open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Linnamäe (Võru)

**Linnamäe** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.

Alevikus asub Linnamäe mõisa süda ja kalmistu.

## Vaata ka
* Linnamäe vald 1866–1938
* Linnamäe vald 1939–1950
* Linnamäe mõis

## Viited
Osula

**Osula** on küla Võru maakonnas Võru vallas. 

Osulasse saab sõida Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteelt keerates Raiste–Osula–Varese teele. Osula on umbes 13 kilomeetri kaugusel Võru linnast, 71 kilomeetri kaugusel Tartust ja 247 kilomeetri kaugusel Tallinnast. Osula bussijaamast saab ühistranspordiga nii Võrru, Kanepisse kui ka Antslasse.  

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.

Külas asub ohvrikoht, Pühaliistu tamm ja Juudapedastik. Osaliselt jääb küla territooriumile Osula kalmistu. Osulast läbi voolab Pühajõgi ning selle kõrval asub Osula paisjärv. 

Külas tegutseb Osula Põhikool ja kooli vastas pargis paikneb Osula Vabadussõja mälestusmärk. Koolimajas asub ka Osula raamatukogu. 

Külas on üks Coopi pood.

Osula sihtnumber on 66602.   

## Vaata ka
*Osula lahing
*Pühajõe mäss
*Võhandu kolhoos

## Viited
Lilli-Anne

**Lilli-Anne** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.

Külas asub Heimtali Peetri kirik.

Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.

## Vaata ka
*Lilli-Anne mõis (ka Anne mõis)
*Kaapsuu

## Viited
Sulbi

**Sulbi** on mitme koha nimi:

***[[Sulbi (Setomaa)|Sulbi]]**, küla Setomaa vallas Võru maakonnas
***[[Sulbi (Võru)|Sulbi]]**, küla Võru vallas Võru maakonnas
Varese (Võru)

**Varese** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.

Küla läbib Võru–Kuigatsi–Tõrva maantee. Küla põhjaosas voolab Võhandu jõgi.

Külas tegutseb ettevõttele Graanul Invest kuuluv pelletitehas OÜ Osula Graanul ning ettevõtte Toftan saeveski.

Varesel asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu.

## Viited
Sõmerpalu küla

**Sõmerpalu** (võru keeles **Sõmmõrpalo**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Sõmerpalu valda.

Külas asub Sõmerpalu veehoidla.

## Viited
Sõmerpalu

**Sõmerpalu** (võru keeles **Sõmmõrpalo** või **Sõmmõrpalo mõisa**) on alevik Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Sõmerpalu valla halduskeskus.

Aleviku territooriumil asus Sõmerpalu vasallilinnus. Tänapäevaks on linnus täielikult hävinud, alles on vaid väike küngas Sõmerpalu mõisa pargis.

Sõmerpalus asus Sõmerpalu mõisa keskus. 

Aleviku lähistel Mustassaares asub Sõmerpalu raudteejaam. Raudteejaam asub laiarööpmelise Valga–Petseri raudtee ääres. Reisirongid sõitsid läbi Sõmerpalu liinil Valga–Veski kuni 2001. aastani.

## Vaata ka
*Sõmerpalu mõis
*Sõmerpalu mõisa kalmistu
*Nursipalu harjutusväli

## Viited
Pontevedra provints

**Pontevedra provints** on provints Hispaanias Galicia autonoomse piirkonna edelaosas.

## Kliima

Pontevedra provintsi aasta keskmine temperatuur on +15,0 °C, jaanuaris +9,9 °C, augustis +20,5 °C.

Aastas sajab keskmiselt 1720 mm, sealhulgas jaanuaris 232 mm ja augustis 34 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2286 tundi, sealhulgas jaanuaris 110 ja augustis 284 tundi.

## Viited

## Välislingid
Salamanca provints

**Salamanca provints** on provints Hispaanias Castilla y Leóni autonoomse piirkonna edelaosas.

## Kliima

Salamanca provintsi aasta keskmine temperatuur on +11,6 °C, jaanuaris +3,7 °C, augustis +20,3 °C.

Aastas sajab keskmiselt 388 mm, sealhulgas jaanuaris 36 mm ja augustis 10 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2607 tundi, sealhulgas jaanuaris 113 ja augustis 340 tundi.

## Viited

## Välislingid
Albacete provints

**Albacete provints** on provints Hispaanias Castilla La Mancha autonoomse piirkonna kaguosas. Provintsi halduskeskus on Albacete linn.

Elanike arv oli 2024. aasta seisuga 388 599. Pindala on 14 924 km².

Provints loodi 1833. aastal.

## Kliima
Albacete provintsi aasta keskmine temperatuur on +13,5 °C, jaanuaris +5,0 °C, augustis +23,7 °C.

Aastas sajab keskmiselt 366 mm, sealhulgas jaanuaris 24 mm ja augustis 13 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2708 tundi, sealhulgas jaanuaris 142 ja augustis 320 tundi.

## Haldusjaotus

Albacete provints jaguneb seitsmeks maakonnaks (*[[comarca]]*) ja 87 vallaks.
* Campos de Hellíni maakond
* La Manchuela maakond
* Los Llanose maakond
* Mancha Júcar-Centro maakond
* Monte Ibérico-Corredor de Almansa maakond
* Sierra de Alcaraz y Campo de Montieli maakond
* Sierra de Segura maakond
### Vallad
Provintsi kuuluvad 87 valda on järgmised:

*Loendis on vallad järjestatud nende artikleid arvestamata.*


Hellin - 021 (33797703196).jpg|Provintsi suuruselt teine linn Hellín
Villarrobledo - Plaza de Ramón y Cajal 01.JPG|Plaza de Ramón y Cajal Villarrobledos
CastilloAlmansa4_edited.jpg|Almansa loss
Vista del Embalse de la Fuensanta en 2008.JPG|Fuensanta veehoidla


## Viited

## Välislingid
* Provintsi koduleht
Karaski

**Karaski** on mitme koha nimi:

***[[Karaski (Kanepi)|Karaski]]**, küla Kanepi vallas Põlva maakonnas
***[[Karaski (Rõuge)|Karaski]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas

***Karaski** on Karamsina küla nimevariant
***Karaski** on Ihamaru küla nimevariant

***Karaski** on endine kõrtsikoht ja praegune bussipeatus Karaski oja suudme lähedal endises Metsakülas Simuna ja Käru vahel Väike-Maarja vallas.

## Vaata ka
*Karaski mõis
*Karaski oja
Karaski (Kanepi)

**Karaski** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.

Karaski külgneb läänes Krootuse, põhjas Ihamaru, idas Varbuse külaga, lõunas Kanepi valla Hurmi ja Heisri külaga. Küla läänepiir kulgeb mööda Hilba jõge.

## Ajalugu
Karaski on kujunenud ilmselt Ihamaru küla tütarasulana. 17. sajandi alguses on mainitud kahte Karaski talu Ihamaru külas. 1734. aastal eraldus Karaski mõis Krootuse mõisast.

Karaski külakooli kohta on esimesed teated 1767. aastast, kuid vana koolimaja asus Ihamaru külas. Karaski külakoolis on õppinud kirjanikud Richard Roht (1899–1900) ja Rudolf Sirge (1915–1917). 1930. aastal valmis uus koolimaja Karaski karjamõisa maadel. Karaski kool tegutses 1989. aastani. Endise kooli renoveeritud hoonetes tegutses aastatel 1997–2015 rehabilitatsioonikeskus ja külalistemaja Karaski Keskus. 2016. aastal maja renoveeriti ja seejärel avati seal Karaski pansionaat.

1970. aastatel liideti külaga Peräkülä.

