open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rotalia Fond

**Rotalia Fond** on korporatsioon Rotaliaga seotud sihtasutus. Fondi eesmärk on muu hulgas toetada korporatsiooni Rotalia tegevusi, samuti toetada stipendiumite abil üliõpilasi.

Fondi asutas 2007 Rotalia Vilistlaskogu. Fondi ajalugu ulatub aga aastasse 2002, kui Rotalia Vilistlaskogu juurde asutati *Rotalia arengufond*. Iseseisev sihtasutus otsustati luua, kui sihtkapitali maht oli ületanud 2 miljonit krooni.

Sihtasutuse eesmärgid:

* Korporatsioon Rotalia kodukorras sätestatud eesmärkide teostamise majanduslik toetamine.
* Stipendiumifondide loomine ning stipendiumide maksmine üliõpilastele.
* Ühiskondlike organisatsioonide loova ja ühiskondliku tegevuse toetamine kultuuri, hariduse, teaduse ja avaliku elu valdkondades.

Sihtasutust juhib kümneliikmeline nõukogu, kus on esindajad kõigist Rotalia koondistest. Sihtasutuse igapäevast tööd korraldab kolmeliikmeline juhatus.

Peamised fondi toetajad on Kaarel (Karl) Martin, Taimo Leete, Rein Grabbi, Karl Laantee, Gunnar Hiis ja Ernst Hiis ja paljud teised.

2018. aastal sõlmitud koostöölepingu põhjal koordineerib Rotalia Fond igal aastal välja antavaid Rotalia Foundationi stipendiumeid.

## Viited

## Välislingid
* Fondist korporatsioon Rotalia kodulehel
TTÜ Arengufond

**TTÜ Arengufond** on Tallinna Tehnikaülikooliga (TTÜ) seotud sihtasutus. Fondi eesmärk on "koguda ja vahendada toetusi Tallinna Tehnikaülikoolile ning kaasata Eesti ettevõtjaid koostöösse Tehnikaülikooliga".

Fond asutati 1998. See fond on samanimelise fondi (asutatud 1991) õigusjärglane.

## Viited

## Välislingid
* Fondist TTÜ kodulehel
Groblershoop

**Groblershoop** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, !Kheisi valla keskus.

Groblershoop on asutatud 1936. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Groblershoopi elanikest värvilisi 85,14%, mustanahalisi aafriklasi 8,99%, valgeid 4,19%, India või Aasia päritolu inimesi 0,91% ja teisi 0,79%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,34% inimesi, koosa keelt 1,65%, tsvana keelt 1,42% ja inglise keelt 0,95%.

## Viited
Vabaühenduste Fond

**Vabaühenduste Fond** (lühendatult **VÜF**; inglise *Funds for Non-governmental Organisations*) on Euroopa Majanduspiirkonna ja Norra toetusi välja jagav fond. Toetusi antakse vabaühendustele. Fondi eesmärk on toetuste kaudu edendada kodanikuühiskonna arengut, sotsiaalset õiglust, demokraatiat ja säästva arengut.

Eestis on toetuste korraldajaks määratud Avatud Eesti Fond.

## Viited

## Välislingid
*Fondist Avatud Eesti Fondi kodulehel
Rahvamajanduse elustamise fond

**Rahvamajanduse elustamise fond** oli Eesti majandusministeeriumi juures tegutsenud fond, mille kaudu toetati majandustegevust.

Fond asutati 1935.

Fondi tegevus toimus "Rahvamajanduse elustamise fondi seaduse" alusel.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajanduse elustamise fondi seadus, Riigi Teataja, nr. 32, 1 aprill 1935
Tērvete (ajalooline piirkond)

**Tērvete** või **Tērvetene** (ladina keeles Thervetene, saksa keeles *Terwetein*) oli semgalite muinasmaakond Lielupe jõgikonna alal. Ala keskus oli Tērvete muinaslinnus, maakonna aladele jäi ka Svētkalns.

Henriku Liivimaa kroonika järgi oli sajandi alguses seal valitsejaks Vesthard. Aastal 1254 määrati maakonna alad Liivi ordule, kes määras sinna ka oma foogti. 

Aastal 1259 tõusid Zemgale maad, nende seas ka Tērvete, ordu vastu üles. Edasistest sündmustest jutustab Liivimaa vanem riimkroonika. Selle kohaselt piirasid Liivi ordu väed 1259./1260. aasta talvel edutult linnust ja sinna varjunud ordu võimu vastu üles tõusnud semgaleid. Kaitsjaid juhtis väepealik nimega Šabis. Järgmisel, 1270. aasta piiramisel õnnestus neil linnus vallutada. Sel ajal kuulus linnus arvatavasti semgali ülikule Nameisisele. Nüüd tegi ordu sellest oma tugipunkti ja ehitas olemasolevaid linnuse kindlustusi võimsamaks. 1279. aastal puhkes ordule kaotusega lõppenud Aizkraukle lahingu järel uus semgalite ülestõus, mille esimene aktsioon oli Tērvete linnuse vallutamine Nameisise juhitud vägede poolt. 1281. aastal piiras Tērvetet orduvägi ja seal olnud semgalid nõustusid taas ordu ülemvõimu tunnistama. Linnust aga ei vallutatud ja see jäi endiselt semgalite valdusse. 1286. aastal rajas ordu otse Tērvete linnuse vastu Svētkalnsi linnuse. Seda asusid ründama žemaidid ja kohalikud semgalid, kuid kui edu ei saavutatud, siis otsustasid nad Tērvete linnuse maha põletada ja teise ülestõusu keskusse, Rakte linnusesse, taanduda.

## Vaata ka
*Upmale
*Silene
*Dobele
*Dobene
*Spārnene
*Žagare

## Viited
Slovaki maagimäestik

**Slovaki maagimäestik** (slovaki keeles *Slovenské rudohorie*) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest. Mäestiku kõrgeim tipp on Stolica (1476 m). Varem oli see tähtis kaevanduspiirkond. Tänapäeval jäävad sinna Muránska planina, Slovaki karsti ja Slovaki Paradiisi rahvuspargid. 

Mäestiku lõunanõlvadel kasvavad valdavalt tammikud ja pöögimetsad, põhjanõlvadel domineerivad okaspuud.

Väike mäestiku lõunapoolsem osa (Aggteleki karst) jääb Ungari territooriumile.

## Maastikurajoonid

Slovaki keskmäestiku territoorium jaguneb omakorda mitmeks väiksemaks mäestikuks. Mäestikus eristatakse järgmisi maastikurajoone:
*Vepori mäestik
*Stolica mäestik
*Voloveci mäestik
*Čierna hora
*Revúca kõrgustik
*Slovaki karst
*Spiši-Gemeri karst
*Aggteleki karst
*Rožňava nõgu

Piirkonda on liigitatud erinevalt. Aastal 1965 jagati mäestik Spiši maagimäestikuks, Gemeri maagimäestikuks, Vepori maagimäestikuks ja Lõuna-Slovaki karstiks. Poola geograaf Jerzy Kondracki liigitab mäestiku piirkondi järgmiselt: Vepori maagimäestik, Spiši maagimäestik, Gemeri maagimäestik, Slovaki paradiis ja Slovaki-Ungari karst.

## Asend

Slovaki keskmäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
*põhjas Fatra-Tatra piirkonna mägede ning Podhale-Magura piirkonnaga;
*lõunas ja idas Lučeneci-Košice alanguga;
*läänes Slovaki keskmäestikuga.

