open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leisi

**Leisi** (kohakääne Leisisse) on alevik Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi oli alevik Leisi valla halduskeskus.

Seal asuvad Leisi Kool ja Leisi Püha Olga kirik. Külas tegutseb Leisi raamatukogu.

Leisi asub kolme tee ristis. Itta läheb maantee Jaani kaudu Orissaarde ja lähim küla on Triigi. Lõunasse läheb tee Karja kaudu Kuressaarde ja lähim küla on Veske. Läände läheb tee Metsküla kaudu Pangale ja lähim küla on Parasmetsa. Põhjas on Väinameri, kus asub Papilaid. Lähim sadam on Triigi sadam.

## Ajalugu

Leisit on esmamainitud 1645. aastal kujudel *Löißkull, Loyßküll* ja *Löysekull*. 1798. aastast pärineb nimekuju *Laisiküll*. 17. sajandi teisel poolel rajati Leisi riigimõis, mis asus Karja kihelkonnas.

19. sajandil jagati suurem osa maast talupoegadele ja mõisamaa anti õigeusu kirikule. 20. sajandi alguseks oli tekkinud juba alevik, mis hõlmas ka Parasmetsa mõisa maid põhja pool.

1977. aastaks olid sealkandis Leisi I ja Leisi II küla, mis ühendati taas omavahel, ühtlasi ühendati nendega Olgaküla ja uuesti moodustati Leisi alevik.

Kohanimi Leisi on tekkinud arvatavasti isikunimest Leis.

## Rahvastik


Fail:Leisi Püha Olga kirik 08.jpg|Leisi Püha Olga kirik
Fail:Leisi raamatukogu 02.jpg|Leisi raamatukogu


## Aadressikohad
Leisis asuvad Aia tänav, Jõe tänav, Kaare tänav, Kalda tänav, Kalmu tänav, Karja tänav, Kase tänav, Kooli tänav, Kuressaare maantee, Mere tänav, Metsa tänav, Oja tänav, Orissaare maantee, Pikamäe tee, Põllu tänav, Pärna tänav, Rahu tänav ja Veske tänav.

## Vaata ka
*Leisi jõgi

## Viited
Aruste

**Aruste** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Laugu-Liiva

**Laugu-Liiva** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Leisi valda ja kandis nime **Liiva**.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Mujaste

**Mujaste** ehk **Muiaste** on Saaremaal Saaremaa vallas olev küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.

Küla nimi on tulnud sõnast "muda", "mudane". Nimes on toimunud murdepärane asendus d -> j, kusjuures sõna võib tähendada ka adrust.

Küla nime on esmamainitud 1453. aastal, kui on nimetatud isikut *Marten Muddenkull is tho Pya*. 1798. aastal oli küla nimi *Mudast*.

Mujaste nimi võib olla mõjutanud Hiiumaal olevate Mudaste ja Muda küla nime.

## Vaata ka
*Võlupe

## Viited
Luulupe

**Luulupe** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Leisi valda.

1964. aastal elas Luulupes umbes 90–100 inimest. Siis olid Luulupes suured talud ja ka kolhoos. Inimesed töötasid kolhoosis ja elatasid end kodumajapidamises kasvatatud toiduainetega. Poodi pole Luulupes kunagi olnud, küll aga käib siiani igal neljapäeval kauplusauto.

2017. aastal elas Luulupe külas umbes 27 inimest, aga suviti see arv kasvab, sest nii mõnelgi elanikul on Luulupes suvekodu.

2015. aastal sai võistluse "Kena kodu" pereelamu auhinna Luulupe külas asuv Mardi talu, mille peremees on Ivar Eensoo. Samas Mardi talus kasvatatakse ka maalambaid ja maakanu.

Luulupe taludes kasvatatakse nii hobuseid, lihaveiseid kui ka piimakarja. Näiteks Luulupe tallis peetakse üle 200 hobuse, kellest ainult mõned on tori tõugu ja ülejäänud puhtatõulised eesti hobused.

Külas asub Luulupe Hiieallikas.

## Vaata ka
*Eesti külade loend
*Luulupe mõis

## Viited
Roobaka

**Roobaka** on küla Saaremaal Saaremaa vallas.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Leisi valda.

## Küla nimi

Roobaka küla nime päritolu on selgusetu. Häälikuliselt sobiks lähtevormiks sõna "roobakas" 'vilets', mis tuleneb sõnast "roop".

Aga küla asub endisel eestirootslaste asualal, mistõttu saab lähtuda ka rootsi keelest. Võrrelda saab eestirootsi kohanimega *Röback* ja Soomes Pohjanmaal, mille kohanimedega Saaremaa kohanimedel on ühisjooni, olevat kohanime *Råbacka*. *Rå* tähendab rootsi keeles metskitse ja *bäck* oja ning Rootsis leidubki kohanime *Råbäck*. Nime tagaosa võib tulla ka eestirootsi sõnast *bakk* 'küngas', mis esineb Saare- ja Hiiumaal muudeski kohanimedes.

Pole välistatud, et küla nimi on siirik Soomest või Rootsist.

## Ajalugu

Roobaka mõisa on esmamainitud 1519. aastal kujul *Ropecke*. Hiljem kujunes mõisa saksakeelseks nimeks *Ropaka*. Mõisa ümber tekkis küla, mida on mainitud 1645. aastal kujul *Roboka* ja 1798. aastal kujul *Ropaka*.

Roobaka piirneb põhjas Mujastega. Külade piiril asub endine kõrtsikoht Võlupe või Võlube, mida on esimest korda mainitud umbes 1900. aastal kujul *Волопе*. Kõrts kuulus samuti Roobaka külla.

1920. aastatel moodustati Roobaka asundus, seejärel jagati küla kaheks. 1977. aastal ühendati Roobaka I ja II ning asundus taas Roobaka külaks.

## Viited
Tareste

**Tareste** ehk **Taresti** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.

Tarestet läbib umbkaudu põhja-lõunasuunaline Võlupe–Pärsama–Selja tee. Lähimad külad on läänes asuv Mätja ja põhjas asuv Aruste. Mööda maanteed minnes on lähimad kohad põhja pool Kaneotsa, Kaneküla ja Mõisapered, lõuna pool Sülla.

## Ajalugu

Tarestet on esmamainitud 1645. aastal kujul *Tarrist* ja 1798. aastal kujul *Tarrest*. Küla asus Karja kihelkonnas ja kuulus Pärsama mõisale. 20. sajandil arvati ta enamasti Mätja küla alla ja ametlikuks külaks sai alles 1997.

Nimi võib tulla sõnast *tara, taras* ('(aia)latt'). Soome murretes tähendab *taras* aedikut, tara või ringi.

## Viited
Triigi (Saaremaa)

**Triigi** (kohakääne Triiki või Triigisse) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Triigi lahe ääres.

Triigi asub maantee ääres, mida mööda minnes jääb lääne poole Leisi ja ida poole Oitme. Maanteelt läheb Triigis harutee põhja Triigi sadamasse.

Seal on Triigi nina. Oitme oja nimetatakse tihtipeale Triigi ojaks.

Seal elas Aleksander Heintalu ehk Vigala Sass kuni oma elupäevade lõpuni.

Külas asub teatri- ja kontserdilava Triigi Filharmoonia. Külas oli kalmistu.

