open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elijah Muhammad

**Elijah Muhammad** (sünninimi: **Elijah Poole**; ka: **Elijah Karriem**) (7. oktoober 1897 Sandersville, Georgia – 25. veebruar 1975 Chicago) oli organisatsiooni Nation of Islam (NOI) rajaja.

Ta väitis, et on 1931 saanud Chicagos Wallace Fard Muhammadilt Allahi sõna. Sellest õpetusest sai NOI poliitiliselt radikaalse teoloogia alus. 

Muhammad rändas Ameerikas ringi ning rajas mošeesid ehk templeid. Need said asutamise järjekorras numbrid.

Muhammadil oli väidetavalt armulugusid mitme NOI liikmest noore naisega. See süüdistus viis lõpuks lõheni Elijah Muhammadi ja tema soosiku Malcolm X-i vahel.

Pärast Muhammadi surma sai tema järeltulijaks NOI juhina tema poeg Warith Deen Muhammad, kes viis läbi reforme, mis lähendasid NOI-d sunnismile, ning lõpuks nimetas organisatsiooni ümber. Hiljem lõi NOI-st lahku Louis Farrakhan, kes lõi oma organisatsiooni, mille õpetus oli lähem Elijah Muhammadi esialgsele õpetusele, ning andis sellele nime Nation of Islam.
Kabala (täpsustus)

**Kabala** võib tähendada mitut asja:
***[[Kabala]]** on juudi müstikatraditsioon;
*Sierra Leones on **[[Kabala (Sierra Leone)|Kabala]]** linn;
*Filipiinidel on **[[Kabala jõgi (Filipiinid)|Kabala jõgi]]**;
*Malaisias on **[[Kabala jõgi (Malaisia)|Kabala jõgi]]**;
***Kabala** on Kreeka asula Kavála (Καβάλα) eestikeelne rööpnimi.

## Eesti asulad
Eestis on kolm Kabala-nimelist asulat:  
***[[Kabala (Türi)|Kabala]]** küla Järva maakonnas Türi vallas
***[[Kabala (Rägavere)|Kabala]]** asundus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas
***[[Kabala (Raikküla)|Kabala]]** küla 1977. aastani Raikküla vallas. Nimi ennistati 2017. aastal.

## Muud Eesti paigad
*Kabala raudteejaam Viru-Kabalas Tallinna-Narva raudteel
*Viru-Kabala küla Vinni vallas
*Kabala-Suurküla Vinni vallas
*Kabala-Vabatküla Vinni vallas
*endine Kabala vald Järva maakonnas (1991–2005)
*endine Kabala vald Viljandimaal (aastani 1939)
*endine Kabala vald Viljandimaal (aastani 1950)
*endine Kabala vald Harjumaal (aastani 1939)
*Kabala oja Rapla maakonnas (suubub Vigala jõkke)
*Kabala peakraav Järva maakonnas (suubub Navesti jõkke)
*Kabala soo Lääne-Virumaal
*Kabala villaveski
*Kabala mõis Pilistvere kihelkonnas
*Kabala mõis Rapla kihelkonnas
*Kabala mõis Viru-Nigula kihelkonnas
Lovati jõgi

**Lovat** (valgevene *Ловаць*, vene *Ловать*) on jõgi Valgevenes ning Venemaa Pihkva ja Novgorodi oblastis. 

Algab Haradoki kõrgustiku jalamilt Lovatetsi järvest, voolab valdavalt põhja, suubub Ilmjärve, moodustades delta. Jõe pikkus on 530 km, valgla 21 900 km&sup2;. Jõel on laevatatavaid lõike 112 km pikkuselt. 

Jõe ääres on muu hulgas Velikije Luki ja Holm. 

Ta oli osa teest varjaagide juurest kreeklaste juurde.
Valge mere kurk

**Valge mere kurk** (vene *Горло Белого моря*) ühendab Valget ja Barentsi merd ja eraldab Koola poolsaart Kirde-Euroopa mandriosast. 

Väina laius on 46 km ja sügavus 35 m. Looded on tugevad. Vee soolsus on 30,5 promilli. Talviti kattub ta triivjääga.
Assoorid

**Assoorid** (portugali Açores) on Portugali autonoomne piirkond ja saarestik Atlandi ookeani põhjaosas.

Avastati portugallaste poolt 1427.

## Loodus
Saared jagunevad kolme rühma.

Läänerühma moodustavad:
* Corvo
* Flores
keskrühma:
* Faial
* Pico
* São Jorge
* Graciosa
* Terceira
idarühma:
* São Miguel (peasaar)
* Santa Maria

Saared on vulkaanilised ja mägised, kõrgus kuni 2351 meetrit. Valitseb pehme kliima, hoolimata Assoori kõrgrõhkkonna olemasolust sajab suvelgi vihma.

## Välislingid
*Azores Info
Benjamin Karim

**Benjamin Karim** (ka: **Benjamin 2X**; 14. juulil 1932, Virginia osariik Suffolk – 2. august 2005) oli USA usutegelane, organisatsiooni Nation of Islam abivaimulik, Malcolm X-i abi.

## Viited
Väike-Belt

**Väike-Belt** (taani keeles *Lillebælt*) on Taani väin, mis ühendab Kattegatti Beldi merega ja eraldab Fyni saart Jüüti poolsaarest. 

Väina laius on 700 meetrit ja sügavus 13 meetrit. Kitsuse ja käänulisuse tõttu väin suurtele laevadele hästi ei sobi. Väina ületab kaks silda. Väike-Beldis on ka laevavrakke kuna väin on suurtele laevadele liiga väike. 

## Vaata ka
*Suur-Belt
*Taani väinad
Foneetika

**Foneetika** ehk **häälikuõpetus** on keeleteaduse osa, mille huviobjektiks on inimkõne kui heli, uuritavateks nähtusteks prosoodia ja segmentaalfoneemid ehk häälikud.

## Foneetika uurimissuunad
*Segmentaalfoneetika uurib häälikute tämbrilisi erinevusi. 
*Prosoodia uurib heli kõrgust, tugevust ja kestust.
*Hääldusfoneetika uurib seda, kuidas inimene heli tekitab.
*Tajufoneetika on psühholoogiateaduse osa, mis uurib, kuidas inimesed häälikutevahelisi erinevusi tajuvad, ning otsib allofoone.

Foneetikale lähedane teadus on fonoloogia. Neid eristab aspekt, millest kõnet uuritakse: foneetika uurib kõnet füüsikaliste meetoditega, fonoloogia aga otsib häälikusüsteemile sarnasusi keelesüsteemist.

Foneetika uurimistulemusi rakendatakse tänapäeval kõnesüntesaatorite ja kõnetuvastuse loomisel.

## Foneetika Eestis
Eksperimentaalse foneetika rajajaid Eestis oli Georg Liiv. Eestis tegelevad foneetikaga Tartu Ülikool, TTÜ Küberneetika Instituut ja Eesti Keele Instituut. Ühiselt on välja töötatud  eesti keele kõnesüntesaator.

## Vaata ka
*Foneemika ehk fonoloogia

## Välislingid

*Eesti keele kõnesüntesaator.
*The International Phonetic Alphabet, 2005
*The International Phonetic Alphabet, koos helifailidega
*IPA,  The International Phonetic Association
Kõnesüntesaator

**Kõnesüntesaator** on inimkõnet jäljendav arvutiprogramm, mis suudab digitaalkujul (numbriliselt) salvestatud teksti lugeda.

Kõnesüntesaatorite väljatöötamisega tegeleb keeletehnoloogia alamharu kõnetehnoloogia; seejuures rakendatakse mitmeid muid keeleuurimise meetodeid: foneetikat, morfoloogilist analüüsi, süntaksianalüüsi ja semantikaanalüüsi.

