open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tiina Andron

**Tiina Andron** (kodanikunimi **Tiina Karu**; sündinud 20. juunil 1974 Jõgeval) on eesti nahadisainer ja nahakunstnik.

Ta on lõpetanud Jõgeva 2. Keskkooli, Tartu Kunstikooli nahkehitöö erialal ja Tartu Kõrgema Kunstikooli nahadisaini õppesuunal.
 
Ta tegutseb vabakutselise kunstniku ja nahadisainerina ning on alates 2006. aastast esinenud paljudel näitustel.

Andron valmistab eritellimusel nahast aksessuaare ja annab välja Tiina Andron Designi kollektsioone. Talle kuulub bränd Andron.

Andron sarja tootemudel Urban Multi oli 2014. aastal disainiauhinna BRUNO nominent.

Tiina Andron on Eesti Disainerite Liidu ja Eesti Nahakunstnike Liidu liige.

## Viited

## Välislingid
* tiinaandron.ee
* tiinaandron.com
Tiina Karu

**Tiina Karu** on mitme tuntud inimese nimi.
*Tiina Karu (1947), eesti biofüüsik
*Tiina Karu (1974), eesti nahakunstnik
Laskmise maailmameistrivõistlused

**Laskmise maailmameistrivõistlused** on Rahvusvaheline Laskespordi Föderatsiooni (inglise ISSF *International Shooting Sport Federation*) korraldatavad maailmameistrivõistlused laskmises, iga nelja aasta tagant.

Esimesed meistrivõistlused toimusid 1897 Prantsusmaal Lyonis. 

Võistlused pole kordagi korraldatud Eestis. 1939. aasta maailmameistrivõistlustel laskmises oli Eesti medali arvestuses esimene.

## Meistrivõistluste loend
*1897. aasta maailmameistrivõistlused laskmises, Lyon, Prantsusmaa
*1898. aasta maailmameistrivõistlused laskmises, Torino, Itaalia
*1899. aasta maailmameistrivõistlused laskmises, Loosduinen, Holland
*1900. aasta maailmameistrivõistlused laskmises, Pariis, Prantsusmaa
*1901. aasta maailmameistrivõistlused laskmises, Luzern, Šveits
*1902. aasta maailmameistrivõistlused laskmises, Rooma, Itaalia
*1903. aasta maailmameistrivõistlused laskmises, Buenos Aires, Argentina
*1904. aasta maailmameistrivõistlused laskmises, Lyon, Prantsusmaa
*1905. aasta maailmameistrivõistlused laskmises, Brüssel, Belgia
*1906. aasta maailmameistrivõistlused laskmises, Milano, Itaalia
*...
* 1915–1920 ei korraldatud
*...
* 1926 ei korraldatud
*...
*1939. aasta maailmameistrivõistlused laskmises
*...
* 1940–1946 ei korraldatud
*1947. aasta maailmameistrivõistlused laskmises, Stockholm, Rootsi
*...
*1954. aasta maailmameistrivõistlused laskmises, Caracas, Venezuela
*...

## Vaata ka
*1824 Aaraus asutatud Šveitsi Laskurite Selts ja Laskurkuningas
*Euroopa meistrivõistlused laskmises
*Eesti meistrivõistlused laskmises

## Viited
Vemmal

**Vemmal** oli pilkeleht, mis ilmus 1923. aastal bolševistliku ajalehe Edasi tasuta lisalehena, kus ilmus nii nalju kui ka karikatuure.

Ajaleht oli 4 leheküljeline, mida trükiti Peterburis. Ajalehes oli puulõikelised karikatuurid Gori't ja tõenäoliselt Aleksander Rekkerts'ilt. 

Kokku ilmus 5 numbrit.

## Viited

## Välislingid
*ESTER – Vemmal
*Digar - Wemmal
Feministlik Initsiatiiv (Rootsi)

**Feministlik Initsiatiiv** (rootsi keeles *Feministiskt initiativ*) on Rootsis tegutsev feministlik erakond.

Erakond asutati 2005. aastal. Seda juhivad Gudrun Schyman ja Gita Nabavi.

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai erakond 5,49% häältest ja ühe koha Euroopa Parlamendis. Samal aastal toetas seda Rootsi parlamendi valimisel 3,12% valijatest ning kohalikel valimistel sai see kohti kolmeteistkümnes omavalitsuses, kokku 26 kohta.

Erakonna eurosaadik Soraya Post kuulus Euroopa Parlamendis sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni.

## Välislingid

* Erakonna veebileht
Elisabeth Brandenburgist

**Elisabeth Brandenburgist** (saksa **Elisabeth von Brandenburg**) on järgmiste inimeste nimi:

* Elisabeth Brandenburgist (1206–1231), Tüüringi maakrahvinna
* Elisabeth Brandenburgist (1403–1449), kuurvürst Friedrich I tütar, abielu kaudu Liegnitzi ja Tescheni hertsoginna
* Elisabeth Brandenburgist (1425–1465), markkrahv Johanni tütar, abielu kaudu Pommeri hertsoginna
* Elisabeth Brandenburgist (1451–1524), kuurvürst Albrecht Achillese tütar, abielu kaudu Württembergi hertsoginna
* Elisabeth Brandenburgist (1474–1507), kuurvürst Albrecht Achillese tütar, abielu kaudu Hennebergi krahvinna
* Elisabeth Brandenburgist (1510–1558), kuurvürst Joachim I tütar, abielu kaudu Braunschweig-Calenberg-Göttingeni hertsoginna ja Hennebergi krahvinna
* Elisabeth Brandenburg-Ansbach-Kulmbachist (1494–1518), abielu kaudu ka Badeni markkrahvinna
* Elisabeth Friederike Sophie (1732–1780), Brandenburgh-Bayreuthi printsess ja Württembergi hertsoginna
* Elisabeth Sophie Brandenburgist (1589–1629), Radziwiłłi vürstinna ning Saksi-Lauenburgi hertsoginna
* Elisabeth Sophie Brandenburgist (1674–1748), Kuramaa hertsoginna, Brandenburg-Bayreuthi markkrahvinna ning Saksi-Meiningeni hertsoginna
Kvantifikatsioon

**Kvantifikatsioon** (inglise keeles *quantification*) on koguse ja hulga mõõtmine statistilises menetluses.

Kvantifikatsioon on üks olulisemaid teaduslikke meetodeid.
Kvantifikatsioon (loogika)

**Kvantifikatsioon** on loogikas üksikobjektide määratlemine osana diskursusest. 

Selleks kasutatakse kvantoreid, millest tähtsamad on:  
* "kõik" (*all*), tähis ∀
* "eksisteerib" (*exists*), tähis ∃
* "iga" (*each*)
* "mõni" (*some*)
* "paljud" (*many*)
* "enamus" (*most*)
* "vähesed" (*few*)
Külvik

**Külvik** ehk **külvimasin** on seade, mis asetab täpse koguse seemneid mulda nii, et seemned on mullas kindlal sügavusel ja neil on kindel vahekaugus. 

Enne külviku leiutamist külvati seemned käsitsi mulda, kuid sedasi on seemnete kulu suur ja seemned ei ole ühtlasel sügavusel, mis viib saagikuse vähenemiseni.  

Mullaharimise viisi järgi jagatakse külvikud kolmeks:
*Tavalisel mullaharimisel kasutatavad külvikud külvavad ainult künnipõhiselt haritud põllule.
*Minimeeritud mullaharimise puhul kasutatakse külvikuid, mis suudavad külvata näiteks randaalitud põllule. Sellisel juhul kasutatakse peamiselt ketasseemenditega külvikut.
*Otsekülvikud külvavad otse harimata põllule.

