open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Martin Guerre'i tagasitulek

"**Martin Guerre'i tagasitulek**" (inglise keeles *The Return of Martin Guerre*, prantsuse keeles *Le Retour de Martin Guerre*) on Ameerika Ühendriikide ajaloolase Natalie Zemon Davise uurimus 16. sajandi Prantsusmaal toimunud petuloost.

Zemon Davis kirjutas raamatu üheaegselt samanimelise filmi võtetega, mille juures ta ka konsultant oli.
Neutralism

**Neutralism** on samas ökosüsteemis elava kahe liigi vaheline suhe, mille korral liigid üksteist märkimisväärselt ei mõjuta pärssivalt ega soodustavalt. 

Neutralistlik suhe on näiteks metsas kasvavatel arukaskedel ja seal liikuvail huntidel. 

## Vaata ka
*amensalism
*kommensalism
*konkurents
*organismidevahelised suhted
*sümbioos
Mesûd Barzanî

**Mesûd Barzanî** (kurdi keeles ‌Mesûd Barzanî; araabia keeles مسعود برزاني (*Mas‘ūd Barzānī*); sündinud 16. augustil 1946 Mahābādis) on Kurdistani Demokraatliku Partei (KDP) juht ja oli Iraagi Kurdistani president aastatel 2005–2017.

Mesûd Barzanî sündis KDP rajamise päeval. Tema isa Mistefa Barzanî oli partei rajaja ja juht kuni surmani 1979. aastal. Mesûdi sünnipaik Mahābād (kurdi keeles Mehabad) oli 1946. aastal praegusel Iraani territooriumil lühikest aega eksisteerinud Kurdistani Vabariigi pealinn. Isa surma järel asus parteiliidri positsioonile Mesûd, esialgu koos oma vanema venna Idrissiga, kuni Idrissi enneaegse surmani. Iraagi-Iraani sõja ajal oli ta pikka aega Iraanis eksiilis.

Kuni 1991. aastal peetud lahesõjani oli KDP põhitegevuseks Barzanî juhtimisel sissivõitlus keskvalitsuse vastu. Siis tuli kurdide kontrolli all olevatel aladel võtta vastutus ka tsiviilelanikkonna murede eest.

Alates kohalikest valimistest 1992. aastal pingestusid aga taas Barzanî suhted rivaalitseva Kurdistani Patriootliku Liidu (PUK) ning selle liidri Celal Talebanîga. Talebanî partei oli Barzanîde omast lahku löönud juba 1960. aastal, kuid 1987. aastal rivaalid mõneks ajaks leppisid. 1994. aastal lõi PUK KDP provintsipealinnast Arbīlist välja; algas sõda, mis kestis 1998. aastani. Barzanî otsis abi Iraagi valitsuselt, Talebanî Iraanilt. 1998 sõlmiti Washingtonis ameeriklaste vahendusel rahuleping. 

Kurdistani Rahvusassamblee valis 2005. aastal Barzanî Iraagi Kurdistani presidendiks.

25. juulil 2009 toimunud valimistel valiti ta ligi 70% häältega tagasi uueks ametiajaks.

Ta astus Iraagi Kurdistani piirkonna presidendi ametist tagasi peale 2017. aasta Kurdistani iseseisvusreferendumi läbikukkumist. 

## Välislingid
* Mesûd Barzanîst Kurdistani valitsuse kodulehel
Sanxi Guerre

**Sanxi Guerre** (esialgu **Daguerre**) oli 16. sajandil elanud baski talupoeg, tolleaegse kuulsaima petuloo ohvri Martin Guerre'i isa.

Sanxi oli koos oma venna Pierrega Hendaye külas telliskivipõletaja. 1527. aastal kolisid nad koos peredega Artigat' külla, kus jätkasid samal tegevusalal. Oma nime muutis ta pärast kolimist Guerre'iks. Sanxi ja tema poja Martini suhted olid üpris pingelised ja 1548. aastal süüdistas esimene viimast viljavarguses, misjärel too jättis oma pere maha ning kadus ligi 13 aastaks. Sanxi suri paar aastat pärast seda.
Hiiekoda

**"Hiiekoda"** on ansambli Metsatöll teine album, mis ilmus 2004. aastal Nailboard Recordsi väljaandel.

Album ilmus kahes pakendis: tavaline ja takunööriga seotud pappkarbis limiteeritud väljaanne, mis sisaldas Jüri Arraku kujundatud plakatit, mille pöördel asuvad laulusõnad.

## Lood

# Ma laulaks seda luguda
# Lahinguväljal näeme, raisk!
# Rauavanne
# Saaremaa vägimees
# Hundi loomine
# Kui meid sõtta sõrmitie
# Sõjahunt
# Merepojad
# Merimees menneb merele
# Hundi süda sees
# Velekeseq noorõkõsõq
# Raiun kui rauda
# Alle-aa
# Eestimaa vabadiku laul puu oksa peal
# Sajatus
# Kotkapojad
# Hiiekoda
# Ussisõnad

## Välislingid

*Torupilliga töllid ja ürgne äng
Pierre Guerre

**Pierre Guerre** (esialgu **Daguerre**) oli baski talupoeg, 16. sajandi Prantsusmaa kuulsaima petuloo ohvri Martin Guerre'i onu.

Pierre tegutses 16. sajandi alguses koos oma vanema venna Sanxiga Hendayes telliskivipõletajana. 1527. aastal kolis ta koos venna perega Artigat' külla Prantsusmaal. Seal jätkasid vennad senisel tegevusalal ning said küllaltki jõukaks. Kui Sanxi 1550. aasta paiku suri, sai Pierre'st perekonnapea. Tema vennapoeg Martin oli 1548. aastal kodust lahkunud ning teadmata kadunud, mistõttu Pierre hoolitses ka tema pere: naise Bertrande'i ja tema väikese poja eest. Ta abiellus ka Bertrande'i lesstunud emaga, saades ka tolle varanduse käsutajaks, mis tegi temast küla ühe mõjukama mehe. 1556. saabus külla Arnaud du Tilh *alias* Pansette, kes väitis enda olevat tagasipöördunud Martin Guerre'i. Pierre jäi seda esialgu uskuma, kuid hiljem sugenesid nende vahele tülid. Arnaud müüs Martini varandust maha ning käitus endisest hoopis erinevalt. Tõenäoliselt ei osanud too ka baski keelt, mis pidi Pierre'i eriti valvsaks tegema. Nii kaebas ta mehe pettuses süüdistatuna 1559. aastal kohtusse. Esimese astme kohus Rieux's langetaski otsuse tema kasuks, mõistes mehe surma, kuid 1560. aastal arutati asja uuesti kuningakohtus Toulouse'is. Sealsed kohtunikud kaldusid oma otsustes pigem Pansette'i poole ning lasid Pierre'i ja Bertrande'i vangistada. Nood päästis täbarast olukorrast protsessi viimastel päevadel välja ilmunud tõeline Martin Guerre. Viimane teade Pierre'ist on aastast 1563, kus ta aitab lahendada ühte külasisest tüliküsimust.
Konkurents (bioloogia)

**Konkurents** on organismidevahelise suhte tüüp koosluses, mille korral mõju on vastastikku negatiivne. Eri liikide vahelist konkurentsi nimetatakse liikidevaheliseks konkurentsiks, ühe liigi piires toimuvat konkurentsi aga liigisiseseks konkurentsiks.

Konkurents ilmneb tavaliselt juhul, kui organismidel on sarnased toidubaasid ja/või elupaigad, st ühine limiteeriv ressurss. Konkurentsi määr sõltub eeskätt populatsioonitihedusest. 

Taimede puhul saab eristada juurekonkurentsi- ja võsukonkurentsi, mis samuti võib ilmneda nii liigisisesena kui ka liikidevahelisena.

