open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kernavė alamlade

**Kernavė alamlade** on lokaalne kronostratigraafiline üksus, Narva lademe kõige ülemisem alamlade. Litostratigraafiliselt vastab sellele Kernavė kihistu. Selle stratotüübiks on Ledai puurauk, nime on alamlademele andnud aga Kernavė alev Leedus.

Alamlade Eestis ei avandu. Kagu-Eestis on selle paksus 17–28 meetrit, Viljandimaa lõunaosas aga kuni 70 meetrit. Väljaspool Eestit on alamlade eristatav Valgevene idaosani.

Alamlademe moodustab põhiliselt pruunikaspunane liivakivi, millel on kiltkivi, savi ja mergli vahekihte, alamlademe ülemiseks piiriks on aga tihe punaka tooniga dolomiit. Fossiilidest on sellest leitud suures koguses kalade jäänuseid (tegemist on Narva lademe fossiilide poolest kõige rikkalikuma alamlademega). Sellest on leitud ka halvasti säilinud ja raskesti määratletavaid taimejäänuseid.

## Viited
Georg Friedrich von Creuz

**Georg Friedrich von Creuz** (Creutz, Georg Friedrich von Kreutzen), 31. oktoober/10. november 1619 – 3/13. mai 1670), Mõntu (Mento) mõisnik, Jämaja kihelkonnas.

Rootsi sõjaväelane, rittmeister. 11/21. augustil 1661 doneeris Carl XI talle (Georg Friedrich von Kreutzen) Mõntu mõisa koos Kaavi (Kavi) külaga. Tema lesk abiellus kolonelleitnant Claus Kräftingiga, kellele 7/17. augustil 1673 konfirmeeriti ka Mõntu. Epitaaf Jämaja kirikus.

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00472.html?prozent=
Leho Muldre

**Leho Muldre** (sündinud 23. märtsil 1940 Tallinnas) on eesti orkestrijuht, metsasarvemängija ja muusikapedagoog.

1958. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli, 1963. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi metsasarveklassi. Orkestridirigeerimise alal täiendas end Neeme Järvi ja Gunars Ordelovskise juures. Aastatel 1962–2002 oli ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli dirigeerimisõpetaja, aastatel 1989–2000 sama kooli direktor. 

Aastatel 1980–1989 oli ta puhkpilliorkestri Tallinn peadirigent, aastatel 1962–2002 Tallinna Georg Otsa nimelise Muusikakooli puhkpilliorkestri ja 1967–1992 puhkpilliorkestri Kalev dirigent. Ta on juhtinud ka Vabariiklikku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestrit. 

Aastatel 1977–1990 oli ta Eesti Kooriühingu puhkpillimuusika sektsiooni juhatuse esimees. Aastatel 1980–2004 oli ta üldlaulupidude puhkpilliorkestrite üldjuht.

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*2009 Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium

## Viited
Piret (parvlaev)

**Piret** on reederile TS Laevad kuuluv parvlaev, mis on tellitud Virtsu–Kuivastu liini jaoks.

Piret ehitati 2017. aastal Gdanskis Remontowa laevatehases. Laeva ristiema on Mareli Ots ja kodusadam Kuivastu sadam. Piret alustas liiniliiklust 14. aprillil 2017.
Tiiu (parvlaev)

**Tiiu** on reederile TS Laevad kuuluv parvlaev, mis telliti Rohuküla–Heltermaa liini teenindamiseks.

Tiiu ehitati Türgis Sefine laevatehases 2017. aastal. Laeva ristiema on Helen Kõmmus ja kodusadam Heltermaa. Tiiu alustas liiniliiklust 9. aprillil 2017.

## Viited
Toomas Liivak (vehkleja)

**Toomas Liivak** (30. juuli 1941 Tallinn – 25. jaanuar 2017) oli eesti vehkleja ja vehklemistreener.

Vehklemisega hakkas tegelema 1958. aastal treener Helga Kala juhendamisel. Aastail 1961–1962 oli tema treener Klavdi Jadlovski.

Liivak võitis individuaalselt hõbemedali 1960. aasta ja 1962. aasta Eesti meistrivõistlustel. Individuaalse pronksi võitis ta 1961. aasta Eesti meistrivõistlustel. Meeskondlikult tuli ta Eesti meistriks 1959 ja 1966. Aastail 1960–1964 kuulus Eesti epeekoondisse.

Tema käe all on teiste seas treeninud Meelis Loit, Viktor Zuikov, Merle Esken, Anatoli Jasnov ja Viktor Kirpu. Treenerina osales 2000. aasta Sydney olümpiamängudel.

## Isiklikku
Ta on Andres ja Mari Liivaku vend.

Ta on olnud abielus Kadri Liivakuga.

## Viited

## Välislingid
*
Eugene Galanter

**Eugene Galanter** (27. oktoober 1924  Philadelphia – 9. november 2016 New York) oli ameerika psühholoog. 

Ta õppis Swarthmore College'is ja Pennsylvania Ülikoolis. 

Ta tegeles matemaatilise psühholoogiaga ja kirjutas ka mitu raamatut programmeerimisest.

## Teoseid
*Miller, George; Galanter, Eugene; Pribram, Karl 1960. *Plans and the Structure of Behavior*. New York: Holt, Rinehart and Winston.
Park Bo-gum

**Park Bo-gum** (korea keeles 박보검; sündinud 1993 Seoulis) on Lõuna-Korea näitleja.
## Filmograafia
### Film

### Telesarjad

## Viited

## Välislingid
* Twitter 
* Sina Weibo
* Park Bo-gum (Blossom Entertainment)
* Ametlik Korea Fansite 
* Ametlik Jaapani Fansite 
* IMDB Park Bo-gum
Team Fortress Classic

**"Team Fortress Classic"** on 1999. aastal ilmunud, Valve Corporationi loodud ja avaldatud, tiimipõhine mitmikmängul põhinev esimese isiku vaates tulistamismäng. Mäng põhineb 1996. aasta "Quake'i" modifikatsioonil "Team Fortress" ning see porditi Valve'i poolt GoldSrc mängumootorile Half-Life'i tarkvaraarenduskomplekti propageerimiseks.

2013. aasta 12. augustil ilmus mäng ka MacOS-ile ja Linuxile.

## Kriitiline vastuvõtt
Videomänguarvustuste agregaator GameRankings andis Team Fortress Classicule 85,43% reitingu.

"Team Fortress Classic" on kantud 2010. aastal ilmunud raamatu "1001 Video Games You Must Play Before You Die" loendisse.

## Viited

## Allikad
* Mott, Tony (2010). *1001 Video Games You Must Play Before You Die*. London: Quintessence Editions Ltd. ISBN 978-1-74173-076-0.
Klikker (loomade treenimise vahend)

**Klikker** (ehk **plõksuti**) on väike mehaaniline treeninguvahend loomade käitumise kujundamiseks. Klikkeri metallribale vajutamisel kostab metalne klõks, mis on looma jaoks muudest häältest ja helidest hästi eristatav ja seda saab seostada positiivse kinnitajaga.  

## Ajaloost
Klikkerite kasutamisele treeningul ehk klikkerkoolituse alusepanijaks peetakse Karen Pryorit ja tema raamatut "Klikkerkoolitus koertele". Klikkertreening järgib Burrhus Frederic Skinneri kirjeldatud operantse tingimise põhimõtteid. Põhjalikumalt käsitletakse positiivseid ja negatiivseid kinnitajaid (kasutatakse ka terminit "sarrustus") Karen Pryori raamatus "Ära koera maha lase!" .
 

## Viited

## Välislingid
* Kristina Mägi koertekoolitus
1000 meetri jooks

**1000 meetri jooks** on kergejõustiku keskmaajooksu ala. Seda distantsi joostakse suurtel ametlikel spordivõistlustel harva. Pigem võib see olla kavas kommertslikel spordivõistlustel. Seda ala pole kunagi olnud olümpiamängude, maailmameistrivõistluste ega Euroopa meistrivõistluste kavas.

