open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaan Kreuksi nimeline parteiorganisatsioon

**Jaan Kreuksi nimeline parteiorganisatsioon** oli 1932. aastal Jõgeval Albert Sakkarti asutatud EKP organisatsioon. 

Organisatsiooni kuulusid valdavalt metsa- ja kraavitöölised.

Organisatsiooni kui terviku tegevus lõppes 1935. aastal, kui Sakkart lahkus Eestist.

## Viited
Jahvatamine

**Jahvatamine** ehk **jahvatus** on mingi tahke aine osakeste (harilikult läbimõõduga alla 1&nbsp;cm) mõõtmete mitmekordne vähendamine. Kui osakeste läbimõõt on üle 1&nbsp;cm, siis võidakse seda nimetada **[[purustamine|purustamiseks]].**

Ajalooliselt on jahvatamiseks kasutatud näiteks tuule- ja vesiveskeid.

## Vaata ka
*viljajahvatamine

## Viited
Jaosmaa

**Jaosmaa** oli ajalooliselt külakogukonna põllumaa osa, mis kuulus ühele taluperele. Terminit "jaosmaa" on kasutatud peamiselt Venemaa talupoja maavalduse (vene надел) kohta. Kuna Venemaa talupoega on nimetatud ka  "hingeks" ehk "revisjonihingeks", siis Venemaa talupojad ise nimetasid jaosmaad ka **hingemaaks**.  

Eesti alal räägiti hingemaadest vaid Petserimaal ja Narva jõe tagustel maadel
.

## Viited
Kolmeväljasüsteem

**Kolmeväljasüsteem** ehk **kesasüsteem** on selline maaviljelussüsteem, kus põld on jagatud kolmeks enam-vähem samasuuruseks tükiks, ja kus eri aegadel viljeletakse suvivilja, talivilja ja üks osa on jäetud kesaks.

Eesti alal võeti kolmeväljasüsteem kasutusele 11.–12. sajandil. 19. sajandil mindi enamikus Eesti kohtades üle mitmeväljasüsteemile.

## Vaata ka
*kaheväljasüsteem
*mitmeväljasüsteem
*külvikord

## Viited
Jaguõhtud

**Jaguõhtud** olid Kirde-Eestis hingedeajal (Kirde-Eestis nimetati jaguajaks) peetud neljapäevaõhtused koosviibimised, kus vesteldi, mõistatati ja tehti käsitööd. 

## Vaata ka
*ehalkäimine
*kildsann

## Viited
Jahikalender

**Jahikalender** on kalender, kus on kirjas jahipidamise ajad ja ametlik ajale vastav jahipidamiskord.

## Viited

## Välislingid
*Eesti jahikalender Eesti Jahimeeste Seltsi kodulehel
Petšora meri

**Petšora meri** (vene keeles Печоpское моpе) on meri Loode-Venemaal Barentsi mere kaguosas. Petšora meri piirneb läänes Kolgujevi saare ning idas Vaigatši saare ja Jugorski poolsaarega.

## Vaata ka
*Kara väin (Kara värav)
Rannaelamu

**Rannaelamu** on endisaegne Eesti põhjaranniku kalurikülade elamu.

Rannaelamus oli tavaliselt neli ruumi. Põhiline eluruum oli tuba. Koda asus toa ja õue vahel. Maja otstesse ehitati tubakamber ja kodakamber, mis olid ühenduses vastavalt toa ja kojaga. Kodakambrit kasutati sahvri või aidana. Suuremates taludes võidi toas vilja kuivatada, aga kojas peksti reht.

Rannaelamu peal oli lame katus, tavaliselt viilkatus.

Rannaelamu kujunes arvatavasti 18.–19. sajandil kohalikust kaheruumilisest suitsutoast, laenates ehituselemente Soome elamutest ja Eesti rehielamutest.

20. sajandil tulid rannaelamute asemele uued elamud, mis olid keerukama plaaniga.

## Viited
Aleksei Kazantsev

**Aleksei Kazantsev** (vene keeles **Алексей Николаевич Казанцев**; 11. detsember 1945 Moskva – 5. september 2007 Burgas) oli vene draamakirjanik, lavastaja ja teatritegelane.

Ta sündis Moskvas õigusteaduse professori perekonnas. Ta õppis ühe aasta Moskva Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonnas ning lõpetas aastal 1967 Moskva Laste Keskteatri juures asuva draamastuudio. Ta lõpetas Leningradi Riiklik Teatri-, Muusika- ja Filminstituudi (Georgi Tovstonogovi kursusel) ja aastal 1975 Moskva Kunstiteatri stuudiokooli (Oleg Jefremovi kursusel).

Ta töötas näitleja ja lavastajana Moskva Laste Keskteatris, lavastajana Riia Vene Draamateatris, Mossoveti teatris ja mujal. 

Aastatel 1993–1998 andis ta koos Mihhail Roštšiniga välja ajakirja Dramaturg. Aastal 1998 asutasid nad koos dramaturgia ja režissuuri keskuse, mille kunstiline juht oli ta kuni surmani.

Ta hakkas aastast 1975 kirjutama näidendeid. Kõige populaarsemaks sai näidend "Vana maja" (Eestis lavastatud aastal 1980 Vene Teatris ja aastal 1983 Noorsooteatris). Samuti on aastal 1982 Rakvere Teatris lavastatud "Ja katkeb hõbedane pael".

## Isiklikku
Tema isa Nikolai Kazantsev (1907–1971) oli jurist, Moskva Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna professor.
Hoburaudtee

**Hoburaudtee** on endisaegne tänava- või käitisesisene raudtee, kus veojõuna kasutati hobust. 

Tallinnas kasutati hoburaudteed ühistranspordivahendina (**hobutramm** ehk **konka**) 1888. aastast. 1920. aastate alguses asendati Tallinnas hoburaudtee trammiga.

## Vaata ka
*hobutransport
* Trammiliiklus Tallinnas#Hobutrammiliiklus

## Viited
Irakli Garibašvili

**Irakli Garibašvili** (gruusia keeles ირაკლი ღარიბაშვილი; sündinud 28. juunil 1982 Thbilisis) on Gruusia poliitik, kes oli aastatel 2013–2015 ja 2021–2024 Gruusia peaminister.

23. detsembril 2015 teatas ta oma tagasiastumisest. 30. detsembril 2015 sai peaministriks senine välisminister Giorgi Kvirikašvili.

## Elulugu

Ta lõpetas 2004. aastal Thbilisi ülikooli (rahvusvaheliste suhete alal); aastatel 2002–2004 õppis ühtlasi ka Sorbonne'is (Pariisi 1. Ülikoolis); ta sai Thbilisi ülikoolist 2005. aastal magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal.

Ta töötas 2005. aastast Bidzina Ivanišvili alluvuses, olles Ivanišvilile kuuluva Cartu panga järelevalvenõukogu liige. 

25. oktoobrist 2012 kuni 20. novembrini 2013 oli ta Bidzina Ivanišvili valitsuses siseminister.

Alates 8. septembrist 2019 kuni 22. veebruarini 2021 oli ta Gruusia kaitseminister.
Gergovia

**Gergovia** oli 1. sajandil eKr gallialaste hulka kuulunud arvernide hõimu peamine *[[oppidum]]*, tänapäeva mõistes pealinn.

Arvatakse, et see asus samas kohas kui tänapäeval Gergovie'ks kutsutud küla Clermont-Ferrandi lähedal Auvergne'is, Lõuna-Prantsusmaa keskosas. Roomlaste eelsest rauaajast on seal säilinud mõned müürid ja muldrajatised.

Gergovia lähistel toimus 52. aastal eKr Gergovia lahing, milles roomlased said gallialastelt lüüa. Rooma Vabariigi armeed juhtis prokonsul Julius Caesar, gallialasi Vercingetorix.
Sarafan

**Sarafan** on särgi peal kantav pikk varrukateta rõivas; vene naiste rahvarõivas.

Eestis on seda rahvarõivana kasutanud setud ja Iisaku kihelkonna naised.