## Geoloogia

Mäestik koosneb valdavalt kristalsetest kiltadest ja graniidist. Selle äärealadele ulatuvad maakide sooned. Mäestik oli XIV sajandil tähtis kaevanduspiirkond, toona kandis see nime *Ungari maagimäestik*. Seal on kaevandatud rauda ja vaske, aga ka kulda ja elavhõbedat.

Sealsed settekivimid tekkisid enamasti Paleosoikumi alguses ja selle eel. Karboni ajastul moodustusid sealsed graniidist intrusioonid. Sealsed lubjakivid moodustusid valdavalt mesosoikumis. Mäestiku lääneosas on jälgi ka neogeeni vulkanismist.

## Viited
Chuck (seriaal)

**"Chuck"** on Ameerika Ühendriikide komöödiasari, mida hakati 24. septembrist 2007 näitama Ameerika telekanalil NBC. Eestis on seriaali näidanud Kanal 2.

Sarja peategelaseks on arvutinohikust Chuck Bartowski (Zachary Levi), kelle ajju satuvad USA valitsuse kõige delikaatsemad saladused.

## Osatäitjad

* Zachary Levi – Charles "Chuck" Bartowski
* Yvonne Strahovski – Sarah Walker
* Adam Baldwin – John Casey
* Joshua Gomez – Morgan Grimes
* Matthew Bomer – Bryce Larkin

## Viited

## Välislingid
*
FM

**FM** või **Fm** võib tähendada järgmist:
***FM** ehk **[[sagedusmodulatsioon]]**
***[[FM-raadioringhääling]]** on sagedusmodulatsiooni kasutav raadioringhääling.
*Fm on **[[fermium]]i** tähis
* **[[.fm]]** on Mikroneesia tippdomeen.
*...
81 (bussiliin)

**81** on Tallinna bussilliin, mis teenindab reisijaid marsruudil Mustamäe - Kaubamaja. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub iga päev.

## Viited
Koolimajade ehitusfond

**Koolimajade ehitusfond** oli Eesti fond, mis andis kohalikele omavalitsustele soodsat laenu koolimajade ehitamiseks.

Fond asutati 1922.

Fondi tegevus toimus "Koolimajade ehitusfondi seaduse" alusel.

## Viited
PD-50

**Ujuvdokk-50** (vene keeles плавучий док-50, lühend ПД-50) oli 1979. aastal NSV Liidu sõjamerelaevastiku tellimusel Götaverkeni laevatehases (läks pankrotti 1989. aastal) Hisingeni saarel Göteborgis valminud ujuvdokk (projekt 7454).

2018. aasta novembrist alates on dokk talitlusrikke tõttu Murmanski lähedal Koola lahes umbes 50 meetri sügavusel vee all.

## Viited

## Välislingid
191 eKr

**191. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLXIII (563).

## Sündmused
*Roomas kohandati kalender aastaaegadega seadusega *[[Lex Acilia de Intercalando]]*.
*Roomas Palatinuse künkal avati Magna Materi tempel.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Hilja Treuberg

**Hilja Treuberg** (sünninimi **Hilja Rannala**; 24. detsember 1931 Tallinn – 5. september 2021 Pärnu) oli eesti kultuuritegelane.

Aastatel 1970–1988 oli ta Pärnu Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee kultuuriosakonna juhataja.

2004. aastast oli ta Pärnu linnakodaniku maja perenaine.

## Tunnustus
*1973 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1980 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1984 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu aukiri
*1985 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1997 Pärnu vapimärk (kultuuri edendaja ja talletaja)
*2007 Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind
*2015 Eesti Kultuurkapitali Pärnumaa ekspertgrupi kultuuri ja spordi valdkonna elutööpreemia

## Viited
192 eKr

**192. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLXII (562).

## Sündmused
*Seleukiidide riigi valitseja Antiochos III tungimisega Kreekasse algas Rooma-Süüria sõda.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Nabis, Sparta kuningas
Aurora Tippe

**Aurora Tippe** (23. jaanuar 1913 Stockholm Rootsi – 2. jaanuar 1999 Eesti) oli eesti keraamik.

## Elulugu

Aurora Tippe sündis 1913. aastal Stockholmis, tema isa oli rootslane, ema eestlane. Aasta pärast asus perekond Peterburi, kus varsti järgnenud Veebruarirevolutsiooni sündmuste käigus perekond lagunes ja isa pöördus tagasi Rootsi. 

17-aastaselt astus Aurora Tippe Leningradis režissööriabi kursustele, mille ka lõpetas ja töötas järgnenud seitse aastat kinostuudios Sovetskaja Beloruss. Teise maailmasõja esimesed aastad elas ta Leningradi blokaadis ning osales samas kunstiteoste evakueerimisel Vene Muuseumist ja Ermitaažist. Aastatel 1943–1949 õppis Aurora Tippe Moskva Tarbe- ja Dekoratiivkunsti Instituudis. 

Seejärel kutsuti ta tööle Eestisse Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi juurde, kus ta 1949. aastal valiti keraamikakateedri õppejõuks. Ta oli energiline õpetaja, kelle eestvõttel käidi praktikal Leningradis ajalooliste kunstitraditsioonidega Lomonossovi-nimelises portselanitehases. 

1953. aastast oli Aurora Tippe Eesti NSV Kunstnike Liidu liige, 1963. aastast vabakutseline kunstnik. Teda iseloomustab omapärane pehmejooneline käekiri. Loobudes edaspidi täielikult dekoorist, väljendas ta end ainult vormi kaudu. Oma teostest suurema osa modelleeris Aurora Tippe käsitsi. Tema õõnesvormid on lopsakad, liigendamata siluetiga, kompaktsed, sageli ebasümmeetrilised kõrgkuumuse dekoratiiv- ja tarbenõud, pisiplastikas sai lemmikteemaks naisakt. Loomingulist inspiratsiooni ammutas Aurora Tippe vabast loodusest. Tema teoseid on Tallinnas Tarbekunsti-, Linna- ja Ajaloomuuseumi kogudes.

## Näitused

Aurora Tippe teoseid on eksponeeritud peaaegu kõigil Eesti tarbekunstinäitustel nii kodu- kui ka välismaal ligi 140 korral. 1962. aastal Prahas toimunud rahvusvahelisel keraamikanäitusel tunnustati Aurora Tippet kuldmedaliga , Moskvas 1961. aastal näitusel "Kunst ja kodu" diplomiga.

## Vaata ka
* Eesti keraamika
* Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi keraamika ja portselanikogu

## Viited

## Välislingid
* Aurora Tippe loomingu näiteid. Teosed kuuluvad Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi kogusse ning fotode allikas on muuseum. Juuresolevad pildid pärinevad raamatust "Eesti keraamika ajast aega", 2007, Leo Rohlin, lk 114.
Aurora (eesnimi)

**Aurora** on naisenimi.

Aurora on rooma koidujumalanna. Pärast 1917. aastat (eriti Venemaal) on eesnime Aurora pandud ka samanimelise Vene kergeristleja järgi.

Eestis oli 2018. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Aurora 44 naisel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Aurora 68 naisel. Aurora oli populaarsuselt 953. naisenimi Eestis. Aurora oli keskmiselt 8 aasta vanune (mediaanvanus oli 3).

