open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tropidophis

***Tropidophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekond *Tropidophis* on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (*[[incertae sedis]]*). Perekonda klassifitseeritakse järgmised maoliigid:
* *[[Tropidophis battersbyi]]* Laurent, 1949
* *[[Tropidophis canus]]* (Cope, 1868)
* *[[Tropidophis caymanensis]]* Battersby, 1938
* *[[Tropidophis celiae]]* Hedges, Estrada & Díaz, 1999
* *[[Tropidophis feicki]]* Schwartz, 1957
* *[[Tropidophis fuscus]]* Hedges & Garrido, 1992
* *[[Tropidophis grapiuna]]* Curcio, Sales Nunes, Suzart Argolo, Skuk & Rodrigues, 2012
* *[[Tropidophis greenwayi]]* Barbour & Shreve, 1936
* *[[Tropidophis haetianus]]* (Cope, 1879)
* *[[Tropidophis hendersoni]]* Hedges & Garrido, 2002
* *[[Tropidophis maculatus]]* (Bibron, 1843)
* *[[Tropidophis melanurus]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Tropidophis morenoi]]* Hedges, Garrido & Díaz, 2001
* *[[Tropidophis nigriventris]]* Bailey, 1937
* *[[Tropidophis pardalis]]* (Gundlach, 1840)
* *[[Tropidophis paucisquamis]]* (Müller, 1901)
* *[[Tropidophis pilsbryi]]* Bailey, 1937
* *[[Tropidophis preciosus]]* Curcio, Sales Nunes, Suzart Argolo, Skuk & Rodrigues, 2012
* *Tropidophis semicinctus* (Gundlach & Peters, 1864) - kuuba mullaboa
* *[[Tropidophis spiritus]]* Hedges & Garrido, 1999
* *[[Tropidophis taczanowskyi]]* (Steindachner, 1880)
* *[[Tropidophis wrighti]]* Stull, 1928
* *[[Tropidophis xanthogaster]]* Domínguez, Moreno & Hedges, 2006. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Tropidophis]] seisuga 15.11.2013.*
Tõutunnistus

**Tõutunnistus** on sertifikaat, mis tõendab, et loom on kantud tõuraamatusse. Ühtlasi tõendab see ka looma sündi, päritolu, põlvnemist, jõudlust ja viljakust. 

## Viited
Messelophis

***Messelophis*** on välja surnud maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekond *Messelophis* on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (*[[incertae sedis]]*).   

Perekonna *Messelophis* klassifikatsioon pole päris selge. Perekonda liigitatud 2 maoliigi kivistisi on leitud üksnes Messelis (Saksamaal).
*†*[[Messelophis variatus]]* (Baszio 2004) – 48,6 kuni 40,4 MAT
*†*[[Messelophis ermannorum]]*  (Schaal ja Baszio 2004) –48,6 kuni 40,4 MAT

## Viited
Toivo Tõnson

**Toivo Tõnson** (sündinud 28. oktoobril 1955  Tõrenurme külas) on Eesti omavalitsuspoliitik.

Toivo Tõnson on õppinud Tõrenurme algkoolis, Palamuse ja Puurmani Keskkoolis ning Võru Tööstustehnikumis puidutöötlemismasinate ja -seadmete tehnoloogi erialal.

Toivo Tõnson sai Põltsamaa vallavanemaks 1996. aastal. 2003. aastast on ta olnud ka Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse esimees. Lisaks kuulub Tõnson Eesti Maaomavalitsuste Liidu juhatusse.

Tõnson kuulub 2013. aasta märtsist Isamaa ja Res Publica Liitu. Enne seda kuulus ta Eestimaa Rahvaliitu.

Toivo Tõnsonit on autasustatud 1997. aastal Kotkaristi kuldristiga teenete eest Eesti majanduspiiri kaitsmisel.

## Viited
Uudismaa

**Uudismaa** on mineraalmaa või soo, mis on võsast ja/või metsast puhastatud, kuivendatud ja üles küntud, ning mida kasutatakse põllu või kultuurrohumaana. 

Uudismaid tekkis palju eeskätt Nõukogude perioodil, ka Eesti NSV-s.

## Vaata ka
*"Ülesküntud uudismaa" (Mihhail Šolohhovi romaan)

## Viited
Udo Vellend

**Udo Vellend** (sündinud 1. novembril 1948 Põltsamaal) on Eesti omavalitsuspoliitik, endine Põltsamaa linnapea.

Udo Vellend lõpetas Põltsamaa Keskkoolis kaheksa klassi ja omandas keskerihariduse Tihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumis tehnik-mehaaniku erialal. Ta on õppinud Eesti Põllumajanduse Akadeemias põllumajanduse ökonoomikat.

1990. aastal valiti Vellend Põltsamaa Linna RSN Täitevkomitee esimeheks. Pärast seda, kui Põltsamaa sai 1991. aasta 12. detsembril omavalitsusliku staatuse, töötas ta Põltsamaa linnapeana. Linnajuhi ametist lahkus ta omal soovil 1993. aasta 15. juunil.

Udo Vellend on olnud pikka aega Põltsamaa Jahiseltsi juhatuse esimees.

## Viited
Xenophidiidae

***Xenophidiidae*** on madude sugukond. 

## Klassifikatsioon
Sugukond *Xenophidiidae* on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (*[[incertae sedis]]*).  

Sugukonda *Xenophidiidae* liigitatakse üksainus maoperekond:
**[[Xenophidion]]*.
 
## Viited
Xenophidion

***Xenophidion*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekond *Xenophidion* on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (*[[incertae sedis]]*) ja süstemaatika pole päris selge, kuna osad autorid paigutavad perekonna sugukonda *[[Xenophidiidae]]*. 
Perekonda klassifitseeritakse järgmised maoliigid:
* *[[Xenophidion acanthognathus]]* Günther & Manthey, 1995
* *[[Xenophidion schaeferi]]* Günther & Manthey, 1995.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Xenophidion]] seisuga 15.11.2013.*
Tõuraamat

**Tõuraamat** on tõuregister, kuhu tõuaretusorganisatsioon kannab aretusprogrammi nõuetele vastavad loomad.

Tõuraamatusse kantavad andmed erinevad tõuti ja loomaliigiti, ent pea kindlasti on seal andmed loomade põlvnemise, jõudluse ja välimiku kohta.

Kui loom on kantud tõuraamatusse, siis antakse välja sellekohane sertifikaat ehk tõutunnistus.

## Viited
Ain Saviauk

**Ain Saviauk** (sündinud 10. oktoobril 1964 Põltsamaal) on vabakutseline lavastaja ja endine Põltsamaa linnapea. 

Ta on lõpetanud Põltsamaa Keskkooli, Tehnikakool nr 2 Tallinnas ja 1992. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia maakorralduse eriala.

Ta oli aastatel 1993–1996 Põltsamaa linnapea.

## 2003. aasta Riigikogu valimised
Ta kandideeris 2003. aasta Riigikogu valimistel 9. valimisringkonnas (Jõgeva ja Tartu maakond) Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.

