open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaak Kilmi

**Jaak Kilmi** (sündinud 23. oktoobril 1973 Tallinnas) on eesti filmilavastaja ja -produtsent.

Ta on 1998. aastal lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli, kus õppis filmi- ja videokooli esimeses lennus režii erialal. Tema diplomitööks oli lühimängufilm "Külla tuli". Filmikunsti hakkas ta aga õppima juba Westholmi Gümnaasiumis, kus 1989. aastal alustas Helle Karise eestvedamisel tegevust filmiklass Oriest Studio.

Ta on kuulunud 1990. aastatel tegutsenud filmiüliõpilaste rühmitusse TUKK (koos Taavi Eelmaa, Rein Paku, Marko Raadi ja Rainer Sarnetiga).

Ta on näiteks mängufilmi "Sigade revolutsioon" (2004) stsenarist, dokumentaalfilmi "Revolutsioon, mida ei tulnud" (2008) produtsent ning dokumentaalfilmi "Disko ja tuumasõda" (2009) ja lastepõneviku "Tagurpidi torn" (2022) režissöör. 2020. aasta seisuga on ta teinud poolsada mängu- või dokumentaalfilmi, lisaks on ta ligikaudu 70 reklaamfilmi režissöör.

## Töökäik
Kilmi töötas aastatel 1998–2004 režissöörina produktsioonifirmas Rudolf Konimois Film ning on 2004. aastast filmistuudio Kuukulgur Film režissöör ja produtsent. Selle kõrvalt on ta teinud filme ja telesaateid mitmele Eesti telekanalile ning kirjutanud filmikriitikat.

Alates 2001. aastast õpetab Jaak Kilmi Tallinna Kunstiülikoolis stsenograafiaüliõpilastele dokumentalistikat.

Ta on Eesti Filmiajakirjanike Ühingu liige (1995).

## Tunnustus
* 2000 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (noore filmitegija preemia: tõsielufilm "Suur õde")
* 2003 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Andres Maimikuga, dokumentaalfilmi auhind: "Elav jõud")
* 2003 – Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind (koos Andres Maimikuga, film "Elav jõud")
* 2004 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos René Reinumäega, parim mängufilm – "Sigade revolutsioon")
* 2005 – Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind (film "Kohtumine tundmatuga")
* 2007 – XXI Pärnu Filmifestivali parim Eesti film (koos Andres Maimikuga, film "Müümise kunst")
* 2009 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Kiur Aarmaga; dokumentaalfilm "Disko ja tuumasõda")
* 2011 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Jaan Tootseniga; aasta dokumentaalfilm – "Uus maailm")
* 2012 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Kiur Aarma, Erik Moora ja Tõnis Lehega; eripreemia – lühifilmiseeria "Allveelennud")
* 2015 – stipendium "Ela ja sära"
* 2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
* 2020 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Katrin Sipelga, Risto Järve ja Janeli Jallaiga; imelise ja ainukordse muinasjutumaailma „Elas kord...” loomise eest)
* 2022 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (mängufilmi "Tagurpidi torn" loomise eest)

## Viited

## Välislingid
* 
* Andres Laasik. Jaak Kilmi: Soome televisioon on meie põlvkonna ajaloo osa Eesti Päevaleht, 8. aprill 2009
* Jaanus Kulli. Jaak Kilmi: "Selle filmiga heastan oma kunagise lubaduse onutütrele." Õhtuleht, 13. aprill 2009
Jim Dine

**Jim Dine** (sündinud 16. juunil 1935 Cincinnatis) on Ameerika Ühendriikide maalikunstnik, graafik ja skulptor, popkunsti esindaja.

Dine liitus popkunstnikega 1960. aastate algul ning äratas suurt tähelepanu oma häppeningidega. Tema loomingut on mõjutanud ka abstraktne ekspressionism, dadaism ja sürrealism. Dine kavandab ka lavadekoratsioone ja kostüüme.

## Tunnustus
*1980 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Aleksandr Bortnikov

**Aleksandr Bortnikov** (vene keeles Александр Васильевич Бортников; sündinud 15. novembril 1951 Permis) on Venemaa Föderatsiooni , alates 2008. aastast FSB direktor. Bortnikovil on armeekindrali auaste, Venemaa Föderatsiooni kangelane (2019).

Aleksandr Bortnikov lõpetas 1973. aastal Leningradi raudteetranspordi inseneride instituudi. 

Enne NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee teenistusse asumist lõpetas Aleksandr Bortnikov Dzeržinski-nimelise NSV Liidu KGB Kõrgkooli ning 1975. aastal asus KGB tegevteenistusse. 

Ta töötas Leningradi linna ja oblasti KGB valitsuses ja tegeles vastuluurega. Kuni 1991. aastani kuulus ta NLKP-sse. Kuni 2003. aasta juunini oli ta Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse Peterburi ja Leningradi oblasti valitsuse ülema asetäitja ning kureeris vastuluureoperatsioone. Alates 1. juulist 2003 kuni 28. veebruarini 2004 oli ta Venemaa FSB Peterburi ja Leningradi oblasti valitsuse ülem. 

Alates 2. märtsist 2004 oli ta Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse direktori asetäitja ning kureeris valitsuse tööd, mis tegeles Venemaa krediidi- ja finantsasutuste vastuluurealase tegevusega.

Alates 2004. aasta juunist oli ta ametkondadevahelise kriminaaltulu vastu võitlemise kontseptsiooni väljatöötamise töögrupi liige. 11. juulil 2004 sai ta FSB majandusohutusteenistuse juhiks. Alates 2004. aasta oktoobrist on ta majandusintergratsioonialase valitsuskomisjoni liige, 2004–2008 Sovkomfloti direktorite nõukogu liige, alates 2005. aasta aprillist Venemaa ekspordikontrollikomisjoni liige, alates 2005. aasta detsembrist kütuse- ja energeetikakompleksi ning mineraalainete ja maavarade taastootmise valitsuskomisjoni liige, alates 2006. aasta aprillist Venemaa lennutööstuskompleksi ettevõtete integratsiooni kindlustamise valitsuskomisjoni liige.

Alates 2008. aasta 12. maist on Bortnikov Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse juht, alates 2010. aasta märtsist Venemaa Riikliku Terrorimisvastase komitee juht.

Aleksandr Bortnikovi on autasustatud ordeni "Teenete eest Isamaa ees" I, II, III ja IV järguga, ordeniga "Sõjaliste teenete eest", Aleksander Nevski ordeniga ja Austuse ordeniga. 

15. novembril 2006 pälvis ta Venemaa valitsuse aukirja suure isikliku panuse eest riigi majandusliku ohutuse tagamisse ja pikaajalise kohusetruu teenistuse eest.

Ta on saanud ka Venemaa Föderatsiooni kangelase aunimetuse. 

Abikaasa Tatjana on kodune. Poeg Deniss Bortnikov on pankur, lõpetas Peterburi riikliku majandus- ja rahandusülikooli ning on alates 2011. aastast VTB panga nõukogu esimees.

## Viited

## Välislingid
* Бортников, Александр Lentapedias.
Fokker 70

**[[Fokker]] 70** on Hollandi lennukitehase Fokker, 70-kohaline kahe reaktiivmootoriga reisilennuk. Woensdrechtis kolm tundi kestnud esmalend toimus 4. aprillil 1993.

## Projekteerimis-ja arendusetapp

Lennukiehitusfirma Fokker hakkas lennukit arendama novembris 1992, eesmärgiga asendada vananenud Fokker F28 suurema, kaasaegsema ja kütusesäästlikuma lennuki vastu. Esimene lennuk anti tellijale Ford Motor Company üle 1994. aastal, viimane F.70 tuli ellingult aastal 1997 kui Fokkeri firma oli pankrotti läinud. Kokku valmis 47 F.70-et.

