open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ameerika

**Ameerika** on maailmajagu Maa läänepoolkeral.

Maailmajakku kuuluvad Põhja-Ameerika manner ja Lõuna-Ameerika manner ning neid ümbritsevad saared.

## Loodus

Maailmajao pindala on 42 549 000 km².

Ameerika kõrgeim koht on Aconcagua mägi, mis on 6959 meetrit üle merepinna. Ameerika madalaim koht on Surmaorg, mis on 86 meetrit alla merepinna.

Pikim jõgi on Amazonas – 6400 km. Suurim järv on Ülemjärv – 82 097 ruutkilomeetrit.

Suurim kõrb on Sonora, mille suurus on 310 000 ruutkilomeetrit.

## Inimasustus
2019. aastal avaldatud teadustöös väidetakse, et Cooper's Ferry leiukohas Idahos Ameerika Ühendriikides on tuvastatud inimtegevuse jälgi, mis on dateeritud aega 16560–15280 BP.

2016. aasta seisuga elas Ameerika maailmajaos 1 001 599 000 inimest.

Suurima pindalaga riik on Kanada.

## Vaata ka
*Clovise kultuur
*Ameerika Ühendriigid
*Ameerika pajud
*Kariibi mere regioon
*Kesk-Ameerika
*Ladina-Ameerika
*Lõuna-Ameerika
*Lõunakoonus
*Pan-Ameerika mängud
*Põhja-Ameerika

## Viited
Aurora Selts

**Aurora Selts** oli 18. sajandi teisel poolel Soomes tegutsenud haritlaste sõpruskond, mis kujunes oluliseks kultuuri- ja hariduskeskuseks. Selts koondus Turu Kuningliku Akadeemia ümber ning kujutas endast tüüpilist valgustusajastu nähtust: ühtaegu nii salaühingut kui ka avalikku kultuurilist ja teaduslikku keskust.

Seltsi keskseks tegelaseks peetakse Henrik Gabriel Porthani, keda on nimetatud seltsi "südameks". Aurora Selts andis 1771. aastast välja Soome esimest ajalehte Tidningar utgifne af ett Sällskap i Åbo (sageli nimetatud ka Åbo Tidningar). Samuti korraldati seltsi eestvedamisel esimesed avalikud orkestrikontserdid Soomes.

Aurora Seltsi liikmete hulka kuulusid mitmed tuntud haritlased ja teadlased, sealhulgas:
* botaanik ja maadeuurija Pehr Kalm,
* loodusteadlane ja keemik Pehr Adrian Gadd,
* jurist Mathias Calonius,
* luuletaja ja ajakirjanik Johan Henrik Kellgren,
* teatri- ja muuseumijuht Abraham Niclas Edelcrantz,
* õuekohtunik Johan Lilius,
* teoloog Magnus Jacob Alopaeus,
* muuseumitegelane Carl Fredrik Fredenheim jpt.

Seltsi peamisteks huvivaldkondadeks olid luule, Soome ajalugu, geograafia, keeleteadus ja majanduslikud uurimused. 

Aurora Selts mängis olulist rolli Soome rahvusliku identiteedi ja kirjanduse kujunemisel.

## Välislingid
*Henrik Gabriel Porthan, Finnika lehel
*Porthan, Henrik Gabriel kansallisbiografia lehel 
*Birth of the Finnish press(arhiveeritud lehekülg)
A1

**A1** võib tähistada erinevaid asju.

*A1 on Suurbritannia poistebänd.
*A1 on sümbol laevanduses.
*A1 on ISO 216 standardi järgi paberiformaat (pindalalt 8 korda  suurem kui A4).

## Teed
A1 on teenumber mitmes riigis
*A1 on kiirtee Austrias.
*A1 on kiirtee Itaalias.
***A1** ehk **[[Vilniuse–Klaipėda maantee]]** on maantee Leedus.
*A1, maantee Prantsusmaal Pariisi ja Lille'i vahel
*A1, maantee Lätis, Riia-Ainaži-Salacgrīva ehk Tallinna maantee (osa maanteest E67)
*A1, maantee Šveitsis

## Autod
*Audi A1, Audi supermini, toodetakse alates 2010. aastast
*Audi Quattro A1, autoga võideti 1983. aastal Rootsi ja Portugali ralli
*Anadol A1, Türgi auto
*Arrows A1
*Scania A1
*Toyota A1
Annie Dillard

**Annie Dillard** (sündinud 30. aprillil 1945) on USA naiskirjanik.

Ta sai 1975. aastal Pulitzeri preemia mitteilukirjanduse eest. Auhinnati raamatut "Pilgrim at Tinker Creek", mis on meditatsioon tema loodusvaatlustest Tinker Creeki ääres. Raamatu kohta on kasutatud sõnu "müstika" ja "teoloogia". Samasugune loodusvaatluste ja filosoofia ühitamine on omane mitmele teisele tema teosele, näiteks "For the Time Being" ja "Holy the Firm". 

## Raamatud
* 1974 "Tickets for a Prayer Wheel" (uusväljaanne; luule)
* 1974 "Pilgrim at Tinker Creek" (proosa)
* 1977 "Holy The Firm" (proosa)
* 1982 "Living By Fiction" (esseed)
* 1982 "Teaching a Stone To Talk" (esseed)
* 1987 "An American Childhood" (mälestused)
* 1989 "The Writing Life" (mälestused ja mõtisklused)
* 1992 "The Living" (romaan)
* 1995 "Mornings Like This: Found Poems" (luule)
* 1999 "For the Time Being" (esseed)

## Tunnustus
* 1999 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Anne Tyler

**Anne Tyler** (sündinud 25. oktoobril 1941 Minneapolises) on USA naiskirjanik. 

Tema tuntumad raamatud on "The Accidental Tourist" (1985), millest on tehtud menukas film, "Saint Maybe" (1991), mis on andnud ainet samanimelise telefilmi jaoks, ning Pulitzeri preemia saanud "Breathing Lessons" (1988). 

## Tunnustus
* 1983 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Anastasius I

**Anastasius I** on olnud mitme isiku nimi.
***[[Anastasius I (keiser)|Anastasius I]]** oli Ida-Rooma keiser. 
***[[Anastasius I (paavst)|Anastasius I]]** oli paavst.
Aemilianus

**Aemilianus** (**Imperator Caesar Marcus Aemilius ''Aemilianus'' Augustus**); sünninimi **Marcus Aemilius Aemilianus**; 207 või 213 Djerbas – oktoober 253) oli Vana-Rooma keiser augustist 253 kuni surmani. 

Tapeti.
Antoninus Pius

**Antoninus Pius** (Imperator Caesar Divi Hadriani Divi Traiani Titus Aelius Hadrianus Antoninus Augustus Pius; sünninimi **Titus Aurelius Fulvus Boionius Arrius Antoninus**; 19. september 86 Nemausus – 7. märts 161) oli Vana-Rooma keiser alates 10. juulist 138 kuni surmani.

Omandatud tiitlid: Pius (138), Germanicus (157), Dacicus (157).

Antoninus oli pärit Galliast maaomanike ja senaatorite perest.

Ta oli 120 konsul, seejärel Aasia prokonsul.

25. veebruaril 138 adopteeris Hadrianus Antoninuse ja määras ta oma järglaseks. Antoninus saavutas Hadrianuse kuulutamise jumalaks ja ehitas talle mausoleumi. Selle eest andis senat, keda Antoninus väga soosis, talle hüüdnime Pius ('heasoovlik, heategev, õiglane').

Antoninuste valitsemisajal säilitas Rooma riik oma piirid. Ta laskis Šotimaale rajada Antoninuse valli Firth of Clyde'ist Firth of Forthini ning valmis ehitada piirivalli Germaanias ja Reetias.

110. ja 115. aasta vahel abiellus ta Faustinaga, kes suri 140. aastal. 146 naitis Antoninus oma tütre Faustina Marcus Aureliusega, kelle ta lapsendas ja nimetas tseesariks. Sellega rajas ta Antoninuste dünastia, mis püsis Commoduse surmani 192.

