open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
San Marco klooster

**San Marco klooster** (*Convento di San Marco*), püha Markuse klooster, on ajalooline kloostrikompleks püha Markuse väljakul (*Piazza di San Marco*) Firenzes Toscana maakonnas Itaalias.

San Marco klooster oli maalikunstnik Fra Angelico ja jutlustaja Fra Girolamo Savonarola koduklooster.

Klooster selle juurde kuulunud kiriku ja muude hoonetega konfiskeeriti riigi poolt 1866. aastal ning on nüüdisajal jagatud mitme asutuse vahel. Üht osa vanast kloostrikompleksist valdab muuseum (*Museo Nazionale di San Marco*). Kirik ja osa kloostrist on endiselt dominikaani munkade päralt, kes elavad püha Dominicuse (*san Domenico*) klausuuris. San Marco kloostri kirik (*Basilica di San Marco*) on Firenze peapiiskopkonna kirik.

Muuseum eksponeerib peamiselt kloostrile kuulunud kunstiteoseid, eelkõige Fra Angelico freskosid, kuigi aja jooksul on kogusid ka täiendatud, eriti Fra Angelico teostega Uffizi galeriist, Galleria dell'Accademiast ja mujalt.

Kloostri raamatukogu, mille ehitas arhitekt ja skulptor Michelozzo Lorenzo de' Medici valitsemise ajal, on kuulus oma 15. sajandi käsikirjade kogu poolest.

Kloostris leidub suurel hulgal Itaalia varajase renessansi kunstnike Fra Angelico, Benozzo Gozzoli, Domenico Ghirlandaio, Fra Bartolomeo, Giovanni Antonio Sogliani, Alessio Baldovinetti jt teoseid, sealhulgas Fra Angelico "Maarja kuulutamine", "Ristilöömine", "Viimne kohus" ja San Marco altarimaal "Madonna pühakutega".

Kloostris on säilinud Firenze renessanssarhitektuuri ainulaadne teos püha Antoninuse (*sant'Antonino*) klausuuri arkaad.

## Välislingid
* Firenze muuseumid – San Marco klooster (Inglise keeles)
* San Marco kloostri plaan
* Muuseumi veebisait (Itaalia ja inglise keeles)
Arvi Altmäe

**Arvi Altmäe** (sündinud 22. juulil 1942) on eesti endine kõrgkoolijuht.

Aastatel 1967–1973 õppis Altmäe Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas kiitusega arhitektuuri erialal. 1997–1999 õppis ta Tallinna Tehnikaülikoolis ja lõpetas haldusjuhtimise erialal magistrikraadiga. 

2004. aastal kaitses ta doktoriväitekirja sotsiaalteadustes akadeemias Nord (doktoritöö "Kvaliteedi tagamise rakendamine Eesti rakenduskõrghariduses"; juhendaja Ene Grauberg) ning 2009. aastal sai doktorikraadi kasvatusteadustes Tampere Ülikoolis. Kaitstud väitekiri: "Koulutuksen laatu Viron tekniikan alan ammattikorkeakouluissa" ("Hariduse kvaliteet Eesti rakenduskõrgkoolides").  

Aastatel 1983–1992 oli Altmäe Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi direktor. Pärast selle ümberkujundamist kõrgkooliks oli Tallinna Kõrgema Tehnikakooli (1992–1999) ja pärast viimase ümbernimetamist Tallinna Tehnikakõrgkooli (1999–2010) rektor.

Ta on olnud rakenduskõrgkoolide rektorite nõukogu esimees ning Vabariigi Presidendi Akadeemilise Nõukogu liige.

Ta on Isamaa ja Res Publica Liidu liige ning MTÜ Eesti Kodukaunistamise Ühenduse juhatuse esimees.

27. veebruaril 2012 määras majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts Altmäe EAS-i nõukogu liikmeks.

## Tunnustus

*1987 Eesti NSV teeneline õpetaja 
*2000 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2006 Valgetähe II klassi teenetemärk
*2010 Vilniuse Kolledži (Leedu) audoktor

## Viited

## Välislingid

*
Karl-Andreas Kalmet

**Karl-Andreas Kalmet** (sündinud 8. veebruaril 1989) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 2008. aastal Haagis Hollandi Briti Kooli (The British School in The Netherlands) ja 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli näitlejana (25. lend). Seejärel töötas kuni 2015. aastani näitlejana Tallinna Linnateatris. Alates 2021. aastast on Karl-Andreas Kalmet Endla teatri näitleja.

Ta juhtis koos oma venna Henrik Kalmetiga telesaadet "Eesti otsib superstaari" 5. hooajal.

Ta mängib jalgpalli Tallinna klubis FC Reaal.

## Isiklikku
Tema vanemad on Gita ja Madis Kalmet. Tema vend on näitleja Henrik Kalmet.
Rahvusvaheline Vihtide ja Mõõtude Komitee

**Rahvusvaheline Vihtide ja Mõõtude Komitee** (ka *Rahvusvaheline Kaalude ja Mõõtude Komitee*; prantsuse keeles *Conférence Générale des Poids et Mesures*; lühend **CIPM**) koosneb kaheksateistkümnest Meetrikonventsiooniga liitunud riigist pärit isikust, kes määratakse Vihtide ja Mõõtude Peakonverentsi (CGPM) poolt. Komitee eesmärk on tagada mõõtühikute üleilmne ühtsus otsese tegevuse või CGPM'le ettepanekute tegemise läbi.

## Vaata ka

* Rahvusvaheline mõõtühikute süsteem

## Välislingid

* Mutual Recognition Arrangement (MRA) (Vastastikuse tunnustamise kokkulepe)
Antônio Carlos Jobim

**Antônio Carlos Jobim** (25. jaanuar 1927 Rio de Janeiro – 8. detsember 1994 New York) oli Brasiilia laulja, pianist, kitarrist ja helilooja. 

Ta oli üks tähtsamaid bossanoova heliloojaid. Jobim on loo "Garota de Ipanema" ("Tüdruk Ipanemast") autor. Mitme tema laulu sõnade autor on Vinícius de Moraes.

Jobimi nime kannab 1999. aastast Rio de Janeiro rahvusvaheline lennujaam.

Aastal 2012 pälvis ta postuumselt Grammy elutööauhinna.
Jyrki Tapio Heinämäki

**Jyrki Tapio Heinämäki** (sündinud 21. septembril 1959 Raahes Soomes) on Tartu Ülikooli meditsiinitehnoloogia professor.

Heinämäki omandas kõrghariduse Helsingi Ülikoolis, kus kaitses 1999. aastal doktorikraadi ja töötas 2002. aastast dotsendina. Tartu Ülikooli professoriks valiti ta 2010. aastal. 2016. aastast on ta farmatseutilise nanotehnoloogia professor.

2010. aasta seisuga oli Heinämäki avaldanud rohkem kui 80 teaduspublikatsiooni ning tema nimel oli viis patenti või patenditaotlust.
## Tunnustus
2015 Tartu Ülikooli aumärk

2023 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid
* "Tartu Ülikool sai kuus professorit ja emeriitdotsendi" Tartu Postimees, 18. juuni 2010
Päev

**Päev** on ajavahemik planeedi pinna kindlas punktis, mille jooksul päike (või planeedisüsteemi keskne täht) on horisondist kõrgemal.

Päeva pikkus sõltub laiuskraadist, pöörlemistelje nurgast orbiidi pinna suhtes ning nurgast pöörlemistelje ja tähele suuna vahel. Päevale järgneb öö, taevakehade öö- ja päevakülge eraldab terminaator. Päev algab päikesetõusuga ja lõpeb päikeseloojanguga.

## Vaata ka
* keskpäev
* polaarpäev
* ööpäev ehk 24 tundi on aja mõõtühik
Friedrich Hölderlin

**Johann Christian Friedrich Hölderlin** (20. märts 1770 Lauffen am Neckar – 7. juuni 1843 Tübingen) oli saksa luuletaja, üks tähtsamaid saksa lüürikuid. Tema teosed asuvad stiililt romantismi ja klassitsismi vahel. 

