open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kapa-Kohila

***Kapa-Kohila** - 
**Kohila varasem rööpnimi (Kapa raudteejaama järgi)
**kõnekeelne väljend tähendusega "suvaline koht/mingi kolgas Eestis".
***[[MTÜ Kapa-Kohila]]** on Kohilas tegutsev mittetulundusühing.
*Kapa-Kohila oli 1933. aastal lühilainealas tegutsenud registreerimata ringhäälingujaam (vt. Raadio Ringhääling)
Lõuna-Aafrika grand prix

**Lõuna-Aafrika Grand Prix** on Vormel 1 etapp, mida on peetud Kyalami rajal Gautengis 20 korda 1967. ja 1993. aasta vahel.

Lõuna-Aafrika Vabariigi Grand Prix' võitjad.

*1962 Graham Hill *BRM*
*1963 Jim Clark *Lotus Climax*
*1965 Jim Clark *Lotus Climax*
*1967 Pedro Rodriguez *Cooper Maserati*
*1968 Jim Clark *Lotus Ford*
*1969 Jackie Stewart *Matra Ford*
*1970 Jack Brabham *Brabham Ford*
*1971 Mario Andretti *Ferrari*
*1972 Denny Hulme *McLaren Ford*
Nõukogude armee

**Nõukogude armee** (vene keeles Советская армия *Sovetskaja armija*) oli NSV Liidu relvajõudude põhiformeeringu nimetus 25. veebruarist 1946 kuni NSV Liidu lõpuni 1991. aastal.

Nõukogude Liidu kõigi relvastatud formeeringute üldnimetus oli NSV Liidu relvajõud, mille juhtorganiks oli NSV Liidu Kaitseministeerium. NSV Liidu relvajõudude koosseisu kuulusid kõik väeliigid (välja arvatud NSV Liidu merevägi, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee piirivalveväed ja NSV Liidu Siseasjade Ministeeriumi siseväed): Nõukogude armee, NSV Liidu maaväed, NSV Liidu õhuväed, eraldi väeliigina 1959. aastal moodustatud NSV Liidu strateegilised raketiväed ja NSV Liidu õhukaitseväed, koos vastavate tagala, õppe- ja teaduslike uurimisasutustega. Relvajõudude organisatsioon oli nii funktsionaalne kui ka geograafiline. 

## Juhid, juhtorganid ja organisatsioon
*NSV Liidu kaitseministrite loend
**Nõukogude armee Kindralstaap, NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi ülemate loend

Nõukogude armee koosseisu kuulusid väeliigid:
*NSV Liidu maaväed, 
*NSV Liidu õhuväed, 
*NSV Liidu strateegilised raketiväed 
*NSV Liidu õhukaitseväed
## Nõukogude armee aastapäev
Nõukogude armee aastapäeval 23. veebruaril 1918 toimus esimene massiline vabatahtlike vastuvõtt Punaarmeesse Petrogradis ja Moskvas. Samuti loetakse seda päeva Punaarmee esimese lahingu päevaks Keiserliku Saksamaa vägedega, kus toimus esimene relvakonflikt seni takistamatult Pihkva suunalt Petrogradi suunal pealetungi arendanud Saksa vägedega. 

Nõukogude ajal tõlgendati seda kui võitu Saksa vägede üle Narva all, kuid lahing Narva all toimus 28. novembril 1918 ja 23. veebruaril toimusid tegelikult kohaliku tähtsusega lahingud Punaarmee Põhjarinde 7. armee väeosade ja evakueeruva Saksa armee vahel Pihkva piirkonnas.

## Nõukogude armee sõjaväeringkonnad ja väegrupid 1991. aastal
*Nõukogude väegrupp Saksamaal (*Группа Советских Войск в Германии*); 
*Põhja väegrupp (*Северная Группа Войск*); 
*Keskväegrupp (*Центральная Группа войск*); 
*Lõuna väegrupp (*Южная Группа Войск*);

*Valgevene sõjaväeringkond, (*Белорусский ВО*); 
*Karpaatia sõjaväeringkond, (*Прикарпатский ВО*); 
*Kiievi sõjaväeringkond, (*Киевский ВО*); 
*Odessa sõjaväeringkond, (*Одесский ВО*); 
*Leningradi sõjaväeringkond, (*Ленинградский ВО*);
*Balti sõjaväeringkond, (*Прибалтийский ВО*); 
*Moskva sõjaväeringkond, (*Московский ВО*); 
*Uurali sõjaväeringkond, (*Уральский ВО*);  

*Volga-äärne sõjaväeringkond, (*Приволжский ВО*); 
*Siberi sõjaväeringkond, (*Сибирский ВО*); 
*Kesk-Aasia sõjaväeringkond, (*Среднеазиатский ВО*); 
*Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkond, (*Северо-Кавказский ВО*); 
*Taga-Kaukaasia sõjaväeringkond, (*Закавказский ВО*); 
*Turkestani sõjaväeringkond, (*Туркестанский ВО*); 
*Baikali sõjaväeringkond, (*Забайкальский ВО*); 
*Kaug-Ida sõjaväeringkond, (*Дальневосточный ВО*).


## Vaata ka
*Varssavi Lepingu Organisatsioon
*Nõukogude armee Eestis
*Metgetheni veresaun
Hermann von Buxhövden

**Hermann von Buxhövden**, Tartu piiskopina **Hermann I** (1163 – pärast 1248) oli saksa päritolu Liivimaa kirikutegelane ning Lihula ja Tartu piiskopkonna piiskop, Hermann oli nii Tartu piiskopkonna ilmalik maaisand, Saksa-Rooma riigi riigivürst kui ka vaimulik valitseja. 

## Päritolu
Hermann sündis tõenäoliselt Alam-Saksimaal Bremenist põhjas asuvas Bekeshövedes, kus asus perekonna pealoss. Ta oli pärit ühiskondlikult silmapaistvast perekonnast, 12. sajandi lõpus oli kümme Buxhoevedenite perekonna liiget Hamburgi ja Bremeni peapiiskopkonnas kõrgetel ametikohtadel. Hermanni ema Aleydis oli Hamburgi ja Bremeni peapiiskopi Hartwig II poolõde. Hartwig II oli koos paljude teiste kloostrivendadega teinud kaasa Friedrich I Barbarossa aegse ristisõja pühale maale.  

Hermannil oli viis venda: Theoderich, Engelbert, Albert, Rothmar ja Johannes.

Hermann von Buxhövdeni vennad omandasid Vana-Liivimaal mõjuvõimsad ametikohad: vend Albert von Buxhövden oli Riia piiskop ja vend Rothmar von Buxhövden sai Hermanni toetusel Tartu toomkapiitli toompraostiks.

## Lihula piiskopina
Hermann määrati oma venna Riia peapiiskopi Alberti poolt 1219. aastal Lihula (*Leal*) piiskopkonna piiskopiks, kuid kuna Lihula vallutasid rootslased, kes peagi saarlaste poolt välja löödi, siis ei saanud Hermann oma ametikohustusi seal reaalselt täitma hakata. 

## Tartu piiskopina

Lihula piiskopikoha asemel nimetati ta 1224. aastal Tartu esimeseks piiskopiks, kelleks ta jäi kuni 1247. aastani. 

