open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Riigivolikogu 44. valimisringkond

**Riigivolikogu 44. valimisringkond** asus Tartus.

Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Aida – paarisnumbrid, Aleksandri – paaritud numbrid 1–61 ja paarisnumbrid 2–78a, Allika, Auriku, Botaanika – paaritud numbrid 7–37 ja paarisnumbrid 20–76, Emajõe, Herne, Fortuna, Gildi, Gustav Adolfi – paaritud numbrid 1–59 ja paarisnumbrid 2–10, Holmi, Hiie, K. A. Hermanni, Ilmatari, J. Hurda, C. R. Jakobsoni, J. V. Jannseni, Kaluri, Kalaturg, Kalevi – paarisnumbrid 2–34, Kartuli, Fr. R. Kreutzwaldi, Kauba, Kloostri, Kompanii, L. Koidula, Lai – paaritud numbrid 5–41 ja paarisnumbrid 4–40, Lao, Lepiku, Luha, Lutsu, Magasini, Marja, Meloni, Narva – paaritud numbrid 1–19 ja paarisnumbrid 2–14, Näituse – paaritud numbrid 7-st alates, Oa, Paju – paaritud numbrid 1–9 ja paarisnumbrid 2–10, Piiri, Pikk – paaritud numbrid 29-st ja paarisnumbrid 32-st alates, Poe, Puu, Põik, Peeter Põllu, Pärna – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid 2–10, Raekoja – paaritud numbrid 1–83, Riia – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid 2–28, Rüütli, Soola, Suurturg, Söögiturg, Taara puiestee, Tähtvere, Tööstuse (Tähtvere linnaosas), Turu – paaritud numbrid 1–89 ja paarisnumbrid 2–92, Uusturg, Uus – paaritud numbrid, Vabaduse puiestik, Vikerkaare, Väike-Emajõe, Võidu – paaritud numbrid 1–17 ja paarisnumbrid, Ülikooli – paaritud numbrid 1–35 ja paarisnumbrid 42–66.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 261 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Karl-Ferdinand Karlson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat)
ja Ants Piip, kes said vastavalt 1393 ja 5892 häält, seega valiti 44. valimisringkonnast Riigivolikogusse Ants Piip.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Tõnisson, vastaskandidaat Arnold-Aleksander Kerem.
Riigivolikogu 56. valimisringkond

**Riigivolikogu 56. valimisringkond** asus Valgas ja Tõrvas.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8301 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Jaan Kokk (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Madis Reisenbuk ja Peeter Tarvel, kes said vastavalt 2897, 1280 ja 2482 häält, seega valiti 56. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jaan Kokk.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Adolf Päss.
Riigivolikogu 59. valimisringkond

**Riigivolikogu 59. valimisringkond** asus Viljandis.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8340 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Karl Kondas, Evald Konno (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jaan Lattik, kes said vastavalt 970, 2996 ja 2278 häält, seega valiti 59. valimisringkonnast Riigivolikogusse Evald Konno.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Oskar Abori.
Riigivolikogu 65. valimisringkond

**Riigivolikogu 65. valimisringkond** asus Narvas.

Ringkonda kuulusid: Narva linna Narva-Jõesuu linna-osa ning Narva linna osa, mis piiratud järgmise joonega: Narva linna ja Alutaguse valla piirikraavi suubumise kohalt Narva jõkke Narva jõe läänepoolset kallast mööda kuni raudtee maa-ala ja Kreenholmi piirini, raudtee maa-ala piiri mööda läände kuni Heleda tänava äärse kraavini; Heleda tänava äärset kraavi mööda kuni linna läänepoolse piirini; linna läänepoolset piiri mööda kuni raudteeni; raudteeliini mööda kuni linna läänepoolse piiri ja raudteejoone nurgani; linna läänepoolset piiri mööda kuni Narva linna ja Alutaguse valla piirikraavi suubumise kohani Narva jõkke.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9849 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Adolf-Hugo Roode, Leonhard Vahter (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Heinrich Verberg, kes said vastavalt 2410, 2755 ja 1799 häält, seega valiti 65. valimisringkonnast Riigivolikogusse Evald Konno.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli August Põlts.
Theodor von Nieroth (1871–1952)

**Theodor von Nieroth** (2. juuli (vkj 20. juuni) 1871 Peterburi – 26. märts 1952 Prantsusmaa) oli Eestimaa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (keisri kaaskonna kindralmajor). Vene kodusõja ajal võitles ta Vabatahtlike armee koosseisus.

## Elukäik
Theodor von Nieroth põlvnes Nierothide suguvõsast. Ta sündis õukondlase Maximilian von Nierothi (1846–1914) ja Anastassija Trepova (sündis 1849) pojana.

Theodor von Nieroth asus sõjaväeteenistusse juba noores eas. Pärast Paažikorpuse lõpetamist (1892) teenis ta kaardiväe ratsapolgus. 

1907. aastal ülendati Theodor von Nieroth polkovnikuks. 

1911. aastal nimetati ta 16. husaaripolgu ja 1912. aastal Ihukaardiväe tragunipolgu ülemaks. Sellel ametikohal teenis ta ka Esimese maailmasõja ajal. 1915. aasta jaanuarist oli ta 2. kaardiväe ratsadiviisi 2. brigaadi ülem.

Vene kodusõjast võttis  Theodor von Nieroth osa Anton Denikini juhitud valgekaartliku Vabatahtliku armee koosseisus. 

Theodor von Nieroth suri 26. märtsil 1952 Prantsusmaal.

## Autasud
10. jaanuaril 1915 autasustati Theodor von Nierothi autasustati Georgi mõõgaga. 

## Perekond
Theodor von Nieroth abiellus 1897. aastal Peterburis Daria, vürstinna Cantacuzène, krahvinna Speranskiga, kes oli Mihhail Rodionovitš, vürst Cantacuzène, krahv Speranski (1848–1894) ja Elisabeth Sicardi tütar. Abielust sündisid:
*Mihhail von Nieroth (sündis 1899)
*Daria von Nieroth (sündis 1900)

### Sugupuu
 
## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Riigivolikogu 46. valimisringkond

