open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ryō Kawasaki

**Ryō Kawasaki** (jaapani keeles 川崎燎 *Kawasaki Ryō*; 25. veebruar 1947 Tōkyō – 13. aprill 2020 Tallinn) oli jaapani kitarrist ja helilooja. 

Pärast loodusteaduste õpinguid valis ta hoopis kitarristikarjääri. 1960. aastatel mängis ta mitmes jaapani džässansamblis. 1970. aastate alguses kolis ta New Yorki, kus leidis püsiva töökoha koos väga silmapaistva seltskonnaga, sealhulgas Gil Evansi, Elvin Jonesi, Chico Hamiltoni, Ted Cursoni ja JoAnne Brackeeni bändidega. 1980. aastate keskel hakkas Kawasaki eelistama muusikale arvutiprogrammide koostamist. Samuti produtseeris ta *techno dance*i lugusid ning asutas nende väljaandmiseks ettevõtte Satellites Records.

1991. aastal pöördus ta tagasi džässi juurde, kus tema kitarrimäng osutus endiselt osavaks (albumid salvestas üks Jaapani firma, kuid neid müüdi USA-s tema enda firma kaudu). Kogenud muusikuna suutis Kawasaki ilma pingutusteta minna üle *hard bop*ist *jazz-rock*i. Tema mängustiili iseloomustavad sujuvus ja julgus.

Ryō Kawasaki elas ja töötas 2000. aastast Eestis.

## Välislingid
*Ryō Kawasaki koduleht
*Ryō Kawasaki elulugu
*Ryō Kawasaki Myspace
*Intervjuu Eesti Ekspressis
Õlitussüsteem

**Õlitussüsteem** on süsteem, mille ülesandeks on masinates ja mehhanismides hõõrduvate pindade õlitamine. Õlitamine vähendab pindadevahelist hõõret, jahutab hõõrduvaid pindu ja eemaldab detailide kulumisel tekkinud metallipuru. Õlitussüsteem koosneb õlipumbast, õlifiltrist, õlirõhunäiturist, õlitusjuhtmetest ja muudest detailidest (näiteks õlituslaager).
Survevalu

**Survevalu** ehk **injektsioonvormimine** on survetöötluse liik, mille puhul sula aine juhitakse surve all valuvormi. Survevaluvormid valmistatakse süsinik- või legeerterasest. Survevalumeetodil valatakse laialdaselt tsingi, magneesiumi, alumiiniumi ja vase alusel saadud sulameid ja plastmassi.
Tsementeerimine

**Tsementeerimiseks** võidakse nimetada
***[[tsementimine|tsementimist]]**
*või **[[tsementiitimine|tsementiitimist]]**.
Noolutamine

**Noolutamine** on eelnevalt karastatud terase kuumutamine kriitilisest punktist madalama temperatuurini, hoidmine nimetatud temperatuuril ja jahutamine. 

Noolutamine tõstab karastatud terase kõvadust, sitkust, plastsust ja vähendab sisepingeid. 

Tuntakse kolme noolutamise liiki: madal noolutamine, keskmine noolutamine ja kõrge noolutamine.
Lõõmutamine

**Lõõmutamine** on terase kuumutamine üle kriitilise punkti, hoidmine nimetatud temperatuuril ja aeglane jahutamine. Jahtumine toimub tavaliselt koos ahjuga ning kestab tavaliselt mitmeid päevi. Lõõmutamine vähendab terase kõvadust, kuid parandab struktuuri ning vähendab tunduvalt sisepingeid. 

## Lõõmutamise liigid

* mittetäielik lõõmutamine
* isotermiline lõõmutamine
* Sferoidiseeriv lõõmutamine
* Difusioonlõõmutamine
* Rekristallisatsioonlõõmutamine
Seismilised pinnalained

**Pinnalained** on seismilised lained, mis levivad piki maapinda või piki maasisest geoloogilisi struktuure eraldavat pinda.

Pinnalained jagunevad Love'i ja Rayleigh' laineteks. Pinnalaineid eristatakse keha sisemuses levivatest kehalainetest, mis jagunevad P-laineteks ja S-laineteks.
Normaliseerimine

**Normaliseerimine** on terase kuumutamine 50–60 °C võrra üle kriitilise punkti, hoidmine nimetatud temperatuuril ja jahutamine seisvas õhus. Lõõmutatud terasega võrreldes on normaliseeritud terasel peeneteralisem struktuur. Normaliseeritud terase tugevus ja kõvadus on mõnevõrra suuremad lõõmutatud terase vastavatest näitajatest, kuid plastsus on mõnevõrra väiksem.
Tsüaneerimine

**Tsüaneerimine** on terase pinnakihi samaaegne rikastamine süsiniku ja lämmastikuga. Tsüaneerimist viiakse läbi samadel eesmärkidel, mis tsementiitimist. See suurendab terase pinna kõvadust, kulumiskindlust ja väsimustugevust. Masinaehitusteraste puhul toimub protsess tavaliselt temperatuuridel 820...970 °C, kiirlõiketerastel 540...560 °C.
Aliteerimine

**Aliteerimine** on terase või malmi pinnakihi rikastamine alumiiniumiga. Aliteerimise tagajärjel omandab materjal kõrge kuumuspüsivuse (kuni 900&nbsp;°C), kuna toote pinnale moodustub tihe alumiiniumoksiidist kile.
Koosa järv

**Koosa järv** (ka **Kuusjärv**) on järv Tartumaal Peipsiääre vallas, Emajõe suudmeala Praagalt 4 km lääne pool.

Koosa järvest 0,5 kilomeetrit edela pool paikneb Sirkjärv.

Koosa järv on 281,3 ha suur, suurim sügavus on 1,9 m ja keskmine 1,2 m. Järve kaldad on madalad ja enamasti turbased.

Peipsiga ühenduse tõttu on järves rikkalikult kalaliike. Enim leidub ahvenat, särge, hauge, latikat säinast, kiiska ja roosärge.

## Välislingid
*Koosa järvest eestigiid.ee lehel
Normaliseerimine (täpsustus)

"**Normaliseerimine**" on mitmetähenduslik sõna.
* **[[Normaliseerimine]]** on terase kuumutamine 50...60 °C võrra üle kriitilise punkti, hoidmine nimetatud temperatuuril ja jahutamine seisvas õhus.
***[[Normaliseerimine (Tšehhoslovakkia)|Normaliseerimine]]** oli Praha kevade järgne jäiga poliitika periood Tšehhoslovakkias.
***[[Normaliseerimine (filosoofia)]]**
*Andmete normaliseerimine on andmebaasis olevate andmete korrastamine andmete kordumise ja vastuolude vältimiseks

## Vaata ka
*Normaliseeritud ujukomaarv
Lahepera järv

**Lahepera järv** (ka **Lahe järv**) on järv Tartumaal Peipsiääre vallas Savimetsa külas.

Lahepera järv on 100,4 ha suur, suurim sügavus on 4,2 m ja keskmine 2,4 m.

Läbivool järvest on nõrk, loodest voolab sisse oja ja leidub allikaid, väljavool toimub järve kagu sopist Lahe jõe kaudu Peipsi järve.

## Välislingid
Lahepere järvest eestigiid.ee lehel
Leegu järv

**Leegu järv** (ka **Leego järv** või **Pühajärv**) on järv Tartumaal Kastre vallas Ahunapalu külas. Järv asub Peipsi-äärsel madalikul, Kalli järvest 2 km kagu pool.

Leegu järv on 85,6 ha suur, suurim sügavus ulatub 1,6 meetrini ja keskmine on 0,6 m. 

Taimestik on liigivaene. Kallastel kasvab järvkaisel, vähem pilliroogu, ahtalehist hundinuia ja sooalssi.

