open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pärt Peterson

**Pärt Peterson** (sündinud 18. aprillil 1966 Tartus) on eesti immunoloog, Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik.

## Elulugu
Peterson on lõpetanud 1984. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna, oli 1991–1992 TÜ bioloogia-geograafiateaduskonna magistrant, 1992–1996 Tampere Ülikooli arstiteaduskonna doktorant; molekulaarse bioloogia magister (1992, TÜ), väitekiri "Identification of B-cell epitopes on steroid 17a-hydroxylase, an autoantigen in autoimmune Addison's disease", Ph.D. (immunoloogia, 1996, Tampere Ülikool), väitekiri "Antigens and HLA in autoimmune Addison's disease". 

Ta oli 1991–1992 TÜ MRI nooremteadur, 1996–2000 Tampere Ülikooli meditsiinitehnoloogia instituudi teadur, 2000–2003 Soome Akadeemia vanemteadur, 2003– TÜ arstiteaduskonna (bio- ja siirdemeditsiini instituudi) molekulaarimmunoloogia professor (sh 2016–2021 instituudi osakonna juhataja) ja Wellcome Trusti molekulaarimmunoloogia vanemteadur. 

TÜ Bio- ja siirdemeditsiini instituudi nõukogu valis 11. detsembri 2024 koosolekul Pärt Petersoni instituudi uueks juhatajaks. 
Petersoni ametiaeg instituudi juhina algas 1. jaanuaril 2025 ja kestab kuni 31. detsembrini 2027.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: immuunsüsteemi rakkude transkriptsiooniline regulatsioon, autoimmuunsuse tekkes osalevad geenid, genoomne imprinting. Eesti Inimesegenoomi Ühingu ja Soome Immunoloogia Seltsi liige. Tähtsamad uurimustoetused: Soome Akadeemia 2000–05, Wellcome Trust 2003–08, EU Raamprogramm 6: 2003–2008.

## Tunnustus
*2016 Tartu Ülikooli medal
*2023 Eesti Teaduste Akadeemia liige 

## Teoseid
58 teaduspublikatsiooni, 3 patenti.
* Identification by molecular cloning of an autoantigen associated with Addison's disease as steroid 17a-hydroxylase (kaasautor). // Lancet 339 (1992)
* Positional cloning of the APECED gene (kaasautor). // Nature Genetics 17 (1997)
* APECED: a monogenic autoimmune disease providing new clues to self tolerance (kaasautor). // Trends Immunology 19 (1998)
* Lymphotoxin pathway directs thymic Aire expression (kaasautor). // Nature Immunology 4 (2003)
* Meiotic and epigenetic defects in Dnmt3L-knockout mouse spermatogenesis (kaasautor). // Proceedings of the National Academy of Sciences of the USA 102 (2005)

## Isiklikku
Tema isa oli Aleksei Peterson ja abikaasa oli Kaja Peterson.

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri). Leht 129

## Välislingid
*
*Immunoloog: vaktsineerimine on ka koroonat põdenutele kasulik. ERR, 19. märts 2021
Urmas Peterson

**Urmas Peterson** (sündinud 17. jaanuaril 1956 Tartus) on eesti geograaf.

Ta lõpetas 1974. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geograafia osakonna, filosoofiadoktor (geograafia, 1993, TÜ), väitekiri "Studies on reflectance factor dynamics of forest communities in Estonia".

Ta oli aastatel 1979–1984 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikalise geograafia kateedri aspirant ja nooremteadur, 1984–1986 Eesti Teaduste Akadeemia Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi (AAI) vaneminsener ja nooremteadur, aastast 1986 Tartu Observatooriumi teadur, ühtlasi aastast 1994 EPMÜ metsakorralduse instituudi (aastast 2005 EPMÜ metsandus- ja maaehituse instituut) dotsent ning 1994–2000 Tartu Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituudi dotsent. Ta on õpetanud loodusgeograafiat, kaugseiret, satelliidipiltide töötlemist ja geoinfosüsteeme, ökoloogiat.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: metsade kaugseire ja taimekoosluste dünaamika, Eesti maakasutuse muutused satelliidipiltidelt mõõdetuna. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Tema isa oli Eesti loomaarstiteadlane ja mikrobioloog Karl Peterson, ema on arst Liia Peterson.

## Publikatsioone
* Eestimaa nähtuna kosmosest (kaasautorid R. Aunap, J. Eilart). Tallinn, 1998.
* Seasonal reflectance factor dynamics in boreal forest clear‑cut communities. // Int. J. Remote Sensing 13 (1992).
* Reflectance factor dynamics of boreal forest clear‑cut communities during early secondary succession. // Int. J. Remote Sensing, 13 (1992).
* Successional reflectance trajectories in northern temperate forests (kaasautor T. Nilson). // Int. J. Remote Sensing 14 (1993).
* Changes in agricultural land use in Estonia in the nineties detected with multitemporal Landsat imagery (kaasautor R. Aunap). // Landscape and Urban Planning 41 (1998).
* Issues related to delineation of forest boundaries on Landsat Thematic Mapper winter images (kaasautorid K. Püssa, J. Liira). // Int. J. Remote Sensing 25 (2004).

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 369
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 129–130
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 113.
*
Pille Petersoo

**Pille Petersoo** (sündinud 24. aprillil 1974 Tallinnas) on eesti sotsioloog.

## Elulugu
Lõpetas 1992 Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumi, 1997 Tartu Ülikooli sotsioloogia osakonna, 1998–1099 Edinburghi Ülikooli magistrant, M.Sc. (rahvusuuringud, 1999, Edinburghi Ülikool), 2000–2005 Edinburghi Ülikooli doktorant, Ph.D. (sotsioloogia, 2005, samas), väitekiri "The discursive construction of national identities in the media: Scotland and its others". 

Oli 1997–1998 rahvastikuministri nõunik, 1999–2000 Integratsiooni Sihtasutuse projekti koordinaator, 2000–2004 Edinburghi Ülikooli teadur ja assistent, 2005 samas järeldoktor, 2006 Stirlingi Ülikooli Stirlingi Meediauuringute Instituudi teadur, 2006– Tallinna Ülikooli Eesti TA Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituudi (RASI) vanemteadur.

Ta on portaali Nami-Nami eestvedaja ning ajakirja Kodu ja Aed köögitoimetaja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: identiteet ja rahvuslus, meedia, mitmekultuuriline ühiskond. Rahvusluse ja Etnilisuse Uuringute Assotsiatsiooni (ASEN) liige (1998.aastast), Briti Sotsioloogia Assotsiatsiooni (BSA) liige (2004. aastast).

## Poliitiline tegevus
Pille Petersoo kuulub 2018. aastast Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 287 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Viimsi vallas, sai 233 häält ning osutus valituks.

