open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kärstna mõis

**Kärstna mõis** (saksa keeles *Kerstenshof*) oli rüütlimõis Viljandimaal Helme kihelkonnas, mis nüüdisajal jääb Viljandi maakonna Viljandi valla territooriumile Kärstna külla.

## Ajalugu

Mõis loodi 1678. aastal naabruses paikneva Helme mõisa maadest eraldamisega. 1740. aastast kuni 1919. aastal aset leidnud võõrandamiseni kuulus mõis Anrepite aadliperekonnale ning viimane võõrandamiseelne omanik oli Konrad von Anrep, kes valiti 1917. aasta novembris kohalikuks Helme-Kärstna valla miilitsavanemaks (ülem). 

## Mõisaansambel

Mõisa kahekorruseline härrastemaja on ehitatud mitmes järgus: vanim osa on 18. sajandi lõpu kahekorruseline varaklassitsistlik ehitis, millele lisati 1900. aasta paiku algsega risti paiknev teine tiib, misläbi sai hoone endisest pea poole suuremaks. Ümberehitused andsid kogu hoonele juugendliku väliskuju, mis sai püsida aga ainult mõne aasta, kuna 1907. aastal valla pääsenud tulekahju jättis sellest alles vaid müürid. Mõisahoone taastati arhitekt Otto Wildau projekti järgi küll endises mahus, kuid juugendi asemel hakkas domineerima uusklassitsism, millele lisandusid vaid üksikud uusbaroksed ja juugendlikud sugemed. 

Säilinud on ka mitu kõrvalhoonet, kuid erinevalt härrastemajast on neist suurem osa ümber ehitatud. 

## Anrepite suguvõsa kabel ja Anrepi lõvi

Mõisasüdamest poolteist kilomeetrit läänes asub 136 meetri kõrgune Kärstna mägi, ümbruskonna üks kõrgemaid paiku, millelt avaneb avar vaade ida suunas kuni Vooremaa küngasteni. Anrepid rajasid mäe tippu oma perekonnakalmistu koos kabeliga, mis oli 2013. aastani varemeis. Kabel taastamistööde eestvedajaks oli Külli Kuldkepp. 

1844. aastal püstitati kabeli lähedusse 1807. aastal Preisi-Prantsuse sõjas Mohrungeni lahingus hukkunud kindralleitnant Heinrich Reinhold von Anrepile malmist lõvikujuline mälestusmärk (Anrepi lõvi), mille on modelleerinud saksa skulptor Christian Daniel Rauch. Lõvikuju on identne mõne Münsteris ja Lübeckis säilinud lõvimonumendiga ning valatud Berliini kuninglikus valukojas. 2006. aastal lõhuti lõvifiguuri üks tagakäppadest, mille 2007. aastal taastas skulptor Paul Uibopuu. 

Mõisasüdamest kabelimäele kulgev tee on kujundatud maalilise alleena. Lühem allee suundub mõisast ka lõunasse, endise kihelkonnakeskuse Helme poole.

## Kool
Aastatel 1924–2014 tegutses Kärstna mõisa härrastemajas kool, mis viimati kandis nime Kärstna Kool.

## Asukoht
Üks Sakala kõrgustiku kõrgemaid tippe on kaguosas paiknev Kärstna kabelimägi (136 meetrit üle merepinna), mille jalamile on rajatud Kärstna mõis.

## Pilte härrastemaja interjöörist

Kärstna manor, chandelier.JPG|Lühter
Kärstna manor, glazed tile fireplace.JPG|Kahhelahi


## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid

*Kärstna mõis
363

**363. aasta** (**CCCLXIII**) oli 4. sajandi 63. aasta.

## Sündmused
* 18. märts – Roomas puhkes tulekahju, mille tagajärjel hävis Apollo Palatinuse tempel.
* Rooma väed tungisid 90 000 mehega Sassaniidide Pärsia riigi pealinna Ktesiphoni alla, kuid ei suutnud seda vallutada. Ida-Rooma armee taganemisel hukkus Rooma keiser (361–363) Julianus Apostata lahingus ning uueks keisriks kuulutati Jovianus.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Julianus Apostata (sündis 331)
362

**362. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad - **[[360. aastad]]** - 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 

Aastad: 357 358 359 360  361 - 362 - 363 364 365 366 367
----

## Sündmused

* Julianus Apostata tungib umbes 50 000-mehelise armeega Pärsiasse ning püüab vallutada Ktesiphoni. Mõne aja pärast peavad roomlased aga taganema hakkama.
* Nikaias toimus suur maavärin.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
364

**364. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad - **[[360. aastad]]** - 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 

Aastad: 359 360 361 362 363 - 364 - 365 366 367 368 369 
----

## Sündmused

* Rooma keiser Jovianus tagastas Mesopotaamia Pärsiale, kuid suri natuke hiljem sõjaväelaagris ootamatult. Uuteks keisriteks said Valentinianus I ja Valens.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Jovianus, Rooma keiser
365

**365. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad - **[[360. aastad]]** - 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 

Aastad: 360 361 362 363 364 - 365 - 366 367 368 369 370 
----

## Sündmused

* Konstantinoopolis algas Prokopiose ülestõus.

* Vahemere idarannikut tabasid võimas tõusulaine ja maavärin

* Hiina keisriks sai keiser Fei

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Hiina keiser Ai
* vastupaavst Felix
386

**386. aasta**

## Sündmused

* Theodosius I sõlmis rahu Pärsiaga
* Magnus Maximus tungis Itaaliasse, sundides Valentinianus II põgenema

## Sündinud

* Nestorius, Konstantinoopoli peapiiskop (ligikaudne aasta)

## Surnud

* Murong Yao
* Murong Yi
* Murong Zhong
9. sajand eKr

**9. sajand eKr** ehk **IX sajand** **eKr** ehk **e.m.a** üheksas sajand enne kristlikku ajaarvamist algas 1. jaanuaril 900 eKr ja lõppes 31. detsembril 801 eKr. 

## Sündmused
*814 eKr – Dido asutas Kartaago.
*804 eKr – legendi järgi asutati Kartaago linn.
*umbes 800 eKr – algas Bondi sündmus.

## Inimesed
*Shalmaneser III, Assüüria kuningas
*Šammuramat, Babüloonia regent (809–782 eKr)
*...

## Avastused, leiutised ja uuendused
*...
Johann Georg Eisen von Schwarzenberg

**Johann Georg Eisen von Schwarzenberg** (19. jaanuar 1717 Polsingen – veebruar 1779 Jaropoltš) oli Liivimaa vaimulik ja kameralist.

Eisen von Schwarzenberg sündis Polsingenis (Kesk-Frangimaal Baieris) kirikuõpetaja pojana. Algõpetuse sai koduõpetajalt, hilisema haridustee eest võlgneb tänu oma vanaonule Döderleinile (Weissenburgist Kesk-Frangimaalt). Õppis aastatel 1737–1740 Jena Ülikoolis usuteadust, arstiteadust, ravimtaimeteadust ja kameralistikat. Oli aastatel 1741–1744 Avinurmes koduõpetaja. Ordineeriti 11. veebruaril 1746 õpetajaks.

Oli aastatel 1746–1774 Torma Maarja koguduse ja Lohusuu koguduse pastor.

1764. aastal ilmus tema varem kirjutatud teos "Ühe Liivimaa patrioodi kirjeldus pärisorjusest, kuidas see on Liivimaal talupoegade üle sisse seatud" (*Eines Liefländischen Patrioten Beschreibung der Leibeigenschaft*). 

## Viited

## Välislingid
*Эйзен-фон-Шварценберг, Иоанн Георг, Большая биографическая энциклопедия
Prees

**Prees** on väike lame sakiliste servadega sõlg, mille teatud etnograafilistel tüüpidel võivad olla kaunistuseks ripatsid või lihvitud klaasist "silmad" (silmadega preesil).

