open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John Howard

*See artikkel on Austraalia poliitikust; teiste samanimeliste isikute kohta vaata lehekülge [[John Howard (täpsustus)]]*
----

**John Winston Howard** (sündinud 26. juulil 1939 Sydneys, Uus-Lõuna-Walesis) on endine Austraalia poliitik. 11. märtsist 1996 kuni 3. detsembrini 2007 oli ta Austraalia peaminister. Tema 11 aastat kestnud ametiaeg on Austraalia ajaloo pikkuselt teine ametiaeg ning temast kauem on ametis olnud ainult Robert Menzies.

Howard sündis Sydneys ja õppis Sydney Ülikoolis õigust. Ta praktiseeris enne parlamenti valituks osutumist advokaadina. 1968. aastal kandideeris ta Uus-Lõuna-Walesi osariigi parlamenti, kuid ei osutunud napilt valituks. 1974. aasta föderaalvalimistel osutus ta Bennelongi esindajana valituks. 1977. aastal sai ta valitsuskabineti liikmeks ja määrati järgmisel aastal rahandusministriks. 

Howard oli rahandusminister kuni 1983. aastani, mil Liberaalne Partei kaotas föderaalvalimised. 1985. aastal sai ta partei juhiks, kuid 1987. aastal kaotas Liberaalne Partei föderaalvalimistel taas Tööparteile. 1989. aastal tagandati Howard partei juhi kohalt, kuid ta jäi erakonnas mõjuvõimsaks ning valiti 1995. aastal uuesti juhiks. 1996. aastal võitis partei ülekaalukalt föderaalvalimised ning Howardist sai Austraalia 25. peaminister.

Peaministrina karmistas Howard relvaseadusi vastusena Port Arthuri veresaunale, kehtestas föderaalse tulumaksu, reformis immigratsiooniseadusi ning võttis vastu mitmed vastuolulised tööstusreformid. Tema ametisoleku ajal osales Austraalia Afganistani ja Iraagi sõdades ning Ida-Timori rahuvalvemissioonil. 2007. aastal kaotas Liberaalne Partei föderaalvalimised ning uueks peaministriks sai Kevin Rudd. Howard sai Stanley Bruce'i järel Austraalia ajaloo teiseks ametis olevaks peaministriks, kes on valimistel oma koha parlamendis kaotanud. Pärast kaotust otsustas Howard poliitikast lahkuda, kuid on poliitilistes aruteludes endiselt aktiivne.

## Viited
Hufflepuff

**Hufflepuff** on üks Sigatüüka kooli majadest J. K. Rowlingu fantaasiaromaanide sarjas noorest võlurist Harry Potterist.

Hufflepuffi õpilased on raamatutes tuntud õiglustunde, lojaalsuse ja töökuse poolest. Maja rajas Helga Hufflepuff, keskaegne nõid, kelle kohta on raamatute autor J. K. Rowling oma veebilehel öelnud, et ta oli osav toiduga seotud nõidustes. Paljud Sigatüüka peolaual traditsioonilised toidud pärinevat tema retseptidest. Raamatu lugejatele on teada üks kindlalt Hufflepuffile kuulunud ese: väike, kahe peenelt töödeldud sangaga kuldne karikas, millele on graveeritud mäger. Mäger on Hufflepuffi vapiloom, mida võib näha ka Sigatüüka vapil. Dumbledore ja Harry Potter kahtlustavad, et Lord Voldemort on teinud sellest oma varikätki, eseme, milles ta hoiab tükikest oma hingest. 

Hufflepuffi maja vaimu nimi on Paks Kloostrivend, keda on kirjeldatud kui lõbusa iseloomuga kummitust.

Hufflepuffi majavanem on professor Pomona Sprout, taimeteaduse õpetaja.
 
Hufflepuffi kuulus ka Cedric Diggory.

## Vaata ka
*Gryffindor
*Ravenclaw
*Slytherin
Józef Oleksy valitsus

**Józef Oleksy valitsus** tuli Poolas võimule 7. märtsil 1995, kuid vahetati 7. veebruaril 1996 välja Włodzimierz Cimoszewiczi valitsusega (põhjuseks skandaal senise peaministri ja KGB ohvitseri sõpruse pärast). 

## Valitsuse koosseis



Kolme presidendipoolse ministri taandudes olid uute ametisse saamiseni kohusetäitjad Eugeniusz Wyzner (välisministri kt), Andrzej Karkoszka (kaitseministri kt) ja Zbigniew Sobotka (siseministri kt, SLD); kuna valitsuse leheküljel neid pole, ei kajastu nad ka siinses tabelis. 

## Allikas
*Jasiewicz, Krzysztof "Poland" pp. 469-475(7) ajakirja European Journal of Political Research väljaande Political Data Yearbook 1996, toim. Richard Katz ja Ruud Koole; EJPR 30 (3/4), 1996.

## Välislingid
* Valitsus
John Howard (täpsustus)

**John Howard** on olnud mitme anglosaksi päritolu tuntud inimese nimi:

*John Howard (surnud 1485) oli Inglismaa aadlik, esimene Norfolki hertsog
*John Howard (1726–1790) oli briti filantroop ja vanglareformaator
*John Howard (1912–1999) oli briti sõdur, kes paistis silma Normandia lahingus 1944
*John Howard (1913–1995) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja
*John Howard (1952–) on Austraalia teatri- ja filminäitleja
*John Eager Howard (1752–1827) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, kandidaat 1816. aasta presidendivalimistel
*John Galen Howard (1864–1931) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt
*John Melbourne Howard (1913–1982) oli Suurbritannia konservatiivne poliitik
*John Winston Howard (1939–) on Austraalia poliitik, peaminister aastatel 1996 – 2007
Waldemar Pawlaki valitsus

**Waldemar Pawlaki valitsus** 1 tuli Poolas võimule 26. oktoobril 1993 ja lahkus 6. märtsil 1995 (seimi umbusaldusavaldus häältega 285 - 5, 127 mittehääletajat 1. märtsil). 

## Valitsuse koosseis



1 Pawlak oli peaminister ka 1992. aastal, kuid ei saanud tookord valitsust ametisse, seega ei ole toda kabinetti arvestatud (eeskujuks valitsuse lehekülg); samas Poola Wikipedia arvestab. 
2 Pol osales valitsuses parteitu eksperdina, mitte oma erakonna esindajana. 

### Välislingid
* Valitsus: 

Allikaks ka Jasiewicz, Krzysztof "Poland", pp. 397-408 ajakirjas European Journal of Political Research väljaande Political Data Yearbook 1994, toim. Ruud Koole ja Peter Mair; EJPR 26 (3/4), 1994.
Kütteväärtus

**Kütteväärtus** ehk kütuse eripõlemissoojus on ühe massi- või mahuühiku kohta kütuse täielikul põlemisel eralduv soojushulk.

Kütteväärtus iseloomustab kütuse põletamisel saadavat maksimaalset energiahulka.  Seda mõõdetakse tavaliselt  tahke- ja vedelkütuste korral kilokalorites  ühe kilogrammi kütuse kohta (kcal/kg) ja gaaskütuste korral kuupmeetri kohta (kcal/m3).  SI-süsteemi vastavad ühikud oleksid džaulides:  kJ/kg ja kJ/m3.  Kokkuleppeliselt on kalori  väärtuseks defineeritud 4,1868 J.

*Alumise kütteväärtusena* mõistetakse põlemisel eralduvat soojushulka, eeldusel, et tekkiv vesi eraldub auruna.  *Ülemise kütteväärtuse* puhul võetakse arvesse ka veeauru kondensatsioonisoojus. 

Kütteväärtust määratakse harilikult kalorimeetri abil.
## Vaata ka
*Põlemissoojus
*Kütus
Kiilmehhanism

**Kiilmehhanism** (inglise *straight-wedge mechanism* või *edge effecting linear motion*) on mehhanismide ja masinate teoorias mehhanism, mille vedav ja veetav lüli liiguvad translatoorselt ning kiiruste ja kiirenduste suhe on püsiv.

