open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Haansalu vald

**Ha(a)nsalu vald** oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 19. sajandi lõpuni ja siis liideti see Pada vallaga.

## Viited
Harkivi sõjaväehaigla

**Põhjaregiooni sõjameditsiini kliiniline keskus** (ukraina keeles *Військово-медичний клінічний центр Північного регіону*) on Ukrainas Harkivis asuv meditsiiniasutus.

## Ajalugu
Keskus asutati 1873. aastal Harkivi I klassi sõjaväehospidalina. 2016. aasta märtsi seisuga oli keskus osutanud abi kuuele tuhandele lahingutegevuses haavata saanud Ukraina sõjaväelasele.

## Tegevus
Harkivi sõjameditsiini on üks kahest Ukraina peamisest ravikeskusest, kus haavatutele esmast abi osutatakse. Keskus teenindab Ukraina kuut piirkonda: Tšernigivi, Sumõ, Poltava, Harkivi, Donetski ja Luhanski oblast.

## Viited

## Välislingid
* Результаты поиска: Военный госпиталь Харькова [Vastused päringule "Harkivi sõjaväehospidal"], Infovastupanu (Vaadatud 06.09.2016; *vene keeles*)
Aegviidu kalmistu

**Aegviidu (uus) kalmistu** on kalmistu Harju maakonnas Anija vallas Aegviidu lähedal Pillapalu külas aadressil Klaaspurgi tee 2.

## Välislingid
* Aegviidu uus kalmistu kalmistute registris
Kalev Rattus

**Kalev Rattus** (sündinud 3. märtsil 1957) on eesti jurist.

Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 24. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli 1993–2021 Eesti Autorite Ühingu tegevdirektor.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kristiine linnaosas erakond Isamaa nimekirjas, kogus 62 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*2007 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Kalev Kreegipuu

**Kalev Kreegipuu** (sündinud 31. oktoobril 1952) on eesti põllumajandustegelane ja endine riigiametnik.

1979. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse ökonoomika eriala.

Aastatel 1988–1989 oli ta Põlva Rajooni Agrotööstuskoondise esimees. 1990–1996 töötas ta Põlva maavalitsuses maanõuniku ja asemaavanemana. 

1993–1998 oli ta Põlva maavanem.

1998. aastal oli ta lühikest aega AS-i Põlva Piim peadirektor. 1998–2000 oli ta Põllumajandusministeeriumis ministri nõunik ning põllumajandussaaduste töötleva tööstuse ja kaubanduse osakonna juhataja. Aastatel 2000–2003 oli ta Põlva Põllumajandusliku OÜ juhatuse esimees.

Aastatel 2004–2010 oli ta OÜ Põlva Agro juhatuse esimees.

Aastatel 2013–2015 oli ta Eesti Põllumeeste Keskliidu juhatuse esimees.

Aastatel 2008–2015 oli ta Eesti Maaülikooli kuratooriumi esimees.

2015. aastast on ta Eesti Ühistupanga nõukogu liige.

Aastatel 1999–2013 oli ta Mooste vallavolikogu liige.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2009 Põlvamaa vapimärk
*2012 Eesti Maaülikooli aasta vilistlane

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Põlva Rajooni Agrotööstuskoondise esimees Kalev Kreegipuu
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kreegipuu, Kalev - Põlva maavanem (fotograaf Albert Truuväärt), 1993
*Delfi teemalehed. Kalev Kreegipuu
Sulaoja (Viljandi)

**Sulaoja** (ka **Sulioja**) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Oja pikkus on 2,6 km ja valgla 3,1 km². Oja saab alguse 76 m kõrguselt Hendrikumõisa ja Paistu küla piirilt ja suubub 51 m kõrgusel Loodi külas paremalt poolt Sinialliku ojasse 6,4 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Oja alamjooks asub Loodi looduspargi alal.

## Viited

## Välislingid
*
*
Suur-Pakri vald

**Suur-Pakri vald** (saksa keeles *Gross-Rogoe*) oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis ühendati Suur-Pakri ja Väike-Pakri vald üheks Pakri vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Leberi tüüpi pärilik amauroos

**Leberi tüüpi pärilik amauroos** (inglise *Leber congenital amaurosis, LCA*) on võrkkesta haigus.

## Viited
Sääre vald

**Sääre vald** (saksa keeles *Zerel*) oli vald Saaremaal Jämaja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Sääre vald Torgu vallaga.

Valla alal asus Sääre mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Sõreste vald

**Sõreste vald** (saksa keeles *Serrist*) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Sõreste vald Põlgaste vallaga.

Valla alal asus Sõreste mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Sõtke vald

**Sõtke vald** (saksa keeles *Sötküll*) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Sõtke vald Vaivara vallaga.

Valla alal asus Vana-Sõtke mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Sõõrike-Parasmaa vald

**Sõõrike-Parasmaa vald** (saksa keeles *Sörrik-Parrasma*) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Sõõrike-Parrasmaa vald Vee vallaga.

Valla alal asus Sõõrike ja Parasmaa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Soosalu vald

**Soosalu vald** (saksa keeles *Sosal*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Soosalu vald Sooniste vallaga.

Valla alal asus Soosalu kirikuküla.

## Viited

## Välislingid
*
Sutlema-Lümandu vald

**Sutlema-Lümandu vald** (saksa keeles *Sutlem und Limmat*) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Sutlema-Lümandu vald Kohila vallaga.

Valla alal asus Sutlema, Lümandu ja Mäeküla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti kosmosebüroo

**Eesti kosmosebüroo** on Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutuse (EIS) koosseisu kuuluv üksus, mille eesmärgiks on Eesti ettevõtjate ja Teaduste Akadeemia asutuste kaasamine Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) programmidesse. Büroos töötab alaliselt kolm EASi töötajat ning vajadusel kaasatakse büroo tegevusse inimesi ka väljastpoolt sihtasutust.

Alates 2025. aastast tegutsetakse rahvusvaheliselt Space Estonia nime all.

## Eesmärgid

EISi kosmosebüroo peamised tegevused on:
* ettevõtjate nõustamine ESA projektide koostamisel, taotlemisel, elluviimisel ja aruandluse koostamisel;
* koostööprojektide algatamine, hindamine/valimine, haldamine;
* Eesti ettevõtjate ja Teaduste Akadeemia asutuste teavitamine ESA teaduspotentsiaali ja infrastruktuuri võimalustest ning Eesti teadusvõimekuse vahendamine ESAsse.
* ESA programmide vahendamine Eestisse;
* Kosmosevaldkonna koolituste, seminaride ja ürituste korraldamine ning kosmose ettevõtluse propageerimine ja nõustamine;
* Eesti esindamine ESA juhtorganites ning Eesti delegatsiooni tegevuse juhtimine ja praktiline korraldamine;
* ettevõtjate nõustamine EUMETSATi hangetel osalemisel;
* osalemine Rahvusvahelise Astronautika Föderatsiooni (IAF) tegevuses ning Rahvusvahelisel Astronautikakongressil (IAC)

## Viited
Tammiste vald

**Tammiste vald** (saksa keeles *Tammist*) oli vald Pärnumaal Pärnu kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1928.

Valla alal asus Tammiste mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Teenuse vald

**Teenuse vald** (saksa keeles *Stenhusen*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Teenuse vald Luiste vallaga.

Valla alal asus Teenuse mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Tiinuse vald

**Tiinuse vald** (saksa keeles Ficht) oli vald Saaremaal Anseküla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Tiinuse vald Abruka vallaga.

