open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marju Mutsu

**Marju Mutsu** (kodanikunimega **Mutso**, 6. juuli 1941 Tallinn – 4. jaanuar 1980 Tallinn) oli eesti graafik ja aforist.

## Haridus
Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja õppis aastatel 1962–1969 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis.

## Töö
Lühemat aega töötas Mutsu ajakirjas Noorus, instituudi lõpetamise ajal ja järel Eesti Reklaamfilmis. Suurema osa loometegevuse aktiivsemast perioodist oli vabakutseline kunstnik.

## Looming
Peamiselt oforditehnikas looming paistab silma spontaanse eneseväljenduse ja erilise tundlikkusega, iseloomulikud on avatud kompositsioon, vaba joonekäsitlus ja valge paberipinna oskuslik kasutamine. 1970. aastate alguse teoseis valdab lüüriline tundetoon, kümnendi keskpaiga portreekompositsioonides on inimeste suhestatus keerukam. Viimaste eluaastate loomingus on unistuslik meeleolu taandunud argisema ees, küllalt suur osa on huumoril, mis teoseti võib ulatuda sarkasmini.

Kirjutanud ja illustreerinud lasteraamatu "Vappu ja valge hobune" (1973). Illustreerinud "Tasuja" ja "Villu võitlused" 1971, "Timm Thaler ehk müüdud naer" (James Krüss) jt. Teinud kaanekujundusi raamatutele, näiteks teostele "Herzog" (Saul Bellow).

Marju Mutsu kirjutas ka aforisme ja luuletusi. Tema aforisme on ilmunud ajakirjades Kunst (1976, nr 48/1, lk 48-53) ja Noorus (1972, nr 11, lk 73; Noorus 1973, nr 1 lk 76; 1978, nr 1, lk 33), käsikirja jäi illustreeritud aforismikogumik. Osa luuletusi ilmus raamatus "Marju Mutsu" 2009. aastal.

## Liikmesus
* ANK '64 üks asutajaid
* 1973 Eesti Kunstnike Liit

## Tunnustus
* 1982 – Kristjan Raua preemia (postuumselt) (1981. aastal korraldatud loomingu ülevaatenäitus)

## Isiklikku
Marju Mutsu sündis Hilja ja Aadu Mutsu esimese lapsena. Tal on vend, arhitekt Aadu Mutso (jun).

Aastatel 1968–1971 oli ta abielus kunstnik Mati Vaitmaaga, nende poeg on Mikk Mutsu.

Aastatel 1977–1980 oli ta abielus kunstnik Herald Eelmaga, sellest abielust on kaks poega: Kaarel Eelma ja Pärtel Eelma.

## Viited

## Kirjandus
* Jüri Hain. "Mutsu (õieti Mutso), Marju, graafik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 325
* "Marju Mutsu". Koostaja Herald Eelma, tekstid Elnara Taidre jt, tõlge inglise keelde Krista Mits, toimetaja Tiiu Viirand, kujundaja Pärtel Eelma, fotod Jaan Klõšeiko jt. Tallinn 2009

## Välislingid

* Marju Mutsu looming EKM Digikogus
* Haud Tallinna Metsakalmistul
* Mait Talts, "Paar sõna Marju Mutsust", Nukits 2011, lk 33-36
* Mai Levin, "Marju Mutsu: näituselt", Sirp, 29. jaanuar 1982, lk 8
Eesti 1936. aasta suveolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[1936. aasta suveolümpiamängud]]el** 37 sportlasega 8 spordialal.

Eesti sportlased võitsid 7 medalit: Kristjan Palusalu Kreeka-Rooma maadluses ja vabamaadluses kulla, Nikolai Stepulov poksis hõbeda, August Neo vabamaadluses hõbeda ja lisaks võideti 3 pronksi.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu korvpallur Erich Altosaar.
Eesti 2002. aasta taliolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[2002. aasta taliolümpiamängud]]el** 17 sportlasega ja 5 spordialaga.

Eesti sportlased võitsid 3 medalit: Andrus Veerpalu 15 km kulla ja 50 km murdmaasuusatamises hõbeda ning Jaak Mae 15 km murdmaasuusatamises pronksi.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu Allar Levandi, kes sportlasena ei osalenud.
Eesti 2006. aasta taliolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[2006. aasta taliolümpiamängud]]el** 26 sportlasega ja 6 spordialaga.

Eesti sportlased võitsid 3 medalit: Andrus Veerpalu 15 km klassikasõidus kulla ja Kristina Šmigun 15 km suusavahetusega sõidus ja 10 km klassikasõidus kulla.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu laskesuusataja Eveli Saue.
Eesti 2010. aasta taliolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[2010. aasta taliolümpiamängud]]el** 30 sportlasega ja 4 spordialaga.

Eesti sportlased võitsid ühe medali: Kristina Šmigun-Vähi vabatehnikas hõbeda.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu laskesuusataja Roland Lessing.
Eesti 1992. aasta suveolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[1992. aasta suveolümpiamängud]]el** 37 sportlasega ja 13 spordialaga.

Eesti sportlased võitsid 2 medalit: Erika Salumäe trekisõidus kulla ning Toomas ja Tõnu Tõniste purjetamises pronksi.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu Heino Lipp, kes sportlasena ei osalenud.
Eesti 1996. aasta suveolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[1996. aasta suveolümpiamängud]]el** 43 sportlasega ja 13 spordialaga.

Eesti sportlased jäid medalita.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu sõudja Jüri Jaanson.
Eesti 2000. aasta suveolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[2000. aasta suveolümpiamängud]]el** 33 sportlasega ja 11 spordialaga.

Eesti sportlased võitsid 3 medalit: Erki Nool kümnevõistluses kulla, Aleksei Budõlin judos pronksi ja Indrek Pertelson judos pronksi.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu purjetaja Tõnu Tõniste.
Eesti 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** 42 sportlasega ja 10 spordialaga.

Eesti sportlased võitsid 3 medalit: Jüri Jaanson sõudmises hõbeda, Indrek Pertelson judos pronksi ja Aleksander Tammert kettaheites pronksi.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu kümnevõistleja Erki Nool.
T-14

**T-14 Armata** on vene relvajõudude põhirelvastusse kuuluma hakkav valmimisjärgus lahingutank.

Tank töötati välja Kartsevi-Venedikovi konstrueerimisbüroos Uurali Vagunitehases (Uralvagonzavod) Nižni Tagilis. Armata roomikveermikul tankide esimese partii tarnetähtajaks oli 2015. aasta veebruar. Kitsamale ringile (peaminister Dmitri Medvedevile) esitleti toodet 2013. aasta sügisel. Armata veermikul tooteid esitleti avalikult 2015. aasta Teise maailmasõja võidupüha paraadil Moskvas.

Väidetavalt jõudis tank seeriatootmisse 2021. aasta lõpul.

Uue põlvkonna tanki torn ja kahur on arvutijuhtimisega ning torni ei ole ette nähtud meeskonda.

## Viited

## Välislingid

* 6. mai 2015, 12:15. *[[Infovastupanu]]*. «Потемкинский танчик» РФ «сияет» дырами в броне. ВИДЕО. ФОТО (*vene keeles*)
* 9. aprill 2015. *[[Infovastupanu]]*. Vene uhkus läks katki – nende uusim tank ei pidanud vastu paraadi proovile (*vene keeles*)
* 30. detsember 2014. *www.military.com*. Russia's T-14 Armata Main Battle Tank Concept
* 12. august 2015, Vladimir Voronov, Tegelikkus Vene relvastuse seisust: vanad tankid on eluohtlikud ja uued olemas vaid paberil, tõlge artiklist 28.06.2015 14:21, Владимир Воронов, Танки для парада, Радио Свобода 2015 RFE/RL
Tüümuseabstsess

**Tüümuseabstsess** ehk **tüümusemädanik** (*abscessus thymi*) on osadel loomadel (sh inimestel) esineda võiv tüümuse patoloogline seisund, mis võib esile kutsuda tsüstide teket keskseinandis. 