## Viited
Luhamaa

**Luhamaa** oli küla ajaloolisel Setumaal. Nüüdisajal jagunevad kunagise Luhamaa küla maad Hindsa, Määsi ja Pruntova küla vahel.

## Vaata ka
* Luhamaa piiripunkt
* Luhamaa Püha Vaimu kirik
* Luhamaa kalmistu
* Luhamaa nulk
Gallid

**Gallid** ehk **gallialased** olid keldi rahvas, kes elas Gallias rauaajal ja Rooma ajal, ligikaudu 5. sajandist eKr kuni 3. sajandini pKr. 

Gallia keel moodustab (koos keltibeeri keelega) mandrikeldi keelte põhiharu.

Esimesed andmed gallialastest pärinevad 5. sajandist eKr, kui nad olid La Tène'i kultuuri kandjad põhja pool Alpe. Kultuur laius Seine'i, Reini keskjooksu ja Elbe jõe ülemjooksu vahelisel alal. 4. sajandiks eKr levisid nad üle suurema osa tänapäeva Prantsusmaast, Šveitsist, Lõuna-Saksamaast, Austriast ja Tšehhiast. Gallialased hoidsid enda kontrolli all kaubateid Rhône'i, Seine'i, Reini ja Doonau jõestikel ning nende võim laienes kiiresti Põhja-Itaaliasse, Balkanile, Transilvaaniasse ja Anatooliasse.

Gallialastel polnud kunagi üht valitsejat või valitsust, kuid gallialaste hõimud tegid ulatuslikult sõjalist koostööd. Nende võimu tippaeg oli 3. sajandi alguses eKr. Pärast Esimest Puunia sõda survestas Rooma vabariik gallialaste võimuala. 225 eKr toimunud Telamoni lahingu järel käis gallialaste võim alla, kuni 50. aastatel eKr vallutas Rooma Gallia nn Gallia sõdades. Seejärel sai Galliast Rooma provints ning gallialased assimileeriti galloromaani kultuuri. Nad kaotasid oma hõimuidentiteedi 1. sajandi lõpuks pKr.

## Vaata ka
*keldid
*Gallia sõjad
Eva Meil

**Eva Meil** (aastast 1940 **Eva Malmsten**; 11. september 1917 Tallinn – 10. jaanuar 2002) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 1937 Tallinna Prantsuse Lütseumi ja aastal 1946 Draamastuudio eriklassi.

Ta mängis aastatel 1937–1941 ja 1944–1949 Draamateatris (oli seal ka etteütleja) ning 1949–1975 Estonias. Ta tegi kaasa filmis "Siin me oleme!" (1978, Eesti Telefilm).

## Isiklikku
Ta oli abielus näitleja Franz Malmsteniga, nende poeg oli näitleja Rein Malmsten, pojapoeg on näitleja Mait Malmsten.

## Rolle
* 1926 August Kitzberg "Libahunt" (väike Tiina)
* 1940 Sean O'Casey "Juno ja paabulind" (Naabrinaine)
* 1944 George Bernard Shaw "Pygmalion" (Toatüdruk)
* 1945 Tammsaare/Voldemar Panso "Põrgupõhja uus vanapagan" (Maia)
* 1948 Aleksandr Gribojedov "Häda mõistuse pärast" (Hrjumina)
* 1949 Juri Miljutin "Rahutu õnn" (Nastenka)
* 1950 Rudolf Friml/Herbert Stothart "Rose-Marie" (Jeanne)
* 1951 Sergei Prokofjev "Romeo ja Julia" (Julia amm)
* 1953 Johann Strauß "Nahkhiir" (Ida ja Lotte)
* 1954 Franz Schubert/Heinrich Berte "Vaikselt anuvad mu laulud" (proua Weber)
* 1955 Edgar Arro/Leo Normet "Rummu Jüri" (Miina)
* 1956 Karl Zeller "Linnukaupleja" (paruness Adelaide)
* 1958 Edgar Arro/Leo Normet "Tuled kodusadamas" (Armilde)
* 1962 Arne Oit "Muhulaste imelikud juhtumised" (Mare Tüürimees)
* 1963 Sigmund Romberg "Kõrbelaul" (Susan)
* 1963 Frederick Loewe "Minu veetlev leedi" (missis Hopkins)
* 1967 Raimond Valgre/Ülo Raudmäe "Muinaslugu muusikas" (Selma)
* 1968 Gorni Kramer/Pietro Garinei/Sandro Giovannini "Pühapäev Roomas" (Augusta)
* 1969 Astrid Lindgren/Ülo Vinter/Ülo Raudmäe "Pipi Pikksukk" (Ema)
* 1970 Gerd Natschinski "Minu sõber Bunbury" (leedi Bracknell)
* 1973 Juri Miljutin "Neiud ärevil" (Buhhalova)
* 1996 Jerry Herman "Hallo, Dolly!" (proua Rose)

## Kirjandus
* "Eesti teatri biograafiline leksikon" Tallinn 2000
Emil Cioran

**Emil Cioran** [eˈmiil tšor'aan] (8. aprill 1911 Rășinari – 20. juuni 1995 Pariis) oli rumeenia filosoof ja kirjanik.

## Teosed eesti keeles
### Raamatud
* "Lagunemise lühikursus" (*Précis de décomposition*). Prantsuse keelest tõlkinud Leena Tomasberg; järelsõna: Jan Blomstedt. Sari Avatud Eesti Raamat, Vagabund, Tallinn 2002, 255 lk; ISBN 9985835557
* "Sündimise ebaõnnest" (*De l’inconvénient d’être né*). Prantsuse keelest tõlkinud ja järelsõna: Tõnu Õnnepalu. Sari Avatud Eesti Raamat, Varrak, Tallinn 2012, 266 lk; ISBN 9789985326183

### Artiklid
* "Kahest ühiskonnatüübist (Kiri kaugele sõbrale)". Prantsuse keelest tõlkinud ja järelsõna: Leena Tomasberg – Akadeemia 1990, nr 5, lk 918–937; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* "Türannide koolis" (türannia analüüs; Euroopa vägivaldse ühendamise ja ülemaailmse türannia ennustus). Prantsuse keelest tõlkinud Mirjam Lepikult – Vikerkaar 2002, nr 8/9, lk 117–129; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis

## Kirjandus
* Märt Väljataga, "Pessimismi Shahrazad" ("Lagunemise lühikursuse" arvustus) – Eesti Ekspress 30. mai 2002, lk B12
* Erkki Luuk, "Mürk ja vastumürk" ("Lagunemise lühikursuse" arvustus) – Eesti Päevaleht/Arkaadia 26. juuli 2002, lk 17
* Alvar Loog, "Raamat, mis on sündinud suutmatusest nutta" ("Lagunemise lühikursuse" arvustus) – Vikerkaar 2002, nr 8/9, lk 180–186; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Boris Buracinschi, "Tuvidest ja raisakullidest" (tahtliku unustamise näiteid: rumeenia intellektuaalid Mircea Eliade, Emil Mihai Cioran ja Eugene Ionesco) – Vikerkaar 2003, nr 10/11, lk 187–191; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Alvar Loog, "Aforism kui edasilükatud enesetapp" ("Sündimise ebaõnnest" arvustus) – Sirp 18. jaanuar 2013, lk 6
* Andres Herkel, "Šokiteraapiline sünniahel" (raamatute "Lagunemise lühikursus" ja "Sündimise ebaõnnest" arvustus) – samas, lk 7
* Kadri Kõusaar, [Emil Mihai Cioran. Sündmise ebaõnnest] – Eesti Ekspress 24. jaanuar 2013, lk 33; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Janar Ala, "Öö metamorfoosid" ("Sündimise ebaõnnest" arvustus) – Postimees/AK: arvamus, kultuur 27. aprill (*online*-versioon 30. aprill) 2013, lk 8

## Välislingid

* Emil Cioran
* E.M. Cioran ja Samuel Beckett
* *http://www.nietzschecircle.com/Cioran_Hyp_May_10.pdf Cioran ja Friedrich Nietzsche
Antonovi lennujaam

**Antonovi lennujaam** (ukraina Aеропорт "Антонов"), 2000. aastate alguseni ka **Hostomeli lennujaam** (ukraina Aеропорт "Гостомель"), on rahvusvaheline lennujaam Ukrainas, Kiievist 25 kilomeetri kaugusel loodes Hostomeli alevi lähedal. 

