open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joel Lindpere

**Joel Lindpere** (sündinud 5. oktoobril 1981 Tallinnas) on Eesti endine jalgpallur ja spordiametnik, 2016–2025 JK Tallinna Kalev juhatuse liige ja spordidirektor, 2016–2024 Estonian Youth Football Agency OÜ juhatuse liige.

## Klubikarjäär

2007. aasta veebruaris sõlmis Lindpere kolmeaastase lepingu Norra kõrgliigaklubi Tromsø Idrettslagiga. Enne seda oli ta mänginud FC Valgas, Lelle SK-s, CSKA Sofias ja FC Floras. Florast visati Lindpere välja halva käitumise tõttu palliplatsil. Ta oli kohtunikuga pahuksisse läinud ja teda sõimanud.

2007. aasta jaanuaris tundis Lindpere vastu huvi toona Kreeka kolmandas liiga lõunatsoonis mänginud Panetolikos. 2010. aasta jaanuaris sõlmis ta USA kõrgliiga MLS klubi New York Red Bullsiga kaheaastase lepingu, saades esimeseks eestlaseks MLS-is. Esimese värava lõi ta 20. märtsil uue staadioni avamisel Santos FC võrku. Lindpere head esitused Red Bullsis said jätku, kui MLS-i esimeses mängus lõi ta mängu ainsa värava 30 meetri pealt otse õhust ristnurka. 2010. aastal valiti Lindpere Red Bullsi kõige väärtuslikumaks mängijaks.

## Koondisekarjäär

Debüüdi Eesti jalgpallikoondises tegi Lindpere 1. novembril 1999 sõpruskohtumises Araabia Ühendemiraatide jalgpallikoondise vastu. 46. minutil vahetas ta välja Andres Operi. Mäng lõppes 2:2 viigiga. Mängupäeval oli Lindpere 18-aastane.

Esimese koondisevärava lõi ta 18. veebruaril 2004 Maltal Moldova jalgpallikoondise vastu ja see jäi mängu ainsaks väravaks. Kaks väravat lõi ta Andorra jalgpallikoondise vastu rohkem kui 5-aastase vahega. Tuntuim rahvusmeeskond, kelle vastu Lindpere skooris, oli Taani jalgpallikoondis. Kokku lõi Lindpere Eesti kasuks 7 väravat ja Eesti ei kaotanud ainsatki mängu, milles Lindpere värava lõi.

2010. ja 2011. aastal loobus Lindpere koondise esindamisest, et keskenduda klubile.

Ta osales 11. novembril 2011 Euroopa meistrivõistluste valikturniiri *play-off*-kohtumises Iirimaa vastu, tulles mängu vahetusest kohtumise 60. minutil.

## Isiklikku
Joeli isa on Jaak Lindpere ja onu Heiki Lindpere.

2016. aasta suvel abiellus ta Sagadi mõisas Julia Kähariga. Aprillis 2017 sündisid neil kaksikud Jonel ja Jesse.

Tal on ka poeg Juan.

2018. aastal ilmus Lindpere elulooraamat "Joel Lindpere: “Mina otsustan mänge!”".

## Saavutused
### Meeskondlikud
*  FC Flora
**Meistriliiga võitja 2002 ja 2003
**Eesti superkarika võitja 2002 ja 2003
*  CSKA Sofia
**Bulgaaria meister 2005
*  New York Red Bulls
**Emirates Cup 2011

## Viited

## Välislingid

* 
*Red Bullsi fännilehe mängijaankeet
*Joel Lindpere: Väga huvitavad ajad ootavad ees ERR, 28. jaanuar 2010
*Joel Lindpere: klubijuhi leib on kõva meelakkumine Postimees, 18. aprill 2019
Qianlong

**Qianlong** (sünninimega **Hongli**; 25. september 1711 – 7. veebruar 1799) oli Hiina keiser aastatel 1735–1796.

Qianlong sai Qingi dünastia keisriks 24-aastaselt, kui ta isa Yongzheng suri. Ta osutus väga võimekaks valitsejaks, kelle ajal saavutas Hiina impeerium oma maksimaalse ulatuse ning jõudis ilmselt ka võimsuse tippu. Euroopas puhkes samal ajal suur vaimustus kõige hiinapärase vastu (vt *[[chinoiserie]]*), mistõttu suurenes oluliselt ka portselannõude ja muude käsitöösaaduste eksport. Qianlong toetas ka kunsti ning tegeles noorena võitluskunstidega. Vanemas eas pühendus ta rohkem kunstile, kogudes portselannõusid ning huvitudes arhitektuurist.

1795. aasta lõpus teatas Qianlong, et ta loobub järgmise aasta kevadel troonist, sest oli endale andnud lubaduse mitte valitseda kauem kui tema legendaarne vanaisa Kangxi. Siiski jäi ta kuni oma surmani tegelikuks kõrgeimaks valitsejaks.
Hubilai

**Hubilai** ehk **Hubilai-khaan**  (23. september 1215 – 18. veebruar 1294) oli Mongolite riigi viies suurkhaan (1260–1294) ja esimene Hiina keiser Yuani dünastiast (1271–1294).

Tema isapoolne vanaisa oli Tšingis-khaan. Tema isa Tolui oli Tšinigis-khaani noorim poeg.

Hubilai oli tuntud kavala ja taktikaliselt osava sõjapealikuna. 1252. aastal alustas ta suurkhaan Möngke käsul Põhja-Hiina vallutamist. Aasta hiljem vallutas ta Dali kuningriigi, kuid võimaldas sealsetel kuningatel edasi valitseda mongolite vasallidena. Seejärel alustas ta sõjakäiku Lõuna-Hiinasse, mida valitses Songi dünastia, kuid see peatus 1259. aastal Möngke surmaga.

Pärast Möngke surma pretendeerisid troonile Hubilai ja tema noorem vend Arig Böke. 1259. aastal valiti järgmiseks suurkhaaniks Arig Böke, kuid aasta hiljem lasi ka Hubilai ennast suurkhaaniks kroonida. Vendade ja nende toetajate vahe puhkes seejärel kodusõda, millest väljus 1264. aastal võitjana Hubilai, kuid Mongolite riigi lõhenemine jätkus alates sellest alates.

1271. aastal rajas ta Yuani dünastia ja võttis endale Hiina keisri tiitli. Hiina vallutamine jõudis lõpule 1279. aastal. Hubilai ühendas seega kaks maailmavalitsemisele pretendeerivat tiitlit (Hiina keisrit kui taevapoega loeti Kaug-Idas ju ainsaks tõelise impeeriumi valitsejaks) ning samuti liideti Mongoolia tegelikult Hiinaga, sest ta valis oma pealinnaks Pekingi. Hubilai tegeles Yuani riigis riigi arendamise ja rahva heaolu tõstmisega. Näiteks kehtestas ta seal usuvabaduse, kaitses tagakiusamise eest vähemusrahvusi ja võttis kasutusele uue maksusüsteemi, seahulgas võttis kasutusele paberraha. Hubilai valitsusajal aastatel 1274 ja 1281 korraldas Mongolite riik kaks sõjakäiku Jaapanisse, kuid mõlemal korral lõppesid sõjakäigud katastroofiga.

Hubilai tegelik võim piirdus tema valitsusaja lõpul vaid Yuani dünastiaga, khaanina oli tal mõningane mõjuvõimu ilkhanaadis ja veel väiksemal määral Kuldhordis. Mongolite riik valitses tema ajal ligikaudu 22,1% Maast, ulatudes Vaiksest ookeanist Musta mereni.

Hubilai valitsusajal külastas Hiinat ka Veneetsia seikleja Marco Polo, kes veetis tema teenistuses umbes 20 aastat.

