open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maret Maripuu

**Maret Maripuu** (sündinud 16. juulil 1974 Tallinnas) on Eesti poliitik ja riigiametnik. Ta on alates 1. juulist 2022 Sotsiaalkindlustusameti peadirektor.

Ta on õppinud Tallinna 49. Keskkoolis ja Akadeemias Nord õigusteadust ja Tartu Ülikoolis terviseteadusi.

Maret Maripuu on töötanud aktsiaseltsis Eesti Statoil. Aastatel 2014–2022 oli ta Tööinspektsiooni peadirektor.

## Poliitiline karjäär
Maripuu töötas 1994–1999 riigikogus liberaalide ja reformierakonna fraktsiooni nõunikuna ning ühtlasi Eesti Reformierakonna kantselei juhatajana.

1999–2011 oli Maripuu IX–XI Riigikogu liige.

Maripuu oli 2001–2005 Tallinna volikogu esimees ja 2006–2007 Riigikogu aseesimees.

Ta oli 2007–2009 Andrus Ansipi teise valitsuse sotsiaalminister. Pensionide kojukande ja sotsiaaltoetuste väljamaksmisega tekkinud probleemide tõttu esitas Maripuu lahkumisavalduse. Tema asemel sai sotsiaalministriks Hanno Pevkur.

16. oktoobril 2005 toimunud kohalike omavalitsuste valimistel kogus Maripuu Tallinnas 2767 häält. See oli kogu Eesti peale 5., Tallinnas 4. ja Reformierakonnas 3. tulemus.

Maripuu kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel. Ta kogus 1458 häält ning sai keskkonnaministri ametikohale asunud Keit Pentuse asendusliikme kohast loobunud Ülle Rajasalu asemel asendusliikmena XII Riigikogu liikmeks.

## Tunnustus
* 2003 – Portugali Vabariigi Prints Dom Henrique ordeni suurohvitseririst

## Isiklikku
Maripuu abiellus 2017. aasta juunis oma ammuse elukaaslase Igor Gräziniga. Nende ühine poeg Kaspar Gräzin on sündinud 2001. aasta mais. Kaspar Gräzini ristivanemad on Ivi Eenmaa, Jaanus Rahumägi ja Valdo Randpere.

## Viited

## Välislingid
*Lühitutvustus Riigikogu lehel
*Maret Maripuu saates "Kukul külas", 12. mai 2002, 1.osa, wma 2. osa
*Sigrid Kõiv. Pensioniea tõus ja Haigekassa tulevik – uue aasta valupunktid. Postimees, 3. jaanuar 2009
*Kadri Ibrus. Maret Maripuu: tunnistan, et olen ise ka süüdi, aga karistan kantslerit. EPL, 8. jaanuar 2009
*Sigrid Kõiv. Üllatusmuna Maret Maripuu osutus ministrina seest tühjaks. Postimees, 8. jaanuar 2009
*Raimo Poom. Maripuu vabastatakse ametist enne veebruari. EPL, 8. jaanuar 2009
* Raimo Poom. Maripuu tekitas kantsleri vallandamisega uue jama. EPL, 9. jaanuar 2009
*Hanneli Rudi. Keskerakond alustas sotsiaalministri umbusaldamiseks allkirjade kogumist. Postimees 14. jaanuar 2009
*Kai Kalamees. Ansip jäi edasi Maripuu kaitseingliks. Postimees, 15. jaanuar 2009
*Küllike Rooväli. Hea laps Maret. Postimees, 17. jaanuar 2009
*Tarmo Vahter. Atoneni idee tõi Maripuule häda kaela. Eesti Ekspress, 22. jaanuar 2009
*Raimo Poom. Maripuu ülesanne: teatada kõik halvad uudised. Eesti Päevaleht, 23. jaanuar 2009
*Rein Sikk. Portree: Maripuu saab Savisaare populaarsuse ja immuunsuse. EPL, 24. jaanuar 2009
*Priit Pullerits. Klassivanem Maripuu mängimata jäänud vemp. Postimees, 24. jaanuar 2009
Keri (täpsustus)

**Keri** on eesti keeles käskiva kõneviisi ainsuse teine vorm sõnast *kerima*.

**Keri** on kasutusel kohanimena:
* **[[Keri]]** on saar Viimsi vallas, Soome lahes
* **[[Keri küla]]** on küla Järva maakonna Järva vallas
* **[[Keri soo]]** on soo Järva maakonnas
* **[[Keri tuletorn]]** on tuletorn Keri saarel
* **[[Keri vahe]]** asub Viimsi vallas
Keri küla

**Keri** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.

## Viited
Harry Belafonte

**Harry Belafonte** (kodanikunimega **Harold George Belafonte Jr.**; 1. märts 1927 – 25. aprill 2023) oli Jamaica päritolu ameerika kalüpsolaulja, näitleja, filantroop ning kodanikuõiguste ja rahu eest võitleja.

Ta pälvis kolm Grammy auhinda, sh aastal 2000 Grammy elutööauhinna. Samuti on ta saanud Emmy ja Tony auhinna. Tema nimi on kantud Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. 
Belafonte pälvis 1989. aastal Kennedy keskuse autasu, 1994. aastal USA riikliku kunstimedali ja 2014. aastal andis Berklee muusikakolledž talle audoktori kraadi.

Ta suri 25. aprill 2023 oma New Yorgis Manhattanil asuvas kodus südamepuudulikkuse tõttu.

## Tunnustus
*1993 – National Medal of Arts

## Viited

## Välislingid

* Harry Belafonte, 96, Dies
Allikajärv

**Allikajärv** on allikatest toituv järv.

**Allikajärv** on ka mitme Eesti järve põhinimi:

* **[[Prandi Allikajärv]]** asub Järva maakonnas Järva vallas
* **[[Roosna-Alliku Allikajärv]]** asub Järva maakonnas Paide linnas
* **[[Jäneda Allikajärv]]** ehk **Väike Allikajärv** asub Lääne-Virumaal Tapa vallas
* **[[Varangu Allikajärv]]** asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas
* **[[Peraküla Allikajärv]]** asub Lääne maakonnas Lääne-Nigula ja Lääne-Nigula valla piiril
* **[[Laomäe Allikajärv]]** asub Lääne maakonnas Haapsalu linnas

## Vaata ka
*Allikjärv
Päinurme

**Päinurme** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Päinurme jõgi ja asetseb Päinurme soo.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.

Külas on asunud Päinurme mõis.


Päinurme tamm 2024.jpg|Päinurme põlistamme säilinud osa 2024. aastal
Päinurme algkooli maja.jpg|Päinurme algkooli maja 1937. aastal


## Vaata ka
* Päinurme päevakeskus
* Päinurme Raamatukogu
* "Kiir"

## Viited
Rutikvere

**Rutikvere** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel asetseb Rutikvere soo.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.

Külas on asunud Rutikvere mõis ja meierei.

Rutikveres asub Pärnassaare kalmistu.


Rutikvere mõisa varemed.jpg|Rutikvere mõisa varemed
Pärnassaare kalmistu väravad 2014. aasta suvel.JPG|Pärnassaare kalmistu väravad
Eestimaa-Liivimaa piir Riiussaares.jpg|Kunagist Eestimaa-Liivimaa piiri tähistav kivi Riiussaares


## Viited
Sõrandu

**Sõrandu** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.

Seda kohanime käänatakse sisekohakäänetega (nt Sõrandusse).