Tartu piiskopina kasutas ta oma võimu kindlustamiseks sugulus- ja hõimlussidemeid, Hermann läänistas enda valduses olnud piiskopkonna maad lähisugulastele: Ugandi maakonna keskne kihelkond Otepää läks Hermanni vennale Theoderich de Ropale, Puhja anti Hermanni õemehele Engelbert von Thysenhusenile. Tarbatu kihelkonna aga jättis piiskop endale ja toomkapiitlile. Oma venna Rothmar von Buxhövdeni seadis Hermann Tartusse toompraostiks ja annetas toomkapiitli ülalpidamiseks samuti 24 küla.

1225. aastaks ehitati Hermanni korraldusel Otepääle esimene kivikindlus Eestis – Otepää piiskopilinnus. 1242. aastal piiskopkonna ja Mõõgavendade ordu vägede vahel toimunud Jäälahingus oli Hermann ristisõdijate väe formaalne juht, kuid kõrge ea tõttu ta ilmselt otseses lahingutegevuses ei osalenud.  

Piiskop Hermann jäi 1245. aastal vanadusest pimedaks. Elu lõpuaastad veetis Hermann Kärkna kloostris ning suri seal vahemikus 1248–1254. 

## Vaata ka
*Buxhoeveden

## Viited

## Välislingid
*
Filosoofia valdkonnad

**Filosoofia traditsioonilisteks valdkondadeks** peetakse ontoloogiat ehk metafüüsikat, epistemoloogiat ehk gnoseoloogiat ja aksioloogiat. Lisaks sellele osutatakse tihti loogikale kui eraldiseisvale distsipliinile, mida aga kõik nimetatud valdkonnad vajavad. Samas ei kuulu loogika ise otseselt ühegi valdkonna alla.

Filosoofia valdkondade alla kuuluvaks on peetud ka teoloogiat. Valdkondasid võib jagada peenemalt, eristades ka sellised aksioloogia harud nagu eetika, esteetika, ontoloogia alt metafüüsika ja füüsika jne, kuid sellise jaotamise tulemusel saadud distsipliine võiks pigem nimetada filosoofia harudeks, sest jaotamise aluseks on faktilised erinevused ja konventsioon, mitte filosoofiline printsiip.

## Ajalugu

Filosoofia jaotas esimesena valdkondadeks antiikfilosoof Aristoteles. Aristoteles jagas teadused teoreetilisteks, praktilisteks ja poeetilisteks, kusjuures filosoofia kui teoreetilise distsipliini alla kuulusid tal esimene filosoofia (ehk teoloogia), füüsika ja matemaatika.

Hellenismi ajal oli filosoofia jaotumine eraldi distsipliinideks juba tavapärane. Stoikud panid aluse klassikalisele filosoofia jaotusele, mis jagab filosoofia füüsikaks (sisuliselt: ontoloogia), loogikaks (sisuliselt: epistemoloogia) ja eetikaks, kusjuures viimane valdkondadest saab hellenismi ajal keskseimaks.

Saksa filosoof Immanuel Kant jagab filosoofia valdkonnad kolmeks. Esimene valdkond tegeleb küsimusega, mida ma võin teada (epistemoloogia, loogika), teine valdkond küsimusega, mida ma pean tegema (eetika, moraalifilosoofia), kolmas valdkond küsimusega, millele ma võin loota (metafüüsika, ontoloogia, teoloogia). Kolm küsimust võtab Kant kokku küsimusega, mis on inimene. Sellele küsimusele vastamisega tegelevad filosoofiline antropoloogia, kultuurifilosoofia, ajaloofilosoofia ja esteetika.

Tänapäevane jaotus valdkondadeks lähtub suuresti uuskantiaanlikust positsioonist, mille raames tegeldi humanitaarteaduste ja reaalteaduste põhjendamisega, kusjuures reaalteaduste jaoks sai määratleda ühtsed lähtealused või printsiibid ja meetodi, mis oli sisuliselt epistemoloogia ülesanne ja ka Kantist lähtuvalt filosoofia põhiülesanne. Humanitaarteadused polnud aga Kanti eeldustelt lähtuvalt teadustena võimalikud, mistõttu tuli olemasolevate humanitaarteaduste printsiibid ja meetod määrata teistsuguselt, läbi väärtuste, mida uuribki aksioloogia. Ontoloogia ehk metafüüsika jääb kolmandana nende kõrvale eelkõige traditsioonilise valdkonnana, mis on olnud filosoofia ajaloo vältel keskne, kuid mille rolli tänapäeval on üle võtnud loodusteadused.

Ontoloogia, epistemoloogia ja aksioloogia esitamine filosoofia valdkondadena on eesti kultuuriruumis tavaks osalt ka marksistliku filosoofia pärandina.

## Vaata ka
*Filosoofia ajalugu
Jalgpall 1976. aasta suveolümpiamängudel

**Jalgpall 1976. aasta suveolümpiamängudel** toimus 18.–31. juulini Kanadas Montréalis. See oli kuueteistkümnes kord, kui jalgpall oli olümpiamängude programmis. Jalgpalliturniiril osaleb 13 rahvuskoondist. Kolm kvalifitseerunud Aafrika meeskonda ei osalenud Aafrika riikide olümpia boikoti tõttu (Ghana, Nigeeria, Sambia). 13 meeskonda loositi neljaks alagrupiks, ning iga alagrupp mängis omavahel. Eelvooru alagrupiturniiri lõpus pääsesid kaks parimat meeskonda teise vooru alagrupiturniirile, kus kummagi grupi teisel kohal olevad võistkonnad pääsesid pronksimängule, samal ajal kui alagrupi esikohaga lõpetanud võistkonnad pääsesid mängima kullamängule.

Pärast seda, kui 1972. aasta jalgpalliturniiril oli alagrupifaasi vahevoor, jätkus seekord turniir väljalangemismängudega veerandfinaalist. Lisaks Montréali olümpiastaadionile olid toimumiskohtadeks Varsity staadion Torontos, Lansdowne'i staadionil Ottawas ja munitsipaalstaadion Sherbrooke'is.

Esimest korda võitis olümpiakulla Saksa meeskond, Saksa DV rahvusmeeskond. Finaalis võideti 1974. aasta maailmameistrivõistluste kolmanda koha saajat Poolat, kelle ridades oli paljud maailmameistrivõistlustel osalenud mängijat, nende seas MM-i resultatiivseim mängija Grzegorz Lato, kes alistati 3:1. Esimest korda pärast 1928. aastat jalgpalliturniiri pääses Lõuna-Ameerika meeskond Brasiilia poolfinaali.

Olümpiavõitja 1972: Poola
## Võistluspaigad



## Tulemused
### Eelvoor
#### A-alagrupp

* Nigeeria loobus.

----

----

#### B-alagrupp

----

----

----

----

----

#### C-alagrupp

* Ghana loobus.

----

----

#### D-alagrupp

* Sambia loobus.

----

----

### Väljalangemismängud

#### Veerandfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

### Pronksimäng

### Finaal

### Medalivõitjad

## Parimad väravalööjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Montréal 1976 
|-

## Vaata ka
*Jalgpall olümpiamängudel
Yamanashi prefektuur

**Yamanashi prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas, sisemaal.

## Sümbolid
Yamanashi prefektuuri tunnuslind on rädilind *Cettia diphone*, tunnuspuu on jaapani vaher (*Acer palmatum*) ja tunnuslill kirsiõis (*Prunus serrulata*).

