open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Swarn

**Swarn** on Eestis Tartus tegutsev death metal ansambel, mis kasutab oma muusikas ''death metal''<nowiki/>'i, ''black metal''<nowiki/>'i, ''hardcore punk''<nowiki/>'i ja doom metal elemente.

Esimese EP "Swarn" lindistasid Tiit Pähnapuu alias Fen (kitarr, bass) ja Taavi Karu (trummid) Eestis, vokaaliosad Heirdran Dark Sanctuary stuudios Kanadas . Materjal ilmus esmalt digitaalselt 2016. aasta novembris, seejärel kassetil plaadifirmade Depressive Illusions Recordsi (Ukraina), Wulfrune Worxxx (Prantsusmaa) (mõlemad 2017. aastal) ja Trash Can Dance (Eesti, 2018) kaudu. 

2018. aasta kevadel liitus bändiga laulja esinejanimega 1695. Vahemikus aprill 2018 – jaanuar 2019 avaldati Swarni Bandcampi lehel netisinglitena lood "The Otherness", "Mental Inbreeding" ja "Father of Void". "Mental Inbreeding" on esindatud Ülase 12 kogumikkassetil "Mind ei kepi autoriteet" (2018). Swarni esimene täispikk album "Black Flame Order" anti Hollandi plaadifirma Raw Skull Recordz ja USA plaadifirma Redefining Darkness Records kaudu välja 2. augustil 2019 . Sama aasta septembris ilmus kasseti kujul limiteeritud promo-EP "Tales From Terrorland" (Trash Can Dance, Northern Terror Underground). 1. mail 2020 ilmus Swarnil netisingel "Red Ritual" (Redefining Darkness, Raw Skull Recordz), 12. detsembril 2020 lugu "Sulphurous Aeons" Tartu *metal*-ansamblite ühisplaadil "Tarbathian Fortress" (Warhorn Records).  

Swarni lugude tekstid on tugevalt mõjutatud USA õuduskirjaniku Howard Phillips Lovecrafti (1890–1937) loomingust.  

Bändi liikmed on seotud selliste Eesti ansamblitega nagu Langenu, Pedigree, Ulguränd, Loits jt.  

## Koosseis
* Anti Lillak – vokaalid, sõnad
* Tiit Pähnapuu– rütmikitarr
* Kristo Ausin – trummid
*Margus Traumann –  basskitarr
*Pat. – soolokitarr

## Diskograafia
* "Swarn" (EP, 2016)
* "Black Flame Order" (LP, 2019)
* "Tales From Terrorland" (Promo EP, 2019)
* "Abysmal Hallucinations" (EP 2021)
* "Whispers From Beyond" (LP 2022)
* "Deathcult" (7" EP 2025)
* "Live From The Abyss (live-album, kassett, 2025)

## Viited


## Välislingid
* Swarn Facebookis
* Swarn Bandcampis
Langetustraktor

**Langetustraktor** (ka *harvester*, *metsakombain*) on kompleksne metsatöömasin ehk mitmeotstarbeline omal jõul liikuv puidutöötlusseade, millega saab langetada puid, eemaldada oksi ning järgata langetatud puud vajalikku mõõtu. 

Langetustraktor on varustatud lõikepea ja kraanaga, mille ulatus on 10–12 m.

## Ajalugu
Mitmeotstarbelist metsamasinat hakati välja töötama 1960. aastatel. Tootma hakati neid kõigepealt Soomes ja Rootsis. 

Soome insener Sakari Pinomäki asutas 1964. aastal ettevõtte Kommandiittiyhtiö S. Pinomäki, kus konstrueeris ja valmistas esimese langetustraktorilaadse masina, mille nimeks sai PIKA 50. Kui 1973. aastal hakkas tema ettevõte tootma juba märksa täiuslikumat mudelit PIKA 75, äratas see suurt rahvusvahelist huvi ning leidis turgu paljudes Euroopa riikides. 

## Kasutus
Langetustraktor võib olla kas ratastel või roomikutel masin, millel on lõikamispea. Lõikamispeaga saab puid langetada, laasida ja järgata soovitud pikkusse. Ratas-langetustraktor on spetsiaalselt ehitatud masin, mille liigendraamil on neli kuni kaheksa ratast. Erinevatel langetustraktoritel võib kabiin erinevatel kohtadel paikneda, näiteks kas liigendraami esimeses või tagumises osas. Mõni kabiin on võimeline pöörlema nagu ekskavaatoril, teine on statsionaarselt paigas. Langetustraktori kraana ehk poom on kinnitatud kabiiniga või paikneb eraldi alusel ning tihti on poom teleskoopne ehk võimaldab lõikepeal kaugemale välja ulatuda. 

Roomik-langetustraktor sarnaneb väga metsaveotraktoriga, kuid haaratsite asemel on lõikepea ning puudub palkide kandepind.

## Füüsilised piirangud

*Kaldenurk: roomik-langetustraktor võib töötada kuni 55-kraadise nurga all. Ratastel langetustraktorid aga pisut vähem, 40-kraadise nurga all. Ebatasane tööpind võib piirata langetustraktori töövõimekust, näiteks järsud nõlvad või risustatud maapind. 
*Pinnasetingimused: langetustraktoril on eelis paigutada oksarisu enda ette puid laasides, mis võimaldab pinnast vähem kahjustada. See lubab neil töötada ka märjal või soisel pinnasel, kus tavaliselt oleks töötamine raskendatud. Ratas-langetustraktori rataste ümber võib kinnitada lindid, mis ei lase masinal nii kergesti läbi pinnase vajuda ning vähendab survet maapinnale. 
*Puu suurus: lõikepea mahust ja langetustraktori suurusest sõltub, kui suure puu masin võib langetada. Liiga suurte puude laasimine võib kahjustada lõikepea laasimisterasid ja nende töötlemise võimet.

## Lõikepea

Lõikepea on seadeldis, mis on kinnitatud liigendiga langetamistraktori poomile või alusele. Tüüpiline lõikepea koosneb:

* saest, mis lõikab puu maapinna lähedalt ja järkab palgi õigesse pikkusse;
* kahest või rohkemast lõikenoast, mis ulatuvad ümber puu, et eemaldada oksi;
* kahest etteanderullist puu "libistamiseks";
* läbimõõduanduritest, et arvutada kogutud puidu maht.

## Tootjaid
* Caterpillar 
* John Deere 
* Neuson 
* Ponsse 
* Prentice 
* Rottne 
* Tigercat 
* TimberPro 
* Valmet 
* Volvo

## Viited
Hurt

**Hurt** on pika kitsa pea, saleda kere ja kõrgete jalgadega jahikoer. Kui hurt ulukit jälitab, siis kättesaamise korral ta selle murrab maha.

NSV Liidus oli viis standardiseeritud hurdatõugu: 
*vene hurt ehk barsoi hurt
*lõunavene hurt ehk stepihurt
*vene-inglise hurt ehk horthurt
*keskaasia taashurt
*keskaasia taigaanhurt.

## Vaata ka
*Afganistani hurt

## Viited
Karinu kuused

**Karinu kuused** (ka niinimetatud **Einari kuusik**) olid pühapuudena tuntud nulud Järva-Jaani kihelkonnas Karinu küla juures.

