open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marcos Senna

**Marcos Antonio Senna da Silva** (sündinud 17. juulil 1976 São Paulos) on endine Hispaania jalgpallur (kaitsja).

Senna alustas karjääri Brasiilia kolmanda liiga klubis Rio Brancos 1997. aastal. Enne Hispaaniasse siirdumist 2002. aastal oli ta võitnud jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused Corinthiansi meeskonnas 2000. aastal. Villarreali meeskonnas mängis ta lisaks Hispaania kõrgliigale ka UEFA Cupi ja UEFA Meistrite Liiga mängudes. Meistrite liigas jõudis klubi veerandfinaali, jäädi alla Arsenalile. Heade esituste eest valiti ta 2005. aastal Villarreali kapteniks. 2008. aastal lõi Senna Real Betisi vastu värava keskringist. Ise ta ütles selle kohta: "See oli mu elu ilusaim värav." Sel hooajal sai ta Villarrealiga La Ligas Real Madridi järel teise koha.

Karjääri lõpetas ta 2015. aastal USA-s New York Cosmoses.

Hispaania kodakondsuse sai Senna 2005. aasta juulis. Kuna ta ei olnud kunagi mänginud Brasiilia meeskonnas rahvusvahelistel võistlustel, oli tal soovi korral kohe võimalus mängida Hispaania rahvuskoondises. See sai esimest korda teoks 1. märtsil 2006 sõpruskohtumises Elevandiluuranniku meeskonnaga. Senna kuulus nii 2006. aasta MM-i kui ka 2008. aasta EM-i meeskonda. Rahvuskoondises mängis ta 2010. aastani kokku 29 mängus. Ainsa värava lõi ta 10. septembril 2008 2010. aasta MM-i valikmängus Armeenia vastu.
 
## Saavutused

#### Hispaania koondises

UEFA Euroopa meister: 2008

#### Villarrealis
* 2000 FIFA klubide maailmameister

#### Individuaalselt

* UEFA Euroopa meistrivõistlused: 2008 parim meeskond
* Don Balón Award – parim La Liga mängija: 2008

## Viited

## Välislingid

* Marcos Senna Football Database kodulehel 
* Marcos Sennan Primera Divisióni kodulehel 
* Marcos Sennan Hispaania koondise kodulehel 
* Marcos Senna <FONT COLOR=Red>'''EURO'''</FONT><FONT COLOR=Gray>'''2008'''</FONT> kodulehel
Jüri bensiinijaama tee

**Jüri bensiinijaama tee** (registrinumbriga 11332) on 0,9 km pikkune kõrvalmaantee Rae vallas.

Tee läbib Lehmja, Pildiküla ja Kurna küla. Tee saab alguse Järveküla–Jüri tee üheksandal kilomeetril, kuid hargneb peagi. Mõlemad harud lõpevad Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee kaheteistkümnendal kilomeetril, kuid üks haru läheb tunneli kaudu eelnimetatud tee alt läbi. Teele jääb 1 truup. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on asfaltkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Final Fantasy Agito XIII

**Final Fantasy Agito XIII** (ファイナルファンタジー アギトXIII, Fainaru Fantaji Agito Sātīn) on Fabula Nova Crystallise kogumikust mäng mobiiltelefonile ja PSP-le.

Kuulub Final Fantasy seeria hulka.

## Tegelased
Praeguseks on teada 12 tegelast.
Raeküla tee

**Raeküla tee** (registrinumbriga 11334) on 3,1 km pikkune kõrvalmaantee Rae vallas Rae külas. Tee saab alguse ühelt Assaku liiklussõlme ühendusteelt ning lõpeb Assaku–Jüri tee teisel kilomeetril. Tee ületab 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee esimene kilomeeter on asfaltkattega, edasi andmed puuduvad. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel on 200-500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta andmed puuduvad. Tee esimesel kilomeetril on lühike valgustatud lõik.
Dandong Shi

**Dandong Shi** (hiina keeles 丹東市 (*Dāndōng Shì*) on linnaks nimetatav 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn)  Hiinas Liaoningi provintsis. Asub Hiina ja Põhja-Korea piirijõe Yalu ääres.

Keskus on Dandong.

Jaguneb kuueks 3. järgu haldusüksuseks:

*Zhenxingi linnarajoon
*Yuanbao linnarajoon
*Zhen'ani linnarajoon
*Fengchengi linn
*Donggangi linn
*Kuandiani Mandžu autonoomne maakond

## Sõpruslinnad
*Tokushima (Jaapan)
*Doncaster (Suurbritannia)
*Wilmington (Ameerika Ühendriigid)
Klass (film)

**"Klass"** on Ilmar Raagi film koolivägivallast, mis esilinastus 15. märtsil 2007 Tallinna kinos Coca-Cola Plaza.

2010. aastal valmis "Klassile" järg, seitsmeosaline telesari "".

## Sisu

Joosep on keskkooliõpilane, keda kiusab kogu tema klass. Kui klassi tuleb uus poiss Kaspar, üritab ta Joosepit kaitsta, aga see laiendab kiusamise ka tema vastu. "Meie klassis ei kaitse Joosepit mitte keegi, on selge?" ütleb talle kiusajate juht Anders. Lõpuks lähevad kiusajad üle piiri ja poisid otsustavad kätte maksta. Nad hangivad relvad ja korraldavad koolitulistamise. Enne politsei saabumist laseb Joosep end maha, samas kui Kaspar, suutmata enesetappu teha, jääb ootama politseinikke, et ennast üles anda.

## Näitlejad
* Vallo Kirs – Kaspar
* Pärt Uusberg – Joosep
* Lauri Pedaja – Anders
* Paula Solvak – Thea
* Mikk Mägi – Paul
* Riina Ries – Riina
* Joonas Paas – Toomas
* Kadi Metsla – Kati
* Triin Tenso – Kerli
* Virgo Ernits – Tiit
* Karl Sakrits – Olav
* Laine Mägi – klassijuhataja
* Leila Säälik – Kaspari vanaema
* Margus Prangel – Joosepi isa
* Tiina Rebane – Joosepi ema
* Merle Jääger – ajalooõpetaja
* Marje Metsur – kirjanduse õpetaja
* Kaie Mihkelson – koolidirektor

## Auhinnad
7. juulil 2007 võitis film 42. Karlovy Vary filmifestivalil kaks prominentset auhinda – Euroopa kinoomanike peaauhinna Europa Cinemas Label ja võistlusprogrammi "East of the West" žürii eripreemia. 

Varssavi rahvusvahelisel filmifestivalil sai film kolm preemiat.

Juunis 2008 võitis film Festroia rahvusvahelise filmifestivali ametlikus võistlusprogrammis kaks auhinda - žürii eriauhinna Hõbedase Delfiini ja SIGNIS-e žürii äramärkimise. 

USA-s Brooklyni 11. filmifestivali programmis võitis filmi režissöör ja stsenarist Ilmar Raag parima stsenaariumi auhinna.

## Film arvudes

2007. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 28 900 vaatajat.

## Viited

## Välislingid
* Alissa Simon. The Class. Film Reviews, Karlovy Vary. Variety Reviews, 13. juulu 2007
* Anari Koppel, "Kes viimasena klassi tuleb, on pede", Eesti Ekspress, 24. september 2007
* Maris Sander, "Lapsed matkisid Ilmar Raagi filmist nähtud seksuaalvägivalda", Eesti Ekspress, 18. aprill 2008
Jīzāni provints

**Jīzāni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia lõunaosas. Provintsi keskus on Jīzān.
Daniel Güiza

**Daniel González Güiza** [dani'ell gons'aales gu'iisa] (hüüdnimi **Dani Güiza**; sündinud 17. augustil 1980 Jerez de la Fronteras Cádizi provintsis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Hispaania jalgpalliklubis Atlético Sanluqueño. Ta on esindanud Hispaaniat koondises kahekümnel korral ja löönud kuus väravat.

