open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sünd

**Sünni** ehk **sünnijuhu** all mõistetakse organismi järeltulija ilmaletulekut ehk prenataalse arengu üleminekut postnataalseks.

Eristatakse elussündi ehk elussündinud lapse sünnijuhtu surnultsünnist elu tundemärkide (hingamine, liigutused, südamelöögid) esinemine pärast lapse täielikku väljumist sünnitusteedest. 

Kuigi tihti vastandatakse sünnile surma, pole see täpne, sest kui sünd on teatud etapp organismi individuaalses arengus ehk ontogeneesis, siis surm on ontogeneesi lõpp.

Lisaks imetajatele sünnitavad ka mõned roomajad, kahepaiksed, kalad ja selgrootud. Seejuures esineb mõnes loomarühmas ka ovovivipaariat, mille käigus emakehas viljastatud munade sees asuvad looted arenevad emakeha sees.

## Inimesed

Inimestel kestab rasedus üheksa kuud ja sünnib tavaliselt üks laps.

Viimase veerand miljoni aasta jooksul on inimesed saanud lapsi keskmiselt 26,9 aasta vanuses (isaks on saadud keskmiselt 30,7-aastaselt ja emaks 23,2-aastaselt).

## Vaata ka
*Sünnitus
*Elussünd
*Surnultsünd
*Sündimus
*Sündimatus

## Viited
Eostus

**Eostuse** põhjustab munaraku viljastumine seemneraku ehk spermatosoidiga, sellest algab naise rasedus. Eostusvilja nimetatakse tema arengu algstaadiumis embrüoks ehk idulaseks, edaspidi looteks ehk feetuseks ehk vililaseks. Ajamoment, mil embrüost saab loode, pole täpselt piiritletud: osa teadlasi loeb selleks 12 nädala ehk kolme kuu möödumist eostushetkest, sagedamini nimetatakse eostusvilja fetaalseks ehk looteliseks juba pärast kaheksa üsasisese elunädala möödumist. Pesastumine tähistab mõned päevad pärast eostust aset leidvat munaraku kinnitumist emaka seina külge.

## Vaata ka
*Eostamine
*Eostumine
*Kunstlik viljastus
Darvinism

**Darvinism** on suund evolutsionismis, mis põhineb Charles Darwini evolutsiooniteoorial. Selle kohaselt on liikide ajaloolise muutumise peamiseks põhjuseks looduslik valik.

Darvinism kujunes varsti pärast Darwini teose "Liikide tekkimine" ilmumist. Selle olulisi esindajaid ja propageerijaid oli Thomas Huxley. 

## Looduslik valik

Loodusliku valiku tuletas Darwin järgmistest eeldustest:
# iga populatsiooni indiviidid on pärilikult mitmekesised, peamiselt juhuslike erinevuste näol;
# isendite paljunemisel tekib järglasi rohkem, kui saab piiratud ressursside tõttu ellu jääda;
# eksisteerib isenditevaheline konkurents elutingimuste pärast ehk olelusvõitlus.

Tulemusena leiab aset genotüüpide diferentseeritud paljunemine ehk looduslik valik – mõne genotüübiga isendid jäävad ellu ning annavad paljunemisvõimelisi järglasi enam kui teised liigikaaslased.

## Vaata ka
*neodarvinism
*antidarvinism
*evolutsionism
*evolutsiooniõpetus
*nomogenees
*sotsiaaldarvinism
*sünteetiline evolutsiooniteooria

## Välislingid

*Tiit Kändler, "Darvinism tähendab eri kultuuridele eri asja", Eesti Päevaleht, 26. november 2009
Loode

**Loode** ehk **feetus** ehk **vililane** on embrüost ehk idulasest välja arenenud eostusvili. 

Sünnieelses ehk prenataalses arengus võib eristada kolme perioodi:
* eostumisperiood,
* embrüonaalperiood,
* looteperiood. 

Sõna "loode" kasutatakse teaduskirjanduses lisaks "feetus" (3.–9. elukuu) vastena ka sõna "idulane" (2 esimest elukuud) sünonüümina. Näiteks öeldakse kogu üsasisese, sünnieelse arenguperioodi koha "looteiga". 

## Inimloode

Looteperiood kestab 60. elupäevast ehk 9. rasedusnädalast sünnini.

Loodet nimetatakse eluvõimeliseks, kui ta on saavutanud omaduse iseseisvalt eksisteerida väljaspool emaihu; see loetakse tavaliselt toimunuks pärast 28-nädalast raseduskestust. Enne seda on loode eluvõimetu. Kui rasedus on kestnud sellest piirajast kauem, nimetatakse loote emaihust eraldumist (olgu elusalt või surnult) sünnituseks; varasemat, loote surmaga seotud eraldumist aga abordiks.

## Vaata ka
*embrüo
*embrüogenees
*embrüoloogia

## Viited
Lähevere mõis

**Lähevere mõis** (saksa keeles *Lehhewer*) oli Päinurme mõisa karjamõis Lähevere külas Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
Kiloaasta

**Kiloaasta** (ladina **kiloannus**, lühendatult **ka**) on ajavahemik üks tuhat aastat (10 ka = 10 000 aastat). "k" on SI-süsteemis kümnendeesliite "kilo" tähis.

Veel kasutatakse akronüümi KAT (tuhat aastat tagasi). Näiteks 20 KAT = 20 000
aastat tagasi. 

## Vaata ka
*Aastatuhat
*Mega-aasta
*Giga-aasta
Eugleniidid

**Eugleniidid** (*Euglenoidea*, varasemates allikates nimega *Euglenida*) on protistide rühm, mis kuulub *Euglenozoa* hõimkonda. Eugleniide on teada umbes 800 liiki.

Enamik eugleniide elab mageveekogudes, mõned rühmad ka merevees. Paljudel eugleniididel on kloroplastid, mille abil nad suudavad fotosünteesides energiat toota, mõned rühmad toituvad ka fagotsütoosi või difusiooni teel. Eugleniidid on tekkinud sekundaarse endosümbioosi tagajärjel, kui eukarüoot neelas rohevetika (kes ise oli tekkinud primaarse endosümbioosi tagajärjel).

Enamik eugleniide on ainuraksed flagellaadid (monaadid).

Fotosünteesivate eugleniidide kloroplastid on kaetud kolme membraanikihiga. Klorofüllidest esineb neil nagu rohevetikatelgi vormid *a* ja *b*.

Eugleniidide iseloomuliks tunnuseks on pelliikula, mis asub rakumembraani all. Pelliikula katab rakku helikaalselt. Õhukese pelliikuliga vormidel on täheldatud unikaalset liikumisviisi – nn eugleniidne ehk euglenoidne liikumine.

Eugleniide kirjeldas esimesena Otto Bütschli 1884. aastal. Tolle aja botaanikud lugesid rühma *Euglenida* vetikate alla – see aga tähendas, et eugleniidid kuulusid teatud omaduste poolest üheaegselt nii loomade kui ka taimede hulka. See on üks paljudest näidetest, miks oli vaja luua uus rühm – protistid.

Mõnikord on teatud eugleniide nimetatud ka **euglenofüütideks** (*Euglenophyta* (eesti keeles nimetatud ka silmviburvetikateks) või *Euglenophyceae*), see viitab fototroofsetele (autotroofid) eugleniididele, jättes välja heterotroofsed vormid.

## Perekondi
**Euglena* (silmviburlane; liike ka Eestis)
Olli mõis

**Olli mõis** (saksa keeles *Olli*) oli Viisu mõisa karjamõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
Hermann Ludwig von Löwenstern

**Hermann Ludwig von Löwenstern** (5. jaanuar 1749 (vkj 25. detsember 1748) – 7. oktoober (vkj 25. september) 1815 Raasiku mõis) oli baltisaksa poliitik.