## Tuntud isikuid
Karaski külas on sündinud Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Heinrich Mark, ajaloolane August Traat ja põllumajandusteadlane Helmut Raig. Kirjanik Rudolf Sirge elas Karaskil noorpõlves.

## Viited
Sulbi (Setomaa)

**Sulbi** on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1 elanik. 2000. aastal oli samuti 1 elanik.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Loti departemang

**Loti departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonna põhjaosas. Ta on nime saanud Loti jõe järgi. Loti ümbritsevad Corrèze'i, Cantali, Aveyroni, Tarn-et-Garonne'i, Lot-et-Garonne'i ja Dordogne'i departemang.

## Ajalugu
Lot on üks Prantsuse revolutsiooni ajal 4. märtsil 1790 moodustatud 83 algsest departemangust. See moodustati osast Languedoci provintsist. 1808. aastal eraldati Lotist mõned algsed kagupoolsed kantonid, millest moodustati Tarn-et-Garonne'i departemang. Algselt ulatus Lot palju kaugemale lõunasse, hõlmates ka Montaubani linna. 2015. aastani kuulus departemang Midi-Pyrénées' piirkonda.

## Haldusjaotus
*Täpsemalt artiklist [[Loti departemangu haldusüksuste loend]]*

Loti departemangus on kolm ringkonda, 17 kantonit ja 313 valda.

## Viited
Bouremi cercle

**Bouremi ''cercle*** on *cercle* [[Mali]]s [[Gao piirkond|Gao piirkonnas]]. Halduskeskus on [[Bourem]]i linn. 

*Cercle''is elab 115 958 inimest (2009).

## Vallad
*Bamba vald
*Bouremi vald
*Taboye vald
*Tarkinti vald
*Téméra vald
Zamora provints

**Zamora provints** on provints Hispaanias Castilla y Leóni autonoomse piirkonna lääneosas.

Zamora provints piirneb Portugaliga, samuti Leóni, Ourense, Salamanca ja Valladolidi provintsiga.

## Kliima

Zamora provintsi aasta keskmine temperatuur on +12,5 °C, jaanuaris +4,3 °C, augustis +21,3 °C.

Aastas sajab keskmiselt 388 mm, sealhulgas jaanuaris 40 mm ja augustis 10 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2625 tundi, sealhulgas jaanuaris 102 ja augustis 341 tundi.

## Viited

## Välislingid
Savalduma

**Savalduma** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 

Külas asuvad Savalduma karstiala ja Savalduma järv ning Savalduma soo.

## Viited
Djenné

**Djenné** on ajalooliselt ja majanduslikult tähtis väikelinn Mali keskosas Mopti piirkonnas. On kuulus ajalooliste ehitiste poolest. Djenné vanalinn on alates 1988. aastast UNESCO maailmapärandi nimistus. Vanalinnas asuv Djenné suurmošee on maailma suurim saviehitis.

## Ajalugu
Linna asutasid umbes 300 aastat eKr bozod. Tollal asus linn küll 1,5 kilomeetrit põhja pool ja seda kutsuti Djenné-Jenoks. Linn nihkus oma praegusesse asukohta kas 1043 või 13. sajandil, kui seal võeti vastu islam. Temast kujunes tähtis kaubanduskeskus ja baas Sahara kõrbe läbivatele karavanidele. Ta oli Timbuktu rivaal.

Mali impeeriumi ajal oli Djenné iseseisev linnriik. Legendi kohaselt püüdis Mali impeerium linna vallutada 99 korda, enne kui loobus ja leppis linna sõltumatusega. Djennéd kaitses võimas linnamüür.

Linn oli iseseisev kuni aastani 1473, mil ta vallutati Songai impeeriumi valitseja Sonni Ali poolt. Djenné pommitamine olevat kestnud 7 kuud ja 7 päeva ning see lõppes linna kuninga surma ja linna alistumisega. Aastal 1591, pärast Songai impeeriumi hävitamist Maroko poolt, läks Djenné viimase alluvusse. 17. sajandil kujunes linnast tähtis kaubanduse ja hariduse keskus.

1670–1818 oli linn Ségou valduses.

1818–1861 oli Djenne Massina impeeriumi osa. Teda valitses fulbe rahvusest Amadou Lobbo.

1861–1893 oli linn Toucouleuri impeeriumi osa. Seal valitses Umar Tall.

Aastal 1893 vallutasid linna prantslased ja edaspidi kuni Mali iseseisvumiseni oli see Prantsuse koloniaalimpeeriumi osa.

## Majandus
Tänapäeval on linn tähtis kala, kohvi ja muude põllumajandustoodetega kauplemise keskus. Tuntud on ka sealne suur esmaspäevane turg.

Linnas on ka palju vaatamisväärsusi.

## Elanikud
Linna elanikud räägivad valdavalt songai keelt, vähem on seal bozo ja fulbe keelt kõnelevaid inimesi.

## Välislingid
*Djenné vanalinnad UNESCO maailma kultuuripärand (*inglise keeles*)
Multatuli

**Multatuli** (õieti **Eduard Douwes Dekker**; 2. märts 1820 – 19. veebruar 1887) oli hollandi kirjanik. Tuntuks sai ta tänu satiirilisele romaanile "Max Havelaar", milles mõistis hukka Indoneesia põliselanike kohtlemise hollandlaste poolt.

Aastatel 1838–1857 töötas ta ametnikuna Indoneesias. Ta astus välja Indoneesia päriselanike rõhumise vastu, sattus konflikti Hollandi võimudega ning kolis 1866. aastal Saksamaale.

1860. aastal ilmus tema kuulsaim romaan "Max Havelaar".

Ta kirjutas ka seitsmeköitelise proosakogumiku "Ideed" ja romaani "Woutertje Pieterse lugu".

## Teosed eesti keeles
* "Max Havelaar". Hollandi keelest tõlkinud Rein Sepp. Eesti Raamat, Tallinn 1973, 258 lk
Fana

**Fana** on linn Malis Koulikoro piirkonnas Dioïla ''cercle'''is, Gégnéka valla halduskeskus. Linn on Koutiala järel riigi tähtsuselt teine puuvilla töötlemise keskus.
Kansase jõgi

**Kansas** on jõgi Põhja-Ameerikas Suurel tasandikul. Saab alguse Republicani jõe ja Smoky Hilli jõe liitumisel. Voolab valdavalt itta. Suubub paremalt Missourisse. Pikkus 274 km.

Jõgi on nime saanud kansa indiaanihõimu järgi. Kansade omanimetus on *kaáⁿze*.

Jõe ääres asuvad Kansas City ja Topeka.

## Viited

## Välislingid
Kõrg-Tauern

**Kõrg-Tauern** (saksa *Hohe Tauern*) on mäestik, mis asub Euroopas Austrias ja kuulub Alpidesse. 

Mäestik ulatub ida-lääne suunas ning selle kõrgeim tipp on Großvenediger (3657 m), mis kuulub Venedigeri mäerühma.

Mäestiku põhiosa on kaitse all 1981. aastal asutatud Kõrg-Tauerni rahvuspargis, mis on üks suurimaid ja vanimaid rahvusparke Austrias.

## Välislingid
*
Gao

**Gao** on linn Malis Nigeri jõe vasakul kaldal. On samanimelise Gao piirkonna ja ''cercle'''i keskus.

Linn on asutatud 7. sajandil, Tollal kandis ta nime *Kawkaw*. Esimene teadaolev valitseja oli Kanda Songai impeeriumi Za dünastia rajaja. Linnast kujunes karavanide jaam. Kauplemine kasvas kui Za Kossoi astus aastal 1009 islami usku.

