open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johan Eichfeld

**Johan Eichfeld** (26. jaanuar 1893 Paide – 20. aprill 1989 Tallinn) oli eesti bioloog, põllumajandusteadlane ja ühiskonnategelane; põllumajandusdoktor (1936), Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946) ja president (1950–1968).

## Elukäik
Johan Eichfeld sündis Paide linnas. 1910. aastast töötas ta Kaunases posti-telegraafikontoris teenistujana. Võttis aastatel 1914–1917 Looderinde inseneriroodu telegrafistina osa Esimesest maailmasõjast. Pärast sõda lõpetas 1923. aastal Leningradi Põllumajandusliku Instituudi ja pühendus teaduslikule tööle. 1924. aastal rajas Koola poolsaarele Hibiinide jalamile Üleliidulise Taimekasvatuse Instituudi polaarkatsejaama, mille juht ta ka oli. 

1940. aastal sai ta Üleliidulise Taimekasvatuse Teadusliku Uurimise Instituudi direktoriks. 1951. aastal loovutas ta Eesti Postimuuseumi kogud A. S. Popovi nimelisele side keskmuuseumile Leningradis. 1950. aastail arvas ta, et Eesti Rahva Muuseumi eksponaate (tekstiil, puit) pole vaja säilitada, vaid need tuleks ruumitegemiseks ära põletada. Aastatel 1963–1966 oli "Eesti nõukogude entsüklopeedia" peatoimetaja. 

1946. aastast oli Eichfeld Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (valitud taimekasvatuse ja sordiaretuse alal), 1950–1968 oli ta Teaduste Akadeemia president.  

1958–1961 oli Johan Eichfeld Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees.

## Teadustöö
Eichfeldi algatusel loodi Eestis mitu põllumajandus- ja bioloogiaalast uurimisasutust, samuti tehti tema eestvõttel kompleksseid uuringuid mulla- ja sooteaduses ning paljudes muudes valdkondades. Ta oli peamisi lõssenkismi pooldajaid Eestis. 

Eichfeld aretas mitu roosisorti: kobarroosi, mõrsjaroosi jmt. 1968. aastal aretas ta geraaniumpunaste õitega teehübriidroosi 'Friedebert Tuglas'.

## Teoseid

* *Культурные пастбища и методы селекции пастбищных трав в Скандинавии* (1929)
* *Борьба за Крайний Север* (1933)
* *Maa uuendamise teel* (1968)

## Tunnustus
* 1953 Eesti NSV teeneline teadlane
* 1963 sotsialistliku töö kangelane
* 1982 Eesti Teaduste Akadeemia medal
* 1987 Eesti NSV riiklik preemia
* 1935, 1948, 1950, 1958 ja 1963 Lenini orden

## Viited

## Kirjandus

* Johan Eichfeld : personaalnimestik. Tallinn, 1983
Wikmani poisid (seriaal)

"**Wikmani poisid**" on 1995. aastal Eesti Televisiooni Teleteatris tehtud 12-osaline lühisari. Jaan Krossi samanimelisel romaanil "Wikmani poisid" põhineva draamasarja lavastas Vilja Palm. Sari on Wikmani eragümnaasiumi õpilastest aastast 1937 kuni nende mobilisatsioonini 1944. 

2003. aastal andis Eesti Televisioon telesarja välja kahel DVD-l.

## Osatäitjad

*Johan Wikman – Mikk Mikiver
*Vare – Meelis Muhu
*Jaak Sirkel – Mait Malmsten
*Penno – Marko Matvere
*Juhan Pukspuu – Ain Mäeots 
*Tummel – Ago Anderson
*Richard Laasik – Indrek Sammul 
*Kristjan Koorman – Meelis Pai
*Rumma – Lauri-Kare Laos 
*Kelder – Raivo Maripuu
*Jauram – Tiit Kikas 
*Feliks – Andre Aarniste 
*Maim – Ain Prosa 
*Haaviksoo – Ardo Ran Varres

*teised Wikmani poisid:
** Margus Jaanovits
** Ain Talalaev
** Velvo Väli
** Kaido Veermäe
** Andres Maimik
** Tõnno Linnas

*Virve – Liina Olmaru 
*Aino – Piret Kalda 
*Britta – Pille Lukin 
*Maila – Elina Reinold 
*Gunilla – Helena Merzin
*Riksi õde – Anu Olvik
*inspektor – Madis Kalmet
*õpetaja Hr. Tooder – Rudolf Allabert
*õpetaja Hr. Kõiv – Andres Noormets
*õpetaja Hr. Saul – Jaan Rekkor
*Pr. Jakovleva – Maria Klenskaja
*õpetaja Hr. Markson – Enn Kraam
*õpetaja Hr. Pahkla – Rein Oja
*direktor Puhm – Peeter Kard
*õpetaja Hr. Trump – Rein Laos
*Madame Lülli – Luule Komissarov
*Hr. Roop – Talvo Pabut
*inspektor Prikk – Allan Noormets
*Pr. Sirkel – Elle Kull

*Hr. Sirkel – Jüri Krjukov
*Pr. Laasik – Mari Lill
*Pr. Pukspuu – Kaie Mihkelson
*Dr Saar – Hans Kaldoja
*Hr. Hellmann – Aarne Üksküla
*Maria – Helene Vannari
*kordnik Tults – Kalju Orro
*piiskop – Ago-Endrik Kerge
*maestro – Endel Padrik
*Ambrosius – Aime Kala
*Hr. Krafft – Toomas Kreen
*Hr. Weseler – Kaljo Kiisk
*Pr. Markson – Maret Mursa
*õp. Tusam - Mati Klooren
*majahoidja – Ines Aru
muudes osades:
** Heino Torga
** Kristo Vahu
** Veiko Taluste
** Liia Kanemägi
** Anu Välba 

## Välislingid
* 
* 
* Wikmani poisid DVD ERR-i e-poes
* Nils B. Sachris. "Westholmi poiss "Wikmani poistest"". Postimees, 8. detsember 1995
* Allar Viivik. "Wikmani poisid": otse koolipingist ajaloolise teleseriaali tegelasteks". Õhtuleht, 5. jaanuar 2008
Tatjana Mannima

**Tatjana Mannima** (sündinud 10. jaanuaril 1980 Kiviõlis) on Eesti suusataja. 

Ta lõpetas aastal 1997 Kiviõli 2. Keskkooli ja aastal 2004 spordiõpetajana Jaroslavli Riikliku Pedagoogikaülikooli.

Tatjana Mannima on esindanud Eestit Torino ja Vancouveri taliolümpiamängudel ning Sapporo ja Libereci maailmameistrivõistlustel.

Ta on Kiviõli Suusaklubi liige. Tema treener on Kalmer Tramm, endine treener Viktor Kaurson.

Oma tippsportlase karjääri otsustas ta lõpetada 2018. aastal . 

Ta on tegutsenud Elva Järve lasteaias liikumisõpetajana.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2006  Torinos
** 41. koht vabastiilisprindis
** 41. koht 30 km ühisstardist vabastiilis
** 51. koht 10 km klassikasõidus

*2010  Vancouveris
** 44. koht 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus
** 58. koht 10 km vabatehnikasõidus

* 2018  Pyongchangis
** 39. koht klassikatehnikasprindis
** 50. koht 10 km vabatehnikas
** 56. koht suusavahetusega sõidus

Mannima on olnud Rahvusvahelise Suusaliidu (FIS) maratonisarja etappidel 2003–2019 3 korral esimene, 8 korral teine ja 7 korral kolmas, saanud sarja kokkuvõttes 2013 ja 2015 1., 2019 2., 2017 4., 2009 ja 2012 7. ning 2010 9. koha. 

Eesti meistrivõistlustel on ta võitnud 1997–2022 individuaalselt 17 kulda, 13 hõbedat ja 8 pronksi ning teatesõidus 2 hõbedat ja 1 pronksi. 
*Tartu suusamaratoni võitja 2005, 2015 ja 2021. 
*Eesti parim naissuusataja 2008, 2015, 2017 ja 2018. 

