open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kasemahlake

**Kasemahlake**, ka **Glamuurbänd Kasemahlake**, on Tartus popmuusikat viljelev ansambel.

## Ajalugu
Ametlikult loodi ansambel 2001. aasta kevadel, et osaleda Tartu ja Tallinna tudengipäevadel. Enne seda tegutseti poole aasta vältel nime „Black Dog Project“ all. Ansambli tuumiku moodustasid kammerkoori Camerata Universitatis lauljad. Esimestel aastatel esitati peamiselt retrokavereid Eesti artistidelt, näiteks „Veenus“, „Rock on popp“, „Ulila“, „Järgnen sulle“, „Kui neid on kolm“ jt. Ansambli koosseisust tulenevalt pandi suurt rõhku mitmehäälsele laulule, instrumentaalse tausta moodustasid saksofon, akordion, klaver ja kitarr. Olulisel kohal olid ekstravagantsed kostüümid ja hoogne lavaline liikumine.

Esimestel tegutsemisaastatel esineti valdavalt tudengi- ja korporatsioonide üritustel. Aastatel 2003–2005 lahkus mitu senist liiget, kelle asemele võeti uued pillimehed. 2006. aastaks kujunes koosseis, millega järgnenud aastatel anti välja kaks LP-d. Valmis hulk videoid ja anti kontserte.

Professionaalsuse ja kõlapildi arenedes hakati aina enam esitama omaloomingut. Nüüdseks moodustavad Kasemahlakese repertuaari peamiselt originaallood, mille autorid on ansambli praegused ja endised liikmed Urmet Arus, Anne Õuemaa, Andreas Kalkun, Eero Tonka, Anneli Tarkmeel. Repertuaar on stiililiselt olnud üsna eklektiline. Kuigi põhirepertuaari moodustavad pop-rokklood, on ansambel läbi aegade olnud aldis eksperimentideks muudes žanrites. Esitatud on estraadimuusikat, diksiländi, *funk*i, instrumentaalmuusikat ja *[[a cappella]]* seadeid, aga ka lugusid pungi ja baroki võtmes.

## Ansambli koosseis
2014. aastal olid algkoosseisust alles lauljad Edith Eskor ja Anne Õuemaa ning klahvpillimängija Urmet Arus.

Asutajaliikmetest osaleb ansambli töös veel Andreas Kalkun, seda eeskätt laulusõnade kirjutajana, aga ka stuudiomuusiku ja konsultandina. Bassist Lauri Eskor mängib Kasemahlakeses 2004. ja trummar Alar Pallon 2005. aastast. Kitarrist Angela Aak liitus 2013.

Varem on lauljatest kaasa löönud Ingrid Sahk, Anneli Tarkmeel, Piret Vaher, Hedvig Priimägi, Maarja Aso. Pikki aastaid kuulusid ansamblisse kitarrist Taavi Toomere ja saksofonist Eero Tonka. Kasemahlakeses on lühemat aega mänginud ka Naatan Haamer saksofonil, Alar Haukanõmm akordionil, Tamur Tensing bassil, Enno Andvere kitarril.

## Diskograafia
### LP "Kasemahlake", 2007
# Vastandite ühtsus ja võitlus
# Rock on popp
# Olin üks vaid teiste seas
# Veenus
# Mis on mu süü
# Kes meist
# Nukker pühapäev
# Sügis
# Ulila
# Vanas stiilis
# Kui neid on kolm
# Järgnen sulle
# Ei ma tea
# Lähme jalutama
# Oodates sind

### LP "Kadunud süütus", 2008
# Too, tuul, väike vihmahoog
# Maalaul
# Tuttav tango
# Lumekuninganna
# Virmalised
# SOS
# Tango
# Kaunid baleriinid
# Karge hommik
# Elav veel
# Mina ise
# Automobiil
# Kuna meid on kaks
# Süütus Pariisis
# Unemati

### LP "Asja sai", 2014
# Hommik
# Linnud taeva alla
# Laul Valgast
# Torm
# Asja sai
# Sõber Edith
# Käib proov
# Peateel
# Tasakaal
# Ole kohal
# Lugu ühest mehest ja kahest nüüdseks tülis olevast Tartu naisest

## Viited


## Välislingid
*Koduleht
*Kasemahlake last.fm kodulehel 
*Kasemahlake ohmytracks.com kodulehel
Palderjani tänav

**Palderjani tänav** on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas. See algab Tervise tänavalt, kulgeb põhjaloodesse, ristub Palsami tänavaga (paremalt) ja lõpeb Palderjani tänaval. 

2013. aasta lõpul oli suurim majanumber Palderjani tänaval 8. Palderjani tänav on umbes 210 meetrit pikk.
Teelehe tänav

**Teelehe tänav** on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas. See algab Tervise tänavalt, kulgeb põhjaloodesse ja lõpeb Palsami tänaval. 

2013. aasta lõpul oli suurim majanumber Teelehe tänaval 12. Teelehe tänav on umbes 150 meetrit pikk.
Gloydius

***Gloydius*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Käesoleval ajal klassifitseeritakse perekonda *Gloydius* roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Gloydius blomhoffii]]* (Boie, 1826)
* *[[Gloydius brevicaudus]]* (Stejneger, 1907)
* *[[Gloydius halys]]* (Pallas, 1776)
* *[[Gloydius himalayanus]]* (Günther, 1864)
* *[[Gloydius intermedius]]* (Strauch, 1868)
* *[[Gloydius lijianlii]]* Jiang & Zhao, 2009
* *[[Gloydius liupanensis]]* Liu, Song & Luo, 1989
* *[[Gloydius monticola]]* (Werner, 1922)
* *[[Gloydius saxatilis]]* (Emelianov, 1937)
* *[[Gloydius shedaoensis]]* (Zhao, 1979)
* *[[Gloydius strauchi]]* (Bedriaga, 1912)
* *[[Gloydius tsushimaensis]]* (Isogawa, Moriya & Mitsui, 1994)
* *[[Gloydius ussuriensis]]* (Emelianov, 1929)

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies
Hiiumaa (laev, 1966)

**Hiiumaa** (varem *Taars* (1966–1985), *Hiiumaa* (Хийумаа) (1985–1991), *Hiiumaa 2* (1992–1996)) oli Saaremaa Laevakompanii parvlaev. Laeva oli tehasenumbri 36 all ehitanud P. Høivolds Mekaniska Verksted Kristiansandis Norras ja see valmis 21. mail 1966 ning sai nimeks *Taars*.

## Sydfyenske Dampskibsselskab
27. mail 1966 anti laev üle Taani laevakompaniile Sydfyenske Dampskibsselskab üle. Aastail 1966–1975 sõitis uus parvlaev liinil Nakskov–Spodsbjerg, aastail 1975–1984 liinil Tårs–Spodsbjerg ja 1984. aastal liinil Korsør–Lohals. Taani lipu all oli laeva kodusadam Spodsbjerg.

## Eesti Merelaevandus
1985. aastal omandas laeva Eesti Merelaevandus, ja see hakkas sõitma 1985. aasta veebruaris Rohuküla – Heltermaa liinil. Kapten oli Oskar Kippel.

## Saaremaa Laevakompanii
Saaremaa Laevakompanii omandas aluse 1995. aastal ning seisma jäi laev 2006. aastal. Augustis 2008 müüdi laev lammutamiseks.

