open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aguliturism

**Aguliturism** või **getoturism** on turismiliik, mis hõlmab vaesunud piirkondade külastamist. 

Kui algselt (19. sajandil) keskendus aguliturism lääneriikide suurlinnade (nt London ja New York) agulitele, siis tänapäeval esineb seda peamiselt Lõuna-Aafrikas, Indias, Brasiilias, Keenias, Indoneesias, Detroitis ja mujalgi. 

## Ajalugu
Londonis külastati piirkondi nagu Whitechapel või Shoreditch eesmärgiga jälgida või vaadelda slummide eluolu. 1884. aastaks hakkasid New Yorgi jõukamad ja rikkamad inimesed külastama selliseid piirkondi nagu Bowery ja Five Points, mis olid vaesemad ning kus elasid immigrandid. Külastamise eesmärgiks oli näha, kuidas nn teine pool elab. 

Lõuna-Aafrika Vabariigis korraldasid 1980. aastatel tumedanahalised elanikud linnaekskursioone selleks, et harida valgenahalisi kohalikes omavalitsustes selle teema koha pealt, kuidas mustanahalised slummides elasid. Sellised linnatuurid äratasid aga huvi turistide seas, kes tahtsid rohkem teada saada rassistlikust diskrimineerimisrežiimist. 1990. aastate keskel hakati korraldama reise arengumaade sihtkohtadesse, kus on kõige kehvemad eluolud. Nüüdseks reklaamivad neid kohti ka turismiettevõtted. Näiteks Lõuna-Aafrikas külastab iga aasta pea 300 000 turisti Kaplinna eesmärgiga näha slumme.

Aguliturismile pöörab üha rohkem tähelepanu ka meedia. Aastal 2010 toimus esimene rahvusvaheline aguliturismiteemaline konverents Bristolis. On loodud eraldi sotsiaalvõrgustik inimestele, kes töötavad aguliturismiga. 

## Asukohad
Aguliturism leiab aset peamiselt arengumaade linnapiirkondades, mida eristatakse külastatud alade tüübi järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Namiibias on nendeks ajaloolised valgenahaliste äärelinnad ja vaesed ajaloolised maakonnad, kus elavad mustanahalised. Brasiilias on levinud ''favela'' turism. Indias sellised kohad nagu Dharavi, mis asub Mumbais. Seda kohta on kujutatud ka filmis "Rentslimiljonär", mis tuli välja aastal 2008. Aguliturismi reise korraldatakse ka Indoneesia pealinnas Jakartas. 

Pennsylvania ülikooli 2010. aasta uuring näitas, et Mumbai Dharavit külastavate turistide peamiseks reisimise põhjuseks on uudishimu. Samuti olulised tegurid olid ka sotsiaalne võrdlus, meelelahutus, eneseharimine ja eneseteostus. Lisaks selgus uuringus, et kohalikud elanikud on ekskursioonide suhtes ambivalentsed ning enamus turiste tundsid ekskursioonide ajal positiivseid tundeid. Paljud turistid reisivad slummidesse just seepärast, et paika saada oma elu perspektiivid.

## Kriitika
Aguliturismi teemal on olnud palju vaidlusi. Ajakirjandusväljaannetes (nt New York Times, Wall Street Journal, London Times jms) on avaldanud artikleid nii selle poolt kui ka vastu. Peamiselt heidetakse aguliturismile ette, et see muudab vaesuse meelelahutuseks, mida saab hetkeks kogeda ning seejärel pääseda. Samas pakuvad ekskursioonid slummielanikele töökohti ja sissetulekut. Töökohti on nii käsitöölistele, kes saavad müüa omatehtud suveniire, kui ka kohalikele giididele, kes korraldavad ekskursioone. [13]

## Vaata ka
*  Katastroofiturism
*  Varemetefotograafia

## Viited


## Välislingid
* Slumtourism.net
Vladimir Sukatšov

**Vladimir Nikolajevitš Sukatšov** (vene keeles *Владимир Николаевич Сукачёв*, 26. mai/7. juuni 1880 Harkovi kubermang – 9. veebruar 1967 Moskva) oli vene geobotaanik ja ökoloog.

Ta lõpetas aastal 1902 Peterburi metsandusinstituudi.

Ta oli üks mõjukamaid vene ökolooge. Ta avaldas rea uurimusi fütotsönoloogia vallast.
Kabala rahvamaja

**Kabala rahvamaja** on rahvamaja Järva maakonnas Türi vallas Kabala külas. Rahvamaja haldab Türi kultuurikeskus.

Rahvamaja avati 1948.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Türi kultuurikeskuse kodulehel
Jõgisoo seltsimaja

**Jõgisoo seltsimaja** on kultuurikeskus Harju maakonnas Saue vallas Jõgisoo külas. Asutust haldab Saue-Jõgisoo Haridusselts.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
TeadusEST

**TeadusEST** on Eesti Teadusagentuuri korraldatav foorum teadlastele, teadus- ja arendusasutuste juhtidele, teadusadministraatoritele, ministeeriumide teadusnõunikele ja teadusest huvitatud inimestele. 

## Seni toimunud foorumid
*teadusEST 2016 - peateema teaduse rahastamine 
*teadusEST 2017 - peateema teaduse ühiskondliku mõju hindamine ja kirjeldamine 

## Viited
Kultuuripäranditurism

**Kultuuripärandi turism** on turismiharu, mis on suunatud turismikoha kultuuripärandile. Ajaloolise säilitamise riiklik usaldusühing määratleb päranditurismi kui "reisina, et kogeda kohti, esemeid ja tegevust, mis tõeliselt esindavad mineviku lugusid ja inimesi" ning "päranditurism võib hõlmata kultuurilisi-, ajaloolisi- ja loodusvarasid".

## Kultuur ja turism

Kultuur on alati olnud suureks motivatsiooniks reisimisel. 20. sajandist saadik on inimesed öelnud, et kultuur oli osa turismist, kuid nüüdseks on turism kultuur. Kultuurilised atraktsioonid mängivad suurt rolli turismi kõigis liikides, alustades maailma suurimatest vaatamisväärsustest kuni atraktsioonideni, mis tutvustavad kohalikke kultuure.

Pikka aega on kultuur, pärand ja kunst aidanud kaasa turismisihtkoha väljanägemise arendamisele. Viimastel aastatel on kultuuri uuesti avastatud kui hoopis olulist turundusvahendit, et meelitada ligi neid turiste, kellel on eriline huvi kultuuripärandi ja kunsti vastu. Kultuuripärandi turism on turismitööstuses kõige kiiremini kasvav turismivorm, sest turistide hulgas on uus trend, nimelt spetsialiseerumine. Igal turistil on tekkimas kindel huvi ja kindel eesmärk, mille pärast reisida. Spetsialiseerumine tuleneb arvatavasti just selliste turistide arvu suurenemisest, kes huvituvad seiklusest, kultuurist, ajaloost, arheoloogiast ja suhtlusest kohalike inimestega.

