimist Soome lõpetas võistlemise Nõukogude Liidus.
*1984 – maailmameistrivõistlused (IFBB), +90 kg, 3. koht
*1985 – Euroopa meistrivõistlused, +90 kg, 2. koht (IFBB)
** Maailma Mängud, 3. koht (IFBB)
** 1986 Mr.Scandinavia (IFBB)
*1986 – Euroopa meister kategoorias +90 kg (IFBB)
** **1987 maailmameister**, amatöörid (NABBA) 
*1987 –Professional Mister Universum (NABBA), 1. koht
*1991 
** **maailmameister**, profid (NABBA)
** 1994 IFBB Masters Olympia 5. koht, ja Jan Tana Classic Pro, 1. koht

## Elulooraamat
2020. aastal ilmus Soomes tema elulooraamat ”Tallinnan terminaattori: Olev Annuksen tarina” (soome keeles, autor Sami Lotila, kirjastus Bazar). 

Seal räägib Annus muude hulgas ka selle loo, kuidas ta 1980. aastatel kohtus USA-s legendaarse Arnold Schwarzeneggeriga.

2020. aasta seisuga elab Annus Lahti lähistel Järveläs, kus ta on ostnud vana raudteejaama ja selle oma koduks ümber ehitanud.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Hilda

**Hilda** on skandinaavia päritolu naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hilda 486 naisel. Hilda oli Eestis populaarsuselt 311. naisenimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Hilda 316 naisel. Hilda oli populaarsuselt 406. naisenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Hilda 2018. aastal üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 68,97, ning Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,62. Hilda oli keskmiselt 82 aasta vanune (mediaanvanus oli 85). 

## Nime kandjaid
*Hilda Anso
*Hilda Aver
*Hilda Heine
*Hilda Koni
*Hilda Moosberg
*Hilda Mikkelsaar
*Hilda Sabbo
*Hilda Taba

## Viited
Čiobiškis

**Čiobiškis** on küla (endine alev) Leedus Širvintose rajooni territooriumil, Čiobiškise valla halduskeskus. Küla asub Širvintosest 22 kilomeetrit edelas, Nerise ja Musė ühinemispaigas.  

Külas asuvad postkontor, kultuurimaja, põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealse mõisa hoonetekompleks (sealhulgas tall, teenijatemaja ja peahoone, kus asub lastekodu), aastail 1810–1825 ehitatud katoliku kirik, kaks kabelit, pastoraadihoone, kaks kellatorni, kiriku sepisrauast 1780. aastal sepistatud väravad, 1900. aastal rajatud vesiveski ja 1933. aastal üle Musė rajatud sild.

Küla kohal käib üle Nerise jõe praam, ühendades Čiobiškist Padaliai külaga. Tegemist on ainsa käigusoleva jõepraamiga tänapäeva Leedu aladel.

## Ajalugu

Čiobiškis on juba ammu asustatud: Nerise ja Musė ühinemispaigas asub muinasasula, küla lähedal männikus aga muinaskalmete grupp.

Esimest korda on küla mainitud 1528. aastal (*Tiabiszki*), sealne mõis pärineb XV sajandist. XVI sajandil oli Čiobiškis käsitööliste alev, kus kehtis Magdeburgi linnaõigus. Hiljem, kui rajati Vilniusest läbi Širvintose Jonavasse viiv tee ja Neris ei olnud liiklussoonena enam nii oluline, asula tähtsus vähenes. Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju Чабишки.

1920. aastal hõlvasid asula ajutiselt Poola väed. Teise maailmasõja järel tegutsesid küla ümbruskonnas Leedu metsavennad, nende staap asus mõisa häärberis. Hiljem rajati hoonesse lastekodu. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.


Padalių_keltas.JPG|Praam Nerise jõel
Čiobiškio_tiltas.JPG|Čiobiškise sild
Čiobiškio urvo angos.JPG|Čiobiškise koobas
Čiobiškio vandens malūnas.JPG|Vesiveski
Čiobiškio dvaras.JPG|Čiobiškise mõis
Ciobiskis church.JPG|Kirik
Čiobiškis, šventoriaus koplyčia.JPG|Üks kirikuaia kabelitest

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Hunedoara

**Hunedoara** (ungari keeles *Vajdahunyad*, saksa keeles *Eisenmarkt*) on linn Rumeenias Hunedoara maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas.

Linna haldusalasse kuulub viis küla: Boș (*Bós*), Groș (*Grós*), Hășdat (*Hosdát*, *Hochstätten*), Peștișu Mare (*Alpestes*) ja Răcăștia (*Rákosd*).

Ajaloolistes ürikutes mainitakse Hunedoarat esimest korda 1265. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hunedoara elanikest rumeenlasi 92,13%, ungarlasi 5,19%, mustlasi 1,74% ja teistest rahvustest inimesi 0,85%.