**Riigivolikogu 46. valimisringkond** asus Tartus.

Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Aardla, Aia ― paaritud numbrid, Aleksandri ― paaritud numbrid 63―131 ja paarisnumbrid 80―134, Alevi, Eha, Forseliuse, Ilmarise, Jõe, Kalevi ― paaritud numbrid ja paarisnumbrid 36-st alates, Kesk, Kevade, Koidu, Kuru, Kuu, Lille, Lina, Linda, Lootuse, Marta, Nigula, Nõva, Odra, Pargi, Piiskopi, Purde, Päeva, Rahu, Raua, Rebase, Riia ― paarisnumbrid 30―58, Ropka, Rõõmu, Saekoja, Salme, Side, Sõbra, Teguri, Tolstoi, Turu ― paaritud numbrid 91-st ja paarisnumbrid 94-st alates, Tähe ― paaritud numbrid 17-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Vaba, Vase, Väike-Tähe, Võru ― paarisnumbrid, Õnne.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 387 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Hans Ainson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Kristjan-Eduard Jalak, Oskar Koplus ja Helmi Mäelo, kes said vastavalt 1957, 2106, 2009 ja 1140 häält, seega valiti 46. valimisringkonnast Riigivolikogusse Kristjan-Eduard Jalak.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Kristjan Jalak, vastaskandidaat Agu Põld.
Magnus Karl von Taube

**Magnus Karl von Taube** (vene keeles *Максим Антонович Таубе*; 1826 – 5. veebruar 1907) oli baltisaksa päritolu  Venemaa sõjaväelane (ratsaväekindral) ja Stepi kindralkuberner Omskis 1889–1900 ning Riiginõukogu liige.  

Magnus Karl von Taube oli pärit Eestimaa rüütelkonna aadlist, Taubede suguvõsast.

Sõjaväelise hariduse sai Mihhaili suurtükiväeakadeemiast. Sõjaväeteenistusse astus ta 1845. aastal ning ülendati 1848. aastal ohvitseriks. 1858. aastal ülendati Taube polkovnikuks. 1863-1864 võttis ta 7. tragunipolgu koosseisus osa Poola ülestõusu mahasurumisest. 1866. aastal ülendati ta kindralmajoriks.

1875–1881 teenis Magnus Karl von Taube 5. ratsaväediviisi ülemana.  1876. aastal ülendati ta kindralleitnandiks.  

1881–1889 teenis Taube XIII armeekorpuse ülemana, 1889. aastal Kiievi sõjaväeringkonna staabis ning 1889–1890 Siberi sõjaväeringkonna ja Siberi kasakaväe atamanina.

Alates 1900. aastast oli Magnus Karl von Taube Riiginõukogu liige ja Mihhaili suurtükiväeakadeemia auliige. 

Magnus Karl von Taube suri 5. veebruaril 1907. 

## Viited
Riigivolikogu 45. valimisringkond

**Riigivolikogu 45. valimisringkond** asus Tartus.

Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Aia, Botaanika – paaritud numbrid 1–5 ja paarisnumbrid 2–18, Elva, Era, Filosoofi, Gustav Adolfi – paarisnumbrid 12–74, Hommiku, Juhan Liivi, Ilmatsalu, Kabeli, Kastani, Kase, Katoliku, Kesk-Kaar, Kitsas, Kooli, Kungla, J. Kuperjanovi, Käo, Lai – nr 1, 2, 3, Lembitu, Lossi, Lõo, Lõuna, Näituse – paaritud numbrid 1–5 ja paarisnumbrid, Kindral Põdra, Pääsukese, Raja, Raudtee, raudtee majad, Riia – paaritud numbrid 156–129 ja paarisnumbrid 60–100, Riia maantee, Ropka aianduskrundid, Räni, Sakala, Soinaste, Suur-kaar, Tamme, Tasuja, Tiigi, Toomemägi, Tähe – paaritud numbrid 1–15 ja paarisnumbrid 2–14, Tööstuse – algusest kuni Näituse tänavani, Tamme puiestee, Tammekuru, Vabriku, Vaksali, Vallikraavi, Vambola, Vapramäe, Veeriku, Veski, Viljandi, Väike-kaar, Väike-Maarjamõisa, Västriku, Võidu – paaritud numbrid 19–39, Võru – paaritud numbrid 1–95, Õhtu, Õpetaja, Äri, Ööbiku, Ülikooli – paarisnumbrid 2–40.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9679 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Aleksander Tõnisson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat)
ja Jaan Tõnisson, kes said vastavalt 1610 ja 6041 häält, seega valiti 45. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jaan Tõnisson.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Valli Haldre, vastaskandidaat Jaan Tõnisson.
Théophile Hamel

**Théophile Hamel** (8. november 1817 Sainte-Foy – 23. detsember 1870 Québec) oli Kanada maalikunstnik, portretist.
Riigivolikogu 14. valimisringkond

**Riigivolikogu 14. valimisringkond** asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Keila, Harku, Saue ja Hageri vald ning Keila linn

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9266 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Oskar Suursööt (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Richard-Voldemar Särg, kes said vastavalt 3358 ja 2248 häält, seega valiti 14. valimisringkonnast Riigivolikogusse Oskar Suursööt.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Karl Toming, vastaskandidaat Leho Rentik.
Riigivolikogu 15. valimisringkond

**Riigivolikogu 15. valimisringkond** asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Rapla, Raikküla, Järvakandi, Kehtna ja Juuru vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 037 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Valter-Gerhard Kadarik (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Helmut Maandi ja Jaan Uudelt, kes said vastavalt 3826, 2013 ja 1255 häält, seega valiti 15. valimisringkonnast Riigivolikogusse Valter-Gerhard Kadarik.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Olga Lauristin, vastaskandidaat Martin Pärdi.
Männileevike

**Männileevike** (*Pinicola enucleator*) on linnuliik vintlaste sugukonnast männileevikese perekonnast.

## Levila
Männileevike on levinud Euraasia ja Ameerika okasmetsa- ja metsatundravööndis.

Eestis on ta ebajärjekindel talikülaline oktoobrist aprillini ning väga haruldane suvilind.

## Välimus
Üldpikkus on 19–22 cm. Vana isaslinnu pea, selg ja päranipuala on vaarikapunane, vana emaslinnu pea ja päranipuala on oliivkollane ning selg ja alapool hall. Mõlemal sugupoolel on valged tiivavöödid ja valged küünra-hoosulgede servad. Lennul paistab silma pikk saba ja pikad tiivad. Noorlinnu sulestik on vähem kontrastne. Häälitsused ja laul on flöötivad. Männileevike on seltsiv lind, ta liigutused on rahulikud. Maas kulgeb ta üsna kohmakalt hüpeldes.

## Elupaik
Männileevike on tüüpiline taigalind. Euroopas elab ta sambla- ja puhmarohketes (mustikas, pohl) laanekuusikutes.

