open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Morris CS9

**Morris CS9** (ka **Morris CS9/Light Armoured Car** või **Morris CS9/LAC**) oli neljarattaline Briti soomusauto, mida toodeti 1930. aastate lõpus. Briti armee kasutas seda tüüpi soomusautosid Teise maailmasõja ajal.

## Ajalugu

Soomusauto põhines Morris Commerciali C9 4×2 15-cwt veoauto šassiil. Kere koosnes kokku needitud soomusplaatidest ja kere peal paiknes pealt lahtine kahe mehe torn. Relvastus koosnes Boysi tankitõrjepüssist ja Breni kergekuulipildujast (mõlemat sai tornist eemaldada ja jalgsi kasutada) või Vickersi kuulipildujast. Sõidukis oli veel raadiojaam nr. 19. 

Meeskond oli neljaliikmeline, koosnedes ülemast, juhist, radistist ja pardalaskurist. Radist istus juhi kõrval, ülem ja pardalaskur paiknesid tornis.

Morris CS9 oli ainus moodne soomusauto Briti armee teenistuses vahetult enne Teist maailmasõda. Prototüüpi katsetati 1936. Lisaks prototüübile telliti veel 99 masinat, mis anti üle 1938. Prantsusmaa kampaania ajal 1940 oli neist 38 masinat 12. kuningliku ratsaväerügemendi (*12th Royal Lancers*) käsutuses. See oli ainuke soomusautorügement Briti ekspeditsioonivägedes ja soomusautosid kasutati üldiselt edukalt ekspeditsioonivägede tiibade kaitseks. Kõik Prantsusmaa kampaanias osalenud masinad kas hävisid või jäeti maha pärast Dunkirki lahingut. 

Veel 30 masinat oli kasutusel 11. husaarirügemendis (*11th Hussars*) Põhja-Aafrika kampaania ajal. Kuigi Morris CS9-l oli ainult üks vedav sild, said need masinad pärast kõrberehvide paigaldamist ka pehmel liival edukalt hakkama. Sõiduki puudusteks olid nõrk soomus ja relvastus. Nende kasutamine lõpetati keset kampaaniat, 1943. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Britain's Morris Armored Cars
Georg Schultz

**Georg Schultz** (20. oktoober 1653 Gallien, Mecklenburg – 15. november/26. november 1710 Haapsalu Läänemaa) oli Eestimaa vaimulik.

Schultz sündis Gallini mõisas, Mecklenburgis (praeguse haldusjaotuse ja nimede puhul Gallin-Kuppentinis, Parchimi kreisis, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Usuteadust õppis ta (immatrikuleerit aastal 1678, oli kohal veel aastal 1680) Jena Ülikoolis. Aastatel 1681–1683 oli ta Eestimaal koduõpetajaks. Ordineeriti 4. märtsil 1683 õpetajaks.

Oli aastatel 1683–1710 (kutsuti 10. jaanuaril 1683) Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja. Sai 16. detsembril/27. detsembril 1706 Ranna-Lääne praostkonna praostiks.

Eestikeelse Uue Testamendi tõlkimisel soovis jääda vana kirjaviisi juurde.

## Isiklikku
Schultz oli kaks korda abielus. Tema esimese naise Dorothea Elisabethi isa Anton Heidrich oli Keila Miikaeli koguduse õpetaja. Tema poeg (teisest abielust Annaga) Georg Friedrich Schultz oli Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja, tema pojapoeg Johann Friedrich Schultz oli Lääne-Nigula ja  Tallinna toomkiriku Tallinna toomkoguduse õpetaja.

## Viited
Gustav Hermann Axel Oehrn

**Gustav Hermann Axel Oehrn** (13. detsember / 25. detsember 1884 Võnnu – 18. juuli 1970 Bad Salzuflen, Nordrhein-Westfaleni liidumaa) oli Eesti ja saksa vaimulik.

Oehrn õppis aastatel 1895–1901 Tartus eragümnaasiumis; aastatel 1901–1904 õppis ta Riia linnagümnaasiumis. Usuteadust õppis ta aastatel 1904–1910 Tartu Ülikoolis; aastatel 1905–1906 täiendas ta ennast Berliini Ülikoolis. Prooviaastal oli ta Kursi Maarja-Eliisabeti koguduses Gustav Punga juures. Ordineeriti 13. novembril / 26. novembril 1911 Riias õpetajaks.

Ta oli aastatel 1911–1918 Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja ning 1915–1917 Moskva kubermangu välja saadetud.

Ta lahkus aastal 1919 Saksamaale. Aastatel 1920–1945 oli ta Mickrow' koguduse (Lauenburgi kreisis, Pommeris; praeguse haldusjaotuse ja nimede järgi Mikorowo Lęborki maakonnas Pomorze vojevoodkonnas) viimane luterlik vaimulik(Praegu on selles hoones Püha Kasimiri (katoliku) kirik). Jäi seejärel emerituuri. Emerituuris olles elas aastatel 1946–1955 Jössenis (Minden-Lübbecke kreisis Detmoldi ringkonnas Nordrhein-Westfaleni liidumaal) ning 1955–1970 Bad Salzuflenis (Lippe kreisis Detmoldi ringkonnas Nordrhein-Westfaleni liidumaal), kus ta ka suri.

## Isiklikku
Tema isa Gustav Axel Conrad Oehrn oli Võnnu ja Tartu Jaani koguduse õpetaja ning Liivimaa kindralsuperintendent, vanaisa Gustav Oskar Oehrn oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja.

## Viited
Frenoloogia

**Frenoloogia** on pseudoteadus, mis põhineb ideel, et psüühika erinevad moodulid ja funktsioonid asuvad erinevates aju osades. Frenoloogid usuvad, et kolju kuju põhjal on võimalik hinnata inimese vaimseid võimeid ja omadusi. See idee põhineb oletustel, et kui mingi psüühiline funktsioon on hästi arenenud, on sellele vastav aju osa suurem ning et aju kühmude kuju kajastub ka kolju kujus. Need oletused on osutunud valeks.

Frenoloogia rajas Saksa arst Franz Joseph Gall 1796. aastal. Tema lähenemine oli väga populaarne 19. sajandil, eriti aastail 1820–1850.

Gall uskus, et aju koosneb 27 eraldi elundist, millest igaüks mõjutab inimese isiksust. Ta uskus, et 19 neist eksisteerivad ka teistel loomadel, aga 8 üksnes inimestel. Igal ajuosal on kindel koht ning frenoloogid väitsid teadvat iga ajuosa ülesannet. Need hõlmasid enamikku inimelu aspekte alates lõhnatajust kuni religioossuseni ja kalduvuseni mõrvaks.

Kui keegi tuli frenoloogi juurde konsultatsioonile, siis katsus frenoloog tema pead sõrmeotste ja peopesadega, pöörates erilist tähelepanu peas olevatele kühmudele ja mõhnadele. Samuti mõõtis frenoloog inimese pea suurust – seda vahel isegi nihikuga. Seejärel jutustas frenoloog kliendile, missugused kalduvused tollel on ja kuidas ta oma edaspidist elu peaks elama.

Edukad frenoloogid olid tavaliselt tänapäeva mõistes head psühholoogid. Nende isikukirjeldused võisid praktikas olla silmapaistvalt täpsed, kuid see ei tulnud aju uurimisest, vaid kliendi välimuse ja jutu põhjal tehtud järeldustest. Eriti täpsed olid frenoloogi soovitused siis, kui neid anti oma tuttavatele.

Kuigi frenoloogia teooria tunnistati hiljem valeks, on Galli oletus, et isiksus, mõtted ja emotsioonid asuvad ajus, olnud psühholoogia ajaloos oluline samm neuropsühholoogia suunas.

