open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nootkond

**Nootkond** ka **noodaselts**, **noodavägi** (murdeti ka *kamp*, *meriseur*, *noodaseur*, *vadakond* jms), oli ühises kalapüügis osalev liikmeskond, kes andsid võrdse võrguosa nooda valmistamiseks ning kes jagasid püütud saagi hiljem võrdselt.

## Ajalugu
Nootkonnad said alguse vanadest kogukondlikest tavadest ja püsisid kuni 20. sajandi alguseni Eesti läänerannikul ja saartel. 19. sajandi lõpul oli väiksemate nootkondade kõrval ka suuri, kuhu kuulus 60 kuni 70 inimest. Seejärel toimusid muudatused, saaki hakati jaotama proportsionaalselt, seda turustati ühiselt ja raha jagati. Vene kalurite eeskujul hakati looma uut tüüpi nootkondi, artelle. Sinna kuulus vaid niipalju mehi kui püügil oli vaja (kuus kuni kaheksa), saak jagati vastavalt püügist osavõtule ja varustuseosa suurusele. Saagi naturaalse jagamise asemel sai valdavaks müügist saadud raha jagamine.   .

## Liikmed
Ühte nootkonda kuulusid ühe või mitme küla mehed, hooajakalastusega tegelevad põllumehed. Selle etteotsa valiti kogenud kalurite hulgast kipper, keda Peipsil kutsuti **hirsnik** ja põhjarannikul *jättel*. Kipperi ülesandeks oli nooda valmistamise ja püügi juhtimine. Paiguti oli talupoegade nootkonnas osanikuks mõis, andes noodapära või paadi. Saagist võisid osa saada ka püügist eemale jäänud nootkonna liikmed, kui tõid püüdjatele õlut (*pütaõlu*) või viina ning vastalised. Hiljem tekkinud artellides olid liikmeteks ainult nooda osanikud (võis olla ka mitu osa, pära kuulus kipperile). Kui osanikke oli vähe, palgati kindla tasu eest lisatööjõud. Ainult palgalistest koosnevad nootkonnad töötasid ettevõtjate kasuks, kellel oli anda püügivarustust.

## Püük
Püügile minekuks koguneti kipperi või hirsniku juurde. Enne kodust lahkumist oli kombeks jumalat paluda, sellele järgnesid mõnel pool rituaalid. Näiteks Piirissaares ja Kodaveres viidi noodavõrk majast välja akna või ukse kaudu koos suitsutamisega. Suitsu tekitati heina- või õleprügi põletamisega.

Noodavedu algas pärast jääminekut ja kestis jaanipäevani. Kui kalastuskoht oli külast kaugel, tekkis randa ajutine kaluriasula. Iga nootkond ehitas seal endale pilliroost nn roogonni, kus öösiti magati. 
 
## Viited

## Välislingid
*Nootkond, Kalapeedia
Džulbars

**Džulbars** (vene keeles Джульбарс) oli koer, kes teenis Suure Isamaasõja ajal Punaarmees miinide otsijana. 

Suure Isamaasõja ajal loodi Nõukogude Liidus 18 demineerimisega tegelevat pataljoni, kus kasutati ka koeri. Džulbars oli neist koertest kõige edukam ja kuulsam. Kokku avastas ta üle 7500 miini ja üle 150 lõhkemata mürsu. Ta osales Doonau kalda demineerimisel ning Praha kindluste ja Viini kloostrite demineerimisel. Teenete eest sai ta ainsa koerana 21. märtsil 1944 medali "Lahinguteenete eest". 

Eriliselt tuntuks sai Džulbars 1945. aasta võiduparaadi ajal Moskvas Punasel Väljakul. Tema käpp oli sel ajal vigastatud. Kui sellest kanti ette Stalinile, siis selleks, et koer saaks paraadil osaleda, saatis Stalin oma sineli, millel kantigi Džulbarsi paraadi ajal.

Pärast sõda 1946. aastal osales ta filmis "Valgekihv".

## Viited
Kipper (kalandus)

**Kipper**, ka  hirsnik (Peipsil), *jättel* (põhjarannikul) oli kalurite nootkonna vanem, kes juhtis noodapüüki ja saagijagamist.

Endisaegses kogukondlikus suure liikmete arvuga nootkonnas võis olla ka 2 kiprit. Algselt valiti kipriks kogenud kalur, 19. sajandi lõpul olid nad üldjuhul noodalaeva ja noodapära omanikud, kes omandasid selle eest täiendava osa kalasaagist. Põhja-Eestis said kiprid ettevõtjate teenistuses ka rahalist tasu. Mõnes kohas nimetati kipriks suurema võrgupüügi paatkonna vanemat, kes tegutses *[[Käil|keulamehena]]*, st laskis paadi eesotsast võrke sisse. Teisal kutsuti kiprit ka *noodakuningas*, *noodavanem*.

## Viited

## Välislingid
*Kipper Kalapeedia
Messier 66

**Messier 66** (ka **M66** ja **NGC 3627**) on spiraalgalaktika, mis asub Lõvi tähtkujus.

Galaktika avastas 1. märtsil 1780 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi.

Messier 66 asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 95 000 valgusaastat. Galaktika tähesuurus on 8,9 ja see sisaldab üle 200 miljardi tähe.

## Viited
Vijoti keel

**Vijoti keel** (inglise keeles **Wiyot language** või **Wishosk**) oli algonkini-ritva keelkonda kuulunud põlisameerika keel, mida räägiti Humboldti lahe ümbruses Põhja-Ameerika läänerannikul Californias. 

Väljasurnud keele, mille geograafiline naaberkeel oli juroki keel, viimane valdaja Della Prince suri 1962. aastal.

## Vaata ka
*Juroki keel
NGC 3628

**NGC 3628** on spiraalgalaktika, mis asub Lõvi tähtkujus.

Galaktika avastas 1784. aastal William Herschel.

NGC 3628 asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel. Galaktika struktuur ei ole Maalt vaadeldav, sest see on suunatud servaga Maa poole.

## Viited
Messier 67

**Messier 67** (ka **M67** ja **NGC 2682**) on hajusparv, mis asub Vähi tähtkujus.

Parve avastas 1779. aastal Saksa astronoom Johann Gottfried Koehler. Koehlerist sõltumatult avastas selle 6. aprillil 1780 Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Parv sisaldab üle 500 tähe ning seda on laialdaselt uuritud, sest see võimaldab astronoomidel uurida täheteket ja vaatlusi ei sega kosmiline tolm.

Messier 67 asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel. Parve vanus on 4,5 miljardit aastat ja see on üks vanimaid teadaolevaid hajusparvi.  

## Viited
Alutori keel

**Alutori keel** (alutori keeles *nəməlʔu*) on tšuktši-kamtšadali keelte hulka kuuluv paleoaasia keel, mida kõnelevad alutorid Kamtšatka poolsaare põhjaosas. Alutori keele lähim sugulaskeel on korjaki keel ning 1958. aastani peeti seda korjaki keele murdeks.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal alutori keelt 25 inimest. Keel on välja suremas.