## Lavastused
* 1999 P. Bekes „Naisrannavalve silma all” Põltsamaa Amatöörteater 
* 2001 L. Melf ,,Linnubassein ehk Kohvikook ja kalamari.“ Põltsamaa „Ellunäod”  
* 2002 E. Albee „Kes kardab Virginia Woolfi?” Põltsamaa „Ellunäod”
* 2005 J. Svarts „Draakon” Teoteater 
* 2006 A. Saviauk ,,ULM ehk Unistus Liivimaast“ Põltsamaa „Elunäod”
* 2006 M. Carr „ Kassirabal”  MTÜ Jõgeva Linna Teater 
* 2008 A. Saviauk „Rasputin”  Põltsamaa Teater „Ellunäod” 
* 2011 R. Teague jr. "Mängi minuga" Teoteater
* 2012 Saviauk/Alte „Teekond maailma lõppu” Eesti Näitejuhtide Teatritrupp 
* 2012 A. ja B. Strugatski/Saviauk “”Hukkunud Alpinisti” hotell”, Jõgeva Linna Teater
* 2013 F. Dürrenmatt „Romulus Suur” Viljandi Seasaare Teater 
* 2015 A. Pajur „Vilde naised 60 minutiga”  Vilde teater 
* 2015 F. Kafka “Protsess” Vilde Teater 
* 2016 P. Süskind „Kontrabass” Suure-Jaani näitering Tegeltkah 
* 2018 J. Knauth „Kuidas kuningas kuu peale kippus” Vilde teater
* 2018 J. Genet „Toatüdrukud” Lendteater 
* 2022 E. Taylor „Suht juhuslik mõrv” Teoteater 
* 2023 M. Ulman „Voodi all” Viljandi Seasaare Teater 
* 2023 D. McGregor „Sinise konna nahk ehk Vino Veritas” Viljandi Seasaare Teater 
* 2023 M. McDonagh «Üksildane lääs» KaRakTer  ja Suure-Jaani näitering TegeltKah
* 2024 L. Aedmaa "Kui lapsed öös näevad und" Suure-Jaani näitering TegeltKah
* 2025 S. Lem "Hapnik" Viljandi Seasaare Teater
* 2025 D. McGregor "Öö" Viljandi Seasaare Teater
* 2025 J. Puusepp "In the Light of the Mirror" Viljandi Seasaare Teater

## Tunnustus
*2009 Eesti Teatriliidu sõnalavastuste žürii eriauhind
*2016 Eesti Harrastusteatrite Liidu teenetemärk 

## Viited
Kestust näitav määrus

**Kestust näitav määrus** on ajamäärus, mis näitab tegevusele kuluvat aega.

## Eesti keel
Kestust näitavad määrused näitavad 
* kui kaua tegevus kestab või kestis: *Mart mängib* ***päevad läbi*** *arvutimänge*.; *Mari magas öösel* ***kaheksa tundi.*** 
* kui pikk on või oli sündmuse lõpulejõudmise aeg: *Tiit käis* ***poole tunniga*** *poes.*; *Noor laulja sai* ***kahe kuuga*** *maailmakuulsaks.*
* kui kaua kestab või kestis sündmuse tagajärg: *Liisa jäi vanaema juurde* ***kaheks tunniks***.; *Sõitsime* ***kolmeks nädalaks*** *puhkama*.

Kestust näitavad määrused on lauses tegusõna vabad laiendid. 

## Kestust näitava määruse liigid
Kestust näitavaid määrusi on kolme liiki.

### Sündmuse kestust näitav määrus
Sündmuse kestust näitav määrus vastab küsimusele *kui kaua?*.

*Ta seisis järjekorras* ***pool tundi***. *Kontsert kestis* ***kaks tundi***. *Anna on* ***päev otsa*** *lugenud*. *Te olete* ***kõik need aastad*** *mulle valetanud*. ***Esimene õhtu*** *kulus teemasse sisse elamiseks*. *Vanaema rohis* ***hommikust õhtuni***.

### Sündmuse lõpulejõudmiseks kuluvat aega näitav määrus
Sündmuse lõpulejõudmiseks kuluvat aega näitav määrus vastab küsimusele *kui pika ajaga?*, *kui pika aja vältel?*. 

*Liisi sai kirjandi* ***kolme tunniga*** *valmis*. ***Poole päevaga*** *saime lilled istutatud*. *Mart jõudis Tartust* ***kahe tunniga*** *Tallinnasse*. ***Esimese semestriga*** *elab värske tudeng ülikooliellu sisse*.

### Sündmuse tagajärje kestust näitav määrus
Sündmuse tagajärje kestust näitav määrus vastab küsimusele *kui kauaks?*.

*Tädipoeg tuleb* ***koolivaheajaks*** *meile.* *Läksime emaga* ***pooleks tunniks*** *kohvikusse*. *Anni mõtles* ***hetkeks***, *enne kui vastas*. ***Kuniks*** *isa pole tagasi, võivad lapsed mängida*.

## Kirjandus
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 82-85.
Maailma suurim kirves

**Maailma suurim [[kirves]]** (**World's Largest Axe**) on skulptuur Kanadas New Brunswicki provintsis Nackawicis.

Kirve kõrgus 15 meetrit ja kaal üle 55 tonni. Kirvepea laius on 7 meetrit, betoonist "kännu" läbimõõt on 10 meetrit. Kirves valmis 1991. aastal. Kirve peasse on lisatud ajakapsel.

Worlds Largest Axe Nackawic NB.JPG|Maailma suurim kirves Nackawicis
036 - Worlds Largest Axe Nackawic NB.JPG|Kirves ja park aastal 2005


## Vaata ka
* Mill Ends Park – maailma väikseim park
* Newby-McMahon Building – maailma väikseim pilvelõhkuja

## Viited
Jaunjelgava kreis

**Jaunjelgava kreis** (läti keeles *Jaunjelgavas apriņķis*, saksa keeles *Kreis Friedrichstadt*, *Hauptmannschaft Friedrichsstadt*) oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaal.

Kreis kuulus Selburgi Oberhauptmannschafti (hiljem 1864. aastast Dünaburgi kreis) (*Die Oberhauptmannschaft Selburger* või *Die Selburgsche (Dünaburgsche) Kreis*; *Зельбургский обер-гауптманствo*) koos Ilūkste kreisiga (*Kreis Illuxt*).

Läti iseseisvumisel nimetati kreis 1920. aastal Jēkabpilsi maakonnaks (*Jēkabpils apriņķis*).

## Territoorium
Kreisis oli kaks linna: kreisilinn Jēkabpils (*Kreisstadt Jakobstadt*) ja Jaunjelgava (*Friedrichsstadt*).

Jaunjelgava kreis keskuseks oli Jaunjelgava (saksa keeles *Friedrichstadt*), kreisi kuulus veel kaks kihelkonda (*politischen kirschspiel*):
* Sēlpilsi kihelkond (saksa *Kirchspiel Selburg*, läti *Sēlpils draudzes novads*),
* Nereta kihelkond (*Kirchspiel Nerst*, *Neretas draudzes novads*).
* Aizkraukle kihelkond (*Kirchspiel Ascheraden*).

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid

* Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1918), lk 601–632.
Viktor Balabin

**Viktor Balabin** (Виктор Петрович Балабин; 5. august (vkj. 24. juuli) 1812 Peterburi – 16. november (vkj. 4. november) 1864 Dresden) oli Vene diplomaat ja suursaadik. Aastatel 1860–1864 oli ta Venemaa suursaadik Austrias.

## Viited
Suurtükilaev

**Suurtükilaev** (vanemas keelepruugis *suurtükipaat*, ka *kahuripaat*) on rannikumerelt või siseveekogult peamiselt maavägedele tuletoetuse andmiseks mõeldud ja selleks peamiselt suurtükkidega relvastatud ning tavaliselt keskmine või väiksem sõjalaev. Tänapäeval märkimisväärselt enam ei kasutata. 

## Kirjeldus
Suurtükilaevade veeväljasurve oli tavaliselt alla 3000 tonni. 

Suurtükilaevadeks on nimetatud ka algselt tsiviilotstarbelisi laevu, mis on sõja alates mobiliseeritud ja tuletoetuse andmiseks suurtükkidega relvastatud.