Valla alal asus Tiinuse mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Evald Laidvere

**Evald Laidvere** (sündinud 8. veebruaril 1927 Meerapalus Tartumaal) on eesti vabadusvõitleja.

1943. aastast oli ta Omakaitse liige 33. territoriaalkompanii koosseisus, tegutses Meerapalu õhuvaatluspostis. 1944. aasta veebruarist augustini teenis Piirikaitserügemendis, 1944 augustist 20. eesti diviisi koosseisus. Taandus Saksamaale, oli Neuhammeri õppelaagris väljaõppel ja rindel 20. diviisi 46. rügemendi II pataljoni koosseisus Oppeln-Karbischau lahingutes. 1945 mais tegi läbi Tšehhi põrgu ja langes sõjavangi. 1946–1947 oli laagris Kemerovo oblastis, 1947–1951 tööpataljonis Sillamäel.

Ta on Põlvamaa Vabadusvõitlejate Ühenduse liige.

## Tunnustus
*2005 Kotkaristi V klassi teenetemärk
*2008 Põlvamaa teenetemärk
*2018 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Viited

## Välislingid
*Kirjutamata memuaare: Mälestusi Peipsi äärest. Eesti Raadio, 2004
*Eesti sõduritund. Evald Laidvere mälestused II maailmasõjast lahingutest Peipsi kaldal. Eesti Raadio, 2006
*Joel-Markus Noorem. Evald Laidvere teekond läbi sõja. Poska Akadeemia, 2015
Saločiai vald

**Saločiai vald** (leedu keeles *Saločių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil. Vald piirneb põhjas Lätiga.

Valla pindala on 160 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2672 inimest. Valla keskus on Saločiai alev (aastal 2011 oli seal 720 elanikku). Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 9, vallavanem on Algimantas Mašalas. 

Lisaks küladele on vallas ka mõni huutor.

## Viited
Laane (Rasina)

**Laane** oli küla Tartumaal Rasina vallas. 

1939. aastal, seoses Rasina valla likvideerimisega, liideti Laane küla Ahja vallaga. 1945. aastal moodustati Ahja valla koosseisus Laane külanõukogu. 1950. aastast kuulus Laane küla Põlva rajooni koosseisu. 1954. aastal likvideeriti Laane külanõukogu ja Laane küla allutati Rasina külanõukogule. 1964. aastal liideti Rasina külanõukogu Mooste külanõukoguga. 1959. aasta rahvaloenduse andmetel elas Mooste külanõukogu Laane külas 75 elanikku, 1970. aasta rahvaloenduse andmetel 79 elanikku. 

Tänapäeval jagunevad endise Laane küla maad Põlva maakonna Põlva valla Kadaja ja Kastmekoja külade vahel.

Külas asus Laane Algkool.

## Viited
Tolli vald

**Tolli vald** (saksa keeles *Pargenthal*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Tolli vald Märjamaa vallaga.

Valla alal asus Tolli mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Tsooru vald

**Tsooru vald** (saksa keeles *Fierenhof*) oli vald Rõuge kihelkonnas Võrumaal.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Tsooru ja Kõrgepalu mõis.

Vallamaja asus tänapäeva Roosiku küla aladel.

1939. aasta vallareformiga moodustati Tsooru vallast väikeste piirimuudatustega Lepistu vald.

## Viited

## Välislingid
*
Tuudi vald

**Tuudi vald** (saksa keeles Tuttomeggi) oli vald Läänemaal Karuse kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1870–1891 ja siis liideti Tuudi vald Lihula vallaga.

Valla alal asus Tuudi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vaškai vald

**Vaškai vald** (leedu keeles *Vaškų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil. Vald piirneb põhjas Lätiga.

Valla pindala on 188 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2508 inimest. Valla keskus on Vaškai alev (aastal 2011 oli seal 568 elanikku). Vallamaja asub aadressil Kultūros g. 1, vallavanem on Kęstutis Jasėnas. 

Lisaks küladele on vallas ka mõni huutor.

## Viited
Udriku vald

**Udriku vald** (saksa keeles *Uddrich*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Udriku vald Undla vallaga.

Valla alal asus Udriku mõis.

## Viited

## Välislingid
*
*Udriku, Imastu ja Undla valla perekonnakiri,  Saaga
Ulvi vald

**Ulvi vald** (saksa keeles *Oehrten*) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. 

Vald eksisteeris aastatel 1866–1891. 1891–1892 liideti Ulvi vald Pada vallaga.

Oktoobris 1866 otsustati Ulvi vald liita Samma vallaga, kuid detsembris 1866 see otsus tühistati. 14. aprillil 1869 tühistati otsus uuesti.

Valla alal asus Ulvi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Uniküla vald

**Uniküla vald** (saksa keeles *Unniküll*) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Uniküla vald Vao vallaga.

Valla alal asus Uniküla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Uudeküla-Tamsalu vald

**Uudeküla-Tamsalu vald** (saksa keeles *Udenküll und Tamsal*) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. 

Vald eksisteeris aastatel 1866–1892 ja siis liideti see Koigi vallaga.

Valla alal asusid Uudeküla ja Tamsalu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Suislepa vald

**Uue-Suislepa vald** (saksa keeles *Neu-Suislep*) oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Maltsa küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1935.

Valla alal asus Uue-Suislepa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Varbla vald

**Uue-Varbla vald** (saksa keeles *Gemeinde Neu-Werpel*) oli haldusüksus Läänemaal Varbla kihelkonnas aastatel 1866–1891. 

## Ajalugu
Uue-Varbla vald moodustati 1866. aastal vallaseaduse alusel. See hõlmas Uue-Varbla mõisa. Vald kaotati 1891. aastal ja liideti Saulepi vallaga.

## Vaata ka
*Saulepi vald

## Viited

## Välislingid
*
Udeva vald

**Udeva vald** ehk **Udeva-Norra vald** (saksa keeles *Gemeinde Udewa, Kaltenborn*) oli haldusüksus Järvamaal Koeru kihelkonnas aastatel 1866–1912.

## Ajalugu
Udeva-Norra vald moodustati 1866. aastal vallaseaduse alusel. See hõlmas Norra, Udeva (liideti 1912. aastal Väinjärve vallaga) ja Vaali mõisa (alates 1893. aastast, liideti 1912. aastal Väinjärve vallaga). Vald kaotati 1912. aastal, mil see ühendati Väinjärve vallaga.

## Viited

## Välislingid
* (vaadatud 06.09.2016)
Vaikna vald

**Vaikna vald** (saksa keeles *Waikna*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas.

Vald eksisteeris aastatel 1866–1939. Vallamaja asus Üdruma külas.

Valla alal asusid teiste seas Vaikna ja Päri mõis.

1939. aasta vallareformiga liideti Vaikna vald uue Kullamaa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Valgu vald

**Valgu vald** (saksa keeles *Gemeinde Walck*) oli haldusüksus Läänemaal Märjamaa kihelkonnas aastatel 1866–1891. 

## Ajalugu
Valgu vald moodustati 1866. aastal vallareformi alusel. Haldusüksus hõlmas Valgu mõisa. Vald kaotati 1891. aastal, mil see liideti Velise vallaga.