## Ajalugu
Küla sai nime Triigi mõisa järgi. Mõis sai eestikeelse nime Strykide suguvõsalt, kelle valdusse mõis 1547 läks. Mõisa saksakeelseks nimeks oli sel aastal *Fecker, Feckelorth*. Mõis moodustati kõrtsikoha ja 5 adramaa põhjal, millest 2 asusid mere ääres ja 3 Angla vakuses. Mõisa nimetati 1704 kujul *Strikanhåf* ja 1782 kujul *Triki mois*. Mõis ja küla asusid Karja kihelkonnas.

Pärast eesti iseseisvumist moodustati Triigi asundus, mida mainiti 1923. 1977 nimetati asundus ümber külaks.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.

## Pilte

RMK Triigi telkimisala 01.jpg|RMK Triigi telkimisala
Triigi mõisa varemed ja allee 03.jpg|Mõisa allee
Triigi sadam 2015.jpg|Triigi sadam (2015)
Vigala Sassi kultusplatsid 89 (12).jpg|Vigala Sassi loitsupark (1989)


## Viited

## Välislingid

* Triigi 360° aeropanoraam / aerofoto. 8 mai 2012
Soela

**Soela** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Soela väina ääres.

Seal asub Soela sadam. Kuid ühendus teisel pool väina oleva Hiiumaaga käib põhiliselt kaugemal kagus oleva Triigi sadama kaudu, mis on suurem.

Soelale lähimad külad on loodes olev Pammana, läänes olev Murika ja lõunas olev Meiuste.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.

## Nimi

Koha nime on esmamainitud 1798. aastal kujul *Seele* ja 1803. aastal kujul *Soela*, mõlemal korral taluna. Talu asus Karja kihelkonnas ja kuulus Leisi mõisale. Kuid juba varem esines Soela lisanimena: 1731 mainiti isikut *Soelefwe Mart* ja 1750 isikut *Soheleve Simmo*. Niisiis on põhjendatud seisukoht, et juba algusest peale oli kohanime esisilbis vokaal o.

Nime võib analüüsida kujul *Soe+la*. Sel juhul tuleb see tõenäoliselt loomanimest "susi", mis võis olla ka isikunimi. Kohanimedes kohtab osist "soe" Põhja-Eestiski. Sel juhul on külanimi esmane ja väin on nimetatud küla järgi.

Teine võimalus nime analüüsimiseks on lähtuda kujust *Soel+a*. Sel juhul võib nimi pärineda alamsaksa sõnast *sel* – 'hüljes'. Sel juhul on väinanimi esmane ja küla on nimetatud väina järgi.

19. sajandi ajaloolase, etnograafi ja folkloristi Carl Friedrich Wilhelm Russwurmi järgi on küla nimi tulnud eestirootsi keele sõnast *söäl*, millega rannarootslased tähistasid hüljest.

Küla nime käänatakse sisekohakäänetes (nt Soelasse). 

## Viited
Viira

* **[[Viira (Lääne-Saare)|Viira]]**, endine küla Saare maakonnas endises Kaarma vallas
* **[[Viira (Muhu)|Viira]]**, küla Saaremaal Muhu vallas
* **[[Viira (Leisi)|Viira]]**, küla Saaremaal Saaremaa vallas
* **[[Viira (Luunja)|Viira]]**, küla Tartu maakonnas Luunja vallas
* **[[Viira (Räpina)|Viira]]**, küla Põlva maakonnas Räpina vallas
* **[[Viira (Mooste)|Viira]]**, endine küla Põlva maakonnas Mooste vallas
* **[[Viira (Põlva)|Viira]]**, endine küla Põlva maakonnas Põlva vallas
* **[[Viira (Häädemeeste)|Viira]]**, endine küla Pärnumaal, Häädemeeste vallas
* **[[Viira (perekonnanimi)|Viira]]**, eesti perekonnanimi
## Vaata ka
*Viira järv
*Viira mõis
*Viira mõis
*Viira soo
*Viira veskimüür
*Viiraoja
*Viirapalu
*Viira Kool (Pärnu maakonnas Tori vallas)
*Viiraküla
Ilpla

**Ilpla** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas, Kuressaarest umbes 10 km kaugusel.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.

Ilplas asus Ilpla mõis ja tegutses Ilpla algkool, mis liideti 1970. aastal toonase Pihtla 8-klassilise Kooliga. Külas asub Ilpla Tondikivi.
Fail:Ilpla küla silt (2014).jpg
Fail:Ilpla mõisa peahoone (2014).JPG
Fail:Ilpla kool.JPG
Fail:Ilpla mõisa abihoone.jpg
Fail:Ilpla bussipeatus.jpg
Fail:Ilpla bussipeatus teisel pool.jpg
Fail:Ilpla külavahetee.jpg
Fail:Veski Ilplas .png


## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Kaali

**Kaali** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.

Seal asub Kaali kraater ja Kaali mõisahoone vundamendile ehitatud hoones Kaali Kool, Presidentide tamm, Ivan Reinwaldi ja Agu Aaloe mälestuskivi.

## Pilte

Kaali village.jpg|Elumaja Kaali külas
Kaali külastuskeskus 2020.jpg|Kaali külastuskeskus ja pood, august 2020
Kaali school.jpg|Kaali Kool, august 2020
Kaali kompleks - 2013-07-24 14.29.53 - panoramio.jpg|Kaali külastuskeskuse hotell
Kaali mälestuskivi.JPG|Meteoriidikraatri uurijate malestuskivi Kaali kooli vastas


## Vaata ka
* Kaali kindlustatud asula
* Kaali külastuskeskus
* Kaali külastuskeskuse meteoriitika- ja paekivimuuseum
* Eesti külade loend

## Viited

## Välislingid
*Kaali 360° aeropanoraam / aerofoto. 8 mai 2012
Kailuka

**Kailuka** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Vätta poolsaare idarannikul. Küla kuulus kunagi Püha kihelkonda.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.

## Omavalitsus
Nõukogude ajal kuulus Kailuka küla Pihtla külanõukogusse.

## Loodus
Kailuka ümbruses on suured kadastikud (Kailuka nõmm).

## Rahvastik
### Elanike arv
Aastal 1970 oli elanike arv 112.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kailukas 2000. aasta 31. märtsi seisuga 75 inimest, sealhulgas 35 meest ja 40 naist. Alalisi elanikke oli 74 (35 meest ja 39 naist). Eestlasi oli alaliste elanike seas 73 (35 meest ja 38 naist).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kailukas 2011. aasta 31. detsembri seisuga 64 inimest, sealhulgas 34 meest ja 30 naist. Nendest 62 olid eestlased.

2021. aasta rahvaloenduse järgi oli Kailuka elanikkond 2021. aasta 31. detsembri seisuga 58 inimest, nendest 33 meest ja 26 naist.

### Asustus
Kailukas on ka suvilaid.

## Majandus
Kailukal tegutsevad haljastusfirma Rassiaru OÜ ja kalandusettevõte Kärsa Rand OÜ.

Nõukogude ajal oli Kailuka Sandla sovhoosi maa-alal. Külas oli Vätta kalasadam ja kalavastuvõtupunkt, mis kuulusid Kingissepa kalakombinaadile.

### Transport
Kailuka küla läbib Kuressaare–Vätta bussiliin (nr 483).

## Ajalugu
Küla on esmamainitud rootslaste külana (*Kauszkulle*) 1520. aastal.

Taani aja algul kuulus Kailuka küla Vätta maavakusesse.