## Isiklikku
Tema ja Are Metsa tütar Ann-Marii läks 2018. aastal esimesse klassi. Tatjana ise alustas õpinguid kutsehariduskeskuses.

## Viited

## Välislingid
*Info Eesti Suusaliidu kodulehel
*
Sarkomeer

=Lihaste kontraktsiooni molekulaarmehhanism=

Igas grammis skeletilihases on umbes 100 mg nn. kokkutõmbevalke. Nende valkude, nimelt aktiini (molekulmass 42 000) ja müosiini (molekulmass 500 000) koostööd lihase kokkutõmbe elementaarprotsessis kirjeldab H.E.Huxley ja J.Hansoni libisevate filamentide teooria.  

Kokkutõmbevalgud aktiin ja müosiin moodustavad müofibrillide peeni ja jämedaid müofilamente. Nad paiknevad lihaserakus paralleelteljeliselt. Inimese lihaskius võime näha kontraktiilseid, umbes 1 mikromeetri jämedusi voolikutaolisi müofibrille, mis omakorda koosnevad paljudest umbes 2,5 miktromeetri pikkustest sarkomeeridest. Erinevad sarkomeerid on omavahel eristatud vaheseintega - Z-ketastega. Müofibrillide vahel paiknevad mitokondrid e sarkosoomid. Samuti võime siin näha nii longitudinaalsetest kui transversaalsetest torukestest koosnevat kanali-süsteemi.
Eriniiskus

**Eriniiskus** on antud ruumalas 1 kg gaasis sisalduv veeaurukogus grammides (g/kg).

## Vaata ka
*Absoluutne niiskus
*Suhteline niiskus
Kollatähn

**Kollatähn**, ka **kollastähn**, (ladina keeles *macula lutea*) on ovaalne kollane täpp selgroogsete (sealhulgas inimese) silma võrkkesta keskkoha lähedal. Teine kollatähni nimetus on **maakul** ja see tuleb ladina keelest, olles pisut mugandatud.

Kollatähni läbimõõt on umbes 1,5 mm ja sageli täheldatakse, et sellel on kaks või enam kihti ganglionide rakke. See piirkond on ka väga rikas kolvikeste poolest ning sinna fokuseeritakse nägemispilt. See võrkkesta osa  võimaldab näha (muidugi koos aju nägemiskeskuste abiga) kõige teravamat, detailsemat (värvilist) pilti. Kollatähni keskel on tsentraallohk (*fovea centralis*).

### Meditsiiniline tähtsus
Kui perifeerse nägemise kadumine mõneks ajaks võib märkamata jääda, siis kollatähni vigastus lõpeb otsese, keskse nägemise kaotusega.

## Vaata ka
* Maakuli degeneratsioon
Suhteline õhuniiskus

**Suhteline õhuniiskus** ehk **relatiivne õhuniiskus** näitab, kui kaugel on õhuhulk selles leiduva veeauruga küllastatusest. Suhteliseks niiskuseks nimetatakse suurust, mis võrdub õhus tegelikult oleva ning antud temperatuuril ja rõhul õhus maksimaalselt võimaliku ehk küllastava veeauru tiheduse suhtega.

Suhtelist õhuniiskust väljendatakse protsentides. Mida kõrgem on vaadeldava õhuhulga temperatuur, seda rohkem mahub veeauru selle ühikulisse ruumalasse. Õhu temperatuuri langemisel, näiteks õhtul, hakkab suhteline õhuniiskus seega suurenema. Kastepunktiks nimetatakse sellist õhutemperatuuri, mille puhul veeauru sisaldav õhk saavutab küllastuse ehk suhtelise niiskuse 100%. Kastepunkti saavutamisel tekib udu.

Levinud väärarusaam on, et õhk mahutab veeauru. Täpsemini on veeaur lihtsalt üks õhu koostisosa. Õigupoolest, kui lähtuda ülalantud definitsioonist, saab suhtelisest niiskusest rääkida ka keskkonnas, mis teisi gaase ei sisalda.

## Vaata ka
*absoluutne õhuniiskus
*eriniiskus
Kutt, kus mu auto on?

**"Kutt, kus mu auto on?"** (originaalpealkirjaga **"Dude, Where's My Car?"**) on 2000. aasta USA mängufilm, kus peaosades on Seann William Scott ja Ashton Kutcher.

## Sisu
Chester Greenburg (Seann William Scott) ja Jesse Montgomery III (Ashton Kutcher) on kaks noormeest, kes pidutsemise tõttu ei mäleta midagi eelnevast ööst. Hommikul selgub aga, et kadunud on Jesse auto, milles on kingitused nende tüdruksõpradele. Neil ei jää üle muud, kui hakata samm-sammult meelde tuletama eelmise öö sündmusi, et autot leida. Seikluse käigus toimub muuhulgas maailma päästmine ja kohtumine tulnukatega.
Ardo Ärmpalu

**Ardo Ärmpalu** (sündinud 26. detsembril 1980 Raplas) on Eesti korvpallur. Pikkus  208 cm. 

Mängis Eesti korvpalli meistriliigas hooajast 1996/97. 1998/99 õppis USAs Wellstoni keskkoolis; 2000–2004 Marshalli ülikoolis spordijuhtimist, mängides ka korvpalli ülikooliliigas NCAA.

Alates hooajast 2006/2007 oli BC Tartu Fausto keskmängija, 2009/2010 oli BC Rakvere Tarvase  keskmängija, 2010/11 hooajal oli Tagamets Valga CKE/Inkasso mängija.

## Välislingid
*
Kalju Põldvere

**Kalju Põldvere** (23. mai 1929 Ohtu küla, Keila vald – 2. september 2011) oli eesti zooloog, arstiteadlane ja poliitik, Riigikogu liige (1992–1995).

## Elukäik
Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (arstiteaduskonnas).

Aastatel 1953–1960 oli Tartu Kliinilise Haigla prosektor. 1956–1960 Tartu Riikliku Ülikooli histoloogia- ja 1960–1963 neuroloogiakateedri assistent. Meditsiinidoktor (1972).

Aastatel 1976–1987 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli patoloogilise anatoomia ja kohtuarstiteaduse kateedri professor, ühtlasi ka bioloogia-geograafia teaduskonna zooloogia kateedri professor (1987–1991 zooloogia kateedri juhataja).

Aastatel 1985–1988 oli ta Eesti Põllumajandusülikoolis histoloogiaprofessor (1995. aastast emeriitprofessor).

Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige.

## Tunnustus
* 1999 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema poeg on matemaatik Märt Põldvere.

## Teosed
* Närvipõletikud: meelespea. Koostanud K. Põldvere. Tallinn. Eesti Riiklik Kirjastus, 1955 
* Üldhistoloogia. Ülo Arend, Jüri Kärner, Hanno Kübar, Kalju Põldvere. Tallinn. Valgus, 1994
* Lastehalvatustõbi. Kalju Põldvere. Vabariiklik Sanitaarhariduse Maja. Tartu, 1955
* Histoloogia praktikum. Ü. Arend, H. Kübar, E. Lambur. Tallinn. Eesti Riiklik Kirjastus, 1963  
 
## Viited
Edvin Reinvaldt

**Edvin Leopold Rudolph Reinvaldt** (üks eesnimede rööpvorme: **Rudolf**) VR II/3 (20. september 1890 Haapsalu – 10. märts 1979 Stockholm) oli eesti zooloog (terioloog, ihtüoloog), Eesti zooloogia rajajaid.

## Elukäik
Ta lõpetas 1910. aastal Tallinna Peetri Reaalkooli. Õppis aastatel 1910,1911 Riia Polütehnilises Instituudis keemiat ja 1913–1914 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas.

Ta võitles Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli soomusrongi nr 2 dessantpataljoni ülem, kapten (1919).

