open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helgi Erilaid

**Helgi Erilaid** (aastani 1966 **Helgi Pliess**, 1966–1973 **Helgi Põldroos**; 28. juuni 1942 – 24. märts 2023) oli eesti raadioajakirjanik.

Ta lõpetas 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse alal. Juba õpingute ajal Tartus valiti ta Eesti Raadio esindajate poolt pärast proovikuulamist uueks raadio naishääleks.

Erilaid toimetas aastail 1966–1969 Eesti Raadios "Päevakaja" ning aastail 1969–1993 Vikerraadios "Keskööprogrammi". Erilaid sai selle saate osaks olnud sarja "Laupäevamosaiik" eest 1988. aastal Eesti NSV Ajakirjanike Liidu aastapreemia. Aastatel 1973–1993 toimetas ta Vikerraadios kultussaadet "Soovid, soovid, soovid", mida juhtis tema abikaasa Tõnis Erilaid. 

1993. aastast töötas ta Raadio 2-s, kus toimetas saatesarju "Koht päikese all" ja "Taevatrepp", ning hiljem Vikerraadios saatesarju "Tähtpäevatund", "Heli jälg ajas" ja "Aja jälg kivis". Sarja "Aja jälg kivis" põhjal on avaldatud mitu raamatut (ka e-raamatuid). Vikerraadio kuulajad valisid 2015. aastal Helgi Erilaiu Eesti parimaks naishääleks. 

Erilaid kirjutas alates 1998. aastast nädalalehes Eesti Ekspress rubriiki "Verstapost".

## Tunnustus
* 1988 Eesti NSV Ajakirjanike Liidu aastapreemia
* 1998 Eesti Ajakirjanike Liidu aastapreemia 
* 2003 Kuldmikrofon töö eest raadio muutmisel intiimseks meediumiks (eeskätt "Keskööprogrammides")
* 2007 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2022 Eesti popmuusika aastaauhind "Kuldne plaat" panuse eest Eesti popmuusikasse

## Isiklikku
Helgi Erilaiu esimene abikaasa oli Enn Põldroos ja teine abikaasa Tõnis Erilaid. Tal on poeg Ekke-Kristian Erilaid.

## Viited

## Välislingid

* Jüri Pino. "Õudne on otsesaates naerma hakata". Postimees Extra. 17. mai 1997
* Erika Klaats. Helgi Erilaid paneb end kuulama. Maaleht, 15. jaanuar 2004 
* Tanel Veenre. Elu ühes päevas: Helgi Erilaid. Eesti Ekspress, 21. juuli 2005 
* 52 aastat raadios töötanud Helgi Erilaid: olen hakanud mõtlema, kaua võib. eeter.err.ee, 3. aprill 2019.
* Hendrik Alla. Hääl öös vaikis igaveseks. Hüvasti, Helgi Erilaid! postimees.ee, 24. märts 2023
* Piret Kooli. Päevatee. Soovidest nii ja teisiti ehk Tõnis Erilaid. Vikerraadio, 5. aprill 2025
Linda Karin Ruus

**Linda Karin Ruus** (kuni 1934 **Linda Karin Aruküll**; 18. veebruar 1913 Narva – 28. juuni 1976 Tartu) oli eesti näitleja.

Aastal 1933 lõpetas ta Tartu Õpetajate Seminari ning aastal 1940 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Akadeemiliselt oli ta EYS Veljesto liige. 

Teise maailmasõja ajal oli ta aastatel 1941–1944 Nõukogude Liidu tagalas. Ta lõpetas 1948. aastal Moskva Lunatšarski-nimelise Riikliku Teatriinstituudi (GITIS) näitlejana. 

Ta töötas Endla teatris nii näitleja kui ka näitejuhina. Aastatel 1956–1972 töötas ta Eesti Televisioonis. 

## Looming
Tema oli üks Eesti Televisiooni kultuuritoimetusele ja Eesti teleteatrile alusepanijaid. Tema eestvedamisel hakati tegema saatesarja "Eesti teatrikunsti minevikuradadelt".

## Isiklikku
Ta oli abielus Neeme Ruusiga. Nende tütar on Ingrid Rüütel.

Hiljem oli abielus Ilmar Tammuriga. Nende tütar on Merike Lillenberg (neiupõlvenimega Ruus).

## Tunnustus
*1966 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Ruus, Karin – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane (1976)
Ismail Omar Guelleh

**Ismail Omar Guelleh** (somaali keeles *Ismaaciil Cumar Geelle*, araabia اسماعيل عُمر جليه; sündinud 27. novembril 1947 Dire Dawas) on Djibouti poliitik ja alates 1999. aastast riigi president.

Guelleh kasvas üles Issa hõimu Mamassan’i harus ning sai esmalt hariduse islami koolis. 1960. aastate lõpus siirdus ta Djiboutisse, kus asus tööle Prantsuse koloniaaladministratsioonis ja tõusis politseiuurijana esile. 1970. aastatel liitus ta iseseisvusliikumisega ning hiljem astus RPP parteisse, mille juhtkonda ta valiti 1987. aastal. Pärast Djibouti iseseisvumist 1977. aastal töötas ta presidendi kabineti juhina, tegeledes peamiselt sisejulgeoleku küsimustega.

Aastal 1999 valiti Guelleh Djibouti teiseks presidendiks. Ta on seejärel võitnud mitmed valimised ja olnud ametis pikka aega. Tema valitsemisperioodil on Djibouti muutunud strateegiliselt tähtsaks riigiks tänu oma sadamatele ja asukohale tähtsate mereteede läheduses. Samal ajal on tema võimu kritiseeritud poliitilise konkurentsi piiramise ja meediavabaduse kitsendamise tõttu.

Guelleh räägib mitut keelt, sealhulgas somaali, araabia, amhari, prantsuse, itaalia ja inglise keelt. Ta on abielus Kadra Mahamoud Haidiga ja neil on lapsed.
Leonel Fernández Reyna

**Leonel Antonio Fernández Reyna** (sündinud 26. detsembril 1953) on Dominikaani Vabariigi poliitik, aastatel 2004–2012 Dominikaani Vabariigi president.
Frittkeraamika

**Frittkeraamika** on fritti sisaldav valgekspõlev madalkuumuskeraamika, kus fritti lisatakse põlemistemperatuuri alandamiseks. 

Frittkeraamikat valmistati eriti 12.–13. sajandil Pärsias Kāshānis ja Ravys.

Frittkeraamika on frittportselani eelkäija. 

Savisse kvartsliiva ja fritipulbri sissesegamisel saadud tihe valgeks põlev keraamiline mass oli küll madalamal temperatuuril põletatud kui Hiina portselan, kuid tänu klaasipuru sisaldusele küllaltki tihe ja portselani jäljendav. Läbikumavus saavutati nõudesse tehtavate aukudega, mis hiljem läbipaistva glasuuriga kattusid.

## Vaata ka

* Islami keraamika
* Frittglasuur
* Frittportselan
Idaotsa

**Idaotsa** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas. Asub Prangli saare idaosas. Administratiivselt kuulub selle alla ka Aksi saar.

Külas asuvad Prangli Põhikool, rahvamaja ja kohalik pood.

Idaotsa külas asub laeval Eestirand pommitamise läbi hukkunute matmispaik (Eestiranna mälestuspaik).

Külas paikneb Prangli kagu tulepaak.

Küla kaguosa koos Aksi saarega jäävad Prangli maastikukaitseala territooriumile.


