open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
József Mindszenty

**József Mindszenty** (sünninimi **József Pehm**; 29. märts 1892 Szombathely – 6. mai 1975 Viin) oli Ungari kardinal, Esztergomi peapiiskop. Ta oli Ungari katoliku kiriku pea 2. oktoobrist 1945 kuni 18. detsembrini 1973.

Ta sündis 1892. aastal Szombathelys Austria-Ungaris (praeguse haldusjaotuse järele Vasi komitaadis) kohtuniku perekonnas. Ta pühitseti 12. juunil 1915 katoliku preestriks. 

Ta arreteeriti vabariikliku Mihály Károlyi valitsuse ajal 9. veebruaril 1919 ja vabastati sama aasta sügisel kommunistliku Béla Kuni valitsuse ajal.

25. märtsil 1944 pühitseti ta Veszprémi piiskopiks. Ta arreteeriti 27. novembril 1944, kuna ta oli vastu noolristlaste valitsuse plaanile paigutada oma sisseõnnistatud kirikusse sõjaväelased. Kui valitsus aprillis 1945 langes, vabastati ta koduarestist.

Ta määrati Ungari ja Esztergomi peapiiskopiks 15. septembril 1945. 18. veebruaril 1946 ülendas paavst Pius XII ta kardinaliks.

1948. aastal keelustas Ungari valitsus usutseremooniad. 26. detsembril 1948 arreteeriti ta süüdistatuna riigireetmises, vandenõus ja vastloodud kommunistliku valitsuse seaduste rikkumises. Tema "kohtuprotsess" algas 3. veebruaril 1949. Protsess lõppes 8. veebruaril, kui ta mõisteti kommunistliku valitsuse vastu suunatud riigireetmise eest eluks ajaks vangi. 12. veebruaril 1949 käskis paavst Pius XII kõik kohtuprotsessi ja karistusega seotud isikud ekskommunitseerida. Ta vabastati 1956. aastal Ungari ülestõusu ajal. Ülestõusu ajal kritiseeris ta raadiosaates Nõukogude Liidu sekkumist ja ülestõusu lüüasaamist. Seejärel taotles ta asüüli USA Budapesti saatkonnas. Talle anti asüül ja ta veetis järgmised 15 aastat saatkonnas.

Tal lubati lõpuks riigist lahkuda septembris 1971. Oktoobri lõpus asus ta elama Austriasse Viini, kus ta elas kuni surmani. Mindszenty suri 6. mail 1975 83-aastaselt.
Peipsiääre Teataja

**Peipsiääre Teataja** on Eestis ilmuv ajaleht, mis vahendab Peipsiääre valla uudiseid. 

Lehte annab välja Peipsiääre vallavalitsus. 

Leht hakkas ilmuma jaanuaris 2018. Leht ilmub kord kuus, 11 korda aastas, iga kuu viimasel neljapäeval (v.a detsembris, mil leht ilmub neljapäeval enne jõule). Juulis vallalehte ei ilmu.

Leht loodi pärast 2017. aasta haldusreformi, kui loodi suur Peipsiääre vald, kui ühinesid varasem Peipsiääre vald, Pala vald, Alatskivi vald, Vara vald (Peipsiääre valda kuulub ka Kallaste linn).

## Vaata ka
*Alatskivi Vallaleht
*Pala Teataja

## Viited

## Välislingid
*Peipsiääre Teataja koduleht.
Mõru jürilill

**Mõru jürilill** (*Cardamine amara*) on ristõieliste sugukonda jürilille perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. 

## Välislingid
*
Jeletsi Taevaminemise kirik

**Jeletsi Taevaminemise kirik** (vene keeles *собор Вознесения Геспедня*, *Вознесенский собор*) on Jeletsi linna peakirik ja Vene Õigeusu Kiriku Jeletsi piiskopkonna katedraalkirik. Lipetski oblastis asuva kiriku on projekteerinud Konstantin Thon ja see on pseudovene vene-bütsantsi stiili silmapaistev näide.

## Kirjeldus
Jeletsi linna keskel asuva katedraali kõrgus koos ristiga on 74 meetrit, pikkus 84 meetrit, laius 34 meetrit. Kirik ehitati aastail 1845–1889. Hoone põhiplaan on nelinurkne ja templiosa ruum on risttahukalise kujuga, millelt tõuseb kaheksanurksetele tambuuridele toetuvad viis sibulkuplit. Kiriku siseruum on nelja sambaga. Tahuka lääneküljel on refektoorium (trapeznaja) ja pooleli jäänud kellatorn. Altariruumil idas on kolm poolringikujulise põhiplaaniga apsiidi. Kiriku keldrikorrus ja alusmüürid on laotud paekivist, seinad ja kuplid tellisest.

Vene-Bütsantsi stiilis hoone välimuses on kasutatud stiliseeritult Bütsantsi ja Venemaa varasema arhitektuuri vorme, nagu kaarfriis, torujad kuupkapiteelidega sambad, kiilkaarsed kokošnikud. Karniisid ja kitsad kõrged murdfrontoonidega aknad on klassitsistlikud. Kirikus on igas löövis altar, ruumist kasutatakse teatud perioodil ainult osa: on talvekirik, suvekirik ja keldrikirik.

Kiriku sisekujunduses on kolmekorruseline puidust nikerdatud kullatud ikonostaas, mille kujundas Moskva arhitekt Aleksandr Kaminski, Thoni assistent sisekujunduses. Kiriku templiosas on üle 220 maali või ikooni, enamik Klavdi Lebedevi ja Aleksei Korzuhhini teosed. Refektooriumis on umbes 150 maali.

## Ajaloost
Kohal asus varem 1745. aastal ehitatud katedraalkirik. 18. sajandi lõpul oli kirik jäänud kogudusele väikeseks ega vastanud kasvava linna vajadustele. Uue kiriku ehitamise initsiatiiv tuli linna elanikelt 1800. aastal ja alustati annetuste kogumist. Esimene plaan ja fassaadijoonis tehti 1815. aastal, esimene projekt 1824. aastal. Harkivi arhitekti Fjodor Danilovi (1810–1885) "bütsantsi ja itaalia stiilis" kujundatud kiriku projekti ei kiitnud sinod heaks. Järgmise arhitekti projekti lükkas kogudus tagasi. 1842. aastal paluti kirikut projekteerima Konstantin Thon. tema projekt sai kõigi osapoolte kinnituse.

Ehitust alustati 22. augustil 1845 ja see kestis 44 aastat. Sisekujunduse, sealhulgas ikonostaasi lõi Aleksandr Kaminski.

Kellatorn oli projekteeritud peakupli ristidest 7 meetrit kõrgem. See jäi lõpuni ehitamata, samuti põhja- ja lõunauste ažuursed eeskojad ja seinamaalingud. 22. augustil 1889 katedraal pühitseti.

1934. aastal kirik suleti. Ikoonid põletati otse kirikus, kullatud riisade ja ikonostaasi väärismetall kisti maha ja koguti kokku. Kirikust tehti silohoidla. Pühakoda avati uuesti 1947. aastal.

## Viited
Rudolf Lipp

**Rudolf Lipp** (22. jaanuar 1915 Tartu – 4. mai 1984 Toronto) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Laulis Estonia ooperikooris, tegi kaasa operettides ja sõnalavastustes. Põgenes 1944 Rootsi, elas aastast 1951 Kanadas. Mängis Stockholmi eesti teatrites ja oli Montréali Eesti Teatri asutajaid (1952). Töötas Torontos tehnilise joonestajana ning tegutses Eesti Rahvusteatris Kanadas näitleja ja lavastajana, algatas koos Riina Reinikuga suviste vabaõhuetenduste traditsiooni Seedriorus. 

Mänginud Ingmar Bergmani filmis „Seda ei juhtu siin” (1950, Rootsi) ja Kanada ringhäälingu CBC telefilmides („A Gift to Last”, 1976; „Revolutsiooni orvud”, 1979").