Vastavalt konkurentsi välistamise reeglile (Gause reegel) ei saa kaks liiki püsivalt koos elada ühes ja samas ökonišis (s.o konkureerides sama limiteeriva ressursi pärast); seetõttu pole konkurentsiolukord püsiv, toimub kas ümberkohanemine või ühe osapoole väljasuremine. Looduses siiski Gause reegel alati ei kehti, näiteks veekeskkonnas võivad pisiorganismid sageli elada, ilma et üks liik teist liiki välja tõrjuks (planktoni paradoks). 

Darvinliku evolutsiooniteooria järgi on liikidevahelisel ja liigisisesel konkurentsil oluline roll looduslikus valikus.

## Vaata ka
*Gause reegel
Bertrande de Rols

**Bertrande de Rols** ehk **Bertrande Guerre** (umbes 1527 Artigat – pärast 1560 Artigat) oli prantsuse talunaine, 16. sajandi ühe kuulsama petuloo ohvri Martin Guerre'i abikaasa.

Bertrande oli Artigat' ühe mõjukaima perekonna, Rolside liige. 1538. aastal korraldati tema ja baskist uustulnuka Martin Guerre abielu. See osutus küllaltki õnnetuks, sest nad olid liiga noored ega sobinud tõenäoliselt eriti hästi kokku. Alles 1548. aastal sündis neil poeg. Seejärel jättis Martin aga pere maha ning Bertrande jäi tolle onu ja hilisema võõrasisa Pierre Guerre'i hoole alla. Et toonased kirikuseadused keelasid naisel ka mehe kadumise korral abiellumise enne, kui pole kindlalt teada, et too on surnud, pidi ta taluma olukorda, kus ta polnud ei abielunaine ega lesk. Toonases külaühiskonnas oli tal seetõttu madal positsioon ning ilmselt polnud ta sellega sugugi rahul.

1556. aastal saabus külla aga mees, kes väitis, et tema on kadunud Martin Guerre. Ta sarnanes väga Bertrande'i mehega, mistõttu uskus enamik külaelanikke, et tegu on tõesti Martiniga. Ajaloolane Natalie Zemon Davis oletab, et esialgu võis ka Bertrande meest uskuma jääda, kuid tõenäoliselt poleks pettur Arnaud du Tilh suutnud intiimolukordades naise eest tõde varjata. Seetõttu arvab ta, et Bertrande hakkas du Tilhiga kaasa mängima, et saada endale tagasi auväärse abielunaise koht. Nende kooselu laabus esialgu hästi, neil sündis koguni tütar. Kuid petisest "Martin" läks peagi tülli oma "onu" Pierre'iga ning too hakkas teda petmises süüdistama. Bertrande hoidis siiski "Martini" poolele, mis ei päästnud teda aga 1559. aastal vangi sattumisest. Järgnevalt sundis Pierre Bertrande'i petise vastu süüdistust esitama, ent Davis arvab, et ka veel seejärel jätkas naine tegelikult mehe kaitsmist. 1560. aastal otsustas Toulouse'i kohus Bertrande'i ja Pierre'i valesüüdistuse kahtlustatavatena vangistada. Naist poleks ilmselt oodanud eriti karm karistus, küll aga Pierre'i, kes oleks võidud isegi hukata. Igal juhul paistis loost võitjana välja tulevat Arnaud du Tilh, kuid siis saabus kohale tõeline Martin ning hoopis du Tilh mõisteti surma. Bertrande vabastati vangist ja kõigist süüdistustest, ehkki teda oleks võidud karistada abielurikkumise eest. Kohus leidis aga, et tegu oli heauskse ja naiivse naisega, kes arvas, et petis on tõeline Martin. Davis usub, et kohtu sellise otsuse taga oli peamehe Jean de Coras' tahtmine Guerre'de perekonda mitte hävitada ning teatav sümpaatia osava du Tilhi suhtes.

Ehkki Martin oli naise peale vihane ega uskunud, et too ei teadnud, et du Tilh ei ole Martin, võttis ta tolle siiski tagasi ning nad elasid kuni naise surmani koos.
Brčko ringkond

**Brčko ringkond** (bosnia, horvaadi ja serbia keeles *Brčko distrikt*, kirillitsas *Брчко дистрикт*) on haldusüksus Bosnias ja Hertsegoviinas. Asub riigi kirdeosas, piirneb idas Horvaatiaga. Ringkond loodi Brčko vallast ja kuulub formaalselt nii Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni kui ka Serblaste Vabariigi koosseisu, kuid *de facto* on omavalitsuslik üksus, mis allub otse Bosniale ja Hertsegoviinale. Daytoni rahulepingu kohaselt pidi ringkonnast 48% (sealhulgas Brčko linn) olema Serblaste Vabariigi ning 52% Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni halduse all.

2006. aastal hinnati rahvuslikuks koosseisuks 47% serblasi, 41,5% bosnialasi ja 11,5% horvaate. 2013. aasta rahvaloenduse andmetel oli bosnialasi 35 381 (42,36%)
serblasi 28 884 (34,58%), horvaate 17 252 (20,66%) ja muid rahvaid 1899 (2,28%).


Image:Brcko_-_Etnicki_sastav_po_naseljima_1961.gif|Brčko etniline jaotus asumite kaupa 1961. aastal
Image:Brcko_-_Etnicki_sastav_po_naseljima_1971.gif|Brčko etniline jaotus asumite kaupa 1971. aastal
Image:Brcko_-_Etnicki_sastav_po_naseljima_1981.gif|Brčko etniline jaotus asumite kaupa 1981. aastal
Image:Brcko_-_Etnicki_sastav_po_naseljima_1991.gif|Brčko etniline jaotus asumite kaupa 1991. aastal
Image:Brcko_-_Etnicki_sastav_po_naseljima_2013_1.gif|Brčko etniline jaotus asumite kaupa 2013. aastal


## Viited

## Välislingid

*Ringkonna volikogu koduleht
Gause reegel

**Gause reegel** (ka **eksklusioonireegel**, **konkurentse välistamise reegel**, **konkurentsi välistamise reegel**) on ökoloogiline seaduspära, mille järgi kaks liiki, kel on identne ökoloogiline nišš, ei saa püsivalt koos eksisteerida. Võrdseist konkurentidest üks sureb välja, kusjuures kumb, on juhuse määrata.

Reegli formuleeris vene ökoloog Georgi Gause 1934. aastal. Seejuures toetus ta oma laborikatsetele kahe kinglooma liigiga, *[[Paramecium aurelia]]* ja *[[Paramecium caudatum]]*. 

Sarnane on **[[Grinnelli reegel]]**, mille formuleeris Joseph Grinnell.

Gause reeglist järeldub, et kooseksisteerimiseks on vajalik mingi erinevus liikide ökoloogilistes niššides. Samuti viib niisugune konkurentne teise liigi välistamine konkurentsi vähenemisele. 

Gause reeglil on ka lihtne matemaatiline põhjendus, mille on teiste seas esitanud Vito Volterra. Seetõttu on bioloogidele suurt huvi pakkunud kooslused, kus palju liike, mis on ökoloogiliste nõudluste poolest väga sarnased, ikkagi kaunis püsivalt koos eksisteerivad. Niisugusteks kooslusteks on näiteks planktonikooslused, kus palju sarnaseid vetikaliike koos elavad, või troopiline mets, kus palju lähedaste nõudlustega puuliike koos elavad, või niit, kus on püsivalt lähestikku koos elamas kümneid kaunis sarnaseid taimeliike.

Vastavalt on liigirikaste koosluste stabiilsus (ehk liikide kooseksisteerimise tingimused) oluliseks teoreetiliseks probleemiks ökoloogias. Selle olulisuse esiletõstja oli näiteks ameerika teoreetilise ökoloogia koolkonna rajaja George Evelyn Hutchinson, kes kõneles sellest kui planktoni paradoksist. Seejärel on liikide kooseksisteerimise probleemiga tegelenud paljud ökoloogid. Näiteks David Tilman tõi esile, et sarnased liigid, kes konkureerivad samade ressursside pärast, võivad siiski koos eksisteerida, kui keskkonnategurid piisavalt fluktueeruvad.