Lennujaam kuulub lennukitootmisettevõttele Antonov ning seda kasutatakse ülisuurte ja -raskete lastide tellimuslendude opereerimiseks ettevõtte allüksuse Antonov Airlinesi poolt ning Antonovi tehases toodetavate ja remonditavate lennukite katsetamiseks. Antonovi lennujaam on maailma suurimate lastilennukite An-225 ja An-124-100 (kuuluvad lastilennuettevõttele Antonov Airlines) kodulennujaam.

Lennujaamal on 3500 m pikkune ja 56 m laiune maandumis- ja õhkutõusmisrada. Ta sobib kasutamiseks päeval ja öösel aasta ringi ning on kantud Ukraina lennuväljade riiklikku registrisse.

Lennuväljal on kaks kinnist köetavat angaari mõõtmetega (p&nbsp;× l&nbsp;× k, meetrites) 80&nbsp;× 4&nbsp;× 28&nbsp; ja 96&nbsp;× 104&nbsp;× 40&nbsp;, mis võimaldab mistahes tüüpi lennukite, sh An-225, An-124, Boeing 747 jt, hooldus- ja parandustöid ööpäeva ringi ja mistahes ilmaga.

Lennukite seisupaiga juurde ulatub raudteeharu, mille laadimisplatvorm on varustatud kahe liikuvkraanaga ja estakaadiga lasti peale- ja mahalaadimiseks lennukitelt.

## [[Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)]]

2022. aasta 25. veebruaril võtsid Vene väed lennujaama enda kontrolli alla. 26. veebruaril likvideeriti võitluses Tšetšeeni sõjapealik Magomed Tušajev. Vene väed lahkusid lennujaama territooriumilt 31. märtsil 2022.

## Viited

## Välislingid
*Antonovi lennujaam riigiettevõtte ''Antonov'' veebisaidil
Dzintari

**Dzintari** (kuni 1922 **Edinburga**) on Läti linna Jūrmala osa. Dzintari asub Majorist idas ja Buldurist läänes. 2008. aastal elas Dzintaris 2050 elanikku.

Dzintari hakkas kujunema Bulduri mõisa maadele 1871. aastal. Esialgu sai asula nimeks Edinburga selle järgi, et 23. jaanuaril 1874 abiellus Venemaa keisri Aleksander II ainus tütar Maria Romanova Edinburghi hertsogi Alfrediga. Seejärel sai asula Venemaa aristokraatia seas populaarseks.

1877 rajati Dzintarisse raudteepeatus (praegune jaamahoone pärineb aastast 1980). 1879. aastal rajati kuursaal, kuid mõni aasta hiljem põles see maha. Juba 1878 rajati kuursaali asukoha juurde vabaõhulava, kus orkestrid esineda said. 1897 rajati teater, kus suvel esinesid Riia, aga ka Varssavi ja Peterburi orkestrid ja varieteetrupid. 1936. aastal valmis kontserdihoone.

1919 sooritas Läti armee sõjas Pavel Bermondt-Avalovi vastu Dzintarisse dessandi. Iseseisvumise järel hakati Dzintarisse ehitama eramuid, sageli rahvusromantilises vaimus, ja see jäi eriti prestiižseks paigaks. Nõukogude võimu ajal rajati Dzintarisse sanatooriume ja puhkekodusid. Aastast 1959 on Dzintari Jūrmala koosseisus.

Dzintaris on peatunud Maksim Gorki ja Valeri Brjussov. Vaatamisväärsused on Morbergide suvemaja (1883), teater (1897) ja kuursaali juurde ehitatud merepaviljon (1909).

Looduskaitse all on kaheksa mändi, ja kaks robiiniat. Ka jääb linnaossa osaliselt Lielupe luha niitude hoiuala. 

## Muinsusmälestised

Dzintarisse jäävad osaliselt kohaliku kaitse all olevad Majori-Dzintari suvilakvartalid, Dzintari-Bulduri suvilakvartalid ja Dubulti-Majori-Bulduri-Lielupe suvilarajoonid.

Muinsusmälestistena on kohaliku kaitse all elumajad aadressil Promenādes iela 3 k-4, Saules iela 21, Pētera iela 13a, Turaidas iela 45, Turaidas iela 43, Turaidas iela 31, Aglonas iela 1lit.1, Ludzas iela 3, Edinburgas prospekts 65, Krišjāņa Barona iela 4, Dzintaru prospekts 74 k-3, Dzintaru prospekts 58, Dzintaru prospekts 27 ja Dzintaru prospekts 29, elumaja-pansionid aadressil Edinburgas prospekts 35 k-2 ning Smiltenes iela 3 k-1, elumaja-suvila aadressil Aglonas iela 2 k-1, lehtlad aadressil Piestātnes iela 14  ja Dzintaru prospekts 27, ning Maksimoviči väliujula.

Regionaalse kaitse all on elumajad aadressil Piestātnes iela 19, Piestātnes iela 19a, Dzintaru prospekts 53 ja Dzintaru prospekts 18 ning selle kamin, ja elumaja-pansionid aadressidel Edinburgas prospekts 47 ning Dzintaru prospekts 14 k-3. Lisaks jääb Dzintarisse regionaalse kaitse all olev Bulduri kirik.

Riikliku kaitse all on elumaja-suvila Dzintaru prospekts 41,  elumajad aadressil Dzintaru prospekts 49 ja Dzintaru prospekts 52/54 k-2 ning selle maja kahe toa interjöörid.

## Viited

## Välislingid

## Pilte

Pilt:Dzintari Beach, 2006 (03).jpg|Dzintari rand
Pilt:Edinburgas prospekts 65, Jūrmala.jpg|Edinburgas prospekts 65
Pilt:Dzintaru prospekts 49, k-lit.1 Jūrmala.jpg|Dzintaru prospekts 49
Pilt:Dzintaru prospekts 27 Lapene Jūrmala.jpg|Lehtla aadressil Dzintaru prospekts 27
Pilt:Kristaps Morbergs summer house 1.jpg|Kristaps Morbergsi suvemaja
Pilt:Turaidas_iela_43_Lit_1_Jūrmala.jpg|Turaidas iela 43
Ennu tuulik

**Ennu tuulik** on pukktuulik Saaremaa vallas Saare maakonnas.

Ennu tuulik ehk täpse nimetusega Ennu küla Jaagu talu pukktuulik on traditsiooniline Saaremaa pukktuulik. Ennu tuulik on ehitatud 1924. aastal ning restaureeritud 2013. aastal. Tuulik on avaliku hoonena kasutuses linnuvaatlustornina. 

Jaagu talu pukktuulik on suuremat tüüpi Saaremaa pukktuulik, mis asub paekivist laotud kivijalal. Tegemist on lihtjahu tuulikuga, ehk tuulikus sai jahvatada jämedamat jahu, kuna tuulikus söelad puuduvad. Ennu tuuliku kerekuju on samuti eriline, kuna see koondub korruste lõikes ülespoole kuni 15 sentimeetrit. Selliseid koonduvad kerega tuulikuid ei ole ajalooliselt palju teada. Jaagu talu pukktuuliku ehitamisel on hulgaliselt ära kasutatud ka ühe vana pukktuuliku detaile – jahukirst, emapuu, värkel, pärsikang, täiskomplekt tiivaluuke, kivitõrs, kolu, kotiluuk, mis ümber tehtud vanast tuuliku välisuksest jt. Need vanad detailid pärinevad umbes 19. sajandi keskpaigast, ehk on tuuliku ehitusel 1924. aastal on ära kasutatud ühe vanema tuuliku detailid ja mehhanismid. 