__TOC__

## Karjäär

Güiza alustas oma karjääri sünnilinna klubis Xerezis 1998–1999 hooajal. Suvel 1999 hankis kõrgliiga klubi Mallorca lubava noormängija oma rivistusse. Kõrgliiga debüüdi tegi Güiza 2. aprillil 2000 Espanyoli vastu, kuid isiklike probleemide tõttu ei läinud ta karjäär Mallorcas põhiliiga tasemel nii, nagu ta oleks tahtnud – ta veetis suurema aja klubi teises koosseisus ja laenumängijana teistes klubides.

2003. aastal siirdus Güiza Hispaania teiseliiga Segunda Divisióni klubisse Ciudad Murciaan, kus ta tegi kahe aasta jooksul ligi 40 väravat ja oli kindlalt meeskonna parim väravalööja. See ei jäänud märkamata kõrgliiga klubides ja 2005. aasta suvel Getafe ostis Güiza 800 000 euro eest, mis oli sellel ajal klubi suurim ülemineku summa. Getafes löödud väravate arv oli tunduvalt väiksem ja 2006–2007 hooajal oli ta sunnitud haigestumise tõttu mitu mängu vahele jätma. Samal hooajal Hispaania karika valikmängus oli ta osaline, kui Getafe võitis Barcelonat ja jõudis finaali. Barcelona oli võitnud esimese mängu 5:2, kuid koduväljakul mängitud teises mängus Getafe võttis puhtalt 4:0 võidu ja Güiza lõi nendes kaks. Finaalis oli Sevilla siiski parem tulemusega 1:0

Hoolimata Getafees heast hooajast otsustati Güiza müüa 2007. aasta suvel ja ostjaks oli tema endine klubi Mallorca. Leping oli neljaks aastaks ja müügisummaks arvatakse olevat 5 miljonit eurot. Läbirääkimistel osales ka Venemaa klubi Kaasani Rubin, kuhu siirdus Güiza klubikaaslane Veljko Paunović. Güiza teatas, et soovib jääda Hispaaniasse.

2007–2008 hooaeg Mallorcas oli Güizale edukas ja ta sai Hispaania põhiliigas parimale väravalööjale määratud Pichichi auhinna 27 löödud väravaga. Debüüt Hispaania rahvuskoondises toimus 21. novembril 2007, kui kohtuti 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste viimases valikmängus Põhja-Iirimaa meeskonnaga. Ta valiti ka Hispaania meeskonda 2008. aasta EM-i finaalturniirile. Ta kuulus põhirivistusse ka alagrupi viimases mängus, kui kohtuti Kreeka meeskonnaga, ja tegi seal oma esimese värava rahvuskoondises. Seisuga 27. juuni 2008 on ta osalenud koondise 7 mängus ja löönud 2 väravat.

2008. aasta juulis järgis Güiza koondise peatreenerit Luis Aragonési ja siirdus väidetavalt 17,5 miljoni euro eest Istanbuli klubisse Fenerbahçe.

## Väravad rahvuskoondises

## Viited

## Välislingid

* Daniel Güiza Personal Web
* Daniel Güiza Football Database kodulehel
Veski tee

**Veski tee** (registrinumbriga 11333) on 0,8 km pikkune kõrvalmaantee Rae vallas Assaku alevikus. Tee saab alguse Järveküla–Jüri tee kuuendalt kilomeetrilt ja lõpeb Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee üheksandal kilomeetril. Tee ületab 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Tee on valgustatud.
Saint Helena lipp

**Saint Helena lipp** on Suurbritannia meretaguse ala Saint Helena lipp. Lipp on kasutusel alates 4. oktoobrist 1984.
Arvi Parbo

**[[Sir]] Arvi Hillar Parbo** (10. veebruar 1926 Tallinn – 1. mai 2019) oli Eesti päritolu Austraalia mäeinsener ja tööstur. Ta oli samaaegselt kolme Austraalia suurima ettevõtte juht. 1978. aastal löödi ta Austraalia tööstuse arendamise eest rüütliks (*[[Knight Bachelor]]*).

Arvi Parbo kasvas üles Kääsla talus Loodna lähedal Läänemaal, kus õppis Loodna algkoolis. Pärast seda õppis ta Gustav Adolfi Gümnaasiumis ja Tallinna Tehnikumis. Parbo põgenes Eestist suure põgenemise lainega 1944. aastal 18-aastaselt ja oli Saksamaal põgenikelaagris kuni 1949. aastal Austraaliasse siirdumiseni. Saksamaal lõpetas ta keskkooli Lübecki Eesti Gümnaasiumis ning õppis seejärel Clausthali Mäeakadeemias. Ta abiellus Saima Sootsiga 1953. aastal (üks tütar, kaks poega). Austraalias lõpetas ta Adelaide'i Ülikooli mäeinsenerina 1956. Õige pea pärast õpinguid asus ta tööle Western Mining Corporationisse. Ta oli Western Mining Corporationi esimees 1974–1990, ALCOA of Australia esimees 1978–1996 ning Austraalia suurima ettevõtte Broken Hill Proprietary (BHP) esimees 1989–1992.

Arvi Parbo oli Munich Reinsurance Company of Australia Limited esimees 1984–1998, Zurich Australian Insurance Groupi esimees 1985–1998. Ta oli Aluminium Company of America direktor 1980–1998, Hoechst Australian Investmentsi direktor 1981–1997, Chase AMP Bank Limited direktor 1985–1991 ning Sara Lee Corporationi direktor 1991–1998.

## Tunnustus
* Elizabeth II andis talle aadlitiitli *Knight Bachelor*, 1978
* Saksamaa Liitvabariigi Teeneteordeni Suur Teeneterist (Verdienstorden der Bundesrepublik Deutschland, Großes Verdienstkreuz), 1979
* Gold Medal, Institute of Mining and Metallurgy London 1983
* Australasian Institute of Mining and Metallurgy Medal, 1983
* John Storey Medal, 1984
* Sir Willis Connolly Medal, 1986
* Kernot Medal, 1989
* Deakini Ülikooli audoktor, 1989
* Monashi Ülikooli audoktor, 1989
* Curtini Tehnikaülikooli audoktor, 1989
* Jaapani Püha Aarde ordu suurpael, 1990 
* Flindersi Ülikooli audoktor, 1991
* Austraalia *[[Companion of the Order Australia]]* (AC), teenete eest kaevandustööstuse ja kaubanduse alal, 1993
* Chairman of the year, Australian Institute of Company Directors, 1995
* ANZAAS Medal, 1996
* Kesk-Queenslandi Ülikooli audoktor, 2000
* Sydney Ülikooli audoktor, 2000
* Eesti Valgetähe II klassi teenetemärk, 2001
* Centenary Medal, Austraalia, 2003

## Isiklikku
Ta abiellus Saima Sootsiga 1953. aastal (üks tütar, kaks poega).

## Kirjandus
* Rüütliks löödud eestlane loovutas perearhiivi Läänemaa muuseumile - Postimees, 4. september 2008.
* Pikem elulugu on raamatus "Eesti teadlased ja insenerid välismaal", Teaduste Akadeemia Kirjastus, Tallinn 2011.

## Välislingid
* Arvi Parbo, Encyclopedia of World Biography
* Arvi Parbo, Strathdon Community Council
*
Tallinna–Saku tee

**Tallinna–Saku tee** (varem *Tallinna–Saku–Laagri tee*, registrinumbriga 11340) on kõrvalmaantee Tallinna linnas ja Saku vallas. Tee pikkus on 11,5 km, sellest Tallinna linnas 2,8 km (Männiku tee).