## Vaata ka
*konkurents

## Viited

## Kirjandus
* Elupaigad ja nišid
Cluster

**Cluster** (1969–1971 **Kluster**) on saksa eksperimentaalse muusika ansambel, mis mõjutas oma kaasaegset elektroonilist ja *[[ambient]]*-muusikat. 

Ansambel on alates 1971. aastast avaldanud 13 albumit.

## Liikmed

* Hans-Joachim Roedelius (alates 1971)
* Dieter Moebius (alates 1971)
* Conny Plank (muusikuna 1971, heliloojana 1971–1972, produtsendina 1971–1978)

## Diskograafia

### Stuudioalbumid

*1971 "Cluster" 
*1972 "Cluster II" 
*1974 "Zuckerzeit" 
*1976 "Sowiesoso" 
*1977 "Cluster & Eno" – salvestatud koos Brian Enoga
*1978 "After The Heat" – salvestatud koos Brian Enoga
*1979 "Grosses Wasser"
*1980 "Cluster '71" esimese albumi uus väljaanne
*1981 "Curiosum" 
*1991 "Apropos Cluster" 
*1995 "One Hour"

### [[Kontsertalbum]]id

*1980 "Live In Vienna" – salvestatud koos Joshi Farnbaueriga
*1997 "Japan 1996 Live"
*1997 "First Encounter Tour 1996"

### Kogumikalbumid

*1984 "Begegnungen" 
*1984 "Stimmungen" 
*1985 "Begegnungen II" 
*1985 "Old Land" 
*2007 "Box 1"
Mihhail Devjatjarov

**Mihhail Talgatovitš Devjatjarov** (vene keeles *Михаил Талгатович Девятьяров;* sündinud 25. veebruaril 1959 Permi oblastis Tšusovois) on endine Nõukogude Liidu ja Venemaa suusataja, olümpiavõitja.

Devjatjarov võitis 15 km klassikalises stiilis olümpiakulla 1988. aasta olümpiamängudel Calgarys, edestades norralast Pål Gunnar Mikkelsplassi. Ta kuulus ka hõbemedali võitnud NSV Liidu 4x10 km teatemeeskonda. 

1987. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sai Devjatjarov Marco Albarello ja Thomas Wassbergi järel 15 km (kl) pronksmedali. Teatevõistluses tuli ta NSV Liidu koondise koosseisus teiseks.

Devjatjarov võitis kaks maailma karikasarja etappi.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 1988  Calgarys
**  **olümpiavõitja** 15 km klassikalises stiilis
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 1987  Oberstdorfis
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus
**  pronksmedal 15 km klassikalises stiilis

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
*
Natalie Zemon Davis

**Natalie Zemon Davis** (8. november 1928 Detroit – 21. oktoober 2023) oli Ameerika Ühendriikide ajaloolane, silmapaistvamaid mikroajaloo esindajaid.

Zemon Davise vanemad olid Leedust USA-sse emigreerunud juudid. Et tema vanemad polnud kuigivõrd usklikud, ei mõjutanud judaism eriti ka tema noorust. Täiskasvanuna hakkas ta selle vastu tunduvalt enam huvi tundma.

Ajaloolasena uuris Davis peamiselt seni ajaloolaste peatähelepanu alt välja jäänud valdkondi, nagu naiste eluolu möödunud aegadel, marginaalsed grupid (juudid, mustlased, moslemid) keskaegses Euroopas jms. 

Tema kuulsaim teos on 1982. aastal valminud raamat "Martin Guerre'i tagasitulek", mis oli (samanimelise) Prantsuse filmi "Le Retour de Martin Guerre" omamoodi kõrvalsaadus. Raamat on ilmunud ka eesti keeles. Oma ajalooteoreetilistelt vaadetelt oli Davis mitme üheaegselt kehtiva ja omavahel ühitamatu tõe teooria pooldaja.

## Tunnustus
Natalie Zemon Davis valiti 2011. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Isiklikku
Natalie Davis oli abielus USA-Kanada matemaatiku ja ulmekirjaniku Chandler Davisega.
Davos

**Davos** on vald Lõuna-Šveitsis Graubündeni kantonis Landwasseri jõe ääres.

Davosi tuntakse talispordikeskusena. Davos on murdmaasuusatamise- ja mäesuusatamiskeskus, kus korraldatakse rahvusvahelisi võistlusi.

Davosis on olnud ka maailma majandusfoorumi (World Economic Forum, WEF) keskus.

Vald jaguneb järgmisteks osadeks (*Fraktion*):
* Davos Dorf, mille juurde kuuluvad Wolfgang ja Laret.
* Davos Platz
* Davos Frauenkirch
* Davos Glaris
* Davos Monstein
* Davos Wiesen

## Vaata ka
* Davosi järv

## Viited

## Välislingid

* Davosi valla koduleht
* Pilte Davosist
Thunder Bay

**Thunder Bay** on Kanadas Ontario provintsis Ülemjärve ääres asuv sadamalinn. Linn moodustati 1970. aastal kahe linna Fort Williami ja Port Arthuri liitumise tulemusel.  

Linn on suur metsatööstuskeskus. Thunder Bays asub ka 1965. aastast tegutsev Lakeheadi Ülikool.

Linnas tegutseb Eesti Selts ning EELK Välis-Eesti piiskopkonda kuuluv Thunder Bay kogudus.

Thunder Bays toimusid 1995. aasta suusatamise maailmameistrivõistlused. Seal on korraldatud ka maailma karikasarja etappe murdmaasuusatamises, suusahüpetes ja kahevõistluses. 

Aastatel 2010–2018 oli linnapea Keith Hobbs. Alates 2018. aastast on Thunder Bay linnapea Bill Mauro. 

## Vaata ka
*Thunder Bay kogudus
*Thunder Bay Eesti Selts

## Viited

## Välislingid

* Thunder Bay koduleht
Štrbské Pleso

**Štrbské Pleso** on suusa- ja turismikeskus Kõrg-Tatras Slovakkias, küla (*[[osada]]*) Prešovi maakonna Štrba vallas. 

Kuulus aastatel 1948–2007 Vysoké Tatry linna haldusalasse. 

Koht on saanud nime Štrbské pleso järve järgi. Järve lõunapoolsele kaldale rajas maaomanik Jozef Szentiványi 1872. aastal jahimaja. Esimene hotell ehitati sellesse piirkonda 1875. aastal. Hiljem rajati sellesse piirkonda palju uusi ehitisi ja teid. Järve äärde ehitati ravi- ja rekreatsioonikeskusi. 

Eriti hoogsalt ehitati hotelle ja piirkonda arendati seal peetud 1970. aasta suusatamise maailmameistrivõistluste tõttu. Seal on toimunud mitmeid maailma karikasarja etappe suusahüpetes ja murdmaasuusatamises ning muid talispordivõistlusi, näiteks 1987. aasta taliuniversiaad.

## Välislingid

* Štrbské Pleso kaart
Ronald Goldman

**Ronald Goldmani** nime on kandnud mitu tuntud isikut:

*Ronald J. Goldman oli juudi päritolu Suurbritannia religioonipsühholoog
*Ronald Lyle Goldman (1968–1994) oli juudi päritolu USA tenniseinstruktor, kelle mõrvas kahtlustati jalgpallur O. J. Simpsonit
*Ronald N. Goldman on juudi päritolu USA matemaatik ja infotehnoloog
Arnaud du Tilh

**Arnaud du Tilh**, hüüdnimega **Pansette** (surnud 1560), oli prantsuse talupoeg, tuntud Prantsusmaa ajaloo ühes kuulsamas petuloos Martin Guerre'i osava teesklemise tõttu.