## Välislingid
* Eesti preesi ajalugu. - haridus.eu
*Foto. Prees akantusornamendiga
*Foto. Silmadega prees
Henri (täpsustus)

**Henri** võib tähendada mitut asja.
***[[Henri (eesnimi)|Henri]]** on mehenimi.
***[[Henri (perekonnanimi)|Henri]]** on perekonnanimi.
**Robert Henri, kunstnik
**Victor Henri, keemik
***[[Henri]]** on SI-süsteemi ühik
***[[Henri (Luksemburgi suurhertsog)|Henri]]** on Luksemburgi suurhertsog
*Henri-nimelised valitsejad on loetletud lehekülgedel Henri I, Henri II ja Henri III (täpsustus); Henri IV ja Henri V olid Prantsusmaa kuningad.
*Henri (Pariisi krahv, 1908–1999)
*Henri (Pariisi krahv, 1933–2019)
***"[[Henri (Julma-Henri)|Henri]]"** on Julma-Henri stuudioalbum.

## Vaata ka
*Henry
*Heinrich
*Henrik
*Enrique
*Enrico
Vastse-Roosa mõis

**Vastse-Roosa mõis** (saksa keeles *Neu-Rosenhof*, varem *Catharinenhof*) oli rüütlimõis Hargla kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal asub mõisasüda Võru maakonnas Rõuge vallas. 

Mõis eraldati Vana-Roosa mõisast umbes 1800. aastal. 1813. aastal müüdi Katrinasmoise (sks Catharinenhof), mis oli kuulunud Roos(n)a mõisa naabruses asetsevale Mõniste mõisale. Eraldatud karjamõisast sai Vastse-Roosa nime all iseseisev mõis, hiljem nimetati teda Vastse-Roosa mõisaks.


WMEE-exp2019-(089) Vastse-Roosa mõisa moonakatemaja.jpg|Mõisa moonakatemaja
WMEE-exp2019-(103) Vastse-Roosa veskid.jpg|Veskihooned
WMEE-exp2019-(097) Vastse-Roosa veski.jpg|Üks mõisa veskitest
WMEE-exp2019-(093) Vastse-Roosa veski ja pais.jpg|Teine veski ja pais
WMEE-exp2019-(107) Vastse-Roosa mõisa abihoone varemed.jpg|Abihoone varemed


## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Vastse-Roosa
## Viited

## Välislingid
*Mõis Vastse-Roosa küla kodulehel
*Vastse-Roosa mõis Eesti mõisaportaal
*Vastse-Roosa mõis (Hargla  khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Louis VIII

**Louis VIII Lõvi** (5. september 1187 – 8. november 1226) oli Prantsusmaa kuningas aastatel 1223–1226. Ta oli Philippe II poeg ja Louis IX isa.

Louis VIII päris isalt võimu ajal, mil Lõuna-Prantsusmaal, kus kuninga võim kehtis vaid nimeliselt, oli puhkemas ristisõda katarite vastu. Touluouse'i krahv Raymond VII kuulutati 1225. aastal ketseriks ning tema vastu algaski ristisõda. Louis VIII lootis selle sõjaga ühtlasi kindlustada ka oma reaalset võimu sealkandis, kuid enne sõjakäigu lõppemist haigestus ta düsenteeriassse ning suri 39-aastaselt 1226. aastal. 

Troonile sai tema alaealine poeg Louis, tema eest valitses regendina ema Kastiilia Blanche.
Kodersdorf

**Kodersdorf** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

## Vallaosad
Torga, Kodersdorf-Bahnhof, Särichen (sorbi *Zdźarki*), Wiesa, Nieder-Rengersdorf ja Ober-Rengersdorf.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
MS-1

**MS-1**, tuntud ka tähisega **T-18**, on kergetank, mida toodeti Nõukogude Liidus aastatel 1927–1931. See oli esimene Nõukogude Liidus toodetud seeriatank. MS (МС) on lühend venekeelsetest sõnadest „малый сопровождения”, mis tähendab väikest saatjat.

## Ajalugu
Kuni 1920. aastate teise pooleni kasutati Punaarmees Inglise ja Prantsuse tanke, mis oli saadud sõjasaagiks kodusõja aastatel, kuid siis otsustati hakata välja töötama oma tanki. 1925. aastal saadi Poola kommunistidelt kingituseks tank Fiat 3000. Itaallaste masin osutus paremaks prantslaste Renault FT-17-st, selle mass oli väiksem ja kiirus suurem. Uus tank valmis 1927. aasta märtsis ning pärast katsetusi sai selle nimeks T-18 (MS-1). Esialgu hakati uut tanki tootma Leningradi tehases Bolševik, kuid 1929. aasta aprillist ka Permis asuvas masinatehases. Viimases ei tahtnud tootmine esialgu kuidagi edeneda ning 1929. aasta lõpuks tellitud 133 masinast saadi valmis ainult 96. Aastatel 1927–1931 toodeti kokku mõlemas tehases 959 tanki. Tanki hind oli 60 000 – 80 000 rubla.

## Modifikatsioonid
### MS-1 mod. 1927
Esimene seeriamasin, mida toodeti aastatel 1927–1930. Tanki pearelvaks oli 37 mm suurtükk Hotchkiss või PS-1 (ПС-1). Mürsu algkiiruseks oli 442 m/s, laskekiiruseks 10–12 lasku minutis ning mürsu lennu kauguseks otsesihtimisega oli 2000 meetrit. Kildmürsu kaal oli 0,51 kg. Relvastuseks oli ka 6,5 mm paariskuulipilduja. Tanki korpuse ja torni soomus olid needitud karkassile. Mootoriks oli õhkjahutusega karburaatormootor T-18.

*Meeskond: 2 meest 
*Kaal: 5,3 tonni
*Pikkus: 4,40 meetrit
*Laius: 1,76 meetrit
*Kõrgus: 2,12 meetrit
*Soomus: torn, korpuse esikülg, küljed, ahter ja katus 16 mm ning korpuse põhi 8 mm
*Mootor: 4-silindriline, 4-taktiline, õhkjahutusega rida-, karburaatormootor T-18
*Mootori võimsus: 35 hj, 1800 pööret minutis ja töömaht 3200 cm³
*Kiirus: maanteel 16,4 km/h
*Läbisõit: maanteel 120 km
*Relvastus: 37 mm suurtükk (96 mürsku) ja 6,5 mm paariskuulipilduja (1800)
*Toodang: 325 masinat (1927–1930)

### MS-1 mod. 1930
Teine seeriamasin, mida toodeti aastatel 1930–1931. Selle pearelvaks oli 37 mm suurtükk Hotchkiss või PS-1 (ПС-1) ning 7,62 mm kuulipilduja DT. Masinal oli 40 hj mootor.

## Välislingid
*Battlefield *inglise keeles*
Muhu Põhikool

**Muhu Põhikool** on üldhariduskool Muhu saare keskosas Liiva külas.

## Ajalugu
1913. aastal asutas Kuivastu parun Liivale algkooli. 1920. aastal valmis Liiva koolimaja ja sinna koondati ka Muhu saare väiksemate koolide lapsi ja neid, kes soovisid omandada kuueklassilist haridust. Esialgu oli koolis vaid kolmas, neljas, viies ja kuues klass. Pärast Teist maailmasõda Liiva kool *7-klassilise mittetäieliku keskkoolina*.

1955. aastal muudeti kool *Liiva 4-klassiliseks Kooliks* ja 1960. aastal *Liiva 8-klassiliseks Kooliks*, aga rohkem kui neli klassi seal kuni 1976. aastani tööle ei hakanud. 1971. aastal nimetati Liiva Algkool ümber **Juhan Smuuli nimeliseks Muhu 8-klassiliseks Kooliks**. 