Külvikuid saab liigitada ka funktsiooni alusel: monokülvik külvab ainult seemet, kombikülvik lükkab lisaks seemnele mulda ka väetise.

Külviku kõige olulisem osa on külviseadis ehk annusti. Annusti tagab seemnete väljumise külvikukastist ühtlase vooluna. Annustatakse kas  ühe­suuruste annuste kaupa või ühe seemne kaupa (täppiskülvikud). Annustist suunduvad seemned külvisejuha kaudu seemendi tekitatud vakku või paiskuvad maapinnale laiali (lauskülvikutel). Külvikuga võib ühendada märgisteid, jäljekobesteid jms seadmeid.

## Ajalugu
Babüloonias kasutati algelisi külvikuid juba umbes 1500 eKr, aga see leiutis ei jõudnud Euroopasse. Mitmerealised rauast külvikud leiutati Hiinas umbes 200 eKr. Esimese teadaoleva külviku Euroopas valmistas Camillo Torello ja see sai 1566. aastal Veneetsia senatilt patendi. 

Alguses olid külvikud kallid, ebatöökindlad ja haprad. Külvikuid hakati Euroopas laialdasemalt kasutama alles 19. sajandi keskel.

Esimesed külvikud olid nii väikesed, et külvikut jõudis vedada ka üks hobune. Tehnika arenedes muutusid külvikud suuremaks ja tõhusamaks, nii et nendega sai täis külvata üha suuremaid alasid.
Negatiiv (ajakiri)

**Negatiiv** oli huumoriajakiri, mis ilmus vahemikus 19??-1930 Tallinnas. Väljaandjaks oli Katastri Amet.

Ilmus vähemalt kaks numbrit.

## Viited
Leila Tael-Mikešin

**Leila Tael-Mikešin** (kodanikunimega **Leila Liivak**; sündinud 26. juulil 1984 Tartus) on Eesti ulmekirjanik ja kunstnik.

Ta kirjutab peamiselt õuduslugusid. Ta on Ulmevõrguajakirja Reaktor aktiivne raamatuarvustaja ja autor portaalis Poogen, kus avaldab jutte pseudonüümi Daria666 all. Suur osa tema loomingust on avaldatud tema kodulehel.

Leila Tael-Mikešin pälvis 2011. aastal Eesti Ulmeühingu ja kirjastus Fantaasia korraldatud ulmejuttude võistlusel looga "Roxanne" seitsmenda koha, lugu avaldati 2012. aastal antoloogias "Täheaeg 10".

2017. aastal pääses Leila Tael-Mikešin kirjastuse Pilgrim korraldatud kirjanduskonkursil BestSeller ilukirjanduse valdkonna teise kategooriasse romaaniga "Vivian". Raamat ilmus 2018. aastal.

Leila Liivak on avaldanud jutte ja raamatuid järgmiste pseudonüümidega: Leila Tael, Leila Tael-Mikešin, Aliise Pimedusemaalt ja Daria666.

## Looming
### Romaanid
* "Hullud" (2012, kirjastus Ersen, e-raamat)
* "Loojate mängud" (2012, kirjastus Fantaasia)
* "Fata(l)Morgana" (2016, osaliselt võrguajakirjas Reaktor)
* "Vivian" (2018, kirjastus Pilgrim)
* "Silmad" (2021, kirjastus Hea Tegu)
* "Artist ja Ööliblikas" (2022, järjejutuna blogis https://artistjaooliblikas.blogspot.com ja Wattpadis https://www.wattpad.com/story/325090557?wp_page=reading&wp_uname=LeilaTaelMikesin&wp_originator=M%2FkwFSd1SbBMB%2FzPtqZZ2e0rkHrzjIED%2Ba5NnEKy6YDZG3kpdcJsSe6d39HqZEN%2FK7mX6rch7QMF7%2BD5sITeqvT2U46WMkECAJTpKcFn1vmOA%2Byt13nr%2B%2FLNfF1NW6Fq)

### Jutud
* "Roxanne" (2012, antoloogias "Täheaeg 10")
* "Ta näeb sind, kui sa magad" (2012, võrguajakirjas Reaktor)
* "Kuutolm kord katab sind" (2013, võrguajakirjas Reaktor)
* "Kui kuldne Kuu on tõusnud" (2014, võrguajakirjas Reaktor)
* "Padavere haldjamees" (2014, võrguajakirjas Reaktor)
* "Öönõia laps" 2015, antoloogia "Saladuslik tsaar 2: Duumioru lood" koos Maniakkide Tänavaga
* "Manajad" 2015, antoloogia "Pikad varjud" koos Maniakkide Tänavaga
* "Mõistlik valik" (2015, võrguajakiri Reaktor)
* "Veenus ja mutrivõti" (2016, võrguajakiri Reaktor)
* "Surmasööja" (2017, võrguajakiri Reaktor)
* "Kuidas haldjas orki lendas" 2017, võrguajakiri Reaktor Koos Maniakkide Tänava ja J.J. Metsavanaga
* "Mustade inglite armee" (2018, antoloogia "Tuumahiid 4: Berüllium")
* "Ussisugu" (2021, Leila Liivak ja Kaidi Kangur, võrguajakirjas Reaktor)

## Viited

## Välislingid
* Intervjuu veebiajakirjas Reaktor
* Leila Tael-Mikešini koduleht: https://leila-tael-mikesin.blogspot.com/

Leila Tael-Mikešini järjejutt "Artist ja Ööliblikas": https://www.wattpad.com/story/325090557?wp_page=reading&wp_uname=LeilaTaelMikesin&wp_originator=M%2FkwFSd1SbBMB%2FzPtqZZ2e0rkHrzjIED%2Ba5NnEKy6YDZG3kpdcJsSe6d39HqZEN%2FK7mX6rch7QMF7%2BD5sITeqvT2U46WMkECAJTpKcFn1vmOA%2Byt13nr%2B%2FLNfF1NW6Fq
David Eagleman

** David Eagleman** (sündinud 25. aprillil 1971 Albuquerque's New Mexico osariigis) on ameerika teaduse populariseerija ja neuroteadlane.

Ta on Stanfordi Ülikooli adjunktprofessor ja teaduskeskuse Center for Science and Law direktor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on neuroplastilisus, ajataju, sünesteesia ja neuroõigus. 

Tema tuntuim raamat on 2009. aastal ilmunud ilukirjanduslik bestseller "Sum: Forty Tales from the Afterlives", milles ta arutleb sellest, mis võib meiega juhtuda pärast meie surma. Ta pakub lugemiseks 40 variatsiooni sellel teemal. Teos on tõlgitud enam kui 30 keelde. Teinegi tema raamat, 2011. aastal ilmunud "Incognito: The Secret Lives of the Brain", osutus menukiks.

## Haridus ja töökäik
Ta lõpetas 1993. aastal Rice' ülikooli ja sai 1998. aastal Baylor College of Medicine'ist doktorikraadi neuroteaduses. Seejärel töötas ta järeldoktorinaSalki Bioloogiliste Uuringute Instituudis. Ta töötab Stanfordi Ülikooli psühhiaatria ja käitumisteaduste osakonnas adjunktprofessorina. Ühtlasi on ta teaduskeskuse Center for Science and Law direktor.

2015. aastal lõi ta autori ja produtsendina 6-osalise teadusteemalise dokumentaalsarja "The Brain with David Eagleman". Selle sarja põhjal avaldas ta samal aastal raamatu (eesti keelde tõlgiti 2016. aastal).