Mali impeerium vallutas linna 1325. aastal, kuid suutis seda hoida enda käes vaid lühikest aega ning Ali Golon vallutas Gao tagasi Songaile. 15. sajandi lõpus kujunes linnast Songai impeeriumi keskus. Seal elas umbes 70 000 inimest ning kalapüügilaevastik koosnes 1000 laevast.

1591. aastal sai Gao rängalt kannatada sõjas Marokoga. Elanike arv jäi väikseks kuni Prantsuse koloniaalvõimud 20. sajandi algul rajasid sinna sõjaväebaasi ning laiendasid sadamat.

Tuntuimateks vaatamisväärsusteks on 1495. aastal valminud mošee ja Askia hauapüramiid.

Linnas asub rahvusvaheline lennujaam ning jõesadam.

Gao linna lähedal on sündinud Mali peaminister aastatel 2004–2007 Ousmane Issoufi Maïga.
Gao piirkond

**Gao piirkond** on piirkond Ida-Malis. Piirneb lõunas ja idas Nigeriga, põhjas Kidali piirkonnaga ja läänes Tombouctou piirkonnaga. Aprillist 2012 kuulub Gao piirkonna ala tunnustamata Azawadi riiki.

Põhilised rahvusgrupid on songaid, bozod, tuareegid, bambarad ja kuntad. 

Piirkonnas asub kolm linna: Gao, Bourem ja Bamba. 

Halduslikult jaguneb neljaks *[[cercle]]*iks: Ansongo ''cercle'', Bouremi ''cercle'', Gao ''cercle'', Menaka ''cercle''.
Kidali piirkond

**Kidali piirkond** on piirkond Malis. Aprillist 2012 kuulub Kidali piirkonna ala tunnustamata Azawadi riiki.

## Valitsemine

Piirkonna kuberner on alates jaanuarist 2005 Alhamdou Ag Ilyène.

Jaguneb neljaks *cercle*'iks: Abéibara, Kidali, Tin-Essako ja Tessaliti ''cercle''.

## Geograafia

Piirkond piirneb läänes Tombouctou piirkonnaga, lõunas Gao piirkonnaga, idas Nigeriga ja põhjas Alžeeriaga.

Valitseb kuum ja kuiv kõrbeline kliima. Temperatuur tõuseb keskpäeval 45° C-ni.

85 000 elanikust enamik on tuareegid ja songaid.

Piirkonna peamised linnad on Kidal, Tessalit, ja Aguel'hoc.

## Transport ja majandus

Kuna sealsed ilmaolud on keerukad, on piirkonnas vaid üksikud talud. Toodang turustatakse turgudel. Piirkond on muudest asustatud aladest eraldatud, seal puuduvad kõvakattega teed ja jõed. Elanikest paljud on püsiva elukohata karjakasvatajad.

## Kultuur

Igal aastal toimub Essoukis kõrbe muusika festival.

Elanikest valdava osa moodustavad tuareegid kasutavad tifinagi kirja.

## Välislingid

*Kidali info (prantsuse keeles)
Joséphine Baker

**Joséphine Baker** (3. juuni 1906 Saint Louis – 12. aprill 1975 Pariis) oli USA-s sündinud Prantsuse tantsija, näitleja ja laulja. Ta sai tuntuks peamiselt varieteetantsija ja lauljana. Tema hüüdnimed olid **Must Veenus** (**Black Venus**), **Must Pärl** ja **Kreooli Jumalanna** (**Creole Goddess**).

Aastast 1937 oli ta Prantsuse kodanik.

## Elulugu

Ta pere elas ühes toas Saint Louises, kuid tüdruk lahkus kodust 13-aastaselt. 

Bessie Smith andis talle esimese töökoha ja tüdrukust sai laulja isiklik teenijatüdruk. Nelja aasta pärast oli temast saanud koolitüdruk ja kui ta läks Pariisi, sai temast esimene mustanahaline esineja kabarees Folies Bergère. Seal sai temast nii laulja kui ka tantsija. Ta esines laval, kandes ainult banaanidest vööd, ja tantsis peegli tagaseina ees, mis oli uudne number isegi Folies Bergères.

Teises maailmasõjas toetas ta Prantsuse vastupanuliikumist. Ta pälvis pärast sõda autasud Médaille de la Résistance ja Croix de guerre ning Auleegioni ordeni rüütlikraadi.

## Surm ja matused
Joséphine Baker suri 12. aprillil 1975 Pariisis ajusisese verejooksu tagajärjel. Mõni päev varem, 8. aprillil, toimus tema lavasõu "Joséphine" esietendus, millega ta tähistas 50. aastat lavakarjääri. Baker maeti Monaco kalmistule ning talle osutati Prantsusmaal sõjalised auavaldused.

30. novembril 2021 toimus Pariisi Panteonis tseremoonia, millega Bakerist sai esimene mustanahaline naine, keda seal on riiklikult mälestatud. Panteoni paigutati tema auks kenotaaf, kuid tema säilmed jäid perekonna soovil Monacosse.

## Viited

## Välislingid
* Joséphine Bakeri ametlik veebileht
Mbandaka

**Mbandaka** on linn Kongo DV-s, Ekvaatori provintsi halduskeskus. Asub Ruki jõe suudmes Kongo jõe ääres.

Linna kohale asutas saksa maadeuurija Henry Morton Stanley 1883. aastal *Equateurville*ina. Belglased nimetasid selle 1886 *Coquilhatville*iks ning Kongo DV iseseisvudes sai 1966 praeguse nime.

Elanikud elatuvad peamiselt kalapüügist. 

Linna lähedal asub 1900 asutatud Eala botaanikaaed, mis on üks Kesk-Aafrika rikkalikuma liigivalikuga botaanikaaed.
Gadoliniit

**Gadoliniit** on musta värvi klaasja läikega silikaatne mineraal.

Mineraali kristallstruktuuris toimuvad asendumised peamiselt tseeriumi, lantaani, neodüümi, ja ütriumi vahel. Lisaks sisaldab gadoliniit berülliumi, rauda, räni ja hapnikku. Keemiline valem on (Ce,La,Nd,Y)2FeBe2Si2O10.

Kõvadus Mohsi astmikul on 6,5 kuni 7.

Gadoliniit on nimetatud soome mineraloogi Johan Gadolini järgi, kes seda uurides avastas ütriumi.

Gadoliniit on haruldane mineraal. Esineb süeniitsetes pegmatiitides.
Timbuktu piirkond

**Timbuktu piirkond** on Mali suurim piirkond. Aprillist 2012 veebruarini 2013 kuulus Timbuktu piirkonna ala tunnustamata Azawadi riiki.

Piirkond on kuulus oma müütilise pealinna Timbuktu poolest. Linna müütiline kuulsus sai alguse 1390. aastal, kui selle valitseja käis palverännakul Mekas. Tagasiteel tehti vahepeatus Egiptuses, kust osteti kulla eest nii suures koguses kaupu, et Egiptuse raha devalveerus. See sünnitas legendi rikkast linnast Aafrikas, kus teed ja hooned on üle kullatud. See polnud loomulikult tõsi. Tegelikult asus linn karavaniteede sõlmpunktis ning seda läbisid pidevalt karavanid soola ja kullaga. Sealt siis ka selline rikkus.

Piirkonnas elati suhteliselt jõukalt kuni Prantsuse kolonisatsioonini. Prantslased avasid lühemad karavaniteed, mis ei läbinud Timbuktut ning linnale jäi kaubanduses marginaalne positsioon.