## Kirjandus
* Thomas Hardy Leahey, 1997. *A History of Psychology. Main Currents in Psychological Thought. Fourth Edition*. Upple Saddlle River, New Jersey. Prentice Hall, Inc.

## Välislingid

* The History of Phrenology
Gustav Axel Conrad Oehrn

**Gustav Axel Conrad Oehrn** (9. juuni / 21. juuni 1855 Võnnu – 24. september 1922 Riia) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik ja Liivimaa kindralsuperintendent.

Algõpetuse sai ta aastatel 1862–1866 koduõpetaja käest. Aastatel 1866–1874 õppis ta Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1874–1878. Oli aastatel 1878–1879 prooviaastal Räpina Miikaeli koguduses Friedrich Gustav Heinrich Wilhelm Masingi juures. Ordineeriti 25. märtsil 1879 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1879–1892 Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Aastatel 1892–1901 oli ta Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1890–1897 Võru praostkonna praost. Aastatel 1901–1906 oli ta Liivimaa kindralsuperintendent ja Liivimaa konsistooriumi asepresident. Aastatel 1907–1918 oli ta Venemaa luterlike koguduste toetusfondi Lõuna-Liivimaa piirkonnakomitee direktor.

## Isiklikku
Tema isa Gustav Oskar Oehrn oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja, poeg Gustav Hermann Axel Oehrn oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja ning hiljem Saksamaal Posenis Stolpi kreisis (praeguse haldusjaotuse järgi Mikorowos Słupski kreisis Pomorze vojevoodkonnas) Mickrow koguduse õpetaja.
Kālī

**Kālī** (ka **Kālikā**) on hindu jumalanna, keda seostatakse igavese energiaga. 

Nimi Kālī tuleb sanskriti keele sõnast *kāla*, mis tähendab musta, aega või surma.

Tihti kujutatakse Kālīt tumeda ja vägivaldsena, ta varaseimal hävitava tegelase kehastusel on siiani mõju.  

Kālīt peetakse aja ja muutuste jumalannaks.
Fróði Benjaminsen

**Fróði Benjaminsen** (sündinud 14. detsembril 1977) on Fääri saarte jalgpallur, Fääri saarte jalgpallikoondise kapten. Ta on kaitsemängija.

Ta mängib alates 2008. aastast klubis HB Tórshavn.

## Koondisekarjäär

Benjaminsen hakkas Fääri saarte koondises mängima 1999. Esimese värava koondises lõi ta 21. augustil 2002 sõprusmängus Liechtensteini jalgpallikoondise vastu. 2012. aasta seisuga on ta löönud koondises 5 väravat, kõik eri meeskondadele.

9. septembri 2011 seisuga on Benjaminsen Fääri saarte koondises pidanud 69 kohtumist ja on Fääri saarte rekordinternatsionaalide arvestuses teisel kohal. Esikohal on Óli Johannesen 83 kohtumisega. Koondise resultatiivseimate mängijate arvestuses on Benjaminsen 5. kohal, liider on Rógvi Jacobsen 10 väravaga.

2000. aasta EM-valikturniiril kogusid Fääri saared 3 viiki ja jäid viimaseks.

2002. aasta MM-valikturniiril kogusid Fääri saared 2 võitu ja 1 viigi ning edestasid kõik mängud kaotanud Luksemburgi jalgpallikoondist. Kodus viigistati ka Sloveenia jalgpallikoondisega.

2004. aasta EM-valikturniiril piirdusid Fääri saared üheainsa viigiga, mis saadi naaberriigi Šotimaa jalgpallikoondise vastu kodus, ja jäid viimaseks.

2006. aasta MM-valikturniiril said Fääri saared samuti ühe viigi, võõrsil Küprose jalgpallikoondise vastu, ja jäid alagrupis viimaseks.

2008. aasta EM-valikturniiril kaotasid Fääri saared kõik mängud.

2010. aasta MM-valikturniiril saavutasid Fääri saared ühe võidu Leedu jalgpallikoondise üle ja ühe viigi Austria jalgpallikoondise vastu, mõlemad kodus. Alagrupis jäädi endiselt viimasteks.

7. juunil 2011 lõi Benjaminsen 2012. aasta EM-valikmängul Eesti jalgpallikoondisega penaltist 1:0. Ta lõi ka teise penalti, mille Sergei Pareiko küll tõrjus, kuid Arnbjørn Hansen lõi palli väravasse. Kohtumine lõppes Fääri saarte 2:0 võiduga. Fääri saared saavutasid koduviigi ka Põhja-Iirimaa jalgpallikoondisega, teised mängud nad kaotasid ja jäid alagrupis viimaseks. 6. septembril 2011 lõi Benjaminsen värava ka Serbia jalgpallikoondise vastu, aga see kohtumine lõppes Serbia 3:1 võiduga.
Arnbjørn Hansen

**Arnbjørn Hansen** (sündinud 27. veebruaril 1986) on Fääri saarte jalgpallur, Fääri saarte jalgpallikoondise ründaja.

Ta mängib alates 2004. aastast klubis EB/Streymur.

9. septembril 2009 lõi ta kohtumises Leedu jalgpallikoondisega oma esimese värava koondises.
7. juunil 2011 lõi ta kohtumises Eesti jalgpallikoondisega mängu teise värava.
Alleks Vallner

**Alleks Vallner** (kuni 1935. aastani **Aleksander Wallner**; 9. detsember 1911 Kaagjärve vald, Karula kihelkond, Võrumaa – 2. märts 1986 Valga) oli eesti õpetaja ja kodu-uurija.

Ta lõpetas 1929. aastal Valga Poeglaste Gümnaasiumi, õppis aastatel 1929–1930 Võru Õpetajate Seminaris ning 1930–1932 Tartu Õpetajate Seminaris, lõpetas viimase algkooliõpetaja kutsega. 

## Teoseid
*"400 aastat Valga linna" (koostaja). Eesti Raamat. Tallinn 1984. 168 lk

## Tunnustus
*1963 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Välislingid
*Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK
*http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=138655
*Haud Sangaste kalmistul
Alan S. Kaufman

**Alan S. Kaufman** (sündinud aprillis 1944) on Ameerika psühholoogiaprofessor, kes on mitme intelligentsustesti autor. 

Alan Kaufman on sündinud Brooklynis ja kasvanud üles Long Islandil. Ta sai oma bakalaureusekraadi Pennsylvania Ülikoolist (1965), magistrikraadi hariduspsühholoogias Columbia Ülikoolis (1967) ja doktorikraadi Columbia Ülikoolis (1970), spetsialiseerumisega psühhomeetriale. Tema õpetajad on olnud teiste seas Robert L. Thorndike ja David Wechsler.

Alates 1964. aastast on ta abielus psühholoog Nadeen L. Kaufmaniga. Ta tegi koostööd David Wechsleriga, et redigeerida Wechsleri Laste Intelligentsuseskaalat (Wechsler Intelligence Scale for Children – WISC) ja superviseeris redigeeritud versiooni (WISC-R) standardiseerimist.

