open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elendil

**Elendil** oli tegelane J. R. R. Tolkieni teostes.

Ta elas 3119 Teisel Ajastul kuni 3441 Teisel Ajastul (ehk aastal 1 Kolmandal Ajastul). Ta oli Amandili, An´dúnie isanda, poeg, suur meresõitja ning koos oma perega üks haldjasõprade hulgast . Kui lood Númenoris olid päris lõpukorrale jõudnud ja Ar-Pharazon valmistus tõsimeeli sõjaga valarite vastu minema, pani Elendil oma isa nõu järgi valmis laevad ning elas oma hõimlaste ja Ustavatega, kes seda soovisid, oodates oma isa naasmist palveretkelt Manwe juurde ja olles alati valmis laevale minema. Amandil ei naasnud, Ar-Pharazon läks teele ning siis tuli Númenori Hukk. Elendil oli oma inimestega kuningameeste eest laevadele pakku läinud ning tuul haaras need laevad ning kandis nad Keskmaale. Elendili neli laeva paisati kaldale Lindonis Gil-Galadi maadel ning teisele poole Ered Luini rajas ta oma riigi. Ta sõbrunes Gil-Galadiga ning kui Sauron ründas Gondori kuningriiki, sõlmis temaga suure sõjalise liidu.

Nad tungisid Mordorisse, piirasid Barad-dûri sisse ja hoidsid seda 7 aastat piiramisrõngas kuni piiramine muutus niivõrd painavaks, et Sauron tuli ise välja ja võitles Gil-Galadi ja Elendiliga, kusjuures kõik kolm said surma ja Elendili mõõk Narsil purunes tema keha all.
Isildur

**Isildur** on tegelane J. R. R. Tolkieni teostes.

Ta on Elendili vanem poeg, sündis aastal 3209 Teisel Ajastul ning tapeti Kolmanda Ajastu 2. aastal. Noore mehena päästis ta ühe Valge Puu vilja Ar-Pharazoni (Sauroni) käsilaste käest. Hiljem põgenes Isildur koos isaga Númenori hukust, tema käsutuses oli kolm laeva ja need paisati koos tema venna omadega Anduini suudmeala lähedale. Ta lõi koos oma venna Anarioniga Gondori Kuningriigi, nad lasid ehitada Osgiliathi selle pealinnaks, Isildur asus elama Minas Ithilisse. Aastal 3429 ründas Sauron Minas Ithilit, rüüstas selle ja pani Valge Puu põlema. Isildur põgenes põhja ja naasis koos oma isa ja Viimse Liidu armeedega, sõdis kõik 10 aastat ja kui viimses võitluses hukkusid nii Elendil kui Sauron, lõikas ta oma isa mõõga Narsili killuga Sauroni käelt sõrmusesõrme ja võttis Sõrmuse oma valdusse.

Kolmanda ajastu algul elas ta mõnda aega Minas Anoris (ja istutas sinna oma venna mälestuseks Valge Puu seemne), kirjutas mõne üriku ja andis siis valitsusohjad Melendilile, Anarioni pojale, ning suundus ise väikese kaaskonnaga oma kolme poja seltsis Põhja Kuningriigi suunda. Võhumõõgaväljadel neid rünnati ja peaaegu kõik tapeti. Isildur üritas Sõrmuse abil nähtamatuna ujudes põgeneda, ent Sõrmus libises ta sõrmelt ning orkid lasid ta maha.

## Viited
Mardil Voronwë

**Mardil Voronwë** (1999 K. A – 2116 K. A.) on tegelane J. R. R. Tolkieni teostes.

Ta oli kuningas Earnuri Kojaülem, pärast tema lahkumist sai temast esimene Valitsev Kojaülem, viis sisse kalendrimuudatuse (tuntud Kojaülema Arvestusena) ja teda tunti ka Hea Kojaülemana.
Valacar ja Eldacar

Valacar ja Eldacar on J. R. R. Tolkieni loodud maailma tegelased.

Valacar (1194 Kolmandal Ajastul – 1432 K. A) ja Eldacar (1255 K. A. – 1490 K. A.). Gondori kuningad, isa ja poeg, Vt. Hõimusõda, Gondori kodusõda. Valacari isa Romendacil II (1126 K. A. – 1366 K. A.) kindlustas Anduini läänekalda ja lasi ehitada Argonathi sambad. Ta lõi ka soojemad suhted põhja hõimudega, kelle juhid said tähtsateks meesteks tema vägedes. Eriti hästi sai ta läbi Vidugaviaga ning saatis oma poja Valacari ka saadikuna tema õukonda elama. Seal armus Valacar Vidumavi, Vidugavia tütresse, ja abiellus temaga. Juba Valacari eluajal põhjustas kuninga abielu naisega, kelles polnud Númenori verd ning kes suri ammu enne oma abikaasat, rahutusi. Kui Eldacar, keda lapsena tema ema sugulaste seas Vinitharyaks oli hüütud, troonile tuli, rahulolematuse ilmingud tugevnesid ja algas kodusõda. Kui teiste kuningaverd trooninõudlejate väed Eldacari ründasid, pani ta vihaselt vastu, ta võeti Osgiliathis piiramisrõngasse ja lõpuks võeti linn julmalt ära ning Eldacar pidi Põhja põgenema. Oma hõimlaste juures kogus ta uusi vägesid, sellal kui tema rivaal Castamir (Romendacil II vennapoeg) tekitas julmuse ja viletsa valitsemisega troonilt ajutiselt tõugatud kuningale üha uusi pooldajaid ka Gondori enda rahva ja ülikute hulgas. 10 aasta pärast Eldacar ründas ning Lebenninis Erui Ülepääsu juures toimus lahing, kus Eldacar tappis Castamiri kahevõitluses.
Anárion

**Anárion** on tegelane J. R. R. Tolkieni teostes.

Ta on Elendili noorem poeg. Ta sündis 3219 T. A. ja tapeti 3440 T. A. Númenorist saabumisel olid tema omad kaks laeva ja need maabusid samuti Anduini suudmeala lähistele. Rajas koos Isilduriga Gondori Kuningriigi. Kui Isildur Põhja suundus, kaitses Anarion Osgiliathi ja Minas Anorit ning peletas vaenlase tagasi Mordorisse (kuigi oli selge, et ilma abita ta oma maad kaua kaitsta ei suudaks). Ühineb Gondori vägede juhina enne Dagorladi lahingut Viimse Liidu vägedega, hukkub piiramise lõpu poole.
Denethor II

**Denethor II** (2930 K. A. - 3019 K. A., tappis enese) on tegelane J. R. R. Tolkieni teostes.

Ta on Ecthelion II kolmas laps ja vanim poeg. Abiellus 2976 Dol Amrothi printsi Adrahili tütre Finduilasega, kes suri varakult 2987. Neil oli kaks poega, Boromir (2978 K. A. - 3019 K. A.) ja Faramir (2983 Kolmandal Ajastul - 82 Neljandal Ajastul). Ta oli suurim teadusemeister Kojaülemate hulgas mitmete generatsioonide jooksul, kuid temas puudus sügavam arukus. Pärast oma naise surma muutus ta üha süngemaks ja süngemaks ning kui ta vaatas kantsi palantiri, mis oli kõige lähemalt seotud Minas Morguli palantiriga, mis omakorda oli Sauroni käes, andis see talle samuti teadmisi, aga mõistust kaugeltki mitte. Ka ta lemmikpoeg Boromir sai hukka ning lõpuks (keset Pelennori Välja lahingut, pärast oma haavatud noorema poja nägemist) kaotas Denethor kogu lootuse ja mõistlikkuse ning soovis kaotuseveendumuses tulesurma nii endale kui oma veel elusolevale pojale. Faramir päästeti, ent Denethor põletas end Kojaülemate Hauakambris elusalt.
Palantir