Kultuuripärandi turism on oluline mitmetel põhjustel: sellel on positiivne majanduslik ja sotsiaalne mõju; aitab säilitada kultuuripärandit; kultuur, kui vahend, mis uuendab turismi ning aitab inimesi omavahel mõista. Kultuuripärandi turismil on mitmeid eesmärke, mida tuleb saavutada säästva majanduse piires. Näiteks nagu kultuuriressursside kaitse, usaldusväärsed külastajate kogemused ja kultuuriressurssidest teenitud tulude mõjutamine. Seetõttu on aru saada, et kultuuripärandi turism ei puuduta mitte ainult pärandite väärtuste tuvastamist ja kaitset, vaid samuti peab olema seotud turismi mõju mõistmisega erinevatele kogukondadele ja piirkondadele, lisaks majanduslike ja sotsiaalsete kasude saavutamiseks ning rahaliste vahendite kasutamiseks pärandite kaitseks, turustamiseks ja edendamiseks.

## Viited
Harkujärve kultuurikeskus

**Harkujärve kultuurikeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Harku vallas Harkujärve külas.

Keskuse maja on endine maneežiga hobusetall (ehitatud 1882). Ümberehituse projekti tegi 1986 Rein Tomingas, sisekujunduse tegi Jaak Kuriks.

## Viited
Kiuma rahvamaja

**Kiuma rahvamaja** asub Põlvamaal Põlva vallas Kiuma külas. Rahvamaja on üks seitsmest Põlva valla kultuuri- ja rahvamajast. Vald andis rahvamaja avalikuks kasutamiseks kohalikule kogukonnale ja seda haldab MTÜ Püsivus eesotsas Anti Rüütliga.

## Ajalugu
Kunagise Kiuma külavanema Anti Rüütli sõnul on Kiuma rahvamaja hoone ligi 200-aastane, omaaegne Kiuma mõisa magasiait. Registriandmete kohaselt võeti hoone kasutusele 1930. aastal. Rüütli sõnul ehitati rahvamaja hoone 1950. aastate alguses pikemaks ja sinna lisati lava.

Ettevalmistused Kiuma rahvamaja rekonstrueerimiseks algasid 2000. aastate lõpus. PRIA ja Põlva valla toetusega renoveeriski MTÜ K.O.I. 2012. aastal rahvamaja hoone. Alles jäeti lava ning vanem mööbel ja pildid ruumide seintel. Põlva vald andis rahvamaja kohaliku kogukonna käsutada ja selle haldamisega tegeleb alates 2012. aasta lõpust MTÜ Püsivus.

## Viited
Turismi mõisteid

*Siin on loetletud [[turism]]i mõisteid*.

## A
* Aguliturism

## E
* Ekskursioon
* Ekstreemturism

## G
* Green Key

## H
* Haridusturism
* Heaoluturism
* Hostel
* Hotell
* Hotellimajandus
* Hävinguturism

## J
* Jahi- ja kalastusturism
* Jäähotell

## K
* Kanuumatk
* Katastroofiturism
* Kestlik turism ehk jätkusuutlik turism ehk säästev turism
* Kodumajutus
* Kosmoseturism
* Kruiisiturism
* Kultuuripäranditurism
* Kultuuriturism
* Kämping
* Külalistemaja

## L
* Lekkeefekt
* LGBT-turism
* Linnaturism
* Linnuvaatlusturism
* Loodusrada
* Loodusretk
* Loodusturism

## M
* Maailma Reisi- ja Turisminõukogu
* Maailma Turismiorganisatsioon
* Maaturism
* Majutusettevõte
* Massiturism
* Matkaklubi
* Matkamine
* Meditsiiniturism
* Militaarretk
* Militaarturism
* Moeturism
* Motell
* Muusikaturism

## N
* Nišiturism

## P
* Pehme seiklusturism
* Popkultuuriturism
* Puhkeküla
* Puhkelaager
* Pööring

## R
* Rannaturism
* Ranniku- ja mereturism
* Ratsamatk
* Reisibüroo
* Reisidokument
* Reisijuht
* Reisikiri
* Reisimine
* Religiooniturism
* Roheline Võti
* Räätsamatk

## S
* Seiklusturism
* Seksiturism
* Siseturism
* Spaaturism
* Sporditurism
* Suusaturism
* Suveniir
* Säästev turism

## T
* Taliturism
* Teise kodu turism
* Terviseturism
* Toiduturism
* Tolkieni turism
* Tumeturism
* Turism
* Turismiatraktsioon
* Turismiasjaline
* Turismigeograafia
* Turismiinfokeskus
* Turismimaks
* Turisminõudlus
* Turismipiirkond
* Turismitalu
* Turismiteenus
* Turismiteenuse kvaliteet
* Turismitoode
* Turist

## U
*Usunditurism

## V
* Vaatamisväärsus
* Vaimne turism
* Vastutustundlik turism
* Veiniturism
* Võõrastemaja
* Välisturism

## Õ
* Õlleturism

## Ä
* Ärireis
* Äriturism

## Ö
* Ökoturism

## Ü
* Ületurism 
* Ümbermaailmareis
* Üritusturism
Riddle'i maja

**Riddle'i maja** on Inglismaa kuninga Edward VII aegne maja, mis asub Ameerika Ühendriikides Florida osariigi Palm Beachi maakonnas. Maja ehitasid West Palm Beachi 1905. aastal Henry Flagleri hotelli ehitustöölised. 

Algselt oli hoone väravavalvuri maja, sest seal elas Woodlawni surnuaia valvur. 1920. aastast kuulus maja Karl Riddle'ile, linnajuhatajale ja ülemvõimu esindajale West Palm Beachis. Tema järgi sai ka maja nime. 

1995. aastal võeti maja osadena lahti, et viia Yesteryear Village'isse, mis on ajalooline park Lõuna-Florida lõbustuspargis. Majast räägiti seriaali "Ghost Adventures" osas 2008. aastal.

## Ajalugu

Riddle'i maja ehitati 1905. aastal suure ehitusfirma puidujääkidest. Algselt asus maja aadressil 327 Acacia Street West Palm Beachil, kus see sai oma erksate värvitoonide tõttu hüüdnime "Värvitud daam". Riddle'i maja oli algselt matusebüroo, tuntud ka kui väravavalvuri maja Woodlawni surnuaias, mis oli esimene surnuaed West Palm Beachi linnas.

Karl Riddle, kelle järgi on maja nimetatud, omandas selle 1920. aastal. Riddle oli esimene linnajuhataja ja ülemvõimu esindaja West Palm Beachil. Tema ja ta kaksikvend Kenyon ehitasid 1935. aastal 15 hektari suurusele maalapile linna lähedal maju. 1951. aastal moodustus sellest alast rahvahääletuse tulemusel koht nimega Cloud Lake.

Hiljem plaaniti Riddle'i maja lammutada, et teha ruumi Palm Beach Atlantic ülikooli laienemisele, kuid West Palm Beachi linn annetas ehitise Karl Riddle'i vennapojale John Riddle'ile. John oli tegevliige Yesteryear Village'i juhatuse Lõuna-Florida Messi (South-Florida Fair) direktorite nõukogus. Maja otsustati üle viia Yesteryear Village'isse, selleks tuli see osadeks lammutada. Maja katus ja pööning tehti kaheks, samuti ka esimene ja teine korrus. Lõpuks transporditi maja uude asupaika, kus see taas kokku pandi ning kus paikneb tänapäevani.

## Legend

Legendi järgi kummitab Riddle'i majas Josephi hing. Joseph oli üks Riddle'i töötajaid, kes sooritas rahahädas enesetapu, puues ennast hoone pööningul üles. Yesteryear Village'is viiakse läbi kummitustuure, kus giidid riietuvad sobivatesse ajasturõivastesse ja jagavad oma lugusid väidetavalt üleloomulikest kogemustest selles majas. 