*Aurora Aksnes (sündinud 1996), norra laulja-laulukirjutaja ja muusikaprodutsent
*Aurora Lacasa (sündinud 1947), hispaania päritolu saksa laulja
*Aurora Semper (1899–1982), eesti muusikakriitik ja -pedagoog
*Aurora Tippe (1913–1999), eesti keraamik
*Aurora Voites (1903–2005), eesti pikaealine õpetaja

## Viited
Wettberg

**Wettberg** (varem **Wedberghe**, **Watberge**, **Wetberch**, **Wedberg**) oli Alam-Saksimaalt pärit aadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid
*Peter Wetberg (suri 1491), Saare-Lääne piiskop
*Georg Wetberg, Saare-Lääne toompraost
*Johann Wetberg (suri pärast 1543), Saare-Lääne toomdekaan ja piiskopikandidaat 
*Peter von Wedberg (1547–1649, maetud Karja kirikusse, Parasmetsa mõisnik
*Bruno Wedberg (suri pärast 1516), Tallinna toomhärra
*Brun Wettberg, Virumaa Vaeküla mõisa läänimees
*Otto von Wettberg vanem, Saaremaa maanõunik,  kirikueestseisja, Parasmetsa ja Nihatu mõisnik
*Otto von Wettberg noorem (1659–1699), Saaremaa maanõunik
*Johann Heinrich von Wettberg (suri enne 1733), Saaremaa maanõunik

## Wettbergi suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Angerja (*Angern*) (1455−u 1589)
*Kuramaa:
**Aizputes Padure (*Paddern-Hasenpoth*) (XVIII sajandil, pandivaldus), Aizviķi (*Groß-Aiswicken*) (XVIII sajandil, pandivaldus), Briņķi (*Groß-Altdorf*) (1761−1846, a-st 1815 fideikomiss), Droga (*Groß-Drogen*) (1793−1806), Dubeņi (*Dubbenhof*) (XVIII sajandil, pandivaldus), Ērkuļi (*Erkuln*) (XVIII sajandil, pandivaldus), Galtene (*Galten*) (1653−?, pandivaldus), Jātele (*Jahteln*) (XVIII sajandil, pandivaldus), Krūsāte (*Krussaten*) (1793−1806), Kūrmale (*Kurmahlen*) (1653−? pandi-, ?−1687 pärusvaldus), Lekši (*Lexten*) (oli 1740, pandivaldus), Lielīvande (*Groß-Iwanden*) (1637−?, pandivaldus), Maņģene (*Mangen*) (XVIII sajandil, pandivaldus), Mazlāņi (*Klein-Lahnen*) (enne 1763−1806), Mazvarmsāta (*Klein-Wormsahten*) (enne 1786−1846, a-st 1815 fideikomiss), Mūrnieki (*Klein-Niekratzen*) (1792−1846, a-st 1815 fideikomiss), Ošleja (*Oschley*) (1699−?, pandivaldus), Stūri (*Sturhof*) (XVIII sajandil, pandivaldus), Todaiži (*Todaischen*) (pärast 1686−?), Valgumi (*Walgam*) (1699−?, pandivaldus), Vitenberģi (*Wittenbeck*) (1653−?, pandivaldus)
*Saaremaa:
**Kangruselja (*Kangern*) (enne 1560−1678), Lõo (*Leo*) (XVI sajandi algus−1678), Paaste (*Pawast*) (kuni 1604), Parasmetsa (*Parrasmetz*) (u 1630−XVIII sajand), Pähkla (*Pechel*) (alates 1492), Sandla (*Sandel*) (1482−1501), Turja (*Turja*) (alates 1604)
## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980).
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 627-636 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00627.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd XVI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2005. Lk 138-139.

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Wettbergi suguvõsa Alam-Saksimaa liini genealoogia#1
*Wettbergi suguvõsa Alam-Saksimaa liini genealoogia#2
Rahvusvaheline Võrkpalliföderatsioon

**Rahvusvaheline Võrkpalliföderatsioon** (prantsuse keeles *Fédération Internationale de Volleyball*, lühendatult **FIVB**) on rahvusvaheline spordialaliit, mis korraldab võrkpalliga seotut kogu maailmas.

Föderatsioon asutati aprillis 1947 Prantsusmaal.

## Välislingid
*Koduleht
Chuck

**Chuck** on mehenimi või Charles'i hüüdnimi. See võib tähendada:
*Chuck, USA komöödiasari
*"Chuck", Kanada rokkansambli Sum 41 stuudioalbum
*"Chuck", Chuck Berry stuudioalbum

## Eesnimi
*Chuck Berry
*Chuck Norris
*Chuck Comeau
*Chuck Schumer
*Chuck Palahniuk
*Chuck McCann
*Chuck Jones
*Chuck Schuldiner
*...
Rahvusvaheline Jäähokiföderatsioon

**Rahvusvaheline Jäähokiföderatsioon** (inglise keeles *International Ice Hockey Federation*; lühend **IIHF**) on rahvusvaheline spordialaliit, mis korraldab jäähokiga seotut kogu maailmas.

Föderatsioon asutati 15. mail 1908 Pariisis nimega *Ligue internationale de hockey sur glace* (LIHG).

## Vaata ka
* IIHFi edetabel
* IIHF Player of the Year

## Välislingid
* Koduleht
Raadiomõõtmised

**Raadiomõõtmised** on raadiotehnilised mõõtmised raadiosageduste alas.
Tüüpilised raadiomõõtmiste alaliigid on alljärgnevad.
*Elektromagnetvälja tugevuse mõõtmine.
*Antenni võimenduse ja karakteristikute (suuna-, sagedus- jm. karakteristikud) mõõtmine.
*Signaali spektrianalüüs.
*Vastuvõtja tundlikkuse mõõtmine.
* Vastuvõtja selektiivsuse mõõtmine.
*Intermodulatsiooniteguri mõõtmine.
*AVR toimimiskarakteristiku/-ulatuse mõõtmine.
*Saatja parameetrite mõõtmine.
*jm.

Suurem osa raadiomõõtmisteks kasutatavaid mõõtevahendeid on elektroonsed seadmed, kuid on ka passiivseid mõõtevahendeid nagu näiteks mõõteantennid.
Fulgencio Vega

**Fulgencio de la Vega y Santos** (5. november 1805 Granada – 1. märts 1868 Granada) oli Nicaragua poliitik ja sõjaväelane, aastail 1851–1852 Nicaragua ülemdirektor.

Fulgencio Vega isa oli Deogracias de la Vega y Fajardo ja ema Josefina Santos Argüello. Tema abikaasa oli tema onutütar Mercedes Vega Chamorro.

22 aasta vanuselt osales ta maa esimeses kodusõjas Manuel Antonio de la Cerda ja Juan Argüello pooldajate vahel. Aastal 1834 liitus ta Metapas José Núñeze vastu võitleva Cándido Florese vägedega.

Fulgencio Vega oli poliitilistelt vaadetelt konservatiiv. 4. augustil 1851 korraldas kindral José Trinidad Muñoz Fernández koos Pablo Buitrago y Benaventega riigis sõjaväelise putši, mille tagajärjel riigipea José Laureano Pineda Ugarte pages Hondurasesse. Granadas seati seepeale riigipea ametisse José Francisco del Montenegro, kes aga peagi pärast ametisse astumist suri ja tema asemele asus José de Jesús Alfaro. Ülemdirektoriks kuulutasid end ka Hondurasesse pagenud Pineda ja ka Justo Abaunza Leónis. 

Hondurase president Juan Lindo asus Pinedad toetama ja see naasis Hondurase vägede toetusel Nicaraguasse, võttes võimu üle nii Abaunzalt kui ka Alfarolt. Granada fraktsiooni uueks juhiks sai seni José Trinidad Muñoz Fernándeze vastu võidelnud ja Pineda vägesid juhatanud Fruto Chamorroga tihedalt seotud Fulgencio Vega, kes asus koos Pinedaga võimu jagama. Erinevalt teistest ülemdirektoritest Vegat ametisse ei valitud, ta määrati sinna valitsuse dekreediga nr. 155. Nad viisid riigis läbi administratiivreformi ja muutsid riigi pealinnaks lõplikult Managua, et likvideerida Granada ja Leóni vastasseis.

