open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joelinton

**Joelinton Cássio Apolinário de Lira** (sündinud 14. augustil 1996 Alianças) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Sport Recife, mille põhimeeskonnas debüteeris ta 2014. aastal.

2015. aasta juunis liitus ta Saksamaa kõrgliiga klubiga TSG 1899 Hoffenheim. Esimesel hooajal mängis ta Saksamaa kõrgliigas vaid 18. detsembril mängus FC Schalke 04 vastu. Aastatel 2016–2018 mängis ta laenul Austria kõrgliiga klubis Viini Rapid. Seejärel naasis ta Hoffenheimi ning lõi hooajal 2018–19 Saksamaa kõrgliigas seitse väravat.

2019. aasta juulis siirdus ta Newcastle Unitedi, kellega sõlmis ta nelja-aastase lepingu. Üleminekusumma oli 40 miljonit naelsterlingit, millega oli ta Newcastle Unitedi ajaloo suurim ost. Inglismaa kõrgliigas lõi Joelinton esimese värava mängus Tottenham Hotspuri vastu.

2012. aastal mängis Joelinton neljal korral Brasiilia kuni 17-aastaste koondises ja lõi kaks väravat.

## Saavutused
;Sport Recife
*Campeonato Pernambucano: 2014
*Copa do Nordeste: 2014

## Viited

## Välislingid
Federico Fernández

**Federico Fernández** (sündinud 21. veebruaril 1989 Tres Algarroboses) on Argentina jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Elche.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Estudiantes de La Plata, mille koosseisus debüteeris ta Argentina kõrgliigas 2008. aastal. 2009. aastal võitis ta klubiga Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused Copa Libertadorese ja 2010. aasta kevadhooajal Argentina meistrivõistlused.

2011. aastal liitus Fernández Itaalia kõrgliigaklubiga Napoli. Hooaja 2012–13 teises pooles mängis ta laenul Hispaania kõrgliigaklubis Getafe. 2011. ja 2014. aastal võitis ta Napoliga Itaalia karikavõistlused.

2014. aasta augustis siirdus ta 10 miljoni euro eest Inglismaa kõrgliigaklubisse Swansea City, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu.

2018. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Newcastle United. Seal mängis ta kokku neli hooaega.

2022. aasta septembris sõlmis ta üheaastase lepingu Elchega.

Argentina jalgpallikoondises mängis Fernández aastatel 2011–2014. Ta kuulus Argentina koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, kus saavutati teine koht.

## Saavutused
;Estudiantes
*Copa Libertadores: 2009
*Argentina Primera División: 2010 Apertura
;Napoli
*Coppa Italia: 2011–12, 2013–14

## Välislingid
Steinbergstein

**Steinbergstein** on 2215 m kõrge mägi Kitzbüheli Alpides Austrias.

## Asukoht

Steinbergstein kõrgub Windauer Ache ja *Kelchsauer Ache* orgude vahel. Tsirkusorg Steinbergsteini põhjakülje, *Ramkarkopfi* (2063 m) ja *Steinbergi* (1886 m) vahel, kus on palju allikaid, moodustab *Steinberggrabeni* oja, mis voolab Windauer Achesse. Trattenbachi oja lähe asub *Steinbergist* lõunas, toites *Kurze Grundachet*, mis on *Kelchsauer Ache* lisajõgi.

## Kasutamine

Metsapiirist kõrgemal asuvaid avatud nõlvasid kasutatakse lammaste, kitsede, veiste ja hobuste karjamaadena. Suviti on lambakarjad tipu ümbruses eriti levinud. Köistee konveier kulgeb Gamskogeli hütist *Lagfelden Almini*. Kõik matkarajad on tähistatud puude külge kinnitatud ja maapealsete siltidega.

## Tõus

Kelchsaust kulgeb marsruut piki rada mööda *Sonnblicki* suupistebaarist Demmelsi hütini. Siit kulgeb see läbi Lodron Almi läbi avatud mägikarjamaa kuni *Lodroni* tipuni (1925 m). Siit on 1,5-tunnine jalutuskäik Steinbergsteini tippu. Kogu teekonna jaoks peaks olema lubatud viis tundi.

Teine marsruut kulgeb piki liiklusvõimalikku metsarada Windautali orus ja jätkub seejärel Kröndlhorni mäe jalamil kuni *Steinberghausini* ja Gamskogeli hütini. Lühim, kuid raskeim rada kulgeb piki idakülge Gamskogeli hütist läbi *Ahornau Almi* järsult ülesmäge *Lagfelden Almini*. Siit ületab see avatud maastiku rautamata, kuid tähistatud teega kuni üles tippu. Seal on ka tõus Steinberghausist, mis kulgeb *Steinberggrabeni* kõrval läbi *Neuhögen Almsi* ja *Oberkar Almi* kuni *Lodronjochi* sadulani. Sealt jätkub see üle *Ramkarkopfi* Steinbergsteinini.

Kõik rajad, eriti idaküljel asuvad, nõuavad kindlajalgsust. Talviti on Steinbergstein populaarne ja väljakutseidpakkuv suusareiside sihtkoht.

## Tipp

Steinbergsteinil on terasest tehtud tipurist, kus on tempel ja tipuregister. Praegune rist püstitati 1978. aasta suvel.

Tipust avaneb muljetavaldav vaade Brixentali orule ja Kaiseri mägedele põhjas. Kitzbüheli Alpide hari koos silmatorkavate Salzachgeieri (2466 m) ja Kröndlhorni (2444 m) tippudega ulatub lõunasse.
Mittestandardne analüüs

**Mittestandardne analüüs** on matemaatika haru, mis tegeleb mittearhimeediliste järjestatud korpustega, st järjestatud korpustega, milles ei kehti Archimedese aksioom. Tähtsaim erinevus tavalisest matemaatilisest analüüsist seisneb selles, et mittestandardses analüüsis esinevad ka lõpmata suured ja lõpmata väiksed arvud (reaalarvude asemel kasutatakse hüperreaalarve). 

## Mudeliteoreetiline käsitus
Tavalises (standardses) analüüsis kasutatavate reaalarvude asemel kasutatakse mittestandardses analüüsis nn hüperrealarve, mis moodustavad reaalarvude korpuse järjestatud laiendi, milles ei kehti Archimedese aksioom: näiteks leiduvad seal nn infitesimaalarvud, st arvud, mis on nullile lähemal kui mis tahes reaalarv, mis erineb nullist.  

Mittestandardse analüüsi esimese mudeli töötas välja Abraham Robinson. Selle abil tõestas ta funktsionaalanalüüsi teoreemi, et igal polünomiaalselt kompaktsel operaatoril Hilberti ruumis leidub invariantne alamruum. Selle mudeli konstrueerimisel tuleb kasutada vaba ultrafiltrit üle naturaalarvude hulga \N. Selle olemasolu saab küll valikuaksioomi abil näidata, kuid sellist ultrafiltrit ei saa konkreetset konstrueerida. 

Mittestandardses analüüsis saab tuletise ja integraali defineerida ilma piirväärtuse mõisteta. Selle poolest on mittestandardne analüüs lähedasem matemaatilise analüüsi rajajate Newtoni ja Leibnizi ideedele. Ent mittestandardses analüüsis kasutatakse "lõpmata väikesi suurusi" ilma teadaolevate vastuoludeta.    Mittestandardsel analüüsil on rakendusi ka tõenäosusteoorias ja topoloogias.

## Aksiomaatilised käsitused
### Hrbáčeki hulgateooria
Karel Hrbáčeki nn Hrbáčeki hulgateooriasse (HST), on mudeliteoreetiline esitus peaaegu täpselt üle võetud. Peale selle on seal kasutusel kolm objektide klassi – fundeeritud hulkade klass WF, sisemiste hulkade klass I ja standardsete hulkade klass S. 

