open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leo Martin

**Leo Martin** (15. jaanuar 1911 – 29. november 1973) oli eesti lavastaja ja näitleja.

Ta sündis Tartus, panga- ja linnavalitsuse ametniku pojana. ENL-i (1938) ja ETÜ liige (1955). Ta lõpetas aastal 1936 Hugo Treffneri gümnaasiumi ja Tartu Näitekunsti Stuudio. 

Töötas 1930–1934 näitlejana Vanemuises ja 1936–41 Draamateatris, evakueerus 1941 Venemaale, kuulus 1942–1944 Eesti Riiklikesse Kunstiansamblitesse, 1949–1952 Teatri- ja Muusikamuuseumi lepinguline teadur, 1952–1953 trükitööline, 1953–1955 Eesti Raadio ja 1955–1958 Eesti Televisiooni režissöör ning 1958–1973 Eesti Raadio pearežissöör. 

Kirjutanud nukunäidendeid („Aastaajad“).

## Tunnustus
* 1962 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Teosed
### Lavastused
*Jevgeni Švarts "Lumekuninganna" (1945)
*Gorbatov "Isade noorus" (1946)
*Šurinova "Külmataat" (1947)
*Gernet "Aladini imelamp" (1948, Noorsooteatris)
*August Jakobson "Võitlus rindejooneta" (1948 Ugalas)
*Vilde ja Enn Toona "Kui Anija mehed Tallinnas käisid" (1948 Ugala vabaõhuetendus)
*Anton Tšehhov Juubel (1948 Ugalas, mängis Kuzmad)
*Hugo Raudsepp "Ameerika Kristus" (1967 Draamateatris) 

### Telelavastusi
*Vilde "Nimekiri" (1956)
*Eduard Bornhöhe "Kuulsuse narrid" (1957)

### Kuuldemänge
*Eduard Vilde ja Paul Rummo "Teine Joosep" (1953)
*August Kitzberg "Libahunt" (1954)
*Lydia Koidula "Säärane mulk" (1958)
*Aino Kallas "Patseba Saaremaal" (1959)
*Rabindranath Tagore ja Nõmbergi "Laevahukk" (1961)
*Drutse "Kasa Mare" (1963)
*Eduard Vilde ja Enn Toona "Prohvet Maltsvet" (1965)
*Romain Rolland’i "Aeg tuleb" (1966)
*Vaheri ja Rähni Emajõe jutustus (1968)
*Albee’ "Bessie Smithi surm" (1969)
*Mait Metsanurk "Alistumine" (1969)

## Osad
*Mauroner (Karl Zeller "Linnukaupleja", 1931)
*Vutt (Tammsaare ja Mettuse "Mauruse gümnaasium", 1933)
*Varaülem (Tammsaare "Kuningal on külm", 1936)
*Peep (Rudolf Sirge "Must suvi", 1937)
*Imelik (Oskar Lutsu ja Andres Särevi "Suvi", 1937)
*Juustumehike (Helbemäe "Väikesed rändurid", 1938)
*Aado Orvik (Hõimre "Puhkevad pungad", 1939)
*Macchiavelli (Adolf Nowaczyński "Tseesar ja inimene", 1940)
*Tatarlane (Maksim Gorki "Põhjas", 1941)
*Hodkevitš (Tammsaare ja Särevi "Mauruse koolis", 1945).

## Viited
590

**590. aasta**

## Sündmused
*Pelagius II järel sai paavstiks Gregorius I.
*15. veebruar - Khosrau II krooniti Pärsia kuningaks.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*7. veebruar – Pelagius II, Rooma paavst
Nordmalingi vald

**Nordmalingi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis.

Valla keskus ja suurim asula on Nordmaling (2600 elanikku).

## Välislingid

*Valla koduleht
Vännäsi vald

**Vännäsi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis.

Suuremad asulad on Vännäs ja Vännäsby.

## Välislingid

*Valla koduleht
Välistuum

**Välistuum** on Maa tuuma välimine osa, umbes 2266&nbsp;km paksune vedel kiht, mis koosneb rauast ja niklist. Välistuum paikneb tahke sisetuuma ja vahevöö vahel. Selle ülempiir on sügavusel 2890&nbsp;km ning üleminekutsoon sise- ja välistuuma vahel on umbes 5150&nbsp;km sügavusel maapinnast.

Välistuuma aine temperatuur on arvatavasti alates 4400&nbsp;°C ülempiiril kuni 6100&nbsp;°C sisetuuma lähedal. Mudelite järgi on välistuuma aine kõrge temperatuuri tõttu madala viskoossusega vedelik (selle viskoossus on umbes kümme korda suurem kui sulametallide viskoossus maapinnal), mis liigub turbulentselt. Arvatakse, et pöörisvoolud nikli-raua vedelas sulamis mõjutavad Maa magnetvälja. Maa magnetvälja keskmine tugevus välistuumas on 25 gaussi, mis on 50 korda tugevam kui Maa pinnal. Kuigi aine koostis on sisetuuma omaga sarnane, ei ole surve välistuumas piisav selleks, et aine oleks tahkes olekus. Samuti oletatakse, et välistuuma aines võib esineda väävlit ja hapnikku.

## Vaata ka
*Sisetuum

## Viited
589

**589. aasta**

## Sündmused
*Mediolanum (tänapäeva Milano) sai langobardide riigi osaks.
*Toimus Kolmas Toledo kirikukogu, kus läänegoodid tunnustasid kristlust.
*Sügisel toimus Tiberi jõe üleujutus ja seejärel puhkes katk, mille tagajärjel suri palju roomlasi.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Liivsibul

**Liivsibul** (*Jovibarba*) on taimeperekond paksuleheliste sugukonnast. 

Varem on seda perekonda käsitletud ka kui osa perekonnast mägisibul (*Sempervivum*).

Perekonda kuulub vaid kolm liiki:
**Jovibarba globifera* – võsu-liivsibul 
**Jovibarba heuffelii* – Heuffeli liivsibul
**Jovibarba hirta* – karvane liivsibul

Liikide looduslikuks levilaks on Lõuna-Euroopa. Kõige suurema levilaga on võsu-liivsibul

Mõningad käsitlused eristavad eraldi liigina tirooli liivsibulat (*Jovibarba arenaria*), teised loevad seda võsu-liivsibula alamliigiks. Eestis kasvab pärismaisena  võsu-liivsibul.

## Viited
Mägisibul

**Mägisibul** (*Sempervivum*) on taimeperekond paksuleheliste sugukonnast. 

Perekonda kuulub umbes 40 liiki. Varem on sellesse perekonda arvatud ka praegu perekonda liivsibul (*Jovibarba*) kuuluvad liigid. 

Liikide looduslikuks levilaks on ala Marokost Iraanini, üle Ibeeria poolsaare, Alpide, Karpaatide, Balkani, Türgi, Armeenia mägede Sahara kõrbe ja Kaukasuseni välja. 

Tänu võimele säilitada oma paksudes lehtedes vett saavad mägisibulad edukalt hakkama lähisalpiinses ja alpiinses vööndis. 

Eestis kasvatatakse mitmed mägisibula liike kiviktaimlates.

## Liike
**Sempervivum arachnoideum* – võrk-mägisibul
**Sempervivum calcareum* – lubjalembene mägisibul
**Sempervivum cantabricum* – kantaabria mägisibul
**Sempervivum caucasicum* – kaukaasia mägisibul
**Sempervivum ciliosum* – peeneripsmeline mägisibul
**Sempervivum dolomiticum* – tirooli mägisibul
**Sempervivum globiferum* – mägisibul
**Sempervivum grandiflorum* – suureõieline mägisibul
**Sempervivum heuffelii* – Heuffeli liivsibul
**Sempervivum kosaninii* – Košanini mägisibul
**Sempervivum leucanthum* – bulgaaria mägisibul
**Sempervivum marmoreum* – marmor-mägisibul
**Sempervivum montanum* – harilik mägisibul
**Sempervivum pittonii* – Pittoni mägisibul
**Sempervivum ruthenicum* – ruteeni mägisibul
**Sempervivum tectorum* – katus-mägisibul
**Sempervivum wulfenii* – Wulfeni mägisibul
**Sempervivum ×barbulatum* – habe-mägisibul

## Välislingid
* Mägisibul andmebaasis eElurikkus
Inimökoloogia

**Inimökoloogia** ehk **antropoökoloogia** ehk **humaanökoloogia** on ökoloogia haru, mis käsitleb inimese kohta ökosüsteemides, inimtegevuse ja ökosüsteemide vastastikust mõju ning sellest tulenevaid muutusi.

