open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leibre

**Leibre küla** asub Märjamaa vallas Jädivere–Silla maantee ääres. Rahva hulgas on küla tuntud ka Poti nimega. Külast lähtub tee (lõik kunagisest Tallinna–Pärnu maanteest) Päärdusse. Küla lõunapoolseks piiriks on Enge jõgi.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Küla keskmes teeristi naabruses asuvad huviväärsete ehitistena ümberehitatud endine Poti kõrtsihoone ja kunagine paekivist Poti laadahoone. Kolhoosiaega meenutab suur kuivatikompleks.

## Ajalugu

Leibre varasem nimi oli Leivere (1420. aastal *Leivre*, 1512 *Leuwer*).

1726. aastast on teateid Poti kõrtsi kohta. Aastail 1855–1920 korraldati kõrtsiesisel platsil Poti laata, mis kujunes Eestis tuntuks linakauplemiskohaks. Kaubeldi ka muude kaupadega. Vana-Vigala mõis laskis laada juurde rajada suure paekivist laadahoone.

1970. aastate asulate reformimise käigus liideti Leibre külaks Jässi-Leibre (tänapäevane Leibre) ning Enge jõest lõunasse jäävad Pallika ja Kivinuki külad. 1996. aastal eraldati Leibrest Pallika küla, mille koosseisu jäeti ka endise Kivinuki küla alad.

## Vaata ka

*Eesti külade loend

## Viited
Kolmikpakt

**Kolmikpakt** oli Jaapani, Saksamaa ja Itaalia kuningriigi vaheline pakt, mis sõlmiti 27. septembril 1940 Berliinis.

Kolmikpakt oli kaitseiseloomuga pakt. Allakirjutanud riigid lubasid maailmarahu nimel teha üksteisega mitmesugust koostööd ja kui ühele lepinguosalistest tungib kallale riik, mis lepingu allakirjutamise ajal ei osale maailmasõjas, lubasid teised lepinguosalised teda aidata niihästi poliitiliselt, majanduslikult kui sõjaliselt. Kuna suurriikidest ei osalenud tollal maailmasõjas NSV Liit ja USA, võib Kolmikpakti pidada nende vastu suunatuks.

Sellele lepingule kirjutasid alla Jaapani saadik Saksamaal Saburo Kurusu, Saksamaa kantsler Adolf Hitler ja Itaalia välisminister Galeazzo Ciano. 

20. novembril 1940 liitus paktiga Ungari, 23. novembril 1940 Rumeenia, 24. novembril 1940 Slovakkia, 1. märtsil 1941 Bulgaaria, 25. märtsil 1941 Jugoslaavia ja 15. juunil 1941 Horvaatia Sõltumatu Riik.

Kolmikpaktile soovis alla kirjutada ka NSV LIit. Vjatšeslav Molotov teatas oma visiidi ajal Berliini, et NSV Liit nõustub lepinguga ühinema, kui selles nähakse ette mingi lahendus selle kohta, et NSV Liit hõivas Talvesõja käigus osa Soomest. Juba 25. novembril 1940 saatis NSV Liit Saksamaale oma nägemuse sellest, kuidas sobiv leping võiks välja näha. Kuid Saksamaa valmistus tollal juba ründama NSV Liitu ega vastanud sellepärast NSV Liidu ettepanekule.

Soome kirjutas küll alla Kominterni-vastasele paktile, kuid mitte Kolmikpaktile. Soome kartis, et tal tekib kohustus sõtta astuda ja oma sõdureid välismaale saata, kuid Soome valitsus pidas Talvesõda ja Jätkusõda maailmasõjast täiesti iseseisvaks konfliktiks.

Kolmikpakt pidi kehtima 10 aastat. Enne selle tähtaja lõppemist pidid lepinguosalised astuma omavahelistesse läbirääkimistesse lepingu pikendamise osas. Kuid selleks ajaks olid kõik lepingule allakirjutanud riigid hävinud (ainsa erandina Jaapan).

Kolmikpaktiga liitunud riike nimetatakse teljeriikideks. 

## Vaata ka
* Atlandi harta
* Kominterni-vastane pakt
* Teraspakt
Läti (Märjamaa)

**Läti küla** asub Märjamaa vallas. Küla läbib Vigala jõgi. Külast lähtuvad teed Vänglasse ja Vana-Vigalasse. Ajalooline tee viis ka Kullamaa valda Kastja külla, see tee on osalt kinni kasvanud. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Läti külla ulatuvad Vana-Vigala mõisa alleed.

Vanimad teated Läti piirkonna kohta pärinevad 1488. aastast (*Uppe der Letten*). Hiljem on korduvalt ürikutes mainitud Läti heinamaid, suuri lagedaid rohumaid, mis ulatusid Velise jõest Käntu soo ja Sepasoo äärsete metsadeni. 1789. aastal asutati Vigala jõe paremale kaldale Vana-Vigala mõisale kuuluv karjamõis (*Lizettenhof*). Karjamõisa maad jagati 1919. aastal taludeks.

1970. aastate asulate reformimise käigus liideti Läti külaks Läti I ja Läti II küla, mida eraldas jõgi.

## Vaata ka
*Eesti külade loend
*Lätimetsa

## Viited
Brasília metroo

**Brasília metroo** (portugali keeles *Metrô do Distrito Federal*) on Brasiilia pealinna Brasília metroo.

See avati 2001. aastal ja oli riigi uusim metroo kuni Fortaleza metroo avamiseni 2012. aastal. Metrool on kaks liini ja 27 jaama. Metrooliinide kogupikkus on 42,4 km.

## Viited

## Välislingid

*Brasília metroo koduleht
Ahvileivapuu

**Ahvileivapuu** ehk **baobab** (*Adansonia*) on lehtpuude perekond kassinaeriliste sugukonnast.  

## Klassifikatsioon
Perekonda kuulub 10 liiki, mis kasvavad troopilises Aafrikas, Madagaskaril ja Austraalias:
**Adansonia digitata* – harilik ahvileivapuu
**[[Adansonia fony]]*
**[[Adansonia gibbosa]]*
**Adansonia grandidieri* – sammas-ahvileivapuu
**Adansonia gregorii* – Gregori ahvileivapuu
**Adansonia madagascariensis* – madagaskari ahvileivapuu
**[[Adansonia perrieri]]* 
**Adansonia rubrostipa* – tünn-ahvileivapuu
**[[Adansonia suarezensis]]* 
**[[Adansonia za]]*. 

## Kirjeldus
Ahvileivapuudel on sõrmjad liitlehed ning suured, valged ja lõhnavad õied.

Ahvileivapuu tüvi on pehme ning veerohke, mahutades kuni 100 000 liitrit vedelikku. Kuivaperioodil saavad elevandid ahvileivapuust vedelikku.

Ahvileivapuude niin on tugev ja nende puukoor sisaldab ravitoimega adansoniini.

## Kasutus
Ahvileivapuude vili on piklik kurgitaoline kupar, mille jahune sisu on söödav. 

## Sunlandi Suur baobab
Need puud võivad elada rohkem kui 2000 aasta vanuseks. Tänapäeval loetakse kõige jämedamaks ahvileivapuuks Lõuna-Aafrikas kasvavat Sunlandi Suurt baobabi. Tema tüve läbimõõt on 10,64 meetrit ja ümbermõõt 47 m.

## Nimi ja legendid ning uskumused
Taime nimetus tuleneb nii loomadele kui ka inimestele söödavatest viljadest.  

Ahvileivapuud kutsutakse ka pea peale pööratud puuks. Temaga seostatakse mitmeid legende. Ühe legendi järgi olevat kurat rebinud ahvileivapuu maa seest välja ning surunud baobabi oksad maa sisse, juured aga jäid õhku.

Teine legend jutustab temast kui esimesest puust, kelle jumal maa peale lõi ja kuni baobab nõudmisi esitas olevat jumal vihastanud ja puu vaigistamiseks pahupidi maa sisse keeranud. 
  
