open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Küünlakirn

**Küünlakirn** oli enamasti ovaalse põhjaga ja ülalt kitsenev laudadest nõu, mida kasutati lambarasvast küünalde valmistamiseks.

Küünlakirnu põhja valati keeva vett ning selle peale sularasva. Küünlatahid olid seotud puuvarda külge ning neid kasteti korduvalt rasva sisse. Vahepeal lasti rasval nende küljes hanguda. Kuna rasv valgus allapoole, said küünlad altpoolt veidi jämedamad. 19. sajandi keskel hakati küünlaid valmistama eraldi plekist või puust vormide abil.

Poeküünalde leviku tõttu 19. sajandi lõpus lõpetati kodune küünalde valmistamine.
 
## Viited

## Välislingid
* Küünlakirn, Eesti Rahva Muuseum
Küünlakäärid

**Küünlakäärid** olid rasvaküünalde tahi põlemise aegse kärpimise käärid. Euroopas olid nad üldtuntud, aga olid kasutusel sepatööna valmistatult ka eesti külas.

Küünlakäärid olid valmistatud rauast, messingist või ka hõbedast. Kääride ühe haru peal oli langevate tahiotste jaoks ümmargune või kandiline kastike.

## Viited

## Välislingid
*Küünlakäärid, Eesti Rahva Muuseum
Scott Arfield

**Scott Arfield** (sündinud 1. novembril 1988 Dechmontis) on Šotimaal sündinud jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Šotimaa kõrgliiga klubis Rangers ja esindab koondises Kanadat. Ta on koondise kapten. 

Ta alustas klubikarjääri 2007. aastal Šotimaa kõrgliiga klubis Falkirk. 2010. aasta mais liitus ta Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubiga Huddersfield Town. Hooajal kindlustati 2011–12 pääs esiliigasse. 2013. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Burnley. Hooajal 2013–14 tõusis ta Burnley Inglismaa kõrgliigasse. Kokku mängis Arfield Burnleys viis hooaega, millest kolm hooaega kõrgliigas.

2018. aasta mais sõlmis ta nelja-aastase lepingu Rangersiga.

Arfield kuulus Šotimaa noortekoondistesse, kuid otsustas rahvuskoondises esindama hakata Kanadat. Debüüdi Kanda jalgpallikoondises tegi ta 25. märtsil 2016 mängus Mehhiko vastu. Ta kuulus Kanada koondisse 2017. aasta CONCACAF Gold Cupil, mille esimeses alagrupimängus lõi Prantsuse Guajaana vastu koondisekarjääri esimese värava.
Scott Sinclair

**Scott Andrew Sinclair** (sündinud 25. märtsil 1989 Bathis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Preston North End.

Sinclair on mänginud paljudes Inglismaa klubides. Ta alustas klubikarjääri Bristol Roversis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1998. aastal. Hooajal 2004–05 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Inglismaa kolmandas liigas. Premier League'is on ta mänginud Chelsea,  Wigan Athleticu, Swansea City, Manchester City, West Bromwich Albioni ja Aston Villa meeskonnas. Inglismaal on tema säravaimaks hooajaks jäänud 2010–11, kui ta lõi esiliigas Swansea City meeskonnas 19 väravat ja valiti samal hooajal liiga sümboolsesse koosseisu.

Aastatel 2016–2020 mängis ta Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic, kellega tuli ta kolm korda Šotimaa meistriks. 2017. aastal valiti ta Šotimaa liiga kui ka Celticu aasta jalgpalluriks.

Sinclair kuulus Inglismaa noortekoondistesse, kuid ta pole Inglismaa jalgpallikoondises mänginud. 2012. aasta suveolümpiamängudel osales ta Suurbritannia olümpiameeskonnas ja lõi alagrupiturniiril värava Araabia Ühendemiraatide vastu.

## Saavutused
;Birmingham City
*Football League Championship: teine koht 2008–09
;Aston Villa
*FA Cup: teine koht 2014–15
;Celtic
*Scottish Premiership: 2016–17, 2017–18, 2018–19
*Scottish Cup: 2016–17, 2017–18, 2018–19
*Scottish League Cup: 2017–18, 2018–19

## Välislingid
Lisatud suhkrud

**Lisatud suhkrud** on suhkrud, mida kasutatakse kodus toidu valmistamisel või lisatakse toidutööstuses toitude või jookide tootmisel. Euroopa Liidu toiduainete märgistamise direktiivi 90/496/EMÜ järgi on suhkrud kõik toidus sisalduvad monosahhariidid ja disahhariidid, välja arvatud polüoolid. Kodus toitu valmistades lisatakse toidule peamiselt tavalist rafineeritud suhkrut – sahharoosi, toidutööstuses kasutatakse ka fruktoosi, glükoosi, tärklise hüdrolüsaate (glükoosisiirupit ja suure fruktoosisisaldusega siirupit). Suhkrute lisamine toidule suurendab nende energiasisaldust. Oma omadustelt ning struktuurilt ei erine lisatud suhkrud looduslikult toidus sisalduvast suhkrust, mida leidub puuviljades, marjades, mees, köögiviljades, piimas. Suhkruid lisatakse toitudele ja jookidele maitse, välimuse ja löhna, tekstuuri, fermenteerimise ning säilimise parandamiseks.

## Lisatud suhkrutega seotud terviseriskid
Lisatud suhkrute liigne tarbimine on üheks arvestatavaks terviseriskiks, mis tekitab erinevaid südant kahjustavaid muutusi nagu ülekaalulisus, kõrgvererõhktõbi, metaboolne sündroom ja II tüüpi diabeet. Lisatud suhkrute tarbimist on seostatud suurenenud diabeediriskiga ka ilma olulise ülekaaluta. 
Hambakaariese teket soodustab nii suhkru tarbimise hulk kui ka sagedus.

## Lisatud suhkrutega seotud toitumissoovitused
Nii looduslikest kui lisatud suhkrutest kokku saadav energia ei tohiks ületada 18% inimese päevasest toiduenergiast, kusjuures lisatud suhkrutest saadav energia võiks jääda alla 10%, ideaaljuhul alla 5%. Euroopa Liidu toiduainete märgistamise direktiivi 90/496/EMÜ kohaselt on tootjal kohustus märkida pakendile lisaks energiasisaldusele ka süsivesikute ja suhkrute sisaldus. Lisatud suhkru koguse märkimine pakendile ei ole kohustuslik.

## Lisatud suhkrute tarbimine Eestis
Eesti toitumisuuringu kohaselt tarbivad 93% noorematest lastest, 86% teismelistest poistest ja 88–72% teismelistest tüdrukutest ning 70% noorematest täiskasvanutest päevas toitumissoovitustest rohkem magusat. Eesti noorte magustatud jookide tarbimise uuring näitab, et vähemalt ühe korra kuus tarbis suhkruga magustatud jooke 95,4% noortest ning iga päev 19,1%. Tervise Arengu Instituut viis kahel korral (27. märts – 24. aprill 2017 ning 5.–31. märts 2018) läbi kampaania "Märka suhkruid", mille käigus kutsus üles lisatud suhkruid märkama ja nende tarbimist vähendama. Vähendamaks lisatud suhkrute liigse tarbimisega seotud terviseriske, võttis Riigikogu juunis 2017 vastu magustatud joogi maksu seaduse eelnõu, kuid 3. juulil 2017 jättis president seaduse välja kuulutamata ning esitas eelnõu Riigikogule uueks arutamiseks.

## Viited
Camille Flammarion

**Nicolas Camille Flammarion** (26. veebruar 1842 Montigny-le-Roi, Haute-Marne'i departemang – 3. juuni 1925 Juvisy-sur-Orge) oli prantsuse astronoom ja literaat.