## Suurtükipaadidiplomaatia
Saksa suurtükilaeva Panther 1911. aastal Agadiris jõudemonstratsiooni eesmärgil ära kasutamise järgi on tulnud käibele ka väljend "suurtükipaadipoliitika" ehk "suurtükipaadidiplomaatia". 

## Vaata ka
*Lembit (suurtükilaev)
*Suurtükikaater
Michael Ruse

**Michael Ruse** (21. juuni 1940 Birmingham – 1. november 2024) oli inglise päritolu teadusfilosoof, kes on spetsialiseerunud bioloogiafilosoofiale. Ta on kirjutanud muu hulgas teaduse ja religiooni vahekorrast, kreatsionismist ja demarkatsiooniprobleemist.

Ta õpetas 1965–2000 Guelphi Ülikoolis ning õpetas 2000. aastast Florida Osariigi Ülikoolis.

Ta asutas ajakirja Biology and Philosophy. 

## Tunnustus
*1986 Kanada Kuningliku Seltsi liige
*1990 Bergeni Ülikooli audoktor
*2003 McMasteri Ülikooli audoktor
*2007 New Brunswicki Ülikooli audoktor

## Publikatsioonid
**The Darwinian revolution* (1979) ISBN 0-226-73164-2
**Is science sexist? and other problems in the biomedical sciences* (1981) ISBN 90-277-1250-6
**Darwinism defended, a guide to the evolution controversies* (1982) ISBN 0-201-06273-9
**Sociobiology, sense or nonsense?* (1st ed. 1979, 2nd ed. 1985) ISBN 90-277-1798-2
**Taking Darwin seriously: a naturalistic approach to philosophy* (1986) ISBN 0-631-13542-1
**But is it science? the philosophical question in the creation/evolution controversy* (1988) (ed.) ISBN 0-87975-439-7
**[[Homosexuality: A Philosophical Inquiry]]* (1988) ISBN 0-631-17553-9
**The Philosophy of biology today* (1988) ISBN 0-88706-911-8
**The Darwinian paradigm: essays on its history, philosophy and religious implications* (1989) ISBN 0-415-08951-4
**Evolutionary naturalism: selected essays* (1995) ISBN 0-415-08997-2
**Monad to man: the concept of progress in evolutionary biology* (1996) ISBN 0-674-58220-9
**Mystery of mysteries: is evolution a social construction?* (1999) ISBN 0-674-00543-0
**Biology and the foundation of ethics* (1999) ISBN 0-521-55923-5
**Can a Darwinian be a Christian? the relationship between science and religion* (2001) ISBN 0-521-63716-3
**The evolution wars: a guide to the debates* (2003) ISBN 1-57607-185-5
**Darwin and Design: Does evolution have a purpose?* (2003) ISBN 0-674-01631-9
**The Evolution-Creation Struggle* (2005) ISBN 0-674-01687-4
**Darwinism and its Discontents* (2006) ISBN 0-521-82947-X
**Philosophy after Darwin* (2009) ISBN 0-691-13553-3
**Defining Darwin: Essays on the History and Philosophy of Evolutionary Biology* (2009) ISBN 1-59102-725-X
**Science and Spirituality: Making room for faith in the age of science* (2010) ISBN 0-521-75594-8
**The Philosophy of Human Evolution* (2012) ISBN 0-521-11793-3
*Reiss, Michael J.; Ruse, Michael 2023. *The New Biology: A Battle between Mechanism and Organicism*. Harvard University Press.

## Välislingid
*Koduleht
*Can a Christian be a Darwinian? (salvestis)
*Nonliteralist Antievolution
*Creationism, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2007
Zasa mõis

**Zasa mõis** (saksa keeles *Schloẞ Weessen*, läti keeles *Zasas muiža*) oli rüütlimõis Kuramaal Jaunjelgava kreisis Sēļpilsi kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Jēkabpilsi piirkonnas Zasa vallas Zasas.

## Ajalugu
### Varasem ajalugu
1559. aastal läänistas Liivimaa ordumeister Gotthard Kettler Aleff Fehlingile (Velungk) lääniõiguse alusel maatüki ja talud Zasa piirkonnas. Seejärel kuulus maa Wilhelm Velingkile, kes loovutas valduse Willem Dollertile. Hiljem olid valdajateks Brunnowid. 1644. aastal vahetas Gotthard von Brunnow selle ära. 

### Sassid 1644−1787
Mõisa omandanud Sassid valdasid seda kuni 1787. aastani ja nende järgi on mõis saanud oma lätikeelse nime. Poola leitnant Reinhold von Sassilt päris mõisa tema vanem poeg Poola kapten Heinrich von Sass (1602−enne 1648). 1707. aastal sõlmitud pärandijagamislepinguga langes mõis tema pojale Poola leitnant Gideon von Sassile (suri enne 1758). Viimane müüs selle 1752. aastal oma nooremale pojale leitnant Johann Karl von Sassile (suri 1755). Temalt päris selle poeg Johann Adam von Sass (1754−1774), kes pärandas mõis oma tütrele Anna Juliane Margaretha Gertrude von Sassile (1774−1830).

### Mõis kuni võõrandamiseni
1862. aastal oli valdajaks Gustav von Nolcken. Alates XIX sajandi 2. poolest kuulus mõis Tsarskoje Selo lossi halduritele von Greighidele, kes ehitasid Zasa mõisasüdame välja. 1892. aastal oli mõisnikuks tõeline riiginõunik Vassili (Wilhelm) Aleksejevitš Greigh (1832−1902). Tema poeg staabirittmeister Aleksei-Jakov Vassiljevitš Greigh (1859−?) päris mõisa 1904. aastal ja oli valdaja veel 1912. aastal. Mõis võõrandati maareformiga 1920. aastal.

### Pärast võõrandamist
Tänapäeval on osa mõisakompleksist eravalduses, osa valla käes.

## Mõisaansambel
### Peahoone
Mõisa peahoone rajati XIX sajandil hilise klassitsismi reeglite kohaselt. Aastal 1905 hoone rüüstati. 

### Kõrvalhooned
Mõisakompleksi kuuluvad veel mitmed kõrvalhooned, näiteks mõisavalitseja maja, suvemaja, jääkelder, pruulikoda, pesumaja, vesiveski ja veskitöölise maja. Kompleksi osana rajati aastal 1750 ansambli praegune vanim hoone ehk Zasa luteri kirik. Mõisasüdame juurde rajati ka kool, ent aastal 1939 ehitati mõisa parki uus koolihoone.

### Park
Pargi planeerimist alustati XVIII sajandil, mil mõisa omanikuks olid veel Sassid. Peterburi ümbruse lossidega põhjalikult tutvust teinud Greigid täiendasid parki ka omalt poolt. 38 hektari suurust vabakujundusega parki ilmestavad vesiveski ja veskitiigi juurde rajatud kaskaad. Park on kujundatud kolme kompositsioonina. Jõekeses kasvab valge vesiroos, jõe lähedal asub kolm tiiki. Võõrliikidest kasvavad pargis valge mänd, must mänd ja erinevad seedermännid. Alustaimestikus kasvab sahhalini pargitatar.

## Viited

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 685.
*Kröger, A. *Kurländisches Verkehrs- und Adressbuch für 1892/1893*. Riga, 1892. Lk 98.
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd 2. Kurland. Riga, 1912. Veerg 631.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (*läti keeles*)
Vecmēmele mõis

**Vecmēmele mõis** (*Vecmēmeles muiža*) on mõis Lätis Nereta piirkonnas Mazzalve vallas Vecmēmeles. Saksa keeles *Alt-Memelhof*, vanasti ka *Pranke*.