## Viited

## Kirjandus
* Detlef Laugwitz, Curt Schmieden. Eine Erweiterung der Infinitesimalrechnung. –*Mathematische Zeitschrift* 69 (1958), lk 1–39.
* Abraham Robinson. *Nonstandard Analysis*, *Studies in Logic and the Foundations of Mathematics*, North-Holland: Amsterdam 1966.
* Wilhelmus Anthonius Josephus Luxemburg. A general Theory of Monads.  W. A. J. Luxemburg (toim). *Applications of Model Theory of Algebra, Analysis and Probability*,: Holt, Rinehart & Winston: New York 1969, lk 18–86.
* Dieter Landers, Lothar Rogge. *Nichtstandard Analysis*, Springer: Berlin 1994, ISBN 3-540-57115-9.
* Vladimir Kanovei, Michael Reeken. *Nonstandard Analysis, Axiomatically*, Springer: Berlin 2004, ISBN 3-540-22243-X.
Wapienne

**Wapienne** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Wapienne asub Gorlicest umbes 10 km idakagus.

Wapienne on kuurortasula.

## Viited
Archimedese aksioom

**Archimedese aksioom** ütleb: mis tahes kahe suuruse  y>x>0 korral leidub naturaalarv n\in \mathbb{N}, mille korral nx>y. 

Geomeetriliselt on Archimedese aksioom tõlgendatav nii: kui meil on sirgel kaks lõiku, siis saab neist suuremat ületada, korrates väiksemat piisav arv kordi. 

Järjestatud rühma või järjestatud korpust, milles kehtib Archimedese aksioom, nimetatakse vastavalt arhimeediliseks järjestatud rühmaks või arhimeediliseks järjestatud korpuseks.

Reaalarvude korpuse \mathbb{R} puhul võetakse Archimedese aksioomi mõnikord aksioomina. Järjestatud korpuse aksioomidest ja pidevuse aksioomist (järjestatud korpuse igal mittetühjal ülalt tõkestatud alamhulgal on ülemine raja) saab järeldada, et reaalarvud on arhimeediliselt järjestatud.

Kuigi väide on nime saanud Archimedese järgi, sõnastas selle juba Eudoxos oma suurusõpetuses.

## Archimedese aksioomi tõestus järjestatud korpuses pidevuse aksioomi põhjal

Olgu x>0.

*Väide:* Mis tahes y>x korral leidub naturaalarv n, mille korral nx>y.

*Vastuväide:* Leidub y>x, mille korral nx\leq y kõigi naturaalarvude n korral.

Vastuväitest järeldub, et y on kõikide naturaalarvude n korral nx ülemine tõke. Koos pidevuse aksioomiga järeldub sellest, et eksisteerib vähim ülemine tõke y_0. Kui aga nx\leq y_0 kõikide naturaalarvude n korral, siis ka \left(n+1\right)x\leq y_0 ning siis ka nx\leq y_0-x kõikide naturaalarvude n korral. Ent siis on nx ülemiseks tõkkeks ka y_0 - x. Et y_0 - x , siis järelikult y_0 ei ole vähim ülemine tõke, mis on vastuolus y_0 definitsiooniga. Järelikult peab vastuväide olema väär ja väide on tõestatud.

## Järeldused Archimedese aksioomist

Iga arvu x\in\mathbb{R} korral leidub n_1,n_2\in\mathbb{N} nii, et n_1>x ja -n_2. Sellest järeldub: iga x\in\mathbb{R} korral leidub üheselt määratud arv n\in\mathbb{Z}, mille korral

:n\leq x 

Seejuures tähistatakse arvu *x* täisosa n tähisega \lfloor x\rfloor või \operatorname{floor}(x). Samuti eksisteerib üheselt määratud arv m\in\mathbb{Z}, mille korral

:m-1 ;

seda tähistatakse \lceil x\rceil või \operatorname{ceil}(x). Seetõttu kehtib ka: mis tahes \varepsilon>0 korral leidub n \in \mathbb{N}, mille korral n>1/\varepsilon ja seetõttu ka 1/n. Matemaatilises analüüsis on see seos kasulik näiteks jada koonduvuse või hajuvuse tõestamisel.

Archimedese aksioomist järeldub ka, et kahe reaalarvu a,b\in\mathbb{R}, a  korral leidub alati ratsionaalarv q\in\mathbb{Q}, mille korral a , ning et maturaalarvude hulk korpuses \mathbb{R} ei ole ülalt tõkestatud.

## Viited
Piorunka

**Piorunka** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Targi maakonnas Krynica-Zdrój vallas. Piorunka asub Slovakkia piirist ligi 9 km kaugusel, Krynica-Zdrójst umbes 8 km põhjas.

Küla on asutatud 1580. aastal.

## Viited
Joseph Erlanger

**Joseph Erlanger** (5. jaanuar 1874 – 5. detsember 1965) oli Ameerika Ühendriikide füsioloog.

1895. aastal sai Erlanger California Ülikoolist bakalaureusekraadi keemias ning lõpetas 1899. aastal Johns Hopkinsi Ülikooli meditsiini erialal. Pärast lõpetamist jäi ta Johns Hopkinsi ülikooli tööle, kus tegi füsioloogialaboris teadust ning pidas metabolismi- ja seedimisloenguid. 

Erlanger leiutas ja patentis uut tüüpi vererõhuaparaadi.

1906. aastal sai ta Wisconsini Ülikooli füsioloogia õppetooli juhatajaks. 1910. aastal sai ta Washingtoni Ülikooli füsioloogia professoriks.

1944. aastal pälvis Erlanger koos oma õpilase Herbert Spencer Gasseriga Nobeli meditsiiniauhinna aksoni uurimise eest.

## Viited
Puu vanus

**Puu vanus** defineeritakse kui aeg, mis on möödunud seemne idanemisest, võrse või pistoksa kasvamahakkamisest.

## Puu vanuse määramise viisid

Puu vanus on määratav järgmiselt:
* aastarõngaste loendamisega juurekaelalt võikännult;
* kasvavatel puudel juurdekasvupuuri abil; 
* noortel okaspuudel (mänd, kuusk) männaste järgi; 
* dokumentide põhjal.

Vanadel langetatud puudel loetakse tehnilistel põhjustel aastarõngad tavaliselt kännult, sest juurekaelalt on suurt puud keeruline langetada. Normaalse kännukõrguse (üks kolmandik rinnasdiameetrist) lisatakse saadud vanusele juurde okaspuude puhul 3–5 aastat, seemnetekkelistel lehtpuudel 1–2 aastat. Vegetatiivselt uuenenud puule kännu kõrguse arvel aastaid juurde ei lisata.

Varem on puude (suhtelist) vanust hinnatud ka puutüve jämeduse järgi.. Puu mõõtmetele tugineb ka majanduslik vanus, kui puu kasvamine oli pikema aja vältel pidurdunud (näiteks eeluuendus, kuivendatud sool kasvavad puistud). Majandusliku vanuse all mõistetakse seega puu vanust, mis pidurdunud kasvuga puul oleks kulunud samade dimensioonide saavutamiseks normaalsetes tingimustes kasvades.

## Eestis kasvavate metspuude vanus

Harilik kuusk võib soodsates tingimustes saada kuni 250 (maksimaalselt 400–500) aastat vanaks.. Harilik mänd võib saada 300–400 (600) aastat vanaks, kuid juba 70–80-aastaselt kõrguskasv langeb tunduvalt ja hakkab jääma kuusele alla. Arukaskede vanus võib küündida 150 (200) aastani.

## Vaata ka
* puistu vanus
* küpsusvanus

## Viited
Niedzica

**Niedzica** (slovaki keeles *Nedeca*, ungari keeles *Nedec*, saksa keeles *Netzdorf*) on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Targi maakonnas Łapsze Niżne vallas. Niedzica asub Slovakkia piirist vähem kui 2 km kaugusel, Nowy Targist umbes 21 km idakagus.

