open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eduardas Mieželaitis

**Eduardas Mieželaitis** (3. oktoober 1919 Kareiviškis Pakruojise juures – 6. juuni 1997 Vilnius) oli leedu luuletaja.

Ta oli sõja eel komsomoliaktivist, hiljem Leedumaa KP ja Leedu ning nõukogude kirjanike liidu funktsionäär. Laialdase tuntuse omandas mitmesse keelde tõlgitud luulekogu "Inimene" ("Žmogus", Vilnius, 1962, Lenini preemia).
Helmi

**Helmi** võib tähendada järgmist:
*"Helmi", Raimond Valgre laul
*Helmi, endine küla Tartumaal
*Helmi (eesnimi)
Cindy Bishop

**Cindy Bishop** või **Cindy Burbridge** (tai keeles ซินดี้ บิชอพ *Sirinya Burbridge*; sündinud 30. detsembril 1978 Bangkokis) on tai filminäitleja ja fotomodell. Ta on rahvuselt 1/8 tailane. Tema ema on 1/4 India päritolu inimene.

## Osaline filmograafia
* Sin Sisters (ผู้หญิง 5 บาป) 2003.
* The King Maker (กบฏท้าวศรีสุดาจัน) 2005.
* All I See Is You 2016.

## Viited

## Välislingid

*
Aino Roht

**Aino Roht** (1958. aastani **Aino Mardim**; 28. mai 1933 Harjumaa, Jõelähtme vald – 2. november 2001) oli Eesti aerutaja ja sõudja.

Lõpetas 1968. aastal Tallinna 22. keskkooli. 
Sportima õhutas teda Voldemar Lepperk, treener oli Vassili Müüriorg.
* Tuli 1951–1953 kolm korda sõudmises (rahvapaadil) Eesti meistriks
* Tuli 1954–58 viis korda aerutamises Eesti meistriks

Kuulus Kalevisse.

1956. aasta I Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil Moskvas naiste ühesüstal 6. koht 500 meetri distantsil.

1956. aasta I Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil Moskvas naiste ühesüstal 5. koht 4 × 500 m teatesõidus.

## Isiklikku

Abikaasa Valter Roht (1926–1998). Poeg Riho Roht (sündinud 1959).

## Viited
Kalev Margus

**Kalev Margus** (9. novembril 1933 – 23. novembril 2023 Pärnus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1963 Tallinna kaugõppekooli ja 1977 metallide lõiketöötlemise erialal Võru Tööstustehnikumi.

Hakkas 1951 käima kergejõustikutreeningutel, sõudmistreeninguid alustas 1952 Erich Seileri juhendamisel.  
*Tulnud 8 korda Eesti meistriks: 
**1958–59 roolijata kahepaadil, 
**1957 ja 1959 roolijaga kahepaadil, 
**1954 ja 1956–57 roolijaga neljapaadil
**1958 kaheksapaadil.

## Viited
Ille Molloka

**Ille Molloka** (24. august 1960 Tartu – 28. september 1994 Läänemeri) oli eesti sõudja. 

Ta lõpetas 1980. aastal Tartu 10. Keskkooli ja 1982. aastal kokana 15. Kutsekeskkooli Tallinnas. 

Töötas parvlaeval Estonia kokana. Ta hukkus 28. septembril 1994 Estonia katastroofi tagajärjel.

## Sportlasena
Koolis mängis korvpalli, sõudmist treenis aastast 1974 Inge Pindi juhendamisel. 
*Võitis 1977 NSV Liidu noortemeistrivõistlustel paarisaerulisel kahepaadil pronksi
*1981 kahepaadil Pihkva rahvusvahelise regati võitja 
*Tuli 9 korral Eesti NSV meistriks: 
**1976–1980 paarisaerulisel kahepaadil
**1976–1977 ja 1979 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 
**1976 kaheksapaadil

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Helmut Moppel

**Helmut Moppel** (sündinud 24. mail 1943 Pärnus) on eesti sõudja. 182 cm, 90 kg. 

Ta lõpetas aastal 1964 Pärnu 4. Keskkooli. 

Alustas sõudetreeninguid 1958 Mihkel Leppiku juhendamisel. 
*Sai 1971 NL-i rahvaste spartakiaadil kaheksapaadil 4. koha. 
*Tulnud 5 korral Eesti meistriks: 
**1967 roolijaga kahepaadil, 
**1961 ja 1971 roolijaga neljapaadil
**1971 ja 1975 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1971). 
*Kuulunud Spartaki, Kalevi ja Dünamo liikmeskonda.

## Viited
Merle Morrisson

**Merle Morrisson** (sündinud 22. jaanuaril 1959 Pärnus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1976 Pärnu 2. Keskkooli ja 1982 TRÜ KKT. Olnud 1982–1984 Pärnu Kalevi SK-s õppealajuhataja, 1984–1994 Pärnu Kalevi ja Pärnu Dünamo nõukogus haldustöötaja, hiljem olnud Pärnumaal talunik.

182 cm, 78 kg. 
Hakkas sõudmisega tegelema 1973 Evi Lepiku õpilasena, jätkas Mihkel Leppiku ja Eduard Ždanovitši juhendamisel. 
*Võitis roolijata kahepaadil 1979 NSV Liidu meistrivõistlustel ja 1978 NSV Liidu juunioride meistrivõistlustel pronksmedali.
*Tuli 1976 ja 1977 NSV Liidu noortemeistriks.
*Tulnud 7 korral Eesti meistriks: 
**1976 ja 1978–1979 roolijata kahepaadil,
**1978 roolijaga neljapaadil,
**1978–1980 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1978). 
*Kuulunud Dünamosse. 
*Osalenud veteranide sõudevõistlustel, saanud maailma sõudeveteranide regatil 9 võitu.

## Isiklikku
Ta on Rita Maieri õde, Artur Maieri tädi.

## Viited
Tanel Kiik

**Tanel Kiik** (sündinud 23. jaanuaril 1989) on Eesti poliitik, XV Riigikogu liige.  

Tanel Kiik on lõpetanud 2007. aastal Kadrioru Saksa Gümnaasiumi ja 2016. aastal Tartu Ülikooli Pärnu kolledži ettevõtluse ja projektijuhtimise erialal *cum laude*. 2016. aastal alustas ta magistriõpinguid Tartu Ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudis.

## Tegevus poliitikas
Aastatel 2012–2016 oli Tanel Kiik Jüri Ratase nõunik Riigikogus ja aastatel 2016–2019 peaminister Jüri Ratase büroo juht Riigikantseleis. 

Alates 29. aprillist 2019 oli Tanel Kiik Jüri Ratase teises valitsuses sotsiaalminister ja alates 26. jaanuarist 2021 kuni 3. juunini 2022 Kaja Kallase esimeses valitsuses tervise- ja tööminister.

Ta oli alates 9. septembrist 2022 kuni 9. aprillini 2023 Tallinna abilinnapea, kes vastutas Tallinna Linnavaraameti ja Tallinna Transpordiameti tegevuse eest.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 2070 häält ning osutus valituks. 11. aprillil 2023 valiti ta Keskerakonna fraktsiooni esimeheks.

Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 2083 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas, sai 1739 häält ning osutus valituks.

## Tunnustus
* 2020 Johan Skytte medal (panuse eest tõenduspõhise riigivalitsemise edendamisse Eestis)
## Isiklikku
Tanel Kiige ema on kunstiteadlane Helena Risthein, isa organist ja orelihooldaja Tiit Kiik, vanaisa on elektrotehnikateadlane Endel Risthein.

Ta on abielus Marii Kiigega, peres kasvab tütar Evita (sündinud 2018) ja poeg Lukas Tobias (sündinud 2025).