Ta sündis Kirde-Prantsusmaal asuvas väikelinnas Juvisy-sur-Orge, mis kuulus tollasesse Seine-et-Oise'i departemangu (praegu Essonne'i departemang). Flammarion töötas aastatel 1858–1862 ja 1876–1882 Pariisi observatooriumis. Astronoomina uuris ta kaksiktähti ja planeeti Marss. Ta oli ajakirjade Cosmos ja Le Siècle teadustoimetaja. 1883. aastal asutas ta ajakirja L'Astronomie, millest sai hiljem Prantsuse Astronoomiaseltsi väljaanne. 1887. aastal asutas Flammarion Prantsuse Astronoomiaseltsi ja sai selle esimeseks presidendiks (1887–1889).

Flammarion on tuntud astronoomia populariseerija, kelle raamatuid tõlgiti paljudesse Euroopa keeltesse. 1880. aastal ilmus tema raamat "Astronomie populaire" ('populaarne astronoomia'), mida trükiti tolle aja kohta väga suure tiraažiga – 100 000 eksemplari. 1888. aastal ilmus tal "L'Atmosphère: météorologie populaire" ('atmosfäär: populaarne metoroloogia'), milles illustratsioonide hulgas oli ühe tundmatu autori puugravüür (praegu tuntud kui Flammarioni gravüür), mida sajandi jagu hiljem hakati laialt kasutama illustratsioonina paljudes väljaannetes.

## Tunnustus
Ta valiti Kuningliku Astronoomiaseltsi liikmeks.

## Tõlked eesti keelde
*1910 – *Imeasjad hingeilmas*. Tõlkinud J. Järw. – Tallinn: Teadus. – 56 lk
*1921 – *Maailma ja inimsoo tulewik*. Kokkuseadnud J. G. Spuhl-Rotalia. – [2. tr.]. – Haapsalu: Lääne, 1921. – 162 lk

## Välislingid
Flammarioni gravüür

**"Flammarioni puugravüür"** (prantsuse keeles *Gravure sur bois de Flammarion*) on tundmatu autori puugravüür (vahel liigitatakse ekslikult ksülograafiaks), mida esimesena kasutas 1888. aastal prantsuse astronoom Camille Flammarion oma populaarteaduslikus raamatus "L'Atmosphère: météorologie populaire" ('atmosfäär: populaarne metoroloogia') illustratsioonina. 

Gravüür sai laiemalt tuntuks 20. sajandi teisel poolel ja on tänini kasutusel populaarse illustratsioonina kõikvõimalikes väljaannetes, näitamaks ettekujutust keskaegsest maailmapildist.

## Kirjeldus
Pildil on kujutatud meest keskaegse palveränduri rõivais, kes jõudnud taevaääreni maailma otsas, laskub põlvedele ja ettevaatlikult piilub taevavõlvi taha. Seal näeb ta hoopis teist, maisest maailmast hoopis erinevat imelist taevast maailma, kus ühe tõlgenduse kohaselt silmab võimsat seadeldist, mis paneb taevavõlvi pöörlema. Pildi allkiri Flammarioni raamatus kõlas järgmiselt: "Keskaegne misjonär jutustab, et ta oli leidnud punkti, kus Taevas ja Maa kokku puutuvad...".

## Viited
 

## Välislingid
Vounmeu keel

**Vounmeu keel** ehk **vaunana keel** on tšoko keelkonda kuuluv keel, mida traditsiooniliselt räägivad tänapäeva Colombia lääneosas ja Panama piirialadel elavad vounmeud.

2007. aastal hinnati keele kõnelejate arvuks 10 800.

## Fonoloogia
Vounmeu keeles on 14 vokaalfoneemi ja 19 konsonantfoneemi.

## Viited

## Välislingid

*https://wals.info/languoid/lect/wals_code_wau
*https://phoible.org/languages/noa
Jakovlev

**Jakovlev** (ametliku nimega ОАО «Опытно-конструкторское бюро имени А. С. Яковлева») on Venemaa lennukitootja. Oma eksisteerimise jooksul on ettevõttes loodud üle 200 lennuaparaadi (vene keeles летательный аппарат) tüübi ja modifikatsiooni, sealhulgas üle 100 lennukiseeria. Ettevõte kasutab kaubamärki **Jak** (vene Як).

Ettevõtte asutas NSVL (Народный комиссариат авиационной промышленности СССР, Народный комиссариат тяжёлой промышленности СССР) 1934 ja määras selle etteotsa lennukikonstruktor Aleksandr Jakovlevi.

Ettevõttes töötab 311 inimest (seisuga 2011)

## Välislingid
*Koduleht
Georg Köösel

**Georg Köösel** (11. juuni 1890 Pärnu – 1944) oli eesti õpetaja, koolijuht ja Õpetajate Koja nõukogu liige.

Lõpetas Pärnu gümnaasiumi ja Moskva ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. Omas keskkooliõpetaja kutset ajaloos, kodanikuõpetuses ja majandusteaduses.

Aastatel 1917–1922 töötas ta Pärnus õpetajana (õpetas ühiskaubanduskoolis ja oli Pärnu tütarlaste gümnaasiumis ajalooõpetaja) ning kooliinspektorina, Pärnu tütarlaste gümnaasiumi juhtis aastatel 1911–1938. Võttis ka osa mitme Eestis tegutsenud õpetajate seltsi ja kutseühingu tööst (näiteks oli Eesti keskkooliõpetajate kogu sekretäri abi, Pärnu skautide sõprade seltsi juhatuse esimees ja abiandmise seltsi kauaaegne esimees). Oli ka Pärnu linnavolikogu liige.

Georg Köösel oli 14. detsembril 1935 ilmuma hakanud Pärnu skautide maleva II hundipoegade karja ajakirja Saa Paremaks vastutav toimetaja.

## Viited

## Välislingid
* Foto: Georg Köösel aastal 1937
Aleksandr Jakovlev (täpsustus)

**Aleksandr Jakovlev** (eestipäraselt **Aleksander Jakovlev**) on mitme inimese nimi:
***[[Aleksandr Jakovlev]]** oli NSV Liidu poliitik
*Aleksandr Jakovlev (lennukikonstruktor)
*Aleksandr Jakovlev (kirikutegelane)
*Aleksandr Jakovlev (arhitekt), Vene arhitekt
*Aleksandr Jakovlev (näitleja), Vene näitleja
***[[Aleksander Jakovlev]]**, Eesti sisearhitekt
JAK

**JAK** võib tähendada järgmist:
*JAK (ka Jak), Venemaa lennukitootja Jakovlev kaubamärk
*JAK Mitgliedsbank, Rootsi pank
*Janus kinaas ehk JAK

**Jak** võib tähendada järgmist:
*Jak (ka JAK), Venemaa lennukitootja Jakovlev kaubamärk
Enno Lamp

**Enno Lamp** (sündinud 27. jaanuar 1942 Puhjas Tartumaal) on Eesti endine sõudja. 
 
Lõpetas 1960 Tartu 2. Keskkooli ja 1970 Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) zooinsenerina.

Sportimist alustas 1956 Tartu laste- ja noorte spordikoolis Herbert Abeli suusatreeningutel ning jätkas EPA spordiklubi sõuderühmas Ülo Tölbi juhendamisel.

Tuli 7 korda Eesti NSV meistriks: 
*1965 roolijata ja 1964–1965 roolijaga kahepaadil
*1960–1962 ja 1966 kaheksapaadil.