Tee saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee kuuendal kilomeetril Tallinna linnas ning lõpeb Saku alevikus ristumisel Saku–Tõdva ja Saku–Laagri teega.

Tee kulgeb läbi Tallinna linna, Männiku ja Tammemäe küla ning Saku aleviku.

Tee ületab üht silda (Saku sild üle Vääna jõe tee üheteistkümnendal kilomeetril) ja viit truupi. Teele jääb viis bussipeatust: Männiku jaam, Tammemäe, Õlletehas, Keskuse ja Salu.

Teega ristuvad üheksandal ja kümnendal kilomeetril Saku liiklussõlme ühendusteed.

Tee on asfaltkattega. Tallinna ja Saku vahel on tee klass III, Saku ja Tallinna piires on tee klassita. Tee liiklussagedus on üle 6000 auto ööpäevas. Kiiruspiirangud on Tallinnas ja Sakus ning nende asulate läheduses (50 ja 70 km/h). Teevalgustus on Tallinnas, Sakus ja Männiku keskuses.

Varem ulatus tee Sakust edasi Laagri alevikuni, kus see lõppes ristumisel Tallinna–Pärnu–Ikla maanteega. Varasema Tallinna–Saku–Laagri tee kogupikkus oli 18,5 km. Saku ja Laagri vahel jäid teele Juuliku, Jälgimäe ja Tänassilma küla, Jälgimäe sild üle Vääna jõe, kuus truupi ning seitse bussipeatust (Pähklimäe, Kurvi, Murumäe, Jälgimäe, Topi, Jõenurme, Punamäe). Pärast tee lühendamist on Saku ja Laagri vaheline teelõik arvatud Saku–Laagri, Kanama–Saku ja Jälgimäe tee koosseisu.
Saku–Tõdva tee

**Saku–Tõdva tee** (registrinumber 11342) on 7,4 km pikkune kõrvalmaantee Saku vallas.

Tee saab alguse Saku alevikus Tallinna–Saku ja Saku–Laagri tee ristumisel ning lõpeb Tõdva–Hageri tee esimesel kilomeetril Tõdva külas. See kulgeb läbi Kasemetsa, Kajamaa ja Tõdva küla ning Saku aleviku.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga seitset truupi. Teele jääb viis bussipeatust: Pähklimäe, Saku Kingu, Preeria, Kasemetsa, nimeta.

Teega ristub esimesel kilomeetril Rahula–Saku tee ja neljandal kilomeetril Kasemetsa–Kiisa tee.

Tee on kuni Kasemetsa–Kiisa teeni asfaltkattega, edasi mustkattega. Saku alevikus on tee tänavaklassist, edasi kuni Kasemetsa–Kiisa teeni on tee klass III, tee lõpuosas on tee klassita.

Kuni Kasemetsa–Kiisa teeni on liiklussagedus üle 6000 auto ööpäevas, edasi on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on tee alguses ja lõpus (50 ja 70 km/h).

Tee on valgustatud Saku alevikus, samuti on valgustatud lühike lõik tee 7. kilomeetril.
Kanama tee

**Kanama tee** (registrinumber 11343) oli kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus oli 2,4 km.

Tee sai alguse Tallinna–Saku–Laagri tee viieteistkümnendal kilomeetril Jälgimäe külas ning lõppes Tallinna–Pärnu–Ikla maantee üheksateistkümnendal kilomeetril Jõgisoo küla (Saue vald) ja Saue küla (Saku vald) piiril. Tee kulges läbi Jälgimäe ja Saue küla.

Tee ei ületanud ühtegi silda, küll aga üht truupi. Bussipeatusi teele ei jäänud.

Teega ristus teisel kilomeetril Kanama–Üksnurme tee.

Tee oli pinnatud kruusatee.

Endise kõrvalmaanteega samas ulatuses on tee liikluspind (aadressiobjekt) Kanama tee. Maanteevõrgu ümberkorraldamise järel on Kanama tee Kanama–Saku tee koosseisus.
Kanama–Üksnurme tee

**Kanama–Üksnurme tee** (registrinumber 11344) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 4,4 km.

Tee saab alguse Kanama–Saku tee esimesel kilomeetril Saue külas ning lõpeb Rahula–Saku tee kuuendal kilomeetril Üksnurme külas. Tee kulgeb läbi eelnimetatud külade.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kuut truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Vassili Zaitsev

**Vassili Grigorjevitš Zaitsev** (Василий Григорьевич Зайцев) (23. märts 1915 – 15. detsember 1991) oli Nõukogude Liidu snaiper Teise maailmasõja ajal. Ta oli auastmelt kapten.

Vassili Zaitsevit iseloomustas erakordne laskmisoskus. 10. novembrist kuni 17. detsembrini 1942 Stalingradi lahingute käigus tappis ta 225 Wehrmachti sõdurit ja ohvitseri, sealhulgas 11 vaenlase snaiprit. 

## Autasud
*Nõukogude Liidu kangelane
*Lenini orden

*Isamaasõja ordeni I järk
*Stalingradi kaitsemedal
*Medal võidu eest Saksamaa üle

## Filmid

* "Vaenlane väravas" (2001)
Saint Helena vapp

**Saint Helena vapp** on Suurbritannia meretaguse ala Saint Helena vapp. Vapp on kasutusel alates 30. jaanuarist 1984.

Vapil on kujutatud stiliseeritud sainthelena tülli (*Charadrius sanctaehelenae*) ja rannakaljusid purjelaevaga.
2007. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**2007. aasta [[naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Venemaal Jakutskis 13.–29. juunini 2007. Neljandat korda tuli maailmameistriks Tamara Tansõkkužina.

## Vaata ka
Rahula–Saku tee

**Rahula–Saku tee** (registrinumbriga 11345) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 7,7 km.

Tee saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 20. kilomeetril Jõgisoo küla (Saue vald) ja Rahula küla (Saku vald) piiril ning lõpeb Saku–Tõdva tee esimesel kilomeetril Saku alevikus. Tee kulgeb läbi Rahula ja Üksnurme küla ning Saku aleviku.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kuut truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teega ristub kuuendal kilomeetril Kanama–Üksnurme tee.

Tee on peamiselt pinnatud kruusatee. Tee teisel kilomeetril on mustkattega teelõik, tee viimasel kilomeetril on asfaltkattega teelõik. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus on kuni Kanama–Üksnurme teeni 200–500 autot ööpäevas, edasi 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta andmed puuduvad. Saku alevikus on teevalgustus.
Kihnu Virve

**Virve-Elfriide Köster** (neiupõlvenimi **Haavik**, rohkem tuntud Kihnu saarel Järsumäe talus asuva elukoha järgi **Järsumäe Virvena** või **Kihnu Virvena**; 30. jaanuar 1928 Pärnu – 10. detsember 2022) oli eesti rahvalaulik.

Ta on ligi neljasaja laulu autor, tema tuntuimaks lauluks on "Merepidu". Selle laulu tegi kuulsaks ansambel Kukerpillid, kelle repertuaari on Virve andnud kümneid lugusid.

## Elulugu
Lapsena tahtis ta saada balletitantsijaks ja lastekirjanikuks.

Ta kirjutas 14-aastaselt oma esimese laulu, mis pajatab tema ema kalamüügist mandril.

Umbes paarkümmend aastat tagasi asutas Virve oma pereansambli, mille liikmed peale tema on Urve Uustalu, Reena Laos ja Raina Kiviselg.

Virve  plaat ilmus 2007. aastal koostöös Olavi Kõrrega, sellel kõlavad Virve laulude töötlused.