Tänapäeval liigitatakse tüümuseabstsess rahvusvahelises haiguste klassifikatsiooni 10. versioonis tüümuse- ehk harkelundihaiguste hulka.

## Kaasasündinud süüfilis

20. sajandi esimesel poolel seostati tüümuse abstsesse kaasasündinud süüfilisega, neid kirjeldas esimesena Dubois 1850. aastal. Eri autorid on hiljem vaielnud nende kollete tekkemehhanismide üle, need olevat tekkinud kas Hassalli kehade infiltratsiooni või tüümuse säsi nekroosi tulemusel, mille tulemusel sai häiritud veresoonte areng nimetatud üksuses ja moodustus tüümuse tsüst.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Abscess of thymus]] seisuga 9.04.2015.*
Emmanuel Bove

**Emmanuel Bove** (kodanikunimega **Emmanuel Bobovnikoff**; 20. aprill 1898 Pariis – 13. juuli 1945 Pariis) oli prantsuse kirjanik.

Emmanuel Bove sündis Pariisis Venemaalt väljarännanud juudist isa ja Luksemburgist pärit ema pojana; isa oli klient hotellis, kus töötas ema. 1906. aastal hülgas isa pere ja asus kokku elama inglise maalikunstniku Emily Overwegiga. Emily Overweg spondeeris Emmanuel Bove'i õpinguid erakoolides École alsacienne'is ja lycée Calvinis Genfis, 1915. aastal saadeti ta internaatkooli Inglismaal, kust ta sai keskhariduse. 

1916. aastal tuli ta Inglismaalt tagasi, tema isa oli tuberkuloosi surnud ja kasuema Emily Overweg rahalistesse raskustesse sattunud. Ta töötas kõikvõimalikes ameteis: kelnerina, nõudepesijana, vabrikutöölisena ja trammijuhina. Segastel aegadel kandis ta kuu aega ka vanglakaristust, kuna tal ei olnud püsivat töökohta ja ta nimi kõlas kahtlaselt. Aastal 1918 mobiliseeriti ta Esimesse maailmasõtta, kuid kuna mobiliseerimine toimus hilja, pääses ta lahingutegevusest.

Pärast sõja lõppu ta abiellus ja asus elama Austriasse, seal sündis esimene laps ja valmis esimese raamatu "Minu sõbrad" (*Mes amis*) käsikiri. Aastal 1922 naasis ta Pariisi, ta püüdis leida tööd ajakirjanikuna ja kirjutas *Jean Vallois*' pseudonüümi all rämpskirjandust. Aastal 1923 saatis ta ajalehele Le Matin ühe novelli, mida toimetaja Colette soovis avaldada. Ta andis toimetajale lugeda ka romaani "Minu sõbrad", romaan ilmus aastal 1924 ja sellest sai alguse tema tähelend tõsiseltvõetava kirjanikuna.

Eesti keeles on Emmanuel Bove'ilt ilmunud aastal 2015 Loomingu Raamatukogus ilmunud romaan "Minu sõbrad", mille on tõlkinud Indrek Koff.
Home (Michael Bublé laul)

"**Home**" on Kanada laulja Michael Bublé esitatud ja loodud (kaasautor) laul, mis salvestatuna anti välja singli ja muusikavideona. 

## Kirjandus
* "Home" laulu sõnad

## Videod
* "Home" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Home (Michael Bublé song)]] seisuga 0.04.2015.*
Mustasõstra tänav

**Mustasõstra tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Mustasõstra tänav on Keemia tänavalt algav umbes 100 meetrit pikk umbtänav, mis sai nime 2014. aastal. Tänav oli varem Sõstra tänava lõpuosa.

Tänavalt on juurdepääs eramutele ja maa-alustele garaažidele.

## Viited

## Välislingid
*Mustasõstra tänav Lilleküla asumi skeemil
Jānis Kurelis

**Jānis Kurelis** (6. mai 1882 Härgmäe vald – 5. detsember 1954 Chicago) oli läti kindral. Võttis osa Vene-Jaapani sõjast, I ja II maailmasõjast, Läti Vabadussõjast. Läti Kesknõukogu memorandumile (Latvijas Centrālās padomes memorands; 17. märts 1944) üks 189-st allakirjutanust. 1944. aastal kindral Kurelise grupi ametlik juht.
Karutapja ordeni kavaler.  

Jānis Kurelis sündis aastal 1882 Härgmäe vallas sulase perekonnas. Aastal 1899 lõpetas ta Pihkva reaalkooli, aastal 1901 lõpetas ta Odessa sõjakooli.

Aastatel 1904–1905 võttis ta osa Vene-Jaapani sõjast. Aastal 1910 sai ta kapteni auastme ja ta viidi üle kindralstaabi peavalitsusse. Esimese maailmasõja ajal (aastal 1915) osales ta pataljonikomandörina lahingutes Rumeenia rindel; alates 15. jaanuarist 1916 sai temast roodukomandör 5. Zemgale pataljonis (pataljoni ülemaks oli Jukums Vācietis).
Tõnu Tamm (füüsik)

**Tõnu Tamm** (25. märts 1946 – 4. aprill 2015) oli eesti füüsik.

Ta töötas TA füüsika instituudis. Ta sai teaduste kandidaadi kraadi aastal 1973.

## Teadustööd
* Väitekiri "Исследование спектров обычной и горячей люминесценции некоторых систем Шпольского" (1973).

## Pere
Tema isa oli Nõukogude sõjaväelane ja marksismi õppejõud, Tallinna Polütehnilise Instituudi prorektor ja professor Boris Tamm.

## Vaata ka
*Eduard Špolski

## Viited
Tallinna SK Meteor

**Tallinna SK Meteor** oli jalgpalliklubi, mis tegutses Tallinnas. 

Klubi asutati 1909 ja on Eesti vanim jalgpalliklubi.

Algselt asutatud nimega **Tallinna JS Meteor** (*Tallinna *'J**algpalli**s**elts Meteor'') [[1909]]. aasta mais. JS Meteor lõpetas tegevuse [[1911]]. 

Klubi taasasutati 1926. aasta veebruaris nime all **Tallinna SK Meteor** (''Tallinna **S**pordi**k*'lubi Meteor*). SK Meteor lõpetas tegevuse 1937.

Klubi mängis ta 6. juunil 1909 Lasnamäel esimese ametliku jalgpallimatši Eestis, kus klubi oli vastamisi Tallinna JS Merkuriga. Tallinna JS Meteor võitis 4:2. Seda kuupäeva peetakse eesti jalgpalli ametlikuks sünnidaatumiks.
Narva KS Võitleja

**Narva KS Võitleja** (ka *KS Võitleja*) oli Narvas asuv endine Eesti jalgpalliklubi.

Klubi kasvas välja seltsi Võitleja spordiringist. Klubi registreeriti 13. märtsil 1911.
Eesti naiste jalgpalli karikavõistlused

**Eesti naiste jalgpalli karikavõistlused** (ka *Eesti naiste karikavõistlused*) on Eesti naiste jalgpalliklubide peamine karikavõistlus.

Esimesed karikavõistlused peeti 2007. aastal. Karika on enim kordi (6 korda) võitnud Pärnu JK naiskond.