## Teoseid
* Rassismist ja diskrimineerimisest. // Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja killud. Tallinn, 1999
* Nation speaking unto nation? Newspapers and national identity in the devolved UK (kaasautor). // Sociol. Rev. 52 (2004)
* Mediating which nations? Citizenship and national identities in the British press (kaasautor). // Social Semiotics (2006)
* Reconsidering otherness: constructing Estonian identity. // Nations and Nationalism 13 (2007).

## Publikatsioone
* Šotimaa – kuidas edasi?, Maailma Vaade, nr 23

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*
Heinrich Petlem

**Heinrich Petlem** (27. märts 1910 Simbirski kubermang, Venemaa – 14. september 1988 Tartu) oli eesti arstiteadlane ja kirurg.

## Elukäik
Heinrich Petlem oli mõisavalitseja poeg.

1917. aastal asus perekond Tallinna. Heinrich Petlem lõpetas 1929. aastal Tallinnas H. Kubo Ühisgümnaasiumi, 1936 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, viibis 1938 erialasel täiendusel Berliinis, meditsiinikandidaat (1950, TRÜ), väitekiri "Haavandtõve kirurgiline ravi Vabariiklikus Tartu I Haavakliinikus 1918–1947". Oli 1936–1948 TÜ teaduskonnakirurgia kateedri assistent ja vanemassistent, 1959–1984 dotsent, 1948–1972 hospitaalkirurgia kateedri juhataja. Õpetas üld-, teaduskonna- ja hospitaalkirurgiat, traumatoloogiat, uroloogiat, välikirurgiat, ortopeedilist ravikehakultuuri ja spordivigastusi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: abdominaal- ja uroloogiline kirurgia, ka urgentne kirurgia ja traumatoloogia. Oli laia profiiliga tippkirurg, kes arendas eriti seedekulgla kirurgiat ja traumatoloogiat, ka urokirurgia rajajaid ning kilpnäärmeoperatsioonide täiustajaid. Oli mitmete teadusseltside ja organisatsioonide liige, sh Eesti NSV ja Tartu Kirurgide Seltsi, Eesti NSV Uroloogide Seltsi juhatuse liige, paljude erialaste nõukogude ja komisjonide liige. Eesti NSV teeneline arst (1970). Üle 60 teaduspublikatsiooni, sh 2 monograafiat.

## Teoseid
* Randmeliigese funktsiooni taastumine pärast raadiuse murdu tüüpilises kohas. // TÜ Toim 36 (1954)
* Sünnipärase ektoopilise põie siirdistutamisest sooletrakti. // TÜ Toim 57 (1958)
* Полипоз толстой кишки с выпадением прямой кишки. // Хирургия (1959) 12
* Maos tekkinud võõrkehad (kolloodiumpulstikud). // NET (1962) 1
* Kinniste luumurdude ravi alused. Tartu, 1970
* Gastroduodenaalverejooksude diagnoosimine ja ravi (kaasautor A. Peetsalu). // NET (1973) 3
* Luude ja liigeste kinnised vigastused. Tallinn, 1974
* Maokirurgia arengust Tartus varasemal perioodil. // TÜ ajaloo küsimusi 6 (1977);

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 58
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 110–111
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II, 129
* EE 14, 369
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997., 284
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 263
* Heinrich Petlem. // NET (1980) 2, 134
* Heinrich Petlem 75-aastane. // NET (1985) 2, 137
* Heinrich Petlem (nekroloog). // NET (1988) 6, 463
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200, 112, 120, 122–123, 187, 201.
*
Johann Christoph Petri

**Johann Christoph Petri** (5. november 1762 Kleinmölsen Erfurdi lähedal – 24. veebruar 1851 Erfurt) oli Eesti saksa päritolu pedagoog ja ajaloolane-publitsist.

## Elulugu
Johann Christoph Petri oli pastori poeg.

Õppis alates 1780. aastast Erfurdi ja Jena ülikoolis, *dr. phil.* (1809). Oli 1784–1796 Tallinnas ja mitmes Eesti ala mõisas koduõpetaja, 1797–1820 Erfurdis gümnaasiumiõpetaja ja ülikooli õppejõud.

## Teadustöö
Avaldatud töödes leidub rohkesti andmeid Eesti ala halduse, põllumajanduse, talupoegade ja aadli eluolu, tööstuse ja kaubanduse, Eesti ala geograafia ja looduse kohta ning väljendub poolehoid talupoegadele ja nende mõisnikevastasele võitlusele. Petri teosed levisid laialdaselt ja valmistasid ette pinda pärisorjuse kaotamiseks Läänemere kubermangudes. 

Ta oli ka Erfurdis ilmunud ajakirja "Magazin für das Gemeinwohl" kaastoimetaja.

## Viited

## Teoseid
*"Ehstland und die Ehsten, oder historische, statistische Gemälde von Ehstland". I–III. Gotha, 1802, 2. trükk 1809 (eesti keeles lühendatult pealkirjaga "Huvitav tükike kodumaa ajaloost". Viljandi 1901; 1903)
*"Neue Pittoresken aus Norden". Erfurt 1805; 2. trükk 1809
*"Neuestes Gemälde von Lief- und Ehstland, unter Katharina II und Alexander I in historischer, statistischer und merkantilischer Hinsicht". I–II. Leipzig 1809

## Kirjandus
*Eesti biograafiline leksikon. Trt, 1926–1929, 378–379
*Eesti biograafiline leksikon. Täiendusköide. Tartu, Tallinn, 1940, 242
*Eesti kirjanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1975, 275–276
*EE 14, 369
*Eesti NSV ajalugu I, 549–553
*Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 5, 31
*Eesti kooli ajalugu. 1. kd. Tallinn, 1989, 283, 568
*Leida Loone. Lisandeid talurahva pärisorjusest vabastamise uurimisele Eestis. // TRÜ Toim 87 (1960), 122–123
*Eesti Kunstiakadeemia I, 245–248

## Välislingid
*
Roman Petrov

**Roman Petrov** (12. jaanuaril 1934 Leningrad – 4. november 2012) oli Eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Roman Petrov oli venelane ja ehitusinseneri poeg.

Lõpetas 1952 Bathumi 3. Keskkooli, 1957 Leningradi Mäeinstituudi, tehnikakandidaat (1986, samas). Oli 1960–1965 Kohtla-Järve Põlevkivi Instituudi insener, vaneminsener ja nooremteadur, 1966–1968 trusti Eesti Põlevkivi konstrueerimistehnoloogia osakonna vaneminsener, 1968–1988 A. Skotšinski nimelise Mäendusinstituudi Eesti filiaali grupijuht ja vanemteadur, 1988–1992 labori juhataja ja juhtivteadur, 1992– riigiettevõtte Eesti Põlevkivi teaduskeskuse mehhaniseerimise juhtivinsener.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkivikaevanduste ja -karjääride masinad ja tehnoloogiad, nende hindamine ja täiustamine, lõhketööde optimaalsete parameetrite määramine. Osales mitme liikurpuurvankritüübi tootmisse juurutamisel, samuti uute puurkroonide väljatöötamisel ja seeriatootmisse juurutamisel. Bülletäänide "Põlevkivi" ja "Põlevkivitööstus" toimetuskolleegiumi liige. Üleliidulise Rahvamajanduse Näituse pronksmedal (1982), Eesti NSV riiklik preemia (1985). Ligi 100 teaduspublikatsiooni, 3 autoritunnistust.

