open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lekėčiai

**Lekėčiai** on alev Leedus Šakiai rajoonis, Lekėčiai valla halduskeskus. Alevi juures asub Leedu pindalalt kolmas metsamassiiv, Lekėčiaist neli kilomeetrit edelas on aga Novaraistise ornitoloogiline kaitseala.

Alevis on raamatukogu, kultuurimaja ja keskkool. Vaatamisväärsusteks on metsandusmuuseum, aastal 1843 ehitatud kirik ja selle aastal 1906 valminud kellatorn ning alevi juures metsas asuv Lekėčiai allikas.

## Ajalugu

Esimest korda on asulat mainitud aastal 1506 (*Leikiadcy*). Aastast 1579 on teada, et küla kuulus Sapiehadele. Aastal 1837 rajati sinna karjamõis. Aastal 1843 valmis sealne kirik, kuigi algselt oli see kabeli staatuses. Toona kuulusid sealsed alad Zapyškise kihelkonda. Aastal 1863 toimus külast lõuna pool lahing leedu ülestõusnute ja kasakate vahel, milles hukkus 15 ülestõusnut.

Aastal 1906 sai Lekėčiaist kihelkonnakeskus. Kaks aastat hiljem põles maha vastvalminud pastoraadihoone; uus hoone valmis alles aastal 1933. XX sajandi alguses läks asula Darevskis-Veryhade valdusse. Aastal 1916 rajasid asula hõivanud sakslased sinna kitsarööpmelise raudtee, mis ühendas Kazlų Rūdat Pavilkijysega. Raudtee tegutses Teise maailmasõjani. Aastal 1920 hakkas seal tegutsema saekaater.

Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Aastail 1940–1941 ja 1944–1953 küüditati asulast 39 elanikku. Nõukogude võimu ajal oli Lekėčiai kohaliku kolhoosi keskasula.

## Pilte


Lekėčiai,_gatvė.JPG|Lekėčiai
Lekeciu_baznycia.jpg|Lekėčiai kirik
Lekėčiai,_prie_seniūnijos.JPG|Lekėčiai, tänav vallavalitsuse juures
Lekėčių_šaltinis.JPG|Lekėčiai allikas


## Tuntud elanikke
*Jonas Daniliauskas – Leedu maalikunstnik
*Antanas Ignas Darevskis-Veryha – Leedu majandusteadlane

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Alevi koduleht
Katkubakter

**Katkubakter** (*Yersinia pestis*) on bakteriliik *[[Enterobacteriaceae]]* sugukonna *[[Yersinia]]* perekonnast. 

Bakter võib põhjustada mitmetel loomaliikidel (sh inimesel) katku haigestumist.

## Tüved
Aastatel 1942–1998 on inimestel, kirpudel ja väiksematel imetajatel tuvastatud kokku 76 katkubakteri tüve. 

*Y. pestis* subsp. *pestis* 'el liigitatakse 3 *biovars* i: *antiqua*, *mediaevalis* ja *orientalis*.

## Kirjeldus
Katkubakter on gramnegatiivne bakter.

Arvatakse, et katkubakter on *[[Yersinia pseudotuberculosis]]*e kloon, mille vanuseks on 1500 – 20 000 aastat.

## Nakatumisteed
Arvatakse, et bakter nakatab metsikuid närilisi (ligi 200 liiki) ja neile ligipääsenud liigiomasete kirpude (ligi 80 liiki; vektorid) hammustuse vahendusel, aga ka katkubaktereid piiskadega õhu kaudu sisse hingates või bakteritega nakatunud haiguskolletega kokku puutudes jõuab bakter inimkehasse. Bakter võib surnud näriliste urgudes säilitada nakatumisvõime aastaid. 

Mullas ja vees võib bakter kuid patogeensena püsida. 

## Patogeensus

Inimese katkubakterinakkusel (*Yersinia pestis*e nakkus) eristatakse kolme kliinilist vormi:
* buboonkatk (põletikulise protsessi paikmeteks mandlid, neelumandlid, põrn ja tüümus)
* esmane septiline katk
* esmane kopsukatk

Katkubakteri patogeensus seisneb rohkes paljunemises ja nakatunud imetajate immuunkaitse mehhanismide ületamises. Bakter pääseb organismi näiteks kirbuhammustuse koha kaudu ja sealt edasi lümfiteede kaudu regionaalsetesse lümfisõlmedesse, sealt omakorda edasi vereringesse ning teistesse elunditesse.

Baktereid küll fagotsüteerivad spetsiaalsed rakud, kuid neid ei hävitata (põletikulised ja üles paistetanud lümfisõlmed). 

Nakatunud organism vastab bakterile varieeruva sümptomaatikaga, kas soontesisese verehüübimise, hulgielundhäire või täiskasvanu respiratoorse distressi sündroomiga. 

Katkuseptitseemia tüsistused on katkukopsupõletik, katkumeningiit, *plague endophthalmitis*, maksa- ja põrnaabstsess ning generaliseerunud lümfadenopaatia.

## Ajaloolist
Bakteri avastasid 1894. aastal Šveitsi päritolu prantsuse arst Alexandre Yersin ja dr Shibasaburo Kitasato (1852–1931).

Teise maailmasõja ajal olevat Jaapani armee üksus 731 katsetanud katkubakterit bioloogilise relvana, vabastades elanikerohkete alade kohal Hiinas ja Mandžuurias katkubakteriga nakatunud kirpe.

## Vaata ka
* Justinianuse katk
* Must surm

## Viited

## Kirjandus
; Katkubakter
* Jennifer E. Trosky, Amy D. B. Liverman ja Kim Orth, Yersinia outer proteins: Yops, Cellular Microbiology (2008) 10(3), 557–565 doi:10.1111/j.1462-5822.2007.01109.x

; Patogeensus
* ROBERT D. PERRY, JACQUELINE D. FETHERSTON, Yersinia pestis—Etiologic Agent of Plague, CLINICAL MICROBIOLOGY REVIEWS, jaanuar 1997, lk 35–66, 10. väljaanne, nr 1
* Yanjun Li, Yujun Cui, Yolande Hauck jt, Genotyping and Phylogenetic Analysis of Yersinia pestis by MLVA: Insights into the Worldwide Expansion of Central Asia Plague Foci, 22. juuni 2009, DOI: 10.1371/journal.pone.0006000
Lukšiai

**Lukšiai** on alev Leedus Šakiai rajoonis, Lukšiai valla halduskeskus. Alev asub Siesartise jõe kaldal.

Lukšiais on piimatööstus, seal valmistatakse ka juustu. Alevis on firma Gahlert tekstilė tekstiilivabrik ja firma Vinkšna puidutööstus.

Lukšiais on gümnaasium, kultuurikeskus ja raamatukogu. Kooli juures asub muuseum, vaatamisväärsusteks on veel aastal 1877 ehitatud kirik (selle messingist kell valmis aastal 1786) ja alevi kaguservas paiknev Zypliai mõisa hoonetekompleks (peahoone asub küll Tubeliai külas).

## Ajalugu

Esimest korda on asulat mainitud Sintautase kiriku meetrikaraamatus (aastaist 1697–1706). Aastal 1735 valmis esimene sealne kirik, kuigi kihelkonda selle juurde ei kuulunud (kihelkonna keskuseks oli Veliuona). Aastal 1795 läks asula Preisimaa valdusse.

Aastail 1807–1813 kuulus asula Varssavi hertsogiriiki. Toona olid selle omanikud Poniatowskid, kes rajasid alevi serva Zypliai mõisa. Mõisale kuulus alev kuni aastani 1915.

Aastal 1808 sai Lukšiai kohaliku kihelkond|kihelkonna keskuseks. Aastal 1839 avati Lukšiais kihelkonnakool. Sajandi teisel poolel, knygnešystė ajal, tegutsesid asula ümbruses mitmed raamatute salaja maale toomisega tegelevad isikud.

