open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keila juga

**Keila juga** on juga Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Keila-Joa alevikus.

Keila juga asub Keila jõel. See on tekkinud paika, kus jõgi jõuab Keila-Joa klindilaheni.

See on 6 m kõrgune ja 60...70 m laiune ning on Eesti jugadest võimsuselt Narva ja Jägala joa järel kolmas. 

Joaastangus paljanduvad ülemises osas Kunda lademe lubjakivid. Alumise osa moodustab Hunnebergi lademe glaukoniitliivakivi.

## Galerii

Pilt:Keila juga 2016.jpg|Keila juga 2016
Pilt:Keilajuga.jpg|Keila juga
Pilt:Keila waterfall, 2008-2.jpg|Keila juga 2008
Pilt:Keila juga 19. sajand.jpg|Keila juga 19. sajandil
Pilt:Keila juga1.jpg|Keila juga aprillis 2010
Pilt:Keila-Juga öös.jpg|Keila Juga öös
Pilt:Keila-Juga öös II.jpg|Keila Juga öös II
Pilt:Keila-Juga öös III.jpg|Keila Juga öös III


## Vaata ka
*Eesti jugade loend
*Keila-Joa hüdroelektrijaam
## Viited

## Välislingid

* 
*Pilt Keila joast 19. sajandil
*360° aeropanoraam / aerofoto
*virtuaaltuur e. virtuaalgiid faktide ja linkidega muinsuskaitsealustele hoonetele ja loodusobjektidele 
*keila-joa.info virtuaaltuur
Harilik karusammal

**Harilik karusammal** ehk **käolina** (*Polytrichum commune*) on karusambla perekonda kuuluv samblaliik.

Harilik karusammal on üks Eesti suurimaid samblaid. 

2017. aastal teda valiti aasta samblaks.

## Välislingid

*
Ruhijärv

**Ruhijärv** (ka *Ruhja järv*) on looduslik järv Sakala kõrgustiku lõunanõlval, Viljandimaal Mulgi vallas Lilli külas.

Ruhijärve pindala on 87,5 ha, suurim sügavus 6,8 m ja keskmine sügavus 2,9 m ja kõrgus merepinnast 78 m.

Järves on nõrk läbivool, veevahetus on 5 korda aastas. Järves asub üks saar pindalaga 0,05 ha. Limnoloogilise tüübi järgi on järv kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Kaladest leidub järves latikat, koha, särge, ahvenat, haugi, roosärge, kiiska, nurgu ja hinku.

Järv asub Lilli külas ja selle kirdekallas Äriküla külas.

Rahvamuistendi järgi on Ruhijärv tulnud pilve kujul Ruhja linna lähedalt.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
*Ruhja jõgi

## Viited

## Välislingid
*
*
Jigme Khesar Namgyal Wangchuck

**Jigme Khesar Namgyal Wangchuck** (sündinud 21. veebruaril 1980) on Bhutani kuningas alates 14. detsembrist 2006.

Ta sündis kuningas Jigme Singye Wangchucki ja tema abikaasa Ashi Tshering Yangdön Wangchucki esimese lapsena. Kroonprintsiks kuulutati ta ametlikult 1988. aastal.

Omandanud põhihariduse Bhutanis, jätkas ta õpinguid Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis asuvas Cushingi Akadeemias ja Wheatoni Kolledžis. Aastal 2000 asus tulevane kuningas õppima Suurbritanniasse Oxfordi Ülikooli. Ta lõpetas seal välisteenistuse programmi ja sai magistrikraadi poliitika alal.

Juba õpingute kõrvalt hakkas tollane kroonprints Jigme Khesar Namgyal täitma diplomaatilisi ja poliitilisi ülesandeid, esindades näiteks 8. mail 2002 Bhutani ÜRO Peaassamblee istungil.

Detsembris 2005 teatas tema isa Jigme Singye Wangchuck, et kavatseb poja kasuks troonist loobuda 2008. aastal. 14. detsembril 2006 toimunud valitsuse istungil esines kuningas teadaandega, et annab kohe võimutäiuse riigipea ja monarhina üle oma pojale. Nii sai Jigme Khesar Namgyal Wangchuckist Bhutani viies kuningas. Tema ametlik kroonimine toimus 6. novembril 2008.

Jigme Khesar Namgyal Wangchuck abiellus 13. oktoobril 2011 Punakhas Jetsun Pemaga.
Atīša

**Atīša** ehk **Atiša** (sanskriti Atīśa, Atiśa, ka ***Shrijnana*** ja ***Chandragarbha***; 982–1054 (või 980–1052)) oli Pāla keisririigist Indias pärinev budistlik õpetaja, kes oli koos Konchog Gyalpo ja Marpaga üks nooremate budistlike koolkondade (Sarma) rajajaid Tiibeti budismis pärast budismi allasurumist kuningas Langdarma (Glang Darma) valitsusajal.

Atīša sündis Bengalis, Vikrampuri maakonnas. Atīša vanemad olid kšatrijate kastist (sanskriti *kshetri*) ja elasid Vadžrajogini küla lähedal. Seal seisab tänini 11. sajandil rajatud tempel, mis on pühendatud nii daakinitele kui ka Dhakeshwarile.

Tiibetisse saabus ta 1042. aastal. Atīša on Tiibeti budismis teine silmapaistev tegelane pärast Padmasambhavat.

Atīša budismi aluseks oli prajnaparamitã filosoofia ("Teisele kaldale viiv õpetus ehk tarkus"). Atīša oli ühtlasi aktiivne tantrismi pooldaja, kes poulariseeris Tiibetis Kalatšakra tantra kultuse. Ta asus reformima Tiibeti senist arusaama budismist, sest Atīša saabumise ajaks oli Tiibetis ainus valitsev traditsioon Nyingma koolkond, mis pööras enam tähelepanu vadžrajaana tudeerimisele ja ei hoolinud eriti rahvabudismist.

Atīša tõmbas enda reformidega kaasa rahvamassid, lihtsustades Buddha sõnumit vastukaaluks nyingmale, kes liigselt keskendus tantratele ja metafüüsikale, mis jäi tavatiibetlase jaoks kaugeks. Atīša ja tema õpilaste rajatud Kadampa ehk Kadami koolkond on eriti askeetlik mungaelu reeglite *[[Vinaya]]* suhtes, keelates munkadele abielu ja nõudes ranget tsölibaati vastandina Nyingma koolkonnale, kus abielu on munkadele osaliselt lubatud (sõltuvalt ajast ja tegevusest). Samuti suhtub kadampa väga eitavalt joovastavate jookide ja ainete pruukimisse, vastukaaluks nyingmale, kus õllejoomises ja naistega suhtlemises väga meisterlikuna läks budismi ajalukku koolkonna rajaja Padmasambhava ise.

Atīša loodud koolkond ei lubanud munkadel ka raha kasutada. See Atīša puritaanlus ei pidanud Tiibetis kuigi kaua vastu. Nyingmale ja Kadampale vastukaaluks tekkisid kaks uut koolkonda: Sakja ja Kagyu. Mõnesaja aasta pärast lisandus neile Gelukpa koolkond. Selle rajas 14. sajandil Tsongkhapa, kes vaimustus Atīša puritaanlikust suhtumisest, õppemeetoditest ja käsitlusest, asetades rõhu filosoofiale ja loogikale.
Hüti

**Hüti** on kahe küla nimi:

* **[[Hüti (Hiiumaa)|Hüti]]**, küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas
* **[[Hüti (Rõuge)|Hüti]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas

## Vaata ka
*Hüti soo
Bardo

**Bardo** (tiibeti keeles *bar*, 'vahepeal" ja *do*, 'riputatud' või 'heidetud') tähendab üleminekut või vahepeatust ühe olukorra lõpu ja uue alguse vahel.

