open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ümaralehine kellukas

**Ümaralehine kellukas** (*Campanula rotundifolia*) on kellukaliste sugukonda ja kelluka perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Eestis on ümaralehine kellukas tavaline.

## Levila ja kasvukoht
Kellukas kasvab kogu Põhja- ja Kesk-Euroopas, Siberis ja Põhja-Ameerika põhjaosas. Kasvab kuivematel niitudel. 

## Kirjeldus
Kellukas kasvab 16–40 cm kõrgeks. Juurmised lehed on ümaralehisel kellukal tumerohelised, pika rootsu ja ümmarguse lehelabaga, tavaliselt peensaagja servaga. Õitseajaks on need tavaliselt juba kuivanud. Varrelehed on kitsad, süstjad.

Õis on harilikult 5 sümmeetriateljega, harilikult kahvatusinine, ehkki esineb ka valgeid, roosasid ja lillasid õisi. Õielehed on õiepõhja lähedal pisut heledamad kui otstest. Õied on 15 mm pikad ja paiknevad kas üksikult või mitme kaupa pikkade peente varte otsas. Õisi tolmeldavad mesilased, kuid nende puudumisel võib õis ka ise ennast tolmeldada. Taim õitseb maist septembrini.

Viljaks on 3–4 seemnega longus kupar, millest seemned pääsevad välja kolme kupra alusel tekkiva augukese kaudu.

Kõik taime osad eritavad murdmisel valget piimmahla. 

## Kasvukoht
Liik on väga vormirikas. Diploidsed taimed on kogu Euroopas laialt levinud. Briti saartel esineb nii tetraploidseid kui ka isegi heksaploidseid isendeid.

Kui taim on juba kasvama läinud, siis kasvab ta kõrges rohus täitsa kenasti, aga kasvama hakkamiseks on tal vaja vaba kohta, kus juurduda. Kõrges rohus seemned ei idane. Küll võib ümaralehine kelluke kasvama minna müüri- ja kivipragudes, luidetel ja muudes sellistes kohtades, mis teistele taimedele ei meeldi.

## Kultuuris
Katoliiklikes maades peetakse ümaralehist kellukat püha Dominicuse lilleks.

## Välislingid
*
SNP

**SNP** või **snp** võib tähendada järgmist:
* SNP ehk * single nucleotide polymorphism* (üksiku nukleotiidi polümorfism)
* SNP (*Scottish National Party*) ehk Šoti Rahvuspartei
* .snp on SNP-vormingus failide nimelaiend
Ernst Kirs (skulptor)

**Ernst Kirs** (kuni 1936 **Ernst Hirsch** 19. veebruar 1920 Koidula küla, Mariinski rajoon, Kemerovo oblast Tomski kubermang – 15. aprill 1994 Tallinn) oli eesti skulptor.

Ernst Kirs asus Eestisse elama 1923. aastal. 1936 lõpetas Koeru Alg- ja Täienduskooli. 1936–1940 õppis Paide Tööstuskeskkoolis graafik August Roosilehe käe all. 

1940–1941 õppis Jaan Koorti nim. Riigi Rakenduskunstikoolis. 1941–1944 osales Teises maailmasõjas. 1945–1950 õppis Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis skulptuuri. 1948. aastast töötas samas instituudis Anton Starkopfi assistendina raidkunsti erialal. Aastatel 1951–1953 töötas koos Starkopfiga Moskvas skulptor Sergei Merkulovi ateljees. 1950. aastast oli  skulptuuri kateedri nooremõpetaja ja hiljem vanemõpetaja. Pärast oma kunagise õpetaja, skulptor Johannes Hirve surma tema asetäitja.

Ta on loonud muu hulgas skulptuuri "Akt" Hirvepargis ning Aadu Hindi (Eesti Kunstimuuseum) ja August Englase (Eesti Kunstimuuseum) portreed.

## Vaata ka
*"Naine vaasiga" 

## Viited
Stolbovoi saar

**Stolbovoi saar** (vene *остров Столбовой*) on piklik ja kitsas saar Põhja-Jäämere Laptevite meres, Ljahhovi saarte kõige läänepoolsem saar. Ta paikneb Kotelnõi saarest umbes 100 km kaugusel edelas ja Siberi rannikust 184 km põhjas. Ta kuulub Sahha Vabariigi koosseisu.

Saare pikkus on 47 km, laius kuni 10 km ja pindala on 170 km². Pinnamood on tasane, kõrgus kuni 220 m üle merepinnast. Saare loodeosas on 5 km pikkune järv.

Skalistõi neemel asub saare kõige põhjapoolsem punkt ().

Saare avastas Jakov Sannikov, kaupmees Ivan Ljahhovi tööndusartelli liige, 1800. aastal. Saar on saanud nime tumedate tulpade järgi, sest tumedad kaljud on valge lume taustal hästi nähtavad.

Saart külastas 1822. aastal kapteni Pjotr Anjou ekspeditsioon.

Saar on asustamata. Seal tegutseb hüdrograafiajaam.

Saare kliima on väga karm. Valitseb jääkõrb. Suurema osa aastast on saare ümbruse veed jääs.

Tektooniliselt moondunud settekivimid, millest saar koosneb, on moodustunud hilisjuura ja varakriidiajastul. Neist on leitud karpide säilmeid. Liivakivikihid vahelduvad kiltkivi- ja argilliidikihtidega ning kõik need on muutunud sünklinaalseteks struktuurideks. Leidub kvartsdioriidi daike.

Stolbovoi saarel kasvab samblaid ja samblikke ning elutseb põhjapõtru, polaarrebaseid, jääkarusid, lemminguid. Kevadel ja suvel on palju linde.

## Viited
Jaime Alguersuari

**Jaime** Victor **Alguersuari** Escudero (sündinud 23. märtsil 1990 Barcelonas) on hispaania vormelisõitja.

## Enne Vormel 1

Alguersuari alustas vormelisõitjana 2005. aastal. Ta sõitis Itaalia Vormel Junior 1600 sarjas 12 etappi, võitis 2 kvalifikatsiooni ja 2 etappi ning oli kokkuvõttes 3. Ta sõitis ka Vormel Renault' sarjas 2 etappi, kuid parimaks kohaks jäi 12. Vormel Renault' sarja võitis Kamui Kobayashi.

2006. aastal võitis Alguersuari Vormel Renault' Itaalia talvesarjas kõik 4 etappi. Suvesarja 15 etapilt jäi seevastu parimaks 3. koht ja suvesarja kokkuvõttes oli tema koht 10. Vormel Renault' eurosarjas sõitis ta seekord kõigil etappidel ja tuli korra teisekski, kuid polnud oma meeskonnakaaslastest parem ja sai 12. koha otse Sébastien Buemi järel. (Sten Pentuse parim etapikoht oli 11.).

2007. aastal võitis Algersuari Vormel Renault' Itaalia suvesarjas 14 etapist 3 kvalifikatsiooni ja 3 etappi, saavutas 2 teist ja 2 kolmandat kohta ning oli soomlase Mika Mäki järel teine. Vormel Renault' eurosarjas sõitis ta taas kõik etapid ja tuli kahel viimasel teiseks ja jagas kokku 5.–6. kohta (Mäki oli 9.).

2008. aastal sõitis Algersuari Suurbritannia Vormel 3 sarjas. 22 etapist saavutas ta 5 etapivõitu, 2 teist ja 5 kolmandat kohta, võitis 6 kvalifikatsiooni, sõitis 5 kiireimat ringi ja võitis sarja. Sealjuures võitis ta 3 viimast etappi. Ta oli siis 18 aastat ja 203 päeva vana ja sai läbi aegade noorimaks sõitjaks, kes tulnud Suurbritannia Vormel 3 meistriks.