13. septembril 1941 hukkasid asula hõivanud Saksa okupatsiooniväed asulas elanud juudid. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Aastail 1940–1941 ja 1944–1953 küüditati asulast 5 elanikku. Nõukogude võimu ajal oli Lukšiai kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1986 istutati alevisse Vladimir Lenini 116. sünnipäeva tähistamiseks 116 pärna.

## Pilte


Lukšių gimnazija.JPG|Lukšiai kool
Lekeciu_baznycia.jpg|Lukšiai kirik


## Tuntud elanikke
*Martynas Sederevičius – Leedu salakaubavedaja (raamatud)
*Juozas Adomaitis-Šernas – Leedu publitsist ja salakaubavedaja (raamatud)
*Jonas Basanavičius – Leedu ärkamisaja üks juhtfiguure
*Vincas Grybas – Leedu skulptor

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Väike-Tjuka saar

**Väike-Tjuka** ehk **Lilltjuka** (ka *Väike-Tiuka*) on 7,45 hektari suurune saar Lääne-Eestis Lääne maakonnas Vormsi vallas Norrby küla alal.

Saar asub Vormsist kirdes Voosi kurgus. Saare rannajoone pikkus on 1,9 kilomeetrit.

Saare kõrgus on kirdeosas kuni 3,4 meetrit. Saar on liivase pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.

Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

Saare kirdeosas on nõukogudeaegne piirivalve torn.

## Vaata ka
*Tjuka

## Välislingid
*
Peter Kürten

**Peter Kürten** (26. mai 1883 Mülheim am Rhein – 2. juuli 1931 Köln) oli Saksamaa sarimõrvar, kes oli tuntud ka **Düsseldorfi vampiiri** ja **Düsseldorfi koletisena**.

Kürten sündis Mülheimis, ent tema 13-liikmeline perekond kolis peagi Düsseldorfi, kus nad elasid ühetoalises korteris. Kürteni isa oli alkohoolik ja vägivaldne, millest Kürten kiiresti eeskuju võttis. Oma esimesed mõrvad sooritas ta enda sõnul üheksa-aastaselt, uputades kaks mängukaaslast Reini jõkke.

Edaspidi pani ta toime mitmesuguseid kuritegusid, muuhulgas vargusi, väljapressimisi, kehavigastuste tekitamisi ja süütamisi. 1913. aastal tappis ta sissemurdmise käigus üheksa-aastase tüdruku. Aastatel 1925–1929 pani ta toime kokku 24 süütamist. Veebruarist novembrini 1929 sooritas ta Düsseldorfis ja selle ümbruses mitmeid mõrvu ja seksuaalrünnakuid.

22. aprillil 1931 mõisteti ta Düsseldorfis mõrvade eest üheksakordselt surma ning lisaks 15 aastaks sunnitööle seitsme mõrvakatse eest. Kürten giljotineeriti sama aasta 2. juulil ning tema aju kasutati teadusuuringutes. Pärast teist maailmasõda sattus Kürteni kolp USAsse ning on tänapäeval eksponeeritud kurioosumite muuseumis.

## Viited
Alexander Guillemot de Villebois

**Alexander Guillemot de Villebois** (vene *Александр Никитич Вильбоа*; 1716 Neuschottland/ Nowe Szkoty, Danzig/ Gdańsk − 9. veebruar (29. jaanuar vkj) 1781 Tartu) oli Venemaa sõjaväelane – kindral (*Generalfeldzeugmeister*, 1762–1765), Püha Andrease ordeni kavaler, Kurista ja Sarakuste mõisnik.

Ta on maetud Võnnu vanale kalmistule.

## Pildid

VõnnuKalmistuAGdeVilleboiskabel.JPG|A. Guillemot de Villebois' kabel
Teadusajakiri

**Teadusajakiri** (inglise *scientific journal*) on ajakiri, milles avaldatakse teadusartikleid mingis teadusvaldkonnas või mingil erialal. 

Teadusajakirjade oluliseks eripäraks on neis avaldatavate artiklite retsenseerimine enne avaldamist ehk eelretsenseerimine.

Teadusajakirjade teadusliku taseme näitajaks loetakse tänapäeval nn mõjutegurit, ehkki selle vastane kriitika on 21. sajandi alguses muutunud üha tugevamaks, päädides nn San Francisco teaduse hindamise deklaratsiooniga.   

Eestis kasutatakse teadusajakirjade puhul Eesti Teadusinfosüsteemi (ETIS) publikatsioonide klassifikaatorit ning teaduskirjastuste puhul ETISe tunnustatud kirjastuste loetelu.

## Eesti teadusajakirjad
Eestis annavad teadusajakirju välja peamiselt kaks kirjastust:
* Tartu Ülikooli Kirjastus, mis annab välja enam kui kümmet teadusajakirja;
* Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus (EKM Teaduskirjastus), mis annab välja kultuuri- ja folkloristikaalaseid teadusajakirju ja teadusväljaannete sarju.

Nõukogude okupatsiooni ajal oli Eestis peamiseks teadusajakirjade väljaandjaks Teaduste Akadeemia Kirjastus. Selle ajakirjad olid koondatud üldsarja "Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised", mille raames ilmus terve rida seeriaid.

## Vaata ka
* Bibliomeetria
* H-indeks
* Retsenseerimine

## Välislingid
* Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastuse koduleht
* Tartu Ülikooli Kirjastuse koduleht
* Eesti Teadusinfosüsteem
Sabrina Salvador

**Sabrina Salvador Busca** (sündinud 6. septembril 1980 Anzoátegui osariigis Venezuelas) on Venezuela telesaatejuht, näitleja ja modell.
Tulym

**Tulym** (ukraina **Тулим**) on Ukraina hiphopiansambel, mille asutasid 2008. aastal Kiievis pseudonüüme KyLЯ ja RYLEZ kasutavad artistid. Ansambel on avaldanud kaks täispikka albumit ning ilmumas on kolmas.

14. juunil 2014 oli ansambel Tallinnas klubis Ulme toimunud üritusel Rap Ruckuzel peaesineja.

## Diskograafia
### Albumid
*2009 "0,5"
*2012 "Хронологія"

## Viited

## Välislingid
*Bandcamp
*YouTube
*SoundCloud.com
Keskaegse Võitluse Raudliiga

**Keskaegse Võitluse Raudliiga** on Eesti Ajaloolise Mõõgavõitluse Liidu loodud täiskontaktse keskaegse võitluse Eesti võistlusliiga. 

Igal aastal toimub Raudliiga turniiride seeria ning aasta lõpus kuulutatakse välja võistlushooaja võitja. 

Raudliiga reeglid põhinevad suures osas rahvusvahelistel HMB (Historical Medieval Battle) profivõitluse kategooria reeglitel, mille järgi on võitluses lubatud peaaegu kõik võtted peale relvaga torkamise ja ohtlikumate valuvõtete. Profivõitluste kontakt on raske ning meenutab kõige enam MMA võitlust raudrüüdes ning relvastatud võistlejate vahel. Inglise keeles kasutatakse ka terminit HMMA (Historical Mixed Martial Arts).

## Välislingid
*Keskaegse Võitluse Raudliiga
Disainiöö

**Disainiöö** on festival, mille on ellu kutsunud Eesti Disainerite Liit eesmärgiga teha Eesti disain nähtavaks ning aidata üldsusel lahti mõtestada disaini olemust.

Disainiöö kavasse kuuluvad tavapäraste näituste ja moeetenduste kõrval ka harivad seminarid, loengud ja töötoad. Soov on demonstreerida, kuidas loovust ja disaini saab rakendada parema füüsilise ja sotsiaalse elukeskkonna loomisel. Esimene Disainiöö festival toimus 2006. aastal.