Antoninus suri loomulikku surma.
Avidius Cassius

**Avidius Cassius** (**Imperator Caesar Caius Avidius Cassius Augustus**; sünninimi **Caius Avidius Heliodorus**; u 130 – 175) oli Vana-Rooma kaaskeiser 175. aasta aprillist juulini.
Aurelianus

**Lucius Domitius Aurelianus** (*Imperator Caesar Lucius Domitius Aurelianus Augustus*); 9. september 214 – september 275) oli Vana-Rooma keiser septembrist 270 kuni surmani (valitses 5 aastat ja suri 61-aastaselt).

Lisanimed: *Germanicus maximus* (271), *Goticus maximus* (272), *Dacicus maximus* (272), *Parthicus (Persicus?) maximus* (272), *Arabicus maximus* (272), *Palmyrenicus maximus* (272), *Armeniacus (?)*, *Adiabenicus (?), Carpicus maximus* (273), *Restitutor orbis* (274). Tapeti oma sekretäri poolt.

Aurelianus sündis Möösias, oli rahvuselt illüür ja arvatavasti kolooni poeg. Ta oli elukutseline sõjaväelane ja sai Claudius II ajal ratsaväe ülemaks. Pärast Claudiuse surma kuulutas ta end Sirmiumis keisriks.

Võitudega jüütide, sarmaatide, vandaalide ja gootide üle taastas ta Rooma piiri Doonaul, kuid pidi teisel pool jõge oleva Daakia 271 gootidele loovutama. 271 peatas ta Pavia lähedal alamannide sissetungi Itaaliasse. Ta laskis ümbritseda Rooma Aurelianuse müüriga, millest 18,8 km on säilinud. 272 võitis ta Palmyra kuningriigi valitsejanna Zenobia ja tõi ta vangina Rooma. 274 võitis ta Gallia usurpaatori Tetricus I ja liidendas seega kõik sajandi keskel tekkinud separaatriigid, taastades Rooma keisririigi ühtsuse. Siit tuleneb tema aunimetus *restitutor orbis* ('maailma taastaja').

Ta uskus, et riiki on võimalik ühendada ühtse usuga. Seega kehtestas ta riigis päikese usu. Lisaks käskis ta end nimetada jumalaks. 

## Viited
Aadlisuguvõsade loendid

*Siin on [[aadlisuguvõsa]]de loendid

==Baltisaksa aadlisuguvõsad==
===Vasallisuguvõsad===
 ja [[Harju-Viru rüütelkond]]

[[Baltisakslased|Baltisaks]]a aadel pärines XIII sajandil tekkinud [[Vana-Liivimaa]] vasalkonnast. Selle moodustasid peaasjalikult [[rüütliseisus]]est isikud ja [[ministeriaal]]ide hulgast pärit suur[[feodaal]]ide sõjamehed, vähesel määral oli nende seas kõrg[[aadlik]]ke ja kohaliku päritolu [[Ülik|ülik]]ute järglasi. Taani kuninga [[Taani valdused Eestis|Taani Eesti valduste]] [[Eestimaa hertsogkond|Eestimaa hertsogkonna]], [[Riia peapiiskopkond|Riia peapiiskopkonna]], [[Tartu piiskopkond|Tartu piiskopkon]]na, [[Saare-Lääne piiskopkond|Saare-Lääne piiskopkon]]na, [[Kuramaa piiskopkond|Kuramaa piiskopkon]]na, [[Saksa ordu]] [[Liivimaa ordu]] vasallisuguvõsadest kujunes XVI sajandiks välja [[Pärusaadel|pärusaadel]]. [[Keskaeg|Keska]]jal Liivimaale saabunud suguvõsad loeti [[Põlisaadel|põlis-]] ehk [[vana aadel|vana aadli]] hulka.

Vt. ka *:Kategooria:Vasallisuguvõsad: Riia peapiiskopkonna vasallisuguvõsad, Saare-Lääne piiskopkonna vasallisuguvõsad,  Liivi ordu vasallisuguvõsad,  Saksa ordu vasallisuguvõsad,  Taani kuninga vasallisuguvõsad, Tartu piiskopkonna vasallisuguvõsad*

===Matrikliaadel===


Pärast aadlimatriklite koostamist XVIII sajandi keskel (Kuramaal ja Piltenes juba XVII sajandil) jagunes baltisaksa aadelkond matrikliaadliks ja immatrikuleerimata aadliks. Matrikliaadel oli koondunud [[Eestimaa rüütelkond|Eestimaa]], [[Kuramaa rüütelkond|Kuramaa]], [[Liivimaa rüütelkond|Liivimaa]], [[Piltene rüütelkond|Piltene]] (kuni 1819) ja [[Saaremaa rüütelkond]]a. XVIII sajandi alguses lühikest aega eksisteerinud [[Tartumaa rüütelkond|Tartumaa rüütelkonnas]] eraldi registrit ei peetud.

===Immatrikuleerimata aadel===


Need baltisaksa aadlisuguvõsad, keda rüütelkonna matriklisse ei võetud, olid osa maiskonnast ([[saksa keel]]es *Landschaft''). Paljud neist kanti kubermangu aadliraamatusse.

## Rootsi aadlisuguvõsad

Rootsi aadel jagunes kahte gruppi: rüütelkonda introdutseeritud aadel ja introdutseerimata aadel.

## Soome aadlisuguvõsad

Enne Soome Venemaaga ühendamist XIX sajandi algul kuulusid mitmed Soome aadlisuguvõsad Rootsi rüütelkonda. 1818. aastal loodi Soome suurvürstiriigis omaette Soome rüütelkond.

## Vaata ka
*Dünastiate loend
Abašidze

**Abašidze** (gruusia keeles აბაშიძე) on Gruusia Imerethi vürstisuguvõsa. Eriti kuulsaks sai see 17. ja 18. sajandil.

Legendi järgi pärinevad Abašidzed Abessiinia ohvitserist nimega Abaš, kes 8. sajandil saabus Gruusiasse koos Marwan ibn Muhammadi araablaste armeega. Abaš jäi Gruusiasse ja tõsteti aadliseisusse pärast seda, kui ta Gruusia kroonprintsi hundi käest päästis. Kuna esimesed ülestähendused Abašidzedest pärinevad 15. sajandi teisest poolest, on alust arvata, et see legend on igasuguse tõepõhjata.

1540. aastateks olid Abašidzed omandanud suure feoodi Imerethi idaosas. Seda feoodi kutsuti Saabašidzeoks 'Abašidzele kuuluvaks maaks'.

Saabašidzo vürste hakatakse lugema Saabašidzo ja Sapalavando vürstist Paata Abašidzest (17. sajand – 1658).

Abašidzed jõudsid oma võimsuse tippu 18. sajandi vahetusel, kui neile kuulus 78 küla, losse, kindlusi, kirikuid ja kloostreid, samuti 1500 pärisorjade majapidamist. Vürst Giorgi-Malakia Abašidze oli mitte üksnes Imerethi kuninga mõjukaim vasall, vaid laskis 1702 kuninga kukutada ja valitses 1707. aastani ise Imerethi kuningana Giorgi VI nime all.

18. sajandil omandasid Abašidzed valdusi ka Ida-Gruusias: kuningas Irakli andis selle 1774 oma äiale vürst Zaal Abašidzele ja tema meessoost järeltulijatele. Üks Abašidzede haru läks 18. sajandil üle Ottomani impeeriumi poolele ja asus Bathumisse, kus nende järglased omandasid sandžak-bei (sõjaväe kõrge ohvitseri ja piirkonna kuberneri) tiitli.

Kui Venemaa liidendas 1810 Imerethi, siis kaotasid Abašidzed Saabašidzeo ja neid hakati käsitlema samadel alustel kui teisi Venemaa aadlisuguvõsasid. 20. septembril 1825 tunnistas Venemaa Abašidzede vürstistaatust ning nad kanti Tiflisi kubermangu aadlimatrikli V ossa.  