Prangli koolimaja.JPG|Prangli Põhikool
Prangli pood, 2014.JPG|Prangli pood
Rändrahn Prangli saarel*.JPG|Punane kivi
Eestirand memorial site.jpg|Eestirand mälestusmärk
Prangli kagu tulepaak.JPG|Prangli kagu tulepaak
Aksi saar 2009.JPG|Aksi vaade
Aksi, kiviaed.JPG|Kiviaed Aksi saarel


## Viited
Lääneotsa

**Lääneotsa** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas. Asub Prangli saare lääneosas. 

Külas asuvad Prangli kirik, kirikuaed ja muuseum.

Küla lääneosa jääb Prangli hoiuala territooriumile.


Prangli muuseum 2016.jpg|Muuseum
Prangli kirik 02.JPG|Kirik


## Viited
Jean-Christophe Napoléon

**Jean-Christophe Louis Ferdinand Albéric Napoléon** (sündinud 11. juulil 1986) on  Napoléoni keiserliku perekonna (vaidlustatud) pea alates 3. maist 1997 oma vanaisa, prints Louis Napoléoni testamendi alusel.
Naissaare

**Naissaare** oli küla Harju maakonnas Viimsi vallas, mis hõlmas kogu Naissaare saare territooriumi. Naissaare küla jagati 15. juulil 2011 kolmeks uueks külaks: Lõunaküla (Storbyn), Tagaküla (Bakbyn) ja Väikeheinamaa (Lillängin).

## Viited
Anne Erm

**Anne Erm** (sündinud 4. septembril 1943 Rakveres) on eesti helilooja, muusikateadlane ja -ajakirjanik.

Ta õppis 1959. aastast Tallinna Muusikakoolis, mille lõpetas muusikateooria erialal ja jäi sinna viieks aastaks kaugõpperühma õpetajana tööle. Aastatel 1963–1970 õppis ta Tallinna Konservatooriumis kompositsiooni. Tema õppejõudude seas olid Villem Kapp ja Eugen Kapp. 1994. aastal täiendas ta end USA-s kultuurikorralduse alal.

Anne Erm on olnud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli õppejõud. Aastatel 1966–1972 laulis ta ansamblis Collage (ka ansambli nimi on tema idee).1970. aastast töötab Erm muusikatoimetajana Eesti Raadios, kus ta on ellu kutsunud hulga saatesarju: "Kerge muusika ABC", "Kerged variatsioonid", "Saagem tuttavaks", "Uusi heliplaate" jt.

1990. aastal pani Anne Erm aluse Tallinna rahvusvahelisele festivalile "Jazzkaar" ning on tänini selle festivali peakorraldaja. Festivali peetakse tänapäeva Eesti muusikaelu visiitkaardiks. 1997. aastast korraldavad Erm ja tema meeskond ka festivali "Jõulujazz". Anne Erm on olnud Eesti Jazzliidu juht.

Erm on Eesti Ajakirjanike Liidu (1978. aastast) ja Heliloojate Liidu liige (1986. aastast).

## Looming
Anne Erm on loonud sümfoonilist ja teatrimuusikat ning laule. Ta enda sõnul koosneb tema looming paarist teatrimuusikast ja paarist naljaviluks kirjutatud estraadilaulust. Ermi heliteostest on salvestatud vaid üks: "Sümfoniett".

Ta on kirjutanud arvukalt artikleid džässi ja levimuusika teemadel, samuti kahes trükis ja neljas keeles ilmunud raamatu "Polkast rokini: tänapäeva eesti levimuusika panoraam" (1984), mis räägib Eesti levimuusikast ja -muusikutest.

## Tunnustus
* 1997 Kuldmikrofon muusikasaadete kultuuri edendamise eest
* 1999 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (festival Jazzkaar)
* 2001 Tallinna teenetemärk
* 2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2003 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (džässielu edendamine)
* 2006 Prantsuse Kunstide ja Kirjanduse ordeni kavaler, ordeniga kaasneb rüütliseisus. *Selle eest, et pühendas ühe oma esimestest raadiosaadetest Edith Piafile ja Ermi eestvõttel sai teoks prantsuse muusika, eelkõige laulude lindistused eesti lauljate ning Eesti Raadio raadioorkestri esituses.*
* 2010 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (jazzi pika kaare eest)
* 2018 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali elutööpreemia (Eesti džässielu ülesehitaja ja arendaja)
* 2023 Riiklik kultuuri elutööpreemia
* 2025 Postimehe kultuurivedur

## Viited

## Välislingid

* Joosep Sang. Vastab Anne Erm. Teater. Muusika. Kino, 2005
Aila

**Aila** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Küla põhjaosa ulatub Tallinna ringteeni ning loodenurk piirneb Tallinna–Keila raudteelõiguga. Edelanurk piirneb Keila jõega.

Küla territooriumile jääb kaks arheoloogiamälestiseks arvatud kultusekivi.

## Vaata ka
*Valingu–Jõgisoo tee

## Viited
Lüsterkeraamika

**Lüsterkeraamika** on keraamika, mille puhul savi või portselani pinda katab osaliselt või täielikult lüster. Lüstri metalliläikega pind võib paista kuldne, vaskne või hõbedane ning seda võib esineda nõu või eseme servades, motiividel või üle kogu pinna. Lüsterpinnad võivad ka meenutada pärlmutrit, olla värvilised või läikida erinevates metallikvärvides. 

## Jaotus
Tehnoloogiliselt liigitatakse lüstrid oksüdatsioon- ja reduktsioonlüstriteks; reduktsioonlüstrites eristatakse ajalooliselt vanemat savipastameetodit ja glasuurisisest lüstrit.
* Araabia lüster ehk savipastalüster (reduktsioonlüster)
* Glasuurisisene lüster (reduktsioonlüster) 
* Glasuuripealne lüster (oksüdatsioonlüster)

### Araabia lüster ehk savipastalüster
Eelnevalt glasuuritud ja põletatud eseme pinnale kantakse õhuke kiht savipastat, mille hulka on segatud vase- ja/või hõbeda- ja/või vismutiühendeid. Ese põletatakse ning põletuse lõpus tehakse reduktsioon (tekitatakse hapnikuvaene keskkond), mille käigus hõbeda-, vase- ja vismutiosakesed ühinevad all oleva glasuuri osakestega. Pärast ahju ja eseme jahtumist hõõrutakse savipasta kiht esemelt maha ning selle alt jääb esemele lüsterpind. 

Tehnikat kasutati palju islamimaade keraamikas ja see võimaldab graafilisi, teravate kontuuridega pindu. Vanimad reduktsioonlüsterkeraamika näited on pärit 9. sajandist Bagdadist. Väga palju kasutati lüstrit keskajal Pärsias, Egiptuses, Hispaanias ja Itaalias. 

Savipastalüstri tehnikat kasutas palju 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses Suurbritannias, Arts and Craftsi liikumise oluline meister oli William De Morgan.

### Glasuurisisene lüster
Glasuurisiseselt teostatud lüstrid on pehmete värvide ja hele-tumeduste üleminekutega ning maaliliste pindadega. Lüstreid tekitavad komponendid (samad mis savipastalüstri puhul) segatakse kohe glasuuride hulka ning sulatatakse ühekordse põletuse käigus glasuuride sisse. Põletuse lõppfaasis tekitatakse ahjus tugevalt hapnikuvaene keskkond. Samuti võib lüstreid tekitavaid metalliühendeid lisada glasuuritud, kuid veel põletamata eseme pinnale. 