Pärast Hubilai surma päris Yuani dünastia trooni tema pojapoeg Temür-khaan.
Vastu seina

**"Vastu seina"** (saksa keeles **"Gegen die Wand"**; türgi keeles **"Duvara Karşı"**) on 2004. aastal Berliini filmifestivalil esilinastunud ning seal Kuldkaru võitnud Saksamaa ja Türgi koostööfilm. Samal aastal tunnistati film ka Euroopa filmiauhindade jagamisel parima filmi nimetuse vääriliseks. Film on pälvinud veel palju muidki auhindu.
Sündinud kaitsjaks

"**Sündinud kaitsjaks**" ("**Zhong hua ying xiong"**; rahvusvahelise ingliskeelse versiooni pealkiri "**Born to Defence**"; USA-s "**Born to Defense**") on 1988. aasta Hongkongi võitluskunstifilm, mille lavastaja ja peaosatäitja on Jet Li. Filmi tegevus toimub Hiinas Jaapani invasiooni ajal.
Hero

***Hero*** tähendab inglise keeles kangelast.

**Hero** või **HERO** nime kannab:
***"[[Hero (The Sun)|Hero]]"** on ansambli The Sun 2008. aasta singel.
***"[[Hero (Charlotte Perrelli laul)|Hero]]"** oli Charlotte Perrelli esitatud laul 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel.
***"[[Hero (Enrique Iglesiase laul)|Hero]]"** on Enrique Iglesiase laul.
***"Hero"** on laulu **"[[Wind Beneath My Wings]]"** alternatiivpealkiri.

***[[Hero (telekanal)|Hero]]**, Soome telekanal
***[[HERO (ajakiri)|HERO]]**, USA ajakiri
***[[HERO (robot)|HERO]]**, robotite seeria

"**Hero**" on mitme filmi originaalpealkiri:
* "**[[Juhuslik kangelane]]**" (tuntud ka pealkirja "Accidental Hero" all) on 1992. aasta film Dustin Hoffmani ja Geena Davisega peaosades.
* "**[[Kangelane (2002)|Kangelane]]**" on 2002. aasta film Jet Liga peaosas.

Slängis võib hero tähendada **[[heroiin]]i**.

Hero ja Leandros olid vanakreeka mütoloogias õnnetult surnud armastajapaar.

## Vaata ka
*!HERO
*!Hero (album)
Väiko-Tiilige

**Väiko-Tiilige** ehk **Väike-Tiilike** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.

## Viited
Tiilige

**Tiilige** ehk **Tiilike** on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Võru maakonna Misso valda.

## Viited
Peipsi-Pihkva järv

** Peipsi-Pihkva järv ** (vene *Псковско-Чудское озеро, Чудско-Псковское озеро*) on Eesti suurim järv, mis koosneb kolmest osast: Peipsi, Pihkva ja Lämmijärvest. Järv asub Põhja-Euroopas Eesti ja Venemaa piiril. Järve pindala on 3555&nbsp;km².

## Üldandmed
*Soolsus 0‰
*Supelranna pikkus üle 30&nbsp;km (Eesti pikim rand)

Peipsi-Pihkva järv on pindala poolest Euroopa 5. järv. Peipsist eespool on Laadoga, Äänisjärv, Vänern ning Saimaa.

Peipsi-Pihkva järve voolab 240 jõge või oja, suurimad neist on Velikaja ja Emajõgi. Ainus väljavoolav jõgi on Narva jõgi.

Peipsi-Pihkva järve suurimateks saarteks on Venemaale kuuluv Kolpino saar (Kulkna) ja Eestile kuuluv Piirissaar.

Peipsi-Pihkva järv on piiriks Eesti ja Venemaa vahel. Eestile kuulub 44% ning Venemaale 56% Peipsi-Pihkva järvest.

## Füüsiline geograafia
Peipsi ja Pihkva on tekkinud mandrijää poolt tekitatud madalasse lohku. Peipsi järve põhja- ja lõunakallas on väga eriilmelised. Põhjakaldal, näiteks Kauksis on liivane rand ning luited. Lõunakallas (Pihkva järv) on aga kinnikasvanud ning soostunud. Selle põhjuseks on maakerge, mis põhjakaldal on kiirem kui lõunakaldal. Selle tulemusena valgub Peipsi järve vesi aeglaselt lõunasse ning ujutab üle uusi alasid.

Peipsi järve nullveetasemeks loetakse 29,5 m BK77 kõrgussüsteemi järgi. Peipsi järve veetase kõigub aasta jooksul +1,5 meetrist  –0,5 meetrini.

Keskmine õhutemperatuur Peipsi lähistel asuvas Tiirikoja ilmajaamas juulis on  17, 3&nbsp;°C ning veebruaris alla -5, 9&nbsp;°C, sademeid langeb keskmiselt 548&nbsp;mm aastas. Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi asub Peipsi, nii nagu ka teda ümbritsevad naaberalad parasvöötme kontinentaalse ja merelise kliimavöötme piiril. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi kuulub Peipsi järve piirkond Dfb kliimatüübi alla. Talvel on järv külmunud keskmiselt 114 päeva jooksul.

## Elustik
Järves elab 37 liiki kalu ning 9 liiki kahepaikseid. Nendest iseloomulikumad on rääbis, ahven, peipsi tint, lõhi ja haug. Elutsevad ka luts, koger, koha, latikas, nurg, roosärg, särg ja peipsi siig.

Peipsit kasutab igal aastal peatuspaigana üle miljoni rändlinnu.

Suuremad elustikku mõjutavad probleemid on Pihkva linnast lähtuv reostus, põlevkivi kaevandamine, põllumajanduses kasutatavad väetised ning sellest kõigest tulenev liigtoitelisus ehk eutroofsus. Probleemiks on ka kalade ülepüük. Aastas püütakse Peipsist ligikaudu 10 000 tonni kala.

## Ajalugu

Peipsi valglas elab tänapäeval ligikaudu miljon inimest.


Pilt:Lake Peipus.jpg|Peipsi järv Kallastest põhja suunas
Pilt:Peipsi jarv1.jpg|Peipsi järv Mustvee ja Lohusuu vahel
Pilt:Peipsi jarv2.jpg|Peipsi järv Mustvee ja Lohusuu vahel
Pilt:Peipsi jarv3.jpg|Peipsi järve rannik Mustvee ja Lohusuu vahel
Pilt:Peipsi vesi.jpg|Peipsi järve vesi ja põhi
Pilt:Fragmites communis.jpg|Pilliroog Peipsi järve rannikul
Pilt:LakePeipus01.JPG|Mustvee
Pilt:LakePeipus02.JPG|Mustvee
Pilt:Peipus Kallaste 2.JPG|Kallaste
Pilt:Peipus Ranna 1.JPG|Ranna


## Vaata ka
*Peipsi järv
*Peipsi Koostöö Keskus
*Pihkva järv
*Lämmijärv

## Viited

## Välislingid
Karula

**Karula** on küla Valgamaal Valga vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas.

Karula nimi on tekkinud ajaloo käigus esinenud saksakeelsete nimede Karolen/Carolen, Karolle, Carroll ja Carvele eestipäraseks muutmise teel. 

## Vaata ka
* Karula Jaska järv
*Karula kõrgustik
*Karula rahvuspark
*Karula raudteejaam
*Karula Stahhaanovlane
*Karula mõis
*Karula mõisa Brüggenite kalmistu
*Karula mõisa Grotede kalmistu
*Karula Vabadussõja mälestussammas

## Viited
Mainland (Orkney)

**Mainland** (ka *Pomona*) on saar Atlandi ookeanis, üks Orkney saartest. Pindala 461 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 269 meetrit. Kuulub Suurbritanniale.
Karl Palatu

**Karl Palatu** (sündinud 5. detsembril 1982 Pärnus) on eesti jalgpallur (keskkaitsja), kes mängis Eesti Meistriliiga klubis Pärnu JK Vaprus.