Kalastik sõltub aastaajast: kevadel domineerivad särjed, sügisel on enim säinast, suvel ja talvel aga latikad. Vähem leidub ahvenat, hauge, linaskit, kiiska ja nurgu. Talvel on järv sageli ummuksis ja paljud kalad surevad.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid
*Leegu järvest eestigiid.ee lehel
Veisjärv

**Veisjärv** (ka *Veisejärv* ja *Valgejärv*) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku kaguosas, Viljandimaal Viljandi vallas Veisjärve külas.

Järve pindala on 480,7 ha, suurim sügavus on 4 m, keskmine sügavus 1,3 m ja kõrgus merepinnast 96,5 m, järve põhjas lasub kuni 4,5 meetri paksune mudakiht. Järve edelaküljest voolab Õhne kanali kaudu välja 94 km pikkune Õhne jõgi, mis suubub Võrtsjärve. Veisjärve veetaseme hoidmiseks on Õhne kanalile ligikaudu 240 m allavoolu ehitatud puidust pais. Järve lõunaosast 3 km lääne pool asub Sakala kõrgustiku kõrgeim tipp Härjassaare mägi.

Järve veevahetus toimub kord aastas. Limnoloogilise tüübi järgi on järv kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Veisjärv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

Veisjärve kalaliigid on ahven, haug, kiisk, koha, latikas, mudamaim, nurg, roosärg, särg, viidikas ja vingerjas.

Veisjärv kuulub Rubina looduskaitseala koosseisu (Veisjärve piiranguvöönd). Järves on registreeritud kaitsealune liik vingerjas.

## Vaata ka
*Õhne jõgi
*Rubina looduskaitseala

## Viited

## Välislingid
*
*
Riho-Bruno Bramanis

**Riho-Bruno Bramanis** (sündinud 1. jaanuaril 1967) on endine eesti käsipallur ja käsipallitreener.

Ta on olnud Eesti koondise peatreener ja Audentese spordikooli käsipalliosakonna treener.

## Haridus
Lõpetanud 1985. aastal Tallinna 54. Keskkooli, õppinud aastatel 2002–2006 Tallinna Ülikoolis rekreatsiooni.

## Sportlaskarjäär
Käsipallitreeninguid alustas 1978. aastal Tallinna Oktoobri rajooni Spordikoolis Enno Karrisoo juhendamisel. 

Elukutselisena on ta käsipalli mänginud Eestis, Lätis ja Rootsis. 1996. aastast elas ta kaheksa aastat perega Jaapanis ja mängis seal profikäsipalli.

2008. aasta lõpus tabasid teda jalavigastused, mille tõttu lõpetas Bramanis mängijakarjääri ning keskendus treeneritööle.

## Saavutused
* Tulnud 3 korda Eesti meistriks: 1990. aastal Kooperaatori, 1991. aastal Tallinna Lihakombinaadi ja 2005. aastal Chocolate Boysi meeskonnas.
* Tulnud Hiroshima Wakunaga meeskonnas 1998. aastal Jaapani meistriks ja võitnud 5 korral Jaapani karika.
* 1994–2002 – Eesti parim käsipallur
* 1998 – Jaapani parim käsipallur
* 2007 – võitis Chocolate Boysi meeskonnas Eesti karika.
* Valitud 20. sajandi Eesti parimaks käsipalluriks.

## Muu tegevus
2016. aastast töötab ta Albion Reiside reisijuhina Jaapanis, Aafrikas, Kesk-Aasias ja Ameerikas.

## Teosed
* Õhk riisiterade vahel : kaheksa aastat Jaapanis / Riho-Bruno Bramanis, Kertu Bramanis; [värsid tõlkinud Kertu Bramanis ja Rein Raud]. [Tallinn]: Tänapäev 2010. 240 lk.

## Isiklikku
Abikaasa Kertuga on neil tütar Melissa ning Audentese esiliigas ja HC Tallase meistriteliigas käsipalli mängiv poeg Jesper.

## Viited

## Välislingid
* Riho-Bruno Bramanis lõpetas vigastuse tõttu mängijakarjääri. Postimees, 19. jaanuar 2009
*
Nguyễn Minh Triết

**Nguyễn Minh Triết** (sündinud 8. oktoobril 1942) on Vietnami riigitegelane. Ta oli Vietnami president 27. juunist 2006 kuni 25. juulini 2011.
Kaitsemaagia

Ürgusundid kasutasid palju kujusid, mis ei olnud kunstilisel eesmärgil vaid vaenulike mõjude eemalehoidmiseks, kas selles elus või pärast surma. 

Arheoloogidel on hea näide Hiinast leitud Terrakotasõdalased.

## Vaata ka
* Animism
* Ürgusund
* Apotropaion

## Kirjandus
* Martin Puhvel, "Põlistelt põldudelt: Põhja- ja Loode-Euroopa rahvaste folkloorist ja vanemast kirjandusest", Ilmamaa, Tartu 2009, lk 77–86 (artikkel "Ristteede ravi- ja kaitsemaagia")
* Reet Hiiemäe, "Kaitsemaagia Eesti rahvausundis". Pegasus, Tallinn 2012, 224 lk; ISBN 9789949472871
Ürgusund

**Ürgusund** on usundiloos nimetus varaseimale usundikihistusele, mis oli ilmselt olemas juba neandertali inimesel.

Teavet vanematest usundivormidest saame arheoloogilistelt väljakaevamistelt, hauapanuste ja koopajooniste järgi.

## Vaata ka
*loodususund
*animism
*etnoloogilised usunditeooriad
*maagia
*tõrjemaagia
*šamanism

## Viited
Austusobjekt

**Austusobjekt** on usundis see, mis on kultuse keskmes, see, millele on rituaalne tegevus või sisehoiak suunatud.

Eristatakse konkreetseid austusobjekte nagu puu, mägi, välk, pilv, mida hingestati (animism) ja millele toodi ohvreid, ning abstraktseid austusobjekte: vaim, taevas, hingejõud, jne. Kõik sellised kultuslikud nähtused mahuvad üldmõiste "polüteism" alla. Kui räägitakse neist kui austusobjektidest, siis kasutatakse mõistet "jumalus".
Viisavabadus

**Viisavabadus** on õigus siseneda ühe riigi kodanikul teise riiki ilma viisata. Viisavabaduse lepivad kas kaks riiki kahepoolselt omavahel kokku või üks riik vabastab teise riigi kodanikud viisakohustusest ühepoolselt.

## Vaata ka
* Schengeni viisaruum

## Välislingid

*Riigid, kuhu Eesti kodanikel on õigus siseneda viisata
Estonia-Film

**Estonia-Film** oli esimene Eesti Vabariigi filmiühing, mis tegutses aastatel 1919–1932.

Vendade Theodor Märska ja Konstantin Märska eestvedamisel alustati tööd juba 1919. aastal, aga ametlikult asutati ettevõte Peeter Parikase initsiatiivil ja rahalisel toel 10. septembril 1920. Eeskujuks oli vendade Lumière’ide analoogne filmiettevõte. Ettevõtet juhtis Peeter Parikas.

## Filmid
Estonia-Film tootis ja levitas filme ning tõi Eesti filmindusse ringvaate: esimest ringvaadet näidati 1920. aasta veebruaris. 

Põhiliselt tehti dokumentaalfilme (eluolu- ja päevakajalised filmid). Need filmid olid suuresti riigikroonika eelkäijad. Stuudio üks suuremaid saavutusi oli täispikk dokumentaalfilm, millest esimene oli "Filmikaameraga läbi Eesti" (1924), mida näidati ka Saksamaal, Ungaris, Rootsis ja Lätis ning millest sai Eesti visiitkaart välisriikides. Sarjast on säilinud üksikuid kaadreid.

Olustikufilmide "Tallinna "ilu"" ja "Tartu "ilu"" eesmärk oli ärgitada kodanikke linna korrashoiule – näidati linnade varjukülgi üldise korrashoiu seisukohast.