Tübingeni Ülikoolis teoloogiat õppides olid ta õpingukaaslasteks Georg Wilhelm Friedrich Hegel ja Friedrich Wilhelm Joseph Schelling. 1795 läks ta Jena Ülikooli, kus kohtus Fichte loengutes Novalisega. 1796–1798 töötas Frankfurdis, kus armus oma tööandja naisesse Susette Gontardi. Oma luules nimetab ta Susette'i Diotimaks. Pärast armuloo ilmsikstulekut elas ta Bad Homburgis ning kirjutas tragöödiat "Empedokles", mis jäi lõpetamata.

Hölderlin avaldas suurt mõju saksa idealismi kujunemisele. Tema peateoseks oli romaan "Hyperion", mis ilmus kahes osas 1797 ja 1799.

Hölderlin oli vaimustunud vanakreeka kultuurist. 1804 avaldas ta tõlked Sophoklese tragöödiatest "Kuningas Oidipus" ja "Antigone". Need uuenduslikud tõlked pälvisid palju kriitikat.

Hölderlini luulet on palju viisistatud. Tuntuim laul on Johannes Brahmsi "Schicksalslied". 

## Teosed eesti keeles
* "Kus aga oht on, seal kasvab ka rohi ta vastu. Isamaalised laulud" (kakskeelne luulekogu). Tõlkinud, kommenteerinud ja eessõna: Mati Sirkel. Verb, Tallinn 2006; 150 lk; ISBN 9789985975220
*"Hyperion ehk Üksiklane Kreekamaal". Tõlkinud, kommenteerinud ja saatesõna kirjutanud Mati Sirkel. Loomingu Raamatukogu 30–32/2018; 152 lk; ISBN 9789949638222 (trükis); ISBN 9789949638239 (epub).

## Kirjandus
* Franz Schiller, "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu", I köide, RK "Teaduslik Kirjandus", Tartu 1941, lk 211–214 
* Stefan Zweig, "Võitlus deemoniga: Hölderlin, Kleist, Nietzsche". Tõlkinud Mati Sirkel. Eesti Raamat, Tallinn 2014, lk 25–139; ISBN 9789949525256
Jaak Jürimäe

**Jaak Jürimäe** (sündinud 16. mail 1968 Tartus) on eesti sporditeadlane ja -pedagoog.

## Haridus
1986. aastal lõpetas Tartu 1. Keskkooli, 1990. aastal Tartu Ülikoolis bakalaureuse- ja 1992. aastal magistriõppe. Doktoriõpingud toimusid Austraalias Queenslandi Ülikoolis, kus Jürimäe kaitses 1996. aastal väitekirja teemal "Changes in muscle structure and function with resistance training". 1998–1999 läbis järeldoktorantuuri Tartu Ülikoolis.

## Töö
Alates 2007. aastast töötab ta professorina Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna treeninguõpetuse õppetoolis.

Jürimäe uurib väsimust ja ülekoormust ning püüab leida markereid, mille abil hinnata tippsportlaste treeningu tõhusust.

## Teosed
* "Treeninguõpetus", Tartu Ülikooli Kirjastus 2011 (koos Jarek Mäestuga). ISBN 9789949195909

## Sport
Jürimäe on kuulunud sõudjana Eesti koondisse.
* Saavutanud NV meistrivõistlustel pronksi roolijata neljapaadil.
* Saavutanud kuuel korral Eesti meistrivõistlustel pronksmedali rooljata neljapaadis, roolijaga kahepaadis või kaheksapaadis (1986–1989) 

## Tunnustus

* 2012 Tartu Ülikooli aumärk

* 2025 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema isa oli metsateadlane Arnold Jürimäe ja poolvend oli spordipedagoog Toivo Jürimäe.

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Jaak Jürimäe YouTube
Irja Lutsar

**Irja Lutsar** (sündinud 20. juulil 1954) on eesti mikrobioloog, viroloog ja poliitik, Tartu Ülikooli meditsiinilise mikrobioloogia ja viroloogia professor ning XV Riigikogu liige.

Tema teadustöö on seotud infektsioonhaiguste patogeneesi ja raviga vähenenud immuunsusega isikutel – peamiselt vastsündinutel ja HIV-positiivsetel isikutel.

## Elulugu
Irja Lutsar on lõpetanud 1972. aastal Räpina Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1995. aastal sai Lutsar meditsiinidoktori kraadi. Tema doktoritöö teema oli "Kesknärvisüsteemi põletikulised haigused lastel (kliinilis-epidemioloogiline iseloomustus ja kaugtulemused)". 

Lutsar on töötanud lastearstina Võrus ja Tartu Ülikooli Lastekliinikus, täitnud nii osakonnajuhataja kui ka peaarsti asetäitja kohuseid. 

2004. aastast on Irja Lutsar Tartu Ülikooli mikrobioloogia ja viroloogia professor. 2004–2015 juhatas ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna mikrobioloogia instituuti. 

2016. aastast on Lutsar Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonna bio- ja siirdemeditsiini instituudi mikrobioloogia osakonna juhataja.

20. märtsist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 oli ta COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud sündmuste ning rahvatervise ja majanduse probleemide lahendamisega tegeleva valitsuskomisjoni juures asuva teadusnõukoja juht. 

## Poliitiline karjäär
2022. aasta sügisel astus Irja Lutsar erakonda Eesti 200. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 3523 häält ning osutus valituks.

Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 297 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas, sai 374 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 1994 Eesti Vabariigi Teaduspreemia (uurimisgrupi liikmena)
* 1994 European Society for Pediatric Infectious Diseases preemia uurimistööks
* 1995 European Society for Pediatric Infectious Diseases uurimispreemia
* 2010 Eesti Vabariigi Teaduspreemia
* 2013 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk
* 2014 Tartu Ülikooli suur medal
* 2019 Tartu Ülikooli medal
* 2020 Teadusajakirjanduse sõbra auhind 
* 2020 Eesti Teaduste Akadeemia Karl Schlossmanni medal panuse eest COVID-19 kriisi leevendamisel 
* 2020 Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni aasta naine 
* 2021 Eesti Punase Risti I klassi teenetemärk 
* 2020 Tartu Ülikooli aumärk
* 2021 Eesti Arstide Liidu aumärk
* 2021 Aasta kodanik 
* 2021 ajakirja Meditsiiniuudised auhind "Meditsiinimõjutaja 2021"
* 2023 Eesti Vabariigi teaduspreemia arstiteaduse alal

## Viited

## Välislingid

* 
* Irja Lutsar Biomeedikum
* "TÜ professor Irja Lutsar asutas teaduspreemia eest Laste Kliiniliste Uuringute Fondi" Tartu Ülikool
Seitsme lossi org

**Seitsme lossi org** (prantsuse *Vallée des Sept Châteaux*, saksa *Eischtal*, *Tal der sieben Schlösser*, *Tal der 7 Schlösser*, letseburgi *Äischdall*, *Dall vun de siwe Schlässer*) on Eischi jõe org Luksemburgis. Org ulatub kohast Merschis, kus Eisch suubub Alzette'i, kuni Steinfortini Belgia ja Luksemburgi piiri ääres.   

Ta on saanud nime selle järgi, et orus on seitse lossi või kindlust (üks neist on hävinud):
*Koerichi loss, Septfontainesi loss, Ansembourgi vana loss, Ansembourgi uus loss, Hollenfelsi loss, Schoenfelsi loss ja Merschi loss.

Org on järgmiste valdade territooriumil:
*Garnichi vald
*Hobscheidi vald
*Koerichi vald
*Merschi vald 

Orgu saab külastada autoga või jalgsi 37 km pikkust rada läbides.




