open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pärn (perekonnanimi)

**Pärn** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pärn 2029 inimesel: 984 mehel ja 1045 naisel. Perekonnanimede levikult on Pärn nii meeste kui naiste puhul 13. kohal.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on perekonnanimi Pärn 982 mehel ja 1030 naisel. Perekonnanimede levikult on Pärn meeste puhul 12. ja naiste puhul 12. kohal.

Perekonnanime Pärn kandja on keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus on 41).

Kõige levinum on perekonnanimi Pärn vanuserühmas 30–34, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,40, ja Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 53,58.

## Nime kandjaid
*Aaro Pärn, ooperilaulja
*Aime Pärn, keemik
*Andre Pärn, korvpallur
*Andi Pärn, bioloog ja ükoloog-keskkonnakaitsja
*Anton Pärn, arheoloog
*Endel Pärn, näitleja
*Harald Pärn, poksija
*Helga Pärn, arstiteadlane
*Henn Pärn, metsandusteadlane ja ökoloog
*Hiljar Pärn, loomaarstiteadlane
*Illimar Pärn, suusahüppaja
*Jaan Pärn, ehtekunstnik
*Jakob Pärn, kirjanik ja pedagoog
*Katre Pärn, semiootik
*Katrin Pärn, näitleja
*Lembit Pärn, sõjaväelane ja sõjandusteadlane
*Maarius Pärn, näitleja
*Maie Pärn, loomaarstiteadlane
*Malle Pärn, näitleja ja teoloog
*Martin Pärn, eesti disainer
*Oskar Pärn, raamatukogundustegelane
*Otto Peeter Pärn, kohtunik
*Paavo Pärn, poliitik ja ärijuht
*Priit Pärn, animafilmirežissöör, koomiksijoonistaja
*Rein Pärn, ajakirjanik
*Sander Pärn, rallisõitja

## Viited
Pääsuke (perekonnanimi)

**Pääsuke** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pääsuke 73 mehel ja 88 naisel. Perekonnanimede levikult on Pääsuke meeste seas 1274. kohal ja naiste seas 1132. kohal. Nimi on levinuim Lääne maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 2,85.

## Nime kandjaid
*Aita Pääsuke, suusataja ja suusatreener
*Aleksander Pääsuke, julgeolekutöötaja
*Anne Pääsuke, koorijuht
*Johannes Pääsuke, fotograaf ja filmitegija
*Jüri Pääsuke, tehnikateadlane
*Kairi Pääsuke, laskesuusataja
*Leonhard Pääsuke, keemik
*Mati Pääsuke, spordifüsioloog
*Piret Pääsuke, tõlkija ja toimetaja
*Tiit Pääsuke, kunstnik
*Tõnu Pääsuke, laskesuusataja ja suusatreener

## Viited
Pütsep

**Pütsep** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pütsep 120 inimesel (58 mehel ja 62 naisel).

## Nime kandjaid
*Eduard Pütsep, maadleja
*Erki Pütsep, jalgrattur
*Ervin Peeter Pütsep, arhitekt ja kunstiajaloolane
*Kristjan Pütsep, filmiprodutsent ja muusik

## Viited
Rootare

**Rootare** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rootare 7 mehel ja 6 naisel.

## Nime kandjaid
*Hillar Rootare, eesti päritolu Ameerika füüsikaline keemik
*Salme Rootare, maletaja
*Vidrik Rootare, maletaja

## Viited
Rüütli

**Rüütli** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rüütli 110 mehel ja 121 naisel. Perekonnanimede levikult on Rüütli meeste puhul 719. ja naiste puhul 716. kohal.
Nimi on levinuim Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 14,2.

## Nime kandjaid
*Karel Rüütli, poliitik
*Malle Rüütli, keeleteadlane ja vene filoloog
*Tarmo Rüütli, endine jalgpallur, jalgpallitreener
*Velda Aurora Rüütli, stomatoloog

## Viited
Sepp (perekonnanimi)

**Sepp** on eesti päritolu perekonnanimi. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sepp 1763 mehel ja 1878 naisel. 
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sepp 1762 mehel ja 1872 naisel. 
Perekonnanimede levikult on Sepp 5. kohal (meeste puhul 4. ja naiste puhul 5. kohal).
Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 142,28.

## Nime kandjaid
*Alar Sepp, eesti arstiteadlane, Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli õppejõud
*Andre Sepp, eesti poliitik
*Arnold Sepp, eesti prosaist, näitekirjanik ja ajakirjanik
*Boris Sepp, eesti advokaat, Johannes Varese valitsuse kohtuminister
*Ene Sepp, eesti kirjanik
*Evelyn Sepp, eesti endine poliitik
*Hans Sepp, eesti arstiteadlane Kanadas
*Heino Sepp (autosportlane), eesti rallisõitja
*Heino Sepp (jalgpallur), eesti jalgpallur
*Helena Sepp, Soome päritolu Eesti ajaloolane
*Heljo Sepp, eesti pianist ja muusikapedagoog
*Hendrik Sepp, eesti ajaloolane
*Hugo Sepp, eesti aia- ja pargikujundaja ning arhitekt
* Johan Sepp, eesti vandeadvokaat ja poliitik. 
*Jüri Sepp, eesti majandusteadlane
*Kaja Sepp, eesti poliitik
*Kalev Sepp, Eesti Maaülikooli professor maastikuökoloogia ja keskkonnakaitse alal
*Kalev I. Sepp, eesti päritolu USA sõjaväelane
*Leo Sepp, eesti poliitik ja rahandustegelane
*Maie Sepp, eesti õpetaja ja koolijuht
*Niina Sepp, eesti õpetaja ja koolijuht
*Olav Sepp, eesti maletaja
*Ott Sepp, eesti näitleja
*Paul Sepp, eesti teatrilavastaja
*Paul Sepp (maalikunstnik), eesti maalikunstnik ja kunstipedagoog
*Raimund Sepp, eesti viiuldaja ja vioolamängija
*Raimund Felix Sepp, eesti lauatennisist ja treener
*Rein Sepp, eesti proosakirjanik, luuletaja ja tõlkija
*Rudolf Sepp, eesti maalikunstnik
*Silver Sepp, eesti muusik
*Tõnu Sepp, eesti muusikapedagoog
*Urmas Sepp, eesti majandusteadlane
*Urmas Sepp (soojusenergeetik), eesti tööstusjuht
*Uudo Sepp, eesti laulja

## Viited
Sibul (perekonnanimi)

**Sibul** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sibul 331 inimesel: 164 mehel ja 167 naisel. Perekonnanimede levikult on Sibul meeste puhul 410. kohal ja naiste puhul 446. kohal. Perekonnanime Sibul kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus oli 44).

## Nime kandjaid
*Aleksander Sibul, eesti raamatukogundustegelane ja bibliograaf
*Heiki Sibul, eesti riigiametnik
*Ilo Sibul, eesti füsioloog-biokeemik ja patofüsioloog
*Ivar Sibul,  eesti putuka- ja metsateadlane
*Jaan Willem Sibul, eesti ooperilaulja (bariton) ja näitleja
*Leida Sibul, eesti laulja
*Lembit Sibul, eesti humorist
*Priit Sibul, eesti poliitik
*Richard Sibul, Eesti NSV transpordi- ja riigitegelane
*Riho Sibul, eesti muusik
*Vidrik Sibul, eesti sõjaväelane
*Uno Sibul, eesti arst (kirurg) ja arstiteadlane. 
*...

## Viited
Sirel (perekonnanimi)

**Sirel** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sirel 431 inimesel: 203 mehel ja 228 naisel. Perekonnanimede levikult oli Sirel meeste puhul 287. ja naiste puhul 279. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 12,36.