Kohalikud on läbi aegade ahvileivapuud pühaks puuks pidanud – tema juurde on toodud ohverdusi esivanemate vaimudele ja viidud läbi riitusi.

## Viited
Naravere

**Naravere küla** on hajaküla Raplamaal Märjamaa valla lõunaosas. Küla läbib Naravere oja (rahva seas ka Naravere jõgi). Küla läbib kohalik Jädivere – Kivi-Vigala tee.

Küla lääneosa tagamaal asub Kesu raba. Küla territooriumil asub ka Tuhinu talu naabruses kuivanud järve ase (Vigala piirkond on väga järvedevaene).

## Ajalugu
Vanimad kirjalikud teated Naravere kohta pärinevad 1420. aastast (*Narbeke*). 17.–18. sajandist on teateid Naraveres ojal Tondi vesiveski olemasolu kohta. Naravere külas tegutses 18.–19. sajandil vaheaegadega Vigala kihelkonnakool. 1977–1996 oli Naravere küla liidetud Kivi-Vigalaga.

Külas asus Vigala vasallilinnus, mis pärast 1581. aastat on olnud varemetes. Selle kohal oli hiljem Kivi-Vigala mõis.

Naravere külas on elanud helilooja Veljo Tormis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

## Vaata ka
*Naravere oja
*Eesti külade loend

## Viited
Sumõ

**Sumõ** on oblastilise alluvusega linn Ukrainas, Sumõ oblasti ja Sumõ rajooni keskus. Asub Pseli jõe ääres.

On tekkinud 1652. aastal rajatud kasakate kindluse juurde. Linnaõigused sai 1780. aastal. Teises maailmasõjas hävis suur osa linnast.

Sumõs on sündinud eesti arhitekt Karl Burman. Sealt oli pärit ka Vladimir Sapožnin.

## Vaatamisväärsusi
* Sumõ Kolmainsuse kirik
* Sumõ Issanda Muutmise katedraal
* Sumõ Issanda Ülestõusmise kirik
* Nikanor Onatski nimeline Regionaalne Kunstimuuseum

## Välislingid

* Sõltumatu piirkondlik veebiportaal
* Sumõ administratsioon (*ukraina keeles*)

* 23. veebruar 2015. Reuters. Kiev says rebels attack villages in southeast, citizens burn Putin effigy. (Video 01:43) (*inglise keeles*)

## Viited
Geognoosia

**Geognoosia** oli 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi esimesel poolel eksisteerinud teadusharu, mis tegeles maakoort moodustavate mineraalide ja kivimite tekke ja leviku uurimisega. Tänapäeval on geognoosia osa geoloogiast, kuid ei eksisteeri enam iseseisva teadusharuna. Terminit "geognoosia" kasutatakse vaid ajaloolises tähenduses.

Geognoosia ei ole otseselt geoloogia eelkäija, sest nad eksisteerisid samaaegselt. Geoloogiat peeti teoreetilisemaks ja spekulatiivsemaks teaduseks, mis tegeles rohkem kogutud andmete alusel üldistuste tegemisega. Geognoosia koondas aga kindlaid faktilisi teadmisi. Näiteks mingi piirkonna geoloogilise ehituse kirjeldust nimetati geognoosiaks, mis teeb ta sarnaseks tänapäevase regionaalgeoloogiaga.
Þjórsá

**Þjórsá** on Islandi pikim jõgi. Asub Islandi lõunaosas ja saab alguse Hofsjökulli liustikult. Pikkus 230 km.
Kópavogur

**Kópavogur** (ametlikult **Kópavogsbær**) on linn Islandil Höfuðborgarsvæði piirkonnas. Asub Atlandi ookeani rannikul Reykjavíkist lõunas.

Kópavogur on elanike arvult 39 335 elanikuga Islandi teine linn.

Kópavogur sai linnaõigused 1955. aastal.

Kópavoguris asuvad Islandi kõrgeim hoone Smáratorg 3 ja suurim kaubanduskeskus Smáralind.

## Viited

## Välislingid
*Kópavoguri koduleht
Thiès

**Thiès** on linn Senegalis, Thièsi piirkonna keskus.

Thiès on tuntud oma vaibatööstuse poolest, kuid seal on arenenud ka metalli-, keemia- ja puidutööstus.

Linn on tekkinud 1863. aastal prantslaste rajatud kindluse juurde. 

Linnas on polütehniline kõrgkool.
Tiber

**Tiber** (ka *Tevere*; ladina *Tiberis*) on jõgi Apenniini poolsaarel Kesk-Itaalias. Tiberi ääres asub Rooma. Jõgi saab alguse Apenniinidest Monte Fumaiolo (1407 m) nõlvalt ja suubub Türreeni merre. Jõe pikkus on 406 km. Valgala on umbes 18 000 km².

Antiikajal asus Tiberi jõe suudmes Ostia sadam. Tiberisse suubus Rooma kanalisatsioon Cloaca Maxima.

Jõgi põhjustas Roomas sageli üleujutusi, kuni see 19. sajandi lõpus süvendatud kanalisse juhiti.

## Välislingid
Edith González

**Edith González Fuentes** (10. detsember 1964 – 13. juuni 2019) oli Mehhiko filminäitleja.

## Filmid
### Televisioon
* *Los reyes de la pista*
* *Bailando por un sueño* (2005)
* *El descuartizador* (1991)

### Kino
* *Señorita Justice* (2004)
* *Salón México* (1996)
* *Los cómplices del infierno* (1994)
* *El jugador* (1991)
* *Atrapados* (1990)
* *Sentencia de muerte* (1990)
* *Trampa infernal* (1989)
* *Pero sigo siendo el rey* (1988)
* *Adiós lagunilla* (1984)
* *Fabricantes de pánico* (1980)
* *Guyana, el crimen del siglo* (1980)
* *Cyclone* (1977) 
* *El rey de los gorilas* (1976)
* *Alucarda, la hija de las tinieblas* (1975)

### Teater
* *Las Noches de Aventurera* (1998, 2004-2005)

### Seriaalid
* *Cielo Rojo* (2011)
* *Camaleones* (2009)
* *Doña Bárbara* (2008)
* *[[Mundo de Fieras (2006)|Mundo de Fieras]]* (2006)
* *Mujer de Madera* (2004)
* *Amy, la niña de la mochila azul* (2004)
* *Salomé* (2001)
* *Nunca te olvidaré*  (1999)
* *La jaula de oro* (1997)
* *La sombra del otro* (1996)
* *Corazón salvaje* (1993)
* *En carne propia* (1990)
* *Flor y canela* (1988)
* *Central camionera* (1988)
* *Rosa salvaje* (1987)
* *Lista negra* (1987)
* *Monte calvario* (1986)
* *Sí, mi amor* (1984) 
* *Bianca Vidal* (1983) 
* *La fiera* (1983) 
* *Chispita* (1982) 
* *El hogar que yo robé*  (1981) 
* *Soledad* (1980)
* *Ambición* (1980)
* *[[Los ricos también lloran]]* (1979)
* *Lo imperdonable* (1975) 
* *Los miserables* (1973)
* *Mi primer amor* (1973)
* *Lucía sombra* (1971)
* *El amor tiene cara de mujer* (1971)
* *Cosa juzgada* (1970)
Kõdu küla

**Kõdu** on küla Järva maakonnas Türi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rapla maakonda Käru valda.

## Viited
Lauri

**[[Lauri (eesnimi)|Lauri]]** on mehenimi. 

**Lauri**  on ka mitme koha nimi:

***[[Lauri (Kanepi)|Lauri]]**, küla Kanepi vallas Põlva maakonnas
***[[Lauri (Türi)|Lauri]]**, küla Türi vallas Järva maakonnas
***[[Lauri (Rõuge)|Lauri]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas
***[[Lauri (Sõmerpalu vald)]]**, endine küla

***[[Lauri (Bhutan)|Lauri]]**, asula Bhutanis
Lauri (Rõuge)

**Lauri** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.


Lauri küla farmihoomed 2023.jpg|Lauri küla farmihoomed


## Viited
Käru alevik

**Käru** on alevik Järva maakonnas Türi vallas, endise Käru valla keskus.

Käru kirik on üks paremini säilinud puitkirikuid Eestis. Kirikut kasutab Käru kogudus.

