open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Väike-lehelind

**Väike-lehelind** (*Phylloscopus collybita*) on linnuliik lehelindlaste sugukonna lehelinnu perekonnast.

## Levila ja arvukus
Väike-lehelind on levinud parasvöötme Euroopas ja Aasias. Väike-lehelind talvitub Lõuna- ja Lääne-Euroopas, Põhja-Aafrikas ning Aasia edelaosas.

Eestis on ta harilik ja arvukas haudelind, kelle arvukust hinnatakse 500 000 – 650 000 paarile. Ta saabub Eestisse aprilli keskel ning hakkab lahkuma augustis; viimased isendid lahkuvad oktoobri alguses. Euroopas on väike-lehelinnu arvukus 60–120 miljonit isendit.

## Välimus
Väike-lehelind on 10–12 cm pikk. Tiibade siruulatus on 15-21cm. Isaslind kaalub 7–8 g ja emane 6–7 g. Ta sarnaneb välimuselt salu-lehelinnuga, kuid tema sulestik on hallikaspruunim. Tal on ümar pea ja hele kulmutriip. Erinevalt salu-lehelinnust on ta jalad mustad. Teda on kerge ära tunda laulu järgi, mis meenutab häälitsust "silk-solk".Selle järgi on ka tema rahvapärane nimetus **silksolk**.

Tal on kombeks toitudes saba allapoole nõksutada.

## Viited

## Välislingid
*
Martin Ødegaard

**Martin Ødegaard** (sündinud 17. detsembril 1998 Drammenis) on Norra jalgpallur. Ta mängib ründava poolkaitsjana Norra jalgpallikoondises ja Inglismaa Premier League'i klubis Arsenal.

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Strømsgodset IF-s. Madridi Realiga liitus ta 2015. aasta jaanuaris. Ta mängis kaks hooaega põhiliselt Madridi Reali duubelmeeskonnas. Hooaja 2016–17 teises pooles suundus ta laenule Hollandisse, liitudes sealse kõrgliiga klubiga SC Heerenveen. 2018. aastal liitus ta laenulepingu alusel Vitessega. Hooajal 2019–2020 mängis ta laenul Hispaania kõrgliiga klubis Real Sociedad. 2021. aasta jaanuaris läks ta laenule Arsenali.

Debüüdi Norra rahvuskoondises tegi Ødegaard 27. augustil 2014 mängus Araabia Ühendemiraatide vastu. Sellega sai ta 15 aasta ja 253 päeva vanuselt noorimaks koondise debütandiks. 13. oktoobril 2014 sai temast noorim mängija, kes on mänginud Euroopa jalgpalli meistrivõistluste valikmängus. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. juunil 2019 EM-i valikmängus Rumeenia vastu.

2019. aastal valiti ta Norra aasta meesjalgpalluriks.

Tema isa Hans Erik Ødegaard on endine jalgpallur.

## Viited
Krupki rajoon

**Krupki rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2139 km². 2009. aasta seisuga elas seal 26 522 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bobri, Chaciuchova, Chałopieničy, Ihruška, Krupki, Kastryčniku, Nača ja Ŭchvała külanõukogu.

Halduskeskus on Krupki linn. Teised tähtsamad asulad on Bobri alev ja Chałopieničy alev.


Chałopieničy. Халопенічы (31.03.2007).jpg|Chałopieničy
Sialava_lake.jpg|Sialava


Rajooni tähtsaim jõgi on Bobr. Teine suurem jõgi on Daugava jõgikonda kuuluv Esa. Suurim järv on Sialava. Rajoon asub suuremalt osalt Kesk-Biarezina tasandikul, loodeosa aga Orša kõrgustikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 160–180 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Chacjuchava küla lähistel (225 meetrit).

2009. aasta seisuga olid elanikest 92,85% valgevenelased, 5,12% venelased ja 2,03% oli teistest rahvustest. 81,29% elanike emakeel oli valgevene keel, 16,85% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 57,77%, vene keelt aga 37,7% elanikke.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Kontrastiivlingvistika

**Kontrastiivlingvistika** ehk **kõrvutav lingvistika** on keeleteaduses kahe keele võrdlemise alusel nende struktuursete iseärasuste uurimine.
Maarja kogudus

**Maarja koguduse** nime kannab mitu kogudust:
*Ambla Maarja kogudus
*Märjamaa Maarja kogudus
*Otepää Maarja kogudus
*Rõuge Maarja kogudus
*Tartu Maarja kogudus
*Torma Maarja kogudus
*Väike-Maarja kogudus
*...

*Peterburi Maarja kogudus
*...
Verhnja Vilhova

**Verhnja Vilhova** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis, umbes 25&nbsp;km kaugusel Luhanski keskusest kirdes.

Verhnja Vilhova asutati 1917. aastal.

Asula kõrgus merepinnast on 123 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 464 inimest, kellest 94,83% emakeeleks oli vene keel ja 4,74% emakeeleks ukraina keel;, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, on asula lähistel toimunud mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel.

## Viited

## Välislingid
* 9. detsember 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Бойовики обстріляли Станицю Луганську з мінометів та важкої артилерії - Москаль (*ukraina keeles*)
Singer

**Singer** on USA ettevõte, mis toodab õmblusmasinaid. Ettevõtte asutasid 1851. aastal Isaac Merritt Singer ja Edward Clark. Algul kandis ettevõte nime *I. M. Singer & Co.*

## Vaata ka
*Singer Building, maailma kõrgeim hoone aastail 1908–1909
Valentina Kullam

**Valentina Kullam** (kuni 1954. aastani **Valentina Nazarenko**, 22. august 1930 Kirovohradi oblast, Ukraina – 29. november 2014) oli Ukraina ja Eesti korvpallur. 

Ta lõpetas 1949. aastal Kirovogradis keskkooli, õppis aastatel 1949–1952 Kiievi Kehakultuuri Instituudis ja lõpetas 1953. aastal Moskvas KKKI.

Korvpalli hakkas 178 cm pikk neiu harrastama keskkoolis, tippmängijaks kasvas Kiievis Vladimir Šablinski juhendamisel. Mänginud Kiievi Dünamo, Moskva lennundusinstituudis ja aastatel 1957–1965 TRÜ naiskonnas.

1952. ja 1954. aastal võitis ta EM-võistlustel kuldmedali, olles 1952. aastal EM-i paremuselt neljas korvikütt. 1951. aastal võitis ta ülemaailmsete üliõpilasmängude kuld- ja 1954. aastal hõbemedali, 1953. ja 1955. aastal ülemaailmsete noorsoomängude kuldmedali. Nõukogude Liidu meistrivõistlustel võitis ta kulla aastatel 1954–1956 ning hõbeda aastatel 1952, 1953 ja 1958–1960. 1956. aastal sai ta Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil kuldmedali ja 1959 hõbemedali. 

Aastatel 1967–1985 töötas Valentina Kullam Tartu 4. Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana.

Tema abikaasa oli korvpallur ja treener Ilmar Kullam, nende tütar Oksana Puuste-Kullam oli samuti korvpallur ning on praegu dermatoloog-kosmetoloog.

Valentina Kullam suri 29. novembril 2014 ja ta maeti 11. detsembril 2014 Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Bierazino

**Bierazino** (transkribeerituna **Berazino**, leedu keeles *Berazino*, poola keeles *Berezyna*) on linn Valgevenes Minski oblastis, Bierazino rajooni ja Bierazino külanõukogu halduskeskus. Linn asub Biarezina jõe ääres, 101 kilomeetri kaugusel riigi pealinnast Minskist.

Haridust annavad kolm keskkooli ja muusikakool. Linnas on kultuurimaja, kino, kaks raamatukogu.

Linnas on kergetööstus ja toiduainetetööstus, seal valmistatakse juustu ja piiritust, töödeldakse lina. Biarezina jõel asub sadam.