**Palantir** on J.R.R. Tolkieni väljamõeldud maailmas eksisteerivad võluesemed.

Sidepidamiseks Gondori ja Arnori vahel olid palantirid, seitse nägemiskivi, mille Elendil ja tema pojad tõid Keskmaale. Algselt olid need pärit Õnnistatud Kuningriigist ja olid haldjate kink Amandilile, Elendili isale, et tuua lohutust Ustavatele nuumenorlastele mustadel päevadel, mil haldjad enam nende maadele ei tulnud. Nende valmistaja on teadmata, kuid selleks võis olla isegi Fëanor ise. Gondori palantirid asusid Osgiliathis, Minas Ithilis, Minas Anoris ja Orthancis, nende täpsemast saatusest võib lugeda ajaloo alt.
Eärnur

**Eärnur** on J.R.R. Tolkieni teoste tegelane.

Eärnur sündis 1928. Arvatav hukkumisaeg on 2050, kuid pole välistatud, et ta elas vangistuses veel mõned aastad). Ta ei võtnud naist ja jäi seega ka lastetuks ning oli viimane kuningas enne Elessarit, pärast teda läksid valitsusohjad Kojaülemate kätte. Tema nimetas Minas Anori ümber Minas Tirithiks. Tema isa, Eärnil II saatis ta laevastikuga abiks Arveduile Põhja, ent vägi jäi hiljaks, Arthedain oli juba vallutatud ja Arvedui oli kadunud. Ent kui Eärnur jõudis Hallidesse Sadamatesse, kutsus Círdan enda juurde kõik, kes said tulla Lindonist ja Arnorist ja nad marssisid põhja Nõidkuninga vastu. Nenuiali ja Põhjakinkude vahel leidis aset suur lahing ja Nõidkuningas sai lüüa ning põgenes oma armee riismetega. Ent Gondori ratsavägi eesotsas Eärnuriga said ta kätte enne kui ta Carn Dúmi varjule pääses ja Angmar löödi lõplikult puruks. Kuid enne päris lõppu ründas Nõidkuningas Gondori Pealikku ning tolle hobune hakkas hirmust lõhkuma ning kandis Eärnuri lahinguväljalt minema. Kui Glorfindel kohale jõudis, Nõidkuningas põgenes, ent Eärnur jõudis tagasi alles öö hakuks ning oli raevus ning tahtis vaenlast jälitama minna. Glorfindel hoidis teda tagasi ja tema sõnad Nõidkuninga kohta olid muuhulgas "… ja ta ei lange mitte mehe käe läbi." 2002 võttis Nõidkuningas koos teiste Sõrmusevaimudega ära Minas Ithili kantsi, mida hakati seejärel hüüdma Minas Morguliks. 
Kui Eärnur 2043 oma isa järel krooni päris, kutsus Nõidkuningas ta välja, pilgates tema põgenemist Põhja lahingus. Kojaülem Mardil vaigistas kuningat, ent kui väljakutse 7 aastat hiljem kordus, läks Eärnur väikese kaaskonnaga Minas Morguli väravate ette ja ühtki sellest salgast ei nähtud enam iial.
Argonath

Argonath on J.R.R. Tolkieni väljamõeldud maailmas eksisteerivad kujud/maamärk.

**Argonath** on Romedacil II käsul ehitatud Isilduri ja Anarioni hiiglasuured kujud Nen Hithoeli sissepääsul. Nad ehitati 1340. aastal Kolmandal Ajastul selle märgiks, et võõrastel on keelatud jõge pidi Emyn Muilist kaugemale tulla ning näib, et neis oli mingi vägi, mis tõesti hoidis võõraid eemal (vt. Vennaskonna sisenemine sealtkaudu, kui kääbikud tundisd end tõeliselt ebamugavalt, ilma, et selleks ühtki teist head põhjust oleks). Mõlemad kujud olid hiiglaslikud, kaljumäe mõõtu, kandsid kirvest ning nende poos oli hoiatav (vasak käsi ette sirutatud). Aeg ei teinud nende kallal olulist laastamistööd, nii et ilmselt oli kasutatud erilist ehituskunsti.
Crashdïet (album)

"**Crashdïet**" on 2003. aastal ilmunud EP samanimeliselt bändilt. Plaati tehti vaid 500 eksemplari.

## Lood plaadil
#Gimme What I Need
#Out of Line
#Queen Obscene
#We Play It, You Scream It
#Miss Pain
#California White
Rest in Sleaze

**"Rest in Sleaze"** on Rootsi glam metal bändi Crashdïet debüütalbum. 

## Lood plaadil

# Knokk 'Em Down
# Riot in Everyone
# Queen Obscene / 69 Shots
# Breakin' the Chainz
# Needle in Your Eye
# Tikket
# Out of Line
# It's a Miracle 
# Straight Outta Hell
# Back on Trakk

**Jaapani versiooni lisalood:**
# Tomorrow (demo)
# Riot in Everyone (demo)
# Riot in Everyone (video)
# Exclusive Video Footage (video)

## Liikmed
* Dave Lepard – laulja, kitarr
* Martin Sweet – kitarr
* Peter London – basskitarr
* Eric Young – trummar
The Unattractive Revolution

**"The Unattractive Revolution"** on Rootsi *glam metal*i bändi Crashdïet teine stuudioalbum. Album ilmus 3. oktoobril 2007. Erikülalisena teeb plaadil kaasa Mötley Crüe kitarrist Mick Mars.

## Lood plaadil
# "In the Raw" 
# "Like a Sin"
# "Falling Rain"
# "I Don’t Care" (kaastegev Mick Mars)
# "Die Another Day"
# "Alone" (kaastegev Mick Mars)
# "Thrill Me"
# "Overnight"
# "XTC Overdrive"
# "Bound to be Enslaved"
# "The Buried Song"
Pudiviru

**Pudiviru** oli piirkond Virumaal Lemmu muinaskihelkonna lõunaosas.

Pudivirut (kujul *Pudiviru* ja *Pudyviru*) mainitakse Henriku Liivimaa kroonikas. Nime tähenduseks on peetud "Väike-Viru", ehkki selle tõlgenduse juures oleks oodatum kroonika nimekuju *Pudiviro*.

Kroonika teatel asus Pudivirus 14 küla, mille vanem oli Tabelinus. 1219. aastal tungis Virumaale Mõõgavendade ordu ja Riia piiskopi vägi, mille koosseisus olnud ugalased rüüstasid Pudivirus. Virumaa vanemad, sh Tabelinus, lubasid selle mõjul end riialastel ristida lasta ja andsid pantvange. 1220. aastal viisid Riia piiskopi preestrid seal läbi ulatuslikuma ristimise, kuid peagi kehtesid Virumaal oma võimu Taani väed, kes poosid Tabelinuse riialastelt ristimise vastuvõtmise ja oma poja mõõgavendadele pantvangiks andmise eest üles. 1226. aastal külastas "Tabelinuse kihelkonda", ilmselt Pudivirut, paavsti legaat Modena Wilhelm, kes jagas sinna kogunenud Virumaa vanematele õpetusi ristiusust ja määras nende seast kihelkondadele kohtunikud ja vanemad.

Pudiviru loodetipus asus Äntu Punamäe muinaslinnus.

Kuigi Taani hindamisraamat Pudivirut ei maini, on seal sisalduva külade loendi põhjal teada Pudiviru 14 küla:
*Suur-Tammiku, 21 adramaad
*Lasinurme, 17 adramaad      
*Salla, 15 adramaad
*Hirla, 12 adramaad
*Koila, 12 adramaad
*Käginurme, 12 adramaad
*Avanduse, 10 adramaad
*Emumäe, 10 adramaad
*Avispea, 8 adramaad
*Väike-Tammiku, 8 adramaad
*Villakvere, 6 adramaad
*Selli, 5 adramaad
*Kadiküla, 3 adramaad
*Kärsa, 2 adramaad

Hiljem teisenes Pudiviru nimi saksapäraselt *Poidifer*iks ning Simuna kihelkonnas asus ka Pudivere mõis (tänapäeva kohta vt artiklit "Pudivere").