Glasuurisisene lüster muutus eriti populaarseks 19. sajandi teisel poolel, juugendstiili ajal. Palju lüsterglasuuridega keraamikat valmistati Ungaris Zsolnay Portselanimanufaktuuris. 

### Glasuuripealne lüster
Lüster kantakse glasuuritud ja põletatud eseme peale ja põletatakse umbes 800 °C hapnikurikkas keskkonnas, tänapäeval enamasti elektriahjus. Lüstrina kasutatakse ka nn vedelat kulda (12% kuld annab parema tulemuse kui lahjem). Vanimad säilinud näited pärinevad Pärsiast, kuid levinuks muutus tehnika 18. sajandil. Enamasti kasutati kuldamistehnikat näiteks Sèvres' ja Meisseni portselani puhul. 

## Vaata ka
* Hispaania-mauri keraamika
* Islami keraamika
* Lüster

## Viited

## Välislingid
* Kersti Laanmaa. Lüsterglasuurid. - Tehnoloogia keraamikas II
Lüster

**Lüster** on glasuuri osaliselt või täielikult kattev õhuke kile, mis annab glasuurile metalse vikerkaarevärviliselt särava pärlmutterhelgiga pealispinna. Lüstri koostises kasutatakse metallisooli (peamiselt kulla, hõbeda ja vase).

Lüster on kasutusel lüsterkeraamikas.

Lüstrid liigitatakse
*oksüdatsioonilüstriteks
*reduktsioonlüstriteks

## Vaata ka
* Islami keraamika
* Lüsterkeraamika
* Lüsterglasuur
Kiia

**Kiia** on küla Harju maakonnas Saue vallas. 

Külas asus Peetri mõis, Vääna mõisa kõrvalmõis.

Külas tegutses Vääna-Posti kõrts "Kuldne Päike", mille praegu varemetes hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.

Varem Peetri mõisa juures asunud Peetri küla järgi on nime saanud Kukruse lademe Peetri kihistik.

## Vaata ka
*Tutermaa–Vanamõisa tee
*Sargakivi

## Viited
Koppelmaa

**Koppelmaa** on küla Harju maakonnas Saue vallas. Külas asusid Voore mõis ja Koppelmaa poolmõis.

## Viited
Pällu (Saue)

**Pällu** on küla Harju maakonnas Saue vallas. Külas asus Pällu karjamõis.

## Vaata ka
*Keila–Ääsmäe tee
*Ääsmäe–Kernu tee
*Ääsmäe traktori tee

## Viited
Pärinurme

**Pärinurme** on küla Harju maakonnas Saue valla lõunapiiril. Küla maadele jäävad Vaharu soo ja järv, mis on küll väike, kuid ometi kogu valla suurim.

## Viited
Püha (Saue)

**Püha** (ka **Pühaküla**) on küla Harju maakonnas Saue vallas.

## Vaata ka
*Hüüru–Saue tee
*Harku–Pühaküla raudtee

## Viited
Väljatugevus

**Väljatugevus** on füüsikaline suurus, millega iseloomustatakse vektorvälju, nagu seda on elektriväli, magnetväli ja gravitatsiooniväli. Nende väljade tugevust määratletakse kui jõudu, mida väli avaldab proovikehale (idealiseeritud kehale, mis ise ei mõjuta uuritavat välja). 

Väljatugevuse mõistet kasutatakse samuti füüsika nelja põhijõu kirjeldamisel (vt Fundamentaalne vastastikmõju). 

## Elektrivälja tugevus

Kui kehale laenguga q mõjub jõud \vec F, siis valitseb selles kohas väljatugevus
:{\vec E} = \frac{\vec F} {q}.

Elektrivälja tugevust võib väljendada ühikutes njuuton (\mathrm{N}) kuloni (\mathrm{C}) kohta või ka volt (\rm{V}) meetri (\mathrm{m}) kohta:
:[E] = \mathrm{ \frac N C = \frac V m }.

## Väljatugevus magnetvälja korral

Magnetvälja kirjeldamisel on ajalooliselt välja kujunenud nimetus  **magnetvälja tugevus** (tähis {\vec H}, ühik A/m), mis aga ei väljenda väljatugevust selle üldises tähenduses. Tegelikult on elektrilise väljatugevuse {\vec E} analoog magnetiline induktsioon {\vec B}. 

Magnetinduktsiooni {\vec B} defineeritakse kui Lorentzi jõudu \vec F, mida magnetväli avaldab selles väljas kiirusega \vec v liikuvale laengule q:
:\vec F = q \left(\vec v \times \vec B\right).

Magnetinduktsiooni {\vec B} mõõtühik on tesla (tähis T):
:\left[ B \right] = \mathrm{T} = \frac{\mathrm{N}}{\mathrm{A\cdot m}} .

## Gravitatsioonivälja tugevus
Gravitatsioonivälja tugevus \vec g on vektorsuurus, mis väljendab välja punktis asetsevale proovimassile mõjuvat jõudu massiühiku kohta:
:{\vec g} = \frac{1}{m} \vec F,
kus \vec F on proovimassile mõjuv tõmbejõud ja m on proovikeha mass.

Gravitatsioonivälja tugevus antud kohas on teatud tingimustel sama mis raskuskiirendus selles kohas. 

Gravitatsioonivälja tugevuse mõõtühiku võib esitada samal kujul kui raskuskiirenduse jaoks (meeter sekund ruudus kohta) või nagu jõuvälja jaoks (njuuton kilogrammi kohta):
:[g] = \mathrm{ \frac m {s^2} = \frac N {kg} }.
Tagametsa

**Tagametsa** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Küla läbib Tallinna–Pärnu–Ikla maantee. Küla kirdepiir jookseb mööda Ääsmäe–Hageri teed ja loodepiir mööda Ääsmäe–Kernu teed.

Külas asus Lipi (*Lippi*) karjamõis.

## Loodus
Külas asuvad kaks Tagametsa looduskaitseala kolmest lahustükist. Küla kagunurka ulatub osaliselt ka Lümandu maastikukaitseala.

Tagametsa territooriumile jäävad Vaheru järv ja Esku allikas.

Küla lõunaosa läbib Vasalemma jõgi.

## Vaata ka
*Ääsmäe traktoritee

## Viited
Valingu

**Valingu** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Valingu piirneb Keilaga ning küla keskus asub Keilast ligi 3 kilomeetrit idas. Küla läänepiir jookseb mööda Keila jõge.

Küla põhjaosa läbib Tallinna–Keila raudtee, millel on Valingu raudteepeatus. 

Külas asub Valingu hiidrahn. Sellest paar kilomeetrit eemal üle raudtee, Harku vallas asub Korvi kalmistu.

Küla territooriumile jääb kolm arheoloogiamälestiseks arvatud kultusekivi ja üks asulakoht.

Külas tegutses Valingu mõis. Suurem osa hooneid on tänapäevaks hävinud või tugevasti ümber ehitatud.

## Vaata ka
*Valingu–Jõgisoo tee

## Viited
Jõgisoo (Saue)

**Jõgisoo** on küla Harju maakonnas Saue vallas. Külas asus Jõgisoo mõis.

Külas asub Saue postijaama peahoone, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Vaata ka
*Valingu–Jõgisoo tee

## Viited
Vanamõisa (Saue)

**Vanamõisa** on küla Harju maakonnas Saue vallas. Külas asus Vanamõisa mõis.

Küla läbivad Alliku–Laagri, Hüüru–Alliku–Saue ja Tutermaa–Vanamõisa tee.

