open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tampereen Pyrintö

**Tampereen Pyrintö** on spordiklubi Soomes Tamperes.

Klubi asutati 1896. Klubis tegeldakse kergejõustiku, korvpalli, murdmaasuusatamise, suusahüpete, tõstmise, orienteerumise ja *[[cheerleading]]*uga.

## Korvpall

Pyrintö mängib Korisliigas. Kodumängud peetakse Pyrintö Pyynikki hallis. 2010. ja 2011. aastal tuli Pyrintö meeskond Soome meistriks ja 1969. aastal võitis Soome karika.

Heino Enden on mänginud Pyrinnös.

## Sportlasi
* Tommi Evilä, kaugushüppaja
* Tero Järvenpää, odaviskaja

## Välislingid
* Koduleht
Viking Helgi

**Viking Helgi** (vene keeles *Викинг Хельги*, 1984–2012 *Aleksei Surkov*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 *esimene seeria*) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1984. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 381 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Leningradis asuvale Loode Laevakompaniile (ГП Северо-Западное речное пароходство МРФ РСФСР) üle 1984. aastal Aleksei Surkovi nime all.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Teatmik, projekt 302 (vene keeles)
Linda rahvamaja

**Linda rahvamaja** on rahvamaja Võrumaal Antsla vallas Kobela alevikus. 

Hoone ehitati 1973. aastal tollase Linda kolhoosi kontor-klubiks ja see asub tehisjärve kaldal. Hoone projekteeris arhitekt Toomas Rein, kes pälvis koos insener J. Portiga Linda kolhoosi keskusehoone eest 1975. aastal Nõukogude Eesti preemia.

Hoones tegutseb Linda raamatukogu.

## Hoone kirjeldus
Linda rahvamajas on Võru maakonna suurim saal põrandapinnaga 425,7 m², lisaks on lavapinda 161,3 m². Koos avara fuajee ja abiruumidega on hoone keskosa üldpindala 1348 m². Täites keskse universaalsaali ja kõik seda ümbritsevad ruumid, võib majja mahutada kuni 1500 inimest. Hoone karniiside viltusus lisab keskusele veidi idamaise nüansi.

Hoones on lisaks administratiivosale ka spordi- ja kultuuriruumid. "Spordikompleksi rajamine andis hoogu spordi ja kultuuri propageerimisele Antsla piirkonnas ning üldise tõuke spordielu arengule. Eriti aktiivselt tegutsesid võrkpallivõistkonnad."

1983. aastal ehitati keskusele juurde itaalia stiilis saun, mis on kantud USAs välja antud maailma moodsa arhitektuuri leksikoni. Toomas Reinu sõnul oli "saun uhke, dünaamiline, ülalt valgustusega otsekui kirik. Leiliruumid panin teisele korrusele ja alla projekteerisin suure basseini, kuhu viis liutee, nii et said end kohe kuumalt basseini lasta. Teine liutee viis alla järvele". 

2010. aastal õnnestus Boose seltsil saada PRIAst Linda rahvamaja remondiks toetust. Omaosalusega toetas seltsi Antsla vald. Rahvamajas remonditi fuajee koos köögi ja tualettruumidega ning sellesse hooneossa paigaldati ka maaküte.

## Viited

## Välislingid
*"Linda rahvamaja jääb suletuks". Võrumaa Teataja, 1. september 2009
*Vaade Võru rajooni Linda kolhoosi peahoonele. Rahvusarhiivi fotode andmebaas, V.Liiv, 1970–1980
*Võru rajooni Linda kolhoosi kohviku sisevaade. Rahvusarhiivi fotode andmebaas, Erich Tarkpea, 1975
*Võru rajooni Linda kolhoosi keskus. Rahvusarhiivi fotode andmebaas, Arvi Kriis, 1973
*Võru rajooni Linda kolhoosi esimehe kabinet. Rahvusarhiivi fotode andmebaas, Arvi Kriis, 1973
Vanemuine (jõelaev)

**Vanemuine** on Nõukogude ajal ehitatud Tartus tegutsenud projekt 839 Moskvitš Ozernõi tüüpi jõelaev. Ei ole praegu kasutusel.

## Ajalugu

Vanemuine ehitati 1963. aastal Moskvas. Tartus alustas laev sõite 1964. aastal. 

Algul kurseeris Vanemuine vaheldumisi Lermontoviga Tartu–Pihkva liinil, kuid 1990. aastate alguses jäi Aardlapalusse seisma. Tänapäeval on tehtud plaane taastada laev õppelaevana.

## Kirjeldus
Moskvitš Ozernõi (MO) tüüpi laevu ehitati kolmes variandis. Vanemuine oli ehitatud projekti 839 järgi ja selle ahtritekk oli kinnine. Näiteks projekti 839A järgi ehitatud laeva ahtritekk on lahtine. MO-tüüpi laevu kasutati põhiliselt banketi- ja liinialustena. Vanemuisele suudeti ära mahutada 33 magamiskohta – trümmis kajutitena, tekkidel rongivaguni "platskaardi" moodi. 

## Põhiandmed
*Pikkus: 29,4 m 
*Laius: 4,8 m 
*Süvis: 1,3 m
*Magamiskohti: 33
*Laevakere materjal: teras
*Peamasin: 110 kW

## Viited

## Välislingid
* "Vanemuine roostetab Aardlapalus" Tartu Postimees, 5. juuni 2008
Warda Al-Jazairia

**Warda Al-Jazairia** (araabia keeles وردة الجزائرية, Wardah al-Jazā‘irīyah, ka **Warda**; sünninimi **Warda Fatouki**; 22. juuli 1939 Puteaux – 17. mai 2012) oli Alžeeria laulja ja näitleja.

Warda sündis Prantsusmaal; tema ema oli pärit Liibanonist ja isa Alžeeriast. Ta hakkas laulmist õppima 11-aastaselt ning sai Alžeeria isamaalisi laule lauldes peagi tuntuks. Pärast abiellumist 1962. aastal keelas abikaasa tal laulmise. 1972. aastal esines ta keelust hoolimata president Houari Boumédiène'i palvel Egiptuse orkestri saatel, ning abielu purunes. Seejärel pühendus Warda muusikale.

Ta asus elama Egiptusse ja abiellus helilooja Balīgh Ḩamdīga. Warda esitas oma abikaasa ja teiste Egiptuse heliloojate loodud laule ja sai väga populaarseks. Ta mängis ka filmides.

## Välislingid
* Fännileht
* Järelehüüe ja video, tunisialive.net
Projekteerijate maja

**Projekteerijate maja** on büroohoone Tallinna Kesklinna linnaosas aadressil Rävala puiestee 8. Maja on tuntud ka kui Eesti Maaehitusprojekti maja. 

Modernistlikku arhitektuuristiili esindav hoone on valminud 1982. aastal. Hoone arhitektid on Peep Jänes, Arvo Niineväli ja Mart Port.

Hoone esimesel korrusel asuvad kaubanduspinnad ja konverentsisaal, teistel korrustel kontoripinnad ja nõupidamiste saalid. Maja projekteeriti  ENSV projekteerimisorganisatsioonide tootmishoonena 1965. aastal V. I. Lenini puiestee (praegu Rävala puiestee) ja Võidu puiestee nurgale. Hoone lammutatakse aastaks 2026. 

## Fotod
*Vaade Lenini puiesteel asuvale Projekteerijate majale Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Foto: M. Hiis, 1982.
*Projekteerijate maja ehitustööd Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Foto: Elmar Köster, 1979.