## Välislingid
* Abašidzede genealoogia
Ardennesi departemang

**Ardennesi departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. Eestikeelne mööndav nimevariant on *Ardennide departemang*.

Departemang on nime saanud Ardennide järgi. 

Departemangu keskus on Charleville-Mézières. Allkeskused on Rethel, Sedan ja  Vouziers.

Departemang asetseb Belgia piiri ääres Ardennide piirkonnas.

Seal on palju metsa.

2015. aastani kuulus departemang Champagne-Ardenne'i piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Ardennesi departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Alžeeria

**Alžeeria** on riik, mis asub Aafrika põhjaosas, Vahemerest lõuna pool. Naaberriigid on Maroko, Mauritaania, Lääne-Sahara, Mali, Niger, Liibüa ja Tuneesia. Pealinn on Alžiir, kus elab 2011. aasta andmetel 3 415 811 inimest. Alžeerias räägitakse araabia ja tamasitki keelt. Rahaühik on dinaar (DZD).

## Lipp
Riigi lipp on roheline-valge. Selle keskel on punane poolkuu, millel on keskel punane täht. Roheline värv tähistab religiooni ja valge värv kodanike puhast mõtlemist. Poolkuu ja täht tähistavad islami usku.

## Vapp
Vapi taustal on mäe tagant tõusev päike, mis tähistab tõusu. Vapi allosas on punane poolkuu koos tähega, vasakul aga tehased, mis tähistavad riigi arengut. Vapp võeti kasutusele siis, kui iseseisvuti Prantsusmaa mõju alt.

## Loodus

### Rannajoon
Alžeeria rannajoone pikkus on 998&nbsp;km.

## Rahvastik
2017. aasta andmetel elab Alžeerias 41 318 142 inimest.

Laste arv sünnituseas naise kohta on Alžeerias 2,59 last, imikusuremus on 17,6‰.

Oodatav eluiga sünnihetkel on Alžeerias 77,5 eluaastat.

Sündimuskordaja oli 2015. aastal 23,67 promilli ja suremuskordaja 4,31 promilli.

Keskmine eluiga on 72,3 aastat. Meestel on see 70,9 ja naistel 73,7 aastat.

Alžeeria rahvastikupüramiidilt on näha, et noorte osakaal on suur ja lapsi sünnib palju. Saab järeldada, et riik on rahvastikuarengu 1. etapis. Vanu inimesi on Alžeerias vähe. 20–30-aastasi on vähem, sest Alžeerias peeti 1990. aastatel kodusõda.

On prognoositud, et edaspidi sündimus langeb ja iive väheneb. 

Immigrantide osatähtsus riigis on 0,6%.
## Linnastumine
Linnastumise tase oli 2015. aastal 70,7%. On ennustatud, et 2025. aastaks on linnastumise tase 74,6%.

## Rahvastiku paiknemine
Slummides elavate inimeste osatähtsus on 11,9%.

Asustustihedus oli 2015. aastal 17,3 in/km².

Tihedamini on asustatud Alžeeria Vahemere-äärne põhjaosa. Kõrbealad on hõredalt asustatud.

## Majandus
Tööjõu suurus oli 2014. aastal 12,19 miljonit inimest. 2006. aastal elas 23% elanikkonnast allpool vaesuspiiri.

## Töö
Tööealistest töötas 2017. aastal 13,3% põllumajandus-, 39,3% tööstus- ja 47,4% teenindussektoris.

Töötute osakaal oli Alžeerias 2017. aasta seisuga 11,7%. 

Töötuse poolest on Alžeeria maailmas 155. kohal.

## Turism
Riik on külastatavuselt Aafrikas neljas, maailmas aga 80 enim külastatava riigi hulgas.

Külastatuimad kohad on Sahara kõrb, Beni Hammadi kindlus ja muistne Djémila linn.

Turism moodustas 2018. aastal 10,3% sisemajanduse kogutoodangust.

### Väliskaubandus
Alžeeria suurimad ekspordiartiklid on nafta, toorõli ja maagaas. Tähtsaimad ekspordipartnerid olid 2013. aastal Hispaania (20,6%), Prantsusmaa (9,3%), USA 8,1%, Holland (6,9%), Kanada 6%, Brasiilia (5,6%).

Alžeeria suurimad impordiartiklid on toidu- ja tarbekaubad. Tähtsamad impordipartnerid olid 2013. aastal Prantsusmaa (15,1%), Hiina (11,6%), Itaalia (10,8%), Hispaania (9,9%) ja Saksamaa (4,6%).

## Haldusjaotus
Alžeeria on jaotatud 48 provintsiks, 553 ringkonnaks ja 1541 vallaks.

## Vaata ka
*Alžeeria riigipeade loend
*Alžeeria linnade loend
*Zaijaniidide riik
*Alžeeria jalgpallikoondis
*Alžeeria sihtnumbrite loend
*Numiidia

## Viited

## Välislingid
Araablased

**Araablased** on semiidi päritolu rahvas, kes iidsest ajast elas Araabia poolsaarel. Alates 7. sajandist segunesid araablased islami levitamise käigus nende poolt vallutatud alade elanikega, kes suurelt jaolt assimileeriti.

Araablase tunnuseks peetakse enamasti seda, et tema emakeel on araabia keel. On siiski erandeid: näiteks juute, kelle emakeel on araabia keel, ei nimetata tavaliselt araablasteks.

## Usund

Araablased on enamasti sunniidi muslimid, kuid nende seas on ka palju šiiite (peamiselt Iraagis, Jeemenis, Süürias ja Liibanonis) ja kristlasi (peamiselt Liibanonis, Süürias ja Egiptuses). Kristlastest araablased kuuluvad enamasti idakirikutesse (näiteks nestoriaanid ja Süüria õigeusu kirik). Seetõttu ei saa religiooni araablase tunnusena kasutada. Pealegi olid araablased ka näiteks 5. sajandi Meka elanikud.

## Levik

Mõnikord määratletakse araablasi ka sünnikoha (Araabia poolsaar) järgi, kuid ka see ei ole tänapäeval enam otsustav kriteerium.

Sageli arvatakse, et kõigi araablaste ühine esivanem on Aabraham (araabia keeles Ibrahim) või et kõik araablased põlvnevad Araabia poolsaarel elanud inimestest, kuid ka see ei pea paika.

Sageli peetakse araablasi mitte üheks rahvuseks, vaid kultuuriliseks ühenduseks. Aluseks on see, et enamik araablasi on araablaste poolt alistatud rahvaste (sealhulgas aramealaste, egiptlaste, berberite, Lähis-Ida helleniseeritud elanike ja Põhja-Aafrika romaniseeritud elanike) järeltulijad.

Riigid, kus domineerivad araablased, on Maroko, Mauritaania, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus, Sudaan, Saudi Araabia, Palestiina Riik (Jordani jõe Läänekallas ja Gaza sektor), Jordaania, Liibanon, Süüria, Djibouti, Somaalia, Iraak, Kuveit, Jeemen, Katar, Bahrein, Araabia Ühendemiraadid ja Omaan.

Araablaste üldarvuks maailmas hinnatakse 200 miljonit. Kõige rohkem elab neid Egiptuses (66,8 miljonit 2001. aastal). Eestis elas 2021. aasta rahvaloenduse andmetel 489 araablast (367 meest ja 122 naist). Neist 11 olid Eesti kodanikud.

Muhammadi ajast peale on araablaste mõju maailmale on olnud väga suur.

Keskajal nimetati araablasi saratseenideks. Araablased on valitsenud mitmes Lõuna-Euroopa osas: Pürenee poolsaarel, Sitsiilias, Maltal ja Küprosel. Maltal räägitavat keelt (malta keelt) peetakse araabia keele murdeks.

