open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ortleriit

**Ortleriit** on vulkaaniline kivim. Ortleriidiks nimetatakse suldeniidiga sarnaneva koostisega suure küünekivisisaldusega porfüriiti. Ortleriidi päevakividest põhimassis sisalduvad küünekivi fenokristallid. Kivimit kirjeldasid aastal 1879 Monte Confinale mäel esimestena Guido Stache ja von John. Ortleriit on suldeniidist noorem. Ortleriit on rohekashall ning sisaldab lisaks põhielementidele ka plagioklassi ja ortoklassi; selles esinevad aktsessoorsed augiit, biotiit, magnetiit, püriit ja kvarts. Hilisemate uuringute kohaselt on ortleriit andesiit ja sisaldab lisaks veel kloriiti. Mineraali SiO2 sisaldus on 48–54%.

## Vaata ka

*Suldeniit

## Viited
Ohtu linnamägi

**Ohtu linnamägi** on soosaar muistne pelgupaik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Ohtu külas.

Ohtu linnamägi on kaitse all alates 1964. aastast ja tunnistatud nüüdisajal riiklikuks kultuurimälestiseks.

Oht linnamäe moodustab 1,0–1,5&nbsp;m kõrgune ja 140–150&nbsp;m läbimõõduga lauskjas kõrgendik, mida ümbritseb Ohtu raba. Rabasaarel puuduvad kaitserajatised ja kultuurkiht, mistõttu on seda arvatavalt kasutatud pelgupaigana.

Soosaarel kasvab hõre puistu (peamiselt tammed) ja sellest viib üle Keila–Ohtu tee.

## Viited

## Välislingid
*
Sissy Schwarz

**Elisabeth Schwarz**; tuntud kui **Sissy Schwarz** (sündinud 19. mail 1936) on endine Austria iluuisutaja, paarissõitja.

Sissy Schwarz ja Kurt Oppelt võitsid 1956. aastal Cortina d'Ampezzos toimunud taliolümpiamängudel paarissõidus kuldmedali. Samal aastal võitsid nad kuldmedali ka maailmameistrivõistlustel ja Euroopa meistrivõistlustel.
Kuusalu aardeleid

**Kuusalu aardeleid** on Harju maakonnas Kuusalu vallas Lauritsakivi lähedalt 1936 leitud arheoloogiliste esemete kogu (aardeleid). 

Leid sisaldas 410 münti, mis olid peamiselt Saksa päritolu, ent oli ka anglosaksi ja Araabia münte. Enamik münte olid vermitud 11. sajandi II poolel. Peale müntide sisaldas leid veel hõbeplekist rinnalehte, naastu katke, kaks hõbehelmest.

Leiukoha lähedal asub veel kultusekivina kasutatud Lauritsakivi, ohvriallikas ja muinasasulakoht.

## Viited

## Välislingid
*
Iluuisutamine 1956. aasta taliolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[1956. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 29. jaanuarist 4. veebruarini Cortina d'Ampezzo kunstjääga olümpiastaadionil.

## Medalistid
László Nagy

**László Nagy** on mitme tuntud isiku nimi.

***[[László Nagy (skaut)|László Nagy]]** oli Ungari skaudiliikumise tegelane (1921–2009)
***[[László Nagy (kirjanik)|László Nagy]]** oli Ungari proosakirjanik, luuletaja (1925–1978)
***[[László Nagy (iluuisutaja)|László Nagy]]** oli Ungari iluuisutaja (1927–2005)
***[[László Nagy (jalgpallur)|László Nagy]]** on endine Ungari jalgpallur (1949–)
***[[László Nagy (käsipallur)|László Nagy]]** on Ungari käsipallur (1981–)
* ...
Nığmet Nurmaqov

**Nığmet Nurmaqulı Nurmaqov** (Нығмет Нұрмақұлы Нұрмақов; transkriptsioonis *Nõgmet Nurmakulõ Nurmakov*; 25. oktoober 1895 Semipalatinski oblast – 27. september 1937 Moskva) oli kasahhi päritolu Nõukogude riigitegelane. Hukati repressioonide käigus. Rehabiliteeriti 1956.
David Jenkins

**David Jenkins** on mitme tuntud isiku nimi.

***[[David Jenkins (iluuisutaja)|David Jenkins]]** on endine USA iluuisutaja (1936–) 
***[[David Jenkins (jalgpallur)|David Jenkins]]** on endine inglise jalgpallur (1946–)
***[[David Jenkins (jooksja)|David Jenkins]]** on endine Suurbritannia kergejõustiklane, jooksja (1952–)
* ...
Alexander Abusch

**Alexander Abusch** (14. veebruar 1902 Kraków – 27. jaanuar 1982 Ida-Berliin) oli juudi päritolu Saksa ajakirjanik ja Saksa DV riigitegelane.

Alexander Abusch sündis Krakówis kutsari perekonnas. 1902. aastal asus Abuschite perekond elama Nürnbergi. Rahvakooli lõpetamise järel õppis Alexander Abusch aastatel 1916–1919 kaubandust. 1916. aastal astus ta organisatsiooni Vaba Sotsialistlik Noorsugu (Freie Sozialistische Jugend (FSJ)) ja 1918. aastal Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. 1918–1923 osales ta revolutsioonilises tegevuses ja oli kahel korral riigireetmises süüdistatav. Alates 1921. aastast oli ta mitme kommunistliku ajalehe toimetaja. 1930–1932 oli ta ajalehe Die Rote Fahne peatoimetaja.

Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel põgenes Alexander Abusch 1933. aastal Prantsusmaale. Pariisis oli ta 1934–1935 ajalehtede Unsere Zeit ja Der Gegenangriff peatoimetaja. 1935–1939 oli ta jälle ajalehe Die Rote Fahne peatoimetaja.

Pärast Teise maailmasõja algust Alexander Abusch interneeriti, kuid ta põgenes 1940. aasta juunis vangilaagrist. 1941. aastal emigreerus ta Mehhikosse, kus ta oli ajalehe Freies Deutschland toimetaja. 1946. aasta juulis pöördus ta Saksamaale tagasi ja astus Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1946. aastal sai temast Saksa DV Kultuuriliidu osakonnajuhataja ja 1948. aastal Saksa Majanduskomisjoni (Saksa DV valitsuse eelkäija) liige. 1948–1950 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Eestseisuse liige. 1949. aastal sai ta Saksa DV Kultuuriliidu asepresident. 1950. aasta veebruarist juulini oli ta SSÜP Keskkomitee Poliitbüroo sekretariaadi liige, ta kultuuripoliitilise töö vastutav sekretär. Lisaks oli ta 1949–1950 Rahvakoja (parlamendi) liige. 1950. aasta juulis vabastati Abusch seoses Paul Merkeri afääriga ajutiselt kõigist poliitilistest ametistest. 1951. aasta suvel võeti ta tagasi tööle Saksa DV Kultuuriliitu. Alates 1953. aastast töötas ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee kultuuriosakonnas. 1954–1956 oli ta Saksa DV kultuuriministri asetäitja. 1956–1958 oli ta kultuuriministeeriumi riigisekretär. Alates 1957. aasta veebruarist oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige ja alates 1958. aasta novembrist taas Rahvakoja liige.

1958. aasta detsembrist kuni 1961. aasta veebruarini oli Alexander Abusch Saksa DV kultuuriminister.