Ta on lõpetanud 2001. aastal Pärnu Koidula Gümnaasiumi, kus õppis bioloogia-keemia süvaõppega klassis.

## Klubikarjäär
Palatu mängis 2003 FC Valgas, 2004 ja 2005 Viljandi JK Tulevikus. 

2005. aasta juulis siirdus ta Tallinna FC Florasse, kus mängis aastatel 2005–2006. 

22. detsembril 2006 sõlmis ta Norra tugevuselt teise liiga Adeccoligaeni klubi Sogndal Fotballiga 3-aastase lepingu.

2008. aastast mängis ta taas Floras.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Palatu 21. mail 2010 sõpruskohtumises Soome vastu. Ta tuli mängu vahetusest Gert Kamsi asemel.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 4. detsember 2017*

### Koondis

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
*Meistriliiga: 2010,2011
*Eesti karikas: 2008, 2009, 2011, 2013
*Eesti Superkarikas: 2009, 2011, 2012

;Pärnu FC Levadia:
*Esiliiga: 2001
*II liiga lõuna/lääs: 2000

### Individuaalsed
*Meistriliiga parim kaitsja: 2010,2011

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid

*Karl Palatu andmed soccernet.ee lehel
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Erütropoees

**Erütropoees** ehk **erütrotsütopoees** ehk **punalibleloome** (ladina *erytrocytopoiesis*) on punaste vereliblede teke hemopoeetilises koes asuvatest pluripotentsetest tüvirakkudest ja järkjärguline diferentseerumine tuumata punasteks verelibledeks.

**Erütropoeesis** osalevad mikroelemendid raud, koobalt, tsink ja mangaan. Erütropoeesis omavad suurt tähtsust B<sub>6</sub>- ja B<sub>12</sub>-vitamiin. 
Erütropoees allub regulatsioonile üle hemopoeetilise kasvuhormooni – erütropoetiini, mida toodetakse peamiselt neerudes.

## Terminoloogia

Erütrotsütopoees on kantud rahvusvahelisse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica.

### Inimestel

Erütrotsütopoees inimestel toimub diferentseerumata tüvirakkudest luuüdis, nimetatakse ka erütroplastideks, luuüdi vereliistakud omakorda komplekteeritakse arvatavasti megakarüotsüütidest, kuid selle täpne mehhanism pole seni teada.Proerütroblastidel (e noortel erütrotsüütidel) on veel alles hemoglobiini tootmiseks vajalikku ribonukleiinhapet, mis värvumisel on nähtav võrgustikuna. Noored erütrotsüüdid ehk eel-punalibled läbivad retikulotsüütideks arenemisel mitu rakugeneratsiooni, enne kui nad liiguvad luudest vereringesse.

Punaverelibledeks muutuvad punase luuüdirakud (normaalne sisaldus on 20% punasest luuüdist) hakkavad tasapisi (norm täiskasvanul 2 mln/s) täituma hemoglobiiniga.

Erütrotsüütide teket (nii stimulatsioon kui ka inhibeerimine) reguleerib põhiliselt neerudes komplekteeritava glükovalgu hormooni erütropoetiini ringlus. Selle kogus veres suureneb, kui hapniku kogus neerukoes väheneb.

Lisaks mõjutavad punase luuüdi normaalseid funktsioone oluliselt veel ka mitmed mikrotoitained, nagu B<sub>12</sub>-vitamiin, foolhape ja suure tõenäosusega ka B<sub>6</sub>-vitamiin, C-vitamiin, B<sub>2</sub>-vitamiin ja E-vitamiin.

## Vaata ka
*Hematopoees
*Leukopoees

## Viited
Kristallkingake

**Kristallkingake** on Tuhkatriinu-loost tuntud kingake, mille Tuhkatriinu ballilt lahkudes maha pillas ning mille järgi prints ta hiljem ära tundis, sest Tuhkatriinu oli ainus, kellele see king jalga läks. Sellest loost on inspireeritud mitmeid filme, mis sellist nime kannavad:

*"**[[Kristallkingake (1938)|Kristallkingake]]**" ("**The Glass Slipper**"), animafilm 1938. aastast.
*"**[[Kristallkingake (1955)|Kristallkingake]]**" ("**The Glass Slipper**"), muusikafilm 1955. aastast.
*"**[[Kristallkingake (1960)|Kristallkingake]]**" ("**Hrustalnõi bašmatšok**"), ballettfilm 1960. aastast.

***[[Kristallkingakese auhind]]** on üks Eesti Teatriliidu aastaauhindadest.
Richard Pearse

**Richard William Pearse** (3. detsember 1877 – 29. juuli 1953) oli Uus-Meremaa leidur ja lennunduspioneer.
Karl Jatho

**Karl Jatho** (3. veebruar 1873 Hannover – 8. detsember 1933 Hannover) oli Saksa lennunduspioneer ja leidur. 

Ta oli esimene inimene, kes **tõestatult** motoriseeritud lennuvahendil lendas. Lend toimus 18. augustil 1903 24 m² kandepinnaga lennukil "Segel-1". Lennuaparaat oli varustatud Buchet' mootoriga, lendurile oli koht 5 rattaga gondlis.  Lennuhüppe pikkus oli umbes 18 meetrit ja lennuk tõusis 1 m kõrgusele maapinnast.

Lõpuks Jatho loobus, märkides: "Hoolimata paljudest pingutustest, ei suuda [ma] teha pikemaid ega kõrgemaid lende. Mootor nõrk." Hiljem hankis ta parema mootori, millega tegi 1909. aastal 60 m pikkusi lende kuni 3–4 m kõrgusel. Pärastpoole asutas Jatho lennukooli ja lennukitehase, aga ilma suurema eduta.

Karl Jatho ei saanud kuulsaks mitmel põhjusel. Esiteks hankis ta alles 30 aastat hiljem, 1933. aastal tõendi lennu toimumise kohta. Teiseks pole tänapäevani selge, kas tema lennuvahend üldse juhitav oli. 1. augustil 1907 kirjutas ajaleht "Hannoverscher Courier", et Jatho töötab nüüdseks juba 12 aastat juhitavate lennuvahendite kallal, aga 19. novembrist 1902 pärineb dokument, millega ametivõimud keeldusid tulemast lennuvahendi ametlikule katsetamisele, ja selles olevatel joonistel puuduvad igasugused juhtimisseadmed.

Jathole ei tule kasuks seegi, et kahel korral on püütud tema lendu korrata tema lennumasina koopiaga. Esimesena püüdis seda teha tema endine assistent Werner Hegge aastal 1933, teine katse toimus aastal 2006. Mõlemad katsed ebaõnnestusid, väidetavasti halva ilma tõttu.
Jacob Ellehammer

**Jacob Christian Hansen Ellehammer** (14. juuni 1871 – 20. mai 1946) oli taani leidur ja lennunduspioneer.
Wilhelm Kress

**Wilhelm Kress** (29. juuli 1836 Peterburi – 24. veebruar 1913 Viin) oli Austria leidur ja lennunduspioneer, deltaplaani leiutaja.

Kress läks Viini 1873 ja hakkas seal õppima klaverite ehitamist. Ta leiutas seal 1877 deltaplaani. See oli suur saavutus ajal, mil paljud insenerid püüdsid välja töötada õhust raskemaid mootorita õhusõidukeid.

1892 kutsus Viini Inseneride Ühing Kressi avalikku loengut pidama. Seal esitles ta suurt lennumasinamudelit, millel oli kaks propellerit, mis pöörlesid vastassuunas. Valmiskujul pidanuks kumbki propeller olema 3-meetrise läbimõõduga. Lennuki tiibade pindalaks oli ette nähtud 68 m². Propellerid olid piisavalt elastsed, et säilitada koormuse all oma tigujat kuju.