## Haridus
Endises meiereihoones töötas kuni 2001. aastani Kailuka Algkool.

## Kultuur ja vaatamisväärsused
Kailuka külas on arheoloogiamälestiseks tunnistatud kalmistu Vareseranna kabel.

Jaan Kaplinski mainib Kailuka küla luuletuses "***Kuusikut Sa mäletad" luulekogus "Valge joon Võrumaa kohale".

Külas on raamatukogu.

## Tuntud inimesi
Kailuka külast on pärit Tarmo Kõuts.

## Viited
Kõljala

**Kõljala** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.

Seal on Kõljala mõis.

## Viited

## Kirjandus
* Aili Kokk. Kolmas jalg, Kõljala. Oma Saar 1. märts 2008.
Püha-Kõnnu

**Püha-Kõnnu** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pihtla valda ja kandis nime *Kõnnu*.

## Viited
Pihtla

**Pihtla** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Pihtla valla halduskeskus.

Külas tegutseb Pihtla raamatukogu ja Pihtla Kool.

1920. aastatel jaotati Pihtla territoorium kolme küla vahel (Jõe, Paevälja ja Sauaru). 1977. aastal liideti Jõe, Hõbeniku, Lasnama ja Paevälja uuesti ühtseks Pihtla külaks.


Pihtla vallamaja.JPG|Pihtla vallamaja
Pihtla pood.JPG|Pihtla pood
Pihtla spordiväljak.JPG|Pihtla spordiväljak
Pihtla raamatukogu hoone.JPG|Pihtla raamatukogu endine hoone
Pihtla.JPG|Dekoratiivne veski
Pihtla punalehine pöök 2.jpg|Pihtla punalehine pöök
Pihtla tamm.jpg|Pihtla tamm


## Viited

## Välislingid
* Ain Lember. Pihtlas alustas tööd Eesti esimene siiakasvandus Oma Saar, 4. september 2009
Reeküla

**Reeküla** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.

Reekülas asub Eesti Metodisti Kiriku palvemaja, mis on ehitatud 1930. aastatel.

## Vaata ka
*EMK Reeküla kogudus

## Viited
Reo

**Reo** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.

Külas asus Püha Eelkäija Skiita ning asuvad Aulise Eelkäija Ristija Johannese ja Apostel Andrease püha klooster, Reomäe Apostel Andrease kirik ja Reomäe kalmistu.

## Vaata ka
*Reo mõis

## Viited
Sagariste

**Sagariste** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.

1932. aastast asub selles külas Peeteli palvemaja, milles koos käinud kogudus ühines liikmeskonna vähenemise tõttu 2000. aastal Kuressaare Siioni kogudusega. Hoone müüdi eraomanikule, kuid seal peetakse jätkuvalt jumalateenistusi.

## Viited
Salavere

**Salavere** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

1991–2017 kuulus küla Pihtla valda.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti külaga Sepa küla ja Pihtla vald liideti Saaremaa vallaga.

## Viited
Võlausaldaja

**Võlausaldaja** ehk **kreeditor** on õigustatud pool võlasuhtes. Kõige tüüpilisem võlausaldaja näide on inimene, kes on raha välja laenanud.

## Vaata ka
*Võlgnik
Sandla

**Sandla** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Sandla poolsaarel.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.

Seal on Sandla sadam ja Allirahu tulepaak. Külas tegutseb Sandla raamatukogu.

Külast on pärit Eesti meremees, sõjaväelane ja poliitik Tarmo Kõuts.

## Vaata ka
*Sandla mõis

## Viited
Sutu

**Sutu** (aastani 1977 *Loona*) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Pihtla valda.

Sutu külas Sutu lahte suubuva Ristioja kaldal asub muistne asulakoht Pällamõisa. Arheoloogiliste leidude põhjal on oletatud, et 5.–6. sajandist 13. sajandini oli selles kohas jõesadam. Arvatavasti oli see üks olulisemaid sadamaid Sutu lahe ääres.

Hiliskeskajal asus seal aga väike vasallilinnus. Selle kivist kahekorruselise peahoone mõõtmed olid 12 x 10,4 meetrit, linnuses oli ka kaks kõrvalhoonet. Legendides seostatakse linnust kord mereröövlite, kord Suure Tõlluga.

Alates 1590. aastast kuulus maatükk Tõlluste mõisale. Linnuse hoonete kasutamine lõpetati hiljemalt 18. sajandi alguses. 

## Viited

## Kirjandus
*Marika Mägi, Ragnar Nurk. *"An archaeological complex of river harbour and 16th-17th century stone buildings at Pällamõis on the southern coast of Saaremaa"*. // Arheoloogilised välitööd Eestis = Archeological fieldwork in Estonia 2007. Lk 91-108
Suure-Rootsi

**Suure-Rootsi** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.

Suure-Rootsis Ula talus on sündinud kirjanik Albert Uustulnd.

Külas asub Vätta sadam (Kärsa sadam).

## Viited
Tõlluste

**Tõlluste** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.

Seal asuvad Tõlluste mõis ja Suursäär ehk Tõlluste säär.

Eesti mütoloogia järgi on Tõllustest pärit Suur Tõll.

## Viited
Sepa (Pihtla)

**Sepa** oli küla Saare maakonnas Pihtla vallas.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Salavere külaga.

## Viited
Võlgnik

**Võlgnik** ehk **deebitor** on kohustatud pool võlasuhtes. Kõige tüüpilisem võlgniku näide on inimene, kes on saanud laenuks raha ja peab selle kindlaks kuupäevaks koos intressidega võlausaldajale tagasi maksma.

## Vaata ka
* Võlanõustamine

## Välislingid
Leisi (täpsustus)

**Leisi** on mitme Eesti koha nimi:
***[[Leisi]]**, alevik Saaremaal Saaremaa vallas
***[[Leisi (Saaremaa)|Leisi]]**, küla Saaremaal Saaremaa vallas

## Vaata ka
*Leisi jõgi on jõgi Saaremaal
*Leisi mõis
*Leisi vald (Karja kihelkond)
*Leisi vald
*Leisi vald (1939)
Kuusiku (täpsustus)

**Kuusiku** nime kannab Eestis mitu kohta:

* Kuusiku, alevik Rapla maakonnas
* Kuusiku (Hiiumaa), küla Hiiu maakonnas
* Kuusiku (Peipsiääre), küla Tartu maakonnas
* Kuusiku (Saaremaa), küla Saare maakonnas Saaremaa vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Pihtla vallas)
* Pidula-Kuusiku (varem *Kuusiku*), küla Saare maakonnas Saaremaa vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Kihelkonna vallas)
* Kuusiku linnajagu, Rapla linnajagu

## Vaata ka
* Kuusiku jõgi
* Kuusiku lennuväli
Leina

* **[[Leina (Pihtla)|Leina]]** on küla Pihtla vallas Saaremaal
* **[[Leina (Tahkuranna)|Leina]]** on küla Tahkuranna vallas Pärnumaal

* **Leina** on Lepaküla küla nimevariant

## Vaata ka
*Leina tänav
*Leinapark
Väike-Rootsi

**Väike-Rootsi** ehk **Püsku-Rootsi** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Väljamõisa

**Väljamõisa** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pihtla valda ja kandis nime *Väljaküla*.

## Viited
Kiltsi

**Kiltsi** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Külas asuvad Kiltsi Järvepera pärnad.

Kiltsis on Kiltsi raudteejaam. 

1977. aastal liideti Kiltsiga Liiduri küla.