## Vaata ka
*muinaskihelkondade loend maakonniti
*Pandivere kõrgustik

## Viited

## Kirjandus
* Kristjan Kaljusaar, Virumaa läänimehed 13. sajandi esimesel poolel, Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 2021, Tartu: Õpetatud Eesti Selts, 2022

## Välislingid
*Siin- ja sealpool Emumäge. Piirkonna loodus, ajalugu ja kultuurilugu
Endel Paap

**Endel Paap** (sündinud 8. septembril 1938 Haigris Võru vallas Võrumaal) on eesti kaevur, ametiühingutegelane ja poliitik.

Ta õppis aastatel 1945–1952 Väimela 7-klassilises Koolis ja lõpetas aastal 1956 Väimela Zooveterinaartehnikumi veterinaarvelskri kvalifikatsiooniga.

Ta töötas aastatel 1956–1957 Vastseliina rajooni Vastseliina MTJ-is veterinaarvelskrina. Aastatel 1957–1960 teenis ta sundaega Nõukogude sõjaväes.

Aastatel 1960–1972 oli ta Kaevanduses nr. 2 koristustööline; seejärel oli ta Estonia kaevanduses läbindaja ja tööline. Aastast 1986 oli ta Eesti Põlevkivitootjate Ametiühingu esimees.

Ta on olnud Eesti NSV Ülemnõukogu liige (tööstuskomisjoni esimehe asetäitja). Aastatel 1974–1989 oli ta NLKP liige, ta oli aastatel 1981–1986 EKP Keskkomitee liige. Aastatel 1984–1989 oli ta XI NSV Liidu Ülemnõukogu liige.

Aastatel 1999–2003 oli ta IX Riigikogu liige (Valimisringkonnas nr. 6, Eestimaa Ühendatud Rahvapartei nimekirjas (olles Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei liige)). 10. juulil 2001 astus ta Keskerakonda. Tema lahkumisega Ühendatud Rahvapartei fraktsioonist lõpetas fraktsioon tegevuse, sest liikmete arv langes alla minimaalse 5. EÜRP fraktsiooni esimees Viktor Andrejev nägi Paabi lahkumises Keskerakonna kättemaksu Riigikogu valimiste seaduse hääletamise eest, kus EÜRP fraktsioon ei hääletanud nii, nagu Keskerakond soovis. Paap kandideeris aastal 2003 ka X Riigikogu liikmeks (Keskerakonna nimekirjas), kuid ta ei osutunud valituks.

Endel Paap on olnud Jõhvi vallavolikogu liige, Keskerakonna fraktsiooni esimees.

Juulis 2018 astus ta Keskerakonnast välja.

## Tunnustus
*1974 Tööpunalipu orden 
*1979 Sotsialistliku töö kangelane
*2013 Jõhvi valla aukodanik

## Viited

## Välislingid
*Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseis. Biograafiline lühiteatmik = ''Верховный Совет Эстонской ССР, десятый созыв. Краткий биографический справочник''. Tallinn: Eesti Raamat 1981. Lk 164 (kaader 166)
Juan Sebastián Verón

**Juan Sebastián Verón** (sündinud 9. märtsil 1975 La Platas) on endine Argentina jalgpallur, poolkaitsja.

Jalgpallurikarjääri alustas Verón klubis Estudiantes de La Plata. Ta on mänginud mitmes Itaalia ja Inglismaa klubis, tulnud Itaalia meistriks Lazio ja Interiga ning võitnud Premier League'i Manchester Unitedi meeskonnas.

## Saavutused
;Estudiantes
*Primera División: 2006 Apertura, 2010 Apertura
*Primera B Nacional: 1994–95
*Copa Libertadores: 2009
;Parma
*Coppa Italia: 1998–99
*UEFA karikas: 1998–99
;Lazio
*Serie A: 1999–2000
*Coppa Italia: 1999–2000
*Supercoppa Italiana: 2000
*UEFA Superkarikas: 1999
;Manchester United
*Premier League: 2002–03
;Internazionale
*Serie A: 2005–06
*Coppa Italia: 2004–05, 2005–06
*Supercoppa Italiana: 2005
Strandberg

**Strandberg** on Rootsi päritolu perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Britt (Marianne) Strandberg (sündinud 1934), Rootsi endine murdmaasuusataja
* Lennart Strandberg (1915–1989), Rootsi sportlane ja ajakirjanik
* Marek Strandberg (sündinud 1965), eesti poliitik
Filmiprojektor

**Filmiprojektor** ehk **kinoprojektor** on seade filmide näitamiseks. Filmiprojektoreid liigitatakse kasutatava filmi formaadi järgi 8&nbsp;mm, 9,5&nbsp;mm, 16&nbsp;mm, 35&nbsp;mm ja 70&nbsp;mm filmiprojektoriteks.
Manifest

**Manifest** (ladina keeles *manifestus*, avalik) on eesmärkide ja kavatsuste avalik selgitus, millel on enamasti poliitiline sisu. 

Alates 1900ndate algusest nimetati **manifestideks** ka kaunite kunstide esteetilisi programme. 

## Manifeste
*Manifest aadli vabadusest 18. märts 1762
*Kommunistliku partei manifest 21. veebruar 1848
*Sümbolismi manifest 18. september 1886
*17. oktoobri manifest 17. oktoober 1905
*Futurismi esimene manifest 20. veebruar 1909
*Manifest kõigile Eestimaa rahvastele 21. veebruar 1918
*Ventotene manifest juuni 1941

## Välislingid

*Manifestide ingliskeelne alfabeetiline loend
Aleksander Jurich

**Aleksander August Jurich** (ka **Alex**; 23. november 1880 Humala küla, Harjumaa – 1945 Saksamaa) oli eesti fotograaf ja kunstnik.

## Elukäik
Lõpetas 1901. aastal Tallinnas keskkooli. Tegutses Tallinnas eduka päevapiltnikuna oma ateljees Pikal tänaval. Üks tema erihuve oli näitlejate pildistamine ja joonistamine. Jäädvustas Draamateatri, Estonia teatri ja Draamastuudio Teatri näitlejaid lavakostüümides.

Kunstniku kutseoskuse omandas 1912. aastal Berliinis Brasche ateljees maalikunsti erialal ja 1915–1916 August Weizenbergi ateljees skulptuuri alal. Õppis kunstnike Albu ja Gustav Mootse juures graafikat. Käis enesetäiendusreisidel Inglismaal, Saksamaal, Hollandis, Itaalias, Prantsusmaal ja Aafrikas.

## Looming
Jurich on loonud õlimaale, pastellportreid, söe- ja sulejoonistusi.

Ta oli Eesti Kunstnikkude Liidu liige. Esines EKL-i kunstinäitusel 1925. aastal ja Organiseerimatute näitustel.

## Viited
Breakin' the Chainz

"**Breakin' the Chainz**" on Rootsi glam metal bändi Crashdïet debüütalbumilt Rest in Sleaze pärit singel, mis ilmus 2005. aastal. Avanädalal jõudis see Rootsi singlite edetabelis 47. kohale.
Boonuslugu *Tomorrow* on demo, mis ilmus albumi *Rest In Sleaze* Jaapani versioonil.

## Lood plaadil
#Breakin' the Chainz
#Tomorrow (Demo)
Riot in Everyone

"**Riot in Everyone**" on Rootsi *glam metal*-bändi Crashdïet esimebe singel, mis ilmus 2005. aastal ja on pärit debüütalbumilt "Rest in Sleaze". 

## Lood plaadil
### CD-singel
#Riot in Everyone
#Out of Line

### Digitaalversioon
#Riot in Everyone
#Riot in Everyone (Demo)
Knokk 'Em Down

"**Knokk 'Em Down**" on Rootsi *[[glam metal]]*-bändi Crashdïet singel, mis ilmus 2005. aastal. See on nende teine singel ja on pärit debüütalbumilt "Rest in Sleaze". Avanädalal jõudis see Rootsi singlite edetabelis 57. kohale.