Mõistet hakati laiemalt kasutama pärast ühte 1921. aasta sotsioloogia alase uurimistöö avaldamist.

## Vaata ka
*sotsiaalökoloogia
*ökosemiootika

## Viited
Jätkusuutlikkuse teadus

**Jätkusuutlikkuse teadus** on valdkondadevaheline teadusharu, mis püüab mõista looduse ja ühiskonna vaheliste seoste põhiolemust.

Jätkusuutlikkuse teadus lähtub arusaamast, et traditsiooniline teaduslik lähenemine on ebapiisav komplekssete organisatsioonide ning loodusnähtuste vaheliste seoste ja toime uurimiseks. Selle tõttu erinevad jätkusuutlikkuse teaduse meetodid, struktuur ja sisu oluliselt traditsioonilisest teadusest.

Üldiselt analüüsib jätkusuutlikkuse teadus lühi- ja pikaajalisi dünaamilisi seoseid kohalike ning globaalsete loodus- ja ühiskonnasüsteemide vahel. 

Jätkusuutlikkuse teaduse alustekstiks loetakse juhtivate loodusteadlaste, ühiskonnateadlaste ja poliitikaanalüütikute ühisartiklit "*Sustainability Science*" (Kates et al., 2000), mis ilmus ajakirjas *Science* 2000. aastal. Ajakiri *Sustainability Science* ilmub kirjastuse Springer väljaandena alates aastast 2006.

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=523 (vaadatud 10.07.2011)
Norsjö vald

**Norsjö vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis.

Suurim asula on Norsjö (2100 elanikku).

## Välislingid

*Valla koduleht
Vindelni vald

**Vindelni vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis. Vindelni vallas on viis asulat (või tiheasustusega paika): Vindeln, Hällnäs, Tvärålund, Granö ja Åmsele.

Suurim asula on Vindeln (2350 elanikku).

## Viited


## Välislingid

*Valla koduleht
Karamboola

**Karamboola** ehk **tähtvili** on karamboola-averroa vili.

## Kirjeldus
Tähtvili on 3–6 cm pikk, 3–6 cm läbimõõduga ning kaalub umbes 100 g. Viljal on omapärane kuju. Karamboola läbilõige on tähekujuline, selle järgi on vili ka nimetuse saanud. Vilja vahajas õhuke koor on läbipaistev ja kahvatukollane ning muutub vilja küpsedes kuldkollaseks. Viljaliha on karge, mahlane ja pisut hapukas, küpsel viljal väga aromaatne. 2–12 seemet asetsevad vilja ribides.

Karamboolas on palju antioksüdante ja C-vitamiini ning vähe suhkruid ja naatriumi.

## Kasvatamine
Tseilonilt ja Maluku saartelt pärit tähtvilja on kasvatatud Aasias iidsetest aegadest peale. Karamboola-averroa on 6–10 m kõrgune puu, millel on magusalt lõhnavad roosad või purpursed õiekobarad. Taim kasvab troopikas ja lähistroopikas ning seda kasvatatakse paljudes maailma riikides: Costa Ricas, Peruus, Columbias, Trinidadis, Ecuadoris, Guyanas, Dominikaani vabariigis, Brasiilias ning Ameerika Ühendriikides – Lõuna-Floridas ja Hawaiil. 

## Kasutamine
Tähtvilja võib süüa toorelt või keedetuna ja see sobib hästi nii köögi- kui ka puuviljadega. Tähtviljaviiludega kaunistatakse kokteile, eelroogi, kooke ja pirukaid. Seda võib kasutada sorbettide tegemisel. Tähtviljast valmistatakse ka mahla.

Karamboolat ehk tähtvilja ei tohiks segi ajada tema lähedase sugulase bilimbiga, mille nimetus Indoneesias on *belimbing sayur* või *belimbing wuluh*.

## Allikad
* Maailma toiduainete entsüklopeedia, TEA Kirjastus, Tallinn, 2006
Masiela Lusha

**Masiela Lusha** (sündinud 23. oktoobril 1985 Tiranas) on albaania päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja, luuletaja ja lühijuttude kirjutaja. Ta on saanud noore artisti auhinna (Young Artist Award).

Lapsepõlves elas Masiela Lusha Albaanias, Ungaris ja Austrias. 1993. aastal asus ta koos vanematega elama Ameerika Ühendriikidesse.

Tema tuntuim roll on Carmen Lopez aastatel 2001–2006 eetris olnud USA komöödiasarjas "George Lopez".

## Filmograafia
*2000: Father's Love, Lisa 
*2001: Summoning, Grace
*2001: Lizzie McGuire, Model
*2002: George Lopez, Carmen Lopez (101 osa)
*2003: Clifford's Puppy Days, Nina (46 osa)  
*2004: Cherry Bomb, Kim
*2005: Unscripted
*2006: Seaduse nimel: Criminal Intent, Mira
*2007: Time of the Comet, Agnes
*2008: Blood: The Last Vampire, Sharon
*2009: Ballad of Broken Angels: Harmony, Harmony 
*2009: Lopez Tonight
*2010: Kill Katie Malone, Ginger
*2010: Of Silence, Annabelle
*2010: Signed in Blood, Nina 
*2011: Under the Boardwalk: The Monopoly Story
*2011: Tough Business, Grace
*2011: Science of Cool

## Looming
### Luule
**Inner Thoughts* (1999)
**Drinking the Moon* (2005)
**Amore Celeste* (2009) 
**The Call* (2010)

### Proosa
**The Besa* (2008)
Elva tänav

**Elva tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Elva tänav on paralleelne Riia tänavaga.

Tänav algab Raudtee tänavalt, kulgeb edela suunas ja lõpeb Raja tänaval. Tänavaga ristuvad Kungla tänav, Väike kaar, Kesk kaar, Suur kaar, Vahe tänav, Soinaste tänav, Arbi tänav ja Vapramäe tänav. Tänava pikkus on umbes 1431 m.

Tänava alguses asub Tamme staadion.

Majad Elva 3, Elva 13 ja Elva 15 on kultuurimälestised.

Tänav sai nime Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembril 1923.

## Pildid

Fail:Elva 3, Tartu.JPG|Elamu Elva tn 3, 1924–1927
Fail:Elva 13, Tartu.JPG|Elamu Elva tn 13, 1924–1927
Fail:Elva 15, Tartu 1.JPG|Elamu Elva tn 15, 1924–1927
Fail:Tammelinn, Elva 23.JPG|Elamu Elva tn 23


## Vaata ka
*Elva tee
## Viited
Geograafiline tööjaotus

**Geograafiline tööjaotus** on tööjaotus piirkondade vahel, mis toimub nende piirkondade mingit tööstus- või põllumajandustoodangu tootmisel või teenuste pakkumisel spetsialiseerumine ning nendega vahetus. 

Geograafiline tööjaotus võib olla:
*kohalik – asulate vahel ühe piirkonna ulatuses;
*piirkondlik – ühe riigi majanduspiirkondade vahel;
*rahvusvaheline – riikide vahel.

Geograafilise tööjaotuse põhjuseks on kasu, mida annab tootmise kontsentratsioon ühes kohas kas tänu suuremahulise tootmise eelistele või tänu antud koha soodsatele loodus- või majandustingimustele. Soodsad loodustingimused mõjutavad kõige rohkem mäetööstusel, põllumajandusel, turismil ja puhkemajandusel spetsialiseerumist.
 