Alevikus on ka Käru Põhikool, lasteaed, Käru rahvamaja ja Käru Raamatukogu.

Alevikku läbival Tallinna–Viljandi raudteeliinil on Käru raudteepeatus. Aleviku lõunaosa läbiva Tallinna–Rapla–Türi maantee ääres asub Käru tee bussipeatus.

Kärus asuvad kaks ajaloomälestist: Käru kalmistu ja II maailmasõjas hukkunute ühishaud.

2018. aastast on Kärus ka (laste)kärude muuseum, mille eestvedaja on Aljona Suržikova.

## Pildid

Käru paisjärv (Ingliste oja).jpg|Käru paisjärv aleviku territooriumil
Käru jõgi ja mõisa peahoone.jpg|Käru jõgi ja mõisa peahoone
Käru laululava.jpg|Käru lauluväljak
Balti kett Käru.jpg|Balti keti mälestusmärk


## Vaata ka
*Käru jõgi

## Viited
Käru (täpsustus)

"**Käru**" on mitmetähenduslik sõna ja mitme koha nimi. 

***[[Käru]]** on ühe või mitme rattaga vankrike, mida lükatakse ees või veetakse järel. 
***[[Käru (võimlemine)|Käru]]** on võimlemises toenglamangus liikumine käte abil, jalad teise inimese pihkudes. 
***Käru** on murdekeelne sõna tähenduses 'kaarik'.

***[[Käru alevik|Käru]]**, alevik Järva maakonnas Türi vallas, endise Käru valla keskus
***[[Käru (Väike-Maarja)|Käru]]**, küla Väike Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas
***[[Käru (Lääneranna)|Käru]]**, küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas

***[[Käru vald]]**, vald Raplamaal
*Käru vald, vald Vändra kihelkonnas kuni 1939
*Käru vald 1939-1950

## Vaata ka
*Käru raudteepeatus (Käru alevikus)
*Käru tee asub Simuna alevikus
*Käru tänav, tänav Tallinna linnas
***[[Käru jõgi]]**, jõgi Rapla- ja Pärnumaal, Pärnu jõe lisajõgi
***[[Käru järv]]**, järv Raplamaal
***[[Käru soo]]**, soo Lääne-Virumaal
*'''Käru mõis''' (Simuna), mõis Simuna kihelkonnas
*'''Käru mõis''' (Vändra), mõis Vändra kihelkonnas
Apenniini poolsaar

**Apenniini poolsaar** on saapakujuline poolsaar Lõuna-Euroopas Vahemere ääres. Poolsaart piirab idast Aadria meri, läänest Türreeni ja Liguuria meri ning lõunast Joonia meri. Põhjas piiravad poolsaart Alpid.

Poolsaar on nime saanud Apenniini mäestiku järgi, mis kulgeb loode–kagusuunaliselt rohkem kui 1000&nbsp;km ulatuses üle poolsaare. Apenniini poolsaar asub vahemerelise kliima vööndis.

Apenniini poolsaarel asuvad Itaalia, San Marino ja Vatikan.

Sitsiilia saarest eraldab seda Messina väin, Balkani poolsaarest Otranto väin.
Käru (Väike-Maarja)

**Käru** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 

## Ajalugu
Vanadel kaartidel on praeguse Käru (18. sajandil *Kerro*) küla põhjaosas Luusika bussipeatuse juurde märgitud küla nimega Tuulivere (*Tulifer*). Tuulivere ja Käru vahel Pedja jõel oli vesiveski. Vesiveski oli ka Pallasveres (*Pallastfer*) ja Kõrveonga (18. sajandil *Onge*) külas (tänapäeval Imukveres). Kõik loetletud veskid on Pedja jõel, Imukvere jõel veskeid märgitud ei ole. Imukvere saeveski asus Pedja jõel.

Tuulivere ja Käru vahelises veskikohas tegutseb Käruveski kalakasvandus. Pedja jõel on esinenud ka veevaeseid aastaid.

Käru külas Juhan Kuke sünnikohas on mälestuskivi. Käru küla kuulus Salla valda.

## Endised mõisahooned
Küla territooriumile jäävad Käru mõis (*Kerro*) ja Härma mõis (*Hermannshof*). Mõisate peahooned on hävinud kuid säilinud on mitmeid kõrvalhooneid.

## Viited
Pudivere

**Pudivere on mitme koha nimi:

***Pudivere**, [[küla]] [[Põltsamaa vald|Põltsamaa vallas]] [[Jõgeva maakond|Jõgeva maakonnas]]
***Pudivere''', küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas

## Vaata ka
*Pudivere mõis
*Pudivere oja
*Pudiviru
Pudivere (Väike-Maarja)

**Pudivere** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 

Pudiveres on Pudivere mõis (*Poidifer*). Pudivere külast läänes asus varem Liinemõisa mõis (*Helenenhof*), mille peahoone kohale ehitati hiljem asundustalu elamu.

1977. aastal liideti külaga Liineküla ja Sootiigi.

## Vaata ka
* Pudiviru

## Viited
Orguse

**Orguse** on mitme koha nimi:

***[[Orguse (Rapla)|Orguse]]**, küla Rapla vallas Rapla maakonnas
***[[Orguse (Väike-Maarja)|Orguse]]**, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas

## Vaata ka
*Orguse tee
Jädivere paljand

**Jädivere paljand** (ka: *Jädivere jõekallas*) on Siluri ladestu Jaani lademe karbonaatkivimeist koosnev paljand Enge jõe vasakpoolsel kaldal Rapla maakonnas Märjamaa vallas, Pallika ja Jädivere küla piiril. Paljandi kõrgus jõe veetasemest on maksimaalselt 4 meetrit ja pikkus üle 100 meetri.

Astang on tekkinud Enge jõe uuristaval toimel Pallika mäe (25,7 meetrit üle merepinna) kirdepoolsesse serva.

Jädivere paljandi suhtes jõe vastaskaldal on maaliline kaitset ja hooldamist vääriv lamminiit.

Aastast 2004 on Jädivere paljand looduskaitsealuse üksikobjektina kaitse all.

## Välislingid
*
VÕI-EI

**VÕI-EI** (ingl k NOR sõnadest *not or*) on disjunktsiooni eituse loogikatehe (Peirce’i funktsioon). 

Seda sõnaühendit kasutatakse ka vastavat tehet sooritava loogikaelemendi nimena. VÕI-EI-elemendi ehk NOR-elemendi väljundis on signaal 1 ainult siis, kui kõigis sisendites on signaal 0. 

VÕI-EI-elemendid valmistatakse CMOS-tehnoloogias, kus lülititena toimivad MOSFET-transistoride paarid.

## Vaata ka
*Boole'i algebra
*Loogikatehe
NING-EI

**NING-EI** (ingl k NAND sõnadest *not and*) on konjunktsiooni eituse loogikatehe (Shefferi funktsioon).

Seda sõnaühendit kasutatakse ka vastavat tehet sooritava loogikaelemendi nimena. NING-EI-elemendi ehk NAND-elemendi väljundis on signaal 1 siis, kui kasvõi ühes sisendis on signaal 0. 

NAND-elemendid valmistatakse CMOS-tehnoloogias, kus lülititena toimivad MOSFET-transistoride paarid.