2008. aasta novembris käis ta oma pereansambli, Manija Poiste ja Kihnu käsitöömeistri Härma Roosiga Veneetsias.

Ta osales detsembris 2008 TV3 saates "Võta või jäta", võites seal ühe sendi.

Duubelplaat "Mere pidu" ilmus 9. veebruaril 2009 ja juhtis mõnda aega plaadimüügi edetabeleid.

8. juunil 2009 tegi ta langevarjuhüppe. Ta nimetas seda oma kõige põnevamaks kogemuseks.

2009. aastal oli ta Eesti naisartist, kelle plaate osteti Eestis kõige enam.

## Isiklikku
Virvel on tütar Urve Uustalu.

## Tunnustus
* 2008 – Pärnumaa vapimärk (Kihnu rahvalaulik)
* 2011 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Teoseid
* "Kihnu Virve laulud", koostanud Sirje Roomet, 2006, ISBN 9789985017333
* Järsumäe Virve ja Olavi Kõrre, "Süda on nooruse värav", 2007
* 2008. aasta suvetuuri Pärnu kontserdil tehtud kontsertsalvestis "Mere pidu", 2009
* Järsumäe Virve & Pereansambel - Elu küünal - laulud jõulu- ja ootusajast, 2011

## Viited

## Välislingid

* Virve Köster saates "Kukul külas", 24. veebruar 2008, 1. osa, 2. osa
* Silvi Kanošina "Virve Köster: Naa kaua, kui kõriorel kordõs ond, kätt ede panna ei sua, laulupõuda ei põlõ!" Pärnu Postimees, 25. jaanuar 2008
* Silvi Kanošina "Kihnu Virvet käis õnnitlemas president" Pärnu Postimees, 29. jaanuar 2008
* "Kihnu Virve tutvustab Veneetsias Kihnu kultuuri" ERR, 3. november 2008
* Andris Tammela Kihnu Virve võeti Venezias hiilgavalt vastu Pärnu Postimees, 11. november 2008
* "Kihnu Virve uus plaat on tõeline menuk" EPL, 23. veebruar 2009
*Karilin Engelbrecht "Kihnu Virvest valmib tõsieluseriaal" Elu24, 27. august 2009
Ingla Leis

**Ingla Leis** (sündinud **Ingla Ränk**; 29. juuni 1933 – 25. oktoober 2023) oli eesti kultuuritöötaja.

## Haridus
Lõõne koolis lõpetas ta 7 klassi, seejärel õppis Leisi õhtukeskkoolis, mis jäi pooleli.

## Tööelu
*Leisi valla asjaajaja-masinakirjutaja 1950–1952 
*Rahvakohtu sekretär, kindlustustöötaja, kalatöötleja 1952–1960 
*Tornimäe rahvamaja juhataja 1960–1964 
*Orissaare kultuurimaja direktor 1964–1986 
*Aruküla rahvamaja juhataja 1986–1989 
*Tornimäe rahvamaja juhataja 1989–2000

## Tunnustus
Rahvaste Sõpruse ordeni ja Lenini 100. sünniaasta juubelimedali annetas ta eluajal muusseumile.

* 2013 – Saare maavalitsuse teeneteplaat

## Viited

## Välislingid
* Aimi Pitk, "Tornimäe rahvas austas Ingla Leisi", Meie Maa, 7. juuli 2008
* Aimi Pitk, "Ingla Leis ei väsi tegutsemast", Meie Maa, 21. juuni 2008
* Liis Pallas, "Ingla Leis – 40 aastat kultuuritööd", Oma Saar, 16. aprill 2007
* "Ingla Leis tunnistati harrastusteatrite festivalil parimaks naisnäitlejaks", Meie Maa 9. mai 2000
Dandong

**Dandong** (丹东, *Dāndōng*) on linn Hiinas Liaoningi provintsis, Dandong Shi keskus.

Dandong asub Yalu jõe suudmes. Jõe vastaskaldal asub Põhja-Koreas olev Sinuiju linn, mis on umbes sama suur kui Dandong ning on Põhja-P'yŏngani provintsi keskus. Neid ühendab omavahel raudteesild.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 577 935.

## Kliima

Dandongis on parasvöötme kliima. Mõnevõrra pehmendab seda lähedus Kollase mere Korea lahele. Mere lähedus suurendab jällegi sademete hulka.

Dandongis on kõige soojem kuu august (keskmiselt +23,4&nbsp;°C). Kõige külmem kuu on jaanuar (–7,4&nbsp;°C). Aasta keskmine temperatuur on +8,9&nbsp;°C.

Dandongi aasta keskmine sademete hulk on 926&nbsp;mm. Kõige sajusemad kuud on juuli (252&nbsp;mm) ja august (218&nbsp;mm). Kõige kuivemad kuud on jaanuar (7&nbsp;mm) ja veebruar (10&nbsp;mm). Umbes samasugune on õhuniiskuse muutus, mis on kõige suurem juulis (89%) ja augustis (86%) ning kõige väiksem veebruaris (53%) ja jaanuaris (55%). Sajupäevi on kõige rohkem juulis (15,6) ja augustis (12,0), kõige vähem veebruaris (3,6) ja jaanuaris (3,8).

Päike paistab aastas keskmiselt 2459 tundi, kõige rohkem mais (243 tundi) ja aprillis (234 tundi) ning kõige vähem juulis (159 tundi) ja novembris (172 tundi).

## Viited
Raivo Aeg

**Raivo Aeg** (sündinud 4. juulil 1962) on Eesti poliitik ja endine riigiametnik, XIII Riigikogu liige ja endine justiitsminister (2019–2021).

Ta on olnud ka Politseiameti peadirektor (2005–2008) ja Kaitsepolitseiameti peadirektor (2008–2013).

## Haridus
Raivo Aeg on lõpetanud 1980. aastal Kingissepa 1. Keskkooli ja 1985. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse erialal.

## Töökäik
Aastatel 1985–1987 töötas Aeg Paide Masinatehases tsehhijuhatajana, seejärel ELKNÜ Paide rajoonikomitee instruktori ja osakonnajuhatajana. 1987–1988 täiendas Aeg end Kiievis NSV Liidu Siseministeeriumi kõrgematel kursustel ning 1988–1991 töötas Saaremaal miilitsaülema asetäitjana poliitilise kasvatuse alal.

Aeg on töötanud Saare Politseiprefektuuris vaneminspektorina 1992, Saare Politseiprefektuuri Kuressaare linna politseijaoskonna komissarina 1994, Saare Politseiprefektuuri aseprefektina 1994–1996, Rapla Politseiprefektuuri politseiprefektina 1996–1999, Politseiameti korrakaitseosakonna politseidirektorina 1999–2003, Politseipeadirektori asetäitja julgestuspolitseis 2004–2005 ning politseipeadirektorina 2005–2008.

29. maist 2008 kuni 2013. aastani oli ta Kaitsepolitsei peadirektor.

12. novembril 2010 sai ta Kaitsepolitsei peadirektorina politseikindralinspektori teenistusastme.

Aastatel 2017–2019 oli ta Tallinna linnavolikogu liige.

29. aprillist 2019 kuni 26. jaanuarini 2021 oli ta justiitsminister.