Nüüdisajal asub Vanamõisas üks Eesti suuremaid karavaniparke ja Vanamõisa vabaõhukeskus.

Küla territooriumile plaanitakse kinnisvaraarendust, kuhu tuleks 1200 korterit.

## Vaata ka
*Padula
*Koidu (Saue)
*Sõeruallikas

## Viited
Vatsla

**Vatsla** on küla Harju maakonnas Saue vallas. 5 kilomeetri kaugusel Tallinnast.

Statistikaameti andmetel oli 2011. aastal Vatslas 371 elanikku.

Küla läbiva Vatsla tee algusse jääb suvilarajoon, kus suvilad on ehitatud ajapikku ümber elumajadeks. Suvilarajoonist vasakule keerava Kodasema tee äärde jääb lisaks endistele suvilatele ka uuselamurajoon. Vatsla tee lõpu piirkonnas asub miljööväärtuslik vana Vatsla küla oma talude ja kiviaedadega. 

Vatsla külas tegutseb kaks suuremat loomakasvatajat, kes ümberkaudseid karja- ja heinamaid hooldavad seal loomi karjatades või neile sööta tehes. 

Vatsla külas ärihooned puuduvad, põhjaosas on mõned logistikaettevõtted. 

## Ajalugu
Esimesed inimesed tegutsesid sealsetel aladel 14. sajandist. Lähiminevikus pole küla ajaloos suuri sündmusi olnud. Kuigi küla alad kuuluvad Saue valla alla, oli veel 1935 aastal Vatsla osa Harku vallast. 

Ligi 50 aastat tagasi läbis küla ka raudtee, mis oli rajatud Paldiski ja Tallinna vahel liiklemiseks. Külas oli puidust jaamahoone, millest enam pole midagi säilinud. 
## Asukoht
Vatsla küla asub mööda Harku–Rannamõisa teed Tabasalu ja Harku vahel. Küla ümbritsevad peamiselt karjamaad ja mets. Osa Vatsla küla piirist kulgeb mööda Vääna jõge. Küla lähedal, kohe Harku–Rannamõisa kõrval on lastehoid endises Harku hooldekodu hoones. Vatslast põhja jääb ka Harku karjäär.  

## Transport
Vatsla küla läbivad kaks suuremat teed: Vatsla tee ja Kodasema tee.

Küla läbivad ka ühistranspordibussid 111 ja 111A. Kohe küla lähedal Paldiski maantee ääres on ka Harku bussipeatus, mida läbivad bussid 107, 111, 118, 136, 145, 146, 148, 149 ja 712. Hommikul ja päeval läbib küla ka koolibuss, mis suundub Tabasalu ja Pääskula poole.

## Viited

## Välislingid
*Vatsla küla koduleht
Ääsmäe

**Ääsmäe** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Küla läänepiiril asub Tallinna–Pärnu maantee ja sealt saab Ääsmäe liiklussõlmes alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee ja Ääsmäe–Kernu tee. Ääsmäel asuva bussipeatuse nimi on Harutee. Küla läbib Ääsmäe–Hageri tee, Ääsmäe mõisa tee, Ääsmäe tee ja Ääsmäe traktoritee.

Külas asus Ääsmäe mõisa keskus. 1921. aastal asus peahoonesse kool, mis tegutses seal 1988. aastani. Tänapäeval on mõisakeskus eravalduses.

Küla oli Ääsmäe sovhoosi keskasula.

Alates 1924. aastast tegutseb külas Ääsmäe raamatukogu.

Külas tegutseb Ääsmäe põhikool.

Külas asuvas Ääsmäe rabas kaevandatakse turvast.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Gravitatsioonijõud

**Gravitatsioonijõud** on jõud, mille kaudu avaldub gravitatsiooni  nähtus. Gravitatsioonijõud avaldub kehade vastastikuse tõmbumisena.

Gravitatsioonijõud mõjub kehade massikeskmeid ühendava sirge sihil ning tõmbab neid teineteise poole. Jõu arvväärtus kahe keha vahel on 

F = G \frac{m_1m_2}{r^2}

kus *m<sub>1</sub>* ja *m<sub>2</sub>* on kehade massid, *r* nende massikeskmete vaheline kaugus ja *G* gravitatsioonikonstant.

## Vaata ka
*Raskusjõud
Kassimov

**Kassimov** on linn Venemaal Rjazani oblastis, Kassimovi rajooni keskus. Asub Oka jõe vasakul kaldal.

Kassimov asutati Juri Dolgoruki poolt 1152. aastal Vladimiri-Suzdali vürstiriigi piirikindlusena. Ala põliselanikeks olid soomeugrilased meštšeralased.

Aastatel 1452–1681 oli linn Kassimovi khaaniriigi pealinn.

## Välislingid

*http://www.kasimov.ru/
Raasiku

**Raasiku** on alevik Harju maakonnas Raasiku vallas Jõelähtme jõe ääres.

2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Raasikul 1399 elanikku, neist eestlasi 1292 (92,5%).
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Raasikul 1210 elanikku, neist eestlasi 1120 (92,6%).

Raasikul on põhikool (asutatud köstrikoolina 1717), Raasiku Rahvamaja, ambulatoorium, apteek, lasteaed Oravake, Raasiku raamatukogu, Raasiku spordihoone. Asulas on kaks kauplust (Raasiku Konsum ja Raasiku Meierei pood) ning kohalikest ettevõtetest on suurimad vabrik Mistra-Autex AS (autovaibad, seinakatted) ning katsetehas Raasiku Elekter AS (elektriseadmed, metallitooted).

Raasikul asub Harju-Jaani Ristija Johannese kirik (nüüdne hoone ehitatud 1863, vanast kabelist on säilinud vundament), kirikuaed, Raasiku uus kalmistu, Raasiku vana kalmistu ning mõisapark.

Raasikul lõikuvad Tallinna-Tapa raudteeliin ja Aruvalla–Jägala tee, millest hargnevad kohalikud teed Kostiverre, Kehrasse, Anijasse ja Aruarru.

## Ajalugu

Asula tekkis 19. sajandil Raasiku raudteejaama ümbrusse. Asula on nime saanud Raasiku mõisa järgi, mida on esimest korda mainitud 1497 (Rasseke) ning mis rajati Kaemla (Keamol) küla asemele ja kuulus keskajal Padise kloostrile.
  
Tegelikult paikneb asula Raasiku mõisast 1565. aastal eraldatud endise Kambi mõisa maadel.

1860. aastal asuti ehitama uut kirikut. Ehitustööd kestsid ühtekokku neli aastat (1860–1863). 

## Ühistransport
### Bussid

Raasikul asub 4 bussipeatust: Raasiku ja Võidu (Jägala maantee ääres), Raasiku Side (endise sidejaoskonna juures) ning Rahvamaja (kultuurimaja juures).

### Raudtee
 
Raasiku raudteejaam rajati 1870.

Raasikult sõidavad läbi elektrirongid, diiselrongid (kiirrongid ei peatu) ja Tallinna–Moskva–Tallinna rong (ei peatu). Päevas sõidab Raasikult läbi 30 reisirongi.

Raasiku jaamas on kaks kõrget, 210 meetri pikkust ooteplatvormi. Raasiku kahekorruseline puidust jaamahoone oli ehitatud tüüpprojekti järgi. 2000 jaamahoone lammutati, kuid abihooned ja veetorn on säilinud.


