open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Christian Vieri

**Christian Vieri** (sündinud 12. juulil 1973 Bolognas) on endine Itaalia jalgpallur.

Klubikarjääri jooksul on mängis ta paljudes klubides, sh Torino Juventuses, Madridi Atléticos, Lazios, Milano Internazionales ja AC Milanis.

## Saavutused
### Isiklikud
* FIFA 100
Arthur Amelung

**Arthur Amelung** (15. juuli / 27. juuli 1840 – 25. märts / 6. aprill 1874) oli keeleteadlane.

Ta õppis aastatel 1862–1863 Tartu ülikoolis ajalugu ja keemiat.

## Teosed
*Amelung, Arthur 1871. *Beiträge zur deutschen Metrik*. (Dorpater Dissertation.) Dorpat: Mattiesen.
*Amelung, Arthur 1871. *Die Bildung der Tempusstämme durch Vocalsteigerung im Deutschen: eine sprachgeschichtliche Untersuchung*. Berlin: Weidmann.
*Amelung, Arthur 1871. Über das Verhältniss der Philologie zu den übrigen historischen Wissenschaften: Antrittsvorlesung gehalten an der Universität Dorpat den 16. October 1871. Dorpat: C. Mattiesen.
*Amelung, Arthur; Jänicke, Oskar 1871. *Ortnit und die Wolfdietriche*. (Deutsches Heldenbuch 3.) Berlin: Weidmannsche Buchhandlung. (Täistekst veebis.)
*Amelung, Arthur ?. Der Ursprung der deutschen a-Vocale. Leipzig.

## Viited
Olustvere Põhikool

**Olustvere Põhikool** asub Viljandi maakonnas, Põhja-Sakala vallas, Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskooli ruumes. Hoone on valminud 1985. aastal. Kool alustas tegevust 1993. aastal algkoolina, 36 õpilase ja 3 õpetajaga.

Klasside arvu suurenedes muudeti Olustvere Algkool 1997. aastal Olustvere Põhikooliks. Praegu on õpilasi koolis 73.

2000. aastal lõpetas kooli esimene lend.

## Ajalugu
Olustvere koolimaja asub kunagise Olustvere mõisaaia kohal. Seal oli ka triiphoone, kus kasvas palju eksootilisi taimi ja suur viigipuu.

1978. aastal, seoses tolleaegse Olustvere Sovhoostehnikumi uue õppehoone ehitamisega triiphoone lammutati, kuid samas satuti mullatöödel kahele aardeleiule. Esimene leid pärines 9.–11. sajandist, ning sisaldas ligi 700 münti. Teine aardeleid pärines 14. sajandi III veerandist ning sisaldas 6849 münti. 

Arheoloogiliste kaevamiste tulemusena saime teada, et tegemist on muistse asulakohaga.

## Kooli juhatajad
* 1993–1996 Tiiu Viisut (kooli juhataja)
* 1996–1998 Aivar Paas (kooli juhataja, a-st  1997 direktor)
* 1998–... Liivi Lindemann (direktor)

## Välislingid
* Olustvere Põhikool
Tööstusökoloogia

**Tööstusökoloogia** (inglise keeles *industrial ecology*) on valdkond, mis vaatleb aine- ja energiavooge tootes, tootmisüksuses, tööstussektoris või rahvamajanduses ning nende koosmõju looduslike ökosüsteemide või teiste majandusüksustega.

Tööstusökoloogiat õpetatakse TTÜ Tartu Kolledžis.

## Vaata ka
*Olelusring
*Olelusringi hindamine
*Olelusringipõhine lähenemine
*Säästev tehnoloogia

## Viited
Tõnis Kalbus

**Tõnis Kalbus** (4. detsember 1880 Tori vald – 20. märts 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat ja Tööerakonna poliitik.