Samal aastal sõitis ta Hispaania Vormel 3 sarja 17 etapist kaasa 8, võitis neist 3, võitis ka 2 kvalifikatsiooni, tuli korra kolmandaks ja sõitis korra kiireima ringi, kuid kokku andis see kõigest 7. koha. Näiteks teine ja kolmas koht läksid sportlastele, kes ei võitnud ühtki etappi.

2009. aastal sõitis ta Vormel Renault' 3.5 sarjas. 17 etapist võitis ta 1 ja oli 2 korda kolmas, sõitis korra kiireima ringi ja oli kokku 6. (Sten Pentus oli 16.).

## Vormel 1
### 2009–2011: Toro Rosso

Jaime Alguersuari alustas Vormel 1 sarjas 2008. aastal Red Bulli testisõitjana.

Aastal 2009 sai ta Toro Rosso testsõitjaks. Põhisõitjad olid Sébastien Bourdais ja Sébastien Buemi. Teised testsõitjad olid David Coulthard ja austraallane Brendon Hartley. Alates Ungari GP etapist oli Alguersuari Bourdais' asemel võistluspiloot. Temast sai 19 aasta ja 125 päeva vanuselt kõigi aegade noorim Vormel 1 piloot ja kõigi aegade noorim etapi lõpetanud Vormel 1 piloot. Ta on seni ainus 1990. aastail sündinud F1 piloot. Siiski olid tema tulemused märgatavalt nõrgemad kui Bourdais'l: Alguersuari katkestas enam kui pooled sõidud ja tema parim tulemus oli 14., seevastu Bourdais lõpetas ainult korra halvema tulemusega ja sai 2 punkti. Ometi sai Alguersuari Toro Rossoga lepingu ka 2010. aastaks. Ta jätkas samas meeskonnas ka 2011. aastal.

## Vormel 1 tulemused

## Viited
Magun

**Magun** ehk **moon** (*Papaver*) on magunaliste sugukonda  kuuluv rohttaimede perekond.

Perekonda kuulub 70–100 külmakindlat üheaastast, kaheaastast ja mitmeaastast liiki. Liikide looduslikuks levilaks on Euraasia, Aafrika ja Põhja-Ameerika parasvööde ja lähisarktiline vööde.

Lähisarktilises vöötmes kasvavad magunid meelitavad putukaid oma sisetemperatuuri hoidmisega parajal temperatuuril, jälgides selleks päikese liikumist. Varre tagaküljel asuvad rakud paisuvad, mistõttu suunavad õied end päikesevalguse poole.

## Eesti liigid
**Papaver somniferum* – unimagun ehk aedmagun (ilutaim, metsistub)
**Papaver argemone* – liivmagun (paiguti, peamiselt Lääne-Eestis)
**Papaver rhoeas* – kukemagun (ilutaim, harva umbrohuna Lääne- ja Põhja-Eestis)
**Papaver dubium* – põldmagun (umbrohuna  ja tulnukana, sagedamini Lääne-Eestis)
**Papaver orientale* – idamagun (ilutaim)
File:Papaver somniferum 01.JPG|Unimagun
File:Papaver argemone.JPG|Liivmagun
File:Papaver rhoeas DehesaBoyal.jpg|Kukemagun
File:Papaver dubium subsp. dubium.jpg|Põldmagun
File:Papaveraceae papaver orientale tuerken mohn border beauty.jpg|Idamagun


## Muid liike

## Viited
Seatapp (perekond)

**Seatapp** (*Calystegia* R.Br.) on taimeperekond kassitapuliste sugukonnas.

Perekonda kuulub umbes 30 liiki.

Eestis üks liik – tara-seatapp (*Calystegia sepium* (L.) R.Br.).
Kassitapulised

**Kassitapulised** (*Convolvulaceae* Juss.) on taimede sugukond maavitsalaadsete seltsist.

Kassitapuliste sugukonda kuulub umbes 60 perekonda ja üle 1650 liigi. Enamasti on tegu rohtsete ronitaimedega, kuid leidub ka puid, põõsaid ja rohttaimi. 

## Perekonnad

## Eesti liigid
Eestis kasvab pärismaisena kaks liiki:
*perekond *Calystegia* – seatapp
***Calystegia sepium*  – tara-seatapp
*perekond *Convolvulus*  – kassitapp
***Convolvulus arvensis*  – harilik kassitapp
Kassitapp (perekond)

**Kassitapp** (*Convolvulus* L.) on taimeperekond kassitapuliste sugukonnas.

Kassitapu perekonda kuulub umbes 200 liiki. 

Enamik liike on üheaastased või mitmeaastased, 0,3–3 meetrit kõrged, rohtsed ronitaimed või (mõne üksiku liigi puhul) puhmad. Lehed asetsevad varrel spiraalselt, lehterjad õied on enamasti kas valged või roosad, kuid leidub ka siniste, lillade, tumepunaste ja kollaste õitega liike. 

Paljusid liike peetakse umbrohuks, kuid on ka liike, mis on hinnatud oma kaunite õite tõttu. 

Eestis kasvab üks liik – harilik kassitapp (*Convolvulus arvensis* L.).
Tara-seatapp

**Tara-seatapp** (*Calystegia sepium* (L.) R.Br.) (ehk lihtsalt **seatapp**) on kassitapuliste sugukonda seatapu perekonda kuuluv mitmeaastane taim.

Liigil eristatakse 9 alamliiki, millest 6 kasvavad Põhja-Ameerikas, üks Euraasias, üks Lääne-Euroopas ja üks Siberis. Kaks viimast on roosade õitega. Seatapp kasvab parasvöötmes (üks alamliik ka Põhja-Ameerika lõunaosas). Ta on sisse viidud ka Austraaliasse ja Argentinasse. Liik on Eestis tavaline. Ta kasvab jõekallastel ja aedades. 

Seatapp on vääntaim, mis keerdub vastupäeva ümber teiste taimede. Ta kasvab 2–4, vahel kuni 5 m pikaks. Lehed paiknevad varrel spiraalselt, nad on lihtsad, nooleotsakujulised, 5–10 cm pikad ja 3–7 cm laiad.

Õied kasvavad hiliskevadest suve lõpuni. Õienupud on kaetud suurte tupplehtedega, mis katavad kattelehti. Avatud õied on trompetikujulised, 3–7 cm läbimõõduga, valged või kahvaturoosad valgete triipudega. Õielehti on 5.

Viljaks on peaaegu kerakujuline kupar, mille läbimõõt on 1 cm ja mis sisaldab 2–4 musta seemet.

Tara-seatapp on meeldiva välimuse ja ilusate õitega taim. Ent tema kiire kasvu ja klammerduvate väätide tõttu võib ta istutatud puid-põõsaid ümber mähkida ja ära kägistada. Tara-seatapu seemned võivad eluvõime säilitada kuni 30 aastat. Tema roomavad juured võivad olla kuni 3–4 m pikad. Seetõttu on tara-seatapp mõnel pool klassifitseeritud ohtlikuks umbrohuks. Temast on raske lahti saada; parima tulemuse annab järjekindel umbrohutõrje.

## Vaata ka
*harilik kassitapp

## Välislingid
*
Punand

**Punand** (*Fumaria* L.) on taimeperekond magunaliste sugukonnas.

Perekonda kuulub umbes 50 liiki.

## Eesti liigid
**Fumaria officinalis* L. – harilik punand – Eestis tavaline
**Fumaria vaillantii* Loisel. – põldpunand – Eestis haruldane
The Peel Session

"**The Peel Session**" on Islandi ansambli múm 2006. aastal välja antud EP. Laulud lindistati Maida Vale nimelises stuudios bändi John Peeli sessiooni ajal ning anti esimest korda eetrisse 3. oktoobril 2002..