Sõna *bardo* on kuulsaks teinud populaarne "Tiibeti surnuteraamat". Raamatu tegelik pealkiri on "Bardo tödrol Chenmo" ('suur vabanemine kuulmise läbi bardos'). Bardo õpetused on igivanad ja nende pärilusliini kandjaks läbi ajaloo on olnud Tiibeti budismi nyingma koolkond.
Klaaskiudkaabel

**Klaaskiudkaabel** on klaasist valgustjuhtiv kaabel. Klaaskiudkaabli kiu südamik valmistatakse kvartsklaasist. Maksimaalse painduvuse saavutamiseks koosneb iga kaabel paljudest kiududest, mille diameeter on umbes 50 μm. Need kiud on ühendatud infrapunakiirgust muundavate võimenditega. Kaabli minimaalne painderaadius on plastist kaitsesuka korral 10&nbsp;mm ja roostevabast terasest kaitsesuka korral 90&nbsp;mm. Klaaskiudkaableid saab kasutada ka kõrgetel temperatuuridel.

## Vaata ka

*Kiudoptiline kaabel
*Plastkiudkaabel
Rullumismeetod

**Rullumismeetod** (inglise: *generating method* või *generating process*) on meetod hammasrataste valmistamiseks. Rullumismeetodil kujuneb hambaprofiil latiprofiiliga (näiteks tigufrees, ratastõukur) lõikeriista lõikeserva järjestikuste asendite mähisjoonena.
Absoluutväärtus

**Absoluutväärtus** on positiivse arvu ja nulli korral arv ise ning negatiivse arvu absoluutväärtuseks on selle arvu vastandarv. Absoluutväärtus näitab punkti kaugust nullpunktist.

**Arvu absoluutväärtus** on seda arvu arvteljel kujutava punkti kaugus nullpunktist. Null on kõige väiksema absoluutväärtusega arv.

## Kompleksarvu moodul
Kompleksarvu absoluutväärtust nimetatakse tihti ka kompleksarvu **mooduliks**. Kompleksarvu *z* moodul on ruutjuur kompleksarvu ja tema kaaskompleksarvu korrutisest ehk 

|z| = \sqrt{z z^*},

kus * tähistab kaaskompleksarvu.

## Absoluutväärtus kui norm

Absoluutväärtus rahuldab normi aksioome ning on seetõttu normiks reaalarvude ruumis ja kompleksarvude ruumis.

## Vaata ka

* Mooduli ruut
* Meetriline ruum
Philippe Jourdan

**Philippe Jean-Charles Jourdan** (sündinud 30. augustil 1960 Daxis Prantsusmaal) on Eesti vaimulik, alates 26. septembrist 2024 Tallinna piiskopkonna piiskop. 

Philippe Jourdan kuulub alates 1980. aastast Opus Dei personaalprelatuuri. Ta ordineeriti 20. augustil 1988 preestriks, mille järel astus Preestrite Püha Risti ühingusse. 

1996. aastal tuli Philippe Jourdan Eestisse ja sai 2005. aastal Eesti kodakondsuse. 23. märtsist 2005 sai ta katoliku kiriku apostellikuks administraatoriks Eestis. Ta ordineeriti piiskopiks 10. septembril 2005 Tallinnas Oleviste kirikus, pühitsemise viis läbi peapiiskop Peter Stephan Zurbriggen, kohal viibisid kardinal Jānis Pujāts, peapiiskop Tadeusz Kondrusiewicz ja Opus Dei prelaat Javier Echevarría. 

23. juunil 2006 kohtus piiskop Philippe Jourdan Vatikanis paavst Benedictus XVI-ga ja 11. juunil 2015 paavst Franciscusega. 

Philippe Jourdan valdab eesti, hispaania, inglise, itaalia, prantsuse, saksa ja vene keelt.

## Haridus
* Lycée Louis-le-Grand, matemaatika
* 1979 École Nationale des Ponts et Chaussées, insener
* Pontificium Atheneu Sanctae Crusis seminar, teoloogia

## Ametid
* 1988–1992 Pariisi ülikooli kaplan 
* 1992–1996 Opus Dei prelatuuri vaimulik juhendaja 
* 1996–2005 Vatikani generaalvikaar ja atašee Eestis pastoraalküsimustes 
* 1997 katoliku kiriku esindaja Eesti Kirikute Nõukogus 
* 1999–2001 Tallinna Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse koguduse preester
* märts 2004 Eesti Kirikute Nõukogu asepresident 
* 23. märts 2005 Eesti apostellik administraator ja Pertusa titulaarpiiskop (avalikustati 1. aprillil 2005) 
* 28. september 2024 Katoliku kiriku Tallinna piiskopkonna piiskop

## Teenetemärgid
* 2006 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2008 Tallinna Toomkoguduse Maarja medal
* 2008 Auleegioni orden (rüütel) 

## Viited

## Välislingid

* Philippe Jourdan: kas loode on inimene? Postimees, 5. detsember 2008
*  Philippe Jourdan: kui otsime rahu, ei tohi karta tõe otsimist Postimees, 17. veebruar 2009
* Sigrid Kõiv. Piiskop Jourdan: inimesed hakkavad Jumala juurde tagasi pöörduma Postimees, 10. september 2010
Kaastunne

**Kaastunne** on võime tunda kaasa teise inimese või looma valule, leinale ja/või kannatustele. Algul kasutati kaastunde mõistet erinevates religioonides. Kristluses on kaastunne seotud inimese moraali ja eetikaga ning seda nähakse kui voorust. 

Kaastundel on kaks peamist vormi: 
#inimene on kaastundest füüsiliselt mõjutatud ja valu võib teda otseselt tegutsema panna või ta jääb passiivseks ja kaastunne on vaid emotsioon;
#kaastunne tekkis konkreetsel põhjusel. 
Eesti keeles võib kaastunne olla nii emotsioon kui ka õpitud viisakas käitumine. Näiteks on eestlastel kombeks öelda leinavale või õnnetule inimesele „Tunnen kaasa!“ – seda nimetatakse kaastundeavalduseks. Kaastundeavaldus võib ilmuda ka ajalehes tekstina, kus on nimetatud inimesed, kellele kaasa tuntakse ja kes kaasa tunnevad.  

## Kaastunne budismis

**Kaastunne** (sanskriti ja paali keeles *karuṇā*; tiibeti keeles *snying rje*; hiina keeles 慈悲 *cibei*; jaapani keeles *jihi*) on budismis üks nelja mõõtmatu ehk brahmaseisundi juurde kuuluv teostus. Mahajaanas on kaastunne ja mõistmine põhimõisted, mis kuuluvad virgumise juurde.

Kaastunne on budismis eeskätt erapooletu suhtumine kõikidesse olenditesse, nende kannatuste endale kujustamine, olendite hüvanguks tegutsemine ja nende otsene aitamine. Mahajaanas arendatakse virgumismeelt eelkõige kaastundest teiste olendite vastu.

Kaastunne on bodhisattvate kõige olulisem omadus ja nende tegutsemise juhtmõte. Kaastunnet kehastab ülima ideaalina bodhisattva Avalokitešvara.

## Vaata ka

*Halastus

## Viited
Cham

***[[Cham (Saksamaa)|Cham]]** on linn Saksamaal Baieri liidumaal.
***[[Cham (Šveits)|Cham]]** on asula ja vald Šveitsis Zugi kantonis Zugi järve põhjakaldal.
***Cham** ehk **[[tsam]]** on Tiibeti tants.
Tühjus (budism)

**Tühjus** (sanskriti keeles *śūnyatā*; paali keeles *suññatā*; tiibeti keeles *stong pa nyid*; hiina keeles 空 *kong*; jaapani keeles *kū*) on India budismist pärinev filosoofiline ja matemaatiline mõiste, mille tähendus sõltub õpetuslikust kontekstist. Tühjus ehk olematus võib tähendada tegelikkuse omadust, meditatsiooniseisundit või ka tunnetuslikku kogemust. 

