open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaasan

**Kaasan** on linn Venemaal, Tatarstani Vabariigi pealinn. Linn asub Volga jõe ääres, selle Kazanka lisajõe suudmes.

## Ajalugu
Arvatakse, et juba 11. sajandil asus Kaasani kohal volga bulgaaride linn. 2005. aastal tähistati suurejooneliselt linna 1000. aastapäeva, kuigi sel daatumil ei ole ajaloolist kinnitust. 13.–14. sajandil oli Kuldhordi koosseisus oleva Kaasani khaaniriigi pealinn. 1552. aastal vallutasid Ivan Julma väed Kaasani ja liitsid Venemaaga. 1774. aastal vallutasid linna Jemeljan Pugatšovi väed ja põletasid maha, kuid Katariina II ajal ehitati linn uuesti üles.

## Haldusjaotus
### Rajoonid

Kaasan jaguneb 7 rajooniks:

## Loodus
### Kliima
Kaasanis valitseb parasvöötme mandriline kliima kuuma suve ja külma talvega. Kõige soojem kuu on juuli, selle keskmine õhutemperatuur on +20,2&nbsp;°C. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga −10,4&nbsp;°C. Õhutemperatuuri absoluutne maksimum oli 2010. aasta augustis +39,0&nbsp;°C, absoluutne miinimum oli 1942. aasta jaanuaris −46,8&nbsp;°C.

Sademetehulk on keskmiselt 558&nbsp;mm (264–804&nbsp;mm) aastas.

## Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Kaasani elanikest tatarlased 47,5% ja venelased 48,8%. 2010. aasta rahvaloenduse tulemuste järgi moodustasid linna elanikest tatarlased 47,6% ja venelased 48,6%.

## Haridus
1804. aastal asutatud Kaasani ülikool on üks Venemaa vanimaid ülikoole. Linnas on kokku 44 kõrgharidusasutust, kus kokku õpib üle 140 000 üliõpilase.

## Transport
Linnas on käigus 118 bussiliini, 23 trammiliini ja 17 trollibussiliini.

27. augustil 2005 avati linna 1000. aasta juubeliks metroo. Praegu on valmis üks 15,8-kilomeetrine kümne jaamaga metrooliin.

15&nbsp;km kaugusel linnast asub Kaasani rahvusvaheline lennujaam. 2011. aastal teenindas lennujaam 1 223 000 reisijat.

## Sport
Jalgpalliklubi Kaasani Rubin mängib Venemaa kõrgliigas. Jäähokiklubi Kaasani Ak Bars on mitmekordne Venemaa meister. Korvpalliklubi Kaasani UNICS mängib Venemaa kõrgliigas.

## Sõpruslinnad

## Vaata ka
*Qol Şärifi mošee
*Musa Cəlili Tatari Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater

## Viited

## Välislingid

*Kaasani koduleht (*vene, tatari ja inglise keeles*)
*Kaasani infoportaal (*vene keeles*)
*Kaasani fotod ja vaatamisväärsused (*vene keeles*)
Bremen

**Bremen** (eesti keeles on mööndav ka nimekuju *Breemen*) on linn Saksamaal, mis moodustab koos Bremerhaveni linnaga iseseisva Bremeni liidumaa. Bremen asub Weseri jõe ääres, 70 km kaugusel jõe suudmest. 

Bremeni raekoda kuulub koos selle kõrval asuva Rolandi kujuga UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Ajalugu
Bremenit on esmamainitud 782. aastal. 787. aastal asutas Karl Suur Bremeni piiskopkonna ja linn sai Põhja-Euroopa ristiusustamise keskuseks. Bremeni linn oli *[[de facto]]* aastast 1186 ja *[[de jure]]* aastast 1646 kiriklikku Bremeni peapiiskopkonda. 1260. aastal sai Bremenist hansalinn. Peapiiskopkonnast umbes kolmandik territooriumist kuulus ilmaliku Saksa-Rooma riigi vürstliku peapiiskopkonda.  Bremen sai autonoomseks aastal 1186, Friedrich I Barbarossa andis välja Gelnhauseni privileegi, tunnistades Bremeni linna poliitilise üksusena, keiser kuulutas, et linna valitsevad selle kodanikud ja keiser, vürstlikul peapiiskopil sõnaõigust pole. Bremeni staatus vabaks riigilinnana kinnitati aastal 1646.

Pärast 1970. aastate naftakriise on Bremen majanduslikult alla käinud linna peamise elatusallika – laevaehitustööstuse – allakäigu tõttu. Oma tippajal ligi 16 000 inimesele tööd andnud AG Weser lõpetas tegevuse 1983. aastal, 1997. aastal lõpetas tegevuse ka firma Bremer Vulkan. Rahvaarv ja maksutulud on langenud ka eeslinnastumise tõttu, mis aga asuvad linna täielikult ümbritseval Alam-Saksi liidumaal. Alates sellest ajast on töötus Bremenis olnud märgatavalt kõrge ja kõrgeim väljaspool Ida-Saksamaad – 1998. aasta alguses 16%, 2005. aasta alguses koguni 18%.

## Sõpruslinnad

* Dalian (alates 1985. aastast)
* Danzig (1976)
* Durban (2011)
* Haifa (1978)
* İzmir (1995)
* Odessa (2023)
* Riia (1985)
* Windhoek (1990)

## Vaata ka
*Bremeni linna moosekandid
*Bremeni Werder
*Weserstadion
*Bremeni lennujaam
*Bremeni koge
*Bremeni Nõukogude Vabariik

## Viited

## Välislingid

*Bremeni koduleht
Severn

**Severn** [s'evern *või* s'even] (kõmri keeles *Afon Hafren*) on jõgi Suurbritannia saarel. See on Suurbritannia pikim jõgi (354 km). 

Severni jõe vooluhulk on kuni 107 m³/s, millega see on ka Suurbritannia veerohkeim jõgi.

Severn algab Walesi mägedest 610 meetri kõrguselt. Ülemjooksul on Severn mägijõgi, voolab itta ja kirdesse. Keskjooksul laskub jõgi tasandikule, pöördub kagusse ja lõunasse, alamjooksul pöördub edelasse ja suubub Bristolis Bristoli lahte Keldi meres.

Severni kaks suurimat lisajõge on Avoni jõgi Warwickshire'is ja Avoni jõgi Bristoli lähedal.

Bristoli lahes on väga kõrge tõusu ja mõõna vahe – 15 meetrit. Ainult Kanadas Fundy lahes on see veel suurem. Teatud tingimustel tungib tõusuvesi Severni suudmesse nii, et tekib solitonlaine, mis kiiresti ülesvoolu liigub.

Üle Severni on ehitatud tähelepanuväärseid sildu. Kõige pikem sild, Second Severn Crossing, on 5128 meetrit pikk.
Lyon

**Lyon** on linn Prantsusmaal, Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonna, Lyoni metropoli ja Rhône'i departemangu keskus. Asub Prantsusmaa idaosas, Rhône'i ja Saône'i jõe ühinemiskohas. Lyon on elanike arvult (513 000) Prantsusmaa kolmas linn.

Lyoni kohal asus roomlaste asula Lugdunum.

Lyonis asuvad Interpoli ja Euronewsi peakorter.

## Vaata ka
* Lyoni Olympique
* Lyoni lennujaam
* EMLYON Business School
* Institut polytechnique des sciences avancées

## Viited

## Välislingid

* Lyoni koduleht
Küngas

**Küngas** on mäest väiksem positiivne pinnavorm. 

Eestis levinud definitsiooni kohaselt on künka suhtelise kõrguse ülempiiriks ehk mäe suhtelise kõrguse alampiiriks 200 meetrit. Selle definitsiooni kohaselt on kõik Eesti "mäed" tegelikult künkad. Künka ja mäe piir ei ole rangelt fikseeritud ning mujal maailmas kasutatakse neil vahetegemiseks ka teisi kriteeriume.