Geograafilise tööjaotuse areng on tihedalt seotud transpordisüsteemi arenguga, mis muudab tooraine, kütuste, energia ja toodangu vedusid odavamaks.

## Viited
Transpordigeograafiline asend

**Transpordigeograafiline asend** on asula, piirkonna või riigi asend transpordivõrgu, transpordisõlmede ja -voogude suhtes.

Mõõtmiseks võib kasutada topoloogilisi ja funktsionaalseid näitajaid ja kättesaadavust.

Transpordigeograafilist asendit määrab kaugus peamistele naabruses olevatele transpordisõlmedele ja -magistraalidele. Näiteks sadama transpordigeograafiline asend on soodne, kui ta asub saabuvate või lähtuvate kaupade tarbimis- või tootmiskeskuste lähedal.

## Transpordigeograafilise asendi liigid
*Keskmine
*Äärne
*Sisene
*Magistraalidele lähedane
*Transiitne
*Soodne
*Ebasoodne
*Tagapoolne
*Umbne
*Rannikule lähedane (mereäärne)
*Eesmäestikuline

## Viited
Jassõnets

**Jassõnets** on küla Ukrainas Rivne oblastis Dubrovõtsja rajoonis. 

Küla elanike arv on 544. 

Jassõnets asutati aastal 1610.
588

**588. aasta** (**DLXXXVIII**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas neljapäeval. Arvu 588 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Marcouf, kristlik pühak
587

**587. aasta**

## Sündmused
*Läänegootide kuningas Rekkared I pöördus arianismist katoliiklusse
*...

## Sündinud
*Theuderic II, Frangi kuningas

## Surnud
*Yōmei, Jaapani keiser
*Radegund, Tüüringi printsess ja Frangi kuninganna
586

**586. aasta**

## Sündmused
*Troonilt tõugati sueebide kuningas Amalaric ja sellega lõppes nende kuningriik.

## Sündinud
*Theudebert II, Austraasia kuningas

## Surnud
*...
Creedence Clearwater Revival

**Creedence Clearwater Revival** (lühend **CCR**) oli ameerika rokkansambel, mis tegutses 1959–1972.

Ansambli moodustasid kitarrist, laulja ja laulkirjutaja John Fogerty (sündinud 1945), tema vend, rütmikitarrist ja laulja Tom Fogerty (1941–1990), basskitarrist Stu Cook (snd 1945) ning trummar Doug Clifford (snd 1945), kes hakkasid koos esinema 1959. aastal Californias San Francisco lahe piirkonnas asuva El Cerrito linna keskkoolis käies. Algselt kandis ansambel nimesid The Blue Velvets ja Tommy Fogerty and The Blue Velvets. Ansambel saavutas tuntuse nende kodulinnas ja 1960. aastate alguses salvestati kohalikus stuudios paar singlit.

Nime Creedence Clearwater Revival sai ansambel 1967. aastal. Aasta hiljem ilmus ansambli omanimeline debüütalbum. Ansambel viljeles selliseid stiile nagu *[[roots rock]]*, *[[swamp rock]]*, *[[blues rock]]*, *[[southern rock]]*, kantrirokk ja *[[blue-eyed soul]]*. Ansambli tuntumad hitid olid "Fortunate Son", "Up Around the Bend", "Green River", "Looking Out My Backdoor", "Have You Ever Seen the Rain?", "Travelin' Band", "Proud Mary" ja "Bad Moon Rising". 

1969. aastal esines Creedence Clearwater Revival New Yorgi osariigis toimunud Woodstocki festivali teisel päeval 16. augustil.

1993. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. Ajakiri Rolling Stone on valinud Creedence Clearwater Revivali kõigi aegade saja parima artisti seas 82. kohale. Ansambli plaate on USA-s müüdud umbes 28 miljonit.

## Stuudioalbumid
*"Creedence Clearwater Revival" (1968)
*"Bayou Country" (1969)
*"Green River" (1969)
*"Willy and the Poor Boys" (1969)
*"Cosmo's Factory" (1970)
*"Pendulum" (1970)
*"Mardi Gras" (1972)

## Viited
Soo-roolind

**Soo-roolind** (*Acrocephalus palustris*) on värvuliste seltsi kuuluv linnuliik roolinnu perekonnast.

Soo-roolinnu pesitsusaegset arvukust Eestis on hinnatud 150 000 – 300 000 paarile.

## Viited

## Välislingid
*
585

**585. aasta**

## Sündmused
*Läänegootide kuningas Liuvigild vallutas Sueebi kuningriigi alad 

## Sündinud
*...

## Surnud
*Bidatsu, Jaapani keiser
584

**584. aasta** (**DLXXXIV**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas laupäeval. Arvu 584 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Langobardide kuningaks valiti Authari
*Sueebide kuningaks sai Eborici järel Andeca

## Sündinud
*Khālid ibn al-Walīd, Araabia väejuht

## Surnud
*Chilperic I, Neustria kuningas
Roolind

**Roolind** (*Acrocephalus*) on värvuliste seltsi roolindlaste sugukonda kuuluv linnuperekond. Perekonda kuulub 43 liiki.

## Eesti liigid
**Acrocephalus agricola* – padu-roolind (haruldane)
**Acrocephalus arundinaceus* – rästas-roolind 
**Acrocephalus dumetorum* – aed-roolind
**Acrocephalus paludicola* – tarna-roolind (haruldane)
**Acrocephalus palustris* – soo-roolind ehk putke-roolind
**Acrocephalus schoenobaenus* – kõrkja-roolind
**Acrocephalus scirpaceus* – tiigi-roolind 

## Teisi liike
**Acrocephalus rehsei * – Nauru roolind
Zubtsov

**Zubtsov** on linn Venemaa Tveri oblastis, Zubtsovi rajooni keskus. Asub Tverist 146 km kaugusel Volga jõe ääres.
Steppenwolf

**Steppenwolf** oli ameerika *[[hard rock]]*'i ansambel, mis asutati 1961. aastal Los Angeleses.

Steppenwolfi eelkäijaks oli Torontos tegutsenud ansambel The Sparrow. Ansambli juhtfiguur on saksa päritolu Kanada laulja, laulukirjutaja ja kitarrist John Kay. Algkoosseisu kuulusid veel kitarrist Michael Monarch, basskitarrist Rushton Moreve, klahvpillimängija Goldy McJohn ja trummar Jerry Edmonton. Ansambel sai nime Hermann Hesse romaani "Stepihunt" järgi.

Ansambli tuntumad hitid on "Born to Be Wild", "Magic Carpet Ride" ja "Rock Me".
Steppenwolf sai laiemalt tuntuks, kui nende laulu "Born to Be Wild" ja nende versiooni Hoyt Axtoni laulust "The Pusher" kasutati 1969. aasta kultusfilmis "Easy Rider" ("Muretu rännumees"). Lugu "Born to Be Wild" jõudis ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis 129. kohale.

Aastal 1972 ansambel lagunes, kuid tuli taas kokku 1974.

Nende albumeid on müüdud üle 25 miljoni.

## Stuudioalbumid
*"Steppenwolf" (1968)
*"The Second" (1968)
*"At Your Birthday Party" (1969)
*"Monster" (1969)
*"Steppenwolf 7" (1970)
*"For Ladies Only" (1971)
*"Slow Flux" (1974)
*"Hour of the Wolf" (1975)
*"Skullduggery" (1976)
*"Wolftracks" (1982)
*"Paradox" (1984)
*"Rock & Roll Rebels" (1987)
*"Rise & Shine" (1990)
*"Feed the Fire" (1996)
*"Summerdaze" (1997)

## Välislingid
*http://steppenwolf.com/
Vesjegonsk

**Vesjegonsk** on linn Venemaa Tveri oblastis, Vesjegonski rajooni keskus. Asub Tverist 253 km põhja pool Rõbinski veehoidla ääres.