Hermann Ludwig von Löwenstern sündis Restu mõisniku Johann von Löwensterni ja Barbara Sophia von Breverni pojana.

1767. asus ta õppima Leipzigi ülikooli.

1787. sai ta Tallinna kreisimarssaliks ja 1789–1792 oli ta Eestimaa kubermangu aadlimarssal. 1796–1814 oli ta Eestimaa maanõunik ja 1803–1815 Eestimaa konsistooriumi president.

Talle kuulusid Raasiku, Kambi, Alavere, Valkla ja Jäneda mõis.

## Perekond

Hermann Ludwig von Löwenstern abiellus 1773. aastal Fabian Ernst Stael von Holsteini tütre Hedwig Margarethaga (1756–1799). Abielust sündisid:

*Karl Johann Ernst (1774–1805), Voore mõisnik, abiellus kindralleitnant Georg Johann von Frieselli (surn. 1788) tütre Tamsalu ja Moe mõisa pärijanna Elisabeth Charlotte von Frieselliga
*Margaretha Sophie Helene (1775–1795), abiellus Prantsuse ratsaväerügemendi Royal-Allemandi lipniku ja Oru mõisniku Magnus von Reuterniga (surn. 1815)
*Woldemar Hermann (1776–1858), Venemaa kindralmajor (*Владимир Иванович Левенштерн*), Raasiku ja Kambi mõisnik
*Hermann Ludwig (1777–1836), Venemaa mereväelane – kaptenleitnant ja maadeuurija (*Герман Густав (Ермолай Ермолаевич) Левенштерн*), Alavere, Raasiku ja Kambi mõisnik, abiellus aastal 1815 hilisema Eestimaa tsiviilkuberneri Otto Wilhelm von Esseni tütre Wilhelminega (1795-1862).
*Hedwig Henriette Elisabeth (1779–1806), abiellus Seli mõisniku krahv Johann Stenbockiga
*Juliane Wilhelmine Karoline (1781–1797)
*Amalie Chistine (1785–1841), abiellus vabahärra Karl Gustav von Tiesenhauseniga
*Taani vabahärra Georg Heinrich von Löwenstern (Løwenstern) (1786–1856), diplomaat, Jäneda mõisnik, Balti kubermangude kindralkuberneri von Esseni adjutant, hiljem Taani kindralmajor, kammerhärra, vabahärra (1827), saadik Rio de Janeiros ja Viinis 
*Theodor Moritz (1789–1808), Venemaa sõjaväelane, Sumõ husaarirügemendi kornet
*Johann Peter Eduard (1790–1837), Venemaa kindralmajor (*Иван Иванович Левенштерн*), Alavere mõisnik, abiellus Ekaterina Gavrilovna Gamalejaga (1807–1887)

### Sugupuu

## Viited

## Kirjandus
* (inglise keelde tõlkinud Victoria Joan Moessner)
* 

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Eluloolised andmed
*Agur Benno, Maanõunik Hermann Ludwig von Löwensterni lapsed kui erandlik autorite kogum baltisaksa memuaarkirjanduses, TUNA 4/2022, lk 8–17
*
Alexander von Keyserling

Krahv **Alexander Friedrich Michael Lebrecht Nikolaus Arthur von Keyserling** (vene *Александр Андреевич Кейзерлинг*) (15. august 1815 Kabile mõis, Kursamaa – 8. mai 1891 Raikküla mõis) oli baltisaksa geoloog ja paleontoloog ning poliitik.

Alexander von Keyserling sündis Kuramaal Kabile mõisas krahv Heinrich Dietrich Wilhelm von Keyserlingki ja Anna Amalia Benigna von Nolde pojana.
Kuni 19-aastaseks saamiseni õppis koduõpetaja Adolph Wilhelm Riemschneideri käe all.

Aastal 1834. asus ta Berliini Ülikoolis õigusteadust õppima kuid peagi vahetas selle loodusteaduste vastu. Keyserling kaitses 1841. aastal seal doktoriväitekirja.

1840–1843 osales ta mitmel teaduslikul uurimisreisil Siberisse. 1843. aastal sai ta kammerjunkru tiitli.

1846–1847 oli ta suurvürstinna Jelena Pavlovna reisikaaslane välismaal.

1847. aastal asus ta elama naise kaasavarana saadud Raikküla mõisa, Harjumaal Rapla kihelkonnas.

1848–1857 ja 1876–1879 oli ta Eestimaa Põllumajanduse Seltsi president. Aastatel 1851–1857 ja 1872 Harjumaa kreisisaadik.

1857–1862 oli Keyserling Eestimaa rüütelkonna peamees ja 1861–1862 ja 1873–1891 Eestimaa rüütelkonna maanõunik.

Aastast 1858. oli Peterburi Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige ja aastast 1887 auliige.

1859–1862 ja 1890–1891 oli ta Eestimaa Kirjanduse Ühingu president. 1859. aastal sai Keyserling kammerhärra, 1866. aastal õuemeistri tiitli. Venemaa Läänemereprovintside Ajaloo ja Arheoloogia Seltsi auliige.

1862–1869 oli ta Tartu Ülikooli kuraator. 1869 sai ta Tartu Ülikooli audoktoriks. Aastatel 1872–1873 ja 1890 viibis Saksamaal.

Charles Darwin märkis oma teoses "Liikide tekkimine" (1859) Keyserlingi kui üht oma eelkäijat evolutsiooniõpetuse väljatöötamisel.

## Isiklikku
Alexander von Keyserling on maetud Raikküla mõisa lähedal asuvale perekonnakalmistule.

Tema poeg oli Leo Keyserling ja pojapoeg oli filosoof Hermann Keyserling.

## Viited

## Kirjandust
* Kongo, L.; Rõõmusoks, A. 1990. Alexander von Keyserlingi elu ja tegevus. *[[Eesti Loodus]]* 12.

## Välislingid
* Alexander von Keyserlingi eluloolised andmed (arhiiviversioon)
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Optimism

**Optimism** on positiivne ellusuhtumine, vaade, mille kohaselt maailm on positiivne paik. Kalduvus eeldada kõike paremat või vähemalt soositavat tulemust. Elujaatav maailmakäsitlus. Kalduvus olla lootusrikas, väärtustades pigem positiivset osa situatsioonist kui negatiivset. Vastand – pessimism. 

"Kas klaas on pooltühi või pooltäis?" on tavaline keerdküsimus, millega illustreeritakse optimismi ja pessimismi vastasseisu. Optimistidelt eeldatakse vastust "pooltäis", pessimistidelt "pooltühi".

Optimismis ilmneb vasturääkivus selles, et ainuke asi, millesse optimist ei saa suhtuda positiivselt, on pessimist, samas pessimisti käitumist, mis märgistab ülemeelsust, võidakse vaadata positiivselt. 

Filosoofilise optimismi esindaja on Gottfried Wilhelm Leibniz, filosoofilise pessimismi esindaja aga Arthur Schopenhauer.

## Vaata ka

*Pessimism
*Tehnoloogiline optimism
*Õpitud optimism
*Ökooptimism
Järvekoolkond

**Järvekoolkond** ehk **leikistid** oli loominguline ühendus, kuhu kuulus kolm Inglise romantismiajastu luuletajat, kes elasid 19.&nbsp;sajandi esimeses pooles Inglismaa järverikkas Lake Districti piirkonnas. Need olid William Wordsworth, Samuel Taylor Coleridge ja Robert Southey. Järvekoolkonna nimi anti neile ajakirja Edinburgh Review halvustavas artiklis.
Kuulmeluud

**Kuulmeluud** on imetajatel vasar, alasi ja jalus.

Kuulmeluude jäigastumine põhjustab vaegkuulmist.

## Viited
Antirealism

**Antirealismiks** mingit laadi entiteetide suhtes nimetatakse analüütilises filosoofias filosoofilist positsiooni, mis eitab  nende tõelist olemasolu või eitab, et väited nende kohta on kas tõesed või väärad. 