1961–1971 oli ta Saksa DV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja kultuuri ja hariduse alal. 1972–1975 oli ta Saksa DV Kultuuriliidu asepresident ja seejärel alates 1975. aastast aupresident.

## Viited
Messier 13

**Messier 13** ehk **Herkulese kerasparv** (ka **M13** ja **NGC 6205**) on kerasparv Herkulese tähtkujus.

## Avastamine ja nähtavus

Messier 13 avastas 1714. aastal Inglise astronoom Edmond Halley. 1. juunil 1764 lisas Prantsuse astronoom Charles Messier selle oma kataloogi, nimetades seda udukoguks. Parve tähed paiknevad üksteisele väga lähestikku ja seetõttu ei eristatud parvest eraldi tähti enne 1779. aastat.

Seda on hästi näha väikese teleskoobi või binokliga ja eriti selgetel öödel isegi palja silmaga.

## Kirjeldus

Herkulese kerasparv asub Maast 25 100 valgusaasta kaugusel. Selle läbimõõt on 145 valgusaastat ja see koosneb hinnanguliselt 300 000 tähest. Parve vanus on umbes 11 miljardit aastat.

## Viited

__INDEKSIGA__
David Jenkins (iluuisutaja)

**David Wilkinson Jenkins** (sündinud 29. juunil 1936 Akronis Ohio osariigis) on endine USA iluuisutaja.
Iluuisutamine 1960. aasta taliolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[1960. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 19. veebruarist 26. veebruarini Ameerika Ühendriikides Squaw Valley talispordikeskuse Blyth Arena kunstjääl.

## Medalistid

## Välislingid

*VIII Olympic Winter Games, Squaw Valley, California, 1960 ; final report.
Poorbetoon

**Poorbetoon** on õhuline ehitusmaterjal, mille peamisteks komponentideks on liiv, lubi, tsement ja vesi. Autoklaavimisprotsessi käigus tekib lähteainetest uus homogeenne mineraal – tobermoriit, mis koos poorse struktuuriga annab materjalile tugevuse ja kerguse.  

Roclite (endine Silbet) poorbetoonist plokkide tootmisel on komponentideks liiv, põlevkivituhk ja vesi. Selline retsept on võimalik kuna Eestis kaevandatav põlevkivi sisaldab ka lubjakivi ja põlevkivituhk sisaldab seetõttu kustutamata lupja ja vähesel määral tsementi. 

Materjal leiutati 1920.–1930. aastatel Soomes ja Rootsis ning tänapäeval on see leidnud maailmas väga laialdast kasutamist. Aastas toodetakse kümneid miljoneid kuupmeetreid poorbetooni. Euroopa suurimad poorbetoonitootjad on Saksamaa, Poola, Suurbritannia, Rumeenia, Tšehhi. Maailma üks suuremaid poorbetoonitootjaid on Türgi.

Poorbetooni eripäraks on materjali üheaegne tugevus, kergus ja soojusisolatsioonivõime. 

## Kasutamine

Poorbetoonist valmistatakse nii erinevate füüsikaliste omadustega ja suurustega ehitusplokke kui ka armeeritud tooteid, nagu sillused, lae- ja seinapaneelid. 

Valmistamise käigus lõigatakse poorbetoontooted suurest massiivist lõiketraatidega, mistõttu toodete pinnad on siledad ja tooted ise on mõõdutäpsed. Sängituspindade tolerants on reeglina kuni ±1,0 mm. Seetõttu on võimalik poorbetoonist ehitusplokkde laduda mitte ainult müürimördiga, vaid ka õhukese liimvuugiga. 

### Eelised
* On võimalik toota kergeid (300 kg/m³) ja soojapidavaid välisseinaplokke, mis ei vaja isegi Soome põhjamaises kliimas täiendavat soojustamist. 
* Ka tihedamatel poorbetoonplokkidel (> 350 kg/m³) on hea soojusisolatsioonivõime, mistõttu on soojustatud poorbetoonist välisseinad alati soojapidavamad kui muudest kivimaterjalidest samasuguse soojustuskihiga välisseinad.
* Sarnaselt savikrohviga on poorbetoonil õhuniiskuse akumulatsioonivõime.
* Materjal on kerge, mistõttu seinte omakaal on väiksem võrreldes teiste kivimaterjalidega.
* Poorbetoonist müüritis on ilmastikukindel ka ilma viimistluseta, mis annab võimaluse ehitada soodsa hinnaga suuremaid ja väiksemaid tootmishooneid.
* Poorbetoon on parima tulepüsivusega kivimaterjal. Hea tulepüsivus on seotud materjali hea soojusisolatsioonivõimega - tulekahju korral levivad kuumakahjustused poorbetoonist seinas oluliselt aeglasemalt võrreldes teiste kivimaterjalidega.
* Materjal on hea töödeldavusega, mis võimaldab kergelt ehitada näiteks kaarjaid seinu.

### Puudused
* Poorbetoonist ehitusplokid ei sobi vundamendi ehitamiseks.

## Mullbetooni kristallstruktuur

Fail:AAC bubbles vol 1.tif
Fail:AAC 14.jpg
Fail:Space station inside AAC.tif
Fail:AAC interpore.jpg
Fail:AAC 18.tif


## Viited
Bulgaaria vürstkond

*  aastatel 864–917/927 oli **[[Esimene Bulgaaria riik]]** tuntud kui **Bulgaaria vürstkond**
* **Bulgaaria vürstkonna** all võidakse mõelda ka **[[Bulgaaria vürstiriik]]i** (1878–1908)
Iluuisutamine 1964. aasta taliolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[1964. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 29. jaanuarist 6. veebruarini Austrias Innsbrucki olümpiastaadionil.

## Medalistid
Iluuisutamine 1968. aasta taliolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[1968. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 7.–16. veebruarini Prantsusmaal Grenoble'is Palais des Sportsi staadionil.

## Medalistid
Iluuisutamine 1972. aasta taliolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[1972. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus Jaapanis Sapporos Makomanai jääareenil.

## Medalistid
Iluuisutamine 1976. aasta taliolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[1976. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 4.–13. veebruarini Austrias Innsbruckis.

Innsbrucki olümpiamängudel oli esimest korda kavas jäätants.

## Medalistid
Kerasparv

**Kerasparved** on sfäärilise kujuga täheparved, mille läbimõõt jääb 50 ja 150 valgusaasta vahele ja mis koosnevad mõnesajast tuhandest kuni mõnest miljonist tähest. Kerasparved tiirlevad ümber galaktika keskme. Kerasparved on tihedalt gravitatsiooniga seotud, mis annab neile kera kuju.

Linnutee galaktikasse kuulub umbes 150 kerasparve, kuid näiteks Andromeeda galaktika on neid leitud üle 500.

## Tuntud kerasparvi

*M13 ehk Herkulese kerasparv – tuntuim ja heledaim kerasparv taeva põhjapoolkeral
*Omega Centauri – suurim kerasparv Linnutee galaktikas

__INDEKSIGA__
Skynet

**Skynet** on peamine antagonist Terminaatori frantsiisis. Ta on tehisintellekt, kes püüab oma loodud terminaatorite prototüüpide abil maailma valitseda, hävitades sellega inimesed. Skynet loodi aastal 1984.

Skyneti vastu võitlevad vastupanuliikujad.

Teda on mänginud vaid paar näitlejat, need on Helena Bonham Carter ja Matt Smith.
Iluuisutamine 1980. aasta taliolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[1980. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 16. veebruarist 23. veebruarini Ameerika Ühendriikides Lake Placidis.