Võitnud Kanada kõrgeima filmiauhinna Genie kui parim meesnäitleja aastal 1980.

Oli aastast 1942 abielus Riina Reinikuga.
BMW Z1

**BMW Z1** on kaheistmeline rodster, mida tootis BMW aastatel 1989–1991. See oli esimene mudel BMW Z-seerias ning paistis silma oma innovaatiliste lahenduste, eriti vertikaalselt avanevate uste ja eemaldatavate plastikust kerepaneelide poolest. Autot toodeti piiratud koguses ja see on tänapäeval hinnatud auto kollektsionääride seas.

## Arendus ja ajalugu

BMW Z1 sündis BMW tütarettevõttes BMW Technik GmbH, mis loodi 1985. aastal eesmärgiga arendada uusi kontseptsioone ja tehnoloogiaid. Nimetuses tähistab täht "Z" saksakeelset sõna *Zukunft* (tulevik). Esimene BMW Techniku loodud ideeauto oli Z1, mis baseerus tehniliselt suures osas E30 3. seeria platvormil. Projekt sai ettevõttesiseselt heakskiidu edasiarenduseks.

Aasta hiljem, 1986. aastal, valmis esimene sõitev prototüüp ning projekt avalikustati. Kuigi kaaluti ka kupeeversiooni tootmist, see siiski seeriatootmisse ei jõudnud.

Ametlikult teatati seeriatootmise alustamisest 1987. aasta augustis ning autot esitleti laiemale avalikkusele sama aasta septembris Frankfurdi autonäitusel.

## Disain ja tehnilised iseärasused

BMW Z1 on tuntuim oma unikaalsete uste poolest, mis ei avane väljapoole, vaid liiguvad elektriliselt alla auto küljekarbi sisse. Selline lahendus oli võimalik tänu auto kõrgetele ja tugevatele küljekarpidele, mis tagasid piisava külgkokkupõrkekaitse ka avatud ustega. See võimaldab Z1-ga legaalselt sõita ka siis, kui uksed on alla lastud (kuigi mitte kõikides riikides).

Teine Z1 eripära on selle plastist kerepaneelid, mis on kinnitatud metallist kandmiku külge. Kõik kerepaneelid on eemaldatavad ning BMW väitel oli võimalik auto värvi vahetada, tellides teist värvi kerepaneelide komplekti.

Mootor ja jõuülekanne pärinesid E30 põlvkonna 325i mudelilt. Jõuallikaks oli 2,5-liitrine kuuesilindriline ridamootor M20B25, mis arendas võimsust 125 kW (170 PS). Käigukastiks oli 5-käiguline manuaalkäigukast Getrag 260/5.

## Tootmine ja müük

BMW Z1 toodeti kokku 8000 eksemplari märtsist 1989 kuni juunini 1991. Kõik autod toodeti BMW Müncheni tehases ja olid vasakpoolse rooliga. Auto müügihind oli 83 000 Saksa marka (DEM).

Algne huvi auto vastu oli väga suur ning enne tootmise algust oli BMW saanud juba 3500 tellimust. 1988. aastaks nõudlus siiski rauges. Enam kui pooled autodest (4091) toodeti 1990. mudeliaastal.

Suurim turg oli auto kodumaa Saksamaa, kuhu müüdi 6443 autot (ligi 80% kogutoodangust). Teisele kohale jäi Itaalia, kuhu müüdi vaid 445 autot.

Üks Z1 oli ka ühe BMW nn. Art Car'i aluseks, mille disainis A. R. Penck aastal 1991.

## Pärand

Kuigi BMW Z1 ei osutunud suureks müügihitiks, oli see oluline mudel, mis pani aluse edukale BMW Z-seeria rodsterite sarjale. Selle otseseks järeltulijaks peetakse 1995. aastal esitletud ja oluliselt rohkem masstootmisele suunatud mudelit BMW Z3.

## Viited
Carl von Linde

**Carl Paul Gottfried von Linde** (11. juuni 1842 – 16. november 1934; rüütliks löödud kui **Ritter von Linde**) oli saksa teadlane, insener ja ettevõtja. Ta avastas külmutustsükli ja leiutas esimesed tööstuslikud õhkklassifitseerimise ja gaasi vedeldamise protsessid, millest arendati aastal 1876 esimene töökindel ja efektiivne kokkusurutud ammoniaagi külmkapp. Need läbimurded olid aluseks 1913. aasta Nobeli füüsikaauhinnale, mille sai Heike Kamerlingh Onnes. Linde tegutses ka teadus- ja inseneriliitudes, mh oli Physikalisch-Technische Bundesanstalti ja Baieri Teaduste Akadeemia hoolekogu liige. Ta rajas ettevõtte, mis tänapäeval kannab nime Linde plc, kuid on varem olnud ka nt Union Carbide'i Linde osakond ja Praxair. Linde plc on maailma suurim tööstusgaaside tootja ning pani aluse ülemaailmse tööstusgaaside tarneahela tekkimisele. Carl von Linde löödi 1897. aastal rüütliks.

## Tunnustus
*1897 – Grashof-Denkmünze
*1922 – Wilhelm Exneri medal

## Vaata ka
* Õhkklassifitseerimine
* Tööstusgaas
* Saksa leiutajate loend
* Madala temperatuuri tehnoloogia ajatelg

## Kirjandus
* Carl von Linde: "*Aus meinem Leben und von meiner Arbeit*" (Memoirs: "From my life and about my work"), first published 1916, reprinted by Springer 1984, .
* 

## Välislingid
* *[http://www.linde.com/ Linde AG]* (koduleht)
Craig Mazin

**Craig Mazin** (sündinud 8. aprillil 1971 New Yorgis Brooklyni linnaosas) on Ameerika Ühendriikide filmi- ja teleprodutsent, režissöör ja stsenarist. 

Tema tuntumad telesarjad on “Chernobyl” ja “The Last Of Us” ning filmid “The Hangover Part II”, “The Hangover Part III”. 

## Lapsepõlv ja haridus
Craig Mazini lapsepõlv möödus Staten Islandi saarel, tema vanemad on juudi rahvusest õpetajad Elaine ja Leonardiga.   Ta on õppinud Freeholdi gümnaasiumis Brooklynis ja Princetoni Ülikoolis neuropsühholoogiat, ülikooli lõpetas aastal 1992. 

## Karjäär
Craig Mazin leidis oma huvi meedia loomise vastu, töötades üliõpilasena ühes raadiojaamas. Pärast ülikooli lõpetamist sõitis Craig Mazin Los Angelesse, kus ta töötas reklaamiagentuuris seni kuni temast sai reklaamide koostaja. See töö võimaldas tal saada tööd Disney’s, kus ta hiljem pakkus välja idee filmi jaoks koos oma kaaskirjaniku Greg Erbiga, millest sai film “Rocketman”. Koos Greg Erbiga tegi ta veel filmi “The Specials”, kus Craig Mazin oli ka režissöör.  Stsenaristina proovis Craig Mazin algul kätt komöödiažanris, kuid see ei avaldanud filmistuudiotele muljet. Siis hakkas ta uurima Tšornobõli katastroofi temaatikat ning läks selle ideega HBO-le, mis neile meeldis. Nii sündis telesari “Chernobyl”, mis osutus päris menukaks. Hiljem on ta koostöös mängu “The Last Of Us” looja Neil Druckmanniga teinud telesarja “The Last Of Us”.

## Filmid

## Telesarjad
Craig Mazin on kirjutanud stsenaariumi telesarjadele “The Last Of Us”, “Chernobyl”, “Mythic Quest: Raven’s Banquet”, millest kahe juures (“The Last Of Us”, “Chernobyl”) on ta olnud ka režissöör ja produtsent. 

## Näitlemine
Craig Mazin on teinud enda stsenaariumiga saadetes ja sarjades üksikuid näitlejarolle, näiteks saates “Mythic Quest: Raven’s Banquet” oli ta Lou ja Sol Green ning filmides “Superhero Movie” ja “Scary Movie 4” kõrvaltegelane. 