## Haldusjaotus
Yamanashi prefektuur on jaotatud 28 omavalitsusüksuseks, millest 13 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Chūō
* Fuefuki
* Fujiyoshida
* Hokuto
* Kai
* Kōfu
* Koshu
* Minami-arupusu
* Nirasaki
* Ōtsuki
* Tsuru
* Uenohara
* Yamanashi

## Viited

## Välislingid
* Yamanashi prefektuuri koduleht
Yamagata prefektuur

**Yamagata prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare põhjaosas, Jaapani mere kaldal.

## Haldusjaotus
Yamagata prefektuur on jaotatud 35 omavalitsusüksuseks, millest 13 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Higashine
* Kaminoyama
* Murayama
* Nagai
* Nan'yo
* Obanazawa
* Sagae
* Sakata
* Shinjo
* Tendo
* Tsuruoka
* Yamagata
* Yonezawa

## Viited

## Välislingid
* Yamagata prefektuuri koduleht
Juan de Borbón, Barcelona krahv

**Juan de Borbón, Barcelona krahv** (*Don Juan Carlos Teresa Silverio Alfonso de Borbón y Battenberg*; 20. juuni 1913, Granja de San Ildefonso, Segovia, Hispaania – 1. aprill 1993, Madrid) oli kuningas Alfonso XIII kolmas poeg, Hispaania troonipärija aastatel 1933–1941 ja *[[de jure]]* Hispaania kuningas ja troonipretendent aastatel 1941–1977. 

Monarhistidele oli ta Hispaania kuningas paguluses. Seetõttu nimetatakse teda vahel ka **Juan III**-ks ja selle nimega, koos kuningale kuuluvate auavaldustega, on ta ka maetud San Lorenzo de El Escoriali kloostri kuningate hauakambrisse Madridi lähedal.  

Don Juan sai Hispaania troonipärijaks pärast oma kahe vanema venna, Alfonso ja Jaime, loobumist 1933. aastal. 15. jaanuaril 1941 loobus Alfonso XIII oma õigustest Hispaania troonile Juani kasuks ja suri 28. veebruaril 1941 Roomas, kus ta oli elanud paguluses alates Teise Hispaania Vabariigi väljakuulutamisest 14. aprillil 1931. Kinnitamaks oma õigustatud nõuet troonile, kasutas Juan isa surma järel Barcelona krahvi tiitlit – üht Hispaania krooniga seotud suverääni tiitlitest. 14. mail 1977 loobus ta temale õigusega kuulunud nõudest Hispaania kuninga troonile ja tunnustas Hispaania kuningakoja ainsa peana oma poega Juan Carlos I-st, kes oli 1975. aastal kuningaks saanud. 

Don Juani abikaasa oli Doña Maria de Borbón y Orléans. Neil oli neli last:

* Infanta Pilar (sündinud 1936)
* Hispaania kuningas Juan Carlos I (sündinud 1938)
* Infanta Margarita (sündinud 1939)
* Infante Alfonso (1941–1956)
Kõlleste valla lipp

**Kõlleste valla lipp** on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõlleste valla lipp.

Lipp  kinnitati 5. septembril 2003.

## Lipu kirjeldus
Kõlleste valla lipp on vapilipp. Sinise kanga ülaservas valge laid, mis on eraldatud sinisest väljast okaspuutaimelõikega. Sinisel väljal on aga valge kollaste manustega kivi hoidev kurg. 

Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Põhjendus
Lipu sinine põhivärvus ning okaspuutaimelõige sümboliseerib valla kaunist loodust oma metsade, orgudes sädelevate järvede ja kauguses sinavate mägedega. Lipu ülaosas olev valge on puhtuse, parema tuleviku lootuse ja progressi võrdkujuks. Keskseks kujuks olev valge kurg, kes hoiab ülestõstetud kivi on heraldikas tähelepanelikkuse, erksuse ja valvsuse sümbol. Kui lind peaks tukastama, siis maha kukkuv kivi ärataks ta kohe üles. Sellega iseloomustatakse valla inimeste usinust ja virksust nii oma igapäeva töödes kui ka tundeerksat loovust kodukandi kultuuripõllul. Kured on Kõlleste valla loodusele iseloomulikud püsiasukad, seega sobib kurg valla lipule.

## Lipu kasutamise kord
#Valla lippu kasutati Kõlleste valla pidupäevadel ja teistel tähtpäevadel.
#Lippu kasutati kõrvuti Eesti riigilipuga ning heiskamise otsustab vallavalitsus.
#Kõlleste vallas tegutsevatel ettevõtetel oli õigus heisata lipp oma ürituste ja tähtpäevade puhul.

## Vaata ka
*Kõlleste valla vapp
*Põlva maakond

## Välislingid
*Kõlleste valla sümboolika valla kodulehel
*Kõlleste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Nõo valla lipp

**Nõo valla lipp** on Eesti haldusüksuse Nõo valla lipp.

Lipp on kinnitatud 27. mail 1996 ning õnnistatud sama aasta 2. juulil Nõo kirikus Tartumaa praosti Harald Tammuri poolt.

## Lipu kirjeldus

Nõo valla lipp on vapilipp. Sinise kanga vardapoolsel osal on valge kiriku viiluväli koos torniga. Pisut tornist kõrgemal on kummalgi pool torni üks kollane kaheksaharuline täht.

Valge kirikutorni kujutis sümboliseerib Nõo alevikku, kaks tähte kirikutorni kõrval tuletavad meelde taevakehi, mida vaadeldakse Tõravere observatooriumis. Tõravere on Nõo kõrval valla teine suurem asula.

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Vaata ka
*Nõo valla vapp
*Tartu maakond

## Välislingid
* Nõo valla sümboolika valla kodulehel
* Nõo valla sümboolika Riigikantselei lehel
Dortmund

**Dortmund** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Arnsbergi ringkonnas Ruhri linnastus.

## Ajalugu

Dortmundi on esmamainitud 880. aasta paiku. Aastatel 1152–1154 asus seal Saksa kuninga ja Rooma keisri Friedrich I Barbarossa residents.

## Sport

Borussia Dortmund on Dortmundi jalgpalliklubi. 1974. aastal ehitatud jalgpallistaadion Signal Iduna Park on Saksamaa suurim.

## Viited

## Välislingid

*Dortmundi koduleht
2006. aasta Malaisia grand prix

**[[2006. aasta Vormel 1 hooaeg|2006. aasta]] [[Vormel 1]] etapp Malaisia Grand Prix** toimus 19. märtsil Malaisias Sepangi ringrajal.

Kaheksandat korda peetud Malaisia Grand Prix' võitis Renault' piloot itaallane Giancarlo Fisichella, kes alustas võistlust esikohalt. Esimese kaksikvõidu Renault'le 24 aasta järel tagas valitsev maailmameister Fernando Alonso. Alonso tegi ka võistluse kiireima ringi, saades ajaks 1.34,803.  

## Tulemus

Sõidu katkestasid:
*Nick Heidfeld, Sauber
*Scott Speed, Toro Rosso 
*Yūji Ide, Super Aguri
*Christian Klien, Red Bull
*Mark Webber, Williams
*David Coulthard, Red Bull
*Nico Rosberg, Williams
*Kimi Räikkönen, McLaren

## Sõidust
Kvalifikatsioonisõidus näitas kiireimat aega Renault' piloot Giancarlo Fisichella, kes läbis ringi ajaga 1.33,480. Tema kõrval läksid võistlusrajale Jenson Button Hondal ja Nico Rosberg Williamsil. Viimasest sõitis stardiraja alguses mööda Fernando Alonso, kes startis Rosbergi ja Webberi järel. Rosbergi sõit lõppes seitsmendal ringil, kui tema automootor üles ütles.

Üks peafavoriite Kimi Räikkönen McLarenil katkestas kohe esimesel ringil, sest Red Bulli piloot Christian Klien sõitis talle tagant sisse.

