open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liaanimadu

**Liaanimadu** (*Thelotornis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Liaanimadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Thelotornis capensis]]* (Smith, 1849)
* *Thelotornis kirtlandii* (Hallowell, 1844) – hall liaanimadu
* *[[Thelotornis mossambicanus]]* (Bocage, 1895)
* *[[Thelotornis usambaricus]]* (Broadley, 2001)

## Levila
Need maod on levinud Aafrikas, sealhulgas Sambias.

## Kokkupuuted inimestega
Need päevase eluviisiga *[[Colubridae]]* sugukonna maod ei ole agressiivsed. Ometi on kokkupuuted inimestega lõppenud kas eluohtliku mürgistusseisundi või koguni surmaga.    
*1975. aastal suri tõenäoliselt *[[Thelotornis capensis]]*'e hammustuse tagajärjel Saksa herpetoloog Robert Mertens.
 
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne andmebaasis Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Thelotornis]] seisuga 26.01.2014.*
Jevgeni Leonov

**Jevgeni Leonov** (vene keeles Евгений Павлович Леонов; 2. september 1926 Moskva – 29. jaanuar 1994 Moskva) oli vene näitleja.

Jevgeni Leonovi isa oli insener, kes töötas lennukitehases, ema oli koduperenaine. 

Põhikooli järel õppis Leonov Sergo Ordžonikidze nimelises Lennundustehnikumis. Tehnikumi kolmandal kursusel astus ta Moskva Eksperimentaalse Teatristuudio näitekunsti osakonda, mille lõpetas 1947. aastal. Seejärel töötas Moskva Dzeržinski Rajooni Teatris. 

Alates 1948. aastast oli Leonov Moskva K. S. Stanislavski nimelise Teatri näitleja. 1968. aastal asus Jevgeni Leonov tööle Moskva Vladimir Majakovski nimelises Akadeemilises Teatris. Seoses sagedaste filmivõtetega tekkisid Leonovil erimeelsused teatri kunstilise juhi Andrei Gontšaroviga ja 1974. aastal sai Leonovist Moskva Leninliku Komsomoli nimelise Teatri (tänapäeval Lenkom) näitleja.

Filmides mängis Leonov alates 1949. aastast. Laiema populaarsuse saavutas ta filminäitlejana 1960. aastate algul. Ta mängis koomilisi, mitmel juhul tragikoomilise varjundiga osi.

## Filmirollid
* "Kordumatu kevad" – Aleksei Košelev (1957)
* "Raske õnn" – Agafon (1958)
* "Triibuline reis" – Gleb Šuleikin (1961)
* "Pärisorjast näitlejanna" – krahv Ivan Kutaissov (1963)
* "Doni jutustus" – Jakov Šibalok (1964)
* "Õnne vembud" – Vladimir Orešnikov, fotograaf (1968)
* "Õnnekütid" – Jevgeni Troškin (1971)
* "Valgevene vaksal" – Ivan Prihhodko (1971)
* "Afonja" – Nikolai (1975)
* "Legend Ulenspiegelist" – Lamme (1976)
* "Mimino" – Ivan Volohhov (1977)
* "Sügismaraton" – Vassili Haritonov (1979)
* "Tuletikke laenamas" – Antti Ihalainen (1980)
* "Kin-dza-dza!" – Uef (1986)
* "Ameerika vanaisa" – Serafim Gogolev (1993)

## Tunnustus
*Vene NFSV teeneline kunstnik (1959)
*Vene NFSV rahvakunstnik (1972)
*NSV Liidu riiklik preemia (1976)
*NSV Liidu rahvakunstnik (1978)

## Viited

## Välislingid
* Jevgeni Leonovi lugu – palju rolle, üks armastus ja üks abielu
Ximenese observatoorium

**Ximenese observatoorium** on Itaalias Firenzes Leonardo Ximenese 1765. aastal asutatud uurimisasutus, mille peamisteks tegevussuundadeks on meteoroloogia ja geofüüsika mõõtmised ja uuringud.

## Kirjandus
*G. Alfani, L'Osservatorio Ximeniano e il suo materiale scientifico, Pavia, Tip. succ. f.lli Fusi, 1910.
*S. Ferrighi, *L'Osservatorio Ximeniano di Firenze*, Brescia, Morcelliana, 1932.
*E. Borchi, R. Macii, M. Parisi, *Il barometro, storia e applicazioni nell'Osservatorio Ximeniano*, Firenze, Osservatorio Ximeniano, 1990.
*D. Bravieri, C. Holtz, *L'Osservatorio Ximeniano di Firenze*, Firenze, Osservatorio Ximeniano, 1993.

## Välislingid

*Fondazione Osservatorio Ximeniano
Antonio Benedetto Carpano

**Antonio Benedetto Carpano** (24. november 1751 Bioglio – 3. veebruar 1821 Bioglio) oli Itaalia destilleerija, kes on tuntud eelkõige vermuti ja aperitiivi leiutajana.

1786. aastal lisas Carpano valgele veinile üle 30 ürdi ja vürtsi. Jook osutus sedavõrd populaarseks, et juba mõne aja pärast oli müügikoht avatud 24 tundi päevas.

## Viited
HeTi Pere OÜ

**HeTi Pere OÜ** on Kadrinas Lääne-Virumaal asuv metallitööettevõte, mis tegutseb alates 1995. aastast. Ettevõte on spetsialiseerunud keerukate seadmete ja täppistöödeldud detailide tootmisele. 

Heti Peres on tehakse kõike alates materjalide ladustamisest ja algtöötlusest, jätkates keevituse ja mehaanilise töötlusega ning lõpetades värvimise, koostamise ja katsetamisega. Ettevõte toodab peamiselt ekspordiks. 

2014. aastal omandas OÜ-s HeTi Pere täisosaluse Technobalt Holding AS, millega seoses muudeti aasta lõpus ärinime ning ettevõtte nimeks sai **TB Works OÜ**.

## Viited


## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
AS Reideni Plaat

**AS Reideni Plaat** on AS Reiden kontserni kuuluv tootmisettevõte, mis põhineb täielikult Eesti kapitalil. 

2014. aasta seisuga on ettevõttes üle 30 töötaja. Ettevõtte põhitoodanguks on EPS-soojustusplaadid, EPS-vormitooted ja EPS-ist valmistatud erikujulised tooted. Ettevõtte tootmistsehhid asuvad Pärnus (kus asub ka peakontor) ja Kadrinas, hulgimüük toimub Tallinnas.

AS Reideni Plaat on kõige pikema kogemusega EPS-soojustuse tootja Eestis. Kõik ettevõtte tooted vastavad standardi EVS-EN 13163 nõuetele ning on katsetatud Soome VTT Tehnilise Uurimiskeskuse katselaboratooriumides.