Budismi filosoofias on tühjus ehk olematus üks kesksemeid mõisteid, mis on eriti oluline ületava mõistmise suutrates ja madhjamaka tekstides.

Eelkõige tähendab tühjus budismis seda, et millelgi ei ole kindlat ja muutumatut omaolekut, kõik mõisted, väited ja seisukohad, aga ka tajud ja teadvuse seisundid on suhtelised, subjektiivsed ja sõltuvad kontekstist. Seda esitab näiteks «Südasuutra» väide, et “kõik seadmused on märgistatud tühjusega” (sanskriti keeles *sarvadharmāḥ śūnyatālakṣaṇāḥ*).  

Tühjus budismis on inimese võime ja omadus käsitleda kõrgeimas teadvuse seisundis tegelikkust ning selle tunnetamist täiesti avatuna. 

Hiinakeelsetes tõlgetes on sanskriti *śūnyatā* vasteks märk, mille üheks tähenduseks on 'taevas' (空 *kong*), viidates avarusele, mõõtmatusele, kõigi võimaluste väljale.

Theravaada õpetuste järgi on tühjus eelkõige isetus (*anatta*) – isiksuse, hinge ehk iseenda puudumine. Kui Ānanda küsis Buddhalt, mida tähendab, et maailm on tühi (*suñño loko*), vastas Buddha, et see tähendab, et maailm on tühi endast (*atta*), mille moodustavad viis klammerdumise kogumikku. Samuti tähendab *suññata* isetusele vastavat meeleseisundit.   

Theravaada õpetuses esineb tühjuses vabanemine (*suññato vimokkha*), koos märgituses vabanemise (*animitto vimokkha*) ja ihatuses vabanemisega (*appaṇihito vimokkha*), mis saavutatakse keskendumise (*samādhi*) teel.  

Mahajaana õpetustes esineb tühjus sageli koos mõistetega märgitus ja eesmärgitus, mida kokku nimetatakse kolmeks vabanemise väravaks.

Madhjamaka kohaselt pole ühelgi nähtumusel ehk dharmal püsivat ja sõltumatut omaolekut. 

Joogatšaara õpetustes mõtestatakse kõike kui teadvuse ehk meele ilminguid.

Tiibeti budismi dzogcheni ja shentongi õpetustes, samuti zen-budismis viitab tühjus budaloomusele. 

Tühjuse mõiste mõjul võeti India matemaatikas umbes 3. sajandil kasutusele null.

## Viited

## Vaata ka

*Madhjamaka
*Nāgārdžuna
*null
Riina Eentalu

**Riina Eentalu** (neiupõlvenimi **Riina Mägi**; sündinud 3. veebruaril 1946) on eesti raadioajakirjanik. 

## Elukäik
Õppis Viinistu algkoolis ja Loksa Keskkoolis. Raadiotööd proovis koolipõlves Eesti Raadio noorte reporterite klubis. 1966. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia ajakirjanduse eriharus. 

1971. aastast töötas Eesti Raadio uudistetoimetuses saatejuht-toimetajana ja 2016. aastast oli Eesti Rahvusringhäälingu keelenõunik.

## Tunnustus
* 2005 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2006 – Eesti Raadio aastapreemia
* 2006 – Eesti Ringhäälingute Liidu aastaauhind Kuldmikrofon
* 2016 – Eesti Ajakirjanike Liidu auliige

## Viited

## Välislingid
* Riina Eentalu raadiolugu Lennart Merist. Maaleht 23. veebruar 2006 
* Margus Mikomägi. Riina Eentalu: "Küsi, ära heieta". Maaleht, 20. märts 2003
* Priit Pullerits. Kaks häält, mis ühendavad meid maailmaga. Postimees, 16. detsember 2006
* Ille Grün-Ots. Eesti Raadio raudvara – Riina "Päevakaja" Eentalu. Ajakiri Elukiri]
Kaaru

**Kaaru** (varasema nimega ka **Kaaruküla**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Külas asub Mooste baptistikoguduse palvela.

Kaaru külas on sündinud kirjanik ja kunstnik Jaan Vahtra.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.

## Viited
Kadaja

**Kadaja** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Kuulus 1950. aastani Ahja valda, 1945–1954 Laane külanõukogusse, hiljem Rasina külanõukogusse. 

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.

## Vaata ka
*Aarniku
*Laane

## Viited
Savimäe

**Savimäe** on kahe Eesti küla nimi:

* **[[Savimäe (Rõuge)|Savimäe]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas
* **[[Savimäe (Põlva)|Savimäe]]**, küla Põlva vallas Põlva maakonnas

***Savimäe** on olnud endine küla või Savioru küla osa Rõuge vallas

## Vaata ka
*Savimäe oja
Suurmetsa

**Suurmetsa** (kohalik hääldus **Suurõmõtsa**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.

Külas asub looduskaitse all olnud Tamme talu pärn.

## Viited
Määsi

**Määsi** on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Määsi külas on sündinud kirikuõpetaja Aleksander Luhamets ja botaanik Taimi Paal. 

Külas asub Luhamaa kalmistu. Küla kuulub Luhamaa nulka. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.

## Pilte Määsi külast

Pilt:Määsi küla 1.JPG|Vaade Määsi mäelt
Pilt:Määsi küla 2.JPG|Vaade Määsi mäele
Luhamaa külamaja 2023.jpg|Luhamaa külamaja


## Viited
Kärinä

**Kärinä** (aastani 1997 *Kärina*) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.

Piirneb Tsiistre, Põnni, Missokülä, Pulli ja Savioja külaga.

Külas tegutseb Nopri Talumeierei.

Kärinä küla piiresse jäävad Kisõjärv, Laihjärv, Sõdaalonõ järv, Mägialonõ järv ja Kõrbjärv.

## Viited

## Välislingid
* "Nopri talomeierei tege vallalõ vahtsõs tettü lehmälauda" Uma Leht, 10. oktoober 2019
Tsiistre

**Tsiistre** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.

Külas tegutseb Tsiistre Linamuuseum.

Külas asub kultuurimälestisteks nimetatud kääpaid ja Tsiistre kivikalme.

Küla piiresse jääb Märä järv.

## Viited

## Välislingid
* Tsiistrenuka külaseltsi koduleht
Keeri järv

**Keeri järv** (**Keeri-Ulila järv**, **Ulila järv**, **Härjanurme järv** või **Võsivere järv**) on järv Tartumaal Elva vallas, Ulilast 4 km lõunakagu pool ning kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu.

Keeri järv on 125,8 ha suur, suurim sügavus 4,5 m ja keskmine 3 m. Järv asub Elva orundis merepinnast 32,5 m kõrgusel.

Järv jaguneb kaheks eraldatud osaks: Keeri ehk Suur- ja Härjanurme ehk Väikejärveks. Suurjärvest voolab läbi Elva jõgi. 

Taimestik on väga liigirikas: leidub üle 30 liigi makrofüüte. Kaldataimena domineerib järvkaisel, kohati leidub palju pilliroogu, vähem kasvab ahtalehist hundinuia, tarnu ja konnaosja.

Kalastik on liigirikas ning sõltuvuses Elva ja Emajõe kaudu sisse rändavatest varudest. Peamised kalaliigid on latikas, särg; veidi vähem leidub ahvenat, hauge, nurgu, roosärge.

2. märtsil 2016 püüti järvest teadaolevalt suurim harrastuspüügivahendiga püütud haug Eestis. Kala kaalus väidetavalt 22,7 kilogrammi.