## Isiklikku
Craig Mazin on abielus Melissa Frey Maziniga, kellega ta tutvus õpingute ajal Princetoni Ülikoolis.  Neil on kaks last, Jack ja Jessica.

## Auhinnad
Craig Mazin on võitnud kaks Emmy auhinda “Outstanding writing for a limited series, movie or dramatic special - 2019” ja “Outstanding limited series - 2019”  ning auhinna “2020 Writers Guild Award for Original Long Form”. 

## Viited
Maryliis Teinfeldt-Grins

**Maryliis Teinfeldt-Grins** (sündinud 23. detsembril 1993) on eesti luuletaja ja tekstiilikunstnik.

Oma loomingus keskendub kunstnik külamaastikule, loojutustusele ning Kadrina murrakule, viljeledes peamiselt tikandit, gobelääni ja kirjutades murdekeelset luulet. Ta on avaldanud luuleraamatu "Kivi alla kükakille", mis on kirjutatud Kadrina murrakus. Teinfeldt kuulub Eesti Kunstnike Liitu ja Eesti Tekstiilikunstnike Liitu.

## Tunnustus
* 2016 – Tartu kirjandusfestivali Prima Vista kirjanduspreemia Esimene Samm
* 2019 – Eduard Wiiralti nimeline stipendium
* 2019 – Eesti Tekstiilikunstnike Liidu noor tekstiilikunstnik
* 2021 – Adamson-Ericu stipendium

## Viited

## Välislingid
*Kunstniku koduleht
*Maryliis Teinfeldt-Grinsi isikunäitus Siguldas
*Eesti Tekstiilikunstnike Liidu aastapreemia laureaadid
Jessica Chastain

**Jessica Michelle Chastain** (sündinud 24. märtsil 1977 Sacramentos Californias) on USA näitleja ja produtsent. 

Ta on pälvinud näitlejana Oscari ja Kuldgloobuse ning olnud nomineeritud Tony auhinnale. Ajakiri Time nimetas ta 2012. aastal maailma 100 mõjukaima inimese hulka.

## Elulugu
Chastainil tekkis huvi näitlemise vastu juba varases nooruses ja tegi oma kutselise lava debüüdi 1998. aastal Shakespeare'i Juliana. Pärast New Yorgis asuvas Juilliard Schoolis näitlejahariduse omandamist sõlmis ta talendihalduslepingu teleprodutsent John Wellsiga. Chastain oli mitmes teleseriaalis külalisstaar ja osales mitmes lavastuses. 

Pärast filmidebüüti draamas "Jolene" (2008) saavutas Chastain 2011. aastal läbimurde kuue filmiga, sealhulgas draamadega "Otsi varju" (2011) ja "Elupuu" (2011). Ta oli Oscarile nomineeritud ambitsioonika seltskonnategelase mängimise eest ajastudraamas "Koduabiline" (2011) ja CIA analüütikuna põnevusfilmis "00.30" (2012).

Suuremat kommertsedu tõid Chastainile ulmefilmid "Tähtedevaheline" (2014) ja "Marslane" (2015) ning õudusfilm "See: Teine peatükk" (2019). Chastainile jagati tunnustust ka tahtejõuliste naiste mängimise eest draamades "Vägivaldseim aasta" (2014), "Miss Sloane" (2016) ja "Molly mäng" (2017) ning minisarjas "Stseenid ühest abielust" (2021). Ta on kehastanud Tammy Faye Bakkerit eluloofilmis "Tammy Faye silmad" (2021) ja pälvinud selle eest parima naispeaosatäitja Oscari, ja Tammy Wynette’i minisarjas "George & Tammy" (2022).

Broadwayl on Chastain mänginud uuslavastustes "Pärijanna" (2012) ja "Nukumaja" (2023). Viimase eest sai ta nominatsiooni Tony auhinnale parima naisnäitleja kategoorias. 

Produtsendina oli Chastaini esiktöö 2017. aastal seksikaubandust käsitlev dokumentaalfilm "I Am Jane Doe". Chastain on 2016. aastal loodud produktsioonifirma Freckle Films asutaja. 

Chastain on tuntud peamiselt feministlike teemadega projektides mängimise poolest. Ta räägib avalikult kaasa vaimse tervise probleemide ning soolise ja rassilise võrdõiguslikkuse teemadel. 

## Isiklikku
Ta on abielus Itaalia aadlisoost moetegelase Gian Luca Passi de Preposuloga, kellega tal on kaks last.

Ta on jalgpalliklubi Angel City FC investor.
Aleksander Nevski mälestuskirik Potsdamis

**Aleksander Nevski mälestuskirik** on Potsdami põhjaosas Kapellenbergil asuv õigeusu kirik, mis püstitati aastail 1826–1829 Preisimaa kuninga Friedrich Wilhelm III korraldusel Venemaalt pärit sõduritele vene koloonias Alexandrowkas, kes laulsid neist moodustaatud kooris. Kirikut loetakse üheks varaseimaks historitsistlikus uusvene stiilis püstitatud Lääne-Euroopa ehitiseks. Alates 1999. aastast kuulub kirik Potsdami ja Berliini losside ja parkide Alexandrowka ansambli osana UNESCO maailmapärandi nimistusse. 

## Ajaloost
Preisimaa ja Venemaa sideme märgina ehitati sakraalhoone Venemaa ajaloolise arhitektuuri vormides Peterburi õukonnaarhitekti Vassili Stassovi jooniste järgi, millele Karl Friedrich Schinkel lisas klassitsistliku arhitektuuri stiilielemente. 1825. aastal surnud keisri Aleksander I auks nimetati kirik tema kaitsepühaku, 16. sajandil kanoniseeritud Aleksander Nevski järgi. Kirik pühitseti 1826. aastal ja selle kogudus tegutseb tänapäevani, olles üks vanimaid õigeusu kogudusi Saksamaal.

## Kunstis

Alexander Newski Gedächtniskirche auf dem Pfingstberg.JPG|Mälestuskirik portselanimaalil, loodud u 1830
Kirche Alexander Newski Freydanck.jpg|Carl Daniel Freydancki akvarell
Kirche Alexander Newski Klose.jpg|Sisevaade u 1850, Friedrich Wilhelm Klose akvarell


## Viited
Juuli 2023

**Juuli 2023**, kroonika.

2023. aasta juuli algas laupäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem esmaspäeval.

## [[8. juuli]]
* Lätis astus ametisse president Edgars Rinkēvičs.

## [[17. juuli]]
* Krimmi silla plahvatused (2023)

## [[23. juuli]]
*2023. aasta Hispaania parlamendivalimised

## Viited
Ensiferum

**Ensiferum** (ladina keeles 'mõõgakandja') on Soome *[[Folk metal|folk-metal]]*i bänd, mis on asutatud 1995. aastal. Ansambli liikmed nimetavad oma kollektiivi muusikastiili meloodiliseks *folk-metal*'iks.

Pärast kahe esimese albumi ("Ensiferum" ja "Iron") ilmumist vahetus mitu ansambli liiget. Laulja Jari Mäenpääe rolli võttis üle Petri Lindroos, kes osales minialbumis "Dragonheads". Esialgsest koosseisust jäi alles ainult kitarrist Markus Toivonen. 

Ansambel Ensiferum esitab tänini enda lugusid.

## Välislingid
* Официальный сайт
* http://Русский%20фан-сайт%20Архивная%20копия
* http://Ensiferum%20на%20MusicMight%20
* http://Ensiferum%20Архивная%20копия
Hors de combat

***Hors de combat*** ('võitlusest väljas') on prantsuskeelne termin, mida kasutatakse diplomaatias ja rahvusvahelises õiguses isikute kohta, kes ei ole võimelised sõja ajal oma lahinguülesandeid täitma. Näiteks hõlmab see inimesi, kes hüppavad oma vigastatud lennukilt langevarjuga, samuti haigeid, haavatuid, kinnipeetavaid või muul viisil vigastatud inimesi. *Hors de combat*' isikutele antakse tavaliselt sõjaseaduste kohaselt erikaitse, mis mõnikord hõlmab ka sõjavangi staatust ja seetõttu saavad nad ametlikult mittevõitlejateks.