1000 m jooksu maailmarekordi omanik on keenialane Noah Ngeny (2.11,96), kes püstitas selle 5. septembril 1999 Rietis. Naiste maailmarekord kuulub venelanna Svetlana Masterkovale (2.28,98), kes jooksis selle 23. augustil 1996 Brüsselis.

## Vaata ka
*800 meetri jooks
*1500 meetri jooks
Karen Pryor

**Karen Pryor** (neiupõlvenimega **Karen Wylie**; 14. mail 1932 New York – 4. jaanuar 2025) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik, käitumispsühholoog, mereloomade bioloog ja loomatreener (peamiselt delfiinid, koerad ja hobused).

## Õpingud ja töö

Karen Pryor lõpetas Cornelli ülikooli. 

Taylor A. Pryor ("Tap" Pryor), K. Pryori esimene abikaasa, asutas mereloomade keskuse Hawaii's Sea Life Park and Oceanic Institute   ning 1963. aastal alustas Karen Pryor seal treenerina. 

Karen Pryor pooldas B. F. Skinneri ja Konrad Lorenzi vaateid ning jõudis delfiinidega töötades positiivse kinnistamise ja klikkertreeningu põhimõteteni. Ta on kirjutanud loomade käitumisest ja treenimisest, alates 1987. aastast pidanud koerte treenimise seminare ja loenguid ülikoolides ning olnud USA valitsuse mereimetajate spetsialist ja konsultant . Lisaks on ta loomatreenerite koolitamise keskuse Karen Pryor Academy for Animal Training & Behavior (KPA) rajaja.  

## Loometöö

Karen Pryor kirjutas ülikooliaastatel näidendeid, luulet ja artikleid ajakirjadele, hiljem teadusartikleid ja väga populaarseid raamatuid loomade psühholoogiast, käitumisest ja treenimisest. 

*"Don't Shoot the Dog", 1984, tõlgitud ligi 20 keelde, eesti keeles "Ära koera maha lase" (Tänapäev, 2008, ISBN 9789985626160). Raamat käsitleb positiivset kinnistamist laiemalt, mitte ainult koerte või loomade treenimist.

*"Clicker Training for Dogs", 1999, eesti keeles "Klikkerkoolitus koertele" (ISBN 9985007042, ISBN 9789985007044)

## Viited

## Välislingid
*Clickertraining
*Clicker Training Basics - Getting Started With Clicker Training (video klikkertreeningu põhialustest)
Jumdžaagijn Tsedenbal

**Jumdžaagijn Tsedenbal** (mongoli Юмжаагийн Цэдэнбал; 17. september 1916 Uvsi aimakk – 20. aprill 1991 Moskva) oli Mongoolia kommunistlik partei- ja riigitegelane.

Ta oli aastatel 1939–1940 rahandusminister. 8. aprillist 1940 kuni 4. aprillini 1954 oli Jumdžaagijn Tsedenbal Mongoolia Rahvarevolutsioonilise Partei Keskkomitee peasekretär, 22. novembrist 1958 kuni 30. maini 1981 Keskkomitee esimene sekretär. 30. maist 1981 kuni 24. augustini 1984 Keskkomitee peasekretär. 28. maist 1952 kuni 11. juunini 1974 oli Tsedenbal Mongoolia Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimees, 11. juunist 1974 kuni 24. augustini 1984 Suure Rahvahuraali Presiidiumi esimees.

Pärast võimult kõrvaldamist 1984. aasta augustis (ametlikult tervislikel põhjustel) asus Jumdžaagijn Tsedenbal koos oma venelannast abikaasa Anastassija Tsedenbal-Filatova ning poegade Vladislavi ja Dzorigiga elama Moskvasse. Uued võimulolijad ei lubanud tal enam Mongooliat külastada. Tema matustel Ulaanbaataris 1991. aastal olid ainult sugulased ja lähimad sõbrad.

## Viited
60 meetri tõkkejooks

**60 meetri tõkkejooks** on kergejõustiku ala (üks tõkkejookse). 60 meetri tõkkejooks on sisekergejõustiku ala, mis on kavas nii meestel kui ka naistel. 60-meetrisel rajal on viis tõket.

60 meetri tõkkejooksu maailmarekordi omanik on Grant Holloway (7,27), kes püstitas selle 16. veebruaril 2024 Albuquerques. Naiste maailmarekord kuulub Devynne Charltonile (7,65), kes jooksis selle 3.märtsil 2024 Glasgow's.

## Vaata ka
*80 meetri tõkkejooks
*110 meetri tõkkejooks
80 meetri tõkkejooks

**80 meetri tõkkejooks** on endisaegne kergejõustiku ala (üks tõkkejookse). 80 meetri tõkkejooksu on jooksnud vaid naised. 80-meetrisel rajal on kaheksa tõket ja tõkke kõrgus on 76,2 cm.

80 meetri tõkkejooksu joosti esimest korda ametlikult 1926. aastal. Aastast 1949 oli see tõkkejooks naiste viievõistluse kavas. Aastatel 1932–1968 oli see tõkkejooks suveolümpiamängude kavas. 1972. aastal asendati see 100 m tõkkejooksuga.

## Vaata ka
*60 meetri tõkkejooks
*100 meetri tõkkejooks
*110 meetri tõkkejooks
Potsdami päev

**Potsdami päev** (saksa keeles *Tag von Potsdam*) oli Potsdami Garnisonikirikus 21. märtsil 1933 toimunud tseremoonia, milles osalesid 5. märtsil 1933 valitud uue Riigipäeva liikmed. Sotsiaaldemokraadid keeldusid osalemast, kommunistidel oli osalemine keelatud. Uue Riigipäeva koosseisu esimene päris istungjärk toimus sama päeva pärastlõunal Berliinis Krolli ooperimajas.

Potsdami päev pidi sümboliseerima konservatiivsete jõudude ja natsionaalsotsialistide liitu ja teineteisemõistmist.

Joseph Goebbelsi juhtimisel tehti Potsdami päevast oluline propagandaüritus, mille kandsid üle kõik Saksa raadiojaamad.

## Viited

## Välislingid
*Sven Felix Kellerhoff, GARNISONKIRCHE 21. MÄRZ 1933,Hitlerbesuch war für Potsdams Garnisonkirche Gift, 09.05.2014
Franz Zingerle

**Franz Zingerle** (11. detsember 1908 Axams – 12. juuni 1988 Axams) oli Austria mäesuusataja.

Zingerle tuli maailmameistriks kiirlaskumises 1935. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlustel.
Émile Allais

**Émile Allais** (25. veebruar 1912 Megève – 17. oktoober 2012 Sallanches) oli Prantsusmaa mäesuusataja.

Allais oli neljakordne maailmameister. Ta tuli maailmameistriks kiirlaskumises, slaalomis ja Alpi kahevõistluses 1937. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlustel ja 1938. aasta maailmameistrivõistlustel Alpi kahevõistluses. 

1936. aasta Garmisch-Partenkircheni olümpiamängudelt võitis ta Alpi kahevõistluses pronksmedali.
Osman I

**Osman I Gazi** (osmanitürgi keeles عثمان غازى *Osmān Gazi*, tuntud ka kui **Osman Bei** ja **Osman Alp**; 1258 – 1. august 1326) oli Osmanite riigi esimene bei aastatel 1299–1326, Osmanite dünastia ja Osmanite riigi rajaja. 

Osman oli Ikonioni sultanaadi piirimaakonna valitseja, türkmeeni hõimupealiku Ertuğruli poeg. Ta sai isa surma järel 1281 selle maakonna (beilik'i) valitsejaks ning Ikonioni sultanaadi lagunedes Osmanite beiks. Osmani esivanemad pärinevad oguusi turkidest, kes olid pärit Kayi suguharust.