Sõrandu asub edelas oleva Huuksi ja kirdes oleva Silmsi vahelise tee ääres. Lõunasse jääb Pätsavere, loodesse Väike-Kareda küla. Muudest paikadest asuvad lähedal põhjas olev Kiiluküla ja idas olev Sigapusma.

## Ajalugu

Sõrandu küla on esmamainitud 1564. aastal kujul *Sernisz*.1615. aastal on seda nimetatud kujul *Serrantt*, 1726 kujul *Sarrando* ja 1796 kujul *Serrando*.

Küla kuulus Peetri kihelkonda. 16. sajandil allus ta Mäo mõisale ja kuulus ka Prandi vakuse koosseisu. 1615 mainiti seda küla kroonule kuuluvate tühjade maade hulgas. 18. sajandil kuulus Sõrandu taas Mäo mõisale, veel hiljem Koigi mõisale.

Sõrandu külas sündis 1900. aastal skulptor Johannes Hirv.

1937 arutas Koigi vallavolikogu Sõrandu ja Sigapusma küla elanike palvet need külad ühendada ning anda neile uueks nimeks Koigi küla, sest nende vanad nimed olevat halva kõlaga. Kohta tuntavat juba nagunii Koigina endise Koigi vallamaja järgi ja peetavat Koigi valla keskuseks. See palve jäi tagajärjeta. 1939 tehti uus ettepanek vähemalt Sigapusma küla Sõranduga liita. 1945. aasta külade loendis enam Sigapusmat polnudki.

1977 liideti Sõranduga Kiiluküla, mis koosnes endistest Sõrandu küla saunadest.

## Nime päritolu

Lauri Kettunen esitas külanime päritolu kohta kaks selgitust. Nime alus *sõrama* tähenduses "särama" on neist kahest vähem usutav. Tõenäolisem nime alus on sõna *sõõrd : sõõru* ('maharaiutud võsa'). Peale selle võib nime aluseks olla sõna "sõrg", näiteks sõraliste loomade kohta öeldi *sõrane*. Nimelõpp *-ndu* võib olla vana tuletusliide, aga võib olla ka kunagise liitsõna teise poole *-niidu* lühenenud kuju.

## Viited

## Välislingid
* Sõrandu külaselts
Arojärv

**Arojärv** (ka *Arujärv, Rasina Arojärv*) on järv Põlvamaal Põlva vallas Rasinast 0,7 km idas.

## Kirjeldus
Arojärv on ida–läänesuunaliselt ovaalse kujuga 28,7 ha suurune järv. Asub 36,4 meetrit üle merepinna, sügavus ulatub 3 meetrini. 

Järv paikneb soises nõos ja on kõvasti soostunud, ligi pääseb vaid lõunapoolsest küljest, mujalt ümbritseb kaldaid sooriba ja lepik. 

## Viited

## Välislingid
*
Vaali

**Vaali** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Vaali peakraav ja asetseb Vaali soo.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda. Sajandeid kuulus ta Koeru kihelkonda.

Vaali nime käänatakse sisekohakäänetega (Vaalisse, Vaalis, Vaalist).

Vaalile lähimad külad on põhjas Valila ja Merja, kagus Jõeküla, lõunas Päinurme, edelas Lähevere ja loodes Silmsi. Muudest kohtadest on lähemad põhjas Linnaküla, kagus Pädaniku, lõunas Lilleküla, läänes Sigapusma ja loodes Silmsisoo.

## Ajalugu

Koha algne nimi on Majavere. Küla on esmamainitud 1474. aastal nimega *Mayyafer* ja mõisa 1850. aastal nimega *Meifer*.

Küla on kuni 19. sajandi lõpuni nimetatud ka Ohuvereks. Näiteks on seda 1586 kirjutatud kujul *Palla Over* ja 1712 kujul *Ohoffer*. Küla põhjapoolset osa on kutsutud ka Metsataguseks.

Küla asemele rajati enne 1596. aastat mõis, mida omaniku Metstackeni järgi kutsuti ka Metsataga mõisaks, näiteks 1694 esines see kujul *Metsake* ja 1850 kujul *Metsataggo*. Alates 1634 oli see Müüsleri mõisa kõrvalmõis. 17. sajandi lõpuks sai see Päinurme mõisa kõrvalmõisaks, aga Põhjasõja tulemusel taandarenes lihtsaks külaks.

1782. aastaks oli külla uuesti rajatud Metsataga ehk Majavere karjamõis, mis arenes 19. sajandi alguseks omaette mõisaks ja sai 1875 koguni rüütlimõisaks. Mõis sai nime omanike Wahlide järgi ja selle mugandamise tulemusena tekkiski küla praegune eestikeelne nimi. Vaali mõisa nimetati 1858 *Wahlhof*, kuid 1883. aastast pärineb nimekuju *Waalimöis*.

1905. aasta sügisel tehti Vaali külas 1905. aasta revolutsiooni käigus nn Vaali vabariigis esimene katse luua Eesti Vabariiki. Katses osalenud Hans Anton Schultz, Mart Jürmann, Voldemar Jürmann ja Johan Stamm hukati karistussalklaste poolt 24. detsembril 1905 Koerus.

1920. aastatel rajati mõisa maadele asundus, mis 1950. aastateks liideti Vaali külaga.

Vaali küla hulka arvatakse ka endine Pädaniku asundus, mis rajati 1920. aastatel Aruküla mõisa Pädaniku karjamõisa maadele. Kuid juba 1590 on nimetatud talu *Peddenick*.

## Viited
Gerardus 't Hooft

**Gerardus 't Hooft** (ka *Gerard 't Hooft*; sündinud 5. juulil 1946 Den Helderis) on hollandi füüsik, Utrechti Ülikooli füüsikaprofessor 1977. aastast.

Aastal 1999 sai ta koos Martinus J. G. Veltmaniga Nobeli füüsikaauhinna otsustava panuse eest kvantväljateooriasse ning eriti elektronõrga vastastikmõju renormaliseeritavuse tõestuse eest ("elektronõrga vastastikmõju kvantstruktuuri selgitamise eest"). 't Hooft ja Veltman lõid elementaarosakeste füüsika matemaatilised alused, mis võimaldasid näidata, kuidas teooriat saab rakendada elementaarosakeste (näiteks W-bosonite ja Z-bosonite) konkreetsete füüsikaliste suuruste täpseks arvutamiseks. Kiirenditel (sealhulgas LEP-il) tehtud katsed kinnitasid paljusid neist arvutustest, näiteks top-kvargi massi arvutust.

Tal on ka hulk muid olulisi teoreetilisi tulemusi.

Praegu töötab ta kvantgravitatsiooniteooria kallal, püüdes kasutada muuhulgas stringiteooriat. Algul oli ta stringiteooria suhtes umbusklik.

## Üldised vaated
Aastal 1997 kuulutas 't Hooft ühes telesaates, et on range determinist: kvantmehaanikas figureeriv juhus peab olema taandatav deterministlikele protsessidele.