## Operaatorid
Seisuga november 2009 oli kasutusel 43 lennukit:

Austrian Arrows (9), KLM Cityhopper (26), Carpatair (3), Vietnam Airlines (2),Hollandi valitsus (1), Casa Air Service (1), Ford Motor Company (2), Kenya (1), Sempati Air ja Silkair (2)

## Tehnoandmed

* Meeskond: 2
* Reisijaid: 70–80 
* Pikkus: 30,91 m 
* Tiivaulatus: 28,08 m
* Kõrgus: 8,51 m 
* Tiiva pindala: 93,5 m2 
* Tühimass: 22 673 kg 
* Max mass õhkutõusul: 41 730 kg
* Suurim last: 10 780 kg
* Mootor: 2 × Rolls-Royce Tay Mk.620, turboventilaator, tõukejõud 61,6 kN
* Suurim reisikiirus: 856 km/h (Mach 0,77)
* Praktiline lennulagi: 10 670 m
* Lennukaugus: 2010 km

## Kirjandus
Sergei Bogdantšikov

**Sergei Bogdantšikov** (Сергей Михайлович Богданчиков; sündinud 10. augustil 1957) on Vene ärijuht, Rosnefti president alates 1998. aastast.

## Välislingid
* Богданчиков, Сергей Lentapedias.
Austria lennufirmade loend

See on **[[Austria]] [[Lennufirma|lennufirmade]] loend**.

* Air Alps
* Amerer Air
* Austrian
* Austrian Arrows
* Austrojet
* BFS Business Flight Salzburg
* Clevair
* Golden City Airlines
* Grossmann Air Service
* InterSky
* Jetalliance
* Lauda Air
* Mali Air
* MAP Jet
* Niki
* PTL Airlines
* Robin Hood Aviation
* Teamline Air
* Tyrol Air Ambulance
* Tyrolean Jet Services
* Welcome Air
Erik Frey

**Erik Julius Hugo Frey** (8. juuni 1895 Moskva – 16. detsember 1952 Baden-Baden) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1905–1915 Peeter-Pauli gümnaasiumis Moskvas ja 1914–1920 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli aastatel 1915–1917 Vene armees ja võttis 1918–1920 Balti pataljoni koosseisus osa Vabadussõjast. Oli prooviaastal Tartu Jaani ja Viljandi Pauluse koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 17. juulil 1921.

Oli aastatel 1922–1923 vikaar ja abiõpetaja Valga, Laiuse ja Viljandi Pauluse koguduses. Töötas aastatel 1923–1939 Põltsamaa Niguliste koguduse õpetajana, olles ühtlasi gümnaasiumiõpetaja ja skaudijuht.

1939. aastal asus ümber Saksamaale. Oli aastatel 1939–1945 Schönbergi koguduse (Karthausi maakond; praegu Szymbark Kartuzy maakonnas Pomorze vojevoodkonnas) ja 1945–1947 Hemmingstedti (Schleswig-Holsteini liidumaa) pastor. Aastatel 1947–1950 oli Pforzheimis (Baden-Württembergi liidumaal) usuõpetaja. Aastatel 1950–1952 oli Baden-Badenis pastor.

## Isiklikku
Tema isa Oskar Johannes Frey oli vaimulik Moskvas ja Valgas, õde Ellen Frey oli Põltsamaal arst.

## Viited
Mari Männiko

**Mari Männiko** (sündinud 18. oktoobril 1972) on eesti advokaat ja pankrotihaldur. 

Männiko on Eesti Advokatuuri liige ja kuulus peaminister Mart Laari moodustatud töögruppi, mille ülesanne oli välja selgitada, kuidas oleks võimalik osta Eesti riigi funktsioonide täitmist sisse teistelt riigiasutustelt välismaal. 

Mari Männiko kuulus Balti Baasi Aktsiaseltsi nõukogusse kuni ettevõtte pankrotistumiseni. Tallinna Linnavalitsus määras tema asendajaks Toomas Vitsuti. Balti Baas AS tegeles Bekkeri sadama haldamisega.

Männiko kuulus peaminister Mart Laari poolt haldusreformi edendamiseks moodustatud töögruppi "Avaliku halduse ülesannete ja funktsioonide täitmise võimalikkusest eesti eraõiguslike isikute ja/või välisriikide eraõiguslike isikute ja/või avaliku halduse kandjate poolt". Töögrupp sai ülesande vastavat teemat uurida 1. detsembril 1999. Detsembri keskel toimus peaministri eesistumisel töögrupi juhtide nõupidamine, kus täpsustati teemat, mis oli esialgu "Riigi funktsioonide täitmise sisseostmine teistelt riigiasutustelt välismaal". Töögruppi juhtis eksjustiitsminister ja vandeadvokaat Urmas Arumäe. Töögruppi kuulusid advokaadibüroo Concordia advokaadid.

2002. aastal töötas Männiko advokaadibüroos Landwell, osutades teenuseid Tallinna Linnavalitsusele. Aastatel 2003–2017 töötas Männiko advokaadibüroos LEXTAL, 2017–2020 oli Ekspress Grupi õigusosakonna juhataja, seejärel on töötanud advokaadibüroos HEED Entsik.

2010. aasta juunis oli Männiko Üllar Õuna pankrotihaldur. Õun oli Kuressaare linnavalitsuses osakonnajuhataja ning tegutses hiljem kinnisvaraäris. Õun väitis, et Märt Vooglaid tegi pankrotiavalduse, kuna Reformierakond soovis Õuna kui erakonna kriitikut vaikima sundida.

## Avaldatud artiklid
*Millised on üürniku õigused kinnisasja omaniku muutumisel? 5. veebruar 2003. Mari Männiko, advokaadibüroo HETA vandeadvokaat.

## Teoseid
* Õigus privaatsusele ja andmekaitse (2011)
## Viited

## Välislingid
*Tutvustus HEED Entsiki lehel
Johann-Christian Põder

**Johann-Christian Põder** (sündinud 11. jaanuaril 1977) on eesti vaimulik, teoloog ja eetik.

Ta lõpetas aastal 1995 Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi ja aastal 2001 Tartu Ülikooli usuteaduskonna *[[cum laude]]* ja Göttingeni Ülikooli usuteaduskonna doktorantuuri 2010. Kõrgeima hinde (*summa cum laude*) saanud väitekirja teema kuulub filosoofilise ja teoloogilise eetika dialoogi valdkonda .  

Ta ordineeriti Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku diakoniks 16. augustil 2007 ja õpetajaks 27. septembril 2009. Ta töötab justiitsministeeriumi vanglate osakonna nõunik-peakaplanina. 

2008-2011 oli ta osalise koormusega EELK Usuteaduse Instituudi eetika lektor. 2011 sügisest on ta ühtlasi osalise koormusega Greifswaldi ülikooli süstemaatilise usuteaduse õppetooli juures meditsiinieetika külalisteadur . 

Tema abikaasa on taanlasest teoloog Christine Svinth-Vaerge Põder, PhD. Tema isa on emeriitpeapiiskop Andres Põder, vend Thomas-Andreas Põder on teoloog ja vaimulik.

## Viited

## Välislingid
*
Iurie Leancă

**Iurie Leancă** (sündinud 20. oktoobril 1963 Cimișlias) on Moldova poliitik, kes oli 15. maist 2013 kuni 18. veebruarini 2015 Moldova peaminister.