## 2015
2015. aasta X festival, mis toimus 17.-20. septembrini 2015, kandis pealkirja "Disaini tulevik. Tuleviku disain". Festivali üheks peakülaliseks oli Creative Cities kontseptsiooni autor Charles Landry (UK), kes rääkis seminaril tulevikulinna arengutest. Tiit Tammiste tutvustas nutistut ehk asjade internetti, Pekka Sivonen jagas oma unistusi tervise ja heaolu inkubaatori loomisest Soome; Jon Marshall (UK) selgitas, mis tõi nende koostööle Virgin Atlanticuga disainiauhinna; britid eesotsas Daniel Charnyga viisid läbi rahvusvahelise konkursi "Fixperts" asjade ja olukordade parandamiseks ning autasustasid parimat jätkussuutlikkust hindavat projekti. Villeroy-Boch Gustavsbergi disainimaailma viis meid peadisainer Jon Eliason (Rootsi) ning 2016. aasta elustiili trende tutvustas Stefan Nilsson (Rootsi). Puudujääkidest disainijuhtimise hariduses sai teada töötoas, mida juhtis Grow esindaja Freek Wallaard (Holland).

## 2016
2016. aasta XI festival "Redefining Design" toimub 12.-18. septembrini. Avatud on kõrgetasemelised disaininäitused, etenduskohad, galeriid; professionaalide ja disainikoolide väljapanekud. Toimub rahvusvaheline seminar "Redefining Design", kus sõna saavad uuendusmeelsed disaini eksperdid, kes annavad disaini mõistele uue tähenduse. Festivali traditsioonilisse kavasse kuulub PechaKucha õhtu, disainioksjon, töötoad nii suurtele kui väikestele, välkloengud, filmi- ja moeetendused. Näitustel saab tutvuda Eesti, Austria, Itaalia, Rootsi, Poola, Tšehhi, Slovaki ja Ungari uuema disainiga.

Tähtsat rolli mängivad mainekad väliskülalised, kes toovad disainiuudiseid mujalt maailmast ning annavad hinnangu kohalikule disaini paremikule. Külalistele korraldatakse disainiekskursioone ja hoolt kantakse ka klubilise tegevuse eest. 2016. aasta on BRUNO tootedisaini- ja Eesti Disainiauhindade aasta. Pidulik auhinnagala toimub 16.septembril koos Eesti Disainikeskuse, ADC*Eesti ja Teenusemajanduse Kojaga. Nominentide näitusega saab tutvuda Viru Keskuses.

XI Disainiöö peamised toimumispaigad asuvad Kultuurikatlas, Heliose kinos, Arhitektuuri- ja Disainigaleriis.  Linna ilmestavad Lux Matrixi valgusinstallatsioonid.http://www.tallinndesignfestival.com/info#festivalist

## Välislingid
* Koduleht
* Tallinna Disainiöö koduleht
Elina Born (album)

"**Elina Born**" on Elina Borni debüütalbum. See anti välja 19. mail 2015.

## Lood
#"Untraceable" – 3:31
#"Miss Calculation" – 3:28
#"Kilimanjaro" – 3:55
#"Enough" – 3:10
#"Mystery" – 3:56
#"Burned By the Sun" – 3:58
#"Crazy For You" – 3:50
#"Fall With Me" – 4:43
#"Goodbye To Yesterday" – 2:59
#"Weekend Wars" – 3:59

## Viited
Kariljon

**Kariljon** (prantsuse *quadrillon*, 'neli kella') ehk kellamäng (saksa *Glockenspiel*) on erinevatele helikõrgustele häälestatud kellukakujulistest pronkskelladest koosnev löökpill (idiofon), mida mängitakse käsitsi klaviatuuri abil ja mis asub harilikult kiriku või raekoja kellatornis. On olemas ka liikuvkariljoneid, mida saab sõidutada ühest kohast teise, ja isemängivaid kariljoneid, mis mängivad trumlile salvestatud muusikat.

## Kirjeldus
Kariljonis on vähemalt 23, suuremates isegi 77 kella. Tavalisem on 47 kellaga nn kontsertkariljon, mille hääleulatus on neli oktaavi. Kelli mängitakse üksteise järel, et esitada meloodiat, või koos, et tekitada akordi.

Kariljoni mängupult meenutab oreli oma. Sellel on manuaal, mida mängitakse peopesade või rusikatega, ja pedaal, mida mängitakse jalgadega. Kangikujulised klahvid on ühendatud varraste, hoobade ja trossidega kelli löövate vasaratega.

Kariljonile kirjutatud teosed on tavaliselt noodistatud nii, et bassivõtmes kirjutatud noote mängitakse pedaaliga ja viiulivõtmes noote manuaaliga.

Kariljon on algupäralt Hollandi pill ja seal kohtab neid ka kõige rohkem. Kariljoneid on arvukalt ka Belgias ja Põhja-Prantsusmaal.

## Ajalugu

Keskajal kasutati tornikelli inimeste tähelepanu äratamiseks tulekahju, tormi, sõja jt sündmuste puhul. Kellade helistamine kõige madalamast noodist kõige kõrgema noodini andis teada rünnakust. 

Muusikainstrumendina võeti kellad kasutusele 16. sajandil Madalmaades. Esimene kariljon on teada Flandriast, kus üks "hull" mängis muusikat Oudenaarde raekoja kelladel, kasutades selleks kangidega klaviatuuri.

## Kariljon ja Eesti
Eestis on praegu kolm isemängivat kariljonit: Tartu raekoja kellatornis (mängib viis korda päevas 34 kellal erinevaid meloodiaid), Rakvere Kolmainu kiriku kellatornis (mängib Arvo Pärdi spetsiaalselt kirjutatud, umbes minutipikkust teost) ja Viljandi Jaani kiriku kellatornis (mängib Tõnu Kõrvitsa spetsiaalselt selleks otstarbeks kirjutatud teost). 

Klaviatuuri abil mängitavaid kariljoneid Eestis ei ole. Lähimad sellised asuvad Venemaal Peterhofis ja Peterburis ning Leedus Vilniuses, Kaunases ja Klaipedas. Arvatavasti seni ainus eesti **kariljonist** oli Astrid Romandi Bowler, kes sündis ja elab Austraalias. 2019. aasta juunis lõpetas Merle Kollom prof. Peter Langbergi juhendamisel Skandinaavia Kariljonistide Kooli Taanis, saades esimeseks kariljoni-professionaaliks Eestis. Terminit *kariljon* on eesti keeles kasutatud vähe, EKSS-ist ja ÕS-ist seda ei leia. Ajakirjanduses on seda kasutatud kõrvuti sõnaga *kellamäng*.

## Viited

## Kirjandus
* Loek Boogert, André Lehr and Jacques Maassen. *45 Years of Dutch Carillons, 1945-1990*. Asten, the Netherlands: Netherlands Carillon Society, 1992. ISBN 90-900-3450-1.
* Karel Keldermans and Linda Keldermans. *Carillon: The Evolution of a Concert Instrument in North America*. Springfield, IL: Springfield Park District, 1996. ISBN 0-9652252-0-8.

## Välislingid

* World Carillon Federation Maailma Kariljoniföderatsiooni veebisait
* Carillon Music Files Kariljoniteoseid Loek Boogerti esituses.
Nicolas Malebranche

**Nicolas Malebranche** (6. august 1638 Pariis – 13. oktoober 1715 Pariis) oli prantsuse filosoof, matemaatik ja füüsik, keda tuntakse tänapäeval eelkõige okasionalismi pooldajana – see on filosoofiline õpetus, mille kohaselt pole kehaliste ja vaimsete sündmuste vahel otseseid põhjuslikke seoseid, nendevahelise kooskõla loob Jumal kooskõlastab neid igakordse sekkumisega.