27. juulil 1302 võitis Osman I juhitud armee Konstantinoopoli lähedal toimunud Bapheuse lahingus ülekaalukalt Bütsantsi sõjaväge. Selle lahinguga langes enamik Bitüüniast – Anatoolia poolsaare Bosporuse väinade poolsest loodeservast – lõplikult Osmanite kätte. Konstantinoopol koos lähiümbrusega jäi siis veel kristliku riigina püsima.

## Vaata ka
*Türgi riigipeade loend
Anton Seelos

**Anton Seelos** (4. märts 1911 – 1. juuni 2006) oli Austria mäesuusataja, neljakordne maailmameister.
Sõkal

**Sõkal** on kõrreliste õie soomusjas leheke, mis ümbritseb tolmukat või emakat. Sõklad jaotuvad välisõklaks ja sisesõklaks.
Fernando Ocáriz Braña

**Fernando Ocáriz Braña** (sündinud 27. oktoobril 1944) on Hispaania päritolu Rooma Katoliku Kiriku vaimulik. Ta on 23. jaanuarist 2017 Püha Risti Preestrite Ühingu ja Opus Dei prelaat.

Fernando Ocáriz Braña sündis Prantsusmaal Pariisis Hispaania kodusõja põgenike peres viimase lapsena. Ta õppis Barcelona ülikoolis füüsikat, omandas 1969 Paavstlikus Lateraani Ülikoolis litsentsiaadikraadi teoloogias ja 1977 Navarra ülikoolis doktorikraadi teoloogias. Ta ordineeriti 1977 preestriks. 

Ocáriz Braña on alates 1986 Usudoktriini kongregatsiooni nõunik, 2003. aastast Vaimulikkonna Kongregatsiooni  ja 2011. aastast Uue Evangelisatsiooni Paavstliku Nõukogu liige. Ta on ka Paavstliku Teoloogia Akadeemia liige ja tegutsenud Rooma Paavstlikus Püha Risti Ülikoolis fundamentaalteoloogia professorina.

Ocáriz Braña oli 1994. aastast Opus Dei generaalvikaar ja 2014. aastast abivikaar. Tema hobiks on tennis.

## Allikas
*Elulugu.

## Välislingid
*Opus Dei eestikeelne veebileht
Roog-aruhein

**Roog-aruhein** (*Festuca arundinacea*) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast.

## Kirjeldus
Roog-aruheina pööris on kuni 35 cm pikk, kahekaupa männases asetsevate väga pikkade harudega. Alumises paaris on üks haru teisest veidi lühem. Pähikud on piklikmunajad 8–12 mm pikkused, sisaldavad 3–5 õit, hallikasrohelised ja enamasti lillaka varjundiga. Lehed on 3–10 mm laiad, tuhmrohelised, karedad. Kõrvakesed on poolenisti kõrt ümbritsevad. Alumised lehetuped on karedad. Kasvab tiheda puhmikuna. Roog-aruhein kasvab 50–150 cm kõrguseks. Taimed õitsevad juunis-juulis.  

## Kasvukoht
Roog-aruhein kasvab niisketel liivadel, mererannas, teeäärtel, puisniitudel, võsastikes. 

## Levik
Lääne-ja Põhja-Eestis sage, Lõuna-ja Ida-Eestis paiguti. 

## Galerii

Pilt:Festuca arundinacea spiketoj.jpg|Roog-aruheina õied
Pilt:Festuca arundinacea plant1 (7325837782).jpg|Roog-aruhein kasvab tiheda mättana
Pilt:Festuca arundinacea collar3 (7325846574).jpg|Roog-aruheina vähemärgatavad kõrvakesed
Pilt:Festuca arundinacea spikelet11 (7325808474).jpg|Roog-aruheina pähikud
Pilt:Starr 040630-0085 Festuca arundinacea.jpg|Herbariseeritud roog-aruhein


## Viited

## Välislingid
* 

*Liigikirjeldus e-taimemäärajas
Pakiautomaat

**Pakiautomaat** on automaat postipakkide saatmiseks ja vastuvõtmiseks.

Eestis on pakiautomaatide võrk Itella SmartPOST-il, Omnival, DPD-l ja Cleveronil. Cleveron toodab ise ka pakiautomaate.

## Toimepõhimõte
Automaadid asuvad käidavates kohtades: ostukeskuste juures ja muude avalike asutuste lähistel või sees. Pakiautomaadid võimaldavad inimestel pakke saada ja saata ühes punktis ning selle eest kohapeal maksta. Eestis on iga elaniku jaoks pakiautomaat ligikaudu 15-minutise sõidu kaugusel.

Erinevalt postkontoritest ja kullerteenusest saab pakke saata ja vastu võtta 24 tundi päevas. Automaadid on varustatud elektrooniliste lukkudega, makseterminaliga ja turvakaameraga. Pakisaatja- ja saaja saavad paki liikumist elektrooniliselt jälgida ning selle laekumise ja kättesaamise kohta oma mobiiltelefonile ja meilile vastava sõnumi. Automaatidel on erisuuruses kapid, kasutaja valib kapi vastavalt oma paki suurusele. Logistikafirma töötaja käib automaati tühjendamas ja täitmas.

## Ajalugu
19. sajandi lõpul paigaldati USA-s kirjakastide juurde pakikastid. Esimesed pakiautomaadid loodi 2000-aastate alguses. Nende loomist ei saa omistada ühele isikule, asutusele või riigile, neid hakati looma ja kasutusele võtma üheaegselt mitmes piirkonnas. 2001. aastal katsetati Saksamaal pakiautomaatide prototüüpe.

.

SmartPost paigaldas esimese pakiautomaadi 2008. aastal Viljandis Selverisse.

Eesti Posti esimene pakiautomaat paigaldati 2010. aastal Tallinnas Viru keskuse juurde.

Eestis alustati 2022. aastal raamatute laenutusplatvormide kaudu pakiautomaatidesse teoste saatmisega.

## Vaata ka

* postiteenistus
* postkast
* kuller

## Viited

## Välislingid
Punane aruhein

**Punane aruhein** (*Festuca rubra*) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast.

## Kirjeldus
Punase aruheina pööris on kuni 6–10 cm pikk, rohekaslillakas, sageli ühe suhteliselt pika alumise haruga. Pähikud on 8–12 mm pikad, 4–7 õiega. Välissõkal on 0,5–2,5 mm pikkuse ohtega või ogateravikuga tipus. Keeleke on lühike või peaaegu puudub. Lehed on tume- või sinakasrohelised, ristlõikes enam-vähem kolmnurksed, kõrrelehed lamedad, pealt pikakarvased, sageli pikuti kokku käändunud. Juurmised lehed on niitjad. Juurmised vanad lehetuped on peaaegu alati punased. Punane aruhein kasvab 20–100 cm kõrguseks. Taimed õitsevad mais-juunis.  

## Kasvukoht
Punane aruhein kasvab niitudel, hõredates metsades, luidetel, kultuurtaimena karjamaadel ja murukülvides.

## Levik
Eesti sage. 

## Galerii

Pilt:Festuca rubra (26750606494).jpg|Punase aruheina õisik
Pilt:Festuca rubra (26750501824).jpg|Punase aruheina õied
Pilt:Festuca rubra (27324597566).jpg|Punase aruheina kõrs ja lehetupp


## Viited

## Välislingid
* 

*Herba
Luide-aruhein

**Luide-aruhein** (*Festuca rubra* subsp. *arenaria*) on rohttaimealamliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast.

