open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Meetrika

**Meetrika** võib tähendada:
*Kirjandusteaduses on **meetrika** värsiõpetus, luule rütmiline ülesehitus ja seda uuriv kirjandusteaduse haru.
*Muusikateoorias on **meetrika** taktiõpetus.
***Meetrika** ehk **[[meetrikaraamat]]** on perekonnaseisukannete raamat (perekonnaseisu muutuste registreerimise raamat); aegadel, mil sellealase dokumentatsiooni pidamine kuulus kiriku kohustuste hulka, nimetati kirikumeetrikat ka kirikuraamatuks.
***[[Meetrika (õigusteadus)|Meetrika]]** on mõne riigi seadustekogu, näiteks Leedu meetrika.
*Matemaatikas võib "**[[meetrika (matemaatika)| meetrika]]**" tähendada:  
**kujutust, mis seab meetrilise ruumi elementide paarile vastavusse nende elementide kauguse  
** **[[meetriline tensor|meetrilist tensorit]]**
*Füüsikas võib **meetrika** tähendada: 
** **[[Aegruumi meetriline tensor|aegruumi meetrilist tensorit]]**, fundamentaaalset uurimisobjekti üldrelatiivsusteoorias
** **[[meetermõõdustik]]ku** (mõõtühikute süsteemi)

## Vaata ka
*Projektiivne meetrika
Stalin (täpsustus)

**Stalin** on mitme isiku, koha ja muu asja nimi.  

***[[Jossif Stalin]]** oli Nõukogude Liidu juht.

## Jossif Stalini järgi nimetatud

***Stalin** (Bulgaaria Musala mäe nimi 1949–1962)
***Stalin** (Bulgaaria Varna linna nimi 1949–1956)
***Stalin** (Ukraina **[[Donetsk]]i** linna endine nimi)

## Filmid
***[[Stalin (1992 film)|Stalin]]** on 1992. aasta film
***[[Stalin (2006 film)|Stalin]]** on 2006. aasta film

## Muu
***[[M. K. Stalin]]** on India poliitik
***[[The Stalin]]** on Jaapani punkbänd
***[[J. Stalin]]** on Ameerika räppar
***[[Stalin (programmeerimiskeel)|Stalin]]** on programmeerimiskeel

## Vaata ka
*aurulaev seltsimees Stalin
Neuroanatoomia

**Neuroanatoomia** on anatoomia haru, mis tegeleb närvisüsteemi ehituse uurimisega. On tihedalt seotud embrüoloogia, neurohistoloogia, võrdleva anatoomia ja füsioloogiaga.
Elundkond

**Elundkonnaks** ehk **elundisüsteemiks** ehk **organisüsteemiks** (inglise keeles *organ system*) nimetatakse paljudel kõrgematel organismidel sarnase päritolu ja samu funktsioone täitvate elundite (organite) kogumit ehk terviklikku süsteemi.

Kõik elundkonnad on omavahel talitluslikult ja ehituslikult seotud ning moodustavad ühtse terviku – organismi. 

Elundkonna kõrval tarvitatakse ka mõistet "aparaat", näiteks hõlmab kuse-suguaparaat kuse- ja suguelundeid. 

Elundite rühmitamist elundkondadeks uurib anatoomiateaduse allharu süstemaatiline anatoomia. 

## Loomaanatoomia

### Roomajatel
#### Madudel

Madude elundkondi on vähe uuritud, kuid erialakirjanduses eristatakse neil järgmisi elundisüsteeme: skeletisüsteem, lihaste süsteem, hingamiselundkond, seedeelundkond, urogenitaalsüsteem, sisesekretsioonisüsteem, meeleelundid, närvisüsteem ning lümfisüsteem ja mürkmadudel mürgiaparaat. 

## Inimese anatoomia
### Inimese elundkonnad

Inimese elundkonnad on
*katteelundkond
*tugi- ja liikumiselundkond
*vereringeelundkond
*hingamiselundkond
*seedeelundkond
*erituselundkond (kuseelundid)
*närvisüsteem ja meeleelundkond
*endokriinsüsteem
*immuunsüsteem
*lümfisüsteem
*kuse-suguelundkond.

#### M. Roosalu liigitus (2010)

M. Roosalu liigitab inimese elundkonnad järgmiselt: tugi- ja liikumiselundkond, seedeelundkond, hingamiselundkond, kuse-suguelundkond, sisesekretoorsed näärmed, südame-veresoonkond, närvisüsteem, meeleelundid.

## Viited

## Vaata ka
**[[Cerebrospinal Venous System]]*
*reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteem
Organ

**[[Organ]]** on juriidilise isiku osa, mis täidab juriidilise isiku ülesandeid tema eesmärkide raamides. 

## Välislingid

*Saare, K. ''Eraõigusliku juriidilise isiku õigussubjektsuse piiritlemine. Doktoritöö.'' Tartu Ülikool 2004.
Audevälja

**Audevälja küla** (ka **Audewälja** ja **Haudewälja**) asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas asub pühaks peetud Ohu ohvriallikas. Külas on arhitektuurimälestisena arvele võetud Möldri tuulik. 

Küla kuulus Padise mõisale. 1798. aastal on Mellini kaardil Haudewälja küla ja kõrts. 

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 79 elanikku.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

## Vaata ka
*Audivälja
*Harju-Risti kihelkond

## Viited

## Välislingid
*
Palki väin

**Palki väin** on mereala, mis eraldab Sri Lankat (väina kaguosas) Indiast (loodes) ja on loodes ühenduses Bengali lahega. Edelas piirab Palki väina Aadama Sild. 

Palki väina pikkus on umbes 140 km ja laius 60 kuni 140 km. Väin on madal, seal on mitmeid saari.
Masbate

**Masbate** on Filipiinidele kuuluv saar.

Masbate on üks Visayani saartest. Ta asub Filipiinide saarestiku keskel. Temast läände jääb Sibuyani meri, lõunasse Visayani meri ja Samari meri. Masbatest läände jääb Sibuyan, loodesse Burias, põhja Ticao ja selle taga olev Luzon, itta Samar, kagusse Biliran, lõunasse Cebu ja Negros ning edelasse Panay.

Masbate pindala on 3270 km². Saar on künklik, kõrgusega kuni 697 meetrit. Saar on bumerangikujuline ja tema lõunakülge jääb suur laht.

Masbate saare suurim asula on Masbate, mis asub saare kirderannikul. Suuremad asulad on veel Cataingan idarannikul, Cawayan lõunarannikul, Balud edelarannikul ja Aroroy põhjarannikul. Linnad on omavahel maanteega ühendatud.

Halduslikult kuulub Masbate Bicoli piirkonda. Masbate moodustab koos Ticao ja Buriasega Masbate provintsi.

Looduslikult on saar kaetud troopiliste metsade ja niitudega.

Saareelanike peamised tegevusalad on põllumajandus ning kalapüük. Kasvatatakse maisi, riisi, tubakat, suhkruroogu ja kookospalme.

Maavaradest leidub Masbatel kulda, mangaani ja vaske ning kivisütt.

## Viited
Peeter Suure laht

**Peeter Suure laht** (vene *залив Петра Великого*) on laht Jaapani meres Aasia rannikul. Et tegu on laia lahega, pole selle piirid väga selged. Lahe põhjarannal asub Vladivostoki linn. Talvel laht külmub.

Peeter Suure lahe rannikul asuvad Venemaa peamised Vaikse ookeani sadamad.

Lahes asub Russki saar.
Purus

**Purus** on jõgi Lõuna-Ameerikas, Peruu ja Brasiilia territooriumil. 

Jõgi voolab kogu ulatuses metsasel tasandikul loodesse, lookleb tugevalt. Suubub paremalt Amazonasesse.

Puruse pikkus on 3210 km.

