open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Semiotica

**Semiotica** on maailma keskseks semiootikaalaseks teaduslikuks väljaandeks kujunenud teadusajakiri. 

See on asutatud aastal 1969. Võrdlemisi mahukas (nt 2000–2007 on ilmunud igal aastal viis köidet, ehk ligikaudu 2000 lk aastas). Semiotica on Rahvusvahelise Semiootika Assotsiatsiooni teadusajakiri, seda annab välja kirjastus Mouton de Gruyter. Ajakirja eelkäijaks oli aastail 1967–1968 semiootikasektsioon ajakirjas Social Science Information. 

Ajakirja peatoimetajad:
*Thomas Sebeok (1969–2001)
*Jean Umiker-Sebeok (2002–2004)
*Marcel Danesi (2004–)

Ajakirja kolleegiumi (*editorial committee*) on Eestist kuulunud Juri Lotman (1969–1993).

Alates aastast 2004 on toimetuse kolleegiumi liikmed Myrdene Anderson, Jeff Bernard, Paul Cobley, John Deely, Umberto Eco, Adrían Gimate-Welsh, Anne-Marie Houdebine, Kalevi Kull, Frank Nuessel, Jerzy Pelc, Susan Petrilli, Roland Posner, Eddo Rigotti, Linda J. Rogers, Eero Tarasti ja Bill Thompson.

Kaastoimetaja on Paul Perron ning raamatuülevaadete toimetajad Claudio Guerri, Frederik Stjernfelt ja Kim Sung-do.

Ajakirja erinumbri, mis oli pühendatud Jakob von Uexküllile, (2001, kd 134, nr 1–4), pani külalistoimetajana kokku Kalevi Kull. 

## Vaata ka
*Sign Systems Studies

## Välislingid
*Ajakiri kirjastuse kodulehel
Aacheni kongress

**[[Aachen]]is** on toimunud mitu rahvusvahelist diplomaatilist **kongressi**:
***[[Aacheni kongress (1668)|Aacheni kongress]]** (1668) lõpetas Prantsusmaa ja Hispaania vahelise Devolutsioonisõja, töötades välja Aacheni rahulepingu
***[[Aacheni kongress (1748)|Aacheni kongress]]** (1748) määras Austria pärilussõja rahutingimused (Aacheni rahu)
***[[Aacheni kongress (1818)|Aacheni kongress]]** (1818) oli Püha Liidu esimene kongress
Aacheni kongress (1748)

**Aacheni kongress** (1748) oli vabas riigilinnas Aachenis toimunud diplomaatiline kongress, millel töötati välja Austria pärilussõja lõpetanud Aacheni rahuleping. 

Kongress algas 24. aprillil 1748 ning lõppes lepingu allakirjutamisega Aacheni raekoja Punases saalis 18. oktoobril 1748. 

Läbirääkimistel etendasid peamist osa Prantsusmaa ja Suurbritannia.
Aacheni kongress (1668)

**Aacheni kongress** (1668) oli diplomaatiline kongress Aachenis, kus töötati välja Devolutsioonisõja lõpetanud Aacheni rahu.
Aacheni kongress (1818)

**Aacheni kongress** oli rahvusvaheline diplomaatiline kongress, mis peeti 29. septembrist 21. novembrini 1818 Aacheni linnas.

Osavõtjateks olid vabastussõdade võitjariigid ja Prantsusmaa. Püha Liidu riikide (Austria, Preisimaa, Venemaa) kõrval osalesid Suurbritannia ja Prantsusmaa.  

Aacheni kongressi tuntakse esimese monarhide kongressina. Sellel osalesid Venemaa keiser Aleksander I Karl Robert von Nesselrode saatel, Preisimaa kuningas Friedrich Wilhelm III, Austria keiser Franz I krahv Christian Günther von Bernstorffi, vürst Klemens Wenzel Lothar von Metternichi ja vürst Karl August von Hardenbergi saatel, Suurbritannia esindajatena Arthur Wellesley, esimene Wellingtoni hertsog ja Robert Castlereagh ning Prantsusmaa esindajana Armand Emmanuel du Plessis, Richelieu hertsog. 

Keiser Aleksander esitas kongressile märgukirja "Saksamaa praegusest seisundist". Selles nõuti rangeid reegleid vaimuelu ja ülikoolide üle valvamiseks. See märgukiri ajendas Karlsbadi otsused.

Lepingus Prantsusmaaga määrati lõplikult kindlaks Teisest Pariisi rahust (1815) tulenevad tingimused. Lepiti kokku, et okupatsiooniväed viiakse kohe Prantsusmaalt välja (algselt pidi see toimuma 1820. aastal) ning Prantsusmaa sõjakahjutasu alandamises 700 miljonilt frangilt 265 miljonile frangile. 

Neli võitjariiki Venemaa, Preisimaa, Austria ja Suurbritannia kinnitasid oma otsustavust Bourbonide restauratsiooni Prantsusmaal vajaduse korral relvade jõul toetama.

Prantsusmaad ei võetud küll Pühasse Liitu, kuid lepiti kokku, et edaspidi tõmmatakse Prantsusmaa läbirääkimistesse kaasa. Sellega sai temast viies suurriik Euroopa kontserdis. 

15. novembril 1818 vastu võetud deklaratsioon kinnitas kongressist osavõtjate solidaarsust rahu, usu ja kõlbluse tagamisel, kui "aegade õnnetus" seda peaks vapustama. 

Protokolliga 21. novembrist 1818 määrati minister-residentide staatus saadikutest allpool.

Artikli kirjutamisel on kasutatud saksakeelset Vikipeediat seisuga 29.02.2008
Parksepa Keskkool

**Parksepa Keskkool** asub Parksepa alevikus Võru vallas Võrumaal.

Kooli aadress on Võru tee 4.

Koolis õpib üle 300 õpilase. 2017/2018. õppeaastal on koolis 7. ja 10.-12. klassil kaks paralleeli, ülejäänutel üks.

Koolil on oma muuseum: Parksepa keskkooli muuseum.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Käomägi

**Käomägi** on Türi voorestiku kõrgeim voor, mille absoluutne kõrgus ulatub 84 meetrini. Mägi asub Kirna–Väätsa tee ääres ning on põhiosas kaetud metsaga. 

Talvel on see Türi ja Paide kandi elanike populaarne suusatamiskoht.

1960. aastate lõpust 1980. aastate lõpuni hoiti seal sõidukorras Käomäe motokrossirada, kus toimus mitu korda aastas toona väga menukaid motokrossivõistlusi. Nüüdisajal korraldatakse Käomäel jalgrattakrossi-, orienteerumis- ja maastikuvibuvõistlusi.

## Viited
Esna maastikukaitseala

**Esna maastikukaitseala** asub Järvamaal Järva ja Paide linna piiril. 

Maastikukaitseala loodi 2006. aastal Esna allikate, Esna allikajärve ja Esna pargi kaitseks. Maastikukaitseala kuulub Natura 2000 koosseisu.
Kallavere Keskkool

**Kallavere Keskkool** on ainus eestikeelne õppeasutus Maardu linnas. Algselt põhikooliks mõeldud koolihoone valmis 1957. aastal. Vahepealsetel aastatel tegutses majas õhtukool ja ka keskkool. Eesti õppekeelega õpilased õppisid siin 1-4 klassini. Alates 5 klassist asustati õpilased ümber 1964 uuemasse kooli, Maardu Keskkooli. Seal õppisid eesti keelsed õpilased  eesti keeles a ja d klassides. Muu keelsed lapsed õppisid eraldi oma klassides vene keeles.  Õpilaste vähesuse tõttu keskkool suleti, kuid taasavati aastal 2000.