1949. aasta Genfi konventsioonide kohaselt antakse *hors de combat* ebaseaduslikele võitlejatele samad privileegid ja neid koheldakse vangistuses inimlikult, kuid erinevalt seaduslikest võitlejatest alluvad nad tsiviilkohtumenetlusele ja -karistamisele (mis võib sisaldada surmanuhtlust, kui kinnipidaval võimul on selline karistus nende toime pandud kuritegude eest).

Genfi konventsioonide protokoll I määratleb:


Inimene on *hors de combat*, kui:
: a) ta on vastaspoole võimu all;
: (b) ta väljendab selgelt kavatsust alistuda; või
: (c) ta on teadvuseta või muul viisil haavade või haiguse tõttu teovõimetu ja seetõttu ei ole ta võimeline end kaitsma;
tingimusel, et igal neist juhtudel hoidub ta vaenulikust tegevusest ega ürita põgeneda.


## Viited
BMW Z4 (E85)

**BMW Z4 (E85/E86)** on Saksa autotootja BMW kaheistmeline sportauto, mida toodeti aastatel 2002–2008. Mudelitähis **E85** märkis rotsterit ja **E86** kupeed. See vahetas välja mudeli Z3. Sarnaselt eelkäijale toodeti Z4 USA-s Lõuna-Carolina osariigis Greeri tehases.

E85 disainis taanlane Anders Warming, disain kinnitati 1. märtsil 2000. Võrrelduna Z3ga oli uus Z4 suurem ja selle šassii oli tunduvalt jäigem. Auto esmaesitlus toimus oktoobris 2002 Pariisi autonäitusel. USA-s algas müük 2002. aasta novembris, Euroopas märtsis 2003.

## Mootorid ja tehnika

Esimestel autodel oli M54 ridakuuene mootor; esimesed mudelid olid 2.5i (192 hj) hinnaga 32 500 eurot (USA-s 33 100 dollarit) ja 3.0i (231 hj) 38 500 eurot / 40 250 dollarit. Aasta lõpupoole lisandus Euroopas mudelivaliku alumisse otsa 2.2i (170 hj) hinnaga 29 900 eurot. 2.2i ja 2.5i kasutasid Getrag S5D250G viiekäigulist manuaalkäigukasti, 3.0i Getrag GS6-17BG kuuekäigulist, lisaks olid kõik saadaval ka ZF 5HP19 viiekäigulise automaatkäigukastiga. 2.5i ja 3.0i olid saadaval ka ZF GS6-S37BG kuuekäigulise järjestiklülitusega manuaalkäigukastiga SMG-II.

Eestis maksis 25. septembri 2003 seisuga Z4 2.2i 484 100, 2.5i 517 500 ja 3.0i 595 700 krooni.

2005. aastal vahetas 2.2i välja uus 2.0i, mis kasutas uut N46 neljasilindrist mootorit (150 hj). Sama aasta septembris esitleti Frankfurdi autonäitusel kupeevarianti E86 ideeautona.
## Facelift (2006)
2006. aastal toimus *facelift*. Uuendati mootoreid – M54 asemele tuli nüüd N52, saadaval kolmes variandis – 2.5i (177 hj, 31 400 eurot), 2.5si (218 hj, 34 400 eurot) ja 3.0si (265 hj, 40 400 eurot). USA-s vahetas 2.5i välja uus 3.0i, mis kasutas ka N52 mootorit, kuid võimsuseks oli vaid 218 hj. Lisaks esitleti aprillis New Yorgi autonäitusel E86 kupeed toodanguautona, müüki tuli kupee mais. Kupeed sai ainult kahe võimsama mootoriga – 3.0si ja M. Samuti tuli 2006. aastal välja Z4 M, mis kasutas E46 M3lt pärit 3,2-liitrist S54 mootorit (343 hj), hinnaks 55 900 eurot kupeel ja 57 900 eurot rotsteril. USA turule tuli Z4M 2007. mudeliaastal, hinnaks 49 300 dollarit (kupee) ja 51 300 dollarit (rotster). Kõik autod olid nüüd kuuekäigulise manuaalkäigukastiga, 3.0si oli saadaval ka kuuekäigulise ZF 6HP19 automaatkäigukastiga.

Eestis maksis 24. oktoober 2006 seisuga 2.0i 465 800, 2.5i 510 400, 2.5si 544 000, 3.0si 622 700 ja M Roadster 898 700 krooni; 3.0si Coupe 615 700 ja M Coupe 883 800 krooni.
## Tootmise lõpp
Viimane E85 Z4 – 3.0si rotster – veeres tootmisliinilt maha 28. augustil 2008. Viimastest autodest maksid 2.0i 29 900, 2.5i 32 900, 2.5si 35 900 ja 3.0si 42 250 (kupee 40 700 eurot), Z4 M rotster 59 900 ja kupee 57 900 eurot. Kokku toodeti kuue aastaga 180 856 rotsterit ja 17 094 kupeed. Z4M rotstereid toodeti 5070, millest 3042 Põhja-Ameerika turule. M kupeesid toodeti 4275, millest Põhja-Ameerika turule 1815. 2009. aastal vahetas E85/E86 välja E89.

## Viited
Tšernjanka

**Tšernjanka** on alev Venemaal Belgorodi oblastis, Tšernjanka rajooni halduskeskus. Asub Oskoli jõe vasakul kaldal, Belgorodist 90 km idakirdes.

Asulast on esimene teade 1656. aastast, 1958. aastal sai aleviks.

2021. aasta alguses oli elanike arv 14 896.

## Viited

## Välislingid
Alistumise teesklemine

Sõja kontekstis on alistumise teesklemine pettuse vorm, mille puhul üks pool lubab tegutseda heas usus (näiteks heiskab vaherahulipu) kavatsusega seda lubadust murda, kui pahaaimamatu vaenlane on kaitsmatu (näiteks varjust välja tulles, et "alistuvad" vangid vahi alla võtta).

Alistumise teesklemine on sõjaseaduste rikkumine ja samuti sõjakuritegu, kuna see halvendab kaitset ja vastastikust piirangut, mis on välja töötatud kõigi osapoolte, võitlejate ja tsiviilisikute huvides.

## Vaata ka
*Libaoperatsioon
*Hea usu põhimõte
Tiit Kaasik

**Tiit Kaasik** (sündinud 29. juulil 1971) on eesti ettevõtja ja omavalitsusjuht. 

Kaasik on  töötanud  Kuressaare linnavalitsuse liikmena (2017), Kuressaare bussijaama juhina (2005–2008) ja Eesti Posti Saare-Hiiu piirkondliku postkontori juhina (07.02.2012-) ning Torgu  vallavanemana (2. jaanuarist 1. juunini 2008). Tiit Kaasik on olnud Pihtla vallavolikogu esimees, Pihtla abivallavanem ja Kaali põhikooli hoolekogu esimees. Aastatel 2013–2018 oli ta SDE liige.

2020. aasta 16. septembrist kuni 2023. aasta 5. juunini oli Kaasik sihtasutuse Kuressaare Hambapolikliinik juhataja.