## Tunnustus
*2012 – USA Neuroteaduse Seltsi Science Educator Award
*2016 – Emmy auhinna nominent (dokumentaalsari "The Brain with David Eagleman")

## Teosed
*2009 – *Sum: Forty Tales from the Afterlives*, Pantheon Books. (Fiction)
*2009 – *Wednesday is Indigo Blue: Discovering the Brain of Synesthesia* (kaasautor Richard Cytowic), MIT Press.
*2010 – *Why the Net Matters: How the Internet will save Civilization*, Canongate Books.
*2011 – *Incognito: The Secret Lives of the Brain*, Pantheon Books
*2015 – *The Brain: The Story of You*, Canongate Books.
*2016 – *Brain and Behavior: A Cognitive Neuroscience Perspective* (kaasautor Jonathan Downar), Oxford University Press.

#### Tõlked eesti keelde
*2016 – *Aju. Sinu lugu*. Tõlkinud Kaia-Leena Pino. Konsulteerinud Jaan Aru. Kirjastus Argo: Tallinn. ISBN 978-9949527847

## Viited

## Välislingid
*The Brain with David Eagleman: What Is Reality - BBC Documentary 2016. youtube.com
*Why Public Dissemination of Science Matters: A Manifesto. eaglemanlab.net
Tõstmise maailmameistrivõistlused

**Tõstmise maailmameistrivõistlused** (inglise International Weightlifting Championships) on maailmameistrivõistlused tõstmises, mida korraldab Rahvusvaheline Tõstmise Föderatsioon (inglise International Weightlifting Federation).

Esimesed võistlused toimusid 1891. aastal Londonis. Naised osalevad võistlustel alates 1987. aastast. Aastatel 1987–1990 korraldati naistele eraldi maailmameistrivõistlused, alates 1991. aastast toimuvad ühised maailmameistrivõistlused. Aastatel 1992. ja 1996. aastal, mil naised olümpiamängudel tõstmises veel ei võistelnud, toimusid vaid naiste alad.

1922. aastal toimusid tõstmise maailmameistrivõistlused ka Eestis.

Alates 1937. aastast toimuvad võistlused igal aastal (välja arvatud suveolümpia aasta).

## Maailmameistrivõistlused

;Naiste maailmameistrivõistlused
*1987 – , Daytona Beach
*1988 – , Jakarta
*1989 – , Manchester
*1990 – , Sarajevo

## Edukamad sportlased

## Vaata ka
*Tõstmise Euroopa meistrivõistlused
*Eesti meistrivõistlused tõstmises

## Välislingid
* Rahvusvahelise Tõstmise Föderatsiooni koduleht
Asteekide riik

**Asteekide riik** oli riik Kesk-Mehhikos 1428. aastast kuni 13. augustini 1521.
1428. aastal sõlmis Asteegi kuningas Itzcoatl liidu kahe oma naaberriigi, Texcoco ja Tlacopaniga ning alistas oma võimsad naabrid tepaneegid. Asteegi riigi poliitilised põhiüksused olid piiratud territooriumiga riiklikud moodustised, mis sarnanesid linnriikidega. Igaühes neist oli linnakeskuses palee ja tempel, kõrgkihi elamud ja riigiasutuste hooned. Linna ümbritses majanduslik tagamaa külade ja majanditega. Linnriigid olid tihedalt asustatud. Tihti moodustasid nad omavahel vallutus- või kaitse-eesmärgiga konföderatiivseid liite. Linnriike valitsesid perekonnad – dünastiad. Asteegi impeeriumi keskus ja püha linn oli Tenochtitlan, kus asus sadu templeid, kolm suurt püramiidi, kuninglik palee ja kaks suurt turuplatsi. Riiki valitses preesterkuningas, kelle valis ülikute, preestrite ja sõjameeste kogu.

Rahvastik kuulus enamasti nahuatli keelt kõnelevatesse etnilistesse rühmitustesse, kellel olid sarnased religioossed uskumused ja riitused, eriti inimohvritoomine jumalate toitmiseks maailma edasikestmise nimel. Linnriikidevahelise suhtlemise käitumiskoodeksisse kuulus vaba läbipääsu lubamine kõikide linnriikide poolt austatavatesse jumalikesse pühamutesse, üldistesse kauplemiskohtadesse, saadikupuutumatus ja korrakohane sõjakuulutamine. Kuigi niisutustööd ja maaparandus olid sisemaa viljakaks muutnud, oli asteekide kodumaal puudu paljudest loodusressurssidest, mille tõttu on tõenäoline, et asteegid alustasid sõjakäike selleks, et omandada maisi, metalle ja nefriiti.

Kui 1519. aastal saabusid hispaanlased, asusid paljud rahulolematud põliselanikud kolonistide poolele. Asteekide riik langes 1521. aastal ja selle pealinn nimetati ümber Mexicoks.

Asteekide riigi pindala oli 1520. aasta paiku umbes 220 000 km² ja seal elas umbes 6 miljonit inimest.
Vasaloppet

**Vasaloppet** (rootsi keelest) on maailma suurim suusamaraton, mis toimub Rootsis; üks Worldloppeti suusamaratonidest. 

Esimene Vasaloppet toimus 19. märtsil 1922. 

Vasaloppeti nimi tuleb Rootsi kuninga Gustav I Vasa kuulsast suuskadel põgenemisest 1521.

Vasaloppeti põhivõistlus toimub igal aastal märtsi alguses, seda sõidetakse Säleni ja Mora asula vahelisel rajal. Distantsi pikkus on üle 90 km ja sõidetakse klassikatehnikas.

1979. aasta Vasaloppetil 5. koha saavutas Uno Leist, kaotades võitjale vaid 14 sekundiga. 

1980. aasta Vasaloppeti 9. koha saavutas Uno Leist. 

2000. aasta Vasaloppeti võitis Raul Olle.
Suve tänav (Rakvere)

**Suve tänav** on tänav Rakveres. 

Tänava pikkus on 205 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosiRakvere Vallimägi lääneküljel. See ühendab Kevade ja Linnuse tänava ristmikku Vallikraavi tänavaga ja ristub Sügise tänavaga.

Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. 

## Viited
Sügise tänav (Rakvere)

**Sügise tänav** on tänav Rakveres. 

Tänava pikkus on 148 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel.  Ta on paralleelne Vallikraavi tänavaga ja ühendab Bastioni, Suve ja Valli tänavaid.

Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. 

## Viited
Sortaal

**Sortaal** (inglise keeles *sortal*) on  loendatav  nimisõna (näiteks "kass", "rott", "õun"), mida kasutatakse entiteetide, nende olemasolu ning erinevuse ja identsuse üle otsustamisel näiteks individueerimise ja loendamise puhul. Näiteks kui sõrmus sulatatakse üles ja deformeeritakse kangiks, siis sõrmus  lakkab olemast, kuid metallitükk jääb alles ning on sama metallitükk (sõna "metallitükk" on siin sortaal) mis varasem sõrmus, kuid mitte sama sõrmus (sõna "sõrmus" on siin sortaal). Varem oli 1 metallitükk ja 1 sõrmus, nüüd on 1 metallitükk ja 0 sõrmust.     

Kui näiteks sõna "piim" kasutatakse loendamatu nimisõnana (ei peeta silmas näiteks piimapakki koos piimaga), siis ta ei saa olla sortaal. Ka "asi" ei sobi tavaliselt sortaaliks, sest pole üheselt selge, millisel juhul on tegu eri asjadega). Ka omadussõnad (näiteks "punane", "karvane") ei sobi tavaliselt sortaaliks.
Tõstmine olümpiamängudel

**[[Tõstmine]]** on **[[olümpiamängud]]el** kavas olnud alates 1896. aasta suveolümpiamängudest Ateenas. Võistlusi oli kaks (ühe käega tõstmine ja kahe käega tõstmine), kuid kaaluklasse ei olnud. Järgmistel mängudel polnud tõstmine olümpiaprogrammis, kuid see oli tagasi 1904. aasta suveolümpiamängudel Saint Louises.  