Ferrari esipiloot Michael Schumacher kaotas stardirivis kümme kohta, sest pärast vabatreeninguid vahetati tema autol mootor. Lisaks temale kaotasid mootorivahetuse tõttu 10 kohta ka tema tiimikaaslane Felipe Massa, Rubens Barrichello Hondal ja Red Bullil sõitev David Coulthard. M. Schumacheri kohaks jäi kuues.

Auto tehnilise rikke tõttu oli sunnitud katkestama pikka aega viiendal kohal sõitnud Nick Heidfeld.
Morava jõgi

**Morava** (tšehhi ja slovaki keeles *Morava*, saksa keeles *March*) on jõgi Kesk-Euroopas. 

Algab Sudeetidest. Voolab valdavalt lõunasse läbi Morava ajaloolise piirkonna. Suubub Bratislava lähedal vasakult Doonausse. 

Morava jõe pikkus on 365 km, valgala pindala 38 900 km².

Jõe ääres asuvad Olomouc, Litovel, Hodonín, Uherské Hradiště, Kroměříž, Holíč, Marchegg ja Bratislava.

## Viited

## Välislingid

* Povodí Moravy - Morava jõgikonnast (PDF-fail; saksa keeles)
Mäetaguse valla lipp

**Mäetaguse valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Mäetaguse valla lipp. 

## Lipu kirjeldus

Roheline kangas on jaotatud Y-kujulise kollase joonega nii, et vardapoolsesse osasse tekib roheline võrdhaarne kolmnurk.

## Vaata ka

*Mäetaguse valla vapp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid

*Mäetaguse valla sümboolika valla kodulehel
*Mäetaguse valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Ischia saar

**Ischia** (hääldus [ˈiskja]) on saar Itaalias Türreeni meres Napoli lahe põhjapoolses otsas. Saar on Napolist 30 km kaugusel. Saar asustati pronksiajal. 

Ischia saar on trapetsikujuline. Saare pindala on 47 km&sup2;, põhi-lõuna suunal on saar 7 km pikk ja ida-lääne suunal 10 km. Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 788 meetrit (Mount Epomeo). Saar on väga tihedalt asustatud, seal elab üle 60 000 inimese.  

Ischia vulkaani viimane purse oli 1302. aastal. See tekitas Arso laavavoolu, mis jõudis kirderannikule. 

Ischiat ümbritsevad Gaeta, Napoli ja Pozzuoli lahed. Need lahed on rikkad ja terved, pakkudes elupaika seitsmele vaalaliigile ja delfiinidele. Seetõttu viiakse seal läbi vaalaliste uurimisprogramme.  

Ischia soojad kevaded on suured turistide tõmbenumbrid. 

Ischia "väiksem õde" on Procida saar, mis on geograafia poolest sarnane, kuid saar ise on imepisike. Saarte vahel on laevaliiklus. 

## Kultuur
Ischia saarel toimub Ischia Filmifestival, mis on rahvusvaheline filmivõistlus. Seda tähistatakse juunis või juulis. Festival on pühendatud kõigile, kes on edendanud kohalikku ala.

## Vein
Ischia saar on koduks samanimelisele *Denominazione di origine controllate'le* (DOC), mis toodab nii punaseid kui ka valgeid veine. Valged veinid moodustavad ligi 80% saare veinitoodangust. 179 hektari piiridesse istutatud viinamarjaistandused on vulkaanilistel muldadel, kus on palju fosforit ja kaaliumi. 

Veinide alkoholisisaldus on vähemalt 11%. 

## Toit
Ischia tuntuim tänavatoit on zingara. Tegu on grillitud juustuvõileivaga, millele saab lisada erinevaid täidiseid. Kõige populaarsemad on buffalo mozzarella, tomat, prosciutto ja majonees.

## Vaatamisväärsused

* Castello Aragonese (Arogonese kindlus). Kindlus ehitati 474a eKr.
* La Mortella aiad. Tegu on 1956 aastal loodud botaanikaaiaga. Botaanikaaed on koduks tuhandetele vahemere taimedele. See asub Forio kommuunis. 
* Villa la Colombaia
* Ischia termaalveed
* Chiesa del Soccorso. Väike kirik Forio kommuunis. 
* Mount Epomeo on kõrgeim tipp Ischia saarel. 

## Viited
Oru valla lipp

**Oru valla lipp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Oru valla lipp. 

Lipp oli kasutusel 3. juunist 1998 kuni 20. oktoobrini 2013, mil ühineti Taebla ja Risti vallaga ühtseks Lääne-Nigula vallaks.

## Lipu kirjeldus
Oru valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on vertikaalselt keskelt poolitatud viljakõrrega, vardapoolne väli on roheline, lehvipoolne aga sinine. Lipu keskel on ristatud kolm kollast viljakõrt.

Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Põhjendus
Roheline ja sinine värv sümboliseerivad valla mereäärset asukohta. Viljapeade kimp sümboliseerib valdavalt põllumajanduslikku tegevust vallas.

## Vaata ka
*Oru valla vapp
*Lääne-Nigula valla lipp
*Risti valla lipp
*Taebla valla lipp
*Lääne maakond

## Välislingid
* Oru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Thestios

**Thestios** (vanakreeka Θέστιος) oli vanakreeka mütoloogias Aitoolias Pleuroni linna valitseja. Ta on mütoloogias peamiselt tuntud Tyndareosele ja Ikariosele eksiilis varjupaiga pakkumise tõttu, kui nad olid Spartast pagendatud, ja oma kuulsamate järelkäijate esiisana.

## Elulugu
Enamuse allikate järgi oli Thestiose isa sõjajumal Ares ja ema Demonike, tema vennad olid Molos, Pylos ja Evenos. Harvem esineb ka väide, et Thestiose vanemad olid Agenor ja Epikaste.

Thestiose naine oli Eurythemis, kuigi erinevad allikad loetlevad veel mitme naise nime, kellega Thestios sai lapsi: Leukippe, Deidamia ja Laophonte. Thestios oli mitme lapse isa, kellest tuntuimad on poeg Iphiklus ja tütred Leda ning Althaia. Samuti oli ta kolme poja Eurypylos**,** Plexippos ja Evippos ja tütre Hypermestra isa.

#### Kuningana
Kui Hippokoon saatis endised Sparta kuningad Tyndareuse ja Ikariose Spartast välja, andis Thestius neile oma kuningriigis varjupaiga. Tänuks aitasid Tyndareus ja Ikarios võidelda linna naaberriikidega. Konflikt naaberlinna Kalydoniga lõppes, kui Thestius naitis oma tütre Althaia Aitoolia kuninga Oineusega. Lahingutes oli linnriik laienenud Acheloose jõge pidi. Tänulikkuse märgiks andis Thestius oma tütre Leda Tyndareusele naiseks ja andis Ikariusele osa vallutatud territooriumist valitseda. Samuti toetas ta põgenikke nende võitluses Hippokoni vastu.

## Viited
Raimond Lepiste

**Raimond Lepiste** (sündinud 20. juunil 1977 Paides) on eesti maalikunstnik, kes on spetsialiseerunud seinamaalingutele.