## Võitjad
*2007 FC Flora Tallinn
*2008 FC Flora Tallinn
*2009 FC Levadia
*2010 Pärnu JK
*2011 Pärnu JK
*2012 Pärnu JK
*2013 FC Flora Tallinn
*2014 Pärnu JK
*2015 Pärnu JK
*2016 FC Levadia
*2017 Pärnu JK
*2018 FC Flora Tallinn
*2019 FC Flora Tallinn

## Vaata ka
* Eesti naiste jalgpalli superkarikas
Eesti naiste jalgpalli superkarikas

**Eesti naiste jalgpalli superkarikas** on 2009. aastast hooaja eel peetav ühemänguline tiitlivõistlus valitseva Eesti meistri (Naiste Meistriliiga) ja karikavõitja (Eesti naiste jalgpalli karikavõistlused) vahel.

## Võitjad
*2009 FC Flora Tallinn
*2010 FC Flora Tallinn
*2011 Pärnu JK
*2012 Pärnu JK
*2013 Pärnu JK
*2014 Pärnu JK
*2015 Pärnu JK
*2016 Pärnu JK
*2017 Pärnu JK
*2018 FC Flora Tallinn
*2019 FC Flora Tallinn
Tallinna FC Flora (naiskond)

**Tallinna FC Flora**, üldtuntud kui **Tallinna Flora** või lihtsalt **Flora**, on Tallinnas asuv jalgpalliklubi, mis võistleb Naiste Meistriliigas.

1997. aastal asutatud Flora klubi naiskond on võitnud kuus korda Naiste Meistriliiga, kaheksa naiste Eesti karikat ja seitse naiste superkarikat.

## Ajalugu
1997. aasta märtsis Flora naiskond pidas järgmisel kuul oma esimese liigamängu tiitlikaitsja Pärnu JK vastu, jäädes 0:3 alla. Vaatamata sellele saavutas naiskond edu, sest Flora saavutas 1998. aasta hooajal kolmanda koha. Flora kordas seda saavutust ka 1999. ja 2000. aastal.

Järgmised hooajad valmistasid suuremat pettumust, sest Flora saavutas 2001. ja 2002. aastal neljanda ja 2003. aastal viienda koha. Probleemid süvenesid 2003. aasta talvel ja Flora pidi 2004. aasta hooaega alustama ilma juhita, enne kui naiskonda varem juhendanud Anders Süvari naasis suvel. Vaatamata sellele võitis naiskond esimesed neli liigamängu. Taastunud Flora võitles taas kolme parema hulka pääsemise nimel, kuid jäi napilt välja, kaotades eelviimases voorus 2:3 ja jättes naiskonna pronksmedalist vaid kahe punkti kaugusele. Hooaja lõpus asendas Süvarit Allan Soomets, kes jäi treeneriks kuni 2012. aasta hooajani. Alates 2012. aasta detsembrist juhendas naiskonda Richard Barnwell.

Flora lõpetas 2007. ja 2008. hooajal liiga kolmandana, kuid tuli Eesti meistriks 2018. aastal. Edu on olnud ka Eesti naiste karikavõistlustel, kus võideti karikas 2013. aastal, alistades finaalis liigarivaali Pärnu JK 2:0. 1. detsembril 2015 nimetati juhatajaks Aleksandra Ševoldajeva.

Flora kindlustas 2023. aastal oma kuuenda järjestikuse meistritiitli viis mängu enne hooaja lõppu.

## Auhinnad
* **[[Naiste Meistriliiga]]**
** **Võitjad (8):** 2018, 2019, 2020, 2021, 2022, 2023, 2024, 2025
* **[[Eesti naiste jalgpalli karikavõistlused|Eesti naiste karikas]]**
** **Võitjad (8):** 2007, 2008, 2013, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022
* **[[Eesti naiste jalgpalli superkarikas|Eesti naiste superkarikas]]**
** **Võitjad (6):** 2009, 2010, 2018, 2019, 2020, 2022

## Statistika ja loendid

## Viited

## Välislingid
* FC Flora naiskond
* Facebook FC Flora 
* Instagram  FC Flora 
* Soccerway FC Flora naiskond
Eduard Špolski

**Eduard Špolski** (Эдуард Владимирович Шпольский; 23. september 1892 Voronež – 21. august 1975 Moskva) oli vene füüsik.

Tema peamiseks teaduslikuks tegevusalaks oli spektroskoopia ja luminestsentsi uuringud.

Ta oli ajakirja Uspehhi Fizitšeskihh Nauk toimetaja.

Špolski töödele toetus rida uuringuid Tartus Füüsikainstituudis (Karl Rebane, Tõnu Tamm jt) 1960. ja 1970. aastail.
Ubuntu Vabastusliikumine

**Ubuntu Vabastusliikumine** on loodud selleks, et levitada ubuntu kaastöösüsteemi (*Ubuntu Contribution System*) ideid.

Ubuntu seisukoht on, et inimkond ei vaja elamiseks mitte raha, vaid ühtsust ja hoolivust ning liikumise üks eesmärke on inimesi sellest informeerida.

## Ajalugu
Ubuntu filosoofia juured ulatuvad tuhandete aastate taha ja on säilinud mõnedel Lõuna-Aafrika hõimudel tänini. Ubuntu Vabastusliikumine on need ideed kaasajastanud nii, et see sobiks paremini kokku praeguse materialistliku ühiskonnaga.

## Ubuntu maailmas
Ubuntu Vabastusliikumine on praeguseks (2015) ametlikult esindatud 73 riigis ja omab kaasamõtlejaid rohkem kui 200 riigis üle maailma.

## Ubuntu partei
Ubuntu (filosoofia) levitamiseks ja suurema meediakajastuse saamiseks on paljudes riikides tehtud UBUNTU Parteid.

## Vaata ka
*Ubuntu (filosoofia)
*UBUNTU Partei

## Viited

## Välislingid
* Ubuntu, Rootsi
* Ubuntu, Eesti
* Ubuntu, Holland
Lucca ja Piombino vürstkond

**Lucca ja Piombino vürstkond** loodi juulis 1805 Napoleon I poolt oma armastatud õele Élisa Bonaparte'ile. Riik paiknes Apenniini poolsaare keskosas (tänapäeva Itaalia), rahuldades Napoleoni Prantsusmaa vajadusi.

## Moodustamine

Riik tekkis, kui annekteeriti Lucca vürstkond (rajati 22. juunil 1805; endine Lucca vabariik, Prantsusmaa poolt 1799. aasta lõpust okupeeritud) ja iidne Piombino vürstkond, mille vürstinna oli märtsist alates Élisa. Ühendatud vürstkondi valitseti seejärel ühe monarhiana. Élisa oli Piombino ja Lucca valitsev vürstinna. Tema abikaasa Felice Pasquale Baciocchi oli Piombino titulaarvürst.

## Valitsemine

Vürstkonna põhiseadus kirjutati Napoleoni poolt 22. juunil 1805, sellega loodi vürstinnale abiks riiginõukogu ja seadusandlik senat.

Vürstkond võttis valuutana kasutusele Prantsuse frangi, kuigi vermiti ka mõned erilised kohalikud mündid.

3. märtsil 1809 asutas tema vend Napoleon Fontainebleau lepingu osana Toscana suurhertsogkonna, mida Élisa valitses Firenzest kui kogu Toscana suurhertsoginna. Piirkond oli annekteeritud Prantsuse keisririiki kaks aastat varem endisest Etruria kuningriigist (1801–1807). Edaspidi sai Lucca ja Piombino vürstkond Toscana suurhertsogkonna osaks ja järelikult Prantsuse esimese keisririigi territooriumiks. Ta sai eristaatuse ning kohale nimetati prefekt (Antoine-Marie-Pierre de Hautmesnil). Siiski ei nimetatud territooriumi kunagi Prantsusmaa departemanguks.

