open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ahto Kaljusaar

**Ahto Kaljusaar** (23. november 1938 – 19. märts 2020) oli eesti ühiskonnategelane. ajakirjanik ning esperantist; Eesti esperantoliikumise põhitegelasi.

Ta on olnud Eesti esindaja Ülemaailmses Esperantoliidus.

Ta on olnud maakonnalehe Harju Elu (1993–2007 Harjumaa) peatoimetaja (detsember 1980-2007). Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. 

## Viited
Augustin Pung

**Augustin Pung** (10. märts 1898 Valga – 28. aprill 1972 Tartu) oli eesti koori- ja orkestrijuht, muusikapedagoog ja esperantist.

Ta lõpetas aastal 1928 Tallinna Konservatooriumi laulu- ja muusikaõpetaja erialal; juhendajaks Juhan Aavik.

Ta töötas aastast 1928 Viljandi koolides muusikaõpetaja ja koorijuhina, juhatas aastatel 1931–1933 Viljandi Helikunsti Seltsi meeskoori ja 1935–1940 segakoori Koit. Ta oli aastatel 1944–1945 Viljandi linna täitevkomitee esimees ja 1945–1946 Viljandi I Keskkooli direktor. 

Ta oli aastal 1945 Viljandi Lastemuusikakooli asutajaid, viiuliõpetaja ja aastatel 1945–1966 kooli direktor; tema õpilaste hulgas olid Mati Kärmas, Mare Teearu, Jaan Tork. Ta asutas aastal 1947 Viljandi taidlussümfooniaorkestri ning juhtis seda aastani 1961.

Ta on kirjutanud koori- ja soololaule ning instrumentaalpalu.

## Tunnustus
* 1958 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
The Party Mix – Rock

**"The Party Mix – Rock"** on 2013. aastal avaldatud kolmest CD-st koosnev kogumikalbum. Kogumiku andis välja Suurbritannia suurim sõltumatu plaadifirma Demon Music Group *label*i Crimson Productions all.

## CD1

## CD2

## CD3
Hermann Stahlberg

**Hermann Stahlberg** (20. september 1865 Tartu – 21. märts 1932 Rakvere) oli eesti kullassepp ja esperantist.

## Teos
*Esperanto keele õperaamat. Lingvo Internacia Esperanto. 1908.
Taavet Schotter

**Taavet Schotter** (sündinud 18. jaanuaril 1990 Tartus) on eesti klahvpillimängija ja muusik. Ta mängib klahvpille ansamblis Paha Polly. 

Ta on õppinud Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis *jazz*-klaveri erialal.

Taavet Schotter on tunnustatud arsti Leo Schotteri pojapoeg.
Hindrek Rikand

**Hindrek Rikand** (22. detsember 1874 Väimela vald, Võrumaa – 27. aprill 1940 Tallinn) oli eesti postitegelane ja esperantist.

Ta oli aastatel 1917–1918 Tallinna postkontori ülem ning 1918–1924 Postivalitsuse looja ja esimene ülem.

Maetud Metsakalmistule. 

## Teosed
*Esperanto-eesti taskusõnastik = Esperanta-Estona posvortaro. Haapsalu: P. Tamverk, 1933. 235 lk

## Viited
Ela-Heigi Martis

**Ela-Heigi Martis** (20. august 1939 Võru – 21. aprill 2015) oli eesti museoloog.

Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta mõnda aega Tartu Linnamuuseumis.

Ta oli Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumi rajajaid ning selle direktor aastail 1979–2005. Tema juhtimisel kujunes muuseumist üks Tartu teaduse ja kultuuri keskusi ning turismimagneteid. Martis oli ka üks Tartu toomkiriku konserveerimise eestvedajaid.

## Tunnustus
*2001 2001 Tartu Ülikooli medal
*2004 Tartu Ülikooli suur medal
*2005 Tartu medal
*2008  Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Kullamäe talu kalmistu

**Kullamäe talu kalmistu** on kalmistu Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karinu külas Järva vallas Järva maakonnas.

Kalmistu rajati Kullamäe A7 talu maadele, selle omanik oli perekond Väli, ka maetud on pärit nende sugukonnast. Kalmistule on praegu teadaolevalt maetud 5 inimest, viimati 2000. aastal.

Kalmistu pindala on umbes 0,03 ha.

## Kalmistule maetuid
*1950 - Georg Väli (3. mai 1913 - 18. august 1950)

## Kirjandus
*Taavi Pae. Kalmistud. // Järvamaa 2. Koostajad Taavi Pae, Henn Sokk. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009. Lk 466
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 44

## Välislingid
*
Tartu Naisselts

**Tartu Naisselts** (varasema nimega Tartu Eesti Naesterahva Selts) oli üks esimesi naiste õigustest rääkivaid organisatsioone Eestis.

Selts asutati 1907. aastal. Selts tegeles naiste õiguste tutvustamisega mitmesuguste ürituste kaudu, ent edendas ka rahvuslikku käsitööd, korraldas käsitöö-, majapidamiskursusi jms. Andis välja ajakirja Käsitööleht, selle lisaväljaandena naisküsimusi käsitlevat Naesterahva Töö ja Elu (hiljem Naiste Töö ja Elu). Vabadussõja ajal tegeles sõduritele riiete kudumise-õmblemisega ning haavatute põetamisega.

Üks seltsi asutajaid ja juhtivaid tegelasi oli Marie Reisik, kes aastatel 1907–1918 kuulus asutajaliikmena seltsi juhatusse, aastast 1932 oli auliige.

1921. aastal asutas selts Tartu Naisseltsi Majapidamiskooli.

## Viited

## Kirjandus
* "Tartu Naisselts 30-aastane", Sakala, nr. 32, 22 märts 1937
Johannes Adolf Rahamägi

**Johannes Adolf Rahamägi** (28. jaanuar 1883 Maidla – 1916) oli eesti ajakirjanik, esperantist. 

## Pere
Tema vend oli Hugo Bernhard Rahamägi.

## Publikatsioone
*Esperanto keele öpiraamat eestlastele = Lernolibro de la Lingvo internacia "Esperanto" por estoj. (Kokku seadnud J. A. Rahamägi). Tallinn: G. Flaur, 1903. 48 lk
Johannes Vahtkerl

**Johannes Vahtkerl** (4. jaanuar 1886 (vkj 23. detsember 1885) Raukla – ?) oli eesti kirjakandja ja esperantist.

Ta hakkas esperantoga tegelema 1908. aastal. Ta oli Tartu Esperanto Seltsi sekretär 1914–1915 ja president 1915–1916. 1919. aastal asutas ta koos Helmi Dreseniga esperantistide ühingu Espero.