## Poliitiline tegevus
Oktoobris 2014 teatas Isamaa ja Res Publica Liit, et Raivo Aeg astub nende erakonda ja kandideerib Riigikokku. Aeg kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 5 ja osutus 2001 häälega valituks. 
Aeg oli 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Isamaa ja Res Publica Liidu Tallinna linnapea kandidaat. Ta valiti volikokku ning oli Tallinna linnavolikogu Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni liige.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 418 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2008 – Kotkaristi II klassi teenetemärk
* 2022 – Vabaduse Tammepärja aumärk

## Viited

## Välislingid

* Rasmus Kagge, Raivo Aeg lubab vältida Antropovi vigu Postimees, 16. september 2005
* Tänasest on politseipeadirektor Raivo Aeg 15. september 2005
* Raivo Aeg raadiosaates "Kukul külas", 6. mai 2007, 1. osa, 2. osa
*Raul Vinni, Kaitsepolitsei peadirektor Raivo Aeg: luure otsib alati reetureid Saarte Hääl, 12. märts 2012
Aravuse järv

**Aravuse järv** (ka *Sõmeru järv*, *Tõnsu järv*) on Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas asuv järv.

Järv on soostunud kallastega.

Kaladest elavad järves ahven, haug, koger ja angerjas.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
Jack Haley

**Jack Haley** (**John Joseph Haley, Jr.**; 10. august 1898 – 6. juuni 1979) oli USA filminäitleja, kelle tuntuim osatäitmine oli ilmselt 1939. aasta filmis "Võlur Oz" ("The Wizard of Oz").
Õppeaasta

**Õppeaasta** on ajavahemik, mis algab Eestis ja mõnes muus riigis iga aasta 1. septembril ja lõpeb 31. augustil. Õppeaasta jagatakse neljaks veerandiks ja nende vahel on koolivaheajad – sügisene, talvine, kevadine ja suvine. Ühel õppeaastal on 135 tööpäeva, selletõttu algab suvine koolivaheaeg juuni alguses. 

On ka riike, kus õppeaasta pikkus on teistsugune.
Rahvusvaheline keelte aasta

**Rahvusvaheline keelte aasta** on 2008. aasta, mille ÜRO Peaassamblee kuulutas 2007. aastal keelte arengule pühendatud aastaks. 

ÜRO Peaassamblee esitas liikmesriikidele, ÜRO sekretariaadile ja kõikidele teistele huvitatud pooltele üleskutse töötada välja, toetada ja aktiviseerida üritusi, mis on suunatud kõikide, eriti aga kadumise piiril keelte lingvistilise mitmekesisuse edendamisele ja kaitsele. 

## Välislingid
*Rahvusvaheline keelte aasta (inglise keeles)
All That Remains

**All That Remains** on Springfieldist Massachusettsist pärit *metalcore*'i viljelev ansambel. Ansambel on välja andnud üheksa stuudioalbumit, millest viimane "Victim of the New Disease" ilmus 2018. aastal.

## Ajalugu
All That Remainsi debüütalbum "Behind Silence and Solitude" ilmus 26. märtsil 2002. Bändi esimene album sisaldas vähe "puhast vokaali" ning koosnes rohkem meloodilise *death metal*'i elementidest, mistõttu erines see ansambli hilisematest kauamängivatest. See oli ka ansambli ainuke album koos kitarrist Chris Bartletti ja basskitarrist Josh Stolowitziga. Veidi aega pärast debüütalbumi ilmumist üritas All That Remainsi laulja Philip Labonte saada hoopis ansambli Killswitch Engage'i lauljaks. Valituks osutus aga Howard Jones ning Philip Labonte jäi All That Remainsi ridadesse.

Album "The Darkened Heart" ilmus 23. märtsil 2004. Album oli oma eelkäijast edukam ning sisaldas ka "puhast vokaali". Sellelt albumilt ilmus kolm singlit: "This Darkened Heart", "Tattered on My Sleeve" ja "The Deepest Gray". Albumi produtseeris Killswitch Engage'i kitarrist Adam Dutkiewicz.

Album "The Fall of Ideals" anti välja 11. juulil 2006. Selle produtsendiks oli taas Adam Dutkiewicz. Seda peetakse nende läbilöögi albumiks, sest sellega siseneti Billboard 200 edetabelitesse ning esimesel nädalal müüdi albumit 13 000 eksemplari. Albumi esiksingliks sai "This Calling", mis oli ka filmi "Saag III" ("Saw III") heliribal ning laulu muusikavideo sisaldas kaadreid samast filmist. Lisaks tehti videod lauludele "The Air That I Breathe" ja "Not Alone".

Ansambli neljas stuudioalbum "Overcome" ilmus 19. septembril 2008. Ühtlasi on see ka ansambli esimene album, mille produtsent ei ole Adam Dutkiewicz, vaid Jason Suecof.

## Liikmed
* Philip Labonte – vokaal
* Mike Martin – kitarr
* Jason Costa – trummid
* Aaron Patrick – basskitarr, taustavokaal
* Jason Richardson – kitarr

### Endised
* Chris Bartlett – kitarr
* Matt Deis – basskitarr (praegu ansamblis CKY)
* Josh Venn – basskitarr (praegu ansamblis She Is A Liar)
* Mike Bartlett – trummid
* Colin "Beaulieu" Conway – trummid (praegu ansamblis Frozen)
* Shannon Lucas – trummid (praegu ansamblis The Black Dahlia Murder)
* Tim Yeung – trummid (praegu ansamblis Divine Heresy)
* Oli Herbert – kitarr
* Jeanne Sagan – basskitarr

## Diskograafia
### Stuudioalbumid

* "Behind Silence and Solitude" (2002)
* "The Darkened Heart" (2004)
* "The Fall of Ideals" (2006)
* "Overcome" (2008)
* "For We Are Many" (2010)
* "A War You Cannot Win" (2012)
* "The Order of Things" (2015)
* "Madness" (2017)
* "Victim of the New Disease" (2018)

### Singlid

* "The Deepest Gray"
* "The Darkened Heart"
* "Tattered on my Sleeve"
* "This Calling" 
* "The Air That I Breathe"
* "Not Alone"
* "Six"

### DVD
* "All That Remains Live" – etteasteid kahelt kontserdilt, intervjuud ansambliliikmete ja fännidega. Lisaks ka kaadreid lava tagant.
Eesti Ökoturismi Ühendus

**Eesti Ökoturismi Ühendus** MTÜ moodustati 7. septembril 1996 Alus Raplamaal. Ühenduse eelkäijaks oli 1994–1996 Kodukandi Ökoturismi Algatus. 

Ökoturismi ideest hakati Eestis rääkima külaliikumise Kodukant teisel seminaril 1993. aasta mai lõpul Soomaal Kuusekäära talus. Loodi programmi Kodukant alamprojekt "Kodukandi ökoturismi algatus", mida aastatel 1994–1996 juhtis Aivar Ruukel. Selle tegevuse tulemusena loodi turismifirmade, kohalike elanike, ühiskondlike organisatsioonide, riigiasutuste, kaitsealade ja muude huvirühmade esindajatest koostöövõrgustik, millest moodustati Eesti Ökoturismi Ühendus. Ühenduse juhatusse valiti Ruuben Post, Rein Kuresoo, Kaja Lotman, Aigar Piho, Aat Sarv, Riina Lõhmus, Lii Muru, esimeheks sai Aivar Ruukel.

Hiljem on Eesti Ökoturismi Ühenduse juhatusse kuulunud Hannes Palang, Innar Täht, Kristel Rammo, Mart Reimann, Peep Tobreluts, Enn Praks. 

Aastatel 1996–2003 anti välja Eestit tutvustavat välismaa reisikorraldajatele suunatud ingliskeelset käsiraamatut "Estonia – the Natural Way". Käsiraamatu lisa sisaldas Lahemaa, Saaremaa, Muhu saare, Hiiumaa, Läänemaa, Pärnumaa, Soomaa, Haanja, Karula ja muude Eesti piirkondade reisiprogramme.

Aastatel 1995–1997 anti välja teabelehte Ökoturism. 

