open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lipiidne kaksikkiht

**Lipiidne kaksikkiht** (eestikeelne varasem nimetus *bilipiidne kiht*) on õhuke rakumembraan, mille moodustavad kaks vastakuti paiknevat lipiidsete molekulide kihti polaarses keskkonnas, kui rasvhapejääkide hüdrofoobsed osad koonduvad keskmesse ja polaarsed osad jäävad kaksikkihi välispinnale.

See moodustab katva membraani ümber rakkude ja rakuorganellide. Nõnda tekib barjäär, mis aitab hoida ioone, valke ja teisi molekule seal, kus neid vajatakse ning aitab vältida nende difundeerumist sinna, kus nad paikneda ei tohiks. Kuigi lipiidne kaksikkiht on kõigest mõne nanomeetri paksune, on ta siiski passiivselt läbimatu enamusele vees lahustuvatele (hüdrofiilsetele) polaarsetele molekulidele.

Kaksikkihid on tavaliselt moodustunud fosfolipiididest, millel on hüdrofiilsed pead ja kaks hüdrofoobset saba. Sattudes kontakti veega, võtavad fosfolopiidid kaksikkihtse struktuuri, kus nende hüdrofoobsed sabad hoiavad omavahel kokku ja veega jäävad kontakti ainult hüdrofiilsed osad. Nende kihtide vahele ei jää peaaegu üldse vett ning nõndasamuti ka vees lahustuvaid soolasid ja suhkru molekule. Sellist assambleerumise protsess tuntakse hüdrofoobse efektina.

Bioloogilised membraanid ehk biomembraanid sisaldavad tavaliselt lisaks fosfolipiididele mitmeid erisuguseid lipiide. Üks selliseid teist tüüpi molekule on kolesterool, mis on väga oluline loomarakkude membraanis, kuna aitab seda tugevdada ja selle läbitavust vähendada. Kolesterool aitab reguleerida ka mõningata membraani läbivate valkude aktiivsust.

Olulised biomembraani koostisosad on ka näiteks glükolipiidid, glütserolipiidid ja sfingolipiidid ning lisaks steroididele (nagu kollesterool) võib membraanides leiduda ka karotenoide, hopanoide, sulfolipiide, ortolino lipiide, plasmalogeene ning fütanüülseid, dioolseid ja alkoksülipiide.

Rakke ümbritsevaid lipiidseid kaksikkihte, millesse on seondunud valgumolekulid, nimetatakse **[[rakumembraan]]ideks**. Sageli on rakumembraanis veel sahhariidid, mis võivad olla liitunud valkude (glükoproteiinid) või rasvhappejääkidega (glükolipiidid). Sarnase ehitusega on rakkude sees ka organelle ümbritsevad sisemembraanid.

Selliseid membraane ei saa hästi vaadelda valgusmikroskoobiga ning nende uurimiseks kasutatakse elektronmikroskoopiat ja aatomijõumikroskoopiat.

## Vaata ka
* Rakumembraan
* Lipiidid
* Fosfolipiidid

## Viited

## Välislingid
* Structure of Fluid Lipid Bilayers California Ülikool Irvine'is
Mapudunguni keel

**Mapudunguni** ehk **maputše keel** on araukaani keelte hulka kuuluv keel, mida räägitakse Tšiili lõuna-keskosas ja Argentina lääne-keskosas. Seda keelt kõneleb umbes 250 000 inimest (andmed aastast 2007). Rahvuslikku koosseisu kuulub aga umbes 600 000 mapudungunlast (andmed aastast 2002). Alternatiivsed nimetused on mapudungu keel, maputše ja araukaani keel. Mapudungi keeles on erinevad murded: molutše, pehuentše ja pikuntše. Pehuentše ja molutše on väga sarnased. Nende murrete kõnelejad saavad üksteisest kergesti aru. Kirjaoskus L1 tasemel on alla 1%. Kirjaoskus L2 tasemel on 21%. 85 000 inimest oskavad kirjutada hispaania keeles.

## Arvsõnad

## Keelenäide
*iñché ñi ñuke ngüm y* – 'mu ema nuttis'
*leli e n ew ñi ñuke* – 'mu ema vaatas mind'

## Grammatika
Maputše keeles on 6 vokaali: a, e , i, o, u ja ɨ. Viimast hääldatakse kas ü, v või ï , olenevalt tähestikust. On mitu erinevat tähestikku, kõik kasutavad ladina kirjasüsteemi.

Mapudunguni keeles ei tehta vahet helitute ja heliliste klusiilide vahel. Tavaline sõnade järjekord Mapudunguni keeles on alus, öeldis ja sihitis.

Nimisõnu on kahte sorti: elusaid ja elutuid objekte märkivad.

Küsivad asesõnad on *iney* 'kes', *chem* 'mis', *chumül* 'millal', *chew* 'kes', *chum(ngechi)* 'kuidas' ja *chumngelu* 'miks'.

Ei ole eraldi lihtminevikku ega täisminevikku. Ei ole ka käskivat kõneviisi. Kasutatakse jambi värsimõõtu.

Mapudunguni keeles on kaks käänet: nominatiivne ja obliikvakääne.

Eraldi mees- ja naissugu ei ole. Tegusõnad on kolmes isikus: esimene isik, teine isik, kolmas isik. On kolm grammatilist arvu: ainsus, kaksus (duaal) ja mitmus.

## Viited
Tšokto keel

**Tšokto keel** (inglise keeles *Choctaw language*) on maskogi keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse USA kaguosas, kõige enam Oklahoma osariigis, McCurtaini maakonnas, vähem Mississippis ning mõnel pool Louisianas ja Tennessees.

Tšokto keelt kõneleb emakeelena 10 400 inimest, kuid see arv väheneb (2010. aasta loendus). Keelt püütakse säilitada ja selleks rõhutatakse kaugõpet. Keelekasutus on eriti silmapaistev kirikus.

## Tähestik

 

## Arvsõnad
 
## Silbistruktuur

* Nagu ülal toodud jooniselt näha, siis on tšokto keeles kolm silbistruktuuri tüüpi: kerge, raske ning üliraske. Kõigist võimalikes silpides peab sisalduma vähemalt üks vokaal.
* Silbid ei saa lõppeda konsonandiklastriga, CC. On olmas küll struktuur *(C)VCC, mis tekib siis kui sõnal on järelliide ehk sufiks.

## Fonoloogia
**Vokaalid**

* Silbid " ɪ", " ʊ" ja " ə" võivad esineda kui allofoonid "i", "o" ja "a". Traditsiooniline õigekiri eristab lihtsaid allofoone keerukamatest vokaalidest, kuid ei suuda eristada heliliselt pikki vokaale foneemiliselt lühikestest.
* Ninahäälikuid ei eristata kestvuse järgi nii nagu suulisi vokaale. Kui ninahäälikud on kõlaliselt pikad, siis soovitatakse aluseks võtta foneem "n".

**Konsonandid**

* Ainuke heliline kaashäälik on "b". Helitud sulghäälikud "p", "t" ja "k" võivad muutuda osaliselt helilisteks täishäälikute vahel, eriti "k".
* Kõik sõnad peavad lõppema konsonandiga. Sõnadel, mis silmnähtavalt lõppevad vokaaliga, on kas kõrisulghäälik "ʔ" või hõõrdhäälik "h"viimase kaashäälikuna. 
* Häälikud "s" ja "ʃ" on neutraliseeritud sõnade lõpus.

## Süntaks
Tšokto keele sõnajärg on SOV(subjekt-objekt-verb).

## Keelenäited
**Nädalapäevad:** pühapäev- *nitak hollo* (püha päev); esmaspäev- *monti*; teisipäev- *tusti*; kolmapäev- *winsti*; neljapäev- *hlusti*; reede- *flait*i; laupäev- *satate*.