Kuused istutas arvatavasti kohalikule pühapaigale/hiiekohale mõisnik.

Puudega on seotud muistend, kus kaks pulmarongi kohtuvad ja tekkinud tüli tõttu muudetakse pulmarongis osalejad puudeks.

## Viited
Turundusmeetmestik

**Turundusmeetmestik** (laiemalt tuntud kui 4P mudel) on meetmete kombinatsioon, mida ettevõte rakendab sihtturu mõjutamiseks.
. 

Selle mõiste võttis 1949. aastal esmakordselt kasutusele Neil Hopper Borden artiklis "The Concept of the Marketing Mix". N. Borden hakkas mõistet aktiivselt kasutama pärast seda, kui tema partner James Culliton oli 1946. aastal kirjeldanud turundajat kui koostisosade miksijat, kes kombineerib erinevaid turundusvõtteid, jõudes viimaks välja optimaalse lahenduseni, mis on ettevõtte jaoks kasulik. 

## J. McCarthy 4P-mudelid
1960. aastal pakkus E. Jerome McCarthy välja 4P-lähenemisviisi, mida kasutatakse laialdaselt tänapäevani. Paraku on 4P-mõtteviis liiga üldine, ei sobi iga olukorra jaoks ega sisalda tänapäeva turunduse elemente. Klassikaline turundusmeetmestik (inglise *marketing mix*, vahel ka *4 P's* ehk 4 P-d) käsitleb turundustegevuste kavandamisel nelja meetmestikku: hind (*price*), müügitoetus teatud ka kui promotsioon või edustus (*promotion*), toode (*product*) ja turustus teatud ka kui müügikoht (*place*). 

### Hind
Hind viitab rahale, mida klient toote eest maksab. 

Hinnastrateegia:
* Baashind määratakse kõigepealt, sellele järgneb hinnastrateegia
* Aktiivne hinnastrateegia – turu koorimine, turu hõivamine
* Passiivne hinnastrateegia (konkurentsist, turust lähtuvalt)
* Madal hinnatase
* Kõrge hinnatase

### Müügitoetus
Müügitoetus hõlmab suhtlust tarbija ja avalikkusega. 

Eesmärgid:
* Tarbijate informeerimine toodetest, vajadustest, mida need rahuldavad ja müügikohtadest
* Tarbija mõjutamine, veenmine
* Kaupade olemasolu, kättesaadavuse meenutamine

Liigid:
* Reklaam
* Isiklik müük
* Müügi soodustamine
* Avaliku arvamuse kujundamine 

### Toode
Toode – kõik, mida turul pakutakse ning mis rahuldab tarbija vajadusi ja soove. Tooted jagunevad kaheks: materiaalsed (kaubad) ja immateriaalsed (teenused ja kogemused). 

Toodete liigitus:
* Lähtuvalt kasutajast (tarbekaup, tööstuskaup)
* Kasutusajast (lühitarbekaup, kestuskaup, teenus)
* Ostuharjumusest (esmatarbekaup – regulaarkaup, impulsskaup, hädaabikaup, valikkaup, võõrkaup, erikaup)

### Turustus
Turustus tagab klientidele juurdepääsu pakkumisele ja nõudlusele ning tagab tarbijale mugavuse. Turustuse eesmärgiks on vähendada kulusid kontaktide loomisel ja tehingute sõlmimisel. 

Turustus jaguneb kaheks: 
* Vertikaalsed turustuskanalid – tootja, vahendaja, müüja töötavad koos ühe toote nimel (butiik, ametlik maaletooja jne)
* Horisontaalsed turustuskanalid – tootja, vahendaja ja müüja töötavad eraldi (kaubanduskett – kulude vähendamine, ketikaubanduses omamine, frantsiis ja rent) 

## Viited

## Kirjandus
* Bennett, Coleman & Co. Ltd (2019). Definition of 'Marketing Mix'. https://economictimes.indiatimes.com/definition/marketing-mix
* LVRKK. Turundusmeetmestik ehk turundusmiks. http://www.lvrkk.ee/kristiina/eva/turundusmeetmestik_e_turundusmiks.html
* McCarthy, Edmund Jerome; Shapiro, Stanley (1983). Essentials of marketing
* Tutor2u (2018). Marketing Mix (Basic 4P's). https://www.tutor2u.net/business/reference/marketing-mix-basic-4ps
* Wikipedia (2019). Marketing mix. https://en.wikipedia.org/wiki/Marketing_mix
Puzenieki

**Puzenieki** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze vallas. 

Puzenieki asub merepinnast 44 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Blāzmast 5, piirkonna keskusest Ventspilsist 40 ja Riiast 154 kilomeetri kaugusele. Külas on Puzes skola, Sproģi ja Puzenieki bussipeatused.

Puzenieki on kujunenud endise Puzenieki mõisa (*Pussenecken*) juurde, mis eraldati Puze mõisast 1640. aastal. Aastail 1893–1895 töötas mõisas koduõpetajana Andrievs Niedra. 1895. aastal viibis mõisas ka kunstnik Janis Rozentāls, kes maalis seal nii mõisa omaniku kui ka tema tütre Kerija portreed.

Puzenieki mõisa juures kasvab ka üksteist nimetut looduskaitsealust pärna.

## Elanike arv


* 36 (1989)
* 51 (2000)
* 41 (2011)

* 38 (2018)
* 36 (2021)
* 35 (2025)


## Viited
Müügikampaania

**Müügikampaania** on üks reklaamimeetmestiku elemente. Müügikampaania käsitleb tehnikaid, mida kasutatakse mingi toote või brändi müügi parandamiseks. Kampaaniad aga ei asenda aktiivset müüki, sest see ei muuda pikaajalisi trende ega aita kaasa pikaajalisele kliendi lojaalsusele. Samas on müügikampaania siiski taktikaline vahend, mis mängib strateegilist rolli.

Müügikampaania kasutab nii meedia kui ka avalikke reklaamteateid piiratud ajavahemiku jooksul, et suurendada tarbijate nõudlust, õhutada turunõudlust või parandada toote saadavust.

## Müügikampaania eesmärgid
* Meelitada mittekasutajaid prooviostule.
* Suurendada kordustarbimist ja suuremates kogustes ostmist.
* Kaitsta turuosa.
* Tõsta vahendajate koostöösoovi.
* Soodustada impulssoste.
* Mõjutada kahtlejaid tegema otsust.
* Võita kliente konkurentidelt.
* Panna edasimüüjad aktiivselt pakkuma.
* Suurendada käivet
* Premeerida lojaalseid kliente.
* Parema riiulikoha saamine.
* Uute toodete müügile võtmine.

## Müügikampaania rakendamine

Müügikampaaniat rakendatakse, et ligi meelitada uusi kliente, hoida püsikliente, seista vastu konkurentsile ja ära kasutada võimalusi, mida näitas turu-uuring. See koostatakse firma siseste ja väliste tegevuste najal, et suurendada ettevõtte müüki.