## Nime kandjaid
*Aare Sirel, eesti mälumängur
*Aleksander Sirel, eesti sporditegelane
*Arne Sirel, eesti suusataja
*Arvo Sirel, Nõukogude Liidu ja Eesti sõjaväelane
*Indrek Sirel, eesti sõjaväelane
*Jaanus Sirel, eesti jalgpallur
*Kersti Sirel, eesti korvpallur ja korvpallitreener
*Maimu-Koidula Sirel, eesti koorijuht, organist ja muusikaõpetaja

## Viited
Sisask

**Sisask** on eesti perekonnanimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sisask 144 mehel ja 161 naisel. Perekonnanimena on Sisask meeste puhul levikult 490. ja naiste puhul 479. kohal.
Nimi on levinuim Valga maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 9,05.

## Nime kandjaid
*Agu Sisask, eesti tõlkija, proosakirjanik ja luuletaja
*Richard Sisask, eesti vaimulik
*Siiri Sisask, eesti laulja
*Urmas Sisask, eesti helilooja
*...

## Viited
Sokk (perekonnanimi)

**Sokk** on eesti perekonnanimi. 

Nimede eestistamisel määrati Soku-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Külim, Saidla, Saliste, Salur, Sillave ja Valdja.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sokk 201 mehel ja 203 naisel. Perekonnanimede levikult oli Sokk meeste puhul 291. ja naiste puhul 334. kohal. Levinuim on see Põlva maakonnas, kus sellenimelisi on 10 000 elaniku kohta 14,03.

## Nime kandjaid
*August Sokk, eesti korvpallur ja korvpallitreener
*Liana Sokk, eesti endine iluvõimleja
*Sten-Timmu Sokk, eesti korvpallur
*Tanel Sokk, eesti korvpallur
*Tiit Sokk, eesti endine korvpallur, korvpallitreener
*...

## Viited
Rüütel (perekonnanimi)

**Rüütel** on eesti perekonnanimi. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rüütel 241 mehel ja 298 naisel. Perekonnanimede levikult on Rüütel meeste puhul 213. ja naiste puhul 178. kohal.
Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 27,90.

## Nime kandjaid
* Arnold Rüütel, eesti poliitik, Eesti president 2001-2006
* Eduard Rüütel, Eesti sõjaväelane (1895–1969)
* Eha Rüütel, eesti psühholoog (1956–)
* Ingrid Rüütel, eesti folklorist ja filoloog
* Kai Rüütel, eesti ooperilaulja (1981–)
* Margit Rüütel, eesti tennisist (1983–)
* Raido Rüütel, eesti rallisõitja
* Raivo Rüütel, eesti näitleja (1956–)
*...

## Viited
Rummo

**Rummo** on eesti perekonnanimi. 

Perekonnanime Rummo on pandud Kehtna mõisavallas Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Rummo uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Rumberg ja Rumessen. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rummo Eestis 17 mehel ja 23 naisel. 

## Nime kandjaid
*Ingrid Rummo, eesti filoloog
*Jaan Rummo, õpetaja ja kirjanik
*Jüri Rummo (tuntud ka kui Rummu Jüri), seikleja, varas ja röövel
*Karin Rummo, eesti filoloog
*Linda Rummo, näitleja
*Paul Rummo, kirjanik
*Paul-Eerik Rummo, luuletaja ja poliitik
*Tiit Rummo, geograaf
*Vello Rummo, teatrilavastaja ja -pedagoog
Soosaar (perekonnanimi)

**Soosaar** on eesti perekonnanimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Soosaar 751 inimesel (354 mehel ja 397 naisel). Perekonnanimede levikult oli Soosaar meeste puhul 118. ja naiste puhul 115. kohal. Levinuim oli see Viljandi maakonnas, kus sellenimelisi oli 10 000 elaniku kohta 12,47.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Soosaar 773 inimesel (364 mehel ja 409 naisel). Perekonnanimede levikult oli Soosaar meeste puhul 113. ja naiste puhul 112. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 12,84.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Soosaar 778 inimesel (364 mehel ja 412 naisel).

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Soosaar 777 inimesel (366 mehel ja 411 naisel).

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Soosaar 781 inimesel (372 mehel ja 409 naisel).

2026. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Soosaar 786 inimesel (372 mehel ja 414 naisel).

## Nime kandjaid
*Albert Soosaar, eesti vaimulik
*Andres Soosaar, eesti arstiteadlane
*Eduard Soosaar, eesti vaimulik Saksamaal
*Enn Soosaar, eesti tõlkija, kriitik, kolumnist, publitsist
*Kaia Soosaar, eesti kaugushüppaja
*Mark Soosaar, eesti filmilavastaja ja poliitik
*Marti Soosaar, eesti sporditegelane ja endine kümnevõistleja
*Martti Soosaar, eesti ajakirjanik
*Sven-Erik Soosaar, eesti keeleteadlane
*...

## Viited
Vaher (perekonnanimi)

**Vaher** on eesti perekonnanimi. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vaher 766 mehel ja 834 naisel. Perekonnanimede levikult oli Vaher meeste puhul 26. ja naiste puhul 23. kohal.
Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 35,24.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vaher 1602 inimesel, perekonnanimede levikult oli Vaher 24. kohal.

## Nime kandjaid
*Anna-Liisa Vaher, eesti vaimulik
*Berk Vaher, eesti kirjanik ja kriitik
*Elmar Vaher, Eesti riigiametnik
*Vello Salo (sündinud Endel Vaher)
*Juhan Vaher, eesti vaimulik
*Ken-Marti Vaher, eesti poliitik
*Lembi Vaher, eesti kergejõustiklane
*Luise Vaher, eesti kirjanik
*Maret Vaher, eesti orienteeruja
*Max Vaher, eesti vaimulik Saksamaal
*Vaapo Vaher, eesti publitsist
*...

## Viited
Kurtuvėnai regionaalpark

**Kurtuvėnai regionaalpark** (leedu keeles *Kurtuvėnų regioninis parkas*) on regionaalpark Leedus Šiauliai ja Kelmė rajoonis.

Kurtuvėnai regionaalpark asub Venta ja Dubysa jõe vahelisel alal Žemaidi kõrgustiku idaosas. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Kurtuvėnai ümbruse järvederohkeid ja künklikke maastikke, sealset ökosüsteemi ning kultuuripärandit.

Regionaalpargi maastik on metsane ja liigendatud, väikesel territooriumil võivad kõrgused erineda kuni viiskümmend meetrit. Regionaalparki läbib kolm oosi, ka liigendavad seda mitmed luited. Regionaalpargis asub ka mitmeid termokarstilise päritoluga sulglohkusid. Kõrgemate pinnavormide vahele jäävad arvukad märgalad, kus kasvavad rabamurakas, pääsusilm, kullerkupp ja harilik lubikas. Märgalade hulgas on ka Leedus haruldasi lubjarikkaid madalsoid. Männikutes kasvavad nõmmnelk, kännas-kipslill, aas-karukell ja palu-karukell. Kurtuvėnai ümbruses asub ligi 100 kalatiiki. Venta ja Dubysa vahelises orus asuvad Leedu suurimad allikad; seal avaneb üle 100 allika. Regionaalpargi territooriumil elavad mitmed hirvlased.

Regionaalpargi territooriumil asub 49 kultuurimälestist, paljud neist Kurtuvėnais. Nende seas on linnamäge ja viis mõisakompleksi. Venta ja Dubysa vahel asub tehnoloogiline mälestis - Venta-Dubysa kanal. Arhitektuurimälestisena on kaitse all ka kaks vesiveskit ja Kurtuvėnai kirik. Jusaičiai külas asub muistne hiiemägi.