Vecmēmele mõis rajati aastal 1516, mil Wolter von Plettenberg andis sealsed maad Stichhorstide suguvõsale. Mõis on kuulunud veel Zõge von Manteuffelitele, von Bysteritele, Dranenfeldtidele ja enne võõrandamist von Haarenitele.

Mõisa peahoone rajati XIX sajandi teisel veerandil; renessansiajastu printsiipe järgiv lihtne hoone on praegu eravalduses.  Mõisakompleksi kuuluvad veel mitmed kõrvalhooned: moonakate ja sulaste majad, kaks keldrit ja ait. Tall on varemetes.

Parki ehivad pärnaallee ja hobukastaniallee.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Vārnava

**Vārnava** on küla (*mazciems*) Lätis Jēkabpilsi piirkonnas Viesīte vallas. Asulas asus Vārenbroka mõisa (*Wahrenbrock*) keskus. Lisaks asuvad seal neljaklassiline kool, klubi ja raamatukogu. Aastail 1916–1972 asus Vārnavas jaam Viesīte piirkonna kitsarööpmelisel raudteel.


Pilt:Vārnava.jpg
Ľudovít Štúr

**Ľudovít Štúr** (ka **Ludevít Velislav Štúr**, ungari keeles Stur Lajos; 28. oktoober 1815, Uhrovec (Zayugróc), Bánovce nad Bebravou (Bán) lähedal – 12. jaanuar 1856, Modra (Modor)), oli Slovaki rahvusliku ärkamisliikumise juht 19. sajandil. Ta rajas slovaki keele uue kirjaviisi, millel põhineb tänapäevane slovaki kirjakeel.

1848. aasta revolutsiooni ajal korraldas Štúr poliitilisi kampaaniaid. Ta oli poliitik, luuletaja (tuntud ka valmikirjutajana), ajakirjanik, kirjastaja, õpetaja, filosoof, keeleteadlane ning Ungari parlamendi liige.

## Viited
Giljak-klassi suurtükilaev

**Giljak-klassi suurtükilaev** (suurtükipaat) olid Vene keiserliku mereväe suurtükilaevade seeria.

## Kirjeldus
Laevad ehitati Peterburis. Nad olid mõeldud teenistuseks Kaug-Idas Amuuri jõel, kuid ei jõudnud sinna kunagi, sest ei kannatanud nii pikka merereisi. Ehitus algas 1907 ja teenistusse võeti laevad 1909. Hiljem kasutati Läänemere laevastikus miini- ja rannakaitselaevadena.

Iga laev maksis 920 000 rubla. Seejuures riigi tehastes ehitatud laevad said toonaste ajalehtede andmeil lõpuks omadustelt pisut viletsamad kui eratehastes tehtud.

## Andmed
* Pikkus – 66 m
* Laius – 11 m
* Süvis – 3,2 m
* Veeväljasurve – 890–900 t
* Relvastus – 2x 120mm, 4x 75mm kahurit, 3 kuulipildujat, 60 meremiini
* Peamasinate koguvõimsus – 800+ hj
* Kiirus – 12,5 sõlme
* Meeskond – 150 inimest

## Laevad
*Giljak (*Гилякъ*) – 1918–1920 Soome mereväe valduses õppelaevana, ametlikku uut nime ei jõutud talle anda. Lammutati 1922
*Korejets (*Кореецъ*) – õhiti pärast merelahingut madalikule jooksnuna 20. augusti 1915 õhtul Tõstamaa juures
*Bobr (*Бобръ*) – 1918 Saksa mereväe Biber; 1918–1927 Eesti mereväe Lembit
*Sivutš (*Сивучъ*) – uputati merelahingus Liivi lahel Kihnu saare lähedal 19. augusti hilisõhtul 1915 Saksa mereväe poolt

## Vaata ka
*Lembit (suurtükilaev)

## Välislingid
*Olaf Esna. "Vene suurtükipaatide kurb saatus esimeses ilmasõjas". Pärnu Postimees, 13. veebruar 2013. Vaadatud 8. juuli 2020
Ulaskova tsässon

**Ulaskova tsässon** on tsässon Setumaal, Ulaskova külas Setomaa vallas.

## Üldandmed
Ulaskova tsässon on pühitsetud Thessaloniki pühale suurmärtrile Dimitrile. Tsässona püha on midrosk 8. novembril (Juliuse ehk vana kalendri järgi 26. oktoober). Hoone ei ole riikliku kaitse all. On heas ehituslikus seisukorras.

## Ehituslikud andmed
Ulaskova tsässon on viilkatusega nelinurkse põhiplaaniga ühekorruseline männipalkidest ristpalkhoone, välismõõtudega 466 x 372 cm, hoonel on üks siseruum (13,9 m2). Hoone välisilme on oluliselt muutunud, varem oli hoonel eeskoda ning seinad olid voodrilauaga katmata. Hoonel on 84 x 155 cm suurune ukseava, kus tenderpostidele kinnitatud põõnadel sepishingedega plankudest tehtud ühepoolne ukseleht. Uks avaneb väljapoole. Hoonel on üks viiese ruudujaotusega, kollakasvalgeks värvitud puitaken (45 x 65 cm). Seespool on aknaava piiritletud profileeritud laudadega.

## Vaata ka
*Tsässonate loetelu

## Viited

## Kirjandus
*Jaanus Plaat, Arne Maasik. Ulaskova. Midroski tsässon. - Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 906–909
Melanophidium

***Melanophidium*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Melanophidium* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Melanophidium bilineatum]]* Beddome, 1870,
* *[[Melanophidium khairei]]* GOWER, GIRI, CAPTAIN & WILKINSON, 2016,

* *[[Melanophidium punctatum]]* Beddome, 1871,
* *[[Melanophidium wynaudense]]* Beddome, 1863.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Melanophidium]] seisuga 16.11.2013.*
Ján Kollár

**Ján Kollár** (29. juuli 1793, Mošovce (Mosóc), Ungari kuningriik, Habsburgide Austria, tänapäeva Slovakkia &ndash; 24. jaanuar 1852, Viin, Austria keisririik) oli slovaki kirjanik (peamiselt luuletaja), arheoloog, teadlane, poliitik ning filosoof, üks panslavismi põhiideolooge.
Serga tsässon

**Serga tsässon** on tsässon Setumaal Serga külas Setomaa vallas.

See on pühitsetud pühale Anastasiale ja tsässona pühaks on nahtsipäiv 11. november (juliuse ehk vana kalendri järgi 29. oktoober).

Serga küla keskel paikneva tsässona ümbrust kasutatakse külaplatsina, seal on kiik, lipumast ja pingid. Selle läheduses asus Taeluva kirik, seega oli külarahva side pappidega tihe. Tsässon oli kasutusel Nõukogude ajal ja on kasutusel ka nüüdisajal.

Hoone ei ole riikliku kaitse all. On heas ehituslikus seisukorras.

## Ajalugu
Dendrokronoloogilistel uuringutel põhinevate andmete järgi on tõenäoline ehitusaeg 1784. aasta.

Vabadussõja ägedate lahingute käigus saadud šrapnellitabamus nihutas hoone kivivundamendilt kõrvale. Mürsukilde ja nende kahjustusi on praegugi märgata hoone ida- ja põhjaseinas.

2007. aasta nahtsipäeval taaspühitses preester Rafael Hindrikus Serga tsässona pärast põhjalikku remonti. Remondi käigus vahetasid kohalikud meistrid Ain Raal ja Väino Järv välja hoone alumised palgiread, põrandad, laed ja paigaldasid uue haavalaastust katuse.