## Ajalugu
* AS-i Reideni Plaat eelkäija oli Pärnu Ehitusmaterjalide Tehas (PET), kus alustati vahtpolüstürooli (EPS) tootmist autoklaavides 1972. aastal.
* 1979 – võeti kasutusele EPS-i tootmiseks uut tüüpi ploki suurvormid.
* 1989 – rekonstrueeriti tehas täielikult 90 000 m3 aasta tootmisvõimsusega ettevõtteks. Enamus toodangust turustati NSV Liidus.
* 1991 – erastati PET – tehas jätkas tööd AS-i Reiden koosseisus.
* 1993 – sai EPS-i tehasest iseseisev ettevõte AS Reideni Plaat.
* 1997 – müüdi 51% AS Reideni Plaat aktsiatest M-Plast OY-le.
* 1998 – osteti tagasi kõik 1997. aastal müüdud aktsiad.
* 1998 – AS-i Reideni Plaat toodangu turustamiseks loodi AS EPS Plast.
* 1999 – alustati erinevate vormitoodete (peamiselt toiduainete pakkekastide, nn kalakastide) tootmist.
* 1999 – sertifitseeriti kogu AS-i Reideni Plaat soojusisolatsioonitooted.
* 2000 – alustati kogu EPS-i tootmistehnoloogia väljavahetamist maailma juhtiva EPS-seadmete tootja Kurtz GmbH masinatega.
* 2002 – kogu EPS-i tootmistehnoloogiline protsess sai uuendatud, saavutati tootmisvõimsus 145 000 m3 EPS-plaati aastas.
* 2002 – EPS-plaatide tähistamisel mindi üle uuele standardile EVS 775:2000, EPS-soojustusplaadid koondati tootesarja EPSTERM.
* 2003 – AS-ist Reideni Plaat sai Eesti suurim EPS-toodete tootja.
* 2004 – maist olid kõik AS Reideni Plaat soojusisolatsiooniplaadid sertifitseeritud standardi EVS-EN 13163:2003 järgi.
* 2005 – ettevõte sai hakata pakkuma kontuurlõikepingil valmistatud erikujulisi tooteid (torukoorikuid, vundamendiplokke jpm).
* 2006 – tootmisvõimsust suurendati 200 000 m3 EPS-plaadini aastas.
* 2009 – sõlmisid AS Reideni Plaat ja ThermiSol OÜ kokkuleppe ThermiSol OÜ äritegevuse võõrandamise kohta AS-ile Reideni Plaat.

## Viited


## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Arthur Seyß-Inquart

**Arthur Seyß-Inquart** (22. juuli 1892 – 16. oktoober 1946) oli Austria ja Saksamaa jurist ning poliitik.

Arthur Seyß-Inquart sündis õpetaja Emíl Seyß-Inquarti perekonnas tol ajal Austria-Ungari koosseisu kuulunud Määrimaal Stonařovis (tol ajal Stannern) Jihlava (saksa keeles Iglau) lähedal. 1907. aastal kolis perekond Viini. Arthur Seyß-Inquart asus Viini Ülikoolis õigusteadust õppima. 1914. aastal astus ta vabatahtlikuna sõjaväkke ja võttis osa Esimesest maailmasõjast. Teda autasustati mitmel korral vapruse eest. Ülikooli lõpetas ta 1917. aastal, kui oli haavatasaamisest paranemas. 

Sõja järel tegutses Seyß-Inquart juristina, oli 1921. aastast alates advokaat. Poliitiliselt oli ta sel ajal seotud katoliiklik-konservatiivsete ringkondadega. 1934–1937 oli ta Kurt Schuschniggi valitsuses riiginõunik. 1930. aastate keskpaiku hakkas Seyß-Inquart poliitilistelt vaadetelt üha enam lähenema natsionaalsotsialistidele. 16. veebruaril 1938 nimetas Austria kantsler Schuschnigg Seyß-Inquarti siseministriks. 11. märtsil 1938 astus Kurt Schuschnigg kantsleri ametikohalt tagasi ja tema asemel sai uueks kantsleriks Arthur Seyß-Inquart. 12. märtsil ületasid Saksa väed Arthur Seyß-Inquarti väidetavat kutset ettekäändeks tuues Austria piiri. 13. märtsil liideti Austria Saksamaa koosseisu ja Arthur Seyß-Inquart astus Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse.

Austria anšlussi järel sai Seyß-Inquart Ostmarki riigiasehalduriks. Talle anti ka SSi Gruppenführeri auaste ja 1939. aasta mais sai ta portfellita ministriks Adolf Hitleri valitsuses.

Poola vallutamise järel sai Seyß-Inquartist 1939. aasta oktoobril lõpus Kindralkubermangu kindralkuberneri Hans Franki asetäitja. 18. mail 1940 nimetas Hitler ta okupeeritud Hollandi riigikomissariks. Oma testamendis määras Hitler Seyß-Inquarti Saksamaa välisministriks, selles ametis oli ta 30. aprillist kuni 2. maini 1945.

8. mail 1945 võtsid liitlasväed ta Hamburgis vahi alla. Nürnbergi tribunal määras talle sõjakuritegude eest surmanuhtluse ja ta hukati 16. oktoobril 1946 poomise teel. Hukkamisel viibinud Ameerika Ühendriikide ajakirjanik Howard K. Smith kirjeldas seda järgmiselt: "Tšehhoslovakkias sündinud Arthur Seyß-Inquart, kelle Hitler oli pannud Hollandit ja Austriat valitsema, oli viimane tegelane selles ennenägematus etenduses. Ta astus saali kell 2.38, kandes prille, mis tegid lihtsaks tema näo karikeerimise. Mees vaatas ärevalt ringi, kui komberdas oma vasakut jalga longates võllapuu juurde. Ta ronis aeglaselt valvurite abiga tapalavale. Kui ta oma viimased sõnad ütles, oli tema hääl nõrk, kuid intensiivne: "Ma loodan, et see hukkamine on viimane tegu sellest tragöödiast, milleks on Teine maailmasõda, ning õppetund, mille inimesed saavad, on see, et inimeste vahel peaksid valitsema rahu ja mõistmine. Mina usun Saksamaasse." 

Seyß-Inquart suri kell 02.45.

## Viited
Tantillita

***Tantillita***  on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Tantillita* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Tantillita brevissima]]* (Taylor, 1937)
* *[[Tantillita canula]]* (Cope, 1876)
* *[[Tantillita lintoni]]* (Smith, 1940).

## Levila
Need maod on levinud Kesk-Ameerikas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Tantillita]] seisuga 26.01.2014.*
Stahlhelm, Bund der Frontsoldaten

**Stahlhelm, Bund der Frontsoldaten** ("Teraskiiver, Rindesõdurite Liit") oli üks paljudest paramilitaarsetest organisatsioonidest, mis loodi Saksamaal pärast kaotust Esimeses maailmasõjas. See oli osa Mustast Reichswehrist ja hiljem, Weimari vabariigi viimastel aastatel, Saksa Rahvusliku Rahvapartei (DNVP) sõjaline haru, mis turvas relvastatult partei üritusi (*Saalschutz*).

## Välislingid
Hefei

**Hefei** (haldusüksusena 合肥市 Hefei Shi (toonimärkidega Héféi Shì)) on linn Hiinas, Anhui provintsi pealinn. Piirneb põhjas Huainaniga, kirdes Chuzhouga, idas Ma'anshaniga, kagus Wuhuga, edelas Anqingiga ja läänes Lu'aniga. Keskus asub Chao järvest põhjas.

Mingi ja Qingi dünastia ajal oli linna nimi Luzhou (庐州).

1949. aastast on Hefei Anhui provintsi pealinn.

2011. aastal liideti Hefeiga endise Chaohu linna Juchao linnarajoon ja nimetati ümber maakonna õigustega Chaohu linnaks.

## Majandus
Peamised tööstusharud on masina-, elektroonika-, keemia-, tekstiili- ja tubakatööstus.

2009. aastal oli SKP inimese kohta 6082 USD. Detsembris 2012 nimetas ajakiri The Economist maailmas kõige kiiremini majanduslikult kasvavaks suurlinnaks. 2007–2012 oli linna majanduskasv keskmiselt ligi 15% aastas.