Vega jäi oma fraktsiooni mõjukaks liidriks ka pärast ametist lahkumist, mõjutades Nicaragua poliitikat oma surmani. Kui tema poolehoidjad küsisid temalt, miks ta riigi presidendiks ei kandideeri, seletas ta, et Nicaragua president teenib Nicaraguat tervikuna ja ei või lubada inimeste ebaõiget käitumist isegi siis, kui need on tema poolehoidjad. Tema nägi end aga caudillona, kes võib oma sõprade nimel anda endast kõik ja teenida neid nii öösel kui päeval. Seejärel küsis ta oma poolehoidjatelt, kas need eelistaks teda endi presidendi või caudillona. Poolehoidjad leidsid üksmeelselt, et ta peaks olema nende caudillo.

## Viited
Neeme Järvi fond

**Neeme Järvi fond** oli Eesti sihtasutus, mis toetas muusikuid.

Fond loodi 1998 Eesti Kultuurifondi allfondina. Kui Kultuurifond 2000. aastal likvideeriti, siis korraldati Neeme Järvi fond ümber sihtasutuseks. 2004. aastal lõpetas sihtasutus tegevuse.

## Viited
Ruta Kruuda Fond

**[[Ruta Kruuda Fond]]** (ametliku nimega **Sihtasutus Dr Ruta Kruuda fond**) oli Eesti sihtasutus, mis stipendiumite abil toetas teadlasi ja üliõpilasi.

Fond loodi 2006 Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS juurde. Esimesed stipendiumid anti välja 10. märtsil 2006.

Fond lõpetas tegevuse 2013.

## Stipendiaadid
* 2006 Riina Raudne (Tervise Arengu Instituudi teadur; 30 000 krooni) ja Liina Raju (Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakonna magistrant; 10 000 krooni)

## Viited
Mikser

**Mikser** on köögimasin toiduainete segamiseks, vahustamiseks või peenestamiseks.

## Vaata ka
*nuimikser (saumikser)
*kannmikser (blender)


Handheld Electric Beater.jpg
HB109 black.jpg|Nuimikser
FIBA

**FIBA** (prantsuse keeles *Fédération internationale de basket-ball*; **Rahvusvaheline Korvpalliliit**) on rahvusvaheline spordialaliit, mis korraldab korvpalliga seotut kogu maailmas.

Föderatsioon asutati 18. juunil 1932 Genfis.

2025. aasta juuni seisuga on FIBA liikmeid 212.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Rahvusvaheline Käsipalliföderatsioon

**Rahvusvaheline Käsipalliföderatsioon** (inglise keeles *International Handball Federation*; lühend **IHF**) on rahvusvaheline spordialaliit, mis korraldab käsipalliga seotut kogu maailmas.

Föderatsioon asutati 11. juulil 1946 Kopenhaagenis.

## Välislingid
*Koduleht
Köögikombain

**Köögikombain** on köögimasin, mida kasutatakse mitmesuguseks toidutöötlemiseks, näiteks segamiseks ja peenestamiseks. Köögikombain sarnaneb kannmikseriga, kuid peamine erinevus on see, et köögikombaini terad ja lõikekettad on vahetatavad, mitte seadme külge püsivalt kinnitatud nagu kannmikseril.
Merkinė vald

**Merkinė vald** (leedu keeles *Merkinės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Varėna rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 550 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3222 inimest. Valla keskuseks on Merkinė alev, kus 2011. aastal oli 1228 elanikku. 62% valla pindalast võtavad enda alla metsad.

Vallavanem on Gintautas Tebėra.  

Valda jääb ka kaks huutorit.

## Viited
Tartu spordiriistade vabrik

**Tartu spordiriistade vabrik** (enne 1929 *Balti spordiriistade vabrik*) oli Tartu ettevõte, kus toodeti spordivahendeid. See oli Eestis pea ainuke ettevõte, kus toodeti spordivahendeid. Vähesel määral toodeti neid ka Tallinnas Põhjala kummivabrikus.

Vabrik asutati 1913. Pole teada, kes vabriku asutas.

1921 muudeti ettevõte aktsiaseltsiks.

## Viited

## Välislingid
*Eevi Kärdla, Helve Otto, Sportlik teekond läbi aja. Tartu Spordiriistade Vabriku lugu, Tartu Linnamuuseum
Peo

**Peo**, ka *pihu*, oli rahvapärane lina.

Peo oli pärast kitkumist suurim ühe käega haaratav linavihk, mis oli linavartest sidemetega kokkuköidetud. Peo läbimõõt sideme juures oli 10 kuni 12 cm.
## Viited
Hanover (LAV)

**Hanover** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Emthanjeni vallas.

Hanover on asutatud 1854. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hanoveri elanikest mustanahalisi aafriklasi 49,09%, värvilisi 46,43%, valgeid 3,40%, India või Aasia päritolu inimesi 0,54% ja teisi 0,54%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 54,91% inimesi, koosa keelt 39,32%, inglise keelt 1,53% ja sotho keelt 1,37%.

## Galerii

Trappieskop 1876 Hanover 002.jpg
Dutch Reformed Church, Church Street, Hanover, South Africa-001.JPG


## Viited
Wöhrmanni telliskivivabrik

**Wöhrmanni telliskivivabrik** oli telliskivisid tootev vabrik Järvamaal Türi lähedal.

Vabriku rajas 1910. aastatel kohalik arst ja ettevõtja Jaan Wöhrmann (Jaan Vooremaa).

## Viited
Tartu Alumiiniumivabrik

**Tartu Alumiiniumivabrik** oli metallitööstusettevõte Tartus, Võru tänav 50/52. Vabrikus toodeti alumiiniumi.

Vabrik asutati 1931. Vabriku omanikud olid Herbert Blumenthal ja Abram Steinbrecher.

Ettevõte natsionaliseeriti 1940. aastal. Natsionaliseeritud "Tav“ Tartu Alumiiniumi vabriku direktoriks nimetati 12. oktoobril 1940 August Kasesalu.

## Viited

## Välislingid
*
Kakamas

**Kakamas** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas. Linn asub Oranje jõe ääres.

Kakamas on asutatud 1898. aastal, omavalitsusliku staatuse sai 1948. aastal ja linnaõigused 1964. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kakamase elanikest värvilisi 81,63%, valgeid 9,57%, mustanahalisi aafriklasi 6,98%, India või Aasia päritolu inimesi 0,86% ja teisi 0,95%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,44% inimesi, tsvana keelt 2,26% ja inglise keelt 1,63%.

## Viited
Grootdrink

**Grootdrink** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas !Kheisi vallas.

Grootdrink on Põhja-Kapimaa provintsi veinitööstuse keskus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Grootdrinki elanikest värvilisi 89,41%, India või Aasia päritolu inimesi 2,23%, mustanahalisi aafriklasi 2,19%, valgeid 0,04% ja teisi 6,12%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,67% inimesi ja inglise keelt 1,32%.

## Viited
Phokeng

**Phokeng** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Rustenburgi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Phokengi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,14%, värvilisi 0,28%, valgeid 0,09%, India või Aasia päritolu inimesi 0,06% ja teisi 0,43%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 77,10% inimesi, inglise keelt 6,21%, suulu keelt 3,22%, tsonga keelt 2,07%, sotho keelt 1,85%, ndebele keelt 1,46%, pedi keelt 1,27%, koosa keelt 1,24% ja afrikaani keelt 0,88%.