Kas sa räägid tšokto keelt?- *Chahta imanompa ish anompola hinla ho̱?*
 
Mis su nimi on?- *Chi hohchifo yat nanta?*

Minu nimi on...- *Sa hohchifo yat...*

## Lisaks
Tšokto keesles on reeglina nimisõna samal kujul nii ainsus kui mitmuses. *Hattak*, modifitseerimata, võib tõlkida kas mees või mehed. 
Mõnikord aga tahab kõneleja teha selgeks kas mõtleb üksikut indiviidi või rohkem kui ühte. Sellisel juhul lisatakse numbriline omadussõna nimisõna ette. *Hattak achafa* on üks mees. *Hattak toklo* on kaks meest. *Hattaw lawa* on palju mehi. *Hattak momma*- kõik mehed.

## Viited
Alabama keel

**Alabama keel** (ka *Alibamu*) on maskogi keelkonda kuuluv kesk-maskogi keel, mida räägitakse Alabamas, Kagu-Texases ja Koasati reservaadis Livingstoni lähedal. Keel on hääbumas (Ethnologue'i tase 7), kuna selle kasutajaskonda kuulub enamasti vanem põlvkond.

## Piirkond
Alabama keelt kõneldakse Alabamas, kuid pärast 19. sajandi alguses toimunud sunduslikku ümberpaigutamist elab suurem osa Alabama indiaanlastest Texases Livingstoni lähedal, jagades elupaika koasati keele kõnelejatega. Seetõttu on mõned sealsetest elanikest omandanud mõlemad keeled.

## Kõnelejate arv
2007. aasta andmetel oli alabama keelt emakeelena kõnelejaid 250. Ehkki kõnelejaid veel leidub ja keelt püütakse säilitada, on see ohus, kuna lastele seda enam ei õpetata ja keelt räägib pigem vanem põlvkond.

## Numbrid 1–10
*üks – cháffàaka
*kaks – tòklo
*kolm – tótchìina
*neli – óstàaka
*viis – táłłàapi
*kuus – hánnàali
*seitse – ontòklo
*kaheksa – ontótchìina
*üheksa – chákkàali
*kümme – pókkòoli 

## Keele struktuur
***Tähestik:** A, B, CH, D, E, F, H, I, K, L, ɬ, M, N, O, P, S, T, W, Y
***D** ja **E** on kasutusel ainult inglise laensõnades.
***H**-tähte vokaalide vahel ei hääldata.

### Konsonandid

Kui sõnas esineb konsonante topelt, näiteks sõnas *hissi* (juuksed), tuleb **s** topelt hääldada.

### Täishäälikud
**a**, **aa**, **i**, **ii**, **o**, **oo**

### Diftongid
**ay** 

## Keelenäide
***Chíkmaàa Oolahomma!** 
*[tʃíkma꞉ o꞉lahom꞉a]* *(chick – maah oh – lah – ho – mah!)*
Pikk **a** sõnas **Chíkmaàa** on langeva tooniga.
Tõlge: Tere Oklahoma!
***Anchiyimmi.**
Tõlge: Kas sa usud mind?
***Chinchayimmi.** 
Tõlge: Ma usun sind. 
***Sissy Sylestine-kayok amáapochòobotooma.**
Tõlge: Sissy Sylestine oli minu vanaema.

## Kirjaviis
Alabama keel kasutab ladina kirja.

## Huvitavat
**D** ja **E** on kasutusel ainult inglise laensõnades. Alabama keelele on iseloomulik tüpoloogiliselt haruldase nähtuse kasutamine, milleks on disfiksatsioon (otsetõlge). Ladina keelest võetud sõna : *dis- (1)* kord; *fiхātiō* – kinnitus. Seda kasutatakse mõnede verbivormide saamiseks. Nt on kaks printsipiaalset võimalust, kuidas saab tegevust mitmuses kirjutada:
*Paljudes verbides langeb välja kaks viimast segmenti eelviimases silbis (*tavaliselt vastab juure viimasele silbile*). Juhul kui silbis on ainult kaks segmenti, siis ta langeb välja tervikuna. Näiteid: 
*batatli* – *peksab* – *batli* – *peksab* (regulaarselt)
*cokkalika* – *siseneb* – *cokkaka* – *sisenevad*
*Mõnedes verbides langeb välja ainult silbi viimane kaashäälik, aga talle eelnev täishäälik kompenseerib seda oma pikenemisega.
*salatli* – *libisema* – *salaali* – *libisema mitu korda*

## Viited
Adaridi AD 3

**Adaridi** AD 3 oli Soomes elanud vene insener Boris Adaridini loodud puitkonstruktsiooniga ühemootoriline lennuk, mida toodeti ainult üks eksemplar.

Soome õhuvägi tellis ühe lennuki 1923. aastal. Esmalend tehti 17. aprillil 1924 ja see oli arvel kuni 1931. aastani. Samas lennati sellega sel perioodil harva. Muuhulgas seetõttu, et kogenematud piloodid ei suutnud selle lennukiga õhku tõusta.

Saksamaa esimese maailmasõja lennuäss Emil Thuy, kes töötas pärast sõda Soome õhuväe juures konsultandina, on selle lennuki kohta väitnud, et sel on keskpärased lennuomadused ning liiga nõrk mootor.

Lennuk on pandud välja Soome lennundusmuuseumis (*Suomen ilmailumuseo*).

## Käitajad
; 
* Soome õhujõud

## Kirjeldus

## Allikad
* 
* 
*
Amavaka keel

**Amavaka** (ka amaguako, amawaka, ameuhauge, ipitineri, savako) on keel, mida kõneldakse Ucayali, Madre de Diosi ja Amazonase piirkonna edelaosas Peruus ning Acre osariigis Brasiilias.

## Kõnelejate arv
Etnilisi amavaka keele kõnelejaid on 300–500 Peruus ja 200 Brasiilias. 2000. aasta loenduse järgi eeldatakse, et Peruus on kõnelejaid tegelikult 90 või vähem. Brasiilias on 1995. aasta seisuga 220 kõnelejat.

## Keelekasutus

Amavaka keelt kõneldakse peamiselt kodudes ja külades, enamik kõnelejaid on vanemad täiskasvanud. Keelt oskavad vaid need lapsed, kes on geograafiliselt sügaval kogukonna sees. Keele kasutamist halvendab asjaolu, et kogukond on identiteedikriisis segaabielude pärast teiste rahvastega, mis annavad tõuke rääkida muid keeli, peamiselt hispaania keelt. Peruu aladel on amavaka keele elusust hinnatud 7-ga, Brasiilia aladel 8b-ga, mis tähendab põhimõtteliselt väljasurnud keelt.

Kirjaoskus on kuni 50% inimestel. Aastatel 1963–1977 tõlgiti mõni osa piiblist kohalikku keelde. Avaldatud on sõnaraamat ja grammatikaõpik.

## Dialektid
Amavaka keelel on neli dialekti: Peruus kashinawa ja shipibo-conibo, Brasiilias inuvaken ja viwivakeu.

## Arvsõnad
1 – *tíí*

2 – *rávuu*

3 – *químishá*

4 – *cuátoro*

5 – *mûcun*

6 – *rávuurivicún*

7 – *múcun-tóhastináquiha*

8 – *múcun-papiicun-cutahax*

9 – *râvuuriví*

10 – *múcun-quiyoo*

## Keele foneetiline struktuur

Amavaka keeles on järgmised häälikud:

## Tähestik
Amavaka tähestik on laenatud hispaania keelest, kuid sellel on mõningaid iseärasusi. Näiteks täheühend *ch* hääldatakse nagu *tš*, inglise keeles *chair* 'tool' – amavaka keeles kirjutatakse *č*. Täheühend *tz* on hispaania keeles pigem *ts*, inglise keeles *cats* 'kassid' – amavaka keeles hääldatakse aga *th*-na. Häälik *z* on kui *s* (*sing* 'laulma'; või *th*, inglise keeles *the* 'see').