2. juunil 2023 mõistis Pärnu maakohus Tiit Kaasiku, kes jäi teist korda autot purjuspäi juhtides politseile vahele, tingimisi vangi. Kohus tunnistas Kaasiku süüdi sõiduki korduvas joobes juhtimises ning karistas teda aasta ja kahe kuu pikkuse vangistusega. Kohus asendas mõistetud vangistuse 417 tunni üldkasuliku tööga, mis tuleb ära teha kahe aasta jooksul. Lisakaristusena võttis kohus Kaasikult pooleks aastaks ära mootorsõiduki juhtimise õiguse. Süüdistuse kohaselt juhtis Tiit Kaasik 29. mail 2023 kella 21.33 ajal Saaremaal autot alkoholijoobes. Tegemist on teistkordse juhtumiga. 2022.  aasta 21. jaanuaril karistas kohus Kaasikut samuti auto purjuspäi juhtimise eest kuue kuu pikkuse vangistusega tingimisi aastase katseajaga. Politsei tabas ta neli päeva varem Saaremaal autoroolist alkoholijoobes.

## Viited
Georgijevsk

**Georgijevsk** on linn Venemaal Stavropoli krais, Georgijevski rajooni keskus. Asub Podkumoki jõe ääres, Stavropolist 210 km edelas.

Asula tekkis 1777. aastal rajatud kindluse juurde, mis sai nime Püha Jüri (vene Svjatoi Georgi) auks. 1783. aastal sõlmiti seal Georgijevski leping Venemaa ja Kartli-Kahheti kunigriigi vahel, millega Gruusia idaosast sai Venemaa protektoraat. 1786. aastal sai linnaõigused.

2023. aastal oli linna elanike arv 62 036. Elanikest oli 2010. aastal 81,23% venelased, 11,52% armeenlased ja 1,04% ukrainlased.

## Viited

## Välislingid

* Georgijevski linnaringkonna koduleht
Leps (perekonnanimi)

**Leps** on perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Leps 44 inimesel: 19 mehel ja 25 naisel. Perekonnanimede levikult oli Leps meeste puhul 6577. kohal ja naiste puhul 5363. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Leps vanuserühmas 65–69, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,68. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,03 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Lääne maakonnas Emmaste kihelkonnas ja Pühalepa kihelkonnas, Saaremaal Kaarma kihelkonnas ja Kihelkonna kihelkonnas ning Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas viiel korral nimeks Lepps ja Leps.

Nimede eestistamisel võeti Leps aastatel 1935–1936 uueks perekonnanimeks 3 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Lõps (2 juhul) ja Still.	

Aastal 1937 loobuti nimest Leps ühel juhul ja uueks nimeks võeti  Ojavool.

## Nime kandjaid
*Ando Leps, eesti õigusteadlane ja poliitik (1935–)
*August Leps, eesti jurist ja poliitik (1896–1972)
*Ergas Leps, eesti päritolu Kanada jooksja (1939–) 

## Viited

## Välislingid
*
Odisha rongiõnnetus

**Odisha rongiõnnetus** on 2023. aasta 2. juunil Indias Odisha osariigis Balasore'i ringkonnas Bahanaga külas toimunud rongiõnnetus, kus kahe reisirongi ja ühe kaubarongi kokkupõrkes hukkus vähemalt 296 inimest, vähemalt 1200 inimest sai vigastada.

## Viited

## Välislingid
* Aerial visuals of the accident site on 3 June. ANI (Asian News International) Twitteris
* Animated explanation of the accident. NDTV
Weinviertel

**Weinviertel** ("veiniveerand"; tšehhi: *Vinná čtvrť*; slovaki: *Vínna štvrť*) või **Viertel unter dem Manhartsberg** ("Manhartsbergi all olev ala"; tšehhi: *oblast pod Manhartsbergem*; slovaki: *oblasť pod Manhartsbergem*) asub Alam-Austria kirdeosas.

Idas piirneb *Weinviertel* Slovakkiaga Marchi jõel. Lõunas piirneb see *[[Mostviertel]]i* ja *[[Industrieviertel]]iga*, piiriks on Wagram, Doonau ja Marchfeld. Selle läänenaaber on *[[Waldviertel]]*, traditsiooniliseks piiriks on Manhartsberg. Põhjas külgneb *Weinviertel* Tšehhiga, täpsemalt Moravaga. Thaya jõgi voolab üle piiri edasi-tagasi.

## Viinamarjakasvatus

Nimi *Weinviertel* tuleb viinamarjakasvatusest; see on Austria suurim viinamarjakasvatuspiirkond. Olulisimad viinamarjasordid on:

* *[[Grüner Veltliner]]*
* *[[Pinot blanc]]*
* *[[Welschriesling]]*
* *[[Zweigelt]]*
* *[[Blauer Portugieser]]*

## Geograafia

Teised olulised jõed on Göllersbach, Hamelbach, Pulkau, Rußbach, Schmida, Waidenbach, Weidenbach ja Zaya.

Lisaks viinamarjakasvatusele ja põllumajandusele panustavad *Weinvierteli* majandusse ka muud tööstusharud. Eelkõige on selle idaosas mõned naftaväljad, mida kasutab OMV ja mis asuvad Neusiedl an der Zaya, Zistersdorfi, Matzeni, Auersthali ja Prottesi "naftakogukondades".

Olulised raudteeühendused on Keiser Franz Josephi Raudtee, Põhjaraudtee ja Idaraudtee.

## Ringkonnad

Järgmised Alam-Austria haldusringkonnad loetakse *Weinvierteli* osaks:

* Gänserndorf
* Hollabrunn
* Korneuburg
* Mistelbach
* Kirchberg am Wagrami kohturingkond, mis on Tullni haldusringkonna osa)

## Kultuur

* Vino Versum Poysdorf
* Museumsdorf Niedersulz
* Falkensteini linnus
* Burg Kreuzenstein
Iskander

**9K720 Iskander** (vene keeles *«Искандер»*; NATO koodnimi *SS-26 Stone*) on Venemaa mobiilne operatiiv-taktikaline raketikompleks, mis kasutab ballistilisi ja tiibrakette.

Raketisüsteemid (Iskander-М) pidid aastaks 2020 välja vahetama väidetavalt vananenud OTR-21 Totška süsteemid Venemaa sõjaväes. Raketi liikumiskiirus ületab helikiirust ja on 2100–2600 m/s (6–7 Mach). Maksimaalne lennukaugus on 500 km ja kõrgus 50 km.

Iskanderit on võimalik kasutada erinevate lõhkepeadega: kassettmoon, termobaariline, kild-fugass, punkrivastane ja radarivastane elektromagnetiline (EMP) lõhkepea. Rakett on võimeline kandma ka tuumalõhkepäid.

Eestile lähimad Iskanderite asukohad on Luuga ja Kaliningradi oblast.

Vene-Ukraina sõjas on Ukraina USA õhutõrjesüsteemiga Patriot Iskandereid alla tulistanud.

## Variandid
Iskander raketisüsteemist on loodud erinevaid variante:
* **Iskander-M** on variant Vene relvajõudude jaoks kahe **9M723** kvaasiballistilise raketiga. Vahetult pärast starti ja sihtmärgile lähenemisel võib rakett sooritada manöövreid, et vältida õhutõrjerakette.
* **Iskander-E** on vähendatud lennukaugusega (kuni 280 km) eksportvariant.
* **Iskander-K** (vene keeles *"крылатая ракета"*)  on tiibrakett. Mudel **9M728  R-500** on lennukõrgusega kuni 6 km, lennukaugus on 500 km. Mudel **9M729 Novator** on kuni 2500 km lennuulatusega. 

## Viited

## Vaata ka
*MGM-140 ATACMS
*H-47M2 Kinžal
*Kalibr

## Välislingid
* 
* 
*
Muskushibisk

**Muskushibisk** (*Abelmoschus*) on kassinaerilaadsete seltsi kuuluv perekond.

## Liike
**Abelmoschus esculentus* – söödav muskushibisk

## Välislingid
*
Suurpõgenemise mälestusmärk

**Suurpõgenemise mälestusmärk** on suurpõgenemise mälestuseks püstitatud mälestusmärk Lääne maakonnas Puise külas Haapsalu linnas. Mälestusmärk koosneb maakivist rahnust ja sellele paigutatud Aivar Simsoni loodud skulptuurist, mis kujutab mere poole sammuvat ema, kellel on ühes käes väike reisikott ja teise käe otsas mängukaruga tütar.