1893 projekteeris Kress suure tiibu lehvitava lennumasina. Selle kere pikkus pidi olema 9,75 meetrit ja tiibade pindala 84 ruutmeetrit. Tiibade lehvitamisel nende nurk muutus, kusjuures kõige kõrgemas asendis oli nende kalle 3° horisontaalsest kõrgemale. Kress avaldas oma projekti 1894. aasta juulis ajakirjas Aeronautics, mille toimetaja Octave Chanute lisas märkuse, et Kressi hinnangud mootori vajaliku võimsuse kohta on täiesti ebaadekvaatsed.

Sajandivahetusel oli ta üks paljudest, kes töötasid mootoriga õhusõiduki kallal. 1900. aastal leiutas ta lennuki juhtimiseks käigukangi, kuid ei patenteerinud seda. Selle patenteeris hoopis Robert Esnault-Pelterie 1907. aastal.

Kressi lennuk Drachenflieger oli ehitatud veepinnalt startimiseks ja vette maandumiseks, sest sel juhul tekitas mis tahes õnnetus nii juhile kui ka lennukile vähem kahju. Sellel oli bensiinimootor ja kolm eri kõrgusel olevat tiiba. Sellel monoplaanil oli suur rõhtne saba ja suured tüürid. Mootor käitas kaht väga suurt vastassuunas pöörlevat propellerit, mis pöörlesid kiirusega 500 p/min. Lennuk oli väga hoolikalt ehitatud, tiivad õige tõstenurga all, ja nähtavasti tugev. Esimese õnnestunud "lennu" tegi see Viini lähedal Wienerwaldsee järvel 1901, kuid see polnud kontrollitud lend nagu vendadel Wrightidel 1903, vaid pigem oli tegu suurte hüpetega. Pikemat kontrollitud lendu ei saanudki sellega teha, sest Daimleri valmistatud 30-hobujõuline mootor oli poole raskem kui Kress oli tellinud ja sai töötada üksnes poole nimivõimsusega, 15 hobujõu ulatuses. Korduvalt on väljendatud arvamust, et kui Drachenfliegeril olnuks korralik mootor ja vee pindpinevuse ületamiseks mõeldud seadis, suutnuks ta lennata. Ühe oma järjekordse lendutõusmiskatse ajal takerdus lennuk järve pinnal ujuvasse prahti ja hävis.

Järgmisel, 1902. aasta suvel ehitas Kress oma lennumasinast uue koopia. Ka see ei lennanud. 1904. aastal viidi see hoiule Viini arsenali.

## Välislingid
*Wilhelm Kress- Flying Machines
Lyman Gilmore

**Lyman Wiswell Gilmore, Jr.** (11. juuni 1874 – 18. veebruar 1951) oli ameerika leidur ja lennunduspioneer. 

Ta väitis, et tõusis õhku oma aurulennukiga 15. mail 1902. Võimalikud tõendid selle lennu kohta on hävinud. Säilinud on fotod tema lennukist, kuid need ei kujuta lennumasinat lendamas.
Gerry Mulligan

**Gerry Mulligan** (Gerald Joseph Mulligan; 6. aprillil 1927 New York – 20. jaanuar 1996 Darien, Connecticut) oli Ameerika Ühendriikide saksofonist.

Teda teatakse peamiselt baritonsaksofonistina, ent ta on mänginud ka sopransaksofoni ja klaverit. 

Muusikat hakkas Mulligan kirjutama juba 1944. aastal, kõigepealt Johnny Warringtoni ja Gene Krupa bändidele. Peatselt sai Mulligan Charlie Parkeri tähelepanu osaliseks ning tollal seostati teda ka Claude Thornhilli, Elliot Lawrence'i ja Stan Kentoniga. 

Tõeliselt kuulsaks sai Mulligan pärast kaasalöömist Miles Davise esimesel albumil "Birth of The Cool". Mitmed selle albumi kompositsioonid (teiste seas "Jeru" ja "Venus de Milo") pärinevad Mulligani sulest. Võib öelda, et "Birth of The Cool" andis Mulligani karjäärile tõelise tuule tiibadesse. 

1952. aastal kolis Mulligan Los Angelesse. Koos trompetimängija Chet Bakeriga lõi ta tol ajal tavatu klaverita kvarteti. Kvarteti uudne kõla lõi omaette voolu, mida praegu tuntakse lääneranniku džässina. Hiljem jäigi muusikapublik Mulligani selle terminiga seostama, kuigi mees kolis mõne aasta pärast tagasi idarannikule. 

Californias sattus Mulligan narkoprobleemide küüsi ja kandis ka vanglakaristust. Vanglast naasmise järel lootis saksofonist koostööd Bakeriga jätkata, ent too oli vahepeal siirdunud uutele radadele ja avastanud endas laulja talendi.

New Yorki tagasi pöördunud, leidis Mulligan oma kvartetile uue liikme, tromboonimängija Bob Brookmeyeri, kelle mängustiil oli küll Bakeri omast tunduvalt erinev, kuid kes sellegipoolest Mulligani klaverita kvartetti hästi sobis. Selle koosseisu parimaks albumiks peetakse 1954. aasta Pariisi-kontserdi salvestist. 

1950. aastatel mängis Mulligan veel mitmes vähem tuntud koosseisus. Koostöö trompetist Art Farmeriga viis mõnede kriitikute arvates Mulligani parima albumi "What is There to Say" sünnini. 

1950. aastate lõpus salvestas Mulligan kaks albumit altsaksofonist Paul Desmondiga. Kui Desmond Dave Brubecki kvartetist lahkus, asus tema kohale just nimelt Mulligan. Erinevatel turneedel oli aga Dave Brubecki bändi kummalisel kombel alati nimetatud trioks ning Mulligani nende külalisesinejaks. Üks tuntumaid nimesid, kellega Mulligan koostööd tegi, oli legendaarne pianist Thelonious Monk. 

Mulligani hilisem karjäär oli vähemalt sama eklektiline. Enim tõstetakse esile tema plaati "Dream a Little Dream", kus Mulligan oma kvartetiga mängis nii standardeid kui originaalloomingut. 

Äramärkimist väärib bossanoovaalbum "Paraiso", kus teeb kaasa Brasiilia laulja Jane Duboc. 

Tema viimane album "Dragonfly" siirdus džäss-*fusion*i radadele; sellel tegid kaasa sellised *fusion*-muusikuid nagu Grover Washington ja Dave Samuels.

Gerry Mulligan suri põlveoperatsiooni tüsistuste tagajärjel 1996. aasta jaanuaris.
Kesk-Kordiljeerid (Peruu)

**Kesk-Kordiljeerid** on mäestik Lõuna-Ameerikas, osa Andidest. Kulgeb põhja-lõuna suunas Marañóni jõe kaldal. Kõrgus kuni 4694 m.
Agitatsioon

**Agitatsioon** (ladina *agitatio* 'ärgitus') on agitaatorite tegevus; ühiskondliku ideoloogia või liikumise tuline toetamine eeskätt selliste poliitiliste vahendite ja sütitavate üritustega, nagu loosungid, üleskutsed, kõned, ässitustöö ja muu ägedam kihutustöö ehk propaganda, mille eesmärk ei piirdu agitaatori ideedele poolehoidjate leidmisega, vaid eeldab ka poolehoidjate tegevussekaasamist ja inimrühma/de toimimapanekut just agitaatorile vajalikul moel.

Muinasajal nimetati agitaatoriteks sõjavankrite juhte. Uuel ajal, eriti 17. sajandi Suurbritannias nimetati agitaatoriteks sõdurite eestkõnelejaid.

Vasakäärmuslikud liikumised käsitlesid agitatsiooni alati käsikäes propagandaga (*agitprop*).