## Vaata ka
*Velise vald

## Viited

## Välislingid
*
Valkla vald

**Valkla vald** (saksa keeles *Gemeinde Wallküll*) oli haldusüksus Harjumaal Kuusalu kihelkonnas aastatel 1866–1891. 

## Ajalugu
Valkla vald moodustati 1866. aastal vallareformiga. Haldusüksus hõlmas Põllküla mõisa. Vald kaotati 1891. aastal ja see liideti Kiiu vallaga.

## Vaata ka
*Kiiu vald

## Viited

## Välislingid
*
Türsamäe vald

**Türsamäe vald** (saksa keeles *Türsel*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Türsamäe vald Vaivara vallaga.

Valla alal asus Türsamäe mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vaemla vald

**Vaemla vald** (saksa keeles *Waimel*) oli vald Läänemaal Käina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti vald Käina vallaga.

Valla alal asus Vaemla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Lõve vald

**Vana-Lõve vald** (saksa keeles *Gemeinde Alt-Löwel*) oli haldusüksus Saaremaal Valjala kihelkonnas aastatel 1866–1899. 

## Ajalugu
Vana-Lõve vald moodustati 1866. aastal vallareformiga. Haldusüksus hõlmas Sakla, Uue-Lõve, Valjala, Vana-Lõve ja Võhksa mõisaid. Vald kaotati 1899. aastal, mil see ühendati Kogula vallaga.

## Vaata ka
*Kogula vald

## Viited

## Välislingid
* (vaadatud 06.09.2016)
Sátoraljaújhely

**Sátoraljaújhely** (saksa *Neustadt am Zeltberg*, slovaki *Nové Mesto pod Šiatrom*) on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis, Sátoraljaújhelyi kreisi keskus. Asub Slovakkia piiri ääres Miskolcist 80 km kaugusel Tokaj veinipiirkonnas.

Asula rajati juba ungari maahõivamise ajal. Linnaõigused sai 1261. aastal.

1919. aastal vallutasid linna Tšehhi väed. Trianoni rahulepinguga muudeti linn piirilinnaks ning osa linnast jäi Tšehhoslovakkiale ning sai nimeks Slovenské Nové Mesto (ungari Újhely).

1985 liideti linnaga Károlyfalva, Rudabányácska ja Széphalomi külad.

Linnast on pärit matemaatik Attila Pethő ja maletaja Géza Nagy.

## Viited

## Välislingid

* Sátoraljaújhelyi ametlik koduleht
Lilo

**Lilo** võib olla:

***[[Lilo (näitleja)|Lilo]]** või **Lilo de la Passardière** (sündinud 1925), Prantsuse näitleja ja laulja, tuntud muusikalist "Can-Can"
***[[Lilo (jalgpallur)|Lilo]]**, õieti **Murilo Rufino Barbosa** (sündinud 1983), Brasiilia jalgpallur
***[[Carmine Galante]]** (1910–1979), USA gangster. Hüüdnimi Lilo oli tingitud sellest, et teda nähti väga harva ilma sigarita (*lilo* on itaaliakeelne slängisõna, mis tähendab sigarit)
***[[Lindsay Lohan]]** (sündinud 1986), USA näitleja
***[[Robert Levin]]** (1955–2006), IRC-võrgu looja pseudonüüm
***[[Serge Lilo]]** (sündinud 1985), Uus-Meremaa ragbimängija

***[[LILO]]** (lühend sõnadest Linux Loader), Linuxi alglaadur

## Vaata ka
*"Lilo ja Stitch"
Maalehe Raamat

**Maalehe Raamat** oli Maalehe juures aastatel 1994–2009 tegutsenud kirjastus. 2009. aastal, kui AS Maaleht ja AS Eesti Ekspressi Kirjastus ühinesid, asutati AS Eesti Ajalehed, kes tegeles ka kirjastamisega. 2011. aastal ühines AS-iga Eesti Ajalehed ka Eesti Päevalehe raamatukirjastus ja asutati uus kirjastus: OÜ Hea Lugu. 

Maalehe kirjastuse esimene väljaanne oli "Köögikalender 1994".

## Viited

## Välislingid
*Maalehe kirjastuse ja kirjastuse OÜ Hea Lugu raamatuid raamatuikoi.ee kodulehel
Hea Lugu

**Hea Lugu** (OÜ Hea Lugu) on Eesti kirjastus. 

See asutati 2011. aastal ASi Eesti Ajalehed tütarettevõttena, mille tegevusvaldkond on kirjastamine. Sisuliselt ühendati sellega üheks kirjastuseks Eesti Ekspressi Kirjastuse, Maalehe Kirjastuse ja Eesti Päevalehe raamatukirjastuse senine kirjastustöö. OÜ Hea Lugu kuulub AS Ekspress Gruppi.

Kirjastuselt ilmub ilukirjandust, ajalooraamatuid, lastekirjandust, teatmekirjandust ja praktilisi käsiraamatuid nii aednikele kui ka käsitööhuvilistele. 

Kirjastuse tegevjuht on olnud Tiina Kaalep, 2022. aastast on tegevjuht Vallo Kalvik. 

## Viited

## Välislingid
* Kirjastuse koduleht
Pütsepä

**Pütsepä** oli küla Võrumaal Vastseliina kihelkonnas Vastseliina vallas, tänapäeva Heinasoo küla alal. Küla kaotati 1977, mil see liideti Heinasoo külaga.

Paika on mainitud esimest korda 1684. Küla tekkis hajatalust, kus 1688 oli kaks poole talu omanikku, Hindt ja Andres. 

Külal oli ka teine nimi **Jeremä**, mis pärineb venepärasest isikunimest Jerjoma. 

## Viited
Laane külanõukogu

**Laane külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Laane külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaa Ahja valla koosseisus. Külanõukokku kuulusid Ibaste, Kadaja, Kastmekoja, Laane, Rabandiku, Rae ja Viisli küla.

Külanõukogu esimees 1945. aastast oli Sulev Saksing.

Põlva rajooni moodustamise järel 1950. aastast kuulus Laane külanõukogu Põlva rajooni koosseisu. Laane külanõukogu likvideeriti 1954. aastal ja selle alad liideti Rasina külanõukoguga.

Laane külanõukogu hõlmas osa endise Mooste valla alast.

## Viited
Indrek Laul

**Indrek Laul** (sündinud 22. veebruaril 1968 Tallinnas) on eesti pianist, ettevõtja ja ühiskonnategelane, Estonia Klaverivabriku juhataja. 

## Haridus
Indrek Laul on õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis klaveri erialal ja seejärel Tallinna Konservatooriumis (Artur Lemba stipendium). Ta jätkas bakalaureuseõpinguid Belgradi kunstiülikooli muusikaosakonnas eesti õppejõu Arbo Valdma klaveriklassis, mille lõpetas *[[cum laude]]* kolme eripreemiaga. 1993. aastal sai ta magistri- ja 1999. aastal muusikakunstide doktorikraadi (*Doctor of Musical Arts*) New Yorgi The Juilliard Schoolist, kus pälvis Vladimir Horowitzi nimelise stipendiumi.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Laul on alates 2024. aastast ühingu Ameerika Kaubanduskoda Eestis president, oli samas ametis ka aastatel 2017–2023, oli Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia nõukogu liige 2019–2024, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Fondi üks asutajaid ja nõukogu liige ning EELK Toetusfondi üks asutajaid ja nõukogu esimees.

Oktoobrist 2018 on ta Bulgaaria aukonsul Eestis. Ta on Eesti Rahvuskultuuri Fondi allfondide Edmund Valtmani fondi ja Helmi Valtmani mälestusfondi halduskogu esimees. Aastatel 2021–2023 oli ta IT-firma Net Group nõukogu liige.