Maja kajastati ka 2008. aastal tondipüüdjate telesarjas "Ghost Adventures" Travel Channelil.
Aianduskooperatiiv Kaberneeme

**Aianduskooperatiiv Kaberneeme** (ka aiandusühistu ehk AÜ Kaberneeme) on oma põhiosas endise S.M.Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosi juhtivtöötajate arhetüüpses kaluriküla stiilis suvilatest moodustuv hoonetegrupp Kaberneeme küla loodeservas, mis on rajatud aastatel 1975–1980. Hooned on projekteerinud arhitekt Ado Eigi.
Tüüp 63

**Tüüp 63** on Hiina Rahvavabariigis toodetud amfiibtank, valmistatud Nõukogude Liidu PT-76 tankide kaasajastamise tulemusel.

## Pilte

Pilt: Type 63 Amphibious Tank - panoramio (5).jpg|
Iljušin Il-76

**Iljušin Il-76** (vene keeles Ильюшин Ил-76, NATO koodnimega **Candid**) on Nõukogude Liidus Iljušini konstrueerimisbüroo loodud nelja turboventilaatormootoriga ülatiivaline sõjaväe transpordilennuk, esmalend 25. märts 1971.

Il-76 lennukitel olid Solovjov D-30KP mootorid, igal mootoril tõmme 118 kN, suurim kasulik last 43 tonni, 

IL-76 on kasutuses nii Venemaa  tsiviillennunduses Aeroflotis kui ka  sõjaväes (Il-76 Candid-B). IL-76, mida NSVL lennukitööstuse ministeeriumi käskkirja alusel asuti looma 1966. aastal, on 1963. aastal esmalennu teinud Lockheed C-141 Starlifter analoog. Ameerika Ühendriikide õhuväe C-141-le, mida nüüd asendab McDonnel Douglas/Boeing C-17 Globemaster III, võis paigaldada maksimaalselt 42 tonnise lasti.

2012. aastal moderniseeritud Il-76 lennukid said võimsamad mootorid, igal mootoril tõmme 142 kN, kasulik last suurenes 60 tonnini.
Lastimiseks kasutatakse tagumist rampi, millega on võimalik tõsta kuni 30 000 kg koormat, abiks on ka 2 lastiruumi lakke paigaldatud vintsi.

Enamikul lennuväe lennukitest Il-76 on kaks 23 mm automaatkahurit lennuki sabaosas. Lennukisse saab mahutada 140 reisijat või 125 langevarjurit.

## Kasutajaid

* 
*  

## Mudelid

*Berijev A-50
*Berijev A-100
*Xi'an Y-20 ja KJ-2000, Hiina

## Viited

## Välislingid

*Goverloi kohal katsetati täiendavalt komplekteeritud Il-76 MD Ukraina sõjaväele (vene keeles) - Liga Novosti, 04.01.2020 (vaadatud: 04.01.2020)
Kairo rahvusvaheline lennujaam

**Kairo rahvusvaheline lennujaam** (araabia مطار القاهرة الدولي; IATA: **CAI**, ICAO: **HECA**) on lennujaam Egiptuses.
Berijev Be-6

**Berijev Be-6** (vene keeles *Бериев Бе*-6) on NSV Liidu päritolu mereväe mitmeotstarbeline kahe  kolbmootoriga  paatlennuk.

## Viited
* Tiivaulatus:      33, m
* Pikkus:           23,25 m
* Kõrgus:           7,54 m
* Tiivapindala:     120 m²
* Tühikaal:         18,6 tonni
* Suurim lennukaal: 23,5 tonni
* Suurim kiirus:    415 km/h 2400 m kõrgusel
* Suurim kiirus merepinna kõrguselsel: 380 km/h
* Lennukaugus: 5000 km
* Lennulagi (praktiline): 6500 m
* Mootor: 2 x 1700 kW (2300 hp), õhkjahutusega kolbmootor (tähtmootor), Švetsov AŠ-73
* Relvastus: 4 automaatkahurit NS-23 kaliiber 23 mm, 4000 kg pomme, torpeedosid või miine, tiivaalustel riputustel ka raketid.
## Kasutavad riigid
* Nõukogude Liit
* Hiina Rahvavabariik
Heaoluturism

**Heaoluturismi** eesmärk on edendada tervist füüsiliste, psühholoogiliste või vaimsete tegevuste abil. See on tihedalt seotud ka meditsiinilise turismiga, sest hea tervis motiveerib inimesi rohkem reisima. Heaoluturistid ei ole meditsiinituristid, sest heaoluturistide reisi eesmärk on eelkõige tervise säilitamine, terviseprobleemide ennetamine või parandamine. Meditsiinituristid seevastu reisivad diagnoositud haiguse ravimiseks.

## Tüübid

Reisijad kasutavad heaolu nimel mitmesuguseid teenuseid. Nende hulgas on füüsilised treeningud ja sport, iluteenused, tervislik toitumine, lõõgastus ja stressi leevendamine, meditatsioon, jooga ja tervisega seotud haridus. Võidakse leida protseduure või ravimeetodeid kas tavapärase, alternatiivse, täiendava, taimse või homöopaatilise meditsiini abil.

### Hotellid

Paljud inimesed püüavad reisi ajal säilitada tervislikku eluviisi. Mitmed hotelligrupid on välja töötanud programme, et kaasata erinevate sihtrühmade külastajaid. Programmid hõlmavad tervislikke toiduvalikuid, lõõgastusprogramme, spaateenuseid ja sportimisvõimalusi.

### Haiglad ja meditsiiniasutused

Haigla on oluline vahendaja sihtkohtade heaoluprogrammidele. Tüüpilised programmid rõhutavad elustiili parandamist või ennetamist. Arutlusele on võetud mõte, kas heaoluturism sisaldab külastusi ka haiglatesse, kliinikutesse või arstivisiiti. Turismivormi edendajad määratlevad kõik heaoluteenused selle definitsiooni alla, ka need, mida pakutakse väljaspool meditsiiniasutusi spaades, tervisekeskustes, kuurortides või hotellides.

### Puhkekeskused

Tervisekeskused pakuvad lühiajalisi programme konkreetsete terviseprobleemide lahendamiseks, stressi vähendamiseks või toetamaks elustiili paranemist.

## Euroopa

Euroopa on suuruselt teine heaoluturismi turg. Usutud on mineraalvanne, talasoteraapiat ja muid looduslikke ja veepõhiseid protseduure. Türgi ja Ungari tervisekeskused võtavad vastu heaoluturiste. Paljusid toetavad võõrustajariigid Norra ja Taani, soovides vähendada kallite operatsioonide maksumust. 

Heaoluturismi toetajad ütlevad, et puhkused parandavad füüsilist heaolu, õnnetunnet ja produktiivsust, mainides, et tervisega seotud reisid avaldavad positiivset mõju loovusele, vastupanuvõimele, probleemide lahendamisele ja stressiga toimetulekuks. Siiani on raske edastada tulemusi tervisega seotud reisimise põhjal.

## Viited
Tamsalu raamatukogu

**Tamsalu raamatukogu** on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Tamsalu linnas.

Tamsalu raamatukogu on alates 1. jaanuarist 2019 Tapa Vallaraamatukogu struktuuriüksus.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Tudu raamatukogu

**Tudu raamatukogu** on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas, Rakvere mnt 13. 

Raamatukogu juhataja on Katrin Kastemäe.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Vinni valla kodulehel
Uhtna raamatukogu

**Uhtna raamatukogu** on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Uhtna asulas. Raamatukogu direktor on Inge Pikkoja.