## Keelenäide
*Tzovan jato jumahaito hinaayamanonmun vacunoxcanquihnucanpu. Tzovan jato zinaayamanonmun vacunoxcanquihnucanpu. Jonitzan derechocavizyahtoxrivimun vacunoxcanquihqui. Quiyoovinin shinanquin hiromaquin jaucuzahavorahquiqui shinantimunhcanquihqui. Vacurazixquicavizhi quiyoovinixjatimunhcanquihnucanpu.*

Eesti keeles ÜRO Inimõiguste Ülddeklaratsiooni 1. artikkel:
Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim.

## Kirjaviis
Kirjutatakse ladina tähestikus, sest amavaka keel sarnaneb olemuselt ja häälduselt kastiilia keelega. Traditsioonilist hääldamist tuleb kasutada traditsiooniliste tähekombinatsioonide või *th* puhul. Nasaalhäälikute puhul tuleb lisaks jälgida sõna intonatsiooni, mis kirjapildis väljendub rõhumärgina: *a* – madal toon, *á* – kõrge toon. Kuna seda esineb küllaltki palju, siis on keel ilmekas ja emotsioonirikas.

## Muud huvitavat
Enamik morfeeme amavaka sõnades on seotud. Mõni neist on ka kui kliitikud – *-hnu* / *-nu*.

*'Hiya-x -mun hun jo -cu -hnu.*

Inglise keeles *It is I who has arrived*.

## Viited
Uru-eu-vau-vau keel

**Uru-eu-vau-vau keel** on keel tupii keelkonnast. Keelel on mitu nimetust: Eru-Eu-Wau-Wau, Jupaú, Kavahiva (Kagwahiva), Uru-Eu-Uau-Uau. Uru-eu-vau-vau keelt kõneldakse Brasiilias Rondônia osariigis Jaciparana, Cautario ja Jamari jõe ääres.  2010. aasta andmetel rääkis uru-eu-vau-vau keelt 115 inimest. 

Tupii keelkonda kuulub 66 keelt, kõnelejaid on 5 028 652 ning neid keeli räägitakse Boliivias, Brasiilias, Prantsuse Guajaanas, Paraguays ja Peruus.

## Keele struktuur

### Foneetika

Keel kasutab Parintintini ortograafiat ja grammatikat. Kasutusel on ladina kirjaviis.

Kõik nasaalsed kaashäälikud (*m*, *n*, *nh*, *ḡ*, *ḡw*) esinevad nasaalsete täishäälikute vahel.

Kinnised ninahäälikud (*mb*, *nd*, *nj*, *ng*, *ngw*) esinevad pärast nasaalseid täishäälikuid ja enne suu täishäälikuid. *mb* ja *nd* esinevad ka sõna alguses.

Suusulghäälikud (*j*, *g*, *gw*) esinevad suutäishäälikute vahel ja alguses.

Järgnevad on foneemi variantide kogumikud: (*m*, *mb*), (*n*, *nd*), (*j*, *nh*, *nj*), (*g*, *ng*), (*gw*, *ḡw*, *ngw*).

Helitu täishäälik: A täht viimase suure A tähena näitab helitust, nt *aerajykA*.

Kaashäälikud sõna lõpus: Kavahiva keeles ei ole kaashäälikuga lõppevaid sõnu. Need võivad esineda ainult siis, kui tüvel on järelliide.

## Grammatika
Parintintini grammatikas on kaks peamist sõnavaralist osa: nimisõnad (substantiivid) ja tegusõnad (verbid).

; A. Substantiivid (liht-, liit- või ühendnimisõnad)

Lihtnimisõnad:
* *akanitara* 'müts'
*apyja* 'maja'

Liitnimisõnad:
* *-ata-'yva* 'tuletikud'
*-ata-tiḡa*      suits'

Ühendnimisõnad:
*-katu-ve'ea* 'ilus asi'
*-py-pora* 'jäljed'
*-kyti-hava* 'käärid'


; B. Verbid

Lihtverbid:
* *-apo* 'tee'

Liitverbid:
* *-y-'u* 'joo'
* *potuka-tuka* 'pese [riideid]'

Ühendverbid:
* *-ho-potar* 'tahab minna'

## Keelenäited

* *Pirahã akanitara Idahẽa oapoapo.* Ida tegi Pirahã indiaanlaste mütsi
* *Japo-rẽ ga hoi.* Pärast selle tegemist ta läks
* *Kia pe-hepia nhati'ḡwa imbotea.* Sa näed seda, moskiitode loomingut

## Sõnavara
Uru-eu-vau-vau keeles pole eraldi sõnu: aeg, nädal, kuu ja aasta. Selle asemel on neil sõnad mingiks teatud perioodiks (vihmahooaeg, põud).

## Viited
Kesk-Okinawa keel

**Kesk-Okinawa** keel kuulub Ryūkyū keelte hulka. Ryūkyū keeled kuuluvad Jaapani keelkonda. Kesk-Okinawa keelt kõneletakse Okinawa saare lõunaosas, Kumejima, Kerama, Tonaki ja Aguna saartel. Kesk-Okinawa keel kuulub UNESCO andmeil ohustatud keelte hulka. Keeles on viis murret: Kudaka, Naha, Shuri, Torishima.

## Keelest
Okinawa keel on peamiselt aglutineeriv, ent esineb ka fusiooni. Sõnade tuletamine ja muutmine toimub sufiksite abil. Rikkalikult on grammatilisi vorme. Foneetikat iseloomustab häälikuühendite piiratud arv ja pikkade ning lühikeste häälikute opositsioon. On olemas ka muusikaline rõhk. Silptähestikud hiragana ja katakana koosnevad täishäälikutest ning kaashääliku ja täishääliku ühenditest, samuti sisaldavad need eraldi märgi ninahääliku n jaoks. Helilisi kaashäälikuid märgitakse diakriitilise märgiga vastavat helitut kaashäälikut (ja täishäälikut) sisaldava sümboli juures.
Palataliseeritud kaashäälikuid märgitakse sümbolitega ya, yu ja yo vastavate KV-märkide juures. Tegemist on SOV-tüüpi sõnajärjestusega, tegusõna paikneb rangelt lause lõpus. Keeles on ka keeruline viisakusvormide süsteem, mille abil näidatakse aupaklikkust selle vastu, kellega või kellest räägitakse. Peale verbide pööratakse ka omadussõnu ja määrsõnu.

## Numbrid 1-10

## Keelenäide
Tere – Hai sai

Tere hommikust - Ukimi soo chii

Aitäh - Nifee deebiru

Vabandust - Wa sai bin

Nägemist – Guburii sabira

Chu uyamee ru duu uyamee - Kui sa austad teisi, austavad teised sind.

Munoo yuu iyuru mun - Räägi teiste kohta head.

Ashibi nu chura saa ninju nu sunawai – Mida rohkem seda uhkem.

## Kiri
Praegu tarvitusel olev kirjutusviis on osalt hieroglüüfiline kiri kanji ja osalt erikujuline silpkiri katakana ja hiragana. Vähesel määral on kasutusele võetud ka ladina kiri. Hiina kirjaga koos on keelde tulnud rohkesti hiina laenusid.

## Viited
Veda keel

**Veda keel** on Sri Lankal elavate veedade keel. Veedasid oli 2002. aastal umbes 2500 inimest, kuid puhtalt räägib seda vaid 300 inimest.

## Arvsõnad
Arvsõnad põhinevad kindlatel ja määramata vormidel: *ekama* 'üks' (kindlatel) ja *ekamak* 'ükskord' (määramata). Nendeks on *ekamay*, *dekamay* ja *tunamay*.

## Keele struktuuri andmed
Kirjapildilt on sõnad väga sarnased singali keele sõnadega, kuid fonotaktika on väga erinev.
’’C’’ kõlab nagu ’’CH’ ja ’’J’’ hääldub samamoodi, nagu seda kirjutatakse.

## Morfoloogia
Elusolendite puhul kasutatavad järelliited on -ATTO, isikustamisel -LAATTO, nimisõnadel -POJJA ja -RAACCAA.