## Ehitusandmed

Serga tsässon on väike ühekorruseline, viilkatusega, nelinurkse põhiplaaniga männipuidust ristpalkhoone, välismõõdud on 565 x 438 cm. Ehitisel on üks siseruum (14,1 m²) ja väline varjualune (4,8 m²). Varjualune on kuuele puitpostile toetuv konstruktsioon, millel on umbes ühe meetri kõrgune püstistest laudadest piire, eesküljes on sama kõrge värav. 

Hoonel on nii seest kui ka väljast tahumata ümaratest männipalkidest seinad, mille kõrgus vundamendist seina ja sarika ühenduskohani on 197 cm ja katuseharjani 380 cm. Palgid on nurkades ühendatud kirvega tahutud tagurpidi koerakaelanurgatapi abil, mis on iseloomulik piirkonna vanematele palkehitistele. Märkimisväärsed on ka külgseinte ülemised palgid, mille seinast üle ulatuvad otsad on kirvega profileeritud.

Hoone on ehitatud maakividele. Ligi 90 aastat oli hoone kividelt maas ja alumised palgiringid mädanesid. 2007. aasta remondi käigus asendati mädanenud palgid uutega ja hoone tõsteti taas kividele. Põrandale on pandud kirvega pealtpoolt tahutud poolpalgid, mis toetuvad otsaseintes olevasse soonde.

Katus toetus varem pärlinitele ja hoonel oli arvatavasti laudkatus. Praegu on alles vaid harjapärlin ja endiste pärlinite augud otsaseinte sees. Hoonel on kolm sarikapaari, millele on paigaldatud laastukatusele sobilik roovitus. 2007. aasta remondi käigus pandi tsässonale kolmekordne haavalaastust katus.

Hoone uks (160 x 86 cm) on tahutud tenderpostidele kinnitatud sepistatud linnupeakujuga pikkhingede abil. Ukseleht koosneb kolmest laiast põõnadele kinnitatud lauast ja see avaneb sissepoole. Uksele on kinnitatud vana tüüpi metallist tabalukk, kramp ja obadus ning vana tüüpi sepistatud rõngaga käepide. Lävepakuks on veskikivi. Hoone idaseinas asub üks kuuese ruudujaotusega aken (45 x 64 cm). Akna kõrval on märgid endisest pajaaugust (50 (l) x 30 (k) cm).

## Vaata ka
*Tsässon

## Viited

## Kirjandus
*Jaanus Plaat, Arne Maasik. Serga. Nahtsi (Anastassia) tsässon. - Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 894–897
Marcelijus Martinaitis

**Marcelijus Teodoras Martinaitis** (1. aprill 1936 Paserbentys – 5. aprill 2013 Vilnius) oli leedu luuletaja, kirjandusteadlane, esseist ja tõlkija.

Ta sündis Paserbentyses (asub Raseiniai rajoonis Kaunase maakonnas). 1956. aastal lõpetas ta Kaunase Polütehnikumi, seejärel 1964. aastal Vilniuse Ülikooli leedu keele ja kirjanduse erialal. 1980. aastatel oli ta Vilniuse Ülikooli dotsent, pidas rahvaluule ja leedu kirjanduse loenguid.

Ta debüteeris kirjanduses aastal 1955. Tema esimene luulekogu "Balandžio sniegas" ("Aprillilumi") ilmus aastal 1962. Eesti keeles on ilmunud aastal 1990 tema luulekogu "Kadunud käed" (tõlkija Rein Raud).

1989. aastal lavastati Eesti Riiklikus Nukuteatris tema näidend "Tuhapart".

Ta kuulus Sąjūdise juhatusse; aastal 1989 valiti ta NSV Liidu Ülemnõukogu saadikuks. Ta juhatas Leedu riiklike preemiate komiteed (kirjanduse ja kunsti alal). Samuti oli ta Leedu Ringhäälingunõukogu esimees. Ta elas Vilniuses. 

1. aprillil 2013 tabas teda insult ja ta viidi raskes seisundis haiglasse, kus ta 5. aprillil suri. Ta maeti Antakalnise kalmistule.

## Tunnustus
* 2007 Balti Assamblee kirjanduspreemia
Haridus- ja Sotsiaalministeerium

**Haridus- ja Sotsiaalministeerium** (lühend: **Hasomin**) oli Eesti ministeerium aastail 1929–1936, mis korraldas muu hulgas rahvahariduse, õppe- ja kasvatustöö, hoolekande, sotsiaalkindlustuse valdkonda. 

Hasomin moodustati 1929. aastal tollase Haridusministeeriumi-, Töö- ja Hoolekandeministeeriumi baasil.

1936. aastal taastati iseseisev Haridusministeerium ja Sotsiaalministeerium.
## Eesti haridus- ja sotsiaalministrid
*Jaan Hünerson 10.06.1929 – 12.02.1931, Eesti haridus- ja sotsiaalminister
*Jaan Piiskar 12.02.1931 – 20.02.1932, Eesti haridus- ja sotsiaalminister
*Jaan Hünerson 20.02.1932 – 03.10.1932, Eesti haridus- ja sotsiaalminister
*Hugo Villi Kukke 03.10.1932 – 18.05.1933, Eesti haridus- ja sotsiaalminister
*Konstantin Konik 18.05.1933 – 21.10.1933, Eesti haridus- ja sotsiaalminister
*Nikolai Kann 21.10.1933 – 31.03.1936, Eesti haridus- ja sotsiaalminister

## Vaata ka

* Haridusministeerium
* Töö- ja Hoolekandeministeerium
* Sotsiaalministeerium

## Viited
Harju Pank

**Harju Pank** oli aastatel 1919–1925 Eestis tegutsenud pank. 

Pangal oli üle Eesti mitu osakonda, näiteks Narvas (aastast 1920) ja Tartus (aastast 1921).

Harju Pank asutati 1919. aasta augustis Konstantin Pätsi, Georg Vesteli, Madis Jaaksoni, Konstantin Koniku ja endise siseministri August Peedi poolt. Harju Panga omanike hulgas oli ka Johan Laidoner. Harju Panga esimese juhatuse liikmed olid August Peet ning Eesti Vabrikantide Ühisuse üks organiseerijaid ja sekretär Konrad Mauritz

1919. aastast 1921. aasta sügiseni oli nõukogu esimees K. Päts, pärast teda Johan Laidoner ja Madis Jaakson.

28. aprillil 1925 teatas panga juhatus kriminaalpolitseile, et lihunike ühisuse esimees Heinrich Habicht on kolme katteta tšekiga pangast välja võtnud 2 280 000 Eesti marka. 

1925. aastal tunnistas Tallinna-Haapsalu rahukogu panga maksujõuetuks. 
## Kohtuprotsess
«... 1929. a. mõistis Tallinna-Haapsalu rahukogu Harju Panga tegevjuhid süüdi Nuhtlusseaduse § 362 ja 1154 (süüdistus võltsimises) alusel: Madis Jaaksoni, Gustav Linkvisti ja Alfred Gnadebergi ja mõisteti mitmeks aastaks vangiroodu. Tallinna-Haapsalu rahukogus oli kohtu all olid kuus kaebealust, endised Harju panga juhatuse liikmed: Madis Jaakson, Alfred Gnadeberg, Gustav Linquist, Harald Normak, Konrad Mauritz ja Aleksander Gomberg." 

1930. aasta 22. detsembril Riigikohus tühistas süüdimõistmise § 362 ja 1154 järgi ning süüdistus selles asjas lõpetati. Kehtima jäi süüdistus panga raha omastamises. Rahukogu mõistis süüalused §§ 362 1154 järgi õigeks ja § 354 järgi määras 2 ½ aastaks vangiroodu. Pangaraamatute võltsimine ei leidnud tõestamist.

7. augustil 1934 otsustas majandusminister lõpetada panga likvideerimiskomisjoni tegevuse ja pani likvideerimistoimingute lõpetamise Pikalaenu Panga peale, seni oli likvideerimiskomisjon välja maksnud 63% nõudmistest.