## Isiklikku
Tema vend on korvpallur ja spordipedagoog Ib Lamp.

Pojad Sverre Lamp (sündinud 1965) ja Alar Lamp (sündinud 1968) on tulnud moto- ja kestuskrossis külgvankriga mootorratastel 1992, 2004, 2005 ja 2007 Eesti meistriks.

Sverre poeg e Enno pojapoeg Oliver Sebastian Lamp (sündinud 2003) on samuti tulnud motokrossis külgvankritega mootorratastel aastal 2024 Eesti meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Margus Lelle

**Margus Lelle** (sündinud 27. aprill 1975 Pärnus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1993 autoremondilukksepana Pärnu kutsekooli ja 2000 ärijuhtimise alal TÜ Pärnu kolledži.

Aastast 2002 OÜ East Pole juhataja ja juhatuse liige.

## Sport

Sportimist alustas 1983 suusatreener Johannes Toimi õpilasena, 1988 hakkas Toivo Nikopensiuse suunamisel harrastama motosporti ja 1991 jätkas Mihkel Leppiku juhendamisel sõudjana.

Saavutas juunioride MM-il 1993 paarisaerulisel kahepaadil 19. koha ja MM-il 1995 paarisaerulisel neljapaadil 21. koha.

Tulnud 4 korral Eesti meistriks: 1994–95 paarisaerulisel neljapaadil ja 1995–96 kaheksapaadil.

Margus Lelle on Pärnu Sõudeklubi liige.

## Isiklikku
Tema isa oli sõudja Märt Lelle.

## Viited
Mehis (ettevõte)

**Mehis** (ka **Eksperimentaalkombinaat Mehis**) oli Eesti NSV ajal Tallinnas tegutsenud ettevõte (kombinaat), mis tootis mittestandardseid seadmeid ja muid tooteid (näiteks erinevaid pakendeid, kaste).

Ettevõtte puhkekodu asus Pihlaspeal.

Ettevõttes töötas 371 inimest (1977).

## Viited
Tiit Lepa

**Tiit Lepa** (sündinud 6. jaanuaril 1944 Paikuse vallas Pärnumaal), on eesti sõudja. 

Lõpetas 1964 Pärnu 4. Keskkooli ja 1967 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Töötas 1967–1970 Tartu Kalevi instruktorina ning 1970–1988 Tartu Pedagoogilise Kooli õpetajana ja asedirektorina. Aastast 1988 Sangaste valla Meleva talu peremees.

Sõudma hakkas Pärnus Hugo Artma ja Juhan Mitti juhendamisel. 
184 cm, 84 kg. 
*Tulnud 6 korral Eesti meistriks: 
**1963 ja 1970 roolijaga kahepaadil
**1968–70 ja 1972 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1971). 

## Viited
Voldemar Lepperk

**Voldemar Lepperk** (8. jaanuar 1913 Tallinn – 24. jaanuar 1986 Tallinn) oli eesti kergejõustiklane, sõudja ja spordikohtunik.

Õppis Jakob Westholmi Gümnaasiumis, lõpetas Tallinna kolledži. 
Käis koolivendade Ruudi Toomsalu ja Aksel Kuuse mõjutusel 1929 Kadriorus A. Rooseste-Rosenbergi kergejõustikukursustel ning osales Tallinna poistekoondises Helsingi, Pärnu ja Tartuga peetud linnavõistlustel. Võimlas püramiidide õppimisel kukkus ja vigastas end, mistõttu sportimine katkes. 

Mobiliseeriti 1941 Punaarmeesse, osales radistina Velikije Luki lahinguis. Repressiooniohvrina sattus Eesti laskurkorpusest vangilaagrisse. 

## Sõudmine
Naasnud 1948 Tallinna, said tema meelisaladeks aerutamine ja sõudmine, 
*saavutas süstal I spordijärgu
*võitis sõudmises 1951 Eesti mv-tel kaheksapaadil (merepaatidel) hõbeda. 

### Kohtunikuna
*Oli 1951–55 Tallinna sõudespordisektsiooni esimees. 
*Aastast 1951 tegutses kergejõustikukohtunikuna (1963 ülel kat), valiti 1957 Tallinna kohtunikekogu esimeheks ja 1958 vab kohtunikekogu juhatusse
*1965–78 oli juhatuse esimees. 
*Pani 1958 aluse kergejõustikukohtunike tegutsemisaktiivsuse konkursile, mis tõi talle ülel tunnustuse. 
*Tegutses 1958–86 kohtunikuna 2526 võistlusel. 
*Kalevi auliige (1973). 
*Töötas üle 25 aasta ehitusorganisatsioonides elektrikuna, aastast 1975 Kalevi kilehallis meistrina.Väidetavalt oli tal omal ajal Eesti kõvem hääl. 

## Isiklikku
Spordikohtunikud on olnud ka tema pereliikmed:
abikaasa Alice Lepperk (1913 – 1995), 1965 vabariiklik kategooria, 2229 võistlust.
poeg Aarne Lepperk (1937–2000), 1965 vabariiklik kategooria.
tütar Ene Lepperk, hiljem Järvsalu (sündinud 1949), 1969 vabariiklik kategooria

## Viited
Võitlus (küla)

**Võitlus** (varem ka Katarina ja Pustapersa) on küla Venemaa Pihkva oblasti Strugi Krasnõje rajoonis Novoselje vallas.

Küla asutasid Võrumaalt väljarändajad 1880. aastatel Luuga maakonda Peterburi kubermangus.

Küla asub vallakeskuse Novoselje läänepiiril, Strugi Krasnõje alevist 20 km edelas.

2000. aastal oli külas 152 elanikku, 2010. aastal 131.

Külas on eestlaste surnuaed.

## Viited
Aina Lagus

**Aina Lagus** (sündinud 20. juulil 1944 Are vallas Pärnumaal) on Eesti sõudja. 

Lõpetas 1962. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1967. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajandusliku tootmise õpetajana. 

Töötas 1967–1976 Pärnu Internaatkoolis bioloogiaõpetajana ning 1976–2012 Pärnu 4. Keskkooli / Ülejõe Gümnaasiumi vanemõpetajana ja õpetaja-metoodikuna.

## Sõudmine
Sõudetreeninguid alustas 1961, teda juhendas algul Vassil Laak, hiljem Jüri Kurul.

*Võitis kaheksapaadil 1962 NSV Liidu noorte meistrivõistlustel hõbe- ja 1967 NSV Liidu juunioride meistrivõistlustel pronksmedali.
*Tuli 9 korda Eesti NSV meistriks: 
**1966 paarisaerulisel kahepaadil
**1967 roolijaga neljapaadil 
**1964 ja 1968 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
**1962–1964 ja 1967–1968 kaheksapaadil
*Kuulus Kalevisse ja Dünamosse.

## Viited

## Välislingid
*
Mari Ustal

**Mari Ustal** (aastani 1964 **Mari Lippmaa**; sündinud 9. aprillil 1937 Pärnus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1956 Pärnu 2. Keskkooli ja 1964 Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. Olnud 1963–1992 ETKVL-i/ETK peakaubatundja, hiljem töötanud AS-is Telemedia Eesti.

## Sõudmine
Alustas sõudetreeninguid 1950 Pärnu SK-s Jüri Kuruli juhendamisel.

Võitis 1955. aasta Nõukogude Liidu noortemeistrivõistlustel roolijaga neljapaadil pronksi.

Tulnud 5 korda Eesti meistriks: 
*1958–59 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil;
*1955–56 ja 1958 kaheksapaadil.

## Viited
Parteiarhiiv

**Parteiarhiiv** oli arhiiv Tallinnas aadressil Tõnismäe tänav 16. Tegu oli Eesti Riigiarhiivi filiaaliga. Arhiivis säilitatati muu hulgas Eesti NSV Siseministeeriumi, Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee, Eestimaa Kommunistliku Partei ja sellega seotud organisatsioonide arhivaale.