Väike Maarja vallavolikogu 17. oktoobri 2024. aasta otsusega algatati Kiltsi aleviku muutmiseks külaks. Vallavolikogu 20. veebruari 2025. aasta otsuse tulemusel esitati vastav taotlus Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumile. Alates 15. juunist 2025 on Kiltsi küla.


Pikk 1-1 varemed.jpg|Maja varemed Kiltsis aadressil Pikk 1/1
Kiltsi raudteejaama hoone.jpg|Jaama tn 2, Kiltsi
Põltsamaa jõgi Kiltsis.JPG|Põltsamaa jõgi Kiltsis


## Vaata ka
*Kiltsi mõis
*Kiltsi Mõisakool
*Kiltsi allikad

## Viited
Simuna

**Simuna** on alevik Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 

Simuna oli aastatel 1992–2005 Avanduse valla halduskeskus ja enne seda Simuna külanõukogu keskus.

Simunas on tuntud inimestest sündinud näiteks Henrik Olvi, Netty Pinna, Hugo Richard Paucker, Carl Julius Albert Paucker, Magnus Georg Paucker ja Leo Sepp.

Simunas asub üks Struve geodeetilise kaare kolmest Eestis säilinud mõõdupunktist.

Simuna allikast ehk Katkuallikast saab alguse Pedja jõgi, mille äärt pildi kulgeb Simuna Kooli looduse õppe- ja matkarada. Läheduses asub ka Mällu veskijärv. 

Alevikus asub Simuna kirik, kus tegutseb Simuna Siimona ja Juuda kogudus. Lai tänav 11 asub 1908. aastal ehitatud kahe ja poole korruseline Simuna koolimaja.

Fail:Simuna-Vabadussõja mälestussammas.JPG|Simuna Vabadussõja mälestussammas

Fail:Simuna katkuallikas.jpg|Simuna katkuallikas
Fail:Katkuallikas.jpg|Simuna katkuallikas talvel 
Fail:SimunaGKM.jpg|Struve meridiaankaare mõõtmise tähis Simunas
Fail:Avanduse mõisa peahoone.jpg|Avanduse mõisa peahoone Simunas 


## Vaata ka
*Simuna kõrts

## Viited
Adam Jakobson

**Adam Jakobson** (13. juuli 1817 Haanja vald, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 18. detsember 1857 Torma) oli eesti koolmeister ja haritlane, Carl Robert Jakobsoni isa. 

Jakobson oli pärit Võrumaalt ning tegutses esialgu rätsepa ja Tartu Ülikooli teenistujana. Tema haridus oli napp, kuid ta täiendas end iseseisvalt, soovides saada koolmeistriks. Samas tegeles ta ka muusikaga. 1841 abiellus ta vene-läti päritolu Jelizaveta Jegorovaga, kelle kaudu sai ta Torma kihelkonnas kösterkoolmeistri koha. Ta töötas Torma kihelkonnakoolis õpetajana aastatel 1846–1857.

Ta huvitus muusikast, asus laialt propageerima laulmist ja lõi mitmehäälseid laulukoore. 1848. aastal loodi tema algatusel Torma pasunakoor, teda toetas rahaliselt seejuures estofiil dr Georg Schultz-Bertram. Adam Jakobson pühendas orkestrile palju aega ning sellest sai peagi silmapaistev muusikute kollektiiv, mis äratas laia tähelepanu. Ta tegeles ka kirjandusega, andes välja oma muusikaliste saavutuste tutvustamiseks kaks brošüüri: 1856. aastal ilmus “Torma Mängokoor” ja 1857. aastal “Tallorahva süddamerõmust”. Esimene eestlase kirjutatud helilooja biograafia „Josep Haideni ellokäik. Üks illus jut“ autor (ilmus 1862, uustrükid 1872 ja 1881).  

Adam Jakobson kuulus ka Torma vennastekogudesse (hernhuutlaste hulka) ja tõusis seal juhtivaks tegelaseks. Tema algatusel ehitati kiriku kõrvale palvemaja. 

Adam Jakobson tõusis Torma kihelkonna juhtivaks ja populaarseimaks avaliku elu tegelaseks, kuid suri vaid 40-aastaselt.

## Isiklikku
Tema pojad olid Carl Robert Jakobson ja Eduard Magnus Jakobson, tütar oli Natalie Auguste Johanson-Pärna.

## Viited
https://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud/244919
Loona

**Loona** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.

Seal asub Loona mõis.

## Vaata ka
*Loona kivikalme (Kihelkonna vallas Kiirassaare külas)
*Loona karstiala

## Viited
Kuimetsa

**Kuimetsa** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas Kõrvemaa läänepiiril Atla jõe ääres.

Kuimetsa kõrgeim koht on Kivimägi (86,8 m) küla põhjaosas. Küla kirdeosas asub Iida karstiala, kus ka Eesti ulatuslikum karstikoobastik Iida urked. Karstiala jääb Kuimetsa maastikukaitseala koosseisu.

Suuremad järved on Kadja järv, millest algab Atla jõgi, ja Aeli (Aela) järv, millest algab Käru jõgi.

Küla ümbritsevad suured rabad: kirdes Mustraba, idas Kihuraba, kagus Aela raba, Käometsa raba ja Maassilla raba, lõunas Väljataguse raba ja Plangimäe raba, mis jäävad Aela maastikukaitseala koosseisu.

Kuimetsas tegutsevad algkool ja raamatukogu.

15. sajandil rajati külasse Kuimetsa linnus, mis põles 1560. aastal Liivi sõjas. Nüüdseks on sellest säilinud vaid esimese korruse varemed.

## Vaata ka
*Kuimetsa motokross
*Kuimetsa mõis
*Kuimetsa raamatukogu
*Ees-Põlliku kraav

## Viited
Väljaküla

**Väljaküla** on mitme Eesti küla nimi:
* **[[Väljaküla (Saaremaa)|Väljaküla]]** on küla Saaremaa vallas Saaremaal (kuni 2017. aastani Valjala vallas)
* **[[Väljaküla (Saarde)|Väljaküla]]** on küla Saarde vallas Pärnumaal
* **[[Väljaküla (Peipsiääre)|Väljaküla]]** on küla Peipsiääre vallas Tartumaal
* **[[Väljaküla (Valga)|Väljaküla]]** on küla Valga vallas Valgamaal

* **Väljaküla** oli Saaremaa vallas (kuni 2017. aastani Orissaare vallas) asuva **[[Koigi-Väljaküla]]** küla nimi kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini.
* **Väljaküla** oli Saaremaa vallas (kuni 2017. aastani Pihtla vallas) asuva **[[Väljamõisa]]** küla nimi kuni 2017. aasta omavalitsuste haldusreformini.
Josip Jelačić

**Josip Jelačić** (ka **Jellačić**; 16. oktoober 1801 Novi Sad – 19. mai 1859 Zagreb) oli horvaadist Austria sõjaväelane ja riigitegelane, kes on tuntud 1848. aasta revolutsiooni ühe peamise mahasurujana.

Jelačić astus Austria sõjaväkke 1819. aastal. Ta teenis impeeriumi eri osades, näiteks Galiitisias ja Türgi piiri juures. Kui puhkes 1848. aasta revolutsioon, otsustati tema kui silmapaistvalt monarhiatruu väejuht teha Horvaatia baaniks (kuberneriks). Keiser Ferdinand I määras ta uuele ametikohale 23. märtsil 1848. Seepeale asus Jelačić Horvaatias tegema suhteliselt radikaalseid ümberkorraldusi: ta kaotas pärisorjuse ning edendas poliitilise illürismi ideed (unistus autonoomsest Horvaatia-Slavoonia ehk Illüüria kuningriigist Habsburgide monarhia koosseisus). Siiski pidi ta tsiviilreformid peagi tagaplaanile jätma, kuna olukord Ungaris nõudis peagi tema sõjalist sekkumist.