## Lugude nimekiri
# "Scratched Bicycle/Smell Memory" – 5:25
# "Awake on a Train" – 7:58
# "Now There Is That Fear Again" – 3:57
# "The Ballad of the Broken String" – 3:56

## Viited
Unilook

**Unilook** (*Sisymbrium*) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Eesti liike
**Sisymbrium altissimum* – suur unilook (paiguti)
**Sisymbrium loeselii* – karvane unilook (paiguti)
**Sisymbrium luteum* – võimas unilook
**Sisymbrium officinale* – harilik unilook (tavaline)
**Sisymbrium orientale* – ida-unilook (tulnukana, haruldane)
**Sisymbrium supinum* – madal unilook (ussikapsas, Lääne- ja Põhja-Eestis)
**Sisymbrium volgense* – volga unilook (tulnukana, harva)

## Liike mujal
**[[Sisymbrium erysimoides]]*
**[[Sisymbrium irio]]*

## Välislingid
*
Harakalatv

**Harakalatv** (*Erysimum* L.) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

Perekonda kuulub umbes 180 liiki, mille hulgas on nii umbrohtusid kui ka hinnatud aiakultuure. 

Harakaladvad kasvavad Edela-Aasias, Vahemere maades, Euroopas, Makroneesias, Roheneemesaartel) ja Põhja-Ameerikast Costa Ricani. 

## Eesti liike
**Erysimum cheiranthoides* – põld-harakalatv
**Erysimum diffusum* – hallikas harakalatv
**Erysimum hieraciifolium* – mägi-harakalatv
**Erysimum marschallianum* – jäik harakalatv (haruldane)
**Erysimum repandum* – haraline harakalatv (tulnukana, harva)
**Erysimum strictum* – sirge harakalatv (paiguti, peamiselt Lääne- ja Põhja-Eestis)

## Alamliik
**Erysimum xcheiri*  – kuldlakk, ka *Erysimum cheiri* ja *Erysimum sect. cheiranthus*

## Muid liike
Autopant

**Autopant** on asjaõiguslik instituut Eesti õiguses (antud juhul registerpant), vallasvara tagatis.

Pant on üks võlausaldaja viisidest võlgniku rahaliste kohustuste täitmise tagamiseks. Vastavate kohustuste täitmise tagamise viisina on pant hea oma sundkorras sissenõudmise võimaluste lihtsusega. Tagatis näeb ette, et võlgniku varale on võimalik pöörata sissenõuet. Autopandi puhul on tagatise objektiks liiklusvahend (sõiduauto, mootorratas, eritehnika, ujuvvahendid jms). Olenevalt lepingu tingimustest, võib panditav liiklusvahend jääda nii võlgniku kasutusse, kui ka võlalepingu kehtivuse ajaks üle minna võlausaldaja hoiule. Teise variandi puhul, et tagada transpordi vahendi korrasolek, võlalepingu kogu kehtivuse ajaks, peab liiklusvahend olema paigutatud valvatavasse parklasse. Ent mõlema variandi puhul läheb tagatise omandiõigus võlausaldajale üle ning kui liiklusvahend jääb võlgniku kasutusse, siis tema nimele vormistatakse üldvolikiri. Võlgniku poolt rahaliste kohustuste mittetäitmise puhul rakendatakse panditavale varale sissenõudmine, see võõrandatakse ning vahendid suunatakse põhikohustuste kustutamiseks.

## Kasutatud allikad
**Selle artikli kirjutamisel on kasutatud venekeelset artiklit [[:ru:Автозалог]] seisuga 14. jaanuar 2012.*
Seatapp

**Seatapp** ehk **seatapmine** on protseduur, mille eesmärk on tavaliselt saada sealiha. Traditsiooniliselt kõneldakse seatapust just koduse väikeloomapidamise, mitte tööstusliku seakasvatuse kontekstis. Eesti rahvatraditsioonis on selle ümber kujunenud hulk rituaale ja pärimusi. Uuemal ajal on seatapu ümber tekkinud diskussioon, kui ranged nõuded (eelkõige hügieeni tagamiseks) peaks seadused seatapule seadma, millised seatapuviisid on humaansed ja kuivõrd eetiline on seatapmist eksponeerida. 1990. aastatel kehtis Eestis keeld müüa kodus tapetud sea liha.

Eesti tavandis on seatapmisel põhiliseks tööriistakse pika teraga seatapupuss. Seatapule eelneb rida protseduure, muuhulgas valmistutakse sealt tapmise järel tulise veega karvu kõrvetama. Mõnel pool on kombeks siga enne tapmist viinaga tuimastada, teisalt võtab viina ka seatapja. Samuti on seatapuga seotud tava värskelt tapetud sea põrna järgi ilma ennustada.

2003. aastal tekitas Eesti ajakirjanduses poleemikat Võrumaal korraldatud seatapuseminar. Seminari ühe korraldaja Aigar Piho sõnul oli selle eesmärk pealinna rahvale teada anda, et seatapmine on täiesti loomulik asi ja seda ei tohiks keelata. "Tänapäeva seadused on väga linnakesksed. Nii hävivad aga vanad traditsioonid ja ükskord tuleb hetk, kui me enam siga tappa ei mõistagi," hoiatas Piho. Ajalehes Sirp kirjutas seevastu kirjanik Mati Unt: "Liha muretsevad mulle lihunikud ja jahimehed. Las nad siis teevad seda. Aga miks nad peavad lehes poseerima? Tegelikult on mulle küll vastik, kui ajakirjandus teeb tapmisest atraktsiooni."

## Pilte
Seatapp Anna külas 1983. aastal Jaan Künnapi fotodel.


Seatapp 83 (01).jpg
Seatapp 83 (02).jpg
Seatapp 83 (03).jpg
Seatapp 83 (04).jpg
Seatapp 83 (05).jpg
Seatapp 83 (06).jpg
Seatapp 83 (07).jpg
Seatapp 83 (08).jpg
Seatapp 83 (09).jpg
Seatapp 83 (10).jpg
Seatapp 83 (11).jpg
Seatapp 83 (12).jpg
Seatapp 83 (13).jpg
Seatapp 83 (14).jpg
Seatapp 83 (15).jpg
Seatapp 83 (16).jpg
Seatapp 83 (17).jpg
Seatapp 83 (18).jpg
Seatapp 83 (19).jpg


## Vaata ka
*peekon
*seakasvatus
*tõuaretus

## Ilukirjandus
* K. Roolaini (Karl Laaguse) novellikogus "Öised warjud" (Tartu: Noor-Eesti, 1922) on novell "Seatapmine".

## Välislingid
* Ülle Harju "Sea hing lahkus kaamerate silme all" EPL, 1. detsember 2003
* http://www.sirp.ee/archive/2003/05.12.03/Sots/sots1-1.html 
* Rahvanaljand "Seatapmine" ERR-i arhiivis (Ruubel Paul, 1953)
* "Seatapmine Eesti moodi", 1930. aastate postkaart
* Jan Uuspõld "Seatapp", Youtube

__NOTOC__
Lõokannus

**Lõokannus** (*Corydalis* DC.) on taimeperekond magunaliste sugukonnas.

Perekonnas on üle 400 liigi, mille levila asub peamiselt põhjapoolkera parasvöötmes.

## Eesti liigid
Eestis elab pärismaisena kaks liiki lõokannuseid.
**Corydalis solida* – harilik lõokannus (võrdlemisi tavaline, hajusa levikuga)
**Corydalis intermedia* – vahelmine lõokannus (haruldane)

## Muid liike
**C. cava* – õõnes lõokannus 
**C. cheilanthifolia* – sõnajalg-lõokannus
**C. diphylla* – kahevärviline lõokannus
**C. gracilis* – nõtke lõokannus 
**C. lutea* – kollane lõokannus 
**C. nobilis* – vääris-lõokannus 
**C. ochroleuca* – valkjas lõokannus 
**C. popovii* – popovi lõokannus 
**C. wilsonii* – wilsoni lõokannus
Raasiku vald (1939)

**Raasiku vald** oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Raasiku valla maa-alast, välja arvatud Paasiku küla ja asunduse, Kostivere ja Haljava mõisa järgi olevate kruntide nr. A-96, A-97, A-98, 14, 15 ja 19 ning Paasiku mõisa järgi olevate kruntide nr. 1 ja maa-alad; senise Anija valla Aavere küla maa-alast ja Anija asunduse läänepoolse osa maa-alast kuni taludeni nr. A-122 ja A-151, viimased kaasa arvatud; senise Peningi valla Kurgla küla piirkonnast ja seniste Raasiku ja Rae valla vahel oleva osa maa-alast kuni Nõmme nr. 28 ja Kaasiku nr. 28 taludeni, viimased kaasa arvatud; senise Jõelehtme valla Kostivere mõisa järgi oleva Parasmaa raba nr. A-52 ja sama mõisa järgi olevate lahus-heinamaatükkide (kuni talude nr. 19 ja 25 piirini) maa-aladest.

