LituanicaSAT-1

**LituanicaSAT-1** on üks kahest esimesest Leedu satelliidist. See saadeti koos Cygnus 2 ja 28 Flock-1 kuupsatelliidiga Antares 120 raketiga rahvusvahelisse kosmosejaama.  

Start toimus Wallopsi saarel asuvalt Kesk-Atlandi regionaalse kosmodroomi stardiplatvormilt 0B. Õhkutõus oli planeeritud detsembrisse 2013, aga see lükati edasi 2014. aasta 9. jaanuarile. Satelliit heideti välja rahvusvahelisest kosmosejaamast NanoRacks kuupsatelliidi heitjast 28. veebruaril 2014.
Kõik LituanicaSAT-1 alamsüsteemid on sisse lülitatud, testitud ja töökorras. Selle kallal töötanud insenerid pidasid missiooni täielikult edukaks. Missioon lõppes 28. juulil 2014 satelliidi atmosfääri sisenemise ja hävimisega. 

## Kirjeldus

Satelliit vastab viimasele 1 ühiku suuruse kuupsatelliidi tehnilistele kirjeldustele. Satelliidil pole ühtegi mehaaniliselt aktiivset süsteemi peale antennide väljalaskmise süsteemi, mis lülitus sisse 30 minutit pärast starti. Nii asendi määramise kui ka termokontrolli süsteemid on valmistatud lihtsuse ja ohutuse pärast passiivselt. Satelliidi mass koos kõikide süsteemidega oli 1090 grammi.

## Alamsüsteemid

### Asendi määramine ja kontroll

LituanicaSAT-1 kasutab passiivset asendi kontrolli. Asendi kontrolli süsteemis on kontrolljõudu tekitavad püsimagnetid ja hüstereesiga summutavat jõudu tekitavad pehmed magnetid. Asendi määramiseks kasutati järgmisi andureid:

* MPU-6000A MEMS inertsiaalandur
* MPU-9150A MEMS inertsiaalandur 
* L3GD20 MEMS kolmeteljeline güroskoopandur
* HMC5883L kolmeteljeline digitaalne magnetomeeter

### Pardaarvuti

LituanicaSAT-1 sees on kaks pardaarvutit – juhuks kui ühe töö peaks seiskuma: põhipardaarvuti on ARM Cortex-M mikrokontroller ja varuarvuti on Atmeli ATMega2560 mikrokontroller. Tavaolekus kontrollib pardaarvuti energiavaru, satelliidi asendit, muid alamsüsteeme ja vastab Vilniuse Ülikoolis asuva maajaama käskudele. Tagavara pardaarvuti põhineb Arduinol. See hoolitseb põhilise pardaarvuti rikke korral olulisemate funktsioonide säilimise eest.

### Last

Satelliidi kõige olulisem last on amatöörraadio FM-järgur. Selle üleslink on 145,950&nbsp;MHz ja allalink 435,180&nbsp;MHz. FM-järgur kasutab kutsungit LY5N. Allalingi sagedus võib olla kuni 5&nbsp;kHz madalam temperatuurikõikumiste tõttu.

### Toitesüsteem

Toitesüsteem koosneb GomSpace Nanopower P31u toiteplokist, mis kasutab liitiumioonakut ja päikeseelemente.

### Sidesüsteem

Sidesüsteem koosneb AX.25 transiivrist ja sobilikest antennidest. Maajaamaga side loomiseks ja suhtlemiseks kasutatakse He-100 transiivrit.

### Antennid

Satelliidil on neli monopoolantenni: kolm UHF-sagedusala ja üks VHF-sagedusala jaoks. Kõik antennid on tehtud umbes 0,2&nbsp;mm paksust ja 5&nbsp;mm laiast terasest mõõdulindist.

## Missiooni juhtimine

Satelliiti juhiti Vilniuse Ülikooli amatöörraadiojaamast LY1BWB . Kontrolltarkvara on kirjutatud programmeerimiskeeles Erlang ja sel on Yawsil põhinev veebiliides. Lähtekood on osaliselt avatud ja saadaval vabaks kasutuseks. Side satelliidiga käib spetsiifilise protokolli kaudu, mis on ehitatud AX.25 peale ja saab vajadusel hakkama ka duplekssidega. Viimased juhttarkvara versioonid toetasid ka telemeetria laadimist binaarfailidest. See võimaldas raadioamatööridel üle kogu maailma satelliidi telemeetriat vastu võtta ja missiooni juhtimise keskusse saata.

## Viited

## Välislingid
* Projekti koduleht
* LituanicaSAT-1 YouTube'i kanal