1996–2000 korraldas Eesti Ökoturismi Ühendus koos Soomaa rahvuspargi ja Saarisoo turismitaluga traditsiooniliste ühepuulootsikute ehk haabjate ehitamise laagreid. 

1998. aastast on ökoturismiühendus rahvusvahelise ökoturismi ühingu The Ecotourism Society liige. 

1998. aastal korraldati Pärnus konverents "Loodushoid ja turism".

2010. aastal korraldati koos EAS Turismiarenduskeskuse ja Rahvusvahelise Ökoturismi Ühinguga Euroopa Ökoturismi Konverents, mis toimus Pärnus.

Eesti Ökoturismi Ühendus koostöös MTÜ-ga Eesti Maaturism ja veel mitme asjaomase organisatsiooniga algatas 2001. aastal ökoturismi kvaliteedimärgise süsteemi EHE.

2016. aastal muudeti mittetulundusühing seltsinguks. 

## Välislingid
* Kvaliteedimärgis EHE
* Ühendus Eesti Entsüklopeedias
* The Ecotourism Society
Danielle Evans

**Danielle Evans** (ka **Dani Evans**; sündinud 7. juunil 1985 Little Rockis Arkansases) on Ameerika Ühendriikide modell, sarja "America's Next Top Model" 6. hooaja võitja.
Mees, kes teadis ussisõnu

"**Mees, kes teadis ussisõnu**" on Andrus Kivirähki 2007. aastal ilmunud romaan.

Ussisõnade oskamine ei tähenda teoses ainult metsarahva looduse mõistmist, vaid ka võimu ja valitsemist selle asukate üle. Need tarkused võtab Leemet lapsepõlves üle oma onu Vootelelt. Kogu Leemeti elu käib aga heitlus maailma mõistliku tajumise üle – ühel pool end poolearuliseks loitsinud hiiekummardajad, teisel pool silmakirjalikud kristluse kummardajad, kes on ka ise kõik endised metsaasukad, koos raudmeeste ja munkadega. Väheseid huvitab, mis ümbruses tegelikult toimub. Tasapisi metsaasundus siiski hääbub ning selle tarkust, juuri ja Põhja Konna jääb hoidma ainult Leemet – viimane mees, kes teadis ussisõnu.

Romaani ainetel on tehtud samanimeline lauamäng.

"Mees, kes teadis ussisõnu" on ilmunud läti (2011; tõlkija Zane Balode), tšehhi (2011, tõlkija Naděžda Slabihoudová), prantsuse (2013; tõlkija Jean-Pierre Minaudier), vene (2014; Tatjana Verhoustinskaja), inglise (2015; Christopher Moseley), taani (2015; Birgita Bonde Hansen), hollandi (2015; Jesse Niemeijer), ungari (2015; Nóra Kőhalmy), saksa (2017. tõlkija Cornelius Hasselblatt), hispaania (2017; Consuelo Rubio Alcover), seto (2018; Vello Jüriöö), makedoonia (2019; Julijana Velichkovska), leedu (2020; Agnė Bernotaitė-Jakubčionienė), poola (2020; Anna Michalczuk-Podlecki) ja jaapani keeles (2021; Ryoko Sekiguchi).

## Viited

## Välislingid
* Kätlin Kaldmaa. *[http://www.epl.ee/artikkel/377428 Viimne mohikaanlane eesti moodi]'. [[Eesti Päevaleht]], 9. märts 2007
* [[Tiit Noormets]]. *Andrus Kivirähk "Mees, kes teadis ussisõnu"*. [[Eesti Ekspress]], 29. märts 2007
* [[Linda Kaljundi]]. *Aga ükskord ei alga aega*. [[Vikerkaar (ajakiri)|Vikerkaar]], 9/2007
* [[Rein Sikk]]. *Marid ootavad romaani "Mees, kes teadis ussisõnu" tõlget mari keelde*. Eesti Päevaleht, 15. veebruar 2008
* *Eduard Vilde kirjandusauhinna sai Kivirähk "Ussisõnade" eest*. [[Eesti Rahvusringhääling|ERR]], 5. märts 2008
* *„Mees, kes teadis ussisõnu”'' Sirp, 16. jaanuar 2014
* Ott Heinapuu. Ussisõnad kauge põhja ja veel kaugema Euroopa vahel. Taevapõdra rahvastest, etnofuturismist ja karudest Andrus Kivirähki kultusromaanis Looming 2011, nr 3, lk 419–426.
Donald Favareau

**Donald Francis Favareau** (sündinud 22. juunil 1957) on ameerika biosemiootik. 

Ta on õppinud lingvistikat ja filosoofiat, ning kaitsnud doktoritöö rakenduslingvistikas teemal "*Synthesis of biosemiotics and interaction analysis for the investigation of experience as a natural category*" 2004. aastal. Töö juhendajad olid John Schumann (rakenduslingvistika), Marco Iacoboni (neuroteadused) ja Charles Goodwin (afaasia spetsialist).

Ta töötab Singapuri Ülikoolis.

Ta on mitmel korral (sealhulgas 2006. ja 2022. aastal) esinenud Tartu Ülikooli semiootika osakonnas loengutega.

## Publikatsioone
*Favareau, Donald (ed.) 2010. *Essential Readings in Biosemiotics: Anthology and Commentary*. Berlin: Springer.
*Favareau, Donald; Cobley, Paul; Kull, Kalevi (eds.) 2012. *[https://www.academia.edu/8320024/A_More_Developed_Sign A More Developed Sign: Interpreting the Work of Jesper Hoffmeyer.]* (Tartu Semiotics Library, 10.) Tartu: Tartu University Press.
*Kalevi Kull, Claus Emmeche, Donald Favareau 2008. Biosemiotic Questions. *[[Biosemiotics]]* 1(1): 41–55. (vt Biosemiootika#Biosemiootilised küsimused)
*Favareau, Donald (ed.) 2018. *Co-operative Engagements in Intertwined Semiosis: Essays in Honour of [[Charles Goodwin]].* (Tartu Semiotics Library, 19.) Tartu: University of Tartu Press.

## Kirjandus
*Kull, Kalevi; Cobley, Paul (eds.) 2017. *[https://www.academia.edu/33724482/Biosemiotics_in_the_Community_Essays_in_Honour_of_Donald_Favareau Biosemiotics in the community: Essays in honour of Donald Favareau]*. Tartu: University of Tartu Press.
Saksa meistrite loend

**Saksa meistrite loend** loetleb Saksa ordu Saksamaa haru ordumeistreid kuni 16. sajandi I pooleni, mil Saksa meistrist sai kõrgmeistri kohusetäitja.

*1219–1230 Hermann Balk
*1231 Dietrich?
*1232–1242 Heinrich von Hohenlohe
*1243–1245 Berthold von Tannenrode
*1247–1248 Albert von Bastheim
*1248–1251 Albrecht von Hallenberg
*1251–1254 Eberhard von Sayn
*1254–1256 Dietrich von Grüningen
*1257–1264 Konrad von Nürnberg
*1271–1273 Werner von Battenberg
*1273–1277 Gebhard von Hirschberg
*1281–1283 Matthias
*1284–1290 Konrad von Feuchtwangen
*1294–1297 Gottfried von Hohenlohe
*1297–1298 Johann von Nesselrode
*1298–1303 Siegfried von Feuchtwangen
*1303–1304 Winrich von Bosweil
*1305–1323 Eberhard von Sulzberg
*1323–1329 Konrad von Gundelfingen
*1329–1330 Ulrich von Stetten
*1330–1361 Wolfram von Nellenburg
*1361–1375 Philipp von Bickenbach
*1375 Gottfried von Hanau
*1376–1379 Johann von Heyn
*1379–1382 Konrad Rudt
*1382–1393 Siegfried von Venningen
*1393–1396 Johann von Ketze
*1396–1416 Konrad von Egloffstein
*1420–1443 Eberhard von Saunsheim
*1441/43-1447 Eberhard von Stetten
*1447–1454 Jost von Venningen
*1474–1481 Ulrich von Lentersheim
*1489–1499 Andreas von Grumbach
*1499–1510 Hartmann von Stockheim
*1510–1515 Johann Adelmann von Adelmannsfelden
*1515–1526 Dietrich von Cleen
*1526–1543 Walter von Cronberg, alates 1527. aastast kõrgmeistri koha administraator (*Administrator des Hochmeistertums in Preussen*). Seejärel sulasidki need ametid ühte.