Niedzica loss ehitati aastatel 1320–1326.

Niedzica on suvituskoht, puhkekeskus ja turismisihtpunkt. Czorsztyni järve ääres on jahisadam.

## Viited
Herbert Spencer Gasser

**Herbert Spencer Gasser** (5. juuli 1888 – 11. mai 1963) oli Ameerika Ühendriikide füsioloog.

1907. aastast õppis ta Wisconsini Ülikoolis zooloogiat (lõpetas) ja 1909. aastast füsioloogiat. 1913. aastal jätkas õpinguid Johns Hopkinsi Ülikoolis, mille lõpetas 1915. aastal. 1916. aastal asus ta tööle Washingtoni Ülikooli.

I maailmasõja ajal teenis ta relvajõududes ning naasis pärast sõja lõppu Washingtoni Ülikooli, kus sai 1921. aastal farmakoloogia professoriks. 1931. aastal kolis ta New Yorki, kus sai Cornelli Ülikooli professoriks ja oli aastatel 1935–1953 Rockefelleri Ülikooli direktor.

1944. aastal sai Gasser koos Joseph Erlangeriga Nobeli meditsiiniauhinna aksoni uurimise eest.

## Viited
Raiering

**Raiering** (inglise keeles *rotation period*) on aeg, mille kestel metsaosi (puistuid, metsaeraldisi) uuendatakse.

Kui võtta 100 hektarit metsamaad ja iga-aastase ühtlase kasutuse arvestuslangi suurus on 2 hektarit, siis on raieringi pikkus 50 aastat. 

Raieringi järgi metsakasutuse kavandamine sobib ühtlase vanuselise jaotusega metsade valimi jaoks. Eesti metsade vanuseline jaotus ei ole ühtlane, kuna pärast teist maailmasõda on toimunud põllumajandusmaade, looduslike rohumaade ja soode metsastumine ja metsastamine. Seega tuleb lähtuda raiemahtude kavandamisel puistute küpsusvanusest eesmärgiga saavutada tulevikus majandusmetsade ühtlane vanuseline jaotus.

## Vaata ka
*küpsusvanus

## Viited
Ropica Górna

**Ropica Górna** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Ropica Górna asub Gorlicest umbes 7,5 km kagus.

## Viited
Kõlvik

**Kõlvik** on loodusolude ja kasutusotstarbe poolest temaga külgnevatest aladest erinev maatükk.

----
Kõlvikute liigitus:

Haritav maa – kultuurtaimede viljelemiseks kasutatav või varem kasutatud (sööt)maa.

Põllumaa – mineraalmuldadel paiknev regulaarselt haritav põllukultuuride viljelemiseks kasutatav maa, lavakultuuride ja kilega kaetud ajutiste kasvuhoonete ning mitmeaastaste püsiistandike (maasikas, vaarikas) alune maa.
Puuviljaaed – viljapuu- ja marjaaedade alune maa.
Puukool – viljapuukoolide ning puu- ja põõsastaimede istandike alune maa.
Püsirohumaa – valdavalt turvasmuldadel paiknev kultuurheina- või -karjamaa, mis ei sobi intensiivselt haritavate põllukultuuride kasvatamiseks ja mille kuivendusseisund on vähemalt rahuldav

 Looduslik rohumaa – karjatamiseks ja niitmiseks sobivad kuni 30 protsendi ulatuses (niidetavatel puisniitudel kuni 50 protsendi ulatuses) puude või kuni 50 protsendi ulatuses põõsastaimedega kaetud looduslike rohttaimede kasvualad, samuti saagikuse tõstmiseks pealtparandatud rohumaad ning loodusliku rohukamaraga söödistunud või ebarahuldava kuivendusega endised haritavad maad, mille põllumaana kasutuselevõtmine on ilma kultuurtehniliste võteteta võimatu.
Metsamaa – metsaga maa-ala ja maa-ala, millel varem kasvas mets, kuid mis looduslike tegurite, kahjustuste või inimtegevuse tõttu on ajutiselt metsata ja mille aastane puidu tootmise võime on vähemalt 1 tm/ha ning mida ei kasutata muuks otstarbeks (niidetav puisniit).

Mets – maa-alad, kus loodusliku uuenduse või istutamise tulemusena kasvanud puude kõrgus on vähemalt 1,3 m ja puuvõrade liitus vähemalt 30 protsenti, niidetavatel puisniitudel vähemalt 50 protsenti.
Raiestik – metsamaa, kus puuvõrade liitus on raietega viidud alla 30 protsendi.


Õuemaa – hoonetealune ja nende teenindamiseks kasutatav maa.
Muu maa – maa, mida ei kasutata haritava maana, loodusliku rohumaana, metsamaana ega õuemaana.

 Haljasmaa – pargiks rajatud või kujundatud puude ja põõsaste kasvuala ning muruplatside, puuderidade, hekkide jne alune maa.
Põõsastik – üle 50-protsendilise kattuvusega põõsastaimedega kaetud maa.
Soo – niiskuslembese loodusliku taimkattega pidevalt liigniiske ala, kus turba tüsedus on vähemalt 30 cm.

Soovik – niiskuslembeste looduslike rohttaimedega (valdavalt kõrged tarnad) kaetud liigniiske maa mineraalmuldadel, mida ei sobi kasutada karjatamiseks ega niitmiseks. Tihti pikemat aega vee all.
Taimkatteta pinnas – kuni 30 protsendi ulatuses kamardunud alad, kus kamar on nõrk ja laiguline (liivikud, veeristikud, klibustikud jne).
Jäätmaa – majanduslikult mittekasutatav maa (ammendatud freesturbaväljad, rekultiveerimata karjäärid, risustatud maa, tööstusjäätmete ladustamisplatsid, kivihunnikud, kiviaiad, paekivipaljandid, mahajäetud hoonete alune ja nende õuemaa ning teised klassifitseerimata kõlvikuliigid).
Veealune maa – jõgede, järvede, kanalite, kraavide, tiikide jt veekogude all olev maa.
Tee maa – maanteede, karjateede, tänavate ja väljakute alune maa.


----
Kõlvikute järgi määratakse maa maksustamishind. 

## Vaata ka
*Maakasutus

## Viited
Koroonapandeemia Hollandis

**Koroonapandeemia Hollandis** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimesed haigestunud tuvastati Tilburgis 27. veebruaril 2020.

## Andmestik

## Viited

## Välislingid
*RIVM
* Andmed ja kaardid:
** 
* "Hollandi politsei avas koroonaprotestijate pihta tule" ERR, 20. november 2021
Star Wars Jedi: Fallen Order

"**Star Wars Jedi Fallen  Order**" on videomäng, mis on loodud George Lucase "Star Warsi" ulmemaailma põhjal.

## Välislingid
* https://www.ea.com/games/starwars/jedi-fallen-order
Viaal

**Viaal** on väike, enamasti silindrikujuline ja korgiga suletav klaasist või PET-plastist anum, mida kasutatakse meditsiinis, farmaatsias, analüütilises keemias ja muudes valdkondades.

Viaale kasutatakse sageli vedeliku kujul ravimite ja vaktsiinide säilitamiseks, vere või muu bioloogilise materjali hoidmiseks või rakkude kasvatamiseks.

Veenisisese (parenteraalse) manustamisega ravimite ja vaktsiinide hoidmiseks kasutatavate viaalide sisu tõmmatakse meditsiinilisse süstlasse torgates läbi viaali korgi. Viaal võib sisaldada ravimi või vaktsiini ühte või ka mitut annust.

Viaalide maht on enamasti 1–250 milliliitrit.