Kiilmehhanisme kasutatakse rakistes, stantsides, puhvrites jne.
Henry Fonda

**Henry Jaynes Fonda** (16. mai 1905 – 12. august 1982) oli Ameerika Ühendriikide teatri- ja filminäitleja.

## Karjäär
Henry Fonda alustas näitlemist New Yorgis Broadway teatris ning 1935. aastal tegi ta oma filmidebüüdi Hollywoodis. Suurem tuntus saabus filmiga "Vihakobarad" (*The Grapes of Wrath*, 1940), mille eest Fondale anti 1941. aastal parima lavastaja Oscar. 

Näitleja tuntumad osatäitmised olid filmides "Ox-Bow' juhtum" (*The Ox-Bow Incident*, 1943), "Mister Roberts" (1955), "12 vihast meest" (*12 Angry Men*, 1955), "Sõda ja rahu" (*War and Peace*, 1956) "Ükskord Metsikus Läänes" (*Once Upon a Time in the West*, 1968) ja "Sinu, minu ja meie" (*Yours, Mine and Ours*, 1968).

## Tunnustus
Kolmel korral on Henry Fonda kandideerinud Oscari ja Kuldgloobuse nominatsioonile. 1982. aastal pärjati ta parima meespeaosatäitja kullast kujuga ja kuldgloobusega Norman Thayeri rolli eest filmis "Kuldjärve ääres" (*On Golden Pond*, 1981). 

Aasta varem anti Fondale aga elutöö Oscar ja Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind. 

Lisaks on näitlejal teatriauhind Tony aastast 1948 ("Mister Roberts") ja Briti Akadeemia filmiauhind aastast 1958 ("12 vihast meest").

Alates 1960. aastast on Hollywoodi kuulsuste alleel (*Hollywood Walk of Fame*) aadressil 1601 Vine Street tema täht.

1999. aastal avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" (Ameerika Filmiinstituut) tulemuste põhjal asub näitleja meesnäitlejate tabelis kuuendal kohal.

## Isiklikku
Näitlejana on tuntud ka tema tütar Jane Fonda, poeg Peter Fonda ning lapselapsed Bridget Fonda ja Troy Garity. 

## Viited

## Välislingid

* 
* 
*
Elastne järelmõju

**Elastne järelmõju** on mõiste tugevusõpetusest, mis tähendab elastse deformatsiooni muutumist ajas.

Kõrge sulamistemperatuuriga materjalides on toatemperatuuril elastne järelmõju sisuliselt olematu ning sellega ei arvestata. Seevastu aga orgaanilise päritoluga ainete elastne järelmõju võib olla üsnagi suur ning sellega peab arvestama.

Mida homogeensem on materjal, seda väiksem on selle elastne järelmõju.

## Vaata ka

*roomamine
*relaksatsioon
Pistis

**Pistis** on ebaseaduslik tasu ametiisikule seadusliku teo toimepanemise eest. 

## Eesti
Pistis on Eesti karistusõiguse järgi ametiisiku poolt talle vara või muu soodustuse lubamisega nõustumine või vara või muu soodustuse vastuvõtmine vastutasuna selle eest, et ametiisik paneb oma ametiseisundit kasutades toime pannud või on alust arvata, et ta edaspidi paneb toime seadusega *lubatud* teo, või jätab seaduslikult teo toime panemata või on alust arvata, et ta jätab selle toime panemata edaspidi, – karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega. Pistise võtmise eest saab karistada karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.
Näiteks kasutatakse seda mingite protsesside kiirendamiseks või järjekorras ette trügimiseks.
(KarS § 293)

## Vaata ka
*Altkäemaks
Midway saared

**Midway saared** ehk **Midway atoll** (ka **Midway saar**; havai keeles: *Kuaihelani*, "taeva selgroog"; *Pihemanu*, "lindude vali mürin") on Vaikses ookeanis asuvad saared, mille pindala on 6,2 ruutkilomeetrit.

Midway paikeb Põhja-Ameerika ja Aasia vahel mõlemast ligikaudu võrdsel kaugusel ning sai oma asukoha järgi ka nime. See on ainus saar Hawaii saarestikus, mis ei kuulu Hawaii osariiki. Erinevalt teistest Hawaii saartest järgib Midway Samoa aega (UTC−11:00, st üksteist tundi koordineeritud universaalajast tagapool), mis jääb Hawaiil kasutatavast Hawaii-Aleuudi ajavööndist tund aega maha. Midway on riiklik looduskaitseala, mis hõlmab 239 165,77 hektarit merd ja maad ning seda haldab Ameerika Ühendriikide kala- ja metsloomade teenistus (FWS). Looduskaitseala on osa suuremast Papahānaumokuākea rahvuslikust meremonumendist.

Midway avastati 5. juulil 1859.

Aastatel 1941–1993 asus atollil Ameerika Ühendriikide merelennuväebaas, mis mängis 4.–6. juunil 1942 otsustavat rolli Midway lahingus. Midwayl paiknenyd üksused toetasid USA mereväe rünnakut Jaapani üksuste vastu ning uputasid mitmed olulised Jaapani sõjalaevad. Lahingut peetakse üheks Teise maailmasõja pöördepunktiks.

## Geoloogia
Midway saared kuuluvad Hawaii-Imperaatori ahelikku ning on sarnaselt aheliku teiste saartega kuuma täpi vulkanismi tekitatud. Kuum täpp on tänapäeval Hawaii saare all. Saared tekkisid umbes 28 miljonit aastat tagasi ja kujutasid endast algselt üle merepinna ulatuvaid basaltseid vulkaane. Tänapäevaks on saarte vulkaaniline osa jahtumise, erosiooni ja isostaatilise korrektsiooni tõttu merepinnast madalamale vajunud, kuid basaldi peal on ligikaudu 150–400 meetri paksune korallriff, mis moodustab ka saari ümbritseva äärisrifi. Seetõttu koosnevad saared tänapäeval lubjakivist, mitte enam basaldist.


Aerial view of Midway Atoll on 24 November 1941 (80-G-451086).jpg|Midway saared novembris 1941
Flag of the Midway Islands (local).svg|Midway atolli mitteametlik lipp
Thích Nhất Hạnh

**Thích Nhất Hạnh** (11. september 1926 – 22. jaanuar 2022) oli vietnami päritolu buda munk, kirjanik ja rahuaktivist. 

Tema sünninimi on **Nguyễn Xuân Bảo**. 
*Thích* on vietnami buda munkade ja nunnade tiitel. Läänes kasutatakse tavaliselt nimekujusid **Thich Nhat Hanh** ja **Nhat Hanh**. 

1960. aastatel rajas ta Saigoni organisatsiooni School of Youth for Social Services (SYSS), mis ehitas uuesti üles hävitatud külasid, rajas koole ja haiglaid ning asustas kodutuid elanikke Vietnami sõja ajal ümber. Ta külastas korduvalt USA-d, muu hulgas palus Martin Luther Kingil avalikult Vietnami sõda hukka mõista. King esitas ta 1967. aasta Nobeli rahuauhinna kandidaadiks. Nhất Hạnh juhtis budistlikku delegatsiooni Pariisi rahukõnelustel. Ta on olnud aastaid Vietnamist välja saadetud, kodumaad lubati tal külastada 2005. aastal. 2018. aasta veebruaris lubati tal Vietnami tagasi pöörduda.

1982. aastal rajas Nhất Hạnh Lõuna-Prantsusmaal vihaara Plum Village, millest sai üks suuremaid budistlikke keskusi läänemaailmas. 

Nhất Hạnh oli üks tuntumaid budismi õpetajaid Läänes. Tema õpetused sisaldavad joogatšaara ja zeni elemente mahajaana budismi traditsioonidest. Ta pidas vajalikuks sügava tähelepanelikkuse (paali keeles *sati*, sanskriti keeles *smṛti*, inglise keeles *mindfulness*) arendamist meditatsiooni abil (anapanasati, satipatthana) ning läänemaailmas võeti see mõiste (*mindfulness*) praktikas kasutusele just tänu temale.