## Publikatsioone
*Juhan Vilms. *La malbonaj flankoj de sporto kiel anstantaŭaĵo de fizika laboro rilate higienon*. ('Spordi kui füüsilise töö asemiku puudused tervishoius'). S.n., 1921. Tõlkinud Johannes Vahtkerl. 24 lk.
You Sang to Me

"**You Sang to Me**" on Ameerika näitleja, laulja, laulukirjutaja ja plaadi produtsendi Marc Anthony loodud (kaasautor) ja esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

## Kirjandus
* "You Sang to Me" laulu sõnad

## Video
* "You Sang to Me" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:You Sang to Me]] seisuga 22.04.2015.*
Jaan Ojalo

**Jaan Ojalo** (18. veebruar 1914 – 2. veebruar 2004) oli eesti esperantist. 

Ojalo sündis Vana-Tänassilmas Rebaste külas põllupidajast metsavahi perekonnas.

Ta omandas alghariduse Oiu ja Viljandi 2. algkoolis ning keskhariduse Viljandi Maakonna Gümnaasiumis. Hiljem jõudis ta õppida ka kooperatiivkaubanduse koolis Tallinnas ning lõpetas 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ökonomistina.

1932. aastal osales ta Viljandi esperantoseltsi Ondo (Laine) asutamisel ning aprillis 1933 sooritas ta esperantoõpetaja eksami. Kuni 1938. aastani oli ta sünnikodus metsavaht.

Nõukogude kolmanda okupatsiooni ajal oli Ojalo üle paarikümne aasta esperantistide juhtorganisatsioonide sekretär. 1992–1995 oli ta Eesti Esperanto Liidu president ja kuni surmani selle aupresident.

Alates 1991. aastast oli ta Ülemaailmse Esperantoliidu auliige.

## Publikatsioone
*Esperanto keele õpik. 1973, 1986 ja 1995
*Eesti-esperanto sõnaraamat. 1999. ISBN 9985-9130-2-7

## Viited

## Välislingid
*Haud Viljandi Metsakalmistul
Ardis Vilt

**Ardis Vilt** (sündinud 17. märtsil 1991 Võrus) on eesti basskitarrist. Ta on mänginud basskitarri ansamblites Incipit, AK Blues ja Sickbag.
Nicolai Liventhal

**Nicolai Liventhal** (13. september 1916 Tallinn –2004) oli eesti päritolu Taani majandusteadlane ja esperantist. 

1930. aastatel oli ta tegev organisatsioonis Eesti Esperanto Liit.

Aastal 1943 asus elama Taani.
Peeter Ernits (esperantist)

**Peeter Ernits** (2. märts 1879 Vana-Otepää vald, Tartumaa – 30. august 1945 Patarei vangla, Tallinn) oli eesti õpetaja ja esperantist, Valga esperantistide ühingu Esperantista Mondo asutaja ja kauaaegne esimees.  

1902. aastal lõpetas Tartu Õpetajate Seminari kursuse, töötas õpetajana Kaarepere, Karula-Vissi, Põltsamaa, Valka ja Valga koolides.

Arreteeriti NKVD poolt 15. jaanuaril 1945 Valgas, suri Tallinna Patarei vanglas.

## Publikatsioone
*Esperanto poolt ja vastu : kahekõne. Valga, 1929. – 29 lk.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Raimund Haabvere

**Raimund Haabvere** (1909 – 1989 Tartu) oli eesti keeleteadlane, esperantist.

## Publikatsioone
*Esperanto-eesti sõnaraamat = Esperanta-estona vortaro. Tallinn: Eesti Esperanto Liit, 2004. 810 lk
ÜRO Inimõiguste Komisjon

**Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Inimõiguste Komisjon** oli 1946. aastal ÜRO süsteemi raames asutatud komisjon, mis tegeles inimõiguste edendamise ja arendamisega. 2006. aastal asendati see ÜRO Inimõiguste Nõukoguga.

## Vaata ka
* ÜRO Inimõiguste Nõukogu
* ÜRO Inimõiguste Komitee

## Viited
Roobet Kuma

**Roobet Kuma** (enne eestistamist **Robert Gutmann, nimekujud ka Robert Gutman, Robert Kuma**; 17. oktoober 1882 Tallinn – 13. jaanuar 1945 Tallinn) oli eesti metroloog, esperantist ja õppejõud-professor.

## Haridus

Lõpetas Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas füüsika eriala 1912.

## Teenistus

Peterburi Ülikooli assistent ja lektor 1912–1920, omas professori kutset.

TTÜs 1921-1922: õppejõud-professor (õppeained: metroloogia, kõrgem geodeesia, hüdroloogia).

Ta oli alates 1923. aastast õpetaja Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumis. Töötanud ka Tallinna Ühisgümnaasiumi õpetajana.

## Publikatsioone
*Füüsika käsiraamat. I osa, Lühike ülevaade füüsika mõõduühikute ajaloost. 	Tallinn : Kooperatiiv, 1935. 35 lk.
*Kuma, R. Füüsika käsiraamat. II osa, Füüsika mõõtude süsteemid, põhiühikud ja nende sümbolid. Tallinn : Kooli-Kooperatiiv, 1935. 39, [1] lk.
*Kuma, R. Füüsika käsiraamat. III osa, Füüsika mõõduühikud ja võrdlustabelid. Tallinn : R. Kuma, 1936. 	48 lk.
*Gutman, R. (koost.). Füüsika mõõtude üksused ja mõõtude võrdlustabelid. I osa.  [Tallinn : s.n.], c1930. 8 lk.

## Isiklikku

Tema tütar esimesest abielust oli keraamik, kunstiteadlane ja -pedagoog Helene Kuma.
Helene Kuma (Viies) poeg on endine Omandireformiameti juhataja, praegune TTÜ infotehnoloogia teaduskonna arvutitehnika instituudi dotsent Vladimir Viies.

## Viited

## Välislingid

*Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
*Roobet Kuma Eesti Rahvusbibliograafias
*Roobet Kuma Genis
Rudolf Bruno Blaufeldt

**Rudolf Bruno Blaufeldt** (kasutatud ka nimekuju **Rudolf Blaufeldt**; 27. detsember 1877 – 4. august 1932 Tartu) oli eesti rohuteadlane, esperantist.

## Välislingid
*Surmakuulutus, Postimees (1886-1944), nr. 182, 6 aug. 1932
ÜRO Inimõiguste Komitee

**Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Inimõiguste Komitee** on 18 eksperdist koosnev ÜRO organ, mille neljanädalased istungid toimuvad kolm korda aastas. Kevadine istung toimub ÜRO peakorteris New Yorgis, suvine ja sügisene istung ÜRO Euroopa peakorteris Genfis.

Komitee ülesandeks on teostada järelevalvet Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti täitmise üle pakti osalisriikide poolt. Eesti ühines paktiga 1992. aasta 21. jaanuaril. Komitee liikmed valitakse ametisse 4 aastaks.

## Liikmed

## Viited

## Välislingid
* Human Rights Committee
* Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt
* International Covenant on Civil and Political Rights
* Second Optional Protocol
* Members of the Committee
Lahknevusnegatiivsus

**Lahknevusnegatiivsus** (inglise *mismatch negativity* ehk MMN) on sündmusseosega potentsiaal (inglise *event-related potential* ehk ERP), mis tekib ootamatule stiimulile stiimulite reas. Ajulainet on võimalik mõõta elektroentsefalograafia (EEG) ja magnetelektroentsefalograafia (MEG) abil. 