## Lõpp

Aastal 1814 okupeeris Austria armee Lucca, lõpetades Prantsuse kontrolli seoses Napoleoni langemisega. Viini kongressil anti Piombino Toscana suurhertsogkonnale ja Elba maapakku saadetud Napoleonile.

Lucca taastati eraldi riigi staatuses kui Lucca hertsogkond (1815–1847). Viini kongress (1814–1815) andis hertsogkonna maapaos olevale Hispaania María Luisa de Borbónile (1782–1824), kellest sai Lucca hertsoginna ja kes jättis tähelepanuta põhiseaduse, mille kongress keshtestas, ja valitses absolutistlikult.

## Vaata ka
* Villa Reale di Marlia – Élisa Bonaparte'i residents vürstkonnas
Ubuntu (filosoofia)

**Ubuntu** (suulu keeles *ubuntu*; koosa keeles  *ubuntu*, 'inimlik lahkus; inimlikkus teiste vastu'), ka **ubuntuism**, on Lõuna-Aafrikast pärit filosoofia, eetika ja ideoloogia, mis pöörab erilist tähelepanu ustavuse ja lojaalsuse mõistetele inimestevahelistes suhetes ning on seotud usuga kõigi inimeste seotusse ja ühtsusse.

Desmond Tutu on 1999. aastal andnud järgmise *ubuntu* määratluse:

*Ubuntu-inimene on avatud ja ligipääsetav teistele, teisi jaatav, ei näe ohtu selles, et teised on võimekad ja head, sest tal on kindel usk endasse, mis tuleb sellest, et ta teab, et ta kuulub suuremasse tervikusse, ja ta tunneb end pisendatuna, kui teisi alandatakse või pisendatakse, kui teisi piinatakse või rõhutakse.*

## Vaata ka
*UBUNTU Partei
*Ubuntu Vabastusliikumine

## Viited
FC Levadia naiskond

**FC Levadia naiskond** on Eesti jalgpalliklubi FC Levadia naiste jalgpalli esindusvõistkond.

Naiskond moodustati 1993. aastal ja see mängib Naiste Meistriliigas.

## Välislingid
*Klubi koduleht
*Levadia naiskond võitis Horvaatia klubi Soccernet.ee, 5. august 2009
Jean Anthelme Brillat-Savarin

**Jean Anthelme Brillat-Savarin** (1. aprill 1755, Belley, Aini departemang, Prantsusmaa – 2. veebruar 1826, Pariis) oli Prantsuse jurist, poliitik, epikuurlane ja gastronoom. Tänapäeval teatakse teda peamiselt kaks kuud enne ta surma anonüümselt ilmunud teose "Maitse füsioloogia ehk mõlgutused kõrgemast gastronoomiast" järgi (täispealkiri prantsuse keeles "Physiologie du Goût, ou Méditations de Gastronomie Transcendante; ouvrage théorique, historique et à l'ordre du jour, dédié aux Gastronomes parisiens, par un Professeur, membre de plusieurs sociétés littéraires et savantes"; eesti keeles ilmus raamat Külli Kressa tõlkes 2014. aastal kirjastuses Tänapäev).

Brillat-Savarin sündis Belley linnakeses juristide suguvõssa. Ta õppis Dijonis õigusteadust, keemiat ja meditsiini ning pidas seejärel kodulinnas juurapraksist. 1789. aastal, mil algas Suur Prantsuse Revolutsioon, lähetati ta saadikuna Prantsusmaa parlamenti (Seisustekokku), millest peagi sai Riiklik Põhiseadusassamblee. Seal saavutas ta mõningase tuntuse, eriti avaliku kõnega surmanuhtluse toetuseks. 1733. aastal võttis ta isa Marc Anthelme endale teise perekonnanime, kuna ta vastsurnud tädi perekonnanimega Savarin jättis talle sel tingimusel kogu oma vara.

Jean Anthelme Brillat-Savarin naasis peagi Belley'sse ning valiti aastaks linnapeaks. Revolutsiooni hilisemal perioodil oli tema pea eest raha välja pandud ning ta põgenes Prantsusmaalt Šveitsi, kus peatus sugulaste juures Moudonis ning hiljem Lausanne'is Hôtel du Lion d'Argentis. Sealt liikus ta Hollandisse ja edasi vastrajatud Ameerika Ühendriikidesse kus elas kolme aasta vältel Bostonis, New Yorgis, Philadelphias ja Hartfordis, teenides elatist prantsuse keelt ja viiulimängu õpetades. Mõnda aega mängis ta esimest viiulit New Yorgis Park Theateris. Direktooriumi võimuletuleku järel naasis ta 1797. aastal Prantsusmaale. Seal asus ta magistraadi ametikohale, kuhu jäi elu lõpuni, olles kohtunik kassatsioonikohtus.

Muuhulgas pärineb temalt tuntud lause: "Ütle, mida sa sööd, ja ma ütlen sulle, mis sa oled."
Tartu JK Tammeka (naiskond)

**JK Tammeka naiskond** on Tartus tegutsev jalgpallinaiskond, kes mängib Naiste Meistriliigas. Tammeka naiskond teeb ka koostööd Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondiga, aidates koguda annetusi laste toetamiseks.

Aastal 2014 mängis naiskond karikafinaalis, kus kaotas Pärnu Jalgpalliklubile. 

Naiskonna peatreener on alates 2019. aastast Sirje Roops.

## Statistika ja loendid

## Viited

## Välislingid
*
Põlva FC Lootos (naiskond)

**Põlva Lootose naiskond** on Eesti naiste jalgpalliklubi; jalgpalliklubi Põlva Lootos üks võistkondi.

Naiskond mängib Naiste Meistriliigas.

## Mängijad
### Esindusnaiskond
*Seisuga 1. august 2023.*

### Endised mängijad
*  Liis Emajõe – FC Lootos, FC Flora, Maine (USA)
*  Eneli Vals(Kutter) – FC Lootos, JK Tammeka, Tallinna FC Flora, Napoli Femminile (Itaalia), Pärnu JK Vaprus
*  Grete-Lilijane Küppas – FC Lootos, JK Tammeka
*  Kate Brooks – Newcastle United WFC (ENG), FC Lootos, Newcastle United WFC (ENG)
*  Jade Samantha Blackburn – Newcastle United (ENG), FC Lootos, Newcastle United (ENG)
*  Natia Sxirtladze – Tbilisi Dinamo, Zugdidi Baia, Caluire FF (FRA) 
*  Sabine Cervenaka – FC Lootos, SK Imanta(Läti)
*  Riin Emajõe – FC Lootos, Tallinna FC Flora,
*  Ave Pajo – Eesti Näitused, FC Ajax Estel, Tallinna Kalev, FC Levadia, FC Lootos, Tallinna Kalev, Pärnu JK

*  Sandra London – FC Lootos, FC Elva
*

## Treenerid
* Kaido-Meinhard Kukli Peatreener (2008– )
* Indrek Käo Abitreener (2017– )
* Imbi Hoop Väravavahtide treener(2020– )
* Margret Help Füüsilise ettevalmistuse treener (2020– )
* Kärt Satsi Füsioterapeut (2017– )

## Naiskonna varasemad liigahooajad

## Välislingid
*Klubi koduleht
*
Kalle Kiik

**Kalle Kiik** (sündinud 10. veebruaril 1963 Paides) on eesti maletaja ja maletreener, rahvusvaheline meister (1993).

Ta lõpetas aastal 1981 Rakvere 1. Keskkooli ja aastal 1986 male erialal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel kulla (1988), hõbeda (1987) ja 3 pronksi (1986, 1993, 1997). 