## Viited

## Välislingid
*Laev shipspottingi kodulehel (inglise keeles)
Maagen-klassi valvelaev

**Maagen-klassi laevad** olid külma sõja ajal Taanis ehitatud patrull-laevad ehk valvelaevad. Laevu oli kokku kaks ning need ei ole enam militaarkasutusel. 
## Ajalugu
Maagen-klassi laevad ehitati ja võeti teenistusse 1960. aastal Taanis Helsingøris. Kiilud pandi 15.01.1960, vettelaskmine toimus 19.03.1960 ja teenistusse arvamine 19.05.1960. Laevade ülesanne oli patrullteenistus Gröönimaa rannikul. 

1991. aasta detsembris arvati mõlemad laevad teenistusest välja. Neist üks läks esialgu eraomandusse ja teine kingiti paari aasta pärast Eesti mereväele, kust ta on praeguseks samuti teenistusest välja arvatud.

## Kirjeldus
Et laevade ülesanne oli teenistus karmides Põhjamere tingimustes, ehitati nad üsna merekindlateks. Külmade ja jäiste olude jaoks oli jäätugevdusega kere, mis võimaldas ühtlasi murda kuni poole meetri paksust jääd. Lisaks mootorile oli võimalik liikuda ka purjejõul. Vöörimastil oli mastikorv. 

Algul paigaldati relvastuseks laevade vööribakile 40 mm Boforsi automaatkahurid, mis osutusid liiga raskeks ja vahetati mõne aasta pärast 2–20 mm Orelikoni automaatkahuri vastu tekiehitise külgedel. Eestile kingitud laeval relvastust ei olnud ja kohapeal paigaldati 2–25 mm automaatkahur 2M3, mis hiljem siiski demonteeriti.

## Laevad
* Maagen Y384 – alates 1992. aasta juulist Nordane Shippingu omanduses, 1997 müüdud edasi USA-sse ja registreeritud Briti Neitsisaartel.
* Mallemukken Y385 – alates 29. märtsist 1994 Eesti mereväes Ahti nime all, hiljem müüdud eraomandusse.

## Välislingid
* Flådens Historie (taani keeles)
Allergoloogia

**Allergoloogia** on arstiteaduse eriala, mis tegeleb allergia ja muu ülitundlikkuse põhjuste, sümptomite ja raviga. 

Allergoloogia eriteadlane on allergoloog.

## Vaata ka
*allergia 
*Eesti Immunoloogide ja Allergoloogide Selts

## Viited
Gunta Randla

**Gunta Randla** (neiuna **Gunta Lukstiņa**, sündinud 9. juunil 1943) on läti päritolu Eesti teatri- ja telekunstnik.

Gunta Randla sündis ja kasvas Riias, oma esimese kunstihariduse omandas Riia tarbekunstikeskkoolis (1957–1962). Pärast seda õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, kõigepealt nahakunsti ja hiljem maali- ja teatridekoratsiooni erialal. Gunta Randla lõputööks 1969. aastal oli Vanemuise lasteooperi "Meistrite linn ehk Muinasjutt kahest küürakast" kujundus, ooperi lavastajaks oli Kaarel Ird.  

Juba enne kõrgkooli lõppu,1968. aastal alustas Randla kunstnikutööd Eesti Televisioonis ning töötas seal kuni 1999. aastani.  

Aastatel 2000–2007 oli ta Mustamäe laste loomingu maja teatrinukuringi õpetaja. Gunta Randla on alates 2016. aastast Eesti Lavastuskunstnike Liidu auliige. 

2023. aastal ilmus Gunta Randla elulooraamat "Omadele võõras, võõrastele oma."

## Kujundatud nuku- ja lastelavastusi Eesti Televisioonis
* "Õnnelik lõpp" (1972)
* "Mõmmi ja aabits" (1973–1976)
* "Väike nõid" (1975)
* "Meie maja tsirkus" (1977)
* "Onu Tik-Taki seiklused" (1981)
* "Kõige suurem sõber" (1982–1988)
* "Vembu ja Tembu seiklused“ (1983–1985)
* "Hei, pöialpoisid!" (1988)
* "Kadekops" (1990)
* „Mõmmi ja aabits. 20 aastat hiljem“ (1998–1999)

## Tunnustus
* 1993 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind Nukuteatri lavastuse „Sookull ja sisalik“ eest.
* 2019 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Gunta Randla oli 1967. aastast abielus majandusteadlase Tiit Randlaga. 

Nende tütar on arhitektuuri- ja kunstiajaloolane Anneli Randla.

## Viited

## Välislingid

*Vürtsikas lätlanna. Postimees, 11. mai 2013 
*Gunta Randla: Lastega koos nukke tehes õppisin ka ise. Õpetajate Leht, 20. märts 2015
*„Öeldi, et „Kõige suurem sõber“ võiks minna nii Soomes, Saksamaal kui ka Ameerikas, ainult mitte Nõukogude Eesti televisioonis!“ Õhtuleht, 29. detsember 2017 
*Kunstnik Gunta Randla: „Telenukkude päästmiseks on praegu tagumine aeg!” Õhtuleht, 13. juuni 2018
*Galerii: Gunta Randla juubelinäituse avamine, ERR, 18. juuni 2018
*Galerii | Gunta Randla pani oma telenukud viimast korda näitusele. Õhtuleht, 16. detsember 2018
*TEENETEMÄRK 2019 | Gunta Randla: „Mul ei ole lihtsalt sõnu! Süda kohe klopib, mis ta siis ei klopi!” Õhtuleht, 29. jaanuar 2019 
*Teenetemärgi pälvinud Gunta Randla: loodetavasti pöörab see tähelepanu telemuuseumile. ERR, 29. jaanuar 2019
*Gunta Randla lavastusest "Mõmmi ja sõbrad": ma loodan, et teatrisse tulevad vanaemad. ERR, 11. oktoober 2019
Jaunbūve

**Jaunbūve** (vene keeles *Новое Строение*) on Läti linna Daugavpilsi kõige suurema elanikkonnaga osa.

Jaunbūve hakkas kujunema XIX sajandi keskpaigas. Peatänavaks oli Peterburi suunas viiv maantee, toona Шоссейная улицa (tõlkes *Maantee tänav*), praegune 18. novembra iela. 

Pilt:Daugavpils road view1 LV.jpg|Jaunbūve peatänav
Pilt:Jaunība Children's and Youth Centre.jpg|Laste ja noorte keskus
Pilt:Villa Ksenija.jpg|Jaunbūve

Piirkonda rajati tehased, kerkisid kirikud. Linnaosas on valdavalt puithooned, aga peatänava ääres on ka kivimaju. 1820. aastatel rajati linnaosa jaoks tuletõrjedepoo. Teise maailmasõja ajal hävisid paljud hooned. Linnaosa läbivad kõik Daugavpilsi trammiliinid. 

Pilt:Old believers catholic.jpg|Vanausuliste palvemaja. Tagaplaanil katoliku kirik
Pilt:Daugavpilts Lutherian and Catholic churches LV.jpg|Jaunbūve luteri ja katoliku kirikud
Pilt:Church of the Dormition of the Theotokos in Daugavpils06.JPG|Jaunbūve vanausuliste kirik

Püha Nikolai vanausuliste palvemaja ehitati aastail 1908–1928, uusgooti stiilis Daugavpilsi Martin Lutheri nimeline luteri kirik 1893. aastal, Neitsi Maarja Patuta Eostamise katoliku kirik aastail 1902–1905, Daugavpilsi Borisi ja Glebi katedraal (Läti suurima külastajate arvuga õigeusu kirik) valmis 1905. aastal. Vanim kirik piirkonnas on Jumalaema Maarja kannatuste õigeusu kirik, mis valmis 1877. aastal.