## Teoseid
* Результаты испытания рыхлителя Д-65АС с усовершенствованным рабочим органом. // Гор. сл. 2 (1976)
* О влиянии диаметра скважин на основные показатели буровзрывной подготовки и экскавации драглайнами вскрышных пород сланцевых разрезов. // Гор. сл. 3 (1978)
* Пути совершенствования горно-подготовительных работ на сланцевых шахтах Прибалтийского бассейнa. – Техoнолoгия и комплексная механизация добычи горючих сланцев (kaasautor). // Научн. сообщения ИГД им. А. А. Скочинского. М, 1989
* Оптимизация параметров режима шарошечного бурения карбонатных пород (kaasautor). // Уголь 8 (1991).

## Viited

## Kirjandus
* 50 лет сланцедобывающей промышленности Эстонской ССР. Тлн, 1966, 389–391
* Развитие горной науки 1927–1977 гг. М, Недра (1977), 228–233.
*
Tamila Petrovskaja

**Tamila Petrovskaja** (sündinud 18. septembril 1944 Nikolajevi oblastis Ukrainas) on Eesti keemik-tehnoloog.

## Elulugu
Tamila Petrovskaja on ukrainlane ja töölise tütar.

Lõpetas 1961 Ukrainas keskkooli, 1970 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemik-tehnoloogina, tehnikamagister (1992, TTÜ). 

Oli 1968-80 Eesti NSV TA Keemia Instituudi insener ja vaneminsener, 1980–86 nooremteadur, 1986–2002 teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: keemiatööstuse protsessid ja aparaadid, heitvete puhastamise tehnoloogia. Välja töötanud alkadieenide hüdrokloorimise tehnoloogia. 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Кинетика процесса синтеза п-толилсульфината натрия (kaasautor) // Eesti TA Toim. Keemia 30 (1990) 3
* Electrochemical oxidation of sulphides in tannery waste water (kaasautor). // Eesti TA Toim. Keemia 41 (1992) 4
* Electrochemical oxidation of sulphide and tiosulphate ions on the titaniummanganese dioxide anode (kaasautor). // Eesti TA Toim. Keemia 43 (1994) 3
* Two-phase ozonation process for the destruction of phenolic pollutants (kaasautor). // Eesti TA Toim. Keemia 40 (2000) 2
* Purification and utilization of waste waters from Sillamäe Plant containing ammonium salts (kaasautor). // Turning a problem into a resource. Dordrecht, Boston, London, 2000.

## Viited

## Kirjandus
*
Karl Endel Petersen

**Karl Endel Petersen** (sündinud 11. juulil 1943 Tallinnas) on eesti matemaatik.

## Elulugu
Karl Endel Petersen on Ferdinand Peterseni poeg, Ivar-Heldur ja Henno August Peterseni vend.

Lahkus 1944 koos vanematega Eestist. Lõpetas 1961 USA-s (New Yorgis) Clifford J. Scotti keskkooli, 1965 Princetoni Ülikoolis bakalaureuseõppe matemaatika erialal, 1967 Yale'i Ülikoolis magistriõppe, matemaatikamagister (1967, Yale'i Ülikool), *[[Ph.D.]]* (matemaatika, 1969, samas), väitekiri "Prime Flows, Disjointness and Mixing". Aastast 1969 Põhja-Carolina Ülikooli õppejõud, sh 1987–1992 kaasatud professor, 1992– professor. Olnud külalisprofessor ja -teadur paljudes maailma ülikoolides ja teadusasutustes, sealhulgas Yale'i Ülikoolis (1979), Prantsusmaa ülikoolides (1981, 1988, 1991, 1992), India Statistikainstituudis Kolkatas (1989), Kairo Ülikoolis (1993), esinenud loengutega Tartu Ülikoolis (1992, 1994) ja Küberneetika Instituudis (1992).

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: invariantse mõõduga dünaamilised süsteemid, nende ergoodilisusteooria, rakendused tõenäosus- ja informaatikateoorias. On selle valdkonna juhtivaid spetsialiste ning osalenud paljudel erialakonverentsidel ja muudel rahvusvahelistel aruteludel. American Mathematical Society, Sigma Xi liige. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Brownian Motion, Hardy Spaces and Bounded Mean Oscillation. Cambridge Univ. Press, 1977
* Ergodic Theory. Cambridge Univ. Press, 1983, 2. trükk 1989
* The helical transform as a connection between ergodic theory and harmonic analysis. // Trans. Amer. Math. Soc. 331 (1992).

## Kirjandus
* EE 7, 276
* 14, 368
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984.
*
Aleksei Peterson

**Aleksei Peterson** (29. oktoober 1931 Sangaste vald – 27. juuli 2017) oli eesti etnoloog.

## Perekond
Aleksei Peterson oli talupidaja poeg, Toomas ja Pärt Petersoni isa.

## Haridus
Lõpetas 1951 Valga 1. Keskkooli, 1956 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-osakonna etnoloogia erialal, ajalookandidaat (1991, Peeter I Antropoloogia ja Etnograafia Muuseum Peterburis), väitekiri "Принципы комплектования этнографических музейных коллекций и их обработки на примере Эстонского национального музея", ajaloodoktor (1993, samas), väitekiri – kandidaadiväitekirja täiendatud versioon.

## Teadustöö
Oli 1958–1992 Eesti Rahva Muuseumi direktor.

Uurinud museoloogiat, eesti taluehitisi, põllutööriistu, Eesti Rahva Muuseumi (ERM) ajalugu, soome-ugri rahvaste materiaalset kultuuri. 1960–2001 organiseeris ja tegeles eesti ja teiste soome-ugri rahvaste kultuuri kogude süsteemse komplekteerimisega, mille tulemusel ERM-i kogud suurenesid üle 60%. Pannud aluse etnofilmile ("Eesti küla sajandivahetusel", "Vepslased 20. saj. alguses", "Lõunaudmurdi küla 20. sajandi alguses", sama Põhjaudmurdi kohta), jäädvustanud rahvaste materiaalset kultuuri kitsasfilmile ja videosse (üle 50 000 m). 