Künkad tulevad reljeefis üldiselt hästi esile. Küngastel on piiratud ulatus ja kujult on nad pigem sujuvad kui järsud ja sakilised, erinedes selle poolest kaljustest mägedest.

## Vaata ka
*Kink

## Viited
Šivelutš

**Šivelutš** (vene *Шивелуч*) on vulkaan Aasias Kamtšatka poolsaarel. 

Šivelutši kõrgus on 3283 meetrit.

Suured pursked toimusid aastatel 1854 ja 1956.

Vulkaan aktiviseerus viimati 1999. aastal ning purskab siiani.

## Välislingid
* Veebikaamera
* Info vulkaani kohta (vene keeles)
* Global Volcanism Program
Brava

**Brava** on saar Atlandi ookeanis, üks Roheneemesaartest. 

Selle pindala on 67 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgus kuni 976 meetrit. 

Kuulub Roheneemesaartele.
Christina (Lotring)

**Christina** (november 1521 Nyborg – 10. detsember 1590 Nancy) oli Taani printsess ning Milano ja Lorraine'i hertsoginna.

Christina oli Taani kuninga Christian II ja Austria Isabella tütar. Tema vennad surid kõik noorelt, kuid tal oli vanem õde Dorothea (1520–1580).

1523. aastal toimus Taanis paleepööre. Christian II kukutati ja tema asemel hakkas valitsema tema onu Frederik I. Christina vanemad põgenesid sugulaste juurde Madalmaadesse, kus tüdruk koos oma õega üles kasvas. Tema ema suri juba 1526, isa alles 1559.

4. mail 1534 abiellus 12-aastane Christina 39-aastase Milano hertsogi Francesco II Sforzaga, kes suri juba 1. novembril 1535. Nad ei kohtunud omavahel kunagi; isegi pulmatseremoonia peeti eri riikides.

Christina sai tuntuks oma ilu ja hea hariduse poolest.

1538 saabus Hans Holbein Mandri-Euroopasse tähtsaid aadlidaame maalima, et nende välimust näidata Henry VIII-le, kes otsis pärast Jane Seymouri surma endale neljandat naist. Maal Christinast on säilinud, kuid Christina keeldus abielust Henry VIII-ga, kellest levisid kuulujutud, et ta kohtleb oma naisi halvasti. Tema ütlus, et ta abielluks Henry VIII-ga ainult juhul, kui tal oleks kaks pead (viidates Henry VIII teisele abikaasale Anne Boleynile, kellel raiuti pea maha), põhjustas skandaali.

Christina abiellus 10. juulil 1541 Brüsselis Lorraine'i pärija François'ga, kes sai Lorraine'i hertsogiks 1544 ja hukkus õnnetusjuhtumis 12. juunil 1545. Neil oli kolm last:
* Charles (1543–1608), Lorraine'i hertsog (esialgu valitses tema eest regendina Christina);
* Renata (1544–1602), abiellus Baieri hertsogi Wilhelm V-ga;
* Dorotea (1545–1612), abiellus Braunschweigi hertsogi Erich II ja pärast Varamboni markii Marc de Ryega.
Kraater

**Kraater** ehk **vulkaanikraater** on vulkaanilise materjali, vahel ka muu materjali kuhjumisel moodustunud ümara põhiplaaniga negatiivne pinnavorm. Harilikult asuvad kraatrid mäe (vulkaani) tipus.

Tegevvulkaani kraatri põhjas on lõhed või lõõrid, mille kaudu pääsevad maapinnale magma, gaasid ja muud ained. Kustunud vulkaanidel on lõõrid sageli läbipääsmatud. Kraatrist väljuvad ained pärinevad magmakambrist ja on seal suure rõhu all, harilikult ka väga kuumad. Mõnikord väljuvad nad kraatrist väga suure kiirusega. Seetõttu on tegevvulkaani kraatris ohtlik viibida.

Kraater võib moodustuda peale vulkaanilise materjali kraatrivallidele kuhjumise ka plahvatusliku vulkaanipurske tagajärjel.

Vulkaanipursete tagajärjel võivad vulkaanis olevad lõhed ja lõõrid sulguda ja mujal tekkida. Võib juhtuda, et ühte kraatrisse viivad avaused sulguvad ja tekivad mujale vulkaani välispinnale viivad avad. Seetõttu on vulkaane, millel on mitu kraatrit. Kui üks nendest on vulkaani tipus, nimetatakse seda peakraatriks, ülejäänuid, mäe küljel olevaid, nimetatakse kõrvalkraatriteks.

Kui kraater täitub veega, nimetatakse tekkinud järve kraatrijärveks. Kraatrijärved on tavaliselt sügavad. Maailma kõige sügavam kraatrijärv Crater Lake on 594 m sügav.

Kraatri kõik servad ei pruugi olla ühekõrgused. Juhtub, et vulkaanipurske või maavärina tagajärjel variseb osa mäest kokku ja seetõttu on kraatri üks serv oluliselt madalam teistest. Niisugune olukord võib tekkida ka siis, kui kraatrijärv suudab erosiooni tulemusena vulkaaniseina läbi uuristada ja sealtkaudu täielikult või osaliselt tühjaks voolab.

Kõik kraatrid ei asu mäe tipus. Leidub suhteliselt madalaid, lameda põhjaga ja laiu kraatreid, mida nimetatakse maarideks. Maarid on tavaliselt täitunud veega ja niimoodi moodustanud maarijärve.

Kraatri ja sellega koos osa vulkaani kokkukukkumisel tekkinud negatiivset pinnavormi nimetatakse kaldeeraks. Maailma kõige suurem kaldeerajärv on Sumatral asuv Toba järv, mille pindala on 1000 km².

Lisaks Maale on vulkaanikraatreid tuvastatud mitmel teiselgi Päikesesüsteemi taevakehal. Maast suurematel Päikesesüsteemi taevakehadel kraatreid ei ole, sest neil puudub tahke pind.
Oboe

**Oboe** (prantsuse sõnast *haut-bois* – 'kõrge (lärmikas) puu', itaalia keeles *oboe*) on kaasaegse orkestri instrument, topeltlesthuuliku ehk trostiga puupuhkpill. 

Oboe on piklik ja torujas pill, millel on metallist klapisüsteem heliavade avamiseks ja sulgemiseks. Oboe heliavadest 6 on lahtised, ülejäänud 16 heliava ees on metallklapid. Heliavade avamise ja sulgemisega muudetakse heli kõrgust. 

Oboed hoitakse mängides mõlema käega suu ees poolviltuses asendis. 

Oboe heliulatus on b-g3. Oboe tämber on nasaalne, teravapoolne ja läbitungiv ent samas ka sametjas. Vaatamata pilli peaasjalikult nasaalsele tämbrile on oboe olnud sajandite vältel eriti just melanhoolia ja kurbuse muusikaline väljendaja.

Algselt oli oboe karjuste ja jahimeeste pill, keskaegsed trubaduurid ja truväärid mängisid oboe eelkäijatel, 17. sajandi keskel võeti oboe kasutusele orkestris.

Oboed asuvad orkestris puupuhkpillide rühmas dirigendi ees, üsna keskel, flöötide ja klarnetite vahel. Tavaliselt on orkestris 2-4 oboed, tihtilugu koosneb oboerühm kuni kolmest oboest ning ühest inglissarvest. 