Arhiiv oli Eesti NSV ajal Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi üksus, kandes nime **Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi Parteiarhiiv** (lühend EKPA).

Arhiiv asutati 1945.

Parteiarhiivi oli koondatud enne 1940. aastat koostatud dokumendid Eesti Töörahva Kommuuni, Kominterni Eesti Moskva ja Leningradi sektsiooni, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee, EKP KK välismaa I büroo, VK(B)P KK Siberi Büroo Eesti Sektsiooni, EKP Ajaloo Komisjoni, Venemaal tegutsenud kirjastuse Külvaja ja ajalehe Edasi ning Eesti NSV aegsed fondid. 

27. augustil 1991. aastal arutati Eesti Ülemnõukogus NLKP ja ÜLKNÜ omandi küsimust ning võeti vastu otsus nende ülevõtmise kohta. 28. augustil moodustati Eesti Arhiiviameti poolt Parteiarhiivi ülevõtmise komisjon, kuhu kuulus 5 liiget Arhiiviametist, Riigiarhiivist ja Filmiarhiivist. 28. augustil arutas EV Valitsus oma istungil NLKP varade ülevõtmist ja otsustati anda Eesti Arhiiviameti bilanssi Tallinnas Tõnismägi 16 asuv EKP teaduskeskuse hoone ja muu vara, sealhulgas arhiiv. Likvideeritud EKP Teaduskeskuse arhiivi ja raamatukogu baasil moodustati Eesti Riigiarhiivi Filiaal (Parteiarhiiv) ja selle direktoriks määrati Valdur Ohmann.

Parteiarhiivis oli 3521 fondi. Kõige suurema osa nendest moodustasid parteiorganite, -organisatsioonide ja -asutuste fondid – arvult 3272. Komsomoli fonde on 245, muid fonde 4. Säilikuid on kokku 528 434, neist parteidokumente 430 242, komsomolidokumente 81 787, muid dokumente 3533 ja fotodokumente 12 872 säilikut. Suuremad fondid olid: EKP KK (f. 1) – 41 108 säilikut, ELKNÜ KK (f. 31) - 199 363 säilikut, EKP Tallinna Linnakomitee 7367 s., EKP Keskkomitee Kirjastus (f. 3104) – 5125 s., samuti mitmed EKP linna- ja rajoonikomiteede fondid. Oli ka viis niinimetatud isikufondi (J. Lauristini, V. Kingissepa, M. Kalinini, H. Pöögelmanni, J. Anvelti fond). Ülejäänud partei- ja komsomolidokumendid kuulusid põhilisel EKP ja ELKNÜ oblasti, maakonna- , linna- ja rajoonikomiteede, mitmesuguste partei- ja komsomolikomiteede, poliitosakondade ja parteikomisjonide fondidesse..

## Viited
Maie Potter

**Maie Potter** (aastani 1971 **Maie Listra**; 2. november 1944 Tallinn – 8. jaanuar 2009 Viljandi) oli eesti arst ja sõudja.

Lõpetas 1963 Tartu 7. Keskkooli ja 1973 arstina Tartu Riikliku Ülikooli. Koolipõlves harrastas korvpalli ja suusatamist. 
168 cm, 78 kg.

1960 hakkas treenima Jüri Kuruli sõuderühmas.

Oli 1961–63 roolijaga neljapaadil 3-kordne Nõukogude Liidu noortemeister. 

Tuli 7 korral Eesti meistriks: 1961–66 roolijaga neljapaadil ja 1964 kaheksapaadil. 

Meistersportlane (1965).

Kuulus Kalevi liikmeskonda.

Alates 1974. aastast töötas Viljandis arstina. Oli maakonnahaigla taastusraviosakonna juhataja.

## Viited
Aleksandr Kotljarevski

**Aleksandr Kotljarevski** (vene keeles Александр Александрович Котляревский, ukraina keeles Олександр Олександрович Котляревський *Oleksandr Oleksandrovõtš Kotljarevskõi*; 13. september/25. september 1837 Krementšuk – 29. september 1881 Pisa) oli ukraina päritolu Venemaa filoloog, ajaloolane, arheoloog ja etnograaf.

1853. aastal astus ta Moskva ülikooli filoloogia teaduskonda. 1862. aastal sai kandidaadi kraadi Peterburi ülikoolis. 1868. aastal asus ta tööle Tartu ülikoolis professorina. 1875. aastast oli ta Kiievi ülikooli slaavi filoloogia õppetooli korraline professor. 

## Viited

## Välislingid
* Aleksandr Põpin.   Котляревский, Александр Александрович (Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik)
Eve Pavlova

**Eve Pavlova** (aastani 1988 **Eve Lobanova**; sündinud 10. novembril 1964 Pärnus) on eesti sõudja. 

Lõpetas 1983 Pärnu 1. Keskkooli. Sportima õhutas teda õpetaja Ludmilla Vaik. Alustas 1976 aerutamis- ja 1977 sõudmistreeninguid, tema juhendajad on olnud Evi Lepik ja Mihkel Leppik. 
*Tulnud 7 korda Eesti meistriks: 
**1980 ja 1982–83 roolijaga neljapaadil 
**1980–83 kaheksapaadil. 
*Kuulunud Dünamo liikmeskonda.

## Viited
Pess

**Pess** (*Fomitopsis*) on *[[Fomitopsidaceae]]* sugukonda kuuluv seeneperekond. Perekonda kuulub üle 40 liigi.

## Liike Eestis
**Fomitopsis betulina* – kasekäsnak
**Fomitopsis leucaena* – mahe korgik
**Fomitopsis mellita* – suurepooriline korgik
**Fomitopsis pinicola* – kännupess
**Fomitopsis pulvinascens* – haavakorgik
**Fomitopsis quercina* – tammekakk
**Fomitopsis ramentacea* – oksakorgik
**Fomitopsis rosea* – roosa pess
**Fomitopsis serialis* – kuusekorgik

## Liike mujal
**[[Fomitopsis cajanderi]]*
**[[Fomitopsis castanea]]*
**[[Fomitopsis hyalina]]*
**Fomitopsis infirma* – pehme korgik, erakkorgik
**[[Fomitopsis minutula]]*
**[[Fomitopsis ochracea]]*
**Fomitopsis officinalis* – lehisepess
**Fomitopsis primaeva* – põliskorgik
**[[Fomitopsis pulvina]]*
**[[Fomitopsis spraguei]]*

## Välislingid
* Pess andmebaasis eElurikkus
Timo Loorits

**Timo Loorits** (sündinud 19. jaanuaril 1974 Pärnus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1992 ehitustislerina Pärnu 13. Kutsekeskkooli.

Sportima hakkas 1983 Pärnu Kalevi ujumissektsioonis Anne Tohveri õpilasena, 1988 jätkas Pärnu Dünamo sõudebaasis Evi Lepiku juhendamisel. 
189 cm, 72 kg. 
*Saanud 1995 MM-il kergekaalu ühepaadil 21. koha. 
*Tulnud 4 korda Eesti meistriks: 
**1994–95 kergekaalu ühepaadil
**1995–96 kaheksapaadil. 
*Töötanud 1995–2003 Pärnu Sõudeklubis paadimeistri ja hooldustöölisena, hiljem tegutsenud kinnisvarahaldurina.