Kirjakeel puudub, kuid ajalehes Aborigen Kamtšatki avaldatakse alutorikeelseid tekste, milleks kasutatakse mugandatud kirillitsat:

## Fonoloogia

Alutori keeles on 6 vokaalfoneemi ja 18 konsonantfoneemi. Sõnarõhk on teisel silbil, kuid mitte viimasel. See tähendab, et kahesilbiliste sõnade rõhk on esimesel silbil. Rõhk ei saa langeda ka silbile, mille tuumaks on vokaal ə.

## Süntaks
Sõnajärg on üsna vaba, sagedamini esinevad sõnajärjed SVO ja VSO.

## Viited

## Välislingid
*http://lingsib.iea.ras.ru/ru/languages/aliutor.shtml
Miina Härma Gümnaasiumi poistekoor

**Miina Härma Gümnaasiumi poistekoor** on Tartus Miina Härma Gümnaasiumi juures tegutsev poistekoor. Koori dirigent on Lilia Ilves

Koor on mitu korda osalenud üle-eestilisel poistekooride võistulaulmisel. Koor on saavutanud seal kohti kolme esimese seas.

## Viited
Kuuenda aasta kihelus

**Kuuenda aasta kihelus** (inglise keeles *Six-year itch*) on fenomen USA poliitikas, mis üldiselt leiab aset iga Ameerika Ühendriikide presidendi ametiaja kuuendal aastal.

Iga nelja aasta tagant toimuvad USAs presidendivalimised, ning alates põhiseaduse 22. paranduse vastuvõtmisest 1951. aastal saab ühte presidenti valida kõige enam kaheks ametiajaks (seega kokku 8 aastaks). Seega on algamas presidendi ametiaja viimane veerand (kui ta tagasi valiti). Kuid ka enne paranduse vastuvõtmist piirdusid peaaegu kõik presidendid üldiselt kahe ametiajaga (erandiks Theodore Roosevelt, kes kandideeris uuesti 1912. aastal, ja Franklin D. Roosevelt, kes valiti tagasi ka 1940. ja 1944. aastal).

Tavaliselt iseloomustab kuuendat aastat rahva kasvav tüdimus presidendi ning tema partei vastu. Ametiaja kuuenda aasta novembris toimuvad ka vahevalimised (inglise keeles *midterm elections*), ka Kongressi valimised – valimisele kuuluvad kõik esindajatekoja kohad ja kolmandik senati kohtadest. Presidendi ebapopulaarsuse tõttu võidab kuuenda aasta vahevalimistel üldiselt opositsioonipartei suurelt – näiteks kui president on vabariiklane, siis vahevalimistel võidavad demokraadid. Tavaliselt kaotab presidendi partei kohti Kongressis ka teise aasta vahevalimistel, kuid kuuendal aastal saavad presidendi parteile osaks palju suuremad kaotused.

Enne kodusõda üldiselt kuuenda aasta valimistel presidendi partei võitis ühes kojas, kuid kaotas teises kojas:

* 1814 – Demokraatlik-Vabariiklik Partei (James Madison): võitis 5 kohta esindajatekojas, kaotas 2 kohta senatis.
* 1822 – Demokraatlik-Vabariiklik Partei (James Monroe): võitis 34 kohta esindajatekojas, senati koosseis ei muutunud.
* 1834 – Demokraatlik Partei (Andrew Jackson): esindajatekoja koosseis ei muutunud, võitis senatis 1 koha.

Peale kodusõja on aga kuuenda aasta kihelus toimunud peaaegu iga presidendi ametiajal:

1 Kontroll koja üle läks opositsiooniparteile

2 Opositsiooniparteil oli juba kontroll koja üle

3 1972. aasta presidendivalimised võitis Nixon, kuid 9. augustil 1974 astus ta tagasi ja vahevalimiste ajal oli presidendiks Ford

Erandiks on olnud vaid Bill Clinton (demokraat). Kuigi pärast 1998. aasta valimisi jäi kontroll nii esindajatekoja kui ka senati üle endiselt vabariiklastele, siis senati arvuline koosseis ei muutunud ja demokraadid lausa võitsid esindajatekojas 5 kohta.
Vastaline

**Vastaline** (Peipsil ka *kahvaline*) oli varasemal ajal merelt või järvelt naasnud kaluritele randa vastu tulnud isik.

Vana kogukondliku vastastikku abistamise kombe kohaselt anti vastutulnule viinalonksu vms eest veidi kala.

Vastalised võisid olla oma pere liikmed või võõrad, kes noodapüügil aitasid kalureid noodapära väljatõmbamisel ja tühjendamisel.

Mõnel pool nimetati vastalisteks sisemaa talumehi, kes tulid randa kala ostma või vilja vastu vahetama.

## Viited
Örebro Ülikool

**Örebro Ülikool** (rootsi keeles *Örebro universitet*) on ülikool Rootsis Örebros.

Ülikool asutati 1977 (kolledž).

Ülikoolis õpib üle 17 000 üliõpilase (2014).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Retriit

**Retriit** (inglise keeles *retreat*, 'taandumine', 'tagasitõmbumine', 'süvenemine') on intensiivne vaimne praktika, meeleharjutustega tegelemise aeg paljudes traditsioonides.  
Retriit võib olla nii üksildus kui ka kogukondlik kogemus. Mõned retriidid toimuvad vaikides, teised võivad sisaldada ka vestlusi, loenguid, arutelusid vm, sõltuvalt korraldusest ja/või osaleja(te) mõistmisest ja tavadest. Retriit toimub enamasti eraldatuses, retriidikeskuses, kloostris vm. Retriit annab aega mõtisklusteks, palveks või meditatsiooniks. 

Budismis on see tavaline praktika *[[vassa]]* ehk vihmaperioodi ajal. See traditsioon algas juba Buddha aegadel. ''Zen''-budismis on retriidid tuntud nimetusega *sesshin*. 

Meditatsioonikursused või retriidid grupis või üksida on paljude meditatsioonitraditsioonide ja -tehnikate ühine osa.  

## Viited
Zielona Góra ülikool

**Zielona Góra ülikool** (poola keeles *Uniwersytet Zielonogórski*) on ülikool Poolas Zielona Góras.

Ülikool asutati 2001, kui ühinesid Zielona Góra pedagoogikaülikool ja Zielona Góra tehnikaülikool.

Ülikoolis õpib üle 11 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Zagrebi Ülikool

**Zagrebi Ülikool** (horvaadi keeles *Sveučilište u Zagrebu*) on ülikool Horvaatias Zagrebis; ühtlasi riigi suurim ülikool.

Ülikool asutati 1669.

Ülikoolis õpib üle 72 000 üliõpilase (2015).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Punn

**Punn** võib tähendada järgmist:
*punn on puust, paberist või muust materjalist prunt, kork
*punn on (mäda)põletiku vinn, vistrik
*punn on peamiselt Lõuna-Eesti seisuveekogudel kasutatav kalapüügivahend, teatavat laadi lihtne und
*punn (ehitus)
Mungarüü

**Mungarüü** on munkade ja nunnade rüü, riietus ja tunnusmärk kuuluvusest religioossesse kongregatsiooni või ordusse. 

## Budism

***Kāṣāya*** (sanskriti keeles 'kollane', paali keeles *kasāva*, hiina keeles 袈裟, jaapani keeles けさ *kesa*, korea keeles 가사 *gasa*, vietnami keeles *cà-sa* või sanskriti ja paali keeles *cīvara*; tiibeti keeles *chos gos*) on budistliku munga rüü, mis oli algselt määrdunud kollakat tooni (sellest ka sanskritikeelne nimetus *kāṣāya*). See koosneb traditsiooniliselt kolmest osast: eraldi alusriided alakeha ja ülakeha tarvis ning pealisrüü, mis algselt olid lihtsalt kolm nelinurkset riidetükki.