Kommunistid eesotsas Vladimir Uljanoviga hakkasid 20. sajandi algul agitaatorit propagandistist eristama tegevuse kvaliteedi ja kvantiteedi järgi: agitaator levitas rahvamassile ainult üht ideed, kuna propagandist külvas neid hulgi (ideoloogiline töö massidega). Seda küsimust põhjalikumalt käsitlevas raamatus "Mida teha?" (1902) arutles Uljanov üksikasjalikult revolutsionääride hästi korraldatud grupeeringu väljavaateid võimu haaramiseks infiltratsioonitaktika ja legaalse strateegia kombineerimise abil.

Hilisemate tõlgitsuste järgi käsitatakse agitatsiooni sageli lihtviisiliselt kui propaganda räigemat, vastupanu ja mässu õhutavat vormi.

## Vaata ka
*Propaganda
Chet Baker

**Chet Baker** (õieti **Chesney Henry Baker Jr**; 23. detsember 1929 – 13. mai 1988) oli ameerika muusik. 

Chet Baker sündis Oklahoma osariigis. Juba lapsepõlves võttis ta osa lauluvõistlustest ja laulis kirikukooris. Esimene tutvus puhkpillidega sündis tänu isale, kes tõi koju trombooni, ent kuna see instrument käis noorele Chetile esialgu üle jõu, asendas selle trompetiga. Esimesed muusikateadmised sai Baker Glendale'i keskkoolist, ent hilisemas elus mängis suuremalt jaolt kuulmise järgi. 

1946. aastal lahkus Baker koolist ning ta mobiliseeriti sõjaväkke. Kaks aastat hiljem alustas ta muusikateooria- ja harmooniaõpinguid Los Angeleses El Camino College'is, mille peagi pooleli jättis. 1950. aastal võeti Baker uuesti sõjaväkke, ent sai sealt vabastuse ning võimaluse jätkata oma eluteed professionaalse muusikuna. 

Muusikukarjääri alguses mängis Chet Baker Vido Musso ja Stan Getzi ansamblites. Murranguline aeg Bakeri jaoks oli 1952. aasta kevad, mil tal õnnestus Los Angeleses Tiffany Club'is mängida koos altsaksofonisti Charlie Parkeriga. Umbes samal ajal ühines Baker Gerry Mulligani klaverita kvartetiga, mis pälvis tollal suurt tähelepanu. 

Gerry Mulligani kvarteti tegutsemisaeg jäi lühikeseks, sest ansambli juht sattus 1953. aastal vanglasse seotuse tõttu narkoäriga. Peagi lõi Baker omaenda kvarteti, milles mängisid Russ Freeman klaverit, Red Mitchell bassi ja Bobby White trumme. Kvartett leidis ajakirjade DownBeat ja Metronome poolt korduvalt tunnustust.

1954. aastast alates tuntakse Chet Bakerit peamiselt kui lauljat. Tema album "Chet Baker Sings" tekitas džässipubliku seas vastakaid arvamusi, ent laulmise juurde Baker jäigi. 1955. aastal esines Baker filmis "Hell's Horizon". Samal aastal loobus ta stuudiolepingust ja viibis kaheksa kuud Euroopa-turneel. USA-sse naasnult lõi ta kvinteti, kuhu kuulusid ka saksofonist Phil Urso ja pianist Bobby Timmons. 1956. aasta juulis salvestas see ansambel albumi "Chet Baker & Crew". 

1959. aastal kolis Baker Itaaliasse. Heroiinisõltuvusega oli ta võidelnud juba 1950. aastatel, ent alles 1960. aastatel hakkas see ohustama tema muusikukarjääri. 1960. aasta suvel arreteerisid Itaalia võimud Bakeri ning ta veetis ligi poolteist aastat trellide taga. 1960. aastate algul elas Baker mitmel pool Euroopas (Prantsusmaal, Saksamaal, Inglismaal, Hispaanias), ühtlasi oli see aeg, mil teda korduvalt arreteeriti ja ühest riigist teise saadeti. 1964. aastal pöördus Baker tagasi Ameerikasse ning mängis New Yorgis ja Los Angeleses, olles vahetanud trompeti mõneks ajaks flüügelhorni vastu. Tollest perioodist pärinevad mitmed suurepärased albumid. 

1960. aastate lõpul algasid Bakeri probleemid hambumusega. Asi läks niivõrd hulluks, et ta pidi hakkama kasutama hambaproteese ning 1970. aastateks oli ta juba trompetimängu lõpetanud. 1973. aasta novembris tegi metadoonasendusraviga oma uimastisõltuvuse kontrolli alla saanud Baker *comeback*'i ühes New Yorgi klubis. Sel kümnendil käis Baker veel mitmel ringreisil Euroopas.

Chet Bakeri diskograafia on suur, ent ebaühtlase tasemega. Osaliselt on see seotud tema sõltuvusprobleemide ja pideva rahapuudusega.
Ižma jõgi

**Ižma** (vene *Ижма* (Ižma), komi *Изьва* (Izva)) on jõgi Komis, Petšora jõe vasakpoolne lisajõgi. 

Jõgi algab Timaani kõrgustikult, voolab valdavalt põhja ning suubub vasakult Petšora jõkke. 

Jõe pikkus on 531 km, valgala 31 000 km&sup2;.

Ižma jõe ääres asub Sosnogorski linn.
Prognoos

**Prognoosiks** (kreeka sõnast *prognōsis* 'etteteadmine') nimetatakse ennustust, mis on saadud enam-vähem usaldatavaks peetaval meetodil.

## Vaata ka
*ennustamine
*ilmaennustus
*nõudluse prognoos
*nõudluse prognoosimine
*ootus
*prognoosi täpsus
*prognoosiv analüüs
*prognoosiviga
Klassikaline filoloogia

**Klassikaline filoloogia** on kõiki Vana-Kreeka ja Vana-Rooma kultuuri aspekte uuriv teadusharu. See hõlmab keelt (vanakreeka, ladina), kirjandust, ajalugu, kunsti jms.

Eestis tegeleb klassikalise filoloogia uurimise ja õpetamisega klassikalise filoloogia osakond, mis kuulub 1. jaanuarist 2015 Tartu Ülikooli maailma keelte ja kultuuride instituudi koosseisu. Varem kuulus see germaani, romaani ja slaavi filoloogia instituudi koosseisu.

## Vaata ka
*Klassikaliste filoloogide loend

## Välislingid
*Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakond
Stan Getz

**Stan Getz** (sünninimi **Stanley Gayetski**; 2. veebruar 1927 Philadelphia – 6. juuni 1991 Malibu, California) oli USA tenorsaksofonist. 

Juba 16-aastaselt mängis ta Jack Teagardeni bändis. Aastatel 1944–1946 kuulus Getz Stan Kentoni ja Benny Goodmani bigbändide koosseisu. 1947. aastal tegi ta koostööd Zoot Simsi ja Herbie Stewardiga, 1948. aastal lõi kaasa Ralph Burnsi plaadil "Early Autumn". Järgmised 25 aastat püsis Getz kindlalt maailma populaarsemate saksofonistide seas. 

1950. aastate keskel langes Stan Getz sõltuvusse narkootikumidest. Sarnaselt nii mõnegi teise Ameerika muusikuga, näiteks Kenny Clarke'iga, viibis ka tema 1950. aastate lõpul n-ö paguluses Skandinaavias. 1961. aastal läks ta USA-sse tagasi ja salvestas plaadi "Focus", mis sisaldab Eddie Sauteri arranžeeringuid. 

Põhiliselt on Getz tuntud selle poolest, et ta üritas segada džässi ja bossanoova stiili. Getzile võlgnevad toetuse eest oma karjääri algusaastail tänu Gary Burton, Chick Corea, Tony Williams, Airto Moreira ja paljud teised tolle aja noored muusikud. 1970. aastate alguse *free jazz*i ja rokiliikumistega Getz kaasa ei läinud ja elas 1972. aastani Euroopas. 1980. aastate keskpaigas töötas ta õppejõuna Stanfordi ülikoolis. 