Kurtuvėnai regionaalpargi halduskeskus asub Kurtuvėnais, Parko g. 2. Regionaalpargi pindala on 17 272 hektarit. Erinevate kaitsealade all on sellest 49,3 %.

## Välislingid

* Regionaalpargi kaart
* Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (*leedu keeles*)
* Regionaalpark YouTube'is
Vesik (perekonnanimi)

**Vesik** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Vesik Eestis 46 mehel ja 56 naisel.

## Nime kandjaid
*Iiris Vesik, laulja ja näitleja
*Rivo Vesik, rannavõrkpallur

## Viited
Always

"**Always**" on USA (pop)rokkbändi Bon Jovi esitatud laul, mille sõnade ja muusika autor on Jon Bon Jovi. "Always" anti välja singli ja muusikavideona. 

## Kirjandus
* "Always" laulu sõnad

## Välislingid
* "Always" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Always (Bon Jovi song)]] seisuga 26.04.2015.*
Rėkyva järv

**Rėkyva järv** (leedu keeles *Rėkyvos ežeras*) on järv Leedus Šiauliai linna territooriumil. Järve idakaldal asuvad Bačiūnai linnaosa ja pärast Teist maailmasõda rajatud energeetikute linnaosa Rėkyva.

Kaldajoone pikkus on 14,99 kilomeetrit. Tegemist on suurima rabajärvega Leedus, ka asub järv veelahkmel (Tilžė oja voolab Dubysa jõkke, olles Nemunase vesikonnas, Kulpė on aga Mūsa lisajõgi). Järve ei voola ükski jõgi, seda toidavad allikad, ka saab ta oma vee lähedal asuvast rabast. 20. sajandil rabades alanud turba kaevandamine on rabadest pärinevat sissevoolu vähendanud.

Kaldad on valdavalt madalad, eriti idakallas. Järve ja selle ümbruse rabade kaitseks asutati aastal 1997 kaitseala, kuid suurem osa rabadest jääb sellest välja. Rėkyva järve ümbruses elavad vareskaera-aasasilmik ja tiigilendlane.

20. sajandi algul puudus järvel nii sisse- kui ka väljavool. Aastal 1910 kaevati järvest välja kanal, mis ühendas seda Nevėžise jõega. Ka kaevati Dubysa lisajõe Šiaušė algust pikemaks ja ühendati ka see järvega (praeguseks on see ühendus kinni kasvanud). Aastal 1978 hakkas üleujutuste reguleerimiseks järve põhjakalda alla kaevatud kraavi kaudu vesi voolama Kulpėsse. Ka hakkas 20. sajandi keskel järve vesi voolama Tilžė oja kaudu Dubysa jõkke, kuigi see oja on järvest 0,1 kilomeetrit allavoolu praktiliselt kinni kasvanud.

Järve kaldal asus Karpistele kuulunud Rėkyva mõisa hoonetekompleks, mis aga Esimese maailmasõja ajal praktiliselt hävis. Sellest on säilinud park ja Karpiste suguvõsa mausoleum.
Lamberto Zannier

**Lamberto Zannier** (sündinud 15. juunil 1954 Fagagna vallas) on Itaalia diplomaat. Alates 1. juulist 2018 on ta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni rahvusvähemuste komissar. 

2008. aasta juunist 2011. aasta juunini tegutses ta ÜRO Kosovo missiooni juures.

1. juulist 2011 1. juulini 2017 oli ta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni peasekretär.
Valgevene järved

**Valgevene järved** on osaliselt või täielikult Valgevene territooriumil asetsevad järved.  Nende arv on ligikaudu 10 800. Suurem osa järvedest asub riigi põhjaosas, Nemunase ja Daugava jõgikonnas, etnograafilises piirkonnas, mida selle järverohkuse tõttu nimetatakse Paazierje. Sealsed järved on tekkelt uuemad. Riigi lõunaosas asuvad vanemad ja madalamad järved, ka on neid seal vähem. Järvede kogupindala on ligi 2000 km², kogumaht 6-7 km³.

Järvede poolest rikkaim on Viciebski oblast, kus asub 85 % Valgevene järvedest. Järverikkaimad rajoonid on (järvede all oleva osa põhjal järjestatuna) Brasłaŭ rajoon, Čašniki rajoon, Lepieli rajoon, Rasony rajoon ja Miadziełi rajoon. Kõige vähem on järvi Mahiloŭ oblastis.

Järvedest suurim on Narači järv, sellele järgnevad Asvieja järv, Čyrvonaje järv, Łukomli järv ja Dryviaty järv. Järvedest pikim on Sialava, teisel kohal on Sviri järv. Järvedest kõige laiem on Narači järv.

Kõige sügavam järv Valgevene territooriumil on Doŭhaje järv, teisel kohal on Läti piiril asuv Riča järv.


Balduk Lake 2.JPG|Bałduki järv
Yodzi_Lake.JPG|Jodzi järv
Narač_-_2.jpg|Narači järv
Яліна_ў_Сьвіцязі..jpg|Sviciaźi järv
Vozera Palik.jpg|Palik


## Viited

## Välislingid

*Valgevene kalapüügiportaal; järved (*vene keeles*)
Donald Bisset

**Donald Harold G. Bisset** (30. august 1910 Brentford, Middlesex – 10. august 1995 London) oli Suurbritannia näitleja ning lastekirjanik. Oma raamatuid illustreeris ta sageli ise.

## Valikfilmograafia
* "Murder in the Cathedral" (1951)
* "The Brain Machine" (1955)
* "Little Red Monkey" (1955)
* "Up the Creek" (1958)
* "Broth of a Boy" (1959)
* "Friends and Neighbours" (1959)
* "The Battle of the Sexes" (1959)
* "A Touch of Larceny" (1959)
* "Hide and Seek" (1964)
* "Two a Penny" (1968)
* "Nearest and Dearest" (1972)
* "For the Love of Ada" (1972)
* "Warlords of Atlantis" (1978)
* "Ragtime" (1981)

## Raamatud
* "Anytime Stories" (1954)
* "Some Time Stories" (1957)
* "Next Time Stories" (1959; eesti keeles "Järgmise korra lood", tõlkinud Evi Vanem ja Kirsti Ruul, Tallinn: Tiritamm, 2001)
* "This Time Stories" (1961)
* "Another Time Stories" (1963)
* "Little Bear's Pony" (1966)
* "Hullo Lucy" (1967; 1969 pealkirjaga "Hello Lucy")
* "Talks With a Tiger" (1967; eesti keeles raamatus "Kõnelused tiigriga ja teisi jutte", tõlkinud Evi Vanem, Tallinn: Eesti Raamat, 1979; eraldi raamatuna "Kõnelused tiigriga" Tallinn: Tiritamm, 2000)
* "Kangaroo Tennis" (1968)
* "Benjie the Circus Dog" (1969)
* "Nothing" (1969)
* "Upside Down Land" (1969)
* "Time and Again Stories" (valik lugusid raamatutest "Some Time Stories" ja "This Time Stories", 1970; eesti keeles "Mitmekorra lood", tõlkinud Evi Vanem ja Kirsti Ruul, Tallinn: Tiritamm, 2001)
* "Barcha the Tiger" (1971)
* "Tiger Wants More" (1971)
* "Yak and the Painted Cave" (1971)
* "Yak and the Sea Shell" (1971)
* "Yak and the Buried Treasure" (1972)
* "Yak and the Ice Cream" (1972)
* "Father Tingtang's Journey" (1973)
* "Jenny Hopalong" (1973)
* "Yak Goes Home" (1973)
* "The Adventures of Mandy Duck" (1974)
* "The Happy Horse" (1974)
* "Hazy Mountain" (1975)
* "'Oh Dear', said Tiger" (1975)
* "Paws with Numbers" (koos Michael Morrisega, 1976)
* "Paws with Shapes" (1976)
* "The Lost Birthday" (1976)
* "Journey to the Jungle" (1977)
* "The Story of Smokey Horse" (1977)
* "This is Ridiculous" (1977)
* "The Adventures of Yak" (1978)
* "What Time Is It, When it Isn't?" (1980)
* "Johnny Here and There" (1981)
* "The Hedgehog Who Rolled Uphill" (1982)
* "The Joyous Adventures of Snakey Boo" (1982)
* "Sleep Tight, Snakey Boo" (1985)
* "Upside Down Stories" (koos Alison Claire Darkega, 1987)
* "Just a Moment!" (1988)
* "Please Yourself" (1991)

## Välislingid
*
* Donald Bisset
Psühhedeelikum

**Psühhedeelikum** on psühhoaktiivne aine, mille peamine toime on tunnetuse ja taju muutumine. Tuntuimad psühhedeelikumid on LSD, psilotsübiin, meskaliin ja dimetüültrüptamiin. 