## Välislingid
*Raimond Lepiste koduleht
*Maalijänes OÜ
Marie Mejzlíková

**Marie Mejzlíková** oli kahe Tšehhoslovakkia kergejõustiklase nimi (nad ei olnud sugulased): 

***[[Marie Mejzlíková I]]**
***[[Marie Mejzlíková II]]**

**[[Marie Mejzlíková (bioloog)|Marie Mejzlíková]]** on ka tšehhi bioloog.
Mary Lines

**Mary Lines** (3. detsember 1893 – detsember 1978) oli Briti kergejõustiklane. 

Tema nimel on olnud järgmised naiste maailmarekordid:
*100 jardi teatejooks 11,8 (30. oktoober 1921 Pariis)
*4×220 jardi teatejooks 1.53,0 (30. oktoober 1921 Pariis)
*100 jardi jooks 11,6 (17. juuli 1922 London) 
*440 jardi jooks 64,4 (17. juuli 1922 London) 
*100 jardi jooks 11,6 (20. august 1922 Pariis) 
*100 m jooks 12,8 (vaheaeg, 20. august 1922)
*4×100 m teatejooks 51,4 (Suurbritannia võistkonnas koos Nora Callebouti, Daisy Leachi ja Muriel Porteriga, vaheaeg, 20. august 1922
*4×100 jardi teatejooks 51,8 (Suurbritannia võistkonnas koos Nora Callebouti, Daisy Leachi ja Muriel Porteriga, 20. august 1922)
*220 jardi jooks 26,8 (23. september  1922 Waddon)
*880 jardi jooks 2.26,6 (30. september 1922 London)
*440 jardi jooks 62,4 
*120 jardi tõkkejooks 18,8

Naiste olümpiamängudel 20. augustil 1922 tuli ta 300 m jooksus esimeseks (44,8), 60 m jooksus teiseks (7,7) ja 100 jardi jooksus kolmandaks. 4×110 jardi teatejooksus osales ta ajaga 51,8 võitnud Suurbritannia võistkonnas koos Nora Callebouti, Daisy Leachi ja Muriel Porteriga.

Mary Lines oli 1923. aasta WAAA meister 100 jardi jooksus (12,2), 1922. aasta WAAA meister 220 jardi jooksus (26,8), 1922. ja 1923. aasta WAAA meister 440 jardi jooksus (64,4 ja 62,4), 1922. aasta WAAA meister 880 jardi jooksus (2.26,6), 1923. ja 1924. aasta WAAA meister 120 jardi tõkkejooksus (18,8 ja 18,4) ning 1923. ja 1924. aasta WAAA meister kaugushüppes (4.86 ja 5.17).
Gundel Wittmann

**Gundel Wittmann** (18. september 1905 Berliin – 28. mai 1990 Berliin) oli Saksamaa naisjooksja.

22. augustil 1926 püstitas ta Braunschweigis  naiste 100 m jooksu maailmarekordi 12,4.

Saksamaa meistrivõistlustel tuli ta 1924. aastal kolmandaks, 1925. aastal teiseks ja 1926. aastal esimeseks. 

Ta kuulus spordiklubisse SC Charlottenburg.
Shizuoka

**Shizuoka** (jaapani 'vaikne küngas') on linn Jaapanis, Shizuoka prefektuuri pealinn. Asub Vaikse ookeani Suruga lahe kaldal.

## Ajalugu

Shizuokas asus Tokugawa Ieyasu residents tema valitsusaja lõpul. Shizuoka linn moodustati 1. aprillil 1889.

1949. aastal asutati Shizuoka ülikool.

2003. aastal liideti Shizuokaga vahetult idas paiknev Shimizu linn.

Shizuoka on teekaubanduse keskus. Linnas on ka arenenud masinaehitus.

## Viited

## Välislingid

*Shizuoka koduleht
Alu

**Alu** on alevik Rapla vallas.

Vanima kirjaliku ülestähenduse Alu kohta leiab 13. sajandi Taani hindamisraamatust, kus Alu on kirjas külana – *Alafæ*.

Alu alevikus asub üks Eesti vanemaid säilinud mõisaid. Tuntud on ka mõisa ümbrusse rajatud mõisapark koos tiikidega. Alates 1999. aastast on Alu mõis Kaitseliidu omanduses ning seal tegutseb Kaitseliidu Kool.

Alevikus elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 807 inimest. Neist 783 (97,0%) olid eestlased.

Alus on sündinud Magnus Gabriel Bernhard von Brevern ja üles kasvanud Priit Võigemast.

Alevikus tegutsevad Alu Kool ja Alu raamatukogu.

## Viited
Alu-Metsküla

**Alu-Metsküla** on Rapla vallas Alu aleviku külje all asuv küla.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 32 elanikku.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 36 inimest. Neist 35 (97,2%) olid eestlased.

Kohaliku pärimuse kohaselt olla Alu mõisast maa-alused põgenemiskäigud just Alu-Metskülla läinud.

Alu-Metsküla piiril vastu Mõisaaseme küla asus Tuisu talu, kus sündis misjonär, afrikanist ja koolmeister Hans Tiismann (1829-1886), kelle sünnikohta märgib rändrahnu küljes olev mälestustahvel.

## Viited
Bochum

**Bochum** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus.
Asub Essenist idas ja Dortmundist läänes.

## Ajalugu

Bochumit on esmamainitud 890. aastal. 1321. aastal sai linnaõigused. Linn hakkas kiiresti kasvama 19. sajandi keskel, kui hakati sütt kaevandama.

Linnas asub kuus kõrgkooli, sealhulgas Bochumi Ruhri Ülikool, mis on üks Saksamaa suurimaid.

Bochum on suur tööstuskeskus, kus on palju metallurgia-, masinaehituse ja autotööstuse ettevõtteid.

Linnas asuvad kaevandusmuuseum ja raudteemuuseum.

## Viited

## Välislingid

* Bochumi koduleht
Saku vald

**Saku vald** on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harju maakonna keskosas. 

Saku vald piirneb läänes Saue valla, idas Kiili ja Kose valla, põhjas Tallinna linna ja lõunas Kohila vallaga. Saku valla territoorium (170 km²) piirneb läänes Tallinna–Pärnu–Ikla ja idas Tallinna–Rapla–Türi maanteega. Saku alevikku läbib Vääna jõgi, valla lõunapiiril voolab Keila jõgi. Saku vallas on 2 alevikku ja 20 küla, kus elab kokku 12 025 elanikku (01.01.2025 seisuga). Valla keskus on Saku alevik. 

Vald moodustati 1866. aastal, kuid liideti 1890 Saue vallaga. Samuti eksisteeris see aastatel 1921–1939. Vallaõigused taastati 16. jaanuaril 1992. Juulis 1993 eraldati Saku vallast Kiili vald.

## Asustus
### Alevikud
Kiisa, Saku.

### Külad
Saku vallas on 19 küla: Juuliku, Jälgimäe, Kajamaa, Kasemetsa, Kirdalu, Kurtna, Lokuti, Metsanurme, Männiku, Rahula, Roobuka, Saue, Saustinõmme, Sookaera-Metsanurga, Tagadi, Tammemäe, Tõdva, Tänassilma, Üksnurme.

## Rahvastik

## Vaatamisväärsused ja turismiobjektid

* Saku mõis
* Männiku wakepark & discgolfi rada
* Vembu-tembumaa
* Kurtna mootorrattamuuseum
* Saku spordikeskus
* Metsanurme koduloomuuseum
* Rehe küün

## Valitsemine
2015. aastal võttis Saku vallavolikogu vastu pöördumise Eesti valitsuse poole, milles deklareeritakse, et Saku vald keeldub pagulasi vastu võtmast.

### Vallavanemad ja volikogu esimehed
Aastatel 1993–1999 oli vallavanem Arvo Pärniste ja volikogu esimees Tarmo Pajus.

1999–2002 oli vallavanem Arvo Pärniste, volikogu esimees Lemmi Oro.