1939. aastal oli vallas 2032 elanikku. Territooriumi suurus oli 9647,88 ha ehk 96,5 km².

Esimene vallavanem oli August Irves. 1940. aasta veebruaris nimetati vallavanemaks Jaan Lagle. 

Vald kuulus Riigivolikogu 16. valimisringkonda, kust valiti Mihkel Jüris.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Haljava külanõukogu ja Läti külanõukogu. 

26. septembril 1950 arvati vald Harju rajooni koosseisu.
## Viited
Kollakas

**Kollakas** (*Barbarea* R. Br.) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Ingliskeelne taimenimetus on *winter cress*, *yellow rocket*; saksakeelne *das Barbarakraut*, *die Winterkresse*; soome *kanankaalit*; vene keeles *сурепка*, *сурепица*; ladina keeles *Barbarea R. Brown.*

## Eesti liike
**Barbarea stricta* – püstkollakas (hajusalt)
**Barbarea vulgaris subsp. arcuata* – kaarkollakas (sage)
**Barbarea vulgaris subsp. vulgaris* – läänekollakas (haruldane)

## Liike mujal
**Barbarea praecox* – ameerika kollakas

### Kirjeldus
Kollakas on üks esimesi teede ääres kasvavaid kollaseõielisi ristõielisi taimi, kes annavad rohumaadele kollase üldilme. 
Ristõieliste sugukonda kuuluv kaheaastane umbrohi. Kasvab kuni 60 cm kõrguseks. Õied väikesed, lõhnavad, kuldkollased, mis on koondunud tihedatesse õisikutesse. Lehed aluselt laienenud. Esineb sagedamini niiskemates kohtades, jõgede ja järvede kallastel, niisketel niitudel ja luhtadel. Õitseb maist augustini. Nektari ja õietolmutaim. Meeproduktiivsus 35–40 kg/ha. (kirjanduse andmetel kuni 184 kg/ha). Mesi rohekaskollane, nõrgalt aromaatne, kuid meeldiva maitsega. Kristalliseerub kiiresti, mistõttu ei sobi mesilastele talvesöödaks.

## Välislingid
* Maie Meius.  Miljon varsakabjaõit on miljonivaade! Meie Maa, 11. mai 2019
* https://term.eki.ee/iframe/concept/view/1102600785/
Antsla vald (1939)

**Antsla vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Oe küla aladel.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Vana-Antsla valla maa-alast, välja arvatud Alaküla, Litsmetsa, Maasiksaare, Metova ja Latiku külade piirkonnad ning osa Antsla metsandiku maa-alast; senise Vastse-Antsla valla Tokko-Jaani nr. 87, Tokko-Märdi nr. 88, Maurits-Hansu nr. 90 ja Kõrtsi-Jüri nr. 91 talude piirkonnast.

Esimene vallavanem oli Paul Antsov. 10. juulil 1941 määras Võru maavalitsus ta oma kohale tagasi, valla täitevkomitee esimees August Lieber tabati Otepää kandis. Vald kuulus Riigivolikogu 77. valimisringkonda, kust valiti Alo Karineel.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Reidle külanõukogu ja Tohvri-Kaika külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Antsla rajooni koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*Võrumaa talundid
Haanja vald (1939)

**Haanja vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Haanja külas.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Haanja valla maa-alast, välja arvatud Nogo küla piirkond; senise Viitina valla Ala-Mahtja, Mäe-Mahtja, Tallikese ja Mets-Mikita talude piirkonnast.

Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra, Võru 3. jaoskonnakohtu jaoskonda ning Rõuge põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Vallas asus Suur Munamägi koos vaatetorniga.

Esimene vallavanem oli August Parv. Valla täitevkomitee (esimees Jaan Jõõger) oli eestimeelne ja jäi ametisse kuni 10. juulini 1941, mil Võru maavalitsuse poolt ametisse määratud omariikluse aegne vallavalitsus ametid üle võttis.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Haanja külanõukogu, Kergatsi külanõukogu ja Koke külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Võru rajooni koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*Võrumaa talundid
Kerss

**Kerss** (*Rorippa* Scop.) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**Rorippa amphibia* – vesikerss  (paiguti, Ida-Eestis sagedam)
**Rorippa austriaca* – austria kerss
**Rorippa palustris* – sookerss (tavaline)
**Rorippa sylvestris* – metskerss (harva)
**Rorippa x anceps* – kallaskerss (harva)
**[[Rorippa pyrenaica]]*

## Välislingid
*
Kanepi vald (1939)

**Kanepi vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Erastvere valla maa-alast, välja arvatud Mõrgi küla piirkond ja osa Kõigera küla piirkonnast; senise Põlgaste valla Mäha, Hauka, Ropso ja Sõõriste külade ning Naadi, Prandi, Patupera ja Kurgsoo talude piirkondadest; senise Kõlleste valla Hurmi ja Karaski asunduste osa piirkondadest ning Heisri asunduse Lutumäe ja Järveotsa talude piirkonnast; senise Kooraste valla Jõksi asunduse osa piirkonnast; senise Sõmerpalu valla Peetrimõisa piirkonnast; senise Kärgula valla Saia talu maa-alast; senise Valgjärve valla Tammemetsa talude piirkonnast ja Piigandi metsa maa-alast..

Vald kuulus Riigivolikogu 80. valimisringkonda, kust valiti Jaan Murro.

Esimene vallavanem oli Hugo Leis, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks. 

Valla täitevkomitee esimees Siegfried Lill (19. september 1908 –9. oktoober 1941) võeti kinni Põhja-Tartumaal, oli EKP liige, üks hävituspataljoni juhte, korraldas rüüstamisi, osales hävituspataljoni tegevuses Põltsamaal ja Tartumaal, hukati Võru Omakaitse välikohtu otsuse alusel.

13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Erastvere külanõukogu, Kanepi külanõukogu ja Põlgaste külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Põlva rajooni koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*Võrumaa talundid
Volker Zotz