## Lood plaadil
#Knokk 'Em Down
#Tikett
It's a Miracle

**"It's a Miracle"** on Rootsi *glam metal* bändi Crashdïet debüütalbumilt "Rest in Sleaze" pärit singel, mis ilmus 14. novembril 2005. 

## Lood plaadil
#It's a Miracle
#Out of Line
In the Raw

"**In the Raw**" on Rootsi *glam metal* bändi Crashdïet albumilt "The Unattractive Revolution" pärit singel, mis ilmus 5. septembril 2007. Avanädalal jõudis see Rootsi singlite edetabelis 35. kohale.

## Lood plaadil
# In the Raw
# In the Raw (Instrumental version)
Falling Rain

"**Falling Rain**" on Rootsi glam metal bändi Crashdïet albumilt The Unattractive Revolution pärit singel, mis ilmus 23. veebruaril 2008. 

## Lood plaadil
# Falling Rain
# Falling Rain (radio edit)
Generation Wild (singel)

**"Generation Wild"** on Rootsi *glam metal*'i bändi Crashdïet albumilt "Generation Wild" pärit singel, mis ilmus 28. veebruaril 2010. 

## Lood plaadil
# "Generation Wild"
# "One of a Kind"
# "Fear Control"
Beckmann

**Beckmann** on saksa päritolu perekonnanimi.
## Nime kandjaid
* (Gustav) Eduard Beckmann, Eesti vaimulik
* Ernst Beckmann, Eesti arst
*  (1853, Solingen1923, Berlin), Saksa keemik
* Friedrich (Karl) Beckmann, Eesti apteeker
* Max Beckmann, saksa maalikunstnik
Chemical

"**Chemical**" on Rootsi *glam metal*'i bändi Crashdïet albumilt "Generation Wild" pärit singel, mis ilmus 19. septembril 2010. 

Laulu sõnade autorid on bändi kitarrist Martin Sweet ja ansambli Peep Show laulja Johnny Gunn.
Generation Wild

**"Generation Wild"** on Rootsi glam metal bändi Crashdïet kolmas stuudioalbum. Album ilmus 14. aprillil 2010. See on esimene album, kus astub üles bändi uus laulja Simon Cruz, kui eelmine laulja H. Olliver Twisted lahkus. Album debüteeris Rootsi plaadiedetabelis 3. kohal.  

USAs ilmus album Frontiers Recordsi all 7. juunil 2011.

## Lood plaadil
# 442 (Intro)
# Armageddon 
# So Alive
# Generation Wild 
# Rebel
# Save Her
# Down With the Dust
# Native Nature
# Chemical 
# Bound to Fall
# Beautiful Pain

## Boonuslood
# Sick Mind (Jaapani versioonil)
# One of a Kind (Generation Wild singlil)
# Fear Control (Generation Wild singlil)
# Caught In Despair (tasuta allalaadimiseks enne albumi ilmumist)
# Hollywood Teaze (vinüülil)
Epp Haabsaar

**Epp Haabsaar** (sündinud 21. novembril 1953 Viljandis) on eesti poliitik, kohtunik, amatöörkunstnik ja ikoonimaalija.

Ta lõpetas aastal 1980 kaugõppes kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta on töötanud kuus aastat Justiitsministeeriumis terminoloogiakomisjonis ja seaduseelnõude osakonnas. Võrumaale elama sattus ta pärast abiellumist ja tütre sündi. Võrumaal töötas ta Võru Maatöötajate Ametiühingu Liidus, viimased aastad esimehena.

Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige (saades valimisringkonnas nr 11 ERSP nimekirjas 1271 häälega ringkonnamandaadi). Riigikogus tegutses sotsiaalkomisjonis, oli 7. novembrist 1994 fraktsiooni aseesimees. Riigikogu liikmena kuulus Eesti Erastamisettevõtte nõukokku ja Kagu-Eesti probleemidega tegelevasse valitsuskomisjoni. Aastal 1995 kandideeris ta VIII Riigikogu liikmeks, ta sai valimisringkonnas nr 10 Isamaa ja ERSP liidu nimekirjas, kuid vaatamata 2143 häälele ei osutunud valituks, sest ta oli erakonna nimekirjas esimese naiskandidaadina 17. kohal.

Hiljem töötas ta Harju Maakohtus kohtunikuna, kuid 2. aprillist 2012 vabastati ta omal soovil kohtuniku ametist. 

Ta on koostanud ja illustreerinud muinasjuturaamatu. Samuti tegutseb ta ikoonimaalijana. Tema tehtud on kõik Kohila õigeusu kiriku ikonostaasi ikoonid.

## Viited

## Välislingid
* Riigikogu naisliikmed 1992–2010: Epp Haabsaar
Hellamaa kalmistu

**Hellamaa kalmistu** on kalmistu Muhu kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Hellamaa külas Muhu vallas.

Kalmistu peavärav asub 260 meetri kaugusel Hellamaa–Nõmmküla kõrvalmaanteest ja 280 meetri kaugusel samas üle tee asuvast Hellamaa õigeusu kirikust.

Hellamaa kalmistu on alates 1997. aastal ajaloomälestisena arvele kultuurimälestiste riiklikus registris.

Kalmistul asub Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud, kuhu püstitati 1974. aastal monument langenute mälestuseks. Monumendi autorid on Aime ja Ants Mölder.

## Pildid

Hellamaa_kalmistu,_II_maailmasõjas_hukkunute_ühishaud.JPG
Hellamaa_kalmistul.JPG
Hellamaa kalmistu.JPG


## Viited

## Välislingid
*
Öö mu kannul käib

**"Öö mu kannul käib"** on Ott Leplandi kolmas stuudioalbum pärast 2011. aastal ilmunud albumit **"Laulan ma sind"**. Album ilmus detsembris 2012, produtsent oli Crunch Industry. 

Albumilt pärinevad singlid "Kodu", "Maagiline maa". Albumil on kaksteist lugu, millest üheksa on kirjutanud Lepland ise, kahe loo autor on laulja ema Külli Lepland ning üks lugu on pärit Leplandi saatebändi trummari Kaspar Kalluste sulest. Lisaks Ott Leplandi enda tekstidele on plaadil kuulda ka Leelo Tungla, Aapo Ilvese ja Arvi Siia luuleridu.

Plaadil olev laul "Üks eriti kurb lugu" on sündinud koostöös folkmuusikat esitava keelpillikvartetiga Gjangsta, kellega koos kõlab vana Hiiumaa rahvalaul ning lugu "Hüüa mind" koostöös helilooja Sven Grünbergiga.

## Lood albumil

## Viited

## Välislingid
* Ott Leplandi koduleht
* Ott Leplandi laulude sõnu
* Ott Leplandi ametlik Facebooki leht
* Ott Leplandi fännide foorum
* Ott Leplandi MySpace'i leht
Jaan-Imant Pedaste

**Jaan-Imant Pedaste** (sündinud 14. oktoobril 1941 Tartus) on eesti spordipedagoog ja -teadlane.
Jaan-Imant Pedaste on Margus Pedaste isa.
Lõpetas 1961 Tartu 2. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Oli 1972–80 kehalise kasvatuse õpetaja Tallinnas ja Tartus, 1980–85 TÜ kehalise kasvatuse ja spordikateedri õpetaja, 1985–90 vanemõpetaja, 1990–92 veespordikateedri vanemõpetaja, 1990–99 Emajõe spordibaasi juhataja. Õpetanud kehalist kasvatust ja sõudmist.

Olnud Rannu Keskkooli ja Kaarepere Põhikooli direktor. Kuulunud 1999–2015 Tartumaa Koolispordi Liidu juhatusse.