Kehaosade puhul kasutatakse järgmisi järelliiteid: -RUKULA, -DANDA ning ka -POJJA, -TANA ja -GEJJA. Nimetatud järelliiteid kasutatakse siis, kui kehaosi märkivad sõnad on laenatud Singai keelest

## Asesõnad
Näited asesõnadest on *meeatto* (mina), *topan* (sina), *eyaba* (seal), *koyba* (kus). Neid asesõnu kasutatakse nii ainsuse kui ka mitmuse tähistustega. Singali keel sisaldab viit vormi, kuidas liigitada inimesi nende staatuse järgi, veda keeles kasutatakse ainult ühte vormi (*topan*) sõltumata staatusest.

## Keelenäited

Härra, ma tapsin siiski elevandi – botakandaa nam puccakaduvaa huura meeatto 

## Viited
Akavai keel

**Akavai keel** (Acahuayo, Acewaio, Akawai, Ingariko) on kariibi keelkonda kuuluv keel. 

Kariibi keelkonda kuuluvad keeled on omavahel tihedalt seotud, kuna naaberkeeled mõjutasid üksteist. Enamus keeli on tänapäevani eksisteerivad, kuid tihtipeale ulatub kõnelejate arv mõnesaja kõnelejani. Ainuke keel, mille kõnelejaid on üle mitme tuhande, on makuši keel ligi 30 000 kõnelejaga. Akavai keele staatus on 6b ehk ohustatud.

## Geograafiline jaotus
Akavai keelt kõneldakse peamiselt Guyanas, vähemal määral ka Brasiilias ja Venezuelas. Akavai keele kõnelejaid on maailmas umbes 5400. 4500 nendest räägivad seda Guyanas.

## Keele struktuur
Akavai on aglutinatiivne keel, millel on keerukas verbimorfoloogia. Sõnade järjekord lauses on peamiselt SOV ehk alus – sihitis – öeldis. 
*Akavai keeles on 7 täishäälikut: a, e, i, ï, o, ü, u. 
*Diftonge on 4: ai, au, ei ,oi.
*Konsonante on 20: b, ch, d, g, j, k, kw, m, n, ñ, ng, p, r, s, sh, t, w, y, z, zh. 
Ülakoma kasutatakse pausi väljendamiseks. Akavai keeles kasutatakse ladina tähestikku.

## Arvsõnad
*1 – teginnö
*2 – aza´rö
*3 – ozorau
*4 – azagoro'ne
Akavai keeles ei ole palju arvsõnu. Et väljendada neljast suuremaid arve, kasutab enamik kõnelejaid hispaania keelt.

## Keelenäited
*Juweyu morok – punane kala
*i'kïrïng pero – must koer

## Huvitavat
Kuna akavai keeles on hästi vähe numbreid, tuleb suuremaid arve väljendada sõnade (nt "käsi", "jalg", "sõrmed" ja "varbad") abil. Need sõnad tuleb ühendada numbritega 1–4. Näiteks arv 12 on akavai keeles "aza'rö emiya bona aza'rö pïda", mis sõna otseses mõttes tähendab "kaks kätt ja kaks jalga". Loogika seisneb selles, et käte hulka on arvestatud ka sõrmed, aga jalgade hulka varbaid ei arvestata.

## Viited
Fataluku keel

**Fataluku keel** on paapua keel, mis kuulub Lääne-Uus-Guinea keelte hulka. Seda kõneldakse põhiliselt Ida-Timori idaosas Los Palose piirkonnas.

Fataluku keelt kõneleb umbes 5% Timori elanikkonnast ehk umbes 37 000 inimest.

Fataluku keele kirjutamisel kasutatakse ladina tähestikku.

Morfoloogia kohaselt on tegu aglutineeriva keelega ehk moodustatakse uusi tüvesid ja sõnavorme morfeemide üksteisele "külgekleepimise" teel.
 
## Keele näiteid

Pea – *ca'utapunu*

juuksed – *ca'u le'u*

kõrv – *wali kasa*

nina – *mini*

keel – *ipilu*

silm – *ina* 

## [[Süntaks]]

*Ana ale una* (S O V)

Mina riis söön

Ma söön riisi

1. *Tapa a-mace-nu una*

Ära söö minu toitu.

2. *Ana isa-isa-nu hai fai*

Ma tegin barbeque'd.

*Kuca Pitine unu*

Hobune valge
Valge hobune

*A Ale eluhe ana upe, A hai mace lai?*

Sulle meeldib riis, oled juba söönud

Kas sulle maitseb riis, oled juba söönud?
 
*A Tenaena en isikola?*

Sina kus (asukoht) õpid

Kus sa õpid? 

## Arvsõnad

üks – *ukeni*

kaks – *ece*

kolm – *utue*

neli – *fete*

viis – *lime*

kuus – *neme*

seitse – *fetu*

kaheksa – *ikefe*

üheksa – *siwe*

kümme – *tegene* 

## Viited

## Välislingid
Nasi keel

**Nasi keel** kuulub Tiibeti-Birma keelkonna Yi harusse. Hiina 2000. aasta rahvaloenduse andmetel on nasi keele kõnelejaid umbes 310 000, neist umbes 170 000 inimest räägivad teise keelena hiina, tiibeti, inglise või bai keelt. Peamiselt räägitakse nasi keelt Hiina provintsides Lijiangis, Yunnanis ja Sichuanis. Osa kõnelejaid elab Tiibetis ja arvatavasti ka Birmas.

## Kirjasüsteemid
Nasi keelt on kirja pandud kolmes tähestikus.

### Dongba tähestik
Nasi keele dongba tähestiku leiutas teadaolevalt 13. sajandil kuningas Moubao Azong. Seda kasutavad enamasti ainult preestrid abina rituaalsete tekstide lugemisel usutseremooniatel ja shamaanirituaalidel. 
Tänapäeval on umbes 60 dongba preestrit, kes dongba tähestikku lugeda ja kirja panna oskavad. Enamus neist on üle 70 aasta vanad, ehkki vähemalt kolme vanus on alla kolmekümne. Nooremad dongba preestrid püüavad tähestikku taaselustada, külastades sageli Lijiangi piirkonna kohalikke koole ja seal tunde andes. Tähestikku kasutatakse samuti Lijiangi piirkonna teetähistel ja poesiltidel.
Dongba tähestik koosneb umbes 1400 sümbolist, millest 90 protsenti moodustavad piktogrammid.
Dongba tähestiku keerukuse tõttu võib selles vilumuse saavutamiseks kuluda üle 15 aasta.

### Geba tähestik
Geba tähestikku kirjutatakse horisontaalis vasakult paremale.
Geba tähestiku sümbolite hääldus ei ole kindlalt fikseeritud, selle asemel on igal kõnelejal (tavaliselt preester) kombeks eelistada üht või teist hääldust. Ühel sümbolil võib olla erinevaid hääldusviise, kuid üht hääldusviisi võib märkida ka mitu erinevat sümbolit.

### Ladina tähestik
1957. aastal võeti Nasi keele kirjutamiseks kasutusele versioon ladina tähestikust, aluseks Pinyni transliteratsioon. 1984. aastal seda redigeeriti.
1980. aastatel avaldati Nasi keele kõnelejate omakeelse lugemisoskuse arendamiseks ajalehte, mis oli trükitud nii Dongba kui ka ladina tähestikus. Samuti avaldati üle kolmekümne raamatu. Algul kandsid need pingutused vilja – 1982. aastal suutis 200 inimest nasi keelt ladina tähestikus lugeda, 1985. aastaks juba 1700 inimest. Hiina valitsus lõpetas järk-järgult nasi keele õpetamise 1980. aastate lõpus, ent viimastel aegadel on püütud keelt uuesti õpetama hakata.

:; Nasi keele näide ladina tähtedega: Naqxi tei'ee jju pil gguf, Naqxi balzhee tv ceeq sie. Naqxi tei'ee Naqxi bal, sseiweq leq gee dde bbaq leq bbaq ssi ddee ddoq nee, Naqxi xiyuq huahuaq.
:; Tõlge: Kuna nasi rahval on oma tähestik, siis nad avaldavad Nasi ajalehte. Nasi tähestikus ajaleht on sama ilus kui õitsev lill. Nähes õitsvat lille teame, et nasi rahva elu saab olema rõõmus.