Ta õppis aastatel 1920–1925 taas Tartu Ülikoolis, lõpetas 1925. aastal ja kaitses samal aastal magistriväitekirja. Seejärel täiendas end Londonis ja aastatel 1927–1928 Budapestis, sai 1927. aastal Ungari Kuninglikus Péter Pázmány Ülikoolis *dr phil nat* kraadi.

Aastatel 1921–1928 oli Loodusuurijate Seltsi zooloogiakogude, hiljem ka seltsi raamatukogu hooldaja. Ta oli 1933. aastal ajakirja Kalandus asutajaid, aastail 1933–1944 selle toimetaja. 1938. aastast oli ta Loodusvarade Instituudi liige.

1931. aastast töötas Tallinnas Põllutööministeeriumis. Alates 1935. aastast oli Tartu Ülikooli õppejõud (ihtüoloogia).

1944. aastal põgenes Rootsi. 1953. aastast töötas Stockholmi Riiklikus Loodusmuuseumis.

Oma teadustöös on ta põhjalikult uurinud Eesti pisiimetajaid, villkäppkrabi, jõevähki (*Astacus astacus*) jmt.

Ta toetas mitme bioloogiajaama (näiteks Kuusnõmme bioloogiajaama) ehitamist.

## Tunnustus
*1925 – Vabadusristi II liigi 3. järk

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Refleks

**Refleks** on kõigi närvisüsteemi omavate organismide kohanemisreaktsioon, mis järgneb seaduspärase vastusena mingile kindlale väliskeskkonnas või organismis endas toimuvale muutusele või mõjutusele. 

Reflekse võib vallandada väga erinevalt, näiteks teatud kohta kehal kergelt hõõrudes või koputades, või äkilise heli või valguse muutusega.

Reflekside hindamine on üheks neuroloogilise diagnostika meetodiks. Kuna refleksikaar kulgeb läbi aju, siis refleksi intensiivsuse või olemasolu alusel saab otsustada närvisüsteemi funktsionaalse seisundi üle.

Eakaarest sõltuvalt eristatakse normaalseid ja patoloogilisi reflekse. Näiteks Babinski refleks on täiesti normaalne imikul, aga täiskasvanul selle refleksi esinemine viitab närvisüsteemi kahjustusele.

## Vaata ka
*Käitumine
*Instinkt

## Viited

## Välislingid
*Mõõda oma reaktsioonikiirust.
Nitsa

**Nitsa** (vene *Ница*) on jõgi Aasias. Kulgeb Lääne-Siberi madalikul valdavalt itta ja kakku. Suubub paremalt Turasse. Pikkus 262 km.
Live and Let Die

**"Live and Let Die"** (eesti keeles **"Ela ja lase teistel surra"**) on mitme teose pealkiri:

*"Ela ja lase teistel surra", Ian Flemingu romaan
*"Ela ja lase teistel surra", James Bondi teemaline film aastast 1973
*"Live and Let Die", selle filmi *soundtrack*
*"Live and Let Die", filmi ja *soundtracki* nimilaul, mida esitas Paul McCartney & Wings, hiljem on seda kaverdanud Guns N' Roses
*"Live and Let Die", hiphopdueti Kool G Rap & DJ Polo album aastast 1992
Füüsikaline maailmapilt

**Füüsikaline maailmapilt** on mingile perioodile iseloomulik ettekujutus sellest, kuidas materiaalne maailm on üles ehitatud ning millised seosed ja seaduspärad selles kehtivad, vastavalt füüsikateaduse selleks ajaks üldiselt omaks võetud uurimistulemustele.

Füüsikaline maailmapilt tähendab füüsikaliste teadmiste konteksti, millesse uued lisanduvad teadmised kas sobituvad või siis sunnivad maailmapilti muutma.

Füüsikalise maailmapildi aluseks on usk teaduse meetodisse.

## Ajalooline areng

Piiratud kujul hakkas füüsikaline maailmapilt mütoloogilise maailmapildi rüpes kujunema juba antiikajastul.

Mehaaniline maailmapilt kujunes välja 18. sajandi lõpuks Galilei, Descartesi, Huygensi ja peamiselt Newtoni tööde põhjal. Mehaaniline maailmapilt peab oluliseks kehi, nende liikumist ja vahetul kontaktil ilmnevat vastastikmõju.

Elektromagnetiline maailmapilt kujunes välja 19. sajandi lõpuks Michael Faraday ja Maxwelli tööde tulemusena. Erinevalt mehaanilisest maailmapildist tähtsustab vastastikmõju vahendit – välja.

Relativistlik maailmapilt tekkis aastatel 1905–1916 Albert Einsteini tööde põhjal. Lisas varasemale Absoluutse kiiruse printsiibi. Ilmnes pikkuse ja aja suhtelisus (relatiivsus).

Kvantmehaaniline maailmapilt kujunes välja aastatel 1924–1930 Niels Bohri, de Broglie, Schrödingeri, Heisenbergi, Pauli ja Diraci tööde tulemusena. Lisandusid dualismiprintsiip ja tõenäosuslikkuse printsiip.

Kaasaegne maailmapilt kujunes 20. sajandi teisel poolel seoses spinni jõudmisega statistilisse füüsikasse (fermionide ja bosonite eristamine), tugeva ja nõrga vastastikmõju avastamisega ning algosakestestandardmudeli loomisega.
## Välislingid
*Loengumaterjalid Tartu Ülikooli füüsika instituudi veebisaidil
Thomas Huxley

**Thomas Henry Huxley** (4. mai 1825 Ealing – 29. juuni 1895 Eastbourne) oli inglise loodusteadlane, kes oli tuline Charles Darwini evolutsiooniteooria pooldaja – seetõttu on teda nimetatud ka **Darwini buldogiks**.

Huxley kuulus debatt Oxfordi piiskopi Samuel Wilberforce'iga oli aluseks Darwini evolutsiooniteooria laialdasele heakskiidule, samuti Huxley enda populaarsusele. Wilberforce'i ärritas enim evolutsiooniteooria väide, et inimene on (fülogeneetiliselt) lähedalt seotud ahvidega.

Vaatamata sellele, et mõnes Darwini idees (näiteks gradualism ja looduslik valik) polnud ta päris kindel, toetas ta avalikes väljaastumistes alati ühepoolselt Darwinit.

Huxley oli esimene, kes argumenteeris lindude põlvnemise roomajatest. Sellele järeldusele jõudis ta pärast ürglinnu arheopterüksi luustiku võrdlemist väikese kahel jalal kõndiva lihasööja sisaliku *[[Compsognathus]]e* luustikuga.

Oma religioossetelt vaadetelt oli Huxley agnostik. Ehkki jumala(te) olemasolus on kaheldud juba aastatuhandeid, leiutas Huxley terminid "agnostik" ja "agnostitsism" (avalikus kirjasõnas esmakordselt 1870). Sellega vastandas ta end oma kaasaegsetele intellektuaalidele, kes väitsid metafüüsilist tõde teadvat ning keda ta nimetas "istideks" ja võrdles gnostikutega varakristlikus tähendustes – nendega, kes valdavad vaimulikku tõde. Tema sõnakasutuses on nähtud ka vihjet tundmatule jumalale, kellele Ateenas oli altar püstitatud, kuid Huxley ise eitas seda.
Universal Horror

**"Universal Horror"** on õudusfilmide sari, mis toodeti filmistuudios Universal Studios 1920.–1950. aastatel.

## Peamised "Universal Horrori" näitlejad
*Lon Chaney seenior (tuntud eeskätt Jumalaema kiriku kellamehe ja Ooperifantoomina 1925. aasta filmist)
*Lon Chaney juunior (tuntud eeskätt Huntmehe ja muumiana)
*Dwight Frye (tuntud "Draculas" Renfieldina ja "Frankensteinis" Fritzina)
*Boris Karloff (tuntud eeskätt Frankensteini monstrumina esimeses kolmes filmis ja muumiana esimeses filmis)
*Béla Lugosi (tuntud eeskätt krahv Draculana ja Ygorina)
*Claude Rains (tuntud eeskätt nähtamatu mehena ja ooperifantoomina 1943. aasta filmis)
*Glenn Strange (tuntud eeskätt Frankensteini monstrumina kolmes viimases filmis)