## Vaata ka
*Moraaliantirealism
*Realism
*Irrealism
*Hüperreaalsus
Alexander Philipp von Saltza

Parun **Alexander Philipp von Saltza** (vene: *Александр Иванович (Филиппович) Зальца*), (29. mai (18. mai vkj) 1757 Hõbeda mõis – 14. november (2. november vkj) 1821 Tallinn) oli baltisaksa poliitik. 

Alexander Philipp von Saltza sündis Hõbeda mõisniku Philipp Johann von Saltza ja Fabiana Helena Renata von Wrangelli pojana.

1795–1796 oli ta Eestimaa kubermangu aadlimarssal ja 1796–1800 Eestimaa rüütelkonna peamees. Hiljem oli ta 1800–1809 Eestimaa maanõunik ja Eestimaa asekuberner 6. jaanuarist 1809 kuni 17. veebruarini 1816.

Talle kuulusid Hõbeda ja Andja mõis ning ta oli Lagedi mõisa rentnik.

Parun Alexander Philipp von Saltza on maetud Mõigu kalmistule.

## Teenetemärgid
*Püha Vladimiri ordeni III järk

## Perekond
Alexander Philipp von Saltza abiellus 1786. aastal Fabian Ernst Stael von Holsteini tütre Agneta Johannaga (1770–1832). Abielust sündisid:
*Peter Johann von Saltza (1790–1829), vene kindralmajor, Hõbeda mõisnik
*Hermann Reinhold von Saltza (1791–1839), Ervita mõisnik
*Karl Magnus von Saltza (1793–1866), vene kindralmajor
*Marianne Charlotte von Saltza (1794–1863), abiellus Gideon von Staaliga
*Philipp Johann von Saltza (1799–1852), vene kindralmajor
*Dorothea Helena Elisabeth von Saltza (1803–1858)

### Sugupuu

## Vaata ka
*Saltza

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Pähklipuulised

**Pähklipuulised** (*Juglandaceae*) on taimede sugukond pöögilaadsete seltsist.

## Perekonnad
Alamsugukond *[[Engelhardioideae]]*
* *[[Alfaroa]]* 
* *[[Engelhardia]]*  
* *Oreomunnea* – mägipähklipuu

Alamsugukond *[[Juglandoidea]]*

Triibus *[[Platycaryeae]]*
* *[[Platycarya]]* 

Triibus *[[Juglandeae]]*

Alamtriibus *[[Caryinae]]*
* *Carya* – hikkoripuu 

Alamperekond *[[Juglandinae]]*
* *[[Cyclocarya]]* 
* *Juglans* – pähklipuu
* *Pterocarya* – tiibpähklipuu
Jena romantikud

**Jena vararomantikute ringi** () kuulusid vennad Friedrich Schlegel ja August Wilhelm Schlegel, Novalis ning Ludwig Tieck. Grupi nimetus tuleneb Jena linna nimest Saksamaal.

1798. aastal asutasid August Wilhelm ja Karl Wilhelm Friedrich Schlegel kirjandusajakirja Athenaeum, mida jõudis ilmuda kuus numbrit.

Jena romantikud algatasid filosoofilise kallakuga kirjanduskriitika ja kirjandusajaloo. Klassikalisteks said A. W. Schlegeli William Shakespeare'i draamateoste tõlked ja Ludwig Tiecki tõlgitud Miguel de Cervantese "Don Quijote".

1804. aastaks oli grupp lagunenud.

Hiljem koondusid romantikud ka Heidelbergis ja Berliinis.
Kivu järv

**Kivu järv** asub Aafrika idaosas Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Rwanda piiril.

Järvest voolab välja Rusizi jõgi, mis ühendab seda Tanganjika järvega. Sealt toimub väljavool omakorda Lukuga jõe kaudu Kongo jõkke ja lõpuks Atlandi ookeani.

Kivu järv on 89 km pikk ja 48 km lai, tema pindala on 2700 km². Järve nõgu asub riftiorus, merepinnast 1460 m kõrgusel. Järve suurim sügavus on 480 meetrit, millega ta on maailmas 15. kohal, ja keskmine sügavus 240 m. Järve maht on 500 km³. Tema valgla suurus on 7000 km². Järve ei suubu suuri jõgesid.

Järves on Kongo DV-le kuuluv 70 km pikkune ja 340 km² suurune Idjwi saar. See on pindalalt maailma 10. järvesaar. Väiksemate saarte seas on Rwandale kuuluvad Bugarura, Iwawa ja Mushungwe saar.

Järve kaldal asub Virunga rahvuspark.

Suurtest linnadest asuvad Kivu järve kaldal Põhja-Kivu pealinn Goma ja Lõuna-Kivu pealinn Bukavu. 

Esimene eurooplane, kes järveni jõudis, oli krahv Adolf von Götzen 1894.

Järve lähedal oli Esimese ja Teise Kongo sõja ning Rwanda genotsiidi tallermaa. Paljud hukkunud visati järve.

## Plahvatusohtlikkus
Kivu järv on üks kolmest teadaolevast plahvatavast järvest maailmas. Teised kaks asuvad Kamerunis ja on märksa väiksemad. Kivu järve geoloogiline ajalugu näitab, et järvest on elu mitu korda kadunud. Seda protsessi käivitav sündmus on teadmata, aga arvatakse olevat vulkaaniline. Järves on lahustunud 65 km³ metaani ja kui selle saaks ühe aasta jooksul ära põletada, annaks see kogu selle aja jooksul energiat keskmiselt 100 GW. Lisaks on järves lahustunud 256 km³ süsihappegaasi. Plahvatuse korral vabaneb kogu see energia väga lühikese aja jooksul ja lisaks tohutule hulgale mürgistele gaasidele tekib järves tsunami. Kuna järve kaldal asub suuri linnu, siis oleks tulemus katastroofiline. Kui 1986 plahvatas 1,8 km² suurune Nyose järv (vt Nyose järve katastroof), mille kaldal pole inimasulaid, hukkus ometi 1700 inimest ja 3500 karilooma. Enamik neist ei hukkunud otseselt lööklaine ega tsunami tagajärjel, vaid lämbus hapnikuvaeseid gaase sisse hingates. Kivu järve plahvatuse korral võiks hukkunuid olla miljoni ringis.

Järvest on hakatud metaani tootma ja kasutama elektri tootmiseks, samuti pruulikodades. Metaani tootmine on väga lihtne. Järves on metaan sügavates veekihtides suure surve all. Kui sealt vett välja pumbata, langeb selle rõhk oluliselt ja vees lahustunud gaasid tungivad mullidena ise pinnale. Ülejääva vee saab järve tagasi lasta ja see on täiesti puhas. Ühtlasi väheneb järve plahvatusohtlikkus. Peamine probleem on eralduvate gaaside eraldamine üksteisest, sest lisaks metaanile on järvevees lahustunud teisigi gaase, sealhulgas mittepõlev süsihappegaas ja põlev divesiniksulfiidhape.

## Viited
Erinnüsed

**Erinnüsed** on vanakreeka mütoloogias kättemaksu jumalannad, kes olid tekkinud Uranose kastreerimisel maa peale langenud verepiiskadest. 

Erinnüsed on sünged ja võimsad kõlbla maailmakorra kaitsjad. Nad karistavad armutult ja väsimatult kõiki igasuguse roima, eriti veresüü ja mõrva eest, ajades kurjategijaid hulluks. 

Sageli ilmuvad nad kolmekesi: Allekto (kes ei jäta kedagi rahule), Megaira (kes kadestab) ja Tisiphone (kes maksab kätte mõrva eest). 

Erinnüsi kujutatakse hirmuäratavaina, ussjuuste, tõrvikute ja rooskadega, möirates ja haukudes lähenevaina.