Du Tilh oli pärit üsna vaesest perekonnast ning sai juba noorelt tuntuks osava kelmi ja luiskelugude vestjana. Ta tõmbas oma kelmustega enda peale paljude pahameele, kuid suutis end üldiselt alati jutuga välja keerutada. 1550. aastate alguses lahkus ta kodukülast ning osales Prantsusmaa poolel lahingutes Picardie's. On teada, et seal võitles, kuigi vastaspoolel, ka Martin Guerre, kuid kaks meest tõenäoliselt siiski ei kohtunud, sest Guerre saabus sinna alles 1557. aastal, kui du Tilh oli sõjaväest juba lahkunud. 1556. aasta paiku kohtus ta kahe Guerre'i tuttavaga, kes pidasid teda viimaseks. Ilmselt siis küpses tal plaan varastada Guerre'i identiteet ning üle võtta tema vara ja naine. Samal aastal läks ta Artigat'sse, Guerre'ide kodukülla, ning esines veenvalt Martin Guerre'ina. Enamik külaelanikke, sealhulgas pereliikmed, jäidki teda esialgu uskuma. Ajaloolane Natalie Zemon Davis arvab siiski, et Martini naine Bertrande pidi tema pettuse küllaltki kiiresti läbi nägema, sest intiimsetes olukordades oleks see paratamatult ilmsiks tulnud. Nõnda pakub ta välja hüpoteesi, et naine aitas du Tilhil pettust varjata, et abielunaisena külaühiskonnas paremat positsiooni saada ning endale majanduslikult rohkem kindlustatum elu tagada. Davis oletab ka, et nii Bertrande kui ka Arnaud võisid olla uue usutunnistuse (hugenottide) pooldajad, mis neid veelgi lähendas ning andis ka moraalse põhjenduse abielurikkumiseks. 

Esialgu said Arnaud ja Bertrande väga hästi läbi, neil sündis tütar ning mees suurendas osavalt oma varandust Martini valduste müügiga. Kuid seoses viimastega tekkisid tal tülid oma "onu" Pierre Guerre'iga, kes hakkas teda peagi petiseks pidama. Tõenäoliselt reetis du Tilhi ennekõike ta mittebaski päritolu. Muus osas aga esines ta Martin Guerre'ina suisa laitmatult, sest tal oli hea mälu ja suurepärane näitlemisoskus. 1559. aastal kaebas Pierre Guerre ta siiski pettuses süüdistatuna kohtusse. Lisaks sellele süüdistati teda ka ühe aadliku maja süütamises, mille eest ta ka vangistati. Viimases asjas leidis kohus ta siiski süütu olevat, kuid Pierre kaebust hakati Rieux' kohtus peagi tõsiselt arutama. Süüdistusele lisas kaalu see, et vormiliselt oli ta esitatud Bertrande'i nimel, kes Davise arvates jäi siiski du Tilhi poolele. Tõenäoliselt leppisid nad kokku käitumismalle ning naine pühendas talle jätkuvalt väikeseid saladusi Martini kohta, mis võimaldasid petturil kohtus edukalt Martinina esineda. Siiski mõistis kohus mehe lõpuks süüdi, kuid Arnaud kaebas otsuse Toulouse'i kohtusse edasi. Seal esines ta tunduvalt veenvamalt ning kohtunikud jäid teda uskuma. Nüüd vangistati valesüüdistuse esitamises kahtlustatuna nii Pierre kui ka Bertrande ning tundus, et vale-Martin võib protsessi võita. Kuid siis ilmus välja tõeline Martin Guerre ning ehkki du Tilh väitis, et tema on ikkagi tõeline Martin, suudeti peagi tõestada vasupidist. Arnaud du Tilh mõisteti surma ning kohtuotsus viidi täide Martin Guerre'i maja ette püstitatud võllapuul.
Castries

**Castries** on Saint Lucia pealinn ja ühtlasi riigi suurim linn. Linn asub Castriesi ringkonnas (*district*).

Linna asutasid 1650. aastal prantslased.

Castriesis sündis Derek Walcott ja seal on temanimeline väljak.
Teaduste Akadeemia ahelik

**Teaduste Akadeemia ahelik** on mäestik Aasias, osa Pamiirist. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Aheliku pikkus on umbes 110 km.

Mäestik nimetati 1927. aastal NSV Liidu Teaduste Akadeemia järgi.

Kõrgeim tipp on kogu Pamiiri kõrgeim mägi Ismoili Somoni mäetipp (7495 m).
Aksel Koppel

**Aksel Koppel** (5. veebruar 1930 Hiiumaa Pühalepa vald – 2. november 2004 Tallinn) oli eesti õpetaja. 

Aksel Koppel sündis Vahtrepa külas talupoja peres. Tema ema oli Marie ja isa Johannes Koppel.

Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule 12. novembril 2004.

## Elukäik

Põhihariduse sai ta Suuremõisa 7-klassilises koolis, mille lõpetas 1945. aastal. 1945–1949 õppis ta Haapsalu Õpetajate Seminaris, 1953–1958 kaugõppes Tallinna Pedagoogilise Instituudi ajaloo-keeleteaduskonnas, mille lõpetas eesti keele ja kirjanduse õpetaja kutsega.

1945. aastal sõjamöllus emigreerusid ta vanemad, vend ja õed. Kuna Aksel Koppel polnud kodus, jäi ta maha. Kuid just lähisugulaste välismaale põgenemine oli peapõhjus, miks ta pärast EKP KK VIII pleenumit tunnistati kodanlikuks natsionalistiks ja vabastati Lauka 7-klassilise Kooli direktori kohalt.

Ta on olnud Haapsalu Gümnaasiumi 38. lennu (1960. aasta) ja 43. lennu (1965. aasta) klassijuhataja.

20. keskkooli juhtimine on Aksel Koppeli elutöö. Ta oli selleks hästi ette valmistatud ning saanud õpetaja, organisaatori ja õppealajuhatajana rikkalike kogemusi. Aksel Koppel oli loomult töökas ning huvitatud headest tulemustest. Ta võttis 20. Keskkooli juhtimise üle madalseisus, kuid kujundas koolist hea mainega õppeasutuse.

Eestimeelse mehena hoidus ta stagna-aastail võõra ideoloogia pealesurumisest õpetajatele ja õpilastele ning soosis rahvuslikkust. Selle märgina võeti tema juhtimisel keskkooli süvaõppeaineks eesti keel ja kirjandus, rajati korralikud ainekabinetid ning koolist võrsus sel perioodil väga palju andekaid ajakirjanikke ning näitlejaid. Peale selle torkas silma koolis valitsev kord ja tõsine töömeeleolu.

1990. aastal läks Aksel Koppel pensionile, kuid töötas veel Tallinna 11. Õhtukeskkoolis (vanglakool) selle sulgemiseni 2002. aastal ning pärast seda Tallinna Pedagoogilises Instituudis.

## Töökohad
*1949–1954 Lauka 7-klassilise kooli direktor ja õpetaja
*1954–1967 Haapsalu 1. Keskkooli emakeeleõpetaja
*1967–1971 Tallinna 24. Keskkooli klassi- ja koolivälise töö organisaator ja õppealajuhataja
*1971–1972 Tallinna 32. Keskkooli õppealajuhataja
*1972–1990 Tallinna 20. Keskkooli direktor
*1991–2002 Tallinna 11. Õhtukeskkooli õpetaja
*2002–2003 Merivälja Kooli õpetaja

## Isiklikku
1950. aastal ta abiellus, abikaasa Ellen oli samuti pedagoog. Ellen Koppel maeti 13. mail 2003 Rahumäe kalmistule. Nende tütred on Sirje (sündinud 1951) ja Lena (sündinud 1965).

## Viited
Kalju Schaffrik

**Kalju Schaffrik** (sündinud 4. aprillil 1938 Lääne-Virumaal Väike-Maarjas Kiltsi asulas) on eesti füüsikaõpetaja.

Kalju Schaffrik õppis aastatel 1945–1952 Kiltsi Põhikoolis. Aastal 1956 lõpetas ta Väike-Maarja Keskkooli. Aastatel 1956–1961 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis ning omandas keskkooli matemaatika- ja füüsikaõpetaja kutse.