Seoses mustade aukude informatsiooniparadoksiga puhkenud vaidluses leidis 't Hooft erinevalt Stephen Hawkingist ja teistest, et informatsioon ei lähe mustas augus kaduma, vaid tuleb sealt ühel või teisel moel jälle välja. Aastal 2004 tunnistas ta, et oli eksinud.

"Kõige teooria" võimalikkuse suhtes ei ole 't Hooft kuigi optimistlik.

## Tunnustus
* 1981 – Wolfi füüsikaauhind
* 1981 – valiti Belgia Kuningliku Teaduste, Kirjanduse ja Kaunite Kunstide Akadeemia välisliikmeks
* 1982 – valiti Hollandi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1984 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 1986 – Lorentzi medal
* 1995 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 1999 – Nobeli füüsikaauhind
*2021 – Marcel Grossmanni auhind

Tema järgi on nimetatud asteroid 9491 Thooft.

## Publikatsioonid
* 't Hooft, G, Veltman, M. Regularization and renormalization of gauge fields. – *[[Nuclear Physics B]]*44 (972), 189–213 (Nobeli auhinna toonud töö).

## Vaata ka
* 't Hoofti sümbol
* 't Hoofti-Poljakovi monopool

## Välislingid
* Gerardus 't Hooft Nobeli auhinna lehel
* Nobeli loeng (pdf; *inglise keeles*)
* OPPENHEIMER LECTURE: The Higgs Particle: Pivot Of Symmetry And Mass, loeng
Eivere

**Eivere** on küla Järva maakonnas Paide linnas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

Külas on Eivere mõisa härrastemaja. 

Küla lähistel voolab Eivere peakraav.

Eivere küla on esmamainitud 13. sajandil. 

Eiveres on sündinud Elmar Muuk.

## Viited
Mustla (Paide)

**Mustla** (18. sajandi kaartidel *Mustel*) on küla Järva maakonnas Paide linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

18. sajandi kaartide järgi on asula juures asunud kõrts ja asulast ida pool ristmiku juures postijaam.

Külas asub Mustla kivikalme.

## Viited
Mäo

**Mäo** on küla Järva maakonnas Paide linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

Küla lähistel asetseb Mäo raba ja Mäo soo. Külast voolab läbi Vodja jõgi.

Mäo teeristi läbivad Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ja Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee. Mäo põhjaosas kulges 20. sajandi esimesel poolel ka kitsarööpmeline Türi–Paide–Tamsalu raudtee, kus asus Mäo raudteepeatus. Tänapäeval asub külas Mäo reisiterminal, mis rajati seoses Tallinna–Tartu maantee Mäo teelõigu ümberehitamisega.

Mäos asub Vilen Künnapu kavandatud ja 1995. aastal avatud mälestusmärk hukkunud politseinikele. Selle rajamine on seotud 15. detsembril 1994 aset leidnud Mäo tulistamisega, kus salaviinavedajad tapsid Mäo teeristis kaks politseinikku: 21-aastase Marek Lemmingu ja 30-aastase Argo Kivi.

Mäos asub ka kunagise Mäo mõisa keskus. Küla nime on esmamainitud 1558. aastal seoses mõisaga. Tänapäeval on mõisa peahoone varemetes.

1920. aastatel moodustati **Mäo [[asundus]]**. 1977 nimetati asundus Mäo külaks.


Mäo mõisa peahoone (2).JPG|Mäo mõisa peahoone
Mäo mõisa valitsejamaja (2015).JPG|Mäo mõisa valitsejamaja
Mäo reisiterminal.JPG|Mäo reisiterminal
Mälestusmärk hukkunud politseinikele (1).JPG|Mälestusmärk hukkunud politseinikele
Fail:Tornimäe obelisk (2) 4023.jpg| Liivi sõja mälestusmärk


## Vaata ka
*Mäo vald

## Viited
Mündi

**Mündi** on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel asetseb Mündi raba ja voolab Mündi peakraav.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

Külas asub endine Mündi mõisa härrastemaja.

## Viited
Otiku

**Otiku** (18. sajand kaartidel *Ottik*) on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel voolab Otiku peakraav.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

18. sajandi kaartide järgi on külast lõunas on Pikaküla (*Pitkakül*), edelas on (soo kohale) märgitud  (*Ledo*) ja Väikeväli (*Wäikewälli*).

## Viited
Pikaküla

**Pikaküla** on küla Järva maakonnas Paide linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

Küla on esmamainitud 1586. aastal, mil selle omanikuks sai Hans Wartmann. 17. sajandi keskel rajati Pikaküla mõis.

## Viited
Prääma

**Prääma** oli küla Järva maakonnas Paide linnas. Külas on olnud Prääma mõis. Küla lähistel asetseb Prääma raba.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

1920. aastatel oli Prääma asunduse staatuses ja aastast 1977 küla.

1. septembril 2024 liideti Prääma küla alad Paide linna ja Viraksaare külaga.

## Viited
Sargvere

**Sargvere** on küla Järva maakonnas Paide linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

Külas on Sargvere mõisakompleks, kus kunagi asus kool. Praegu on mõisas muu hulgas Sargvere mõisa muuseum.

Küla lähistel voolab Esna jõgi (2 km külast väljaspool) ja Sargvere peakraav.

Sargveres asub RTV Saekoda.

Külas on ka pisike lasteaed, mis alates 2012. aasta augustist tegutseb nimega Tarbja Lasteaed-Kool koos Tarbja külas paikneva kooliga.

Samuti asub külas Sargvere Keskuse hoone, kus asuvad Sargvere raamatukogu, spordisaal, jõusaal ja noortetuba.

## Vaata ka
* Padula (Sargvere)
* V. I. Lenini nimeline kolhoos (Paide rajoon)

## Viited
Seinapalu

**Seinapalu** on küla Järva maakonnas Paide linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. 

Küla läbib Prandi jõgi. Küla lähistel voolab Seinapalu peakraav.

Seinapalu küla kohta on teateid juba 1564. aastast.

## Viited
Sillaotsa

**Sillaotsa** on küla Järva maakonnas Paide linnas. Külas on olnud Eivere mõis. Küla lähistel voolab Eivere peakraav.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

Külas asub Paide Sillaotsa kalmistu, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited
Sillaotsa järv

**Sillaotsa järv** on mitme Eesti järve põhinimi:

* **[[Leppsilla Sillaotsa järv]]** on Harjumaal
* **[[Saarde Sillaotsa järv]]** on Pärnumaal
* **[[Vihi Sillaotsa järv]]** on Viljandimaal
Macclesfield Town FC

**Macclesfield Town Football Club** on aastal 1874 asutatud Inglismaa jalgpalliklubi. Klubi kodustaadioniks on Moss Rose.
Tarbja

**Tarbja** on küla Järva maakonnas Paide linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

Külas asub Tarbja Lasteaed-Algkool ning algkooli ruumides tegutseb ka Tarbja Raamatukogu.

Küla lähistel asetseb Tarbja järv ja Tarbja soo, voolab Tarbja oja. Külast voolab läbi ka Pärnu jõgi, millest läheb üle Kükita kivisild (kultuurimälestis).

Külast on leitud muistsed Tarbja kivikalmed.