File:Im Gréiweschlass in Koerich.jpg|Koerichi loss
Fail:Buerg Simmer (Septfontaines).jpg|Septfontainesi loss
Fail:Old castle, Ansembourg, Luxembourg.jpg|Ansembourgi vana loss
Fail:Ansembourg New1.JPG|Ansembourgi uus loss
Fail:ChateauHollenfels.JPG|Hollenfelsi loss
Fail:Schoenfels3.JPG|Schoenfelsi loss
Fail:Mersch castle 1.jpg|Merschi loss 


## Välislingid
*Seitsme lossi oru turismisait (*saksa keeles*)
*Luksemburgi ehitis- ja kultuurimälestiste nimekiri. Seisuga 20. september 2019. (*prantsuse keeles*)
Gerson Klumpp

**Gerson Klumpp** (sündinud 31. juulil 1967 Stuttgardis) on Tartu Ülikooli soome-ugri keelte professor.

Omandas kõrghariduse Müncheni ülikoolis, sealsamas kaitses 1999. aastal doktoriväitekirja kamassi keele verbisüsteemist.

## Välislingid
* "Inauguratsiooniloeng ideofoonilisest väljendamisest" Universitas Tartuensis, 1. märts 2012
* Vita Dr. Gerson Klumpp (*saksa keeles*)
Eda Liin

**Eda Liin** (9. september 1930 – 26. september 2012) oli eesti muinsuskaitsja ja kunstipedagoog.

Tema lapsepõlv möödus Otepää–Palupera kandis. 1955. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna, aastatel 1955–1959 läbis ta samas mittestatsionaarselt kunstiajaloo kursuse.

Aastatel 1955–1963 töötas ta Eesti Riiklikus Keskarhiivis (ORKA-s) ja 1963–1977 Eesti NSV Kultuuriministeeriumis kunstimälestiste kaitse inspektorina. Tal on teeneid kaitse alla võetavate kunstiteoste nimekirja pidevas täiendamises ja hävimisohus kunstiteoste restaureerimise organiseerimisel; viimaste hulka kuuluvad mitmed keskaegsete kirikute ajaloolised altarid, 18. sajandi lõpust pärit Christian Gottlieb Welté Lohu mõisa seinamaalid ja hiljem neid katnud pilttapeedid ning Tallinna toomkiriku vappepitaafide ja Tallinna Issandamuutmise kirikus oleva Zarudnõi ikonostaasi konserveerimine. Ta oli üks neist, kes aitas eksperdina kaasa 1970. aastate lõpus toimunud kirikuröövide lahendamisele ja röövitud varade tagastamisele nende omanikele.

Aastatel 1990–1997 töötas ta kunstiajaloo õpetajana Tallinna 49. Keskkoolis.

## Mälestusi
*"Minu elulugu. Meenutusi 20. sajandi teise poole kultuuri- ja kunstielust". Tartu 2008

## Kirjandus
*"Eda Liin 9. IX 1930 – 26. IX 2012" (nekroloog). Sirp, 5. oktoober 2012
Kommunist (ajaleht)

**Kommunist** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus aastail 1918–1941. 

Ajaleht Kommunist ilmus 1918–1920 Kommunistliku Partei Eesti organisatsioonide, 1920–1940 Eestimaa Kommunistliku Partei ja aastast 1940 ka Eesti NSV Ülemnõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Kesknõukogu häälekandjana. 

Aprillist novembrini 1918 (Tallinnas, Rataskaevu tänav 38) ja 1919–1940 ilmus ajaleht põrandaalusena, novembris 1918 ja alates 5. juulist 1940 legaalselt.. 

Illegaalses ajakirjanduses ei olnud tavaliselt artiklitel allkirju ja isegi pseudonüüme peaaegu ei kasutatud ning seetõttu on autorite kindlakstegemine küllaltki raske. Sageli kirjutasid "Kommunistile" EKP juhtivad tegelased Jaan Anvelt, Hans Pöögelmann, Richard Meering (Mirring), Otto Rästas,  Hendrik Allik jt. Järvel Tuule tänav 14 asus EKP põrandaalune trükikoda  Kristjan  Eichorni majas, kus trükitööd tegi kommunist Idel Jakobson ja teine asus Nõmmel Mustamäe tänavas Siimude majas.

Ajalehe esimesed numbrid trükiti Petrogradis kuni 1930, edasised Tallinnas 1931, kuni 1931. aastal operatsiooniga likvideeris Poliitiline Politsei salajase trükikoja ning arreteeris kõik, kes sellega seotud olid. Trükkija Idel Jakobson mõisteti 12 aastaks, Aleksander Siim, Salme Siim ja Kristjan Eichorn igaüks 10 aastaks  sunnitööle. 1931. aastal illegaalselt ilmunud "Kommunisti" tiraaž oli järgmine: nr. 1 — 2000 eksemplari, nr. 2 — 1500, nr. 3 — 2000, nr. 4 — 3000. 

Aastatel trükiti ajalehte 1933–1937 Skandinaavias (suuremalt osalt Taanis, alates 1936 Rootsis), kus asus ka  väljaspool Eestit asuv EKP keskus. 1930–1937 ilmus 66 numbrit (1930–4, 1931–6, 1932–2, 1933–7, 1934–13 (Kopenhaagenis) , 1935–15, 1936–9, 1937–10), 1938 ilmumine katkes kuni aprillini 1940. 

1930–1934 trükiti ka 21 Kommunisti  lendlehte, sh 1932 9. EKP Keskkomitee lendlehed olid tavaliselt pühendatud üksikutele konkreetsetele poliitilistele probleemidele või üritustele.
## Vaata ka
*Meremeeste ja Sadamatööliste Internatsionaali Eesti sektsiooni poolt välja antud ajakirjad "Tormi eel" ja "Majakas",  toimetaja kommunist Anton Vahtmann-Vaarandi.
## Viited
Katrin Õunap

**Katrin Õunap** (sündinud 29. juulil 1964) on eesti arstiteadlane.

Katrin Õunap lõpetas 1982. aastal Tallinna 1. Keskkooli. 1988. aastal lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna pediaatria erialal ning aasta hiljem samas internatuuri. Meditsiinidoktori kraadi sai ta 1999. aastal, kui kaitses väitekirja teemal "Fenüülketonuuria Eestis: esinemissagedus, vastsündinute skriining, diagnostika, kliiniline iseloomustamine ja genotüübi/fenotüübi korrelatsioon".

2008. aastast töötab Tartu Ülikooli Kliinikumi ühendlabori geneetikakeskuse juhatajana, 2010. aastast ka Tartu Ülikooli arstiteaduskonna lastekliiniku kliinilise geneetika professorina.

## Tunnustus

* 2014 Tartu Ülikooli medal
* 2019 Tartu Ülikooli aumärk 
* 2022 asetati tema jalajäljed Tartu Teerajajate alleele

## Viited

## Välislingid

* 
* Inauguratsiooniloengute sarja jätkab Katrin Õunap Tartu Ülikool
John Hiden

**John William Hiden** (21. veebruar 1940 – 10. august 2012) oli Suurbritannia ajaloolane.

John Hideni põhilised uurimisteemad olid Saksamaa välispoliitika, Balti riikide ajalugu ja Euroopa riikide poliitika vähemusrahvuste suhtes.