Pilt:Daugavpils St Nicholas Orthodox Church1.JPG|Püha Nikolai vanausuliste palvemaja
Pilt:Daugavpils Evangelical Lutheran church of Martin Luther12.JPG|Daugavpilsi Martin Lutheri nimeline luterlik kirik
Pilt:Daugavpils Immaculate Conception Roman Catholic Church.jpg|Neitsi Maarja Patuta Eostamise katoliku kirik
Pilt:Daugavpils Immaculate Conception Roman Catholic Church09.JPG|Katoliku kiriku seestvaade
Pilt:Daugavpils Orthodox church LV.jpg|Daugavpilsi Borisi ja Glebi katedraal
Pilt:St Boris and Gleb Orthodox Cathedral in Daugavpils6.JPG|Õigeusu kiriku seestvaade


## Viited
Pruss

**Pruss** on palgist saadud saematerjal, mille külgmised osad (pindlauad) on ära saetud.

Prussi, mille paksus on väiksem kui 10&nbsp;cm ja laius ei ületa paksust üle kahe korra, nimetatakse **prussikuks** ehk peenprussiks.

## Vaata ka
*Laud

## Viited
Viktoria Bogdanova-Seledtsova

**Viktoria Bogdanova-Seledtsova** (sündinud 24. detsembril 1994) on Eesti iluvõimleja. 

Tema kaksikõde Olga Bogdanova on samuti iluvõimleja, mõlemad valiti 2013. aastal maailma kauneimate iluvõimlejate hulka.

Eesti Võimlemisliit valis ta 2012. aasta parimaks iluvõimlejaks.

Suve Universiaad 2019 Napoli, Itaalias pronksmedali võitja pallikavas.

2020. aasta iluvõimlemise Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta individuaalvõimlejate mitmevõistluses 14. koha.

Ta on lõpetanud Tallinna Läänemere Gümnaasiumi ning saanud Tallinna Ülikoolis kehakultuuri erialal bakalaureusekraadi ja kehakultuuri õpetaja erialal magistrikraadi.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Lasnamäe linnaosas Keskerakonna nimekirjas, sai 49 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited
Casto

**Casto** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Castos.

417 meetri kõrgusel merepinnast asuva Casto asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Casto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bione, Lodrino, Lumezzane, Marcheno, Mura, Pertica Alta, Vestone.

Casto halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Alone, Auro, Briale, Comero, Famea, Malpaga.

## Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused
* *Santuario della Madonna della Neve*
: Madonna della Neve pühakoda (Auro), ehituse algus 1527. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Puhaskasurubla

**Puhaskasurubla** (ka: *puhtakasurubla*, *maarubla*) on endisaegne maa tulukuse hindamiseks ja maksustamiseks kasutatud ühik. 

Ühik võeti esimest korda kasutusele 1766. aastal Saaremaal. Algul tähendas see ühik maa-ala, millelt arvati saavat puhaskasumit 1 rubla väärtuses. Pindalaliselt oli see 0,45–3,57 ha põlispõlluala koos sinnakuuluvate kõlvikutega.

Eesti alal kasutati seda ühikut 1944. aastani, kusjuures aastast 1939 kandis see nimetust **hindepunkt**.

## Vaata ka
*Adrasajandik

## Viited
Brione

**Brione** on mitme paiga nimi.
* Brione – vald (*comune*) Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas
* Brione – vald Itaalias Lombardia maakonnas
* Brione – vald Šveitsis Ticino kantonis
Push Up

**Push Up** oli 1990. aastate lõpus ja 2000. aastate alguses tegutsenud Eesti ansambel. 

Ansamblis laulis Margit Margusson. Lavale olid süntesaatorite taha kaasatud kaks noormeest, kes siiski suuremalt ise muusikat ei teinud. 

Enamiku ansambli lugude autoriteks on märgitud varjunimed Mr. Spider ja Mr. Up; oletatavasti on tegu ansambli Jam liikmete Mihkel Mattiseni ja Juss Tammega. Ansambli mänedžer oli Aarne Valmis. 

Ansambel andis välja kaks albumit: "Geisha" (1999) ja "Teeme süsti" (2000).

Tuntuimad lood on "Ämblikmees" ja "Seksikas mänguasi".

Vikerraadio saates "Aeg peatub" intervjuus avalikustas Märt Rannamäe, et ansambli liikmed leidis Aarne Valmis ja meeshääl kuulub Mihkel Mattisenile .

## Viited
Rütmimuusika

**Rütmimuusika** on koondnimetus, mille all mõeldakse enamasti teatud muusikastiile, sealhulgas džässi, bluusi ning eri kümnendite pop- või rokkmuusika stiile, aga ka ansamblimängu üldisemalt. Ennekõike on tegu mõistega muusikahariduses, mis hõlmab 20. sajandil väljaspool akadeemilist muusikat tekkinud muusikastiilide (bluus, džäss, popp, rokk jne) õppimis- ja õpetamismeetodeid.
Võrreldes akadeemilise muusikaõppega, kus suur rõhk on noodikirja tundmisel ja selle täpsel esitusel, on rütmimuusikas oluliselt suurem tähtsus kuulmispõhisel õppel ja improvisatsioonil.

Rütmimuusika termin võeti kasutusele 20. sajandi teisel poolel Taanis, et tähistada kõiki neid omaaegseid muusikastiile, mille õpetamist pidasid muusikaakadeemiad ja muud haridusasutused toona pigem sobimatuks. Nende hulka loetakse tavaliselt džäss-, bluus-, pop- ja rokkmuusika stiilid, aga sageli ka nn maailmamuusika või isegi estraadi-, ajaviite- ja lavamuusika. Kõikide nende nähtuste ühiseks tunnuseks oli paiknemine väljaspool traditsioonilise akadeemilise muusika(hariduse) valdkonda." 

Eesti keeles on rohkem või vähem sarnase tähendusega olnud kasutusel ka mõisted "kergemuusika", "estraadimuusika", "levimuusika", "pop-džässmuusika".

Eestis õpetatakse rütmimuusikat nii alg-, kesk- kui ka kõrgkoolide tasandil. Kõrgharidust pakuvad Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia. Keskhariduskoolidest on rütmimuusika suund avatud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis (juba aastast 1977, mil esmakordselt Eestis avati toonane levimuusika osakond) ja ka Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis. Algkoolide osas on rütmimuusika hariduse tase piirkonniti väga erinev ja tihti edeneb pigem tänu kohalikult tegutsevale pilliõpetajale kui terviklikule haridussüsteemile. Edukalt on rütmimuusika õpet antud näiteks Viljandi, Pärnu, Kuressaare, Saue, Sillamäe ja muudes kohalikes muusikakoolides. 
Suur osa rütmimuusikaõppest toimub ka väljaspool riiklikke institutsioone. Suure osa moodustavad haridusmaastikul ka eraõpetajad, laulustuudiod, huvikoolid ja lisaks ka n-ö bändiruumid, kus õpitakse iseseisvalt, hankides infot peamiselt internetist ning helisalvestistelt (kuulmispõhine õpe).

30. septembril 2013 loodi Eesti Rütmimuusika Hariduse Liit, mille üheks peamiseks eesmärgiks on selle valdkonna hariduse edendajate koostöövõrgustiku loomine ja arendamine.

