Frekventatiiv

**Frekventatiiv** on verbituletis, mis väljendab kirjeldatava sündmuse korduvust ja jätkuvust. Frekventatiivi abil võib väljendada olenevalt keelest ka näiteks juhuslikkust, ebakorrapärasust, mängulisust ning kõneleja suhtumist situatsiooni.  Frekventatiiv vastandub momentaantuletistele, mis rõhutavad sündmuse hetkelisust või ühekordsust. Semantiliselt on frekventatiivi tähendus tavaliselt seotud alussõnaks oleva verbi tähendusega. 

Frekventatiivsus (ehk multiplikatiivsus) kuulub verbi aspektikategooriasse. Aspekt väljendab sündmuse jagunemist ajas, sündmuse piiritletust, ajalist faasi ja kvantitatiivsust. Frekventatiivid näitavad viimaks nimetatut, verbi kvantitatiivset aspekti ehk situatsioonide paljust ning kordumist samal perioodil. 

## Frekventatiiv eesti keeles
Eesti keeles väljendab frekventatiiv peamiselt sündmuse korduvust ja jätkuvust (nt *pöörama*>*pöörlema*), juhuslikkust ja ebakorrapärasust (nt *ekslema*), vähest intensiivsust või kergust (nt *hüplema*) ning imiteerimist (nt *mänglema*). Sõnamoodustuse koha pealt kuuluvad eesti keele frekventatiivid modifitseeriva verbituletuse alla. Modifitseerivad moodustajad näitavad verbiga kirjeldatud sündmuse laadi ning seostuvad verbi aspektiga viidates piiritletud või piiritlemata sündmusele.  

Eesti keeles tuletatakse frekventatiive peamiselt järgnevate liidetega:

* ***le''-tuletised'''. Liide ''-le'' on eesti keeles kõige levinum frekventatiivide tuletamise viis ning sellega modifitseeritakse mitme erineva tähendusega alusverbe. ''le''-tuletised võivad väljendada näiteks toimumisviisi või liikumissuuna muutumist (nt ''jooksma''>''jookslema'') ja eesmärgipärasuse taandumist (nt ''rändama''>''rändlema'') ''le''-tuletiste hulka kuulub ka mitmeid [[Leksikaliseerumine|leksikaliseerunud]] tähendusega tuletisi (nt ''näitlema''); 
* ***tse*-tuletised*'. Liide *-tse* väljendab sündmuse või tegevuse vähehaavalist jätkumist (nt *nokitsema*, *tegutsema*);
* ***skle''-tuletised'''. Liide ''-skle'' annab samuti verbile vähehaavalise jätkumise varjundi, aga nõuab tegijana inimest (nt ''olesklema'');
* ***i*-tuletised*'. Liide *-i* modifitseerib deskriptiivse tähendusega verbe ning viitab korduvusele (nt *lükkima, kraapima*). 

## Frekventatiiv soome keeles
Soome keeles väljendatakse frekventatiivi abil eelkõige korduvat või ajutist sündmust ja tegutsemist.  Frekventatiiv näitab ka sündmuse või tegevuse juhuslikkust või juhuslikku perioodilisust. Näiteks võib tuua verbi *lukea* ('lugema'), millest tuletatud *lueskella* näitab seda, et lugemine või selle intensiivsus pole ajaliselt ühtne.   

Lisaks ajalisele aspektile võib frekventatiiviga edastada soome keeles veel mitmeid varjundeid, mis hõlmavad kõneleja suhtumist situatsiooni või vestluspartnerisse. Verbi frekventatiivtuletis võib viidata muuhulgas mängulisusele, kirjeldatava tegevuse kergusele või tegevuse tahtest sõltumatusele.  Frekventatiivi abil võib väljendada ka familiaarset suhtumist vestluspartnerisse. Üks näide sellest on hüvastijätuvormelist *nähdään* ('näeme') frekventatiivliitega moodustatud tuletis *näkyillään,* mida võib pidada familiaarsemaks keelekasutuseks.  Kõneleja saab väljendada frekventatiiviga ka tagasihoidlikku suhtumist iseenda tegevusse (nt *uida>uiskennella* – 'ujuma').    

Frekventatiive tuletatakse soome keeles mitmete erinevate liidetega. Kõige levinumad on -*ele- ja* -*ile-*tuletised. Teisi liiteid on muuhulgas  

* -*(i)Ctele-* 
* *-ske(nte)le-*
* *-i-*
* -*ksi-*
* -*hti*-  

## Frekventatiiv teistes keeltes
Lisaks soome-ugri keeltele esineb frekventatiivseid verbituletisi näiteks inglise, ladina ja vene keeltes.  Inglise keele frekventatiivsed verbid sisaldavad *-er-* või *-le*-liidet, aga vastupidi näiteks eesti keelele pole inglise keele frekventatiivverbide klass enam produktiivne. 

## Viited