## Medalistid
Mihkel Nukk

**Mihkel Nukk** (3. juuli 1907 – 30. november 1995) oli eesti rahvusest USA ajakirjanik, kommunistliku ajalehe Uus Ilm peatoimetaja 1933–38, 1940–44 ja 1947–89.

## Kirjandus
*„Uus Ilm” 70. Tallinn, 1980
* Mihkel Nukk *Uus Eesti: kimp fakte ja kirju sünnimaalt, mis kõnelevad tõtt*. New York : Uue Ilma kirjastus, 1941 30, [3] lk.

## Välislingid
*https://www.vikerkaar.ee/archives/26919
*Saade väliseestlastele. Anni Bartels-Jürgenson, Mihkel Nukk. Eesti Raadio, 1984.
*Lehekülgi eesti kultuuriloost: Mihkel Nukk - 80. Eesti Raadio, 1987.
Boniniit

**Boniniit** on vulkaaniline kivim. Boniniiti koos sarnase koostisega sanukiidiga peetakse primitiivseks andesiidiks; boniniit tekib purskekivimina, aga sanukiit tekib intrusioonides.

Boniniit koosneb klaasjas põhimassis asuvatest pürokseeni ja oliviini fenokristallidest, leidub ka andesiini ja hüpersteeni fenokristalle. Boniniidile on omane suur magneesiumisisaldus ja väike titaanisisaldus (oksiidide mahuprotsendid vastavalt 8–15% ja 0,5%). 57–60% kivimist moodustab ränidioksiid.

Boniniit tekib saarkaarte eel magmast, mille tekkepõhjuseks on sukelduvast laamast eralduvad lenduvad ühendid (peamiselt vesi), mis alandavad laama kohal oleva vahevöö kiilu sulamistemperatuuri ning põhjustavad selle osalise sulamise. Vee allikaks on vett sisaldavad mineraalid. Neid on merepõhja moodustanud laamas rohkelt, sest vesi ringleb ookeani keskmäestikus tekkinud kuumades, kuid lõhelistes kivimites. Kuna see magma on tekkinud mantli teisesel sulamisel (esimesel sulamisel tekib basalt), siis on raskete metallide sisaldus boniniidis väike. Ofioliitset boniniiti peetakse samuti saarkaartes tekkinuks. Protsessi käigus jaguneb peridotiidist tekkinud magma saarkaartes asuvaks toleiidiks ja saarkaarte eel tekkivaks boniniidiks.

Nimetus "boniniit" on tuletatud Bonini saarte järgi. Boniniidile andis nime Petersen aastal 1890.

Boniniiti leidub mitmel pool üle maakera, põhiliselt Vaikse ookeani ümbruses, aga ka Küprosel. Aastal 2009 õnnestus esimest korda jälgida vulkaanipurset, milles tekkis boniniiti moodustav laava. Suur osa Merkuuri pinda katvatest kivimitest on tõenäoliselt boniniit.

## Vaata ka

* Sanukiit

## Viited
Iluuisutamine 1952. aasta taliolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[1952. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 16.–22. veebruarini Norras Oslo Jordal Amfi väliuisuväljakul kohustuslikes figuurides ja Bisletti staadionil, mis asus kiiruisutamisraja sees asuval normsuuruses jääväljakul, vabasõidu programmides.

Võistlustel osales 15 riiki ja 63 sportlast (26 meest ja 37 naist).

Võistlusi peeti kolmel alal:

* Meeste üksiksõit (19. veebruaril kohustuslikes figuurides ja 21. veebruaril vabakavas).

* Naiste üksiksõit (16. ja 17. veebruaril kohustuslikes figuurides ja 20. veebruaril vabakavas).

* Paarissõit (22. veebruar).

Ameeriklane Dick Button võitis oma teise olümpiatiitli ja temast sai esimene sportlane, kes tegi võistlusel kolmikhüppe – kolmiksilmusehüppe.

Saksamaa ja Jaapani sportlastel lubati taas olümpiaaladel võistelda pärast seda, kui nad olid 1948. aasta mängudel osalemisest kõrvaldatud.

Austraalia ja Holland osalesid esimest korda taliolümpiamängudel iluuisutamise aladel.

## Tulemused

### Meeste üksiksõit




Finaal: 21. veebruar 
Osavõtjaid: 14
Riike: 11
**[[Iluuisutamine 1948. aasta taliolümpiamängudel#Meeste üksiksõit|Olümpiavõitja 1948]]:** Dick Button, 
**[https://www.olympedia.org/results/12898 Ametlikud tulemused]** 


### Naiste üksiksõit




Finaal: 20. veebruar 
Osavõtjaid: 25
Riike: 12
**[[Iluuisutamine 1948. aasta taliolümpiamängudel#Naiste üksiksõit|Olümpiavõitja 1948]]:** Barbara Ann Scott, 
**[https://www.olympedia.org/results/12928 Ametlikud tulemused]** 


### Paarissõit




Finaal: 22. veebruar 
Osavõtjaid: 26
Riike: 9
**[[Iluuisutamine 1948. aasta taliolümpiamängudel#Paarissõit|Olümpiavõitja 1948]]:** Micheline Lannoy - Pierre Baugniet, 
**[https://www.olympedia.org/results/12958 Ametlikud tulemused]** 


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Oslo 1952 
|-

## Välislingid

* The 1952 Winter Olympic Games
Paunküla aardeleiud

**Paunküla aardeleiud** on kaks aardeleidu (**I leid** ja **II leid**) Harju maakonnast Kuusalu vallast Paunkülast.

Need kaks aardeleidu pärinevad endise Piirsalu asundustalu põllumaalt, mida kohalikud kutsuvad Kõrtsimäe põlluks. 

I leid tuli välja 1956 ja II leid osaliselt 1959 ja teine osa sellest 1961. I ja II leiu vahemaa on 60 m. 

Esimene aardeleid leiti 1956. aastal põllu äestamisel ja selleks oli peentest hõbetraatidest punutud kee, mille lülide vahel olid rõngakeseks nende küljes rippuva 10 Araabia mündiga. Viimased mündid pärinevad 10. sajandist, kuid kee tervikuna on mõnevõrra hilisem. 

II leid (1959 ja 1961) sisaldas muu hulgas 4 rinnalehte, 3 kaelavõru katket, ühte granuleeritud hõbehelmest, 107 hõbemünti, millel oli kand ja mida seetõttu sai kanda kaelakee küljes ripatsitena.  Müntide hulgas on peale Araabia müntide 1 Sassaniidi, 11 Bütsantsi, 2 Saksa ja 1 anglosaksi münt. II leid peideti maa sisse tõenäoliselt 12. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Omega Centauri

**Omega Centauri** (ka **NGC 5139**) on kerasparv, mis asub Kentauri tähtkujus.

Parve avastas 1677. aastal Edmond Halley ning see asub Maast 15 800 valgusaasta kaugusel. Parve läbimõõt on umbes 150 valgusaastat ning see on Linnutee suurim ja heledaim kerasparv. Omega Centauri sisaldab umbes 10 miljonit tähte ja selle mass on võrdne 4 miljoni Päikese massiga, mis teeb sellest Linnutee massiivseima kerasparve.

## Viited
Iluuisutamine 1928. aasta taliolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[1928. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 14.–19. veebruarini 1928. aastal St. Moritzi olümpiastaadionil Šveitsis.

Võistlustel osales 12 riiki ja 51 sportlast (23 meest ja 28 naist).

