open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tessa Worley

**Tessa Worley** (sündinud 4. oktoobril 1989 Annemasses) on Prantsusmaa mäesuusataja, kelle põhiala on suurslaalom. 

Worley sai 2008. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel suurslaalomis pronksmedali. Täiskasvanute rahvusvahelistel võistlustel osales ta esimest korda 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isèreis suurslaalomis ja sai 7. koha.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Schladmingis tuli ta suurslaalomis maailmameistriks. Saavutust kordas ta 2017. aastal Sankt Moritzis.

Maailma karikasarjas osales Worley esimest korda 4. veebruaril 2006 Ofterschwangis suurslaalomis ja sai 66 startinu seas 29. koha. Esimest korda jõudis ta kümne parema hulka 27. oktoobril 2007 Söldenis, kus sai suurslaalomis 5. koha. Esimese MK-etapi võidu sai Worley 29. novembril 2008 Aspenis. 2010.–2011. aasta maailma karikasarja suurslaalomi kolmel esimesel võistlusel jõudis ta kõige kiiremini finišisse, olles esimene Aspeni, Sankt Moritzi ja Semmeringi etapil.

2017. aastal valiti ta Prantsusmaa aasta naissportlaseks.

## Saavutused

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2011  Garmisch-Partenkirchenis
**  **maailmameister** võistkonnavõistluses
**  pronksmedal suurslaalomis
* 2013  Schladmingis
**  **maailmameister** suurslaalomis
* 2017  Sankt Moritzis
**  **maailmameister** suurslaalomis
**  **maailmameister** võistkonnavõistluses

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Suurslaalomi karikas
** **1. koht**: **2017**
** 2. koht: 2011, 2018
** 3. koht: 2012

Tessa Worley on osalenud (seisuga 27. oktoober 2018) 192 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 25 korral, millest 13 korda kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Tessa Worley koduleht
* 
* Tessa Worley Alpine Ski Database kodulehel
Hääbuv pudelpalm

**Hääbuv pudelpalm** (*Hyophorbe amaricaulis*) on igihaljas puittaim palmiliste sugukonnast.

Hääbuv pudelpalm on Mauritiuse saare endeem. Teada on vaid üks säilinud taim, mis kasvab Curepipes Curepipe botaanikaaias. Puu on 12 m kõrge, halli tüve ja vahajate lehtedega. Ta on kasvanud üle 50 aasta ning õitseb ja viljub regulaarselt. Puul on valged või kreemikad õied, mis kasvavad välja tüvest vahetult lehtede alt. 

Isasõied puhkevad ja närbuvad enne, kui emasõied õitsema hakkavad, seetõttu on valminud seemned steriilsed. Seni pole õite kunstlik tolmeldamine tulemusi andnud. Kloonitud rakkudest kasvatatud istikud on surnud pärast steriilsest keskkonnast eemaldamist.

## Viited

### Välislingid
Ataste õpetajate seminar

**Ataste õpetajate seminar** oli Järvamaal Atastes asunud pedagoogikaõppeasutus, mis tegutses aastail 1837–1854.

## Asutamine ja järelevalve

Seminari asutamine sai teoks tänu ringkonnale haridusküsimustes liberaalselt meelestatud Järvamaa mõisnikele Esna mõisaomaniku Alexander von Grünewaldti eestvedamisel ja rahvahariduse ministri loal. Õppeasutuse asupaigaks renditi Ataste mõis ning moodustati kolmeliikmeline seminari järelevalve komitee. 1844. aastal saatis Eestimaa rüütelkond seminari omal kulul 12 kasvandikku ning sai õiguse nimetada õppeasutusele omalt poolt kaks kuraatorit. Õppetöö ja järelevalve poolest allus kool riiklikele organitele, neilt aga toetust ei saanud.

## Direktorid ja õpetajad

Seminari direktoriks sai Järva-Peetri kirikuõpetaja Karl Matthias Henning, kes teostas järelevalvet õppeasutuse tegevuse üle. Seminari tegelikuks juhatajaks ja õpetajaks kogu selle tegevuse vältel oli Johann Reinhold Jürgens (1798–1879), Säreverest pärit kangru poeg, kes oli oma teadmised pedagoogikast omandanud Tartu Elementaarkooliõpetajate Seminaris. Seminari abiõpetajana töötas Karl Koch (suri 1859) 

## Õppetöö

Õppetöö seminaris kestis kolm aastat, oli eestikeelne ja tasuta. Õppeaineteks olid usuõpetus, lugemine, laulmine ja nooditundmine, kirjutamine, aritmeetika, geograafia, ajalugu, käsitöö, viiuli- ja orelimäng, soovi korral sai õppida ka saksa keelt. Seminari tegevuse lõpus 1853. aastal lisandusid ortograafia, grammatika, kirikulugu. Seminar pidi kasvandikele andma teadmisi ka igapäevatöödes, majapidamisviisides, aiapidamises ja puutöös. Õppimise kõrval pidid seminari kasvandikud tegema tööd ka Ataste karjamõisas. Pedagoogiline praktika toimus seminari harjutuskoolis.

## Õpilased

Esimesed 12 õpilast saadi peamiselt õppeasutust ülalpidavatest mõisatest, alates 1848. aastast saatis Atastesse 12 õpilast omal kulul õppima ka Eestimaa rüütelkond. Õpilasi võeti vastu iga kolme aasta tagant, kui eelmised olid lõpetanud. Kokku omandas Ataste seminaris aastail 1837–1854 koolmeistri hariduse umbkaudu 70 talupojaseisusest kasvandikku, kellest enamik asus tööle Põhja-Eesti talurahvakoolides.

## Seminari sulgemine

Seminar lõpetas tegevuse 1854. aastal, mil möödus Ataste karjamõisa rendilepingu tähtaeg. Seminari varandus ning õpetaja Karl Koch viidi üle Kuudale, kus samal aastal alustas tegevust Kuuda õpetajate seminar.

## Vaata ka

*Jädivere õpetajate seminar
*Kuuda õpetajate seminar
*Cimze seminar

## Viited
Ylihärmä vald

**Ylihärmä** on endine vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas. Ylihärmä vald asutati 1868. aastal.

1. jaanuaril 2009 ühinesid Ylihärmä, Alahärmä ning Kortesjärvi vald Kauhava linnaga.

Vald oli Aegviidu alevvalla sõprusvallaks.

## Viited
Paul Eberhard

**Paul Eberhardi** nime on kandnud kaks Eesti vaimulikku:

*Paul Eberhard vanem (1819–1886)
*Paul Eberhard noorem, eelmise poeg (1865–1929)
Alassane Ouattara

**Alassane Dramane Ouattara** (sündinud 1. jaanuaril 1942) on Elevandiluuranniku poliitik ja majandusteadlane, Elevandiluuranniku president alates 11. aprillist 2011.

Ta õppis Ameerika Ühendriikides majandusteadust; sai doktorikraadi Pennsylvania Ülikoolist. Aastatel 1968–1973 töötas ta Washingtonis Rahvusvahelise Valuutafondi peakorteris ning seejärel kuni 1984. aastani Lääne-Aafrika keskpangas. Aastatel 1984–1988 oli ta Rahvusvahelise Valuutafondi Aafrika osakonna juht. Aastatel 1988–1990 juhtis ta Lääne-Aafrika keskpanka.

Alassane Ouattara on erakonna Elevandiluuranniku Vabariiklaste Ühendus esimees. 7. novembrist 1990 kuni 9. detsembrini 1993 oli ta Elevandiluuranniku peaminister. Peaministrina oli ta 1993. aastal president Félix Houphouët-Boigny haiguse ajal presidendi kohusetäitja.

Aastatel 1994–1999 oli Alassane Ouattara Rahvusvahelise Valuutafondi asedirektor.