1908. ja 1912. aastal ei kuulunud tõstmine olümpiaprogrammi, kuid alates Antwerpeni 1920. aasta suveolümpiamängudest on tõstmine kuulunud kõikide olümpiamängude programmi. Kehtestati kaaluklassid ja kuni 1928. aastani Amsterdamis toimus nn olümpia kolmevõistlus. Alates 2000. aasta suveolümpiamängudest Sydneys on naiste tõstmine kuulunud olümpiamängude programmi. 

Kõige edukam riik on olnud Nõukogude Liit, kes võitis 39 kuld-, 21 hõbe- ja 2 pronksmedalit.

## Eestlaste medalivõidud

## Medalid

## Edukamad tõstjad
Tabelis on need, kes on võitnud vähemalt 2 kuldmedalit.
Christer Kihlman

**Christer Alfred Kihlman** (14. juuni 1930 Helsingi – 8. märts 2021 Helsingi) oli soomerootslasest Soome kirjanik ja vasakpoolne kultuurikriitik.

Aastal 2003 pälvis ta Pro Finlandia teenetemärgi.

## Viited
Kevade tänav (Rakvere)

**Kevade tänav** on tänav Rakveres. 

Tänav asub Rakvere Vallimäe linnaosas,Rakvere Vallimäe oosi lääneküljel. See on paralleelne Vallikraavi tänavaga põhja-lõunasuunaliselt ning külgneb Rakvere linna piiriga. Tänav ühendab Suve, Veere, Valli ja Varsakopli tänavat. Põhja suunas jätkub Linnuse tänavana.   Tänava pikkus on 475 meetrit.

Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. 

## Viited
Linnuse tänav (Rakvere)

**Linnuse tänav** on tänav Rakveres. 

Tänava pikkus on 355 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe linnaosas Rakvere Vallimäe lääneküljel. 

See on linnaosa põhjapoolsem tänav. Saab alguse lõuna poolt Suve ja Kevade tänava ristmikust. Ristub Rakvere Vallimäe veerel Vallikraavi tänavaga. Läheduses asuvad skulptuur "Tarvas" ja üles Rakvere ordulinnuse juurde viiv trepikäik.

Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt eramud. 

## Viited
Keret Altpere

**Keret Altpere** (sündinud 29. septembril 1977 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik.

## Elukäik
Keret Altpere on õppinud aastatel 1996–2001 Eesti Kunstiakadeemias tekstiilieriala bakalaureuseõppes. Magistrikraadi omandas ta Tartu Ülikoolis 2011. aastal kunstiõpetuse õpetajana.

## Isikunäitused
*2007 "Orav", SooSoo galerii, Tallinn (koos Monika Järgiga)
*2008 "Estonie-France", La Maison des Toiles, Saint-Thélo; Saint-Brieuc' kunsti- ja ajaloomuuseum, Prantsusmaa
*2008 "Je ne me souviens de rien", Saint-Brieuc' kunsti- ja ajaloomuuseum, Prantsusmaa

## Tunnustus
*2008 Eesti Tekstiilikunstnike Liidu "Aasta tekstiiliteose" auhind

## Liikmesus
Keret Altpere kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu ja Eesti Disainerite Liitu.

## Viited

## Välislingid
*https://tartu.postimees.ee/7286317/lastekunstikooli-uueks-direktoriks-valiti-keret-altpere
*Meiemaa 5. mai 2008
Alajoki

**Alajoki** ehk **Bolšije Pikki** (ka **Suuri-Pikki**, **Pikko**, **Peroja**, vene *Большие Пикки*) on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valda Krasnoje Selo linnast idas asuvas metsas.

1817. aastal oli külas (nimetatud kui *Пико или Чернороречье*) 5 talu.

1831. aasta F. Schuberti koostatud Peterburi lähiümbruse kaardil on küla nimetatud kui *Пори или Пикко* ning selles oli 13 talu.

1838. aastal elas külas (nimetatud kui *Пикко*) 80 inimest, kellest 42 olid mehed ja 38 naised.

1848. aastal elas külas (nimetatud kui *Peroja*) 95 ingerisoomlast-äyrämöist, kellest 49 olid mehed ja 46 naised.

1856. aastal oli külas (nimetatud kui *Пикко*) 19 talu 46 meeshingega.

1913. aastal oli külas (nimetatud kui *Бол. Пиккo*) 17 talu.

Küla hävis Teises maailmasõjas. Nüüdisajal on kunagisest külast alles üksnes üksikud hoonete vundamendid.

## Viited
Metsävainikka

**Metsävainikka** ehk **Venerjazi** (vene *Венерязи,* soome *Venäjänrasi*) on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Peterburi linna Moskva rajooni Lõuna kalmistu territooriumile.  

1770. aasta Peterburi kubermangu kaardil on küla kirjas kui *Венерюзи.*

1792. aasta A. M. Wilbrechti koostatud Peterburi kubermangu kaardil on küla kirjas kui *Венерязи.*

1817. aastal on eraldi mainitud *Венерязи* ja *Вайник Венерязи* külasid, kokku 7 taluga (vastavalt 2 ja 5 kummaski külas).

1831. aastal oli külas (mainitud kui *Венарази*) 6 talu: Vainikka (*Вайники*) 3 talu, Repo (*Реба*) 1 talu ja Poritsa (*Порица*) 2 talu (ingerisoome suguvõsad).

1838. aastal elas külas (nimetatud kui *Венерязи*) 28 inimest, kellest 16 olid mehed ja 12 naised.

1848. aastal elas külas (nimetatud kui *Metsäwainikka*) 32 ingerisoomlast-savakot, kellest 15 olid mehed ja 17 naised.

1856. aastal oli külas (nimetatud kui *Венерязи*) 7 talu 12 meeshingega.

1860. aastal oli külas (nimetatud kui *Венерези, Вайники*) 5 talu.

1913. aastal oli külas (nimetatud kui *Венерязи*) 11 talu. 

Küla hävis Teises maailmasõjas. Tänapäeval asub kunagise küla territooriumil kalmistu.  

## Viited
Tiritamm (ajakiri)

**Tiritamm** *: naljasõprade häälekandja* oli huumoriajakiri, mis ilmus 1929. aastal Paides.  

Toimetus asus Paide rahvamajas. Ajakirjast saadav tulu läks Paide rahvamaja toetuseks.  

Vastutav toimetaja oli Peeter Naaris. Ajakiri oli kirjutatud kirjutusmasinal ja paljundatud koopiamasinaga.  

Ilmus ebaregulaarselt, kokku ilmus 3 numbrit. 

## Viited

## Välislingid
* Digar – Tiritamm nr 1 1929
* Digar – Tiritamm nr 2 1929
* Digar – Tiritamm nr 3 1929
Viittala

**Viittala** ehk **Bolšoje Vittolovo** (ka **Suuri-Viittala**, vene *Большое Виттолово*) on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valla territooriumile.  

1676. aastal on küla mainitud kui *Wittala,* kuuludes Duderhofi valla (*Duderhosskoj Pogost*) koosseisu.

18. sajandil, peale Tsarskoje Selo tsaariresidentsi rajamist, sai Viittala tuntuks oma allikate poolest, mis varustasid Katariina lossi suurt tiiki. Küla nimest sai oma nimetuse Vittolovo kanal ja tiik Puškini Babolovski pargis.