## Elukäik
Alates 1961. aasta sügisest töötas ta õpetajana Tallinna 21. Keskkoolis. Novembris 1962 võeti Schaffrik armeesse, kus sai tankimehaaniku väljaõppe. Ta teenis Ventspilsis ja Kaliningradis.

Alates 1964. aasta sügisest jätkas Schaffrik tööd õpetajana Tallinna 46. Keskkoolis kuni 1973. aastani. Alates 1974. aastast töötab ta Tallinna Ühisgümnaasiumis. Aastal 1977 lõpetas selle kooli 29. lend, mille üks klassijuhatajatest oli Kalju Schaffrik. Ta on olnud klassijuhataja sama kooli 32. lennule (1980), 35. lennule (1983), 42. lennule (1990) ja 58. lennule (2006).

Ta oli Tallinna Ühisgümnaasiumi (Tallinna 20. Keskkooli) direktor aastatel 1990–2003. Tallinna Linnavalitsus vabastas ta direktori ametikohalt 3. detsembril 2003. Füüsikatunde andis edasi kuni 2013. aasta kevadeni.

## Isiklikku
Ta on Richard ja Hilda Schaffriku poeg.

## Viited

## Kirjandus
*Arvamus klassi suuruse kohta
*Tuhkatriinu näeb päikest – Õhtuleht, 8.11.2000.

## Välislingid
*Foto
*Foto põhikooli lõpetamisel
*Videolõik tema tunnist 2011
Teng

**Teng** (inglise keeles *topmast*, hollandi keeles *steng*) on purjelaeva mitmest osast koosneva masti jätk.

Ühel mastil võib olla lisatud tema põhiosale (alamastile) kuni kolm tengi. Nendest kõige alumist nimetatakse marsstengiks, järgmist praamtengiks, kõige ülemist roiltengiks. Harilikult praam- ja roilteng moodustavad ühe peele. Tengide nimetusele lisandub masti nimetus, millise jätkuks ta on. Nii on neljamastilise täislaeva tengide nimetusteks fokkmarssteng, fokkpraamteng, fokkroilteng, grootmarssteng, grootpraamteng, grootroilteng, besaanmarssteng, besaanpraamteng, besaanroilteng, džiggermarssteng, džiggerpraamteng, džiggerroilteng. 

Tenge toestavad eestpoolt taagid, külgedelt tengvandid, tengi ülaotsast (topist) kuni saalinguni. Pooltagant toestavad tenge parduunid.
Dithmarschen

**Dithmarscheni kreis** on haldusüksus (kreis) ja ajalooline piirkond Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal. Asub Põhjamere kaldal. Piirneb põhjas Eideri, lõunas Elbe ja idas Kieli kanaliga.

## Haldusjaotus

Dithmarscheni kreis jaguneb 4 maakonnavabaks linnaks ja 8 maakonnaks (mis jagunevad 113 linnaks ja vallaks). Erinevalt teistest kreisidest nimetatakse maakondi ajaloolistel põhjustel "maakond-kihelkonnamaakogukondadeks" (saksa *Amt Kirchspielslandgemeinde*).

### Maakonnavabad linnad

# Brunsbüttel
# Heide
# Meldorf
# Wesselburen

### Maakonnad

*Albersdorfi maakond  
*Burg-Sankt Michaelisdonni maakond 
*Büsumi maakond  
*Eideri maakond  
*Heider Umandi maakond  
*Marne-Nordsee maakond  
*Meldorf-Landi maakond 
*Wesselbureni maakond 

## Ajalugu

Keskajal oli Dithmarschen sõltumatu talupojariik, mis formaalselt kuulus Bremeni peapiiskopkonda, hiljem Saksa-Rooma riigi Schleswigi hertsogkonda. Keskus Meldorf.

Taani ja Norra kuningas (1523–1533) Frederik I ja Hans 1500. aastal korraldasid suurejoonelise rünnaku Dithmarscheni talupoegadevabariigi vastu Holsteinis, kuid Taani, Rootsi ja Norra ühisväed, mida toetasid veel saksa palgasõdurid, said Hemmingstedti lahingus täielikult lüüa ja Dithmarschen säilitas oma iseseisvuse veel pooleks sajandiks. 

Dithmarschen liideti aastal 1559 Holsteini hertsogkonnaga, lõunaosast sai Taani kuninga ja Norra kuninga (1559–1588) Frederik II valdus, muud osad jaotati tema isa Christian III poolvenna Schleswig-Holstein-Gottorpi hertsogi Adolfi vahel.

## Välislingid

*Dithmarscheni kreisi koduleht
Eider

**Eider** (saksa; taani *Ejderen*) on jõgi Põhja-Euroopas Jüüti poolsaare lõunaosas. See on Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaa pikim jõgi.

Eider algab Bordesholmi lähedalt ja voolab algul põhja, kuid siis pöörab läände ja suubub Tönningi linna juures Põhjamerre, moodustades estuaari.

Kõrgkeskajal oli jõgi sakside ja taanlaste piirijõeks, hiljem Taani ja Saksamaa piirijõeks. Tänapäeval eraldab Schleswigi ja Holsteini.

Jõgi on 188 km pikk.
Trollhättan

**Trollhättan** on tiheasustusega paikkond Rootsis Västra Götalandi läänis, Trollhättani valla keskus. Asub Göta jõe ääres Göteborgist 55 km põhja pool.

Linnaõigused sai 1916. aastal. 

Trollhättan on tööstuslinn, kus asuvad Saab Automobile ja Volvo tehased.

## Viited

## Välislingid
* Trollhättani koduleht
Maatriks (ajakiri)

**Maatriks** oli alates märtsist 2007 kuni 2009. aastani Eestis kord kuus ilmunud tehnikaajakiri. Ajakirja väljaandja oli OÜ Tuleviku Kirjastus ja peatoimetaja Andrus Laansalu. 

Ajakirja iseäraks oli humanitaarse tahu esiletõst suhetes masinate, tehnika ja tehnoloogiatega. Seda kajastab ka ajakirja alapealkiri, mis oli "Ajakiri teadlikule tehnikahuvilisele" ning alates maist 2008 "Igati inimlik tehnikaajakiri".

Ajakiri lõpetas majandusraskuste tõttu ilmumise alates märtsist 2009.
Poeet külmetab klaasmäel

**"Poeet külmetab klaasmäel"** on kitarristi ja laulja  Riho Sibula 2000. aastal ilmunud album, tema esimene sooloplaat.

## Lood

# Ma oleks võind olla / Emajõe delta blues I
# Roosisuu
# Una bossa
# Puutüvi ajab...
# Vihapidaja
# Ringmäng
# Talitee
# Hoidke ja armastage
# Repriis
# Tuleb tüdruk
# Üksteist
# Emajõe delta blues II

## Välislingid
* 
* Poeedi laulud, Sirp, 6. oktoober 2000
Galina Kulakova

**Galina Aleksejevna Kulakova** (vene keeles *Галина Алексеевна Кулакова*; sündinud 29. aprillil 1942 Logatšis Udmurtias) on endine Nõukogude Liidu murdmaasuusataja. Rahvuselt udmurt.

Kulakova oli 1970. aastate alguses maailma parim naissuusataja 10 kilomeetrist lühematel distantsidel. Ta võitis neli olümpiakulda, millest kaks tuli individuaaldistantsidelt 1972. aasta ja 1976. aasta olümpiamängudelt. Maailmameistrivõistlustel võitis Kulakova kolm individuaalset ja kaks teatevõistlusekulda. Lisaks on ta tulnud 39 korda Nõukogude Liidu meistriks aastatel 1969–1981. 1976. aasta olümpiamängudel pärast 5 km pronksmedali võitu jäi Kulakova dopingu kasutamisega vahele. Medalist pidi ta loobuma, kuid mingit muud karistust sellele ei järgnenud.