Raadile Eesti Rahva Muuseumi taasrajamise algataja. 1995. aastast Eesti Muuseumiühingu ajakirja Muuseum peatoimetaja. Soome-Ugri Seltsi, Soome Kirjanduse Seltsi ja Suomen Muinaismuistoyhdistyksen Seura välisliige. Üle 100 teaduspublikatsiooni.

## Muu tegevus
Istutas paljude liikidega tammiku, rajas tiikide süsteemi, hoidis ja arendas kohalikku külakultuuri.

## Tunnustus
*1989 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1996 Udmurdi Vabariigi teeneline kultuuritegelane 
*2005 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind

## Teoseid
* Eesti nõukogude etnograafia aastail 1940–1965. // Etnograafia Muuseumi aastaraamat 1966
* Tallinn, 1966
* Lisandeid eestlaste ja vepslaste harkadra kujunemisloole. Tallinn, 1970: Udmurdi vana rahvakunst. Tartu, 1977
* Lisandusi läänemeresoome rehe nimetuse uurimisloole. // Etnograafiamuuseumi aastaraamat XXX. Tallinn, 1977
* Lõunavepsa linandusest. // Samas
* 75 a. Eesti Etnograafiamuuseumi. Tartu, 1984
* Zur Finnougrischen Volkskunde. Tallinn, 1985
* Varaait. Tallinn, 1986
* Udmurdi vana rahvakunst. Tartu, 1997, Eesti Rahva Muuseum mööduvas sajandis. // Muuseum (1999) 6
* Eesti Rahva Muuseum ja Raadi. // Lee (2000) 6
* Indoeuroopa mõjutustest vepslaste põllunduses. // Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat. Tartu, 2002
* Vepsälaisten maatalous- ja rakennuskultuurista. // Vepsä. Maa. Kansa. Kulttuuri. Jyväskyla, 2005.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 368
* Aleksei Peterson 60. Tallinn, 1991.

## Välislingid
* Aleksei Peterson 80. Eesti ja soome-ugri rahvaste etnograafiast sõnas ja pildis Eesti Rahva Muuseum, 26. oktoober 2011
* Suri ERM-i pikaajaline direktor Aleksei Peterson ERR-i uudised, 27. juuli 2017
Eino Pettai

**Eino Pettai** (25. oktoober 1936 Leevi vald, Võrumaa – 26. jaanuar 2014 Tartu) oli eesti loomakasvatusteadlane.

## Elulugu
Eino Pettai oli haritlase poeg. Tema isa oli Aleksander Pettai. 

Lõpetas 1955. aastal Põlva Keskkooli, 1960 Eesti Põllumajandusakadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise erialal, põllumajanduskandidaat (1974, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut, ELVI), väitekiri "Peenestatud hein ja kuivsilo lüpsikarja ratsionaalsel pidamisel". 1968–71 ELVI vanem- ja peainsener, vanemteadur, 1971–92 asedirektor, 1993 patendi- ja juurutamise osakonna juhataja, 1993– AS-i Pere Leib tegevdirektori abi.

## Teadustöö
Uurinud rohusöötade tootmise ja etteandmise ning veisepidamise tehnoloogiat, loomakasvatusfarmide mehhaniseerimist. Aidanud korraldada ELVI teaduskonverentse ja näitusi ning teaduskirjanduse publitseerimist. Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige. Nõukogude Eesti preemia (1972, kollektiivis). 40 teaduspublikatsiooni, sh 5 raamatu kaasautor.

## Teoseid
* Veistele rohusöötade tootmise ja etteandmise tehnoloogia (kaasautor M. Lihu). // Veisekasvatuse arendamisest Eestis (kaasautor). Tallinn, 1974
* О раздаче грубных кормов на фермах крупного рогатого скота. // Научн. тр. ЭСХА 108 (1976)
* Majandite kogemusi kuivsilo valmistamisel (kaasautorid M. Lihu, H. Kask). Tallinn, 1976
* Рациональное развитие скотоводства (kaasautor). Tallinn, 1977
* Abiks veisekasvatajatele (kaasautor). Tallinn, 1985
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990 (kaasautor). Tallinn, 1992. 

## Isiklikku
Tema isa oli eesti pedagoog ja koorijuht Aleksander Pettai.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 44, 114, 126, 129.
*
Elmo Pettai

**Elmo Pettai** (sündinud 22. detsembril 1950 Varstu vallas Võrumaal) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Elmo Pettai on talupidaja poeg.

Lõpetas 1970 Tallinna Polütehnikumi, 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI), samas 1983 aspirantuuri, tehnikakandidaat (1985, Moskva Energeetika Instituut), väitekiri käsitles kahemootorilise  jõuosa väljatöötamist. 

1978–1981 TPI assistent, 1984–1987 energeetikateaduskonna elektriajamite ja tehnoloogiliste protsesside automatiseeritud juhtimissüsteemide labori vanemteadur, 1987–1990 elektriajamite labori sektorijuhataja, 1990–1994 TTÜ energeetikateaduskonna elektriajamite ja jõuelektroonika instituudi vanemteadur, 1994– robotitehnika õppetooli dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: elektriajamid, tootmise automatiseerimine, robotitehnika, kontroll- ja diagnostikaseadmed. Tegelenud uue põlvkonna valuroboti konstrueerimisega paindliku automatiseeritud valutehnoloogia tarbeks, samuti uuetüübiliste magnethüdrodünaamiliste ajamite väljatöötamisega sulametallide (alumiinium, magneesium, plii jt) doseeritud pumpamiseks, linnaelektritranspordi elektriseadmete kontroll- ja diagnostikaseadmete loomisega. Üle 30 teaduspublikatsiooni, 14 leiutist.

## Teoseid
* Magnetohydraulische Dosiereinrichtung mit Mikrorechnersteuerung (kaasautorid J. Laugis, H. Oorn). // Die Bereittechnik 31. J. 10 (1985)
* Double-Motor MHD – Drive for Casting Robot. // Symposium on Electrical Power Engineering. Helsinki University of Technology. 27 January 1989
* Development of control and diagnostic system for Tallinn trams (kaasautorid A. Rosin, T. Lehtla). // BEC 2004: Proc. 9th Biennal Baltic Elektronics Conf. Tallinn, 2004
* Tootmise automatiseerimine. Tallinn, 2005.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut (TPI) 1936–1986, 299, 474.
*
Iris Pettai

**Iris Pettai** (sündinud 19. septembril 1947 Tähtvere vallas Tartumaal) on eesti majandusteadlane ja sotsioloog.

## Elulugu
Iris Pettai on kooliõpetaja tütar.

Lõpetas 1965 Puhja Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1981, Eesti TA Majanduse Instituut (Eesti TA MI), väitekiri "Совмещение экономического и социального подходов при исследовании потребления населения". Oli 1972–1976 TRÜ sotsioloogialabori nooremteadur, 1976–1983 Eesti Konjunktuuriinstituudi vanemteadur, 1983–1995 TÜ majandusteaduskonna turunduskateedri vanem- ja juhtivteadur; 1995–1997  vanemteadur ja turu-uuringute rühma juht, 1997– Eesti Avatud Ühiskonna Instituudi sotsioloogiliste uuringute osakonna juhataja. 1991–1992 oli ka Eesti peaministri nõunik majandusküsimustes; 2002–2006  sise- ja rahvusliku julgeoleku komisjoni liige.