Vaatamisväärsusteks on Potockite suguvõsale kuulunud ja XIX sajandil rajatud mõis, õigeusu kirik aastast 1805 ja XIX sajandist pärinev viinavabriku hoone.

## Ajalugu

Bierazinot on esmamainitud 1501. aastal kui Vilniuse vojevoodkonda kuulunud alevit. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas see kuuluma Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda.

XVI sajandi keskel läks Bierazino Sapiehade valdusse. Aastal 1655 hõivasid alevi Venemaa väed. Aastal 1668 sai Bierazino õiguse pidada laata. Aastal 1708 viibis oma vägedega alevis Karl XII.

Aastal 1793 läks Bierazino teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu, ühtlasi sai sellest Potockite suguvõsa valdus. Aastal 1892 rajati alevisse pruulikoda ja veski, elanike põhitegevuseks jäi aga kaubandus.

1919. aastal hakkas Bierazino kuuluma Valgevene NSV koosseisu. 1924. aastal sai alevist rajoonikeskus. Linnaks sai Bierazino 1968. aastal, aastal 2007 sai linn lipu ja vapi.

## Pilte

Pilt:Country estate reconstruction berezino.jpg|Potockite häärber
Pilt:Бярэзінскій раён 02.jpg|Bierazino. Sild üle Biarezina jõe
Pilt:Бярэзінскій раён 14.jpg|Bierazino vaade
Pilt:Брукаванка да сядзібы Патоцкіх.jpg|Vana Potockite häärberi juurde viiv munakivitee


## Tuntud elanikke
*Hanna Rovina – Iisraeli näitleja
*Aleksandr Parvus – Vene ja Saksa revolutsionäär, marksist
*Stanisław Szostak – Poola sõjaväelane
*Ryhor Starobiniec – Valgevene keemik
*Jaŭhien Sidarovič – Valgevene füsioloog

## Viited

## Välislingid

*Bierazino (inglise keeles)
*Linna juutide ajalugu (inglise keeles)
*Bierazino Valgevene fotoentsüklopeedias (vene keeles)
Bierazino rajoon

**Bierazino rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1941 km². 2009. aasta seisuga elas seal 25 031 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bahuševičy, Bierazino, Dźmitravičy, Kapłancy, Mačaski, Pahosti, Papłavy, Sialiba ja Ŭša külanõukogu. Halduskeskus on Bierazino linn.


Гарадзішча каля в. Бычын 23.jpg|Byčyn
Касцёл Божага Цела ў в. Багушэвічы 16.jpg|Bahuševičy
Sialiba, carkva.JPG|Sialiba


Rajooni tähtsamaks jõeks on Biarezina.  Rajoon asub Kesk-Biarezina tasandikul, kõrgused ulatuvad valdavalt 160–180 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Mikuličy küla lähistel (190,3 meetrit).

2009. aasta seisuga olid elanikest 94,46% valgevenelased, 3,96% venelased ja 1,58% oli teistest rahvustest. 88,22% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 10,74% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 54,95% elanikest ja vene keelt 44,21%.

## Viited

## Välislingid

*Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Käibemaksukohustuslase number

**Käibemaksukohustuslase number** on käibemaksukohustuslase identifitseerimisnumber. Selliseid numbreid kasutatakse arvepidamise eesmärgil paljudes riikides, sh Euroopa Liidu riikides.

## Euroopa Liidus
Euroopa Komisjoni veebilehel saab kontrollida, kas teatud number on kasutusel. Seal võidakse näidata ka vastava käibemaksukohustuslase andmeid, kuid paljud riigid ei avalda sellist infot oma andmekaitseseaduste tõttu.

Number algab kahetähelise maakoodiga, millele järgneb 2 kuni 12 numbrit (mõnes riigis võib seal olla ka tähti).

## Vaata ka
*Käibemaks

## Viited
James Dasaolu

**James Dasaolu** (sündinud 5. septembril 1987 Londonis) on Suurbritannia kergejõustiklane (100 m jooksja). 

## Saavutused
### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]
* 2014  **Euroopa meister** 100 m jooksus (**10,06**)
* 2016  **Euroopa meister** 4×100 m teatejooksus (**38,17**)

### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]
* 2013  hõbemedal 60 m jooksus (6,48)

## Isiklikud rekordid
*60 m jooks – 6,47, 15. veebruar 2014, Birmingham
*100 m jooks – 9,91, 13. juuli 2013, Birmingham

## Välislingid
*
Koormeister

**Koormeister** on üks koorijuhtidest, kes valmistab koori ette esinemisteks.

Koormeistri ülesandeks on koori peadirigendi valitud laulude häälepartiide õpetamine häälerühmadele. Koormeister kontrollib ka lauljate taset, jälgib lauljate vokaaltehnikat ja hindab laulude omandamist.

## Viited
Mango (laulja)

**Giuseppe Mango**, esinejanimega **Mango** (6. november 1954 Lagonegro – 7. detsember 2014 Policoro) oli itaalia poplaulja ja laulukirjutaja.

Mango läbimurdehitiks sai laul "Oro". Teised tuntumad lood olid "Lei verrà", "Bella d'estate", "Mediterraneo", "La rondine", "Come Monnalisa" ja "Amore per te".

Ta suri laval kontserti andes. Mango oli just alustanud esinemisega, kui tõstis käe, vabandas ja kukkus siis kokku. Staari vend sai 9. detsembril hüvastijätutseremoonial infarkti ja suri hiljem haiglas.

## Diskograafia
* 1976 – "La mia ragazza è un gran caldo" 
* 1979 – "Arlecchino"
* 1982 – "È pericoloso sporgersi"
* 1985 – "Australia"
* 1986 – "Odissea"
* 1987 – "Adesso"
* 1988 – "Inseguendo l'aquila"
* 1990 – "Sirtaki"
* 1992 – "Come l'acqua"
* 1994 – "Mango"
* 1997 – "Credo"
* 1999 – "Visto cosi"
* 2002 – "Disincanto"
* 2004 – "Ti porto in Africa"
* 2005 – "Ti amo così"
* 2007 – "L'albero delle fate"
* 2011 – "La terra degli aquiloni"

## Viited

## Välislingid

*Mango koduleht
Bernhard Wittlich

**Bernhard Wittlich** (12. september 1902, Tallinn – 24. aprill 1975) oli grafoloog.

Ta sai mõjutusi Ludwig Klagese grafoloogiaalastest töödest.

## Teosed
**Wörterbuch der Charakterkunde*. Leipzig: Joh. A. Barth. 1.Aufl. 1937; 4.Aufl. 1965
**Handschrift und Erziehung*, Leipzig: B.G. Teubner, 1940
**Angewandte Graphologie*. Berlin: Walter de Gruyter, 1.Aufl. 1948; 2. Aufl. 1951
**Wert und Grenzen der Graphologie*. München: Arthur Wittemann Verlag, 1952
**Graphologische Charakterdiagrarnme*. München: Joh. A. Barth, 1956 .
**Graphologische Praxis*. Berlin: Walter de Gruyter, 1961
**Symbole und Zeichen*. H. Bouvier Verlag, Bonn, 1. Aufl. 1965; 2. Aufl. 1986
**Neurosestrukturen und Handschrift*. (Mitvertiz Dr.I—L Fiebrand und Dr. E. Wes- sely- Bogner), Frankfurt/M: dipa-Verlag, 1968
**Konfliktzeichen in der Handschrift*. München: E. Reinhardt Verlag, 1971

## Pere
Tema isa oli Tartu Ülikooli professor keemik Mihkel Vitsut (Michael Wittlich).
Tema vend Felix Albert Leopold Wittlich (1905–1950) tegeles samuti grafoloogiaga, avaldades eesti keeles 1938. aastal raamatu "Käekiri ja iseloom".