2013. aastal valmis Hefei Xinqiao rahvusvaheline lennuväli, mis asub 31,8 km kaugusel kesklinnast.

## Haldusjaotus

## Sõpruslinnad
* Kurume, Jaapan
* Freetown, Sierra Leone
* Bujumbura, Burundi 
* Columbus, Ohio, USA 
* Aalborg, Taani
* Lleida, Hispaania
* Wonju, Lõuna-Korea 
* Darebin, Austraalia 
* Belfast, Põhja-Iirimaa, Suurbritannia
* Rostock, Saksamaa

## Viited

## Välislingid
*Hefei koduleht
Telescopus finkeldeyi

***Telescopus finkeldeyi*** on maoliik.

## Levila
Need maod on levinud Angola kaguosas ja Namiibias.

## Nimi
Maoliik on nimetatud Helmut Finkeldey auks.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Telescopus finkeldeyi]] seisuga 26.01.2014.*
J. C. P. Williams

**John Cyprian Phipps Williams** (sündinud 16. novembril 1922, surmaaeg tedmata) oli Uus-Meremaa kardioloog, kes avastas 1961. aastal Williamsi sündroomi.

1970. aastate keskpaigast alates puuduvad tema kohta andmed.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:J.C.P. Williams]] seisuga 26.01.2014.*
Tantilla olympia

***Tantilla olympia*** on maoliik.

## Levila
Nad elavad Hondurases (Atlántida departemangus). 

## Välislingid
*Sissekanne ReptileDB-s
*Townsend, Wilson, Medina-Flores & Herrera-B, *[http://www.academia.edu/3244823/A_New_Species_of_Centipede_Snake_in_the_Tantilla_taeniata_Group_Squamata_Colubridae_from_Premontane_Rainforest_in_Refugio_De_Vida_Silvestre_Texiguat_Honduras A New Species of Centipede Snake in the Tantilla taeniata Group (Squamata: Colubridae) from Premontane Rainforest in Refugio De Vida Silvestre Texíguat], Honduras Journal of Herpetology, vol. 47, no 1, lk. 191-200, 2013, Veebiversioon (vaadatud 26.01.2014)<small> (*inglise keeles*)</small>

<small>*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Tantilla olympia seisuga 26.01.2014.''
Sympholis

***Sympholis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Sympholis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Sympholis lippiens]]* Cope, 1861.

## Levila
Need maod on levinud Mehhikos- Sinaloa, Nayariti, Jalisco, Sonora  ja Chihuahua osariigis.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Sympholis lippiens]] seisuga 26.01.2014.*
Ott Joala

**Ott Joala** (sündinud 19. augustil 1987) on eesti veemootorisportlane ja jalgpallur. 

Joala hakkas veemotoga tegelema aastal 2003 oma isa Atso Joala juhendamisel. Ta on mitmekordne Eesti meister.

## Tunnustus

* 2014 Eesti Vabariigi spordipreemia (Eesti veemotokoondise liikmed - Rasmus Haugasmägi, Jüri Jõul, Paul Zujenkov, Marek Peeba, Ott Joala - suurepäraste sportlike saavutuste eest veemoto Euroopa ja maailmameistrivõistlustel 2013. aastal)

## Viited
*Veemootorisport
*Eestlastest veemoto maailmameistrid

## Välislingid
*Sissekanne Eesti veemoto saidil
*Biograafia ESBL-is
*Sporditulemused ESBL-is
Zalesse

**Zalesse** (valgevene keeles Залессе) on agrolinnake Valgevenes Hrodna oblastis Smarhońi rajoonis, Zalesse külanõukogu halduskeskus. Valgevene klassikalises kirjakeeles (*[[taraškievica]]*) kasutatakse asula puhul nimekuju *Zaleśsie*. Zalesse vana nimi on *Dzierby*. Asulas oli 2004. aastal 1030 elanikku, aastal 2009 aga 958 elanikku.

Zalesses on rongipeatus Vilniuse–Maładziečna raudteeliinil. Tähtsaim vaatamisväärsus on Zalesse mõisa hoonekompleks.

## Ajalugu

Dzierby asulat on esmamainitud XVI sajandil. Toona asus seal karjamõis. XVIII sajandil läks asula Ogińskite perekonna valdusse. Nemad muutsid asula nime Zalessieks ja rajasid sinna esindusliku mõisakompleksi.

Poola jagamisel läks Zalessie aastal 1795 Venemaa koosseisu. XX sajandi algul rajati Zalessiesse raudteejaam, toona oli asulas 190 elanikku.

Kuni 1917. aastani oli Zalesse Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu.

## Viited
Kalõnivka (Pištšanka rajoon)

**Kalõnivka** (ukraina keeles Калинівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis. Elanike arv on 38. Pindala on 0,148 km².
Sten Kalder

**Sten Kalder** (sündinud 26. aprillil 1992) on eesti endine veemootorisportlane.

Lõpetas 2011. aastal Tartu Kunstigümnaasiumi, 2014. aastal avaliku halduse erialal ning 2018. aastal juhtimise ja turunduse magistrina Tallinna Tehnikaülikooli. Ühiskondlikult oli ta aktiivne nii õpilasesindajana Tartu Kunstigümnaasiumis ja Tartu Noortevolikogu liikmena kui ka Tallinna Tehnikaülikoolis.

## Sportlasena
Ta hakkas veemotoga tegelema 2005. aastal Tartu Kalevi Veemotoklubis Üllar Põvvati juhendamisel. Ta võistles peamiselt kolmes võistlusklassis: JT-250 (2005-2008), OSY-400 (2007-2013), O-125/F-125 (2013).

Kokku on ta võitnud maailmameistrivõistlused kolmel korral (2008, 2011, 2012), Euroopa meistrivõistlused 2012. aastal, Eesti meistrivõistlused neljal korral (2006, 2007, 2008, 2010) ja püstitanud kolm  Eesti kiirusrekordit (2007 JT-250, OSY-400; 2009 OSY-400).

## Tunnustus
Ta on valitud kolmel korral Eesti parimaks juuniorsportlaseks (2006, 2007, 2008), kahel korral Tartu linna parimaks mees-juuniorsportlaseks (2007 2008), 2011. aastal Spordiselts Kalevi aasta noorsportlaseks ja 2012. aastal Tartu parimaks meessportlaseks. Ta on valitud  Tartu Spordiselts Kalevi auliikmeks.

Ta on valitud Tallinna Tehnikaülikooli aasta parimaks üliõpilaseks 2013 ja talle on antud Eesti Kaitseväe Suurtükiväepataljoni tänumedal.   

## Viited
*Veemoto
*Eestlastest veemoto maailmameistrid

## Välislingid
*Sten Kalder
*Biograafia ESBL-is
*Sporditulemused ESBL-is
Symphimus

***Symphimus*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Symphimus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Symphimus leucostomus]]* Cope, 1869
* *[[Symphimus mayae]]* (Gaige, 1936).

## Levila
Need maod on levinud Mehhikos ja Belize'is.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Symphimus]] seisuga 26.01.2014.*
Zalesse mõis

**Zalesse mõis** (*Сядзіба Агінскіх у Залессі*) on mõis Valgevenes Hrodna oblastis Smarhońi rajoonis, Zalesse külanõukogus Zalesse asulas.