1976. aasta kevadel suleti Piiri 8-klassiline Kool ja selle õpilased ja õpetajad alustasid 1. septembril 1976 uut õppeaastat Liival Juhan Smuuli nimelises Muhu 8-klassilises Koolis. Piiri koolist läks Liivale 12 õpetajat, Liiva algkoolist jäi sinna 2, direktoriks sai Senta Room, kes juhtis kooli kuni 2011. aastani.

Aastatel 1988–1990 oli kooli nimi *Juhan Smuuli nimeline Muhu 9-klassiline Kool*, aastatel 1990–1992 *Muhu 9-klassiline Kool*.

Alates 1992. aastast on kooli nimi **Muhu Põhikool**. Alates 2002. aastast on Muhu Põhikool ainus üldhariduskool Muhu saarel.
## Juhatajad ja direktorid

* 1913–1944 Andres Vana
* 1944–1947(?) Aleksander Palu
* 1947–1950 Niina Väin
* 1950–1954 Linda Vinkel
* 1954–1976 Leida Vokk
* 1976–2011 Senta Room
* 2011–2023 Andres Anton
* alates 2024 Signe Matteus

## Viited

## Välislingid
* Muhu Põhikooli koduleht
René Arnoux

**René Alexandre Arnoux** (sündinud 4. juulil 1948 Pontcharra, Grenoble) on endine Prantsusmaa autovõidusõitja, Vormel 1 sarja piloot.

1973. aastal võitis Prantsuse Vormel-Renault sarjas 1. koha. 1974  osales Euroopa Vormel F 5000 sarjas. 1975 võitis Prantsuse Vormel-Renault sarja 1. koha. 1976 ja 1977 osales Vormel 2 sarjas ning võitis 1977 1. koha ja 1976 2. koha. 1978. aastal debüteeris F-1 sarjas Lõuna-Aafrika Vabariigi GP-l. Karjääri lõpetas 1989. aastal Austraalia GP-l. Arnoux sõitis F-1 sarjas liidrina 25 GP-l, 506 ringi, 2565 km. F-1st lahkumise järel töötas F 3000 sarja DAMS meeskonnas. Hüüdnimeks „Must Hobune”.

## Statistika

* 7 GP võitu: 1980 Brasiilia, LAV; 1982 Prantsusmaa, Itaalia; 1983 Kanada, Saksamaa, Holland.  
* 18 kvalifikatsiooni võitu   
* 12 kiiremat ringi   
* 149 GP starti   
* 181 punkti.   

## Vormel 1 sarjas

* 1978 Martini  Ford/Surtees 0 punkti   
* 1979 Renault 17 punkti  8 koht
* 1980 Renault 29 punkti  6 koht
* 1981 Renault 11 punkti  9 koht
* 1982 Renault 28 punkti  6 koht
* 1983 Ferrari  49 punkti  3 koht
* 1984 Ferrari  27 punkti  6 koht
* 1985 Ferrari  3 punkti 17 koht
* 1986 Ligier – Renault  14 punkti 10 koht
* 1987 Ligier – Megatron 1 punkti 21 koht
* 1988 Ligier – Judd 0 punkti
* 1989 Ligier – Ford 2 punkti 23 koht
Vana-Pärnu piiskopilinnus

**Vana-Pärnu linnus** oli Saare-Lääne piiskopi residents, mis asus Vana-Pärnu linnas Sauga jõe paremal kaldal. 

Linnus rajati 1251. aastal, kui Saare-Lääne piiskop Heinrich I otsustas ehitada Pärnu jõe suudme lähedale oma peakiriku ja muutis selle asula omale residentsiks. Seda oli ta kuni aastani 1263, kui leedulased Žemaitija valitseja vürst Treniota juhtimisel, selle vallutasid ja maha põletasid. 

Linnuse asupaigas 1965. aastal tehtud proovikaevamised olulisi uusi tulemusi ei andnud, kuid kinnitasid varasemaid, nii rootsiaegseid kui ka 19. sajandil tehtud mõõtmisi. Endised linnuse müürid asuvad maapinnast 1,5–1,8 meetrit allpool. Toomkiriku lääne ja lõuna müürid on laotud tellistest ja põllukividest. Seinte paksus ulatub 2–2,5 meetrini.

Kaevamised kinnitasid, et tegemist olid kastell-linnusega mis sarnaneb Haapsalu linnuse algkavandiga. Vana-Pärnu linnuse ühes tiivas asus toomkirik. Teised kaks tiiba olid madalamad ja kohandatud eluruumideks.


Vana-Pärnu piiskopilinnus 1.jpg|Vaade idast piiskopilinnuse asukohale üle Sauga jõe
Vana-Pärnu piiskopilinnus 2.jpg|Vaade idast piiskopilinnuse asukohale üle Sauga jõe, märts 2019
Vana-Pärnu piiskopilinnus 3.jpg|Vaade idast piiskopilinnuse asukohale üle Sauga jõe. Kogede jaoks oli seal soodne varjuline sadamakoht

## Vaata ka
*Pärnu ordulinnus
Porgandriisikas

**Porgandriisikas** (*Lactarius deliciosus*), vanasti (ilmselt ekslikult) kuuseriisik on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Oranži seenelihaga porgandiriisikas on väga hea söögiseen, mida võib süüa värskelt, ilma kupatamata.

## Välimus
Porgandriisikal on telliskivipunane või oranž seenekübar, enamasti ebasümmeetriliste ringidega. Kübara läbimõõt on 5–15 cm. Riisikas eritab oranži piimmahla, mis värvust ei muuda. Kuid Eestis levib lisaks tavalisele tüüpteisendile ka punetav teisend (*Lactarius deliciosus* var *rubescens*), mille piimmahl muutub 15–30 minuti jooksul veinpunaseks. Porgandriisika eoslehekesed on hele- või tumeoranžid. Oranži värvi seenejalal esinevad tihti punakad täpid.

## Levik ja kasvukoht
Levinud Euroopas ja Põhja-Ameerikas mändide all. Eestis suhteliselt sage. Porgandriisikas eelistab valgusrikkaid männikuid või männi-segametsi, kasvab ainult koos männiga. Kõige rohkem kasvab porgandriisikas luitemännikutes ja männinoorendikes.

## Sarnased liigid
Porgandriisikat aetakse väga tihti segamini kuuseriisikaga ning varem liigitasid eesti autorid porgandriisikad kuuseriisikate hulka. Neid kahte seent saab eristada seenekübara värvuse järgi. Kuuseriisikal on tihti kübara peal rohekad laigud, aga porgandriisikal mitte. Hoolikalt tuleb vaadata ka seenejalga, kui sel täppe ei ole, on tõenäolisem, et tegu on kuuseriisikaga. Samuti kasvab porgandriisikas rohkem maa ligidal kui kuuseriisikas.

Sarnane liik on ka veririisikas, millel on peaaegu helebeež kübar. Veririisikas eritab kohe alguses veripunast mahla. Veririisikas kasvab samades kohtades, kus porgandriisikas, kuid ei esine eriti tihti. Veririisikas on Kuulo Kalamehe raamatus "100 Eesti söögiseent" hinnatav söögiseen nagu porgandriisikaski.

## Viited

## Välislingid
*
Kaksikud (tähtkuju)

**Kaksikud** (ladina keeles *Gemini*) on põhjataeva sodiaagi tähtkuju (sümbol ), mis piirneb Sõnni, Vähi,  Veomehe, Orioni, Väike Peni, Ilvese ja Ükssarviku tähtkujudega. Kaksikud on üks 48 Ptolemaiose kirjeldatud tähtkujust ja see on üks 88 tänapäeva tähtkujust. See on pindalalt 30. tähtkuju, hõlmates 514 ruutkraadi. Eesti laiuskraadil on Kaksikute tähtkuju hästi vaadeldav talvises taevas.

Nime on tähtkuju saanud antiikmütoloogia vendade Kastori ja Polydeukese (ladina Pollux) järgi.