## Teosed
*The Baltic nations and Europe : Estonia, Latvia and Lithuania in the twentieth century. London, 1994
*The Baltic states and Weimar Ostpolitik. Cambridge, 1987
*Defender of minorities : Paul Schiemann, 1876-1944. London, 2004
*East meets West : policies for a common European home. London, 1991 (koos Kevin Featherstonega)
*Ethnic diversity and the nation state : national cultural autonomy revisited. New York, 2012 (koos David J. Smithiga)
*Explaining Hitler's Germany : historians and the Third Reich. London, 1983 (koos John Farquharson)
*German policy towards the Baltic States of Estonia and Latvia, 1920-1926. London, 1970
*Germany and Europe, 1919-1939. London, 1977
*Neighbours or enemies? : Germans, the Baltic and beyond. Amsterdam ; New York, 2008 (koos Martyn Housdeniga)
*Republican and Fascist Germany : themes and variations in the history of Weimar and the Third Reich 1918-1945. London, 1996
*Town and gown. Ross-On-Wye, 2012
*Weimar Republic. London, 1974
Kai Vare

**Kai Vare** (sündinud 18. mail 1968) on eesti raadioajakirjanik ja tõlkija. Ta on avaldanud ka kaks romaani.

Ta töötab Eesti Rahvusringhäälingus raadiouudiste vastutava toimetajana. 

## Tõlkeid
* Jonathan Elphick, John Woodward, "Linnud", Tänapäev, 2006, ISBN 9789985623732
* Josh Bazell, "Võida vikatimeest", Fookus Meedia, 2010, ISBN 9789949903504

## Viited
One-X

**"One-X"** on Kanada rokkansambli Three Days Grace teine album. Album anti välja 13. juunil 2006.

Albumit "One-X" müüdi ainuüksi USA-s 1,79 miljonit eksemplari, mis tähendab, et see on ansambli edukaim album.

## Lood
#"It's All Over" – 4:09
#"Pain" – 3:23
#"Animal I Have Become" – 3:51
#"Never Too Late" – 3:35
#"On My Own" – 3:05
#"Riot" – 3:27
#"Get Out Alive" – 4:22
#"Let It Die" – 3:09
#"Over & Over" – 3:11
#"Time of Dying" – 3:06
#"Gone Forever" – 3:41
#"One-X" – 4:46

## Koosseis
*Adam Gontier – vokaal, kitarr
*Barry Stock – kitarr
*Brad Walst – bass, taustalaul
*Neil Sanderson – trummid, taustalaul
Ragnar Kond

**Ragnar Kond** (sündinud 12. jaanuaril 1966) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud 1984. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.

Esimese kaastöö Eesti Televisiooni uudistesaatesse "Aktuaalne kaamera" tegi Kond 1981. aastal. 

Ta on Eesti Rahvusringhäälingu Valgamaa ja Läti korrespondent. 

## Tunnustus
* 2013 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2017 Valga linna aukodanik
* 2019 Läti Tunnustusristi 5. klass

## Isiklikku
Ragnar Kond kõneleb läti keelt, kuna ta ema oli lätlanna. Ta on abielus, peres kasvab poeg.

Laialdast tähelepanu on pälvinud Ragnar Kondi mütsid ja sallid, mida koob tema abikaasa Kersti Kond. 2022. aasta mais toimus Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuses ka nende näitus.

## Viited

## Välislingid
* Loora-Elisabet Lomp, "Ragnar Kondi mütsi-salli näitust saab Valgas kaeda veel vaid homme", Postimees, 26. mai 2022
* Madis Jürgen, "Ragnar Kondi mütside saladus: telereporteri hoolitsev kaasa koob uue peakatte mõne tunniga valmis!", Eesti Ekspress, 23.02.2021
* Tauno Vahter, "Millest räägib Ragnar Kondi müts?", Postimees, 15. veebruar 2021
Adam Gontier

**Adam Wade Gontier** (sündinud 25. mail 1978) on Kanada muusik. Ta oli rokkansambli Three Days Grace solist, rütmikitarrist ja peamine laulusõnade kirjutaja. Ta on teinud koostööd ka bändidega Art of Dying ja Apocalyptica. Alates 2015. aastast on ta laulja ja kitarrist ansamblis Saint Asonia.

## Elulugu

Gontier on sündinud Norwoodis Ontario provintsis 1978. aastal. Tulevasi bändikaaslasi Neil Sandersoni ja Brad Walsti kohtas ta keskkoolis. Nad lõid bändi Groundswell, mille nimi muudeti hiljem Three Days Grace'iks. Groundswell kogus kohalikku populaarsust ning mõni aasta hiljem kolis bänd Torontosse, et jätkata karjääri. 

### Three Days Grace

Gontier, Walst ja Sanderson tulid taas kokku aastal 1997 ansamblina Three Days Grace. 2003. aastal tuli bändi juhtkitarrist Barry Stock. Pärast Jive Recordsiga lepingu sõlmimist on bänd välja andnud 4 albumit: "Three Days Grace", "One-X", "Life Starts Now" ja "Transit of Venus".
Smithsonian Institution

**Smithsonian Institution** on 1846. aastal asutatud Ameerika Ühendriikide riiklik muuseumide ja uurimiskeskuste kompleks, mis on saanud nime Briti teadlase James Smithsoni järgi, kelle pärandus oli kompleksi rajamise aluseks.

Smithsonian Institutioni keskus asub Washingtonis. Kompleksi kuulub 19 muuseumi, 9 uurimiskeskust ja loomaaed. Harumuuseumid asuvad USA Arizona ja Marylandi osariigis, New Yorgis, Virginia osariigis, Panamas ja mujal, assotsieerunud liikmeid on veel 168.

Smithsonian Institutioni külastamine on tasuta.

## Välislingid

*Koduleht
Andres Kõpper

**Andres Kõpper** (sündinud 22. märtsil 1990) on eesti muusik ja režissöör, ansambli Tenfold Rabbit solist ja muusikaprojekti NOËP eestvedaja.

## Haridus
Kõpper õppis 1996–2006 Tallinna Nõmme Põhikoolis, 2006–2009 Gustav Adolfi Gümnaasiumis, 1996–2007 Nõmme Muusikakoolis klaverit ja akordionit, 2009–2010 Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakoolis ning täiendas end Hispaanias Barcelonas.

## Muusika
2009. aastal asutas koos Gustav Adolfi Gümnaasiumi kaaslastega rokkbändi Meelik.

2011. aastal muudeti Meeliku nime ja žanri. Uueks nimeks sai Tenfold Rabbit, mis viljeles folgimõjutustega *indie*-muusikat.

2012. aastal ilmus tal album "Travel the World", 2014. aastal album "Fools".

### NOËP
Pärast Tenfold Rabbiti tegevuse lõpetamist 2015. aasta veebruaris alustas ta uut muusikaprojekti NOËP. Esimene singel "Move" ilmus YouTube'i 22. märtsil 2015, järgmine singel "Game" 4. juunil 2015.

Aastatel 2016–2019 avaldas NOËP muusikat plaadifirma Sony Sweden kaudu.

2016. aastal tuli juba hittlugu "Rooftop", mis on kogunud YouTube'is üle 1,3 miljoni vaatamise (2023).

2018. aastal ilmus singel "New Heights" ja minialbum "Heads in the Clouds", 2019. aastal koos briti laulja Chinchillaga lugu "Fk this up" plaadifirma Warner Music kaudu.

2020. aastal ilmus singel "Young Boy" plaadifirma Humming Records kaudu.

2021. aastal ilmus minialbum "Folktonic" ja 2021. aastal album "No Man Is An Island".

Detsembris 2022 avaldas NOËP loo "Blue Moon".

14. veebruaril 2023 ilmus album "Move Your Feet".

NOËP osaleb 2026. aastal lauluvõistlusel Eesti Laul 2026 looga "Days Like This".

NOËP on andnud kontserte välismaal ja korraldanud mitu tuuri Suurbritannias.

### Meelik
Gustav Adolfi gümnaasiumi 390 aasta juubeli vilistlaspeol tuli Meelik taas kokku.

Lauluvõistlusel Eesti Laul 2023 osales Kõpper kooliaegse bändiga Meelik, nende lugu "Tuju" sai neljanda koha.

## Filmid, sarjad ja lavastused
Kõpper lavastas 2012. aastal kaaslavastajana mängufilmi "Vasaku jala reede" ning oli üks seriaalide "Nurjatud tüdrukud" ja "Restart" kaasrežissööre.