## Ajalugu
Pukktuulik on algupäralt keskaegne masinavärk, mis võeti Saaremaal kasutusele umbes 16. sajandi keskel. Saaremaal oli ajalooliselt täiesti uute tuulikute ehitamine keelatud, seda reguleeris Balti-Saksa aadlike erikord. Pärast talurahvaseaduse vastuvõtmist said talupojad riigipanga laenu abil maad mõisalt päriseks osta ning seeläbi oma maatüki pärisperemeesteks. Pukktuulik sümboliseeribki taluperede iseseisvust ja sõltumatust.

1924. aastal ehitas Jaagu talu pukktuuliku talu peremees Toomas Soostermaaker. Toomase poeg August hooldas tuulikut kuni oma surmani 1980. aastatel. 1960. aastatel võis toimuda tuulikus viimane jahvatamine. Tuuliku kõrval asub ka teine tuulikukoht – Hindreku talu pukktuulik, millest on säilinud vaid kivijalg, kuna tuulik kästi lammutada nõukogude võimude poolt.

Pukktuuliku restaureerisid 2013. aastal Hiiumaa tuulikumeistrid firmast Lükkepakk OÜ, Altia Eesti AS sponsorlusel, Saarte Turismiarenduskeskus MTÜ ja Saaremaa Tuulikute Meistrikoja juhendamisel. Tuulik oli seisnud ligi paarkümmend aastat ilma katuseta ilmastiku käes ning kokkukukkumise äärel. Tuuliku mehhanismide jäänused on eksponeeritud tuuliku juures olevas varjualuses, ka tuulikus sees on säilitataud rida vanu konstruktsioone ja detaile, mis asuvad oma algsel asukohal. 

Tuulikut haldab ja tutvustab külastajatele kohapeal MTÜ Jaagu Tuulik.

## Sisseseade
Tuuliku sisseseade oli varemetes tuulikus ligi paarkümmend aastat ilma katuseta ilmastiku käes, jahvatusmehhanismide jäänused on tuulikust suures osas eemaldatud ja eksponeeritud varjualuses tuuliku kõrval. Tuulik on seest kohandatud linnuvaatlustorniks – lisaks üksikutele originaalmehhanismidele, mis tuulikus sees on säilitatud, on kerelaudisesse tehtud väikesed luugid lindude vaatlemiseks ja merele vaatamiseks. 

## Vaata ka
*Pukktuulik

## Välislingid
*http://www.postimees.ee/2444340/galerii-ennu-kula-tuulik-sai-uue-kuue, 16. oktoober 2013 Postimees
Brucella microti

***Brucella microti*** on bakteriliik.
 
*Brucella microti* genoom on sekveneeritud. 

*Brucella microti* on levinud pinnases ning osades loomades. 

## Patogeensus
Võib nakatunuil haiguslikke seisundeid põhjustada. Käesoleval ajal pole täheldatud inimestel *Brucella microti* nakkust, kuid laboratoorsete katsete käigus on tuvastatud, et *Brucella microti* on paljunemisvõimeline ka inimeste makrofaagides. 

## Vaata ka
*biofilm
*bioterrorism
*brutselloos

## Viited

## Välislingid
*María P. Jiménez de Bagüés, Safia Ouahrani-Bettache, Juan F. Quintana, Olga Mitjana, Nabil Hanna, Stéphanie Bessoles, Françoise Sanchez, Holger C. Scholz, Virginie Lafont, Stephan Köhler ja Alessandra Occhialini, *[http://jid.oxfordjournals.org/content/202/1/3.long The New Species Brucella microti Replicates in Macrophages and Causes Death in Murine Models of Infection]*, Veebiversioon (vaadatud 04.11.2013) (inglise keeles)
*Stéphane Audic, Magali Lescot, Jean-Michel Claverie ja Holger C Scholz, *[http://www.biomedcentral.com/1471-2164/10/352 Brucella microti: the genome sequence of an emerging pathogen]*, BMC Genomics 2009, 10:352,  doi:10.1186/1471-2164-10-352, Veebiversioon (vaadatud 04.11.2013) (inglise keeles)
* Mariana Noyma Xavier; Érica Azevedo Costa; Tatiane Alves Paixão; Renato Lima Santos, *[http://www.scielo.br/scielo.php?pid=S0103-84782009000700049&script=sci_arttext The genus Brucella and clinical manifestations of brucellosis]*, Cienc. Rural vol.39 no.7 Santa Maria Oct. 2009 Epub Aug 21, 2009, Veebiversioon (vaadatud 04.11.2013) (inglise keeles)  
*Sissekanne KEGG GENOME-s, Veebiversioon (vaadatud 04.11.2013) (inglise keeles)
Teverola

**Teverola** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Halduskeskus asub Teverolas.

25 meetri kõrgusel merepinnast asuva Teverola asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Teverola piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aversa, Carinaro, Casaluce, Santa Maria Capua Vetere, Marcianise.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
William Thomas Stead

**William Thomas Stead** (5. juuli 1849 – 15. aprill 1912) oli Briti kirjanik ja ajakirjanik. 

Ta hukkus Titanicul.
Amasoonase kaapiväät

**Amasoonase kaapiväät** (*Banisteriopsis caapi*) on Lõuna-Ameerika vihmametsades ja Lääne-India saarestikus kasvav ronitaim (liaan) malpiigialiste sugukonnast.

## Kirjeldus

Amasoonase kaapiväädi liaan on sile ja pruuni värvusega. Üsna pikad lehed, 8–18 sentimeetri pikkused, paiknevad taimel vastakuti. Õied on roosa värvusega.

## Keemiline koostis
Amasoonase kaapiväät sisaldab alkaloide – harmiini, harmaliini ja tetrahüdroharmiini, mis on beetakarboliinide rühma kuuluvad monoamiinide oksüdaasi inhibiitorid (MAOI). Need ained hoiavad ära *ayahuasca* teisi koostisosi sisaldavates taimedes (nt nägemuse-rögajuur) sisalduva psühhoaktiivse dimetüültrüptamiini (DMT) lagundamise organismi ensüümide poolt, võimaldades DMT-l suu kaudu manustatuna psühhoaktiivset toimet avaldada.

## Saadused

*[[Ayahuasca]]* on selle taime ketšuakeelne nimi, mis tähendab "vaimude liaani". Samamoodi nimetatakse ka sellest taimest tehtud ravi- ja nõiajooki. Amazonase vihmametsade põlisrahvad kasutavad amasoonase kaapivääti traditsioonilise *ayahuasca*-nimelise taimetee peamise koostisosana.

Lõuna- ja Kesk-Ameerikas valmistab ligi 72 hõimu *ayahuasca*le vastavat hallutsinogeenset jooki – pea iga hõim nimetab seda jooki isemoodi.

### Droogina

Amasoonase kaapiväädi kasutamine droogina on uurimisjärgus. Tulemused on esialgsed, kuid taimes sisalduvad ained avaldavad soodsat toimet neuroloogiliste haigusseisundite korral ja ka antioksüdantset toimet.

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne GRIN-is
Võimla tänav

**Võimla tänav** on tänav Rakvere keskosas Rakvere Spordikeskuse lähedal.

Tänava pikkus on umbes 270 meetrit. Tänav algab Vabaduse tänavalt, ristub Laia ja Lydia Koidula tänavaga ning lõpeb Kastani puiesteel.

Tänav läbib parki, kus asub Rakvere vennashaua monument.
Aadressil Võimla 1 asub Rakvere Pauluse kiriku hoone, mida kasutatakse Rakvere koolide võimlana.
Eeslinn

**Eeslinn** oli algses tähenduses linnaosa, mis paiknes väljaspool linnamüüri; hiljem on selle all mõeldud linnasüdamikust väljaspool olevat linnaosa.