## Vaata ka

*ababda
*araabia keel
*Araabia Liiga
*Araabia maad
*kalifaat
*Muhammad
*panarabism
*semiidid

## Viited
Ansan

**Ansan** (안산시, 安山市 *Ansan-si* 'Ansani linn') on linn Lõuna-Koreas Gyeonggi provintsis.

## Viited
Andong

**Andong** on linn Lõuna-Koreas, Põhja-Gyeongsangi provintsi keskus. Linnaõigused sai 1. jaanuaril 1963.

## Vaata ka
*Andongi Riiklik ülikool

## Viited

## Välislingid
*Andongi linna koduleht
Andongi Riiklik Ülikool

**Andongi Riiklik Ülikool** (korea keeles *안동대학교* (*andong-daehak-gyeo*)) on ülikool Lõuna-Koreas Andongi linnas.

Ühena noorematest Lõuna-Korea ülikoolidest asutati see 21. juulil 1947 Andongi Normaalkoolina. 

1962 muudeti kool Andongi Põllumajanduskolledžiks. 

18. jaanuaril 1979 muudeti õppeasutus Andongi Riiklikuks Kolledžiks ja rajati kaheksa õppeosakonda: Hiina-Korea, ajaloo, folkloori, ärijuhtimise,  rahvusvahelise kaubanduse, muusika, kujutava kunsti ja kodumajanduse osakond. 

1. märtsil 1979 vannutati ametisse esimene dekaan Kim Hak-su. 1980. aastal lisati ingliskeelse hariduse osakond ja matemaatika osakond.

## Kooli juhtkond

Esimesteks koolijuhtideks olid dekaanid, hiljem muudeti koolikorra seadust ja kooli hakkasid juhtima presidendid. 

*Dekaanid*
:1. märts 1979  – 12. märts 1983 Kim Hak-su
:12. märts 1983 – 18. juuni 1984 Lee Ki-baek
:18. juuni 1984 – 22. juuli 1988 Kim Yi
:22. juuli 1988 – 1. märts 1991 Bae Won-dal
*Presidendid*
:1. märts 1991 – 2. märts 1995 Nam Kyu-chang
:2. märts 1995 – 22. märts 1999  Lee Jin-seol
:22. märts 1999 – Kown Young-kon

## Välislingid

* Koduleht (*inglise keeles*)
* Kooli sümbolid
Allah

**Allah** (araabia keeles الله‎ *Allāh*) on araabiakeelne sõna, mis tähendab 'Jumalat'. Sõna koosneb määravast artiklist *al* ja sõnast *ilah* 'jumal'. Seega tähendab *Allah* umbes sama, mis suure algustähega kirjutatud sõna *Jumal* eesti keeles. Seda sõna kasutavad nii muslimid kui ka araabiakeelsed  aabrahamlike usundite järgijad (kristlased, juudid) kogu maailmas.

Islami-eelselt võis *Allah* tähendada ühte Meka paljudest paganlikest jumalatest või olla ka ühe suure naisjumaluse Al-Uzza meesvorm (Al-Lah). Igal juhul peetakse ülimalt tõenäoliseks, et *Allah* ei tähendanud araablaste paganlikul perioodil jumala üldmõistet.

## Näiteid

Pilt:Component letters in Allah.svg|
Pilt:Allah3.svg|
Pilt:Istanbul, Hagia Sophia, Allah.jpg|
Pilt:Dcp7323-Edirne-Eski Camii Allah.jpg|
Arunachal Pradesh

**Arunachal Pradesh** on India osariik, mis piirneb läänes Bhutani, põhjas Tiibeti ja idas Birmaga, lõunas Assami ja Nagalandi osariigiga.

Arunachal Pradesh, mida varem nimetati NEFA (*North East Frontier Agency*), oli 1987. aastani Assami osariigi osa. Talle anti osariigi staatus, arvestades julgeolekukaalutlusi idapiiril ning Hiina ja India vahelisi pingeid. Hiina peab Arunachal Pradeshi endale kuuluva Tiibeti osaks.

## Rahvastik

Osariigi rahvastik on etniliselt mitmekesine. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike seas 64,2% adivasid, mis on ühisnimetus erinevatele põliselanike hõimudele, mida kokku on osariigis üle 100. Neist 25 on üle 5000 liikmega. Suuremad hõimud on *Nissi, Adi Gallong, Wancho, Dafla, Monpa, Tagin, Adi Minyong, Nocte, Adi, Apatani, Galong, Mishmi, Nishang, Tangsa, Abor, Mishing (Miri), Khampti* ja *Adi Padam*. Ülejäänud elanikkond on sisserännanud. 

Põliselanikud räägivad erinevaid tiibeti-birma keeli. Immigrantide seas räägitakse enim bengali, nepali ja hindi keelt.

34,6% elanikest on hinduistid, 18,7% kristlased, 13,0% budistid ja 1,9% muslimid. 31,6% tunnistavad teisi, valdavalt animistlikke usundeid.

## Haldusjaotus
Osariigis on 18 ringkonda:
* Anjawi ringkond
* Changlangi ringkond
* East Kamengi ringkond
* East Siangi ringkond
* Kurung Kumey ringkond
* Lohiti ringkond
* Longdingi ringkond
* Lower Dibang Valley ringkond
* Lower Subansiri ringkond
* Namsai ringkond
* Papum Pare ringkond
* Tawangi ringkond
* Tirāpi ringkond
* Upper Dibang Valley ringkond
* Upper Subansiri ringkond
* Upper Siangi ringkond
* West Kamengi ringkond
* West Siangi ringkond

## Vaata ka
*Tiibet
*Namsai kuldpagood

## Välislingid
* Arunachal Pradeshi valitsuse koduleht
Agafja Lõkova

**Agafja** Karpovna **Lõkova** (Агафья Карповна Лыкова; sündinud 23. aprillil 1944) on Hakassias erakutena elanud vanausuliste Lõkovite perekonna viimane liige.

## Välislingid
*Elulugu saidil rian.ru
*Videoreportaaž
Andrija Radović

**Andrija Radović** (28. jaanuar 1872 Montenegro, Martinici küla – 1947 Belgrad)  oli Montenegro poliitik.    

Lõpetas keskkooli Montenegros. Edasi õppis inseneriks Itaalias. Oli rahandusminister 6. detsembrist 1905 kuni 11. novembrini 1906. Peaminister, välisminister ning sõja- ja rahandusministri esindaja Prantsusmaal alates 19. jaanuarist kuni 4. aprillini 1907. Rahandusminister alates 20. detsembrist 1915 kuni 29. aprill 1916. Peaminister ja välisminister alates 29. aprillist 1916 kuni 4. jaanuarini 1917.

Ta oli ka Montenegro Rahvapartei juht. Lõi aastal 1917 Montenegro Rahvusliku Ühinemise Komitee. Edasi oli Podgorica Suure Rahvuskogu Esimees, mis hääletas Serbiaga ühinemise poolt 26. november 1918. Oli ka Serbia-Horvaatia-Sloveenia Kuningriigi Pariisi Rahukonverentsi delegatsiooni liige. Valiti Konstitutsiooni Assamblee esimeheks, Demokraatliku Partei esindajana. Demokraatlike Saadikute Klubi asepresident. Monopolide Direktoraadi liige alates 1921 ja Rahvuspanga kuberner Belgradis.

## Avaldatud tööd
**Montenegro ja Serbia ühinemine* (Genf 1917)
**Le Montenegro, son passé et son avenir* (*Montenegro, tema minevik ja tulevik*; Pariis 1918) 
**Question de Scutari* (*Shkodëri küsimus*; Pariis 1919) 

## Välislingid
* http://www.mfa.gov.yu/History/MinistriCG/ARadovic_e.html (allikas; portree)
Aegukga

**Aegukga** (**애국가**, 愛國歌) on Lõuna-Korea (Korea Vabariigi) riigihümn. Pealkiri tähendab 'Laul armastusest kodu]maa vastu'. 

Võeti kasutusele riigihümnina 1948. Sõnade autorid on Yun Ch'I-Ho (윤치호, 尹致昊) (1865–1946) ja An Ch'Ang-Ho (안창호, 安昌浩) (1878–1938), muusika kirjutas An Ik Tae (안익태, 安益泰) (5. detsember 1906 – 16. september 1965).