**Volker Zotz** (sündinud 28. oktoobril 1956) on Austria budoloog ja filosoof. 

## Teosed
* *Maitreya. Kontemplationen über den Buddha der Zukunft*. Mit einem Vorwort von Lama Anagarika Govinda. Hannoversch Münden 1984, ISBN 3-87998-054-3
* *Zur Rezeption, Interpretation und Kritik des Buddhismus im deutschen Sprachraum vom Fin-de-Siècle bis 1930. Historische Skizze und Hauptmotive.* Wien: Phil. Diss., 1986
* *Maitréja. Elmélkedések a jövö Buddhájáról.* Körösi Csoma Sandor Buddhológiai Intézet, Budapest 1986
* *Freiheit und Glück. Buddhas Lehren für das tägliche Leben.* München 1987, ISBN 3-8138-0090-3
* *André Breton.* Rowohlt, Reinbek bei Hamburg 1990, ISBN 3-499-50374-3
* *Erleuchtung im Alltag.* München 1990, ISBN 3-8138-0175-6
* *Buddha.* Rowohlt, Reinbek bei Hamburg 1991, 6. Auflage 2001, ISBN 3-499-50477-4
* *André Breton.* Préface de José Pierre. Paris: Édition d'art Somogy, 1991, ISBN 2-85056-199-1.
* *Der Buddha im Reinen Land. Shin-Buddhismus in Japan.* Diederichs, München 1991, ISBN 3-424-01120-7
* *Buddha.* Votobia, Olomouc 1995, ISBN 80-85885-72-7
* *Geschichte der buddhistischen Philosophie.* Rowohlt, Reinbek bei Hamburg 1996, ISBN 3-499-55537-9.
* *Buddha.* Hangilsa, Seoul 1997, ISBN 89-356-0136-5.
* *Mit Buddha das Leben meistern. Buddhismus für Praktiker.* Rowohlt, Reinbek bei Hamburg 1999, 4. Auflage 2003, ISBN 3-499-60586-4
* *Konfuzius.* Rowohlt, Reinbek bei Hamburg 2000, ISBN 3-499-50555-X
* *Auf den glückseligen Inseln. Buddhismus in der deutschen Kultur.* Theseus, Berlin 2000, ISBN 3-89620-151-4
* *Totus tuus. Marianisches Lesebuch zur Luxemburger Muttergottes-Oktave.* Kairos, Luxembourg 2004, ISBN 2-9599829-9-1
* *Die neue Wirtschaftsmacht am Ganges.* Redline, Heidelberg 2006, ISBN 3-636-01373-4
* *Buda, Maestro de Vida.* Ellago Ediciones 2006, ISBN 84-95881-87-X
* *Konfuzius für den Westen. Neue Sehnsucht nach alten Werten.* O.W. Barth, Frankfurt am Main 2007, ISBN 978-3-502-61164-6
* *Die Suche nach einem sozialen Buddhismus.* Kairos, Luxembourg 2007, ISBN 2-9599829-6-7
**Historia Filozofii Buddyjskiej.* Wydawnictwo WAM, Krakau 2007,ISBN 978-83-7318-878-5
* *Business im Land der aufgehenden Sonne.* Redline, Heidelberg 2008, ISBN 978-3-636-01449-8
* *Kamasutra im Management. Inspirationen und Weisheiten aus Indien.* Campus Verlag, Frankfurt am Main 2008, ISBN 978-3-593-38515-0

## Välislingid
*Volker Zotz
Ajutine Valitsus (Venemaa)

**Ajutine Valitsus** oli Venemaal pärast Veebruarirevolutsiooni 1917. aastal moodustatud Venemaa Vabariigi koalitsioonivalitsus.

Ajutine Valitsus moodustati pärast Venemaa keisrite Nikolai II ja Mihhail II loobumist troonist IV Riigiduuma Sotsialistide-Revolutsionääride Partei, Vene SDTP ja konstitutsiooniliste demokraatide (kadettide) esindajatest. Venemaa Keisririigi asemel loodi Venemaa Vabariik.

Ajutise Valitsuse juhid olid
* Georgi Lvov, 23. märts – 21. juuli 1917
* Aleksandr Kerenski, 21. juuli – 8. november 1917.

Järgmisel päeval pärast moodustamist avaldas Ajutine Valitsus Izvestijas deklaratsiooni, millega Georgi Lvov soovis muuta Venemaa kõige vabamaks riigiks maailmas:
*täielik ja viivitamatu amnestia kõigi poliitiliste ja religioossete kuritegude eest, sealhulgas terrorism, relvastatud ülestõus ja põllumajanduskuriteod
*täielik sõna-, trüki-, ametiühingu-, kogunemis- ja streigivabadus, sealhulgas sõjaväelastele, kusjuures ainsa erandi võib teha sõjatehnika kirjeldamisele
*kõigi päritolust, religioonist ja rahvusest tulenevate klassipiirangute tühistamine
*Viivitamatult alustatakse universaalsete, ühetaoliste, salajaste ja otseste valimiste korraldamist Põhiseadusliku Assamblee kokkukutsumiseks, mis otsustaks riigivalitsemise korra ja põhiseaduse.
*Politsei asendatakse avaliku miilitsaga ja selle valitud juhatus allutatakse kohalikele võimudele.
*Kohalike omavalitsuste valimised toimuvad edaspidi universaalse, ühetaolise, otsese ja salajase hääletuse teel.
*Petrogradis asuvaid sõjaväeüksusi, kes osalesid revolutsioonis, ei relvitustata ega saadeta väljapoole Petrogradi.
*Säilitades ranget distsipliini ja jätkates sõjaväeteenistust, lõpetatakse kõik piirangud, mis takistavad sõduritel kasutada neid õigusi, mis on antud ülejäänud kodanikele.

Samuti öeldi deklaratsioonis: "Ajutine Valitsus tunneb end kohustatuna teatama, et olukorda rindel ei tohi kasutada ettekäändena viivitamiseks nende korralduste täitmisega."

Ajutine Valitsus pidi võimu üle andma Ülevenemaalise Asutava Kogu poolt moodustatavale valitsusele, kuid kukutati 8. novembril 1917 VSDT(b)P ja Petrogradi Sõja-Revolutsioonikomitee juhtimisel Petrogradis Oktoobrirevolutsiooniga. 

Pärast Ajutise Valitsuse kukutamist ja Asutava Kogu laialisaatmist moodustasid bolševikud koalitsioonivalitsusena koos esseeridega Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu eesotsas Vladimir Leniniga. Sellega lakkas Venemaa Vabariik olemast ja loodi Nõukogude Venemaa.

## Vaata ka
*Eesti Ajutine Valitsus
*Georgi Lvovi esimene valitsus (2. vkj/15. märts kuni 5. vkj/18. maini 1917)
*Georgi Lvovi teine valitsus (18. vkj/30. mai  kuni 20. juulini vkj 1917)
*Aleksandr Kerenski esimene valitsus
*Aleksandr Kerenski teine valitsus (14. september vkj kuni 29. oktoobrini vkj 1917)
*Petrogradi Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu (27. veebruar vkj/12. märts) 1917 –)
Albu vald (1939)

**Albu vald** oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Järva-Madise külas.

## 1939. aasta vallareform

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Albu valla maa-alast, välja arvatud Kautla, Kautlasaare, Vahtrasaare, Palgisaare ja Kunglajärve talude ning Triigi metskonna Ravila metsandiku kvartaali nr. ja Triigi metskonna Paunküla metsandiku kvartaali nr. 33 maa-alad; senise Kuksema valla Kihme ja Kiigemõisa külade maa-aladest.

Esimene Albu vallavanem oli Kustas Tammets. Vald kuulus Riigivolikogu 19. valimisringkonda, kust valiti August Miljan.

Valla aukodanik oli A. H. Tammsaare.

Albu vallavolikogu tegevus lõpetati 25. juulil 1940. 1941. aasta suvel vallavalitsus taastati, 1941. aasta augustist oli Albu vallavanem kohalik Omakaitse juht Edgar Linkhorst (1904–1967), tema abid J. Päll ja A. Kalani ning vallasekretär Juhan Parts. 
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
8. augustil 1945 moodustati Albu vallas 3 külanõukogu: Aravete külanõukogu keskusega Aravete külas, Järva-Madise külanõukogu keskusega Järva-Madise alevikus ja Peedu külanõukogu keskusega Peedu külas. Jaanuaris 1948 moodustati Ahula külas kolhoos "Kaardiväelane" ÜK(b)P liikme Jakob Rukki juhtimisel. 

1950. aastal Albu vald likvideeriti ja selle alad arvati Tapa rajooni koosseisu.