Puruse ääres asuvad Alerta ja Canutama.
Koerlibliklased

**Koerlibliklased** (*Nymphalidae*) on päevaliblikate hulka kuuluv liblikate sugukond. 

Anatoomiliselt eristuvad koerlibliklased teistest sugukondadest selgesti. Nende eesjalad on taandarenenud, väikesed, ilma küünisteta, tihedate karvadega kaetud. Eestiibadel pole ükski soon paisunud. Iseloomulik on ka tiibade üla- ja alakülje erinev värvus, ülakülg on sageli väga kirev. Sageli esineb optilistest tiivasoomustest tingitud läiget. 

Euroopas ja Põhja-Aasias kuuluvad kõige suuremad liblikad harilikult koerliblikaliste hulka.

Suur osa koerlibliklaste liikidest on nimetatud vanakreeka mütoloogia tegelaskujude järgi.

Mõned koerlibliklased on tuntud rändliikidena, näiteks admiral, monarhliblikas ja ohakaliblikas.

Koerlibliklaste hulka kuuluvad ka kiirgliblikad (*Apatura*), kelle isaste tiibade ülakülg on tume, tugevasti violetselt helkiv. 

Maailmas on teada üle 5230 liigi ja 554 perekonda (Eestis 38 liiki). Seoses uute meetodite kasutuselevõtuga on sugukonnasisene süstemaatika viimasel ajal tublisti muutunud, uusim versioon sellest tugineb D. Harvey ja teiste töödele röövikute ehitusest ja molekulaarbioloogilistele andmetele. Nende põhjal võib koerlibliklaste hulka alamsugukondadena ühendada ka endise silmiklaste (*Satyridae*) ja helikoniidide (*Heliconiidae*) sugukonna.

## Röövikud, nukud
Koerlibliklaste röövikud on enamasti kaetud teravate ogadega või pehmete näsadega ning tumedalt värvunud. Ogad ja näsad on selleks, et väiksemad loomad-linnud ei suudaks neid korraga alla neelata. Röövikud elavad rohttaimedel, põõsastel või puudel, vahel seltsingutena.

Nukud on rippnukud, kinnitunud tagakeha tipuga. Nad on nurgelised või ilustatud mügarakestega, sageli tugevate ogadega ning metalselt läikivad või ka kirjud.

Eri liigid talvituvad eri arengujärkudes. Talvituvad röövikud (täpikutel), nukud (kiirgliblikad) või valmikud (näiteks koerliblikas, leinaliblikas).

Mõne liigi nukud, näiteks koerliblikad ja päevapaabusilmad, suudavad jäljendada oma lähiümbruse värvust. See nukkude omadus on seotud röövikute erakordse tundlikkusega hajutatud valguse suhtes viimases kasvujärgus enne nukkumist.

Koerlibliklaste röövikud on tavaliselt paljad (täpikud, võrkliblikad), ogalised (koerliblikas, päevapaabusilm) või jätketega peas ja kaelal (kiirgliblikad, lumikud). Omapärane on nõgeseliblika arengutsükkel: kevadise ja suvise põlvkonna valmikud on nii erinevad, et neid peeti algul eri liikideks.

## Eesti liigid

Kui liblikas on saanud nime antiikmütoloogia tegelaskuju järgi, siis on ka see ladinakeelne nimeosa lingitud.

Taandega märgitud liike pole Eestist seni leitud, kuid nende esinemine Eestis on võimalik, sest neid on mõnelt naabermaalt leitud.

## Viited

## Välislingid
*Pildid koerlibliklaste liikidest Tartu Ülikooli Zooloogiamuuseum
*Koerlibliklaste sugukonna kirjeldus Zooloogia ja Botaanika Instituut
Koerliblikas (perekond)

**Koerliblikas** (*Aglais*) on päevaliblikate perekond (või alamperekond) koerlibliklaste sugukonnast. 

## Nomenklatuur
Perekonnanimi *Aglais* on pandud kariit Aglaia järgi. Nime autor on Johan Wilhelm Dalman.

## Süstemaatika
Liikide mahu erinevate käsitluste tõttu on koerliblika perekonnas kas üks või viis kuni kaheksa liiki. Igal juhul kuulub sellesse perekonda nii Eestis kui Euroopas tavaline liik – koerliblikas ehk väike-koerliblikas (Aglais urticae), kuid selle maht on eri käsitlustes erinev. 

Mõned süstemaatikud paigutavad koerliblika perekonda  ka päevapaabusilma (Inachis io ehk Aglais io). Sel juhul on *[[Inachis]]* alamperekond. Samuti arvatakse koerliblika perekonda mõnikord leinaliblikas (*Aglais antiopa*; tavaliselt *Nymphalis antiopa*) ja kollatähn-pajuliblikas (*Nymphalis polychloros*, *Aglais polychloros*). 

Koerliblikaid (*Aglais*) käsitletakse vahel ka alamperekonnana perekonnas *[[Nymphalis]]*.

## Liigid ja alamliigid
**[[Aglais cashmirensis]]* (või *Aglais caschmirensis*, *Aglais kaschmirensis*)
***Aglais kaschmirensis kaschmirensis*
**[[Aglais connexa]]* või *Aglais urticae connexa*
***Aglais connexa connexa*
**[[Aglais ichnusa]]* (või *Aglais urticae ichnusa*)
**[[Aglais ladakensis]]* (*Aglais ladakhensis*) või *Aglais urticae ladakensis*
**[[Aglais milberti]]* – sage Põhja-Ameerikas
***Aglais milberti furcillata*
***Aglais milberti subpallida*
**[[Aglais nixa]]* (või *Aglais urticae nixa*)
**[[Aglais rizana]]* 
**[[Aglais urticae]]* (või *Aglais urticae urticae*; koerliblikas)
***Aglais urticae baikalensis*
***Aglais urticae chinensis*
***Aglais urticae kansuensis*
***Aglais urticae obtusa*
***Aglais urticae polaris*
***Aglais urticae turcica*

## Viited
Sugukond (bioloogia)

**Sugukond** (*familia*) on bioloogilises taksonoomias lähedasi perekondi ühendav üksus. Lähedasi sugukondi ühendab selts.

Algses Linné süsteemis sugukond puudus. 

Vajaduse korral jagatakse sugukond veel alamsugukondadeks (*subfamilia*), need omakorda sektsioonideks (*sectio*), need omakorda triibusteks (*tribus*). 

Eesti keeles kasutatakse taime- ja seenesugukondade nimetuse lõpuna '-lised' (nt korvõielised,  pilvikulised), loomade sugukondade puhul '-lased' (näiteks koerlibliklased, kaslased), ladina keeles alati *-ae*, alamsugukonnal *-inae*, sektsioonil *-oideae*, triibuse nimetuse puhul *-ini* (nt *Hominidae*, *Noctuinae*).
Petšora laht

**Petšora laht** (vene *Печорская губа*) on laht. On Barentsi mere osa Euroopa rannikul. Ulatub maismaasse ligi 100 km sügavusele, laius kuni 120 km. 

Piirneb läänes Malozemelskaja tundraga, idas Bolšezemelskaja tundraga. Laht on madal, talviti külmub. Lahte suubub Petšora jõgi.
Lülijalgsed

**Lülijalgsed** ehk **artropoodid** (*Arthropoda*) on loomariigi hõimkond, kuhu kuulub üle 80% tänapäevastest loomaliikidest. Nad kuuluvad alamriiki pärishulkraksed.

Lülijalgsete kehaehituse iseloomulikumateks tunnuseks on kitiinist välisskelett ja lüliline kehaehitus. Lülijalgsed jagunevad klassideks, millest suurimad on putukad (*Insecta*), ämblikulaadsed (*Arachnida*) ja vähid (*Crustacea*). 