Õppeaastal 2012/2013 õppis koolis 212 õpilast ja töötas 26 õpetajat.

## Välislingid
*Kooli koduleht
Kalevipoja künnivaod

**Kalevipoja künnivaod** on mandriliustiku sulamisel settinud ooside rida Kadrina vallas. Nende vahel asuvad Neeruti järved ja seal ligiduses paikneb Sadulamägi. Kalevipoja künnivagude jalamil asub Kiku küla.
Pille Valk

**Pille Valk** (kuni 1980 **Pille Luisk**; 21. detsember 1959 – 12. september 2009 Tartu) oli eesti ajaloolane ja teoloog.

Lõpetanud 1978. aastal Nõo Keskkooli, sooritas ta edukalt sisseastumiseksamid Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonda, mille lõpetas 1983. aastal *[[cum laude]]* ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetajana.

1990. aastal läbis ta teoloogia kursused Helsingi Ülikoolis.

Pille Valk kaitses 1995. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas magistritöö "Usuõpetus Eesti koolides aastatel 1918–1940". Aastal 2002 kaitses ta sama ülikooli usuteaduskonna juures väitekirja "Eesti kooli religiooniõpetuse kontseptsioon" ja sai doktorikraadi.

1983. aastast töötas ta Kehra Keskkooli ajaloo ja kultuuriloo õpetajana. 1990. aastast töötas Tartu Ülikoolis: oli aastatel 1990–1995 filosoofiateaduskonna ajaloo osakonna lektor ning õpetas alates 1993. aastast Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Alates 2003. aastast oli ta praktilise usuteaduse õppetooli dotsent.

Alates 2005. aastast töötas Pille Valk ka Helsingi Ülikoolis käitumisteaduskonna õpetajakoolituse osakonna dotsendina. Ta pidas ka kirikuajaloo loenguid Eesti Metodisti Kiriku Teoloogilises Seminaris.

Pille Valk oli Eesti juhtivaid eksperte religioosse kunsti ja religioonihariduse, eelkõige koolide usu- ja usundiõpetuse alal. Alates 2001. aastast oli ta üleriigilise religiooniõpetuse ainenõukogu esimees.

Pille Valk suri pärast rasket haigust 12. septembril 2009 Tartus.

## Isiklikku
Ta oli abielus arheoloog Heiki Valguga, nende lapsed on Kristiina Valk ja rahvamuusikud Toomas Valk ja Katrin Soon. Tema õde on pedagoog ja koolijuht Ülle Matsin.

## Teoseid
**Ühest heledast laigust Eesti kooli ajaloos : usuõpetus Eesti koolides aastatel 1918–1940.* Tallinn : Logos, 1997. ISBN 9985806557
**Eesti kooli religiooniõpetuse kontseptsioon.* Tartu : Tartu Ülikooli Kirjastus, 2002.
**Religiooniõpetuse õpetamisest.* / koost. Pille Valk. Tallinn : Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus, 2007. ISBN 9789949415892

## Vaata ka
*Kultuuriteooria tippkeskus

## Välislingid
*
*Lahkus ajaloolane ja teoloog Pille Valk
Niine 6

Niine 6 on ajalooline hoone Tallinnas Niine tänaval.

Hoone ehitati umbes aastal 1860 tsaariarmee kasarmuks, sest kõrvalkrundil paiknesid suurtükimoonalaod. Kasarm ehitati sajandivahetusel ümber elumajaks ning hoone läks eravaldusse. 

Aastal 1918 asutati selles majas Johan Pitka juhtimisel Eesti Omakaitse. Niine 6 oli Eesti Kaitseliidu, tollase Omakaitse, I jaoskonna staap. Omakaitse I jaoskond koosnes Kalamaja, Pelgulinna ja Kopli elanikest. Pikka aega kuulus Niine 6 maja Vabadussõja veteran Jüri Trepile, kes oli Tallinna Omakaitse I jaoskonna ülem.   

Omakaitse 16. aastapäeva tähistamise raames 1933. aastal, paigaldati Niine 6 majale pronksist mälestustahvel 41 omakaitse võitlejale, kes veebruaris 1918 päästsid Tallinna linna õhkulaskmisest, pidades taganevate enamlastega elektrijaama juures esimese võiduka lahingu.
Aadama mäng

**"Aadama mäng"** (**Le Jeu d'Adam**) on prantsuse müsteerium (prantsuskeelne näidend liturgilise draama eeskujul, ladinakeelsete märkustega). 

Seda peetakse kõige vanemaks teadaolevaks prantsuskeelseks näidendiks. Dialoog on prantsuskeelne, remargid ladinakeelsed. 

Näidend on teada koopiana ühes inglise-normanni käsikirjas. Ta arvatakse  pärinevat 12. sajandi Inglismaalt. Autor on teadmata. 

Näidend jutustab Aadama ja Eeva ning Kaini ja Aabeli loo. 

Näidend on mõeldud ettekandmiseks  Septuagesima missa raames vaheldumisi ladinakeelsete kooripartiidega. 

Analoogilist liturgilist draamat ei ole teada.  

Kirjandusteadlased on kiitnud näidendi dialoogi elavust, oskuslikku ja mitmekesist värsitehnikat ning tegelaste väljajoonistamist ja tegevuse motiveeritust. 

Eesti keeles on "Aadama mäng" ilmunud Kaia Sisaski tõlkes 2007. aastal välja antud kogumikus "Kirik ja teater: müsteeriumist farsini" (ISBN 9789985968017).

## Välislingid
*Katkend: Eeva kiusatus (*prantsuse keeles*)
*[ Grace Frank. The Genesis and Staging of the Jeu D' Adam](http://links.jstor.org/sici?sici=0030-8129(194403)59:1%3C7:TGASOT%3E2.0.CO;2-Q) (JSTOR)
Amphitrite

**Amphitrite** (Ἀμφιτρίτη) on vanakreeka mütoloogias nereiid, Poseidoni abikaasa, teda usutakse elavat merepõhjas asuvas palees.
InterWiki

**InterWiki** on vahend hüperlinkide loomiseks eri vikide vahel kasutamata täielikult väljakirjutatud internetiaadresse. Lehekülje pealkirjale lisatakse viki prefiks, mis üldjuhul valitakse igas vikis iga teise viki jaoks, kuhu lingid suunduvad.   

Seda kasutati varem laialdaselt näiteks Vikipeedia jt Wikimedia projektide keeleversioonide üheteemaliste lehekülgede süstemaatiliseks vastastikuseks linkimiseks. Vajaduse korral kasutatakse neid mõne teise keeleversiooni või teise projekti lehekülgedele linkimiseks.
Burgose provints

**Burgose provints** on provints Hispaanias Castilla y Leóni autonoomse piirkonna kirdeosas. See piirneb Palencia, Kantaabria, Biskaia, Álava, La Rioja, Soria, Segovia ja Valladolidi provintsiga. Burgose provintsil on Hispaania provintsidest enim naaberprovintse.

Elanike arv on 2024. aasta seisuga 358 948. Pindala on 14 292 km². Pindalalt on see suuruselt teine provints Castilla y Leónis. Suurimad jõed on provintsis Ebro ja Douro. Provintsi põhja- ja kaguosa on mägine.

Peale Burgose linna on provintsis ainult kaks suurt asulat ja tööstuspiirkonda: Aranda de Duero ja Miranda de Ebro. Paljud provintsi 371 vallast on vähem kui 100 elanikuga ja ainult 26 on enam kui 1000 elanikuga.