1817. aastal oli külas (mainitud kui *Бол. Виттолово*) 50 talu.

1831. aastal oli külas endiselt 50 talu.

1838. aastal elas külas 283 inimest, kellest 129 olid mehed ja 154 naised.

1848. aastal elas külas (nimetatud kui *Suuri Wiittala* ehk *Iso Wiittala*) 282 ingerisoomlast (132 meest ja 150 naist), kellest 166 olid äyrämöised ja 116 savakod.

1856. aastal oli külas 49 talu 139 meeshingega.

1913. aastal oli külas 84 talu. 

Küla hävis Teises maailmasõjas.   

## Viited
Rewideerija ehk eluwarjukülgede arwustaja

**Rewideerija ehk eluwarjukülgede arwustaja** oli huumoriajakiri, mis ilmus 1908. aastal Viljandis. 

Toimetaja H. Hunt. Ajakirja trükiti Viljandis "A. Peet" trükikojas. Ajakirja ilmus vaid 1 number.

## Viited

## Välislingid
* Estrer - Rewideerija ehk eluwarjukülgede arwustaja
Hélène Carrère d'Encausse

**Hélène Carrère d'Encausse** (sünninimi **Hélène Zourabichvili**; 6. juuli 1929 Pariis – 5. august 2023 Pariis) oli gruusia juurtega Prantsuse ajaloolane ja politoloog, Prantsuse Akadeemia liige.

1990. aastal valiti ta Jean Mistleri surma tõttu vabaks jäänud Prantsuse Akadeemia 14. toolile. 1999. aastal valiti ta akadeemia alaliseks (eluaegseks) sekretäriks, vahetades välja sellelt ametikohalt erru läinud Maurice Druoni.

Tema peamine uurimisvaldkond oli Venemaa ajalugu. 1978. aastal ilmus tema raamat "L'Empire éclaté", milles ta ennustas Nõukogude Liidu lagunemist.

Ta on lõpetanud Pariisi Poliitikauuringute Instituudi. Hiljem on ta sealsamas töötanud õppejõuna. 1994. aastal valiti ta Euroopa Parlamenti.

## Tunnustus
*2000 –  Rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus"
*2003 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks ajaloo alal
*2008 – Lomonossovi suur kuldmedal väljapaistva panuse eest politoloogia, Venemaa ajaloo ja kultuuri alal
*2008 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia auvälisliikmeks (eriala: politoloogia)

## Raamatud

* 1963 – *Réforme et révolution chez les musulmans de l'Empire russe* (Armand Colin)
* 1966 – *Le Marxisme et l'Asie, 1853–1964* (Armand Colin, kaasautor Stuart R. Schram)
* 1967 – *Central Asia, a century of Russian rule, Columbia Univ. 
* 1969 – *L'URSS et la Chine devant la révolution des sociétés pré-industrielles (kaasautor Stuart R. Schram)* (Armand Colin)
* 1972 – *L'Union soviétique de Lénine à Staline*  (Éd. Richelieu)
* 1975 – *La Politique soviétique au Moyen-Orient, 1955–1975* (Presses de la F.N.S.P.)
* 1978 – *L'Empire éclaté* (Flammarion)
* 1979 – *Lénine, la Révolution et le Pouvoir* (Flammarion)
* 1979 – *Staline, l'ordre par la terreur* (Flammarion)
* 1980 – *Le Pouvoir confisqué* (Flammarion)
* 1982 – *Le Grand Frère* (Flammarion)
* 1985 – *La déstalinisation commence* (Complexe)
* 1986 – *Ni paix ni guerre* (Flammarion)
* 1987 – *Le Grand Défi* (Flammarion)
* 1988 – *Le Malheur russe* (Fayard)
* 1990 – *La Gloire des Nations* (Fayard)
* 1992 – *Victorieuse Russie* (Fayard)
* 1993 – *L'URSS, de la Révolution à la mort de Staline* (Le Seuil)
* 1996 – *Nicolas II, La transition interrompue* (Fayard)
* 1998 – *Lénine* (Fayard)
* 2000 – *La Russie inachevée* (Fayard)
* 2002 – *Catherine II* (Fayard)
* 2003 – *L'Impératrice et l'abbé : un duel littéraire inédit* (Fayard)
* 2005 – *L'Empire d'Eurasie'' (Fayard)

## Isiklikku
Tema poeg Emmanuel Carrère (sündinud 1957) on kirjanik ja filmilavastaja. Gruusia president Salome Zurabišvili on Hélène Carrère d'Encausse'i nõbu.

## Viited

## Välislingid
Õie tänav (Rakvere)

**Õie tänav** on tänav Rakveres. 

Tänav pikkusega 1297 meetrit on Tammiku linnaosa põhitänav. See asub Rakvere Vallimäe lääneküljel ning külgneb selle lõunaosaga, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse põhja poolt Vallikraavi tänava ja Annemäe tee ristmikult ning lõpeb Tammiku tänava ristmikuga. Ühendab lääneküljel paiknevaid väikseid põiktänavaid, mis kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi.  

Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt eramud. 

## Viited
Sügise

**Sügise** oli poliitilise satiiri ja huumori ajaleht, mis ilmus 1907. aastal Tallinnas. 

Toimetaja ja väljaandja oli Juhan Lilienbach. Pildid joonistas Aleksander Promet (pseudonüümiga *Parmumeter*) jt.

Ajalehe maht oli 16 lk ja seda trükiti Tallinna "V. Ehrenpreis" *([[Woldemar Constantin Ehrenpreis]])* trükikojas. Hind oli 10 kopikat.

Ajakiri keelati tsensuuri poolt ja konfiskeeriti müügist.

## Viited

## Välislingid
*Ester
*Digari - Sügise 1907
Viiu Rebane

**Viiu Rebane** (30. juuni 1946 Mõisaküla – 3. veebruar 2019 Tallinn) oli eesti orienteeruja. 

Ta oli orienteerumisklubi Orion liige. Oli tuntud ka kui orienteerumis- ja liikumisharrastuse treener.

## Haridus
1964. aastal lõpetas Viljandi 2. Keskkooli, aastal 1970 Tallinna Polütehnilise Instituudi ühiskondliku toitlustamise tehnoloogia ja organiseerimise erialal. 1975. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

## Töö
Töötas (orienteerumis)spordi valdkonnas. Aastail 1973–1980 töötas Viiu Rebane Vaida sovhoosis spordimetoodikuna, 1980–1983 Noorte Turistide Majas metoodikuna, 1983–1997 TPI/TTÜ spordikeskuses treenerina, 1997–2001 Tallinna Kalevis juhtiva spetsialistina. Aastatel 2001–2007 töötas ta orienteerumisklubis Orion tegevdirektorina, aastatel 2007–2010 Nõmme Spordikeskuses spordiinstruktorina. Ta töötas ka TTÜ-s õppejõuna.

## Sporditegevus
Viiu Rebane võitis orienteerumise Eesti meistrivõistlustel aastatel 1966–1986 kokku 20 kuld- (12 orienteerumisjooksus ja 8 suusaorienteerumises), 24 hõbe- ja 15 pronksmedalit.

Ta harrastas ka lauatennist ja matkamist.

Viiu Rebane arendas algajate orienteerumisõpet, lõi õppevideoid  ja oli üks esimesi Eestis, kes võttis kasutusele nööriraja, mis toetab lapsi kaardi järgi orienteerumisel.

Ta oli ka Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsiooni presiidiumi liige.