Eestis hakkasid eeslinnad tekkima 14. sajandil. Esimene eeslinn oli Tallinnas Kalamaja. Kalamaja on teadaolevalt esmamainitud 1374. aastal Tallinna eeslinnana.

Eeslinnade arengu käigus võivad nad muutuda näiteks tööstuslinnaosadeks või aedlinnadeks.

## Vaata ka
*eeslinnastumine

## Viited
Haigekassa (üldmõiste)

**Haigekassa** on kindlustatud isikutele ravikindlustuse andmisega tegelev asutus.

Esimesed haigekassad asutati 1883. a Saksamaal. 

## Eesti haigekassa

Eestis asutati esimesed haigekassad Sindis, Tallinnas jm.

## Viited
Töövõimetusleht

**Töövõimetusleht** (ka: *haigusleht*) on dokument, mis tõendab töötaja ajutist töövõimetust.

Eesti ravikindlustuse seaduse järgi defineeritakse töövõimetuslehte järgmiselt:

Töövõimetuslehe liigid on haigusleht, sünnitusleht, lapsendamisleht ja hooldusleht.

## Vaata ka
*Haigushüvitis

## Viited

## Välislingid
* Töövõimetuslehe andmekoosseis ja pabervorm ning töövõimetuslehe registreerimise, väljakirjutamise ja haigekassale edastamise tingimused ja kord, Riigi Teataja, Vastu võetud 26.09.2002 nr 114
Ajutine töövõimetus

**Ajutine töövõimetus** on töötaja ajutine töövõime kaotus ehk võimetus teha tööd haigestumise, vigastuse või haige pereliikme põetamise tõttu.

Eesti töötavale ravikindlustusega isikule, kellele on kirjutatud töövõimetusleht, maksab Eesti Haigekassa ajutise töövõimetuse hüvitist.

## Vaata ka
*Püsiv töövõimetus

## Välislingid
*Ajutise töövõimetuse hüvitise määrad Eesti Haigekassa
Verolavecchia

**Verolavecchia** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Verolavecchias.

68 meetri kõrgusel merepinnast asuva Verolavecchia asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Verolavecchia piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Borgo San Giacomo, Corte de' Cortesi con Cignone (CR), Pontevico, Quinzano d'Oglio, Robecco d'Oglio (CR), Verolanuova.

Verolavecchia halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Monticelli d'Oglio, Villanuova.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Michel Roux

**Michel André Roux** (19. aprill 1941 Charolles, Saône-et-Loire'i departemang – 11. märts 2020 Bray, Berkshire) oli prantsuse päritolu Michelini tärniga restoranide peakokk, kes töötas Suurbritannias.

## Tööelulist
14-aastaselt hakkas ta sarnaselt vend Albert Roux'ga töötama kondiitri (*[[pâtissier]]*) õpipoisina Camille Loyali juures Pariisis Belleville'i piirkonnas.

Oma raamatu "" (2010) sissejuhatuses kirjutab ta, et esialgu töötas ta *tour*'is. Tema töö seisnes eri liiki tainaste tegemises ja neist küpsetiste vormimises, kusjuures alati samas järjekorras: Prantsuse sarvesaiad, nupsusaiad, võitainas, *[[flan pastry]]*, *[[pâte brisée]]*, *[[pâte sucrée]]* jne.

Rohkem kogenuna asus ta kondiitrina tööle Suurbritannia Pariisi saatkonnas.

Aastail 1960–1962 teenis ta Prantsuse sõjaväes.

Roux oleks kokaametist peaaegu loobunud, kuna soovis hakata ooperilauljaks, kuid järgnes siiski vennale Londonisse.

Koos vend Albert Roux'ga avas ta 1967. aastal Londonis restorani Le Gavroche ja Brays 1972. aastal restorani The Waterside Inn. Le Gavroche'ist sai hiljem kuninganna ema lemmiksöögikoht.

## Raamatud
*"New Classic Cuisine" (1983)
*"Roux Brothers on Pâtisserie" (1986)
*"At Home with the Roux Brothers" (1987) 
*"French Country Cooking" (1989)
*"Cooking for Two" (1991)
*"Desserts, a Lifelong Passion" (1994)
*"Sauces" (1996, 2 edn 2009)
*"Life is a Menu" (autobiograafia, 2000)
*"ONLY THE BEST The Art of Cooking with a Master Chef" (2002)
*"Eggs" (2005)
*"Sauces, Savoury and Sweet" (2009)
*"" (esmatrükk kirjastuselt Quadrille Publishing Limited 2010)
*"Desserts" (2011)

## Tunnustus
*Meilleur Ouvrier de France
*Lifetime Achievement Award (Tatler 2008)
*Lifetime Achievement Award (The Observer Food Monthly 2011)

Simon Charles Hopkinson kirjutas viimase puhul "Michel is perhaps the finest pastry chef this country has ever had." (eesti keeles "Võimalik, et Michel on Inglismaa parim kondiiter läbi aegade").

## Vaata ka
*Välismaa kokkade loend 
*pagar-kondiiter

## Viited

## Välislingid
*Biograafia, veebiversioon (vaadatud 05.11.2013) (inglise keeles)
Michel Roux (täpsustus)

**Michel Roux** on inimese nimi.

## Nime kandjaid
**Michel Roux** nime kandjad :

* Michel Roux (sündinud 1941), prantsuse päritolu Michelini tärniga restoranide peakokk, kes töötab Suurbritannias;
* Michel Roux (noorem) (sündinud 1960), prantsuse-inglise Michelini tärniga restoranide peakokk, kes töötab Suurbritannias, Michel Roux' venna Albert Roux' poeg;  
* Michel Roux (näitleja) (1929 -2007), prantsuse näitleja
* Michel Roux (bariton) (1924 -1998), prantsuse ooperilaulja
* Michel Roux-Spitz (1888 -1957), prantsuse arhitekt.
Treviso Bresciano

**Treviso Bresciano** on vald (*comune sparso*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Trebbios.

687 meetri kõrgusel merepinnast asuva Treviso Bresciano asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Treviso Bresciano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Capovalle, Idro, Lavenone, Provaglio Val Sabbia, Vestone, Vobarno.

Treviso Bresciano halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Facchetti, Trebbio (keskus), Vico.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Pastry: Savoury and Sweet

**"Pastry: Savoury and Sweet"** (Tainas: soolane ja magus) on prantsuse päritolu  Michelini tärniga restoranide peakoka Michel Roux' kirjutatud kokaraamat.

Raamatu esmatrükk kirjastuselt Quadrille Publishing Limited ilmus 2010. aastal.
 
## Viited

## Välislingid
* Pâte sucrée, "Pastry: Savoury and Sweet", lk 74–75 (pdf).
* Rhubarb Tartlets with Orange, "Pastry: Savoury and Sweet", lk 83.
* Chocolate and Raspberry Tart, "Pastry: Savoury and Sweet", lk 84.
AS Aivaz

**AS Aivaz** oli metallitööstusettevõte Tallinnas, tegeles malmi- ja vasevalamite tootmisega.

Aastal 1939 töötas ettevõttes 75 töölist ja 8 ametnikku.

Ettevõtte eelkäija oli 1922. aastal asutatud *AS J. Aivaz  & Ko*. 

AS "Aivaz"is valmistati kultuurimälestiseks tunnistatud EELK Valjala Martini kiriku tornikell ja EELK Laatre Püha Laurentsiuse kiriku tornikell.

Ettevõte natsionaliseeriti 1940. aastal.

## Viited
Juraj Dobrila Ülikool Pulas

**Pula Juraj Dobrila Ülikool** (*Sveučilište Jurja Dobrile u Puli*) on ülikool Pula linnas Horvaatias, asutatud 2006. aastal. 2011. aastal õppis ülikoolis 2465 üliõpilast.