## Kirjeldus
Luide-aruheina pööris on kuni 7–8 cm pikk, piklikmunajas, kahe alumise haruga, helehallikas või roosakas. Pähikud on keskmiselt 1,5 cm pikad, 6–7 õiega ja karvased. Välissõkal 0,5-2 mm pikkuse ohtega tipus, tihedalt pikakarvane. Keeleke kuni 1 mm pikkune. Lehed on luide-aruheinal kokku rullunud, hallikasrohelised ja ristlõikes ovaalsed. Luide-aruhein kasvab 25–60 cm kõrguseks. Taimed õitsevad mais-juunis.  

## Kasvukoht
Luide-aruhein kasvab peamiselt rannaluidetel. 

## Levik
Eesti esineb teda paiguti. 

## Viited
Kõrvakesed

**Kõrvakesed** on taime vart ümbritsevad väikesed hõlmakesed lehelaba alusel (lehetupe üleminekul lehelabaks).

## Vaata ka
*keeleke
Suur aruhein

**Suur aruhein** (*Festuca gigantea*) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast.

## Kirjeldus
Suure aruheina pööris on kuni 30 cm pikk, tipust longus, hõre, laiuv, hallikasroheline. Pähikud 10–15 mm pikad, 3–5 õiega. Libled 4–5 mm pikad, teravatipulised ja kileja servaga. Välissõklad pikaohtelised, ohe 2–3 korda sõklast pikem. Keeleke tömp, kuni 1 mm pikk, kõrvakesed suured, sirpjalt kõrt ümbritsevad. Lehelaba kuni 15 mm lai, sügavroheline ja alt läikiv. Suur aruhein kasvab kuni 150 cm kõrguseks. Taimed õitsevad juunist augustini. 

## Kasvukoht
Suur aruhein kasvab leht-ja segametsades, vanades parkides, võsastikes ja veekogude kallastel.

## Levik
Tavaline üle Eesti.

## Galerii

Pilt:Festuca gigantea Abbé Coste.png|Suur aruhein, joonis
Pilt:Festuca gigantea3.JPG|Suure aruheina õisik
Pilt:Festuca gigantea2.JPG|Kõrvakesed lehe laba alusel


## Viited

## Välislingid
* 

*Liigikirjeldus e-taimemäärajas
Andmekaitsepäev

**Andmekaitsepäev** on rahvusvaheline tähtpäev 28. jaanuaril. Tähtpäeva eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust ohtudest andmete kasutamisel, et säilitada oma privaatsus.

Andmekaitsepäev toimus esimest korda Euroopa Nõukogu initsiatiivil 2007. aastal.

## Vaata
*andmekaeve
*arvutikelmus
*internetipettus
Lamba-aruhein

**Lamba-aruhein** (*Festuca ovina*) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast.

## Kirjeldus
Lamba-aruheina pööris on kuni 3–7 cm pikk, enne ja pärast õitsemist kokku tõmbunud. Pähikud on 4–7 mm pikad, 3–6 õiega, lillakad või helerohelised. Välissõkla tipus on 1–3 mm pikkune ohe. Lehed on niitjad, peenikesed 0,35–0,7 mm läbimõõduga, välispinnal karedad ja oliivrohelised. Juurmised vanad kuivanud lehetuped on hallikad ja võsusid ümbritsevad. Kõrs on peenike, ümar ja paljas. Lamba-aruhein kasvab 20–60 cm kõrguseks. Taimed õitsevad mais-juunis. 

## Kasvukoht
Lamba-aruhein kasvab männi- ja segametsades, kuivematel niitudel.

## Levik
Eestis sage.

## Viited

## Välislingid
* 

*Lamba-aruhein taimede e-määrajas
Liiv-aruhein

**Liiv-aruhein** (*Festuca sabulosa*) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast.

## Kirjeldus
Liiv-aruheina pööris on 6–12 cm pikk, kollakasroheline, peatelg ja pööriseharud lühikarvased. Pähikud on 6–8 mm pikad, 4–6 õielised. Alumised vanad lehetuped on liiv-aruheinal õlgkollased ja läikivad, sageli tumedama, tömbilt murdunud tipuga, jäigad. Lehed jäigad, torkavate tippudega. Kõrs ülemises osas tihedalt lühikarvane. Taime kõrgus on 20–60 cm. 

## Kasvukoht
Liiv-aruhein kasvab rannikul luidetel ja liivikutel.  

## Levik
Eestis paiguti. 

## Viited

## Välislingid
*
Ameerika Ühendriikide presidendijärjekord

**Ameerika Ühendriikide presidendijärjekord** on nimekiri USA valitsusjuhtidest, kellel on õigus Ameerika Ühendriikide presidendiametile juhul, kui ametis olev president sureb, astub tagasi, tagandatakse, või muutub võimetuks oma tööülesandeid täitma.

"Täidesaatev võim ei salli lünki. Ta nõuab pidevat tegutsemist. Kui valitsusjuht on võimetu, võtavad suhteliselt väikesed vennad juhtimise otsekohe üle. Nad ei juhi egoistlikest kaalutlustest, nad lihtsalt usuvad, et keegi peab võimuohjad oma kätte võtma. Ja neil on täielik õigus – vastasel korral puhkeks anarhia." William Manchester. Presidendi surm. 1970. Lk. 200–201.

Presidendijärjekord on kehtestatud Ameerika Ühendriikide konstitutsiooniga ning 1947. aasta Presidendijärglusseadusega (Presidential Succession Act of 1947). Presidendijärjekord algab asepresidendiga, seejärel tuleb Esindajatekoha juht, peale neid ministrid järjekorras ministeeriumi loomise aja järgi (hiljem loodud ministeerium kõige viimasena).

## Järjestus
Tallinna Kirjanduskeskus

**Tallinna Kirjanduskeskus** on loodud 2. jaanuaril 2017 ning koondab Eesti kirjanike A. H. Tammsaare, Mati Undi ja Eduard Vilde pärandit. Kirjanduskeskus haldab A. H. Tammsaare, Mati Undi ja Eduard Vilde muuseume ning osaleb Tallinna kirjanduselu mitmekesistamisel.

Keskus on endale eesmärgiks seadnud linna kirjanduspärandi kaardistamise (mälestustahvlid, monumendid) laiemalt, samuti Tallinnaga oluliselt seotud kirjanike uurimine ja nende mälestuse jäädvustamine, Tallinna kuvandi käsitlemine eesti (ja ka välis-) kirjanduses, rahvusvaheliste suhete arendamine jne.

Tallinna Kirjanduskeskus on Tallinna Kultuuriameti allasutus. Keskuse direktor on Maarja Vaino.

## Üritusi ja pakutavaid võimalusi
* Lisaks muuseumide tööshoidmisele korraldab keskus muuseumitunde, näitusi ja Tallinnas Koidula tänaval Kirjandustänava festivali. Esimene Kirjandustänava festival toimus 2017. aastal ning päeva jooksul külastab seda tuhandeid inimesi. 

* Keskuse eestvõttel on 2019. aasta novembris Kadriorus avatud Mati Undi muuseum ning 2021. aasta septembris Põlvamaal Lukalaanes nimetatud Jaan Kaplinski auks kirjanduslik metsatukk. Samuti on Tallinna Kirjanduskeskus paigaldanud mälestustahvli Marie Underi (Weizenbergi 8), Juhan Jaigi (Kunderi 10), Ellen Niidu (Köleri 28), C. R. Jakobsoni (Poska 35) ja August Gailiti (Kaupmehe 8) kodumaja seinale.

* Loodud on kaardirakendus Kirjanduslik Tallinn, et tutvustada linnaruumi ja kirjanduslikke paiku.

* Tallinna Kirjanduskeskus on välja andnud raamatud "Jaan Kross ja Tallinn" (2020), A. H. Tammsaare näidendi "Juudit" kommenteeritud väljaanne (2021), romaani "Kõrboja peremees" kommenteeritud väljaanne (2022), Mati Undi "Painajalik sundmõte. Sirbi veerukirjad 1997-2005" (2024).