Zalesse mõis sai alguse XVI sajandil Dzierby nimelise karjamõisana. Ehtne mõis sai sellest XVIII sajandil, mil Dzierby omanikuks sai  Ogińskite perekond. Nemad muutsid ka asula nime Zalesseks. Mõisa omanike seas olid ka Tadeusz Franciszek Ogiński ja Michał Kleofas Ogiński.

Mõisa puidust peahoone ehitati XVIII sajandi esimeses pooles. Mõisa juurde kuulusid puidust veski ja pruulikoda, majandushoonete enamik oli säilinud veel karjamõisast. Mõisa juurde rajati ka ristküliku kujuline park, kus kasvasid pärnaalleed, nende vahel olid aga karusmarjade ja sõstarde põõsad. Pargis kasvasid ka õunapuud ja pirnipuud.

Mõisale allusid veel kaugemal asunud õigeusu ja katoliku kirikud. Lisaks kuulusid mõisale parv, mis mõisakompleksist põhja pool üle Vilija jõe viis, ja kolm kõrtsi. 

Michał Kleofas Ogiński komponeeris selles mõisas poloneesi "Hüvastijätt kodumaaga", mida tuntakse ka kui Oginski poloneesi. 

Pilt:Zalieśsie Ahinskija manor 186.JPG|Mõisa peahoone
Pilt:Zalieśsie Ahinskija manor 201.JPG|Kabel Zalesse mõisas
Pilt:Zalieśsie Ahinskija manor 207.JPG|Amelie paviljon mõisa pargis
Pilt:Zalieśsie Ahinskija manor lake 2.Jpg|Tiik mõisa pargis
Veneetsia Tessera lennujaam

**Veneetsia Tessera lennujaam** on rahvusvaheline lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Veneetsia provintsis, Veneetsia eeslinnas Tesseras. Lennujaam kannab Marco Polo nime (*Aeroporto "Marco Polo" di Venezia*).

Lennujaama nurgakivi pandi 1958. aasta 29. märtsil, jaam pühitseti sisse 1961. aasta 31. juulil.

Veneetsia Tessera lennujaam oli 2013. aastal reisijate arvult Itaalias viiendal kohal.

Veneetsia lennujaamade süsteem (Marco Polo ja Treviso) on aastate jooksul olnud Rooma (Fiumicino ja Ciampino) ja Milano (Malpensa, Linate ja Orio al Serio) järel kolmandal kohal.

## Välislingid

* Koduleht
* Scheda ENAC
* Foto su Jetphotos.net
* Foto su Airliners.net
* Venice airport information
Kanasööjamadu (perekond)

**Kanasööjamadu** (*Spilotes*) on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon
Kanasööjamadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *Spilotes pullatus* (Linnaeus, 1758) – kanasööjamadu
* *[[Spilotes sulphureus]]* (Wagler, 1824).

## Levila
Need maod on levinud Kesk-Ameerikas, Trinidadis ja Tobagos ja Lõuna-Ameerika mandril (va Paraguay, Uruguay, Tšiili ja Argentina lõunaosa).

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Spilotes pullatus]] seisuga 26.01.2014.*
Avotu iela

**Avotu iela** või **Avoti** (tõlkes Allika tänav) on asum Lätis, Riia linna Latgale eeslinna osa pindalaga 1,815 km². Asub Maskavas forštatest põhjas, Grīziņkalnsist lõunas ja Centrsist idas. Asumis on 22 095 elanikku (2010). 

Üldiselt madala, kunagi soise ja allikarohke Avotu iela asumi kõrgeim koht asub Pērnavas iela piirkonnas ning ulatub 14 meetrit üle merepinna. Asumis asub 1936–1939 rajatud regulaarse planeeringuga Ziedoņdārzsi park. 

Asumi alad arvati Riia linna koosseisu 17. sajandil. Toona kavandasid rootslased Riia fortifikatsioonisüsteemide kaasajastamist ja seega oli kindluste jaoks vaja eeslinnade arvelt ruumi teha. Algul peeti piirkonda Maskavas forštate osaks.

Suurem ehitustegevus algas asumis 19. sajandi algul. Toona rajati sinna hulgaliselt puidust maju. Sajandivahetusel tekkis asumisse ka Popovi mõis. Elanike majade juures olid toona juurviljaaiad, piirkonnas oli palju linnutiike. Hiljem hakati asumisse ehitama kivimaju. Asumis on osa maju Riia kesklinnale omases juugendstiilis, millega kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse. Asumis domineerib siiski funktsionalism ning suurem osa selle aladest kuulub kaitstava ala puhvertsooni. Piirkonna tähtsaim ettevõte on olnud firma Russobalt aastal 1869 rajatud vagunitehas.

Avotu iela asumis asub Narvas iela (Narva tänav), lisaks asub seal Pērnavas iela (Pärnu tänava) lõunapoolne ots.

Gāzes rezervuārs Vagonu ielā 20 (1901).jpg|Aastal 1901 valminud gaasihoidla
Sparģeļu iela 2, Latgales priekšpilsēta, Rīga, Latvia - panoramio (2).jpg|Avotu iela tänav
Gāzes rezervuāri, Vagonu iela 20, Rīga.JPG|Gaasihoidlate kompleks
Krāsotāju iela - Artilērijas iela - panoramio.jpg|Krāsotāju iela
Pļavas street - Ivars Indāns - Panoramio.jpg|Pļavas iela
Riga, Murnieku iela 04.jpg|Mūrnieku iela
Riga, oblast Valmieras iela (3).jpg|Valmieras iela

## Välislingid

*asumi koduleht (*läti keeles*)
*Asum portaalis CitaRiga (*läti keeles*)
Treviso Sant'Angelo lennujaam

**Treviso Sant'Angelo lennujaam**, ametliku nimetusega **Treviso Antonio Canova lennujaam** (*Aeroporto "[[Antonio Canova]]" di Treviso*), tuntud ka kui **Venezia-Treviso Sant'Angelo** või **Venezia-Treviso**, on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Treviso Sant'Angelo linnaosas.

Treviso Sant'Angelo lennujaam oli 2013. aastal reisijate arvult Itaalias 17. kohal.

Veneetsia lennujaamade süsteem (Marco Polo ja Treviso) on aastate jooksul olnud Rooma (Fiumicino ja Ciampino) ja Milano (Malpensa, Linate ja Orio al Serio) järel kolmandal kohal.

## Viited

## Välislingid

* Treviso lennujaama ametlik koduleht

### Fotod
* Foto su Airliners.net
* Foto su Myaviation.net
* Foto su Jetphotos.net
* Foto su PlanePictures.com
Popovi mõis

**Popovi mõis** (läti keeles *Popova muiža*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Avotu iela asumis peahoone aadressiga Visvalža ielā 8.

Mõis rajati XVIII sajandi lõpus ja kuulus venelastest ärimeestele Popovidele, kes ostsid piirkonna Kurmanovitelt. Plaan aastast 1769 näitab mõisa praeguses asukohas asuvat tervet hoonete gruppi, mille juurde kuulusid ka aiad ja sillutatud teed. Mõisa juures oli tubakamanufaktuur. Säilinud on siiski ainult üks hoone, mis on ehitatud kas XVIII sajandi lõpul või XIX sajandi alguses. Kõige omapärasem element hoone juures on pikk varikatus hoone sissepääsu juures, mis oli ilmselt mõeldud selleks, et vihma ajal oleks võimalik tõllast majja siseneda, ilma et vahepeal märjaks saaks. Valdavalt barokkstiilis ühekorruseline puidust suvemõis on praegu halvas seisukorras.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Sissekanne Läti mõisaportaalis; fotod (*läti keeles*)
HAKA Plast OÜ

**HAKA Plast OÜ** on Lääne-Virumaal Kadrinas asuv polüetüleentorusid tootev ettevõte, mis asutati 2003. aasta alguses. 

Tootmist alustati sama aasta oktoobris ühe tootmisliiniga. Aasta aastalt on firma kasvanud ja arenenud. 2006. aastal pälviti Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse välja antav aasta areneja nimetus. 2014. aasta seisuga töötas ettevõttes 27 inimest.