Kõnesüntesaatorit kõneanalüsaatoriga kombineerides on võimalik luua keskkond, kus inimene saab arvuti või mõne arvutit sisaldava seadmega suhelda ainult kõne vahendusel. Seda vajavad eriti puuetega inimesed.

Eesti keele kõnesüntesaatori arendamisega tegelevad Eesti Keele Instituut, TTÜ Küberneetika Instituut ja Tartu Ülikool.

## Vaata ka
* Kõnesüntees

## Välislingid
*Eesti keele kõnesüntesaator
Suffolk (Virginia)

**Suffolk** (*City of Suffolk*) on iseseisev linn (*independent city*) USA Virginia osariigis Hampton Roadsis.
 
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 63 677 inimest. Linna pindala on 1111,3 km&sup2;, sealhulgas veepindala 75,2 km&sup2;. Suffolk on pindalalt suurim linn Virginias ja suuruselt üheteistkümnes USA-s.

Linn moodustati 1974. aastal endistest Suffolki, Hollandi ja Whaleyville'i asulast ning Nansemondi linnast, mis omakorda oli 1972. aastal moodustatud endise Nansemondi maakonna baasil. 

## Ajalugu
Linna territooriumil elasid indiaanlased. 1609. aastal ajasid Nansemondi indiaanlased ära kapten John Smithi, kes oli huvitatud Nansemondi jõe austripankadest. Inglise asunikud rajasid Nansemondi jõe kaldale 1742. aastal Suffolki asula (*Town of Suffolk*), mis on saanud nime kuberner William Goochi kodukrahvkonna Suffolki järgi. 

1779. aastal põletasid Briti väed asula maha. Suffolk sai tulekahjudes kannatada ka 19. sajandil.

1912. aastal asus Pennsylvaniast Suffolki elama itaalia immigrant Amedeo Obici, kes asutas maapähklite töötlemise ettevõtte Planters Nut and Chocolate Company.
Alizée

**Alizée** [aliz'ee] (sünninimega **Alizée Jacotey**, 2016. aastast Alizée Lyonnet; sündinud 21. augustil 1984 Korsikal Ajaccios) on prantsuse poplaulja. 

Tema  eesnimi on naissoo vorm sõnast *alizé*, mis tähendab passaattuult; nimelt armastasid tema vanemad väga purjelauaga sõita.

Juba nelja-aastaselt hakkas ta käima tantsu-, näitlemis- ja laulutundides, kuid tuntuks sai ta hoopis sellega, et võitis 11-aastaselt Air France'i korraldatud laste lennukijoonistamisvõistluse. Tema joonistuse järgi värviti üle ka üks lennuk ja sellele anti tema nimi.

1999. aastal osales ta televisioonis talendiotsimissaates "Graines de Star". Esialgu kavatses ta osaleda tantsijana, kuid tantsukategooriasse üksiktantsijaid ei lubatud. Siis pani ta end kirja lauluvõistlusele, esitades Axelle Redi laulu "Ma prière". Sellega võitis ta talendisaate lauljate kategoorias.

Tema esitust nägid lauljatar Mylène Farmer ja Laurent Boutonnat, kes otsisid oma laulule "Moi... Lolita" ("Mina... Lolita", Farmeri sõnad ja Boutonnat' viis) esitajat. Veel samal, 2000. aastal ilmus Alizée debüütalbum "Gourmandises", mille kõik lood on samade autorite kirjutatud. Kohe oma esikalbumiga tegi ta Prantsusmaa naislauljate albumimüügi rekordi: seda albumit müüdi Prantsusmaal 788 100 eksemplari ja üle maailma enam kui 4 miljonit eksemplari (2002. aastaks). See on tänapäevani Alizée edukaim album.

Lisaks Prantsusmaa edetabelile on ta juhtinud edetabeleid Itaalias, Saksamaal, Suurbritannias, Hispaanias, Hollandis, Venemaal, Poolas ja Koreas.

Oma muusikas jätab Alizée seksika ja lolitaliku mulje, aga väljaspool seda on ta tagasihoidlik ja kinnine ning ta pole osalenud mingites skandaalides.

Alizée abiellus 2003. aasta lõpus prantsuse laulja Jérémy Chatelainiga. Neil on tütar Annily. Pärast abiellumist tõmbus Alizée avalikust elust kaheks ja pooleks aastaks täielikult tagasi, võttes maha isegi oma saidi. Jérémy ja Alizée lahutasid abielu 2012. aastal. 2016. aastal abiellus ta Grégoire Lyonnet'ga.

2013. aastal võitis Alizée meelelahutussaate "Danse avec les stars" (Prantsuse versioon saatest "Tantsud tähtedega"). Tema tantsupartner oli seal Grégoire Lyonnet.

## Albumid
### Stuudioalbumid
*"Gourmandises" (2000)
*"Mes Courants Électriques" (2003)
*"Psychédélices" (2007)
*"Une enfant du siècle" (2010)
*"5" (2013)
*"Blonde" (2014)
### Kogumikalbumid
*"Tout Alizée" (2007)
### Kontsertalbumid
*"Alizée En Concert" (2004; CD ja DVD)

## Välislingid

*Koduleht
*Lennuki Alizée foto
Võru Instituut

**Võru Instituut** (võru keeles *Võro Instituut*) on riiklik teadus- ja arendusasutus, mis tegeleb võru keele ja kultuuri uurimise ja arendamisega. Instituudi alla kuuluvad ka Vana-Võromaa muuseumid.

## Tegevus
Instituut korraldab võru keele ja kultuuri õpetamist ning õpetajate ettevalmistamist ja täiendõpet. 

Koostatakse võrukeelseid õppematerjale, korraldatakse teaduskonverentse ja antakse välja mitmesugust võrukeelset kirjasõna teaduslikest uuringutest ja artiklikogumikest ilukirjanduseni. Instituut tegeleb ka keelehoolde ja keelenõuandega ning kohanimeuuringutega. Uuemaks töösuunaks on võru keele populariseerimine laste ja lastevanemate hulgas ning keele üldine mainekujundus. Muuhulgas osaleb instituut lastele mõeldud võrukeelsete multifilmide ja arvutimängude tootmises.

Võru Instituut asub Võru linnas ja tema tegevuspiirkonnaks on traditsiooniline võru keele ja kultuuri ala ehk ajalooline Vana-Võrumaa.

Võru Instituut annab alates 1997. aastast välja perioodilist artiklikogumikku Võro Instituudi toimõndusõq, mida oli 2023. aasta seisuga ilmunud 37 numbrit.

## Ajalugu

Instituudi asutamise idee pakkusid välja 1980. aastate lõpul hoogustunud nn võru liikumise aktiivsemad tegelased. 1990. aastate keskel peeti ilmseks, et võru keel ja kultuur vajab selget riiklikku toetust ega saa enam piirduda ainult ühiskondliku tegevusega. Seepärast asutas Vabariigi Valitsus 1995. aastal riikliku teadus- ja arendusasutuse Võru Instituut.

## Alluvus ja töökorraldus

Võru Instituut asub Kultuuriministeeriumi valitsemisalas. Oma tegevuses juhindub instituut teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusest ning oma põhimäärusest. Instituudi tööd suunab teadusnõukogu, mille tegevust korraldab nõukogu esimees.  Instituudi tegevust juhib direktor, kelle nimetab avaliku konkursi korras viieks aastaks ametisse kultuuriminister.  

2015. aastast on Võru Instituudis eraldi teadus- ja arendusosakond ning muuseumiosakond (Vana-Võromaa muuseumid). Muuseumiosakonda kuuluvad Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum, Mõniste Talurahvamuuseum, Põlva Talurahvamuuseum ja Võrumaa Muuseum (endine Vana-Võromaa Kultuurikoda). 

Võru Instituudi direktor on alates 2024. aastast Ivari Padar. Varem on instituuti juhtinud Enn Kasak (1995–1997), Kaido Kama (1997–2004), Külli Eichenbaum ja Rainer Kuuba (2010–2024).