## Isiklikku
Tema isa on suusataja ja sõudja Arvo Loorits.

## Viited
321 eKr

**321. aasta eKr** oli 321. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* CDXXXIII (433). 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Titus Veturius Calvinus ja Spurius Postumius Albinus Caudinus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Neoptolemos, Makedoonia väejuht, diadohh
Julius Wess

**Julius Erich Wess** (5. detsember 1934 Oberwölz Stadt, Steiermargi liidumaa – 8. august 2007 Hamburg) oli austria füüsik, supersümmeetria loojaid.

Ta sai 1957. aastal Viini Ülikoolist doktorikraadi teoreetilises füüsikas. Pärast töötamist Ameerika Ühendriikides sai ta 1968. aastal Karlsruhe Tehnoloogiainstituudi professoriks ja teoreetilise füüsika instituudi direktoriks. Hiljem töötas ta Müncheni ülikoolis professorina ja Münchenis asuva Max Plancki Füüsika Instituudi direktorina.

Wessi uurimisvaldkonnad olid matemaatiline füüsika ja osakestefüüsika, tema uurimissuunad olid supersümmeetria ja supergravitatsioon. Ta on 1974. aastal koos Bruno Zuminoga esitatud supersümmeetria hüpoteesi autor. Tema järgi nimetati Wessi-Zumino mudel ja Wessi-Zumino-Witteni mudel. 

## Tunnustus
*1986 – Gottfried Wilhelm Leibnizi auhind
*1987 – Max Plancki medal
*1988 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind
*1990 – Viini Ülikooli audoktor
*1992 – Wigneri medal
*1992 – Max Plancki uurimispreemia
*2005 – Berliini Humboldti Ülikooli audoktor

#### Valitud teadusakadeemiate liikmeks
*Austria Teaduste Akadeemia
*Leopoldina (1993)
*Baieri Teaduste Akadeemia
*Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia (2003)

## Viited
Eesti Spordiajakirjanike Selts

**Eesti Spordiajakirjanike Selts** (lühend **ESAS**) on organisatsioon, mis koondab ja esindab Eesti kutselisi spordiajakirjanikke ja -fotograafe.

Eesti Spordiajakirjanike Selts asutati 13. novembril 2012. Selts on ka aastatel 1991–1999 tegutsenud Eesti Spordiajakirjanike Ühenduse ja 2000–2012 tegutsenud Eesti Spordiajakirjanike Liidu tegevuse jätkaja.

Tegelikult on praegune Eesti spordiajakirjanduse ühendus on 1932. aastal loodud spordipressi esimese tsunfti ehk Tallinna Spordipressi Klubi õigusjärglane. 1940. aastal katkestatud kutseühenduse tegevust jätkas 1957. aastal loodud Eesti Spordiajakirjanike Föderatsioon, mis liitis spordipressi läbi okupatsiooniaastate kuni Eesti taasiseseisvumiseni. 

**Eesti spordiajakirjanike ühendused**

* Tallinna Spordipressi Klubi 1932–1940
* Eesti Spordiajakirjanike Föderatsioon 1957–1991
* Eesti Spordiajakirjanike Ühendus 1991–1999
* Eesti Spordiajakirjanike Liit 2000–2012
* Eesti Spordiajakirjanike Selts 2012– …….

ESAS on avalikes huvides mittetulundusühinguna tegutsev vabatahtlik selts, mille peamine eesmärk on tegevspordiajakirjanike ühistegevuse korraldamine ja info levitamine. ESAS ühendab Eestis kutselisi ja vabakutselisi tegevspordiajakirjanikke ja spordifotograafe. 

Vabas Eestis pandi 1991 alus Eesti Spordiajakirjanike Ühendusele, mis taastas Eesti koha ka AIPS-is. 1990. aastatel juhtis ühendust tuntud spordiajakirjanik Valeri Maksimov. Kui Maksimov sajandivahetuse eel ameti maha pani, jätkas tema tööd Sven Sommer. Tema tulekuga algas ühenduse kaasajastamine Eesti Spordiajakirjanike Liidu nime all. 1990. aastate tõusu ja hoo järel juhtis liidu tegemisi alates 1999. aastast Sven Sommer, 2012. aastast Eesti Spordiajakirjanike Seltsi nime all Kristi Kirsberg, 2016. aasta lõpust Ott Järvela ja alates 2018. aastast Maarja Värv. 

2024. aasta detsembri seisuga on ESAS-il 63 tegev- ja seitse auliiget. ESAS-i tegevust ohjab viieliikmeline juhatus, kuhu kuuluvad 2024 detsembris üldkoosolekult saadud kaheaastaste volituste põhjal Maarja Värv (esimees), Ott Järvela, Peep Pahv, Mart Treial ja Gunnar Leheste.

2023. aastal andis ESAS välja raamatu "Oma tsunft. Eesti spordipressi arengulugu". Raamatu kirjutas Eesti Spordiajakirjanike Seltsi tellimusel kunagise käsikirja põhjal valmis Tiit Lääne. Kaasautorid on Lembit Koik, Sven Sommer, Märt Ibrus ja Maarja Värv. "Põgus ülevaade spordiajakirjanduse arenguloost Eestis on sellega algusaegadest tänapäeva jõudnud. Nüüdseks on see ammu, juba eelmisel sajandil stardipaugu saanud idee teostuseni jõudnud ja kirjasõnas jäädvustatud. Märk on maas ja sellelt edasi liikuda või süvitsi minna on juba uutel tegijatel, kellel selleks indu ja soovi, märksa lihtsam," kirjutab Lääne raamatu lõppsõnas.

## Viited
Silva Maljuk

**Silva Ennok** (sündinud 11. märtsil 1947 Pärnus) on Eesti sõudja.  

Lõpetas 1970 Pärnu õhtukooli. Töötanud 1988–1997 Pärnu 4. lastepäevakodus. 
171 cm, 63 kg. 

## Sõudmine
Alustas sõudmistreeninguid 1962 Evi Lepiku ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 
*Võitis 1967 NL-i noortemv-tel ja 1968 NL-i juunioride mv-tel kaheksapaadil pronksi. 
*Tulnud 5 korda Eesti meistriks: 
**1969 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
**1966–69 kaheksapaadil. 
*Kuulunud Dünamosse. 

## Viited
Superstringiteooria

**Superstringiteooria** (inglise keeles *superstring theory*) on stringiteooria supersümmeetriline üldistus teoreetilises füüsikas. Superstringiteooria on katse seletada kõiki looduses eksisteerivaid osakesi ja fundamentaaljõude ühes teoorias, modelleerides neid pisitillukeste supersümmeetriliste stringide vibratsioonina.

Supersümmeetria sissetoomise stringiteooriatesse tingisid olenevalt nende viiside tehnilistest iseärasustest viie erineva superstringiteooria (tüüp I, tüübid IIA ja IIB ning kaks heterootilist stringiteooriat) tekkimise. Selle tagajärjel tekkinud huvi kasvu stringiteooria vastu nimetatakse esimeseks superstringirevolutsiooniks. Kõik need mudelid realiseeritakse 10-mõõtmelises aegruumis, kuid nad erinevad stringispektrite ja sümmeetria kalibratsioonirühmade poolest. 

1970. aastatel loodud ja 1980. aastatel arendatud 11-mõõtmelise supergravitatsiooni konstruktsioon ning faasimuutujate ebatavalised topoloogilised duaalsused stringiteoorias viisid 1990. aastate keskel teise superstringirevolutsioonini. Alates teisest superstringirevolutsioonist peetakse kõiki viit erinevat superstringiteooriat ühe fundamentaalse teooria (M-teooria) erinevateks piirjuhtudeks.
 