HAKA Plastil on tänaseks kuus tootmisliini, millel on võimalik toota torusid läbimõõduga 20–630 mm. Tootmises kasutatakse Euroopas tuntud toorainetarnijate toorainet. HAKA Plasti survetorud on sertifitseeritud EN12201 ja ISO4437 standardi alusel nii Eesti kui ka Leedu sertifitseerimise asutuste poolt.

HAKA Plasti tootevalik hõlmab polüetüleensurvetorusid nii vee kui ka kanalisatsiooni tarbeks, maaküttetorusid, pontoone ujuvsildade tarbeks ja kaevutorusid. Samuti valmistab ettevõte eriotstarbelisi polüetüleentorusid. 

Oma toodangut müüb HAKA Plast Eestis, Leedus, Lätis ja Soomes. 

HAKA Plast on Eesti Kaubandus-Tööstuskoja (EKTK) liige ja Eesti Ehitusmaterjalide Tootjate Liidu (EETL) liige.

## Viited


## Välislingid
* "Kadrina kannab viimaseid kuid torupealinna nime" (23.10.2003, Virumaa Teataja)
* "Kadrina firma pälvis aasta areneja tiitli" (13.09.2006, Virumaa Teataja)
2014. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Võistlused toimusid 24.–25. jaanuarini Rapla Sadolini Spordihoones.

Eesti meistriks tulid:

*kuni 59 kg – Denis Bolunov

*kuni 66 kg – Kristjan Press

*kuni 71 kg – Rauno Pajuviidik

*kuni 75 kg – Taavi Tikerpalu

*kuni 80 kg – Erkki Alak

*kuni 85 kg – Veiko Proovel

*kuni 98 kg – Ardo Arusaar

*kuni 130 kg – Heiki Nabi
Vikentijivka

**Vikentijivka** (ukraina keeles Вікентіївка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 190. Pindala on 0,85 km².
Catania Fontanarossa lennujaam

**Catania Fontanarossa lennujaam**, tuntud ka kui **[[Vincenzo Bellini]] rahvusvaheline lennujaam** on lennujaam Itaalias Sitsiilia maakonnas Catania provintsis, Catania Fontanarossa linnaosas.

Catania Fontanarossa on Mezzogiorno suurim lennujaam. 2013. aastal oli lennujaam reisijate arvult Itaalias 6. kohal.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* La nuova aerostazione
* Foto dei cantieri della nuova aerostazione
Emakeele ausammas

**Eesti emakeeleausammas** on Kadrinas Kadrina Keskkooli kõrvale püstitatud eesti keelele pühendatud ausammas. Monument sündis ajakirjanik Rein Siku eestvedamisel ja annetustest kogutud raha toel. 

Levib arvamus, et sammas kujutab aabitsakuke stiliseeritud pead, samas on võimalik selles näha ka purunenud rahvussümbolit kaheksakanda ehk Muhu mända või hoopis kuradit kui eesti keeles rohkelt kasutatud sõna "kurat" sümbolkujutist. Ühtki neist ei kinnita ega lükka ka ümber skulptor Vergo Vernik.

Sambal olev kiri "Sõna seob"  on keeleteadlase Mart Mägeri idee.

Kadrina emakeeleausamba 30. sünnipäevaks pani Kadrina Keskkooli vilistlane Marko Rauman Kadrina Keskkooli arhiivimaterjalide põhjal kokku põhjaliku video samba paigaldamisest ja avamisest. 

## Monumendi valmimisega seotud kronoloogia
* 1990. aasta sügisel avaldati ajalehtedes sambakavandi konkursi tingimused. Esitamise tähtpäevaks määrati 1991. aasta mai. 
* 10. juunil 1991 tuli Kadrinas kokku konkursi žürii (Jaak Soans, Ekke Väli, Avo Järve, Silvi Viise ja Rein Sikk). Võitjaks tunnistati skulptuuriüliõpilase Vergo Verniku ja arhitekt Raul Kõllamaa kavand "Põrgupõhja Jürka".
* Teose valmistamine vältas 1991. aasta suvest kuni 1994. aasta kevadeni. Mais viidi taies osadena Tartu töökojast Kadrinasse. 
* Ausammas avati pidulikult 21. mail 1994. Tseremoonial lausus avasõnad Mikk Mikiver.

## Viited
Tangelopuu

**Tangelopuu** ehk **greipiinipuu** (*Citrus* × *tangelo*) on ruudiliste sugukonda tsitruse perekonda kuuluv viljapuu.

## Hübriid
Tangelopuu pärineb teadaolevalt Jamaicalt. 

Ristlusvanemad on *[[Citrus reticulata]]* × *[[Citrus × paradisi]]*.

## Kirjeldus
Tangelopuu võib sirguda 5–7 m kõrguseks.

### Kultivarid
*'Alamoen'
*'K-Early'
*'Minneola'
*'Nova'
*'Orlando'
*'Seminole'
*'Thornton'
*'Ugli'

## Vili
Tangelopuu vili on tangelo ehk ugli.  

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne GRIN-is
*UGLI® kaubamärk 
*Robert Willard Hodgson, Horticultural Varieties of Citrus University of California - Division of Agricultural Sciences, 1967
Ivankõ (Lõpovetsi rajoon)

**Ivankõ** (ukraina keeles Іваньки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 507. Pindala on 2,19 km².
Ivankõ

**Ivankõ** (ukraina keeles Іваньки) on mitme koha nimi Ukrainas:
***[[Ivankõ (Lõpovetsi rajoon)|Ivankõ]]**, küla Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis 
***[[Ivankõ (Pogrebõštše rajoon)|Ivankõ]]**, küla Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis
***[[Ivankõ (Mankivka rajoon)|Ivankõ]]**, küla Tšerkassõ oblastis Mankivka rajoonis
Erkki Alak

**Erkki Alak** (sündinud 25. märtsil 1983 Kadrinas) on eesti maadleja.

## Saavutused
Ta on neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (2009, 2010, 2012 ja 2014).

2008. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 74 kg;

2003. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 74 kg;

2002. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 66 kg;

1999. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht kehakaalus 58 kg;

## Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused
2002. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 3. koht;

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
*2009 Vilnius  kehakaalus 74 kg – 18. koht (osavõtjaid 27);
*2014 Vantaa  kehakaalus 80 kg – 16. koht (osavõtjaid 22)

## [[Maailmameistrivõistlused rannamaadluses]]

2011. aastal võitis ta rannamaadluse maailmameistrivõistlustel Gruusias Batumi hõbemedali.

2013. aastal võitis ta rannamaadluse maailmameistrivõistlustel Marokos El-Jadidas pronksmedali.