Alates 25. septembrist 2009 oli ta Moldova välisminister.

25. aprillil 2013 sai ta peaministri kohusetäitjaks.

Iurie Leancă on Moldova Liberaaldemokraatliku Partei liige.

Veebruaris 2015 tehti talle ülesandeks uue valitsuse moodustamine, kuid see ei kogunud parlamendis vajalikku toetust. 18. veebruaril 2015 kinnitas parlament uueks peaministriks Chiril Gaburici.
Celso Amorim

**Celso Luiz Nunes Amorim** (sündinud 3. juunil 1942 Santoses) on Brasiilia poliitik ja diplomaat. Alates 1. jaanuarist 2003 kuni 1. jaanuarini 2011 oli ta Brasiilia välisminister. 4. augustist 2011 kuni 1. jaanuarini 2015 oli ta Brasiilia kaitseminister.

Ta oli välisminister ka aastatel 1993–1995. Ta on olnud ka Brasiilia suursaadik Suurbritannias.
Kalju Orro

**Kalju Orro** (sündinud 27. märtsil 1952 Tartus) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta on lõpetanud 1971. aastal Tartu 17. Kutsekeskkooli ja 1976. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana ( 7. lend). 

Orro töötas aastatel 1971–1972 Vanemuises ja 1976–1978 Eesti Draamateatris näitlejana. Alates 1978. aastast kuni 31. maini 2023 töötas ta näitlejana Tallinna Linnateatris, kus on ka lavastanud. 

Õppejõuna on ta töötanud aastatel 1976–1994 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris, 1995–1999 Tallinna Pedagoogikaülikooli režii õppetoolis ja 1998–2002 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis.

Ta on jäädvustanud teatrielu fotograafina (ilmunud fotoraamat "Vana album", 2002), intervjueerija ja arhivaarina. Ta on ka kogumike "Tühi ruum ehk Meie elu kunstis" (1996), "Minu Linnateater" (2006) ja "Elmo Nüganen. Esimene vaatus" koostajaid (2012), samuti "Lavakooliraamatu" I (2007, 2. tr. 2010) ja II (2010) koostaja. Tema ettepanekul antakse alates 2003. aastast välja Karl Adra nimelist auhinda.

## Näitlejatöid
Kalju Orro on mänginud filmides "Enn Vetemaa kinovariatsioonid teemal "Püha Susanna ehk Meistrite kool"" (Eesti Telefilm 1984), "Lammas all paremas nurgas" (Tallinnfilm 1992) ning telelavastustes "Kuidas kuningas kuu peale kippus" (1976), "Pärast viimast ööd" (ETV 1979), "Kollane mask" (ETV 1979), "Üle linna Vinski" (ETV 1983) ja "Wikmani poisid" (ETV 1995), lastesaatesarjas "Saame kokku Tomi juures" (ETV 2007–2011), kriminaalsarjas "Kelgukoerad" (2012), komöödiasarjas "Naabriplika" (alates 2013) jm.

## Tunnustus
* 1998 – Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind
* 1998 – Raadioteatri näitlejaauhind
* 1999 – Priit Põldroosi nimeline auhind
* 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2007 – Karl Adra nimeline auhind 
* 2023 – Tallinna raemedal

## Isiklikku
Kalju Orro abikaasa oli teatriteadlane ja teatrikriitik Reet Neimar. Tema poeg on arhitektuuriteadlane Oliver Orro.  

## Viited

## Välislingid
*Elulugu Linnateatri kodulehel
*Eesti Raadio näitlejapreemia saab Kalju Orro Õhtuleht, 27. märts 1999
*Eesti hõivatuim näitleja on Kalju Orro Eesti Päevaleht, 30. aprill 2001
Käosulane

**Käosulane** (*Hippolais icterina*) on roolindlaste sugukonda sugukonda käosulase perekonda kuuluv lind.

## Taksonoomia
Liigi kirjeldas 1817. aastal esimesena teaduslikult prantsuse ornitoloog Louis Jean Pierre Vieillot, pidades teda põõsalinnuks ja andes tema teaduslikuks nimeks *Sylvia icterina*. Šveitsi ornitoloog Thomas Conrad von Baldenstein kirjeldas 1827. aastal põõsalindlaste sugukonna all perekond käosulase (*Hippolais*), mis andis käosulase praeguse teadusliku liiginimetuse esimese poole.

Tänapäeval eristatakse kolme käosulase alamliiki: *Hippolais icterina (icterina)*, *Hippolais icterina (alaris)* ja *Hippolais icterina (magnioculi)*.

## Rahvapäraseid nimetusi
Ööbikuköster, jõhvilind, heinalind, heinaniitja, vikatiluiskaja.

## Levila
Käosulase pesitsusaegne levila hõlmab Euraasia lääneosa. Eraldi levila on Iraani põhjaosas. Ta on rändlind ja talvitub troopilises Aafrikas peamiselt lõuna pool ekvaatorit.
Eestis on käosulane võrdlemisi üldlevinud harilik haudelind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 120 000 – 200 000 paarile.
Käosulane saabub Eestisse enamasti mai keskel; enamik linde lahkub augusti jooksul, üksikud veel septembris.

## Välimus
Üldpikkus 12–14 cm. Üsna püstise kehahoiakuga lehelinnu sarnane laululind. Ülapool on pruunikashall ja alapool valkjaskollane, vähestel isenditel luitunud valkjas. Tiival on hele laik.
Jalad on hallid. Isas- ja emaslind on sarnased. 
Hüpleb vilkalt lehestikus, turritades sageli peasulgi. Maapinnale tuleb harva.
Kutsehüüd on järsk *piti-üü* või *tekterüi*. Käosulane laulab puuvõra keskmises või alumises osas, ta eelistab laulda ilusa ilmaga.
Laul on vali, hoogne ja vaheldusrikas, selles korduvad tunnuslikud kõrged kääksuvad helid ja kutsehüüud. Iga fraas kordub 2–5 korda. Käosulane võib oma laulus jäljendada paljude teiste linnuliikide häälitsusi.

## Elupaik
Käosulane asustab lopsaka alustaimestikuga salulehtmetsi, puisniite, parke, kalmistuid ja aedu, samuti alusmetsaga kuivi valgusrikkaid männikuid. 

## Pesitsemine

Käosulase pesitsusaeg on maist juulini. Pesa valmistab umbes ühe nädalaga puule või põõsasse.
Hästi viimistletud õhukeste seintega tihe ja vastupidav kausjas pesa koosneb rohukõrtest, lehetükikestest, taimevillast ja ämblikuvõrgust. Sisevooderduses on peen rohi ja jõhv. Pesa on väljast sageli kaetud kasetohu helvestega. Kurnas on neli kuni kuus heleroosat, hõredate mustade tähnidega muna, mida mõlemad vanemad hauduvad 12–14 päeva. Poegi toidavad mõlemad vanemad.

## Toitumine
Toiduks on mitmesugused putukad ja nende vastsed (sealhulgas kärbsed, liblikad ja nende röövikud), ämblikud ja sügise poole ka marjad.

## Viited

## Kirjandus
* Rootsmäe, L., Veroman, H. *Eesti laululinnud*. Tallinn Valgus, 1974

## Välislingid

*
Aposterioorne teadmine

**Aposterioorne teadmine** ehk **empiiriline teadmine** on teadmine, mille õigustus sõltub meeltekogemusest (või üldisemalt kogemusest) saadud tõenditest ehk mille õigustus saab olla ainult aposterioorne õigustus. 

Aposterioorset teadmist vastandatakse aprioorsele teadmisele, mida pole tarvis meeltekogemuse põhjal tõendada. 