## Ajalugu
Esimesele superstringirevolutsioonile pani aluse Michael Greeni ja John Schwarzi 1984. aasta avastus, et I tüüpi stringiteoorias anomaaliad taanduvad. Selle taandumise mehhanismi nimetatakse Greeni-Schwarzi mehhanismiks. Heterootilise stringiteooria töötasid 1985. aastal välja Princetoni füüsikud David Gross, Jeffrey Harvey, Emil Martinec ja Ryan Rohm. 1990. aastatel Edward Witteni, Joseph Polchinski, Juan Maldacena jt füüsikute kaalukad tööd panid aluse teisele superstringirevolutsioonile. 

## Vaata ka
*Superstringirevolutsioonid

## Kirjandus
*Michael B. Green, John H. Schwarz, Edward Witten. *Superstring Theory. Vol. 1, Introduction*. Cambridge Monographs on Mathematical Physics. Cambridge, UK: Cambridge University Press, 1988, ISBN 978-0521357524
*Michael B. Green, John H. Schwarz, Edward Witten. *Superstring Theory. Vol. 2, Loop Amplitutes, Anomalies and Phenomenology*. Cambridge, UK: Cambridge University Press, 1988, ISBN 978-0521357531
Schreiterfeld

**Schreiterfeld** (vene keeles *Шрейтерфельд*), Rootsis tuntud kui **Schreiterfelt**, varem **Schreiter** oli Vestfaalist Wickedest pärit aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Suguvõsaliin algab Vestfaalist Wickedest pärit Michael Schreiteriga, kelle poeg Johann Christopher Schreiter (1632−1696) rändas Saksamaalt Rootsi, astus sõjaväeteenistusse ja läks erru ülemvahtmeistrina. 1676. aasta 18. aprillil sai ta Rootsi kuningalt aadlitiitli ja perekonnanime **von Schreiterfelt**; Rootsi rüütelkonda teda küll ei introdutseeritud. Tema järeltulijad võeti 1747. aasta 29. juunil (vkj) Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Suguvõsa kustus Liivimaal meesliinis 1832, Venemaal sajand hiljem.

## Suguvõsa liikmeid
*Gustav Carl von Schreiterfeld (suri 1711), Rootsi sõjaväelane (ooberst), kompanii- ja rügemendiülem, mõisavaldaja
*Heinrich Johann von Schreiterfeld (suri 1734), Rootsi sõjaväelane (kapten), kompaniiülem
*''Gustav'' Leonhard Johann von Schreiterfeld (1758−1832), Venemaa keisririigi sõjaväelane (insener-kindralleitnant)
*''Karl'' Fabian Wilhelm von Schreiterfeld (1761−1825), Venemaa keisririigi sõjaväelane (insener-kindralleitnant), Astrahani ja Riia inseneriringkonna ülem

## Schreiterfeldi suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Saksi (*Saximois*) (u 1720−1751)
*Liivimaa eesti distrikt:
**Karksi (*Schloß Karkus*) (1696−1725, pandi- ja rendivaldus), Leebiku (*Abenkat*) (XVIII sajandi algus, pandivaldus), Linnamäe (*Linnamäggi*) (kuni 1756), Pikajärve (*Langensee*, tollal *Johannishof*) (1749−1770), Suure-Kõpu (tollal Kõpu) (*Groß-Köppo*, tollal *Köppo*) (enne 1724−pärast 1738, rendivaldus), Vaabina (*Uelzen*) (kuni 1773), Ülenurme (*Uellenorm*) (1750ndad)
*Liivimaa läti distrikt:
**Berģumuiža (*Bergshof*) (oli 1738), Paipe (*Paibs*) (1738−1755), Pantene (*Panten*) (oli 1724), Vecate (tollal Ate) (*Alt-Ottenhof*, tollal *Ottenhof*)  (oli 1724, pandivaldus)

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 420−421.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Neue Folge. Bd XI. Hamburg: 2023. Lk 309−317.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd XIII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2002. Lk 95.
*Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. *Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor*. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 258−259 https://books.google.ee/books?id=qIouAAAAYAAJ&hl=et&pg=PA258#v=onepage&q&f=false.
Margit Salk

**Margit Salk** (19. november 1967 Viljandi – 3. september 2014) oli eesti sõudja. 

Lõpetas 1986 Tartu 8. Keskkooli ja 1987 sama kooli pedagoogikaklassi. Töötas Tartu 18. lastepäevakodus kasvatajana ja OÜ-s Dorose Lilled trükkijana.

Sportimist alustas Võhma keskkoolis Valli Tatari suunamisel, sõudmistreeninguid 1983 Tartus Jüri Kuruli juhendamisel. 
174 cm, 72 kg. 
*Tuli 7 korda Eesti meistriks: 
**1990 roolijata neljapaadil, 
**1986–87 ja 1989–90 paarisaerulisel neljapaadil
**1985–86 kaheksapaadil. 

## Isiklikku
Abikaasa Indrek Salk (sündinud 5. aprillil 1968) võitis 1986 NL-i noortemv-tel roolijata neljapaadil pronksi, olnud hiljem aktiivne sõudeveteran. Aastast 2013 Sõudeliidu juhatuse liige.

## Viited
Mary Gaillard

**Mary Katharine Gaillard** (1. aprill 1939 New Brunswick New Jersey osariik – 23. mai 2025) oli ameerika füüsik.

Ta lõpetas 1960. aastal Virginia osariigis asuva Hollins College'i bakalaureusekraadiga ja sai 1961. aastal Columbia Ülikoolist New Yorgis magistrikraadi. Aastatel 1964–1968 töötas ta Prantsusmaa Riiklikus Teadusuuringute Keskuses (CNRS). Doktorikraadi (PhD) teoreetilises füüsikas sai ta  1968. aastal Pariisi 11. Ülikoolis. Seejärel naasis USA-sse, kus asus tööle California Ülikooli Berkeleys (oli aastatel 1981–2009  füüsikaprofessor). 2009. aastast on ta emeriitprofessor.
 
Gaillardi peamine uurimisvaldkond on osakestefüüsika. Koos Benjamin Leega ennustas ta sarmiga kvargi massi suuruse enne selle avastamist. Ta uuris ka supersümmeetriat ja supergravitatsiooni.

Gaillardi teine abikaasa Bruno Zumino (1923–2014) oli samuti füüsik.

## Tunnustus
*1989 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1991 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1993 – Sakurai teoreetilise füüsika auhind
*2000 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks

## Teoseid
*2015 – Mary K. Gaillard. *A Singularly Unfeminine Profession: One Woman’s Journey in Physics*. World Scientific Publishing Company, 200 lk, ISBN 978-9814644228 https://www.amazon.com/SINGULARLY-UNFEMININE-PROFESSION-JOURNEY-PHYSICS-dp-9814644226/dp/9814644226/ref=mt_hardcover?_encoding=UTF8&me=&qid=1555584171

## Viited
Michael Green (täpsustus)

**Michael Green** on mitme tuntud inimese nimi:
***[[Michael Green]]**, Briti füüsik (1946–)
***[[Michael Green (kergejõustiklane)|Michael Green]]**, Jamaica kergejõustiklane (1970–)
***[[Michael Green (literaat)|Michael Green]]**, Briti teoloog (1930–2019), kelle raamatuid on Eestis kirjastanud Logos
Viljandi vanalinn

**Viljandi vanalinn** on Viljandi linnasüda, Viljandi vanim asum.

Vanalinna kaitseks on moodustatud Viljandi vanalinna muinsuskaitseala.

II maailmasõja ajal sai vanalinn märkimisväärselt kahjustada. Põles maha mitu vanalinna kvartalit.