## Filmid
*"The Hunchback of Notre Dame" (1923)*
*"Ooperifantoom" ("The Phantom of the Opera"; 1925)*
*"The Cat and the Canary" (1927)*
*"The Man Who Laughs" (1928)*
*"The Last Warning" (1929)*
*"The Last Performance" (1929)*
*"The Cat Creeps" (1930)
*"Dracula" (1931)
*"Dracula" (hispaaniakeelne versioon; 1931)
*"Frankenstein" (1931)
*"Muumia" ("The Mummy"; 1932)
*"Murders in the Rue Morgue" (1932)
*"The Old Dark House" (1932)
*"Nähtamatu mees" ("The Invisible Man"; 1933)
*"The Black Cat" (1934)
*"The Raven" (1935)
*"Werewolf of London" (1935)
*"Frankensteini pruut" ("Bride of Frankenstein"; 1935)
*"Dracula tütar" ("Dracula's Daughter"; 1936)
*"The Invisible Ray" (1936)
*"Frankensteini poeg" ("Son of Frankenstein"; 1939)
*"Tower of London" (1939)
*"Black Friday" (1940)
*"The Invisible Man Returns" (1940)
*"The Invisible Woman" (1940)
*"The Mummy's Hand" (1940)
*"Huntmees" ("The Wolf Man"; 1941)
*"Frankensteini vaim" ("The Ghost of Frankenstein"; 1942)
*"Invisible Agent" (1942)
*"The Mummy's Tomb" (1942)
*"Frankenstein kohtub Huntmehega" ("Frankenstein Meets the Wolf Man"; 1943)
*"Phantom of the Opera" (1943)**
*"Dracula poeg" ("Son of Dracula"; 1943)
*"The Climax" (1944)**
*"Frankensteini maja" ("House of Frankenstein"; 1944)
*"The Invisible Man's Revenge" (1944)
*"The Mummy's Ghost" (1944)
*"The Mummy's Curse" (1944)
*"Dracula maja" ("House of Dracula"; 1945)
*"She-Wolf of London" (1946)
*"Abbott and Costello Meet Frankenstein" (1948)
*"Abbott and Costello Meet the Invisible Man" (1951)
*"Abbott and Costello Meet Dr. Jekyll and Mr. Hyde" (1953)
*"Abbott and Costello Meet the Mummy" (1955)
*"Creature from the Black Lagoon" (1954)
*"Revenge of the Creature" (1955)
*"The Creature Walks Among Us" (1956)
 – tummfilm.
 – värvifilm.
Artjom Sergejev

**Artjom Fjodorovitš Sergejev** (vene keeles *Артём Фёдорович Сергеев*; 5. märts 1921 Moskva – 15. jaanuar 2008 Moskva) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (kindralmajor). Ta oli tuntud revolutsionääri Fjodor Sergejevi poeg ja Nõukogude Liidu kauaaegse riigijuhi Jossif Stalini kasupoeg.

## Elulugu
Ta sündis Jelizaveta ja Fjodor Sergejevi peres. Tema isa, kelle parteiline varjunimi oli ka "Artjom", oli Stalini lähedane sõber ja võitluskaaslane. Ta hukkus viis kuud pärast poja sündi toimunud lennuõnnetuses.

Oma sõbra surma järel võttis Stalin Artjomi oma perre kasvatada ja ta kasvas üles koos Stalini poja, temaga ühevanuse Vassiliga. Kuna Stalin oli hõivatud, kasvasid aastatel 1923–1927 poisid peamiselt lastekodu personali hoole all, mille juhid olid Artjomi ema ja Stalini abikaasa Nadežda. Artjom veetis Staliniga koos aega peamiselt Stalini puhkuste ajal lõunas.

Lisaks Vassili Stalinile lävis Sergejev mitmete parteitegelaste ja sõjaväelaste poegadega. Tema üks lähemaid sõpru oli Mihhail Frunze poeg Timur Frunze, kes hukkus 1941. aastal.

Artjom Sergejev jäi Stalini perekonda kuni 16. eluaastani, pärast seda astus suurtükiväekooli, mille lõpetamise järel 1940. aastal alustas tegevteenistust Punaarmees. Osales Teises maailmasõjas, langes sakslaste kätte sõjavangi ja põgenes. Oli seejärel seotud ka partisaniliikumisega.

Sergejev juhatas pärast sõda õhutõrjevägede 9. diviisi. Ta läks erru 1981. aastal

Sergejevi sõjaväeline karjäär on võrdlemisi tavaline, oluliseks peetakse just tema mälestusi, mis kajastavad elu Stalini perekonnas. Tema mälestusi on kasutanud oma teostes mitmed kaasaegsed vene ja teiste riikide ajaloolased, nende seas ka Briti ajaloolane Simon Sebag Montefiore.

## Vaata ka

* Fjodor Sergejev
* Vassili Stalin
Uudo Timm

**Uudo Timm** (sündinud 20. märtsil 1959) on eesti zooloog (terioloog), looduskaitsja ja teaduse populariseerija.

## Elukäik
Aastatel 1982–1993 töötas Tallinna Loomaaias osakonnajuhatajana.

1993–1997 oli ta Keskkonnaministeeriumi looduskaitseosakonnas liigikaitse peaspetsialist, aastast 1997 Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuse looduskaitsebüroo (hilisema nimega loodusbüroo) juhataja.

Aastatel 1993–2000 juhtis ta CITESi konventsiooni elluviimist Eestis, samuti on ta osalenud Eesti looduse infosüsteemi (EELIS) rajamisel.

## Teadustöö

Oma teadustöös on ta põhjalikult käsitlenud mitmete pisiimetajate, näiteks unilaste ja lendorava, ökoloogiat, levikut ja süstemaatikat.

Ta on 1980. aastal loodud Eesti Terioloogia Seltsi asutajaliige, olnud ka seltsi esimees.

## Teaduse populariseerimine

Uudo Timm on olnud nii dokumentaal- kui ka mängufilmide loodusteemade konsultant, näiteks:
* 1984 – "Karoliine hõbelõng" 
* 2004 – "Sundasunik" 
* 2004 – "Õhtumaa kaduvad liigid"

Ta muu hulgas järgmiste loodushariduslike aimeteoste kaaskoostaja:
* "Väike käsiraamat neile, kes loodusest hoolivad" (Eesti Looduseuurijate Selts, 2006),
* "Eesti looduskaitse infoatlas : kaitsealad, kaitsealused pargid ja puistud ning looduse üksikobjektid" (Keskkonnaministeeriumi Info-ja Tehnokeskus, 2006),
* "Eesti looduse taskuentsüklopeedia" (TEA Kirjastus, 2013).

Tema tehtud loodusfotosid on avaldatud paljudes loodusteemalistes voldikutes ja kümmekonnas loodusraamatus.

Uudo Timm on loodusteadlase ja -kaitsjana olnud sage külaline nii Eesti Televisiooni keskkonnasaates "Osoon" kui ka muudes loodussaadetes. 

Koos Haldi Saarna-Normetiga oli ta 2013. aastal Vikerraadio saatesarja "Looduse lemmikud" kaasautor. 

## Tunnustus
* 2012 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2019 – Eesti looduskaitsemärk

## Tsitaat
: *Raha võim on loodusega koos eksisteerimise oskuse ära tapnud. See, et me oleme üks osa loodusest, ei ole suurel osal inimestest enam üldse kõrvade vahel. Trambime nagu elevandid portselanipoes.*

## Viited
Järvkaisel

**Järvkaisel** ehk **järvekõrkjas** (*Schoenoplectus lacustris*, sünonüüm *Scirpus lacustris*) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv veetaim. 

Taime vars on 50–200 cm pikk. Varrel puuduvad enamasti lehed, õisik asub õie lehtedel. Taim õitseb juunist juulini. 