Oboed kasutatakse tavaliselt orkestripillina, kuid sellele on ka kirjutatud mitmeid soolokontserte ja -sonaate. Esimese oboekontserdi kirjutas Domenico Marcheselli 1708. aastal. Säilinud pole sellest aga midagi peale pealkirja "Academico Formato". Eriti palju repertuaari leidub barokiajastust, mil oboeteoseid kirjutasid teiste hulgas Tomaso Albinoni, Johann Sebastian Bach, Georg Philipp Telemann ja Antonio Vivaldi.

## Oboemängijaid
*Heinz Holliger
*Léon Goossnes
*Marcel Tabuteau
*Maurice Bourgue
*Thomas Indermühle
*François Leleux
*Albrecht Mayer
*Kalev Kuljus 
*Nils Rõõmussaar
*Riivo Kallasmaa
*Jaan Hargel

## Viited
Graniidistumine

**Graniidistumine** (inglise *granitization*) on granitoidse kivimi moodustumine läbi moondeprotsesside.

Graniidistumine on protsess, mille täpset olemust veel hästi ei mõisteta. Tegemist on olemasolevate kivimite ümberkristalliseerumise ehk moondumisega, kusjuures toimub ka metasomatoos ehk vana materjali osaline asendumine uuega. Tulemuseks on tardkivim graniidiga väga sarnane moondekivim. Graniit võib tekkida kahel viisil, mistõttu öeldaksegi mõnikord, et on olemas nii graniidid kui ka graniidid.

Mõned geoloogid peavad graniidistumise kaudu tekkinuks kõiki graniite, mille lähtekivimiks on settekivimid, hoolimata sellest, kas lähtematerjal on vahepeal üles sulanud ehk läbinud magmalise faasi või mitte.

## Vaata ka
*Graniit
Metasomatoos

**Metasomatoos** on protsess, mille käigus muutub moonduva kivimi keemiline koostis.

Metasomatoosi põhjustavad peamiselt kivimeis ringlevad kuumad ning keemiliselt agressiivsed hüdrotermaalsed lahused ehk fluidid. Kui lihtne moone hõlmab vaid olemasoleva lähtekivimi ümberkristalliseerumist ilma selle koostist muutmata (näiteks liivakivi moondumine kvartsiidiks), siis metasomatoosi puhul asendatakse osa lähtekivimi materjalist uuega. 

Näiteks basaldi moondumine amfiboliidiks on metasomaatiline moone.
Leon Battista Alberti

**Leon Battista Alberti** (14. veebruar 1404 Genova – 25. aprill 1472 Rooma) oli itaalia vararenessansi arhitekt, polühistor ja kunstiteoreetik, kes ka luuletas ja maalis.

Alberti õppis Genovas, Veneetsias ja Padovas. Teada on, et ta õppis õigusteadust, tutvus antiikkirjandusega ja reisis palju. 1434 järgnes ta oma patroon paavst Eugenius IV-le Firenzesse, kus ühines juhtivate kunstnike ja humanistide ringiga, kuhu kuulusid näiteks Donatello ja Brunelleschi. 1436–1443 viibis Bolognas, Veneetsias ja Ferraras ning naasis viimaks Rooma.

Alberti maalid ei ole säilinud. Peamiselt on ta tuntud oma traktaatide ja arhitektuurialaste saavutuste poolest. Alberti arhitektuuriloomingut iseloomustab rooma eeskujude toomine kirikuarhitektuuri.

Alberti projekteeritud on järgmised hooned:
* Palazzo Rucellai Firenzes (1446–1451)
* San Francesco kirik Riminis (1447–1468) (tuntud ka *Tempio Malatestiano* nime all)
* Sant' Andrea kirik Mantovas (1470–1494)
* Santa Maria Novella kirik Firenzes (1456–1470)

Alberti oli oma aja tähtis krüptograaf, kes leiutas mitme tähestiku šifrid ja šifreerimisketta, mis märgatavalt lihtsustas niihästi sõnumite šifreerimist kui ka dešifreerimist. Selle meetodi järgi sõltub iga tähe tähendus sõnumis talle eelnevast tähest. Seda on peetud kõige tähtsamaks leiutiseks krüptograafias pärast Julius Caesari aega. Krüptograafiaajaloolane David Kahn nimetas teda lääne krüptograafia isaks, märkides mitme tähestiku šifri ja šifreerimisketta leiutamise kõrval tema teeneid krüptoanalüüsi leiutamises.

## Viited
Takt

**Takt** (ladinakeelsest sõnast *tactus* 'puudutus', 'löök') on muusika noodikirjas absoluutse või suhtelise ajavahemiku tähis.

Takti tähistamiseks partituuris võib kasutada taktimõõdu ja taktijoone märke.

Taktina tähistatud ajavahemik võib jaotuda löökideks, millest mõni (enamasti esimene) võib olla rõhuline.

Rõhuliste ja mitterõhuliste löökide suhe määrab meetrumi.

Enne takti algust paiknevad helivältused võivad moodustada eeltakti. 

## Vaata ka
*Helivältus
*Partituur
Svetlana Masterkova

**Svetlana Masterkova** (sündinud 17. jaanuaril 1968 Atšinskis) on Venemaa endine kergejõustiklane (distantsid 800 m kuni 1 miil). Ta on kahekordne olümpiavõitja (1996), maailmameister (1999) ja Euroopa meister (1998).

Masterkova on IAAFi kuulsuste halli liige.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1996. aasta suveolümpiamängud
* **olümpiavõitja** 800 m **1.57,73**
* **olümpiavõitja** 1500 m **4.00,83**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1999
* **maailmameister** 1500 m **3.59,53**
* pronksmedal 800 m **1.56,93**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

1998
* **Euroopa meister** 1500 m **4.11,92**

### [[Maailmarekord]]id

                                                   

Ala
Tulemused
Aeg
koht


1 miili jooks
**4.12,56**  
14. august 1996 
Zürich 
 

1000 m
**2.28,98** 
23. august 1996 
Brüssel 
 


## Välislingid
* 

Pilte Svetlana Masterkova
*pilt 1
*pilt 2
*pilt 3
Orlando Bloom

**Orlando Jonathan Blanchard Bloom** (sündinud 13. jaanuaril 1977 Canterburys Inglismaal) on inglise filminäitleja, UNICEF-i hea tahte saadik.

Tuntust on ta kogunud eelkõige "Sõrmuste isanda" ja "Kääbiku" triloogiaga ning filmidega "Kariibi mere piraadid: Musta pärli needus" (2003), "Kariibi mere piraadid: Surnud mehe aardekirst" (2006) ja "Kariibi mere piraadid: Maailma lõpus" (2007).

Ta on kaasa teinud filmides "Wilde" (1997), "Allatulistatud "Black Hawk"" ("Black Hawk Down", 2001), "Ned Kelly" (2003), "Trooja" (2004) ning "Haven" (2004). 

Esimese peaosa sai filmis "The Calcium Kid" (2004), sellele järgnesid ristisõdadest kõnelev eepos "Taevane kuningriik" (2005) ja romantiline komöödia "Elizabethtown" (2005).

## Välislingid

* 
*Lisainfo filmiveeb.ee-st
*Actor Orlando Bloom meets children affected by Ukraine war and visits Zelensky. BBC News, 27. märts 2023 (video, 00:59)
Susa (Itaalia)

**Susa** on linn Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos 51 km Torinost läänes.

Erinevalt muust Itaaliast, mis oli roomlaste valitseda, jäi Susa koos Piemonte läänealadega gallide kätte.