## Viited

## Välislingid
* Merilin Kruuse: "Aktiivne kesknoor, salapäraste MTÜ-de asutaja, maakler ja karskustegelane. Kes on peaministri büroo uus juht Tanel Kiik?" Delfi, 11. detsember 2016
* Vahur Koorits: "MÕJUKAD | Minister, kellele ei meeldi lipsu kanda" Eesti Päevaleht, 22. november 2019
Vambo

**Vambo** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1071. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi 34 mehel.

## Tuntud nime kandjaid
*Vambo Kaal
*Vambo Käeri

## Viited

## Välislingid
*
Ilvi Muiso

**Ilvi Tomson** (30. juuli 1939 Pärnu – 16. november 2022 Tallinn) oli eesti sõudja. 

Lõpetas 1957 Pärnu 2. Keskkooli ja 1960 kokana ETKVL-i kooperatiivkooli. Aastast 1997 OÜ Tomarlo juhatuse liige.

Sõudmist hakkas harrastama 1955 Kalevi Pärnu SK-s Jüri Kuruli juhendamisel. 
*Võitis kaheksapaadil 1955 ja 1956 NL-i noortemv-tel ning 1960 NL-i aü-te spartakiaadil pronksi. 
*Tulnud 6 korda Eesti meistriks: 
**1959–60 paarisaerulisel kahepaadil 
**1958–59 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
**1956 ja 1958 kaheksapaadil. 

## Viited
Gunnar Männik

**Gunnar Männik** (sündinud 1. veebruaril 1959 Tartus), on eesti spordiarst. 

Lõpetas 1977 Tartu 10. Keskkooli, 1982 TRÜ KKT ja 1994 TÜ arstiteaduskonna spordimeditsiiniosakonna. 
PhD bioloogia alal (1989). 

Harrastanud 1979–1982 akadeemilist sõudmist, olnud Eesti mv-tel medalivõitjaid.

*2000–02 Euroopa Jalgpalliliidu meditsiinikomitee liige. 
*1995–2007 Tallinna FC Flora ja 1995–2014 Eesti jalgpallikoondise arst. 
*Aastast 2000 Artrosportkliiniku spordiarst. 
*Töötanud ka Lääne-Tallinna Keskhaiglas traumatoloogina. 
*Olnud TLÜ terviseteaduste ja spordi instituudi õppejõud. 
*Aastast 2013 Dr. Gunnar Männik OÜ juhatuse liige. 

T: Jalgpallifüsioloogia (2000, 2008), Spordivigastused jalgpalli näitel (2008), Spordisalmid (2010).

## Viited
Marika Tõke

**Marika Tõke** (aastani 1988 **Marika Mölder**; sündinud 17. märtsil 1965 Pärnus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1983 Pärnu 1. Keskkooli ja 1986 juuksurina Tallinna 19. Kutsekooli. Töötanud juuksurina.

Sõudma hakkas 1977 Pärnu Dünamos Evi Lepiku ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 
180 cm, 78 kg. 
*Tulnud 7 korral Eesti meistriks: 
**1980 ja 1982–83 roolijaga neljapaadil
**1980–83 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1984). 

## Viited
Päevauudised (ajaleht, 1945)

**Päevauudised**  : *DP Camp U-2 juhatus* - [*DP = Displaced Persons =* ümberpaigutatud isikud] oli Eesti 1. Tagavararügemendi ajaleht *(Augsburg-Hochfeldi laagri informatsioonileht)*, mis ilmus alates 1945. aasta suvest - 1953 Saksamaal Bocholtis, Sielbecki vangilaagris. Ajalehte paljundati mimeograafpaljundusega.

Tegevtoimetajaks oli Juhan Köhler.

Seda ajalehte võiks nimetada ka esimeseks Eesti päevaleheks paguluses, kuna see ilmus seitse korda nädalas.

## Viited
Marvi Kibe

**Marvi Kibe** (sünninimi **Marvi Elend**, lapsendatuna **Marvi Nikolai**, aastast 1976 **Marvi Kibe**; 10. august 1938 Pärnu – 17. detsember 2024) oli eesti sõudja. 

Ta lõpetas 1956. aastal Pärnu 1. Keskkooli, 1958. aastal kaubatundmise erialal Tallinna Kaubandustehnikumi ja 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. 

Oli Pärnus kaubandustöötaja, 1989–1997 Tartu Kaubahalli juhataja, hiljem ka AS-i Rain müügijuhataja. 

2000.–2010. aastatel oli ta Tartu linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni koosseisuväline nõunik.

## Sõudmine
Alustas sõudetreeninguid Pärnu Sõudeklubis, treenis Elmar Koppeli, Jüri Kuruli ja Jevgeni Fridolini juhendamisel. 
*Võitis Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel 1955. ja 1956. aastal paarisaerulisel kahepaadil pronksmedali.
*Tuli 7 korral Eesti meistriks: 
**1954–1955 paarisaerulisel roolijaga kahepaadil, 
**1956 paarisaerulisel kahepaadil, 
**1958–1960 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
**1958 kaheksapaadil.

## Viited
Roderic H

**Roderic H** on eesti muusikaprodutsent ja klahvpillimängija. 

Ta on mänginud klahvpille (klaverit, akordioni) üle 20 aasta ja osalenud mitmes ansamblis.

Ta mängib klahvpille pop-rokkbändis Maria Stuart.

Elektroonilise muusika produtsendina avaldas oma esimese singli "Reasons" veebruaris 2019. Sestpeale on ta eksperimenteerinud eri stiilidega ning avaldanud veel singlid "Here to stay" ja "Million ways".

29. märtsil 2019 ilmus tema *pop/dance*-stiilis laul "Mistakes". Paljud raadiojaamad üle maailma (Inglismaa, USA, Rootsi, Norra, Saksamaa, Eesti jne) laulu oma igapäevalugude esitusloendisse.

10. mail 2019 ilmunud singel "On this track" on rõõmsameelne, positiivne, tempokas suvine lugu. Laul räägib kohtumisest just selle ÕIGE inimesega, keda oleme oma ellu oodanud. Räägib armumisest, armastusest ja koos käsikäes sammumisest just sellel õigel armastusest täidetud elutee rajal.

30. mail 2019 ilmus singel "Stronger". See on energiline *synhtwave*-lugu, milles on 1980.–1990. aastate tantsumuusika mõjutusi.

## Diskograafia
Control Machete

**Control Machete** oli Mehhiko hiphopansambel, mis tegutses aastatel 1996–2004 Nuevo Leóni osariigis Monterreys.

Algselt olid selle liikmed räpparid Fermin IV, Pato Machete ja DJ Toy Selectah.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* "Mucho Barato" (1996) 
* "Artilleria Pesada presenta" (1999)
* "Uno, Dos: Bandera" (2003)
Mucho Barato

**Mucho Barato** on ansambli Control Machete debüütalbum. Album ilmus 1996. aastal.

## Lood
#"Control Machete" 3:13
#"Comprendes Mendes" 3:35
#"Las Fabulosas I" 1:13
#"Andamos Armados" 3:56
#"Humanos Mexicanos" 3:06
#"Cheve" 3:44
#"Madrugada Encore" 0:46
#"Asi Son Mis Dias" 3:34
#"Te Aprovechas del Limite?" 3:11
#"Justo'n" 5:13
#"Copa de Dama" 0:35
#"La Lupita" 3:39
#"Grin-Gosano" 2:15
#"Unete Pueblo" 3:48
#"Las Fabulosas II" 1:02
#"El Son Divo" 3:16
#"Marioneta" 4:17
#"Mexican Curious" (remix) 3:51
Elkharti maakond

**Elkharti maakond** (*Elkhart County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.

Maakonna halduskeskus on Goshen.

## Ajalugu
Maakond moodustati 29. jaanuaril 1830.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 197 559.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

## Viited
Jakov Fišman

**Jakov Fišman** (vene keeles *Яков Лейбович Фишман*; 20. märts 1913 Slutsk – 4. juuni 1983 Moskva) oli Moskva koraalse sünagoogi pearabi aastatel 1972–1983.