Novembris 2016 avati raamatukogus Eesti esimene topoteek. See sisaldab ajaloolisi dokumente ja fotosid Uhtnast ja selle lähiümbrusest.

## Ajalugu
Tänase Uhtna raamatukogu alguseks peetakse 1. detsembrit 1947. Raamatukogu asus Sämi algkooli juhataja kabinetis (8 m²) ja kandis nimetust Sõmeru valla Sämi raamatukogu. Raamatud saadi kohalikelt elanikelt annetustena ja teistelt raamatukogudelt. 1950. aastal koliti Sämi külas eramajja, kus raamatukogu käsutusse jäi 1 tuba. 
Ajalehes Punane Täht kirjutas Ellen Rätsep 6. septembril 1960, et „Sõmeru valla täitevkomitee eraldas 1947.a Uhtna raamatukogust Sämis olnud filiaali jaoks 500 köidet.“ Samas pole säilinud ühtegi kirjalikku allikat, et Uhtnas oleks raamatukogu olnud. On suulised mälestused, et „mõisahoones vist midagi oli, segastel aegadel kui oli mõisas Uhtna vallavalitsus, siis midagi laenutati. ..“ Kui teada, et mõis kuulus kuni II maailmasõja puhkemiseni sukavabrikant Oskar Kilgasele, pärast sõda oli hoones ENSV Sõmeru sideagentuur ja lühikest aega Uhtna vallamaja ja Sõmeru valla täitevkomitee, siis võib arvata, et seal juures tegutses ka raamatukogu. 1951. aastal koliti raamatukogu Uhtna mõisahoonesse, kuhu oli tekkinud piirkonna keskus. Uhtna mõisahoonesse jäi raamatukogu kuni kolhooside lagunemiseni ja varade tagastamiseni 1994. aastal. Uhtna mõis tagastati Oskar Kilgase pärijatele ning raamatukogu kolis lasteaiahoonesse, kus laste arvu vähenemise tõttu oli üks rühmaboks tühjaks jäänud.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Rakvere valla kodulehel
*Topoteek Uhtna: meie ajalugu, meie arhiiv
Venevere raamatukogu

**Venevere raamatukogu** on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Venevere külas Venevere seltsimajas.

Raamatukogu avati 1920. aastal Venevere koolis.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Laekvere valla kodulehel
Vergi raamatukogu

**Vergi raamatukogu** on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi külas. Vergi raamatukogu on alates 2024. aastast Karepa raamatukogu teeninduspunkt. 

## Viited
Viru-Jaagupi raamatukogu

**Viru-Jaagupi raamatukogu** on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Viru-Jaagupi asulas. Raamatukogu juhataja on Ülle Rajamart.

## Viited

## Välislingid
*Vinni valla raamatukogud
Asuküla raamatukogu

**Asuküla raamatukogu** on raamatukogu Lääne maakonnas Haapsalu linnas Mägari külas.

Raamatukogu juhataja on Imbi Sildaru. Raamatukogu tegutseb Asuküla seltsimajas.

Raamatukogu asutati 1920. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Kullamaa raamatukogu

**Kullamaa raamatukogu** on raamatukogu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas Goldenbecki majas.

Raamatukogu juhataja on Aili Ansel.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Kullamaa valla kodulehel
Kõmsi raamatukogu

**Kõmsi raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõmsi asulas. Raamatukogu juhataja on Helen Voogla.

Alates 1. septembrist 2018 on raamatukogu koos teiste Lääneranna vallas asuvate raamatukogudega Lääneranna Raamatukogu haruraamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Lääneranna valla kodulehel
Vajangu raamatukogu

**Vajangu raamatukogu** on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vajangu külas.

1. jaanuarist 2019 on Vajangu raamatukogu Tapa Vallaraamatukogu struktuuriüksus.

Raamatukogu ajalugu ulatub aastasse 1907.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Vajangu põhikooli kodulehel
Varangu raamatukogu

**Varangu raamatukogu** on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Varangu külas Varangu seltsimajas. Varangu raamatukogu on Haljala vallaraamatukogu teeninduspunkt.

Raamatukoguhoidja on Urve Kingumets.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Haljala vallaraamatukogu kodulehel
Lääneranna Raamatukogu

**Lääneranna Raamatukogu** ehk **Lihula keskraamatukogu** (varem ka *Lihula valla raamatukogu* ja *Lihula raamatukogu*) on raamatukogu Pärnu maakonnas Lihula linnas. 

Raamatukogu direktor on Tiiu Aasrand ja raamatukoguhoidjad on Delein Nõmm, Tiiu Aasrand, Signe ja Liina Tetsmann.

Alates 1. septembrist 2018 on Lääneranna vallas asuvad raamatukogud Lääneranna Raamatukogu haruraamatukogud.

## Välislingid
*Raamatukogust Lääneranna valla kodulehel
Lääne maakonna keskraamatukogu

**Lääne maakonna keskraamatukogu** on raamatukogu Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Posti tänav 3.

Raamatukogu sai alguse 1896 Eesti Kungla Karskuse Edendamise Seltsi raamatukoguna.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Tüüp 59

**Tüüp 59** on Hiina Rahvavabariigis toodetud lahingutank, valmistatud Nõukogude Liidu T-54 tankide kaasajastamise tulemusel.
## Pilte

Pilt:Albanian army deploys T-59 tanks near Kosovo border, May 1999 (Robert Wright).jpg| 

## Vaata ka
* T-54/T-55
* Tüüp 69
Guido Kapp

**Guido Kapp** (sündinud 1945) on eesti riigiametnik ja looduskaitsja.

1977. aastast töötas Viljandi metsamajandi looduskaitsejaoskonna inspektorina. 1989. aastast oli ta Viljandi looduskaitsevalitsuse looduskaitse riiklik inspektor, seejärel Viljandi maakonnavalitsuse keskkonnaameti inspektor. 1998. aastast töötas Keskkonnainspektsiooni inspektorina, aastatel 2001–2011 vaneminspektor. Kokku töötas ta looduskaitseinspektorina 34 aastat. 

## Tunnustus
*1988 Eesti NSV teeneline looduskaitsja
*2008 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2012 Eesti looduskaitsemärk 

## Viited
Eesti looduskaitsemärk

**Eesti looduskaitsemärk** on Kliimaministeeriumi poolt välja antav teenetemärk, millega tunnustatakse teeneid looduse uurimisel, loodusteadmiste levitamisel, looduskaitse edendamisel, arendamisel ja tutvustamisel nii üleriigilisel kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Märk on hõbedane ja kujutab looduskaitse sümboli tammelehe kontuuri. Märgi kavandi autor on kunstnik Julia Maria Künnap.

Märgid annab üle keskkonnaminister tavaliselt looduskaitsekuu alguses.