## Viited
Köömned

**Köömned** on hariliku köömne (*Carum carvi*) viljad, mida tarvitatakse droogi, sööda ja maitseainena, samuti parfümeerias. Need kuuluvad vanimate teadaolevate maitseainete hulka.

## Maitseaine
Eesti köögis pruugitakse köömneid ennekõike peenleiva jt küpsetiste (köömneküpsised, köömnekook) hapukapsa ja kartulite maitsestamiseks. Läti traditsiooniliste toitude hulka kuulub köömnejuust. Skandinaavias on levinud köömneviin akvaviit.

Köömned on ka Tuneesia maitsesegu *[[tabil]]*'i ja tšillipasta harissa koostisosa.
 
## Droog
Droogina kasutatakse köömnetest valmistatud teed – kas külma või sooja vesitõmmisena, alkoholitõmmisena ja pulbrina aga ka köömneleotisena (vannivees).

Kuna köömned sisaldavad rikkalikult eeterlikke ja rasvaseid õlisid (umbes 3–7%), park- ja mõruaineid, soodustavad nad seedimist. Eeterlikud õlid leevendavad kõhukrampe ja puhitust, rahustavad magu ja ergutavad söögiisu. 
Kasutatakse kõhugaaside, kõhulahtisuse, nahaallergia, sügeliste, neerupõletike ja kuseteede põletike korral, südame tegevuse rahustamiseks jm.

## Söödana
Köömneid kasutatakse ka söödamaterjalina.

### Asendus
Võib asendada nõmm-liivateega (*Thymus serpyllum* L.).

### Vastunäidustus
Ülitundlikkus sarikaliste sugukonna taimede suhtes.

## Vaata ka
*mustköömen

## Viited

## Välislingid
*Alan Davidson, "The Oxford Companion to Food", Oxford University Press, lk 134, 1999, ISBN 0 19 211579 0
*Aleksander Heintalu, Anneli Sihvart, "Vigala Sassi taimravi. 500 taime koduseks tervendamiseks.", Pegasus, lk 84, 2012, ISBN 978 9949 505 28 9
18. novembra iela

**18. novembra iela** ('18. novembri tänav') on tänav Läti linnas Daugavpilsis, üks linna peatänavatest. Tänav on nime saanud sellest, et Läti Vabariigi iseseisvuspäev on 18. novembril.

Tänav eraldab Centrsi ja Gajoksi linnaosasid, kulgedes nende vahel kunagi Daugava üleujutuste tõkkeks rajatud tammil. Seejärel läbib tänav Jaunbūve linnaosa, järgides endise Peterburi maantee trassi. Seal kandis ta kunagi Maantee tänava nime. Viimaks läbib tänav Vecstropi linnaosa, jätkudes linna piiri taga Rēzekne ja Krāslava suunas viiva maanteena. Tänavat mööda kulgevad kõik Daugavpilsi kolm trammiliini.

Pilt:Daugavpils road view1 LV.jpg|18. Novembri tänav
Pilt:Daugavpils-tram 3-(18Nov.Street).JPG|Tänav Vecstropi vahel


Kõrgemat kohta Jaunbūve lõunaosas tuntakse nime all Baznīcu kalns ehk Kirikumägi. Tänava äärde jäävad Daugavpilsi Martin Lutheri nimeline luterlik kirik (18. novembra iela 66) ja Daugavpilsi Borissoglebski õigeusu kirik, vaid veidi maad eemal asub Neitsi Maarja Patuta Eostamise katoliku kirik.

Pilt:Daugavpils Evangelical Lutheran church of Martin Luther12.JPG|Daugavpilsi Martin Lutheri nimeline luterlik kirik
Pilt:Daugavpils Orthodox church LV.jpg|Daugavpilsi Borissoglebski õigeusu kirik
Pilt:Daugavpils Immaculate Conception Roman Catholic Church.jpg|Neitsi Maarja Patuta Eostamise katoliku kirik
Cietoksnis

**Cietoksnis** (vene keeles *Крепость*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe põhjapoolsel kaldal. 

Cietoksnis tähendab läti keeles kindlust. Linnaosa sai alguse aastal 1810, kui vana Daugavpilsi keskuse asemele hakati rajama Daugavpilsi kindlust. Linnaosa hõlmab ka kindlusest põhja poole rajatud sõjaväelinnakut, kuhu aastal 1897 ehitati puidust Daugavpilsi Aleksander Nevski õigeusu kirik. Tänapäeval  on linnaosa ja kindluse hooned kasutusel elamurajoonina, müüride vahel asuvad ka kaks Daugavpilsi Ülikooli ühiselamut. Linnaosa arengut piirab tunduvalt see, et Daugavpilsi kindlus on hästi säilinud ja kaitse all, kindlusemüüride vahel olevat linnaosa on väravate väikese mõõdu tõttu raske arendada.

Pilt:Daugavpils St Alexander Nevsky Orthodox Chapel.jpg|Daugavpilsi Aleksander Nevski õigeusu kirik
Pilt:Daugavpils fortress01.JPG|Cietoksnise tänavad
Tervise tänav (Tartu)

**Tervise tänav** on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas.  

See algab Sanatooriumi tänavalt, kulgeb lääneedelasse, ristudes paremalt Aroonia, Kibuvitsa, Teelehe, Piparmündi ja Palderjani tänavaga, ning lõpeb Raja tänaval. Tervise tänav on umbes 550 meetrit pikk.
Puhkekodu tänav

**Puhkekodu tänav** on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas. See algab Raja tänavalt ning kulgeb algselt lõunasse, teeb siis vastupäeva silmuse ning lõpeb iseendaga lõikudes. 2013. aasta lõpul oli suurim majanumber Puhkekodu tänaval 35.
Peedu tänav

**Peedu tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Tamme puiesteelt ning kulgeb algselt loodesse, pöördub siis edelasse ning lõpeb Raja tänaval. 2013. aasta lõpul oli suurim majanumber Peedu tänaval 16.
Tammepärja tänav

**Tammepärja tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Elva ja Raja tänava ristis, kulgeb lõunasse, ristub vasakult tuleva Tammiku tänavaga ning lõpeb Mureli ja Vaarika tänava ristis.

## Viited
Centrs

**Centrs** on kohanimi.

***[[Centrs (Riia)|Centrs]]**, asum Lätis Riia linna Keskrajoonis
***[[Centrs (Daugavpils)|Centrs]]**, Linnaosa Lätis Daugavpilsis
***[[Sunīši]]**, seda nime nõukogude perioodil kandnud küla
Mureli tänav (Tartu)

**Mureli tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Tamme puiesteelt, kulgeb läände, ristub Tammepärja (paremalt) ja Vaarika tänavaga (vasakult) ning lõpeb Muuluka tänaval. Mureli tänav on umbes 190 meetrit pikk.

## Viited
Vaarika tänav (Tartu)

**Vaarika tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Mureli ja Tammepärja tänava ristis, kulgeb lõunaedelasse, ristub Haraka tänavaga, Tamme põiguga, Kulli (paremalt), Linnu (vasemalt) ja Aardla tänavaga, käändub seejärel lõunakagusse, ristub Leevikese tänavaga ning lõpeb Vindi tänaval.
Tamme põik

**Tamme põik** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Tamme puiesteelt, kulgeb läände, pöördub põhja, ristub Pirni tänavaga, pöördub läände ning lõpeb Vaarika tänaval, ehkki Tamme põigu järgi on nummerdatud ka mõned majad Vaarika tänaval ning Vaarika tänava, Tamme põigu ja Tamme puiestee vahelise kvartali sees. Tänaval on kaks suubumist Vaarika tänavale ja kaks suubumist Tamme puiesteele.