Aischylose "Eumeniidides" (triloogia "Oresteia" kolmandas osas) jälitavad erinnüsed Orestest, kes on mõrvanud oma ema.

Dante Alighieri "Jumaliku komöödia" "Põrgu" 9. laulus näevad Disi linna sisselaskmist ootavad Dante-tegelane ja Vergilius erinnüsi linnas asuva torni tipus.

Friedrich von Schiller on kirjutanud erinnüstest luuletuses "Ibykose kured".

Vanarooma mütoloogias vastavad erinnüstele fuuriad.

## Vaata ka

* Eumeniidid

## Viited

## Välislingid

* Vaba Akadeemia loeng 6.01.2023: Heli Allik "Eumeniidid"
Holmenkollen

**Holmenkollen** on Norras Oslos Vestre Akeri linnaosas paiknev mägine asum. See on tuntud igal aastal toimuvatest **Holmenkolleni mängudest**, kus võisteldakse murdmaasuuusatamises, kahevõistluses, suusahüpetes ja laskesuusatamises.

Holmenkollen on maailma vanim suusahüppajate võistlusi korraldav koht. Esimesed mängud toimusid seal 1892. aastal ja see on olnud ka üks 1952. aasta taliolümpiamängude võistluspaiku. Seal on peetud mitmeid suusatamise maailmameistrivõistlusi (1930, 1966 ja 1982). Seal toimusid ka 1986., 1990., 1999., 2000. ja 2002. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused ning 2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused.

Et täita FIS-i nõudeid saamaks 2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistluste korraldusõigus, lammutati 2008. aastal vana Holmenkolleni suusahüppemägi ning asemele ehitati uuem ja kaasaegsem hüppemägi. 
## Pilte Holmenkollenist

Pilt:Holmenkollen kapell 27may2005.jpg|Teleülekannetest tuntud Holmenkolleni kabel
Pilt:Holmenkollen_stasjon2.JPG|Holmenkolleni metroojaam


## Viited

## Välislingid
*Holmenkolleni koduleht
* Holmenkollenis lammutatakse suusahüppetorni, Postimees, 31. oktoober 2008
Jakob Johann von Patkul

**Jakob Johann von Patkul** (20. veebruar (vkj 9. veebruar) 1757 – 15. mai (vkj 3. mai) 1811 Ääsmäe mõis) oli baltisaksa poliitik. 

Jakob Johann von Patkul sündis Ämari, Rägavere ja Tohisoo mõisniku Wilhelm Rudolf von Patkuli ja Gertrude Margarethe Stael von Holsteini pojana.

1776–1777 teenis Patkul Württembergi armees.

1792–1795 oli ta Eestimaa kubermangu aadlimarssal ja hiljem 1797. aastast Eestimaa maanõunik.

Talle kuulusid Ämari, Ääsmäe, Tohisoo, Rägavere ja Põriki mõis.

## Perekond

Jakob Johann von Patkul abiellus 1781. aastal vabapreili Juliane Charlotte von Wrangelliga (1765–1830). Abielust sündisid:
*Gertrude Margarethe von Patkul (1782–1828), abiellus Christoph von Rammiga
*Johanna Dorothea von Patkul (1783–1839), abiellus Berend Johann von Tiesenhauseniga
*Charlotte Friederike von Patkul (1784–1859), abiellus Georg von Stackelbergiga
*Juliane Jakobine von Patkul (1785–1813), abiellus Mõisamaa mõisniku ja rittmeistri Peter von Stackelbergiga (1784–1851)
*Karoline Ulrike von Patkul (1788–1839), abiellus Gustav von Tritthofiga
*Augusta Helena von Patkul (1790–1855), abiellus Georg von Rentelniga
*Henriette Amalie von Patkul (1791–1822), abiellus August von Wendrichiga
*Hedwig Elisabeth von Patkul (1792–1867), abiellus Karl Johann von Gernetiga

1798. aastal abiellus Patkul Charlotte Juliane Luise von Helwigiga (1778–1804). Abielust sündis:
*Karl Wilhelm Rudolf Thure von Patkul (1800–1856), Eestimaa rüütelkonna peamees, aastail 1836–1842.

### Sugupuu

## Vaata ka
*Patkul

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Ämari mõis kinnistute registris
*
Anti Talur

**Anti Talur** (23. august 1944 – 20. juuni 2020) oli eesti rahvusest NSV Liidu julgeolekutöötaja. 

Ta lõpetas aastal 1963 Jõgeva Keskkooli ja aastal 1972 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Oli üliõpilasena ELKNÜ Tartu Riikliku Ülikooli komitee liige. 

Ta oli 1982–1991 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Tartu Linna ja Raudtee osakonna ülem; viimati enne sügist 1991 alampolkovniku auastmes.

Pärast KGB likvideerimist oli ta Eesti Maapanga turvaülem. Hiljem korraldas ta Tartu Lõunakeskuse majahaldustöid.

## Viited

### Artiklid
*Mart Soidro. Anti Talur on solvunud : Kirjanike Maja küsimuses muutuseta (kohtumine H.-K. Hellati ja A. Lõhmusega). Edasi, 8. november 1990. Lk 4
*Mart Soidro. Anti Taluri lahkumine. Jutuajamine KGB ülemaga. Postimees, 27. august 1991
Litokwa Tomeing

**Litokwa Tomeing** (14. oktoober 1939 – 12. oktoober 2020) on Marshalli Saarte hõimupealik ja poliitik.

7. jaanuarist 2008 kuni 21. oktoobrini 2009 oli ta Marshalli Saarte president.

Ta oli Marshalli Saarte parlamendi ehk Nitijela liige. Parlamendis esindas ta senaatorina Wotje saart ja oli ka parlamendi esimees.

7. jaanuaril 2008 parlamendis toimunud presidendivalimistel saavutas ta 18 senaatori toetuse, edestades kolme häälega tema vastu kandideerinud senist presidenti Kessai Notet.

21. oktoobril 2009 kaotas ta parlamendis usaldushääletuse häältega 17:15.
Lehtpuud

**Lehtpuud** on heitlehised või igihaljad puittaimed katteseemnetaimede hõimkonnast.

Lehtpuud on valdavalt putuktolmlejad, kuid paljud metsavööndi tähtsad lehtpuud (kaselised, saared, pähklipuulised jt) tolmlevad tuule abil ning enamik paljuneb ka vegetatiivselt.

Enamik Eesti pärismaistest puudest on lehtpuud.

Lehtpuud liigitatakse laialehisteks ja kitsalehisteks puudeks.

## Vaata ka
*puu
*okaspuud
Maailma karikavõistlused suusahüpetes

**Suusahüpete maailma karikasari** on Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni (FIS) korraldatav iga-aastane suusahüppajate rahvusvaheline võistlussari.

## Ajalugu

Esimesed maailma karikasarja võistlused korraldati 1979-1980 hooajal, kus üldvõidu viis koju Austriat esindanud Hubert Neuper. Aastate jooksul on enim karikasarja etappe võitnud soomlane Matti Nykänen – 46 korral. Lisaks on ta olnud 22 korda teine ja 8 korral kolmas. Enim poodiumikohti on soomlasel Janne Ahonenil. Ahonen on jõudnud poodiumile 102 korral (seisuga 8. jaanuar 2008), millest 34 korda on ta olnud kõige kõrgemal astmel, 42 korda teisel ja 26 korda kolmandal astmel.

Maailma karikasarja üks osa on algusest peale olnud ka nelja hüppemäe turnee. Ka Kesk-Euroopa turneeks kutsutav võistlus toimub neljas kohas: Oberstdorfis, Garmisch-Partenkirchenis, Innsbruckis ja Bischofshofenis. Muud tuntumad võistlused/võistluspaigad on Lahti Salpausselän Kisat (Soomes), Holmenkollen (Norras), Falun (Rootsis), Sapporo (Jaapanis), Zakopane (Poolas) ning lennumäe võistlused Planicas, Kulmis, Vikersundis, Oberstdorfis ja Harrachovis.