### Keele struktuur
Sõnajärg lauses:
subjekt – objekt – verb.
Nasi keel on tonaalne keel, esineb 4 tooni, mõnel dialektil ka 3.

## Välislingid

*http://web.phonetik.uni-frankfurt.de/L/L2525.html
*http://www.ancientscripts.com/nasi.html
*http://www.omniglot.com/writing/nasi.htm
*http://en.wikipedia.org/wiki/Nasi_language
*http://www.wdl.org/en/item/173/
*http://sinoglot.com/nasi/
*http://www.ethnologue.com/language/nxq
*http://languagesindanger.eu/book-of-knowledge/list-of-languages/nasi/
Evengi keel

**Evengi keel** on tunguusi-mandžu keel, millel on 16 800 kõnelejat Venemaal, Hiinas ja Mongoolias. Lisaks evenkidele on evengi keele oskus levinud ka naaberrahvaste seas. Evengi keel on ohustatud, emakeelena omandab seda vaid väike arv lapsi ning keele kõnelejate arv väheneb.

## Murded
Venemaal kõneldav evengi keel jaguneb kolme murderühma – põhja-, lõuna- ja idamurdeks–, mis jagunevad 14 murdeks ja paljudeks murrakuteks. Murreteks jaguneb ka Hiinas ja Mongoolias kõneldav evengi keel.

## Kiri
Venemaal kirjutati evengi keelt 1931–1937 ladina kirjas, alates 1937. aastast kirillitsas. Hiinas on evengi keelt varem kirjutatud mandžu kirjas, tänapäeval ladina kirjas ja harvemini mongoli kirjas.

## Grammatika
Evengi keeles on erinevatel andmetel 11 või 13 täishäälikut ning 18 või 21 kaashäälikut.

Evengi keeles on 13 käänet. Eristatakse ainsust ja mitmust ning esimest, teist ja kolmandat isikut. Keeles puuduvad eesliited, käändeid märgitakse järelliidetega. Morfoloogiliselt ülesehituselt sarnaneb evengi keel mongoli keelega. Evengi keelele on omane SOV-tüüpi sõnajärg.

## Sõnavara
Kuna evengid tegelevad põhilised karjakasvatusega, on neil väga suur loomi puudutav sõnavara. Eri soost ja vanusega loomade kohta kasutatakse sadu erinevaid sõnu.

## Keelenäited
*Упкат илэл ты̄нмукирди, урэ̄лди мэ̄нңи са̄рича̄ди балдыдяра. Нуңартын дялитви, һалдяндыви биси, мэмэгӣлвэр аяралды̄дяна тэдет о̄мамачитын.*

Tõlge: Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim

(ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni 1. artikkel)

*bi nungan ma sa* – Ma tunnen teda.

*bi uliki je vadam* – Ma jahin oravaid.

*bejel mokare gennevki* – Tavaliselt toovad mehed küttepuid.

*tar asi knigava tangdaran* – See naine loeb raamatut.

### Arvsõnad 1–10
#*umūn*
#*dyūr*
#*ilan*
#*dygin*
#*tunŋa*
#*nyuŋun*
#*nadan*
#*dyapkun*
#*egin*
#*dyān*

## Viited

## Välislingid

*Evengi tähestik
*Evengi tähestik ladina kirjas
*Evengi tähestik mongoli kirjas
Heinz Karl Gruber

**Heinz Karl Gruber** (sündinud 3. jaanuaril 1943 Viinis) on Austria helilooja ja dirigent. 

Ta on "Püha öö" autori Franz Xavier Gruberi järeltulija, niinimetatud Kolmanda Viini Koolkonna juhtfiguur. 

Tema läbimurdeteos on pandemoonium "Frankenstein!!". 

2011. aasta sügisel viibis ta Eestis festivalil NYYD ja andis ka meistrikursuse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.

## Välislingid
*http://www.youtube.com/watch?v=w5XGDrn4Rjc
*http://www.youtube.com/watch?v=2y6XVbbuiQ4
Bambara keel

**Bambara keel** (varem eesti keeles *bambara murre*; bambara keeles *bamanankan*) on mande keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse põhiliselt Malis, samuti Burkina Fasos, Senegalis, Elevandiluurannikul, Gambias, Guineas, Sierra Leones ja Ghanas.

Malis räägib 4 miljonit inimest bambara keelt emakeelena, kõnelejaskond kasvab. Keel levib tänu suulisele pärimusele. Ligikaudu 80% Mali rahvastikust kõneleb mõnd bambara murret. Kõikides riikides kokku on bambara keele kõnelejaid 4 072 040.

## Keele struktuuri andmed
Bambara keeles on seitse vokaali: a, e, ɛ, i, o, ɔ ja u. Vokaalid on kas pikad või lühikesed, vokaali pikkus määrab ära sõna tähenduse. Vokaalide puhul võib esineda ka nasalisatsiooni (ninahäälik).

/ε/ = *e* /ɔ/ = *o*

Bambara keel sisaldab 21 konsonanti: p, t, k, b, d, g, f, s, h, z, tʃ, ʃ, dʒ, m, n, ɲ, ŋ, l, r, w, j.

/ʃ/ = *sh*  /tʃ/ = *ch*  /dʒ/ = *j* /ɲ/ = *n* /ŋ/ = *ng*  /j/ = *y*

Bambara keel on toonikeel, mis sisaldab kaht põhitooni: kõrge toon (´) ja madal toon (`). Näited: *bá* ‘ema’ ja *bà* ‘kits’. Need toonid võivad esineda koos, nt *kúlúkùtù* ‘pall’.

Bambara keele grammatiline struktuur on üsna lihtne. Paljusid grammatilisi suhteid märgitakse sufiksi või eessõnade abil, mis järgnevad verbile: väljendavad kohta, omamist.

Bambara nimisõnadel on järgmised tunnused:
* Mitmuse saamiseks lisatakse sõnale järelliide -w.
* Nimisõnadel pole grammatilist sugu. Sugu saab määrata lisades liite -*ce* või -*ke* (mehe puhul) või liite -*muso* (naise puhul)
Bambara tegusõnadel on järgmised tunnused: 
* Subjekt ja verb ei pea olema ühildunud. 
* Tegusõnad ei ole isikustatud.
* Sihilisi ja sihituid tegusõnu pööratakse erinevalt.
Sõnajärg bambara keeles on SOV ehk subjekt-objekt-verb.

Bambara keeles on palju prantsuse keelest pärit laene, nt *egilisi* ’kirik’ prantsuse k. *église* ’kirik’.

## Kirjaviis
Bambara keeles on kasutusel ladina ja N’Ko tähestik. N’Ko tähestik on mõjutatud rooma ja araabia kirjutamisviisidest, kuid enamik rahvast kasutab siiski ladina tähestikku. Kirjutatakse vasakult paremale horisontaalselt.

## Keelenäited
 
Allpool on ära toodud tavalisemad sõnad/väljendid bambara keeles:

Tere hommikust – *i ni sógóma (ühele inimesele) aw ni sógóma (mitmetele inimestele)*
 
Head ööd – *ka dugu n’yumanjé Kuidas sul läheb – i ka kéné*

Vabandage mind – *ya fa n ma*

Tere tulemast – *i ni chè*

Jah – *owó*

Ei – *ayi*

Ema – *bá*

Isa – *fá*

Mees – *cé*

Ma oskan natuke bambara keelt – *N bɛ bamanankan mɛn dɔɔni-dɔɔni*

Kas sa ei lähegi sööma? – *I tɛna dumuni ke wa?*

## Arvsõnad
1 – *kelen*

2 – *fila*

3 – *saba*

4 – *naani*

5 – *duuru*

6 – *wòoro*

7 – *wolonfla*

8 – *segi*

9 – *kòno ntò*

10 – *tan*

## Muud huvitavat
Mali artistid Oumou Sangaré, Rokia Traoré, Ali Farka Touré, Salif Keita, Habib Koité ja pimedatest muusikutest abielupaar Amadou & Mariam esitavad oma muusikat bambara keeles. Bambarakeelset lüürikat võib leida ka Stevie Wonderi albumilt "Journey through the Secret Life of Plants".