## Viited

## Välislingid
*Kalle Kiik FIDE andmebaasis
*
Mari Kinsigo

**Mari Kinsigo** (aastani 1980 **Mari Sammul**; 12. juuli 1946 Viljandi – 10. mai 2014) oli eesti maletaja ja maletreener. 

Ta võitis Eesti meistrivõistlustel 3 kulda (1968, 1974, 1976), 5 hõbedat (1967, 1969, 1972, 1978, 1982) ja 2 pronksi (1965, 1973).
 

## Viited

## Välislingid
*
Kalju Pitksar

**Kalju Pitksar** (18. mai 1931 Tallinn – 26. september 1995 Tallinn) oli eesti maletaja. 

Aastal 1952 võitis ta Pärnu turniiri. 

Aastal 1958 ta diskvalifitseeriti ("kuni parandab oma käitumist") ja ta sai mängukeelu rohkem kui 20 aastaks. Aastal 1981 naasis ta sporti. Aastal 1981 tuli ta Tallinna meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Ilmar Raud

**Ilmar Raud** (8. juulil 1913 Viljandi – 13. juuli 1941 Buenos Aires, Argentina) oli eesti maletaja. 

1934 ja 1939 tuli ta Eesti meistriks, 1937 sai meistrivõistlustel hõbeda ja 1936 pronksi. 

## Viited

## Välislingid
*
Uno Kaskpeit

**Uno Kaskpeit** (sündinud 8. juunil 1957 Valgas) on Eesti piirivalvespetsialist ja poliitik, XIII ja XIV Riigikogu liige.

Kaskpeit alustas piirivalveteenistust oktoobris 1990. Ta on olnud piirivalveameti piiriosakonna ülem ja piirivalvekolledži direktor. 1. septembril 2007 lahkus Kaskpeit teenistusest protestiks piirivalve riigikaitsesüsteemist väljalülitamise vastu.1975.a lõpetas ta Valga Õhtukeskkooli.

Kaskpeit on lõpetanud Soome riigikaitse kõrgkoolis Eesti kaitseväe kõrgema juhtkonna erikursuse. Tal on Tallinna Ülikooli sotsiaalteaduste magistrikraad organisatsiooni käitumise erialal.

Kaskpeit kuulub Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda.

2015. aasta Riigikogu valimistel valiti ta 11. valimisringkonnas 1807 häälega Riigikogu liikmeks.

## Tunnustus
*1997 Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Viited
Ella Vende

**Ella Vende** (aastani 1920 **Ella Stein**; 10. juuni 1901 Peterburi kubermang – 8. oktoober 1987 Tallinn) oli eesti kunstiajaloolane.

## Elulugu
Ella (Hella Alice) Vende sündis Narva lähedal Peterburi kubermangus talurentniku peres. 

Õppis aastatel 1916–1919 Narvas tütarlastegümnaasiumis, 1919–1920 Tartu Õpetajate Seminaris ning 1930–1938 Tartu Ülikoolis filosoofiat ja kunstiajalugu, ülikooli lõpetas *[[cum laude]]*. 

Töötas aastatel 1938–1939 Eesti Rahva Muuseumi kunsti ja kultuuriloo osakonnas, 1939–1940 oli Haridusministeeriumi muinsuskaitseosakonna ekspert, tegeledes muuhulgas baltisakslaste kunstivara päästmisega. Kuni 1944 oli Tallinna Riikliku Kunstimuuseumi rakenduskunsti osakonna juhataja ja 1944–1947 ka muuseumi direktor. Selle kõrvalt õpetas Vende tarbekunstiajaloo õppejõuna tööd Riiklikus Kunstiinstituudis, kus sai 1947. aastal dotsendiks.

## Looming
Vende keskendus teadustöös tarbekunstile, eelistatud olid metallikunst ja moekunst. Kirjutas esimesena põhjaliku ülevaate eesti metallikunsti ajaloost ("Väärismetalltööd Eestis 15.–19. sajandini." Tallinn: Kunst, 1967), samuti 1949. aastal esimese moejalookäsitluse "Kostüümiajaloo konspekt" (käsikirjana). Avaldas rohkelt artikleid ajakirjades Siluett ja Nõukogude Naine.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli sõjaväelane Jakob Vende, nende poeg oli insener ja kodu-uurija Valdeko Vende.

## Viited
#EKABL, lk 584

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Jure Biechonski

**Jure Biechonski** on Eestis tegutsev poola päritolu psühhoterapeut.

## Välislingid
*Jure Biechonski erakooli Teadlik Mina kodulehel
*Traditsiooni tarkus. Kes olen mina? ERR arhiiv, 10.07.2006
*Traditsiooni tarkus. Unenägude tõlgendamine ERR arhiiv, 11.07.2006
*Traditsiooni tarkus. Teekond lapsepõlve. ERR arhiiv, 13.07.2006
*Psühholoog julgustab tundeid näitama, Valgamaalane, 24.10.2010
*http://skeptik.ee/2010/10/28/jure-biechonski-ornahingeline-terapeut-kes-vajab-ajalehe-valgamaalane-tsensorite-erikaitset/
*Argo Ideon, POSTIMEHE KAANELOO* JÄLGEDES: “Ma olin Palestiina kommunist”, 10. aprill 2015
Orhei

**Orhei** on linn Moldovas, Orhei rajooni halduskeskus. Orhei asub Chișinăust ligikaudu 41 km põhjas.

Linnast voolab läbi Dnestri parempoolne lisajõgi Răut.

Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Orhei elanikest moldaavlasi 89,17%, venelasi 5,45%, ukrainlasi 3,59%, mustlasi 0,59%, bulgaarlasi 0,18%, juute 0,14%, gagauuse 0,12% ja teistest rahvustest inimesi 0,74%.

## Sõpruslinnad
Orheil on kaks sõpruslinna.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Ants Soosõrv

**Ants Soosõrv** (sündinud 15. märtsil 1969 Tallinnas) on eesti rendžumängija ja sporditegelane. 

Ta lõpetas 1987. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1990. aastal Tallinna Majandustehnikumi. 

Ta tuli 2011, 2012 ja 2014 rendžus Eesti meistriks. 

## Viited

## Välislingid
*
Klara Zeidler

**Klara Zeidler** (ka **Clara Zeidler**; õieti **Antonie-Agnes-Klaara Zeidler**; 25. aprill 1870 Viiburi – 9. september 1951 Eskilstuna, Rootsi) oli baltisaksa tarbekunstnik ja pedagoog, eesti filigraani ja portselanimaali edendaja.

## Elulugu
Klara Zeidler sündis hilisema Valga erakoolipidaja ja filosoofiadoktori Ferdinand Zeidleri peres.

Sai üldhariduse Viiburi ja Valga eragümnaasiumides, kus ilmnes juba varakult tema võimekus joonistamises. Omandas erialahariduse Stieglitzi kunsttööstuskoolis, mille lõpetas 1894. Seejärel suundus kooli stipendiaadina F. Colarossi vabaakadeemiasse Pariisi end täiendama. Samuti õppis 1908 Londonis A. Fischeri juures, emailimise alal Pforzheimi kunsttööstuskoolis ja metallehistöö alal Viinis.