## Viited

## Välislingid
*
Rakvere viljasalv

**Rakvere viljasalv** on hoone (viljasalv) Lääne-Viru maakonnas Rakveres Õli tänaval. 

Viljasalve omanik oli AS *Rakvere Viljasalv*, mis 2010. aastatel läks pankrotti ja praegu omab firma *Tiigi Keskus*. Viljasalves on säilitatud Eesti riigi viljatagavara.

2000. aastatel kadus viljasalvest 13 000 t vilja. Selle teadasaamisel astus ametist tagasi põllumajandusminister Tiit Tammsaar.

## Viited
Elva lasketiir

**Elva lasketiir** (ka **Elva laskespordibaas**) on lasketiir Tartu maakonnas Elvas.

Elvasse ehitati esimene lasketiir 1935. Selles lasketiirus treenis teiste seas maailmameister Villem Jaanson.

1970. aastal ehitati Elvasse uus lasketiir. See lasketiir oli Nõukogude Liidu laskekoondise peamine treeningukeskus.

## Viited

## Välislingid
*Elva laskespordist, Elva Laskespordi Klubi
Käsi- ja koduraamat

"**Käsi- ja koduraamat**" (saksa keeles "Hand- und Hauszbuch für das Fürstenthumb Esthen in Liffland") on esimene eestikeelne Eestis ja Tallinnas trükitud raamat. See on Heinrich Stahli käsiraamatu teine osa, mis trükiti Christoph Reusneri poolt 1637. aastal. Trükis sisaldab 144 saksakeelset kirikulaulu eestikeelse proosatõlkega ning liturgia ühehäälseid noote. Käsiraamatu viimased osad, milles on evangeeliumid ning epistlid ja psalmi-, palve- ning laulukogu kiriklike talituste jaoks, trükiti Tallinnas 1638. aastal. ETERA

Raamatu üldtiitelleht, osade tiitellehed ja eessõna on saksakeelsed, tekst saksa ja eesti keeles. Manuaal oli mõeldud eesti keelt puudulikult oskavatele pastoritele, mõisavanematele ning kirikuõpetaja kutseks valmistuvatele üliõpilastele.https://www.etera.ee/zoom/31638/view?page=157&p=separate&tool=info&view=0,3185,2791,1251
Gevi

**Gevi** on Ida-Viru maakonnas Jõhvis tegutsev Eesti rahvatantsuselts, mis on asutatud 1964. aastal Kohtla-Järve rajoonikomitee kultuuritöötaja Helju Tori eestvedamisel. 

Esimesed 25 aastat polnud rühmal nime. 1989. aastal nimetati rühm **Geviks**. Gevi on Jõhvi küla varasem nimi (mainitud 1241).

2001. aastal muudeti rühm MTÜ-ks **Jõhvi Rahvatantsuselts Gevi**.

Seltsil on 14 tantsijaga põhirühm ja 12 tantsijaga noorem rühm. Seltsi juhib Marju Aul.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Põltsamaa meierei

**Põltsamaa meierei** (täpsemalt **E-Piima Põltsamaa meierei**) on meierei Jõgeva maakonnas Põltsamaal. See meierei on üks kahest E-Piima meiereist (teine on Järva-Jaani meierei).

Meierei alustas tööd 1910.

Meiereis toodeti viimastel aastatel umbes 10 000 t juustu aastas. Juustu tootmine lõpetati 21. veebruaril 2024 Paidesse loodud uue meierei tootmise alustamise tõttu. Põltsamaal jätkub juustu pakkimine, viilutamine ja riivimine. 

## Viited

## Välislingid
*E-Piima koduleht
Raplamaa rattamaraton

**Raplamaa rattamaraton** on Rapla maakonnas toimuv rattamaraton, mis on Estonian Cupi sarja üks etappe. Võistlust korraldab Raplamaa Rattaklubi KoMo.

2019. aastal toimus 17. Raplamaa rattamaraton.

## Viited

## Välislingid
*Rattamaratonist Estonian Cupi kodulehel
Helve

**Helve** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 140. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helve 1314 naisel.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Helve 1253 naisel. Helve oli populaarsuselt 147. naisenimi.

Helve oli keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus oli 69). Noorim Helve oli vanuserühmas 20–24. Kõige populaarsem on eesnimi Helve vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 35,37.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Helve 2 inimesel.

## Tuntud nime kandjaid
*Helve Anton
*Helve Kotli
*Helve Luik
*Helve Raik
*Helve Särgava
*Helve Viidalepp
*Helve Võsamäe
*...

## Viited

## Välislingid
*
Hubert (eesnimi)

**Hubert** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 660. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hubert 92 mehel.

## Tuntud nime kandjaid
*Hubert Aumere
*Hubert Humphrey
*Hubert Ingraham
*Hubert Kahn
*Hubert Matve
*Hubert Minnis
*Hubert Poola
*Hubert Pärnakivi
*Hubert Radke
*Hubert Raid
*Hubert Veldermann
*...

## Viited

## Välislingid
*
Maki

**Iisraeli Kommunistlik Partei** (heebrea keeles: הַמִפְלָגָה הַקוֹמוּנִיסְטִית הַיִשְׂרְאֵלִית HaMiflega HaKomunistit HaYisra'elit, araabia keeles: الحزب الشيوعي الاسرائيلي‎ Al-Ḥizb ash-Shuyū'ī al-'Isrā'īlī), sageli tuntud oma heebrea akronüümi "Maki" (מק"י) järgi, on kommunistlik partei Iisraelis ja kuulub allianssi Hadash.  

Maki oli algul tuntud kui Rakah (רק"ח), sõnade Reshima Komunistit Hadasha (רשימה קומוניסטית חדשה, sõnasõnalt "Uus Kommunistlik Nimekiri") akronüüm, ning ei ole identne esialgse Maki'ga, millest ta 1960. aastatel selle väidetava "kodanlik-natsionalistliku" suunitluse tõttu lahkus. 

Kommunistlik partei lõhenes 1960. aastatel, kui partei liidri Moshne Snehi ümber koondunud juhtivpoliitikud asusid vastanduma NSV Liidu aina Iisraeli-vastasemale ja antisionistlikumale suunale; sellega ei olnud nõus vähemus, kes moodustas uue partei, Rakahi. Nõukogude ajakirjandus teatas, et Mikunise-Snehi "grupp" olevat liitunud kodanlik-natsionalistliku leeriga . Nõukogudemeelse Iisraeli-vastase leeri liider oli Meir Vilner, enamiku selle fraktsiooni liikmetest ja valijatest moodustasid araablased. 1989. aastal nimetas Raki end taas ümber Makiks.

## Viited
Agnes Kolga

**Agnes Kolga** (sündinud 8. jaanuaril 1999) on eesti kirjanik.

## Haridus ja kirjanduslik tegevus
Agnes Kolga lõpetas 2018. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi ning õpib sama aasta sügisest Tartu Ülikoolis eesti ja soome-ugri keeleteadust. 

Tema esimene raamat "Varjajad" ilmus 2017. aastal. Raamatu kirjutamise ajal oli Kolga 15-16-aastane, enne seda oli ta avaldanud oma lugusid Wattpadis (kasutajanimi: Writnes). 

Agnes Kolga teine romaan "Jagatud saladused" ilmus 2019. aastal.

## Tunnustus
* 2016 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse äramärgitud töö ("Varjajad")

## Viited
Holger

**Holger** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 367. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Holger 275 mehel.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Holger 297 mehel. Holger oli populaarsuselt 392. mehenimi.

## Tuntud nime kandjaid
*Holger Kaints
*Holger Pukk
*Holger Roonemaa
*...

## Viited

## Välislingid
*
Ilona

**Ilona** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 143. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ilona 1297 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Ilona Aasvere
*Ilona Antoniszyn-Klik
*Ilona Kaldre
*Ilona Laaman
*Ilona Lepsalu
*Ilona Nurmela
*Ilona Staller
*Ilona Martson
*...