## Teenistuskäik
* 1968–1974 Psühholoogilise korporatsiooni testiuuringute ja statistika osakonna asedirektor
* 1970–1974 Redigeeritud Wechsleri Laste Intelligentsusskaala projektijuht (WISC-R), töötas koos David Wechsleriga
* 1974–1979 Georgia Ülikooli professor
* 1982–1986 1995–1997, California Professionaalse Psühholoogia kooli professor
* 1984–1995 Alabama Ülikooli professor 
* 1997–...  Yale'i Ülikooli kliinilise psühholoogia professor

## Kaufmani intelligentsustestid

* Kaufman Test of Educational Achievement (K-TEA/NU, KTEA-II)
* Kaufman Brief Intelligence Test (K-BIT, KBIT-2)
* Kaufman Survey of Early Academic and Language Skills (K-SEALS)
* Kaufman Adolescent and Adult Intelligence Test (KAIT)
* Kaufman Short Neuropsychological Assessment Procedure (K-SNAP)
* Kaufman Functional Academic Skills Test (K-FAST)

## Publikatsioonid
* Kaufman, A.S. (1979). Intelligent testing with the WISC-R. New York : Wiley.
* Kaufman, A.S., & Kaufman, N.L. (1983). K-ABC interpretative manual. Circle Pines, MN: American Guidance Service. (2 nd ed., 2004, KABC-II)
* Kaufman, A.S. (1990). Assessing Adolescent and Adult Intelligence. Boston : Allyn & Bacon. (revised 2002 with Elizabeth Lichtenberger); 2006 edition with Elizabeth Lichtenberger published by Wiley)
* Kaufman, A.S. (1994). Intelligent Testing with the WISC-III. New York : John Wiley & Sons.
* Kaufman, A. S., & Lichtenberger, E. O. (1999). Essentials of WAIS-III assessment. New York : Wiley.
* Kaufman, A.S. (2001). WAIS-III IQs, Horn' s theory, and generational changes from young adulthood to old age. Intelligence, 29, 131–167.
TimoCom

**TimoCom Soft- und Hardware GmbH** on Düsseldorfis asuv Saksa IT-ettevõte. See rajati 1997. aastal ja osutab elektroonilise turu teenuseid transpordiettevõtetele. 

Nimi „Timo” on tulnud ettevõtte asutajate Jens Thiermanni ja Jürgen Moorbrinki nime algustähtedest.

TimoCom on koos veo- ja laobörsiga TC Truck&Cargo Euroopas turuliider. Sihiks on transporditeenuste nõudmise ja pakkumise vahendamine internetiturul. Ettevõte turuks on 44 Euroopa riiki ja töötatakse 24 keeles.

TimoComi peakorter asub Düsseldorfis, esindused asuvad ka Poolas, Tšehhis ja Ungaris ning harukontorid Hispaanias ja Prantsusmaal.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (*inglise keeles*)
Metüültert-butüüleeter

**Metüültert-butüüleeter** ehk **MTBE** on värvitu vedelik keemilise valemiga **(CH<sub>3</sub>)<sub>3</sub>COCH<sub>3</sub> / C<sub>5</sub>H<sub>12</sub>O**, mida kasutatakse kütustes oktaaniarvu tõstjana. 

Aine sulamistemperatuur on –109 ºC ja keemistemperatuur 55 ºC. Isesüttimine toimub temperatuuril 375 ºC.

## Välislingid
* Aine ohtlikus
Karl August Wilde

**Karl August Wilde** (ka **Carl August Wilde**; 24. november / 5. detsember 1773 Põltsamaa – 27. juuni / 9. juuli 1834 Pilistvere) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest. Usuteadust õppis ta aastatel 1792–1796 Jena Ülikoolis. Töötas aastatel 1796–1803 koduõpetajana Tartus ning 1804–1810 kreiskooli inspektorina Viljandi ja Pärnu kreisis. Ordineeriti 19. juunil / 1. juulil 1810 õpetajaks.

Oli aastatel 1810–1834 (introdutseeriti 17. juulil / 29. juulil 1810) Pilistvere Andrease koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Peter Ernst Wilde oli Põltsamaa arst ja esimese eestikeelse ajakirja Lühhike öppetus väljaandja.

Tema onu Johann Heinrich Maximilian Mylius oli Vaivara ja Laiuse õpetaja.
## Viited
John Cotton Dana

**John Cotton Dana** (19. august 1856 Woodstock – 21. juuli 1929 Newark) oli mõjukas USA raamatukoguhoidja ja muuseumidirektor, kelle peamine eesmärk oli muuta raamatukogu vastavaks inimeste igapäevaelu vajadustele ja edendada lugemise populaarsust. 

## Elu
1878. aastal lõpetas ta Dartmouth College'i õigusteaduse alal. 1880. aastal suundus ta Denverisse, kus 1889–1898 oli raamatukogu juhataja. Seal tegi ta lugejatel võimalikuks avada raamaturiiuleid, nii et nad said ise endale meelepäraseid raamatuid valida, enne oli see õigus vaid raamatukoguhoidjal. Tema sooviks oli viia raamatukogud 20. sajandisse, muutes nad pulbitsevateks kogukonnakeskusteks, mitte muististe kogudeks, mis pakuvad huvi ainult väiksele ringkonnale. Samuti korraldas ta eraldi ruumi lasteraamatute jaoks.

1898–1902 oli ta raamatukoguhoidja Springfieldis, kus ta jätkas Denveris alustatud tegevust. Ühe muudatusena lasi ta raamatukoguhoones eemaldada mitmed piirded ja muutis seega ruumikujundust avatumaks. Ta pööras palju tähelepanu raamatukogu kasutusmugavuse ja tingimuste parandamisele.

1902. aastast kuni surmani töötas ta Newarki raamatukogus. Ta lõi võõrkeelse kirjanduse kogud immigrantidele ning eraldi ärialase raamatuvaliku. 1909. aastal asutas ta Newarki Muuseumi, mille juhataja ta oli kuni surmani. Muuseumis eksponeeriti ka kaasaegset kunsti ja rahvakunsti. Danale isiklikult moodne kunst ei meeldinud, kuid ta uskus kõikehõlmava muuseumi ideesse.

Dana oli Ameerika Raamatukoguühingu president, mis nüüd annab välja temanimelist auhinda.

## Isiklikku
John Cotton Dana abiellus 1888. aastal, kuid tema naine Adine Rowena Wagener ei olnud hea tervisega ja neil ei olnud lapsi.

## Teoseid
*"A Library Primer", 1896.
*"The New Museum", ElmTree Press, Woodstock, Vermont, 1917.
*"The Gloom of the Museum", ElmTree Press, Woodstock, Vermont, 1917.
*"Installation of a Speaker", ElmTree Press, Woodstock, Vermont, 1918.
*"A Plan for a New Museum", ElmTree Press, Woodstock, Vermont, 1920.
*"American Art: How it can be made to Flourish", ElmTree Press, Woodstock, Vermont, 1929.
*"The Museum as an Art Patron", "Creative Art", märts 1929.
*"Art is all in Your Eye", "The Museum", jaanuar 1927.
*"In a Changing World Should Museums Change?", "The Museum", september 1926.

## Viited
August Kirsel

**August Kirsel** (9. aprill 1891 – 13. aprill 1964) oli eesti õpetaja.

Ta sündis Paistu kihelkonnas Loodi vallas Laane talus. Aastatel 1907–1909 õppis ta Tartu Õpetajate Seminaris ja sai õpetajakutse eksternina Peterburis 1910. Ta täiendas end Tartu Ülikooli kaheaastastel suvekursustel.

August Kirsel oli loodusloo õpetaja Paldiski Ühisreaalgümnaasiumis (1922–1935) ja Paldiski Linna 6-klassilise Algkooli juhataja (1926–1940). Pärast Paldiski linna sundloovutamist Vene sõjaväele oli ta Tääksi 6-klassilise Algkooli juhataja Viljandimaal (1940–1950) ja samas vene keele õpetaja (1951–1961). Tema huvialadeks olid filateelia, male, ravimtaimed.

## Viited
Johann Heinrich Maximilian Mylius

**Johann Heinrich Maximilian Mylius** (27. oktoober/7. november 1721 Jena – 9. märts/20. märts 1779 Laiuse) oli Eesti vaimulik.