## Viited
Amurdagi keel

**Amurdagi keel** on põlisaustraalia keel, mida räägiti Põhja-Austraalias. Amurdagi keelt on mitu aastakümmet salvestanud Austraalia lingvistid, nagu Nick Evans, Robert Handelsmann ja teised. Neid aitas amurdagi keelt emakeelena rääkinud Charlie Mungulda, kes võis olla viimane amurdagi emakeelena valdav inimene.  Ta suri enne 2016. aasta rahvaloendust.

## Fonoloogia
### Konsonandid

### Vokaalid
Amurdagi keeles on kasutusel kolme täishääliku (/a/, /i/, /u/) süsteem.

## Arvsõnad
Amurdagi keeles on ainult esimese kahe numbri jaoks eraldi nimetus, ülejäänud arvud saadakse nende kahe sõna kombineerimisel.

## Keelenäiteid
**Arr- dakan-bu -wurduk.*
:Meie kaks (ekskl) nägime/oleme näinud/näeme teda.
**Yuban- ja- laj -anu.*
:Ta toob selle mulle.

## Huvitavat amurdagi keele kohta
Amurdagi keeles puudub selge eristus grammatilises ajas. Samuti puudub amurdagi keeles sooline markeering. Enamasti eesliited ei alga konsonandiga, näiteks *ujali*. Samas ivaidja keeles on sama sõna *kujali* - tuli 
Muusika ja laulud on kultuuriliselt väga tähtsal kohal, sest nende edasi andmisel tuleb järgida väga spetsiifilist hierarhiat, kuidas ja kellele neid keegi võib ette kanda. Samuti on tähtsad uskumused ja folkloor.

## Viited

## Välislingid
*Inglise-amurdagi sõnastik
*Amurdagi emakeelena kõnelev inimene rääkimas
*Amurdak Inyman - raamat, milles on tõlgitud 6 teksti inglise keelde ja seda saadab audio fail
Fangi keel

**Fangi keel** on bantu keelte hulka kuuluv keel. Kõige rohkem selle keele kõnelejaid leidub Ekvatoriaal-Guineas (534 000, 2011. aasta seisuga). Veel kõneldakse fangi keelt Gabonis, Kamerunis, Kongos ning São Tomé ja Príncipes. Kogukõnelejate arv on ligi 1,3 miljonit (2011). Nendes riikides on keel väga suure tähtsusega ning kasutatav igapäevases suhtluses ja kõnelejaid on igas vanuses. Siiski on keel peamiselt suuline, kirjalikes materjalides seda eriti ei kasutata.  Alates aastast 1995 on peamiselt kasutusel ladina tähestik. Keelel on mitu erinevat dialekti.   

## Keele struktuur
Fangi keele grammatika on üsna lihtne võrreldes mõne muu sama keelerühma keelega. Keeles on 11 erinevat klassi. Kindlalt on paika pandud, milline nimisõna kuulub millisesse klassi. Keeles esinevad ainult mõned üksikud ebaharilikud häälikud.

Täishäälikud – a, e, i, o, u, y, œ, ã 

Kaashäälikud – b, d, f, g, h, k, l, m, n, r, s, v, w, z 

## Arvsõnad
Arvud ühest kümneni fangi keeles. 

1 – fokh

2 – bè

3 – lal

4 – nè

5 – tan

6 - samè

7 – nzaŋgwal

8 – ôŋwam

9 – ébul

10 - awôm

## Keelenäited
M'bolo; M'bolani – Tere, vastavalt ühele või mitmele inimesele.

Am'bolo; Am'bolani – Vastutervitus.

Y'o num vah? – Kuidas sul läheb?

M'a num vah – Mul läheb hästi.

Wa kuh vay? – Kuhu sa lähed?

Ma kuh Andah – Ma lähen koju.

Ma ke see-kolo – Ma lähen kooli.

Ma ke ma woolou – Ma lähen jalutama.

Ma woh zeng – Ma olen näljane.

Ma cuma adji – Ma tahan süüa.

Ma kwan – Ma olen haige.

Ma wok ki Fang – Ma ei saa fangi keelest aru.

Ma kobe ki Fang – Ma ei räägi fangi keelt.

Ma wok Flacci – Ma saan prantsuse keelest aru.

Wa dzon ah dzeh? – Mida sa ütlesid?

Ma dzon ah... – Ma ütlesin, et …

A tara dzam! – Püha jumal!

Akiba – Aitäh.

## Viited
Ngadžu keel

**Ngadžu keel** (inglise keeles Ngaju või Dayak Ngaju) on Lääne-Austroneesia keelkonda Barito keelte alla kuuluv keel.
 Ngadžu keelt räägitakse Indoneesias Kesk-Kalimantani provintsis, Kaupase, Kahyani, Katingani ja Mentaya jõgede ülemjooksudel. Seda kõneleb umbes 890 000 inimest.

## Keele struktuur
Ngadžu keeles langeb rõhk tavaliselt sõna eelviimasele silbile.

### Isikulised asesõnad

### Vokaalid

Kõik vokaalid peale ə saavad olla pikad.

### Konsonandid

## Keelenäide
Ije andau, tege ije kungan burung tulak mananjung – Ühel päeval läks üks lind jalutama.

Metuh tanjung-tanjung te,sundau ah ije kabawak tanggui – Jalutamise ajal leidis ta mütsi.

Iye tuh, kua – Jah, hea, ütles ta.

Tanggui te nah hapa ka – Ta kandis seda mütsi.

Hasupa iye dengan ije kungan burung je beken – See lind kohtus ühe teise linnuga.

Nangkakak  jete nantawe iye hengga takunduk – Teine lind naeris tema üle nii kõvasti, et lind pidi istuma.

Basingi angat ah hengga jakah ah ka tanggui te- Ta oli nii vihane, et ta viskas mütsi teise linnu suunas.

Duan burung je kadue ka tanggui te, hapa akan saranga ah – Teine lind võttis selle ja kasutas seda oma pesana.

Metuh burung je helu te katawa, hengga-hengga kasingi ah – Kui esimene lind sellest teada sai, oli ta väga vihane.

Palu dua ka tanggui te, kepa ka hung kuluk ah – Ta võttis selle mütsi ja pani endale pähe.

Dia tahi singa tege auh kiak-kiak – Äkki oli kuulda säutsuvat häält.

Te iye! Musit ndai tanteluh kuh te, kuan burung je kadue te kahanjakan – Jah! Mu muna lõpetas haudumise, ütles teine lind. Ta oli nii õnnelik.

### Arvsõnad
1) ijé 

2) dué 

3) teló 

4) epat 

5) limé 

6) jahawen 

7) oju 

8) hanga 

9) jalatien 

10) sapuluh 

## Muu
Keeles eristatakse kolme dialekti: pluopetaki, ba'amangi ja mantagai. Ngadžu keel on lähedalt seotud Bakumpai keelega. . Ngadžu ja Bakumpai keelte sõnavaraline sarnasus on 75%. Ngadžu keelt õpetatakse Palangkaraya algkoolides. Keeles on kasutusel ladina kirjaviis. .

## Viited
Getter Laar

**Getter Laar** (sündinud 21. novembril 1989) on eesti jalgpallur.

Ta on Prantsusmaa klubi En Avant de Guingamp väravavaht.

## Tunnustus
* 2013 Eesti aasta naisjalgpallur

## Välislingid
* Soccerway.com
Tonkava keel

**Tonkava keelt** kõnelesid Texases elanud tonkavad. Umbes 1930. aastatel keel hääbus, kõnelejaid ei olnud enam. Tänapäeval suhtleb hõim inglise keeles, aga kasutab selles sõnu vanast keelest. 
Tonkava tähendab tõlkes 'tõelisi inimesi'.

