open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nyköpingi loss

**Nyköpingi loss** (rootsi *Nyköpingshus*) on Birger Jarli ajal rajatud linnus Rootsis Nyköpingis, mis hiljem ehitati ümber renessansslossiks. 

Praegu on loss osaliselt varemeis. Nyköpingi loss on tuntud 1317. aastal toimunud õudse Nyköpingi pidusöögi poolest.

## Ajalugu
12. sajandi lõpul rajati sinna linnus ja keskajal oli see Birger Jarli omanduses. Rootsi kuningas Albrechti ajal oli loss läänistatud saksa rüütel Raven van Barnekow'le ja hiljem Bo Jonsson Gripile. Järgmised suured ehitustööd tehti hiliskeskajal, mil Gustav Vasa tugevdas lossi kindlustusi ning lasi ehitada ümmarguse suurtükitorni, mis on siiani alles.

16. sajandil lasi Södermanlandi hertsog Karl (hilisem Karl IX) ehitada kindluse renessansslossiks, kuid 1665. aastal põles valminud loss koos ümbritseva linnaga maha. On teada, et lossi kive kasutati Stockholmi kuningalossi ehitamisel. Kuna mõned lossiosad olid elamiskõlblikud, kasutati 1760. aastani lossi maaresidentsina.

20. sajandil mõned osad taastati ning Kuningatornis (*Kungstornet*) ja Vanas Residentsis (*Gamla residenset*) asub Sörmlandi muuseum, mis annab ülevaate Södermalandi maakonnast. Kuninganna Veinikeldris (*Drottningkällaren*) ja banketisaalis asub restoran.

## Lossis aset leidnud ajaloolisi sündmusi
*Nyköpingi pidusöök (11. detsember 1317) – jõulupidu, mille käigus vangistati hertsog Erik ja hertsog Valdemar, kes olid Rootsi kuninga Birgeri vennad. 
*Nyköpingi rahu allkirjastamine (20. september 1396) – keskaja üks olulisimaid sündmusi Skandinaavias.
*Svante Sture noorema ja Märta Eriksdotter Lejonhufvudi pulmad (3. märtsil 1538).
*Henrik Karlsson Horni ja Anna Jönsdotter Snakenborgi pumad (28. jaanuaril 1602).
Örebro loss

**Örebro loss** asub Örebro linnas Örebro läänis Rootsis. Loss paikneb Svartåni jõe saarel.

Lossi laiendati Vasade valitsemisajal ning aastal 1900 lõppesid taastamistööd.
Skoklosteri loss

**Skoklosteri loss** asub Rootsis Mälareni järve ääres Stockholmi ja Uppsala linna vahel Håbo vallas. 

## Ajalugu
Barokkstiilis lossi lasi Nicodemus Tessin seeniori projekti järgi rajada Carl Gustaf Wrangel, see ehitati aastatel 1654–1676. Kui Wrangel 1676 suri, läks loss Brahede omandusse ning kuulus alates 1930. aastast Essenitele. 1967. aastal müüsid Essenid lossi Rootsi valitsusele ning sellest ajast asub lossis muuseum.

## Arhitektuurimälestis
Skoklosteri loss on parim näide ajast, mil Rootsi oli üks Euroopa võimsamaid riike. Mõned ruumid on püsinud muutumatuna lossi valmimisest alates. Pärast Wrangeli surma 1676. aastal jäid mitmed ruumid poolikuks, kuid lõpetatud toad annavad suurepäraselt edasi barokiajastu stiili.

Lossi ruumides saab vaadata suurepärast mööblit, ilusaid tekstiile, maale ning hõbe- ja klaasnõusid. Märkimisväärset relvistut ja raamatukogu loodi Wrangeli kogude põhjal ning seda on täiendanud mitmed 17. ja 18. sajandi aadlikud.

## Välislingid
*http://www.skoklostersslott.se/
Austraalia ja Okeaania

**Austraalia ja Okeaania** on maailmajagu.

Austraalia ja Okeaania pindala on 9 037 695 km² ja elanike arv 40 360 349.

Austraalia ja Okeaania maailmajagu hõlmab Austraalia mandril koos ümberkaudsete saartega ja Vaikses ookeanis asuva Okeaaniaks nimetatava saarteala (Polüneesia, Mikroneesia ja Melaneesia). Neist Melaneesia, mille nimi tähendab 'mustad saared', hõlmab Indoneesia idaosa, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni Saared, Vanuatu, Uus-Kaledoonia ja Fidži. Mikroneesia, mille nimi tähendab 'väikesed saared', jääb Melaneesiast põhja ning hõlmab Karoliinid, Mariaanid, Marshalli saared, Kiribati saared ja Nauru. Polüneesia, mille nimi tähendab 'palju saari', jääb mõlemast itta, peamiselt läänepoolkerale, ning ulatub Hawaii saartest põhjas Uus-Meremaa ja selle juurde kuuluvate saarteni lõunas ja Lihavõttesaareni idas.

Pindalalt on Austraalia ja Okeaania kõige suuremad riigid Austraalia (7,692 miljonit km²), Indoneesia (Austraaliasse ja Okeaaniasse jääb sellest  360 750 km²) ning Paapua Uus-Guinea (462 840 km²). Elanike arvult on suurimad Austraalia (24,4 miljonit) ja Paapua Uus-Guinea ( 7 miljonit).  

Suuremad saared on Uus-Guinea (786 000 km²), Lõunasaar (151 215 km²) ja Põhjasaar (113 729 km²). 

Austraalia ja Okeaania on ainus maailmajagu, mida läbib kuupäevaraja. Suurem osa maailmajaost jääb idapoolkerale. Läänepoolkerale jäävad Samoa, Ameerika Samoa, Niue, Cooki saared, Prantsuse Polüneesia, Kiribati, Pitcairn, Hawaii ja Lihavõttesaar.

## Kliima
Ekvaator läbib Austraaliat ja Okeaaniat umbes keskelt. Seetõttu kuulub enamik sellest ekvatoriaalsesse, lähisekvatoriaalsesse, troopilisse ja lähistroopilisse kliimasse. Üksnes äärmine lõunaots ulatub parasvöötmesse.

Enamik Austraaliast ja Okeaaniast jääb lõunapoolkerale. Seetõttu on seal suvi üldiselt aastavahetuse paiku. Maailmajao kõige kõrgem õhutemperatuur +53 °C on mõõdetud Austraalias Queenslandi osariigis Cloncurrys, kõige madalam −18 °C Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis Holbrookis. Suurim aastane sademete hulk on mõõdetud Hawaii Kauai saarel (12 090 mm), väikseim aastane sademete hulk Lõuna-Austraalia osariigis William Creekis (126 mm) .

## Pinnamood
Austraalia ja Okeaania kõrgeimad riigid on Paapua Uus-Guinea (Wilhelmi mägi, 4509 m) ja USA (Mauna Kea, 4205 m). 

## Siseveed
Suuremad järved on Austraalias asuvad Eyre'i järv ja Torrens, mille pindala sõltub oluliselt sademetest, aga nende suurim mõõdetud pindala on olnud vastavalt 9500 ja 5700 km². 

Pikimad jõed on Austraalias asuvad Murray (2375 km) ning selle lisajõed Murrumbidgee (1485 km) ja Darling (1472 km).

## Asustus
Suurimad linnad on Austraalias asuvad Sydney ( 5 miljonit elanikku), Melbourne (4,6 miljonit) ja Brisbane (2,3 miljonit) ning Auckland (1,4 miljonit) Uus-Meremaal.

## Vaata ka
*Australaasia
*Austraalia ja Okeaania maad

## Viited
Hispaania kuninglik perekond

Hispaania kuninglikku perekonda kuuluvad monarhi järeltulijad ning praeguse Hispaania kuningliku perekonna liikmed on kuningapaari – kuningas  Felipe VI ja kuninganna  Letizia – järeltulijad. Lisaks kuuluvad Hispaania kuninglikku perre ka kuningapaari laste abikaasad. Hispaania kuninglik perekond kuulub Bourbonide dünastiasse.