1921. aastal valmis stuudios esimene mängufilm, naljapilt "Armastuse pisielukas", mis filmi Tallinnas ühe päevaga. Film pole säilinud ja selle sisu pole teada. Stuudio mängufilmikatsetused jäidki lühiformaati ja need pole säilinud.

Paljudest Estonia-Filmi tähtsatest jäädvustustest (Eesti kulla Venemaalt Tallinna toomine, Tartu rahu allakirjutamine) pole kaadritki alles.

## Kinod
Estonia-Filmile kuulusid Tallinnas järgmised kinod:
*Rekord Näituseväljakul (hiljem nn rahvakino Endla)
*1927 Passaaž Viru tänaval (omandamisel sai nime Rekord; hiljem esietenduskino, veel hiljem Helios)
*kino Kungla Tõnismäel, Pärnu mnt 41

## Muu tegevus
Estonia-Filmi filmilabor asus Viru tänaval.

Aastatel 1926–1931 andis ettevõte välja oma aja tähtsaimat filmiajakirja Filmileht. 

Estonia-Film korraldas 1923. ja 1925. aastal Eesti esimesed missivõistlused.

1927. aastal tekkis seoses helifilmi tulekuga ka Eestis üha suurem nõudlus helifilmi järele. Estonia-Film küll üritas oma ressursse kokku võttes teha esimese eesti helifilmi, kuid teoks need plaanid ei saanud.

## Tegevuse lõpetamine
Üleilmne majanduskriis ja tehniline revolutsioon (helifilmi sünd ja levik) mõjutasid Estonia-Filmi tegevust sedavõrd, et Estonia-Film läks 1932. aastal pankrotti ja lõpetas 19. detsembril 1932 tegevuse.

## Viited
Tihemetsa

**Tihemetsa** on alevik Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaugus Pärnust on 50 km, Kilingi-Nõmmest 6 km, Viljandist 50 km ja Mõisakülast 11 km (mööda maanteid).

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas alevikus 897 inimest.

## Ajalugu
Tihemetsas oli Voltveti kõrts, mille säilinud hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Tihemetsas töötas 19. sajandil Allikukivi kalevivabrik.

1920. aastatel rajati praeguse Tihemetsa alale Voltveti asundus, mis hiljem nimetati Asuvere külaks ja 1977 nimetati **Tihemetsa** alevikuks.

Tihemetsas on Allikukivi park, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.


Punapargi lahingu mälestusmärk, 2014 01.jpg|Vabadussõja Punapargi lahingu mälestusmärk
Voltveti mõisa peahoone.jpg|Voltveti mõisa peahoone
Voltveti mõisa pargigrott. 2014.jpg|Voltveti mõisa pargigrott


## Vaata ka
* Tihemetsa mõis (Voltveti mõis)
* Tihemetsa paisjärv
* Tihemetsa vald
* Tihemetsa külanõukogu
* Tihemetsa raudteepeatus
* Vabadussõja Punapargi lahingu mälestusmärk

## Viited

## Välislingid
*http://www.eestigiid.ee/?CatID=97&ItemID=2568
*"Tihemetsas avatakse ekstreemspordi sisehall", 24tundi.ee, 27. veebruar 2009
Jäärja

**Jäärja** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

## Vaata ka
* Jäärja mõis
* Jäärja vald
* Abja vald
* Järveotsa maastikukaitseala

## Viited

## Kirjandus
*Ilmar Arens. Jäärja "Sookuningas" ja tema linnusemägi. Eesti Päevaleht, 3. aprill 1971, nr. 26, lk. 5.
Kalita

**Kalita** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

1977. aastal liideti Kalita külaga Karuküla.

Külast voolavad läbi näiteks Kalita oja, Külge oja ja Jurga oja, mis suubuvad naaberkülas Reiu jõkke.

Küla idaosas asub Viira soo ja loodenurgas Messu soo.

Kultuurimälestistest jääb küla alale ohverdamiskoht "Emandimägi".

Külas tegutses vabariigi algusajal Kalita koorejaam, mis põles 1939. aastal.

Külas töötas ka Kalita kool, mis alustas tegevust 1877. aastal Pati valla koolina ning suleti 1956. aastal õpilaste puuduse tõttu.

## Viited
Kanaküla

**Kanaküla** on küla Pärnu maakonnas Saarde vallas.

Kanakülast voolab läbi Halliste jõgi, küla territooriumil suubuvad sellesse Pale jõgi ja Alva jõgi. Halliste jõel asuva Vardja kärestiku ja selle põhjas asuva paljandi kaitseks on loodud Vardja aluskivimi paljandi ja kose kaitseala.

Läbi küla kulgeb Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee, Halliste jõe ületamiseks on maanteel Kanaküla sild.

Aastatel 1977–2021 oli Reinse Kanakülaga liidetud.

## Vaata ka
*Kanaküla kõrts

## Viited
Laiksaare

**Laiksaare** (aastani 1997 *Asuja*) on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

Laiksaarel asub RMK Pärnumaa metskonna keskus.

Kultuurimälestistest on külas arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu.

## Loodus
Küla territooriumi edelaosa läbib Rannametsa jõgi ja idaosa Ura jõgi. Küla piires asuvad Rannametsa jõel ka Laiksaare järv ja Ura jõel Rae järv. Lisaks nimetatutele asub külas Sassi järv.

Laiksaare lõunaosas asub kaitsealune Rannametsa jõe lammimets. Vahetult küla piirist lõunas Nepstes paikneb 1991. aastal kaitse alla võetud Laiksaare männik.

Osaliselt jäävad küla territooriumile ka Laiksaare looduskaitseala idaosa, Tolkuse looduskaitseala lõunaosa ja väike siil Nepstemurru hoiuala kirdenurgast.

## Pildigalerii

Laiksaare bus stop.jpg|Laiksaare bussipeatus (2017)
Laiksaare bussipeatus.jpg|Laiksaare bussipeatus (2024)
Laiksaare küla piiril.jpg|Laiksaare küla piiril juunis 2024
RMK Laiksaare kontor 2.jpg|RMK Laiksaare kontor


## Vaata ka
*Laiksaare mõis,  Saarde kihelkond Pärnu kreis
* Laiksaare vald
* Asuja külanõukogu

## Viited

## Välislingid
* https://www.postimees.ee/term/56639/laiksaare
* "Laiksaares töötavad Pärnumaa metskonna ametnikud" Pärnu Postimees, 11. september 2010
Lanksaare

**Lanksaare** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.


Lanksaare küla.jpg|Lanksaare küla
Hüljatud maja Lanksaare külas.jpg|Hüljatud maja Lanksaare külas
Hüljatud traktor Lanksaare külas.jpg|Hüljatud traktor Lanksaare külas põllu peal


## Viited
Leipste

**Leipste** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

Küla lähistel oli kuni 1996. aastani Tihemetsa raudteepeatus.
## Viited
Marina küla

**Marina** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

Külast voolab läbi Ura jõgi. Jõel on Marina paisjärv.

## Viited
Reinu (Saarde)

**Reinu** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.


Tallo, Reinu küla.jpg|Hüljatud laut Reinu külas
Lehmad Reinu külas.jpg|Lehmad Reinu külas Nigula looduskaitsealal
Lehmad Reinu külas 2.jpg|Lehmad Reinu külas Nigula looduskaitsealal
Reinu küla Pärnumaal.jpg|Sooääre talu Reinu külas
Laut Reinu külas Pärnumaal.jpg|Laut Reinu külas Pärnumaal


## Viited
Reinu

**Reinu** on mitme koha nimi:
* **[[Reinu (Saarde)]]**, küla Saarde vallas Pärnu maakonnas
* **[[Reinu (Tartu)]]**, küla Tartu maakonnas Tartu vallas
* **[[Reinu (Valgjärve vald)]]**, endine küla

## Vaata ka
* Reinu mõis
* Reinu põik
* Reinu tee
Saarde

**Saarde** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

## Vaata ka
* Saarde kirik
* Saarde kalmistu
* Saarde kihelkond

## Viited
Päärdu

**Päärdu küla** asub Tallinna–Pärnu magistraaltee ääres Märjamaa valla lõunaosas. Külast lähtub tugimaantee Velise kaudu Raikkülla ning kohalikud teed Leibresse (nn vana Tallinna–Pärnu maantee) ja Araste kaudu Vanamõisa. Päärdust voolab läbi Velise jõgi. Kuni 1980. aastateni oli Velise jõgi tuntud Päärdu jõena.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Vigala valda.