Enne 1995. aasta presidendivalimisi kehtestatud muudatusega presidendi valimise seaduses keelati kandideerimine isikutel, kelle vanemad ei ole pärit Elevandiluurannikult või kes pole elanud riigis viimase viie aasta jooksul. Muudatuste tegemise põhjuseks peeti soovi tõkestada Alassane Ouattara võimulepääs. Kuigi Ouattara esitati partei presidendikandidaadiks, boikoteerisid valimisi nii tema kui ka Laurent Gbagbo juhitav erakond.

28. novembril 2010 oli ta presidendivalimiste teises voorus vastamisi ametis oleva presidendi Laurent Gbagboga ning valimiskomisjon kuulutas ta 54,1 protsendiga häältest võitjaks. Riigi põhiseadusnõukogu teatas aga, et valimistulemuste väljakuulutamisega jäädi hiljaks ja need on seetõttu õigustühised ning kuulutas, et presidendina jätkab Laurent Gbagbo.

Nii ÜRO Peaassamblee, Aafrika Liit, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus, Euroopa Liidu liikmesriigid kui ka paljud teised riigid tunnustasid Alassane Ouattara võitu presidendivalimistel.

11. jaanuaril 2011 lükkas Ouattara tagasi Laurent Gbagbo ettepaneku hakata asepresidendiks.

11. aprillil 2011 Gbagbo vahistati ja Ouattara astus presidendiametisse.

5. mail 2011 kuulutas Elevandiluuranniku põhiseadusnõukogu Alassane Ouattara ametlikult presidendivalimiste võitjaks.
Endel Laul

**Endel Laul** (21. aprill 1927 Torma vald – 25. september 2014 Tallinn) oli eesti ajaloolane, hariduse ja kooliajaloo uurija.

## Haridustee
Õppis aastail 1936–1940 Kõnnu algkoolis, 1940–1942 Torma algkoolis, 1942–1944 Mustvee Gümnaasiumis ja 1945–1947 Tartu 6. Keskkoolis. 1947–1952 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis NSV Liidu ajaloo erialal spetsialiseerumisega Eesti ajaloole. 1962. aastal kaitses ta väitekirja Eesti töölisajakirjanduse kujunemisest aastani 1917 ja sai ajalookandidaadi kraadi.

## Töökäik
1952. aastal asus ta tööle Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituuti, algul noorem-, seejärel vanemteadurina. 1970. aastal sai temast TA Ajaloo Instituudi rahvahariduse ajaloo sektori juhataja, kellena töötas 1990. aastani. Aastail 1990–1993 töötas Ajaloo Instituudi juhtivteadurina, samal ajal Eesti Teadlaste Liidu vabakutselise uurijana. 1997–2003 Tallinna Pedagoogikaülikooli vanemteadur.

Ajaloolasena on Laul uurinud töölisajakirjanduse ajalugu, Eesti kooli ja hariduse ajalugu ning Eesti ajalooteaduse (historiograafia) ajalugu.

## Teoseid
Laul on koguteose "Eesti kooli ajalugu neljas köites" 1. (1989) ja 2. (2010) köite toimetaja ja kaasautor ning veel mitme kollektiivse koguteose koostaja ja autor, sh "Tallinna 1. Keskkool 1631–1981" (1981), "Gustav Adolfi Gümnaasium 375" (2006), "Torma Album" II – V (1997–2007).

Avaldanud publikatsioone ka kodu-uurimise metodoloogia alalt.

## Ühiskondlik tegevus
Oli aastail 1978–1990 Eesti Teaduste Akadeemia Kodu-uurimise Komisjoni aseesimees ning Eesti Kodu-uurimise Seltsi taasasutajaid. Oli 1989. aastal B. G. Forseliuse Seltsi asutajaid, praegu selle nõunik. Oli Tormalaste Kodupaigaühenduse asutajaliige ja juhatuse liige, ühenduse trükiste koostaja ja autor.

## Tunnustus
* 1977 Eesti NSV riiklik teaduspreemia
* 1994 B. G. Forseliuse Seltsi Suur Ignatsi Jaagu medal
* 2002 B. G. Forseliuse Seltsi Medal Suur Kuldtukat
* 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Endel Laulu abikaasa Silvia Laul ja tütar Mare Sokolovski on arheoloogid. Poeg Mart Laul on Eestis tuntud kaktusekasvataja.

## Kirjandus
* Sirje Tohver. Maine tuleb tööga. Õpetajate Leht, 26. aprill 2002
Aberdeeni omavalitsus

**Aberdeen** on üks Šotimaa 32 omavalitsusest (*council area*). Ta paikneb Põhjamere ääres ümbritsetuna Aberdeenshire'ist. Tal on *[[city (Suurbritannia)|city]]* staatus. 

Pindala on 186 km². 

2001. aasta rahvaloenduse järgi oli selle elanike arv 212 125.

Aberdeeni omavalitsuse keskus on Aberdeen.

## Viited
Memphis Grizzlies

**Memphis Grizzlies** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub läänekonverentsi edeladivisjoni ja peab oma kodumänge FedExForumis.

## Ajalugu
Korvpalliklubi **Vancouver Grizzlies** pääses koos Toronto Raptorsiga NBA-sse 1995. aastal, kui NBA laienes Kanadasse. Klubi kolis 2001. aastal Memphisesse ja võttis kasutusele oma praeguse nime.

Aastatel 2011–2017 seitse hooaega järjest väljalangemismängudele jõudnud klubi parim tulemus pärineb 2013. aastast, kui Los Angeles Clippersi ja Oklahoma City Thunderi alistamise järel jõuti välja läänekonverentsi finaali, kus tuli aga tunnistada San Antonio Spursi paremust.

## Mängijad hooajal 2020/2021
* Grayson Allen
* Kyle Anderson
* Desmond Bane
* Dillon Brooks
* Brandon Clarke
* Gorgui Dieng
* Jaren Jackson jr
* Tyus Jones
* John Konchar
* De'Anthony Melton
* Ja Morant
* Jontay Porter
* Xavier Tillman
* Jonas Valančiūnas
* Justise Winslow

## Endised tuntumad mängijad
* Pau Gasol
* Rudy Gay
* Allen Iverson
* Marc Gasol
* Mike Conley
* Zach Randolph
* Shareef Abdur-Rahim
* Mike Miller
* Shane Battier

## Välislingid
*Memphis Grizzlies
Salajane ladu 13

**"Salajane ladu 13"** (inglise keeles *Warehouse 13*) on Ameerika Ühendriikide ulme-telesari kahest Ameerika Ühendriikide salateenistuse agendist, kes asuvad tööle valitsuse salalaos nr 13. Selles laos hoitakse üleloomulikke ja ulmelisel tehnoloogial põhinevaid esemeid, mis on USA valitsuse arvates ohtlikud inimkonnale. Agendid Myka Bering (Joanne Kelly) ja Peter Lattimer (Eddie McClintock) otsivad uusi esemeid ja püüavad selgitada nende omadusi.
Omavalitsus (täpsustus)