## Viited

## Välislingid
* Tarbja järv (video)
Moss Rose

**Moss Rose** on 1891. aastal ehitatud ja 6355 pealtvaatajat mahutav staadion Inglismaal Macclesfieldi linnas.

Staadion on ka jalgpalliklubi Macclesfield Town FC kodustaadion.
Võõbu

**Võõbu** on küla Järvamaal Paide linnas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

18. sajandi kaartide järgi on praegusest külast lõunas Epu soos olnud Pöiatu (*Pajota*) ja Epu (*Eppo*) asulad.

Külas asuvad Seli raba ja Tellissaare raba, mis jäävad mõlemad Kõrvemaa maastikukaitseala piiresse.

Rabades on mitu järve, näiteks Seli järv, Matsimäe Kaanijärv, Matsimäe Pühajärv ja Vahessaare järv.

14. augustil 2020 avati uus neljarealine Kose-Võõbu teelõik. Sellega on Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 2+2 osa pikkus 40 km asemel 70 kilomeetrit.

## Vaata ka
*Epu-Kakerdi soostik
*Epu-Kakerdi turbamaardla

## Viited
TV1

**TV1** oli Eesti tasuta telekanal (Eesti Televisiooni, Kanal 2 ja TV3 kõrval). Oma levisageduse võttis **TV1** üle Makarov Music Managementile kuulunud pankrotistunud TIPP TV-lt, võites oma programmiga Ringhäälingulubade komisjonis STV ees.

TV1 omanik oli AS Eesti Sõltumatu Televisioon, mille asutasid Andres ja Oleg Sõnajalg.

TV1 lõpetas tegevuse 2001. aastal pärast poolakatest omanike sekkumist programmipoliitikasse ja reklaamimüüki ning tugifinantseerimise katkestamist. Tegevuse lõppemisele järgnes pankrot.

## Sarjad
* "Kodus ja võõrsil"
* "Nightman"
* "Looduse kuldraamat"
* "Naise aroom"
* "Smith & Jones"
* "Jah, härra minister"
* "Jah, härra peaminister"
* "Sharpe"
* "Hercule Poirot"

## Välislingid
* Arter: Külla tulevad McBeal, Poirot & Co. Postimees, 1. aprill 2000
Norra (Järva)

**Norra** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas asus Norra mõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Norra külas, Pandivere kõrgustiku lõunaserval avaneb arvukalt allikaid. Neist on suurim Norra allikas. See on seni teadaolevalt Eesti veerohkeim allikas, mis annab vett 2 100 000 liitrit tunnis. Allikad annavad alguse Oostriku jõele, mis on Põltsamaa jõe lähtejõgesid.

Orduaja lõpul kuulus mõis ordurüütel Gerdt von Bravele. 1626. aastal omandas mõisa Heinrich Knorring, kelle nime järgi sai paikkond nime ja kelle järeltulijad olid Norras 1908. aastani.

1792 ehitati Norra mõisahoone, mis koos kõrvalhoonete, pargi ja allikate, kanalite ja lüüside süsteemiga kuulus esinduslikemate Eesti mõisaansamblite hulka.

Jõeküla tee ja mõisa vahel on Norra allikajärv.

Norrast 3,5 km lõunas on 6 m lai ja 5 m sügav Sopa allikas. Norrast 4,5 km lõunas asub Võlingi allikas, kus maa alt voolab sekundis välja 220 l vett. Tõusuallikaile mõnisada meetrit allavoolu on antud allikateuurija Gustav Vilbaste nimi. Allikaist suurim on 10 m lai. Norrast 1,4 km läänes on veel üks tähelepandav allikas – Kiltre ehk Värviallikas, mis sisaldab suurel hulgal pliid, tsinki, vaske jm. värvilisi metalle olles sellega unikaalne kogu Baltikumis. 1980. aastal loodi 4180 ha suurune Norra allikate ja Endla soo kaitseala.

## Vaata ka
*Sopa allika õpperada

## Viited
Ervita

**Ervita** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Ervita (vanasti ka Ärvita) küla asub Väinjärvest lõunas.

2010. aasta 1. jaanuari seisuga oli Ervital 262 elanikku.

Ervita küla on esmamainitud 1564. aastal, Ervita mõisa 1663. aastal.

19. sajandi esimesel poolel ehitatud klassitsistlikku mõisahoonet ümbritsevas mõisapargis kasvavad põhiliselt vaher, tamm ja pärn.

Mõisa majandushoonetest on säilinud ait ning tuuleveski. Ervita tuuleveski kuulub arhitektuurimälestisena riikliku kaitse alla. Septembris 2009 sai firma Gromell OÜ kooskõlastuse tuuleveski restaureerimiseks ja augustis 2012 tuuleveski aida muuseumiks rekonstrueerimiseks. Mõlemad ehitised said kasutusloa 1. juunil 2012. Möldrimajja soovitakse hiljem teha toitlustuskoht.

Tuuleveski lähedal on kaitsealune lubjakivist rõngasrist, mis pärineb 17. sajandist.

Pilt:Windmill Ervita in Estonia.jpg|Ervita tuuleveski juunis 2008.
Pilt:Sun cross in village Ervita.jpg|Lubjakivist rõngasrist Ervita tuuleveski läheduses.


## Vaata ka
*Ervita raamatukogu

## Viited
Jõeküla (Järva)

**Jõeküla** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Jõekülas Koeru–Tapiku maanteel ehitati üle Põltsamaa jõe Eesti ja USA sõjalise koostöö korras metallsild seal olnud ja taganeva Punaarmee väeosade poolt 5. augustil 1941 õhkulastu kohale. Sild avati 5. septembril 2000.

## Viited
Rõhu (Järva)

**Rõhu** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Rõhul asub vaikne kaunis rabajärv, 79,3 m üle merepinna. 6,5 ha suurt ja kuni 2 m sügavat järve ümbritseb rabamets ja kohati õõtsik. Hea puhke- ja õngitsemiskoht, sobib linnuvaatlusteks.

Rõhu küla piirkonda kuuluvad ka endised Nahkanuia (saksa k. *Nachkanuja*) ja Metsanurga küla.
Rõhu külas oli möödunud sajanditel Preedi mõisale kuuluv Rõhu karjamõis.

## Viited
Salutaguse (Järva)

**Salutaguse** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Salutaguse küla asub Koeru ja Järva-Jaani kihelkonna piiril. Koeru valla Salutaguse küla inimeste  kokkukäimise koht on Kurnu küngas. Segametsaga kaetud künkale on ehitatud väike estraadilava ja paigaldatud lipuvarras.

## Viited
Väinjärve

**Väinjärve** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas asus Väinjärve mõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Küla lähistel paikneb Väinjärve soo ja voolab Väinjärve oja. Lähedal on ka Väinjärv.

## Vaata ka
*Väinjärve vald (Koeru kihelkond)
*Väinjärve vald (1939)

## Viited
Vahuküla

**Vahuküla** (ka *Vahu*, 1798. aasta atlases *Wahhokül*) on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Külas on asunud Vahu mõis. Külast algab Vahu jõgi, mis suubub Preedi jõkke.