Tuntuim ehitismälestis on romaani stiilis Susa katedraal (1029) koos uhke kampaniiliga. Sealsamas, teisel pool Piazza San Giusto väljakut, seisab gallide juhi Cottiuse poolt Vana-Rooma keisri Augustuse auks püstitatud triumfikaar (*Arco di Augusto*).

## Viited

## Välislingid
Eric Bana

**Eric Bana** (sünninimega Eric Banadinovich; sündinud 9. augustil 1968 Austraalias Melbourne'is) on austraalia filminäitleja.

Bana on pälvinud mitu Austraalia Filmiinstituudi auhinda. Ta on mänginud silmapaistvaid rolle laias žanrispektris – eepostest ulme– ja põnevusfilmideni. Lisaks näitlemisele on Bana ka motospordi entusiast ning on osalenud erinevatel võidusõiduvõistlustel Austraalias. Bana määrati 2019. aastal Austraalia Ordu (AM) liikmeks tema teenete eest filmikunsti valdkonnas.

## Isiklikku
Tema isa Ivan oli horvaat, sündinud Zagrebis ning tema ema Eleanor oli pärit Mannheimi lähedalt Saksamaalt. Tal on üks vanem vend, Anthony. Teda kasvatati katoliiklikus õhkkonnas.

Ta abiellus 1997. aastal Rebecca Gleesoniga, neil on kaks last: Klaus (sündinud 1999) ja Sophia (sündinud 2002).

Bana tegeleb aktiivselt heategevusega. Ta on heategevusorganisatsiooni Youth Off The Streets saadik ning ka vaimse tervise stipendiumi eestkõneleja, et suurendada teadlikkust vaimuhaigustest Austraalias. Alates 1995. aastast on ta osalenud Melbourne'is toimuval Mootorratturite Assotsiatsiooni Mänguasjajooksul, mis kogub jõulude ajal raha ja mänguasju abivajavatele lastele.

## Filme

## Viited
Admetos

**Admetos** oli vanakreeka mütoloogias Tessaalia kuningas, Alkestise abikaasa.

Admetos oli Tessaalia kuninga Pherese poeg ja elas Pheras, mis oli tema isa asutatud. Noorena võttis Admetos osa argonautide retkest ja Kalydoni metsseajahist.

Zeus saatis Apolloni Admetose juurde sunnitööle. Nimelt oli Zeus pahandanud, et Apolloni poeg Asklepios ravis kõiki haigusi, mistõttu maa peal enam ei surdud, ja tappis ta. Apollon oli sellest nii raevunud, et tappis Etna mäel töötanud kükloobid, kes Zeusile piksenooli sepistasid, aga mõne autori järgi kükloopide pojad. (Mingil juhul ei tapnud Apollon kõiki kükloope maailmas.) Apolloni karistusaja pikkus oli eri autorite andmetel ühest üheksa aastani. On ka väidetud, et Apolloni süü põhjuseks oli Pythoni tapmine. Tõenäolisemalt ei toonud Pythoni surmamine siiski kaasa mingit karistust.

Admetos oli lahke ja seltskondlik mees. Kuigi ta ei tundnud oma uues teenris ära jumalat, kohtles ta teda hästi. Apolloni peamiseks tööks oli karja hoidmine. Tasuks hea suhtumise eest korraldas ta, et kõik Admetose kariloomad tõid kaksikuid järglasi.

Kui Apolloni karistusaeg lõppes, avaldas ta Admetosele, kes ta on, ning lubas teatada, kui moirad on tema elulõnga lõpuni kerinud ja kavatsevad selle läbi lõigata, et ta võiks leida kellegi, kes vabatahtlikult tema eest sureks.

Admetos tahtis naiseks võtta Iolkose kuninga, oma isa poolvenna Peliase tütart Alkestist. Pelias ei tahtnud teda üldse mehele panna ja seadis sellepärast tingimuseks, et annab ta naiseks ainult sellele, kes tuleb kosja kaarikuga, mille ette on rakendatud lõvi ja metssiga. Apolloni abiga täitis Admetos selle soovi ja Pelias andiski talle Alkestise.

Pulmapäeval keeldus Admetos ohverdamast Artemisele ning karistuseks saatis Artemis mõrsjakambrisse palju madusid. Apollon soovitas Artemisele ohverdada ja jumalanna võttiski maod ära.

Ei läinud kaua aega, kui Apollon teatas Admetosele, et tal on määratud varsti surra. Admetos pöördus kõigepealt oma vanemate poole, aga need, kuigi juba elatanud ja haiged, keeldusid poja eest suremast. Ka ükski sõber ega ori ei nõustunud sellega. Seda tegi hoopis Alkestis.

Admetos kurvastas väga ja lasi Alkestisele korraldada suurejoonelise matuse. Siis aga sattus sinna Herakles. Admetos salgas, et midagi tõsist on lahti, kostitas Heraklest, nagu suutis, ja käskis oma teenijannadel tema eest hoolitseda, aga ise läks matusele. Herakles jõi end purju, laulis kõlvatuid laule ja käitus nii, nagu matusepäeval ei sobinud. Kui teenijannad talle selle eest märkusi tegid, taipas Herakles, et miski on korrast ära. Kui ta teada sai, et Alkestis on surnud, süüdistas ta ennast taipamatuses ja katsus seda heaks teha.

Herakles läks allmaailma, võitles Thanatosega (Surmaga) ja tõi sealt Alkestise tagasi.

Admetos ja Alkestis said poja Eumelose, kes Admetose järel kuningaks sai.

## Admetos ja Alkestis kunstis
Seda teemat on kasutanud Euripides, Hans Sachs, Christoph Martin Wieland, Vittorio Alfieri, Hugo von Hofmannsthal ja Thornton Niven Wilder draamas, Georg Friedrich Händel oratooriumis (1726) ning Jean Baptiste Lully ja Christoph Willibald Gluck ooperis.

Seda teemat on maalinud Friedrich Heinrich Füger ja Paul Cézanne.
Wang Junxia

**Wang Junxia** (王军霞 *Wáng Jūnxiá*; sündinud 19. jaanuaril 1973 Jiaohes) on Hiina endine kergejõustiklane (jooksudistantsid 3000 m kuni maratonini). Olümpiavõitja (1996) ja maailmameister (1993).

Talle kuulus aastatel 1993–2016 10 000 meetri maailmarekord **29.31,78**. 1993. aastast on ta 3000 meetri maailmarekordi **8.06,11** valdaja.

Junxia on IAAFi kuulsuste halli liige.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1996  Atlantas
**  **olümpiavõitja** 5000 m jooksus **14.59,88**
**  hõbemedal 10 000 m jooksus **31.02,59** 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1993  Stuttgardis
**  **maailmameister** 10 000 m **30.49,30**

### [[Maailmarekord]]id

## Välislingid
*  
*Pilt veebisaidil sporting-heroes.net
Hulk (täpsustus)

***[[Hulk]]** on matemaatikas üks põhimõisteid.
***[[Hulk (muusika)|Hulk]]** on muusikas ühe muusikalise parameetri piires muusikaliste elementide kogum ehk seeria.
***[[Hulk (jalgpallur)|Hulk]]** on Brasiilia jalgpallur.
***[[Hulk (koomiks)|Hulk]]** on koomiks ja koomiksitegelane.
***"[[Hulk (film)|Hulk]]"** on Ang Lee 2003. aastal loodud film.
***[[Hulk (merendus)|Hulk]]** on ajalooline laevatüüp, koge edasiarendus ning karaki ja karavelli eellane.
* **Hulk** on ujuv, kuid merekäigust kõrvaldatud laev.

