open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Abu'l-Kasim Firdausi

**Abu'l-Kasim Firdausi** (ka **Firdousi**, pärsia فردوسی; umbes 940 – umbes 1020) oli pärsia luuletaja. Ta kirjutas Pärsia eepose (tänapäeva Iraan) "Shāhnāmeh" ("Kuningate raamat").

Firdausi oli pärit vanast iraani ülikkonnast. Tema isa oli rikas ning omas suuri maa-alasid. 

Oma suurteost "Shāhnāmeh" kirjutas Firdausi 35 aastat. Eepose põhiideeks on hea ja kurja algne võitlus ja selle kehastumine ajaloo vältel. Suurteose kokkupanemiseks pidi Firdausi koguma Iraani ajalugu käsitsevad kirjalikud allikad ja suulised rahvapärimused. Eepos koosneb ligi 60 000 beidist.

Firdausi on kirjutanud ka luuleteose "Jusef ja Zuleika".
Jarosław Kaczyński valitsus

**Jarosław Kaczyński valitsus** tuli Poolas võimule 2006. aastal.  

Pärast edukaid 2005. aasta parlamendivalimisi nimetati algul ametisse Kazimierz Marcinkiewiczi juhitud valitsus, et mitte vähendada Lech Kaczyński võimalusi presidendiks saada. 2006. aastaks oli Lech Kaczyński ametis ja nimetas siis ka "õige" peaministri. 

### Valitsuse koosseis<sup>1</sup>
Étienne Cabet

**Étienne Cabet** (1. jaanuar 1788 Dijon, Burgundia, Prantsusmaa – 8. november 1856 Saint Louis, Missouri, USA) oli prantsuse filosoof ja utopistlik kommunist. 

Cabet oli elukutselt advokaat.

1831. aastal valiti ta Prantsuse Saadikutekotta, kuid riigireetmise eest mõisteti süüdi ning pagendati Inglismaale. Suri USA-s Saint Louises. 

Tuntuse saavutas ta romaaniga "Teekond Ikaariasse" (1840). Ta hakkas propageerima nn ikaaria kommunismi. Tema utoopilise kommunismi alustaladeks pidid olema võrdsus, vendlus ja ühtlus ühiskonnas, mille saavutamiseks pidas ta ainulahenduseks reforme. Temalt pärineb mõte: "Igaühelt tema võimete järgi, igaühele tema vajaduste järgi!"

Aastatel 1848–1856 üritas ta Ameerikasse luua oma ideede elluviimiseks kommuune. Ehkki need üritused olid edutud, eksisteeris väikseid üksikuid kommuune ka pärast tema surma kuni aastani 1898.
Teise astme linn

**Teise astme linn** oli 1. mail 1938 jõustunud linnaseaduse alusel linn, kus oli 10 000 – 50 000 elanikku.

Teise astme linnad olid Narva (1. mail 1938 24 135 elanikku, sellest Narva-Jõesuu linnaosas 1594), Pärnu (21 538 elanikku), Nõmme (20 207 elanikku), Rakvere (9996 elanikku), Valga (10 432 elanikku) ja Viljandi (12 795 elanikku). 

## Vaata ka

*Esimese astme linn
*Kolmanda astme linn

## Viited

## Välislingid
*Vabariigi Presidendi otsus nr. 15 – 19. maist 1938
Ohta

**Ohta** ['ohta] (Охта) on Peterburi ajalooline linnaosa Neeva paremkaldal Krasnogvardeiski rajoonis. 

Eristatakse Bolšaja Ohtat (Ohta jõe paremkaldal) ja Malaja Ohtat (Ohta jõe vasakkaldal). 

Ohtas elab umbes 100 000 inimest.

## Välislingid
*Kaart
Pamiiri-Alai mäestik

**Pamiiri-Alai mäestik** (vene *Памиро-Алай* (Pamiro-Alai)) on mäestikuala Aasias, koosneb Pamiirist ja Hisori-Alai mäestikust.
Poel

**Poel** on saar Läänemeres. Pindala 36 ruutkilomeetrit, kõrgus kuni 26 meetrit. Kuulub Saksamaale.

Halduslikult kuulub Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa Nordwestmecklenburgi kreisi.
Ferenc Gyurcsányi teine valitsus

**Ferenc Gyurcsány teine valitsus** astus ametisse 9. juunil 2006, pärast seda kui valitsus oli võitnud 2006. aasta Ungari parlamendivalimised. Paari kuu jooksul selgus, et valimiste võitmiseks oli valitsus varjanud varasema üle jõu elamise kulude katmiseks vajalikke muudatusi, mis rahvamassidele tugevalt tasku pihta käisid. Puhkenud rahutustelaines nõuti valitsuse tagasiastumist ning kohalikud valimised sama aasta sügisel Gyurcsányi partei kaotas. Valitsus siiski tagasi ei astunud.

14. aprillil 2009 astus Gyurcsány tagasi ning uueks peaministriks sai Gordon Bajnai.

### Valitsuse koosseis
Thomas Alva Edison

**Thomas Alva Edison** (11. veebruar 1847 – 18. oktoober 1931) oli ameerika leidur ja ärimees. Edisoni loetakse üheks 20. sajandi viljakamaks leiutajaks – tema nimel on ligi 1100 patenti.

## Elukäik
Edison sündis Samuel Ogden Edisoni (1804–1896) seitsmelapselises perekonnas viimase lapsena. Tema ema oli Nancy Matthews Elliott (1810–1871). Thomas Edisoni kuulmisprobleemid tekkisid 12-aastaselt, hiljem oli ta ühest kõrvast täiesti kurt.

Hariduse omandas ta peamiselt ema abil, kes oli varem olnud kooliõpetaja, aga ka iseõppimise teel. 13-aastaseks saades alustas ta pisikaupade müügipoisina rongides ning teenis 50 dollarit nädalas, millest suurema osa kulutas elektri- ja keemiakatsete jaoks seadmete ostmiseks. Seejärel töötas ta telegraafside operaatorina, mis inspireeris tema esimesi leiutisi.

Edison abiellus kaks korda ning tal oli kuus last. Ta suri 1931. aastal diabeedi tüsistustesse.

Edisoni asutatud ettevõtte Edison General Electricu ja Thomson-Houston Electric Company ühinemisel aastal 1892 sündis General Electric, mis tööstuskonglomeraadina tegutseb tänapäevani.

## Leiutised
Ta leiutas seadmeid sellistes valdkondades nagu elektrienergia tootmine , massikommunikatsioon, helisalvestus ja filmide tootmine. Oma leiutiste konstrueerimiseks rajas ta mitmeid laboratooriume, kus töötas sadu inimesi. 

1869. aastal sai Edison oma esimese patendi parlamendile valmistatud elektrilise hääletusaparaadi eest.

Edisoni tähtsamad leiutised on fonograaf, elektrihõõglamp, süsimikrofon, elektriakumulaator, elektrienergia jaotussüsteem jm. 

## Tunnustus
Thomas Alva Edison oli valitud mitme ülikooli audoktoriks.

* 1890 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1895 – Rumfordi auhind
* 1896 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 1887 – Matteucci medal
* 1908 – John Fritzi medal
* 1928 – USA Kongressi kuldmedal
* 1997 – ajakiri Life paigutas Edisoni oma eriväljaandes "100 kõige olulisemat inimest viimase 1000 aasta jooksul" esikohale
* 2008 – pandi Edison New Jersey kuulsuste galeriisse
* 2010 – Grammy tehnikaauhind
* 2011 – lisati Edison USA ettevõtjate kuulsuste alleele

## Viited
Elmar Õun

**Elmar Siegfried Õun**; 23. august 1906 Peterburi – 2. oktoober 1977 Stockholm) oli eesti proosakirjanik.

Ta sündis Peterburis metallitöölise pojana (hilisema tunnistuse järgi Martin Õun "lasti maha 1919. a. Isborskis kui töölisliikumise juhte"https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.2100.1.18729:37), õppis Tallinna Jaani kiriku algkoolis ja aastatel 1918–1927 Tallinna Reaalkoolis. Ta õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust ja matemaatikat ning Tallinna Tehnikaülikoolis keemiat.