## Viited

## Välislingid
* Plum Village'i koduleht
Sogyal Rinpoche

**Sogyal Rinpoche** (1947 – 28. august 2019) oli tiibeti dzogtšeni õpetaja, ühe tuntuma budismi ja mõtlust tutvustava teose "Tiibeti raamat elust ja surmast" autor.

## Bibliograafia

*"Tiibeti raamat elust ja surmast" / Sogyal Rinpoche ; [inglise keelest tõlkinud Kai Vassiljeva, värsid tõlkinud Märt Läänemets; eessõna: Tema Pühadus dalai-laama]. Tallinn: Huma, c2003 (Tallinn : Ühiselu) ISBN 9949-408-07-5
Henepola Gunaratana

**Henepola Gunaratana** (sündinud 7. detsembril 1927) on Sri Lanka päritolu buda munk, ühe tuntuma budismi ja mõtlust tutvustava ingliskeelse teose "Mindfulness in Plain English" autor.

## Kirjandus
**Mindfulness in Plain English*, Wisdom Publications (1992), ISBN 0-86171-321-4. Arvutivõrgus siin
Kaitseklapp

**Kaitseklapp** on seade, mille ülesandeks on vältida töötavas seadmes või torustikus keskkonna ülerõhku. Kui rõhk tõuseb üle lubatud piiri, avab kaitseklapi sulgur keskkonnale väljapääsu, rõhu vähenemisel aga sulgeb selle. Normaalolekus on kaitseklapi sulgur suletud.
Hugo Raudsaar

**Hugo Raudsaar** (14. jaanuar 1923 Leevi – 17. november 2006) oli eesti astronoom ja astronoomia populariseerija.

## Haridustee
* 1942 – Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasium
* 1944 – Tartu Õpetajate Seminar
* 1950 – Tartu Ülikool (matemaatika-loodusteaduskond), astronoomi kvalifikatsioon
* 1962 – füüsika-matemaatikateaduste kandidaat
* 1972 – vanemteaduri kutse

## Erialane tegevus
Ta töötas Tartu tähetornis. Aastatel 1959–1985 vaatles asteroidide ja komeetide liikumist. Ta jälgis 42 komeeti ja 230 asteroidi ning tegi neist kokku üle 1800 foto.
 
Jätkas tööd Tartu tähetornis ka pärast uue observatooriumi valmimist Tõraveres. Tema 1986. aastal tehtud foto Halley komeedist on viimane Tartu tähetornis tehtud teaduslik vaatlus üldse.

Hugo Raudsaar asutas Tartu tähetorni astronoomiaringi. Temalt on trükis ilmunud 86 tööd, sealhulgas 2 raamatut ja 210 astronoomiat tutvustavat ajakirjandusartiklit, ta esines raadio- ja televisioonisaadetes.

1963. rajas Lasva valda oma kodutallu Tõutsimäe külatähetorni, kus pidas astronoomia-, matemaatika- ja füüsikaloenguid.

Aastail 1969–1975 oli ta Tartu Tähetorni kalendri peatoimetaja, 1968–1976 osales ENE koostamisel. 

Aastail 1951–1989 oli Üleliidulise Astronoomia ja Geodeesia Ühingu Eesti Osakonna tegevliige. 

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Teosed
### Raamatud
* "Vaadelgem planeete" (Tallinn, 1969) 
* "Pilk tähistaevale" (Tallinn, 1975)

### Artikleid
* "Komeedi Neuimin 1 liikumise uurimine ajavahemikus 1931-1948"; a BITA, k 7, lk 221-232, 1959 (vene keeles) 
* "Komeedid ja asteroidid. Tähetorni kalender 1973. aastaks" (Tallinn, 1972)
* "Halley komeedi vaatlused Tartus" (Tartu, 1987)

## Välislingid
* Autobiograafia
* Tartu Tähetorn
* Tartu Tähetorni Astronoomiaring
Kiirendus

**Kiirendus** (tähis \vec {a}) on vektoriaalne füüsikaline suurus, mis väljendab kiiruse muutumist ajaühiku kohta. Kiirenduse dimensioon on LT–2, kus L on pikkus ja T aeg. Kiirenduse mõõtühik SI-süsteemis on meeter sekundi ruudu kohta (m/s2 ehk m·s–2), 

Kiirendus võib olla nii positiivne kui ka negatiivne. Negatiivset kiirendust nimetatakse ka aeglustuseks.

Kiirendust mõõdetakse kiirendusanduriga. 

## Hetkkiirendus
Hetkiirenduse \vec{a} saab matemaatiliselt avaldada  kiirusvektori {\vec {v}} esimese tuletisena või kohavektori \vec r teise tuletisena aja t\! funktsioonina:

:\vec {a} = \frac { d \vec v}{ d t}= \frac {d^2 \vec r }{dt^2}.

Newtoni teise seaduse kohaselt on kiirendus võrdeline punktmassile (või kehale) mõjuva jõuga. Kiirendusvektori  \vec{a} saab kiirenevalt liikuva masspunkti trajektoori igas punktis lahutada trajektoori puutuja sihiliseks tangentsiaalkiirenduseks ning sellega risti olevaks normaalkiirenduseks ehk tsentrifugaalkiirenduseks. Tangentsiaalkomponent iseloomustab kiiruse arvväärtuse muutumist ja normaalkomponent kiirusvektori sihi muutumist.

## Ühtlane kiirendus
Sirgjoonelise liikumise korral on kiirenduse normaalkomponent null. Kui  seejuures kiiruse muut (kiiruse kahe väärtuse vahe) on võrdsete ajavahemike puhul ühesuurune, siis  on tegemist ühtlase ehk konstantse kiirendusega. 

## Geomeetriline tõlgendus
Kui kiirust kujutada aja ja kiiruse koordinaatteljestikus, siis kiirenduse absoluutväärtus mingil hetkel on võrdne graafiku joone puutuja tõusuga sellel hetkel.

## Vaata ka
* Ühtlaselt kiirenev liikumine
Meeter sekundi ruudu kohta

**Meeter sekundi ruudu kohta** on kiirenduse ühik SI-süsteemis. See on tuletatud ühik, mis on moodustatud SI-süsteemi põhiühikutest meeter ja sekund. Seda ühikut võib tähistada mitmel moel: m/s2, m·s−2 või m&nbsp;s−2.

Üks meeter sekundi ruudu kohta on kiirendus, mille korral kiirus muutub 1 sekundi jooksul 1 m/s võrra.

## Vaata ka

* Njuuton
Kuumustugevus

**Kuumustugevus** on vastupidavus mehaanilistele koormustele kõrgel temperatuuril. Kuumustugevad terased peavad olema ka kuumuspüsivad.
Soojushulk

**Soojushulk** on füüsikaline suurus, mis iseloomustab termilise energia kandumist ühelt termodünaamiliselt süsteemilt teisele. 

See on keha siseenergia hulk, mis kandub ühelt kehalt teisele soojusülekandes. 

Soojushulga tähis on *Q* ja mõõtühik džaul (1J).

Seda saab arvutada valemitega.

***Q = cmΔT***, kus Q on soojushulk, c on erisoojus, m on mass ja Δt on temperatuuri muut.

***Q = λm***, kus Q on soojushulk, λ on sulamissoojus ja m on mass.

***Q = Lm***, kus Q on soojushulk, L on keemissoojus ja m on mass.

***Q = rm***, kus Q on soojushulk, r on kütteväärtus ja m on mass.

***Q = ΔU + A***, kus Q on soojushulk, ΔU on siseenergia muut ja A on sisejõudude poolt tehtav töö. Seda valemit tuntakse ka termodünaamika esimese seadusena.
Igiliikur

**Igiliikur** ehk ***perpetuum mobile*** on kujutletav masin, mis liigub või teeb tööd igavesti.
Tõelist igiliikurit pole võimalik füüsikaseaduste rikkumiseta valmistada.