Ajulainet on võimalik esile kutsuda kõikide meelte kaudu, kuid kõige enam on uuritud MMN-i tekkimist visuaalsete ja auditiivsete stiimulite puhul. Auditiivsete stiimulite puhul tekib MMN-i ajulaine, kui sarnaste korduvate helide hulgas esitatakse teistsugust heli. Näiteks kui standardstiimulite (s) vahele kostab haruldane kõrvalekalduv ehk deviantne heli (d) (nt. "s s s s s s s s d s s s s s s s s s d s s s s"). Deviant võib teistest erineda helikõrguse, kestuse või valjuse poolest. 

MMN-i on võimalik esile kutsuda sõltumata sellest, kas katseisik pöörab stiimulitele tähelepanu või mitte. Katseisik võib auditiivsete stiimulite esitamise ajal lugeda või vaadata subtiitritega tummfilmi ning MMN tekib teistest tegevustest hoolimata. 

## Vaata ka
* Bereitschaftspotential
* Neuroteadus
* EEG
* N100
* N2pc
* N170
* N200
* N400

## Viited
Kangur (perekonnanimi)

**Kangur** on eesti perekonnanimi. 

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kangur 1399 inimesel: 693 mehel ja 706 naisel. Perekonnanimede levikult on Kangur meeste puhul 31. kohal ja naiste puhul 37. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,35.

## Nime kandjaid
*Guido Kangur, näitleja
*Jüri-Ruut Kangur, dirigent
*Kalju Kangur, kirjanik ja tõlkija
*Kristjan Kangur, korvpallur
*Kristjan Jaak Kangur, tõlkija
*Ksenja Kangur, pikaealine
*Külli Kangur, zooloog ja hüdrobioloog
*Mart Kangur, luuletaja, filosoof ja tõlkija
*Martin Kangur, autorallisõitja
*Paavo Kangur, ajakirjanik
*Paul Kangur, arhitekt
*Pille Kangur, helilooja
*Pille Lukin-Kangur, näitleja
*Villu Kangur, tõlkija, laulusõnade autor ja näitleja
*Vladimir Kangur, poliitik
*Ülo Kangur, arvutiinsener ja matkategelane

## Viited
ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Amet

**ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Amet** (**OHCHR**) on ÜRO süsteemi organ, mille põhikirjaline eesmärk on pakkuda parimaid kogemusi ja tuge mitmesugustele ÜRO süsteemi inimõiguste järgimise seirega seotud mehhanismidele.

Ameti ülemvolinik on alates 8. septembrist 2022 Volker Türk. Enne teda oli ülemvolinik 1. septembrist 2018 31. augustini 2022 Michelle Bachelet.

## Viited
Kass (perekonnanimi)

**Kass** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kass 319 inimesel: 133 mehel ja 186 naisel. Perekonnanimede levikult on Kass meeste puhul 552. kohal ja naiste puhul 384. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 11,88.

## Nime kandjaid
*Ando Martin Kass, vaimulik
*Asta Kass, lastekirjanik
*Carmen Kass, supermodell
*Johannes Kass, poliitik
*Jüri Kass, kunstnik
*Kadi Kass, ajaloolane
*Kalju Kass, kirjanik ja humorist
*Kristiina Kass, lastekirjanik, illustraator ja tõlkija
*Leonhard Kass, jalgpallur
*Marko Kass, poliitik
*Martti Kass, ajakirjanik
*Peedu Kass, muusik

## Viited
Kesküla

**Kesküla** on eesti perekonnanimi. 

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kesküla 557 inimesel (255 mehel ja 302 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kesküla meeste puhul 190. ja naiste puhul 170. kohal.

## Nime kandjaid
*Aleksander Kesküla, poliitik ja aktivist
*Ivi Kesküla, jurist ja kohtunik
*Kalev Kesküla, kirjanik ja ajakirjanik
*Kert Kesküla, korvpallur
*Raissa Kesküla (Raissa Kõvamees), kirjanik

## Vaata ka
*Keskküla (perekonnanimi)

## Viited
Kingsepp (perekonnanimi)

**Kingsepp** on eesti perekonnanimi. 

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kingsepp 61 mehel ja 70 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kingsepp meeste puhul 1607. ja naiste puhul 1525. kohal.

## Nime kandjaid
*Eduard Kingsepp, II Riigikogu liige
*Marie Kingsepp, Eesti NSV teeneline õpetaja 1958
*Sirje Kingsepp, poliitik 

## Vaata ka
*Kingisepp (perekonnanimi)
*Kingissepp (perekonnanimi)
## Viited
P300

**P300** (P3) ajulaine on sündmusseosega potentsiaal (ingl.k *event-related potential* - ERP), mis tekib otsustamise protsessi vältel. Arvatakse, et P300 laine peegeldab stiimuli hindamise või grupeerimise protsessi. 

Ajulainet elektroentsefalograafia (EEG) abil mõõtes tekib positiivne (P) kõrvalekalle umbes 250 kuni 500 ms pärast stiimuli esitamist. Muutus EEG-s kerkib harilikult kõige paremini esile parietaalsagara elektroodide puhul. Ei ole täpselt teada, mis ajuraku tasandil P300 ajulainet esile kutsub, kuid ajulainet on sarnastes tingimustes tekitatud korduvalt erinevate teadlaste poolt. Sellel põhjusel kasutatakse P300 lainet paljudes psühholoogilistes katsetes.

## Vaata ka
* Aju sõrmejäljed
* Neuroteadus
* EEG

## Viited
Villem Vaher

**Villem Vaher** (21. jaanuar 1873 Otepää – 1944) oli eesti pedagoog ja esperantist; Eesti esperantoliikumise tegelasi.

## Publikatsioone
*Aabits-vihk "loen-kirjutan", Jakob Linzbachi pildid. 1921
*Esperanto vestlus-kursus = Konversacia kurso de Esperanto. (Tallinn: V. Vaher, 1930. - 63 lk.)
*Vene keele vestluskursus = Разговорный курс русского языка. (Nõmme: V. Vaher, 1940. - 16 lk.)
Kirsipuu (perekonnanimi)

**Kirsipuu** on eesti perekonnanimi. 

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kirsipuu 455 inimesel (213 mehel ja 242 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kirsipuu meeste puhul 263. ja naiste puhul 250. kohal. Levinuim oli see Järva maakonnas, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 10,71.

## Nime kandjaid
*Jaan Kirsipuu, eesti elukutseline jalgrattur
*Rein Kirsipuu, eesti jalgrattatreener
*Tiiu Kirsipuu, eesti skulptor
*Toomas Kirsipuu, eesti jalgrattur
*Valve Kirsipuu, eesti majandusteadlane ja poliitik
*Ülari Kirsipuu, eesti näitleja
*Nele Kirsipuu, eesti filmirežissöör ja videoblogija

## Viited
Korjus (perekonnanimi)

**Korjus** on eesti ja soome perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Korjus 176 inimesel: 97 mehel ja 79 naisel. Perekonnanimede levikult oli Korjus meeste puhul 856. ja naiste puhul 1285. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 5,7.