## Keelkond
Keel kuulub Põhja-Ameerika isoleeritud indiaani keelte hulka.

## Täpsem piirkond
Ida-Texas, Oklahoma, New Mexico.

## Kõnelejate arv
Keel on hääbunud.

## Arvsõnad

## Keele struktuuri andmed
Kahesilbilistel sõnadel on rõhk viimasel silbil, enamasilbilistel sõnadel eelviimasel.
Keeles on 10 vokaali, mis eristuvad kõlalt ja pikkuselt. Vokaalid on paigutatud viie kaupa kahte rühma – pikad ja lühikesed täishäälikud.

Kaashäälikuid on 15.

## Tähestik ja hääldus
 	 	 	

## Keelenäide

## Kirjaviis
Foneetiline 

## Viited
Richard Valdak

**Richard Valdak** (**"Tereese"**; 29. märts 1891 Tallinn – 26. detsember 1968) oli eesti õigeusu ja katoliku vaimulik.

1927. aastal sooritas ta vaimuliku kutseeksami, 11. septembril 1927 pühitseti abielutult diakoniks ja 14. septembril 1927 preestriks. Teenis 1927–1928 Vormsis. 1928. aastal siirdus Richard Valdak katoliku kirikusse, teenis 1928– idariituse preestrina Haapsalus.

1930. aastail oli ta tuntud homoseksuaalne mees, kes elas Tallinnas, Endla tänav nr 59 ilma loata ehitatud majas ("lillade peastaabis"), kus ta muuhulgas laulatas meestevahelisi "abielusid". Ta ise oli kolm korda sellises "abielus". Tallinna 5. jaoskonna rahukohtuniku otsusega 16. märtsist 1934 suleti maja elamiseks, kuna see oli püstitatud ehitusmääruse vastaselt ja tulekardetav, lisaks määrati Richard Valdakile 10 krooni trahvi või 3 päeva aresti.  

Richard Valdak maeti 9. jaanuaril 1969 Tallinna Rahumäe kalmistule. 

## Viited
Esmakordselt

**"Esmakordselt"** on Erika ja Evald Vainu laul, mis ilmus 1961. aastal. 

Ivo Linna esituses sisaldub see laul albumil "Enne ja pärast päeva" (1971).
Satelliitside

**Satelliitside** on raadioside, milles raadiosaatja ja -vastuvõtja vahel kasutatakse sidesatelliitidel paiknevaid retranslaatoreid ehk transpondereid. Maa pinnal asuvad saatjad ja vastuvõtjad võivad olla paiksed või mobiilsed (liikuvad). 

Sidesatelliidid tiirlevad ümber Maa elliptilisel või ringikujulisel orbiidil. Enamik sidesatelliite tiirleb geostatsionaarsel orbiidil.Geostatsionaarsed satelliidid tiirlevad ekvaatori kohal samas suunas Maa pöörlemisega sellisel kõrgusel (umbes 35 800&nbsp;km), et nende tiirlemisperiood on 24 tundi. Sel juhul püsib satelliit Maa ühe ja sama punkti kohal.

Kasutatakse ka madalamatel kõrgustel (näiteks 1000–1500&nbsp;km) tiirlevaid satelliite, mille ringorbiidi tasand on ekvaatori suhtes kaldu. Nende vahendusel saab näiteks pidada sidet kaasaskantavate raadiojaamade abil.

Satelliitsidet rakendatakse laialdaselt globaalseks andmeedastuseks satelliittelevisioonis, telefonsides, satelliitnavigatsioonis, meteoroloogias, internetis.

Satelliitsidet peetakse detsimeeter- ja sentimeeterlainete vahendusel, peamiselt sagedusvahemikus 1,5–30&nbsp;GHz. Madalama sagedusega lained läbivad hästi atmosfääri, kuid neid mõjutavad maapealsed raadiohäired. Mida kõrgem on sagedus, seda suurem on neeldumine atmosfääris. 

Satelliitsidet kasutati strateegilise ja taktilise taseme vahel esimest korda aastal 1982 Falklandi sõjas. 

## Vaata ka
*Satelliittelevisioon
*Satelliitnavigatsioon
*Mikrolained

## Viited

## Välislingid
*Satelliitside
Navigatsioon

**Navigatsioon** (ladina sõnast *navigatio* 'laevasõit, meresõit') on vee-, õhu- või kosmosesõiduki kursi ja asukoha määramise õpetus.
 
Navigeerimine on  laevajuhtide või lennuki pilootide tegevus laeva või lennuki asukoha ja sihtkohta jõudmiseks vajaliku liikumissuuna (kursi) kindlaksmääramine. Laevaga merel liikumisel on vaja tuvastada perioodiliselt selle asukoht ja määrata liikumiskurss. 

Üldisemas tähenduses on **navigeerimine** tee leidmine soovitud kohani:
*andmeruumis (dokumendis, internetis);
*topograafilises ruumis (kaardi järgi).

## Viited

## Välislingid
* MereViki: Navigatsioon
* EKSS: navigatsioon
* ENE: navigatsioon
Raadionavigatsioon

**Raadionavigatsioon** on raadioseadmete abil orienteerumine laeva, lennuki vm liikuri juhtimisel. Raadionavigatsiooni peamised vahendid on  radar, raadiokaugusmõõtur, raadiomajakas ja raadiopeilingaator.
Eristatakse lähi- ja kaugraadiolokatsiooni. Lähiraadiolokatsiooni korral määratakse enda asukoht kaardil raadiopeilingaatoriga mõõdetud raadiomajakate suundade järgi või radariga mõõdetud radiaalkauguste abil. Kaugraadiolokatsiooni korral rakendatakse peamiselt hüperboolimeetodit, mis põhineb asjaolul, et kui kahest raadiomajakast mõõdetud punktide kauguste vahe on jääv, siis moodustavad need punktid tasapinnal hüperbooli. Asukoha määramiseks läheb seega vaja vähemalt kolme majaka signaali.
## Vaata ka
*Navigatsioon
*Raadiomajakas
## Viited
Raadiomajakas

**Raadiomajakas** on raadionavigatsiooniks kasutatav paikne raadiojaam, mis kiirgab kindla sageduse ja kutsungiga  raadiosignaali selleks, et liikuv raadioseade saaks kindlaks teha oma asukoha või suuna selle majaka suhtes.
Raadiomajaka kiirgus võib olla suunamata ehk ringkiirgus, või suunatud kitsale alale, näiteks laevateele või lennukoridori.

## Vaata ka
*Raadiojaam
Mustamäe V mikrorajoon

**Mustamäe V mikrorajoon** on Mustamäe asumi allasum Tallinnas Mustamäe linnaosas, tuntud ka kui Kännu Kuke piirkond. Allasum piirneb Mustamäe tee, Keskuse tänava, Eduard Vilde tee ja Sõpruse puiesteega.

Allasumis on endine Tallinna 37. Keskkool, mille ees asub 2018. aasta novembris avatud Vilde spordipark. Allasumis tegutsevad lasteaiad Kikas ja Lehola. Seal asub ka Tallinna Lastekodu Väikelaste Turvakodu. 

Allasumis on mänguväljakud Sõpruse tee 238 ja Vilde spordipargi kõrval. Piirkonnas asub Mustamäe turg ja Mustamäe Zoomaailma lemmikloomapood. Allasumis tegutseb Vilde tee Maxima XX ning Kännu Kuke ärikeskuses mitmesuguseid teenindusettevõtteid.

Allasumi vahetus naabruses on Männipark, Männi kohvik, Kuke Hambaravi, RealityGame'i põgenemistuba, Sõpruse Coop, Lime alkoholipood.
Etalon

**Etalon** on mõõtevahend, mida kasutatakse füüsikalise suuruse mõõtühiku või selle suuruse mõne teise väärtuse määratlemiseks, säilitamiseks ja ülekandmiseks näiteks töömõõtevahenditele. Etaloniks võib olla mõõt, mõõteriist, etalonaine või mõõtesüsteem.