Kuninga vanim poeg kannab sünnitiitlit Hispaania prints ning kroonprintsi tiitli asemel tiitlit Astuuria prints. Nii Astuuria printsi kui ka Astuuria printsessi kõnetamisvorm on "Tema Kuninglik Kõrgus" (*Su Alteza Real*, *S. A. R.*). Astuuria printsi lapsed kannavad tiitlit *Infante/Infanta*, nende kõnetamisvorm on "Kuninglik Kõrgus".

## Kuningapere liikmed
*Kuningas Felipe VI (30. jaanuar 1968) ja kuninganna Letizia (15. september 1972)
**Leonor – Astuuria printsess, troonipärija (31. oktoober 2005)
**Infanta Sofía (29. aprill 2007)

*Kuninga isa Juan Carlos I (5. jaanuar 1938) ja tema abikaasa kuninganna Sofía (2. november 1938)

### Kuninga õed ja nende lapsed

*Infanta Helena, Lugo hertsoginna (20. detsember 1963) ja tema abikaasa, Lugo hertsog Jaime de Marichalar (7. aprill 1963)
**Don Froilán de Marichalar y de Borbón (17. juuli 1998)
**Doña Victoria de Marichalar y de Borbón (9. september 2000)
*Infanta Christina, Palma de Mallorca hertsoginna (13. juuli 1965) ja tema abikaasa, Palma de Mallorca hertsog Iñaki Urdangarín (15. jaanuar 1968)
**Don Juan Valentín Urdangarín y de Borbón (29. september 1999)
**Don Pablo Nicolás Urdangarín y de Borbón (6. detsember 2000)
**Don Miguel Urdangarín y de Borbón (30 aprill 2002)
**Doña Irene Urdangarín y de Borbón (5. juuni 2005)

## Kirjandus
*Hispaania väljasurev suguvõsa. Vaba Maa, 12. juuli 1929, nr. 158, lk. 5.
Kiil

Sõnal **kiil** on mitu tähendust.
* Kiil on **[[kiililised|kiililiste]]** hulka kuuluv putukas.
* Kiil on **[[leheroots]]**.
* **[[Kiil (laevandus)|Kiil]]** on veesõiduki kere(de) põhitala, emapuu.
* **[[Kiil (tööriist)|Kiil]]** on kolmnurkne tööriist.
* **[[Kiil (tähtkuju)|Kiil]]** on tähtkuju.
***[[Kiil (lauseliige)|Kiil]]** on lauseliige.
* **Kiil** on kolmnurkne riidesiil.
***[[Kiil (perekonnanimi)|Kiil]]** on perekonnanimi.
***[[Kiil (ajaleht)|Kiil]]** oli ajaleht. 
***[[Kiil (heraldika)|Kiil]]** on üks subordinaaridest heraldikas.
 
## Vaata ka
* Kiilavang on kabes kasutatav avang.
* Kiilkiri on kiri, mida kirjutatakse kiilja tööriistaga savisse.
* Kiilrihm on kiilukujulise ristlõikega ülekanderihm.
* Kiiluluu on rinnaluu kõrge hari (näiteks linnul ja nahkhiirel).
Norra kuninglik perekond

**Norra kuninglikku perekonda** kuuluvad valitsev monarh ning tema abikaasa ja nende järeltulijad koos abikaasadega, samuti eelmiste kuninglike perekondade elusolevad liikmed ning nende abikaasad ja lapsed. **Norra kuningakoda** koosneb valitsevast monarhist ning tema abikaasast ja lastest, kes kannavad printsi või printsessi tiitlit. 

Kuningas ja kuninganna kannavad tiitlit "Tema Majesteet" (*Hans Majestet* (kuningas), *Hennes Majestet* (kuninganna)), teised kuningakoja liikmed tiitlit "Tema Kuninglik Kõrgus" (*Hans Kongelige Høyhet* (meessoost), *Hennes Kongelige Høyhet* (naissoost)). 

## Praeguse Norra kuningakoja liikmed
*Tema Majesteet kuningas Harald V (sündinud 21. veebruaril 1937)
*Tema Majesteet kuninganna Sonja (4. juuli 1937; kuninga abikaasa)
*Tema Kuninglik Kõrgus kroonprints Haakon (20. juuli 1973;  troonipärija)
*Tema Kuninglik Kõrgus kroonprintsess Mette-Marit (19. august 1973; troonipärija abikaasa)
*Tema Kuninglik Kõrgus Printsess Ingrid Alexandra (21. jaanuar 2004; troonipärija vanim laps)

Nende sünnipäevad on ametlikud lipupäevad. Neil päevadel toimub Kaitseväe saluut. 

## Praeguse Norra kuningliku perekonna teised liikmed
*printsess Märtha Louise (22. september 1971; kuninga tütar; ta loobus 2002 Tema Kuningliku Kõrguse tiitlist)
*Ari Behn (30. september 1972; printsess Märtha Louise abikaasa)
*Maud Angelica Behn (29. aprill 2003; printsess Märtha Louise tütar; ei kanna tiitlit, kuid kuulub Norra troonipärimisjärjekorda)
*Leah Isadora Behn (8. aprill 2005; printsess Märtha Louise tütar; ei kanna tiitlit, kuid kuulub Norra troonipärimisjärjekorda)
*prints Sverre Magnus (3. detsember 2005; prints Haakoni poeg)
*Tema Kuninglik Kõrgus printsess Ragnhild (1930; kuninga õde)
*Erling Lorentzen, printsess Ragnhildi abikaasa 
*Haakon Lorentzen (1954; printsess Ragnhildi poeg)
*Ingeborg Lorentzen (1957; printsess Ragnhildi tütar)
*Ragnhild Lorentzen (1968; printsess Ragnhildi tütar)
*Tema Kõrgus printsess Astrid, proua Ferner
*Johan Martin Ferner, printsess Astridi abikaasa
* Cathrine Ferner (1962; printsess Astridi tütar))
* Benedikte Ferner (1963; printsess Astridi tütar))
* Alexander Ferner (1965; printsess Astridi poeg))
* Elisabeth Ferner (1969; printsess Astridi tütar))
* Carl-Christian Ferner (1972; printsess Astridi poeg))
Suva

**Suva** on Fidži pealinn ja Keskpiirkonna keskus. Ta asub Viti Levu saare kagurannikul. Suva sai pealinnaks aastal 1877. 

Suva on Okeaania (kui Uus-Meremaa ja Hawaii välja arvata) suurim linn. 1996. aasta rahvaloenduse järgi oli linna rahvaarv 77 366 inimest ja linnastu rahvaarv 167 975 inimest. 2005. aastal oli elanike arv hinnanguliselt 201 000 inimest.

Suva on Fidži kaubandus- ja poliitiline keskus. See on sadamalinn. 1968. aastal avati Suva lähedal Lõunamere Ülikool.
Melaneesia

**Melaneesia** on üks kolmest Okeaania piirkonnast. Temast põhja jääb Mikroneesia ja itta Polüneesia.

Melaneesia koosseisu kuuluvad järgmised riigid ja maad:
* Paapua Uus-Guinea
* Paapua (Irian Jaya, Indoneesia)
* Saalomoni Saared
* Vanuatu
* Fidži
* Uus-Kaledoonia (Prantsusmaa)

## Vaata ka
*melaneeslased
*Polüneesia
*Mikroneesia
Kristiina Ross

**Kristiina Ross** (sünninimi **Kristiina Kross**; sündinud 3. juunil 1955 Tallinnas) on eesti keeleteadlane ja tõlkija. 

## Elukäik
1978. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. Samal aastal asus ta tööle Keele ja Kirjanduse Instituuti. 1984. aastal sai filoloogiakandidaadi kraadi. 1996–2000 oli ta Eesti Keele Instituudi teadusdirektor, 2000–2006 EKI eesti murrete ja lähisugukeelte sektori juhataja. 2016. aastast on ta juhtivteadur.

1992. aastast pidas ta Eesti Humanitaarinstituudis loenguid.

Ta on uurinud eesti ja teiste läänemeresoome keelte grammatikat, samuti on ta avaldanud artikleid eesti varasema piiblitõlke tekstoloogiast. 1985. aastal ilmus temalt EELK Usuteaduste Instituudi toimetiste hulgas kaheosaline "Heebrea keel algajatele".