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Miguel Indurain

**Miguel Indurain Larraya** (sündinud 16. juulil 1964 Villavas) on Hispaania endine jalgrattur, viiekordne Tour de France'i võitja.

## Karjäär

Indurain on viiekordne Tour de France'i võitja (1991, 1992, 1993, 1994, 1995) ning saavutanud 12 etapivõitu. Ta on sõitnud liidri kollases särgis 60 etapi jooksul. 

Indurain on võitnud kaks Itaalia velotuuri (1992, 1993) ning olnud korra kolmas (1994). Giro d'Italial on ta võitnud neli etappi. Hispaania velotuuril on ta tulnud 1991. aastal teiseks ja 1990. aastal seitsmendaks.

Indurain oli 1991. aasta maailmameistrivõistlustel grupisõidus kolmas ning 1993. aasta maailmameistrivõistlustel teine, kaotades 19 sekundiga Lance Armstrongile. 1995. aastal tuli ta maailmameistriks temposõidus, edestades MM-il Abraham Olanot ja Uwe Peschelit, ning MM-i hõbemedali maanteesõidus, kaotades Olanole 35 sekundiga.

1996. aastal tuli Indurain olümpiavõitjaks temposõidus, edestades OM-i hõbemedali võitnud Olanot ning kolmandaks tulnud Chris Boardmani. Grupisõidus oli ta 26.

Ta on endine tunnisõidu maailmarekordiomanik. 1994. aastal püstitas ta Bordeaux's rekordiks 53,040 km.

## Isiklikku

Indurain on abielus ja tal on kolm last. Ka tema noorem vend Prudencio on endine jalgrattasportlane.

Indurain on Prantsusmaa Auleegioni rüütel.

## Viited

## Välislingid
Duveli mõis

**Duveli mõis** (läti keeles *Dūveļa muižiņa*, ka *Duvela muiža*) oli linnamõis Lätis Riia linnas Centrsi asumis. Saksa keeles oli mõisa nimi *Duvels hove*.  

Duveli mõis asus Riiast põhja poole viiva tee ääres, endise Rīdzene jõe ääres. Peahoone asus Vērmanesi pargi territooriumil. Mõisa juures oli jõel Duveli sild, selle kõrval asus ka mõisakompleks.

Mõisat on esmamainitud 1355. aastal. Algul asusid selle ümber Riia linnale kuulunud aiad, hiljem see ala hoonestati.

XV sajandil hõivas Duveli mõisa Liivi ordu, ent 1435. aastal tagastati see linnale. Viimane teade mõisast pärineb 1485. aastast, mil see renditi majaomanik Henrik Loningele.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Marie Koppel

**Marie Koppel** (aastani 1892 **Grossberg**; 16. juuli 1867 Urvaste – 6. juuli 1952 Jõhvi) oli eesti ajakirjanik, publitsist, ajalehe Olevik peatoimetaja 1900–1905.

Koppel õppis kohalikus algkoolis ja saksa tütarlastekoolis Tartus.

Marie Koppel oli Oleviku peatoimetaja, olles seega eesti poliitilise ajalehe esimeseks naistoimetajaks. Ta avaldas Olevikus kirjutisi mitmesuguste küsimuste kohta ja eestindas Hannemanni järgi "Aiatöö-katekismuse" (Tartu, 1903). 1905. aasta revolutsiooni ajal vahistati Marie Koppel Olevikus avaldatud tsaarivõimuvastaste artiklite tõttu lühikeseks ajaks. Pärast seda tõmbus ta avalikust elust tagasi.

## Isiklikku
Sündis taluniku Peeter Grossbergi tütrena, oli aastast 1892 abielus Karl Koppeliga. Marie Koppel oli Ellen Vilbaste ja Beata Hellati ema.
Pille järv

**Pille järv** on järv Võru vallas Võru maakonnas. 

Järve pindala on 7,2 ha. Järve keskmine sügavus on 3,6 m, suurim sügavus on 9,7m.

## Viited
Immaku järv

**Immaku järv** (ka *Immakjärv*) on järv Võrumaal Rõuge vallas.

Järve pindala on 3,5 ha. Järve pikkus on 310 meetrit ja laius 190 meetrit. Kaldajoone pikkus on 857 meetrit.

## Viited
Toodsi järv

**Toodsi järv** on looduslik järv Setomaa vallas Võrumaal. 

Toodsi järve pindala on 6,4 ha.See on ligikaudu 350 m lai ja 250 m pikk.Toodsi järve kaldajoone pikkus on 1044 m. 

## Viited
Aheru Mudajärv

**Mudajärv** (ka *Aheru Mudajärv*, Mustjärv) on järv Valgamaal Valga vallas.

Järve pindala on 7,4 ha.

## Viited
Abja paisjärv

**Abja paisjärv** on paisjärv Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Abja-Paluoja linnas.

Järve pindala on 3,4 ha, kaldajoone pikkus 1595 m, kõrgus merepinnast 55 m ja selles asub viis saart pindalaga 0,36 ha. Järv on paisutatud Paluojale ning see kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kungjärv

**Kungjärv** on järv Võru maakonnas Antsla vallas Madise külas.

Kungjärve pindala on 8,4 ha.

Väljavooluga. Pruuniveeline düstroofne ehk suurtoiteline järv.

## Viited
Rein Laube

**Rein Laube** (16. juuli 1912 Laupa mõis – 2. september 1981 Tallinn) oli eesti arst.

Ta sündis 1912. aastal Laupa mõisas mõisavalitseja pojana. 1931. aastal lõpetas Järva Maakonna Paide Ühisgümnaasiumi humanitaarharus. 1932. aastal astus Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1938. aastal arsti astmega. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Estica.

Juba üliõpilasena töötas ta Tartu Ülikooli Kohtuarstiteaduse Instituudis subassistendina ja 1938. aastast assistendina. 14. novembril 1938 registreeriti ta arstina Tartus; ta töötas eraarstina ja Tartu Ülikooli naistekliinikus ordinaatorina (1944. aastani). 

1944. aastal mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, kus teenis arstina algul 2. Eesti Piirikaitserügemendis, hiljem 20. eesti diviisis. Tšehhoslovakkias langes Nõukogude sõjavangi ja mõisteti surma, kuid saadeti hiljem siiski vangilaagrisse, kust pääses tagasi Eestisse. 1951. aastal arreteeriti ta uuesti ja saadeti tribunali otsusega § 58 alusel riigireetmises süüdistatuna Irkutski vangilaagrisse, kust viidi edasi Ust-Kuti vangilaagrisse ning seejärel asumisele, kus töötas Ostrovo Leena raudteejaama haiglas arstina.

Ta oli Lennart Meri saatja Siberis ("rohelisel ookeanil").

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Felix Wittlich

**Felix Albert Leopold Wittlich** (5. märts 1905 – 1950 Waldheim, Saksimaa) oli eesti keemik ja grafoloog.

## Teoseid
*"Käekiri ja iseloom: käekirja karakteroloogia ja kohtuliku grafoloogia alused". Eesti Kirjanduse Selts. Tartu 1938

## Isiklikku
Tema isa oli Tartu Ülikooli keemiaprofessor Michael Wittlich ning vend grafoloog Bernhard Wittlich.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Isabella Olga von Ungern-Sternberg

**Isabella (Isa) Olga von Ungern-Sternberg** (sündinud **von der Pahlen**, 22. september / 4. oktoober 1846 Tallinn – 19. august / 1. september 1915 Tallinn) oli grafoloog.

Ta oli teadusliku grafoloogia algatajaid, Pariisi Grafoloogia Ühingu asepresident.

1876. aastal tutvus ta Itaalias Friedrich Nietzschega. 1902. aastal avaldas ta grafoloogilise uurimuse "Nietzsche im Spiegelbilde seiner Schrift".