Enamik psühhedeelikume on serotoniini retseptorite agonistid ning kuulub keemiliselt lüsergamiidide, trüptamiinide või fenetüülamiinide klassi. Sünteesitud ja inimestel katsetatud on sadu psühhedeelse toimega aineid.

## Toime
Psühhedeelikumi toime sõltub lisaks konkreetsele tarvitatud ainele ja selle doosile tugevalt ka tarvitaja eelhäälestusest ja tarvitamise olukorrast. Toime kestus varieerub sõltuvalt ainest, doosist ja manustamisviisist mõnest minutist kuni mitme ööpäevani. Psühhedeelikumi toimel värvide ja helide taju enamasti intensiivistub, esineb sünesteesiat. Ilmneda võivad illusioonid ja nägemused (näiteks geomeetrilised mustrid või fantastilised olendid), välispõhjuseta kehalised tundmused (paresteesiad), muutub aja-, ruumi- ja enesetaju. Tajumuutustega võivad kaasneda tugevad positiivsed või negatiivsed emotsioonid, eufooria ja müstilised kogemused või hirm, paanika ja paranoia. Lühimälu, kehaline koordinatsioon, keskendumisvõime ja enesekontroll psühhedeelikumi toime ajal tavaliselt halvenevad, kuid need nähud mööduvad koos aine toimega. Psühhedeelikumi toimel saadud intensiivsed kogemused võivad omandada tarvitaja jaoks eksistentsiaalse, religioosse või müstilise tähenduse.

## Ohutus
Psühhedeelikumide tarvitamine ei põhjusta kehalist sõltuvust, psüühiliste funktsioonide kestvat kahjustust ega võõrutusnähtusid. Ajutiselt muutunud taju ja mõttetegevuse ning halvenenud kehalise koordinatsiooni tõttu võib psühhedeelikumide tarvitamine ebaturvalises keskkonnas õnnetusi põhjustada. Võimalikud on ainele spetsiifilised füüsilised kõrvaltoimed (nt iiveldus ja oksendamine, vererõhu ja pulsisageduse tõus või langus) ja koostoimed teiste ravimitega. Vastava soodumusega inimestel võib psühhedeelikumide tarvitamine mõnikord põhjustada psühhoosi, seega soovitatakse psühhedeelikumide tarvitamisest hoiduda inimestel, kellel on või on olnud psühhootilisi häireid. Populatsiooniuuringutes on leitud, et psühhedeelikumide tarvitamine ei suurenda vaimsete häirete riski.

## Kasutus
Mitmeid loodusliku päritoluga psühhedeelikume kasutatakse rahvameditsiinis ravimitena ja usundites sakramentidena. Paljude psühhedeelikumide tarvitamine on tänapäeval enamikus riikides ja ka Eestis keelatud. Psühhedeelikumide tarvitamise mõjude ja nende meditsiinilise kasutuse võimaluste teaduslik uurimine on viimasel aastakümnel oluliselt elavnenud.

## Vaata ka
*psühhotroopne aine
*sõltuvusaine

## Viited
Stencibility

**Stencibility** on 2010. aastal Tartust alguse saanud Eesti kõige esimene tänavakunstifestival, mis toimub igal aastal lisaks Tartule ka teistes erinevates Eesti linnades ja välismaal. Festival kuulub Euroopa vanimate tänavakunstifestivalide hulka. Aja jooksul on festival kujunenud üheks olulisemaks omataoliseks ürituseks Baltikumis. Festivali nimi viitab *[[stencil]]*-tehnikale. Stencibility eestvedaja on kunstnik ja ettevõtja Sirla Joala, kes pälvis 2024. aastal Ado Vabbe nimelise kunstipreemia.

Festivali raames tutvustatakse, propageeritakse ja luuakse uut tänavakunsti, toimuvad giidituurid ning antakse välja tänavakunsti kaarte. Festivali eesmärk on toetada vabakujulist tänavakunsti, aidata kaasa selle valdkonna kestlikkusele Eestis ning rikastada linnaruumi.

Olulisel kohal on kunstnike loominguline vabadus: neile antakse kasutada kokkulepitud seinapinnad, liikumisvahendid ja töövahendid, kuid teoste sisu ja vormi määravad nad ise. Tööde loomine toimub kohapeal ning sageli mõjutavad seda ümbruskond ja kohalikud elanikud. Eestis kui ka kõikjalt mujalt maailmast pärit kunstnikud on läbi aastate Tartusse loonud arvukalt uusi teoseid; teiste seas on festivalil osalenud näiteks SEPE, MTO, Kashink, Animalitoland, Edward von Lõngus ja Kairo.

2024. aastal oli Stencibility tänavakunsti festival ka osa Euroopa kultuuripealinn Tartu 2024 põhiprogrammist.

### Olulisemad sündmused

* **2015** – festival Stencibility toimus Tartus, Rakveres ja Pukas.
* **2018** – loodi esimene ratastel kleepsunäitus.
* **2022** – Berliinis Neurotitan galeriis avati näitus „Hello Mister Police Officer“.
* **2023** – näitus „Hello Mister Police Officer“ avati ka Aberdeenis NuArt festivalil.
* **2024** – SLÄP! kleepsubuss, Euroopa suurim kleepsunäitus, milleks koguti 25 000 kleepsu 300-lt kunstnikult üle maailma. "Hello Mister Police Officer" näituse avamine Tallinnas. Näituse "Peitus" avamine Tartu Pärmivabrikus.

Fail:Võru-005.JPG|Teos 2011. aastast Võru tänaval, autor Multistab
Fail:Graffiti in Tartu 04.JPG|Teos 2013. aastast Senffi trepide ääres, autorid Okeiko ja Hypnobooster
Fail:Tartu, Kesklinn, Pargi 9.JPG|2015. aastal loodud teos "Seeing isn't always believing" Pargi tänaval, autor Izak One
Fail:Karlova, Õnne tn lõpp.JPG|2015. aasta konkursil osalenud "Minu esimene sein" teos Õnne tänaval. Autor: Above (juhendaja Sänk). 