Ta on "Eesti keele grammatika I-II" (1993–1995) kaasautoreid.

Ross on tõlkinud heebrea luulet (valimik "Uni Jeruusalemmas") ning prantsuse keelest Blaise Pascali "Mõtted" ja markii de Sade'i "Justine ehk Vooruse õnnetused".

## Isiklikku
Ta on Helga ja Jaan Krossi tütar. 
Ta oli abielus muusikateadlase Jaan Rossiga.
Nende tütar on Johanna Ross.

## Tunnustus
* 1995 – riiklik teaduspreemia
* 1996 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (iIukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: "Uni Jeruusalemmas")
* 1998 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: Blaise Pascali "Mõtted")
* 1999 – Mõõdukate erakonna kultuuriauhind
* 2000 – ajakirja Keel ja Kirjandus aastaauhind
* 2002 – ajakirja Keel ja Kirjandus eriauhind
* 2003 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2007 – Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind
* 2010 – ajakirja Keel ja Kirjandus aastaauhind
* 2016 – ajakirja Keel ja Kirjandus aastaauhind
* 2021 – ajakirja Keel ja Kirjandus lühikirjutise auhind

## Viited

## Välislingid

*
*Lugu sellest, kuidas keskaegsed juutuuberid eesti keelt ehitasid, EPL, 15. november 2022
Hispaania troonipärimisjärjekord

**Hispaania troonipärimisjärjekord** on troonipärimiskorra alusel koostatud järjestatud nimekiri inimestest, kellel on teoreetiline õigus Hispaania kuningriigi troonile valitseva monarhi surma või troonist loobumise korral. Nimekiri muutub sündide ja surmade puhul Hispaania kuninglikus perekonnas. Kui troon vabaneb, on õigus troonile astuda parajasti selle nimekirja eesotsas oleval isikul.

Hispaanias, sarnaselt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga kehtib kognaatiline esmasünniõigus, mille kohaselt vanemate meessoost lapsed on järjekorras eespool kui varem sündinud naissoost järeltulijad. Seega tekib naissoost järeltulijatel võimalus troonile alles siis, kui neil pole elavaid vendasid ega vendade meessoost järeltulijaid.

Samuti kõrvaldatakse troonipärimisjärjekorrast inimesed, kes on abiellunud monarhi või parlamendi (*Cortes Generales*) keelu vastaselt.

Hispaania kuninga vanim poeg kannab sünnitiitlit *Hispaania prints* ning kroonprintsi tiitli asemel tiitlit *Astuuria prints*.

Praegu on troonipärimisjärjekorras esimesel kohal Astuuria printsess Infanta Leonor, kes saab Hispaania kuningannaks, kui praegune kuningas Felipe VI sureb.

## Troonipärimisjärjekord 2014. aasta 19. juunil
**Kuningas [[Felipe VI]]** (sünd. 1968)

1. Infanta Leonor de Borbón y Ortiz (Felipe VI vanem tütar, sünd. 2005)
2. Infanta Sofía de Borbón y Ortiz (Felipe VI noorem tütar, sünd. 2007)
3. Infanta Helena (Juan Carlos I vanem tütar, sünd. 1963)
:4. Don Froilán de Marichalar y de Borbón (Infanta Helena poeg, sünd. 1998)
:5. Doña Victoria de Marichalar y de Borbón (Infanta Helena tütar, sünd. 2000)
6. Infanta Christina (Juan Carlos I noorem tütar, sünd. 1965)
:7. Don Juan Valentín Urdangarín y de Borbón (Infanta Christina vanim poeg, sünd. 1999)
:8. Don Pablo Nicolás Urdangarín y de Borbón (Infanta Christina keskmine poeg, sünd. 2000)
:9. Don Miguel Urdangarín y de Borbón (Infanta Christina noorim poeg, sünd.  2002)
:10. Doña Irene Urdangarín y de Borbón (Infanta Christina tütar, sünd. 2005)
Teip

**Teip** ehk **kleepriba** ehk **kleeplint**  on pikk, õhuke, enamasti ühelt poolt liimiga kaetud ja rullis tarnitav materjal, mida kasutatakse pragude katmiseks, materjalide ja detailide ühendamiseks, jms.

## Vaata ka
*Kahepoolne teip
Sofiero loss

**Sofiero loss** (rootsi keeles *Sofiero slott*) asub Rootsis Skåne läänis Helsingborgi vallas.

## Ajalugu
Loss ehitati 1864. aastal prints Oskari ja printsess Sofia maaresidentsiks. Aastani 1973 oli loss Gustav VI Adolfi ametlik suveresidents. Pärast tema surma 1973 läks loss Helsingborgi linna omandusse, misjärel see avati huvilistele. 

Praegu asub lossis restoran, kohvik ja aeg-ajalt saab seal vaadata ka kunstinäitusi.

## Park
Väga suures lossipargis kasvab väga palju nii Rootsist kui ka mujalt pärit eri liiki taimi. Kõige märkimisväärsemad on rododendronid, mida on üle 10 000 isendi umbes 300 eri sordist. Suviti toimuvad pargis mõnikord rokk-kontserdid, kus teiste hulgas on esinenud ka Bob Dylan ja Bryan Adams. 

## Välislingid
*Lossi koduleht
Valka rajoon

**Valka rajoon** oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes põhjas Eestiga.

Rajoonis oli 4 linna (Valka, Smiltene, Strenči, Seda) ja 17 valda.

## Vaata ka

*Valka piirkond
Sollideni loss

**Sollideni loss** asub Ölandi saarel Rootsis. See on Karl XVI Gustavi ja ta pereliikmete suveresidents.

Loss valmis 1906, selle arhitekt oli Torben Grut.
Steninge loss

**Steninge loss** asub Stockholmi lähedal Sigtuna vallas Mälareni kaldal.

Loss ehitati 1694–1698 Nicodemus Tessin noorema projekti järgi. Loss on kahekorruseline ja tugevalt mõjutatud Prantsusmaal asuvast Vaux-le-Vicomte'i lossist. Seda peetakse Rootsi üheks ilusamaks barokkstiilis lossiks. Loss moodustab stiilse arhitektuurilise kompleksi koos selle juurde kuuluva aia, terrasside, treppide ja paviljonidega.

Tänapäeval kuulub loss eraomandisse ning seal asub Steninge Lossi Kultuurikeskus (*Steninge Slott Kulturcenter*). Loss on külastajatele avatud.

## Välislingid
*Lossi koduleht
Stureforsi loss

**Stureforsi loss** on loss Rootsis Östergötlandi läänis Linköpingi vallas Ärlångeni järve ääres.

Lossi omanik on krahv Bielke ning loss on huvilistele suletud.
Svenstorpi loss

**Svenstorpi loss** (rootsi keeles *Svenstorps slott*) asub Rootsis Skåne läänis Lundi vallas Lundist 8 km põhja pool.

Lossi lasi 1596. aastal ehitada Beata Hvitfeldt, kes oli Taani kuninga Christian IV mõjuvõimas õuedaam. Arhitekt oli Hans Steenwinkel. 1676. aasta novembris peatus enne Lundi lahingut lossis Taani kuningas Christian V. Pärast Rootsile võidukalt lõppenud Lundi lahingut magas Rootsi kuningas Karl XI samas toas ja voodis, kus oli maganud Christian V.

Alates 1723. aastast on loss kuulunud Gyllenkrokide suguvõsale ning praegu elavad siin Nils ja Merrill Gyllenkrok koos perega.
Rock My Life

**"Rock My Life"** on Jeanette Biedermanni esimene singel tema kolmandalt stuudioalbumilt. See anti Saksamaal välja 14. oktoober 2002. Laulu kirjutasid Frank Johnes, Bodybrain ja Wonderbra ning produtseerisid Frank Johnes ja Tom Remm.