Seni teadaolev Eesti rekordhaug kaaluga 19,9 kilogrammi püüti enne II maailmasõda samuti Keeri järvest.
Hino

**Hino** on mitme asula nimi:

* Hino (Kanepi), küla Eestis Põlva maakonnas Kanepi vallas
* Hino (Rõuge), küla Eestis Võru maakonnas Rõuge vallas
* Hino, linn Jaapanis Tōkyō prefektuuris
* Hino, linn Jaapanis Shiga prefektuuris
* Hino, linn Jaapanis Tottori prefektuuris

## Vaata ka

* Hino järv
*Hino soo
* Hino Motors
Eksponentjaotus

**Eksponentjaotus** on üks pidev tõenäosusjaotus, mida kasutatakse tihti sõltumatute sündmuste vahelise aja modelleerimisel. Kui juhuslik suurus *X* on eksponentjaotusega parameetriga *&lambda;*, siis tähistatakse seda eestikeelses kirjanduses sageli X \sim \operatorname{Exp}(\lambda).

## Definitsioon
### Tihedusfunktsioon
Juhuslik suurus *X* on eksponentjaotusega parameetriga *&lambda;*, kui tema tihedusfunktsiooniks on
:f(x) = \left\{\begin{matrix}
0 &,\; \mbox{kui } x 

Mõnikord on tähistatud &lambda;-ga jaotuse argumendi pöördväärtust (nt X \sim \operatorname{Exp}(\alpha), ning üleval toodud tihedusfunktsioonis võetakse \lambda = {1 \over {\alpha}}).

### Jaotusfunktsioon
Eksponentjaotusega parameetriga *&lambda;* juhusliku suuruse jaotusfunktsioon on
:
F(x) = \left\{\begin{matrix}
0 &,\; x 

## Omadused
### Keskväärtus
Kui X \sim \operatorname{Exp}(\lambda), siis tema keskväärtus on
:\operatorname{E}(X) = \int_0^\infty x f(x) \operatorname{d}x = {1 \over \lambda}.

### Dispersioon
Kui X \sim \operatorname{Exp}(\lambda), siis tema dispersioon on
:\operatorname{D}(X) = \operatorname{E}(X^2) - (\operatorname{E}(X))^2 = \int_0^\infty x^2 f(x) \operatorname{d}x - {1 \over \lambda^2} = {1 \over \lambda^2}.

### Mediaan
Kui X \sim \operatorname{Exp}(\lambda), siis tema mediaan on
:\operatorname{F}^{-1}({1 \over 2}) = {{\operatorname{ln}(2)} \over \lambda}.

Siin F^{-1} tähistab jaotusfunktsiooni *F* pöördfunktsiooni.

### Kvantiilid
Eksponentjaotuse kvantiilid avalduvad valemiga
:F^{-1}(p) = {{-\operatorname{ln}(1 - p)} \over \lambda} ,
kus 0 \leqslant p .

### Mäluta omadus
Eksponentjaotus on nn mäluta jaotus, st iga s, t \geqslant 0 korral kehtib järgneva tingliku tõenäosuse kohta võrdus
:\operatorname{P}(X > s + t\; |\; X > t) = \operatorname{P}(s).

See võrdus tähendab, et sündmuse toimumise tõenäosus tulevikus ei sõltu tema mittetoimumisest minevikus. Näiteks kui me teame, et lambipirn on põlenud juba 100 tundi, ning me tahame teada tõenäosust, et ta põleb veel 300 tundi, siis selle tõenäosus on sama, mis tõenäosus, et uus lambipirn põleb 300 tundi.

## Vaata ka

* Poissoni jaotus
* Normaaljaotus
Never Let You Go (Dima Bilani laul)

**"Never Let You Go"** on laul, mille Dima Bilan esitas 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ateenas. Selle lauluga esindas Dima Bilan Venemaad ja saavutas teise koha.

Laul sai 248 punkti ja teise koha – see oli selle ajani Venemaa edukaim eurovisioonilaul, lüües Alsou laulu, mis sai samuti teise koha, kuid ainult 155 punkti. Suur erinevus tulenes hääletajariikide arvust: 2006. aastal oli neid 38, aastal 2004 aga 24. 

## Välislingid
*Laulu sõnad
Hurmi

**Hurmi** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Külas asub Hurmi järv.

Külas asub Hurmi Suure Kullaaugu ohvrikivi.

Hurmi lõunapiiril Ahja jõe ääres asub Roti vesiveski, mille hooned on arvatud kultuurimälestisteks.

## Vaata ka
*Hurmi mõis

## Viited
Jõksi (Kanepi)

**Jõksi** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Küla lõunaosas asub Jõksi järv ja kaguosas Vähkjärv.

Külas asub Hinni talukompleks, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.

Küla idaosa läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ja lääneosa Rõngu–Otepää–Kanepi maantee.

1970. aastatel nimetati küla ka **Jõksi [[asundus]]eks**. 


Jõksi järv maanteelt.JPG|Jõksi järv Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteelt


## Viited
Jõksi

**Jõksi** on kahe Eesti küla nimi:

***[[Jõksi (Kanepi)|Jõksi]]**, küla Kanepi vallas Põlva maakonnas
***[[Jõksi (Setomaa)|Jõksi]]**, küla Setomaa vallas Võru maakonnas

## Vaata ka
*Jõksi järv
*Jõksi mõis
Sidrun

**Sidrun** on hariliku sidrunipuu vili.

Sidrunid erinevad teistest puuviljadest suure sidrunhappesisalduse poolest, sisaldades 5–7% sidrunhapet. Põhjapoolkeral on sidrunite happesisaldus suurim novembris, millal ongi tavaline koristusaeg. Sidruneid koristatakse kolm korda aastas, näiteks Sitsiilias koristatakse vilju septembrist-novembrini, detsembrist-maini ja juunist-septembrini. Viljad on valminud siis, kui nende rohekaskollane koor muutub läikivaks.

Sidrun sisaldab olulisel määral C-vitamiini (100 grammi kohta 53 milligrammi), mis on kaks korda suurem kui mandariinide C-vitamiini sisaldus, kuid jääb veidi alla apelsini omale.

Sidrun on tähtis toidulisand, maitsestaja, samuti limonaadi koostisosa. Limonaad, see algselt naturaalne sidrunijook, ongi saanud nimetuse sidrunilt, kuid uuemal ajal tehakse seda karastusjooki ka mitmesugustest muudest maitseandjatest.

Sidruni kogumassist moodustab koor 45% ja seemned 2%. Vilja koores leidub palju eeterlikku õli, mis juba koore vähesel painutamisel välja pritsib. Koorest pressitakse sidruniõli, mis on helekollane, mõrkja maitsega, sidrunilõhnaline vedelik. Sidruniõli kasutatakse kosmeetikatööstuses ja alkohoolsete jookide lisandina. Tuhande sidruni koorest saab pressides 475 grammi õli. Eeterlikku õli sisaldavad ka sidrunipuu õied ja lehed. Nii sidruni- kui ka apelsiniõli toodetakse peamiselt Itaalias ja Ameerika Ühendriikides.

Sidrunimahla hommiku joomine ergutab maksa toimet.

## Toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Toodangutabelis on andmed sidruni ja laimi kohta koos. 2012. aastal toodeti maailmas 15,1 miljonit tonni sidrunit ja laimi, istandike kogupindala oli 0,98 miljonit hektarit.

## Viited
Mandariin

**Mandariin** on hariliku mandariinipuu (*Citrus reticulata*) vili. 

Mandariinid on maitselt lähedased apelsinidele. Viljad on suuremad ja paksema koorega kui apelsinid ja pisut sirge  väliskujuga. Punaka varjundiga oranž koor eraldub viljalihast väga kergesti. Koores leidub eeterlikku õli, mida pressitakse; saadust nimetatakse mandariiniõliks. Koor ja seemned moodustavad mandariini massist ligi 26%.