## Viited
Tsiistre Linamuuseum

**Tsiistre Linamuuseum** on muuseum Võrumaal Rõuge vallas Tsiistre külas.

Linamuuseum asub Prastuli talu rehehoones. Muuseumi rajas 2011. aastal Prastuli Selts.

Muuseumi eesmärk on jäädvustada Eesti lina kasvatamise ja töötlemise ajalugu. Korraldatakse kursusi ja õpitube.

Aastatel 2014–2017 toimus seal Soome-ugri filmifestival.

## Välislingid
* Muuseumi koduleht
Viking Truvor

**Viking Truvor** (vene keeles *Викинг Трувор*, aastani 2012 *Sergei Kirov*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 teine seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1987. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff. Laeva pikkus on 129 meetrit; seda on moderniseeritud.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 391 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Leningradis asuvale Loode Laevakompaniile (ГП Северо-Западное речное пароходство МРФ РСФСР) üle 1987. aastal Sergei Kirovi nime all.

## Viited

## Välislingid
* Teatmik, projekt 302 (vene keeles)
Jahutamine

**Jahutamine** ehk **jahutus** on keskkonna, eseme, materjali, seadme või selle osa temperatuuri alandamine. See on termilise energia vähendamine selle ülekandmisega teisele kehale või süsteemile.

Jahutus põhineb soojuse ärajuhtimisel soojuskandja (gaas, vedelik) kaudu või temperatuuri vahetul alandamisel, näiteks segamine külmema keskkonnaga, aurustamine, segu komponentide sulatamine või lahustamine.

Laborites kasutatakse jahutamiseks valdavalt jahedat kraanivett. Kui see ei võimalda piisavat jahutust, siis saab kasutada jahutussegusid, süsihappelund (sublimeerub –78,5&nbsp;°C juures) ja vedelat lämmastikku (keeb –196&nbsp;°C juures).

## Vaata ka
*Energia jäävuse seadus
*Soojusvaheti
*Jahuti
*Külmik
*Allajahutamine (aine jahutamine alla faasisiirdetemperatuuri, ilma et moodustuks uus faas)
*Elektroonikakomponentide jahutus
*Arvuti jahutus
*Sülearvuti jahutus
*Ablatiivjahutus
*Kaugjahutus
*Sukeljahutus
AIDAmar

**AIDAmar** (projekti nimetus: *Sphinx VI*) on kuues Sphinx-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Costa Crociere S.p.A. ja mida käitab laevakompanii Aida Cruises German Branch of Costa Crociere S.p.A.. Laev ehitati Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal 2012. aastal ja laeva ristis Hamburgis 12. mail 2012 19-aastane hamburglanna Sissi Kuhlmann. 
Laeva kodusadam on Genova Itaalias.

## Viited

## Välislingid
*AIDAmar AIDA kodulehel (saksa keeles)
Kizneri rajoon

**Kizneri rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes Kirovi oblastiga ja lõunas Tatarstaniga.

Rajooni läänepiiril voolab Vjatka jõgi ning rajooni läbivad selle lisajõed Ljuga, Põžmanka, Umjak ja Kazanka.

Rajoon jaguneb 14 külaasunduseks (*сельское поселение*).

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 46% elanikest udmurdid, 45% venelased ja 8% tatarlased.

## Viited

## Välislingid
* Rajooni koduleht
* http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/kiznerskiy/
Ortogonaalne sagedustihendus

**Ortogonaalne sagedustihendus** ehk **ortogonaalne sagedusmultipleksimine** (ingl *Orthogonal Frequency Division Multiplexing*, lühend **OFDM**) on hulkkandjamodulatsiooni meetod, mille puhul laiaribaline digitaalsignaal edastatakse osasignaalide kaupa korraga paljudel abikandesagedustel kitsastes kõrvutistes sagedusribades. Kandevõnkumiste ortogonaalsus ehk ristiolek (90-kraadine faasinihe) naaberribades on vajalik signaalide ribadevahelise ülekostvuse vähendamiseks.

Kasutatakse ka **kodeeritud ortogonaalset sagedustihendust** COFDM (*Coded Orthogonal Frequency-Division Multiplexing*), mille puhul on OFDM täiendatud edastusjärgse veaparandusega.

Sagedusribades rakendatakse kvadratuuramplituudmodulatsiooni (QAM). Ühe sümbolisammuga edastatakse 4-QAM korral 2 bitti, 16-QAM korral 4 bitti, 64-QAM ‒ 6 bitti, 256-QAM ‒ 8 bitti jne. Näiteks 4 biti korral kantakse 7000 abikandesagedusel korraga üle 28 000 bitti; üldise sagedusriba laiusel 8&nbsp;MHz võib siis andmekiirus ulatuda väärtuseni 30&nbsp;Mbit/s.

OFDM ja COFDM on kasutusel paljudes andmeedastussüsteemides, näiteks
*digitaalne audioringhääling DAB (Digital Audio Broadcasting) ‒ 192‒1536 kandjat, üldine ribalaius 1,5&nbsp;MHz;
*maapealse leviga digitelevisioon DVB-T ‒ 2048, 4096 või 8192 kandjat, üldine ribalaius 6,5‒8&nbsp;MHz;
* WLAN (WiFi) vastavalt standardeile IEEE 802.11a, IEEE 802.11g ja IEEE 802.11n;
*ADSL ‒ 32 kandjat üles- ja 190 kandjat allalaadimisel, iga kandja ribalaius 4,3125&nbsp;kHz, üldine ribalaius umbes 1&nbsp;MHz;
*WiMAX vastavalt standardile IEEE 802.16.2 ‒ 256 või 2048 kandjat;
*mobiilside standard LTE ‒ 1200 kandjat.

## Vaata ka
*Ortogonaalne sagedusjaotusega hulgipöördus
Kazimierz Twardowski

**Kazimierz Twardowski** (täisnimega **Kazimierz Jerzy Skrzypna-Twardowski Ritter von Ogonczyk**; 20. oktoober 1866, Viin, Austria-Ungari – 11. veebruar 1938, Milanówek, Poola) oli Poola filosoof ja loogik.

Twardowski õppis Viini Ülikoolis Franz Brentano ja Robert von Zimmermanni juures, kaitstes viimase juhendamisel ka doktoritöö. Hiljem tegutses ta peamiselt Lvivi Ülikoolis, kus tema juhendatavate seas olid Kazimierz Ajdukiewicz, Stefan Banach, Tadeusz Kotarbiński, Stanisław Leśniewski ja Jan Łukasiewicz. Twardowski oli Poola filosoofia mõjukaima, Lvovi-Varssavi loogikakoolkonna rajaja. Esimese maailmasõja aegu oli ta mõne aasta vältel ka Lvivi Ülikooli rektor.

Ta pälvis Poola Vabariigi ordeni "Vapruse rist" ning oli Varssavi Ülikooli audoktor.