## Laureaadid
*2011: Ain Erik, Lassi Karivalo, Kaja Lotman, Asko Lõhmus, Hendrik Relve, Asta Tuusti
*2012: Jaan Rannap, Robert Oetjen, Mall Hiiemäe, Külli Kalamees, Guido Kapp, Õie Arusoo
*2013: Urmas Sellis, Harri Jõgisalu, Vello Vainura, Agu Hollo, Kaja Peterson, Maie Jeeser
*2014: Fredi-Armand Tomps, Georg Aher, Helle Kont, Ivar Arold, Mati Martinson, Meelis Tambets, Õie Jaagomäe
*2015: Janika Ruusmaa, Laimdota Truus, Silver Visnapuu, Val Rajasaar, Valdur Mikita
*2016: Andres Kalamees, Anne Kurepalu, Arne Kaasik, Kalvar Ige, Leili Mihkelson, Maris Kivistik, Toomas Jüriado
*2017: Aivar Ruukel, Rauno Väisänen, Riinu Rannap, Urmas Laansoo, Vladislav Koržets
*2018: Anneli Palo, Aveliina Helm, Ilkka Heikkinen, Inge Vahter, Jüri Nurk, Nadežda Tšerkašina, Olari Taal, Pille Tomson, Tiit Maran
*2019: Aiki Jõgeva, Anne Nurgamaa, Karin Poola, Avo Rosenvald, Uudo Timm, Ester Valdvee
*2020: Joosep Matjus, Veljo Runnel, Igor Gulov, Vootele Hansen, Maie Itse, Kristel Vilbaste
*2021: Sirje Aher, Horst Freitag, Rein Järvekülg, Mart Külvik, Vladimir Mirotvortsev, Kalev Raudsepp
*2022: Marika Kose, Taavi Pae, Kalev Rattiste, Elle Roosaluste, Ene Saadre, Olaf Schmeidt
*2023: Ingmar Ott, Lennart Lennuk, Meelis Pärtel, Piret Pungas-Kohv, Tsipe Aavik, Vello Keppart
*2024: Kaisa Linno, Loore Ehrlich, Mati Ilomets, Renno Nellis, Remo Savisaar, Meelis Uustal
*2025: Eve Veromann, Tuul Sepp, Siiri Liiv, Jüri Ott Salm, Leo Filippov, Kaili Viilma

## Vaata ka
*Eesti looduskaitsemärgid
*Eerik Kumari looduskaitsepreemia
*looduskaitsemärk

## Viited
Väike Väerada

**Väike Väerada** on puuskulptuuridega ääristatud matkarada, mis asub Elva linnas.

## Raja tutvustus

Väike Väerada on 3 km pikkune, saab alguse Elva raudteejaamast ja lõppeb Tartumaa Tervisespordikeskuse juures. 

Raja ääres on kaks grillimiskohta, üks neist asub Elva paisjärve ääres ja teine Vaikse järve ääres.

Raja kujunduse ja mitmete skulptuuride autorid on Anni Irs ja Mariina Tiidor.

## Vaatamisväärsused
Rajale on paigutatud puuskulptuurid, mis on inspireeritud Eesti folkloorist. Rada möödub Elva paisjärvest, Elva jõest ja Vaiksest järvest.


Puuskulptuur loodusrajal Elva Vaikse järve lähistel, 23. juuni 2009.jpg|Puuskulptuur järveäärsel loodusrajal
Puuskulptuurid loodusrajal Elva Vaikse järve lähistel, 23. juuni 2009.jpg|Puuskulptuurid järveäärsel loodusrajal


## Viited

## Välislingid
* Elva turism
Johan Pitka tubamuuseum

**Johan Pitka tubamuuseum** on muuseum Järva maakonnas Järva vallas Jalgsema külas Seliküla-Jalgsema külamajas. Muuseumis tutvustatakse eesti mereväelase Johan Pitkaga seotut.

Muuseum avati 28. juunil 2014.

## Viited

## Välislingid
*Muuseumist Kaitseliidu kodulehel
Tagula kultuurimaja

**Tagula kultuurimaja** oli kultuurimaja Valga maakonnas Tõlliste vallas Tagula külas.

Rahvamaja asutati 1974. 2012 rahvamaja lammutati. Enne lammutamist tegutses rahvamajas ka Tagula raamatukogu.

## Viited
Val Rajasaar

**Val Rajasaar** (sündinud 11. juunil 1968) on eesti loodusfotograaf ja keskkonnahariduse edendaja.

Ta on Muraste Looduskooli juhataja, Eesti Keskkonnahariduse Ühingu juhatuse liige ning MTÜ-de Studio Viridis Loodusharidus, Tabasalu Looduspark ja Harku Liit ning paljude teiste vabaühenduste liige. 

## Tunnustus
*2015 Eesti looduskaitsemärk
*2023 Vereta Jahi võitja

## Viited
Võtmenäitaja

**Võtmenäitaja** ehk **tulemuslikkuse võtmemõõdik** (lühend **KPI** – *key performance indicator*) näitab, mida ettevõte on juba saavutanud ja mida kavatseb tulevikus saavutada oma suhetes nii klientide ja töötajatega kui ka muudes valdkondades, teisisõnu, mida teha, et paremini läheks. Need võivad olla mistahes eesmärgid, mis on suunatud tuleviku parandamiseks, näiteks müügi-, likviidsus-, kasumi-, kvaliteedieesmärgid jms.

Iga organisatsioon vajab, et oleksid seatud strateegiad, eesmärgid ning õiged mõõdikud nende täitmiseks. Nende saavutamiseks on vaja ettevõtte tegevust võimalikult objektiivselt mõõta ja anda tagasisidet. Võtmemõõdikute süsteem ehk KPI-d ja ärianalüüs kehtib vaid erasektoris ning neid on vaja et teada, kas valitud suunad on õiged ning kuidas neid edaspidi veelgi paremini teha. Samamoodi nagu ei saa eeldada, et inimesed ostavad sinu kaupa ilma seda reklaamimata, ei saa eeldada ka, et avalikus sektoris saavutatakse edukaid tulemusi ilma neid mõõtmata.

Võtmenäitajat võib defineerida ka järgmiselt:
* mõõdik, mis aitab mõista, kuidas ettevõttel läheb seatud eesmärkide suhtes;
* olulisim tulemuslikkuse informatsioon, mis võimaldab aru saada kas ollakse õigel teel või mitte;
* mõõdikud, mis teevad nähtavaks ettevõtte tulemuslikkuse ning võimaldavad kasutusele võtta vajalikke meetmeid, et saavutada soovitud tulemusi;
* eesmärkide tegevuse tasandile tõlkimine.

## Klassikaline skeem
Mõõdikute seadmist võib kujutada klassikalise skeemina, mis näeb välja selline:

EESMÄRK **→** TEGEVUS **→** TULEMUS → TAGASISIDE (tulemuse võrdlus eesmärgiga) → TEGEVUSE KORRIGEERIMINE → UUS TULEMUS, UUS TAGASISIDE

## Mõõdikuvariante

Mõõdikud võivad olla väga erinevad ning kujutatud mitmetel viisidel. 

Need võivad olla näiteks:
* rahuloluküsitlus (sisekommunikatsiooni uuring)
* graafiline mõõdik
* visioon, missioon

## Võtmenäitajas sisalduvad komponendid
Võtmenäitajale on omased mõned komponendid, mis peavad kindlasti seal sisalduma. 

Hea võtmenäitaja on
* seotud ettevõtte eesmärkidega;
* näitab, kuidas ettevõttel läheb;
* aitab langetada olulisi otsuseid;
* kõige olulisem näitaja.

## Kuidas seda õigesti kasutada?

KPI-d kasutatakse tagasiside saamiseks, võrreldes saadud tulemust eesmärgiga. Selleks on mõned soovitused, mida silmas pidada võtmemõõdiku kasutamisel.