## Viited


## Välislingid
*Koduleht

* Jaak Eelmets "Rakveres keskraamatukogu seinal ilutseb tammine rüütel" ERR, 30. aprill 2015
* Kristel Härma "Festival Stencibility: kvaliteetne tänavakunst võib kaunistada ka väikelinnu" ERR, 21. aprill 2015
* "Täna startis tänavakunstifestival Stencibility" ERR, 21. aprill 2015
* Rutt Ernits "Tänavakunstifestival Stencibility toimub korraga kolmes linnas" ERR, 10. aprill 2015
Viiding

**Viiding** on eesti perekonnanimi. 

## Nime kandjaid
*Arnold Viiding, eesti kergejõustiklane
*Bernhard Viiding, eesti ajakirjanik, publitsist, prosaist ja luuletaja
*Elo Viiding, eesti luuletaja
*Herbert Viiding, eesti geoloog
*Ine Viiding, eesti kirjanik ja kirjanduskriitik
*Juhan Viiding, eesti luuletaja ja näitleja
*Kristi Viiding, eesti filoloog ja tõlkija
*Kristo Viiding, eesti näitleja
*Linda Viiding, eesti tõlkija ja literaat
*Paul Viiding, eesti kirjanik, kriitik ja tõlkija
*Riina Viiding, eesti teatritegelane
Varssavi kardinal Stefan Wyszyński ülikool

**Varssavi kardinal Stefan Wyszyński ülikool** (poola Uniwersytet Kardynała Stefana Wyszyńskiego w Warszawie) on 1999. aastal asutatud riiklik ülikool Varssavis. 

Ülikool on nimetatud Rooma-Katoliku Kiriku piiskopi Stefan Wyszyński (1901–1981) auks. Õppeasutuses õpib 19&nbsp;000 üliõpilast. 

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Würffel

**Würffel** on Eesti elektro-popansambel.

Paari aasta jooksul vaikselt oma teed otsides popi ja elektroonika piirimaile jõudnud kuldse kolmiku loomemootoriks ja tempo dikteerijaks on multitalendist trummar Kaspar Kalluste, klahvidele vajutab Tarvi Kull ning solistina särab Rosanna Lints.

Varem oli bändi solist Marvi Vallaste, kes lahkus bändist 2014. aasta kevadel.

2014. aasta juunis avaldas bänd oma debüüt-EP "Overnight". Samuti on trio välja andnud kaheksa singlit: "Overnight", "Coffee", "Shake It Out", "We Can Go", "Should I Run", "Dance, Dance", "Burdened Sky" ja "I'm Facing North". Kõiki neid lugusid on mängitud Eesti raadiojaamades ja terves Baltikumis. Lugu "Coffee" saavutas Leedu raadio FM99 edetabelis esikoha.

Würffel oli Eesti Muusikaauhinnad 2016 galal nomineeritud kahes kategoorias: aasta popalbum ja aasta debüütalbum.

Würffeli debüütalbum “Beats & Bubbles” ilmus 18. märtsil 2015 ning teine stuudioalbum "I'm Facing North" ilmus 1. aprillil 2016. "I'm Facing North" nimelise singliga esineti ka Eesti Laul 2016 võistlusel, kus saavutati esimeses poolfinaalis 6. koht.

## Singlid

## Diskograafia

## Viited


## Välislingid
* Würffeli koduleht
* Würffeli ametlik Facebooki leht
* Würffeli SoundCloud
* Würffeli YouTube'i kanal
Władysław Bartoszewski

**Władysław Bartoszewski** (eesnimena kasutatud ka *Władisław*; 19. veebruar 1922 Varssavi – 24. aprill 2015 Varssavi) oli poola ajaloolane, ajakirjanik ja poliitik. 

Aastal 1995 ja 2000–2001 oli ta Poola välisminister.

9. mail 2002 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola välisministrina ja Eesti toetamisel NATOga liitumisel.

## Viited
Looduskaitsekuu

**Looduskaitsekuu** on Eestis tähistatav temaatiline kuu, millega tutvustatakse ja propageeritakse looduskaitset. See algab mai teisel pühapäeval ehk emadepäeval ja lõpeb 5. juunil ehk ülemaailmsel keskkonnapäeval. 

Looduskaitsekuud hakati pidama 1980. aastast. Enne seda tähistati 1958. aastast Eestis looduskaitsepäeva.

Alates 1989. aastast on saanud traditsiooniks, et looduskaitsekuu avaüritusel antakse üle Eerik Kumari looduskaitsepreemia ning 2010. aastast koos sellega ka looduskaitse kuldmärk.

## Looduskaitsekuude teemad
Teemad:
*...
*1996 – Vee- ja vee-elustiku kaitse 
*1997 – Eesti metsade kaitse 
*1998 – Looduskaitse linnades ja asulates 
*1999 – Jäätmehooldus ja loodushoid 
*2000 – Eesti märgalad ja nende kaitse 
*2001 – Eesti poollooduslikud kooslused ja nende kaitse 
*2002 – Laps ja loodus 
*2003 – Tunne kodumaa loodust 
*2004 – Liikide kaitse Eestis 
*2005 – Natura 2000 – ühised võimalused loodusele ja inimesele 
*2006 – Randade ja kallaste kaitse 
*2007 – Puud rahva meeles ja keeles 
*2008 – Looduse eluring 
*2009 – Elurikkus on elujõud 
*2010 – 100 aastat looduskaitset Eestis 
*2011 – Loodus on lähedal 
*2012 – Jõed ja allikad – elu voolavad lätted 
*2013 – Pärand täis elu 
*2014 – Mere ja ranniku kaitse 
*2015 – Eesti maastikud 
*2016 – Eesti loodus ‒ oma või võõras? 
*2017 – Eestilt Euroopale, Euroopalt Eestile 
*2018 – Terve Eesti
*2019 – Igaühe loodushoid
*2020 – Hoia, mida armastad!
*2021 – Looduskultuur ühendab
*2022 – Püsiv ja muutuv Eesti loodus

## Viited

## Välislingid
*Looduskaitsekuust Keskkonnaameti kodulehel
Ukraina Kultuurikeskus

**MTÜ Ukraina Kultuurikeskus** on 2002. aastal asutatud mittetulundusühing, mis on seadnud oma eesmärgiks Ukraina kultuuri edendamise ja säilitamise Eestis.

Ukraina Kultuurikeskuse juhataja on Anatoli Ljutjuk. 

Keskus asub aadressil Laboratooriumi tänav 22.

Keskus pakub kohta, kus kohalikud ukrainlased saavad säilitada oma keelt, kultuuri ja traditsioone. Samas võimaldab keskus ka eestlastel ja teistest rahvustest inimestel õppida tundma ukraina eluviisi. Ukraina Kultuurikeskus ei ole seotud ühegi konfessiooniga ning on avatud kõikidele inimestele.

Põhikirjalise eesmärgi täitmiseks on Ukraina Kultuurikeskus oma asukohas loonud kloostrikunstide kooli, raamatukogu ja muuseumi.

Traditsioonilise ukraina käsitöö, kunsti ja rahvamuusika esitlemiseks korraldatakse näitusi ja kontserte.

Ukraina Kultuurikeskus kogub talveriideid, jalanõusid, talvevarustust ja rahalisi annetusi Ida-Ukraina sõjategevuses kannatada ja haavata saanud ukrainlastele.

## Vaata ka
* Eesti-Ukraina Kultuuriselts "Kolos"

## Viited

## Välislingid
* Ora Et Labora - Ukraina Kultuurikeskuse veebisait
Bojnice

**Bojnice** (saksa keeles *Weinitz*, ungari keeles *Bajmóc*) on linn Slovakkia keskosas Trenčíni maakonnas. 

Linn asub Nitra jõe paremal kaldal, nelja kilomeetri kaugusel Prievidza linnast. Linnaõigused 1966. aastast.

Linnas asub Bojnice loss ja Slovakkia neljast loomaaiast vanim Bojnice loomaaed (asutatud 1955).

## Rahvastik

## Sõpruslinnad

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Włodzimierz Cimoszewicz

**Włodzimierz Cimoszewicz** (sündinud 13. septembril 1950 Varssavis) on Poola poliitik. Ta oli 1996–1997 Poola peaminister ja 2001–2005 Poola välisminister.

18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola välisministrina.