Indrek Laul on olnud Eesti Kontserdi nõukogu esimees. Aastail 2017–2020 oli ta Eesti Posti nõukogu aseesimees, 2016–2021 Arvo Pärdi Keskuse nõukogu liige ning 2017–2020 MTÜ Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Vilistlaskogu juhatuse esimees.
## Konkursid
* 1981 – I koht ja eriauhind rahvusvahelisel noorte pianistide konkursil Tšehhoslovakkias
* 1989 – I koht Serbia Vabariigi pianistide konkursil Belgradis
* 1989 – I koht Jugoslaavia vabariikidevahelisel pianistide konkursil

## Tunnustus
* 1989 – aasta noore muusiku auhind, Eesti Kultuuriministeerium
* 2005 – valiti ülikooli Juilliard School ajaloo 100 silmapaistvaima vilistlase hulka
* 2015 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2016 – Barclay de Tolly Sõprade Klubi Eestimaa au ja uhkuse orden
* 2020 – Välisministeeriumi teeneterist
* 2020 – EELK teeneterist
* 2024 – Katedraali Notre-Dame de Paris peapiiskopi medal

## Isiklikku
Indrek Laulu isa oli Venno Laul ja ema on Reet Laul.

Indrek Laulu abikaasa Triin-Maret Laul on klaveriõpetaja. Peres on kaks poega.

## Viited

## Välislingid
* Persona Grata. Indrek Laul, TEMUKI, oktoober 1999
* Estonia klaverid vallutavad maailma, Postimees, 22. november 2000
* Indrek Laul viis Estonia klaverid maailmatasemele, ERR, 31. mai 2013
* Indrek Laul – the global Estonian piano man, EstonianWorld, 11. juuli 2014
* Indrek Laul: valgetel ja mustadel klahvidel, Kuulutaja, 13. veebruar 2015
* Eesti oma high-end. Estonia klaveri lugu, Director, 5. oktoober 2015
* "Ringvaade", 20. detsember 2016
Eesti-Soome ühistantsupidu

**Eesti-Soome (ühis)tantsupidu** (ka **Soome-Eesti (ühis)tantsupidu**) on Eesti ja Soome tantsurühmade ühine tantsupidu.
Tantsupidu on toimunud kolmel korral:
*I Eesti-Soome ühistantsupidu toimus 2000 Helsingis
*II Eesti-Soome ühistantsupidu toimus 2005 Tartus
*III Eesti-Soome ühistantsupidu toimus 2012 Tamperes

Tantsupidude Soome-poolne pealavastaja on Petri Kauppinen ja Eesti-poolne pealavastaja Kalev Järvela.

## Vaata ka
*Eesti-Soome ühislaulupidu

## Viited
Puravitsa

**Puravitsa** (ka *Suurõ-Puravitsa*, vene *Буравцы*) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri linnaasunduses. Asub Petserist 4 km ida pool.

Küla kuulub Saurova nulka.

Küla kuulus aastatel 1920–1944 Eesti Vabariigi Petseri maakonda Petseri valda ja liideti 1944 Vene NFSV-ga. 2005. aastani kuulus Petseri valda. 

Küla kuulus 18. sajandil Taeluva kogudusse ja 19. sajandi keskel Petseri kogudusse.

Puravitsas oli 2000. aastal umbes 20 elanikku.

Nimi Puravitsa võib olla setu algupära liitsõna sõnadest *pura* ('rauapuru', 'purikas', vrd ka *purass* – 'peitel' ja *purak(as)* – 'suur tükk') + *vitsa*. Vene algupära puhul võib aluseks olla sõna  ('mets').

## Viited
Tantsukunstnik

**Tantsukunstnik** on üldine mõiste kellegi kohta, kes tegeleb tantsukunstiga. Inimene, kes kasutab eneseväljenduseks ja mõtte edasi andmiseks enda ja teiste kehasid. Tantsukunst on üks etenduskunsti vormidest. Sellest tulenevalt on tantsukunstnik kas etendaja või etendussituatsiooni looja. Etendussituatsiooni looja võib olla näiteks koreograaf, lavastaja, tantsuõpetaja, repetiitor. Sageli on ühes isikus esindatud mitu oskust, mis moodustavad ühe tervikliku tantsukunstniku. Tantsukunstnik võib tegeleda lavastuste loomisega nii idee kui ka teostuse tasandil, liikumise loomisega muus vormis, tantsimisega, tantsukunsti levitamise või populariseerimisega, enda või kellegi teise mõtete edasi andmisega füüsilise keha kaudu. Eestis saab kõrgharidusena õppida erialasid, mis on suureks eelduseks tantsukunstnikuks kujunemisele, kahes koolis: Tallinna Ülikoolis ja TÜ Viljandi Kultuuriakadeemias.

## Ajalugu ja päritolu
Esimesed tantsukunstnikud tänapäevases mõistes on pärit XVII sajandist, kui Louis XIV hakkas tegelema balleti kui tantsukunsti populariseerimise ja praktiseerimisega.

Eestis nimetati 1980. aastateni tantsukunstnikuks tantsijat või koreograafi, kes tegeles balleti, folkloori, sõu- või varieteetantsuga. Eesti taasiseseisvumisega lisandus tantsumaastikule ka kaasaegne tants ning koos sellega ka tantsukunstnik. Tekkisid tantsuühendused Nordic Star (hiljem Nordstar), Box RM, Fine 5 ja ZUGA, neist kaks viimast tegutsevad siiani. Toimus tantsija mõiste avardumine tantsukunstnikuks, sest tantsija oli samal ajal ka koreograaf.

## Tuntumad tantsukunstnikud Eestis
* Tantsijate loend

## Viited

## Kirjandus
* Epner, L. Oruaas, R. Pesti, M. *Vaateid Eesti nüüdisteatrile*. Tartu Ülikooli kirjastus, 2016.
Meie Mari

**Meie Mari** on Jõgeva maakonnas Laiusel aastast 1993 tegutsev naistantsurühm. Rühm nimetati Meie Mariks enne 1999. aasta üldtantsupidu. Aastast 1994 juhendab rühma Virve Muser. 

## Tähtsamaid tantsuettevõtmisi
Rühma tähtsamaid tantsuettevõtmisi:
*1999. aasta üldtantsupidu
*2000 I Soome-Eesti tantsupidu
*2004. aasta üldtantsupidu
*2007 Viljandi talvine tantsupidu

## Viited

## Välislingid
*Tantsurühmast Jõgeva valla kodulehel
Semiir

**Semiir** on Kuressaares aadressil Tallinna tänav 88 tegutsev tantsukool. Kooli haldab rahvaspordiklubi Riimes. Kool tegutseb aastast 1997 ja selle asutasid Semy ja Iiri Morgun); asutaja eesnimedest ka nimi **Semiir**.

Koolis õpetatakse muu hulgas mitmesuguseid moodsaid tantsustiile, nende seas tänavatantsu eri stiile.

## Viited

## Välislingid
*Tantsukooli koduleht
Rein Vill

**Rein Vill** (20. jaanuar 1944 – 2. juuni 2007) oli eesti kultuuritegelane.

## Elulugu

1963. aastal lõpetas ta Põlva Keskkooli. Asus tööle Põlva kultuurimajas, kus töötas üle 40 aasta. 