Aastal 1976 külastas ta Ameerika Ühendriike, kus eitas ajakirjandusele intervjuud andes, et Nõukogude Liidus esineb usklike tagakiusamist. Tänu tema visiidile avanes mõnel noorel juudil võimalus õppida Budapesti rabiseminaris (ainus idablokis). 1983. aasta aprilli lõpus oli ta sunnitud liituma Iisraeli vastu suunatud propagandistliku nn Juudi Antisionistliku Komiteega ja suri kuu aega hiljem südamerabandusse.
Kohalik kirik

**Kohalik kirik** on kindlaks määratud aladel tegutsev kirikuorganisatsioon, mis korraldab oma siseelu iseseisvalt, kuid moodustab samaaegselt osa üleilmsest kirikust.

Kohalik kirik on sõltuvalt kirikust tähistatud nii kirikuorganisatsiooni geograafilist ulatust kui ka piiskoppide rolli. Rangema määratluse järgi on kohalik kirik piiskopkond, mis koosneb teatud hulgast kogudustest. Üleüldisemas kasutuses on kohalik kirik usklike kogudus, mis koguneb ühes kohas jumalasõna kuulma ja sakramente pühitsema.

Väljend on laiemalt kasutuses õigeusu põhivoolu eklesioloogias, mille kirikukorralduses tähistab kohalik kirik üleilmse õigeusu kiriku osakirikut. Kohalik kirik võib õigeusus tähendada nii autokefaalset kui ka autonoomset kirikut, millest esimesel on täielik ja teisel osaline iseseisvus kirikuelu korraldamisel. Sageli on kohalik kirik rahvuskirik, mis ühendab ühte rahvusesse kuuluvaid inimesi või mille määrab riigipiir.

## Vaata ka

* Kirikukogudus
* Autokefaalne kirik
* Autonoomne kirik

## Viited
Mõttekriips

**Mõttekriips** ( – ) on kirjavahemärk, millega märgitakse lausekatkestust ja mõttepausi.

Seda kasutatakse koondlauses loetelu järel kokkuvõtusõna ees, kiilu eraldamiseks, muude lauseosade eriliseks esiletõstmiseks või lausekatkestuse tähistamiseks. Mõttekriipsu ümber jäetakse tühikud.

Arvutikirjas on võimalik kasutada mitme pikkusega mõttekriipse. Unicode'is on U+2013 tavaline mõttekriips (–, inglise *en dash*) ja U+2014 aga pikk mõttekriips (—, inglise *em dash*). 
Mõttekriipsu pikkuste eristamine ei kuulu eesti õigekirja.

Mõttekriipsuga samakujulist **pikka kriipsu** (ehk **kuni-kriipsu**) kasutatakse sõna *kuni* asenduseks vahemike märkimisel numbriga kirjutatud arvude vahel; sõna *kuni* asenduseks ajavahemike märkimisel lühendite vahel; sõnade *ja, või, ega* asenduseks rinnastatud võrdväärsete lauseliikmete vahel, kui vähemalt üks neist on kirjutatud lahku või sidekriipsuga; samal real jätkuvate otsekõnede eraldamiseks; hinnasiltide kujundamisel, kui rahasumma kümnend- või täisosa puudub.

## Vaata ka
* Miinusmärk
* Sidekriips

## Viited

## Kirjandus
* Helju Vals, "Mõte ja kriips. Manitsusi ja küsimusi" Keel ja Kirjandus 11/1973, lk 669–675

## Välislingid

* Mõttekriipsu kasutamine eesti keeles" EKI teatmik
* "Millal käib sõnade, nimede ja numbrite vahel sidekriips, millal pikem kriips?" EKI teatmik, 1. september 2023
* "Mõttekriips" Eesti õigekeelsuskäsiraamat
Bristol (täpsustus)

**Bristol** võib tähendada mitut asja.
***[[Bristol]]** on linn Suurbritannias.
***[[Bristol (Connecticut)|Bristol]]** on linn USA-s Connecticuti osariigis.
***[[Bristol (Florida)|Bristol]]** on linn Florida osariigis, Liberty maakonna keskus.
***[[Bristol (Rhode Island)|Bristol]]** on linn Rhode Islandi osariigis, Bristoli maakonna keskus.
***[[Bristol (Tennessee)|Bristol]]** on linn Tennessee osariigis.
***[[Bristol (Virginia)|Bristol]]** on linn Virginia osariigis.

## Vaata ka
*Bristoli maakond
Vambo (rukkisort)

**'Vambo**' on talirukkisort.

Sordi aretasid H. Tuppits ja H. Leesment.

Sort kanti sordilehte 1973.

## Viited

## Välislingid
*Sordist Eesti Taimekasvatuse Instituudi andmebaasis
Sangaste (rukkisort)

**Sangaste** on talirukkisort.

Sordi aretas Sangaste mõisnik Friedrich Georg Magnus von Berg.

Sort kanti sordilehte 1949.

## Viited

## Välislingid
*Sordist Eesti Taimekasvatuse Instituudi andmebaasis
Elvi (rukkisort)

**Elvi** on talirukkisort.

Sordi aretasid Leida Kask, Kalju Kask, Virve Küüts, Vahur Kukk ja Ilme Tupits.

Sort kanti sordilehte 1993.

## Viited

## Välislingid
*Sordist Eesti Taimekasvatuse Instituudi andmebaasis
Rakvere saksofonikvartett

**Rakvere saksofonikvartett** on Rakvere linnaorkestri juures tegutsev kvartett, mille moodustavad kolm saksofoni ja üks tuuba.

2005 andis ansambel välja albumi.

Ansambel on esinenud ka välismaal, näiteks Soomes ja Rootsis.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist truvalo.ee kodulehel
Nõukogude Avalikkuse Antisionistlik Komitee

**Juudi Antisionistlik Komitee** (vene keeles: *Антисионистский комитет советской общественности*) oli Nõukogude Liidus KGB suunistel juudi avaliku elu tegelastest sunniviisiiliselt moodustatud Iisraeli poliitika vastane organisatsioon. Liituma sunniti ka rabi Jakov Fišman.
Makedoonia Õigeusu Kirik

**Makedoonia Õigeusu Kirik** (makedoonia keeles Македонска православна црква) on kanooniliselt tunnustamata õigeusu kirik Põhja-Makedoonias. 1967. aastal kuulutas kirik end autokefaalseks ja iseseisvaks Serbia Õigeusu Kirikust.

## Ajalugu
Makedoonia Õigeusu Kiriku autokefaaliat ei tunnista nende emakirik Serbia Õigeusu Kirik, Konstantinoopoli ja Moskva patriarhaat ning teised kanoonilised õigeusu kirikud.

## Viited

## Välislingid
* 
* Makedoonia Õigeusu Kiriku ametlik koduleht
Dagmar Lamp

**Dagmar Lamp** (sündinud 11. veebruaril 1984 Tartus) on eesti kirjanik, podcaster, blogija ja ajakirjanik. 

## Haridus
Dagmar Lamp on lõpetanud Tartu Karlova Gümnaasiumi 2002. aastal ning Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja suhtekorralduse eriala 2005. aastal. Magistrikraadi sai ta 2015. aastal Tallinna Ülikoolis kommunikatsiooni erialal.

## Töö
Ta on töötanud kommunikatsioonispetsialistina, asutanud mitu taskuhäälingut ja juhtinud taskuhäälingusaateid. 

Ta on töötanud loodusportaalis Roheline Värav, ajalehes Õhtuleht, ajakirjades Naised, Naisteleht, Hello!, kirjastuses Petrone Print. Aastatel 2015–2021 töötas ta Postimees Grupis ajakirjanikuna. Aastatel 2021–2023 juhtis ta reklaamiagentuuris Havas kommunikatsiooniosakonda. Detsembrist 2023 kuni maini 2025 oli Dagmar Eesti Loodusmuuseumi kommunikatsioonijuht. Dagmar Lamp on Nõiawärk OÜ omanik ja pakub kommunikatsiooni- ja sisuloometeenuseid.