Kulakova lõpetas tippsportlaskarjääri 1982. aastal.

## Saavutused
### Olümpiamängudel
* 1968  Grenoble'is
**  pronksmedal 3x5 km teatesõidus
* 1972  Sapporos
**  **olümpiavõitja** 5 km 
**  **olümpiavõitja** 10 km
**  **olümpiavõitja** 3x5 km teatesõit
* 1976  Innsbruckis
**  **olümpiavõitja** 4x5 km teatesõidus
**  pronksmedal 10 km
* 1980  Lake Placidis
**  hõbemedal 4x5 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1970  Kõrg-Tatras
**  **maailmameister** 5 km
**  **maailmameister** 3x5 km teatesõidus
**  pronksmedal 10 km
* 1974  Falunis
**  **maailmameister** 5 km
**  **maailmameister** 10 km
**  **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
* 1978  Lahtis
**  hõbemedal 20 km
**  pronksmedal 4x5 km teatesõidus
* 1980  Falunis
**  hõbemedal 20 km
* 1982  Oslos
**  hõbemedal 4x5 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikas
* **1. koht**: **1979**

## Välislingid
*
Escalante jõgi

**Escalante** on jõgi Põhja-Ameerikas. Algab Colorado platoolt, voolab valdavalt kakku. Suubub paremalt Coloradosse. Pikkus umbes 145 km.
Northrop Grumman B-2 Spirit

**Northrop Grumman B-2 Spirit** on Northrop Grumman Corporationi esimene operatiivkasutusse võetud vaidtiib-tüüpi Ameerika Ühendriikide õhuvägede strateegiline kaugpommituslennuk. Lennuki ehituses on rakendatud ulatuslikult ''stealth''-tehnoloogiat, mis võimaldab jääda radaritele piisavalt nähtamatuks. Lennuki B-2 esmalend toimus 17. juulil 1989. Esimene seerialennuk anti Ameerika Ühendriikide õhujõududele üle 1993. aastal.

B-2 Spirit relvastuses on nii tavalised pommid (raketid) kui ka kuni 16 tk B61 või B83 tuumapommid (-raketid), kogukaaluga 22,7 tonni, mis paiknevad kahes pommišahtis, lisaks kuni 16 AGM-69 SRAM II või AGM-129A tiibraketti, AGM-137 TSSAM ja GPS-juhitav JDAM Mk82/ Mk84 või BLU-109 relvasüsteemid. Lennukid asuvad peamiselt Missouris Whitemani õhujõudude baasis. 

Ehitatud on 21 B-2-te, kõik Ameerika Ühendriikide õhuvägedele. 23. veebruaril 2008 kukkus üks B-2 Guamil asuvas Anderseni õhujõudude baasis pärast õhkutõusmist alla ja hävis täielikult.

B-2 Spiritit on kasutatud Kosovo sõjas, Afganistani ja Iraagi sõjas.

Ühe lennuki maksumus 1997. aasta hindades oli 2,1 miljardit dollarit.

## Lennuki konstruktsioon

B-2 on klassikaline vaidtiiblennuk, mille tiiva noolsus on 35&deg;. Lennuki ehituses on kasutatud 90% ulatuses komposiitmaterjale.
Mootoritest väljuvate kuumade gaaside soojusjälg on võimalikult hajutatud. Et lennuk oleks madallennul võimalikult vähe kuuldav, on see varustatud tõhusa mootorimüra summutus-seadmega. 

Kõrgemates õhukihtides lennates tekib lennuki järel tavaliselt kondensatsioonijälg, mille avastamiseks on B-2 tagaosas laserseade, mis annab pilootidele märku lennuki vajalikuks kõrguse muutmiseks, et kondensatsioonijälge ei tekiks.

## Lennutehnilised andmed

***Pikkus:** 21 m
***Tiivaulatus:** 52,4 m
***Tiiva pindala:** u 490 m2
***Tühikaal:** 72,6 tonni
***Suurim lennukaal:** 152,6 tonni
***Suurim kiirus:** 1010 km/h (optimaalsel kõrgusel), merepinna kõrgusel: 917 km/h 
***Reisikiirus:** 775 km/h
***Lennulagi:** 15 150 m
***Mootorid:** 4 x kahekontuursed General Electric F-118-GE100 reaktiivmootorid, tõukejõud mootori kohta: 84,6 kN
***Piloote:** 2

## Vaata ka

*F-117 Nighthawk
SeaWind Line

**SeaWind Line** on Soome laevafirma, mille omanik on Eesti laevafirma Tallink. SeaWind Line oli tähtsamaid raudteevagunite meritsiveo liine Soome ja Rootsi vahel. 

SeaWind Line asutati 1988. aastal kui Silja Line'i iseseisva kaubamärgiga tütarettevõte ning aprillis 1989 alustati 260 reisijakohaga ro-pax-laevaga Sea Wind liiklust liinil Turu–Stockholm. Sea Wind sõitis sel liinil ka pärast seda, kui Tallink ostis Silja Line´i, kuigi Tallinki kaubamärgi all hariliku ro-ro-laevana ilma reisijateta. Vaheldunud on teine laev, mis võimaldas kaht väljumist ööpäevas kummastki sadamast. Osa nn teisi laevu ei võtnud peale vaguneid.

Septembris 2002 renditi Öresund, mis nimetati ümber Sky Windiks ning hakkas teenindama liini Turu-Stockholm.  

2002. aastal suunati Star Wind liinile Tallinn-Helsingi. 2005. aasta aprillis ostis SeaWind Line Sky Windi. Maikuus lõpetati regulaarliiklus Tallinn-Helsingi liinil ning Star Wind asus liinile Turu-Stockholm. Peagi müüdi Star Wind Saaremaa Laevakompaniile. 

Mais 2007 müüdi Sky Wind Poola laevafirmale Unity Line.

2008. aastal lõpetati reisijavedu ja keskenduti ainult kaubatranspordile, hiljem suunati Sea Wind liinile Tallinn-Vuosaari. 

## Praegune laevastik

### Endine laevastik
Nimekiri ei ole täielik.
Harry Potter ja Azkabani vang (film)

"**Harry Potter ja Azkabani vang**" (ingl "Harry Potter and Prisoner of Azkaban") on inglise kirjaniku J. K. Rowlingu samanimelise raamatu järgi tehtud film, mille valmistas filmistuudio Warner Bros.. Film esilinastus 2004. aastal ja on seitsmeosalise Harry Potteri filmide sarja kolmas osa. Sellele eelnev osa on "Harry Potter ja Saladuste kamber" ja järgnev osa "Harry Potter ja Tulepeeker".

Paljud fännid väitsid, et raamatu ja filmi vahel olid liiga suured erinevused. Näiteks see, et Harry sai Piksenoole-nimelise luua alles filmi lõpus, kuigi raamatus juhtus see jõulude ajal. Filmis ei selgunud ka Kelmikaardi valmistajad. Kriitika pärast on "Azkabani vang" ka üks Harry Potteri filmisarja vähim teeninud filmidest.

## Esilinastused
*Inglismaal 31. mail 2004
*USA-s 4. juunil 2004
*Austraalias 10. juuni 2004

## Näitlejad
*Daniel Radcliffe – Harry Potter
*Rupert Grint – Ron Weasley
*Emma Watson – Hermione Granger
*Michael Gambon – Albus Dumbledore
*Gary Oldman – Sirius Black
*David Thewlis – Remus Lupin
*Timothy Spall – Peter Pettigrew
*Emma Thompson – Sybill Trelawney
*Alan Rickman – Severus Snape
*Tom Felton – Draco Malfoy 
*Fiona Shaw – Petunia Dursley
*Richard Griffiths – Vernon Dursley
*Pam Ferris – Aunt Marge
*Harry Melling – Dudley Dursley 
*Robert Hardy – Cornelius Fudge
*Julie Christie – Madame Rosmerta
*Matthew Lewis – Neville Longbottom
*Oliver Phelps – George Weasley
*James Phelps – Fred Weasley
*Julie Walters – Molly Weasley
*Mark Williams – Arthur Weasley
*Lee Ingleby – Stan Shunpike

## Välislingid
*
Toini Gustafsson

**Toini Gustafsson-Rönnlund** (sünninimi **Toini Karvonen**; sündinud 17. jaanuaril 1938 Soomes Suomussalmis) on Rootsi naismurdmaasuusataja, kahekordne olümpiavõitja (1968).