**[[Omavalitsus]]** on valitsemisviis.

**Omavalitsusteks** nimetatakse ka mitme riigi ja maa haldusüksusi:

* Omavalitsus (Gröönimaa) (*kommunia*), Gröönimaa 1. järku haldusüksus
* Omavalitsus (Katar) (*baladīyah*), Katari 1. järku haldusüksus
* Omavalitsus (Leedu) (*savivaldybė*), Leedu 2. järku haldusüksus
* Omavalitsus (Liibüa) (*sha‘bīyah*), Liibüa 1. järku haldusüksus
* Omavalitsus (Makedoonia) (*opština*), Makedoonia 1. järku haldusüksus
* Omavalitsus (Marshalli Saared) (*municipality*), Marshalli Saarte 1. järku haldusüksus
* Omavalitsus (Neitsisaared), Neitsisaarte 1. järku haldusüksus
* Omavalitsus (Roheneemesaared) (*conselho*), Roheneemesaarte 1. järku haldusüksus
* Omavalitsus (San Marino) (*castello*), San Marino 1. järku haldusüksus
* Omavalitsus (Šotimaa) (*council area*), Šotimaa 1. järku haldusüksus
* Omavalitsus (Trinidad ja Tobago) (*municipality*), Trinidadi ja Tobago haldusüksus
* Omavalitsus (Uus-Kaledoonia), Uus-Kaledoonia 2. järku haldusüksus

## Vaata ka
* Omavalitsusüksus
* Eriomavalitsus
* Tervikomavalitsus
Kuidas ma kohtasin teie ema

**"Kuidas ma kohtasin teie ema"** on Ameerika Ühendriikide situatsioonikomöödia, mille esimene osa anti eetrisse 19. septembril 2005 USA telekanalil CBS. Eesti telekanalitest näitab seda sarja TV6 ja FOX

Telesarjas jutustab Ted Mosby (Josh Radnor) 2030. aastal oma lastele, kuidas ta elas ja kohtus nende emaga aastatuhande alguses. Jutt algab 2005. aastast.

Telesarjal on mitu Kuldgloobuse ja Emmy nominatsiooni.

## Osatäitjad ja tegelaskujud
* Josh Radnor – Ted Mosby
* Jason Segel – Marshall Eriksen
* Cobie Smulders – Robin Scherbatsky
* Neil Patrick Harris – Barney Stinson
* Alyson Hannigan – Lily Aldrin
* Bob Saget – tuleviku Ted Mosby hääl
* Cristin Milioti - "Ema"

## Välislingid
* Eric Goldman. William S. Paley TV Fest: How I Met Your Mother. IGN, 28. märts 2006
Hirvlased

**Hirvlased** (*Cervidae*) on sõraliste seltsi kuuluv imetajate sugukond.

Hirvlasi elab praegusajal 53 liiki, kes jagunevad kolme alamsugukonda kokku 18 perekonnaga.

Maailma kõige väiksem hirvlane on Lõuna-Ameerikas elav põhja-puduhirv (*Pudu mephistophiles*), kelle turjakõrgus on 32–35 cm. Kõige suurem hirvlane on põder, kelle turjakõrgus on 3,4 meetrit.

## Levik
Hirvlaste looduslik levila hõlmab suure osa Euroopast, Aasiast ja Ameerikast. Aafrikas esinevad nad ainult mandri loodeosas, Mustas Aafrikas neid pole. Hirvlased elavad paljudes erinevates bioomides.

Neid on introdutseeritud muuhulgas Austraaliasse, Uus-Meremaale, Uus-Guineale ja mõnele Kariibi mere saarele. 

## Hirvlased Eestis
Eestis elab pärismaisena 2 liiki hirvlasi – põder ja metskits, ning 3 liiki introdutseeritutena (võõrliikidena) – punahirv, tähnikhirv ja kabehirv.

## Süstemaatika
*Alamsugukond *[[Capreolinae]]* (Uue Maailma hirvlased)
**perekond *[[Alces]]* – üks liik
**perekond *[[Blastocerus]]* – üks liik
**perekond *[[Capreolus]]* – kaks liiki
**perekond *[[Hippocamelus]]* – kaks liiki
**perekond *[[masaama|Mazama]]* – üheksa liiki
**perekond *[[Odocoileus]]* – kolm liiki
**perekond *[[Ozotoceros]]* – üks liik
**perekond *[[Pudu]]* – kaks liiki
**perekond *[[Rangifer]]* – üks liik
*Alamsugukond *[[Cervinae]]* (Vana Maailma hirvlased)
**perekond *[[Axis]]* – neli liiki
**perekond *[[Cervus]]* – viis liiki
**perekond *[[Dama]]* – kaks liiki
**perekond *[[Elaphodus]]* – üks liik
**perekond *[[Elaphurus]]* – üks liik
**perekond *[[Muntiacus]]* – 11 liiki
**perekond *[[Rucervus]]* – kolm liiki (üks väljasurnud)
**perekond *[[Sambar|Rusa]]* – neli liiki
*Sugukond *[[Hydropotinae]]*
**perekond *[[Hydropotes]]* – üks liik
Johann Friedrich Haller

**Johann Friedrich Haller** (10. august 1696 Königsee, Tüüringi – 4. juuni / 15. juuni 1775) oli Eesti vaimulik.

Haller immatrikuleeriti 19. mail 1718 Jena ülikooli üliõpilaseks.

Haller sündis Königsees (praeguse haldusjaotuse järgi Tüüringi liidumaal). Ta oli aastatel 1728–1735 Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1735–1757 oli ta Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja, kuid ametiülesannete hooletu täitmise tõttu oli ta aastal 1751 pooleks aastaks ametist kõrvaldatud. Aastatel 1758–1775 oli ta Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, olles samaaegselt ka linnakonsistooriumi assessor.

## Viited
Neil Patrick Harris

**Neil Patrick Harris** (sündinud 15. juunil 1973 Albuquerques) on USA näitleja.

Ta on mitmekordne  Kuldgloobuse ja Emmy nominent (võitis 2010). Ta on mänginud muu hulgas telesarjas "Kuidas ma kohtasin teie ema" ja filmisarjas "Harold ja Kumar".
Suure Paugu teooria (seriaal)

**"Suure Paugu teooria"** on Ameerika Ühendriikide situatsioonikomöödia, mida esmakordselt näidati 24. septembril 2007. aastal USA telekanalil CBS. 

2010. aastal võitis "Suure Paugu teooria" People's Choice Awardi peaauhinna parima televisioonikomöödia (*Favorite TV Comedy*) kategoorias. Samal aastal sai Jim Parsons Primetime Emmy auhinna kui parim komöödiasarja meespeaosatäitja.

Sarja edu pani aluse multimeediafrantsiisile. Parsonsi tegelaskuju Sheldon Cooperi elul põhinev eellugu „ *Noor Sheldon”* jooksis eetrisse aastatel 2017–2024, kus Parsons kehastas jutustavat täiskasvanud Sheldonit. Frantsiisi kolmas hooaeg, „ *Noore Sheldoni”* järg pealkirjaga *„Georgie & Mandy esimene abielu”* , esilinastus 2024. aasta oktoobris ning jälgib Sheldoni vanemat venda Georgiet ja tema naist Mandyt. Neljas hooaeg, mis jälgib Stuarti, tema tüdruksõpra Denise'i ja geoloog Bert Kibbleri elu, on HBO Maxi jaoks väljatöötamisel .

## Sisututvustus
Telesarja peategelased on viis inimest Pasadenast California osariigist. Kahel sõbral California Tehnoloogiainstituudi ühiselamus Leonard Hofstadteril (tegeleb eksperimentaalse füüsikaga) ja Sheldon Cooperil (teoreetiline füüsika) on kahepeale kokku IQ 360. Mida on piisavalt, et mõista universumi olemust. Kuid inimeste, eriti naiste puhul jääb sellest mõnikord väheks.

*Piinatud geeniuste* naabriks on edasipüüdlik näitlejanna ja ettekandja blond Penny ning sõpradeks füüsikute kummalised kolleegid: insener Howard Wolowitz, kes suudab end väljendada kuues keeles ja astrofüüsik Rajesh Koothrappali.