4 vials of human cerebrospinal fluid.jpg|Neli viaali liikvoriga
Frozen enzymes.jpg|Külmutatud ensüümid viaalides
Blut-EDTA.jpg|Vereproovid viaalides


## Välislingid
*EKI ühendsõnastik
Keurboomstrand

**Keurboomstrand** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Bitou vallas. Keurboomstrand asub India ookeani rannikul Keurboomsi jõe suudmes.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Keurboomstrandi elanikest valgeid 82,91%, värvilisi 13,50%, mustanahalisi aafriklasi 2,32% ja teisi 1,27%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 49,89% inimesi ja inglise keelt 48,63%.

## Viited
Boggomsbaai

**Boggomsbaai** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Mossel Bay vallas. Boggomsbaai asub India ookeani rannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boggomsbaai elanikest valgeid 97,10% ja mustanahalisi aafriklasi 2,90%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,10%, inglise keelt 1,45%  ja viipekeelt 1,45%.

## Viited
Mari Kilu

**Mari Kilu** (*Seljandiku Mari, Kilu-Mari;* 1851–1947) oli eesti rahvalaulik. 

Mari elas Randvere külas Jõelähtme kihelkonnas. Elatist teenis Mari Kilu peamiselt kaluritööga. Mari hakanud laulma kohe, kui jaksas külakiigele ronida. Neiuna olnud ta nii laulmisel kui ka mängimisel ümbruskonna noorte eestvedaja. Marilt salvestati 1936. a. Riigi Ringhäälingus 5 regivärsilist laulu. 1920.–1930. aastatel esines Mari koos Liisu Tambiga August Pulsti poolt korraldatud rahvamuusikat tutvustavatel ringreisidel. 

## Viited

## Välislingid
''Kiik tahab kindaid'' (Mari Kilu ja Liisu Tamp; Jõelähtme 1936) Eesti rahvamuusika antoloogias

*[https://www.folklore.ee/pubte/eraamat/rahvamuusika/ee/090-Laevamang Laevamäng]* (Mari Kilu; Jõelähtme 1936) Eesti rahvamuusika antoloogias

*[https://www.folklore.ee/pubte/eraamat/rahvamuusika/ee/096-Hanemang Hanemäng]* (Mari Kilu; Jõelähtme 1936) Eesti rahvamuusika antoloogias

## Kirjandus
Pulst, August. "Kilu-Mari ja teised". Kultuur ja Elu nr 10/1973 lk 33–36; nr 11/1973, lk 29–33.
Pape

**Pape** (ka **Papesciems** või **Papes ciems**) on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.

Küla asub valla idaosas  Läänemere ja Pape järve vahel Pape kanali kaldal. Pape jääb valla ning piirkonna keskusest Rucavast 9, Riiašt aga 270 kilomeetri kaugusele.

Pape jääb Pape maastikukaitsealale. Külas kasvavad männid ümbermõõtudega 2,51 meetrit ja 2,86 meetrit ning sanglepp ümbermõõduga 3,25 ja kõrgusega 16 meetrit on looduskaitse all.

Pape kohta on esimesed teated aastast 1253 (saksa *Papissen*, ladina *Popissen*). Küla kuulus varem Pape mõisale. Esimese maailmasõja eel oli see üks suuremaid kuramaa kalurikülasid, kus elas üle saja pere. Nõukogude perioodil asus küla juures Punaarmee polügoon, seal asus ka väike raketibaas. Aastal 1966 avati külas Läti Ülikooli bioloogiainstituudi ornitoloogiabaas, vaatlemaks lindude rännet. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pape majaka torn ja Pape Ķoņu ciemsi kaluriküla. Seal asub Läti Vabaõhumuuseumi filiaal.

Kohaliku kaitse all on Agatnieki talu, Boži talu, Jūrkalni talu, Ezermaļi talu elumajaja ja Pape kalatööstuse kalatöötlemistsehh.

2016. aastal elas külas 34 inimest. Aastal 2020 oli seal 29 elanikku.

Papes Kanals - Papes Canals 2013 - panoramio.jpg|Pape kanal
Zemnieku sēta "Agatnieki".jpg|Agatnieki talu
Ornitologiska stacija - mikroskops - Panoramio.jpg|Ornitoloogiabaas
"Jūrkalni".jpg|Jūrkalni talu
20140627-04(Papes pludmale).jpg|Pape rand
20140718-02(Papes kāpas).jpg|Pape tuletorn


## Viited
Brechhorn

**Brechhorn** on kõrgusega 2032 m merepinnast mägi Kitzbüheli Alpides Austrias. See asub *Aschauer Ache* ja Windautali orgude vahel.

## Kasutamine

Mäe ülemisi nõlvu kasutatakse mingil määral lammaste, kitsede, veiste ja hobuste karjatamiseks. *Brechhornhausist* (1660 m) kaugemale ei sõida ühtegi suusatõstukit, köisteekonveierit ega mootorsõidukirada, mis tähendab, et maastik on mäkketõusul suures osas rikkumata.

## Tõus

Brechhornile tõusmiseks on kõige tavalisemad baasid Aschau ja Westendorf. Kõik rajad on tähistatud ja kohati hästi tähistatud.

Westendorfist jõuavad matkajad *Alpenrosenbahni* trossteed pidi *Nachtsöllbergilt* 1760 m kõrge *Talkaserini* ja saavad siis jõuda *Brechhornhausini* kiiresti üle kahe tee (*Fleidingi* tipust ida ja lääne poole). Maja asub Kreuzjochil *Gampenkogeli* ja Brechhorni vahel ning on hea baas järgnevaks ronimiseks.

Talviti on mägi eriti populaarne suusaturistide ja räätsadega jalutajate hulgas, kes asuvad tavaliselt teele Kirchbergist ja Aschaust. Tee puhastatakse tavapärastes talvistes oludes kuni tasulise tee alguses oleva parklani. See rada kulgeb piki mäe idakülge läbi *Ebenau Almi*, *Durach Almi* ja *Breitlab Almi* alpikarjamaade, ületades oma teel *Duracher Kogeli* tipu (1773 m). Tippu jõudmine võtab aega u. 2 tundi 50 minutit.

### Ühendus Flochile

Flochi tippu (2057 m) võib jõuda Brechhorni tipust lühikest, tähistamata lõunapoolset rada pidi, mis laskub ja ronib siis uuesti. See marsruut võimaldab laskuda ka Windautali orgu, rada kulgeb üle mäe läänepoolse külje ning läbi Brechhorni ja Flochi vahelise tsirkusoru. Brandeggalmilt kulgeb rada Fleidingi harjateele. Laskumine Brechhornilt lõunasuunas on siiski soovitatav ainult kindla jalaga matkajatele.

## Tipp

Tipus on puidust ja terasest tipurist, seal on tempel ja tipuregister.

Põhjas moodustavad Hohe Salve, Nachtsöllbergi, Fleidingi ja Gampenkogeli tipud muljetavaldava rea kõrgeid mägesid. Lõunas ulatub vaade üle Windautali oru ja Kitzbüheli Alpide peaharja, sealhulgas Kröndlhorn (2444 m) ja Salzachgeier (2466 m). Kagus asub Großer Rettensteini (2366 m) imposantne ja vastupidav külg.
Poliova Lõssijivka

**Poliova Lõssijivka** (ukraina keeles Польова Лисіївка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 453.


Pol'ova Lysiyivka 04.jpg
Pol'ova Lysiyivka 07.jpg
Pol'ova Lysiyivka 08.jpg
Pol'ova Lysiyivka 09.jpg
Pol'ova Lysiyivka 10.jpg
Pol'ova Lysiyivka 12.jpg
Pol'ova Lysiyivka 15.jpg
Pol'ova Lysiyivka 19.jpg
Pol'ova Lysiyivka 14.jpg
Pol'ova Lysiyivka 01.jpg
.
Sõjateenete Rist (Baieri)

**Sõjateenete Rist** (Militär-Verdienstkreuz) on endine Baieri kuningriigi sõjaline autasu alamväelastele. Teeneterist asutati 19. juulil 1866 ja seda anti välja kuni kolmes klassis, millele võidi lisada mõõgad ja kroon. Kokku anti kuni 1920. aastani umbes 380 000 teeneteristi. Tuntumate teeneteristi kavaleride hulgas olid näiteks 

*Sepp Dietrich (3. klassi rist mõõkadega),
*Adolf Hitler (3. klassi rist mõõkadega),
*Heinrich Müller (1. klassi rist mõõkadega).
Kröndlhorn

**Kröndlhorn** on mägi, mis asub 2444 m kõrgusel merepinnast Kitzbüheli Alpides Austrias. See on üks kõrgeimaid mägesid Kitzbüheli Alpide peaharjal. Tirooli ja Salzburgi liidumaade vaheline piir kulgeb üle selle tipu.