## Aposterioorsed paratamatud tõed
Saul Kripke väidab raamatus "Nimetamine ja paratamatus", et on paratamatult tõeseid propositsioone, mida on võimalik teada ainult aposterioorselt, näiteks "Õhtutäht on Koidutäht". Oponendid on väitnud, et sellised samasusväited ei ole paratamatult tõesed.

## Vaata ka
*aposterioorne õigustus
*aposterioorne mõiste
*aposterioorne tõde
*aposterioorsus

## Märkused

## Kirjandus
*A. J. Ayer. *[[Language, Truth, and Logic]], New York: Dover, 2. trükk [[1946]].
*[[Clarence Irving Lewis|C. I. Lewis]]. *An Analysis of Knowledge and Valuation*, LaSalle, IL: Open Court [[1946]].
*[[Willard Van Orman Quine|W. V. Quine]]. [[Two Dogmas of Empiricism]]. – W. V. Quine. *From a Logical Point of View*, Cambridge, MA: Harvard University Press [[1953]], 2. trükk [[1961]].
*[[Saul Kripke]]. *Naming and Necessity*, [[1980]].
*[[John Yolton|John W. Yolton]]. *Perceptual Acquaintance from Descartes to Reid*, Oxford: Blackwell [[1984]].
*[[Laurence BonJour|L. BonJour]]. *The Structure of Empirical Knowledge*, Cambridge, MA: Harvard University Press [[1985]].
*[[Alvin Goldman|A. I. Goldman]]. *Epistemology and Cognition*, Cambridge, MA: Harvard University Press [[1986]].
*[[Paul Moser|P. K. Moser]], [[Arnold vander Nat|A. vander Nat]] (toim). *Human Knowledge: Classical and Contemporary Approaches*, New York: Oxford University Press [[1987]], 2. trükk 1995. 
*[[Paul Moser|P. K. Moser]]. *Knowledge and Evidence*, Cambridge: Cambridge University Press [[1989]].
*[[Peter Carruthers|P. Carruthers]]. *Human Knowledge and Human Nature*, Oxford: Oxford University Press [[1992]].
*[[Paul Moser|P. K. Moser]]. *Philosophy After Objectivity*, New York: Oxford University Press [[1993]].
*[[Paul Moser|Paul K. Moser]]. A posteriori. – *Routledge Encyclopedia of Philosophy'', kd 1, 1998.
Ellef Ringnesi saar

**Ellef Ringnesi saar** on saar Põhja-Jäämeres, üks Sverdrupi saartest. 

Saare pindala 11 295 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 260 m. 

Kuulub Kanadale. Saar on asustamata.
Sixten Sild

**Sixten Sild** (sündinud 19. juunil 1964 Tartus) on eesti orienteeruja, spordi- ja omavalitsustegelane.

## Haridus
Ta lõpetas 1982. aastal Nõo Keskkooli, 1991. aastal Tartu Ülikooli (keemia) ja 1995. aastal Karlstadi Ülikooli (turism).

## Töö
2013. aastast on ta Võru abilinnapea.

## Sporditegevus
Orienteerumises oli tema esimene treener Toivo Kotov, hilisem Valeri Kisseljov. Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel aastatel 1985–2003 kokku 51 medalit (35 kulda, 5 hõbedat ja 11 pronksi) ning Nõukogude Liidu meistrivõistlustel kuld-, hõbe- ja pronksmedali. 1990. aastal saavutas Sild Nõukogude Liidu koondises üliõpilaste maailmameistrivõistluste pronksmedali. 1991. aastal võitis ta orienteerumisjooksu maailmameistrivõistlustel Tšehhoslovakkias Mariánské Lázněs tavarajal pronksi.

Ta on Orienteerumisklubi Võru president.

2019 novembrist 2021 novembrini oli ta Eesti Orienteerumisliidu president.

## Tunnustus
* 2010 Võrumaa teenetemärk
* 2019 Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa on Sarmite Sild, neil on pojad Timo ja Lauri Sild. Terve pere tegeleb orienteerumisega.

## Viited
Toomas Edur

**Toomas Edur** (sündinud 20. jaanuaril 1969 Tallinnas) on eesti ballettmeister ja endine balletitantsija.

Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna Koreograafiakooli ja oli seejärel kuni 1990. aastani Estonia solist. Aastatel 1990–1996 oli Edur Inglise Rahvusliku Balleti solist, 1996–1997 Birminghami Kuningliku Balleti solist ja 1998. aastast töötas ta jälle Inglise Rahvuslikus Balletis.

2009. aasta veebruaris valis Rahvusooper Estonia nõukogu Toomas Eduri Estonia balleti kunstiliseks juhiks, tööle asus ta augustis 2009. Ta töötas Estonia balleti kunstilise juhina kuni 2019. aastani. Toomas Eduri juhtimise ajal nimetati Estonia ballett Eesti Rahvusballetiks.

## Tunnustus
* 1990 parima paari auhind rahvusvahelisel balletivõistlusel USAs (koos Age Oksaga)
* 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2002 Eesti Teatriliidu balletiauhind (koos Age Oksaga)
* 2010 Briti Impeeriumi Ordu komandör (Age Oks ja Toomas Edur kahe riigi kultuurisuhete edendamise eest, kuninganna Elizabeth II nimetas 12. juunil 2010)
*2019 Harjumaa teatripreemia

## Isiklikku
Tema ema hukkus Estonia katastroofis.

Ta oli abielus Age Oksaga. Nende tütar Elizabeth sündis 1. jaanuaril 2010. Aastast 2016 Alena Shkatulaga neile sündis oktoobris 2021 tütar ja aprillis 2024 poeg.

## Viited

## Välislingid
*Piret Kooli. Toomas Edur: Ballett on tippsport, mida tihti võrdlen vormel ühega Vikerraadio / "Vikerhommik", 17. detsember 2023
*Tiina Laanem. Age Oksa ja Toomas Eduri igavene korduseksam. Eesti Päevaleht, 8. jaanuar 2000
Kurekell-ängelhein

**Kurekell-ängelhein** (*Thalictrum aquilegiifolium*) on rohttaim tulikaliste sugukonnast ängelheina perekonnast.

Ta kasvab Euroopa kesk- ja idaosa niisketes metsades. Eestis kasvab ta hajusalt.

Taim kasvab 50–150 cm kõrguseks. Ta õitseb juunist juulini, õie kõige nähtavama osa moodustavad helelillad tolmukad. Vili on pähklike.

Kurekell-ängelhein on hea meetaim.

## Välislingid
*
Kiudrünkpilved

**Kiudrünkpilved** (ladina keeles *cirrocumulus*, lühend **Cc**) on kõrgete pilvede klassi kuuluv pilvede põhiliik, põhiliikidest kõige haruldasem. Pilvede ladinakeelne nimi tähendab "kuhilakujulisi juuksekiharaid".

Kiudrünkpilved tekivad kõrgusevahemikus 6–8&nbsp;km ja moodustavad õhukese kihi paksusega 200–400 m. Kujult sarnanevad nad peenikeste lainete, virgede, lumehelveste või topikestega.

Kiudrünkpilved on valged säravad õhukesed pilved, mõnikord on neil kumava sinise taeva tõttu sinakas varjund. Kuigi nende esinemiskõrgusel on väga madalad õhutemperatuurid (kümneid kraade alla nulli), võivad kiudrünkpilved koosneda nii jääkristallidest kui ka veepiisakestest või veepiisakeste ja jääkristallide segust, eriti kui nad on tekkinud konvektsiooni tõttu. Sel juhul jäätuvad veepiisakesed madala temperatuuri tõttu kiiresti, ja kiudrünkpilved transformeeruvad kiudpilvedeks.