## Vaata ka
* Albu mõis

## Viited

## Välislingid
* Elanike nimekirjad
* Elanike nimekirjad
Lineaarne diferentsiaalvõrrand

**Lineaarne diferentsiaalvõrrand** on diferentsiaalvõrrand, mis on lineaarne otsitava funktsiooni ja selle kõigi tuletiste (või osatuletiste) suhtes. 
Üldiselt saab iga lineaarse diferentsiaalvõrrandi esitada kujul
:  Ly = g \,,
kus diferentsiaaloperaator *L* on lineaarne, *y* on otsitav funktsioon (või funktsioonidest moodustatud vektor) ja *g* on *y*-st sõltumatu funktsioon (või funktsioonidest moodustatud vektor), mida nimetatakse vabaliikmeks. Operaatori *L* lineaarsus tähendab, et L(\alpha y + \beta z) = \alpha L(y)+ \beta L(z) , kus \alpha ja \beta on arvud ja y ning z funktsioonid. Lineaarsusest järeldub, et otsitav funktsioon (otsitavad funktsioonid) ja kõik selle tuletised (või osatuletised) esinevad võrrandis esimeses astmes.

Lineaarsed diferentsiaalvõrrandid jagunevad omakorda homogeenseteks diferentsiaalvõrranditeks, millel vabaliige puudub (g = 0), ja mittehomogeenseteks dinferentsiaalvõrranditeks, millel on vabaliige olemas (g ≠ 0).

## Näide

Näideteks hariliku ühe otsitava funktsiooniga *y* *n*-järku lineaarse diferentsiaalvõrrandi üldkuju on
:  f_0(x)y + f_1(x)y'+\ldots+ f_n(x)y^{(n)} = g(x) \,,
kus funktsiooni f_0(x), f_1(x),...,f_n(x) ja g(x) on tuntud funktsioonid. Viimasele võrrandile vastav diferentsiaaloperaator on
:L = f_0(x) + f_1(x)\frac{d}{dx} + f_1(x)\frac{d^2}{dx^2} + \ldots + f_n(x)\frac{d^n}{dx^n},
kus d/dx on tuletise võtmise operaator, st dy/dx = y', d^2y/dx^2 = y'' jne.

## Omadused

Lineaarsete diferentsiaalvõrrandite oluliseks omaduseks on, et nende lahendid moodustavad mõne sobiva funktsioonide ruumi afiinse alamruumi. 

Homogeensete lineaarsete võrrandite lahendid moodustavad vektorruumi, st lahendite liitmisel ja nende arvuga korrutamisel saadav funktsioon on samuti lahend. Tõepoolest, olgu y_1 ja y_2 homogeense võrrandi Ly=0 lahendid. Vastavalt lineaarsuse tingimusele kehtib L(\alpha y_1 + \beta y_2) = \alpha Lx+ \beta Ly  = 0, st ka y = \alpha y_1 + \beta y_2 lahendab võrrandi Ly=0. 

Kui y on mittehomogeense võrrandi Ly=g ja y_1 on vastava homogeense võrrandi Ly=0 mõni vabalt valitud lahend, siis y + y_1 on samuti mittehomogeense võrrandi lahend, st L(y+y_1)=Ly+Ly_1=g+0=g.

## Vaata ka
* Fourier' teisendus
* Laplace'i teisendus
* mittelineaarne diferentsiaalvõrrand

## Viited

## Välislingid

*EqWorld, Linear Partial Differential Equations of Mathematical Physics (Lahendusi lineaarsetele osatuletistega diferentsiaalvõrranditele matemaatilises füüsikas, inglise keeles)
Jürilill

**Jürilill** (*Cardamine* L.) on kapsalaadsete seltsi ristõieliste sugukonda kuuluv perekond.

Jürilille perekonda kuulub 150 liiki üheaastaseid ja mitmeaastaseid rohttaimi. Nad kasvavad kõigil mandritel peale Antarktika.

## Nimi
Jürilille kirjeldas esimesena teaduslikult Linnaeus 1753. Ladinakeelne nimi *cardamine* tuleb kreeka sõnast *kardamon*, mis tähendab aedsalatit ehk salatikressi. Selle nime andsid talle juba Linné-eelsed autorid.

## Kirjeldus
Jürililled kasvavad kuni 60 cm kõrgeks. Vars on pikk, püstine (harva tõusev või lamav) ja harunenud. Varresõlmed ei ole kõvad.

Nendel jürililleliikidel, mis vanasti arvati eraldi perekonda *[[Dentaria]]*, on maa all lihakas risoom. Mõnel liigil on juuremügarad.

### Lehed
Lehed paiknevad varrel vahelduvalt, harvem vastastikku, ja võivad suuruselt olla väga mitmesugused, tillukestest kuni keskmise suuruseni. Nad on sulgjad või kahelisulgjad, tavaliselt terava tipuga. Alamperekonna *Dentaria* liikidel jagunevad lehed 3–5 osaleheks, millest igaüks on üle 3 cm pikk. Teistel liikidel on lehed jagunemata ja ligi 3 cm pikad. Nad võivad moodustada kodariku või kasvada varrel, isegi selle ülemises osas. Leheserv võib olla terve, saagjas või hambuline. Leheroots on kuni 2 cm pikk, aga võib ka puududa. Rootsuga ühinemise kohas võib leht olla pisut südamekujuline. Abilehed on väikesed. Lehed ja vars on tavaliselt pisut karvased.

### Õied
Õied on radiaalsümmeetrilised ja moodustavad kännase või kobarasarnase paljuõielise õisiku. Õied on tavaliselt valged, harvem roosad või punased ja tillukesed kuni keskmise suurusega. Õied on ühekojalised. Kroonlehed on pikemad kui tupplehed. Kroonlehti on 4 ja nad on 5–8 mm pikad, tupplehed on umbes 3 mm pikad. Kandelehed on üksnes liigil *[[Cardamine pattersonii]]*. Tolmukaid on 6, harvem 4, ja nad paiknevad kahes ringis. Tolmukapead on kollased või punased. Õie keskel on mõnel liigil nektaarium, aga kõigil ei ole. Lühike emakakael lõpeb peakujulise emakasuudmega, mis on kergelt kahehõlmaline.

### Viljad
Vili on pikk ja peenike kõdrake, kus on palju (20–100) seemneid. Kõdrakese poolmed käänduvad vilja küpsedes spiraalselt, nii et kui vili avaneb, siis pole avanemisjoon sirge. Seemned ei ole kinnitunud kõdrakese vaheseina külge, nii et kõdrake on vahel seemnete ebaühtlase paiknemise tõttu kühmuline. Seemned on kollakaspruunid, piklikud ja tiivulised.

## Eesti liigid
**Cardamine amara* – mõru jürilill (hajusalt)
**Cardamine bulbifera* – hammasjuur (paiguti Lääne- ja Põhja-Eestis)
**Cardamine flexuosa* – nõtke jürilill, ka *Cardamine drymeja*
**Cardamine hirsuta* – kare jürilill (haruldane)
**Cardamine impatiens* – mets-jürilill (paiguti)
**Cardamine occulta* – sala-jürilill
**Cardamine pratensis* – aas-jürilill (tavaline)
**Cardamine pratensis subsp. paludosa* – hambune jürilill, ka *Cardamine dentata* (hajusalt)

## Muid liike
Diferentseerimisoperaator

**Diferentseerimisoperaator** on matemaatikas diferentsiaaloperaator *D*, mis seab ühe (või mitme) muutuja funktsioonile vastavusse selle funktsiooni tuletise (või osatuletise).

## Diferentseerimisoperaator ühe muutuja funktsioonil

Ühe muutuja funktsioonile mõjuv diferentseerimisoperaator *D* on defineeritud kui

: Df(x) = f'(x)\,.

Kasutatakse ka tähistust 

: \frac{d}{dx}.

## Diferentseerimisoperaator mitme muutuja funktsioonil

Mitme muutuja funktsioonide korral tuleb täpsustada, millise argumendi suhtes tuletis võetakse. Diferentseerimisoperaatorit tähistatakse sel juhul D_x, kus x tähistab muutujat, mille suhtes tuletis võetakse. D_x on defineeritud järgmiselt:

: D_xf(x,y,z) = \frac{\partial f(x,y,z)}{\partial x}.