## Rahastus

Instituuti rahastatakse riigieelarvest, suuremateks tegemisteks saadakse raha juurde fondidest ja programmidest. Peamised instituudi toetajad on olnud Kultuurkapital, Hasartmängumaksu Nõukogu ja riiklik programm "Lõunaeesti keel ja kultuur".

## Tunnustus
* 1999 Bernard Kangro kirjanduspreemia

## Vaata ka
*Kaika suveülikool
*võrukesed

## Välislingid

* Võru Instituudi koduleht (võru, eesti ja inglise keeles)
* "Audit kahtleb, kas Võru Instituudil sobib olla riigiasutus" ERR, 4. oktoober 2024
Harlem

**Harlem** on New Yorgi asum, mis asub Upper Manhattanil Manhattani linnaosas.

1920. aastatest on Harlem olnud afroameeriklaste kultuuri ning ettevõtluse keskus.

Mõnikord nimetatakse Harlemiks Manhattani põhjaosa tervikuna, kuid traditsiooniliselt on Harlemi piirideks põhjas 155. tänav, idas East Riveri, lõunas Broadway Riverside Churchist kuni Hudsoni jõeni ja läänes Hudsoni jõgi

## Ajalugu
Praeguse Harlemi ala asustasid esimestena Euroopast saabunud hollandi asunikud, kes 1658. aastal panid oma asula nimeks Nieuw Haarlem, Hollandi linna Haarlemi järgi.

## Galerii

Abyssinian Baptist Church Harlem1.jpg
Masjid aqsa - NOI mosque.jpg


## Vaata ka
*Upper Manhattan
*All Saints Church

## Viited
1542

**1542. aasta** (**MDXLII**) oli 16. sajandi 42. aasta.

## Sündmused maailmas
* 2. veebruar – Baçente lahing Etioopias.
* 21. juuli – Rooma paavst Paulus III asutas inkvisitsiooni.
* 24. august – Haddon Rigi lahing Inglise ja Šoti vägede vahel.
* 28. august – Etioopias toimus Wofla lahing.
* 28. september – Juan Rodríguez Cabrillo jõudis San Diego lahte ja nimetas selle San Migueliks.
* 7. oktoober – esimene eurooplane jõudis Santa Catalina saarele.
* 24. november – toimus Solway Mossi lahing Inglise ja Šoti vägede vahel.
* 14. detsember – printsess Mary Stuartist sai Šoti kuninganna Mary I.
* Hispaanlased asutasid Guadalajara linna.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 19. märts – Jan Zamoyski, Poola-Leedu riigimees ja väejuht
* 15. oktoober – Akbar, Mogulite riigi valitseja 
* 8. detsember – Mary Stuart, Šotimaa kuninganna

## Surnud
* 13. veebruar – Catherine Howard, Inglise kuninga Henry VIII viies naine
* 21. mai – Hernando de Soto, hispaania konkistadoor
* 14. detsember – James V, Šoti kuningas
* Dosso Dossi, itaalia maalikunstnik
Kognitiivne lingvistika

**Kognitiivne lingvistika** on teadusharu, mis uurib inimese mõtlemise, tunnetuse ja keele vahelisi seoseid, kuuludes nii keeleteaduse kui ka psühholoogia alla. 

Kognitiivses lingvistikas uuritakse näiteks metafoore ja  maailma kirjeldamiseks kasutavate mõistete ülekandmist ühest valdkonnast teise. Kognitiivne lingvistika võimaldab heita valgust ka kultuuri ja keele seostele; mõne koolkonna arvates ongi need kognitiivse lingvistika peamiseks huviobjektiks. 

## Tähtsamad uurimissuunad
*Metafooriteooria (George Lakoff)
*Kognitiivne grammatika (Ronald Langacker)
*Mõisteline integratsioon (Gilles Fauconnier, Mark Turner)
*Konstruktsioonigrammatika (Charles Fillmore)

## Vaata ka
*kognitiivne psühholoogia
*tunnetusteadus
Thomas 15X Johnson

**Thomas 15X Johnson** (sünninimi **Thomas Johnson**; nimed organisatsioonis Nation of Islam **Thomas 15X** ja hiljem **Khalil Islam**; sündinud 1935) on organisatsiooni Nation of Islam liige, kes mõisteti süüdi Malcolm X-i mõrvas.

Pärast Malcolm X-i mõrvamist New Yorgis Auduboni tantsusaalis (*Audubon Ballroom*) 21. veebruaril 1965 vahistati sündmuspaigal Talmadge Hayer (Thomas Hagan) ning pisut hiljem tunnistajate ütluste põhjal Thomas 15X Johnson ja Norman 3X Butler. Kõik nad olid organisatsiooni Nation of Islam liikmed. 

Kõik kolm kinnitasid oma süütust, kuid neil olid nõrgad alibid. Johnson, kes oli sel ajal 29-aastane, ütles, et ta oli tulistamise ajal kodus. Johnsonit nähti kodus pisut aega pärast mõrva. See jättis väikese võimaluse, et ta võis pärast Malcolm X-i tulistamist kiiresti koju joosta, et alibit saada. 

Kuulati üle palju tunnistajaid, et Thomas 15X-i ja Norman 3X-i osalusele kinnitust saada. Malcolm X-i abid (sealhulgas Benjamin Karim) ja ihukaitsjad vannuvad, et kumbagi meest polnud kohal. Malcolm X-i abilise James Shabazzi väitel olid mõlemad mehed hästi tuntud ja neid poleks sisse lastud. Ent Malcolm X-i lesk Betty Shabazz kinnitas, et mõlemad mehed viibisid kohal.  

Asi võttis uue pöörde, kui Hagan tunnistas üles oma osaluse mõrvas ning kinnitas, et teised kahtlusalused on süütud. Ta ei avaldanud mõrva üksikasju ega kaasosaliste nimesid, vaid kirjeldas üksnes üldjoontes oma kaasosaliste välimust ja asukohta saalis. Süüdistajad ja Hagani advokaadid tegid kõik, et seda tunnistust diskrediteerida. Kaitsjad kinnitasid, et ta on süütu, süüdistajate versiooni järgi püüdis ta oma kaasosalisi päästa. Lõpuks tunnistatigi 10. märtsil 1966 kõik kolm süüdi ettekavatsetud tapmises ja mõisteti eluks ajaks vangi. 

Aastal 1977 avaldas Hagan oma kaasosaliste nimed kõneluses advokaat William Kunstleri ja islamivaimulik Nurridin Faiziga. Aastal 1979 tunnistas Hagan üles kogu mõrvaloo, andes kahes kirjalikus tunnistuses välja oma neli kaasosalist organisatsiooni Nation of Islam Newarki mošeest nr 25 ning kinnitas jälle Butleri ja Johnsoni süütust. Kohtud ei võtnud seda tunnistust arvesse. New Yorgi Osariigi Ülemkohus (esimese astme kohus) ei pidanud Azizi tunnistusi piisavateks kohtuasja taasavamiseks ning Butlerit ja Johnsonit ei vabastatud. Kunstleri hinnangul ei tahtnud kohtunik Harold Rothwax paati kõigutada.

Aastal 1984 esitas grupp väljapaistvaid ameeriklasi, sealhulgas ajakirja National Review väljaandja William F. Buckley juunior, kes uskus tema süütusse, palvekirja Azizi vabastamiseks. Ta vabastati pärast 19-aastast vangistust 1985.

Advokaat William Kunstler, kes kahetses oma kunagist keeldumist Butleri ja Johnsoni kaitsmisest, tegi kõik, et tema nime puhtaks pesta. Ta jõudis veendumusele, et kohtuasja taasülesvõtmisest keeldumine tulenes püüdest varjata FBI ja selle kunagise direktori Edgar Hooveri osa Malcolm X-i surmas. 