## Nime kandjaid
*Artur Korjus, Eesti sõjaväelane
*Ella Grabbi (Korjus)
*Engelhard Corjus (Korjus), eesti arhitekt
*Hannes Korjus, eesti tõlkija ja ajakirjanik
*Henn Korjus, eesti metsateadlane
*Kevin Korjus, eesti autosportlane
*Miliza Korjus, eesti päritolu Ameerika ooperilaulja ja näitleja
*Tapio Korjus, soome endine odaviskaja

## Viited
Kreek (perekonnanimi)

**Kreek** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kreek 223 inimesel: 107 mehel ja 116 naisel. Perekonnanimede levikult on Kreek meeste puhul 747. kohal ja naiste puhul 757. kohal. Perekonnanimi Kreek on levinuim Lääne maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 5,79.

## Nime kandjaid
*Adam Kreek, eesti päritolu Kanada sõudja
*Aleksander Kreek, kergejõustiklane
*Ardo Kreek, võrkpallur
*Cyrillus Kreek, helilooja

## Viited
Kross (perekonnanimi)

**Kross** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kross 49 inimesel (28 mehel ja 21 naisel).

## Nime kandjaid
* Eerik-Niiles Kross
* Ellen Kross
* Helga Kross
* Jaan Kross
* Kristiina Kross
* Märten Kross, 
*...

## Viited
Käbin

**Käbin** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Käbin 19 mehel ja 25 naisel. Perekonnanimede levikult on Käbin meeste seas 6614. kohal ja naiste seas 5383. kohal.

## Nime kandjaid
*Eduard Käbin, eesti rahvusest Venemaa füüsik
*Ilo Käbin, eesti kirurg, arstiteadlane ja kultuuriloolane
*Johannes Käbin, Eesti NSV poliitik
*Maret Käbin, eesti toimetaja ja tõlkija
*Reinhold Käbin, eesti arst
*Tiit Käbin, eesti poliitik ja jurist
*...

## Viited
Arp Rullingo

**Arp Rullingo** (1935. aastani **Alfred Rullinkov**; 26. juuli 1913 Tallinn – 14. juuli 1942) oli eesti sportlane, ajakirjanik ja kirjanik.

Ta õppis Gustav Adolfi Gümnaasiumis.

Tegeles kergejõustikuga spordiseltsis Kalev. 1934. aasta kergejõustiku Eesti meistrivõistlustel tuli Eesti meistriks 4×400 meetri teatejooksus Tallinna Kalevi meeskonnas.

1935. aastal eestistas oma nime.

1939. aastal ilmus tema romaan "Veider armastuslugu", mis võitis kirjastuse Loodus romaanivõistlusel III koha auhinna.

Rullingo töötas ajakirjanikuna: kirjutas spordiülevaateid ajakirjale Nädal Pildis ja oli aastatel 1940–1941 ajalehe Noorte Hääl osakonnajuhataja. Tema romaan "Sünge keskpäev"  ilmus Noorte Hääles  15. maist 8. juunini 1941.

Hukkus 1942. aastal Punaarmees.

## Viited
Karula mõisa Brüggenite kalmistu

**Karula mõisa kalmistu** on kalmistu Karula kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karula külas Valga vallas Valga maakonnas. Kalmistu jääb Karula mõisa südamest umbes 1,3 km kaugusele kirdesse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Brüggenid arvatavasti ajavahemikul pärast Ernst von der Brüggeni surma 1836. aastal ning enne mõisa müüki Grotedele 1838. aastal. 

Kalmistul on vähemalt üks lõhutud hauakamber ja risti alus. Kalmistule maetud inimeste arv ei ole teada. Võimalik, et seal ongi ainult üks matus, sest pärast Ernst von der Brüggeni surma müüdi mõis ära ja uued omanikud rajasid endale hiljem uue kalmistu. 

## Kalmistule maetuid
*1836 - Diedrich Johann Ernst von der Brüggen (1771–1836)

## Välislingid
*
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Mitrofan Bretškevitš

**Mitrofan Bretškevitš** (ukraina keeles Митрофан Васильович Бречкевич; 4. juuni 1870 Bakoti Volõõnia kubermang – 23. august 1963 Kiiev) oli ukraina ajaloolane, slavist. 

Ta sündis Bakotis Kremenetsi maakonnas Volõõnia kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi asub sünnikoht Ternopili oblastis). Ta lõpetas 1890. aastatel Jelizavetgradis vaimuliku õppeasutuse ja 1901. aastal Tartu ülikooli ajaloo erialal. 

1906–1911 oli ta TÜ dotsent.

## Viited
Algirdas Mikutis

**Algirdas Mikutis** (sündinud 26. aprill 1957 Donetskis) on Leedu teatrilavastaja. Ta on muu hulgas teinud nukulavastusi.

Ta lõpetas aastal 1979 Leedu konservatooriumi näitlejana.

Ta on teinud koostööd ka Eesti teatritega. Oktoobris 1989 valmis tal stažöörina Eesti Riiklikus Nukuteatris nukulavastus "Tuhapart ehk Põletatud piiga".

## Viited
Vytautas Janulionis

**Vytautas Janulionis** (28. veebruar 1958 – 1. mai 2010) oli Leedu klaasikunstnik.

Aastal 1981 lõpetas ta Eesti Riikliku Kunstiinstituudi.

Aastast 1981 õpetas ta Vilniuse Kunstiakadeemias.
Vytautas Matulionis

**Vytautas Matulionis** (sündinud 4. juulil 1952 Subačiuses) on Leedu ehtekunstnik.

Aastal 1976 lõpetas ta Eesti Riikliku Kunstiinstituudi metallikunsti erialal.

## Viited
Albu mõisa kalmistu

**Albu mõisa kalmistu** on kalmistu Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Albu külas Järva vallas Järva maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajas Albu mõisa tollane omanik Alexander von Lilienfeld 1884. aastal ning esimene teadaolev matus toimus 31. detsembril (vkj) 1884. Kalmistule maetud inimeste arv ei ole teada. 

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes ühe kilomeetri kaugusele põhjakirdesse. See on piiratud nelinurkse põllukivimüüriga. Värav paikneb kalmistu lõunaküljel, kuid pole teada, millised olid selle lehed.

## Kalmistu kabel
Kalmistu põhjaservas paikneb torniga kabel. Seal olevat ka pühapäeviti peetud jutlust. See praegu on varemetes ning kõrvaloleva karjääri tõttu osaliselt ka varisenud. 

## Kalmistule maetuid
*1884, 31. detsember (vkj) - Helene Jeanette Elisabeth von Lilienfeld (19. juuni (vkj) 1867 – 25. detsember (vkj) 1884),  Alexander von Lilienfeldi tütar

## Viited

## Kirjandus
*Ester Valdvee. "Kabelimägi". - Järvamaa pärandkultuurist. Paide 2008. Lk 20-21

## Välislingid
*Albu mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Andrei Mazurkevitš

**Andrei Mazurkevitš** (sündinud 7. märtsil 1985) on Eesti jalgpallur. 

Ta on mänginud mitmes Eesti klubis, 2008. aastal näiteks klubis Nõmme Kalju FC. 