Korraldati kolm ala:

* Meeste üksiksõit (14. veebruaril kohustuslikus figuuris ja 15. veebruaril vabakavas).

* Naiste üksiksõit (14. veebruaril kohustuslikus figuuris ja 15. veebruaril vabakavas).

* Paarissõit (16. veebruar).

Mängude ajal St. Moritzis valitsenud ebatavaliselt soe ilm tekitas iluuisutamise võistlustele raskusi, kuna jääkate oli õues. Tehti ettepanek viia võistlus Berliini või Londoni sisehalli, kuid enne otsuse langetamist naasis külmem ilm. Jääkate jäi aga mängude ajaks halba seisukorda. Naiste vabakava ajal pandi jääle punased lipud eriti halbade alade tähistamiseks, mida võistluse edenedes aina rohkem oli.

Esmakordselt olümpiamängudel osales naiste üksikvõistluses 20 uisutajat ja paarissõidu võistlusel osales üle kümne paari.

## Võistluste kokkuvõte

Naiste võistlusel võitis ülekaalukalt noor norralanna Sonja Henie.Ta haaras kohustuslikus kavas kindla juhtpositsiooni (ainult Ameerika kohtunik asetas ta Loughrani järel teisele kohale) ja kõik seitse kohtunikku nõustusid, et ta oli vabakavas parim. Vaid 15-aastaselt ja 315 päevaselt sai temast noorim olümpiavõitja iluuisutamises kuni 1998. aastani Naganos, mil Tara Lipinski võitis 15-aastaselt ja 225 päevaselt. Nelja põhja-ameeriklanna ja Burgeri vahel peetud väga tasavägises võitluses hõbemedali nimel võitis viimane hõbemedali, edestades napilt Beatrix Loughrani, kes seekord pidi leppima pronksmedaliga. Neli aastat hiljem Lake Placidis võitis Loughran oma kolmanda olümpiamedali, tulles paarissõidus teiseks koos oma partneri Sherwin Badgeriga.

Gillis Grafström kaitses edukalt oma 1920. ja 1924. aasta tiitlit, kui austerlane Willy Böckl lõpetas teisel kohal, nagu ka neli aastat varem. Teine austerlane Karl Schäfer lõpetas neljandana. Ta võitis kuldmedalid järgmistel kahel järjestikusel olümpiamängudel.

Paarissõidu võitis valitsev maailmameister Prantsuse paar Andrée Joly ja Pierre Brunet. 

## Tulemused

### Meeste üksiksõit




Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 17
Riike: 10
**[[Iluuisutamine 1924. aasta taliolümpiamängudel#Meeste üksiksõit|Olümpiavõitja 1924]]:** Gillis Grafström, 
**[https://www.olympedia.org/results/12654 Ametlikud tulemused]** 


### Naiste üksiksõit




Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 20
Riike: 8
**[[Iluuisutamine 1924. aasta taliolümpiamängudel#Naiste üksiksõit|Olümpiavõitja 1924]]:** Herma Szabó, 
**[https://www.olympedia.org/results/12678 Ametlikud tulemused]** 


### Paarissõit




Finaal: 16. veebruar 
Osavõtjaid: 26
Riike: 10
**[[Iluuisutamine 1924. aasta taliolümpiamängudel#Paarissõit|Olümpiavõitja 1924]]:** Helene Engelmann - Alfred Berger, 
**[https://www.olympedia.org/results/12702 Ametlikud tulemused]** 


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Sankt Moritz 1928 
|-	 

## Välislingid

* Figure Skating at the 1928 Winter Olympics
Vaida aare

**Vaida aare** on aardeleid Harju maakonnas Rae vallas.

1896 leiti Paali talu alalt raudnõu peamiselt müntidega. Raudnõu kadus II maailmasõja ajal, ent leiust säilis käsikiri ja hõbekäevõru (praegu hoiul Ajaloomuuseumis). Käsikirja andmetel oli leius 446 münti ja üks hõbekäevõru. Tõenäoliselt maeti varandus maha 1150. aastatel.

## Viited

## Välislingid
*
Habe

**Habe** on inimese näo alaosal (lõual, ülahuule kohal, põskedel ja kaela ülaosal) kasvav karvkate.

## Välislingid

*Habemel võib olla selle kandja ajule õõvastav mõju, Delfi, 12. märts 2016
Joe Murray

**Joseph David Murray** (sündinud 3. mail 1961 San Joses Californias) on Ameerika Ühendriikide animaator. 

Ta on töötanud animaatorina aastast 1987.

## Telesarjad
*"Rocko's Modern Life" ("Rocko seiklused", 1993-1996)
*"Camp Lazlo" (Lazlo laager", 2005-2008)

## Välislingid
*
Erik Heinrichs

**Axel Erik Heinrichs** (21. juuli 1890 Helsingi – 16. november 1965 Helsingi) oli Soome sõjaväelane (jalaväekindral, 1941).

1925. aastal autasustati teda Kotkaristi II klassi teenetemärgiga.

## Viited
Folke Bernadotte

**Folke Bernadotte** (rootsi keeles *Folke Bernadotte af Wisborg*; 2. jaanuar 1895 – 17. september 1948) oli Rootsi diplomaat ja ühiskonnategelane, Wisborgi krahv.

Ta oli üks Rahvusvahelise Punase Risti Komitee juhte.

Teise maailmasõja ajal päästis ta valgete busside abil sõjavange Saksa koonduslaagritest. Päästetud oli umbes 21 000, neist 8000 Taanist ja Norrast, 6000 Poolast, üle 2500 Prantsusmaalt, üle 1500 juudi ning üle 1000 Saksamaalt. Kampaania jätkus kahe kuu jooksul pärast Saksamaa kapituleerumist ja nii päästeti veel umbes 10 000 inimest.

1937. aastal sai ta Eesti Punase Risti I klassi teenetemärgi.

20. mail 1948 määrati ta ÜRO rahuvahendajaks Palestiinas. Sama aasta 17. septembril mõrvasid juudi terrorirühmituse Lehi liikmed ta Jeruusalemmas. Lehi oli vastu Bernadotte koostatud rahuplaanile. Nad ei teadnud, et Iisraeli valitsus oli juba otsustanud selle rahuplaani tagasi lükata ja jätkata sõjaga.

Tema järgi on nimetatud tänav Göteborgis, Viinis, Gazas ja mitmes Saksamaa linnas.

Folke Bernadotte abiellus 1928 Estelle Bernadottega (sündinud Estelle Romaine Manville). Neil sündis neli poega, kellest esimene ja kolmas surid pisikesena.

## Viited
Pēteris Radziņš

**Pēteris Radziņš** (2. mai 1880 – 8. oktoober 1930 Riia) oli Läti sõjaväelane (kindral), õppejõud. 

1924–1928 oli ta Läti sõjaväe ülemjuhataja.

1925. aastal autasustati teda Vabadusristi I liigi 2. järgu teenetemärgiga.

## Viited
Woldemar Hägglund

**Johan Woldemar (Voldemar) Hägglund** (10. august 1893 Viiburi – 12. veebruar 1963 Helsingi) oli Soome sõjaväelane (kindralleitnant, 1942).

1935. aastal autasustati teda Kotkaristi II klassi teenetemärgiga.

## Viited
Frans Timmermans

**Franciscus Cornelis Gerardus Maria "Frans" Timmermans** (sündinud 6. mail 1961 Maastrichtis) on Madalmaade ja Euroopa Liidu poliitik ja diplomaat. 