Päike asub Kaksikute tähtkujus juuni lõpust juuli lõpuni. Astroloogias asub Päike Kaksikutest kuu aega varem.

## Tähed
Kaksikute heledaim täht on Maast umbes 36 valgusaasta kaugusel asuv oranž hiid Polluks (*β Gem*); tema näivas läheduses asuv Kastor (*α Gem*) on tegelikult 46 valgusaasta kaugusel asuv kuuest tähest koosnev tähesüsteem. Kokku kuulub tähtkujusse üle 70 tähe, neist vähemalt kolmel on teada planeete.

## Süvataeva objektid
Kaksikute tähtkujus asuvad hajusparved M35, NGC 2158, NGC 2420.

Tähtkujus asuvad Eskimo udukogu, Medusa udukogu ja NGC 2371.

## Meteoorivool
Kaksikute tähtkujust lähtub geminiidide meteoorivool.

## Viited
Geminiidid

**Geminiidid** on üks tuntumaid ja intensiivsemaid iga-aastasi meteoorivoole. 

See on jälgitav Kaksikute tähtkujus iga aasta u 6.–19. detsembril maksimumiga (kuni 120 meteoori tunnis) 14. detsembril. Tegu on asteroid 3200 Phaetoni järel liikuvast tolmupilvest pärit kübemetega, mis kiirusega u 35&nbsp;km/s atmosfääri sisenedes süttivad ja nn langevate tähtedena nähtavaks muutuvad.

Esimesed teated geminiididest pärinevad 1862. aastast; siis oli tunniarvuks 20...30 meteoori. Aja jooksul on meteoorisadu tihenenud, ületades 1990. aastatel tunniarvu 100 ja jõudes sajandi lõpuks tunniarvuni 120...140.

Geminiidide keskmine tihedus on 1...3 g/cm3 – veidi väiksem asteroidide ja kivimeteoriitide omast, üsna sarnane maapealsete kivimite omaga ja tunduvalt suurem kometaarsete meteooride keskmisest (0,3 g/cm3).

Erinevalt teistest meteoorivooludest (perseiidid, leoniidid) ei ole geminiidide allikaks komeet, vaid asteroid 3200 Phaeton, mis avastati 1983. aastal. Spektri ja saba puudumise järgi loetakse see taevakeha kuuluvaks asteroidide hulka, ehkki tema piklik orbiit (kaugeim ots 2,4 aü, lähim ots 0,14 aü kaugusel) meenutab komeetide omi.

## Viited
3200 Phaeton

**3200 Phaeton** on Apollo-tüüpi asteroidid. 

Spektri ja saba puudumise järgi loetakse see asteroidide hulka, ehkki tema piklik orbiit (kaugeim ots 2,4 aü, lähim ots 0,14 aü kaugusel) meenutab komeetide omi. Nime sai taevakeha vahast ja sulgedest tiibadega Päikeseni sõita üritanud Kreeka mütoloogia tegelaselt selle järgi, et tema orbiit ulatub Päikesele suhteliselt lähedale, mistõttu tema pinna temperatuur võib tõusta 700–800 kraadini. 

3200 Phaetoni avastasid 11. oktoobril 1983. aastal astronoomid Simon Green ja John Davies. 

Phaetonit, mis 2007. aasta detsembris möödus Maast 18 mln kilomeetri kauguselt, loetakse Maad ohustavate asteroidide hulka. Päikesest kaugeimas punktis asteroidivöö tihedamas osas võib see sattuda kokkupõrkesse, mis muudab taevakeha orbiiti nii, et see mõnel oma järgmisel tiirul põrkab Maaga kokku. 14. detsembril 2093 möödub Phaeton Maast 3 mln kilomeetri kauguselt. 

Meteoorivool geminiidid on asteroid 3200 Phaetoni järel liikuvast tolmupilvest pärit kübemed, mis kiirusega u 35 km/s atmosfääri sisenedes süttivad ja nn langevate tähtedena nähtavaks muutuvad.

## Viited
Kambodža kodusõda

**Kambodža kodusõda** oli konflikt Kambodža Kommunistliku Partei (tuntud kui Punased khmeerid) ja nende liitlase Vietnami Demokraatliku Vabariigi (Põhja-Vietnam) ja Rahvuslik Lõuna-Vietnami Vabastamise Frondi (NLF), mis oli suunatud Kambodža valitsuse jõudude vastu (pärast 1970 oktoobrit Khmeeri Vabariik), mida toetasid Ameerika Ühendriigid ja Vietnami Vabariik (Lõuna-Vietnam) aastatel 1967–1975. Seda kodusõda peetakse üheks osaks Teisest Indohiina sõjast (1960–1975), mis vallutas ka naaberriigi Laose Kuningriigi, Lõuna-Vietnami ja Põhja-Vietnami. Sõjas osales punaste khmeeride poolel umbes 100 000 sõdurit ja Vabariigi poolel umbes 250 000 sõdurit. Hukkus umbes 600 000 inimest ja vigastada sai umbes 1 000 000. 

Põhja-Vietnami kaasalöömine oli kavandatud oma baaside kaitseks Ida-Kambodžas, USA soovis aega võita selleks, et võtta tagasi Kagu-Aasia ja kaitsta oma liitlast Lõuna-Vietnami, ning toetas sõda nii rahaliselt, aineliselt kui ka ulatuslike õhu-pommirünnakutega.

Pärast viit aastat võitlust, mis purustas majanduse ja põhjustas näljahäda rahva hulgas, sai vabariiklik valitsus lüüa 17. aprill 1975, kui Punased khmeerid kuulutasid välja Demokraatliku Kambodža.

## Vaata ka
*Vietnami sõda

## Viited
Jeesus Kristus superstaar

**"Jeesus Kristus superstaar"** (originaalpealkirjaga **"Jesus Christ Superstar"**) on 1970. aastal valminud rokkooper, mille muusika kirjutas Andrew Lloyd Webber ja libreto Tim Rice.

Ooperi libreto põhineb evangeeliumide jutustusel Jeesuse elu viimasest nädalast, alates Jeesuse ja tema õpilaste saabumisest Jeruusalemma ja lõpetades tema ristilöömisega.

Ooper ilmus kõigepealt topeltalbumina ja alles seejärel teatrilaval. Heliplaadil laulis Jeesuse osa Ian Gillan ja Juudas Iskarioti osa Murray Head. Esimene teadaolev lavastus tehti Southoldi keskkoolis (USA New Yorgi osariigis Long Islandil) juulis 1971 ilma autoritelt nõusolekut saamata. Ooperi ametliku lavastuse esietendus oli 12. oktoobril 1971 Mark Hellingeri teatris New Yorgis Broadwayl.

Norman Jewisoni lavastatud filmiversioon tuli ekraanile 1973. aastal. Filmivõtteid tehti Iisraelis kohtades, kus olid toimunud ooperi aluseks olevad ajaloolised sündmused.

Ooper sai maailmakuulsaks. Muusikahuvilised hindasid ooperit positiivselt, kirikutegelased negatiivselt. Kuigi ooperi esmaesitusest on möödas peaaegu 50 aastat, on ooper kristlikus kirikus üldiselt ikka veel põlu all.

## Ettekandeid Eestis
* Ooperi (pealkirjaga "Jesus Christ Superstar") lavastas 1992. aastal Tallinna Linnahallis Neeme Kuningas. Osades olid Janika Sillamaa, Ivo Vanem, Urmas Alender, Urmas Podnek, Jaagup Kreem, Vello Orumets jt. Orkestrit dirigeeris Tarmo Leinatamm.
* Ooperi kontsertettekanne (pealkirjaga "Jesus Christ Superstar") toimus 11. aprillil 1995 Tallinnas Kaarli kirikus. Kandvaid osi esitasid Urmas Podnek, Antti Kammiste, Tõnis Mägi, Jaagup Kreem, Janika Sillamaa, Ivo Vanem, Vello Orumets ja Emil Rutiku. Kaasa tegid koor ja Tallinna Filharmoonikud, dirigeeris Tarmo Leinatamm.
* Vanemuise teatri vabaõhuetendusena lavastati ooper (pealkirjaga "Jesus Christ Superstar") 2004. aastal. Lavastaja oli Georg Malvius, koreograaf Jüri Nael. Jeesus – Stephan Hansen, Maarja Magdaleena – Liisi Koikson, Pontius Pilatus – Alexander Lycke, Juudas – Vaiko Eplik, Siimon – Koit Toome, Herodes – Aivar Tommingas.