## Lülijalgsete süstemaatika
Lülijalgsed on traditsiooniliselt jagatud 5 alamhõimkonda, millest 1 on väljasurnud.

## Alamhõimkonnad ja klassid

* Alamhõimkond (väljasurnud) *Trilobita* – trilobiidid 
**Klass *Trilobita*;– trilobiidid (väljasurnud)
**Chelicerata* – lõugtundlased
***Arachnida* – ämblikulaadsed
***Merostomata* – ürglõugtundlased
***[[Pycnogonida]]* 

**Myriapoda* – hulkjalgsed 
***Chilopoda* – sadajalgsed 
***Diplopoda* – tuhatjalgsed 
***Pauropoda* – harvjalgsed 
***Symphyla* – harusabased 

**Hexapoda* – heksapoodid 
***[[Camptophyllia]]* (väljasurnud)
***Entognatha* – siselõugsed 
***Insecta* – putukad 

**Crustacea* vähid
***Branchiopoda* – lõpusjalgsed 
***Cephalocarida* – pimevähid
***Malacostraca*- kõrgemad vähid 
***Maxillopoda* – aerjalgsed 
***Ostracoda* – karpvähid 
***Remipedia* – mõlajalgsed.

*Klass *[[Marrellomorpha]]* (väljasurnud)

## Vaata ka
*inimesi ründavad lülijalgsed
*lüliloomad
*trilobiidid
Elund

**Elund** ehk **organ** (kreeka *organon* 'tööriist') on hulkraksete organismide kindlaid funktsioone täitev kudedest koosnev talitlusüksus (näiteks leht taimedel või süda loomadel).

Analoogilisi talitlusüksusi üherakulistel organismidel nimetatakse organoidideks või organellideks.

Elundite tänapäevane nomenklatuur, nimetused, klassifikatsioon ja struktuur ning omadused ja asendid ning suunad võivad erinevate hulkraksete organismides erineda nii eluvormiti, liigiti kui ka indiviiditi.

## Elundid
Elundite loetelu:
*Erituselund (lad k *organum excretionis*)
*Haistmiselund (lad k *organa olfactorium organa olfactus*)
*Halleri organ 
*Hingamiselund (lad k *organa respirationis*)
*Kuseelundid (lad k *organa urinaria*)
*Kuulmiselund (lad k *organum auditus*)
*Maitsmiselund (lad k *organa gustatorium, organa gustus*)
*Meeleelund (lad k *organa sensorium*)
*Mehe sisemised suguelundid (lad k *(organa) genitalia masculina interna*)
*Mehe välimised suguelundid (lad k *(organa) genitalia masculina externa*)
*Nägemiselund (lad k *organa visuale organan visus*)
*Naise sisemised suguelundid (lad k *(organa) genitalia feminina interna*)
*Naise välimised suguelundid (lad k *(organa) genitalia feminina externa*)
*Sahkluu-ninaelund ehk Jakobsoni organ (lad k *organa vomeronasale*)
*Seedeelund (lad k *organum digestionis*)
*Silma abielund (lad k *organa oculi accessoria*)
*Suguelund (lad k *organa genitalia*)
*Sugutus-ehk paarituselund (lad k *organum copulationis*)
*Vereringeelund (lad k *organum circulatoris*)

Üksikud elundid moodustavad omakorda funktsionaalseid elundkondi ehk lühidalt "elundeid" (mitmuses):
*hingamiselundid ehk hingamiselundkond;
*toitumiselundid;
*vereringeelundid;
*tajumiselundid;
*suguelundid;
*erituselundid.

## Vaata ka
*Kunstelundid
*Organoloogia
*Süstemaatiline anatoomia
*Topograafiline anatoomia
*Bioloogia

## Viited
Szamos

**Szamos** [samoš] (ungari keeles *Szamos*, rumeenia keeles *Someș*) on jõgi Rumeenias ja Ungaris, Tisza vasakpoolne lisajõgi. 

Jõgi algab Transilvaanias Deji linna lähedal kahe jõe, Someșul Mic ja Someșul Mare ühinemisel. Ülemjooksul voolab üle Transilvaania platoo loodesse. Alamjooksul laskub Kesk-Doonau madalikule ja suubub vasakult Tiszasse.

Jõe pikkus on 418 km, valgala pindala 18 146 km².  Rumeenia territooriumil on jõe pikkus 376 kilomeetrit ja valgala pindala 15 740 km².  

Jõe ääres asuvad Răstoci, Jibou, Ulmeni, Dej ja Satu Mare.

## Viited

## Välislingid
Piombino väin

**Piombino väin** ühendab Liguuria ja Türreeni merd ja lahutab Elba saart Apenniini poolsaarest. Laius 12 km.
Koduloomade loend

*Selles loendis on loetletud inimese poolt kodustatud [[koduloom]]i ja -linde.*
 
__NOTOC__
## A
*alpaka
*ahv

## D

*deegu

## E
*eesel
*elevant (india elevant) 

## F
*faasan

## H
*hamster
*hani
*hobune

## J
*jakk
*jõehobu

## K
*kaamel
*kalkun
*kana
*kanaarilind
*kass
*kilpkonn
*kodukits
*kodutuvi
*koer
*küülik

## L
*laama
*lammas
*liivahiir

## M
*merisiga
*mesilane
*muskuspart

## P
*part
*põhjapõder
*põder

## R
*ritsikas
*rott
*rebane

## S
*sebravint
*seebu
*siidiuss
*siga

## T
*teemanttuvi
*tuhkur
*tuvi (kodutuvi)

## V
*veis
*viirpapagoi

## Vaata ka
*Koduloom
*Kodustamine
*Loomakasvatus
*Lemmikloomade loend
*Kultuurtaimede loend
*Kultuurseente ja -mikroorganismide loend
*Põllumajandus
Mikrobioloogia mõisteid

**Mikrobioloogia mõistete loend** loetleb mikrobioloogia mõisteid laias tähenduses, hõlmates nii baktereid, arhesid, viirusi kui ka protiste.
__NOTOC__

## A
*A-antigeen
*AB0-süsteem
*ABH-antigeen
*abistajarakk
*adaptiivne immuunsüsteem
*adhesiin
*adhesioon
*adipotsüüt
*adrenergiline retseptor
*aeroobid
*aferees
*aglutiniin
*agranulotsütoos
*ahviherpes
*ainevahetus
*ainutuumne
*agressiin
*alfaadrenergiline retseptor
*alfatoksiin
*anaeroobid
*anoksügeenne fotosüntees
*antionkogeen
*arhed
*atsidofiilid

## B
*bakterid
*bakterioloogia
*bakteriostaatiline aine

## D
*dekontaminatsioon
*desinfektsioon
*desulfaatijad bakterid
*düsbioos
*DNA-viirused

## E

## F
## G
## H
*haem(o)
*Hagemani tegur
*H-ahel
*HAI
*haiguste klassifikatsioon
*haistimissibul
*halogeen
*hamartia
*H-antigeen
*haplofaas
*haploidia
*haploidne
*haplotüüp
*happe-leelisetasakaal
*happeline
*happeline fosfataas
*hapteen
*haptiline
*haptoglobiin
*harkelund
*hiirus
*HIV

## I
*infektsioon

## J
*jämesoole mikrofloora

## K
* Kasvajavastane geen
* Kirby-Baueri meetod
* Kochi postulaadid

## L

## M
*mikrofauna
*mikrofloora
*mikroobitoksiinid

## N
**[[Northern blotting]]*
*nukleool
*nukleus

## O
## P
*patogeen
*patogeensus
*pleomorfism
*protoonkogeen

## R
## S
**[[Southern blotting ]]*
*Starlingi seadus
*sulfaatjad bakterid

## Z

## T
*tuumapoor
*tuumorsupressorgeen

## U

## V
*viirused
*virulentsus
*väärnegatiivne tulemus
*väärpositiivne tulemus

## W
*Waaleri-Rose'i proov
*Wassermanni test
*WDHH-sündroom
*Weili-Felixi proov
*Wenckebachi blokaad
*Wernicke sündroom
**[[Western blotting]]*
*Wertheimi lõikus
*Whipple'i tõbi
*Widali proov
Laskmine 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Laskesport|Laskmine]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 14.–22. augustini.
## Medalialad

Meestel oli kavas seitse klassikalise laskmise ala (õhupüss 10 m, õhupüstol 10 m, vabapüstol 50 m, olümpiakiirlaskmine 25 m, väikepüss lamades 50 m, väikepüssi standard 3x40 lasku ja liikuv märk 10 m) ja naistel neli (õhupüss 10 m, õhupüstol 10 m, väikepüssi standard 3x20 lasku ja väikepüstol 25 m).
## Võistluspaik

Olümpia laskmiskeskus paiknes Ateena kaguosas Markopouloses. Pealtvaatajaid mahtus võistlusi jälgima 2093.