## Sõudjana ja treenerina
Alustas sõudetreeninguid 1958 Ülo Tölbi juhendamisel, Balti laevastikus ajateenistuses olles harrastas meremitmevõistlust. 
Tulnud 4 korral Eesti meistriks: 
*1966 roolijaga kahepaadil
*1960–1962 kaheksapaadil. 

*Meistersportlane sõudmises ja meremitmevõistluses (1962). Töötanud 1977–91 TRÜ KKT õppejõuna ja 1990–99 TÜ Emajõe spordibaasi juhatajana.

## Teoseid
Uurimusi noorte kehalistest võimetest, füüsilisest aktiivsusest, sõudjate vastupidavuse füsioloogiast.15 teaduspublikatsiooni.

* Sõudjate funktsionaalse seisundi ja verenäitajate muutustest ettevalmistaval perioodil. Tartu, 1972
* Tartu linna ja maakonna 16–18-a noorukite kehaline aktiivsus (kaasautor T. Jürimäe). // TÜ kehakultuuriteaduskonna teadus- ja õppemetoodiliste tööde kogumik. Tartu, 2001.
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 330
* II 127
* ELVI, 44
* ESBL, 471.

## Viited

## Välislingid
*
Lembit Arro

**Lembit Arro** (15. aprill 1930 Raikküla vald – 16. aprill 2022)  oli eesti majandijuht ja poliitik.

Ta lõpetas 1944. aastal Kabala algkooli (praeguse Kabala Lasteaed-Põhikooli), 1957. aastal Kehtna kolhoosiesimeeste ettevalmistamise keskkooli (nooremagronoomina) ja 1969. aastal agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia.

Ta oli aastatel 1959–1990 Kaiu kolhoosi esimees.

Aastatel 1990–1992 oli Arro Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, kuuludes algul maaelukomisjoni, hiljem eelarve-majanduskomisjoni. Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige (kandideeris valimisringkonnas nr. 5 valimisliidu Kindel Kodu nimekirjas ja sai 3305 häält); aastatel 1995–1999 oli ta VIII Riigikogu liige (kandideeris valimisringkonnas nr. 5 valimisliidu Koonderakonna ja Maarahva Ühendus nimekirjas ning sai 2480 häält). 

1999. aastal kandideeris ta riigikokku kolmandat korda, seekord Koonderakonna nimekirjas ja sai 293 häält, millega ei osutunud valituks. 

Alates 1991. aastast oli Arro Rahvaliidu liige.

Lembit Arro oli Ilmar Arro vend.

## Tunnustus
* orden Austuse märk
* Tööpunalipu orden
* 1983 Vabariigi suurte saakide meister
* 1988 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja
* 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited
Brigadir (auaste)

**Brigadir** on sõjaväeline auaste, mis on kolonelist kõrgem ja kindralmajorist madalam.

## Venemaa keisririik

Tsaar Peeter I kehtestas brigadiri auastme (vene keeles * бригадир*) Venemaal 1705. aastal. Sellest madalam oli polkovniku ja kõrgem kindralmajori auaste. Aastatel 1722−1796 oli see Teenistusastmete tabelis V astme auaste. Kaardiväes vastas sellele 1. järgu major, mereväes esmalt kapten-kommodoori ja seejärel alates 1764. aastast 1. järgu kapteni auaste. Tsiviilteenistuses oli vastav teenistusaste riiginõunik, õukonnateenistuses kammerjunkur. Auastme kaotas keiser Paul I 1796. aastal.

XVIII sajandil olid Venemaa keisririigi sõjaväe põhilisteks väeosadeks polgud ning 2-3 polgust moodustatud sõjalised üksused brigaadid olid ajutised formeeringud, mida juhtisid brigadirid.

## Vaata ka
*Brigaadikindral
*Nils Olav
*Teenistusastmete tabel
Xi Jinping

**Xi Jinping** (['šii tsin'ping], lihtsustatud hiina kirjas 习近平; traditsioonilises hiina kirjas 習近平; sündinud 15. juunil 1953 Pekingis) on Hiina Rahvavabariigi partei- ja riigitegelane. Alates 15. novembrist 2012 on ta Hiina Kommunistliku Partei peasekretär, alates 14. märtsist 2013 Hiina Rahvavabariigi president.

Aastatel 2008–2013 oli ta Hiina Rahvavabariigi asepresident. 2012. aasta novembris valiti ta Hiina Kommunistliku Partei peasekretäriks ja aasta hiljem sai ta ka Hiina Rahvavabariigi presidendiks. Esimesel ametiajal Hiina presidendina edendas ta riigi sõjaväge ja sisejulgeolekut, lisaks püüdis ta läbi suruda Hiina nõudmisi Lõuna-Hiina merel. Xi algatas korruptsioonivastase kampaania ja alustas uue Siiditee rajamise projekti.

2017. aastal valiti Xi tagasi Hiina Kommunistliku Partei peasekretäriks ning tema poliitiline teooria kirjutati partei põhiseadusse. 2018. aasta märtsis valis Hiina parlament ühehäälselt Xi tagasi presidendiks. Enne seda tegi ta põhiseadusesse parandused, millega kaotati presidendi ametiaegadele kehtinud piirangud.

Xi valiti tagasi Hiina Kommunistliku Partei peasekretäriks ka 2022. aastal.

Tema abikaasa on hiina rahvalaulude esitaja Peng Liyuan.

## Tunnustus
*2017 – Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (nr 17)

## Viited
Lobsang Sangay

**Lobsang Sangay** (sündinud 5. septembril 1968 Darjeelingis Indias) on Tiibeti eksiilvalitsuse juht.

Ta sai keskhariduse Darjeelingis tiibeti pagulaste koolis. Seejärel sai ta kunstide bakalaureuse ja õigusteaduse bakalaureuse kraadi Delhi ülikoolist. 1995. aastal sai ta Fulbrighti stipendiumi abil õppima Harvardi ülikooli õigusteaduskonda (Harvard Law School); samal aastal kaitses ta õigusteaduse magistri väitekirja. 2004. aastal kaises ta väitekirja "Democracy in Distress: Is Exile Polity a Remedy? A Case Study of Tibet's Government-in-exile" ning sai esimese tiibetlasena õigusteaduse doktori kraadi. 

Ta sai Tiibeti eksiilvalitsuse juhiks 8. augustil 2011.
Conley

**Conley** on iiri päritolu perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Darlene Conley (1934–2007) oli USA filminäitleja.
*David Conley (sündinud 1953) on USA muusik.
*Mike Conley (sündinud 1962) on USA kergejõustiklane.
Fribourgi Ülikool

**Fribourgi Ülikool** on ülikool Fribourgis Šveitsis.

Ülikool on asutatud aastal 1889.

See on Šveitsi ainus kakskeelne ülikool, mis pakub nii saksa- kui ka prantsuskeelseid õppekavu. Võimalik on valida ka kakskeelne õppekava. Osa õppetööst toimub ka inglise keeles.

Üliõpilasi on umbes 10 000.

Ülikoolis on viis teaduskonda: katoliikliku teoloogia, õiguse, loodusteaduste, humanitaaria ning majanduse ja sotsiaalteaduste teaduskond.
Ühikvektor

**Ühikvektor** on vektor, mille pikkus on 1. Ühikvektori mõiste on sisukas normeeritud ruumides, kus on defineeritud vektori pikkus.

## Viited
Pooltasand

**Pooltasand** on üks tasandi kahest osast, mis saadakse tasandi poolitamisel etteantud sirgega. Seda sirget nimetatakse pooltasandi **ääreks**. Pooltasandi punktid on määratavad võrratusest

:ax + by \geq c.

## Viited
Aimar Arula

**Aimar Arula** (sündinud 15. oktoobril 1966) on eesti pedagoog ja koolijuht, Põltsamaa Ühisgümnaasiumi kauaaegne direktor. 

1982–1985 õppis ta Nõo Keskkoolis füüsika eriklassis. 1985–1989 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis kehakultuuri ja spordi erialal, mille lõpetas kergejõustiku treeneri-õpetajana. 