Filmis "Ali" (2001) mängis Thomas 15X Johnsonit Bobby Stuart (Bob Stuarti nime all).
Metafooriteooria

**Metafooriteooria** on keeleteaduse, konkreetsemalt kognitiivse lingvistika osa, mis tegeleb metafooride uurimisega. 

Varem uuriti metafoore kui kirjanduslikke nähtusi, tänapäeval käsitletakse metafooridena peaaegu kõike keeles leiduvat, välja arvatud inimese otsese füüsilise kogemusega seotud väljendid.

*Näide. Väljend "kärbes lendab" on füüsilise kogemusega seotud, seetõttu metafooride hulka ei kuulu, küll aga on metafoor "aeg lendab" – siin on ruumis liikumist tähistav sõna ülekantud tähenduses.* 

Metafooriteooria uurimistulemuste põhjal püütakse teha üldistusi inimeste mõttemudelite kohta.
Konstruktsioonigrammatika

**Konstruktsioonigrammatika** ehk **tarindigrammatika** on kognitiivse keeleteaduse haru. Konstruktsioonigrammatika peamiseks uurimisobjektiks on lihtlausete konstruktsioonid, eeskätt sellised, kus lause tähendus ei tulene vahetult tegusõna tähendusest. Konstruktsioonigrammatika käsitleb lause ülesehitust omaette keeleüksusena (tarindina).
Setu keel

**Setu keel** ehk **seto keel** (setu ja võru keeles *seto kiil´*) on Eesti põline piirkondlik keel ehk regionaalkeel, mis kuulub läänemeresoome keelte hulka. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Eestis (peamiselt Kagu-Eestis, Setumaal) setu keelt 12 549 või 12 532 inimest.

Setu keel on üks lõunaeesti keeltest ja sarnaneb väga võru keelega, kuid kuna setudel on alles väga omapärased iidsed kombed ja tugev identiteet, siis räägitakse sageli võru ja setu keelest eraldi. Teiste käsitluste järgi on setude keel eesti, lõunaeesti või võru keele **Setu [[murre]]**, murrak või murrakurühm.

Setu keel (koos võru keelega) on UNESCO ohustatud keelte nimekirjas.

Sügisest 2021 töötab Värska lasteaias setukeelne rühm.

## Vaata ka
* Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium
* Lõunaeesti keel
* Võru keel
* Tartu keel
* Mulgi keel
* Eesti keel

## Viited

## Välislingid
* Setu keel: ülevaade Eesti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liidu kodulehel
* Võrulased ja setud taotlevad keeleseadusesse muudatust ERR uudised, 22. august 2009
ISO 216

**ISO 216** on Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) määratud standard kirjapaberi suurustele. See standard on enim kasutatavate paberisuuruste standard ja määratleb muu hulgas laialt levinud paberisuuruse A4.

Standardi võttis esimesena kasutusele standardimisasutus DIN (sks. k. Deutsche Institut für Normung) 1922. aastal Saksamaal.

ISO 216 määratleb kolm paberisuuruse seeriat: A, B ja C. C-seeria on peamiselt kasutusel ümbrikute puhul.

## Mõõdud
A-seeria paberid kujutavad endast kindla pikema ja lühema külje suhtega ristkülikuid. See suhe on valitud nii, et ristküliku vähendamisel või suurendamisel saaks samasuguse külgede suhtega, sama proportsiooniga ristküliku. Lühema külje suhe pikemaga on 1:√2 (u 1:1,4142), mis ümardatakse lähima täismillimeetrini. Kui jagada paberilehe pikem külg lühemaga on suhe samuti alati samasugune: &radic;2. Sisuliselt on A-seeria paberi formaadiks ruudu külje ja ruudu diagonaali suhtega ristkülik ja selle ristküliku diagonaal omakorda &radic;3. See põhineb Pythagorase teoreemil, sest 1 + √2 = √3. Võib öelda, et tegemist on kuubi ühe külgvaatega, mis on risti kuubi külje, ruudu diagonaaliga. Selline formaatide seeria, kus kehtib kõikide formaatide samasugune proportsioon, saab olla ainult ühel juhul: kui pikema ja lühema külje suhe on irratsionaalarv √2. (Selle tõestust vaata välislinkides lisatud videost). A0 suurus on määratud nii, et selle pindala on 1 m². Järgnevad suurused – A1, A2, A3 jne – määratletakse eelnevat suurust lühema küljega paralleelselt poolitades. Enim levinud paberi suurus on A4, mille mõõdud on 210 × 297 mm.

B-seeria mõõdud on geomeetrilised keskmised A-seeria sama numbri ja ühe võrra väiksema numbri mõõtudest. Näiteks suuruse B1 mõõdud on geomeetriline keskmine A1-st ja A0-st. C-seeria mõõdud on geomeetrilised keskmised B-seeria sama numbri ja A-seeria sama numbri mõõtudest. Näiteks suuruse C2 mõõdud on geomeetriline keskmine B2 ja A2 mõõtudest.

C-seeria mõõte kasutatakse peamiselt kirjaümbrike valmistamisel. A4 suurus mahub C4 ümbrikku. Kui murda A4 pooleks nii, et ta on A5 suurune, siis mahub ta C5 ümbrikku jne. C4 jällegi mahub B4 suurusesse ümbrikku.

## Vaata ka
*A5
*A6
*A7
*A8
*A9
*A1

## Välislingid
* Ingliskeelne video A4-formaadi külgede (pikem/lühem) ainsa võimaliku suhte √2:1 ehk √2 kohta. https://www.youtube.com/watch?v=5sKah3pJnHI
Auduboni tantsusaal

**Auduboni tantsusaal** (*Audubon Ballroom*) oli tantsusaal New Yorgis Washington Heightsis (Manhattanil Harlemist põhja pool) aadressil 3940 Broadway 165th Streeti ja 166th Streeti vahel asunud teatri San Juan Theater ülakorrusel. 

Selles tantsusaalis mõrvati 21. veebruaril 1965 Malcolm X.

Saal mahutas umbes 400 inimest.  

2004. aastal või pisut varem lammutati saal hoolimata paljude inimeste vastuseisust, sest jäi ette kliiniku New York-Presbyterian Hospital uurimiskeskuste laiendusele. Kompromissina rajati uurimiskeskuse kõrvale Malcolm X-i memoriaal. 

## Välislingid
*Hoone foto
Isabelle A

**Isabelle A** (**Isabelle Adam**; sündis 25. mail 1975 Belgias Gentis) on flaami tantsumuusikalaulja. 

12-aastase Isabelle'i avastas ühelt noorte talentide võistluselt veebruaris 1987 muusikaprodutsent Marc Van Beveren (Isabelle võitis selle võistluse). Ta laskis tüdrukul salvestada singli Nicca Costa lauldud  laulu "*On my own*" kaveriga. Sellega osales ta novembris 1987 ajakirja Joepie võistlusel "Nationale Soundmix" ja võitis selle.

Oktoobris 1987 salvestas ta esimese oma singli "*De Troika*". 

Aastal 1990 ilmusid singlid "*Te Jong*" ja "*Hé lekker beest*". Viimane oli üheksa kuud edetabelis ja sai plaatinaplaadiks. Aastal 1991 ilmus singel "*Ik Weet Wat Ik Wil*" (Ma tean, mida ma tahan), mis sai kuldplaadiks. Esik-CD "*Isabelle A.*" sai plaatinaplaadiks. 

Oma kolmanda singliga "*Blank of Zwart*" (Must või valge), mille ta laulis kuulsas saates "*Panorama*", väljendas ta oma rassismivastast hoiakut. Ka neljas singel "*Stap voor stap*" jõudis edetabeli tippu. 