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Pille-Riin Larm. "Tallinna Kirjanduskeskuse hea algus" Sirp, 27. jaanuar 2017
* Kaardirakendus Kirjanduslik Tallinn
Kink-aruhein

**Kink-aruhein** (*Festuca trachyphylla*) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast.
## Kirjeldus
Kink-aruheina pööris on 8 cm pikkune, hallikasroheline ja sinaka kirmega. Pähikud on 5–9 mm pikad, 4–8 õiega. Lehed on sinaka kirmega, tipu osas karedad, alt läikivad. Alumised noored lehetuped või mõni neist on väga lühikarvased. Alumised vanad lehetuped on tume- või kollakashallid. Kink-aruhein kasvab 30–60 cm kõrguseks. Õitseb mais-juunis. 

## Kasvukoht
Kasvab kõrgendike lõunanõlvadel, männimetsade servaaladel, teede ja raudteede ääres.
## Levik
Eestis harvaesinev. 
## Viited

## Välislingid
*
Ernst Hinterseer

**Ernst Hinterseer** (sündinud 27. veebruaril 1932 Kitzbühelis) on Austria mäesuusataja, olümpiavõitja.

Hinterseer võitis 1960. aasta olümpiamängudel Squaw Valleys slaalomis kuldmedali ja suurslaalomis pronksi. 1956. aasta olümpiamängudel Cortina d'Ampezzos sai ta suurslaalomis 6. koha.

Aastal 1960 nimetati ta Austria aasta sportlaseks.

Ernst Hinterseeri poeg Hansi Hinterseer on tuntud laulja ja endine mäesuusataja, kes võitis 1974. aasta maailmameistrivõistlustel suurslaalomis hõbemedali. Lapselaps Lukas Hinterseer on jalgpallur, kes mängib ka rahvuskoondises.
Euroopa meistrivõistlused

**Euroopa meistrivõistlused** (lühend **EM**) on Euroopas toimuvad spordivõistlused, kust selgitatakse vastava spordiala meister. 

Meistrivõistlusi peetakse järgmistel aladel:
*Autoralli Euroopa meistrivõistlused
*Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises
*Euroopa meistrivõistlused jalgpallis
*Euroopa meistrivõistlused karates
*Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus
*Euroopa meistrivõistlused korvpallis
*Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
*Euroopa meistrivõistlused laskesuusatamises
*Euroopa meistrivõistlused orienteerumises
*Euroopa meistrivõistlused poksis
*Euroopa meistrivõistlused sõudmises
*Euroopa meistrivõistlused veepallis
*Euroopa meistrivõistlused võrkpallis
*Rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused‎
*Ujumise Euroopa meistrivõistlused
*Ujumise lühiraja Euroopa meistrivõistlused
*Vehklemise Euroopa meistrivõistlused
*...
Golfiväljak

**Golfiväljak** (ingl *course*) on spordirajatis, ala, mille piires mängitakse golfi.

Maailmas on 33 161 golfiväljakut, millest umbes 25 000 on avalikuks kasutamiseks. Golfiväljakuid leidub 208 riigis üle maailma. Enamik neist asub Ameerikas, Kanadas ja Jaapanis. Neile järgnevad Suurbritannia, Austraalia, Saksamaa ja Prantsusmaa.

18-rajalise golfiväljaku rajamine maksab umbes 35 miljonit eurot (arvestamata maa hinda).

Eestis asuvad golfiväljakud muu hulgas Valga maakonnas Mäha külas, Harju maakonnas Manniva külas ja Jõgeva maakonnas Mustvee linnas.

## Viited
Kuldmedal

**Kuldmedal** (vanemas kirjanduses *kuldauraha*) on auhind (medal), mida antakse mingi saavutuse eest, näiteks spordivõistlusel, kooli lõpetamisel. Enamasti saab kuldmedali inimene, kes saavutab esikoha. Teise koha saavutanu saab hõbe- ja kolmanda koha saavutanu pronksmedali.

Kolme medali (kuld-, hõbe- ja pronksmedali) väljaandmise traditsioon ulatub keskaega, mil neid hakati andma sõjaliste teenete eest.

Gümnaasiumi lõpetamisel Eestis pärjatakse kuldmedaliga õpilast, keda on kõigis õppeainetes hinnatud hindega "väga hea" (numbrilise hindamise skaalal "5") . 

## Viited

## Välislingid
* eRT: Põhikooli ja gümnaasiumi lõputunnistuse ning riigieksamitunnistuse statuut ja vormid
Pronksmedal

**Pronksmedal** on auhind (medal), mida antakse mingi saavutuse eest, näiteks spordivõistlusel. Enamasti saab pronksmedali inimene, kes saavutab kolmanda koha. Esikoha saavutanu saab kuld- ja teise koha saavutanu hõbemedali.

Kolme medali (kuld-, hõbe- ja pronksmedali) väljaandmise traditsioon ulatub keskaega, mil neid hakati andma sõjaliste teenete eest.
Ago Jaani

**Ago Jaani** (23. jaanuar 1937 Haapsalu – 19. aprill 2017) oli eesti hüdroloog ja karikaturist.

Ta lõpetas 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafi-hüdroloogina.

Ta töötas Keskkonnaministeeriumi veeosakonna nõunikuna ja kuulus Eesti-Vene piiriveekogude kaitse ja säästliku kasutamise ühiskomisjoni.

Ta oli Eesti Veeühingu asutajaliige.

## Teosed
Temalt ilmus raamat "Narva jõgi ja veehoidla" (Piiriülese Koostöö Keskus, 2000).

Tema karikatuure avaldati Õhtulehe huumorirubriigis "Mesilane".

## Tunnustus
*2005 Eesti Geograafia Seltsi auliige
*2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Riho Laurisaar. Tunnustus: Ago Jaani on Peipsi järvega sõbrustanud 50 aastat Eesti Päevaleht, 4. veebruar 2010
*2017 Eesti Geograafia Seltsi järelehüüe
*Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 2018, peatükk Ago Jaanist alates lk 286
Polli oja

**Polli oja** (ka **Võistre oja**) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Oja pikkus on 6 km, langus 25,5 m, lang 1,56 m/km ja valgla suurus 16,3 km². Oja saab alguse 104,5 m kõrgusel Kookla külas Epra–Sürgavere–Klaassepa tee ligidal ja suubub 79 m kõrgusel Aindu ja Tobraselja küla piiril paremalt poolt Uueveski ojasse 8,8 km kaugusel selle suudmest.

Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Ahtalehine nurmikas

**Ahtalehine nurmikas** (*Poa angustifolia*) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik.

## Kirjeldus
Ahtalehise nurmika pööris on 7–10 cm pikk ja pikliku kujuga. Pähikud on  3,5–4,5 mm pikad, sisaldades 2–3 õit. Välissõkla alusel on pikk kähar karvatutt. Keeleke on 0,8–1,8 mm pikkune. Lehed on paadikujuliselt ahenenud. Juurmised lehed pikad ja väga kitsad, peaaegu harjasjad. Kõrrelehed 1–1,5 mm laiad ning enamasti pealt karvased. Taimed on pika maa-aluse risoomiga ja tupesiseste võsudega, mis on vanade lehetuppedega ümbritsetud. Ahtalehine nurmikas kasvab 30–80 cm kõrguseks. Taimed õitsevad juunis-juulis.  

## Kasvukoht
Ahtalehine nurmikas kasvab kuivadel nõlvadel, teeäärtel, loodudel ja hõredates metsades. 

## Levik
Eestis tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
*Ahtalehine nurmikas e-taimemäärajas
Kristian Pikner

**Kristian Pikner** (sündinud 28. novembril 1991) on eesti harrastusfotograaf.

Pikner on oma fotoloomingu eest tunnustust pälvinud  ja  Vikipeedias, kus ta valiti mõlemal korral parimaks pildilisajaks. Ühtlasi valiti ta 2017. aastal esimeseks .