## Sõnad

동해 물과 백두산이 마르고 닳도록
하느님이 보우하사 우리나라 만세

*Refrään:* 무궁화 삼천리 화려강산
대한사람 대한으로 길이 보전하세

남산 위에 저 소나무 철갑을 두른 듯
바람서리 불변함은 우리 기상일세

*Refrään.*

가을 하늘 공활한데 높고 구름 없이
밝은 달은 우리 가슴 일편단심일세

*Refrään.*

이 기상과 이 맘으로 충성을 다하여
괴로우나 즐거우나 나라 사랑하세

*Refrään.*

## Ladina transkriptsioon
1. Donghae mulgwa Baekdusani mareugo daltorok
Haneunimi bouhasa urinara manse
Daehansaram daehaneuro giri bojeonhase

2. Namsan wie jeo sonamu cheolgabeul dureun deut
Baram seori bulbyeonhameun uri gisangilse

*Refrään.*

3. Ga-eul haneul gonghwalhande nopgo gureum eopsi
Balgeun dareun uri gaseum ilpyeondansimilse

*Refrään.*

4. I gisanggwa i mameuro chungseong-eul dahayeo
Goerouna jeulgeouna nara saranghase

*Refrään.*
Alam-Sileesia vojevoodkond

**Alam-Sileesia vojevoodkond** on vojevoodkond Edela-Poolas. Poolakeelsed ametlikud vojevoodkondade nimetused on omadussõnalised. Poolakeelne nimisõnaline vorm on *Dolny Śląsk* 'Alam-Sileesia'.

Vojevoodkond loodi omavalitsusreformi käigus 1. jaanuaril 1999 endistest  Wrocławi, Legnica, Wałbrzychi ja Jelenia Góra vojevoodkonnast.

Vojevoodkonnale on nimi pandud ajaloolise piirkonna Alam-Sileesia (*Dolny Śląsk*) järgi.

Suurem osa piirkonnast kuulus 1870–1945 Saksamaale.

Alam-Sileesia vojevoodkond piirneb Saksamaaga, Tšehhiga, Lubuszi vojevoodkonnaga, Suur-Poola vojevoodkonnaga ja Opole vojevoodkonnaga.

## Rahvastik
Suurim linn on Wrocław.

Teised tähtsamad linnad on Legnica, Jelenia Góra, Wałbrzych, Jawor, Lubin, Chojnów, Złotoryja,
Głogów, Zgorzelec, Bielawa, Bogatynia, Bolesławiec, Dzierżoniów, Kłodzko, Oleśnica, Oława ja  Świdnica.

### Elanike arv
* 2004 – 2 894 900
* 2008 – 2 878 400
* 2014 – 2 908 457

## Majandus
### Turism
Kudowa Zdrój on turismipiirkond.

Enamik turiste külastab kuulsaid suusakuurorte Karkonosze mägedes (keskused Szklarska Poręba ja Karpacz).

Wrocław, Jelenia Góra ja Legnica on vaatamisväärsused.

## Haldusjaotus
Alam-Sileesia vojevoodkonnas on 26 maakonda ja 169 valda. Maakonna õigustega linnu on 4. Linna-valdu on 36, sealhulgas 4 maakonna õigustega. Maa-linna-valdu on 54 ja maa-valdu 79.

Maakonna õigustega linnad on:
* Jelenia Góra
* Legnica
* Wałbrzych
* Wrocław

Teised maakonnad on:

## Vaata ka
* Poola haldusjaotus
* Sileesia
* Alam-Sileesia
* Opole vojevoodkond
* Sileesia vojevoodkond

## Viited

## Välislingid
* Województwo dolnośląskie
ATTAC

**ATTAC** (**''A**ssociation pour la **T**axation des **T**ransactions pour l' **A**ide aux **C**itoyens'' 'Kodanike Abiks Tehingute Maksustamise Assotsiatsioon') on aktivistide organisatsioon, mis taotleb börsitehingutele maksu kehtestamist.

ATTAC, mis algselt oli valuutaspekulatsioonile niinimetatud Tobini maksu kehtestamist nõudev liikumine, pühendub nüüd globaliseerumisega seotud probleemide laiale ringile, seirates Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO), Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Majandusliku Koostöö- ja Arenguorganisatsiooni (OECD) otsuseid. ATTAC on kohal G8 kohtumispaikades, et mõjutada poliitikute otsuseid.

Kuigi ATTAC kritiseerib majandusliku globaliseerumise valdavalt uusliberaalset ideoloogiat, ei ole ta globaliseerumisvastane. Ta toetab globaliseerumispoliitikaid, mis on jätkusuutlikud ja sotsiaalselt õiglased.  Üks ATTAC-i juhtlauseid on "Maailm ei ole kaup": ATTAC  on ühiskonna kaubastumise vastu.

## Välislingid
*Attac.org
Alvin Goldman

**Alvin Ira Goldman** (1. oktoober 1938 Brooklyn, New York – 4. august 2024) oli USA filosoof.

Sai doktorikraadi Princetoni ülikoolist.

Ta oli 2002. aastani Arizona ülikooli filosoofiaprofessor ja teadur kognitiivteaduse alal. Töötas alates 2002. aastast Rutgersi ülikoolis.

Ta oli Filosoofia ja Psühholoogiaseltsi ning Ameerika filosoofiaühingu Vaikse ookeani divisjoni president. 

Tema põhilised uurimisvaldkonnad olid epistemoloogia, vaimufilosoofia ja kognitiivteadus. Ta on kirjutanud ka metafüüsikast, poliitika- ja õigusteooriast ning teadusfilosoofiast. 

Epistemoloogias pooldas ta kausaalset teadmisteooriat (artikkel "A causal account of knowing"), relevantsete alternatiivide lähenemist teadmisele ja religabilismi õigustusteoorias. 

Raamat "Epistemology and Cognition" ("Epistemoloogia ja tunnetus"; 1986) uurib epistemoloogia ja kognitiivteaduse vahelisi seoseid. 

Raamat "Knowledge in a Social World" ("Teadmine sotsiaalses maailmas"; 1999) väljendab tõele orienteeritud sotsiaalse epistemoloogia kontseptsiooni ja näitab, kuidas tõe poole püüdlemist võivad edendada hea inimestevaheline argumenteerimine ja hästi projekteeritud avaliku kommunikatsiooni tehnoloogiad ja institutsioonid. Jutt on teadusest, õigusest, demokraatiast ja haridusest.  

Raamatusse "Pathways to Knowledge" ("Teed teadmiseni"; 2002) on koondatud uuemad artiklid episteemilisest internalismist, aprioorsest volitusest (*warrant*), filosoofilistest intuitsioonidest ja usaldusest ekspertide vastu. 

Goldman kirjutas raamatut inimesetundmise simulatsiooniteooriast, ühendades vaimufilosoofiast, arengupsühholoogiast ja kognitiivsest neuroteadusest pärit lähenemisi. 

## Raamatud
*"A Theory of Human Action" ("Inimtegevuse teooria"; 1970)
*"Values and Morals" ("Väärtused ja moraal"; toimetaja koos Jaegwon Kimiga; 1978)
*"Epistemology and Cognition" ("Epistemoloogia ja tunnetus"; 1986). 
*"Liaisons: Philosophy Meets the Cognitive and Social Sciences" ("Sidemed: Filosoofia kohtub kognitiiv- ja sotsiaalteadustega"; 1992) 
*"Philosophical Applications of Cognitive Science" ("Kognitiivteaduse filosoofilised rakendused"; 1993)
*"Readings in Philosophy and Cognitive Science" ("Lugemine filosoofiast ja kognitiivteadusest"; toimetaja; 1993 
*"Knowledge in a Social World" ("Teadmine sotsiaalses maailmas"; 1999) 
*"Pathways to Knowledge: Private and Public" ("Teed teadmiseni: privaatne ja avalik"; 2002)

## Välislingid
*Foto, tähtsamad publikatsioonid
*Foto, viimased artiklid
*Publikatsioonide nimekiri
Belize

**Belize** [bel'iiz] on riik Kesk-Ameerikas Kariibi mere ääres Yucatáni poolsaare kaguosas. Ta piirneb põhjas Mehhikoga ning läänes ja lõunas Guatemalaga. Vähim kaugus Hondurasest, mis paikneb kagu pool teisel pool Hondurase lahte, on 75&nbsp;km.