Ta osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tarbimine ja elatustase; turunduse ja turgude kujunemise loogika; rahvussuhted, tolerantsus; sooline võrdõiguslikkus, naine vägivalla objektina, perevägivald. Üle 200 teaduspublikatsiooni ja aimeartikli, mitu võrguteavikut.

## Teoseid
* Nõudmise ja tarbimise uurimise põhisuunad. // Majandusteadus ja rahvamajandus. Tallinn, 1977
* Проблемы исследования и прогнозирования микроспроса населения. М, 1986
* Tarbija käitumise tüpoloogia (kaasautor T. Luks). Tallinn, 1988
* Типология потребительского поведения (kaasautorid A. Ovsjannikov, N. Rimaševskaja). M, 1989
* Mikronõudluse uurimisstrateegiast // 15x majandusest. Tallinn, 1990
* Middle class consumption features in Estonia. // Formation of the Middle Class in transition societes. Tallinn, 1993
* Eestlaste ja mitte-eestlaste integratsiooniparadigma. // Integratsioonimaastik – ükskõiksusest koosmeeleni. Tallinn, 2000
* Naistevastane vägivald – tabuprobleem Eestis. // Vaikijate hääled. Tallinn, 2001
* Kihistumine kui probleem. // Kaks Eestit. Tallinn, 2002
* Eestlaste ja mitte-eestlaste vastastikune sallivus. // Eesti ja eestlased võrdlevas perspektiivis. Tallinn, 2002
* Estonian sociology of the 1990s: in search of an identity (kaasautor M.Lagerspetz). // Sociology and Eastern Europe. London, 2003
* Vägivald – naiste tervise kahjustaja Eestis. // Sotsiaaltöö (2004) 2
* Prostitutsiooni tähendus Eesti ühiskonnas: sisejulgeolek või majanduslik kasu (kaasautorid I. Proos, H. Kase). Tallinn, 2006
* Rahvussuhted ja integratsiooni perspektiivid Eestis (kaasautor I. Proos). Tallinn, 2007.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 130.
*
Harry Pfaff

**Harry Pfaff** (20. mai 1890 Pihkva – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1909 Tartu Reaalkooli, 1918 Riia Polütehnilise Instituudi tehnoloogiainsenerina. Oli 1922–36 Eesti Tehnilise Järelevalve Seltsi Lääne- ja Pärnumaa piirkonna aurukatelde ja tõsteseadmete insener, aastast 1936 Eesti Rahvusliku Jõukomitee  järelevalve-insener. Tegutses soojusasjanduse lektorina mitmesugustel tehnikakursustel.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: jõumajanduse ratsionaliseerimine, kütteasjandus, tehnoloogiline auru tootmine. Töid piimatööstuse energiavarustusest. Insenerikoja mehaanikasektsiooni liige.

## Viited

## Teoseid
* Jõu- ja soojusetarvitus piimatalitistes. // Tehnika Ajakiri ja Auto (1932) 10/11
* Küttekulude vähendamine piimatalitustes. // Ühisjõud (1933) 3
* Jõu- ja soojusmajandus piimatalitustes. // Põllumajandusturg (1933) 36
* Põlevkivi- ja turvaskütte koldeid aurukateldele: juhendeid aurukatelde otstarbekohaseks kütmiseks (kaasautor). Tallinn, 1937
* Aurutarvitus piimatalitustes ja koorejaamades. // Tehnika Põllumajanduses (1938) 1
* Jõutarvitus piimatalitustes ja koorejaamades ning otstarbekohased jõuallikad. // Tehnika Põllumajanduses (1938) 2.

## Kirjandus
* Eesti Tehnilise Järelevalve Seltsi 10. aastase tegevuse ülevaade ja 1930. aasta aruanne. Tallinn, 1931, 7, 9–10.
*
Kaia Philips

**Kaia Philips** (sündinud 26. juulil 1969 Keilas) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1987 Tartu 12. Keskkooli, 1992 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna, 1992–1995 Tartu Ülikooli ja 1995–1996 Stockholmi Ülikooli magistrantuuri, majandusmagister (1996, Stockholmi Ülikool), 1997–2002 TÜ doktorant, Ph.D. (majandusteadus, 2002, TÜ), väitekiri "The changes in valuation of human capital during the transition process in Estonia" (Tartu, 2001). Täiendas end 1994–2001 USA-s, Ungaris, Taanis ja Saksamaal. 

Oli 1993–1995 Tartu Ülikooli kirurgiakliiniku vanemlaborant, 1995 TÜ turunduse ja juhtimise instituudi vanemlaborant, 1996–1997 majandusteaduskonna statistika õppetooli assistent, 1997–2002 lektor, 2002– dotsent, 2004–2006 ka õppetooli hoidja. Õpetanud statistika, statistilise andmetöötluse, majanduse uurimise meetodite jm kursusi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: inimkapital, töö-ökonoomika, tööjõud, töösuhted, sotsiaalpartnerlus, töötingimused, tööhõivepoliitika, palgapoliitika. Osalenud 8 välismaa ja 4 Eesti uurimisprojektis. Mitme erialanõukogu, komisjoni ja töögrupi liige, olnud konverentside korraldajaid. European Industrial Relations Observatory (EIRO), European Working Conditions Observatory (EWCO) ja European Restructuring Monitor'i (Eesti Rahva Muuseumi (ERM)) Eesti korrespondent (2003–2006). Euroopa Töö-ökonomistide Assotsiatsiooni (EALE) liige (2000), Eesti sotsiaalmajandusnõukogu liige (2000), Eesti Majandusteadlaste Seltsi asutajaliige (2002), Eesti Statistikaseltsi juhatuse (2004) liige. Üle 50 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2011 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Euroopa Liiduga ühinemise mõjud palkadele ja tööjõu vabale liikumisele (kaasautor). Tallinn, 2003
* The incidence and cost of job loss in a transition economy: Displaced workers in Estonia, 1989 to 1999 (kaasautorid H. Lehmann, J. Wadsworth). // J. Comparative Economics 33 (2005)
* Job creation and job destruction in Estonia: Labour reallocation and structural changes (kaasautorid J. Masso, R. Eamets). // Estonia, the New EU Economy: Building a Baltic Miracle? Burlington, 2006
* Creative destruction and transition: Evidence on firm demographics from Estonia (kaasautorid J. Masso, R. Eamets). // Entrepreneurship, Industrial Location and Economic Growth. Edward Elgar Publishing, 2007
* Job flows and worker flows in the Baltic States: Labour reallocation and structural changes (kaasautorid J. Masso, R. Eamets). // Labour Market Flexibility, Flexicurity and Employment: Lessons of the Baltic States. Nova Sci. Publishers, 2007.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Vello Pihelgas