Malebranche'i vaated arvatakse olevat mõjutanud Inglise idealistlikku filosoofi George Berkeleyt.

Füüsikas oli Malebranche algselt kartesiaanlikel positsioonidel, kuid taandus neist järk-järgult Isaac Newtoni uue füüsikatooria mõjul. Tema ja ta õpilased, kellest üks tuntumaid oli markii d'Hospital, rajasid 18. sajandi algul tee njutoniaanluse levikule Prantsusmaal 1730. aastail.
Sofja Aleksejevna

**Sofja Aleksejevna** (vene keeles *Со́фья Алексе́евна*; täisnimi Sofja Aleksejevna Romanov; 17. september/27. september 1657 Moskva – 3. juuli/14. juuli 1704 Novo-Devitši klooster) oli Moskva tsaaririigi regent aastatel 1682–1689. Ta valitses oma poolvenna Peeter I ja venna Ivan V eest.

Ta oli tsaar Aleksei I Mihhailovitši ja tema esimese naise Maria Miloslavskaja kolmas täiskasvanueani elanud tütar. Ta oli õdedest ainus, keda õpetas Polotski Simeon, troonipärijatest vendade Aleksei ja Fjodori õpetaja.

Isa Aleksei surma järel sai 1676. aastal tsaariks Fjodor, kuna vanem vend Aleksei oli juba surnud. Pärast Fjodori surma 1682. aastal kuulutas Bojaaride Duuma patriarh Joakimi toetusel Fjodori poolvenna, 10-aastase Peetri tsaariks, minnes mööda Peetri vanemast poolvennast Ivanist, kes oli haiglane, poolpime ja nõrgamõistuslik. Ent peagi algasid streletside rahutused (hovanštšina), mille provotseerisid Miloslavskid Sofja Aleksejevna juhtimisel. Streletside mässu ajal 1682. aastal tapeti alaealise Peetri silme all paljud tema sugulased (Narõškinid).

Nii kuulutati tsaarideks mõlemad vennad – Peeter ja Ivan, kusjuures Ivan kuulutati "vanemaks" tsaariks. Regendiks sai aga Sofja Aleksejevna, kes oli faktiliselt täie võimuga valitseja ning kõrvaldas Peetri ema Natalja Kirillovna täielikult riigi juhtimise juurest. Sofja Aleksejevna valitsemise ajal elas Peeter oma emaga Moskva-lähedastes külades Kolomenskojes ja Preobraženskojes. Hõõrumised Moskva ja Preobraženskoje "õukonna" vahel jätkusid.

Aastal 1689 hakkas Sofja Aleksejevna ette valmistama uut streletside ülestõusu, et kõrvaldada Peeter võimult ja kindlustada oma positsiooni ainuvalitsejana. Ent Peetril ja tema pooldajatel õnnestus Sofja Aleksejevna regendistaatusest ilma jätta. Ta vangistati Novo-Devitši kloostrisse.

## Välislingid
Henry Power

**Henry Power** (1623 – 23. detsember 1668 London) oli inglise arst ja füüsik, üks esimesi Londoni Kuningliku Seltsi valitud liikmeid.

Power astus Cambridge'i Ülikooli Christ's College'isse 1641. aastal ning ja lõpetas selle bakalaureusekraadiga 1644. aastal. Ta pidas regulaarset teaduslikku kirjavahetust Thomas Browne'iga, kes elas aastatel 1633–1635 Halifaxis. Power kaitses magistritöö vabades kunstides 1648. aastal ja meditsiinis 1654. või 1655. aastal. Ta praktiseeris algul Lääne-Yorkshire'is Halifaxis, kuid kolis siis Ellandi lähedale New Halli. 1. juulil 1663 valiti Power Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks koos Justinian Ishamiga.

Henry Power suri New Hallis ning maeti Kõigi Pühakute kirikusse Wakefieldis. Teda mälestab keskmise kantsli põrandal pronksplaat ladinakeelse kirjaga.

Poweri ainus trükitud teos oli kolmeköiteline "Experimental Philosophy" (1663). Selle köited käsitlevad: 1) mikroskoopiat ja korpuskulaarteooriat; 2) Evangelista Torricelli eksperimente; 3) vaakumit ning vastuväiteid jesuiit Jacobus Grandamicuse (Jacques Grandami, 1588–1672) teostes esitatud seisukohtadele.

## Boyle'i seadus
Koos sõber Richard Towneleyga korraldatud eksperimentides avastas Power seose gaasi rõhu ja ruumala vahel, mis sai hiljem tuntuks Boyle'i-Mariotte'i seadusena. Power käsitles seda oma teoses "Experimental Philosophy". Pärast teooria arutamist Towneleyga ning "Experimental Philosophy" käsikirja lugemist viitas Boyle siiski hüpoteesile kui üksnes Richard Towneley avastusele. Boyle mainis seda teooriat aasta enne "Experimental Philosophy" ilmumist. Kuna Boyle teooriat ka propageeris ning oli tuntud teadlane, hakatigi seadust tema järgi kutsuma.

## Viited
Karksi kirik

**Karksi Peetri kirik** on kirik Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuias.

Kirikut kasutab EELK Karksi Peetri kogudus.

Praegune kirik on ehitatud aastatel 1773–1778 Karksi ordulinnuse varemete idaküljele, seal olnud väikese võlvitud kabeli kohale; kirik pühitseti. Kiriku ehitamisel kasutati ära osa linnusemüüri, mis jäi kiriku üheks seinaks. Kirikusaalile liitub barokse kiivriga viltune torn, idaküljele on lisatud käärkamber.

Kristlik kirik tegutses Karksi kihelkonnas juba 13. sajandil ja siis asus apostel Peetrusele pühitsetud kabel Karksi ordulinnuse pealinnuses, Karksi linnus hävis 1708. aastal Põhjasõjas.

Kirikus on 1770. aastatel Carl Gottlob Appelbaumi valmistatud rokokoomotiividega hilisbarokne altar. Altaril on kujutatud Kristuse ülestõusmine.

Aastal 1848 sai kirik omale Ernst Carl Kessleri valmistatud oreli. See on üks väheseid selle firma säilinud pille.

## Välislingid

* 
*
Valentina Hein

**Valentina Hein** (neiuna **Valentina Sommer**, aastatel 1953–1959 **Valentina Tünder**; 24. veebruar 1921 Orajõe vald – 22. juuni 2015) oli eesti laulja (metsosopran).

Ta sündis Ikla lähedal, Läti piiri ääres. Ta käis koolis Iklas, Treimanis ja Metsapooles. 1930. aastate lõpus oli ta talutöödel Viljandimaal, aastal siirdus ta Viljandisse, kus jätkas haridusteed ja õppis Silja Turviste juures sealses muusikakoolis.

Aastatel 1950–1952 alustas ta teatriteed Estonia teatri kooris, aastatel 1952–1957 laulis ta Eesti Raadio segakooris Jüri Variste käe all. Aastal 1957 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Linda Sauli lauluklassis.

Pärast konservatooriumi lõpetamist suunati ta Vanemuise teatrisse, kus tema kolleegideks olid Lehte Mark, Linda Köögard, Aino Breede ja Helju Koppa. Vanemuise teatris töötas ta aastani 1976. Seejärel tegutses ta hääleseadjana Tartu Pedagoogilises Koolis

Valentina Hein suri 22. juunil 2015 ja ta maeti 7. juulil 2015 Rahumäe kalmistule (poeg Toomas Tünderi kõrvale).