 

## Vaata ka
*Boole'i algebra
*Loogikatehe
Riistvaraline programmeerimine

**Riistvaraline programmeerimine** on selline programmeerimine, kus vastava programmi järgi ühendatakse juhtimiseks kasutatavad lülitid ja releed omavahel juhtmetega mingit kindlat funktsiooni täitvaks seadmeks. Süsteem toimib vastavalt elementidevahelistele ühendustele. Ühe ülesande täitmiseks loodud riistvaralist programmi uueks ülesandeks ümber teha on raske. Tänapäeval leiab riistvaraline programmeerimine vähest kasutust masinaehituses ja mõningates lihtsamates automaatsüsteemides.

## Vaata ka

*Lineaarne programmeerimine
*Jaotatud programmeerimine
*Tarkvaraline programmeerimine
Estin

**Estin** (sünninimi **Esta Simakova**, hiljem **Esta Loho** (1991–2001), praegu ** Esta Erjemin** ; sündinud 12. jaanuaril 1973 Viljandis) on eesti poplaulja. 

Esinemist alustas Estin 17–aastaselt ansamblis Arabella. Alates 1994. aastast esines ta koos Erik Hoveriga duetis Hovery Covery ning saavutas üle-eestilise kuulsuse. Hiljem on Estin kasutanud ka esinejanime **Constance**.

Tema tuntumad laulud on "Peegel" (1995), "Esimene lumi" (1996), "Oota kui võid", "Lennata sinna", "Petlik õnn" (koos Erich Kriegeriga) jt. 2013. aasta algul ilmus tema singel "Tantsi nüüd". Väidetavalt oma viimase ülesastumise laval tegi Estin Pärnu Vallikäärus juunikuisel Grillfesti kontserdil 2023. aastal.

## Diskograafia
### Albumid
* 1996 "Estin" Gunnar Loho Music Management
* 1997 "Lennata" Gunnar Loho Music Management

### Singlid
* 2013 "Tantsi nüüd"
* 2016 "Sa aina looda"

### Kogumikud
*2005 "Very Best Of 1995–2004" Simakoff Productions
*2016 "Esimene lumi" Records 2000

## Isiklikku
Tema isa oli vene rahvusest ja ema leedulanna. Estin on olnud Keskerakonna liige ning avaldanud arvamust, et Eesti võiks olla kakskeelne.

Estin oli 1991. aastast kuni 13. septembrini 2001 abielus Gunnar Lohoga (kooselu lõppes oktoobris 1999). Nad elasid Viljandis. Abielu lahutati kohtuotsusega, Gunnar Lohol oli elatise maksmise kohustus. Neil on tütred Sandra (1991) ja Stina (1993).

Ta Viljandi spordikooli lõpetanud iluvõimlemise erialal, aeroobikatreeneri kutsega ning on Viljandis sellel alal töötanud. Hiljem elas Tallinnas ja töötas Põhja-Eesti Regionaalhaiglas. Praegu elab Estin Soomes, tema abikaasa on Aimar Erjemin.  

## Viited

## Välislingid
*Liis Arujärv. Mees peksis Estini siniseks, Õhtuleht, 13. jaanuar 2000
*Verni Leivak. Gunnar Loho ja Estin laste pärast riius, Eesti Päevaleht, 29. veebruar 2000 (foto)
*Greta Kaupmees. Olen see, kes enne abielu, aga targem, Õhtuleht, 22. november 2001 (foto)
* Verni Leivak. Estin: nüüd elan endale! naine.postimees.ee, 20. jaanuar 2013.
Constance

**[[Constance (eesnimi)|Constance]]** on naisenimi. 

Seda on kandnud mitmed printsessid ja kuningannad, sealhulgas:
***[[Kastiilia Constance]]** ehk **Kastiilia Constanza**, Prantsusmaa kuninganna, Louis VII abikaasa

**Constance** oli Estini esinejanimi.

**[[Constance (Southpacific)|Constance]]** on ansambli Southpacific album. 

**"[[Constance (film)|Constance]]"** on 2003. aasta lühifilm. 

**[[Constance (ajakiri)|Constance]]** on New Orleansis välja antav kultuuriajakiri. 

## Vaata ka
*Constance vald Portugalis
*Constance'i mägi USA-s Washingtoni osariigis 
*Constance Hotels
Na Agrarnom Fronte

**Na Agrarnom Fronte** ("На аграрном фронте") oli ajakiri, mis ilmus Nõukogude Liidus alates 1925. aastast. 

Ajakiri propageeris kollektiviseerimist ning kutsus üles võitlusele kulakute vastu.

Aastatel 1926–1929 oli vastutav toimetaja Lev Kritšman.
Avatud Ruumi meetod

**Avatud Ruumi meetod** (ARM) on viis konverentsi või koosoleku läbiviimiseks. 

Meetodi lõi 1980. aastate keskel Harrison Owen, kelle sõnul on juhtimisteooriates "keskne koht planeerimisel, organiseerimisel, kontrollil – Avatud Ruumi meetod põhineb vabatahtlikkusel. Ainus seadus kannab nime kahe jala seadus: kui sa leiad, et küsimuse arutelu sulle midagi ei anna, siis lahku!" 

## Viited

## Kirjandus
*Harrison Owen. Avatud Ruumi meetod. Tõlkinud Mikk Sarv. (Eesti Ekspressi Kirjastus 2005). ISBN 9985-9571-7-2

## Välislingid
*Avatud Ruumi meetodi eestikeelne koduleht
Michael Harner

**Michael James Harner** (29. aprill 1929 – 3. veebruar 2018) on ameerika neošamanismi propageerija ja selleteemaliste raamatute autor. Ta on rajanud organisatsiooni Foundation for Shamanic Studies. Harner nimetab enda õpetatavat šamanismi tuumšamanismiks.

## Kirjandus
* Michael Harner. Šamaani töö: väe ja tervendamise õpetus. Eessõna Mikk Sarv. (V. Maya: 1. trükk 1997, 2. trükk 1999), ISBN puudub
* *Cave and Cosmos: Shamanic Encounters with Another Reality*. North Atlantic Books, Berkeley, 2013, ISBN 978-1-58394-546-9.
Tf–idf

**Tf–idf** (inglise *term frequency–inverse document frequency*) on statistiline mõõt, mida kasutatakse tihti infootsingus ja andmekaevanduses. Seda mõõtu kasutatakse sõnade tähtsuse hindamiseks tekstikorpuses. Enamasti kasvab sõna tähtsus proportsionaalselt sõna esinemissagedusega. Sellele loogikale ei allu väga tihti kasutatavad sõnad (näiteks sidesõnad, asesõnad jms), mille esinemissagedus on küll suur, aga tähtsus tekstis väike.

Niisiis võib kirjeldada tf-i (*term frequency*) ehk termini sagedust järgmiselt: 

 \mathrm{tf} = \frac{n_i}{\sum_k n_k} 

kus termini esinemissagedus tekstis (n_i) on jagatud sõnade hulgaga tekstis.

Idf-iga mõõdetakse termini üldist tähtsust järgmise valemi abil: 

 \mathrm{idf} =  \log \frac

kus |D| on tekstide arv korpuses ja  |(d_{i}\supset t_{i})|  tekstide arv, kus termin  t_{i}  esineb.

Tf–idf on seega järgmine:

 \mathrm{tfidf} = \mathrm{tf} \cdot  \mathrm{idf}
Matti (film)

**"Matti"** on 2006. aastal Matti Nykäneni elust valminud film.

Filmi režissöör on Aleksi Mäkelä.

## Välislingid
*
Linnulaht

**Linnulaht** (ka **Väikelaht**) on järv Saaremaal Saaremaa vallas Kuressaare linna läänepiiril. Laht eraldus Läänemerest umbes 1000 aastat tagasi.