2002–2005 oli vallavanem Sven Kesler, volikogu esimees Marek Linnutaja.

2005–2009 oli vallavanem Arvo Pärniste, volikogu esimees Lemmi Oro.

2010–2014 oli vallavanem Kuno Rooba

2009–2013 oli volikogu esimees Marianne Rande

16.01.2014–18.09.2014 oli vallavanem Janeck Leppik

19.09.2014–16.10.2014 oli vallavanema ülesannetes abivallavanem Andi Einaste

16.10.2014–31.12.2017 oli vallavanem Tiit Vahenõmm

2013–2017 oli volikogu esimees Tanel Ots

Alates 01.01.2018 on vallavanem Marti Rehemaa

Alates 26.10.2017 on volikogu esimees Tiit Vahenõmm

## Sümbolid
1993. aastal võeti kasutusele Priit Herodese kavandatud Saku valla lipp ja vapp. Valla vapil on rohelise kilbi peal kolm hõbedast adratera ja õllekapp. Valla lipul on kujutatud ainult adraterad.

Saku valla tunnuslause on "Läbi rohelise akna". Vallal on oma logo.

## Tunnustus
2004. aastal tunnistati Saku vald Eesti kõige peresõbralikumaks vallaks.

## Sõprusomavalitsused
* Saku linn Jaapanis, alates 1. maist 2007
* Ylöjärvi linn Soomes
* Liperi vald Soomes
* Sundi vald Soomes
* Strängnäsi vald Rootsis
* Kandava vald Lätis
* Türi linn Eestis

## Viited

## Välislingid

*Saku valla koduleht
*"Saku vald 150" film
Pidev spekter

**Pidev spekter** ehk **pidevspekter** on mingi füüsikalise suuruse (harilikult energia või lainepikkuse) sujuvalt muutuva väärtusega vahemik. Valguse lainepikkuste pideva spektri annavad hõõguvad kehad, mis koosnevad paljude eri ainete aatomitest. Spektroskoobis on näha katkematu mitmevärviline riba. 

Kui hõõguvad vaid ühest keemilisest elemendist koosnevad kehad, siis emiteerivad nad üksnes kindlate lainepikkustega kiirgust.

## Vaata ka
* Spekter
Eesti lennujaamade ja lennuväljade loend

See artikkel loetleb Eesti lennujaamu sorteerituna asukoha järgi.

## Rahvusvahelised lennujaamad

## Lennuväljad

## Kopteriväljakud

## Sõjaväelennuväljad

## Mahajäetud lennuväljad

## Välislingid

* AIP Estonia AD 1.3 Index to aerodromes and heliports (loetelu Eesti lennundusteabe kogumikus)
* Lennuplatsid EEHL kodulehel
* ICAO koodide nimekiri
ICAO lennujaamakood

**[[International Civil Aviation Organization|ICAO]] lennujaamakood** ([ikao]) on neljatäheline kood, mis tähistab kindlat lennujaama. Selline kood on antud peaaegu kõigile lennujaamadele maailmas. ICAO koode kasutavad lennujuhtimises nii piloodid kui ka lennujuhid lennuplaani koostamisel lähte- ja sihtkoha märkimisel.

ICAO koodid erinevad IATA lennujaamakoodidest, mida kasutatakse lennuliinide operatsioonides (lennugraafikutel, reisijate pagasi kleebisel jne.)

Kui üks IATA kood võib olla ka kahel või enamal lennujaamal ühine, siis ICAO koodid on regionaalse struktuuriga ja kordumatud. Üldiselt tähistab esimene täht kontinenti või piirkonda, teine täht tähistab selles piirkonnas ühte kindlat riiki ning ülejäänud kaks tähte lennujaama. Erandiks on suured riigid, kus riigi tähiseks on ainult esimene täht.

Eestis moodustatakse viimased kaks tähte harilikult lennujaamale lähima suure asula nime esimesest ja viimasest tähest – EETN (Tallinn), EETU (Tartu Ülenurme lennujaam). 

## Näiteid
* EETN – Tallinna lennujaam
* EEKE – Kuressaare lennujaam
* EFHK – Helsingi-Vantaa
* EGLL – London-Heathrow
* LFPG – Charles de Gaulle'i rahvusvaheline lennujaam
* KJFK – John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam

## Vaata ka
*Eesti lennujaamade ja lennuväljade loend
*IATA lennujaamakood

## Välislingid
* Database with extended seach functionality
Lüganuse valla lipp

**Lüganuse valla lipp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Lüganuse valla lipp.

## 2013–2017

Valla lipu tavasuurus on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Lipu värvideks on roheline, kollane ja sinine, kusjuures 1/7 laiune kollane triip paikneb horisontaalselt lipu keskosas.

1993–2013 oli sama lipp Püssi lipuks.

## Põhjendus
Roheline sümboliseerib metsa ja puutumata loodust, sinine puhta vee elustavat jõudu ning kollane küpset viljapõldu, iidset põlluharimise traditsiooni ja maapõue rikkusi.

## Lipu kasutamise kord
Vallalipp on kohaliku omavalitsuse ja kogukonna tunnus ning see heisatakse (kasutatakse):
#Alaliselt vallavalitsuse haldushoonel.
#Ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel pidulikel üritustel.
#Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, linna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
#Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks valitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel.
#Vallalipu kasutamise õigus on igaühel järgides käesolevas valla põhimääruses kehtestatud lipu kasutamise korrale.
#Vallalipu valmistamine toimub ainult vallavalitsuse loal.
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub hävitamisele sündsal viisil.

## Lipu ajalugu

### Lüganuse valla lipp aastatel 1997–2013
Lüganuse valla endine lipp kinnitati 9. juunil 1997. Lipuks oli ristkülikukujuline kangas mida läbis diagonaalne, vardapoolsest ülanurgast lehviva otsa alanurka langev kahe ühiku laiune valge triip. Sellest ülespoole jääv kolmnurkne väli oli sinine ning alumine roheline. Sinine värvus sümboliseeris taevast ja vett, samuti vaimsuse võrdkuju, roheline aga loodust, noorust ning lootust. Normaalmõõtmed olid 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

Valla lipp oli alaliselt heisatud vallamaja ees ning etalonkujutisi säilitati Lüganuse Vallavalitsuse kantseleis.

### Uue lipu valimine
2013. aasta augustis kuulutasid Lüganuse vald, Maidla vald ja Püssi linn välja ühinemisel moodustuva uue omavalitsusüksuse Lüganuse valla sümboolikakonkursi. Selle eesmärgiks oli leida kolmele ühinenud omavalitsusele kõiki ühendav lipp ja vapp. Lõpptulemusena sai ühinenud omavalitsus Lüganuse nime, Maidla valla vapi ja Püssi linna lipu.

## Vaata ka
*Lüganuse valla vapp
*Maidla valla lipp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel – Lüganuse vald (endised sümbolid).
Lümanda valla lipp

**Lümanda valla lipp** on Eesti haldusüksuse Lümanda valla lipp.

Lipp on kinnitatud 16. novembril 1993.

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on jaotatud kolmeks väljaks alanurkadest ülaserva keskele suunduvate sirgetega. Külgmised väljad on sinised, keskmine aga valge ning sellel on roheline Saaremaa robirohu leht.

Lipu normaalmõõtmed on 105x140 cm ning pikkuse ja laiuse suhe 3:4. Vallavalitsuse piduliku kandelipu vardaehiseks on kuldne vapitunnus - robirohu leht.

## Põhjendus

Lipuvärvused ja kujundid tähistavad Saaremaad, merd, liivarandu, lubja põletamist, Viidumäe looduskaitseala ja selle unikaalset taime - Saaremaa robirohtu.