Ungari rahvuslased eesotsas Lajos Kossuthiga unistasid Suur-Ungari riigist, mille koosseisu pidi kuuluma ka Horvaatia. Jelačić ei saanud aga sellega kuidagi leppida, kuna rahvuslikus Ungaris poleks horvaadid saanud ilmselt midagi enamat piiratud autonoomiast. Et Kossuth aga nõudis selgesõnaliselt Horvaatia liitmist Ungariga, ei jäänud Jelačićil muud üle, kui Ungarile sõda kuulutada. Selleks ajaks, 1848. aasta sügiseks, olid Ungari ja keisrikoja suhted juba niivõrd halvad, et Habsburgid otsustasid Jelačićit toetada. Ta sõdis Ungaris vahelduva eduga, ent kui vürst Alfred Windischgrätzi väed aasta lõpus läänest Ungarisse sisenesid, õnnestus neil kahe peale enamik Ungarist, sh pealinn Buda enda kätte saada. Jelačićist sai Austria lõunapoolsete vägede juhataja. Hiljem pidid austerlased Ungarist taanduma, ka Jelačići väed suruti Horvaatiasse, kuni Nikolai I saadetud abiväed olukorra lahendasid.

Pärast revolutsiooni ei kadunud Jelačić, erinevalt Windischgrätzist, avalikust elust, vaid jäi sarnaselt Itaalia vägede komandöri Josef Radetzkyga riigi teenistusse. Ta aitas keiser Franz Joseph I siseministril Alexander von Bachil kehtestada absolutismi ning teenis sellega hiljem ära rahvuslaste meelepaha. Teatud määral ta oma ideaalid reetis, kuna Bachi tsentraliseeritud süsteemis polnud Illüüria kuningriigile kohta. Ent koostöö eest keskvõimuga sai Jelačić 1851. aastal Bužimi krahvi tiitli ning jäi baaniks kuni oma surmani 1859. aastal.

Zagrebi peatänav on nimetatud Jelačići järgi, samuti on tema portree 20-kunasel rahatähel.
Usuline ekstremism

**Usulise ekstremismi** (ehk **usuline äärmuslus** ehk **religioosne ekstremism** ehk **religioosne äärmuslus**) all on tavaliselt mõistetud vägivallaaktide sooritamist ajendatuna oma usulistest tõekspidamistest. 

Laiemas mõttes on USA-s pärast 11. septembri terrorirünnakuid hakatud nimetama usuliseks ekstremismiks ka teiste uskude vihkamise õhutamist oma usukaaslaste seas. 

## Üks suurimaid ohte maailmas
Usuline ekstremism ja sallimatus moodustavad ühe suurima ohu tänapäeva maailmale, ütles ÜRO Inimõiguste Komisjoni esindaja professor Abdelfattah Amor, kõneldes 10. juunil 2002 Maailma Usuvabaduse Kongressi avakoosolekul Manilas Filipiinidel. Kongress, mille organiseerijaks on Rahvusvaheline Usuvabaduse Assotsiatsioon (IRLA), kutsutakse kokku eesmärgiga leida lahendusi, kuidas kasutada uusi meetodeid usulise sallivuse ja vabaduse propageerimiseks.

## Vaata ka
*Kristlik ekstremism
*Kristlik terrorism 
*Islami ekstremistlik terrorism
*Fundamentalism
*Terrorism
*Majanduslik ekstremism
*Ristisõjad

## Kirjandus
*Lehtsaar, Tõnu. *[[Äärmusliku usugrupi psühholoogia]]* / Tõnu Lehtsaar. - Tartu : T. Lehtsaar, 1997. ISBN 9985-9112-0-2

## Välislingid
*Usufanatism, loeng, Tõnu Lehtsaar (video)
Eesti Evangeelsete ja Vabakoguduste Liit

**Eesti Evangeelsete ja Vabakoguduste Liit** (lühend **EEVL**) on mittetulunduslik usuline ühendus (koguduste liit), mis koondab kristlikke täisevangeelseid ja vabakogudusi Eestis. Ta esindab, nõustab ja abistab liikmeskogudusi ning koordineerib nende tööd.

EEVL õpetuslikuks aluseks on Piibli kui Jumala Sõna autoriteedi tingimusteta tunnistamine. EEVL tunnistab Apostellikku usutunnistust ja Nikaia usutunnistust.

Organisatsioon asutati 24. aprillil 1995.

EEVL juhatus asub Tallinnas aadressil Raua 32. Juhatuse esimees on Heigo Ausmees, esimehe asetäitja Mart Metsala.

10. septembril 2004 võttis üldkogu Rapla vallas Laane talus vastu EEVL usutunnistuse.

## Kogudused
Seisuga 19. mai 2005 kuulus liitu kuus kogudust:
* Antsla Täisevangeelne Kristlik Kogudus
* EEVL Haapsalu Kogudus
* EEVL Tallinna Missio Kogudus
* EEVL Valguse Tee Vabakogudus
* EEVL Tallinna Evangeelne Uue Elu Kogudus
* EEVL Kogudus Tõe Sammas

## Eesti Evangeelne Allianss
EEVL osaleb Eesti Evangeelse Alliansi töös. Janek Pallase kuulub selle organisatsiooni eestseisusse.

## Välislingid
*EEVL koduleht
Äärmusliku usugrupi psühholoogia

**"Äärmusliku usugrupi psühholoogia"** on Tõnu Lehtsaare 1997. aastal ilmunud teos.

See on sarja "Loenguid pastoraalpsühholoogiast" esimene raamat.

## Lühike sisukirjeldus
*Religiooni mitmetahulisus
*Äärmusliku usugrupi tunnused
*Äärmusliku usugrupi tekkepõhjused
*Lahkumine äärmuslikust usugrupist

## Muu
Mõõdud: 144 × 204 mm

ISBN 9985-9112-0-2
OhmyNews

**OhmyNews** (korea keeles: 오마이뉴스) on Lõuna-Korea veebisait, mis vahendab peamiselt tavainimestest korrespondentide saadetud uudiseid ja artikleid.

Saidi asutas Oh Yeon Ho 22. veebruaril 2000. See on esimene omataoline uudisteportaal Lõuna-Koreas.

## Välislingid
*Koduleht (korea keeles)
*OhmyNews International (inglise keeles)
Harjumaa lipp

**Harjumaa lipp** on Eestis asuva Harju maakonna lipp.

Lipp on registreeritud 24. detsembril 1996. Varem kinnitas selle Harjumaa lipuks Vabariigi President 7. augustil 1939. 

## Lipu kirjeldus
Harju maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Harjumaa vapp.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105×165 cm.

## Tõlgendus
Lipp vastab Eesti maakondade lippude ühtsele kujule, mis kinnitati 7. augustil 1939.
Seyhan Kurt

**Seyhan Kurt** (sündinud 16. detsember 1971 Grenoble'is) on türgi–prantsuse kirjanik, luuletaja, sotsioloog ja antropoloog.