Burgose provints on jagatud kümneks maakonnaks:
* Alfoz de Burgos
* Arlanza
* La Bureba
* Ebro
* Merindades
* Montes de Oca
* Odra-Pisuerga
* Páramos o Sedano y Las Loras
* Ribera del Duero
* Sierra de la Demanda

## Kliima

Burgose aasta keskmine temperatuur on +9,9 °C, jaanuaris +2,6 °C, augustis +18,3 °C.

Aastas sajab keskmiselt 573 mm, sealhulgas jaanuaris 56 mm ja augustis 25 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2215 tundi, sealhulgas jaanuaris 89 ja augustis 300 tundi.

## Viited
Saika punkrilahing

**Saika punkrilahing** toimus Saika küla (tänapäeval Võru maakonnas Rõuge vallas) metsas 7. märtsil 1951 metsavendade ja Nõukogude Liidu julgeolekujõudude vahel. Saika küla lähedal metsas varjas ennast kokku 8 metsavenda, kellest enamus oli pärit lähiümbruskonna küladest.

## Lahingu käik
Lahing Saika küla metsas toimus 7. märtsil 1951. See oli ka ühtlasi esimene suurem kokkupõrge metsavendade ja julgeolekujõudude vahel Vastseliina rajoonis. MGB sõdurid tulid punkrit vallutama kahelt poolt: Mauri külast suunaga Saikale ja Rebäse külast suunaga Saikale.

Umbes kella 10 ajal hakkas lähedal asuvatesse küladesse kostma metsast püssipauke ja automaadivalanguid. Lahing kestis umbes 4 tundi ja selle käigus hukkus kokku kuus metsavenda.

Lahingus hukkusid:
*Lembit Tullus
*Rudolf Tomba
*Voldemar Visk
*Evald Keir
*Raimund Pild
*Roland Uibo

Hiljem on selgunud, et lahingu lõppedes olevat üritanud piiramisrõngast läbi murda Uibo, August Kuus ja Richard Vähi. See aga õnnestus ainult kahel viimasel, aga Uibole saadi väljamurdmiskatsel pihta. Vähi ja Kuus jooksid üle maantee Pildi tallu, võtsid sealt hobuse ja põgenesid edasi metsa, kusjuures hobune naasis hiljem tallu.

MGB poolel langes lahingus ametlike andmete kohaselt 5 sõdurit, kellest üks oli leitnant. Siiski võib kohalike inimeste meenutuste põhjal järeldada, et julgeolekuvägede kaotused võisid küündida kuni paarikümne meheni.

August Kuus ja Richard Vähi suutsid ennast veel kaks aastat varjata, kuni langesid 29. märtsil 1953 Puutlipalu lahingus Loosi küla juures.

## Pärast lahingut
Lahingu järel leidsid MGB sõdurid Saika punkrist 3 kergekuulipildujat, 5 automaati, 4 vintpüssi, 5 püstolit, 3 kergekuulipilduja salve, 5 automaatide salve, 300 padrunit, 2 kuulipildujalinti MG 34 jaoks. Hiljem punker põletati.

Langenud metsavennad viidi MGB sõdurite saatel regedega Vastseliina alevikku. Seal pandi nad külarahvale hirmutamiseks ja omastele tuvastamiseks välja.

Kuna alates 1946. aastast tuli üleliiduline direktiiv, mis nõudis, et võitluses langenud või eeluurimise ajal vanglas surnud metsavennad peab matma salaja, varjatud kohta ja see haud maskeerida, siis pole metsavendade täpne matmiskoht siiani teada. Küll aga on selgunud, et hukkunud olevat maetud Vastseliina lähistele, Võru-Luhamaa teelõigu äärsesse metsatukka sohu. Samas kohas oli kunagi Kaitseliidu ja Nõukogude okupatsiooni ajal NKVD lasketiir.

## Mälestuskivi
Saika punkrilahingus langenud kuuele metsavennale avati 2007. aasta jaanipäeval mälestuskivi. Kunagise punkri asukoht jääb mälestuskivist ligi poole kilomeetri kaugusele. Igal aastal korraldab ausamba juures mälestusürituse Kaitseliit.

## Viited
Segovia provints

**Segovia provints** on provints Hispaanias Castilla y Leóni autonoomse piirkonna kesk-lõunaosas. Provints piirneb Burgose, Soria, Guadalajara, Madridi, Ávila ja Valladolidi provintsiga.

## Kliima

Segovia provintsi aasta keskmine temperatuur on +11,8 °C, jaanuaris +4,1 °C, augustis +21,3 °C.

Aastas sajab keskmiselt 461 mm, sealhulgas jaanuaris 44 mm ja augustis 16 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2464 tundi, sealhulgas jaanuaris 118 ja augustis 327 tundi.

## Haldusjaotus

### Vallad
Segovia provintsi kuuluvad järgmised 209 valda:

*Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata.*

## Viited

## Välislingid
Soria provints

**Soria provints** on provints Hispaanias Castilla y Leóni autonoomse piirkonna idaosas.

Provints piirneb La Rioja, Guadalajara, Segovia, Zaragoza ja Burgose provintsiga.

Elanike arv oli 2024. aasta seisuga 90 150. See on kõige väiksema elanike arvuga Hispaania provints. Ühtlasi on Soria provints Hispaania kõige hõredamalt asustatud provints. Rahvastikutihedus on 8,7 in/km². Umbes 40% elanikest elab halduskeskuses Sorias.

Provintsis on 183 valda. 2022. aasta seisuga oli vaid neist üheteistkümnes elanikke üle tuhande. Paljudes valdades on elanikke alla saja. Elanike arvult on väiksemad Valdeprado, La Riba de Escalote ja Villanueva de Gormaz, kus kõigis elas 2024. aasta seisuga kaheksa inimest. Pindalalt on suurim vald Arcos de Jalón (441,5 km²).

Provints on samuti jagatud 12 maakonnaks (*[[comarca]]*): Almarza, Almazán, Berlanga, Campo de Gomara, Frentes, Moncayo, Pinares, Tierras Altas, Tierras del Burgo, Tierra de Medinacel, El Valle y La Vega Cintora ja Las Vicarías.

Keskmine kõrgus merepinnast on üle 1000 meetri. Provintsi läbivad Ibeeria mäed.

Peamine majandusharu on põllumajandus. Kasvatatakse nisu ja otra.

## Kliima
Soria provintsi aasta keskmine temperatuur on +10,5 °C, jaanuaris +2,9 °C, augustis +19,5 °C.

Aastas sajab keskmiselt 541 mm, sealhulgas jaanuaris 46 mm ja augustis 24 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2434 tundi, sealhulgas jaanuaris 117 ja augustis 313 tundi.

## Viited

## Välislingid
Lahing

**Lahing** on relvastatud kokkupõrge mitme inimrühma vahel. Lahingu kestus, selles osalejate arv, kasutatav relvastus ja taktika on iga kord erinev. Lahing on tihedalt seotud ajastu sotsiaalsete, poliitiliste ja majanduslike oludega ning tehniliste saavutustega. Üksik lahing võib olla sõja osa, osa lahingute seeriast. Lahingule võib eelneda eellahing ja järgneda järellahing. Moodsas sõjas kasutatakse pea alati lahingukorda.

## Lahingute tüübid

* kaitselahing
* linnalahing
* merelahing
* õhulahing

## Vaata ka

* lahingute loend
* sõda
* võitlus
Palencia provints

**Palencia provints** on provints Hispaanias Castilla y Leóni autonoomse piirkonna kesk-põhjaosas. Provints piirneb Leóni, Cantabria, Burgose ja Valladolidi provintsiga.