Varases koguduses oli mungarüü valmistatud teiste poolt minemavisatud rõivastest ning et see ei süvendaks soove, vaid sümboliseeriks kasinust ja lihtsust, pidi riie olema kas kantud, määrdunud, rebenenud või muul viisil ilmalikele kasutuskõlbmatu. Rüü ei tohtinud olla ka ühest suurest kangast, vaid tükkidest kokku õmmeldud, et veelgi rõhutada selle tagasihoidlikkust. 

Määrdunud kollast värvi rüü ja kerjakauss olidki ainsad asjad, mida *[[bhikkhu]]* oma elus vajas ning needki võis ta endale ise valmistada. Tänapäeval valmistatakse neid siiski vabrikutes; budistlikes maades saavad inimesed neid osta ja templites või kloostrites munkadele annetada. 

Theravaada maades on rüü värvus kollane kuni tumepunane, sõltuvalt kloostrist ja õpetusliinist. Mujal on levinud eri värvi mungarüüd, Tiibetis tumepunane, Hiinas hall või pruun, Jaapanis hall või must jne.
Heli (Põltsamaa koor)

**Heli** on Jõgeva maakonnas Põltsamaal tegutsev segakoor. See on Eesti vanim vaheaegadeta tegutsenud segakoor.

Koor asutati 1840.

Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel, samuti maakonna ja kohalikel laulupäevadel.

## Viited
Heli (Jõhvi koor)

**Heli** oli Ida-Viru maakonnas Jõhvis tegutsenud segakoor. 

Koor asutati 1863. Koor (MTÜ Jõhvi Segakoor Heli) kustutati Äriregistrist 2013.

## Viited
Helin (koor)

**Helin** on Harju maakonnas Kehras tegutsev segakoor. Koorivanem on Milvi Soots.

Koori asutas 1955 Johannes Luo.

Aastast 1960 on koor osalenud üldlaulupidudel.

## Viited

		
## Välislingid
*https://sonumitooja.ee/kehra-helina-lauluklubi-sai-5-segakoor-60/
Järvakandi segakoor

**Järvakandi segakoor** on Rapla maakonnas Kehtna vallas Järvakandis tegutsev segakoor. Koori asutas 1904. aastal Jüri Bachmann.

Koori dirigent on 2000. aastast Heldi Tagel ja koori president on Valdek Tomson.

## Viited

		
## Välislingid
* Einvald Nõunik. Keerulisi aegu üle elanud Järvakandi segakoor tähistas oma 110. juubelit Postimees / 60 Pluss, 23. jaanuar 2015
Jüri segakoor

**Jüri segakoor** on Harju maakonnas Rae vallas Jüris tegutsev segakoor.

Koor tekkis Jüri Muusikaseltsi juurde, mis asutati 1866.

Koor taasasutati 1968 Lehmja kooli direktori Henn Kärbi eestvõttel.

## Viited

		
## Välislingid
*http://www.raesonumid.ee/Ajalugu/150-aastane-jueri-muusikaselts-taehistab-aktiivse-kultuurielu-jaerjepidevust
Kaleva (koor)

**Kaleva** on Tallinnas tegutsev segakoor.

Koori dirigent on Tiina Savisaar.

## Ajalugu
Koor asutati 1949  ja see tegutses Tallinnas Jaan Tombi nimelises Kultuuripalees.

1964 pälvis koor Eesti NSV teenelise koori aunimetuse.

## Viited
Läte (koor)

**Läte** on Tartu maakonnas Kambja vallas Kambjas tegutsev segakoor. Mõnede allikate järgi vanim Eesti segakoor. Koori dirigent on aastast 2014 Saidi Tammeorg.

Kambjas tegutsenud koori kohta on teateid alates 1794, kui on teada, et Kambja kirikus tegutses mitmehäälne koor.

1994 pidas koor oma 200. aastapäeva.

## Viited

		
## Välislingid
*Koduleht
Kanepi segakoor

**Kanepi segakoor** on Põlva maakonnas Kanepi vallas Kanepi Seltsimajas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Gerly Kättmann.

Koor asutati 1884 Robert Julius Erlemanni eestvedamisel ja koori tuumiku moodustasid Kanepi meeskoori (asutatud 1868) lauljad.

## Vaata ka
*Kanepi Laulu Selts

## Viited

		
## Välislingid
*Koduleht
Kehtna segakoor

**Kehtna segakoor** on Rapla maakonnas Kehtna vallas Kehtnas tegutsev segakoor. Koori dirigent on aastast 2015 Monica Arme. Aastast 2015 tegutseb Kehtnas ka teine segakoor: Corvus.

Koori asutas 1961 . Tomingas oli ka koori esimene dirigent.

Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel, samuti välismaal, näiteks Põhja- ja Baltimaade koorifestivalil.

## Viited
K.O.O.R.

**K.O.O.R.** on Tallinnas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Raul Talmar.

Koor asutati 2012. aastal.

## Viited

		
## Välislingid
*Koori koduleht
Kolga-Kuusalu kammerkoor

**Kolga-Kuusalu kammerkoor** on Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgas ja Kuusalus tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Taavi Esko.

Koori eelkäija oli 1987 asutatud *Kolga kammerkoor* ja 1989 asutatud *Kuusalu kammerkoor*. Nendel kooridel oli ühine dirigent: Taavi Esko. Koorid tegid tihedat ja koostööd ja andsid ühiskontserte. 2002 ühinesid koorid ametlikult.

## Viited

		
## Välislingid
*Koduleht
Lyra

**Lyra** on Saare maakonnas Kuressaares tegutsev segakoor. Koor on asutatud 1888. aastal. 

Koori dirigent on 2000. aastast Pilvi Karu.

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV rahvakoor

## Viited
Supetar

**Supetar** on linn Horvaatias Spliti-Dalmaatsia maakonnas Brači saarel, saare ainuke linn.

2011. aastal oli linnas 3213 elanikku.

Supetari kohal oli asula juba Vana-Rooma ajal. Kirjalikult on Supetari esmamainitud 1423. aastal.

Linnal on parvlaevaühendus Splitiga.

## Viited

## Välislingid
*Supetari koduleht (*horvaadi ja inglise keeles*)
Laulik (koor)

**Laulik** on Tallinna Toomklubi juures tegutsev segakoor, mis on asutatud 1946. aastal. 

Koori dirigendid on Reet Poom-Krabbi ja Kerli Hanni.

Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel.

## Viited
Leetar

**Leetar** on Lääne-Viru maakonnas Tapal tegutsev segakoor. Koori dirigendid on Andres Heinapuu ja Martin Trudnikov.

Koor asutati 1991, kui ühendati kohalik naiskoor Leelet ja meeskoor TARM.

Koor on kontserte andnud nii Eestis kui ka välismaal.