## Haridus ja töökäik
Pikner lõpetas 2013. aastal Pärnumaa Kutsehariduskeskuse ehituspuusepa ja palkmajaehitaja kutsega.

Ta saavutas teise koha Pärnumaa kutsehariduskeskuse kaheliikmelise võistkonna koosseisus 2012. aasta aprillis Pärnus toimunud üleriigilistel ehituspuuseppade kutsemeistrivõistlustel. Võistlustöö ülesandeks oli lastemaja puitsõrestiku valmistamine. Esikolmikusse pääsemine tagas talle ehituspuusepa I kvalifikatsiooni, mis tähendas, et kutsehariduskeskuse lõpetamisel 2013. aastal ei pidanud ta enam kutseeksamit sooritama.  

Pikner igapäevane töö on seotud puittoodete (trepid, aknad, mööbel) valmistamisega.

## Fotograafia
Pikner on pildile jäädvustanud loodust (loomi, taimi, putukaid, loodusnähtusi), linnavaateid ja üksikobjekte ning kasutab selleks mh droonifotograafia vahendeid. Eriti tugevalt paelub teda virmaliste pildistamine. Ta on kogu oma elu elanud Varbla külas Eesti läänerannikul, kooli ajal ka Pärnus. Seepärast on ta peamiselt pildistanud Varbla vallas ning Pärnumaal.

Ta on lisanud Wikimedia Commonisse üle 300 faili ning kolm tema fotot on valitud Wikimedia Commonsi aasta pildi finaali.

### Loomingu näiteid

Tallinna värav (1).jpg|Tallinna värav
Sunset in Pärnu beach (1).jpg|Pärnu
Sindi pais.jpg|Sindi pais
Sõmeri tuletorn.jpg|Sõmeri tuletorn
Pärnu kesklinn - Aerial photo of Pärnu in Estonia (2).jpg|Pärnu
Virmalised 18.03.15 (4).jpg|Virmalised


## Viited

## Välislingid

*Kristian Pikner Photography. Facebook
*Lugeja fotod: Helkivad ööpilved Varbla vallas. rahvahaal.delfi.ee, 14. juuli 2016
*Looduspildid: jää pealetung, Pihelgalaid linnulennult, maaliline päikeseloojang. parnu.postimees.ee, 30. jaanuar 2017
*"Varbla harrastusfotograafi looduspildid jõuavad jõuavad miljoniteni". Lääne Elu, 27. detsember 2017
*Intervjuu. Wikimedia Eesti, 27. detsember 2017
Klikkerkoolitus

**Klikkerkoolitus** (ka *klikkertreening* või *plõksutikoolitus*; inglise keeles *clicker training*, soome keeles *naksutinkoulutus*) on teaduspõhine   meetod peamiselt loomade treenimiseks, kuid samu põhimõtteid kasutatakse ka inimeste õpetamisel (TAGteach  ). Klikkerkoolitus põhineb positiivsel kinnistamisel. 

## Ajalugu
Klikkerkoolituse alus on operantne tingimine, mida kirjeldas B. F. Skinner. 

B. F. Skinner ja tema õpilased Marian Breland Bailey ja Keller Breland uurisid teise maailmasõja ajal tuvide käitumist ning nende treenimise võimalusi, et leida meetod treenitavale vahetu ja täpse tagasiside andmiseks. Brelandid võtsid kasutusele termini *bridging stimulus* (sild). 

Ehkki Brelandid soovitasid juba 1940. ja 1950. aastatel klikkerkoolitust ka koertele, leidis meetod laiema toetuse alles 1980. aastate lõpus. 1992. aastal hakkasid Karen Pryor ja Gary Wilkes pidama koeraomanikele seminare ning 1999. aastal ilmus Karen Pryori "Clicker Training for Dogs" (eesti keeles "Klikkerkoolitus koertele" ISBN 9985007042, ISBN 9789985007044).  

1998. aastal ilmus Alexandra Kurlandi "Clicker Training For Your Horse" ( ISBN 1-86054-292-1).

## Meetod
Klikkerkoolituse meetod on soovitud tegevuse kinnistamine (audiosignaal – klikk – ja sellele järgnev kinnitaja, näiteks toidupala). 

Kõigepealt luuakse "sild" – loom taipab, et klikile järgneb positiivne kinnitaja (ka sarrustus). 
Alustatakse spontaanse tegevuse positiivse tunnustamisega ning liigutakse väikeste etappide kaupa edasi (vormimine, inglise keeles *shaping*). 

Meetodi eelisteks peetakse, et treeneri tähelepanu on keskendunud positiivse tegevuse tunnustamisele, mitte negatiivse karistamisele. Puuduseks on, et tulemus sõltubki eelkõige treeneri tähelepanuvõimest, looma tegevuse mõtestamisest ja praktilistest oskustest.  

## Viited
Mindaugas Leskauskas

**Mindaugas Leskauskas** (1974 – 2022) oli leedu alpinist ja arst.

Ta oli esimene Baltimaade alpinist, kes tõusis kaheksatuhandelise Xixabangma peatippu (kõrvaltippu tõusis varem Ilgvars Pauls).

Leskauskas lõpetas Biržais keskkooli. Ta on erialalt hambaarst ja töötab R. Leskauskase hambakliinikus Biržais.

## Alpinism
2004. aasta mais võttis ta ronija ja arstina osa Leedu seitsmeliikmelisest ekspeditsioonist Himaalajas Xixabangmale (8027 m). Ekspeditsiooni juhtis eelmisel aastal Džomolungmale tõusnud Saulius Vilius. Šerpade abi ei kasutatud.

Tippu jõudis ainsana ekspeditsiooni noorim liige 29-aastane Mindaugas Leskauskas. 
Selle tipputõusuga sai ta samal aasta Leedu esivõistlustelt alpinismis kõrgtõusude kategoorias esikoha. Balti mägironijate iga-aastasel kokkutulekul tunnistati see tõus 2004. aasta üheks parimaks tipputõusuks.

2022. aasta sügisel suri Tetnuldi (Gruusia) mäele ronides (grupp kukkus kõrgelt; mäe jäisel harjal libises ilmselt üks kolmikust ja vedas teised alla).

## Viited

## Välislingid
*R. Leskauskase hambakliinik Biržais. siaure.lt
Lääne-Kowlooni Kultuurikvartal

**Lääne-Kowlooni Kultuurikvartal** on kultuurikeskus Hongkongis Kowlooni piirkonnas. Kvartalis on visuaalkultuuri muuseum M+, näituste ja esituskunstide hooned ning rohealad virgestuseks.

## Viited
Murunurmikas

**Murunurmikas** (*Poa annua*) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik.

## Kirjeldus
Murunurmika pööris 4–6 cm pikkune hõre ja püramiidjas. Pähikud on 4–5 mm pikkused, sisaldades 4–5 õit. Välissõklal on lai kilejas serv, mille roodudel ja servas asuvad ripskarvad. Keeleke on kuni 2 mm pikkune, teritunud tipuga. Lehed on paadikujuliselt ahenenud 2–5 mm laiad ja nõrgad. Lehetuped on murunurmikal veidi lapikud. Lehtede värvus on kollakas või puhasroheline. Taimed kasvavad 5–25 cm kõrguseks ja moodustavad enamasti tihedaid kogumikke, õitsevad maist augustini. 