2012. aastast mängib ta Norra klubis Skedsmo.
Indrek Varblane

**Indrek Varblane** (sündinud 5. mail 1968 Tallinnas) on endine eesti korvpallur. 

1990–1993 mängis ta Rootsi klubides. 1993–2005 mängis ta muu hulgas klubides Asto-Basket, Tallinn, Nybit, Pirita BM.

## Viited

## Välislingid
*
Joel Indermitte

**Joel Indermitte** (sündinud 27. detsembril 1992 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur (kaitsja) ja praegune Eesti meeste jalgpallikoondise abitreener. Lisaks TV3 spordisaate "Täiega risti!" saatejuht.

## Klubikarjäär
## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Indermitte 19. juunil 2011 sõpruskohtumises Tšiili vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Mikk Reintam, Henri Anier, Joonas Tamm, Siim Tenno, Meelis Peitre, Albert Prosa ja Andrei Veis.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 29. november 2017*

### Koondis

## [https://sport.postimees.ee/4377555/ei-mingit-ullatust-flora-ulendas-duubli-treeneri-abitreeneriks Vaata] ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
*https://sport.postimees.ee/4377555/ei-mingit-ullatust-flora-ulendas-duubli-treeneri-abitreeneriks

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Madis Vihmann

**Madis Vihmann** (sündinud 5. oktoobril 1995 Sangastes) on eesti jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana.

## Klubikarjäär
### FC Elva
Vihmann alustas jalgpalli mängimist Elvas noorte võistkondades. Täiskasvanute liigas tegi debüüdi 2011 Elva meeskonnas III liigas.

#### FC Levadia (laenul)
2013 läks Vihmann Levadiasse laenule. 18. augustil 2014 tegi Meistriliiga debüüdi 7:0 võidumängus võõrsil JK Tallinna Kalevi vastu.

### FC Flora
19. detsembril 2014 sõlmis Vihmann lepingu Floraga. Oma esimese Meistriliiga tiitli võitis ta 2015. aasta hooajal.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Vihmann 12. juunil 2017 sõpruskohtumises Läti vastu.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 19. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 9. juuni 2018*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
* Meistriliiga: 2015, 2017
* Evald Tipneri karikas: 2016
* Eesti Superkarikas: 2016

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*FC Flora profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Maksim Gussev

**Maksim Gussev** (sündinud 20. juulil 1994 Narvas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis Nõmme Kalju.

## Klubikarjäär
Gussev liitus Legion akadeemiaga 2006 ja tegi esindusmeeskonna debüüdi 2010. 2013 liitus ta Floraga ja tegi Meistriliiga debüüdi 9. märtsil 2013 mängus Paide Linnameeskonna vastu.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Gussev 9. juunil 2015 sõpruskohtumises Soome vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi ka Artjom Dmitrijev. 

Esimese värava lõi 11. novembril 2015 Gruusiale.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 19. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 19. november 2017*

### Koondiseväravad

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
* Meistriliiga: 2015, 2017
* Tipneri karikas: 2013, 2016
* Superkarikas: 2014, 2016

### Koondis
;Eesti U21:
* U21 Balti turniir: 2014

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*FC Flora profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Margus Metstak

**Margus Metstak** (sündinud 16. juunil 1961 Tallinnas) on endine eesti korvpallur.

Aastatel 1981–2003 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Metstak on kolm korda valitud Eesti aasta parimaks korvpalluriks.

## Haridus
Metstak lõpetas 1979. aastal Maardu keskkooli ja 1991. aastal masinaehituse ökonoomika erialal Tallinna Tehnikaülikooli.

Korvpalli hakkas mängima alles 16-aastaselt, kui õpetaja Kalle Olt suunas ta Tallinna Lenini rajooni spordikooli. Tema esimene treener oli Jaanus Levkoi, hiljem treenis August Soku juhendamisel.

## Korvpallurikarjäär
### Klubi
Metstak on TPI (hilisem TTÜ KK), BC Kalev ja BC Tallinn meeskonnas tulnud viis korda Eesti meistriks ja võitnud viis karikat. Lisaks on Metstak mänginud ka Soome, Luksemburgi, Saksamaa ja Poola klubides.

1991. aasta mais tuli Metstak Kalevi esindusmeeskonnaga Nõukogude Liidu meistriks.

### Koondis
Aastatel 1981–2003 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Metstak saavutas koondisega 1993. aasta Euroopa meistrivõistlustel 6. koha ja 2001. aasta Euroopa meistrivõistlustel 14. koha.

2001. aastal 40-aastaselt Türgis peetud Euroopa meistrivõistlustel keskmiselt 8,3 punkti ja 6 lauapalli toonud Metstak on siiani vanim mängija, kes Euroopa suurturniiril mänginud.

### Saavutused
* NSV Liidu meister (1991)
* 5-kordne Eesti meister (1984, 1985, 1996, 1997, 1999)
* 5-kordne Eesti karika võitja (1992, 1996, 1999, 2001, 2003)
* Eesti aasta parim korvpallur (1995, 1997, 1998)

## Treenerikarjäär
Metstak on olnud aastatel 2007–2015 Tallinna Kalevi (endine Pirita Palliklubi, TTÜ/Kalev) abitreener, saanud treenerina 2011. aasta Eesti meistrivõistlustel pronksi.

## Vaata ka
* Korvpalliklubi Kalev
* Eesti korvpallikoondis 
* Kuldne Kalev
* Kalev (film)

## Viited

## Välislingid
*
*Margus Metstak: minu eelis oli see, et alustasin korvpalliga tunduvalt hiljem kui teised. Korvpall24, 28.10.2020.
*45-aastaselt ketsid varna riputanud Margus Metstak avaldas pika karjääri saladuse. Postimees, 28. oktoober 2020.
*Margus Metstak 60. "On sageli küsitud, mis mõõdupuuga meie saavutust hinnata. Mul on seletus”. Maaleht, 16.06.2021.
*Alustame omaaegse Kalevi ja Eesti koondise mängijate tutvustamist Margus Metstakist. sport.tv3.ee.
Marko Pärnpuu

**Marko Pärnpuu** (sündinud 24. aprillil 1981) on eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur. 

Ta on mänginud mitmes Eesti klubis, näiteks 2003. aastal mängis ta klubis FC Valga, 2004. aastal Norra klubis Norheimsund ja 2006. aastal Operi Jalgpallikoolis.
Martin Jurtom