1944. aastal põgenes ta Rootsi, sai 1946. aastal Uppsala Ülikoolis filosoofiakandidaadi kraadi ja 1959. aastal Stockholmi Ülikoolis magistrikraadi matemaatikas ja füüsikas. Ta töötas Stockholmi gümnaasiumides matemaatika, füüsika ja loodusteaduse õpetajana.

Õun suvitas Hiiumaal Kitsa küla rannas Nurstest läänes, kogudes materjali oma esikromaaniks "Unustatud naised" (1939). Romaanis asub kesksel kohal rannanaise nukker saatus koduhoidja, põlluharija ja lastekasvatajana. Romaan "Meri ja maa" (1977) kujutab Hiiumaa rannaolustikku ja vaatleb "Unustatud naiste" probleeme, kuid suurema üldistusega.

Ta on kirjutanud ka romaanid "Metsas" (1942) ning "Männid ja suits" (1971), mälestusteraamatu "Soomusrongil" (1936), lasteraamatud "Kolm oravat" (1936) ja "Tsirr : jutustus linnupojast, kes tahtis laulda" (1975) jm. 

1929 abiellus ta Liisa Siedermanniga (sündinud 1903), abielu lahutati 1941. Poeg Elmar-Mario sündis 1930. 

## Viited

## Välislingid
*TÜ matrikkel / '''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Accra

**Accra** (varem eesti keeles *Akra*) on Ghana pealinn ja suurim linn, Suur-Accra piirkonna halduskeskus.

Accra asutati gaa hõimu poolt 16. sajandil. 17. sajandil rajasid sinna oma tugipunktid britid ja hollandlased. 1877. aastast oli briti koloonia Kullaranniku pealinn.

Accras asub Kotoka rahvusvaheline lennuväli (IATA-kood ACC).
Conakry

**Conakry** on Guinea pealinn ja suurim linn. Asub Atlandi ookeani rannikul.

Prantslased vallutasid linna 1887. aastal. Conakry oli Prantsuse Guinea pealinn, 1958. aastast on iseseisva Guinea pealinn.
Panameerika meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Panameerika meistrivõistlused rahvusvahelises kabes**

*Site FMJD. American Champions (100)
*toernooibase.kndb
2005. aasta Panameerika meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**13. Panameerika meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti 12.–22. juulini 2005 Kanadas Montréalis.
Lähe

**Lähe** on koht, kust vooluveekogu saab alguse. Lähteks võivad olla näiteks allikas, soo, järv või sulav liustik.
2006. aasta Aafrika meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**12. Aafrika meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti Kameruni pealinnas Yaoundés 12.–23. juunini 2006.
Ukko usk

**Ukkousk** (soome keeles: *Ukonusko*) on usund, mis algatati Soomes 20. sajandi alguses. Ukkousk loodi, et taastada vana Soome muinasusundit. Ukkousk loodi ühendades vanu Soome ja teiste Põhjamaade traditsioone ning tänapäevast ettekujutlust. Probleemiks oli aga see, et usk oli liiga poliitiline, selle eesmärgiks oli Soome rahvusidentiteedi tugevdamine. Toetus usule vähenes ning see hüljati ja unustati. 

Soome uuspaganlus kannab sama nime. Usundi elustamise teeb raskeks eel-kristliku Soome kultuuri kohta käivate andmete vähesus. Peamised andmed kirjutati hilisemal ajal kristlike inimeste poolt ja seetõttu võivad nad olla ebatäpsed. Soome uuspaganluse järgijad külastavad pühasid metsasid, kus võivad olla puidust jumalakujutised või pühad kivid. Mõned tähistavad aastaringi teatud kuupäevadel näiteks lõketega, tantsimisega, ohverdamisega või teiste rituaalidega. Üheks neist rituaalideks on ka eelkäijatele omane äiksejumala Ukko (Uku) terviseks joomine jaanipäeval.

Mõned usu järgijad peavad Ásatrúd osaks nende usundist, teised aga peavad seda võõraks.

## Vaata ka
*Uuspaganlus
*Maausk

## Välislingid

* soomeusuliste ühendus Taivaannaula
* Suomalaisen kansanuskon yhdistys ry.
Ohta jõgi

**Ohta jõgi** (vene *Охта*, soome *Ohanjoki*) on jõgi Venemaal Leningradi oblastis. Algab Lembolovo kõrgustikult, voolab valdavalt lõunasse. Suubub Peterburis paremalt Neevasse. Suubumiskohast põhja jääb Bolšaja Ohta ja lõunasse Malaja Ohta linnaosa (kokku moodustavad need Ohta linnaosa); suudmest ülejõe – Neeva vasakkaldal asub Smolnõi.

Ohta suudmes asus Põhjasõja-eelne Nevanlinna.

Jõe pikkus on 99 km.
Ukko

**Ukko** (ka **Äijö**; Eesti mütoloogias **[[Uku]]**) on Soome mütoloogias taeva, ilma, saagi ja teiste looduslike asjade jumal. Ta on kõige tähtsaim jumal Soome mütoloogias ning soomekeelne sõna "*ukkonen"*, mis tähendab äiksetormi, tuleneb tema nimest. Teda mainitakse müütides vaid loodusjõududena. Ukko tähendab soome keeles ka vana meest. Ukko sarnaneb muinaspõhja Odiniga, tal on ka Thori omadusi.

Ukko päritoluks on arvatavasti balti Perkons ning vanem Soome taevajumal Ilmarinen. Ka Ásatrú Thori seostatakse Perkonsiga. Kui Ukko sai Ilmarise koha taevajumalana, muutus Ilmarinen surelikuks sepp-kangelaseks.

Ukko relvaks oli vasar "*Ukonvasara"* või kirves või mõõk, millega ta ilmutas äikese. Kui Ukko oli oma naise Akkaga (mis tähendab nüüdses soome keeles vana naist) seksuaalvahekorras, tekkis äiksetorm. Äiksetorm tekkis ka siis, kui Ukko sõitis taevastes oma kaarikuga. Ukko algupäraseks relvaks oli arvatavasti kivikirves.

Rästik on äikese sümboliks. On leitud kivijooniseid, mis omavad nii madude kui ka äikese omadusi.

Ukko tõi ka head jahiõnne.

## "Kalevalas"
"Kalevala" järgi oli Ukko ilmajumal, eriti pilvede ja äikese haldjas, keda üldiselt austati Karjalas ja Savos. Algupäraslet esineb ta peamiselt isikustatud loodusjõuna, harva ka kõikejuhtiva "ülijumalana". Loitsudes on temaga hiljem liitunud ka kristliku "kõikvägeva" Jumal-isa ja "kõige looja" jooni, mida Elias Lönnrot omalt poolt veelgi võimendas.

## Vaata ka
* Ukko usk
* Uuspaganlus
* Äijihsuálui

## Viited
Lise Meitner

**Lise Meitner** (kodanikunimega **Elise Meitner**; 17. november (levinud on ekslik sünnikuupäev 7. november) 1878 Viin – 27. oktoober 1968) oli silmapaistev Austria tuumafüüsik, kes koos Otto Frischiga kirjeldas 1939. aasta novembris esimesena tuumalõhustumise füüsikalis-teoreetilisi aluseid.

## Elulugu

Lise Meitner sündis juudi peres kolmanda lapsena. Perekond oli tugevalt vastu tema ülikooli minekule. Hoolimata sellest astus ta 1901. aastal Viini Ülikooli, kus hakkas Ludwig Boltzmanni käe all õppima füüsikat. Õpingute lõppedes omandas ta füüsika doktorikraadi, olles esimene naine, kes selle ülikoolis on saanud. 

Aastal 1907 siirdus ta Kaiser Wilhelmi Instituuti Berliinis, kus töötas koos Otto Hahniga. Viljakas koostöö Hahniga kestis 30 aastat. Nad uurisid peamiselt radioaktiivsust ja keemiat. 

1918. aastal avastas ta koos Otto Hahniga protaktiiniumi.