## Lugude nimekiri
**Maxi CD singel**
#"Rock My Life" (*Radio Edit*) – 03:55
#"Rock My Life" (*Rock Version*) – 04:55
#"Rock My Life" (*Instrumental*) – 03:55
#"Jeanette (*The Hit Edit*)" – 04:13
#"Rock My Life" (*Video Edit*) – 03:55
#"Rock My Life" (*Special Video Out-Takes*) – 22:00

**CD singel**
#"Rock My Life" (*Radio Edit*) – 03:55
#"Rock My Life" (*Rock Version*) – 04:55

## Edetabelid

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Vadstena loss

**Vadstena loss** on loss Rootsis Östergötlandi läänis Vadstena vallas Vadstena linnas.

## Ajalugu
Vadstena linnus ehitati 1545. aastal Gustav Vasa valitsusajal, et kaitsta Stockholmi lõunast. Linnus koosnes kolmest väiksemast kivihoonest, kolmest 3,1m laiusest kaitsemüürist, siseõuest, vallikraavist ja neljast suurtükitornist. Algsed kaitsemüürid purustati 19. sajandil ning praegused ehitati 1999. aastal. 

1552. aastal abiellus Gustav Vasa siin oma kolmanda naise, Katarina Stenbockiga ning üht banketisaali hakati kutsuma Laulatuse Saaliks (*Bröllopssalen*), kuigi selle ehitustööd polnud pulmade ajal lõppenud.

1550. aastal, kui prints Magnus Vasa sai Östergötlandi hertsogiks, hakati linnust ümber ehitama lossiks. Magnus Vasa oli vaimuhaige ning ta oli Gustav Vasa poegadest ainus, kes kuningaks ei tõusnud. Magnus Vasa suri 1595 ning maeti lähedalasuvasse Vadstena kloostrikirikusse.

1580. aastal toimusid lossis Pontus de la Gardie ja Johan III tütre Sofia Gyllenhielmi pulmad.

Vadstena lossi ehitustööd lõppesid 1620. aastal. Loss on väga hästi säilinud ning on üks Rootsi parimaid renessansslosse. 

1716. aastani oli loss kuninglik residents, kuid siis kaotas kuningapere selle vastu huvi. Pärast seda kasutati lossi teraviljalaona.

## Tänapäev
Aastast 1899 on lossis asunud Vadstena valla arhiiv ning praegu asub lossis ka lossimuuseum, kus saab näha 16.–17. sajandi mööblit, maale ja portselani. Suviti toimub siseõues nii klassika- kui ka popkontserte.
Tyresö loss

**Tyresö loss** asub Rootsis Stockholmi läänis Tyresö vallas, 25 km kaugusel Stockholmist. 

Lossi hakati ehitama 1620. aastatel Gabriel Oxenstierna käsul ning hoone sai valmis 1636. aastal. Gabriel Oxenstierna lasi ehitada ka Tyresö kiriku, mis õnnistati tema matuste ajal 1641. aastal. 

1648. aastal sai lossi päranduseks Maria Sofia de la Gardie, kes asutas lossi ümbrusse palju väikeseid tööstusettevõtteid. 

1770. aastail loss moderniseeriti ning rajati Inglise aed, mis oli tollal esimene Rootsis. Aeda hoitakse siiani heas korras. 

1892. aastal ostis lossi markiis Claes Lagergren ja lasi suures osas ehitada ümber rahvusromantilises stiilis. Pärast markii surma 1930. aastal läks loss Skandinaavia Muuseumile.
Tarawa South

**South Tarawa** (kiribati ja inglise keeles **Teinainano Urban Council** või **TUC**) on ametlik Kiribati Vabariigi pealinn. Linn asub Tarawa atollil.  **Teinainano** tähendab "masti alumine osa", mis viitab atolli purjelaevaga sarnasele kujule. Geograafilised koordinaadid on 1°19' N 172°58' E.

South Tarawa rahvaarv oli 2020. aastal 63 439 (2005. aastal 40 311 inimest).

South Tarawa koosseisu kuulub neli omavalitsust, kus asuvad erinevad riigiasutused ja peamised ettevõtted. Need omavalitsused on: Betio, Bairiki, Bonriki, Bikenibeu (nad kõik asuvad samanimelistel saartel).

Kõige lõunapoolsemas **Betio omavalitsuses** asub riigi peamine sadam, atolli peamine elektrijaam, mitu riigiasutust, Mereinstituut (The Maritime Training Institute) jm.

**Bairiki omavalitsuses** asuvad Presidendi residents, Riigikogu (Ambo saarel), mitu ministeeriumi, Kiribati Riigikohus, postkontor ja linnaturg.

**Bonriki omavalitsuses** asub South Tarawa suurim 60-kohaline hotell, Haridusministeerium, Õpetajate seminar (The Teachers Training College), riiklik haigla.

**Bikenibeu omavalitsuses** asub lennujaam ja Keskkonnaministeerium.

Bonriki ühendavad Betioga palju tamme.

Mõnikord nimetatakse Kiribati pealinnaks Bairiki, kus varem asusid Presidendi residents ja Riigikogu. 

## Bairiki
**Bairiki** on küla ja saar ning nad on praegu South Tarawa osa.  Varem oli ta ise Valitsuse asukoht ja niimoodi Kiribati pealinn. Külas asub üks kolmest Kiribati postkontorist. 

**Bairiki saar** on Tarawa Atolli kõige lõunapoolsem saar. Umbes 9 saart Kiribati territooriumil on suuremad kui Bairiki.
Neste

**Neste** on Soome kütuseettevõte, mis loodi praegusel kujul 2004. aastal. Ettevõtte nimi oli 1948. aastast **Neste**, seejärel **Fortum Oil** ja **Neste Oil**.

Neste peakorter asub Espoos. Ettevõtte aktsiad on noteeritud Helsingi börsil.

Neste rajati 1948 Soome riikliku naftatöötlusettevõttena, et tagada kütuse kättesaadavus Soomes. Ettevõte töötas välja naftarafineerimisetehaste võrgu ja vastava tehnoloogia. Nestele kuulus kütusemonopol Soomes kuni turu avamiseni 1990. aastatel. Neste oli esimene, kes hakkas Soomes naftat töötlema, plasti tootma ja maagaasi müüma. Tänapäeval omab Soome riik 50,1% Neste Oilist.

1998 ühines Neste elektrijaamaga Imatran Voima Oy ettevõtteks Fortum Oy. 2005. aastal eraldati sellest naftat töötlev osa ja selle põhjal loodi uuesti Neste.

Nestel on umbes 900 teenindusjaama Soomes ning kokku 270 Eestis, Lätis, Leedus, Poolas ja Venemaal. Jaanuaris 2009 oli Eestis 43 tanklat, neist 24 Tallinnas.

Neste on moodustanud suuri ühis- ja tütarettevõtteid. 1994 moodustas ta maagaasi importiva ja müüva ettevõtte Gasum Oy, kus 25% aktsiate omanik on Gazprom. Samal aastal eraldas ta enda polüolefiini tootva osa ning moodustas selle põhjal peamiselt polüetüleeni ja polüpropüleeni tootva ettevõtte Borealis, mis on ühisettevõte Norra naftatootja Statoiliga, kuigi selle peakorter asub Viinis. 2004 moodustas ta USA ettevõttega Jacobs Engineering ühisettevõtte Neste Jacobs.

Ettevõtte käive oli 2005. aastal 8,2 miljardit eurot ja kasum 546 miljonit eurot. 2006. aastal olid vastavad näitajad 12,7 miljardit ja 854 miljonit.

## Neste Oili Eesti tütarettevõte
Eestis alustas Neste Oil tegevust 1989. aastal. Eestis on ta kandnud nime **Neste Eesti AS** (sageli kasutatud lühikuju: **Neste**).

2011. aastal müüs Neste 93,85-protsendilise osaluse oma Eesti tütarettevõttes Reola Gaas Alexela Grupile.

## Viited

## Välislingid
* Neste koduleht
* Neste Oili soomekeelne koduleht
* Neste Eesti koduleht
Vaxholmi kindlus

**Vaxholmi kindlus** ehk **Vaxholmi kastell** on kindlus  Rootsis Stockholmi läänis  Stockholmi saarestikus Vaxholmi saarel Vaxholmi linna territooriumil.