Linnulaht on 69,2 ha suur ja paikneb merepinnast vaid 0,6 m kõrgusel. Järv on madal, suurim sügavus (järve põhjaosas) ulatub 2 meetrini, keskmine sügavus on 0,5 m.

Linnulahe linnustiku kaitseks loodi 1927. aastal Linnulahe kaitseala.

## Veerežiim
Linnulahe vee läbivool on võrdlemisi väike: vähene sissevool toimub kraavide ja põhjaallikate kaudu, väljavool aga kraavi (Kallaku jõe) vahendusel Suurlahte. Merevett satub lahte harva, seda peamiselt suurvee ajal Nasva jõe ja Mullutu-Suurlahe kaudu. Sel ajal võib veetase tõusta kuni 0,5 m.

Linnulahe vesi on rohekaskollakat värvi ja vähese läbipaistvusega (0,5 m). Lahe vee pH-tase on kõrge (9,65), st sealne hapnik on üleküllastunud (115%). Samuti on seal rohkelt toitesooli, kloriide ja sulfaate, mis annavad mõista mere lähedusest. 

Talviti jääb rohketoiteline järv ummuksisolekusse. Veevahetus toimub 1–2 korda aastas.

## Elustik

### Linnustik
Tänu ornitoloogilisele kaitsealale on Linnulahe linnustik liigirikas. Piirkonnas pesitseb arvukalt kalakajakaid (*Larus canus*), jõgitiire (*Sterna hirundo*) ja väikekajakaid (*Larus minutus*, *Hydrocoloeus minutus*), samuti leidub tuttpütte (*Podiceps cristatus*), hallhanesid (*Anser anser*) ning sinikael- (*Anas platyrhynchos*) ja luitsnokk-parte (*Anas clypeata*). Esindatud on ka Eestis harva nähtavad linnuliigid, näiteks kühmnokk-luiged (*Cygnus olor*), väikehüübid (*Lxobrychus minutus*) ja -huiged (*Porzana parva*). Mitmed nimetatutest kuuluvad ka looduskaitse alla.

Linnulahes pesitseb Eesti suurim naerukajakate (*Larus ridibundus*) koloonia, lisaks on see populaarne pesitsus- ja rändeala teiste veelindude hulgas.

### Kalastik
Linnulahe kalastik on võrdlemisi mitmekesine, esineb näiteks nii hauge (*Esox lucius*), ahvenaid (*Perca fluviatilis*) ja särgi (*Rutilus rutilus*) kui ka säinaseid (*Leuciscus idus*), luukaritsaid (*Pungitius pungitius*) ja roosärgi (*Scardinius erythrophthalmus*). Domineeriv liik on aga koger (*Carassius carassius*). Lahest on püütud Saaremaa järvede ainus teib (*Leuciscus leuciscus*).

### Taimestik
Veekogust võib leida mitmeid kaldaveetaimi, näiteks harilikku pilliroogu (*Phragmites australis*), harilikku soosõnajalga (*Thelypteris palustris*) ja hundinuiasid (*Typha*). Veesisesest taimestikust domineerib vahelmine näkirohi (*Najas marina* subsp. *intermedia*), leidub ka harilikku haneheina (*Zannichellia palustris*) ja epifüütseid niitvetikaid (*Ulothrix zonata*).

Linnulahes leiduvatest taimedest on Eestis looduskaitse II kategooriasse arvatud jumalakäpp (*Orchis mascula*) ja meri-näkirohi (*Najas marina*), III kategooriasse aga suur käopõll (*Listera ovata*), hall käpp (*Orchis militaris*) ja niidu-asparhernes (*Tetragonolobus maritimus*, ka *Lotus maritimus*).

## Kaitse
Linnulaht kuulub Linnulahe kaitsealale. Samuti kuulub see nii Mullutu-Loode linnuala kui ka loodusalana (keskkonnaregistri kood EE0040443) Euroopa Liidu Natura 2000 kaitsevõrgustikku.

## Viited


## Välislingid
*Linnulahest eestigiid.ee lehel
Konsu järv

**Konsu järv** (ka *Konsa järv, Kontsu järv, Kontso järv, Suur Kongojärv, Suur Konsu järv*) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas Kuremäelt 3 km kirde pool, Kurtna järvestiku suurim järv.

Konsu järv jaguneb kaheks osaks: Ees- ja Keskjärveks. Ees- ja Keskjärve eraldab järve keskel läänest järve ulatuv poolsaar (Räbina tõrs). Lõuna pool asub Peenjärv, mida Konsu järvega ühendab 100 m pikkune kanal.

Järv on 141,2 ha suurune ja asub 41 m kõrgusel merepinnast. Suurim sügavus on 10,2 m, mis asub Keskjärves.

## Välislingid
* 
*
Kooru järv

**Kooru järv** (ka *Suur Kaanda järv*) on järv Põhja-Saaremaal Saaremaa vallas Ninase poolsaarel.

Kooru järv on 83,3 ha pindalaga madal järv, mille suurim sügavus on 1,2 m. Kõrgus merepinnast on umbes 3 meetrit, millest võib järeldada, et järv on alles hiljuti merest eraldunud.

## Välislingid
*
Žõtomõr

**Žõtomõr** (ukraina ja vene keeles Житомир) on linn Ukrainas, Žõtomõri oblasti ja Žõtomõri rajooni keskus. Asub Teterivi jõe ääres 120 km Kiievist läänes. 2021. aastal oli seal 263 507 elanikku, 2010. aastal 271 714.

Peamised majandusharud on puidutööstus, toiduainetööstus, graniidi kaevandamine, metallitööstus ja muusikainstrumentide valmistamine.

Žõtomõr on oluline transpordisõlm. See jääb Kiievi ja Bresti vahelisele ajaloolisele teele. Linna lähedalt möödub rahvusvaheline E-tee E40, mis läbib kogu Ukrainat. Žõtomõris ristuvad Korosteni, Fastivi ja Novograd-Volõnskõisse viivad raudteeliinid. Linna idaosas asub Žõtomõri lennujaam.

## Ajalugu
Žõtomõri on esmamainitud 988. aastal. 1240. aastal rüüstasid linna mongolid. 1320. aastal liideti Leedu suurvürstiriigiga ja 1444. aastal sai Magdeburgi linnaõigused.

## Rahvastik
Enne Teist maailmasõda elas linnas suur juudi kogukond. 1861. aastal moodustasid juudid kolmandiku linna elanikest. Tänapäeval asub linnas suur poola kogukond.

Žõtomõris on sündinud Sergei Koroljov ja Svjatoslav Richter.

## Sõpruslinnad
*  Bytom, Poola
*  Dazhou, Hiina
*  Kutaisi, Gruusia
*  Montana, Bulgaaria
*  Płock, Poola
*  Shangla, Pakistan

## Viited

## Välislingid
* http://www.zhitomir.net/
* http://www.zhitomir.org/
Tokmak

**Tokmak** on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis. Asub Molotšna jõe kaldal.

Alates märtsist 2022 on linn Venemaa okupatsiooni all.
Ala (Tõrva)

**Ala** on küla Valgamaal Tõrva vallas. Asub Õhne jõe ääres.

Aastatel 1960–1971 asus Ala külas Taagepera külanõukogu keskus.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Küla läbib Valga–Uulu maantee. Külas asuvad Taagepera kirik ja Ala ohvrikivi. Küla läänepiiril asub Ikeperä järv.

Külas asus Taagepera sovhoosi keskus.

Ala on kirjaniku ja poliitiku Hella Wuolijoki sünnikoht.

1977. aastal liideti Ala külaga Lopsu küla.

## Vaata ka
*Ala veski
*Taagepera raamatukogu
*Taagepera kalmistu

## Viited
Holdre

**Holdre** on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Holdre ja Taagepera vahel asuvad looduskaitsealused Holdre männikud. Küla kaguosas paikneb Lasa järv.