Esimest liiki igiliikur teeb tööd eimillegi arvelt ehk väljastab rohkem energiat, kui on vaja masina käigushoidmiseks. Vastavalt energia jäävuse seadusele ja termodünaamika esimesele seadusele on esimest liiki igiliikuri loomine võimatu.

Teist liiki igiliikur muundab kogu soojusenergia mehaaniliseks tööks. Vastavalt termodünaamika teisele seadusele ei ole see võimalik. Keha, mille soojusenergia arvelt midagi tehakse, ise jahtub ja mõni teine keha peab selle soojusenergia arvelt soojenema.

Kolmandat liiki igiliikuri all mõeldakse tavaliselt keha, mille liikuvate osade vahel puudub hõõre. Kuigi on võimalik teha väga väikese hõõrdeteguriga laagreid, tekib alati teatud hõõrdumine ja liikumine peatub mõne aja pärast. "Kolmas liik" ei tähenda, et sellise igiliikuri võimatus tuleneb termodünaamika kolmandast seadusest.

## Vaata ka
*Vesikütuseelement
Ludwig Boltzmann

**Ludwig Eduard Boltzmann** (20. veebruar 1844 Viin – 5. september 1906) oli Austria füüsik, üks molekulaarkineetilise teooria rajajaid. Tema suurimad saavutused olid statistilise mehaanika arendamine ja termodünaamika teise seaduse statistiline selgitus. 1877. aastal esitas ta entroopia praeguse määratluse.

Statistilises mehaanikas kirjeldatakse, kuidas makroskoopilised vaatlused (näiteks temperatuur ja rõhk) on seotud mikroskoopiliste parameetritega, mis kõiguvad keskmise ümber.

Boltzmann arendas edasi Maxwelli elektromagnetväljateooriat ja aitas seda populariseerida. Ta kaitses kirglikult molekulaarkineetilist teooriat ning kandis peamist koormat võitluses molekulide ja aatomite reaalset olemasolu eitavate teadlaste seisukohtadega.

Tema auks on nimetatud Boltzmanni konstant k= 1,38 \cdot 10^{-23} \frac {J}{K}.

## Tunnustus
*1888 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1891 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1899 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
Joseph Louis Gay-Lussac

**Joseph Louis Gay-Lussac** (kuni 1803. aastani oli ta perekonnanimi **Gay**; 6. detsember 1778 Saint-Léonard-de-Noblat – 10. mai 1850 Pariis) oli prantsuse keemik ja füüsik.

Ta uuris katseliselt gaasi ruumala sõltuvust temperatuurist. Tema järgi on nimetatud Gay-Lussaci seadus. 

## Tunnustus
*1806 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks
*1815 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Kirjandus
*Maurice P. Crosland. *Gay-Lussac: Scientist and Bourgeois*, Cambridge University Press 1978.
Isobaar (termodünaamika)

**Isobaar** on joon, mis kujutab jääval rõhul toimuvat protsessi rõhu-ruumala diagrammil.

## Vaata ka
*Isobaariline protsess
Magnetilise induktsiooni joon

**Magnetilise induktsiooni joon** ehk **magnetvälja jõujoon** on joon, mille igas punktis ühtib tema  siht magnetilise induktsiooni vektori \vec B sihiga.

Sirgvoolu korral, mis esineb näiteks pikas elektrijuhtmes, on magnetilise induktsiooni jooned ringjooned, mille tasand on voolu suunaga risti ja mille keskpunktid paiknevad juhi teljel. Magnetilise induktsiooni suunda saab sellisel juhul määrata järgmise reegli abil. Kui vaadata piki juhet voolu positiivsete laengute liikumise suunas (voolu suunas), siis näitab magnetilise induktsiooni vektor kellaosuti liikumise suunda. Kui aga vool on suunatud vaatleja poole siis on magnetilise induktsiooni joonte suund kellaosuti liikumise suunale vastupidine.

## Vaata ka
* Väljajoon
Elektrostaatiline vastastikmõju

**Elektrostaatiliseks vastastikmõjuks** ehk **kulooniliseks vastastikmõjuks** nimetatakse seisvate elektrilaengute vastastikust mõju.

## Vaata ka
* Coulomb'i seadus
* Elektrostaatika
* Fundamentaalne vastastikmõju
Elektrilaengu jäävuse seadus

**Elektrilaengu jäävuse seadus** on füüsikaseadus, mille kohaselt elektriliselt isoleeritud süsteemis on igasuguse kehadevahelise vastastikmõju korral kõigi elektrilaengute algebraline summa jääv:
: q_1+q_2+...+q_n = const. \,

## Vaata ka
* Maxwelli võrrandid
* elementaarlaeng
Elektriliselt isoleeritud süsteem

**Elektriliselt isoleeritud süsteem** on füüsikas süsteem, kuhu ei tule elektrilaenguid juurde ja kust neid ei lahku. Elektriliselt isoleeritud süsteemi kogulaeng on elektrilaengu jäävuse seaduse kohaselt muutumatu suurus.
Valge Tārā

**Valge Tārā** ehk **Sitatārā**   tiib.(**Sgrol-dkar** [**dol-kar**] mong.k. (**Цагаан-Дара-ехе**) on üks kahekümne ühest eri nimega Tārāst, endise Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi varjunimi.

mantra ; OM. TARE TUTARE TURE. MAMA AYUR PUNYE JNANA PUSHTIM KURU, SWAHA

## Viited
Laminaarne voolamine

**Laminaarne voolamine** (lad. *lamina* - leht, plaat, lame) on vedeliku või gaasi selline voolamine, kus aineosakestel on vaid ühtlane voolusuunaline kiirus, voolamine on korrapärane. Voolu teele asetatud kehaga vahetult kokku puutuv gaasi või vedeliku kiht, nn piirikiht võib olla laminaarse vooluga või ka  hõõrdumise tagajärjel pidurdunult turbulentne. Näiteks torus suureneb voolukiirus telje suunas ja saavutab oma maksimaalse väärtuse teljel.

Vedeliku või gaasi laminaarset voolamist võib kujutleda paljude õhukeste vedelikukihtide libisemisena üksteise peal. Need kihid ei segune.

## Vaata ka

*Turbulentne voolamine
*Muutumatu voolamine
*Muutuv voolamine

## Viited

* voolamise tüübid, e-ope.ee
* PINDMISELT VOOLAVA VEE GEOLOOGILINE TEGEVUS
Juurimine

**Juurimine** ehk **juurimistehe** on tehe, mille abil antud astme ja astendaja kaudu leitakse astme alus. 

Näiteks 5^3=125\Rightarrow \sqrt[3]{125}=5. 

Tehtemärki nimetatakse juuremärgiks ehk radikaaliks. Komponentide nimetused on juuritav, juurija ja juur. Näiteks tehte \sqrt[5]{32}=2 puhul on arv 32 juuritav, arv 5 juurija ning arv 2 juur. Loetakse viies juur kolmekümne kahest on kaks.

## Vaata ka

*''n''-astme juur
*Aritmeetiline juur
Coulomb'i seadus

**Coulomb'i** [kul'ooni] **seadus** ehk **elektrostaatilise vastastikmõju kvantitatiivne seadus** on füüsikaseadus, mis ütleb, et kaks punktlaengut q_1 ja q_2 mõjutavad teineteist jõuga F_e, mille moodul on võrdeline nende laengute absoluutväärtuste korrutisega ja pöördvõrdeline nendevahelise kauguse r ruuduga. Kui keskkond on vaakum, siis kehtib valem 
:  F_e = k \frac {\left|q_1\right| \left|q_2\right|}{r^2},  
kus k on võrdetegur, mida tuntakse Coulomb'i konstandiina.

Seaduse avastas prantsuse füüsik Charles Augustin de Coulomb 1785. aastal.