Ta oli aastatel 2007–2010 Madalmaade Euroopa asjade minister ja aastatel 2012–2014 Madalmaade välisminister.

## Euroopa Komisjoni volinik

### Junckeri komisjon 2014–2019

Alates 1. novembrist 2014 kuni 30. novembrini 2019 oli Frans Timmermans Euroopa Komisjonis Junckeri komisjoni esimene asepresident, vastutades parema seadusloome, institutsioonidevahelise koostöö, õigusriigi ja põhiõiguste küsimuste eest. 

### Von der Leyeni esimene komisjon 2019–2024

Alates 1. detsembrist 2019 kuni 22. augustini 2023 oli ta von der Leyeni esimese komisjoni üks kolmest juhtivast asepresidendist, juhtides volinikerühma, mis vastutab Euroopa rohelise kokkuleppe eest. 

Ta lahkus volinikukohalt, et kandideerida 22. novembril 2023 Madalmaade valimistel, olles kahest parteist koosneva tugeva vasaktiiva peakandidaat, võimalik tulevane Madalmaade peaminister. 

Tema ülesanded Euroopa Komisjonis võttis üle Maroš Šefčovič. Euroopa Komisjoni uueks volinikukandidaadiks nimetasid Madalmaad Timmermansi asemel Madalmaade senise välisministri Wopke Hoekstra.

## Tunnustus
* 2008 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Epp Ehand: "Timmermans ERR-ile: Venemaaga tuleb rääkida jõupositsioonilt" ERR, 24. mai 2019
Gustave Ador

**Gustave Ador** (23. detsember 1845 – 31. märts 1928) oli Šveitsi poliitik.

Ta oli 1. jaanuarist 1919 kuni 31. detsembrini 1919 Šveitsi liidupresident.

Ta oli Rahvusvahelise Punase Risti Komitee liige.

1932. aastal anti talle Eesti Punase Risti mälestusmärgi  teenetemärk ja 1926. aastal Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu I aste.

## Viited
Krišjānis Berķis

**Krišjānis Berķis** (26. aprill 1884 – 29. juuli 1942) oli Läti sõjaväelane (kindral). 

14. novembrist 1934 kuni 20. juunini 1940 oli ta Läti sõjaväe ülemjuhataja.

1940. aasta 6. aprillist kuni 20. juunini oli ta Läti kaitseminister.

Pärast Läti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt läks ta pagulusse Soome, kuid pöördus sealt varsti tagasi. 30. septembril 1940 deporteeriti ta Vene NFSV-sse. Krišjānis Berķis arreteeriti 23. juunil 1941, suri Permi vangla haiglas 1942. aasta juulis.

## Tunnustus
*1921 Vabadusristi I liik 2. järk
*1932 Kotkaristi II klassi teenetemärk
*1940 Kotkaristi I klassi teenetemärk

## Viited
Miguel Ángel Moratinos Cuyaubé

**Miguel Ángel Moratinos Cuyaubé** (sündinud 8. juunil 1951 Madridis) on Hispaania diplomaat, jurist ja poliitik. 

Aastatel 2004–2010 oli ta Hispaania välis- ja koostööminister.

2007. aastal anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk.

## Viited
Poul Schlüter

**Poul Holmskov Schlüter** (3. aprill 1929 Tønder – 27. mai 2021) oli Taani poliitik. 

Aastatel 1982–1993 oli ta Taani peaminister ja 1994–1999 Euroopa Parlamendi liige.

2003. aastal sai ta Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi, millega tunnustati tema kui Taani peaministri tööd Eesti taasiseseisvumise toetajana.

## Viited
Carl (Rootsi prints)

**Carl** (27. veebruar 1861 – 24. oktoober 1951) oli Rootsi kuningliku perekonna liige, Västergötlandi hertsog.

Tema vanemad olid Oscar II ja kuninganna Sofia.

1897. aastal abiellus ta Taani printsessi Ingeborgiga (1878–1958), nende lapsed olid:
* Margaretha (1899–1977)
* Märtha (Norra kroonprintsess, 1901–1954)
* Astrid (Belgia kuninganna, 1905–1935)
* prints Carl Bernadotte (endine Östergötlandi hertsog, 1911–2003)

Ta on saanud Eesti Punase Risti I klassi teenetemärgi.

## Viited
Pál Teleki

**Pál Teleki** (1. november 1879 Budapest – 3. aprill 1941 Budapest) oli Ungari poliitik ja ühiskonnategelane, krahv.

Ta oli 19. juulist 1920 kuni 14. aprillini 1921 ja 16. veebruarist 1939 kuni 3. aprillini 1941 Ungari peaminister.

Ta oli Ungari Teaduste Akadeemia liige.

Ta oli Ungari skaudiliikumise juhte.

1931. aastal anti talle Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu I aste ja 1933. aastal Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Saulius Sondeckis

**Saulius Sondeckis** (11. oktoober 1928 Šiauliai – 3. veebruar 2016 Vilnius) oli Leedu viiuldaja, helilooja, dirigent ja muusikapedagoog.

## Elulugu
Sondeckis õppis Vilniuse konservatooriumis viiulit Alexander Livontase juhendmisel ja lõpetas kooli 1952. 
Aastatel 1957–1960 õppis ta Moskva konservatooriumi aspirantuuris. 1963. aastal tegi läbi pooleaastase kursuse prantsuse dirigendi Igor Markevitši juures.

Sondeckis alustas karjääri viiuldajana.

Aastatel 1952–1959 oli ta Vilniuse konservatooriumis viiuliõpetaja, 1959–1987 keelpillide kateedri juhataja, 1977. aastast professor.

1955. aastal asus ta juhatama Vilniuse Kunstide Kooli õpilaste keelpilliorkestrit ning 1964. aastal sai temast esimene leedu dirigent, kes esines oma orkestriga välismaal, osaledes festivalil Bukarestis. 

1976. aastal sai kollektiiv kuldmedali rahvusvahelisel Herbert von Karajani Fondi noorteorkestrite konkursil Lääne-Berliinis.

Aastatel 1960–2004 oli Sondeckis Leedu Kammerorkestri peadirigent.

Alates 2004. aastast oli ta orkestri Moskva Virtuoosid peakülalisdirigent ja 2005. aastast Leedu Balti Kammerorkestri juht.

Sondeckis asutas 1960. aastal Leedu kammerorkestri. Ta on juhatanud Berliini, Peterburi ja Toronto filharmooniaorkestrit.

## Tunnustus

1980. aastal sai ta Nõukogude Liidu rahvakunstniku aunimetuse. 

2002. aastal pälvis ta Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärgi, tunnustusena tema töö eest Eesti heliloomingu tutvustajana maailmas. 

Ta on pälvinud ka Leedu, Poola, Venemaa ja Austria riiklikke autasusid.

Pärdi teos "Tabula rasa" ja Schnittke *[[concerto grosso]]*'d nr 1 ja 3 on pühendatud Sondeckisele. 

## Viited
Vygaudas Ušackas

**Vygaudas Ušackas** (sündinud 16. detsembril 1964 Skuodases) on Leedu poliitik ja diplomaat.

Ta lõpetas aastal 1982 Skuodases keskkooli ja aastal 1990 Vilniuse Ülikooli õigusteaduskonna.

Aastatel 2008–2010 oli ta Leedu välisminister.

2013. aastal sai ta Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi, millega tunnustati tema kui Leedu välisministri tööd Eesti-Leedu koostöö edendajana.