## Pesitsemine

Männileevike ehitab pesa okaspuu rõhtsale oksale või oksaharule.
1975. aasta suvel vaadeldi Lääne-Virumaal Laukasoos männileevikese paari koos ühe lennuvõimelise pojaga, keda emaslind toitis.

## Toitumine
Toitub marjadest, pungadest, seemnetest ja võsudest, suvel ka putukatest. Teda on nähtud toitumas kadakal, pajul, pooppuul ja lehisel. Sügisel ja talvel sööb palju pihlakamarju. Väljaspool pesitsusaega toitub sageli salkadena.

## Viited

## Välislingid
*
Riigivolikogu 16. valimisringkond

**Riigivolikogu 16. valimisringkond** asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Raasiku, Peningi, Kuivajõe, Ravila, Kõue ja Kuimetsa vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9133 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Mihkel Jüris (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jakob Loosalu, kes said vastavalt 4128 ja 2728 häält, seega valiti 16. valimisringkonnast Riigivolikogusse Mihkel Jüris.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Georg Taalmann, vastaskandidaat Jakob Loosalu.
Riigivolikogu 17. valimisringkond

**Riigivolikogu 17. valimisringkond** asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Kuusalu, Anija, Kolga, Kõnnu ja Prangli vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7407 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Evald Heinsoo ja Jakob Kalle (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2377 ja 2703 häält, seega valiti 17. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jakob Kalle.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Huko Lumet, vastaskandidaadid Evald Heinsoo ja Joosep Volberg.
Riigivolikogu 18. valimisringkond

**Riigivolikogu 18. valimisringkond** asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Iru, Jõelähtme, Rae, Tõdva, Kohila ja Naissaare vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9672 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Kustav Kurg, Jüri-Rajur Liivak, Vladimir Roopere (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jaan Utno, kes said vastavalt 3162, 473, 2468 ja 928 häält, seega valiti 18. valimisringkonnast Riigivolikogusse Kustav Kurg.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Artur Saks, vastaskandidaadid Arved-Johannes Härma ja Jüri-Rajur Liivak.

## Kirjandus
* Indrek Paavle. Ühe veksli võltsimise lugu. Tuna, 2013, nr. 1, lk. 90–95.
Riigivolikogu 13. valimisringkond

**Riigivolikogu 13. valimisringkond** asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Nõva, Pakri, Padise, Nissi, Kernu ja Varbola vald ning Paldiski linn.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9098 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Arnold Simson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Julius Voolaid, kes said vastavalt 2409 ja 3437 häält, seega valiti 13. valimisringkonnast Riigivolikogusse Julius Voolaid.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Paul Uusmann, vastaskandidaadid Juhan Reigo ja Ervin Randmaa.

## Vaata ka
*Rahvuskogu 13. valimisringkond
Anatoomilis-terapeutiline keemiline kood

**Anatoomilis-terapeutiline keemiline kood** ehk **humaan-ATC süsteem** ehk **ATC-kood** (*Anatomical Therapeutic Chemical*) on inimestel kasutatavate raviainete põhine klassifikatsioonisüsteem ja statistiline identifikaator.

ATC-kood määratakse ravimile Anatoomilis-terapeutilise keemilise klassifikatsiooni süsteemi põhimõtetest lähtuvalt.

Iga ravim kodeeritakse viiel tasandil vastavalt nende keemilistele, farmakoloogilistele ja terapeutilistele omadustele ning nende toimele elundkondadele:
*1. tasand – anatoomiline tasand – tähistatakse tähega
**A – Seedetrakt ja ainevahetus
**B – Veri ja vereloomeelundid
**C – Kardiovaskulaarsüsteem
**D – Dermatoloogilised preparaadid
**G – Urogenitaalsüsteem ja suguhormoonid
**H – Süsteemsed hormoonpreparaadid (v.a suguhormoonid)
**J – Infektsioonivastased ravimid süsteemseks kasutamiseks
**L – Kasvajatevastased ja immunomoduleerivad ained
**M – Skeleti- ja lihassüsteem
**N – Kesknärvisüsteem
**P – Parasiitide vastased ained
**Q – Veterinaarravimid
**R – Hingamissüsteem
**S – Meeleelundid
**T – Ravimisarnased preparaadid, testribad soodustusega
**V – Varia
*2. tasand – terapeutiline tasand – tähistatakse kahe numbriga

## ATC-koodide 2. tasand
**ATC A** – Seedetrakt ja ainevahetus

:* A01 – Stomatoloogilised preparaadid
:* A02 – Maomahla happesusega seotud häirete raviks kasutavad ained
:* A03 – Gastrointestinaaltrakti funktsionaalsete häirete raviks kasutatavad ained
:* A04 – Oksendamis- ja iiveldusvastased ained
:* A05 – Sapiteede ja maksa ravi
:* A06 – Kõhukinnisusevastased ained
:* A07 – Kõhulahtisuse-, soole-, põletiku- ja sooleinfektsioonide ained 
:* A08 – Rasvumisvastased, v.a dieediks kasutatavad ained
:* A09 – Seedimist soodustavad ained, k.a ensüümid
:* A10 – Diabeedi raviks kasutatavad ained
:* A11 – Vitamiinid
:* A12 – Mineraalsed ained
:* A13 – Toonikumid
:* A14 – Anaboolsed ained süsteemseks kasutamiseks
:* A15 – Söögiisu stimuleerivad ained
:* A16 – Teised seedekulglat ja ainevahetust mõjutavad ained
*3. tasand – terapeutilis-farmakoloogiline tasand – tähistatakse ühe tähega
*4. tasand – keemilis-terapeutilis-farmakoloogiline tasand – tähistatakse ühe tähega
*5. tasand – ravimi tasand – tähistatakse kahe numbriga.

## Viited

## Välislingid
*ATC Puu eestikeelne
*Euroopa Farmakopöa konventsioon
* Ravimiseadus  
*ATC kood
*ATC veebileht
Riigivolikogu 19. valimisringkond

**Riigivolikogu 19. valimisringkond** asus Järvamaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Lehtse, Ambla ja Albu vald ning Tapa linn.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 697 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Hugo Annast, August Lubi, August Miljan (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Leonardo Valts, kes said vastavalt 1757, 1197, 3206 ja 981 häält, seega valiti 19. valimisringkonnast Riigivolikogusse August Miljan.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Leonardo Valts, vastaskandidaat Karl-August Antoni.
Riigivolikogu 34. valimisringkond

**Riigivolikogu 34. valimisringkond** asus Pärnumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Soontaga, Tõstamaa, Audru, Seliste ja Kihnu vald.