Ta sündis Prantsusmaal Grenoble'is Bourgoin-Jallieu vallas ja õppis Lyoni École de Jean Jaurès'is. Ta õppis maalimist Prantsusmaal ning võttis İzmiris dramaturgia ja kunstiajaloo tunde. Aastatel 1992 ja 1993 avas ta Mersini kaunite kunstide galeriis kaks maalinäitust. Ta õppis prantsuse keelt ja kirjandust, sotsioloogiat ja antropoloogiat. Ta viis läbi arhitektuuri- ja linnakultuuriuuringuid Itaalias ja Kreekas. Ta lõpetas magistrikraadi antropoloogias Ankara Ülikooli keele-, ajaloo- ja geograafiateaduskonnas. 2021. aastal ilmus İstanbulis tema raamat "Arhitektuur, korraldus, praktika Türgi majas". Selles raamatus võttis ta vaatluse alla Türgi maja arhitektuuri ja igapäevaelu 19. sajandist tänapäevani. Oma töös võttis ta kasutusele interdistsiplinaarse meetodi, kasutades erinevaid valdkondi Türgi kinost suulise kultuurini. Seyhan Kurti artikkel selle raamatu kohta avaldati Tokyo ajakirjas 2022. aastal. Intervjuud Seyhan Kurtiga aastatel 2021–2022 edastati Mediascope TV-s, Artfullivingis, Bisavblogis ja ajalehes Hürriyet. 

Mõned tema aastatel 1990–2017 kirjutatud luuletused on tõlgitud prantsuse, inglise, saksa, kreeka ja eesti keelde. 

Tema loomingut on avaldatud rahvusliku kirjanduselu häälekandjais Varlik, Journal, Turkish Language, Le Poéte Travaille, Tohum, Cali, Sincan İstasyonu ja Turk Dili.

## Teoseid
* "Kapa Gözlerini" ("Sule silmad", 1992)
* "Destinos" ("Saatus", 1995)
* "Hüznün Sözyitimleri" ("Sõnatus kurbuses", 1999)
* "El İlanı" ("Lendleht", 2002)
* "Bizden Geçen Sular" ("Vesi, mis voolab meist läbi", 2003)
* "Seyyah" ("reisija", 2012)
* "Herkese ve Hiç Kimseye" ("kõigile ja mitte kellelegi", 2017)
* "Haneden Ev Haline, Türk Evinde Mimari, Düzenleme, Pratik" ("Arhitektuur, korraldus, praktika Türgi majas", 2021)

## Viited
Hiiumaa vapp

**Hiiumaa vapp** on Eestis asuva Hiiu maakonna vapp.

Vapp on kinnitatud 23. mail 1994.

Vapp on registreeritud 25. novembril 1996.

Autor: Tõnu Kukk

## Vapi kirjeldus
Hõbedasel kilbil püstine kolme sõlmega punane köis ja neli punast liiliat, kummalgi pool köit kohakuti kaks.

## Põhjendus
Vapi neli liiliat, mis on mõjutatud Ungern-Sternbergide vapist, sümboliseerivad Hiiumaa nelja valda. Vappi vertikaalselt poolitava köie idee pärineb M.I. Eiseni muistendite kogumikust "Esivanemate varandus" (Tallinn 1958, lk 178-179). Nimetatud muistendi järgi kingib hiiu taat merehädas Hiiumaale sattunud Tallinna-meestele kolme sõlmega köiejupi, et nad õnnelikult tagasi oma koduranda jõuaks. 

## Vaata ka
*Hiiumaa lipp
*Hiiu valla vapp 

## Välislingid
*Hiiu maakonna sümboolika Riigikantselei lehel.
Abdelfattah Amor

**Abdelfattah Amor** (4. märts 1943 Ksar Hellal – 2. jaanuar 2012 Tunis) oli Tuneesia õigusteadlane ja inimõiguste spetsialist.

Ta oli Tunise Ülikooli professor ning 1987–1993 selle õigusteaduskonna dekaan. 

Ta oli ÜRO Inimõiguste Komisjoni liige, 1999–2003 selle asepresident ning 2003–2005 president.

## Viited
Karlmann (Frangi kuningas)

**Karlmann** ehk **Karlmann I** (751 – 4. detsember 771) oli Frangi kuningas 768–771 koos oma venna Karl Suurega. Ta oli Pippin Lühikese poeg.

Karlmann oli Pippini noorem poeg, kes oli sündinud pärast viimase abielu oma naise Gerbergaga, kuid temast ei saanud siiski Frangi riigi ainuvalitsejat, vaid ta pidi võimu jagama oma vanema vennaga. Et kõik tema elu kujutavad kroonikad on kirjutatud Karl Suure ajal, siis kujutatakse teda vendadevahelises võimuvõitluses rõhutatult negatiivsena. Tema elust on vähe teada, kuid ilmselt ei olnud ta niivõrd osav poliitik kui ta vend, sest Akvitaania mässu ajal haaras Karl initsiatiivi ning järgnevalt hakkas Karlmanni võimu juurest eemale tõrjuma. Viimase ootamatu surm kõigest 20-aastaselt oli talle kindlasti kergenduseks, võimalik, et Karl võis tema surmale ka kaasa aidata, sest Karlmanni naine põgenes koos lastega oma isa, langobardide kuninga Desideriuse juurde Itaaliasse.

## Kirjandus
*Die Urkunden der Karolingen. Band 1: Die urkunden Pippins, Karlmanns und Karl des Grossen., Hannover 1906, lk.61-76, Digitaalselt
Hiiumaa lipp

**Hiiumaa lipp** on Eestis asuva Hiiu maakonna  lipp.

Lipp on registreeritud 25. novembril 1996.

## Lipu kirjeldus
Hiiu maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, ülemine laid on valge ning alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Hiiumaa vapp. 

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut ning lipu normaalsuurus 105x165 cm.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Hiiumaa vapp

## Välislingid
*Hiiu maakonna sümboolika Riigikantselei lehel.
Ida-Virumaa vapp

**Ida-Virumaa vapp** on Eestis asuva Ida-Viru maakonna vapp.

Vapp on registreeritud 9. juunil 1997.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil paremalt eenduv hõbedane müüritud linnusemüür, mis lõpeb punase katuselise torniga, ja müüri kohal on ristatud kaks hõbedast mõõka.

## Põhjendus
Praegune Ida-Virumaa vapp pärineb Virumaa vapist. Virumaa sai esimest korda vapi 1928. aastal ning esialgne kuju püsis 1937. aastani. Vapp oli enam-vähem praeguse sarnane, erinevusi oli vaid tornikiivri ja mõõkade kujus. 

Vapil kujutatud lossi ja müüri on põhjendatud kaitsena Idast tuleva vaenlase vastu, hoidmaks oma kultuuri ja vabadust.

## Vaata ka
*Ida-Virumaa lipp

## Viited

## Välislingid
*Ida-Viru maakonna üldinfo (lipp ja vapp) maakonna ametlikul lehel.
Jõgevamaa lipp

**Jõgevamaa lipp** on Eestis asuva Jõgeva maakonna  lipp.

Lipp on registreeritud 10. oktoobril 1996.

## Lipu kirjeldus
Jõgeva maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Jõgevamaa vapp.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Jõgevamaa vapp

## Välislingid
*Jõgeva maakonna sümboolika Riigikantselei lehel
Väike-Maarja

**Väike-Maarja** on alevik Lääne-Viru maakonnas, Väike-Maarja valla keskus.

Väike-Maarjas tegutsevad rahvamaja, Väike-Maarja Gümnaasium, muusikakool, raamatukogu, hooldekodu ning Sisekaitseakadeemia Väike-Maarja õppekeskus.