## Viited

## Välislingid
*Orienteerumisklubi Orion
*Sporditulemused
*Biograafia ESBL-is
Vana-Pärnu rand

**Vana-Pärnu rand** on rand Vana-Pärnu linnaosas Pärnu linnas.

2008. aastal avati rannas linnuvaatlustorn.

Rand on osa rannaniidu looduskaitsealast.

Seal asub Pärnu sihi alumine tulepaak ning randa pääseb mööda Tulepaagi teed.

## Viited
Zofia Zamenhof

**Zofia Zamenhof** (13. või 15. detsember 1889 Varssavi, Masoovia vojevoodkond – august 1942 Treblinka) oli Poola juudi päritolu lastearst, Klara ja Ludwik Zamenhofi tütar. Perekonda kuulusid veel vanem vend Adam (1888–1940) ja noorem õde Lidia Zamenhof (1904–1942), kes surmati Hitleri natsistliku režiimi koonduslaagrites.

Aastatel 1907–1913 sooritas Zofia Zamenhof meditsiiniõpingud Lausanne'i Ülikoolis Šveitsis ning 1914. aastal läbis riigieksami Peterburis. Seejärel jätkas ta spetsialiseerumist sise- ja lastehaiguste erialal ning võttis Lenini bolševike režiimi Punaarmee arstina osa 1919. aastal alanudNõukogude-Poola sõjast. Teise maailmasõja ajal asus ta elama Varssavi getosse ja töötas vabatahtliku arstina juudi haiglas. 1942. aastal geto kogumis- ja sorteerimispunktist Umschlagplatzil surmalaagrisse saadetavate noorte patsientidega vabatahtlikult kaasa läinud Zofia Zamenhof suri Treblinka koonduslaagri gaasikambris.

## Viited
Max Suhrbier

**Max Suhrbier** (12. oktoober 1902 Rostock – 16. jaanuar 1971 Ida-Berliin) oli saksa jurist ja Saksa DV riigitegelane.

Max Suhrbier oli pärit lukksepa perekonnast. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis ta aastatel 1921–1924 Rostocki Ülikoolis õigusteadust, doktoriväitekirja kaitses 1925. aastal. Seejärel töötas Rostockis erinevates asutustes ametnikuna, kuni 1928. aastal sooritas assessorieksami. 

Aastatel 1929–1933 töötas Max Suhrbier Schwerinis Mecklenburgi põllumajandusministeeriumis referendina, 1933–1945 Schwerinis Mecklenburgi rahandusministeeriumis referendi ja valitsusnõunikuna. 1945. aastal oli ta Mecklenburg-Vorpommerni rahandusministeeriumi ministeeriuminõunik. Ta oli üks 1946. aasta jaanuaris loodud Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei kohaliku organisatsiooni asutajaid Mecklenburg-Vorpommernis ja aastatel 1947–1952 selle esimees. 1946. aastal oli ta Mecklenburgi rahandusministeeriumi osakonnajuhataja. 1946–1950 oli Suhrbier Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa parlamendi liige ja 1948–1952 Mecklenburgi rahandusminister. 1952–1959 oli ta Schwerini ringkonna ringkonnanõukogu aseesimees ja Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei allorganisatsiooni esimees. 1950–1958 ja 1963–1971 oli Suhrbier Rahvakoja (parlamendi) liige. 1959–1960 oli ta Saksa DV rahandusministri asetäitja ja 1960–1965 üks Saksa DV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitjatest.

1960. aasta juulist kuni 1967. aasta novembrini oli Suhrbier Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei esimees. Seejärel oli ta kuni surmani Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei auesimees.

## Viited
Äyrämöised

**Äyrämöised** (soome mitmus *äyrämöiset,* ka *ägrämöiset,* ainsus *äyrämöinen*) on ajalooline soome hõim Karjalas Karjala kannase lääneosas ning üks kahest ajaloolisest ingerisoome hõimust Ingerimaal. 

Nii algkodus Karjalas kui ka hiljem Ingeris võis äyrämöiste kõrval eristada teist ajaloolist soome hõimu, kelleks olid savakod. Hõimu nimetus tulebki selle varasemast algkodust, muistsest Äyräpää (Äkräpää) maakonnast Karjala kannasel, mis on omakorda tuletatud hõimu mütoloogilise esiisa ja jumala Äkräs (Ägräs) nimest. Äyrämöiset ise, nagu ka savakod, nimetasid ennast reeglina soomlasteks (*suomalaiset*), oma keelt soome keeleks või selle murdeks.

Ingerimaale hakkasid äyrämöised sisse rändama pärast piirkonna minekut Rootsi võimu alla 17. sajandi alguses. Nende kõrval asus samalajal Ingerimaale ümber ka hulgaliselt Karjala kannase idaosast, Savost ja Viiburi lääni läänepoolsetest osadest pärit savakoid. 

1848. aastal loendas vene etnograaf Peter von Köppen Ingerimaal kokku 29 242 äyrämöist ja 43 080 savakot. Äyrämöiste põhiliseks asualaks Ingeris olid Toksova, Lempaala, Vuole, Kaprio, Tyrö ja Liissilä kihelkonnad, kus nad moodustasid enamuse rahvastikust. Samuti leidus äyrämöiseid Tuutari, Hietamäki, Skuoritsa, Serepetta, Kolppana, Koprina ja Inkere kihelkonnas, kus leidus nii eraldi äyrämöiste ja savakote külasid kui ka segakülasid. 

Nii Karjalas kui ka Ingerimaal moodustasid äyrämöised ja savakod pikka aega omaette etnilised grupid, kellel oli oma selgelt eristatav keelemurre, kombestik ja rahvarõivad. Hõimudevahelised abielud praktiliselt puudusid või olid harvaesinevad ning segaabieludes õpetasid ja andsid emad lastele edasi just oma kultuuritavad. 19. sajandi keskpaigas olid hõimudevahelised kultuurilised erinevused veel selgesti eristatavad, kuid järk-järgult omavaheline läbikäimine tihenes, sh suurenes segaabielude arv, ning 20. sajandi alguseks olid kahe hõimu vahel alles veel vaid keelelised erinevused. 

## Rahvariided

Äyrämöise naise rahvariide üheks eristavaks tunnusjooneks on *rekko* – nelinurkne mitmevärviline (põhivärvid punane ja kollane) tikand särgi rinnusel. Samuti on tikandid särgi kaelusel ja õlgade juures varrukatel. Särgi peal kanti suvel linasest riidest valget eest avatud jakki – *kostuli*, talvel tikanditega kaunistatud kuube. Rahvarõiva villane seelik on sinine punase ülaosaga või punane sinise ülaosaga. Seeliku juures kanti sageli villast või linast värviliste tikanditega põlle. Vööna kanti kirivööd, mis asetati keha vasakule poolele. Peas kandsid vallalised naised tikandi või ornamentidega kaetud peapaela- või võru – *seppäli*. Abielunaise peakate oli *huntu* – linasest riidest valge pearätt värvilise tikandiga*.* Rõivaste juurde kuulusid valged sukad. Jalanõudena kantti pruune või musti nahast kingi. 

Meestel eraldi rahvarõivad puudusid. 

Äyrämöiste rahvarõivad olid arhailisemad ja traditsioonilisemad kui savakote riided, sarnanedes üldjoontes Karjalas kantavate rahvarõivastega. Savakod olid riietuselt modernsemad ning läksid kergemini kaasa uute moevooludega. Savakote rahvarõivad sarnanesid üldjoontes Soomes kantavate rahvarõivastega.