## Teosed
*Ungern-Sternberg, Isabella Freifrau von 1898. intime d'un écrivain 〈M. Armand Ocampo〉 d'après six lignes de son écriture, Étude de graphologie supérieure. Accomp. d'une introd. Sudier Verlag Paris;
*Ungern-Sternberg, Isabella Freifrau von 1092. im Spiegelbild seiner Schrift, Naumann Verlag Leipzig;
*Ungern-Sternberg, Isabella Freifrau von 1910. *Graphologische Streifzüge auf das Gebiet der Lüge*. Reval: Franz Kluge.

## Pere
Tema isa oli Eestimaa rüütelkonna peamees Alexander Johann von der Pahlen (1820–1895) ja ema Olga Fredrika von Grote (1826–1888). 
Tema abikaasa oli Rudolf Robert Wilhelm von Ungern-Sternberg (1837–1897).

## Kirjandus

* Ants Hein, Palmse – Palms. Ein Herrenhof in Estland, Hattorpe, Eesti Entsüklopeediakirjastus 1996, ;
* Juhan Maiste, U. Oolup: Das Haus auf dem Domberg, Dortmund, 1995;
* Henning von Wistinghausen, Isabella Freifrau von Ungern-Sternberg, gebn. Freiin von der Pahlen, in: Baltische Hefte 1960/1961, S. 20ff.;

## Viited
Akadeemiline Grafoloogia Selts

**Akadeemiline Grafoloogia Selts** (*Akademische Graphologische Gesellschaft*) oli Tartu Ülikooli juures tegutsev grafoloogiaga tegelev selts.

Selts asutati 1923. aastal. 

Sellel seltsil oli sõsarselts ka Tallinnas.

## Seltsi väljaanded
**Akademische Graphologische Gesellschaft*. *1. Jahresbericht, 1923/24*. Dorpat, [1924]. 17 lk.
**Graphologie: II. ordentliche Veröffentlichung der Akademischen Graphologischen Gesellschaft, Dorpat - Estland*. Dorpat: Meissner, 1925. 16 lk.
Grafeemika

**Grafeemika** ehk **grafemaatika** on keeleteaduslik kirjasüsteemide ja nende elementide – grafeemide uurimine.

## Vaata ka
*foneemika
*grafoloogia
*grafonoomika
Knut Nystedt

**Knut Nystedt** (3. september 1915 Kristiania – 8. detsember 2014) oli norra helilooja, koorijuht ja õppejõud.

Nystedt kirjutas peamiselt orkestri- ja koorimuusikat. Suur osa tema teostest põhineb piibli ja muu vaimuliku kirjanduse teemadel.

Pärit musikaalsest kristlikust perest, sai ta muusikat õppida paljude õpetajate käe all, teiste hulgas oli ta ka USA helilooja ja dirigendi Aaron Coplandi õpilane. 

Aastatel 1946–1982 töötas Knut Nystedt Oslo Torshovi kiriku organistina ja 1964–1985 oli Oslo ülikoolis koorijuhtimise õppejõud.

Ta asutas elu jooksul mitu koori ja dirigeeris neid ise. 

Kammerkoor Ensemble 96 salvestas 2005. aastal tema loomingust koosneva CD "Immortal Nystedt", mis pälvis kaks Grammy auhinna nominatsiooni. See oli esimene kord, kui Norra helilooja teos ja kooriteose esitus on olnud Grammyle nomineeritud. 

1966. aastal löödi ta rüütliks suure panuse eest Norra muusikasse.

## Tunnustus
* 1978 Püha Olavi orden
* 1978 Spellemanni auhind
* 1980 Norsk Kulturråds Musikkpris
Rudolf Paliso

**Rudolf Paliso** (25. juuni 1897 – ) oli eesti grafoloog.

## Teosed
*Paliso, Rudolf 1924. *Käekiri – iseloomu väljendaja: Grafoloogia õpperaamat ühes kuue käekirja tabeliga*. Tartu: A. Kymmeli kirjastus.

Ta on vene keelest tõlkinud raamatu
*Ridel, Magnus 1924. *Silmade hüpnootilise jõu wiiekuune wäljaarendus ja nendega mõjutamine inimesse ta ärkwel olekul / Magnus Ridel'i ja H. La Mot Sedž'i loengud*. Tartu: R. Paliso.
Grafonoomika

**Grafonoomika** on käekirja ja käsitsi kirjutamise protsessi teaduslik uurimine.

Grafonoomikaga külgnevad teadusharud ja uurimisvaldkonnad, mille meetodeid grafonoomika kasutab, on käekirja analüüs ehk grafoloogia, käekirjatuvastus, diplomaatika, kinesioloogia, psühholoogia, arvutiteadus, tehisintellekt, paleograafia ja neuroteadus.

Termin "grafonoomika" võeti kasutusele 1982. aastal, kui Hollandis Nijmegenis toimus esimene selle valdkonnaga seotud konverents.

## Vaata ka
*grafeemika

## Viited
Karl Koppel (ajakirjanik)

**Karl Koppel** (14. oktoober 1860 Tartu vald, Sopaku – 1. aprill 1906 Viiburi) oli ehitusettevõtja, ajalehtede Postimees ja Olevik väljaandja.
Sündis Sopaku kõrtsmiku ja linakaupmehe pojana, õppis Tartu kreiskoolis. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 

Aastal 1896 ostsid Villem Reiman, Oskar Kallas ja Karl Koppel Karl August Hermannilt Postimehe ära ning nimetasid selle peatoimetajaks Tõnissoni. 

Majade omanikuna Tartus elades võttis Koppel osa seltskonnategevusest, oli karskusseltsi "Ugaunia" asutajaid (1900) ja selle esimeheks 1902. Karskuse kuratooriumi liikmena tutvus ta lähemalt Ado Grenzsteiniga, kellelt ostis nädalalehe Olevik 1900, mille muutis 1904. aastal kaks korda nädalas ilmuvaks. Koppel suri peale 1905. aasta revolutsiooni Viiburi lähedal Uusikirkkos. 

Oleviku ebasoodsa seisundi tõttu oli Koppelil mitmesuguseid raskusi, näiteks võimudele vastuvõetava toimetaja leidmisel; selleks ei kinnitatud K. Kotsarit ega Koppelit ennast, küll aga viimaks ta naine Marie Koppel. Et Oleviku trükikojas oli trükitud keelatud suunaga trükiseid, samuti ajalehes avaldatud lubamatu sisuga kirjutisi, põgenes Koppel võimude eest 1905. aasta lõpul Soome ja Olevik suleti kindralkuberneri Vassili Sollogubi otsusega 1906. aasta alguses.
Kalts

**Kalts** on riidetükk (rõivaks või muuks esemeks õmmeldud või õmblemata tekstiil), mis on räbaldunud, kulunud, katkine, määrdunud või muul taolisel põhjusel ei kõlba kandmiseks või uute esemete õmblemiseks ja mida võidakse kasutada teistel viisidel, näiteks puhastuslapi või -rätikuna, jalanartsuna, kaltsuvaiba või kaltsunuku tegemiseks, toorainena kaltsupaberi valmistamisel jne.
DNA (täpsustus)

**[[DNA]]** ehk **desoksüribonukleiinhape** on pärilikkusinformatsiooni kandja.

***"[[DNA (Getter Jaani album)|DNA]]"** on Getter Jaani album.
***"[[DNA (Little Mixi album)|DNA]]"** on Little Mixi album.
****"[[DNA (Little Mixi laul)|DNA]]"** on Little Mixi laul.
***[[DNA (duo)|DNA]]** on Briti muusikaprodutsentide Nick Batti ja Neal Slatefordi ühine pseudonüüm.
* **DNA** on Kendric Lamari laul.
***[[DNA (BTS laul)|DNA]]** on BTS-i on laul.
Aivar Kaldre

**Aivar Kaldre** (sündinud 24. juunil 1965) on eesti laulja (tenor).

Aivar Kaldre lõpetas 1983. aastal Tallinna 17. Keskkooli. 1992. aastal lõpetas ta Tallinna Konservatooriumi laulu eriala Ivo Kuuse klassi. Ta laulab Eesti Rahvusmeeskooris (RAMis) ja Savonlinna ooperikooris.