1962. aasta maailmameistrivõistlustel Zakopanes ja 1964. aasta olümpiamängudel Innsbruckis kuulus Gustafsson hõbemedali võitnud Rootsi teatevõistkonda. 1966. aasta MM-il Oslos võitis Gustafson esimesed individuaalse tippvõistluste medali, saades individuaalselt 10 km hõbemedali ja teatevõistluses pronksmedali.

1968. aasta OM-il Grenoble'is tuli Gustafsson olümpiavõitjaks nii 5 kui ka 10 km distantsil ning sai teatevõistluses hõbemedali. Samal aastal autasustati Gustafssoni Svenska Dagbladeti kuldmedaliga.

Toini Gustafsson-Rönnlund oli ametilt kehalise kasvatuse õpetaja. Ta on rahvuselt soomlane, kuid evakueeriti sõja ajal Rootsi.

Gustafsson-Rönnlundi elukaaslane oli Assar Rönnlund, kes oli samuti edukas suusataja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 1964  Innsbruckis
**  hõbemedal 3×5 km teatesõidus
* 1968  Grenoble'is
**  **olümpiavõitja** 5 km
**  **olümpiavõitja** 10 km
**  hõbemedal 3×5 km teatesõidus
 
### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1962  Zakopanes
**  hõbemedal 3×5 km teatesõidus
* 1966  Oslos
**  pronksmedal 10 km
**  pronksmedal 3×5 km teatesõidus

## Välislingid

*
Sea Wind

**A Wind** (aastail 1989–2022 **Sea Wind**) on endine Silja Line'i ja seejärel Tallinki ro-pax-laev, mis müüdi 2022. aastal ja lahkus Läänemerelt.

Ehitatud 1972. aastal Helsingørs Skipsværfti laevatehases Helsingöris Taanis nimega **Svealand** ning kandnud ka nime **Saga Wind**. Alates 1989. aastast sõitis **Sea Wind** Silja Line'i tütarettevõtte SeaWind Line kaubamärgi all Turu-Stockholm liinil. Aastail 2015–2017 sõitis liinil Tallinn–Vuosaari, aastail 2017–2022 Muuga–Vuosaari.

Laeva alumisel tekil veetakse vaguneid, järgmisel tekil treilered ja alumise kajutiteki ahtriosas sõiduautosid. Vaguni- ja autotekki laaditakse ja lossitakse samal ajal. Praegu Tallinki laevana reisijaid peale ei võta.

8. jaanuaril 2015 asus Sea Wind Eesti lipu all liinile Tallinn–Vuosaari, 2017. aastal liinile Muuga-Vuosaari.

26. aprillil 2022 andis Tallink laeva üle uuele omanikule Rudniki Shipping ja Sea Wind lahkus Eestist.

## Viited


## Välislingid
* M/S Sea Wind Fakta om Fartyg (*rootsi keeles*)
Bir Lehlú

**Bir Lehlú** on asula Lääne-Sahara kirdeosas. See oli kuni 2011. aastani Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi ajutine halduskeskus.
Tripton

**Tripton** ehk **trüpton** ehk **abioseston** on veekogu sambas hõljuvad surnud organismide osakesed (detriit) ja mineraalaineosakesed. Tripton on sestoni üks komponentidest.

## Vaata ka
*Detriit
*Plankton
*Seston
Seston

**Seston** on veekogu sambas hõljuvad elusad organismid (bioseston) ja elutud tahked osakesed (tripton ehk abioseston). 

Veeorganisme, kes toituvad sestonist, nimetatakse sestofaagideks.

## Vaata ka
*Tripton
*Plankton
*Detriit

## Viited
Laama (loom)

**Laamad** (*Lama glama*) on loomaliik kaamellaste sugukonnas laamade perekonnas. Nad ei ole ohustatud liik ja kuuluvad vanimate kodustatud loomade hulka.

Kogu maailmas on umbes 3 miljonit isendit, 70% laamadest elab Boliivias.

Kaamelid asusid elama Põhja-Ameerika kesktasandikel umbes 40 miljonit aastat tagasi. Sealt 3 miljonit aastat tagasi levisid laamataolised loomad Lõuna-Ameerikasse. Laamade perekonda kuuluvad kaks kodustatud liiki (laamad ja alpakad) ning kaks endiselt metsikut liiki (guanakod ja vikunjad). Enamjaolt elavad laamad 20-pealiste karjadena.

## Omadused
Laamade eluiga on keskmiselt 15–25 aastat. Nende värvus varieerub valgest mustani ja võib olla beežikas, pruunikas, punakas või roosakas. Vill võib olla ühevärviline, täpiline või erineva mustriga. Erinevalt kaamelitest pole laamadel küüru. Täiskasvanud isase laama kõrgus on umbes 120 cm ja ta kaalub 130–154 kg. Neil on peenike kael, väike ja piklik pea, pikad ja teravad kõrvad ning laamad on suuremad kui alpakad. Kodustel laamadel on pehme, klassikalise pikkusega karvkate, mille pikkus võib ulatuda kuni 15 cm. Looma tiinus kestab 11 kuud ja järglasi on tavaliselt üks.

Laamad on väga seltsingulised ja uudishimulikud loomad, kes vajavad liigikaaslasi. Laamad on väga intelligentsed ja neid on lihtne õpetada. Nad omandavad kiiresti päitsete kasutamise, juhtimise, sõidukisse laadimise ja järelkäru vedamise. Laamad sülitavad ohu korral, tundes end ebakindlalt või tõrjudes liigikaaslast. Laamad ja nende esivanemad sobivad Andide karmi kliima keskkonda, nad on vastupidavad, hõlpsasti hooldatavad ja haigusvabad. Laamasid kasutatakse lammaste, kitsede ja hobuste valvurina. 

## Toitumine
Laamade hüdratsioon on sama oluline kui tema toitumisharjumused. Pidev värske ja puhta vee tarbimine on hädavajalik, et hoida laama hea tervise juures. Looduses on laamad võimelised olema pikka aega ilma veeta, kuna nad suudavad vajaliku vee omandada taimedest toitudes. Nad vajavad umbes 2–3 liitrit vett päevas.

Laamadel on mäletsejale kohane kolmekambriline magu. Vähese valguvajaduse ja tõhusa seedesüsteemi tõttu on laamasid säästlik pidada. Teatud piirkondades tuleks sööda, vitamiinide ja mineraalainete vajaduste kohta küsida nõu veterinaarilt. Laamad toituvad põõsastest, samblikest ja noortest võrsetest. Farmides toidetakse neid teravilja ja heinaga. Koduses keskkonnas tarbivad laamad sageli sama toitu nagu kitsed ja lambad.

## Kasutamine
Laamasid kasutatakse tõuaretuses, teraapias, lemmikloomana ja sõitmiseks. Nad annavad liha, kiudaineid rõivaste jaoks ja sõnnikugraanuleid kütteks. Veoste vedamiseks kasutatakse ainult isaseid, emased on ette nähtud ainult tõuaretuseks ja neid ei lüpsta. Laamad on kodustatud loomad ja neil on suur majanduslik tähtsus. Laamavill on paks ja jäme, kuid soe. Loomi pügatakse kaks korda aastas, ühelt loomalt on võimalik saada 3 kg villa.