## Isiklikku
Tema poeg oli Eesti Rahvusmeeskoori laulja Toomas Tünder (1953–2010).

## Rolle
* 1951 Léo Delibes "Lakmé" (Rosa)
* 1957 Carl Maria von Weber "Nõidkütt" (Ännchen)
* 1958 Evald Aav "Vikerlased" (Vaike)
* 1959 Mozart "Cosi fan tutte" (Dorabella)
* 1960 Christoph Willibald Gluck "Orpheus ja Eurydike" (Amor ja Eurydike)
* 1962 Sergei Prokofjev "Kihlus kloostris" (Clara)
* 1963 Aleksandr Borodin "Vürst Igor" (Jaroslavna)
* 1964 Giacomo Puccini "Madame Butterfly" (Butterfly)
* 1965 Charles Gounod "Faust" (Margarethe)
* 1968 Gustav Ernesaks "Tormide rand" (Mall)
* 1969 Georges Bizet "Carmen" (Mikaëla)
* 1970 Sergei Prokofjev "Õnnemängija" (Polina)
* 1973 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Olga)

## Viited

## Kirjandus
* Sirp 10. juuli 2015, lk. 13 (nekroloog).
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2000
AS TV Play Baltics

**AS TV Play Baltics** (enne *Viasat AS*) on Balti riikides tegutsev ettevõte, mille põhitegevusalaks on era- ja äriklientidele digitaalsete telekanalite edastamine satelliitside vahendusel. Kasvava tähtsusega tegevusvaldkonnaks on telekanalite müük Baltikumi televisiooniteenuse osutajatele. Satelliittelevisiooni pakutakse brändi Home3 alt.

Ettevõte kuulub investeerimiskontsernile Providence Equity Partners, olles 100% All Media Balticsi tütarettevõte Eestis. Lätis tegutsemiseks on loodud AS TV Play Balticsi filiaal ning Leedus osutatakse teenust püsiva tegevuskoha kaudu.

## Ajalugu
* 1996 laiendas Viasat oma äri Baltikumi avades Eestis telekanali TV3.
* 1998 avati raadiojaam Easy FM (praegune Star FM). 2003 avati telekanal TV1000 East.
* 2004 alustas Viasat tegevust Baltikumis. 2008 avati telekanal TV6.
* 2009 avati spordikanal Viasat Sport Baltic (praegune TVPlay Sports).
* 2014 sai MTG juhatusse Johannes Leppänen, kes vastutas Viasati tegevuse eest Baltikumis ja Soomes.
* 2016 sai MTG juhatusse Marika Alise, kes vastutab Viasati tegevuse eest Baltikumis.
* 2017 USA erakapitalifirma Providence Equity ostis Eesti telekanalid TV3, TV3+ ja TV6, samuti Viasati äri.
*2019 All Media Baltics sai uue nime TV3 Grupp

## Omakanalid
**Filmikanalid**
TV3 Film (endine TV1000 Premium),

**Spordikanalid**
TV3 Sport (endine TVPlay Sports)

## TV Play meedias
* Kui vabalevi ei rahulda, on praegu soodne aeg valida tasuline teleoperaator Ajakiri Tiiu, 1. juuli 2015
* Tasulise teleteenuse pakkujad on nõus lepingud üle vaatama Majandus24.ee, 12. juuni 2015
* Kommentaar: Vaadatumaid Eesti telekanaleid saab endisel moel ja täiesti tasuta vaadata ka pärast 1. juulit. Maaleht.ee, 1. juuni 2015
* Tasuline teleteenus puudutab valusaimalt maainimesi Järva Teataja, 30. mai 2015
* Aet Viira: Kuidas vaadata kõiki Eesti telekanaleid pärast 1. juulit? Maaleht.ee, 29. mai 2015
* Milline soodsaim pakett pärast kanalite vabalevist kadumist valida? Tarbija24.ee, 22. mai 2015
* Viasat: kanalite vabalevist lahkumisest võidavad vaatajad Ärileht.ee, 22. mai 2015
* Viasat: eratelekanalite vabalevi ongi ajalugu Delfi.ee, 7. aprill 2015
* Viasati vaatajanumbrid näitavad tõusutrendi E24.ee, 9. märts 2015
*TV3 Grupp ja The Walt Disney Company Nordic and Baltic alustasid koostööd
*Discovery Inc. ja TV3 Grupp teatavad discovery+ käivitamisest Baltikumis

## Viited

## Välislingid
*Home3 koduleht
Morgiana

**"Morgiana"** on 1972. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Aleksandr Grini romaanil "Jessie ja Morgiana".

## Sisu
Filmi tegevus toimub 19. sajandi lõpul. Klára ja Viktorie on õed. Nende isa sureb ja jätab suurema osa pärandusest Klárale. Viktorie on seetõttu solvunud ja lisaks on ta oma õe peale armukade. Viktorie otsustab oma õe aeglaselt toimiva mürgiga vähehaaval ära mürgitada. Naise, kellelt ta mürki ostab, tõukab Viktorie kaljult merre, kuid sel õnnestub siiski veest välja ujuda. Lõpuks aga tulevad Viktorie teod ilmsiks ja ta poob end üles.

## Osatäitjad
*Iva Janžurová – Klára / Viktorie
*Josef Abrhám – Marek
*Nina Divíšková – Otylie
*Petr Čepek – Glenar
*Josef Somr – joodik
*Jiří Kodet – Bessant
*Jiří Lír – ohvitser
*Ivan Palúch – Karel
*Zuzana Fišárková – Mercedes
*Marie Drahokoupilová – Alzbeta
*Jana Sedlmajerová – Eva
*Karel Augusta – dr. Mayer
Juhus (film)

**"Juhus"** on 1981. aastal valminud Poola mängufilm. Film keelati valmimise järel Poola ametivõimude poolt ja linastus alles 1987. aasta jaanuaris.

## Sisu
Filmi tegevus toimub Poolas 1970. aastate lõpul. Esitatakse kolm võimalikku varianti meditsiiniüliõpilase Witeki elust. Esimesel juhul jookseb ta raudteejaamas juba liikuma hakanud rongile. Ülikooli juhtkonna range liini kommunistid kutsuvad ta parteisse. Witek nõustub pakkumisega. Kui uimastisõltlaste raviasutuses puhkeb vastuhakk, siis etendab ta läbirääkijana otsustavat rolli mässu mahasurumisel. Kuid ta läheb tülli oma tüdruksõbra Czuszkaga, kelle ametivõimud keelatud kirjanduse levitamise eest lühiajaliselt vahistavad. Lõpuks pettub ta valitud tees ja sattub vastuollu ülikooli kommunistliku juhtkonnaga.

Teisel juhul püüab Witek joosta raudteejaamas juba sõitvale rongile, kuid raudteeametnik peab ta kinni. Tekib kähmlus, kohale saabub politsei ja kohtus mõistetakse Witekile 30 päeva paranduslikke töid. Ta tutvub paranduslikke töid tehes ühe režiimivastasega ja ühineb põrandaaluse opositsiooniliikumisega. Varsti toimuvad aga läbiotsimised ja arreteerimised ning Witek sattub ebaõiglaselt kahtluse alla reetmises.

Kolmandal juhul jääb Witek rongist maha. Raudteejaamas kohtab ta oma kursusekaaslast Olgat, kellega nad varsti abielluvad. Witek lõpetab ülikooli ja asub tööle arstina, poliitiline tegevus ei huvita teda üldse.

Kõigil kolmel juhul peaks Witek erinevatel põhjustel lennukiga Pariisi sõitma. Kahel esimesel juhul jääb sõit ära. Kolmandal juhul istub Witek Pariisi sõitvale lennukile, mis varsti pärast õhkutõusmist plahvatab.