## Kasvukoht
Murunurmikas kasvab tallatud kohtadel niitudel ja karjamaadel ka teeradadel, põldudel ja aedades.

## Levik
Eestis sage.

## Galerii

Pilt:Straatgras tongetje (Poa annua ligula).jpg|Murunurmika keeleke
Pilt:Poa annua.jpg|Murunurmika haabitus
Pilt:Straatgras vruchten (Poa annua fruits).jpg|Murunurmika terised
Pilt:Poa annua spikelet6 (9169439749).jpg|Murunurmika pähik õitega
Pilt:Poa annua spikelet1 (7398662194).jpg|Välissõkla lai kilejas ääris
Pilt:Poa annua flowerhead3 (8038351886).jpg|Murunurmika püramiidjas pööris


## Viited

## Välislingid
* 
* Murunurmikas e-taimemäärajas
* Herba
Lapik nurmikas

**Lapik nurmikas** (*Poa compressa*) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik.

## Kirjeldus
Lapiku nurmika pööris 2–6(10) cm pikkune tihe ja lünklik. Pähikud on  hallikasrohelised, 3,5–5,5(7) mm pikkused ja sisaldavad 4–6(8) õit. Keeleke on kuni 0,5–1,5 mm pikkune ning nüri. Nii kõrs kui alumised lehetuped on lapikul nurmikal lapik, kõrs nurkjalt tõusev, tundub pöörise jaoks liiga jäme. Taimed kasvavad kuni 40 cm kõrguseks, õitsevad juunis–juulis. 

## Kasvukoht
Lapik nurmikas kasvab kuivadel nõlvadel, teeäärtel, rusul ning müüridel.

## Levik
Eestis tavaline.

## Galerii

Pilt:Poa compressa (3828297752).jpg|Lapiku nurmika keeleke on lühike
Pilt:Poa compressa (3738623073).jpg|Lapik nurmikas kasvab teeäärtel
Pilt:Poa compressa (3920902034).jpg|Lapiku nurmika kõrred on lapikud
Pilt:Poa compressa seeds poco 004 php.jpg|Lapiku nurmika terised
Pilt:Poa compressa.JPG|Lapiku nurmika pööris
Pilt:Poa compressa — Flora Batava — Volume v8.jpg|Lapiku nurmika joonis


## Viited

## Välislingid
* 

Lapik nurmikas e-taimemäärajas
Kalju-lava

**Kalju-lava** on vabaõhulava Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Padise ja Kasepere külade piiril Kloostri jõe ääres.

Lava ehitust alustas maaomanik Kalmer Kuningas 2011. aasta sügisel ja lava avamine toimus 27. mail 2012. Kalju-lava on täielikult eraprojekt.  

Lava on rajatud amfiteatri stiilis, kasutades ära looduslikku maastiku. Idee lava sellises stiilis rajamiseks pärineb Vahemere ääres nähtud amfiteatritest.

Kalju-lava ehitanud Kalmer Kuninga soov oli nimetada lava naabrimees Kalju Terasmaa auks, nii oli lava esialgne nimi **Kalju Terasmaa nimeline laululava**. Avamisüritusel 27. mail 2012 kuulutati kohapeal välja konkurss uue ja lühema nime leidmiseks. Pakkumisi oli palju, kuid valituks osutus esialgse nime lühendatud verisioonina Kalju-lava.

Kalju-lavaga toimetab Kallaste Turismitalu, korraldades põhiliselt suvekontserte, aga ka teatrietendusi ja perepäevi.

## Välislingid
*Kalju-lava koduleht
*Kallaste talu - Kalju-lava haldaja koduleht
Pärsti oja

**Pärsti oja** on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Oja pikkus on 4 km, langus 20 m, lang 5 m/km ja valgla suurus 4,35 km². Oja saab alguse 99,5 m kõrgusel Pärsti ja Vanamõisa küla piiril Epra–Sürgavere–Klaassepa tee ligidal ja suubub 79,5 m kõrgusel Aindu ja Tobraselja küla piiril paremalt poolt Polli ojasse.

Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Salunurmikas

**Salunurmikas** (*Poa nemoralis*) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik.

## Kirjeldus
Salunurmika pööris 5–12 cm pikkune ja hõre. Pähikud on 3 mm pikkused, helerohelised. Keeleke puudub või on kuni 1 mm pikkune. Lehed on teritunud tipuga, 1–2 mm laiad ja sageli rõhtalt hoiduvad. Taimed kasvavad 25–60 cm kõrguseks ja moodustavad hõredad puhmad, taimed õitsevad juunis–juulis. 

## Kasvukoht
Salunurmikas kasvab leht- ja segametsades, võsastikes.

## Levik
Eestis tavaline.

## Viited

## Välislingid
* 

*Salunurmikas e-taimemäärajas
Counter-Strike: Condition Zero

**"Counter-Strike: Condition Zero"** on 2004. aastal ilmunud FPS-stiilis mitmikmäng ning järg mängule "Counter-Strike". Mäng kasutab GoldSrc mängumootorit ja sisaldab võrreldes "Counter-Strike'iga" uuendatud tegelaskujude mudeleid, tekstuure, kaarte, graafikafunktsioone ning kahte üksikmängu kampaaniat, sh lisapaketti "Condition Zero: Deleted Scenes".

2013. aastal ilmus "Condition Zero" ka Linuxile ja OS X-ile.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Rahksoon

**Rahksoon** (ka *Köstrioja*) on oja Harju maakonnas Kose vallas.

Oja pikkus on 4 km, langus 19 m, lang 4,75 m/km ja valgla pindala 6,7 km². Oja saab alguse Võlle külas Vambola talu juurest ja suubub Kose aleviku veepuhastusjaama juures Pirita jõkke 68,7 km kaugusel selle suudmest. Suudmest kuni Ahisilla külani lookleb oja 6–7 meetri sügavuses soises orus ning Kose–Jägala maanteest ida pool voolab oja vesi kraavides.

Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Harju alamvesikonda.

Rahksoone kaldal asub Ahisilla linnusekoht.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Tarmo Mutso

**Tarmo Mutso** (sündinud 18. detsembril 1969) on Saksa-Balti Kaubanduskoja Tallinna büroo juht.

Aastail 2006–2018 töötas ta Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse turismiarenduskeskuse direktorina.

## Elukäik
Tarmo Mutso on sündinud Tartumaal Eha ja Haljand Mutso esiklapsena. Ta õppis Kõrveküla Põhikoolis ja seejärel Lähte Ühisgümnaasiumis. Põhikoolist kuni ülikooli lõpuni mängis ta puhkpilliorkestris ja oli gümnaasiumi ajal kitarrist ansamblis Hetk. Lisaks tegeles ta Kreeka-Rooma maadlusega. 

Mutso õppis Maaülikooli maainseneri teaduskonnas aastatel 1988–1994. Õpingute ajal praktiseeris ta poolteist aastat (1989–1991) Saksamaal ökoloogilist tootmist, rakendades Rudolf Steineri ja Maria Thuni filosoofiat.

Ülikooliõpingute kõrvalt tegeles Mutso ettevõtlusega. Ta asutas kursusekaaslastega ettevõtte, mis vahendas toidukaupu Tallinna ja Tartu vahel. 

1994. aastast töötas ta Eesti Välisministeeriumi välismajanduspoliitika osakonnas, olles spetsialiseerunud saksakeelsetele riikidele. Sama aasta lõpus astus ta Eesti Diplomaatide Kooli ning 1995. aastal läks diplomaatide kursusele Berliinis ja Bonnis. Aastatel 1996–1999 oli ta majandusametnik Bonnis Eesti saatkonnas. 1999. aastal Eestisse naasnult jätkas ta tööd Välisministeeriumi välismajanduspoliitika osakonnas, juhtides strateegiliste (tsiviil- ja militaarotstarbeliste) kaupade ekspordi kontrolli bürood. Aastatel 2003–2006 oli ta Viini Eesti saatkonnas majandusametnik ja konsul.  