## Viited
Viola d'amore

***Viola d'amore*** (itaalia keeles 'armastuse vioola') on topeltkeeltega mahedakõlaline vioola, mis oli kasutusel 17. ja  18. sajandil. 

Pillil on 4...7 viisi- ja 4...14 resonantskeelt. Viimased helisevad kaasa, kui poognaga põhikeeled helisema pannakse.
Puštu keel

**Puštu keel** ehk **afgaani keel** on iraani keelte hulka kuuluv keel, mida kõnelevad puštud.

## Staatus ja kõnelejad
Puštu keelt kõneldakse peamiselt Afganistanis, kus see on dari keele kõrval ametlik keel (Sardar Mohammed Hashim Khani ajal aastal 1936 kuulutati puštu keel Afganistani riigikeeleks), ja Pakistanis. 

Puštu keelt kõneldakse Afganistanis eriti Kandahāri, Jalālābādi, Ghaznī ja Khowsti ümbruses ning Kabuli ja Farāhi provintsis, Pakistanis näiteks Belutšistanis ja Peshawari ümbruses.     

Kõnelejate koguarv on umbes 33 miljonit.

## Keelesugulus, erijooned ja seos rahvaga
Puštu keel kuulub indoeuroopa keelkonna iraani rühma, täpsemalt idairaani keelte kagurühma. Nagu teistelegi viimasesse kuuluvatele keeltele, on puštu keelele omased retroflekssed konsonandid ja ergatiivtarind. Need jooned eristavad kagurühma keeli kirderühma keeltest, mille hulka kuuluvad sogdi keele tänapäevane kuju jagnoobi keel ning kunagine baktria keel. 

Et puštu keelt kõnelevad ainult puštud ning ta pole naaberkeeli oluliselt mõjutanud, siis saab keele põhjal teha otseseid järeldusi puštude päritolu ja algkodu kohta. Puštude algkodu pidi asuma Iraani kiltmaa kaguosas, Hindukušist lõuna pool. See seletab ka india keelte tugevat mõju puštu keelele. Paljud puštu keele sõnad ei ole tagasiviidavad piirkonna algsetele iraani keeltele. See osutab (osalt) mitteiraani päritolule.

## Murded
Puštu keelel on palju territoriaalseid ja hõimumurdeid. Need jaotatakse idamurderühmaks ehk Peshawari-Jalālābādi murderühmaks ja läänemurderühmaks ehk Kandahāri murderühmaks. Mõnikord tuuakse eraldi välja lõunamurderühm, kuhu kuuluvad näiteks Afganistani Paktīā provintsi murded.

## Kiri
Puštu keelt on sellest ajast, kui Kesk-Aasiasse jõudis islam, kirjutatud modifitseeritud araabia kirjas. Tänapäeval kasutatakse ka latinisatsiooni, põhjuseks suuresti laienev kasutamine Internetis.   

Puštu tähestikus on 40 tähte.   

## Grammatika

Võrreldes pärsia keelega on puštu keelel keerukam fonoloogia ja morfoloogia. 

Preteeritumis leidub ergatiivistruktuure. 

Sõnajärg on SOV.

## Sõnavara
Üsna sagedased on pärsia ja araabia laensõnad. Põhjuseks on suuresti pärsia keele valdav osa pärast Afganistani pealinna üleviimist Kandahārist Kabulisse 18. sajandil.  

Mõned puštu keele sõnad on veel äratuntavalt indoeuroopa päritolu, näiteks põhiarvsõnad:

*dua* دوه 'kaks', *dree* دری 'kolm', *ate* اته'kaheksa', *noha*  نهه  'üheksa',

samuti mõned muud sõnad, nagu näiteks: 

*stori* ستوری 'täht', *nevä* نوی 'uus', *na* نه 'ei'.

## Vaata ka
* Puštu kirjandus
* Osseedi keel

## Välislingid

* Inglise-puštu, puštu-dari ja puštu-prantsuse sõnastik
Prefektuur (Jaapan)

**Prefektuur** (都道府県 *todōfuken*) on Jaapani 1. järgu haldusüksuseks. 

Jaapan on jaotatud 47 prefektuuriks, millest 43 on n-ö pärisprefektuurid (県 *ken*), 1 pealinna-ala (都 *to*), 1 piirkond (道 *dō*) ja kaks linnaprefektuurid (府 *fu*).

## Järjestus standardi ISO 3166-2 järgi

Põhjast lõunasse (standardi ISO 3166-2 järjestuses) on Jaapani prefektuurid:
Osleidys Menéndez

**Osleidys Menéndez** (sündinud 14. novembril 1979 Martias) on Kuuba naiskergejõustiklane (odaviskaja). Olümpiavõitja (2004) ja kahekordne (2001 ja 2005) maailmameister. Endine odaviske maailmarekordi (**71.70 m**) omanik.

## Saavutused

### [[Suveolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2000 Sydney
pronksmedal **66.18**
* 2004 Ateena
**[[olümpiavõitja]] 71.53**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001 Edmonton
**maailmameister 69.53**
* 2005 Helsingi
**maailmameister 71.70 MR**

### [[Kergejõustiku maailmakarikavõistlused|Maailma karikavõistlustel]]

* 2002 Madrid
**1. koht 64.41**

### [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused|IAAF-i finaalvõistlustel]]

* 2004 Monaco
**1. koht 66.20**
* 2005 Monaco
**1. koht 67.24**

### [[IAAF-i kergejõustiku Grand Prix' finaalvõistlused|IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlustel]]

* 2000 Doha
3. koht **65.79**

### [[Universiaad]]il

* 2001 Peking
**1. koht 69.82**

### [[Maailmarekord]]id

                                                   

Tulemus
Aeg
Koht


**71.54** 
1. juuli 2001 
Rethymnon 
 

**71.70** 
14. august 2005 
Helsingi 
 


## Välislingid
* 

Pilte Osleidys Menéndezest
*pilt 1
*pilt 2
*pilt 3
*pilt 4
Assai

***Assai*** (itaalia keeles 'väga') on sõna, mida noodikirjas kasutatakse tempomärke lisandina. 

Näiteks *[[Allegro]] assai* tähendab 'väga kiiresti'.
Allegro

***Allegro*** (itaalia keeles 'lõbusalt, liikuvalt, kiiresti') on noodikirjas tempomärge, mis märgib kiiret tempot.

"**Allegro**" võib olla ka heliteose või selle osa pealkirjaks.

### Vaata ka

*Sonaat-allegro
Kivimkeha

**Kivimkeha** on geoloogiline struktuur, mis tekke, struktuuri, kivimilise koostise või millegi muu poolest erineb temaga piirnevaist kivimkehadest.

Kivimkehadeks võivad olla näiteks intrusioon, kiht, laavavool jne.

## Vaata ka
*Kivimkompleks
*Kivim
*Kivi
Ksenoliit

**Ksenoliit** on tardkivimi sees olev teise kivimi fragment.

Ksenoliidid tekivad näiteks magmakambri või magma liikumisteede seintest lahti murdunud kivitükkidest, aga ka laavavoolu poolt kaasa haaratud kivikestest. 

Vastavalt suletiste printsiibile peavad ksenoliidid olema vanemad kui neid ümbritsev tardkivim.

## Vaata ka
*Ksenokristall
Novotšeboksarsk

**Novotšeboksarsk** on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis. Asub Volga kaldal 20 km kaugusel Tšeboksarõst.

Linna hakati rajama 1960. aastal seoses hüdroelektrijaama ehitusega. Linnaõigused sai 1965. aastal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Novotšeboksarski elanike seas tšuvašše 53%, venelasi 32%, tatarlasi 6%, mordvalasi 3%, marisid 3%, ukrainlasi 1%, valgevenelasi 1% ja teistest rahvustest inimesi 1%.