## Viited

		
## Välislingid
*Koor Facebookis
*https://virumaateataja.postimees.ee/4095159/segakoor-leetar-peab-veerandsajandat-sunnipaeva
Irokeesi keelkond

**Irokeesi keelkond** on Põhja-Ameerika idaosas omavahel suguluses olevad põlisameerika keeled, mis on saanud nime Irokeesi põlisrahvaste liidu järgi. Keelkond on tuntud huulhäälikuliste konsonantide puudumise ja polüsünteetilisuse poolest.

Tänapäeval on irokeesi keelkond, välja arvatud mohoogi ja tšerokii keel, hääbumas või välja suremas.

## Taksonoomia
### Põhjairokeesi keeled
* kajuka keel
* mohoogi keel
* onaida keel
* onondaga keel
* seneka keel
* tuskaroora keel
* vaiandoti keel

### Lõunairokeesi keeled
# Tšerokii keel

## Vaata ka
*Siuu-katooba keelkond
Hongkonglased

**Hongkonglased** (traditsioonilises Hiina kirjas 香港人; inglise keeles *Hongkongers*)  on rahvas Ida-Aasias, kes räägivad enamasti kantoni keelt. Nad elavad Hongkongis või nad on seal sündinud. Tavaliselt nad ei pea end hiinlasteks.

## Vaata ka
*Hongkong
*Singapur

## Viited

## Välislingid
*Universitas Tartuensis Tartu Ülikooli ajakiri aprill 2010, nr4
*HKSAR Anniversary Surveys, The University of Hong Kong
*Definition of Hongkonger in English, Oxford Dictionaries
Siuu keeled

**Siuu keeled** ehk **siuu-katooba keelkond** on Ameerika põliskeelte üks suurimaid keelkondi, mis on levinud Suurel tasandikul ja Mississippi jõe valglas ning vähesel määral rannikualadel.

Paljud sellesse keelkonda kuuluvad keeled on ohustatud või väljasurnud.

## Keeled
Keelkonda kuulub 20 keelt, mis jagunevad kaheks haru vahel – lääne-siuu keeled ja katooba keeled.

### Lääne-siuu keeled
* assiniboini keel
* biloksi keel ​​(†) väljasurnud
* dakota keel
* hidatsa keel
* hotšangi keel
* kansa keel ​​(†) väljasurnud
* kuapa keel
* lakota keel
* mandani keel
* *Mitchigamea* ​​(†) väljasurnud
* *Moneton* ​​(†) väljasurnud
* nakoda keel
* ofo keel ​​(†) väljasurnud
* omaha keel
* oseidži keel ​​(†) väljasurnud
* tšivere keel  ​​(†) väljasurnud
* tutelo keel ​​(†) väljasurnud
* vareseindiaani keel

### Katooba keeled
* katooba keel ​​(†) väljasurnud
* *Woccon* ​​(†) väljasurnud

## Vaata ka
*Algonkini-ritva keelkond

## Välislingid
*Siuu keelte võrdlev sõnaraamat
Lüganuse segakoor

**Lüganuse segakoor** on Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganusel tegutsev segakoor; ühtlasi üks Eesti vanimaid tegutsevaid koore. Koori dirigent on Keio Soomelt.

Koor asutati 1855.

Koor harjutab Lüganuse rahvamajas.

## Viited
Maardu-Loo segakoor

**Maardu-Loo segakoor** on Harju maakonnas Maardus tegutsev segakoor. 

1996–2017 oli koori dirigent Ahto Nurk.

Koor asutati 1959.

## Viited
Riisipere kammerkoor

**Riisipere kammerkoor** on Harju maakonnas Saue vallas Riisiperes tegutsev segakoor. Koori dirigent on Cätly Hein.

Koor asutati 1988.

Koor on osalenud üldlaulupidudel.

## Viited

		
## Välislingid
*Koduleht Facebookis
Riola

**Riola** on Tallinnas tegutsev segakoor. Koori dirigendid on Anu Liho ja Ene Uibo.

Koor asutati 1993.

Koor harjutab Nõmme Kultuurikeskuses.

Koor on Eesti Segakooride Liidu liige.

## Viited

		
## Välislingid
*Koor Facebookis
Roela segakoor

**Roela segakoor** on Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roelas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Katrin Pall.

Koor asutati 1901.

## Vaata ka
*Oonurme segakoor

## Viited
Ruila mõisa segakoor

**Ruila mõisa segakoor** on Harju maakonnas Saue vallas Ruilas tegutsev segakoor. Koori juhendab Reet Ristmägi.

Koor harjutab Ruila koolimajas.

Koor on osalenud üldlaulupeol.

## Viited

		
## Välislingid
*Koor Facebookis
Rõõm (koor)

**Rõõm** on Valga maakonnas Valgas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Sirje Päss.

Koor asutati 1983.

## Viited

		
## Välislingid
*Koduleht
SoLeMiJo

**SoLeMiJo** (stiliseeritult **So-Le-Mi-Jo**) on Tartus tegutsev segakoor, mis on asutatud 2001. aastal.

Koor on esinenud üldlaulupidudel.

## Viited

		
## Välislingid
*Koduleht
Osula segakoor

**Osula segakoor** on Võru maakonnas Võru vallas Osula külas segakoor. Koori juhendab Tõnu Vaask.

Koor asutati 1968.

## Viited
Viimsi segakoor

**Viimsi segakoor** (ka segakoor **Viimsi**) on Harju maakonnas Viimsi vallas Viimsis tegutsev segakoor. Koori dirigent on Vaike Sarn ja koorivanem on Janne Joalaid.

Koor asutati 1982. aastal.

Koor on osalenud üldlaulupidudel.

Koor harjutab Viimsi Huvikeskuses.

## Viited

		
## Välislingid
*Koorist Viimsi Huvikeskuse kodulehel
Upāsaka

***Upāsaka*** (sanskriti ja paali keeles *upāsaka *‘lähedal istuja’; tiibeti keeles *dge bsnyen*; hiina keeles 優婆塞 *youpose*; jaapani keeles *ubasoku*) või ***upāsikā*** (naissoost) on budismi (Gautama Buddha õpetuse) järgija, kes ei ole pühitsetud mungaks, nunnaks ega soovi selleks ka saada, kuid kes juhindub "Viiest tõotusest" (paali keeles *pañcasīla*). Tänapäeval on soovitatud termineid nagu "ilmik-pühendunu", "ilmik-järgija" või ka "ilmikvend" ehk "-õde". 

Theravaadas on nende peamine ülesanne munkade ja nunnade materiaalne toetamine, mis annab neile parima võimaluse pälvimusi koguda. 

Mahajaanas võib bodhisattva olla nii munk kui ka ilmalik ja ka upaasakad võivad jõuda kõrgeimate seisunditeni.

Peamine sisuline erinevus *upāsaka* ja bhikkhu (ehk ilmiku ja munga) vahel on see, et lisaks loobumisele pahedest on bhikkhu loobunud ka nimest, varast ja kodust. Igaüks võib elada sündsalt ja ausalt, ilma kedagi kahjustamata ning selleks ei pea luba küsima ega õnnistust otsima.