Ringkonnas kandideeris Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde kandidaat Ants Oidermaa. Kuna ta oli ainus kandidaat, loeti ta Riigivolikogu liikmeks ilma hääletamiseta. Jüri Soontaki esitamiskirja tunnistas Valimiste Peakomitee seaduse nõuetele mittevastavaks.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Vladimir Rea, vastaskandidaat Martin Koger.

## Viited
Karmiinleevike

**Karmiinleevike** (*Carpodacus erythrinus*) on linnuliik vintlaste sugukonnast karmiinleevikese perekonnast.

## Levila
Karmiinleevike on levinud Euraasias alates Saksamaast ja Norrast kuni Ida-Siberini ning mägipiirkondades Kaukaasiast Kesk-Hiinani.
Eestisse saabub mai teisel poolel, lahkub augustis. Rändab sügisel noorlinnu sulestikus.

## Välimus

Üldpikkus 13,5–15 cm. Umbes varblase suurune. Vana isaslinnu pea, rind ja päranipuala on karmiinpunased. Emaslinnu ja enamiku teise kalendriaasta (2cy) isaslindude ülapool on tuhm oliivpruun. Vaid mõned teise kalendriaasta isaslinnud on välimuselt vana isaslinnu sarnased.

Noorlind sarnaneb vana emaslinnuga, kuid ülapool on sügavamalt oliivpruun ning tiivavöödid ja küünra-hoosulgede äärised tugevamalt roostekollased.

## Laul
Kutsehüüd on pehmekõlaline *hääi*. Laul on kõlav, kahe-kolmeosaline puhas vilistus, näiteks *vidjö-didjö*, *ti-viitju-tiitju*, *idjüdi-vidju*, millele mõnikord võib järgneda kanepilinnu laadne vilejas sädin. Laulab tavaliselt madalama puu ladvas või põõsa ülemistel okstel, harva lennul.

## Elupaik
Karmiinleevike eelistab põõsastega pool-avamaastikku. Asustab peamiselt lehtmetsi, lehtpuuvõsa, puis- ja põõsasniite, jõeorgude põõsastikke, pangaaluseid puistuid, kadastikke, suuremaid parke ja aedu.

## Pesitsemine

Isaslind valib kevadel pesaterritooriumi ja laulab selle piirides peaaegu lakkamatult, kergitades seejuures oksal istudes oma peasulgi ja turritades vahel kogu sulestikku. Pesa asub tavaliselt madalal põõsas. Emaslind ehitab selle 3–4 päevaga. Pesa on rohukõrtest punutud kohev ja korratu ehitis paksu põhja ja seintega. Seestpoolt on pesa karvade või jõhvidega vooderdatud. Täiskurnas on 4–6 muna, mida leidub Eestis juuni esimesest dekaadist kuni juuli algupooleni. Munad on sinakad või sinirohelised, võrdlemisi hõredalt kirjatud mustpruunide täppide ja tähnidega. Haudevältus 11–15 päeva, haub ainult emaslind.
Poegi toidavad mõlemad vanalinnud peamiselt seemnetega, harva ka väikeste röövikutega, mardikatega jm. Seemned pehmendatakse enne poegadele üleandmist vanalindude pugus. Pojad lahkuvad pesast umbes kahe nädala vanuselt.

## Toitumine
Karmiinleevikese toiduks on peamiselt seemned, võsud ja pungad, vähem putukad.

## Arvukus Eestis
19. sajandi esimesel poolel oli karmiinleevike Baltikumis hõredalt levinud. Sellest ajast alates on ta oma levilat laiendanud, olles Eestis ebaühtlaselt levinud veel 20. sajandi keskpaigas. Alates 1950. aastatest on karmiinleevikese arvukus kümneid kordi suurenenud. Tänapäeval on karmiinleevike levinud ühtlaselt üle Eesti ning tema arvukust on hinnatud 150 000 – 250 000 paarile.

## Viited

## Välislingid

*
Epiniikion

**Epiniikion** oli Vanas-Kreekas ülistuslaul panhelleni (Olümpia, Püütia, Nemea ja Isthmose) mängude võitjate ja nende suguvõsa auks.

## Vaata ka
*Hümn
*Ood
Clapeyroni võrrand

**Clapeyroni võrrandi** all võidakse mõista 

* **[[Clapeyroni-Clausiuse võrrand]]it**, mis kirjeldab faasisiirdeid
* **Clapeyroni-Mendelejevi võrrandit** ehk **[[ideaalse gaasi olekuvõrrand]]it**.
Durban

**Durban** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Asub India ookeani ääres. Elanike arvult on Durban LAVi kolmas linn Johannesburgi ja Kaplinna järel.

Linn asutati 1835. aastal suulude kuninga Shaka Zulu loovutatud maale. Linn on saanud nime d'Urban Kapimaa kuberneri Benjamin d'Urbani järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Durbani elanikkonnast mustanahalised aafriklased 51,5%, India või Aasia päritolu inimesed 24,0%, valged 15,3%, värvilised 8,6% ja teised 0,9%. Inglise keelt pidas emakeeleks 49,8% elanikest, suulu keelt 33,1%, koosa keelt 5,3%, afrikaani keelt 3,6% ja teisi keeli 7,6%.

Durbani linnastus elab üle 3 miljoni elaniku.

Durban on Lõuna-Aafrika suurim sadamalinn. Linnas on KwaZulu-Natali ülikool.

Linnas on kolm esiliiga jalgpallimeeskonda: AmaZulu, Thanda Royal Zulu ja Golden Arrows. Durbanis asub 2009. aastal avatud Moses Mabhida nimeline jalgpallistaadion, kus on võimalik ka *benji*-hüppeid sooritada.

Linna rannikuvetes leidub haisid.

Piirkonda teenindab King Shaka rahvusvaheline lennujaam.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Sadakazu Tanigaki

**Sadakazu Tanigaki** (jaapani keeles 谷垣 禎一 *Tanigaki Sadakazu*; sündinud 7. märtsil 1945) on Jaapani poliitik, Jaapani Liberaaldemokraatliku Partei esimees.

Sadakazu Tanigaki lõpetas 1974. aastal Tōkyō Ülikooli õigusteaduskonna ning spetsialiseerus maksuõigusele.

Ta on üheksandat koosseisu Jaapani parlamendi alamkojas. Aastatel 2003–2006 oli ta Jun'ichirō Koizumi valitsuses rahandusminister ning 2008. aastal Yasuo Fukuda valitsuses ehitus- ja transpordiminister.