## Coulomb'i konstant
Coulomb'i konstant on Coulomb'i seaduses ja sellega seotud valemites võrdetegur, tähis k_\text{C} (samas tähendusese on kasutusel ka terminid elektrikonstant ja elektrostaatiline konstant k_\text{e}):
:  k_\mathrm{C} = \frac {1}{4 \pi \varepsilon_0} = \frac {1}{4 \pi} \mu_0 c^2,
kus \varepsilon_0 on elektriline konstant, \mu_0 on magnetiline konstant ja c on valguse kiirus. 

Vastavalt füüsikakonstantide CODATA 2019. a määrangutele on Coulomb'i konstandi väärtus
:k_\text{e} = 8{,}987\,551\,792\,3\,(14)\cdot 10^9 \,\text{Nm}^2/\text{C}^{2}.

Kuna magnetiline konstant \mu_0 on peaaegu täpselt 4\pi \cdot 10^{-7}\ \mathrm{N/A^2}, siis on  k_\mathrm{C} peaaegu täpselt võrdne väärtusega 10^{-7}c^2\,\mathrm{N/A^2}.

## Vaata ka
* Punktlaeng
* Ampère'i seadus
* Maxwelli võrrandid
Vadžrapani

**Vadžrapani** (tiibeti keeles Chana Dorje, *phyag.na rdo.rje*) on mahajaana ja vadžrajaana budismi üks varasemaid (ja vadžrajaana üks tähtsamaid) bodhisattvasid. Üldiselt mainitakse mahajaanas Vadžrapanit harva, vadžrajaanas aga peetakse teda Avalokitežvara ja Mandžushri kõrval üheks tähtsamaks bodhisattvaks. Ta on buda Akshobhja emanatsioon. Vadžrapani tähendab sanskriti keeles välgunoolt või teemanti (vadžra) hoidvat kätt. Vadžrapani sümboliseerib jõudu ja väge. Vadžrapani on üks Buddha kolmest ilmingvormist (tiibeti k. *riksum gonpo*), mille ta võtab tantraid õpetades. Ta sümboliseerib Buddha võimsust ja jõudu. Teised analoogilised Buddha vormid on Mandžušri, kes sümboliseerib budalikku tarkust, ja Avalokitešvara, kes sümboliseerib budalikku kaastunnet. Vadžrapanit seostatakse ka Buddha Shakjamuni õpilasega, kes teda kõikjal truult saatis ja järgis. Tema kohta kasutati nime Mahasthamaprapta ('tugev nagu elevant', tiibeti k. *Thuchenthop*). 

Vadžrapani kuulus iidsetel aegadel kaitsejumaluste klassi Purindara ('linnapurustaja'), mis hiljem muutus mõisteks Purinda ('linnahoidja'). Äärmuslikus ilmingus on Vadžrapani raevukas usukaitsja. Sellisena kujutatakse teda tavaliselt võitlusvalmis sõjamehe ja vibulaskja poosis (*pratayalidha*) vadžraga paremas ülestõstetud käes. Vasakus käes on tal lasso, millega ta püüab deemoneid ja teisi olendeid. Peas on Vadžrapanil kolpadest kroon, näol tavaliselt hirmuäratav ja ähvardav ilme ning keset otsmikku tigedalt vaatav kolmas silm. Kaela ümber on Vadžrapanil madudest kaelakee ja tema riietuseks on tiigrinahk, mille pea ripub parema põlve juures.  

Tantraid õpetades võtab Vadžrapani Mahatšakra Vadžrapani vormi. Mahatšakra Vadžrapani funktsiooniks on olendites peituva nõmeduse ja juhmuse hävitamine. Tal on budistlikus ikonograafias kuus kätt. Kaks kõhu peal asuvat kätt on asendis, mis näitab, et ta hakkab käsi plaksutama. Seda poosi nimetatakse meeleplekkide puhastamise mudraks. Järgmises käepaaris on tal kaks madu, kelle sabasid ta hoiab suus. Kolmandas käepaaris on tal ühes käes vadžra ja teine käsi on ähvarduse poosis.

Nyingma koolkonna budistliku legendi kohaselt peamine raevukas kaitsejumalus Rāhu võitles Vadžrapaniga ja varastas jumalate poolt Vadžrapani kätte hoiule antud Meru mäel asuva pudeli igavese elu eliksiiri amritaga. Vadžrapani taastas lõpuks siiski rahu maailmas ja sai endale lisaülesande valvata Rāhu tegevuse järgi siin ilmas. 

Budistlikus mütoloogias on Vadžrapani ka naagade kaitsja ning vihma ja äikesepilvede valitseja ja käskija. Usutakse, et ta käsutab vihmatoovaid draakoneid; tema poole on pöördutud palvetega põuaajal. Vadžrapanit seostatakse Indraga, kes oli India vanas veedade religioonis vihma- ja äikesejumal. Vadžrapani seostele naagade ja ilmakaare kaitsjatega viitab ka Nyingma koolkonnas tuntud Parishodhana tantra, mille juurde kuulub naagadega mandala.
Drossel (hüdrotehnika)

**Drossel** on reguleeritav või mittereguleeritav voolava vedeliku, auru või gaasi voolu ristlõike pindala muutev hüdrauliline takistus (nt ventiil, klapp (drosselklapp), diafragma, düüs). 

Drosseli kasutamist nimetatakse drosseldamiseks ehk muljumiseks.

Drosselid jagunevad: 
*Reguleeritavad drosselid
*Mittereguleeritavad drosselid

## Vaata ka
*Drosseldamine

## Viited
Algordinaat

Sirge **algordinaat** on selle sirge ja y-telje lõikepunkti ordinaat. Teisisõnu on algordinaat sirge ja y-telje lõikepunkti y väärtus.
Tõusunurk

**Sirge tõusunurgaks** nimetatakse matemaatikas nurka abstsisstelje positiivse suuna ja sirge vahel. Nurk võetakse abstsisstelje kellaosuti liikumise vastassuunas.
Juurvõrrand

**Juurvõrrand** on võrrand, milles muutuja esineb juuritavas. Näiteks on \sqrt {12+x}+4=x ja \sqrt {2x+7}=0 juurvõrrandid.

## Juurvõrrandi lahendamine

Juurvõrrandi lahendamiseks tuleb muutujaga liikmed vabastada juurtest. Selleks astendatakse võrrandi mõlemat poolt juurijaga võrdse arvuga. Kui võrrandis on ainult üks juur, siis tuleb see jätta üksi võrrandi ühele poolele. Kui võrrandis on mitu juurega liiget, siis võib juhtuda, et ühekordse astendamisega me juurtest lahti ei saa. Sellisel juhul tuleb astendamist korrata. Et astendamisel võib tekkida võõrlahendeid, peab juurvõrrandi lahendeid alati kontrollima.
Tõus (matemaatika)

**Tõus** on arvsuurus, millega iseloomustatakse sirge kallet. Mida suurem on tõusu absoluutväärtus, seda järsem on sirge. Puutuja abil saab defineerida joone tõusu mõiste.

Tõusu mõiste on oluline paljudele teadusharudele. Selle abil on võimalik iseloomustada näiteks maapinna kallakut geograafias ja kiirust füüsikas.

## Sirge tõus

**Sirge tõus** on sirge sihti iseloomustav arvsuurus, täpsemalt tasandil paikneva sirge ja abstsisstelje positiivse suuna vahelise nurga ehk tõusunurga  tangens:

:\text{sirge t}\tilde\text{o}\text{us} = \frac{\Delta y}{\Delta x} = \tan(\theta),

kus sümbol \Delta tähistab vastavate punktide koordinaatide vahet.

Seega näitab sirge tõus ühtlasi seda, kui palju muutub sirgel liikuva punkti ordinaat, kui abstsiss kasvab ühe ühiku võrra.