Raasiku raudteejaama veetorn.jpg|Raasiku raudteejaama veetorn
Raasiku Rahvamaja.jpg|Raasiku rahvamaja
Konsum.jpg|Raasiku Konsum, juuksur ja ambulatoorium


## Vaata ka
*Maardu–Raasiku tee
*Raasiku jaama tee
*Raasiku Elektri tee
*Raasiku FC Joker
*Raasiku meistripunkti tee

## Viited

## Kirjandus
*Mehis Helme "Eesti raudteejaamad" (Tänapäev 2003)

## Välislingid
Polaarinertsimoment

**Polaarinertsimoment** näitab keha inertsi väändel. 

Polaarinertsimomendi teadmine on vajalik väändemomendi ja pöördemomendi arvutustes.

## Matemaatiline valem

J_z = \int r^2 dA

* *J**z* – polaarinertsmoment z-telje suhtes;
* *dA* – elemendi pindala;
* *ρ* – polaarraadius ehk elemendi keskpunkti kaugus koordinaatide alguspunktist. Pythagorase teoreemist lähtuvalt \rho^2=x^2+y^2.

## Vaata ka

*telginertsimoment
*inertsimoment
Vārdhamāna Mahāvīra

**Vārdhamāna Mahāvīra** ('vägev kangelane'), elas umbes 599 – 527 eKr. Ta sündis Gangese madalikul kšatrijana. Ajaloolased paigutavad tema surma umbes aastasse 425 eKr. Mahāvīra elu ja õpetused on üles tähendatud džainistlikes pühakirjades. 

Džainismis on Vārdhamāna Mahāvīra 24. ja viimane tirthankara ('vabanenu'). Tema loodud on džainismi religioosne organisatsiooniline struktuur, mis on muutumatuna püsinud 2500 aastat.
Inertsimoment

**Inertsimoment** on massiga analoogne suurus pöördliikumise puhul fikseeritud telje ümber. Inertsimoment iseloomustab absoluutselt jäiga keha inertsi pöörlemiskiiruse muutmise suhtes. Selle roll pöörlemise dünaamika kirjeldamisel on sama, mis tavalisel massil kulgliikumise dünaamika kirjeldamisel.

Inertsimomendi tähis on  I ja mõõtühik [kilogramm korda meeter ruudus (kg·m²).

Punktmasside süsteemi inertsimoment avaldub kujul

: I=\sum_i m_ir_i^2,

kus r_i on punktmassi m_i kaugus pöörlemisteljest. Pideva massijaotusega keha puhul asendub summa integraaliga

: I=\int \rho r^2\,dV,

kus \rho on keha tihedus, dV on ruumalaelement ja integreerimine toimub üle kogu keha ruumala.


Tabel: Lihtsamate kehade inertsimomendid

Keha
Inertsimomendi avaldis


Õõnes silinder või peenike rõngas (raadius *R*), sümmeetriatelje suhtes
mR^2


Täis silinder või ketas, sümmeetriatelje suhtes
\frac{1}{2} mR^2


Õhuke ketas, telg ketta tasandis läbi masskeskme
\frac{1}{4}mR^2


Peenike varras (pikkus *l*), telg risti läbi masskeskme
\frac{1}{12}ml^2


Peenike varras, telg risti läbi otspunkti
\frac{1}{3}ml^2


Sfäär
\frac{2}{3}mR^2


Kera
\frac{2}{5}mR^2


Ristkülikukujuline plaat (küljed *a*, *b*), telg risti läbi masskeskme
\frac{1}{12}m(a^2+b^2)



## Vaata ka

*polaarinertsmoment
*telginertsimoment
*peainertsimoment
Krügeri rahvuspark

**Krügeri rahvuspark** asub Lõuna-Aafrika Vabariigi kirdeosas Mpumalanga ja Limpopo provintsis. Esmane park rajati sinna juba 1898. aastal ning nimetati hiljem LAVi presidendi Paul Krügeri järgi. 

Looduskaitseala suurus on 18 989 ruutkilomeetrit – see on nii suur, et selle põhjalikuks läbimiseks läheks vähemalt kolm päeva. Igal aastal käib seal üle 1,3 miljoni külastaja. 

Rahvuspargis on 336 liiki puid, seal elab 49 liiki kalu, 34 liiki kahepaikseid, 114 liiki roomajaid, 507 liiki linde ja 147 liiki imetajaid. Suurimaks vaatamisväärsuseks peetakse “suurt viisikut”: lõvi, leopard, elevant, pühvel ja ninasarvik.

## Välislingid

*LAVi rahvusparkide koduleht
Raskusjõud

**Raskusjõud** on Maa (või mõne muu suure taevakeha) poolt selle läheduses paiknevale palju väiksemale kehale avaldatav gravitatsioonijõud. 

Raskusjõud Maa gravitatsiooniväljas on vektoriaalne suurus, mis  
avaldub raskuskiirenduse (mis võrdub gravitatsioonivälja tugevusega) \vec g ja keha massi *m* korrutisena:
\vec F=m\vec g. Nii Maa kui ka muude suurte taevakehade puhul võib nende massi jaotus lugeda ligilähedaselt tsentraalsümmeetriliseks. Sel eeldusel järeldub valem \vec g jaoks kaugusel r planeedi masskeskmest otseselt Newtoni gravitatsiooniteooria põhivalemist:

: F=mg=\frac{GMm}{r^2}\implies g=\frac{GM}{r^2}.

Siin  on M taevakeha mass (Maa korral 6\times 10^{24}\,\text{kg}) ja G on gravitatsioonikonstant. 

Maa pinnal (r\approx 6370\,\text{km}) on raskuskiirenduse mooduli väärtus g\approx 9,\!8\,\text{m/s}^2=9,\!8\,\text{N/kg}.
Kaksikpendel

**Kaksikpendel** on pendel, mis koosneb kahest vardast, kusjuures need vardad on omavahel ühendatud hõõrdevaba liigendiga.

## Välislingid
Reaalse kaksikpendli video
Üüriline

**"Üüriline"** (originaalpealkiri "**L'Incruste**") on 2004. aasta Prantsuse noortekomöödiafilm. Filmi lavastasid ja stsenaariumi kirjutasid Alexandre Castagnetti ja Corentin Julius.

## Välislingid
*
Vaimude maja (film)

**"Vaimude maja"** (originaalpealkiri "**The House of the Spirits**") on USA draamafilm, mis valmis 1993. aastal. Filmi aluseks on Isabel Allende romaan "La Casa De Los Espíritus" (eesti keeles "Vaimude maja").

## Välislingid
*
Tagasiteed ei ole (1994)

**"Tagasiteed ei ole"** (originaalpealkiri **"Point of No Return"**) on Austraalia triller aastast 1994. 

Filmi lavastas Vincent Monton.

## Välislingid
*
Magu

**Magu** (ladina keeles *ventriculus*, *gaster*) on paljudel loomadel seedeelundkonna elund. 

Magu on selgroogsetel, okasnahksetel, putukatel ja molluskitel. 

Magu võib olla kas ühe- või mitmekambriline.  

Mao areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

## [[Roomajad|Roomajatel]]
### Madudel

Madudel liigub alla neelatud saakloom söögitorust piklikku makku. Mao maosein on väga lihaseline ja venimisvõimeline. Madude maos toimub seedimine. Madude 
mao limaskestas on hulgaliselt näärmeid, need eritavad ensüüme, vesinikkloriidhapet ja lima. Mao tagumisim osa moodustab maolukuti. 