Belize'i varasem nimi oli *Briti Honduras*. Praeguse nime on ta saanud Belize'i linna ja jõe järgi. Belize'i linn on riigi ainus linna mõõtu asula, põhiline sadam ja Briti Hondurase endine pealinn (aastani 1970). Hispaania keeles kasutatakse tavaliselt nimekuju *Belice*.

## Sümbolid
*Rahvuslill: must orhidee *(Encyclia cochleatum)* 
*Rahvuspuu: mahagonipuu *(Swietenia macrophilla)* 
*Rahvuslind: tuukan *(Ramphastos solfurantus)* 
*Rahvusloom: taapir *(Tapirello bairdii)* 

## Haldusjaotus

Belize on halduslikult jaotatud kuueks ringkonnaks, mis on omakorda jagatud 31 valimisringkonnaks. Suurimad linnad on Belize, San Ignacio, Belmopan, Orange Walk, Dangriga ja San Pedro.

## Majandus
CIA maailma faktiraamatu kohaselt on Belize'is Kesk-Ameerika suurim töötuse määr – 9,4%. 33,5% elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri.

Majanduses on valdav põllumajandus, toiduainetööstus ja turism. Ekspordist üle poole moodustavad suhkur ja banaanid.

Toledo ringkonnas asuvad naftavarud, kuid seniajani pole neid veel kaevandatud. Riigis on piirkonna kõige kallim elekter.

Sisemajanduse kogutoodang oli 2005 aastal 2,1 miljardit USA dollarit ja SKT elaniku kohta 7800 USA dollarit. Majanduse kasvutempo aastal 2005 oli 3,8%

## Loodus

Pinnamood on tasane kuni kergelt künklik, välja arvatud Maya mäed (1122 m) sisemaal.

Kliima on troopiline, vahelduva niiskusega.

Taimkatte moodustavad troopilised vihmametsad, üksikud männisavannid ja sood ning rannikualadel kasvavad mangroovid.

Ranniku lähedal on arvukalt korallsaari. Belize'i Vallrahu on 290&nbsp;km pikk ning seega läänepoolkera kõige suurem korallrahu.

## Rahvastik
Rahvusrühmad jagunevad järgmiselt: kreoolid 39,7%, mestiitsid 33,1%, maajad 9,5%, garifunad 7,6%, indialased 2,1%, teisi 8,0%.

Belize'is räägitakse inglise, hispaania ja garifuna keelt, maaja keeli ja alamsaksa keelt.

## Religioon
1980. aasta andmetel olid 62% elanikest katoliiklased, 12% anglikaanid, 6% metodistid, 4% mennoniidid, 3% adventistid, 2% nelipühilased, 1% Jehoova tunnistajad ja 2% mitteusklikud.

## Ajalugu

21. septembril 1981 iseseisvus Briti võimu alt.

Enne eurooplaste tulekut asus Belize'i aladel maiade tsivilisatsioon ning sellest ajast on säilinud paljud iidsed asulakohad (Altun Ha, Caracol, Cahal Pech, Xunantunich, Lamanai, El Pilar, Lubaantun).

## Vaata ka
*Belize'i kindralkuberneride loend
*Suur Sinine Auk

## Viited
Bermuda

**Bermuda** on saarestik ja on Suurbritannia meretagune ala Atlandi ookeani põhjaosas Sargasso meres. Saarestik koosneb 138 saarest.

## Majandus
Bermuda põhilised sissetulekuallikad on finantsteenuste vahendus ja turism. Sisemajanduse kogutoodang inimese kohta aastal 2005 oli ostujõudu arvestades 69 900 dollarit. See näitaja on maailma maade seas suurim (et Bermuda ei ole iseseisev riik, loetakse rikkaimaks riigiks Luksemburgi, mille sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta oli 2005. aastal 69 800 dollarit). Turismi arengule on aluse pannud Bermuda kaunid liivarannad ja soe troopiline kliima.

Rahaühik on Bermuda dollar (BMD), mis on seotud USA dollariga kursiga 1:1.

## Vaata ka
* UNESCO maailmapärand Bermudal

## Sport
Bermuda ROK-i kood on BER.

## Viited
Bahama

**Bahama** (inglise keeles *The Bahamas*, ametlik nimi **Bahama Ühendus**) on saareriik Atlandi ookeanis Florida ranniku lähedal.

## Asend

Riik asub Kariibi meres paiknevatel Bahama saartel, kuhu kuulub umbes 700 korallsaart ja ligi 2000 korallrahu. Saarestik asub Põhja-Ameerika mandri lähedal, Florida poolsaarest kagu pool ja Kuuba saarest põhja pool.

## Ajalugu
Arvatavasti maabus Kolumbus 1492. aastal Ameerikat avastades Bahamale kuuluval San Salvadori saarel. Tollal elasid saartel taino indiaanlased.

1718. aastal sai Bahamast Suurbritannia valdus. 1964. aastal sai omavalitsuse ja 1973. aastal kuulutati iseseisvaks riigiks.

## Rahvastik
85% elanikest on mustanahalised neegerorjade järeltulijad, 12% on valgenahalisi.

Kaks kolmandikku rahvastikust elab New Providence'i saarel, ülejäänud kolmandikust pool Grand Bahama saarel.

Saared olid hõredalt asustatud kuni 18. sajandi lõpuni, mil Ameerika iseseisvussõja järel anti tuhandetele Briti krooni toetanutele hüvitisena maad. Paljud uusasukad olid pärit USA lõunaosariikidest ja tõid endaga kaasa mustanahalised orjad. 19. sajandi keskel oli rahvaarv 27 000 ja 20. sajandi alguses 53 000. Sajandi keskel hakkas rahvaarv märkimisväärselt suurenema ning oli 1990. aastaks juba 255 000 ja 2010. aastaks 351 000.

Bahamalased on väga religioossed inimesed. Peamine usund on kristlus (suuremad rühmad on baptistid, anglikaanid ja katoliiklased).

## Haldusjaotus
Halduslikult on Bahama jaotatud 32 ringkonnaks. Neist kõik peale keskvõimu hallatava New Providence'i on kohaliku omavalitsuse üksused.

## Vaata ka
* Bahama kindralkuberneride loend
* Bahama jalgpallikoondis
* Abaco saared
* Dorian

## Viited
Betti Alveri kirjandusauhind

**Betti Alveri kirjandusauhind** on kirjandusauhind, mida annab välja Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakond Betti Alveri testamendis väljendatud viimse soovi järgi: selle pälvib parim hingedepäevadevahelise perioodi jooksul ilmunud debüütteos luule- või proosavallas. Laureaat kuulutatakse välja igal aastal kirjaniku sünniaastapäeval, 23. novembril Tartu Kirjanduse Majas. Auhinna väljaandmist toetab Eesti Kultuurkapital.

Aastatel 2007–2010 oli auhinna suurus 15 000 krooni, aga näiteks 2018. aastal 2000 eurot.