### Kampaania välised ja sisesed tegevused

Müügikampaania välised tegevused on reklaamimine, reklaamikampaaniad, suhtekorraldus ja müügiüritused.

Sisemised tegevused on toodete kuvamine vaateakendel, toote ja müügiedendusmaterjalide ehk reklaamide esitlemine ja müügi edenduskampaaniad nagu lisahüved ja auhinnad.

## Müügikampaania plussid ja miinused

**Müügikampaania plussid**
* Tõmbavad klientide tähelepanu ning pakuvad informatsiooni, mis võib viia ostuni.
* Kampaania puhul pakutakse ergutusvahendeid, mis annavad tarbijale lisaväärtust.
* Müügikampaania kutsub kohe ostma ning seega saab ettevõte kiiret tagasisidet.
* Müügikampaania on väga paindlik, tänu paljudele võimalustele saadakse mõjutada erineva elustiili ja demograafilise taustaga inimesi.
* Müügikampaaniaga saab mõjutada nii tarbijaid kui ka vahendajaid.

**Müügikampaania miinused**
* Müügikampaania võib kahjustada brändi tarbijaväärtust.
* Tihtipeale eiratatakse integreeritud turunduskommunikatsiooni printsiipi ning müügikampaaniaga saadetakse välja vastukäivaid signaale, mis ei ole kooskõlas ettevõtte teiste sõnumitega.
* Kampaania sagedasel kasutamisel muutuvad tarbijad nende võtete suhtes ükskõikseks.
* Lühiajaline tulemus.

## Viited
Puzes muiža

**Puzes muiža** (tõlkes Puze mõis, vanasti ka **Puzesmuiža** ja **Puze**) on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla edelaosas. Puzes muiža asub merepinnast 45 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Blāzmast 6,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 38 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusele.

Puzes muiža on kujunenud endise Puze mõisa (*Pussen*) juurde. Kultuurimälestistest on seal kohaliku kaitse all Puze kirikumõisa hooned, sealhulgas õpetaja maja ja majandushoone. Riikliku kaitse all on Puze luteri kirik koos sealse nelja vapireljeefiga. Regionaalse kaitse all on Lejaskrogsi muinaskalmed.

Külast lõunasse jääb riikliku kaitse all olev Puze linnaägi.

Puze küla on esmamainitud 1253. aastal, mil see kuulus Vanema muinasmaakonda. Algselt kuulus see Kuramaa piiskopkonda. XVII sajandil loodi Puze kihelkond. 1797. aastaks oli Puzesse jäänud üksnes mõis, kus oli toona 52 elanikku.

## Elanike arv


* 52 (1797)
* 131 (1970)
* 111 (1979)
* 46 (1989)
* 61 (2000)

* 39 (2011)
* 46 (2018)
* 35 (2021)
* 38 (2025)


## Viited
Raibkrogs

**Raibkrogs** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla lääneosas. 

Raibkrogs asub merepinnast 41 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Blāzmast 3,3, piirkonna keskusest Ventspilsist 33 ja Riiast 160 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Raibkrogsi bussipeatus.

Küla on tekkinud endise kõrtsi juurde. Raibkrogsist põhja pool asub 8 hektari suurune Puze liiviku konnade elupaiga hoiuala.

## Viited
Rūmciems

**Rūmciems** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla keskosas. Rūmciems asub merepinnast 25 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Blāzmast 4,2, piirkonna keskusest Ventspilsist 40 ja Riiast 162 kilomeetri kaugusele.

Küla asub Upatvalksi jõe kaldal. Rūmciemsis asub tuulepark.

## Viited
Stikli

**Stikli** (varem **Annashite**) on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla kaguosas. Stikli asub merepinnast 35 meetri kõrgusel Maziere ja Dižiere järvede vahel ning jääb valla keskusest Blāzmast 18, piirkonna keskusest Ventspilsist 54 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusele.

Küla jääb Stikli soode hoiualale.

Aastal 1897 rajati külla Annashite klaasivabrik, mis tegutses aastani 1928. 

Teise maailmasõja ajal koondusid sealse klaasivabriku hoonetesse Läti rahvuslikult meelestatud väed, kes lootsid pärast sakslaste lahkumist hoida liitlaste abi tulekuni oma käes osa Läti aladest. 14. novembril 1944 ründasid neid miinipildujate tule toetusel saksa väed, kõik lätlased vangistati ja desarmeeriti. Pääses Roberts Rubenise pataljon, mis asusu põhibaasist eemal ja jõudis relvastatud vastupanu osutades pääseda. Osa neist liitus hiljem Kuramaal tegutsenud nõukogude partisanidega.

Külas tegutseb internaatpõhikool. Stiklis asub Annahite jahiloss. Sinna jääb Stikli bussipeatus.

## Elanike arv


* 387 (1970)
* 149 (1979)
* 242 (1989)
* 115 (2000)

* 129 (2011)
* 113 (2018)
* 79 (2021)
* 70 (2025)


## Viited
Jaunmuiža (Pope vald)

**Jaunmuiža** on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Ventspilsi piirkonna Pope vallas. 

Küla asub valla lõunaosas. Jaunmuiža jääb valla keskusest Popest 3,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 24,4 ja Riiast 173,8 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Jaunmuiža bussipeatus.

Asula jääb Rinda jõe kaldale; teisel pool jõge asub Desciemsi küla. Küla on kujunenud endise Jaunmuiža karjamõisa (*Neuhof*) juurde. Seal asuv Pope mõisa veski on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

## Elanike arv


* 43 (1989)
* 72 (2000)
* 79 (2011)

* 64 (2018)
* 56 (2021)
* 49 (2025)


## Viited
Spiņņi

**Spiņņi** on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Ventspilsi piirkonna Pope vallas. Küla asub valla kirdeosas. Spiņņi jääb valla keskusest Popest 6,9, piirkonna keskusest Ventspilsist 27,6 ja Riiast 176,9 kilomeetri kaugusele.

Asula jääb Rinda jõe kaldale.

## Elanike arv


* 28 (2000)
* 27 (2011)
* 20 (2018)

* 27 (2021)
* 22 (2025)


## Viited
Topciems

**Topciems** on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Ventspilsi piirkonnas Pope vallas. Küla asub valla kaguosas. Topciems jääb valla keskusest Popest 10,2, piirkonna keskusest Ventspilsist 30,5 ja Riiast 173 kilomeetri kaugusele.

Asula jääb Rinda jõe kaldale. Sinna jääb Topciemsi bussipeatus.

Kalnenieki talu on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

Aastal 2018 oli külas kaks elanikku, aastal 2025 oli elanikke neli.

## Viited
Imre

**Imre** (ka **Imre I**; ungari keeles I. Imre; 1174–1204) oli Ungari kuningas (1196–1204) ja Serbia kuningas (1203–1204). Imre kuulus Árpádi dünastiasse.

Imre isa oli Bela III.
Speltes

**Speltes** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla loodeosas. Speltes asub merepinnast 35 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Blāzmast 5,6, piirkonna keskusest Ventspilsist 37 ja Riiast 163 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Phil Foden

**Philip Walter Foden** (sündinud 28. mail 2000 Stockportis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Manchester City ja Inglismaa jalgpallikoondises.