1922. aastal avastas ja publitseeris Meitner nähtuse, kus aatomid emiteerivad elektrone. Selle efekti nimeks on saanud Augeri efekt või Auger-Meitneri efekt prantsuse teadlase Pierre Auger`i nime järgi, kes sõltumatult Meitnerist taasavastas ja selgitas aastal 1923 sama efekti.   

1926. aastal sai Meitnerist Berliini Ülikooli professor; ta oli esimene naine Saksamaal, kes professori ametikoha sai.

Aastatel 1917–1938 töötas Meitner Berliinis.

Kui natsid annekteerisid 1938. aastal Austria, siis veenis hollandi füüsik Dirk Coster Meitnerit põgenema Rootsi. Samal aastal põgeneski Meitner Rootsi, kus jätkas oma uurimistööd Manne Siegbahni nimelises õppeasutuses.

Aastal 1960 siirdus ta Inglismaale.

Meitneri auks on nimetatud keemiline element meitneerium.

## Tunnustus
*1949 – Max Plancki medal
*1955 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1960 – Wilhelm Exneri medal

## Välislingid
Sali Berisha

**Sali Ram Berisha** (sündinud 15. oktoobril 1944 Viçidolis) on Albaania poliitik, endine president ja peaminister.

Ta lõpetas Tirana ülikooli 1967 ja spetsialiseerus kardioloogiale. Ta hakkas tööle Tirana keskhaiglas ja samal ajal töötama Tirana ülikooli abiprofessorina. Ta abiellus lastearst Liri Ramaga ning neil on tütar Argita ja poeg Shkëlzen. Ta sai ülikooli professoriks ja 1978 täiendas end 9 kuud Pariisis. Pärast tagasitulekut hakkas ta juhatama vereringe, täpsemalt hemodünaamika uurimise programmi, mis äratas tähelepanu välismaalgi. 1986 valiti ta Euroopa arstiteaduse uuringukomiteesse, kus ta töötas välja teadusuuringute strateegia "Tervis kõigile".

Berisha sai 1992. aastal Albaania esimeste demokraatlike valimiste tulemusena riigi presidendiks. Tema ametiajal viidi ellu mitmeid olulisi vabaturumajanduslikke reforme, kuid samuti lasti tegutseda spekulantidel. 1995 sai Albaania Euroopa Nõukogu liikmeks. Berisha ise sai tuntuks karmi käega valitsejana, kes nõudis opositsiooniliidri Fatos Nano vangistamist.

26. mail 1996 võitis Berisha juhitav Demokraatlik Partei valimised. Valimisi saatsid süüdistused valimistulemuste võltsimises ja opositsiooni rahumeelsete protestide vägivaldses mahasurumises. Demokraatlik Partei keeldus tühistamast valimisi, milles ametlikel andmetel oli Demokraatlik Partei saanud 80% parlamendikohtadest.

Pärast majanduslikke tagasilööke tema populaarsus vähenes ja 1997 teda enam tagasi ei valitud, kuid 2005 tõusis ta peaministrina taas Albaania poliitika tippu. Ta oli peaministri ametis 11. septembrist 2005 kuni 10. septembrini 2013.

29.–30. aprillil 2008 viibis Berisha visiidil Eestis. Ta kohtus siin presidendi Toomas Hendrik Ilvese, Riigikogu esimehe Ene Ergma ja peaminister Andrus Ansipiga. 

## Välislingid

*http://www.keshilliministrave.al/english/default.asp
Stop the Clocks

**"Stop the Clocks"** on *[[britpop]]*-bändi Oasis valikalbum. Lugude valikul on rõhk asetatud eriti bändi varasemale loomingule: albumitelt "Definitely Maybe" ja "(What's the Story) Morning Glory?" on mõlemalt viis lugu (koos nelja B-poolega). Kõigest kaks lugu on nende viimaselt albumilt "Don't Believe the Truth", albumitelt "Heathen Chemistry" ja "Standing on the Shoulder of Giants" vaid üks lugu ning album "Be Here Now" on hoopiski unustatud.

## Lood

### Plaat 1

#"Rock 'n' Roll Star"
#"Some Might Say"
#"Talk Tonight"
#"Lyla"
#"The Importance of Being Idle"
#"Wonderwall"
#"Slide Away"
#"Cigarettes & Alcohol"
#"The Masterplan"

### Plaat 2

#"Live Forever"
#"Acquiesce"
#"Supersonic"
#"Supersonic"
#"Half the World Away"
#"Go Let It Out"
#"Songbird"
#"Morning Glory"
#"Champagne Supernova"
#"Don't Look Back in Anger"

## Viited
Perkons

**Perkons** (läti **Pērkons**, leedu **Perkūnas**, preisi **Percunis**, vrd slaavi **Perun**, skandinaavia **Fjörgyn** (?), hindi **Parjanya** (?)) – oli balti rahvaste usundis äikese, vihma ja viljakuse jumalus, ka sõjajumal, taevane õigluse kaitsja ja kurjade vaimude hävitaja.

Läti Pērkons esineb ka kui taevane sepp, kes tagus valmis päikese. Kohati oli Pērkons taeva, mägede ja tammede jumal, kes ratsutas kuldsel hobusel ja vibutas nuia. Et ta valitses loodusjõude, pikset ja välku, on oletatud, et ta kehastas taevast kitsamas mõistes. Osaliselt on ta teise taevajumalaga (Dievs) kokku sulanud, tedagi on kujutatud jumal-isana ning epiteetidega isa ja vanaisake. Osa balti mütoloogia uurijaid on pidanud piksejumalat ülemjumalale alluvaks jumalaks; teise vaatenurga kohaselt oli algselt üksainus taevast, vihma ja äikest valitsev ülemjumal, lahknemine toimus hiljem ja pikse- ning tormijumal allutati taevajumalale. Mõneti oli just tema (ja mitte 'Taevaisa') panteoni keskne tegelane. Nimi tuleneb oletatavasti indoeuroopa tüvest, mis tähendas löömist või lingutamist, kuid on oletatud ka etümoloogilist seost tamme või mäega. Mõnedes müütides on Pērkonsil abiliseks taevane sepp Kalejs (Leedu mütoloogias Kalvis), kelle puhul mõned uurijad on tõmmanud paralleele eesti Kalevi ja soome Kalevaga.

Leedu Perkūnas (ka Diviriks, Dundulis, Bruzgulis, Dievaitis, Grumutis, Dundutis, Dūdų senis, Tarškulis, Tarškutis, Blizgulis) – oli eelkristliku rahvausundi panteoni keskne kuju, Pikker, piksejumal, ka sõja- ja viljakusjumal, õigluse ja moraali kaitsja, "jumala vits". Hall vanamees, käes sarv või vasar; elab mäel või taevas, sõidab tulise kaarikuga ja heidab välgunooli, abiliseks sepp Kalvis. Ka teda ennast on kujutatud sepana; taevaseks sepaks oli ka Perkūnase antipood ja vastane Teliavelis, kelle puhul võib tugevaid ühisjooni leida hiljem kristlikuks kuradiks moondunud vembuka kurivaimu Velniasega, kellega Perkūnas paljudes müütides võitleb. Perkūnase naine oli Perkūnija; mõnedel andmetel oli neil neli poega – neli aastaaega. Ühes müüdis kavatseb Perkūnas abielluda, aga Velnias röövib tema pruudi Žemyna, kellest saab Vaiva – vikerkaar. Perkūnas ajab naise minema ja Dievas pagendab ta taevast mäe otsa, kus kasvab kõrge tamm. Tamme otsa varjub kurat, kelle pihta Perkūnas välke heidab. Mõnes müüdis on Perkūnase abikaasaks Päike, kes petab teda Kuuga, mille järel Perkūnas lööb Kuu mõõgaga pooleks. Teistes lugudes Kuu hülgab Päikese ja Perkūnas karistab teda. Perkūnas on muuhulgas madude vaenlane.