Pärast seda, kui partei eelmine esimees Tarō Asō valimistel läbikukkumise tõttu tagasi astus, valiti Sadakazu Tanigaki 28. septembril 2009 Liberaaldemokraatliku Partei esimeheks.
Jagamisega algebra

**Jagamisega algebra** on matemaatikas selline algebra üle korpuse, kus iga elemendi *a* ja nullelemendist erineva elemendi *b* korral leiduvad unikaalsed elemendid *x* ja *y*, mis rahuldavad võrrandeid
: ax = b, ya = b.\,

## Näited

Tuntuimad jagamisega algebrad on assotsiatiivsed ja lõplikumõõtmelised algebrad üle reaalarvude korpuse. Frobeniuse teoreemi järgi leidub (isomorfismi täpsusega) parajasti kolm sellist algebrat: reaalarvude korpus ise (mõõde on 1), kompleksarvude korpus (mõõde on 2) ja kvaternioonide kaldkorpus (mõõde on 4).

Ainus lõplikumõõtmeline jagamisega algebra üle kompleksarvude korpuse on kompleksarvude korpus ise. Üldisemalt on ainsateks assotsiatiivseteks jagamisega algebrateks üle algebraliselt kinniste korpuste vastavad korpused ise.

## Vaata ka

* Jagamine

## Viited
Kaldkorpus

**Kaldkorpus** (mõnes allikas **korpus**) on matemaatikas selline ühikelemendiga assotsiatiivne ring, mille igal nullelemendist erineval elemendil leidub (multiplikatiivne) pöördelement.

Kaldkorpuse mõiste erineb korpuse ehk kommutatiivse korpuse mõistest vaid selle poolest, et esimeses ei pruugi korrutamine kommutatiivne olla. Mõnikord lisatakse **kaldkorpuse** definitsioonile nõue, et korrutustehe ei oleks kommutatiivne, seega mõistetakse kaldkorpuse all mittekommutatiivset kaldkorpust.

## Vaata ka

* Kvaternioonide kaldkorpus
* Jagamisega algebra

## Viited
Sepasoo peakraav

**Sepasoo peakraav** on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Läti ja Vana-Vigala külas.

Peakraavi pikkus on 5,4 km ning see suubub Paljasmaa külas paremalt Vigala jõkke (8,2 km suudmest). Peakraavi valgla on 11,9 km². Peakraav saab alguse Vana-Vigala külas Silla–Jädivere tee ääres, lähtest umbes 700 m kirdesse jääb Pilkuse raba. Suudmest umbes 2200 m läände jääb Käntu soo.

Peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. 

Sepasoo peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1112600.

## Välislingid

*
Theodor von Nieroth

**Theodor von Nieroth** on kahe tuntud isiku nimi:
***[[Theodor von Nieroth (1871–1952)|Theodor von Nieroth]]** (1871–1952), Venemaa Keisririigi kindralmajor *de Suite* 
***[[Theodor von Nieroth (1878–1913)|Theodor von Nieroth]]** (1878–1913), Venemaa Keisririigi kindralmajor, tiibadjutant
John C. Breckinridge

**John Cabell Breckinridge** (16. jaanuar 1821 Lexington, Kentucky osariik – 17. mai 1875 Lexington) oli Ameerika Ühendriikide ja Ameerika Riikide Konföderatsiooni poliitik ja sõjaväelane (kindralmajor).

Ta oli aastail 1857–1861 USA asepresident ja 1860. aasta presidendivalimistel Abraham Lincolni vastaskandidaat.
Wink

**Wink** on e-õppe ja esitluste loomise tarkvara. Esmalt oli tarkvara loomise eesmärk aidata luua visuaalseid juhendeid erineva tarkvara kasutamise kohta (MS Word/Microsoft Excel/Access/Powerpoint jne.) Wink'i kasutades saab kinni püüda ekraanipilte, hiire liikumist ja lisada oma selgitavaid silte, kaste, nuppe, tiitleid jne ning vormistada efektiivseid õppematerjale kasutades Windows graafilist keskkonda. 

## Omadused

* Vabavara
* Ristkasutatav
* Audio toega
* Sisendformaadid BMP/JPG/PNG/TIFF/GIF
* Väljundformaadid (lisaks) Macromedia Flash, Standalone EXE, PDF, PostScript, HTML
* Mitme keele tugi
* Nutikad ekraanipildi püüdmise vahendid
* Kvaliteet on kohandatud veebiväljundina parimaks 

## Välislingid
*DebugMode Wink
Riigivolikogu 20. valimisringkond

**Riigivolikogu 20. valimisringkond** asus Järvamaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Vajangu, Rakke, Väinjärve ja Koigi vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7899 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid August Jürima (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja August Pähn, kes said vastavalt 3741 ja 1877 häält, seega valiti 20. valimisringkonnast Riigivolikogusse August Jürima.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Andrei Oja, vastaskandidaadid Rudolf Ventsel ja Albert Suurkivi.
Psühhoanaleptilised ained

**Psühhoanaleptiline aine** on ravim, mis stimuleerib kesknärvisüsteemi.

Psühhoanaleptiliste ainete ATC kood on N06.

## Viited
Riigivolikogu 21. valimisringkond

**Riigivolikogu 21. valimisringkond** asus Järvamaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Paide, Kareda ja Võhmuta vald ning Paide linn.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9638 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid August Tobro ja Nikolai Viitak (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 1888 ja 4528 häält, seega valiti 21. valimisringkonnast Riigivolikogusse Nikolai Viitak.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Hugo Juhvelt, vastaskandidaat Johan Pitka.

## Vaata ka
* Rahvuskogu 21. valimisringkond
Riigivolikogu 22. valimisringkond

**Riigivolikogu 22. valimisringkond**, tuntud ka kui **Türi valimisringkond**, oli piirkond Eesti Vabariigis Järvamaal, mille piires valiti üks liige Eesti parlamendi esimesse kotta Riigivolikogusse. Valimisringkond loodi pärast 1938. aasta põhiseaduse vastuvõtmist, mille alusel rajati nii Riigivolikogu kui ka valimisringkonnad. Ringkonda kuulusid valimisringkonna lõpupäevil Türi linn ning Väätsa, Käru ja Särevere vallad.

## Ajalugu
Valimisringkond kattus 1936. aastal valitud Rahvuskogu 22. valimisringkonnaga. 

I Riigivolikogu valimiste ajal hõlmas 22. valimisringkond Türi linna ning Väätsa, Käru, Särevere, Alliku, Kirna ja Vahastu valdasid. Kokku oli ringkonnas 8435 hääleõiguslikku kodanikku, neist Türil 2101, Säreväres 1935, Väätsas 1224, Kärus 1175, Allikus 1021, Kirnas 646 ja Vahastus 333. Suuruselt oli 22. valimisringkond seega valijate arvu poolest peaaegu kõige väiksem Järvamaal – veel väiksem oli vaid 20. ringkond. 