## Viited
Jüri Kurul (poliitik)

**Jüri Kurul** (15. märts 1872 Tõstamaa vald, Pärnumaa – 5. juuli 1937 Tallinn) oli Eesti ettevõtja ja poliitik.

Kurul oli Riigikogu II koosseisu liige Eesti kommunistide legaalse variorganisatsiooni Töörahva Ühine Väerind esindajana 18. detsembrist 1924 (Georg Jürgensoni asemel) tagandamiseni 29. mail 1925, mil Kuruli asendas Aleksander Lensman.

1925. aastal aitas Kurul metsapraakeri ja laevaomanikuna toimetada palgikoormasse peidetuna Venemaale Luga sadamasse Nikolai Karotamme tädipoja Vassili Vitsa ja kommunist Villem Kuusiku.
Messier 27

**Messier 27** ehk **Hantli udukogu** (ka **M27** ja **NGC 6853**) on udukogu Rebase tähtkujus. See asub 1360 valgusaasta kaugusel Maast.

Charles Messier avastas selle 1764. aastal. See oli esimene avastatud planetaarudu.

## Viited
Hansische Geschichtsblätter

**Hansische Geschichtsblätter** on Hansa Liidu ajaloo teemaline saksakeelne erialaajakiri, mida annab välja Hansischer Geschichtsverein. Ajakiri ilmub 1871. aastast.

## Välislingid
* Ajakirja koduleht
Messier 104

**Messier 104** ehk **Sombreero galaktika** (ka **M104** ja **NGC 4594**) on galaktika Neitsi tähtkujus. 

See asub 28 miljoni valgusaasta kaugusel. Selle läbimõõt on umbes 50 000 valgusaastat, ehk umbes kolmandiku Linnutee galaktika läbimõõdust.

## Viited

__INDEKSIGA__
Kentsi järv

**Kentsi järv** on paisjärv Kavilda ürgoru põhjas.

Järves saab ujuda. Järv on taastatud 2020. aastal. 

## Välislingid
* Kentsi järv keskkonnaregistris
Ugo Foscolo

**Ugo Foscolo** (sünninimega **Niccolò Foscolo**; 6. veebruar 1778 Zákynthose saar – 10. september 1827) oli itaalia luuletaja, tõlkija ja kirjanduskriitik ning kirglik Itaalia vabastamise eest võitleja.

Ta sündis aastal 1778 Zákynthose saarel kreeka-itaalia segaperekonnas, ema oli kreeklanna, isa itaallane. Aastal 1788, pärast isa surma kolis perekond Veneetsiasse. Ta on lõpetanud Padua Ülikooli.

Ta suundus vabatahtlikult eksiili: esmalt Šveitsi, seejärel Inglismaale, kus ta aastal 1827 Turnham Greenis (asub praegu Londoni lääneosas) suri. Ta maeti Chiswicki püha Nicholase kirikusse. Aastal 1871 maeti ta ümber Firenze Santa Croce basiilikasse.

Tema teostest on eesti keelde tõlgitud "Jacopo Ortise viimased kirjad", mis ilmus aastal 2015 sarjas "Loomingu Raamatukogu" (raamatu tõlkis itaalia keelest Eva Kolli).
Liv Tyler

**Liv Rundgren Tyler** (sünninimega **Liv Rundgren**; sündinud 1. juulil 1977) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja endine modell. 

Ta vanemad on Aerosmithi laulja Steven Tyler ja modell Bebe Buell. Aastail 1972–1979 elas Buell koos rokkmuusik Todd Rundgreniga. Buell jäo lühiajalisest suhtest Tyleriga rasedaks ja sündis tütar. Kuna aga Steven Tyler oli aga tollal uimastisõltuvuse küüsis, siis kinnitas Buell lapse kaitsmiseks, et lapse isa on Rundgren, ning lapse nimeks sai Liv Rundgren. Eesnimi Liv pandi lapsele Norra näitleja Liv Ullmanni järgi. Kaheksa-aastaselt tutvus Liv Steven Tyleriga ning pani tähele suurt sarnasust ta tütre Miaga. Emalt selle kohta pärides sai ta teada, kes on tema bioloogiline isa, ning modellikarjääri alustades kuus aastat hiljem (1991) hakkas ta kasutama oma perekonnanimena Tyler ning säilitas senise perekonnanime keskmise nimena. 

Tyler hakkas modellina tegutsema 14-aastaselt, aga loobus sellest vähem kui aasta hiljem, et keskenduda näitlemisele. 1994. aastal osales ta koos Alicia Silverstone'i ja Jason Londoniga Aerosmithi laulu "Crazy" videos. Ka tegi ta oma filmidebüüdi 1994. aastal. Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta näitlejana 1996. aastal peaosaga Bernardo Bertolucci filmis "Io ballo da sola" (rahvusvahelise pealkirjaga "Stealing Beauty", eestikeelse pealkirjaga "Süütust näpates"). Tema ilmselt tuntuim roll on "Sõrmuste isanda" triloogia filmides "Sõrmuse vennaskond" (2001), "Kaks kantsi" (2002) ja "Kuninga tagasitulek" (2003) kehastatud haldjas Arwen.

Liv Tyler oli 2003. aastal UNICEF-i USA hea tahte saadik.

## Välislingid
*
Robert Baden-Powell

**Robert Stephenson Smyth Baden-Powell** (22. veebruar 1857 London – 8. jaanuar 1941 Nairobi, Aafrika) oli Suurbritannia sõjaväelane (kindralleitnant), kirjanik ja kunstnik, kes on tuntud eelkõige ülemaailmse skaudiliikumise algatajana. Lord.

1933. aastal anti talle Eesti Punase Risti I järgu I astme teenetemärk.

## Elulugu
Robert Stephenson Smyth Baden-Powelli isa oli Suffolkist pärit Oxfordi ülikooli professor, matemaatik ja teoloog H. G. Baden-Powell. Roberti ema Henrietta Grace oli kunstiarmastaja ja akvarellimaalija, Briti Kuningliku mereväe admirali William Henry Smythi tütar. Roberti emapoolne vanaisa Thomas Warington oli 1800. aastatel Briti suursaadik Napolis. Robert sai nime ristiisa Robert Stephensoni järgi, kes oli raudtee- ja tsiviilinsener. Perekonnaringis kutsuti Robertit Stephe'iks (Steve'iks).

Isa suri, kui Robert oli kolmeaastane, kuid tänu energilisele emale said kõik lapsed hea kasvatuse ja tegutsemisvabaduse ning suure loodusearmastuse. Poiss saadeti õppima Rose Hill Schooli Tunbridge Wellsis. Koolis poiss erilise andekusega silma ei paistnud, kuid 1876. aastal ohvitserikatseid sooritades näitas häid tulemusi ratsaväe ja jalaväekatsetel. Järgnes kiire karjäär sõjaväes Indias ja Aafrikas, kus Buuri sõja ajal saavutas legendaarse kuulsuse Mafekingi linna komandandina. 

Sõja lõppedes 1900 pöördus Baden-Powell kindralmajori auastmes tagasi Inglismaale ja avastas oma hämmastuseks, et tema sõduri käsiraamat "Aid to Scouting" ("Luuramise abimaterjal") oli saanud hinnatud lugemisvaraks inglise poiste hulgas. Avastusest innustust saanud, hakkas Baden-Powell kirjutama uut raamatut "Scouting for Boys" ("Luuramine poistele") ja korraldas praktiliste kogemuste saamiseks paarikümnele poisile laagri Brownsea saarel. Seda laagrit loetakse skaudiliikumise ametlikuks algusajaks. 