## Viited
Beats & Bubbles

**"Beats & Bubbles"** on elektro-popi ansambli Würffel debüütalbum, mis ilmus 18. märtsil 2015.

Albumi produtseeris produktsiooniduo Vaakum (Kaspar Kalluste ja Tarvi Kull). Albumil on 13 lugu, mille autorid on Kaspar Kalluste ja Tarvi Kull. Üheksa loo sõnade autor on Rosanna Lints, neljale loole on sõnad kirjutanud Taavi Paomets. Albumilt pärinevad singlid "Coffee", "Shake It Out", "We Can Go" ja "Should I Run".

Album on salvestatud Vaakumi stuudios Tallinnas (2014–2015).

## Lood albumil

## Muusikud
* Rosanna Lints – soolo- ja taustalaul
* Tarvi Kull – süntesaatorid, taustalaul (lugudel 2,9)
* Kaspar Kalluste – trummid, süntesaatorid, taustalaul (v.a 3,4)

## Välislingid
* Würffeli koduleht
* Würffeli ametlik Facebooki leht
* Würffeli SoundCloud
* Würffeli YouTube'i kanal
Marian Zyndram-Kościałkowski

**Marian Zyndram-Kościałkowski** (eesnimena kasutatud ka *Marjan*; 16. märts 1892 Pandėlys – 12. aprill 1946 Surrey krahvkond) oli Poola poliitik. Ta oli 1935-1936 Poola peaminister.

1935 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Adolf Traks

**Adolf Traks** (sündinud 15. aprillil 1933 Tallinnas) on eesti teatrilavastaja, pedagoog ja stsenarist.

Ta on lõpetanud Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudio (1960) ja ETÜ Lavakunstistuudio näitleja erialal (1965). 

Aastatel 1955–1963 ja 1970–1977 töötas ta Riiklikus Filharmoonias sõnakunstnik-konferansjeena. Ta esines publitsistliku estraadi stiilis. Aastal 1955 alustas ta tegevust folkpantomiimi žanris. Ta oli Eesti esimese süstemaatiliselt tegutseva stuudio Pantomiim rajaja ja rahvateatri Noorus kunstiline juht (1963–1970). 

1977–1988 oli stuudioteatri Tallinna Pantomiim lavastaja, pedagoog, stsenarist; psühholoogilise teatrisuuna järgija. Rakendas oma stuudios väljatöötatud stiili. Ta on tutvustanud Tallinna Pantomiimi meetodi toimimisviisi väljaspool Eestit, lavastanud pantomiimižanris üle 20 lavastuse. 1992–1995 stuudioteatri NB kunstiline juht, 1995. aastast vabakutseline.

## Lavastused
* Stuudios Pantomiim (1963–1970)
* "Vaikne tund" – miniatuurid
* "Imedeta imed" – kaheosaline etendus
* "Koos ajaga muutub inimene" – kaheosaline etendus
* "Inimene ja aeg" – kaheosaline etendus
* "Homo Sapiens" – kaheosaline etendus [1–2]
* Stuudioteatris Tallinna Pantomiim (1977–1988)
* "Kontrastid" – miniatuurid
* "Legend armastusest" – draama 3 pildis
* "Antiinimene" – tragikomöödia 3 pildis
* "Hingekell" – tragöödia 3 pildis
* "Eksinu" – draama 3 pildis
* "Hingetaud" – draama 3 pildis
* "Confliktus" – draama 4 pildis [1–2]

## Vaata ka
* Pantomiim (stuudio)

## Allikas
*Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum (kavalehed, afišid, fotod, meediakajastus)
Bojnice loomaaed

**Bojnice loomaaed** on 1955. aastal Slovakkias Bojnices asutatud loomaaed. See on vanim neljast Slovakkia loomaaedadest ning kuulub riigi suurimate hulka.

Loomaaed asub maalilises piirkonnas Bojnice lossi lähedal ja katab ligikaudu 42 hektarit, millest suur osa on looduslikult metsane. Kogupindalast umbes 20 hektarit on mõeldud loomade ekspositsioonialaks.

Bojnice loomaaed on koduks mitmesajale loomaliigile üle maailma, sealhulgas ohustatud liikidele. Loomaaed osaleb ka rahvusvahelistes liigikaitseprogrammides ning teeb haridus- ja teadustööd.

## Välislingid

* Koduleht
Anton Ažbe

**Anton Ažbe** (30. mai 1862 – 6. august 1905) oli sloveeni maalikunstnik ja kunstiõpetaja.

Anton Ažbe alustas kunstiõpinguid Ljubljanas Janež Wolfi juures. Aastal 1882 siirdus ta Wolfi eestkostel Viini Kunstiakadeemiasse, kus õppis kaks aastat. Aastal 1884 asus õppima Müncheni kunstiakadeemias, kus tema juhendajad olid Gabriel von Hackl ja Ludwig von Löfftz.

Aastal 1891, olles vaid 30-aastane, asutas Münchenis kunstikooli (Anton Ažbe kunstikool). Tema õpilaste seas olid muuhulgas hilisemad tuntud kunstnikud Rihard Jakopič, Vassili Kandinsky, Kuzma Petrov-Vodkin, Alexej von Jawlensky, Nadežda Petrović jt. Eestlastest õppis ja täiendas end seal Ado Vabbe, Anton Starkopf, Alfred Hirv, Kristjan Raud jpt.

### Galerii

Pilt:Anton Ažbe 1886 Avtoportret.jpg|Autoportree (1886)
Pilt:Anton Ažbe 1886 Study of a man.jpg|
Pilt:Anton Azbe - Zamorka.jpg|
Pilt:Anton Ažbe - Polakt sedečega starca.jpg|
Pilt:Anton Ažbe 1900 Village choir.jpg|
Pilt:Anton Ažbe 1903 The Harem.jpg|


## Välislingid
Poeg

**Poeg** on poiss või mees oma ema ja isa suhtes.

Ajaloos on paljudes ühiskondades (mõnes tänapäevalgi) poegi rohkem väärtustatud kui tütreid, sest nad on füüsiliselt tugevamad. Patrilineaarses ehk meesliini pidi pärandiõigusega ühiskondades on vanemate vara pärimisel poegadel eesõigus. Tihti on kõige suuremad õigused vanimal pojal.

Hiinas on poegade eelistamine kombinatsioonis ühe lapse poliitikaga ametlikus sünnistatistikas tulemuseks andnud meessoost järglaste märkimisväärse ülekaalu naissoost järglaste suhtes.
Tarzan of the Apes

**"Tarzan of the Apes"** on Edgar Rice Burroughsi romaan, esimene Tarzani lugude sarjas.

See ilmus kõigepealt ajakirjas All-Story Magazine 1912. aasta oktoobris ja raamatuna 1914. aastal.

Eesti keeles ilmus romaan 1923. aastal Linda Luiga tõlkes pealkirjaga "Ahwide kaswandik" ja 1991. aastal Ralf Tominga tõlkes pealkirjaga "Tarzan".

Romaani põhjal on tehtud palju filme, sealhulgas Disney animafilm "Tarzan".
Anton Ažbe kunstikool

**Anton Ažbe kunstikool** oli kunstikool Münchenis, mille asutas 1891. aastal sloveeni maalikunstnik Anton Ažbe oma noorte serbia ja sloveeni sõprade-kolleegide ärgitusel.

Ažbe oli kuni surmani 1905. aastal kooli ainus õpetaja, välja arvatud aastatel 1898–1901, kui õpetajaks oli ka tema endine õpilane, vene maalikunstnik Igor Grabar. 

Kool tegutses kuni esimese maailmasõja alguseni. Aastate jooksul õppis koolis üle 150 õpilase kõikjalt Kesk- ja Ida-Euroopast. See oli tollal üks väheseid koole, kus õppis ka naisi.