Külast läände jäävad Pilpa ja Taagepera, põhja Kähu, Karjatnurme ja Kirikuküla, itta Koorküla ning kagusse Jeti küla. Mööda Holdre lõunapiiri kulgeb Eesti-Läti riigipiir.

Holdre puurauk oli Õhne kihistu ja selle Rozēni ning Rūja kihistike stratotüübiks. 

## Ajalugu
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb see Tõrva valla territooriumile.

Külas asus Holdre mõisa kese. Juugendstiilis härrastemaja valmis 1910. Pärast mõista võõrandamist töötasid hoones kool, vallavalitsus, rahvamaja, piimameier, kauplus jne. Nõukogude perioodil olid hoonel täita samad funktsioonid mis vabariigi ajal, koolis jätkus töö kuni 1961. aastani. Pärast ümberehitust oli hoones pioneerilaager. 1976. aastast oli hoone omanik Autotranspordi ja Maanteede Ministeerium. 

Eesti taasiseseisvumise järel läks härrastemaja Valga Autobaasi kätte, kes müüs selle 1998. aastal eravaldusse.

1977. aastal liideti Holdrega Eera küla.

## Viited
Jõgeveste

**Jõgeveste** on küla Valgamaal Tõrva vallas. 

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Aastatel 1977–2025 oli Jõgevestega liidetud Keskküla.

Michael Andreas Barclay de Tolly ja tema abikaasa on maetud Jõgevestel Jõgeveste mõisa kalmistul asuvasse Barclay de Tolly mausoleumi.

## Viited
Kalme (Tõrva)

**Kalme** on Valgamaal Tõrva vallas asuv küla.

Kalmet on esmamainitud 1839. aastal taluna. See asus Helme kihelkonnas ja kuulus Jõgeveste mõisale. Külana on Kalmet esmamainitud 1945. aastal. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Küla loodeosa tuntakse Jaasikse nime all. Jaasikset on varem ka omaette külaks loetud. Näiteks 1684. aastal on nimetatud *Hüste Külla* all talu nimega *Jasika Tep*.

Küla nime käänatakse väliskohakäänetes (nt Kalmele).

## Viited
Patküla

**Patküla** on küla Valgamaal Tõrva vallas. 2011. aasta 31. detsembril elas Patkülas 196 inimest.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb Tõrva valla territooriumile.

Külas asuvad Patküla mõis ja Patküla järv.

Külas asub üks Graanul Investi tehas ja Puidu Taaveti kirstutehas.

1977. aastal liideti Patküla külaga Koive küla.

## Viited
Taagepera

**Taagepera** on küla Valga maakonnas Tõrva vallas. Küla nimi on tulnud Stackelbergide nimest.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Külas asub Taagepera järv ning esinduslik Taagepera mõisakompleks ja selle kalmistu. 


Taagepera kirik.jpg|Taagepera kirik


## Vaata ka
*Taagepera Jaani kogudus
*Taagepera kalmistu (Tõrva vald, Ala küla)
*Taagepera kirik (Tõrva vald, Ala küla)
*Taagepera raamatukogu

## Viited
Karjatnurme

**Karjatnurme** on küla Valgamaal Tõrva vallas. 

Aastatel 1950–1960 asus Karjatnurme külas Taagepera külanõukogu keskus.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Karjatnurmel on sündinud kirjanik Erni Hiir ja keeleteadlane Eduard Laugaste.

Küla kirdepoolset osa tuntakse Koriste nime all.

## Viited
Eesti haiglate loend

''Siin on loetletud Eesti haiglaid. 

## E

* Elite Kliinik
* Elva Haigla

## H
* Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus

## I
* Ida-Tallinna Keskhaigla
* Ida-Viru Keskhaigla

## J
* Jõgeva Haigla
* Jõhvi Haigla
* Järvamaa Haigla

## K
* Kallavere Haigla
* Keila haigla nüüdne SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla Keila Haigla
* Kiidjärve haigla
* Kiirabihaigla nüüdne SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla Mustamäe korpus 
* Kuressaare Haigla
* Keila Taastusravikeskus

## L
* Loksa haigla (suletud)
* Loksa Ravikeskus (suletud)
* Lõuna-Eesti Haigla
* Läänemaa Haigla
* Lääne-Tallinna Keskhaigla

## M
* Maarjamõisa haigla nüüdne SA Tartu Ülikooli Kliinikumi Puusepa 8 korpus
* Mustamäe Haigla nüüdne SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla Mustamäe korpus 

## N
* Narva Haigla
* Nõmme Lastehaigla

## P
* Pelgulinna Sünnitusmaja nüüdne Lääne-Tallinna Keskhaigla Naistekliinik
* Põlva Haigla
* Pärnu Haigla

## R
* Rakvere Haigla
* Raplamaa Haigla

## T
* Tallinna Lastehaigla
* Tallinna Nõmme Lastehaigla
* Tallinna Pelgulinna Haigla (endine)
* Tamme Erakliinik
* Tapa Haigla
* Tartu Ülikooli Kliinikum
** Tartu Ülikooli Kliinikumi Psühhiaatriakliinik
* Tähe Erakliinik

## V
* Valga Haigla
* Viimsi Haigla
* Viljandi Haigla
* Viru Haigla

## W
* Wismari Haigla
Mõrtsuka järv

**Mõrtsuka järv** (ka **Väärsi järv, Mõrtsukjärv**) on põhja-lõuna suunas piklik järv Valgamaal Otepää vallas Otepääst 8 km põhja pool, ta kuulub Päidla järvestikku.

Mõrtsuka järv on 2,04 km pikk ja 470 m lai. Tema pindala on 23,4 ha ja suurim sügavus 6,5 m (keskmine 3,7 m). Järv asub 98 m kõrgusel merepinnast.

Järve sissevool toimub Uibujärvest, sinna suubub ka Kakkoja ning esineb allikaid. Väljavool toimub Ilusa oja kaudu.

Nimetus Väärsi järv pandi sealsamas asunud Väärsi talu järgi.

## Nime päritolu

Mõrtsuka järve nimi tekkis 17. sajandil talurühma järgi, mis sama sajandi lõpul külaks kujunes.

Herbert Ligi uuris välja, et lisanimi *Martzug* või *Merzuck* tuli Lõuna-Eestis kasutusele 1620. aastatel ja enamik selle kandjaid on sisse rännanud. Mujal tarvitati seda lisanime juba pool sajandit varem.

Enn Tarveli arvates tähendas sõna "mõrtsuk(as)" sõjameest, kelleks oli lihtsalt kohalik talumees. Seegi tähendus tuli keelde 17. sajandi algul. Teisalt võib nime aluseks olla mehenimi Mertsi(k) või Mertsin, mis tuleb Läti nimest Smerts. Näiteks 1756 oli Aiaste külas talupoeg *Krisa Merzina Jurri*. Soomeski on esinenud mehenime Mertti või Mertsi. Ajapikku muutusid sõjamehe tähendus ja mehenimi rahvale võõraks. Siis mugandati külanimi rahvale arusaadavamaks ja ilmekamaks – Mõrtsuka külaks.

## Muistendid

Mõrtsuka küla nimi on saanud paljude rahvajuttude allikaks. Üks neist on selline. Pärast sõdu käinud rüüstajate salk taludes röövimas ja tapmas. Rahvas põgenenud metsa peitu. Väärsi talu rahvas olnud aga kodus. Rüüstajad tulnud sinna ja vaadanud, et naised keedavad toas süüa. Selgunud, et need olid naisteriietes mehed. Nad piiranud röövijad sisse ja ajanud koos kõigi hobustega järve, kus kõik uppunud.

Ühe pärimuse järgi tapnud röövlid selle järve lähistel ühe ohvri ja järv saanud selle järgi nime. Teise pärimuse järgi saanud järv nime tapetud põdra järgi. Järves olevat ka kulda, mille Rootsi väepealik olevat sõja ajal sinna uputanud.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Nõuni järv

**Nõuni järv** (ka *Suur Nõuni järv*) on järv Valgamaal Otepää vallas Otepääst 6 km põhja pool, Päidla järvestiku suurim järv.