## Viited
Marydale

**Marydale** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Siyathemba vallas.

Marydale on asutatud 1903. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Marydale'i elanikest värvilisi 84,79%, mustanahalisi aafriklasi 10,90%, valgeid 2,74%, India või Aasia päritolu inimesi 1,33% ja teisi 0,23%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,98% inimesi, koosa keelt 1,02% ja inglise keelt 0,87%.

## Viited
Aruküla Turbatööstus

**Aruküla Turbatööstus** oli Harjumaal Arukülas tegutsenud turbatootmis.

Ettevõte tegutses 1918–1944. Aruküla Turbatööstus oli üks ettevõtte Eesti Turbatööstused ettevõtteid.

## Viited

## Välislingid
*Ere Uibo, Aja­loo­kon­ve­rents: Aru­kü­la tur­vast vee­ti üle Ees­ti, Sõnumitooja, 29. märts 2017
Lepiku Lihatööstus

**Lepiku Lihatööstus** on Eesti ettevõte. Ettevõtte peakontor asub Tallinnas aadressil Olevi tänav 28. Ettevõtte tootmisüksused asuvad Rapla maakonnas Vigala osavallas. Ettevõte müüb peamiselt külmutatud ja vaakumpakendatud liha.

Ettevõte asutati 1998 ja see hakkas tegutsema Vigala valla endises tapamajas. 2004 valmis ettevõttel oma lihalõikustsehh. 

2009 avas ettevõte oma hulgilao Tallinnas Lasnamäe linnaosas.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Air Astana

**Air Astana** on 2001. aastal loodud Kasahstani rahvuslik lennufirma, mille kodulennujaamad on Almatõ rahvusvaheline lennujaam ja Nursultan Nazarbajevi rahvusvaheline lennujaam. Firma loodi ühisettevõttena, kuuludes Kasahstani riigi investeerimisfondi Samruk-Kazyna (osalusega 51%) ning Briti rahvusvaheline kaitse-, julgeoleku- ja kosmosetööstusettevõttele BAE Systems PLC (osalusega 49%). 

Lennufirma IATA kood on KC ja ICAO kood on KZR.  Ettevõtte tunnuslause on "From the Heart of Eurasia*".* 

Ärilise eesmärgiga esmalend toimus 15. mail 2002. 

## Sihtpunktid
Air Astana on täisteenusega lennufirma, mis teenindab kontinentidevahelisi lende. Lennufirma haldab 65 liini, mis teenindavad 42 rahvusvahelist ja riigisisest sihtkohta. Lisaks kodumaistele sihtkohtadele on Air Astana rahvusvaheliselt kasvava liinivõrgustikuga kogu Põhja-, Kesk- ja Kagu-Aasias, Lähis-Idas ja Euroopas, tegutsedes peamiselt Almatõ ja Astana baasidel.  Alates 2011. aastast avas lennufirma liinid Bakuusse, Taškenti, Ürümqisse, Thbilisisse, Dušanbesse, Biškekki, Novosibirskisse, Samarasesse, Jekaterinburgi ja Peterburi ning 2012. aasta keskpaigast Kaasanisse ja Omskisse]]. 2013. aasta kevadel alustati lende Almatõst ja Astanast Kiievisse. Lennufirma suurejooneline kasv on toimunud ka Lõuna- ja Ida-Aasia suunal. Peamised sihtpunktid on Delhi, Seoul (koodijagamine Asiana Airlinesiga), Peking, Bangkok, Kuala Lumpur, Hongkong (2012. aasta augusti lõpust) ja Ho Chi Minh (2013. aasta jaanuarist). Lisaks alustas lennuettevõtja lende Almatõst Iraani Islamivabariigi pealinna Teherani (2016. aasta juunis).

Air Astanal on koodijagamise kokkulepe ka mitme tuntud lennufirmaga:

**Tabel 1**. Koodijagamise kokkuleppe partnerid. 

## Lennukipark
Air Astanal oli 2019. aasta märtsi seisuga 34 lennukit, mille keskmine vanus oli 8,45 aastat. Lennufirma kavatses sama aasta lõpuks suurendada oma lennukiparki kuni 39 lennukini ning 2020. aasta lõpuks kuni 43 lennukini. Air Astana lennukipargis on kokku kaheksa eri tüüpi lennukit: Boeing 767-300ER, Boeing 757-200, Airbus A320, Airbus A320neo, Airbus A321, Airbus A321neo, Embraer 190 ja Embraer E190-E2.

**Tabel 2.** Lennukipargi suurus ja lennukitüübid. 

## Auhinnad
Skytrax'i auhinnaga pärjati Air Astana esimeseks 4-tärniliseks lennufirmaks Ida-Euroopas ja SRÜ riikides. Air Astana on tunnustatud seitse korda järjest parimaks lennufirmaks Kesk-Aasias ja Indias aastatel 2018, 2017, 2016, 2015, 2014, 2013 ning 2012. aastal võideti maailma lennufirma auhind. 2015. aastal saadi parima õhutranspordi turuliidri auhind. Lisaks võitis Air Astana 2018. aastal TripAdvisori Aasia piirkonna kategooria, reisija omavaliku auhinna. Mitmete teiste auhindade kõrval omab lennufirma Skytrax'i auhinda, mis saadi parima personaliteeninduse eest Kesk-Aasias ja Indias, võites 2013., 2014., 2015., 2016. ja 2017. aastal. 

## Viited
AtlasGlobal

**AtlasGlobal** on Türgi lennufirma, mille peakorter asub İstanbulis. Lennufirma opereerib peamiselt riigisiseseid ja rahvusvahelisi lende, kuid ka tšarterlende oma peamisest kodulennujaamast, İstanbuli Atatürki lennujaamast.
Ruth Heidok

**Ruth Heidok** (7. november 1950 Tallinn – 30. juuni 2021) oli eesti nahakunstnik.

## Tegevusala
Ruth Heidok lõpetas aastal 1969 Tallinna 24. Keskkooli ja aastal 1975 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi nahkehistöö eriala.

Ta kasutab nahkköidete puhul mitmesuguseid nahakunsti tehnikaid. Ta on töötanud NJTK-s Kommunaar, Tallinna Kunstitoodete Kombinaadis ARS, Tallinna Huvikeskuses Kullo, Mustamäe Laste Loomingu Majas (1997-2007) ja OÜ Loodusperes (2004-2014). 1976. aastast töötab Tallinna Huvikeskuses Kullo kunstiõpetajana.

Alates 1975.a on esinenud väga paljudel kunsti, tarbekunsti ja köitekunsti näitustel Eestis, Lätis, Leedus, Venemaal, Rumeenias, Iirimaal, Saksamaal, Soomes, USA-s, Austraalias jm.

1989. aastast on Eesti Kunstnike Liidu liige. 

1992. aastast Eesti Nahakunstnike Liidu liige (1992–1998 oli Eesti Nahakunstnike Liidu esimees).

## Teosed

1986. aastal ilmus tema koostatud raamat asjahuvilistele "Paberi- ja papitööd" (kirjastuses Valgus).

## Isiklikku

Tema abikaasa oli Valdo Heidok (24. märts 1952 – 2004), tütar Pille-Riin Özmen.