Västeråsi riigipäeval 1544 otsustati, et Vaxholmi saar tuleb kindlustada, et kaitsta Stockholmi idast tulevate mereröövlite eest ning mööduvate laevade maksustamiseks ja neilt tolli nõudmiseks.  Aastal 1549 ehitati seetõttu esimene kindlustus, milleks oli lihtne rõhtpalkmaja kohal, mille kuningas  Gustav Vasa ise välja valis. Kindlust ümbritsev vesi oli algselt otsene ühendustee Stockholmiga. 

Johan III ajal asendati rõhtpalkmaja ümmarguse kivitorniga. Aastal 1604 lisandus veel kindlustusi ning 1612, samal aastal, mil kindlust ründasid taanlased, tugevdati kindlust, mis kandis nime  *Vaxholms hus*, vallidega ja muude kaitserajatistega ümber torni. 

Aastal 1719 ründasid kindlust venelased. 

Praegune kindlus pärineb suures osas 1863. aastast ja seal asub Rootsi Rannakaitse Rahvusmuuseum.
Andreas Isaksson

**Jan Andreas Isaksson** (sündinud 3. oktoobril 1981 Smygehamnis) on endine Rootsi jalgpallur, väravavaht.

Isaksson kasvas üles Lõuna-Rootsis Trelleborgi lähistel asuvas Smygehamnis.

Ta on kümnel korral valitud Rootsi aasta väravavahiks.

## Karjäär

Isaksson alustas oma jalgpallurikarjääri Östra Torp GIF-is, kuid liitus 12-aastaselt Trelleborg FF-iga. Östra Torpis oli ta olnud väljakumängija, kui Trelleborgi siirdudes katsetas ta esimest korda väravavahi positsiooni, kus teda esialgu ei peetud kuigi andekaks. 15. eluaastaks oli Isakssonist saanud aga juba talendikas väravavaht ning ta kutsuti ka Rootsi omaealiste koondisse. Trelleborgi esindusmeeskonnas sai Isaksson võimaluse 1999. aastal, kui klubi kaks põhiväravavahti olid vigastatud.

Pärast vaid kahte kuud Rootsi kõrgliigas Allsvenskanis mängimist ostis Isakssoni Itaalia suurklubi Juventus FC. Torino klubi esindusmeeskonnas rootslane siiski oma klubis oldud aja jooksul ei mänginud. Isakssoni enda sõnul jõudis ta tippklubisse liiga kiiresti ega suutnud noorena kohaneda eluga välismaal. 

2001. aastal pöördus ta tagasi Allsvenskanisse, sõlmides lepingu Stockholmi klubiga Djurgårdens IF. Klubis sai Isakssonist kohe esiväravavaht ning 2002. ja 2003. aastal tuli ta meeskonnaga Rootsi meistriks. Debüüdi Rootsi koondises tegi Isaksson 2002. aastal kohtumises Šveitsiga. 

Isaksson oli 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel Rootsi koondise esiväravavaht ning seal tehtud edukate esinemiste järel ostis väravavahi Prantsuse kõrgliigaklubi Stade Rennais FC. 

2006. aasta suvel siirdus Isaksson Inglise kõrgliigameeskonda Manchester City FC-sse, kuid oma debüüdi klubis tegi vigastuse tõttu alles detsembris. 2007/2008. aasta hooajast suurema osa veetis Isaksson Manchester City teise väravavahina pingil, sest klubi tollane treener Sven Göran Eriksson eelistas esiväravavahi kohal Joe Harti. Kokku osales Isaksson sel hooajal vaid viies liigamängus.

2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel kaitses Isaksson Rootsi koondise väravat kõigis kolmes alagrupimängus. Vahetult pärast finaalturniiri lõppu 2. juulil 2008 sõlmis Isaksson lepingu Hollandi kõrgliiga meeskonna PSV Eindhoveniga. 

Ta lõpetas koondisekarjääri pärast 2016. aasta Euroopa meistrivõistlusi.

## Isiklikku

Andreas Isaksson on 199 cm pikk. Ta on abielus Mariellega ja neil on poeg Filip.

## Saavutused

* Rootsi meister 2002 ja 2003 (Djurgårdens IF)
* Rootsi karika võitja 2002 ja 2018 (Djurgårdens IF)
* Hollandi karikavõitja 2008 (PSV)
Bila Tserkva

**Bila Tserkva** (ukraina Біла Церква, vene Белая Церковь *Belaja Tserkov*) on linn Ukrainas Kiievi oblastis Rossi jõe ääres. Linna rajas 1032. aastal vürst Jaroslav Tark ja nimetas selle esialgu Jurjeviks. 

Harrastusajaloolane Enn Haabsaar on arvanud, et esimesed kirjalikud teated Jurjevi kui tänapäeva Tartu kohta on ekslikult tõlgendatud ja tegelikult peeti kroonikates silmas seda Bila Tserkvat. Kutseline ajaloolane Ain Mäesalu siiski tema kahtlusi ei toeta.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bila Tserkva elanikest ukrainlasi 87,4%, venelasi 10,3%, valgevenelasi 0,6% ja poolakaid 0,1%.

### Sõjategevus 2022. aastal
2022. aasta 26. veebruari varahommikul, Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse, lasti linna lähistel alla Vene relvajõudude Iljušin Il-76; ligikaudu kaks tundi varem oli Ukraina õhujõudude Suhhoi Su-27 tulistanud Vassõlkivi kohal alla esimese Il-76.

## Viited

## Välislingid
* Bila Tserkva koduleht
Enn Haabsaar

**Enn Haabsaar** (27. juuni 1943 –  3. veebruar 2008 Saku vald) oli eesti ajakirjanik ja harrastusajaloolane. Ta tegi kaasa võro liikumises.

2009. aastal ilmus postuumselt raamat "Soome-ugri saamine" kirjastuse Argo trükist (ISBN 9789949438624). 

2019. aastal ilmus postuumselt teine raamat "Vene riigi saamine" kirjastus Argo trükis (ISBN 978-9949-607-87-7) 

## Haridus
Enn Haabsaar lõpetas 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna,  psühholoogia alal, hariduselt filoloog ja psühholoog.

## Artikleid
*Soomeugri rahvad ärkavad. – *[[Rahva Hääl]]*, 12. mai 1994.
*Võrokesed saavad kodus kokku. – *[[Rahva Hääl]]*, 27. juuni 1994. 
*Eesti vajab Võru Instituuti. – *[[Rahva Hääl]]*, 3. mai 1995.
*Võru Instituuti juhib Enn Kasak. – *[[Rahva Hääl]]*, 29. mai 1995.  
*Slaavi kiriku teekond Bulgaariast Moskvasse. – *Võrumaa Teataja*, 16. märts 1996
*Uus vaade Eesti ja Vana-Vene varasemale ajaloole. – *[[Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised]]. Humanitaar- ja sotsiaalteadused*, 1996, nr 45/2, lk 151–182.
*Vene superetnose reliktfaas. – *[[Tuna]]*, 1999, nr 2, lk 95–103. 

## Viited

## Välislingid
*Ehe vaade eesti ja vene varasemale ajaloole. – *Sirp*, 7. august 1998. 
*Venemaa januneb renessansi järele. – *Sirp*, 30. oktoober 1998.
*"Mõte", Õpetajate Leht, 11. mai 2007
*Haabsaar, E. Ivan Groznõi pärandit tuleks siiski revideerida. ''Sirp'', 23.11.2001
*Haabsaar, E. Kas Vene kroonikate Jurjev oli tõepoolest Tartu? ''Sirp'', 21.09.2001
*Mäesalu, A. Vene kroonikate Jurjev oli tõenäoliselt siiski Tartu. ''Sirp'', 12.10.01
*Pingekolle köeb. – *[[Maaleht]]*, 16. mai 2002.
*Riho Laurisaar, "Ajaloo tekkimine: kust pärinevad soomeugrilased", Eesti Päevaleht, 30. mai 2009
*Jaak Prozes, "Väike lind on maailma loomisel suuremast tublim", Sirp, 7. august 2009
Jaanus Karm

**Jaanus Karm** (sündinud 22. juunil 1969) on Eesti endine kaitseväelane. 

11. septembril 1997 üritas ta Balti rahuvalvepataljoni luurerühma eesotsas jalgsi Kurkse väina ületada, mille juures enamik tema alluvaid ära uppus (Kurkse suurõnnetus). Selle eest määras Harju Maakohus Jaanus Karmile karistuseks nelja- ja pooleaastase vabadusekaotusega poolkinnises vanglas, mille Tallinna Ringkonnakohus leevendas ühe aasta peale. President Lennart Meri andis talle armu.