Stan Getz oli oma instrumendi üks tähtsamaid tõlgendajaid džässiajaloos ja tugevate svingijuurtega improviseerija. Karjääri algusperioodil olid tuntavad Lester Youngi mõjutused, ent hiljem arendas Getz välja isikupärase stiili, mis eristus 1940. ja 1950. aastate agressiivsest *[[bebop]]*i-voolust. Getz oli üks vähestest muusikutest, kes suutis tänu oma instrumendi suurepärasele valdamisele jääda lüüriliseks ka väga kiire tempo korral.
Nelly Sachs

**Leonie Nelly Sachs** (10. detsember 1891 Berliin – 12. mai 1970 Stockholm) oli saksa luuletaja ja dramaturg, kes 1966. aastal koos Šmuel Josef Agnoniga pälvis Nobeli auhinna. Tema kuulsaim näidend on "Eeli". 

Sachs sündis rikkas juudi peres. Pärast tantsu, muusika ja kirjanduse eraõpinguid hakkas ta 17-aastaselt luulet kirjutama. Aastal 1921 avaldati tema esimene keskaegsete legendide ja saagade kogumik. See kirjeldab autori imetlust kristluse müstiliste elementide üle. 

Hitleri võimuletulekuga oli ta sunnitud tagasi tõmbuma ja 1940. aastal põgenes Rootsi. Ta oli Selma Lagerlöfi ja saksa poeedi Hilde Domini sõber.

Aastal 1961 asutas ta omanimelise kirjandusauhinna, mida antakse välja iga kahe aasta tagant Dortmundis. 

Aastal 1966 sai ta koos Šmuel Josef Agnoniga Nobeli kirjandusauhinna. Ta on öelnud, et kui Agnon esindas Iisraeli, siis tema esindas juutide tragöödiat. 

Sachs on maetud Stockholmi Põhjakalmistule. 

## Eesti keeles
* "Eeli: müsteerium Iisraeli kannatustest" (näidend). Saksa keelest tõlkinud Jaan Kaplinski. Tallinn: Perioodika, 1971 (Loomingu Raamatukogu, 52/1971)
* "Tähestiku laip tõuseb hauast" (luule). Tõlkinud Rein Raud. Tallinn: Salv, 2019
Jack Teagarden

**Jack Teagarden** (õieti **Weldon Leo Teagarden**; 20. august 1905 – 15. jaanuar 1964) oli USA muusik. 1920. aastatel oli ta New Yorgi džässis üks olulisemaid tromboonimängijaid. Samuti oli Teagarden oma aja paremaid valgenahalisi bluusilauljaid.

Ta mängis paljudes orkestrites, sealhulgas Roger Wolfe Kahn Orchestras ja Paul Whiteman Orchestras. 1939. aastal pani Teagarden kokku omaenda bigbändi, mis andis kontserte kuni 1946. aastani. Aastatel 1947–1951 mängis ta Louis Armstrongi bändis All-Stars. Pärast Armstrongi bändist lahkumist mängis Teagarden kuni karjääri lõpuni ühes diksiländsekstetis, mille üks tuntumaid liikmeid oli pianist Earl Hinesi. Aastatel 1958–1959 käis Teagarden turneel Kaug-Idas.

1964. aastal suri ta New Orleansis kopsupõletikku.
Teadusteooria

**Teadusteooria** all võidakse mõelda 
***[[teadusfilosoofia]]t**
*teaduslikku **[[teooria]]t** (empiirilistes teadustes)
2. sajand eKr

**2. sajand ekr** ehk **II sajand** **eKr** ehk **e.m.a.**  oli eelviimane sajand enne kristlikku ajaarvamist. Sajand algas 1. jaanuaril 200 eKr ja lõppes 31. detsembril 101 eKr.  

## Sündmused

* ...

## Inimesed

* Antipatros Sidonist

## Avastused, leiutised ja uuendused

* ...

## Kümnendid ja aastad
200. aastad eKr: 200 eKr

190. aastad eKr: 199 eKr, 198 eKr, 197 eKr, 196 eKr, 195 eKr, 194 eKr, 193 eKr, 192 eKr, 191 eKr, 190 eKr

180. aastad eKr: 189 eKr, 188 eKr, 187 eKr, 186 eKr, 185 eKr, 184 eKr, 183 eKr, 182 eKr, 181 eKr, 180 eKr

170. aastad eKr: 179 eKr, 178 eKr, 177 eKr, 176 eKr, 175 eKr, 174 eKr, 173 eKr, 172 eKr, 171 eKr, 170 eKr

160. aastad eKr: 169 eKr, 168 eKr, 167 eKr, 166 eKr, 165 eKr, 164 eKr, 163 eKr, 162 eKr, 161 eKr, 160 eKr

150. aastad eKr: 159 eKr, 158 eKr, 157 eKr, 156 eKr, 155 eKr, 154 eKr, 153 eKr, 152 eKr, 151 eKr, 150 eKr

140. aastad eKr: 149 eKr, 148 eKr, 147 eKr, 146 eKr, 145 eKr, 144 eKr, 143 eKr, 142 eKr, 141 eKr, 140 eKr

130. aastad eKr: 139 eKr, 138 eKr, 137 eKr, 136 eKr, 135 eKr, 134 eKr, 133 eKr, 132 eKr, 131 eKr, 130 eKr

120. aastad eKr: 129 eKr, 128 eKr, 127 eKr, 126 eKr, 125 eKr, 124 eKr, 123 eKr, 122 eKr, 121 eKr, 120 eKr

110. aastad eKr: 119 eKr, 118 eKr, 117 eKr, 116 eKr, 115 eKr, 114 eKr, 113 eKr, 112 eKr, 111 eKr, 110 eKr

100. aastad eKr: 109 eKr, 108 eKr, 107 eKr, 106 eKr, 105 eKr, 104 eKr, 103 eKr, 102 eKr, 101 eKr
20. aastad eKr

**20. aastad eKr** on ajavahemik 29. aasta eKr algusest kuni 20. aasta eKr lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
*...

## Tähtsad inimesed
*Augustus, Vana-Rooma keiser 27 eKr – 14 pKr
*...
Nelly Sachsi auhind

**Nelly Sachsi preemia** on kirjandusauhind, mida antakse välja iga kahe aasta tagant Dortmundis. See on nimetatud saksa kirjaniku Nelly Sachsi auks. Auhind sisaldab rahasummat 15 000 eurot.

## Laureaadid
*1961 Nelly Sachs
*1963 Johanna Moosdorf
*1965 Max Tau
*1967 Alfred Andersch
*1969 Giorgio Bassani
*1971 Ilse Aichinger
*1973 Paul Schallück
*1975 Elias Canetti
*1977 Hermann Kesten
*1979 Erich Fromm
*1981 Horst Bienek
*1983 Hilde Domin
*1985 Nadine Gordimer
*1987 Milan Kundera
*1989 Andrzej Szczypiorski
*1991 David Grossman
*1993 Juan Goytisolo
*1995 Michael Ondaatje
*1997 Javier Marías
*1999 Christa Wolf
*2001 Georges-Arthur Goldschmidt
*2003 Per Olov Enquist
*2005 Aharon Appelfeld 
*2007 Rafik Schami
*2010 Margaret Atwood
*2011 Norman Manea
*2013 Abbas Khider
*2015 Marie NDiaye
*2017 Bachtyar Ali
*2019 *ei antud välja*
*2021 Katerina Poladjan
*2023 Saša Stanišić

## Viited
Rihkama

**Rihkama** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Viited
5. sajand eKr

**5. sajand ekr** ehk **V sajand** **eKr** ehk **e.m.a.** oli viies sajand enne kristlikku ajaarvamist, mis algas 1. jaanuaril 500 eKr ja lõppes 31. detsembril 401 eKr.  