## Näitused

*1979, 1983 – Baltimaade tarbekunstitriennaal, Tallinn
*1982 – IBA rahvusvaheline raamatukunsti näitus, Leipzig, Saksamaa 
*1984 – grupinäitus (koos Sirje Kriisa ja Eve Vetemaaga), Laste Loomingu Maja, Tallinn 
*1984 - isikunäitus Huvikeskus Kullos
*1988 – Eesti köitekunsti näitus, Oulu, Soome
*1990 – isikunäitus Tallinna Kunstisalongis
*1992 – Eesti tarbekunstinäitus, Karlsruhe, Saksamaa
*1995 - isikunäitus Oulus, Soomes
*1996 - isikunäitus Adamson-Ericu Muuseumis
*1995, 2000, 2005 – rahvusvaheline köitekunstinäitus “Scripta manent”, Tallinn
*2008–2010 – nahakunstinäitus “Paikkond”, Tallinn, Kohila, Viljandi, Rakvere, Võru
*2009 – köitekunstinäitus "9 poognat", Tallinna Keskraamatukogu
*2011 – Eesti Nahakunstnike Liidu näitus ”Re-realia” Rahvusraamatukogus
*2011 – 11. rahvusvaheline köitekunsti biennaal, Saint-Jean-de-Luz, St Rémy-lès-Chevreuse Prantsusmaal
*2015 – rahvusvaheline köitekunsti biennaal, Saint-Jean-de-Luz, St Rémy-lès-Chevreuse Prantsusmaal
*2016 – Eesti Nahakunstnike Liidu näitus ”Eesti köited Prantsusmaal. 5” Tallinna Keskraamatukogus
*2016 – ”AVANGUD – Paul Keres” Nahakunstnike Liidu korraldatud näitus Tallinna Malemajas
*2017 – näitus "Kooselu köidetega: Ruth Heidok" TTÜ raamatukogus
*2019 - Tallinna Jaani kirikus

## Välislingid
*https://www.ttu.ee/ttu-uudised/sundmused/asutused-3/raamatukogu-sundmused/naitus-kooselu-koidetega-nahakunstnik-ruth-heidok/
*http://www.nahakunst.ee/heidok.html
TerVE

**Tervishoiuteaduste võimekuse edendamise programm** ehk **TerVE** loodi Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia 2007–2013 „Teadmistepõhine Eesti“ elluviimiseks.

Programmi rahastas Euroopa Regionaalarengu Fond, kogueelarve oli 7 759 110 eurot, millest struktuuritoetus koos riikliku toetusega moodustas 7 355 599 eurot.

Programmi rakendusasutus oli Haridus- ja Teadusministeerium, rakendusüksus Sihtasutus Archimedes. Programmi TerVE viis 1. aprillist 2010 kuni 29. veebruarini 2012 ellu Sihtasutus Archimedese teaduskoostöö keskus, alates 1. märtsist 2012 kuni 31. detsembrini 2015 Eesti Teadusagentuur.

## Eesmärgid

Programmi TerVE põhieesmärgiks oli tugevdada tervishoiu teadus- ja arendustegevuse võimekust Eestis, tõsta rahva terviseteadlikkust ning suurendada terviseteaduste mõju elanike tervisele.

Alaeesmärgid:
# parandada rahvastiku tervisekäitumist ning õpi-, töö- ja elukeskkonda;
# saavutada terviseinfo korrastatud kogumine ja koordineeritud analüüs; 
# aidata kaasa Eesti tervishoiusüsteemi tõhustamisele;
# arendada innovaatiliste tervishoiutehnoloogiate, sh e-tehnoloogiate võimalusi; aidata kaasa uuenduslike toodete ja teenuste loomisele ning tutvustamisele;
# aidata kaasa ministeeriumide-vahelisele koordineeritud koostööle, tagamaks tervishoiu teadus- ja arendustegevuse ning selle rahastamise jätkusuutlikkust.

## Partnerid
Programmil oli algusperioodil kaheksa partnerit, kelleks olid programmi tegevustega seotud valdkondades viimase korralise evalveerimise käigus positiivselt evalveeritud asutused: Eesti Maaülikool, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut, Protobios OÜ, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool, Tartu Ülikool, Tervise Arengu Instituut ja AS Vähiuuringute Tehnoloogia Arenduskeskus. Aastal 2013 liitusid programmiga Terviseamet ja Eesti Teaduste Akadeemia, 2015. aastal Sotsiaalministeerium ja Eesti Haigekassa.

Programmi elluviimist toetas programmi nõukogu, mille ülesandeks oli programmimeeskonna liikmeid erialaselt nõustada ning esitada arvamusi, ettepanekuid ja soovitusi programmi rakendamiseks. Nõukokku kuulusid peale programmi partnerite esindajate ka tervishoiu valdkonna eksperdid. Nõukogus arutati programmi elluviimisega seotud küsimusi, sealhulgas said kõik programmi rahastamisotsused heakskiidu programmi nõukogult.

## Tegevusvaldkonnad
***Programmi tegevused jagunesid viieks teemaks.***
* Tegevus 1. Eluviisi ja selle muutmist, sealhulgas riskikäitumist kujundavate tegurite analüüs ja mõju hindamine.
* Tegevus 2. Keskkonna riskitegurite mõju hindamine tervisele.
* Tegevus 3. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhineva terviseinfo kogumise- ja kasutamise võimaluste edasiarendamine.
* Tegevus 4. Tervisetehnoloogiate hindamine.
* Tegevus 5. Tervishoiualase teadus- ja arendustegevuse pikaajalise arengukava väljatöötamine.

Programmi TerVE raames viidi ellu 24 uurimisprojekti, millest annab põhjaliku ülevaate kogumik „Kuidas teadus TerVEt rahvast teenib?“

## Viited
KESTA

**Keskkonnakaitse ja -tehnoloogia teadus- ja arendustegevuse programmi KESTA** viis ellu 1. aprillist 2010 Sihtasutus Archimedese Teaduskoostöö Keskus ning 1. märtsist 2012 Eesti Teadusagentuur. Programm lõppes 31. oktoobril 2015.

Partnerid olid Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool, Tartu Observatoorium, Eesti Maaülikool, Cybernetica AS, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut ja Eesti Biokeskus.

Programmi tulemused on kajastatud teaberaamatus „Keskkonnakaitse ja -tehnoloogia teadus- ja arendustegevuse programmi teaberaamat 2010–2015“.

Programmi rahastati Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest.

## Eesmärgid
* Saavutada keskkonnakaitse ja -tehnoloogia prioriteetsetes valdkondades tulemused, mis võimaldaksid anda riigile adekvaatset teaduslikult põhjendatud informatsiooni, mida saab rakendada otsustusprotsessides ja poliitikakujundusel;
* tagada sidusus ja teaduslik tugi Eesti teaduse infrastruktuuride teekaardi objektide terviklikul väljaarendamisel;
* analüüsida riiklike ja akadeemiliste keskkonna-infosüsteemide sidusust eesmärgiga toetada elurikkuse informaatika ning kliima- ja keskkonnamuutuste uuringuid;
* töötada välja teaduspõhised prognoosid kiireks ja täpseks ohule reageerimiseks.