## Viited

## Välislingid
*""Toka" - Kurkse antikangelane" Eesti Ekspress, 1998
*"Jaanus Karmi paguneid maha ei rebita" Õhtuleht, 2. märts 2000
*"Kurkse surmaretke süüdlane korraldab ellujäämiskursusi" Eesti Päevaleht, 12. veebruar 2002
*"Surmaretke korraldanud luurerühma ülem Jaanus Karm leidis uue väljakutse Iraagis?" Õhtuleht, 11. september 2007
*"Eriti salajane: Eesti palgasõdurid Bagdadis" Eesti Ekspress, 21. veebruar 2008
Eesti kullafond

"**Eesti kullafond**" on Eesti esitajate ja heliloojate kogumikalbumite sari. Sarja annab välja plaadifirma Hitivabrik. Ilmunud on vähemalt 67 kogumikku. 

Sarjas on ilmunud järgmiste esitajate või heliloojate kogumikud:

*Tõnis Mägi (2000, 2CD, HFCD024)
*Tarmo Pihlap (2000, 3CD, HFCD030)
*Mati Nuude (2001, 3CD, HFCD034)
*Ivo Linna (2001, 3CD, HFCD036)
*Vello Orumets (2001, 3CD, HFCD044)
*Gunnar Graps (2002, 3CD, HFCD053)
*Kuldne Trio (2002, 3CD, HFCD055)
*Silvi Vrait (2002, 3CD, HFCD066)
*Joel Friedrich Steinfeldt (2003, 3CD, HFCD074)
*Arne Oit (2003, 2CD, HFCD075)
*Raimond Valgre (2003, 2CD, HFCD082)
*Alo Mattiisen (2004, 3CD, HFCD093)
*Georg Ots (2004, 2CD, HFCD095)
*Karl Madis (2004, 3CD, HFCD096)
*Mait Maltis (2004, 3CD, HFCD098)
*Heli Lääts (2004, 3CD, HFCD101)
*Singer Vinger (2005, 2CD+DVD, HFCD105)
*Anne Veski (2006, 3CD, HFCD107)
*Helgi Sallo (2006, 2CD, HFCD111)
*Kukerpillid (2007, 3CD, HFCD112)
*Olav Ehala (2007, 2CD, HFCD113)
*Kustas Kikerpuu (2007, 2CD, HFCD115)
*Heidy Tamme (2008, 3CD, HFCD119)
*Horoskoop (2008, 3CD, HFCD121)
*Albert Uustulnd (2008, CD+DVD, HFCD122)
* Apelsin (2009, 3CD)
*Artur Rinne (2009, 3CD)
* Jam (2009, 3CD)
* Eino Baskin (2009, 3CD)
* Kalmer Tennosaar (2010, 3CD)
* Eesti Filmimuusika (2010, 2CD)
*Onu Bella (2011, 2CD+DVD)
* Lindpriid (2011, 3CD)
* Lastelaulud (2012, 2CD)
* Folkmill (2012, 3CD)
* Voldemar Kuslap (2012, 2CD)
* Riho Sibul (2012, 3CD)
* Karavan (2013, 3CD)
* Lastele, muinasjutud (2013, 3CD)
* Kihnu Virve (2014, 3CD)
* Polyphon & Consilium (2014, 2CD+DVD)
* Boris Lehtlaan (2014, 3CD)
* Lastele (2015, 3CD)
* Henry Laks (2015, 3CD)
* Untsakad (2015, 3CD)
* Marju Länik (2017, 3CD)
* Rein Rannap (2018, 3CD)
* The Tuberkuloited (2021, 2CD)
*Terminaator (2022, 3CD)
Kristineberg

**Kristineberg** on linnaosa Stockholmi südalinnas Kungsholmeni linnaosapiirkonnas. See paikneb Kungsholmeni saare loodeosas ning piirneb idas Stadshageni, läänes Tranebergi, lõunas Fredhälli ning kagus Mariebergiga ja Solna valda kuuluva Huvudstaga.

Linnaosa asutati ametlikult 1938. aastal.

Linnaosa pindala on 63 hektarit. Elanike arv on 2004. aasta andmetel 5365. 

See kuulub Sankt Görani kihelkonda. 

Linnaosa hüüdnimi on **Krillan**.

Piirkond kuulus varem Kristinebergi lossile, kuid 1920 ostis selle Stockholmi linn. Idaosa Thorildsplani ümbruses ehitati 1920. aastatel. Lossist lääne poole jääv piirkond ehitati 1930. aastatel funktsionalistlikus stiilis.   

Linnaosas on Kristinebergi spordiväljak. Varem oli seal ka velodroom. Kristineborgi lossi tiibhoonetes on kristlik vabakool *[[Stefansskolan]]*. Kristinebergi metroojaama lähedal künkal on *[[Kullskolan]]*. 

Piirkonna põhjaosas oli varem *[[malmgård]]*-tüüpi härrastemaja Stora Hornsberg, kuid aastatel ehitati selle asemele tööstusettevõtteid, sealhulgas *[[Stora Bryggeriet]]*. Ühistranspordiettevõtte *[[Storstockholms Lokaltrafik]]* bussipark Hornsbergis ehitati 1931–1934 (arhitekt Eskil Sundahl) aiamaapiirkonna *[[Iris koloniområde]]* kohale. 

Kristinebergis on kaks Stockholmi metroo jaama: Kristineberg (maapealne jaam, rajati 1952) ja Thorildsplan. Nad kuuluvad rohelisele liinile ning jäävad Fridhemsplani ja Alviki metroojaama vahele.

Kristinebergi tänavad on nimetatud rootsi kirjanike (näiteks Olof von Dalini, Ola Hanssoni, Hedvig Charlotta Nordenflychti, Oscar Levertini, Bengt Lidneri, August Bondesoni, Thomas Thorildi) järgi.

## Välislingid
*Statistilised andmed (*rootsi keeles*)
Poilased

**Poilased** (*Chrysomelidae*) on sugukond väikesi värvilisi mardikaid, kes sarnanevad pisut lepatriinulastega. Ka poilaste valmikud ja vastsed, nagu ka lepatriinud, ronivad taimede lehtedel, kartmata enda ärasöömist. 

Paljud liigid eritavad kaitseks kehaliigestest mürgist vedelikku. Peaaegu eranditult kaitsevad poilased ennast aga mahakukkumise abil. Ohu korral tõmbavad nad tundlad ja jalad keha alla (sellest ka poilaste nimetus) ja pillavad ennast maha. 

Enamik poilasi on silmapaistvalt punased, sinised, kollased, mõned on lausa vikerkaarevärvides helkivad. On ka tagasihoidliku tumeda või heleda värvusega poilasi. Näiteks vesiroosimardikad (alamsugukond: roomardiklased), kelle keha on rohekas, punkteeritud ülakülg helgib metalselt, keha alakülg on kaetud tihedalt paiknevate karvakestega ning paistab seetõttu valkjas pikk ja üsna sihvakas. Nii meenutavad nad välimuselt siklasi. Mõned poilased on üleni või osaliselt täpilised. Enamik poilasi on pikliku kehaga. Nad pole poolkerajad nagu lepatriinulased. Poilaste kõht on kumer, nende jalad ja tundlad on pikemad.

Kui lepatriinulased on röövtoidulised, siis poilased on taimetoidulised. Kui poilasi on palju, võivad nad taimede lehed rootsudeni paljaks närida (kartulimardikas).