Ta liitus Manchester City noorteakadeemiaga 2009. aastal. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 21. novembril 2017 UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus Feyenoordi vastu. Sama aasta 6. detsembril, kui kohtuti Donetski Šahtariga, sai ta kõige nooremaks Inglismaa jalgpalluriks, kes on kuulunud Meistrite Liiga mängus algrivistusse.

Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta 16. detsembril 2017 mängus Tottenham Hotspuri vastu. Hooajal 2017–18 sai Foden kõige nooremaks mängijaks, kes on pälvinud Premier League'i võidumedali. Manchester City meeskonnas lõi ta esimese värava 25. septembril 2018 liigakarika mängus Oxford Unitedi vastu. Premier League'is lõi ta esimese värava 20. aprillil 2019 1:0 võidumängus Tottenham Hotspuri üle. Ta sai sellega Manchester City kolmandaks noorimaks mängijaks, kes on Premier League'is skoorinud. Samal hooajal tuli ta Manchester Cityga teist hooaega järjest Inglismaa meistriks.

Hooajal 2020–21 pälvis Foden Premier League'i hooaja parima noormängija auhinna.

2017. aastal tuli Foden Inglismaa kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistriks. Ta lõi turniiril kolm väravat, neist kaks finaalis Hispaania vastu ja valiti turniiri parimaks mängijaks. Inglismaa jalgpallikoondises debüteeris ta 5. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Islandi vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta sama aasta 18. novembril, kui kohtuti taas Islandiga. Foden kuulub Inglismaa koondisse 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Manchester City
*Premier League: 2017–18, 2018–19, 2020–21
*EFL Cup: 2017–18, 2018–19, 2020–21
*FA Community Shield: 2018, 2019
*UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2020–21

## Viited

## Välislingid

* Profiil Manchester City F.C. kodulehel
Jakob

**Jakob** võib tähendada järgmist:
*Jakob on Piibli-tegelase Jaakobi nimevariant
*Jakob (Saare-Lääne piiskop)
*Jakob (eesnimi), mehenimi

## Vaata ka
*Jaakob
Tuuleheide

**Tuuleheide** on metsanduses looduslik mehaaniline nähtus, mille tagajärjel paiskub puu tuule mõjul koos juuremättaga ümber, paljandades juurestiku. Tüve murdumise korral on tegemist tuulemurruga.

## Põhjustajad
Tuuleheite ja tuulemurru põhjustajaks on tugevad tuuled, mis murravad puu pooleks või lükkavad koos juurtega ümber.

Tuuleheide mõjutab enim kuuski ja teisi pinnapealse juurestikuga puuliike. Kõdusoometsades on kuuskede tuuleheiteala laanemetsadega võrreldes tunduvalt suurem. Tuulemurdu esineb puuliigiti kõige rohkem kaskedel. Tuuleheite ja tuulemurru tõenäosus suureneb metsa sihtide, trasside jne raiumisel.

## Mõju loodusele
Tuulemurd ja tuuleheide on ühed suuremad metsade ökosüsteemi kahjustajad. Tuulemurru põhjustatud suured avatud piirkonnad võivad hävitada mõned metsatüübid täielikult. Surnud liikide asemele tulevad uued liigid, mis on kohastunud uute tingimustega. Näiteks varasem varju talunud taimestik hävib ja selle asemele tuleb taimestik, mis vajab kasvamiseks rohkelt valgust. Tuulemurd pakub erinevatele organismidele rohkelt toitu ja elupaiku. Tuulemurd on nagu maha jäetud põld, kuhu lõpuks kasvab peale uus mets. Mingil ajal kasvavad selles piirkonnas teised, uued liigid, kuid kui mets taastub, kaob enamik valgusnõudlikke taimi ja nendest toituvad organismid. Varasemad varjutaluvad taimeliigid naasevad koos nendest toituvate liikidega.

## Ennetamine
*Vältida metsa tugevat harvendamist  
*Metsade kuivendamine liigniisketel aladel
*Uuendusraieid tuleb alustada tuulealusest servast
*Istutamisel peaks meeles pidama, et segapuistus esineb tuuleheidet ja tuulemurdu vähem kui puhtpuistus

## Majanduslikud kahjud
Tuuleheited põhjustavad Eesti metsades suure osa iga-aastastest metsakahjudest.

2001. aastal hindas Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) esialgsete andmete põhjal rahaliseks kahjuks 0,5 miljonit krooni. Peamised tuulekahjustused olid Saare- ja Hiiumaal, kus oli maha langenud üle 1000 tihumeetri puitu.

2010. ja 2011. aastal registreeriti 14 000 ha piires metsakahjustusi, millest 40% moodustusid tormikahjustused ehk tuuleheide ja -murd. 

2010.–2013. aastal olid kõige suuremahulisemad metsakahjud tingitud tuulemurrust ja tuuleheitest, selles ajavahemikus registreeriti kahjusid 2367 – 11 368 ha maa-alal.

2017. aastal registreeriti tormikahjustusi seal hulgas ka tuuleheidet 1572 hektaril.

## Viited
Thomas Digges

**Thomas Digges** (1546 Wootton, Kent, Inglismaa – 24. august 1595 London) oli inglise matemaatik ja astronoom.

Ta oli matemaatiku ja astronoomi John Dee õpilane.

Digges taasavaldas 1576. aastal oma matemaatikust ja maamõõtjast isa Leonard Diggesi (1520–1559) varem ilmunud töö "Prognostication Everlasting", millele lisas enda poolt raamatu lõppu mitu lisa. Neist tähtsaim oli "A Perfit Description of the Caelestiall Orbes according to the most aunciente doctrine of the Pythagoreans, latelye revived by Copernicus and by Geometricall Demonstrations approved" ('Taevasfääride täiuslik kirjeldus vastavalt pütaagorlaste iidsele doktriinile, mis sai hiljuti Koperniku poolt taasesitatud ja geomeetriliste tõestustega kinnitatud'), mis tutvustas seni veel Inglismaal vähetuntud Mikołaj Koperniku 1543. aastal esitatud maailmasüsteemi.

See Diggesi kirjutis oli Koperniku heliotsentrilise maailmasüsteemi esmatutvustus inglise keeles ja teaduse populariseerimisel oluline tähis. Suurem osa kirjutisest oli Koperniku peateose "De revolutionibus orbium coelestium" ('Taevasfääride pöörlemisest') peatükkide esitus vabas tõlkes. Digges siiski sellega ei piirdunud – ta läks kaugemale kui Kopernik – pakkudes välja idee, et universum on lõpmatu, mis sisaldab lõpmatul hulgal tähti. Diggesi kirjutis ilmus trükist 8 aastat enne Giordano Bruno kuulsa peateose "De l'infinito, universo e mondi" ('Lõpmatusest, Universumist ja maailmadest') avaldamist (1584). 

## Viited

## Välislingid
*Thomas Digges: Gentleman and mathematician. mhs.ox.ac.uk
Ingrid

**Ingrid** võib tähendada järgmist:
*Ingrid (Rootsi printsess)
*Ingrid (Taani kuninganna)
*Ingrid (eesnimi), naisenimi
*...
Viecītes

**Viecītes** on küla (*mazciems* ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla keskosas Stende jõe kaldal. Viecītes asub merepinnast 20 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Blāzmast 4,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 36 ja Riiast 161 kilomeetri kaugusele.