## Looming
### Raamatud
Dagmar Lamp on koos kirjanik Epp Petronega välja andnud raamatud "Õun ära süüa?" (2007) ja "Meestest, lihtsalt" (2007). Ta oli raamatu "Seiklus neljale" (2011) üks autoritest. Novellikogu "Tule, ma jutustan sulle loo" koostaja ja üks autoreid. Ta on raamatute "Naistest, lihtsalt" (2011), "Kortermaja" (2014), "Ööd kollases autos" (2010), "Kirjad tütrele ehk kuidas ma emaks kasvasin ja selle käigus oma last maha ei tapnud" (2017) autor. Tema novelli leiab jutukogust "Tartu rahutused". Autorinimena on ta kasutanud ka nime Dagmar Reintam.

### Blogi
Lamp on blogi daki.elab.siin autor (2004). Sealsete kirjutiste põhjal on ta koostanud samanimelise raamatu, mis ilmus 2007. aastal kirjastuse Petrone Print kaudu (autori nimena on kirjas Dagmar Reintam).

### Taskuhääling
Dagmar Lamp on taskuhäälingusarjade "Naistejutud" ja "Eesti roimad koos Andres Anveltiga" autor. 

Koos Heidi Ruuliga lõi ta taskuhäälingu "Külmavärinad". Pärast Postimehest lahkumist lõpetas ta nende saadete tegemise ja hakkas koos Ruuliga tegema saadet "Kikimoorid", kus käsitletakse kõhedaid krimi- ja paranormaalseid lugusid, mis on leidnud aset peamiselt Eestis. 

Lisaks on ta saate "Sodiaagisosinad" autor ja kaassaatejuht koos astroloog Margit Korbega ja saate "Kosmose peatus" kaassaatejuht. Koos Liisi Rohtungi ja Henry Kõrvitsa ehk Genkaga teeb Lamp taskuhäälingut "Mis värk sellega on?".

## Viited
Viljandi Orienteerumisklubi Lehola

MTÜ **Viljandi Orienteerumisklubi Lehola** on Viljandi maakonnas Viljandis tegutsev orienteerumisklubi.

Klubi on Eesti Orienteerumisliidu ja Viljandimaa Spordiliidu liige.

## Viited

## Välislingid
*
Burlington

**Burlington** on mitme paiga nimi.

***[[Burlington (Ontario)|Burlington]]** on linn Kanadas,
***[[Burlington (Colorado)|Burlington]]** on linn Colorado osariigis, Kit Carsoni maakonna keskus.
***[[Burlington (Iowa)|Burlington]]** on linn Iowa osariigis, Des Moinesi maakonna keskus.
***[[Burlington (Kansas)|Burlington]]** on linn Kansase osariigis, Coffey maakonna keskus.
***[[Burlington (Kentucky)|Burlington]]** on asula Kentucky osariigis, Boone'i maakonna keskus.
***[[Burlington (Massachusetts)|Burlington]]** on linn Massachusettsi osariigis.
***[[Burlington (Põhja-Carolina)|Burlington]]** on linn Põhja-Carolina osariigis.
***[[Burlington (Vermont)|Burlington]]** on linn Vermonti osariigis, Chittendeni maakonna keskus.
Võru rattaralli

**Võru rattaralli** (lühendatult VÕRR) on Eesti rattavõistlus, mis toimub Võru ümbruses. Võistlust korraldab aastast 2005 Haanja Rattaklubi.

Võisteldakse kahel distantsil: pikem (umbes 100&nbsp;km) ja lühem (umbes 45&nbsp;km) distants.

## Võitjaid
*...
*2007 Tarmo Raudsepp.
*...

## Viited
Auburn

**Auburn** on mitme paiga nimi:
***[[Auburn (Alabama)|Auburn]]** on linn Alabama osariigis.
***[[Auburn (California)|Auburn]]** on linn California osariigis, Placeri maakonna keskus.
***[[Auburn (Georgia)|Auburn]]** on linn Georgia osariigis.
***[[Auburn (Illinois)|Auburn]]** on linn Illinoisi osariigis.
***[[Auburn (Indiana)|Auburn]]** on linn Indiana osariigis, DeKalbi maakonna keskus.
***[[Auburn (Iowa)|Auburn]]** on linn Iowa osariigis.
***[[Auburn (Kansas)|Auburn]]** on linn Kansase osariigis.
***[[Auburn (Kentucky)|Auburn]]** on linn Kentucky osariigis.
***[[Auburn (Lääne-Virginia)|Auburn]]** on linn Lääne-Virginia osariigis.
***[[Auburn (Maine)|Auburn]]** on linn Maine'i osariigis, Androscoggini maakonna keskus.
***[[Auburn (Massachusetts)|Auburn]]** on linn Massachusettsi osariigis.
***[[Auburn (Michigan)|Auburn]]** on linn Michigan osariigis.
***[[Auburn (Nebraska)|Auburn]]** on linn Nebraska osariigis, Nemaha maakonna keskus.
***[[Auburn (New Yorgi osariik)|Auburn]]** on linn New Yorgi osariigis.
***[[Auburn (Washington)|Auburn]]** on linn Washingtoni osariigis.
Baumgarten (Riia suguvõsa)

**Baumgarten** (varem *Bomgardenn*, *Bomgarden*, *Boogarden*) oli Riiast pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid

*Johannes (Johann) Boogarden (1668−1723), kaupmees, Narva raehärra
*Thomas Baumgarten (1678–1725), Ieriķi mõisa (*Ramotzky*) rentnik
*Carl Gustav Baumgarten (surn. 1753/1763), Stopiņi mõis, Sangaste, Ilmatsalu, Unipiha, Kiidjärve mõisate  mõisavalitseja 
*Ernst Johann Baumgarten (1754–1827), klaasimeister, linnasaadik Tartu magistraadis, linnanõunik
*Dietrich Baumgarten (1730–1787), Kiidjärve, Arula, Kärkna mõisavalitseja, Tartu linna Sootaga mõisa rentnik, Tartu linnakodanik
*James Carl Baumgarten (1789−1859), notar, Riia raehärra
*Christian Theodor von Baumgarten (1819−1888), insener-kindralleitnant
*Karl Wilhelm Theodor von Baumgarten (1847−1908), kindralleitnant
*Gustav Ferdinand Baumgarten (1851−1913), kaupmees, Vindavi raehärra

## Baumgarteni suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa eesti distrikt:
**Lilli-Anne (*Lühnen*) (1793−1803, pandivaldus), Peetrimõisa (*Petrimois*) (kuni 1805), Sootaga (*Sotaga*) (XVIII sajandil, rendivaldus)
*Liivimaa läti distrikt:
**Ieriķi (*Ramotzky*) (1723−1791)
## Viited

## Kirjandus
*Seuberlich, Erich. *Stammtafeln deutsch-baltischer Geschlechter*. – Deutsche Stammtafeln in Listenform. Band I. Beiheft I. I. Reihe. Leipzig: Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V. Riga: Kommisions-Verlag für Lettland, Estland, Finnland, Polen und Russland: N. Kymmel in Riga, 1924.  seite 1-12.
Autonoomne kirik

**Autonoomne kirik** (kreeka keeles *auto* - ise, *nomos* - seadus) on õigeusu kirikus kirik, mis on osalise iseseisvusega. Autonoomne kirik teeb oma otsused ise, kuid väljaspool oleval patriarhil on teatav piiratud võim.