## Joone tõus

**Joone tõus** punktis *P* on defineeritud kui selle joone puutuja tõus punktis *P*.

Kui joon on kirjeldatav funktsiooniga *y = f(x)* ning see funktsioon on kohal *x* diferentseeruv, siis on tõus punktis *P = (x<sub>P</sub>,y<sub>P</sub>)* antud funktsiooni *f(x)* tuletisega selles punktis:

:\text{t}\tilde\text{o}\text{us punktis P} = \lim \limits_{\Delta x \to 0} \frac{\Delta y}{\Delta x} = f'(x_P).

Kui funktsiooni tuletis on argumendi eri väärtuste korral erinev, siis ka joone tõus on eri punktides erinev. Joone tõus on kõikides punktides võrdne parajasti siis, kui see joon on sirge.

## Vaata ka

* Gradient

## Viited

## Välislingid

* Sirgjoone tõusunurk ja sirge tõus
Ruutvõrrandisüsteem

**Ruutvõrrandisüsteemiks** nimetatakse algebraliste võrrandite süsteemi, kui võrrandites esinevate muutujate kõrgeim astendaja on kaks. Selliste süsteemide lahendamisel kasutatakse peamiselt asendusvõtet. Tihti kasutatakse liitmis-lahutamisvõtet võrrandite lihtsustamiseks enne astendamist.
Tüvipüramiid

**Tüvipüramiid** on hulktahukas, mis tekib püramiidi lõikamisel põhjaga paralleelse tasandiga.

Tüvipüramiidil on kaks *põhja*. Põhjadevahelist kaugust nimetatakse tüvipüramiidi *kõrguseks*. Tüvipüramiidi külgtahkudeks on trapetsid. Tüvipüramiidi, mis on saadud korrapärase püramiidi lõikamisel, nimetatakse **korrapäraseks tüvipüramiidiks**.

## Ruumala
Tüvipüramiidi ruumala on

:\!V = \frac{h}{3} (S_1 + \sqrt{S_1\cdot S_2} + S_2),

kus *h* on kõrgus ja *S*1 ning *S*2 on põhjade pindalad.

## Vaata ka
* Tüvikoonus

## Viited
Arvjada

**Arvjada** ehk **arvujada** ehk **progressioon** on jada, mille liikmed on arvud.

## Vaata ka
*Aritmeetiline jada
*Geomeetriline jada

## Välislingid
* Number Sequence Calculator
* The On-Line Encyclopedia of Integer Sequences® (OEIS®)
Matemaatiline pendel

**Matemaatiline pendel** on pendli idealiseeritud mudel. See koosneb venimatu ja massitu niidi otsa riputatud punktmassist ("kuulikesest"), mis liigub etteantud tasandis ja kus puuduvad summutavad jõud.

## Matemaatilise pendli võnkumine
Matemaatilise pendli võnkumisel väikese amplituudiga võib pendli liikumist lugeda lähedaseks lihtharmoonilise võnkumisega. Matemaatilise pendli võnkumist kirjeldab järgnev diferentsiaalvõrrand:

: l\,\ddot{\theta} = - g \sin\theta,

kus

* g on raskuskiirenduse suurus,
* l on pendli niidi pikkus,
* *<math>\theta</math>* on pendli niidi nurk vertikaalist,
* \ddot{\theta}on antud nurga muutuse kiirendus ehk nurkkiirendus.

Väikese amplituudiga võnkumiste korral on ka maksimaalne nurk tasakaaluasendist nullilähedaste väärtustega. Nullilähedaste nurkade korral kehtib ligikaudne seos *sin *θ *≈* θ ja diferentsiaalvõrrand saab kuju: l\, \ddot{\theta} = -g\, \theta,mis teeb nurkkiirenduse \ddot{\theta} võrdeliseks nurga suurusega *<math>\theta</math>*. \ddot \theta = -\frac{g}{l} \theta, Diferentsiaalvõrrandi järgi saab määrata matemaatilise pendli võnkeperioodi. Matemaatilise pendli ringsageduse väärtus on

:\omega = \sqrt { \frac {g}{l}}.

Pikkusega *l* pendli võnkeperioodi annab valem:

:  T = 2 \pi \sqrt\frac{l}{g}.

Valemist on näha, et pendli võnkeperiood ei sõltu võnkeamplituudist ega pendli massist. Võnkeperiood sõltub raskuskiirendusest g ja pendli pikkusest, mistõttu sama pikkusega pendlil on Kuul pikem võnkeperiood kui Maal, kuna raskuskiirendus Kuul on väiksem. Kuna raskuskiirenduse g väärtus on Maa eri paigus erineb, on sama pikkusega pendli võnkeperiood samuti erinev. Seetõttu kasutatakse pendli võnkeperioodi mõõtmisi ka rauamaagi, nafta, gaasi ja muude maavarade potentsiaalsete asukohtade määramiseks.

## Vaata ka
*Füüsikaline pendel
*Lihtharmooniline võnkumine
Ringsagedus

**Ringsagedus** ehk **nurksagedus** (tähis *ω*, ühik s–1) on perioodiliselt võnkuva süsteemi võngete arv 2π sekundi jooksul. Nii nagu sagedus f, väljendab ka ringsagedus *ω* seda, kui kiiresti võnkumine toimub. Erinevalt sagedusest, mis näitab võnkeperioodide T arvu sekundis, väljendab ringsagedus võnkumisel sekundis läbitud faasinurk. Kuna ühele võnkeperioodile (täisringile) vastab faasi nurk 2 \pi, siis ringsagedus
:\omega =2 \pi f = \frac {2 \pi }{T}.
Ringsagedust eelistatakse sageli sageduse asemel, sest võimaldab kompaktsemat esitust, eriti trigonomeetriliste funktsioonidega avaldistes, näiteks  x(t) = A\cos\,\left(\omega t - \varphi\right), selle asemel et kirjutada  x(t) = A\cos\,\left(2\pi f t - \varphi\right).

Ringsageduse mõistet rakendatakse füüsikas, elektro- ja raadiotehnikas. 

## Vaata ka
*Nurkkiirus
Wake'i saar

**Wake** ehk **Wake'i atoll** on Ameerika Ühendriikidele kuuluv saar Vaikse ookeani põhjaosas. Korallsaare pindala on 6,5&nbsp;k² ja rannajoone pikkus 19,3&nbsp;km. Kõrgus kuni 6&nbsp;m. Atolli moodustavad **Wake'i saar** ning väiksemad saared Wilkes ja Peale.

## Ajalugu
Ameerika Ühendriigid annekteerisid Wake'i atolli 17. jaanuaril 1899. Ameerika Ühendriikide lennufirma Pan American Airways ehitas 1935. aastal saarele väikese küla nimega PAAville, et rajada USA-Hiina lennuliin. See oli saare esimene inimtekkeline rajatis. Lennuliin oli aktiivne kuni Jaapani esimese õhurünnakuni teise maailmasõja päevil.

1941. aasta lõpus vallutas saare Jaapani sõjavägi. Saarele asus Jaapani garnison, mille ülem oli Shigematsu Sakaibara. Sõja lõpus katkes saare varustamine ja seal asunud inimesed jäid nälga. Sõdurid toitusid endeemsest wake'i ruigast (*Hypotaenidia wakensis*), kelle asurkond viimseni tapeti. 1943. aastal hukati kõik vangistatud Ameerika Ühendriikide tsiviilisikud. Jaapani garnison alistus 4. septembril 1945.

## Välislingid
* CIA World Factbook Wake'ist
10. aastad eKr

**10. aastad eKr** olid aastad 19 eKr kuni 10 eKr.

## Sündmused ja suundumused
*19 eKr:
**Marcus Vipsanius Agrippa juhtimisel valmis Rooma akvedukt Aqua Virgo.
*18 eKr:
**Keiser Augustus avaldas seadustekogu Lex Julia.
*17 eKr:
**Augustus pidas sekulaarmänge (*ludi saeculares*).
*16 eKr:
**Noricum sai Rooma riigi osaks.