Ta õppis Selja koolis ja Tori kihelkonnakoolis, mille lõpetas aastal 1896. Aastatel 1899–1901 töötas ta Taali vallakirjutajana. Seejärel töötas ta Viljandi-Pärnu rahukogu kirjatoimetajanaja Pärnu II jaoskonna talurahvaasjade komissari kirjatoimetajana. Aastatel 1905–1909 töötas ta Pärnu kitsarööpmelise raudtee ehitusosakonnas asjaajajana. Aastal 1909 sooritas ta küpsuseksami Pärnu poeglaste gümnaasiumi juures. Seejärel õppis ta Moskva Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas aastal 1913.

Aastatel 1913–1919 tegutses ta Rakveres advokaadina. 1914. aasta valiti ta Rakvere Linnavolikogu liikmeks ja Rakvere Linnavolikogu esimeheks, selles ametis oli ta aastani 1919. 

Ta oli aastal 1917 Virumaa miilitsaülem ja hiljem ka Virumaa komissar. Aastal 1918 määrati ta Eesti Ajutise Valitsuse poolt Rakvere-Paide Rahukogu esimeheks. Aastatel 1918–1919 oli ta Rakvere Kinnistusjaoskonna ülem ja Tallinna eriti tähtsate asjade kohtu-uurija.

Aastast 1919 tegutses ta vandeadvokaadina. Ta oli Asutava Kogu ja I, II, III, IV ja V Riigikogu koosseisude saadik. Lisaks oli ta aastatel 1921–1922 Tallinna Linnavolikogu liige ja aastatel 1927–1929 Harjumaa nõukogu esimees. 

Aastatel 1925–1929 oli ta kolmes valitsuses (Jaan Teemanti esimeses valitsuses ja Jaan Tõnissoni kolmandas valitsuses) kohtuministriks ning August Rei valitsuses sise- ja kohtuministriks.

1. veebruaril 1940 määrati ta majandusministri usaldusmeheks AS-is "Tallinna köievabrik John Carr'i pärijad".

Kalbus küüditati Siberisse, kus ta Sverdlovski oblastis, Sosva vangilaagris 20. märtsil 1942 hukkus.

## Viited
Villem Tubin

**Villem Tubin** (16. august 1886 Kokora vald, Tartumaa – 27. august 1955 Tartu) oli eesti koolijuht ja vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1907 Tartu Õpetajate Seminari. Ta töötas aastatel 1907–1919 õpetajana Viljandis, aastatel töötas ta 1920–1941 Tartu Ühiskommertsgümnaasiumi direktorina. Ta õppis töö kõrvalt aastatel 1933–1937 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Tartu Ülikooli koguduses. 1943. aastal nimetati ta Tartu raehärraks. Ordineeriti 9. juunil 1946 õpetajaks.

Ta teenis aastatel 1946–1948 Nõo ja Kambja kogudust, aastatel 1948–1955 oli ta Tartu Maarja koguduse õpetaja.

Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
A-Rosa Brava

**A-Rosa Brava** on Saksamaa jõereisilaev, mis on ehitatud Neptun Werfti laevatehases Rostockis 2011. aastal.

Varsti pärast A-Rosa Viva valmistamist tellis A-ROSA Flussschiff GmbH 15. märtsil 2010 Neptun Werftilt veel kolmanda sama tüüpi laeva Reini, Maini ja Moseli jõel kasutamiseks. Kiil pandi 28. juunil 2010 ja laev anti üle Mecklenburg-Vorpommerni majandusministri Jürgen Seideli juuresolekul 17. veebruaril 2011. Juba järgmisel nädalal sõitis A-Rosa Brava üle Läänemere, Kieli kanali, Põhjamere, IJsselmere ja Reini Deutzeri sadamasse Kölnis, kus veebruaris varustati laev lõplikult. 