Päärdu on valdavalt hajaküla. Tihedam hoonestus on vaid mõisasüdame naabruses, kus leidub ka kahekorruselisi kortermaju.

Küla tähtsamad vaatamisväärsused on Päärdu mõisakompleks ja jõe ääres väike siluri lubjakividest koosnev paljand. Külas asub ka Velise mõisa Maydellide kalmistu.
## Ajalugu
Päärdu maanteesillast allavoolu jõekaldalt on leitud luuahing, mis lubab oletada, et Päärdu alal võis olla kiviajal inimasustus. Oletatavasti oli tänapäevane Päärdu ala mererannikul. 

Küla varasem nimi oli Kose. Tõenäoliselt on Päärdu mõis (Kose mõis, saksapäraselt *Kosch*) asutatud 15. sajandi teisel poolel. Tänini säilinud häärber valmis 1792. aastal. Päärdu nimi pärineb 18. sajandist ja mugandus selleaegse mõisa omaniku Bernt Tuwe eesnimest.

18. sajandil asutati mõisa poolt Velise jõele vesiveski, mille hoone hävis 1941. aastal Teises maailmasõjas Märjamaa lahingus.

Päärdu vallakool (Rääski külas) asutati 1846. aastal. 1924. aastal anti Päärdu kooli käsutusse Päärdu mõisahäärber. 1972. liideti kool Kivi-Vigala kaheksaklassilise kooliga.

1905. aasta mässu ajal sai Päärdus Paiba talu (Mihkel Aitsami (1876–1917) kodutalu) koosolekute ja kogunemiste kohaks. 

1970. aastate asulate reformimise ajal liideti Päärdu külaks samanimeline asundus, osa Pikk-külast (tänapäevase Päärdu lääneosa) ja Veneküla (Vene; tänapäevase Päärdu põhjaosa).

## Vaata ka

*Eesti külade loend

## Viited
Sigaste

**Sigaste** on küla Pärnumaal Saarde vallas.

Sigastele lähimad külad on Lodja lõunas ja Marana kagus. Kaugemale põhja jääb Saunametsa. Sigastet läbib Lodja–Saunametsa tee. Muudest paikadest jäävad kagusse Kikepõhja, lõunasse Pändi ning loodesse Riisselja endine küla ja raudteejaam.

Sigaste ojaks nimetatakse Kivioja, mis on Reiu jõe parempoolne lisajõgi. 1950. aastate paiku kaevati oja maaparanduse käigus sirgeks. Varem leidus Kiviojas palju kalu, aga pärast kopratammide teket ei ole kalad sinna kudema pääsenud. Nüüdisajal esineb ojas vähesel määral lepamaimu ja särge.

Sigastet on mainitud 1584. ja 1839. aastal külana. 1758. aastal on nimetatud Kikepera küla järel olevat hajatalu, kus elas *Auf Sigaste Marcus Land Sigaste Hans*. Küla asus Saarde kihelkonnas ja kuulus Kilingi mõisale. Eesti kohanimede seas erandlikuna on külanime kirjutatud sajandite viisi üksnes tänapäevasel kujul. 1977. aasta külade reorganiseerimise käigus liideti Sigastega edelas olev Lodja asundus ning kirdes olevad Kivilaane ja Kutja.

Kivilaanet on esmamainitud 1816. aastal, kui nimetati *Kiwwilane* talu. 1839. aastal on nimetatud *Kiwwilane* kõrtsi ja 1900. aasta paiku Кивиланы küla. Kivilaanest põhja jääb Mölke-nimeline koht.

Kutja oli 1930. aastatel omaette küla. Nõukogude ajal arvati ta Suitsuküla koosseisu. 1977 Suitsuküla kaotati ja selle läänepoolne ots Kutja ühendati Sigastega.

Sigastest lõunas olevat Pändit on esmamainitud 1797. aastal *Bente* taluna. Maailmasõdade vahelisel ajal oli Pändi omaette küla.

Läbi Sigaste kulges kuni 2008. aastani Pärnu–Mõisaküla raudtee, mis omakorda oli osa Tallinna–Pärnu–Riia raudteest. Külas oli Sigaste raudteepeatus.

Külanimi on tekkinud sõnast "siga" kas otse või isikunime vahendusel. -ste-lõpp tähendab sugunime. Sigaste nime käänatakse sisekohakäänetes (Sigastesse jne).

## Viited
Tuuliku

**Tuuliku** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.


Nisupõld Tuuliku külas.jpg|Rukkipõld Tuuliku külas
Salme talu vare Tuuliku külas.jpg|Salme talu vare Tuuliku külas
Vare Tuuliku külas.jpg|Vare Tuuliku külas
Vare Tuuliku külas 2.jpg|Tuuliku kõrtsi vare
Vare Tuuliku külas 3.jpg|Vare Tuuliku külas
Mesilastarud Tuuliku külas.jpg|Mesilastarud Tuuliku külas
Vare Tuuliku külas 4.jpg|Vare Tuuliku külas
Tuuliku küla teadetetahvel.jpg|Tuuliku küla teadetetahvel
Heinalaut Tuuliku külas.jpg|Heinalaut Tuuliku külas
Võssa kasvanud Rehemaa talu Tuuliku külas.jpg|Võssa kasvanud Rehemaa talu Tuuliku külas


## Vaata ka
*Tuuliku mõis

## Viited
Tõlla

**Tõlla** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

1977. aastal liideti Tõlla külaga Neitsiküla.

Tõlla puurauk on siluri Jaani lademe Tõlla kihtide stratotüüp. Viimased on küla järgi ka nime saanud.

## Viited
Veelikse (Saarde)

**Veelikse** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.


Veelikse bussipeatus.jpg|Veelikse bussipeatus
Veelikse järv.jpg|Veelikse järve ujumisala
Veelikse järv 2.jpg|Veelikse järv
Veelikse küla piir.jpg|


## Vaata ka
*Veelikse hiiepärn
*Veelikse järv

## Viited
Veelikse

**Veelikse** on mitme koha nimi:

* **[[Veelikse (Mulgi)]]**, küla Mulgi vallas Viljandi maakonnas
* **[[Veelikse (Saarde)]]**, küla Saarde vallas Pärnu maakonnas

## Vaata ka
* Veelikse järv
* Veelikse mõis
* Veelikse oja
* Veelikse soo
Viisireiu

**Viisireiu** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

Külast voolab läbi Reiu jõgi. Küla juures liituvad jõega Külge oja ja Kalita oja.

Viisireius asub Vahtra suurfarm.

## Viited
Väljaküla (Saarde)

**Väljaküla** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas Kilingi-Nõmmest vahetult kirdes.

Külast voolab läbi Alva jõgi. Väljaküla ja Kärsu küla piirile jääb Rahumeri.

Väljakülas lõppeb Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.

## Viited
Tali

**Tali** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

Külas asus Tali mõis.


Spordiväljak Tali mõisa pargis.jpg|Spordiväljak Tali mõisa pargis
Tali Põhikool, tagakülg.jpg|Tali Põhikooli tagumine pool
Tali Põhikool.jpg|Tali Põhikool
Tali Seltsimaja.jpg|Tali Seltsimaja
Tali vallamaja.jpg|Tali vallamaja
Tali Raamatukogu.jpg|Tali Raamatukogu
Tali toidupood.jpg|Tali toidupood
Tali küla poe taga.jpg|Korsten Tali küla poe taga
Tali bussipeatus.jpg|Tali bussipeatus


## Vaata ka
*Tali Põhikool
*Tali seltsimaja
* Tali vald

## Viited
Lisaaeg

**Lisaaeg** on sportmängu osa, mis lisatakse vajaduse korral mängu normaalajale, kui selle lõppedes on seis viigiline. Lisaaja kestus võib olla ajaliselt kindlaks määratud, kuid see võib lõppeda ka siis, kui üks võistlejatest teenib punkti.