Mylius immatrikuleeriti 1. veebruaril 1734 alaealisena Jena Ülikooli. Ta oli aastatel 1745–1750 koduõpetajaks Liivimaal (Saaremõisas ja Ropka mõisas). Pärast oma venna, Tartu sündikuse surma läks ta Saksamaale tagasi, kuid mitte kauaks. Ordineeriti 12. mail/23. mai 1753 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1753–1754 (kutsuti 22. jaanuaril/2. veebruaril 1753) Vaivara koguduse õpetaja. Aastatel 1754–1756 oli ta adjunktõpetajaks (Eberhard Reimersi käe all) ning aastatel 1756–1779 õpetajaks Laiuse Püha Jüri koguduses, hooldades aastatel 1756–1758 ka Palamuse Püha Bartholomeuse kogudust.

Laiuse kirikuraamatutes on säilinud tema kirjapandud põhjalikud Laiuse koguduse ajaloolised teated.

## Isiklikku
Tema õepoeg oli Pilistvere Andrease koguduse õpetaja Karl August Wilde, väimees Gottfried Ludwig Philipp Postels oli Maarja-Magdaleena ja Helme koguduse õpetaja. Tema abikaasa Lonetta Sophia isa Ernst Gottlieb Laamann oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa Eberhard Reimers oli Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja.

Poeg med. dr. Carl Gottlieb Mylius  (1767–1844) oli Narva linnaarst 1791–1793. 

## Viited
Eberhard Reimers

**Eberhard Reimers** (19. jaanuar 1687 Tallinn Rootsi kuningriik – 24. veebruar/6. märts 1756 Laiuse Tartu kreis Liivimaa kubermang Venemaa keisririik) oli Eesti vaimulik.

Eberhard Reimers sündis 1687. aastal Tallinnas, Hamburgist pärit kaupmehe, Tallinna raehärra ja bürgermeistri Die(t)rich Reimersi (1646–1710) ja Anna Christina (sünd. Eckholtz) (1658–1690) peres.

Ta lõpetas Tallinnas gümnaasiumi. Usuteadust õppis ta aastast 1705 (immatrikuleeriti 25. mail 1705) Kieli ülikoolis, aastatel 1709–1712 (immatrikuleeriti 28. mail 1709) Halle ülikoolis ja aastatel 1712–1713 (ei immatrikuleeritud) Jena ülikoolis, kus kaitses aastal 1713 magistriväitekirja. Oli aastatel 1714–1715 Tallinna Linna Keiserlikus Gümnaasiumis kreeka keele professor. Ordineeriti aastal 1716 Tallinnas õpetajaks.

Ta oli aastatel 1716–1756 Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja, ent hoolitses ka Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse ning aastal 1725 Maarja-Magdaleena koguduse eest. 1748. aastal nimetati ta Tartumaa III praostkonna praostiks, selles ametis oli ta surmani. Ühtlasi tegutses ta ka Tartu ühendatud kroonu- ja linnakooli inspektorina. Ta suri aastal 1756 ning maeti Laiuse kirikusse altari ette.

## Isiklikku
Tema tütre Juliana mees Ernst Gottlieb Laamann oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, tütretütre mees Johann Heinrich Maximilian Mylius Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja. Tema tütre Margarethe Dorothea mees oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja Christoph Mertzig.

## Viited
Itaú Unibanco

**Itaú Unibanco** on Brasiilia suurim pank ja suuruselt kümnes pank maailmas.

Panga peakontor asub São Paulos. Lisaks on pangal esindused New Yorgis, Paraguay pealinnas Asunciónis, Argentinas Buenos Aireses, Uruguay pealinnas Montevideos, Santiago de Chiles, Kaimanisaartel, Bahama pealinnas Nassaus, Lissabonis, Londonis, Luxembourgis, Dubais, Hongkongis, Shanghais ja Tokyos.

Itaú Unibanco aktsiaid noteeritakse São Paulo BM&F Bovespa börsil (sümbolid ITUB3, ITUB4), aktsia hind kuulub börsi indeksi Bovespa indeksi koosseisu. Samuti noteeritakse Itaú Unibanco aktsiaid New Yorgi börsil (sümbol ITUB).
Tõnu Keskküla

**Tõnu Keskküla** (29. detsember 1938 Paide – 1. juuni 2011) oli inseneriteadlane ja õppejõud.

Tõnu Keskküla lõpetas 1957. aastal Paide Keskkooli. 1962. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna ja kaitses 1968. aastal TPI-s tehnikateaduste kandidaadi väitekirja "Metallist silindriliste katusekattekoorikute töö uurimine", mille juhendaja oli professor Johannes Aare.

1969. aastast töötas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias, õpetades algul ehituskonstruktsioone, hiljem ka muid ehitusega seotud aineid. 1988. aastal valmis tal doktoritöö "Põllumajanduslike tootmishoonete töövõime ENSV-s", mille ta kaitses Moskvas. Hiljem oli Eesti Maaülikooli maaehituse professor.

Tema projekteerimistöödest on tuntumad Tartu Ülikooli Botaanikaaia palmimaja, mis tunnistati 1984. aasta parimaks ehitiseks Eestis, ja Võru-Kubija laululava. Ta oli hästi kursis reaalse elu probleemidega ja pakkus välja uusi lahendusi, millest kaks said patendid.

## Viited

## Välislingid
*Manalateele läks ehitusinsener Tõnu Keskküla Postimees, 8. juuni 2011
Eleanor Gibson

**Eleanor J. Gibson** (7. detsember 1910 Peoria, Illinois, USA – 30. detsember 2002 Columbia, Lõuna-Carolina, USA) oli Ameerika psühholoog.

## Töö ja õpingud
Õppis Kurt Koffka, Fritz Heideri ja James Gibsoni käe all. Viimasega neist hiljem ka abiellus. Lõpetas Yale'i Ülikooli Ph.D kraadiga 1938. aastal ja töötas õpetajana Cornelli Ülikoolis kuni 1980. aastani, mil ta pensionile läks.
1982 kutsuti ta Pekingisse, et õpetada Hiinas psühholoogidele viimaseid uurimisteooriaid ja -tehnikaid.
1992 sai National Medal of Science autasu.

Tema panus on väga oluline just imikute ja väikelaste taju uurimise osas. Ta on tuntuks saanud "visuaalse kuristiku" (*visual cliff*) eksperimendiga, milles loomad ja imikud tajusid visuaalse kuristiku äärt ning vältisid seda. Uuringu tulemusena leiti, et taju on oma olemuselt kohanemisvõimeline protsess või nagu Gibson seda selgitas: "Me tajume, et õppida, ja õpime, et tajuda."

Koos abikaasa James J. Gibsoniga töötas välja tajulise õppimise kontseptsiooni, mis toimub läbi diferentseerumise.

## Perekond
17. septembril 1932 abiellus James Gibsoniga. Neil on kaks last: James J. ja Jean Grier.

## Raamatud
* 1969 – "Principles of Perceptual Learning and Development". Eleanor J. Gibson. Hardcover, Pearson Education Canada, ISBN 0137096186
* 1975 – "The Psychology of Reading". Eleanor J. Gibson, Harry T. Levin. Softcover, MIT Press, ISBN 0262570521

## Artiklid
Otsingumootori "Publish or Perish" kohaselt on Eleanor J. Gibson osalenud 255 artikli kirjutamisel. Tema publikatsioonidele on viidatud 10 711 korda, see teeb ligikaudu 42 viidet iga artikli kohta. Tema mõjukuse indeks (h-indeks) on 46. Kõige mõjukamat artiklit "The Visual Cliff" on tsiteeritud 487 korral.
Ernst Gottlieb Laamann

**Ernst Gottlieb Laamann** (1700 Egeln Magdeburgi lähedal – 7. jaanuar / 18. jaanuar 1741 Viru-Nigula) oli Eesti vaimulik.