1908 ilmus "Scouting for Boys" vihikute kaupa ja Inglismaal tekkis hulgaliselt skaudisalku. 1910 suundus Baden-Powell erru, et pühenduda skaudiorganisatsiooni ülesehitamisele. 1920. aastaks ulatus skautide arv maailmas juba miljoni lähedale. Baden-Powell deklareeriti 6. augustil 1920 Londonis I ülemaailmsel Jamboreel suure vaimustusega maailma peaskaudiks.

1912 abiellus Baden-Powell endast 32 aastat noorema Olave St Claire Soamesiga (1899–1977). Paaril oli kolm last: poeg Arthur Robert Peter Baden-Powell (1913–1962) ning tütred Heather Grace Baden-Powell (1915–1986) ja Betty St Clair Baden-Powell (1917–2004). 

1937. aastal Hollandis toimunud Jamboreel pidas Baden-Powell oma lahkumiskõne. Suurte teenete eest anti talle lordi tiitel (Lord Baden-Powell of Gilwell). 

Baden-Powell suri 8. jaanuaril 1941 Aafrikas ja on maetud Püha Peetruse kalmistule (St Peter's Cemetery in Nyeri) Nyeris Keenias. Keenia valitsus kuulutas Baden-Powelli haua rahvuslikuks mälestuspaigaks. 

## Viited
Jüri Kurul

**Jüri Kurul** (13. juuni 1924 Tõstamaa vald – 14. august 2005 Tartu) oli Eesti sõudja ja sõudetreener.

## Sõudmine
Sportima hakkas Tõstamaal, sõudma 1948 Pärnu Jahtklubis.
*Võitis 1958 NL-i mv-tel paarisaerulisel kahepaadil pronksi. 
*Tuli 10 korda Eesti meistriks: 
**1949 (rahvapaatidel), 
**1951 ja 1954 ühepaadil, 
**1957 roolijata kahepaadil, 
**1956–59 paarisaerulisel kahepaadil, 
**ja 1958–59 kaheksapaadil. 
*Kuulus 15 korda Eesti koondisse. 

Oli ka aerutamis- ja sõudmiskohtunik (1957 ülel kat). 

Kurul oli Eesti esimene sõjajärgne meister ühepaadis ja NSV Liidu rahvaste spartakiaadi pronksmedalist 1956. aastal. 

1950. aastatel Pärnus ning alates 1960. aastatest Tartu Kalevis töötas ta treenerina. Kuruli õpilased võitsid medaleid Eesti, NSV Liidu ja rahvusvahelistel võistlustel, tema õpilaste hulka kuulusid ka 1976. aasta suveolümpiamängudel võistelnud Gennadi Kinko ja Tiit Helmja.

1997. aastal loodi Kuruli algatusel sõudmise ja aerutamise klubi Tartu, samuti aitas ta kaasa Tartu Ülikooli spordiklubi sõudmissektsiooni loomisele. 

Avaldas Kehakultuuris ja Spordilehes sõudesporditeemalisi kirjutisi.

## Tunnustus
*1963 Kalevi auliige
*1969 Eesti NSV teeneline treener 
*2015 nimeline pink Tartus Peeter Põllu pargis (postuumselt)

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Elektronafiinsus

Elemendi **elektronafiinsus** Eea on energia, mis vabaneb, kui elektron liitub gaasifaasis oleva aatomiga.

Suur elektronafiinsus näitab, et elektroni liitumisel aatomiga vabaneb palju energiat. Negatiivne elektronafiinsus näitab, et elektroni lisamiseks aatomile tuleb kulutada energiat.

See kokkulepe on vastavuses termini "afiinsus" tavatähendusega. Formaalselt on elemendi elektronafiinsus määratletud kui

:X(g) + e–(g) → X–(g)  + energia Eea.

Nii on näiteks kloori elektronafiinsus järgmises protsessis vabanev energia:
:Cl(g) + e–(g) → Cl–(g) + energia Eea = 3,62 eV ehk 349 kJ/mol.

## Viited
Mindaugas Kupšas

**Mindaugas Kupšas** (sündinud 9. aprillil 1991 Kaunases) on Leedu korvpallur.

2014–2015 mängis ta klubis BC Kalev/Cramo. 2015. aastal liitus ta BC Zepter Viennaga.
Oleksi Petšerov

**Oleksi Petšerov** (ukraina keeles Олексій Іванович Печеров; sündinud 8. detsembril 1985 Harkivis) on Ukraina korvpallur.

Aastast 2015 mängib ta klubis BC Kalev/Cramo.
Robert Krabbendam

**Robert Krabbendam** (sündinud 11. juulil 1986) on Hollandi korvpallur.

2010–2011 mängis ta klubis BC Kalev/Cramo.
Scott Machado

**Michael Scott Machado** (sündinud 8. juunil 1990 Newarkis New Jerseys) on Ameerika Ühendriikides sündinud Brasiilia korvpallur.

Tema vanemad on brasiillased Luiz ja Solenir Machado. Ta õppis New Yorgis keskkoolis ja kolledžis.

Aastatel 2014–2015 mängis ta klubis BC Kalev/Cramo.

Ta kuulub alates 2018. aastast Brasiilia koondisse.
Vlad Moldoveanu

**Vlad Moldoveanu** (sündinud 11. veebruaril 1988 Bukarestis) on Rumeenia korvpallur.

2013–2014 mängis ta klubis BC Kalev/Cramo.
Rita

"**Rita**" võib tähendada järgmist:
*Rita (Iraani ja Iisraeli laulja)
*"Rita", Gaetano Donizetti ooper
*Rita on asula Ameerika Ühendriikides
*Ryta (ukraina keeles Rita) on jõgi Valgevenes ja Ukrainas
*Rita (eesnimi)
Kuuse (perekonnanimi)

**Kuuse** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuuse 349 inimesel (173 mehel ja 176 naisel).

## Nime kandjaid
*Jaak Kuuse (1893–1981), sõjaväelane
*Lembitu Kuuse (1950–2017), spordiajakirjanik ja matemaatik
*Sulev Kuuse (sündinud 1962), raku- ja molekulaarbioloog

## Vaata ka
*Kuusk (perekonnanimi)
*Kuusik (perekonnanimi)

## Viited
Dexteri laboratoorium

**"Dexteri laboratoorium"** (ingl. *"Dexter's Laboratory"*) on USA joonissari. Sarja looja on Genndy Tartatovsky.  Eestis on sarja näidati ETV ja Kanal 2.
Alexander Rossi

**Alexander Michael Rossi** (sündinud 25. septembril 1991 Californias) on Ameerika Ühendriikide vormelisõitja.

2015. aastal osales ta alates Singapuri GP-st Manor Marussia Vormel 1 meeskonnas 5 võistlusel.
Ulla Puolanne

**Ulla Kaija Puolanne** (sünninimi **Ulla Kaija Raivo**; 28. juuni 1931 Lahti – 26. september 2015 Lahti) oli Soome poliitik.

Ta oli Rahvusliku Koonderakonna liige. Aastatel 1975–1991 oli ta Eduskunna liige ja aastatel 1987–1991 Harri Holkeri valitsuse teine minister rahandusministeeriumis.