## Tähtsad inimesed

*...
Marge Rull

**Marge Rull** (sündinud 9. juunil 1969 Pärnus) on eesti aeroobikatreener.  

Ta on üks vähestest naistest, kes Estonia laevakatastroofist 28. septembril 1994 eluga pääses. 

Ta on rääkinud on katastroofikogemusest dokumentaalfilmis "Turvalisuse illusioon" (1996) ja 2006. aasta veebruaris linastunud osas BBC, Discovery Channeli ja ProSiebe koostöös valminud dokumentaaldraamast "Surviving Disaster".

## Välislingid
* 
*"Tänan õnne, et mulle on elu antud!" Õhtuleht, 28. september 1999
*"Marge Rull: "Elu on mulle kingitus!"" Seltskond, 20. september 2000
*"Õpetaja Marge Rull: Kergem on rõõmus olla!" Pärnu Postimees, 12. mai 2010
Vatt

**Vatt** (tähis **W**) on võimsuse, soojusvoo ehk soojusvõimsuse ja kiirgusvoo mõõtühik rahvusvahelise mõõtühikute süsteemis (SI). 

Üks vatt võrdub võimsusega, mille korral tehakse ühes sekundis (s) üks džaul (J) tööd:
:1\;\text{W} = \frac{1\;\text{J}}{1\;\text{s}} = 1\;\text{V} \times 1\;\text{A}.
Ühiku "vatt" nimetus on pandud aurumasina leiutaja James Watti järgi; nimetus võeti kasutusele 1889. aastal.

Kasutatakse kordseid ühikuid, näiteks
*1 mW (millivatt) = 0,001 W
*1 kW (kilovatt) = 1000 W
*1 MW (megavatt) = 1000 kW = 1 000 000 W
*1 GW (gigavatt) = 1000 MW = 1 000 000 000 W

## Vaata ka

* Võimsus
* Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend
Kulon

**Kulon** (tähis **C**) on elektrilaengu mõõtühik rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis (SI). Kulon on nime saanud prantsuse füüsiku Charles Augustin de Coulomb'i (1736–1806) järgi. 

1 kulon võrdub elektrilaenguga, mis läbib juhi ristlõiget voolutugevusel 1 amper 1 sekundi jooksul:
:1\,\mathrm{C} = 1\,\mathrm{A} \cdot 1\,\mathrm{s}.

Seepärast nimetatakse kulonit ka ampersekundiks (tähis A·s ehk As).

1 kulon on näiteks elektrihulk niisuguse kondensaatori elektroodil, mille mahtuvus on 1 farad ja mis on laetud potentsiaalide vaheni 1 volt:
: 1\, \mathrm{C} = 1\, \mathrm{F} \cdot 1\, \mathrm{V}.

Elementaarlaengu fikseeritud arvväärtus on 1,602&nbsp;176&nbsp;634&nbsp;·&nbsp;10–19 kulonit. Selle pöördväärtus annab ühele kulonile vastavaks elementaarlaengute (elektronide) arvuks 1/(1,602&nbsp;176&nbsp;634&nbsp;·&nbsp;10−19) ≈ 6,241&nbsp;509&nbsp;074&nbsp;·&nbsp;1018.

## Vaata ka
*Elektrilaeng
*Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend
Oom

**Oom**, tähis Ω (oomega) on rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) elektritakistuse mõõtühik. Oom võrdub elektriahela niisuguse osa takistusega, mille otste vaheline pinge üks volt tekitab selles ahelaosas voolu tugevusega üks amper:
:\Omega = \dfrac{\mbox{V}}{\mbox{A}} .
Oom on nime saanud saksa füüsiku Georg Simon Ohmi järgi.

Takistuse pöördsuuruse ‒ juhtivuse  ‒ mõõtühik on siimens. 
## Vaata ka
* Ohmi seadus
*Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend
Farad

**Farad** (tähis F) on elektrimahtuvuse mõõtühik SI-ühikusüsteemis. Ühik on nime saanud inglise füüsiku Michael Faraday (1791–1867)  järgi.

Üks farad on sellise elektrit juhtiva keha mahtuvus, mille potentsiaal muutub ühe voldi võrra, kui tema elektrilaeng muutub ühe kuloni võrra. Kondensaatori mahtuvus on üks farad, kui sellele antud elektrilaeng üks kulon tekitab kondensaatori elektroodide vahel pinge üks volt:
:\mathrm{F} = \frac{\mathrm{C}}{\mathrm{V}} = \frac{\mathrm{A}\cdot\mathrm{s}}{\mathrm{V}} = \frac{\mathrm{A}^2 \cdot \mathrm{s}^4} {\mathrm{kg} \cdot \mathrm{m}^2},
kus C ‒ kulon, V ‒ volt, A ‒ amper, s ‒ sekund, kg ‒ kilogramm ja m ‒ meeter.

Praktikas kasutatakse enamasti väiksemaid ühikuid:
* mikrofarad (1 μF = 10‒6 F),
*nanofarad (1 nF = 10‒9 F),
* pikofarad (1 pF = 10‒12 F).
Luumen

**Luumen** (ladina k *lumen*, ‘valgus’) on valgusvoo mõõtühik SI-süsteemis; ühiku tähis on lm.

Luumen võrdub valgusvooga, mida punktvalgusallikas valgustugevusega üks kandela kiirgab ruuminurka üks steradiaan. Mingisse ruuminurka kiirguv valgusvoog (lm) võrdub valgustugevuse (cd) ja ruuminurga (sr) korrutisega:
:1 lm = 1 cd × 1 sr.  

## ANSI luumen
Projektsioonitehnikas väljendatakse valgusvoogu  ANSI (Ameerika riikliku standardiinstituudi) metoodika järgi saadud luumenites. Mõõtmiseks jaotatakse ekraan üheksaks osaks, mõõdetakse luksmeetriga valgustustihedus igal pinnaosal (1 luks = 1 lm/m2), leitakse mõõtetulemuste keskväärtus ja siis arvutatakse keskmise valgustustiheduse ja ekraanipinna korrutisena projektorist ekraanile leviv valgusvoog.
Shigematsu Sakaibara

**Shigematsu Sakaibara** (酒井原 繁松; 28. detsember 1898 – 18. juuni 1947) oli Jaapani garnisoni ülem Wake'i saarel Teise maailmasõja ajal.

Ameeriklaste invasiooni ja mässu kartuses lasi ta 7. oktoobril 1943 hukata 98 ameerika tsiviilisikut, kes olid vangi võetud 2 aastat varem, kui saar jaapanlastele alistus.

15. oktoobril 1944 sai ta viitseadmirali auastme.

4. septembril 1945 Jaapani garnison alistus. Shigematsu Sakaibara mõisteti sõjakuritegudes surma ja poodi Guamil üles.
Komparaator

**Komparaator** (ladina k *comparare* ’võrdlema’) on mõõteseade mõõdetava suuruse võrdlemiseks etalonsuurusega. On olemas optilisi, elektrilisi, pneumaatilisi jne komparaatoreid.

Elektroonikas kasutatakse digitaalseid ja analoogkomparaatoreid.
Aku

**Akumulaator** (ladina sõnast *accumulator* 'koguja') ehk **aku** on energia salvestamise seade. Akudesse akumuleeritakse (salvestatakse, laetakse, kogutakse) energiat eesmärgiga seda hiljem kasutada. Sellisesse seadmesse saab pärast tühjendamist korduvalt uuesti energiat salvestada.

Akumuleeritud energia järgi eristatakse järgmisi akumulaatoreid: 
* elektriakumulaator ehk elektriaku,
* pneumoakumulaator ehk pneumoaku, 
* hüdroakumulaator ehk hüdroaku, 
* soojusakumulaator ehk soojusaku, 
* inertsiakumulaator ehk inertsiaku
ja teisi energiakogureid selle hilisema kasutamise eesmärgil.

Kõige rohkem kasutatakse mitut tüüpi elektriakusid. Seetõttu peetakse aku(mulaatori) nimetamisel silmas eelkõige just elektrienergia salvestit.

