Põldrõigas

**Põldrõigas** (*Raphanus raphanistrum*) on õistaim, mis kuulub ristõieliste sugukonda. Arvatakse, et harilik redis pärineb põldrõikast. 

Looduslikult esineb põldrõigast Lääne-Aasias ja Euroopas ning osaliselt ka Põhja-Aafrikas. Ta on levinud enamikus maailmajagudes ning paljudes kohtades, näiteks Austraalias, on võetud arvele kui invasiivne liik. Ta levib kiiresti ning kasvab sageli teeäärtes või mujal, kus maapind on tihenenud.   

## Kirjeldus
Põldrõigas on Eestis tavaline umbrohi, kes kasvab ühe- või kaheaastase taimena. Tal on üksik peajuur, mis sarnaneb redise omaga, kuid mitte samal määral paksenenud.  

Lehed on piklik-elliptilised, juurekaelalt sulgjalt lõhestunud, varrel olevad lehed on lühemad ja terveservalised.

Vars on karvakestega, harunev ning kasvab 20–80 cm pikkuseks.  

Õied sarnanevad merikapsa omadega (merikapsas kasvab Ameerikas samal alal, kuid tema vars on peenem ning vars ja lehed ei ole sukulentsed). Õiel on neli kroonlehte, 3–4 cm, värvus varieerub valgest lillakani (valkjaskollane violetsete soontega), harva heleoranžist kollaseni, sageli värvivarjunditega ühel kroonlehel. Tupplehed püstised, õiekrooni ligi hoidvad. Õitseb Eestis juunist oktoobrini, Inglismaal maist septembrini, Ameerikas juunist augustini.

Vili on lülikõder – kuni 8 omavahel ühenduses olevat kambrikest, igaühes 1 ümar või ovaalne seeme.  

## Taksonoomia
Esimesena mainis seda taime Rootsi botaanik Carl von Linné teoses "Species plantarum" lk-l 669 aastal 1753.   

Sellel on 3 teadaolevat alamliiki: 

* *Raphanus raphanistrum* subsp. *landra* (Moretti ex DC.) Bonnier & Layens
* *Raphanus raphanistrum* subsp. *rostratus* (DC.) Thell.
* *Raphanus raphanistrum* subsp. *sativus* (L.) Domin   

Sageli aetakse teda segi valge sinepiga. 

Taim levib Põhja-Aafrika parasvöötmepiirkondades, Euroopas ja osas Lääne-Aasiast. 

### Levila
Põldrõigast leidub Põhja-Aafrikas, Makaroneesias, Madeira saartel, Kanaari saartel, Alžeerias, Egiptuses, Liibüas, Marokos ja Tuneesias. Lääne-Aasias leidub teda Kaukaasias, Armeenias, Aserbaidžaanis, Küprosel, Gruusias, Iraanis, Iraagis, Iisraelis, Jordaanias, Liibanonis, Süürias ja Türgis. Ida-Euroopas Valgevenes,, Moldovas ja Ukrainas. Kesk-Euroopas kasvab ta Austrias, Belgias, Tšehhi Vabariigis, Saksamaal, Ungaris, Hollandis, Poolas, Slovakkias ja Šveitsis, Põhja-Euroopas Taanis, Eestis, Soomes, Iirimaal, Leedus, Lätis, Norras, Rootsis ja Suurbritannias, Kagu-Euroopas Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Bulgaarias, Horvaatias, Kreekas, Itaalias, Montenegros, Põhja-Makedoonias, Rumeenias, Serbias ja Sloveenias, Edela-Euroopas Prantsusmaal, Portugalis ja Hispaanias. 

## Ökoloogia

Taim on külmakindel ja isegi kõvad külmad katkestavad õitsemise ainult ajutiselt. 

Austraalias peetakse teda paljudes piirkondades invasiivseks liigiks. Kanadas on ta naturaliseerunud liik ja ristub mõnikord hariliku redisega. Ta on osutunud vastupidavaks mitmele herbitsiidile. USA kaguosas on levinud kahvatukollane vorm ning mõnikord võtab see põllud täielikult üle isegi talvel. Taim on märkimisväärne õietolmu ja nektari allikas mitmesugustele tolmeldajatele, eriti mesilastele varakevade alguses.     

## Viited

## Välislingid
* ''Raphanus raphanistrumi'' genoomi ja transkriptoomi ressursid NCBI-l 
* Jepsoni manuaalne ravi 
* USDA PLANTS andmebaasi kirje 
* Põhjalik profiil ''Raphanus raphanistrum'' saidilt MaltaWildPlants.com 
* Washingtoni Burke'i muuseum 
* UC Davise IPM 
* Pildigalerii 
* ''Raphanus raphanistrum'' Iisraeli õistaimed 
* Wild radish 
* Põldrõigas 
*