Laamann sündis Egelnis Magdeburgi lähedal, praeguse haldusjaotuse järgi Salzlandkreisis Saksi-Anhalti liidumaal. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti aprillis 1719) Wittenbergi Ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist oli pastor Arveliuse peres koduõpetajaks. Ordineeriti 22. augustil / 2. septembril 1733 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1733–1741 (kutsuti 15. veebruaril / 26. veebruaril 1733) Viru-Nigula koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema äi Eberhard Reimers oli Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja (hooldas ka Palamuse ja Maarja-Magdaleena kogudust), väimees Johann Heinrich Maximilian Mylius oli Vaivara ja Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja (hooldas ka Palamuse Püha Bartholomeuse kogudust).

## Viited
Jimmy Page

**James Patrick Page** (sündinud 9. jaanuaril 1944 Suurbritannias Hestonis) on inglise muusik ja laulukirjutaja. 

Ta alustas karjääri stuudiomuusikuna Londonis ja oli ansambli The Yardbirds liige 1966. aastast kuni 1968. aastani, mil see lagunes. Seejärel asutas ta 1968. aasta lõpu poole inglise rokkansambli Led Zeppelin.

Gibson paigutas Jimmy Page'i 2010. aastal oma kõigi aegade 50 tippkitarristi edetabelis teisele kohale ja ajakiri Classic Rock 2007. aastal "100 metsikuma kitarrikangelase" edetabelis neljandale kohale. Ajakirja Rolling Stone edetabelis "100 kõigi aegade suurimat kitarristi" hinnati Page 2003. aastal üheksanda koha vääriliseks. Jimmy Page on valitud rock'n'rolli kuulsuste halli kaks korda: ansambli The Yardbirds koosseisus (1992) ja ansambli Led Zeppelin koosseisus (1995).

## Viited

## Välislingid
*Jimmi Page'i mitteametlik veebisait
Robert Whytt

**Robert Whytt** (6. september 1714 Edinburgh – 15. aprill 1766) oli šoti arst ja neurofüsioloog.

Robert Whytt oli praktiseeriv arst ja suurepärane eksperimentaator ning teda võib pidada neurofüsioloogia pioneeriks. Whytt kirjeldas, kuidas pupillid reageerivad valgusele (Whytti refleks). Whytt vaatles last, kelle pupillid olid fikseerunud ja ei reageerinud valgusele. Lapse aju uurides leidis ta tsüsti, mis surus talamuse optilisele piirkonnale. Sellest järeldas Robert Whytt, et see on põhjuseks, miks silm ei reageeri valgusele. Ta dokumenteeris esimesena ka kliinilise tuberkuloosse meningiidi juhtumi. Lisaks tegi ta kindlaks peamised seljaaju refleksid ja leidis, et seljaajul on väga oluline roll reflekside edasikandmisel. Whytt võttis kasutusele termini "stiimul". Selle all mõtles ta lühiajalist füüsilist mõjutust, mis kutsub närvisüsteemis esile ärrituse. Ta demonstreeris ka, et lihaskontraktsioonid sõltuvad närvisüsteemist.

## Elulugu
Robert Whytt sündis 1714. aastal Edinburghis. Seal õppis ta ka meditsiini ning pärast jätkas õpinguid Londonis (William Cheseldeni õpilasena) ja Pariisis Jacob Winslow' õpilasena. Seejärel jätkas Whytt õpinguid Hollandis Leidenis Hermann Boerhaave käe all. Sel ajal oli Leiden Euroopa anatoomilise õppe tähtsaim keskus. Magistrikraadi sai ta Rheimsi Ülikoolis 1736. aastal ning 1737. aastal läks edasi Saint Andrewsi Ülikooli, kus ta õppis Alexander Monro käe all. 1738. aastal kutsuti ta Edinburghi Kuningliku Arstide Kolledži (Royal College of Physicians) liikmeks ning 1763. aastal sai Robert Whyttist selle president. 1747. aastal sai Whyttist Edinburghi Ülikooli arstiteaduste professor ja ta valiti 1752. aastal Kuningliku Seltsi liikmeks. Ta hakkas kasutama laimivett põiekivide raviks ja saavutas sellega kuulsuse. 

Whytt suri 1766. aastal 52-aastaselt. Tema eraelu ei olnud kuigi õnnelik. Tema isa suri enne Roberti sündi ja ema siis, kui poiss oli kõigest kuueaastane. Vanem vend suri, kui Robert oli 14-aastane. Whytt oli abielus Helen Robertsoniga, kuid naine ja kaks last surid. Kahe aasta pärast abiellus ta Louisa Balfouriga, kes suri 1764. aastal. Nende 14 lapsest olid Whytti surres elus veel vaid kuus.

## Viited
Sojuz TMA-02M

**Sojuz TMA-02M** oli Venemaa kosmosemissioon Rahvusvahelisse kosmosejaama. Reisi eesmärgiks oli transportida Ekspeditsioon 28 meeskond Rahvusvahelisse kosmosejaama. TMA-02M oli Sojuzi kosmoselaeva 110. lend; esimene lend toimus aastal 1967. Sojuz jäi kosmosejaama külge kogu Ekspeditsiooni 28 pardal viibimise ajaks, et vajadusel toimida evakueerimissõidukina. 

Sojuz alustas oma lendu Baikonuri kosmodroomilt teisipäeval, 7. juunil kell 21.12 UTC. Sojuzi oodatav saabumise aeg rahvusvahelisse kosmosejaama oli neljapäeval, 9. juunil. Kosmoselaeva pardal oli kolmest inimesest koosnev meeskond (Sergey Volkov, Venemaa; Michael E. Fossum, USA; Satoshi Furukawa, Jaapan), kes jäid Rahvusvahelisse kosmosejaama kuni novembri keskpaigani.
August Salum

**August Johannes Salum** (19. mai 1894 Sarakuse vald, Võnnu kihelkond, Tartumaa – 16. juuni 1969 Põltsamaa) oli eesti loomaarst ning poliitik, IV ja V Riigikogu liige.

August Salum võttis osa Vabadussõjast. 

Aastatel 1924–1926 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, 1927–1930 ja 1936–1939 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas.

Oli 2. septembrist 1930 IV Riigikogu asendusliige (Hans Milleri asemel) ja V Riigikogu liige. Pärast V Riigikogu tegevuse lõppemist lõpetas ta 1939. aastal Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna.

Aastatel 1939–1941 töötas ta loomaarstina Saarel, 1941–1944 Palamusel, 1944–1953 Jõgeval, 1953–1965 Põltsamaal. Aastal 1965 jäi ta pensionile. Elu lõpus elas ta Põltsamaal. Ta on maetud Põltsamaa kalmistule.

## Isiklikku
Tema onupoeg oli kontrabassimängija Ludvig Juht. 

Tema poeg oli Ambla, Järva-Madise, Pilistvere ja Kursi koguduse õpetaja Vello Salum. 

Tema väimees oli malekohtunik ja poliitikavaatleja Lembit Vahesaar.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Šatura

**Šatura** on linn Venemaal Moskva oblastis, Šatura linnaringkonna keskus. Asub Moskvast 124 km idas.

1423. aastal oli praeguse linna kohal küla, mille juurde 1918. aastal hakati ehitama turbaküttega elektrijaama. 1919 rajati Šaturstroi küla, mis 1928 liideti lähiküladega aleviks ja sai nimeks Šatura. 1936 sai linnaõigused.

Linnas asub Venemaa TA laseri- ja infotehnoloogiainstituut.

## Viited

## Välislingid

*Šatura koduleht
Harald Robert Gustav Hornberg

**Harald Robert Gustav Hornberg** (9. veebruar / 21. veebruar 1875 Tartu – 5. november / 18. november 1914 Peterburi) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas Tartus gümnaasiumi ning õppis aastatel 1894–1899 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta ordineeriti 11. märtsil / 24. märtsil 1901 õpetajaks.