## Osatäitjad
*Bogusław Linda – Witek
*Tadeusz Łomnicki – Werner
*Zbigniew Zapasiewicz – Adam
*Boguslawa Pawelec – Czuszka
*Piotr Skarga – narkomaan
*Jerzy Stuhr – parteitöötaja
*Marzena Trybala – Werka
*Jacek Borkowski – Marek, opositsionäär
*Adam Ferency – preester Stefan
*Monika Goździk – Olga
*Zygmunt Hübner – dekaan
*Irena Byrska – tädi
*Aleksander Mikołajczak – parteitöötaja
Tõškivka

**Tõškivka** (ukraina keeles Тишківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 226. Pindala on 1,296 km².
Hang (muusika)

**Hang** on idiofonide hulka liigitatav muusikainstrument. Selle leiutasid Felix Rohner ja Sabina Schärer aastal 2000 Bernis Šveitsis.

Instrumendi nimetus "hang" tähendab saksa keele berni murdes kätt. Tihti kasutatakse selle kohta ka nimetust "hangtrumm" (*hang drum*), mis on aga eksitav ja võib leiutajate arvates põhjustada mitte ainult vääritimõistmist, vaid viia ka instrumendi füüsilise kahjustamiseni.

Instrument koosneb kahest servapidi kokku kleebitud kumerast metallplaadist ning meenutab välimuselt ufot. See toimib Helmholtzi resonaatorina.

Hangi mängitakse tavaliselt süles: sõrmeotste, pöialde, randmetega.

2014. aastast seda instrumenti enam ei toodeta.

## Viited
Naddnistrjanske

**Naddnistrjanske** (ukraina keeles Наддністрянське) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 899. Pindala on 3,301 km².
Ilma lõputa

**"Ilma lõputa"** on 1984. aastal valminud Poola mängufilm.

## Sisu
Filmi tegevus toimub 1982. aastal Poolas. Tõlkija Urszula Zyro mees advokaat Antoni Zyro on hiljuti 36-aastaselt ootamatult surnud ja jälgib nüüd vaimuna oma naise ja poja elu. Üks Antoni klientidest oli Dariusz Stach, kes on streigi organiseerijana vahistatud ja kohtu alla antud. Dariuszi naine Joanna palub nüüd Urszulalt    oma mehe toimikut. Urszula ei anna seda Joannale kaasa, selgitades, et see on keelatud, kuid võimaldab tal sellega  tutvuda. Urszula soovitab võtta uueks advokaadiks staažika ja kogenud Mieczysław Labradori. Pragmaatiline Labrador, kes ei ole juba kolmkümmend aastat poliitiliste süüasjadega tegelenud,  keeldub algul kohtuasja vastu võtmast, lõpuks aga siiski nõustub. Kohtuprotsessil õnnestub Labradoril saavutada leebe karistus: Dariusz pääseb tingimisi vabadusekaotusega ja vabaneb vahi alt. Urszula ei suuda kuidagi kaotusvalust üle saada ja oma meest unustada. Ta pöördub kahel korral hüpnotiseerija poole, kuid sellest ei ole abi. Lõpuks viib ta poja Jaceki oma ämma juurde ja sooritab enesetapu. Filmi lõpus kohtub ta teispoolsuses Antoniga.

## Osatäitjad
*Grażyna Szapołowska – Urszula Zyro
*Jerzy Radziwiłowicz – advokaat Antoni Zyro vaim
*Aleksander Bardini – advokaat Mieczysław Labrador
*Michał Bajor – Mietek, Labradori assistent
*Artur Barciś – Dariusz Stach, poliitvang
*Maria Pakulnis – Joanna Stach, Dariuszi naine
*Marek Kondrat – Tomek, Zyrode sõber
*Krzysztof Krzemiński – Jacek, Zyrode poeg
*Marzena Trybała – Marta, Joanna sõbranna
*Adam Ferency – "Rumcajs", opositsioonitegelane
*Jerzy Kamas – kohtunik Biedroń
*Tadeusz Bradecki – hüpnotisöör
*Katarzyna Figura – hüpnotisööri assistent
*Jan Tesarz – Joanny isa, parteitöötaja
*Daniel Webb – ameeriklane
*Jacek Domański – opositsioonitegelane, Stachide tuttav
*Anna Dymna – Antoni ema
*Andrzej Szalawski – advokaat, Labradori tuttav
*Barbara Kurzaj – tüdruk
Hlõnske (Nemõrivi rajoon)

**Hlõnske** (ukraina keeles Глинське) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 47. Pindala on 0,397 km².
Tartu Ülikooli staadion

**Tartu Ülikooli staadion** on kergejõustiku- ja jalgpallistaadion Tartus Ülejõe linnaosas.

Staadion asub Staadioni tänava, Puiestee tänava ja Liiva tänava vahel.

## Välislingid

*Tartu Ülikooli Staadion - ESR
*Tartu Ülikooli staadion - Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi
Šakiai rajoon

**Šakiai rajoon** (leedu keeles Šakių rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) endise Marijampolė maakonna aladel Leedus. Rajoon piirneb läänes Venemaa Kaliningradi oblastiga.

Rajoonis on 14 omavalitsust, selle pindala on 1453 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 30852 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Barzdai, Gelgaudiškise, Griškabūdise, Kiduliai, Kriūkai, Kudirkos Naumiestise, Lekėčiai, Lukšiai, Plokščiai, Sintautai, Slavikai, Sudargase, Šakiai ja Žvirgždaičiai vald.

Suurim asula on halduskeskus Šakiai (5864 inimest). Rajoonis on veel Gelgaudiškise ja Kudirkos Naumiestise linn. Lisaks asuvad rajoonis Barzdai, Griškabūdise, Kriūkai, Lekėčiai, Lukšiai, Sintautai, Žemoji Panemunė ja Žvirgždaičiai alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,78% leedulased, 0,36% venelased, 0,1% valgevenelased, 0,09% poolakad, 0,08% ukrainlased, 0,06% sakslased ja 0,5% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurim jõgi on põhjapiiril voolav Nemunas. Teised tähtsamad jõed on Rajooni läänepiiril voolav Šešupė ja selle lisajõed Nova, Siesartis ja Jotija. Rajoon asub Šešupė madalikul, kõrgeim koht (78 meetrit) asub Kaunase rajooni piiri ääres. Madalaim koht (10 meetrit) asub rajooni loodetipus Nemunase ääres.

Šakiai rajooni territooriumile jääb osaliselt Panemunė regionaalpark.


Kiduliai_1.JPG|Kiduliai
Slavikai,_Šakių_raj.JPG|Slavikai
Ploksciu_baznycia.jpg|Plokščiai kirik
Sudargas_Laisves_a.jpg|Sudargas
Lieke.jpg|Liekė jõgi


## Viited

## Välislingid

* Šakiai rajooni koduleht
Kaur Kivistik

**Kaur Kivistik** (sündinud 29. aprillil 1991) on eesti kergejõustiklane, Eesti rekordi omanik 3000 m takistusjooksus.

Kivistik võitis juulis 2015 Gwangjus toimunud 2015. aasta suveuniversiaadil 3000 m takistusjooksus hõbemedali tulemusega 8.32,23.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis sai ta 3000 m takistusjooksus ajaga 8.56,36 34. koha.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis sai ta 3000 m takistusjooksus 6. koha ajaga 8.33,75.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 8.44,25-ga 35. koha.

2018. aasta Euroopa meistrivõistluste eeljooksus jooksis ta Eesti rekordi ajaga 8.28,84, ületades sellega 47 aastat püsinud Ilmar Ruusi rekordi 8.29,6. Finaalis sai ta ajaga 8.40,32 9. koha.

## Tunnustus
Aastal 2012 sai Kaur Kivistik Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu noore sportlase preemia.

## Välislingid
*Andmed IAAFi lehel
*Biograafia ESBL-is
*Kaur Kivistik – jooksja, kes jahib Eesti vanimat rekordit, Ohtuleht.ee, 27. mai 2015
Malõnove

**Malõnove** on kohanimi.

*Malõnove, küla Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Solone rajoonis
*Malõnove, küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis
Malõnove (Stanõtsja Luhanska rajoon)

**Malõnove** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis. Umbes kilomeetri kaugusel kagus asub rajoonikeskus Stanõtsja Luhanska.