## Osatäitjad ja tegelaskujud
* Johnny Galecki – Leonard Hofstadter
* Jim Parsons – Sheldon Cooper
* Kaley Cuoco – Penny
* Simon Helberg – Howard Wolowitz
* Kunal Nayyar – Rajesh « Raj » Koothrappali
* Melissa Rauch – Bernadette Rostenkowski-Wolowitz
* Mayim Bialik – Amy Farrah Fowler

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Lene Espersen

**Lene Feltmann Espersen** (sündinud 26. septembril 1965) on Taani poliitik, alates 23. veebruarist 2010 kuni 3. oktoobrini 2011 Taani välisminister.

Ta õppis Aarhusi ülikoolis majandusteadust.

Lene Espersen on olnud Folketingi liige alates 1994. aastast. Aastatel 2001–2008 oli ta justiitsminister ja 2008–2010 majandusminister. Alates 2008. aastast on ta asepeaminister.

9. septembrist 2008 kuni 13. jaanuarini 2011 oli ta Konservatiivse Rahvapartei esimees.
Ürgtänav

**Ürgtänav** on Eesti folkansambel.

Ansambel esitab eestikeelset omaloomingut. Laulud on mõtlikud ja tihti unistavad, rääkides sageli öisest linnast, kuuvalgusest ja tunnetest. Kasutatakse akustilisi pille, vähesel määral ka heliefekte. Tõnis Erilaid on nimetanud Ürgtänava muusikat *[[Indie-muusika|indie]]* ja folgi vahepealseks.

Bändi tegevliikmed on endised lasteaia- ja koolikaaslased.

Ürgtänav on esinenud Viru Folgil.

## Koosseis
* Erik Poom – vokaal ja akustiline kitarr
* Henri Huberg – akustiline kitarr
* Tambet Tõnnemaa – akustiline basskitarr

## Endised liikmed
* Andrus Kanter – klahvpillid
* Helen Naerismägi – vokaal

## Albumid
* "Öövalgus" (2006)
* "Möbiuse leht" (2010)

## Arvustused
* Tõnis Erilaid Ürgtänav "Möbiuse leht" Õhtuleht, 11. detsember 2010

## Viited

## Välislingid
* Ürgtänav Myspace
* Ürgtänav Facebook
Artefakt

**Artefakt** ehk **tehis** on inimeste tehtud või ümber kujundatud ese. 

Mõiste on laialdaselt kasutusel arheoloogias, kuid ka laiemalt kultuuri kui sellise uurimises. Artefakti vastand on kõik looduslik. 

Mõistet on kasutatud ka uurimisobjektiga kaasnevate nähtuste või uurimise käigus tekkinud illusioonide puhul, mida ekslikult peetakse uurimisobjektile omaseks.
Heili Lindepuu

**Heili Lindepuu** (sündinud 22. märtsil 1979 Tartus) on eesti koreograaf.

Ta lõpetas Viljandi Kultuuriakadeemia tantsukunsti õppetooli tantsuõpetaja-koreograafi kutsega ning kaitses Tartu Ülikoolis humanitaarteaduse magistritööd teatriteaduse alal. Praegu õpib Tartu Ülikooli kultuurikorralduse magistriõppes.

## Lavastused
* 2014 “Lavastuslik filmiviktoriin”
* 2015 “Tantsud Eesti filmidest”
* 2017 “Kahekümne viies kaader”

## Tunnustus
* 2013 Tallinna innovaatiline õpetaja

### Nominatsioonid
* 2015 Eesti teatri aastaauhindade nominent haldus- ja administratiivtöötajate kategoorias

## Isiklikku
Tõlkija Hendrik Lindepuu on Heili Lindepuu onu.

## Viited
Ostlemine

**Ostlemine** (ka **poodlemine**; sõna "šoppamine" on argikeelne) on poode pidi käimine kaupade ostmise ja valimise ning müügilolevaga tutvumise eesmärgil.
Juhul kui inimesel on pidev vajadus midagi osta, kuigi tal neid asju polegi vaja, võib tegemist olla haigusliku Impulsihäirega, mida kutsutakse oniomaania.

Kui inimene ostab korduvalt asju, mida ta hiljem ei tarvita, võib olla tegemist probleemiga, mida kutsutakse patoloogiliseks kogumiseks.

## Vaata ka

* Konsumerism
* Tarbijakäitumine
* Tarbimine
* Turundus
Jim Parsons

**James Joseph Parsons** (sündinud 24. märtsil 1973 Texases Houstonis) on ameerika näitleja.

Näitlejaks otsustas Parsons saada juba kuueaastaselt, kui ta mängis koolinäidendis Rudyard Kiplingi tekkemuistendi põhjal selle kohta, kuidas elevant sai pika londi, Kolo-Kolo lindu.

Parsons sai populaarseks tänu osalemisele telesarjas "Suure Paugu teooria", kus mängis füüsikageenius Sheldon Cooperit.

## Tunnustus
* 2010 sai Emmy auhinna komöödiasarja peaosatäitja kategoorias. Lisaks esitati ta Rahva valiku auhinna ja Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks komöödianäitleja kategoorias ega võitnud kumbagi.
* 2011 pälvis Parsons teist aastat järjest Emmy samas kategoorias. Lisaks esitati ta Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödiasarjanäitleja kategoorias ja Rahva valiku auhinna kandidaadiks komöödianäitleja kategoorias ning ta pälvis Kuldgloobuse.

### Auhinnanominatsioonid
* 2009 esitati Parsons Emmy kandidaadiks komöödiasarja peaosatäitja kategoorias, aga ei võitnud seda.
* 2010 esitati ta Rahva valiku auhinna ja Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks komöödianäitleja kategoorias ega võitnud kumbagi.
* 2012 esitati Parsons juba neljandat aastat järjest komöödiasarja peaosatäitja kategoorias Emmy kandidaadiks, aga seekord ei võitnud.
* 2013 esitati ta Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödiasarjanäitleja kategoorias, aga ei saanud seda auhinda.
Honey Aaltonen

**Honey Aaltonen** (õieti **Isko Kaleva Honey Aaltonen**; 9. veebruar 1960 – 29. oktoober 2022) oli Soome trummar, laulja, raadiotoimetaja ja kirjanik. 

Ta on avaldanud ansambli Hurriganes biograafia. Ta töötas väljaande Blues News toimetajana.

## Ansambleid, kus Honey Aaltonen on tegutsenud
* Jussi Kettu Band
* Tortilla Flat
* Downhome Boys
* Big Bertha & The Bulldozers
* U-bayou
* Krazy Kats
* Cat Lee & Co
* Teendreams

## Raamatud
*"Hurriganes". Johnny Kniga. Helsinki 2002
*"Cisse Häkkinen". Johnny Kniga. Helsinki 2011

## Viited
Hans Susi

**Hans Susi** (ka **Hans Susy**, **Hansken Susy**; surnud 1549) oli eesti tõlkija. Ta on teadaolevalt esimene, kes hakkas piiblitekste eesti keelde tõlkima.

Susi oli kalamees Hans Susi poeg, kes õppis 1540. aastatel Tallinna linnakoolis. Seal märkas tema andekust Pühavaimu kiriku pastor Reinhold Beseler, kes huvitus piiblitekstide tõlkimisest eesti keelde. Seetõttu tegi ta Susile ülesandeks tõlkida Piiblist perikoope (jumalateenistustel kasutatavaid tekstiosi) ja liturgilisi laule, makstes talle selleks ka toetusraha. Kuid Susi suri juba 1549. aastal katku.