## "Jesus Christ Superstar Live in Concert"
1. aprillil 2018 tegi Ameerika Ühendriikide televisioonikanal NBC *live-*ülekande rokkooperi "Jeesus Kristus superstaar" lavastatud kontsertetendusest, mille produtsendid olid Craig Zadan, Neil Meron, Andrew Lloyd Webber, Tim Rice ja Marc Platt. Peaosi esitasid 
*John Legend – Jeesus Kristus;
*Sara Bareilles – Maarja Magdaleena;
*Brandon Victor Dixon – Juudas Iskariot;
*Ben Daniels – Pontius Pilatus;
*Alice Cooper – kuningas Herodes.

"Jesus Christ Superstar Live in Concert" on võitnud viis Primetime Emmyt, kaks muud auhinda ning 25 auhinnanominatsiooni.

Eesti Televisioonis oli ooperi kontsertsalvestis eetris 29. detsembril 2019.

## Viited


## Välislingid
*Jesus Christ Superstar Live in Concert (2018) IMDb-s (inglise keeles)
Dziaržynskaja

**Dziaržynskaja** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Dzjaržõnskaja**; valgevene *Гара Дзяржынская*, enne 1958. aastat *Святая гара* (*Püha mägi*)) on küngas Valgevene kõrgustikul, Valgevene kõrgeim tipp. Kõrgus 345&nbsp;m.

Küngas sai praeguse nime Feliks Dzeržinski järgi. Asub Minskist umbes 30&nbsp;km lääne pool Dziaržynski linna lähedal.
Cape Dorset

**Kinngait** (inuktituti ᑭᙵᐃᑦ 'kõrge mägi') on asula Kanadas Nunavutis. Asub Baffini saare lõunatipu lähedal Hudsoni väinas väikesel Dorseti saarel.

Kinngait on tuntud kui "inuiti kunsti pealinn". Seal elab palju inuiti kunstnikke (joonistajad, graafikud ja skulptorid). 22% tööjõulisest elanikkonnast elatub kunstist. Tuntud kunstnike seas on Pudlo Pudlat ja Kenojuak Ashevak.

Asula ingliskeelne nimi Cape Dorset on nime andnud Dorseti kultuurile, mille jäljed leiti sealt 1925. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Kinngaiti koduleht
Soomusauto

**Soomusauto** on veoauto või maasturi veermiku baasil valmistatud kergelt soomustatud spetsiaalkerega ratassõiduk. 

Soomusautod on peamiselt sõjaotstarbelised, kuid valmistatakse ka sisekaitse- või tsiviilotstarbelisi sõidukeid. 

## Militaarsoomusautod
Militaarotstarbelisi soomusautosid võidakse kasutada näiteks: 
* patrullimiseks ja luureks
* allüksuse transpordiks 
* juhtivkoosseisu transpordiks
* kandeplatvormi- või vedukina kergetele relvasüsteemidele
* liikuva juhtimispunkti või sidesõlmena
* meditsiini- või tagalateenistuseks

Üldjuhul ei kasutata soomusautosid otseses lahingutegevuses, kuna nende relvastus ja kaitstus on ebapiisav ning maastikuläbivus piiratud. Soomusautode tugevaks küljeks on tavaliselt mobiilsus ja kompaktsus ning hooldus- ja remonditööde lihtsus võrreldes muu soomustatud sõjatehnikaga. Kuna enamik soomusautosid on ehitatud tsiviilsõiduki veermikule, annab paljude mudelite puhul tunda soomuskere raskus. See võib avalduda näiteks halvas püstivuses (kõrge raskuskese) või veermiku detailide kiirenevas kulumises (koormus ülekannetele).

Paljud tänapäeva armeesoomusautod on projekteeritud lähtuvalt nõuetest, et tagada isikkoosseisule maksimaalne turvalisus ja üleelamine. Nende kere alumine soomusosa on iseloomulikult V-kujulise lõikega, mis vähendab miini või improviseeritud lõhkekeha (IED) plahvatuse mõju masina all või vahetus läheduses masinas asuvale isikkoosseisule. Tugev külgsoomus vähendab üldises mõttes varitsuste mõju. Taolised soomusautod klassifitseeritakse kokkuvõtvalt MRAP-ideks *(Mine Resistant Ambush Protected)* või APV -deks *(All Protected Veichle)*. Tänu eelnimetatud omadustele on uuemad soomusautod leidnud järjest laialdasemat kasutust terrorismivastastes sõjalistes operatsioonides.

## Sisekaitsesoomusautod
Sisekaitseotstarbelised soomusautod on mõeldud jõustruktuuridele isikkoosseisu veoks ja tegevuse toetamiseks massirahutuste või muude tugevalt üldist avalikku korda ohustavate olukordade puhuks. Sisekaitseotstarbelistele soomusautodele võidakse monteerida veekahureid ja muid korra loomiseks või jälitustegevuseks vajalikke vahendeid. Enamasti kasutavad sisekaitse- ja turvaformeeringud oma tegevuses aga tavalisi soomustatud autosid. Spetsiaalseid soomusautosid on valmistatud ka eriti ohtlikele või väärtuslikele veostele.

## Vaata ka
*Soomustatud auto
*Soomustransportöör

## Välislingid
*Rein-Karl Loide, Soomusautod, Horisont, nr 5/2005
TEU

**TEU** (inglise keeles *twenty-foot equivalent unit*) on merevedudel üleilmselt kasutatav konteinerikäibe mõõtühik (kaubamõõt).

1 TEU tähistab üht standardset merekonteinerit, mille pikkus on 20 jalga, laius 8 jalga ja kõrgus 4,25–9,5 jalga (tavaliselt on kõrgus 8,5 jalga ehk 2,6 m). Tänapäeval on tavalisimad 40 jala pikkused konteinerid, mida on sõltuvalt kaubaliigist ja täitmisviisist mitut tüüpi.

Kasutusel on ka 45-jalaseid konteinereid. Ka neid nimetatakse 2-TEU-konteinereiks.

## Vaata ka
*FEU
PT-91

**PT-91 Twardy** on Poola lahingutank.

## Ajalugu
PT-91 projekteeris ja seda toodab Bumar-Łabędy S.A. Masin on ehitatud Nõukogude tanki T-72 Ural baasil. PT-91 on kaasaegne põhilahingtank, mis paistab silma kiiruse ja manööverdamisvõimega. Tank on soomustatud soomusega ERAWA, mis kaitseb avastamise eest radarite poolt. Tanki on installeeritud kaasaegne tulejuhtimissüsteem DRAWA.

1980. aastate lõpus moderniseeris Poola kõik oma nõukogude tankid T-55 tankideks T-55AM. See projekt õnnestus ja sellega veendus Poola kindralstaap, et Poola on võimeline nõukogude tanke ajakohastama. Kindralstaap käskis ka teisi nõukogude tankimudeleid kaasajastama hakata.

Töö nõukogude tanki T-72 moderniseerimiseks algas 1988. aastal Gliwice mehaaniliste süsteemide uurimis- ja arenduskeskuses, aga esialgu kulges see aeglaselt, sest kindralstaap kaalus võimalust lihtsalt osta NSV Liidust moodsamaid tanke T-72S ja T-80. Läbirääkimised uute tankide ostuks katkesid pärast NSV Liidu kokkuvarisemist ja Poola pidi ise hakkama saama.