Poilaste vastsed on jässaka ja kohmaka kehaga tõugud. Nad on väiksemate jalgade ja palju lühemate lõugadega kui lepatriinulaste tõugud. Nagu valmikud nii eritavad ka vastsed mürgist kehavedelikku. See on tõhus kaitse, mis võimaldab nendel aeglasevõitu õgarditel segamatult taimedel ronida.

## Eesti liikidega perekondi
**Bruchus* – teramardikas
**Cassida* – kilpmardikas
**Chrysomela* – haavapoi
**Galerucella* – ehmespoi

## Eestis elavaid liike
**Agelastica alni* – lepapoi  
**Bruchus loti* – nõiahamba-teramardikas
**Bruchus pisorum* – herne-teramardikas
**Chrysomela populi* – suur-haavapoi
**Chrysomela tremula* – väike-haavapoi
**Donacia crassipes* – vesiroosimardikas
**Galerucella nymphaeae* – vesiroosi-ehmespoi
**Leptinotarsa decemlineata* – kartulimardikas 
**Lilioceris lilii* – liiliakukk
*jpt.

## Kirjandust
*Haberman, Harald 1962. *Eesti hüpikpoilased (Chrysomelidae, Halticinae)*. Tartu: Zooloogia ja Botaanika Instituut.

## Galerii

Image:Flea_beetle.jpg|Täimardikas Indiast
Image: Colorado potato beetle.jpg|Kartulimardikas *Leptinotarsa decemlineata*
Image:Timarcha_01.jpg|*Timarcha* sp.
Image:Crioceris asparagi.jpg|Tavaline asperaaguse mardikas *Crioceris asparagi*
Image:Hispid_beetle.jpg|Mardikas alamsugukonnast *Hispinae*
Image:Dogbane_leaf_beetles.jpg| *Chrysochus auratus*
File:Chrysomelidae 104. Escaravello en Bastavales, Brión. Marzo.jpg|Poilane
Kogumikalbum

**Kogumikalbum** on muusikaalbum, mille laulude valiku on teinud koostaja.

## Kogumikalbumite tüübid
*Ühe esitaja rariteetide/B-poolte kogumik.
*Erinevate esitajate kogumikud, näiteks hittsinglid või stiili ja teema põhjal kogutud laulud.
*Promokogumikud.
Best Of

"**Best Of**" on mitme esitaja kogumikalbumi nimi:

***"[[Best Of (Vanilla Ninja)|Best Of]]"**, Vanilla Ninja kogumik.
***"[[Best Of (Christina Milian)|Best Of]]"**, Christina Miliani kogumik.

## Vaata ka
*Best of Ozz
*Best of Code One
*Best of Code One 2005
Georgijevskoje

**Georgijevskoje** on:

***[[Georgijevskoje (Gruusia)|Georgijevskoje]]** asula Gruusias Abhaasias
***[[Georgijevskoje (Kostroma)|Georgijevskoje]]** asula Venemaal Kostroma oblastis Meža rajoonis
*Georgijevskoje Venemaal Leningradi oblastis Tosno rajoonis
*Venemaal asuva **[[Karatšajevsk]]i** endine nimi (Karatšai-Tšerkessia)
2005. aasta IAAF-i finaalvõistlused

**[[2005]]. aasta [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused]]** toimusid kolmandat korda Monacos Stade Louis II staadionil 9.–10. septembrini. Vasaraheide toimus 3. septembril Ungaris Szombathelys.

## Alade kolm paremat

## Mehed

## Naised

## Välislingid

*2005. aasta IAAF-i kergejõustiku finaalvõistluste koduleht
*2005. aasta IAAF-i kergejõustiku finaalvõistluste ametlikud tulemused
Sinilibliklased

**Sinilibliklased** (*Lycaenidae*) on päevaliblikate hulka kuuluv liblikate sugukond putukate klassist liblikaliste seltsist.

Sinilibliklased on saanud nimetuse erksinise tiivavärvi järgi. Sellised tiivad esinevad siiski enamasti vaid isastel. Emased sinilibliklased on sageli pruunikad. Mõne sinilibliklase tiivad on erkpunased või lillakad.

Nad on kõigil mandritel levinud sugukond, kuhu kuulub umbes 6000 liiki ehk 40% kõigist liblikaliikidest. Eestist on leitud 33 liiki sinilibliklasi.

Enamasti on sinilibliklased väikesed, nende tiibade siruulatus ületab harva 3,5–4 cm. Sinilibliklaste isased on tunduvalt eredamalt värvunud kui emased. Näiteks sinitiibade (alamsugukond *[[Plebejinae]]*) isased on tavaliselt sinaka või violetja ülaküljega, emased on aga pruunid. Alakülg on neil kõige sagedamini hall või valkjas pisikeste silmtähnidega. Kuldtiibade (alamsugukond *[[Lycaeninae]]*) emaste ülaküljel on tunduvalt rohkem tumedat kirja kui isastel.

Neil on veidi lühenenud eesjalad. Säärtel pole harjasjaid karvu.

Röövikud on sinitiibadel lühikesed, jässakad, väikese pea ja koonilise tagakehaga. Nukud on kas vöönukud, köidisnukud või asuvad pinnases. Mõne liigi röövikud on röövloomad, toitudes lehetäidest ja kilptäidest.

Osa sinitiibade röövikutel on avastatud sümbioos sipelgatega. Nimelt eritavad röövikud magusat sekreeti, mida sipelgad lakuvad. Niisuguseid röövikuid ei söö sipelgad ära, vaid isegi kaitsevad neid. Selline eluviis on näiteks kukeharja-sinitiival (*Scolitantides orion*), tema vanemad röövikud ja nukud asuvad sipelgapesades, sipelgad isegi toovad röövikule toitu. Mõne liigi röövikud suudavad tekitada vibratsiooni ja madalat heli, mida nad kasutavad suhtlemisel sipelgatega. Osa liike nukkub sipelgapesas ja pärast koorumist ei saa kohe tiibu avada, vaid peab esmalt pesast välja roomama.

Kolmveerand sinitiivaliikidest on seotud sipelgatega. Sealhulgas on sugukonnas selliseidki liike, kelle röövikud lähevad pikapeale üle parasitismile, süües sipelganukke.

Sinilibliklaste seas on nii muna, rööviku kui valmikuna talvituvaid liike.

Põllumajandusele kahju toovaid liike sinilibliklaste hulgas ei ole.

Suur osa sinilibliklaste liike on saanud nimetuse vanakreeka mütoloogia tegelaskujude järgi.

Sinilibliklased moodustavad umbes ühe kolmandiku kõikidest liblikaliste klassi ülemsugukonna *[[Papilionoidea]]* liikidest.

Sugukonnas on kaheksa alamsugukonda: *[[Lipteninae]]*, *[[Poritiinae]]*, *[[Liphyrinae]]*, *[[Miletinae]]*, *[[Curetinae]]*,  *[[Lycaeninae]]*, *[[Theclinae]]*  ja *[[Polyommatinae]]*.

NSV Liidu Euroopa-osas elas üle 60 siniliblikaliigi, neist pooled ka Eestis.

## Eesti liigid

## Viited
Thea Paluoja

**Thea Paluoja** (sündinud 5. augustil 1962) on eesti muusikapedagoog, koorijuht ja endine poplaulja.

## Elukäik

Paluoja lõpetas 1980. aastal Rapla Keskkooli ja õppis aasta Tallinna Konservatooriumis klassikalist laulu Tiiu Levaldi juures. Ta läbis pedagoogikoolituse Eesti Muusikaakadeemias ja võttis dirigeerimistunde professor Ants Üleojalt. 

Ta õppis Tallinnas 19. Tehnikakoolis juuksuriks ja töötas Rapla lähistel Alus juuksurina.

Thea Paluoja oli 1985. aastal parimate noorte lauljate seas Eesti Televisiooni lauluvõistlusel "Kaks takti ette". Ta laulis ansamblis Proov 583, tema hiilgeaastad selle ansambli solistina olid 1985–1988. 

Ta on olnud Alus klubijuhataja. 

Koorijuhina on ta olnud Rapla maakonna laulupeo kunstiline juht (2003) ja teinud palju kooriseadeid.

## Töö muusikapedagoogina

Thea Paluoja töötab Rapla Laulustuudio juhataja ja juhendajana.