## Välislingid
* Ulla Puolanne Eduskunna lehel
Schlippenbach

**Schlippenbach** oli Vestfaalist pärit aadlisuguvõsa. 

Suguvõsast on teada 1386 mainitud vennad Hannes, Rotger ja Herman Slippenbeket. Liivimaal on suguvõsa esimest korda mainitud umbes 1492. Aastal 1519 omas suguvõsa Halliste kihelkonna Pornuse mõisat. 

1675 suri Wolmar von Schlippenbach, kellele kuulus muu hulgas Pornuse mõis. Wolmari pojapoeg oli Rootsi kindralmajor ja Liivimaa väliarmee juhataja Wolmar Anton von Schlippenbach, kes omas Eestimaal Sooniste ja Liivimaal Vana-Pornuse, Uue-Pornuse ja Olustvere mõisat. 

Suguvõsa kanti 1620. aastal Kuramaa rüütelkonna matriklisse nr 34 all, 1654. aastal Rootsi rüütelkonna aadlisuguvõsade loendisse krahvisuguvõsana nr 20 ja 1746 kanti ka Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse I klassi, ent ametlikku rüütelkonna nimekirja suguvõsa ei kantud ning Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse 1747. aastal nr 10, 1772. aastal nr 212 all.

## Suguvõsa liikmeid
*Johan von Schlippenbach, Läänemaa asehaldur Haapsalus
*Vabahärra Otto Johann von Schlippenbach, Pärnumaa Halliste kihelkonna Pornuse mõisnik, Pärnu kreisi kreisikohtunik, sillakohtunik, Soome Toikkala mõisnik
*Johann von Schlippenbach (1588– ~1682), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Pärnu asehaldur, Liivimaa maanõunik (1678), Liivimaa Vana-Pornuse, Uue-Pornuse mõisnik
*Vabahärra Gustav Wilhelm von Schlippenbach (surn. enne 1711), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Nöteborgi kindluse komandant
*Vabahärra Georg Gustav von Schlippenbach (1681–1743), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant), Uue-Pornuselt
*Vabahärra Wolmar Anton von Schlippenbach (1653–1721), Rootsi sõjaväelane (kindralmajor) ja Liivimaa väliarmee juhataja Põhjasõjas ning Moskva tsaaririigi sõjaväelane (kindralleitnant) ja Venemaa sõjakolleegiumi liige
*Christer Reinhold von Schlippenbach (surnud 1716), Rootsi sõjaväelane (ooberst).
*Vabahärra Hermann Heinrich Gustav Ulrich von Schlippenbach (1774–1826), luuletaja ning jurist Kuramaal, Piltene piiskopkonna/kreisi maanõunik.

*Krahv Christoffer Carl von Schlippenbach (1624–1663), Skövde krahv, Liuksiala vabahärra Kangasala kihelkonnas Soomes, Koltzenhauseni Elsassis, Wollini Pommernis, Klein-Salingeni ja Dundaga mõisnik Kuramaal. 1654. aastast kantud Rootsi rüütelkonna aadlisuguvõsade loendisse krahvisuguvõsana nr 20.
*Krahv Carl Friedrich von Schlippenbach (1658–1723), Rootsi sõjaväelane (kindralleitnant), Rootsi Pommeri Kolbergi kuberner

## Viited

## Välislingid
*Schlippenbach, Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, seite 721
Schwebs

**Schwebs** (vene keeles *Швебс*) oli Ida-Preisimaalt Wehlaust pärit aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
Tõenäoliselt oli suguvõsa esiisaks Ida-Preisimaalt Wehlaust pärit Georg Schwäbs (Schwäbisch) (u 1650−1705), kes siirdus 1679. aastal Liivimaale ja sai Lemsalu kooli rektoriks. Hiljem oli ta pastor Eestimaal. Tõendatud liin algab kapten Georg Gottlieb von Schwebsiga (1680−1721). Viimase poeg Karl Friedrich von Schwebs (1715−1782) sai 13. jaanuaril (vkj) 1769 Püha Rooma keisririigi aadlikuks.

## Schwebsid rüütelkonna matriklis
1821. aasta 14. märtsil (vkj) võeti Eestimaa rüütelkonna matriklisse vennad major Alexander Friedrich von Schwebs (1770−1830) ja rittmeister Andreas Heinrich von Schwebs (1775−1823). 27. juunil (vkj) 1833. aastal võeti Liivimaa rüütelkonna matriklisse vennad Tartu kreisikohtu sekretär Friedrich Gustav Anton von Schwebs (1801−1885), porutšik Karl Gustav von Schwebs (1805−1876) ja Andreas Konstantin Balthasar von Schwebs (1817−1875).

## Suguvõsa liikmeid
*Georg Schwäbs (Schwäbisch) (u 1650−1705), Lemsalu kooli rektor, Jõelähtme ja Haapsalu pastor, Ida-Harju ja Ranna-Lääne praostkonna praost
*Karl Friedrich von Schwebs (1715−1782), alampolkovnik, tõeline riiginõunik, Kammerkolleegiumi riigikontori viitsepresident, mõisaomanik
*Friedrich Gustav Anton von Schwebs (1801−1885), riiginõunik, Liivimaa õuekohtu viitsepresident
*Karl Gustav von Schwebs (1805−1876), kindralleitnant, polgu- ja diviisikomandör
*Andreas Konstantin Balthasar von Schwebs (1817−1875), kindralleitnant, polgu- ja diviisikomandör, Schwebsi suguvõsa ajaloo autor

## Schwebsi suguvõsa mõisavaldused

*Eestimaa:
**Avanduse (*Awandus*) (1840−1849), Edise (*Schloß Etz*) (1769−1778), Illuka (*Illuck*) (1766−1790, pandivaldus), Jõhvi (*Jewe*) (1767−1810), Kalina (*Kallina*) (1805−1820 pandi-, 1820−1859 pärusvaldus), Kurtna (*Kurtna*) (1764−1790 *resp*. 1800 ja 1843−1857), Ohakvere (*Ahagfer*) (1766−1790, pandivaldus), Tammiku (*Eichenhain*) (1800−1859)
*Ingerimaa:
**Koskolova (XVIII sajandil)
*Liivimaa eesti distrikt:
**Kiuma (*Kioma*) (1879−1894), Kärevere (*Kerrafer*) (1810−1817, pandivaldus), Laeva (*Laiwa*) (1810−1817, pandivaldus), Laius-Tähkvere (*Flemmingshof*) (1750ndad, rendivaldus), Luua (*Ludenhof*) (1759−1765)
*Liivimaa läti distrikt:
**Lizdēni (*Lisden*) (oli 1724, pandivaldus), Vana-Laitsna (*Alt-Laitzen*) (1890ndad)

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 431.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 249-252 https://personen.digitale-sammlungen.de//baltlex/Blatt_bsb00000601,00258.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd XIII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2002. Lk 210.
Silberarm

**Silberarm** oli aadlisuguvõsa. 

Suguvõsast on teada Rootsi kapral Lars Svensson, kes 1609 sai Harjumaal Hatu mõisa omanikuks. Larsi poeg Gabriel Larsson võttis 1651 nime **Silberarm** ja ühtlasi pidas end Rootsis elavate Sölferarmide (aadlitiitel aastast 1634) sugulaseks. Larsson võttis Sölferarmidelt üle ka nende vapi. Gabrieli pojapoeg oli Johann Friedrich von Silberarm (suri 1751), kes omas Järvamaal Karkuse mõisat. 

Suguvõsa kanti 1746 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Viited