## Viited
Krasnõi Holm

**Krasnõi Holm** on linn Venemaa Tveri oblastis, Krasnõi Holmi rajooni keskus. Asub Tverist 176 km kirde pool Neledina jõe ääres.

Asulat on esmamainitud 1518. aastal nimega Spass na Holmu. 1776. aastal sai asula praeguse nime ja linnaõigused.

1989. aastal oli elanike arv 7875, 2010. aastal 5600.
583

**583. aasta** (**DLXXXIII**) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas reedel. Arvu 583 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Rooma konsuliks oli Flavius Mauricius Tiberius.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Belõi

**Belõi** on linn Venemaa Tveri oblastis, Belõi rajooni keskus. Asub Tverist 294 km kaugusel Obša jõe ääres.

Belõis on sündinud admiral Vladimir Massorin.
Grjazovets

**Grjazovets** on linn Venemaal Vologda oblastis, Grjazovetsi rajooni keskus. Asub 47 km Vologdast lõuna pool.

Linna läbib Moskva-Arhangelski maantee.

## Viited
Totma

**Totma** on linn Venemaal Vologda oblastis, Totma rajooni keskus. Asub Suhhona jõe ääres 215 km Vologdast kirde pool.

Totma sai linnaõigused 1780. aastal, kuid linna asutamisaastaks loetakse 1137. aastat, mil kroonikas on mainitud Tošma külakogukonda.

## Välislingid
*http://www.isles.ru/spots/totma.html
Harry Potter ja surma vägised (2. osa filmimuusika)

**"Harry Potter ja surma vägised" 2. osa** filmimuusika on kirjutanud samanimelisele filmile prantsuse helilooja Alexandre Desplat.

## Ajalugu

Warner Bros. kinnitas oma kodulehel, et esimese osa helilooja, Alexandre Desplat, naaseb ka teiseks osaks. Intervjuus Film Music Magazine'iga ütles Desplat, et teine osa on suur katsumus ja inimeste ootused on kõrged, mistõttu on palju tööd ees. Desplat alustas muusika kirjutamist 2011. aasta alguses ja lõpetas salvestused 27. mail Abbey Road stuudios koos Conrad Pope'i ja Londoni sümfooniaorkestriga.

"Harry Potteri ja surma vägiste" teises osas on kasutatud ka eelmiste filmide muusikat. Desplat kinnitas, et on kasutanud John Williamsi muusikat selles filmis rohkem kui eelmises, sest "Hedwig's Theme" on filmi edukuseks oluline ning oleks lugupidamatu ja rumal seda mitte kasutada.

## Lugude loend

Lugude pealkirjad avaldati 16. juunil. Kõik lood on loonud, dirigeerinud ja produtseerinud Alexandre Desplat.
Jorma Uotinen

**Jorma Leo Kalevi Uotinen** (sündinud 28. juunil 1950 Poris) on soome tantsija, laulja ja koreograaf. 

Aastatel 1970–1976 töötas ta Soome rahvusballetis tantsijana. Ta oli aastatel 1987–1990 Helsingi linnateatri tantsutrupi kunstiline juht ja aastatel 1992–2001 Soome rahvusballeti kunstiline juht. Ta on töötanud tantsijana muu hulgas Pariisis ja Veneetsias, külaliskoreograafina Milano La Scalas, tantsuõpetajana Pariisis, Kölnis ja Viinis.

Ta on alates 2006. aastast olnud telesarja "Tanssii tähtien kanssa" kohtunik.

Jorma Uotinen on esinenud ka lauljana ning andnud välja albumid "Tunteiden taivas" (1998) ja "Sentimental Secrets" (2006).

## Välislingid
* Koduleht
Tuuli Matinsalo

**Tuuli Matinsalo** (sündinud 20. jaanuaril 1970 Tornios) on soome aeroobikasportlane ja treener.

Aastal 1999 tuli ta aeroobikas maailmameistriks ja Euroopa meistriks. Samal aastal valiti ta Soome aasta naissportlaseks.
Joona Puhakka

**Joona Tapio Puhakka** (sündinud 23. juunil 1982 Keraval) on soome endine vettehüppaja.

Ta oli esimene soomlane, kes võitis suurvõistluste medali vettehüpetes. Ta võitis pronksmedali 2003. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel Barcelonas 1 m hoolauahüpetes. Euroopa meistrivõistlustelt sai ta 1 ja 3 m hoolauahüpetes kokku kaks kuld-, kaks hõbe- ja kolm pronksmedalit.

Joona Puhakka kandideeris Rahvusliku Koonderakonna nimekirjas 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kuid ei osutunud valituks.
Raudtee tänav (Tallinn)

**Raudtee tänav** on tänav Tallinnas Nõmmel.

Raudtee tänav algab Rahumäel umbes 300 meetrit Rahumäe jaamast linna pool. Tänava alguse geograafilised koordinaadid on .

Tänav jookseb piki raudteed edela suunas, vahepeal kummalgi pool raudteed. Põhjapoolne haru lõpeb Kivimäel Edela tänaval ja lõunapoolne Olevi tänaval. 

Nõmme ülesõidu juures hargneb tänav kaheks. Harud jooksevad teine teisel pool raudteed, kuni põhjapoolne haru Puu tänaval lõpeb. Nõmme ülesõidust kuni Kärje tänavani on tänava lõunapoolne haru ühesuunaline. Umbes Valve tänavast alates jookseb Raudtee tänav uuesti kummalgi pool raudteed. 

Raudtee tänava Rahumäe tee ja Pärnu maantee vahelisel lõigul sõidab buss number 23 ning Hiiu ja Pargi tänava vahelisel lõigul buss number 33.

Tänava lõunapoolse haru pikkus on umbes 2700 meetrit. Põhjapoolse haru esimene jupp on umbes 2 km ja teine jupp umbes 950 meetri pikkune. Suurim majanumber lõunaharul on 123 ja põhjaharul 134.

Raudtee tänava ja Pargi tänava nurgal asub Tallinna Nõmme Gümnaasium (Raudtee 73; kuni 2003. aastani selle 7.–12. klasside õppehoone) ning Hiiu tänava nurgal Hiiu Kool (Raudtee 55, kuni 2023. aastani Tallinna Nõmme Gümnaasiumi 1.–6. klasside õppehoone, kuni 2006. aastani Tallinna Hiiu Põhikooli maja). Aadressil Raudtee 68 on Tallinna Nõmme Põhikool ja Nõmme raamatukogu. 

Raudtee ja Tähe tänava nurgal asub Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik, Tähe tänav 2. Rahumäe tee nurgal asub Alfredi pubi, Rahumäe tee 25. Nõmme raudteepeatuse lähedal on kohvik ja toidupood. Endises Hiiu jaamahoones tegutseb firma ITBuss.

Raudtee 11 tegutses enne teist maailmasõda restoran "Talveaed", Raudtee 64 restoran "Silva".

1940 uus nimi Veo.


Pilt:Rahumäe jaamahoone 1.jpg|Rahumäe jaamahoone
Pilt:Raudtee 56-1.jpg|Raudtee 56
Pilt:Raudtee tänav Nõmmel.jpg|Vaade Pääsküla poole Nõmme jaama juurest
Pilt:Hiiu jaamahoone 2.jpg|Hiiu jaamahoone
Pilt:Kivimäe jaamahoone 1.jpg|Kivimäe jaamahoone
Pilt:Raudtee 97.JPG|Raudtee 97
Pilt:Nõmme gümnaasium.jpg|Tallinna Nõmme Gümnaasiumi hoone
Pilt:Nõmme gümna Hiiu maja.jpg|Hiiu Kooli hoone
Simo Frangén

**Simo Juhani Frangén** (sündinud 6. septembril 1963 Ulvilas) on soome koomik ja telesaatejuht.

Simo Frangén õppis Tampere ülikoolis sotsioloogiat. Õpingute ajal asutas ta koos kaaslastega bändi Alivaltiosihteeri, millest hiljem sai huumorirühm, kes esitab sketše raadio- ja telesaadetes. Sketšidest on ilmunud ka 15 raamatut.