Susi töö ei olnud siiski arvatavasti tulutu, tõenäoliselt jätkas tõlkimist Beseler ise, kes aga juba 1553. aastal samuti katku suri. Toomas Paul on aga oletanud, et Susi ja Beseleri tekste kasutati eestikeelsete jumalateenistustel kuni 17. sajandi keskpaigani; nimelt võisid nende tõlgitud tekstid jõuda autoriteetsesse tekstikogumikku "Meddy Kircko-ramat" (Meie kirikuraamat).
## Viited

## Kirjandus
*Toomas Paul, *Eesti piiblitõlke ajalugu*. 1999.
Gersdorff

**Gersdorff** on Saksamaalt, tänapäeva Saksimaa liidumaa idaosas ja Brandenburgi lõunaosas asuvast Ülem-Lausitzist pärit baltisaksa aadlisuguvõsa.

Suguvõsa esivanemaks Liivimaal oli Rootsi sõjaväelane, Toolse (1614–1617) ja Padise (1618/19) kindluseülem, kapten Jürgen von Gersdorff, kellele kuulus Laiuse kihelkonnas Rääbise mõis.

4. detsembril 1693 sai Närke ja Värmlandi jalaväerügemendi kortermeister Georg Gersdorff (1628–1709] naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks ja immatrikuleeriti samal aastal nr 1282 all Rootsi rüütelkonda.

Gersdorffid olid kantud 1745. aastal Eestimaa rüütelkonna ja 29. juulil 1747 ka Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 67 all. Gersdorffid (vene k. *Герсдорф*) olid ka kantud Peterburi kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.

## Suguvõsa liikmeid
*Moritz Heinrich von Gersdorff (1714–1762), Venemaa kindralmajor, Riigikontori (Staatscomptoir) asepresident
*Friedrich Johann von Gersdorff (1735–1805), Ingeri Kummolovo mõisnik, Peeter I ihuarsti Johann Blumentrosti (1676–1756) väimees
*Moritz Friedrich von Gersdorff (1747–1820), Riia asehaldurkonna Liivimaa kubermangu aadlimarssal 1786–1792, Liivimaa maanõunik, Asu, Koorküla, Tõlliste, Uniküla mõisnik
*Friedrich Salomon von Gersdorff (1775–1848), Kummolovo mõisnik, Malta ordu rüütel
*Ernst von Gersdorff (1806–1883), Venemaa kindralleitnant, salanõunik, keiserliku õukonna ülemjäägermeister
*Friedrich von Gersdorff (1838–1898), Venemaa kindralmajor
*Alexander von Gersdorff (1839–1911), Venemaa kindralmajor
*Georg von Gersdorff (1856–1923), Liivimaa maanõunik
*Arthur Moritz von Gersdorff (1856–?), Stavropoli kubermangu maapealik
*Viktor von Gersdorff (1884–?), Orenburgi kubermangu maapealik

## Viited

## Kirjandus
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, Livland, Bd. 2: Görlitz, ca 1935, lk. 731-746
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, Estland, Bd. 2: Görlitz, 1930, lk. 231-232

## Välislingid
Kolm monarhi ja viis keisrit

**Kolm monarhi ja viis keisrit** olid Muinas Hiina Xia dünastia eelse perioodi  osati mütoloogilised valitsejad ja kultuuriloojad ajavahemikul umbes 3500 eKr kuni 2000 eKr . 

## Viited
Anne Kull (teoloog)

**Anne Kull** (sündinud 30. juunil 1959) on eesti teoloog.

Ta on lõpetanud 1977. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja on kaitsnud doktoriväitekirja Chicago Ülikooli juures.

Ta töötab Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 2005. aastast on ta süstemaatilise usuteaduse professor.

Anne Kull on 2002. aastal asutatud teaduse ja religiooni kolleegiumi asutaja ja juhataja.

## Tunnustus

* 2009 Tartu Ülikooli aumärk
* 2024 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema isa oli jurist, poliitik ja ühiskonnategelane, Eesti Vabariigi Rahvuskomitee asutajaliige Ernst Voldemar Kull.

## Tõlkeid
* David F. Ford, "Teoloogia: põgus sissejuhatus", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2014, 251 lk
* David Clines, John W. Drane, Margaret Embry jt, "Piiblientsüklopeedia: aeg, olud ja inimesed, tähendus ja sõnum", tõlkijad Tiiu Viires, Anne Kull, Krista Mits, Tallinn: Eesti Raamat ja Logos, 1996, 352 lk
* Christopher Partridge (toim), "Maailma usundid", tõlkijad Martti Kalda, Anne Kull, Tõnis Leemets, Tiit Noorkõiv, Aldo Randmaa, Kullo Remme, Ringo Ringvee, Aili Saks, Urve Tammjärv, Vaike Vahter, Haljand Udam, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2006, 495 lk

## Viited

## Välislingid
*
*http://www.ajakiri.ut.ee/581796
SOMUA MCG

**SOMUA MCG** oli suurtükiveduk ja evakuatsioonimasin, mida kasutasid Prantsuse relvajõud. Põhimõttelt oli tegemist poolroomiksõidukiga ja see suutis kanda kuni 1500 kg koormat. Relvastus ja soomus puudusid. 

Seda kasutati selliste keskmise suurusega suurtükkide veoks nagu 155 mm mudel 1917 haubits või 105 mm mudel 1936 välisuurtükk. Lisaks veel vastava relva laskemoona haagised. Suurtükivedukina kasutatavat versiooni ehitati kokku 345 masinat: 264 kuni 1. septembrini 1939 ja 81 kuni mai lõpuni 1940. aastal. 

Lisaks oli veel evakuatsioonimasin, millele oli paigaldatud kraana ja mis oli mõeldud katkiste tankide pukseerimiseks. Selliseid masinaid ehitati 440 tükki. 

## Kirjandus
* Vauvillier, F. & Touraine, J.-M. *L'automobile sous l'uniforme 1939–40*, Massin, 1992, ISBN 2-7072-0197-9
GAZ-64

**GAZ-64** oli neljarattaveoga maastikusõiduk, mida tootis GAZ Punaarmeele Teise maailmasõja ajal. See oli mõeldud järglaseks varasemale autole GAZ-61 ja oli võrreldes sellega täiesti rekonstrueeritud. Rekonstrueerimine toimus väga kiiresti: töö kestis 1941. aasta 3. veebruarist kuni 25. märtsini. Peakonstruktor oli Vitali Gratšov. Kokku toodeti kõigest 646 masinat 1941. aasta märtsist kuni 1942. aasta suveni.

GAZ-64 kasutati algul baasmasinana soomusauto BA-64 tootmisel 1941. aasta lõpust 1942. aastani, kuid tehnilised probleemid GAZ-64-l ja fakt, et tegemist ei olnud kõige prioriteetsema projektiga GAZ-i tehases, pidurdasid tootmist. Alates 1943. aastast hakati BA-64 tootmiseks kasutama GAZ-67B maasturit, mis oli edasiarendus GAZ-64-st.
## Viited

## Kirjandus
* Steven J. Zaloga, James Grandsen *Soviet Tanks and Combat Vehicles of World War Two* Weidenfeld & Nicholson military 1984 ISBN 0853686068 *Inglise k.*

## Välislingid
GAZ-67

**GAZ-67** ja selle edasiarendus **GAZ-67B** olid Punaarmee nelikveolised maastikuatod Teise maailmasõja ajal. Neid toodeti GAZ tehases alates 1943. aastast ja seda saab pidada Willys Jeepi Nõukogude analoogiks.

Võrreldes eelkäija GAZ-64-ga oli GAZ-67-l laiem rööbe, šassii raami oli tugevdatud ja muid parandusi tehtud. GAZ-67B-del oli mõnevõrra võimsam mootor (54 hj eelkäija 50 hj asemel). GAZ-67 tootmine algas 23. septembril 1943 ja jaanuaris 1944. aastal hakati tootma GAZ-67B mudelit. Tootmine kestis 1953. aastani.

Kui GAZ-67B saadavale ilmus, siis hakati seda kasutama varasema GAZ-64-a asemel soomusauto BA-64 baasmasinana.

