Nama keel

**Nama keel**, *Khoekhoegowab* (endise nimetusega hotentoti või damara keel, mõnedes allikates khoekhoe keel) kuulub khoisani keelkonda keskkhoisani keelte hulka . Seda kõneldakse Namiibias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Botswanas. Nama keeles on kasutusel ladina kiri.

Nama keele rääkijaid on 251 100: Namiibias räägib seda keelt 200 000 inimest, Lõuna-Aafrika Vabariigis 50 900 ja Botswanas 200 inimest. Nendes riikides räägitakse nama keelt enim Oranje jõe ja Namakwalandi piirkonnas . Nama keel on oma rääkijate arvu poolest khoisani keelte seas üks elujõulisemaid.

Nama keel on Namiibia riigikeel. Nama keelt õpetatakse alg- ja põhikoolides, Namiibia Ülikoolis on seda keelt võimalik õppida doktoriõppe tasandini; loodud on namakeelsed raadiosaated ja grammatika ning välja antud sõnaraamatuid. Piibel tõlgiti nama keelde 1966. aastal. Keel on kasutusel ka asjaajamiskeelena.

Nama keelel on neli dialekti: kesk-damara, damara, namidama ja sesfonteini damara.

## [[Fonoloogia]]
Nama keelele on iseloomulikud oraalse ehk suus tekitatud õhuvooluga ingressiivsed (sissehingamisel moodustatavad) konsonandid – imihäälikud. Need on ainulaadsed, esinedes vaid Namiibia ja Lõuna-Aafrika khoisani keeltes, millest viimaste hulka nama keel kuulub.

Nama keeles on 5 vokaali: /i e a o u/, millest kolmel, /ĩ ã ũ/, esineb ninahääliku allofoon. */a/* hääldub *[ə]* -na enne */i/* -d või */u/* -d.

Konsonante on 31, nende hulgas 20 imihäälikut.

Egressiivsed konsonandid (õhk voolab heli tekitamisel väljapoole):

{| class=wikitable
! || Bilabiaalsed || Alveolaarsed || Velaarsed || Glotaalsed
|-align=center
! Nasaalid 
| {{|m || {{|n || || 
|-align=center
! Plosiivid 
| {{|p ~ β || {{|t ~ ɾ || {{|k || {{|ʔ
|-align=center
! Afrikaadid 
| || {{|t͜sʰ || {{|k͜xʰ || 
|-align=center
! Frikatiivid 
| || {{|s || {{|x || {{|h 
|}

Imihäälikud:

{| class=wikitable
! rowspan=2| !! colspan=2 | Afrikaadid !! colspan=2 | "Teravad" imihäälikud !! rowspan=2 | Ortograafia standardkuju 
|-class=small
! Dentaalsed !! Lateraalsed !! Alveolaarsed !! Palataalsed 
|-
! Klusiilid 
| {{|ǀ || {{|ǁ || {{|ǃ || {{|ǂ || {{angle bracket|
|-
! Nasaalid 
| {{|ᵑǀ || {{|ᵑǁ || {{|ᵑǃ || {{|ᵑǂ || {{angle bracket|
|-
! Hõngushäälikud
| {{|ᵑ̊ǀʰ || {{|ᵑ̊ǁʰ || {{|ᵑ̊ǃʰ || {{|ᵑ̊ǂʰ || {{angle bracket|
|-
! Glotaalnasaalid 
| {{|ᵑ̊ǀˀ || {{|ᵑ̊ǁˀ || {{|ᵑ̊ǃˀ || {{|ᵑ̊ǂˀ || {{angle bracket|
|-
! Frikatiivid 
| {{|ǀ͡χ || {{|ǁ͡χ || {{|ǃ͡χ || {{|ǂ͡χ || {{|ǃkh
|}

Nama keel kuulub toonikeelte hulka, st intonatsioonierinevused eristavad sõnade tähendusi. Nama keeles on neli distinktiivset tooni */a̋, á, à, ȁ/*. Kõrge toon hääldub kõrgemalt (esinedes kõrgetel vokaalidel (*/í, ú/* või nasaalidel */ń, ḿ/*)) kui keskkõrgetel või madalatel (*/é, á, ó/*).

Diakriitikud:

á – tõusev toon

a – muutumatu toon

à – langev toon

ā – pikendatud häälik

ã – nasaal e ninahäälik

ä – eraldab vokaali diftongist e täishäälikuühendist

Rõhk asub enamasti esimesel silbil.

## Ortograafia

Nama keeles on kasutatud erinevaid ortograafiavariante. Kõige levinuma kohaselt kasutatakse konsonante *b, d, g* madala tooniga sõnades ja konsonante *p, t* ja *k* kõrgema tooniga sõnades. *W* esineb ainult vokaalide vahel ja vastavalt tonaalsusele võib seda asendada *b* või *p*.

## [[Grammatika]]
Nama keeles esineb laiemalt levinud sõnajärje tüüp: subjekt-objekt-verb (SOV). Keeles on kolm sugu: meessugu, naissugu ja kesksugu. Mees- ja naissoost sõnadel esineb ainsus, duaal (kaksus) ja mitmus, ent kesksoost sõnadel saab esineda ainult ainsus ja mitmus.

Üldstruktuurilt on nama keel sünteetiline: paljud sõnad koosnevad lauses mitmest morfeemist (tüvimorfeemist ja muutemorfeemidest (aglutinatsioon)). Nama keel on flektiivne, st sõnad esinevad mitmesugustes käänetes ja pööretes: seal on palju tüvesiseseid, tähendust mõjutavaid häälikuvariatsioone.

## Keelenäiteid

'Mees seisis seal.' 

'Mees nägi koera.' 

Levinud fraase:

*ǃGãi tses* – Tere päevast!

*ǃGãi ǁhoas* – Tere hommikust!

*ǃGãi ǃhoes* – Tere õhtust!

*Matisa* – Kuidas läheb?

*ǃGãise ǃgu re* – Head aega!

*ǃHaese mugus* – Peatse nägemiseni!

Arvsõnu nama keeles:

*üks – */úí*
*kaks – */ám*
*kolm – *!noná*
*neli – *hàká*
*viis – *kóro*
*kuus – *!naní*
*seitse – *huu*
*kaheksa – *//xáísá*
*üheksa – *kxòese* 
*kümme – *tìsí*
*sada – *káí tìsí* (otsetõlkes 'suur kümme')

## Viited

## Välislingid
*Nama keele leviala kaart Kasutatud 17.11.2013
*Nama (KhoeKhoegowab) Phrase Video Lessons Kasutatud 17.11.2013
*An 8-minute clip of spoken Hottentot (khoekhoegowab) Kasutatud 17.11.2013
*Khoekhoe phonology and a story by Johanna Brugman Kasutatud 17.11.2013. Inglise keeles. 
*Nama keele sõnastik Kasutatud 17.11.2013. Inglise keeles.