Mälestusmärgi kõrval asub Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu paigaldatud infotahvel „Minna ei taha, kuid jääda ei saa“, mis jagab teavet suurpõgenemise kohta.

## Vaata ka
*Suur põgenemine

## Viited
Malin Buska

**Malin Kristina Buska** (sündinud 15. märtsil 1984) on Rootsi näitleja. Ta sündis ja kasvas üles Övertorneås ning õppis Luleås . Ta on esinenud Luleå Stadsteateris ja õppinud näitlemist Malmös Teaterhögskolanis aastatel 2004–2007. Oma filmidebüüdi tegi ta aastal 2011 filmis *"Happy End"*. Buskal oli ka roll filmis *"Easy Money III: Life Deluxe"* ja peaosa 2015. aasta filmis "Kuningas Kristiina" (*"The Girl King"*), biograafilises draamas Rootsi kuningannast Kristiinast. 2018. aastal liitus Buska Briti teleseriaali "Nõidade avastus" (*"A Discovery of Witches"*) näitlejatega. Ta kehastab seriaalis soome nõida nimega Satu Järvinen. 

2011. aastal pälvis ta Stockholmi filmifestivalil Tõusva Tähe *(Rising Star)* auhinna. 2015. aasta Elle-galal kuulutati ta Aasta Kõige Paremini Riietuvaks naiseks.

## Isiklikku
Malin Buska on suhtes Oscar Gramiga. 7. jaanuaril 2024 sündis paarile poeg Francis.

## Viited

## Välislingid
Ajak

**Ajak** on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis Kisvárda kreisis. Ajak asub Kisvárdast vahetult edelas, komitaadikeskusest Nyíregyházast ligikaudu 35 km kirdes.

Küla on esmamainitud 1290. aastal. Linnaõigused sai Ajak 15. juulil 2013.

## Sõpruslinnad
* Lupeni, Rumeenia
* Čierna nad Tisou, Slovakkia
* Hyżne vald, Poola
* Tšaslivtsi, Ukraina
* Velõka Dobron, Ukraina
* Verbjaž, Ukraina
* Aheloi, Bulgaaria

## Viited
Aimo

**Aimo** on soome mehenimi. Soome keeles tähendab see tugevat, tublit, korralikku, rikkalikku.

Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Aimo 14 mehel ja alla viiel naisel. Aimo nimepäev on 21. aprill.

## Nime kandjaid
*Aimo Aaltonen
*Aimo Lahti
*Aimo Tukiainen

## Viited
Klement

**Klement** on perekonnanimi.
## Nime kandjaid
* Feodor Klement (1903–1973), eesti füüsik
* Friedrich Klement (1891–1958), eesti õpetaja ja koolijuht
* Helvi Klement (1921–2003), Rootsi Eestlaste Esinduse saadik
* Kalli Klement (sündinud 1950), eesti päritolu Rootsi tõlkija, kunstikoguja ja kultuuritegelane
* Minna Klement (1911–2001), eesti põllumajandustegelane

## Viited
Pascal Lissouba

**Pascal Lissouba** (15. november 1931 Tsinguidi – 24. august 2020 Perpignan) oli Kongo Vabariigi poliitik, professor ja president aastatel 1992–1997.

Ta on tuntud kui esimene Kongo demokraatlikult valitud president.

## Elulugu
Lissouba sündis Prantsusmaa asualaks olnud Edela-Kongos Tsinguidis 15. novembril 1931. Ta õppis põllumajandusinseneriks ja omandas Prantsusmaal 1958. aastal doktorikraadi loodusteadustes.

Kongo iseseisvumise järel 1960. aastal sai Lissouba Kongo esimeseks põllumajandusministriks, kus püsis kuni esimese Kongo presidendi Fulbert Youlou tagasiastumiseni 1963. aastal. Järgmise presidendi Alphonse Massamba Débat'i võimu ajal oli Lissouba aastatel 1963–1966 Kongo peaminister.

1991. aastal kõigi poliitiliste grupeeringute osavõtul toimunud rahvuskongressil legaliseeriti kõigi poliitiliste rühmituste tegevus ja otsustati üle minna mitmeparteilisele riikliku elu korraldusele. Lissouba rajas veel samal aastal uue erakonna Panaafrika Liit Sotsiaalse Demokraatia Eest (UPADS). 16. augustil toimunud 1992. aasta presidendivalimistel konkureeris Lissouba endise Kongo autokraatliku juhi Denis Sassou-Nguesso vastu ja osutus presidentiks valituks.

Sassou-Nguesso juhitud opositsioon ei jäänud siiski valimistulemustega rahule ja vaidlustas neid avalikult. 1993–1994 toimusid mitmed kokkupõrked opositsiooni ja presidenti toetavate relvastatud jõukude vahel. 1997. aasta 27. juulil pidid toimuma uued presidendivalimised, kuid Lissouba käskis enne valimisi opositsioonitegelaste relvagrupeeringutel relvitustuda. Opositsiooni relvarühmitused ei allunud käsule ja hakkasid vastu, mis vallandas teise Kongo Vabariigi kodusõja.

Lissouba sunniti 1997. aasta augustis lõppema pidanud presidendi volitused loovutama pärast kodusõja kaotamist 15. oktoobril 1997. Kümme päeva hiljem haaras võimu taas Sassou-Nguesso. Lissouba sunniti eksiili ja 2001. aastal mõistis Kongo Vabariigi Ülemkohus Lissouba *in absentia* 30 aastaks sunnitööle süüdistatuna riigireetmises.

Lissouba elas ülejäänud eluaastad eksiilis Libreville'is, Burkina Fasos, Londonis ja 2004. aastast Prantsusmaal. Esimesed aastad esitles Lissouba end kodumaalt välja tõrjutud põhiseadusliku presidendina, kuid loobus sellest hiljem. Prantsusmaal asus Lissouba elama Perpignanis ning viimased eluaastad veetis ta seal. Enne surma vaevas Lissoubat ka Alzheimeri tõbi. Ta maeti Perpignani 31. augustil 2020.

## Isiklikku
Lissouba oli kaks korda abielus ja tal on 11 last; ta oli ka parlamendiliikme Jérémie Lissouba isa.

## Viited
Tobias (eesnimi)

**Tobias** on mehenimi.

## Nime kandjaid

*Johann Tobias Lowitz
*Tobias Angerer
*Tobias Asser
*Tobias Billström
*Tobias Grünenfelder
*Tobias Hans
*Tobias Josef Zech
*Tobias Mikkelsen
*Tobias Plaschnig
*Tobias Rieder
*Tobias Unger
Tobias (perekonnanimi)

**Tobias** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid

*Heinrich Tobias
*Helen Tobias-Duesberg
*Juhan Tobias
*Phillip Tobias
*Rudolf Tobias
*Silvia Tobias
Szikszó

**Szikszó** (saksa keeles *Sicksau*, slovaki keeles *Siksava*) on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis, Szikszó kreisi halduskeskus. Szikszó asub Miskolci kesklinnast ligikaudu 15 km kirdes.

Szikszót on ürikutes esmamainitud 1280. aastal.

1848. aasta Ungari revolutsiooni ajal toimus 28. detsembril 1848 Austria ja Ungari vägede vahel Szikszó lahing.

Linnaõigused sai Szikszó 1989. aastal.

## Sõpruslinnad
* Dro, Itaalia
* Sovata, Rumeenia
* Stronie Śląskie vald, Poola
* Waldems, Saksamaa

## Viited
Christian Slater

**Christian Michael Leonard Slater** (sündinud 18. augustil 1969 New Yorgis) on ameerika näitleja. 

Ta on mänginud filmides nagu "Robin Hood: Varaste prints", "Intervjuu vampiiriga", "Operatsioon "Murtud nool"", "Raske vihm" ja "3000 miili Gracelandi".