**Vello Pihelgas** (14. august 1935 Mõisaküla, Pärnumaa – 26. oktoober 2014 Tallinn) oli eesti biofüüsik ja kabetaja.

## Elulugu
Ta lõpetas 1953 Viljandi Pedagoogikakooli, 1960 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna, 1963–1966 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) aspirant Moskvas NSV Liidu TA Biofüüsika Instituudis, bioloogiakandidaat (1968, samas). Lõpetas 1981. aastal ka Juhtivate Töötajate ja Rahvamajanduse Spetsialistide Keskinstituudi patenditöö erialal. 

Oli aastatel 1966–1978 EBI noorem-, 1978–1981 vanemteadur, 1981–1991 teadusinfo- ja patendiosakonna juhataja, 1991–1995 patentoloog, 1995–2003 insener.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: molekulaarne biofüüsika; uurinud lihase fosforülaaside füüsikalis-keemilisi omadusi ja kvaternaarstruktuuri, molekulide dissotsiatsiooni keskkonnafaktorite mõjul ja selle seost bioloogilise aktiivsusega. Määras kindlaks fosforülaas B molekuli põhilised füüsikalis-keemilised parameetrid, täpsustas ja täiendas fosforülaasi B kvaternaarstruktuuri. 15 teaduspublikatsiooni, aimeartikleid.

## Sporditegevus
Meistersportlane kabes (1969). Ta kuulus aastatel 1969–1971 ja 1973–1974 NSV Liidu meistrivõistlustel kirikabes esikoha võitnud Eesti võistkonda. Eesti meistrivõistlustel Vene kabes võitis ta 2 hõbe- ja 2 pronksmedalit.

Vello Pihelgas tegeles mälumänguga ja võitis medaleid mälumängu Eesti meistrivõistlustelt. 

## Isiklikku
Vello Pihelgas oli tisleri poeg. Tema tütar on luuletaja Carolina Pihelgas. 

## Teoseid
* Circular dichroism and anomalous dispersion of muscle phosphorilase B (kaasautor). // Biochem. Biophys. Acta 110 (1965) 3
* Диссоциация фосфорилаз А и Б из мышц кролика (kaasautor). // Биохимия 31 (1966) 1
* Некоторые физико-химические свойства гамма-G-глобулина центральной лимфы в животном организме (kaasautor). // Транспортная функция центральной лимфы в животном организме. Тлн, 1973
* Trüpsiini ja sojaoast isoleeritud trüpsiini inhibiitori erinevate kaaluliste vahekordadega komplekside sedimentatsioonist (kaasautor). // ENSV TA Toim. Keemia. Geol 23 (1974) 1.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti spordi biograafiline leksikon, .
* 

## Välislingid
*
*Vello Pihelgas Eesti Kabeliidu saidil
Aino-Koidula Pihl

**Aino-Koidula Pihl** (aastani 1963 **Aino-Koidula Mei**; 7. november 1935 Kallaste – 21. märts Tartu) oli eesti keemik.

## Elulugu
Aino-Koidula Pihl oli telefonioperaatori tütar ja Viljar Pihli abikaasa.

Lõpetas 1955 Tartu Kunstliku Vedelkütuse Tehnikumi, 1960 TÜ, keemiakandidaat (1971, TÜ), väitekiri "Исследование некоторых проблем кинетической кислотности алифатических нитросоединений". Oli 1960–69 TÜ keemilise kineetika ja katalüüsi labori vanemlaborant, 1969–79 teadur, 1979–92 vanemteadur, 1992–2001 keemilise füüsika instituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: orgaaniliste ühendite reaktsioonivõime, gaasikromatograafia. Üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2001 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Teoseid
* Исследование кинетики ионизации нитроалканов в смешанных растворителях (kaasautor). // Реакционная способность орг. соединений 8 (1971) 1
* Исследование кинетики ионизации нитроалканов в смешанных растворителях VIII. Эффект апротонной полярной добавки (kaasautor). // Реакционная способность орг. соединений 16 (1979) 3
* Acid-base equilibria in nonpolar media (kaasautor). // J. Org. Chem 67 (2002) 6.

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 300
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II, 130.
*
Hilma Peuša

**Hilma Peuša** (sündinud 2. märtsil 1948 Tartus) on Eesti bioloog.

## Elulugu
Lõpetas 1966 Ropša Keskkooli (Leningradi oblast), 1972 Leningradi Põllumajanduse Instituudi, 1980 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudis (EBI) aspirantuuri, bioloogiakandidaat (1982, Leningradi ülikool), väitekiri käsitles leheroostekindluse pärandumist suvinisusortides. Oli 1973–1974 EBI laborant, 1975–1977 insener, 1978–1985 nooremteadur, 1985–1995 vanemteadur, 1995–2004 EPMÜ EBI taimegeneetika osakonna vanemteadur, 2005– Tallinna Tehnikaülikooli geenitehnoloogia instituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: taimegeneetika, sordiaretus, taimehaigused, tsütogeneetika, nisu resistentsusgeneetika. Eesti NSV teaduspreemia (1987, kollektiivis), Eesti Vabariigi teaduspreemia (1999, kollektiivis). Üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Teraviljade haiguskindluse tõstmise strateegia. // Teraviljade geneetika ja aretuse aktuaalsed probleemid. Harku, 1998
* Nisu haiguskindluse geneetika ja aretus (kaasautor). // Eesti Vabariigi teaduspreemiad 1999. Tallinn, 1999
* Chromosomal location of powdery resistance genes and cytogenetic analysis of meiosis in common wheat cultivar Meri (kaasautorid T. Enno, O. Priilinn). // Hereditas 132 (2000) 1
* Nisu haiguskindluse geneetiline kontroll (kaasautor). // Agraart. (2001) 4
* Chromosome location of genes for powdery mildew resistance in the common wheat cultivar Helle (kaasautorid H. Sadam, T. Enno). // Ann. Wheat Newsl. (2005)
* Adult plant and seedling resistance to powdery mildew in a Triticum aestivum & Triticum militinae hybrid line (kaasautor). // Theor. and Appl. Genetics 112 (2006) 4.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Vabariigi teaduspreemiad 1999, 52
* , Eksperimentaalbioloogia Instituut. Tallinn, 1989, 14
* EPMÜ struktuur ja koosseis 2004, 43
* 

## Välislingid
Jevgeni Petuhhov (tehnikateadlane)

**Jevgeni Petuhhov** (17. veebruar 1921 Narva – 22. september 2003) oli Eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Jevgeni Petuhhov oli venelane, puusepa poeg.