## Viited
Juuli (eesnimi)

**Juuli** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1171. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Juuli 45 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Juuli Lill
*Juuli Vispel
*...

## Viited

## Välislingid
*
Gollegiella

**Gollegiella** (põhjasaami keelest tõlgituna 'kuldne keel') on saami keelte  alane kultuuriauhind.

Auhind asutati 2004. aastal ning seda antakse välja üle aasta ning selle eesmärk on väärtustada saami keelte alal tehtut. Auhinna žüriis on Norra, Rootsi, Soome ja Venemaa esindajad.

Auhinna kandidaate võivad esitada nii era- kui ka juriidilised isikud Norras, Rootsis, Soomes ja Venemaal. Seda võidakse anda samuti nii era- või juriidilisele isikule või projektile ning jagada seda igal võimalikul moel, selle suurus on 15 000 eurot.

## Laureaadid
* 2024 Sig-Britt Persson ja Pekka Sammallahti
*2022 Ole Henrik Magga
*2020 Ellen Pautamo ja Jonar Thomasson
*2018 Karin Tuolja (Rootsi) ja Jekaterina Metškina (Venemaa)
*2016 Máret Steinfjell, Iŋgá-Márjá Steinfjell, Kirsi Paltto ja Jan Skoglund Paltto (Norra)
*2014 Mikael Svonni (Rootsi), Kerttu Vuolab ja Seija Sivertsen (Soome)
*2012 Divvun ja Giellatekno (Norra), Aleksandra Antonova ja Nina Afanasjeva (Venemaa)
*2010 Máret Sárá ja Lajla Mattsson Magga (Norra)
*2008 Sámi Siida (Soome) ja Henrik Barruk (Rootsi)
*2006 Harald Gaski (Norra) ja Jouni Moshnikoff (Soome)
*2004 Ella Holm Bull (Norra) ja Anarâškielâ servi (Soome)

## Välislingid
*Gollegiella auhind Rootsi saamide parlamendi kodulehel. Rootsi keeles
Sui keel

**Sui keel** on tai-kadai keelkonna kami-sui rühma kuuluv keel, mida emakeelena räägivad suid Hiinas Guizhou provintsis.

Sui keelt räägib umbes 300 000 inimest.

Sui keel on toonikeel nagu teisedki kami-sui keeled. Sui keeles on 8 tooni, 7 vokaalfoneemi ja mõnedel andmetel kuni 70 konsonantfoneemi.

Sui keeles on kasutatud sui kirja, kuid seda kasutasid vaid šamaanid ja tavaelus seda ei kasutatud. Sui kiri on logograafiline, mõnede piktograafilise kirja elementidega, kirjamärke on umbes 500. Tänapäeval kasutatakse kirjas enamasti hiina keelt. 

## Viited

## Välislingid
*https://www.omniglot.com/writing/sui.htm
Javolenus Priscus

**Gaius Octavius Tidius Tossianus Lucius Iavolenus Priscus** (lühinimega **Iavolenus Priscus**) (sündinud u 60 pKr) oli Rooma senaator ja jurist. Priscus oli sabiniaanide koolkonna pea ja pidas mitut ametit, olles muuhulgas leegioniülem, provintsi asehaldur ja konsul. Paljusidd tema otsuseid on tsiteeritud "Digestides".

Arvatakse, et Iavolenus Priscus tuli Nedinumist või Iguviumist Umbrias. Ta tegi karjääri keiserliku halduse ja õiguse alal.

## Keiserlik karjäär
Usutakse, et 84 pKr tuli Javolenus Priscus Rooma Britannia provintsi, kus ta viibis kaks aastat ja teenis *juridicus*'e ehk vanemkohtunikuna. Pärast seda naasis ta Rooma ja pidas seal oma konsulaati. Konsuliametit peeti Rooma riigi kõrgeimaks auks. 
Pärast konsuliaega, 86 pKr oli ta Ülem-Saksamaa kuberner, keiser Domitianuse valitsusajal tõenäoliselt Süüria provintsi kuberner ja natuke hiljem Aafrika prokonsul ehk maavalitseja. Iavolenus Priscus teenis ka keiser Traianuse konsiiliumis, olles lugupeetud jurist. 106. või 107. pKr sai temast Keiserliku Nõukogu liige.

## Juristikarjäär
Gaius Plinius Caecilius Secundus kirjeldab Iavolenus Priscust kui tihedalt avalike suhetega seotud tuntud tsiviilõigus eksperti, kes on pigem ekstsentrik. Ta oli viimane sabininaanide õigusteadusliku kooli juht  ning Salvius Iulianuse õpetaja ja õiguslik juhendaja. Ta kirjutas "Küsimuste" ja "Vastuste" kogumikke ning kommentaare sabiniaanide koolkonna varasemate juhtide, nagu Marcus Antistius Labeo ja Cassiuse teostele.

Priscus avaldas 15 kirjade ehk *epistulaede raamatut ehk librit*, milles käsitleti õigusprobleeme.

On avaldatud arvamust, et Iavolenus Priscus oli kuulus, kuna ta oli jurist.

Iavolenus Priscuselt teatakse tema ütlust *Omnis definitio in iure civili periculosa est* 'Iga definitsioon tsiviilõiguses on ohtlik'.

## Viited
Artilleria Pesada presenta

**Artilleria Pesada presenta** on ansambli Control Machete teine album. Album ilmus 1999. aastal.

## Lood
#"Artillería Pesada" 4:57
#"Si Señor" 4:16
#"Presente" 4:44
#"Unísono" 4:30
#"Instancias" (Los Vigilantes) 5:06
#"Ileso" 6:21
#"Desde La Tierra" (El Tercer Planeta) 3:31
#"Esperanza" 5:12
#"Danzón" 7:03
#"Grita" 4:51
#"La Artillera" 5:36
Surdegis

**Surdegis** on alev Leedus Anykščiai rajooni Troškūnai vallas. Alev asub Vašuoka jõe kaldal.

Surdegises on postkontor, raamatukogu ja kultuurimaja; aastani 2010 tegutses alevis ka kool. Vaatamisväärsusteks on sealne aastal 1812 ehitatud katoliku kirik, Jumalaema ikooni kabel ja endise Surdegise Pühavaimu kloostri hoonetekompleks.

Aastal 1931 sündis seal Leedu näitleja Algimantas Masiulis.

## Ajalugu

Surdegist on esmamainitud XVI sajandi alguses. 1510. aastal lubas sealne maaomanik Bagdonas Staveckis Valevski-Levkovskitel sinna õigeusu kiriku ehitada.

Aastal 1530 pühitseti sealne kirik koos kiriku juures voolava allikaga Jumalaemale. Selle kõrvale rajas Biržai staarost Aleksejus Feodorovičius Kolmainu kiriku, mis oli samuti õigeusu kirik. Aastal 1612 või 1625 alustati vana Jumalaema kiriku asemele uue kivihoone ehitamist. Hoone valmis aastal 1636. Aastal 1627 asutas sealse mõisa omanik Ana Staveckaja Surdegisse õigeusu mungakloostri (Surdegise Pühavaimu klooster).

Aastal 1780 ehitati Surdegisse ka katoliku kabel. Aastal 1807 ehitati sinna Jumalaema uinumise õigeusu kirik, aastal 1812 aga vana laguneva kivikiriku asemele uus Püha Vaimu väljavalamise (Nelipühi) õigeusu kirik (praegune katoliku kirik). Aastal 1855 sai Surdegis alevi staatuse. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Сурдеги. Aastal 1897 hakkas alevis tegutsema kihelkonnakool, leedukeelset haridust hakati seal andma aastal 1913.