Küla asutati 1953. aastal.

Severski Donetsi vasakkaldal asuva Malõnove kõrgus merepinnast on 74 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 73 inimest, kellest 21,92% märkis emakeeleks ukraina ja 78,08% vene keele; asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Donbassi sõja ajal, 2015. aasta 9. juuli pärastlõunal hukkus küla juures peetud lahingus üks Ukraina sõjaväelane, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.

## Viited

## Välislingid
* Ilm Malõnoves
Sandaal

**Sandaal** on avatud tüüpi jalanõu, mille nina, kand ja küljed on enamasti lahti. 

Lahtised osad võivad mudeliti varieeruda. Sandaalid kinnitatakse jala ümber rihmadega, mis asetsevad tavaliselt üle jalalaba ning tihti ka kanna tagant. Kuigi vahel võib olla sandaali eristamine teistest jalanõudest keeruline, peetakse sandaale enamasti jalanõudeks, mis jätavad jala avatuks.

Sandaalidel ei ole tavaliselt eristuvat kontsa.

Sandaale kantakse enamasti suvel ning rohkem soojades maades, aga ka muudel aastaaegadel ja siseruumides (tööl, koolis jne).

## Tuntud sandaalitootjaid
* Teva (USA)
* ECCO (Taani)
* Keen (USA)
Glõnske

**Glõnske** on mitme asula nimi Ukrainas:

* **[[Glõnske (Nemõrivi rajoon)|Glõnske]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis
* ...

## Vaata ka
*Glinskoje
2015. aasta suveuniversiaad

**2015. aasta suveuniversiaad** on 28. suveuniversiaad, mis toimus 3.–14. juulini Lõuna-Koreas Gwangjus.

Eesti sportlased võitsid kokku neli medalit. Tanel Laanmäe võitis odaviskes kuldmedali, jooksja Kaur Kivistik 3000 m takistusjooksus isikliku rekordiga ja judoka Juhan Mettis absoluutkaalukategoorias hõbemedali. Pronksmedali võitis epeevehkleja Nelli Paju.

## Spordialad
Võistluste kavas oli 21 spordiala:

* Golf
* Iluvõimlemine
* Jalgpall
* Judo 
* Kergejõustik 
* Korvpall 
* Käsipall

* Laskmine 
* Lauatennis 
* Pesapall
* Riistvõimlemine
* Sulgpall
* Sõudmine
* Taekwondo

* Tennis
* Ujumine 
* Veepall 
* Vehklemine 
* Vibulaskmine 
* Võimlemine 
* Võrkpall
Endel Mändma

**Endel Mändma** (22. september 1929 Kenni, Pärnumaa – 29. jaanuar 1985 Tallinn) oli eesti metsandustegelane.

1948. aastal lõpetas Vändra Keskkooli. 1953. aastal lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamelioratsiooni eriala. 

1953. aastast töötas Pärnu Metsamajandi insenerina, lühikest aega Tõstamaal turbainsenerina, 1955–1957 oli Surju metsaülem, 1957–1958 Suure-Jaani Metsamajandi peametsaülem, 1958–1959 töötas Kuremaa Metsamajandustehnikumis, 1959–1966 oli Läänemaa Metsamajandi direktor. 1966. aastast surmani oli Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumis ministri asetäitja (minister Heino Tederi asetäitja).

Ta oli ka Metsatööstuse ja Metsamajanduse Teaduslik-Tehnilise Ühingu esimees (1982–1985) ja Eesti NSV Jahimeeste Seltsi Tallinna Jahindusklubi esimees.

Ta oli mängufilmide "Kõrboja peremees", "Jõulud Vigalas", "Nukitsamees", "Corrida", "Nipernaadi" ja  "Hundiseaduse aegu" filmigruppide looduskaitse konsultant.

Endel Mändma on maetud Tallinna Metsakalmistule.

1985. aasta mais avati tema sünnikohas Eidapere lähedal Kenni külas mälestuskivi.

## Tunnustus
*1979 Eesti NSV teeneline metsakasvataja

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Mändma, Endel – Eesti NSV metsamajanduse ja looduskaitse ministri asetäitja (fotograaf Oskar Juhani, ajaleht Õhtuleht), 1969
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Endise Eesti NSV looduskaitse ja metsamajanduse ministri asetäitja Endel Mändma mälestuskivi tema sünnikohas Eidapere lähedal avavad Eesti NSV metsamajanduse ja looduskaitse minister Heino Teder ja Rapla Metsamajandi direktor Evald Rõigas (paremal). Ajaleht Ühistöö, 13.05.1985
*Lembitu Twerdianski. Pärandkultuur maastikus. Lk. 22 foto: mälestuskivi metsamees Endel Mändmale
Tartu Ülikooli toimetised

**Tartu Ülikooli toimetised** (ladina *Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis*; inglise *Transactions of the Tartu State University*), varem ka **TRÜ toimetised** ehk Tartu Riikliku Ülikooli toimetised, oli Tartu Ülikooli kirjastuse välja antud jätkväljaanne teadusajakiri.

Tartu Riikliku Ülikooli  (1946–1950) (1948?) vihikud 1-34  ja Tartu Ülikooli toimetised (1954–1987) ilmus aastail 1946–. See oli jätk aastail 1921–1943 ilmunud ajakirjale Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli toimetused, ent algas uue numeratsiooniga.

TRÜ toimetised koosnesid paljudest erialaseeriatest (sh Eesti NSV ajaloo küsimusi, Töid NLKP ajaloo alalt, Ajaloo-keeleteaduskonna töid, Uurimusi Läänemeremaade ajaloost, Töid orientalistika alalt, Töid geoloogia alalt, Botaanika-alased tööd, Matemaatika- ja mehaanikaalaseid töid jt.), ent neil oli üldnumeratsioon. Ilmumine ei olnud rangelt regulaarne. 

Vihikud nr 1–34 ilmusid 8 seerias ilma üldnumeratsioonita valdkondades: Ajalugu, Bioloogilised teadused, Filoloogilised teadused, Füüsika ja keemia, Geoloogia ja geograafia, Matemaatilised teadused, Meditsiinilised teadused, Põllundus ja metsandus.

Vihikud aastatel 1954–1995 ilmusid väikeste eranditega üldnumeratsioonis: vihikud nr 35–976.

## Vaata ka
*Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli toimetused
*Tartu Riikliku Ülikooli Üldajaloo kateedri Скандинавский сборник = Skandinaavia Kogumik = Skrifter om Skandinavien I-XXXIII (en)
*TRÜ Üldajaloo kateedri töid. Tartu Riiklik Ülikool. Üldajaloo kateeder, Tartu Riiklik Ülikoolhttps://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud/237301

## Viited
Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli toimetused

**Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli toimetused** ehk *Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis)* oli Tartu Ülikooli väljaantav teadusajakiri.

Ajakiri ilmus aastail 1921–1943. 

Toimetised anti välja kolmes seerias:
*Eesti Vabariigi  Tartu Ülikooli toimetused. A, Mathematica, physica, medica (Matemaatika-loodusteaduskonna, arstiteaduskonna, loomaarstiteaduskonna ja põllumajandusteaduskonna tööd.)
*Eesti Vabariigi  Tartu Ülikooli toimetused. B, Humaniora (Usuteaduskonna, filosoofiateaduskonna ja õigusteaduskonna tööd.)

*Eesti Vabariigi  Tartu Ülikooli toimetused. C, Annales  (Aastaaruanded.)