Nad ei anna varju, Päike ja Kuu paistavad neist läbi. Harva võib esineda irisatsioon, st pilveservad võivad vikerkaarevärviliselt helendada.

Et kiudrünkpilvede veesisaldus on väike, siis ei anna nad sademeid.

Tavaliselt esinevad nad koos kiudpilvede ja kiudkihtpilvedega.

## Kiudrünkpilvede alamliigid ja vormid
### Peamised
*Lainelised kiudrünkpilved (*Cirrocumulus undulatus* – *Cc und*) 
***[[Cirrocumulus lenticularis]]* (*Cc lent*)
*Kuhilataolised kiudrünkpilved (*Cirrocumulus cumuliformis* – *Cc cuf*)
***[[Cirrocumulus floccus]]* (*Cc floc*)
***[[Cirrocumulus tractus]]* (*Cc trac*) või *Cirrocumulus aviaticus* (*Cc avi*)
### Teised
**Tornikesekujulised kiudrünkpilved (*Cirrocumulus castellanus* – *Cc cas*)
***[[Cirrocumulus stratiformis]]* (*Cc strat*)
***[[Cirrocumulus lacunaris]]* (*Cc lac*)


Pilt:Tadrart01.JPG| Kiudrünkpilved Alžeeria lõunaosas
Pilt:Cirrocumulus at Tallinn.JPG | Kiudrünkpilved (Cirrocumulus lacunosus) 6. märtsil 2011 Tallinna kohal
Pilt:Cirrocumulus2.jpg | Kiudrünkpilved
Pilt:Cirrocumulus in Hong Kong.jpg | Kiudrünkpilved Hongkongis


## Viited

## Välislingid
CC

**CC** tähistab järgnevat:
* Creative Commons, autoriõiguse litsentsidega tegelev mittetulundusühing
* CC (kass), esimene kloonitud lemmikloom
* Kookossaared, ISO 3166 järgne maakood
* Helikassett (ingl *Compact Cassette*), helilinti sisaldav helikandja
* Konsulaarkorpus (pr *corps consulaire*), konsulaarringkonna konsulaatide konsulaarametnikud

**Cc** tähistab järgnevat:
* Kiudrünkpilved (ld *Cirrocumulus*), pilvede põhiliik

**cC**
* Sentikulon, elektrilaengu ja -hulga SI-ühik

**cc**
* C Kompilaator

**.cc** tähistab järgnevat:
* .cc, Kookossaarte tippdomeen
Pärnu Eliisabeti kogudus

EELK **Pärnu Eliisabeti kogudus** on luterlik kogudus Pärnus.

Kogudus kuulub EELK Pärnu praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Toomas Nigola ja abiõpetaja Joel Pulk. Organist on Aaro Tetsmann. Juhatuse esimees on Andres Riivits. 

Jumalateenistused (missad) on igal pühapäeval algusega kell 10, samuti kolmapäeval algusega kell 18 Pärnu Eliisabeti kirikus.

## Pastorite ja õpetajate loend

## Ajalugu
Poola võimu ajal (1582–1617) tegutses Pärnu Nikolai kirikus katoliku kiriku kogudus. Luterlased said Poola valitsuselt endale kiriku ehitamiseks ühe kokkuvarisenud maja ja 12. augustil 1590 pandi uuele luteri koguduse kirikule nurgakivi. Ehitus kestis kümme aastat ja 1600. aastal õnnistati uus kirik sisse. Kirikule Hommiku ja Põhja tänava nurgal anti evangelist Johannese nimi (Jaani kirik). Nikolai kiriku uuesti pühitsemisega kolis Nikolai saksa kogudus oma vanasse kirikusse ja Jaani kirik anti eesti kogudusele. 

Põhjasõja päevil kapituleerus Pärnu linn venelastele 12. augustil 1710 ja 1714. aastal võttis Vene komandant eesti koguduselt Jaani kiriku vene garnisonikirikuks. Jaani kirik õnnistati vene õigeusu jumalateenistuseks. 1731. aastal saavutati kiriku linnale tagastamine, kuid seda ei saadud enam kasutada, sest kirik oli õigeusu kombe kohaselt õnnistatud. Järgnevate rasketel sõjajärgsetel aastatel kasutasid saksa ja eesti kogudus kuni Eliisabeti kiriku valmimiseni koos Nikolai kirikut. 

1741. aastal andis Venemaa keisrinna Jelizaveta Petrovna käsu eraldada riigikassast 8000 rubla luterliku kiriku ehitamiseks Pärnusse. Senine eesti Jaani kogudus sai endale ja pühakojale uue nime – Eliisabeti. 25. juunil 1744 pandi nurgakivi Pärnu Eliisabeti kirikule. Püha Johannese (Jaani, Uspenija Bogoroditsõ) õigeusu kirik lammutati pärast uue õigeusu Pärnu Suurmärter Katariina kiriku ehitamist.

19. sajandi alguses, pastor Johann Heinrich Rosenplänteri ajal haaras Eliisabeti kogudus nii Pärnu linna- kui ka maarahvast, eesti ja saksa pihtkonda. Kiriku patrooniks oli Pärnu raad. Maal kuulusid kogudusse Sauga, ülejõe, Rääma, Tammiste, Reiu, Uulu ja Surju elanikud. Eliisabeti saksa kogudusse kuulus hiljem linna ümbruskonnas elav aadel, kuna Pärnu Nikolai kirik oli puht linnakodanike koguduseks.

EELK Konsistooriumi 28. augusti 1940 otsusega nimetati senine EELK Pärnu Eliisabeti II kogudus EELK Pärnu Niguliste koguduseks.

## Viited

## Välislingid
*Pärnu Eliisabeti kogudus
*Pärnu Eliisabeti kogudus Facebookis
*Eliisabeti koguduse ajalugu
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Ehstnische Gemeinde der Elisabeth kirche, 1843 seite 29
Lääne-Nigula Püha Nikolause kogudus

EELK **Lääne-Nigula Püha Nikolause kogudus** on luterlik kogudus Lääne-Nigulas.

Kogudus kuulub Lääne praostkonda. 

Viimased 40 aastat (1982–2022) on koguduse õpetaja olnud Leevi Reinaru ja organist Helle Reinaru. Juhatuse esimees oli pikka aega Tiina Võsu (snd 1956). 

Oktoobrist 2022 on koguduse õpetaja Kristo Hüdsi (snd 1988) ja juhatuse esimees Agne Viilma (snd 1966). Endine õpetaja Leevi Reinaru on nüüd abiõpetaja. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12 Lääne-Nigula Püha Nikolause kirikus.

## Koguduse vaimulikud
*1637–1670, Friedrich Runge, Lääne-Nigula (saksa k. *Pönal*) Püha Nikolause koguduse pastor
*1671–1702, Georg Emmerich Arnoldi, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor
*1706–1717, Leonhard Senff (surn. 1716/1717), Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor
*1718–1764, Georg Friedrich Schultz, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor
*1764–1774, Carl Gustav Schultz,  Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor
*1774–1793, Carl Julius Schubert (1749−1800),  Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor
*1793–1828, Johann Theophilus Gottlieb Kettler,  Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor
*1829–1866, Theodor Benedict Frese, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor,  1853. aastast Ranna-Lääne praostkonna praost
*1866–1872, Theodor Alexander Benedict Frese, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor
*1872–1917, Carl Friedrich Michelson, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja
*1918–1924, Ferdinand Jürgenson, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja
*1925–1929, Bruno Ederma, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja
*1929–1931, Herman Hansson, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja
*1931–1982, Friedrich Pohlamets, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja
*1982–2022, Leevi Reinaru, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja
*2022–..., Kristo Hüdsi, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja
Vt Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse vaimulikud

## Viited
Saarde Katariina kogudus

EELK **Saarde Katariina kogudus** on luterlik kogudus Saardes.