## Galerii

Hunedoara iarna. Fotografie realizata de catre Marian Lucian.jpg
Alstyle - Castelul Corvinilor (19).JPG
Castelul Corvinestilor - vedere lateral stanga frontala de langa podul de acces.JPG


## Vaata ka
*Vajdahunyadi kindlus

## Viited
Hamme jõgi

**Hamme** on 48 km pikk jõgi Bremenist kirdes, Alam-Saksimaal Saksamaal. 

Selle läte on Osterholz-Scharmbeckist põhjas. See voolab läbi Bremenist kirdes oleva Teufelsmoori soo ja suubub Ritterhudes Wümmesse. Sellest kohast alates nimetatakse jõge Lesumiks. Lesum voolab Bremen-Vegesackis Weserisse. Hamme parempoolsed lisajõed on Butterweidengraben, Beek, Fankstaken, Osterholzer Hafenkanal, Scharmbecker Bach. Hamme vasakpoolsed lisajõed on Schaufleet, Kollbeck, Rummeldeisbeek, Schmoo, Neu Sankt Jürgener Schiffgraben, Umbeck, Wörpedahler Graben, Semkenfahrt, Kirchenfleet, Neugrabenfleet, Deichkampfleet. Hamme valgla on 549 km².

Hamme jõel on palju veespordiklubisid, näiteks *Wassersportclub Hamme e.V.* (Hamme veespordiklubi), *Ruder-Verein Osterholz-Scharmbeck von 1901 e.V.* (Osterholz-Scharmbecki sõudeklubi aastast 1901) ja *Segel Club Hamme e.V.* (Hamme purjetamisklubi).

## Kulg

Hamme ülemjooksu kutsutakse *Giehler Bach*. See algab *Lange Heide* nõmmelt Osterholz-Scharmbeckist kirdes, geestiplatoolt kõrgusega umbes 45 m üle merepinna, mis on ka paljude teiste geestiojade allikas (nagu Drepte, Scharmbecker Bach, Schönebecker Aue ja Wienbeck). "Allikaks" tähistatud punkt on mitme kuivenduskraavi väljalaskeavad platool, mida kasutatakse põllumajanduses.

Sellelt geestiharjalt, Saale jäätumise otsamoreenilt voolab *Giehler Bach* kirdesse ning laskub mõne kilomeetri kaugusel Hülsebergi ja Freißenbütteli küla vahelt umbes 15 m kõrgusele üle merepinna. Ohlenstedti juures ühineb see *Ohlenstedter Quellseen* järvede ja jõe vetega, laskudes tasahilju, voolab siis *Giehlermühlen* (Vollersode) juures läbi ''Samtgemeinde'' Hambergeni *Springmoori* sohu (5 m üle merepinna).

Siit laskub jõgi tasahilju Teufelsmoori, kus see Viehspeckeni juures lõpuks Hammesse ja *Giehler Moori* suubub (4 m üle merepinna). Sellega on ühendatud ka Oste-Hamme-Kanal (Kollbeck). Voolates väga aeglaselt, suundub Hamme nüüd läbi samanimelise ruhioru lõunasse.

Endiste rabakolooniate Bornreihe ja Hüttenbuschi vahelt jätkab jõgi nüüd Worpswede suunas, kus sellega ühineb 3 vasakpoolset lisajõge, Rummeldeisbeek, Schmoo ja Umbeck. Mõni kilomeeter ülesvoolu suubub paremalt Beek, kuivendades enamuse rabasid Hammest läänes. Beeki Hammesse suubumise kohas on maaliline looduskaitseala Breites Wasser, mis on suurim säilinud järv madalikul. Siit voolab Hamme edelasuunas, mööda Osterholz-Scharmbeckist, Ritterhude suunas.

19. sajandil seda Hamme osa õgvendati ja arvukad meandrid lõigati kokku seitsmes kohas sirgeks, nii et jõe pikkus kahanes 9-lt 4,3 km-ni. 1876. aastal Ritterhudes ehitatud lüüside taga, mis hoiavad Hamme loodetevaba, ühineb Hamme Bremeni linnapiiril loodelise Wümme jõega ja koos moodustavad nad soolaseveelise Lesumi, mis suubub 10 km allavoolu Weserisse.

Jõe kogupikkus on 48 km ja see laskub umbes 45 m.