Selleks tuleks
* võtta vaatluse alla kolm peamist ülesannet, et saavutada püstitatud eesmärgid;
* mõelda, mis on kõige peamisemad eesmärgid;
* välja selgitada, millest need enim sõltuvad;
* leida, milline on sobilikem mõõdik.

## Võimalikud eesmärgid ja nendega seotud mõõdikud

Mõned näited ettevõttele loodud eesmärkidest ning nende saavutamiseks seotud mõõdikutest. 
* äriõitseng – turuosa ja investeeringu tasuvuse kasv
* kliendirahulolu – korduvostud püsiklientidelt
* olla edukas – igakuine müügi kasv ja ärikasum
* uued kliendid – uute klientide müügi osakaal kogu müügist

## Allikad
* KPI - Mis asi see veel on?
* Konkurentsieelis läbi analüütilise võimekuse - kuidas valida õiged KPI'd ja need ka korralikult tööle panna
* Miks on avalikud sektoris KPI'sid vaja?
* Mõõdikud
* Mis on KPI?
Tüüp 62

**Tüüp 62** on 1960. aastatel Hiina Rahvavabariigis toodetud kergetank.

## Pilte

Pilt: ChineseType62Tankgraphic.jpg|
Enn Veskimägi

**Enn Veskimägi** (sündinud 19. detsembril 1947 Tallinnas) on Eesti majandus- ja sporditegelane ning jalgrattur. ENSVs teenis majorina Sõjakomissariaadis. 

1994–1995 ASi Standard turundus- ja müügidirektor, 1996–2019 ASi Standard juhatuse esimees. 2019. aasta septembris loobus juhatuse esimehe kohast ja jätkab tööd ettevõtte nõukogus.

## Hariduskäik
Tallinna 20. keskkool; lõpetas 1973. aastal tööstuse planeerimise erialal Tšerkassõ (Ukraina) polütehnilise instituudi ja 1979. aastal kaugõppes puidutehnoloogia erialal Võru tööstustehnikumi. 

## Ühiskondlik tegevus
Eesti Tööandjate Keskliidu volikogu liige, esimees 2003–2013; 

Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse liige (alates 1994); 

Eesti Jalgratturite liidu juhatuse liige (alates 1992), 

Eesti Vanglatööstuse nõukogu liige 2001–2014,  

Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse nõukogu liige 2003–2014; 

Haigekassa nõukogu liige 2002–2006; 

Riigi Kinnisvara AS nõukogu esimees 2002–2005; 

Kultuuri- ja Spordi Sihtkapitali nõukogu liige 2004–2008, 2013–2014 ja alates 2019; 

Business Europa Presidentide Nõukogu liige 2006–2013; 

Tartu Ülikooli kuratooriumi liige 2009–2012; 

Eesti Kunstiakadeemia kuratooriumi liige 2008–2012; 

Eesti Raudtee nõukogu liige (alates 2017), 

Dubai EXPO 2020 nõukogu liige; 

Tallinna Vanalinna Rotary klubi liige.

## Jalgrattasport
Harrastanud jalgrattasporti Tallinna MSK-s, Dünamos ja AKSK-s, esimene treener oli Rein Roosi. Tulnud maanteesõidus 1964–1965 neli korda Eesti noorte meistriks ja 1966 kaks korda juunioride meistriks. Meistersportlane (1966). 
1991. aasta veteranide MM-il 4. koht. 1990 Eesti veteranide meister.

## Koroonapandeemia
2020. aasta kevadel põdes ta raskelt koroonat, kuid tervenes sellest.

## Tunnustus
* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk 
* 2006 – Valgetähe III klassi teenetemärk 
* 2008 – Belgia Kuningriigi Leopold II ordeni suurohvitser 
* 2016 – Venemaa Föderatsiooni Sõpruse orden 
* 2021 – Ernst&Youngi ettevõtja elutööpreemia

## Viited

## Välislingid
*
* "Enn Veskimägi: on kuritegu koolitada maksumaksja raha eest haldusjuhte" ERR, 6. mai 2023
Regina Ermits

**Regina Ermits** (sündinud **Regina Oja**; sündinud 31. jaanuaril 1996 Tallinnas) on Eesti laskesuusataja. 

Ta on lõpetanud 2015. aastal Audentese Erakooli e-gümnaasiumi ja Sollefteå spordikooli Rootsis. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli Skandinaavia keelte ja kultuuride erialal 2024. aastal.

Ta tegi debüüdi laskesuusatamise maailma karikasarjas 2016. aastal.

Ta treenib Stefan Lindingeri käe all.

## Isiklikku
Tema isa on endine laskesuusataja Kristjan Oja. 

21. mail 2022 abiellus ta Kalev Ermitsaga.

## Viited

## Välislingid

* 
*Regina Oja - IBU lehel
Teuvo Hakkarainen

**Teuvo Mauno Kalervo Hakkarainen** (sündinud 12. aprillil 1960 Viitasaaril) on Soome poliitik, Euroopa Parlamendi liige. Ta kuulub erakonda Põlissoomlased. 

Ta valiti nii 2011. kui ka 2015. aasta Soome parlamendivalimistel Eduskunna liikmeks (Põlissoomlaste nimekirjas).

Enne poliitikasse asumist töötas ta ligikaudu 40 aastat Viitasaaril saeveskit pidavas pereettevõttes Oy Haka-Wood AB.

Eduskunnas oli ta rahanduskomisjoni liige ning põllumajanduse ja metsanduse komisjoni asendusliige.

2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta 128 234 häälega Euroopa Parlamendi liikmeks.

## Viited

## Välislingid
* Teuvo Hakkaraineni koduleht (soome keeles)
* Teuvo Hakkarainen Eduskunna kodulehel (soome keeles)
Luminor

**Luminor Group** on Eestis, Lätis ja Leedus tegutsev pangakontsern. Ettevõtte peakontor asub Eestis.

Luminor Groupi kuuluvad Maksekeskus AS, Luminor Holding AS ja Luminor Bank AS.

## Ajalugu
Pank asutati 1. oktoobril 2017, kui jõudis lõpule DNB ja Nordea Balti üksuste liitumine.

2019. aasta algul töötas Luminoris terve Baltikumi peale kokku ligi 3000 inimest. Ettevõte andis teada plaanist äriprotsesse lihtsustada ja 2019. aasta jooksul koondada 800 inimest.

## Turuosa
2018. aasta alguse seisuga oli Luminoril Baltikumis 16% turuosa hoiuste turul ja 23% laenuturul ning sellega oli see suuruselt kolmas pank Baltimaades. Panga laenuportfelli maht oli 2018. aasta sügise seisuga 12 miljardit eurot ja klientide hoiuste maht on üle 8 miljardi euro. Luminor Groupi omanikuks oli valdusühing Luminor Group AB. Finantsinspektsiooni andmetel oli 2020. aasta alguse seisuga Luminor Eestis antud laenude mahult esimesel ja hoiuste mahult Swedbanki järel teisel kohal.

## Omanikud
Luminori omanikud olid algselt Nordea Bank AB ja DNB Bank ASA ning Blackstone'i erakapitali investeerimisfondid kavatses osta 60%. Jaanuaris 2019 sai tehing ametliku loa ka Euroopa Komisjonilt. Selle tehingu järgi oli Luminori turuväärtuseks 1,7 miljardit eurot. Panga senised omanikud Nordea ja DNB säilitasid kumbki 19,95% osaluse.