## Maailma karikasarja punktiarvestus

Maailma karikasarjas arvestatakse punkte järgmiselt: võitja saab 100 punkti, teine koht 80, kolmas koht 60, neljas koht 50, viies koht 45, kuues koht 40, seitsmes koht 36, kaheksas koht 32, üheksas koht 29, kümnes 26 punkti, **11.** – 24, **12.** – 22, **13.** – 20. **14.** – 18, **15.** –16, **16.** – 15 ja nii edasi; iga järgnev koha saaja saab ühe punkti eelmisest vähem kuni 30. kohani, kes saab 1 punkti. Maailma karikasarja algaastatel said punkte ainult 15 esimest.

## Maailma karikasarja võitjad

### Mehed

### Naised

### Maailma karikasarja võitjate pingerivi

### Enim maailma karikasarja etappe võitnute edetabel

Seisuga 26. märts 2017

### Enim poodiumikohti maailma karikasarja etappidel

 Seisuga 26. märts 2017

## Välislingid

*Poodiumikohtade edetabel läbi aegade FIS-i kodulehel
Demokraatlik Partei

**Demokraatlik Partei** on poliitiliste ühenduste nimetus paljudes maailma riikides. See võib olla partei ametlikuks nimeks või sisalduda ühe osana partei täisnimes. 

Allpool on esitatud nimekiri maailma eri riikides tegutsevatest parteidest, mis kannavad Demokraatliku Partei või sellega sarnanevat nime:

*Ameerika Ühendriikide **[[Demokraatlik Partei (USA)|Demokraatlik Partei]]** (*Democratic Party*) on 1824. aastal asutatud üks kahest peamisest erakonnast.
*Andorra **[[Demokraatlik Partei (Andorra)|Demokraatlik Partei]]** (*Partit Demòcrata*) on üks Andorra parlamendis esindatud erakondadest.
*Argentina **[[Demokraatlik Partei (Argentina)|Demokraatlik Partei]]**
*Benini **[[Demokraatlik Partei (Benin)|Demokraatlik Partei]]**
***[[Botswana Demokraatlik Partei]]** (*Botswana Democratic Party*) on konservatiivne erakond, mis on alates 1967. aastast Botswana võimupartei.
*Bulgaaria **[[Demokraatlik Partei (Bulgaaria)|Demokraatlik Partei]]** (*Демократическа партия*) on Bulgaaria parlamendis esindatud paremtsentristlik erakond.
*Cooki saarte **[[Demokraatlik Partei (Cooki saared)|Demokraatlik Partei]]** (*Democratic Party*) on 1971. aastal asutatud liberaalne erakond.
***[[Elevandiluuranniku Demokraatlik Partei]]** (*Parti Démocratique de la Côte d'Ivoire*) on 1960. aastal asutatud kauaaegne Elevandiluuranniku võimupartei.
***[[Hiina Demokraatia Partei]]** on 1998. aastal asutatud, ametlikult keelustatud opositsiooniline erakond Hiinas.
***[[Hiina Demokraatlik Liiga]]** on 1939. aastal asutatud legaalne erakond Hiinas.
* **[[Hiina Talupoegade ja Tööliste Demokraatlik Partei]]** on 1930. aastal asutatud legaalne erakond Hiinas.
***[[Horvaatia Demokraatlik Liit]]** (*Hrvatska demokratska zajednica*) on 1989. aastal asutatud rahvuslik parempoolne erakond Horvaatias.
* **[[Demokraatlik Partei (Itaalia)|Demokraatlik Partei]]**, partei Itaalias
***[[Demokraatlik Partei (Jaapan)|Demokraatlik Partei]]** on partei Jaapanis.
*Kanada **[[Uus Demokraatlik Partei]]** (*New Democratic Party*) on 1961. aastal asutatud sotsiaaldemokraatlik erakond.
* Kosovo **[[Demokraatlik Partei (Kosovo)|Demokraatlik Partei]]**
* **[[Demokraatlik Partei (Luksemburg)|Demokraatlik Partei]]**, partei Luksemburgis
***[[Demokraatlik Partei (Mongoolia)|Demokraatlik Partei]]** on partei Mongoolias.
*Poola **[[Demokraatlik Partei (Poola)|Demokraatlik Partei]]** (*Partia Demokratyczna – demokraci.pl*) on 2005. aastal asutatud, Seimis esindatud sotsiaalliberaalne erakond. 
*Serbia **[[Demokraatlik Partei (Serbia)|Demokraatlik Partei]]** (*Демократска странка*) on 1919. aastal asutatud sotsiaaldemolraatlik partei.
***[[Sandžaki Demokraatlik Partei]]** (*Санџачка демократска партија*) on 1995. aastal asutatud regionaalne sotsiaaldemokraatlik erakond Serbias.  
***[[Serbia Demokraatlik Partei]]** (*Демократска странка Србије*) on 1992. aastal asutatud konservatiivne erakond Serbias.
*Slovakkia **[[Demokraatlik Partei (Slovakkia)|Demokraatlik Partei]]** (*Demokratická strana*) oli 1989. aastal asutatud erakond Slovakkias.
Ratsionalism

**Ratsionalism** filosoofias on tunnetusteoreetiline suund, mille järgi tõsikindlate teadmiste allikas on mõistus ja loogiline mõtlemine, mitte kogemus ega meelte andmed.

Tõe kriteeriumiks peab ratsionalism teadmiste selgust ja loogilist korrektsust.

## Elea koolkond kui ratsionalismi eelkäija
Kuigi ratsionalism kujunes kindlapiiriliseks õpetuseks alles uusajal, võib ratsionalismi esimesteks ajaloolisteks eelkäijateks pidada Elea koolkonna esindajaid. Elea koolkonna esindajate põhiseisukohtadeks olid, et meelte andmed mitmekesise ja muutuva maailma kohta on petlikud. Tegelikult pole olemas mingit muutumist, vaid tõeline maailm on liikumatu ainuolemine, mida saab tunnetada ainult mõistusega.

## Tähtsaimad ratsionalismi arendajad
*René Descartes
*Baruch Spinoza
*Gottfried Wilhelm Leibniz
*Christian von Wolff

## Vaata ka
*Empirism
*Elea koolkond
Elea koolkond

**Elea koolkond** ehk **eleaadid** on vanakreeka filosoofiline koolkond, mis tekkis 5. sajandil eKr Elea linnas Lõuna-Itaalias (Suur-Kreekas). 

Selle koolkonna tuntud esindajad on Parmenides, Melissos ja Zenon Eleast. Eleaatide hulka on arvatud ka Xenophanest, kuid tänapäeval teda enam selle koolkonnaga ei seostata. 

Elea koolkond vastandab püsivat ja muutlikku, postuleerides igavesti püsivat ning muutumatut printsiipi (olemine) maailma muutlikkuses ja mitmekesisuses. Sellega panid nad aluse filosoofilise olemisõpetusele ehk ontoloogiale.