Laiemalt tuntuks sai Simo Frangén 2000. aastal televisioonimängu "Maailman ympäri" saatejuhina.

## Tunnustus

* 2001 Venla 
* 2001, 2002 Telvis
W

**W** (väiketähena **w**) ehk **kaksis-v** [kaksis-vee] on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. W on ladina tähestiku 23. täht. Eesti tähestikus on W võõrtäht.

W on tekkinud keskajal kahe v- või u-tähe ligatuurist.

Eesti vanas kirjakeeles kasutati w-d tänapäeva v asemel. 20. sajandi alguskümnendeil hakkas w-täht järk-järgult asenduma v-tähega, esimesi märke v kasutamise kohta leiab 1905. aastast (Gustav Suits) ja 1907. aastast (Eesti Kirjandus). 1919.–1920. aastatel otsustati Eesti Kirjanduse Seltsi keeletoimkonna koosolekutel w asemel kasutada v-d. Sealt alates muutus v eelistatavaks, 1930. aastatel ainusoovitatavaks, ent alles 1930. aastate lõpuks oli ta enam-vähem juurdunud. Ühtlasi tähendas see, et w-d loeti võõrtäheks.

## Sümbolina
*W on volframi sümbol.
*W on võimsuse mõõtühiku vati tähis.
*W on aminohappe trüptofaani tähis.

## Viited

## Vaata ka
*W rahvuspark
***W.** ehk George W. Bush oli USA 43. president.
*"**[[W.]]**" on Oliver Stone'i film George W. Bushist.
*"**[[W (film 1974)|W]]**" on 1974. aasta põnevusfilm, mille lavastas Richard Quine.
Arm

**Arm** on haava paranemisel kudedesse jääv jälg.

Armid on seotud sidekoe suurema osakaaluga võrreldes kahjustamata koega. Armi moodustav kude sisaldab rohkesti kollageeni.

## Vaata ka
*Keloid
Küünal

**Küünal** on kütteainest ja sellesse paigutatud tahist koosnev põletamisvahend, mida kasutatakse valgustamiseks ja vahel ka soojendamiseks. Kütteaineks kasutatakse tüüpiliselt küünlarasva, parafiini või vaha.

Enamasti on küünlad valmistatud parafiinist, sest see on toorainetest odavaim. Küünlataht valmistatakse enamasti puuvillasest punutud nöörist. Tahi juures on oluline selle imavus, sest taht imab sulanud küünlavaha ja transpordib seda üles leegini.

## Tööpõhimõte

Küünlatahi süütamisel tekib kuumus, mis hakkab sulatama leegist madalamale jäävat küünlavaha. Kuna küünlavaha sulamistemperatuur 50–64 kraadi on väga madal, muutub vaha leegi kuumusest vedelaks ja hakkab aurustuma. Aurustunud vaha hakkab liikuma mööda tahti leegi poole, kus see reageerib leegi poolt ligitõmmatud hapnikuga. Põlemine tekitab valgust, soojust, veeauru ja süsihappegaasi. Umbes veerand kogu küünla põlemisest tekkivast energiast vabaneb soojusena, mis kiirgub leegist igasse suunda. Nii sulatab osa vabanevast soojusest uut vaha ja toidab leeki küünla lõpuni põlemiseni.

Stabiilse leegi tagab sobiv põlemiskeskkond. Pärast küünla süütamist võtab leegi stabiliseerimine veidi aega, mistõttu võib leek algul väreleda ja eritada tahma. Stabiliseerudes saavutab leek omase tilgakuju. Kui leek saab liiga palju või vähe hapnikku või vahaauru, võib see hakata värelema ja tahmama. Leegist eralduv tahm koosneb täielikult põlemata süsinikuosakestest.

## Tootmine ja kasutusalad

Küünla kvaliteet sõltub valmistusmaterjali kvaliteedist. Põlemisel on oluline ka tahi asetus ja põlemiskeskkonna tingimused. Leegi kõrgus sõltub peamiselt tahi jämedusest. 

Küünlatootjad valmistavad eri värvuse, suuruse, kuju ja lõhnaga küünlaid. Küünlaid lõhnastatakse looduslike eeterlike õlidega või kunstlike lõhnaainetega. Odavatest toorainetest tehtud küünlad eraldavad põledes õhku kahjulikke jääkaineid, sealhulgas vääveldioksiidi, mis on sissehingamisel inimesele kahjulik. Kõige kahjulikumad ained eralduvad värvist, lakist või sünteetilistest lõhnaainetest. Lõhnaküünalt saab kasutada ruumi aromatiseerijana.

Küünlad on olulised sisekujunduselemendid. Küünlaga koos kasutatakse küünlajalga või küünlaalust. Neid on valmistatud eri materjalidest, näiteks metallist, klaasist, kivist, savist, portselanist, tänapäeval kasutatakse ka muid materjale, näiteks vääriskive või Himaalaja soola.

## Vaata ka

*Paasaküünal
*Säraküünal
*Küünlatoos
*Küüp
*Lõhnaküünal

## Viited
Hồ dünastia kindlus

**Hồ dünastia kindlus** (vietnami keeles *Thành nhà Hồ*) on kindlus Vietnamis Thanh Hóai provintsis, 150 kilomeetrit Hanoist lõuna pool.

Kindlus ehitati . aastal, et kaitsta Dai Vieti Hiina Mingi dünastia rünnakute eest. Ta sai nime Hồ dünastia järgi, mis valitses 1400–1407.

Kindlus on ristkülikukujuline. Tema lõuna-põhjasuunaline külg on 870,5 m ja ida-läänesuunaline külg 883,5 m pikk. Igal küljel on üks värav: lõunaküljel esivärav, põhjaküljel tagavärav, idaküljel vasak värav ja lääneküljel parem värav. Eesvärav on 9,5 m kõrge ja 15,17 m lai. Kindluse müürid on laotud kiviplokkidest. Iga kiviplokk on keskmiselt 2 m pikk, 1 m lai ja 70 cm kõrge.

Kindlus oli Vietnami 14. sajandi lõpu ja 15. sajandi alguse pealinna keskus. Põhja-Vietnami üks poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi keskusi oli see kuni 18. sajandini.

Kindluses on muu hulgas sisemine kaitsemüür ja altar, mille juures korraldati tseremooniaid Taeva Valitseja auks. Peale selle on avastatud, et kindluses maa all on säilinud rikkalik kultuurkiht, kust saab teavet selles kohas varem eksisteerinud losside, kloostrite, teede ja isegi külade kohta. Kindluses olevad maastikumaalid on hästi säilinud ja oma ajale iseloomulikud.

27. juunist 2011 kuulub see UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited
Majandusstruktuur

**Majandusstruktuur** on riigis või piirkonnas väljakujunenud majandusharude vahekord. Selle kirjeldamiseks kasutatakse tavaliselt majandussektorite osatähtsust SKT-s või tööhõives, samuti kasutatakse majandusharude osatähtsust riigi majanduses.

## Maailma riikide majanduse struktuur

### Hõivatud inimeste osatähtsus majandussektorite kaupa

## Viited
Wakkanai

**Wakkanai** (jaapani 稚内 *Wakkanai*, haldusüksusena 稚内市 *Wakkanai-shi*) on linn Jaapanis Hokkaidō saarel, Jaapani põhjapoolseim linn. Seal asub Sōya neem.

Wakkanai on Sōya allprefektuuri keskus.

Linna nimi tuleb ainukeelsest sõnast *yamwakkanay*, mis tähendab 'külmaveeline oja'.