## Kliima

Palencia provintsi aasta keskmine temperatuur on +11,7 °C, jaanuaris +4,2 °C, augustis +20,3 °C.

Aastas sajab keskmiselt 348 mm, sealhulgas jaanuaris 34 mm ja augustis 11 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2637 tundi, sealhulgas jaanuaris 111 ja augustis 336 tundi.

## Viited
Kuristik

**Kuristik** ehk **taarn** on jõevee poolt kõvadesse kivimitesse kulutatud püstjate veerudega sügav ja kitsas org peamiselt mäestikes.

Kuristikuks nimetatakse ka väga kitsast ja sügavat sälkorgu.

Kuristik tekib nii, et vooluvesi tungib mingisse lõhesse, uhub sealt pehme pinnase koos veega minema ja laieneb ise sealjuures.

Kuristikus liikumine võib vahel eluohtlik olla, sest kuristikkudesse kipuvad koonduma laviinid ning muda- ja rusuvoolud. Suurvee ajal võib veetase kiiresti tõusta ja alaneda.

Kuristik erineb kanjonist selle poolest, et kanjoni põhi on täies osas jõevee all, aga kuristikus on ka kuiva maad. Sageli hõlmab suure osa kuristiku põhjast mets. Kuristik võib aja jooksul olla ka täiesti kuivaks muutunud.

Kui kuristiku põhjas voolab jõgi, on see sagedamini kärestikuline. Kuristikud, mille põhjas voolab kärestikuline jõgi, võivad muutuda turismimagnetiteks, pakkudes võimalusi jõge mööda sõita parvede, süstade, kummipaatide ja muude veesõidukitega.

Jääajal olid kuristikud põhjast kuni servani jääd täis. Mõni kuristik võis jääaja lõpus jääs olla veel tükk aega pärast seda, kui tema servad juba jäävabad olid.

Vahel võimaldavad kuristikud loodusliku läbipääsu mägede vahelt.

## Vaata ka

*Mäekuru
*Kuristike loend
Machine Head (album)

"**Machine Head**" on ansambli Deep Purple 1972. aastal ilmunud kuues stuudioalbum. See mõjutas oluliselt *[[heavy metal]]*i arengut. See oli ka ansambli kõige edukam album, mis jõudis mitme riigi albumimüügi edetabelite tippu. 

Lugu "Smoke on the Water" on üks tuntumaid rokklugusid, mis on eriti kuulus oma kitarririfi poolest.

## Laulud

# "Highway Star" – 6:05
# "Maybe I'm a Leo" – 4:51
# "Pictures of Home" – 5:03
# "Never Before" – 3:56
# "Smoke on the Water" – 5:40
# "Lazy" – 7:19
# "Space Truckin'" – 4:31
Smoke on the Water

"**Smoke on the Water**" (inglise keeles 'suits vee kohal') on laul ansambli Deep Purple 1972. aastal ilmunud kuuendalt stuudioalbumilt "Machine Head". Selle autorid on Ritchie Blackmore, Ian Gillan, Roger Glover, Jon Lord ja Ian Paice.

See on üks tuntumaid rokklugusid, mis on eriti kuulus oma kitarririfi poolest, mida esitab Ritchie Blackmore Fender Stratocasteri kitarril.

Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud kõigi aegade 500 parima laulu edetabelis jõudis lugu 426. kohale.

Laul on inspireeritud 4. detsembril 1971 toimunud sündmusest. Ansambel oli liikuva salvestusstuudioga Šveitsis Montreux's Casino Barrière de Montreux juures, kus esines Frank Zappa ansambliga The Mothers of Invention. Kasiinos puhkes kontserdi ajal tulekahju, mille põhjustas raketipüstoliga fänn. Tulekahjus hävis kogu sisustus. Selles kasiinos pidi mõne aja pärast esinema ka Deep Purple. Lugu räägib tulekahjust ja suitsust, mis tulekahju ajal Genfi järve kohale kandus. Montreux' džässifestivali algataja Claude Nobs päästis tulest palju inimesi, sellest on laulus ka juttu: *"Funky Claude was running in and out pulling kids out the ground"*.

Montreux's asub laulule püstitatud ausammas.
Viive Sterpu

**Viive Sterpu** (sünninimi **Viive Sirkel**; 17. detsember 1953 Tallinn – 5. detsember 2012) oli eesti kunstnik. Ta elas Tallinnas.

Viive Sterpu joonistas peamiselt pastelltehnikas, kasutades alusmaterjalina liivapaberit. Tema teostes leidub naiselikku õrnust ja linnanaise üksindust keset parke, kõrgetasemelist kompositsiooni ja igihaljaid mahedaid pastellvärvikombinatsioone.

Enne abiellumist signeeris kunstnik oma teosed nimega "Sirkel", hiljem nimega "Viive".

## Haridus
* Eesti Riiklik Kunstiinstituut, maaliosakond, Tallinna Kunstiülikooli diplom, 1993

## Näitused
* Iga-aastane isikunäitus galeriis “Domini Canes”, alates 1996
* isikunäitus galeriis "Draakon", 1998
* osalemine grupinäitusel galeriis "Porthan", Soome, 2000

## Isiklikku
Viive Sterpu oli kunstnik Eugen Sterpu abikaasa.

## Viited

## Välislingid
* Viive Sterpu koduleht www.maal.ee all
Georgi Gause

**Georgi Frantsevitš Gause** (vene keeles Георгий Францевич Гаузе; transkriptsioonis **Georgi Frantsevitš Gauze**; inglise keeles  *Georgy Frantsevich Gause*; 27. detsember (vkj. 14. detsember) 1910 – 2. mai 1986) oli vene mikrobioloog ja ökoloog.

Uurinud eksperimentaalselt veeorganismide kooseksisteerimist, sõnastas ta 1934. aastal liikide eksklusioonireegli ehk Gause reegli.

## Kirjandus
* Kingsland, Sharon E. *Modeling Nature: Episodes in the History of Population Ecology*. Chicago: The University of Chicago Press 1988, lk 146-162.
Frederic Clements

**Frederic Edward Clements** (16. september 1874 – 26. juuli 1945) oli ameerika taimeökoloog ja koosluste suktsessiooni õpetuse pioneer.

Clementsi vaate kohaselt on kooslused isereguleeruvad tervikud, mis arenevad tasakaaluoleku ehk kliimaksi suunas. Clementsit on peetud ökoloogias holistliku suuna esindajaks.

Clementsi vaadete suhtes vastandliku lähenemise kooslustele esitas Henry Gleason.
Henry Gleason

**Henry Allan Gleason** (2. jaanuar 1882 – 12. aprill 1975) oli ameerika ökoloog ja botaanik. 

Gleason esitas koosluste ja nende arengu (suktsessiooni) individualistliku käsitluse, mille kohaselt kooslus pole tervik, vaid pigem seda moodustavate liikide konglomeraat. 

Gleasonile vastandub oma vaadete poolest Frederic Clements, kes esindab holistlikku kooslusekäsitlust.
Primaarne skleroseeriv kolangiit

**Primaarne skleroseeriv kolangiit** ehk **ahendav sapiteede põletik** (ladina keeles *cholangitis scleroticans primaria*) on aeglaselt arenev sapiteede põletik, mis toob kaasa sapiteede sidekoestuvad ja ahenemise, mis põhjustab sapipaisu, mille tagajärjeks on maksatsirroos.

Väga harva esinev haigus. Haiguse põhjus ei ole selge. 