## Nimi
Mandariin on saanud nime ühest päritolupiirkonnast, Mauritiuse saarelt, kus pärismaalased kutsusid selle puu vilju "mandaraks". 

## Kasutamine
Mandariine tarvitatakse peamiselt värskelt lihtsalt söömiseks või kasutatakse värskeid vilju salatites, magustoitudes, tortide kaunistamisel jms. Viljast valmistatakse ka mahla.

### Suurimad tootjad maailmas, viljade toiteväärtus ja biokeemiline koostis
2012. aastal toodeti maailmas kokku 27,1 miljonit tonni mandariine.

Toodangutabelis on andmed mandariinide, tangeriinide, klementiinide ja satsumade kohta koos. 

## Vaata ka
*Klementiin

## Viited

## Välislingid

*Me armastame mandariine, delfi.ee, 23. detsember 2017
Jõksi (Setomaa)

**Jõksi** on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Koolina nulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 4 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke samuti 4.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Saturnus

**Saturnus** on vanarooma mütoloogias peajumala Jupiteri isa. Ta kaitses eelkõige põllutööd ja viljakasvu.
Saturnuse auks peetud pühad olid saturnaalid (*Saturnalia*).
Antkruva

**Antkruva** (ka **Andrikova**) on küla Võrumaal Setomaa vallas Setumaa ajaloolises Mokornulgas. 

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 5 elanikku, neist kõik eestlased.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Lihtensteini

**Lihtensteini** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

Küla on saanud nime Palo mõisa Lihtensteini karjamõisalt. Lihtensteini nime andsid sakslastest mõisaomanikud karjamõisale ilmselt võrdluses Liechtensteini vürstiriigiga.

## Viited
Greip

**Greip** ehk **greipfruut** on greibipuu (pomelipuu ja apelsinipuu ristandi) vili.

1980. aastatel pakkus Ellen Niit greibi eestikeelseks vasteks välja uudissõna **jõmmelgas**.

Greipi on Eestis ja mujalgi maailmas vahel ekslikult pompelmuusiks nimetatud. Pompelmuusipuu ehk pomelipuu *(Citrus maxima)* vili pomel aga on suurem ega ole mõru.

## Kirjeldus
Greip sarnaneb apelsiniga, kuid on suurem. Seemned ja koor moodustavad greibi massist 49%.

Greip on väärtuslik puuvili, eriti suure C-vitamiini sisalduse poolest. See sisaldab ka B-vitamiini. 

## Kasutamine
Greibid said populaarseks alles 19. sajandi lõpus. Enne kasvatati greibipuid üksnes ilu pärast. USA sai kiiresti maailma suurimaks greipide tootjaks. Peamised greibipuude istandused asuvad Floridas, Texases, Arizonas ja Californias.

Greip on hinnatud puuvili Ameerika Ühendriikides, kus sellest pressitakse haput mahla, mida kasutatakse nii värskelt kui ka konservitult. Mahla tööstuslikul valmistamisel purustatakse ja pressitakse kogu vili korraga. Tsentrifuugi abil eraldatakse eeterlik õli viljamahlast nagu koor piimast. Pressimisjäätmeid kasutatakse loomasöödaks. Greibimahl soodustab kantserogeenide ja muude mürkide väljumist maksast. 

Vilja koor sisaldab rohkelt eeterlikke õlisid. Greibikoorest toodetakse söögiisu tõstvat mõruainet limoliini ja pektiini.

Greibikoor on juba ammu tuntud iseäraliku lõhna poolest. Greibikooreõli kasutatakse lõhnravis.

## Toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Toodangu tabelis on andmed greipide ja pomelite kohta koos. 2012. aastal toodeti maailmas 8,0 miljonit tonni greipe ja pomeleid, istandike kogupindala oli umbes 289 000 hektarit.

## Viited
Helbi

**Helbi** on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Üle-Pelska nulka. 1977 liideti Helbi külaga **Kropkuva** küla, kus oli ajalooliselt vaid kaks talu.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 22 elanikku, neist 21 eestlased.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Hilana

**Hilana** (aastani 1997 *Hilande*) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Mokornulka.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 elanikku, kõik eestlased.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Holdi (Setomaa)

**Holdi** on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 2 elanikku, eestlasi ei olnud. 2000. aastal oli elanikke 6.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Holdi

**Holdi** on kahe Eesti küla nimi:

* **[[Holdi (Rõuge)|Holdi]]**, küla Rõuge vallas Võrumaal
* **[[Holdi (Setomaa)|Holdi]]**, küla Setomaa vallas Võrumaal
Holdi (Rõuge)

**Holdi** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.

## Viited
Maaparandus

**Maaparandus** ehk **melioratsioon** on pinnase, veetingimuste või maastiku eesmärgipärane ümbertegemine. 
Maaparanduse tulemusena asendatakse põlismaastikud ja pärandmaastikud tehismaastikega, mida iseloomustavad tasasemad alad, sirgemad vooluveekogud, muudetud veerežiim ja elustik.

Hüdrotehnilise maaparanduse puhul reguleeritakse vee hulka pinnases äravoolude muutmise kaudu. Maaparandus haarab nii kuivendamist kui ka niisutamist. Maaparanduse võteteks on kraavitamine, torutamine, vooluveekogude süvendamine ja õgvendamine jm.

Maaparanduse tavaline eesmärk Eestis on liigniiske ala muutmine viljelemiskõlbulikuks taimekasvatusele. Selle käigus tasandatakse maapinda, eemaldatakse kive ja endisi ehitisi, jne.

## Vaata ka
*Eesti Maaparandajate Selts
*Maaparandusbüroo
*dreen
*kuivendus
*kraav
*magistraalkraav
*polder
*veeringe
Tõnumaa

**Tõnumaa** on küla Märjamaa vallas Jädivere–Silla maantee ääres Velise jõe parempoolsel kaldal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

## Üldkirjeldus
Külast saab alguse kohalik tee Vänglasse. Tõnumaa küla idapoolne osa loetakse Kesk-Vigala paikkonda kuuluvajs. Tõnumaad ja Ojapere küla ühendab üldkasutatav rippsild.

Endise Peru kooli asukoha juurde on paigutatud mälestuskivi. Endine magasiait on ümber ehitatud kultuurimajaks. Vana-Vigalast ulatuvad Tõnumaale katkendlikult lehisealleed, kust lehis on levinud ka ümbruskonna metsadesse. Tõnumaa piiresse jääb Kesk-Vigala bussipeatus.

## Ajalugu
Vanimad teated Tõnumaa ('Tambeke') kohta pärinevad 1420. aastast. Ala on kuulunud Kivi-Vigala mõisale ning hiljem Vana-Vigala mõisale.

Pärast Vana-Vigala valla loomist 18. sajandi lõpus rajati Tõnumaale (Kesk-Vigalasse) vallamaja. Seejärel hakkas Tõnumaast kujunema Kivi-Vigala ja Vana-Vigala kõrval piirkonna üks kesksemaid asulaid. Hiljem liitusid piirkonna väikevallad Vigala vallaks, mille keskus jäi ikka Tõnumaale. Vallavalitsuse likvideerimise järel 1950. aastal kaotas küla suure osa tähtsusest. Endise Vigala valla vallamaja asub Kivi-Vigalas. 

1929.–1969. aastani tegutses küla piiril Polsti männikus Peru kool.

Aastail 1977–1996 oli Tõnumaa külaga liidetud Vanamõisa küla.

Kuni 1980. aastateni töötas Tõnumaa lääneosas Mölli karjäär.