Lõpetas 1940 Narva 2. Gümnaasiumi, 1950 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) insenerina kütuste keemilise tehnoloogia erialal, 1953 aspirantuuri, tehnikakandidaat (1954, TPI), väitekiri “Исследование каталитического крекинга паро-газовых продуктов полукоксования эстонских горючих сланцев”. Oli 1953–58 TPI assistent, vanemõpetaja ja dotsent, ühtlasi 1954–58 keemiateaduskonna prodekaan ja dekaan, 1958–82 Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi (Kohtla-Järvel) direktor, 1982–91 teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkivi termilise töötlemise tehnoloogia – tükilise ja peeneteralise põlevkivi poolkoksistamiseks täiuslikumate agregaatide loomine. Oli 1960−91 teaduslik-tehnilise bülletääni Горючие сланцы (aastast 1984 Сланцевая промышленность) toimetuskolleegiumi liige. Toimetanud mitmeid teaduskogumikke Kuulub akadeemikute Paul Kogermani ja Agu Aarna põlevkiviuurijate koolkonda. ENSV Ülemnõukogu saadik (1963-67). Paul Kogermani mälestusmedal (1985). Üle 50 teaduspublikatsiooni, 6 autoritunnistust.

## Viited

## Teoseid
* Thermal processing of lump oil shale: the Kiviter process (kaasautor). // Oil shale processing. East Erunswick (New Jersey): The Center for Professional Advancement, 1982; Справочник сланцепереработчика (kaasautor). Л, 1988

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936−1986, 167, 209, 271, 414, 450
* Oil Shale 8 (1991) 1, 75
*
Eve Pihl

**Eve Pihl** (aastani 1987 **Eve Kangur**; sündinud 2. detsembril 1964 Tartus) on eesti arstiteadlane ja spordifüsioloog.

## Elulugu
Eve Pihl on õpetajate tütar.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli ja 1989. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Meditsiinidoktor (1999, TÜ), väitekiri "Cardiovaskular risk factors in middle-aged former athletes". Stažeerinud Helsingi Ülikoolis (1993), Uppsala Ülikoolis (1994), Tampere Urho Kaleva Kekkose nimelises Instituudis.

Oli 1989–1990 Tartu Ülikoolis intern, 1992–1993 tervishoiu instituudi vanemlaborant, 1992–1998 ka doktorant ja 1995–1997 assistent. Aastatel 1997–2001 oli ta Tartu Ülikooli spordipedagoogika instituudi teadur, 2001–2002 biokeemia instituudi järeldoktor, aastast 2003 spordibioloogia ja füsioteraapia instituudi vanemteadur, 2004. aastast on ta ühtlasi ka Tartu Ülikooli Kliinikumi spordimeditsiini ja taastusravi kliiniku arst-õppejõud.

Võrkpallurina on ta kuulunud Eesti meistrivõistluste medali ja Eesti karika võitnud võistkonda. 

## Teadustöö
Uurinud peamiselt kardiovaskulaarseid riskitegureid endistel tippsportlastel, kestva intensiivse koormuse mõju hindamist. Eesti Spordimeditsiini Föderatsiooni, Int. Council for Physical Activity and Fitness Researchi liige. Üle 160 teaduspublikatsiooni.

### Publikatsioonid
* Coronary heart disease risk fctors in middle-aged former topp-level athletes (kaasautorid T. Jürimäe, T. Kaasik). // Scand J. Med Sci. Sports 8 (1998) 4
* Circulatory response to single circuit weight and walking training sessions of similar energy cost in middle-aged overweight females (kaasautorid T. Jürimäe, J. Jürimäe). // Clin Physiol. 20 (2000) 2
* Relationships between body weight change and cardiovascular disease risk factors in male former athletes (kaasautor T. Jürimäe). // J. Obes. Relat. Metab. Disord. 25 (2001) 7
* High-sensitive C-reactive protein level and oxidative stress-related status in former athletes in relation to traditional cardiovascular risk factors (kaasautor). // Atherosclerosis 171 (2003) 2
* Depression and health-related quality of life in elderly patients suffering from heart failure and their spouses: a comparative study (kaasautor). // Eur. J. Heart Fail. 7 (2005) 4
* Atherogenic inflammatory and oxidative stress markers in relation to overweight values male former athletes). // Int. J. Obes. (Lond.) 30 (2006) 1.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 130
* Mikelsaar, M. Meditsiinidoktor Eve Pihl. // EA (2000) 5, 314.
Hendrik Pihl

**Hendrik Pihl** (Hindrik; 16. märts 1915 Pankjavitsa vald, Petserimaa – 12. märts 1975 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja epidemioloog.

## Elulugu
Hendrik Pihl oli talupidaja poeg.

Ta lõpetas 1933 Petseri Gümnaasiumi, 1940 Tartu Ülikooli usuteaduskonna ja 1950 arstiteaduskonna, oli meditsiinikandidaat (1963, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekirjaga "Salmonellooside etioloogiline struktuur ja epidemioloogiline iseloomustus Eesti NSV-s" ning meditsiinidoktor (1975, Kiievi Riiklik Arstide Täiendusinstituut) väitekirjaga "Эпидемиология и профилактика салмонеллозов в Эстонской ССР".

Aastatel 1941–1943 teenis Punaarmees, seejärel töötas 1944 Eesti NSV Tervishoiu Rahvakomissariaadi Epideemiatõrje Valitsuse vaneminspektorina, 1945–1950 Tartu Sanitaar-Epidemioloogia Jaamas epidemioloogina ja hiljem Vabariikliku Malaariajaama juhatajana. Aastatel 1950–1957 oli Viljandi kiirabi juhataja, 1957–1975 Tallinna Epidemioloogia epidemioloogiaosakonna juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ägedad soolenakkused, peamiselt salmonellooside levik ja profülaktika. Ta on avaldanud üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Platsentavere kogumisest gammaglobuliini tootmiseks ja selle rakendamisest praktikas. // NET (1958) 1
* Salmonelloosidest ja coli-enteriitidest. // NET (1959) 2
* Soolteinfektsioonide uurimisest Eesti NSV-s. // NET (1960) 3
* Salmonelloosse etioloogiaga osteomüeliidijuhud lastel (kaasautor I. Freiberg). // NET (1963) 6
* О возможности совершенствованя сбора и передачи эпидемиологической информации (kaasautor). // Сов. здавоохр. (1972) 8
* Nakkusliku hepatiidi haigestumise ja selle dünaamika prognoos Eesti NSV-s aastail 1972–1980 (kaasautor). // NET (1973) 3
* Sanitaaria Eesti NSV-s (kaasautor). Tallinn, 1974

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 200–201
* EE 14, 370
* Hendrik Pihl 50-aastane. NET (1965) 2, 145
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997., 900–901.
*
Toomas Pihl

**Toomas Pihl** (23. august 1954 Kuressaare – 6. aprill 2023) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Toomas Pihl oli autojuhi poeg.