Aastatel 1897–1918 töötas Zeidler periooditi õppejõuna Petrogradis, sh Kunstide Edendamise Seltsi koolis ja 1915–1918 Stigelitzi kunsttööstuskoolis. 1918 emigreerus Venemaalt kõigepealt Soome, sealt edasi Tallinna ning 1919–1940 oli Riigi Kunsttööstuskooli metallehistöö-, portselanimaali-, akvarelli- ja joonistusõppejõud. Juhatas metallitöökoda 1924–1935 ning töötas ka 1919–1931 Tallinna saksa poeglaste eragümnaasiumis joonistusõpetajana. On muuhulgas töötanud ka Fabergé juveelifirmas (1917), kus kavandas lilleteemalisi mune ja ehteid.

Kuulus ARS-i, 1928–1935 oli EKKKÜ liige, osales 1932 RaKÜ asutamisel. On teada, et asutas Tallinna omaenda erastuudio. 

## Looming

Eelkõige tuntud tarbekunstnikuna, kuid oli ka andekas graafik (viljeledes peamiselt värvilist linoollõiget) ja akvarellist. Zeidleri loomingus on enim lille- ja interjööriakvarelle ning linnavaateid (Tallinn, Viiburi). Osales näitustel üle Euroopa – 1929 Helsingis, Lübeckis ja Kielis, 1939 Roomas ja Budapestis.

## Viited

## Välislingid
* Klara Zeidleri looming EKM Digikogus
Wabi-sabi

***Wabi-sabi*** (jaapani keeles 侘寂) on Jaapani traditsioonilise esteetika maailmavaade, milles tunnustatakse ebatäiuslikkust ja ebapüsivust, nähakse ilu looduse ajutisuses ja mööduvuses, lõpetamatuses ja muutumises. Selle tunnusteks on korrapäratus, tahumatus, lihtsus, kasinus, tagasihoidlikkus ning sõbralik lähedus looduslike nähtuste ja ilmingutega. Üldiselt on *wabi-sabi* omane kõigile jaapani kunstiliikidele.

## Mõiste

*Wabi-sabi* koosneb kahest mõistest. *Wabi* (侘) tähendab 'lihtsust', aga ka 'vabandust', ning sellega seostuvad 'ebatäiuslikkuse' ja 'seesmise ilu' mõisted. *Sabi* (寂) tähendab 'roostet', aga ka 'nukrust' ning sellega viidatakse 'aja kulgemisele' ja 'välisele ilule'.

*Wabi-sabi* esteetika tuleneb budistlikust õpetusest, mille kohaselt olemise tunnusteks on püsitus (無常, *mujō*), kannatus (苦, *ku*) ja isetus (空, *kū*).

*Wabi* on tänapäevases kontekstis mõtestatud kui sisemusse suunatud, subjektiivne, filosoofiline või ka ruumiline eluviis; *sabi* tegeleb pigem materiaalse, ajalise ja väljapoole suunatud esteetilise ideaaliga.

Jaapani kunst on sagedasti seotud *wabi-sabi* ideaalidega. *Wabi-sabi* ideaalidest lähtuvad stseenid või objektid on loomulikud või isegi suvalised. *Wabi-sabi* esteetikast lähtub jaapani teetseremoonia, ikebana, haiku, aiaseade ja ka nooteater.

## Ajalugu

*Wabi-sabi* lähtub ''zen''-budismist koos taoistlike mõjutustega. *Wabi-sabi* ideed ilmnesid juba Hiina Songi dünastia ajal, mil *wen-jen hua* kunstis praktiseeriti lihtsust. Ka hiina ''chan''-budismi kunstis kasutati vabu pintslitõmbeid ja spontaansust. Nii chan-budismi kui ka zen-budismi kunstikoolkonnad vastandusid üldiselt tunnustatud stiilidele.

Kuni 13. sajandini oli jaapani esteetika šintoismist inspireerituna keskendunud peamiselt looduse jõule ja selle ilule, kuid liikus siis *zen*-budismi poole, muutudes spirituaalsemaks ja lubades rohkem korrapäratust. Ebatäiuslikkus ja ebakorrapära said esteetiliselt väärtuslikuks, vastandudes standardiseeritud ja korrapärasele iluideaalile. 

Jaapani *zen*-templites hakati austama tagasihoidlikkust ja tahumatust. Kasutusele võeti loodusest kergesti kättesaadavaid materjale nagu bambus ja metsikud lilled. *Zen*-budismi kloostrite kaudu levisid need ideed jaapani arhitektuuri ja ka eluviisi üldisemalt. 

*Zen*-budistlik *wabi-sabi* viljelemine ei vajanud rikkust ega vabadust, piisas õigest suhtumisest, tunnetusest ja pühendumisest.

Tänapäeva Jaapanis on *wabi-sabi* endiselt oluline. Linnaarhitektuuris on tihtipeale omavahelises kontrastis lihtsus ja elegants, looduslähedus ja modernsus, perfektsus ja ebatäiuslikkus.

## Vaata ka

* *[[feng shui]]*

## Viited
Boris Lukats

**Boris Lukats** (25. juuli 1907 Ahja vald, Võnnu kihelkond, Tartumaa – 21. veebruar 1996 Põlva) oli eesti graafik ja kunstitegelane.

## Elulugu
Ta õppis 1917–1923 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumis, hiljem õppis nii Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas (1925–1928) kui ka 1928–1936 vaheaegadega Pallase Kunstikoolis. 

1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse. Töötas mitmel kultuurivaldkonna ametikohal enne ja pärast sõda. Osales Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu loomisel Jaroslavlis 1943, aastatel 1947–1950 oli ka liidu esimees. 

## Looming
Tema graafikas on tajutav Richard Sagritsa graafikaloomingu mõju (nt teostes "Puuslik", "Ristimine"). Viljeles ka guašši. Osales Jaroslavli kunstnike kollektiivis Jüriöö ülestõusu ainelise mapi loomises. 

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Boris Lukatsi looming EKM-i digikogus
*Boris Lukatsi 100. sünniaastapäeva näitus Võru Linnagaleriis
*Haud Põlva kalmistul
Ferdinand Laurberg

**Ferdinand Laurberg** (8. märts 1904 Vihterpalu, Harjumaa – 9. oktoober 1941 Tallinn) oli eesti jää- ja jalgpallur. 

Ta oli kuuekordne Eesti meister jääpallis (1928–1932 ja 1935). 

Ta kuulus Eesti jääpallikoondisse.

## Viited

## Välislingid
*
Moretum

***Moretum*** on ürtidega valmistatud juustumääre, mida muistsed roomlased sõid koos leivaga. Tüüpiline *moretum* valmistati ürte, värsket juustu, soola, õli ja veidikest äädikat kasutades. Soovi korral võis lisada erinevat sorti pähkleid. Koostisosad purustati koos uhmris ja sellest sai toit ka oma nime (ladinakeelsest sõnast *mortarium*, mis tähendab muuhulgas ka "uhmerdamise või jahvatamise saadus").

## Retseptid
Ühe retsepti leiab noorele Vergiliusele omistatud poeemikogu "Appendix Vergiliana" poeemist "Moretum". *Moretum*i retsepte leiab ka Rooma keisririigi aegse kõige olulisema põllumajandusest kirjutaja Columella teose "De Re Rustica" 12. raamatust. Seedermännipähklitega variant sarnaneb väga tänapäeva pestoga.

## Vaata ka

*Vana-Rooma köök
*Itaalia köök

## Viited

## Välislingid
* Appendix Vergiliana (ladina keeles)
* Columella teosed veebilehel The Latin Library
* Columella raamatute I-IV tõlked inglise keelde veebilehel LacusCurtius
Georg Kind

**Georg Ludwig Herman Kind** (24. jaanuar 1897 Dresden – 13. veebruar 1945) oli saksa graafik ja graafika õppejõud Pallases.