## Vaata ka
*Tõnumaa raba
*Kesk-Vigala
*Eesti külade loend

## Viited
Elisabeth Andreassen

**Elisabeth Gunilla Andreassen** (lauljanimega ka **Bettan**; sündinud 28. märtsil 1958 Göteborgis Rootsis) on rootsi-norra laulja. Ta on tuntud eelkõige tänu 1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel koos Hanne Kroghiga saavutatud esikohale, mil nad esinesid ansamblina Bobbysocks. Võidulaulu pealkiri oli "La det swinge".

Laulja vanemad on norra päritolu. Tema laulutalendi avastas 1979. aastal rootsi muusik ja teletegelane Lasse Holm.

1980. aastal hakkas ta laulma Holmi ansambliga Chips. See ansambel osales ka 1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus saavutas lauluga "Dag efter dag" kaheksanda koha.

Elisabet Andreassen oli 2010. aasta seisuga Eurovisiooni lauluvõistlusel enim kordi (neli korda) esinenud naissolist. Taustalauljate seas on rohkem kui neli korda Eurovisioonil käinud lauljaid olnud peale Bettani veelgi (näiteks Küprose artist Alexandros Panagyi, kes on Eurovisiooni lauluvõistlusel laulnud kuus korda).

2. juulil 1994 abiellus ta Tor Andreasseniga. Ta elab koos abikaasa ja kahe tütrega (sündinud 1995 ja 1997) Oslos.

## Eurovisiooni laulud
*1982 – "Dag efter dag", esitaja Chips, kaheksas koht, Rootsi
*1985 – "La det swinge", esitaja Bobbysocks, esikoht, Norra
*1994 – "Duett", esitajad Bettan & Jan Werner, kuues koht, Norra
*1996 – "I evighet", esitaja Elisabeth Andreassen, teine koht, Norra

## Välislingid

*Elisabeth Andreasseni koduleht
Savimäe (Rõuge)

**Savimäe** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.

## Viited
Nurmijärvi

**Nurmijärvi** (*Kirkonkylä*, *Nurmijärven Kirkonkylä*) on asula Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas, Nurmijärve valla keskus. 

Ta asub 35 km kaugusel Helsingist.

Elanike arv on 8000.

## Viited

## Välislingid
*Nurmijärvest Nurmijärve valla kodulehel
Pedro Pires

**Pedro Verona Rodrigues Pires** (sündinud 29. aprillil 1934) on Roheneemesaarte poliitik.

22. märtsist 2001 kuni 9. septembrini 2011 oli ta Roheneemesaarte president.
Álvaro Uribe Vélez

**Álvaro Uribe Vélez** (sündinud 4. juulil 1952) on Colombia poliitik.

7. augustist 2002 kuni 7. augustini 2010 oli ta Colombia president.
Pilkuse maastikukaitseala

**Pilkuse maastikukaitseala** asub Raplamaal Märjamaa valla põhjaosas Vana-Vigalast kirdes ja Teenusest kagus. 

Kaitse all 1992. aastast alates (1992. aastast sookaitsealana ja 2004. aastast maastikukaitsealana). Pilkuse maastikukaitseala pindala on 473 ha. 

Eesmärgiks on soomaastiku (Pilkuse raba), erinevate sootüüpide, nende elustiku ja kaitsealuste liikide elupaikade kaitse. 

Soo tekkis järve soostumisel. Peamiselt on tegu lage- ja puisraba ning siirdesooga. On olemas älved, laukad puuduvad. Pilkuse raba omab ta turismi ja õppeotstarbelist väärtust.

## Vaata ka

*Eesti kaitsealade loend
Kangjur

**Kangjur** ehk **Kandžur** (tiibeti keeles བཀའ་འགྱུར *bka’ ‘gyur *‘sõna tõlge’), on tiibeti kaanoni esimene osa, mis sisaldab peamiselt suutrate ja tantrate tõlkeid. Kandžuri tekstid süstematiseeris ja pani kokku Tiibeti ajaloolane Putön 13. sajandil, ehk umbes 18 sajandit pärast Buddha parinirvaanat.  

Esimene Kandžuri trükitud versioon ilmus 1411. aastal Pekingis. Tiibetis hakati trükkima tekste 14. sajandi algul, mil kasutati puutahvlite sisselõigatud matriitse. 

Tiibeti kaanoni teine on Tengjur ehk Tandžur, mis sisaldab kommentaare Kandžuris asuvate tekstide kohta. 

Kandžur hõlmab kokku üle 1000 teksti enam kui 100 köites ja sai oma lõpliku kuju Butöni juhendamisel Šalu (tiibeti keeles *zhwa lu*) kloostris 14. saj. Esmakordselt trükiti Kangjur puitplaatidelt 1411. aastal.

## Jaotus

Kandžur on jaotatud kuude ossa: 

# Dulva (sanskriti keeles ''Vinaya'', tiibeti keeles *dul ba*) – mungaelu reeglid, normid, selgitused.
# *Prajñāpāramitā *(tiibeti keeles *pha rol tu phyin pa*) – filosoofia; õpetus, kuidas koostada loogilisi arutlusi.
# *Avataṃsaka* (tiibeti keeles *phal po che*) – kosmoloogia; õpetus olemasolust ja maailmast.
# *Ratnakūṭa* (tiibeti keeles *rin chen brtegs*) – sisaldab kokku 49 mahajaana suutrat.
# Suutrad (sanskriti keeles *Sūtra*; tiibeti keeles *mdo*) – suutrate kogumik; sisaldab paali keelest tõlgitud algtekste ehk Buddha õpetusi ning pärast Buddha parinirvaanat loodud uusi tekste, nagu "Lootossuutra" jt.
# Tantrad (sanskriti keeles *Tantra*; tiibeti keeles *rgyud*) – hinduismist pärinevate tantristlike tekstide kogumik. Seetõttu nimetatakse tiibeti budismi (vadžrajaana) ka tantrajaanaks.

## Väljaanded

Kangjurist on ilmunud mitu erinevat väljaannet, neist enam austatud on Tašilunpo lähedal Nartangis puutahvlitelt trükitud Kangjur, mille igas köites on 1000 lehekülge. Samuti on populaarsed Derge ja Pekingi väljaanded. Mongoolias tõlgiti Kangjur mongoli keelde 17. sajandil. 

## Vaata ka

* Tengjur
* Tiibeti kaanon
Pilkuse raba

**Pilkuse raba** on raba Rapla maakonnas Märjamaa valla põhjaosas. Pindala 4,5 km².  

Pilkuse raba tekkis järve kinnikasvamisel. Peamiselt on soo lage- ja puisraba ning siirdesoo. Leidub ka älveid. Turbakihi paksus on keskmiselt 4 meetrit ja suurim paksus ulatub 5,5 meetrini.

Pilkuse raba on Lääne-Eesti tüüpi raba, mistõttu see on 1992. aastast kaitse all (vt Pilkuse maastikukaitseala).

Omab turismimajanduslikku väärtust.


Pilkuse raba 01.jpg
Pilkuse raba 02.jpg
Pilkuse raba 03.jpg
Pilkuse raba 04.jpg
Pilkuse raba 05.jpg

## Viited
Guru

**Guru** (sanskriti keeles 'raske, kaalukas') on väga levinud India päritolu nimetus õpetaja kohta, mis on ka läänes saanud India traditsioonilise õpetaja ja üldse mingi ala autoriteedi sünonüümiks. See on kõikides ida õpetustes ülimat austust pälviv isik, kes õpetab teisi, andes edasi teadmist ehk laiemas mõttes teatud kultuuritraditsiooni.

Hinduismis on iidseim õpetaja tiitel *ācārya* (sanskriti keeles ‘juhataja, teenäitaja’) ja see on levinuim õpetaja tiitel ka budismis. India õpetustes nimetatakse õpetajat sageli ka *śāstṛ*’iks (sanskriti keeles ‘õpetatud isik, šaastrate tundja’).