1967. aastal hakkas ta korraldama Põlva rajooni laulupidusid ning oli mitme Põlvamaa laulupeo stsenarist ja korraldaja.

Koos ajaloolase Tiiu Ojaga sidusid nad eesti laulupeoliikumise alguse 1855. aastal Põlvas toimunud laste laulupühaga.

1990. aastate alguses korraldas ta Põlvas mitmel aastal täiskasvanute harrastusteatrite ülevaatusi, millest 1997. aastal kasvasid välja harrastusteatrite riigifestivalid.
  
1995. aastal oli ta üks Jakob Hurda nimelise Põlva Rahvahariduse Seltsi taastajaid ning oli seltsi juhatuse esimees 1995–2007. Ta oli ka Eesti Kultuuriseltside Ühenduse üks asutajaid.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

2015. aastal avati Põlva Kultuuri- ja Huvikeskuse juures tema mälestuspink.

## Tunnustus
* 1988 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 1998 – Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
* 2002 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (kauaaegne ja viljakas tegevus rahvakultuuri säilitamisel, tutvustamisel ja arendamisel)
* 2007 – Põlvamaa teenetemärk

## Raamatud
*Rein Vill. Põlva (fotoalbum). Tallinn: Eesti Raamat, 1975
*Rein Vill. Põlva Rahvahariduse Seltsi 33 aastat. Põlva, 1995
*Rein Vill. Põlva laulupeod 150. Põlva: Jakob Hurda nimeline Põlva Rahvahariduse Selts, 2006

## Viited
Tahkuna (luulekogu)

"**Tahkuna**" on 1926 ilmunud Julius Oengo luulekogu, mille andis välja Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus. Raamatus on 64 lehekülge. 

Raamat sisaldab 11 luuletust. Neist 10 esimest on koondatud "Hiiu-saare etüüdide" alla. 11. luuletus on eraldiseisev ja kannab pealkirja "Sooniku Simmu".

## Viited
1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jalgrattasõidus

**1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused [[Jalgrattasõit|jalgrattasõidus]]**, 

## Mitmepäevasõit

1.–8. juulini toimus mitmepäevasõit Moskva–Harkiv–Moskva. Osalesid 6 spordiühingu esindused, igaüks 10 sõitjaga. Eestist osales 3 sportlast, neist edukaim oli Nikolai Matvejev, kes võitis ka sõidu esimese ja neljanda etapi, neljandal oli tema järel teine Rudolf Tamm, kes võitis ka tuuri esimese poole.

### Tulemused

## Maantee- ja krossisõidud

Peeti 19.–22. augustil Minskis.

### Tulemused

Teisena lõpetanud Moskva meeskond (2:31.05,9) diskvalifitseeriti.

Võistkondlik järjestus:
1. Vene NFSV 9,5 
2. Valgevene NSV 29
3. Vene NFSV II 30
4. Leningrad 32 
5. Moskva 
7. Eesti NSV

## Trekisõit

Võistlused peeti Moskvas. 

### Tulemused

## Viited
Nikolai raudtee

**Nikolai raudtee**,  kuni 1855 **Peterburi–Moskva raudtee**,  (vene *Петербурго-Московская железная дорога; Николаевская железная дорога*) oli arvult kolmas Venemaa keisririigis rajatud raudtee. See raudtee ühendas Peterburi Moskvaga ja avati 1851. aastal.

Laiarööpmeline Peterburi–Moskva raudtee rajati aastatel 1843–1851 ja see oli esimene kaheteeline Venemaa keisririigile kuuluv raudtee Venemaa keisririigis. Raudtee pikkus oli 645 km. Pärast keiser Nikolai I surma 1855. aastal sai raudtee ametlikuks nimeks Nikolai raudtee.

Hiljem lisandusid Nikolai raudtee koosseisu ka teisi raudteelõike. Raudtee asus Peterburi, Moskva, Novgorodi, Tveri, Pihkva, Vitebski ja Smolenski kubermangu territooriumitel.

1923. aastal sai raudtee ametlikuks nimeks Oktoobriraudtee.

## Raudteejaamad
   

   

Kokku ehitati raudteemagistraalile 34 raudteejaama. Neid liigitati nelja klassi (I–IV). I klassi jaamade omavaheline kaugus oli umbes 160 km, II klassil vastavalt 80, III klassil 40 ja IV klassil 20 km. 

*I klassi jaamad olid Peterburi (Nikolai vaksal), Malaja Višera raudteejaam, Bologoje raudteejaam, Tver (Nikolai vaksal) ja Moskva (Nikolai vaksal). 

*II klassi jaamad olid Ljubani raudteejaam, Okulovka raudteejaam, Spirovo raudteejaam ja Klini raudteejaam.

*III klassi jaamu oli 10, sealhulgas Verebje raudteejaam. 

*IV klassi jaamu 16, sealhulgas Kolpino raudteejaam ja Himki raudteejaam.
 
Jaamadesse ehitati jaamahooned vastavalt nende klassile: I ja II klassi jaamadesse kivihooned, III ja IV klassi jaamadesse puithooned. II klassi kuulunud Klini jaama ehitati eksikombel I klassi jaamahoone.

## Sillad
Kokku ehitati raudteele 8 suuremat silda ning 182 keskmise ja väiksema suurusega silda. Kõik sillad rajati kivisammastele. Kolm kõrget silda (Verebja, Msta ja sild üle Shodnja jõe) said teise lahenduse: kivisammastele ehitati puidust toestik, mis vooderdati lehtrauaga. Väikesillade avaehitis tehti kas kivivõlviga või puidust.  Suurte sildade sildeehitis tehti eranditult puidust. 

Aastatel 1868–1893 asendati puidust sildeehitised metallfermidega Nikolai Beleljubski projekti järgi.    

## Välislingid

*История стоительства первой железнодорожной магистрали между Москвой и Петербургом
Ülle-Liis Sööt

**Ülle-Liis Sööt** (sündinud 15. jaanuaril 1939; sünninimi **Ülle-Liis Arusaar**) on eesti muusikapedagoog.

## Töö
Alates 1957. aastast töötas ta Võru Lastemuusikakooli klaveriõpetajana.

Ta on Põlva Muusikakooli rajaja ja töötas kooli direktorina aastatel 1967–2004. Selle kõrvalt ja ka hiljem on ta töötanud samas klaveriõpetajana.

Ta on olnud ka Põlvamaa laulu- ja tantsupidude kontsertmeister ning juhendanud mitut muusikakollektiivi.

## Tunnustus
* 2008 Põlvamaa teenetemärk

## Isiklikku
Tema poeg on muusik Jaan Sööt.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Põlva Talurahvamuuseumi fotokogu. Ülle-Liis Sööt, 1982
Viraski oja

**Viraski oja** (ka **Põrguoru oja** ja **Varstu oja**) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Sinialliku oja parempoolne lisajõgi.

## Kirjeldus
Viraski oja on 2,6 km pikk, valgla pindala 4,2 km², langus 34 m ja lang 13,1 m/km. Oja saab alguse Paistu külast 87 m kõrguselt ja suubub Loodi külas 53 m kõrgusel paremalt poolt Sinialliku ojasse 6,8 km kaugusel selle suudmest. Oja alamjooks voolab Paistu ürgorus, milles asuvad Paistu põrgu koos Paistu põrguoru paljanditega. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Suurema osa pikkusest voojab oja Loodi looduspargi territooriumil.