## Viis tõotust

# Ma ei võta tunnetava olendi elu; 
# Ma ei võta seda, mida mulle ei ole antud; 
# Ma hoidun seksuaalsest üleastumisest; 
# Ma hoidun valest kõnest; 
# Ma hoidun joobeseisundist. 

Theravaada traditsioonis juhinduvad pühendunud ilmikjärgijad *uposatha* päevadel "kaheksast tõotusest" (paali keeles *uposathaṃ samādiyati*). See oli ka Hiinas laialt levinud tava ja seda kasutatakse ikka veel. 

## Tuntud ilmikjärgijaid

*Vadžrajaana traditsioonis on tuntud *upāsaka* Dharmatala, kes tegutses 16 arhati saatjana. Teda on peetud Avalokitešvara kehastuseks.

*Vimalakīrti, teine tuntud *upāsaka*, on peategelane Vimalakirti suutras, kus ta on jõukas kaupmees ja kuulutab seadmust kõikide rahvakihtide seas alates joodikutest ja prostituutidest kuni munkade ja nunnadeni.

## Viited

## Välislingid

* Theravada ressursid Upasakasele 
* Sri Lanka Buddha Jayanti Tipitaka seeria [SLTP] ( *dateerimata* ). *Gahapativaggo* [Palis] ( AN 8). Saadaval veebis aadressil http://metta.lk/tipitaka/2Sutta-Pitaka/4Anguttara-Nikaya/Anguttara5/8-atthakanipata/003-gahapativaggo-p.html . Välja otsitud 2007-04-28. 
* Thanissaro Bhikkhu (trans.) (1997). *Jivaka Sutta: Jivakale* (AN 8.26). Saadaval veebis aadressil http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/an/an08/an08.026.than.html . Välja otsitud 2007-04-28.
Videvik (koor)

**Videvik** on Tallinnas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Vaike Sarn.

Koor on osalenud üldlaulupidudel.

Koor on Eesti Segakooride Liidu liige.

## Viited
Central Park Tower

**Central Park Tower** on pilvelõhkuja (472 m), mida ehitatakse New Yorgi linna ärikeskuse Midtown Manhattani eksklusiivse hoonestusega tänavale 57th Street. 

Kõrghoone valmib 2021. aastal ja sellest saab nii läänepoolkera kui ka Ameerika Ühendriikide üks kõrgemaid ehitisi. Hoone on nime saanud lähedal asuva Central Parki järgi, kuhu avanevad ehitise kõrgematelt korrustelt suurepärased vaated.

## Vaata ka
*Billionaires' Row
*Central Park

## Välislingid
*
Vega (koor)

**Vega** on Tartu maakonnas Nõo vallas Tõraveres tegutsev segakoor. Koori dirigent on aastast 2008 Marje Metsis.

Koor asutati 1986.

Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel.

## Viited

		
## Välislingid
*Koduleht
Vastse-Kuuste segakoor

**Vastse-Kuuste segakoor** on Põlva maakonnas Põlva vallas Vastse-Kuustes tegutsev segakoor. Koori dirigent on Heli Kiho.

Koor asutati 1928.

Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel.
## Viited

		
## Välislingid
*Koorist Vastse-Kuuste kultuurimaja kodulehel
Valga kammerkoor

**Valga kammerkoor** on Valga maakonnas Valgas tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Maarika Reinhold.

Koor asutati 1980. aastate lõpus.

Koor on osalenud üldlaulupidudel.

## Vaata ka
*Rõõm (koor) (Valga segakoor)

## Viited
Tõrva Rahvakoor

**Tõrva Rahvakoor** on Valga maakonnas Tõrvas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Maie Kala.

Koor on asutatud 1999. aastal.

Koor on osalenud Eesti-Soome ühislaulupeol.

## Viited

		
## Välislingid
*https://lounapostimees.postimees.ee/2202327/torva-rahvakoor-kutsub-sunnipaevale
Mette Frederiksen

**Mette Frederiksen** (sündinud 19. novembril 1977 Ålborgis) on Taani sotsiaaldemokraatlik poliitik, alates 27. juunist 2019 Taani peaminister.

Ta sündis aastal 1977 Ålborgis, tema isa oli tüpograaf ja ema pedagoog. Ta lõpetas Ålborgis gümnaasiumi ja seejärel Ålborgi Ülikooli sotaiaalteaduste alal. Aastal 2009 sai ta Kopenhaageni Ülikoolis magistriks afrikanistika alal.
Eesti Rahvusraamatukogu naiskoor

**Eesti Rahvusraamatukogu naiskoor** on Eesti Rahvusraamatukogu juures tegutsev naiskoor. Koori dirigent on Anneli Surva, koori esimeseks dirigendiks oli Viktoria Jagomägi.  Läbi aastate on koori ees seisnud ka Kristi Jagodin, Mikk Dede, Oliver Povel ja Andres Heinapuu.

Koor asutati 1991.

Koori liikmeskonda kuuluvad Eesti Rahvusraamatukogu töötajad ja lugejad.

Koor on Eesti Naislaulu Seltsi liige.

## Viited

		
## Välislingid
*Koorist Eesti Rahvusraamatukogu kodulehel
Billionaires' Row

**Billionaires' Row** ('miljardäride rivi') on kõnekeeles New Yorgi linna ärikeskuses Midtown Manhattanil asuv väike abstraktne piirkond, mis joondub Central Parki haljasala edelapoolse külje ehk Columbus Circle'i ja Grand Army Plaza vahelise Central Park Southi tänava (59th Street) järgi ning jääb sellest omakorda paar tänavarida edelasse. Eighth Avenue ja Park Avenue vahelist piirkonda, kuhu on kerkimas maailma kõrgeimad hooned, iseloomustavad ultraluksuslikud elupinnad. 

Hüüdnime seostatakse siiski eelkõige 57<sup>th</sup> Streeti tänavaga, millega külgneb näiteks Trump Tower. Samal tänaval asub Ühendriikide ajaloo ühe kõige rikkama mehe Andrew Carnegie järgi nimetatud kontserdimaja Carnegie Hall ja selle kõrval 1991. aastal valminud Carnegie Hall Tower (231 m).

## Billionaires' Row' pilvelõhkujad

## Vaata ka
*Midtown Manhattan
Kaja (koor)

**Kaja** on Viljandi maakonnas Abja-Paluojal tegutsev segakoor. Koori dirigent on Anne Mägi.

Koor asutati 1976, kui ühinesid kohalik naiskoor ja meeskoor.

Koor on osalenud muu hulgas üldlaulupidudel.

## Viited
Linda (koor)

**Linda** on Pärnus tegutsev naiskoor. Koori dirigent on aastast 1986 Ivi Kullam.

Koor asutati 1953.

Koor on osalenud üldlaulupidudel.

## Viited
Loo kammerkoor

**Loo kammerkoor** on Harju maakonnas Jõelähtme vallas Lool tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Age Mets.

Koor asutati 1997. Koori esimene dirigent oli Mareks Lobe.

Koor on esinenud muu hulgas Pärnu rahvusvahelisel koorifestivalil.

## Viited
Tori segakoor

**Tori segakoor** on Pärnu maakonnas Tori vallas Toris tegutsev segakoor. Koori dirigent on aastast 1993 Helene Kuik. Tori vallas tegutseb ka teine segakoor: Edu.