## Jalgpall
Elukutselises jalgpallis kestab lisaaeg 2 × 15 minutit.  

Jalgpalli suurvõistlustel on kasutatud ka järgmisi reegleid: 
* "kuldse värava" reegel, mille korral lõpetatakse mäng lisaajal kohe pärast esimest löödud väravat ning võitja on värava löönud võistkond;
* "hõbedase värava" reegel, mille järgi kuulutatakse võitjaks võiskond, kes on esimese lisaaja lõppedes eduseisus.

Kumbki reegel ei osutunud populaarseks ega muutnud mängu soovitud viisil elavamaks, mistõttu nende kasutamine lõpetati 2004. aastal.

## Jäähoki
Lisaaeg on meetod, mille abil selgitatakse välja jäähokimängu võitja, kui mängu normaalaja lõppedes on seis viigiline. Peamised viisid tasavägise mängu võitja selgitamiseks on lisaaeg ja karistuslöök või nende kahe kombinatsioon. Kui liigareeglid näevad ette piiratud lisaaja ilma karistuslöökide seeriata, ei pruugi selle aja jooksul võitjat selguda.

Lisaminutid koosnevad lisaperioodidest pärast mängu kolmandat regulatsiooniperioodi, mille puhul kehtivad tavalised hokireeglid. Kuigi varem mängiti täispikki lisaaegu, kasutatakse tänapäeval enamasti kuldvärava ehk äkksurma vormi, mille järgi mäng lõpeb kohe, kui üks meeskond lööb värava.

IIHF-i mängudes sõltuvad lisaajareeglid võistluse etapist.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel võeti kasutusele uus lisaaja kord, mis kehtib kõigil maailmameistrivõistlustel ning alates 2022. aasta taliolümpiamängudest ka olümpiaturniiril. Kõik lisaajad mängitakse kolm mängijat kolme vastu, olenemata sellest, kas tegemist on alagrupimängu või eelvooruga (viis minutit), väljalangemismänguga, sealhulgas kolmanda koha mänguga (kümme minutit), või finaaliga (20 minutit). Lisaaeg lõpeb sellega, et värava löönud meeskond võidab.

## Viited
FC Bestra

**FC Bestra** oli Viljandis tegutsenud jalgpalliklubi. 

Klubi kandis kuni 2010. aasta oktoobrini nime **JK Liverpool Pub**, Viljandis tegutseva pubi Liverpool pub järgi. Nimest loobuti, kuna seda ei peetud noortetöö jaoks sobivaks ja klubi ei olnud pubiga seotud. Uus nimi tuli sponsorfirma AS Bestra Engineering nimest.
Aastal 2006 hakkas klubi mängima IV liiga lõunapiirkonnas. Saavutati neljas koht ja jõuti üleminekumängudele, mis võideti, ning klubi pääses III liigasse.

2010. aasta hooajal oli JK Liverpool Pub ainus ühegi kaotuseta klubi, tänu sellele nimetas ajakiri Jalka klubi aasta meeskonnaks. 

2011. hooajal mängisid FC Bestra mängijad JK Viljandi Tulevikus, Viljandi Tuleviku mängijad Meistriliiga klubis FC Viljandi. Viljandi JK Tulevik alustas mängimist Eesti meistrivõistluste II liigas Lõuna/Lääne piirkonnas senise Viljandi JK Tulevik II meeskonna asemel ja Viljandi JK Tulevik II meeskond Eesti meistrivõistluste III liiga Lõuna piirkonnas FC Bestra asemel. 

### FC Bestra varasemad liigahooajad

## Viited

## Välislingid
*Viljandi JK Tulevik jätkab kohalike mängijatega
*Jalka valis FC Bestra Aasta Meeskonnaks
Janek Kalda

**Janek Kalda** (sündinud 13. septembril 1978 Võhmas) on eesti jalgpallur. 

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Viljandi Tuleviku parim väravakütt 2006
Rene Kaas

**Rene Kaas** (sündinud 16. jaanuaril 1982) on eesti endine jalgpallur (väravavaht).

Ta on kuulunud ka Eesti jalgpallikoondise nimekirja, kuid pole Eesti eest mänginud.

Ta on 187 cm pikk ja kaalub 85 kg.

## Endised klubid

*1998 FC Flora Tallinn 1/0
*1998 SK Lelle 3/0
*2001 FC Elva 7/0
*2001 JK Tulevik Viljandi 1/0
*2001 FC Kuressaare 19/0
*2002 FC Kuressaare 27/0
*2003 FC Flora Tallinn 1/0
*2004 FC Flora Tallinn 9/0
*2004 JK Tervis Pärnu 12/0
*2005 FC Flora Tallinn 3/0
*2005 FC Valga 13/0
*2006 FC Valga 13/0
*2007 JK Tulevik Viljandi 34/0
*2008 Nõmme Kalju 45/0
Gustav Schäfer

**Gustav Klaus Wolfgang Schäfer** (sündinud 8. septembril 1988 Magdeburgis) on saksa ansambli Tokio Hotel trummar. 

## Isiklikku
Schäfer elab Magdeburgis. Tal on õde Franciska.
Bill Kaulitz

**Bill Kaulitz** (kodanikunimi **Bill Kaulitz-Trümper**; sündinud 1. septembril 1989 Leipzigis) on saksa ansambli Tokio Hotel solist.

Tema kaksikvend Tom Kaulitz mängib samas bändis kitarri. Koos hakkasid vennad juba väga varakult muusika looma, tänaseks on neist saanud nii Saksamaal kui ka kogu Euroopas väga nõutud esinejad nii oma muusika kui ka välimuse pärast.

Bill on tuntud oma ebahariliku riietumisstiili, meigi ja soengu poolest.

Bändi kõrvalt dubleeris Bill 2006. aastal ka filmi "Arthur und die Minimoys" saksakeelses versioonis ühe peaosatäitja häält. Teist peaosalise häält tegi Billi pikaajaline iidol Nena.
Leeds

**Leeds** on linn Põhja-Inglismaal Lääne-Yorkshire'i linnkrahvkonnas. Asub Aire'i jõe ääres.

Leedsi on esmamainitud juba 1086. aastal, linnaõigused sai 1626. aastal. 18. sajandi lõpus hakkas linn kiiresti kasvama ja sai tähtsaks transpordisõlmeks.

Leedsi ülikool on üks Suurbritannia suuremaid.

Linna parim jalgpalliklubi on Leeds United.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
*Leeds City Guide The Official Leeds City Guide
Triumviraat

**Triumviraat** (ladina *triumvirātus*; *tria* 'kolm' + *vir* 'mees') on kolme isiku poliitiline liit, kellel on sageli ühised huvid. Ühte triumviraadi liiget nimetatakse **triumvir**iks.

Vana-Roomas tähendas triumviraat kolmest triumvirist koosnevat valitavat kolleegiumi (vt Esimene triumviraat, Teine triumviraat). Esimene triumviraat küll ei olnud valitud, vaid selle sõlmisid asehaldur Lõuna-Hispaanias Gaius Julius Caesar, väejuht Gnaeus Pompeius Magnus ja optimaat Marcus Licinius Crassus.

Nicaraguas oli võimul kolmest mehest koosnev triumviraat aastail 1972–1974, tagamaks Anastasio Somoza Debayle võimuloleku kooskõlalisust riigi põhiseadusega.