## Viited

## Kirjandus
* Steven J. Zaloga, James Grandsen *Soviet Tanks and Combat Vehicles of World War Two* Weidenfeld & Nicholson military 1984 ISBN 0853686068 *Inglise k.*

## Välislingid

*GAZ-67, 4x4, Command Car
Hall

**Hall** on mitmetähenduslik sõna.
***[[Hall (värvus)|Hall]]** on värvus.
***[[Hall (meteoroloogia)|Hall]]** on õhutemperatuuri langemisel alla 0 °C maapinnale, taimedele ja esemetele tekkiv sade.
***[[Hall (arhitektuur)|Hall]]** on arhitektuuri mõiste.
***[[Hall (rahvausund)|Hall]]** on mõiste usundiloost.
***Hall** on murdekeeles sama mis malaaria.

* **[[Hall (perekonnanimi)|Hall]]** on perekonnanimi.
****[[Granville Stanley Hall]]** oli Ameerika Ühendriikide psühholoog.
****[[Edwin Hall]]** oli Ameerika Ühendriikide füüsik. Tema järgi on nimetatud **[[Halli efekt]]**.
****[[Philip Hall]]** oli inglise matemaatik. Tema järgi on nimetatud **[[Halli teoreem]]**.

**Hall** on kohanimi.
***[[Hall (Kuu kraater)|Hall]]** on kraater Kuul.
*HALL on Tallinnas paiknev technoklubi.

## Vaata ka
*Jäähall
*Kilehall
*Spordihall
Kahuzi-Biega rahvuspark

**Kahuzi-Biega rahvuspark** on rahvuspark Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

Park asub riigi idaosas ning ulatub Kivu järve ja Rwanda piiri lähedale. Pargi pindala on umbes 6000&nbsp;km². Umbes 80&nbsp;km kaugusele pargi põhjapiirist ulatub Maiko rahvuspark.

Rahvuspark loodi 1970. aastal praeguse pargi idaossa kahe kustunud vulkaani Kahuzi (3308 m) ja Biega (2790 m) ümbrusse. Tollal moodustas see kitsa 75&nbsp;km² suuruse riba. Aastal 1975 laiendati parki lääne suunas. Idaosas kõrgub Ida-Aafrika riftivööndisse kuuluv Mitumba mäestik. Lääneosa on madalam ja tasasem ning seal domineerivad vihmametsad.

Kahuzi-Biega rahvuspark on üks väheseid gorilla *[[Gorilla beringei graueri]]* elupaiku. Alates 1980. aastast kuulub park UNESCO maailmapärandi nimistusse ja alates 1997. aastast ohustatud maailmapärandi hulka.

Kahuzi-Biega rahvuspargis elavad lisaks gorilladele ka šimpans, primaadid *[[Cercopithecus hamlyni]]*, *[[Colobus guereza]]* ja *[[Galago matschiei]]*, elevant *[[Loxodonta cyclotis]]*, kahvripühvel (*Syncerus caffer*), sigalane *[[Hylochoerus meinertzhageni]]*, värvulised *[[Nectarinia rockefelleri]]*, *[[Pseudocalyptomena graueri]]* ja *[[Bradypterus graueri]]*. Piirkonna endeemsete imetajate hulka kuuluvad *[[Micropotamogale ruwenzorii]]*, *[[Paraxerus alexandri]]* ja kärpkaslane *[[Genetta victoriae]]*.

Pargi elustik on kannatanud kodusõja, tulekahjude, salaküttimise ning nioobiumi- ja tantaalimaagi (kolumbiidi) otsingute tagajärjel.

## Välislingid
* Kirjeldus UNESCO lehel
Fu Xi

**Fu Xi** ehk **Fuxi** (伏羲 või 虙羲/宓犧 (*Fú Xī*)) ehk **Pao Xi** (庖犧/庖牺 (*Páo Xī*)) ehk **Tai Hao** (太昊 (*Tài Hào*)) (pärimuse järgi valitses umbes 29. sajandil eKr) oli Hiina (Taevaaluse) legendaarne esimene keiser, esimene kolmest müütilisest Vana-Hiina monarhist (三皇 (*sānhuáng*)). Ta olevat elanud 197 aastat ja valitsenud 115 aastat (2852–2737 eKr) või 116 aastat (2952–2836 eKr).

Tema abikaasana kujutati sageli tema õde, jumalanna Nüwad.

Müüdid tema kohta ilmusid Zhou dünastia alul. Hani dünastia ajal sai temast jumal – Idakaare Valdjas ja kevadejumal. Tema residents oli ruudukujuline Maa tempel. Hani dünastia aegsetel seinareljeefidel kujutati teda sageli maduinimesena koos Nüwaga.

Fu Xi nime mainib esimest korda Zhuangzi (4.–3. sajandil eKr; peatükid 4, 6, 10, 16) koos Huangdi ja teiste tegelastega lugejale enam-vähem tuttavana. Tema nime mainitakse ka teostes "Shang jun shu", "Zhoubi suanjing" ja "Huainanzi".

Talle kui kultuuriloojale on omistatud *[[gua]]*de (Hiina muutuste raamatu kaheksa trigrammi) leiutamine taevast ja maast mediteerides. Kaheksa trigrammi ja kuusjoonte järjestus seostati tema nimega. Nende alusel olevat ta leiutanud hiina kirja. Trigraafid olevat ta jäljendanud ühelt õpetatud tiivulise draakoni (*[[yinglong]]*) seljalt, keda ta olevat kohanud Kollase jõe kaldal. Ta olevat inimestele õpetanud nöörist kalavõrkude punumist, mille ta leiutas, ja võrkpüünistega jahti, tulel toiduvalmistamist, loomade kodustamist ning sõlmedega nööride kasutamist aja ja vahemaade mõõtmiseks. Ta olevat inimestele toonud meloodia ja muusika. Samuti olevat ta leiutanud meditsiini. Ta õpetas metsloomade taltsutamist ja siidiussikasvatust. Legendi järgi on ta inimeste esiisa. Teda kujutati mao või draakoni kehaga ja inimese peaga (Huangfu Mi (215—282) kirjeldus), st naaga kujul. Tema abiline oli puuvaim Goumang, kes hoidis käes sirklit, mille Fu Xi oli leiutanud. Fu Xi värv oli roheline. Tema residents oli Chengzhous Henanis, tänini eksisteerivas linnas.

Fu Xi sünd oli imepärane. Tema ema rasestus, kui ta teel Leize järve äärde astus kõuevaimu, hiiglase Lei Sheni jalajälje sisse.

## Viited

## Kirjandus
* Anne Birrell. *Chinesische Mythen*, Stuttgart 2002.
* В. Ежов. Мифы Древнего Китая, Москва 2004.
* *Worshiping the Three Sage Kings and Five Virtuous Emperors - The Imperial Temple of Emperors of Successive Dynasties in Beijing*, Beijing: Foreign Language Press. 2007. ISBN 978-7-119-04635-8.
Club Penguin

**"Club Penguin"** oli ingliskeelne *online-*rollimäng (MMORPG). Mängu tegevustik leidis aset talveteemalises virtuaalmaailmas, kus mängija sai kehastada pingviini. Mängijad said tegeleda mitmesuguste veebipõhiste tegevuste ja mängudega.  

Mängu töötas välja ettevõte New Horizon Interactive (nüüdne Disney Canada Inc.) ning see oli avalikkusele kättesaadav alates 2005. aasta oktoobrist. 2007. aasta lõpuks oli mängus 30 miljonit registreeritud kasutajat. 2013. aasta juuliks oli registreeritud kasutajate arv kasvanud üle 200 miljoni.