Nõuni järve pindala on 82,1 ha, tema suurim sügavus järve keskosas 14,7 m ja keskmine sügavus 6,1 m. Asub 107,3 m kõrgusel merepinnast.

Järv asub Otepää looduspargi territooriumil.

## Välislingid
* 
*
Kaarnajärv

**Kaarnajärv** (ka *Kaarna järv*) on järv Valgamaal Otepää linnast 2 km kirde pool, Otepää ja Pilkuse külas.

Kaarnajärve pindala on 25,1 ha, suurim sügavus 4,3 m ja keskmine 2,9 m.  Järv asub 119,1 m kõrgusel merepinnast. Selle põhjaosas on ligi 1 ha suurune metsaga kaetud saar. Kaarnajärv kuulub Otepää looduspargi koosseisu.

### Galerii

Kaarna järv.jpg
Kaarna järv - Arne Ader.jpg


## Viited

## Välislingid
*Kaarna järvest eestigiid.ee lehel
*
Nüpli järv

**Nüpli järv** on järv Valgamaal Otepäält 2 km lõuna pool.

Nüpli järve pindala on 27,7 ha, suurim sügavus 6 m ja keskmine 4,6 m. 

Järve ümbritsevad kõrged metsased kuppelmäed  Tedremägi, Saaremägi ja Küljemägi ning põllustatud kuplid Laanemägi ja Välgimägi. 

## Välislingid
*Nüpli järvest eestigiid.ee lehel
Tuumšamanism

**Tuumšamanism** on Michael Harneri poolt välja töötatud vaimne tehnika, mis tugineb eri kultuuride šamanistlikele praktikatele, kuid on nii-öelda puhastatud kultuurilisest kontekstist ja muudetud väidetavalt omandatavaks kõigile inimestele. 1985. aastal asutas Harner Šamanismiuuringute Sihtasutuse (The Foundation of Shamanic Studies), mis tegeleb kirjanduse väljaandmise ja kursuste korraldamisega.  

Uusšamanism on Lääne kultuuriruumis populaarne olnud alates 1960.–1970. aastatest; Michael Harneri versioon erines paljudest eelkäijatest selle poolest, et ei sisaldanud hallutsinogeenide kasutamist. Kriitikute sõnul on väga paljude erinevate usundiliste ja kultuuriliste süsteemide tükkidest "universaalse šamanismi" kokkupanemine küsitava väärtusega ettevõtmine. 

## Välislingid

*Michael Harner. Science, Spirits, and Core Shamanism
*Classic Shamanism And Core Shamanism: Basic Differences
NING

**NING** (ingl k AND)  on lauseloogikas konjunktsiooni tehte märgi ∧ sõnaline kuju (samas tähenduses on kasutusel ka sidesõna JA).

Sõna NING kasutatakse  ka vastava loogikaelemendi nimena. NING-elemendi väljundis on signaal 1 ainult siis, kui kõigis sisendites on signaal 1.

NING-elemendi  IEC standardi kohases tingmärgis väljendab konjunktsiooni tehet märk &.  

NING-elemendid valmistatakse CMOS-tehnoloogias, kus lülititena toimivad MOSFET-transistoride paarid. Kui sisenditel A ja B on kõrge potentsiaal (signaal 1), siis on transistorid T3 ja T4 juhtivad (lülititena suletud seisus) ning T1 ja T2 mittejuhtivad  (lülititena avatud seisus). Seetõttu on T5 ja T6 sisendis madal potentsiaal (signaal 0), mille tulemusena on T5 juhtiv ja T6 mittejuhtiv ning lülituse on väljundis Y kõrge potentsiaal. Kõigi muude sisendiolekute korral on väljundis madal potentsiaal, sest transistor T6 on juhtiv.
## Vaata ka
*Konjunktsioon
*Digitaalloogika
*Loogikavärav
VÕI

**VÕI** (ingl k OR) on lauseloogikas disjunktsiooni tehte märgi \lor sõnaline kuju; see tehtemärk on ladina k sõna *vel* (või) esitähe kujuline.

Sõna VÕI kasutatakse ka vastavat tehet sooritava loogikaelemendi nimena. VÕI-elemendi väljundis on signaal 1 siis, kui vähemalt ühes sisendis on signaal 1.

VÕI-elemendi IEC standardi kohases tingmärgis väljendab disjunktsiooni tehet tähis ≥1 (samas tähenduses on kasutusel ka 1 ilma märgita ≥).  

VÕI-elemendid valmistatakse CMOS-tehnoloogias, kus lülititena toimivad MOSFET-transistoride paarid. Kõrvaloleval skeemil moodustavad transistorid T1…T4 VÕI-EI lüli. Kui sisendis A või B on kõrge potentsiaal (signaal 1), siis juhivad vastavalt transistorid T4 või T3 (lülititena suletud seisus), samal ajal kui T1 ja T2 on mittejuhtivad (lülitite kontaktid avatud). Transistorid T5 ja T6 skeemi väljundis täidavad EI-lüli ülesannet. VÕI-EI lüli koos EI-lüliga kokku annavadki VÕI-elemendi. Seega kui näiteks kõrge potentsiaal on sisendis A, siis on mittejuhtiv T1 ja juhtiv T4; seetõttu on T6 sisendis madal potentsiaal ja see transistor on mittejuhtiv. Samamoodi muudab kõrge potentsiaal sisendis B mittejuhtivaks transistori T5. Järelikult saadakse mõlemal juhul väljundis kõrge potentsiaal.
## Vaata ka
*Disjunktsioon
*Digitaalloogika
*Loogikavärav
Raku järv

**Raku järv** (ka *Kivijärv*) on tehisjärv Harju maakonnas Saku valla ja Tallinna piiril. 

Asub Männiku tee ja Viljandi maantee vahel Liiva kalmistust lõunas.

## Vaata ka
*Männiku järv
*Männiku Väikejärv
*Pumbajärv
*Tammemäe järv
*Valdeku karjäär

## Viited
Kretinga

**Kretinga** () on linn Leedus, Kretinga rajooni keskus. Kretinga on halduslikult vald, seal asub Kretinga maavalla keskus. Linna lõunapoolsem osa kannab nime Bajorai. Poola keeles on linna nimi *Kretynga*, saksa keeles *Crottingen*, ka *Krottingen*, *Krettingen*, vene keeles vanasti ka Кретингенъ.

Asulat on esmamainitud 1253. aastal, linnaõigused sai 1609. aastal.
Poola jagamisel kaotas need, sai uuesti linnaks aastal 1924. Aastal 1838 ehitati
uusklassitsistlik Kretinga mõisa peahoone, kus asub praegu kohalik muuseum. 1882. aastal rajati Kretinga ja Plungė linna vahele Leedu esimene telefoniliin. Esimese maailmasõja
ajal ehitati just läbi selle linna Lätti raudtee.

Kretinga on Viljandi sõpruslinn.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kretinga elanikest leedulasi 98,31%, venelasi 0,84% ja ukrainlasi 0,13%.

Vaatamisväärsusteks on Kretinga katoliku kirik aastast 1617, Kretinga mõisakompleks, kloostrikompleks aastast 1610, endine kloostri vesiveski aastast 1822, luteri kirik aastast 1897, uuel kalmistul asuv uusogooti stiilis kabel aastast 1892 ja õigeusu kabel aastast 1905.