Triumviraadiks nimetati ka pärast Teist maailmasõda Viljandi 2. Keskkoolis lühikest aega tegutsenud nõukogudevastast õpilasorganisatsiooni.
## Viited
Mugud

**Mugud** (inglise keeles *muggles*) on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" inimesed, kellel pole võluvõimeid, ehk siis meiesugused tavalised inimesed. Neid kiusasid ja hävitasid surmasööjad ja Lord Voldemort, kes arvasid, et mugud on väärtusetu rämps ning nad tuleks maailmast välja juurida.

## Tähtsaimad mugud
* Vernon Dursley
* Petunia Dursley
* Dudley Dursley
* Marjorie Dursley
Veliki Ustjug

**Veliki Ustjug** (varem *Ustjug*) on linn Venemaal Vologda oblastis Veliki Ustjugi rajoonis. Asub Suhhona ja Jugi jõe liitumiskohas.

Veliki Ustjugi haldusalasse kuulub ka Krassavino linn ja Kuzino alev.

Linna on kirjalikult esmamainitud 1218. aastal. Asus Novgorodi vabariigi kirdepiiril, Rostovi vürstiriigis ja liideti Moska suurvürstiriigiga 1328. aastal.

Linnas on sündinud Semjon Dežnjov, Jerofei Habarov ja Vladimir Atlassov.

Veliki Ustjugi lähedal asub Ded Morozi ametlik elukoht.

## Vaata ka
* Ustjugi Jumalaema Rõõmukuulutamise ikoon
* Prokopi Ustjugist

## Välislingid
* http://www.v-ustug.ru/
* Veliki Ustjug turistidele
Reimo Oja

**Reimo Oja** (sündinud 23. novembril 1982) on eesti jalgpallur.

## Endised klubid
*2001 JK Tervis Pärnu 8/4
*2004 FC Elva 19/17
*2004 JK Tulevik Viljandi 1/0
*2005 JK Tulevik Viljandi 16/1
*2009 JK Tallinna Kalev

## Isiklikku
Reimol on vend Raido ning õed Girgit Oja ja Gerli Oja.
Reimo isa Tõnu Oja on kehalise kasvatuse õpetaja, ema on Terje Oja.
Kostanaj

**Kostanaj** (minevikus **Kustanai**) on linn Kasahstanis, Kostanaj oblasti keskus. Asub Toboli jõe ääres.

Kostanajl on raudtee- ja maanteeühendus paljude Kasahstani ja Venemaa linnadega. Linnal on rahvusvaheline lennuväli.

## Välislingid

*Kostanaj infoportaal
Kurivara

**Kurivara** (ka **kahjurvara**, **pahavara**, **õelvara**, **ründevara**, **ründetarkvara**, **kahjulik tarkvara**) (inglise keeles *malware*) on arvutiprogramm, mis on kirjutatud spetsiaalselt selleks, et arvutit ilma selle haldaja ja valdaja teadmata kahjustada või kuritarvitada.

## Liigitus
Kaasaegne kahjurvara võib sisaldada mitut siin eristatud alamliigi tööpõhimõtet.
*viirus
*uss
*trooja hobune
*loogikapomm
*reklaamvara
*nuhkvara
*paanikatarkvara

## Vaata ka
*Pseudoviirus

## Välislingid
*Arvutikaitse sõnastik (allikas)
Edastusohje protokoll

**Edastusohje protokoll** (ingl *Transmission Control Protocol* ehk **TCP**) on levinuim transpordikihi võrguprotokoll, mida kasutatakse TCP/IP võrkudes. Kuna TCP-protokoll on peaaegu alati kasutuses koos IP-protokolliga (Internet Protocol), siis tavaliselt kasutatakse nime *TCP/IP*.

TCP-protokolliga saadetavaid pakette toimetab edasi võrgukihi protokoll, milleks on üldjuhul internetiprotokoll (IP). TCP/IP mudeli järgi on loodud enamik arvutivõrke.

TCP-ühendus toimib ainult otspunktide vahel (näiteks kliendi ja serveri vahel). Vahepealsed seadmed, nagu marsruuterid, seda osa pakettidest ei muuda.

TCP- ühendus on töökindel, sest toimub kolmepoolne kinnitus ehk *[[three-way handshake]]*. Klient saadab serverile ühenduse loomise soovi, server vastab ning saadab samuti ühenduse loomise soovi, mille klient kadudeta andmevahetuse korral vastusega kinnitab.

TCP tegeleb voo- ja koormusjuhtimisega. Voojuhtimine (*[[flow control]]*) tähendab, et TCP jälgib pidevalt otspunktide andmevooge ning teeb andmeedastuse kiiruses ja mahus selle järgi parandusi. Koormusjuhtimine (*[[congestion control]]*) tähendab, et TCP jälgib otspunktidevahelise võrgu koormust ning muudab ka selle järgi pakettide parameetreid.

TCP sobib rakendustele, mis vajavat töökindlat andmeedastust, kus kiirus ei ole kriitiline.

Antud protokolli põhiline standard on RFC 793.

Teine internetiprotokolli peal käitatav protokoll on kasutajadatagrammi protokoll (UDP), mis saadab pakette kuid ei kontrolli nende kohalejõudmist sihtkohta. Seda kasutatakse näiteks multimeedia edastamisel ning mujal, kus tähtis on andmesidekiirus ja vähem tähtis selle kvaliteet (pakettide kadumisel neid uuesti ei saadeta).

On leitud, et sipelgad *[[Pogonomyrmex barbatus]]* käituvad enda toiduga varustamisel analoogselt TCP toimimisega.

## Vaata ka
* OSI mudel
* Ethernet
* Internet

## Viited

## Välislingid
* TCP protokoll
* TCP protokoll: ülevaade
* The Transmission Control Protocol (*inglise keeles*)
Kristiansand

**Kristiansand** on linn Norra lõunaosas, Agderi maakonna, Kristiansandi valla ja varasema Vest-Agderi maakonna halduskeskus. Linn on nimetatud Christian IV järgi. 

Kristiansandis asub Agderi Ülikooli üks kahest linnakust.

## Viited

## Välislingid
Vinüülplast

**Vinüülplast** on polüklorovinüülvaikude baasil toodetav plast, mida kasutatakse kanalisatsiooni- ja ventilatsioonitorustike valmistamiseks. Vinüülplastil on suur keemiline püsivus. Ka enamik happeid ei avalda sellele kahjustavat mõju.

Vinüülplasti on kerge mehaaniliselt töödelda. Kuumutamisel paindub kergelt. Kuuma õhuga on temperatuuril 220–240&nbsp;°C võimalik vinüülplasti keevitada vinüülplastist varrastega.

Materjali puuduseks on, et temperatuuril üle 60&nbsp;°C muutub ta plastseks ja –20° juures hapraks. Arvesse tuleb võtta ka vinüülplasti joonpaisumist, mis on kuus korda suurem kui terasel.

## Vaata ka
* Polüvinüülkloriid
* Vinüül
* Vinüülkloriid
* Vinüülrühm
Paroniit

**Paroniit** on hall elastne kummitaoline materjal. 

See koosneb asbestkiududest, kummist ja lisandeist. Talub kõrget temperatuuri. Kasutatakse muuhulgas katelde ja auruga köetavate õhukuumutite tihendite valmistamiseks.
Kiisa (Tori)

**Kiisa** on küla Pärnu maakonnas Tori vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.

Läbi küla kulgeb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ja Lelle–Pärnu raudteelõik.


Green Motell, Kiisa.jpg|Green Motell Kiisa külas
Kiisa, Pärnumaa.jpg|Kiisa algus Pärnu-Rakvere maanteel


## Viited
Räägu

**Räägu** on mitme koha nimi:

* **[[Räägu (Mulgi)]]**, küla Mulgi vallas Viljandi maakonnas
* **[[Räägu (Tori)]]**, küla Tori vallas Pärnu maakonnas

## Vaata ka
* Räägu järv
* Räägu kanal
* Räägu mõis
* Räägu oja
* Räägu tänav
* Räägu veskijärv
* Rääguoja
Tammiste (Tori)

**Tammiste** on küla Pärnu maakonnas Tori vallas Pärnu jõe ja Rääma raba vahel.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.