## Diskograafia
### Albumid

* *Isabelle A* (1991)
* *Zeventien* (1992)
* *Jij doet me leven* (1993)
* *Hemels* (1997)
* *Calling Out Your Name* (2002)
* *Op verzoek – Haar grootste hits* (2006)
* *De macht der gewoonte* (2008)

## Välislingid
*Fotod
*Fotod
*Fotod
*Fotod (5 lehekülge)
Folklorist

**Folklorist** ehk rahvaluuleteadlane on spetsialist folkloori ehk rahvaluule alal. 

## Vaata ka

Folkloristide loend
Ilukirjandus

**Ilukirjandus** ehk **belletristika** on kirjandus kui kunst. 

Traditsiooniliselt peetakse ilukirjanduse põhiliikideks (kirjanduse põhiliikideks) eepikat, lüürikat ja dramaatikat ehk näitekirjandust, kuid on ka muid liigitusi ja täiendavaid kategooriaid.

Ilukirjandusliikide jaotuse juures on ligikaudu samas tähenduses kasutusel ka mõisted proosa, luule ja draama (näitekirjandus). Mõiste "draama" kasutamisel "dramaatika" sünonüümina tuleb siiski tähele panna, et esimene käibib ka kitsamas tähenduses. Draama märgib üht näitekirjanduse kolmest klassikalisest žanrist (tragöödia, komöödia ja draama ehk tragikomöödia). Kumma tähendusega on ühel või teisel puhul tegemist, peaks selguma kontekstist, milles seda mõistet kasutatakse. 

Teises tähenduses on ilukirjandus see osa kirjandusest, millel ei pea olema tõe väärtust ("fiktsioon" ehk väljamõeldis).

## Vaata ka
*kirjandus
*Eesti Lugemisühing
*kirjanduslik kompetentsus

bat-smg:Menėnis stėlios
1594

**1594. aasta** (**MDXCIV**) oli 16. sajandi 94. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*19. veebruar – Henry, Walesi prints
*19. detsember – Gustav II Adolf, Rootsi kuningas

## Surnud
*2. veebruar – Giovanni Pierluigi da Palestrina, Itaalia helilooja
*31. mai – Tintoretto, Itaalia kunstnik
*5. juuni – Erik Gabrielsson Oxenstierna, Rootsi riigitegelane
*2. detsember – Gerardus Mercator, flaami kartograaf
Aapeli

**Aapeli** ['aabeli] (õieti **Simo Tapio Puupponen**; 23. oktoober 1915 Kuopio – 11. oktoober 1967 Helsingi) oli soome kirjanik.

## Teosed
**Onnen pipanoita: eli viisikymmentä juttua elämän aurinkoiselta puolelta* (1947) 
**Siunattu hulluus* (1948) 
**Pajupilli: pakinoita* (1950) 
**Mutahäntä ja muita* (1953) 
**Koko kaupungin Vinski* (1954) 
**Meidän herramme muurahaisia: kavalkadi pienestä kaupungista* (1954) 
**Sipuleita: lapsellisia juttuja* (1956) 
**Vinski ja Vinsentti: koko kaupungin Vinskin uusia seikkailuja* (1956) 
**Onnipussi eli 110 pikkujuttua sieltä täältä ynnä kertomus Siunattu hulluus* (1957) 
**Pikku Pietarin piha* (1958) 
**Onko koira kotona? Pakinoita* (1960) 
**Alvari, kananvahti* (1961) 
**Puuhevonen pakkasessa: familiäärejä kertomuksia triviaaleista aiheista* (1962) 
**Timonen ja muita tuttavia* (1963) 
**Pekko, runoilijan poika* (1965) 
**Kissa, kissa, kissa: pakinoita* (1967) 

### Eesti keeles
*"Meie issanda sipelgad : kavalkaad väikelinnast" (1960)
*"Üle linna Vinski" (1971, 1979; tõlkija Välja Künnap)
*"Pisikese Peetruse hoov" (1988)
*"Vinski lood" ("Üle linna Vinski", "Vinski ja Vinsentti", 2013)

## Tunnustus
* 1959 Eino Leino auhind

## Välislingid
*
1641

**1641. aasta** (**MDCXLI**) oli 17. sajandi 41. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Piiskop Joachim Jhering andis välja esimese teadaoleva eestikeelse aabitsa.
* Liideti Alutaguse kiriklikult Ingeri superintendantuuriga. 
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*15. aprill – Domenichino, itaalia maalikunstnik
*9. detsember – Anthonis van Dyck, flaami kunstnik

## Viited
1565

**1565. aasta** (**MDLXV**) oli 16. sajandi 65. aasta.

## Sündmused maailmas
* 23. jaanuar – Deccani sultaniriigid alistasid Talikota lahingus Vijayanagara riigi väed, viies viimase suure hindude kuningriigi lõpule Lõuna-Indias.
* 1. märts – asutati Rio de Janeiro.
* 29. juuli – Šoti kuninganna Mary abiellus Edinburghis lord Darnleyga.
* 8. september – Asutati vanim siiani asustatud eurooplaste asula Põhja-Ameerikas, San Agustín de La Floridan (praegune St. Augustine).

## Sündmused Eestis
* Esimest korda mainiti Hiiumaal asuvat Aadma küla.

## Sündinud

* ...

## Surnud
*13. september – Guillaume Farel, prantsuse evangelist
*12. oktoober – Jean Ribault, prantsuse meresõitja
*9. detsember – Pius IV, paavst
Üheksanda Kraadi väin

**Üheksanda Kraadi väin** eraldab Minicoy saart Lakadiividest. Ta on 183 km laiune.

Väin on nimetatud paiknemise järgi paralleelil, mis on ekvaatorist 9° põhja pool.
Igikelts

**Igikelts** ehk **kirsmaa** on kestvalt külmunud maakoore ülemine osa.

Igikelts katab ligi 25% Maa pinnast.

Igikelts tekib seal, kus esineb aasta läbi madal õhutemperatuur ja vähe sademeid. Seega esineb igikelts kontinentaalse kliimaga aladel.

Igikeltsa paksus võib ulatuda paarist meetrist 1500 meetrini. Peale sademete ja õhutemperatuuri sõltub igikeltsa sügavus eeskätt pinnase koostisest ja lõhelisusest. Mida lõhelisem ja jämedateralisem pinnas, seda sügavamale võib ulatuda ka külmumispiir.

Eristatakse lausalist, katkendlikku, saarelist ja merealust igikeltsa. Lausaline igikelts katab ligikaudu 20 miljonit km² Maa pinnast. Saareline igikelts paikneb kas mägedes või lausalise igikeltsa läheduses.

Igikelts võib olla süngeneetiline (tekkinud setete kujunemise ajal) vōi epigeneetiline (tekkinud pärast setete kuhjumist).

Igikelts on reliktne nähtus ehk püsinud vähemalt viimasest jääajast. Selle tõestuseks on mitmed säilinud mammuti jäänused, mis muidu oleksid hävinud.

Jääkatteta igikeltsas võib pealmine kiht ehk aktiivne horisont sulada soojal aastaajal, selle all asuvat pidevalt külmunud kihti nimetatakse passiivseks ehk inertseks horisondiks. Igikeltsa sulamine muudab pinnase ebastabiilseks. Aktiivse horisondi paksus sõltub mitmest tegurist, näiteks geograafilisest laiusest, nõlva ekspositsioonist, õhutemperatuurist ja pinnase soojusjuhtivusest.

Igikeltsal on ka oluline mõju pinnamoele. Ta põhjustab selliseid nähtusi nagu solifluktsioon, defluktsioon, termoabrasioon, pinnase kohrutus, pingo, termokarst, jääkiil, polügonaalpinnas ja palsa.

Igikelts raskendab jõgede põhjaerosiooni, mistõttu on jõed suhteliselt madalad, laiad ja väga meandreerunud.