Valimiste Peakomiteele esitati kandidaatidena Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat Mihkel Reimann, Mihkel Rõuk, Peet Nõmmik ja Johannes Lagge. Kandidaadiks esitati ka tööline Pertmann, kuid ta ei saanud nõutud 150 soovitusallkirja kokku, mistõttu ta kaotas kautsjoni ega pääsenud valimistele. Sellele lisaks tunnistas valimiskomitee Nõmmiku ja Lagge esitamiskirjad mittesobivaks ning eemaldas nad valimistelt. Lagge eemaldamist põhjendati valesti märgitud vanusega esitamiskirjal. Nõmmik oli eksinud valimisseaduse § 31 vastu, kuna tema esitamiskirjas puudusid sõnad "linna, alevi või valla nimetus". Nii Nõmmik kui ka Lagge vaidlustasid komitee otsuse, kuid kohus jättis Lagge kaebuse rahuldamata. Riigikohtu administratiivosakonna otsusega 2. veebruarist 1938 tunnistati Peet Nõmmiku esitamiskiri maksvaks.

Valimisaktiivsus oli väike, esimesel päeval käis umbes 40% ringkonnast kandidaati valimas. Valimistel sai Reimann sai 2647, Rõuk 2133 ja Nõmmik 1251 häält, seega valiti 22. valimisringkonnast I Riigivolikogusse Mihkel Reimann.

Pärast vallareformi 1. aprillil 1939 kuulusid 22. valimisringkonda Türi linn ning Väätsa, Käru ja Särevere vallad.

II Riigivolikogu valimistel kandideerisid valimisringkonnas Erich Tarkpea ja Mihkel Rõuk. Tegemist oli Nõukogude võimu poolt peale surutud võltsvalimistega ning Eesti Töötava Rahva Liidu vastu kandideeriv Rõuk sunniti kandideerimisest loobuma. Valimised võitis Erich Tarkpea, kes asus Riigivolikogusse.

## Viited
Riigivolikogu 23. valimisringkond

**Riigivolikogu 23. valimisringkond** asus Läänemaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Kõrgesaare, Pühalepa, Käina ja Emmaste vald ning Kärdla linn (kogu Hiiumaa).

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9207 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Friedrich Espenbaum (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Karl Kaups, kes said vastavalt 3187 ja 3736 häält, seega valiti 23. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl Kaups.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Madi Kõmmus, vastaskandidaat Lembit Piiriselg.
Dvortsovõi sild

**Dvortsovõi sild**, ka **Paleesild** (vene *Дворцовый мост*) on sild Peterburis, mis ühendab Admiraliteedi saart Vassili saarega. See ületab Neeva peasängi. Aastail 1920–1944 kandis sild Vabariigi silla (vene *Республиканский мост*) nime.

Viie kaaravaga malmist sild on ülestõstetava keskosaga. Sild on 260,1 meetrit pikk ja 27,8 meetrit lai.

Dvortsovõi silla ehitamist alustati 1912. aastal poola inseneri Andrzej Pszenicki projekti järgi. Sild avati 23. detsembril 1916, kuid Esimese maailmasõja tõttu avati see ajutiste puitpiiretega. Puidust piirded asendati malmist võrepiirdega alles 1939. aastal (autorid arhitekt Lev Noskov ja skulptor Igor Krestovski).

1970. aastatel sild osaliselt rekonstrueeriti 
.

## Vaata ka
*Peterburi sillad

## Viited

## Välislingid

*Peterburis Neeva jõel lagunes Dvortsovõi sild, Postimees.ee 27. september 2009
* Peterburi infoportaal (vene keeles)
Riigivolikogu 26. valimisringkond

**Riigivolikogu 26. valimisringkond** asus Läänemaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Asuküla, Ridala, Martna, Kullamaa ja Vormsi vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9168 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Artur Kasterpalu (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Villem Maaker ja Kustas Tonkman, kes said vastavalt 3766, 1896 ja 1164 häält, seega valiti 26. valimisringkonnast Riigivolikogusse Artur Kasterpalu.

Villem Maaker lubas Aruküla vallamajas soovitusallkirjade andmise ajal vaadata, kui kaua Aruküla vallavanem ja vallasekretär oma kohtadel istuvad. Lääne-Saare prefekt karistas teda avalikus kohas rahurikkumise eest 100-kroonise rahatrahviga, peale administratiivkorras määratud karistuse anti ta veel kohtu alla ametnikkude au haavamise eest ametikohuste täitmisel

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Jüri Uustalu, vastaskandidaat Villem Maaker.

## Viited
Riigivolikogu 27. valimisringkond

**Riigivolikogu 27. valimisringkond** asus Läänemaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Riguldi, Noarootsi, Oru, Taebla ja Piirsalu vald ning Haapsalu linn

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9388 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Hans Alver, Aleksander Saar (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Vladislav Tammiste, kes said vastavalt 3239, 3523 ja 257 häält, seega valiti 27. valimisringkonnast Riigivolikogusse Aleksander Saar.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Erich Kadakas.
Riigivolikogu 28. valimisringkond

**Riigivolikogu 28. valimisringkond** asus Petserimaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Mäe, Järvesuu, Kalda ja Saatse vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8333 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Nigul Kaliste ja Jakob Kalju (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2833 ja 2566 häält, seega valiti 28. valimisringkonnast Riigivolikogusse Nigul Kaliste.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksei Janson, vastaskandidaadid Nigul Kaliste, Paul Vahi ja Dimitri Beresin.
Riigivolikogu 29. valimisringkond

**Riigivolikogu 29. valimisringkond** asus Petserimaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Senno ja Linnuse vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 806 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Ivan Gorshkov (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Vladimir Roslavlev, kes said vastavalt 2336 ja 5076 häält, seega valiti 29. valimisringkonnast Riigivolikogusse Vladimir Roslavlev.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Mihhail Sõštšikov.
Riigivolikogu 30. valimisringkond

**Riigivolikogu 30. valimisringkond** asus Petserimaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Lõuna, Roodva ja Petseri vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8853 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Georgi Orlov (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Voldemar-Jakob Peterson, Jaan Remmel ja Mihail Schuvalov, kes said vastavalt 2034, 1003, 1315 ja 1955 häält, seega valiti 30. valimisringkonnast Riigivolikogusse Georgi Orlov.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Dimitri Kusmin, vastaskandidaat Gavril Fedotov.
Riigivolikogu 31. valimisringkond

**Riigivolikogu 31. valimisringkond** asus Petserimaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Meremäe ja Vilo vald ning Petseri linn.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9860 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Mihail Tang (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Aleksis Tsänk, kes said vastavalt 2148 ja 4234 häält, seega valiti 31. valimisringkonnast Riigivolikogusse Aleksis Tsänk.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Georg Roovik, vastaskandidaat Aleksis Tsänk.
Riigivolikogu 25. valimisringkond

**Riigivolikogu 25. valimisringkond** asus Läänemaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Märjamaa, Vigala ja Velise vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8939 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Eduard Arnover, Aaru Rumma, Johannes Zimmermann ja Ignas Tõrmaküla (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2402, 308, 1388 ja 2137 häält, seega valiti 25. valimisringkonnast Riigivolikogusse Eduard Arnover.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Georg Toompuu, vastaskandidaat Eduard Arnover.