Tiibeti budismis on guru vasteks laama (tiibeti keeles *bla ma *‘kõrgemat ei ole’), mis on ka kõrgema astme vaimuliku tiitel.  Ningma koolkonna õpetuse väidetavast alusepanijast Padmasambhavast rääkides kasutatakse tihti lihtsalt sõna "Guru", samuti on tema kohta laialdaselt käibel nimi "Guru Rinpotše". 

Mahajaanas on õpetaja nimetuseks ka hüvesõber (sanskriti keeles *kalyāṇamitra*).

Sikhismis nimetatakse õpetajaks (pandžabi keeles *gurū*) eelkõige jumalat, kelle nimeks on ‘Tõeline Õpetaja’ (pandžabi keeles *satgurū*), ja samuti kümmet suurt õpetajat, kelle järjepidevus algas õpetusele alusepanija Gurū Nānakiga (1469–1539) ja lõppes *[[khālsā]]* rajaja Gurū Gobind Singhiga (1666–1708). Pärast seda on sikhide jaoks elavaks õpetajaks nende pühakiri *[[Ādigranth]]*.

Hiina õpetustes on õpetaja tiitliks *shi* (‘õpetaja’) või *laoshi *(‘vana õpetaja’; jaapani keeles *rōshi*), samuti *xiansheng *(‘varemsündinu’; jaapani keeles *sensei*). Sageli tõlgitakse õpetajaks ka varasemate õpetuste ja koolkondade rajajate nimelisand *zi*, näiteks Kongzi (Konfutsius) – ‘õpetaja Kong’; Mengzi – ‘õpetaja Meng’ jt.

## Viited
Tengjur

**Tengjur** ehk **Tandžur** (tiibeti keeles *bstan ’gyur* ‘õpetuse ümberpanek’) on tiibeti kaanoni teine osa Kangjuri kõrval, mis sisaldab peamiselt india õpetlaste šaastrate ja kommentaaride, tantristlike tekstide ning vanaindia kirjandusteoste ja teaduslike tekstide tõlkeid tiibeti keelde. 

Tengjuri köidete arv võib eri väljaannetes varieeruda, tavaliselt koosneb ta 225 köitest ning selles on kokku ligi 4000 teksti. 

## Jaotus

Tengjur on jagatud kolme ossa.

* Esimene osa (1 köide) sisaldab 64 Buddhale pühendatud hümni. 
* Teises osas (86 köidet) on tantrate kommentaarid ja *[[sādhana]]*’d, kokku 3055 teksti. 
* Kolmas osa (138 köidet) sisaldab peamiselt india mahajaana õpetlaste filosoofilisi teoseid, viimased 30 köidet aga mittebudistlikke India ilukirjanduslikke ja teaduslikke tekste, kokku 567 teksti. 

## Vaata ka

* Kangjur
* Tiibeti kaanon
Suure-Kambja

**Suure-Kambja** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Küla territooriumil asub Suure-Kambja järv, millest voolab läbi Peeda jõgi. Varem kinnikasvanud järv paisutati üles 1995. aastal. Paisjärve ääres paikneb Suure-Kambja metsapark.

Külas asus Suure-Kambja mõisa keskus. Selle ühekorruselises puust peahoones tegutses aastatel 1919–1965 Kambja kool. Hoone hävis 1998. aastal tulekahjus.

Suure-Kambja mõisapargis kasvab vana mõisahoone ees kaks võimsat umbes 250-aastast lehist (Kambja lehised). Neid peetakse vanimateks selle liigi esindajateks Eestis. Pargis kasvavad veel Murray mänd, hall pähklipuu, püramiidne hiina pappel, pensilvaania saar jt.

Suure-Kambjas asub ka II maailmasõjas hukkunute ühishaud.

## Pilte

Suure-Kambja järv.JPG|Suure-Kambja järv
II maailmasõjas hukkunute ühishaud Suure-Kambja külas.JPG|II maailmasõjas hukkunute ühishaud
Suure-Kambja mõisa park.JPG|Lehis Suure-Kambja pargis
Suure-Kambja mõisa pargi piirdemüürid.JPG|Mõisa pargi piirdemüürid
Suure-Kambja mõisa peahoone.JPG|Mõisa peahoone varemed
Suure-Kambja mõisa vesiveski.JPG|Suure-Kambja mõisa vesiveski


## Vaata ka
*Suure-Kambja vald

## Viited

## Välislingid
Anna Altleis

**Anna Altleis** (1. jaanuar 1886 Viljandi vald – 8. oktoober 1957 Pariis) oli eesti näitleja.

Ta õppis Viljandi linnakoolis.

Lavategevust alustas 1903. aastal Viljandis teatriseltsis Vabadus, mille juhendaja oli Märt Mõrd.

1906. aastal kutsus Karl Menning ta Vanemuise teatrisse kutseliseks näitlejaks. Ta töötas Vanemuises 1925. aastani. Aastatel 1927–1928 töötas ta Endla teatris.

Hiljem õppis ta Kultuurkapitali stipendiaadina Pariisis lavastamist ja jäi sinna elama.

## Tähtsamad rollid
*August Kitzberg "Libahunt" (Tiina)
*August Kitzberg "Tuulte pöörises" (Leena)
*Hermann Heijermans "Lootus õnnistuse peale" (Jo)
*Anton Tšehhov "Kolm õde" (Maša)

Ta mängis ka mitmes August Strindbergi ja Henrik Ibseni lavateoss.

## Viited

## Kirjandus
*"Anna Altleis-Heisleri 25. a. lavategevuse juubel". Päevaleht nr 122, 6. mai 1928. Lk 6
*Aario A. Marist. "Veel Anna Altleisist". Stockholms-Tidningen Eestlastele, 19. märts 1958. Lk 1
*"Anna Altleisi kiri Pariisist". Kultuurileht nr 5, 3. veebruar 1995. Lk 11

## Välislingid
*Foto ja lühibiograafia
*Heili Reinart. "Aplombiga saabunud Vanemuise primadonna Anna Altleis suri Pariisis hüljatu ja kibestununa" Postimees, 17. oktoober 2017
Hayden White

**Hayden V. White** (12. juuli 1928 – 5. märts 2018) oli USA kirjandusteadlane ja ajaloolane. 

White on peamiselt tuntud teose "Metahistory" (1973) järgi, milles ta leidis 19. sajandi ajaloolaste tekste keeleteaduslike meetoditega analüüsides, et need ei erine põhimõtteliselt ilukirjandusest. Sellega tõi ta ajalooteadusse postmodernismi ja keelelise pöörde (*linguistic turn*). 1990. aastatel on mitmed tuntud ajaloolased, näiteks Roger Chartier, tema seisukohti kritiseerinud ning ajalooteaduse erinevust ilukirjandusest tõestada püüdnud. Ka White ise on tunnistanud, et ajalooteadus tegeleb objektiivsete, reaalselt eksisteerivate faktidega, erinedes seega ainult luuludel põhineda võivatest väljamõeldud tekstidest. Tema argumendid käivad rohkem ajaloolaste keelelise väljenduse kui faktide ebatõelisuse kohta, sest keele relatiivsuse ja sisemiste struktuuride tõttu ei saavat ükski narratiiv ainuõige tõe lähedane olla.

## Tunnustus
Hayden V. White valiti 2000. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Kirjandus
**[[Vikerkaar (ajakiri)|Vikerkaar]]* 2000, nr. 8-9, lk. 76–87 Roger Chartier: "Neli küsimust Hayden White'ile"
*Samas, lk. 88–97 Hayden White: "Vastused professor Chartier' neljale küsimusele"
**Kirjandusteooria ja ajalookirjutus*. *[[Tuna]]* 2003/1, lk-d 111–127.
Kuldkroon

**Kuldkroon** oli abstraktne kulla alusel seisev väärtusühik Eestis 11. juulist 1924 kuni Eesti krooni kehtestamiseni 1. jaanuaril 1928. Tema väärtuseks oli 0,403226 grammi puhast kulda, nagu ka järgnenud Eesti kroonil. Tegelikult kuldrahasid ei vermitud.