Kõpper on Tallinna Linnateatri lavastuse "Uskuja" helilooja.

Ta on töötanud ka monteerijana.

## Ettevõtlus
Ta on alkoholiga ja alkoholita jooke müüva osaühingu NOËP Distillery üks omanikest.

## Isiklikku
Ta on põdenud depressiooni.

Ta valdab sisekujundust.

## Viited

## Välislingid
*
*Andres Kõpperi unistuste armulugu: tahan vanana käest kinni jalutada ning kohvikus koos kohvi juua või jäätist süüa Õhtuleht, 11. juuni 2012
*"Andres Kõpper: mulle meeldib, kui loo sõnumis või kõlas on dissonants" ERR menu, 9. jaanuar 2022
Toila kalmistu

**Toila kalmistu** on kalmistu Jõhvi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Toila alevikus Jõhvi vallas.

Kalmistu üldpindala on 4,1 hektarit. 

Kalmistu rajati 1870. aastal, esimene kalmistupüha toimus 27. juulil 1876. Kabel püstitati 1895. aastal. 

## Pildid

Toila kalmistu2.jpg|
Toila kalmistu1.jpg|
Toila kalmistu.jpg|
Kivikalme Toilas1.jpg|Kivikalme Toila kalmistu kaitsevööndis


## Välislingid
*
IEEE PELS

**IEEE PELS** (*IEEE Power Electronics Society*) on Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi (IEEE) jõuelektroonika sektsioon.

## Pulbikatsioonid
IEEE PELS annab välja eelretsenseeritavat ajakirja "IEEE Transactions on Power Electronics" ja hulgaliselt konverentsikogumikke.

## Vaata ka
* Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut
* IEEE PES

## Ametlik veebileht
*IEEE PELS
IEEE PES

**IEEE PES** (*IEEE Power & Energy Society*) on Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi (IEEE) energeetika sektsioon.

## Pulbikatsioonid
IEEE PES annab välja eelretsenseeritavaid ajakirju 
*IEEE Transactions on Energy Conversion
*IEEE Transactions on Power Delivery
*IEEE Transactions on Power Systems
*IEEE Transactions on Sustainable Energy
*IEEE Transactions on Smart Grid

## Vaata ka
* Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut
* IEEE PELS

## Ametlik veebileht
*IEEE PES

## Viited
Sokk

**Sokk** on mitmetähenduslik sõna:
***[[Sokk (riietusese)|Sokk]]** on jalgakäiv riietusese
***[[Sokk (loom)|Sokk]]** on mõnede sõraliste isasloom
***[[Sokk (perekonnanimi)|Sokk]]** on perekonnanimi
Killing Is My Business... And Business Is Good!

**"Killing Is My Business... And Business Is Good!"** on ansambli Megadeth debüütalbum.

01. Last Rites/Loved To Deth

02. Killing Is My Business...And Business Is Good!

03. The Skull Beneath The Skin

04. Rattlehead

05. Chosen Ones

06. Looking Down The Cross

07. Mechanix

08. These Boots (Censored)

09. Last Rites/Loved To Deth (Demo)

10. Mechanix (Demo)

11. The Skull Beneath The Skin (Demo)
Koor (Vana-Kreeka)

**Koor** oli Vana-Kreeka teatris lauljatest ja tantsijatest koosnev esinejate rühm, kes üheskoos esitas sündmuste kommentaare.

Koorid osalesid usulistel pidustustel ja neisse võis kuuluda kuni 600 lauljat. Vana-Kreeka tragöödia arenemisel eraldusid koorist solistid (näiteks Euripidese tragöödiates). Tragöödiakoor koosnes 12–15 meeslauljast (mehed mängisid ka naiste osi), komöödiakoor 24–50 lauljast.

Koorile ja pillimängijale kuulus kreeka teatris omaette poolringikujuline ruum lava ees (orkestra).
Varjatud mina

**"Varjatud mina"** (inglise keeles **"Covert Affairs"**) on Ameerika Ühendriikide teleseriaal, mille esimest jagu näidati 13. juulil 2010. Seriaali keskmes on CIA sisekaitseüksuse (*Domestic Protection Division* DPD) tegevus. Peategelast, CIA agenti Annie Walkerit mängib Piper Perabo, sarja meespeategelast August Andersoni kehastab Christopher Gorham. 

Sari esilinastus viiel hooajal USA Networkis 75 jaona (2010. aastal valmis 11 jagu, 2011. aastal ja järgmistel hooaegadel 16 jagu).

Sarjas on mitmel korral viidatud Eestile ja eesti keelele. Esimese hooaja esimeses jaos mainitakse eesti sõna "kiisu", mis paljastab Vene spiooni mitte-Moskva päritolu; teise hooaja esimeses jaos on tegevuse keskmes Eesti päritolu tennisist Nadia Levandi (Marija Karan), kes muu hulgas ropendab eesti keeles.

## Viited
Peace Sells...But Who's Buying?

**"Peace Sells...But Who's Buying?"** on ansambli Megadeth teine stuudioalbum.

1. Wake Up Dead

2. The Conjuring

3. Peace Sells

4. Devils Island

5. Good Mourning / Black Friday

6. Bad Omen

7. I Ain't Superstitious

8. My Last Words

9. Wake Up Dead (Randy Burns Mix)

10. The Conjuring (Randy Burns Mix)

11. Peace Sells (Randy Burns Mix)

12. Good Mourning / Black Friday (Randy Burns Mix)
Hendrik Adamsoni murdeluulepreemia

**Hendrik Adamsoni murdeluulepreemia** on Hendrik Adamsoni auks alates 1994. aastast igal teisel aastal väljaantav murdeluuleauhind.

Peemia asutamise ettepaneku tegi kirjanik Nikolai Baturin. Aastatel 1994–2016 andis seda välja Tarvastu vald. 2018. aastast korraldab võistlust Mulgi Kultuuri Instituut.

Murdeluulevõistlusele tuleb esitada vähemalt kolmest luuletusest koosnev luuletsükkel. Kirjutada võib autori valitud murdes. Võistluse kokkuvõtted tehakse eraldi täiskasvanute ja õpilaste osas. Preemia ja tunnistus täiskasvanud luuletajale ning tunnistus parimale õpilasele antakse üle Hendrik Adamsoni sünniaastapäeval 6. oktoobril. Parimate väljakuulutamine toimub traditsiooniliselt Helme kihelkonnas Kärstnas.

## Laureaadid

*1994 Mats Traat, luulekogu "Armastuse päiv"
*1996 Ilmar Vananurm, luuletsükkel "Olõ vihm"
*1998 Siim Kärner, luuletus "*** Piläkun põlep pird..."
*2000 Ain Kaalep, luulekogu "Haukamaa laulu"
*2002 Monika Hint, luuletus "Kas põllumiis on rikas..."
*2004 Milvi Panga, luuletsükkel "Läämi kaemi"
*2006 Nikolai Baturin, luuletsükkel "Elukillu"
*2008 Häniläne, "Istsõ inemine suurtii veeren"
*2010 Leila Smithson, "Miq ao inemiisil"
*2012 Maie Perve, "Süämeval" ja "Mia laula emäkeelen"
*2014 Ene Säinast
*2016 Irma Järvesalu, luulevalik "Sõeru tänava suu"
*2018 Rauno Alliksaar, tartukeelsed luuletused
*2021 Maryliis Teinfeldt-Grins, luuletused kadrina murdes

Esimestel võistlustel pälvis pärjatud laureaat kogu tähelepanu ja tunnustuse, hiljem on laureaadi kõrval soovitud tunnustada teisigi silma paistnud autoreid. Ergutusauhinna on pälvinud Aapo Ilves (2000), Enda Naaber (2006), Jan Rahman (2010), Vello Jaska (2012) ja Elme Männi (2014). Noorte osalejate seast on silma paistnud Mari Sõrmus (2002), Helena Kesonen (2006), Anna-Liisa Vaher (2010), Merili Pappel ja Eliise Aniott (2012).