## Sõpruslinnad
*  Žatec, Tšehhi
*  Klimovsk, Venemaa
*  Sterlitamak, Venemaa

## Viited

## Välislingid
* Novotšeboksarski koduleht
Laavavool

**Laavavool** on vulkaanist väljunud maapinda mööda voolav laava või sel viisil moodustunud kivimkeha.

Laavavoolud on enamasti basaltse või andesiitse koostisega.

Levinumad laavavoolud on aa-laava, pahoehoe ja padilaava.

## Vaata ka
*Laava
Fantastilised elukad ja kust neid leida

**"Fantastilised elukad ja kust neid leida"** (inglise keeles *Fantastic Beasts and Where to Find Them*) on inglise kirjaniku J. K. Rowlingu 2001. aastal ilmunud Harry Potteri raamatusarja juurde kuuluv raamat. 

Raamat kujutab endast Sigatüüka kooli õpikut, mida on mainitud mitmel korral ka Harry Potteri sarjas.

Raamat räägib elukatest ja olevustest ning annab ülevaate Harry Potteri sarjas esinenud maagilistest olenditest. Raamatu autorina on nimetatud Newton Fido Scamanderit ehk Newt. Raamat sisaldab ka humoorikaid Harry Potteri, Ron Weasley ja Hermione Grangeri tehtud märkmeid ja kritseldusi, nagu oleks tegu koopiaga Harry Potterile kuulunud raamatust.
Christian II (täpsustus)

**Christian II** nime all on tuntud mitu valitsejat:

***[[Christian II]]** oli Taani, Norra (1513–1523) ja Rootsi kuningas
***[[Christian II (Saksi)|Christian II]]** oli Saksi hertsog ja kuurvürst (1591–1611) 
***[[Christian II (Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld)|Christian II]]** oli hertsog (1654–1717) 
***[[Christian II (Saksi-Merseburg)|Christian II]]** oli hertsog (1691–1694) 
***[[Christian II (Anhalt-Bernburg)|Christian II]]** oli vürst (1630–1656) 
***[[Christian II (Oldenburg)|Christian II]]** oli krahv (kuni 1233)

## Vaata ka
*Christian I (täpsustus)
*Christian III (täpsustus)
*Christian IV (täpsustus)
*Christian V (täpsustus)
*Christian VI (täpsustus)
Elam

**Elam** (vanemas eestikeelses kirjanduses ka **Eelam**) oli vanaaja riik tänapäeva Iraagi ja Iraani piirimail Zagrose mägede ja Pärsia lahe vahel. Tema soodne asukoht tegi riigi ohtlikuks konkurendiks läänes asuvatele Mesopotaamia riikidele. Elam oli mitu korda sealsete impeeriumite võimu all, kuid vallutas aeg-ajalt ka Mesopotaamia alasid. Tema tähtsus kadus 1. aastatuhandel eKr, kui regioonis tõusid esile Meedia ja Pärsia.

Elami riik tekkis umbes 2700 eKr. Selle võimsuse tipp oli 2. aastatuhat eKr, kuid hiljem vallutati ta Uus-Assüüria poolt ning Iraani kiltmaal alustasid elamlastele pealetungi ka indoeurooplased: meedlased ja pärslased.

Oletatavasti 539 eKr langes Elam lõplikult pärslaste võimu alla. Selle muistne pealinn Susa (mille lähedal asub tänapäeval Šuš) oli juba varem saanud üheks Pärsia olulisematest keskustest.

Elamlased rääkisid elami keelt, millel teadaolevad sugulaskeeled puuduvad.
Ptolemaios II

**Ptolemaios II Philadelphos** (309&ndash;246 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast pärinev hellenistliku Egiptuse kuningas alates 285 eKr kuni surmani. Ta oli Ptolemaios I poeg.

Ptolemaios II sai lisanime Philadelphos seetõttu, et ta abiellus Egiptuse tavasid järgides oma õe Arsinoe II-ga ning lasi tolle ja oma vanemad pärast nende surma jumalustada. Tema ajal jätkus Egiptuses hellenistliku kultuuri õitseng.
Devon (täpsustus)

**[[Devoni krahvkond|Devon]]** on krahvkond Edela-Inglismaal. 

**[[Devon]]** on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogilise skaala üksus (ajastu), mis vastavad ajavahemikule 416...359 miljonit aastast tagasi.

## Vaata ka

*Devoni saar
Chloris

**Chloris** oli Teeba printsess, Amphioni ja Niobe tütar.

Niobel oli 7 poega ja 7 tütart ning ta kiitles nendega, pidades end paremaks jumalanna Letost, kel oli ainult üks poeg ja üks tütar. Ta käskis linlasi, et need peavad Leto templis hoopis temale ohverdama. Karistuseks lasksid Leto lapsed Apollon ja Artemis mürgitatud nooltega maha kõik Niobe lapsed; Apollon tappis pojad ja Artemis tütred. Ainsana pääses noorim tütar Chloris, kes jooksis ema sülle ja kellele Niobe armu palus. Mõne autori järgi tappis Artemis ka tema; sel juhul räägib see artikkel kahest samanimelisest naisest. Tema isa tappis end seejärel ise, kuid mõne autori järgi tappis Apollon ka tema. Ema Niobe sõitis seepeale sünnikoju Früügiasse, kus muutus südamevalust Sipylose mäeks, millest voolab välja allikas.

Tüdruk, kelle nimi oli seni olnud **Meliboia**, oli sellest niivõrd vapustatud, et sai uueks nimeks Chloris, mis kreeka keeles tähendab 'kahvatu'.

Chloris abiellus Messeenia kuninga Neleusega. Nad elasid Pylose linnas ning neil oli 13 poega ja 1 tütar. Chlorist tabas ema saatus, kuigi ei tema ega ta mees ei kiidelnud oma lastega.

Neleus vihkas oma kaksikvenda Peliast, kes oli endale haaranud Iolkose kuningatrooni ja ta pagendanud. Neleus mõtles lakkamatult kättemaksule. Isegi ühe oma poja nimetas ta Alastoriks ('kättemaks'). Herakles palus Neleusel kättemaksust loobuda, ent Neleus keeldus. Karistuseks tappis Herakles Neleuse 11 poega: Alastori, Chromiose, Taurose, Asteriose, Pylaoni, Deimachose, Eurybiose, Phrasiose, Eurymenese, Euagorase ja Epilaose. Ellu jäid Nestor, Periklymenos ja tütar Pero.
Python

**Python** oli vanakreeka mütoloogias draakon, kelle Gaia oli sigitanud ülemaailmsest veeuputusest ülejäänud mudaga. Homeros väidab "Hümnis Apollonile", et Pythoni sünnitas Hera partenogeneetiliselt, ilma mehe osavõtuta, et maksta kätte Zeusi abielurikkumiste eest, kuid enamik autoreid seda ei poolda.

Kui Leto kandis rinna all Zeusi lapsi Apollonit ja Artemist, siis laskis Hera Pythonil Letot lakkamatult jälitada, nii et see kuskil puhkust ei saanud enne kui Delosel. Python kaitses ka Delfi lähedal asunud Gaia oraaklit.

Apollon tappis Pythoni, tabades teda noolega silme vahele, ja asutas Gaia oraakli asemele oma oraakli, keda hakati Pythoni järgi püütiaks nimetama.