Kogudus kuulub Pärnu praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Arvet Ollino, organist Tiia Hermann. Juhatuse esimees on Kristi Ollino.

Jumalateenistus on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Saarde Katariina kirikus.
 
## Saarde koguduse pastorid ja kirikuõpetajad
* u 1638, Clemens Olai
* u 1665, Olaus Johannis Hofmann 
* 1668–1672, Eobald Rhanaeus 
* 1674–1683, Josua Andreas von Linwall 
* 1684–1698, Johann Victorin Boretius  
* 1696–1704, Zacharias Brenner  (1689–1735)
* u 1705, Boethius Wernberg, vikaar
* 1713–1719, Johann Oern 
* 1719–1728, M. Johann Marcks 
* 1728–1731, Johann Ucke 
* 1731–1734, Johann Samuel Schlosshauer 
* 1735–1745, Christian Friedrich Krokisius 
* 1745 või 1747, Johann Gottfried Pfündel
* 1752–1767, Christian Regius
* 1769, Johann Heinrich Voigdt 
* 1811–1823, Friedrich August Samuel Metzler, Saarde Katariina koguduse pastor
* 1824–1836, Karl Friedrich Paul, Saarde Katariina koguduse pastor
* 1837–1840, Moritz August von Kauzmann, Saarde Katariina koguduse pastor
* 1842–1846, Ernst Wilhelm Woldemar Schultz, Saarde Katariina koguduse pastor
* 1847–1869, Christian Heinrich Friedrich Lenz, Saarde Katariina koguduse pastor, 1864–1869 Pärnu praostkonna praost
*1874–1895, ''Theodor'' Gottfried Wilhelm ''Walcker'' (1834–1895)
* 1896–1919, Adalbert Georg Matthison, Saarde Katariina koguduse pastor
* 1920–1941, Martin Torrim
* 1941–1944, Johann Ekbaum
* 1945–1950, Gustav Johannes Küla
* 1950–1953, Julius Keller
* 1953–1966, Agu Põld
* 1966–1969, Elmar Paldra
* 1969–1995, Elmar Salumaa
* 1995–1998, Andres Põder, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 1998–2002, Enri Pahapill
* 2002–2004, Tauno Kibur
* 2004–2005, Andres Põder, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2005–2011, Enn Auksmann, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2011–, Arvet Ollino

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", Saara, ehstnisch Saardes oder Ridinge - Kirrik, 1843, seite 106
Keila rajoon

**Keila rajoon** oli haldusterritoriaalne üksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962. 

Keila rajoon moodustati 1950 septembris Harjumaa lääneosast seoses maakondade likvideerimisega. Rajooni keskus asus Keilas. Rajooni kuulusid algselt Keila ja Paldiski linn ning Haiba, Joa, Keila, Klooga, Kloostri, Laitse, Nissi, Põllküla, Risti, Ruila, Turba, Vasalemma ja Vihterpalu külanõukogu.

Pärast külanõukogude ühendamisi 1954 juunis jäi Keila rajooni 7 külanõukogu: Keila, Kernu, Klooga, Nissi, Padise, Risti ja Vasalemma külanõukogu.

1959 veebruarist liideti Keila rajooniga Harku ja Saue külanõukogu Harju rajoonist.

Keila rajoon likvideeriti 1962 märtsis ja selle territoorium liideti Harju rajooniga.

Rajoonileht oli algul Bolševistlik Sõna, hilisem Kollektiivne Töö. See lõpetas ilmumise 1962. aasta aprilli alguses. 

## Viited
Türi Püha Martini kogudus

EELK **Türi Püha Martini kogudus** on luterlik kogudus Türil.

Kogudus kuulub EELK Järva praostkonda ning koguneb Türi linnas Wiedemanni tänav 7 asuvas Türi kirikus. 

Koguduse õpetaja on alates 12. juulist 2024 Jaanus Noormägi, juhatuse esimees on Andrus Lehis.

## Türi koguduse õpetajad
Esimest Türi koguduse õpetajat on mainitud aastal 1347.
*?----1454----? preester Merten
*1618–1623 Johann Nigrinus, Türi  (saksa k. *Turgel*) koguduse pastor
*1623–1636 Christian Tredenap
*1636–1667 Ludvig Vagener
*1667–1673 David Brinkmann
*1675–1710 Johann Georg Dentenius (surn. 1710)
*1710–1722 Johannes Dentenius  (1676–1735)
*1723–1737 Peter Schwabe
*1738–1756 Marcus Kelch
*1757–1772 Michael Kelch
*1773–1792 Johann Christoph Straubing
*1793–1828 Justus Heinrich Grohmann, 1825. aastal valiti Järvamaa praostiks
*1828–1874 Woldemar Eugen Grohmann
*1875–1891 Andreas Kurrikoff, esimene eesti soost kirikuõpetaja 
*1892–1904 Robert Carl von Landesen
*1904–1922 Viktor Woldemar Theodor Speer
*1922–1927 Paul Voldemar Kuusik
*1927–1944 Peet Nõmmik
*1945–1949 Friedrich Uuspõld
*1949–1958 Julius Voolaid
*1958–1978 Karl Puusemp
*1978–1990 Harald Meri, 1986. aastal valiti Järva praostkonna praostiks
*1990–2024 Teet Hanschmidt, 1993–2019 oli ta samaaegselt Järva praostkonna praost
*1. märtsist 12. juulini 2024 oli hooldajaõpetaja Järva praost Katrin-Helena Melder 
*12. juulist 2024 Jaanus Noormägi

## Viited
Jüri kogudus

EELK **Jüri kogudus** on luterlik kogudus Jüris.

Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Tanel Ots, organist Jüri Vaino. Juhatuse esimees on Talvi Abram.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12 Jüri kirikus. 
## Koguduse vaimulikud
*1525–1549, Hans Kuhn, Jüri koguduse pastor (esimene eestlasest luteri usu pastor)
*Johann Venecke, Jüri koguduse pastor
*1580, Johann Robert von Geldern,  Jüri koguduse pastor
*Georg Kuhr, Jüri koguduse pastor
*1626–1632, Georg Salemann, Jüri koguduse pastor
*1632–1637, Olaus Nicolai Duncanus, Jüri koguduse pastor
*1638, Jacob Praetorius, Jüri koguduse pastor
*–1657, Jacob Schultz, Jüri koguduse pastor
*1658–1682, Johann Conrad Schneider, Jüri koguduse pastor
*1683–1688, Ludwig Schultz, Jüri koguduse pastor
*1689–1710, Peter Koch noorem, Jüri koguduse pastor,  1706. aastast Ida-Harju praostkonna praost
*1710–1713, Arend Johann Knüpffer  Jõelähtme, Kuusalu, Harju-Jaani, Jüri ja Hageri koguduse pastor
*1712–1713, Heinrich Christopher Wrede, Jüri koguduse pastor
*1713–1748, Anton thor Helle ja 1742–1748 Ida-Harju praostkonna praost
*1749–1770, Mag. Gottfried Schröder (surn. 1770), Jüri koguduse pastor
*1771–1794, Jacob Johann Höppener, Jüri koguduse pastor
* 1795–1810, Reinhold Johann Winkler noorem, Jüri koguduse pastor
*1811–1846, Peter Heinrich Schwabe, Jüri koguduse  pastor ja 1845–1846 Ida-Harju praostkonna praost
*1847–1884, Robert Johann Dietrich Luther, Jüri koguduse pastor
*1885–1901, Rudolf Adam von Winkler, Jüri koguduse pastor
*1902–1906, Walter Weissberg, Jüri koguduse pastor
*1908–1919, Johan Keerig, Jüri koguduse pastor
*1920–1923, Eduard Tennmann, Jüri koguduse  pastor
*1924–1944, Jakob Aunver, Jüri koguduse kirikuõpetaja, 1935–1944 Ida-Harju praostkonna praost
*1944–1951, Otto Tallinn,  Jüri koguduse kirikuõpetaja
*1951–1964, Hugo Valma, Jüri koguduse kirikuõpetaja
*1964–1983, Herbert Stillverk, Jüri koguduse kirikuõpetaja
*1983–1985, Johannes Grünberg,  Jüri koguduse kirikuõpetaja
*1984–1985, Harri Rein, Jüri koguduse kirikuõpetaja
*1986–1988, Vivian Raudsepp, Jüri koguduse  ja Jõelähtme kirikuõpetaja
*1988–1997, Jüri Raudsepp,  Jüri koguduse kirikuõpetaja
*1997–, Tanel Ots