## Vaata ka
* Saksa ordu kõrgmeistrite loend
* Liivi ordu maameistrite loend 
* Preisi maameistrite loend

## Välislingid
*Saksa meistrite loend (ebatäielik)
Howard Pattee

**Howard Hunt Pattee** (sündinud 5. oktoobril 1926 Pasadenas) on ameerika biofüüsik, bioloogiateoreetik ja biosemiootik.

Ta on uurinud tähenduse ilmumise tingimusi ja mõõtmisprotsessi semiootikat.

## Teoseid

*Pattee, Howard H. 1972. Laws and constraints, symbols and languages. In: Waddington, Conrad H. (ed.), *Towards a Theoretical Biology 4: Essays*. Edinburgh: Edinburgh University Press, 248-258.
*Pattee, Howard H. 1973. *Hierarchy Theory; The Challenge of Complex Systems*. (International Library of Systems Theory and Philosophy.) New York: Georges Braziller.
*Pattee, Howard H. 1992. The measurement problem in physics, computation, and brain theories. In: Carvallo, M. E. (ed.), *Nature. Cognition and System II*. Kluwer Academic Publishers, 179-192.
*Pattee, Howard H. 2001. The physics of symbols: Bridging the epistemic cut. *Biosystems* 60: 5–21.
*Pattee, Howard H. 2007. The necessity of biosemiotics: Matter–symbol complementarity. In: Barbieri, M. (ed.), *Introduction to Biosemiotics*. Berlin: Springer, 115–132.

## Viited

## Kirjandus
*Umerez, Jon 2001. Howard Pattee's theoretical biology: a radical epistemological stance to approach life, evolution and complexity. *Biosystems* 60: 159-177.

## Välislingid
*H. Pattee bibliograafia
Oksüümoron

**Oksüümoron** (latiniseeritud sõnast *oxymōrum* ehk 'teravmeelne rumalus' (algses kreeka keeles *ὀξύς* 'terav, hapu' ja *μωρός* 'juhm, rumal')) ehk **vastandväljendus** on kõnekujund ehk troop, mis stiilivõttena ühendab vastandlikke mõisteid.

Näiteid: helisev vaikus; kuum lumi; särav pimedus; elav laip; magus valu; kole ilus; jube tore.  

## Vaata ka
*vastuolulisus
3. Liga

**3. Liga** on Saksamaa klubijalgpalli tugevuselt kolmas liiga.

Liiga mängud algasid 25. juulil 2008 Erfurdi Rot-Weißi ja Dresdeni Dynamo vahelise kohtumisega.

Liigas mängib 20 meeskonda.

Hooaja kaks parimat klubi tõusevad kohe esiliigasse. Kolmanda koha saanud klubi kohtub üleminekumängul esiliigas 16. koha saanud klubiga.  Liigas võivad mängida ka erinevate klubide reservvõistkonnad, kuid neil ei ole võimalik 3. Ligast kõrgemale tõusta. 3. Ligas neli viimaseks jäänud klubi langevad hooaja lõpus kohe madalamasse liigasse.

## Klubid
Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised klubid ja võistkonnad:

*Aacheni Alemannia
*Arminia Bielefeld
*Erzgebirge Aue
*Energie Cottbus
*Borussia Dortmund II
*Dresdeni Dynamo
*Rot-Weiss Essen
*Hannover 96 II
*FC Ingolstadt
*Viktoria Köln

*Waldhof Mannheim
*1860 München
*VfL Osnabrück
*Hansa Rostock
*1. FC Saarbrücken
*SV Sandhausen
*VfB Stuttgart II
*SpVgg Unterhaching
*SC Verl
*Wehen Wiesbaden

## Tulemused

* **Paksus kirjas** on tähistatud esiliigasse tõusjad.

## Viited

## Välislingid
* Saksamaa jalgpalliliidu veebileht
* Reform mit Schönheitsfehlern Spiegel.de, 6. jaanuar 2010
Hoeryŏng

**Hoeryŏng** on tööstuslinn Põhja-Koreas Põhja-Hamgyŏngi provintsis, mis asub Tumeni jõe kaldal. Poliitiline vangla *Laager 22* asub 20 km linnast. Hoeryŏng on Kim Il-sŏngi esimese abikaasa ja Kim Chŏng-ili ema Kim Jong-suki sünnikoht.
Square Enix

**Square Enix** on videomänge tootev ettevõte Jaapanis.

## Tuntud mänge
*Final Fantasy
*Dragon Quest
*Kingdom Hearts
*Children of Mana
*Dawn of Mana
Skautide Maailmaorganisatsioon

**Skautide Maailmaorganisatsioon** (inglise keeles *World Organization of the Scout Movement*, lühend *WOSM*) on enam kui 28 miljoni liikmega ülemaailmne skautide organisatsioon, mille lõi lord Robert Stephenson Smyth Baden-Powell 1920. aastal.

## Vaata ka
* Eesti Skautide Ühing
Murders in the Rue Morgue

**"Murders in the Rue Morgue"** on 1932. aasta USA õudusfilm.

## Süžee
Film põhineb Edgar Allan Poe lühijutul "The Murders in the Rue Morgue" (1841).

## Osatäitjad
*Béla Lugosi (dr Mirakle)
*Leon Ames (Pierre Dupin)
*Sidney Fox (*mademoiselle* Camille L'Espanaye)
*Leon Ames (Pierre Dupin)
*Bert Roach (Paul)
*Brandon Hurst (politseiprefekt)
*Betty Ross Clarke (madam L'Espanaye)
*D'Arcy Corrigan (surnukambri haldaja)
*Noble Johnson (Janos)
*Arlene Francis (naine tänaval)
*Edna Marion (Mignette)
*Harry Holman (Landlord)
*Herman Bing (Franz Odenheimer)
*Agostino Bogato (Alberto Montani)
*Ted Billings (etenduse vaataja)
*Torben Meyer (taanlane)
*Charles Gemora (Eriku hääl)
Harilik jalakas

**Harilik jalakas** (*Ulmus glabra*) on jalakaliste sugukonda jalaka perekonda kuuluv mitmeaastane ühekojaline lehtpuu.

## Kirjeldus
Kasvab kuni 40 meetri kõrguseks ja tüve ümbermõõt võib ulatuda 7 meetrini ja eluiga küündida 500 aastani.

Jalakas sarnaneb väga künnapuuga. Mõlema puu oksad on looklevad, tüvi tume ja lehed suured. Kui jalaka võrsed on ka suve teisel poolel kaetud tihedalt pehmete karvadega, siis künnapuu oksad on siledad ja läikivad. Sama tunnusega saab neid ka talvel eristada.

Suvel saab neid eristada lehtede katsumisega: jalaka lehed on nii pealt kui alt karedakarvalised, künnapuu lehed on peaaegu siledad. Jalaka lehtede iseloomulikuks tunnuseks on 14–20 paari külgroodusid ja keskroo suhtes veidi ebasümmeetrilised poolmed. Jalaka lehel haruneb osa külgroodudest enne leheservani jõudmist, künnapuul aga lehe külgrood enamasti ei harune.