Osatuletise võtmise operaatori jaoks kasutatakse veel järgmiseid tähistusi:

: \partial_x, \frac{\partial}{\partial x}.

## Vaata ka

* Diferentsiaaloperaator
* Lineaarne diferentsiaalvõrrand
Harilik kellukas

**Harilik kellukas** (*Campanula patula*) on kellukaliste sugukonda ja kelluka perekonda kuuluv taimeliik.

Hariliku kelluka õiekroon on sügavamalt lõhestunud ja veidi lillakama tooniga kui ümaralehisel kellukal. Õied on kuni 3 cm suurused.

Kasvab niitudel. Vars on püstine. Heades tingimustes sirgub kuni 80 cm kõrguseks, halbades vahel ainult 20 cm kõrguseks. Päikesepaistelise ilmaga tõuseb õis kõrgemale, pilvise ilmaga langeb madalamale.

Vili on mitme seemnega kõder.

Harilik kellukas on levinud kogu Euroopas, mägedes kuni 1400 m kõrgusel. Eestis on ta tavaline.

## Välislingid

* 

* Harilik kellukas bio.edu.ee
Harilik piimjuur

**Harilik piimjuur** (*Tragopogon pratensis* L.) on korvõieliste sugukonda piimjuur perekonda kuuluv rohttaim. 

## Kirjeldus

Harilik piimjuur on tavaliselt kaheaastane taim, harvem üheaastane või püsik. Taim on 30–100 cm kõrge. Lihakast juurest kasvab välja paks vars, mis on seest õõnes. Taime alumised lehed on 10–30 cm pikad ja süstjad, hallikasrohelised, terava otsaga, karvadeta, kõrvuti kulgevate roodude ja valge keskrooga. Ülemised lehed on palju väiksemad ja püstised. Lehed on sageli keskosas allapoole kõverdunud. Piimmahl on valge. Juur ja pungad on söödavad. Taim oma saanud nimetuse selle järgi, et tema juur on piimmahla täis.

Harilik piimjuur õitseb maist juulini. Õied avanevad hommikul koos päikesetõusuga ja ainult hea ilma korral ning sulguvad keskpäeval. Õied on alamliigist sõltuvalt 3–7 cm laiad ja kollased. Piimjuurel on korvõisik, mis koosneb 20–50 üksikõiest. Tolmukad on ülaosas lillakat tooni. Piimjuurt tolmeldavad peamiselt põrnikad ja kärbsed. Nende ligimeelitamiseks on taim kohastunud nõnda, et nektari joomiseks on mugav kroonlehel istuda.

Hariliku piimjuure seemnised on suure langevarjutaolise pappusega ja koos sellega 1,5–2,5 cm pikad. Naaberpappused on sageli omavahel kokku põimunud ja meenutavad ämblikuvõrku. Erinevalt enamikust liikidest on seemnised peaaegu siledad. Peamiselt levib harilik piimjuur tuulega, aga tema seemned võivad ka mõnes vooluveekogus allavoolu liikuda ilma idanemisvõimet kaotamata.

## Levila ja kasvukoht
Ta kasvab Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Briti saartel leidub teda enamikus Inglismaast, Ida- ja Lõuna-Šotimaal ja Kesk-Iirimaal. Teda kohtab Türgis, Kasahstanis ja Lääne-Siberis. Venemaa Euroopa-osas ja Eestis on ta tavaline.

Harilik piimjuur kasvab niitudel, metsa- ja põlluservadel, lagendikel ja teepervedel.

## Välislingid
*
Friedrichstadt

**Friedrichstadt** (taani Frederiksstad, friisi Fräärstää) on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Lõuna-Schleswigis Põhja-Friisimaa kreisis. Asub Eideri ja Treene jõe vahel.

Friedrichstadti asutasid 1621. aastal hollandi asunikud. 

## Välislingid

*Friedrichstadti linna koduleht (*saksa keeles*)
Ilmar Selge

**Ilmar Selge** (sündinud 29. mail 1954 Tallinnas) on eesti õigusteadlane. Ta oli aastatel 2008–2010 Akadeemia Nord õigusteaduskonna dekaan.

## Haridus
* 1973 Tallinna 46. Keskkool
* 1973–1978 Tartu Riiklik Ülikool, õigusteaduskond
* 1982–1985 Eesti Teaduste Akadeemia Majandusinstituut, aspirantuur

## Töökäik
* 1978–1980 Tallinna Kergetööstuse Tehnikum, õigusainete õpetaja 
*1980–1981 Haridusministeerium, ministri abi
*1982–1992 Eesti Teaduste Akadeemia Majandusinstituut, vanemteadur
*1992–1993 Riigikogu majandus- ja põllumajanduskomisjoni nõunik
*1993–1994 Eesti Teaduste Akadeemia Majandusinstituut, õiguskantsleri nõunik
*1994–2008 õiguskantsleri asenõunik, nõunik, vanemnõunik
*2008 Akadeemia Nord, õigusteaduskond, avaliku õiguse instituudi juhataja-professor
*2008–2010 Akadeemia Nord, õigus- ja juhtimisteaduskond, dekaan

## Publikatsioonid
* Kohtulik halduskontroll Ida-Euroopas. Eesti Jurist 1991, 1, lk.23–26;
* Bund der Städte Estlands – Bund der ländlichen Selbstverwaltungen Estlands. in: Recht in Ost und West 1991, Heft 4, lk.113–117;
* Die Entwicklung des Eigentums- und Gesellschaftsrechts in Estland. in:  Recht  in  Ost  und  West  1992,  Heft 4, lk. 97–100;
* Gesetz der Republik Estland über die Grundlagen der Eigentumsreform,
Beschluss des Obersten Rates der Republik Estland über die Anwendung des Gesetzes über die Grundlagen der Eigentumsreform, Bodenreformgesetz der Republik Estland, Beschluss des Obersten Rates der Republik Estland über das Inkrafttreten des Bodenreformgesetzes der Republik Estland. in: Recht in Ost und West 1992, Heft 6, lk. 181–190;
* Gerichtliche Verwaltungskontrolle in Osteuropa. in: Recht in Ost und West 1992, Heft 7, lk. 220–222;
* Gesetz der Republik Estland über ausländische Investitionen, Unternehmenseinkommensteuergesetz. in: Recht in Ost und West 1992, Heft 10, lk. 307–310;
* Zur Privatisierungsgesetzgebung in Estland. in: Recht in Ost und West 1994, Heft 1, lk. 16–24;
* Die rechtlichen Grundlagen der Privatisierung in Estland. in: Recht in Ost und West 1995, Heft 3, lk. 71–75;
* Die rechtlichen Grundlagen der Privatisierung in Estland. in: Ost- und Südosteuropa zwischen Tradition und Aufbruch: Aspekte der Umgestaltungsprozesse in den postsozialistischen Ländern. – Osteuropa-Institut der Freien Universität Berlin 1996, Bd. 6, lk. 233–242. 

Ettekanne “Osterweiterung der Europäischen Union aus estnischen Sicht” (Berliini Vaba Ülikooli Ida-Euroopa Instituut 11.11.1998).

## Välislingid
* 
* Oliver Rand, Anneli Ammas. Tagastamispettused Ärileht.ee, 22. mai 1998
Semjonovski saar

**Semjonovski saar** (vene *остров Семёновский*) oli saar Uus-Siberi saarestiku edelaosas Ljahhovi saarestikus Stolbovoi saarest lääne pool.

Semjonovski ja Vassiljevski saare (mis kadus 1936. aastaks) avastas 1815. aastal jakuudi tööstur Maksim Ljahhov.