## Välislingid
*Sissekanne saidil inimene.ee
Pikapäevataimed

**Pikapäevataimed** on taimed, mis vajavad õitsemiseks üle 12 tunni päikesevalgust. Pikapäevataimed õitsevad enamasti (hilis)kevadel või (vara)suvel, mil päevapikkus on võrreldes ööga kõige suurem. 

Päevapikkuse teevad need taimed kindlaks pigment fütokroomiga. 

Eristatakse obligatoorseid ja fakultatiivseid pikapäevataimi: obligatoorsed on näiteks kaer (*Avena* *sp*), ristikhein; fakultatiivne aga hernes.

## Vaata ka
*Fotoperiodism
*Lühipäevataimed
*Päevaneutraalsed taimed
Joseph Grinnell

**Joseph P. Grinnell** (27. veebruar 1877 – 29. mai 1939) oli ameerika zooloog.

Grinnell võttis kasutusele ökoloogilise niši mõiste ning formuleeris eksklusiooniprintsiibi, mille kohaselt identse nišiga liigid ei saa püsivalt koos eksisteerida.

## Vaata ka
*Gause reegel

## Kirjandus
*Grinnell J. 1917a. The niche-relationships of the California Thrasher. *Auk* 34: 427–433.
Lühipäevataimed

**Lühipäevataimed** on taimed, kes saavad õitseda üksnes siis, kui päeva pikkus on lühem kui öö pikkus. Enamasti õitsevad need taimed hilissuvel või sügisel. Päeva pikkuse kindlaks tegemisel kasutavad nad pigment fütokroomi. 

Lühipäevataimed on näiteks maasikas, tubakas, mais.

## Vaata ka
*Fotoperiodism
*Pikapäevataimed
*Päevaneutraalsed taimed
Lüganuse põllumeeste konvent

**Lüganuse põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Lüganuse külas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Maidla, Lüganuse ja Erra vald.

Konvendi juhatus: esimees Johannes Eero, Gustav Tiimus, Leo Isküll.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Johannes Piirimaa.

Konvendi liikmed: Johan Ruberg, Tiiman Tamme, Johannes Remmak, Ruuben Kohver, Rudolf Räis, Jaan Innus, August Muda, Albert Sooden, August Nurk, Eduard Pungas, Meinhard Laur, Johannes Kuuler, (seltskondlikkude organisatsioonide poolt, hiljem Aleksander Pungas), Ella Trummar (maanaiste poolt).
Rakvere põllumeeste konvent

**Rakvere põllumeeste konvent** asus Rakvere linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Mahu, Sõmeru ja Rakvere vald.

Konvendi juhatus: esimees Mihkel Soosalu, Eduard Tõevere, Jaan Penn.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Karl Pajos.

Konvendi liikmed: Johannes Õiglane, Jaan Õunapuu, Arnold Grünfeldt, Gustav Püss, Joosep Laaspere, Eduard Orupõld, Oskar Peil, Martin Klaas, Karl Trestip, Johannes Kesküla, Julius Veskus, Kusta Kruusimaa, Aleksander Taliga (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Karl Pajos (ühistegeliste asutiste poolt], Marta Davel (maanaiste poolt).

## Kirjandus
*Odavaprotsendilist laenu soovitakse elektriliinide ehitamiseks ja põllumajanduse mehhaniseerimiseks. Uus Eesti, 3. detsember 1938, nr. 331, lk. 9.
Ronny Ackermann

**Ronny Ackermann** (sündinud 16. mail 1977 Bad Salzungenis) on Saksamaa kahevõistleja. Ta on neljakordne maailmameister ja võitnud maailma karika.

Esimese suurvõistluste medali Ackermann sai 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis, kus ta oli sprindivõistlusel kolmas. 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys sai ta sprindis ja meeskonnavõistluses hõbemedali.

2003. aasta MM-il Val di Fiemmes tuli Ackermann maailmameistriks tavavõistluses ja sai hõbemedali sprindivõistluses ning meeskonnavõistluses. Kaks aastat hiljem kodustel maailmameistrivõistlustel 2005. aastal Oberstdorfis tuli Ackermann maailmameistriks nii tavavõistluses kui ka sprindivõistluses ning kuulus hõbemedali võitnud Saksamaa võistkonda meeskonnavõistluses.

2006. aasta OM-il Torinos sai Ackermann meeskonnavõistluses hõbemedali, kuid individuaalsetel võistlusaladel ei õnnestunud tal medalit saada. 2007. aasta MM-il Sapporos tuli ta tavavõistluses uuesti maailmameistriks ja võitis järjekordse hõbemedali meeskonnavõistluses.

Maailma karikasarjas võitis ta üldarvestuse karika 2002. ja 2003. aastal. Ta on võitnud 25 karikasarja etappi, mis on Hannu Mannineni ja Bjarte Engen Viki järel kolmas tulemus.

2005. aastal valiti Ackermann Saksamaal aasta sportlaseks.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2002  Salt Lake Citys 
**  hõbemedal sprindis
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2006 Torinos
**  hõbemedal meeskonnavõistluses  

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001  Lahtis 
**  pronksmedal sprindis
* 2003  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** tavavõistluses
**  hõbemedal sprindis
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2005  Oberstdorfis
**  **maailmameister** sprindis
**  **maailmameister** tavavõistluses
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2007  Sapporos
**  **maailmameister** tavavõistluses
**  hõbemedal meeskonnavõistluses

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Üldkarikas

* **1. koht** – **2002, 2003, 2008**
* 2. koht – 2001, 2004, 2005

#### Sprindikarikas
***1. koht – 2002, 2003, 2008**
* 2. koht – 2001, 2005
* 3. koht – 2004

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Ronny Ackermann on osalenud (seisuga 16. märts 2008) 160 maailma karikasarja etapil, millest on poodiumile tõusnud 76 korda ja neist 27 korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid
* Ronny Ackermanni koduleht 
*
Iisaku põllumeeste konvent

**Iisaku põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Iisaku alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Illuka, Iisaku, Tudulinna ja Mäetaguse vald.

Konvendi juhatus: esimees Erich Ridali, Robert Aunap, Julius Lugenberg.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Juhan Reimand.

Liikmed: August Arju, Eduard Muugast, Toomas Luhamaa, Siimon Aava, Eduard Sibrik, August Tamm, Albert Voormansik, Robert Rajamägi, Heinrich Kari, Mart Reinsalu, Ain Voore, Eduard Timotheus (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Aleksander Kuningas (ühistegeliste asutiste poolt), Salme Jõgi (maanaiste poolt).
Pukkila vald

**Pukkila** *([[rootsi keel|rootsi]] Buckila)* on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Piirneb põhjas Orimattilaga, idas Myrskyläga, lõunas Askola vallaga ja läänes Mäntsäläga.

2011. aastani kuulus vald Ida-Uusimaa maakonda.

Pukkilas asub Jaapani võõrastemaja.

## Külad

Kantele, Naarkoski, Pukkila (Kirikuküla), Savijoki, Syvänoja, Torpinkylä

## Viited

## Välislingid

* Pukkila valla koduleht
Arthur Tansley

**Arthur George Tansley** (15. august 1871 – 25. november 1955) oli inglise botaanik, ökoloogia kui teadusharu pioneere. 

Tema esialgsed teadustööd olid suuresti mõjutatud taani taimeökoloogi Eugenius Warmingu poolt. 1935. aastal võttis ta kasutusele termini "ökosüsteem". Ta oli Suurbritannia Ökoloogiaühingu (British Ecological Society) asutajaid ning 20 aastat ajakirja Journal of Ecology toimetaja.
Taks

**Taks** ehk **taksikoer** on koeratõug. 

Taks on pärit Saksamaalt. Taksikoerad aretati urukoerteks, et jahtida rebaseid ja suuremaid loomi. Taks on truu koer, kes valib perest välja ühe inimese, keda ta erilise hoolega hoiab. Taksi söömist tuleks kontrollida, kuna seda tõugu ohustab ülekaal. Standardtaksi normaalne kaal on 9 kg, kääbustaksidel on see väiksem. Taksid jagunevad karmi-, pika- ja siledakarvalisteks. 