## Vaata ka
*Igilumi
*Igijää

## Viited
Külmakühm

**Külmakühm** ehk **pingo** ehk **hüdrolakoliit** on igikeltsatekkeline positiivne pinnavorm.

Külmakühm on jäise tuumaga kühm külmunud mineraalses pinnases. Sama nähtust orgaanilistes setetes ehk turbas nimetatakse palsaks. Siin on väike terminoloogiline segadus, sest kirjanduses võib kohata ka vastupidist olukorda, st **pingo** ehk külmakühm turbas ja **palsa** mineraalmaal.

Külmakühm tekib seepärast, et vesi külmudes paisub. Igikeltsa aktiivsesse ehk suvel sulavasse horisonti võib suvel teatud kohtadesse (nõgudesse) koguneda suurel hulgal vett, mis külma aastaaja saabudes külmub ja paisub ning seeläbi maapinda kergitab. Järgmisel suvel jääkeha sulada ei jõua, kuid tema ümber koguneb veel rohkem vett, mis talvel maapinda veelgi kergitab. Mõistagi ei saa selline tsükkel igavesti jätkuda. Kuna maapind on rabe, muutub ta lõheliseks ning avab seega tee kiirele sulamisele suvel. Külmakühmud on lühiajalised nähtused, mille eluiga võib ulatuda kuni kümne aastani.

Külmakühmude koguarv on umbes 5000. Suurima külmakühmude esinemistihedusega ala on inuiti asula Tuktoyaktuki lähedal Kanada loodeosas, kus paikneb umbes 1350 pingot. Lisaks esineb pingosid mujal Kanada põhjaosas, Alaskal, Venemaa põhjaosas, Teravmägedel ja Gröönimaal. Üksikuid pingosid on kirjeldatud ka Mongoolias ja Tiibetis.

Üheaastased külmakühmud on suhteliselt väikesed – 1–2 meetrit kõrged. Mitmeaastased võivad aga kasvada enamasti 30–40 meetri kõrguseks. Suurimate külmakühmude kõrgus on ületanud 50 meetrit ja diameeter 600 meetrit. Pingode maht võib ulatuda üle miljoni kuupmeetri.

## Viited

## Välislingid
*Külmakühmu foto (Kanada Geoloogiateenistuse lehel)
Harry Potter ja tarkade kivi

**"Harry Potter ja tarkade kivi"** (inglise keeles "Harry Potter and the Philosopher's Stone") on Briti kirjaniku J. K. Rowlingu Harry Potteri romaanisarja esimene raamat.

## Teine pealkiri

Raamatu esmatrükk ilmus 26. juunil 1997 Inglismaal kirjastuselt Bloomsbury. Järgmisel aastal ilmus see USA-s kirjastuselt Scholastic Corporation pealkirjaga "Harry Potter and the Sorcerer's Stone" ("Harry Potter ja Sortsikivi").

## Välislingid
*12 euro eest ostetud Harry Potteri raamat müüdi oksjonil 68 000 euroga, ERR, 23. september 2017
1669

**1669. aasta** (**MDCLXIX**) oli 17. sajandi 69. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*viljaikaldus Liivi- ja Eestimaal
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*4. oktoober – Rembrandt, Hollandi kunstnik 
*9. detsember – Clemens IX, paavst
Kreeka tähestik

**Kreeka tähestik** on kreeka keele kirjutamiseks alates 9. sajandist eKr kasutatav tähestik. Kreeka tähestiku eeskujuks oli foiniikia tähestik. Kreeka tähestik on olnud aluseks ladina, kürillilisele ja kopti tähestikule.

## Vanakreeka tähestik

## Uuskreeka tähestik

## Vaata ka
*Kreeka keel

## Välislingid
*Digamma (inglise keeles)
*Stigma (inglise keeles)
*Heeta (inglise keeles)
*San (inglise keeles)
*Kopa (inglise keeles)
*Sampii (inglise keeles)
*Šoo (inglise keeles)
Kategooria

**Kategooria** tähendab üldkeeles rühma, mis tekib jaotamise tulemusena.

Eri valdkondades on see sõna kasutusel ka terminina.

Mitmes valdkonnas on termini tähendus lähedane üldkeelsele tähendusele:
*Kategooria on töölise kvalifikatsioonijärk.
*Kategooria on spordis kohtuniku kvalifikatsioonijärk.
*Kategooria on matka raskusaste.
*Kategooria on maa kvaliteedi järk.
*Psühholoogias nimetatakse kategooriateks kategoriseerimise tulemusi. 
*Filosoofias nimetati kategooriateks algul olevate kõige suuremaid rühmi, hiljem on kategooriaid mõistetud ka teisiti, sealhulgas filosoofia põhimõistetena.
*Analoogiliselt räägitakse ühe või teise teadusharu kategooriatest põhimõistete tähenduses.
*Keeleteaduses on grammatilised kategooriad sõnade ja sõnavormide morfoloogilise klassifikatsiooni põhimõisted.
*Informaatikas mõistetakse kategooria all märksõnade süsteemi kuuluvat märksõna, mis viitab mingi teksti teemale. Selliste kategooriate kasutamise kohta Vikipeedias vaata lehekülge .  
*Matemaatikas on käibel esimese kategooria hulga ja teise kategooria hulga mõiste.

Peale selle mõistetakse matemaatikas  kategooria all matemaatiliste objektide teatavat laadi süsteemi, kus objekte ühendavad funktorid.
William Fox (produtsent)

**William Fox** (sünninimi **Wilhelm Fried**; 1. jaanuar 1879 Austria-Ungari (Ungari, Tolcsva) – 8. mai 1952 New York) oli USA filmi- ja teatriprodutsent, firma Fox Film Corporation (praegu 20th Century Fox) asutaja.

Wilhelm Fried sündis Saksa-juudi perekonnas. 

Ta emigreerus USA-sse. 

Alates 1912. aastast rajas ta New Yorgis Washington Heightsis ja Inwoodis Foxi vodevilliteatritest ja kinodest koosneva teatrigrupi. Esimene nendest oli William Fox Audubon Theater (hilisema nimega San Juan Theater).    

Aastal 1915 asutas ta firma Fox Film Corporation.
San Juan Theater

**San Juan Theater** (varasemad nimed **William Fox Audubon Theater** ja **Beverly Hills Theater**) oli teater New Yorgis Washington Heightsis aadressil 3940 Broadway 165th Streeti ja 166th Streeti vahel. 

Teatri avas William Fox 1912. aastal. See oli esimene Foxi teatrigrupi vodevilliteatritest ja kinodest Washington Heightsis ja Inwoodis. 

## Välislingid
*Hoone foto
Termokarst

**Termokarst** ehk **pseudokarst** ehk **glatsiokarst** ehk **ebakarst** on igikeltsa laigutine sulamine, mille tagajärjeks on negatiivsete pinnavormide (alasside) kujunemine.

Termokarsti olemus seisneb selles, et pinnase all olev jää sulab aegamööda ning selle kohal olev pinnas vajub tekkinud tühimikku, moodustades negatiivse pinnavormi. 

Termokarstil ei ole mingit pistmist karstinähtuse ehk kivimite lahustumisega, sellest ka nimetus pseudokarst. Karstiga on seda nähtust seostatud sellepärast, et termokarsti poolt jäetud pinnavormid sarnanevad karsti langatuslehtritega. 

Termokarst oli mandrijää taandumise järel tavaline nähtus ka Eesti alal, sest mandrijääst jäi maha palju irdjää panku, mis pinnakatte all aeglaselt sulasid.

Termokarsti nõgudesse kujunevad tihti termokarstijärved.
Talmadge Hayer

**Talmadge Hayer** (ka: **Talmadge X Hayer**; sünninimi: **Thomas Hagan**) on organisatsiooni Nation of Islam liige, kes osales Malcolm X-i mõrvamises 21. veebruaril 1965 New Yorgis Auduboni tantsusaalis.

Aastal 1961 arreteeriti ta huligaansuse eest ja aastal 1963 varastatud tulirelvade omamise eest.