Koor asutati 1867.

Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel.

## Vaata ka
*Edu (koor)

## Viited
Edu (koor)

**Edu** on Pärnu maakonnas Tori vallas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Helene Kuik. Tori vallas tegutseb ka teine segakoor: Tori segakoor.

Koor asutati 1985.

## Vaata ka
*Tori segakoor

## Viited
Vändra õigeusu kirikukoor

**Vändra õigeusu kirikukoor** on Vändra õigeusu kiriku juures tegutsev kirikukoor. Koori dirigent on Maria Mahlapuu.

Koor on asutatud 1994. aastal.

Koor on osalenud nii Pärnu rahvusvahelisel koorifestivalil kui ka välismaa koorimuusikafestivalidel.

## Viited
Kostel Gerndorf

**Kostel Gerndorf** (20. oktoober 1945 – 27. juuni 2019 Tallinn) oli eesti majandusteadlane, majanduskandidaat (1975). 

Kostel Gerndorf lõpetas 1964 Tallinna 20. Keskkooli ja 1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna, olnud 1961–1971 sealsamas assistent, 1975–1976 vanemõpetaja, aastast 1977 dotsent, 1989–1992 juhtimise ja plaanimise kateedri juhataja ning 1992–1999 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna ärikorralduse instituudi organisatsiooni ja juhtimise õppetooli juhataja, aastast 1999 samas dotsent; 1995–2001 ühtlasi Eesti Erastamisagentuuri arendusdirektor. Teadustöös keskendunud protseduurianalüüsile, uurimusi organisatsiooniteooria ja äriühingute valitsemise alalt. Tegutsenud ka konsultandina, 1996–98 Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni juhatuse liige. 

Kuulus 1988–91 Eestimaa Rahvarinde eestseisusesse, oli 1988–90 Isemajandava Eesti ettepaneku (IME) probleemnõukogu liige, IME kontseptsiooni autoreid. Oli 1977–1987 Tallinna Bibliofiilide Klubi asutajaliige ja aseesimees, 1982–1990 Eesti Majandusteaduse Seltsi juhatuse liige.

## Tunnustus
* 2005 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*27. juuni 2019, kell 11:09, Suri Kostel Gerndorf, err.ee
*07. veebruar 2005, 0:01, Üks endisi Rahvarinde juhte loobub riiklikust autasust, postimees.ee
* otsing Kostel Gerndorf delfi.ee-st
*Kukul külas, eetris: 08. november 1998, saatejuht oli Erki Berends
* arhiiv.err.ee
** https://arhiiv.err.ee/vaata/eestimaa-rahvarinde-volikogu-koosolek-90327
** https://arhiiv.err.ee/vaata/kostel-gerndorfi-raamatud
** https://arhiiv.err.ee/vaata/eestimaa-rahvarinde-kongress-eestimaa-rahvarinde-kongress-01-02-10-1988-tallinna-linnahallis-16
** https://arhiiv.err.ee/vaata/eestimaa-rahvarinde-kongress-eestimaa-rahvarinde-kongress-01-02-10-1988-tallinna-linnahallis-10
** https://arhiiv.err.ee/vaata/tookollektiivide-liidu-loomine-linnahallis-30-11-1988-tookollektiivide-liidu-loomine-linnahallis-30-11-1988-03
Lubień Kujawski

**Lubień Kujawski** on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Włocławeki maakonnas, Lubień Kujawski valla halduskeskus. Lubień Kujawski asub Włocławekist ligi 29 km lõunas.

Ürikutes on Lubień Kujawskit esmamainitud 1399. aastal, linnaõigused sai enne 1489. aastat. Lubień Kujawski kaotas linnaõigused 1867. aastal, kuid sai need tagasi 1919. aastal.

## Galerii

Lubien Kujawski dawna szkola ob biblioteka.jpg
Market Square in Lubien Kujawski (1).jpg


## Viited
Adamova (Alūksne piirkond)

**Adamova** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Adamova asub valla keskosas merepinnast 128 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 35 ja Riiast 237 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V403.

Aastal 1897 kandis küla nime *Odumovo*  ja seal oli 68 elanikku, aastal 2007 aga 36 elanikku.

## Viited
Aizgārša

**Aizgārša** (kohalikus murdes **Oizgārša**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Aizgārša asub valla keskosas merepinnast 130 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 38 ja Riiast 239 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V403.

Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.

## Viited
Aizupe

**Aizupe** (kohalikus murdes **Oizupe**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Aizupe asub valla lääneosas Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 32 ja Riiast 233 km kaugusele. Seal asuvad Brici ja Aizupe bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee P41.

2007. aastal oli külas 25 elanikku.
## Viited
Bērzupe

**Bērzupe** (kohalikus murdes **Bārzupe**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Bērzupe asub valla põhjaosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 10, piirkonna keskusest Alūksnest 32 ja Riiast 233 km kaugusele. Seal asub Bērzupe bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee P42.

Aastal1897 oli külas 111 elanikku, aastal 2007 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Briežudārzs

**Briežudārzs** (ka **Briežu dārzs** ehk *Hirveaed*, kohalikus murdes **Brīžudorzs**) on  endine küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Briežudārzs asus valla loodeosas Liepna jõe kaldal. Küla jäi valla keskusest Liepnast 10, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 224 km kaugusele. Selle aladel asub Briežudārzsi bussipeatus.

Külast läks läbi maantee V401.

Aastal 2002 oli külas 3 elanikku.

## Viited
Demšas

**Demšas** (ka **Demši**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Demšas asub valla keskosas merepinnast 130 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 2, piirkonna keskusest Alūksnest 32 ja Riiast 234 km kaugusele. Seal asub Demšase bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee P41. Demšases asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude tankist Nikolai Lugovtsevile.

Aastal 1897 oli külas 110 elanikku, aastal 2007 aga 16 elanikku.
## Viited
Doktas

**Doktas** (vanadel kaartidel ka **Dokti**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Doktas asub valla põhjaosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 9, piirkonna keskusest Alūksnest 33 ja Riiast 235 km kaugusele. Seal asub Kudinavas pagrieziensi bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee P42. Seal kasvav Doktase tamm on võetud looduskaitse alla. 

Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.

## Viited
Ezermala (Alūksne piirkond)

**Ezermala** ehk **Azarmola** on endine küla Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Küla jäi piirkonna keskusest Alūksnest 48 ja Riiast 249 km kaugusele. Küla asus Venemaa-Läti piiri lähedal.

Külast läks läbi maantee V403.

## Viited
Franciskopole

**Franciskopole** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas.

Franciskopole asub valla keskosas merepinnast 130 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 2, piirkonna keskusest Alūksnest 36 ja Riiast 237 km kaugusele. Seal asub Franciskopole bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee V455. Küla lähistel asuvad Franciskopole muinaskalmed ehk Vanad kalmud on võetud muinsusmälestisena kohaliku kaitse alla.

Aastal 1897 oli külas 40 elanikku, aastal 2007 aga 4 elanikku.

## Viited
Gornasti

**Gornasti** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Gornasti asub valla keskosas merepinnast 121 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 41 ja Riiast 243 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V403.

Aastal 1897 oli külas 47 elanikku, aastal 2007 aga 18 elanikku.