## Viited

## Välislingid
*
Perekonnaleht (1930)

**Perekonnaleht** : *mitmesuguse sisuga ajaviiteajakiri,* oli trükis, mis ilmus *(13. detsember 1930 - 16. oktoober 1940)* Tallinnas. 

Vastutav toimetaja O. Soots. Kunstnik-illustraatorina töötas ajakirjas Werner Birkenfeldt (Verny). 

Ajakirja andis välja o/ü Vaba Maa sagedusega 1 kord nädalas. Kokku ilmus 42 numbrit. 

Toimetus asus Tallinnas, Pikk tänav 54. 

Lisaks anti välja: 

* Perekonnalehe Jõulualbum (1937) 
* Perekonnalehe Kevadealbum (1938) 
* Perekonnalehe Suvealbum (1938)  
* Perekonnalehe Sügisalbum (1938)  
* Perekonnalehe Talvealbum (1938, 1939) 

Vastutav toimetaja O. Pertmann. 

## Välislingid

* Perekonnaleht (1930 - 1940) - Digari
Ilse

**Ilse** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 370. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ilse 358 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Ilse Erm
*Ilse Leetaru
*Ilse Lehiste
*Ilse Rahnel
*Ilse Rootsmäe
*...

## Viited

## Välislingid
*
Irja

**Irja** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 413. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Irja 286 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Irja Aav
*Irja Lutsar
*Irja Piirma
*Irja Saar
*Irja Tähismaa
*...

## Viited

## Välislingid
*
Lääne Maakohus

**Lääne Maakohus** oli Eesti Vabariigi esimese astme kohus aadressidel Haapsalu, Sadama tänav 21 ja Kärdla, Põllu tänav 17.

Lääne Maakohus loodi 24. mail 1990, kui Haapsalu Rajooni Rahvakohus nimetati vastavalt ümber.

1. jaanuaril 2006 liideti Lääne Maakohus Pärnu Maakohtuga.

## Kohtu koosseis

1990. aastal töötas kohtus kaks kohtunikku, kaks istungisekretäri, kaks kohtutäiturit, kantselei juhataja, sekretär-masinakirjutaja, tõlk, koristaja.

Kohtu esimeheks oli Maie Kram, kes 1990. aasta lõpus läks tööle Eesti Vabariigi Ülemkohtusse. Tema asemel sai kohtu esimeheks Aita Rajavere. 1991. aastal tuli tööle kohtunik Allar Jõks, 1992–1995 oli ta kohtu esimeheks ja lahkus tööle Tallinna Ringkonnakohtusse. 1993 tuli tagasi kohtunik Maie Kram ja 1995. aasta maikuust kuni 2003. aasta lõpuni töötas ta kohtu esimehena. Alates 9. veebruarist 2004 töötas kohtu esimehena Piia Jaaksoo.

## Viited
Ameerika psühhopaat

**"Ameerika psühhopaat"** (*American Psycho*) on Bret Easton Ellise 1991. aastal ilmunud romaan.

Romaan jutustab noorest investeerimispankurist Patrick Batemanist, kes on sarimõrvar.

2000. aastal linastus romaanil põhinev film "Ameerika psühho", mille peaosas oli Christian Bale.

2013. aastal esietendus Londonis romaanil põhinev muusikal, mille muusika ja sõnad kirjutas Duncan Sheik.
Ivi (eesnimi)

**Ivi** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 264. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ivi 618 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Ivi Eenmaa
*Ivi Kreen
*Ivi Orav
*Ivi Proos
*Ivi Tingre
*Ivi-Els Schneider
*...

## Viited

## Välislingid
*
Johan

**Johan** on mehenimi.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Johan 366 mehel. Johan on levikult 347. mehenimi.

## Tuntud nime kandjaid
*Johan Ahlberg
*Johan Backlund
*Johan Berendes
*Johan Borgen
*Johan Busch
*Johan Bäckman
*Johan Cruijff
*Johan Dahlin
*Johan Danielsson
*Johan Djourou
*Johan Eurén
*Johan Grøttumsbråten
*Johan Halvorsen
*Johan Hellström
*Johan Jans
*Johan Kinnemond
*Johan Kõpp
*Johan Laidoner
*Johan Liiva
*Johan Linde
*Johan Ludri
*Johan Mjällby
*Johan Mojica
*Johan Müller
*Johan Neeskens
*Johan Olsson
*Johan Pitka
*Johan Raid
*Johan Randvere
*Johan Rohtla
*Johan Sihver
*Johan Skytte
*Johan Stiernstråle
*Johan Sverkersson
*Johan Tali
*Johan Talihärm
*Johan Tamverk
*Johan Transchiöld
*Johan Turi
*Johan Unenge
*Johan Unt
*Johan Vahter
*Johan Vilip

## Välislingid
*
Ingmar

**Ingmar** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 393. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ingmar 247 mehel.

## Tuntud nime kandjaid
*Ingmar Bergman
*Ingmar Ott
*Ingmar Muusikus
*...

## Viited

## Välislingid
*
Ines (eesnimi)

**Ines** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 561. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ines 172 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Ines Aru
*Eda-Ines Etti
*Ines Jaagus
*Ines Maidre
*Ines Rannap
*...

## Viited

## Välislingid
*
‘Ajmān

**‘Ajmān** [adžm'aan] on linn Araabia Ühendemiraatides, ‘Ajmāni emiraadi pealinn. Linn asub Pärsia lahe ääres vahetult Ash-Shāriqah'st põhjas ning 22&nbsp;km Dubaist kirdes. 

## Asend ja suurus
Linna ala langeb kokku ühega emiraadi kolmest lahustükist, mis laiub 16&nbsp;km pikkuselt mere ääres (2&nbsp;km hõlmab sadam) ja mida maismaa poolt ümbritseb täielikult Ash-Shāriqah' emiraat. Ash-Shāriqah' vahetu naabruse ning piiratud laienemisvõimaluste tõttu on ‘Ajmān üha enam  Ash-Shāriqah'ga kokku kasvanud.

Pindala on 140&nbsp;km².

Elanike arv on 250 000 ning moodustab 95% emiraadi rahvastikust. Turismi huvides kavandatakse linna kasvu.

## Loodus
Linna ala on põhiliselt tasane liivaala. Kõrgus merepinnast on 3&nbsp;m.

## Vaatamisväärsused
Säilinud on ‘Ajmāni fort, milles on nafta leidmise eelset elu tutvustav ‘Ajmāni muuseum.

## Turism
Turismi jaoks kavatsetakse maad juurde võita, kaevates hoonestamata alale kanaleid ja laguune. Nii saadud rannaäärsete hoonete hinnatase arvatakse olevat umbes kolmandiku võrra madalam Dubai omast, mis arvatakse andvat konkurentsieelise. Ehitustööd on käimas.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Teeneline kunstnik

* Eesti NSV teeneline kunstnik
* Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik
* Vene NFSV teeneline kunstnik
* Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik

## Vaata ka
*rahvakunstnik
Bentoni maakond (Indiana)

**Bentoni maakond** (*Benton County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.

Maakonna halduskeskus on Fowler.

## Ajalugu
Maakond moodustati 18. veebruaril 1840.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8854.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

## Viited
Lamba keel

**Lamba keel** on bantu keelte M-rühma hulka kuuluv keel, mida kõnelevad lambad Sambia Keskprovintsis, Copperbelti provintsis ja Loodeprovintsis.

2010. aastal loendati 201 000 lamba keele kõnelejat.

## Viited