## Õpilasi
*Rihard Jakopič
*Ludvík Kuba
*Ivan Grohar
*Igor Grabar
*Alexej von Jawlensky
*Dmitri Kardovski
*Marianne von Werefkin
*Matija Jama
*Vassili Kandinsky
*Beta Vukanović
*Matej Sternen
*Nadežda Petrović
*Ivan Bilibin
*Olga Della-Vos-Kardovskaja
*Mstislav Dobužinski
*Oleksandr Muraško
*Kuzma Petrov-Vodkin
*Karl Friedrich Lippmann
*Eugeniusz Zak
*Leonhard Frank
*Oskar Herman
*Josip Račić

Kunstikoolis õppis ka Eesti kunstnikke, mõned neist pärast Anton Ažbe surma:
*Ado Vabbe
*Kristjan Raud
*Alfred Hirv
*Anton Starkopf
*Karl August Hindrey
*Johannes Greenberg
*Rudolf Lepik
*Voldemar Kangro-Pool

## Viited
Ma-tegevusnimi

***ma-''tegevusnimi''' ehk ***ma-*infinitiiv*' on tegusõna infiniitne ehk käändeline vorm.

## Eesti keel
*ma-*tegevusnimi seondub piiratult käändekategooria liikmetega. *ma-*tegevusnimel on viis vormi: *-ma*, *-mas*, *-mast*, *-mata* ja *–maks*, millel on erinevad grammatilised tähendused.
### ''ma-''vorm
*ma-*vorm väljendab tavaliselt mingi muu tegevuse suhtes ajaliselt järgnevat tegevust (suhtelist tulevikku). *ma-*vorm või *ma-*vormis peasõnaga fraas võib lauses olla

* sihtkoha määrus: *Läksime *'lugema***
* [[sõltuvusmäärus]]: ''Ta sundis mind '''raamatut lugema***
* liitöeldise osa: *Ta hakkas *'lugema***
* vahel harva iseseisev [[öeldis]]: ''Kähku '''lugema'''!''

''ma-''vorm ahelverbi koosseisus
* Verbid ''hakkama'', ''asuma'' ja ''tulema'' moodustavad koos ''ma-''vormiga '''tegevuse algust ja lõppu''' väljendavaid [[ahelverb]]e: ''Ta hakkas lugema''.
* Verbid ''panema'', ''ajama'' ja ''jätma'' moodustavad koos ''ma-''vormiga '''tegevuse põhjustamist''' väljendavaid ahelverbe : ''Ema ajas Sandri koju raamatut lugema''.

===''mas-''vorm===
''mas-''vorm väljendab tavaliselt mingi muu tegevuse suhtes samaaegset tegevust (suhtelist olevikku). ''mas-''vorm või ''mas-''vormis peasõnaga fraas võib lauses olla
* [[Kohamäärus|asukoha määrus]]: ''Olime '''lehti korjamas***
* sõltuvusmäärus: *Nägin teda *'kellegagi jutustamas***
* liitöeldise osa: ''Rahvamass '''on''' '''suurenemas***
* mõnikord tegevuse alguse väljendaja: ***Olime''' just '''välja minemas''', kui mulle helistati''

===''mast-''vorm===
''mast-''vorm väljendab mingile tegevusele eelnevat tegevust (suhtelist minevikku). ''mast-''vorm või ''mast-''vormis peasõnaga fraas võib lauses olla
* [[määrus]]: ''Tulime '''õppimast***
* sõltuvusmäärus: *Jüri keeldus *'raamatut lugemast***
* koos verbiga ''lakkama'' tegevuse lõpu väljendaja: ''Jüri '''lakkas lugemast***

### ''maks-''vorm
*maks-*vorm on lauses otstarbemäärus, mis väljendab tegevust teise tegevuse otstarbena. *maks-*vormiga saab asendada kõrvallauset: *Jüri ärkas varakult, *'et oma riided ära triikida** ~ **jõudmaks oma riided ära triikida***.

===''mata-''vorm===

''mata-''vorm väljendab sooritamata tegevust. ''mata''-vorm või ''mata-''vormis peasõnaga fraas on lauses ainult
* kindlate verbide juures sõltuvusmäärus: ''Jätsin laua '''pühkimata***
*mata*-vorm võib olla
* kesksõna eitav vaste: *Laud on *'pühkimata***, vrd ''Laud on '''pühitud***
* ''des-''vormi eitav vaste: *Mari otsustas pikemalt *'mõtlemata**,'' vrd ''Mari otsustas pikalt järele **mõeldes*'.*

## Vaata ka

* da-tegevusnimi

## Kirjandus
* M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1995, § 40-44.
* M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993, § 481-483.
* M. Erelt, T. Erelt, K. Ross. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2000, M 76.
Lauri Malmberg

**Kaarlo Lauri Torvald Malmberg** (8. mai 1888 Helsingi – 14. märts 1948 Helsingi) oli Soome sõjaväelane ja insener. 

Esimese maailmasõja ajal teenis ta 27. Preisi Kuninglikus Jäägripataljonis. Osales ka Soome kodusõjas.

Aastatel 1924–1925 oli ta Soome kaitseminister.

1935. aastal pälvis ta Kotkaristi I klassi teenetemärgi.

Lauri Malmberg on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Viited
Piiritluslisand

**Piiritluslisand** on lisand, mis piiritleb nimisõna ja on selle referendi tuvastamiseks tingimata vajalik. Piiritluslisand võib esineda nimisõna ees või järel ja neid ei eraldata kirjavahemärkidega. Sisulisele terviklikkusele vastab vormiline kokkukuuluvus. 
****Estoveri*** *piimatööstus* *asub Tallinnas* – milline piimatööstus?
**Tädi soetas allahindlusega* ***Samsungi*** *teleri* – mis firma teleri?
**Käisime täna* ***Pagaripoiste*** *kohvikus* – millises kohvikus?
**Lastele meeldivad enim* ***Farmi*** *kohukesed* – millise firma kohukesed?

## Eesti keel

Apositsioon ehk lisand on nimisõna piiritlev või nimisõna täpsustav laiend. Lisandeid ongi kahte tüüpi: **piiritluslisand** ja **[[täpsustuslisand]]**.

### Piiritlev järellisand
Piiritlev järellisand võib olla
*jutumärkidega nimetus: *Külastasime kunstinäitust* ***"Surm ja ilu"***; *Oskar Lutsu teos* ***"Kevade"*** *oli omal ajal ülimenukas*; *Vaatasime Anton Tšehhovi näidendit* ***"Kirsiaed"***;
*tsitaat: *Üle klassi kostis poisi suust karje* ***"Heureka!"***;
*väljend, mis märgib marsruuti, aadressi või nimisõnaga tähistatud osi: *Ostsime äsja piletid bussile* ***Tartu-Pärnu-Tartu***, *Tema praeguseks elukohaks on märgitud* ***Pärnu, Rüütli tänav 11-5***; *90-ndate popduo liikmed* ***Marie Salu*** – ***Kerli Mäe*** *esinesid eile viimast korda*.

### Piiritlus- ja täpsustuslisandi erinevus
Erinevalt piiritluslisandist pole **täpsustuslisand** nimisõna referendi äratundmiseks tingimata vajalik. Täpsustuslisand ja nimisõna eraldatakse tavaliselt komaga: *Käisin külas Maril*, ***oma parimal sõbrannal***.
## Kirjandus
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 578, 579

__SISUKORDEES__
Paap (perekonnanimi)

**Paap** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Paap 311 inimesel: 155 mehel ja 156 naisel. Perekonnanimede levikult on Paap meeste puhul 445. kohal ja naiste puhul 501. kohal. Nimi on levinuim Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,86.