## Asukoht

Kröndlhorn kerkib Salzachi orust põhjas, Kelchsau orust kagus ja Windautalist edelas. Kitzbüheli Alpide peaharja kõrvalhari kulgeb kõveriti Kröndelhorni tipust põhja suunas. See hari ümbritseb tsirkusorgu, kuhu on tekkinud mägijärv Reinkarsee, kõrgusel 2134 m. See tsirkusorg on Windauer Ache oja peamine lähtepiirkond.

Kröndlhorni tipu ees põhja pool on teine tipp, Kröndlberg, vaid 4 m madalam, mis näib tegeliku tipuna, kui läheneda põhjast.

## Tipp

Kröndlhorni tipus on väike kabel, mis mahutab vaid kaks inimest. Seal on tempel ja tipuregister. Kabeli siseseintele on juba mitu aastat üles riputatud teateid.

Ilusa ilmaga pakub tipp vaadet lõunasse Pinzgau piirkonnale ja Reichenspitzi rühmale ja Kõrg-Tauernile ning Krimmli joale.


Pilt:Summit Kröndlhorn.001.jpg|Kabel tipus
Pilt:Kroendlhorn vonnordost 070923.jpg|Kröndlhorn sügisel Windautali tõusult


## Mäe kasutamine

Metsapiirist kõrgemal kasutatakse avatud nõlvasid lammaste, kitsede, veiste ja hobuste karjamaadena. Eriti lambakarju võib suviti ümber Reinkarsee näha. Köistee konveier kulgeb Holzlagerplatzilt Rotwand Grundalmini. Kõik rajad on tähistatud puu- ja maamärkidega.

## Reinkarsee

Maaliline Kröndlhorni tõusu kõrgpunkt on Reinkarsee, mis asub 2194 m kõrgusel. Järve ümbritsev ala on hea koht päikesetõusude jälgimiseks.


Pilt:Reinkarsee_sonnenaufgang_070923.jpg|Päikesetõus
Pilt:Reinkarsee 070923.jpg|Sügisel
Pilt:Reinkarsee.jpg|Vaade Kröndlhorni suunas
Pilt:Reinkarsee 050924.jpg|Vaade Kröndlhorni tipu piirkonnast põhja


## Tõusud

Kõige sagedamini kasutatakse tõusuteed Windautalist, kuhu pääseb Hopfgarten im Brixentali ja Westendorfi kaudu põhjas. Autod pääsevad mäe jalamile osaliselt rautamata tasulist teed pidi. Parkimiskohad on Gamskogeli hüti juures, veidi oru kohal, ja Holzlagerplatzil (1297 m) orus *Rotwand Grundalmi* all.

Tõusuks võib valida kaks peamist marsruuti. Tehniliselt kergem, kuid pikem tee kulgeb *Baumgartenalmist* läbi Oberkaralmi piki Schneegrubenspitze (2237 m) kagukülge Reinkarseeni (2134 m). Lühem tee läheb Holzlagerplatzi parklast ja kulgeb järsult läbi lühikese puudesalu *Rotwand Grundalmile* (1588 m). Siit jätkab see *Rotwand Hinttalalmile* (1830 m). Järgmiseks ületab tee nõlva 200-400 m harjast põhjas, et jõuda Reinkarseeni. Siin saavad kaks marsruuti kokku ja kulgevad edelasse kuni Kröndlbergini (2440 m). Siit on marsruut kohati järsk ja nõuab kindlajalgsust et jõuda tippu u. 300 m lõuna pool.

Veel üks tõus läheneb idast läbi Trattenbachalmi, kulgedes Trattenbachi oja kõrvalt tippu.

Tippu võib ronida ka lõunast (Pinzgau) ja läänest (Kelchsau). Näiteks Uus Bambergi hütist Kelchsau orust, kust teised rajad kulgevad Salzachgeieri või Schafsiedeli mägedele.
Ave Mattheus

**Ave Mattheus** (sünninimi **Tarrend**; sündinud 1. oktoobril 1971 Võrus) on eesti kirjandusteadlane, germanist, tõlkija ja õppejõud. 

Ta on lõpetanud 1998. aastal Ludwig-Maximiliani nimelise Müncheni ülikooli ja õppinud seal ka doktoriõppes. 2013. aastal on ta kaitsnud doktoriväitekirja Tallinna Ülikoolis, kus töötab aastast 2014 eesti kirjanduse dotsendina. 

Ta on olnud külalisõppejõud Müncheni ja Göttingeni ülikoolis Saksamaal.

Kuulub korporatsiooni Filiae Patriae. Teinud kaastööd raadiojaamale Vaba Euroopa.

## Isiklikku
Ave Mattheuse abikaasa on eesti kirjanik ja publitsist Ülo Mattheus.

## Artikleid
* Mattheus, A. Väikesed inimesed mõistsid Ernst Ennot paremini kui suured. Õpetajate Leht, 04.05.2018.
* Mattheus, A. Noortekirjandus tuli, nägi ja võitis. Õpetajate Leht, 15.04.2016.
* Mattheus, A. Massidele tundmatu, asjatundjatele suur kirjandus. Sirp, 30.10.2009.
* Mattheus, A. Õelust trotsides, vendlust otsides. Postimees, 12.04.2008.
* Tarrend, A. 10 käsku XXI sajandi inimesele. Delfi, 19.04.2001.

## Välislingid
* https://www.etis.ee/CV/Ave_Mattheus/est
* https://www.tlu.ee/inimesed/ave-mattheus
Sochocin

**Sochocin** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Płoński maakonnas, Sochocini valla halduskeskus. Sochocin asub Wkra jõe ääres, Płońskist umbes 10 km kirdes ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 64 km põhjakirdes.

Sochocin sai linnaõigused 1385. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. 1. jaanuaril 2021 sai Sochocin linnaõigused tagasi.

## Viited
Solec nad Wisłą

**Solec nad Wisłą** (kuni 1969. aastani **Solec**) on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Lipsko maakonnas, Solec nad Wisłą valla halduskeskus. Solec nad Wisłą asub Lipskost umbes 8,5 km idas ja Varssavist ligikaudu 132 km lõunakagus.

Küla on esmamainitud 1136. aastal. Solec nad Wisłą sai linnaõigused 1370. aasta paiku, kuid kaotas need 1870. aastal. Teist korda sai Solec nad Wisłą linnaõigused 1916. aastal, kaotas aga need 1919. aastal.

1. jaanuaril 2021 sai Solec nad Wisłą linnaõigused tagasi.

## Viited
Budzyń

**Budzyń** (saksa keeles *Budsin*) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Chodzieżi maakonnas, Budzyńi valla halduskeskus. Budzyń asub Chodzieżist umbes 13 km lõunakagus ja Poznańist ligikaudu 54 km põhjas.

Budzyń sai linnaõigused enne 1458. aastat, kuid kaotas need 1934. aastal.

1. jaanuaril 2021 sai Budzyń linnaõigused tagasi.

## Viited
Jaanuar 2021

**Jaanuar 2021**, kroonika.

2021. aasta jaanuar algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva hiljem pühapäeval.