Küla  on kujunenud endise Puze mõisa Viecītese karjamõisa (*Wezitten*) juurde. Külas asuvad regionaalse kaitse all olevad Jaunviecīštese muinaskalmed.

## Viited
Vitjas

**Vitjas** (Äriregistris **Kultuurne-hariduslik ja Sportlik Ühing "Vitjas"**) on Eesti venelaste organisatsioon, mis tegutses 1922–1940 ja taasasutati 2012.

Organisatsiooni ajalugu ulatub aastasse 1922, kui Noorte Meeste Kristlik Ühingu juures asutati **Vitjazi-nimeline selts** (vene keeles общество). 1926 muutus selts iseseisvaks. 8. mail 1926 registreeriti selts ametlikult. Selts tegutses Tallinnas. Seltsi kuulusid peamiselt vene rahvusest noored.

Seltsi tugevaimad spordialad olid jalgpall ja korvpall, lisaks tegeldi ka lauatennise, võrkpalli, vehklemise ja teiste spordialadega.

1928 tuli seltsi korvpallimeeskond Eesti meistriks. 1929 eraldus korvpallimeeskonna tuumik lahkhelide tõttu seltsist ja moodustas uue organisatsiooni nimega Russ.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Organisatsioonist russianestonia.eu andmebaasis
Vissuvere raba

**Vissuvere raba** (ka **Tulisilla raba**) on raba Järva maakonnas Türi vallas Vissuvere küla juures. 

Rabas asuv Vissuvere järv.

## Viited
Amjūdze

**Amjūdze** (ka **Amjūdzi**) on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Usma valla lõunaosas. Amjūdze jääb valla keskusest Usmast 14, piirkonna keskusest Ventspilsist 58 ja Riiast 161 kilomeetri kaugusele.

Küla asub Usma järve edelakaldal. Külas kasvava pärn (kõrgus 17.8, ümbermõõt 4.18 m) on looduskaitse all. Küla lähistel asub muinsusmälestisena regionaalse kaitse all olev Pilsgaļi asulakoht.

Aastal 2015 oli külas 11 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 12.

## Viited
Dzirnavas

**Dzirnavas** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Usma valla lääneosas. 

Dzirnavas jääb valla keskusest Usmast 10, piirkonna keskusest Ventspilsist 46 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusele. Küla teenindab Dzirnavase bussipeatus.

Küla asub Engure jõe ääres ja on tekkinud Ugāle kõrtsi ning veskikoha juurde. Ajalooline küla paiknes jõe mõlemal kaldal, tänapäeval eraldab jõgi küla ajalooliselt selle alla kuulunud Ugāle valda jäävast osast, mis on tänapäeval administratiivselt eraldiseisev Dzirnavase küla.  Külla jääb Usma golfiklubi.

Looduskaitse all on külas kasvav tamm ümbermõõduga 5.45 m.

## Viited
Ragbrūžciems

**Ragbrūžciems** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Usma valla keskosas.

Küla asub Usma järve läänekaldal.

## Viited
Merlin Suurna

**Merlin Suurna** (sündinud 1. märtsil 1983 Märjamaal) on eesti jurist.

Ta on lõpetanud 2008. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

18. detsembrist 2018 kuni 17. jaanuarini 2020 oli ta Märjamaa vallavanem. Enne seda töötas ta juristina Politsei- ja Piirivalveametis ning oli olnud viis aastat volikogu liige.

16. jaanuaril 2020 umbusaldas Märjamaa vallavolikogu teda põhjusel, et ta polnud täitnud talle 17. detsembri volikogus tehtud ettepanekut Kalle Uusmaa Märjamaa gümnaasiumi direktoriks ennistada.

18. detsembril 2018 avaldas Märjamaa vallavolikogu senisele vallavanemale Villu Karule umbusaldust ja valis tema järgnejaks Merlin Suurna. Järgmisel päeval vastas Suurna küsimusele, miks selline otsus sündis, et see oli pikaajalise töö ja mõtlemise tulemus, mida tegid 11 inimest ja mille käigus sai selgeks, et sellise juhtimisega vald jätkata ei saa.

2013. aastal oli ta Orgita Midrimaa lasteaia hoolekogu liige. 

## Viited
Viru (perekonnanimi)

**Viru** on eestipärane perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Viru Eestis 58 mehel ja 81 naisel.

## Nime kandjaid
*Atko Viru, sporditeadlane
*Mehis Viru
*Valdeko Viru, dirigent ja helilooja

## Viited
Villa (perekonnanimi)

**Villa** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
***[[Pancho Villa]]**, Mehhiko vabadusvõitleja
***[[Claudio Villa]]**, itaalia laulja
***[[David Villa]]**, hispaania jalgpallur
***[[German Villa]]**, mehhiko jalgpallur
***[[Javier Villa]]**, hispaania võidusõitja
***[[Heitor Villa-Lobos]]**, brasiilia helilooja
Usmas stacija

**Usmas stacija** (tõlkes Usma raudteejaam) on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Usma valla keskosas. Usmas stacija jääb valla keskusest Usmast 4, piirkonna keskusest Ventspilsist 49 ja Riiast 139 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud Usma raudteejaama juurde. Seda teenindab Usma bussipeatus.

## Viited
Viola (eesnimi)

**Viola** on naisenimi.

Nime Viola nimepäev on 3. juuni.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Viola Eestis 52 naisel.

## Nime kandjaid
*Viola Bauer, Saksamaa suusataja
*Viola Davis, USA näitleja

## Vaata ka
*Violanta

## Viited
Libbokunn

**Libbokunn** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Libbokunn on pandud Meeksi mõisavallas Räpina kihelkonnas Võrumaal.

1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

## Viited
Vint (perekonnanimi)

**Vint** on perekonnanimi.

Perekonnanime Vint (Fint, Windt, Wint) on pandud 19 mõisavallas Harju-, Järva-, Pärnu-, Tartu-, Viljandi- ja Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Vint uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Kapustin, Ottenson, Vind ja Vinter.

## Nime kandjaid
*Aili Vint on eesti maalikunstnik ja graafik
*Maara Vint on eesti graafik
*Mare Vint oli eesti graafik
*Toomas Vint on eesti maalikunstnik ja kirjanik
*Tõnis Vint oli eesti graafik
Liblikas (perekonnanimi)

**Liblikas** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Liblikas (Libblikas, Libblekas või Liblekas) on pandud Harju-, Järva- ja Läänemaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Liblik. Nimede eestistamisel määrati Liblikas uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Krusentak (Uue-Vändra vallas 1937. aastal).

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Liblikas 7 mehel ja 15 naisel.
Apenseni ühisvald

**Apensen** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Stade kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 74,01 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9372 inimest. Selle keskus on Apensen.