Segametsaga kaetud vooreosa Piibe maantee ääres kutsutakse Pihumäeks. Seal on Vahuküla elanike kooskäimiskoht lava ja kiigega. Mäelt avaneb ilus vaade Vahukülale.

## Ajalugu
Vahuküla on kirjalikes allikais esmamainitud 1253. aastal. Vahu mõis (*Wöhho*) rajati 19. sajandil.

Vahukülast idas asuvad Vahu allikad, mis varem olid tuntud sinikael-partide talvitumispaigana. Pärast ümbruskonnas tehtud maaparandustöid on allikad jäänud veevaeseks.
 
Vahuküla läänepiiril oli Preedi jõel vesiveski (1798. aasta atlases *Wahho*). Hoone oli maakivivundamendil palkhoone, pinnasepais maakividest kaldakindlustusega. Veski töötas viimati 1949. aastal. 1988. aastal oli talukompleks hävinud ja koht võsastunud.

## Vaata ka
*Sandiväsitaja

## Viited
Udeva

**Udeva** on küla Järva maakonnas Järva vallas. 

Külas on asunud Udeva mõis. Küla lähistel paikneb Udeva soo.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Udeva küla on esimest korda kirjalikult mainitud 1375. aastal.

Aruküla–Jõeküla tee ääres säilinud väike mõisahoone on ehitatud 1795. aastal. 

Udeva mõis ja ümbruskond on Egon Ranneti romaani “Tugevate tee” tegevuspaik.

Udeval töötas õpetajana Kuuda seminari kasvandik, Väinjärve vallakirjutaja Gustav Bach (Gustav Adolf Jõelaid) (1865–1942), Eesti Kirjameeste Seltsi liige, kes organiseeris esimese sümfooniaorkestri Järvamaal. 1889. aastal asutati tema eestvõttel Udeva Muusikaselts. Hiljem sai Bachist Koerus segakoori, meeskoori, puhkpilliorkestri ja põllumeeste seltsi eestvedaja.

## Viited
Tudre

**Tudre** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Vaatamisväärsus on Tudre karstiorg. Veerikkal ajal tekib Tudres kuni 4 m sügavune, 300 m pikkune ja 100 m laiune järskude nõlvadega karstijärv. Vesi tuleb maapinnale ja kaob arvukate karstilohkude ja -lehtrite kaudu, mida leidub mitmes kohas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

## Vaata ka
*Tudre kaitseala

## Viited
Puhmu

**Puhmu** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Puhmu küla asub Kapu–Rakke–Paasvere tee ääres Kapu ja Liigvalla vahel.

## Ajalugu
Puhmu küla Järvekalda pere oli suviti pedagoogi, luuletaja ja harrastusastronoomi Roopi Hallimäe kodu. Aias on säilinud kivirist, mis 1920. aastal tuli kündmisel maa seest välja.

## Loodus
Kevaditi kaunistab küla paari hektari suurune karstijärv.

Kangru talu heinamaal, põlluservast 30 m asub roosakasvalge graniitrahn ümbermõõduga 24,8 m. Rahnus esineb rohkesti päevakivi ja kvartsi. Rahnu lael asub looduslik lohk.

## Vaata ka
*Kaarli
*Ramma

## Viited
Preedi

**Preedi** on küla Järva maakonnas Järva vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Külast voolab läbi Preedi jõgi. Sellesse
suubub seal Vahu jõgi. 

Külas asus Preedi mõisa keskus.

Preedi mõisa on kirjalikes allikates esmamainitud 1442. aastal. 
Kuni Liivi sõjani kuulus see Tallinna piiskopile Torkilile. Liivi sõda laastas Preedi maid rängalt. 1571. aastal elas mõisa alal ainult kolm talupoega ja kaks kehvikut.

1608. aastast kuulus Preedi Wredede suguvõsale, kelle järgi sai paikkond ka nime.

Preedi–Piibe tee ääres asuv Kuningamäe kivikalme on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all. 1968. aasta arheoloogilistel väljakaevamistel järeldati leitu põhjal, et sinna on maetud juba 4.–11. sajandil. 
Kuningamäe lähedal on veel ka keskaegne külakalmistu, mis kannab Kullamäe nime.

Preedi mõisa kutsari perest on pärit pedagoog ja loodusteadlane Hans Männik, loodusteaduslike õpikute autor ja kirjastuse Loodus asutaja.

## Viited
Merja

**Merja** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Merja arvatakse olevat tekkinud põgenike külana pärast ordurüütlite sissetungi Järvamaale 1212. aastal, kui ümberkaudsed külad maha põletati.

Merja külas asuv Merjamäe linnamägi on Koeru kihelkonna ainus linnamägi.

## Viited

## Välislingid
*Keset metsi kerkis 12meetrine vaatetorn
Liusvere

**Liusvere** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Liusvere külas on sündinud Eduard Vilde romaani "Prohvet Maltsvet" prototüüp Juhan Leinberg.

## Viited
Laaneotsa

**Laaneotsa** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Laaneotsa küla parkmets Koeru–Visusti maantee lähistel on kujunenud kohalike ja kaugema rahva vaba aja veetmise paigaks. Heakorrastatud ja alaliselt tähistatud suusarajad ja estraadilava võimaldavad korraldada suuremaid rahvakogunemisi, kuid sobivad ka väiksematele rühmadele aktiivseks puhkuseks.

## Viited
Kuusna

**Kuusna** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas asus Kuusna mõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Kuusna külas endise mõisa ja kõrtsi vahelisel alal on arheoloogiamälestisena kaitse all muistne asulakoht.

Kuusnas asub paekasutuskompleks. Hästi säilinud lubjatootmisega seotud taludekompleks asub Kuusna külas Piibe maanteest edelas. Seal paiknevad lähestikku paemurd, neli lubjaahju ja samast kivist ehitis. Kuusnas leidub koralliderikast rõngaspaasi. Heaks paearhitektuuri näiteks on Pae talu kohalikust lubjakivist sepikoda.

## Viited
Koidu-Ellavere

**Koidu-Ellavere** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla nimi on tekkinud Koidu ja Ellavere küla liitmisest.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Statistikaameti andmetel on elanike arv 31.12.2011:

Külas on kokku on toimunud 5 külapäeva (viimased 2015. aastal), mida on peetud 5 või 0-ga lõppevatel aastatel. Külapäevadel on käinud selle asulaga seotud elanikud või endised elanikud.

Külavanem oli Asta Sass (kuni surmani 30. juunil 2025).

## Viited
Kapu

**Kapu** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Kapu mõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Kapu küla asub Piibe maantee (Tartu–Jõgeva–Aravete maantee ehk ajaloolise Tallinna–Tartu maantee), Kapu–Rakke–Paasvere tee ja Mäeküla–Koeru–Kapu maantee ristmiku ümbruses. Külast hargnevad teed Koeru ja Puhmu küla suunas.

## Ajalugu
Küla on esmamainitud 1253. aastal (nimega *Kappeliz*). 17. sajandil rajati sinna mõis (*Kappo*, 1798. aasta atlases *Kappe*).