## Solistirolle helikandjatel
* *Missa brevis C-duur*, helilooja Wolfgang Amadeus Mozart, esitavad Eesti Filharmoonia Poistekoor ja Eesti Riiklik Sümfooniaorkester. Heliplaat 33 1/3 p/' (1989)
* *Kerko-kell*, helilooja Ester Mägi, esitab Eesti Rahvusmeeskoor, CD Laulupuu (2000)
* *Kerko-kell*, helilooja Ester Mägi, DVD IV vabariiklik koorijuhtide konkurss (3.–6. märts, Tallinn): finaalkontsert (2004)
* *Muistse mere laulud*, helilooja Veljo Tormis, esitab Eesti Rahvusmeeskoor, CD Nägemus Eestist III/Vision of Estonia III (2004)
* *Vepsa talv*, helilooja Veljo Tormis, esitab Eesti Rahvusmeeskoor, CD Nägemusi muilt mailt/Visions Beyond Estonia (2007)
* *Mere väravas*, helilooja Tarmo Lepik, esitab Eesti Rahvusmeeskoor, CD Tulelaul (2010)
* *Lux aurumque*, helilooja Eric Whitacre, Eesti Rahvusmeeskoori jõulukontsert 21. detsembril 2013 Tallinna Jaani kirikus

## Viited

## Välislingid
* Eesti rahvusbibliograafia. Kaldre, Aivar, 1965-, esitaja
* Anne Prommik. Kooripidu „Estonia 100” festivalil. Sirp. 26.09.2013
DNA (Getter Jaani album)

**"DNA"** on Getter Jaani kolmas stuudioalbum, mille andis välja Moonwalkstudio 12. detsembril 2014. 

Albumi produtseeris Sven Lõhmus. 

Albumil on ka neli varem ilmunud Getter Jaani singlit: "NYC Taxi", "Meelelahutajad" (koos Maia Vahtramäega), "Rannamaja" (koos Koit Toomega) ja "Isa jälgedes" (koos Risto Vürstiga). Külalisesinejatena teevad veel kaasa Anne Veski ja Uku Suviste. Plaadil on lisaks albumilt "Rockefeller Street" pärit lugu "Valged ööd", mis ilmus seekord akustilise versioonina koos kitarrist Kristjan Kaasikuga.

Pärast albumi ilmumist ilmusid veel kolm singlit: "DNA", "Lootuste tänaval" ja "Kullaväljade tuul". 

## Lugude nimekiri
# "DNA"
# "Dance Michael"
# "Lootuste tänaval" (koos Uku Suvistega)
# "Isa jälgedes" (koos Risto Vürstiga)
# "Donna" (koos Anne Veskiga)
# "Kullaväljade tuul"
# "Rannamaja" (koos Koit Toomega)
# "GJ"
# "Meelelahutajad" (koos Maia Vahtramäega)
# "NYC Taxi"
# "Ära kahetse"
# "Ela igavesti kallis"
# "Valged ööd" (Bossa versioon) kitarril Kristjan Kaasik
Hüti klaasikoda

**Hüti klaasikoda** oli Hiiumaal Hüti külas 1628–1664 tegutsenud esimene Eesti klaasivabrik.

Klaasikoda rajati Rootsi väejuhi ja tollase Hiiumaa suurmaaomaniku Jacob de la Gardie eestvõttel. Klaasikoja hiilgeajal 17. sajandi keskpaigas töötas ettevõttes 30–35 inimest. Seal toodeti aknaklaasi, laboratooriuminõusid, apteegi- ja meditsiiniklaasi, tualettpudeleid, viina-, mõõdu- ja silmaloputusklaase. Konkurents Rootsis ja ülehinnatud Vene turg muutis klaasikoja tulud väikseks ning see sundis Axel Julius De la Gardie'd ettevõtte 1664. aastal sulgema. 

Hüti klaasikoja kunagises asukohas tegi väljakaevamisi 1958–1961 professor Maks Roosma. Tema uurimus avaldati 1966. aastal brošüürina "Hüti klaasikoda Hiiumaal". Väljakaevamistelt leiti ohtralt klaasikojas valminud toodete jälgi.

Hüti klaasikoja asukoht on arvatud ajaloomälestiseks.


Hüti (2).JPG
Hüti (4).JPG


## Viited

## Välislingid
* 
## Kirjandus
*Maks Roosma, Hiiumaa klaasikoja ajaloost, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 13, 1964, nr 1, lk 23–48
Hommikusöök

**Hommikusöök** ehk **hommikueine** on päeva esimene söögikord, mida tavaliselt süüakse hommikul pärast ööunest ärkamist ja enne päeva põhitegevuste alustamist.

Traditsioonilised hommikusöögiks söödavad toidud varieeruvad regiooniti, kuid Lääne kultuuris kuuluvad sinna hulka tihti teraviljatooted (hommikusöögihelbed, puder, sai/leib katetega, ka röstitult), pannkoogid, vorstikesed, peekon, praemuna. Juuakse piima, puuviljamahla, teed ja kohvi.

## Välislingid
*
65 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 65** oli Lasnamäe siseliin, mis ühendas põhjaasumeid lõunaasumitega. 

Bussiliin avati 2002. aasta novembris, kuna Kuristiku ja Katleri asumi elanikel polnud võimalust sõita otse Ülemistele ning selleks tuli teha ebamugavaid ümberistumisi (bussiga 60 või 63 Kärberi tänavani, seal tuli ümber istuda bussile 58 ja lõpuks Majaka tänaval tuli istuda ümber liiniile 7).

Bussiliini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS ning liin töötas iga päev: tööpäeviti oli intervall 45 minutit, puhkepäevadel ja riigipühadel oli intervall üks tund. Kuna liin läbis Ülemiste ristmikku, siis sõltus sõiduaeg tipptundidel liiklusummikutest, kuid graafiku järgi oli sõit mõlemas suunas lõpp-peatusest lõpp-peatuseni arvestuslikult 106 minutit. Alates liini käikuminekust on marsruuti muudetud kuus korda, viimane muudatus oli pärast Smuuli viadukti avamist. Bussiliiniga 65 oli võimalik sõita Lasnamäe Centrumisse, Priisle turule, Tondiraba jäähalli, Lasnamäe Muusikakooli, Põhja Politseiprefektuuri, Elcoteq-Ericcson tehasesse, Suur-Sõjamäe tänavale, Ülemiste Citysse, Ülemiste kaubanduskeskusse ja lennujaama. 

Bussiliin suleti 21. oktoobril 2024 

## Välislingid
* Bussi nr 65 sõiduplaan
Helmut Einpaul

**Helmut Einpaul** (5. oktoober 1915 Kadrina – 24. jaanuar 2014 Keila) oli Stockholmi Pensionäride Ühingu algataja ja kauaaegne esimees Rootsis.

Helmut Einpauli lapsepõlv möödus Kadrinas, kus ta isa pidas meiereid ja hobupostijaama, hiljem aga Järvamaal ja Harjumaal suuri renditalusid. Koolinoorena harrastas Helmut Einpaul sporti ja mängis malet. Sõjaväeteenistuses sattud ta autotankiüksusse, kus kogus tehnilisi oskusi.

Tallinnas töötas Helmut Einpaul trammi konduktori ja juhina, hiljem Kopli trammijaama ülemana. Rootsi tal 1944. aastal ei õnnestunud pääseda, kuid ta pruut nõudis ta hiljem välja Briti tsooni põgenikelaagrist Saksamaal. Ta oli juba jõudnud töötada Zeissi tehases Jenas ja jõudis Rootsi 1947. aastal.