## Rahvusvahelised turniirid

Dan Kolovi ja Nikola Petrovi nimeline turniir 

2014. aasta - 15. koht

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused  

2011. aasta - 15. koht;

2012. aasta - 5. koht

## Viited

## Välislingid
* http://sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=385&#tulemusedlist
Andrew Wiles

Sir **Andrew John Wiles** (sündinud 11. aprillil 1953 Cambridge'is) on inglise matemaatik, kes tõestas Fermat' suure teoreemi.

Fermat' suure teoreemi tõestamiseks tõestas ta modulaarsusteoreemi poolstabiilsete elliptiliste kõverate korral. Peale selle tõestas ta Ikasawa teooria põhihüpoteesi.

## Tunnustus
*1988 – Whiteheadi auhind
*1989 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1995 – Ostrowski auhind
*1994 – valiti  Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1995 – Fermat' auhind
*1995/1996 – Wolfi matemaatikaauhind
*1996 – Kuninglik medal
*1996 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1997 – Cole'i auhind
*1998 – Rahvusvahelise Matemaatikauniooni hõbeplaat
*1998 – kuningas Fayșali rahvusvaheline teadusauhind
*2000 – Briti impeeriumi ordu rüütelkomandör
*2005 – Shaw' auhind matemaatikas
*2015 – valiti Academia Europaea liikmeks
*2016 – Abeli auhind
*2017 – Copley medal
Peter Brown (ajaloolane)

**Peter Robert Lamont Brown** (sündinud 26. juulil 1935) on Princetoni ülikooli emeriitprofessor. Tema uurimisteemadeks on olnud hilisantiikaeg ning Rooma impeeriumi ja keskaegse Euroopa usuline kultuur. 

## Tunnustus
*2011 – Balzani auhind
*2015 – Dan Davidi auhind

## Teosed
**Augustine of Hippo: A Biography* (1967/2000)
* "The Rise and Function of the Holy Man in Late Antiquity", *The Journal of Roman Studies*, 61 (1971): 80-101.
**The World of Late Antiquity: AD 150-750* (1971/1989)
**The Making of Late Antiquity* (1978) 
**The Cult of the Saints: Its Rise and Function in Latin Christianity* (1981; eesti tõlge: *Pühakute kultus kristluses,* 2002)
Sorokotjažõntsi

**Sorokotjažõntsi** (ukraina keeles Сорокотяжинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 213. Pindala on 1,932 km².
Simophis

***Simophis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Simophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Simophis rhinostoma]]* (Schlegel, 1837).

## Levila
Neid madusid võib kohata Paraguays, Brasiilias – Bahia, Minas Geraisi, Goiási, São Paulo, Mato Grosso, Mato Grosso do Suli ja Paraná osariigis.

## [[Mimikri]]
*Simophis rhinostoma* naha värvus sarnaneb mürkmao kobra-korallmao (*Micrurus frontalis*) omaga.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Simophis rhinostoma]] seisuga 26.01.2014.*
Hannivka (Lõpovetsi rajoon)

**Gannivka** (ukraina keeles Ганнівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 179. Pindala on 0,84 km².
Hannivka

**Hannivka** (ukraina keeles Ганнівка) on mitme koha nimi Ukrainas:

* **[[Hannivka (Lõpovetsi rajoon)|Hannivka]]**, küla Lõpovetsi rajoonis
* **[[Hannivka (Orativi rajoon)|Hannivka]]**, küla Orativi rajoonis
* ...
Bologna lennujaam

**Bologna lennujaam** on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Bologna suurlinnapiirkonnas. Lennujaam kannab Guglielmo Marconi nime.

Bologna Guglielmo Marconi lennujaam on üks olulisemaid Põhja-Itaalia lennujaamu, kõrvuti Milano Malpensa, Milano Linate, Bergamo, Veneetsia, Verona Villafranca ja Torino lennujaamaga.

Bologna Borgo Panigale oli 2013. aastal reisijate arvult Itaalias 7. kohal.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* boeing.com: Informazioni generali sull'aeroporto di Bologna
Subotivka

**Subotivka** (ukraina keeles Суботівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 572. Pindala on 3,288 km².


Subotivka entrance sign 1.jpg
Суботівка 13.jpg
Суботівка 10.jpg
Суботівка 12.jpg
Суботівка 15.jpg
Суботівка 16.jpg
Суботівка 17.jpg
Суботівка 18.jpg
Суботівка 19.jpg
Суботівка 2.jpg
Суботівка 20.jpg
Суботівка 4.jpg
Rauno Pajuviidik

**Rauno Pajuviidik** (sündinud 13. novembril 1990 Tallinnas) on eesti maadleja.

Tema isa on 1987. aastal Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali võitnud Raoul Pajuviidik.

## Saavutused
Ta on neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (2010, 2013, 2014, 2015).

2012. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht kehakaalus 74 kg;

2011. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 74 kg;

2009. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 66 kg;

2008. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 60 kg;

2007. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 55 kg;

2006. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 55 kg.

## Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused

2010. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 2. koht;

2009. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 1. koht;

2008. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 1. koht;

2007. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 1. koht.

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2006. aasta –  İstanbul kehakaalus 50 kg – 17. koht (osavõtjaid 20) (kadetid);

2007. aasta –  Varssavi kehakaalus 58 kg – 12. koht (osavõtjaid 25) (kadetid);

2008. aasta –  Košice kehakaalus 60 kg – 14. koht (osavõtjaid 23) (juuniorid);

2009. aasta –  Thbilisi kehakaalus 66 kg – 12. koht (osavõtjaid 28) (juuniorid);

2014. aasta –  Vantaa kehakaalus 71 kg – 18. koht (osavõtjaid 21).

## Rahvusvahelised turniirid

Põhjamaade meistrivõistlused

2005. aasta  – 3. koht (kadett);

2007. aasta  – 1. koht (kadett);

2013. aasta  – 6. koht;

2014. aasta  – 3. koht.

Saksamaa ''Grand Prix'' 

2014. aasta – 16. koht.

## Viited

## Välislingid
* http://sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=15347&#tulemusedlist
Toomas Mets

**Toomas Mets** (sündinud 24. veebruaril 1959) on eesti veemootorisportlane. 

Ta alustas veemotoga tegelemist aastal 1973 Lembit Aaslav-Kaasiku juhendamisel. Ta tuli 8 korda NSV Liidu meistriks. Püstitas kiiruse maailmarekordi aastal 1975. Ta on 13-kordne Eesti meister. Aasta parimaks veemotokaks Eestis on ta valitud: 2005, 2006, 2007. On ise ehitanud võidusõidupaate ja isegi võidusõidumootori.

## Vaata ka
*Veemoto
*Eestlastest veemoto maailmameistrid

## Välislingid
* Toomas Mets
* Biograafia ESBL-is
* Sporditulemused ESBL-is
* Malle Elvet Võru veemototiim krooniti Eesti meistriks Lõunaleht, 07.07.2009
* Toivo Külvet Tundmatu mehe peotäis medaleid Tehnikamaailm, 10. november 2007
Pärsti vald (Viljandi kihelkond)

**Pärsti vald** (saksa keeles *Gemeinde Perst*) oli vald Viljandi kihelkonnas Viljandimaal aastail 1866–1939.

1930. aastal valiti vallavanemaks Tõnis Piir, keda Viljandi-Pärnu rahukogu karistas 22. septembril 1932 raharaiskamise ja dokumentide võltsimise eest 6-aastase sunnitööga koos kõigi õiguste äravõtmisega.