### Teoseid
* *Wyobrażenie i pojęcie* (1898)
* *O tzw. prawdach względnych (1900), O psychologii, jej przedmiocie, zadaniach, metodzie, stosunku do innych nauk i jej rozwoju* (1913)
* *Rozprawy i artykuły filozoficzne* (1927)
* *Wybrane pisma filozoficzne* (1965)
* *Wybór pism psychologicznych i pedagogicznych* (1992)
* *Dzienniki* (1997)
* *On the content and object of presentations. A psychological investigation.* The Hague: Martinus Nijhoff 1977. Tõlge ja sissejuhatus: Reinhardt Grossmann
* *Sur les objets intentionnels (1893-1901).* Paris: Vrin 1993. Edmund Husserli *Zur Lehre vom Inhalt und Gegenstand der Vorstellungen* jt tekstide prantsuse tõlge
* *On actions, products and other topics in philosophy.* Toim. Johannes Brandl ja Jan Wolenski. Amsterdam: Rodopi 1999. Tõlkinud ja kommenteerinud Arthur Szylewicz

## Vaata ka
* Brentano koolkond
* Poola loogika
* Representationalism	

## Kirjandus
* Tadeusz Czerny: Kazimierz Twardowski i jego szkoła filozoficzna [1]. Kwartalnik Cracovia Leopolis nr 3/1996
* Marian Tyrowicz: Wspomnienia o życiu kulturalnym i obyczajowym Lwowa 1918—1939. Ossolineum 1991.
Viini Ülikool

**Viini Ülikool** (saksa keeles *Universität Wien*; ladina keeles *Universitas Vindobonensis*, ka *Alma Mater Rudolphina*) on Austria pealinnas Viinis tegutsev avalik-õiguslik ülikool. 

Ülikooli rajas Austria hertsog Rudolf IV 12. märtsil 1365. See on vanim ülikool saksakeelsetes maades pärast Karli ülikooli Prahas, mis asutati 1348. aastal. 

Viini Ülikool on suurim ülikool Austrias ning üks suuremaid Euroopas. 2011. aastal oli ülikoolis 88 000 üliõpilast. Viini Ülikooli rektor on Sebastian Schütze.

## Viited

## Välislingid
* Viini Ülikooli koduleht
Jahutussegu

**Jahutussegu** on kahe või enama tahke või tahke ja vedela aine segu, mille komponentide sulamisel või lahustumisel neeldub soojust ja seetõttu temperatuur langeb.

Enamik jahutussegusid valmistatakse keedusoolast ja peenestatud jääst (lumest); madalaim temperatuur, mis sel teel saadakse, on –21,2&nbsp;°C (segus on 22,4% keedusoola).

Teisi tuntumaid jahutussegusid: peenestatud jää ja kaltsiumkloriid (–40&nbsp;°C), vesi ja ammooniumnitraat (–50&nbsp;°C), tahke süsinikdioksiid ja etanool (–77&nbsp;°C). 
## Vaata ka
*Jahutamine
Õhuruum

**Õhuruum** (inglise keeles *airspace*) on territoriaalselt jaotatud Maa pinna (tavaliselt riikide) kohal olev õhkkonna ruumiosa. 

Õhkkonna ülemine piir asub FAI määrangu järgi Karmani joone kõrgusel, teisiti ka, õhuruumiks loetakse nii öelda homosfääri see osa, kus õhu koostis on konstantne (kõrgus maapinnast u 90 km). 

Õhuruumi juriidiline jagamine ja lennuliiklus selles toimub rahvusvaheliselt kehtivate reeglite ja lepingute alusel.
## Lennuliikluse õhuruum

* Kontrollitava õhuruumiga on tegu juhul, kui peetakse vajalikuks, et lennuliiklusteenistusel oleks mingit laadi täidesaatev võim selles õhuruumis liiklevate lennuvahendite üle.
* Mittekontrollitavas õhuruumis võib lennuliiklusteenistusel vaid jagada soovitusi.

Õhuruumi võib jagada mitmesugusteks tsoonideks, sealhulgas lennupiirangutega aladeks ja lennukeelualadeks.

## Õhuruum veekogude kohal

Rahvusvahelise õiguse kohaselt vastab riigi suveräänne õhuruum mereõiguses tarvitatavale territoriaalvete määratlusele, mille kohaselt need ulatuvad 12 meremiili (22,2&nbsp;km) kaugusele riigi rannajoonest. Väljapoole riikide piire jäävat õhuruumi peetakse rahvusvaheliseks, sarnaselt "rahvusvaheliste vete" mõistega mereõiguses. Rahvusvahelise lepingu alusel võib riik siiski võtta vastutuse rahvusvahelise õhuruumi teatud osa eest, näiteks ookeanide kohal. Nii katab näiteks USA lennuliiklusteenistus suure osa Vaiksest ookeanist, ehkki see õhuruum on rahvusvaheline.
## Õhuruum riigi territooriumi kohal
Suveräänse õhuruumi kõrguse suhtes pole rahvusvahelist kokkulepet, mis tõmbaks selge piiri riigi õhuruumi ning väljapoole riikide jurisdiktsiooni jääva kosmose vahele. Soovitused jäävad 30&nbsp;km (lennukite ja õhupallide suurim lennukõrgus) ja 160&nbsp;km (madalaim stabiilne lühiajaline Maa orbiit) vahele.

Rahvusvahelise Lennuspordiföderatsiooni (FAI) määrangu järgi loetakse Maa atmosfääri kõrguseks 100&nbsp;km ehk Kármáni joon, millest kõrgemal algab kosmos, kuna kestev lend aerodünaamilise tõstejõu abil ei ole enam võimalik. Püsivalt Kármáni joone kõrgusele jäämiseks on vaja saavutada esimene kosmiline kiirus. Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennunduse asjatundjate arvamusel on lennuks piisava vajaliku aerodünaamilise tõstejõu saavutamine üle 60 km kõrguse vähetõenäoline.

USA laskuvad kosmosesüstikud on lennanud ka madalamal kui 80&nbsp;km üle teiste riikide, näiteks Kanada, küsimata selleks luba. Sellegipoolest on nii Kármáni joon kui ka USA määratlus pelgalt praktilised soovitused, millel puudub juriidiline kehtivus riigi suveräänsuse küsimustes.

## Viited

## Välislingid
* USA õhuruumi kirjeldus "Aeronautilise info käsiraamatus"
* AirSpace Technology
Epp Saar

**Epp Saar** (aastani 1976 **Epp Tõniste**, aastast 1991 **Epp Perälä**; 24. juuli 1947 Pärnu-Jaagupi – 23. juuli 2018 Seinäjoki) oli Eesti ja Soome näitleja, lavastaja ja teatrijuht.

Ta lõpetas 1965. aastal Pärnu-Jaagupi Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal.

Ta oli aastatel 1974–1980 Rakvere Teatris näitleja. Aastatel 1981–1991 juhendas ta Rakvere Koolinoorte kooliteatrit.

1991. aastast elas ta Soomes. Aastatel 1991–2007 oli ta Soomes lavastanud, juhendanud näiteringe ja õpetanud harrastusnäitlejaid (omanimelises teatrilaboris Epps Teatteri, Lapua Teatris ja mujal). 1992–2012 töötas Lapua Teatrikooli juhina.

## Tunnustus
* 2006 Lapua linna kultuuripreemia
* 2012 Soome Harrastusteatrite Liidu kõrgeim aumärk
Jõgevamaa Omavalitsuste Liit

**Jõgevamaa Omavalitsuste Liit** oli Jõgeva maakonna omavalitsusi ühendav koostöökogu, mis asutati 13. novembril 1992. Liitu kuulusid maakonna 12 kohalikku omavalitsust.

Jõgevamaa Omavalitsuste Liit lõpetas tegevuse 31. jaanuaril 2018.

## Liidu asutamine
Jõgevamaa Omavalitsuste Liit asutati Jõgevamaa Linnade ja Valdade Liiduna 13. novembril 1992. Asutamiskoosolek toimus Jõgeval. Koosolekust võtsid osa 19 asutajaliiget, kelleks olid maakonna omavalitsuste esindajad. 