Ajakirja jätkuks oli aastail 1946– ilmunud *[[Tartu Ülikooli toimetised]]*.
## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Latt (puit)

**Latt** (ka *puulatt*) on pikk peenike ümarpuit, mille peenema otsa läbimõõt on 3...7 cm.

Latist lühemat ümarpuitu (sageli teritatud otsaga) nimetatakse teibaks.
Paweł Fajdek

**Paweł Fajdek** (sündinud 4. juunil 1989 Świebodzices) on poola kergejõustiklane, vasaraheitja.

Fajdek on vasaraheites viiekordne maailmameister (2013, 2015, 2017, 2019 ja 2022).

2016. aastal tuli ta 80.93-ga Euroopa meistriks.

Pärast kahte ebaõnnestunud olümpiat (jäi 2012. aastal tulemuseta ja ei pääsenud 2016. aastal finaali) võitis ta 2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos pronksmedali.

Tema isiklik rekord vasaraheites on **83.93** (2015).

## Viited

## Välislingid

*
Mukatševo

**Mukatševo** (kuni 2017. aastani **Mukatševe**) on linn Ukrainas Taga-Karpaatia oblastis.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse järgi oli linna elanike hulgas 77,1% ukrainlasi, 9,0% venelasi ja 8,5% ungarlasi.

## Nimi
Linna ungarikeelne nimi Munkács on saadud isikunimest, mis on tuletatud nimisõnast *[[:wikt:munka|munka]]* 'töö'.

Ukraina keeles on paralleelselt käibel olnud mitu varianti linna nimest. Normeeritud variant linna nimest oli kuni 23. maini 2017 Mukatševe. Siis sai Ülemraada otsusega linna ametlikuks nimeks Mukatševo. Kasutusel on olnud ka nimekuju Mukatšiv (Мукачів).

## Ajalugu
Linna tekkimisaeg pole teada, kuid linna lähedalt on leitud paleoliitikumi asulakohti. 6. sajandil oli nüüdse linna piirkonnas slaavi asustus. Legendi järgi ehitas linnuse 9. sajandil ungari vürst Álmos. Ungari kroonikas on asulat esmamainitud 1064. aastal ning 1138. aastal nimega Muncas. Linn kuulus 10. või 11. sajandist alates 1538. aastani Ungari kuningriigile. 1445. aastal sai linnaõigused. Seejärel kuulus Munkács Transilvaania vürstiriigi ja aastatel 1867–1918 Austria-Ungari keisririigi, 1918–1938 Tšehhoslovakkia ja 1938–1944 taas Ungari koosseisu.

1910. aastal oli linnas 17 275 elanikku, neist 12 686 (73,44%) ungarlased, 3078 (17,82%) sakslased ja 1394 russiinid.

### Mukatševo tulistamine
11. juulil 2015 sai linnas alguse relvastatud konflikt Paremsektori võitlejate ja miilitsa vahel, mille põhjuseks oli Parem Sektori tungimine kriminaalse taustaga parlamendisaadiku Mõhhailo Lanjo valdustesse. Tulevahetuse käigus sai surma vähemalt kolm inimest, kellest kaks olid Parem Sektori võitlejad. Väidetavalt olid Mukatševo sündmused ajendiks mitmete muudatuste tegemisele oblasti juhtkonnas.

## Sõpruslinnad
*Mátészalka (Ungari)
*Kisvárda (Ungari)
*Nyírmeggyes (Ungari)
*Eger (Ungari)
*Mielec (Poola)
*Prešov (Slovakkia)
*Humenné (Slovakkia)
*Subotica (Serbia)
*Senta (Serbia)
*Pelhřimov (Tšehhi)
*Vugledar (Ukraina)
*Kolomõja (Ukraina)
*Hartsõzk (Ukraina)

## Tuntud isikuid
Mukatševost on pärit ansambli Okean Elzy solist Svjatoslav Vakartšuk.

## Viited
Karaiimid

**Karaiimid** (karaiimi keele Krimmi murdes къарайлар, Trakai murdes *karajlar*) on väikesearvuline turgi rahvas Ukrainas, Poolas, Leedus ja Venemaal. Vähesel määral elab karaiime ka Rumeenias ja Ameerika Ühendriikides. Karaiimid järgivad judaismi vähemusvoolu, mis ei tunnista talmudit. Turgi keelte kõptšaki-polovetsi rühma kuuluvat karaiimi keelt kõneleb tänapäeval hinnanguliselt 120–300 inimest.

Ukrainas oli karaiimide üldarv 2001. aasta rahvaloenduse andmetel 1196. Enamik Ukraina karaiimidest elab Krimmis ja Lääne-Ukrainas. Poolas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 346 karaiimi. Leedus oli 2011. aasta rahvaloenduse tulemuste järgi karaiimide arv 241. Venemaa 2010. aasta rahvaloendusel registreeriti 205 karaiimi.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 karaiimi, kõik Tallinnas.

Karaiimi rahva tekkimine ja varasem ajalugu on seotud Kasaari kaganaadiga. Karaiimid kujunesid välja 8.–10. sajandil Kasaari kaganaadi äärealadel (põhiliselt Krimmis) juudi meeste ja kasaari rahvusest naiste abieludest sündinud lastest. Judaismi seaduste kohaselt ei loetud neid juutideks, kuna juut on ainult see, kelle ema on juudi rahvusest. Samuti ei olnud neil lubatud talmudit õppida.

Leedu karaiimi elanikkond sai alguse 1397. aastal, kui suurvürst Vytautas tõi Krimmist Leedusse Trakai piirkonda 383 karaiimi perekonda. Trakai on olnud Leedu karaiimide keskus. Tänapäeval elab enamik Leedu karaiime Vilniuses (138), Trakais (65) ja Panevėžysis (31).

Eestis (Tallinnas) elas 1931. aastal 22 karaiimi, kellest tuntuim (ja esimene) oli Boris Kara (1869-1931); kellele kuulus maja Viru 19, kus ta pidas tubakapoodi.

## Viited
Haley Reinhart

**Haley Elizabeth Reinhart** (sündinud 9. septembril 1990) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulusõnade autor. 

Ta saavutas 2011. aastal telesaatesarjas "American Idol" (10. hooajal) kolmanda koha.

## Välislingid

*Haley Reinhart saidil Allmusic
Plätud

**Plätud** on kerged lahtised jalanõud. Sageli kasutatakse plätusid rannas, saunas, ujulas. 

## Mudelid

Orange slides.jpg|Plätud (inglise keeles *slides*)
White flip flops with Brazilian flag.jpg|Varbavaheplätud (inglise keeles *flip-flops*)


## Vaata ka
*Sandaal
John Larkin

***John Larkin** oli Scatman Johni kodanikunimi
***"[[John Larkin (album)|John Larkin]]"** oli tema debüütalbum aastast 1986 (album anti välja kasutades pärisnime, hilisematel albumitel kasutati pseudonüümi Scatman John)
Acuba Film

**Acuba Film** on 27. märtsil 1998 Arko Okki ja Jaan Tätte asutatud filmistuudio.

## Filmid
*"Ristumine peateega" (1999)
*"Intiimne linn" (2003, dokumentaalfilm)
*"Buss" (2004, dokumentaalfilm)
*"Mees animatsoonist" (2005, dokumentaalfilm)
*"Koer, lennuk ja laulupidu" (2006)
*"Seal, kus lõpeb luule" (2009, dokumentaalfilm)
*"Monoloogid 3D" (2011, dokumentaalfilm)
*"Lootus 3D" (2011, lühifilm)
*"Lisa, Go Home" (2012, dokumentaalfilm)
*"Allan" (2014, dokumentaalfilm)
*"Jüri" (2015, dokumentaalfilm)
*"Hei, Rasma!" (2015, dokumentaalfilm)
*"Jäätee veerel" (2023, dokumentaalfilm)

## Välislingid
*
*Acuba Film Facebookis