Pērkonsi-Perkūnase nimi on jätnud jälje ka soome-ugri traditsiooni: Mordvas esineb teonüüm Pirgene ja Purgine-Pas, läänemeresoomlastel moondus Pērkons aga õelaks vaimuks (vrd perkele, põrgu, pärgel).
Jamiroquai

**Jamiroquai** on inglise *[[funk]]*- ja ''acid jazz''<nowiki/>'i ansambel, mis on asutatud 1992. aastal. Ansambli eestvedaja on laulja Jay Kay. 

1990. aastatel oli Jamiroquai silmapaistev Londonis baseerunud *funk*'i ja *acid jazz*'i liikumises. Hiljem on ansambli muusika saanud mõjutusi rokist, diskomuusikast, elektroonilisest muusikast ja ladinaameerika muusikast. Ansambli laulud on käsitlenud sotsisaalse ja keskkonnaõigluse teemasid. Kay on olnud ansambli ainus püsiv liige kogu selle tegevusaja jooksul.

Ansambli debüütsingli "When You Gonna Learn" andis 1992. aastal välja Acid Jazz Records. Laiema edu saavutas ansambel Sony all. 1993. aastal ilmus ansambli debüütalbum "Emergency on Planet Earth", mis jõudis Briti plaadimüügi edetabelis esikohale. Kõik järgmised viis stuudioalbumit jõudsid Suurbritannias vähemalt esikolme sekka ning "Synkronized" (1999) ja "A Funk Odyssey" (2001) esikohale. Ansamblil on Suurbritannias olnud üheksa esikümnehitti. Ansambli tuntumad laulud on "Virtual Insanity" (1996) ja nende ainus esikohasingel Suurbritannias "Deeper Underground" (1998).

2017. aasta seisuga oli Jamiroquai plaate maailmas müüdud üle 26 miljoni. Ansambli kolmas album "Travelling Without Moving" (1996) on läbi aegade enimmüüdud *funk*-album (seda on müüdud umbes seitse miljonit ühikut). Selle albumi esiksingli "Virtual Insanity" muusikavideo on samuti aidanud kaasa ansambli populaarsusele. 1997. aasta MTV videoauhindade jagamisel võitis "Virtual Insanity" neli auhinda, sh aasta video auhinna. "Virtual Insanity" tõi 1998. aastal Jamiroquaile lisaks Grammy kategoorias "Best Pop Performance by a Duo or Group With Vocals" ning see on jäänud ka ansambli ainsaks Grammy-võiduks.
__NOTOC__
## Liikmed

*Jason Kay – vokaal
*Derrick McKenzie – trummid
*Sola Akingbola – löökpillid
*Rob Harris – kitarr
*Matt Johnson – klahvpillid
*Paul Turner – basskitarr

## Diskograafia
*"Emergency on Planet Earth" (1993; Suurbritannias 1. koht)
*"The Return of the Space Cowboy" (1994; Suurbritannias 2. koht)
*"Travelling Without Moving" (1996; Suurbritannias 2. koht)
*"Synkronized" (1999; Suurbritannias 1. koht)
*"A Funk Odyssey" (2001; Suurbritannias 1. koht)
*"Dynamite" (2005; Suurbritannias 3. koht)
*"High Times: Singles 1992–2006" (2006, kogumikalbum; Suurbritannias 1. koht)
*"Rock Dust Light Star" (2010; Suurbritannias 7. koht)
*"Automaton" (2017; Suurbritannias 4. koht)

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Avaste mägi

**Avaste mägi** on 23,9-meetrise absoluutkõrgusega seljandik Märjamaa valla edelaosas. Mägi on võetud 1973. aastal kaitse alla (**Avaste mäe kaitseala**).

Seljandik hõlmab 2 ruutkilomeetrit ning sinna ulatuvad Avaste ja Kausi küla. 

## Avaste astang
Mäe lääne- ja põhjapoolsed nõlvad on järsud ning moodustavad kulunud katkematu 3,3 km pikkuse astangu (**Avaste astang**), mille maksimaalne suhteline kõrgus ulatub 13 meetrini. Huviväärsed on siin-seal astangusse lõikuvad väikesed sälkorud. Avaste mäe astanguline nõlv on looduskaitse all. Avaste astang on Lääne-Eesti klindi sisemaapoolsemaid lõike.

## Avaste mäe geoloogia
Olemuselt on Avaste mägi Siluri ajastust pärit korallrahu, moodustudes tänapäeval Jaani lademe dolomitiseerunud merglist, mis allub hästi vee murendavale toimele. Avaste mägi kerkis maakerke tagajärjel Läänemere nõos olnud Antsülusjärvest laiuna, mille ühe kaldavööndi moodustas rannaastang. Hilisema maakerke tagajärjel meri eemaldus ning laid kasvas mandri külge.

Avaste mägi erineb pinnakatte ja taimestiku poolest tunduvalt muust Märjamaa valla edelaosa tasasest viirsavimaastikust. Mäest läänes paikneb ulatuslik Avaste soo.

## Viited

## Välislingid
*
Erastvere järv

**Erastvere järv** on järv Kagu-Eestis Põlvamaa edelaosas Otepää kõrgustiku kagunõlval, Kanepist 1,5 km kagu pool.

Järve pindala on 15,9 ha, keskmine sügavus on 3,5 m ja suurim sügavus on 9,7 m (järve edelaosas). Erastvere järv paikneb kirde-edela suunas piklikus orus, mille veerud tõusevad kuni 15 m kõrgusele ning on kaetud segametsa ja pargiga. 

Järve kaldad on kõvad, põhi on kohati liivane, sügavamal on see väga mudane ja täis rampu.

Erastvere järv on lähtejärv, selle kirdenurgast voolab välja Ahja jõgi. Seda toidavad sademed ja põhjaallikad. Vesi on tugevasti temperatuuri ja hapniku poolest kihistunud (põhjakihid on ilma hapnikuta). Vesi on kollakasroheline ja vähe läbipaistev (1,4 m). 

Järves elab palju kalaliike: ahven, latikas, särg, haug, linask, roosärg, koger ja luts.

Erastvere järv on looduskaitse all. Seal kasvab ka haruldane lamedalehine jõgitakjas. See on tähtis puhkekoht, kus saab ujuda ja kala püüda. Järv koos pargiga on kaunis maastikuelement.

## Viited

## Välislingid
*Erastvere järv (foto)
Monopol (lauamäng)

**Monopoly** (inglise *Monopoly*) on klassikaline kinnisvaraga kauplemise lauamäng,
mis leiutati Ameerika Ühendriikides 1930. aastatel suure depressiooni ajal. See mäng käib suure raha ja kiire rikastumisvõimaluse peale.

Monopol on kõige populaarsem lauamäng maailmas. Sellest ajast kui Charles Darrow mängu 1935. aastal leiutas, on umbes 750 miljonit inimest seda mängu mänginud ja teinud selle enim müüdud ärimänguks maailmas. Mäng on kantud ka Guinnessi rekordite raamatusse.

## Vaata ka
*Anti-Monopoly
Paisjärv

**Paisjärv** on vooluveekogule rajatud tehisveekogu (veehoidla).

Sageli rajatakse paisjärved elektrijaamade juurde: hüdroelektrijaama pealevoolu kindlustamiseks, soojus- või tuumaelektrijaama jahutusveega varustamiseks. Samuti rajatakse paisjärvi äravoolu piiramiseks või veetaseme hoidmiseks. Ariidsetes piirkondades kasutatakse paisjärvede vett niisutuse või pideva veevarustuse tagamiseks. 

Laevatatavatele jõgedele rajatakse laevaliikluse jaoks lüüsid. Et kalad saaksid paisuga tõkestatud jõgedel liikuda, rajatakse paisude juurde kalatreppe.

Maailma esimesed paisjärved rajati Niiluse orus 5000 aastat tagasi, sest tollal tekitas probleeme Niiluse veetaseme suur hooajaline kõikumine.

Pindalalt maailma suurim paisjärv on Volta järv Ghanas, mille pindala on 8502 km². Mahult maailma suurim paisjärv on Kariba järv, mis asub Sambesi jõel Zimbabwe ja Sambia piiril (180 km³).