## Viited
Alfa & Omega

**Alfa & Omega** on Narva Aleksandri koguduse juures tegutsev segakoor; ühtlasi ainus Narvas tegutsev eestikeelne koor.

Koori asutas 2000. aastal dirigent Tuuliki Jürjo, kes juhatab koori tänini.

Koor on osalenud üldlaulupidudel ning esinenud nii kodu- kui ka välismaal.

Kogudus on koori helisalvestisena välja andnud 2010. aastal ilmunud CD-albumi "Veidikene valgust".

## Viited
Kalvene (Alūksne piirkond)

**Kalvene** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Kalvene asub valla keskosas merepinnast 134 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 33 ja Riiast 235 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P42. Seal kasvavad põlispuud Kalnājise tamm, Rezgaļi saar, Rezgaļi tamm, Daktiņi tamm ja pärn kõrgusega 26 m on võetud looduskaitse alla. 

Aastal 1897 oli külas 222 elanikku, aastal 2007 aga 32 elanikku.
## Viited
Kudinava

**Kudinava** (ka **Kudinova**, vanadel kaartidel **Kudenava**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas.

Kudinava asub valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 36 ja Riiast 237 km kaugusele. Seal asub Purnavas pagrieziensi bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee P42. Külas asuvad Kudinava muinaskalmed on võetud muinsusmälestisena regionaalse kaitse alla. Seal kasvav Kudinava kadakas on võetud looduskaitse alla.

Aastal 1897 oli külas 183 elanikku, aastal 2007 aga 11 elanikku.

## Viited
Mežarija

**Mežarija** (kohalikus murdes **Mežareja**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Mežarija asub valla keskosas merepinnast 133 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 2, piirkonna keskusest Alūksnest 34 ja Riiast 236 km kaugusele. Seal asuvad Sprinduļkalnsi ja Mežarija bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee P42. Mežarija piiridesse jääb looduskaitsealune Liepna mõisa pärn.

Aastal 1897 oli küla kohal üks 12 elanikuga talu, aastal 2007 oli külas 42 elanikku.
## Viited
Plešulauzi

**Plešulauzi** (vanadel kaartidel **Plešalauze**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Plešulauzi asub valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 11, piirkonna keskusest Alūksnest 33 ja Riiast 234 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P42. Seal kasvav Plešulauži haab on võetud looduskaitse alla. 

## Viited
Polsas

**Polsas** (vanadel kaartidel **Palsas**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Polsas asub valla põhjaosas merepinnast 141 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 35 ja Riiast 234 km kaugusele. Seal asuvad Draudzība ja Polsase bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee P42. Seal kasvav Egļeva künnapuu on võetud looduskaitse alla. 

2007. aastal oli külas 29 elanikku.

## Viited
Rīsava

**Rīsava** (ka **Rīsova**) on endine küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Rīsava

Rīsava asus valla idaosas merepinnast 117 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jäi valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 42 ja Riiast 244 km kaugusele. Seal asub Bērziņi bussipeatus.

Külast läks läbi maantee V403.

## Viited
Saides

**Saides** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Saides asub valla keskosas merepinnast 132 meetri kõrgusel Saidupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 1, piirkonna keskusest Alūksnest 35 ja Riiast 237 km kaugusele. Seal asub bussipeatus Aitiņas 1.

Külast läheb läbi maantee V455. Seal asub Saidese kalmistu.

Aastal 1897 oli külas 99 elanikku, aastal 2007 aga 16 elanikku.

## Viited
Sils

**Sils** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Sils asub valla keskosas merepinnast 121 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 40 ja Riiast 241 km kaugusele. Seal asub Silsi bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee V241.

Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Sprinduļi

**Sprinduļi** (vanadel kaartidel **Springuļkalns**) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Sprinduļi asub valla keskosas merepinnast 139 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 38 ja Riiast 240 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P42. Seal asub Sprinduļi kalmistu; külla jääb ka langenud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu. Külas kasvav Sprinduļi elupuu on võetud looduskaitse alla. 

Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.

## Viited
Prēduļeva

**Prēduļeva** (ka **Prīduļeva**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Prēduļeva asub valla keskosas merepinnast 128 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 37 ja Riiast 238 km kaugusele. Seal asub Prēduļeva bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee V403. Külas kasvavad Laipiņi tamm ja Prēduļeva künnapuu on võetud looduskaitse alla. 

Aastal 1897 oli külas 54 elanikku, aastal 2007 aga 12 elanikku.

## Viited
Rākava

**Rākava** on endine küla Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Küla asus Liepna jõe kaldal ja jäi piirkonna keskusest Alūksnest 49 ja Riiast 251 km kaugusele.

Külast läks läbi maantee V403.

## Viited
Surikava

**Surikava** (vanadel kaartidel **Sūrikava**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Surikava asub valla lääneosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 38 ja Riiast 240 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V401.

Aastal 1897 oli külas 51 elanikku, aga aastal 2007 oli elanikke 17.

## Viited
Strauti

**Strauti** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Strauti asub valla lõunaosas merepinnast 130 meetri kõrgusel Bolupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 37 ja Riiast 239 km kaugusele. Seal asuvad bussipeatus Aitiņas 2, Delperi ja Strauti bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee P42.

2017. aastal oli külas 32 elanikku.

## Viited
Truļļeva

**Truļļeva** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 

Truļļeva asub valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 25 ja Riiast 227 km kaugusele. Seal asub Truļeva bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee V401. Külas kasvav Truļļeva tamm on võetud looduskaitse alla. 

Aastal 1897 oli külas  60 elanikku, aastal 2002 aga 6 elanikku.

## Viited
Upmaļi

**Upmaļi** (ka **Upmala**, kohalikus murdes **Upmola**) on endine küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Upmaļi asus valla lõunaosas merepinnast 122 meetri kõrgusel Bolupe jõe kaldal. Küla jäi valla keskusest Liepnast 9, piirkonna keskusest Alūksnest 42 ja Riiast 231 km kaugusele.

Külast läks läbi maantee P41.

## Viited
Viķerava

**Viķerava** on endine küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas.

Viķerava asus valla lääneosas. Küla jäi valla keskusest Liepnast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 29 ja Riiast 231 km kaugusele. Selle aladel asub Silgulda bussipeatus.

Külast läks läbi maantee P41.

## Viited
Carnegie Hall Tower

**Carnegie Hall Tower** on elamispindadega 60-korruseline ja 231 meetri kõrgune pilvelõhkuja New Yorgi ärikeskuses Midtown Manhattanil, mis valmis 1991. aastal postmodernistlikus stiilis. Kõrghoone asub Carnegie Halli ja Metropolitan Toweri vahel 57<sup>th</sup> Streeti ääres niinimetatud Billionaires' Row'l.
Górzno

**Górzno** (saksa keeles *Gorzno*, 1939–1945 *Görzberg*) on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Brodnica maakonnas, Górzno valla halduskeskus.

Górznot on ürikutes esmamainitud 1229. aastal. Górzno sai linnaõigused 1327. aastal, 1385. aastal neid uuendati.