Samtgemeinde Apensen koosneb järgmistest valdadest:

* Apensen
* Beckdorf
* Sauensiek

## Välislingid

* www.apensen.de
Zaļais ciems

**Zaļais ciems** (ka **Zaļaisciems**) on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Usma valla lääneosas. Zaļais ciems jääb valla keskusest Usmast 4,5, piirkonna keskusest Ventspilsist 57 ja Riiast 151 kilomeetri kaugusele.

Küla asub paigas, kus Riekte jõgi Engure jõkke suubub. Asula on tekkinud  endise Zaļāsmuiža karjamõisa (*Grünhof*) juurde.

## Viited
Hurt (perekonnanimi)

**Hurt** on perekonnanimi.

Eesti keeles tähendab *hurt* (omastavas käändes *hurda*; koera käänatakse ka *hurdu*) jää sees või soos olevat auku [*Pfütze, Wasserloch (im Eise, im Morast)*].

Eestis on perekonnanime Hurt pandud Vana-Koiola mõisavallas Põlva kihelkonnas Võrumaal.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Hurt Eestis 135 mehel ja 135 naisel.

*Jakob Hurt (1839–1907), eesti vaimulik, rahvaluule- ja keeleteadlane
*Johan Hurt (1895–1968), Eesti omavalitsustegelane
*John Hurt (1940–2017), Briti filminäitleja
*Martin Hurt (sündinud 1984), Eesti jalgpallur
*Max Hurt (1876–1938), eesti majandustegelane, Jakob Hurda poeg
*Mihkel Hurt (1900–1981), Eesti kohtunik
*Norbert Hurt (sündinud 1983), eesti jalgpallitreener
*Rudolf Hurt (1874–1918), eesti vaimulik, Jakob Hurda poeg
*Vambola Hurt (1926–2008), eesti filatelist

## Viited
Harsefeldi ühisvald

**Harsefeld** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Stade kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 165,29 km². 31. detsembril 2017 elas seal 21 447 inimest. Selle keskus on Harsefeld.

Samtgemeinde Harsefeld koosneb järgmistest valdadest:

# Ahlerstedt 
# Bargstedt 
# Brest 
# Harsefeld
Horneburgi ühisvald

**Horneburg** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Stade kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 59,97 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 626 inimest. Selle keskus on Horneburg.

Samtgemeinde Horneburg koosneb järgmistest valdadest:

# Agathenburg 
# Bliedersdorf 
# Dollern 
# Horneburg
# Nottensdorf
Orajäär

**Orajäär** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Orajääre-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Elmaste (Viljandis 1936.aastal).

1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aero (perekonnanimi)

**Aero** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Aero (Ääro) on pandud Suure-Kambja ja Vana-Prangli mõisavallas Kambja kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Aero-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Ärmand ja Ääremaa (mõlemad Tartus).

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aero Eestis 5 mehel ja 8 naisel.
Vassili Nalimov

**Vassili Nalimov** (*Василий Васильевич Налимов*; 4. november 1910 – 19. jaanuar 1997) oli komi rahvusest Venemaa filosoof ja statistik. 

Ta osales Eestis mitmel teoreetilise bioloogia ja matemaatilise statistika üritusel 1970. ja 1980. aastail. 

## Teoseid
*Налимов, В. В. 1974. *Вероятностная модель языка*. М.: Наука. [2-е изд., перераб. и доп. М., 1979. 3-е изд. Томск; М.: Водолей Publishers, 2003.] 
*Налимов, В. В. 1989. *Спонтанность сознания. Вероятностная теория смыслов и смысловая архитектоника личности*. М.: Прометей. [2-е изд. М.: Водолей Publishers, 2007. 3-е изд. М.: Академический проект, 2011.] 
*Налимов, В. В.; Дрогалина, Ж. А. 1995. *Реальность нереального. Вероятностная модель бессознательного*. М.: Мир идей; АО Акрон.
Fredenbecki ühisvald

**Fredenbeck** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Stade kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 144 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 713 inimest. Selle keskus on Fredenbeck.

Samtgemeinde Fredenbeck koosneb järgmistest valdadest:

# Deinste
# Fredenbeck
# Kutenholz
Hugo von Trimberg

**Hugo von Trimberg** (u 1230 Werna (tänapäeval Ober- ja Niederwerrn) – pärast 1313. aastat Bamberg-Theuerstadt) oli Saksamaal kõrgkeskaja hilisperioodil tegutsenud õpetlane.

1260.–1309. aastatel oli ta rektor St. Gangolfi kiriku stiftis Bambergi eeslinnas Theuerstadtis.

Hugo kirjutas ladinakeelseid eksempleid ja lugusid jutluste tarbeks, pühakute biograafiaid ja koostas nimekirja vanas ja keskladina keeles kirjutanud autoritest. Tema peateos on ajavahemikus 1296–1313 loodud värsseepos "Renner", milles on 24 600 värsirida ja mis on mahukaim saksakeelne õpetlik poeem. Teos on säilinud paljudes keskaegsetes käsikirjades ja olnud alusmaterjaliks töötlustele.

## Viited

## Välislingid
* "Renner". Õppematerjal käsikirja kohta, originaaltekst ilma tõlketa
* "Renneri" illustreeritud koopia 15. sajandist, Wikimedia Commonsis
* Hugo von Trimbergi kohta Bambergi ülikooli kodulehel
* Historisches Lexikon Bayerns Hugo von Trimbergi kohta
Lühe ühisvald

**Lühe** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Altes Landis Hamburgist läänes. Lühe kuulub Stade kreisi Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 57,94 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9979 inimest. Selle keskus on Steinkirchen. Lühe on saanud nime Lühe jõe järgi, mis voolab läbi Guderhandvierteli, Mittelnkircheni, Neuenkircheni ja Steinkircheni.

Samtgemeinde Lühe koosneb järgmistest valdadest:

# Grünendeich 
# Guderhandviertel 
# Hollern-Twielenfleth 
# Mittelnkirchen 
# Neuenkirchen 
# Steinkirchen
Ajaviit

**Ajaviit** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Ajaviit (Ajawiet) on pandud Valkla mõisavallas Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Hiljem on võetud nime muutes perekonnanime Ajaviit asemele uueks perekonnanimeks Ainsar (1938. aastal Tallinnas).

1. jaanuaril 2025 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Alam

**Alam** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Alam (Allam, Allamb) on pandud neljas mõisavallas Harju-, Lääne ja Võrumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised uueks perekonnanimeks Altmäe (Juuru vallas 1937. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Alam Eestis 10 mehel ja 7 naisel.
Boa (perekonnanimi)

**Boa** on perekonnanimi, mis esineb tänapäeval Kanadas ning São Tomé ja Príncipes, varem ka Eestis.

## Nimi Eestis
Perekonnanimi Boa (ka **Poa**) pandi 29. aprillil 1835 Kõrgessaare mõisavallas Reigi kihelkonnas Läänemaal (Onomastika andmebaasis on valesti märgitud Lauka mõis). Perekonnanime sai Pungama talus, tänapäeva Poamal elanud pere. Nimede eestistamisel määrati Kõrgesaare vallas 1936. aastal Boa-nimelisele isikule uueks perekonnanimeks Uusniit, kellega lõppes Boa suguvõsa nimi ja teadaolev meesliin Eestis. 