## Kirjandus
* Jüri Viikberg. Hendrik Adamsoni murdeluuleauhind. Oma Keel, 2015, nr 1.
* Jüri Viikberg. Hendrik Adamsoni murdeluuleauhinnast ja murdeluulest. Looming, 2015, nr 8, lk 1168–1173.
Norbert

**Norbert** on germaani päritolu mehenimi. See on tulnud sõnadest *nord* – 'põhi' ja *berht* – 'särav'.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 7. oktoobri 2012 seisuga 22 Norberti-nimelist inimest. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Norbert 35 mehel.

## Nime kandjaid
*Norbert Angermann, saksa ajaloolane
*Norbert Elias, juudi päritolu Saksa sotsioloog
*Norbert Huber, itaalia kelgutaja
*Norbert Hurt, eesti jalgpallitreener
*Norbert Jokl, juudi päritolu Austria albanoloog
*Norbert Kaareste, eesti kommunikatsioonispetsialist
*Norbert Klein, Saksa ordu kõrgmeister
*Norbert Lammert, Saksa poliitik
*Norbert Növényi, ungari maadleja
*Norbert Ratsirahonana, Madagaskari poliitik
*Norbert Rósza, ungari ujuja
*Norbert Wiener, USA matemaatik

*Colville Norbert Young, Belize'i poliitik, helilooja ja kirjanik

## Viited
Lennunduse mõisteid

*Siin loetletakse [[lennundus]]e mõisteid. Teisi lennundusega seotud loendeid võib leida [[:Kategooria:Lennunduse loendid|vastavast kategooriast]].*

## A
* .aero
* Aerofotograafia
* Aerokosmose insenerindus
* Aeronavigatsioon
* Aeronautika
* Aerostaat
* Ameerika Ühendriikide Föderaalne Lennuamet (FAA)
* Astronavigatsioon
* Autožiiro
* Aviett
* Aviohorisont

## B
*Biplaan

## D
* Deltaplaan
* Deltatiib
* Dirižaabel
* DME

## E
*Eesti Lennundusmuuseum
*Elektriline õhusõiduk
*Elektrooniline tsentraliseeritud lennuki monitor
*Eskaader
*Eskadrill
*Euroopa Lennundusohutusamet

## F
*FINEST

## G
* GBAS

## H
*Helibarjäär
* Helikopter
*Hilinemishüvitis
*Hübriidlennuk
*Hüperhelikiirusel lend

## I
* IATA
* ICAO
* IFR ehk Instrumentaal-lend
* ILS
* Instrumentaalmaandumissüsteem
* Irdtorn

## J
* Juhitava õhusõiduki kokkupõrge maa- või veepinnaga

## K
*Kaldtüür
*Kaponiir
*Katapult
*Keerisjälg
*Kommunikatsioon lennunduses
*Kopter
*Kuumaõhupall

## L
* Laiakereline lennuk
*Langevari
*Lastiruum
*Lennu number
*Lennualus 463L
*Lennualuste teisaldaja
* Lennuamet
* Lennufirma
* Lennujaam
*Lennujaama kaubaterminal
*Lennujuht
* Lennujuhtimine
* Lennujuhtimiskeskus
* Lennujuhtimistorn
* Lennuk
*Lennukauba vedu
* Lennukaup
* Lennuki survesüsteemid
* Lennukitrepp
* Lennuklubi
* Lennukool
* Lennukõlblikkus
* Lennuliin
* Lennundus
* Lennunduse standardkeel
* Lennundusfraseoloogia
* Lennundusmeteoroloogia
* Lennundusseadus
* Lennuohutus
* Lennuplaan
*Lennusimulaator
*Lennutransport
*Lennuvedaja
*Lennuveo ekspedeerija
*Lennuveokiri
* Lennuväli
*Lennuväljaring
*Lööklaine

## M
*Maandumistelik
*Machi arv
*Mehitamata luurelennuk
* Mehitamata õhusõiduk
*Monino lennundusmuuseum
*Motovari

## N
* NDB

## O
*Odavlennufirma

## P
* Paatlennuk
* Peiling
*Pidurduslangevari
* Piloot
*Propeller
*Purilend
*Purilennuk
*Püloon

## Q
*Quick Reaction Alert

## R
* Raadiokompass
* Raadionavigatsioon
*Rada
* Radar
* Radari teoreetilise maksimumi vahemiku arvutamise valem
*Rahvusvaheline Lennuspordiföderatsioon
*Rahvusvaheline Lennukaubaveo Assotsiatsioon
*Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon
*Reisilennuk
*Riikidevaheline Lennunduskomitee
*Ruleerimine
*Ruleerimisrada

## S
*Sekundaarradar
*Stabilisaator
*Standardatmosfäär
*Sõlm
*Sõlmlennujaam

## T
*TAWS
*Telik
*Tiib
*Tiibvari
*Tiivik
*Transponder
*Treeninglennuk
*Tšarterlennufirma
*Turbopropellermootor
*Turboventilaatormootor
*Tõmme
*Täppislähenemistrajektoori näitur

## V
* Vaatlusõhupall
* Vesilennuk
* VHF ringsuunaline raadiomajakas ehk VOR
* Vinglet
* Vigurlend
* Visuaallend ehk VFR
* Visuaallennureeglid
* Võtmelinn

## Õ
*Õhksüsteem lennukis
*Õhukaitse tuvastusvöönd
*Õhupall
*Õhuruum
*Õhusõiduk
*Õhusõidukite õlitus- ja määrdesüsteemid
*Õhutransport
*Õhuvabadused
*Õhuvõtuava
Nha Trang

**Nha Trang** on linn Vietnami kagurannikul, Khánh Hòa provintsi keskus.

2015. aastal elas seal 392 279 inimest.

## Viited
Paltoga

**Paltoga** () on küla Lääne-Venemaal Vologda oblastis Võtegra rajoonis, Kazakovo külaasunduse keskus.

Küla loodi 2001. aastal mitme endise küla liitmisel. 2002. aastal elas seal 295 inimest.

## Viited
Du Fu

**Du Fu** (杜甫; 712 Luoyangi lähedal – 770 Tanzhou (praegune Changsha)) oli silmapaistev hiina luuletaja Tangi dünastia valitsusajal, keda koos Li Boga nimetatakse tihti hiina luuletajate seas kõige märkimisväärsemaks.
So Far, So Good... So What!

**"So Far, So Good... So What!"** on Ameerika ansambli Megadeth kolmas stuudioalbum, mis anti välja 19. jaanuar 1988, Capitol Recordsi alt. Seda tuntakse ka lühendi "SFSGSW" kaudu.

Albumi ilmumise ajal olid bändi koosseisus:

* Dave Mustaine - vokaalid, kitarr
* David Ellefson - basskitarr, taustvokaal
* Jeff Young - kitarr
* Chuck Behler - trummid

## Lood 1988. aasta originaalväljaandes
#Into The Lungs Of Hell
#Set The World Afire
#Anarchy In The U.K.
#Mary Jane
#502
#In My Darkest Hour
#Liar
#Hook In Mouth

## Lood 2004. aasta Remixed & Remastered versioonis

# Into The Lungs Of Hell
# Set The World Afire
# Anarchy In The U.K.
# Mary Jane
# 502
# In My Darkest Hour
# Liar
# Hook In Mouth
# Into The Lungs Of Hell (Paul Lani Mix)
# Set The World Afire (Paul Lani Mix)
# Mary Jane
# In My Darkest Hour (Paul Lani Mix)
Kiraalsus

**Kiraalsus** ehk käelisus on üks asümmeetria (sümmeetria puudumise) vorm, mille puhul objekt või süsteem ei ole identne oma peegelpildiga. **Kiraalne** on mistahes kujund, mille peegeldust tasapinnalises peeglis ei saa viia kokkulangevusse algse kujundiga (näiteks inimese parem ja vasak käsi või ühe paari kindad). 