## Elea koolkonna esindajad
*Parmenides
*Zenon Eleast
*Melissos

## Viited
Aru mõis

**Aru mõis** on olnud paljude Eesti mõisate nimi.
*Aru mõis, rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal
*Aru mõis, rüütlimõis Nõo kihelkonnas Tartumaal
*Aru mõis, rüütlimõis Keblaste mõisa kõrvalmõis Mihkli kihelkonnas Läänemaal
*Aru mõis,  Ambla kihelkonnas Järvamaal
*Aru mõis, rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal
*Aru mõis, riigimõis Puhja kihelkonnas Tartumaal
*Aru mõis, poolmõis Peetri kihelkonnas Järvamaal
*Aru mõis, Rägavere mõisa kõrvalmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal
*Aru mõis, Kulina mõisa karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal
*Aru mõis, Lõve mõisa karjamõis Helme kihelkonnas Viljandimaal
*Aru mõis, Kiviloo mõisa karjamõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal
*Aru mõis, Keila mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Harjumaal
*Aru mõis, Vanamõisa mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal 
*Aru mõis, Sauste mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal
*Aru mõis, Paasvere mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal
*Aru mõis, Roosna-Alliku mõisa karjamõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal
*Aru mõis, Udeva mõisa karjamõis Koeru kihelkonnas Järvamaal
*Aru mõis, Koigi mõisa karjamõis Peetri kihelkonnas Järvamaal
*Aru mõis, Vesneri mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal
*Aru mõis, Mäksa mõisa karjamõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal

## Vaata ka
*Koigi-Aru mõis (karjamõis Ambla kihelkonnas)
*Vana-Aru mõis
*Aru vald
Binaarne nomenklatuur

**Binaarne nomenklatuur** (ka **binomiaalne nomenklatuur**) on bioloogias kasutatav ladinakeelsete liiginimede nimetamine kahesõnaliste väljendite (**binaarsete  nimetuste**) abil järgmisel viisil: 
*Liigi perekonnanimi kirjutatakse esimesena ja alati suure tähega.
*Liiginimi kirjutatakse teisena ja üldjuhul väikese tähega.

Binaarse nomenklatuuri võttis 18. sajandil kasutusele Karl von Linné.

## Näide
Järgnevas näites analüüsime lühidalt linnuliigi sinirinna ladinakeelset teaduslikku nimetust (*Luscinia svecica*). Siin tähistab "*svecica*" liigiepiteeti ja "*Luscinia*" perekonda  (ööbik). Seega kuulub linnuliik sinirind ööbiku perekonda.

## Vaata ka
*eestikeelsed liiginimed
*taksonoomia

## Välislingid
* MATJAŽ KUNTNER ja INGI AGNARSSON, Are the Linnean and Phylogenetic Nomenclatural Systems Combinable? Recommendations for Biological Nomenclature, Syst. Biol. 55(5):774–784, 2006, veebiversioon (vaadatud 16.08.2014) (*inglise keeles*)
Seidla mõis

**Seidla mõis** (saksa keeles *Seydell*) oli rüütlimõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

Seidla mõisa keskus asus Seidla külas.

## Ajalugu

Seidla mõisa on esmamainitud 1639. aastal.

Mõis kuulus pikka aega Mohrenschildtide suguvõsale ja hiljem Vietinghoffidele. 20. augustil 1837 päris oma kasuema Charlotte von Mohrenschildti (sünd von der Pahlen) käest mõisa Pauline von Vietinghoff (sündinud von Mohrenschildt). 11. mail 1868 andis ta mõisa oma pojale Adam Friedrich Magnus von Vietinghoffile. 19. aprillil 1884 ostis mõisa Georg Walter von Schilling. 30. märts 1902 suri parun, kelle tema seaduslikud pärijad olid tema üheksa poega ja üks tütar. 1904 leppisid nad kokku, et Seidla mõis jääb Hans Julius von Schillingile. 

1919. aastal riigistas mõisa Eesti Vabariik.
Riigistatud mõisas alustas 1921. aastal tööd 6-klassine vallakool, mille kooliarst märkis kontrollaktides mitu aastat, et ruumid vajavad tingimata remonti, tuleb teha uued põrandad, endised on muutunud auklikuks, seintel on tapeedid katki. Esines isegi prussakaid ja lutikaid. Teise korruse saali parkettpõrand on nii lagunenud, et võib olla ohtlik. Seidla algkooli viimane direktor (1957–1973) oli Helge Õunapuu (Maarend). Kolhoosiaja lõpuaastatel ehitas kohalik kolhoos Kaardiväelane üles aida ning pani härrastemajale uue leedu kivist katuse. 

25. juulil 1996 ostis Albu vallalt mõisa pereettevõte Tsunftijänes, mille juhataja on Mati Raal. Korrastatud on mõisa parki, mõis on konserveeritud ning igal suvel peetakse Seidla mõisa juures vanavaralaata "Kila-Kola".

## Mõisakompleks

1760.–1780. aastatel rajati kahekorruseline hilisbarokne mõisahoone.

Härrastemaja ees paiknenud väljakut ääristasid kaaristuga ait ja tall-tõllakuur. Abihoonetest on säilinud ait, tallist on järel vaid müüriosi. 
Mõisas korraldatakse vabaõhuüritusi.
Peahoonest kagus paikneb kunagine viinavabrik ning edelasse jääval künkal on kogu sisustusega säilinud hollandi tüüpi tuuleveski, milline restaureerituna jahvatab 2009. aastast niihästi tuule jõul kui ka elektriajamiga, olles seni ainus töötav hollandi tüüpi tuulik Mandri-Eestis.

## Pildid

Seidla_mois_14.07.2007.jpg|Peahoone
Seidla mõisa peahoone1.jpg|Peahoone
Seidla mõisa jääkelder.JPG|Jääkelder
Seidla mõisa pargi piirdemüür.jpg|Pargi piirdemüür
Seidla mõisa munakivitee.jpg|Mõisa munakivitee
Seidla mõisa ait.jpg|Ait


## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Välislingid
*Seidla tuuliku koduleht
*Seidla mõisast Eesti mõisaportaalis
*Unustatud mõis: Seidla mõis ärkab elule tasa ja targu, Järva Teataja, 14. juuni 2007
Lea-Tuti Livšits

**Lea-Tuti Livšits** (neiupõlvenimega **Sturm**; 22. september 1930 Pagari talu, Kaarepere vald – 23. november 1999 Tartu) oli eesti kunstnik. 

1951. aastast elas Lea-Tuti Kiviõlis, kus lõpetas keskkooli. Töötas 1974. aastani Kiviõli Põlevkivikeemia Kombinaadis laborandina, hiljem sealsamas kunstnikuna. 1974 asus elama Kohtla-Järvele ja hakkas tööle kunstnikuna Kohtla-Järve Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudis. 

Ta lõpetas 1967. aastal Tartu Kunstimuuseumi kunstikursused (1967) ning sai Ida-Virumaal tuntuks eelkõige oma akvarellmaalidega. Lemmikteemad olid maastikud ja lilled, lemmikžanr oli akvarell kõigi oma vormidega. Lõi originaalse suuna graafikas, mida nimetatakse stohhatüüpiaks.

Tal oli üle 20 isikunäituse Kiviõlis, Kohtla-Järvel, Tallinnas ja Tartus. Mitu korda esindas ta Ida-Virumaa kunstnikke ühisnäitustel Eestis ja ka välismaal. Tema loomingule on oma mõju avaldanud teiste seas ka isa Hugo Sturmi looming, kelle naivistlikud maalid ja puutööd seisid tema koduses ateljees aukohal. 2005. aastal avati Lea-Tuti Livšitsi viimases elukohas Kohtla-Järvel mälestustahvel. 

## Isiklikku
Tema isa oli harrastuskunstnik Hugo Sturm.
Ta oli abielus Vladlen Livšitsiga.

## Välislingid
*artikkel "Livšits, Lea - Virumaa Rahva kunstnik"
*artikkel  "Kas kunst saab olla fraktaalne ehk kuidas on seotud stohhatüüpia, monotüüpia ja fraktalid?"
*näitus
*näitus juhend
* VKG kunstikogu - LEA-TUTI LIVŠITS
*Lea-Tuti Livšitsi viimane pilt 
*Lea-Tuti Livšitsi foto
Angels Fall First

**"Angels Fall First"** on Nightwishi debüütalbum 1997. aastast. 

Albumi tootis Spinefarm Records. Lugude kogupikkus on 57:25. 