## Viited
Aleksei Noskov

**Aleksei Noskov** (sündinud 22. juunil 1968) on eesti veemootorisportlane. 

Ta hakkas veemootorispordiga tegelema aastal 1986. Ta on kahekordne Eesti meister ja kolmekordne Balti meister.

## Välislingid
*Aleksei Noskov
*Biograafia ESBL-is
*Sporditulemused ESBL-is
Art Raudva

**Art Raudva** (sündinud 22. juulil 1966) on eesti veemootorisportlane.

Ta on lõpetanud 1984. aastal 16. Kutsekeskkooli mööblitisleri erialal. 

Veemootorispordiga hakkas tegelema 1981. aastal Ta on 12-kordne Eesti meister. 

## Tunnustus
*2008, 2009 Eesti aasta parim veemotosportlane

## Isiklikku
Tema isa Aldur Raudva, vend Air ja poolvend Maik on samuti veemootorisportlased.

## Viited
*Veemoto
*Eestlastest veemoto maailmameistrid

## Välislingid
*Art Raudva
*Biograafia ESBL-is
*Sporditulemused ESBL-is
Paul Zujenkov

**Paul Zujenkov** (sündinud 26. augustil 1997 Viljandis) on eesti veemootorisportlane.

Ta õppis Viljandi Paalalinna Gümnaasiumis, lõpetas 2016. aastal Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskooli. 

Ta hakkas veemotoga tegelema aastal 2010 Aivar Kommisaare juhendamisel. Ta on kahekordne juunioride Eesti meister. 

## Tunnustus

* 2014 Eesti Vabariigi spordipreemia (Eesti veemotokoondise liikmed - Rasmus Haugasmägi, Jüri Jõul, Paul Zujenkov, Marek Peeba, Ott Joala - suurepäraste sportlike saavutuste eest veemoto Euroopa ja maailmameistrivõistlustel 2013. aastal) 

## Vaata ka
*Eestlastest veemoto maailmameistrid

## Välislingid
*Paul Zujenkov ESBL-is
*Sporditulemused ESBL-is
Krootuse Kõrveläte

**Krootuse Kõrveläte** (ka *Krootuse Kõrbeläte*) on ohvriallikas Võrumaal Kanepi kihelkonna Krootuse külas. 

## Välislingid

* Krootuse Kõrveläte Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Kooraste Kõrgemäe hiis

**Kooraste Kõrgemäe hiis** (ka *Kõrgemägi*) on hiis Võrumaal Kanepi kihelkonna Kooraste külas. 

## Välislingid
* Kooraste Kõrgemäe hiis Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Mustajõe ohvrikivi

**Mustajõe ohvrikivi** on ohvrikivi Võrumaal Põlva kihelkonna Mustajõe külas. 

## Välislingid
* Mustajõe ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Kiidjärve ohvrikivi

**Kiidjärve ohvrikivi** on ohvrikivi Tartumaal Võnnu kihelkonna (praeguse haldusjaotuse järgi Põlva maakonna Põlva valla) Kiidjärve külas Hatiku oja ääres.

## Välislingid
* Kiidjärve ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Balabanivka (Orativi rajoon)

**Balabanivka** (ukraina keeles Балабанівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 952. Pindala on 4,959 km².
Velõkõi Mõtnõk

**Velõkõi Mõtnõk** (ukraina keeles Великий Митник) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 1352. Pindala on 2,8 km².
Tšervona Dolõna (Teplõki rajoon)

**Tšervona Dolõna** (ukraina keeles Червона Долина) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 202. Pindala on 0,064 km².
Kristina Petina

**Kristina Petina** (sündinud 30. septembril 1987 Taškendis) on Eesti pesumodell. 

Ta on õppinud Tallinna 21. keskkoolis ja lõpetanud Euroülikooli sisearhitektuuri erialal. Modellindusega hakkas ta tegelema 16-aastaselt. Ta on pikka aega olnud Eesti tuntuima pesubrändi BonBon Lingerie reklaamnägu. Kodumaistest brändidest on ta esindanud rõivafirmat OTTO, ehtebrändi Expressions ja pesubutiiki Intimo. Välismaistest brändidest on ta esindanud pesubrändi Pleasure State, Sarrieri, Vivienne Westwood. 

2009. aastal oli ta Playboy Eesti ajakirja juuninumbri kaanetüdruk, samal aastal võitis ta Playboy aasta kaunitari tiitli. Temast tehtud fotoseeria avaldati ka Bulgaaria ja Ungari Playboy ajakirjas. Tema fotod on ilmunud ajakirjades Stiil , Ledi , Avenüü.  

Ta oli mängufilmis "Püha Tõnu kiusamine" kehadublant. 2011. aastal esindas ta Eestis Hiinas toimunud missivõistlustel Miss Model of the World. 

Ta on osalenud paljudel moenädalatel ja moeetendustel, mille hulka kuuluvad näiteks Tallinn Fashion Week , Fashion Palace , Moët Chandon Fashion Show & Dinner Party . 2012. aastal osales ta Peterburis toimunud kuulsal moeetendusel Defile na Neve. 
## Isiklikku

*Rinnaümbermõõt 90 cm
*vööümbermõõt 60 cm
*puusaümbermõõt 90 cm
* pikkus 177 cm 
* kaal 53 kg 
* silmavärv pruun 
* juustevärv blond 
* kingasuurus 40 
* rõivasuurus 38 

## Agentuurid
* Beatrice MASS Modelnet (2006–2013)
* Massimeedia (alates 2014)

## Viited

## Välislingid

* Kristina Petina Facebooki fännileht
* Kristina Petina Instagramis
* Kristina Petina LinkedInis
* Kristina Petina fotogalerii
* ModelMayhem.com
* internetmodel.org
* Beatrice MASS
* Ettevaatust, need on liiga seksikad pildid! Õhtulehe veebiväljaanne, 20. aprill 2009
* Kristina Petina: "Mulle meeldib väga esineda ja poseerida" Ohmygossip.ee, 4. juuni 2009
* Kristina Petina: Tahan tegeleda showbusinessiga ning luua ka oma äri Ohmygossip.ee, 29. oktoober 2009
* Playboy modell Kristina Petina ilunipp on seks Elu24.ee, 20. november 2010; Buduaar, 20. november 2010
* Kuum pesumodell Kristina Petina: mees peab lahke olema Elu24.ee, 7. veebruar 2011; Buduaar, 7. veebruar 2011
* Kuum pesumodell Kristina Petina: saavutan kõik, mida tahan! Elu24.ee, 4. november 2010; Buduaar, 4. november 2010
* Vaata Kroonika peo übersexikat pesu-show'd! Elu24.ee, 9. mai 2011
* Eesti modellid välismaa ajakirjades QOQO.ee, 2. jaanuar 2014
* Sportlik tulesäde Kristina QOQO.ee, 4. veebruar 2013
* Üle linna tüdruk QOQO.ee, 30. november 2012
Holubivka (Žmerõnka rajoon)

**Holubivka** (ukraina Голубівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 121. Pindala on 0,44 km².
Ülalõuad

**Ülalõuad** ehk **mandiibulid** on osadel putukatel peas asuvad lõuataolised suiste osad. Esiletungivad ülalõuad on putukatel abiks toidu suhu toimetamisel ja närimisel. 

## Vaata ka
*alalõuad
*suised

## Viited

## Välislingid
*Tiit Teder, Putukate välisehitus. Pea, Veebiversioon (vaadatud 27.01.2014)
Napoli lennujaam

**Napoli Capodichino lennujaam** (varem Campo di Marte sõjaväelennuväli, *Aeroporto Militare del Campo di Marte*) on lennujaam Itaalias Campania maakonnas Napolis. Lennujaam kannab Ugo Niutta nime.