**Martin Jurtom** (sündinud 11. märtsil 1994) on eesti korvpallur. 

## Karjäär
*2023 aastal lõpetas korvpalluri karjääri.
*2021/2022, Korvpalli Meistriliiga, Tallinna Kalev/TLÜ
*2020/2021, Korvpalli Meistriliiga, Tallinna Kalev/TLÜ
*2019/2020, Meeste I liiga, KA Tallinna Kalev/TSK
*2018/2019, Meeste I liiga, KA Tallinna Kalev/TLÜ
*2018/2019, Estonian-Latvian Basketball League, BC Valga-Valka/Maks&Moorits
*2017/2018, Korvpalli Meistriliiga, Tallinna Kalev/TLÜ
*2016/2017, Korvpalli Meistriliiga, TLÜ/Kalev
*2015/2016, Korvpalli Meistriliiga, TLÜ/Kalev
*2014/2015, Korvpalli Meistriliiga, Rakvere Tarvas
*Aastast 2014 mängib ta Itaalia klubis New Basket Brindisi.
*2012–2013 mängis ta klubis Rapla KK. 
*2011/2012, Korvpalli Meistriliiga, Piimameister Otto/Rapla
*2011/2012, Korvpalli Meistriliiga, Tallinna Kalev
*2010/2011, Meeste I liiga, Audentese SG/Noortekoondis
*2009/2010, B klassi poeglaste mv, T. Soku KK

## Välislingid
*Martin Jurtom basket.ee
Miroslav Rõškevitš

**Miroslav Rõškevitš** (sündinud 21. juunil 1986 Tallinnas) on Eesti jalgpallur. 

Ta on mänginud mitmes Eesti klubis, näiteks 2010. aastal mängis ta klubis FC Ajax Lasnamäe. 

2012. aastast mängib ta Taani (Fääri saarte) klubis Suðuroy.
Silver Leppik

**Silver Leppik** (sündinud 31. märtsil 1983 Siimustis) on eesti korvpallur. 

Ta on mänginud 2002–2013 TÜ/Rocki, 2013–2014 BC Rakvere Tarvase ja aastast 2014 KK Pärnu meeskonnas. 

## Viited

## Välislingid
*
Taavi Trasberg

**Taavi Trasberg** (sündinud 17. juulil 1993) on eesti jalgpallur .

Ta on mänginud mitmes Eesti klubis. 2010-2012 mängis ta FC Kuressaares. Aastast 2012 mängib ta Rakvere JK Tarvases.
Maksim Lipin

**Maksim Lipin** (sündinud 17. märtsil 1992 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur (poolkaitsja).

## Klubikarjäär

## Karjääri statistika
### Klubi

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna JK Legion:
*Esiliiga: 2019

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Marek Noormets

**Marek Noormets** (sündinud 14. juunil 1971 Tartus) on endine eesti korvpallur. 

1990–2002 mängis ta Eesti korvpallikoondises.

1990–1996 mängis ta Tallinna Kalevi klubis.

1991 NSV Liidu meister. 

1993 Euroopa MV 6. koht.

## Viited

## Välislingid
*
Toomas Kandimaa

**Toomas Kandimaa** (sündinud 19. juunil 1975 Elvas) on endine eesti korvpallur ja korvpallitreener.

Ta lõpetas 1993. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2002. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Aastal 1990 mängis ta Tartu Maja meeskonnas, 1991–1992 KK Taba 89, 1992–1993 Tartu KK, 1993–1996 Baltika, 1996–2003 ja 2005–2006 Tartu esindusmeeskonnas (Polaris, Delta, Rock), 2003–2005 Nybiti ja 2006–2007 Valga KK meeskonnas.

## Viited

## Välislingid
*
Toomas Liivak

**Toomas Liivak** (sündinud 10. septembril 1970 Tartus) on endine eesti korvpallur. 

Ta on mänginud klubides Tartu Rock, Dalkia Nybit, BC Rakvere Tarvas, Valga Korvpallikool.

Ta oli 2020. aastal Eesti karika võitnud Tartu Ülikooli naiskonna treener.

## Isiklikku
Tema vend on Jaanus Liivak.

## Viited
Viktor Piisang

**Viktor Piisang** (10. juuli 1918 Rapla – 24. september 1944 Kohila) oli eesti jalgpallur. 

Ta tuli 1938. ja 1939. aastal jalgpalliklubiga Estonia Eesti meistriks. 

Aastatel 1938–1940 mängis ta 9 korda Eesti jalgpallikoondises.

## Isiklikku
Tema vend oli kergejõustiklane ja spordiajakirjanik Eugen Piisang (1917–2003).

## Viited

## Välislingid
*
Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt

**Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt** (**ICCPR**) on  rahvusvaheline leping, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 1966. aasta 16. detsembril ja mis jõustus 1976. aasta 23. märtsil.

2018. aasta oktoobri seisuga oli paktiga ühinenud 172 riiki, alla oli kirjutanud 74 riiki. Eesti ratifitseeris lepingu 1991. aasta 21. oktoobril.

Järelevalvet lepingu täitmise üle teostab ÜRO Inimõiguste Komitee.

## Viited

## Välislingid
* Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt (mitteametlik tõlge Riigi Teatajas, koos ingliskeelse tekstiga)
* Pakti tekst (*inglise keeles*)
* Osalisriikide koondtabel (*inglise keeles*)
Oskar Uluots

**Oskar Uluots** (6. jaanuar 1904 (vkj 24. dets 1903) Kirbla, Läänemaa – 28. november 1991) oli Eesti ohvitser (leitnant).

Tema vend oli Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Jüri Uluots, poeg oli tootmisjuht, sõjaajaloolane ja poliitik Ülo Uluots.

## Viited

## Kirjandus
*Ülo Uluots, *Nad täitsid käsku: Eesti ohvitseride saatus*, Tallinn, 1999.
Andrzej Byrt

**Andrzej Jan Byrt** (sündinud 20. septembril 1949 Poznańis) on Poola majandusteadlane, riigiametnik ja diplomaat.

18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola välisministeeriumi aseriigisekretärina.

## Viited
Valentin Klõšeiko

**Valentin Klõšeiko** (poolapäraselt **Walenty Kłyszejko**; 19. detsember 1909 Peterburi – 20. august 1987 Varssavi) oli Eesti päritolu Poola korvpallur ja spordipedagoog.

Ta tuli 1928 meeskonnas Vitjas ja 1929, 1932 ja 1933 meeskonnas Russ Eesti meistriks.

Hiljem on ta muu hulgas olnud Poola korvpallimeeskonna treener.
	
## Viited

## Välislingid
*
Tõnno Lepmets

**Tõnno Lepmets** (31. märts 1939 Tallinn – 26. juuni 2005 Harjumaa) oli eesti korvpallur.

1956. aastal tuli ta Nõukogude Liidu koolinoorte meistriks.

Ta tuli Nõukogude Liidu koondises aastatel 1963 ja 1967 Euroopa meistriks.

Ta on üheksakordne Eesti meister korvpallis: 1961–1966 TPI (praegune TTÜ KK), 1968 ja 1971 Tallinna Kalevi ja 1974 Harju KEKi meeskonnaga.

## Viited

## Kirjandus
*Märt Ibrus ja Vello Lään, "Eesti korvpall. Portreed". Tallinn, 2006, lk 129–141.
Anna Komorowska

**Anna Julia Komorowska** (sünninimi **Anna Julia Dziadzia**, seejärel **Anna Julia Dembowska**; sündinud 11. mail 1953 Varssavis) on Poola klassikaline filoloog. Ta on Poola presidendi Bronisław Komorowski abikaasa.