Surdegise klooster evakueeriti aastal 1915 Moskvasse ja suleti seal aastal 1917, sellest ajast peale on sealsed õigeusu kirikud hooletusse jäänud ja lagunenud; kadunud on ka sealne õigeusu kihelkond. Säilinud on teine õigeusu kirik, mis anti üle sealsele katoliku kogudusele. Alevi õigeusklikust minevikust on säilinud vaid aastal 1869 ehitatud kabel, kus asus koopia Surdegise Jumalaema ikoonist. Panevėžysi vene kultuuriseltsi eestvedamisel tehti kabel korda ja asetati sinna aastal 2012 ka ehtne Surdegise Jumalaema ikoon; ühtlasi tehti korda ka Surdegise vene kalmistu.

Aastal 1926 moodustati Surdegise katoliku kihelkond. Aastal 1928 avati alevis postkontor, seni oli postkontor tegutsenud vaid Surdegise raudteejaamas. Surdegises moodustati neil aastatel ka piimandusühistu ja põllumeeste ühistu. Nõukogude perioodil oli Surdegis kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Elanikkond


* 40 (1859)
* 48 (1868)
* 100 (1892)
* 152 (1897)
* 232 (1959)

* 293 (1970)
* 263 (1979)
* 293 (1987)
* 244 (2001)
* 158 (2011)



Surdegis, gatvė.JPG|Tänavavaade
Surdegis, rusų kapinės.JPG|Vene kalmistu
Surdegis. Paštas, buv. mokykla.JPG|Postkontor, endine koolimaja
Surdegio bažnyčia.JPG|Surdegise kirik
Surdegskiy monastery.jpg|Surdegis aastal 1890
Surdegis, koplytėlė.JPG|Surdegise Jumalaema ikooni kabel


## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Nona

**Nona** võib tähendada järgmist:
*Nona
* "Nona", Stephen Kingi teos
* Nona, üks parkadest 

## Vaata ka
* 2S9 Nona-S
Grotto Bay

**Grotto Bay** (afrikaani keeles **Grottobaai**) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas. Grotto Bay asub Atlandi ookeani rannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Grotto Bay elanikest valgeid 85,45%, mustanahalisi aafriklasi 6,82%, värvilisi 0,91% ja teisi 6,82%. Inglise keelt pidas emakeeleks 51,36%, afrikaani keelt 43,64%, tsvana keelt 1,82%, sotho keelt 1,82%, ndebele keelt 0,45% ja teisi keeli 0,91%.

## Viited
Strandfontein

**Strandfontein** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Matzikama vallas. Strandfontein asub Atlandi ookeani rannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Strandfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 50,58%, valgeid 33,18%, värvilisi 14,85%, India või Aasia päritolu inimesi 0,93% ja teisi 0,46%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 68,98% inimesi, koosa keelt 22,46%, inglise keelt 3,21%, sotho keelt 2,67% ja suulu keelt 1,07%.

## Viited
Iseärane punkt

**Iseärane punkt**  ehk **singulaarne punkt**  (inglise keeles *singularity*) on matemaatikas reeglina punkt, kus matemaatiline objekt (tavaliselt funktsioon) ei ole määratletud või millel on ebaregulaarne käitumine (näiteks punkt, kus funktsioon on katkestatud või ei ole diferentseeruv). Teisiti öeldes, funktsiooni iseärane punkt on komplekstasandi punkt, milles vaadeldav funktsioon ei ole analüütiline ja mis takistab selle funktsiooni analüütilist jätkamist. 

Lihtne näide: Reaalmuutuja funktsioon

: f(x)=\frac{1}{x} 

omab singulaarsust kohas *x* = 0, sest vastuseks on  ±∞ ja see ei ole määratletav. 

Funktsioon *g*(*x*) = |*x*| (vaata absoluutväärtus) omab samuti singulaarsust kohas *x* = 0, kuna see ei ole seal diferentseeruv. 

## Teisi tähendusi matemaatikas
*Joone (pinna, sihivälja) iseärane punkt on punkt, milles puutuja (puutujatasand, välja siht)  ei ole määratud
*Hariliku diferentsiaalvõrrandi iseärane punkt on punkt, mille diferentsiaalvõrrand *y*' = *f*(*x*, *y*) paremat poolt moodustav funktsioon *f* või selle osatuletis *y* järgi ei ole pidev

## Vaata ka
*Isoleeritud iseärane punkt
*Prandtli–Glauerti singulaarsus on punkt, kus toimub õhurõhu järsk langus, näide matemaatilisest singulaarsusest aerodünaamikas.
*Singulaarsuse teooria

## Viited
Kümnise kirik

**Kümnise kirik** ehk **Jumalaema Uinumise kirik** (ukraina keeles Десятинна церква *Desjatõnna tserkva* ehk Церква Успіння Пресвятої Богородиці *Tserkva Uspinnja Presvjatoi Bogorodõtsi*) oli Kiievis Vladimir Püha käsul aastatel 989–996 ehitatud Vana-Vene esimene kivikirik. See purustati aastal 1240, kui Batu-khaani väed vallutasid Kiievi.

Vladimir pani kõrvale kümnendiku oma sissetulekust ja varast, et kiriku ehitamist ja ülalpidamist rahastada, mis andiski kirikule selle rahvaliku nime.

## Pildid
### Esimene Kümnise kirik (996—1240)

Фундамент Десятинной церкви.svg|Kiriku põhiplaan ja alusmüürid
3-Я. Дитинець.Фундамент Десятинної церкви 1, Володимирська,2.jpg|Kümnise kiriku alusmüürid, vaade itta
Church of the Tithes – Memorable Sign.jpg|Mälestustahvel
Tryzub (Church of the Tithes).jpg|Varemetest leitud kivi Kiievi vürsti kolmpiiga
Мозаїка Десятинної церкви.jpg|Osa põrandamosaiigist
Мозаїка підлоги Десятинної церкви.jpg|Osa põrandamosaiigist
Очі святого. Десятинна церква.jpg|Detail osaga freskost
Десятинная церковь - макет.jpg|Kiriku rekonstruktsioon-makett dioraamil Kiievi Arheoloogiamuuseumis
Киевский археологический музей, диорама 3.jpg|Kiriku asukoht linnas, makett Kiievi Arheoloogiamuuseumis


### Teine Kümnise kirik (1630. aastad — 1828)
Metropoliit Petro Mohõla initsiatiivil ehitati 1630. aastatel vana kiriku alusmüüride edelanurgale väike Jumalaema Sündimise kirik.

Десятинна церква. Шкіц.jpg|Petro Mohõla ehitatud kirik
Church of Tithes, Kiev, basement plan, 1826.jpg|Selle asukoht esimese pühakoja alusmüüride suhtes 1826. aastal
Deśatynna cerkva.png|1888. aastast pärit joonistus kunagisest kirikust


### Kolmas Kümnise kirik (1842—1928)
Kiievi metropoliidi Eugeniuse algatusel ehitati 19. sajandi keskel vana kiriku alusmüüridele uus Kümnise kirik. Vladimir Stassovi projekteeritud kirik sarnanes stiililt tema teisele varases pseudovene stiilis ehitatud sakraalhoonele, Aleksander Nevski mälestuskirikule. Uue Kümnise kiriku lasi 1928. aastal hävitada Nõukogude võim.

Church of Tithes, Kiev, Stasovs draft, 1828.jpg|Vladimir Stassovi joonis uuele kirikule, 1828
Десятинная церковь.jpg|19. sajandil ehitatud uus Kümnise kirik


## Viited
Akwid

**Akwid** on 1994. aastal loodud Mehhiko räppansambel Jiquilpan Michoacan.

Algselt olid selle liikmed räpparid AK ja Wikid.