Asutamiskoosolekul tehti neli otsust:

*1. Arutati initsiatiivgrupi poolt välja pakutud projekti liidu moodustamiseks. Otsustati asutada **Jõgevamaa Linnade ja Valdade Liit** ning kinnitati põhikiri.
*2. Salajasel hääletusel valiti juhatuse esimeheks Palamuse vallavanem Heili Nigulas. Juhatusse kinnitati Aili Soolepp, Heili Nigulas, Olavi Annuk, Sulev Ottson, Andres Rebane, Otto Anslan, Tiit Kulu ja Udo Vellend. Lisaks valiti kolmeliikmeline revisjonikomisjon, kuhu kuulusid Juhan Danneberg, Vambola Plink ja Jaan Soone.
*3. Otsustati kinnitada liikmemaksu suuruseks 50 senti ühe valla elaniku kohta. 
*4. Otsustati kuulutada konkurss kantselei juhataja ametikohale. 

Jõgevamaa Linnade ja Valdade Liit nimetati ümber **Jõgevamaa Omavalitsuste Liiduks** 1998. aastal.

## Liidu eesmärgid
Liidu eesmärkideks olid Jõgeva maakonna omavalitsusüksuste ühistegevuse kaudu:

* aidata kaasa maakonna tasakaalustatud ja jätkusuutlikule arengule;
* säilitada ja edendada maakonna kultuuritraditsioone;
* kaitsta liikmete ühiseid huve ning esindada oma liikmeid ja maakonda;
* edendada maakonna kohalike omavalitsusüksuste koostööd;
* luua paremaid võimalusi liikmetele seadusega ettenähtud ülesannete täitmiseks.

## Liidu liikmed
* Jõgeva linn
* Jõgeva vald
* Kasepää vald
* Mustvee linn
* Saare vald
* Pajusi vald
* Palamuse vald
* Puurmani vald
* Põltsamaa linn
* Põltsamaa vald
* Tabivere vald
* Torma vald

## Liidu juhtimine
Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu kõrgeimaks juhtorganiks oli liidu volikogu, kuhu kuulub igast omavalitsusüksusest kaks esindajat. Liidu tegevjuhtkonnaks oli kõigist maakonna linnapeadest ja vallavanematest koosnev juhatus.

Liidu igapäevast tööd korraldas büroo, mis asus Jõgeva Maavalitsuse hoones aadressil Suur tn 3, Jõgeva 48306. Büroo tegevust juhtis tegevdirektor.

## Huvitavat
Jõgevamaa Omavalitsuste Liit korraldas 2012. aasta novembris esimese .

## Viited

## Välislingid
* Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu koduleht
* Jõgevamaa arengustrateegia 2020+. PDF
* Jõgevamaa Omavalitsuste Liit sai 20-aastaseks. Vooremaa, 22.11.2012. Vaadatud 22.11.2012
Uppland

**Uppland** on ajalooline maakond (rootsi keeles *landskap*) Rootsi idarannikul, põhja pool Rootsi pealinna Stockholmi. See piirneb Södermanlandi, Västmanlandi ja Gästriklandiga. Uppland piirneb ka Mälareni järve ja Läänemerega. Sel on ülilühike ja kummalise kujuga maapiir Soome autonoomse piirkonna Ahvenamaaga väikesel asustamata Märketi saarel Läänemeres.
Tartu staarostkond

**Tartu staarostkond** oli Tartu vojevoodkonda kuuluv haldusüksus (üks viiest staarostkonnast) Poola-Leedu võimu aegsel Liivimaal,  Liivimaa hertsogkonnas keskusega Tartu linnas, suurusega 6 572 km2.

1582. aastal pärast Liivi sõja Vene-Poola sõda viidi  Leedu-Poola võimude poolt läbi Tartu staarostkonna inventar. Inventari teostasid kuninglikud revidendid Stanislaus Pekoslawski ja Stanislaus Loknicki ning inventaris on loetletud Tartu staarostkonna mõisaid, millest mitu on kokku loetud tulunduspiirkondadeks. Mõisate kohta on kohanimi tihti puudu ja  on nimetatud ainult omanik, lisaks on inventaris loetletud nendega seotud küladega. Samuti on inventaris näidatud kõik mõisate ja külade juurde kuuluvad talud ja koguarv, kui palju neist on tühjad ja kui palju neist on asustatud.

Staarostid haldasid ka folvarke ehk Rzeczpospolita riigimõisu ja Tartu staarostkonnas asusid Kudina mõis, Kursi mõis, Raadi mõis, *Telma* mõis, Kavilda mõis, Rannu mõis, Tähtvere mõis, Uue-Kastre mõis, Kriimani mõis, Ahja mõis, Räpina mõis, Sangaste mõis, Urvaste mõis, Antsla mõis, Vaabina mõis ehk folvark. Poola kuninga Stephan Bathory ajal läänistati kogu Tartu staarostkond ja Tartu majandusmõisad Rzeczpospolita suurkantslerile Jan Zamoyskile

## Tartu staarostid
Tartu staarostkonna staarostid (*starosta dorpacki; starosta derpski*)
*1582– august 1582 kapten Zygmunt Rosen (1531–1582; poola Zygmunt Rożen), staarost ja Tartu garnisoni komandant
*2. august 1582–1582 Wojciech Ręczajski (Albert Reczaiski)
**1582 august - staarostkonna ökonoom (*ekonom dorpacki*) ehk Poola kuninglike lauamõisade valitseja, Stanisław Łoknicki
*1588–1605, Jan Zamoyski (1542–1605)
**staarostkonna ökonoom Georg Schenking (surnud 1605), 1593. aastast Tartu staarostkonna rentnik
*20. juuli 1605– Jan Karol Chodkiewicz (surnud 1621)
*16.. ,Wolter von Plettenberg
*22. detsember 1621– Magnus Ernst Dönhoff (1581–1642)

## Viited

## Kirjandus
* Richard Hausmann: Über das Inventar der Starostei Dorpat im Jahre 1582., [1902]
* August Westrén-Doll: Das Inventar der Starostei Dorpat im Jahre 1582. — Sitzungsberichte der gelehrten estnischen Gesellschaft 1922. Dorpat 1923, lk 32–56
## Välislingid
* Rewizya 1599 Inflatska dotycząca starostwa Lais i Felińskiego oraz Zamkow różnych, Archiwum Główne Akt Dawnych w Warszawie, Lustracje, rewizje i inwentarze królewszczyzn, nr 137 jj
* Rewizya 1599 Inflatska dotycząca starostwa Lais i Felińskiego oraz Zamkow różnych, Archiwum Główne Akt Dawnych w Warszawie, Lustracje, rewizje i inwentarze królewszczyzn, Miasto Felin nr 146 jj
Pühapuu

**Pühapuu** on puu, mida mingis piirkonnas või usundis austatakse. 

Selleks võib olla eri põhjuseid: pühaks võidakse pidada teatud puuliiki, puu kasvupaika või konkreetset puud ennast, näiteks sellega seostuvate legendide või ajalooliste sündmuste tõttu.

Pühaks peetud puude seas on üldise arvamuse järgi levinumad näiteks tamm ja pihlakas.