Uuritud maoliikide mao happesus seedimise ajal on 1,5 kuni 4 pH-d ja kui toit liigub edasi soolestikku tõuseb pH 7–7,5-ni.

## [[Imetajad|Imetajatel]]
### Inimestel

Inimestel on magu söögitoru ja soolestiku vahel paiknev seedekanali kotjas laienenud osa, mis toimib reservuaari ja toidu annustajana. Inimeste magu on ühekambriline.   

Maos toimub maoseina krüptide epiteeli ja maonäärmete eritatava maomahla toimel allaneelatud toidu ja jookide seedimine- toitainete nii mehaaniline kui keemiline lagundamine. Magu on venimisvõimeline, mao maht võib olla 1,5 – 4 liitrit. 

Söögitoru ja magu ühendab maolävis (*cardia*). Maolävisest vasakul paiknev ülespoole ulatuv osa on maopõhi (*fundus ventriculi*). Maokeha (*corpus ventriculi*) moodustab suurema osa maost ja see kitseneb lukutiosaks (*pars pylorica*). Mao lukutiosal eristatakse lukutikanalit (*canalis pyloricus*) ja lukutikoobast (*antrum pyloricum*). Maost liiguvad toitained pärast lagundamist läbi maolukuti (*pylorus*) peensoolde.

#### Maosein

Maosein (*paries ventriculi*) koosneb väljast sissepoole seroos-, lihas- ja limaskestast. Mao lihaskest on paiguti kolmekihiline: piki-, ring- ja põikilihaskiht. 

Mao limaskest (*tunica mucosa gastris*) on tühja mao korral pikikurruline, täitudes aga kurrud kaovad. Mao limaskestas on hulgaliselt näärmeid. Maonäärmetel eristatakse peamiselt kolme tüüpi rakke: pearakud- eritavad ensüüme, katterakud - komplekteerivad vesinikkloriidhapet ja kõrvalrakud - komplekteerivad lima.

##### Mao motoorika

Mao seinad liiguvad pidevalt, mao elektriliseks põhirütmiks loetakse iga 20 sekundi järel tekkivat impulssi. Impulsile võib järgneda kontraktsioon.

Mao lihased toimivad automaatselt. 

#### Terminoloogia

Magu on kantud rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse Terminologia Anatomica ja inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica.

## Patoloogia

Inimestel seostatakse maoga mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu gastroösofageaalne refluks, düspepsia, maohaavandid ja -põletikud, mao endokriinsed kasvajad ja maovähk.

## Vaata ka
* maokatarr
* maoloputus
* maolävis
* maovähk

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Terminologia Anatomica-s A05.5.01.001: Gaster. Magu
*Sissekanne Terminologia Histologica-s H3.04.02.1.00019: Gaster. Magu 
*Enn Ernits, Esta Nahkur, "Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 178-183, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
Kordeballett (film)

**"Kordeballett"** (originaalpealkiri **"A Chorus Line"**) on 1985. aasta muusikalfilm, mis põhineb muusikalil "Kordeballett". 

Filmi stsenaariumi kirjutas Arnold Schulman, lavastas Richard Attenborough.

Peaosi mängivad Michael Douglas ja Alyson Reed, teiste osatäitjate seas on Michael Belvis, Yamil Borges, Jan Gan Boyd ja Sharon Brown. 

## Välislingid
*
55 päeva Pekingis

**"55 päeva Pekingis"** on 1963. aasta USA ajalooline draamafilm.

## Süžee
Filmi tegevus toimub Hiinas 1900. aastal Bokserite ülestõusu ajal, mil ülestõusnud piirasid Pekingis välisriikide saatkondade linnaosa.

## Välislingid
*
Kuldne karikas (film)

**"Kuldne karikas"** (originaalpealkiri *The Golden Bowl*) on filmistuudio Merchant Ivory Productions film, mis põhineb Henry Jamesi romaanil "Kuldne karikas".

## Välislingid
*
Kavern (hüdraulika)

**Kavern** on voolavas või seisvas vedelikus vedeliku enda aurustumisel tekkinud mull. Kaverni tekkimise eeltingimuseks on, et rõhk voolavas vedelikus langeks väärtuseni, mis on aurustumiseks piisav.
Altküla (Jõhvi)

**Altküla** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.

2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.

## Viited
Konju

**Konju** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.  

2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.  

## Vaata ka
*Konju mõis

## Viited
Martsa

**Martsa** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. 

2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 29 inimest.

Kirjalikes allikais on küla esmamainitud 1538. aastal.

19. sajandi teisel poolel hakkas Toila suvituskohaks kujunemine ja see hoogustus eriti pärast Tallinna–Peterburi raudteeliikluse avamist aastal 1870. Männiku küla juurde praeguse Pika tänava äärde hakkasid selle küla ja Toila-Altküla-Martsa peremehed ehitama suvilaid.

Põhja-Eesti paekallas oli esimese eesti geoloogiprofessori Hendrik Bekkeri (1891–1925) uurimisteema. Oma 1919. aastal ilmunud populaarteaduslikus ülevaates "Paeseina profiil Martsal" kirjutas ta: "Ja see värvide mitmekesisus üksikuis kihijärkudes: all rohekas-sinine savi, siis roostekarva ja valged liivakivid, umbra karva tumeviolett läikega tahvelkivi ja rohekad, sinikas-hallid ja hallikas-kollased lubjakihid; siia juurde veel lopsakalt kasvavad õige mitmekesised lehtpuud ja põõsad – see kõik kokku loob pildi, mille sarnast me kusagil mujal oma kodumaal ei leia."

2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.

Tuntumad Martsa küla elanikud on Margus Paalo ja Aleksandr Apolinsky.

## Viited
Pühajõe

**Pühajõe** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Pühajõe jõe ääres.

2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.

Küla põhjaosa jääb Soome lahe äärde. Lõunaosa läbivad Tallinna–Narva maantee ja Tallinna–Narva raudtee.

Külas asub Aluoja puhkekeskus. 

## Ajalugu
Küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal nimega *Pühhajöggi*.

Pühajõe kirik ehitati 1467. aastal. Kivikirikut hakati rajama 1836. aastal.

1700. aastal peeti küla juures Pühajõe lahing.

Külas asus Pühajõe mõisa keskus. 1897. aastal ostis Vene suurkaupmees Grigori Jelissejev mõisa, selle karjamõisa ja kahe talu maad (u 140 hektarit), et rajada sinna endale loss, mida nimetati ka omaniku järgi Jelissejevi lossiks. 1934. aastal ostsid Eesti tööstusringkonnad lossikompleksi Jelissejevilt 100 000 krooni eest ja kinkisid Eesti riigile. Oru lossi renoveeriti 1936. aastani ja see võeti kasutusele Eesti riigipea suveresidentsina. 1940. aasta juunipöörde järel hakati lossi laastama ning 13. augustil 1941 süütasid taganevad punaarmeelased lossi. 1944. aastal lasid Saksa väed õhku varemed, kus asus miiniladu.

## Loodus
Külas asuvad Pühajõe ohvrikivi ja Oru lossipargi kivi. Küla territooriumile jäävad Aluoja joastik ja Aluoja allikad Mägara oja alamjooksul.

Oru pargi maastikukaitseala jääb pooleldi Pühajõe külla ja pooleldi Toila alevikku.

Jõe alamjooksu kaitstakse Pühajõe hoiuala koosseisus.