## Välislingid

* Tõututvustus
Primaarproduktsioon

**Primaarproduktsioon** ehk **algtoodang** ehk **esmane toodang** (**esmastoodang**) on orgaaniliste ühendite valmistamine süsihappegaasi abil foto- või kemosünteesi kaudu. Primaarproduktsioonil baseerub kogu elusloodus.

Fotosünteesi korral sünteesitakse süsihappegaasist ja veest valguse juuresolekul orgaanilist ainet, kusjuures teise saadusena vabaneb hapnik:
:CO2 + H2O + valgus -> CH2O + O2.

Kemosünteesi korral sünteesitakse süsihappegaasist, väävelvesinikust ja hapnikust orgaanilist ainet, kusjuures kõrvalsaadustena tekib vesi ja vabaneb väävel:
:CO2 + 4H2S + O2 -> CH2O + 4S + 3H2O.

Primaarproduktsiooni tootjad ehk autotroofid moodustavad toiduahela aluse. Enamikus on need maismaataimed ja vees elavad vetikad. Sõltuvalt sellest, kas rakuhingamist on arvestatud või ei, saab leida vastavalt primaarse neto- ja brutoproduktsiooni.

Maismaal tekitavad peaaegu kogu primaarproduktsiooni soontaimed. Üksnes väike osa sellest tuleb vetikatelt, sammaldelt ja samblikelt. Maismaataimede primaarproduktsiooni mõjutavad kõige rohkem vee ja valguse olemasolu. Näiteks kõrbetes, kus on vähe vett, ja polaarpiirkondades, kus on vähe valgust, on primaarproduktsioon vähene ja soontaimed võivad täielikult puududa. Veel vajavad taimed kasvuks mineraalaineid, teisisõnu mulda.

Erinevalt maismaast tekitavad ookeanides peaaegu kogu primaarproduktsiooni vetikad. Ookeanis vabalt hõljuvatest organismidest enamik on ainuraksed ja enamik elatab end fotosünteesiga. Selliste elusolendite kogumit nimetatakse fütoplanktoniks. Arusaadavalt ei ole ookeanis veepuudust. Ookeani suure soojusmahtuvuse tõttu ei ole ka organismide nõuded äärmuslike temperatuuride talumisele nii aktuaalsed kui maismaal, pealegi kaitseb külmaga ookeani pinnale tekkiv merejää jääaluseid organisme edasise jahtumise eest. Vees mõjutavad primaarproduktsiooni peamiselt valguse ja mineraalainete kättesaadavus.

## Vaata ka
*bioproduktsioon
*sekundaarproduktsioon
Rannamõisa jõgi

**Rannamõisa jõgi** on Matsalu lahte suubuv jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ehmja, Enivere, Keskvere, Kuluse, Kurevere, Liivaküla, Martna, Rannajõe, Suure-Lähtru ja Väike-Lähtru, Allikmaa, Kedre, Kirimäe ja Turvalepa külas. Jõe suudmeala Rannajõe külas kuulub Matsalu rahvusparki. Rannamõisa jõe suudmest umbes 2,4 km edelasse jääb Kasari jõe suue, samas Rõude jõe, Kasari jõe põhjapoolse suudmeharu suue jääb vaid umbes 300 m lõunasse.

Rannamõisa jõe pikkus on 26,1 km ja valgla pindala 198,2 km².

Jõgi on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutavad majanduslikult (vee erikasutusluba) ettevõtted Taebla Kodu AS, Fazenda OÜ ja Matsalu Veevärk AS.

Rannamõisa jõe keskkonnaregistri kood on VEE1106100.

## Rannamõisa jõe lisajõed
*Sulgudes lisajõe järk - suubumine vasakult (v) või paremalt (p) – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest.*
* Ave-Martna peakraav (I - v -  ),
* Lähtru kraav (I - v - 19,2 km),
* Kaansemäe kraav (I - p - 12,3 km),
* Tabra oja (I - p - 8,1 km),
* Rägina jõgi (I - v - 5,9 km),
** Pahasoo peakraav (II - v - 3,4 km),
*** Lõpe oja (III - p - 1 km),
* Raana jõgi (I - v - 2,3 km).

## Viited
Reaalservituut

**Reaalservituut** koormab teenivat kinnisasja valitseva kinnisasja kasuks nii, et valitseva kinnisasja igakordne omanik on õigustatud teenivat kinnisasja teatud viisil kasutama või et teeniva kinnisasja igakordne omanik on kohustatud oma omandiõiguse teostamisest valitseva kinnisasja kasuks teatavas osas hoiduma. 

Reaalservituut ei või teeniva kinnisasja omanikku kohustada mingiteks tegudeks, välja arvatud teod, mis on reaalservituudi teostamisel abistava tähendusega.
Mücka

**Mücka** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

## Vallaosad
Mücka, Förstgen (*Dołha Boršć*), Förstgen-Ost ja Leipgen (*Lipinki*).

## Viited
Neißeaue

**Neißeaue** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis, Poola piiri ääres. See on Saksamaa kõige idapoolsem vald.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

## Vallaosad
Deschka (*Deško*), Emmerichswalde, Groß Krauscha, Kaltwasser, Klein Krauscha (*Krušowk*), Neu Krauscha, Zentendorf ja Zodel.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Valeri Korb

**Valeri Korb** (sündinud 3. juulil 1954 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik.

## Haridus
Ta lõpetas 1971. aastal Kohtla-Järve 14. Keskkooli ning 1999. aastal Peterburi Teenindusinstituudi majanduse erialal.

2002. aastal andis Peterburi Riiklik Ülikool talle kandidaadikraadi sotsioloogias. Aastal 2015 leiti, et väitekiri, mille eest ta kraadi sai, sisaldab valdavalt plagiaati.

## Töökäik
Korb on töötanud Eesti Põlevkivis koristustöölisena 1971–1988 ning Kohtla-Järve Linna Hariduskoondise juhatajana 1988–1990.

## Tegevus NLKP-s
Ta lõpetas NLKP liikmena 1984. aastal Leningradi Kõrgema Parteikooli ühiskonnateaduste erialal. 

## Poliitiline tegevus
Valeri Korb oli Kohtla-Järve Ahtme linnaosa vanem 1993–1996, Kohtla-Järve linnapea aastatel 1990–1991, 1996–1999, 2002–2003 ning abilinnapea 1991–1993. Korb oli Kohtla-Järve Linnavolikogu esimees 1999–2002 ja 2003–2007. Ta oli XI Riigikogu, XII Riigikogu ja XIII Riigikogu liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 205 häält ning ei osutunud valituks.

Korb on Eesti Keskerakonna liige alates 1997.

## Tunnustus
*2018 Kohtla-Järve aukodanik

## Isiklikku
Valeri Korbi poeg Mihhail Korb on Keskerakonna poliitik, endine Riigikogu liige, Tallinna Kesklinna linnaosa vanem ja Kristiine linnaosa vanem.