1989–1995 oli ta Tartumaal Rannu Keskkoolis kehalise kasvatuse ja majanduse õpetaja, 1995–1999 töötas Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonnas reaalainete nõunikuna. 

Aastatel 1999–2023 oli Arula Põltsamaa Ühisgümnaasiumi direktor. 
Alates 2023. aastast on ta Avinurme Gümnaasiumi direktor.

## Viited
Fribourg

**Fribourg** on linn Šveitsis, Fribourgi kantoni keskus. Asub Saane jõe mõlemal kaldal.

Linnas asub Fribourgi Ülikool.

## Viited

## Välislingid
*http://www.ville-fribourg.ch/
One Piece

**"One Piece"** (ワンピース *Wan Piisu*) on Jaapani *[[shōnen manga]]*-sari, mida kirjutab ja illustreerib Eiichiro Oda. Seda serialiseerib Weekly Shōnen Jump alates 19. juulist 1997. Individuaalseid osi avaldab *[[tankōbon]]*-köites Shueisha: esimest korda 24. detsembril 1997 ja 97. köide 2020. aasta septembris. "One piece" kujutab noore poisi Monkey D. Luffy seiklusi, kelle keha saab kummi omadused pärast kogemata söödud "deemoni vilja", ja ka tema piraatide meeskonda nimega Õlgkübara Piraadid. Luffy avastab ookeani, otsides maailma ülimat aaret, mis on tuntud nimega One Piece, et saada järgmiseks Piraatide Kuningaks.
Segakorrutis

**Segakorrutis** on matemaatikas tehe, mis seab kolmele ruumi vabavektorile \vec{a}, \vec{b} ja \vec{c} vastavusse reaalarvu

: \vec{a}\cdot(\vec{b}\times \vec{c}). 

Sümbol • tähistab skalaar- ja × vektorkorrutist.

## Omadused

* Segakorrutis on lineaarne kõigis muutujates.

* Segakorrutis on täielikult antisümmeetriline vektorite järjekorra vahetamise suhtes
: \vec{a}\cdot(\vec{b}\times \vec{c}) = -\vec{b}\cdot(\vec{a}\times \vec{c}) = -\vec{a}\cdot(\vec{c}\times \vec{b}) .

* Segakorrutises võib vahetada skalaar- ja vektorkorrutise järjekorra
: \vec{a}\cdot(\vec{b}\times \vec{c}) = (\vec{a}\times \vec{b})\cdot\vec{c} .

* Segakorrutise absoluutväärtus võrdub vektoritele \vec{a}, \vec{b} ja \vec{c} konstrueeritud rööptahuka ruumalaga.

## Erinevad esitused

* Segakorrutis on esitatav vektorite komponentidest moodustatud determinandina
:\vec{a}\cdot(\vec{b}\times \vec{c}) = \det \begin{pmatrix}
a_1 & a_2 & a_3 \\
b_1 & b_2 & b_3 \\
c_1 & c_2 & c_3 \\
\end{pmatrix}.

* Kasutades Levi-Civita sümbolit, on segakorrutis esitatav kujul
: \vec{a}\cdot(\vec{b}\times \vec{c}) = \varepsilon_{ijk} a^i b^j c^k

## Vaata ka
* Väliskorrutis

## Viited
Anne Hathaway

**Anne Jacqueline Hathaway** (sündinud 12. novembril 1982 New Yorgis Brooklynis) on ameerika näitleja.

Anne Hathaway sai pärast mitut lavarolli osa 1999. aastal linastunud teleseriaalis "Get Real". Seejärel mängis ta Mia Thermopolist filmis "Printsessi päevikud" (2001) ja selle järjefilmis "Printsessi päevikud 2" (2004). Lisaks meelelahutuslikele rollidele on Hathawayl olnud ka dramaatilisemaid osatäitmisi, näiteks filmides "Havoc", "Brokebacki mägi" ja "Hüljatud".

## Tunnustus

2001. aastal pälvis Hathaway peaosa eest filmis "Printsessi päevikud" Teismeliste valiku auhinna (ingl *Teen Choice Awards*) komöödianäitlejatari kategoorias.

2006. aastal oli ta nomineeritud kõrvalosa eest filmis "Saatan kannab Pradat" Teismeliste valiku auhinnale näitlejapaari kategoorias koos Meryl Streepiga.

2008. aastal oli ta nomineeritud Oscarile naispeaosatäitja kategoorias peaosa (mitte nimiosa) eest filmis "Rachel abiellub" ja Kuldgloobuse draama naisosatäitja kategoorias; paraku ei võitnud ta kumbagi.

2009. aastal nimetati ta rolli eest filmis "Pruutide sõda" Teismeliste valiku auhinnale kolmes kategoorias (sh filmikakluse omas), millest võitis komöödianäitlejatari kategoorias.

Peaosa eest filmis "Armastus ja teised uimastid" oli ta 2010. aastal nomineeritud Kuldgloobusele komöödia- või muusikalinäitleja kategoorias.

10. jaanuaril 2010 esilinastunud telesarja "Simpsonite" osas "Ükskord Springfieldis" andis ta hääle printsess Penelopele, mille eest pälvis Emmy auhinna dublaažinäitleja kategoorias (kuuest nominendist kolm olid häälnäitlejad "Simpsonite" episoodis).

2011. aastal nimetati ta naispeategelase dubleerimise eest filmis "Rio" Teismeliste valiku auhinnale naishäälnäitleja kategoorias.

2013. aastal pälvis ta Kassnaise rolli eest filmis "Pimeduse rüütli taastulek" Teismeliste valiku auhinna märulifilmi näitlejatari kategoorias ja Saturni auhinna parima naiskõrvalosatäitja kategoorias.

Samal aastal pälvis ta Fantine'i rolli eest filmis "Hüljatud" Oscari, Kuldgloobuse ja BAFTA auhinna naiskõrvalosatäitja kategoorias ning lisaks nimetati ta Saturni kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias ja Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks draamanäitlejatari kategoorias.

Naispeaosa eest filmis "Tähtedevaheline" oli ta 2016. aastal Saturni auhinna nominent naispeaosatäitja kategoorias.

## Osaline filmograafia

## Välislingid

*
Jürgen Innos

**Jürgen Innos** (sündinud 22. novembril 1976) on eesti psühhiaater, närviteadlane ja tõlkija.

## Tõlgitud raamatuid
*2010 – Jill Bolte Taylor. *Silmiavav insult. Ajuteadlase isiklik rännak.* Pilgrim
*2014 – Norman Doidge. *Muutuv aju. Teadlaste uuringud ja haigete paranemislood.* Pilgrim*.*
*2015 – Temple Grandin, Richard Panek. *Autism. Diagnoosimise alused ja suhtumine autistidesse*. Pilgrim
*2016 – Atul Gawande. *Surelikkus. Meditsiinist ja sellest, mis on tegelikult oluline*. Pilgrim, ISBN 9789949571529 

## Välislingid
*
Hermann Haken

**Hermann Haken** (12. juuli  1927 Leipzig – 14. august 2024 Sindelfingen) oli saksa füüsik.

Ta on tuntud kui sünergeetika rajaja.

## Teoseid
*Haken, Hermann 1996. *Principles of Brain Functioning. A Synergetic Approach to Brain Activity, Behavior, and Cognition*. Berlin: Springer.

## Tunnustus
*1990 Max Plancki medal
Eelisarvurida

**Eelisarvurida** ehk **eelisarvude rida** on matemaatiliselt korrastatud arvujada, mida kasutatakse tehnikas toote mingi parameetri arvväärtuste unifitseerimiseks (ühtsustamiseks).
## R-eelisarvud
Eelisarvude rea loomisel on enamasti aluseks geomeetriline jada, s.o jada, mille iga element on saadud eelmise elemendi korrutamisel selle jada jaoks kindla teguriga (kordajaga). Niisugustest ridadest on tuntuim masinaehituses kasutatav eelisarvurida, mille teguriks on arvu 10 juur ja tähiseks R (Prantsuse inseneri Charles Renard`i auks, kes aastail 1877‒1879 ühtsustas aerostaadi kinnitusköite nomenklatuuri).