## [[1. jaanuar]]

* Euroopa Liidu eesistujariigiks sai Portugal.
* Moldova peaministri kohusetäitjaks sai parteilise kuuluvuseta välisminister Aureliu Ciocoi.
* Šveitsi liidupresidendina astus ametisse Šveitsi Rahvapartei liige Guy Parmelin.

## [[13. jaanuar]]
* Jüri Ratas teatas, et astub ametist tagasi ja esitas presidendile tagasiastumisavalduse. Selle põhjuseks on Porto Franco kriminaalasjas esitatud kahtlustus.

## [[20. jaanuar]]
*Joe Biden inaugureeriti 46. Ameerika Ühendriikide presidendiks.

## [[26. jaanuar]]
*Ametisse astus Kaja Kallase esimene valitsus.

## Viited
Istra küngastiku looduspark

**Istra küngastiku looduspark** on kaitseala Lätis Latgales Ludza piirkonna Istra vallas. Looduspark (läti keeles *Istras pauguraine*) asub Latgale kõrgustiku  Rāznava küngastikul.

Kaitseala loodi 1977. aastal hoiualana, mille pindala oli 340 ha. See loodi, kaitsmaks sealse liigendatud reljeefiga maastiku metsasemat osa, männikuid, kuusikuid ja laialehelisi metsasid, millest olulise osa moodustavad liigniisked sanglepametsad. Kaitseala ulatub idas Škaune järve kallastele.

loodusparki jäävad kohaliku kaitse all olevad Pavlova muinaskalmed.

Kaitseala pindala on tänapäeval 866 ha, see on ühtlasi ka Natura 2000 ala.

## Viited

## Välislingid

*Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel
Gratlspitz

**Gratlspitze** või **Gratlspitz** on mägi Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli Alpides. See on põhjas ühendatud Schatzbergiga.

Lisaks mäe peatipule on veel kaks kõrvaltippu, mis annavad sellele silmatorkava ilme. Mägi asub Wildschönau ja Alpbachi orgude vahel.

Tipust on pikad vaated selle avatud oleku tõttu suhteliselt eraldiseisva mäena.

Mäel tehti aastaid hõbedakaevandamist. Mitmed käigu sissepääsud ja hunnik jäätmekivi on tänapäevalgi väga nähtavad.
Kamieniec Ząbkowicki

**Kamieniec Ząbkowicki** (saksa keeles *Kamenz*, ka *Camenz*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Ząbkowice Śląskie maakonnas, Kamieniec Ząbkowicki valla halduskeskus. Kamieniec Ząbkowicki asub Tšehhi piirist ligi 9 km kaugusel, Ząbkowice Śląskiest umbes 9 km lõunakagus.

Asulat on esmamainitud 1096. aastal. Poola koosseisu läks asula 1945. aastal. Kamieniec Ząbkowicki sai linnaõigused 1945. aastal, kuid kaotas need 1946. aastal.

1. jaanuaril 2021 sai Kamieniec Ząbkowicki linnaõigused tagasi.

## Viited
Schatzberg

**Schatzberg** on mägi Kitzbüheli Alpides Austria Tirooli liidumaal. See on ka talispordipaik.

## Geograafia

Schatzberg on osa mäeahelikust, mis eraldab Alpbachtali orgu läänes Wildschönaust idas. Selle naabertipud on 1964 m kõrgune Joelspitze lõunas ja 1899 m kõrgune Gratlspitze loodes. Schatzbergi läänekülg on metsane peaaegu tipuni, idaküljel on metsapiir u. 200-300 m madalamal. Schatzbergil on palju alpikarjamaid ehk *alme*. Naaberasulad on Alpbach loodes, Inneralpbach edelas ja Auffach kirdes.

## Areng

Schatzberg on ligipääsetav kõigilt külgedelt tähistatud matkaradu pidi. Võimalikud alguspunktid on Alpbach, Inneralpbach, Auffach, Thierbach või Hösljoch (1390 m).

Üks mäkketõusu baas on mägivõõrastemaja *Berggasthof Schatzbergalm*, mis asub tipust kirdes kõrgusel 1776 m. Sinna pääseb Auffachist Schatzbergi trossteed pidi (*Schatzbergbahn*). Talviti kasutatakse Schatzbergi idakülge suusapiirkonnana, seal on mitu tooltõstukit.

Tee Inneralpbachist on populaarne ja suhteliselt laviiniohutu suusamatk.
Ernst Chain

**Ernst Boris Chain** (19. juuni 1906 – 12. august 1979) oli saksa päritolu briti biokeemik.

Chain õppis keemiat Friedrich Wilhelmi Ülikoolis, mille lõpetas 1930. aastal. Pärast natside võimuletulekut mõistis ta, et juudina pole ta elu Saksamaal turvaline, ja emigreerus Inglismaale. Tal õnnestus saada tööle Imperial College Londonisse ja mõni kuu hiljem Cambridge'i Ülikooli. Cambridge'is uuris ta Frederick Gowland Hopkinsi juhitud töörühmas fosfolipiide.

1939. aastal uuris ta koos Howard Floreyga looduslikke antibakteriaalseid aineid ning see viis nad Alexander Flemingu üheksa aastat vana uurimistööni, milles ta oli kirjeldanud penitsilliini. 1945. aastal said Fleming, Florey ja Chain penitsilliini avastamise eest Nobeli meditsiiniauhinna.

## Viited
Koźminek

**Koźminek** on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Kaliszi maakonnas, Koźmineki valla halduskeskus. Koźminek asub Kaliszist umbes 18 km idakirdes.

Koźminek sai linnaõigused 1369. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal.

1. jaanuaril 2021 sai Koźminek linnaõigused tagasi.

## Viited
Berglsteiner See

**Berglsteiner See** on järv Tiroolis Austrias. Järv asub 713 m kõrgusel Breitenbach am Innis süvendis Voldöppbergi (1509 m) lõunanõlval, mis on Brandenbergi Alpide osa.
Easdale

**Easdale** (gaeli keeles *Eilean Èisdeal*) on saar Šotimaa läänerannikul Lorni lahes, üks Slate'i saartest. Enne 1850. aasta Atlandi orkaanihooaega oli saar šoti kiltkivitööstuse keskus, mis varustas Briti impeeriumi suuremaid linnu Kanadast Uus-Meremaani. Tänapäeval on seitse  kivimurdu üle ujutatud ning toonasest elanikkonnast on alles kümnendik.

Saarel on parvlaevaühendus Ellenabeichi (gaeli keeles *Eilean nam Beathach*) külaga Seili saarel (gaeli keeles *Saoil*). Saari eraldab vaid kitsas kanal.
Lorni laht

**Lorni laht** (inglise keeles *Firth of Lorn*, gaeli keeles *An Linne Latharnach*) on kitsas merelaht Šotimaa lääneranniku ja Mulli saare vahel.
Dubiecko

**Dubiecko** on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Przemyśli maakonnas, Dubiecko valla halduskeskus. Dubiecko asub Sani jõe vasakul kaldal, Przemyślist umbes 27 km läänes.

Dubiecko sai linnaõigused 1407. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal.

1. jaanuaril 2021 sai Dubiecko linnaõigused tagasi.

## Viited
Kufsteini kindlus

**Kufsteini kindlus** (saksa: *Festung Kufstein*) on peamine maamärk Kufsteini linnas Tirooli liidumaal Austrias. Mõnikord nimetatakse seda valesti *Geroldsecki kindluseks*. See asub Kufsteinile kuuluval künkal. Kufsteini kindlus on 507 m kõrgusel merepinnast.

Kindlust ühendab allpool asuva linnaga funikulöör *([[Festungsbahn (Kufstein)|Festungsbahn]]).*

## Ajalugu

Kindlust mainitakse esimest korda 1205. aastast pärinevas dokumendis, kus seda nimetatakse *Castrum Caofstein*. Sel ajal oli see Baieri hertsogi Ludwigi ja Regensburgi piiskopi valdus. 1415. aastal tugevdas seda Baieri hertsog Ludwig VII. Kindluse pärast võitlesid raevukalt Baieri ja Tirool ning sel oli keskne roll relvastatud konfliktis 1336. aastal, kui Moraavia markkrahv Karl pidi loobuma baierlaste jälitamisest, kui kindlus tema tee sulges.