Järvkaisel sarnaneb väga kareda kaislaga (*Schoenoplectus tabernaemontanii*). 

Järvkaisel kasvab enamasti mageveekogudes. Eestis on ta tavaline, vähem leidub saartel.

## Välislingid
*
Adolfo Nicolás

**Adolfo Nicolás** (29. aprill 1936 – 20. mai 2020) oli hispaania katoliku preester, 2008–2016 jesuiitide ordukindral.

Nicolás sündis Villamuriel de Cerratos Palencia provintsis Hispaanias. Ta liitus Aranjuezis asuva jesuiitide kolleegiumiga ja võeti 15. septembril 1953 noviitsiks. Ta õppis Alcalá ülikoolis filosoofiat ja sai litsentsiaadikraadi filosoofias. 1960 siirdus ta Jaapanisse, kus ta huvitus jaapani kultuurist ja õppis 1964–1968 Tōkyō ülikoolis teoloogiat. 1968–1971 õppis ta Rooma Gregoriuse ülikoolis semiootikat ja sai teoloogias magistrikraadi.

Nicolás ordineeriti 17. märtsil 1967 preestriks. Ta osales jesuiitide üldkongregatsioonil 1995. Nicolás sattus 1998 vastuollu Vatikani poliitikaga, kuna nõudis Aasia kogudustele rohkem sõltumatust.

Nicolás valdas lisaks emakeelele inglise, prantsuse, jaapani ja itaalia keelt.

## Ametid

*1978–1984 Manila ülikooli Ida-Aasia pastoraalse instituudi direktor
*1971–2004 süstemaatilise teoloogia rektor Tōkyō ülikoolis
*1991–1993 skolastika rektor Tōkyō ülikoolis
*1993–1999 jesuiitide provintsiaal Jaapanis
*1999–2002 Tōkyōs pastoraalsel tööl
*2004–2007 jesuiitide Ida-Aasia ja Okeaania konverentsi moderaator
*19. jaanuar 2008 – 3. oktoober 2016 jesuiitide ordukindral
Evald Ojaveer

**Evald Ojaveer** (7. aprillil 1933 – 28. oktoober 2023) oli eesti merebioloog ja ihtüoloog.

## Elukäik
Aastatel 1957–1990 töötas ta Eesti Teaduste Akadeemia ZBI mereihtüoloogia laboratooriumis (aastast 1973 Läänemere TUI Tallinna osakond). 1984. aastal kaitses ta Moskva ülikoolis doktoritöö bioloogias. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia ökoloogia ja mereuuringute instituudi asedirektor ning 1992–2003 Eesti Mereinstituudi teadusdirektor.

Ojaveere teadustöö oli tihedalt olnud seotud Läänemerega: ta uuris selle ökosüsteemidele mõjuvaid antropogeenseid tegureid, kliima muutuste rolli ning hindas mere kalavarusid.

1986–1989 oli ta Läänemere Kalade Komitee esimees ja 1995–1997 ühenduse Läänemere Bioloogid (BMB) president.

Ojaveer kuulus Eesti Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu juhatusse.

## Tunnustus
*1988 Karl Ernst von Baeri preemia
*1999 Baltimaade teaduste akadeemiate medal
*2006 Tartu Ülikooli aumärk
*2008 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema abikaasa Helle-Maire Ojaveer on tehnikateadlane. Poeg Henn Ojaveer on bioloog ning teine poeg Ott Ojaveer on Hugo Treffneri Gümnaasiumi direktor.

## Raamatud
*2012: Evald Ojaveer. *Eesti mereteaduse ajalugu*. Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus. ISBN 978-9985504185
*2014: Evald Ojaveer. *Läänemeri. Ökosüsteemid ja elusvarud, nende hindamine ning haldamine*. Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus. ISBN 978-9985504253
*2017: Evald Ojaveer. *Ecosystems and living resources of the Baltic Sea: their assessment and management*. Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus. ISBN 978-3319530093

## Viited


## Välislingid
*
Sändvitš (asend)

**Sändvitš** ehk **hamburger** on suguühte asend, mille korral partnerid asetsevad kolmekesi ligikaudu paralleelselt seistes või lamades.    

Tuntumas versioonis lamab naine kahe mehe vahel. Üks meespartneritest on selili ja naispartner läheb,  seljaga meespartneri poole, kaksiratsi partneri peale. Alumine mees viib suguti naisele pärakusse ja teine meespartner viib oma suguti tuppe.
Johnstoni atoll

**Johnstoni atoll** on Vaikses ookeanis asuv saar.

Pindala 130 km², sellest maad 2,67 km².

See on Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata ala. Seal asub USA mereväebaas.
Olev Meremaa

**Olev Meremaa** (21. oktoober 1936 – 19. jaanuar 2021) oli eesti matemaatik, nudist ja Eesti Nudistide Seltsi esimees.

Ta lõpetas 1955. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatika osakonna. Ta on füüsika-matemaatikakandidaat.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta ühe aasta õpetajana Viivikonnas ning aastatel 1961–1962 matemaatika ja füüsika õpetajana Tallinna 46. Keskkoolis. Seejärel on ta töötanud teadusliku töötajana, sealhulgas Eesti Informatsiooni Instituudis. 

1. mail 1974 Olev Meremaa arreteeriti nõukogudevastase meeleavalduse pärast ja vallandati hiljem töökohalt.

## Isiklikku
Tema isa oli August Meremaa (kuni 31. augustini 1935 August Birken, 10. mai 1904 Jõhvi vald, Virumaa – 8. august 1941 Virumaa), kes lõpetas 1937. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, esitas 1940. aastal oma kandidatuuri Riigivolikogu 71. valimisringkonnas ja tapeti Nõukogude Liidu sõjaväelaste poolt Varja küla lähedal.

## Viited

## Välislingid
*Olev Meremaa: 75 aastat Eesti nudismi. Delfi, 6. juuli 2007
*"Olev Meremaa: Laske meil paljas olla". Delfi, 27. juuli 2007
*Eesti esinudist tahtis end kohtus alasti kiskuda
*Eesti esinudist tatsab ka kodus püksata
*Kiri: Homod nilbitsevad Pirital
*ÜKSILDASE NUDISTI VÕITLUSED: Eesti nudismi ajaloo suurkuju ja legend Olev Meremaa peab oma teadliku tegevuse 40. aastal tõdema – visa ja ennastsalgav võitlus pole teda nullpunktist palju kaugemale viinud
*Haud Lüganuse kalmistul
Noored kotkad

**"Noored kotkad"** on üks väheseid enne 1940. aastat valminud eesti filme, mis on peaaegu terviklikult säilinud.

Aasta on 1918. Paljud vabatahtlikud lähevad kaitsma äsja loodud Eesti Vabariiki. Teiste hulgas astuvad Eesti Rahvaväkke kolm noormeest: üliõpilane, sepp ja talupoeg. Kolmekesi käiakse luurel ja lüüakse raskeid lahinguid. Vaenlane lüüakse pärast paljusid raskeid heitlusi tagasi. Talupoiss langeb, sepp ja tudeng aga naasevad koju. Nad on leidnud sõjateelt endale kallimad ja algab noore riigi ülesehitamine.

Film filmiti 1927. aasta suvel Tartus Aia tänav 19 õuestuudios, Tartu tänavatel, Tartumaal, Mustvee lähedal, Värskas ja Petserimaal. Peaosades on Arnold Vaino, Amalie Konsa, Elli Põder-Roht, Vambola Kurh ja Osvald Lipp.

Manöövritel Petseri lähedal osales massistseenides kuni 4000 sõjameest. Võtetel aitasid tegijaid kindral J. Unt ja kolonel J. Roska-Orasmaa.  

Film on taastatud 2008. aastal Digital Film Finlandi ja Taska Filmi koostöös.

Film taaslinastati 22. veebruaril 2008.