## Alategevused
2011–2015 viidi programmi tegevusi ellu nelja alategevuse abil:
# Rakendusuuringute toetamine keskkonnakaitse ja -tehnoloogia prioriteetsetes suundades. Elluviidud projektid olid „Looduskaitse rakendusuuringud (LOORA)“, „Eesti kliima ja keskkonnaseisundi võimalike muutuste hindamine atmosfääri-, mere- ja jõgede äravoolu dünaamiliste mudelite tulemuste põhjal (EstKliima)“, „Bioloogiliselt raskesti lagunevate ainete kõrvaldamine reoveest füüsikalis-keemiliste ja bioloogiliste meetoditega vesikeskkonna saastekoormuse vähendamiseks (CHEMBIO)“ ning „Elussüsteemide dünaamika loodushoiu kontekstis (EDULOOD)“
# Keskkonnakaitse ja -tehnoloogia valdkonnaga seotud Eesti teaduse teekaardi infrastruktuuri objektidega kaasneva teadustegevuse toetamine. Elluviidud projektid olid „Eesti veekeskkonna observatoorium (VeeOBS)“ ja „Eesti Keskkonnaobservatooriumi biosfääri ja atmosfääri alane teadus- ja arendustegevus (BioAtmos)“
# Riiklike ja akadeemiliste keskkonna-infosüsteemide sidususe analüüsimine ja analüütilise võimekuse arendamisprojektide toetamine elurikkuse informaatika ning kliima- ja keskkonnamuutuste uuringute toetamiseks. Elluviidud projekt „Elurikkuse, mulla ja maapõue andmesüsteemide geoinformaatiline arendus (ERMAS)“
# Teaduspõhiste prognooside väljatöötamine kiireks ja täpseks ohule reageerimiseks. Elluviidud projekt „Teaduspõhiste prognooside väljatöötamine ja riskide kvantifitseerimine kiireks ja täpseks ohule reageerimiseks Eesti maismaa, veekogude, ranniku ja õhustiku kontekstis (TERIKVANT)“.

## Viited
Kaire Rannik

**Kaire Rannik** (sündinud 16. septembril 1971 Tallinnas) on eesti ehtekunstnik.

Kaire Rannik õppis aastatel 1989–1999 Eesti Kunstiakadeemias metallikunsti osakonnas. 1993–1995 täiendas end Pforzheim rakenduskõrgkooli ehteosakonnas Saksamaal.

2002. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu liige.

Kaire Rannik oli 1996. aastal asutatud kunstirühmituse F.F.F.F üks loojaid. 2005. aastani tegutsenud rühmitusse kuulusid Kristi Paap, Kaire Rannik, Berit Teeäär, Ketli Tiitsar ja Maria Valdma. 

## Publikatsioonid

* A-galerii: Eesti autoriehte galerii 20 aastat. Koost Kaire Rannik, Erle Võsa-Tangsoo. Tallinn: Tallinna Raamatutrükikoda. 2014 

* F. F. F. F.: ilu võimalused uues eesti (ehte) kunstis : ehete kataloog = the possibilities of the beauty in new Estonian (jewellery) art. Tekst: Kai Lobjakas. Tallinn : Aktaprint 2001.

## Välislingid

* https://wuruhi.com/designer/kaire-rannik/
* https://ehestu.ee/collections/kaire-rannik. 
* https://et.wikipedia.org/wiki/Kunstirühmitus_F.F.F.F.
Kontaktõpe

**Kontaktõpe** (ingl *contact learning*, *contact teaching*) on õppekeskkonnas (sh e-õppes) toimuv õppetöö, milles osalevad korraga nii üliõpilane kui ka õppejõud. Kontaktõpe on loeng, seminar, praktikum, laboratoorne töö, individuaaltund vm õppetöö vorm, mis võimaldab saavutada õpiväljundeid.

## Seos iseseisva õppega
Kontaktõpe on iseseisva õppe vastand. Iseseisva õppe (töö) käigus omandab õppija õpiväljundite saavutamiseks vajalikud teadmised iseseisvalt, järgides õppejõu antud juhiseid.

## Seos auditoorse ja e-õppega
Kontaktõpe põhineb õppijate ja õpetaja vahetul suhtlusel õppekeskkonnas. Õppekeskkond võib olla nii füüsiline kui ka virtuaalne. Eristada võib auditoorset ja veebipõhist kontaktõpet. Auditoorse kontaktõppe korral suhtlevad õppija ja õppejõud samas füüsilises ruumis (nt klassiruum, labor), seevastu veebipõhise kontaktõppe korral toimub suhtlus e-õppe keskkonnas (nt Moodle).

Kontaktõppe keskne tunnus on vahetu suhtlus. Olenemata õppekeskkonnast peab see suhtlus olema sünkroonne. Kui õppetöö toimub füüsilises keskkonnas, eeldab see õppija ja õppejõu suhtlust (see, kui õppejõud jätab õppija(d) üksi klassiruumi iseseisvat tööd tegema, ei liigitu kontaktõppeks). Kui õppetöö toimub virtuaalses keskkonnas, liigitub kontaktõppeks vaid see osa, milles kasutatakse sünkroonse suhtluse vahendeid. Need on reaalajas kasutatavad vahendid, nt MSN, Skype, veebipõhise õpikeskkonna jututuba, Horizon Wimba vahendid, seevastu nt veebipõhise õpikeskkonna foorum ja e-post liigituvad asünkroonsete vahendite hulka.

## Viited
Kazõm

**Kazõm** (vene keeles Казы́м) on jõgi Venemaal Lääne-Siberis Handi-Mansimaal, mis voolab läbi Lääne-Siberi madaliku ja on Obi lisajõgi.

Jõgi on 659&nbsp;km pikk ja selle valgla on 35 600&nbsp;km².

Kazõmi vasakul kaldal asub Belojarski linn, mis on ühtlasi Belojarski rajooni keskus.

## Vaata ka
* Kazõmi sõda

## Viited
Liškiava

**Liškiava** on küla (endine alev) Leedus Varėna rajooni territooriumil Merkinė vallas. Küla asub Nemunase ääres ja jääb Dzūkija rahvuspargi aladele. Jõe ääres asub Liškiava paljand. Vaatamisväärsusteks on veel aastal 1772 valminud Kolmainu kirik ja dominiiklaste kloostri hoonetekompleks.

## Ajalugu

Küla juures asub linnamägi, mille kõrgus on 30 meetrit, pindala 100x50 meetrit. See võeti kasutusele kolmandal sajandil enne Kristust ja oli kasutusel IX sajandini. XIV sajandi alguses ehitati linnamäele kivist linnus. See oli üks Nemunase kaitseks rajatud linnustest, mis oli kasutusel XV sajandini. Grünwaldi lahingu järel jäi see tühjaks, säilinud on vaid selle edelatorni jäänused. 

Külast idas asub Liškiava hiiemägi, millel kõrgust 20 meetrit. Sellel asub kohalikes rahvajuttudes kajastatud kivi. Ristisõdijad püstitasid sellele mäele aastal 1387 kiriku. Puidust kirik rajati sinna ka XV sajandi teisel poolel, ent see põles XVI sajandi keskpaigas maha. XVII sajandil rajas Liškiava omanik Mikołaj Frąckiewicz-Radzimiński sinna oma häärberi, ent sajandi lõpus põles maha ka see hoone.

Küla ise tekkis XV sajandil, mil ristisõdijad ei kujutanud endast selle piirkonna asunikele enam ohtu. Sajandi teisel poolel rajati ka Liškiava mõis, mille omanikuks oli Mihhail Glinski. Aastal 1644 loodi sealse kiriku juurde ka kihelkond. 

Aastal 1684 läks Liškiava Sejny dominiiklaste valdusse.  Aastail 1704–1741 valmisid nii kloostri hooned kui ka kivist kirikuhoone. Ühtlasi kujunes Liškiava aleviks. XVIII sajandi teisel poolel asusid sinna dominiiklaste palvel elama ka juudid.

Poola jagamisel läks Liškiava Preisimaa valdusse, kujunedes idapoolseimaks Preisimaa asulaks. Aastal 1914 alev põles.

Esimese maailmasõja järel asus Liškiava Poola piiri ääres, aastail 1939–1940 aga Valgevene NSV piiri ääres. Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväelased seal ligi 200 juuti. Sõja järel muudeti Liškiava külaks, Nõukogude võimu esindajad küüditasid 36 küla elanikku. Nõukogude perioodil oli Liškiava kohaliku kolhoosi keskasulaks.