2021. aasta detsembris ostis Blackstone, läbi soodsa maksupoliitikaga Jersey Kanalisaartel registreeritud ettevõtte Braavos BidCo Limited, Nordea Bank Apblt 8,4% Luminor Holdingust. 2022. aasta septembris omandas Blackstone, läbi ettevõtte Braavos BidCo Limited, Nordea Bank Apb allesjäänud 11,6% suuruse osaluse. Selle tehingu tulemusel kuulub Blackstone’ile nüüd 80,05% Luminor Holding ASist ja DNB-le ülejäänud 19,95%.

2024. aasta algul teatati, et Blackstone valmistub endale kuuluvat Luminori osalust müüma.

## Viited

## Välislingid
* Luminor LT
* Luminor LV
* Luminor EE
* "Luminori kliendid on juba kaks aastat hädas panga e-teenuste häiretega" ERR, 26. september 2022
Tadžikistani lauljate loend

## A
* Madina Aknazarova
* Baimurat Allaberiyev
* Nigina Amonqulova

## B

* Mino Bahrulloeva

## D
* Maniža Davlat

## I
* Barno Itzhakova
## N
* Tahmina Nijozova

## R

* Mehrnigor Rustam

## S

* Shabnam Surajo
Livo (Trento)

**Livo** (ladiini: *Lìo*, saksa: *Lifers*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 903 inimest ja valla pindala on 15,2 km².

Livo külgneb järgmiste valdadega: Rumo, Bresimo, Cagnò, Cis ja Cles.
Maie Jeeser

**Maie Jeeser** (sündinud 22. juunil 1943) on eesti riigiametnik ja looduskaitsja.

Ta on lõpetanud 1966. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsanduse ja maaparanduse teaduskonna.

1967. aastal asus tööle ta metsakaitse ja valve insenerina, aastatel 1967–1988 oli ta Hiiumaa metsamajandi looduskaitse rajooni­inspektor. Hiljem oli ta Hiiu Maavalitsuse keskkonnaosakonna juhataja ning kuni pensionile jäämiseni 2008. aastal oli ta Hiiumaa keskkonnateenistuse looduskaitse peaspetsialist.

Ta on olnud Keskkonnafondi nõukogu liige.

## Tunnustus
*2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2013 Eesti looduskaitsemärk 

## Viited
Veiveriai

**Veiveriai** on alev Leedus Prienai rajoonis, Veiveriai valla halduskeskus. Alev asub merepinnast 80-95 meetri kõrgusel.
Veiveriais on gümnaasium, muusikakool ja raamatukogu.

## Ajalugu

Asula rajati XVIII sajandi esimesel poolel, kirjalikes allikates on seda esmamainitud 1744. aastal. 1782. aastal püstitati kabel. 1818. aastal ehitas Aukštoji Freda mõisa omanik Józef Godlewski sinna esimese kiriku, ühtlasi hakkas tegutsema ka kihelkonnakool. Umbkaudu samal ajal rajati sinna ka hobupostijaam. Algselt oli sealne kirik Zapyškise kiriku abikirikuks, Veiveriaisse rajati omaette kihelkond alles aastal 1846.

Pärast Peterburist Königsbergi viiva raudtee valmimist kaotas sealne hobupostijaam oma tähtsuse ja aastal 1866 hakkas selle ruumides tegutsema õpetajate seminar  (aastani 1872 olid need küll ametlikult vaid õpetajate kursused). Aastal 1905 toimusid selle juures miitingud, kus nõuti, et õppetöö hakkaks toimuma leedu keeles. Aastal 1915 seminar suleti, tänapäeval tegutseb samas hoones kohalik muusikakool.

Aastal 1935 osalesid asula elanikud suures Suvalkijat haaranud streigis, streigi mälestuseks on asulas mälestussammas. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad, ka nende mälestuseks on Veiveriai lähistele Skausmase künkale püstitatud mälestusmärk. Nõukogude ajal oli Veiveriai kohaliku kolhoosi keskasulaks.


Veiveriai1.JPG|Veiveriai
Veiverių gimnazija.JPG|Koolimaja
Veiverių Šv. Liudviko bažnyčia.JPG|Veiveriai kirik
Veiverių meno mokykla.JPG|Muusikakool
Veiveriai seminary orchestra.jpg|Õpetajate seminari orkester


## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Pakuonis

**Pakuonis** on alev Leedus Prienai rajoonis, Pakuonise valla halduskeskus. Alevis asuvad põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne koduloomuuseum ja 1883. aastal valminud katoliku kirik. 

Kirjalikes allikates on Pakuonist esmamainitud 1744. aastal. 1782. aastal püstitati sinna esimene kirik, umbkaudu sel ajal sai asula ka alevi staatuse. 

1904. aastal sündis seal juudi päritolu kunstnik Jacques Koslowsky.


Pakuonis. Aušros g. palei bažnyčią.JPG|Pakuonis
Pakuonio pagrindinė mokykla.JPG|Koolimaja
Pakuonis church (1883) - panoramio (1).jpg|Pakuonise kirik


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Johan Rudolph Deiman

**Johan Rudolph Deiman** (ka *Johann Rudolf Deimann*;  29. august 1743 Hage, Ida-Friisimaa – 15. jaanuar 1808 Amsterdam) oli Saksa päritolu Hollandi arst ja keemik.

## Elulugu
Deiman sündis Albertus Deimani ja Volke Hidde viiest lapsest noorimana. Ta käis koolis algul Nordenis. Oma kahe venna toetusel õppis ta Leeris farmatseudiks. Ta õppis Halles Adolph Böhmeri juures farmaatsiat, arstiteadust ja filosoofiat. Aastal 1770 alustas Deiman Amsterdamis arstipraksist. Mõne aastaga sai ta edukaks arstiks. Ta sai tuntuks eriti rõugete vastu vaktsineerijana.  

Aastal 1775 ilmus tema tõlkes hollandi keelde Johann Christoph Unzeri teos magnetitest. Aastal 1776 ilmus temalt prantsuskeelse paelussile pühendatud meditsiinilise traktaadi tõlge.  Ta tegi koos Adriaan Paets van Troostwijkiga katseid valguse mõju kohta taimedele. Tulemusi kirjeldav töö, mis pälvis Utrechti Kunstide ja Teaduse Seltsi auhinna, valmis 1778. Aastal 1780 ilmus see  Amsterdamis trükist. Aastal 1779 ilmus Deimani traktaat elektri mõjust mitmesugustele ainetele. Juba varem sai ta sarnase töö eest Rotterdami Eksperimentaalfüüsika Seltsi kuldmedali. 

Koos Paets van Troostwijki, Anthonie Lauwerenburghi ja Nicolaas Bondtiga sai ta 1,2-dikloroetaani. Koos Paets van Troostwijkiga lagundas ta 1789. aastal hõõrdeelektri abil vee.

Aastal 1783 sai ta Hollandi Teaduste Seltsi Haarlemis liikmeks. Ta oli ka Pariisi ja Rotterdami teadusseltside liige. 

Deiman sai tuntuks ka Hollandi kuninga   Lodewijk I ihuarstina. 

Tema vend Johann Diederich Deimann oli tuntud hollandi jutlustaja.

## Teosed
*Waarnemingen omtrent der verbetering der lucht, door middel van den groei der planten. – *Mengelwerk der Hedend. Vaderl. Letteroeff.*, 1778, 7, lk 338–349.
* *Verhandeling over het nut van den groei der Boomen en Planten tot zuivering der lucht*, Amsterdam 1780.