Kuigi albumi ainuke singel "The Carpenter" tõusis Soome singlite edetabelis kolmandaks, ei suutnud Nightwish saavutada kodumaal tuntust enne järgmise stuudioalbumi "Oceanborn" ilmumist.

## Lood
#"Elvenpath" – 4:40
#"Beauty and the Beast" – 6:24
#"The Carpenter" – 5:57
#"Astral Romance" – 5:12
#"Angels Fall First" – 5:34
#"Tutankhamen" – 5:31
#"Nymphomaniac Fantasia" – 4:47
#"Know Why The Nightingale Sings" – 4:14
#"Lappi (Lapland)" – 9:20
Oceanborn

"**Oceanborn"** on ansambli Nightwish teine album, mis anti välja 1998. aasta detsembris.

## Lood
#Stargazers
#Gethsemane
#Devil & The Deep Dark Ocean
#Sacrament Of Wilderness
#Passion And The Opera
#Swanheart
#Moondance
#The Riddler
#The Pharaoh Sails To Orion
#Walking In The Air
#Sleeping Sun

## Viited
Punane hiid

**Punane hiid** on oma arengu lõppfaasi jõudnud täht, mis on oma esialgsest suurusest mitu korda suuremaks paisunud. 

Punase hiiu staadiumis tähe pinnatemperatuur on umbes 2473–3473 kelvinit (2200–3200 °C) ja see on oma suuruse tõttu Päikesest märkimisväärselt eredam.

Päike muutub punaseks hiiuks umbes viie miljardi aasta pärast ning hävitab Merkuuri, Veenuse ja tõenäoliselt ka Maa.

Punased hiiud on näiteks VY Canis Majoris, Betelgeuse, Arcturus, Antares, Aldebaran, α Herculis, β Pegasi ja Mira.

## Viited
Demokraatlik Partei (Poola)

**Demokraatlik Partei** (*Partia Demokratyczna – demokraci.pl*, *Partia Demokratyczna*, lühend *PD*) oli Poola sotsiaalliberaalne partei. 

Partei asutati 7. mail 2005 ning see liitus 12. novembril 2016 Euroopa Demokraatide fraktsiooniga Poola seimis, mille tagajärjel tekkis Euroopa Demokraatide Liit. 

Juriidiliselt oli erakond Vabaduse Liidu eelkäija.

Partei esimees oli Janusz Onyszkiewicz. Juhtivate liikmete seas olid ka Marcin Święcicki, Wojciech Baluch, Władysław Frasyniuk, Bronisław Geremek, Tadeusz Mazowiecki, Jerzy Hausner ja Marek Belka.

##### Valimised
Erakond on kandideerinud seimi kahel korral: 2005. aastal ja 2007. aastal.

2005. aastal osales erakond valimistel ja sai 2,5 protsenti häälest. Kuna valimiskünnis Poolas seimi valimistel on 5%, ei saanud nad ühtegi kohta seimis.

2007. aastal osaleti valimistel Vasakpoolsete ja Demokraatide valimisliidu osana. Valimisliit sai 13,15% häältest ning sai 53 kohta seimis, millest 3 läksid Demokraatliku Partei liikmetele.

## Viited
PD

**PD** võib tähendada järgmist:
*Demokraatlik Partei (Poola), Poola partei

**Pd** võib tähendada järgmist:
*pallaadiumi tähis
Maapähkel

**Maapähkel** ehk **arahhis** on hariliku maapähkli seeme. 

Maapähkel on kaunvili, mis valmib mullas ja sarnaneb välimuselt oaga.

## Ajalugu
Maapähkli kultiveerimist alustati Peruus 2000 aastat tagasi. Pärast Ameerika avastamist jõudis see kultuur peatselt Edela-Aasiasse ja Lääne-Aafrikasse. 17. sajandi algul kasvatati teda juba Lõuna-Hiinas, kust ta hiljem ka Euroopasse jõudis, mistõttu teda kaua aega Hiina pähkliks nimetati. Praeguseks on aretatud üle kümne erineva maapähkli sordi. 

Maapähklid sisaldavad rohkesti kaltsiumi, magneesiumi ja rauda, samuti eeterlikke õlisid.

## Kasutamine

Maapähkleid süüakse toorelt või röstitult, neist valmistatakse õli, margariini, halvaad, maapähklivõid ja neid lisatakse ka kondiitritoodetele.

### Pähklite toodang
2012. aastal toodeti maailmas kokku 40,5 miljonit tonni maapähkleid. Toodangu tabelis on antud andmed puhastamata pähklite kohta. 2017. aastal toodeti maailmas kokku 47,1 miljonit tonni maapähkleid.

### Pähklite toiteväärtus ja biokeemiline koostis

## Viited
Francis Drake

**Sir Francis Drake** (1540 – 27. jaanuar 1596) oli Inglise meresõitja.

Ta röövis põgenenud orjadega Hispaania sadamaid Panamas.

## Laevad
* Golden Hind

## Mereretked
* Vahemeri
* Kariibi meri
* Vaikne ookean

## Eestikeelne kirjandus
* 1878 – W. O. von Horn, "Prants Draake, se mees, kes meile kartohvlid on toonud"
* 2007 – Samuel Bawlf, "Francis Drake: kuninganna piraadi salajane merereis 1577–1580", ISBN 9789949407958; ISBN 9789949407958

## Vaata ka
* Drake'i väin

## Viited
Parapähkel

**Parapähkel** ehk **Brasiilia pähkel** on parapähklipuu seeme.

Parapähklipuu kasvab Lõuna-Ameerikas Amazonase madalikel. 2009. aastal toodeti Lõuna-Ameerikas 78 315 tonni parapähkleid ning peamised tootjad olid Boliivia ja Brasiilia.

Parapähklid on väga suure toiteväärtusega. See sisaldab rohkesti E-vitamiine, seleeni ja rauda.

### Toiteväärtus ja biokeemiline koostis

## Viited
Miramii Maarja Vaher

**Miramii Maarja Vaher** on eesti kunstnik ja luuletaja. 

Tema tuntumad tööd on dokumentaalfilm "Identiteet" ja fotofilm "Anoreksia".
## Osalemine näitustel
2004 osales Märjamaa näitusel Noorsoolikas. 2006 osales Valgusfestivalil Tallinna Linnahalli katusel.

2007 osales Tallinna Vaal Galerii näitusel Pomo Sapiens. Kunstikriitik Teet Veispak kirjutab seda näitust arvustades, et Vaher muretseb keskkonna pärast.

## Viited
Wilhelm Christian Friebe

**Wilhelm Christian Friebe** (16. juuli (vkj) 1761 Groß-Ballhausen – 14. september (vkj) 1811 Riia) oli baltisaksa ametnik ja ajaloolane.

## Elulugu
Friebe oli pärit Tüüringist, kus tema isa Johann Christian Friebe pidas võõrastemaja. Tema ema nimi oli Johanna Maria Gerhard. Hariduse omandas esialgu kodus, seejärel Tennstedti ja Weißensee koolis. Seejärel õppis Hannoveri ja Güstrowi gümnaasiumis. 1781. aastal astus Göttingeni ülikooli, kus tudeeris 1784. aastani teoloogiat, aga ka statistikat ja loodusteadusi. 1784. aastal siirdus Liivimaale. 1784−1801 oli ta koduõpetaja esmalt Vietinghoffide Aluliina ja seejärel Rautenfeldide Koivaliina mõisas. 1801. aastal sai temast Liivimaa sotsieteedi alaline sekretär, kellena oli tegev surmani. 1804−1810 oli ühtlasi Riia kreisi kooliinspektor. 1811. aastal valiti ta Tartu ülikooli audoktoriks. Oma vaadetelt oli ta kameralist.