## Osatäitjad
*Arnold Vaino – Üliõpilane Tammekänd
*Johannes Nõmmik – Sepp Laansoo
*Rudolf Klein – Talusulane Lepik
*Elly Põder-Roht – Sepa õde Hilja
*Aksella Luts – Metsavahi tütar
*Amalie Konsa – Sepa ja Hilja ema
*Rudolf Ratassepp – I punaväe komissar
*Olev Reintalu – II punaväe komissar
*Vambola Kurg – I Eesti väeülem Unt
*Johannes Schütz – II Eesti väeülem
*August Sunne – Arst
*Leopold Hansen – 
*Osvald Lipp – 

## Tegijad
*Lavastaja – Theodor Luts
*Stsenarist – Theodor Luts
*Stsenarist – Aksella Luts
*Stsenarist – Oskar Luts
*Operaator – Theodor Luts
*Kunstnik – Heino Lehepuu
*Helilooja – Heino Eller
*Helilooja – Artur Kapp
*Helilooja – Villem Kapp
*Helilooja – Raimund Kull
*Helilooja – Villem Reimann
*Dirigent – Jüri Alperten
*Monteerija – Theodor Luts
*Konsultant – Jaan Unt
*Tootmisjuht – Theodor Luts
*II režissöör – Johannes Nõmmik
*Valgusmeister – Theodor Luts
*Grimeerija – Aksella Luts
*Dekoraator – Voldemar Haas
*Dekoraator – Heino Lehepuu
*Levitaja – Theodor Luts
*Produtsent – Theodor Luts

## Viited

## Välislingid
* http://www.taska.ee/kotkad/kotkad.html Ametlik veebileht
* https://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/280
Maailmapilt

**Maailmapilt** on maailmavaateliste teadmiste süsteem, mille abil inimene tunnetab ennast ümbritsevat maailma ja näeb tegelikkust. Erinevatel ajastutel ja kultuuridel võib olla erinev iseloomulik maailmapilt. Tänapäeval on tähtis teaduslik maailmapilt, mida tihti vastandatakse mütoloogilise maailmapildiga.

Mütoloogilises maailmapildis väljendatakse teadmisi/uskumusi maailma toimimise kohta müütidena. Teaduslik maailmapilt toetub teaduses üldomaksvõetud seisukohtadele. Teaduslik maailmapilt jaguneb omakorda üldteaduslikuks, loodusteaduslikuks ja eriteaduslikuks (mingi kitsa eriala seisukohtadel põhinevaks) maailmapildiks.

## Vaata ka

*Maailmavaade
*Füüsikaline maailmapilt
*Religioon

## Viited
Sugutu paljunemine

**Sugutu sigimine** (ka **sootu**, **aseksuaalne** ja **mittesuguline** **paljunemine/sigimine**) on paljunemise vorm, kus ei toimu meioosi, ploidsuse vähenemist ega viljastumist. Sugutus paljunemises osaleb üldjuhul ainult üks vanemorganism.

Eristatakse kahte sugutut sigimisviisi: vegetatiivne ja eoseline sigimine. Vegetatiivselt sigimisel saab uus organism enamasti alguse ühe vanema (keha)osa(de)st.

Sugutult paljuneb enamik üherakulisi organisme, nagu arhed, bakterid ja protistid, samuti paljud taimed ja seened, kes on hulkraksed. Sugutut paljunemist esineb ka üksikutel algelisematel hulkraksetel loomadel, näiteks käsnad punguvad.

## Vaata ka
* eoseline sigimine
* suguline sigimine
* vegetatiivne sigimine
Dwight Frye

**Dwight Iliff Frye** (22. veebruar 1899 Salina, Kansase osariik – 7. november 1943 Hollywood, California osariik) oli USA lava- ja filminäitleja, eriti tuntud vaimselt tasakaalutute inimeste osatäitjana, näiteks Renfieldi rollis filmis "Dracula" ja Fritzi rollis filmis "Frankenstein".

## Filmograafia
*"The Night Bird" (pulmakülaline; 1928)
*"The Doorway to Hell" (munk, gängster; 1930)
*"Man to Man" (Vint Glade; 1930)
*"Dracula" (Renfield; (1931)
*"Malta pistrik" ("The Maltese Falcon", Wilmer Cook; 1931)
*"The Black Camel" (Jessop; 1931)
*"Frankenstein" (Fritz; 1931)
*"Attorney for the Defense" (James Wallace; 1932)
*"By Whose Hand?" (Chick Lewis; 1932)
*"The Western Code" (Dick Lewis; 1932)
*"A Strange Adventure" (Robert Wayne; 1932)
*"The Vampire Bat" (Herman Gleib; 1933)
*"The Circus Queen Murder" (Flandrin; 1933)
*"Nähtamatu mees" ("The Invisible Man"; reporter; 1933)
*"Frankensteini pruut" ("Bride of Frankenstein"; Karl; 1935)
*"Atlantic Adventure" (Spike Jones; 1935)
*"The Crime of Dr. Crespi" (dr Thomas; 1935)
*"The Great Impersonation" (Roger Unthank; 1935)
*"Tough Guy" (Mack, gängster; 1936)
*"Florida Special" (Jenkins; 1936)
*"Alibi for Murder" (McBride; 1936)
*"Great Guy" (mees; 1936)
*"Beware of Ladies" (Swanson; 1937)
*"Sea Devils" (SS Paradise raadio operaator; 1937)
*"The Man Who Found Himself" (hüsteeriline patsient; 1937)
*"The Road Back" (väike mees rallil; 1937)
*"Renfrew of the Royal Mounted" (Desk clerk; 1937)
*"Something to Sing About" (hr Easton; 1937)
*"The Shadow" (Vindecco; 1937)
*"Who Killed Gail Preston?" (hr Owen; 1938)
*"Invisible Enemy" (Alex; 1938)
*"Sinners in Paradise" (Marshall; 1938)
*"Fast Company" (Sidney Z. Wheeler; 1938)
*"Think It Over" (Arsonist; 1938)
*"The Night Hawk" (John Colley; 1938)
*"Adventure in Sahara" (Gravet, "Šaakal"; 1938)
*"Frankensteini poeg" ("Son of Frankenstein"; külaelanik; 1939)
*"The Man in the Iron Mask" (Fouqueti toapoiss; 1939)
*"Mickey the Kid" (Bruno; 1939)
*"Conspiracy" (leitnant Keller; 1939)
*"Drums of Fu Manchu" (professor Anderson; 1940)
*"Gangs of Chicago" (Pinky; 1940)
*"Phantom Raiders" (Eddie Anders; 1940)
*"Sky Bandits" (Speavy; 1940)
*"The Son of Monte Cristo" (Pavlovi sekretär; 1940)
*"The People vs. Dr. Kildare" (Jury Foreman; 1941)
*"Mystery Ship" (Rader; 1941)
*"Flying Blind" (Leo Qualen; 1941)
*"The Blonde from Singapore" (juuksur; 1941)
*"The Devil Pays Off" (raadiooperaator; 1941)
*"Don't Talk" (Ziggy, sabotöör; 1942)
*"Sleepytime Gal" (teine röövel; 1942)
*"The Ghost of Frankenstein" (külaelanik; 1942)
*"Danger in the Pacific" (Desk Clerk; 1942)
*"Dead Men Walk" (Zolarr; 1943)
*"Frankenstein kohtub Huntmehega" ("Frankenstein Meets the Wolf Man"; Rudi; 1943)
*"Hangmen Also Die" (pantvang; 1943)
*"Submarine Alert" (Haldine, viies kolumnist; 1943)
*"Dangerous Blondes" (esimene pätt; 1943)

## Välislingid
Claude Rains

**William Claude Rains** (10. november 1889 London, Inglismaa – 30. mai 1967 Laconia, New Hampshire) oli inglise päritolu USA lava- ja filminäitleja, tuntud eeskätt peaosalisena filmidest "Nähtamatu mees" (*"The Invisible Man"*; 1933) ja "Phantom of the Opera" (1943).