1342. aastal sai Tirooli hertsoginna Margarete "Maultasch" Kufsteini oma abikaasalt Ludwig Brandenburglaselt, keiser Ludwigi pojalt pulmakingiks. See oli esimene kord, kui Kufstein sai Tirooli osaks. Kui Margarete 1363. aastal kogu Tirooli Habsburgist hertsog Rudolph IV-le andis, nõudsid baierlased pulmakingi tagastamist ja tungisid edukalt Kufsteini.

1504. aastal piiras linna ja kindlust keiser Maximilian I ja vallutas need. Maximilian lasi aastatel 1518–1522 ehitada massiivse ümmarguse torni, suurendades oluliselt selle kaitset. Aastatel 1703–1805 oli see Baieri valdus, Austriale tagastati 1814. aastal.

Kindlus toimis Austria-Ungaris paljude poliitiliste teisitimõtlejate vanglana. Selle nimi on sügavalt kinnistunud Ungari ajalukku. Kindluses vangistatud silmapaistvate ungarlaste nimekiri sisaldab järgmisi: 

# Ferenc Kazinczy, ungari keele ja kirjanduse eestkõneleja, 1799–1800; 
# krahvinna Blanka Teleki, seltskonnategelane ja koolitaja, 1853–1856; 
# Klára Leövey, õpetaja; 
# Miklós Wesselényi, Ungari aadlik 1785–1789; 
# László Szentjóbi Szabó, luuletaja, 1795;
# György Gaál, protestantlik jutlustaja 1850–1856; 
# Sándor Rózsa, Ungari "Robin Hood", revolutsionäär, 1859–1865;
# Máté Haubner, evangeelne piiskop

Seal peeti kinni ka umbes sadat poolakat, kes arreteeriti pärast 1846. aasta Krakówi ülestõusu.

Kindluses on nüüd Kufsteini linnamuuseum. Osa kindlusest kasutatakse ka kontsertideks ja kohtumisteks.

## Galerii


Pilt:Kufstein Fortress Cells 2016.JPG|Kongid Kufsteini kindluse tornis
Pilt:Kufstein Fortress Museum.JPG|Loomaluustikud muuseumis
Pilt:Kufstein Fortress Armour.JPG|Turviste väljapanek muuseumis
Pilt:Kufstein Fortress Cannon.JPG|Suurtükkide väljapanek kindluses
Pilt:Kufstein Fortress Keep.JPG|Kufsteini kindluse torn
Pilt:Kufstein Fortress Funicular 2016.jpg|Keiser Maximiliani funikulöör
Bernāti looduspark

**Bernāti looduspark** on kaitseala Lätis Kuramaal Lõuna-Kuramaa piirkonna Nica vallas. Looduspargis asub Läti kõrgeim rannaluide Pūsēni mägi (37 m, suhteline kõrgus 31 meetrit, pikkus 300 meetrit).

Kaitseala loodi 2004. aastal, kaitsmaks sealseid mereäärseid biotoope ja haruldasi taime- ning loomaliike. Kaitseala pindala on 794 ha.

Üksikobjektidena on kaitse all Pūsēni mägi ja mitmed põlispuud. Kaitse all on neli mändi ümbermõõduga 2,5 meetrit, kaks mändi ümbermõõduga 2,56 meetrit, 2,52 meetrit, 2,53 meetrit ja 2,51 meetrit, männid ümbermõõduga 2,86 meetrit, 2,6 meetrit, 2,61 meetrit, 2,64 meetrit, 2,65 meetrit, 2,67 meetrit, 2,7 meetrit, 2,73 meetrit, 2,74 meetrit, 2,75 meetrit, 2,82 meetrit, 2,92 meetrit, 3,22 meetrit, 3,4 meetrit ja 2,78 meetrit. 

Valdava osa kaitsealast moodustavad vääriselupaigad. Loodusdirektiivi elupaigatüüpidest esinevad seal Atlandi ookeani ja Läänemere taimestunud pankrannad, kujunevad liikuvad rannikuluited, liikuvad rannikuluited (valged luited) rand-luidekaeraga (*Ammophila arenaria*), rohttaimedega kinnistunud rannikuluited (hallid luited), atlantilise, kontinentaalse ning boreaalse piirkonna metsastunud luited, luidetevahelised niisked nõod, läänetaiga, Fennoskandia soostunud- ja soo-lehtmetsad ning siirdesoo- ja rabametsad.

Kaitstavatest taimeliikidest kasvavad seal harilik porss, Gmelini kilbirohi, meri-koldrohi, rand-seahernes, harilik valvik, roosakas hõberohi, põisrohi *Silene borysthenica* ja piimjuur *Tragopogon heterospermus*. Kaitstavatest lindudest elavad seal värbkakk, karvasjalg-kakk, sookurg, punaselg-õgija, väike-kärbsenäpp, musträhn, õõnetuvi, laanepüü, vaenukägu, nõmmekiur, öösorr ja nõmmelõoke. Kaitstavatest selgrootutest elavad seal küttkärbes *Laphria gibbosa*, hiidhundlane ja siklane *Nothorina punctata*. Samblikest leidub seal tähnsamblikku *Arthonia spadicea*. 

## Viited

## Välislingid

* Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel
* Kaitseala kaart
Põhjasaared

**Põhjasaared** (inglise ja šoti keeles *Northern Isles*, gaeli keeles *Na h-Eileanan a Tuath*, vanapõhja keeles *Norðreyjar*) on üldnimetus kahele saarestikule, mis asuvad Šotimaa põhjarannikust kirdes. Paar koosneb Orkney ja Shetlandi saartest.
Howard Florey

**Howard Walter Florey** (24. september 1898 – 21. veebruar 1968) oli austraalia farmakoloog ja patoloog, kes sai 1945. aastal koos Alexander Flemingu ja Ernst Chainiga Nobeli meditsiiniauhinna penitsilliini avastamise eest.

Kuigi penitsilliini avastamise eest sai kõige rohkem tunnustust Fleming, oli Florey panus väga oluline, sest tema tegi 1940. aastal Oxfordis esimese kliinilise penitsilliinikatse. Florey ja Chain manustasid penitsilliini Oxfordi politsei konstaablile, kes hakkas paranema, kuid suri hiljem, sest teadlastel ei õnnestunud toota piisavas koguses penitsilliini. Koos Chainiga õnnestus tal penitsilliin hiljem muuta kasutatavaks ravimiks.

Florey iseseisvad või koos Flemingu ja Chainiga tehtud avastused on aidanud päästa üle 200 miljoni inimese elu. Teda peetakse Austraalia ajaloo üheks olulisimaks teadlaseks. 

## Tunnustus
*1960 – Wilhelm Exneri medal

## Viited
John Atkinson Grimshaw

**John Atkinson Grimshaw** (6. september 1836 Leeds – 13. oktoober 1893 Leeds) oli inglise kunstnik, kes on teatud eelkõige oma öiseid linnamaastike kujutavate maalide poolest. Tänapäeval peetakse teda Victoria ajastu üheks tähelepanuväärsemaks ja fantaasiarikkamaks maalijaks, samuti kõigi aegade üheks parimaks ja edukamaks öö- ja linnapildi kujutajaks.
Weißache

**Weißache** on jõgi Tiroolis Austrias, Inni lisajõgi.

Weißache voolab Kaiseri mägede ja Hohe Salve vahelises Sölllandli orus. See algab u. 1600 m kõrgusel *Zinsberggrundil Weißachergrabenis* ja suubub Kufsteini ringkonnas Endachis Inni.

Weißache voolab läbi järgmiste omavalitsuste (allavoolu suunas): Ellmau, Scheffau, Söll, Schwoich, Kufstein.