On väidetud, et karistuseks selle eest pidi Apollon aastaid Admetose juures sureliku kombel töötama, kuid tõenäolisemalt ei toonud Pythoni tapmine siiski kaasa mingit karistust.

Selle sündmuse mälestuseks korraldati Delfis iga olümpiaadi 3. aasta suvel püütiamänge. Jutud, et need olevat asutanud Apollon ise, on ilmselt valed, sest neid korraldati alles 6. sajandist eKr.
Georgius Agricola

**Georgius Agricola**, kodanikunimega **Georg Pawer** (24. märts 1494 Glauchau – 21. november 1555 Chemnitz) oli saksa arst ja loodusteadlane, mineraloogia ja metallurgia rajaja.

Tema perekonnanimi Agricola on saksakeelse sõna "Bauer" ('talupoeg') tõlge ladina keelde.

## Elulugu

Üks tema esimesi ametikohti oli Saksimaal asuva Zwickau suurkooli rektor (1514–1516). Nähtavasti polnud see siiski ülikool. Ta loobus rektori kohast, et õppida edasi Leipzigi ülikoolis, mille lõpetas 1518. Hiljem täiendas ta end meditsiinis ja keemias Bologna, Padua ja Veneetsia ülikoolis. Itaalias sai ta ka doktorikraadi. Ta töötas õpetajana, koolidirektorina ja ülikooli õppejõuna.

1527 valiti ta Zwickau linnafüüsikuks. Zwickau asus Joachimsthali lähedal, mis oli tähtis metallide tootmise keskus.

Samal aastal ta abiellus Chemnitzist pärit Anna Meyneriga ja kolis 1531 Chemnitzisee, kus elas surmani. Ta töötas linnaarstina ja oli aeg-ajalt (1546, 1547, 1551 ja 1553) ka linnapea. Ta ei olnud kordagi kaua linnapea, sest Saksimaa oli tollal protestantismi tähtis keskus, ent Agricola ei varjanud oma katoliiklust.

## Teadustöö

Tema tähtsaim töö ilmus postuumselt 1556 ladina keeles ja juba järgmisel aastal tõlgiti see saksa keelde. See 12-osaline raamat võttis kokku kõik, mida tolleks ajaks teati metallide tootmisest. Eriti täpselt kirjeldas ta vase-, hõbeda- ja pliimaakide töötlemist, samuti vismuti tootmist. Ühe raamatu pühendas ta soolade (nitraadid, sulfaadid, kloriidid) saamisele, kirjeldades üksikasjalikult ka keedusoola tootmist. Ta uuris ka klaasi tootmist. Ta selgitas välja, et leegi värvus sõltub põleva aine koostisest.

## Teoseid
* Medici Libri Qvinqve De mensuris & ponderibus: In quibus pleraq à Bvdaeo & Portio parum animaduersa diligenter excutiuntur 1533
*Epistola ad Plateanvm, Cvi sunt adiecta aliquot loca castigata in libris De mensuris & ponderibus 1534
Robert Boyle

**Robert Boyle** (25. jaanuar 1627 – 30. detsember 1691) oli iiri füüsik ja keemik, keemia kui katselise teaduse rajajaid.

Ta sündis Lismore'is Iirimaal. Pärast Genfi Akadeemia lõpetamist 1644 siirdus ta 12 aastaks oma mõisasse, kus pühendus füüsika ja keemia katsetele. Ta tõi eksperimendi füüsikas ja keemias aukohale. Uurides katseliselt paljusid põlemisreaktsioone, samuti soolade, hapete ja aluste muundumist, pani ta aluse ainete koostise kindlaks määramisele (kvalitatiivne keemiline analüüs).

Oma tähtsaimas raamatus "Keemik-skeptik" ("The Sceptical Chymist", 1661) võttis ta kasutusele keemilise elemendi mõiste. Ta käsitles elementi kõikide kehade lihtsaima algena, millest koosnevad keerulisemad kehad ja milleks need lõppkokkuvõttes jälle lagunevad. Aastal 1663 hakkas ta esimesena kasutama taimseid indikaatoreid hapete ja aluste tuvastamiseks. 1680 töötas ta välja fosfori uue saamismeetodi ning valmistas fosforhapet.

Uurides õhu ruumala sõltuvust rõhust, avastas ta 1660 seaduse, mida tänapäeval tuntakse Boyle'i-Mariotte'i seadusena.

Robert Boyle oli Londoni Kuningliku Seltsi üks asutajaid ja president.
Carl Wilhelm Scheele

**Carl Wilhelm Scheele** (9. detsember 1742 Stralsund – 21. mai 1786 Köping) oli rootsi keemik ja apteeker, hapniku avastaja.

Scheele sündis Saksamaal Pommeris, mis kuulus tollal Rootsile. 15-aastaselt sai temast apteekriõpilane Rootsis. Ta töötas apteekri ja apteegijuhatajana 1770. aastani Stockholmis, siis 1775. aastani Uppsalas ja hiljem Köpingis, loobudes ülikooli õppejõu kohast, mida talle pakkus isegi Preisimaa kuningas Friedrich Suur.

Scheele emakeel oli saksa keel ja ta eelistas rääkida just saksa keeles. Tollal rääkisidki rootsi farmatseudid üldiselt saksa keeles.

Scheele oli tuntud eksperimentaator. Ta avastas 1772. aastal hapniku ("tuliõhu"), sai 1773. aastal lämmastikku ja tegi kindlaks, et õhk on kahe komponendi segu, kuid ei suutnud koostist määrata. Ta avastas või valmistas baariumi, kloori ja mangaani (1774), molübdeeni (1778) ja volframit (1781), oksiide (BaO, MoO3, WO3), happeid (vesinikfluoriidhapet HF, vesiniksulfiidi H2S, vesiniktsüaniidhapet HCN, arseenhapet H3AsO4, sidrunhapet) ja glütseriini. Samuti töötas ta välja pastöörimisele lähedase menetluse. Kuna ta ei avaldanud kohe oma töid, läks avastajaau vahel teistele. Ta leiutas meetodi, kuidas fosforit suurtes kogustes toota, ja see võimaldaski Rootsil saja aasta pärast saada maailma juhtivaks tuletikkude tootjaks.

Kuigi Scheele looming oli oluline flogistoniteooria ümberlükkamisel, jäi ta ise siiski surmani flogistoniteooria pooldajaks.

Koos teiste teadlastega töötas ta välja fosfori saamise meetodi luudest ja avastas söe võime siduda gaase. Ta viitas esimesena võimalusele, et raual, vasel ja elavhõbedal on eri ühendeis erinev oksüdatsiooniaste.

Oma ainsa raamatu "Chemische Abhandlung von der Luft und dem Feuer" ("Õhu ja tule keemiline käsitlemine") avaldas ta 1777. Selles kirjeldaski ta hapniku saamist. Joseph Priestley oli hapnikku saanud juba 1774 ja oma uurimistulemused varem avaldanud, kuid Priestley oli olnud Scheelega kirjavahetuses ja tugines oma leiutistes sedavõrd suurel määral Scheele töödele, et pole kindel, kas ta seda Scheele abita üldse suutnud oleks. Ka Lavoisier oli hapnikku saanud enne kui Scheele oma teose avaldas, kuid ikkagi hiljem kui Scheele ise hapnikku eraldanud oli. Scheele eristas oma raamatus soojusülekannet soojuskiirguse kaudu konvektsioonist või konduktsioonist.

Carl Wilhelm Scheele oli Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liige.