Kiraalsus on ruumilise objekti omadus esineda ühitamatute peegelkujutiste paarina. Kiraalsusega tegeletakse bioloogias, füüsikas, keemias ja matemaatikas. **Akiraalsed** ehk mittekiraalsed on objektid, mis on identsed oma peegelpildiga.

Looduses on kiraalsus laialt levinud nähtus. Kogu elusloodus, sealhulgas inimene, on üles ehitatud orgaanilisest ainest, mis koosneb suurel määral asümmeetrilistest molekulidest. Süsiniku aatom, mis on seotud nelja erineva rühmaga, moodustab tüüpilise kiraalse keskme, mistõttu võivad esineda käelised isomeerid, mille peegelpildid ei ühti. 

Enamik looduslikke biomolekule esineb vaid ühe käelise isomeerina. Keerulise struktuuriga molekulides võib esineda mitu kiraalset tsentrit, mistõttu võimalike stereoisomeeride arv võib märkimisväärselt suureneda. Näiteks pikad polümeersed DNA molekulid on keerdunud spiraaliks paremakäelise kruvina.
## Näiteid
Kiraalsust esineb kõikjal meie ümber. Mõned näited, mille puhul eeldatakse, et puuduvad korrapärasuse kõrvalekalded on inimese parem ja vasak pool, pluusi parem ja vasak hõlm (enne nööpe ja nööpaukusid), parem ja vasak käsi, parema ja vasaku käe kindad, käärid parema- ja vasakukäelistele, ühe paari kingad, linnu parem ja vasak tiib, ussikese parem ja vasak pool, enamik puu- ja taimelehti, paremale ja vasakule avanevate uste hinged, parem- ja vasakkeermega kruvid ning täring (õnnemängudes kasutatav täppidega kuubik).

**Katse:** lõigake puuleht täpselt pikiteljelt pooleks – kas pooled on ühitatavad (arvestades, et lehe alumine ja pealmine pool pole identsed)?

**Miks?** Kõrge aedoa vars kasvab ümber posti üles keerdudes vastupäeva ja ainult vastupäeva. Kiraalne spiraal on nagu kruvi. Arvatavasti tuleneb see rakukestadele tugevust andvate pikkade polüsahhariidi molekulide konfiguratsioonist, kuna neis molekulides esineb arvukalt kiraalkeskmeid.

## Vaata ka
*Asümmeetria
*Kiraalne molekul
Izenberge

**Izenberge** on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne ringkonnas Alveringemi vallas.

Yzenberge on alates 1977. aastast Alveringemi osavald.


Pilt:Izenberge - Sint-Mildredakerk.jpg|St Mildreda kirik


## Välislingid

*Site du musée Bachten de Kupe (hollandi, prantsuse, inglise ja saksa keeles)
Thomas Knieper

**Thomas Knieper** (1662 Tallinn – 17. oktoober/28. oktoober 1710 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Thomas Knieper oli Tallinna linnakodaniku, oldermanni Paul Kniperi (Knieper) (1622–1705)  ja Anna (sünd. Anrath) poeg.

Ta õppis aastal 1682 Tallinna Gümnaasiumis. Edasi õppis ta (immatrikuleeriti 10. oktoobril 1682) Rostocki ülikoolis ja (immatrikuleeriti 20. augustil 1683) Wittenbergi ülikoolis. Ordineeriti 6. aprillil/16. aprillil 1688 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1688–1710 Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja.

Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja Johann Andreas Dorsche kirjast ilmneb, et Knieper selgitas aastal 1708 Tallinna piiskopile, et Toompeal asuv Eestimaa konsistoorium ei olnud Piibli tõlke juures midagi tähelepanuväärset teinud, vaid niipalju, et Pilistvere piiblikonverentsist osavõtjail oli kaasas Matteuse evangeeliumi tõlke mustand, mille Liivimaa vaimulikud tagasi lükkasid, leides kasutatud eesti keele koosnevat ainult germanismidest.

## Isiklikku
Thomas Knieperi abikaasa Gerdrutha isa Johannes Knieper oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Sellest abielust sündinud poeg Paul Johann Knieper oli samuti Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja, nende tütar Katharina Helene oli abielus Jüri koguduse õpetaja Anton thor Hellega. Jõhvi koguduse õpetaja oli ka Gerdrutha esimene abikaasa Stephan Knieper.

## Viited
Carl Philipp Knieper

**Carl Philipp Knieper** (1675 Järva-Peetri – 1. veebruar / 12. veebruar 1752 Vaivara) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis (immatrikuleeriti 25. veebruaril 1696, oli aastatel 1697–1698 stipendiaat) Tartu Ülikoolis ja (immatrikuleeriti 10. juunil 1710) Rostocki ülikoolis. Ordineeriti 19. märtsil / 30. märtsil 1711 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1711–1718 Viru-Jaakobi koguduse õpetaja ja 1721–1752 Vaivara koguduse õpetaja. Sai 24. veebruaril / 7. märtsil 1751 Eestimaa pastorkonna vanemaks (*Senior ministerii*).

4. veebruaril / 15. veebruaril 1697 kirjutas ta Michael Dau abikaasa Margareta Lemckenile leinaluuletuse.

## Isiklikku
Tema isa Stephan Knieper (ja ka tema poolvend Paul Johann Knieper) olid Jõhvi Mihkli koguduse õpetajad, vanaisa Johannes Knieper oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Tema esimese abikaasa (ta oli kolm korda abielus) Maria Elisabethi (1685–1713) isa Johannes Aulinus oli Tallinna Mihkli koguduse ja Harju-Madise koguduse õpetaja.

## Viited
Oostduinkerke

**Oostduinkerke** on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne ringkonnas Koksijde vallas Põhjamere rannikul.

Oostduinkerke on alates 1977. aastast Alveringemi osavald.

Algselt oli asulal sama nimi nagu prantsuse asulal Dunkirk hollandi keeles: Duinkerke; segaduse vältimiseks lisati 13. sajandil sellele eesliide "oost" ('ida') ja saadi nime praegune kuju Oostduinkerke.


Pilt:Oostduinkerke - Sint-Niklaaskerk 2.jpg
Pilt:Oostduinkerke chapelle.JPG|
Pilt:Horseback fishing Oostduinkerke.jpg|
Pilt:Oostduinkerke mouettes.jpg|
Pilt:Oostduinkerke - Ter Yde.jpg|
Pilt:|


## Välislingid
Kabes

**Kabes** oli Eestimaa keskaegne vasallisuguvõsa.

Suguvõsa on nime saanud Kavastu mõisalt Haljala kihelkonnas.

Arnoldus de Capes (Kabes) oli 1336. aastal vasall Virumaal. Pole kindel, kas perekond suri välja juba 14. sajandil, või hiljem, 1442. ja 1443. aastal oli Narva raehärra Johan Capus, kelle seos perekonnaga pole teada.

## Kirjandus
*Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933. S. 862.
Yekes

**Yekes** oli Eestimaa keskaegne vasallisuguvõsa.

Suguvõsa on nime saanud Jõgisoo mõisalt Keila kihelkonnas.

1342. aastal sai Johannes de Yekes Tallinna kodanikuks. Ta võis olla ka talupoeg.

## Kirjandus
*Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933. S. 860.
Wulpen

**Wulpen** on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne ringkonnas Koksijde vallas.

Põhjamere rannikul asuv Wulpen on Koksijde osavald alates 1977. aastast.