## Ajalugu
Wakkanai on asutatud 1949. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Wakkanai koduleht
Robert Vaigla

**Robert Vaigla** (sündinud 19. aprillil 1986) on eesti kitarrist. 

Ta mängib ansamblites Outloudz, Traffic ja Uudo Sepp Bänd.

## Isiklikku
Tema isa on basskitarrist Raul Vaigla ja õde laulja Marie Vaigla. 

Robert Vaigla elukaaslane on olnud Lenna Kuurmaa, neil on kaks ühist tütart.

2022. aastal abiellus ta Jaana Beresiga.

## Viited


## Välislingid
* "Ühe pere muusika: 2 | Raul, Marie ja Robert Vaigla" – ETV telesaade. Saatejuht Reet Linna, esmaeeter: 11. september 2022
Heldur Saade

**Heldur Saade** (12. august 1936 Tallinn  – 18. november 2021 Tallinn) oli mitmete eesti puhkpilliorkestrite dirigent.

Saade lõpetas 1967. aastal Tallinna Muusikakooli trompeti (R. Tavase klass) ja puhkpillidirigeerimise erialal (H. Orusaare ja J. Krivorukovi klass). Ta oli 1971–1983 Eesti NSV Rahvaloomingu Maja puhkpillimuusika sektori juhataja ja töötas aastast 1983 Eesti NSV Kooriühingus puhkpilliorkestrite vanemkonsultandina. 

Ta on juhatanud mitut puhkpilliorkestrit, muuhulgas Lihula kultuurimaja puhkpilliorkestrit, Vabariiklikku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestrit ja Tallinna Sadama puhkpilliorkestrit. Oli IV, V ja VI koolinoorte laulupeo üldjuhte ning puhkpilliorkestrite üldjuht XXI, XXII ja XXIII üldlaulupeol. 

## Tunnustus

* 2004 Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium

## Viited
Mbagathi jõgi

**Mbagathi** on jõgi Keenias, Athi-Galana jõe lisajõgi.

Mbagathi moodustab Nairobi rahvuspargi lõunapiiri.

Jõele on ehitatud mitu paisu.
Baldone piirkond

**Baldone piirkond** (läti keeles *Baldones novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Baldone piirkonna elanikest lätlasi 84,29%, venelasi 8,95%, valgevenelasi 2,15%, leedulasi 1,43% ja muudest rahvustest inimesi 3,18%.

Piirkond moodustati 2008. aastal Baldone valla ja Baldone linna liitmise teel. 2021. aastal liideti Baldone piirkond Ķekava piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Gulbene piirkond

**Gulbene piirkond** (läti keeles *Gulbenes novads*) on 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes.

Piirkond moodustati 2009. aastal 13 valla ja Gulbene linna liitmise teel.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Gulbene piirkonna elanikest lätlasi 85,91%, venelasi 10,04%, valgevenelasi 1,04% ja muust rahvusest inimesi 3,02%.

2021. aasta haldusreformi järel säilis piirkond endistes piirides.

## Territoriaalne jaotus

* Gulbene
* Beļava vald (*Beļavas pagasts*)
* Daukstese vald (*Daukstu pagasts*)
* Druviena vald (*Druvienas pagasts*)
* Galgauska vald (*Galgauskas pagasts*)
* Jaungulbene vald (*Jaungulbenes pagasts*)
* Lejasciemsi  vald (*Lejasciema pagasts*)
* Līgo vald (*Līgo pagasts*)
* Litene vald (*Litenes pagasts*)
* Lizumsi vald (*Lizuma pagasts*)
* Ranka vald (*Rankas pagasts*)
* Stāmeriena vald (*Stāmerienas pagasts*)
* Stradi vald (*Stradu pagasts*)
* Tirza vald (*Tirzas pagasts*)


Gulbene raudteejaam 11.JPG|Gulbene raudteejaam
Stameriena manor 2013 02.jpg|Stāmeriena mõisa peahoone
Litene Manor, 2013, 3.jpg|Litene mõis
Jaungulbene Manor, 2013, 1.jpg|Jaungulbene mõisa peahoone


## Viited

## Välislingid

* Piirkonna koduleht
Burtnieki piirkond

**Burtnieki piirkond** (läti *Burtnieku novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes.

Piirkond koosnes Burtnieki, Ēvele, Matīši, Valmiera ja Vecate vallast.

Arvestuslikult oli 1. jaanuaril 2011 Burtnieki piirkonna elanikest lätlasi 83,31%, venelasi 10,00%, valgevenelasi 2,14%, ukrainlasi 1,66% ja muust rahvusest inimesi 2,90%.

Piirkonna endisel alal asub Asti ehk Burtnieki järv, mis on suuruselt neljas järv Lätis.

Piirkond moodustati 2006. aastal kahe valla liitmise teel. 2009. aastal liideti piirkonnaga veel neli valda. 2021. aastal liideti Burtnieki piirkond Valmiera piirkonnaga.

## Vaata ka
* Asti ordulinnus

## Viited

## Välislingid
København (laev)

**København** oli viiemastiline parklaev.

København ehitati 1921. aastal Šotimaa laevatehases Ramage and Fergusson. Laev ehitati Taani Ida-Aasia Kompaniile õppelaevaks. 

Aastatel 1921–1928 tegi København üheksa reisi, sh kaks ümbermaailmareisi ning külastas peaaegu kõiki maailmajagusid.

København jäi kadunuks teel Buenos Airesest Austraaliasse Atlandi ookeani lõunaosas 1928. aasta detsembri lõpus või 1929. aasta jaanuaris.

1. jaanuaril 1930 kuulutas Inglise kindlustusselts Lloyd Københavni teadmata kadunuks.

Københavni mudeli valmistas aastatel 1940–1948 Eesti kuulsaim laevamudelimeister kapten Hermann Tõnissoo, kes ehitas mudeli mõõtkavas 1:75 ning pälvis selle eest mitu kõrget üleliidulist auhinda. 1971. aastal müüs kapten Tõnissoo oma mudeli 6000 rubla eest Tallinna Meremuuseumile.

## Laeva andmed

*Mahutavus 3901 BRT
*Pikkus 131,9 m
*Laius 14,9 m
*Süvis 8,7 m
*Masti kõrgus 48,6 m
*Peamasin B&W 508 hj
*Purjepind 4644,4 m2
*Meeskond: 15 meeskonnaliiget, 45 kadetti

## Viited

## Välislingid
*København
Nairobi rahvuspark

**Nairobi rahvuspark** on rahvuspark Keenias Nairobist vahetult lõunas, umbes 7 km kaugusel kesklinnast.

Rahvuspargi geograafilised koordinaadid on .

1946. aastal loodud Nairobi rahvuspark oli Keenia esimene rahvuspark. Rahvuspargi pindala on 117,21 km². Seda haldab Keenia looduskaitseamet.

Nairobi rahvuspark moodustab umbes kümme protsenti Athi-Kapiti ökosüsteemist ning on selle ainus kaitse alla võetud osa. Piirkonna kõrgus merepinnast jääb 1533 ja 1760 meetri vahele. Jaanuarist märtsini on kuum ja kuiv, aprillist juunini kuum ja niiske ning juulist oktoobrini väga soe ja niiske. 

Põhjast, idast ja läänest on park piiratud elektritaraga, lõunapiiri moodustab Mbagathi jõgi. Teisel pool jõge paikneb Kitengela kaitseala. Jõgi ei piira muu hulgas mitmesuguste sõraliste aktiivset liikumist.

## Ajalugu
Kui Briti kolonistid 19. sajandi lõpus praeguse Nairobi piirkonda saabusid, oli seal rikkalik loomastik, kellega kõrvuti elasid masai rändkarjakasvatajad ja kikuju põlluharijad. Kui linn kasvas, sagenesid kokkupõrked loomadega. Metsloomad tõrjuti tasapisi Nairobist lääne ja lõuna pool asuvatele tasandikele, kus loodi kaitseala, millel kehtisid piirangud eelkõige küttimise suhtes, kuid kogu ülejäänud tegevus oli reguleerimata. Rahvusparkide loomise eestkõnelejaks sai Mervyn Cowie, kes pärast eemalolekut Keeniasse tagasi tulles avastas, et loomade arvukus oli märgatavalt vähenenud. Rahvuspark avati 1946. aastal. Selle alal elanud masaid koliti mujale. Mervyn Cowie sai rahvuspargi direktoriks ning jäi sellesse ametisse kuni 1966. aastani.