Kretinga200906166.JPG|Kretinga kesklinn
Kretinga Center.jpg|Kretinga kirik
Kretinga palace.jpg|Kretinga mõis


## Tuntud elanikke

* Berek Joselewicz – Rzeczpospolita ja Prantsuse väejuht
* Aleksandras Kuršaitis – Väike-Leedu kultuuritegelane
* Virginijus Česnulevičius – Leedu poliitik ja sõjaväelane
* Gintaras Krapikas – Leedu korvpallur
* Adolfas Večerskis – Leedu näitleja
* Romanas Brazdauskis – Leedu korvpallur
* Rita Razmaitė – Leedu jalgrattur
* Justina Vitkauskaitė – Leedu poliitik
* Sandra Linkevičienė – Leedu korvpallur
* Mindaugas Beinoras – Leedu maletaja
* Edgaras Slušnys – Leedu sulgpallur
* Arvydas Šikšnius – Leedu korvpallur

## Viited

## Välislingid

* Kretinga koduleht (*leedu keeles*)
* Linn portaalis Vietoves.lt
Pangodi järv

**Pangodi järv** (ka **Pangoti järv**) on järv Tartumaal Kambja vallas Pangodi küla lähistel.

Pangodi järv on 91,4 ha suur ja paikneb merepinnast 105,4 m kõrgusel Otepää kõrgustiku põhjanõlval. Järv on kuni 11 meetri sügavune, keskmine sügavus 3,9 m.

Asub Pangodi maastikukaitsealal.

Vesi tuleb järve allikaist ja kraavidest (suurim kraav lähtub Kodijärve Kivijärvest) ning voolab välja Hurda lahest Luhasoo oja kaudu (edasi Kavandu Suurjärve, sealt omakorda Peeda ja Porijõe kaudu Emajõkke).


Pangodi järve edelakaldal.JPG|Pangodi järve edelakallas

## Välislingid
*Pangodi järvest eestigiid.ee lehel
Alkohoolsete jookide loend

*Siin on loetletud [[alkohoolne jook|alkohoolseid jooke]]*.

## A
*A. Le Coq Premium
*A. Le Coq Special
*Absint
*Akvaviit
**[[Amaretto]]*
*Amarula
*Aniisiviin
*Aperitiiv
*Armanjakk
*Arak
*Ararat
*Arrak

## B
*Belõi Aist
*Baileys
*Black Velvet
*Bombay Sapphire
*Brändi
*Burgunder

## C
*Campari
*Canadian Gold
*Captain Morgan
**[[cava]]*
*Cerasuolo di Vittoria
*Chinchón 
*Cointreau
*Courvoisier
*Crème de cassis
*Crystal Vodka
*Cuba Libre

## D

*Digestiiv
*Džinn
*Dunkel

## F
*Finlandia Vodka
*Fireball

## G

**[[Grappa]]*
*Grey Goose
*Gösser

## H
*Handsa
*Hõõgvein

## J
**[[Julep]]*
*Jägerbomb
*Jägermeister

## K

*Kahlúa
*Kalvados
*Kanada viski
*Kelt (konjak)
*Kelt (Slovakkia õlu)
**[[kir]]*
*Klarett
*Konjak
*Koskenkorva Viina

## L
*Laua Viin
*Licor 43
*Liköör
**[[Limoncello]]*

## M
*madeira
*Malibu
*Marc
*Martini
**[[mezcal]]*
*Mojito (Mohhiito)
*Moseli veinid
*mõdu

## O
**[[Oghi]]*
*Old Monk 
*Ouzo

## P

*Paalinka
*Perry
*Pirita ürdiliköör
*Punš
*Puskar
*Põhiseaduse Pilsner

## R

*Raki
*Roheline draakon
*Rooie Dop Chica Americana IPA
*Rumm

## S
**[[Sahti]]*
*Sake ehk riisiviin
*Sazerac
*Sex on the Beach
*Shōchū
*Sidecar
*Siider
*Slivovits
**[[Soju]]*
*Sovetskoje Šampanskoje
*St. Erhard (õlu)

## Š

*Šampanja
*Šerri (heres)
*Šoti viski

## Z
*Żywieci õlu

## Ž
*Žiguli õlu

## T

*Tanqueray
*Tekiila
*Tokai
**[[Triple sec]]*
*Tsípouro
*Tšatša
*Tyskie

## U
*Underberg
*Unicum

## V
*Vahuvein
*Valge rumm
*Vana Tallinn
*Vein 
*Viin
*Viru Valge
*Viru õlu

## Õ
*Õlu
Kariste järv

**Kariste järv** (ka *Vana-kariste järv*) on looduslik järv Sakala kõrgustiku edelanõlval, Viljandi maakonnas Abja-Paluoja linna loodepiiril.

## Asukoht
Kariste järv asub Sakala kõrgustiku edelanõlval kagu-loodesuunalises Halliste ürgorus. Halduslikult asub järv Viljandi maakonnas Mulgi vallas Päigiste külas, järve kallastel asuvad veel samasse valda kuuluvad Vana-Kariste küla, Abja-Paluoja linn ning Veskimäe küla. Järve äärest läheb mööda Abja-Paluoja – Vana-Kariste – Kamali tee.

## Kirjeldus
Kariste järve pindala on 61,5&nbsp;ha, keskmine sügavus 3,3&nbsp;m, suurim sügavus 7,2&nbsp;m, valgla suurus 127,98&nbsp;km², kaldajoone pikkus 7,538&nbsp;km ja vee maht 1 600 000 m³. Järv asub merepinnast 37,5&nbsp;m kõrgusel.

Järv on pikliku kujuga ning jaguneb kaheks, Väike- ja Suurjärveks, mis on omavahel ühendatud kitsa järvekaela kaudu. Väikejärv paikneb Suurjärve suhtes loodesuunas. Järve kaguosas asuvad kaks väikest soise pinnaga saart pindalaga 0,45 ha. Järve kaldad on madalad, laialdaselt esineb õõtsikut. Kaldaäärne põhi on liivane ja kohati ka kivine, sügavamal enamasti kaetud lendmudaga.

Järve nõgu on sügava vao kujuline, sügavaim koht asub Suurjärve loodeosas. Halliste ürgoru veerud asuvad kirdes üsna järve lähedal, edela pool jäävad tunduvalt kaugemale ja oru veerul esineb metsaga kaetud mõhnastik.

Kariste järvest voolab läbi Halliste jõgi, sealjuures on Kariste ainus looduslik järv Halliste jõel. Samuti suubub järve kraave ning järves ja kaldal leidub allikaid. Halliste jõe tõttu on järv tugeva läbivooluga, veevahetus on 22 korda aastas. Suurvee ajal tõuseb järve vesi kuni 1,5 m.

Vee suvised temperatuurid on võrdlemisi kõrged, pinna- ja põhjavee temperatuurid erinevad tugevasti.

Limnoloogilise tüübi järgi on Kariste järv kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv on üks mineraalaineterikkama veega järvi Eestis.

Kariste järve on kalarikas, siin leiduvad liigid on särg, latikas, ahven, haug, nurg, viidikas ja koha.

Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Kariste järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Looduskaitse
Kariste järve kaitseks on 2005. aastal loodud Kariste järve hoiuala, mis kuulub *Kariste järve loodusala* nime all Natura 2000 võrgustikku.

## Pärandkultuuri objektid

Kariste järve kaldale jääb kaks pärandkultuuri objekti: Kägara sild ja Kariste järve kanali ülemine ots.

### Kägara sild
Kägara sild oli üle Kariste Suur- ja Väikejärve kaela viiv sild, mis on tänaseks hävinud. Sild on riiklikult arvele võetud kui pärandkultuuri objekt tähisega 192:KIS:006.

### Kariste järve kanal
Kariste järve kanal on Kariste Suur- ja Väikejärve vahele jääte kalatiikide veevarustuse tagamiseks kaevatud kanal. Kanal on riiklikult arvele võetud kui pärandkultuuri objektid *Kariste järve kanali ülemine ots* tähisega 192:MPO:005 ja *Kariste järve kanali alumine ots* tähisega 192:MPO:004.

## Viited

## Välislingid
* 
*
*