## Akadeemilised üksused
*dr Mijo Mirkovići nimeline majandus- ja turismiteaduskond
*humanitaarteaduste osakond 
*muusikaosakond
*itaaliakeelsete õpingute osakond 
*õpetaja- ja kasvatajakoolituse osakond

## Rektorid
# Marčelo Dujanić (2006-2009)
# Robert Matijašić (2009-2013)
# Alfio Barbieri (2013-)

## Viited

## Välislingid
*Pulas Juraj Dobrila Ülikool koduleht
Tiit Berg

**Tiit Berg** (2. jaanuar 1946 – 9. oktoober 1980) oli eesti näitleja ning filmi- ja telerežissöör. 

Tiit Berg lõpetas 1964. aastal Tallinna 2. Keskkooli ning 1976. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (7. lennus) lavastaja-näitlejana.

Ta töötas Eesti Televisioonis telesaadete ja dokumentaalfilmide režissöörina. 

Berg hukkus mereõnnetuses 1980. aasta oktoobris, kui mängufilmi "Pulmapilt" võtete ajal mindi õhtusel ajal purjepaadiga merele. Selles segaseks jäänud asjaoludega õnnetuses hukkusid ka filmioperaator Jüri Garšnek ja baleriin Raili Jõeäär.

## Filmograafia
* Mängufilm "Pulmapilt" (II režissöör, 1980)
* Tudengifilm "Soolo" (režissööri assistent, 1979) 
* Dokumentaalfilm "Laupäeva hommikul" (režissöör, 1978) 
* Dokumentaalfilm "Hoovad" (režissöör-stsenarist, 1977)
* Mängufilm "Karikakramäng: Promenaad" (režissööri assistent, 1977)
* Amatöörfilm "VII lava" (režissöör, 1976) 
* Mängufilm "Hullumeelsus" (operaatori assistent, 1968)
* Mängufilm "Keskpäevane praam" (operaatori assistent, 1967)
Nikolai Kazantsev

**Nikolai Kazantsev** (vene keeles **Николай Дмитриевич Казанцев**; 2. veebruar/15. veebruar 1907 – 12. november 1971 Moskva) oli vene jurist.

Ta sündis  külas (asub praeguse haldusjaotuse järgi Kurgani oblastis Beloozerski rajoonis). Ta kaitses aastal 1947 õigusteaduse doktori väitekirja, aastal 1948 sai ta professoriks. Ta oli aastast 1944 NLKP liige.

Tema erialaks oli maa- ja kolhoosiõigus. Ta oli aastast 1930 teaduslikul ja pedagoogilisel tööl. Aastatel 1954–1971 oli ta Moskva Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna maa- ja kolhoosiõiguse kateedri juhataja. 1960. aastatel osales ta maa-alaste õigusaktide ettevalmistamisel.

## Isiklikku
Tema poeg Aleksei Kazantsev oli vene draamakirjanik, lavastaja ja teatritegelane.

## Kirjandus
* Большая Советская Энциклопедия, 11. том. Москва. Издательство "Советская Энциклопедия". 1973
Kaubanduse aktsiaselts "Agentuur"

**Kaubanduse aktsiaselts "Agentuur"** (kasutatud ka nime: **Agentuur**)  oli 1937. aastal Tallinnas asutatud Eesti kaubandusettevõte. Ettevõte tegeles muu hulgas kaupade sisse- ja väljaveoga.

## Viited
AEG Eesti osakond

**AEG Eesti osakond** (tollane ametlik nimetus: *A.E.G. – Eesti Elektri selts – Eesti osakond*) oli Saksamaa ettevõtte Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft (lühend: AEG) Tallinnas asunud osakond . 

## Viited
Wegesa Charles Heche

**Wegesa Charles Heche** (sündinud 14. juulil 1981) on Tansaania poliitik.

Ta on Tansaania Chadema Partei liige ja Bavicha, Chadema Partei noorteorganisatsiooni esimees.

Ta on lõpetanud Tansaania St. Augustine'i Ülikooli ja "Bunda Teacher Colleges" (kasvatusteadused) vilistlane (B.A. ja vastavalt diplom). 2011. aastast alates on Bavicha Tansaania suurima opositsioonierakonna noorteorganisatsiooni esimees.
Agu (ajakiri)

**Agu** oli 21. detsembrist 1922 kuni 4. juulini 1925 Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse välja antud kirjanduse, kunsti ja kultuuri ajakiri. 

Aastatel 1923–1924 ilmus ajakiri kord nädalas Eduard Hubeli toimetamisel. 1925. aastal olid toimetajad Georg Eduard Luiga (vastutav toimetaja) ja Ernst Raudsepp (tegev toimetaja) ning ajakiri ilmus kaks korda kuus. Toimetus asus Tallinnas aadressil Pikk tänav 2 Päewalehe ruumes.

1923. aastal ilmunud ajakirjanumbrite esikaaned olid iga kord spetsiaalselt väljaande tarbeks Eesti tuntud kunstnike kujundatud. 1924. aastal ilmus ajakiri püsikaanekujundusega, mille autor oli Ernst Adalbert Ferdinand Stieren.

Ajakirja viimane number ilmus 4. juulil 1925. Esialgu peatati väljaandmine majanduslikel kaalutlustel ainult suvekuudeks, kuid 1925. aasta 12. number jäigi ajakirja viimaseks.

## Viited
Aiatööleht

**Aiatööleht :** *Kuukiri aiatöö ja mesilastepidamise edendamiseks*, oli aastatel 1907–1918 Tartus ilmunud aianduse kuukiri ja ilmus "Põllutöölehe" lisana.

Aastatel 1907–1914 andis ajakirja välja Tartu Põllumeeste Selts ja seejärel aastatel 1915–1918 Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts.

Selle vastutavad toimetajad olid aastatel 1907–1910 oli Aleksander Jakob Peeter Eisenschmidt., 1911–1916 Jaan Mägi ja 1916–1918 Mart Reinik.

Tegevtoimetajaks oli Mart Reinik 1907–1916 nr. 2.

Ajakirja trükiti Postimehe ja Tööliste Nõukogu trükikojas (1917 nr. 12.)

## Viited
Ball

**Ball** on pidulik tantsuõhtu. Balle korraldatakse nii millegi tähistamiseks ja heategeval otstarbel kui ka lihtsalt osalejate lõbustamiseks. Ajalooliselt on ballid olnud Euroopa (uuemal ajal ka Ameerika) kõrgklassi meelelahutus. Neile on omased pidulik rõivastus, kõrgel tasemel teenindus ja elav muusika.

Tähistamiseks korraldatakse balle näiteks riiklikel tähtpäevadel (Eesti Vabariigi aastapäev, aastavahetus) kui ka kohalike sündmuste puhul (linna aastapäev, koolilõpuball) või aastaaegade vaheldudes (kevadball, sügisball). Kõrgklassi esindajad on korraldanud balle selliste perekondlike või isiklike sündmuste puhul nagu sünnipäevad (eriti juubelid), abiellumine vms.

Balli üks alaliike on maskiball, kus osalejad kannavad äratundmise vältimiseks maske ning enamasti ka kostüüme. Maskiballid pärinevad Euroopa karnevalitraditsioonist, kus anonüümne mask markeerib lubatavuse piiri nihkumist, ehkki tegelikult ei pruugi mask kandja isikut varjata.

Ohtralt on balle kirjeldatud kirjandusklassikas, samuti on neid kujutatud vahel ajaloofilmides ("Tuulest viidud"), ooperites ja operettides (Giuseppe Verdi "Maskiball", Pál Ábrahámi "Savoy ball").