## Taimestik
Suurema osa rahvuspargi alast moodustab üksikute akaatsiapõõsastega rohtla. Lääneosa kõrgustikel on levinud lehtmetsad, kus kasvavad muu hulgas õlipuud, krootonid, *[[Brachylaena hutchinsii]]* ja *[[Calodendrum]]*. Madalamatel nõlvadel kasvavad punaheina-, küpressi-, paelhirsi- ja penihambaliigid ja üksikud *[[Acacia xanthophloea]]*d. Rahvuspargis domineerivad akaatsiad ja lühter-piimalilled. Esinevad ka *[[Apodytes dimidiata]]*, *[[Canthium|Canthium schimperiana]]*, *[[Elaeodendron buchananii]]*, viigipuu *[[Ficus eriocarpa]]*, *[[Aspilia mossambicensis]]*, sumahh *[[Rhus natalensis]]* ja *[[Newtonia]]* liigid. Kaljustel mäenõlvadel kasvavad piimalill *[[Euphorbia brevitorta]]*, driimia *[[Drimia calcarata]]* ja *[[Murdannia clarkeana]]*.

## Loomastik

Et Mbagathi jõgi on rahvuspargi juures üles paisutatud, kogunevad loomad (eelkõige herbivoorid, eriti gnuud ja sebrad) põuaperioodil pargi alale. 

Rahvuspargis on esindatud teiste seas aafrika pühvel, paavianid, teravmokk-ninasarvik, Burchelli sebra, gepard, kongoni, Granti gasell, jõehobu, leopard, lõvi, Thomsoni gasell, kanna, impala, kaelkirjak *[[Giraffa camelopardalis tippelskirchi]]* ja vohlu.

Rahvuspargi alal elab umbes 500 linnuliiki, sealhulgas jaanalind ja raisakotkas.

Alates 1963. aastast tegutseb vigastada saanud ja orvuks jäänud loomade pelgupaik, kuhu tuuakse peamiselt elevandi- ja ninasarvikupoegi kõikjalt Keeniast.

## Viited

## Välislingid

* Nairobi National Park
Iskitim

**Iskitim** on linn Venemaal Novosibirski oblastis. Asub Novosibirskist 26 km lõuna pool. 

## Ajalugu
Iskitim loodi 1717. aastal tekkinud külade liitmise teel 1933. aastal. Aastal 1938 sai asula linnaõigused.

## Viited

## Välislingid

* Iskitimi koduleht
Arno Saar

**Arno Saar** (22. mai 1953, Tallinn – 1. aprill 2022) oli eesti fotograaf.

Saar õppis Tallinna 24. ja 44. keskkoolis, seejärel omandas rätsepa eriala kutsekoolis.

1977. aastal astus ta Eesti Kinoliidu noortesektsiooni. 1980–1984 töötas ta Tallinnfilmis operaator Arvo Iho assistendina. Alates 1980ndate keskpaigast tegi ta kaastööd ajakirjale Kultuur ja Elu ning ajalehele Sirp ja Vasar.

Ta töötas Õhtulehes. Mänginud mitmes Eesti filmis, näiteks "Arabella, mereröövli tütar", "Lurich" ja "Georg". 

## Välislingid
* Seltskonnafotograaf Arno Saar: inimese teeb stiilseks tema käitumine, Elu24, 9. jaanuar 2009
* "Arno Saar 22. V 1953 – 1. IV 2022", Sirp, 8. IV 2022
Tehnika ja Tootmine

**Tehnika ja Tootmine** oli ajakiri, mis ilmus Tallinnas aastatel 1957–1995.

Ajakiri ilmus üks kord kuus. Toimetus asus Tallinna vanalinnas, Mündi tänaval. 

Ajakirja autolehekülgede toimetaja oli Erkki Ots. 

Tehnika ja Tootmise järeltulijaks peetakse ajakirja Inseneeria.

## Viited

## Välislingid
*Foto ajakirjanumbritest
*Foto ajakirjanumbritest
Viru Kiri

**Viru Kiri** on Torontos alates 1978. aastast ilmuv eestikeelne ajakiri, mida annab välja Virulaste Koondis Torontos. 

Toimetaja on Elna Libe.

Ajakiri ilmub üks kord aastas. Ajakiri ei ilmunud aastatel 1979–1980, 1982–1983, 1985–1987, 1989–1990, 2008.
Murujärv

**Murujärv** (ka *Laanemetsa Murujärv*) on järv Valgamaal Valga vallas, Aheru järvest edelas. 

Järve pindala on 0,8 ha. Ümbritsetud õõtsikuga. Kuulub pehmeveeliste, segatoiteliste järvede hulka. 

Järv on taimestikurikas ja sealt on kunagi leiud muu hulgas ka haruldast lamedalehist jõgitakjat.

## Välislingid
*
Jõgitakjas

**Jõgitakjas** (*Sparganium*) on kõrreliselaadsete seltsi hundinuialiste sugukonda kuuluv veetaimede perekond.

Teaduslikult kirjeldas jõgitakjaid esimesena Linnaeus 1753, kes eristas kaht liiki: harulist ja väikest jõgitakjat. Hiljem ühendati jõgitakjad hundinuiadega samasse perekonda (seda tegid näiteks Rolf Dahlgren 1983 ja 1989 ning Robert Thorne 2002). Kuid 1998 välja antud APG süsteem tunnistas jõgitakjaid omaette perekonnana, samuti 2003 välja antud APG II ja 2009. aasta APG III süsteem.

Perekonda kuulub paarkümmend liiki. Nad kasvavad peamiselt parasvöötmes ja lähisarktikas.

## Kirjeldus

Jõgitakjad on kuni 8 dm kõrgused taimed, mis kasvavad poolenisti vees. Tavaliselt on jõgitakjatel lineaalsed lehed, aga mõnel on need küllalt lihakad ja peaaegu kolmnurkse läbilõikega. Lehed on 3–12 mm laiad, selgelt eristuva soonega keskel ja ererohelised. Lehed säilitavad värvi hilissügiseni. Nendel liikidel, mis kasvavad sügavas või voolavas vees, on lehed täielikult vee all või nende ülaosa toetub veepinnale.

Vars on püstine, kas harunenud või lihtne. Tavaliselt ulatub vars veest välja, aga esineb vorme, mis veepinnalt kõrgemale ei ulatu. Niisugustel on pikad nõrgad lehed.

Õied on väikesed ja koondunud nuttidesse. Ühel taimel on mitu nutti, mis omakorda moodustavad tõlviku. Tõlviku ülemistes nuttides on üksnes isasõied ja alumistes üksnes emasõied. Isasõis koosneb 3–6 silmapaistmatust pruunikast kattelehest ja pikkadest valgetest tolmukatest, mille tolmukapead annavad õisikule villatordi kuju. Emasõies on 3 kattesoomust ja emakas, mille emakasuue on 1,2–2 mm pikk. Emasõisikud puhkevad mitu päeva varem. Sel ajal on taime enese tolmukad veel kindlalt õide suletud ja see võimaldab risttolmlemist.

Vili on 4–7 cm pikk ja selles on üks seeme. Viljal on terav ots. Ühe tähiku emasõitest moodustub kerajas koguvili, mis meenutab pisut siili okkaid. Viljad võivad levida nii tuule kui vee abil. Kui vili vette langeb, püsib ta kaua pinnal ja võib vooluga läbida pikki vahemaid.

Lisaks seemnetele võib jõgitakjas levida ka risoomi tükkide abil.