## Vaata ka
*Harju Panga Kahjukannatajate Päästeühing

## Viited

## Kirjandus
*Andres Adamson, Andres Adamson: mis juhtus tegelikult Harju Pangaga?, postimees.ee, 22. september 2017
*Harju Panga telgitagused, Waba Maa, 9 november 1928, lk. 8-9

## Välislingid
*„Harju Panga" Põhikiri, Riigi Teataja, nr. 57, 23 august 1919
Manfred Rommel

**Manfred Rommel** (24. detsember 1928 Stuttgart – 7. november 2013 Stuttgart) oli Saksamaa poliitik, Stuttgardi ülemlinnapea.

Ta sündis hilisema kindralfeldmarssali Erwin Rommeli pojana. 14-aastaselt asus ta Saksa lennuväe abiteenistusse. Pärast 20. juuli vandenõud ning kui ta isa sunniti enesetappu sooritama, deserteerus ta lennuväe abiteenistusest.
Püha Johannese Selts

**Püha Johannese Selts**, ka **Johannese Selts** (saksa keeles *St. Johannes Verein*) oli aastatel 1907–1915 tegutsenud selts, mille eesmärk oli ühendada ja juhtida Balti kubermangudes olevaid sisemisjoni asutusi ja tööharusid. 

Tallinnas tegutses aastast 1909 diakonite õppeasutus (nn vendade maja), kus valmistati ette sisemisjoni tegelasi.

Selts likvideeriti Esimese maailmasõja ajal, kuna see oli saksakeelne asutus.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiiv: Püha Johannese Selts
Joosep (eesnimi)

**Joosep** on eesti mehenimi. See on tuletatud nimest *[[Joseph]]* (heebrea *Jōsēph*).

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Joosep 1178 mehel. Joosep oli levikult 148. mehenimi. Joosep oli keskmiselt 17 aasta vanune (mediaanvanus oli 15). Kõige populaarsem oli eesnimi Joosep vanuserühmas 15–19, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 25,79.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Joosep 1272 mehel. Joosep oli levikult 139. mehenimi. Joosep oli keskmiselt 18 aasta vanune (mediaanvanus oli 16). Kõige populaarsem oli eesnimi Joosep vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,96.

## Nime kandjaid
*Joosep Aavik (1899–1989), eesti organist, koori- ja orkestrijuht ning muusikakriitik
*Joosep Liiv (1870–1957), eesti kirikuõpetaja
*Joosep Matjus (1984–), eesti dokumentaalfilmirežissöör, filmioperaator ja stsenarist
*Joosep Nõu (1906–1999), eesti põllumajandusteadlane ja haridustegelane
*Joosep Saat (1900–1977), eesti ajaloolane, akadeemik, karikaturist
*Joosep Uus (1991–), eesti näitleja
*...

## Viited
Plectrurus

***Plectrurus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Plectrurus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Plectrurus aureus]]*  BEDDOME, 1880
* *[[Plectrurus canaricus]]*  BEDDOME, 1870
* *[[Plectrurus guentheri]]*  BEDDOME, 1863
* *[[Plectrurus perroteti]]*  DUMÉRIL & BIBRON, 1854.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Plectrurus]] seisuga 16.11.2013.*
Kündja (ajaleht)

**Kündja** oli aastatel 1882–1891 Riias ilmunud poliitilise ja põllumajandusliku sisuga ajaleht.  "Kündja" ja Tallinna Sõber olid oma eesmärkidelt rüütelkondade häälekandjad, samuti said nad rüütelkondadelt ilmumiseks tarvisminevat rahalist toetust .

Leht ilmus Jaan Nebocati toimetusel. Algul ilmus see kord nädalas, hiljem kord kuus.

Kuna leht oli saksameelne ja halvasti toimetatud, siis eriti pärast 1887. aastat ilmus see korrapäratult.
## Vaata ka
*Tallinna Sõber, Ristirahwa Pühhapäwa Leht, Saarlane
## Viited
Rhinophis

***Rhinophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Rhinophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Rhinophis blythii]]* Kelaart, 1853
* *[[Rhinophis dorsimaculatus]]* Deraniyagala, 1941
* *[[Rhinophis drummondhayi]]* Wall, 1921
* *[[Rhinophis erangaviraji]]* Wickramasinghe, Vidanapathirana, Wickramasinghe & Ranwella, 2009
* *[[Rhinophis fergusonianus]]* Boulenger, 1896
* *[[Rhinophis goweri]]* AENGALS & GANESH, 2013
* *[[Rhinophis homolepis]]* Hemprich, 1820
* *[[Rhinophis lineatus]]* Gower & Maduwage, 2011
* *[[Rhinophis oxyrhynchus]]* Schneider, 1801
* *[[Rhinophis philippinus]]* Cuvier, 1829
* *[[Rhinophis porrectus]]* Wall, 1921
* *[[Rhinophis punctatus]]* Müller, 1832
* *[[Rhinophis sanguineus]]* Beddome, 1863
* *[[Rhinophis travancoricus]]* Boulenger, 1892
* *[[Rhinophis tricolorata]]* Deraniyagala, 1975
* *[[Rhinophis zigzag]]* Gower & Maduwage, 2011.

; 2017
on Wickramasinghe, Vidanapathirana, Rajeev & Gower kirjeldanud ja liigitanud perekonda maoliigi 
*[[Rhinophis roshanpererai]]*. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhinophis]] seisuga 16.11.2013.*
Kilpsaba

**Kilpsaba** (*Uropeltis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Kilpsaba perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Uropeltis arcticeps]]* (Günther, 1875)
* *[[Uropeltis beddomii]]* (Günther, 1862)
* *[[Uropeltis bicatenata]]* (Günther, 1864)
* *[[Uropeltis broughami]]* (Beddome, 1878)
* *[[Uropeltis ceylanicus]]* (Cocteau, 1833)
* *[[Uropeltis dindigalensis]]* (Beddome, 1877)
* *[[Uropeltis ellioti]]* (Gray, 1858)
* *[[Uropeltis liura]]* (Günther, 1875)
* *[[Uropeltis macrolepis]]* (Peters, 1862)
* *[[Uropeltis macrorhynchus]]* (Beddome, 1877)
* *[[Uropeltis maculatus]]* (Beddome, 1878)
* *[[Uropeltis melanogaster]]* (Gray, 1858)
* *[[Uropeltis myhendrae]]* (Beddome, 1886)
* *[[Uropeltis nitidus]]* (Beddome, 1878)
* *[[Uropeltis ocellatus]]* (Beddome, 1863)
* *[[Uropeltis petersi]]* (Beddome, 1878)
* *[[Uropeltis phillipsi]]* (Nicholls, 1929)
* *[[Uropeltis phipsonii]]* (Mason, 1888)
* *[[Uropeltis pulneyensis]]* (Beddome, 1863)
* *[[Uropeltis rubrolineatus]]* (Günther, 1875)
* *[[Uropeltis rubromaculatus]]* (Beddome, 1867)
* *[[Uropeltis ruhunae]]* (Deraniyagala, 1954)
* *[[Uropeltis smithi]]* (Gans, 1966)
* *[[Uropeltis woodmasoni]]* (Theobald, 1876)

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne andmebaasis Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Uropeltis]] seisuga 16.11.2013.*
Aguaruna keel

**Aguaruna keel** on hibaro keelkonda kuuluv keel.

Aguaruna keele alternatiivsed nimed on **Aguajún**, **Ahuajún**, **Awajún**. Aguaruna keelt räägitakse Peruus. Keele kasutus on jõuline, suulise ja kirjakeele kasutus aktiivne. Keelt räägivad igas vanuses inimesed. Aguaruna keelt hakatakse õpetama algklassidest ning järk-järgult lisatakse juurde hispaania keelt. L1 tasemel valdajaid on 60-100%, kirjaoskajaid tasemel L2 50-75%. Õpetatakse põhikoolides.