R-rea elemendid avalduvad kujul

: a_n = a_{n-1} \cdot \sqrt[m]{10}.

Standarditud on neli põhirida vastavalt juurija *m* väärtustele 5,10, 20 ja 40 (rea tähises olev arv väljendab ühtlasi rea elementide arvu):

*R5 ‒ reategur  \sqrt[5]{10} \approx 1,6 
*R10 ‒ reategur  \sqrt[10]{10} \approx 1,25 
*R20 ‒ reategur  \sqrt[20]{10} \approx 1,12 
*R40 ‒ reategur  \sqrt[40]{10} \approx 1,06 

Eelisarvude korrutis ja jagatis ning täisarvulised astmed on samuti eelisarvud. Vajadust mööda võib reaväärtusi korrutada teguriga 10*n* (*n* võib olla positiivne või negatiivne). Ridade elementide standardväärtused on vähemal või suuremal määral ümardatud.

R-ridu määravad standardid:
*ISO 3:1973, *Preferred Numbers – Series of Preferred Numbers*.
*ISO 17:1973, *Guide to the Use of Preferred Numbers and of Series of Preferred Numbers*.
*ISO 497:1973, *Guide to the Choice of Series of Preferred Numbers and of Series Containing More Rounded Values of Preferred Numbers*.

## R-eelisarvude väärtused

## E-read

Elektroonikas määratakse passiivelementide tunnussuuruste nimiväärtused ‒ takistite takistus, kondensaatorite mahtuvus ja induktiivelementide induktiivsus ‒ E-ridadega. Need on samuti geomeetrilised jadad, mille teguriks on arvu 10 juur, kuid erinevalt R-ridadest avaldub rea teguri juurija *m* kujul 3 • 2*n*, seega saab *m* väärtus olla 3, 6, 12, 24, … .

## Muid eelisarvuridu
Arvutitehnikas on kasutusel mälumahtude rida arvu 2 astmetena: 20 = 1, 21 = 2, 22 = 4, 23 = 8, 24 = 16, 25 = 32, 26 = 64, 27 = 128, 28 = 256, 29 = 512, 210 = 1024 (≈ 1×103, 2, 4, …)

Optikariista objektiivi avaarvude geomeetrilise jada teguriks on √2. Avaarvude rea väärtusi (ümardatult): 
0,7 ‒ 1 ‒ 1,4 ‒ 2 ‒ 2,8 ‒ 4 ‒ 5,6 ‒ 8 ‒ 11 ‒ 16 ‒ 22 ‒ 32  …

Teguriga √2 on määratud ka paberi A-rea DIN-formaadid (standard DIN 476 aastast 1922, vastav Euroopa standard EN ISO 216). Baasformaadi A0 pindala on 1 m2 ja küljepikkuste suhe 1 : √2, seega formaat 841 × 1189&nbsp;mm. Igal järgmisel formaadil on üks küljepikkus 2 korda väiksem (pindala pool eelmisest); küljepikkuste suhe on kõigil formaatidel √2.

## Välislingid
*  Eelisarvude read
* http://www.sizes.com/numbers/preferred_numbers.htm
E-rida

**E-rida** ehk **E-eelisarvurida** on eelisarvude rida, mille alusel standarditakse elektroonika passiivkomponentide põhiparameetri nimiväärtused: takistite nimitakistus, kondensaatorite nimimahtuvus ja osaliselt ka induktiivelementide nimiinduktiivsus. E-read on kindlaks määratud standardiga IEC 60063 aastast 1963.

E-eelisarvurida on geomeetriline jada, s.o jada, mille iga elemendi a_n väärtus on eelmisest väärtusest  a_{n-1}  rea teguri  \sqrt[m]{10}  kordselt suurem:

: a_n = a_{n-1} \cdot \sqrt[m]{10}.

Rea teguri juurija *m* avaldub kujul 3 • 2*n*, seega saab *m* väärtus olla 3, 6, 12, 24, … .

Rea liikmete väärtused on ümardatud bii, et ridades E3, E6, E12 ja E24 on nimiväärtustes määravaid kohti kaks ning ridades E48, E96 ja E192 kolm. Rea tähise number näitab selles olevate nimiväärtuste arvu. Seega on reas E3 kolm väärtust, igas järgmises reas on väärtusi kaks korda rohkem. Vastavalt väheneb tolerants (tunnussuuruse lubatav hälve nimiväärtusest protsentides), näiteks püsitakistite puhul järgmiselt:

E3 ‒ 20%, E6 ‒ 20%, E12 ‒ 10%, E24 ‒ 5%, E48 ‒ 2%, E96‒ 1%, E192 ‒ 0,5% (ka 0,25% ja 0,1%).

## E-ridade väärtused

 E6  ( 20%): 10      15      22      33      47      68

 E12 ( 10%): 10  12  15  18  22  27  33  39  47  56  68  82

 E24 (  5%): 10  12  15  18  22  27  33  39  47  56  68  82
               11  13  16  20  24  30  36  43  51  62  75  91

## Vaata ka
*Eelisarvurida
Partitiivverb

**Partitiivverb** on piirivõimaluseta tegevust väljendav sihiline tegusõna, mis võimaldab lauses kasutada ainult osasihitist. S.t et partitiivverbiga tähistatavat tegevust pole võimalik määratleda kestuse või tagajärgede alusel, samuti ei saa tegevust pidada lõpetatuks või mittelõpetatuks. Aspekti seisukohast on tegemist piiritlemata ehk imperfektiivse aspektiga.

Partitiivverbile vastandub aspektverb, mille tähistatavat tegevust saab määratleda kestuse või tulemuslikkuse alusel ja mis võimaldab lauses kasutada nii osasihitist kui ka täissihitist. 

Vrd *Ema kudus *'uue kampsuni*** ja ''Ema kudus '''uut kampsunit***

## Eesti keel

Kuna partitiivverb väljendab piirivõimaluseta tegevust, saab seda sisaldavas lauses kasutada ainult osastavas käändes sihitist.
Näiteks 

* *Lapsed sügasid *'koera***, mitte ''Lapsed sügasid '''koer*** - sest partitiivverb *sügama* näitab tegevust, mis võib olla juba lõppenud, kuid ei pruugi.

* *Ema armastas oma *'last***, mitte ''Ema armastas oma '''lapse*** - sest *armastama* näitab pidevat, piiritlemata tegevust.

* *Jaanus ja Marju solvasid *'endast vanemaid inimesi***, mitte ''Jaanus ja Marju solvasid '''endast vanemad inimesed*** - sest *solvama* näitab, et tegevus võib lõppeda teatud piirini jõudes, kuid ei pruugi: kas lapsed solvasid ühe korra või solvavad nad pidevalt endast vanemaid inimesi?

Tähenduse järgi saab partitiivverbe jaotada rühmadesse:

* vaimseid ja meeleolulisi tundeid väljendavad verbid:  *armastama, imetlema, nautima, maitsma*.
: *Kes oleks osanud arvata, et Mart *'imetleb** endast vanemaid inimesi'';

* liigutamist ja puudutamist väljendavad verbid: ''lehvitama, jalutama, lööma, keerutama''.
: ''Orkaan, mis ohtlikult lähenes, **keerutas** palju tolmu üles'';

* verbid, mis väljendavad mingil määral sihitise olemust: ''üllatama, kaunistama, ahistama, valitsema''.
: ''Jõulud lähenesid kiirelt, mistõttu hakati muidu ilmetult seisvaid maju **kaunistama**'';

* verbid, mis väljendavad kulgemist, väärtustamist jne: ''alustama, katkestama, väärima, üritama''.
: ''Ants, kes muidu suudki lahti ei teinud, **vääris** seekord lausa medalit'';

* muud verbid, mis väljendavad kestvaid kontrollitavaid tegevusi: ''juhtima, ründama, tarvitama, segama''.
: ''Meelis **segas*' mind, seega pidin ta ära ajama*.