1901. aastal kandideeris ta Pöide koguduse õpetajaks. Aastatel 1901–1909 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Aastatel 1909–1913 oli ta Pihkvas luterlik vaimulik ning 1913–1914 Peterburi Peetri koguduse õpetaja.

## Viited
Karl Leichter

**Karl Leichter** (13. oktoober 1902 Näpi küla, Sõmeru vald – 7. märts 1987 Tallinn) oli eesti muusikateadlane ja -kriitik.

Ta lõpetas 1929. aastal Tartu Kõrgema Muusikakooli muusikateooria ja kompositsiooni erialal (Heino Elleri klassis) ning 1931. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna. Aastatel 1929–1931 töötas ta Eesti Rahvaluule Arhiivis, aastatel 1936–1938 oli Helsingis ja Stockholmis Eesti Rahva Muuseumi stipendiaat. 

Ta toimetas Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali väljaandeid ja kirjutas muu hulgas Mart Saarest.

Muusikakriitikuna oli ta Heino Elleri koolkonna esindaja.

## Isiklikku
Tema abikaasa Laine Leichter oli tšellist ja tšellopedagoog.

## Teosed

* Karl Leichter. *Suurmeeste elulood: Richard Wagner – uute kunsti-ideaalide taotleja*. Eesti Kirjanduse Seltsi Kirjastus, Tartu 1934
* Karl Leichter (koostanud Maris Kirme). *Keset muusikat.* Eesti Mõttelugu, nr 14, 1997. ISBN: 9985821866

## Välislingid
*
Kapral

**Kapral** on kogenud sõduri sõjaväeline auaste Eesti kaitseväes ja teistes peamiselt preisi traditsioonidega armeedes.
Peamiselt briti traditsioonidega armeedes on kapral *(corporal)* allohvitseri esimene sõjaväeline auaste.

## Eesti Kaitsevägi
Eesti Kaitseväes on kapral reamehest ühe astme võrra kõrgemal ja nooremseersandist ühe astme võrra madalamal. 

Kapraliks ülendatakse tublisid või teenistuskogenud reamehi (sealhulgas ajateenijaid) üldjuhul täiendava koolituseta. Ajateenijate allüksuses on see tavaliselt ühtlasi jaoülema abi ametikoht. Kaprali ametikoht Eesti kaitseväes on näiteks: 
* grupi (pooljao) ülem
* relvasüsteemi sihtur
* allüksuse vanemlaskur
* lahingupaari vanem 

Eesti Mereväes vastab kaprali auastmele vanemmadrus. 

Kaprali auastme võib saada ka nooremallohvitseri kursuse läbinu, kes ei sooritanud mõnda eksamitest positiivselt. Pärast puuduva või negatiivse soorituse uut sooritamist on tal võimalus saada nooremseersandi auaste.

## Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikide maaväes on kapral (*Corporal*) *Specialistiga* samal astmel (E-4/OR-4), kuid on esimene allohvitseri auaste ja seega omab rohkem võimu  (*Specialist* on sõduri auaste), ja seersandist (*Sergeant*) (E-5/OR-5) ühe astme võrra madalamal.

Kaprali auastet antakse aga harva, tavaliselt ülendatakse jefreitor (*Private First Class*) (E-3/OR-3) *Specialistiks* ja sealt võimalusel seersandiks. Kaprali auaste antakse üldiselt sõdurile, kes on läbinud juhi baaskursuse (Basic Leader Course) või kellel on vähemalt kaks sõdurit tema otseses alluvuses.

Ameerika Ühendriikide merejalaväes on kaks kaprali auastet - nooremkapral (*Lance Corporal*) (E-3/OR-3) on kõrgeim sõduri auaste, ühe astme võrra kõrgemal jefreitorist (*Private First Class*) (E-2/OR-2), talle järgneb kapral (*Corporal*) (E-4/OR-4), mis on esimene allohvitseri auaste ja ühe astme võrra madalam seersandist (*Sergeant*) (E-5/OR-5).

Teoreetiliselt peaks merejalaväes seersant olema jaoülem ja kapral grupiülem. Kuna aga allohvitseride ülendusi on väga raske saada, on praktikas tavaliselt jaoülemaks kapral ja grupiülemaks nooremkapral. Tihti võib nooremkapral olla ka jaoülemaks.
Fotoinhibitsioon

**Fotoinhibitsioon** on nähtus, kus fotosünteesi pärsib liiga tugev valgus.

Liiga tugev valgus põhjustab elektronide transpordiahela inaktiveerumist ultraviolettkiirguse mõjul, suurendab valgushingamist ja klorofülli fotooksüdatiivset lagunemist.
Peter Koch noorem

**Peter Koch** (19. august 1658 Tallinn – 10. september 1710 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tallinna gümnaasiumis ja lõpetas selle 22. juunil 1681. Edasi asus ta õppima (immatrikuleeriti 12. augustil 1681) Kieli Ülikooli, seejärel (immatrikuleeriti 5. oktoobril 1682, oli kohal veel aastal 1685) Wittenbergi Ülikooli. Aastal 1686 oli ta koduõpetajaks Alu mõisas. Ordineeriti 7. juunil 1689 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1689–1710 Jüri koguduse õpetaja. Ida-Harju praostkonna praostiks sai ta 16. detsembril 1706.

Ta on kirjutanud pühendusluuletuse Gebhard Salemannile, mis ilmus trükis Kielis septembris 1682.

## Isiklikku
Tema isa oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja Peter Koch, vanaisa oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja Georg Salemann, tema onu Joachim Salemann oli Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, Tallinna superintendent ja Eestimaa piiskop.

## Viited
Ajakontroll

**Ajakontroll** on vahend, mida kasutatakse peaaegu kõikidel kahe mängijaga lauamängude võistlustel ettenähtud graafikus püsimiseks. Mängijatele antakse käikude sooritamiseks kindel hulk aega, mille mõõtmiseks kasutatakse spetsiaalseid kelli. Mõtlemisaja lõppemine enne mängu lõppu toob enamasti kaasa kaotuse (välja arvatud erandjuhud, näiteks males loetakse partii tulemus viigiks, kui aja ületanud mängija vastasel pole piisavalt materjali matistamiseks).
Lars Erik Mozelli

**Lars Erik Mozelli** (28. november 1828 Kuopio – 23. veebruar/7. märts 1886 Tallinn) oli Soome ja Eesti vaimulik.

Ta õppis Kuopio triviaalkoolis ja gümnaasiumis. Aastatel 1848–1854 õppis ta (immatrikuleeriti 22. juunil 1848) Helsingi Ülikoolis. Ordineeriti 5. detsembril 1854 Kuopios õpetajaks.

Ta oli pärast ordineerimist Pielavesi koguduse (Põhja-Savo maakonnas) adjunktõpetaja, hiljem Liperi ja Rääkkylä koguduse (mõlemad Põhja-Karjala maakonnas) adjunktõpetaja. Aastatel 1859–1886 oli ta (introdutseerit 9. oktoobril/21. oktoobril 1859) Tallinna Soome-Rootsi Mihkli koguduse ülempastor (*pastor primarius*). Aastatel 1866–1870 oli ta ka Ruhnu Püha Magdaleena koguduse vikaar. Aastatel 1869–1884 oli ta ka Tallinna linnakonsistooriumi assessor.