Üks suuremaid tänapäevaseid balle on igal aastal toimuv HIV- ja AIDSiteemaline "Life Ball" Austria pealinnas Viinis, mis on ühtlasi suurim heategevusüritus Euroopas.
Barrow

**Barrow** võib tähendada järgmist.

***[[Barrow' jõgi|Barrow]]**  on jõgi Iirimaal
***[[Barrow-in-Furness]]**  on linn Inglismaal
***[[Barrow' neem]]** on neem Põhja-Ameerikas
***Barrow** on Utqiaġviki linna varasem nimi
***[[Barrow (perekonnanimi)|Barrow]]** on perekonnanimi
****[[Bonnie ja Clyde|Clyde Barrow]]** oli USA kurjategija
****[[Dean Barrow]]** on Belize'i poliitik
****[[Nita Barrow]]** oli Barbadose kindralkuberner
****[[Robert H. Barrow]]** oli USA sõjaväelane 
****[[Tony Barrow]]** on Inglise pressiametnik
Rudiano

**Rudiano** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Rudianos.

117 meetri kõrgusel merepinnast asuva Rudiano asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Rudiano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Calcio (BG), Chiari, Pumenengo (BG), Roccafranca, Urago d'Oglio.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Tammemäe järv

**Tammemäe järv** (ka **Tammemäe karjäär**, **Lõuna karjäär**, **Saku karjäär**) on tehisjärv Harjumaal Saku vallas Tammemäe külas. 

Järve pindala on 40,9 ha, koos saartega 44,49 ha. Saari on kaks. Kaldajoone pikkus on 4056 m.  

Suurema saare nimi on Donquixote saar, väiksemal saarel aga nime pole.  

Donquixote saar on 290 m pikk ja 140 m lai. Väiksema saare diameeter on 30 m.  

Järves on ahvenat, haugi, kiiska, särge, latikat.

Pilt:Tammemäe järve luigepere.JPG|Tammemäe järve luigepere
Pilt:Tammemäe järv1.jpg|Tammemäe järv
Pilt:Tammemäe karjäär.jpg|Tammemäe karjäär


## Vaata ka
*Männiku järv
*Männiku Väikejärv
*Pumbajärv
*Raku järv
*Valdeku karjäär
Franz Malmsten

**Franz Malmsten** (perenimi ka **Malmstein**; 24. oktoober (vkj)/ 6. november 1905 Narva, Jamburgi maakond – 6. veebruar 1967 Tallinn) oli eesti näitleja.

1925. aastal astus ta koos venna Hugoga Narva "Võitleja" teatrisse, mängis aastatel 1925–1937 Narva teatris, saavutas edu nii opereti- ja ooperisolistina kui ka näitlejana sõnalavastustes.

Oli aastatel 1937–1967 Eesti Draamateatri/V. Kingissepa nim. TRA Draamateatri näitleja.

Ta on mänginud ka filmis ("Tagahoovis", 1956, Tallinnfilm) ja kuuldemängudes ("Sinel", 1952).

## Rollid teatris
* 1928 Hugo Raudsepp "Siinai lähistel" (Eenok)
* 1929 August Kitzberg "Püve talus" (Saaremaa Priidu)
* 1929 Henrik Ibsen "Peer Gynt" (Suur Kõver)
* 1930 August Kitzberg "Libahunt" (Tammaru peremees)
* 1930 Karl Zeller "Linnukaupleja" (Adam)
* 1931 Shakespeare "Othello" (Othello)
* 1931 Hugo Raudsepp "Põrunud aru õnnistus" (Jeremias Suurkukk)
* 1931 Eduard Vilde "Pisuhänd" (Piibeleht)
* 1933 August Mälk "Vaese mehe ututall" (Rein Rääbis)
* 1934 Imre Kálmán "Mariza" (vürst Dragomir)
* 1935 Enn Vaigur "Kraavihallid" (Mart)
* 1936 Aino Kallas "Mare ja ta poeg" (Imant)
* 1936 Aleksander Korneitšuk "Platon Kretšet" (Pavel)
* 1936 Oskar Luts/Andres Särev "Tagahoovis" (Trei)
* 1938 Karel Čapek "Valge taud" (Marssal)
* 1942 Tammsaare/Andres Särev "Karin ja Indrek" (Vesiroos)
* 1943 Aleksis Kivi/Hemmo Kallio "Seitse venda" (Lauri)
* 1944 George Bernard Shaw "Pygmalion" (Alfred Doolittle)
* 1945 Anton Tšehhov "Kosjas" (Tšubukov)
* 1945 Richard Brinsley Sheridan "Seltsidaam" (don Jerome)
* 1946 Carlo Goldoni "Põikpead" (Lunardo)
* 1947 August Jakobson "Võitlus rindejooneta" (Joosep Kangur)
* 1948 Eduard Vilde "Pisuhänd" (Vestmann)
* 1948 Valentin Katajev "Puhkepäev" (Dudkin)
* 1949 Nikolai Gogol "Revident" (Hlopov)
* 1950 Aleksandr Ostrovski "Mets" (Milonov)
* 1950 Vilis Lācis/Voldemars Sauleskalns "Kaluri poeg I" (vend Teodor)
* 1951 Lope de Vega "Tantsuõpetaja" (Bellardo)
* 1951 Tammsaare/Andres Särev "Vargamäe" (Juss)
* 1951 Aadu Hint/Andres Särev "Tuuline rand" (Laulu-Kaarli)
* 1952 Deniss Fonvizin "Äbarik" (Prostakov)
* 1952 Vilis Lācis/Voldemars Sauleskalns "Kaluri poeg II" (vend Teodor)
* 1953 Aleksander Korneitšuk "Eskaadri hukk" (Pootsman)
* 1957 George Bernard Shaw "Südamemurdumise maja" (Murdvaras)
* 1958 Viktor Rozov "Rõõmu otsinguil" (Lapšin)
* 1958 Tammsaare/Andres Särev "Vargamäe" (Sauna-Madis)
* 1961 Ardi Liives "Siinpool horisonti" (Rikas-Karu)
* 1962 Tammsaare/Voldemar Panso "Inimene ja jumal" (Jürka)
* 1964 Juhan Smuul "Kihnu Jõnn" (Jürnas)
* 1966 John Steinbeck "Hiirtest ja inimestest" (Candy)
* 1966 Tammsaare/Andres Särev "Vargamäe" (Sauna-Madis)

## Tunnustus
* 1965 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema vend oli Hugo Malmsten, õde Lydia Bock.

Ta oli aastast 1940 abielus Eva Meiliga, nende poeg oli näitleja Rein Malmsten, pojapoeg on näitleja Mait Malmsten.

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000

## Välislingid
*Franz Malmsten. Sirp ja Vasar nr 6, 10. veebruar 1967
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Meditsiinisõnastik

**"Meditsiinisõnastik"** on 1996. aastal kirjastuse Medicina avaldatud arstiteadusliku terminoloogia sõnastik.

2004. aastal avaldas sama kirjastus teise, uuendatud trüki. Sõnastikus on 864 lehekülge ja umbes 22 000 märksõna (ISBN 9985-829-55-7). 
Toimetajad Pavel Bogovski, Rein Kull; tõlkijad: Georg Loogna, Aet Raukas, Katrin Rehemaa ja Imbi Reili. 
 
Meditsiinisõnastikus on eestikeelsed terminid koos seletustega ning ladina, inglise ja soome vastetega.

Sõnastiku veebiversioon on registreeritud kasutajatele tasuta saadaval portaalis Med24.ee.
Vara kirik

**Vara Brigitta kirik** on kirik Tartumaal Kuusiku külas.

Maarja-Magdaleena kihelkonna Vara abikirik sai iseseisva koguduse 1694. aastal, kuid taasühendati hiljem taas  Maarja-Magdaleena kihelkonnakogudusega.

Praegune vara kirik ehitati 1855. aastal põlenud puukiriku asemele. Varasema Pirita kiriku kohta on andmeid aastast 1627.

Kirikut kasutab Vara Brigitta kogudus.

Vara kirikaias asub Vara ohvritamm (ümbermõõt 4,2 m, kõrgus 24 m). 

## Viited

## Välislingid

*
Rovato

**Rovato** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis, Franciacorta piirkonnas, Monte Orfano jalamil. Halduskeskus asub Rovatos.