18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk; teene kirjeldusse märgiti: Poola presidendi abikaasa.

## Viited
Bolesław Hryniewiecki

**Bolesław Leon Hryniewiecki** (20. veebruar 1875 Międzyrzec Podlaski – 13. veebruar 1963 Brwinów) oli poola teadlane, ajaloolane, botaanik, pedagoog. 

Aastal 1900 lõpetas ta Tartu ülikooli matemaatika erialal.

1932. aastal anti talle Kotkaristi III klassi teenetemärk.

Tema poeg oli arhitekt Jerzy Hryniewiecki.

## Viited
Rūdolfs Bangerskis

**Rūdolfs Bangerskis** (21. juuli 1878 – 25. veebruar 1958 Oldenburg) oli Venemaa, Läti ja Saksamaa sõjaväelane ning Läti Vabariigi poliitik (aastatel 1926–1928 Läti kaitseminister).

Ta sündis praeguse haldusjaotuse järgi Taurupe vallas Ogre piirkonnas. Ta lõpetas aastal 1895 Jaunjelgavas linnakooli ja aastal 1901 Peterburis Vladimiri sõjakooli. Aastal 1914 lõpetas ta Nikolai Kindralstaabi Akadeemia.

Aastal 1895 asus ta teenistusse vabatahtlikuna Riia allohvitseride õppepataljoni. Augustist 1897 3. septembrini 1898 teenis ta 37. jalaväediviisi 145. Novotšerkasski keiser Aleksander III nimelises jalaväepolgus. Pärast Vladimiri sõjakooli teenis ta 93. Irkutski jalaväepolgus.
Adam-Ludwik Sokolowski

**Adam-Ludwik Sokolovski** (ka **Korwin-Sokołowski**; 1896–1979) oli Poola sõjaväelane. 

1933 anti talle Kotkaristi III klassi teenetemärk.

## Viited
Bronisław Hełczyński

**Bronisław Hełczyński** (22. oktoober 1890 – 25. november 1978) oli Poola jurist, ühiskonnategelane.

1934 anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk.

## Viited
Dovas Zaunius

**Dovas Zaunius** (19. mai 1892 – 22. veebruar 1940) oli Leedu diplomaat, jurist ja poliitik

1929–1934 oli ta Leedu välisminister.

1931 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Andrzej Towpik

**Andrzej Kazimierz Towpik** (sündinud 1. veebruaril 1939 Brestis) on Poola diplomaat.

18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola kaitseministeeriumi aseriigisekretärina.

## Viited
Vargus

**Vargus** ehk **varastamine** on võõra vara omastamine omaniku loata ja teadmata.

Varastada võidakse muu hulgas intellektuaalset omandit ja informatsiooni.

Vargus on õigusvastane tegu ja igas riigis on seaduses ettenähtud karistused varguse eest. Karistute suurus ja ka varguse täpsem tõlgendus on aga riigiti ja kultuuriti üsna erinev. 

## Varguse analoog loomadel

Mõni pingviin püüab pesa ehitamiseks vajalikke kivikesi võtta teise pingviini pooleli olevast pesast.
 
Näiteks koguvad mõned linnud talveks tammetõrusid oma peidupaika. Kui liigikaaslane selle avastab, "varastab" ta selle tühjaks. Seda arvestab ka tõrude peitja ja jälgib peitmise ajal hoolega, et võimalikud vargad peitmist ei näeks. 

## Vaata ka
* hobusevargus
* kelmus

## Välislingid
Radikaaldemokraatlik Partei (Hispaania, 1934)

**Radikaaldemokraatlik Partei** (hispaania keeles *Partido Radical Demócrata*) oli 1934. aastal Hispaanias tegutsenud erakond.

Erakond asutati 1934. aasta mais Radikaalse Vabariikliku Partei ridadest lahkunute poolt, nende hulgas erakonna asepresident Diego Martínez Barrio, kaks juhatuse liiget ja mitukümmend parlamendiliiget, kes ei toetanud RVP kaldumist paremale ega olnud rahul pärast 1933. aasta parlamendivalimisi moodustatud koalitsiooniga.

"Erimeelsused kerkisid esile seoses taktikaga, mida erakond peaks järgima võimule jäämiseks. Mina rõhutasin avalikult, et meie erakond teostaks omaenda poliitikat, mis on kooskõlas selle doktriini postulaatidega, selle elukäiguga, nende lootustega, mida see oli äratanud," selgitas Martínez Barrio eraldumise põhjuseid. 

1934. aasta septembris ühines erakond Radikaal-Sotsialistliku Vabariikliku Parteiga, moodustades Vabariikliku Liidu, mis osales 1936. aasta parlamendivalimistel võitnud erakondade liidu Rahvarinne koosseisus, samas kui RVP järelejäänud osa läks nendele valimistele eraldi ja kukkus täielikult läbi.

## Vaata ka

* Radikaaldemokraatlik partei

## Viited
Edminas Bagdonas

**Edminas Bagdonas** (23. oktoober 1963 Kaunas – 22. mai 2021 Vilnius) oli Leedu poliitik ja diplomaat.

4. oktoobril 2004 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Leedu presidendi välisnõunikuna .

2001–2004 oli ta Leedu suursaadik Itaalias, Šveitsis, Maltal ning Serbias ja Montenegros.
2004–2006 töötas ta Leedu presidendi välisnõunikuna. 

2007–2012 oli ta Leedu suursaadik Valgevenes, 2014—2019 Iisraelis ning alates 2019 Araabia Ühendemiraatides. 

## Viited
Edmund Kessler

**Edmund Kessler** (ka **Edward Kessler**; 1880–1930) oli Poola sõjaväelane (brigaadikindral).

1925 anti talle Eesti Vabadusristi I liik 2. järk, tunnustades tema tööd brigaadikindralina.

## Viited
Edward Czuruk

**Edward Stanisław Czuruk** (13. oktoober 1897 – 25. jaanuar 1981) oli Poola sõjaväelane.

1935 anti talle Kotkaristi III klassi teenetemärk.

## Viited
Ferdynand Zarzycki

**Ferdynand Zarzycki** (22. detsember 1888 Tarnów – 10. oktoober 1958 Chicago) oli Poola sõjaväelane ja poliitik. 

1933–1934 oli ta Poola kaubandus- ja tööstusminister.

1934 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Ray Conniff

**Ray Conniff** (õieti **Joseph Raymond Conniff**; 6. november 1916 – 12. oktoober 2002) oli USA helilooja, tromboonimängija ja dirigent, kes oli tuntud omanimelise kergemuusikakoori järgi.

Ta sündis Attleboros Massachusettsi osariigis muusikute peres, ema oli pianist ja isa trombonist. Juba lapsena õppis ta mängima trombooni.

1937. aastal siirdus Ray New Yorki, kus mängis mitmes orkestris. Teise maailmasõja ajal sai temast arranžeerija, kellena ta jätkas tegevust ka pärast sõda Harry Jamesi orkestris. 