Capodichino on Catania Fontanarossa järel Lõuna-Itaalia suuruselt teine lennujaam. 2013. aastal oli Capodichino reisijate arvult Itaalias 8. kohal.

## Välislingid

* Napoli Capodichino lennujaama koduleht
* Foto Aerea - Wikimapia
* Condizioni meteo attuali - NOAA/NWS
* Scheda su WAD
* Informazioni sull'aeroporto e sui voli per Napoli
Pirita raamatukogu

**Pirita raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Pirita linnaosas aadressil Metsavahi tee 19. 

Raamatukogu avati 18. septembril 1947 kui **Tallinna 8. haruraamatukogu**, selle esimene juhataja oli Hans Jürman.

Üldse on asutud järgmistes kohtades:
*1947 Merivälja tee 16
*1952 Merivälja tee 20
*1977 Metsavahi tee 3-10
*1979 Merivälja tee 24
*2003 Metsavahi tee 19

Raamatukogu allus Tallinna Linna Mererajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomiteele ja kandis aastatel 1952–1974 nimetust **Mererajooni 2. raamatukogu**. Siis läks raamatukogu uuesti Tallinna Keskraamatukogu alluvusse ja kannab sellest ajast nimetust Pirita raamatukogu. 2003. aastast asub raamatukogu Pirita Majandusgümnaasiumi hoones Metsavahi teel.

Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

## Viited

## Välislingid
* Pirita raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Villa ohvriallikas

**Villa ohvriallikas** on ohvriallikas Võrumaal Rõuge kihelkonna Villa külas. 

## Välislingid
* Villa ohvriallikas Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Pisarakanalike

**Pisarakanalike** (ladina keeles *canaliculus lacrimalis*) on paljude loomade peas silmade juures paiknev paariline kanal. 

Pisarakanalikeste kaudu liigub pisaravedelik pisarakotti ja edasi ninaõõnde. 

Pisarakanalikeste areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel

Enamikul roomajatel on pisarakanalikesed. 

### Madudel
Madudel esineb pisarakanalikeste anatoomias varieeruvusi, nii suubuvad Harderi näärmed harilikul nastikul otse pisarakanalikestesse, kuid osadel madudel suubuvad harunenud väiksemad pisarakanalikesed silmakilbisetagusesse ruumi ja seejärel suubuvad ühte pisarakanalikesse.

#### Patoloogia
Pisarakanalikese sulgumise korral koguneb vesivedelik silmakilbise ja sarvkesta vahele. Vedelik võib tihti sisaldada baktereid jm, mis võivad põhjustada silmade ja suu haiguslikke seisundeid, seega tuleks vedelik eemaldada.

## Imetajatel
### Inimestel

Inimestel on kanalikesed pisaraelundkonna osa. 

Inimestel on pisarakanalikesed üsna lühikesed, umbes 1 cm pikkused kanalikesed, mis paiknevad kummagi silmalau ääres. Pisarakanalikesed saavad alguse kummastki pisaratäpist ja suubuvad pisarakotti. 

## Viited
Rooma Ciampino lennujaam

**Rooma Ciampino lennujaam** on lennujaam Itaalias Lazio maakonnas, 15 km Rooma keskusest kagus. Lennujaam kannab I maailmasõja-aegse lenduri Giovan Battista Pastine nime. 1916. aastal avatud lennujaam on maailma üks vanimaid tegutsevaid lennujaamu. Lennujaam oli Rooma peamiseks lennujaamaks kuni 1960. aastani seniks kui avati Leonardo da Vinci lennujaam. Lennujaam teenindab nii tsiviil- kui kommertslende, aga seda kasutab ka sõjavägi.

Ciampino lennujaam oli 2013. aastal reisijate arvult Itaalias 9. kohal.

## Välislingid

* Il sito dell'aeroporto di Roma-Ciampino
* Il sito del Comune di Ciampino
* Informazioni sui voli e l'aeroporto di Roma Ciampino
Catherine Samba-Panza

**Catherine Samba-Panza** (sündinud 26. juunil 1954 Fort Lamys) on Kesk-Aafrika Vabariigi poliitik.

Ta oli 20. jaanuarist 2014 kuni 30. märtsini 2016 Kesk-Aafrika Vabariigi presidendi kohusetäitja.

Ta on sündinud aastal 1954 Fort Lamys (praegu N'Djamena, Tšaadi pealinn). Tema ema on Kesk-Aafrika Vabariigist, isa Kamerunist. Ta on õppinud õigusteadust Pariisis (Pariisi 2. Ülikoolis ehk *Université Paris 2 Panthéon-Assas*'is).

Ta on töötanud juristina ja olnud tegev ärimaailmas. Aastal 2013 valiti ta Bangui linnapeaks ja 20. jaanuaril 2014 Kesk-Aafrika Vabariigi presidendi kohusetäitjaks.

## Viited
ENIC

**ENIC** (*European Network of Information Centres*) on koostöövõrgustik, mis loodi UNESCO ja Euroopa Nõukogu ühisel algatusel eesmärgiga rakendada Lissaboni tunnustamise konventsiooni ning arendada kvalifikatsioonide tunnustamise praktikat ja poliitikat.
ENIC-koostöövõrgu moodustavad Euroopa kultuurikonventsiooniga (European Cultural Convention) liitunud riikide vastavad riiklikud infokeskused. Infokeskused tegelevad välisriigi kvalifikatsioonide (diplomid, tunnistused, kraadid jt) hindamise, tunnustamisalase nõustamise ja kõrgharidusalase informatsiooni andmisega. 

ENIC-koostöövõrk teeb tihedat koostööd Euroopa Liidu koostöövõrguga NARIC.

Eesti ENIC/NARIC Keskus (Akadeemilise Tunnustamise Infokeskus) kuulub Euroopa Nõukogu, UNESCO ja Euroopa Komisjoni koostöövõrkudesse ENIC ja NARIC ja oli kuni 2020. aasta lõpuni Sihtasutus Archimedese struktuuriüksus. Seoses Sihtasutus Archimedese tegevuse lõpetamisega läksid Eesti ENIC/NARIC Keskuse tegevused ja teenused üle Haridus- ja Noorteametisse.

## Vaata ka
* Study in Estonia, Eesti kõrghariduse rahvusvaheline turundus
* Euroopa keeleõppe tunnuskiri
* Haridus- ja Teadusministeerium
* Eesti teaduse tippkeskused

## Välislingid
* ENIC/NARIC-võrgustiku koduleht
Tohkri Tammetsõõr

**Tohkri Tammetsõõr** (ka *Tammelump*) on püha puudesalu Võrumaal Vastseliina kihelkonna Tohkri külas.

## Välislingid
* Tohkri Tammetsõõr Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Tohkri Ilmamäe allikas

**Tohkri Ilmamäe allikas** on ohvriallikas Võrumaal Vastseliina kihelkonna Tohkri külas. 

## Välislingid
* Tohkri Ilmamäe allikas Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Pelsi Annekivi

**Pelsi Annekivi** on ohvrikivi Setumaal Pelsi külas. 

## Välislingid
* [Pelsi Annekivi](http://andmekogu.hiis.ee/kohad/Setomaa-2685/Seto%20(EE)-2687/Pelsi%20Annekivi-283) Hiite Maja SA andmekogus. 
*