Ta oli aastast 1860 Eesti Piibliseltsi komitee liige. Ta kirjutas eestikeelse Piibli tõlkimise ajaloost, saksakeelne uurimus ilmus aastal 1862 Piibliseltsi toimetistes. Aastal 1873 otsustas Stockholmi Evangeelne Isamaaline Sihtasutus (*Evangeliska Fosterlandsstiftelsen*) tema soovitusel saata mõned misjonärid-kooliõpetajad Eestimaa rootslaste aladele. Selle tulemusena avati Paslepas ka rootslastele koolmeistrite seminar  (Paslepa seminar).

## Tunnustus
*1877 Kullatud rinnarist

## Viited
Kahvel (male)

**Kahvel** on males olukord, kus mängija ründab oma malendiga korraga mitut vastase malendit. Kahvlit tekitava käigu tegemist nimetatakse *kahvli panemiseks* või *kahvli andmiseks*.
Sidumine (male)

**Sidumine** on olukord males, kus malendi tulejoonel oleva vastaspoole malendi eest ära liikumise korral satub tulejoone alla väärtuslikum malend.
Ä

**Ä** (**ä**) on ladina kirja täht, mis on saadud a-tähest diakriitilise märgi treema abil. 

Ä on arenenud ligatuurist, milles A kohale kirjutati väike E.

Ä-d kasutatakse eesti, soome, saksa, rootsi, põhjafriisi, slovaki, koltasaami, Inari saami, letseburgi ja türkmeeni keele kirjutamisel. Tatari ja aserbaidžaani keele puhul kasutatakse tähte 'ä' juhul, kui pole võimalik kasutada tähte 'ə'. 

Kirillitsas on mõne keele tähestikus sarnane täht Ӓ.

## Eesti keel
Eesti keeles märgib see täht illabiaalset madalat eesvokaali. 

Eesti tähestikus on see täht õ- ja ö-tähe vahel. See on tähestiku 25. täht, võõrtähtedega 28. täht.

HTML-kood Ä jaoks on &amp;Auml; või &amp;#196;. Väiketähe ä kood on &amp;auml; või &amp;#228;.

Suurtähe Ä Unicode'i kood U+00C4, väiketähe ä oma U+00E4. MS-DOS-is on Ä kood 142 ja ä oma 132. Windows-1252-s vastab suurtähele kood 196 ja väiketähele kood 228.

Telegraafisõnumite korral asendatakse ä-täht tähekombinatsiooniga "AE". Arvuti ja vanemate mobiiltelefonide kasutajad asendavad ä-tähte numbriga 2, sümboliga @, märgikombinatsiooniga a" või mõnel muul viisil.

## Vaata ka
*Ӓ (kirillitsa täht)
*ə (tatari ja aserbaidžaani täht)
Jorge Semprún

**Jorge Semprún Maura** (10. detsember 1923 Madrid – 7. juuni 2011 Pariis) oli hispaania kirjanik.

1943. aastal vahistas Gestapo Jorge Semprúni ja deporteeris ta Buchenwaldi koonduslaagrisse.

Ta elas suurema osa elust Prantsusmaal ja kirjutas peamiselt prantsuse keeles. Ta kirjutas nii romaane, näidendeid kui ka stsenaariume.

1996. aastal valiti Jorge Semprún esimese mitteprantslasena Goncourti akadeemia liikmeks.

Aastatel 1988–1991 oli ta Hispaania kultuuriminister.

Eesti keeles on ilmunud tema esimene romaan "Suur reis" (tõlkinud Enn Sarv; Loomingu Raamatukogu 32–35, 1965).

## Tunnustus
* 2006 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind
Harilik härghein

**Harilik härghein** (*Melampyrum nemorosum*) on soomukaliste sugukonda härgheina perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Harilik härghein on üheaastane ühekojaline taim. Ta on poolparasiit, kes kasvab tavaliselt puude või põõsaste juurte küljes.

Ta on levinud peaaegu kõikjal Euroopas; Eestis on ta sage. Taim kasvab metsas, metsaserval ja niiskematel niitudel.

Harilik härghein kasvab 15–55 cm kõrguseks. Tal on püstine karvane vars, lillad kõrglehed ja erkkollased õied. Terveservalised lihtlehed kinnituvad vahelduvalt.

Taim õitseb juunist augustini. Ta paljuneb seemnetega. Vili on piklik teravatipuline kahest küljest avanev kupar. Seemned on mustad.

## Välislingid
* 

* Harilik härghein
Ö

**Ö** (**ö**) on ladina kirja täht, mis on saadud o-tähest  diakriitilise märgi treema abil. 

Ö on arenenud ligatuurist Oͤ, milles on o-tähe kohal väike e-täht.

Ö-d kasutatakse enamasti ümardatud eesvokaalide [ø] ja [œ] märkimiseks. Seda kasutatakse eesti, soome, karjala, vepsa, ungari, saksa, rootsi, islandi, põhjafriisi, koltasaami, Inari saami, aserbaidžaani, türgi ja türkmeeni keele kirjutamisel.

Kirillitsas on mõne keele tähestikus sarnane täht Ӧ.

## Eesti keel
Eesti keeles märgib see täht labiaalset keskkõrget eesvokaali. 

Eesti tähestikus on see täht Ä- ja Ü-tähe vahel. See on tähestiku 26. täht, võõrtähtedega 29. täht.

Eestikeelses tekstis esineb Ö omatähtedest kõige harvemini, selle tähesagedus on 0,3–0,4%.

## Välislingid
* "Saaremaa sai Ö-tähe kauaoodatud tähise" ERR, 30. november 2020
Šansoon

**Šansoon** (pr *chanson* 'laul' ← ld *cantio*) on üldiselt igasugune tekstikeskne prantsuse laul, tavaliselt polüfooniline ja ilmalik. 

Varaseimad šansoonid olid eepilised luuletused, mida esitasid lihtsal monofoonilisel meloodial žonglöörid. Need kirjeldasid tavaliselt mineviku kangelaste kuulsaid tegusid. Kõige tuntum neist on "Rolandi laul". Väga väheste selliste varaste šansoonide muusika on säilinud.

Tüüpiliselt tähistab šansoon keskajast või renessansist pärit polüfoonilist prantsuse laulu. Mõiste "šansoon" hõlmas selliseid kindla vormiga žanre nagu näiteks ballaad, *[[rondeau]]*, *[[virelai]]*. Varasemad šansoonid olid kahe-, kolme- või neljahäälsed. Mõnikord saatis lauljaid muusikainstrument.

Esimene tähtsam šansoonilooja oli Guillaume de Machaut 14. sajandil, kes lõi kolmehäälseid kindla vormiga laule. Guillaume Dufay ja Gilles Binchois olid järgmise põlvkonna tähtsamad šansooniloojad. 15. sajandi lõpu ja 16. sajandi alguse tähtsamad heliloojad selles žanris olid Johannes Ockeghem ja Josquin des Prez, kes enam ei püsinud rangete vorminõuete piirides, vaid hakkasid sarnaselt kaasaegsete motettidega šansoonides kasutama imitatsiooni. 16. sajandi keskpaiga heliloojad, teiste hulgas Orlandus Lassus, said šansoonide kirjutamisel mõjutusi itaalia madrigalist.

Paljud varased instrumentaalteosed olid šansoonide kaunistustega variatsioonid, nii tekkis uus žanr kantsoon, mis oli sonaadi eelkäija.

Esimene šansoone sisaldav trükitud noodikogumik oli "Harmonice Musices Odhecaton", mille andis välja Ottaviano Petrucci Veneetsias 1501. aastal. Selles oli 96 erinevate heliloojate šansooni.

## Šansoon tänapäeval
Tänapäeva Prantsusmaal mõeldakse šansooni all tavaliselt muusikat lauljatelt nagu Jacques Brel, Georges Brassens, Édith Piaf, Charles Aznavour, Léo Ferré ja Serge Gainsbourg. Šansooni on võimalik ülejäänud prantsuse "popmuusikast" eristada selle järgi, et see järgib muusikas prantsuse keele rütmi, mitte inglise keele oma.