## Viited

## Välislingid

*Raha loeb Valeri Korbi brigaad
*"Kohtu all olev Valeri Korb valiti Kohtla-Järve linnapeaks". Põhjarannik, 15. november 2002
*"Kohtla-Järve linnavolikogu esimees sai rekordilist tasu". Postimees, 5. aprill 2007
Mait Aadna

**Mait Aadna** (sündinud 1948) on eesti komsomoli- ja haridustegelane.

Ta lõpetas aastal 1971 *cum laude* Tallinna Polütehniline Instituudi mehaanikateaduskonna peenmehaanikaseadmete erialal.

Ta on olnud ELKNÜ Keskkomitee sekretär (valitud 15. veebruaril 1974).

Ta oli Tallinna Mehaanikakooli asedirektor, hiljem 1999. aastani  direktori kohusetäitja, hiljem on olnud Tallinna Tööstushariduskeskuse erialajuht. 

## Publikatsioonid
**Deutsch-estnische Berufsbildungszusammenarbeit: gemeinsame Projekte zur Unterstützung der Reform*, Berliin 1997, ISBN 3-7888-0521-8
*Endel Holm, Mait Aadna: "Oma võimetesse ja võimalustesse peab uskuma, Õpetajate Leht, 4. aprill 1997

## Viited
Tartu I Muusikakool

**Tartu I Muusikakool** on muusikakool Tartus aadressil Tähe tänav 5.

Muusikakoolis töötab 58 õpetajat, direktor on Kaido Otsing.

Tartu I Muusikakoolis saab õppida järgmistel erialadel:

*Klaver
*Keelpillid (viiul, altviiul, tšello, kontrabass)
*Akordion
*Puupuhkpillid (flööt, oboe, klarnet, saksofon)
*Vaskpuhkpillid (trompet, metsasarv, tromboon, bariton, tenor, tuuba)
*Löökpillid (trummikomplekt, ksülofon, vibrafon)
*Üldosakond (laul, pop-jazz kitarr)

Koolis tegutsevad sümfoniett- ja puhkpilliorkester.

## Välislingid

*Koduleht
Thorvald Aadahl

**Thorvald Aadahl** (23. juuni 1882 Østfold, Rødenesi vald – 26. märts 1962) oli norra ajakirjanik ja kirjanik. 

Ta sai 1904 põllumajanduskandidaadi kraadi. 

Ta toimetas põllumajandusajalehte Landmansposten. Aastal 1918 kujundati see ümber poliitiliseks ajaleheks Nationen, millest sai Talurahvapartei (*Bondepartiet*; praegu Keskpartei) häälekandja. 

Aadahlil oli agitaatorina tähtis roll Talurahvapartei loomisel. 

Aastal 1931 soovitas Aadahl oma sõbral Peder Kolstadil võtta oma valitsusel kaitseministriks Vidkun Quisling. Aadahlile soovitas Quislingit Fredrerik Prytz.  

Ta on kirjutanud mitu näidendit. "Det store fund" ("Suur leid"; 1913), "Anklagede" (1920) ja "Millionen" (1927) on lavastatud rahvusteatris (Nationaltheatret).

## Raamatuid
*"Gårdsklokken" (1942)
*"Efterklangen" (1945)
*"P. M. Røwde. En mann og hans verk" (1951)
*"Skumring over makrelbekken" (1953)

## Välislingid
*Norsk biografisk leksikon
Sostenuto-pedaal

**Sostenuto-pedaal** (itaalia keeles *sostenuto* 'püsiv') on klaveri keskmine pedaal. 

See pedaal lisati klaverile pedaalidest viimasena 19. sajandi keskel. Süstemaatiliselt hakkas seda klaveritele lisama Steinway sajandi viimasel veerandil. Tänapäeval kuulub see Ameerikas valmistatud klaverite standardisse, kuid Euroopas pole see nii populaarne.

Sostenuto-pedaal käitub kui valikuline *[[tre corde]]* (parempoolne pedaal). See võimaldab noote kõlama jätta valikuliselt. Selle kasutamiseks tuleb alla vajutada klahv või akord ja seejärel sostenuto-pedaal. Pärast klahvide vabastamist (pedaal on allavajutatud) jäävad helid kõlama. Nüüd ikka veel pedaali all hoides mängitud noodid aga mitte. Keskmist pedaali on võimalik kombineerida parempoolse pedaaliga, kusjuures *tre corde* ei mõjuta sostenuto-pedaali poolt kõlama jäetud noote.

Sostenuto-pedaali kasutatakse, kui soovitakse saavutada orelisarnast tekstuuri pikkade bassinootide ja kõrgemal muutuva harmooniaga (orelpunkt). Seda kasutatakse pedaalidest kõige vähem ning ainult mõni helilooja on oma teostes ette näinud selle kasutamist.

Sostenuto-pedaali vajutatakse vasaku jalaga.

Klaveri keskmine pedaal võib siiski olla ka muu funktsiooniga ning ei ole siis sostenuto-pedaal.
Kuldne retriiver

**Kuldne retriiver** on koeratõug retriiveri tõutüübist.

Kuldne retriiver aretati jahikoeraks, kes toob jahimehele kätte tabatud linnu (eriti veelinnu). Kuldsed retriiverid armastavad vett ja neid on üsna lihtne treenida.

Kuldne retriiver on pikakarvaline tõug, kelle tihe aluskarv hoiab hästi sooja välistingimustes ning sile pealiskarv tõrjub vett.

Tõug sobib väga hästi elama maapiirkondadesse, vajab palju liikumisvõimalust õues, kuid teda on soovitatav hoida aiaga piiratud maa-alal, sest on kalduvus minna hulkuma.

Kuldne retriiver sobib hästi juht- või abikoeraks pimedatele ja kurtidele, päästekoeraks jms. Sõbraliku ja leebe iseloomu tõttu ei sobi ta valvekoeraks, kuid on väga populaarne lemmikloom.

## Vaata ka

* Rahvusvaheline kuldse retriiveri päev

## Viited

## Kirjandus
* Renée Willes. *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9
* Desmond Morris. *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid
* Kuldne retriiver koer.ee saidil
Lasnamäe Muusikakool

**Lasnamäe Muusikakool** on lastemuusikakool Tallinnas aadressil Punane tänav 69.

Alates 1980. aastast tegutses Tallinna Laagna Gümnaasiumis muusikaklass. Aastate jooksul kujunes muusikaklassist muusikaosakond. Puhkpillieriala õpilaste baasil hakkas tegutsema ainuke üldhariduskooli puhkpilliorkester Tallinnas. Peale õppetöö tegeles muusikaosakond kultuuriürituste korraldamisega Lasnamäe linnaosas, eesti muusika tutvustamisega vene õppekeelega koolides, esines Vikerraadios ja Raadio 7-s, osales laulupidudel ja kolmes rahvusvahelises projektis: "Erkki-Sven Tüür tuleb kooli" (koos Inglise muusikutega), "Europäevad 1997" Vantaas ja "Nuori Osaaja 2000" Helsingis.

1. septembril 2000 alustas Laagna Gümnaasiumi muusikaosakonna baasil tööd **Lasnamäe Muusikakool**. 31. oktoobril 2005 alustas muusikakool tööd endisest keskkoolist muusikakooli vajadusi arvestades ümber ehitatud ruumides aadressil Punane tänav 69. 

Lasnamäe Muusikakoolis on võimalik õppida klaveri-, oreli-, viiuli-, süntesaatori-, akordioni-, kandle-, kitarri-, basskitarri-, *jazz*-klaveri-, flöödi-, plokkflöödi-, oboe-, trompeti-, klarneti-, saksofoni-, aldi-, tenori-, baritoni-, tuuba- ja löökpillierialal. Lisaks erialapillile õpetatakse solfedžot, muusikalugu, üldklaverit, saatekujundust, improvisatsiooni ja koosmängu. 