## Viited

## Kirjandus
* J. E. Doornik. *Johann Rudolph Deiman gedacht*, Amsterdam 1808.
* I. C. Ersch, I. G. Gruber (toim). *Allgemeine Encyklopädie der Wissenschaften und Künste*, Erste Section A-G, Leipzig 1832.
* H. P. M. van der Hornvanden Bos. Jan Rudolph Deiman. – *Album der Natuur* 1886.
Dellen

**Dellen** (rootsi *Dellen* või *Dellensjöarna*) on kahest suurest järvest koosnev järvistu Rootsis Hälsinglandis. Järvistu moodustavad Norrdellen ja Sördellen, mida ühendab lühike kanal. 

Suurim Dellenisse voolav jõgi on Norrdellenisse suubuv Svågan, välja voolab Sördellenist algav Delångersån. 

XIX sajandil koostas insener Per Adolf Tamm projekti järvistu vete kasutamiseks palgiparvetuses. Tema projekti järgides tõsteti kaks aastat pärast tema surma, aastal 1858, järvistu veetaset poole meetri võrra ja rajati Norrdellenist algav Tammi kanal.

Järvistu on üldjoontes ümara põhiplaaniga ja on moodustunud 90–110 miljonit aastat tagasi (Kriidis) maale langenud meteoriidi 19-kilomeetrise diameetriga kraatrisse. 

Järvistu järgi on nimetuse saanud kivim delleniit.

## Viited
Lona-Lases

**Lona-Lases** (saksa keeles *Lohne-Lazes*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 12 km Trentost kirdes. Valla pindala on 11,4 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 768 inimest. Koosneb kahest lahusosast: Lona ja Lasesi külast.

Lona-Lases külgneb järgmiste valdadega: Valfloriana, Sover, Segonzano, Cembra Lisignago, Bedollo, Baselga di Pinè, Albiano ja Fornace.
Noarootsi raamatukogu

**Noarootsi raamatukogu** on raamatukogu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Pürksi külas.

Raamatukogu juhataja on Serli Heeringas.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Lääne-Nigula valla kodulehel
Sutlepa raamatukogu

**Sutlepa raamatukogu** on raamatukogu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Sutlepa külas (enne haldusreformi jäi raamatukogu Noarootsi valla alale).

Sutlepa avalik raamatukogu asutati 1926. aastal Sutlepa valla poolt.    

1927–1928. aastate seisuga olid Läänemaa avalike rahvaraamatukogude nimestikus: 20. Paslepa, Noarootsi rahvaraamatukogu; 22. Rikholdi, Rootsi haridusseltsi ja 27. Sutlepa, Sutlepa raamatukogu.  

Sutlepa raamatukogu on asunud vanas koolimajas, paneelmaja korteris, Nõmmküla mõisas. 1984. aastal asus raamatukogu kolhoosi kontoris. 2011. aastast alates asub raamatukogu Sutlepa Vabaajakeskuses.

## Välislingid
*Raamatukogust Noarootsi valla kodulehel
Nõva raamatukogu

**Nõva raamatukogu** on raamatukogu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Nõva külas Nõva koolis.

Raamatukogu juhataja on Irmeli Alt.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Lääne-Nigula valla raamatukogude kodulehel
Oru raamatukogu

**Oru raamatukogu** on raamatukogu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Oru külas. Oru raamatukogu on Lääne-Nigula valla raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu asutati 22. märtsil 1901.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Lääne-Nigula valla raamatukogu kodulehel
Taebla raamatukogu

**Taebla raamatukogu** (ametliku nimega **Lääne-Nigula valla raamatukogu**) on raamatukogu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Taebla asulas. Raamatukogu direktor on Ruth Randoja.

Taebla raamatukogu haruraamatukogud:
*Oru raamatukogu
*Palivere raamatukogu
*Risti raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Ridala raamatukogu

**Ridala raamatukogu** asub Lääne maakonnas Haapsalu linna haldusalas Panga külas Ridala põhikoolis.

Enne 2017. aasta haldusreformi oli see üks kolmest Ridala valla raamatukogust.

Enne Panga külla Ridala põhikooli toomist asus raamatukogu Sinalepa külas (*Sinalepa raamatukogu*) korterelamus.

## Ajalugu

Raamatukogu eelkäijaks võib pidada raamatukogu Mäevalla vallakoolis Sinalepa vallas, mis oli asutatud enne 1884. aastat. 

"Valgus", 1884, 11.mai, lk.2, nr.27:  - - - kooliõpetaja J.A. Palmkroon võttis nõuks [Sinalepas] üht raamatukogu asutada.  

Niisama oli lugu Mäevallas. Kooliõpetaja J. Spuhl muretses kooliõpetaja rahvale ajalehed, asutas oma kuluga raamatukogu ning luges lauluöppimise öhtul kui öppimisel vaheaeg oli noore rahvale öpetlikke tükkisid kirjandusest ette. Noor rahavas oli kui nöiduse väega koolimajasse kokku tömmatud ega tikkunud körtsu, vaid töttas koolimajasse, kus hariduse ja öpetuse seemet nende sisse külvati. 

F 1108 nim. 7,S 10, l.52. Haridusmin. Rahvahariduse osakonnale. Vastuseks Teie ringkirja peale 9/VIII 1919.a. Nr.66: Sinalepa vallavalitsus teadustab, et Sinalepa vallas on vallamaja ruumides Ridali Põllumeeste Seltsi poolt üleval peetav maksuta raamatukogu, ruumisi lugemislaua ja raamatukogu jaoks, samuti ka kõnekoosolekute ja ettelugemiste jaoks võib saada, valla piiratud sissetulekuid silmas pidades pole vallavalitsusel raamatukogu sisseseadmise jaoks mitte võimalik summasi määrata.

## Välislingid
*Ridala raamatukogu blogi
Uuemõisa raamatukogu

**Uuemõisa raamatukogu** on raamatukogu Lääne maakonnas Haapsalu linnas Uuemõisa asulas Haapsalu Kutsehariduskeskuse hoones.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Ridala valla kodulehel
Ilja Muromets (lennuk)

**Ilja Muromets** oli Venemaa lennukiliigi projekt. Ilja Muromets valmis 1912. aasta lõpul Igor Sikorski pingutustel. Tegemist oli Sikorski teise lennukitüübiga ja nelja mootoriga lennuki ühe esimese versiooniga maailmas. Murometsa tüüpi lennukeid kasutati nii reisilennukitena kui ka kaugpommitajatena. Nime sai lennuk muistse vene vägilase Ilja Murometsa järgi. 

1914. aasta veebruaris püstitas Ilja Muromets esimese lennukina maailmas kõrgusrekordi 1000 meetrit. Samuti oli tollal muljetavaldavaks tulemuseks, et 26. veebruaril suutis lennuk seitsme reisijaga 2 tundi ja 6 minutit püsida 950 meetri kõrgusel õhus. Peagi tõusis Sikorski reisijatega juba 2000 meetri kõrgusele. 29. juunil lendas Ilja Muromets kahe lenduri ja kahe reisijaga Peterburist Oršani 750 kilomeetrit 8 tunniga. 

Esimese maailmasõja ajal oli Venemaa keisririigi Balti laevastiku lennuväe Papisaare lennusadamas Saaremaal 14 lennuki seas ka maailma suurim vesilennuk Ilja Muromets.

## Viited