## Kirjandus
*Brown, Howard Mayer, et al. "Chanson." In *Grove Music Online*. *Oxford Music Online*.  
*Dobbins, Frank. "Chanson." In *The Oxford Companion to Music*, edited by Alison Latham. *Oxford Music Online*.
*Grout, Donald Jay, and Palisca, Claude V. (2001). *A History of Western Music*, 6th ed. New York: W. W. Norton & Co. ISBN 0-393-97527-4.
NGC 7006

**NGC 7006** (ka **Caldwell 42**) on Delfiini tähtkujus asuv kerasparv.

NGC 7006 avastas William Herschel 21. augustil 1784.

See asub 135 000 valgusaasta kaugusel ja selle näiv tähesuurus on 10,6.
Tuskegee süüfiliseuuring

**Tuskegee süüfiliseuuring** oli Ameerika Ühendriikide Terviseteenistuse tehtud kliiniline uuring, mis toimus aastail 1932–1972 Alabama osariigis Tuskegees. 

Eksperimendi käigus uuriti ravimata süüfilise loomulikku kulgu vaeste põlluharijatest afroameerika meeste näitel. Uurimisaluseks olevad inimesed arvasid, et nad saavad lihtsalt tasuta meditsiinilist abi, ega teadnud uuringu täpsemaid detaile.

1932. aastal alustati uuringut 600 vaesest põlluharijate klassist mustanahalise mehega, kellest 399 olid eelnevalt nakatunud süüfilisse ja 201 ei olnud. Katsealustele oli tagatud tasuta ravi, toit ja matusekindlustus. Kuid neile ei öeldud, et neil on süüfilis, ning tegelikult ei ravitud neil seda.

1940. aastatel tunnistati penitsilliin efektiivseks süüfiliseravimiks. Tuskegee uuringu läbiviijad oleksid pidanud katsealustel süüfilise välja ravima ning eksperimendi lõpetama või eraldama katsealustest kontrollgrupi, kelle peal penitsilliini katsetada, kuid nad ei teinud seda. Nad varjasid patsientide eest teavet penitsilliini kohta ning takistasid neil saamast süüfiliseravi mujalt. 1972. aastal jõudsid uuringu eetilised vastuolud ajakirjandusse, mis põhjustas uute regulatsioonide seadmist meditsiinilistes uuringutes osalevate inimeste õiguste kaitseks.

## Vaata ka

* teaduseetika
* Stanfordi vanglaeksperiment
* natside inimkatsed

## Kirjandus
* Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus, U.S. Public Health Service Syphilis Study at Tuskegee,The Tuskegee Timeline
* Fred D. Gray, "The Tuskegee Syphilis Study: An Insiders' Account of the Shocking Medical ...", 1998, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 6.04.2015)(*inglise keeles*)
Heino Mägi

**Heino Mägi** (14. detsember 1928 Lutike, Palupera vald – 24. mai 2011) oli eesti pedagoog. 

Heino Mägi õppis Neeruti algkoolis ja Otepää Gümnaasiumis. Õpetajaks õppis ta Tartu Õpetajate Seminaris, Tartu Õpetajate Instituudis (lõpetas kiitusega) ja Tallinna Pedagoogilises Instituudis (lõpetas kiitusega).

1948. aastal töötas ta Vana-Otepää 7-klassilise Kooli ajalooõpetajana. 1956. aastast töötas Heino Mägi 33 aastat Otepää Keskkooli direktorina.

## Teosed
* "Jakob Hurt ja Otepää" (2004, koostaja)
* "Dirigent ja pedagoog August Krents " (2003)
* "Koolimees Juhan Jägel " (2004)
* "Otepää gümnaasiumi direktorid" (2003)
* "Otepää rahvakoolist Nuustaku progümnaasiumini" (2006)
* "Kolmkümmend kolm aastat direktorina Otepää keskkoolis" (2003)
* "Otepää-Kääriku" (1978)

## Tunnustus
* 1964 Eesti NSV teeneline õpetaja
* 1980, 1982 Eesti NSV haridusministeeriumi tunnustusmedal
* 1972, 1982 NSV Liidu rahvamajanduse saavutuste näituse pronksmedal
* 1986 Aleksander Elango nimeline preemia pedagoogilise uurimistöö eest
* 1986 Johannes Käisi preemia
* 1988 Valga rajooni aukodanik
* 1995 Otepää linna aukodanik
* 1997 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (pikaajaline viljakas tegevus rahvakultuuri arendamisel, jäädvustamisel ja järjepidevuse kindlustamisel)
* 1998 Kodanikupäeva aumärk
* 1998 B. G. Forseliuse Seltsi asutajaliige, juhatuse liige ja auliige
* 2000 Eesti Vabariigi Muinsuskaitse Seltsi teenetemärk
* 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2003 Bengt Gottfried Forseliuse medal

## Viited

## Välislingid
*Ülle Kübarsepp. "Legendaarne koolipapa Heino Mägi tähistab 80. verstapostini jõudmist", valgamaalane.ee, 13. detsember 2008
*In memoriam B. G. Forseliuse Seltsi kodulehel
Condé-sur-l'Escaut

**Condé-sur-l'Escaut** on vald (*commune*) Prantsusmaal Nordi departemangus.

See asub Belgia piiri ääres, 12 km Valenciennesist kirdes, 51 km Lille'ist kagus ning 90 km kaugusel Brüsselist Haine'i ja Schelde jõe ühinemiskohas. Piirkond on tuntud söekaevanduste poolest. Aastatel 2008–2014 oli linnapea Daniel Bois.

## Ajalugu
Paiga nimi tuleb keldi sõnast *condate* ('ühinemiskoht') ning viitab kahele jõele. Latiniseeritud vorm "Contatum" oli kasutusel Rooma riigi ajal ning "Condé" alates 14. sajandist. Praegust nime "Condé-sur-l'Escaut" kannab vald aastast 1886.

Paiknedes kahe jõe ühinemise kohas, oli paigal sõjaline tähtsus juba enne Rooma võimu. 855–889 asusid seal ajutiselt viikingid.

Keskajal ja renessansiajastul oli piirkond vaidlusalune ja liikus palju kordi ühe võimu alt teise alla. 1676. aastal võttis Louis XIV linna oma valdusse ning see sai 1678. aastal Prantsusmaa osaks.

Teise maailmasõja ajal okupeerisid linna sakslased, kes kasutasid elanikke töölistena lähedastes söekaevandustes. 2. septembril 1944 vabastasid linna USA väed. Söekaevandamine lõpetati 1989. aastal. Rahvaarv on pärast 1975. aasta kõrgpunkti (13 994 elanikku) langenud.

Muusikaajaloos on Condé-sur-l'Escaut tuntud renessansihelilooja Josquin des Prezi kodukoha ja matmispaigana. Tema maja asus turuplatsi ääres. Pärast tema surma peatusid majast mööduvad protsessioonid seina külge kinnitatud neitsi Maarja kuju ees ning laulsid Josquini kuuehäälset motetti "Pater Noster". Ta maeti kirikusse, mis hävitati 1793. aastal.

## Viited

## Kirjandus
* Bruno Carpentier, *Condé-sur-l'Escaut, Le Pagus Condatensis*, Editions Sopaic, Charleville-Mézières, 2004 (monographie historique de Condé-sur-l'Escaut)
Vokaalpolüfoonia

**Vokaalpolüfoonia** on polüfooniline vokaalmuusika. Vokaalpolüfoonia kõrgaeg oli renessanss, mida nimetatakse ka Madalmaade vokaalpolüfoonia ajastuks. Vokaalpolüfoonia tähtsamad žanrid on missa, motett, madrigal, organum.