## Viited
Kulli tänav (Tartu)

**Kulli tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. 

See algab Tamme põigu ja Vaarika tänava ristis, kulgeb läände, pöördub siis lõunakagusse (pöördekohal on ühendustee Savi tänavaga), seejärel taas läände ning lõpeb kvartalis Savi, Vaarika ja Aardla tänava vahel.
Leevikese tänav (Tartu)

**Leevikese tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab kvartalis Aardla, Lemmatsi ja Raudtee tänava vahel ja kulgeb lääneedelasse, ristudes Lemmatsi ja Räägu tänava (vasemalt), Tamme puiestee, Tammelehe, Tammeoksa ja Vaarika tänavaga ning lõpeb kvartalis Vaarika, Aardla, Tammetõru ja Vindi tänava vahel. Leevikese tänav on umbes 700 meetrit pikk.

2013. aasta lõpu seisuga on Leevikese tänava suurim majanumber 31.
Brione (Lombardia)

**Brione** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Briones.

893 meetri kõrgusel merepinnast asuva Brione asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Brione piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Gussago, Ome, Polaveno, Sarezzo, Villa Carcina.

Brione halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Aquilini, Barche, San Zenone, Vesalla, Silviane, Gazzane.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Muuluka tänav

**Muuluka tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab kvartalist Vaarika, Savi ja Raja tänava vahel, kulgeb paralleelselt Vaarika tänavaga põhja, 
ristub Mureli tänavaga (paremalt), pöördub siis läände ning läheb välja kuni ristumiseni Savi tänavaga.

## Viited
Tammiku tänav (Tartu)

**Tammiku tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Tamme puiesteelt, kulgeb ja Raja tänava ristis, kulgeb paralleelselt Raja ja Mureli tänavaga läände ning lõpeb Tammepärja tänaval.

## Viited
Käitumisteadused

**Käitumisteadused** (inglise keeles *behavioural sciences*) on kõik teadusvaldkonnad, milles tegeldakse looduslike organismide tegevuse ja interaktsiooni uurimisega. Käitumisteadused abstraheerivad empiirilist infot organismide ja sotsiaalsete süsteemide otsustamisprotsesside ja kommunikatsioonistrateegiate kohta. 

Käitumisteaduste kitsamateks valdkondadeks on näiteks psühholoogia, sotsiaalne neuroteadus (*social neuroscience*) ja kommunikatsiooniteadus (*communication science*).

Käitumisteaduste mõiste aetakse tihti segi tunnetusteaduse (*cognitive science*) ja sotsiaalteaduste (*social sciences*) mõistega, sest kõigis kolmes tegeldakse ka käitumise uurimisega.
Mixcoatlus

***Mixcoatlus*** on maoperekond.

Selle perekonna liigid on Mehhiko endeemid. Need esinevad Guerrero, Oaxaca ja Puebla osariigis.

## Klassifikatsioon
Tänapäeval klassifitseeritakse perekonda *Mixcoatlus* roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Mixcoatlus barbouri]]* (Dunn, 1919)
* *[[Mixcoatlus browni]]* (Shreve, 1938)
* *[[Mixcoatlus melanurus]]* (Müller, 1923)

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ReptileDB-s
Ovophis

***Ovophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Tänapäeval klassifitseeritakse perekonda *Ovophis* roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Ovophis monticola]]* (Günther, 1864),
* *[[Ovophis okinavensis]]* (Boulenger, 1892),
* *[[Ovophis tonkinensis]]* (Bourret, 1934),
* *[[Ovophis zayuensis]]* (Jiang, 1977).
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
Svēte mõis

**Svēte mõis** (*Svētes muiža*) on riigimõis Lätis Jelgava piirkonnas Svēte vallas Svētes. Saksa keeles *Swehthof*, ka *Groß-Swehthof* või* Bewert-Swehthof*.

Mõisa peahoone rajati 1730. aastal Svēte jõe kaldale. Kuramaa hertsog Peter von Biron lasi selle 1745. aastal oma suvemajaks ümber ehitada. Projekti autor oli Severin Jensen. Peahoone keskse osa kõrval tiibhoones oli kasvuhoone, kõrvalhoonetest asusid mõisa juures tall ja teenijate maja.  

Aastast 1795 paiknes mõisas sõjaväeosa. Mõis oli sõjaväe käsutuses pidevalt kuni Nõukogude Liidu vägede lahkumiseni Lätist aastal 1993. 

Pargi planeerimist alustati 1736. aastal. Aastast 1742 kujundas aeda K. Veiland, kes vastutas ka Rundāle lossi pargi ja aedade eest. Pargi serva rajati pärnaallee. Hiljem on pargi algset ilmet sõjaväeehitiste ja liiklusteedega tublisti rikutud. 

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Tariifinõukogu

**Tariifinõukogu** oli Eesti esimese vabariigi aegne Teedeministeeriumi juures tegutsenud nõukogu. 

Tariifinõukogu määras üldtarvituses olevate ühendusabinõude (raudtee, posti-telegraafi-telefoni, õhu-, jõuvankrite- ja laevasõiduettevõtete), nii riiklike kui ka kontsessiooni alusel tegutsevate eraettevõtete tariifid.

Tariifinõukogu juhatajaks oli teedeminister või ta asetäitjaks ministri abi ning liikmeiks järgmiste asutiste ja organisatsioonide esindajad: kolm Teedeministeeriumi, kaks Majandusministeeriumi, üks Põllutööministeeriumi, üks Välisministeeriumi, üks Sõjaministeeriumi, üks Riigi Statistika Keskbüroo, kaks Kaubandus-Tööstuskoja, kaks Põllutöökoja, üks Tööliskoja, üks Maatööliste ja Väikemaapidajate Koja ja üks omavalitsuste esindaja Eesti Linnadeliidu ja Eesti Maaomavalitsuste Liidu ühisel valimisel.

Sõnaõigusega osavõtu õigus oli Riigikontrollil.

## Viited
Svēte

**Svēte** on küla (*lielciems*) Lätis Jelgava piirkonnas, Svēte valla halduskeskus. Esimest korda mainiti aastal 1350. Asulas asub Svēte  mõisa (*Swehthof*) keskus. Lisaks on seal veel raamatukogu ja põhikool.
Vindi tänav (Tartu)

**Vindi tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. 

See algab täisnurga all Tammeõie tänavaga, kulgeb idakirdesse, ristub Tammeoksa ja Tammelehe tänavaga ning lõpeb kvartalis Tammelehe, Leevikese ja Räägu tänava ning Tamme puiestee vahel. Vindi tänav on umbes 230 meetrit pikk.
Räägu tänav (Tartu)

**Räägu tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. 

See algab Leevikese tänavalt, kulgeb lõunakagusse, pöördub seejärel kaarega lääneedelasse, ristub Tamme puiestee, Tammelehe ja Tammeoksa ning lõpeb Tammetõru tänavaga. Tänav tekkis Leevikese tänava osa ümbernimetamisel 1967. aasta augustis.
Tihase tänav (Tartu)

**Tihase tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Soinaste tänavalt, kulgeb lääneedelasse, ristub Lemmatsi tänava ja Tamme puiesteega, käändub läände ning lõpeb napilt enne Vaarika tänavani jõudmist majade vahel.
Tasuta maa

**Tasuta maa** oli Eesti esimese vabariigi ajal Eesti riiklikust maatagavarast autasuna antud maa Vabadussõjaga otseselt (oli sõjas) või kaudselt (sõjas hukkunu pereliikmed) seotud isikutele. 