Etalonaine on materjal või aine, mille ühe või mitme omaduse väärtused on piisavalt ühetaolised ja täpselt määratud, et kasutada seda mõõtevahendite kalibreerimisel, mõõtemeetodi hindamisel, materjali või ainet iseloomustavale suurusele väärtuse omistamisel.

Kõige paremate omadustega on rahvusvahelised etalonid (primaaretalonid), mis on aluseks väärtuse ülekandmiseks vastava suuruse teistele etalonidele (sekundaaretalonidele). Rahvusvaheline etalon võimaldab luua jälgitavuse ahela, mis seob mõõtevahendi metroloogilised omadused vastava suuruse primaaretaloniga. Jälgitavus on mõõtetulemuse või etaloni väärtuse omadus, mis võimaldab seda seostada riigi- või rahvusvahelise etaloniga katkematu võrdlusteahela (seosahela) kaudu, kusjuures ahela kõikidel lülidel on teadaolev mõõtemääramatus.

Riigisiseselt jagunevad etalonid riigi-, tugi- ja tööetalonideks:
*riigietalon on etalon, mis on õigusaktiga tunnistatud selles riigis teiste etalonide aluseks vaadeldava suuruse väärtuse omistamisel;
*tugietalon on etalon, mis on vaadeldavas organisatsioonis parimate metroloogiliste omadustega ja millele tugineb mõõtmine selles organisatsioonis;
* tööetalon on etalon, mille abil kantakse  mõõtühik üle taadeldavale mõõtevahendile; tööetalon on tavaliselt kalibreeritud tugietaloni suhtes.

## Allikad
*  Mõõteseadus
*   Mõõtmised ja mõõtemääramatused
* Mõõtevahendid
Piusa Ürgoru Puhkekompleks

**Piusa Ürgoru Puhkekompleks** on turismitalu Võru maakonnas Setomaa vallas Piusa jõe ürgorus. Piusa Ürgoru Puhkekompleksi haldab OÜ NAXOS.

## Ajalugu
Piusa Ürgoru Puhkekompleks asub kunagises Väiko-Härma veski asukohas. Väiko-Härma veski asutas 1930. aastate paiku Aleksander Laanberg (hiljem eestistatult Laanemäe), kes omandas ehituskrundi jõe paremal kaldal. Vasakpoolse kalda omaniku Voldemar Videriga sõlmis ta "perve kasutamise" lepingu, makstes selle eest 20 puuda rukkeid aastas. 

Veskis oli 2 kivipaari. Ühe kivipaariga suudeti tunnis jahvatada 300–400 kg kuivi teri. Peale jahvatuse tehti veel järgmisi teenustöid: laastulöömine, tänu sellele olid ümbruskonna hoonetel katused korda seatud; kreissael oli võimalik valmistada sindleid ja aialippe; höövelmasinat tarvitati ümbruskonna väiksemateks puutöödeks. 

Veskijärves leidus haugi, ahvenat, lutsu, särge, hõrnast ja vähki. 

Aastast 1963 läks veski "Võidu" sovhoosi valdusse; möldriks oli kohapeal Kusta Klaas, kes vana asjatundjana seadis kohale tulles veski hästi korda. Veski töötas kuni 1972. aastani.
1946. aastal ehitati veski juurde uus elumaja (praegune puhkemaja), kus perekond Laanemäe elas kuni 1961. aastani. Sellest ajast seisis elumaja tühjana.

## Tänapäev
Pärast mitmeid pärandamisi ja kinkimisi jõudis talu lõpuks Voldemar Laanemäe poja Koidi kätte. Praegune puhkemaja hoone renoveeriti 1999. aastal. Külastajaid hakati selles hoones vastu võtma alates 2000. aastast. 

Puhkemajas on 4 magamistuba kokku 9 voodikohaga. Majas ja selle ümbruses on Wi-Fi-võrk. Vanasse sepikotta ehitatud saun asub otse jõe kaldal. Ööbida on võimalik ka renoveeritud aidas, kus on 6 voodikohta. Suitsusaun asub eemal majutushoonetest ning moodustab omaette väikese kompleksi koos lõkkeplatsi ja telkimiskohtadega. Suitsusaun on käsitsiraiutud palkidest murukatusega hoone. Majutuseks on kompleksis ka palkidest kämpinguid.

Puhkemaja lähedalt viib mööda 15 km pikkune Piusa Ürgoru matkarada. Ümberkaudsed metsad on marja- ja seenerikkad.

## Viited
Pulari keel

**Pulari** keel kuulub Nigeri-Kongo keelkonna Atlandi-Kongo harusse. Pulari keelt kõneleb peamiselt Fula rahvas Guineas Fouta Jaloni piirkonnas.

Pulari või pulaari keelenimetus on mõnes keeles samastatud fula ehk fulbe keelega, kuid "Ethnologue" jagab fula keele(rühma) üheksaks keeleks, mille hulgas pulari ja pulaari omakorda eri keeltena.

Pulari keelt on mittekõnelejal raske õppida, kuna keeles on 26 klassi ja ulatuslik sõnavara. Lisaks kasutatakse pulari keeles pikendatud vokaale ja kahekordseid konsonante, et sõnadel vahet teha.

## Kõnelejad
Põhiliselt kasutatakse pulari keelt Guineas Fouta Jaloni piirkonnas, kuid lisaks ka Gambias, Guinea-Bissau's, Malil, Senegalis ja Sierra Leones. Pulari keelt kõneleb kokku umbes kolm miljonit inimest, Ethnologue'i andmetel 2 929 200 inimest, kellest enamik ehk 2 550 000 elab Guineas.

## Arvsõnad
Arvsõnu kasutatakse pulari keeles inimeste ning asjade ja elusolendite loendamisel erinevalt.

### Ortograafia
Pulari keel pannakse kirja nii nagu seda hääldatakse. Pulari keele ortograafia sai ametliku kinnituse 1966. aastal, kui toimus UNESCO konverents Bamakos ning keel järgib ühe sümboli – ühe heli printsiipi.

*A, E, I, O, U* hääldus on sarnane Itaalia ning hispaania keelele ning seetõttu on nende keelte kõnelejatel pulari keelt lihtne õppida. 
Häälik *C* kõlab pulari keeles pigem kui *ch* ning *R*, kui hispaania keelest tuttav *R*.
Kahekordsed häälikud, nt *AA*, näitavad pikka vokaali, kuid kahekordsed konsonandid, nt *BB*, näitavad rõhulist konsonanti.

**Pronoomenid**

*"O"* võib tähendada *"teda"* nii mees- kui naissoo puhul.

Teiseks, on kaks võimalust öelda *"meie"*. Kui isik, kellega räägitakse on kaasa arvatud, kasutatakse lõppu *"en"*. Kui isik, kellega räägitakse ei ole kaasa arvatud, kasutatakse *"men"* lõppu.

**Ainsus** 

**Mitmus** 

**Mitmus**

Mitmuse moodustamiseks on pulari keelel samuti oma viis. Kui inglise keeles lisatakse mitmuse puhul sõna lõpule *„S“*, siis pulari keeles mitmuse moodustamine nii lihtne ei ole. Tavaliselt muutub mitmuse puhul pulari keeles terve sõna. NT ainsus- *OTOWAL*; mitmus- *OTOOJE* – auto, autod.

**Kirjaviis**

Pulari keel kasutas algselt araabia kirjaviisi (mingites piirkondades siiani), kuid nüüdseks on enamasti üle mindud ladina kirjaviisile.

### Keelenäide
Mi waawataa Pular buy! - Ma ei räägi eriti pulari keelt.

Mido waawi Pular seeda tun. - Ma räägin pulari keelt väga vähe.

Mi faamaali. - Ma ei saa aru.

Hida e jam? - Kas sinuga on kõik korras?

Oo-o! - Head aega!

## Viited