Soliste ja ansambleid hakkas ta Raplas juhendama 1990. aastal. Aastal 1992 moodustas ta oma õpilastest laulustuudio. 2024. aasta seisuga laulab Rapla Laulustuudios neli koori (mudilaskoori eelkoor, mudilaskoor, lastekoor ja neidudekoor), mitu vokaalansamblit ja ligi 30 solisti. Tema õpilaste seas on olnud Vaiko Eplik, Priit Võigemast, Märt Avandi, Pärt Uusberg, Mikk Jürjens jt.

1998. aastast on ta juhendanud ka Rapla poiste- ja meeskoori. 2004. aastast on ta Märjamaa segakoori Rello dirigent.

## Tunnustus
* 1995 – parim juhendaja (Raimond Valgre muusikapäevad)
* 2001 – Rapla Valla haridusauhind Rapla Rüblik
* 2002 – parim juhendaja (Raimond Valgre muusikapäevad)
* 2003 – parim juhendaja (Alo Mattiiseni muusikapäevad)
* 2007 – aasta dirigent-muusikaõpetaja (Eesti Kooriühing)
* 2007 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
* 2012 – Rapla Redel (Rapla maakonna tippauhind)
* 2008 – Raplamaa Kultuuripärl, Eesti Kultuurkapitali aastapreemia
* 2013 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Tuntumad õpilased ja kollektiivid

* Vaiko Eplik
* Priit Võigemast
* Märt Avandi
* Vaike Hannust
* Triin Tammik
* Marju Metssalu
* Jaanika Kilgi
* vokaalansambel KLÜKK
* Noormesteansambel NOJAHH
* Rapla Laulustuudio neidudekoor
* Rapla Laulustuudio lastekoor
* Rapla Laulustuudio tütarlastekoor
* Rapla Laulustuudio mudilaskoor
* Raplamaa Noorte Meeskoor

* Rapla Poistekoor
* segakoor Rello
* vokaalansambel Segased
* Pärt Uusberg
* Mick Pedaja
* Mikk Jürjens
* Ettel Poobus
* Liisa Rebane
* noormeeste ansambel TOHOHH
* Tiina Adamson
* Mait Rõõmus
* vokaalkvartett 16+
* Anelle Trepp
* Kert Markus Valdek


## Viited

## Välislingid

* "Tähelaev: Thea Paluoja" Eesti Televisioon, 20. aprill 2008
* "Muusika minus: Thea Paluoja" Klassikaraadio, 7. september 2008
* Aigi Viira. Thea Paluoja: "Kui ma peaksin lavale kippuma, tuleb kohe kiirabi kutsuda. Siis on midagi halvasti!" Õhtuleht 1. september 2007
Linnaosa

**Linnaosa** ehk **asum** on linna terviklik osa. Linnaosal võib olla, kuid ei pea olema halduslik staatus.

## Eesti
1. aprillil 1934 jõustunud Narva-Jõesuu alevi Narva linnaga ühendamise seaduse alusel muudeti senine Narva-Jõesuu alev Narva linna administratiiv-piirkonda kuuluvaks Narva-Jõesuu linnaosaks. Linnaosa juhtisid jaoskonnavolikogu ja jaoskonnavalitsus. 1938. aastal nimetati jaoskonnavolikogu linnaosa volikoguks ja jaoskonnavalitsuse esimees linnaosa vanemaks. Rohkem linnaosi sel ajal Eestis ei olnud. Narva-Jõesuu linnaosa kuulus Narva 1. (põhjapoolse) linnajao koosseisu.

Eestis on halduslikke linnaosasid vaid kahes linnas: Tallinnas ja Kohtla-Järvel. Sellised üksused nagu Tähtvere Tartus ja Lodja Pärnus loetakse asumiteks ja neil ametlikku linnaosa staatust ei ole.

Tallinnal on järgmised linnaosad: Haabersti, Kesklinna, Kristiine, Lasnamäe, Mustamäe, Nõmme, Pirita ja Põhja-Tallinna linnaosa.

Kohtla-Järvel on järgmised linnaosad: Ahtme, Järve, Kukruse, Oru ja Sompa.

## Rootsi
Stockholmi vald on halduslikult jagatud linnaosapiirkondadeks (*stadsdelsområde*), mis koosnevad mitmest **linnaosast** (*stadsdel*). Jaotus linnaosadeks oli Stockholmi linnas olemas siiski ammu enne linnaosapiirkondade moodustamist.

Göteborgi vallas vastavad Stockholmi linnaosadele primaarpiirkonnad (*primärområde*).

Malmö vald on jaotatud 10 linnaosaks, mis omakorda jagunevad kokku 134 osapiirkonnaks (*delområde*).

## Vaata ka
*Asum
*Linnajagu

## Viited
Ita Saks

**Ita Saks** (sünninimi Itte Saks; 3. detsember 1921 Valga – 23. märts 2003) oli juudi päritolu Eesti tõlkija ja publitsist.

## Elukäik
Lapsepõlvest valdas jidiši, eesti, läti ja saksa keelt.

Aastatel 1946–1950 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat.

1953–1956 töötas ta ajalehe Noorte Hääl toimetuses. Aastail 1949–1952 oli Säde vastutav toimetaja. 1957–1971 oli Saks ajakirja Noorus kirjanduse ja kunsti toimetusosakonna juhataja.

Ta on tõlkinud ilukirjanduslikku proosat, aga ka luulet ja draamatekste peamiselt läti keelest, kuid ka vene ja saksa keelest.

Ita Saks oli NLKP liige aastail 1947–1989. Aastal 1980 kirjutas ta alla 40 kirjale. Kirjanike Liidu partei-algorganisatsiooni koosolekul karistati teda selle eest valju noomitusega

## Tunnustus
*1986 Andrejs Upītsi auhind
*1997 Läti Kolme Tähe orden
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Elhonen Saks oli tema vend. Ita Saks oli abielus Juhan Smuuliga. Tal on suhtest Aadu Hindiga tütar Mare Zaneva.

## Viited

## Välislingid

*Tiit Tuumalu: Ita Saks tõlgib sahtlisse @ Postimees, 21. september 1997
Aarne Arvonen

**Aarne Armas Arvonen** (4. august 1897 – 1. jaanuar 2009), hüüdnimega **Arska**, oli Soome ülipikaealine, alates 5. detsembrist 2006 kuni surmani Soome vanim inimene.

Aarne Arvonen osales Esimeses maailmasõjas kaitserajatiste ehitusel. Soome kodusõjas võitles ta punaste poolel ja sattus Ekenäsi vangilaagrisse. Pärast sealt vabanemist elas ta Helsingis Kallios, abiellus ja sai kaks tütart. 1938 jäi ta leseks ja kolis Järvenpääle. Ta töötas mööblitehases ehisdetailide voolijana.

Oma 100. sünnipäeva sõitis ta tähistama Londonisse. 2005. aastani elas ta omaehitatud majas. Seejärel viidi ta nefriidi tõttu haiglasse, kuid paranes. Seal manustati talle esimest korda elus antibiootikume. Kõrges vanaduses elas ta Vanhankylänniemi hooldekodus Järvenpääl ning tema tervis oli kuni 2008. aastani hea, alles siis jäi ta pimedaks ja oli kõva kuulmisega.

Ta oli lapsepõlvest saadik astronoomiahuviline. 1921. aastal oli ta üks Soome harrastusastronoomiaseltsi asutajaliikmeid ja oli seltsi liige 87 aastat.

Aarne Arvonen elas 111 aasta ja 151 päeva vanuseks. Ta oli surres maailma vanuselt seitsmes inimene, kõigi aegade vanuselt 51. mees, kõigi aegade vanuselt 17. Euroopa mees ja kõigi aegade vanim Soome mees.

Pärast tema surma sai Soome vanimaks inimeseks 1901. aastal sündinud Viljo Kekola.

## Välislingid
*Suomen vanhin täyttää 110 vuotta, artikkel ajalehes Ilta-Sanomat (soome keeles)
*Suomen viimeinen 1800-luvulla syntynyt kuoli (soome keeles)