1823. aastal Pjotr Anjou tehtud mõõtmise järgi oli saare pikkus 14,826 km ja laius 4,63 km. 1912. aastal jõudis saarele jäämurdja Vaigatš ekspeditsioon, kelle mõõtmiste järgi oli saar kolm korda väiksem – pikkus 4,63 km ja laius 926 meetrit. 24 aastat hiljem hüdrograafialaeva Hronometr tehtud mõõtmisel ei ületanud saare pikkus 2 km ja laius 0,5 km. 1945. aastal olid saare mõõdud vastavalt 1620 ja 236 meetrit, aga 1950. aastal (teiste andmete järgi 1954. aastal) sai selgeks, et saar sulas ära ja tema kohale jäi liivane madal.

## Viited
Ivan Papanin

**Ivan Papanin** (vene keeles *Иван Дмитриевич Папанин*; 26. november (vkj 14. november) 1894 Sevastopol – 30. jaanuar 1986 Moskva) oli Nõukogude polaaruurija ja teadlane.

Ivan Papanin lõpetas külakooli kiitusega, kuid pere raske materiaalse seisukorra pärast ei olnud võimalik edasi õppida ja asus tööle laevainstrumentide valmistamise töökotta. Pärast kolm aastat kestnud õpinguid saadeti ta 1913. aastal tööle Tallinna laevaehitustehasesse, kuid pärast Esimese maailmasõja algust sattus Musta mere laevastikku, kus osales revolutsioonisündmustes. Osales Vene kodusõjas ja sellele järgneval Ukraina vallutamisel Nõukogude vägede poolt 1920. aastal ja vastupanuliikumises Krimmi ebaregulaarsete väeüksuste koosseisus Ukrainat okupeerinud Saksa vägede tagalas ning Peter von Wrangelli valgekaartlaste vägede vastu. Pärast Krimmi vallutamist Punaarmee poolt teenis Tšekaa Krimmi komandandina, kelle käe all hukati Krimmis ligikaudu 80 000 isikut, peamiselt Wrangelli vägede koosseisu kuulunud ja bolševike kätte vangi langenud sõjaväelast ja nendega koos Krimmi taganenud tsiviilelanikku.

1922. saadeti Papanin Moskvasse, kus ta töötas Postiteenistuse rahvakomissariaadis sõjaväestatud valve keskvalitsuse ülemana ja asjadevalitsejana ning õppis töö kõrvalt sideasjanduse kõrgematel kursustel.

Aastatel 1932–1933 oli ta Franz Josephi maal Buhta Tihhaja polaarjaama juhataja ja 1934–1935 Tšeljuskini neeme polaarjaama juhataja.

1937. aastal toimetas polaarlendur Mihhail Vodopjanov põhjapoolusele neljaliikmelise polaarekspeditsiooni, mille koosseisus olid geofüüsik Jevgeni Fjodorov, radist Ernst Krenkel, okeanoloog Pjotr Širšov ja ekspeditsiooni ülem Ivan Papanin. Üheksakuise triivimise jooksul tegid nad teadusuuringuid.

Enne Teist maailmasõda määrati ta Põhja mereteede peavalitsuse (*Главсевморпуть*) ülemaks, Põhja meretee avastamist ja arendamist oli alustanud 1932. aastal Otto Schmidt. Teise maailmasõja ajal oli Papanin Põhja mereteede peavalitsuse ülem (kontradmirali auastmes). 1946. aastal oli ta tervislikel põhjustel sunnitud ametikohalt lahkuma ning asuma tööle NSV Liidu okeanoloogia instituuti direktori asetäitjana ekspeditsioonide alal.

## Välislingid
*   Жизнь на льдине
Laplace'i võrrand

**Laplace'i võrrand** on homogeenne osatuletistega diferentsiaalvõrrand kujul
: \Delta f = 0 \, ,
kus \Delta on Laplace'i operaator ja f on otsitav funktsioon.

## Vaata ka

* Laplace'i võrrandi lahendeid nimetatakse harmoonilisteks funktsioonideks.
* Poissoni võrrand on Laplace'i võrrandile vastav mittehomogeenne osatuletistega diferentsiaalvõrrand.

## Viited
Poissoni võrrand

**Poissoni võrrand** on mittehomogeenne osatuletistega diferentsiaalvõrrand kujul
: \Delta f = -g \, ,
kus \Delta on Laplace'i operaator, g on teadaolev ja f on otsitav funktsioon.

## Rakendused

Poissoni võrrand leiab laialdaselt kasutust  elektrostaatikas, masinaehituses ja teoreetilises füüsikas. Alljärgnevalt on ära toodud mõned rakendusnäited.

### Elektrostaatika

Poissoni võrrand annab elektrostaatikas seose elektrivälja potentsiaali \phi ja laengutiheduse \rho vahel

:\Delta \phi = -\frac {\rho} {\varepsilon}, \,

kus \varepsilon on keskkonna absoluutne dielektriline läbitavus.

### Soojusjuhtimine

Poissoni võrrandiga saab kirjeldada ka soojuse statsionaarset jaotumist (st olukorda, kus soojus keskkonnas ei levi). Sel juhul on otsitavaks funktsiooniks temperatuur *T* ja etteantud funktsioon *g* kirjeldab soojusallikaid ja soojuse neeldumispunkte (vt ka soojusjuhtivuse võrrand).

## Vaata ka

* Laplace'i võrrand on Poissoni võrrandile vastav homogeenne osatuletistega diferentsiaalvõrrand.

## Viited
Õpilasesinduste Assamblee

**Õpilasesinduste Assablee** (vene keeles *Ассамблея Ученических Представительств*) on Eestis tegutsev vene õppekeelega õpilaste esindusorganisatsioon, mis tegeleb õpilasomavalitsuse arendamisega Eesti koolides ja koolihariduse küsimustega. 

Assamblee on loodud 1999. aastal. Assamblee koosseisu kuulub 58 kooli ehk 90% Eestis olevatest vene õppekeelega gümnaasiumiastmega koolidest.

### Organisatsioonist
Vastavalt Assamblee kodulehele on organisatsiooni põhieesmärgid järgmised:

# õpilaste ja nende esindajate informeerimine hariduspoliitikast ja vastavast seadusandlusest ning nende kaasamine aruteludesse hariduselu probleemide üle läbi konverentside, seminaride, piirkondlike ümarlaudade. Kasutatakse ka teisi koostöövorme;
# õpilaste esindamine ja nende huvide kaitsmine riikliku hariduspoliitika otsustamisel läbi pöördumiste valitsuse- ja teiste võimuorganite poole, kaasamisüritustel osalemise, pöördumistel avalikkuse poole. Kasutatakse ka teisi mõjutamisvõimalusi;
# õpilasesinduste arendamine koolituste ja konsultatsioonide ning informatsiooniliste tugimeetmete kaudu.

Assamblee tegevust rahastab MTÜ Avatud Vabariik.

## Hariduspoliitika
Assamblee suhtub kriitiliselt Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvarti poolt algatatud aktsiooni, mille käigus pakkus Kõlvart kanda valge lindi venekeelse hariduse toetuseks. Kõlvarti sõnul "niimoodi väljendavad aktsioonist osavõtjad oma negatiivset suhtumist sellesse kiirustamisse, millega haridusministeerium tahab venekeelsed koolid eestikeelsele õppele üle viia". 5. septembril 2011 levitatud pressiteates kutsub Õpilasesinduste Assamblee kõiki kohalike omavalitsusi keskenduma koolides olemasolevate probleemide lahendamisele ning mitte politiseerima neid.

## Struktuur
### Nõukogu
Assamblee kõrgeimaks organiks on nõukogu. 

### Esinduskogu
Esinduskogu on Õpilasesinduste Assamblee alaline tööorgan.

### Peasekretär
Käesoleval ajal on Assamblee peasekretäri ametis Jevgeni Filatov.

Varem on peasekretäri ametis olnud:
3. märts 2010 - 3. veebruar 2011 - Jana Naumenkova;
9. veebruar 2009 - 3. märts 2010 - Sergei Metlev;
29. jaanuar 2008 - 9. veebruar 2009 - Anastasia Dobretsova jt.

## Viited

## Välislingid
*Assamblee koduleht (vaadatud 22.03.2013)