Akwid on üks tuntumaid Mehhiko räppansambleid, kes on jõudnud ka Billboardi edetabelisse.
Centerville

**Centerville** või **Centreville** on pitme paiga nimi.
***[[Centreville (Alabama)|Centreville]]** linn Alabama osariigis, Bibbi maakonna keskus.
***[[Centerville (Iowa)|Centerville]]** on linn Iowa osariigis, Appanoose'i maakonna keskus.
***[[Centreville (Maryland)|Centreville]]** on linn Marylandi osariigis, Queen Anne'i maakonna keskus.
***[[Centreville (Michigan)|Centreville]]** on asula Michigani osariigis, St. Josephi maakonna keskus.
***[[Centerville (Missouri)|Centerville]]** on asula Missouri osariigis, Reynoldsi maakonna keskus.
***[[Centerville (Ohio)|Centerville]]** on linn Ohio osariigis.
***[[Centerville (Tennessee)|Centerville]]** on linn Tennessee osariigis, Hickmani maakonna keskus.
***[[Centerville (Texas)|Centerville]]** on asula Texase osariigis, Leoni maakonna keskus.
***[[Centerville (Utah)|Centerville]]** on linn Utah' osariigis.
Difeomorfism

**Difeomorfism** on bijektiivne pidevalt diferentseeruv kujutus, mille pöördkujutus on samuti pidevalt diferentseeruv. 

Selle kujutus määramis- ja muutumispiirkonnad võivad olla vektorruumi <math>\R^n</math> lahtised hulgad või üldisemalt diferentseeruvad muutkonnad. Vastavalt diferentseeruvusklassile räägitakse C^k-difeomorfismidest (k \in \{1,2,\dots,\infty,\omega\}).

## Definitsioon
### Vektorruum
Kujutust vektorruumi \R^n ühest lahtisest alamhulgast teise f \colon U \to V  nimetatakse difeomorfismiks,   

* f&nbsp;on bijektiivne
* f&nbsp;on kõikjal pidevalt diferentseeruv
* pöördkujutus f^{-1}&nbsp;on kõikjal pidevalt diferentseeruv

Kui f ja f^{-1} on k korda pidevalt diferentseeruvad (ehk klassist C^k“, k =1, 2, 3, \dotsc), siis nimetatakse kujutust f C^k-difeomorfismiks.
Kui f ja f^{-1} on mis tahes arv kordi diferentseeruvad (ehk klassist C^\infty), siis nimetatakse kujutust f  C^\infty-difeomorfismiks. Kui f ja f^{-1} on mõlemad analüütilised (ehk klassist C^\omega), siis nimetatakse kujutust f C^\omega-difeomorfismiks.

Kujutust f \colon U \to V  lahtiste alamhulkade vahel U, V \subset \R^n nimetatakse lokaalseks difeomorfismiks, kui igal punktil p \in U on niisugune lahtine ümbrus W \subset U, et selle kujutis  f(W)\subset V on lahtine ning kujutuse f ahend 
f|_W \colon W \to f(W) hulgale W on difeomorfism.
Singulaarsus (täpsustus)

***[[Singulaarsus]]** ehk **gravitatsiooniline singulaarsus** on füüsikas punkt, kus aja ja ruumi kõverus muutub lõpmatuks.
***[[Tehnoloogiline singulaarsus]]** on futuroloogias oletuslik hetk, millest alates ei ole võimalik tehnika arengut ennustada.
***[[Singulaarsus (süsteemiteooria)|Singulaarsus]]** on süsteemiteoorias olukord, kus väike põhjus tekitab suure mõju.
***Singulaarsuseks** võidakse nimetada ka **[[iseärane punkt|iseärast punkti]]**.
Kaaratsim

**Kaaratsim** (ametliku nimega **Mittetulundusühing Segarahvatantsurühm Kaaratsim**) on Jõgeva maakonnas Jõgeval tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhendaja on Aino Sobak.

Rühm asutati 1980. aastal. Algul oli see Jõgeva KEKi rahvatantsurühm.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Inglise hurt

**Inglise hurt** on Ühendkuningriigis aretatud koeratõug.

Tõustandardis on koera päritolu kohta muu hulgas kirjas järgmist: „Ekspertide sugugi mitte üksmeelse arvamuse kohaselt võib inglise hurt olla pärit Lähis-Idast. Hurdatüüpi koeri kujutavaid joonistusi on leitud Vana-Egiptuse hauaehitistest, mis on pärit umbes 4000 aastast eKr. /.../ Ühe inglise hurda liikumiskiiruseks mõõdeti lausa 45&#160;miili tunnis.“

Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta: „Märkimisväärse  visaduse  ja  vastupidavusega  koer. Arukas, õrn, kirglik ning tasakaalukas.“


Greyhound Racing amk.jpg
Greyhound Close-up.jpg|Portree
Greyhound0b.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Renée Willes: *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3
*"The Greyhound in 1864: ..." Walsh 1864
*"The Greyhound, ..." Dalziel 1887
*''Of Greyhounds and of Their Nature'', Chapter XV: "The Master of Game" Edward of York circa 1406
*"The Greyhound" Roger D. Williams, in ''The American Book of the Dog'' Editor George O. Shields. Chicago: Rand Mcnally 1891
* *Greyhound Nation: A Coevolutionary History of England, 1200-1900* Edmund Russell, Cambridge University Press 2018. ISBN 978-0521762090
* *The Greyhound and the Hare: A history of the breed and the sport* Charles Blanning, The National Coursing Club, 2018

## Välislingid
* Inglise hurt koer.ee saidil
Keila püss

**Keila püss** on Harju maakonnast Keila lähedalt leitud algeline püss. Püss on dateeritud 14. sajandi lõpukümnenditesse ja ühtlasi üks vanimaid teadaolevaid käsitulirelvi Euroopas. 

Pronksist valatud relva jäänused on hoiul Harjumaa muuseumis.

Säilinud on koonusekujuline kaheksatahuline pronksist torukatke, püssi keskosa, millest on võimalik teha järeldusi püssi võimaliku väljanägemise kohta. Kujult sarnaneb püss Saksa sõjaväelase Konrad Kyeseri 15. sajandi alguses käsikirjas oleva püssi kujutisega.

## Vaata ka
*Otepää püss

## Viited
**<big>Välislingid</big>** 

Keila püssist Vikerraadio saatesarjas "Eesti Lugu"
Rakvere Võrkpalliklubi

**Rakvere Võrkpalliklubi** on Lääne-Viru maakonnas Rakveres tegutsev võrkpalliklubi.

## Ajalugu

MTÜ Rakvere Võrkpalliklubi asutati 28. detsembril 2012. Klubi presidendi rolli võttis Raigo Pärs. Uue klubi loomisega taandus meistriliiga klubi Rakvere Fruit Xpressi vedamisest (varasem Rakvere Rivaal, Rakvere Aeroc) Mati Merirand ning suuresti selle meistriliiga klubi baasil liitus hooajal 2013/14 uus Rakvere VK Balti- ja Eesti meistriliigaga.

Hooajal 2016/17 võideti üllatuslikult Balti liiga, mis on siiani klubi ainus tiitel Eesti ja Baltikumi kõrgeimal tasemel. Eesti karikavõistlustel on korra jõutud finaali (2015).

Rahalistel kaalutlustel loobus klubi hooaja 2018/19 järel kõrgeimal tasemel mängimisest ning alates hooajast 2019/20 on osaletud Eesti tugevuselt teises liigas, meeste esiliigas.

|-
|
**Nimed aastati**


|
**Peatreenerid aastati**

|}

## Tulemused

## Individuaalsed auhinnad
;Balti liiga kõige väärtuslikum mängija
*Siim Põlluäär (2017)

## Viited

## Välislingid
*
*Facebookis
*Rakvere Võrkpalliklubi Volleybox
Aelius Marcianus

**Aelius Marcianus** (2. sajandi lõpp – 3. sajandi algus) oli Rooma jurist. Tõenäoliselt elas ta Rooma idaaladel. Ta oli üks viimaseid klassikalise ajastu juriste, pigem prokuliaan. 