Keskkonnaregistri järgi oli Eestis 2019. aasta seisuga 529 paisjärve. Eesti suurim paisjärv on Eesti suuruselt kolmas järv Narva veehoidla. Teised suuremad paisjärved Eestis on Soodla veehoidla, Vahtsõkivi järv ja Restu-Madissõ järv.

## Viited


## Välislingid

*Sults, Ü. 2004. Liigtoiteliste looduslike ja paisjärvede tervendamine. Tartu. 32 lk. (Käsiraamat järvede tervendamismeetmetest, vajalikest uuringutest ja tehnikast)
Drepung

**Drepung** (tiibeti (bras-spungs)    (Zhaibung)     on klooster ja õppeasutus Tiibetis Lhasa lähedal, mille rajas 1416. aastal Tsongkhapa lähedane õpilane Jamyang Choje. Tolle aja kohta oli see  üks suuremaid kloostreid ja õppeasutusi Tiibetis, kus õppis sadu aastaid hiljem suur hulk rahvast Mongooliast, Burjaatiast, Kalmõkkiast, Hiinast ja mujalt.
 
 
Drepungi munkade arv kõikus pidevalt läbi aegade, keskeltläbi oli seal 3500 kuni 7000 inimest, kuid oli ka aegu, kus rahvaarv oli üle 15 000. Pärast Tiibeti okupeerimist toimub põhiline osa kloostri tegevusest India Karnataka osariigis. Tiibetis asuvasse kloostrisse on jäänud vaid mõnisada munka.

Gomangi kaitsejumalus on lõvinäoga müstiliste teadmiste esindaja (***[[Senge gdong ma]]*** - ***[[Simhamukha]]*** ), kes kaitseb kõiki Gomangi teadmisi ja varandusi.

## Teaduskonnad
Gomang (sGo-mang), Loseling (Blo-gsal gling), Deyang (bDe-dbyangs), Shagkor (Shag-skor), Gyelwa (rGyal-ba) või Tosamling (Thos-bsam gling), Dulwa (‘Dul-ba , vinaaja) ja Ngagpa (sNgags-pa).

Shag skor ja Rgyas pa (or Rgyal ba) neis õpiti Prajñāpāramitā-t ja Madhjamaka-t.
Vinaajaa teaduskond (grwa tshang ’dul ba) oli spetsialiseerunud ’dul ba ja Hīnajaāna traditsioonile, Bde yangs oli pühendunud loogika ja epistomoologia uurimisele.
Tantrate õppimiseks oli 4 teaduskonda: Deyang, Loseling, Ngagpa ja Gomang. Neis õpetati Gelugi koolkonnas oleva kolme raevuka jumalusele pühendatud tantraid: Guhjasamādza, Yamāntaka ja Cakrasamvara.

## Ajalugu

Drepung Gomangi rajas Jamyang Choje. Gomang läbi aastasadade on olnud kuulus oma filosoofia kateedri poolest, mis on ka kõige vanem kloostri teaduskondadest
Drepung Loselingi rajas Khenpo Lekden. Selle ehitusel osalesid nii esimene kui ka teine dalai-laama.

## Välislingid
* Interactive map of Drepung monastery)
*The Gomang Monastic College (sgo mang grwa tshang)
*A Brief History of Drepung Monastery )
*Secret History of Japan Coveting Tibet During the Anti-Japanese Aggression War)
*DREPUNG GOMANG)
*Drepung Monastery )
*Drepung Gomang Monastic College)
*Origin of the Geshe Degree)
Mustale merele

**"Mustale merele"** on ansambli Sõpruse Puiestee debüütalbum, mis ilmus aastal 2003. Kaasa teevad ka näitleja Jan Uuspõld ja laulja Pille Kallas. Plaadi vahelehele on kirjutanud Musta mere laevastiku tõusust ja langusest sõjaajaloolane Mati Õun.

## Laulud

#"Ma olen õnnelik, et inimesed on nii ilusad ja head"
#:&nbsp;Muusika: Mait Vaik / Sõpruse Puiestee
#:&nbsp;Tekst: Mait Vaik
#"1905"
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola
#:&nbsp;Tekst: Mait Vaik
#"2 Meest"
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola
#:&nbsp;Tekst: Marie Myrk
#"Kauge tähe valgus"
#:&nbsp;Muusika: Mait Vaik / Sõpruse Puiestee
#:&nbsp;Tekst: Mait Vaik
#"Lotovõit"
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola
#:&nbsp;Tekst: Mait Vaik
#"Krambid"
#:&nbsp;Muusika ja tekst: Mait Vaik
#:&nbsp;Parmupill: Allan Vainola
#"Kaotaja"
#:&nbsp;Muusika ja tekst: Mait Vaik
#"Hüvasti Tallinn"
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola
#:&nbsp;Tekst: Alar Tammela
#:&nbsp;Taustalaul: Pille Kallas
#"Aknajuuli"
#:&nbsp;Muusika ja tekst: Mait Vaik
#"Armu needus"
#:&nbsp;Muusika: Mait Vaik / Kaupo Kaldmäe
#:&nbsp;Tekst: Mait Vaik
#:&nbsp;Loeb: Jan Uuspõld
#"Mustale merele"
#:&nbsp;Muusika ja tekst: Mait Vaik
#:&nbsp;Taustalaul: Pille Kallas
#"1905" (vene keeles)
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola
#:&nbsp;Tekst: Mait Vaik / Jekaterina Koort

## Koosseis
*Allan Vainola
*Mait Vaik
*Alar Tammela
*Kaupo Kaldmäe
*Villu Viirsalu
*Mart Süda
*Andrus Uutsalu
XX sajandi lapsed

**"XX sajandi lapsed"** on ansambli Sõpruse Puiestee teine album, mis ilmus 2004. aasta sügisel. Kokku on sellel 13 lugu. Plaadi vahelehele on kirjutanud XX sajandi lastest ning nende lootusetusest ja lootusest teksti vaimulik Vello Salum.

## Laulud

#XX sajandi lapsed
#:&nbsp;Muusika: Sõpruse Puiestee
#:&nbsp;Tekst: Mait Vaik
#Ära pahanda
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola
#:&nbsp;Tekst: Alar Aigro, Alar Tammela, Mait Vaik
#Kaotaja-2
#:&nbsp;Muusika ja tekst: Mait Vaik
#Jäätisekohviku ees
#:&nbsp;Muusika: Mait Vaik
#:&nbsp;Tekst: Andres Rooväli, Mait Vaik
#Mahavok
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola, Kaupo Kaldmäe
#:&nbsp;Tekst: Mait Vaik, Kri Marie Vaik (Kri)
#Maapunk
#:&nbsp;Muusika ja tekst: Mait Vaik
#Üht poissi pole enam
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola
#:&nbsp;Tekst: Marie Myrk
#Armastuse vajadus
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola
#:&nbsp;Tekst: Mait Vaik
#Südasuvisel päeval
#:&nbsp;Muusika ja tekst: Mait Vaik
#Armastuse lugu
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola
#:&nbsp;Tekst: Mait Vaik
#Line Dance Party
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola
#:&nbsp;Tekst: Helmut Laherand
#Öö tuleb
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola
#:&nbsp;Tekst: Kristiina Ehin
#Allverelaev
#:&nbsp;Muusika: Allan Vainola
#:&nbsp;Tekst: Mait Vaik

## Koosseis
*Allan Vainola
*Mait Vaik
*Alar Tammela
*Kaupo Kaldmäe
*Andrus Uutsalu
*Villu Viirsalu

## Välislingid
*Laulusõnad
Väike vesiroos

**Väike vesiroos** (*Nymphaea candida*) on taimeliik vesiroosiliste sugukonnas vesiroosi perekonnast. Rahvapäraseid nimetusi: **jõeain**, **jõekobraleht**, **järvekanad**, **järvekupp**, **lõmmeleht**.

Väike vesiroos sarnaneb väga valge vesiroosiga, ent on väiksema õie ja pisemate lehtedega. Kindlamaks eristustunnuseks on emakasuudme kiirte arv.