## Vaata ka
*Paistu ürgorg
*Paistu põrguoru paljand
*Paistu põrgu
*Sinialliku oja

## Viited

## Välislingid
*
*
Karl Pärn

**Karl Pärn** (9. mai 1899 Särevere vald, Järvamaa Põikva küla – 18. november 1977 Tallinn) oli eesti arst.

Ta sündis väikekohapidaja pojana. Ta õppis Põikva külakoolis, järgnevalt Türil ning siis siirdus Tallinna, kus lõpetas aastal 1924 Tallinna Õhtureaalgümnaasiumi. Ta võttis osa Vabadussõjast. Aastatel 1924–1932 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, kus spetsialiseerus günekoloogiale. Akadeemiliselt kuulus ta Üliõpilasseltsi Concordia.

1932-1937 töötas ta täiendamise otstarbel oma erialal Tartu ülikooli naistekliinikus meditsiinidoktor professor Jaan Miländeri juhendamisel. 1937. aasta suvel asus Tallinna Ühishaigekassa haigla teenistusse.

1960. aastatel töötas K. Pärn esialgu Türil naistearstina, hiljem Paides. Doktor Pärn oli aastaid Paide Rajooni haigla günekoloogia- ja sünnitusosakonna juhataja, lühemat aega (1961-1964) ka sama haigla peaarst.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Virgats (Austraalia ajakiri)

**Virgats** (1972–1986 *Virgats-Teataja*) on aastast 1971 Austraalias Adelaide'is ilmuv Austraalia eestlaste ajakiri.

Ajakirja annab välja Adelaide'i Eesti Selts, seda toimetab Richard Semenov ning see ilmub üks kord kuus.

## Viited
Karjaküla kalmistu

**Karjaküla kalmistu** on Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Tõmmiku külas Keila–Keila-Joa tee ääres asuv kalmistu. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kalmistu maa-ala mõõdeti Ado Köögardali andmetel välja ja kinnitati 1913. aastal. See asub 4,5 versta ehk 4,8 kilomeetrit Keila kihelkonnakirikust läänes. Pühitseti 21. augustil 1927. Esimesed matused (Oskar Ervald jt.) on aga pärit aastast 1924. Tänapäevaks on kalmistu pindala üle 6 hektari. Sinna on maetud Keila linna, valla ja ka ümberkaudsete omavalitsuste elanikke. 

Tuntud inimestest on Karjakülla maetud helilooja ja muusikategelane Neeme Laanepõld, dirigent ja pedagoog Juula Virroja, ajaloolane, pedagoog, raadioajakirjanik ja mälumängur Hillar Nahkmann, teatri- ja seltskonnategelane Karl Vasko, kunstnikud Silvi Kalda, Kuldar Hütt ja Olev Soans, arst ja kirjanik Helvi Jürisson-Soans, kirjanik ja insener Hans-Erik Laansalu (Erik Tohvri), mälumängur Jüri Nessel, Vabadusristi kavalerid August Orav ja Voldemar Seiton, vabadusvõitlejad Eduard Kuuskor ja August Uustalu, Eesti sõjaväelased Fr.-Martin Süllaots ja Enn Soodre, tõlkija Ursula Põks, Raimond Valgre abikaasa Eevi Hannus, Keila baptistikoguduse vaimulik ja juht Adam Podin, pedagoogid Astra Saaliste ja Gunnar Saaliste, Eva Allast-Jõers, Velda Laurend, Linda Ardve, Ott Tamjärv, Sulev Käbal ning Elmu Puu, insener ja harrastussportlane Karl Ollmann, rahvamuusik ning orkestrijuht August Heinla, ühistegevuse juht Keilas Jaan Peet, tehnikateadlane, professor Andres Taklaja, näitleja Reet London, laulja Neeme Henk, töökangelane, ekskavaatorijuht Erig Pappel, skautmaster Votele Luha, jooksja, mitmekordne Eesti meister Sergei Ustintsev, pikaealised Elfriede Kliss ja Albert Martma, endine majandijuht Raimund Vitsmaa, taastatud Keila valla esimene vallavanem Lembit Puusepp, endine Klooga külanõukogu esimees, kodu-uurija Aleksander Laurik, ajakirjanik Guido Viilas ning endised Keila TK juhid Ljudmila Kutnik ja Juhan Ipits. 

Seal asub ka Keila esimese linnavanema (linnapea) Johannes Nikolai Tähe (1870–1942) sümboolne haud.

## Viited

## Välislingid
*
Ohtu Püha allikas

**Ohtu Püha allikas** on Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Ohtu külas asuv ohvriallikas. Allikas on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Merepäästejaam

**Merepäästejaam** (lühemalt **päästejaam**) on rannal olev ehitis või ehitiste kompleks, mis oma varustusega (nt päästepaadid, vaatluspunkt) saab avastada ja päästa merehädalisi.

Maailma esimesed merepäästejaamad ehitati 1824 Suurbritannias ja Hollandis. Venemaa keisririigi esimene merepäästejaam ehitati 1859. Eesti alal ehitati üks esimesi merepäästejaamu Narvas. 19. sajandi lõpul oli Eesti alal (saartel ja rannikutel) umbes 30 merepäästejaama.

Eestis on tänaseni vähemalt osaliselt säilinud Juminda ja Vilsandi merepäästejaam.

## Vaata ka
* Udukell
* Udupasun
* Udusireen
*Vetelpääste

## Viited

## Välislingid
* Eesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste veeb
Pareidoolia

**Pareidoolia** on tajupsühholoogiline fenomen, inimaju kalduvus tõlgendada ümbritsevas loodus- või tehiskeskkonnas esinevaid juhuslikke vorme ja kujundeid talle tuttavate tähenduslike mustrite, seoste ja kujunditena.

Selle fenomeni tõttu tõlgendab nägemismeel juhuslikke kujundeid mõtestatud tähendusliku informatsioonina, luues seoseid seal, kus neid tegelikult ei ole. Tüüpilisteks näideteks on inimesekujulised kaljud ja loomakujulised pilved.

Pareidoolia on apofeenia alamliik.

Pareidoolia fenomen on andnud ainest paljudele pseudoteaduslikele tõlgendustele. NASA kosmosesondi Viking 1 tehtud ja 1976. aastal avaldatud fotol Marsist on näha inimnägu meenutavat pinnavormi, mida peeti võimalikuks tõendiks varasemast Maa-välisest elust, arvates, et tegu võib olla kunagise tsivilisatsiooni loominguga. Hilisemad, 1998. aastal tehtud täpsemad fotod näitasid, et tegu on siiski vaid lameda mäega.

Näo pareidoolia puhul näeb enamik inimesi meeste nägusid. Soolise kalduvuse põhjus pole teada.