Tasuta maad anti:
#sõduritele, kes olid silma paistnud Vabadussõjas;
#Vabadussõjas vigastada saanud sõduritele, kes olid oma tööjõust vähemalt 40% kaotanud;
#Vabadussõjas langenud sõdurite perekonnaliikmetele.

## Vaata ka
*1919. aasta maareform
## Viited
Kreegi tänav (Tartu)

**Kreegi tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Soinaste tänavalt, kulgeb lääneedelasse ja lõpeb Lemmatsi tänaval, olles 175 meetrit pikk.
Snakestone

**Maokivi** (inglise keeles *snakestone*) on kivi või loomaluudest (sh maoluudest) erilisel viisil valmistatud aine. Maokive on Aafrikas, Lõuna-Ameerikas ja Aasias rahvameditsiinis abistava ja esmaabivahendina maohammustuse korral juba sajandeid kasutatud.

Eksperte teeb murelikuks asjaolu, et maokivi kasutamine maohammustuse korral võib takistada hammustuse ohvri(te)l kaasaegset kõrgetasemelist meditsiinilist abi otsimast. Kuigi kliinilisi katsetusi pole läbi viidud, näitasid laboratoorsed katsetused hiirtega, et kui süstida hiirtele veenisiselt maomürki, puudub maokivil mürgistusseisundile efektiivne ravitoime.
 
Nigeerias (2005) läbi viidud uurimuses tõdeti, et oleks vaja tõsta inimeste teadlikkust, vältimaks kahtlase väärtusega esmaabivahendite kasutamist. Samas uurimuses tõdeti, et maokivi võib siiski maohammustuse korral kasulikuks esmaabivahendiks osutuda, kuid seda kasutanud inimesed vajasid suuremates kogustes maomürgi antidoote.

Dr. Linnea Smith kirjutas *Piedra Negra* kohta: 
.

Maokivi kohta kasutatakse teistes keeltes ka nimetusi: 'adderstone', 'viper's stones', 'black stones', 'schwarze Steine', 'pierres noire', 'piedritas negras', 'serpent-stones'. 

## Viited

## Välislingid
*Black stone, Veebiversioon (vaadatud 13.112013) (inglise keeles)
*Martha Baldwin,*[http://www.jstor.org/discover/10.2307/235020?uid=3737920&uid=2&uid=4&sid=21102938245113 The Snakestone Experiments: An Early Modern Medical Debate]*, Isis, Vol. 86, No. 3 (Sep., 1995), pp. 394-418, The University of Chicago Press,  Veebiversioon (vaadatud 13.112013) (inglise keeles)
Durbe mõis

**Durbe mõis** (läti keeles *Durbes muiža*, saksa keeles *Durben*) on karjamõis Lätis Tukumsi piirkonnas Tukumsis aadressil Mazā Parka ielā 7. 

Durbe mõisat on esimest korda mainitud aastal 1475 kui Šlokenbeka mõisa karjamõisa. Vahepeal ajalooannaalidest kadunud paik ilmus taas dokumentidesse aastal 1644. Mõis on kuulunud von Grotthußidele, Medemitele, von der Reckedele. Mõis võõrandati aastal 1920, aastail 1923–1929 kuulus maja Rainisele. Hiljem kasutati mõisat tuberkuloosi põdevate isikute haiglana. Mõisas asub praegu (aastast 1991) Tukumsi muuseum.

Mõisa peahoone rajati aastal 1821, mil mõis kuulus Jeannot Medemile. Johann Georg Adam Berlitzi projekti järgi valmis klassitsistlik peahoone. Mõisa juurde kuulub ka XIX sajandi esimesel poolel ehitatud teenijate maja.

Park rajati koos peahoonega. 24,8 hektari suurust parki kaunistavad rotund ja kaks kivisilda. 

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Video mõisast
Tartu Päevaleht

**Tartu Päevaleht** oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1913–1916 Tartus. Ajaleht ilmus kuus korda nädalas.

## Viited
Teataja (ajaleht, 1922)

**Teataja** oli ajaleht, mis ilmus Tallinnas 22. detsembrist 1922 kuni 12. augustini 1940; sisuliselt põllumeestekogude häälekandja. Aastani 1929 ilmus leht 2 korda nädalas ja aastast 1930 ilmus 3 korda nädalas. 

## Vaata ka
*Tallinna Teataja

## Viited
Teater (ajakiri)

**Teater** oli aastatel 1934–1940 Tallinnas ilmunud teatrikunstiteemaline ajakiri. Ajakirja ilmus aastas 9 numbrit.

## Vaata ka
*Teater ja Muusika
*Muusikaleht

## Viited
Teekäija

**Teekäija** oli Tallinnas, Haapsalus ja Keilas alates 1904. aastast ilmunud baptistlik ajakiri. Ajakiri ilmus üks või kaks korda kuus.

Ajakirja avaldamine katkestati 1940. aasta oktoobris Nõukogude ajal ning see hakkas taas ilmuma 1989. aastal. Ajakiri on Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu häälekandja.

## Viited

## Välislingid
* Ajakiri Teekäija
Teemasin

**Teemasin** (ka **teedemasin**) on masin, mida kasutatakse sõidutee (aga ka raudtee, lennuvälja jm) ehitamiseks, korrashoiuks ja remontimiseks. Teemasinaid on mitmesuguseid, neid kasutatakse tee ettevalmistustöödeks (nt võsalõikur, juurimis- ja kivikoristusmasin), mullatöödeks (nt skreeper, buldooser), pinnase ja tee tihendamiseks (nt teerull), teekatte ehitamiseks (nt tsemendiveok, betoonisegur), tee remontimiseks (nt teehöövel) ja korrashoiuks (nt lumekoristusmasin).
Tegeliku Zooloogia Kabinet

**Tegeliku Zooloogia Kabinet** (ka: *Praktilise Zooloogia Kabinet*) oli Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna õppe- ja uurimisasutus. Asutus keskendus põllumajanduslikule ja metsazooloogiale. Asutus loodi 1921. aastal.

## Viited
Demarkatsioonijoon

**Demarkatsioonijoon** on maariba või piirjoon, mis eraldab vaherahu sõlminud sõdivaid vägesid (nt. Lõuna-Korea ja Põhja-Korea riigipiir).
Bassano Bresciano

**Bassano Bresciano** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Bassano Brescianos.

65 meetri kõrgusel merepinnast asuva Bassano Bresciano asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Bassano Bresciano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Manerbio, Pontevico, San Gervasio Bresciano, Verolanuova.

Bassano Brescianos asub 1989. aasta 29. aprillil sisse pühitsetud Bassano Bresciano astronoomiaobservatoorium (*Osservatorio Bassano Bresciano*)

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Observatooriumi koduleht
Penniinid

**Penniinid** on madal põhja-lõunasuunaline mäeahelik (kuni 893 m) Põhja-Inglismaal.

Mäestik eraldab Loode-Inglismaa Kirde-Inglismaast ja Yorkshire'ist. Penniine nimetatakse tihti Inglismaa selgrooks.