## Täpsem piirkond, kus aguaruna keelt kõneldakse
Peruu - Potro, Mayo ja Cahuapanase jõgede äärsed alad, Marañóni jõe läänepoolseimad alad.

## Kõnelejate arv
38 300 ning suureneb.

## Arvsõnad
* 1 – bakichik
* 2 – jimaj
* 3 – kampatum
* 4 – ipaksumat
* 5 – uweja amua
* 6 – juin uwejan bakichik ijaku
* 7 – juin uwejan jimajan ijaku
* 8 – juin uwejan kampatum ijaku
* 9 – juin uwejan ipaksumat ijaku
* 10 – mai uwejan amuau

Aguaruna keeles pole palju sõnu, mis väljendavad numbrit – neid on vaid 4. Kui soovitakse kasutada numbreid, mis on suuremad kui 5, eelistatakse hispaaniakeelseid arvsõnu, et vältida liiga pikki liitsõnu.

## Keele struktuur
### Fonoloogia
Häälikute arv: 21

Keele sõnajärje tüpoloogia on SOV – subjekt-objekt-verb. 

## Keelenäide
Semagku – krokodill

Namaka - kuldkala

tsájam uwéj "dedo de la mano"
(tähendab sõrm ja käsi)

## Kirjaviis
Aguaruna keel kasutab Ladina kirjaviisi.

## Keeleteaduslikult huvitavat
Aguaruna keel on hispaania keelega üsna sarnane. Mõnede materjalide põhjal võib väita, et see keel on teinud läbi suuri muutusi kiire ajaga, näiteks on selle keele sõnade järjestus fraasides muutunud vaid 100 aastaga vastupidiseks varasemale: 1909 oli võimalik ainult järjekord omadussõna-nimisõna, 1992 tavaliselt omadussõna-nimisõna, kuid oli võimalik ka nimisõna-omadussõna, 2005. aastaks oli ainuvõimalik variant nimisõna-omadussõna.

## Viited
Ilūkste kreis

**Ilūkste kreis** (läti keeles *Ilūkstes apriņķis*) oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaal.

Kreis kuulus Selburgi Oberhauptmannschafti koos Jaunjelgava kreisiga (saksa keeles *Kreis Friedrichsstadt*).

## Territoorium
Kreisis oli kaks kaubaalevit: Ilūkste (*Illuxt*, *Иллукст*) ja Vecsubate (*Alt-Subbath, Альт-Суббат*). 

Ilūkste kreisi keskuseks oli Ilūkste (saksa keeles *Friedrichstadt*), kreisi kuulus veel neli kihelkonda (*politischen Kirschspiel*): 
* Daugavpilsi kihelkond (*Kirchspiel Dünaburg*),
*Aizlauce kihelkond (*Kirchspiel Ueberlauz*), 
* Subate kihelkond (*Kirchspiel Subbath*), 
*Aizkraukle kihelkond (*Kirchspiel Ascherad*) (hiljem Jaunjelgava kreisis),
* 9 slobodaad (saksa keeles *Slobodden*, vene keeles *слобода*): Kaplava (*Koplau, Коплау*), Aizbalti? (*Engelsburg*), *Tartag*, Muravka (*Murawka, Муровка*), *Ezerwonka*, Skrudaliena (*Skrudelina, Скруделина*), *Turgeln*, *Buldering* ja *Smelin* (*Смелин*). Hiljem ka Grīva (*Гриве, Калкунская*).

## Vaata ka
*Läti mõisate loend

## Viited

## Kirjandus
*
*

## Välislingid
*Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1918). Kreis Illuxt, lk 632–667.
Lambarauad

**Lambarauad** ehk **lambakäärid** on kääre meenutav tööriist, mida kasutati lammaste käsitsi pügamisel. 

Kõige paremaks loetakse vanu separaudu, mida sai kodustes oludes kergesti teritada. Kasutusel on olnud ka plekist rauad, mille kvaliteet jäi separaudadele alla. Tänapäeval eelistatakse lambaraudadele elektrilist pügamismasinat, mille abil saab lambavilla lõigata võimalikult naha lähedalt, mis lambaraudadega oli võimatu.
Vähikasvatus

**Vähikasvatus** on kümnejalaliste vähkide 
kasvatamine spetsiaalselt selleks loodud tiikides ja basseinides. See on akvakultuuri haru. 

## Eesti vähikasvatus
Eestis kasvatatakse üksnes jõevähki (*Astacus astacus*). Kaubavähi (pikkus üle 10 cm ) saamiseks kulub loodusliku veetemperatuuri juures 4 aastat.

## Viited
Kevin Magnussen

**Kevin Jan Magnussen** (sündinud 5. oktoobril 1992 Roskildes) on taani vormelisõitja.

Alates 2017. aasta hooajast sõidab ta Vormel 1 sarjas Haasi meeskonnas.

Ta isa on endine Vormel 1 sõitja Jan Magnussen.

## Tulemused Vormel 1 sarjas
Klement Gottwald

**Klement Gottwald** (23. november 1896 Vyškov – 14. märts 1953 Praha) oli Tšehhoslovakkia partei- ja riigitegelane.

Alates 1912. aastast võttis Klement Gottwald osa sotsiaaldemokraatlikust noorsooliikumisest. Mobiliseerituna osales ta aastatel 1915–1918 Austria-Ungari armee koosseisus Esimeses maailmasõjas. 1921. aastal oli ta üks Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei asutajaid. 1925. aastast oli ta partei keskkomitee ja selle poliitbüroo liige, alates 1929. aastast kommunistliku partei keskkomitee peasekretär ja ka parlamendi liige.

Gottwald põgenes 1938. aastal Moskvasse, kus ta juhatas kuni 1945. aastani Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei välismaise keskuse tööd. 1928–1943 kuulus ta Kominterni täitevkomiteesse, oli aastatel 1935–1943 selle sekretär.

4. aprillil 1945 sai ta Košices moodustatus Rahvusrinde valitsuse esimehe asetäitjaks. 2. juulist 1946 kuni 15. juunini 1948 oli Klement Gottwald Tšehhoslovakkia koalitsioonivalitsuse peaminister. 14. juunist 1948 kuni oma surmani oli ta Tšehhoslovakkia president.

Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretärina mängis Klement Gottwald juhtivat rolli kommunistide võimuhaaramisel Tšehhoslovakkias 1948. aasta veebruaris.

11. märtsil 1953 saabus Gottwald Moskvast tagasi Stalini matustelt. Ta kaebas juba lennujaamas halba enesetunnet. Esialgu usuti, et tegemist on lihtsalt külmetusega, kuid olukord oli palju tõsisem ning kolm päeva hiljem suri ta aneurüsmi tagajärjel.

## Mälestuse jäädvustamine
Klement Gottwaldi surnukeha palsameeriti ning paigutati mausoleumi. Surnukeha oli aga liiga hilja ja oskamatult palsameeritud ning hakkas ilmutama lagunemise märke. 1962. aastal viidi ta surnukeha mausoleumist ära ja kremeeriti.
Zlíni linn kandis aastatel 1949–1989 nime **Gottwaldov**. Ukrainas Harkivi oblastis kandis Zmijivi linn aastatel 1976–1990 nime **Gotvald**.