Lõpetas 1969 Kahtla kooli, 1972 Orissaare Keskkooli, 1984 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikainsenerina, tehnikamagister (1994, TTÜ), väitekiri "Pulberpinnete tehnoloogia ja omadused", tehnikadoktor (2003, TTÜ), väitekiri "Powder coatings for abrasive wear" (Tallinn, 2002). Täiendas end Rootsis (2000, 2001), Inglismaal (2002) ja Austrias (2005).

Oli 1974–78 TPI peenmehaanika kateedri laborant, 1978–84 pulbermetallurgia labori tööline, 1984–89 nooremteadur, 1989–93 TTÜ metallide tehnoloogia kateedri insener, 1993–1994 Kahtla Põhikooli õpetaja, 1994–98 TTÜ aparaadiehituse instituudi  abi, 1998–2003 mehhatroonikainstituudi teadur, 2003–05 vanemteadur, 2003– Tallinna Tehnikakõrgkooli mehaanikateaduskonna professor, tehnomaterjalide ja tehnoloogia õppetooli juhataja.

Juhtis Tallinna Tehnikakõrgkoolis pinnete ja materjalide rakendusuuringute rühma.

Pidas loenguid Tampere Ametikõrgkoolis (2005) ja Jyväskylä Ametikõrgkoolis (2007).

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tehno- ja biomaterjalid, pinded ja pindamistehnoloogia, pinnete triboloogia, keevitustehnoloogia. Eesti volitatud insener. Eesti Inseneride Liidu ja Eesti Keevitusühingu liige. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Selection criteria for wear resistant powder coatings under extreme erosive wear conditions (kaasautor P. Kulu). // J. Thermal Spray Technology 11 (2002) 4
* Formation of microstructure of spray-fused powder coatings (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci. Eng. 8 (2002) 1
* Applications of recycled hardmetal powder (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci. Eng. 9 (2003) 4
* Termopihustatud barjääripinded. // Tallinna Tehnikakõrgkooli Toim 6 (2005)
* Residual stresses in different brush-plated coatings (kaasautor). // Industrial Engineering – Adding Innovation Capacity of Labor Force and Enterpreneurs. Tallinn, 2006.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Viljar Pihl

**Viljar Pihl** (sündinud 5. veebruaril 1938 Loona vallas Saaremaal) on eesti keemik.

## Elulugu
Viljar Pihl on talupidaja poeg ja Aino-Koidula Pihli abikaasa.

Ta lõpetas 1956. aastal Kingissepa 1. Keskkooli ja 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna. Ph.D. (keemia, 2001, TÜ), väitekiri "The study of the substituent and solvent effects on the acidity of OH and CH acids". 

Oli aastatel 1961–1978 Tartu Riikliku Ülikooli keemilise kineetika ja katalüüsi labori vanemlaborant ja vaneminsener, 1978–1992 juhataja kohusetäitja, juhtivinsener, vanem- ja nooremteadur, 1993– keemilise füüsika instituudi teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: orgaaniliste ühendite reaktsioonivõime, gaasikromatograafia. Üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2003 Tartu Ülikooli medal

* 2008 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Teoseid
* Hapnikhapete happelisuse uurimine. Tartu, 1997
* Comparison on Brönsted acidities of neutral CH acids in gas phase and dimethyl sulfoxide (kaasautor). // Perkin transactions 2 (2000) 6
* Estimation of uncertainty in routine pH measurement (kaasautor). // Accreditation and Quality Assurance 7 (2002).

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 130.
*
Ants Pihlak

**Ants Pihlak** (19. jaanuar 1942 Jõgeva – 17. veebruar 2023) oli eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Ants Pihlak oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1960 Põltsamaa Keskkooli, 1963 Tallinna Merekooli laevamehaanika osakonna, 1972 Gorki Võõrkeelte Instituudi inglise ja prantsuse keele tõlk-referendina, filoloogiakandidaat (1981, ), väitekiri "Принципы составления русско-эстонских словарей активной направленности (на примере конструктивных глаголов)". Oli 1979–91 Eesti Teaduste Akadeemia võõrkeelte kateedri juhataja, 1991–92 Eesti NSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi (KKI) grammatikasektori vanemteadur, 1992–94 Riigikaitse Akadeemia keelekeskuse juhataja, 1994–98 tõlkebüroo TEA toimetaja, 1998–2001 ajakirja Baltic Revue toimetaja, 2001. aastast oli Euroülikooli dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: eesti keele tegumoeliste ja aspektiliste tähenduste väljendamise võimaluste kontrastiivsus võrreldes vene ja soome keelega; eestikeelne erialaterminoloogia (konverentsi- ja ärikeel); keele seos mõtlemisega. Olnud 18 inglise-eesti ja eesti-inglise lühi- jm sõnaraamatu toimetaja; tõlkinud inglise keelde ja vastupidi 16 trükist, sh ettekanne Euroopa Nõukogule Eesti kultuuripoliitikast aastail 1988–1995 (1995), kokkuvõte Eesti TA Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituudi uurimusest integratsiooniprotsessidest Eesti ühiskonnas (2000), Eesti Teaduste Akadeemia aastaaruanded (aastast 1996), raamat "Eesti mõisad" (2004), majandusteadlase Ernst Friedrich Schumacheri "Hämmeldunu teejuht", mitmesugused juriidilised dokumendid jm. Umbes 40 teaduspublikatsiooni, sh 2 monograafiat, sõnaraamatud.

## Teoseid
*Деловая корреспонденция на английском языке (kaasautor S. Dubinko). Минск, 1989
*Eesti analüütilised versus vene sünteetilised verbid (sõnaraamat) Tallinn, 1991
*Finnish-Estonian-English Conference Manual (kaasautorid L. Lofman, J. Lehtonen). Tallinn, 1991
*U-verbid ja enesekohasus eesti keeles. Tallinn, 1992
*A Comparative Study of Voice in Estonian. // SKA Toim 1 (1993)
*More than Language: A comparison of Estonian and Russian Psyches (kaasautor M. Beckelhimer). // Kulttuurien kohtaaminen. Jyväskylä, 1993
*English-Russian Business Dictionary. M, 1994
*English-Estonian: Estonian-English Business Glossary (kaasautor L. Krikk). Tallinn, 1999
*Handbook for Translators. Tallinn, 2000.

## Viited

## Kirjandus
*