## Objektid
Külas asub Eesti kõrgeim ehitis Koeru telemast.

## Pilte

Kapu bussipeatus 2024.jpg|Kapu bussipeatus
Koeru kalmistu 1 - OlariPilnik.jpg|Koeru kalmistu, teest paremale jääv osa on Kapu territooriumil


## Vaata  ka
*Koeru kalmistu

## Viited
Dioksaan

**1,4-dioksaan** ehk **dioksaan** ehk **1,4-dioksütsükloheksaan** ehk **1,4-dietüleendioksiid** ehk **dietüleendioksiid** ehk **dietüleeneeter** on alitsükliline dieeter, heterotsükliline orgaaniline ühend. 

Ta on 1,2-etaandiooli tsükliline ester. Tema keemiline valem on C4H8O2.

## Füüsikalised omadused
Dioksaan on värvuseta vedelik. Keemistemperatuur erinevatel andmetel on 101,1 või 101,3 või 101,5 °C, sulamistemperatuur 11,8 °C. 

Puhtal ainel on omapärane nõrk meeldiv, eetritaoline lõhn.

Ta seguneb täielikult veega ning enamiku teiste polaarsete vedelikega ning on piiratud segunemisega vähem polaarsete või mittepolaarsete vedelikega, nagu näiteks toluool.

## Plahvatusohtlikkus
Dioksaan on süttiv vedelik. Ta kipub andma plahvatusohtlikke peroksiide.  

## Mõju inimese organismile ja looduskeskkonnale
Dioksaani aurud on nõrgalt mürgised. Dioksaanil on arvatavasti kantserogeenne toime. 

Tema biodegradatsioon looduses on aeglane.

## Saamine
Dioksaani saadakse peamiselt 1,2-etaandiooli ehk [etüleenglükooli kuumutamisel vähese koguse väävelhappega ja destilleerimisel. 

## Kasutamine
Kasutatakse lahustina keemilises sünteesis ning tsellulooseetrite ja tselluloosestrite (sealhulgas tselluloosatsetaadi ning looduslike ja sünteetiliste vaikude, samuti kautšuki ja rasvade, määrdeainete, lakkide, liimide, värvide ning muude ainete lahustamiseks.
10cc

**10cc** [ten sis'ii] oli 1972–1983 ja 1992–1993 tegutsenud Stockportist pärit inglise ansambel, mis mängis biit- ja popmuusikat ning oli populaarne 1970. aastatel.  
  
Selle asutasid 1972. aastal Lol Crème (kitarr, klahvpillid, laul), Kevin Godley (löökriistad, laul), Graham Gouldman (basskitarr, laul) ja Eric Stewart (kitarr, laul). Kõik nad olid head pillimehed ja lauljad. Stewart, Godley ja Creme olid juba kolm aastat teinud muusikat ansamblis Hotlegs.   

1976. aastal Godley ja Crème lahkusid. Gouldman ja Stewart võtsid plaadistusteks ansamblisse vaheldumisi erinevaid muusikuid. Teiste seas oli ka Paul McCartney.   

Viimane edukas singel oli "Dreadlock Holiday".
2-etüülheksanool

**2-etüülheksanool** ehk **2-etüül-1-heksanool** (ka: *2-etüülheksüülalkohol*) on alkohol, millest valmistatakse polüvinüülkloriidi plastifikaatorit di-2-etüülheksüülftalaati. Viimane on 2-etüülheksanooli ja ftaalhappe anhüdriidi ester. 

Tema molekulvalem on CH<sub>3</sub>CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>CH(CH2CH3)CH<sub>2</sub>OH. 

2-etüülheksanooli saadakse propeenidest.
@

**@** (**kommertsmärk**, **ätt**, **kommerts-a**, **kommerts-A**, **at**, **ätt-märk**, **kassisaba, kapsas**) on kirjamärk, mida tänapäeval kasutatakse peamiselt e-posti aadressis kasutajanime ja domeeninime eraldamiseks. 

__TOC__
## Ajalugu
Sümboli päritolu on ebaselge, selle tekke kohta on mitu teooriat. 

Tegu võib olla keskaegse käsikirjalise ligatuuriga tähtedest *[[a]]* ja *[[d]]*, mis moodustavad ladina keeles eessõna *ad*.

Märki @ olevat seda kasutatud 16. sajandi Itaalias ühe õõnesmõõdu (tollaste standardmõõtmetega terrakotaamfora) tähisena.  

Märk  @ võis tekkida ka prantsuse sõnast *à*, mida hakati niimoodi kirjutama, kui selle tähendus oli selline nagu fraasis "2 kommi *à* 2 senti". Tüpograafias on see märk teada Inglismaal 19. sajandil. Seda nimetati *commercial a*. 1880. aastatel hakati seda kasutama ka Inglismaa kirjutusmasinatel.

Märgi @ tõid Pürenee poolsaarele  maurid ühe mahumõõdu tähisena. Seda on näha vanadel veini- ja oliiviõlianumatel. Hispaania, portugali ning hiljem ka prantsuse kaupmehed, kes kauplesid härgade ja veiniga, kasutasid mahumõõtu *[[arroba]]*, mis vastas umbes 15 liitrile. Sõna tuleb araabiakeelsest sõnast الربع (*ar-rubʿ*), mis tähendab 'veerand', ning @ oli selle tähis. Hispaania, portugali, katalaani, oksitaani, galeegi, aragoni ja mõnes teises keeles ongi @-märgi kohta kasutusel see sõna või mõni selle teisend.

Saksa-Rooma riigi kõrgeima kohtu (Reichskammergericht) aktides kasutati märki  @ tähenduses 'vastu' (*contra*), näiteks "Maier @ Müller".

## Sisestamine
Eestikeelsel arvutiklaviatuuril asub märk tavaliselt ülemise numbrite rea vasakpoolses osas ning  märgi sisestamiseks tuleb vajutada korraga - ja -klahvile (või -klahvile) ja -märgile (sama tulemuse annab parempoolselt numbriklahvistikult "064" tippimine, samal ajal Alt-klahvi all hoides).

## Viited

## Välislingid
A-film

**A-film** (inglise keeles *A movie*) on suure eelarvega mängufilm (vastandina B-filmile). 

See termin pärineb 1930.–1950. aastatest, mil USA kinodes oli tavaks näidata järjest kahte filmi, millest esimene oli A-film ja teine väikese eelarvega uuenduslik B-film.
Kukruse

**Kukruse** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.

2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.

Küla järgi on nimetuse saanud ordoviitsiumist pärinev Kukruse lade.

## Ajalugu
1920. aastal avati Kukruse külas põlevkivi allmaakevandus. 

2009. aasta novembris avastati Kohtla vallas Kukruse külas Kukruse mõisa lähedusest Tallinna–Narva maantee ehituse käigus muinasaegsele kalmistule viitavaid leide (inimluud, pronkskaunistustega noatupp). Arheoloogiliste kaevamiste käigus avastati Kukrusel ligikaudu 600 m2 suuruselt alalt põletusmatusteväli ja laibakalmistu. Põletusmatusteväli kujutas endast 20–50 cm paksust musta mullakihti, mis sisaldas rohkesti põlenud inimluid ning üksikuid, väikeseid ja põlenud esemekatkeid (ilmselt tuleriidal olnud hauapanused). Põletuskihi all paiknes rikkalike panustega (ehted, relvad, tööriistad, keraamilised nõud) laibakalmistu, mis on dateeritud 12.–13. sajandisse. 