Tunnustust on pälvinud tema osatäitmine telesarjas Mr. Robot.

## Välislingid
* Christian Slater andmekogus IMDb
Steve Coogan

**Stephen John Coogan** (/ˈkuːɡən/; sündinud 14. oktoobril 1965) on inglise näitleja, koomik, produtsent ja stsenarist.

Tema tuntuim tegelaskuju on Alan Partridge, mille põhjal on valminud ka film.

On mänginud filmides nagu "Philomena", "Käsilased", "Öö muuseumis" ning "Stan ja Ollie".

## Välislingid

*
Mostviertel

**Mostviertel** (otsetõlkes 'Mosti veerand') on Austria Alam-Austria liidumaa neljast veerandikust edelapoolseim. See külgneb põhjas Doonauga ning lõunas ja läänes vastavalt Steiermargi ja Ülem-Austria liidumaaga. Wienerwald moodustab loodusliku piiri idas ja annab veerandikule teise nime, "Veerandik *Wienerwaldi* kohal".

Nimi *Mostviertel* tuleb mõistest *most*, mis viitab pirnipuudele ja piirkonnas valmistatud siidrile. Ybbsi ja Ennsi jõe vahelisel maa-alal on viljapuude kasvatamiseks soodsad tingimused ning see on seetõttu õitsva *mosti*-tööstuse süda. Pirnipuude õitsemine aprillis on piirkonna regulaarne esiletõst. *Mostviertelile* on tüüpilised talumaju (mille keskel on tavaliselt ruudukujuline sisehoov) ümbritsevad suured segaviljapuuaedadega aasad ja kergelt lainjad Alpide eelmäestikud.

## Äri ja tööstus
### Majandus

*Mostvierteli* majandus põhineb endiselt peamiselt raual ja terasel, aga ka metsandusel. Varasematel aegadel, kui Erzbergis veel rauamaaki kaevandati, tehti tööd vasaraveskites; tänapäeval võtavad terasetehased Linzi ja Donawitzi kõrgahjudest toorme ja töötlevad selle masinateradeks. Mostviertelis on üks suur saeveski ja palju väiksemaid, kus töödeldakse metsamaterjali/toorpuitu. Suurema osa majandusest moodustavad siiski väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted.

### ''Most''

Mostvierteli piirkonnas on *[[Most (vein)|most]]* (teatud pirnipuu või siidri sort) suure kultuurilise tähtsusega ja seda peetakse piirkonna tunnuseks. *Mosti* tarbitakse sageli Mostheurigeris koos kohalike toitude ja küpsetistega ning sellest tehakse ka *[[Puuviljabrändi|schnapsi]]*. On väga erinevaid *moste*, sealhulgas pirnidest (kõige tavalisem sort, teatud tüüpi pirnid), õuntest (teatud tüüpi *[[Õunavein|Apfelwein]]* või siider) ning õunte ja pirnide segust valmistatud. Kui mõistet *most* võib kasutada ka viinamarjavirde kohta, siis Mostvierteli piirkonnas viitab see kohalikule pirnile ja siidrile.

## Geograafia

Mostviertelis on järgmised ringkonnad:

* Amstetten
* Waidhofen an der Ybbs
* Scheibbs
* Melk Doonaust lõuna pool
* Lilienfeld
* Tulln Doonaust lõuna pool 
* Sankt Pölteni linn ja Sankt Pölten-Land
Jools Holland

**Julian Miles Holland** (sündinud 24. jaanuaril 1958) on inglise muusik.

Ta oli Squeeze'i algse koosseisu liige ning on teinud koostööd selliste artistide ja bändidega nagu Sting, Eric Clapton, Mark Knopfler, George Harrison, David Gilmour, Magazine, The The ja Bono. Alates 1992. aastast on ta juhtinud muusikaõhtu saadet "Later... with Jools Holland", mis on eetris BBC2-s. Holland on sageli avaldatud autor ning sagedane külaline erinevates tele- ja raadiosaadetes. 2004. aastal andis ta koos Tom Jonesiga välja R&B muusika albumi.

Samuti juhib ta BBC Radio 2-s iganädalast raadiosaadet, mis ühendab külalisesinejad ja külalismuusikute esitatava elava muusika.

## Välislingid
* Koduleht
Amiodaroon

**Amiodaroon** on III klassi antiarütmikum, millega ravitakse erinevaid südame rütmihäireid.

Sellega ravitakse näiteks vatsakeste tahhükardiat ja virvendust, kodade virvendust ning paroksümaalset supraventrikulaarset tahhükardiat.

See on enim kasutatav antiarütmikum maailmas, samuti Eestis, kus amiodarooni kasutab aastas keskmiselt 2600 patsienti. Amiodoroon on kantud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hädavajalike ravimite nimekirja.

## Ajalugu
Amiodarooni, mis on bensofuraani derivaat, sünteesisid 1961. aastal angiinivastase ravimina ravimifirma Labazi laboris Belgia keemikud Tondeur ja Binon. Lisaks Euroopale sai ravim populaarseks ka Lõuna-Ameerikas. Argentina arst Mauricio Rosenbaum märkas ravimit kasutades, et see vähendas südamehaigete patsientide rütmihäireid. Rosenbaumi avastuste publitseerimise järel hakati ravimit laialdaselt kasutama südame rütmihäirete raviks.

## Manustamine
Ravimit manustatakse tavaliselt suukaudselt või intravenoosselt (veeni). Elustamiste käigus on seda vahel manustatud intraosteaalselt (luuüdisse).

## Kõrvaltoimed
Kõrvaltoimetest on sagedasemad kilpnäärme talitlushäired.

## Turunimed
Seda turustatakse näiteks raviminimede Cordarone, Amiokordin, Nexterone, Pacerone all.

## Viited
Manhartsberg

**Manhartsberg** on madal, tasane mäeseljandik Alam-Austrias. See kerkib maksimaalselt 537 m kõrgusele. See on graniidist Tšehhi massiivi kaguosa.

Seljandik kulgeb Thaya jõest kuni Wagrami mäeahelikuni ja on osaliselt kaetud neogeeni setetega, peamiselt Viini nõo moodustiste savi, liiva ja kruusaga. See seljandik jätkub kirdes Moravasse Znojmo piirkonda. Manhartsberg moodustab Tšehhi massiivi kaguserva ja moodustab piiri Alam-Austria kahe osa vahele, milleks on *ülemine veerand Manhartsbergi kohal* (Waldviertel) ja *alumine veerand Manhartsbergi all* (Weinviertel). Selle lääneküljel voolab Kampi jõgi. Manhartsbergi läänenõlvad on osa Kamptal-Schönbergi looduspargist, mille UNESCO on tunnustanud rahvusvaheliseks geopargiks, Kamptali geopargiks.

Maissau linna kohalt on Manhartsbergist leitud rikkalikke ametüstisooni.

Seljandiku ühe kõrgeima punkti kõrval on Teise maailmasõja aegse salaradari jäänused, mille varjunimi oli *Zangendorf 4*.
Waldviertel

**Waldviertel** (Metsaveerand; keskbaieri: *Woidviadl*; tšehhi: *Lesní čtrvť*) on Austria Alam-Austria liidumaa loodepiirkond. See piirneb lõunas Doonauga, edelas Ülem-Austriaga, loodes ja põhjas Tšehhiga ning idas Manhartsbergiga (537 m), mis on vaatluspunkt, mis eraldab *Waldvierteli* *[[Weinviertel]]ist*. Geoloogiliselt on see osa Tšehhi massiivist. Lõunas on Wachau ja Kamptali veinipiirkonnad.

## Ringkonnad

Järgmised Alam-Austria haldusringkonnad loetakse *Waldvierteli* osaks:

* Krems
* Horn
* Waidhofen an der Thaya
* Gmünd
* Zwettl
* Melki põhjaosa
* Statuudiga linn Krems an der Donau
Marshall Wayne

**Marshall Wayne** (25. mail 1912 – 16. juuni 1999) oli USA vettehüppaja. Võitis kuld- ja hõbemedali Berliini olümpiamängudel 1936 aastal.