Rootsis lõpetas Helmut Einpaul Stockholmi Tehnikainstituudis (*Stockholms Tekniska Institut*) mootorimehaanika eriala 1952. aastal ning sai inseneridiplomi. Seejärel töötas ta General Motorsis ja hiljem leidur Harald Pertensi perefirmas Falling Number, mis varustab paljusid riike teravilja kvaliteedi määramise aparaatidega.

Stockholmi Pensionäride Ühingu esimehena algatas Helmut Einpaul telefonivõrgustiku "Sõbra käsi" kontakti hoidmiseks üksijäänud vanuritega ning korraldas ekskursioone. Oma viimased kümme eluaastat elas Helmut Einpaul Eestis.

## Isiklikku
Helmut Einpaul oli abielus Helga Vahtmanniga. Pärast abikaasa haigestumist 1994. aastal asutas paar Helga ja Helmut Einpauli mälestusfondi, millest jagati iga aasta 1. oktoobril, Helga Einpauli sünnipäeval stipendiume arstiteaduse ja eesti keele üliõpilastele. Fond tegutses 2004. aastani.

2005. aastal, kui Helmut Einpauli autasustati Valgetähe V järgu teenetemärgiga, asutas ta Eesti Rahvuskultuuri Fondi juures omanimelise allfondi, et toetada eesti keele arendamist ja kasutamist.

## Teoseid
*Rännak ümber Läänemere: Eesti-Saksamaa-Rootsi-Eesti. Tallinn 2008.

## Tunnustus
*Valgetähe V klassi teenetemärk 2005

## Viited

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3489
Scare Force One

**"Scare Force One"** on Soome bändi Lordi seitsmes stuudioalbum, mis ilmus 2014. aasta sügisel. 

2013. aasta detsembris teatas bänd YouTube'i video kaudu, et nende uue albumi initsiaalid on SFO. Täielik nimi avalikustati 31. juulil 2014.

Albumi esitluskontsert toimus Helsingi klubis The Circus 1. novembril 2014.

Bänd tegi albumi tarbeks 28 demo, millest plaadi jaoks valiti 10. Albumi salvestus algas 2014. aasta juulis Finnvoxi stuudios Helsingis ning jätkus Spede Pasaneni endises suvilas Lapimaal Muonios. 

Album on ilmunud ka vinüülplaadina. Jaapanis ilmus album koos boonuslooga "I'm So Excited", mis on ansambli Pointer Sisters loo kaver.  

## Lood plaadil
# SCG7: Arm Your Doors and Cross Check - 1:36
# Scare Force One - 4:58
# How To Slice a Whore - 2:48
# Hell Sent In the Clowns - 4:20
# House of Ghosts - 4:12
# Monster Is My Name - 3:35
# Cadaver Lover - 3:51
# Amen's Lament to Ra II - 1:11
# Nailed by the hammer of Frankenstein - 3:20
# The United Rocking Dead - 5:46
# She's a Demon - 5:37
# Hella's Kitchen - 1:10
# Sir, Mr. Presideath, Sir! (+ETA) - 5:45
# "I'm So Excited" (Pointer Sistersi loo kaver) - 4:20

## Liikmed
* Mr. Lordi – vokalist
* Amen – kitarr
* Mana – trummid
* OX – basskitarr
* Hella – klahvpillid
Tripterygium wilfordii

***Tripterygium wilfordii*** on kikkapuuliste sugukonda kolmtiivaku perekonda kuuluv taimeliik.

*Tripterygium wilfordii* levila on Hiinas, Koreas ja Jaapanis.

## Saadused

*Tripterygium wilfordii* kõik osad evivad organismides mürgiga sarnast toimet. 

Taimesaadustes olevaid bioaktiivseid aineid uuritakse eesmärgiga selgitada välja nende võimalik ravitoime selliste haiguslike seisundite korral nagu reumatoidartriit, süsteemne erütematoosne luupus, psoriaas, mõned vähktõve vormid, krooniline hepatiit, krooniline nefriit, liigesejäikuslik lülipõletik ja polütsüstilise neeru haigus. 

Taimesaadustel arvatakse olevat fertiilsusvastane toime isastele ning seetõttu uuritakse tema osade sobivust meeste suukaudseks rasestumisvastaseks preparaadiks.

## Viited

## Välislingid
*
Michel du Cille

**Michel du Cille** (ka *duCille*) [m'aikl du siil] (24. jaanuar 1956 Kingston – 11. detsember 2014 Libeeria) oli Jamaica päritolu USA pressifotograaf. 

Ta pildistas maailma õnnetuspiirkondade inimesi. Ta töötas ajalehes The Washington Post.

Michel du Cille sai kolm Pulitzeri preemiat.

## Välislingid
* Nekroloog
Suured tissid ja paks tagumik

**"Suured tissid ja paks tagumik"** (hiina 丰乳肥臀 fēngrǔ féitún) on hiina kirjaniku Mo Yani 1996. aastal ilmunud romaan.

Romaan on pühendatud kirjaniku emale. Mo Yan kirjutas romaani mustandi valmis pärast oma ema surma 83 päeva jooksul. Ta kasutas romaanis oma ema tegelikke kogemusi, kuid kirjandusliku tegelase tundeelu on välja mõeldud.

Teos räägib ühe ema ja tema 8 tütre ja ühe poja elust Hiina 20. sajandi ajaloo taustal.

## Viited
Ernst Albrecht

**Ernst Carl Julius Albrecht** (29. juuni 1930 Heidelberg – 13. detsember 2014 Burgdorf Hannoveri lähedal) oli Saksamaa poliitik (CDU). 

Ta oli jaanuarist 1976 kuni 1990. aasta keskpaigani Alam-Saksi peaminister.

## Isiklikku
Tema isa Carl Albrecht (1902–1965) oli arst, tema tütar Ursula von der Leyen on poliitik, alates 1. detsembrist 2019 Euroopa Komisjoni president.
Harilik aruhein

**Harilik aruhein** (*Festuca pratensis*) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast.

## Kirjeldus
Hariliku aruheina pööris on enne ja pärast õitsemist kokku tõmbunud, kitsas, kuni 20 cm pikk. Kahe alumise haruga, millest üks on pikem ja 4–6 haruga, teine tunduvalt lühem, 1–2 haruga. Keeleke on alla 1 mm pikkune või puudub. Lehed 3–8 mm laiad, alt läikivad. Lehetuped siledad. Harilik aruhein kasvab 30–100 cm kõrguseks. Õitseb juunis-juulis.  

## Kasvukoht
Kasvab niitudel, puisniitudel, teeäärtel, hõredates metsades, madalsoodes, kultuurtaimena heinapõldudel.

## Levik
Levinud üle Eesti.

## Galerii

Festuca pratensis.jpg|Harilik aruhein
Festuca pratensis blatt.jpeg|Hariliku aruheina leht ja lehetupp
Fescue 9029 2.jpg|Harilik aruhein
Festuca pratensis (7902319560).jpg|Hariliku aruheina õisik


## Viited

## Välislingid
* 

*Taimest Historistliku Eesti rahvameditsiini botaanilises andmebaasis (Herba)
Philip Knights, parun Knights

**Philip Douglas Knights, parun Knights** (3. oktoober 1920 – 11. detsember 2014) oli Suurbritannia politseinik.

Ta oli 1975–1985 West Midlandsi politsei peakonstaabel. 

22. juulil 1987 sai ta **parun Knightsina** eluaegseks peeriks.

## Välislingid
*Nekroloog
Viljandi vald (Viljandi kihelkond)

**Viljandi vald** (saksa keeles *Schloss Fellin / Schloß Fellin*) oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas.