## Eesti liigid
**Sparganium angustifolium* – lamedalehine jõgitakjas
**Sparganium emersum* – liht-jõgitakjas
**Sparganium erectum* – haruline jõgitakjas
***S. erectum* ssp. *microcarpum* – väikeseviljane jõgitakjas
***S. erectum* ssp. *neglectum* – põlu-jõgitakjas
**Sparganium glomeratum* - kera-jõgitakjas
**Sparganium gramineum* – ujuv jõgitakjas
**Sparganium natans* – väike jõgitakjas

## Teisi liike
**[[Sparganium americanum]]*
**[[Sparganium androcladum]]*
**[[Sparganium antipodum]]*
**[[Sparganium eurycarpum]]*
**[[Sparganium fallax]]*
**[[Sparganium fluctuans]]*
**[[Sparganium hyperboreum]]*
**[[Sparganium japonicum]]*
**[[Sparganium minimum]]*
**[[Sparganium ramosum]]*
**[[Sparganium stenophyllum]]*
**[[Sparganium stoloniferum]]*
**[[Sparganium subglobosum]]*
Bonnie Wright

**Bonnie Francesca Wright** (sündinud 17. veebruaril 1991) on Briti näitleja, kes mängis Harry Potteri filmides Ginny Weasleyt.

## Välislingid

*
Kogalõm

**Kogalõm** (vene keeles Когалым) on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas.

Linna pindala on 20,5 ruutkilomeetrit, rahvaarv 58 803 inimest (2012). Kohanime päritolu kohta on kaks versiooni: see võib pärineda handi keele sõnast, mis tähistab mädasood ja lodu, või sõnadest *koh*, *kog* (кох, ког, "pikk") ja *alõng* (алынг, "algus"), mis viitab pikale jõelähtele. 

Linnaõigused sai Kogalõm aastal 1985. Aastail 1991–1993 oli Kogalõmi linnapeaks Sergei Sobjanin.

Kogalõmis on elamuid ehitanud Tallinna Ehitus-trusti ehitusvalitsus nr 7 ning Eesti päritolu ettevõtted Estkogalõmstroi ja Cueks.

## Loodus
### Geograafiline asend
Kogalõm asub Ingujaguni ja Kirill-Võsjaguni jõe vahel Hantõ-Mansiiskist 493 km ja Surgutist 207 km. 

### Kliima
Linnas valitseb parasvöötme mandriline kliima. Talv kestab umbes seitse kuud ja suvi üks kuni kaks kuud. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –18,4 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur on 17,1 °C.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmeil elab Kogalõmis umbes 58 200 inimest. Rahvuslik koosseis on järgmine: venelasi 56,7%, ukrainlasi 16,8%, tatarlasi 8,1%, baškiire 3,5%, aserbaidžaanlasi 2,2%, valgevenelasi 2,0%, moldovlasi 1,9%, tšuvašše 1,0%, sakslasi 0,9% ja ülejäänuid 6,5%.

## Transport
Linnast 12 km eemal asub lennujaam, kust saab lennukiga Moskvasse, Omskisse, Tjumeni, Jekaterinburgi, Novosibirskisse ja Hantõ-Mansiiskisse. Linnast 3 km eemal asub raudteejaam, kus peatuvad Moskva, Tjumeni, Jekaterinburgi ja Novõi Urengoi rongid. Bussiga jõuab Surgutti, Hantõ-Mansiiskisse ja teistesse lähilinnadesse.

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud venekeelset artiklit [[:ru:Когалым]] ja hollandikeelset artiklit [[:nl:Kogalym]].*

## Viited

## Välislingid

*Administratsiooni koduleht
*Juri Vella. Ajutine linn. Fenno-Ugria Infoleht, 2000, nr 5 (25). (Kogalõmi linnale pühendatud luuletus.)
Lamedalehine jõgitakjas

**Lamedalehine jõgitakjas** (*Sparganium angustifolium* Michx.) on veetaimeliik perekonnast jõgitakjas.

Eestis haruldane.

## Viited

## Välislingid
*
Ahtri tänav

**Ahtri tänav** on tänav Tallinna kesklinnas Sadama asumis.

Ahtri tänav algab Mere puiesteelt ning suundudes paralleelselt Tallinna lahe rannikujoonega ja Narva maanteega, ristudes vasakult Poordi, Laeva ja Paadi tänavaga; paremal pool Roseni, Rotermanni, Hobujaama, Parda tänavaga ning lõppeb Jõe ja Tuukri tänava ristmikul.

## Ajalugu

Vanim teade Ahtri tänava kohta pärineb aastast 1793, tänav kandis kuni 1950. aastani *Siimeoni tänava* nime (variant Siimoni tänav, Simuna, *Simeonstrasse*). Tänava nimi tulenes tänava ääres asuva õigeusu Püha Simeoni ja Naisprohvet Hanna kiriku nimest. Aastatel 1950–1958 kandis tänav nime *Mere tänav*.

Aastatel 1910–1934 lõppes Siimoni tänav Narva maanteel, kulgedes lõpus mööda praegust Parda tänavat; nüüdse Parda tänava lõik eraldati Siimoni tänavast 1934. aastal ja liideti loodava Villem Reimani tänavaga.

Eesti NSV ajal asus Ahtri tänava piirkonnas 84. sõjaväe raudbetoonitehas ja Ahtri 3, 84. tehase metallitsehh. Sadama tänaval asunud sõjaväe raudbetoontoodete tehase ja selle ehitusväeosa kohale on rajatud Tallinna sadama Reisisadama uued juurdepääsud ja parkla.

Ahtri tänav 10 hoones tegutsesid meelelahutusasutused: 1996. aastal  endises Tallinna elektroonikatehase Punane RET ühes hoones avatud  ööklubi Dekoltee. 2000. aastal taasavati pankrotistunud ööklubi Dekoltee asemel Ahtri tänav 10 uue nime all Club Decolte ja 2006. aastal Ööklubi Panoraam

2011. aastal nimetati Narva maantee ja Ahtri tänava vaheline lõik uueks Parda tänavaks.

## Hoonestus
Ahtri tänava parempoolsel küljel on Rotermanni kvartali hooned, Admirali maja ning Maailmakaubanduse keskuse (WTC) hoone (Ahti ja Jõe tänava nurgamaja).

Ahtri tänava sõidusuundi eraldaval haljasalal asub 1908. aastal baltisaksa inseneri Ernst Boustedti projekti järgi ehitatud Rotermanni soolaladu (Ahtri tänav 2). Soolaladu rekonstrueeriti aastatel 1995–1996 arhitekt Ülo Peili ning sisearhitekt Taso Mähari projekti kohaselt. 1996. aastal koolis Rotermanni soolalattu Eesti Arhitektuurimuuseum. 

Ahtri 6 kinnistu oli ajalooliselt oli Rotermanni kaubajaam, kuhu planeeritakse uus büroohoonet Golden Gate.

Haljasala lõpus asub Olerexi bensiinijaam, Ahtri 6B. 

Ahtri tänavast vasakul, Tallinna lahe pool, asuvad Merekeskus kaubanduspindadega, Admiraliteedi basseinis Tallinna sadama Vanasadama C-terminal, Vanasadama Jahisadama kai, aastatel 1752–1755 rajatud Tallinna Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna kirik ning Nautica keskus kaubanduskeskus.

## Galerii


EAOC Church in Tallinn.IMG_4774.JPG|Tallinna Püha Siimeoni ja Hanna kirik
Büroohoone World Trade Center Tallinn, Ahtri 8, 13. august 2011.jpg|World Trade Center Tallinn
20051210admiralimaja10zt.jpg|Admirali maja, Ahtri 6


## Viited
Metsaneenetsid

**Metsaneenetsid** on neenetsite rühm, kes räägib metsaneenetsi keelt.

## Vaata ka
*Tundraneenetsid
*Metsaneenetsi kirjandus