Marshall Wayne oli iseõppija ja tal puudus treener. Oma oskusi täiendas ta selle põhjal, mis talle öeldi, et teeb valesti.

## Viited
Roman Svitan

**Roman Hrõhorovõtš Svitan** (ukraina keeles Роман Григорович Світан; sündinud 4. jaanuaril 1964 Makijivkas Ukraina NSV-s) on ukraina sõjaline ekspert ja endine sõjaväelane. Reservpolkovnik.

Roman Svitan teenis Ukraina õhuväes hävituslennuväe lendur-instruktorina.

2014. aastal töötas ta Donetski tsiviiladministratsiooni pea Serhi Taruta nõunikuna. Donbassi sõjas sattus Svitan separatistide kätte vangi. Pärast vangide vahetust naasis vangistusest.

Pärast Venemaa täieulatusliku sissetungi algust Ukrainasse veebruaris 2022 sai temast üks juhtivaid sõjalisi eksperte Ukraina telekanalites ja muus meedias. 

## Arvamusi
Pärast Briti tiibrakettide Storm Shadow üleandmist Ukraina relvajõududele (mais 2023) märkis Svitan oma esinemistes korduvalt, et esimese asjana tulnuks rivist välja viia Kertši sild, kuid Ukraina väejuhatus sellega ei kiirustanud.

## Viited
Raketikompleks

**Raketikompleks** on teatud tüüpi rakettide funktsionaalselt ja tehnoloogiliselt omavahel ühendatud seadmete ja vahendite kogum, mis on mõeldud rakettide väljalennutamiseks, nende lennu juhtimiseks ja muude ülesannete täitmiseks.

Raketikompleksi koosseisu kuuluvad raketid, laskurseadeldised (stardiseadeldised), juhtimissüsteemid, tehnoloogilised ja abivahendid.

Raketikomplekside liigitus on sarnane rakettrelvastuse jaotusega.

## Vaata ka
*Rakettrelvastus
Francisco Suárez

**Francisco Suárez** (5. jaanuar 1548 – 25. september 1617) oli Hispaania jesuiitlik preester, filosoof ja teoloog ning üks olulisemaid hilisskolastika esindajaid. Ta tegutses nii filosoofia kui ka teoloogia alal ning avaldas suurt mõju Euroopa mõtteloos.

Suárez õppis Salamanca Ülikoolis. Hiljem töötas ta professorina mitmes ülikoolis, sealhulgas Coimbra Ülikoolis Portugalis. Ta kirjutas arvukalt teoseid metafüüsika, õiguse ja teoloogia kohta.

Tema tuntuim teos on "Disputationes metaphysicae", mida kasutati pikka aega filosoofiaõpikuna Euroopa ülikoolides. Suáreze mõtted mõjutasid oluliselt varauusaja filosoofiat ja õigusteooriat.

## Viited
Kolmainsus (Rubljov)

**"Kolmainsus"** on Andrei Rubljovi aastatel 1411 või 1425–1427 temperatehnikas maalitud ikoon, mida peetakse vene ikoonikunsti tippteoseks. See kujutab kolme inglit, kes ilmutasid end Aabrahamile Mamre tammikus, kuid ikooni on tõlgendatud kolmainsuse kujutisena.

Maali mõõtmed on 142 cm × 114 cm.

Ikooni säilitati 1929. aastast Tretjakovi galeriis Moskvas. Ikoon sai kahjustada 2022. aasta suvel, kui see viidi kolmeks päevaks Moskva lähedal asuvasse kirikusse. 15. mail 2023 anti ikoon Vladimir Putini korraldusel ning kunstiteadlaste ja restauraatorite tahte vastaselt üle Vene Õigeusu Kirikule ning seda hakatakse eksponeerima Sergijev Possadis asuvas Troitse-Sergi suurkloostris. 4.–18. juunini 2023 asub maal Moskvas Päästja Kristuse katedraalis.

## Viited

## Välislingid
*"Kolmainsus" Tretjakovi galerii kodulehel (vene keeles)
Kaspia flotill

**Kaspia flotill** (vene keeles Каспийская флотилия) on Venemaa mereväe operatiivkoondis, mille tegevuspiirkond on Kaspia meri.

Peabaas asub Kaspiiskis. 

Flotilli koosseisu kuulub mitu laevabrigaadi ja sõjalaevade divisjoni ning rannakaitsevägi. Suurtükikaatrite divisjon baseerub Astrahanis ja Mahhatškalas.

Flotilli juhataja on juulist 2024 kontradmiral Oleg Zverev.

## Flotilli koosseis

### Laevad

## Vene-Ukraina sõda
Kaspia flotill osaleb käimasolevas Vene-Ukraina sõjas alates veebruaris 2022 alanud Venemaa täieulatuslikus sissetungis Ukrainasse. Flotilli laevadelt tulistatakse tiibrakettidega Ukrainas asuvate sihtmärkide pihta.

## Viited

## Välislingid
*
*Kaspia flotill Flot.com
Jeff Goldblum

**Jeffrey Lynn Goldblum** (sündinud 22. oktoobril 1952 West Homestead, Pennsylvania) on ameerika näitleja ja laulja.  

## Osaline filmograafia

## Välislingid

*  andmekogus IMDb (inglise)
*
Sajószentpéter

**Sajószentpéter** (saksa keeles *Sankt Peter*) on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis Kazincbarcika kreisis. Sajószentpéter asub Kazincbarcikast umbes 7 km idakagus ja Miskolcist ligikaudu 14 km põhjaloodes. 

Asulat on ürikutes esmamainitud 1281. aastal. 19. sajandi teisel poolel rajati piirkonnas kivisöekaevandused ja ehitati klaasivabrik. Kaevandused ja klaasivabrik suleti 20. sajandi lõpul.

Sajószentpéter sai linnaõigused 1. märtsil 1989.

## Sõpruslinnad
* Dobšiná, Slovakkia
* Kobióri vald, Poola
* Šternberk, Tšehhi

## Viited
Mats Erdelli kabel

**Mats Erdelli kabel** on Taagepera kalmistu (ka **Ala kalmistu**) lõunapoolses otsas olev esimese eesti soost mõisniku Mats Erdelli perekonna kabel.

Püramiidja katusega kabeli lasi ehitada Mats Erdell ise. Selle nurkades on kiviseinad ja külgedel sepisaed. Kabeli keskel seisab suur kivitahvel kirjaga „Siin hingab rahhoga omma suure töteggemissest ja holekandmissest Sõnni peremees Rope mõisa Pfandhalter ja Pattkülmõisa Rentnik Matz Erdell – sündis Pöögle valla Erdo tallus essimesse Kristuse ülestõusmise pühha jutluse aial 1792 aastal, surnud Pattkülla mõisan 2-sel Detsembre kuu päwal 1847…“.

Kabelisse on maetud lisaks Mats Erdellile tema naine Kärt, poeg Friedrich Bernhard ja teadaolevalt veel üks Matsi järglastest.

## Viited
Sarkad

**Sarkad** on linn Ungaris Békési komitaadis, Sarkadi kreisi halduskeskus. Sarkad asub Rumeenia piirist 6 km kaugusel, Békéscsabast ligi 24 km idakirdes.

Ürikutes on Sarkadit linnaks nimetatud juba hiliskeskajal. 1. mail 1866 hävis suur osa linnast tulekahjus. Raudteeühenduse sai Sarkad 1871. aasta septembris. 25. aprillil 1887. kaotas Sarkad linnaõigused. 1. märtsil 1989 sai Sarkad linnaõigused tagasi.

## Sõpruslinnad
* Salonta, Rumeenia
* Snagov, Rumeenia
* Niestetal, Saksamaa
* Baraolt, Rumeenia

## Viited