## Elulugu
Kind omandas joonistamishariduse Dresdeni rakenduskunsti koolis. 1915–1923 õppis periooditi Dresdeni Kunstiakadeemias skulptor Georg Wrba juhendamisel. 1923 sai Dresdeni Kunstnike Liidu liikmeks, 1940. aastatel oli ajutine lektor Dresdeni Kunstiakadeemias. Kind hukkus Dresdeni pommitamisel 13. veebruaril 1945, samuti hävis Kindi stuudio koos sealsete töödega.

## Kindi seotus Eestiga
Anton Starkopf kutsus Kindi 1921. aasta sügisel kunstikooli Pallas graafikaõpetajaks ja graafikastuudio eestvedajaks. Korralikku graafikaõpetust tollal koolis veel polnud ning just Kind tõi endaga kaasa sügavtrükipressi ja teisi vahendeid, mis aitasid kaasa korralikumale graafika õpetamisele. Suure tõenäosusega innustas just see Eduard Wiiraltit graafikaga jätkama. Pallases jõudis Kind töötada vaid aasta, ta lahkus sealt 1922. aastal. Kindi järelkäijaks sai samuti saksa päritolu Magnus Zeller. 

## Välislingid
* Georg Kindi looming EKM-i digikogus
Denis Grabe

**Denis Grabe** (sündinud 22. veebruaril 1990 Tallinnas) on eesti elukutseline piljardimängija. Grabe asub maailma edetabelis 8. kohal. WPApool.com.  

Grabe alustas piljardimängimist kuueaastaselt isa Leon Grabe piljardiklubis. Elukutselisena on ta piljardit mänginud viimased 15 aastat. 

2000–2024 on ta tulnud nii juunioride kui ka täiskasvanute arvestuses üksik- ja paarismängus eri piljardiliikides 35 korda Eesti meistriks. 

## Saavutusi

* MM 3. koht Las Vegas 10-palli 2024 
* World Cup of Pool 2021 paarismäng 3.koht esindades Eestit. (Paariline Mark Mägi) 
* 2019 Eurotour Antalya 1. koht 
* 2014 Eurotour Slovenia ja Austria 1. koht   
 
## Viited

## Välislingid
*
Radikaaldemokraatia Partei (USA)

**Radikaaldemokraatia Partei** oli 1864. aastal Ameerika Ühendriikides tegutsenud erakond.

Erakonna asutajate seas olid peamiselt radikaalsed vabariiklased, kes tahtsid, et astutaks jõulisemaid samme orjanduse kaotamiseks. Asutav kongress kogunes 1864. aasta mai lõpus Clevelandis Ohio osariigis.

Erakonna presidendikandidaadiks valiti John C. Frémont, kes oli osalenud 1856. aastal USA presidendivalimistel Vabariikliku Partei kandidaadina, kuid kaotanud. Asepresidendiks pidi kandideerima tema kõrval John Cochrane, kes tuli Demokraatlikust Parteist.

Erakonna valimisplatvormis nõuti konstitutsiooniparandust orjanduse keelustamiseks ja kodanikele võrdsete õiguste tagamist. Hiljem sündisid nendest ideedest USA Konstitutsiooni 13. ja 14. parandus.

Samuti nõuti, et oleksid tagatud sõnavabadus, pressivabadus ja *[[habeas corpus]]*.

Frémont ja Cochrane tegid valimiskampaaniat, kuid teatasid lõpuks septembris, et loobuvad kandideerimisest, sest ei taha killustada vabariiklaste hääli.

Vahepeal oli toimunud vabariiklaste kongress, kus USA president Abraham Lincoln avaldas esmakordselt avalikult toetust mustanahaliste elanike kodanikuõiguste kindlustamisele konstitutsiooni kaudu. Lincoln valiti presidendiks ka teiseks ametiajaks ja juba järgmisel aastal võetigi vastu USA konstitutsiooniparandus orjanduse keelustamise kohta.

Radikaaldemokraatia Partei, mille asutamisega olid seotud veel Frederick Douglass, Elizabeth Cady Stanton ja veel mitmed ajaloolised isikud, lõpetas 1864. aasta sügisel tegevuse ning selle liikmetest said taas vabariiklased.

## Välislingid

* Grand banner of the radical democracy, for 1864 *Library of Congress*
* “That’s What’s the Trouble with John C.” *HarpWeek*
Igor Solopov

**Igor Solopov** (17. aprill 1961 Magnitogorsk Vene NFSV – 12. juuni 2019) oli Eesti lauatennisist ja treener.

Ta lõpetas aastal 1978 Magnitogorskis Keskkooli. Ta õppis aastatel 1979–1987 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonnas. 

Ta osales 1992. aasta Barcelona OM-il, kus sai üksikmängus 33.–48. koha. 

1981–1996 sai ta Eesti meistrivõistlustel individuaalselt 19 medalit: 12 kulda (sh 1984, 1986, 1989, 1990, 1993 ja 1996 üksikmängus), 2 hõbedat ja 5 pronksi. 1979–1988 tuli 6 korral meeskondlikult Eesti meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
*Lahkus Igor Solopov
Reinhold Kesküll

**Reinhold Kesküll** (13. november (vkj)/ 26. november 1900 Jamburg – 18. september 1943 Tavda, Sverdlovski oblast, Vene NFSV) oli eesti kergejõustiklane.

Osales soomusrongil nr 2 Vabadussõjas.

Aastatel 1923–1925 tuli ta 5 korda eri distantsidel 100 m – 400 m jooksus ja 5 korda teatejooksus Eesti meistriks.

Ta osales 1924. aasta Pariisi olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel, kus ta ei saanud 100 m, 200 m ja 400 m eeljooksust edasi.

1941. a alguses komandeeriti nõukogude okupatsioonivõimude poolt Venemaale Sverdlovskisse sapööriüksuste nooremkomandöride täienduskursustele, sõja puhkedes tagasi ei pääsenud. Arreteeriti 23. jaanuaril 1942, süüdistati nõukogudevastases propagandas ja mõisteti 10 aastaks Tavda vangilaagrisse. Suri vangilaagris.

## Viited

## Välislingid
*
*Olympedia
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Kaido Kreen

**Kaido Kreen** (sündinud 12. jaanuaril 1965 Viljandis) on endine eesti võrkpallur, rannavõrkpallur. 

1988 ja 1990 tuli ta Tallinna Autobussikoondise võistkonnas Eesti meistriks.

1987 Nõukogude Liidu meister rannavõrkpallis (3x3) koos Ain Porki, Arvo Priimäe ja Ako Saluriga

1988 Nõukogude Liidu hõbe koos Avo Keelega (rannas)

1989,1990 Nõukogude Liidu meister koos Avo Keelega (rannas)

1989–1997 Eesti meister rannavõrkpallis koos Avo Keelega

Ta osales 1996. aastal Atlanta OM-il, kus sai rannavõrkpallis koos Avo Keelega 17.–24. koha. 

## Viited

## Välislingid
*
Gunnar Friedemann

**Gunnar Friedemann** (22. september 1909 Tallinn – 2. veebruar 1944) oli Eesti maletaja. 

Ta tuli 1933 Eesti meistriks ja 1932, 1934 ja 1939 sai meistrivõistlustel pronksi.

Langes Saksa sõjaväes Idarindel.

## Viited

## Välislingid
*
Stan Ioan Pătraș

**Stan Ioan Pătraș** (1908–1977) oli rumeenia puunikerdaja ja rahvakunstnik. Ta on eelkõige tuntud Săpânța rõõmsa kalmistu (Cimitirul Vesel) rajajana.