Nimi Aelius oli Rooma plebeilik perekonnanimi, mis võis vihjata lihtsale päritolule.  

## Tegevusala
Aelius Marcianus oli pigem õpetaja kui jurist. Tal ei olnud isiklikku juurapraksist, ta ei andnud konsultatsioone. Aelius Marcianus teadis palju keisrite Severuse ja Caracalla reskriptidest, mistõttu on teda seostatud Ulpianusega, kelle stiil on sarnane. Arvatakse, et ta oli Ulpianuse õpilane. 

## Tähtsus ajaloos
Aelius Marcianus on tuntud eelkõige oma mahuka õpetuste kogumi järgi, mis koosnes Gaiuse "Institutsioonide" järgi 16-st "Institutsioonide" raamatust.  

Samuti kirjutas ta mitu monograafiat ja kommentaare, mis avaldati pärast keiser Caracalla surma 217. aastal. Kuigi juristid üldiselt ei ole tema kirjutisi tsiteerinud, hindasid "Justinianuse koodeksi" kokkupanijad tema selget väljendusviisi ning valisid üle 280 tema koostatud lõigu ka "Digestidesse". 

## Viited
Viljandi Metall

**Viljandi Metall AS** (lühend VMT) on Eesti ehitusettevõte, kontsern.

Kontserni kuuluvad järgmised ettevõtted:
*VMT Steel (Soomes)
*VMT Betoon
*VMT Industry
*VMT Ehitus
*VMT Tehased.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Oldenburgi Vaba Riik

**Oldenburgi vabariik** (saksa: *Freistaat Oldenburg*) oli liidumaa Weimari vabariigis. See loodi 1918. aastal pärast suurhertsog Friedrich August II tagasiastumist novembrirevolutsiooni järel.

1937. aastal kaotas see oma eksklaavid Eutini Läänemere rannikul ja Birkenfeldi Edela-Saksamaal Preisimaale ning omandas Wilhelmshaveni linna, kuid see oli formaalsus, kuna natsid olid 1934. aastal liidumaad *[[de facto]]* kaotanud.

Teise maailmasõja alguses 1939. aastal oli nende territoriaalsete muudatuste tulemusel Oldenburgi pindala 5375 km² ja rahvaarv 580 000.

Pärast teist maailmasõda liideti Oldenburg äsjaloodud Alam-Saksi liidumaaga kui Oldenburgi halduspiirkond (Verwaltungsbezirk Oldenburg); mõlemad said 1949. aastal Saksamaa liitvabariigi osaks. Kaks enklaavi said vastavalt Schleswig-Holsteini ja Rheinland-Pfalzi osaks.

## Vaata ka

* Oldenburgi hertsogkond
* Oldenburgi valitsejate loend
Keila Spordi Ring

**Keila Spordi Ring** oli enne Teist maailmasõda Harjumaal Keilas tegutsenud spordiorganisatsioon; ühtlasi esimene Keila spordiorganisatsioon.

Organisatsiooni asutasid 1922 sporditegelane Ernst Kuljus ja vallasekretär Karl Vasko.

Organisatsioonil oli ka oma jalgpallisektsioon.

## Viited
Viljandi noortevangla

**Viljandi noortevangla** oli alaealiste kinnipidamisasutus (vangla) Viljandi maakonnas Viljandis Tallinna tänaval.
## Ajalugu

1. juulil 1954 alustas endise Viljandi vangla kompleksis tegevust **Viljandi kasvatusliku töö koloonia** (ka Viljandi noortekoloonia). Koloonias viibisid alaealised, keda oli karistatud kohtuotsusega. 

1992. aastal nimetati koloonia ümber **Viljandi noortevanglaks**. 

Tallinna tänav 41 kinnistul asusid: ühiselamu, koolimaja, masuudihoidla, katlamaja, medpunkt, söökla,  kaks töökoda, vahitornid 1, 2, 3, 4, 5, pääsla, olmehoone koos spordisaaliga, vanglaametnike õppehoone, kaitsemüürid, vangla territooriumi välisvalgustussüsteem, tuletõrje veehoidla, garaaž ja alajaam

Vangla suleti 1. mail 2008.

## Viited

## Välislingid
*Viljandi vangla ajalugu lõpeb järgmisel aastal. sakala.postimees.ee, 28. aprill 2007
*Viljandi noortevangla asemele tuleb UKU Keskus. www.ehitusuudised.ee, 27 juuli 2011
*
Viljandi kalapidu

**Viljandi kalapidu** on Viljandi maakonnas Viljandis sealsel järvel toimuv kalastusvõistlus.

Viimane pidu toimus 2016. Pidu korraldas Viljandi Paadimees MTÜ. Varem on pidu korraldanud Koos Kalale MTÜ.

2012 pälvis pidu tunnustuse Viljandi aasta tegu.

## Viited

## Välislingid
*Facebookis
64 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 64** sõitis Väike-Õismäe ja Ülemiste vahel. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevil. Bussiliin oli ekspressliin. Bussiliin avati 1. septembril 2021. Väljumised 15-25 minuti tagant

Enne 2000. aastat on samanumbriline buss sõitnud Väike-Õismäe ja Vana-Pääsküla vahet.

Bussiliin suleti 19 - 21. oktoobril

## Peatuste loend

### Väike-Õismäe > Ülemiste
*Väike-Õismäe parkla
***Väike-Õismäe**
*Rukkilille
*Meelespea
*Sinilille
*Karikakra
*Meistri
*Autobussikoondis
*Lakiotsa
*Mustamäe tee
*Sipelga
*Retke tee
*Ülemiste jaam
*Dvigatel
***Kaubajaama**

### Ülemiste > Väike-Õismäe
***Kaubajaama**
*Valukoja
*Lõõtsa
*Dvigatel
*Ülemiste jaam
*Retke tee
*Sipelga
*Mustamäe tee
*Karjavälja
*Lakiotsa
*Autobussikoondis
*Meistri
*Karikakra
*Sinilille
*Meelespea
*Rukkilille
***Väike-Õismäe**
*Väike-Õismäe parkla

## Vaata ka
*Tallinna ühistranspordiliinid
*45 (Tallinna bussiliin)

## Viited

## Välislingid
*64. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Mehis (eesnimi)

**Mehis** on mehenimi.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Mehis 351 mehel. Mehis on populaarsuselt 353. mehenimi.

Mehis on keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 39).

Kõige populaarsem on eesnimi Mehis vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,90, ja Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,10.

## Nime tuntud kandjaid
*Mehis Born
*Mehis Heinsaar
*Mehis Helme
*Mehis Pever
*Mehis Pihla
*Mehis Pilv
*Mehis Viru

## Viited

## Välislingid
*
Maret

**Maret** võib tähendada järgmist:
*Maret (ajakiri)
*Maret (kartulisort)
*Maret (eesnimi)
*Maret (kirjastus)
Maria

**Maria** võib tähendada järgmist:
***[[Maarja]]** ehk **Maria**, Jeesuse ema
***[[Maria (laev)|Maria]]**, laev
***[[Maria (laulja)|Maria]]**, laulja
***[[Maria (ansambel)|Maria]]**, ansambel
***[[Maria (kala)|Maria]]**, Eesti vetest püütud Atlandi tuur
***[[Maria (eesnimi)|Maria]]**, eesnimi
Marianna

**Marianna** võib tähendada järgmist:
*Marianna (Arkansas), linn USAs Arkansase osariigis
*Marianna (Florida), linn USAs Florida osariigis
*Marianna (eesnimi)
Mario (eesnimi)

**Mario** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 191. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mario 856 mehel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Mario 107 inimesel.

## Nime tuntud kandjaid
*Mario Balotelli
*Mario Kivistik
*Mario Lanza
*Mario Stecher
*...

## Viited

## Välislingid
*