## Galerii

Gorzno church.jpg
Gorzno, market square (1).jpg
Gorzno, market square (2).jpg
Górzno, kościół Podwyższenia Krzyża Świętego.jpg


## Viited
Punker nr 599

**Punker nr 599** (ametlikult **Jaovarjend nr 599**) on varjend Hollandi keskosas Gelderlandi provintsis (vastu Utrechti provintsi piiri) Culemborgi vallas Culemborgi linnast läänes. 

Varjend asub Diefdijkist põhja pool ning maanteest Utrechti ja ’s-Hertogenboschi vahel umbes 150 meetrit lõuna pool.

## Ajalugu
Hollandil oli 1930. aastatel kava teha võimaliku Saksamaa sissetungi puhul réduit umbkaudu Lõuna-Hollandi, Põhja-Hollandi keskosa ja Utrechti provintsi alale, mille kindlustamiseks kasutati ka ära 19. sajandi algul rajatud Uut Hollandi Veeliini. Sinna ehitati novembrist 1939 kuni märtsini 1940 muuhulgas ka umbes 700 jaovarjendit (hollandi keeles ametlikult *Groepsschuilplaats Type P*).

See varjend valmis 1940. aasta algul. See oli mõeldud 10–12 sõjaväelase (ühe jao) majutamiseks.

## Osa maastikuarhitektuuri ansamblist
2010. aastal saeti varjendi keskelt teemanttross-saega välja 1 meetri paksune ristlõige. Töö võttis aega 40 päeva. Tekkinud kurust viidi läbi laudtee, mida pikendati kõrvaloleva tehisjärve kohale. 

Projekti autorid olid kunstnik Erick de Lyon ja maastikuarhitekt Ronald Rietveld.

Tekkis ansambel, mille moodustavad paksud raudbetoonseinad, pikk laudtee ning varjendist avanev vaade tehisjärvele ja järve kohalt laudteelt avanev vaade varjendile ja maanteele. Ansambel on saanud nimekaid auhindu ning sellest on tekkinud populaarne pildistamiskoht maantee ääres.

### Auhinnad
*2011 Dutch Design Award – Best Exterior 
*2013 AR Emerging Architecture Award

## Mälestisena
Alates 2014. aastast on Punker nr 599 arvatud Hollandi kultuurimälestise nr 531727 koosseisu.

Punker nr 599 on alates 17. augustist 2011 objekti "Uue Hollandi veeliin" koosseisus UNESCO maailmapärandi nimistu objekti kandidaat.

## Viited

## Välislingid

*Punker nr 599 RAAAFi kodulehel
*Punker nr 599 Atelier de Lyoni kodulehel
Metsosi

**Metsosi** (*Equisetum sylvaticum*) on taimeliik osjaliste sugukonna osja perekonnast. 

Metsosi kasvab metsades, raiesmikel, puisniitudel. Taim on Eestis tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
Chodecz

**Chodecz** (saksa keeles 1939–1945 *Godetz*) on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Włocławeki maakonnas, Chodeczi valla halduskeskus. Chodecz asub Włocławekist umbes 28 km lõunas.

Chodecz sai linnaõigused 1442. aastal, kuid kaotas need 1800. aastal. 1822. aastal sai Chodecz linnaõigused tagasi, kuid kaotas need jälle 1870. aastal. 1921. aastal sai Chodecz linnaõigused jälle tagasi.

## Galerii

Kościoł w Chodczu widok od tyłu HWsnajper.JPG
Warynskiego Street in Chodecz (2).jpg
Warynskiego Street in Chodecz (1).jpg
Zespół budynków cmentarnych, 1773 kaplica p.w. św. Jakuba, 1799; kolumbarium; dom braci szpitalnych Hwsnajper.JPG


## Viited
Osjalaadsed

**Osjalaadsed** (*Equisetales*) on sõnajalgtaimede selts. 

## Sugukonnad
*Archaeocalamitaceae †
*Calamitaceae †
**[[Equisetaceae]]* (osjalised)
*Phyllothecaceae †
Raudosi

**Raudosi** (*Equisetum hyemale*) on taimeliik osjaliste sugukonna osja perekonnast. 

Raudosi kasvab liivastel nõlvadel, metsades, teeäärtel. Taim on Eestis levinud hajusalt.

## Viited

## Välislingid
*
Euroopa Olümpiakomitee

**Euroopa Olümpiakomitee** on Euroopa rahvuslike olümpiakomiteede katusorganisatsioon. Sellel on 50 liikmesriiki (olümpiakomiteed). Peakorter asub Roomas Itaalias.

Euroopa Olümpiakomitee organiseerib muuhulgas Euroopa mänge ning Euroopa noorte olümpiafestivali.

## Välislingid
*Koduleht
Liivosi

**Liivosi** (*Equisetum variegatum*) on taimeliik osjaliste sugukonna osja perekonnast. 

Liivosi kasvab näiteks jõeorgudes, soodes, märjal liival. Taim on Eestis levinud paiguti, rohkem on teda Lääne- ja Kagu-Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Soo-osi

**Soo-osi** (*Equisetum palustre*) on taimeliik osjaliste sugukonna osja perekonnast. 

Soo-osi kasvab näiteks soodes, kallastel, niiskematel põldudel. Taim on Eestis sage.

## Viited

## Välislingid
*
Euroopa mängud

**Euroopa mängud** on Euroopa Olümpiakomitee egiidi all toimuvad võistlused.

Esimesed Euroopa mängud toimusid 2015. aastal Bakuus Aserbaidžaanis.

Teised Euroopa mängud toimusid 2019. aastal Minskis Valgevenes.
2019. aasta Euroopa mängud

**2019. aasta Euroopa mängud** olid teised Euroopa mängud. Need toimusid 21.–30. juunini Minskis Valgevenes. 

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Kallasosi

**Kallasosi** (*Equisetum × litorale*) on taimeliik osjaliste sugukonna osja perekonnast.

Kallasosi kallastel, soistel niitudel, luhtadel. Taim on Eestis harvaesinev.

## Viited

## Välislingid
*
Komisjonäride 1811. aasta planeering

**Komisjonäride 1811. aasta planeering** (inglise keeles *Commissioners' Plan of 1811*) oli 19. sajandil Ameerika Ühendriikides New Yorgis piki üle Manhattani saare kujuneva tänavavõrgu püst- ja rõhtjoonestikuks arendamise planeering. Enamik New Yorgi tänavaid on tänapäeval sirgjoonelised. Peamine erand on üle saare kulgev vana kaubatee Broadway.

## Ajalugu

Planeering oli New Yorgi linna ühisnõukogu (*Common Council*) kavand, korrastamaks maakasutust ja -müümist rõhtsirge 14th Street tänava ja Fort Washingtoni (tänapäeval Washington Heights) vahelisel saare osal. Kuna kava leidis vastukaja nii omanikelt kui ka kohalikus poliitikas, siis paluti New Yorgi Osariigi Legistratuuril (*New York State Legislature*) sekkuda. Seadusandja nimetas 1807. aastal ametisse volitustega komisjoni ja nende planeering esitati 1811. aastal.

## Vaata ka
*Joonestikplaneering
Solow Building

**Solow Building** on Midtown Manhattani 210 meetri kõrgune ja 50-korruseline kõrghoone, mis valmis 1974. aastal.

Kontorihoone aadress on 9 West 57th Street.