## Pilte

Fail:Näoga kaarhall Tartus. 2016. aasta veebruar..jpg|Näoga kaarhall Tartus, veebruar 2016
Fail:Manhole cover pareidolia.jpg|Kaevukaas Pariisis
Fail:Box-pareidolia-2011-01-30.jpg|Pappkarp
Fail:Visage dans un rocher.jpg|Kalju Prantsusmaal
Fail:Nécropole nationale de Sigolsheim 2013 52.jpg|Kase tüvi
Fail:Roca del elefante, Heimaey, Islas Vestman, Suðurland, Islandia, 2014-08-17, DD 036.JPG|Elevandikalju Vestmani saarel Islandis
Fail:Seed Pod of Snapdragon Flower.jpg|Mõne lõvilõuasordi kuivanud õied meenutavad tagurpidi inimkolpasid
File:Болото-смайлик.jpg|Naerunägu meenutavad meteoriitset päritolu järved Vladimiri oblastis Venemaal


## Vaata ka
* Mustrid looduses
* Rorschachi test
* Mimikri

## Viited

## Välislingid
* Galerii ⟩ Teadlased selgitavad, miks inimene näeb keskkonnas ja objektidel inimnägusid Postimees.ee, 23. august 2020
* Teadlased avastasid naistel ootamatu sünnitusjärgse kõrvalnähu - selle taga on hormoonitaseme tõus Delfi Forte, 14. september 2023
Polohõ (Teplõki rajoon)

**Polohõ** (ukraina keeles Пологи) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 565. Pindala on 0,254 km².
Taaralaskemägi

**Taaralaskemägi** on Harju maakonnas Rae vallas Pajupea külas asuv endisaegne ohverdamiskoht. Kihelkondliku haldusjaotuse järgi asus ohverdamiskoht Jüri kihelkonnas. Ohverdamiskoht on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Tšernjatka

**Tšernjatka** (ukraina keeles Чернятка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 850.
Almost Natural

**Almost Natural** on Eesti rokkansambel. Ansambel asutati 2013.

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
*Anis Arumets – vokaal
*Oliver Muzurtshak – vokaal
*Amiran Gorgazjan – vokaal
*Johan Alexander Petti – klahvpillid
*Karl-Juhan Laanesaar – trummid

## Diskograafia
*2013 singel "Survive"
*2013 singel "Hero"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansambel Facebookis
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Ba-Bach

**Ba-Bach** oli Eesti rokkansambel. Ansambel asutati 1989.

## Koosseis
Ansamblis tegid kaasa:
*Hendrik Sal-Saller – vokaal, kitarr
*Mihkel Raud – kitarr
*Jaanus Raudkats – basskitarr
*Raimond Vahter – trummid

## Diskograafia
*1989 album "Russkaya Vodka"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Hanila raudteepeatus

**Hanila raudteepeatus** oli raudteepeatus Rapla–Virtsu raudteel.

See asus Hanila–Pivarootsi maantee ülesõidukoha juures, Hanila lähedal. Peatuskohas asus puust peatuseputka. Peatus asus Rapla raudteejaamast 89,7 km kaugusel.

## Viited
Bad Apples

**Bad Apples** on Eesti *[[indie]]*-ansambel.

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
*Henrik Esse – vokaal, kitarr, klahvpillid
*Helina Risti – vokaal
*Rivo Järvsoo – kitarr
*Tõnis Kenkmaa – basskitarr
*Rein Fuks – trummid

## Diskograafia
*2003 "Bad Apples Album"
*2003 "Bad Apples Album 2 The Return Of The Album "
*2004 "Teenage Kicks Live"
*2006 album "When Colours Become Day And Night"
*2009 album "The Autumn People"

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Beergrass

**Beergrass** oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1989. aastal Tallinnas.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud 
*Ilona Aasvere – vokaal
*Indrek Veskimäe – viiul, klahvpillid
*Raivo Tihanov – bandžo, dobro, suupill
*Vahur Parve – basskitarr, vokaal
*Margus Mõttus – kitarr
*Emil Oja – mandoliin, vokaal
*Tõnu Timm – kitarr, vokaal
*Toomas Pae – trummid

## Diskograafia
*1991 MC "Tule tuul"
*1992 MC "Country Boy"
*1993 MC "Viiulimehe unetu öö"
*1995 MC "Some Call It Country"
*1998 Kogumik "Originaal plaat"

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Eesti Ansamblite Andmebaasis
Burn Still

**Burn Still** on Eesti raskemuusikaansambel. Ansambel asutati 2006.

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
*Olev Ladva – vokaal
*Taavi Liinak – kitarr
*Martin Lepalaan – kitarr
*Martin Meisalu – bass
*Sulev Ladva – trummid

## Diskograafia
*2006 EP "Let The Skies Turn Black"
*2007 singel "Sacrifice For Nothing"
*2012 album "Rise"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Decode

**Decode** on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2008 Keilas.

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
*Annika Pihlak – vokaal
*Erki Jansen – kitarr ja vokaal
*Rainer Meinart – trummid
*Raskus Meinart – basskitarr
*Taago Piisang – klahvpillid

Ansambli mänedžer on Kalmer Kade.

## Diskograafia
*2009 EP "Fix You"
*2009 album "Feel"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Eesti ansamblite andmebaasis
Braniewo

**Braniewo**  (saksa: Braunsberg, ladina: Brunsberga, vana-preisi: Brus) on linn Poola kirdeosas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas, Braniewo maakonna keskus.

Linnas oli 2004. aastal 18 068 elanikku.

Selles linna Jesuiitide kolleegiumi juures trükiti 1622. aastal üks esimesi eestikeelset teksti sisaldav raamat "Agenda parva".
Hõim (ansambel)

**Hõim** oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1980 ja tegutses lühikest aega.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Peeter Volkonski – vokaal
*Rein Rannap – klahvpillid
*Andrus Vaht – trummid
*Toivo Unt – basskitarr
*Lembit Saarsalu – saksofon
* Paul Mägi - viiul

## Diskograafia
Ansambel ei andnud välja ühtegi albumit. Ansambli laule:
*"Orjalaul" (live)
*"Karjase pühapäev"
*"Raamat prantsuse sõjast" ja "Ma laulan läbi murede"
*"Kari koju" 

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Itk (ansambel)

**Itk** on Eesti raskemuusika ansambel. Ansambel asutati 2003.

## Koosseis

*Birgit – Vokaal
*Enrik – Bass
*Tauno – Kitarr
*Argo – Trummid
*Priit - Klahvpillid

Endised liikmed:
*Caddy – Vokaal
*Anna-Maria - Klahvpillid
*Liis – Vokaal
*Vivek - Kitarr
*Arne - Kitarr
*Maire - Klahvpillid

## Diskograafia
*2010 album "Sügavik"
*2021 video "Käsilane"

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis

*
Ansambli Itk koduleht
Köök (ansambel)

**Köök** on Eesti tantsumuusika ansambel. Ansambel asutati 2004.

## Koosseis
Ansambli moodustavad Jaan Pehk (vokaal) ja Madis Aesma (klahvpillid).

## Diskograafia
*2007 album "Telegram"
*2009 singel "Üürnik" (koos Kaire Vilgatsiga, Eesti Laul 2009)
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Ciizud

**Ciizud** on Eesti tantsumuusikaduett. Ansambel asutati 2009.

## Koosseis
*Regina Salumäe – vokaal
*Kirsika Soomer – vokaal

## Diskograafia
*2011 singel "Hasta manana"
*2012 album "Mandoliinid öös"
*2012 singel "Päiksekiir"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Luis Videgaray Caso

**Luis Videgaray Caso** (sündinud 10. augustil 1968 Méxicos) on Mehhiko poliitik, ta kuulub Institutsioonilis-Revolutsioonilisse Parteisse. 

Ta oli 1. detsembrist 2012 kuni 7. septembrini 2016 Mehhiko rahandusminister. 4. jaanuarist 2017 kuni 30. novembrini 2018 oli ta Mehhiko välisminister.