## Kategooria
* Rahvuskogu 25. valimisringkond
Riigivolikogu 24. valimisringkond

**Riigivolikogu 24. valimisringkond** asus Läänemaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Kirbla, Lihula, Karuse ja Varbla vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9457 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Ado Roosiorg ja Jaan Teemant (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 3164 ja 2754 häält, seega valiti 24. valimisringkonnast Riigivolikogusse Ado Roosiorg.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Mihkel Mihkelson.
Riigivolikogu 35. valimisringkond

**Riigivolikogu 35. valimisringkond** asus Pärnumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Lelle, Kaisma, Vändra ja Tori vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8777 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Juhan Kaarlimäe (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Villem Tammai, kes said vastavalt 4549 ja 1642 häält, seega valiti 35. valimisringkonnast Riigivolikogusse Juhan Kaarlimäe.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Georg Abels, vastaskandidaat Mihkel Tuisk.
Riigivolikogu 36. valimisringkond

**Riigivolikogu 36. valimisringkond** asus Pärnumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Halinga, Are, Sauga ja Paikuse vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8924 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Viktor Päts (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jaan Tallo, kes said vastavalt 5248 ja 1591 häält, seega valiti 36. valimisringkonnast Riigivolikogusse Viktor Päts.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Lembit Lüüs, vastaskandidaat Jaan Tomson.
Riigivolikogu 37. valimisringkond

**Riigivolikogu 37. valimisringkond** asus Pärnumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Orajõe, Häädemeeste, Laiksaare, Tali ja Tahkuranna vald.

Kandideeris Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat Jüri Looväli. Kuna teisi kandidaate ei esitatud, loeti Jüri Looväli Riigivolikogu liikmeks.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Resev, vastaskandidaat Jüri Looväli.
Riigivolikogu 38. valimisringkond

**Riigivolikogu 38. valimisringkond** asus Pärnumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Abja, Rajangu, Tihemetsa ja Saarde vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8356 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Oskar Gustavson, Heino Karist, Olev-Märt Piirsalu (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja August-Voldemar Schvartz, kes said vastavalt 2833, 148, 2709 ja 1013 häält, seega valiti 38. valimisringkonnast Riigivolikogusse Oskar Gustavson.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Semper.
Riigivolikogu 39. valimisringkond

**Riigivolikogu 39. valimisringkond** asus Saaremaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Muhu, Pöide ja Laimjala vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7555 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Lembit Kolk ja Aleksander Rei (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2598 ja 3259 häält, seega valiti 39. valimisringkonnast Riigivolikogusse Aleksander Rei.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Mui, vastaskandidaat Aleksander Rei.
Riigivolikogu 40. valimisringkond

**Riigivolikogu 40. valimisringkond** asus Saaremaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Leisi, Pärsamaa, Valjala, Kaarma ja Pihtla vald.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9614 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Aleksander Kärner ja Otto Pukk (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2652 ja 3731 häält, seega valiti 40. valimisringkonnast Riigivolikogusse Otto Pukk.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aadu Hint.

## Vaata ka
*Rahvuskogu 40. valimisringkond
Solist

**Solist** on üksikesineja. Solist võib olla nii laulja (soololaulja, vokaalsolist), pillimängija (soolomängija, instrumentaalsolist) kui tantsija ka (soolotantsija).
Pillimängijat ja laulusolisti saadab orkester või klaveril kontsertmeister. Näiteks võivad solistid olla viiuldaja, tšellist, klarnetist, saksofonist jne. 

## Vaata ka
*Ooperisolist
*Balletisolist
Dodekaneesid

**Dodekaneesid** on Kreeka saarestik Lõuna-Sporaadides Egeuse meres. Saarestik koosneb 12 suuremast ja umbes 150 väiksemast saarest.

## 12 suuremat saart

*Rhodos
*Kos
*Astypálaia
*Kálymnos
*Kárpathos
*Kásos
*Megísti
*Léros
*Nísyros
*Pátmos
*Sými
*Tílos

Teised suuremad saared on Agathonísi, Chálki, Leipsoí, Psérimos.
Sigipung

**Sigipung** on mõnede kõrgemate taimede ja mõnede sammaltaimede paljunemisorgan. 

Sigipungad tekivad varrel lehekaenlas, leheserval või õisikus. Mõnedel taimedel, näiteks küüslaugul ja metslaugul, tekivad sigipungad õite asemel. Hammasjuurel on sigipungad lehekaenaldes. Maapinnale langedes tekivad neist uued taimed. Morfoloogiliselt on sigipungad punga või noore taime kujulised.

Veetaimedel on sigipungad funktsionaalselt ka talvitusorganid.

## Vaata ka
*vegetatiivne paljunemine
Riigivolikogu 41. valimisringkond

**Riigivolikogu 41. valimisringkond** asus Saaremaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Mustjala, Kihelkonna, Kärla ja Lümanda vald.

Kandideeris ainult Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat August Mälk, kes loeti Riigivolikogu liikmeks.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Ingalt.
Mihhail Paškov

**Mihhail Aleksejevitš Paškov** (saksa keeles Michael Paschkow; vene keeles Михаил Алексеевич (Александрович) Пашков; 1853 – jaanuar 1908 Bern) oli Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane. 

Ta oli kindralmajor (31. detsember 1901), Liivimaa tsiviilkuberner 27. jaanuarist 1901 kuni 27. juunini 1905 ja Püha Vladimiri ordeni kavaler.