## Ajalugu
14. sajandist alates oli Väike-Maarja Väike-Maarja kihelkonna keskus.

1873. aastal asutati Väike-Maarjas kihelkonnakool, mille õpetaja oli Väike-Maarja koguduse pastor Ludwig Frankhaenel ja köster Woldemar Eichhorn. 1883. aastast töötas kihelkonnakooli õpetajana Riia õpetajate seminari kasvandik Peeter Koit. 1901. aastal asutati Väike-Maarjas tütarlastekool, mis ühendati 1907. aastal kihelkonnakooliga. Kihelkonnakooli õpetajad olid veel 14 aasta jooksul Jakob Liiv ja 12 aasta jooksul Märt Meos.

1896. aastal asutati Väike-Maarjas kohaliku köstri Johan Kotli ja Vao valla vallakirjutaja Johannes Kooki ettevõtmisel kohalik põllumeeste selts, millele ehitati ka 1912. aastal insener Fromhold Kangro projekti järgi seltsimaja (Pikk 2). Seltsi esimees oli Willem Eichhorn ja tema abiks Jakob Liiv. Põllumeeste seltsi eestvõtmisel asutati 1909. aastal ka Väike-Maarja Laenu-Hoiu ühisus, 1911. aastal Tarvitajate ühisus. 1900. aastal asutati Väike-Maarja tuletõrje selts, 1920. õpetajate selts. Väike-Maarja Põllumeeste Seltsi tegevus taastati ja valiti uus juhatus 5. augustil 1995. 1940. aasta juhatusest oli taas rivis ainult Harri Varik.

Aadressil Simuna maantee 5 on säilinud 1893. aastal valminud köstrimaja, mis on arhitekt Alar Kotli sünnimaja.

Väike-Maarjas on sündinud Georg Lurich, Alar Kotli ning Kaido Höövelson, sealses Väike-Maarja kihelkonnakoolis on õppinud A. H. Tammsaare ja õpetanud Jakob Liiv ning Jakob Tamm.

Aadressil Pikk 1a tegutses 2018. aastani Väike-Maarja Õppekeskus (varem *Väike-Maarja Põllutöökool*).

Väike-Maarjas sadas 1996. aastal 29.–31. oktoobrini 57 tundi järjest. See on kehtiv vihmakestusrekord Eestis.


St. Mary's, Estonia.png|Väike-Maarja aleviku keskus
Statue of Jakob Liiv in Väike-Maarja.jpg|Jakob Liivi monument (skulptor Roman Haavamägi, 1938)
Statue of Estonian War of Independence in Väike-Maarja.jpg|Väike-Maarja Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas
Väike-Maarja keskväljak G. Lurichi monumendiga.png|Väike-Maarja keskväljak Georg Lurichi monumendiga


## Kultuurimälestised
*Väike-Maarja Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas
*Jakob Liivi monument
*Väike-Maarja kirik
*Väike-Maarja seltsimaja

## Vaata ka
*Väike-Maarja külanõukogu
*Väike-Maarja muuseum
*Väike-Maarja parnass

## Viited
Avispea

**Avispea** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Külas asub Avispea ohvrikivi ja ohvrikoht.

## Ajalugu
Avispea küla on esmamainitud Henriku Liivimaa kroonikas.

18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil asub praeguse Avispea (*Awispä*) külast põhjas Võnnustvere (*Wonnustfer*), edalas Triigi (*Ottenküll*) mõis ja kirdes Uniküla mõis.

Samuti on kaardil Võnnustvere (*Wonnustfer*) kõrval asuvad Lebavere ja Eipri küla ning nendest põhjas asunud Raeküla mõis.

Avispea külast põhjas asub endine Lebavere küla, mille lähedal oli Nõukogude ajal Rohu raketibaas.

## Vaata ka
*Avispea linnus

## Viited
Johann Renner

**Johann Renner** (ka **Johannes Renner**; umbes 1525 Vestfaal, Tecklenburg – 1583 Bremen) oli saksa kroonik. 

Johann Renner sündis  Vestfaalis Tecklenburgi krahvkonnas Tecklenburgi linnakodaniku pojana, lõpetas õigusteadusestuudiumi  ja sai notari hariduse.

1556. aasta kevadel alustas Renner tegevust Liivimaal, kus asus teenistusse Liivimaa ordu Järva foogti Berent van Schmerteni sekretärina. Hiljem oli ta Pärnu komtuuri Rotger Wulfi kirjutaja. 

1561. aastal põgenes ta Saksamaale, kus elas algul Ida-Friisimaal, siis Speyeris ning lõpuks Bremenis, kus töötas kohtus kuningliku notarina. 

Põhitöö kõrvalt kirjutas ta valmis "Liivimaa ajaloo" ja "Bremeni kroonika". "Liivimaa ajaloos" kajastas ta sündmusi Vana-Liivimaal enda sealviibimise ajal. Sinna mahtus faktiderohke kirjeldus Eestimaa maaisandate tegevusest, Liivi sõjast, 1560. aasta talurahvarahutustest Harju- ja Järvamaal ning 1556. aasta koadjuutorivaenusest. Lisaks sisaldas tema kroonika ümberkirjutust ka Bartholomäus Hoeneke Liivimaa nooremast riimkroonikast.

Et käsikiri ei jõudnud kohe pärast valmimist trükki, tehti viimased arhiivimärked sinna 18. sajandil. Käsikiri avastati 1870. aastal Bremeni Muuseumiühingu raamatukogust, kuid see oli autori poolt juba ümber töötatud variant, mis kajastas sündmusi 1582. aastani ja milles nii mõnedki kohad olid Balthasar Russowi 1578. aastal ilmunud raamatu mõjutusel ümber kirjutatud.
Seetõttu jätkati otsinguid. 1934. aastal leidis originaali Lübecki linnaraamatukogust Paul Karlstedt, kes tegi sellest väga täpse koopia.

Raamatukogus leidunud väärtasjad ja käsikirjad peideti sõja eest soolakaevandusse, kust Nõukogude võim viis need pärast Saksamaa kapitulatsiooni Venemaale. 1990. aastal tagastas Venemaa küll Lübecki, Bremeni ja Hamburgi vanad dokumendikogud, kuid Renneri käsikirja seal ei olnud. 

## Teosed
* Johann Renner. Liivimaa ajalugu 1556–1561. Kirjastus Olion, Tallinn 1995, ISBN: 5460002168. 2. trükk: sama, 2006, ISBN: 9985664663, 3. trükk 2023. Tõlkija: Ivar Leimus ja värsid ladina keelest: Enn Tarvel.  
:Sisukord: – Renner ja tema aeg – 47. meister Wilm von Forstenberch – Aasta 1558 – Narva kaotatud –  Vasknarva kaotatud – Kirumpää kaotatud – Uue-Kastre kaotatud – Tartu kaotatud – Konguta, Rõngu, Rannu kaotatud – Porkuni kaotatud – Rakvere kaotatud – Laiuse kaotatud – Toolse kaotatud – Kiviloo maha põletatud – Gaujiena maha põletatud – Issanda aastal 1559 – 48. meister Goedert Keteler – Issanda aastal 1560 – Aluksne kaotatud – 8. raamat – Ordu suurest lüüasaamisest Härgmäe lähedal – Kuidas Viljandit piirati – Viljandi kaotatud – 9. raamat – Lahkele lugejale – Kuidas Tallinn Rootsi omaks sai – Aasta jne. 61 – Aasta 1561 – Aasta 1562 – Isiku- ja kohanimed.