## Viited
Savakod

**Savakod** (soome mitmus *savakot,* ainsus *savakko*) on ajalooline soome hõim Karjalas Karjala kannasel ning üks kahest ajaloolisest ingerisoome hõimust Ingerimaal. Nende kõrval võis nii Karjalas kui ka Ingerimaal eristada teist etnilist soome hõimu, milleks olid äyrämöised. Kui äyrämöised olid Karjala kannase läänepoolsete alade, eelkõige Äyräpää maakonna põliselanikud, siis savakod, kelle asuala hõlmas alasid peamiselt Karjala kannase idaosas ja Viiburi lääni lääneosas olid uusasukad. Hõimu nimetus tuleneb nende algsest asualast Soome Savo piirkonnast, kuigi tegelikult võidi savakoteks kutsuda ka mujalt Soomest sisserännanuid. Savakod ise, nagu ka äyrämöised, nimetasid ennast reeglina soomlasteks (*suomalaiset*), oma keelt soome keeleks või selle murdeks.

Ingerimaale hakkasid savakod rändama pärast piirkonna minekut Rootsi võimu alla 17. sajandi alguses. Samal ajal asus Ingerimaale ümber ka hulgaliselt Karjala kannase lääneosast Äyräpäält pärit äyrämöiseid.

1848. aastal loendas vene etnograaf Peter von Köppen Ingerimaal kokku 29 242 äyrämöist ja 43 080 savakot. Savakote põhiliseks asualaks Ingeris olid Valkeasaari, Rääpyvä, Keltto, aga ka Markkova, Järvisaari, Venjoki, Koprina, Spankkova, Kupanitsa, Moloskovitsa ja Novasolkka kihelkonnad, kus nad moodustasid enamuse rahvastikust. Samuti leidus savakoid Tuutari, Hietamäki, Skuoritsa, Serepetta, Kolppana, Koprina ja Inkere kihelkonnas, kus oli nii eraldi äyrämöiste ja savakote külasid kui ka segakülasid.

Nii Karjalas kui ka Ingerimaal moodustasid äyrämöised ja savakod pikka aega omaette etnilised grupid, kellel oli oma selgelt eristatav keelemurre, kombestik ja rahvarõivad. Hõimudevahelised abielud praktiliselt puudusid või olid harvaesinevad ning segaabieludes õpetasid ja andsid emad lastele edasi just oma kultuuritavad (eriti äyrämöised, kes olid alalhoidlikumad). 19. sajandi keskpaigas olid hõimudevahelised kultuurilised erinevused veel selgesti eristatavad, kuid järk-järgult omavaheline läbikäimine tihenes, sh suurenes segaabielude arv, ning 20. sajandi alguseks olid kahe hõimu vahel alles veel vaid keelelised erinevused.

## Rahvariided
Savakote naiste rahvariided sarnanesid üldjoontes Soomes kantavate rahvarõivastega. Võrreldes äyrämöiste rõivastega olid savakote rahvariided monotoonsemad ja tagasihoidlikumad. Samal ajal olid savakod riietuselt modernsemad ning enam avatud uutele moevooludele. Savakko naise pluus oli avarate ja pikkade käistega, kuid ilma rekkota nagu äyrämöiste naistel. Käised seoti kinni küünarnukist üla- või veidi allpool, nii et osa käe varrest jäi paljaks. Särgi krae suleti eest nööbi või sõlega. Särk ise oli valgest linasest kangast. Seelik oli tumedast kangast villane. Särgi peal kanti varrukateta vesti – *liivi* või varrukatega lühikest jakki – *tankki*. Külmal ajal kanti üleriidena lisaks ka kasukat. Savako naise peakate oli *natsi* – narmastega müts või *lakki* – valge paeltega müts.

Meestel, nagu äyrämöistelgi, eraldi traditsioonilised rahvariided puudusid.

## Viited
Kardkiriahven

**Kardkiriahven** (*Neolamprologus*) on  kirevahvenlaste sugukonda kuuluv kalade perekond.

Nad elavad Ida-Aafrikas Tanganjika järves selle endeemidena, vaid üks liik (*Neolamprologus devosi*) elab mujal (Malagarasi jões).

## Liike
**Neolamprologus brevis* – väike kardkiriahven
**[[Neolamprologus brichardi]]*
**Neolamprologus cylindricus* – silinder-kardkiriahven
**[[Neolamprologus devosi]]*
**Neolamprologus leleupi* – sidrun-kardkiriahven
**Neolamprologus longior* – sihvakas kardkiriahven
**Neolamprologus marunguensis* – marungu kardkiriahven
**Neolamprologus sexfasciatus* – kuusvööt-kardkiriahven
**Neolamprologus tretocephalus* – kalju-kardkiriahven
Urva tänav (Rakvere)

**Urva tänav** on tänav Rakveres. 

Umbtänava pikkus on 61 m ja see paikneb Tammiku   linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt.

Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. 

## Viited
Vahtra puiestee

**Vahtra puiestee** on tänav Rakveres.

Tänava pikkus on 1514 meetrit. See läbib Tammiku ja Taaravainu linnaosa. See on Rakvere Vallimäe lääneküljel olevate linnaosade pikim tänav ning paralleelne Õie tänavaga. Tänav saab alguse põhja pool Annemäe teelt ja lõpeb lõunas Taara tänava ristmikuga. Ühendab idaküljel paiknevaid väikseid põiktänavaid, mis kannavad piirkonnale iseloomulikke taimenimetusi.

Rakvere Tammiku ja Taaravainu linnaosad on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt eramud.

## Viited
Suusamaraton

**Suusamaraton** on murdmaasuusatamise võistlus, kus distantsi pikkus on vähemalt 30 km. Worldloppet nimetab suusamaratonideks vaid neid võistlusi, mille distants on vähemalt 50 km või 42 km, kui sõidetakse kohas, kus kõrgus on vähemalt 1500 m üle merepinna.

Rahvusvaheliselt on tuntud kaks suusamaratonide sarja: Worldloppet ja Ski Classics.

## Suusamaratone
*Anatoolia suusamaraton
*Tartu suusamaraton
*Vasaloppet

## Vaata ka
*võistkondlik suusamaraton
Kirevkala

**Kirevkala** (*Poecilia*) on perekond kalu.

Sellesse perekonda kuulub umbes 40 liiki. Nad on levinud peamiselt Ameerika troopilises ja subtroopilises piirkonnas.

Nende seas on populaarseid akvaariumikalu.

## Liike
**Poecilia formosa* – kaunis kirevkala
**Poecilia latipinna* – laiuim-kirevkala
**Poecilia reticulata* – gupi
**Poecilia sphenops* – teravnina-kirevkala
**Poecilia velifera* – puri-kirevkala
Vaarika tänav (Rakvere)

**Vaarika** on tänav Rakveres.

Tänava pikkus on 134 meetrit. Tegu on Tammiku ja Taaravainu linnaosa piiritänavaga. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Vainu tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega. 

Rakvere Tammiku ja Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad piirkonnale iseloomulikke taimenimetusi.

## Viited
Vainu tänav (Rakvere)

**Vainu** on tänav Rakveres.

Tänava pikkus on 158 meetrit ja paikneb Taaravainu linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, temast põhjas paikneb Rakvere tammik ning ida pool Palermo mets.  Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega. 

Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad piirkonnale iseloomulikke loodusnimetusi.

## Viited
Pähkli tänav

**Pähkli tänav** on tänava nimi mitmes Eesti asulas:

*Pähkli tänav, tänav Kihelkonna alevikus
*Pähkli tänav, tänav Pärnus
*Pähkli tänav, tänav Rakveres
*Pähkli tänav, tänav Sindis
*Pähkli tänav, tänav Tabasalu alevikus
*Pähkli tänav, tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis
*Pähkli tänav, tänav Uuemõisa alevikus
*Pähkli tänav, tänav Viljandis
*Pähkli tänav, tänav Väike-Maarja alevikus
Orase tänav

**Orase tänav** on tänav Tallinnas Pelgulinna asumis.

Orase tänav sai nime 26. oktoobril 1932.