## Vaata ka
*Lümanda valla vapp
*Saare maakond

## Välislingid
* Lümanda valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Myrtle Cook

**Myrtle Alice Cook** (5. jaanuar 1902 Toronto – 18. märts 1985 Elora) oli Kanada naiskergejõustiklane, olümpiavõitja. 

Myrtle Cook kasvas üles Torontos Beachesi linnaosas. Hiljem asus ta elama Montréali. 

Myrtle Cook tegeles paljude spordialadega, sealhulgas tennise, jäähoki, korvpalli, aerutamise, *[[bowling]]*'u ja jalgrattaspordiga. 15-aastaselt võeti ta Kanada kergejõustikukoondisse.  

1923. aastal oli Cook üks Kanada esimese ainult naistele mõeldud spordiklubi Toronto Ladies Athletic Club algatajaid (hiljem oli ta seal spordidirektor). 

Cook püstitas olümpiakatsevõistlustel Halifaxis ühe esimestest 100 m jooksu maailmarekorditest ja oli 1928. aasta suveolümpiamängudel Amsterdamis, kus esimest korda naissportlased ametlikult osalesid, sel alal üks favoriite, kuid olümpiamängudel ta diskvalifitseeriti kahe valelähte tõttu lõppvõistlusel. Siiski võitis ta koos Jane Belli, Ethel Smithi ja Bobbie Rosenfeldiga 5. augustil kuldmedali naiste 4×100 m teatejooksus (48,4), kus ta jooksis viimast vahetust. Eeljooksu aeg 49,3 (4. augustil) ja finaali aeg on ühtlasi ala esimesed olümpiarekordid. Cook jäi kuni 1931. aastani Kanada meistriks naiste 100 m jooksus ja 60 m jooksus, püstitades Kanada, Ameerika ja maailmarekordeid.   

Koos Fanny Rosenfeldi, Jean Thompsoni, Ethel Smithi, Florence Belli ja Ethel Catherwoodiga kuulus Cook Amsterdami olümpiamängude "võrratusse kuuikusse" ("The Matchless Six"), kelle üle ajakirjandus algul muigas. Aga just need kuus naist tõid Kanadale rohkem medaleid kui mehed. Neil mängudel võitis Kanada naiskond (Cook, Rosenfeld, Smith ja Bell) USA ja Saksamaa ees kuldmedali 4×100 m teatejooksus.  

Myrtle Cook võitis medaleid ka Kanada meistrivõistlustelt ja Briti impeeriumi mängudelt. 

Aastal 1932 asutas Myrtle Cook koos 1932. aasta suveolümpiamängude hõbemedalivõitja Hilda Strike'iga spordiklubi Mercury Athletic Club. Sellest ajast saadik edendas ta naiste sporti treeneri, rahakoguja ja propageerijana. Varsti kutsuti ta elukutseliste pesapallimeeskonna Montreal Royals kaastreeneriks, kes pidi tegema meeskonnale jooksutreeninguid. Samuti sai temast nõutud spordiajakirjanik, kellel oli ajalehes Montreal Star oma veerg "In the Women's Sport Light". Aastatel 1932–1972 oli ta Rahvaste Ühenduse mängude komitee ja Kanada Olümpiakomitee alaline liige. 

Kanadas antakse alates 1963. aastast välja Myrtle Cooki auhinda (*Myrtle Cook Trophy*) kõige väljapaistvamale noorkergejõustiklasele. 

Myrtle Cook on Kanada sportlaste kuulsuse halli liige. 

## Isiklikku
Pärast abiellumist ajalehe Montreal Star ajakirjaniku Lloyd McGowaniga kandis ta nime **Myrtle Cook McGowan**. Tal on poeg Don McGowan. 

## Välislingid
* Foto ja elulugu
* Fotod
* Foto
* Fotod
* Filmiklipid
Tollien Schuurman

**Tollien Schuurman** [toll'iin sh'üürman] (õieti **Tollina Wilhelmina Schuurman**;  20. jaanuar 1913 Zorgvlied –  29. jaanuar 1994 Apeldoorn) oli hollandi jooksja. 

Ta oli 1930. aastatel üks maailma kiiremaid naisi. Juulis 1930 püstitas ta 17-aastaselt Friisimaa meistrivõistlustel Joures Hollandi rekordi 100 m jooksus (12,6). Augustis 1930 püstitas ta Hollandi meistrivõistlustel Haagis Hollandi rekordi 80 m jooksus. Ajakirjandus nimetas teda looduslikuks andeks. 1930. aasta naiste maailmamängudel Prahas tuli ta 100 m jooksus (12,6) ja 200 m jooksus (25,8) teiseks. Samal aastal kordas ta Rottevalles Drachteni lähedal maailmarekordit 12,0. Selle aja jooksis ta välja veel üks kord. Aastal 1932 jooksis ta uueks maailmarekordiks 11,9. Mitteametlikult kordas ta seda tulemust 1933. aastal neli korda ja 1934. aastal ühe korra. 13. augustil 1933 jooksis ta 200 m maailmarekordiajaga 24,6. 

Los Angelese olümpiamängudelt 1932 oodati Hollandis temalt kuldmedalit. Treener Jan Bijtstra ei saanud temaga kaasa minna, mistõttu sportlane tundis end üksi jäetuna. Schuurman võitis küll eeljooksu, kuid poolfinaalis tegi valelähte, mille tõttu ta kaotas eneseusalduse ja jäi kolmandaks ning lõppvõistlusele ei pääsenud. 

Berliini olümpiamängudel 1936, kus peeti tõenäoliseks tema võitu 100 m ja 200 meetri jooksus, 4×100 m teatejooksus ja kaugushüppes,  keeldus ta osalemast.  Ta pärines Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei pooldajate perekonnast, ja kui Adolf Hitler ei lubanud juutidel mängudest osa võtta, siis otsustas ta hoolimata Kuningliku Hollandi Kergejõustikuliidu (KNAU) survest mänge boikoteerida.   Tema loobumise tõttu sai  Fanny Koen võimaluse teha debüüdi rahvusvahelistel võistlustel.  Schuurmanile tähendas see otsus sportlaskarjääri lõppu. 

1948. aasta mängudel Schuurman vanuse tõttu enam osaleda ei saanud. Ta töötas vahepeal hambaarsti assistendina ning hiljem oli tal pediküüritöökoda. Suvel 1948 päästis ta kahe tüdruku elu, kes oleksid Vlielandi saare rannas  äärepealt uppunud. 

Umbes 1950 asutas ta koos teistega Apeldoornis kergejõustikuühingu Olympic. Ta oli seal treener ning vabal ajal ühingu  Vrienden van de KNAU lehe Vriendenband sekretär ja laekur.  

Tollien Schuurman suri 81-aastaselt 1994. aastal. Drachteni kergejõustikuühing Impala andis ühele spordiväljakule tema nime. 

## Välislingid
*  Artikkel (*hollandi keeles*)
*
Porthaon

**Porthaon**, (vanakreeka Πορθάων, tuntud ka kui **Parthaon**), oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia pealinna Kalydoni ja Pleuroni kuningas.

Ta oli Aitoolia kuninga Agenori ja Epikaste poeg. Tema naine oli Euryte, kellega tal olid pojad Oineus, kes päris temalt Aitoolia trooni, Agrios, Alkathoos, Melas, Leukopeus ja tütar Sterope.