1. aprillil 2011 Frankfurdi Untermain-kai ääres toimunud tseremoonial laev ristiti. Ristiemaks sai kaunis frankfurtlanna Mirjam Brockmann (õpetaja). Alates 2. aprillist kasutab laevakompanii A-ROSA Flussschiff GmbH A-Rosa Bravat sõiduplaani järgi. Laev sõidab Saksamaa jõgedel Reini-, Maini- ja Moseli-äärsete linnade vahet.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited
Ross Turnbull

**Ross Turnbull** (sündinud 4. jaanuaril 1985 Bishop Aucklandis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängis viimati klubis Leeds United väravavahina.

## Saavutused
### Chelsea
* FA Cup (2): 2009–10, 2011–12
* UEFA Meistrite Liiga (1): 2011–2012
Henrique Hilário

**Henrique Hilário Meireles Alves Sampaio ** (sündinud 21. oktoobril 1975) on Portugali jalgpallur, kes aastatel 2006–2014 mängis Inglismaa Premier League'i klubis Chelsea väravavahina.

## Saavutused
### Chelsea
* Inglismaa meister (1): 2009–10
* FA Cup (4): 2006–07, 2008–09, 2009–10, 2011–12
* Football League Cup (1): 2006–07
* Inglismaa superkarikas jalgpallis (1): 2009
* UEFA Meistrite Liiga (1): 2011–2012
Ryan Bertrand

**Ryan Dominic Bertrand** (sündinud 5. augustil 1989 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis Leicester City kaitsjana.

## Saavutused
;Chelsea
* FA Cup: 2011–12
* UEFA Meistrite Liiga: 2011–2012
* UEFA Euroopa Liiga: 2012–13
;Southampton
* EFL Cup: Teine koht 2016–17
A-Rosa Viva

**A-Rosa Viva** on teine A-Rosa Aquaga samasse klassi kuuluv neljatekiline Saksamaa jõereisilaev, mis on ehitatud Neptun Werfti laevatehases Rostockis 2010. aastal.

2008. aastal tellis A-ROSA Flussschiff GmbH kaks samatüübilist neljatekilist ja neljatärnilist kajutijõereisilaeva 99 kliimaseadmetega varustatud topeltkajutitega à 14,5 m². Kiil pandi 23. aprillil 2009 ja laev anti üle Mecklenburg-Vorpommerni transpordiministri Volker Schlottmanni juuresolekul 19. veebruaril 2010. Juba järgmisel nädalal sõitis uus jõereisilaev oma jõuga üle Läänemere, Kieli kanali, Põhjamere, IJsselmere ja Reini Deutzeri sadamasse Kölnis, kus märtsis varustati laev lõplikult. 

26. märtsil 2010 Baselis (Šveits) toimunud tseremoonial laev ristiti. Ristiemaks sai miss Šveits 2007 Amanda Ammann ja laev sai nime *A'Rosa Viva*. 

Alates 26. märtsist kasutab laevakompanii A-ROSA Flussschiff GmbH A-Rosa Vivat sõiduplaani järgi. Laev sõidab Saksamaa jõgedel Reini-, Maini- ja Moseli-äärsete linnade vahet. Oma kodusadamas Rostockis pärast valmimist A-Rosa Viva enam pole olnud.


Pilt:A-Rosa Viva (ship, 2010) 004.jpg|Jõereisilaev Deutzeri sadamas
Pilt:A-Rosa Viva (ship, 2010) 001.jpg|Teiste jõereisilaevadega Amsterdamis
Pilt:Sch Pumpjet.jpg|Üht Schottel Pump-Jetit kasutatakse ahtris paremaks manööverdamiseks
Pilt:A-Rosa Viva (ship, 2010) 017.JPG|Sõidul Köln-Mülheimis


## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
Järva-Madise kihelkond

**Järva-Madise kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel St. Matthäi*, lühend **JMd**) on ajalooline kihelkond Järvamaal ja Järva kreisis Eestimaa kubermangus.