## Viited
Ernst Mecklenburg

**Ernst Mecklenburg** (sündinud 3. juunil 1927 Blöckenis, Ida-Preisimaal (tänapäeval Ossokino, Kaliningradi oblast)) on endine Saksa DV riigitegelane.

Ernst Mecklenburg on pärit talupoja perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta põllumajandust. 1944. aastal mobiliseeriti ta Wehrmachti, 1945. aastal oli lühikest aega Inglise sõjavangis. Vangist vabanemise järel töötas Läänetsoonis mäetöölisena. 1947. aastal asus ta elama Nõukogude okupatsioonitsooni, kus tegeles talupidamisega. 1950. aastal astus Ernst Mecklenburg Saksamaa Demokraatlikku Talurahvaparteisse ja Saksa Vaba Noorsoo Liitu. Aastatel 1950–1952 oli ta Rehna linnapea. 1952. aastal töötas ta osakonnajuhatajana Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei Mecklenburgi liidumaa juhatuses osakonnajuhatajana. 1953–1958 õppis ta kaugõppes Saksa Riigi ja Õigusteaduste Akadeemias (Deutsche Akademie für Staats- und Rechtswissenschaft) Potsdamis. 1954–1963 töötas Ernst Mecklenburg Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei Rostocki ringkonna organisatsioonilise sekretärina. 1963–1967 oli ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei Rostocki ringkonna eestseisuse esimees. 1963–1990 kuulus ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei eestseisusse ja 1968–1990 presiidiumi. 1967–1974 oli ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei juhatuse sekretär ja 1974–1982 aseesimees. 1971. aastast oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige.

Ernst Mecklenburg oli 1982. aasta maist kuni 27. märtsini 1987 Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei esimees. 

## Viited
Taara tänav (Rakvere)

**Taara tänav** on tänav Rakveres Taaravainu linnaosas.

Tänava pikkus on 252 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, piirkonnas, millest põhjas paikneb Rakvere tammik ja ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Tammiku tänavalt, ristub Tõru ja Pähkli tänavaga ning lõpeb lääne pool Vahtra puiesteega.

Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke loodusega seotud nimesid.

## Viited
Olevi tänav (Rakvere)

**Olevi tänav** on tänav Rakveres. 

Tänava pikkus on 182 m ja see asub Kondivalu linnaosas. Tänav paikneb Juhan Kunderi tänava ja Tartu tänava vahel. Tänavast lääne pool asub Palermo mets.

Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, tänavale on rajatud ühepereelamud.  

Olevi tänav on kandnud ka Kalmu tänava nimetust.

## Viited
Alevi tänav (Rakvere)

**Alevi tänav** on tänav Rakveres. 

Tänava pikkus on 212 m ja see asub Kondivalu linnaosas. Tänav algab ja lõpeb lääne poolt Juhan Kunderi tänavaga, olles silmusekujuline. Tänava läheduses, edela suunas, asub Palermo mets.  

Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, tänavale on rajatud ühepereelamud. 

## Viited
Nette Liivak

**Nette Liivak** (tegelikult **Anette-Wilhelmine Liivak**, 9. märts 1916 Arukülas – 30. mai 1993 Tallinnas) oli eesti tekstiilikunstnik. 

## Elukäik
Nette Liivak õppis kodutööstust Kehtna Kõrgemas Kodumajanduskoolis, mille lõpetas 1940. aastal. Aastatel 1945–1951 õppis ta Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis tekstiili.  Oli 1951–1971 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi kunstilise tekstiili ja kostüümi kateedri õppejõud. 1971. aastast vabakutseline kunstnik.

Tema isikunäitus toimus 1976. aastal Tallinna Kunstihoone väikeses salongis.

## Teoseid kogudes

* Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum
* Eesti Ajaloomuuseum

## Viited
Berliini Riigiraamatukogu

**Berliini Riigiraamatukogu** (ka **Berliini Riiklik Raamatukogu**; saksa *Staatsbibliothek zu Berlin*, lühend SBB) on Saksamaal Berliinis asuv raamatukogu. Raamatukogus on üle 23 miljoni teaviku ja on seetõttu suuruselt Saksamaa teine (esimene on Saksamaa Rahvusraamatukogu). Raamatukogu asutati 1661.

Raamatukogul on kaks peamist hoonet: Unter den Lindenil ja Potsdamer Straßel.

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Benjamin Franklini medal (Franklini Instituut)

**Franklin Institute Awards**, ka **Benjamin Franklini medal**, on teadusauhind, mida alates 1998. aastast annab välja Philadelphias asuv Franklini Instituut panuse eest teadusse järgmistes valdkondades:

*keemia,
*tsiviilehitus ja masinaehitus,
*arvutiteadus ja tunnetusteadus,
*maateadus ja keskkonnateadus,
*elektrotehnika,
*bioloogia,
*füüsika.

Kuni 1998. aastani andis Franklini Instituut välja Franklini medalit.

## Laureaate
#### Füüsika

*1998 – Robert B. Laughlin, Horst L. Stormer, Daniel C. Tsui 
*1999 – John C. Mather, Akira Tonomura 
*2000 – Eric Cornell, Wolfgang Ketterle, Carl Wieman 
*2001 – Alan H. Guth 
*2003 – John N. Bahcall, Raymond Davis 
*2003 – Masatoshi Koshiba 
*2005 – Yoichiro Nambu 

*2007 – Arthur B. McDonald, Yoji Totsuka 
*2008 – Deborah Jin 
*2010 – David J. Wineland, Peter Zoller 
*2011 – Nicola Cabibbo 
*2012 – Rašid Sunjajev 
*2013 – Alexander Dalgarno
*2017 – Marvin L. Cohen 

#### Maateadus ja keskkonnateadus

*2001 – Rob Van der Voo 
*2006 – Luna B. Leopold, M. Gordon Wolman 
*2007 – Steven W. Squyres 
*2008 – Wallace Broecker
*2009 – J. Frederick Grassle  

*2011 – Jillian F. Banfield 
*2012 – Lonnie Thompson, Ellen Stone Mosley-Thompson 
*2013 – Robert Berner
*2015 – Syukuro Manabe
*2016 – Brian F. Atwater 

#### Inseneriteadused

*2003 – Charles H. Thornton 
*2006 – Ray W. Clough 
*2010 – D. Brian Spalding 

*2011 – Dean Kamen 
*2016 – Shu Chien 
*2017 – Mildred S. Dresselhaus 

#### Bioloogia

*1998 – Stanley B. Prusiner 
*1999 – Barry J. Marshall 
*2003 – Jane Goodall 

*2005 – Elizabeth Blackburn 
*2012 – Sean B. Carroll 
*2016 – Robert S. Langer 

#### Arvutiteadus ja tunnetusteadus

*1999 – Noam Chomsky, Richard W. Shorthill 
*2001 – Marvin Minsky 
*2009 – Ruzena Bajcsy

*2010 – Shafrira Goldwasser 
*2012 – Vladimir Vapnik 
*2013 – William Labov 

#### Elektrotehnika
*2009 – Lotfi A. Zadeh 
*2012 – Jerry Nelson

#### Keemia
*1998 – Ahmed H. Zewail 
*2000 – Robert H. Grubbs
*2001 – Karl Barry Sharpless

## Viited

## Välislingid
*Laureates Search. fi.edu