Aastatel 1791–1794 andis ta välja viieköitelise Liivimaa üldajaloo, mis oli tunduvalt paremini loetav ning mõneti ka täpsem kui varasem Friedrich Konrad Gadebuschi "Livländische Jahrbücher".

## Teoseid
**Physisch: ökonomisch, und statistische Bermerkungen von Lief- und Ehstland: oder von den beiden Statthalterschaften Riga und Reval*, Riga: bey Johann Friedrich Hartknoch, Google books:
**Ueber Russlands handel, landwirthschaftliche kultur, industrie und produkte: nebst einigen physischen und statistichen bemerkungen 3. Band*, 1798 Google books:
**Oekonomisch-technische Flora für Liefland, Ehstland und Kurland*, Riga : in der Hartmannschen Buchhandlung, 1805, Google books

## Vaata ka
*Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet

## Viited

## Välislingid
*
*
Pistaatsiapähkel

**Pistaatsiapähkel** on hariliku pistaatsia vili. 

## Kasvatamine

Harilik pistaatsia kasvab metsikult Venemaa ja Kesk-Aasia mägipiirkondades ja seda kasvatatakse enamikus Kesk-Aasia ja Lähis-Ida riikides, Vahemere maades ja USA-s, eriti Californias, kuhu see viidi 1890. aastatel. Tänapäeval on olulisemad pistaatsiapähklite tootjad Türgi, Iraan, Palestiina ja Süüria. 

Pistaatsiapähkel on luuvili, mis mõneti meenutab mandlit.
Pistaatsiapähklid kasvavad kobaras ning neid korjatakse käsitsi või masinatega, mis pähklid puu otsast alla raputavad, et need saaks maast kokku korjata. Pärast korjamist pähkleid leotatakse, et eralduks punakas või kollane koor. Seejärel kuivatatakse pistaatsiapähklid päikese käes. Pähkli rohekas tuum on väike ja ümmargune, maitselt mahe ning veidi magus. Pähklit katab peen pruunikas kest ning ümbritseb õhuke suhteliselt kõva koor, mis lõheneb vilja küpsedes pikisuunas. Algselt kreemikat värvi koor omandab kuivades roosa tooni, toiduainetööstuses pistaatsiapähkli koori töödeldakse, et need veel roosakamaks muuta.

## Kasutamine

Pistaatsiapähkleid süüakse tervelt, jahvatatult või tükeldatuna, soolaga ja ilma. Neid tarvitatakse niisama maiusena, küpsetatult või kasutatakse kondiitritoodete (pudingud, koogid) valmistamisel. Neid ka röstitakse ja seejärel soolatakse.

Vahemere maade ja Aasia köök kasutab pistaatsiapähkleid palju, eriti kondiitritoodetes ning liha- ja linnuliharoogades. India köögis valmistatakse neist sageli püreed, mida kasutatakse kastmena riisi ja juurviljade juurde. 

Samuti pressitakse neist pistaatsiaõli, mis leiab kasutust farmaatsia- ja parfümeeriatööstustes.

### Toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Pistaatsiapähkel sisaldab rohkelt valku ja kroomi, samuti eeterlikke õlisid. Tabelites on toodud lisanditeta röstitud pistaatsiapähklite toiteväärtus ja biokeemiline koostis. Lipiide hulgas on küllastunud rasvhappeid 5,46 g, monoküllastumata rasvhappeid 23,68 g, polüküllastumata rasvhappeid 13,45 g, β-sitosterooli 200 mg, kampesterooli 10 mg ja stigmasterooli 3 mg.

## Viited
Harilik pistaatsia

**Harilik pistaatsia** (*Pistacia vera*) kuulub anakardiliste (äädikapuuliste) sugukonda pistaatsia perekonda. 

## Levila
Harilik pistaatsia on looduslikult levinud Kesk-Aasias ja Afganistanis. 

Arvatakse, et kõige varem hakati harilikku pistaatsiat kultuuristama Süürias, kust levis Itaaliasse ja Vahemere maadesse. Iraanis on pistaatsiat kasvatatud kultuurtaimena umbes 1500 aastat. Põhilise pistaatsiapähkli toodangu annavad Iraan, USA ja Türgi.

Viljakandvusega ei ole pistaatsia just helde, andes saaki üle aasta.

Hariliku pistaatsia vili pistaatsiapähkel on luuvili, mis mõneti meenutabmandlit, kuid on viimasest väiksem ja värvuselt roheline.
Enurees

**Enurees** ehk **kusepidamatus** on tahtmatu urineerimine. Enamasti on tegu öise voodimärgamisega, kuid sama probleem võib väljenduda ka päevases püksi kusemises. 

Laps hakkab oma põit tunnetama umbes kaheaastaselt. Vanuses 2–4 aastat õpib laps oma põit kontrollima. Alates 5. eluaastast tuleks hakata otsima enureesi põhjusi.

## Kellel esineb enurees
Enureesi esineb kõikides vanuserühmades, kuid vanemates vanuserühmades probleemi esinemine harveneb.
* 4-aastastel esineb seda u 25%,
* 7-aastastel u 10%,
* 15-aastastel u 3%,
* täiskasvanutel 1–3%.

## Põhjused ja ravi
Enureesi põhjusi võib olla mitmeid. Täpseid põhjusi ei teata ja kindlaid ravimeetodeid ei ole.

Kui enureesil ei ole orgaanilist põhjust, siis klassifitseeritakse see psüühikahäirena koodiga F98.0.

## Välislingid
* http://www.terviseleht.ee/200118/18_enurees.php
* http://www.kuivaks.ee/index.php?page=92&
* http://www.inimene.ee/pages.php3/06?text_id=453
Seedermännipähkel

**Seedermännipähkel** (kõnekeeles **seedripähkel**) on seedermänni seeme. Seda saab seedermänni käbidest.

Teaduslikus mõttes ei ole nad pähklid.

Seedermänni pähklid on pisikesed, kuid väga õlirikkad. Seedermännipähkliõli koosneb peamiselt küllastumata rasvhapetest, eriti 9-oktadetseenhappest (16–23%) ning 9,12-oktadekadieenhappest ja 9,12,15-oktadekatrieenhappest (kokku 70–78,5%). Küllastunud rasvhappeid on 6–7%. Rasvhapetele lisaks on seal ka 1,3–1,7% fosfolipiide.

Need sisaldavad ka rohkesti B-rühma vitamiine ja D-vitamiini, samuti antioksüdante. Vett on seemnetes toorelt 36%, õhkkuivanuna 9,3%. Süsivesikute sisaldus sõltub sellest, kui küps on seeme ja kui palju aega on seemne valmimisest möödunud. Seedripähklite energiaväärtus on 6,27 kcal/g.

Seemnete rasvasisaldus on keskmiselt 52,8–68,1%. See sõltub kasvutingimustest. Mida enam põhja pool seedermänd kasvab, seda rohkem sisaldavad tema seemned rasvu. Seevastu põud halvendab tunduvalt nii seemnete kvaliteeti kui rasvasisaldust. Seni täheldatud absoluutne rasvasisalduse maksimum on olnud 68,8% ja miinimum 46,2%.

Seedermännipähklid kuuluvad loomulike toiduainete hulka. Sellepärast puuduvad vastunäidustused nende tarvitamiseks nii toidu kui ravi eesmärkidel. Eriti kasulik on nende söömine immuunpuudulikkuse, allergia, ateroskleroosi, südame isheemiatõve ja seedeelundkonna haiguste korral.

Seedripähklite söömine võib rikkuda maitsmismeele. Inimestelt on tulnud palju teateid selle kohta, et üks-kaks päeva pärast seedermännipähklite söömist tekib suhu kibe või metallimaitse. Maitsmismeel taastub igasuguse arstiabita mõne päeva kuni nädala jooksul. Kõik niisugused teated käivad üksnes Hiinas kasvanud seedermännipähklite söömise kohta. 

## Viited