Liškiava1.JPG|Hiiemägi
Church of Holy Trinity in Liškiava 1.JPG|Katoliku kirik
Dominican monastery in Liškiava 1.JPG|Liškiava klooster
Liškiava 65319, Lithuania - panoramio (10).jpg|Liškiava
Liškiava2.JPG|Liškiava linnamägi
Liškiavos_piliakalnio_pilies_bokšto_liekanos.JPG|Linnusetorni varemed


## Viited

## Välislingid

* Küla portaalis vietoves.Lt
Swartruggens

**Swartruggens** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Kgetlengrivieri vallas.

Swartruggens on asutatud 1875. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Swartruggensi elanikest valgeid 52,36%, mustanahalisi aafriklasi 39,56%, India või Aasia päritolu inimesi 5,49%, värvilisi 1,83% ja teisi 0,81%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 57,36% inimesi, tsvana keelt 21,84%, inglise keelt 14,14% ja suulu keelt 1,68%.

## Viited
Maag Konservitööstus

**Maag Konservitööstus** oli 1998–2016 tegutsenud Eesti aktsiaselts, mis tootis ja turustas lihakonserve, *[[sous vide]]* tooteid ja valmistoite. Ettevõtte kuulus kontserni Maag Grupp. Ettevõtte peakontor asus Lääne-Viru maakonnas Rakveres.

Ettevõtte tooteid müüs Eesti turul edasi Rannarootsi Lihatööstus.

Ettevõtte tuntuimad kaubamärgid olid Rannarootsi ja Frank Pott.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõttest Rannarootsi Lihatööstuse kodulehel
Painküla tärklisetehas

**Painküla tärklisetehas** (ka **Painküla tärklisetööstus**) oli aktsiaselts Jõgeva maakonnas Painkülas. Ettevõtte põhitoodang oli modifitseeritud tärklis, samuti toodeti seal kartulikrõpse.

Ettevõtte tehas rajati väliskapitali abil 1990. aastate algul.

Ettevõte kustutati Äriregistrist 2004.

## Viited

## Välislingid
*Noppeid maakonnalehtedest: Painküla tärklisetehas, Maaleht, 9. jaanuar 1992
Leeudoringstad

**Leeudoringstad** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Kenneth Kaunda ringkonnas Maquassi Hillsi vallas.

Leeudoringstad on asutatud 1920. aastal.

17. juulil 1932 plahvatas Leeudoringstadi raudteejaamas 320 kuni 330 tonni dünamiiti. Linn sai plahvatuse tagajärjel rängalt kannatada, hukkus 5 inimest.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Leeudoringstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 77,38%, valgeid 20,10%, värvilisi 1,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,79% ja teisi 0,38%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 57,03% inimesi, afrikaani keelt 21,80%, sotho keelt 10,41%, koosa keelt 4,11%, inglise keelt 2,36%, suulu keelt 1,19% ja ndebele keelt 1,07%.

## Viited
History (telekanal)

**History** (1995–2008 **The History Channel**) on Ameerika Ühendriikide telekanal, mida omab A&E Networks. 

Kanal näitas algselt ainult ajaloolisi dokumentaalfilme ja -saateid, kuid hiljem hakati näitama erinevaid tõsielusaateid ja muud mitteajaloolist sisu. Mitmed teadlased, ajaloolased ja skeptikud on kanalit kritiseerinud saadete "Iidsed tulnukad", "UFO Hunters" jm tõttu, mida peetakse pseudoajalugu ja -teadust propageerivateks.
Peipsi Kalatööstus

**Peipsi Kalatööstus** on Eesti osaühing, mis toodab erinevaid kalatooteid, sealhulgas kalakonserve ning kuivatatud ja vinnutatud kala. Ettevõtte peakontor asub Jõgeva maakonnas Tiheda külas. Ettevõtte omanik ja juht on Ilja Bõstrov.

Ettevõte kanti Äriregistrisse 2000.

## Viited

## Välislingid
*https://www.vooremaa.ee/peipsi-kalatoostus-tootab-kohalikule-turule/
Rannarootsi Lihatööstus

**Rannarootsi Lihatööstus** on Eesti kapitalil baseeruv aktsiaselts, mis toodab ja turustab lihatooteid. 

Ettevõte kuulub kontserni Maag Grupp. Ettevõtte tehased asuvad Läänemaal ja Virumaal.

Ettevõte asutati 1994.

Ettevõttes töötab umbes 190 inimest.

2013. aastal omandati Soome lihatööstus Pouttu OY.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Siimusti Savikoda

OÜ **Siimusti Savikoda** on Eesti keraamika, mis tegutseb Jõgeva maakonnas Siimusti asulas.

Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1886, mil kohalik talumees Joosep Tiiman pani aluse kohalikule savitööstusele, millest sai peagi Eesti suurim keraamikaettevõte. 1913 arvestati Siimusti savitööstus Venemaa suurettevõtete hulka.

Siimusti savikoda alustas telliste tootmisega, kuid peagi hakati tootma ka tarbekeraamikat nagu ahjupotid ja majapidamisnõud.

Praegune Siimusti Savikoda OÜ asutati aastal 2013 ning ettevõttes on kaks töötajat. Ettevõtte omanikuks on Elsa Kurs, kelle isa Nikolai Rior asus savitööstust juhtima aastal 1953.

## Välislingid
*https://www.vooremaa.ee/soliidses-eas-siimusti-savitoostus-pusib-konkurentsis/
Thriller (The Boondocks)

**"Thriller"** on Eesti *[[indie rock]]*i ansambli The Boondocks teine album, välja antud aastal 2016. 

Album produtseeriti Neat Beat stuudios, Pärnus. Plaadi produtsentideks olid Erko Niit ja Karl Kevad. Albumi singlitele "U and Me" ja "Loopy Lizard" ilmusid ka muusikavideod. Albumil teeb kaasa kitarrist Marek Talts.

## Lood
#"Incognito"
#"Retroactive"
#"U and Me"
#"Whiskers"
#"Loopy Lizard"
#"The Goldsmith"
#"Big Black Heart"
#"Let Nobody Know"
#"Full Time Loser"
#"Widowmaker"
#"For the Old Glow"
#"Paradise 94"
How to Build a Love Bomb

**"How to Build a Love Bomb"** on Eesti *[[indie rock]]*i ansambli The Boondocks kolmas stuudioalbum. See anti välja 2018. aasta 8. oktoobril.

Lisaks bändiliikmetele teevad plaadil kaasa kitarristid Erko Niit ja Marek Talts ning trummar Tiit Kevad. 

Albumi esimene singel "Plastic Century" saavutas Raadio 2 aastahiti edetabelis 9. koha ning loo muusikavideo valiti Eesti Muusikavideote 2017. aasta edetabelis II kohale. Koostöös Raadio 2-ga avaldati 5. novembril Raadio I stuudios salvestatud sessioon, kus bänd esitas uue plaadi materjali. Album valiti ka Raadio 2 nädala plaadiks. Muusikavideod on ilmunud singlitele "Plastic Century", "That '60s Song" ja "That's Why".

2018. aasta Raadio 2 Aastahiti galal valiti album "Aasta albumiks" ning singel "That '60s Song" jõudis edetabelis 5. kohale.

## Lood
#"The Backdoor Method" – 3:59
#"She Took a Bite from the Apple" – 3:17
#"Ultimate Couple" – 3:46
#"That's Why"– 2:11
#"St. Bougie"– 4:12
#"Shadowplay" – 3:37
#"Daydreaming…" – 3:10
#"That '60s Song"– 3:05
#"How to Build a Love Bomb" – 3:14
#"Plastic Century" – 3:58
#"Bystanders" – 4:22
#"Changing (Bonus Track)" – 3:02