Väike vesiroos on üks kahest Eestis esinevast vesiroosiliigist. Teda kasvab Eestis paiguti, harvemini kui valget vesiroosi.

## Välislingid
*
Arnaud Cordier

**Arnaud Cordier** (sündinud 26. novembril 1974 Dijonis) on Prantsusmaa kabetaja, rahvusvaheline suurmeister.

Ta on 19-kordne Prantsusmaa meister (1996, 1997, 1998, 2000, 2001, 2005, 2007, 2008, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2018, 2022, 2023 ja 2024). 

2014. aastal võitis ta Tallinnas peetud Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.

Tema isa Henry Cordier oli Prantsusmaa meister aastal 1979.
Kalju Soo

**Kalju Soo** (18. veebruar 1930 – 13. aprill 2016) oli eesti põlevkiviuurija. 

Kalju Soo sündis Pärnus riigiametniku perekonnas.

Aastal 1948 lõpetas Pärnu 1. Keskkooli (kuldmedaliga) ning 1954. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi kütuste keemilise tehnoloogia erialal.

Aastatel 1959–1963 õppis TPI kaugõppe aspirantuuris. Töötas 1954–1957 Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Tehnikumis õppejõuna ja 1958–1992 Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudis (Põlevkivi Instituut) vaneminsenerina, nooremteadurina, vanemteadurina ning teadus- ja tehnikainformatsiooni osakonna juhatajana, olles ühtlasi instituudi Õpetatud Nõukogu sekretär. 

Aastatel 1992–2006 Virumaa Kõrgkooli (2000. aastast TTÜ Virumaa Kolledž) insener ja tehnikaspetsialist. Aastail 1975–1991 oli venekeelse teaduslik-tehnilise bülletääni "Gorjutšije slantsõ" (alates 1984. aastast "Slantsevaja promõšlennost") toimetuskolleegiumi liige.

## Uurimisvaldkonnad
*põlevkivifenoolide termilise stabiilsuse uurimine ja tehnoloogia väljatöötamine fenoolide rektifitseerimiseks kelmeaparaatides (13 artiklit, 2 autoritunnistust);
*välismaal tehtavate põlevkiviuuringute analüüs ja üldistamine (14 artiklit);
*põlevkivi töötlemise ja kasutamise alase teadusliku kirjanduse süstematiseerimine ja vastavate bibliograafianimistute koostamine (trükis ilmunud  10 bibliograafianimistut).
Kokku 70 teaduslik-tehnilise ja metoodilise publikatsiooni autor.

## Publikatsioonid
*Cоо К. М. и др. О термической стабильности фенолов сланцевой смолы. -     Труды НИИсланцев, вып. 14, 1965, с. 274-292.

*Соо К. М. Процессы и аппараты химической промышленности: Конспект лекций. – Таллин, 1967. – 221 с.

*Петухов Е. Ф., Соо К. М. Институт сланцев за 25 лет. – Кохтла-Ярве, 1983. – 36 с.

*Глава 3 и 5 в кн.: Справочник сланцепереработчика. – Ленинград.:  Химия, 1988. – 256 с.
  
*Состояние и тенденции развития сланцеперерабатывающей промышленности за рубежом / К. М. Соо и др. – Москва, 1990. – 64 с. (Сер. Нефтехимия и сланцепереработка : Темат. обзор / ЦНИИТЭ-нефтехим; № 6).

*Väike eesti-vene reaalainete oskussõnastik (füüsika, keemia, matemaatika, informaatika) / Kalju Soo. Tallinn: TTÜ kirjastus, 2003. – 128 lk.
Suess

**Suess** on sadamalinn Egiptuses Suessi lahe ääres. 

Linn hävitati Teises Araabia-Iisraeli sõjas 1967 ning jäeti seejärel maha. Suess ehitati uuesti üles, kui Suessi kanal aastal 1975 taasavati.
Kiuma

**Kiuma** on küla Põlva maakonnas, Põlva valla lääneosas. 

Kiuma külgneb põhjas Aarna, idas Tännassilma ja Kähri külaga, lõunas Puskaruga, läänes Kanepi valla Ihamaru küla ja Kanepi valla Varbuse külaga.

Kiuma küla läänepiir kulgeb suuremas osas mööda Ahja jõge.

Maakonna ja valla keskus Põlva asub 6 km kaugusel.

## Loodus
Küla lääneosas on Ahja jõe keskjooksu oru nõlv, mis jääb osaliselt Tilleoru maastikukaitseala piiridesse. Küla läbib Hatiku oja. Külas asuvad Kiuma ristipuud.

## Taristu
Kiuma küla läbivad Kiuma–Peraküla tee (18111), Kähri–Koorvere tee (18155) ja Tännassilma–Kiuma tee (18164).

## Ajalugu
Kiuma küla ajalugu on seotud Kiuma mõisaga, mida on esmamainitud 1495. aastal (*Küemahe*). Endise Kiuma mõisa süda asub siiski tänases Aarna külas.

Pärast valdade moodustamist 1866. aastal oli küla Kioma valla koosseisus kuni 1939. aastani, pärast 1939. aasta vallareformi Põlva valla koosseisus.

1939. aastani oli küla ametlikuks nimekujuks **Kioma**.

Pärast külanõukogude moodustamist oli Kiuma alates 1945. aastast Kioma külanõukogu keskus. 1950. aasta seadlusega likvideeriti Põlva vald ja Kioma külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. Kioma külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti ametlikult Põlva külanõukoguga 1954. aastal, kuhu see jäi kuni 1991. aastani. Sestpeale kuulub Kiuma Põlva valla koosseisu.

## Kultuur
Küla loodeosas asub mitu arheoloogiamälestisena kaitse all olevat kääbast. 

Külas asuvad Kiuma rahvamaja ja Kiuma raamatukogu.

Kiuma külas on sündinud keeleteadlane Heino Liiv.

## Viited
Bob Beamon

**Bob Beamon** (õieti **Robert Beamon**; sündinud 29. augustil 1946 New Yorgis) on USA kergejõustiklane (kaugushüppaja). 

Ta püstitas 1968. aasta suveolümpiamängudel maailmarekordi 8.90, millega ta parandas kehtivat maailmarekordit 55 sentimeetriga ja mis püsis 23 aastat. Selle ületas Mike Powell 1991. aastal tulemusega 8.95.

Enne seda hüpet oli Beamoni parim tulemus 8.33 ja pärast seda jäi tema parimaks 8.22.

## Saavutused

### [[kaasaegsed olümpiamängud|Olümpiamängud]]el

1968 kuldmedal **8.90**

### [[Maailmarekord]]

                                                   

Tulemus
Aeg
Koht


**8.90**
1968 
Mexico
Hoovus (ansambel)

**Hoovus** on eesti ansambel, mis alustas tegevust juunis 1985. Esimeses koosseisus mängisid Alo Rebane (bass), Allar Mõttus (löökriistad), Ivo Bellen (klahvpillid), Aivar Ostrak (kitarr) ja Aivo Kapten (helimees).

Ansambli helikeelele on iseloomulikud kandvad kitarrisoolod ja mitmehäälne laul, viljeletakse omaloomingut. Peamiseks stiiliks on meloodiline rokk ja *[[country rock]]*. Ansambli juht on algusest peale olnud Aivar Ostrak.

1987. aastal mängiti (otse) Eesti Televisiooni saates "Viljaveski" ja noortesaates "Suvepeegel". 1989 aastal käidi Ukrainas, kus osaleti Kolmandal Üleliidulisel Rahvaloomingu Festivalil. Ansambel on mänginud mitmel rokkfestivalil: "Tartu Sügis", "Võnnu Kevad", "Elva Rock", "Soodoma Rock", "Tavamusa", "Wesenbergi Rock".

## Hoovuses mänginud muusikuid
Neeme Saue (klahvpillid), Aivar Runthal (laul), Urmas Kahk (kitarr), Peeter Karo (löökriistad), Mart Libe (saksofon), Anti Mehine (klahvpillid), Tamar Parm (bass), Annika Raudpuu (laul), Andres Saag (kitarr), Kaupo Kadaste (klahvpillid), Ülo Mustjõgi (laul), Arne Lääne (löökriistad), Teet Kull (bass), Lembit Linno (naturaalkitarr), Arvo Annuk (löökriistad, viiul), Erle Päid (klahvpillid).