## Tulemused
### Mehed õhupüss 10 m

### Mehed õhupüstol 10 m

### Mehed vabapüstol 50 m

### Mehed olümpiakiirlaskmine 25 m

### Mehed väikepüss, lamades 50 m

### Mehed väikepüssi standard 3x40

### Mehed liikuv märk 10 m

### Naised õhupüss 10 m

### Naised õhupüstol 10 m

### Naised väikepüssi standard 3x20

### Naised väikepüstol 25 m
Purjetamine 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Purjetamine]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 14.–28. augustil Agios Kosmase olümpiapurjespordikeskuses umbes 14 km Ateena kesklinnast lõunas. Autasustamistseremooniat sai seal korraga jälgida 1600 pealtvaatajat.

Purjetamises anti välja 11 medalikomplekti. Neli oli mõeldud meestele (Mistral, Finn, 470, Star), neli naistele (Mistral, Europe, 470, Yngling) ja kolm oli avatud mõlema soo esindajatele (Laser, 49er, Tornado).

## Eestlaste osalemine
Eestit esindas purjetaja Imre Taveter, kes võistles Finn-klassis. Taveterile olid need teised olümpiamängud, ta võistles ka Sydney olümpiamängudel.

Imre Taveter sai viimases, 11. sõidus 18. koha, mis oli tema parim tulemus, kuid kokkuvõttes sai ta viimase, 25. koha 221 karistuspunktiga. Eelviimase koha saanud itaallasele Michele Marcesinile kaotas Taveter 20 punktiga.

## Tulemused
### Meeste purjelaud Mistral
Purjelaudur Gal Fridman võitis Mistral-klassis Iisraelile läbi aegade esimese olümpiakulla. Enne viimast sõitu oli ta teisel kohal, juhtis Ricardo Santos Brasiiliast. Brasiillane oli viimases sõidus alles 17. kohal ja jäi seetõttu medalita, poodiumile pääsesid veel olümpiatule süütaja Nikólaos Kaklamanákis Kreekast ja Nick Dempsey Suurbritanniast.

28-aastane Fridman oli varem saanud Atlanta olümpiamängudel pronksmedali ja tulnud 2002. aastal maailmameistriks. Sydney olümpiamängudele ta ei pääsenud. Enne Fridmani kulda oli alates 1952. aastast olümpiamängudel osalev Iisrael on kokku võitnud neli medalit.

### Meeste [[Finn]]
Suurbritannia purjetaja Ben Ainslie tuli Finnil olümpiavõitjaks. Hõbeda sai Rafael Trujillo Hispaaniast ja pronksi Mateusz Kusnierewicz Poolast. 

Eelmistel olümpiamängudel Laseril kuldmedali võitnud 27-aastane Ainslie võitis 11 sõidust neli ja vaid neljas jäi ta esikolmikust välja. Kokku kogus ta 38 karistuspunkti. Ainslie oli 8 aastat tagasi Atlantas saanud Laseri klassis hõbemedali.
Adenomeer

**Adenomeer** on histoloogias näärme lõpposa, milles valmivad sekreedid. Eriti suured mukoossetes näärmetes, väiksemad albuminoossetes näärmetes.
Aktsiakapital

**Aktsiakapital** (inglise keeles *share capital*) aktsiaseltsile kuuluv aktsiatega kaetud kapital. Eristatakse potentsiaalset aktsiakapitali, mille ulatuses võib aktsiaid välja lasta, ja tegelikku aktsiakapitali, mille ulatuses on aktsiaid müüdud. 

Aktsia nimiväärtus on aktsiale omistatud kokkuleppeline väärtus. Emiteeritud aktsiate nimiväärtuste summa moodustab bilansis kajastatava nimiväärtuses arvestatud aktsiakapitali. 

Aktsiakapitali väljendatakse eurodes. Aktsiakapital peab olema vähemalt 25 000 eurot. Aktsiakapitali suurus peab olema märgitud põhikirjas.

Aktsiakapital koosneb lihtaktsiatest ja eelisaktsiatest. Nimiväärtuste või arvestuslike väärtuste summa ei või olla suurem kui 1/3 aktsiakapitalist.

Kui see on ette nähtud põhikirjas, võib aktsiaselts üldkoosoleku otsusel aktsiakapitali tingimuslikuks suurendamiseks lasta välja võlakirju, mille omanikul on õigus vahetada võlakiri aktsia vastu (vahetusvõlakiri). Vahetusvõlakirjade nimiväärtuste summa ei või olla suurem kui 1/3 aktsiakapitalist.

### Aktsiaselts võib kapitali suurendada

* uute aktsiate väljalaskmisega
* olemasolevate aktsiate nimiväärtuse suurendamisega
* fondiemissiooni teel.

### Aktsiaselts võib kapitali vähendada
* aktsiate tühistamisega
* aktsiate nimiväärtuse vähendamise teel.

## Viited
Veepall 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Veepall]] 2004. aasta suveolümpiamängudel** toimus 15.–29. augustil. 

## Medalialad

Mehed selgitasidAteenas medaliomanikud 12 ja naised 8 võistkonna osalusel.

## Võistluspaik

Kõik veepallikohtumised peeti Olympic Aquatic Centre'is. Meeste alagrupiturniiri viimane voor ja kõik kohamängud peeti peabasseinis, mida ümbritsevatele tribüünidele mahtus 11 500 pealtvaatajat. Kõik ülejäänud alagrupikohtumised peeti sisebasseinis, kus heitlusi sai jälgida 6200 pealtvaatajat.

## Ajalugu

Olümpiamängudel debüteeris veepall 1900. aastal. Juba siis võitis Suurbritannia ja on sellest ajast saadik alati kavas olnud. Nelja aasta eest Sydneys lubati esimest korda basseini ka naisveepallurid. Naiste esimese olümpiakulla võitis Sydneys kodupubliku rõõmuks Austraalia.

## Tulemused
Rahaturg

**Rahaturg** on institutsioon, kus müüakse (levitatakse) krediidivõimeliste laenuvõtjate poolt lühiajaliselt (kuni üks aasta) välja antud laenuinstrumente.

## Rahaturu neli põhielementi
* Laenuandjad ja laenuvõtjad
* vahendajatena tegutsevad finantsinstitutsioonid
* finantsturud korraldavas rollis
* finantsinstrumendid

## Rahaturu finantsinstrumendid
* Riigikassa võlatähed
* regulaarseeria võlatähed
* mitteregulaarseeria võlatähed
* ...

## Vaata ka
*Rahaturuinstrument
Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

**Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel** oli jalgpalliturniir 2004. aasta suveolümpiamängudel, mis toimus 11.–28. augustil.

Võistluses osales 16 meeskonda ja 10 naiskonda. Mehed mängisid esmalt neljas neljaliikmelises alagrupis, veerandfinaali pääses iga grupi kaks paremat. Turniiri alustati juba kaks päeva enne mängude ametlikku algust, naiste finaal oli 26. augustil ja meeste finaal 28. augustil.