Valla pindala oli 113 km².

1939. aasta valdade reformiga läksid valla maa-alad uue Viljandi valla koosseisu, välja arvatud Metsa ja Surva külad ja osa Tusti asunduse piirkonnast, mis läksid Tänassilma valda, Mustapali küla, mis läks Holstre valda, ja Pärna nr. 115, Rulli nr. 116 ja 117 talude piirkonnad, mis läksid Raudna valda.

Vallas on sündinud Anna Altleis, Anton Irv, Hans Kuben ja Jaan Tõnisson ning surnud Juhan Aidas.
Georges Lagrange

**Georges Lagrange** (23. november 1929 Châtillon-sur-Chalaronne – 11. detsember 2014) oli prantsuse katoliku vaimulik, Gapi piiskop 1988–2003.

## Välislingid
*Sissekanne saidil catholic-hierarchy.org
*Nekroloog
Hans Wallat

**Hans Wallat** (18. oktoober 1929 Berliin – 11. detsember 2014 Hilden) oli saksa dirigent.

## Välislingid
*Nekroloog
Barstyčiai

**Barstyčiai** on alev Leedus Skuodase rajoonis, Barstyčiai valla halduskeskus. Barstyčiai asub merepinnast 140 meetri kõrgusel. Alevi servas asub väike järv.

Barstyčiais asub keskkool. Alevis on lastekodu ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on 1906. aastal ehitatud puidust katoliku kirik. Kirik, selle kellatorn, piirdemüür ja väravad on muinsuskaitse all. Alevis on Barstyčiai uus kalmistu. Alevi lähedal Puokė külas asub Barstyčiai rändrahn, mis on Leedu suurim rändrahn.

Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Mikytai maastikukaitseala. 

Muinsuskaitse all on veel Barstyčiai mägi ehk Nõiamägi. Tegemist on hiiega, mille kohta on liikvel palju legende. Rahvas rääkis, et mäe otsa kogunesid nõiad pidutsema, supeldes mäe jalamil olevas soos ja tantsides siis mäe peal. Ka olevat sellel põletatud nõidasid. Ka olevat sellel mäel kord ööbinud üks žemaidi vürstidest, kellele siis öösel ilmus nõid, andes talle teada, et vaenuvägi läheneb tema kodule. Ka olevat see olnud nõidade elupaigaks pärast seda, kui nad muude inimeste seast välja aeti. Hilisematel aegadel tähistas rahvas mäel jaanipäeva.

## Ajalugu

Barstyčiaid on esmamainitud 1558. aastal. Aastail 1649–1773 kuulus see jesuiitidele, seejärel Jagminaste suguvõsale. XVIII sajandi lõpus ja XIX sajandil kandis asula Jagminpolise nime. 1841. aastal on mainitud Barstyčiaid kui alevit.

1936. aastal püstitati alevisse mälestusmärk katoliiklikule noorteliikumisele Pavasaris. Teise maailmasõja ajal tapsid alevi hõivanud Saksa väed 13 sealset peret. Selsamal aastal sai Barstyčiaist partisanide baas. Pärast sõja lõppu sai alevist üks Leedu metsavendade baase. 1974. aastal hävitati Pavasarise mälestusmärk, see taastati 1990. aastal.


Barstyčiai.JPG
Barstyčiai1.JPG


## Elanikkond


* 147 (1868)
* 398 (1897)
* 398 (1902)
* 329 (1923)
* 354 (1959)
* 374 (1970)
* 390 (1975)

* 497 (1979)
* 567 (1984)
* 646 (1989)
* 659 (2001)
* 528 (2011)
* 424 (2021)


## Tuntud elanikke
* Leonardas Kazimieras Andriekus – Leedu vaimulik ja luuletaja
* Antanas Jankauskas – Leedu folklorist ja kunstnik

## Viited

## Välislingid

*Alev Žemaitia portaalis
*Alev portaalis vietoves.Lt
Pannilöömine

**Pannilöömine** (ka *panni löömine*) on eesti rahvakultuuris levinud komme, mis väljendus põlatud inimesele mingi vahendiga (nt panniga) kolistamisega. Eestis tunti seda kogu alal, ehkki oli vähe levinud. Enamasti kasutati kolistamiseks panne, ent seda võidi teha ka adrahõlmadega, ahjupeltidega.

## Viited
Mallorca kuningriik

**Mallorca Kuningriik** (katalaani *Regne de Mallorca*, hispaania *Reino de Mallorca*, ladina *Regnum Maioricae*) oli kuningriik, mille rajas Jaime I Vallutaja.

Kuningriik hõlmas Baleaari saared ja mandripiirkondi Roussillonis ja Oksitaanias.

## Mallorca kuningad
Külavainu

**Vainu** (ka *vain*, *külavainu*, *külavain*) on küla serval olev rohumaa või külas olev väljak, mis oli ühiskondliku elu keskus. 

## Viited
Lenkimai

**Lenkimai** on alev Leedus Skuodase rajoonis, Lenkimai valla halduskeskus. Lenkimai asub Läti piiri ääres Šventoji jõe ääres.

Lenkimais asuvad algkool ja raamatukogu. Alevi külje all asub üks kahest vanimast  eravalduses olevast tuulepargist Leedus. Alevis on Kuksinė küla kalmistu, Nõukogude sõjaväekalmistu, Lenkimai alevi kalmistu, Männikalmistu ja Lenkimai Simonas Daukantase tänava kalmistu.

Vaatamisväärsusteks on 1816. aastal ehitatud katoliku kirik, samuti vana kirikla ja kalmistu.

Alevi kalmistul kasvab meetrise ümbermõõduga 18 meetri kõrgune mänd, mida rahvas vanasti pühaks pidas. Selle juurde ehitati ka kabel.

## Ajalugu

Arvatakse, et Lenkimai tekkis enne maareformi aastal 1560. Aastail 1568–1622 kuulus see Chodkiewiczitele, seejärel (aastani 1831) Sapiehade suguvõsale. Küla kannatas rängalt Põhjasõjas ja sellele järgnenud katkuepideemias. Aastal 1768 rajati sinna tollipunkt.

Aastal 1784 kanti Lenkimai esimest korda kaardile alevina. XX sajandi alguseks kujunes see tähtsaks turukohaks. Aastal 1946 hõivasid alevi ajutiselt Leedu metsavennad. Nõukogude ajal sai alevist sovhoosikeskus. 

## Pilte

Lenkimai1.JPG|Lenkimai kool
Lenkimai3.JPG|Lenkimai kirik
Lenkimų NKVD būstinė 2011.JPG|Lenkimai
Lenkimai Pusu kapai 2011 01.JPG|Lenkimai kalmistu


## Elanikkond


* 365 (1857)
* 417 (1897)
* 544 (1902)
* 918 (1923)
* 884 (1959)
* 763 (1970)

* 836 (1979)
* 716 (1985)
* 808 (1989)
* 779 (2001)
* 647 (2011)
* 513 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Alev Žemaitia portaalis
*Alev portaalis Vietoves.Lt
A4Tech

**A4Tech** on Hiina Vabariigi (Taiwani) elektroonikaettevõte. A4Tech on maailmas üks suuremaid arvuti välisseadmete tootjaid. 

A4Tech arendab ja toodab klaviatuure, hiiri, veebikaameraid, kõrvaklappe, kõlareid ja mänguseadmeid. Ettevõtte eesmärgiks on uurida ja arendada tipptasemel tooteid, et parandada seadmete kasutamise mugavust. Üldiselt keskendutakse hiirte ja klaviatuuride arendamisele ja tootmisele.

Ettevõttel on kolm suurt kontorit. Peakontor Min-Chuan Rd., Hsin-tien, Taipei, Hiina Vabariik, mis on Taiwani kontor. USA kontor: Chino, California, USA, mis on mõeldud Põhja-Ameerika klientidele. Hiina kontor: Xiwang Industrial rajoon, Tiantangwei, Fenggang Town, Dongguan City, Guangdong, Hiina, mis on globaalne kontakt.