## Vaata ka
*kroonik Salomon Henning
## Viited

## Kirjandus
* Kohl, J. G. Aeussere Lebensumstände Renners. Mitteilungen aus dem Gebiete der Geschichte Liv-, Est- und Kurlands. Bd. XII. H. 1. Riga, 1872, S. 138-159. 
## Välislingid
*Johann Renner's livländische Historien. Göttingen: Vandenhoeck & Ruprecht, 1876.  Digitaliseeritud BSB:
Ebavere

**Ebavere** on küla Lääne-Viru maakonnas  Väike-Maarja vallas. 

Ebavere külas asub 146 m kõrgune Ebavere mägi ja seda läbib Ebavere matkarada.

Aastal 2005 alustas külas tööd Eesti esimene loomsete jäätmete käitlemise tehas.

14. märtsil 2013 läks osa küla territooriumist taastatud Sandimetsa küla koosseisu. 

1977. aastal liideti Ebavere külaga Kaarma-Tagaküla.

## Vaata ka
*Ebavere maastikukaitseala

## Viited
Triigi

**Triigi** on  kolme küla nimi Eestis: 

***[[Triigi (Saaremaa)|Triigi]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
***[[Triigi (Väike-Maarja)|Triigi]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas
***[[Triigi (Kose)|Triigi]]**, küla Harju maakonnas Kose vallas

## Vaata ka
* Triigi mõis oli kolme Eesti mõisa nimi
Jõgevamaa vapp

**Jõgevamaa vapp** on Eestis asuva Jõgeva maakonna vapp.

Vapp on registreeritud 10. oktoobril 1996.

## Vapi kirjeldus
Kaldjaotusega vasakult poolitatud sini-rohelisel kilbil hõbedane laineline tala, milles kaks sinist lainelist varrast. Saatetunnusena ülemisel, sinisel väljal kuldne ristikheinaleht, rohelisel väljal kolm kuldset viljapead.

## Välislingid
*Jõgeva maakonna sümboolika
Ida-Virumaa lipp

**Ida-Virumaa lipp** on Eestis asuva Ida-Viru maakonna lipp.

Lipp on registreeritud 9. juunil 1997.

## Lipu kirjeldus
Ida-Viru maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust:  ülemine laid on valge ning alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Ida-Virumaa vapp. 

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning lipu normaalsuurus 105×165 cm.

## Vaata ka
*Ida-Virumaa vapp

## Välislingid
*Ida-Viru maakonna üldinfo (lipp ja vapp) maakonna ametlikul lehel
Triigi (Väike-Maarja)

**Triigi** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 

Külas oli mõis.

1977. aastal liideti Triigi külaga Karutiigi.

## Viited
Selja

**Selja** on mitme küla nimi Eestis ja Rootsis:

* **[[Selja (Hiiumaa)|Selja]]**, küla Hiiu maakonna Hiiumaa vallas
* **[[Selja (Viru-Nigula)|Selja]]**, küla Lääne-Viru maakonna Viru-Nigula vallas
* **[[Selja (Tori)|Selja]]**, küla Pärnu maakonna Tori vallas
* **[[Selja (Lääneranna)|Selja]]**, küla Pärnu maakonna Lääneranna vallas
* **[[Selja (Saaremaa)|Selja]]**, küla Saare maakonna Saaremaa vallas
* **[[Selja (Kehtna)|Selja]]**, küla Rapla maakonnas Kehtna vallas
* **[[Selja (Rootsi)|Selja]]**, asula Rootsis Mora vallas

***Selja** oli Hiiumaa vallas asuva (ja varem Emmaste vallas asunud) Emmaste-Selja küla nimi 2017. aastani

## Vaata ka

*Selja jõgi
*Selja järv
*Selja mäed
**Selja mägede kaitseala
*Selja peakraav
*Selja raba
*Selja saar (Norras)
*Selja soo
*Selja tiik
*Selja mõis
*Selja kõrts
*Selja asundus
*Selja tänav
*Selja tee
Paikuse

**Paikuse** on alev Pärnu maakonnas Pärnu linna haldusüksuses.

See asub Pärnu jõe vasakul kaldal ning piirneb lõunas Reiu jõega. Põhjas piirneb asula Sindiga ja lõunas Pärnuga. Seda läbib Pärnu–Tori maantee.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alev Paikuse valla halduskeskus.

Aleviks sai Paikuse regionaalministri otsusega 15. juulist 2011. Enne seda oli tegemist alevikuga.

Paikusel, Kooli tee 14 tegutses  1965–1986 Erikutsekool nr 35 ja seejärel Erikutsekool nr 2 (1986–1990).

Alates 1990. aastast tegutseb seal Paikuse politseikool, uuema nimega Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledž.

Alevis tegutseb 1990. aastast ka Paikuse Kool, mis alustas tegevust algkoolina ja muudeti 1995. aastal põhikooliks.

Veekogudest asuvad Paikusel Türgi paisjärv ja Lodja tiik.

## Vaata ka
*Paikuse kooli spordihoone


Sindi-Lodja I kiviaja asulakoht.JPG|Sindi-Lodja I kiviaja asulakoht
Sindi-Lodja II kiviaja asulakoht.JPG|Sindi-Lodja II kiviaja asulakoht
Sindi-Lodja III kiviaja asulakoht Pärnu jõe ääres.JPG|Sindi-Lodja III kiviaja asulakoht


## Viited
Sauga

**Sauga** on alevik Pärnu maakonnas Tori vallas. 

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Sauga valla halduskeskus.

Alevikus tegutseb Sauga Põhikool.

## Vaata ka
*Sauga jõgi
*Sauga mõis
*Sauga raamatukogu

## Viited
Pulli

**Pulli** on küla Pärnumaal Tori vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.

Pullilt on leitud vanim Eesti asula, mesoliitiline (8500–9000 eKr) Pulli asula.

Nasa talus asub Pulli küla talumuuseum.

1977. aastal liideti Pulli külaga Juntsi.

Külas asus aastatel 2011–2018 Pulli raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid
*Pulli küla muuseum
*Pulli küla fotoalbum
Pulli (täpsustus)

***[[Pulli]]** on küla Pärnumaal Tori vallas.
***[[Pulli (Saaremaa)|Pulli]]** on küla Saaremaal Saaremaa vallas.
***[[Pulli (Kambja)|Pulli]]** on küla Tartumaal Kambja vallas.
***[[Pulli (Rõuge)|Pulli]]** on küla Võrumaal Rõuge vallas.
***[[Pulli (Võru)|Pulli]]** on küla Võrumaal Võru vallas.
***[[Pulli (paikkond)|Pulli]]** on paikkond (endine küla) Võrumaal Rõuge vallas.

***[[Pulli asula]]** oli üks vanimaid Eesti asustusi Kunda kultuuri perioodist.
***[[Pulli (Elva)|Pulli]]** oli kunagi Tartumaal Puhja kihelkonnas asunud küla.
* **Pulli** oli Rõuge vallas asuva **[[Põdramõtsa]]** küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.

## Vaata ka
*Pulli järv asub Võrumaal Rõuge vallas.
*Pulli pank
*Pulli raudteepeatus asub Pärnumaal Tori vallas.
*Pulliküla