### Põlvnemistabel
***A** **Peter Boa** (1790–1848), abiellus Paope Peetri tütre Maretiga (1792–1867).
****B1** **Peter Boa** (1821–1885), abiellus esmalt Kirsti Turoga (1819–1863) ja seejärel Liisu Paakspuuga (1836–1915).
*****C1** **Kustav Boa** (sündis 1852).
*****C2** **Andrus Boa** (1865–1869).
*****C3** **Maret Boa** (1867–1954), abiellus Mihkel Kask (1867–1942), järeltulijaid on.
*****C4** **Peter Boa** (1870–1870).
*****C5** **Juhan Boa** (sündis 1871).
*****C6** **Kirsti Boa** (1874–1921), abiellus Georgi Peterson.
*****C7** **Jakob Boa** (sündis 1876).
*****C8** **Karel Boa** (sündis 1879), eestistas nime 1936 Uusniit.
****B2** **Ingel Boa** (1824–1917) abiellus Mihkel Tamm (1825–1892)
*****C1** **Ann Tamm** (1850–1921), abiellus Jüri Tamm, järeltulijaid on.
*****C2** **Jakob Tamm** (sünd 1852), abiellus Aet Murr, järeltulijaid on.
*****C3** **Widas Tamm** (1855–1880).
*****C4** **Madli Tamm** (1857–1923), abiellus Peeter Sülla (1864–1917), järeltulijaid on.
*****C2** **Jüri Tamm** (sünd 1859)
*****C2** **Lena Tamm** (1860–1861)
*****C3** **Mari Tamm** (sünd 1863), abiellus Kustav Vähiga (1865–1936), järeltulijaid on.
*****C1** **Mihkel Tamm** (1866–1946), abiellus Leena Kiiveriga, järeltulijaid on.
****B3** **Jüri Boa** (1827–1838)
****B4** **Mihkel Boa** (1831–1841)
****B5** **Maret Boa** (1833–1886), abiellus Peter Klaasiga (1814–1887), järglasi pole.

### Perekonnanime saanud esivanemate taust
Peter Boa (1790–1848) vanemad olid Poama Jaagu Andrus (1745–1819) ja Pungama Andruse Els. Andrus asus 1795 hingerevisjoni alusel Kõrgessaare mõisa nr. 33 tallu Pungamal sulaseks ja seejärel koduväiks.  Andrus pärines Lauka mõisast Isabella külast.

Peter Boa abikaasa Mareti (1792–1867) vanemad olid Paope Simmo Peter (1764–1819) ja Kadaka Jaagu Ann. Mareti vennad said hiljem perekonnanimeks Aul.

### Suguvõsa suulised pärimused
Boa perekonnanimi võidi panna seetõttu, et Poama Peeter oli nii pika oheliku kui boa-maddo otsas oma hobust talutanud. 

Ühe pärimuse järgi põlvnes suguvõsa juudi rabist, kes oli põgenenud ühest suurest linnast Hiiumaale. Ta olevat sooritanud mingi kuritöö ja juudi mõrsjaloori lindid olevat olnud veel Maret Kase pööningul. Arhiiviallikad ei kinnita sellist põlvnemist ja suguvõsa mehed kannavad eestipäraseid nimesid. 

## Nimi Kanadas
Kanadas kandis perekonnanime 19. sajandi alguses Šotimaalt esmalt Québeci provintsi ja hiljem Alberta provintsi asunud suguvõsa, kust põlvneb Kanada näitleja Bruce Boa.

## Nimi São Tomé ja Príncipes
Perekonnanimi Boa esineb São Tomé ja Príncipes, mille tuntuim esindaja on Portugali rännanute järeltulija jalgpallur Luís Boa Morte.

## Viited
Null (perekonnanimi)

**Null** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Null on pandud Leisi mõisavallas Karja kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Nulli-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Laik, Laikna, Nurme ja Põlluäär. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Oldendorf-Himmelpforteni ühisvald

**Oldendorf-Himmelpforten** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Stade kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 196,23 km². 31. detsembril 2017 elas seal 18 176 inimest. See moodustati 1. jaanuaril 2014, kui ühendati endised Samtgemeinde Oldendorf ja Samtgemeinde Himmelpforten. Selle keskus on Himmelpforten.

Samtgemeinde Oldendorf-Himmelpforten koosneb järgmistest valdadest:

# Burweg 
# Düdenbüttel 
# Engelschoff 
# Estorf 
# Großenwörden 
# Hammah 
# Heinbockel 
# Himmelpforten
# Kranenburg 
# Oldendorf
Pii (täpsustus)

**Pii** või **PII** võib tähendada järgmist:
*pii, matemaatiline konstant
*pii (täht), kreeka täht
*pii (detail), peenike detail
*Pii (film)
Frida Karlsson

**Frida Elisabeth Karlsson** (10. augustil 1999 Sollefteås) on Rootsi murdmaasuusataja.

Ta on kolmekordne juunioride maailmameister.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis võitis ta 10 km klassikas hõbemedali. Enne seda oli ta suusavahetusega sõidus saanud viienda koha. Maailma karikasarjas tegi ta eduka debüüdi vaid vähem kui nädal enne maailmameistrivõistluste algust, kui võitis Cognes toimunud etapil 10 km klassikas seitsmenda koha. Lisaks tuli ta 2019. aastal Seefeldis Rootsi naiskonnaga teatesõidus maailmameistriks ja võitis 30 km vabatehnikas pronksmedali.

## Saavutused
### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2019  Seefeldis
**  **maailmameister** 4×5 km teatesõidus
**  hõbemedal 10 km klassikas
**  pronksmedal 30 km vabatehnikas

### [[Põhja suusaalade juunioride ja kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2018  Gomsis
**  **maailmameister** 10 km suusavahetusega sõidus
**  pronksmedal vabatehnikasprindis
**  pronksmedal 4×3,3 km teatesõidus
* 2019  Lahtis
**  **maailmameister** 5 km vabatehnikas
**  **maailmameister** 15 km klassikas
**  pronksmedal 4×3,3 km teatesõidus

## Välislingid
* Frida Karlsson FIS-i lehel
Ürgne kutse (täpsustus)

**Ürgne kutse** (inglise *The Call of the Wild*) võib tähendada järgmist:
*"**[[Ürgne kutse]]**", Jack Londoni romaan
*Ürgne kutse (film 1908)
*Ürgne kutse (film 2009)
Étienne Capoue

**Étienne René Capoue** (sündinud 11. juulil 1988 Niort'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Villarreal.

Ta alustas klubikarjääri Toulouse'is, millega liitus 2005. aastal. Hooajal 2007–08 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Prantsusmaa kõrgliigas. Alates järgmisest hooajast kuulus ta Toulouse'i põhikoosseisu. Hooajal 2011–12 valiti ta Prantsusmaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2013. aasta augustis liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Tottenham Hotspur. 29. jaanuaril 2014 lõi ta mängus Manchester City vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas.

2015. aasta juulis liitus ta äsja Premiere League'i tõusnud Watfordiga. Üleminekusumma oli 6,3 miljonit naelsterlingit, mis oli Watfordi suurim ost. 2019. aastal valiti ta Watfordi aasta mängijaks.