Mööda mäeahelikku kulgeb Suurbritannia vanim pikamaamatkarada, mis on 429 km pikk.


Clougha heather.jpg|Vaade mäestikule Lancashire'is
Pennine JCAs.jpg|Penniinide piirkonna maastikurajoonid
Annicco

**Annicco** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Anniccos.

Po madalikul asuva Annicco kõrgus merepinnast on 60 meetrit, asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Annicco piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cappella Cantone, Casalmorano, Grumello Cremonese ed Uniti, Paderno Ponchielli, Sesto ed Uniti, Soresina.

Annicco halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Barzaniga, Grontorto.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Kausatiivverb

**Kausatiivverb** on tegusõna, mis väljendab tegevuse põhjustamist – üks tegevus kutsub esile teise. Vrd näiteks:  

*Supp jahtub rõdul –* supp jahtub omasoodu 

*Jahutan suppi* – tegija põhjustab, kutsub esile supi jahtumise. 

Kausatiivverbid on sihilised.

## Eesti keel
Kausatiivverbid on enamasti tuletatud sihitutest tegusõnadest: *ma*-lõpust on saanud *tama*-lõpp: *harju*'ma** > harju**tama***; ''kadu'''ma''' > kao'''tama***. Kuna tuletamise käigus muutub sihitu tegusõna sihiliseks, siis saab tuletusaluse verbi subjektist kausatiivverbi objekt: **''Puu** *(tegevussubjekt)* kõigub > Kõigutan **puud** *(tegevusobjekt).

==Kirjandus== 
**'Argus, Reili 2012.** Kausatiivsuse omandamisest eesti keeles. Eesti Rakenduslingvistika Ühingu Aastaraamat, 8.
***Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. '''Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
Õhupüstol

**Õhupüstol** on püstoli kujuga suruõhuga toimiv õhkrelv, mida saab liigitada kolme rühma: CO<sub>2</sub> relvad, suruõhurelvad ja vedruga relvad.

## Suruõhupüstol

Suruõhurelvad on pigem sportlaskmiseks ning nende väljalaskekiirus ning kineetiline energia on suurem. Suruõhurelvade hinnad on sadades eurodes ning need kasutavad ligikaudu 200 baari surve jaoks mõeldud täispumbatavaid balloone. Suruõhurelvadel on ka hästi disainitud sihikud, mis tõstavad relvade täpsust.

## Süsihappegaasipüstol

Töötavad 12 g CO2 kapsli jõul ning tulistavad enamasti 4,5 mm ümaraid teras- või tinakuule. Väljalaskekiirused jäävad 90–130 m/s vahemikku, kuid on ka erandeid. CO2 relvad on koduõues märki laskmiseks või enesekaitseks.

## Vedru laadimisegaga õhupüstol

Vedruga relvad on kõige odavamad. Nende väljalaskekiirus on võrreldav CO2 relvadega, kuid relvad on ebatäpsemad. Enamik vedruga õhupüstoleid on ühelasulised (eelkõige vanemat tüüpi) ja nende laadimiseks tuleb püstolitoru pärast igat lasku alla murda ning kuul otse rauda sisestada. Mitmelasulised on samas viimastel aastatel järjest rohkem levinud. Vedruga relvad on mõeldud märklauda tulistamiseks ja algajatele harjutamiseks.

## Märkleht

## Viited
Ca' d'Andrea vald

**Ca' d'Andrea** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Ca' d'Andreas.

34 meetri kõrgusel merepinnast asuva Ca' d'Andrea asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Ca' d'Andrea piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cappella de' Picenardi, Cingia de' Botti, Derovere, San Martino del Lago, Torre de' Picenardi, Voltido.

Ca' d'Andrea halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Breda Guazzona, Brolpasino, Canova, Casanova d'Offredi, Fossa Guazzona, Galizia, Ronca de' Golferani.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Kreegi tänav

**Kreegi tänav** on tänav mitmes asulas:

* **[[Kreegi tänav (Elva)|Kreegi tänav]]** Elvas
* **[[Kreegi tänav (Järvakandi)|Kreegi tänav]]** Järvakandis
* **[[Kreegi tänav (Kiili)|Kreegi tänav]]** Kiilis
* **[[Kreegi tänav (Kohtla-Nõmme)|Kreegi tänav]]** Kohtla-Nõmmel
* **[[Kreegi tänav (Pärnu)|Kreegi tänav]]** Pärnus
* **[[Kreegi tänav (Tallinn)|Kreegi tänav]]** Tallinnas
* **[[Kreegi tänav (Tartu)|Kreegi tänav]]** Tartus
* **[[Kreegi tänav (Valga)|Kreegi tänav]]** Valgas
* **[[Kreegi tänav (Viljandi)|Kreegi tänav]]** Viljandis
* **[[Kreegi tänav (Võhma)|Kreegi tänav]]** Võhmas
Casale Cremasco-Vidolasco

**Casale Cremasco-Vidolasco** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Casale Cremascos.

92 meetri kõrgusel merepinnast asuva Casale Cremasco-Vidolasco asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Casale Cremasco-Vidolasco piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Camisano, Castel Gabbiano, Pianengo, Ricengo, Sergnano.

Casale Cremasco-Vidolasco halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Casale Cremasco (halduskeskus), Vidolasco.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Castel Gabbiano

**Castel Gabbiano** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Castel Gabbianos.

Serio idakaldal asuva Castel Gabbiano kõrgus merepinnast on 100 meetrit, asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Castel Gabbiano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Camisano, Casale Cremasco-Vidolasco, Fara Olivana con Sola (BG), Isso (BG), Mozzanica (BG), Sergnano.

## Vaatamisväärsused
Castel Gabbianos asub barokk Grifoni villa (*Villa Grifoni*, XVIII sajand). Villa ehitati endise kastelli kohale, millest on säilinud XIII-XIV sajandiga dateeritav donjon.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Cella Dati

**Cella Dati** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Cella Datis.

34 meetri kõrgusel merepinnast asuva Cella Dati asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Cella Dati piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cingia de' Botti, Derovere, Motta Baluffi, Pieve San Giacomo, San Daniele Po, Sospiro.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Paadrema Püha Kolmainu kirik

**Paadrema Püha Kolmainu kirik** on aastatel 1888–1889 ehitatud õigeusu kirik Paadremal Pärnu maakonnas. Kirik kuulub Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule ja seal tegutseb Paadrema Püha Kolmainu kogudus.

Kirik on alates 1998. aastast riiklik kultuurimälestis. Kaitsmist väärib nii hoone ise kui ka interjööri ainulaadne kauni kujundusega lagi ja ikonostaas. 

## Ajaloost
Ajaloolisel Läänemaal Varbla kihelkonnas asutati Paadrema(a) õigeusu kogudus 1884. aastal. Sealkandi inimesed olid õigeusu kirikuga Eestis liitunud juba 1883. aastal, mil usuvahetusliikumine Lihulas alguse sai. Algul peeti teenistusi taludes, 1885. aastal valmis Paadrema kool-palvemaja. 

Esimesed preestrid olid eestlased Aleksander Tamm (1884–1887) ja Nikolai Leisman (1887–1888). Enne neid käis piirkonna inimesi Pärnumaalt õigeusku salvimas Uruste preester Dionissi Tamm ja Kalli preester Stefan Bežanitski, kes salvis Paadremaa, Lihula ja Virtsu ümbruses kokku üle 3000 eestlase. 