## Võistluspaigad

=Tulemused=
## Meeste turniir

### Alagrupimängud
#### A–alagrupp

----

----

----

----

----

#### B–alagrupp

----

----

----

----

----

#### C–alagrupp

----

----

----

----

----

#### D–alagrupp

----

----

----

----

----

### Väljalangemismängud

#### Veerandfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

### Pronksimäng

### Finaal

### Medalivõitjad

### Lõplik järjestus

### Parimad väravalööjad

## Naiste turniir

### Alagrupimängud
#### E–alagrupp

----

----

#### F–alagrupp

----

----

#### G–alagrupp

----

----

----

----

----

### Väljalangemismängud

#### Veerandfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

### Pronksimäng

### Finaal

## Medalivõitjad

### Lõplik järjestus

### Parimad väravalööjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Ateena 2004 
|-
Riskikapital

**Riskikapital** (inglise keeles: *venture capital*, *risk capital*) on kapital, mis investeeritakse märkimisväärset riski sisaldavatesse tehingutesse, alustavatesse või varases arengujärgus olevatesse ettevõtetesse, mille edukuse võimalused on ebakindlad. Riskikapital esineb enamjaolt lihtaktsiate näol.

## Vaata ka
* Äriingel
Seadusandlus

**Seadusandlus** on seaduste kehtestamise protsess.  

Eestis on seadusandlusel järgmised staadiumid:
# algatus (võib tulla parlamendist, valitsuselt või teatud juhtudel kodanikelt – võrdle põhiseaduse §103);
# ettevalmistus (menetlus parlamendistruktuurides – komisjonides);
# otsustus (menetlus täiskogul, eelnõu vastuvõtmine);
# jõustamine (president kuulutab välja);
# avaldamine Riigi Teatajas.
Sumerid

**Sumerid** (ka *sumerlased*) olid vanaaja rahvas. Nad elasid 4. aastatuhande lõpus ja 3. aastatuhandel eKr Mesopotaamia lõunaosas (Sumeris). 2. aastatuhande alguses alistati amoriitide poolt ja nad liideti Babüloonia riigi koosseisu. Sumerid ise  semiidistusid.

Sumerid on pärandanud maailmale rea leiutisi, millest kuulsaimad on ratas ja vanker.

## Vaata ka
*Sumer
*sumeri keel
Põhja-Preparise väin

**Põhja-Preparise väin** on India ookeani kirdeosas asuv väin, mis ühendab Andamani merd ja Bengali lahte ning eraldab Preparise saart Euraasia mandrist. 

Väina laius on 133 kilomeetrit.
Mainau

**Mainau** on saar Saksamaal Bodeni järves selle edelaranniku lähedal. Rannaga on ta tammi kaudu ühenduses. 

Mainau pindala on 45 hektarit.

Mainau oli asustatud juba nooremal kiviajal 5000 aasta eest. 15 eKr vallutasid roomlased saare keltidelt ning asutasid sinna lossi, laevatööstuse ja sadama oma Bodeni järve laevastikule. 9.–13. sajandini asus saarel Reichenau klooster. Seejärel läks saar Teutooni ordule, kuni Napoleon selle 1806 konfiskeeris. Saar müüdi eraomandisse.

1850. aastatel omandasid saare Badeni suurhertsogid. Kui Badeni hertsog Friedrich I suri, läks saar tema tütrele Victoriale, kes abiellus Rootsi kuninga Gustav V-ga. Victoria pärandas selle oma teisele pojale Wilhelmile, kelle pojale krahv Lennart Bernadotte'ile saar kuulus tema surmani 2004. aastal. Saarel oli krahv Bernadotte'i loss ja kodu.

Suurema osa saarest moodustab aed, mis päeviti on külastajatele avatud. Saart majandab Insel Mainau GmbH, millest Bernadotte'idele kuulub kõigest 1%.

## Välislingid
* http://www.mainau.de/
Kapital

Mõiste „kapital“ märgib asju (maaomand, loodusvarad, hooned, loomad, masinad, raha ja patendid), mida kasutades loovad inimesed tooteid, mille järel on turul nõudlus. Materiaalseks kapitaliks loetakse maa, loodusvarad, hooned, loomad ja masinad. Immateriaalseks kapitaliks nimetatakse mittemateriaalset vara, nagu näiteks patendid, autoriõigused ja kaubamärgid. Rahakapitaliks nimetatakse eri riikides käibel olevaid rahatähti ja likviidseid võlakirju. 

Mõiste „inimkapital“ märkis vana- ja keskaja ühiskondades (ning ka tänapäeva mustal turul) inimorje, keda sai osta ja müüa sellisena ning keda käsitleti rääkivate tööriistadena ja tulu teenimise instrumentidena. Tänapäeval viitab see mõiste riigi kodanike või ettevõtte töötajate haritusele, oskustele ja potentsiaalsele võimekusele tootmisprotsessis. Erinevalt materiaalsest kapitalist ei saa inimkapitali modernses riigis osta ega müüa, sest see on vabade kodanike omadus.  

Mõiste „sotsiaalne kapital“ viitab inimsuhetele. Selle suurus ilmneb hädaolukorras, milles riik või ettevõte satub majandusraskustesse ja väljendub inimeste valmiduses käituda altruistlikult ning panustada oma töö ja/või varaga selle kriisist väljatoomisesse. Autoritaarsed valitsejad panustavad sellises olukorras patriotismile, kutsudes rahvast päästma oma isamaad. Kapitaliomanikud või neid esindavad ärijuhid väidavad kriisiolukorras, et äriühing on töötajate ühisomand ning iga töötaja peab andma maksimaalse ja ennastohverdava panuse selle päästmisse. 

Kapital võib olla „tootlik“, kui seda kasutatakse ettevõtluses, selle kasutamisest tekib tulu ja selle omanikud teenivad kasumit. Kuid kapital võib olla ka „mittetootlik“ või „kaudselt tootlik“, kui seda kasutatakse vaid üldkasulikel eesmärkidel, avalikes huvides. Näiteks RMK valduses olevad metsad, kus kõik eestimaalased võivad vabalt meelt lahutada ning marju-seeni kirjata.  

Kapital võib olla avalikus- või eraomandis. Avalikuks omandiks on ka ettevõtted, mis on riigi või KOV omanduses. Erakapital kuulub omandiregistrite sissekannetega tuvastatavatele inimestele. 

Klassikaline majandusteooria käsitles kapitalina üksnes füüsilisi esemeid, nagu seadmed, ehitised ja sõidukid, mida kasutatakse tootmises. Teised majandusteadlased on kapitali mõistet laiendanud. Näiteks investeeringuid töötajate oskustesse ja haridusse võib käsitleda inimkapitali ülesehitamisena.

## Mõisteid
* Aktsiakapital, algkapital, erakapital, finantskapital, käibekapital, laenukapital, pangakapital, põhikapital, riigikapital, riskikapital, väliskapital
Metanet

**Metanet** on ilma keskse serverita arvutivõrk, sarnase eesmärgiga nagu Freenet, ehituselt siiski väga erinev. Metanet töötab nii, et selle kasutajad saaksid anonüümselt kasutada kõiki IPv4 või IPv6 võrgu võimalusi.

## Motivatsioon
Anonüümse võrgu ehitamine internetiprotokollide kaupa nõuab aega ja tekitab probleeme (uuri Freeneti või sarnaseid). Tihti vaieldakse, kas sellist võrku tasub üldse luua erinevate arvutiprogrammidega. Tunduvalt lihtsam on luua IPv4/IPv6 võrk, millel on vajalikud anonüümsust tagavad parameetrid olemas. Sellist võrku luues ei ole vaja kirjutada uusi programme ja protokolle, vaid võib kasutada olemasolevaid (smtp, http, irc, ftp, usenet jne). Siiski selliseid IPv4/IPv6 võrke ei esine, pigem arendatakse uusi protokolle ja programme. Seda auku üritabki täita Metanet ja on üks väheseid, kui mitte ainus selline võrk.

## Ülesehitus
Kuna kaabli vedamine iga liikme juurde on sellise vabatahtlike arendatava võrgu puhul väga kallis, on kõige õigem moodus kasutada VPN lahendusi üle interneti nii ruuterist ruuterini kui ka ruuterist kasutajani. Selline teguviis hoiab ära välise pealtkuulamise, samas ei võimalda tuntud tarkvara kasutamine teha statistikat võrgu kohta. 