2020. aasta detsembris sõlmis ta kahe ja poole aastas pikkuse lepingu Villarrealiga.

Prantsusmaa jalgpallikoondises tegi Capoue debüüdi 15. augustil 2012 sõprusmängus Uruguay vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 11. septembril MM-i valikmängus Valgevene vastu.

Tema vanem vend Aurélien Capoue oli samuti jalgpallur, kes esindas koondises mitmel korral Guadeloupe'i.

## Viited
Österby (täpsustus)

**Österby** on kohanimi:
***[[Österby]]**, küla Lääne maakonnas
*Österby (Karjala), küla Soomes Karjalas
Kill

**Kill** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kill on pandud Paenasti ja Võisiku mõisavallas Kolga-Jaani kihelkonnas ning Tarvastu mõisavallas Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Ürgvete. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kill Eestis 16 mehel ja 12 naisel.
Nordkehdingeni ühisvald

**Nordkehdingen** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Elbe vasakkaldal Hamburgist loodes. Nordkehdingen kuulub Stade kreisi Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 193,03 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7336 inimest. Selle keskus on Freiburg.

Samtgemeinde Nordkehdingen koosneb järgmistest valdadest:

# Balje 
# Freiburg/Elbe
# Krummendeich 
# Oederquart 
# Wischhafen

## Välislingid

* www.nordkehdingen.de/
Irula keel

**Irula keel** on draviidi keelte lõunarühma kuuluv keel, mida kõnelevad irulad Indias Tamil Nadu ja Karnataka osariigi piirialadel Nilgiri mäestikus.

Irula keelt kirjeldas ja kalssifitseeris esimesena Kamil Zvelebil 1955. aastal. Irula keel sarnaneb tamili keelele (eriti vanatamili keelele), kuid selles on mitmeid kannada keelele iseloomulikke jooni.

Irula keelt kirjutatakse tamili kirjas.

## Viited

## Kirjandus
* Perialwar, R. (1978), A Grammar of Irula, Annamalai University
* Perialwar, R. (1979), Phonology of Irula with Vocabulary, Annamalai University
* Zvelebil, Kamil (1973), The Irula language, Volumes 1-3, Harrassowitz.
* Zvelebil, Kamil V. (2001), "Irula Phonological System", Nilgiri Areal Studies, Charles University in Prague, Karolinum Press.

## Välislingid
Jonny Evans

**Jonathan Grant Evans** (sündinud 3. jaanuaril 1988 Belfastis) on Põhja-Iirimaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Premier League'i klubis Manchester United ja Põhja-Iirimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Manchester Unitedis, millega liitus ta 2004. aastal. Aastatel 2006–2008 mängis ta laenul Belgias Royal Antwerpis ja Inglismaal Sunderlandis. Manchester Unitedi meeskonnas mängis ta Inglismaa kõrgliigas alates hooajast 2008–09. Ta tuli kolmel korral Manchester Unitediga Inglismaa meistriks.

2015. aasta augustis liitus ta West Bromwich Albioniga. Ta mängis klubis järgmised kolm hooaega, kuid 2017–18 jäi West Bromwich Albion Premier League'is viimaseks ja langes esiliigasse.

2018. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Leicester City.

2023. aasta juulis naasis Evans Manchester Unitedi. Sama aasta septembris sõlmis ta klubiga üheaastase lepingu.

Debüüdi Põhja-Iirimaa jalgpallikoondises tegi Evans 2006. aasta septembris EM-i valikmängus Hispaania vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 28. märtsil 2009 MM-i valikmängus Poola vastu. Ta kuulus Põhja-Iirimaa koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Tema noorem vend Corry on samuti jalgpallur, Manchester Unitedi kasvandik ja mängib Põhja-Iirimaa koondises.

## Saavutused
;Sunderland
*Football League Championship: 2006–07
;Manchester United
*Premier League: 2008–09, 2010–11, 2012–13
*Football League Cup: 2008–09, 2009–10
*FA Community Shield: 2008, 2010, 2011, 2013
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2008
;Leicester City
*FA Cup: 2020–21

## Viited

## Välislingid
Viik (perekonnanimi)

**Viik** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Viik 284 inimesel: 134 mehel ja 150 naisel. Perekonnanimede levikult oli Viik meeste puhul 549. ja naiste puhul 537. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 7,61.

## Nime kandjaid
*Linnar Viik
*Tõnu Viik, astronoom
*Tõnu Viik, filosoof

## Viited
Apensen

**Apensen** on vald Hamburgist edelas. Apensen kuulub Stade kreisi Alam-Saksimaal Saksamaal. Valla pindala on 20,74 km². 31. detsembril 2017 elas seal 4225 inimest.

Apensen kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territooriumist sai Stade regiooni osa.

## Sõpruslinn

* Kolbuszowa, Poola

## Viited

## Välislingid

* www.apensen.de
Nicolás Otamendi

**Nicolás Hernán Gonzalo Otamendi** (sündinud 12. veebruaril 1988 Buenos Aireses) on Argentina jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Portugali kõrgliiga klubis Lissaboni Benfica ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Vélez Sarsfieldis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1995. aastal. 2007. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas. 2009. aastal tuli ta klubiga Argentina meistriks.

2010. aasta augustis liitus ta Portugali kõrgliiga klubiga FC Porto. Ta tuli klubiga kolmel korral riigi meistriks ja võitis hooajal 2010–11 UEFA Euroopa Liiga. 2014. aasta esimesel poolel mängis ta laenul Brasiilia kõrgliiga klubis Atlético Mineiro.

2014. aasta veebruaris müüs Porto Otamendi 12 miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubile Valencia. Tema leping hakkas kehtima sama aasta juulis. Ta mängis Valencias vaid hooajal 2014–15, kuid valiti tänu headele esitustele liiga sümboolsesse koosseisu.

2015. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa Premier League'i klubiga Manchester City. Üleminekusumma oli 28,5 miljonit naelsterlingit. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 31. oktoobril 2015 mängus Norwich City vastu. Hooajal 2017–18 tuli ta klubiga Inglismaa meistriks ja valiti samal hooajal ka liiga sümboolsesse koosseisu. 2018–19 tuli ta Manchester Cityga teist hooaega järjest Inglismaa meistriks.

2020. aasta septembris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Lissaboni Benficaga.

Debüüdi Argentina jalgpallikoondises tegi Otamendi 20. mail 2009 sõprusmängus Panama vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2. septembril 2011 sõprusmängus Venezuela vastu. Ta on kuulunud Argentina koondisse 2010. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning kolmel Copa América turniiril.

## Saavutused
;Vélez
*Argentina Primera División: 2009 Clausura
;Porto
*Primeira Liga: 2010–11, 2011–12, 2012–13
*Taça de Portugal: 2010–11
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2011, 2012, 2013
*UEFA Euroopa Liiga: 2010–11
;Manchester City
*Premier League: 2017–18, 2018–19
*FA Cup: 2018–19
*Football League/EFL Cup: 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20
*FA Community Shield: 2018

## Viited

## Välislingid