2006. aastal naasis ta Eestisse, kus töötas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse turismiarenduskeskuse direktorina ja 2018. aastast Saksa-Balti Kaubanduskoja Tallinna büroo juhina. 

Mutso on olnud Euroopa turismikomisjoni juhatuse liige.

## Hobid
Aastatel 2006–2009 harjutas Mutso koos sõbraga kätt kartulikasvatuses, saades sertifitseeritud kartulikasvatajaks Eestis. Samuti on ta katsetanud õlletegemist. Meelishobina on ta välja toonud kalapüügi. Koos abikaasaga tantsib ta ka rahvatantsurühmas Tugevad ja Kohevad. Harrastab golfi.

## Tunnustus
*2014 – aasta turismiedendaja
*2020 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk

## Isiklikku
Tarmo Mutso on 18. maist 1996 abielus Kristi Mutsoga (sündinud 1970). Paaril on kolm last: Anne-Marie (sündinud 1996), Helena (sündinud 1999) ja Linda (sündinud 2003).

Tarmo Mutsol on vend Mart Mutso.

## Viited
ITF

**ITF** on mitme rahvusvahelise organisatsiooni nime lühend:
***[[Rahvusvaheline Taekwondo Föderatsioon]]**
***[[ITF (tennis)|Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon]]**
***[[ITF (foorum)|Rahvusvaheline Transpordifoorum]]**
***[[Rahvusvaheline Transporditöötajate Föderatsioon]]**
Ahto Nurk

**Ahto Nurk** (6. september 1931 Varja – 29. jaanuar 2017) oli eesti koorijuht, dirigent ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas Kunda Keskkooli ja 1956. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal (õpetaja Laine Karindi).

Aastatel 1951–1953 töötas ta Kunda Keskkoolis lauluõpetaja ja koorijuhina. 1953. aastast juhtis Tallinna harrastuskoore ja rahvamuusikaansambleid. Aastatel 1953–1968 töötas laulmisõpetajana Tallinna 16. Keskkoolis. 

1963. aastal asutas ta Vabariikliku Koorijuhtide Segakoori ning oli aastaid selle koori dirigent ja laulja. 1972. aastast oli ta ka Eesti Orkestrijuhtide Rahvamuusikaorkestri kunstiline juht ja peadirigent. 1973. aastast oli Nurk Tallinna lauluklubi Laulurõõm asutaja ja kunstiline juht. Aastatel 1966–2008 oli ta Loo segakoori Looheli ja 1996. aastast Maardu-Loo segakoori peadirigent. Korraldas Jõelähtme laulupäevi.

Aastatel 1978–1989 oli ta Eesti NSV Rahvaloomingu ja Kultuuritöö Teadusliku Metoodikakeskuse rahvamuusikasektori juhataja.

1994. aastast oli ta üldtantsupidude rahvamuusikaansamblite juht. Nurk oli ka rahvamuusikapidude kunstiline juht. 1999. aastal õpetas ta Soomes Joensuu konservatooriumis eesti rahvamuusikat. Aastatel 2000–2008 õpetas ta Loo Keskkoolis akordioni ja solfedžot. Ta on koostanud laulikuid ja noodikogumikke.

Aastatel 1989–1993 oli ta Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi juhatuse esimees.

## Raamatud
*Ahto Nurk. Eesti rahvapille ja rahvapillimängijaid. Tallinn: Olion, 1993.

## Tunnustus
*1985 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*2002 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2002 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (jumaliku sädemega dirigent ja pillimees)
*2010 – Harjumaa teenetemärk

## Viited
Soonurmikas

**Soonurmikas** (*Poa palustris*) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik.

## Kirjeldus
Soonurmika pööris on hõre ja laiuv. Pähikud on 3,5–5 mm pikkused. Välissõkla tipus asub sageli sirpjas kuldkollane laik. Keeleke on kuni 5 mm pikkune, teritunud tipuga, välispinnal valgete lühikarvadega. Lehed on pikalt teritunud tipuga, 2–4 mm laiad ja lõdvad. Alumised lehetuped on taimel ruljad ja siledad. Kõrred püstised või tõusvad, sageli sõlmekohtadest juurduvad. Taimed kasvavad hõremurusalt, on 30 kuni 90 cm kõrged ja pika roomava risoomiga, õitsevad juunis–juulis. 

## Kasvukoht
Soonurmikas kasvab niisketel niitudel ja puisniitudel, veekogude kallastel, võsastikes, prahipaikadel.

## Levik
Eestis tavaline.

## Galerii

Pilt:Poa palustris (6134893262).jpg|Soonurmikas
Pilt:Poa palustris (6134895948).jpg|Soonurmika keeleke
Pilt:Poa palustris.jpeg|Soonurmika pööris
Pilt:Poa palustris seeds popa2 003 php.jpg|Soonurmika terised


## Viited

## Välislingid
* 

* Soonurmikas e-taimemäärajas
Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon

**Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon** (inglise *International Tennis Federation*, lühend **ITF**; kuni aastani 1977 *International Lawn Tennis Federation*, lühend **ILTF**) on maailma tennise valdkonda juhtiv organisatsioon (föderatsioon). 2016. aastaks oli ITF-ga ühinenud 211 rahvuslikku föderatsiooni (sh Eesti Tennise Liit). ITF-l on õigus muuta tennise reegleid, ta esindab tennise valdkonda Rahvusvahelises Olümpiakomitees, ta korraldab tennisevõistlusi, samuti populariseerib tennist kogu maailmas.

Organisatsioon asutati 1. märtsil 1913 nime all International Lawn Tennis Federation (lühend ILTF). Aastal 1977 kaotati organisatsiooni nimest sõna 'lawn' (eesti keeles 'muru') tunnistades tõsiasja, et enamik tenniseturniire ei peetud enam murul.

## Vaata ka
*Eesti Tennise Liit

## Välislingid
*ITFi koduleht
Sihikraav

**Sihikraav** on kraav Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pärsti külas.

Kraavi pikkus on 0,4 km, langus 2 m ja lang 5 m/km. Oja saab alguse 96 m kõrgusel Pärsti külas piiril Epra–Sürgavere–Klaassepa tee ligidalt ja suubub 94 m kõrgusel paremalt poolt Pärsti ojasse.

Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Kraavi on suunatud Pärsti biotiikidest väljuv heitvesi.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Matti Liiske

**Matti Liiske** (28. november 1939 Tooste küla, Räpina vald, Võrumaa – 19. august 2017) oli eesti energeetikateadlane ja professor. 

Ta on uurinud loomapidamishoonete sisekliimat ja selle automatiseerimise küsimusi. On õpetanud elektrotehnikat, elektriajameid, insenerieetikat, hoone sisekliimat jm.

Ta lõpetas 1958. aastal Vaeküla Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumi ning 1963. aastal EPA põllumajanduse mehhaniseerimise erialal. Ta kaitses Läti Põllumajanduse Akadeemias 1974. aastal väitekirja ning sai tehnikakandidaadi kraadi. 1996. aastal sai ta tehnikadoktoriks.

Ta töötas alates 1963. aastast EPA-s, oli 1981. aastast elektrifitseerimiskateedri dotsent ja professor (1992–2005). Alates 2005. aastast oli ta EMÜ tehnikainstituudi emeriitprofessor. 

EPA kaugõppeteaduskonna dekaan 1989–1992, tehnikateaduskonna dekaan 1994–1999.

## Kirjandus

*Liiske, Matti// Eesti elulood, Eesti entsüklopeedia 14. kd. Tallinn; Eesti Entsüklopeediakirjastus 2000. lk. 243.
*Audoktorid, töötajad ja vilistlased. 1991...1995, Eesti Põllumajandusülikool, Tartu: 1996. 247 lk.
*Lühike arengulugu. Eesti Põllumajandusülikool, Tartu: 1996. 158 lk.

## Välislingid
*
*Matti Liiske, E-kataloog ESTER