## Haldusjaotus

Piirkonnas asub viis *[[cercle]]*:
Apalatšid

**Apalatšid** on mäestik Põhja-Ameerikas. 

Apalatšid kulgevad piki Põhja-Ameerika idarannikut Saint Lawrence'i lahest Alabamani. Kõrgeim tipp on Mount Mitchell (2037 m) Põhja-Carolinas.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide idarannik
Sikasso piirkond

**Sikasso piirkond** on kõige lõunapoolsem piirkond Malis.

Peamine rahvusgrupp piirkonnas on senufod, kes on tuntud oma loomi jäljendavate maskide poolest; samagod, kes on peamiselt põlluharijad ja bambarad, kes on suurim rahvusgrupp Malis.

Rahvaarv oli 1 839 747 (1998) ja 2 625 919 (2009).

Sikasso edelapiirkonda kutsutakse Wassoulouks. See ala on tuntud omapärase muusika ning tugevate küttimistraditsioonide poolest.

Teised piirkonna suurimad linnad peale Sikasso on Bougouni ja Koutiala. Koutiala on Mali puuvillatööstuse keskus. Puuvill on üks peamisi riigi ekspordiartikleid.
Kayesi piirkond

**Kayesi piirkond** on piirkond Malis.

## Geograafia

Kayesi piirkond piirneb põhjas Mauritaaniaga, läänes Senegaliga, lõunas Guineaga ja idas Koulikoro piirkonnaga.

Piirkonnas elab umbes 2 miljonit inimest. Peamised rahvusgrupid on soninked, hasongad, malinked ja fulbed.

Läbi piirkonna voolab mitu jõge: Baoulé jõgi, Bafingi jõgi ja Bakoye jõgi. Bafingi ja Bakoy jõgi ühinevad Bafoulabé linna juures Senegali jõeks. Piirkonnas asub ka järvi. Suuremad on Magui järv ja Doro järv.

Guinea piiri ääres on kliima niiske, kuid muutub põhja poole minnes tunduvalt kuivemaks.

Piirkonna suurimad linnad on Kayes, Nioro du Sahel, Diéma, Yélimané, Sadiola, Bafoulabé, Kénébia ja Kita.

Piirkonnas paikneb kaks rahvusparki: Bafingi rahvuspark ja Boucle du Baoulé rahvuspark.

## Valitsemine

Piirkond jaguneb seitsmeks cercle:
*Bafoulabé cercle
*Diéma cercle
*Kita cercle
*Kéniéba cercle
*Kayesi cercle
*Nioro du Saheli cercle
*Yélimané cercle

## Ajalugu

Piirkond oli 19. sajandi esimesel poolel Haso (Khasso) riigi osa. 19. sajandi lõpus vallutasid piirkonna prantslased ning 1892 sai Kayesist lühikeseks ajaks Prantsuse Sudaani pealinn.

1904. aastal valmis esimene lõik Kayesit läbivast Dakari–Nigeri raudteest, mis oli soodne piirkonna arengule.
Aluvere

**Aluvere** on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.

Küla järgi on nime saanud Haljala lademe Aluvere kihistik.

## Vaata ka
*Aluvere viadukt
## Viited
Lasteaed

**Lasteaed** on koolieelne õppeasutus, kus eelkooliealised lapsed omandavad alushariduse.

Alusharidusseaduse järgi on alushariduse õppeasutuste liikideks lastehoid (kuni 3‑aastastele) ja lasteaed (kuni 7‑aastastele). Lasteaiarühmad jaotatakse tavaliselt nooremaks, keskmiseks, vanemaks ja liitrühmaks sõltuvalt laste vanusest. 

Eestis olid Nõukogude ajal lasteaiad avatud ööpäev läbi ja lapsi võis sinna jätta nädalaks.

## Probleemid Eestis
Eesti Vabariigis on kohalikel omavalitsustel kohustus tagada lastele munitsipaallasteaias koht, kuid suuremate asulate piirkonnis on sellega raskusi: 2023. aastal oli puudu üle 2500 lasteaiakoha, enim Tallinna, Tartu ja Pärnu ümbruses. 2024. aasta novembris oli näiteks Tallinna lähistel Rae vallas lasteaiakohata 373 last, Viimsis 219, Sauel 150 ning mitmel pool veel kümneid munitsipaallasteaia kohata lapsi. Probleemi leevendusena on ette nähtud võimalus laps panna näiteks erahoidu ning omavalitsus tasub hinnavahe ja kulutused, mis tuli vahel kohtu kaudu välja nõuda – 10 aasta jooksul 300 kohtulahendit. Saue valla suhtes on olnud 14, Viimsi 15, Kiili valla kohta ligemale 30 vaidlust. Rae vallalt saadi kohtu kaudu hüvitist 50 juhul. 

## Vaata ka
*Eesti lasteaedade loend
*Mina ja keskkond
*Metsalasteaed
*Õuelasteaed
*Lasteaiaõpetaja
*Eesti Lasteaednike Liit
*Eesti Lapsevanemate Liit

## Viited

## Välislingid

*Eesti Vabariigi haridusseadus
*Alusharidusseadus
*Ajakiri Lasteaed – Eesti lasteaiaõpetajate ajakiri
Kaarli (Rakvere)

**Kaarli** on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.

## Viited
Kaarli

**Kaarli** on mitme koha või muu asja nimi:

* Kaarli (Mulgi), küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas
* Kaarli (Rakvere), küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas
* Kaarli (Koeru), endine küla Koeru kihelkonnas
* Kaarli (eesnimi)
* Kaarli (perekonnanimi)

## Vaata ka
*Tallinna Kaarli kirik
*Kaarli kogudus
*Tuhala Kaarli kirik
*Tuhala Kaarli kogudus
*Kaarli mänd
*Kaarli rahvamaja (Rakvere vald)
Kohala

**Kohala** on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.

Küla territooriumil oli endisaegse Kohala mõisa süda.


Kunda mõis-Sämi tee Kohalas.jpg|Kunda mõis-Sämi tee Kohalas
Kohala mõisa peahoone.jpg|Kohala mõisa peahoone
Kultusekivi Konnakõrtsi kivi.jpg|Kultusekivi "Konnakõrtsi kivi"


## Viited
Nurme (Rakvere)

**Nurme** on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.

Küla asub Rakvere ja Kunda vahel ning seda piirab idast Toolse jõgi ja läänest Rakvere-Kunda raudtee.

Nurme piirneb Ubja külaga ja selle territooriumile jääb Ubja põlevkivikarjäär.

## Viited
Näpi

**Näpi** on alevik Lääne-Virumaal Rakvere vallas Rakverest kirdes.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Sõmeru valda.

Näpi nimetati alevikuks 2007. aastal.

Seal asub Top Marine OÜ tootmine. 

Alevikus asub üks kahest Stora Enso saeveskist Eestis – Näpi saeveski. Ettevõte plaanib selle sulgemist 2023. aasta lõpuks.

Alevikku läbivad Tallinna–Narva raudtee ja Rakvere–Kunda raudteelõik.

## Viited
Tsensor (Vana-Rooma)

**Tsensor** (ld *CENSOR*) oli Vana-Roomas ametiisik, kes korraldas tsensust: ta tegi kindlaks inimeste varandusliku seisundi ning kehalise ja moraalse kõlblikkuse sõjaväeteenistuseks, määrates sellega ka nende maksukohustused. Samuti jagas ta kodanikud vara, elukoha ja sünnipära alusel sadakondadesse ja hõimudesse. Tsensor nimetas ja tagandas senaatorid ja ratsanikud.