1954. aastal sõlmis muusik lepingu firmaga Columbia Records. 1959. aastal asutas ta kergemuusikakoori The Ray Conniff Singers, millesse kuulus 12 naist ja 13 meest. Juba selle koori esimene album „'S Wonderful“ jõudis USA edetabelisse American Top 40. Peagi sündis ka Ray Conniffi koori suurim hitt „Somewhere My Love“ (1966). 

Samanimeline album jõudis USA edetabelis „American Top 40“ 9. kohale, sai plaatinaplaadiks ja võitis Grammy auhinna. 

Alates 1962. aastast elas Ray Conniff Los Angeleses. 

1969. aastal juhtis Conniff kolm nädalat Suurbritannia edetabelit „UK Albums Chart“ albumiga „His Orchestra, His Chorus, His Singers, His Sound“.

1974. aastal käis Conniff oma kooriga Venemaal ning salvestas stuudios Melodija koos ansambliga Melodija heliplaadi „Ray Conniff Moskvas“, mis sisaldas vene rahvalaulude töötlusi.

Conniffi eluajal ilmus tema koori ja orkestri viimane plaat „Do Ray Para O Rei“ aastal 2000.

Tema plaate on maailmas müüdud üle 70 miljoni eksemplari. 

Ray Conniff suri 85-aastaselt ning ta on maetud Westwood Village Memorial Park Cemetery kalmistule Los Angeleses California osariigis.

## Välislingid
*Somewhere My Love - The Ray Conniff Singers
*Ray Conniff's Greatest Hits
Zygmunt Franciszek Szystowski

**Zygmunt Franciszek Szystowski** (8. detsember 1898 – 17. august 1991) oli Poola sõjaväelane.

1934 anti talle Kotkaristi IV klassi teenetemärk.

## Viited
François Patriat

**François Patriat** (sündinud 21. märtsil 1943 Semur-en-Auxois'is Côte-d'Ori departemangus) on Prantsusmaa poliitik.

28. juulil 2001 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Prantsuse riigisekretärina väikeste ja keskmiste kaubandus-, käsitöö- ja tarbimisettevõtete alal.

## Viited
Gundars Daudze

**Gundars Daudze** (sündinud 9. mail 1965 Riias) on Läti arst ja poliitik. 

Ta lõpetas 1989. aastal Riia Stradiņši Ülikooli pediaatriateaduskonna.

Ta oli 2007–2010 Läti seimi spiiker.

Gundars Daudze oli aastatel 2011–2014 Läti Vabariigi presidendi kantselei direktor.

5. juunil 2012 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Läti Vabariigi presidendi kantselei direktorina.

## Viited
Giedrius Puodžiūnas

**Giedrius Puodžiūnas** (sündinud 20. juulil 1967 Panevėžysis) on Leedu diplomaat.

1991. aastal lõpetas ta Vilniuse Ülikooli ajalooteaduskonna.

2006–2012 oli ta Leedu suursaadik Austrias ja alates 2015. aastast on suursaadik Gruusias.

29. märtsil 2001 anti talle Valgetähe II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Leedu riigi- ja diplomaatilise protokolli direktorina.

## Viited
Franciszek Charwat

**Franciszek Charwat** (12. aprill 1881 – 2. mai 1943) oli Poola diplomaat.

1925 anti talle Vabadusristi III liik 2. järk, tunnustades tema tööd diplomaatilise asjurina Eestis.

1931 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Franciszek Paschalski

**Franciszek Julian Paschalski** (30. oktoober 1889 Varssavi – 13. november 1940 Monaco) oli Poola advokaat.

1933 anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk.

## Viited
Hermanis Albats

**Hermanis Albats** VR III/2 (23. august 1879 Veļķumuiža, Võnnu kreis – 9. veebruar 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast) oli Läti jurist, diplomaat, teadlane, õppejõud.

24. detsembrist 1925 kuni 6. maini 1926 oli ta Läti välisminister.

## Tunnustus
*1925 Vabadusristi III liik 2. järk
*1931 Kotkaristi II klassi teenetemärk
*1932 Kotkaristi I klassi teenetemärk

## Viited
Ignacy Matuszewski

**Ignacy Hugo Stanisław Matuszewski** (10. september 1891 Varssavi – 3. august 1946 New York) oli Poola poliitik, publitsist, diplomaat, sõjaväelane (kolonelleitnant).

1929–1931 oli ta Poola rahandusminister.

1922 anti talle Vabadusristi I liik 3. järk, tunnustades tema tööd kolonelleitnandina.

## Viited
Grzegorz Marek Poznański

**Grzegorz Marek Poznański** (sündinud 9. märtsil 1971 Varssavis) on Poola diplomaat. 

2010–2014 oli ta Poola suursaadik Eestis.

18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola Vabariigi suursaadikuna Eestis.

2015-2016 oli Poznański Poola välisministeeriumi Euroopa poliitika osakonna juhataja asetäitja, seejärel julgeolekupoliitika osakonna juhataja. 2017. aastal sai temast Poola suursaadiku asetäitja Leedus.

## Viited
Henryka Mościcka-Dendys

**Henryka Joanna Mościcka-Dendys** (sündinud 3. juulil 1976 Kędzierzyn-Koźles) on poola jurist ja poliitik.

18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola välisministeeriumi asekantslerina.

Ta oli Poola suursaadik Taanis aastatel 2015–2020.

## Viited
Ilmārs Rimšēvičs

**Ilmārs Rimšēvičs** (sündinud 30. aprillil 1965 Riias) on Läti pangandustegelane, Läti Panga president (2001–2019). 

1990. aastal lõpetas ta Riia Polütehnilise Instituudi.

7. detsembril 2005 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Läti Panga presidendina.

17. veebruaril 2018 peeti ta Riias kinni. Teda kahtlustatakse enam kui 100 000 euro suuruse pistise nõudmises ja vastuvõtmises. 

20. detsembril 2023 mõisteti ta altkäemaksu võtmises süüdi ja määrati karistuseks 6 aastat vangistust.

## Viited
Ilona Antoniszyn-Klik

**Ilona Galia Antoniszyn-Klik** (sündinud 26. juunil 1975 Wrocławis) on Poola poliitik.

18. märtsil 2004 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola majandusministeeriumi asekantslerina.

## Viited
Imants Freibergs

**Imants Freibergs** (12. märts 1934 Valmiera – 1. jaanuar 2026) oli läti informaatik. 

Ta omandas kõrghariduse Kanadas Toronto ülikoolis informaatika alal. Freibergs töötas Québeci Ülikoolis Montrealis, kus ta juhtis informaatika õppekavasid. Ta oli professor Montpellier’ Ülikoolis Prantsusmaal ja Oxfordi Ülikoolis Inglismaal ning töötas ka Läti Ülikoolis.

Imants Freibergs oli Läti Teaduste Akadeemia liige. Ta oli abielus Läti endise presidendi Vaira Vīķe-Freibergaga.

7. detsembril 2005 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk. Samuti oli ta esimese klassi Kolme Tähe ordeni kavaler.

2024. aastal ilmus tema autobiograafia "Dari, kas jādara".

## Viited