## Kiudude kasutamine
Vill on rasvavaba, kergekaaluline, soe ja luksuslik ning on väga populaarne kudujate ja käsitööliste seas. Laamavill koosneb jämedast mitteelastsest ja läiketa pealiskiust, peenest pealiskiust ja pehmest aluskiust.

## Vaata ka
*Laamakasvatus

## Viited
Bioseston

**Bioseston** on veekogu sambas hõljuvad elusorganismid, osa sestonist. 

Biosestoni hulka arvatakse plankton, pleuston, neuston ja nekton. 

## Vaata ka
*Seston
*Tripton
Angel

**Angel** on mitme asja ja isiku nimi:

***[[Angel (eesnimi)|Angel]]** on eesnimi;

* **"[[Angel (seriaal)|Angel]]"** on USA teleseriaal;
* **[[Angel (ansambel)|Angel]]** on USA ansambel;
* **[[Angel (laulja)|Angel]]** on USA laulja;
***[[Angel (Briti muusik)|Angel]]** (õieti Sirach Charles) on Suurbritannia laulja, laulukirjutaja ja räppar
* **"[[Angel (singel)|Angel]]"** on Madonna 1985. aasta singel;
* **"[[Angel (laul)|Angel]]"** on Natasha Bedingfieldi 2008. aasta laul;
* **[[Angel (London)|Angel]]** on paikkond Londonis Islingtoni linnaosas
* ...

* **[[Club Angel]]** on endine geiklubi Tallinnas

## Vaata ka
* **[[Angeli juga]]**, maailma kõrgeim juga
* **[[Angeli jõgi]]**, jõgi Saksamaal
Metsamajandus

**Metsamajandus** on metsanduse haru, mis tegeleb metsade majandamisega: metsa uuendamise, kasvatamise, kasutamise ja kaitsega.

Põhilised metsauuenduse võtted on uuendusraie ning sellele järgnev metsaistutus või -külv, aga ka looduslikule uuendusele kaasaaitamine (seemnepuude allesjätmine, maapinna mineraliseerimine, metsa majandamise eeskirjas sätestatust väiksema algtihedusega metsa külvamine või istutamine) ja metsakultuuri hooldamine (noorte puude ümbert rohttaimestiku niitmine, kitkumine, mahatallamine või keemiline tõrje, ning valgustusraie ehk konkureerivate puu- ja põõsaliikide eemaldamine ja liiga tihedate puugruppide harvendamine, mõningal määral kasutatakse istutusjärgsetel põuastel suvedel ka kastmist), mujal maailmas kasutatakse mõningate puuliikide puhul uuenemist soodustava abinõuna ka langi ülepõletamist.

Metsa kasvatamise peamisteks võteteks on noorendike hooldamine, metsamaaparandus (mulla toiteainete-, happesuse- ja niiskusrežiimi parandamine, metsateede ehitamine jms), harvendus- ja sanitaarraied ning kasvavate puude laasimine. Eestis on keelatud metsa väetamine mineraalväetistega.

Metsa kasutamine on puiduvarumine, vaigutamine, dekoratiivmaterjali (sh urvad, samblikud, samblad, metsalilled, jõulukuused, suvistekased), ravimtaimede, luua- ja vihaokste, punutisevitste, puukoore (sh korgi, kasetohu, niine jt), okaste, kase- ja vahtramahla varumine, seente, marjade, puuviljade, pähklite, seemnete, tõrude ja käbide korjamine, metsa kasutamine looduskaitseks, riigikaitseks, jahinduseks, teadus- ja õppetööks, rekreatsiooniks (sh sportimine, loodusfotograafia, vaba aja veetmine jne), kahjulike mõjude leevendamiseks (müra, heitgaaside, haisu, valgusreostuse, erosiooni, maalihete, tugevate tuulte jne tõkestamiseks), loomade karjatamiseks, mesinduseks (sh metsmesinduseks) ja religioosseks tegevuseks.

Metsakaitse hõlmab tegevusi võitluseks metsi kahjustavate teguritega (haigused, putukkahjurid, ulukite rüüsted, metsatulekahjud, üleujutused, liigne rekreatiivne koormus, keskkonna saastatus (happevihmad, kohati ka leeliselised pinnaveed jne). Järjest rohkem peab metsakaitse otsima abinõusid ka prahistamise, geneetiline vaesumise,ebasoovitavate geenidega saastumise ja invasiivsetevõõrliikide sissetungi vastu. 

## Vaata ka
*Metsatööstus
*Metsahoolekogu
*Eesti metsasus

## Viited
Puerto del Hambre

**Puerto del Hambre** (ka: *Puerto Hambre*; 'näljasadam') on kunagine kindlustatud asula Tšiilis Magalhãesi ja Tšiili Antarktika piirkonnas Punta Arenase linnast 36&nbsp;km lõunas ja ka Fuerte Bulnese lähedal Magalhãesi väina Bahía Buena lahe ääres, mälestis Hispaania esimesest katsest Magalhãesi väina rannikut koloniseerida.

Praegu on asulast järel ainult varemed. Puerto del Hambret loetakse Tšiili geograafiliseks keskmeks Arica ja Tšiili Antarktika vahel.

## Ajalugu
Sellesse üksikusse kohta rajas kapten Pedro Sarmiento de Gamboa 25. märtsil 1584 umbes 300 elanikuga asula **[[Ciudad del Rey Felipe]]** või **Rey Don Felipe** ('kuningas Felipe linn'). Arvatakse, et selle elanikud surid nälga.

Aastaid hiljem randus seal inglise piraat Thomas Cavendish, kes leidis eest vana koloonia ja ühe ellujäänu. See oli Tomé Hernández, tänu kellele me linna lugu teame. Inglane pani kohale nimeks **Port Famine** ('näljasadam'), mis hispaaniakeelsena on tänini säilinud. Seda kasutati 19. sajandil Briti mereväebaasina. 

Peale Kuningas Felipe linna rajas Sarmiento de Gamboa veel koloonia nimega Nombre de Jesús (*Jeesuse nimi*), mis asus Magalhãesi väina Atlandi ookeani poolses suudmes Vírgenese neemel (Neitsite neemel) praegusel Argentina territooriumil. Elanikud jätsid selle maha, peaasjalikult selleks, et minna lääne poole otsima kuningas Felipe linna.
SRÜ lipp

**SRÜ lipp** on Sõltumatute Riikide Ühenduse lipp.  Põhimäärus SRÜ lipu kohta oli heaks kiidetud 19. jaanuaril 1996.
Kreba-Neudorf

**Kreba-Neudorf** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

## Vallaosad
Kreba (*Chrjebja*), Lache, Neudorf (*Nowa Wjes*) ja Tschernske (*Ćernsk*).

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Liepāja järv

**Liepāja järv** on järv Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Liepāja on suuruselt riigi viies järv.

Järve pindala on 37,15 km², keskmine sügavus 2,0 m, pikkus põhjast lõunasse 16,2 km ja kaldajoone pikkus 44,6 km.

Liepāja järv on madal eutroofne järv, millele on omane rikkalik veetaimestik, näiteks pilliroog, hundinui, kõrkjas, jõgitakjas.

Kevadise suurvee ajal jäävad järvelähedased niidud ja põllumaad sagedasti vee alla. Märgaladel on palju poldreid ja paise.

Järvest on leitud 14 liiki kalu: haug, särg, ahven, latikas, koger, linask, vimb, luts, angerjas, koha jt. Ainult maikuus võib järves erilubade alusel kalu püüda.

Aastatel 1977–1999 kaitsti järves luiki ja parte.

Liepāja järves on 13 saart, neist suurimad on Atteku, Zirgu ja Putnu. Järve idakaldal kasvab Friča hiis, läänekaldal aga Reiņu mets.

Järve suubub ja voolab välja mitu jõge. Suurim järve voolav jõgi on Bārta.
Davos Monstein

**Davos Monstein** on küla Šveitsis Graubündeni kantonis Davosi vallas. Külas on 195 elanikku (2006).