## Perekond
Tema vanemad olid Peterburis elanud alampolkovnik Aleksei Jegorovitš Paškov (1821–1896; Алексей Егорович Пашков) ja Julia Muravjova (1825–1878; Юлия Николаевна Муравьева).  Tema ema oli Novgorodi kuberneri (1814–1818), riigisekretäri, salanõuniku ja arheoloogi Nikolai Murajovi (1775–1845; Николай Назарович Муравьёв) ja Tallinnas sündinud Elisabeth Charlotte Beata von Mölleri (1807–1877) tütar, admirali ja Riiginõukogu liikme (1821) Otto von Mölleri (1764–1848) tütretütar. 

Mihhaili vanem vend Aleksei (1849–1903; Алексей Алексеевич Пашков) oli tallmeister ja 1874. aastast abielus krahvitar Alexandra Cancriniga (1854–1899; Александра Александровна Канкрина), kelle isa Aleksandr von Cancrin (1822–1891; Александр-Фабиан Егорович Канкрин) oli Jekaterinoslavi kreisi aadelkonna peamees, ning vanaisa krahv Georg Ludwig Daniel von Cancrin (1774–1845) Raikküla ja Reola mõisa omanik ja Venemaa rahandusminister. 

Mihhail Paškovi sugulane Vassili Paškov (1764–1834; Василий Александрович Пашков) oli ülemjäägermeister (1819), Riiginõukogu liige (1821) ja Püha Andrease ordeni kavaler (1830), kelle tütred, Tatjana (1793–1875; Татьяна Васильевна Пашкова) ja Jevdokija (1796–1868; Евдокия Васильевна Пашкова), olid Eestimaa rüütelkonda kuulunud kindraladjutantide vürst Illarion Vassiltšikovi (1776–1847) ja krahv Vassili Levašovi (1783–1848; ru) abikaasad, ning poegadest Aleksandr (1792–1868; Александр Васильевич Пашков) oli kindralmajor ja Mihhail (1802–1863; Михаил Васильевич Пашков) kindralleitnant, ning 1829. aastast abielus Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneriks olnud krahv Johann Eduard von Baranoffi vanema õe Mariaga (1807–1887). 

## Vaata ka
*Paškovi maja Moskvas

## Viited
Vassili Žukovski

**Vassili Žukovski** (vene keeles Василий Андреевич Жуковский, transliteratsioonis ka Vasilij Andreevič Žukovskij; 9. veebruar (29. jaanuar vkj) 1783 Mišenskoje mõis Tula lähedal – 24. aprill (12. aprill vkj) 1852 Baden-Baden) oli vene luuletaja.

## Pedagoogitegevus
Vassili Žukovski oli üks Venemaa keisriperekonna koduõpetajatest, ta viis läbi tulevase Venemaa keisri Aleksander II ja tema lähikondlaste (Alexander von Patkul) koduse hariduse andmist.

## Looming
Ta oli üks vene romantismi teerajajaid. Tema loomingu põhiosa moodustavad vabatõlked paljude luuletajate loomingust Firdausist Schillerini. Ta on ka Venemaa Keisririigi hümni "Jumal, keisrit kaitse Sa" sõnade autor. Aastatel 1848–1849 ilmus tema tõlkes vene keeles "Odüsseia".

Žukovski oli mõisnik Nikolai Bunini ja türklannast teenija abieluväline laps, kes sai nime oma ristiisa järgi.

Ta elas mõnda aega ka Tartus. Ta oli Unipiha ja Meeri mõisate omanik.

## Perekond
Ta abiellus 1841. aastal baltisakslasest Elisabeth von Reuterniga (1821–1856; ru), kes oli Valgamaalt Restu mõisast pärit maalikunstniku Gerhardt Wilhelm von Reuterni (1794–1865; ru) ja Charlotte von Schwertzelli tütar. Abielust sündisid:
*Aleksandra (1842–1899; en), kellel oli keiser Aleksander II neljanda poja, suurvürst Aleksei Aleksandrovitšiga (1847–1909) poeg krahv Aleksei Belevski-Žukovski (1871–1931).
*Pavel (1845–1912), kunstnik ja arhitekt.

Vassili Žukovski abikaasa vendadest Alexander von Reutern (1824–1879) oli kindralleitnant, kindraladjutant ja keiser Aleksander II tiibadjutant, Basil von Reutern (1829–1897) salanõunik ja Peterburi evangeelse-luterliku konsistooriumi president, ning Gerhard von Reutern (1836–1918) heeroldmeister ja senaator.

Vassili Žukovski on üks kõrvaltegelasi Jaan Krossi romaanis "Keisri hull".

## Kirjandus
* Valmar Adams, "Kahesaja-aastane Žukovski. Kommentaare kolmest korvist" – Looming 1983, nr 4, lk 539–543
* Malle Salupere, "Unustatud sõprussidemed" (V. Žukovski sõpradest Tartus) – Edasi 22. juuli 1987; ka M. Salupere raamatus "Tõed ja tõdemused: sakste ja matside jalajäljed nelja sajandi arhiivitolmus", Tartu 1998, lk 266–281

## Välislingid
* Jüri Šumakov, Tartu – Mihhailovskoje, Looming 1939, nr 3
* Ljubov Kisseljova ja Tatjana Stepaništševa, "Suureks kõrvaltegelaseks kirjutatud vene poeet" – Horisont 2008, nr 2 (märts), lk 23–26
Snettertoni ringrada

**Snettertoni ringrada** on motoringrada Inglismaal Norfolki krahvkonnas Snettertoni küla lähedal.

Rada rajati Teise maailmasõja aegsele lennuväljale. 

Rada on 3,1 km pikk ja koosneb seitsmest kurvist.

Snettertoni rajal peetakse muu hulgas BTCC, Briti Vormel 3 ja Briti Vormel Fordi sarja võistlusi.
Keskringkond

**Keskringkond** on 1. järgu haldusüksus mitmes riigis:

* **[[Keskringkond (Iisrael)|Keskringkond]]** Iisraelis
* **[[Keskringkond (Botswana)|Keskringkond]]** Botswanas
Looderingkond

**Looderingkond** on 1. järgu haldusüksus mitmes riigis:

* **[[Looderingkond (Botswana)|Looderingkond]]** Botswanas
* **[[Looderingkond (Singapur)|Looderingkond]]** Singapuris
* **[[Looderingkond (Somaalia)|Looderingkond]]** Somaalias

## Vaata ka
* **[[Loode föderaalringkond]]** Venemaal
* **[[Loode haldusringkond]]** Moskvas
Snetterton

**Snetterton** on küla ja vald (*civil parish*) Inglismaal Norfolki krahvkonnas.

Aastal 2001 elas külas 202 inimest ja 2011. aastal 201.

Snettertoni lähedal asub Snettertoni ringrada.