## Auhinna laureaadid
* 1990 – Valeria Ränik, "Orb" (luulekogu) ja Jaan Undusk, "Kuum" (romaan)
* 1991 – Hannes Varblane, "Mäel, mis mureneb" (luulekogu)
* 1998 – Kirsti Oidekivi, "Tigudele" (luulekogu)
* 1999 – Kalju Kruusa, "Meeleolu" (luulekogu)
* 2000 – Jürgen Rooste, "Sonetid" (luulekogu)
* 2001 – Mehis Heinsaar, "Vanameeste näppaja" (novellikogu)
* 2002 – Ülar Ploom, "Üks ja kogu" (luulekogu), ja Leo Kunnas, "Sõdurjumala teener" (romaan)
* 2003 – Erkki Luuk, "Ornitoloogi pealehakkamine" (lühiproosakogu)
* 2004 – Lauri Pilter, "Lohejas pilv" (romaan lühijuttudes)
* 2005 – Mart Kangur, Ivar Ravi ja Jaak Rand, "Jaak Rand ja teisi jutte" (jutukogu)
* 2006 – Tiit Aleksejev, "Valge kuningriik" (romaan)
* 2007 – Lemming Nagel, "Tahtetuse triumf" (luule- ja proosatekstide kogu)
* 2008 – Urmo Mets, "Toimumata tulvade toimik" (luulekogu)
* 2009 – Sandra Jõgeva, "Draamapunkt" (lühiproosakogu), ja Triin Tasuja, "Provintsiluule" (luulekogu)
* 2010 – Nirti, "Ja anna meile andeks meie võlad" (romaan)
* 2011 – Margus Tamm, "Unesnõiduja" (lühiproosakogu)
* 2012 – Eda Ahi, "Maskiball" (luulekogu)
* 2013 – Helen Kallaste, "Kogutud hetked" (luulekogu)
* 2014 – Taavi Jakobson, "Tõeline jumalaosake" (romaan)
* 2015 – Piret Jaaks, "Linnalegend" (lühiproosa kogumik)
* 2016 – Andris Feldmanis, "Viimased tuhat aastat" (romaan), ja Silvia Urgas, "Siht/koht" (luulekogu)
* 2017 – Madli Lippur, "June ǀ Julien" (romaan)
* 2018 – Triin Paja, "Nõges" (luulekogu), ja Raul Oreškin, "Kui ma vananen..." (jutukogu)
* 2019 – Øyvind Rangøy, "Sisikond" (luulekogu)
* 2020 – Taavi Eelmaa, "Electraumur" (luulekogu)
* 2021 – Aliis Aalmann, "Verihaljas" (luulekogu)
* 2022 – Sanna Kartau, "Ma hääletan selle sõja poolt oma kehaga" (luulekogu)
* 2023 – Mirjam Parve, "Varjukeha" (luulekogu)
* 2024 – Gregor Kulla, "Peenar" (proosaluulekogu)
* 2025 – Johanna Roos, "Tsükkel" (luulekogu)

## Välislingid

* Betti Alveri kirjandusauhind Tartu Linnaraamatukogu kirjandusveebis
Biograafiad

*Siin loetletakse nii seni eestikeelsest Vikipeediast loetavad biograafiaid kui ka biograafiaid, mis võiksid Vikipeedias olla.

__NOTOC__ 



==#==
*[[Thomas 15X Johnson]] (Khalil Islam), [[Malcolm X]]-i mõrvas süüdimõistetu
*[[Norman 3X Butler]] (Muhammad Abdul al-Aziz), [[Malcolm X]]-i mõrvas süüdimõistetu (1938–)
*[[50 Cent]], USA räppar (1975–)
*[[6025]], USA muusik

==A==
*Vaata Biograafiad (A)* 

==B==
*Vaata Biograafiad (B)* 

==C==
*Vaata Biograafiad (C)*

==D==
*Vaata Biograafiad (D)*

==E==
*Vaata Biograafiad (E)*

==F==
*Vaata Biograafiad (F)*

==G==
*Vaata Biograafiad (G)*

==H==
*Vaata Biograafiad (H)*

==I==
*Vaata Biograafiad (I)*

==J==
*Vaata Biograafiad (J)*

==K==
*Vaata Biograafiad (K)*

==L==
*Vaata Biograafiad (L)*

==M==
*Vaata Biograafiad (M)*

==N==
*Vaata Biograafiad (N)*

==O==
*Vaata Biograafiad (O)*

==P==
*Vaata Biograafiad (P)*

==Q==
*Vaata Biograafiad (Q)*

==R==
*Vaata Biograafiad (R)*

==S==
*Vaata Biograafiad (S)*

==Š==
*Vaata Biograafiad (Š)*

==Z==
*Vaata Biograafiad (Z)*

==Ž==
*Vaata Biograafiad (Ž)*

==T==
*Vaata Biograafiad (T)*

==U==
*Vaata Biograafiad (U)*

==V==
*Vaata Biograafiad (V)*

==W==
*Vaata Biograafiad (W)*

==Õ==
*Vaata Biograafiad (Õ)*

==Ä==
*Vaata Biograafiad (Ä)*

==Ö==
*Vaata Biograafiad (Ö)*

==Ü==
*Vaata Biograafiad (Ü)*

==X==
*Vaata Biograafiad (X)*

==Y==
*Vaata Biograafiad (Y)''
Birma keel

**Birma keel** kuulub Hiina-Tiibeti keelkonna Tiibeti-Birma rühma. See on Myanmari ametlik keel. Enamik Myanmari elanikke kõneleb seda emakeelena ning enamik ülejäänud birmalastest valdab seda. Emakeelseid kõnelejaid on umbes 30 000 000.

Sõnavaras on palju laene paali keelest. Kirjakeele ja kõnekeele vahel on märkimisväärne erinevus.

Kasutatakse lõunaindia kirjade hulka kuuluvat silpkirja. Vanim keelemälestis pärineb 1113. aastast.

## Välislingid
*Birma nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
*Birma keele True Type Font Unicode'i jaoks – seda on mõtet installida juhul, kui brauser ei kuva tähti, vaid asendab need näiteks kastikestega
Burrel

**Burrel** on kahe linna nimi:
***[[Burrel (Albaania)|Burrel]]**, linn Albaanias.
***[[Burrel (California)|Burrel]]**, linn Californias.
Blossfeldi kalanhoe

**Blossfeldi kalanhoe** (*Kalanchoe blossfeldiana*) on taimeliik kalanhoe perekonnast paksuleheliste sugukonnast.

## Levila ja nimi
Taim on pärit Madagaskarilt. Liik on saanud nimetuse saksa taimekasvataja Robert Blossfeldi (1882–1945) järgi.

## Kirjeldus
Blossfeldi kalanhoe on püsik ja sukulent. Kasvab püstiselt. Olenevalt teisendist kasvab kuni 45 cm kõrguseks, tavaliselt siiski kuni 30 cm. Ka laius on kuni 30 cm. Lehed on tumerohelised. Õitseb aasta läbi. Õie läbimõõt on 1 cm. Torujad õied paiknevad väikestes kobarates. Blossfeldi kalanhoel on palju eri õievärviga sorte (kollane, oranž, roosa, punane, purpurne ja valge ning nende kombinatsioonid). 

## Kasvatamine
Blossfeldi kalanhoe on Euroopas väga sagedane toataim. Vajab kasvamiseks troopilist kuni subtroopilist temperatuuri. Kasvab jõudsalt temperatuuridel 20–26 &deg;C. Talub kuni +10 &deg;C öötemperatuuri. Hukkub –4 &deg;C juures. Meie kliimas kasvab paremini täispäikeses. Sukulendina vajab vähe vett, talvel kastmist ei vaja. Aktiivsel kasvuperioodil kevadest sügiseni tuleb kasta toasooja veega. Vajab kasvuperioodil väetamist. 

Õitseb talvel ja vajab poolteise kuu jooksul enne õitsemist katkematuid 14-tunniseid öid. Pärast õitsemist tuleb õieraod eemaldada.

## Paljundamine
Paljundatakse varre- ja lehepistikute abil. Reeglina tasub pistikutest uued taimed kasvatada, mitte äraõitsenud taimi säilitada. Pistikud võetakse aktiivsel kasvuperioodil ning pannakse juurduma liivasegusesse niiskesse mulda, mis sisaldab võimaluse korral turbasammalt. Mõnikord tekivad lehetippudele või sõlmekohtadele võsud, mille võib eemaldada ja istutada väikestesse omaette pottidesse.  