Et ära hoida internetiga konflikti sattumist (Metaneti teatud arvuti IP on sama mõne tuntud interneti serveri omaga), kasutatakse Metanetis kohaliku võrgu jaoks eraldatud IP-klasse, näiteks 10.0.0.0/8, 172.12.0.0/12 või 192.168.0.0./16. Eelistatuim on 10.0.0.0/8, kuna sellel on kõige suurem adresseeritav vahemik, teoorias kuni 16 miljonit kasutajat. Et võrku veelgi suuremaks teha, tuleb kasutusse võtta juba IPv6.

Võrk on ideaalis jagatud regulaarselt korduvate ruuterite jadana. See teeb võrgu rohkem detsentraliseerituks, vähendab koormuspunkte ning suurendab võrgu läbilaskevõimet. 

Sellest võrgust osavõtmiseks sobib praktiliselt iga IPsec-lahendusega programm. Näited: FreeSwan või Greenbow. Ka mitte-IPsec lahendused sobivad, näiteks OpenVPN ja SSH tunnelid. Millist tarkvara kasutada, ei oma tähtsust, iga ühendus võib kasutada erinevat VPN lahendust.

## Liitumine
Liikmeks saamine ainult kutsega. (Vaata linke)

## Sarnased võrgud
* Freenet
* GNUnet
* Invisible Internet Project (IIP)
* I2P
* Mute-Net
* Pubilus

## Välislingid
* FreeSwan.org
* Greenbow
* OpenVPN koduleht
Äriseadustik

**Äriseadustik** on Eesti Vabariigi seadus, mis korraldab ettevõtjate tegevust.

Äriseadustik sätestab äriühingute vormid, nende asutamise, juhtimise, tegevuse ja lõpetamise reeglid ning füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise tingimused.

Äriseadustiku võttis Riigikogu vastu 15. veebruaril 1995, see jõustus 1. septembrist 1995. Äriseadustiku jõustumisega tunnistati kehtetuks varasem Eesti Vabariigi ettevõtteseadus (ENSV Teataja 1989, 36, 554) ning loodi äriregister, mis asendas varasema ettevõtteregistri.

## Viited

## Välislingid
*Äriseadustiku kehtiv redaktsioon Riigi Teatajas
Walter Röhrl

**Walter Röhrl** (sündinud 7. märts 1947 Regensburg) on Saksamaa rallisõitja, maailmameister aastail 1980 ja 1982, Euroopa meister 1974. 2000. aastal valisid kolleegid ta millenniumi rallisõitjaks.

## Kohad ja punktid maailmameistrivõistlustel

*1979 – 9. koht, 21 punkti
*1980 – maailmameister, 118 punkti
*1982 – maailmameister, 109 punkti
*1983 – 2. koht, 102 punkti
*1984 – 11. koht, 26 punkti
*1985 – 3. koht, 59 punkti
*1986 – 22. koht, 10 punkti
*1987 – 11. koht, 27 punkti

## Maailmameistrivõistluste etapivõidud

Ta on võitnud 14 maailmameistrivõistluste sarja kuuluvat rallit.

*1975 Kreeka Akropolise ralli
*1978 Akropolise ralli ja Kanada Quebeci ralli
*1980 Monte Carlo ralli, Portugali ralli, Argentina ralli ja Itaalia San Remo ralli ralli
*1982 Monte Carlo ja Côte d'Ivoire'i ralli
*1983 Monte Carlo, Akropolise ralli ja Uus-Meremaa ralli
*1984 Monte Carlo ralli
*1985 San Remo ralli
Sõrdarja

**Sõrdarja** (tadžiki *Сирдарё* või *дарёи Сир*, pärsia سيردريا *Sirdaryâ*, usbeki *Sirdaryo*, kasahhi *Сырдария*; antiikmaailmas tuntud kui *Iaxartes*, kreeka keeles *Ἰαξάρτης*, mis on tuletis jõe vanapärsia nimest *Yakhsha Arta*) on jõgi Kesk-Aasias. 

Algab Narõni ja Karadarja ühinemisel Fergana orus. 

Ülemjooksul voolab Fergana orus läände ja edelasse. Seejärel murrab Hudžandi väravates läbi Farhadi mägede, moodustades Begovati kärestikud, ja pöördub järsult põhja. Edasi voolab ta kaarega loodesse ja läände, vasakul kaldal on Näljastepp. Tšardara linna kohal pöördub Sõrdarja taas põhja, ning edaspidi jälle kaares loodesse ja läände, kusjuures vasakul kaldal on Kõzõlkum. 

Suurem osa Sõrdarja veest kulub põldude niisutamiseks, seetõttu kuivab jõgi juba enne Araali järveni jõudmist. Sõrdarja suubus varem kirdest Araali järve (täpsemalt Väikesesse Araali), olles moodustanud delta, mis tänapäevaks on kuivanud. 

Sõrdarja ja Amudarja vete ülemäärase kasutamise tagajärjel on suuruselt neljas järv maailmas tänapäevaks kahanenud peaaegu olematuks.

2020. aastal purunes jõele ehitatud Sardoba veehoidla tamm.

## Viited
Põhjaväin

**Põhjaväin** (inglise *North Channel* või *Irish Channel*, šoti *Sheuch*, gaeli *Sruth na Maoile*) ühendab Atlandi ookeani ja Iiri merd ning eraldab Iirimaa ja Suurbritannia saari Põhja-Iirimaa ja Šotimaa kohal. 

Laius 21 km, sügavus kuni 272 meetrit.
Vozroždenije

**Vozroždenije** on mitme koha nimi:
***[[Vozroždenije (Leningradi oblast)|Vozroždenije]]** on asula Venemaal Leningradi oblastis.
***[[Vozroždenije külanõukogu]]** on külanõukogu Venemaal Leningradi oblastis.
***[[Vozroždenije poolsaar]]** on saar või poolsaar Araali meres. 
*Ka Ukrainas Kirovske rajoonis asuva maa-asula Vidrodžennja nimi on vene keeles "Vozroždenije".
Sümpatomimeetikumid

**Sümpatomimeetikumid** ehk **adrenomimeetikumid** on ained, mis imiteerivad organismis adrenaliini/noradrenaliini efekti ehk kutsuvad esile erutuse adrenergilises sünapsis.

Sümpatomimeetikumid erinevad nii toimemehhanismidelt kui ka toime tüübilt ja ulatuselt. Neid võib klassifitseerida:
*otsese toimega sümpatomimeetikumideks, mis mõjutavad vahetult adrenoretseptoreid;
*kaudse toimega sümpatomimeetikumideks, mis mõjutavad sünaptilisse pilusse erituva noradrenaliini kogust või selle tagasihaaret.

Sümpatomimeetikume võib jagada ka aktiveeritavate retseptorite tüübi alusel:
*üldise toimega adrenomimeetikumid (aktiveerivad igasuguseid adrenoretseptoreid);
*alfaagonistid (aktiveerivad igasuguseid alfaretseptoreid);
**α<sub>1</sub>-agonistid;
**α<sub>2</sub>-agonistid;
*beetaagonistid (aktiveerivad igasuguseid beetaretseptoreid);
**β<sub>1</sub>-agonistid;
**β<sub>2</sub>-agonistid;

Endogeenne sümpatomimeetikum on neuropeptiid-Y,
tehislikest on farmakoloogiliselt tähtsaimad efedriin, kokaiin, nafasoliin, klofeliin, isoprenaliin, dobutamiin ja salbutamool.

## Vaata ka
*adrenoblokaatorid
Volikogu

**Volikogu** on Eestis 
# kohaliku omavalitsuse üksuse (valla või linna) esinduskogu või 
# ühiskondliku organisatsiooni esinduskogu, 
kui organisatsiooni põhikiri näeb ette sellise nimetuse.