2017. aastal tunnistati Kukruse kalmistu kultuurimälestiseks nr 30717. Kukruse leid on viimaste aastate üks uhkemaid arheoloogialeide. Päästekaevamiste käigus leiti sealt umbes 50 inimese matused; nad on maetud ligi kolme põlvkonna jooksul – hinnanguliselt 12. sajandi lõpul ja 13. sajandil. Leidude hulgas oli kuus ebatavaliselt rikkalike panustega matust: nelja naise matused (I, VI, VII ja XXII; neist VI on tuntud kui Kukruse memm) ja kahe mehe matused (V ja IX; neist IX on tuntud kui Kukruse isand).

Enne 2017. aasta omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Kohtla valda. 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.

## Vaata ka
*Kukruse mõis

## Viited
Haakon (Norra kroonprints)

**Norra kroonprints Haakon** (sündinud **Haakon Magnus** 20. juulil 1973 Oslos) on Norra kuningriigi troonipärija. Temast sai kroonprints 1991. aastal, kui tema vanaisa Olav V suri ning tema isa Harald V sai kuningaks.

## Perekond ja päritolu

Haakon sündis tollase kroonprintsi Haraldi ja kroonprintsess Sonja teise lapse ning esimese pojana. Tal on vanem õde Märtha Louise. 1990. aastal muudeti Norra põhiseadust nii, et trooni pärib kuningapere vanim laps, olenemata soost. Seda ei tehtud tagasiulatuvalt nagu Rootsis 1980, mis tähendas, et Haakon jäi troonipärijaks. 

Haakoni ristivanemad on: kuningas Olav V, Astrid Ferner, Östergötlandi hertsog Carl, Rootsi kuningas Karl XVI Gustav, Taani kuninganna Margrethe II ning printsess Anne. Kuningas Edward VII järeltulijana on Haakon 1. augusti 2007 seisuga Briti troonipärimisjärjekorras 62. kohal.

## Haridus ja sõjavägi

Haakon teenis Norra Kuninglikus Armees, õppides Norra Mereväeakadeemias. Seejärel läks ta välismaale, lõpetades Berkeley ülikooli 1999 bakalaureusekraadiga politoloogias. Hiljem käis ta loengutes Oslo ülikoolis ning Londoni Majanduskoolis. 

## Abielu

Haakon abiellus 25. augustil 2001 lihtsa päritoluga üksikema Mette-Marit Tjessem Høibyga, kes on tuntud kui kroonprintsess Mette-Marit. Nende suhe oli vastuoluline, kuna Mette-Marit oli üksikema ning nad olid enne kihluse teatamist avalikult koos elanud.

Paaril on kolm last:
* Printsess Ingrid Alexandra (sündinud 21. jaanuaril 2004)
* Prints Sverre Magnus (sündinud 3. detsembril 2005)
* Lisaks kasvatavad nad Mette-Mariti poega Mariust, kes ei kuulu troonipärimisjärjekorda. 

## Kuninglikud kohustused

Lisaks oma ametlikele kohustustele on Haakon huvitatud kultuurist. 

25. novembrist 2003 kuni 12. aprillini 2004 oli Haakon Norra regent, kuna Harald V tegi läbi operatsiooni vähi eemaldamiseks ning pidi sellest taastuma. Samamoodi oli Haakon Norra regent 29. märtsist kuni 7. juunini 2005, mil kuningas taastus 1. aprillil tehtud südameoperatsioonist. 

2006. aasta jaanuaris uuendas terve kuninglik perekond enda patronaaži all olevate organisatsioonide nimekirja. Ta on nüüd 12 organisatsiooni patroon.

## Tunnustus
* 2002 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
* 2014 Valgetähe I klassi teenetemärk
Pärsama

**Pärsama** ehk **Pärsamaa** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.

Külas asub Pärsama Püha Innokenti kirik.

## Vaata ka
*Pärsama mõis
*Eesti külade loend
*Pärsama raamatukogu
*Pärsama Püha Innokenti kirik
*Saare Tööline

## Viited
Lol Crème

**Lol Crème** (tavaliselt kirjutatakse *Lol Creme*; **Lawrence Neil Crème**; sündinud 19. septembril 1947 Inglismaal Lancashire'is Bury lähedal Prestwichis) on juudi päritolu Briti muusik ning muusikavideo- ja filmirežissöör. 

Tema hüüdnimi oli algselt **Lolagon**. 

Lol laulab ning mängib kitarri ja klahvpille. 

Manchesteris kunstikoolis õppides tutvus ta Kevin Godleyga. Nad tegid koos mitut bändi, millest tuntumad on Hotlegs 10cc. Aastal 1976 lahkusid nad 10cc-st. Lõpuks hakkasid nad Godley & Creme'i nime all koos musitseerima ja videoid tegema.  

Hiljem tegi Crème koostööd Trevor Horniga. Nad tegid mitu aastat muusikavideoid (sealhulgas Herbie Hancockile, The Police'ile ja Duran Duranile) ning aastal 1998 hakkasid nad koos tegema bändi Art of Noise. 

Aastal 1991 lavastas Crème Jamaica komöödiafilmi "The Lunatic".

Crème salvestab koos Trevor Horni, Chris Braide ja Steve Lipsoniga ansambli The Producers albumit.

Ta tegutseb ka kunstnikuna. 

## Isiklikku
Lolil on poeg Lalo, kes on samuti muusik. 

## Välislingid
* Koduleht
Kevin Godley

**Kevin Michael Godley** (sündinud 19. oktoobril 1945 Manchesteris) on juudi päritolu Briti muusik ja muusikavideorežissöör. 

Godley laulab, mängib löökpille ja kirjutab laule. 

Manchesteris kunstikoolis õppides tutvus ta Lol Crème'iga. Nad tegid koos mitut bändi, millest tuntumaid on Hotlegs 10cc. Aastal 1976 lahkusid nad 10cc-st. Lõpuks hakkasid nad Godley & Creme'i nime all koos musitseerima ja videoid tegema. Nad töötasid koos 1988. aastani.

Aastal 1990 ilmus Suurbritannias tema produtseeritud heategevusplaat "One World, One Voice".

Hiljuti moodustas ta koos teise varasema ansambli 10cc liikme Graham Gouldmaniga bändi GG/06. Nad on salvestanud palju uusi lugusid, mis on praegu kuulatavad nende veebisaidil. 

## Välislingid
*Godley ja Gouldmani sait
Kassisaba

**Kassisaba** (*Veronica spicata* või *Pseudolysimachion spicatum*) on  taimeliik mailaseliste sugukonnast, võrdlemisi liigirohkest mailase (*Veronica*) perekonnast.

Kassisaba kasvab kuivadel valgusrikastel niitudel. Eestis võrdlemisi sage.

## Välislingid
*
At

**AT**, **At** või **at** võib tähendada:
***[[astaat]]i**
***[[@]]**
***[[tehniline atmosfäär|tehnilist atmosfääri]]**
***[[Muinasjututüüp]]i**
***[[Alexanderi tehnika]]t**

## Vaata ka
*.at
Graham Gouldman

**Graham Keith Gouldman** (sündinud 10. mail 1946 Inglismaal Lancashire'is Salfordis) on juudi päritolu Briti muusik, ansambli 10cc liige. 