Riigikogu poolt 20. juunil 1924 a. vastuvõetud

## Kuldraha üksuse kindlaksmääramise ja kuldrahas lepingute sõlmimise seadus.

RT 1924, 83/84, 55.

§ 1. Eesti Vabariigi kuldraha üksuseks määratakse käesoleva seadusega kroon, milles sisaldub 0,403226 grammi puhast kulda.

Kuldraha löömise ja käimapanemise kohta antakse eriseadus.

§ 2. Kuni kuldraha käimapanemiseni on pooltel õigus vabal kokkuleppel sisemaal täitmisele tulevaid lepinguid sõlmida ja kohustusi välja anda kroonides.

§ 3. Kõik maksud, ka kohtu poolt välja mõistetud summad, mis kroonides sõlmitud lepingutest ja kohustustest tekivad, samuti nende lepingute ja kohustuste pealt võetavad tempelmaksud ja lõivud, õiendatakse Eesti markades (Eesti Vabariigi kassatähtedes ja Eesti pangatähtedes) krooni kursi järgi, maksmise päeval.

Kroon koteeritakse Tallinna börsil, kullahinna järgi ilmaturul.

Kui makmise päeval koteerimist ei toimunud, siis sünnib maksmine viimase koteerimise põhjal.

§ 4. Hüpoteegid, mis on ingrosseeritud kinnistusraamatutes Eesti markades, loetakse maksvaks kroonides ilma järgnevate hüpotekaarsete võlauskujate nõusolekuta, poolte sellekohase teadaande põhjal kinnistusametile, kusjuures kroonides määratav summa ei või olla mitte suurem kui üks sajandik ingrosseeritud summast Eesti markades.

Käesoleva paragrahvi määrus ei puutu hüpoteekidesse, mis on ingrosseeritud Vene rublades, Ida rublades ja Saksa markades, välisvaluutas või võrrendis välisvaluutaga.

§ 5. Vabariigi Valitsusele antakse õigus käesoleva seaduse elluviimiseks ja maksmapanemiseks juhtnööre ja määrusi välja anda.

Algkirjale alla kirjutanud

Riigikogu esimees J. Tõnisson.

Abisekretär J. Vain.
Eesti mark

**Eesti mark** oli Eesti rahaühik aastail 1918–1927. Eesti mark jagunes 100 penniks.

## Ajalugu
Ehkki Eesti Vabariik kuulutati välja juba 24. veebruaril 1918, oli Eesti territoorium saksa vägede okupeeritud kuni 11. novembrini 1918, mil Saksamaa kapituleerus. 17. novembril jättis Eesti Ajutine Valitsus jõusse Saksa sõjaväevõimude poolt Eesti- ja Liivimaa jaoks vastu võetud seadused ja määrused, mis kehtestasid Eestis markvääringu. Kohe alustati ka oma rahamärkide kujundamise ja trükkimise organiseerimist, nende valmimiseni aga kasutati endiselt Saksa idamarku ja -rublasid. Käibel olid ka Vene rublad ja Soome margad. 14. detsembril 1918 kuulutas Ajutine Valitsus Soome marga ametlikuks maksevahendiks. Alles 2. mail 1919 võttis Ajutine Valitsus vastu määruse, mille järgi ainus seaduslik maksevahend oli Eesti mark. Välismaa peenraha alla ühe rubla ja ühe marga kaotati käibelt alates 1. veebruarist 1920.

Tallinna pankade välisvaluuta ostukurss oli järgmine:
*1 Inglise naelsterling = 385 Eesti marka
*100 Rootsi krooni = 2250 Eesti marka
*100 Taani krooni = 2025 Eesti marka
*100 Soome marka = 425 Eesti marka
*100 Saksa riigimarka = 235 Eesti marka
*100 Ülem-Ida marka = 235 Eesti marka
*100 Prantsuse franki = 330 Eesti marka
*100 Vene tsaarirubla = 105 Eesti marka
*100 Vene duumarubla = 70 Eesti marka

1924. aastal ostis Riigikassa hõbedat ja kulda järgmiste hindadega: 25-kopikased ja suuremad – 158,50 marka rublast, väiksemad – 72,50 marka rublast, hõbeda eest kangides – 35,30 marka puhta hõbeda solotniku eest, kuldrubla eest 210 marka.

### Rahatähed
Kuna riigipanga rajamine võttis aega, otsustas Ajutine Valitsus 9. detsembril 1918 anda Rahaministeeriumile õiguse väljastada riigikassatähti.

Eesti Pank asutati 24. veebruaril 1919 ning 30. aprillil anti sellele ainuõigus pangatähtede emiteerimiseks.

* 1 Autori kohta puuduvad kindlad andmed.

### Mündid

*¹ – Pärast 1928. aasta rahareformi jäid markvääringus mündid vahetusrahana käibele kuni uute sendimüntide vermimiseni.
*² – Ehkki 1926. aastal vermitud 10-margased olid juba Riigi Teatajas käiberahana välja kuulutatud, siis reaalselt käibesse need ei jõudnud. Müntide valmimise ajaks oli juba otsustatud viia läbi rahareform, need 10-margased kasutati hiljem 2-krooniste ligatuuriks. Säilisid vaid mõned mälestuseks jäetud mündid.

1922. aasta mündid on valmistatud 75% vase ja 25% nikli sulamist Berliinis, osa Hirschi ja osa Werneri & Co (ehk Werner & Söhne) ettevõttes. Kõik hilisemad mündid (1924, 1925 ja 1926) valmistati Tallinnas Riigi Trükikojas sulamist 70% vaske, 20% tsinki ja 10% niklit.

1926. aasta mündid kujundas Georg Westenberg, varasemate aastate (1922, 1924 ja 1925) müntide kujundaja kohta kindlaid andmeid ei ole, kuid mõnedel andmetel on selleks Boris Krümmer. Taavi R. Triumphi andmetel (Eesti Vabariigi mündid, Eesti Filatelist nr 22–23, 1978, lk 147) on nende autor Elisabeth Rosendorff.

Numismaatikute seas levinud legendi järgi olevat 1926. aastal vermitud ka 25-margaseid münte, kuid ametlikud andmed nende kohta puuduvad.

## Vaata ka
* Kuldkroon
* Raha
* Valuuta

## Viited
Eesti Ringhäälingute Liit

**Eesti Ringhäälingute Liit** (ERL) on valitsusväline mittetulundusühing, mis edendab rahvuslikku ringhäälingukultuuri ning esindab raadio- ja televisiooniorganisatsioonide huve. Liidul on 11 liiget (2 televisiooniorganisatsiooni, 8 raadioorganisatsiooni ja 1 videotootja), kes maksavad liikmemaksu. 

Liit annab välja eetriajakirjanike auhinda Kuldmikrofon.

Eesti Ringhäälingute Liidu eelkäija **Eesti Kohalike Raadiote Liit** (KORAL) asutati 10. aprillil 1992 Tartus. 29. juunil 1994 otsustati liit reorganiseerida Eesti Ringhäälingute Liiduks ning lisandusid televisioonid.

## Välislingid
* Eesti Ringhäälingute Liidu koduleht
Kammeri

**Kammeri** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Külas tegutseb Kammeri Kool. Kuni 2009. aastani tegutses kool Kammeri mõisa vanas peahoones. 2009. aastal vana peahoone lammutati ja selle asemele ehitati uus koolimaja.

Külas asub üks kahekorruseline kortermaja ning üle kümne eramaja. Elanikke on umbes 45-60.

Suurim perekond on Näkid.

## Viited