Hariliku jalaka õied ja hiljem viljad on künnapuu omadest lühema rootsuga; lendtiivaga viljad on harilikul jalakal suuremad kui künnapuul. Jalaka seemned on raskesti idanevad ja kuigi valmivad juunis, ilmuvad idandid alles järgmisel kevadel.

Pilt:Ulmus glabra flowers - Keila.jpg|Õied
Pilt:Ulmus-glabra-buds.JPG|Pungad
Pilt:Ulmus glabra-tr.JPG|Oksad lehtede ja viljadega


## Levila ja kasvukoht
Esineb peaaegu kogu Euroopas ja Väike-Aasias. Eestis pärismaine. Harilik jalakas on Eesti niisketes viljakates metsades tavalisem kui künnapuu ning erinevalt künnapuust pole ta ka looduskaitse alla võetud. Siiski on jäänud jalakas harvaks, kuna talle sobivad viljakamad kasvukohad on enamasti üles haritud, kliima on jahedam kui aastatuhandete eest ja puid on ka palju raiutud, kuna jalaka puit on väga tugev.

## Kasutamine

Eestis on harilik jalakas pargipuuna väga hinnatud ja teda saab ka hästi vormida. Kuna jalaka lehed paigutuvad nii, et neile langeks võimalikult palju valgust, siis puu alt üles vaadates palju valgust läbi ei paista. Haljastuses kasutamiseks on temast aretatud ka mitmeid iluvorme, näiteks leinavorm, mis näeb välja kui vihmavari. Harilikku jalakat istutatakse nii üksikpuuna, rühmiti, kui ka alleena ja kõrge hekina.

Jalaka niinest on punutud vastupidavaid korve.

Eesti jämedaim harilik jalakas kasvas Saaremaal Vanalõve külas Pauli talu juures ja tema tüve ümbermõõt oli 5,45 meetrit.

## Vaata ka
*Eesti pärismaised puud
*jalaka-harivaablane
*jalaka-kobrutäi
*jalakasurm

## Viited

## Välislingid

*
Už (Dnepr)

**Už** ehk **Uša** (ukraina keeles Уж või Уша) on jõgi Polesje lääneosas, Prõpjatsi parempoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 256 km, sellest 159 km asub Žitomõri oblastis ja 97 km Kiievi oblastis. Jõe valgla pindala on 8080 km². Jõe lang on 0,47 m/km.

Už saab alguse Žitomõri oblastis Žitomõrist loodes ja Novograd-Volõnskist idas. Ta voolab algul põhja, aga enne Jablunetsi pöördub kirdesse. Ta voolab läbi Korosteni ja pöördub pärast seda itta. Narodõtšis suubub temasse vasakult Žeriv ja varsti pärast seda samuti vasakult Norõn. Seejärel ületab ta Kiievi oblasti piiri. Už suubub Kiievi veehoidlasse 28 km kaugusel Prõpjatsi suudmest.

Už on käänuline ja haruline. Jõeoru laius on 1–7 km, jõesängi laius 5–40 m. 

Už kattub jääga detsembris, jää sulab märtsi lõpus.

Pärast Tšornobõli katastroofi asub Už täies ulatuses maa-alal, kus radiatsioon ületab lubatu piirid.

## Viited
YoungBloodZ

**YoungBloodZ** on Ameerika Ühendriikide räppbänd Georgia osariigist Atlantast. 

Bänd koosneb kahest liikmest: J-Bo'st (Jeffrey Ray Grigsby, sündinud 1977) ja Sean P-st (Sean Paul Joseph, sündinud 1979); varem oli Sean P esinejanimi Sean Paul, kuid muutis seda, kuna sama nime kandis *reggae*-laulja Sean Paul.

Neil on koostööleping plaadifirmaga LaFace Records ning selle kaudu on avaldatud nende tuntumad hitid, nagu "U-Way" (1999) ja "85 South" (2000). Kõige suuremaks hitiks sai aga 2003. aasta lugu "Damn", mis valmis koos Lil Jon'iga. See lugu jõudis Billboard Hot 100 edetabelis koguni neljandale kohale. See on ka ühtlasi YoungBloodZi kõige kõrgemaks kohaks.

YoungBloodZi liikmed arreteeriti 1. juunil 2006 Atlantas koos paari oma kaaskonna mehega, kuna neid süüdistati relvade ja uimastite omamises. Kõik süüdistused võeti aga hiljem tagasi.

### Diskograafia

**"Against Da Grain"**

* Välja antud: 12. oktoobril 1999
* Edetabeli koht: 92., räpp
* USA-s müüdud: 299 000 eksemplari
* Singlid: "U-Way", "85/Billy Dee", "Shake Em' Off"

**"Drankin' Patnaz"**

* Välja antud: 26. augustil 2003
* Edetabeli koht: 5., räpp
* USA-s müüdud: 660 000 eksemplari
* Singlid: "Damn!" ,"Lean Low", "Cadillac Pimpin'"

**"Ev'rybody Know" Me**

* Välja antud: 13. detsembril 2005
* Edetabeli koht:
* USA-s müüdud: 200 000 eksemplari
* Singlid: "Presidential" ,"Chop Chop"

**"Still Grippin' Tha Grain: The Best Of"**

* Välja antud: 21. novembril 2006
* Edetabeli koht:
* USA-s müüdud:
* Singlid:

**"Bad Influence"**

* Välja antud: 2008
* Edetabeli koht:
* USA-s müüdud:
* Singlid: "Ridin' Thru Atlanta"

## Välislingid
*Koduleht
Už

**Už** (ukraina keeles Уж, slovaki keeles *Uh*, ungari keeles *Ung*) on jõgi Taga-Karpaatias.

Jõe nimi on tulnud sõnast Уж, mis mitmes slaavi keeles tähendab madu, näiteks vene keeles nastikut.

Už algab Ukrainast Ida-Karpaatidest Taga-Karpaatia oblastist Veelahkmeaheliku jalamilt ja suubub Drahňovi küla lähedal vasakult Laboreci jõkke. Allika lähedal 889 m kõrgusel merepinnast asub Uži kuru, mida läbivad maantee ja raudtee. Jõgi voolab üldiselt edelasse ning läbib lähtest suudme poole minnes Velõki Bereznõi, Peretšini ja Užgorodi, siis keerab läände ja ületab Slovakkia piiri, enne suuet pöördub lõunasse. Jõe veed jõuavad lõpuks Bodrogi ja Tisza kaudu Doonausse ning sealt Musta merre..

Uži pikkus on 128 km (teistel andmetel 133 km), millest alumised 21 km on Slovakkias. Jõe valgla on 2791 km². Jõe langus on 7,2 m/km. Peamised lisajõed: parempoolne Rovin, vasakpoolsed Ug, Ljuta ja Turja. Äravool on 31,9 m³/s. 

Uži vett kasutatakse joogivee saamiseks ja põldude niisutamiseks. On arenenud kalandus. Jõel on kaks hüdroelektrijaama: Užgorodi HEJ ja . 

Taga-Karpaatia oblasti keskus Užgorod on Uži järgi nimetatud.

## Viited
Polesje

**Polesje** (valgevene *Палессе*; ukraina *Полісся*; poola *Polesie*) on ajalooline piirkond Põhja-Ukrainas ja Lõuna-Valgevenes ning osaliselt ka Poolas ja Venemaal, mis paikneb Ida-Euroopa lauskmaa lõunaosas Polesje madalikul.

Polesje elanikke nimetatakse *[[polištšukid|polištšukkideks]]*. Kohalikud murded on üleminekud ukraina ja valgevene keelte vahel.

Poola osas asutati 1990. aastal Polesje rahvuspark.