Ühtlasi oli tsensoril õigus karistada kodanikke mitmesuguste halbade kommete eest nii häbistamise, hääleõiguse piiramise kui ka maksude suurendamisega. Samuti rentis tsensor välja rahva vara ja juhtis infrastruktuuriprojektide rajamist, nt Via Appia ehitust.
Rägavere

**Rägavere** on mitme koha nimi:

* Rägavere (Rakvere), küla  Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas
* Rägavere (Tapa), küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas

## Vaata ka
* Rägavere mõis
* Rägavere vald
Ubja

**Ubja** on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.

Ubjas toimis 1926–1959 maa-alune põlevkivikaevandus. Küla lähedal asub ka 2005. aastal rajatud Ubja põlevkivikarjäär.

Küla läbib Rakvere–Kunda raudteelõik.

## Vaata ka
*Ubja mõis
*Maa-alune põlevkivikaevandus

## Viited
Uhtna

**Uhtna** on alevik Lääne-Virumaal Rakvere vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Sõmeru valda.

Uhtnas asub Uhtna mõis. Alevit läbib Kunda jõgi.

Uhtna nimetati alevikuks 2007. aastal.

## Galerii

Fail:Uhtna4.jpg|Uhtna korrusmajad
Fail:Uhtna1.jpg|Uhtna tööstushoone 2007 aastal
Fail:Uhtna staadion.jpg|Uhtna staadion
Fail:Uhtna stage.jpg|Uhtna vabaõhulava
Fail:Uhtna2.jpg|Uhtna viljakuivati
Fail:Kunda jõgi Uhtnas.jpg|Kunda jõgi Uhtnas
Fail:Uhtna raamatukogu 2011.jpg|Uhtna raamatukogu 2011 aastal
Fail:Pond near Uhtna School.jpg|Uhtna tiik Uhtna kooli juures
Fail:Uhtna kindergarden - panoramio.jpg|Uhtna lasteaed
Fail:Uhtna children's playground - panoramio.jpg|Uhtna mänguväljak


## Viited

## Välislingid
* 14. aprill 2015, Terevisioon: Nädalavahetusel leiti Rakvere lähistelt Uhtnast Eesti seni suurim rahapada, err.ee
Ussimäe

**Ussimäe** on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.

## Viited
Varudi-Vanaküla

**Varudi-Vanaküla** on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.

Varudi ümbruses on arheoloogiamälestistena kaitse all kaks kivikalmet, kaks kultusekivi, kaks pelgupaika Varudi soos (Suur ja Väike Hiis), asulapaik ja Varudi-Vanaküla ohvriallikas.

1973. aasta sügisel avastati Varudi Vanakülas ehitustööde käigus aardeleid, milles peale hõbeehete oli meie aladel haruldane hõbekang – grivna, mida Vana-Venes kasutati rahaühikuna. 2015. aastal avastati Varudi-Vanaküla aardeleid.

## Viited
Kuie

**Kuie** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 

Külas asub Kuie ohvrikivi ja hiiemägi.

Külas tegutses Kuie vallakool.

## Vaata ka
*Kuie mõis

## Viited
Rägavere (Rakvere)

**Rägavere** on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.

Külas asub Rägavere mõisa kalmistu.

Küla järgi on nime saanud Rägavere kihistu.

## Viited
Sääse alevik

**Sääse** oli alevik Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 

Alevikus asus üks maakonna tähelepanuväärsemaid 20. sajandi arhitektuuri esindajaid – omaaegse Põdrangu sovhoosi (hilisem AS Põdrangu) elegantne lõõtsakujuline keskusehoone (ehitatud 1974–1975, arhitekt Maara Metsal). Hoone juures on eriliselt väärtuslikud saali seinu katvad sgrafiitotehnikas illusoorsed maalingud (kunstnik Eva Jänes).

25. septembril 2021 liideti Sääse alevik Tamsalu linnaga.

## Viited

## Välislingid
*Põdrangu sovhoosi keskusehoone. Blogi: Katkestuste linn
Imastu

**Imastu** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.  

1920. aastatel moodustati Imastu mõisa maadest asundus. Hiljem moodustati mõisasüdame aladest asunduse kõrvale ka asund. 1977 ühendati asundus ja asund külaks.

## Vaata ka
*Imastu mõis
*Imastu kalamajand

## Viited
Karkuse (Tapa)

**Karkuse** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.  

Külas asub Karkuse ohvrikivi ja hiiekaev. Külas on asunud Karkuse hiiemägi.

## Viited
Karkuse

**Karkuse** on mitme koha nimi:

***[[Karkuse (Tapa)|Karkuse]]**, küla Tapa vallas Lääne-Viru maakonnas
***[[Karkuse (Vinni)|Karkuse]]**, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas

## Vaata ka
*Karkuse mõis
*Karkuse järveks võidakse nimetada Märä järve
*Karkuse sooks võidakse nimetada Suuga sood
Kõrveküla (Tapa)

**Kõrveküla** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.
  
Küla territooriumile jääb Rehessaare rändrahn.

Rehessaares asus kunagi Jäneda mõisale kuulunud tellisevabrik, kus toodeti telliseid nii mõisa kõrvalhoonete kui ka häärberi ehitamiseks.

## Viited
Moe

**Moe** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.  

Moe asub Tapa linnast umbes 3,5 km kaugusel kagus, Valgejõe ääres. Moelt möödub Pärnu–Rakvere maantee (nr 5), edelas piirneb Tallinn–Tapa–Tartu raudteega. 2011. aasta rahvaloenduse järgi oli asula elanikkond 206.  

Küla järgi on nime saanud Pirgu lademe Moe kihistu.

## Ajalugu
Moe küla on esmamainitud 1447. aastal. Moe mõisat on esmamainitud 1500. aastal, mil see kuulus Hermann Rothasele. 1688. aastal oli küla nimekuju Mohoküla ning 1870. aastate esimesel poolel välja antud kaartidel esines nimekuju Moä. 

Moe mõis (Muddis) rajati millalgi aastatel 1500–1566. 1919. aastal rajati mõisa maadele asundus ning 1950. aastatel loodi piiritusevabriku lähedale Moe asundus, seejärel liideti mõlemad küla koosseisu 1977. aastal. 

Moe vallakool asutati 1846. aastal ning koolimaja ehitati 1867. aastal. 1911. aastal õppis koolis 18 õpilast, kelle õpetajateks olid Jaan Muusikant ja Jaan Einberg. 

Lisaks oli aastatel 1884–1886 Moel paemurd, kust võeti ehitusmaterjali piiritustööstuse jaoks, ning lubjapõletamise ahi.

1887. aastal anti Peterburist ehitusluba ning sama aasta novembri lõpul alustasid Moel tegevust moodne piiritustehas ja õlletehas.

## Tänapäev
Moel tegutseb Moe Muuseum ja Külastuskeskus, mis tutvustab Eesti piiritustööstuse ajalugu ja traditsioone. 1971. aastal avati siiani tegutsev Eesti Piiritusmuuseum.

Moel on säilinud mitmeid ajaloolisi hooneid, nagu 18. sajandist pärit viinaköök ning 19. sajandi lõpust pärit piirituse-, õlle- ja likööritehas. Nõukogude ajast on säilinud ka destilleerimistorn, katlamaja ja kontorihoone.

Lisaks on avatud ka vanas õllekeldris Moe Krog ehk kõrtsituba ning endises väravaputkas asub vabrikupood.

Moe paemurd on nüüdseks suletud ja maetud olmeprügi alla.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas asulas 206 inimest.

Külas tegutseb Saksi raamatukogu.