Ta lõpetas aastal 1994 Mehhiko Autonoomse Tehnikainstituudi majanduse bakalaureusena tööga "Failure of the market, the regulation and incentives: Case of the mexican port’s privatization” ("Turu häired, regulatsioonid ja stiimulid: Mehhiko sadamate erastamise juhtum). Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis sai ta majandusdoktoriks väitekirjaga "The fiscal response to oil shocks".

Ta kuulub aastast 1989 Institutsioonilis-Revolutsioonilisse Parteisse. Aastatel 2011–2012 oli ta Institutsioonilis-Revolutsioonilise Partei México osariigi pealik. 1. detsembrist 2012 kuni 7. septembrini 2016 oli ta Mehhiko rahandusminister. Pärast Donald Trumpi kohtumist 31. augustil 2016 Mehhiko presidendi Enrique Peña Nietoga astus ta 7. septembril 2016 Mehhiko rahandusministri ametist tagasi (teda peeti Donald Trumpi ja Enrique Peña Nieto vastuolulise kohtumise peamiseks korraldajaks).

## Viited
Üitsainus Mulgimaa

"**Üitsainus Mulgimaa**" on alates 2008. aastast ilmuv mulgikeelne ajaleht. 

Ajaleht ilmub neli korda aastas.

## Välislingid
*Ajalehenumbrid võrgus
Setomaa (ajaleht)

**Setomaa** on setukeelne ajaleht.

Ajaleht ilmub alates 1995. aastast.

Ajalehe toimetaja on Ülle Kauksi.

## Välislingid
*Ajalehe koduleht
*Varasem koduleht (arhiveeritud)
Usingen

**Usingen** on linn Saksamaal Hesseni liidumaal Darmstadti ringkonnas Hochtaunuse kreisis.

Image:Gesamtanlage Usingen.jpg|Usingen
Image:Usingen Kirchgasse 12.jpg|Evangelische Laurentiuskirche

## Viited
Tantsi tagumik trimmi

**"Tantsi tagumik trimmi"** oli 2012. aastal TV3-s näidatud telesari, kus sarjas osalenud ülekaalulised inimesed püüdsid vabaneda liigsetest kilodest, näiteks füüsilise treeningu abil. Sarja juhtis Teele Viira. Telesarja formaat põhines rahvusvahelisel formaadil "Dance Your Ass Off".

## Viited

## Välislingid
*Telesarja tutvustus TV3 kodulehel
Pavel Melnikov (insener)

**Pavel Petrovitš Melnikov** (vene Павел Петрович Мельников; 3. august (22. juuli vkj) 1804 Moskva – 3. august (22. juuli vkj) 1880 Ljuban, Peterburi kubermang) oli Venemaa mehaanikateadlane, insener ja riigimees. Inseneriväekindral (1859).

Ta oli Venemaa Keisririigi esimeneteedeminister (1865–1869) ja Riiginõukogu liige (1863.

Ta oli Peterburi–Moskva raudtee projekti üks autoreid (ehitati 1843–1851).

## Haridus- ja töökäik
Ta oli pärit aadliperekonnast. 1825. aastal lõpetas ta Teedeinseneride korpuse instituudi porutšiku auastmes. 

Tema edukat sõjaväeinseneri karjääri näitavad saadud auastmed: kapten (1829), major (1832), alampolkovnik (1837), kindralmajor (1847). 6. jaanuaril (vkj) 1859. aastal ülendati ta kindralleitnandiks ja sama aasta 20. aprillil (vkj) inseneriväekindraliks. 

1833. aastal määrati ta Teedeinseneride korpuse instituudi kateedrijuhatajaks ja kinnitati rakendusmehaanika professoriks.

Ta koostas Dünaburgi linna kuue kilomeetri pikkuse kaitsetammi projekti kevadiste Daugava jõe üleujutuste vastu (ehitati 1833–1841).

1835. aastal avaldas ta raamatu "О железных дорогах" ('raudteedest') – esimese Venemaal välja antud õppevahendi raudteetranspordi valdkonnas.

Aastatel 1857–1858 asendati Peeter-Pauli katedraali tornikiivri puittarindus metallkonstruktsiooniga. Insenerina oli seal kaastegev ka Melnikov.

## Teedeametkonna juht
Melnikov juhtis riigi teedeametkonda alates 1862. aastast kui ta määrati Venemaa keisririigi teede ja ühiskondlike hoonete peavalitsuse juhiks (главноуправляющий путями путей сообщения и публичными зданиями). Aastatel 1865–1869 oli ta Venemaa Keisririigi esimene teedeminister. Tema ametisoleku aja jooksul suurenes Venemaa raudteevõrk oluliselt – ehitati juurde 7062 km raudteid. 

## Teadus
Ta uuris teaduslikul tasemel raudtee-ehituse ja vaguniehitusega seotud küsimusi.

## Tunnustus
* 1858 – valiti Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia auliikmeks.

## Mälestuse jäädvustamine
2003. aastal püstitati tema auks ausammas Moskvas Komsomoli väljakul – väljakul, mille ääres asuvad kolm Moskva jaamahoonet.

## Viited

## Välislingid

*МОСКВА. ПАМЯТНИК П.П. МЕЛЬНИКОВУ
Koolitants

**Koolitants** on Eesti kooliõpilaste tantsufestival, mida korraldab Sihtasutus Eesti Tantsuagentuur. Enne 2001. aastat korraldas festivali Rahvakultuuri Keskus.

Esimene festival toimus 1995. aastal Villu Valgi eestvõttel. 

1998 osales festivalil 600 tantsijat. 1999 osales 1988 tantsijat. 1999 toimus ka neli eelvooru: Türil, Põlvas, Narvas ja Tallinnas.

Festivali võistluskategooriad on järgmised: *show*tants, vabatants, soolod, duetid, estraaditants, lastetants, breik, Eesti-teemaline tants, tänavatants.

2000. aastal näidati telekanalis Kanal 2 esimest korda ka Koolitantsu-teemalist telesaadet.

## Viited

## Välislingid
*Festivali koduleht
Mehikoorma kirik

**Mehikoorma kirik** on Põlva maakonnas Räpina vallas Mehikoorma alevikus asuv varemetes kirik. Kiriku varemed on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kirik ehitati aastatel 1895–1896 Räpina kiriku abikirikuna. Kiriku projekteeris arhitekt Reinhold Guleke ja kiriku ehitustöid juhatas ehitusmeister Johannes Hoppe. Kirik oli historitsistlikus stiilis ja ühe lööviga.

Teise maailmasõja ajal sai kirik purustusi ja jäi aastast 1944 varemetesse.

## Viited

## Välislingid
*
Mehikoorma Issandamuutmise kirik

**Mehikoorma Issandamuutmise kirik** on Põlva maakonnas Räpina vallas Mehikoorma alevikus asuv õigeusu kirik. Seda kasutab Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Mehikoorma Issandamuutmise kogudus.

Kirik ehitati aastatel 1931–1933. Kiriku projekteeris Anatoli Podtšekajev. Kiriku pühitses metropoliit Aleksander.

Kirikus on mitmeid kunstimälestiseks tunnistatud esemeid, sealhulgas tornikell, laelühter (kuue tulega), kroonlühter (kaheteistkümne tulega), aujärjetagune rist.

## Galerii

Pilt:Mehikoorma Issandamuutmise kirik 2021.04.02 2.jpg
Pilt:Mehikoorma Issandamuutmise kirik 2021.04.02 3.jpg
Pilt:Mehikoorma Issandamuutmise kirik 2021.04.02 4.jpg


## Viited

## Välislingid
*Kirik EAÕK kodulehel