## Kultuurimälestised
Külas on tähelepanuväärne Kohvimäe talu, mille elamu ja ait-laut on nimetatud kultuurimälestisteks.

Küla lääneosas Tallinna–Narva maantee ja Pühajõe juures asub Hugo Jürgensoni mälestussammas.

Kunstimälestisteks on arvatud kaks graniidist karuskulptuuri Oru pargi sissepääsu juures, mille on loonud Hermann Halliste.

Arheoloogiamälestiseks on kiriku juures asuv kalmistu.

## Viited
Voka

**Voka** on alevik Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.  

2025. aastani kuulus alevik Toila valla koosseisu.  

Vokas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 823 inimest. Neist 687 (83,5%) olid eestlased.

Alevikus asub Voka mõisa süda ja kalmistu.

## Vaata ka
*"Kaljurand"

## Pilte

Vokamõisamälestuskivi2013.jpeg|Voka mõisa asukoha ja aastatel 1923–1944 tegutsenud Voka algkooli mälestuskivi
Monumental tractor.jpg|Vana traktor külakeskuses – kunagise MTJ-EPT mälestuseks
Vokapaisjärv2013.jpeg|Voka paisjärv suvel
Voka park.JPG|Voka park
Voka - Toila.jpg|Vaade Toila poole Voka rannas
Voka beach.jpg|Voka kivine mererand


## Viited
https://voka.ee
Toila

**Toila** on alevik Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.

Aastani 2025 oli alevik Toila valla keskus.

Toilas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 780 inimest. Neist 628 (80,5%) olid eestlased.

## Vaata ka
* Oru loss
* Toila kalmistu
* Toila mõis
* Toila raudteejaam
* Toila Saksa sõdurite kalmistu  
* Toila Sadama Jahtklubi
* Toila spaahotell

## Viited
Gombožab Tsõbikov

**Gombožab Tsõbikov** (1873 Urdo-Aga – 20. september 1930 Aginskoje) oli burjaadist tibetoloog.

Rahvuselt burjaat, sündis ta 1873. aastal Aga Burjaadi autonoomses ringkonnas Tšita oblastis. Gümnaasiumi lõpetas Tšitas. Edasi läks Peterburi ülikooli tibetoloogiat õppima. Külastas Tiibetit palverändurina. Gombožab Tsõbikov asus Tiibetisse teele 1899. aasta 25. novembril Urgaast Mongoolia pealinnast koos palverändurite karavaniga (tol ajal võttis reis Lhasasse aega 8 kuud).

Tagasi saabus Gombožab Tsõbikov Tiibetist "palverännakult" alles 1902. aasta 2. mail. Kogu tema sõidu maksis kinni Keiserlik Vene Geograafiaühing. Tsõbikov tõi kaasa suure hulga tekste ja raamatuid. Reis oli planeeritud selleks, et saada enam andmeid seal mägede taga asuvast kaugest Tiibetist. Enda reisul Lhasasse Tsõbikov nuhkis Venemaa huvides. Kuna eurooplast oli mõttetu saata, sest neid ei lastud Tiibetisse sisse ja burjaadi palverändurid külastasid koos mongolitest palveränduritega suurel hulgal Tiibetimaa pühi-paiku ja Lhasas asuvat dalai-laamat. Selles suhtes oli Tsõbikov lausa unikaalne leid, kuna ta oli burjaat, üles kasvanud budistlikus miljöös tundes tavasid ja kombeid ning keeli. See oli põhjuseks, miks Tsõbikov sattus spiooni-rolli.

Gombožab Tsõbikovi nn palverännakut Lhasasse kirjeldab ka eesti keeles ilmunud Jeremei Parnovi raamat "Pronksnaeratus" (tõlkinud Jüri Pärni, kommenteerinud Linnart Mäll. Raamatu lõpus on lisana toodud "Teemantsuutra" tõlkinud Linnart Mäll ja "Õnneliku maa suutra" tõlkinud Maret Kark).
Amuletid

**"Amuletid"** (originaalpealkiri inglise keeles **"Charms for the Easy Life"**) on Ameerika Ühendriikide 2002. aasta film.

## Välislingid
*
Jõemetsa

**Jõemetsa** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Lohusuu vallas.

Küla läbib Kalma–Avinurme tee.

Külas tegutseb Piilsi raamatukogu, mis on Mustvee raamatukogu väliteeninduspunkt.

## Viited
Kalmaküla

**Kalmaküla** (18. sajandi kaartidel *Kalmakül*) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Lohusuu vallas.

Kalmaküla läbib Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee. Avinurmega ühendab Kalma–Avinurme tee.

## Ranna-Piilsi
Kalmaküla teeristi (ja Piilsi jõe suubumiskoha) ümbrust on nimetatud ka Ranna-Piilsiks (18. sajandi kaartidel ka *Forstey*). 17. sajandi alguse Rootsi kaardil kannab see nime *Renne kyle*.

## Vaata ka
*Piilsi jõgi
*Ninasi (Kalmaküla algkool tegutses aastatel 1919–1966 Ninasi külas endises Ninasi postijaamas) 

## Viited
Ninasi

**Ninasi** (varem eesti keeles ka **Nina** ja **Nenasi**; saksa keeles *Nennal*; vene keeles *Неннал* ja *Ненази*) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Peipsi järve looderannikul.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Lohusuu vallas.

Ninasi küla jäi Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaanteele (tänapäeval E264), mis Eestis kannab Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee nime.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 52 alalist elanikku.

## Ajalugu
Küla on esmamainitud 1599. aastal (*Wioska Noss*).

Ninasil asus aastatel 1772–1877 Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaanteel tegutsenud Ninasi postijaam. Aastatel 1892–1916 tegutses endistes postijaama hoonetes leeprahaigete ravimiseks kohandatud Ninasi leprosoorium ja 1919–1966 endistes leprosooriumi hoonetes Kalmaküla algkool. Aastatel 1992–2007 asus samades hoonetes Eesti Piirivalve Ninasi kordon. 2008. aastal avati Mustvees  Ninasi ja Omedu kordonite baasil uus Mustvee kordon.


Ninasi kordoni vaatlustorn.JPG|Ninasi kordoni vaatlustorn
Ninasi postijaama hoone.jpg|Tahvel Ninasi hobupostijaama hoonel
Ninasi, Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee.JPG|Värske teekatte saanud Jõhvi–Tartu–Valga maantee Ninasi külas


## Vaata ka
*Ninasi postijaam
*Kalmaküla

## Viited

## Välislingid

*Külli Kriis:"Lohusuu vald kempleb siseministriga Ninasi kordoni pärast", Põhjarannik, 22.12.2007
*"Riik laseb kordonil laguneda", e24, 1.06.2009
Piilsi

**Piilsi** (18. sajand kaartidel *Metspiilso*) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Lohusuu vallas.

Küla läbib Kalma–Avinurme tee, Ulvi külaga ühendab Ulvi–Piilsi tee.

**Piilsi** küla on esmamainitud 395 aastat tagasi.


Piilsi bussipeatus 2024.jpg|Piilsi bussipeatus
Endine Piilsi jaamahoone tagaküljelt.jpg|Endine Piilsi jaamahoone


## Vaata ka
* Piilsi jõgi 
* Piilsi peitleid 
* Piilsi raudteejaam
* Sonda–Mustvee raudteeliin
* Kalmaküla

## Viited
Raadna

**Raadna** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Lohusuu vallas.

Raadna on Peipsi põhjaranniku läänepoolseim suvituskoht; Raadnast idas asuvad Järvevälja liivaluited. 