## Pühapuude jaotus liigiti Eestis


ImageSize  = width:950 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:25
ScaleMajor = unit:year increment:10 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:tamm color:gray1 width:1 
   from:0 till:24 width:25 text:24 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:mänd color:gray1 width:1 
   from:0 till:15 width:25 text:15 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:pärn color:gray1 width:1 
   from:0 till:12  width:25  text:12 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:kuusk color:gray1 width:1 
   from:0 till:8  width:25  text:8 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:kask color:gray1 width:1 
   from:0 till:8  width:25  text:8 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:pihlakas color:gray1 width:1 
   from:0 till:4 width:25  text:4 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:kadakas color:gray1 width:1 
   from:0 till:4  width:25  text:4 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:jalakas color:gray1 width:1 
   from:0 till:3  width:25  text:3 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:paju color:gray1 width:1 
   from:0 till:3  width:25  text:3 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:lepp color:gray1 width:1 
   from:0 till:3  width:25  text:3 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:haab color:gray1 width:1 
   from:0 till:2  width:25  text:2 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:künnapuu color:gray1 width:1 
   from:0 till:2  width:25  text:2 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:türnpuu color:gray1 width:1 
   from:0 till:1  width:25  text:1 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:pappel color:gray1 width:1 
   from:0 till:1  width:25  text:1 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:metsõunapuu color:gray1 width:1 
   from:0 till:1  width:25  text:1 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:saar color:gray1 width:1 
   from:0 till:1  width:25  text:1 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:teised color:gray1 width:1 
   from:0 till:1  width:25  text:1 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:teadmata color:gray1 width:1 
   from:0 till:7  width:25  text:7 textcolor:red  fontsize:8px


## Vaata ka
* Hiiepuu
* Põlispuu
* Ristipuu

## Viited
Arthur Roose

**Arthur Roose** (ps. **Ärni Raudoja**; 15. august (2. august vkj) 1903 Tartu – 19. märts 1929) oli eesti proosakirjanik, kriitik ja tõlkija.

Ta sündis Tartus töölisperekonnas, õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis, mille 4. klassist pidi nõrgenenud tervise tõttu aastal 1921 lahkuma. Ta hakkas ajalehtedele sõnumeid, arvustusi ja tähtpäevaartikleid saatma, tegutses Tartus kriitikuna, kirjanikuna ja tõlkijana. Aastatel 1924–1925 ja 1928 viibis ta keeleõppimise eesmärgil sugulaste juures Poolas. Aastal 1928 hakkasid tal avalduma vaimsed häired, ta viidi 1929. aasta alguses Tartu närvikliinikusse, kust välja saades haigestus kopsupõletikku ja suri mõni päev hiljem. Ta maeti Raadi kalmistule.

Tema ainus romaan, agulielu teemaline "Võhrupesa" ilmus 1927. aastal (kordustrükk 2003. aastal). Roose tõlkis eelkõige poola nobelisti Władysław Reymonti proosat.

## Kirjandus
* Rudolf Sirge, "Töölistoast parnassile. Mõni sõna Arthur Roosest" – Keel ja Kirjandus 1969, nr 12, lk 745–756
* Eesti kirjanduse ajalugu, IV köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 155–156, autor Ülo Tonts
* Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 474, artikli autor Martin Neithal
* Toomas Haug, "Tallinna tänava kolmnurgas. Peatükk kanoniseerimata kirjanduslugu" (artikkel toetub Arthur Roose päevikutele) – Looming 2001, nr 12, lk 1858–77; ilmunud ka T. Haugi raamatus "Troojamäe tõotus", Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn  2004, ISBN 998579088X, lk 142–172
* Toomas Haug, "Poola vaim eestlase peas" – T. Haugi raamatus "Klassikute lahkumine: 25 kirjatööd", Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2010, ISBN 9789985793275, lk 218–228

## Artiklid
* Eduard Bornhöhe, Looming 1924, nr 1
1922. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

**[[1922]]. aasta [[Kreeka-Rooma maadlus]]e maailmameistrivõistlused ** toimusid Rootsis Stockholmis.

## Medalid
Kuningatütar klaasmäel

**"Kuningatütar klaasmäel"** (ATU 530) on rahvusvaheliselt levinud imemuinasjutu tüüp. 

Laia levikuga jututüüp "Kuningatütar klaasmäel" on papüürusel kirja pandud juba Muinas-Egiptuses Uue riigi perioodil, jututüüp on levinud muu hulgas ka eestlaste ja naaberrahvaste hulgas.

Ladina-Ameerika hispaaniakeelsete jutuvestjate hulgas kuulub tüübi kohalik redaktsioon "Seitsmevärviline hobune" populaarsemate muinasjututüüpide hulka samuti kui kaks sellega lähedalt seotud muinasjututüüpi "Kolm rüüd" (ATU 510B, rahvusvaheliselt tuntud nime all "Eeslinahk") ja "Tuhkatriinu" (ATU 510A). 

## Viited

## Välislingid
*Kuningatütar klaasmäel
Alternatiivajalugu

**Alternatiivajalugu** on ajaloo kirjeldamine nii, et osa sellest erineb meie ajaloos tegelikult toimunust, osa aga jääb samaks. Alternatiivajaloost kirjutatakse nii ilu- kui ka aimekirjandust, alternatiivajalooline ilukirjandus on üks ulmekirjanduse žanre.

Alternatiivajaloolised teosed võivad läheneda vandenõuteooriatele, ajaloolisele revisionismile ja krüpto- ehk salaajaloole, mis väidavad, et tuntud sündmuste tagapõhi on teistsugune kui seda avalikult tunnistatakse. Minevikusündmuste tõlgendamine alternatiivajaloo või krüptoajaloona võib sõltuda lugeja seisukohast ajalooteaduse peavoolus domineeriva minevikukirjelduse suhtes.

Ka ajaloolise ilukirjanduse määratlemine alternatiivajaloona võib olla problemaatiline. Minevikus kirjeldatud sündmused võivad olla väheusutavad, kuid siiski mitte välistatud; vastuolu tänapäeva ajalooteaduse seisukohtadega võib tuleneda lünkadest autori ajalooteadmistes või ajalooteaduse hilisemast arengust; kunagine tulevikukirjeldus võib ühel hetkel saada alternatiivajalooks (nt Matthias Johann Eiseni "Tallinnas aastal 2000"). Samuti võib alternatiivajalugu ristuda ulme teiste alamžanridega, näiteks imeulme või teadusfantastikaga, kujutades meile tuttava ajaloo teisenemist maagia või varajaste leiutiste mõjul.

## Eesti keeles ilmunud alternatiivajaloolisi teoseid
### Aimekirjandus
* Robert Cowley "Läinuks ajalugu teisiti" (tõlkinud Toomas Taul) Tallinn: Varrak, 2003
* Robert Cowley "Läinuks ajalugu teisiti" 2. osa (tõlkinud Toomas Taul) Tallinn: Varrak, 2007

### Ilukirjandus
* Philip K. Dick "Mees kõrges lossis" (tõlkinud Karin Suursalu) Aniara, 1993
* Norman Spinrad "Terasunelm"
* Harry Harrison "Ajamasina saaga"
* Vladimir Sorokin "Sinine pekk"
* Harry Turtledove "Saared meres" (antoloogias "Täheaeg 2: Doominosillad")
* Roman Podolnõi "Pseudoajaloolised pajatused" (antoloogias "Diogenese latern")
* Kim Newman "Übermensch!" (antoloogias "Aphra")
* Brendan DuBois "Ülestõusmispäev"
* Robert Harris "Vaterland"
* Indrek Hargla "French ja Koulu"
* Indrek Hargla "Palveränd uude maailma"
* Indrek Hargla "Kevade tulek" ulmeajakirjas Algernon
* Indrek Hargla "Cuncti simus concanentes: Ave Maria" ulmeajakirjas Algernon
* Indrek Hargla "Püha Graal – 1984″ kogumikus "Hathawareti teener"
* Viktor Pelevin "Kristallmaailm" kogumikus "Sinine latern"
* Kristjan Oad "Latgalijaht" antoloogias "Terra Fantastica"
* Urmas Alas "Plahvatus"
* Poul Anderson "Südasuvine torm"
* Stephen Baxter "Ajalaevad"
* Janusz A. Grinewski "Grottaferrata palimpsest"
* Indrek Hargla "Dom Ramón"
* Indrek Hargla "Novembrivalss Vanal väljakul"
* Indrek Hargla "Sierra Titauna nekropol"
* Isaac Asimov "Igaviku lõpp"
* Ray Bradbury "Kõuekärgatus"
* Kir Bulõtšov "Hirmust"

## Vaata ka

* Pseudoajalugu
Kammkeraamika kultuur

**Kammkeraamika kultuur** oli neoliitiline arheoloogiline kultuur, mida tuntakse valdavalt kammornamendiga keraamika järgi. Kammkeraamika kultuur levis Läänemere ääres Põhja-Soomest ja Karjalast kuni Läti aladeni, hõlmates ka Eestit ja Loode-Venemaad.