Kooli direktor on Erika Jefimova.

## Välislingid
*Koduleht
Rohtla

**Rohtla** on enamasti tasane sademetevaene avamaastik, kus taimkatte moodustavad kuivalembesed ja lühikese kasvueaga rohttaimed. 

Rohtlad esinevad kõikidel mandritel peale Antarktise, kummalgi poolkeral. 

Euraasia parasvöötmes nimetatakse neid stepiks, Ungaris pustaks, Põhja-Ameerikas preeriaks. Lõuna-Ameerikas paiknevad rohtlad nii lähistroopikas, kus neid nimetatakse pampaks, kui ka lähisekvatoriaalses kliimavöötmes, kus nad kannavad nime ljaano ja kampo.

Esineb metsa ja rohtla vahepealset maastikku, kus puid küll leidub, kuid suhteliselt harvalt, üksikuna või väikeste saludena. Aafrika puisrohtlat nimetatakse savanniks, Eesti puisrohtlat puisniiduks.

Rohttaimede kõrgus rohtlas võib olla üsnagi erinev. Loopealsel võib see mitte ületada mõnda detsimeetrit, aga preerias, pampas ja savannis võivad rohttaimed olla inimesest kõrgemad.

Põhjusi, miks rohtlas puid ei kasva, on mitmeid. Tundras on maas igikelts, mis takistab puudel oma juurte pinnasesse ajamist ja üksnes rohttaimed, kelle juurestik sügavale ei küündi, saavad seal kasvada. Luhal toimuvad perioodilised üleujutused, millega toimetulekuks noored puud pole kohastunud. Niidul, näiteks puisniidul võib puude kasvamist takistada loomade karjatamine: kariloomad söövad äsjatärganud puud ära. Nad söövad rohttaimi ka, aga rohttaimed kasvavad juurest tagasi.

Puud vajavad tavaliselt kasvamiseks rohkem vett kui rohttaimed, sellepärast kipuvad rohtlad asuma maailma kuivemates paikades.
Colin McGinn

**Colin McGinn** (sündinud 10. märtsil 1950 Inglismaal West Hartlepoolis) on Briti filosoof.

Ta on seisukohal, et inimese vaim ei ole võimeline iseendast täielikult aru saama, sealhulgas lahendama teadvuse rasket probleemi. 

## Teoseid
* *The Character of Mind* (1982)
* *The Subjective View: Secondary Qualities and Indexical Thoughts* (1983)
* *Wittgenstein on Meaning* (1984)
* *Mental Content* (1989)
**[[The Problem of Consciousness]]* (1991)
* *Moral Literacy: Or How To Do The Right Thing* (1992)
* *The Space Trap* (1992)
* *Problems in Philosophy: the Limits of Inquiry* (1993)
* *Minds and Bodies: Philosophers and Their Ideas* (1997)
* *Ethics, Evil and Fiction* (1997)
* *Knowledge and Reality: Selected Papers* (1998)
* *The Mysterious Flame: Conscious Minds in a Material World* (1999)
* *Logical Properties: Identity, Existence,Predication, Necessity, Truth* (2001)
* *The Making of a Philosopher: My Journey Through Twentieth-Century Philosophy* (2002)
* *Mindfucking* (2008)
Ménière'i tõbi

**Ménière'i tõbi** (ka **ménière'i haigus**; ladina keeles *morbus Ménière*) on sisekõrva haigus, mis põhjustab kuulmise nõrgenemist, tinnitust ja tasakaaluhäireid. 

Häiritud on vedeliku imendumine sisekõrvast, sisekõrva rõhk suureneb ning sisekõrva tasakaaluelundis olevaid vedelikke, (põhiliselt naatriumkarbonaadist koosnevat perilümfi ja kaaliumkarbonaadist koosnevat endolümfi) eraldav õhuke kelme võib puruneda. Tasakaaluelundina toimivate sisekõrva poolringkanalite töö kahjustub ning see toob kaasa tasakaaluhäired ja peapöörituse. Kui sisekõrvas kogunev vedelik kahjustab ka tigu, kaasneb  tasakaaluhäiretele kuulmislangus. Tihti esineb kohinat või undamist kõrvades – nn tinnitust. Kahjustub tavaliselt üks, 20–25%-l haigetest mõlemad kõrvad. Haigus väljendub atakkidena, mis kestavad mõnest tunnist ööpäevani. Haigushoo ajal on haigel raskelt talutav pearinglus koos tugeva iiveldusega, mis ei lase püstiasendis olla ega raskemal juhul isegi silmi avada. 

Haiguse tekkepõhjused ei ole teada. Haigestutakse tavaliselt 40–50 aasta vanuses, kuid on teada ka tunduvalt nooremalt ja vanemalt haigestunuid. Ménière'i haiguse jaoks puudub efektiivne ravi. Tavaliselt kirjutatakse Eestis haigetele välja betaserci, kuid selle kasutegur on küsitav. Sümptomite leevendamiseks kasutatakse sisekõrva verevarustust soodustavat tsinnarisiini, samuti pearingluse ja iivelduse vastaseid ravimeid, turset alandavaid põletikuvastaseid ravimeid ja rahusteid. Mõned haiged on saanud abi homöopaatilisest ravimist Vertigoheelist. Raskemate juhtude korral kasutatakse ka kirurgilist ravi sisekõrva šunteerimisega rõhu alandamiseks, äärmisel juhul ka sisekõrva poolringkanalite eemaldamise või tasakaalunärvi läbilõikamisega. Viimased meetodid on tunnistatud viimasel ajal ebaotstarbekateks.

Ménière'i haigushoogude ennetamiseks on soovitatav vähendada soola (NaCl) tarvitamist, loobuda alkoholist, tubakast ja šokolaadist.

Ménière'i haigus võib ägeneda ka negatiivsete emotsioonide (stressi) kogemise tagajärjel.

## Ajaloos tuntud tinnituse all kannatajaid
*Imperaator Titus Flavius Vespasianus, kes lasi seppadel kolida enda kõrvale lossi, et nende töö heliga summutada oma tinnitusest tulevaid kannatusi.
* Vincent van Gogh, kes tinnitusheli kannatuste pärast lõikas kõrva peast.

## Viited

## Välislingid
* Ménière'i haige kõrva ehitus
* Artikkel Heinar Kudevitast "Keegi võtaks nagu pea tugevasti käte vahele ja keeraks seda järsult vasakult paremale"
* Eesti Tinnituse ja Ménière'i Ühing
* Ménière'i haige Merike Kungla blogi
* Mis on tinnitus?
* Dr Julian Cowan Hill tinnitusest
* Individuaalne ravivõimalus
* Tinnituse leevenduseks
### Kuulsused tinnitusega
* Kanada päritolu näitleja William Shatner
* Muusik Marty Holland
* USA muusik Tim Donahue ravivõimalusest
Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend

**Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loendis** on loetletud Eesti Vabadussõja ja sellega seotud sündmuste ja isikute auks püstitatud mälestusmärgid.

Välja on toodud mälestusmärgi nimi, esmaavamise aeg, mälestusmärgi asukoht nüüdisaegse haldusjaotuse järgi, esimese ja teise lõhkumise ja taastamise aeg.

## Vaata ka
*Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas

## Kirjandus
*Koostanud Mati Strauss. Vabadussõja mälestusmärgid Eesti Vabariigis. EK Bit, 1991