1887. aastal võõrandati Paadrema kiriku (vene k. *Падернормская Св. Троицкая церковь*) ehitamiseks Paadrema mõisalt maavaldus (enne olid sakslastest mõisnikud ja pastorid igati kiriku ehitamise vastu võidelnud) ja ehitati kellatorni, suurema harikupli ja nelja sibulkupliga nurgatorniga maakividest ja tellistest kirik (arhitekt Konstantin Nyman). Ehitajad olid meistrid Muhu saarelt ja töödejuhataja oli Feodor Revka. Koos kirikuga valminud Paadrema kihelkonnakooli kivimaja võõrandati koguduselt 1918. aastal ja seal avati riiklik algkool. Liikmeid oli koguduses 1890. aastal 983 ja 1913. aastal 1538. Aastal 1922 oli Paadremaa valla elanikest 35% õigeusku. 1939. aastal oli koguduses 925 liiget ja 1970. aastal 81 annetajaliiget.  Aastatel 1963–1989 oli koguduse preester Mihail Tapp (1904–1990; aastatel 1963–1978 oli ta kogudust hooldav preester).

## Tänapäev
Alates 2006. aastast oli koguduse preester Enos Heinsoo (snd 1955), aastast 2013 Agaton Paalberg (snd 1973).

## Huvitav teada
Paadrema kirikus on ristitud kirjanik Karl Ristikivi, kes on ka maetud Paadrema kalmistule oma ema Liiso kõrvale.

## Vaata ka
*EAÕK Paadrema Püha Kolmainu kogudus

## Välislingid
* http://www.eoc.ee/kogudus/paadremaa-puha-kolmainu-kogudus/
* 
* http://pluss.parnupostimees.ee/1066648/kiriku-tornikiiver-loodetakse-uuendada-annetustega/
1881. aasta rahvaloendus Eestis

**1881. aasta rahvaloendus Eestis** oli osa kolmes Balti kubermangus (Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa kubermangus) toimunud rahvaloendusest, mis algas 10. jaanuaril 1882 (vana kalendri järgi 29. detsembril 1881).

Kolme kubermangu rahvaloenduse kokkuvõtted ilmusid 15 vihikuna aastatel 1883–1885:
*5 vihikut Eestimaa kohta
*7 vihikut Liivimaa kohta
*3 vihikut Kuramaa kohta

## Kirjandus
* Paul Jordan. Ergebnisse der ehstländischen Volkszählung. Bd. 1, Die Zählung in Reval. Reval, 1883.
* Манаков А. Г., Чученкова О. А. Этнический состав населения на территории Эстонии и Латвии по результатам дореволюционных переписей (1881 и 1897 гг.) Вестник Псковского государственного университета. Серия: Естественные и физико-математические науки 2016
Luste loss

**Luste loss** (*Lustes pils*) on loss Lätis Dobele piirkonnas Jaunbērze valla ja Dobele valla piiril Dravniekis. Saksa keeles *Lustschloss Friedrichslust*. Tegemist oli Luste mõisa peahoonega.

Mõis kandis kunagi nime Vecpienava ja see rajati 1555. aastal. Esimesed omanikud olid Riviused. 

Alates 17. sajandist kuulus mõis Bironidele. Kui Bironid said Kuramaa hertsogiteks, sai mõisast riigimõis. Aastail 1910–1912 oli mõisa rentnik professor Paulis Lejiņš. 1936. aastal ostis mõisa Dobele pastor Johann Rivius, saades lossi taas suguvõsa valdusse.

Peahoone laskis 1770. aastal ehitada Peter Biron, arhitekt oli Severin Jensen. 1780. aastal andis Biron lossi külaskäigul viibinud toonase kroonprintsi Friedrich Wilhelm II käsutusse, sellest ka lossi nimi. Peahoone on barokne, klassitsismi sugemetega. 

Prantsuse park rajati koos peahoonega, kaugemal läks see üle metsapargiks. Parki ehtis Hiina paviljon, sinna rajati tammesalu.

Teine maailmasõda laastas lossi ja see muutus elamiskõlbmatuks. 1950. aastal taastati küttesüsteem, aga korrastamine jäi pooleli. Tänapäeval seisab loss kasutuseta ja on osaliselt varemetes.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Kukšas

**Kukšas** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. Küla asub valla keskusest Abavniekist 7,5, piirkonna keskusest Tukumsist 23 ja Riiast 85 kilomeetri kaugusel, merepinnast 58 meetri kõrgusel.

Esimest korda on asulat mainitud aastal 1530. Asulas on Kukšase mõisa (*Kukschen*) süda. Mõisa hoonetekompleks, park ja häärber on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. Paik on nime saanud sellest, et mõis rajati paika, kus elasid kolm Kuki või Kucki nime kandvat venda.
 
Külas asuvad Bangase ja Kukšase bussipeatused.

Aastal 2006 oli külas 99 elanikku, aastal 2018 oli elanikke 44.


Pilt:Kukšu muižas pils 2000-12-16.jpg


## Viited
Kukšase mõis

**Kukšase mõis** (läti keeles *Kukšu muiža*, saksa keeles *Kukschen*) on mõis Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas Kukšases. 

Mõis rajati aastal 1530 maadele, kus elasid kolm Kuki (Kucki) nimelist venda. Neist olevatki saanud mõisa esimesed omanikud. Wolter von Plettenbergil oli küll soov anda mõis rüütel Berndt Tidevicile, kuid see sai teoks aastal 1534. Omanike seas on olnud Tidevicid, Branelid, Heikingid, Gorad, Rennenkampffid, Bilteringid, Stenderid. Aastast 1822 olid mõisa omanikeks  Boetticherid. Viimase pere kätte jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920. 

Peahoone rajati aastal 1725. Hoone on segu barokist ja klassitsistlikust stiilist. Hoone renoveeriti aastal 2005, seal asub praegu võõrastemaja. Mõisa hoonetekompleks, park ja häärber on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Häärberis on sündinud ja elanud Werner Bergengrueni ema.

17.1 hektari suurune park on vabakujundusega. Boetticherid uuendasid lisaks mõisa peahoonele ka parki, istutades sinna mitmeid võõrliike. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Video mõisast
Seemnesari

**Seemnesari ** ehk **raig** on paljude isaste selgrootute  ja selgroogsete sisemine paariline suguelund. Seemnesari on seemnerakke tootev isassugunääre. 

*Imetajate hulgas on, kasvuga võrreldes, suurimad raiad nokiskuskusel (*Tarsipes speserae*);
*lindude hulgas on, suhteliselt (umbes 25% kehamassist) suurimad raiad sini-tikksabal (*Malurus cyaneus*).

## Vaata ka
*Munasari
*Sugunääre

## Viited

## Välislingid
*John Sparks, Sugupoolte heitlus loomariigis. Seks ja looduslugu, tõlkinud Peeter Vissak, ISBN 9985 3 0378 4, Varrak, 2001, lk 87
Seeli keel

**Seeli keel** oli keel, mida kõnelesid kuni XV sajandini seelid. Keelest ei ole säilinud kirjalikke ülestähendusi, aga kohanimede ja murrete analüüsi põhjal kuulus keel balti keelte hulka. Kuigi seelide kultuur sarnanes latgalite kultuuriga, oli keel ilmselt leedu keelega väga sarnane, sarnanedes mõnedes üksikasjades kura keelega.