## Vaata ka
* Moe mõis
* Moe piiritusetehas
* Moe lennuõnnetus
* Valgejõgi
* Ambla kihelkond
* Kadrina kihelkond
* Imastu mõis

## Viited
Nõmmküla (Tapa)

**Nõmmküla** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.  


Nõmmküla mõisa peahoone varemed2.jpg|Nõmmküla mõisa peahoone varemed
Nõmmküla mõisa aida varemed.jpg|Nõmmküla mõisa aida varemed
Nõmmküla mõisa kuivati.jpg|Nõmmküla mõisa kuivati


## Vaata ka
* Nõmmküla raudteejaam
* Nõmmküla mõis (Ambla)

## Viited
Näo

**Näo** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.  

## Inimesed
Näo külas sündis ja kasvas eesti looduskirjanik Edgar Kask.

## Viited
Saiakopli

**Saiakopli** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 

Saiakopli läänepiirile jääb Tapa–Tartu raudteelõik, kus asub ka küla territooriumile jääv Nõmmküla raudteejaam.

## Vaata ka
*Saiakopli mõis 
*Saiakopli vald

## Viited
Saksi

**Saksi** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Küla oli kuni 2005. aastani Saksi valla keskus. Külas asub Saksi mõis.

## Vaata ka
*Saksi mõis
*Saksi vald
*Tapa vald
*Induniidu

## Viited
Vahakulmu

**Vahakulmu** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.

## Ajalugu
Vahakulmu (*Wahakulmu, Wahakalmu*) maad ostis Kadrina kihelkonnas Saksi mõisalt eesti soost taluperemees Vahakulmu Andres (*Wahhakurmo Andreas*) 130 taalri eest 1641. aastal. *Saksi mõisa priitalu* püsis nende omanduses 300 aastat. Priitalu maad asuvad tänapäeval Priitalu küla maadel.

Vahakulmus Valgejõe ääres asus ka Saksi mõisa Vahakulmu vesiveski.

1977. aastal liideti Vahakulmu külaga Koluotsa.


Vahakulmu vesiveski varemed.jpg|Vahakulmu vesiveski varemed
Jõepere-Vahakulmu tee Vahakulmu külas.jpg|Jõepere-Vahakulmu tee Vahakulmu külas
Vahakulmu paisjärv (Valgejõgi).jpg|Vahakulmu paisjärv Valgejõel


## Viited
Jasper Linde

**Jasper Linde** (surnud 29. juunil 1524) oli Riia peapiiskop aastatel 1509–1524.

Linde oli, nagu enamik Liivi ordu liikmeid, pärit Vestfaalist Camenist Reini ääres ning sai ordumeister Wolter von Plettenbergiga hästi läbi. Linde oli ise ka Saksa ordu preestervend. 

1509. aasta veebruaris valiti Linde Riia peapiiskopiks. Seejärel käis ta Roomas, kus sai paavstilt 23. mail konfirmatsiooni (ametliku kinnituse) peapiiskopi ametile. Teel Rooma ja tagasi külastas ta ka Saksa Ordu kõrgmeistrit Preisimaal.

Tema ametiaja esimesel poolel valitses Vana-Liivimaal suhteline rahu, kuid ametiaja lõpus jõudis Liivimaale reformatsioon, mis vapustas kõige enam just katoliiklikke kõrgvaimulikke. 

Jasper Linde püüdis levitada katoliku usku maarahva seas, selleks kavandas ta Liivimaa 1512., 1513. ja 1514. aasta maapäeval Valmieras partikulaarkoolide asutamist linnades ja maapiirkondades, kuid ei saavutanud linnade toetust. 

1522. aastal sõlmisid Liivimaa linnad ja vasallid maapäeval Valmieras liidu ning ordumeister ja piiskopid ei suutnud neid lepitada. 

1524. aastal kuulutas Riia linn end avalikult protestantlikuks ja püüdis Riia peapiiskopi võimu alt vabaneda. Linde suri enne, kui suutis midagi selles suhtes ette võtta, ning reformatsiooniprobleemid langesid tema järglase ja veendunud katoliiklase Johann Blankenfeldi kaela, kes oli 1523. aasta lõpus saanud tema koadjuutoriks.

Linde püüdis 1513. aastal sundida endale kuulekusvannet andma ka Preisimaa sufragaanpiiskoppe (Ermlandi, Kulmi, Pomesaania ja Samlandi piiskoppe), kuid edutult.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem, "Livlands Geistlichkeit", II (IX), lk 57; III (X), lk 58; IV (XIV), lk 124.
Ségou piirkond

**Ségou piirkond** on piirkond Malis.

Piirneb lõunas Sikasso piirkonnaga, idas Tombouctou ja Mopti piirkonnaga, kagus Burkina Fasoga ja läänes Koulikoro piirkonnaga.

Piirkonna kliima on lähisekvatoriaalne. Aasta keskmine sademete hulk 513 millimeetrit on umbes sama mis Eestis. Piirkonda läbivad mitmed jõed, millest tähtsaim on Nigeri jõgi.

Elanikest peaaegu pool on alla 15 aasta vanad. Aastane iive on 2,1% (1998). 79% elanikest on maaharijad.

Piirkond jaguneb 7 ''cercle'', 118 vallaks ja 2166 külaks. *[[Cercle]]* on järgmised:

Suurimad linnad on Ségou, San, Niono, Dioro ja Markala.

Piirkonnas asus 18. sajandi lõpuni Bambara impeeriumi keskus. 1860. aastatel vallutas piirkonna Toucouleuri impeerium ja 1890. aastatel Prantsuse koloniaalarmee.
Johannes VI Ambundi

**Johannes VI Ambundi** (ka *Johann VI Ambundii*, *Abundi*, *Ambundij*, *Habundi* jne; surnud 16. juunil 1424) oli Riia peapiiskop aastatel 1418–1424.

Johannes Ambundi oli katoliku kiriku hierarhias küllaltki olulistel kohtadel juba enne Riia peapiiskopitoolile asumist, osaledes ka Konstanzi kirikukogul, kus saavutas ka enda peapiiskopiks määramise. Sellele ametikohal püüdis ta igati tugevdada enda positsiooni ordu suhtes, kutsudes ellu ka Liivimaa maapäeva, mida püüdis ära kasutada ordumeistri vastu.
Kōsei Matsui

**Kōsei Matsui** (松井康成 *Matsui Kōsei*, 20. mai 1927 – 11. aprill 2003) oli Jaapani keraamik, *[[nerikomi]]*-tehnika viljeleja.

1946. aastal alustas ta keraamikaõpinguid. 1957. aastal sai temast Getsusoji templi preester. Sellesse templisse ehitas ta 1960. aastal keraamikapõletusahju ja alustas Hiina, Korea ja Jaapani keraamika alaseid uuringuid. 1993. aastal kuulutati ta "". 1993. aastast oli Kōsei Matsui samuti Jaapani keraamikakomitee liige.

Kosei Matsui poeg Koyo Matsui (1962– ) alustas 1985 aastal isa juures õpipoisina õppimist. Koyo Matsuist on tänaseks saanud samuti tunnustatud *nerikomi*-tehnika viljeleja.

## Vaata ka

* Nerikomitehnika
* Jaapani keraamika

## Välislingid

*Kosei Matsui
Sulev Oll

**Sulev Oll** (sündinud 17. märtsil 1964 Aseris) on eesti ajakirjanik ja luuletaja, Eesti Kirjanike Liidu liige.   

Ta on lõpetanud 1982. aastal Aseri Keskkooli. Aastatel 1982–1987 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu, lõpetas ajaloolase, ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetajana *[[cum laude]]*, diplomitöö teema "Eesti Vabariigi sportlaste maavõistlused aastatel 1920–1940". Õppis ajakirjandust Tartu Ülikoolis aastatel 1989–1993, lõpetas kaugõppes *cum laude*, diplomitöö teemaks "Talumõtte areng ning selle kajastumine Eesti põllumajandusajakirjanduses aastatel 1987–1993". 