Vajadus kasutada sellist volitusega esindamist tuleneb organisatsiooni, mida soovitakse mõistuspärase efektiivsusega juhtida, suurusest.

## Kohaliku omavalitsuse üksuse volikogud

Kohaliku omavalitsusüksuse volikogu valivad omavalitsusüksuse valimisõiguslikud inimesed vabadel valimistel neljaks aastaks.

## Organisatsioonide volikogud
Eesti erakondadest on volikogu näiteks Eesti Keskerakonnal, teistest organisatsioonidest Eesti Linnade Liidul.

## Vaata ka
*Riigivolikogu
*Linnavalitsus
*Omavalitsus

## Viited
Metoodika

**Metoodika** (inglise keeles *methodology*) on korrastatud lähenemine suuremale tegevusele.

On olemas üldised metoodikad tegevuste läbiviimiseks, näiteks õpetamise metoodika, tarkvaraarenduse metoodika, läbirääkimiste metoodika, turu-uuringute metoodika.

Metoodika jaotab protsessi väikemateks osadeks, püstitab osadele eesmärgid ning võib näidata ära meetodid nende eesmärkide saavutamiseks.

Metoodika on õpetus meetoditest, õpetus metoodikatest on aga metodoloogia.

Protsessi läbiviimist metoodika põhjal nimetatakse ka **metoodiliseks lähenemiseks** protsessile.
Eesti hobune

**Eesti hobune** (vananenud nimetusega: *eesti maahobune*) on ohustatud hobusetõug. 

## Tõuliinid
Kohalikest, aborigeense põlvnemisega täkkudest on tänaseni aretuses 
*Ahti 228 E, 
*Raspel 70 E, 
*Taube 60 E ja 
*Eni 8 E täkuliin. 

Hobuste veojõu, kehakaalu ja kõrguse suurendamiseks toodi aastail 1921…1938 Eestisse 13 soome täkku, kellest väljapaistvamate täkuliinide rajajaks kujunesid 
*Vuhti 136 E, 
*Taru 149 E ja 
*Lari 23 E liinid.

## Omadused
Eesti hobused paistavad silma suhteliselt suure veojõu ja kiiruse poolest. 
Eesti hobune on hästi kohanenud siinsete söötmis-ja pidamistingimustega ning paistab silma vähenõudlikkuse, hea söödakasutuse ja vastupidavuse poolest. 
Tänapäeval on eesti hobune universaalne väikehobune, keda saab kasutada laste ratsahobusena ja pere- ning turismihobusena.
Eesti hobuse samm ja traav on avar ja hoogne, kuid tuleb ette ka sõudmist ja kerimist. Puudusena esineb vahel jalgade ebakorrapärast seisu ja hobuste nõgusat selga.

### Kehaehitus
Eesti hobune on suhteliselt madalajalgne, pika kere ning kuiva ja tugeva kehaehitusega kerge põllumajandushobune, kelle:
*pea proportsionaalne, laia otsmikuga, enamasti sirge, harva nõgusa profiiliga, lühikeste kõrvadega, elavate silmadega, lihaseliste lõuapärade ja laia lõuapärade vahega. 
*kael suhteliselt lühike, lihaseline, tiheda lakaga. 
*turi madal, lihaseline ja keskmise pikkusega. 
*selg lühike, lai ja sirge, harva pehme; lanne lühike, lai ja tugev. 
*laudjas lihaseline, ümar, keskmise pikkuse ja laiusega; saba asetseb madalal ja on tihe. 
*rind ja rinnakorv on lai ja sügav, roided hästi kaardunud, kõht mahukas. 
*jalad kuivad, lihaselised, tugevate kõõluste ja liigestega, kabjad on korrapärased ja tugeva tinakarva sarvega.

### Iseloom
Eesti hobuse iseloom on elav, aga rahulik, elurõõmus ja asjalik, temperament energiline. Eesti hobuse iseloom on eriti sümpaatne ratsahobuste suure pretensioonikuse ja raskeveohobuste osavõtmatu ükskõiksuse vahel. 

### Värvus
Tõule omast värvust eesti hobusel ei ole. 
Värvuselt on eesti hobused keskmiselt 
*25,8% kõrvid, 
*15,3% raudjad ja punased, 
*11,1% mustad, 
*20,5% hallid, 
*10,0% kollased, 
*11,6% võigud, 
*5,3% hiirjad ja 
*0,5% albiinod. 

Aborigeense tunnusena on eesti hobusel tume vööt seljal ja laudjal.

## Ajalugu
Eesti hobuse aretuse alguseks võib lugeda 1921. aastat, mil Haapsalus asutati hobuste tõuselts ja hakati pidama tõuraamatut. 
Eesti hobust on aretatud peamiselt puhasaretuse teel. Hobuste veojõu, kehakaalu ja kõrguse suurendamiseks toodi aastail 1921…1938 Eestisse 13 soome täkku, kellest väljapaistvamate liinide rajajaks kujunesid Vuhti 136 E, Taru 149 E ja Lari 23 E liinid. 

Eesti hobune on kantud Vabariigi Valitsuse 30. jaanuari 2001. a määruses nr. 42 (RT I 2001, 14, 64) toodud ohustatud taimesortide ja loomatõugude loetellu ning ÜRO FAO maailma ohustatud tõugude nimekirja.

## Vaata ka
*Raskeveohobune
*Eesti raskeveohobune
*Eesti Hobuse Kaitse Ühing

## Välislingid
*Eesti hobune
*Eesti hobune
*Eesti hobune ja ponisport
*Eesti tõuge tuntakse visadusest ja jonnist
*Eesti Hobusekasvatajate Selts
Ruotsinsalmi

**Ruotsinsalmi** (rootsi keeles *Svensksund*; mõlemas keeles 'Rootsiväin') on väin Soomes Kotka linna haldusalal (veealal), kesklinnast idas. 

Üle väina kurseerivad mööda kitsast laevateed kaubalaevad. Kui väin jäätub, jääb laevatee vabaks.

Väina lõunaosas asub Kuutsalo saar. 

Ruotsinsalmi oli ka Kotka linna nimi 1855. aastani. 

## Ajalugu
24. augustil 1789 toimus Ruotsinsalmi esimene merelahing Rootsi ja Venemaa laevastiku vahel. Hukkus umbes 3400 meremeest ja sõdurit (Rootsi poolel umbes 1700 umbes 10 000 mehest, Vene poolel umbes 1700). 

9.–10. juulil 1790 toimus Ruotsinsalmi teine merelahing kuningas Gustav III juhitud Rootsi-Soome laevastiku ning Venemaa laevastiku vahel. See oli suurim merelahing Läänemerel. Lahingus osales ligi 500 alust. Hävis 60 Venemaa alust ning Vene laevastik taganes. Rootsi-Soome laevastik kaotas 6 alust. Lahingus osales umbes 28 000 meest (kummalgi poolel umbes 14 000). Hukkus umbes 3840 sõdurit ja meremeest (Rootsi poolel umbes 3850, Vene poolel umbes 3500). Vene fregatil Nikolai hukkunud maeti Kotka õigeusu kiriku juurde. Selle laeva osi on eksponeeritud Kotkas Kymenlaakso maakonnamuuseumis.

Tänapäeval korraldatakse merelahingupaikadesse ekskursioone.  

1790. aastate lõpus rajas Venemaa Ruotsinsalmi merekindluse. Inglased lasksid selle 1855 Krimmi sõja käigus õhku. Säilinud on varemed.
Metodoloogia

**Metodoloogia** on õpetus metoodikatest. Metodoloogia vaatleb (uurib),  kuidas metoodikat luua, mis on metoodikate eesmärgid jms. Metodoloogia võrdleb (võrreldavaid) metoodikaid.

Ingliskeelse sõna *[[:en:methodology|methodology]]* tähendus ei lange kokku eesti sõna "metodoloogia" tähendusega.