Scheele töötas nagu teisedki tema aja teadlased rasketes ja isegi eluohtlikes tingimustes. Lisaks oli tal harjumus nuusutada ja maitsta enda valmistatud aineid. Neist paljud olid aga väga mürgised: elavhõbe, plii, fosfor, vesiniksulfiidhape, vesiniktsüaniidhape, arseenhape ja kloor, kui vaid mõnda nimetada. Seetõttu suri Scheele suhteliselt noorelt. Kaks päeva enne surma abiellus ta ühe lesknaisega, et oma vara ja apteek kellelegi pärandada.

## Viited

## Välislingid
*Scheele väitekirja "Chemische Abhandlung von der Luft und dem Feuer" täistekst
Osaühing

**Osaühing** (lühend **OÜ**; vanemas kirjakeeles **osaühisus**) on üks äriühingu liike Eesti positiivses õiguses.

Osaühingu tunnused:
*osaühingul on vähemalt 0,01 euro suurune osakapital;
*osanik ei vastuta ühingu kohustuste eest;
*osaühing vastutab oma kohustuste täitmise eest kogu oma varaga.

Osaühing on äriühing, millel on osadeks jaotatud osakapital. Osanikul endal isiklikku varalist vastutust ei ole, kuid oma kohustuste täitmise eest vastutab osaühing kogu oma varaga. Osaühingu tegevus on reguleeritud äriseadustiku alusel. 

Osaühingut saab asutada üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut. Igal omanikul saab olla ainult üks osa, kui osanik omandab täiendavat osa, siis suureneb osaniku esialgse osa nimiväärtus. Kui esialgsele osaniku osale lisandub täiendav osa, siis laienevad ka osade ühendamise tulemusel õigused.  

Osaühingu osad võivad olla ühesuguse või erineva nimiväärtusega, kuid väikseim nimiväärtus on üks euro. Kui osa nimiväärtus on suurem kui üks euro, siis peab see olema ühe euro täiskordne. Osaühingu osad võivad olla registreeritud Eesti väärtpaberite keskregistris, kuid osa kohta väärtpaberite väljaandmine ei ole lubatud. 

Selleks, et asutada osaühing, tuleb sõlmida asutamisleping. Asutamisleping ja selle põhikiri peab olema notariaalselt tõestatud ning kõigi asutajate poolt alla kirjutatud. Kui osaühingu asutajaks on ainult üks inimene, siis asutamislepingut asendab asutaja poolt allkirjastatud ja notariaalselt tõendatud asutamisotsus. Selleks, et kanda osaühing äriregistrisse, tuleb esitada registriosakonnale vajalikud dokumendid ning tasuda riigilõiv. 

Osaühingut on võimalik asutada ka kiirmenetluse korras. Sel juhul on võimalik teha osakapitali sissemakse üksnes rahaliselt. Kiirmenetluse kaudu osaühingu loomine on selleks lihtsaim võimalus ning seda saab teha ettevõtjaportaali kaudu. 

Osaühingu esindab ja juhib on juhatus. Juhatusse võib kuuluda kas üks või mitu liiget. Kui juhatusse kuulub enam kui kaks liiget, siis valivad juhatuse liikmed enda seast juhatuse esimehe, kes korraldab juhatuse tegevust. Juhatuse liige ei pea olema osaühingu osanik ja juhatuse liige ei tohi olla nõukogu liige. 

Osaühingut saab lõpetada osanike otsusel, kohtulahendiga või pankroti väljakuulutamisega. Osaühing on lõpetatud siis, kui lõpetamise kanne on tehtud äriregistrisse. Sundlõpetamine otsustatakse kohtus ja jõustub kohtulahendi jõustumisega ning selle käigus viiakse läbi likvideerimismenetlus. 

## Vaata ka
*Juriidiline isik
*Äriühing
*Täisühing
*Usaldusühing
*Aktsiaselts
*Euroopa äriühing
*Tulundusühistu
*Ettevõtlusvormid

## Viited

## Välislingid
*Äriseadustik
*Äriregistri ettevõtjaportaal
*Muudatused osakapitali miinimumsuuruses
Naberežnõje Tšelnõ

**Naberežnõje Tšelnõ** (tatari **Yar Çallı**) on linn Venemaa Tatarstani Vabariigis, Tatarstani suuruselt teine linn. Asub Kama jõe kaldal.

Linnaõigused sai 1930. aastal.

Aastatel 1982&ndash;1988 kandis linn nime **Brežnev** (Leonid Brežnevi järgi).

Naberežnõje Tšelnõs asub KamAZi autotehas.

Elanike arv on 508 000 (2005). 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Naberežnõje Tšelnõ elanikest tatarlasi 45,7%, venelasi 45,1%, tšuvašše 2,1%, ukrainlasi 1,6% ja baškiire 1,4%.

## Viited

## Välislingid

*Naberežnõje Tšelnõ koduleht (*vene keeles*)
Krakówi Maria kirik

Krakówi **Maria kirik** (poola *Kościół archiprezbiterialny pw. Wniebowzięcia Maryi Panny*, *Kościół Mariacki*) on üks muljetavaldavamaid gooti kirikuid Poolas ja Euroopas. Asub Krakówi vanalinnas Rynek Główny platsil. 

Gooti stiilis kiriku ehitamist purustatud romaani kiriku kohale alustas Krakówi piiskop Iwo Odrowąż 1221. aastal. Gooti kirik valmis ajavahemikus 1287–1320. Aastatel 1392–1397 ehitati kirik ümber basiilikaks. 

Iseloomulikuks elemendiks on kiriku omapärased erineva kuju ja pikkusega tornid, mis on ühed huvitavamad Euroopas. 

Samuti on Krakówi Maria kirikul väga kuulus altar – Euroopa suurim gooti altar –, mis on Wit Stwoszi kullast ja puust meistriteos.

## Välislingid
* Bazylika Mariacka w Krakowie
Kanaš

**Kanaš** [kan'ašš] on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis, Kanaši rajooni keskus. Asub 70 km Tšeboksarõst lõunas.

Kanaš (tšuvaši 'nõukogu') on asutatud 1891. aastal ja kandis linnaõiguste saamiseni 1925. aastal nime **Šihranõ**. 

Kanaš on tähtis raudteede sõlmpunkt.

## Viited

## Välislingid
*Kanaši koduleht
Christian I (täpsustus)

**Christian I** nime all on tuntud mitu valitsejat:

***[[Christian I]]** oli Taani (1448–1481), Norra (1450–1481) ja Rootsi kuningas (1457–1464)
***[[Christian I (Saksi)|Christian I]]** oli Saksi hertsog ja kuurvürst (1586–1591) 
***[[Christian I (Pfalz-Birkenfeld-Bischweiler)|Christian I]]** oli Pfalz-Bischweileri hertsog (1600–1654) 
***[[Christian I (Saksi-Merseburg)|Christian I]]** oli Saksi-Merseburgi hertsog (1656–1691) 
***[[Christian I (Anhalt-Bernburg)|Christian I]]** oli Anhalt-Bernburgi vürst (1606–1630) 
***[[Christian I (Oldenburg)|Christian I]]** oli Oldenburgi krahv (kuni 1167)

## Vaata ka
*Christian II (täpsustus)
*Christian III (täpsustus)
*Christian IV (täpsustus)
*Christian V (täpsustus)
*Christian VI (täpsustus)
Christian V (täpsustus)

**Christian V** nime all on tuntud mitu monarhi:

***[[Christian V]]** oli Taani kuningas (1670–1699) 
***[[Christian V (Oldenburg)|Christian V]]** oli Oldenburgi krahv (surnud 1399)

## Vaata ka

*Christian I (täpsustus)
*Christian II (täpsustus)
*Christian III (täpsustus)
*Christian IV (täpsustus)
*Christian VI (täpsustus)