### Eesti keele partitiivverbe

Eesti keeles on küllaltki palju partitiivverbe,  
* enamasti on need üksikverbid: *tajuma, puudutama, veeretama, õõtsutama, ootama, ähvardama, taotlema, karistama, õnnitlema*;
* leidub ka perifrastilisi verbe: *ülal pidama, üle hindama, silmas pidama, ette heitma, pealt vaatama, taga nutma*.

## Viited
Mahepiim

**Mahepiim** on piim, mis on pärit mahepõllumajanduslikul viisil peetud loomadelt.

## Viited

## Välislingid

*"Mahe- ja tavapiima rasvhappeline koostis" Mahepõllumajanduse leht 2008
Ekvivalent (keemia)

**Keemiline ekvivalent** ehk **ekvivalentmass** on liht- või liitaine mass, mis keemilistes rektsioonides on ekvivalentne (samaväärne) ühe grammi (täpsemini 1,00797 g) vesinikuga. Kuna SI-süsteemis on ainehulga ühik mool, pole ekvivalentmassi mõiste järele enam vajadust. 

Lihtaine ekvivalent on vastava keemilise elemendi aatommassi ja valentsiarvu suhe. Liitaine keemilise ekvivalendi leidmiseks tuleb aine molekulmass jagada tema molekuli koostisesse kuuluvate positiivsete ioonide arvu ja valentsi korrutisega. Näiteks alumiiniumsulfaadi Al2(SO4)3 ekvivalentmass on 342/(2×3) = 57.
 
Praktilistes arvutustes oli kasutusel **grammekvivalent**  (lühemalt vaal) või **kilogrammekvivalent** (kilovaal) – see on aine hulk, mille mass grammides või vastavalt kilogrammides on arvuliselt võrdne aine keemilise ekvivalendiga. Näiteks alumiiniumsulfaadi grammekvivalent on 57 g ja kilogrammekvivalent 57 kg.

Ekvivalentide seadus ütleb, et ained reageerivad üksteisega oma ekvivalentmassiga võrdelistes kogustes.

## Vaata ka
*Ainehulk
*Molaarmass

## Viited
Kodu (singel)

**"Kodu"** on laulja Ott Leplandi esimene singel tema kolmandalt stuudioalbumilt "Öö mu kannul käib". Nii viisi kui ka sõnade autor on Ott Lepland.

Laulu esmaettekanne laiemale publikule leidis aset 11. novembril Kanal 2 saates "Tähed jääl", kus laul tuli esitamisele orkestri saatel.

## Viited

## Välislingid
* Singel "Kodu" Youtube'is
* Laulu "Kodu" sõnad Sasslantise kodulehel
Sidesõna

**Sidesõna** ehk **konjunktsioon** on muutumatu sõna, mille ainsaks süntaktiliseks funkt­siooniks on siduda lauses moodustajaid, seejuures viimaste vormi mõjustamata.

Sidesõnu on kõikides keeltes vähe. Eesti keeles on neid paar­kümmend: *ja*, *ning*, *ega*, *ehk*, *või*, *aga*, *kuid*, *ent*, *vaid*, *et*, *kui*, *kuna*, *sest*, *kuni*, *kuigi*, *ehkki*, *nagu*, arhailised *saati*, *elik* ning liitsõnalised *justkui*, *otsekui*. Nt *Alguses lõi Jumal taeva ja maa. See on hea raamat, aga too teine on huvitavam. Jüri on noorem kui Mari*.

Paljud sidesõnad kuuluvad ka ühendsidendite koosseisu koos ase- või rõhumäärsõnaga: *nii et*, *nõnda et*, *sellepärast et*, *niikaua kui*, *parajasti kui*, *nõnda nagu*, *kas ... või*, *kui ... siis*, *ei ... ega*, *niihästi ... kui ka* jne; nimi‑ või asesõnafraasiga: *selleks et*, *samal ajal kui*, *sel ajal kui*, *selle asemel et*, *sellest hoolimata et*, *peale seda kui*. Nt *See küsimus jääbki lahendamata, niikaua kui kumbki pool järeleandmisi ei tee. Nad peavad valima kas ühe või teise võimaluse, muud väljapääsu pole. Ta istus uuesti laua taha, samal ajal kui külalised alles esikus kobistasid. Õhk oli lämbe, sellest hoolimata et päev läbi oli vihma sadanud*. Kõige enam mitme­sõnalisi sidendeid moodustavad sidesõnad *et* ja *kui*, üldse ei moodusta neid sidesõnad *ja*, *ning*, *ehk*, *elik*, *kuna*, *kuigi*, *ehkki*, *otsekui*, *justkui*.

Vastavalt oma võimele esineda rinnastavas või alistavas seoses jagunevad sidesõnad rinnastavateks (*ja*, *ning*, *saati*, *elik*, *või*, *ega*, *aga*, *kuid*, *ent*, *vaid*) ja alistavateks (*et*, *kuna*, *sest*, *kuigi*, *ehkki*, *olgugi*, *nagu*, *otsekui*, *justkui*). Nt *linn ja maa; kolm või neli; teab, aga ei räägi*  – *Ma tean, et loota pole midagi. Ta vaatas mind nagu ilmutust*. Sidesõnad kui, kuni, ehk võivad esineda nii rinnastavas kui ka alistavas seoses, nt *Valvasin ööd kui päevad* – *Söö, kui maitseb*. *Paranemine võtab kolm kuni neli kuud – Ole siin, kuni ma tulen. Maria oli komtess ehk krahvipreili – Ehk ta küll kõike teab, ei räägi ta midagi.*

Rinnastavad sidesõnad jagunevad tähenduse järgi ühendavateks ja eraldavateks. Ühendavad sidesõnad on kas üldühendavad: *ja*, *ning*, *ega*, *saati*, nt *Alguses lõi Jumal taeva ja maa*, vastandavad: *aga*, *kuid*, *ent*, *vaid*, nt *Tuleksin hea meelega, aga mul pole aega*, või seletavad: *ehk*, *elik*, nt *Ta töötab Eesti Keele Instituudis ehk endises Keele ja Kirjanduse Instituudis*. Eraldav sidesõna on *või*, nt *elu või surm*.

Alistavad ja alistav-rinnastavad sidesõnad võivad täita väga erinevaid funktsioone, olenevalt sellest, missuguste sõnadega koos nad sidendi moodustavad ja/või missuguseid osalauseid omavahel ­seovad.

## Vaata ka

*sidend
Li Keqiang

**Li Keqiang** (lihtsustatud hiina kirjas 李克强; traditsioonilises hiina kirjas 李克強; 1. juulil 1955 Hefei, Anhui provints – 27. oktoober 2023) oli Hiina poliitik, alates 15. märtsist 2013 kuni 11. märtsini 2023 Hiina RV valitsusjuht (Riiginõukogu esimees). Ta oli 2012–2022 Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee poliitbüroo alalise komitee liige. 

Ta omandas 1995. aastal doktorikraadi majanduses.

Aastal 1998 nimetati ta 43-aastaselt Henani provintsi kuberneriks, millega ta oli noorim provintsikuberner Hiinas. Selles ametis oli ta kuni 2003. aastani. 2002–2004 oli ta ka Kommunistliku partei sekretär Henanis ning seejärel 2004–2007 Kommunistliku partei sekretär Liaoningi provintsis. 

Aastatel 2008–2013 oli ta Hiina asepeaminister ning valiti seejärel Hiina Rahvavabariigi peaministriks. 

Li juhtimise all tuli Hiina RV valitsus välja plaaniga Made in China 2025. 

Märtsis 2022 teatas Li, et kui 2023. aasta märtsis tema ametiaeg peaministrina lõppeb, siis ta uueks ametiajaks ei kandideeri.

## Viited