Vt. Jüri koguduse vaimulikud

## Viited

## Kirjandus
*Varje Malsroos, JÜRI KIRIKUST JA KIRIKUÕPETAJATEST 1., Rae Sõnumid, 1 september 2004
*Varje Malsroos, JÜRI KIRIKUST JA KIRIKUÕPETAJATEST 2., Rae Sõnumid, 1 detsember 2004
## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Jüri kogudus, e-kirik.eelk.ee, 21. aprill 2022
Ambla Maarja kogudus

EELK **Ambla Maarja kogudus** on luterlik kogudus Amblas.

Kogudus kuulub Järva praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Tõnu Linnasmäe, organist Evely Piksar. Juhatuse esimees on Tanel Kumpas.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Ambla Maarja kirikus.

## Ambla Maarja koguduse õpetajad

## Viited

## Viited

## Välislingid
*Järva praostkond » EELK Ambla Maarja kogudus, Saaga
Põlva Püha Neitsi Maarja kogudus

EELK **Põlva Püha Neitsi Maarja kogudus** on luterlik kogudus Põlvas.

Kogudus kuulub EELK Võru praostkonda. 

Koguduse õpetaja on alates 2024. aastast Robert Bunder, abiõpetaja Urmas Koorits (alates 29. maist 2025) ning organist Külvi Paide. Juhatuse esimees on alates 2016. aasta lõpust Aare Lepaste (eelmine: Andres Lehestik). 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Põlva Püha Neitsi Maarja kirikus. Sügisest kevadeni toimuvad pühapäevakooli tunnid ja noorteõhtud.

2019/20. õppeaastast alustas koguduse pastoraadis tööd MTÜ Tartu Luterlik Peetri Kool peetav Põlva Jakobi Kool, mis 2023/24. õppeaastast jätkab iseseisva, koguduse asutatud sihtasutuse peetava kristliku erakoolina.

## Koguduse pastorid
*1613–1620 Paul Warborch, katoliku preester
*1621–1625, Johannes Pomowski, katoliku preester, kes hooldas ka Vastseliina ja Marienburgi kogudusi
*1626–1627, Christiern Henrici
*1627–1645 Bernhard Schlorff, Põlva, Võnnu ja Räpina luterlik pastor, maetud Põlva kirikusse
*1646–1658, Johann Joachim Wittich 
*1661–1694, Andreas Lundius
*1694–1702, Matthias Ladovius 
* 1704, Nicolaus Justus Ludwig, vikaar
*1705–1706, Laurentius Lechander
* 1707–, Heinrich Meurch
*1709–1715, hooldas kihelkonda Võnnu pastor Johannes Svenske, Võnnu pastor 1700–1728
* 1716–1781 Johann Bartholomaeus Treublut (1689–1781), maetud Põlva kirikusse, Tartu kreisi 2. osa praost 1758–1781
**1747–1754, Johann Peter Treublut (surn. 1754), Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse adjunktpastor 
**1776–1779, Heinrich Johann von Jannau, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse adjunktpastor
*1781–1819, Gustav Adolph Oldekop, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse pastor
*1820–1838, Johann Georg Schwartz, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse abipastor 
*1838–1874, Johann Georg Schwartz, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse pastor
*1868–1902, Johann Georg Schwartz noorem, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse pastor
*1903–1932, Johann Christoph Schwartz, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse pastor
*1933–1944, August Kivisikk, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja 
*1945–1982, Jüri Georg Kimmel, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja 
*1982–1982, Margit Nirgi
*1982–1993, Georg Lillemäe
*1993–2007, Üllar Kask, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja  
*2007–2024, Toomas Nigola, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja 
*2024– Robert Bunder

## Viited

## Välislingid
* Põlva Maarja koguduse koduleht
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Pölwe, 1843 seite 83-84
*A. Kiwisikk ametisse J. Treumuth 50 a. wana, Elu : Võru-Valga-Petserimaa töörahva häälekandja, 24. mai 1935
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Põlva kogudus, e-kirik.eelk.ee, 21. november 2020
Rõuge Maarja kogudus

EELK **Rõuge Maarja kogudus** on luterlik kogudus Rõuges.

Kogudus kuulub Võru praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Mait Mölder, organist Ele Vakk. Juhatuse esimees on Jaak Pächter.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Rõuge Maarja kirikus.
## Koguduse pastorid ja õpetajad
*1633/1649–1657, Caspar Lessius, Rõuge kihelkonnakoguduse  pastor 
*1661–1696, Johann Nikolaus von Hardungen (1636–1702)
*1698–1701, Johannes Victorinus Boretius  
*1701–1702,  Jonas Drothenius  (surn. 1726)
*1703,  Erich Masalin
*1713/9 – 1728, Michael Cavonius  (surn. 1728) Rõuge Maarja ja 1715–1725 Vastseliina koguduse  pastor  
*1729–1742, Johann Jacob Laudieu  
*1743–1777, Peter Friedrich Bornwasser, Rõuge Maarja koguduse  pastor  
*1798–1811, Anton Friedrich Bornwasser, Rõuge Maarja koguduse  pastor 
*1811–1811, Heinrich Ernst Fischer, Rõuge Maarja koguduse  pastor
*1811–1835, Georg Gottfried Marpurg, Rõuge Maarja koguduse  pastor
*1835–1844, Carl Gottlieb Reinthal, Rõuge Maarja koguduse pastor, adjuktpastor 1828–1835
*1844–1858, Rudolf Gustav Hollmann, Rõuge Maarja koguduse  pastor
*1859–1873, Friedrich Hollmann, Rõuge Maarja koguduse  pastor
*1874–1886, Elieser Traugott Hahn, Rõuge Maarja koguduse pastor
*1887–1901, Rudolf Kallas, Rõuge Maarja koguduse pastor
*1902–1918, Franz Friedrich Reinhold Hollmann
*1921–1922, Aksel Kallas
*1922–1936, Valter Viks, Rõuge Maarja koguduse õpetaja
*1936–1937, Johannes Hiiemets Rõuge koguduse pastor
*1938–1939, Johannes Laurson
*1939–1944, Rudolf Reinaru Rõuge Maarja koguduse õpetaja
*1946–1948, Valter Vaasa, Rõuge Maarja koguduse õpetaja
*1948–1949, Ago Viljari, hooldajaõpetaja Vastseliinast
*1950–1950, Edgar Vaikmäe, hooldajaõpetaja Võrust
*1950–1953, Arved Paul, Rõuge Maarja koguduse õpetaja
*1953–1954, Edgar Vaikmäe, hooldajaõpetaja Võrust
*1954–1961, Alfred Tammiko
*1961–1977, Bernhard Talvar
*1977–1991, Armand Leimann
*1991–1992, Aleksander Luhamets, hooldajaõpetaja Urvastest
*1992–2003, Valdo Reimann
*2003–2007, Andres Mäevere, hooldajaõpetaja Võrust
*2007–2007, Jaak Pärnamägi, hooldajaõpetaja Mehikoormast
*2007–2008, Urmas Nagel, hooldajaõpetaja Räpinast
*2008–, Mait Mölder