## Vaata ka
* Keemiline vooluallikas
* Leelisaku
* Liitiumioonaku
*Liitiumpolümeeraku
* Pliiaku
* Tahkisaku

## Viited
Wadi Fira piirkond

**Wadi Fira piirkond** on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Asub riigi idaosas, piirneb Sudaaniga.

Piirkond jaguneb kolmeks departemanguks.
Ületava mõistmise südasuutra

**Südasuutra** ehk **Ületava Mõistmise Südasuutra** (sanskriti keeles *prajñāpāramitā-hṛdaya-sūtra*; tiibeti keeles *shes rab kyi pha rol tu phyin pa’i snying po’i mdo*; hiina keeles 般若波羅蜜多 ⼼經 *banruo boluomiduo xinjing*; jaapani keeles *hannya haramitta shingyō*) on üks lühemaid ja tuntumaid ületava mõistmise suutraid. 

Südasuutral on pikem ja lühem versioon. Mõlemad on loodud umbes 4. sajandi lõpul. Ilmselt tekkis pikem versioon varem, sest seal on edasi antud ka traditsiooniline suutravorm. Teise seisukoha järgi on lühike versioon loodud hoopis Hiinas ja hiljem sanskriti keelde tõlgitud. Pikem versioon on au sees Tiibetis ja lühem Kaug-Ida maades. 

Südasuutra pikem versioon algab traditsioonilise avalausega: "Nõnda olen ma kuulnud", misjärel räägitakse, kuidas Buddha koos bodhisattvate ja munkadega kogunesid pistriku mäele.  

## Sisu

Südasuutra esitab ületava mõistmise õpetuse tuuma ehk südame, milleks on kõikide seadmuste tühjus. Sellega on Südasuutra vaadeldav budismi tühjuse kontseptsiooni omamoodi sissejuhatusena või ka kokkuvõttena.

### Tekstinäide

Eesti keeles Linnart Mälli tõlkes.

## Vaata ka

* Ületava mõistmise suutrad

## Välislingid

* Eestikeelne tekst
* A New Look at the Heart Sutra, from Thich Nhat Hanh and Norman Fischer. September 1, 2017
Põhja-Jüütimaa maakond

**Põhja-Jüütimaa** oli maakond Taanis Jüütimaal.

1. jaanuaril 2007 maakond kaotati ja sellest sai osa Põhja-Jüütimaa piirkonnast.

## Haldusjaotus

Maakonnas oli 27 valda.

## Välislingid
* Maakonna koduleht
Antonov An-28

**Antonov An-28** on NSV Liidus ettevõttes Antonov konstrueeritud kahe turbopropellermootoriga lühikese stardi- ja maandumisteekonna omadustega (STOL – *Short Take-Off and Landing*) regionaalne transpordi- ja reisilennuk, jätkuarendus kolbmootoritega lennukist Antonov An-14M.

An-28 esmalend toimus 1969. aasta septembris. Lennuki katsetused lõppesid 1972. aastal. Järgmised eelsarja seda tüüpi lennukid said valmis 1975. 1978 alustati litsentsi alusel AN-28 seeriana ehitamist Poola ettevõttes PZL-Mielec. Lennukid An-28 hakkasid NSV Liidus lendama aastal 1986. Kokku ehitati 1993. aastani 191 lennukit An-28, millest ligi kolmandik (61) on 2006. aasta seisuga veel jätkuvalt käigus. 2015. aasta augustis oli lennuliinidel veel 16 An-28-t. Modifikatsioone valmistati kokku 7, neile lisaks katseeksemplarid, mille telikud olid varustatud suuskadega ja veepinnale maandumiseks pontoonidega.

Pärast Eesti taasiseseisvumist kasutasid lennukeid An-28 Eesti lennufirmad Air Livonia ja Enimex.

Eestis registreeritud lennukitega An-28 on toimunud kolm õnnetust. 29. novembril 1999 toimus Szczecini lähedal avariimaandumine seiskunud mootoritega; kogu kolmeliikmeline lennuki meeskond pääses eluga. 23. novembril 2001 kukkus lennuk registritunnusega ES-NOV lähenemisel Kärdla lennuvälja rajale, lendurite valede juhtimisvõtete tõttu alla; 17 lennuki reisijast hukkus 2. 10. veebruaril 2003 kukkus lennuk ES-NOY pärast Tallinna lennuväljalt õhku tõusmist kohe nina ees alla; lennuki kolmeliikmelisest meeskonnast 2 hukkus.

## Tehnilised andmed

An-28 meeskond koosneb 1-2 inimesest, ehkki tavaliselt koosneb meeskond kaubalendudel 3 inimest. Istekohti jätkub lennukis 18 reisijale.

Lennuk on 12,98 m pikk ja 4,6 m kõrge. Tiivaulatus on 22 m ja tiivapindala 39,7 m². Lennuki tühimass on 3,9 t, kasulik last 2,0 t ja täismass 6,5 t

Lennuki õhkutõusmise teekond rajal on 260 m ja maandumisel 170 m.

An-28 on varustatud kahe turbopropellermootoriga Glušenko TVD-10, kummagi võimsus on 720&nbsp;kW, kokku 1440&nbsp;kW. Kolmelabalise propelleri läbimõõt on 2,8 m.

An-28 lennukaugus on 510–1365&nbsp;km ja praktiline lennulagi 6000 m. Reisikiirus on 350&nbsp;km/h ja maksimumkiirus 390&nbsp;km/h. Lennuki suurim tõusukiirus on 12,0&nbsp;m/s ja erivõimsus 250 W/kg.
Vilivalla

**Vilivalla** on kahe Eesti küla nimi:

***[[Vilivalla (Hiiumaa)|Vilivalla]]** on küla Hiiumaa vallas Hiiumaal
***[[Vilivalla (Lääne-Harju)|Vilivalla]]** on küla Lääne-Harju vallas Harjumaal

## Vaata ka
*Vilivalla mõis
Christiansø

**Christiansø** on Taanile kuuluv saar Läänemeres. Asub 20 km Bornholmist kirdes. Saare pindala on 22,3 hektarit, kõrgeim punkt on 22 m üle merepinna. Saarel elab 96 inimest (2008).

Saar allub koos lähedaslasuva Frederiksø ja Græsholmi saarega otse Taani kaitseministeeriumile. 300 m saarest idast asuv Østerskær on Taani idapoolseim punkt.

Saarel asub 1684. aastal rajatud merekindlus.

## Välislingid

*http://www.christiansoe.dk/
Tusti (Viljandi)

**Tusti** on küla Viljandimaal Viljandi vallas, Tänassilma jõe põhjapoolsel kaldal

Küla asub Viljandist 11 km ida pool. Külas asub kaitsealune Tusti metsapark ja lõunapiiril voolab Tänassilma jõgi. Külast voolab läbi Teraseoja, millele on paisutatud Tusti paisjärv ja mis suubub lõunapiiril Tänassilma jõkke. Külast voolab läbi Tusti oja, mis suubub kirdepiiril Tänassilma jõkke. Külas asub Puujala mets, millest saab alguse Kõveroja.

Aastal 2008 loodi MTÜ Tusti, mille eesmärk on arendada Tusti küla elu.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Külas asus Tusti mõis.


14702TustiMõisaSepikoda.jpg|Tusti mõisa sepikoda
14701TustiMõisaPark.jpg|Tusti mõisa park

## Viited

## Välislingid
*  MTÜ Tusti
Iirimaa lennufirmade loend

See on **[[Iirimaa]] [[Lennufirma|lennufirmade]] loend**.

* Aer Arann
* Aer Lingus
* AerVenture
* Air Contractors
* Cityjet
* Ryanair
* Starair
Soome lennufirmade loend

See on **[[Soome]] lennufirmade loend**.

* Air Finland
* Blue1
* Copterline
* Finnair
* Finncomm Airlines