## Vaata ka

* Agenor
* Oineus
* Agrios

## Viited
Agrios

**Agrios** oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia pealinna Kalydoni kuninga, Porthaoni poeg ja Oineuse vend. Lühikest aega oli ta ka ise Aitoolia kuningas.

Aitoolia trooni päris Oineus, kes valitses tükk aega. Kui ta oli juba vanaks jäänud, kukutasid Agriose pojad Oineuse. Agrios sai kuningaks. Ent Oineuse abieluvälise poja Tydeuse poeg Diomedes tuli oma vanaisale appi ja tagastas Aitoolia trooni Oineusele. Linna vallutamise käigus said surma nii Agrios kui ka kõik tema pojad peale Thersitese, kes suutis põgeneda. Ehkki Oineusele järglase leidmisega Aitoolia troonil tekkisid raskused, ei mänginud Thersites Aitoolia ajaloos enam mingit rolli.
Brad Walker

**Brad Walker** (sündinud 21. juunil 1981 Aberdeenis Lõuna-Dakota osariigis) on USA kergejõustikutreener ja endine kergejõustiklane (teivashüppaja).

Tema isiklik rekord välitingimustes on **6.04**, mille ta püstitas 8. juunil 2008 Eugene'is. Välitingimustes on tema isiklik rekord **5.86**, mis on püstitatud 26. veebruaril 2012 Albuquerque's.

Pärast sportlaskarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Tema hoolealuste hulka on kuulunud teiste seas Sandi Morris ja Katie Nageotte.

## Saavutused

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2005**  [[Helsingi]]s
**  hõbemedal [[2005. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused#teivashüpe|teivashüppes]] **5.75**

* **2007** ** Osakas** 
**  **maailmameister** [[2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused#teivashüpe|teivashüppes]] **5.86**

==== [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlusel]] ====

* [[2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|2006]]  [[Moskva]]s
**  **maailmameister** [[2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused#teivashüpe|teivashüppes]] **5.80**

* [[2008. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|2008]]  [[Valenica]]s
**  hõbemedal [[2008. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused#teivashüpe|teivashüppes]] **5.85**

* [[2012. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|2012]]  [[İstanbul]]is
**  pronksmedal [[2012. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused#teivashüpe|teivashüppes]] **5.80'''

## Isiklikku

Brad Walker on 188 cm pikk ja kaalub 86 kg.

## Välislingid
* 
*Fotod
Demonike

**Demonike** (vanakreeka Δημονίκη) oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia printsess, kuningapaari Agenori ja Epikaste tütar ning Porthaoni (ja mõnede allikate järgi Thestiose) õde.

Ta abiellus sõjajumal Aresega, kellega sai neli poega: Thestios, Molos, Pylos ja Evenos. Poegade nimed võivad olla eponüümid, kus Evenos vastab Évinose jõele, Molos molossi hõimule ja Pylos Pylene linnale. Kui Porthaon päris Aitoolia trooni, siis Demonike lapsed valitsesid Aitoolia väiksemates linnades.

## Viited
Juan III

**Juan III** nime all on tuntud kaks Hispaania troonipretendenti:

*Juan III (1822–1887), karlistide troonipretendent aastatel 1860–1868
*Juan III (1913–1993), Hispaania õigusjärgne troonipärija aastatel 1941–1975 ja troonipretendent aastani 1977
Püha Vaim

**Püha Vaim** on transtsendentaalne kogemus kristluses ning ilming kristlikus kirjanduses ja kunstis. Ikonograafiliselt kujutatakse Püha Vaimu sagedasti valge tuvina, ülevalt langeva valgusena vm viisil. 

Kristluses on Püha Vaim üks Jumala aspekte või avaldumisvorme, kolmainsuse üks isik (**Jumal - Püha Vaim**). Püha Vaim kehastus Jeesuses ning on ennast ilmutanud veel paljude pühakute kaudu.

## Vaata ka

* Vaim
* Hing
* Kunst
*Nikaia usutunnistus 

## Viited
Juan de Borbón

**Juan de Borbóni** nime all on tuntud kaks aadlikut, kes pretendeerisid Hispaania troonile. Mõlemad on ka ise kasutanud või on nende kohta kasutatud nime Juan III.

*Juan de Borbón, Montizóni krahv (1822–1887) oli karlistide troonipretendent aastatel 1860–1868
*Juan de Borbón, Barcelona krahv (1913–1993) oli õigusjärgne troonipärija aastatel 1941–1975 ja troonipretendent aastani 1977
Olesja Krasnomovets

**Olesja Krasnomovets** (vene *Олеся Александровна Красномовец*, sündinud 8. juulil 1979 Nižni Tagilis) on Venemaa kergejõustiklane (põhiditants 400 m jooks).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

**[[2004. aasta suveolümpiamängud|Ateena 2004]]**
*hõbemedal 4×400 m teatejooksus (**3,20,16** )

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[2005. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Helsingi 2005]]**
***maailmameister** 4×400 m teatejooksus (**3.20,95**)

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

**[[2004. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Budapest 2004]]**
***maailmameister** 4x400 m teatejooksus (**3.23,88** )
*hõbemedal 400 m jooksus (**50,65**) 
**[[2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Moskva 2006]]**
***maailmameister** 400 m jooksus (**50,04** isiklik rekord)
***maailmameister** 4×400 m teatejooksus (**3.24,91**)

## Isiklikku

Olesja Krasnomovets on 174 cm pikk ja kaalub 62 kg.
Edasi Kommunismile

**Edasi Kommunismile** oli EKP Tapa Rajoonikomitee ja Tapa Rajooni TSN häälekandja, mis ilmus aastail 1951–1962. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Tapa rajooni likvideerimisega.

Ajaleht ilmus kolm korda nädalas.

Rahvasuus on levinud anekdoot, et Tapa rajooni ajalehe nimi oli algul Tapa Kommunist ja hiljem Tapa Edasi. Tegelikult pole selliste nimedega ajalehti kunagi ilmunud.
Julija Tšiženko

**Julija Tšiženko** (vene *Юлия Чиженко*, sündinud 30. augustil 1979 Peterburis) on Venemaa kergejõustiklane (põhidistants 1500 m jooks).

2005. aasta Helsingi maailmameistrivõistluste 1500 m jooksu finaalis kuulus esialgse protokolli alusel hõbemedal Julija Tšiženkole 4.00,93-ga, kuid pärast Bahreini delegatsiooni protesti (venelanna võttis koha parandamise eesmärgil Bahreini jooksja Yusuf Jamali suhtes appi küünarnuki) tema tulemus tühistati.

## Saavutused

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

**[[2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Moskva 2006]]**
***sisemaailmameister** 1500 m jooksus (**4.04,70**)

## Isiklikud rekordid
Winnipeg

**Winnipeg** on linn Kanadas, Manitoba provintsi pealinn. Linn asub Põhja-Ameerika geograafilise keskpunkti lähedal, Redi ja Assiniboine'i jõe liitumiskohas.

Linn on nime saanud 55 km linnast põhjas asuva Winnipegi järve järgi.

Elanike arv on 2021. aasta seisuga 749 607, millega on see Kanada suuruselt kuues linn.

Prantsuse asunikud asutasid Winnipegi kaubapunktina 1738. aastal, linnaõigused sai 1873. aastal.

2011. aastal kolis USA-st Atlantast Winnipegi jäähokiklubi, mis sai nimeks Winnipeg Jets. Samanimeline jäähokiklubi tegutses linnas ka aastatel 1972–1996. Winnipeg Jetsi koduhall on Canada Life Centre.

## Viited

## Välislingid

*Winnipegi koduleht