Mõrva ajal oli ta 22-aastane. Ta oli 180 cm pikk ja kaalus 180 naela. Ta oli organisatsiooni Fruit of Islam liige ja elas New Jersey osariigis Patersonis.

Ta mõisteti süüdi ja eluks ajaks vangi.
Walter Baade

**Wilhelm Heinrich Walter Baade** (4. märts 1893 Schröttinghausen – 25. juuni 1960 Göttingen) oli saksa astronoom, kes 1931 emigreerus USA-sse.

Ta töötas Mount Wilsoni ja Palomari observatooriumis ning oli hiljem Göttingeni ülikooli Gaussi professor.  

Koos Fritz Zwickyga esitas ta hüpoteesi, et supernoovad võivad tekitada neutrontähti.

Kasutades ära Teise maailmasõja aegset pimendust, mis vähendas valgusreostust Mount Wilsoni observatooriumis, lahutas ta esmakordselt tähed Andromeeda galaktika keskmes. Sellele tuginedes defineeris ta populatsioonitüübid.  

Ta avastas, et on kaks tüüpi tsefeiide, ning tegi kindlaks, et Krabi udukogu on 1054. aasta supernoova jäänus. Samuti tegi ta kindlaks mitme raadiokiirguse allika optilised vasted.  

Ta avastas 10 asteroidi, sealhulgas pika tiirlemisperioodiga 944 Hidalgo, Apollo tüüpi asteroidi 1566 Icarus, mille periheel on Päikesele lähemal kui Merkuuri periheel, ning Amori-tüüpi asteroidi 1036 Ganymed.

## Tunnustus
*1958 – Henry Norris Russelli auhind
Msta jõgi

**Msta** (vene keeles *Мста*, arvatavasti ka *Mustajoki*) on jõgi Euroopas Venemaal.

Algab Valdai kõrgustikult Mstino järvest Tveri oblastis. Ülemjooksul voolab põhja ja loodesse. Valdai kõrgustikult laskudes moodustab kardetavaid kärestikke, eriti Borovitši ümbruses, kus jõgi voolab 20 meetri sügavuses lubjakivvi uuristunud orus. Seejärel pöördub edelasse. Suubub Volhovi lähte lähedal Ilmjärve, moodustades delta.

Jõe pikkus on 445 km. Suuremad linnad Msta ääres on Võšni Volotšok ja Borovitši.
Altai

**Altai** on mäestik Sise-Aasias Venemaa, Kasahstani, Hiina ja Mongoolia piirialadel. 

Loodeosas koosneb ta erisuunalistest ahelikest, mille vahele jääb mitu laia nõgu. Kõrgeim tipp on Beluhha, 4506 meetrit. Beluhha on ühtlasi kogu Siberi kõrgeim tipp. Venemaa Aasia-osas on temast kõrgem vaid Kljutševskaja sopka vulkaan Kamtšatkal. Beluhhalt edasi kulgeb mäestik pikalt kagusse ja itta; seal asuvad Mongoolia ja Gobi Altai.

Altaist kirdesse jäävad Lääne-Sajaanid, põhja Kuznetski Alatau ja edelasse Tarbagatai. Altaist loodesse jääb Kulunda stepp ja lõunasse Džungaaria nõgu.

Altai mäed tekkisid baikali ja kaledoonia kurrutuse ajal, aga kesk- ja uusaegkonnas toimusid selles piirkonnas uued tektoonilise kerke protsessid. Esimesena hakkasid baikali kurrutuse lõpupoole (kurrutus ise dateeritakse aega 650–550 miljonit aastat tagasi) tekkima Altai mägede kirdeahelikud. Sel ajal oli tänapäeva Altai edelaosas veel meri. Kaledoonia (500–400 miljonit aastat tagasi) ja hertsüünia kurrutuse ajal surusid välisjõud merepõhja kortsu ja tõstsid merepinnast lõrgemale, moodustades mägismaa. Mäetekkeprotsessidega kaasnesid tugevad vulkaanipursked, mille tulemusena kaeti maapind laavaga. Seejärel kulusid mäed miljonite aastate jooksul päikese, tuule ja teiste loodusjõudude toimel madalaks, moodustades kõrgendikega tasandiku. Aga uusaegkonnas on Altais taas hakanud toimuma alpiinsed mäetekkeprotsessid.

## Viited

## Välislingid

* Рудой А. Н., Кирьянова М. Р. Научное и рекреационное значение великих геологических памятников Алтая: к созданию Алтайского ледникового парка // Известия Русского географического общества, 2004. — Вып. 5. — С. 61-69.
Flores (Assoorid)

**Flores** on üks Assoori saartest. 

Pindala 142 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgusega kuni 941 meetrit. Valitseb niiske kliima. 

Kuulub Portugalile.
Baieri mets

**Baieri mets** (saksa **, tšehhi *Bavorský les*) on mäestik Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Doonau vasakul kaldal Regensburgist allavoolu. Mäestik on loode-kagusuunaline, kõrgus kuni 1456 meetrit.

## Vaata ka
*Šumava
Yucatáni väin

**Yucatáni väin** ühendab Kariibi merd ja Mehhiko lahte ning eraldab Kuubat Yucatáni poolsaarest. 

Laius 220 km, sügavus 2000 m. Väina läbib põhjasuunaline hoovus Kariibi merest Mehhiko lahte.

## Viited
Corvo

**Corvo** on põhjapoolseim saar Assoori saartest. 

Pindala 18 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgus kuni 777 meetrit. 

Kuulub Portugalile.

2006. aastal elas seal 468 inimest. Ainus asula asub saare lõunaosas. Peamine ühendus teiste saartega toimub sadamate kaudu. Saarel on ka lennuväli, kuid otselende Corvole väljastpoolt saarestikku ei toimu.
Bakony

**Bakony** on mäestik Euroopas Ungaris. Paikneb Balatonist vahetult loodes, suunaga edelast kirdesse. Kõrgus kuni 709 meetrit (Kőris).
Pandži jõgi

**Pandž** (tadžiki *Панҷ*) on jõgi Aasias. Algab Pamiiris Vākhāni (Vahhandarja) ja Pomiri jõe ühinedes. 

Ülemjooksul voolab läände, keskjooksul põhja, alamjooksul edelasse. On valdavalt mägijõgi ja voolab kuristikes. Alamjooksul laskub tasandikule ja ühineb Vahši jõega, moodustades Amudarja.
Milankovići tsüklid

**Milankovići tsüklid** on Serbia ehitusinseneri ja matemaatiku Milutin Milankovići kirja pandud kolm tsüklilist tegurit, mis mõjutavad Maa kliimat ja jääaegade tekkimist.

Milankovići oletuse kohaselt tuleneb jääaegade ja jäävaheaegade perioodiline vaheldumine Maa orbiidi elliptilisuse, pretsessiooni ja telje kaldenurga perioodilisest muutumisest.

Algul ei pälvinud tema avastus tähelepanu, kuid kliimateaduse arenguga 20. sajandi lõpus kerkis see päevakorda.

## Maa orbiidi elliptilisus

Maa orbiidi kuju ei ole täisring ning aja jooksul selle kuju muutub vähem elliptilisest rohkem elliptiliseks ehk ekstsentrilisemaks. Ekstsentrilisuse suurenemisel muutub vahe afeel (antud kontekstis Maa suurim kaugus Päikesest) ja periheeli (Maa lähim punkt Päikesele elliptilisel orbiidil) vahel suuremaks. Planeedi Maa jaoks tähendab see suuremaid temperatuuriamplituude ning intensiivsemaid aastaaegasid. Maksimumekstsentrilisuse puhul võib periheelis Maale jõuda umbes 20% rohkem päikesekiirgust kui afeelis.