## Filmograafia
*"Build Thy House" (1920)
*"Nähtamatu mees" (*"The Invisible Man"*; 1933)
*"The Clairvoyant" (1934)
*"Crime Without Passion" (Lee Gentry; 1934)
*"The Man Who Reclaimed His Head" (Paul Verin; 1934)
*"The Last Outpost" (1935)
*"The Mystery of Edwin Drood" (John Jasper; 1935)
*"Hearts Divided" (1936)
*"Anthony Adverse" (Marquis Don Luis; 1936)
*"Stolen Holiday" (1937)
*"The Prince and the Pauper" (Earl of Hertford; 1937)
*"They Won't Forget" (Dist. Atty. Andrew J. "Andy" Griffin; 1937)
*"White Banners" (1938)
*"Gold Is Where You Find It" (kolonel Christopher "Chris" Ferris; 1938)
*"The Adventures of Robin Hood" (prints John; 1938)
*"Four Daughters" (Adam Lemp; 1938)
*"They Made Me a Criminal" (1939)
*"Juarez" (imperaator Louis Napoleon III; 1939)
*"Sons of Liberty" (Haym Salomon; 1939)
*"Daughters Courageous" (Jim Masters; 1939)
*"Mr. Smith Goes to Washington" (Sen. Joseph Harrison Paine; 1939)
*"Four Wives" (Adam Lemp; 1939)
*"Saturday's Children" (1940)
*"The Sea Hawk" (Don José Alvarez de Cordoba; 1940)
*"Lady with Red Hair" (David Belasco; 1940)
*"Four Mothers" (1941)
*"Here Comes Mr. Jordan" (hr Jordan; 1941)
*"Huntmees" (*"The Wolf Man"*; Sir John Talbot; 1941)
*"King's Row" (1942)
*"Moontide" (Nutsy; 1942)
*"Now, Voyager" (dr Jaquith; 1942)
*"Casablanca" (kapten Louis Renault; 1942)
*"Forever and a Day" (1943)
*"Phantom of the Opera" (Erique Claudin, ooperifantoom; 1943)
*"Passage to Marseille" (1944)
*"Mr. Skeffington" (Job Skeffington; 1944)
*"Strange Holiday" (1945)
*"This Love of Ours" (Joseph Targel; 1945)
*"Caesar and Cleopatra" (Julius Caesar; 1945)
*"Notorious" (1946)
*"Angel on My Shoulder" (Nick; 1946)
*"Deception" (Alexander Hollenius; 1946)
*"The Unsuspected" (1947)
*"The Passionate Friends" (1949)
*"Rope of Sand" (Arthur "Fred" Martingale; 1949)
*"Song of Surrender" (Elisha Hunt; 1949)
*"The White Tower" (1950)
*"Where Danger Lives" (Frederick Lannington; 1950)
*"Sealed Cargo" (1951)
*"The Man Who Watched the Trains Go By" (1953)
*"Lisbon" (1956)
*"The Pied Piper of Hamelin" (Hamelini major; telefilm; 1957)
*"This Earth Is Mine" (1959)
*"Shangri-La" (The High Lama; telefilm; 1960)
*"The Lost World" (1960)
*"Battle of the Worlds" (*"Il Pianeta degli uomini spent"*; 1961)
*"The Horseplayer" (preester "Alfred Hitchcock Presentsis"; 1961)
*"Lawrence of Arabia" (1962)
*"Twilight of Honor" (1963)
*"The Greatest Story Ever Told" (1965)

## Välislingid

*
Elektripaigaldis

**Elektripaigaldis** on talitluslik kogum mitut liiki elektriseadmetest ja muudest asjakohastest seadistest, mis on statsionaarselt paigaldatud ning mõeldud alaliseks kasutamiseks eelnevalt kindlaks määratud asukohas. Elektripaigaldisi kasutatakse elektrienergia tootmiseks, edastamiseks, muundamiseks, mõõtmiseks, müügiks või tarbimiseks.

## Elektripaigaldiste liigitus
*Pinge järgi:
** madalpingepaigaldised – vahelduvvoolu korral nimipingega kuni 1000 V ja alalisvoolu korral nimipingega kuni 1500 V;
**kõrgepingepaigaldised – vahelduvvoolu korral nimipingega üle 1000 V ja alalisvoolu korral nimipingega üle 1500 V.
*Voolu järgi:
**tugevvoolupaigaldised – sisaldavad seadmeid elektrienergia tootmiseks, muundamiseks, salvestamiseks, edastamiseks, jaotamiseks ja/või energeetiliseks kasutamiseks;
**nõrkvoolupaigaldised – andmetöötlus-, side-, raadioelektroonika-, telemehaanika- vms seadmeist koosnev paigaldis, mida iseloomustab vooluahelate suhteliselt nõrk (enamasti milliamprites ja amprites väljendatav) vool ja madal pinge (üldiselt alla 100 V).
  
*Asukoha järgi:
**sisepaigaldised – ehitises, elamus, korteris;
**välispaigaldised – väljas.
*Elektrist tuleneva ohu järgi –  esimese, teise ja kolmanda liigi paigaldised.

Tugevvoolupaigaldist ja selle osi võib omakorda liigitada jõupaigaldiseks, valgustuspaigaldiseks, elektriküttepaigaldiseks jne.

Jõupaigaldise põhiülesandeks on elektrienergia edastamine tarbijateni (elektripaigaldise ühendusklemmideni, pistikupesadeni).

Valgustuspaigaldise sisse arvatakse lisaks elektrienergia juurdejuhtimise seadmetele ka valgustid ja nende lülitamiseks vajalikud seadmed. 

Kütte-jahutuspaigaldise koosseisu arvatakse elektrikütteseadmete ja nende lülitamiseks vajalikud seadmed. Küttepaigaldiseks võib arvata ka teiste energiakandjatega küttelahenduste juhtimine (termostaadid) ning ka kütmiseks vajaliku energia tootmise, ülekandmise ja -konverteerimise seadmed (nt soojuspump).

Elektripaigaldiste liigitusvõimalusi on muidki, näiteks paigaldise kuuluvuse järgi. Sageli mõeldakse elektripaigaldise all tarbijapaigaldist, s.o elektritarbija valduses olevate paigaldatud elektriseadmete ja -juhistike kogumit alates tarbija liitumispunktist (liitumiskilbist).

## Vaata ka
* Ehitise elektripaigaldis  
* Juhistik
## Viited

## Välislingid
*Raivo Teemets. Elektripaigaldised
*Elektripaigaldustööd
*Seadme ohutuse seadus
Rikkevool

**Rikkevool** (ingl *fault current*) on seadme rikkekohta läbiv elektrivool. Rikkevool võib põhjustada seadmete riket ning olla eluohtlik.

Rikkevoolu tekkimise peamine põhjus on elektriisolatsiooni halvenemine, seepärast nimetatakse rikkevooluks harilikult ülemäära suurenenud lekkevoolu. 

## Näiteid

Fuse box grounded to hot wire.JPG|Paljas faasijuht kontakteerub kilbi korpusega, mis tekitab ohu inimestele 
Netzkabel defekt 2.JPG|Vigastatud ~230 V toitekaabli isolatsioon võib viia elektrilöögini 
Ümera 40 - 230-volt IP10 in batroom.JPG|Valesti paigaldatud elektrivarustus vannitoas suurendab rikkevoolu riski
Nice installed fuse box.JPG|Katteta faasijuhtmete klemmid korterikilbis võivad viia rikkevoolu ja elektrilöögini
 

## Vaata ka
*Lekkevool
*Rikkevoolukaitselüliti

## Viited
Ehitise elektripaigaldis

**Ehitise  elektripaigaldis** on tugevvoolupaigaldis koos sinna juurde kuuluvate ehituskonstruktsiooni osadega (nt valgustite jm elektriseadmete paigaldus-, kande- ja piirdetarindid, kaabeldus, kaablikarbikud nendesse paigaldatud pistikupesadega jms).

Elektripaigaldist piiritletakse sageli kokkuleppeliselt ehitise, rajatise või omandi piiridega.