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Rauge, ehstnisch Raugo, 1843 seite 86
*Rõuge kirik 200-aastane., Päewaleht, nr. 200, 26 juuli 1930
Kiudkihtpilved

**Kiudkihtpilved** (ladina keeles * cirrostratus*, lühend **Cs**) on kõrgete pilvede klassi kuuluv pilvede põhiliik. Kiudkihtpilved tekivad tavaliselt kõrgusevahemikus 6–8&nbsp;km, troopikas ja suvel kõrgusel 8–10&nbsp;km. Sageli on nende teke seotud sooja frondi või tsükloni lähenemisega. Tavaliselt enne neid tekivad kassiküüsi meenutavad kiudpilved (*Cirrus uncinus*), mis hiljem tihenevad ja ühinevad.

Kiudkihtpilved moodustavad pisut kiulise või täiesti ühtlase valkja või piimja või nõrgalt sinaka katte paksusega sajast meetrist mitme kilomeetrini, mõnikord võivad nad olla mitmekihilised (*duplicatus*). Algul ilmuvad kiudkihtpilved horisondi lähedal, hiljem kerkivad kõrgemale, ja lõpuks katavad kogu taeva.

 
Kiudkihtpilved koosnevad jääkristallidest. Eestis nad sademeid ei anna, aga väga madala õhutemperatuuri ja sellega seoses väikese aurumisega piirkondades (nt Ida-Siberis) võib kiudkihtpilvedest langeda väga nõrka lund või jääkristalle. Päike ja Kuu paistavad selgelt neist läbi, seetõttu võivad sageli esineda halonähtused: valkjad või nõrgalt vikerkaarevärvilised rõngad ümber Päikese või Kuu, valepäikesed (eba-päikesed), poolringid, kaared, valgussambad. Udutaoliste kiudkihtpilvede puhul on see ainus märk nende olemasolust.

## Kiudrünkpilvede alamliigid ja vormid
*Niitjad kiudkihtpilved (*Cirrostratus fibratus*)
*Udutaolised kiudkihtpilved (*Cirrostratus nebulosus*)

## Viited

## Välislingid
Nissi Maarja kogudus

EELK **Nissi Maarja kogudus** on luterlik kogudus Riisiperes.

Kogudus kuulub EELK Lääne-Harju praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Lea Jants, organist Jaan Vaidla. Juhatuse esimees on Argo Kroon.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Nissi Maarja kirikus.

## Koguduse vaimulikud
* 16. juulist 1645–1655, Laurentius Tolstadius ka Tolystadius ehk Tolgstadius, Nissi kihelkonnakoguduse pastor
* Nimberg ?
* .... –1667, Erich Michaelis Lange ehk Ericus Langius 
** 1658–1659, Simon Magni Schlettherus, vikaarpastor
* 1668–1671, Christoh Ernst Wesler ehk Weber, Weler
* 1672–1673, Nicolaus Tiesen ehk Nicolas Tiesenius, Tisenius, Tiese, Ties
* 1674–1683, Elias Weise ehk Weis 
* 1683–1698, Josua von Linwall ehk Josea Lindewald 
* 1699–1716, Johann von Renteln ehk Johan von Renteln  (surn. 1716)
* 1720–1722, Benedict Elleström 
* .... –1730, Gottfried Hirschberger
* 1731–1734, Samuel Nauhausen ehk Nahusen
* 1734–1769, Johann Wilhelm Ude  (surn. 1769), Nissi koguduse pastor ja Lääne-Harju praostkonna praost 1751–1769
** 1767–1770,  Melchior Gottfried Hippius (surn. 1770), adjunktpastor
* 1771–1776, Carl Friedrich Stürmer
* 1777–1779, Johann Adam Andreae (Andreä)
* 1780–1783, Joachim Gottlieb Schwabe
* 1783–1785, Heinrich Johann Paucker
* 1786–1819, Thomas Hippius
* 1820–1869, Ephraim Imanuel (Emanuel) Bodeck
* 1870 II – 1870 XI, Hugo Hoffmann
* 1870 III/(1871 I) – 1916 III, Emil Johann Heinrich Bruhns
* 1916 IV – 1918 XI, Carl Hugo Hahn
* 1919 I – 1922 X, Herbert Lieberg, Nissi koguduse  kirikuõpetaja
* 1923 X – 1929 XII, Roderich Bidder 
* 1930 I – 1949 VI, Julius Voolaid (Vollmann)
* 1949 VI – 1961 II, Friedrich Uuspõld (Neufeldt)
* 1961 III – 1974 VI, Alfred Tammiko
* 1974 VI – 1985, Endel Kuulpak
* 1985 – 1999, Priit Rannut hooldajaõpetaja Märjamaalt
* 1999–2002, Jüri Vallsalu hooldajaõpetaja Hagerist
** 1996–2002, diakon Uno Põldmann 
* 2002– , Lea Jants

## Vaata ka
* Nissi kirikuaed
* Nissi kalmistu
* Nissi kirikumõis

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Nissi, e-kirik.eelk.ee, 20. aprill 2023
Karja Katariina kogudus

EELK **Karja Katariina kogudus** on luterlik kogudus Karjas.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Veiko Vihuri. Juhatuse esimees on Indrek Aavik.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Karja Katariina kirikus.

## Koguduse vaimulikud
* 1591–1600, Christian Tunder
* 1608–1649, Conrad Sagittarius
* 1650–1666, Christophorus Schreiber
* 1669–1690, Konrad Heinrich Vulpius
* 1690–1709, Johann Georg Brigelius
* 1710–1739, Georg Martin Bürger
* 1740–1763, Johann Georg Holm
* 1764–1774, Hermann Daniel Bonge
* 1774–1819, Friedrich Wilhelm von Willmann
* 1819–1838, August Gottfried Christoph Hildemann
* 1838–1867, Johann Reinhold Hunnius
* 1867–1895, Reinhold Johann Winkler
* 1895–1896, Eugen Joseph von Blossfeldt, hooldajaõpetaja Valjalast
* 1896–1925, Karl Wöhrmann
* 1927–1937, Axel Treu
* 1937–1939, Hans Joachim Eichhorn
* 1939–1940, Elmar Tõldsepp, hooldajaõpetaja Kaarmalt
* 1940–1942, Arnold Elken, hooldajaõpetaja Valjalast
* 1942–1947, Andres Põldmets
* 1951–1974, Oskar Leis
* 1976–1986, Toomas Paul, hooldajaõpetaja Valjalast
* 1986–1988, Elmar Reinsoo, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
* 1988–1989, Jaan Tammsalu, hooldajaõpetaja Valjalast
* 1991–1992, Gustav Kutsar, hooldajaõpetaja Valjalast
* 1992–, Veiko Vihuri

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Karja, e-kirik.eelk.ee, 22. veebruar 2024