Mitmed erinevad tsüklid kokku kombineerivad keskmiselt 100 000 aastase tsükli. Selle aja jooksul muutub Maa orbiidi kuju peaaegu ringikujulisest (ekstsentrilisus 0,005) kergelt elliptiliseks (ekstsentrilisus 0,058). Maa ekstsentrilisust mõjutavad Saturni ja Jupiteri gravitatsiooniväljad. Kui Maa oleks ainuke Päikese ümber tiirlev planeet, püsiks orbiit muutumatuna.

## Maa telje kaldenurga muutus
Maa pöörlemistelje asend Päikese suhtes (tiirlemistasapinna telje suhtes) on kalde all ning praegu on kaldenurga väärtus 23,44°. Maa telje kallutatus tingib aastaajad ning polaaröö ja polaarpäeva Maa polaaraladel. 41 000 aastat kestva tsükli jooksul muutub Maa telje kaldenurk vahemikus 22,1° ja 24,5°. Väiksema kaldenurga puhul on aastaajad pehmemad ning temperatuuriamplituud väiksem. See soodustab jää akumuleerumist ja seeläbi jääaja teket, sest pehmemad suvetemperatuurid ei suuda eelmisel talvel sadanud lund täielikult sulatada. Jäämassi suurenemisel suureneb ka Maa albeedo ning seetõttu kiireneb jäätumine veelgi.

## Pretsessioon
Maa pretsessioon on Maa telje sihi muutus 23 000 aastase tsükli jooksul. Maa teeb vurrisarnaseid ringe osutades teljega vahel aja jooksul erinevate tähtede poole. Praegu on Maa telg suunatud Põhjanaela suunas.


Eccentricity_zero.png|Nullekstsentrilisus
Eccentricity_half.png|Ekstsentrilisus väärtusega 0,5
Earth obliquity range.jpg|Maa pöörlemistelje kaldenurk tiirlemistasapinna telje suhtes
Earth precession.jpg|Pretsessioon
Shiri Appleby

**Shiri Freda Appleby** (sündinud 7. detsembril 1978 Los Angeleses) on ameerika näitleja, kelle tuntuim roll on olnud Liz Parkeri osa telesarjas "Roswell".

Näitlemisega hakkas tegelema nelja-aastaselt, osaledes paljudes reklaamklippides. Esimese seriaalirolli tegi ta juba 1984. aastal seebiooperis "Santa Barbara". Veel on ta osalenud sarjades "thirtysomething" (1987), "The Bronx Zoo" (1987) ja "Doogie Howser, M.D." (1989). 

Filmidebüüdi tegi ta väikese eelarvega järjefilmis "Curse II: The Bite" (1988). Veel on osalenud ta sarjade "Rannavalve" (1989), "Beverly Hills 90210" (1990) ja "Sõjaprintsess Xena" (1995) üksikutes osades. 

Läbilöök toimus 1999. aastal ulmesarjaga "Roswell". Sellesse sarja kandideeris ta ka Isabeli (osa sai Katherine Heigl) ja Maria rolli (Majandra Delfino), enne kui kinnitati Lizi ossa.

## Välislingid
*
Beskiidid

**Beskiidid** on üldnimetus mitmele mäeahelikule Karpaatides. Kulgevad Karpaatide põhjaküljel lääne-ida suunas. Beskiidide ulatus läänest itta on 600 km (Bečva jõest Tšehhis Tšeremoši jõeni Ukrainas), laius umbes 50 km. Kõrgus kuni 2061 meetrit. Osad allikad ei arva Beskiidide hulka Ukraina Beskiidide kagupoolsemat ja kõrgemat osa ning nende järgi on Beskiidide maksimaalne kõrgus 1725 m. 

Beskiidide ahelikud:
*Lääne-Beskiidid (Lääne-Karpaatides)
**Kõrg-Beskiidid (Poolas)
***Sileesia Beskiidid (Tšehhis ja Poolas)
***Väikesed Beskiidid (poola *Beskid Mały*)
***Makowski Beskiidid (poola *Beskid Makowski*)
***Żywieci Beskiidid
****Beskid Wyspowy*
***Gorce
****Beskid Sądecki* 
**Madal-Beskiidid (Poolas ja Slovakkias)
*Ida-Beskiidid (Ida-Karpaatides)
**Bieszczady (Poolas ja Ukrainas)
**Gorganõ (ukraina *Ґорґани*; ei loeta alati Beskiidide osaks)
**Tšornohora (ukraina *Чорногора*; ei loeta alati Beskiidide osaks)
:*NB! Mäeahelike linkimata nimed vajavad eestikeelset nimekuju.*
Harz

**Harz** on mäestik Euroopas Saksamaa keskosas. Valdav enamus mäestikust paikneb Saksi-Anhalti ja Alam-Saksi liidumaadel, väike osa ka Tüüringi liidumaal. Mäestik on 110 kilomeetrit pikk, ulatudes Seeseni linnast loodes Eislebeni linnani kagus ja 35 kilomeetrit lai, koguterritooriumiks on 2226 km2. Mäestiku loodeosa nimetatakse Ülem-Harziks (Oberharz), seal on ka mäestiku kõrgeimad tipud, kesk- ja kaguosa Alam-Harziks (Unterharz), mille kõrgus on kuni 400 meetrit. 

Mäestik hõlmab viis kreisi: Alam-Saksis Goslari ja Göttingeni, Saksi-Anhaltis Harzi ja Mansfeld-Südharzi ning Tüüringis Nordhauseni kreisi. 

Mäestiku kõrgeim tipp on Saksi-Anhalti liidumaal paiknev Brocken (ka Blocksberg), kõrgusega 1141 meetrit, kus rahvapärimuse kohaselt igal aastal 30. aprilli ööl vastu 1. maid korraldab kurat sabati, kuhu lendavad kokku nõiad. Brockenist 5 kilomeetrit lõunas asuv mäestiku kõrguselt viies tipp Wurmberg on Alam-Saksi liidumaa kõrgeim tipp.
Hibiinid

**Hibiinid** (vene *Хибины*, saami *Umbtekis*, *Umptek*) on mäestik Põhja-Euroopas Koola poolsaarel. Venemaa Murmanski oblasti kõrgeim mäemassiiv jääb Imandra ja Umbjärve vahele ning hõlmab ligi 1300 ruutkilomeetrit.

Hibiinide kaks kõrgemat platood on 1201 m kõrgune Judõtšvomtšorr ja 1191 m kõrgune Tšasnatšorr. Mäesõlmes on veel kolm pea sama kõrget lava Kukisvumtšorr, Petrelius ja Putelitšorr ning Aleksandr Fersmani järgi nime saanud Fersmani mäetipp, mida kunagi ammu peeti kõrgeimaks.

Hibiinid on Venemaa kõige vanemad mäed: nad on juba miljard aastat mäed olnud. Kõige vanemad magmavoolud mäestikus on üle poolteise miljardi aasta vanad. Mäed on nii kaua kulunud, et nende tipud on muutunud lamedateks platoodeks. Seevastu mägede nõlvad on järsud, kohati kaetud liustikega.

Hibiinide kliima on laiuskraadi arvestades pehme. See tuleneb lähedusest Barentsi merele, mida soojendab Golfi hoovus. Polaaröö kestab umbes 4 nädalat. Madalrõhkkonnad ja õhurõhu järsud langused on sagedased. Virmalisi on näha septembrist kuni aprilli keskpaigani.

Suvi on lühike. Mägedes on öökülmavaba perioodi pikkus 60–80 päeva. Eelmägedes on periood, mil ööpäeva keskmine temperatuur on üle +10 °C, umbes 70 päeva pikk. Polaarpäev kestab mai lõpust juuli keskpaigani. Sademeid on suvel vähem.

Hibiinides valitseb arktiline tundra.

Mägede jalamil asuvad linnad Apatitõ ja Kirovsk.

Hibiinides leidub apatiiti.
Faial

**Faial** on saar Assooride saarestikus. 

Pindala 173 km&sup2;. Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1043 meetrit. 

Kuulub Portugalile.

2011. aasta seisuga elas saarel 14 994 inimest.