Kammkeraamika kultuuri esimene ajajärk, tüüpilise kammkeraamika kultuur, jõudis Eestisse umbes aastal 4000 eKr ja kestis paar sajandit. Selle kultuuri tuumikpiirkonnaks on pakutud Karjalat, kust kultuur laiematele aladele levis. Sellel ajajärgul tekkisid selged erinevused saarte ja mandri keraamika vahel.

Tüüpilise kammkeraamika kultuuri ajajärgust on Eestis teada umbes 50 asulakohta ja kaheksa matmispaika.

Umbes aastatel 3700–3600 eKr kujunes välja hilise kammkeraamika kultuur. Selles olid kammkeraamika kultuuri uued nähtused sulandunud eelnenud Narva kultuuri omadega.

## Vaata ka

*Kammkeraamika
*Narva keraamika
*Kammkeraamika teooria

## Kirjandus
* Kriiska, A., Tvauri. A. 2002. *Eesti muinasaeg*. Avita. ISBN 9985-2-0694-0
Ramon Llull

**Ramon Llull** (ka **Raimundus Lullus**, **Raymundus Lullus** või **Lullius**, **Raymond Lull**, **Raymond Lully**; u 1232 – u 1315) oli Mallorca saarelt pärit kirjanik, filosoof ja loogik, frantsiskaani ordu ilmikvend.

Llull kirjutas esimese suurema teose katalaani kirjanduses. Hiljuti avastatud käsikirjade kohaselt ennetas ta sajandeid hilisemat arengut valimisteoorias. Arvutusteooria ühe eelkäijana mõjutas ta Gottfried Leibnizit. Samuti on Llull tuntud Rooma õiguse käsitlejana. Tuntud on Llulli katse ehitada masinat, mis võimaldaks tõestada islamiusulistele kristlikke dogmasid.

Ta oli keskaegse skolastika üks kummalisemaid mõtlejaid, kes algselt oli üks kõrgeid õukonnaametnikke Jaume II õukonnas, kuid pöördus siis ootamatult oma ilmalikust elust, tõenäoliselt esialgu averroismi mõju alla sattunult, ja hakkas frantsiskaanide ordu mungana tegelema mitmesuguste teadustega, olles mõnda aega isegi Pariisis õpetaja. Hiljem rändas ta misjonärina mitmel pool idas ja Põhja-Aafrikas. Vaatamata sellele, et ta on olnud viljakas kirjanik, kelle teoste arv on pisut 400 üksuse, väärib tema teostest tähelepanu vaid üks, juba tollal mõnevõrra hinnatud "Ars magna". Sellesse ainulaadsesse teosesse on kokku korjatud kõik võimalikud filosoofilised ja teaduslikud mõisted nii Aristoteleselt kui ka mujalt, isegi juutide kabalast, ja asetatud igale teadusharule vastavalt seitsmesse kontsentrilisse ringi. Esimese ringi moodustab teoloogia, teise psühholoogia jne. Ringe pöörates võib saavutada kõige kummalisemaid mõistete kombinatsioone, mis pidid kergendama teaduslikku uurimist. Nii esineb ringis A (teoloogia) mõiste "jumal", kus oli loetletud 16 jumalikku omadust; viimaseid kombineerides teiste ringidega oli võimalik määrata lähemalt nende iseloomu, esinemist jne. See meetod, mida autor ise uhkeldavalt nimetas "näidustamise ja avastamise" kunstiks, oli üksnes teravmeelne mõistetega žongleerimine, mis aga leidis rohkesti poolehoidjaid ning harrastajaid nn lullistide sekti näol. Tema katsetus vääriks tähelepanu mnemotehnika seisukohast. Mõttemäng äratas huvi puhtloogikaalaste probleemide vastu.

Frantsiskaani ordus austatakse Llulli märtrina. 1857. aastal kuulutas paavst Pius IX ta õndsaks, tema mälestuspäev on 30. juunil ja frantsiskaani ilmikvennad tähistavad seda.

## Looming
Didaktiline romaan "Imede raamat" (*Fèlix*). Selle raamjutustus "Loomade raamat" (*Llibre de les bèsties*) on tõlgitud eesti keelde (tõlkija Piret Kivi, väljaandja TORE kirjastus, 2022).

## Kirjanduses

Karl Ristikivi romaani "Surma ratsanikud" minajutustaja Pedro de Gavilan Casarmana on Mallorcal elades Ramon Llulli õpilane.

## Viited
Juvenalius Kaarma

Isa **Juvenalius Kaarma** (kodanikunimega **Märt Kaarma**; sündinud 7. detsembril 1952) on eesti õigeusu vaimulik.

Märt Kaarma sündis mööblikunstniku Voldemar Kaarma ja kostüümikunstniku Melanie Kaarma pojana. Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna 10. Keskkooli. 

Preestriks pühitseti ta 17. märtsil 1991 ja määrati teenima Haapsalu Maarja Magdaleena (Neeva Aleksandri) kogudust. Selle koguduse juures oli ta ametis suveni 2001, mil ta viidi üle Tallinna Neeva vaga õigeusulise suurvürsti Aleksandri peakiriku vaimulike sekka. Seal on isa Juvenalius hooldanud katedraali juures tegutsevat väikest eesti kogudust ja vastutanud eestikeelsete jumalateenistuste läbiviimise eest.

Talle on antud ülempreestri aunimetus.

Isa Juvenalius Kaarma oli ka 2012–2015 Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Sinodi liige.

## Isiklikku
Tema vend Jüri Kaarma (1950–2011) oli kunstnik, samuti on kunstnik ka ta õde Mari Kaarma. Tema ema oli eesti rõivakunstnik Melanie Kaarma ja isa mööblikunstnik Voldemar Kaarma.
Mätashari

**Mätashari** (*Celosia*) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Perekonda kuulub 30–60 liiki ühe- ja mitmeaastaseid rohttaimi ning poolpõõsaid. Perekonna levilaks on Ameerika, Aasia ja Aafrika lähistroopilised piirkonnad.

## Liike
**Celosia argentea* L. – hõbe-mätashari
**Celosia cristata* L. (või *Celosia argentea* L. var. *cristata* (L.) O.Kuntze) – madal mätashari
**Celosia pyramidalis* hort. (või *Celosia argentea* L. var. *plumosa* (Burvenich) Voss) – kõrge mätashari
**Celosia spicata* (Thouars) K.Spreng. – tähk-mätashari
Ella Ilbak

**Ella Ilbak** (31. oktoober/12. november 1895 Pöögle vald – 8. august 1997 Pontiac, Michigani osariik, USA) oli eesti tantsija ja kirjanik.