Ta on töötanud aastatel 1987–1993 Haljala Keskkoolis ajalooõpetajana ja ajakirjanduses (Maaleht, Äripäev, Postimees), olnud aastatel 2014–2017 Eesti Ajalehtede Liidu Pressinõukogu liige. Alates 2015. aastast oli ta Tallinna Ülikooli kommunikatsioonijuht, alates 2021. aastast Tallinna Tehnikaülikooli strateegilise kommunikatsiooni juht. 

Avaldanud luulekogud "Öö mõte on kuus" (fotograaf Anti Kuus, 2008), "Hea tuju kuju" (kunstnik Reti Saks, 2008), "Vana sõna vallatused" (kunstnik Catherine Zarip, 2010), "Printsessi voodikohendaja päevaraamat" (kunstnik Mari Kanasaar, 2010), "Päevad käivad päripäeva" (kunstnik Urmas Viik, 2012), "Sõnad iseeneses" (kunstnik Jüri Arrak, 2012), "Lootuste leksikon" (kunstnik Tiiu Pirsko, 2015), "Mis mulle meeldib" (kunstnik Ott Vallik, viisid luuletustele Urmas Lattikas, 2015), "Hoia end" (kunstnik Kristjan Kalde, 2022) ja "Lõppeva päeva lõoke" (kujundaja Lembit Lõhmus). 

Koos abikaasa Teaga avaldanud aabitsa neile, kes veel koolis ei käi ("Siili-aabits", 2008). 

2011. aastal ilmus Sulev Olli romaan "Põrgupõhja viimane Jürka", 2017. aastal lühijutukogu lastele ja vanavanematele "Virumaa viguriga lood" (kunstnik Ülle Meister).

Avaldanud portreeraamatud "Indrek Neivelt, Hansapanga juht" (2001), "Aeg annab kõik" (intervjuu Heidy Tammega, 2010) ja "Keskmaajooks. Eesti kergejõustiku kultusala" (koos Tiit Läänega, 2000).

Sulev Olli ja helilooja Rasmus Puuri koostööna valmis 2019. aastal kantaat "Vabaduse tuul, tarkuse tuul". Juhan Trump on loonud tema sõnadele laulu "Hooli ja hoia". Ta on ka 2019. aasta laulu- ja tantsupeo "Minu arm" tantsupeotekstide autor. 

## Tunnustus
* 1989 Õpetajate Lehe aasta parim autor
* 2008 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Hea tuju kuju", kunstnik Reti Saks)
* 2009 Kalju Lepiku luulevõistluse võitja 
* 2002 Õlisulg 2002 
* 2011 ASi Eesti Ajalehed aasta tegija 
* 2013 Oivalise ajakirjanduse aastapreemia 
* 2020 Tallinna Ülikooli teenetemärk 

## Viited
Koulikoro piirkond

**Koulikoro piirkond** on piirkond Malis.

## Geograafia

Piirneb põhjas Mauritaaniaga, läänes Kayesi piirkonnaga, edelas Guineaga, lõunas Sikasso piirkonnaga ja idas Ségou piirkonnaga.

Piirkond on jõgederikas. Suurimad nende hulgast on Nigeri jõgi, Baoulé jõgi, Sankarani jõgi, Baogé jõgi, Bani jõgi ja Bafingi jõgi. 

Kliima on sarnaselt Kayesi piirkonnaga lõunas sademeterikas, põhjas aga tunduvalt kuivem.

Piirkonna suuremad linnad peale Koulikoro on Kati, Kolokani, Nara, Banamba ja Dioïla. 

Piirkonnas asub osaliselt Boucle du Baoulé rahvuspark ja kolm looduskaitseala: Fina, Kongossambougou ja Badinko looduskaitseala. Seal kaitstakse metsikut loodust ja loomi.

Peamised rahvusgrupid on bambarad, malinked ja somonosid. 

## Ajalugu

Koulikoro piirkond on kuulunud Ghana riigi, Sosso impeeriumi ja Mali impeeriumi koosseisu.

## Kultuur

Nagu enamik Malit, on piirkonna elanikud valdavalt islamiusulised, kuid endiselt on külades ka vanausulisi.

Suurim keel piirkonnas on bambara keel.

Piirkond on tuntud ka oma traditsioonilise nukuteatri poolest. Igal aastal toimub mitu nukufestivali.

## Transport ja majandus

Piirkonnast saab alguse Dakari–Nigeri raudtee. Transpordi seisukohast on oluline Nigeri jõgi, mille ääres paikneb mitu suurt jõesadamat. 

Nagu Malis üldiselt, on ka Koulikoro piirkonnas valdavaks majandusharuks põllumajandus. Piirkonnas on Sélingué hüdroelektrijaam, kullatööstus ja -kaevandus Kangaba ümbruses ja riigi suuruselt teine puuvillatööstus Fanas.

## Valitsemine

Koulikoro piirkond jaguneb seitsmeks ''cercle''iks, mis omakorda jagunevad 106 vallaks. Piirkonna *cercle*id on järgmised: 

*Banamba ''cercle''
*Dioila ''cercle''
*Kangaba ''cercle''
*Koulikoro ''cercle''
*Kolokani ''cercle''
*Kati ''cercle''
*Nara ''cercle''
Kimpei Nakamura

**Kimpei Nakamura** (sündinud 1935) on jaapani keraamik.

Sodeisha grupi liige.

## Välislingid
*Kimpei Nakamura
*Pilte
Shōji Hamada

**Shōji Hamada** (jaapani keeles 濱田 庄司 *Hamada Shōji*; 9. detsember 1892 Misonokuchi Kanagawa prefektuur – 5. jaanuar 1978 Mashiko Tochigi prefektuur) oli jaapani keraamik.

Shōji Hamada õppis keraamikat Tōkyō tehnikainstituudis Kawai Kanijiro käe all. Varsti pärast seda kohtus ta inglise keraamiku Bernard Leachiga, kellega koos reisiti 1920. aastal Inglismaale. Ta naasis Jaapanisse 1923. aastal.

1955. aastal kuulutas Jaapani valitsus ta elavaks rahvusaardeks. 

## Vaata ka
* Bernard Leach
* Jaapani keraamika

## Välislingid
*Shoji Hamada
*Shoji Hamada
*Loomingu näide
Kura laht

**Kura laht** (leedu *Kuršių marios*, vene *Куршский залив*, Kuršski zaliv) on Läänemere kagusopis asuv magedaveeline laht, mis on laguunne ehk madal, loodeteta ja poolsuletud. Nemunase jõest lähtub Rusnė alevi lähistel kahe jõeharuna põhiline sissevool. Klaipėda linna läbib ainuke väljavool merre, suudmes piiritlevad vaid paarisaja meetri laiust voolusängi nii vasakult kui ka paremalt muulid. Avamerest on laht täies ulatuses eraldatud sadakonna kilomeetri pikkuse ja võrdlemisi kitsa luitelise Kura maasäärega, sellepärast on veetase lahe poolel 12–15 cm kõrgem.
 
Kura lahe põhjapoolne osa kuulub Leedule ja lõunapoolne osa Venemaale.

## Vaata ka
*Wisła laht

## Välislingid
Suur Soolajärv

**Suur Soolajärv** (ka *Soolajärv*, inglise *Great Salt Lake*) on soolajärv Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis. Selle pindala on 4400 km², millega on see suurim soolajärv läänepoolkeral.

Suur Soolajärv on jäänukjärv palju suuremast Bonneville'i järvest, mis pärast jääaega aurustuma hakkas.