Kuigi mäng oli kättesaadav tasuta, oli mängijatel võimalik tasuliste teenuste kaudu kasutada lisavõimalusi. Mängukarakterile sai osta riide- ja mööbliesemeid ning mängusisest raha.

## Liitumine
Registreerima asudes said kasutajad panna oma pingviinile nime ja valida värvi. Alustades oli võimalik ka tasuliseks liikmeks registreerida. Seejärel võis kohe asuda mängima eri mänge, arendada oma tegelaskuju Card-jitsus või teiste mängijatega suhelda.

## Välislingid
* Club Penguin Wiki
Cortland (õunasort)

**Cortland** on kauasäiliv taliõunasort.

Aretatud USA-s Genevas 1898. aastal. Õunasort on saanud nime aretuskoha läheduses asuva Cortland County järgi. Cortland on sortide 'Ben Davise' ja 'Mcintosh' ristand.

## Puu
Puu on üsna tugevakasvuline, võra rippuvate okstega, hakkab vilja kandma varakult, pidevalt, kuid mõõdukalt. Lehed munajad.

## Viljad
Vili on ümar kuni laiümar. Keskmise suurusega, 70…115 g. Põhivärvus on rohekaskollane, kattevärvus tumedam punane. Viljaliha on valge, peeneteraline hapukasmagus. Heas hoidlas säilivad õunad kevadeni. 

## Kasutamine
Õunasort sobib mahla ja kompoti valmistamiseks ning kuivatamiseks. 

## Välislingid
*‘Cortland’ on äraütlemata hea õun
Christophorus Cellarius

**Christophorus Cellarius** või **Christoph Cellarius** (kodanikunimi **Christoph Keller**; 22. november 1638 – 4. juuni 1707) oli saksa ajaloolane, kes on tuntud peamiselt selle poolest, et võttis kasutusele ajaloolise aja jagamise vana-, kesk- ja uusajaks.

Cellariuse isa oli Schmalkaldeni superindendent. Pärast õpinguid sealses koolis täiendas Cellarius end Jena ja Gießeni ülikoolis, õppides idamaiseid keeli, ajalugu, teoloogiat, filosoofiat ja matemaatikat. 1666. aastal sai ta Jenast filosoofiamagistri kraadi ning ta asus järgmisel aastal tööle Weißenfelsi gümnaasiumi professorina, õpetades heebrea keelt ja eetikat. Tänu silmapaistvatele teadmistele ja õpetamisoskusele sai temast 1673. aastal Weimari gümnaasiumi rektor, 1688. aastal sai ta samale ametikohale Merseburgi toomkoolis.

Pärast Halle ülikooli rajamist 1694. aastal sai Cellariusest selle ajaloo- ja retoorikaprofessor. Temast sai ka ülikooli raamatukogu juhataja ning aastatel 1697–1698 oli ta ülikooli prorektor. Lisaks õppetööle tegeles Cellarius ka kirjatööga, peamiselt latinistika ja ajaloo teemadel.

Cellarius andis oma ulatuslikus töös "Historia Universalis" (1702) uue üldajaloo periodiseeringu, jagades selle vana-, kesk- ja uusajaks. Varem oli ajalugu üldiselt periodiseeritud maailmariikide järgnevuse teel. Renessansi ajal oli kasutusele võetud keskaja mõiste, kuid eraldi uusaega ei olnud siis veel eristatud. Cellariuse antud üldine ajalooperiodiseering on kehtima jäänud tänapäevani.
Jaunjelgava piirkond

**Jaunjelgava piirkond** (läti *Jaunjelgavas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Jaunjelgava piirkonna elanikest lätlasi 79,98%, venelasi 12,10%, valgevenelasi 2,27%, leedulasi 2,26%, ukrainlasi 1,19% ja muudest rahvustest inimesi 2,21%.

Piirkond moodustati 2009. aastal neljast vallast ja Jaunjelgava linnast. 2021. aastal liideti Jaunjelgava piirkond Aizkraukle piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Jaunjelgava piirkonna koduleht
Cēsise piirkond (2009–2021)

**Cēsise piirkond** (läti keeles *Cēsu novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Cēsise piirkonna elanikest lätlasi 85,3%, venelasi 10,2%, valgevenelasi 1,1% ja muust rahvusest inimesi 3,4%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Vaive vallast ja Cēsise linnast. 2021. aastal moodustati senisest Cēsise piirkonnast ning Amata, Jaunpiebalga, Līgatne, Pārgauja, Priekuļi ja Vecpiebalga piirkonnast uus Cēsise piirkond.

## Viited
Oleg Gross

**Oleg Gross** (sündinud 11. jaanuaril 1952 Kivi-Vigalas) on eesti ettevõtja. 

Lõpetas 1970 Rakvere 1. Keskkooli ja 1976 Eesti Põllumajandusakadeemia maakorralduse erialal. 1976–1991 oli Viru kolhoosi melioraator ehk maaparandusagronoom.

Aastast 1991 on Gross OG Elektra ASi juhatuse esimees ja ainuomanik. Aastast 2000 on ta ka ASi OG Elektra Tootmine juhatuse esimees ja ainuomanik. Kui OG Elektral on ligi 70 üle Eesti Grossi Toidukaupade nime all tegutsevat kauplust, siis OG Elektra Tootmise alla on Oleg Gross koondanud oma lihatööstused, pagaritööstuse ja köögivilja töötlemise. Grossi firma AveC Kirjastuse AS annab välja Lääne-Virumaal levitatavat nädalalehte Kuulutaja.

2016. aastal oli tema varade väärtus Äripäeva hinnangul 98,83 miljonit eurot, millega ta oli Eesti rikaste edetabelis 15. kohal. 2025. aastal hinnati ta vara väärtuseks 248,9 miljonit eurot, millega ta paigutus edetabelis 17. kohale.

Gross on toetanud Eesti rallisporti ja on pikaajaline Ott Tänaku toetaja. Lisaks on ta toetanud ka Rakvere Tarva korvpalliklubi ja teisi Lääne-Virumaal tegutsevaid spordiorganisatsioone.

## Poliitiline tegevus
Gross kandideeris Rakvere linnavolikokku 1993., 1996. ja 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kohaliku valimisliidu nimekirjas ning on olnud ka Rakvere linnavolikogu liige.

Oleg Gross kandideeris 1999. aasta Riigikogu valimistel Mõõdukate nimekirjas ning 2003. aasta Riigikogu valimistel Keskerakonna nimekirjas.

## Tunnustus
*1979 NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses
*1996 Lääne-Virumaa edukaim ettevõtja
*2002 Rakvere Kroonimärk
*2006 Mõtlev Mees
*2010 Lääne-Virumaa vapimärk
*2019 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2019 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk 
*2024 Kaitseliidu eriklassi teenetemedal (kauaaegse Kaitseliidu toetamise ja Ukraina abistamise eest)

## Isiklikku
Rallisõitja Georg Gross on tema poeg. Tema tütar Gea Gross on AS-i OG Elektra juhatuse esimees ja kaubandusjuht.