## Sündmused

*...

## Inimesed

*...

## Avastused, leiutised ja uuendused

*...

## Kümnendid ja aastad
500. aastad eKr: 500 eKr

490. aastad eKr: 499 eKr, 498 eKr, 497 eKr, 496 eKr, 495 eKr, 494 eKr, 493 eKr, 492 eKr, 491 eKr, 490 eKr

480. aastad eKr: 489 eKr, 488 eKr, 487 eKr, 486 eKr, 485 eKr, 484 eKr, 483 eKr, 482 eKr, 481 eKr, 480 eKr

470. aastad eKr: 479 eKr, 478 eKr, 477 eKr, 476 eKr, 475 eKr, 474 eKr, 473 eKr, 472 eKr, 471 eKr, 470 eKr

460. aastad eKr: 469 eKr, 468 eKr, 467 eKr, 466 eKr, 465 eKr, 464 eKr, 463 eKr, 462 eKr, 461 eKr, 460 eKr

450. aastad eKr: 459 eKr, 458 eKr, 457 eKr, 456 eKr, 455 eKr, 454 eKr, 453 eKr, 452 eKr, 451 eKr, 450 eKr

440. aastad eKr: 449 eKr, 448 eKr, 447 eKr, 446 eKr, 445 eKr, 444 eKr, 443 eKr, 442 eKr, 441 eKr, 440 eKr

430. aastad eKr: 439 eKr, 438 eKr, 437 eKr, 436 eKr, 435 eKr, 434 eKr, 433 eKr, 432 eKr, 431 eKr, 430 eKr

420. aastad eKr: 429 eKr, 428 eKr, 427 eKr, 426 eKr, 425 eKr, 424 eKr, 423 eKr, 422 eKr, 421 eKr, 420 eKr

410. aastad eKr: 419 eKr, 418 eKr, 417 eKr, 416 eKr, 415 eKr, 414 eKr, 413 eKr, 412 eKr, 411 eKr, 410 eKr

400. aastad eKr: 409 eKr, 408 eKr, 407 eKr, 406 eKr, 405 eKr, 404 eKr, 403 eKr, 402 eKr, 401 eKr
Savikoti

**Savikoti** (ka: **Kärksi**) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külast saab alguse Sanga oja, millele on küla keskuses paisutatud Savikoti paisjärv.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Viited
Sinialliku

**Sinialliku** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külas asuvad Sinialliku järv, Ramsi tehisjärv ja Sinialliku linnamägi. Küla loodepiiril voolab Raudna jõgi ja edelapiiril Sinialliku oja. Külast voolab läbi Orika oja, samuti voolab oja suuremal osal küla idapiirist.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Vaata ka
*Sinialliku allikad
*Sinialliku järv
*Sinialliku linnamägi
*Sinialliku oja
*Sinialliku raudteejaam

## Viited
Tohvri (Viljandi)

**Tohvri** (ka: **Vaheküla**, kohalikus pruugis tavaliselt **Tohvre**) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Viited
Mainland

**Mainland** on kahe saare nimi: 

***[[Mainland (Orkney)|Mainland]]**, saar Orkney saarestikus
***[[Mainland (Shetland)|Mainland]]**, saar Shetlandi saarestikus
Vanamõisa (Viljandi)

**Vanamõisa** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Geograafia

Vanamõisa piirneb Vastemõisa, Kobruvere, Kabila, Kookla, Pärsti ja Savikoti külaga.

Külas asuvad pühapaigad Vanamõisa Tammemägi ja Risti Kabelimägi, pärandkultuuri objektid Madi kivikalme, Vanamõisa mõisahoone, sepikoda, Raksu (Madi) talu, Akkaja (Saadu) talu, looduskaitse objektid Härjamäe rahn ja Tammemäe tammed.

Küla territooriumilt saab alguse Lemmjõgi, mis voolab läbi Vanamõisa mõisahoone kõrvale rajatud Vanamõisa paisjärve.

## Ajalugu

Vanamõisa küla maadel toimus 1217. aastal Madisepäeva lahing. Vanamõisa Risti Kabelimäel asuvat Risti kabelit on esmamainitud 1481. aastal ning pärast hävimist Liivimaa sõjas ja lammutamist 1777. aastal oli see kuni 18. sajandini talupoegadele oluline kultuskoht. Mündileidude järgi toimus ohverdamine kabeli asupaigas kuni 19. sajandi alguseni.

Vanamõisa küla praegused piirid on ajalooliselt jagunenud Viljandi ja Suure-Jaani kihelkonna vahel. Küla läänepoolne osa ja lõunapoolseim ots asusid Viljandi kihelkonnas ning kuulusid Viljandi mõisale, idapoolne osa asus Suure-Jaani kihelkonnas ning kuulus Sürgavere mõisale.

## Vaata ka
*Risti kabel
*Vanamõisa Tammemägi
*Madi kivikalme
*Härjamäe rahn
*Vanamõisa paisjärv

## Viited
Vardi

**Vardi** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

Külas asuvad Heimtali mõisa kalmistu ja Rahetsema mänd, küla idaosa läbib endise Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudtee tamm.

Külast voolab läbi Köökmäe oja, millele on külas paisutatud Rahetsema järv, Kamaveski järv ja Sinialliku kalatiigid. Samuti asuvad külas Turva järv ja Päidre järve põhjapoolne osa. Küla läänepiiril voolab Vardi oja. Lõiguti voolavad küla kirdepiiril Sinialliku oja ja Raudna jõgi.

## Vaata ka
*Vardi jõgi
*Vardi looduskaitseala (Raplamaal)
*Vardi oja

## Viited
Maardla küla

**Maardla** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.

## Viited
Odivere

**Odivere** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.

## Vaata ka
*Alnavere

## Viited
Turva

**Turva** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Eesti 2011. aasta rahvaloenduse järgi oli asula rahvaarv 28 inimest.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

Turva külas asub Peetri (Piitre) mõis, mis on Heimtali mõisa karjamõis. Juugendstiilis peahoone ehitas 1910–1912 arhitekt Otto Wildau projekti järgi Friedrich von Sivers, kes oli ka Heimtali mõisa omanik. Küla edelapiiril voolab Kõpu jõgi.

## Vaata ka
*Turva järv

## Viited
Arild

**Arild** on asula Rootsis Höganäsi vallas. Asub Skåne läänis 30 kilomeetrit Helsingborgist põhjas.

Alates 19. sajandi keskpaigast sai Arild populaarseks kunstnike hulgas, kes seal suviti viibisid ja töötasid.

## Viited
30. aastad eKr

**30. aastad eKr**

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed
*Marcus Antonius, Vana-Rooma poliitik ja väejuht
*Kleopatra VII, Egiptuse valitseja
*Octavianus (Augustus)
*Caesarion, Kleopatra VII ja Julius Caesari poeg ning viimane Ptolemaioste dünastia Egiptuse kuningas
40. aastad eKr

**40. aastad eKr**

40. aastad eKr on aastad 50–41 eKr.

Sajandid: 2. sajand eKr - **[[1. sajand eKr]]** - 1. sajand

Kümnendid: 80. aastad eKr - 70. aastad eKr - 60. aastad eKr - 50. aastad eKr - **40. aastad eKr** - 30. aastad eKr - 20. aastad eKr - 10. aastad eKr - 0. aastad eKr - 0. aastad - 10. aastad 

Aastad: 50 eKr 49 eKr 48 eKr 47 eKr 46 eKr 45 eKr 44 eKr 43 eKr 42 eKr  41 eKr

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
50. aastad eKr

**50. aastad eKr**

## Sündmused ja suundumused
*59 eKr:
**Caesar muutis avalikuks maailma esimese päevalehe Acta Diurna, kus olid uudised seaduste, sündide, surmade, abielude ja isegi sporditulemuste kohta.
**Asutati Florentia koloonia (tänapäeva Firenze).
*58 eKr:
**Küpros sai Rooma provintsiks.
**Algasid Caesari vallutused Gallias.