Tammiste on Pärnumaa suurim küla, 2021. aastal elas seal 1722 elanikku.

## Galerii

Pikanõmme-Selja tee.jpg|Pikanõmme-Selja tee algus Pärnus Jaama tänavalt
Veskikaare tänav, Tammiste.jpg|Veskikaare tänav Tammistes, vaade Pärnust Jaama tänavalt
Veski tänav, Tammiste.jpg|Veski tänav Tammistes
Nõlva tänav, Tammiste.jpg|Nõlva tänav Tammistes


## Vaata ka
*Tammiste raudteepeatus
*Tammiste sild

## Viited
Urge

**Urge** võib tähendada järgmist:
*urge (õõnsus)
*Urge (Kohila), küla Kohila vallas Rapla maakonnas
*Urge (Tori), küla Tori vallas Pärnu maakonnas

## Vaata ka
*Urge kuristik
Urge (Tori)

**Urge** on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. 

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.

## Viited

## Välislingid
*Karin Klaus, "Urgel avatakse laste loomingu näitus", Pärnu Postimees, 22. august 2009

* Urge Vabaajakeskus.
Farmaatsia

**Farmaatsia** (kreeka *pharmakeia* 'ravimi tarvitamine'; ka **ravimiõpetus**) on õpetus ravimite füüsikalistest, keemilistest, farmakoloogilistest, toksikoloogilistest ja mikrobioloogilistest omadustest, samuti õpetus ravimite välja töötamisest, valmistamisest, säilitamisest, analüüsimisest ja kasutamisest ning sellega liituvast majanduslikust ja juriidilisest taustast.

Proviisor on ravimite ekspert, proviisoriõppe õppekava keskmes on kvaliteetne ravimpreparaat. See on unikaalne kompetents – ühelgi teisel spetsialistil ei ole sellist ettevalmistust. 

Farmatseut on erialase kutse- või rakenduskõrgharidusega spetsialist.

## Vaata ka

*Farmatseutide loend
*Eesti Apteekrite Liit

## Viited
Vainu

**Vainu** on mitmetähenduslik sõna:
***Vainu** ehk **[[külavainu]]** on küla serval olev rohumaa või külas olev väljak.
***[[Vainu (Tori)|Vainu]]**, küla Tori vallas Pärnu maakonnas
***[[Vainu (Lüganuse)|Vainu]]**, küla Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas
Võiste

**Võiste** on alevik Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Tahkuranna valda.

Võistes asub ettevõte Frontier Hockey, mis valmistab hokikeppe.

Võistes tegutseb jalgpallimeeskond FC Võiste City. 

Võistes asuvad Tahkuranna Lasteaed-Algkool, Võiste raamatukogu, Tahkuranna luteri kirik.

## Viited
Laurent-Désiré Kabila

**Laurent-Désiré Kabila** (27. november 1939 – 18. jaanuar 2001) oli Kongo Demokraatliku Vabariigi president 17. maist 1997 kuni 16. jaanuarini 2001. 

Kabila juhtis mässajate vägesid esimeses Kongo sõjas, mille käigus kukutati Kongo DV-d 32 aastat valitsenud diktaator Mobutu Sese Seko.

16. jaanuari 2001 pärastlõunal tulistas teda üks ihukaitsjatest. Kabila jäi ellu ning toimetati ravile Zimbabwesse, kus paari päeva pärast, 18. jaanuaril suri.

## Välislingid
* Lühivideo Laurent-Désiré Kabilast
Laadi

**Laadi** on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.


Laadi küla.jpg|Pihla tee Laadi külas
Laadi küla 2.jpg|Männituka tee Laadi külas


## Viited
Tahkuranna

**Tahkuranna** (saksa keeles *Tackerort*) on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Tahkuranna valda.

Tahkurannas asub Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kirik. Tahkurannas asub ka Konstantin Pätsi ausammas. 


Pärnumaa Tahkuranna Jumalasünnitaja uinumise 01 EAÕK 1872 2012.02.05MF.jpg|Jumalasünnitaja Uinumise kirik
TahkurannaVallamaja.jpg|Vallamaja


## Vaata ka
*Tahkuranna luteri kirik (Võiste asulas)
*Tahkuranna mõis

## Viited
Aesoo

**Aesoo** (kohakääne Aesoosse või Aesoole ) on küla Pärnumaal Tori vallas.

Küla nime on esmamainitud 1500. aastatel kujul *Hasik*. 1618 nimetati seda *Hasikby*. 1624 nimetati küla *Hasick* ja seal elas talupoeg *Ayska Poetz*. Aastatel 1680–1684 nimetati küla *Aiso* ja 1797 *Aeso*. Küla asus Tori kihelkonnas ja kuulus Tori mõisale.

1977. aastal liideti Aesooga kirde pool asuv Piiri, idapoolsed Rabaküla ja Rabassaare ning läänepoolsed Viidika küla ja osa Saarissoo külast.

2,8 km pikkune Tohera ehk Mäelta oja kulgeb täies ulatuses Aesoos ja suubub paremalt Navesti jõkke. Küla kese asubki Navesti jõe paremal kaldal.

Küla nime häälikuline areng on selgitamata. Esimeste kirjapanekute järgi võis külanimi tollal olla *Aasik*. See võis tuleneda sõnast *[[aas]] : aasa* ('silmus, jõelooge, heinamaa jõekäärus') või sõnast *aas : aasa* ('kärbis, sard, ülespandud viljaredel, rõuk'). Pole välistatud pärinemine sõnast *aisk : aisa* ('ais'). Haeska küla nimi võib olla sarnast päritolu.

## Viited
Elbi

**Elbi** on küla Pärnumaal Tori vallas.

Küla idapiirile jääb Tootsi raudteejaam koos Lelle–Pärnu raudteelõiguga.

## Viited
Jõesuu (Tori)

**Jõesuu** on küla Pärnumaal Tori vallas.

## Asukoht
Jõesuu asub ˞˞˞Pärnu jõe ja Navesti jõe liitumiskohas, umbes 6 km kaugusel Torist.

## Elanikkond
Jõesuus elab 2024. aasta juuni kuu seisuga 259 inimest.

## Galerii

## Vaata ka
*Päkapikumänd

## Viited
Muraka

**Muraka** on küla Pärnumaal Tori vallas.

Külas asub hiiesaar. Muraka ja Jõesuu küla vahel on ka korralik rippsild. Külas asuvad ka laudad mida endiselt kasutatakse.

## Vaata ka
*Muraka looduskaitseala
*Muraka raba

## Viited
Kuiaru

**Kuiaru** on küla Pärnumaal Tori vallas.

Külas asus Lelle–Pärnu raudteelõigule jäänud Tammiste raudteepeatus, mis suleti 2011. aastal. 

## Viited
Riisa

**Riisa** on Pärnumaal Tori vallas asuv küla.

Küla paikneb soode ja rabade vahelisel seljandikul.

## Ajalugu

Riisa küla maa-ala kuulus Vastemõisa mõisa alla. Esimesed teated Riisa kohanime kohta pärinevad 17. sajandist, kuid esialgu sellenimelist küla olemas polnud, olid vaid talud ja talupojad. 1601 on mainitud Rise Jurgenit ja Rise Andreast, 1624 Ryse talu, 1682 Vastemõisa talupoegi nimedega Rißa Ewertt ja Rißa Gertt ning 1704 Vastemõisa talupoegi nimedega Rysa Iahn ja Rysa Matts. Alles seejärel on mainitud küla: 1716 kujul Rys ja 1797 kujul Rysa.

1977 liideti Riisa külaga Aruküla, Kõlli ja Kõrreküla.