## Tooted
A4Tech toodab seadmeid nii tavakasutajatele kui ka mänguritele. Nende tooted on suunatud enamasti mänguritele. Ettevõte pakub oma toodetel ka juhtmevaba tehnoloogiat.

### V-Track ja ''holeless-''hiired
A4Tech tõi turule enda loodud V-Tracki ja ilma auguta hiired, mis tagavad kasutajatele tunduvalt paremad tingimused. V-Track hiir kujutab endast vertikaalse laseri tehnoloogiat, mis annab täpsema hiiretöö ja kvaliteetsema tulemuse, võrreldes tavalise optilise hiirega paraneb kvaliteet ligi 3 korda. Ettevõtte loosung selle kohta on: "Töötab isegi juuste peal".  

*Holeless* ehk auguta hiir on tehnoloogia, millel puudub standardne auk hiire põhjal. See võimaldab liikumist peaaegu igal pinnal ning takistab tolmu sattumist hiire sisemusse.
Barstyčiai rändrahn

**Barstyčiai rändrahn** on rändrahn Leedus. Asub Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas Puokė külas.

See on mahult suurim rändrahn Leedus. Selle kaal on umbes 680&nbsp;tonni, pikkus 13,4&nbsp;m, laius 7,5&nbsp;m ja kõrgus 3,6&nbsp;m. Asjaolu, et tegemist on Leedu suurima rändrahnuga, avastas aastal 1957 maaparandaja Peter Grigaičiai. Kuni selle ajani peeti Leedu suurimaks rändrahnuks Puntukast.
Uno Puusepp

**Uno Puusepp** (sündinud 1951) on endine ENSV RJK töötaja ja hilisem KAPO tehniline spetsialist (töötas KAPOs alates 13. novembrist 1991 kuni 8. aprillini 2011). Uno Puusepp on pensionil ja elab Moskvas.

## Ülestunnistus
2014. aasta detsembris andis Uno Puusepp intervjuu Venemaa telekanalile NTV, kus ta väitis, et edastas kontaktisik Nikolai Jermakovi kaudu FSB-le salastatud infoallikaid. Dokumentaalfilmis "Meie mees Tallinnas" väidab ta, et töötas 20 aastat FSB agendina. Ta pani strateegiliste infoallikate koopiad salakeldrisse, kust hiljem võttis neid Nikolai Jermakov ja toimetas Venemaale. 

### Väidete tõepärasus
Uno Puusepa väidete kontrollimiseks alustas KAPO koostöös riigiprokuratuuriga kriminaalmenetlust karistusseadustiku § 232 lg 1 (riigireetmine) sätete alusel.

## Allikad

*FSB väitel oli kapo töötaja 20 aastat nende agent, Postimees, 14. detsember 2014
*- Vene NTV dokumentaalfilm ''Meie mees Tallinnas'' Российский агент 20 лет водил за нос спецслужбы Эстонии и ЦРУ: эксклюзив НТВ, 14.12.2014
*FSB kasuks spioneerinud Uno Puusepa ülestunnistus Vene telejaamas!, Delfi, 15.12.2014
Sundi sild

**Sundi sild** ehk **Öresundi sild**; taani: *Øresundsbroen*, rootsi: *Öresundsbron*, hübriidnimi: *Øresundsbron*) on maantee- ja raudteesild üle Taani ja Rootsi vahelise Sundi väina, mis ühendab omavahel Kopenhaageni (Sjælland) ja Malmö (Skåne). Silla pikkus on 8 kilomeetrit. 

Sillal on neljarealine maantee ja kaks paari raudteerööpaid. Silla raudtee ühendab Skandinaavia poolsaare raudteevõrgustiku Lääne- ja Kesk-Euroopa raudteevõrguga. Peale selle ühendab sillale paigaldatud andmesidekaabel Rootsit Mandri-Euroopa internetiga.

Ehkki sild ületab Taani ja Rootsi vahelise piiri, pole sillal piirivalvet, sest mõlemad riigid kuuluvad Põhjamaade passiliitu ja Schengeni viisaruumi ning seetõttu tavaliselt isikutunnistusi ei kontrollita. Siiski on aeg-ajalt Rootsi sisenemisel vaja läbida tollikontroll. 

## Nimi
Taanis ja Rootsis on silla nimi vastavalt Øresundsbroen ja Öresundsbron. Silda haldav ettevõte kasutab nime Øresundsbron, mis on taani- ja rootsikeelse nime hübriid. Kuna kahe linna vaheline ühendus koosneb tunnelist, tehissaarest ja sillast, on kasutusel ka harvemini kasutatav nimi "Öresundi ühendus" (taani keeles: *Øresundsforbindelsen*, rootsi keeles: *Öresundsförbindelsen*).

## Ajalugu
Esimene teadaolev ettepanek ehitada sild Taani ja Rootsi vahele tehti 1936. aastal. Silda hakati ehitama 1995. aastal ja see valmis 1999. aastal. 14. augustil 1999 kohtusid silla keskel Rootsi kroonprintsess Victoria ja Taani kroonprints Frederik, tähistamaks silla valmimist. Sild avati ametlikult 1. juulil 2000. 12. juunil 2000, kaks nädalat enne silla avamist, läbisid 79 871 jooksjat silla kaudu poolmaratoni Taanis asuvast Amagerist Skåne maakonda Rootsis.

Pärast silla avamist kasvas Taani ja Rootsi vaheline liiklus esimesel kasutusaastal 61%. Silda ei kasutatud siiski nii palju, kui oli varem eeldatud, kuid alates 2005. aastast on silla kasutamine kiiresti kasvanud. 2012. aastal tuli silla ületamise eest maksta 310 Taani krooni, 375 Rootsi krooni või 43 eurot. 2009. aastal kasutas silda 35,6 miljonit inimest.

## Hind ja kasu
Ühenduse loomine kahe linna vahele maksis 30,1 miljardit Taani krooni. Silda haldab ettevõte, millest pool kuulub Taani riigile ja pool Rootsi riigile. Kummagi riigi valitsus seda ettevõtet rahaliselt ei doteeri ja see sõltub täielikult sillaületustasudest. Maksumaksja raha silla ehituseks ei kasutatud, aga seda kasutati maismaaühenduse loomiseks, seda eriti Taanis, kus sillal oli kohalik tähtsus lennujaama ja raudteevõrgu vahelise ühendusteena.

Sundi komitee sõnul on sild toonud majanduslikku kasu mõlemale riigile 78 miljardi Rootsi krooni väärtuses ja aastane kasu on 6,5 miljardit Rootsi krooni.

## Vaata ka
* "Sild", Skandinaavia kriminaalsari
Langus (telesari)

**"Langus"** on BBC telesari, mille võtted toimusid Põhja-Iirimaal Belfastis. Peaosalise, politseikomissar Stella Gibsoni rollis on "Salatoimikutest" tuntud Gillian Anderson. Tema jälitatavat sarimõrvarit mängib iiri näitleja Jamie Dornan.

Sarja teine hooaeg läks eetrisse Iirimaal 2014. aasta 9. novembril ja Ühendkuningriigis 13. novembril. Kolmas hooaeg aga algas Iirimaal 2016. aasta 25. septembril ja Suurbritannias kanalil BBC Two 29. septembril.

## Viited

## Välislingid
* Sarja leht BBC veebisaidil
* http://www.rte.ie/drama/tv/featured/thefall/ - RTÉ The Fall Website
* ''The Fall'' Trailer at ZDF Enterprises
Fedorivka (Šargorodi rajoon)

**Fedorivka** (ukraina keeles Федорівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Pindala on 1,498 km². Elanike arv on 798.