Timann Brakel

**Timann Brakel** (u 1535 Saadjärve Äksi kihelkond Liivimaa – 1602 Riia, Liivimaa hertsogkond Rzeczpospolita) oli luterlik vaimulik Liivimaal, Madalmaades ja Saksamaal ning kroonik.

Timann Brakel sündis Liivimaal Äksi kihelkonnas aadliku ja mõisomaniku Jürgen von Brakeli pojana. Ta õppis teoloogiat Wittenbergi ülikoolis.

Aastatel 1556–1559 teenis Timann Brakel Tartu Jaani koguduse eesti koguduse vaimulikuna. Liivi sõja Vene-Liivi sõja ajal, 1559. aasta alguses ta vangistati ja küüditati koos ühe oma vennaga Venemaale, kus ta oli 1559. aastal Venemaal asutatud esimese luterliku koguduse pastor.

Vabastatuna Venemaalt vangistusest 1561. aastal, lubati Brakelil elama asuda Moskva tsaaririigi poolt hõivatud Narva, kus ta töötas Narva Jaani saksa luterliku koguduse pastorina. 1569. aastal suundus ta edasi Tartusse ja 1571. aastal Taani võimule allunud Saaremaale. Rootsi-Moskoovia Kahekümneviieaastases sõjas tegid Moskva tsaaririigi väed 1575. aastal ka rüüsteretke Saare- ja Läänemaale ja 1576. aasta veebruaris põletati maha ka Püha kirik, kus Timann Brakel teenis 1572–1573 ja 1575–1576 Püha koguduse pastorina. 1577. aastal põgenes Brakel perega sõjategevuse eest Saaremaalt, Kuramaa, Königsbergi ja Lübecki kaudu edasi Lüneburgi. 1579. aastal sai Brakelist Madalmaade Antwerpenis luterliku koguduse pastor.

1579. aastal avaldas Timann Brakel Antwerpenis kroonika, „Christlich Gesprech Von der grawsamen Zerstörung in Lifland, durch den Muscowiter vom 58. Jar her geschehenn“ („Kristlik vestlus julmast hävingust Liivimaal, mis toimus moskoviidi läbi 58. aastast peale“). Kroonikas kirjeldas Brakel Liivi sõja sündmusi Vene vägede sissetungist Liivimaale 1558. aastal ja sellele järgnenud perioodi kuni 1577. aastani, mida ta ka ise oli Liivimaal elades kogenud.

Madalmaades toimunud Kaheksakümneaastase sõja ja konfliktide tõttu anabaptistidega (taasristijatega) lahkus Brakel Antwerpenist ning siirdus Holsteini ja hiljem Ida-Friisimaale. 1595. aastal siirdus Brakel luterlikku Hamburgi, kuhu ta jäi pidama 1599. aastani. 1599. aasta paiku naasis Brakel lõpuks Liivimaale ning asus elama sugulaste juurde Riiga, kus ta juba 1602. aastal ka suri.

## Isiklikku
Timann Brakel oli abielus Anna von Rechenbergiga, nende tütar Dorothea (1572–1624) oli abielus Johann Schreiteriga Breslaust ja Wittenbergi ülikooli rektori Bartholomäus Reusneriga (de:Bartholomäus Reusner) (1565–1629).
## Teosed
*Timann Brakel. Christlich Gespräch von der grausamen Zerstörung in Livland (Kristlik vestlus julmast hävitustööst Liivimaal, 1579; katkend). Tallinn, Franz Kluge, 1895
*Brakel, Timann; Peter von Brackel. *Christlich Gesprech. Darstellung der Geschichte Livlands vor und während des „Livländischen Krieges” bis 1578 in gereimter Dialogform und Prosa von dem Prediger und Geschichtsschreiber Timann Brakel*. Originaltext und Übersetzung ins Hochdeutsche mit Kommentaren, Ergänzungen, Bildern und dem Lebenslauf des Timann Brakel. Beiträge zur baltischen Geschichte, Band 19. Hirschheydt, 2012. 246 lk
## Viited

## Kirjandus
* Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 1. Mitau: Steffenhagen und Sohn 1827, 
*Sulev Vahtre. Timann Brakel ja Balthasar Russow. Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 2000–2001= Annales Litterarum Societatis Esthonicae 2000-2001. Tartu, 2003, lk. 29–44
*Katri Raik. Eesti- ja Liivimaa kroonikakirjutuse kõrgaeg 16. sajandi teisel poolel ja 17. sajandi alul. Tartu, 2004. ADAs: http://hdl.handle.net/10062/1285
*Aija Sakova-Merivee, Vaimuliku ja ajalookirjutaja Timann Brakeli „Kristlik vestlus” (1579) kui alahinnatud ajalooallikas, TUNA 2014 nr 1, lk 143-144
*Bibliografia Polska TOM XIII, Stólicie XV-XVII, BRAKEL Timann z Dorpatu, s. 311, Krakov, 1894, CENTRUM BADAWCZE BIBLIOGRAFII POLSKIEJ ESTREICHERÓW W UNIWERSYTECIE JAGIELLOŃSKIM

## Välislingid
*
*
*Timan Brakel, Erik Amburgeri andmebaas. Ausländer im Russländischen Reich