Esimene tankide T-72 uuendamise projekt kandis nime *Wilk*, mis poola keeles tähendab hunti, aga see projekt tühistati. Käiku läks teine projekt *Twardy*. Selle eesmärk oli kohandada tanki vastavaks sõjaolukorra vajadustele, parandades tanki kõige ilmsemaid puudusi, milleks olid väike liikuvus, õhuke soomus, tulejuhtimissüsteemi puudumine ja kahuritoru halb stabiliseerimissüsteem, mis tähendas väikest lasketäpsust. Täiendav probleem oli öönägemissüsteemi puudumine.

Tankide tootmine tehti 1991. aasta juulis ülesandeks ettevõttele Bumarcombine, mis seni oli NSV Liidu litsentsi alusel tootnud tanke T-72. Kaasajastatud tanki nimeks sai PT-91 Twardy. Baasmudelist erines see paksema soomuse, tulejuhtimissüsteemi ja mootori poolest. 1993 tellis Poola kaitseministeerium 20 tanki välikatsete jaoks.

Katsed õnnestusid. Järgnesid üha uued ja uued tellimused. 1995–1996 anti Poola sõjaväele üle 58 tanki PT-91, 1997 samuti 58 tanki, 1998 7 tanki, 1999 33 tanki, 2000 50 tanki, 2001 20 tanki ja 2002 7 tanki, kokku 233 tanki, millest 2011. aasta seisuga on kasutusel 232.

2002. aasta märtsis kuulutas Malaisia välja rahvusvahelise konkursi tankide ostmiseks. 2003 võitis PT-91 konkursi ja Bumar Łabędylt telliti tanke. Malaisia tingimuste jaoks tehti väikseid muudatusi ja vastava modifikatsiooni tähiseks on PT-91M, kus M tähendabki Malaisiat. 2005 ja 2006 katsetati prototüüpe, 2007 anti Malaisiale üle esimesed 7 tanki, 2008 veel 24 tanki ning 2009 18 tanki ning 15 muud sõidukit, mille hulgas oli 6 evakueerimistanki, 5 sillapaigaldustanki ja 3 inseneritanki.

## Versioonid
*PT-91 – baasversioon
*PT-91A – varustatud mootoriga S-1000
*PT-91A1 – S-1000 mootoriga komandöritank
*PT-91Z 
*PT-91M – eksportversioon Malaisia jaoks. Kiirus kuni 70 km/h, reaktiivsoomus ERAWA-3 ERA.
*PT-91 Ex – uuem eksportversioon
*PMC-90 AVLB – sillapaigaldustank

## Kasutajad
* 

## Viited

## Välislingid
*Bumar-Labedy SA
*Bumar Group
*PT-91 Ex
Daniel Tompkins

**Daniel D. Tompkins** (21. juuni 1774 Fox Meadows (praegune Scarsdale), Westchesteri maakond, New Yorgi osariik – 11. juuni 1825 Tompkinsville, Staten Island, New York) oli ettevõtja, jurist, kongresmen, New Yorgi kuberner ja USA 6. asepresident aastail 1817–1825.

1815. aastal tema poolt Staten Islandi idarannikule rajatud asundust hakati nimetama Tompkinsville'iks. Tema järgi on nime saanud ka Tompkinsi maakond New Yorgi osariigis ning Tompkins Square Park Manhattanil.
Teismeline

**Teismeline** on laiemas tähenduses 11–19-aastane inimene, kitsamas tähenduses (inglise sõna *teenager* tõlkevastena) 13–19-aastane inimene.

## Vaata ka

*Puberteet
*Nooruk
*Mürsik
Valgevene kõrgustik

**Valgevene kõrgustik** on künkliku pinnamoega kõrgustik Valgevene kirdeosas ja Poolas, mille pikkus on umbes 520&nbsp;km. Jõeorud jagavad Valgevene kõrgustiku omakorda eraldi kõrgustikeks: Hrodna kõrgustik, Vavkavõski kõrgustik, Navahradaki kõrgustik, Minski kõrgustik, Daugava kõrgustik, Vitsebsk-Nievieli kõrgustik, Dnepri kõrgustik ja Orša kõrgustik.

Kõrgeim tipp ulatub 345 meetrini (Dzjaržõnskaja mägi), teistel andmetel 365 meetrini (Lõssaja mägi).

## Viited
Amarüllilised

**Amarüllilised** (*Amaryllidaceae*) on üheiduleheliste klassi asparilaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond.

Amarülliliste hulka kuulub umbes 75 perekonda enam kui 1600 liigiga, aga süstemaatika osas on väga erinevaid vaateid ja mõned süstemaatikud mõistavad seda sugukonda märksa kitsamana.

Vanasti arvati amarüllilised liilialaadsete (*Liliales*) seltsi.

Amarüllilisi leidub kõigil mandritel peale Antarktika. Eriti palju leidub amarüllilisi Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ning Kapimaal.

Enamik amarüllilisi on mitmeaastased rohttaimed. Toitaineid säilitavad nad tavaliselt sibulas, aga mõnikord võimsas risoomis või tüvendis.

Amarüllilised on tavaliselt lihakate lehtedega. Õied on tavaliselt koondunud sarikatesse, mis asuvad lehtedeta varre või õievarre tipus. Enamasti on amarüllilised alumise sigimikuga, mis ongi nende tähtis eristamisalus liilialaadsetest.

Amarülliliste seas on palju ilutaimi, näiteks nartsiss, kriinum, ratsuritäht ja kliivia. Leidub nii selliseid ilutaimi, mida kasvatatakse peenral, kui selliseid, mida saab toas potis kasvatada.

## Amarülliliste perekonnad
**Amaryllis* – amarüll
**[[Ammocharis]]*
**[[Apodolirion]]*
**[[Bokkeveldia]]*
**[[Boophone]]*
**[[Bravoa]]*
**Brunsvigia* – lühterlill
**[[Caliphruria]]*
**[[Calostemma]]*
**[[Carpolyza]]*
**Chlidanthus* – andilill
**Choananthus* (*Scadoxus*) – verilill
**Clivia* – kliivia
**[[Cooperia]]*
**Crinum* – kriinum
**[[Cryptostephanus]]*
**[[Cybistetes]]*
**Cyrtanthus* – ambõis
**Eucharis* – meelistäht
**[[Eucrosia]]*
**[[Eustephia]]*
**Galanthus* – lumikelluke
**[[Gemmaria]]*
**[[Gethyllis]]*
**[[Griffinia]]*
**Habranthus* – vihmalill
**Haemanthus* – pintsellill
**[[Hannonia]]*
**[[Hessea]]*
**[[Hieronymiella]]*
**Hippeastrum* – ratsuritäht
**Hymenocallis* – ämblikliilia
**[[Ismene (perekond)|Ismene]]*
**[[Lapiedra]]*
**[[Leptochiton]]*
**Leucojum* – märtsikelluke
**[[Namaquanula]]*
**Narcissus* – nartsiss
**Nerine* – näkilill
**[[Pamianthe]]*
**Pancratium* – vägilill
**[[Paramongaia]]*
**[[Phaedranassa]]*
**[[Phycella]]*
**[[Placea]]*
**[[Proiphys]]* (*Eurycles*)
**[[Pucara]]*
**Pyrolirion* – rajulill
**[[Rauhia]]*
**[[Rhodophiala]]*
**Sprekelia* – sprekeelia
**[[Stenomesson]]*
**Sternbergia* – sternbergia
**[[Strumaria]]*
**[[Tapeinanthus]]*
**[[Tedingea]]*
**[[Traubia]]*
**Ungernia* – liimilill
**Urceolina* – meelistäht
**[[Vagaria]]*
**[[Vallota]]*
**[[Worsleya]]*
**Zephyranthes* – tuulelill

Fail:Lycoris squamigera.jpg|Liimilill
Fail:Zephyranthes candida Osaka.jpg|Tuulelill
Fail:Nerine undulata 02.jpg|Neriine
Fail:Amaryllis (Hippeastrum) 26-01-2021. (actm.) 05.jpg|Ratsuritäht
Fail:Cahaba Lily.jpg|Ämblikliilia
Kiirelised

**Kiirelised** ehk **kahekihilised** (*Radiata*; kasutatud ka nimetust *Radialia*; eesti keeles on kasutatud ka nimetusi *kiirloomad* ja *radiaalsümmeetrilised loomad*) on radiaalsümmeetrilised loomad pärishulkraksete alamriigist. Üldjuhul loetakse nende hulka kaks hõimkonda: ainuõõssed ja kammloomad.