Ta õppis Tartus algkoolides ja Tartu Puškini nimelises Tütarlaste Gümnaasiumis. Seejärel õppis ta aastatel 1915–1917 Petrogradis K. Issatšenko Plastika- ja Teatrikunstikoolis, Sergei Volkonski ja Emile Jaques-Dalcroze rütmikakursustel, ta esines aastal 1918 Eestis tantsuõhtutega. Aastatel 1918–1919 täiendas ta end Pariisis M. Rutkowska balletistuudios, R. Duncani akadeemias ja Herbert'i akrobaatikakoolis.

Tema kõige kuulsam tants „Leek” oli seatud Richard Wagneri ooperi „Valküürid" muusikale.

1920. ja 1930. aastatel esines Ella Ilbak palju väljaspool Eestit, eeskätt Euroopas, aga ka Jeruusalemmas ja Haifas. Sõjajärgsetel aastatel elas Prantsusmaal, liikus sealt 1955. aastal edasi Ameerika Ühendriikidesse, kus püüdis ka läbi lüüa tantsulaval. Ta töötas kaks aastat haiglas. Tema teadaolevalt viimane esinemine oli 1967. aastal New Yorgis. Hiljem pidas loenguid Eesti Majades ilu tähtsusest.

Lisaks on Ella Ilbak küpses eas avaldanud kolm autobiograafilist teost: „Otsekui hirv kisendab" (1953) ja romaanidiloogiaga “Tuvi Malm” (1955) ja “Kumisev kannel” (1966).

Ella Ilbak suri Pontiaci hooldekodus. 1998. aastal sängitati Ella Ilbaku põrm Metsakalmistule.

## Viited

## Kirjandus
* Ella Ilbak, "Otsekui hirv kisendab…. Mälestusi ja tõekspidamisi", Lund: Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1953, 286 lk. [Järgnevad trükid: 1990, 2009.]
* Ella Ilbak, "Tuvi Malm", Lund: Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1955, 280 lk. [2. trükk: 2004.]
* Ella Ilbak, "Kumisev kannel", New York: s.n., 1966, 185 lk. [2. trükk: 2006.]
* Ella Ilbak, August Gailit, "Kirjad 1952–1961" (36 kirja), koostanud ja eessõna lk 7–33: Piret Noorhani. Tänapäev, Tallinn 2009, 140 lk; ISBN 9789985628003

## Välislingid
* Piret Noorhani, "Mõõk ja leek. Pedro Krusten Ella Ilbakust" (PDF-fail) – Tuna 2002, nr 4, lk 92–102
Ümera tänav (Tartu)

**Ümera tänav** on tänav Tartus, Maarjamõisa ja Tammelinna piiril.

Ümera tänav ühendab L.Puusepa tänavat   N.Lunini tänavaga. Tänav on umbes 170 meetrit pikk. Tänav sai nime 30.mail 1958.
Peter Dinklage

**Peter Hayden Dinklage** (sündinud 11. juunil 1969 Morristownis New Jersey osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Peter Dinklage osales HBO telesarjas "Troonide mäng", mis põhineb George R. R. Martini samanimelisel romaanil. Ta kehastas telesarjas Tyrion Lannisteri. 2011. aastal pälvis ta selle rolli eest Primetime Emmy auhinna kategoorias "Parim draamasarja meeskõrvalosatäitja" ja Kuldgloobuse kategoorias "Parim lühisarja või telefilmi meeskõrvalosatäitja".

## Välislingid
*
*Peter Dinklage. Filmography. imdb.com
Artania

**Artania** (aastail 2005–2011 *Artemis*) on ehitatud kui *Royal Princess* (1984–2005) Oy Wärtsilä Ab laevatehases Helsingis Soomes 1984. aastal. Artania on ristluslaev, mis kuulub ettevõttele Artania GmbH ja mida käitab laevakompanii Phoenix Reisen. 2012. aastal kasutatakse laeva Läänemereristlusteks Kieli sadamast, samuti  teeb see 18–päevaseid kruiise marsruudil Norra fjordid – Svalbard – Island. Artanial on üksnes väliskajutid. 


Southampton Cruise Liner Terminal - geograph.org.uk - 44166.jpg|Royal Princess
Cruiseship Artemis near Vlaardingen NL.jpg|Artemis
MV Artania in Trondheim.jpg|Artania


## Viited

## Välislingid
*Artania Phoenix Reiseni kodulehel (saksa keeles)
Gary Oldman

**Gary Leonard Oldman** (sündinud 21. märtsil 1958 Londonis) on Briti näitleja.

## Osaline filmograafia

## Tunnustus
2018. aastal pälvis ta Winston Churchilli rolli eest filmis "Süngeim tund" parima meespeaosatäitja Oscari. Ta on olnud nomineeritud parima meespeaosatäitja Oscarile ka 2012. aastal George Smiley rolli eest filmis "Plekksepp, rätsep, sõdur, nuhk" ja 2021. aastal Herman J. Mankiewiczi rolli eest filmis "Mank".

## Välislingid

* 
*
Jack Black

**Thomas Jacob Black, Jr.** (sündinud 28. augustil 1969) on Ameerika Ühendriikide näitleja, produtsent, koomik, kirjanik ja muusik. Ta on tuntud rollide poolest filmides "Rokikool" ("School of Rock", 2003), "King Kong" (2005), "Puhkus" (2006), "Nacho Libre" (2006) ja "Troopiline kõu" ("Tropic Thunder", 2008) ning tema hääle roll filmis "Kung Fu Panda" (2008) ja "Kung Fu Panda 2" (2011). Black oli liige koomikute grupis Frat Packwas, kes on koos esinenud mitmes Hollywoodi filmis ja on olnud kahel korral nomineeritud Kuldgloobusele (2004 ja 2013).
Dustin Hoffman

**Dustin Lee Hoffman** (sündinud 8. augustil 1937) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Osatäitmised filmides
Raymond, "Vihmamees" ("Rain Man") 1988. Neli Oscarit (parim film, meespeaosa (Dustin Hoffman), originaalstsenaarium, lavastaja).

## Välislingid

* 
*
Jeff Bennett (näitleja)

**Jeffrey Glenn** "**Jeff**" **Bennett** (sündinud 2. oktoobril 1962 Houstonis Texase osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Hector Boece

**Hector Boece** (ka **Boyce** või **Boise**, latiniseeritult **Hector Boecius** või **Boethius**; 1465 Dundee – 1536 Aberdeen) oli šoti filosoof.

Ta õppis Dundees ning läks siis Pariisi Ülikooli, kus kohtus Erasmusega. Neist said head sõbrad. 1497. aastal sai ta seal filosoofiaprofessoriks.

1500. aastal pöördus ta Aberdeeni, kus temast sai King's College'i (Aberdeeni Ülikooli eelkäija) akadeemilise senati esimene juhataja.
Dietrich Fischer-Dieskau

**Dietrich Fischer-Dieskau** (28. mai 1925 Berliin – 18. mai 2012) oli saksa laulja (bariton) ja dirigent.

## Laulunäited

File:Mahler - Kindertotenlieder, III (Fischer-Dieskau, Kempe, 1955).ogg|Wenn Dein Mütterlein
File:Mahler - Kindertotenlieder, II (Fischer-Dieskau, Kempe, 1955).ogg|Nun seh' ich wohl, warum so dunkle Flammen
File:Mahler - Kindertotenlieder, IV (Fischer-Dieskau, Kempe, 1955).ogg|Oft denk' ich, sie sind nur ausgegangen
File:Mahler - Kindertotenlieder, V (Fischer-Dieskau, Kempe, 1955).ogg|In diesem Wetter, in diesem Braus


## Tunnustus
*1975 – Léonie Sonningi muusikaauhind
*1990 – Auleegioni orden
1938. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1938. aasta Euroopa meistrivõistlused [[Kreeka-Rooma maadlus]]es** peeti 24.–27. aprillil 1938 Eestis Tallinnas Estonia teatris.