192 meetri kõrgusel merepinnast asuva Rovato asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.
 
Rovato piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Berlingo, Castrezzato, Cazzago San Martino, Coccaglio, Erbusco, Travagliato, Trenzano.

Rovato halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Bargnana, Duomo, Lodetto, San Carlo, San Giorgio, San Giuseppe, Sant'Andrea, Sant'Anna.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Korruptsioonivaba Eesti

**Korruptsioonivaba Eesti** on avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärk on tegeleda korruptsiooni ennetamisega, tõsta Eesti elanikkonna korruptsiooniteadlikkust ja tegutseda Eesti ühiskonna läbipaistvuse ja demokraatia edendamise nimel. Ühing loodi Jaan Tõnissoni Instituudi algatusel rahvusvahelise korruptsioonivastase organisatsiooni Transparency Internationali allorganisatsioonina 27. aprillil 2000 eesmärgiga juhtida ühiskonna tähelepanu avalikus ja erasektoris toimuvatele korruptsiooniilmingutele. 

MTÜ Korruptsioonivaba Eesti on alates 2007. aastast Transparency Internationali akrediteeritud esindaja Eestis. 

Kuni 2006. aasta lõpuni tegutses ühing seltsinguna, mille töövormiks oli Jaan Tõnissoni Instituudi juurde loodud Korruptsioonianalüüsi Keskus. Alates 2007. aastast tegutseb ühing registreeritud mittetulundusühinguna, et omada suuremat autonoomiat.

MTÜ Korruptsioonivaba Eesti ei ole õiguskaitseasutus ega tegele korruptsioonijuhtumite avastamise või uurimisega. Seevastu tegeleb ühing Eesti korruptsioonivastase poliitika ning seaduste analüüsi, jälgimise ja mõjutamisega ettepanekute tegemise kaudu, et tagada struktuurse korruptsiooniennetuse tõus riigis. Samuti peab organisatsioon oluliseks sellealase teadlikkuse tõstmist nii konkreetsete sihtgruppide kui ka avalikkuse seas üldiselt. Aastate 2021–2024 prioriteetsed teemad on 
* läbipaistev riigivalitsemine
* aus ettevõtlus
* vihjeandjate tõhus kaitse
* noorte teadlikkus
* korruptsioonivabad kohalikud omavalitsused

MTÜ-d Korruptsioonivaba Eesti rahastatakse projektifinantseerimise vormis. Vähem saab ühingu eelarve täiendust teenuste osutamisest (uuringud, analüüsid, koolitused), liikmemaksudest ja annetustest.

## Juhatus
Juhatuse esimees on Steven-Hristo Evestus ning liikmed Anne Reino, Piret Kustasson, Raul Narits ja Merle Ojasoo.

## Vaata ka
*Vilepuhuja

## Viited

## Välislingid
*Korruptsioonivaba Eesti koduleht
*Korruptsioonivaba Eesti Facebook
Kataveski hiiekadakas

**Kataveski hiiekadakas** on ohvrikadakas Harju maakonnas Kose vallas Kata külas.

## Kirjandus
* Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn, Koolibri 2003, lk 68–70.

## Välislingid
*Kataveski hiiekadakas eestigiid.ee
*
*
Kaagvere mõis

**Kaagvere mõis** (saksa keeles *Kawershof*) oli mõis Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisasüda Kastre valda Pupe külla.

## Ajalugu
Esmateade mõisa kohta pärineb aastast 1544 (Fyfhusen, hiljem Kawershof). Mõis kuulus perekond Kawerile, kelle järgi sai mõis saksakeelse nime. 1544. aastast oli mõisa omanik Tartu piiskopkonna stiftifoogt Peter Stackelberg, kes pärandas mõisa oma pojale Reinhold Stackelbergile. Poola kuningas Stefan Batory andis mõisa Tartu kodanikule Berend Mestmannile ja pärast tema surma Ewert Unferfehrtile. 1601. aastal sai Kaagvere mõisa omandiõiguse Christian Allfeldt. Tema järel valdas mõisa Johann Wolter von Plettenberg (suri pärast 1651) ja seejärel tema teener Joachim Simonsson. Viimase valduses oli mõis kuni 1627. aastani. 

1645. aastal kinnitas Rootsi kuninganna Kristiina omandiõiguse Fromhold von Tiesenhausenile. 1726. aastal müüs tema pojapoeg mõisa Võnnu Jakobi koguduse pastorile Johannes Svenskele (Swenske) (u 1675−1727), kelle pärijad pantisid 1786. aastal mõisa krahv Johann Gottlieb von Münnichile (1740−1813), kes sai 1797. aastal mõisa omanikuks. 

1815. aastal omandas tema tütar vabaproua Marie Ernestine von Nolcken (1768−1845) Mooste, Luunja ja Kaagvere mõisa. Nolckenite suguvõsa omandusse jäi mõis kuni võõrandamiseni. Viimane omanik enne võõrandamist oli vabahärra Eduard Georg von Nolcken (1875−1941).

Mõisate riigistamise järel anti Kaagvere mõisa hooned 1920. aastal Tartu linnale.
1920. aastal tehti Kaagvere mõisahoonesse emade ja rinnalaste kodu, 1926. aastast oli seal Kaagvere lastekodu. 1941. aastal, teine maailmasõda hävis Kaagvere mõisahäärber pommirünnakutes, 1957. aastal ehitati mõisahoone vundamendile uus külgtiibadega maja lastekodule.

1965. aastal hakkas hoonestuses tööle Erikutsekool nr 34, mis andis üldharidust ning õpetas õmblemist ja köögiviljakasvatust käitumishälvetega tüdrukutele. Eesti taasiseseisvumise järel nimetati õppeasutus ümber Kaagvere erikooliks. 2015. aastal moodustati mitme erikooli (sh Kaagvere erikooli) baasil Maarjamaa Hariduskolleegium.

## Mõisaansambel


Kaagvere mõisa teenijatemaja.JPG|Kaagvere mõisa teenijatemaja
Kaagvere mõisa. Õllekoda.JPG|Kaagvere mõisa õllekoda
KaagvereMõisaValitsejamaja.JPG|Kaagvere mõisa valitsejamaja
Kaagvere mõisa kasvuhoone.JPG|Kaagvere mõisa kasvuhoone
Kaagvere mõisa kuivati 2013-06.jpg|Mõisa endine kuivati
Kaagvere mõisa piirdemüürid 3.JPG|Kaagvere mõisa piirdemüürid
KaagvereMõisaAednikumaja.JPG|Kaagvere mõisa aednikumaja
KaagvereMõisaKelder.JPG|Kaagvere mõisa kelder


## Viited

## Välislingid
*Kaagvere mõis (Võnnu  khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 25-7.
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 104-7.
Babīte linnamägi

**Babīte linnamägi** (ladina keeles *castrum Babath*) oli linnus semgalite Upmale maakonnas, praegu asub Lätis Jūrmala linnas Bražciemsi linnaosas.

Babīte linnus hoidis kontrolli all Lielupe veeteed ja jõe äärest sisemaale viivat teed. Ovaalse linnamäe suurus oli 10 × 20 meetrit. Pärast Mežotne muinaslinnuse vallutamist said ristisõdijad enda kätte ka Babīte. Aastal 1219 ehitasid ristisõdijad sinna Babate või Püha Maarja kindluse. Aastal 1228 ründasid kuralased koos semgalitega Dünamünde kloostrit, põletades ühtlasi maha ka vastse kindluse.

Linnamägi kannab ka Poolamäe nime (*Poļu kalns*), sest Poola-Rootsi sõja ajal 1600–1629 paiknesid seal Rzeczpospolita väed.
Orzivecchi

**Orzivecchi** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Orzivecchis.

91 meetri kõrgusel merepinnast asuva Orzivecchi asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Orzivecchi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Comezzano-Cizzago, Orzinuovi, Pompiano, Roccafranca.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)