Korterelamu korral on korteri elektripaigaldis korteri omaniku vastutusel, elamu üldelektripaigaldis ühistu või hoone haldaja vastutusel, rendipinna korral rendile andja vastutusel.

## Vaata ka
*Tugevvoolupaigaldis
*Maanduspaigaldis
*Nõrkvoolupaigaldis
Glenn Strange

**George Glenn Strange** (16. august 1899 Weed, New Mexico osariigi territoorium – 20. september 1973 Los Angeles, California osariik) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja, kes oli tuntud eelkõige rollide poolest vesternides.

Ta osales paljudes B-kategooria vesternfilmides ning kehastas sageli kaabakaid või tugeva kehaehitusega kõrvaltegelasi. Lisaks vesternidele on ta tuntud ka Frankensteini koletise rolli poolest, mida ta mängis kolmes Universali õudusfilmis aastatel 1944–1948. Strange oli pikka kasvu ja tugeva kehaehitusega, mistõttu sobis ta hästi nii õudus- kui ka märulifilmide rollidesse.

Hilisemal eluperioodil saavutas ta populaarsuse telesarjas "Gunsmoke", kus ta mängis baarmen Sam Noonani kuni oma surmani 1973. aastal.

## Välislingid
*
Salazar Slytherini medaljon

**Salazar Slytherini medaljon** on maagiline ese J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter". Medaljon on üks Lord Voldemorti varikätkidest.

## Eseme ajalugu
Viiendas osas leidsid medaljoni Grimmauld Place'i elanikud, kes üritasid sellega midagi ette võtta, kuid tulutult. Tol hetkel ei olnud Harry Potter teadlik sellest, et medaljon on määratu tähtsusega. Kuldne medaljon visati majast välja. Kuid Sirius Blacki majahaldjas Kreacher varastas selle nende teadmata tagasi.

Seitsmendas osas põgenesid Harry Potter ja ta kaks paremat sõpra Ron Weasley ja Hermione Granger Grimmauld Place'ile pärast Voldemorti ja tema surmasööjate riigipööret võlumaailmas. Harry Potter, kes oli pool aastat tagasi leidnud tolle medaljoni täpse koopia, milles oli olnud kiri, kus keegi R.A.B oli ähvardanud varikätki hävitada. Olles Grimmauld Place'il taipas ta, et too isik oli olnud Siriuse noorem vend Regulus Black. Hermione'ile tuli aga meelde too varikätk, mis oli ära visatud ning trio kutsus Kreacheri enda juurde, kes ütles järelepärimise peale, et medaljon on kadunud ning Mundungus Fletcher selle ära varastanud. Kreacheril kästi üles otsida varas ning Fletcher teatas, et ta oli selle kärnkonna moodi roosa kampsuniga naisele maha müünud. Harry tapipas, et too indiviid oli Dolores Umbridge ning seetõttu tungiti Võlukunsti Ministeeriumisse, kust see Umbridge'i käest ära võeti.

Kolm sõpra hakkasid seda kordamööda kandma, sest neil ei olnud seda millegagi hävitada. Nende teadmata võttis see ese tihti nende üle võimust ja süstis neisse viha. Kogu asi kulmineerus sellega, et Ron Weasley põgenes oma sõprade juurest ära, jättes medaljoni neile. Hiljem aga, kui oli leitud viis, kuidas varikätk hävitada, tuli Ron tagasi ning päästis Harry elu. Tänutäheks andestasid Harry ja Hermione talle ning Ron hävitas selle kohutava eseme Gryffindori mõõgaga.
Étienne de Geoffroy Saint-Hilaire

**Étienne de Geoffroy Saint-Hilaire** [žofrua sänt ile:r] (15. aprill 1772 – 19. juuni 1844) oli prantsuse loodusteadlane ja -filosoof, kes uskus kõikide organismide ühtse ehitusplaani olemasolusse.

Geoffroy oli Jean-Baptiste Lamarcki kolleeg ning ta arendas ja kaitses Lamarcki evolutsiooniteooriat, samas mõningaid Lamarcki põhiideid ta ei aktsepteerinud. Nimelt uskus ta, et liigid on muutuvad ja et areng on läinud algelisematest vormidest täiuslikema poole (mõneti sarnane hilisema Darwini evolutsiooniteooriaga). Üldiselt oli Geoffroy teaduslik nägemus pigem transtsendentalism (Lamarckil materialistlikum) ja mõneti meenutas saksa morfoloogi Lorenz Okeni oma.

Saint-Hilaire'i hea kolleeg oli Georges Cuvier, kellega ta muu hulgas pidas väga suurt tähelepanu leidnud diskussiooni organismide muutlikkuse teemadel.

Geoffroy uskus, et kõikidel organismidel on ühtne ehitusplaan ja omane muutlikkus. Suure osa oma elust otsis ta asjatult tõendeid oma hüpoteesidele, uurides nii võrdlev anatoomiat, paleontoloogiat kui ka embrüoloogiat. Vaatamata sellele, et mitmed tema oletused ei leidnud kinnitust, aitas ta tugevasti kaasa evolutsiooniteooria arengule.

Geoffroy peatööks oli 1830. aastal ilmunud "Principes de philosophie zoologique".

Aastal 1840 jäi Geoffroy pimedaks ja neli aastat hiljem suri. Tema poeg Isidore Geoffroy Saint-Hilaire (1805–1861) oli samuti zooloog ning töötas mitmes varem tema isale kuulunud akadeemilises ametis.

## Mitmesugust
Geoffroy järgi on teaduslikult nimetatud järgmised linnuliigid:
*püüfaasani alamliik *Ithaginis cruentus geoffroyi* (**[[Jules Verreaux|J Verreaux]]** 1867)
*brasiilia bambusetuvi, *Claravis godefrida* (**[[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]]** 1811)
*punapõsk-papagoi, *Geoffroyus geoffroyi* (**[[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]]** 1811)
*koolibrilane *[[Augastes geoffroyi]]* (**[[Jules Bourcier|Bourcier]]** 1843)

## Tunnustus
*1808 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks

## Viited

## Välislingid
*http://armorialartssciences.blogspot.com.ee/2014/07/etienne-geoffroy-saint-hilaire.html
Abbott and Costello Meet Frankenstein

**"Abbott and Costello Meet Frankenstein"** (ka **"Bud Abbott Lou Costello Meet Frankenstein"**) on 1948. aasta USA õuduskomöödiafilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Bud Abbott (Chick Young)
*Lou Costello (Wilbur Grey)
*Lon Chaney juunior (Larry Talbot ehk Huntmees)
*Bela Lugosi (krahv Dracula)
*Glenn Strange (Frankensteini monstrum)
*Lenore Aubert (dr Sandra Mornay)
*Jane Randolph (Joan Raymond)
*Charles Bradstreet (dr Stevens)
Rüütlikirjandus

**Rüütlikirjandus** on ilmalik, enamasti rahvaluulest lähtuv, kuid aadliseisusele mõeldud kirjandussuund. Lüürika levis trubaduuride esitusel. Rüütlikirjandusele on omane armastusteema ja daamikultus, ning rüütlielu ja -vooruste idealiseerimine. Lüürika on vormirikas, eepika on seiklus- ja fantastikaküllane.

## Vaata ka
* Rüütliromaan
Steve Clark

**Steve Clark** (õieti **Stephen Maynard Clark**; 23. aprill 1960 – 8. jaanuar 1991) oli kitarrist Suurbritannia *[[heavy metal]]* bändis Def Leppard. 

Ta suri alkoholi kuritarvitamise tagajärjel 1991. aastal.
Pete Willis

**Pete Willis** (õieti **Peter Andrew Willis**; sündinud 16. veebruaril 1960 Sheffieldis Lõuna-Yorkshire'is Inglismaal) on ainuke kitarrist Suurbritannia rokkansambli Def Leppard algkoosseisus. Aastal 1982 vahetati ta liigse joomise pärast Phil Colleni vastu.