## Nime päritolu

Tõenäoliselt on küla nimetatud isikunime Riis (omastav Riisa) järgi, mis esialgu andis nime talule ja see omakorda külale.

Riisa talusid leidub veel Saaremaal ja Lõuna-Eestis.

## Loodus

Küla lähedal Soomaa rahvuspargis asub 10 km² suurune Riisa raba, kus on 4,8 km pikkune Riisa õpperada.

## Viited
Rätsepa (Tori)

**Rätsepa** on küla Pärnumaal Tori vallas.

Rätsepa külas elab ajalehtede ja ajakirjade kirjasaatja ning harrastusajakirjanik Hillar Kohv.

## Viited
Rätsepa

**Rätsepa** on mitme koha nimi:

***[[Rätsepa (Tori)|Rätsepa]]**, küla Tori vallas Pärnu maakonnas
***[[Rätsepa (Põhja-Pärnumaa)|Rätsepa]]**, küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas

## Vaata ka
*Rätsepa järv
*Rätsepa tee
*Rätsepa tänav
Taali

**Taali** on küla Pärnumaal Tori vallas.

## Vaata ka
*Taali mõis
*Taali mõisa kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Anu Jürisson, "Taali kool suletakse", Pärnu Postimees 27. veebruar 2009
Võlli

**Võlli** on mitme koha nimi:

* **[[Võlli (Põhja-Sakala)|Võlli]]**, küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas
* **[[Võlli (Tori)|Võlli]]**, küla Tori vallas Pärnu maakonnas

## Vaata ka
* **[[Võlli tänav]]**, tänav kahes Eesti asulas
Alu küla

**Alu** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

1977. aastal liideti Alu külaga Häidaste.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.

## Vaata ka
*Alu liigikaitseala
*Alu mägi

## Viited
Ermistu

**Ermistu** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.

1977. aastal liideti Ermistu külaga Lepaspea.

Ermistu ümbruses on suured loodusalad.

## Vaata ka
*Ermistu järv
*Päraküla
*Tõstamaa liigikaitseala

## Viited
Eino Jutikkala

**Eino Kaarlo Ilmari Jutikkala** (kuni 1931 **Rinne**; 24. oktoober 1907 Sääksmäki– 22. detsember 2006 Helsingi) oli soome ajaloolane.

Jutikkala uuris peamiselt kultuuriajalugu; ta osales juba Gunnar Suolahti algatatud ja Väinö Voionmaa lõpule viidud esimese Soome kultuuriajaloo üldkäsitluse koostamisel 1933–1936. Jutikkala tegi teadust kuni kõrge vanuseni, veel 1997. aastal ilmusid tema sulest ülevaated surmakultuurist Põhja-Savos ja Jätkusõjast.

Jutikkala osales ainsana nii I, II kui ka III Eesti ja Soome ajaloolaste päevadel (vastavalt 1933., 1937. ja 1999. aastal).
Kastna (Pärnu)

**Kastna** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas Liivi lahe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.

## Ajalugu
Küla on mainitud 1320. aastal, kui ordumeister Gerhard von Jork kinkis selle Padise kloostrile. Selle kohta kasutati nime *Kaskenne*.

Külas oli Kastna mõisa keskus. Samuti asus selle lähikonnas mitu Vaiste mõisa hoonet.

Külas tegutses aastatel 1921–1970 algkool.

Kastnas asus endisele Pärnu Muuseumi direktorile Omar Volmerile kuulunud küün, mis paikneb nüüd Naissaarel ja on kasutusel kontserdipaigana. Külas asub ka Omar Volmeri mälestuskivi.

## Loodus
Kultuurimälestistest on külas kivikalme Pernumägi.

Küla territooriumi lõunaosas asub Kastna maastikukaitseala. Sinna alale jäävad ka kolm Kastna tamme, mis võeti looduskaitse alla juba 1938. aastal.

Kastna Püha Arseniuse kirik jääb tegelikult naaberküla (Ranniku) territooriumile.

## Vaata ka
*Kastna asundus
*Kastna nina
*Kastna peakraav
*Kastna poolsaar
*Kastna kalmistu

## Viited
Kastna

**Kastna** on mitme koha nimi:

***[[Kastna (Kehtna)|Kastna]]**, küla Kehtna vallas Rapla maakonnas
***[[Kastna (Pärnu)|Kastna]]**, küla Pärnu linnas Pärnu maakonnas

## Vaata ka
*Kastna hiiemägi
*Kastna mõis
*Kastna nina
*Kastna raba
Austria välismaateenistus

**Austria välismaateenistus** (saksa *Österreichischer Auslandsdienst*) on alternatiivteenistus tsiviilteenistuse asemel, mis kestab (minimaalselt) 12 kuud. On olemas kolm erinevat võimalust teenistuses osaleda. Need on mälestusteenistus, sotsiaalteenistus ja rahuteenistus.

## Ajalugu

Esimene austerlane astus rahuteenistusse 1. septembril 1992 endises koonduslaagris Auschwitz-Birkenaus (Poolas) kinni. Innsbrucki elanik ja politoloog Andreas Maislinger võttis samasuguste Saksamaa organisatsioonide idee enda peale.

1998. aastal asutati ühing, mis 2006. aasta lõpuks nimetati ümber "Austria välismaateenistuseks" (saksa keeles: *Österreichischer Auslandsdienst*; inglise keeles: *Austrian Service Abroad*).

## Austria mälestusteenistus

Austria mälestusteenistus töötab natsionaalsotsialismi ohvritega. Teenistuja töötab holokausti mälestuspaigas, näiteks muuseumis või uurimisinstituudis, nagu Yad Vashem Jeruusalemmas või Simon Wiesenthali Keskuses (Ameerikas).

## Austria sotsiaalteenistus

Austria sotsiaalteenistuses toetatakse mõne riigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Näiteks töötavad teenistujad tänavalastega, valitsusvälistes organisatsioonides või tegelevad joogiveega varustamise projektidega, eriti arengumaades.

## Austria rahuteenistus

Rahuteenistujad tegelevad rahu kaitsega sõjalise konflikti piirkondades. Initsiatiivrühmad organiseerivad ühiseid seminare ja vestlusringe "vaenlaste" vahel, näiteks Iisraelis juutide ja palestiinlaste vahel.

## Välislingid

* Informatsioonilehekülg
* Austria välismaateenistus
* Austria mälestusteenistus
* Austria sotsiaalteenistus
* Austria rahuteenistus
Aeronoomia

**Aeronoomia** on meteoroloogia haru, mis uurib tropopausi kohal oleva atmosfääri keemiat ja füüsikat.

Vahetult tropopausi kohal olev atmosfääriosa on stratosfäär. Aeronoomia uurimisobjektideks on näiteks virmalised ja osoonikiht.
Aheraine

**Aheraine** on koos maavaraga kaevandatavad kivimid ja mineraalid, mis pole antud kaevanduse kontekstis maavarad ning on seetõttu majanduslikult kasutud.

Aheraine eraldatakse kaevandatavast maagist või toormest rikastamise käigus. Aheraine ladustatakse tavaliselt aherainemägedena või aherainepuistangutena.

Näiteks Narva elektrijaamades jääb põlevkivi aherainet üle 1,5 miljonit tonni aastas.

## Vaata ka
* Puistangumets

## Viited
Ladejärk

"**Ladejärk**" on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus.

Ladejärk oli lademest suurem, kuid ladestikust väiksem üksus.

"Ladejärk" (vene *ярус*) on termin, mida kasutatakse Venemaa ja endise Nõukogude Liidu geoloogilises kirjanduses, mistõttu oli ta kasutusel ka eesti keeles. Et rahvusvahelistes stratigraafilistes skeemides vastavat üksust ei ole, siis on Eestis selle kasutamisest loobutud.

Ladejärgule vastav geokronoloogiline üksus on ajajärk.

## Välislingid
*Stratigraafia ja geokronoloogiline skaala on pidevas arengus – Ivar Puura, Tõnu Meidla.