Pilt:Giehlerbach springmoor.jpg|Hamme ülemjooks (Giehler Bach) Springmooris
Pilt:Giehlerbach kollbeck.jpg|Giehler Bachi suue ja Oste-Hamme-Kanal Viehspeckeni juures
Pilt:Hammeschleuse.jpg|Hamme lüüsid Ritterhudes
Pilt:Hammemündung.jpg|Hamme ja Wümme (vasakult) kokkuvool, et moodustada Lesum
Elle (eesnimi)

**Elle** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Elle 1499 naisel. Elle on Eestis populaarsuselt 125. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Elle vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 45,94, ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 26,1. Elle on keskmiselt 64 aasta vanune (mediaanvanus on 66). 

## Nime kandjaid
*Elle Eha, eesti näitleja ja luuletaja
*Elle Kull, eesti näitleja
*Elle Mälberg, eesti rahvatantsujuht
*Elle Põldoja, eesti arstiteadlane
*Elle Rajandu, eesti taimeökoloog

## Viited
Sõrmiktiiblased

**Sõrmiktiiblased** (*Alucitidae*) on sugukond pisiliblikaid.

Sõrmiktiiblaste iseloomulikuks tunnuseks on sõrmjad tiivarood.

Sugukonda kuulub üle 200 liigi, kellest Palearktises elab veidi üle 30. 

## Eesti liigid
Eestis elab kolm selle sugukonna liiki.
**Alucita grammodactyla* – tähtpea-sõrmiktiib (Lääne-Saaremaal)
**Alucita hexadactyla* – võrse-sõrmiktiib (Sõrve säärel ja Ruhnus)
**Pterotopteryx dodecadactyla* – kuslapuu-sõrmiktiib (Saaremaal, Hiiumaal, Ruhnus)

## Viited
Tähtpea-sõrmiktiib

**Tähtpea-sõrmiktiib** (*Alucita grammodactyla*) on sõrmiktiiblaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi.

Liblika rööviku peamine toidutaim on tui-tähtpea. 

Eestis elutseb ta Lääne-Saaremaal. 

## Viited

## Välislingid
*
Gura Humorului

**Gura Humorului** on linn Rumeenias Suceava maakonnas. 

Linn asub ajaloolises Bukoviina piirkonnas, Horna jõe suubumiskohas Moldova jõkke, Suceavast ligikaudu 28 km lääneedelas.

Gura Humorului sai linnaõigused 1904. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gura Humorului elanike arv 12 729, neist rumeenlasi 97,03%, mustlasi 1,79%, sakslasi 0,52%, poolakaid 0,27%, ukrainlasi 0,12% ja venelasi 0,07%.

## Sõpruslinnad
* Marly-le-Roi, Prantsusmaa
* Puck, Poola
* Sulina, Rumeenia

## Galerii

Gura_Humorului_725300,_Romania_-_panoramio_(1).jpg
Centrul_ora%C8%99ului_Gura_Humorului.jpg
Primaria_din_Gura_Humorului_(1901)6.jpg


## Viited

## Välislingid
Milișăuți

**Milișăuți** on linn Rumeenias Suceava maakonnas. Linn asub ajaloolises Bukoviina piirkonnas.

Asulat on ürikutes esmamainitud 1413. aastal, linnaõigused sai 2004. aastal.

## Galerii

Centrul_ora%C8%99ului_Mili%C8%99%C4%83u%C8%9Bi_(4).jpg
Centrul orașului Milișăuți (2).jpg
Centrul orașului Milișăuți (5).jpg


## Viited
Carei

**Carei** (ungari keeles *Nagykároly*, saksa keeles *Grosskarol*/*Großkarl*) on linn Rumeenias Satu Mare maakonnas. Linn asub ajaloolises Marmaatia piirkonnas, Ungari piirist ligikaudu 5 km kaugusel.

Linna haldusalasse kuulub Ianculești küla (ungari keeles *Szentjánosmajor*).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Carei elanikest ungarlasi 54,8%, rumeenlasi 40,4%, sakslasi 2,4% ja mustlasi 2,3%.

## Galerii

Castelul Károlyi 4.jpg
A nagykárolyi református templom.jpg
A volt Arany Szarvas fogadó.jpg
Carei town hall.jpg


## Viited
Kuslapuu-sõrmiktiib

**Kuslapuu-sõrmiktiib** (*Pterotopteryx dodecadactyla*) on sõrmiktiiblaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi.

Liblika rööviku toidutaimeks on harilik kuslapuu. Röövikud elavad kuslapuu okste vartes, süües säsi. Nad nukkuvad kookonis maapinnal ja talvituvad nukuna.

Eestis elab ta Saaremaal, Hiiumaal, Ruhnul ja veel mõnes paigas Lääne-Eestis.

## Liik Eesti kultuuris
Kuslapuu-sõrmiktiiva kujutis on Eesti Lepidopteroloogide Seltsi 1998. aastal loodud logol. 

Kuslapuu-sõrmiktiib valiti Eesti 2019. aasta liblikaks.

## Viited

## Välislingid
* 

*Pilte sellest liigist.