Salvestustel on olnud abiks Viktor Vassiljev (kitarr) ja Sally Ann Blackmore (Suurbritannia) (vokaal).

## Praegune koosseis
*Aivar Ostrak – kitarr, vokaal
*Heikko Teino – kitarr, vokaal
*Marko Must – basskitarr
*Jaak Hainsalu – löökriistad
Ann Mihkelson

**Ann Mihkelson** (Anu Ebbe Mihkelson; sündinud 8. oktoobril 1945 Uppsalas Rootsis) on eesti päritolu Austraalia keemik.

Tema vanemad lahkusid septembris 1944 Pärnust Rootsi, kust omakorda siirduti detsembris 1948 Austraaliasse Queenslandi. Aastal 1958 koliti Sydneysse, kus ta aastal 1963 sai keskhariduse nii heade tulemustega, et anti stipendium ülikoolis keemia õppimiseks. Aastal 1968 lõpetas ta Uus-Lõuna-Walesi Ülikooli ja aastal 1974 kaitses Sydney Ülikoolis doktoriväitekirja. Aastatel 1974–1975 viibis uurimistööl Göteborgi Ülikooli arstiteaduskonnas.

Aastatel 1975–1990 töötas ta õppejõuna Uus-Lõuna-Walesi Ülikoolis ja Sydney Ülikoolis, aastatel 1990–1991 oli ta Queenslandi tehnikaülikooli õppejõud. Aastal 1992 kolis ta koos keemikust abikaasaga Tasmaaniasse, kus tast sai sealse ülikooli õppeala asekantsler ja keemiaprofessor.

## Teoseid
*"Three Suitcases and a Three Year Old" ISBN 0-86417-997-9

## Kirjandus
*"Eesti Rahva Elulood II" lk 350
*Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

## Välislingid
*Ann Mihkelsoni koduleht (*inglise keeles*)
*Austraalia keemiaprofessor tuli vanemate jälgedel käima
Dubrovniki-Neretva maakond

**Dubrovniki-Neretva maakond** on 1. järgu haldusüksus Horvaatias.

Maakonna lõunaosa, kus paikneb ka Dubrovnik, on ülejäänud Horvaatiast eraldatud Neumi linnaga, mis tagab Bosnia ja Hertsegoviinale pääsu merele. Piiriületuse vältimiseks ehitati aastail 2018–2022 Pelješaci sild, mis avati liikluseks 26. juulil 2022. Sild kulgeb üle Mali Stoni lahe Komarnast Pelješaci poolsaarele. 

## Linnad
*Dubrovnik
*Korčula
*Metković
*Opuzen
*Orebić
*Ploče
*Ston

## Viited
Bjelovari-Bilo gora maakond

**Bjelovari-Bilo gora maakond** on 1. järgu haldusüksus Horvaatias.

## Linnad
*Bjelovar
*Čazma
*Daruvar
*Garešnica
*Grubišno Polje

## Viited
Vukovari-Srijemi maakond

**Vukovari-Srijemi maakond** on 1. järgu haldusüksus Horvaatia idaosas Slavoonias. Piirneb Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviinaga.

## Haldusjaotus

Maakonnas on 5 linna ja 25 valda.

### Linnad
* Vukovar 
* Vinkovci
* Ilok 
* Županja 
* Otok

### Vallad
* Andrijaševci
* Babina Greda
* Bogdanovci
* Borovo
* Bošnjaci
* Cerna
* Drenovci
* Gradište
* Gunja
* Ivankovo
* Jarmina
* Lovas
* Markušica
* Negoslavci
* Nijemci
* Nuštar
* Privlaka
* Stari Jankovci
* Stari Mikanovci
* Tompojevci
* Tordinci
* Tovarnik
* Trpinja
* Vođinci
* Vrbanja
Lustig

**Lustig**, Lustigová (variandid: **Lusztig**, **Lustyk**, **Lustik**, **Lustick**), saksa ja jidiši perekonnanimed.

Nimede eestistamisel anti Lustigi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kalmaru, Kõrgas, Laasma, Luhamaa, Orumaa, Orutalu ja Õispuu.

## Lista de personas
* Arnošt Lustig, &lrm; (1926, Praha  2011, Praha), tšehhi kirjanik
* Branko Lustig, &lrm; (1932, Osijek – 2019, Zagreb), horvaadi tootja ja näitleja
*  (1910, Torino  2011, Buenos Aires)
*  (º&nbsp; 1967, Freiburg)
* , *[[Ashin Ananda]]* (1912, Narwa ()  1989, Yangon)
*  (1849, Kardasch Retschitz ()  1913, Portorose (, ))
*  (º&nbsp; ?)
* Marie Frederique Adelaide Bock, *", Mutter Lustig"* (1808, Köpenick  1888, Köpenick)
* , pseudonüüm: *[[Conrad Wohlgemuth]]* (1706, Hamburg  1796, Groningen)
*  (1902, Brünn  1979, München)
* Karl Lustig-Prean von Preanfeld (1892  1965)
*  (º&nbsp; ?)
*  (º&nbsp; 1986, Umeå)
*  (º&nbsp; 1926,  ())
*  (º&nbsp; 1937, Breslau)
*  (º&nbsp; ?, Brooklyn)
*  (º&nbsp; 1955, Klausenburg)
* Victor Lustig (, &lrm;) (1890, Arnau ()  1947, Springfield)
*  (1891, Ratibor  1945, Berlin)
* William "Bill" Lustig (º&nbsp; 1955, Bronx)

## Lusztig
## Vaata ka
*
Zagrebi maakond

**Zagrebi maakond** on 1. järgu haldusüksus Horvaatias.

## Administratiivne jaotus
Zagrebi maakond jaguneb 9 linnaks ja 25 vallaks.

## Viited
Provints (Türgi)

**Provints** (trg *il, vilayet*) on Türgi 1. järgu haldusüksus. Türgis on 81 provintsi. Provintsid jagunevad ringkondadeks.

## Viited
Osijeki-Baranja maakond

**Osijeki-Baranja maakond** on 1. järgu haldusüksus Horvaatias. Selle keskus Osijek on Horvaatia suuruselt neljas linn 108 048 elanikuga (2011).
Istra maakond

**Istra maakond** on 1. järgu haldusüksus Horvaatias. Asub Istria poolsaarel.

Maakonnas on 10 linna ja 31 valda.

## Linnad

* Pula (Pola)
* Pazin (Pisino)
* Poreč (Parenzo)
* Buje (Buie)
* Buzet (Pinguente)
* Labin (Albona)
* Novigrad (Cittanova)
* Rovinj (Rovigno)
* Umag (Umago)
* Vodnjan (Dignano)
Ministry

**Ministry** on alates 1981. aastast tegutsev USA *[[industrial metal]]*'i stiilis muusikat viljelev ansambel. Selle liidriks on laulja Al Jourgensen.

Ministry on tuntuks saanud terava kriitikaga Ameerika Ühendriikide poliitika, eriti George W. Bushi oma suhtes.

## Diskograafia
*1983 *With Sympathy*
*1986 *Twitch*
*1988 *The Land of Rape and Honey*
*1989 *The Mind Is Terrible Thing to Taste*
*1992 *Psalm 69: The Way to Succeed and the Way To Suck Eggs*
*1996 *Filth Pig*
*1999 *The Dark Side of the Spoon*
*2003 *Animositisomina*
*2004 *Houses of the Molé*
*2006 *Rio Grande Blood*
*2007 *The Last Sucker*
*2012 *Relapse*
*2013 *From Beer to Eternity*
*2018 *AmeriKKKant*
*2021 *Moral Hygiene*
*2024 *Hopiumforthemasses*
Richard J. Evans

**Richard John Evans** (sündinud 1947) on Suurbritannia ajaloolane.

Evans uurib Saksamaa ajalugu, peamiselt sotsiaalsest aspektist. Ta on kirjutanud ka tuntud raamatu "In Defence of History", mis kaitseb ajalugu kui distsipliini postmodernistlike rünnakute eest.