Klement Gottwaldi oli kujutatud 1989. aastal välja antud Tšehhoslovakkia 100-kroonisel pangatähel, mis sai aga mõni kuu hiljem Sametrevolutsiooni ajal rahva seas nii ebapopulaarseks, et see kõrvaldati käibelt ja selle asemel kasutati vana seeria 100-kroonist. See jäi kasutusele kuni Tšehhoslovakkia lagunemiseni 1993. aastal.

## Viited
I Wear* Experiment

**I Wear* Experiment** (lühendatult IWE)  on Tallinnast pärit eesti *[[post-rock]]*i/elektroonilise muusika kollektiiv.

Triosse kuuluvad Johanna Eenma (vokaal/klahvpillid), Mikk Simson (trummid) ja Hando Jaksi (kitarr, klahvpillid, sämpler).

I Wear* Experiment avaldas 2013. aastal kaks EP-d: “Crickets Empire I” ja "Crickets Empire II".

Crickets Empire I esisingel "Memories" valiti 2013. aasta sügisel  The Indie Rock Playlisti koos maailmanimede Franz Ferdinandi, Bloc Party ja Lordega.

Koos teise EP-ga “Crickets Empire II” avaldas bänd ka Tallinna Lauluväljakul filmitud videote seeria "Live At* Rehearsals".

Laiema kõlapinna saavutas I Wear* Experiment 2013. aasta Tallinn Music Weekil, kus ansambli kontserti iseloomustati kui "võluvat elektroonilist helimaastiku, kus vokaal annab ruumi instrumentaalsele filmimuusikale". Sama aasta suvel esines I Wear* Experiment Baltikumi suurimal festivalil Positivus. Eesti press valis bändi “Top 5 must see” artisti  hulka koos brittide The xx ja Islandi Sigur Rosiga.

## Diskograafia
"Crickets Empire I" ja "Crickets Empire II" (EP-d, 2013) 

## Pilte

Fail:I Wear* Experiment concert Cultural Capital 2024 Tartu Estonia, drummer, guitarist and singer.jpg|Esinemine Tartu 2024 kultuuripealinna raames
Fail:I Wear* Experiment concert Cultural Capital 2024 Tartu Estonia, Hando Jaksi.jpg|Hando Jaksi
Fail:I Wear* Experiment concert Cultural Capital 2024 Tartu Estonia, drummer and guitarist.jpg|Aivar Surva ja  Hando Jaksi
Fail:I Wear* Experiment concert Cultural Capital 2024 Tartu Estonia.jpg|Aivar Surva
Fail:I Wear* Experiment concert Johanna Eenma Cultural Capital 2024 Tartu Estonia.jpg|Johanna Eenma


## Viited

## Välislingid
*I Wear* Experimenti koduleht
*I Wear* Experiment Music Export Estonia veebilehel
*I Wear* Experiment Twitteris
Stereotüüpia

**Stereotüüpia** on 
*trükitehnikas **[[stereotüüp (trükitööstus)|stereotüüp]]ide** valmistamine
*meditsiinis liigutuste või muu haiguslik otstarbetu kordamine (**[[stereotüüpia (meditsiin)|stereotüüpia]]**)
*etoloogias palju kordi korratav käitumine (**[[stereotüüpia (etoloogia)|stereotüüpia]]**)
*folkloristikas motiivide või muu kordamine (**[[stereotüüpia (folkloristika)|stereotüüpia]]**)
Stereotüüpne käitumine

**Stereotüüpne käitumine** ehk **stereotüüpiline käitumine** võib olla:
***[[stereotüüpia (meditsiin)|stereotüüpia]]** meditsiinis
***[[stereotüüpia (etoloogia)|stereotüüpia]]** etoloogias
Gustáv Husák

**Gustáv Husák** (10. jaanuar 1913 – 18. november 1991) oli slovaki rahvusest Tšehhoslovakkia partei- ja riigitegelane, Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär (1971. aastast peasekretär) aastatel 1969–1987.

Gustáv Husák oli pärit vaesest töölisperekonnast. Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse astus ta üliõpilasena 1933. aastal. Lõpetas 1937. aastal Bratislavas Komenský Ülikooli õigusteaduskonna. Teise maailmasõja ajal oli 1940–1943 mitu korda vangis. Kuulus 1943–1944 illegaalse Slovakkia Kommunistliku Partei juhtkonda. Oli 1944 Slovakkia Kommunistliku Partei ja Slovakkia Rahvusnõukogu aseesimees ning Slovakkia ülestõusu üks juhte. 

Oli 1945–1950 Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee liige ning 1946–1950 Slovakkia Volinikekorpuse esimees (sisuliselt peaminister). Ta etendas Slovakkias olulist osa kommunistide võimuhaaramises 1948. aasta veebruaris.

Stalinistlike arveteõienduste käigus süüdistati teda väikekodanlikus natsionalismis. 1951. aastal Husák arreteeriti ning mõisteti 1954. aastal eluks ajaks vangi. 1960. aastal vabastati ta amnestiaga, ning 1963. aastal rehabiliteeriti täielikult ning tema liikmesus kommunistlikus parteis taastati.

1968. aasta aprillist augustini oli ta Tšehhoslovakkia Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. 1960. aastatel oli Husák reformimeelne ning kritiseeris Tšehhoslovakkia neostalinistlikku ja vanameelset juhtkonda. 1968. aasta augustis Nõukogude Liidu juhtkonnaga toimunud läbirääkimiste käigus muutis Husák aga pragmaatiliselt oma seisukohti ning asus toetama Brežnevit. Praha kevade mahasurumise järel mängis Husák olulist rolli "normaliseerumisprotsessis". 1968–1969 oli ta Slovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär, 1969–1971 Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär ja 1971–1987 peasekretär. Lisaks selle oli ta 1971–1988 Tšehhoslovakkia Rahvusrinde esimees ning 29. maist 1975 kuni 10. detsembrini 1989 Tšehhoslovakkia president.

Pärast Sametrevolutsiooni toimumist nimetas ta 10. detsembril 1989 ametisse Marián Čalfa mittekommunistliku valitsuse ning astus samal päeval presidendiametist tagasi. 1990. aasta veebruaris heideti ta kommunistlikust parteist välja. Gustáv Husák suri unustatuna Bratislavas 1991. aasta novembris.

## Viited
Miloš Jakeš

**Miloš Jakeš** (õieti **Milouš Jakeš**; 12. august 1922 České Chalupy – 9. juuli 2020 Praha) oli Tšehhoslovakkia partei- ja riigitegelane, Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretär aastatel 1987–1989.

Jakeš sündis vaeses talupoja perekonnas. 1937–1950 töötas ta Zlínis Bata kingatehases. Ta astus Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse ning õppis aastatel 1955–1958 Moskvas NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis. Seejärel oli Jakeš parteitööl. Praha kevade mahasurumise järel osales ta aktiivselt "normaliseerimises". 

1987. aasta 17. detsembril astus Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretär Gustáv Husák ametist tagasi ning tema asemel sai uueks peasekretäriks Miloš Jakeš. Võimule tuleku järel püüdis Jakeš jätta endast muljet kui reformaatorist. Tegelikult aga ei olnud ta üldse huvitatud dialoogist opositsiooniga. Sametrevolutsiooni tagajärjel oli ta 24. novembril 1989 sunnitud parteijuhi ametist tagasi astuma. 
1989. aasta detsembris heideti ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikust Parteist välja.

1997. aastal anti Miloš Jakeš, Jozef Lenárt ja Karel Hoffmann kohtu alla süüdistusega riigireetmises nende tegevuse tõttu 1968. aasta augustisündmuste ajal. Jakeš mõisteti 2003. aastal õigeks.

## Viited

## Välislingid
*Elulugu saidil zivotopisyonline.cz
*Elulugu saidil ustrcr.cz