Pilt:Wulpen - Sint-Willibrorduskerk 1.jpg|Sint-Willibrorduskerk
Pilt:Wulpen - Sint-Willibrorduskerk 3.jpg|
Pilt:Wulpen - Pastorie 1.jpg|
Pilt:Wulpen - Wulpen Churchyard 1.jpg|


## Välislingid
Johannes Aulinus

**Johannes Aulinus** (1650 Tallinn – 1710 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tallinna Gümnaasiumis, seejärel õppis ta (immatrikuleeriti 4. septembril 1672, oli kohal veel aastal 1676). Ordineeriti 13. novembril/23. novembril 1676 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1676–1687 Tallinna Mihkli koguduse abiõpetaja, aastatel 1687–1696 oli ta sama koguduse õpetaja. Aastal 1696 sunniti ta lahkuma Tallinnast, põhjuseks hooletu suhtumine ametisse (laulatas abielus naise, kes väitis, et on lesk). Aulinus ise oli ametikoha vahetuse vastu, ta väitis kirjas kuningale, et ta ei oska eesti keeles jutlustada ning keele õppimiseks on ta liialt vana. Oli aastatel 1696–1709 (kuigi oli mitu korda Stockholmis kohtuprotsessidel) Harju-Madise koguduse õpetaja. Aastatel 1709–1710 oli ta uuesti (pärast Gabriel Herlini surma) Tallinna Mihkli koguduse abiõpetaja. Ta osales 28. märtsil 1710 Tallinnas Eestimaa piiskopi valimistel ja hääletas Jacob Langi poolt.

Ta kirjutas aastal 1696 leinajutluse pietismist mõjutatud Rootsi leskkuninganna Hedwig Eleonora surma puhul, see jutlus trükiti (ja on säilinud) Stockholmis.

Aulinus suri aastal 1710 (pärast aprilli) Tallinnas katku.

## Isiklikku
Tema isa Peter Aulinus oli samuti Tallinna Mihkli koguduse õpetaja, vend Isaac Aulinus (1664–1710) oli Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professor. Tema tütre  Maria Elisabethi (1685–1713) abikaasa Carl Philipp Knieper oli Viru-Jaakobi ja Vaivara koguduse õpetaja, teise tütre Gerdrutha Elisabethi (u. 1690–1748) abikaasa Paul Johann Knieper oli Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja.

## Viited
Sint-Idesbald

**Sint-Idesbald** on hollandikeelne asula Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne ringkonnas Koksijde vallas.

Põhjamere rannikul asuv Sint-Idesbald kuulub Koksijde valla halduspiiridesse alates 1977. aastast.

Sint-Idesbaldis asub 1982. aastal avatud Paul Delvaux' muuseum.


Pilt:Sint-Idesbald - Sint-Idesbalduskerk 2.jpg|
Pilt:Museum Paul Delvaux.JPG|Paul Delvaux' muuseum
Pilt: Sint-Idesbald - Sint-Idesbalduskerk 1.jpg|
Pilt:koksijde.jpg


## Välislingid
Arminägu

**Arminägu** (ingl *Scarface*) oli Al Capone'i hüüdnimi. Temast inspireeritult on tehtud kaks filmi:
***"[[Arminägu (film 1932)|Arminägu]]"**, 1932. aasta film
***"[[Arminägu (film 1983)|Arminägu]]"**, 1983. aasta film
Savages

**Savages** on mitme asja nimi.
***[[Savages (ansambel)|Savages]]** on Briti punk-bänd
*"Metslased" (originaalpealkiri **"Savages"**) on 2012. aastal linastunud Oliver Stone'i film
Metslased

"**Metslased**" (inglise "Savages") on 2012. aastal esilinastunud USA kriminaalne õudusfilm. Filmi lavastas Oliver Stone. 

Filmi stsenaariumi, mis tugineb Don Winslow' samanimelisele romaanile, kirjutasid Shane Salerno, Don Winslow ja Oliver Stone. 

Peaosades mängivad Taylor Kitsch, Blake Lively ja Aaron Taylor-Johnson.
2011. aasta Eesti naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Eesti naiste 39. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti Paul Kerese Malemajas 29. jaanuarist 4. veebruarini 2011. aastal. Turniiri võitis ja tuli esmakordselt Eesti naiste meistriks Elvia Sõber. 

Turniiri peakohtunikuks oli Lembit Vahesaar.
Salisbury (Maryland)

**Salisbury** (hääldus [ˈsɔːlzbəri]) on linn USA-s Marylandi osariigi kaguosas. See on Wicomico maakonna keskus ja Marylandi idaranniku piirkonna suurim linn. 

2020. aasta rahvaloenduse andmeil oli Salisburys 33 050 elanikku. 2010 oli elanikke 30 343. Linn on Delmarva poolsaare kaubanduskeskus, vahel kutsutakse seda "Delmarva ristteeks".

Salisbury asub mitme suurema linna läheduses: Baltimore Marylandi osariigis jääb sellest 171 km kaugusele, Washington 192 km, Philadelphia 206 km, Norfolk Virginias 212 km, Dover Delaware'is 80 km ja Wilmington 154 km kaugusele. Linna läbivad maanteed U.S. Route 13, mis ühendab Salisbury põhjas Doveri ja Wilmingtoniga ning lõunas Norfolkiga, ja U.S. Route 50, mis ühendab Salisbury idas Atlandi ookeani ääres asuva Ocean Cityga ning loodes Washingtoni ja Baltimore'iga.

Salisburys valitseb kuumade ja niiskete suvede ning pehmete talvedega niiske lähistroopiline kliima. Keskmine õhutemperatuur jaanuaris on 3 °C ja juulis 25 °C. Keskmiselt sajab 1200 mm aastas. Sademeid langeb aasta lõikes võrdlemisi ühtlaselt, kõige enam sajab augustis (134 mm) ja kõige vähem novembris (80 mm). Kõige madalam temperatuur (−23 °C) mõõdeti 11. jaanuaril 1942 ning kõige kõrgem õhutemperatuur (41 °C) 7. augustil 1918 ja 21. juulil 1930.

Salisbury asutati 1732. aastal. Linnaõigused sai see 1854. aastal.

Linnas tegutseb 1925. aastal asutatud Salisbury Ülikool. Salisbury ülikool on üks Tartu Ülikooli partnerülikoole.

Salisburys asub kana-, kalkuni- ja sealiha töötlemisettevõtte Perdue Farmsi peakorter.

Salisbury sõpruslinnad on Tartu, Salisbury (Inglismaa) ja Salinas (Ecuador). Lisaks on sõlmitud partnerlusleping Hiina linna Dalianiga.

## Viited

## Välislingid

* Salisbury koduleht
Leivaauto

**Leivaauto** on eriotstarbeline veoauto, mida kasutatakse leiva- ja saiatoodete veoks. Enamasti on selleks kohandatud mõnd laadi furgoone.

## Välislingid

* "Tervishoiuministeeriumi leivaauto" Järva-Jaani vanatehnika varjupaik, 3. detsember 2006
Huntmees

*"Huntmees" (originaalpealkiri "The Wolf Man"), 1941. aasta film, režissöör George Waggner
*"Huntmees" (originaalpealkiri "The Wolfman"), 2010. aasta film, režissöör Joe Johnston
1200 Micrograms

**1200 Micrograms** on *[[psy trance]]*i ansambel Ibizalt.

Ansambel alustas tegevust 1999. aastal.

## Albumid
*"1200 Micrograms" (TIP World 2002)
*"Heroes of the Imagination" (TIP World 2003)
*"The Time Machine" (TIP World 2004)
*"Live in Brazil" (TIP World 2005)
*"1200 Micrograms Remixed" (TIP World 2006)
*"Magic Numbers" (TIP World 2007)
*"Gramology" (EP, TIP World 2010)
*"96%" (EP, TIP World 2012)
Ajasõlm

**"Ajasõlm"** (inglise "Looper") on 2012. aastal linastunud USA ulmeline märulifilm. Filmi stsenarist ja lavastaja on Rian Johnson. Film oli Toronto filmifestivali avafilm. Filmi peaosi mängivad Bruce Willis, Joseph Gordon-Levitt ja Emily Blunt.