Ajaloos on mõistet "kiirelised" käsitletud erinevalt. Kiirelistena on mõnikord käsitletud ka okasnahkseid, kes üldjuhul loetakse küll kahekülgsete loomade hulka, sest nende vastsed on bilateraalsümmeetrilised, suguküpsed isendid aga kiirelised.

## Vaata ka
*Kahekülgsed ehk bilateraalsümmeetrilised
Soo-maakeel

**Soo-maakeel** (*Geoglossum glabrum*) on maakeeleliste sugukonda kuuluv kottseen. 

Eestis esineb harva.

## Välislingid
*
Kollane nartsiss

**Kollane nartsiss** (*Narcissus pseudonarcissus* L.) on üks levinumaid loodusliku nartsissi liike.

## Nimi
Carl von Linné antud nimetus *pseudonarcissus* tulenes sellest, et kõigepealt tunti vaid poeedinartsisse ja kui umbes 500 aasta eest kollaseid nartsisse laialdasemalt kasvatama hakati, nimetati neid algul valenartsissideks.

## Levila

Looduslikult kasvab kollane nartsiss peamiselt Lääne- ja Kesk-Euroopas, eriti aga Vahemere maades. Meeliskohtadeks on mäestike madalamates kohtades paiknevad niidud.

### Kollase nartsissi levila Eestis

Eestisse jõudis kollane nartsiss Tartu Ülikooli botaanikaaia vahendusel 1807. aastal. Tänapäeval on liik Eestis ilutaimena laialt levinud.

Kollane nartsiss metsistub ehk hakkab looduslikult levima väga harva (kokkuleppeliselt kulub naturaliseerumiseks ehk looduslikes kooslustes inimese abita iseseisvalt levimiseks taimeliigil 250 aastat).

Üks ulatuslikumaid kollase nartsissi looduslikke kasvukohti on Sookalduse kollase nartsissi kasvukoht Peipsiääre vallas. Väidetavalt tõi 1880. aastate lõpul või 1890. aastate algul Sookalduse külas asunud Singi talu peremees Saare mõisast kollase nartsissi sibula ja istutanud selle oma aeda. Nartsiss kohanes uue elupaigaga niivõrd hästi, et kasvas edasi isegi siis, kui talu uus elumaja teise paika ehitati ja vana aeda enam ei hooldatud.

1964. aastal võeti see kollase nartsissi kasvuala Sookalduse külas küll kaitse alla, kuid veel ei ole seda põhjust nimetada Eestis looduslikult kasvavaks liigiks ja 2021. aastal arvati ala looduskaitselise otstarbekuse puudumise tõttu looduskaitse alt välja. Endise kaitseala suurus oli 0,3 hektarit ja see jääb Aovere–Kallaste–Omedu teel sõitjate nägemisulatusse.

## Iseloomustus

Kõrgus 20–40 cm. Lisakroon on pikk, õiekate helekollane ja heledam kui lisakroon. Enamasti on õitsemisaeg varajane. Naturaliseerub kergesti ja liigil on väga palju teisendeid. 

Kollane nartsiss on paljude nartsissisortide eellane ja selle põhjal on aretatud trompetnartsissid.

## Vaata ka
*Trompetnartsissid

## Viited

## Välislingid

*
Kahekülgsed

**Kahekülgsed** (*Bilateria*) on bilateraalsümmeetrilised loomad. Erinevalt kiirelistest (radiaalsümmeetriaga loomad) on neil nii ees- kui tagaots ning parem ja vasak külg. 

Kahekülgsete hulka kuulub enamik loomade hõimkondi; tähtsamad, kes välja jäävad, on käsnad, ainuõõssed ja kammloomad. Tavaliselt loetakse kahekülgsete alla ka okasnahksed, kelle vastsed on bilateraalsümmeetrilised, suguküpsed isendid aga radiaalsümmeetrilised.

Peaaegu kõikide kahekülgsete keha on arenenud kolmest lootelehest: endo-, meso- ja ektodermist.

## Süstemaatika
* Teissuused
** Okasnahksed (umbes 20 000 liiki)
** Poolkeelikloomad (71 liiki)
** Keelikloomad (umbes 63 000 liiki)
* Algsuused
** *[[Ecdysozoa]]* (6-10 miljonit liiki)
** *[[Lophotrochozoa]]*
** *[[Platyzoa]]*

Kuulumine ühte või teise on ebaselge:
* harjaslõugsed (*Chaetognatha*)
*  *[[Cycliophora]]* (rattakandjad)
* vaheloomad (*Mesozoa*)

## Vaata ka
*Kiirelised
Ptsitš

**Ptsitš** (*Пціч*; valgevene omaladina *Pcič*) on jõgi Valgevenes. Algab Minski lähedalt Minski kõrgustikult Dzjaržõnskaja mäe jalamilt. Ülemjooksul voolab valdavalt kagusse, alamjooksul pöördub lõunasse. Suubub vasakult Prõpjatsi. Pikkus 421 km, valgala 9470 km².

Suurim lisajõgi on Aressa.
RS-24

**RS-24**  „Jars“ () on Venemaa mandritevaheline ballistiline rakett, mis suudab kanda 3-10 eraldisihitavat tuumalõhkepead (*[[MIRV]]*). GRAU koodnimetus 15P165 ja 15P155, NATO koodnimetus SS-29.

RS-24 on raskem kui Topol-M

Esmakordselt katsetati raketti 29. mail 2007, 25. detsembril 2007 ja uuesti 26. novembril 2008. Plessetski kosmodroomilt startinud rakett lendas umbes 7000 kilomeetrit ning tabas Kamtšatka poolsaarel asunud sihtmärki.

Venemaa ajakirjanduse andmeil suudab RS-24 läbi tungida Tšehhi ja Poolasse rajatavast USA raketikilbist.

## Välislingid

*30. mai 2007.a. Igor Taro, Venemaa katsetas uut ballistilist raketti, Postimees
*25. detsember 2007.a. Erik Henno, Venemaa katsetas taas ballistilist raketti RS-24, Postimees
*RS-24 tuleb Topol-M asemele (vene keeles)
Vanker (male)

**Vanker** (vale nimega ka "kahur") on malend, mis valitseb malelaual ridu ja liine. 

Mõlemal mängijal on partii alguses 2 vankrit, valgete malendite vankrid paiknevad väljadel h1 ja a1, mustade malendite vankrid h8 ja a8.

Vankreid on kasulik arendada vabadele liinidele. 
Vankrite jõud ilmneb eriti lõppmängus, pärast enamiku etturite ja muude malendite vahetamist, sest siis on malelaual rohkesti vabu liine. 
### Vankri käik
Vanker võib liikuda malenditest vabal real või liinil nii mitme välja võrra edasi või tagasi, kui mängija seda soovib.
Oma tuleliinil asuvatest malenditest vanker üle hüpata ei tohi, küll võib ta aga lüüa oma mõjupiirkonnas olevaid vastase malendeid.
Oda (male)

**Oda** on malend, mille liikumine malelaual on piiritletud diagonaalidega. 

Mõlemal mängijal on malepartii alguses kaks oda. Üks neist paikneb kuninga ja ratsu vahel, teine lipu ja ratsu vahel. 
Algseisus paiknevad valgete malendite odad väljadel c1 ja f1, mustade malendite odad c8 ja f8.