Ta laulab, mängib kitarri ja basskitarri ning kirjutab laule.
Eric Stewart

**Eric Stewart** (**Eric Michael Stewart**; sündinud 20. jaanuaril 1945 Droylsdenis Manchesteri lähedal) on inglise muusik, kes on tuntud ansamblitest The Mindbenders ja 10cc.  

Ta laulab, mängib kitarri ja kirjutab laule. 

Aastatel 1981–1985 aitas ta Paul McCartneyl sooloalbumeid teha. 

## Välislingid
*Koduleht
Arussaare

**Arussaare** (harvemini *Arusaare*) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.

Küla paikneb Põltsamaa–Võhma maantee ääres.

Külas asub Arussaare püha kivi ja Uduallikas.

## Ajalugu
Külas on olnud Arussaare mõis.

Küla alal on 1873. aastal ehitatud Arussaare Taevaminemise kirik (õigeusu kirik) ja Pilistvere uus õigeusu kalmistu.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 59 elanikku.

1977. aastal liideti Arussaare külaga Uduallika.

## Viited
3,4-dihüdroksüfenüülalaniin

**3,4-dihüdroksüfenüülalaniin** ehk **dopa** ehk **DOPA** on aminohape, mille vasakukäelisel variandil levodopal on bioloogiline tähtsus.

Ta molaarmass on 197,19g/mol ning keemiline valem on C9H11N4.
Arjassaare

**Arjassaare** (18. sajandi kaartidel *Harjasar*) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.

Arjassaare külas on Pilistvere kalmistu ja Pilistvere murekangur.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 33 elanikku.

Uute (kinnitamata) arvutuste kohaselt asub Arjassaares Mandri-Eesti keskpunkt (ei hõlma Peipsit ja Võrtsjärve).

## Vaata ka
*Oti pärn

## Viited
Kirivere

**Kirivere** (18. sajandi kaartidel *Kirrefer*) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.

Küla paikneb Kõo ja Pilistvere vahel. Kiriveres tegutseb Kirivere Kool.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 55 elanikku.  Neist 53 (96,4%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 64 elanikku.

## Viited
Kangrussaare

**Kangrussaare** (ka: **Kangrusaare**) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Külas on olnud Kangrusaare karjamõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.

## Viited
Koksvere

**Koksvere** (18. sajand kaartidel *Koksfer*) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.

Küla paikneb Põltsamaa–Võhma maantee ääres.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 231 elanikku.

Koksveres tegutseb Koksvere Maanaiste Selts.


Koksvere tankla.jpg|Koksvere tankla oktoobris 2023


## Vaata ka
*Võhma kolhoos
*Koksvere seltsimaja

## Viited
Loopre (Põhja-Sakala)

**Loopre** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.

Küla lähedal on olnud Loopre mõis (18. sajand→ kaartidel *Loper*).

## Viited
Paaksima

**Paaksima** (18. sajandi kaartidel ka *Paksma*) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.

Külas asub Jõessaare rändrahn, küla lähedal kasvab Jõessaare kadakas.

## Viited
Aulus

**Aulus** oli vanarooma eesnimi (*praenomen*).

Nimi pärineb võib-olla ladina sõnast *aula*, *olla* 'õu; palee', kuid see on vist rahvaetümoloogia. Tõenäolisemaks peetakse pärinemist etruski nimest Avle (ka Aule, Avile), mille päritolu pole teada.

Selle nime tavaline lühend on A.

* Aulus Agerius (hageja tinglik nimi)
* Aulus Atilius Calatinus
* Aulus Caecina
* Aulus Caecina Alienus
* Aulus Cornelius Celsus
* Aulus Cornelius Cossus
* Aulus Cremutius Cordus
* Aulus Didius Gallus
* Aulus Didius Gallus Fabricius Veiento
* Aulus Gabinius
* Aulus Gallus
* Aulus Gellius, kirjanik
* Aulus Hirtius, konsul pärast Julius Caesarit
* Aulus Licinius Archias
* Aulus Licinius Nerva Silianus
* Aulus Persius Flaccus
* Aulus Platorius Nepos
* Aulus Plautius, senaator ja väejuht
* Aulus Terentius Varro Murena
* Aulus Vitellius, Rooma keiser
* Aulus Vitellius Germanicus
Unakvere

**Unakvere** (18. sajandi saksakeelsetel kaartidel *Unnakfer*) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel asetseb Unakvere soo.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 14 elanikku.

## Viited
Punaküla

**Punaküla** (ka: **Puna**) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.

Külas asub Kõpu kalmistu. Külast voolavad läbi Kõpu jõgi ja sellesse suubuv Kõssa oja.

1977. aastal liideti Punakülaga Kaevandiku küla.

## Viited
Supsi

**Supsi** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.

Külas asub Supsi karjamõis ja Suure-Kõpu mõisa kalmistu. Küla idapiiril voolab Kõpu jõgi.

## Viited
Seruküla

**Seruküla** (ka: **Seru**, **Sõruküla**) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.

Külast saab alguse Uia oja.

## Viited
Tipu

**Tipu** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Halliste jõe kaldal. 

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Kõpu valda.

Endises Tipu koolimajas asus 1970. aastatest Tartu Ülikooli praktikabaas, kus viidi läbi botaanika välipraktikume. 2007. aastast asub seal Tipu looduskool.

Külast saavad alguse Tõramaa jõgi ja Ördi peakraav. Külas voolab täies pikkuses Risti jõgi.

## Vaata ka
*Kopraraja õpperada

## Viited
Uia

**Uia** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel voolab Uia oja. Uia külas asuvas Upsi talus kasvab kaitsealune Upsi tamm. Küla põhjapiiril voolab Raudna jõgi, külast voolab läbi Raudna jõkke suubuv Uia oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.

## Viited
Vanaveski

**Vanaveski** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.

Külast voolab läbi Kõpu jõgi, millele on paisutatud Vanaveski järv.

## Vaata ka
*Kõpu Vanaveski järv

## Viited
Arisvere

**Arisvere** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.

## Vaata ka
*Kütimäe kalmistu

## Viited
Kaave

**Kaave** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.

Külas on olnud Kaave mõis. Küla lähistel voolab Kaave jõgi.

Kaavel on sündinud baltisaksa kunstnik Woldemar Friedrich Krüger (1807/1808–1893/1894) ning baltisaksa publitsist Ernst Bark (1858–1924), kes asutas 1882. aastal Genfis radikaalse ajalehe "Der Baltische Föderalist", hiljem aga tegutses peamiselt Hispaanias Ernesto Barki nime all.

## Viited
A (muusika)

**A** (tähtnimetus) ehk **la** (silpnimetus) on c-ga algava diatoonilise helirea kuues heli.

Esimese oktavi a (a¹) sagedus on 440 hertsi. See on helihargi standardne sagedus. See sagedus määrati kindlaks Londonis 1939. aastal toimunud konverentsil. Viini kongressil aastal 1885 oli selleks sageduseks määratud 435 Hz. 

## Oktavite tähistus

## Erinevates noodivõtmetes

## Vaata ka
*Heli põhinimetus
*A-duur
*a-moll