Alates 1930. aastatest hakkas Pătraș looma puidust hauariste, mida kaunistas erksate värvide, lihtsate kujundite ja humoorikate või irooniliste tekstidega. Tema tööd kujutasid sageli lahkunu elu, ametit või iseloomu ning erinesid oluliselt traditsioonilisest kalmistukunstist.

Pătrași looming pani aluse ainulaadsele kunstilisele ja kultuurilisele traditsioonile, mida on pärast tema surma jätkanud tema õpilased ja järeltulijad. Tänapäeval on Săpânța kalmistu üks Rumeenia tuntumaid kultuurilisi vaatamisväärsusi.


Cimitirul Vesel de la Sapanta3.jpg|Stan Ioan Pătrașe haud Săpânța küla surnuaial
RO MM Sapanta Stan Ioan Patras home.jpg|Maja, kus Pătraș elas, tänapäeval tema majamuuseum
Tallinna SR Võitleja

**Tallinna SR Võitleja** on endine Tallinna jalgpalliklubi. 

## Tulemused [[Eesti jalgpalli kõrgliiga]]s
*1926: kaotas veerandfinaali mängu
*1927: 3. koht
Tartu PSR

**Tartu PSR** (*Tartu Politseiringkond*) oli Tartus asuv endine Eesti jalgpalliklubi. 

Aastal 1942 tuli klubi Eesti meistriks. Aastal 1943 võitis klubi Eesti karikavõistlused.
Tõreda kalmistu

**Tõreda kalmistu** (ka **Sadala kalmistu**, **Sadala baptistikalmistu**) on kalmistu endises Tõreda külas Torma kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tähkvere külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.

Sadala baptistikogudus asutati praeguses Sadala alevikus Laiuse kihelkonnas 8. novembril 1907. Kalmistu rajati aga Sadala alevikust väljapoole, Tõreda küla aladele Torma kihelkonda. Seepärast tuntakse kalmistut peamiselt endise külanime järgi, kuid kasutatakse ka koguduse järgi 'Sadala' nime.

Kalmistu paikneb Sadala palvelast linnulennult umbes 3 km idakagu suunas. Kalmistu pindala on umbes 0,3 ha. Praegu (aprillis 2015) on kalmistu kasutuseta, kuid seda korrastatakse.

## Viited

## Käsikirjad
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Kirjandus
*"Laiuse". - Tartumaa // Eesti I. Tartu 1925. Lk 253

## Välislingid
*
*Tõreda kalmistu Eesti kalmistute andmekogus
Mercedes Benz

"**Mercedes Benz**" on Janis Joplini kirjutatud ja esitatud laul. 

Laulu sõnad on lihtsad ja meeldejäävad, palutakse Jumalal osta Mercedes-Benzi auto, värviteleviisor ja "öö linnas".

Bobby Womacki kohaselt sai Joplin laulu sõnade jaoks inspiratsiooni autosõidul Mercedes-Benz 600-ga. Joplin salvestas selle laulu 1. oktoobril 1970. See oli tema viimane salvestis. Ta suri kolm päeva hiljem, 4. oktoobril. Laul avaldati 1971. aasta albumil "Pearl".

Laulu on kaverdanud ka Elton John, Dave Clark & Friends, Goose Creek Symphony, Swan Arcade, Taj Mahal, Bob Rivers, T-Spoon koos Jean Shy'ga, P!nk jt.

## Viited
Friedrich Jeckeln

**Friedrich August Jeckeln** (2. veebruar 1895 Hornberg – 3. veebruar 1946 Riia) oli saksa sõjaväelane, SS-kindral ja Kolmanda Riigi kõrge politseiametnik.

Ta sündis Hornbergis Ortenau kreisis Freiburgi ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal. Ta lõpetas reaalkooli ja seejärel aastal 1913 Köthenis polütehnikumi. Esimesest maailmasõjast võttis ta osa suurtükiväelasena läänerindel. Aastal 1915 sai ta leitnandiks.
Săpânța

**Săpânța** on küla Põhja-Rumeenias Maramureși maakonna Săpânța vallas.

Küla on tuntud oma Rõõmsa surnuaia (rumeenia keeles *Cimitirul Vesel*) poolest.


Pilt:Cimitirul Vesel de la Sapanta2.jpg|Kivikirik surnuaia lähedal
Pilt:Cimitirul Vesel de la Sapanta3.jpg|Rõõmus surnuaed. Esiplaanil Stan Ioan Pătrașe haud, kes on enamiku hauatähiste autor
Pilt:Cimitirul Vesel de la Sapanta6.jpg|Hauatähised kalmistul
Pilt:RO MM Sapanta Peri monastery 1.jpg|Săpânța-Peri kloostri kirik, mis on Euroopa kõrgeim puukirik


## Viited

## Välislingid
Elkesaid

**Elkesaid** olid juudakristlik rühmitus (erakond), kes said nime 1. sajandi lõpul Süürias tegutsenud prohvet Elkesai (Elchasai, Elxai) järgi.
Piombino vürstkond

**[[Piombino]] vürstkond** oli Itaalia riik, mis eksisteeris (esialgu kui sõltumatu isandkond) aastast 1399 aastani 1805, kui Napoleon selle Lucca ja Piombino vürstkonda sulandas. See riik jaotati omakorda ja Piombino läks aastal 1815 Toscana suurhertsogkonnale.

## Valitsejate loend
### Piombino isandad (Appiano dünastia)
* Jacopo I
* Gherardo Leonardo 1399–1404
* Jacopo II 1404–41
* Paola Colonna 1441–45
* Rinaldo 1445–50
* Caterina 1445–51
* Emanuele 1451–57
* Jacopo III 1457–74
* Jacopo IV 1474–1511
* Jacopo V 1511–45
* Jacopo VI 1545–85
* Alessandro 1585–89

### Piombino vürstid ja vürstinnad
* Jacopo VII 1589–1603
* Rudolf II 1603–11
* Isabella 1611–28
* Felipe IV 1628–34
* Niccolò I 1634–64
* Giovanni Battista I 1664–99
* Niccolò II 1699–1700
* Olimpia 1700
* Ippolita 1701–33
* Maria Eleonora 1734–45
* Gaetano I 1745–77
* Antonio I 1778–1805

## Vaata ka
* Piombino
* Toscana suurhertsogkond
Jaanus Lillepuu

**Jaanus Lillepuu** (sündinud 14. mail 1963) on endine eesti võrkpallur. 

Aastal 1989 tuli ta Silikaadi meeskonnaga Eesti meistriks. 

Lillepuu mängis aastaid NSV Liidu koondises. Ta tuli NSV Liidu koondise koosseisus 1987. aastal Euroopa meistriks.

Aastatel 1989–1995 mängis ta mitmes Itaalia klubis ja 1995–1996 Soome klubis Pertteli Peikot

## Viited

## Välislingid
*
Edmund Karp

**Edmund Karp** (31. detsember 1913 Tallinn – 27. august 2000 Tallinn) oli eesti jalgpallur.

Aastal 1935 võitis ta meeskonnas Tallinna Puhkekodu Eesti meistrivõistlustel hõbeda, 1934 ja 1936 pronksi.

Aastal 1942 võitis ta meeskonnas Sport Eesti karikavõistlused.

## Viited

## Välislingid
*
Daniel Novikov

**Daniel Novikov** (sündinud 6. juunil 1989 Tallinnas) on eesti jalgrattur (trekisõitja).

Ta lõpetas aastal 2008 Tallinna Mustamäe Reaalgümnaasiumi ja on õppinud aastast 2009 Tallinna Ülikoolis.

Ta osales 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel trekisprindi valikvõistlusel, kus sai 21. koha. 

2008–2014 on ta tulnud 12 korda Eesti meistriks trekisõidus. 

## Viited

## Välislingid
*