Raskekaalus osales 8 maadlejat.

I ringis kohtus Johannes Kotkas peafavoriidi John Nymaniga Rootsist, kes oli Kristjan Palusalu järel teiseks jäänud nii viimastel Euroopa meistrivõistlustel kui ka Berliini olümpiamängudel. Nyman alustas aktiivselt, kuid ei suutnud ainsatki võtet teha. Lõpuks hakkas Nyman väsima ja pidi end paar korda matilt põgenemisega päästma. Kotkas võitis 3:0.

II ringis seljatas Kotkas Uuno Vento (Soome) 37 sekundiga. Vento oli pigem poolraskekaallane.

III ringis seljatas Kotkas Edvīns Bietagsi Lätist 18.27-ga. Bietags oli samuti peamiselt poolraskekaallane.

IV ringis võitis Kotkas Mehmet Çobani Türgist 3:0 ning oli sellega tulnud Euroopa meistriks. Nyman võitis 3:0 Bietagsi.

V ringis seljatas Nyman Çobani 12.59-ga. I Kotkas, II Nyman, III Çoban, IV Bietags, V Vento, VI Olaf Knutsen Norra.

Nikolai Karklin tuli poolraskekaalus hõbemedalile ja Voldemar Roolaan keskkaalus pronksmedalile. Riikide arvestuses kogus Rootsi 15, Soome 10, Saksamaa 7, Eesti 6, Läti 2, Türgi ja Norra 1 punkti.

## Medalid
Leigh Francis

**Leigh Szaak Francis** (sündinud 30. mail 1973 Leedsis Inglismaal) on inglise televisioonitöötaja ja meelelahutaja.
Marc Silk

**Marc Silk** (sündinud 20. detsembril 1972) on inglise dublaažinäitleja.

## Välislingid
* Marc Silk andmebaasis IMDb
Ott Kurs

**Ott Valdeko Kurs** (sündinud 24. märtsil 1939 Tartus) on eesti geograaf, etnoloog, turkoloog ja fennougrist.

## Haridus

Kurs õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis (TRÜ) algul majandusteaduskonnas. 1959. aastal alustas Pent Nurmekunna orientalistikakabineti juures turkoloogiaõpinguid, täiendas end selles valdkonnas 1965–66 Aserbaidžaani ülikoolis.
Kurs lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1963. aastal ning kaitses 1971. aastal sealsamas geograafiakandidaadi väitekirja tööga "Экономико-географические основы административно-территориального деления на примере Эстонской ССР". 1997. aastal sai ta Helsingi ülikooli audoktoriks. 

Ta on end täiendanud Bakuus, Moskvas, Joensuus, Stockholmis ja Granadas.

## Töökäik
Ott Kurs on alates 1966. aastast töötanud õppejõuna Tartu Riiklikus Ülikoolis / Tartu Ülikoolis. Seejuures oli ta 1997–2004 ta inimgeograafia korraline professor, 2004–2007 erakorraline professor ja teadur, 2008–2010 erakorraline teadur. 2007. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli emeriitprofessoriks. 

## Tunnustus
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2004 Tartu Ülikooli suur medal
*2014 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid

*
* Professor Ott Kurs 65 *Universitas Tartuensis*, 26. märts 2004 (lk. 6)
*Ott Kurs – Eesti Entsüklopeedia
Royal Princess

## Ristluslaevad
*Royal Princess (1984), ristluslaev, ehitatud kui **Royal Princess** (1984—2005), *Artemis* (2005—2011), alates 2011. aastast *Artania*.  
*Royal Princess (2001), ristluslaev, ehitatud kui *R Eight* (2001–2003), *Minerva II* (2003–2007), **Royal Princess** (2007–2011),  *Adonia* (2011–2018), alates 2018. aastast *Azamara Pursuit*.
*Royal Princess (2012), ristluslaev, ehitatud 2012.
Kobarsüsik

**Kobarsüsik** (ka **kobarjas tõlvsüsik**; *Xylaria polymorpha*) on süsikuliste sugukonda kuuluv kottseen. 

Kobarsüsik kasvab lehtpuude kõdukändudel ja lamapuidul. Kobarsüsiku stroomad on kuni 10 cm pikkused kobratena kasvavad mustjad ja pirnjad moodustised. Seest on need helevalged ja sitke kiulise viljalihaga.

## Viited

## Välislingid
*
Cosimo Tura

**Cosimo Tura** (ka **Il Cosmè** või **Cosmè Tura**; u 1430 Ferrara – 1495 Ferrara) oli itaalia vararenessansi (*[[quattrocento]]*) maalikunstnik, üks Ferrara koolkonna rajajatest.

Ta oli Francesco Squarcione õpilane. Hiljem töötas ta Ferrara hertsogite Borso ja Ercole d'Este heaks. 1460. aastal hakkas Ferrara õukond talle regulaarset tasu maksma. Tema õpilaste seas olid Francesco del Cossa ja Francesco Bianchi.

Tema maalitud on näiteks Palazzo Schifanoia freskod ja Ferrara toomkiriku altaripaneelid.
Naaskelnokk

**Naaskelnokk** (*Recurvirostra avosetta*) on linnuliik karkjalglaste sugukonnast naaskelnoka perekonnast.

## Välimus

Naaskelnokk on 42–45 cm pikkune lind. Sulestik on valdavalt valge, kuid hoosuled ja pea ülapool on mustad. Jalad on punased või sinakashallid. Naaskelnokal on iseloomulik punane, pikk (7,5–8,5 cm), kitsas ja ülespoole kaarduva otsaga nokk. 

Naaskelnokk kaalub 290–400 grammi. Tiibade siruulatus on 78 cm.

## Areaal
Naaskelnokk asuatab hajusalt stepi soolajärvede kaldaid Doonaust Taga-Baikalimaa kaguosani ning Musta, Aasovi, Kaspia ja Araali mere rannikualasid. Lind on levinud veel Läänemere lõunarannikul, Vahemere maades, Ees-Aasias, Mongoolias, Loode-Hiinas, kohati Aafrikas, Austraalias ja Tasmaanias. Eestis on lind püsivalt pesitsenud alates 20. sajandi teisest poolest Hiiumaal Käina lahe ääres ning mõnedel Eesti läänesaartel. Lind rändab talveks Aafrikasse ja Lõuna-Aasiasse.

## Pesitsemine
Naaskelnokk pesitseb mererannal. Pesa ehitab ta kivide vahele. Kurnas on mais-juunis 4 muna, mida mõlemad vanemad hauvad keskmiselt 23 päeva. Poegade eest hoolitsemine piirdub territooriumi valvamisega ja poegade soojendamisega, mis kestab 28–40 päeva.

Eestis hinnatakse naaskelnoka pesitsusaegset arvukust 150–300 paarile.

## Toitumine
Naaskelnoka peamiseks toiduks on pisivähilised, veeputukate vastsed, limused ja veetaimede seemned.

Vanim teada olev naaskelnokk on olnud 27 aastane, tavaline eluiga jääb 10–12 aasta juurde.

## Viited

## Välislingid

*