Seemnetega paljundamisel on seemneid kõige parem külvata hiliskevadel. Seemned on väga väikesed. Seemned vajavad 10 päeva jooksul temperatuuri 21 &deg;C. Kasvusubstraadiks sobib liivasegune niiske muld. Võimaluse korral võib kasutada ka turbasammalt.

## Kahjurid
Kõige sagedasemad kahjurid on lehetäid ja viinamarja-kilptäid.

## Välislingid

*Fotod, teisel fotol "Simone"
*Foto
*Foto
Burrel (Albaania)

**Burrel** (teised nimekujud Burelë, Bureli, Burrelë, Mat, Burele) on linn Põhja-Albaanias, Mati distrikti keskus.

Linna kaugus Tiranast on 91 km. Elanikke oli 2003. aastal 13 900, sellega on Burrel Albaanias 21. kohal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 10 985, kuid rahvastikuregistri järgi oli see 17 755.

Burrel on endine kaevurite linn, kuid kaevandused on suletud. Ta koosneb põhiliselt korrapäraselt paigutatud plokkelamutest. Linna keskel on suur väljak, mille keskel on tohutu monument haljasalaga selle ümber. Endine spordikeskus on maha jäetud (1999. aasta andmetel).

6–7 km linnast väljas asub töötav raudkroomitehas, mis meenutab pigem tehase varemeid. Neljast korstnast tuleb paksu suitsu. Kahel pool maanteed ja tee peal on tootmisjäätmed – mustaks põlenud kivid, mis tekitavad kuumaastiku. Inimesed korjavad suuremaid kive ehitusmaterjaliks.

Kosovo konflikti ajal oli Burreli lähedal põgenike laager, mis mahutas 2000 inimest.

Burrelis asus kommunistliku režiimi ajal vana ja väike vangla, mis oli tingimuste poolest kõige kohutavam kogu riigis. Seal hoiti tavaliste vangide kõrval kõige ohtlikumaid poliitvange, kelle karistustähtaeg riigivõimu kukutamise katse või kommunismivastase propaganda ja agitatsiooni eest algas 20 aastast. Sageli mõisteti vangidele enne väljasaamist uus karistus. Teiste seas istusid Burreli vanglas kirjanikud Bashkim Shehu ja Fatos Lubonja, kes on seda ilukirjanduslikult kujutanud, ning katoliku preester Simon Jubani.

Pärast kommunistliku režiimi langemist vangla suleti ja rajati vanglamuuseum. Ent 1997. aasta rahutuste ajal oli Sali Berisha režiim vanglakohtade nappuse tõttu sunnitud selle vangla uuesti kasutusele võtma.

## Viited

## Välislingid

*Fotod linnast
*Fotod põgenikelaagrist
Baal Shem

***Baal Shem*** (heebrea keeles 'nime isand') on judaismis isik, kellele tema võime tõttu teha ülihäid tegusid, mis toovad teistele inimestele kasu, on antud see tiitel nende poolt, kes tema võimeid tunnistavad või on nendest kasu saanud. Ta on imetegija, kellel arvatakse olevat suured vaimulikud võimed.  

See nimi anti keskajal rabist imetegijale, kes oskas esile kutsuda tervenemisi, nägi sündmusi ette ning nägi inimesi läbi. Sellisel inimesel arvati olevat "otseühendus" taevaga, nii et ta sai kannatavatele inimestele tuua Jumala armu ja kaastunnet. 

Selle tiitliga inimesi ei ole teada palju, ja praegu ei ole seda kellelgi. 

Kõige kuulsam selle tiitliga isik oli hassidismi rajaja rabi Israel ben Eliezer, kelle puhul tiitlit kasutatakse koos määrava artikliga. Vähesed teavad, et see nimetus on olnud ka teistel rabidel. Üks nendest oli Michelstadti Baal Shem.
Butka

**Butka** [butk'aa] on küla Venemaal Sverdlovski oblastis Talitsa rajoonis, 36 km kaugusel Talitsast, umbes 250 km kaugusel Jekaterinburgist. Geograafilised koordinaadid on 56,7° põhjalaiust ja 63,8° idapikkust.

Külas oli 4239 elanikku (1. jaanuar 1996), ja 3600 elanikku (2003).

Butkas on 8-klassiline kool ja keskkool, kino ja kultuurimaja. Internaat-abikoolis õpib 100 vaimselt alaarenenud last kõige õnnetumatest perekondadest.

Külas on 1993. aastal taastatud telliskividest kirik, mis on pühitsetud Moskva piiskopi Tihhoni auks.  

Butka oli enne 1917. aastat 37 perega kolkaküla keset metsi ja soid. Küla jäi karukolkaks kuni 1930. aastateni. Hiljem muutus suureks asulaks. Arenesid loomakasvatus, aiandus ja mesindus. Avati õli- ja tärklisetehas ning kunstilise vaibakudumise vabrik (asutati 1950).

Enne 1990. aastat oli vaipade käsitsikudumise vabrikuid Nõukogude Liidus 158. Nüüdseks on see ainuke niisugune ettevõte Venemaal. Selles vabrikus valmistati vaipu riigi sümboolikaga ning presidentide ja kuberneride portreedega. Vaipu kasutati kingitustega riigiametnikele ning riputati üles riigiasutustes. Viimane suurem tellimus oli 2001. aastal, kui telliti Vladimir Putini portreega vaipu. Vaibakudujate arv vähenes tellimuste vähenemise tõttu 2002. aastaks 400-lt 8-le. Vabrik sattus sulgemise äärele. Tootmispinnad müüdi Sverdlovski raadiotehasele. Kaabli tootmiseks loodi 300 töökohta. Vaipu kooti ainult eratellimustel sünnipäevadeks.

1936. aastal ehitati esimene maantee, mis ühendas küla rajoonikeskuse Talitsaga. 1936. aastal näidati külas esimest helifilmi "Hukkunud laeva aarded".

1937. aastal avati Butkas esimene kool. 1941. aastal lõpetas esimene lend – 7 tüdrukut ja 5 poissi. Ükski 5 poisist ei tulnud sõjast tagasi.

1949. aastal ehitati rahvaehituse meetodil 50-kilomeetriline raudteeharu, mis ühendas Butkad Pokljovskaja sõlmjaamaga. Praegu seda raudteed enam ei ole, sest 1990. aastatel andsid kohalikud elanikud rööpad vanarauaks.

Külavanem on Vassili Hlopotov.

Külast on pärit Venemaa esimene president Boriss Jeltsin.

Kui Boriss Jeltsin sai 1976 oblasti parteijuhiks, siis kõik küla tänavad asfalteeriti ning ehitati puhkekodud. Ka Venemaa presidendina aitas Jeltsin oma koduküla. 

Küla on nüüdseks väga viletsas seisukorras. Teed on katki, kolhoose ega sovhoose enam ei ole.

1997. aastal eraldas president Jeltsin Butkale miljard rubla.  

2000. aastal Boriss Jeltsini külaskäigu ajal Sverdlovski oblastisse oodati Jeltsinit Butkas asjatult kaks päeva. Küla keskväljak puhastati kioskitest, et helikopter, millega Jeltsinit oodati saabuvat, saaks maanduda. 

Jeltsin ignoreeris küla juubelit 2001. aastal. Küla otsustas järgmisel sünnipäeval Jeltsinile õnnitluskaarti mitte saata.

2002. aasta lõpus sai küla Boriss Jeltsini heategevusfondilt abi 1,5 miljoni rubla ulatuses. Täiendati kohalike raamatukogude fonde. Saadi PAZ-buss õpilaste veoks ning 12 arvutit, mis paigaldati kooli arvutiklassi. Kool sai ka suuski. Jeltsini abiga oli varem rajatud Talitsa ja Butka vaheline asfalttee.

2003. aastal oodati, et Jeltsin oma külaskäigul Sverdlovski oblastisse külastaks ka Butkad.    

## Viited