Järve suubuvad Beari jõgi, Jordani jõgi ja Weberi jõgi. Vee väljavool järvest ei ole võimalik, kuna järv asub Suures nõos.

Järvest jääb läände Bonneville'i soolatasandik.

## Vaata ka
* Salt Lake City
* Suur nõgu
* Bonneville'i järv
* Bonneville'i soolatasandik

## Välislingid
Ookeaniline mägi

**Ookeaniline mägi** ehk **veealune mägi** on ookeanis paiknev veealune mägi, mille tipp on võrreldes lameda tipuga gaiotitega teravam.

Ookeaniliste mägede tipud on gaiotitega võrreldes teravamad, sest nad pole kunagi üle merepinna ulatunud ega merelainete poolt erodeeritud. Ookeanilised mäed on kuuma täpi vulkanismi saadus. Aktiivse vulkanismi korral võivad nad aja jooksul saada ookeanilisteks saarteks. Tavaliselt peetakse ookeanilise mäe nime vääriliseks vaid neid merepõhja pinnavorme, mis tõusevad ümbritsevast alast rohkem kui 1000 meetrit kõrgemale.

Ookeanilised mäed esinevad peamiselt Vaikses ookeanis.
Halmstadi vald

**Halmstadi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Hallandi läänis. 

## Vaata ka
*Steninge

## Välislingid

*Halmstadi valla koduleht
Traatkopikas

**Traatkopikas** on Vene rahasüsteemi münditüüp, mida valmistati kindla kaaluga (pikkusega) tükeldatud hõbetraadi münditempliga ülelöömise teel.
Palma de Mallorca

**Palma** (ametlikult *Palma de Mallorca*) on linn Hispaanias Mallorca saarel, Baleaaride autonoomse piirkonna keskus.

## Vaata ka
*RCD Mallorca

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Biogeenne kivim

**Biogeenne kivim** on settekivim, mis on osaliselt või täielikult moodustunud organismide elutegevuse tulemusel tekkinud materjalist.

Selliseks materjaliks, neist moodustunud kivimeiks või moodustisteks võivad olla turvas, biogeense tekkega lubimuda, korallrahud, põlevkivi, biogeense tekkega fosforiit, kriit jne.

## Välislingid
*Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend bio- ja kemogeensete kivimite kohta Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
Lubimuda

**Lubimuda** on kaltsiumkarbonaadist rikastunud muda.

Lubimuda võib tekkida kaltsiumkarbonaadi keemiliselt veest väljasadenemise teel, näiteks allikalubi, aga ka kaltsiumkarbonaadist toesega organismide (foraminifeerid, kokolitofoorid jms) hukkumisjärgse veekogu põhja vajumise läbi. Merelist biogeense tekkega lubimuda nimetatakse tavaliselt pelaagiliseks lubimudaks.  

Lubimudast moodustub kivistumisel lubjakivi.

## Välislingid
*Erinevad lubimuda setted Balti alal
Aino Seep

**Aino Seep-Breede** (25. veebruar 1925 Tartu – 8. juuli 1982) oli eesti laulja (sopran). 

1949. aastal lõpetas ta Tartu Muusikakooli (praegu Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool) ning hakkas Vanemuise ooperi- ja operetisolistiks.

## Tunnustus
*1969 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Aino oli abielus eesti sõjaväelase Ago Breedega. 

Koorijuht Lauri Breede on nende poeg.
Abüssaalne tasandik

**Abüssaalne tasandik** ehk **abüssaalitasandik** on tasane ala ookeani põhjas.

Abüssaalset tasandikku defineeritakse tavaliselt kui ookeanipõhja, mille nõlva kalle on väiksem kui 1:1000. Abüssaalne tasandik moodustab vähem kui poole ookeanide põhjast. Abüssaalne tasandik paikneb ookeanilisel maakoorel. Tasandiku aluspõhi koosneb peamiselt aluselistest vulkaanilistest kivimitest, mida katavad merelised setted. Tasandikku katkestavad ookeani keskahelikud, gaiotid, ookeanilised mäed, süvikud jms. Mandrile lähenedes läheb abüssaalne tasandik üle mandrijalamiks. Abüssaalse tasandiku sügavus on kuni 5,5 kilomeetrit.

## Näited
*Maa suurimaks on Suhmi abüssaalne tasandik, mis laiub Põhja-Atlandi ookeanis.

## Vaata ka
*Abüssaalne kivim
*Abüssaalisete
Mopti piirkond

**Mopti piirkond** on piirkond Malis.

Piirneb põhjas Timbuktu piirkonnaga, kagus Ségou piirkonnaga ja edelas Burkina Fasoga.

## Loodus

Läbi piirkonna voolab Nigeri jõgi, millega ühineb Mopti linna juures Bani jõgi.

Piirkonda jäävad Nigeri jõe delta Mopti linna ümbruses, kivine tasandik Bankassi läheduses Burkina Faso piiri ääres ning Mali kõrgeim punkt Hombori mäel (1153 m) Hombori linna lähistel.

## Rahvastik
Peamised rahvusgrupid on bozod, songaid, dogonid, fulbed ja bambarad.

Piirkonna suurimad linnad on Mopti, Sévaré, Djenné, Bandiagara, Bankass ja Youvarou.

## Majandus

Transpordis on tähtis koht piirkonda läbivatel jõgedel.

Nagu Malis üldiselt, on majanduse aluseks põllumajandus, kuid Mopti piirkonna elanikele on oluline ka kalandus ja turism. Piirkonna tähtsaim vaatamisväärsus on maailma suurim mudast ehitis Djenné suur mošee.

## Haldusjaotus

Mopti piirkond jaguneb kaheksaks *[[cercle]]*, mis jaotatakse 108 vallaks. *Cercle* on järgmised:
* Bandiagara ''cercle''
* Bankassi ''cercle''
* Djenné ''cercle''
* Douentza ''cercle''
* Koro ''cercle''
* Mopti ''cercle''
* Tenenkou ''cercle''
* Youwarou ''cercle''
Oaas

**Oaas** on kõrbest ümbritsetud piiratud ulatusega viljakas ala.

Oaasid paiknevad tavaliselt seal, kus põhjaveehorisont lõikub maapinnaga ja kus seetõttu tekivad allikad ja järved. 

Kõrbi läbivad kaubateed kulgesid enamasti läbi oaaside.

Praegu asuvad neis kohtades linnad.

## Vaata ka
*Antarktiline oaas
Juan Fernándeze saarestik

**Juan Fernándeze saarestik** on Tšiilile kuuluv saarestik Vaikses ookeanis. Selle pindala on 185 ruutkilomeetrit. Saarestiku suurimad saared on Robinson Crusoe saar, Alejandro Selkirki saar ja Santa Clara saar. Saared on mägised, kõrgus kuni 1650 meetrit.

Saared on peamiselt tuntud selle poolest, et alates 1704. aastast elas seal šotlasest mereväelane Alexander Selkirk. Selkirki elu saarel võis inspireerida inglise kirjanikku Daniel Defoed kirjutama teost "Robinson Crusoe". Enamik saarestiku praegustest elanikest elab Robinson Crusoe saarel ja peamiselt pealinnas San Juan Bautistas, mis asub Cumberlandi lahe ääres saare põhjarannikul.

Saarterühm on osa Tšiili Valparaíso piirkonnast (mis hõlmab ka Lihavõttesaart) ja moodustab koos Desventuradose saartega ühe Valparaíso provintsi üheksast kommuunist. Saared on nime saanud 1570. aastatel need avastanud maadeavastaja Juan Fernándeze järgi.

## Viited