## Tähtsad inimesed

*...
Alissovi kliimaklassifikatsioon

**Alissovi kliimaklassifikatsioon** on 1956. aastal vene klimatoloogi Boriss Alissovi loodud kliimaklassifikatsioon. Alissovi kliimaklassifikatsioon oli üks kõige laialdasemalt kasutatud kliimaklassifikatsioone NSV Liidus.

Alissovi kliimaklassifikatsioon põhineb geneetilisel printsiibil, kus kliimatüüp sõltub õhumasside liikumisest, mida määrab globaalne õhuringlus.

Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi eristatakse kliimavöötmed, mille piires eristatakse merelist, mandrilist ja kohati mussoonkliimat (kliimatüübid).

## Kliimavöötmed
*Arktiline kliimavööde – aasta läbi valitsevad arktilised õhumassid.
*Lähisarktiline kliimavööde – suvel valitsevad parasvöötme ja talvel arktilised õhumassid.
*Parasvööde – aasta läbi valitsevad parasvöötme õhumassid.
*Lähistroopiline kliimavööde – suvel valitsevad troopilised ja talvel parasvöötme õhumassid.
*Troopiline kliimavööde – aasta läbi valitsevad troopilised õhumassid.
*Lähisekvatoriaalne kliimavööde – suvel valitsevad ekvatoriaalsed ja talvel troopilised õhumassid.
*Ekvatoriaalne kliimavööde – aasta läbi valitsevad ekvatoriaalsed õhumassid.

Lõunapoolkeral on arktilise ja lähisarktilise vöötme asemel antarktiline ja lähisantarktiline kliimavööde.

## Vaata ka
*Kliimavööde
*Köppeni kliimaklassifikatsioon

## Välislingid
*NSV Liidu kliimakaart Alissovi järgi
Ordo Templi Orientis

**Ordo Templi Orientis** ehk **O.T.O.** on maagiaga tegelev ordu, mille asutasid 1900. aastate alguses Karl Kellner, Heinrich Klein ja Theodore Reuss (kõik nad olid tegevad tolleaegses Saksa okultses liikumises). O.T.O. tugines keskaegsetele kogemustele ja teadmistele. Peamiselt on see liikumine tuntud sellest ajast, mil seda juhtis Aleister Crowley, nõndanimetatud OHO (*Outer Head of the Order*) aastatel 1925–1947.

O.T.O. põhineb okultsel ideoloogial ja Thelema religioonil. Aleister Crowley mõjutas suurelt osalt ordu kujunemist Thelema kaudu.

O.T.O-l on kiriklik haru, mille nimi on E.G.C. (*Ecclesia Gnostica Catholica*, gnostiline katoliku kirik). Selles kirikus võib igaüks lasta end ristida gnostilisel missal. Ka tehakse pidevat koostööd Hõbetähe orduga (*:A∴A∴ Argentum Astrum*), millega ta jagab religioosseid arusaamu. A ∴ A ∴ oli organisatsioon, mida Crowley juhtis enne O.T.O-t.

## Välislingid
* Ameerika koduleht
* Briti koduleht
Klimatoloogia

**Klimatoloogia** ehk **kliimateadus** (ka **ilmastikuteadus**) on loodusgeograafia haru, mis tegeleb eri paikade kliima uurimisega. Klimatoloogid uurivad kliima kujunemist, kirjeldamist ja klassifikatsiooni, samuti uurivad nad inimtegevuse mõju kliimale ja kliimamuutusi.

## Vaata ka
*Alissovi kliimaklassifikatsioon
*Köppeni kliimaklassifikatsioon

## Välislingid
*Klimatoloogia uudised (inglise keeles)
Jack Off Jill

**Jack Off Jill** oli alternatiivroki / *gothic rock*'i bänd USA Florida osariigist.

Bändi asustasid 1992. aastal Jessicka Fodera, Tenni Ah-Cha-Cha, Robin Moulder ja Michelle Inhell. Jack Off Jill püsis koos 8 aastat (1992–2000), kuigi lõpupoole olid liikmeteks vaid Robin ja Jessicka.

## Nimi
Jessicka tahtis panna bändi nimeks JOJ, Somnolent, The Pills või Drowsy. Jessicka kauaaegne sõber Marilyn Manson pakkus, et nimi võiks olla Jack Off Jill, ning bänd nõustus sellega.

## Ajalugu
Jack Off Jilli esimene kontsert peeti Florida ööklubis The Plus Five Lounge koos Mansoni ja The Spooky Kidsiga. Jack Off Jill sai mõne ajaga üheks huvitavamaks *underground*-bändiks.
Juusa

**Juusa** (ka: **Taga-Tserkona**, **Terehovtšino**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Mokornulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 5 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal Juusas püsielanikke ei olnud.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Kalatsova

**Kalatsova** (ka: **Kalatseva**, **Kalatševa**, **Kalatu**, **Vaate**, **Vaatemäe**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 10 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 16.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

Külas tegutseb Setomaa Turismitalo.

Seal asub Meremäe vaatetorn.

## Viited
Sümbioos

**Sümbioos** (vanakreeka keelest *σύν* 'koos' ja *βίωσις* 'elamine') on eri liikidesse kuuluvate organismide (**sümbiontide**) vaheline kooselu.

Mõistet kasutasid esimestena Albert Frank 1877. aastal ja De Bary oma 1879. aastal Strasbourgis ilmunud monograafias "Die Erscheinung der Symbios".

Sageli peetakse sümbioosi all silmas vaid mutualismi – kahe eri liigist organismi (sümbiondi) obligaatset ehk mõlemale kasulikku ja ühtaegu möödapääsmatult vajalikku kooselu, kuid sümbioos hõlmab lisaks mutualismile veel vastastikku neutraalseid (kommensalism), ühele kasulikku ja teisele kahjulikku (parasitism), ühele neutraalset ja teisele kahjulikku (amensalism) ning väga harva esinevat vastastikku kahjulikke (sünnekroos) kooselu vorme. Näiteks mutualismiga on tegu vetika ja seene sümbioosi puhul samblikes.

## Vaata ka
* konsortsium (ökoloogia)
* sümbiogenees
Vaatemäe

**Vaatemäe** on ajaloos olnud kahe küla nimi:

* **[[Kalatsova]]** küla asub Võru maakonnas Setomaa vallas
* **[[Potolovo]]** küla asub Setumaa Venemaa-poolses osas.
Karamsina

**Karamsina** (ka: **Karamsinna**, **Karamsino**, **Karaski**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 2 elanikku. 2000. aastal oli elanikke samuti 2.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Toomas Aakre

**Toomas Aakre** (22. september 1942 Tartu – 11. juuli 2015) oli eesti ehitusinsener. 

Ta lõpetas 1970. aastal TPI õhtuteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse erialal. Töötas alates 1964. aastast riiklikus projekteerimisinstituudis Eesti Projekt (hilisema nimega AS Eesti Projekt), 1979. aastast peainsenerina. Tegutses aastatel 1983 kuni 1986 TPI tööstus- ja tsiviilehituse eriala riikliku eksamikomisjoni esimehena.
Oli AS Eesti Projekti üheks suuromanikuks.

Ta on osalenud mitme ehituskonkursi žüriis.  

## Publikatsioonid
*Põhjamaade Ehituspäevad 2001. – *[[Ehitaja]], [[2001]], nr 11, lk 12 
*Aasta terasehitus 2001 – Keila Tervisekeskus. – *Ehitaja, 2002, nr 3, lk 4–7

## Viited