;Metodoloogia võib ka olla:
* distsipliinis kasutatava postulaatide reeglistiku ja metoodika printsiipide analüüs
* distsipliinis rakendatud ja võimalike meetodite süstemaatiline õpetus; 
* distsipliini uurimisprotsessi projektide haldamise dokumenteeritud protsess, mis hõlmab informatsiooni kogumise, salvestamise, analüüsi ja esitluse definitsioone ja protseduure.

## Vaata ka
*Teaduse metodoloogia
*Teaduslik meetod
*Meetod
*Meetodite loend
Meetod

**Meetod** (kreeka keeles *μέθοδος* *méthodos*, 'uurimistee'. *metá*, 'pärast, järele' + *hodós*, 'tee, käik, liikumine' = 'järele minemine, järele uurimine, jälitamine, võrdlemine, teestamine') on lahendusviis ehk lahendustee ülesande täitmiseks.

Meetod on tehniline (isegi algoritmiline) uurimisviis. Meetodid on universaalsed. Meetodi või meetodite valik sõltub uurimisprobleemist ja ainevaldkonnast. Üks meetod võib olla kasutatav mitmes eri kohas.

Suurte ja keeruliste ülesannete lahendamiseks (asjade tegemiseks) võib tarvis minna mitut meetodit. Keeruka ülesande lahendamise viisi nimetatakse metoodikaks (kr< inglise keeles *methodology*). Õpetust metoodika ja meetodite kasutamisest nimetatakse metodoloogiaks.

Meetod on tööriist plaanipärasteks ja/või järjepidevaks tegutsemiseks; asjadele lähenemiseks; objektide uurimiseks; tegutsemise ja lähenemise eriviis ja seetõttu saab rääkida "meetod mingis valdkonnas":

* Teaduses tegevus uute süstemaatiliste teadmiste omandamiseks, näiteks katse.
* Informaatikas objektiviseeritud programmeerimise sees läbiviidav tegevus (*action*), mida saab objektiga või objekti peal läbi viia, vaata Meetod (programmeerimine).
* Tarkvaratehnoloogias: tegutsemise viis tarkvara programmide loomiseks, vaata meetod (tarkvara-arendus), sealsed meetodid võivad olla, näiteks andmevoodiagramm või üldisem nimetus planeerimine ja arendamine.
* Pedagoogikas või koolitamisel – slaidide näitamine või kontrollimiseks kontrolltöö.
* Ajakirjanduses – intervjuu, taustauuring.
* Statistikas – tulpdiagramm.

Meetod on tööriist, metoodika aga õpetus, kus ja milleks neid tööriistu kasutada.

Üldisemad loogikad, millega uuritakse seoseid väidete vahel - analoogia, analüüs, deduktsiooninduktsioon ja süntees - pole teadusmeetodid, vaid järeldusvahendid.

## Meetodite loend
* Ajaloolis-kriitiline meetod (Ajalooline meetod)
*Biograafiline meetod
*Dialektiline meetod
*Graafiline meetod
*Hermeneutiline meetod
*Hüpoteetilis-deduktiivne meetod (teaduslik meetod)
*Kartograafiline meetod
*Kvalitatiivsed uurimismeetodid
* Kvantitatiivsed uurimismeetodid
*Loodusteaduslik meetod
*Mõisteajalooline meetod
*Suurima keskmise meetod
*Suurimate ülejääkide meetod
*Võrdlev meetod

## Vaata ka

*Antimeetod
* Katse
Teeba (Egiptus)

**Teeba** (egiptuse keeles Uue riigi ajal *Waset*, varem ka *Niut*, *Niut-reset*; vanakreeka keeles Θῆβαι *Thēbai*) oli linn Ülem-Egiptuses Niiluse jõe kaldal, umbes 800 km Vahemerest lõunas. Keskmise ja Uue riigi ajal oli see Egiptuse pealinn. Tänapäeval on Teeba kohal Luxori linn.

Et eristada teda Kreekas asuvast Teeba linnast, hüüti seda Vana-Kreekas ka **Sajaväravaseks Teebaks**.

Arheoloogilised väljakaevamised on näidanud, et asustus oli selles paigas juba 3200 aastat eKr. George Modelski hinnangul elas aastal 2000 eKr linnas 40 000 inimest (võrdluseks, samal ajal oli maailma suurimas linnas Memphises 60 000 elanikku). 1400 eKr oli Teeba 80 000 elanikuga maailma suurim linn.

Teebas asuvad muude ehitiste seas uhked Karnaki ja Luxori tempel. Teisel pool Niilust on Kuningate org.

1979. aastal lisati iidse Teeba varemed UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited
Teeba

**Teeba** on kahe vanaaja linna nimi:
*Seitsmeväravane Teeba Vana-Kreekas Boiootias
*Sajaväravane Teeba Ülem-Egiptuses
Eesti Vabariigi põhiseadus (1992)

**Eesti Vabariigi 1992. aasta põhiseadus** on Eesti Vabariigi neljas põhiseadus. See võeti vastu rahvahääletusel 28. juunil 1992 ja jõustus 3. juulil 1992.

## Vaata ka
*Suveräänsus Eesti põhiseaduses
*Põhiseaduse Assamblee

## Viited

## Kirjandus

**Põhiseadus ja Põhiseaduse Assamblee: koguteos*. Eesti Vabariigi Justiitsministeerium; toimetaja Viljar Peep; eessõnad: Lennart Meri, Viljar Peep. Tallinn: Juura, 1997. 1296 lk. ISBN 9985-822-69-2
**Eesti Vabariigi põhiseadus: kommenteeritud väljaanne*. Tallinn: Juura 2002. ISBN 9985-75-089-6

## Välislingid
* Eesti Vabariigi põhiseaduse praegu kehtiv tekst
* Vabariigi Valimiskomisjoni 02.07.1992 otsus "1992. aasta 28. juunil toimunud rahvahääletuse tulemuste ja rahvahääletusel vastuvõetud Eesti Vabariigi põhiseaduse ning Eesti Vabariigi põhiseaduse rakendamise seaduse kohta". Avaldamismärge: RT 1992, 26, 348.
* Eesti Vabariigi põhiseaduse rakendamise seadus - RT, 06.07.1992, 26, 350 
* Eesti Vabariigi põhiseaduse rakendamise seadu - RTI, 28.06.2007, 43, 312
* Eesti Vabariigi põhiseaduse täiendamise seadus - Elektrooniline Riigi Teataja RTI, 10.10.2003, 64, 429 
* Eesti Vabariigi põhiseaduse kommenteeritud väljaanne
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohus

**Põhiseaduslikkuse järelevalve kohus** ehk **konstitutsioonikohus** on kohus, mis otsustab seaduste kehtivuse ja nende tõlgendamise üle ning viisi üle, kuidas täitevvõim seadusi täidab. 

Kui konstitutsioonikohtu poolt teostatav kohtulik järelevalve on  apellatsioonikohtute süsteemi osa, siis on see organ tavaliselt kõrgeima instantsi kohus, mille otsused ei kuulu edasikaebamisele.  Nii on see näiteks Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu puhul. Mõnes teises riigis on olemas spetsiaalne kohus konstitutsiooni kaitsmiseks, nagu näiteks Saksamaa Föderaalne Konstitutsioonikohus Saksamaal. 

Mõnes riigis konstitutsioonikohut ei ole. Näiteks Suurbritannias kehtiva parlamendi ülemvõimu printsiibi kohaselt on seadusandlikul võimul õigus kehtestada mis tahes seadus. Ent Euroopa Liidu liikmesus allutab nüüd Suurbritannia Euroopa Liidu õigusele ja Euroopa Kohtule. Samuti allub ta pärast Euroopa Nõukogu Euroopa inimõiguste konventsiooniga ühinemist Euroopa Inimõiguste Kohtule. Need organid on faktiliselt konstitutsioonikohtud, mis saavad Suurbritannia seadusi kehtetustada ja tõlgendada.

## Vaata ka
*Eesti Vabariigi põhiseadus
*Eesti NSV konstitutsioon