Raadnat on esmamainitud 1695. aastal (*Radena kylla*).

Küla lähedal maantee ja oja ristumiskoha lähedal on olnud kõrts ja külast idas Rannapungerja lähedal on olnud ajaloolise Tartumaa piir.

Külas asub Sidani rahn.

## Viited
Augustimäss

**Augustimäss** (gruusia აგვისტოს აჯანყება (agvistos adžankeba)) oli Gruusia NSV-s 1924. aasta augustist septembrini toimunud nõukogude võimu vastane ülestõus. Augustimässu eesmärgiks oli Gruusia iseseisvuse taastamine. Mässule eelnes nõukogudevastane sissisõda 1921–1924. 

1921. aastal vallutas Punaarmee Gruusia, Gruusia Demokraatliku Vabariigi valitsus kukutati ning moodustati Gruusia NSV. 1922. aastal moodustati Thbilisis Taga-Kaukaasia SFNV, mis ühendas Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaani NSV-d. 26. mai 1922 korraldas Gruusia NSV Riiklik Poliitvalitsus küüditamise. Tuhanded nõukogude võimu vastased gruusia menševikud ja esseerid vahistati või deporteeriti, Gruusia õigeusu kirik represseeriti, paljud sissisõja piirkonnas asuvad külad põletati. Aastal 1923 tabati kindral Kote Abhazi ja tema militaarne keskus likvideeriti.

## Ülestõus
Ülestõus algas Tšiathuras Lääne-Gruusias 29. augustil 1924. Sissid Lääne-Gruusias said sellest teada ja võtsid ümbruskaudsetes külades võimu. Asjast sai teada ka Gruusia eksiilvalitsus. Mässu juhtis Kakutsa Tšolokašvili. Punaarmee piiras piirkonna ümber ja isoleeris selle. Tšekaa ründas Tšiathurat, Senakit ja Abašat 29.–30. augustil. Mässulised aeti metsadesse ja mägedesse. 29. augustil algas mäss ka Thbilisist kagus Manglisis. Seal viibis ka Kakutsa Tšolokašvili. 3. septembril rünnati üllatusrünnakuga Dušethit, kuid initsiatiiv jäi endiselt Punaarmee kätte ja Tšolokasvili lahkus mägedesse. 

4. septembril avastas Gruusia NSV Riiklik Poliitvalitsus mässuliste peakorteri Mtshethas ja Lavrenti Beria kohtus vahistatutega Thbilisis. Tšolokasvili lahkus Türki ja sealt Prantsusmaale. Mässulised sõlmisid Beriaga kapituleerumisakti ja sõjale pandi lõpp. 5. septembrist lõpetasid viimased mässulised võitluse. 

Reidide ajal tapeti tuhandeid inimesi. Tehnilise külje eest vastutas ohvitser Talahadze. Võitluse käigus tapeti 3000 inimest, punane terror tappis  7000 – 10 000 inimest.
Arumäe

**Arumäe** on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vaivara valda.

## Viited
Tammispää

**Tammispää** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Peipsi järve looderannikul.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Lohusuu vallas.

Tammispääd läbib Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee. 

Tammispää külas on küla piknikuplats Peipsi järve ääres, kus on varikatusega lauad, grillvann, riietuskabiinid, kõlakoda, kiiged ja laste ronimispuud. Igal aastal süüdatakse platsil jaanituli ning iga viie aasta tagant toimuvad seal külapäevad (viimati 2014. aasta juulis).

2008. aastani tegutses külas Kõrgemäe pood. Endise poe vastas on grillvanni ja katusega piknikulaud ning Peipsi põhjakalda kaart.

Tammispää külaplatsi kõrval on Tammispää peakraav.

## Ajalugu
Küla on esmamainitud 1599. aastal (*Wieska Tamista*) ja 1601. aastal (*Tamispe*). 17. sajandi alguse Rootsi kaardil on tähistatud nimega *Tamiſpe*.
18. sajandi kaartidel *Tammispä*.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 90 elanikku.
Tammispää külas elab 2012. aasta seisuga 89 inimest.

## Galerii

Pilt:Tammispää1.jpg|Tammispää külaplats (suurvee ajal mais 2010)
Pilt:Tammispää2.jpg|Tammispää külaplatsi varikatusega lauad (suurvee ajal mais 2010)
Pilt:Tammispää3.jpg|Tammispää külaplatsi kiiged (suurvee ajal mais 2010)
Pilt:Tammispää4.jpg|Kõlakoda
Pilt:Tammispää6.jpg|Tartu poole suunduvate busside peatus
 

## Viited
Tõrvajõe

**Tõrvajõe** on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. 

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Vaivara valda.

## Vaata ka
*Tõrvajõgi
*Tõrvajõe juga
*Tõrvajõe kanjon
*Riigi mõis

## Viited
Olgina

**Olgina** on alevik Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Asub Narvast loodes, 5 km kaugusel kesklinnast. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Vaivara valda.

Olgina kohal asus **Tünnerküla** ja hiljem **Orujõe** küla. Praegune alevik tekkis Orujõe külla 1950. aastatel ehitatud Narva sovhoosi keskasulana. 1977. aastani oli asula nimi **Narva asund**.

## Vaata ka
*Olgina lennuväli (ehk Narva lennuväli)

## Viited
Erra

**Erra** on alevik Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Erra alevikus 177 elanikku.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Sonda valda.

Aleviku ala on kuulunud Lüganuse kihelkonda.

Erras on sündinud Laine Peep.

Erra järgi on nime saanud Kõrgekalda kihistu Erra kihistik.

## Vaata ka
*Erra mõis

## Viited
Sonda

**Sonda** on alevik Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Sonda valla halduskeskus.

Sondas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 425 inimest. Neist 314 (73,9%) olid eestlased.

Aleviku ala on kuulunud Viru-Nigula kihelkonda.
 

Talvine loojang Sonda lähedal.jpg|Talvine loojang Sonda lähedal


## Vaata ka
*Sonda Kool
*Sonda–Mustvee raudtee
*Sonda raudteejaam
*Sonda rahvamaja

## Viited
Erra-Liiva

**Erra-Liiva** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda.

2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Erra-Liiva külas 72 elanikku.

1939. aastal leiti külast Erra-Liiva peitleid.

## Viited
Varinurme

**Varinurme** (18. sajandi kaartidel *Warrinurm*) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Varinurme külas 71 elanikku.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda.

18. sajandi kaartide järgi on küla juures olnud kõrts ja Jalastu külast lähtuv oja.

2010. aastal eraldati Varinurmest Vana-Sonda küla.

## Viited
Uljaste (Lüganuse)

**Uljaste** (18. sajandi kaartidel *Uljast*) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda.

Küla juures on Uljaste järv ja Uljaste oos.

## Ajalugu
Küla on esmamainitud 1468. aastal Taani hindamisraamatus.

18. sajandi kaartide järgi on külas olnud kõrts.

Küla on kuulunud Viru-Nigula kihelkonda.

## Tänapäev
Maakonna piir eraldab Ida-Viru maakonna Uljaste küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas paiknevast Uljaste külast.

Uljastes ja selle ümbruses on mitmeid huvitavaid vaatamisväärsusi.

## Rahvastik
*2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 1 inimene.
*2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Uljaste külas 15 elanikku.
*2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud.

## Viited
Satsu

**Satsu** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Satsu külas 10 elanikku.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda.

## Vaata ka
*Satsu mõis
*Satsu soo
*Satsu oja

## Viited