### Oda käik
Oda võib käia mööda diagonaale nii mitme vaba välja võrra edasi või tagasi, kui mängija seda soovib. Oda ei tohi oma tuleliinil asuvatest malenditest üle hüpata.

Oda võib lüüa tema käimisteele ette jäävaid vastase malendeid.
Ratsu

**Ratsu** on kõige keerulisema käimisviisiga malend. Mõlemal mängijal on partii alguses 2 ratsut, mis algseisus paiknevad väljadel g1 ja b1 ning g8 ja b8.

Ratsu on ainuke malend, millel on lubatud üle hüpata tema teel olevatest oma või vastase malenditest. Iseäralikult vahetab ratsu igal käigul välja värvi kuhu ta läheb. 

### Ratsu käik
Ratsu hüppab liini või rida mööda kaks välja otse, üks paremale või vasakule, sattudes alati algasukohale vastasvärvi väljale.

Vankrist, odast ja lipust erinevalt ei ulatu ratsu mõjupiirkond kaugele. See-eest saab temaga ohutult sihtida vastase malendeid (va ratsut).
Poeedinartsiss

**Poeedinartsiss** (varem *valge nartsiss*; *Narcissus poeticus* L.) on looduslik nartsissiliik.

## Levila

Poeedinartsiss on levinud laialdaselt Kesk-Euroopas ja Vahemere maades.

Poeedinartsiss on Andorra rahvuslill.

## Iseloomustus

Taime kõrgus on 30–40 cm. Õied on valged. Lisakroon on lühike ja punase servaga. Õitseb hilja. Võrdlemisi külmakindel.

## Kasvatamine

Poeedinartsisse kasvatatakse iluaedades alates 16. sajandist. 

Seda liiki on kasutatud palju sordiaretuseks ja sellel põhineb üks nartsissisortide rühm – poeedinartsissid.

## Vaata ka
*Poeedinartsissid

## Välislingid

* 
*Nartsiss – eneseimetlejate lill
Minski kõrgustik

**Minski kõrgustik** on Valgevene kõrgustiku kõrgeim kaguosa, mis paikneb Nemunase jõe ja Lukomli järve vahel Valgevene keskel. Kõrgus on 200–300 meetrit, kõrgeim tipp on Dzjaržõnskaja mägi (345 m).
Liivimaa riimkroonika

**Liivimaa riimkroonika** nime all on tuntud kaks teost:

***[[Liivimaa vanem riimkroonika]]** ja
***[[Liivimaa noorem riimkroonika]]**
Helisev muusika

**"Helisev muusika"** (originaalpealkirjaga **"The Sound of Music"**) on Richard Rodgersi muusikal, mis põhineb 1949. aastal ilmunud Maria von Trappi mälestusteraamatul "The Story of the Trapp Family Singers". Muusikali libretistid olid Howard Lindsay ja Russel Crouse ning laulusõnad kirjutas Oscar Hammerstein II. 

Muusikali esmalavastus tehti New Yorgis Broadwayl, kus see esietendus 1959. aastal. Londonis West Endis tehtud lavastus esietendus 1961. aastal.

## Lavastused Eestis
* 1993. aasta veebruaris esietendus muusikal Viljandis Ugala teatris. Libreto tõlge: Kulno Süvalep. Lavastas Kalju Komissarov, peaosades Piret Rauk (Maria) ja Margus Vaher (kapten von Trapp).
* 2003. aasta märtsis esietendus muusikal OÜ Tequila AD ja Eesti Riikliku Nukuteatri lavastusena Tallinna Linnahallis. Libreto tõlge: Eva-Maria Eensalu, laulutekstide tõlge: Leelo Tungal. Lavastas Ivo Eensalu, peaosades Maarja-Liis Ilus / Liisi Koikson ja Marko Matvere.
* 2010. aasta novembris esietendus muusikal Tartus Vanemuise teatris. Tõlkijad: Leelo Tungal, Hannes Villemson ja Heino Kaljuste. Lavastas Ain Mäeots, peaosades Hanna-Liina Võsa / Birgit Õigemeel ja Raivo E. Tamm / Jüri Lumiste.

## Vaata ka
*Julie Andrews
Märjamaa kirik

**Märjamaa Maarja kirik** on kirik Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevikus. Varem jäi kirik Läänemaale Märjamaa kihelkonda.

Neitsi Maarjale pühitsetud kirikut kasutab EELK Märjamaa Maarja kogudus.

## Ajalugu
Arvatavasti 14. sajandil ehitatud hoone oli kasutusel pikemalt kaitseehitisena. 1686. aastal uuendati kirikut ning 1871. aastal ehitati kirikutorn praeguse kõrguseni.

11. septembril 1932 avati pidulikult kirikuväravana kirikuaia idaküljele püstitatud mälestusmärk Märjamaa langenud sõdurite mälestuse jäädvustamiseks.

1941. aastal Märjamaa lahingute käigus kirik hävines täielikult. 1959. aastaks kirik taastati ning võeti uuesti kasutusele.

Enne 1941. aasta põlengut kirikus olnud Christian Ackermanni 17. sajandil loodud altar oli kingitud "Jumala auks ja kirikule kaunistuseks" Paeküla mõisniku Anton Friedrich von Salza ja "au ning voorusrikka proua Dorothea Taube" poolt. Säilinud on Otto Klenzli fotod aastast 1940, kus on võimalik Ackermanni altarit enne Märjamaa kiriku hävinemist näha.

Praegu on kasutusel arhitekt Illar Kannelmäe kavandi järgi rajatud altarilaud ning altariseinal on Uno Roosvalti altarimaal "Mina olen eluleib".

Kirikutornis on 5 kella, milles üks on toodud Märjamaa õigeusu kirikust.

Märjamaa kirik kuulub EELK Märjamaa Maarja kogudusele.

Neitsi Maarja auks pühitsetud kirik on andnud nime ka Märjamaale (Maarjamaa -> Märjamaa).

## Vaata ka
*Eesti kirikute loend

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Evangeeliumi Luteriusu kirikud, Tartu 1939

## Välislingid

*
*Märjamaa valla koduleht
*Märjamaa Maarja kirik
Flandeerimine

**Flandeerimine** on teatav tehnika keraamilistele esemetele dekoori loomiseks.

## Tehnika kirjeldus

Pöörleval potikedral asuv keraamiline ese kaetakse läbi kõrre erivärviliste horisontaalsete vöötidega, mis puutuvad üksteisega otsapidi kokku.

Potiketra endiselt töös hoides lõigatakse vöödid terava eseme abil läbi ja üksteise sulades moodustavad nad sakilise dekoori.

## Vaata ka

* Angoob
Reservaaž (graafika)

**Reservaaž** (prantsuse *réservage*) on sügavtrükimenetlusel põhinev graafikatehnika. Kui reservaažil kasutatakse kujutise tekitamiseks värvitud suhkrulahust, nimetatakse reservaaži ka **suhkruakvatintaks**.

Kasutatakse akvatintas ja vahel litograafias. Laiemalt hakati reservaaži tehnikat kasutama 19. sajandi teisel poolel.

## Protsess
Pilt kantakse trükiplaadile vees kergesti lahustuva värviga, nagu akvarell- või guaššvärv. Seejärel kaetakse plaat happekindla lakiga ja asetatakse vette. Vees eraldub lakk lahustuva joonistuse kohalt ja jääb alles värviga katmata pindadele. Seejärel plaat söövitatakse ning on valmis trükkimiseks.

Pilt võidakse maalida plaadile ka suhkrulahusega või tuši-vedelseebi-suhkruseguga. Muus osas on protsess sama.

Tehnikas on suur osa juhusel, sest värvijoonise pinna söövitumine pole täpselt etteaimatav.

## Viited