## Nime kandjaid
* Endel Paap, eesti kaevur, ametiühingutegelane ja poliitik
* Frits Paap
* Jochem George Paap, "Speedy J"
* Simon Paap
* Willem Paap
* Ülo Paap, eesti geoloog

## Viited
Vitsut

**Vitsut** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Vitsut Eestis 18 mehel ja 19 naisel.

## Nime kandjaid
*Lauri Vitsut, ettevõtja ja poliitik
*Mihkel Vitsut, keemik
*Toomas Vitsut, ettevõtja ja poliitik

## Viited
Välbe

**Välbe** on eesti perekonnanimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Välbe 24 mehel ja 29 naisel. Perekonnanimede levikult oli Välbe meeste puhul 5187. ja naiste puhul 4665. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 2,87.

## Nime kandjaid
*Jelena Välbe, endine vene suusataja
*Jüri Välbe (pedagoog), eesti pedagoog, koorijuht ja ühiskonnategelane
*Jüri (Välbe), eesti õigeusu vaimulik, 1956. aastast alates välismaal asuvate Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku koguduste piiskop
*Katrin Välbe, eesti näitleja
*Urmas Välbe, endine eesti murdmaasuusataja
*...

## Viited
Väljas

**Väljas** on eesti perekonnanimi. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Väljas 36 mehel ja 28 naisel. Perekonnanimede levikult on Väljas meeste puhul 3189. ja naiste puhul 4849. kohal. Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 5,24.

## Nime kandjaid
*Kristina Väljas, eesti päritolu Kanada rannavõrkpallur
*Len Väljas, eesti päritolu Kanada murdmaasuusataja
*Peeter Väljas, eesti ajaloolane
*Vaino Väljas, Eesti NSV poliitik

## Viited
Võsu (perekonnanimi)

**Võsu** on eesti perekonnanimi. 

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Võsu 390 inimesel: 176 mehel ja 214 naisel. Perekonnanimede levikult on Võsu meeste puhul 367. ja naiste puhul 306. kohal. Perekonnanimi Võsu on levinuim Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 9,29.

## Nime kandjaid
*Arnold Võsu, vaimulik
*August Võsu, sõjaväelane
*Ester Bardone (Ester Võsu), semiootik
*Ferdinand Võsu, sõjaväelane
*Johannes Võsu, esimene Jõgeva linnavanem
*Maarika Võsu, vehkleja
*Peeter Võsu, poliitik
*Robert Võsu, baptistivaimulik

## Viited
Öpik

**Öpik** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Öpik 50 inimesel (22 mehel ja 28 naisel). Perekonnanimede levikult on Öpik meeste puhul 5820. ja naiste puhul 4862. kohal.

## Nime kandjaid
*Andres Öpik, eesti keemik, Tallinna Tehnikaülikooli professor
*Armin Öpik, eesti päritolu Austraalia paleontoloog
*Ernst Öpik, eesti astronoom
*Ilmar Öpik, eesti energeetikateadlane, akadeemik
*Lembit Öpik, eesti päritolu Suurbritannia poliitik
*Oskar Öpik, eesti diplomaat
*Paul Öpik, eesti majandustegelane ja pankur
*Uuno Öpik, eesti rahvusest Suurbritannia aatomifüüsik

## Viited
Paap (eesnimi)

**Paap** on eesnimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Paap 22 mehel. Paap on Eestis populaarsuselt 1369. mehenimi.

Nime Paap nimepäev on 25. jaanuar.

## Nime kandjaid
*Paap Kõlar, eesti trummar
*Tallima Paap, eesti hernhuutlaste juhte 18. sajandil

## Viited
Kodõma

**Kodõma** (ukraina keeles Кодима) on linn Ukrainas Odessa oblastis, Kodõma rajooni keskus.

Seal elab umbes 9600 inimest.
Walther Eichrodt

**Walther Eichrodt** (1. august 1890 Gernsbach – 20. mai 1978 Münchensteini vald) oli saksa protestantlik teoloog, Vana Testamendi teadlane.

## Elulugu
Tema vanemad olid metsaülem August Eichrodt ja Mathilde Eichrodt (sündinud Kummer).

Ta õppis aastatel 1908–1914 Betheli Kiriklikus Kõrgkoolis, Greifswaldi ülikoolis ja Heidelbergi ülikoolis teoloogiat ning sai teoloogialitsentsiaadi kraadi. 1918. aastal kaitses ta Erlangeni ülikoolis habilitatsioonitöö "Die Hoffnung des ewigen Friedens im alten Israel" (ilmus 1920). Ta oli õppejõud Bethelis ja Erlangenis, seejärel 1922–1934 oli ta Baseli ülikoolis erakorraline professor, 1934–1960 Vana Testamendi ja usundiloo korraline professor. 1939. aastal sai ta Basel-Stadti kodakondsuse. Ta oli mitu korda usuteaduskonna dekaan, 1953–1955 ülikooli rektor.

## Uurimistöö
Tema kolmeköiteline teos "Theologie des Alten Testaments" (1933–1939; 4. trükk 1957), mis on tõlgitud ka inglise keelde, lähtub lepingu mõistest: Jumal sõlmis lepingu oma rahva, maailma ja inimesega. 

Tema tähtsamate teoste seas on veel "Die Quellen der Genesis" (1916) ja "Das Menschenverständnis des Alten Testaments" (1946).

Eichrodt oli seisukohal, et 1. Moosese raamat lisati eessõnana pärast teise Moosese raamatu valmimist. 

## Artikleid
* Bund und Gesetz: Erwägungen zur neueren Diskussion. – *Gottes Wort und Gottes Land*, 1965. lk 30–49.
* Die Vollmacht des Amos: zu einer schwierigen Stelle im Amosbuch. – *Beiträge zur alttestamentlichen Theologie*, 1977, lk 124–131. 

## Tunnustus
* 1927 – Erlangeni ülikooli audoktor teoloogias
* 1951 – Glasgow' ülikooli audoktor teoloogias

## Isiklikku
Ta oli abielus Maria Nyffeleriga.

## Kirjandus
* Peter Addinall. Walther Eichrodt and the Old Testament view of nature. – *[[Expository Times]]*, 1981, 92, 6, lk 174–178.
* *[[Old Testament Essays]]*, 1990, 3, 2. 
* Alexandra Palantza. The Creation Narratives in the Western and Greek-Orthodox Theology of the 20th Century. – *Ecumenical Review Sibiu / Revista Ecumenica Sibiu*, 2014, kd 6, nr 3, lk 460–472.

## Välislingid
* Walther Eichrodt. Britannica
Elif Şafak

**Elif Şafak** (sündinud 25. oktoobril 1971 Strasbourgis) on türgi kirjanik.

Elif Şafak on kirjutanud romaane, esseid ja luulet. Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Armastuse 40 reeglit" ("Aşk", tõlkinud Mari-Liis Remmel, Doris Kareva, Kirjastus Verb, 2014). Tema teoseid on tõlgitud enam kui 40 keelde.

## Teoseid
*"Kem Gözlere Anadolu" (1994)
*"Pinhan" (1997)
*"Şehrin Aynaları" (1999)
*"Mahrem" (2000)
*"Bit Palas" (2002)
*"Araf" (2004)
*"Beşpeşe" (2004)
*"Med-Cezir" (2005)
*"Baba ve Piç" (2006)
*"Siyah Süt" (2007)
*"Aşk" (2009)
*"Kâğıt Helva" (2010)
*"Firarperest" (2010)
*"İskender" (2011)
*"Şemspare" (2012)
*"Ustam ve Ben" (2013)

## Välislingid
*Koduleht
*Tanno Tilgar: "Romaan maisest ja vaimsest armastusest", Sirp.ee, 23. jaanuar 2015