## Välislingid
*Richard J. Evansi koduleht
N'Diaga Samb

**N'Diaga Samb** (sündinud 5. augustil 1966) on Senegali kabetaja, rahvusvaheline suurmeister.

Maailmameistrivõistluste finaalturniiril on ta osalenud kolmel korral (1992, 2003 ja 2005); 2005. aastal saavutas ta 5. koha. Kahel korral (2000 ja 2004) on ta võitnud Bijlmeri turniiri.
Tehisveekogu

**Tehisveekogu** on veekogu, mis on tekkinud inimtegevuse tulemusena. Peamised tehisveekogud on kanalid, kraavid, tiigid ja veehoidlad. 

Kanalid ja kraavid sarnanevad jõgedega. Nad kaevatakse maa niisutamiseks (Karakumi kanal) või kuivendamiseks, kahe jõe ühendamiseks (Volga-Doni kanal) jne. Mõned kanalid ühendavad maailmamere osi ja sarnanevad väinadega (Panama kanal, Suessi kanal, Kieli kanal).

Tiigid ja veehoidlad sarnanevad järvedega. Nende rajamisel ehitatakse jõgedele tammid, mille taha kogutakse vesi. Tihti nimetatakse tiikideks endisi karjääre, mis on veega täitunud.
Gérard Jansen

**Gérard Jansen** (sündinud 15. augustil 1964) on Hollandi kabetaja.

Ta võitis 1987. aastal Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes.
Karlovaci maakond

**Karlovaci maakond** on 1. järgu haldusüksus Horvaatias.

## Linnad
*Karlovac
*Duga Resa
*Ogulin
*Ozalj
*Slunj
Jeroen van den Akker

**Jeroen van den Akker** (sündinud 15. august 1980) on Hollandi kabetaja.

1995. aastal võitis ta kadettide maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes. 

Ajalukku läheb ta esimese kabetajana, kellelt on võetud dopinguproov. See juhtus 2002. aasta Hollandi meistrivõistlustel, kus loosi tahtel kutsuti pärast viiendat vooru kolm mängijat dopingukontrolli (teised olid Wieger Wesselink ja Sven Winkel) ja tema oli esimene, kes oma uriini loovutas. Kõikide katsealuste proovid osutusid puhtaks.
Anton van Berkel

**Anton van Berkel** (sündinud 14. septembril 1972) on Hollandi kabetaja.

2.–3. septembril 2006 antud simultaaniga ületas ta 1987. aastast Jannes van der Wali nimele kuulunud maailmarekordi simultaankabes (rahvusvahelises kabes). Ta mängis üheaegselt 249 vastasega ning simultaan kestis 19 tundi ja 27 minutit. Nendest partiidest võitis ta 173, viigistas 59 ning kaotas 17 partiid. Võiduprotsendiks teeb see 81,3 (rekordi püstitamiseks oli vaja 80% tulemust).
Erzurumi provints

**Erzurumi provints** on 1. järgu haldusüksus Türgis.

## Haldusjaotus

Provintsis on järgmised ringkonnad:

* Aşkale
* Çat
* Hınıs (kurdi Kela)
* Horasan
* Ilıca
* İspir
* Karaçoban
* Karayazı (kurdi Gogsî)
* Köprüköy
* Narman
* Oltu
* Olur
* Pasinler (kurdi Hesenqele)
* Pazaryolu
* Şenkaya (kurdi Ortîlî)
* Tekman (kurdi Tatos)
* Tortum
* Uzundere

## Viited

## Välislingid
* Provintsi koduleht (türgi ja inglise keeles)
Leopold Sekongo

**Leopold Sekongo** (sündinud 25. septembril 1969) on Elevandiluurannikul sündinud, kuid praegu Hollandis elav kabetaja.

1994. aastal tuli ta Elevandiluuranniku meistriks.
Ismoili Somoni mäetipp

**Ismoili Somoni mäetipp** (tadžiki *Қуллаи Исмоили Сомонӣ*, aastani 1962 **Stalini mäetipp**; 1962–1998 **Kommunismi mäetipp**) on mägi Aasias Pamiiris. Kõrgus 7495 meetrit. Tipp kuulus kõrgeimana ka NSVL-i nelja seitsmetuhandese ehk "lumeleopardi" tipu hulka.

1928. aastani peeti Lenini mäetippu Pamiiri mäestiku kõrgeimaks punktiks, kuid 1933. aasta ekspeditsioonil selgus, et Ismoili Somoni mäetipp on veel 300 meetrit kõrgem ja tipp nimetati Jossif Stalini järgi.

1998. aastal andis Tadžikistani valitsus tipule Samaniidide dünastiale alusepanija Ismoili Somoni järgi uue nime.

## Tipputõusud

Esimesena vallutas Ismoili Somoni tipu 1933. aastal vene alpinist Jevgeni Abalakov. 1968. aastal tõusis tippu esimene naisalpinist – Ljudmila Agranovskaja. 1972. aasta lõpuks oli tipus käinud 580 mägironijat.

### Eesti alpinistide tipputõusud
Põhiallikas:
*1970 – Heino Paltser (tõusu juht), Ilmar Priimets,  Jaak Sumeri, Tõnu Tennisson, Jüri Tohver, Ain Uusna, Priit Vürst, Kuldev Ääremaa, 
*1970 – Peet Väinastu-Peters (Donetski grupi koosseisus) 
*1972 – Peeter Varep, Vello Park, Kaljo Palmiste, Ilmar Palo 
*1982 – Johan Ahlberg, Aaro Aedviir (teist korda)
*1982 – Ilmar Priimets, Urmas Grauen
*1985 – Jaan Künnap, Ilmar Priimets
*1986 – Kalev Muru, Alfred Lõhmus, Jaan Künnap
*1991 – Igor Lematško, Vladimir Meema, Boriss Slepikovski, Helme Suuk, Andrei Nikiforov
*1991 – Tõivo Sarmet (tõusu juht), Raivo Plumer, Heiki Erm
*2006 – Priit Joosu
*2017 – Ain Rästa, Meelis Luukas, Kalle Kiiranen, Krista Kirspuu, Allan Sülla
*2018 – Katrin Merisalu, Oliver Liiv, Tannar Esna, Sven Illing

Kommunismi mäetippu on tõusnud ka Kalle Aedviir. 

#### Eesti naisalpinistide tipputõusud
*1991 – Helme Suuk
*2017 – Krista Kirspuu
*2018 – Katrin Merisalu

## Viited

## Välislingid

*Ismoili Somoni tipul. Video. youtube.com
*2017 – Pamiir, Ismoili Somoni tipp (7495 m). kiiranen.era.ee
*Story of The Two Peaks Korzenevskaja and Somoni. Video. youtube.com
Gorillaz

**Gorillaz** on Damon Albarni ja Jamie Hewletti loodud virtuaalbänd.

Gorillaz on kantud Guinnessi rekordite raamatusse kui edukaim virtuaalbänd.

Ansambel viljeleb selliseid stiile nagu *[[rap rock]]*, popmuusika, hiphop, *[[pop rock]]*, *[[britpop]]*.

## Liikmed
*2D
*Noodle
*Russel Hobbs
*Murdoc Niccals

## Albumid
*"Gorillaz" (2001) (debüütalbum) nr 3 UK
*"G-Sides" (2002) (B-poolte kogumik) nr 9 UK
*"Laika Come Home" (remiksalbum) 
*"Demon Days" (teine stuudioalbum) nr 1 UK
*"Plastic Beach" (kolmas stuudioalbum)
* "The Fall" (2010)
* "Humanz" (2017)
* "The Now Now" (2018)
* "Song Machine, Season One: Strange Timez" (2020)
* "Cracker Island" (2023)

## [[DVD]]-d
*"Phase One: Celebrity Take Down" (2002)
*"Demon Days Live" (2005)
*"Phase Two: Slowboat to Hades" (2006)