## Viited

## Välislingid
*Andres Reimer, Maadleja loomuga Oleg Gross troonib suurima tööandjana Virumaa äris, Postimees, 5. märts 2005
*Hetlin Villak, Oleg Gross plaanib avada tööstuskaupade kauplused, Eesti Päevaleht, 5. veebruar 2008
*Valdu Toomla, Oleg Gross hakkab müüma Aasia kaupa, Virumaa Teataja, 7. veebruar 2008
*Lauri Birkan, Oleg Gross: "Minule tuli esimene miljon nõukogude aja lõpus." Õhtuleht, 18. aprill 2008
*Oleg Gross avas Tallinnas oma üheksanda kaupluse, Virumaa Teataja, 30. juuli 2010
*Oleg Gross: riik peaks töötute abistamise lõpetama, Ärileht, 11. august 2010
*Oleg Gross maksab 100 000 eurot Rally Estonia eest ära, ERR sport, 26. veebruar 2020
2011. aasta Brasiilia tulvad

**2011. aasta tulvad** Brasiilias Rio de Janeiro osariigis said alguse tugevatest vihmasadudest 11. ja 12. jaanuaril 2011. Mägede nõlvadel paiknevad linnad said kahjustusi suurte vee- ja mudavoolude ning mudalihete tõttu. Voolud purustasid autosid ja maju ning põhjustasid inimohvreid. 15. jaanuari seisuga oli hukkunud vähemalt 610 inimest, sealhulgas ka mitu päästjat. 

Suurimaid kahjustusi sai Teresópolise linn, mis kuulutati looduskatastroofi piirkonnaks. Selle linna ümbrustes on mitu küla täielikult hävinenud, sinna viivad maanteed ja sillad on purunenud. Brasiilia presidendi Dilma Rousseffi sõnul on nii šokeerivate tagajärgede põhjuseks ka inimtegur, sest tegu on ebaseadusliku ehitusega. Mõnedes paikades lubasid kohalikud omavalitsused vaestele inimestele oma elamuid ohupiirkondadesse rajada.

Ohvrite arv oli seal seisuga 15. jaanuar 229 inimest. Nova Friburgos oli hukkunud 246 inimest.

Nõlvadelt evakueeriti üle 5000 perekonna, veel 3000 perekonda on kodutuks jäänud ja ööbivad kohalikes koolimajades.

## Viited
Lehtlalindlased

**Lehtlalindlased** (*Ptilonorhynchidae*) on värvuliste sugukond, kuhu kuulub 17–20 liiki.

## Levik
Lehtlalindlased on levinud Uus-Guinea saarel ja Austraalias. 

## Välimus
Lehtlalindlased on suuruselt rästa ja varese vahepealsed, pikkusega 22–40 cm.

Paljudel liikidel leidub ehissulgi.

## Elupaik
Lehtlalindlased elavad peamiselt troopilistes metsades ja vihmametsades. Mõni liik asustab ka savanne, mangroove ja põõsastikke.

## Pesitsemine
Enamik liike rajab pesitsemise alguses maapinnale omapärased onnid ja ehib nende ümbruse värvikate esemetega, näiteks õite ja teokarpidega. Need lehtonnid on mängu- ja paaritumiskohad.
Mõned liigid lehtonne ei ehita.

Päris pesa ehitatakse puu otsa. Pesamaterjaliks on oksaraod, köitraod, puukoor ja lehed. Kurnas on 1–3 muna, mida tavaliselt haub emaslind.

## Toitumine
Lehtlalindlaste toiduks on peamiselt puuviljad.

## Kaitse
Mägi-lehtlalind (*Archboldia papuensis*) ja lakk-lehtlalind (*Sericulus bakeri*) on ohulähedased.http://www.birdlife.org/datazone/speciessearchresults.php?reg=&cty=&cri=&fam=115&gen=0&spc=&cmn=&hab=&thr=&bt=&rec=N&vag=N&hdnAction=ADV_SEARCH&SearchTerms=

## Liigid
Liiginimestik on toodud BirdLife Internationali järgi.

**Ailuroedus buccoides* (valgepõsk-kõutslind)
**Ailuroedus crassirostris* (austraalia kõutslind)
**Ailuroedus melanotis* (mustpõsk-kõutslind)
**Amblyornis flavifrons* (paruk-lehtlalind)
**Amblyornis inornata* (meister-lehtlalind)
**Amblyornis macgregoriae* (tanu-lehtlalind)
**Amblyornis subalaris* (ruugetutt-lehtlalind)
**Archboldia papuensis* (mägi-lehtlalind)
**Chlamydera cerviniventris* (leetkõht-lehtlalind)
**Chlamydera guttata* (kõnnu-lehtlalind)
**Chlamydera lauterbachi* (koldkõht-lehtlalind)
**Chlamydera maculata* (akaatsia-lehtlalind)
**Chlamydera nuchalis* (suur-lehtlalind)
**Prionodura newtoniana* (kuld-lehtlalind)
**Ptilonorhynchus violaceus* (läik-lehtlalind)
**Scenopoeetes dentirostris* (kidanokk-lehtlalind)
**Sericulus aureus* (tuli-lehtlalind)
**Sericulus bakeri* (lakk-lehtlalind)
**Sericulus chrysocephalus* (pugal-lehtlalind)

## Viited
*Loomade elu 6. kd, lk 426

## Välislingid
Mercedes-Benzi G-klass

**Mercedes-Benzi G-klass,** tuntud ka kui **G-Wagen** (lühend sõnast **Geländewagen**)  on Mercedes-Benzi nelikveoliste autode seeria. Algselt disainiti G-Wagen Iraani šahhi Moḩammad Reẕā Pahlavī tellimisel, siis oli tegemist militaarotstarbelise sõidukiga, mida hakati tooma Steyr-Daimler-Puchi tehases. Tsiviilkasutusse jõudis see 1979. aastal.

G-klassi autod on kõik maastikusuutlikud sõiduautod, mida iseloomustab nurgeline kerestiil. Neid toodab Mercedes-Benzile Magna Steyr Austrias.


GuentherZ 2006-08-10 0879 Wiener Berufsfeuerwehr MA68 Kommandofahrzeug.jpg| Päästeauto
Surveillance Reconnaisance Vehicle.jpg| Luureautona
Brabus G63 AMG 6x6 und Bugatti Veyron bei der GSR (2016).jpg|Brabus AMG 6x6
Le Bar, Hôtel George-V, Paris 25 July 2015.jpg|AMG 6x6
G-Class assembly, 2009 (01).JPG |Kaheosaline tagauks


## Vaata ka

*ENOK, kerge soomustatud patrullauto (kergsoomusega patrullsõiduk, Light Armoured Patrol Vehicle), mida toodab ACS Armoured Car Systems GmbH

## Välislingid
Kookakolased

**Kookakolased** (*Callaeidae*, *Callaeatidae*), vana nimega **lappvareslased**, on Uus-Meremaal levinud väike värvuliste sugukond.

Sugukonnas on 3–5 liiki, nendest üks on välja surnud.

Kookakolastel on tugevad jalad ja paljad sagarad nokatüviku juures. Nende tiivad on ümarad ja väga nõrgad. 

Nad on monogaamid ja hoiavad püsivaid territooriume.

Nad elavad tihedates metsades ja toituvad putukatest. 

## Perekondi
**Callaeas* – kookako
**[[Creadion]]*
**[[Heteralocha]]*
**Philesturnus* – tieke

## Viited
*Loomade elu 6. kd, lk 425

## Välislingid
* Birdlife
Tüvelindlased

**Tüvelindlased** (*Climacteridae*) on väike värvuliste sugukond.

Nad on levinud Austraalias ja Uus-Guinea saarel.

Tüvelindlased sarnanevad eluviisidelt porriga. Nad toituvad putukatest ja väikestest selgrootutest. Nad rajavad pesa puuõõnde. 

## Liigid
**Climacteris affinis* (valgekulm-tüvelind)
**Climacteris erythrops* (punakulm-tüvelind)
**Climacteris melanurus*, *Climacteris melanura* (tõmmu-tüvelind)
**Climacteris picumnus* (leetkulm-tüvelind)
**Climacteris rufus*, *Climacteris rufa* (ruuge-tüvelind)
**Cormobates leucophaea*, *Cormobates leucophaeus*, *Climacteris leucophaea* (valgepugu-tüvelind)
**Cormobates placens*, *Climacteris placens* (paapua tüvelind)