Enne kui Eibergstraße maantee hargneb Schwoichini, jõgi jaguneb ja suurem osa pumbatakse *Kufsteiner Waldi* künka alla Kufsteinist lõunas katlamajja jahutusveeks, enne kui see voolab loomulikul teel tagasi Inni. Egerbachi (Schwoichi ringkond) ja Endachi (Kufsteini ringkond) vahel voolab ülejäänud osa Weißachest u. 800 m läbi pika süvendi, enne kui see orust väljub ja loodesse Inni poole suundub. See osa suubub Inni u. 2 km pärast katlamaja.

2005. aastal võeti Kufsteinis kallaste kindlustamiseks arvukalt meetmeid. Oja on viimastel aastatel üha sügavamale langenud, mis võib põhjustada selle kallaste varingu.
Kaiserbach

**Kaiserbach** (ka **Sparchenbach**) on jõgi Tiroolis Austrias Kaisertali orus Kaiseri mägedes Tiroler Unterlandis. See algab u. 1500 m kõrgusel Stripsenjochi sadula juures ja suubub Kufsteini Untere Sparcheni kvartalis Inni.

Kaiserbach oli metsanduse jaoks oluline kuni 20. sajandi alguseni. Langetatud palgid veeti paljudelt Kaisertali külgorgude metsastelt mäekülgedelt jõkke. Kaiserbachi tõkestati mitme ülevoolupaisuga. Lüüsiväravate hilisemal avamisel tekkis tugev vool, mis võimaldas kokkuseotud palke mitmes etapis Kufsteini transportida.

Paisud olid tuntud kui *Klausen* ja palgitransport kui *Trift*. Tänapäeval on säilinud vaid jõesängis restaureeritud kogumiskoht *Haupttrift Klause* ja sellega seotud *Klaushütte* (paisuhütt), mis pakkus varem töötajatele majutust.

Kaiserbach moodustab enamiku Kufsteini ja Ebbsi vahelisest vallapiirist.
Kaisertal

**Kaisertal** (varem *Sparchental*) on silmatorkav mägiorg Zahmeri ja Wilder Kaiseri mäeahelike vahel Austria Kaiseri mägedes Tiroolis. Kuristikus (*Sparchenklamm*) oru põhjas voolab oja Kaiserbach (*Sparchenbach*), mis suubub Kufsteinist põhjas Inni. Seal asuvad mitmed looduskaunid isoleeritud talud (näiteks *Pfandlhof* ja *Veitenhof*). Populaarne kalendripilt on Püha Antoniuse kabel (*Antoniuskapelle*) Kaisertali jalgteel oru keskosas.

Kaisertal asub Kaiseri mägede looduskaitsealal (loodud 1963. aastal) ja 1. juunini 2008 pääses sinna ainult jalgsi. Kõige sagedamini kasutatav lähenemismarsruut kulgeb Eichelwangist (Ebbs) u. 280 sammu *Kaiseraufstiegil* orgu. Kaisertal oli viimane asustatud org Austrias ilma maanteeühenduseta. Kaisertali põllumeeste autod ja mootorrattad lennutati sisse kas kopteriga või veeti tükkidena üle *Kaiseraufstiegi*. Aastaid arutati Kaisertalile juurdepääsu parandamise üle. Ettepanekute hulka kuulus kaldtõstuk (*Schrägaufzug*) või olemasoleva köistee (*Materialseilbahn*) täiustatud vorm Kufsteinist.

Esimene labidalõige tee ehitamiseks Ebbsist läbi u. 800 m pika tunneli Kaisertali toimus 19. mail 2006. Looduskaitse huvides pidid seda teed kasutama ainult elanikud, ettevõtted ja alarmsõidukid (turvatud tõkete ja võtmetega). Tee ehitamises leppisid Ebbsi küla ja Kufsteini linn (Kaisertali suurim maaomanik) kokku alles pärast aastaid kestnud läbirääkimisi. Pikka aega oli Kufstein looduskaitselistel põhjustel tee vastu Kaisertalis ja oli pakkunud sealsete elanike jaoks olemasoleva köisraudtee uuendamist, et sinna saaks sõidukeid transportida. Ebbsi küla lükkas selle tagasi.

10. märtsil 2007 tungis tunnel Kaisertali. Tunneli ja tee arendus viidi lõpule 2007. aasta sügisel; siis alustati orus kanalisatsiooniga. 31. mail 2008 avati tunnel ametlikult liiklusele.

## Huviväärsused

* Tischofi koobas
* Klaushütte ja Haupttrift-Klause (vaata ka: Kaiserbach)
Weißseespitze

**Weißseespitze** on mägi Ötztali Alpides Weisskammi rühmas Austria ja Itaalia piiril. Selle kõrgus on 3526 m merepinnast.
Sanna (Inn)

**Sanna** on jõgi Tirooli piirkonnas Austrias, see on Inni lisajõgi.

Sanna kujuneb Tobadilli lähedal, kus ühinevad Rosanna ja Trisanna jõed. Väikese Landecki linna juures suubub Sanna Inni. Jõgi on 7,1 km pikk. Selle valgla on 727 km². Jõe ääres asuvad Piansi ja Grinsi küla.

Kärestikulisel jõel harrastatakse süstasõitu, 1996. aastal toimusid seal maailmameistrivõistlused.

## Vaata ka

* Tirool
* Inn
* Rosanna
* Trisanna

## Viited
Hermann Muller

**Hermann Joseph Muller** (21. detsember 1890 – 5. aprill 1967) oli Ameerika Ühendriikide geneetik.

Muller õppis Columbia Ülikoolis bioloogiat ja lõpetas selle 1910. aastal. 

1914. aastal asus ta tööle hiljuti asutatud William Rice'i Instituudis (tänapäeva Rice'i ülikool). Aastatel 1920–1932 töötas Texase Ülikoolis. 1932. aastal kolis ta Berliini ja seejärel töötas Nõukogude Liidus. 1940. aastal naasis ta Ameerika Ühendriikidesse ja töötas Amhersti Kolledžis. Muller osales ka Manhattani projektis, kuid ei teadnud selle eesmärki.

1926. aastal avastas Muller, et radioaktiivsus põhjustab bioloogilistes organismides surmavaid mutatsioone ja hakkas 1928. aastal tegema teavitustööd radioaktiivsuse ohtlikkusest. 1946. aastal sai ta Nobeli meditsiiniauhinna radioaktiivsuse põhjustatud mutatsioonide avastamise eest. Kuna ta sai auhinna aasta pärast tuumarelva kasutamist Hiroshimas ja Nagasakis, tõi see rohkem tähelepanu radiatsiooni ohtlikkusele ja avalikkus hakkas radioaktiivsuse ohte paremini teadvustama.

## Viited
Große Schlenkerspitze

**Große Schlenkerspitze** on mägi Lechtali Alpides Austria Tirooli liidumaal. Kõrgusega 2827 m või teistel andmetel 2831 m on see kõrgeim tipp Lechtali Alpide idaosas.

## Tipuplokk

Schlenkerspitze massiiv on üle 2 km pikk peadolomiidist kaljusein. Selle põhjapoolne hari langeb Galtseitejochi sadulale, selle edelapoolne hari ühendab Große Schlenkerspitze ja *Kleine Schlenkerspitze* (2748 m) ning langeb siis Hintere Dremelschartele. Idapoolne hari ühendab selle Brunnkarspitzega. Kogu Schlenkeri massiiv on habras ja rebenenud, turritavad harjad loendamatute tippudega, kuna kivimikihid on siin vertikaalsed.

## Esimene mäkketõus

Große Schlenkerspitzele tõusid esimesena 1882. aastal Galtseitenjochi sadulalt Spiehler ja Friedel; Kleine Schlenkerspitzele tõusid kaguharja pidi 1896. aastal Ampferer ja Hammer.