## Piirkonna ajalugu
1282. aastal on esmamainitud kuni Liivi sõjani Liivi ordule kuulunud Albu mõisa (*Alp*). Järva–Madise kihelkonnas on veel mainitud eramõisaid: Vetepere (1539) ja Ageri (1553). Lisaks nendele mõisatele olid kihelkonna territooriumil veel Ahula mõis (1615), Kaalepi mõis (1686), Kurisoo mõis (1585), Orgmetsa mõis (1639), Seidla mõis (1595), Järva–Madise kirikumõis.

1861. aastal oli Albu Järvamaa talurahva vastuhaku keskus, millest kirjutas Eduard Vilde oma romaanis "Prohvet Maltsvet". Maakogukonnaseaduse kehtestamisel 1866. aastal kaotas mõis võimu kogukonna üle. Vallakogukonda määrati seadusega valitsema kogukonna volikogu ja vallavanem. 1866. aasta 16. detsembril valiti Albu vallas esimene kogukonna volikogu.
## Järva-Madise kihelkonna mõisad
Ajaloolisele Järvamaale kuulunud kihelkonnas paiknes 9 mõisat – 1 kirikumõis ning 7 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga. Sellele lisandus 2 karjamõisat.
*Järva-Madise kirikumõis (*Pastorat St. Matthäi*)
*Ageri mõis (*Aggers*) rüütlimõis
*Ahula mõis (*Affel*) rüütlimõis
*Albu mõis (*Alp*) rüütlimõis
*Kaalepi mõis (*Kaulep*) rüütlimõis
*Kurisoo mõis (*Kurrisal*) rüütlimõis
*Mägise mõis (*Mäggis*) Seidla kõrvalmõis
*Orgmetsa mõis (*Orgmetz*) rüütlimõis
*Seidla mõis (*Seydell*) rüütlimõis
*Sugalepa mõis (*Julianenberg*) – Albu mõisa karjamõis
*Vetepere mõis (*Kurwomes*) – Albu mõisa karjamõis
*Aniste mõis (*Anista*), poolmõis, eraldati Albu mõisast 1862. aastal.

## Järva-Madise kihelkonna vallad
:Järva-Madise kihelkonna vallad aastatel 1866-1892/93/94
*Albu vald (*Alp*)
*Ageri vald (*Aggers*)
*Ahula vald (*Affel*)
*Kaalepi vald (*Kaulep*)
*Orgmetsa vald (*Orgmetz*)
*Kurisoo vald (*Kurrisal*)
*Seidla vald (*Seydel*)

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkond kattub umbes 90% ulatuses endise Albu vallaga.

## Viited

## Kirjandus
*
*
*Elfriede Änilane. *[http://folklore.ee/radar/digi_pre.php?area=J%E4rva-Madise Ajalooline traditsioon Järva-Madise kihelkonnast 1930. a.]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2008.

## Välislingid
*Järva-Madise kihelkond mõisaportaalis
Josh McEachran

**Joshua Mark McEachran** (sündinud 1. märtsil 1993 Oxfordis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Birmingham City.

McEachran oli 2010–2015 Londoni Chelsea mängija, aga suurema osa ajast oli ta laenul muudes Inglismaa jalgpalliklubides.
Oriol Romeu

**Oriol Romeu Vidal** (sündinud 24. septembril 1991 Ulldeconas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis FC Barcelona.

Varem on ta mänginud muuhulgas klubides Girona, Londoni Chelsea ja Southampton. 2017. aastal valiti ta Southamptoni aasta mängijaks.

## Koondisekarjäär
2008. aastal tuli ta Hispaania noortekoondisega alla 17-aastaste Euroopa meistriks.

2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Hispaania olümpiakoondisse. Ta pääses platsile kahes alagrupimängus.

## Saavutused
### Klubid
;Barcelona
*Hispaania superkarikas: 2010
;Chelsea
* FA Cup: 2011–12
* UEFA Meistrite Liiga: 2011–12
* UEFA Euroopa Liiga: 2012–13

## Välislingid
Firovo rajoon

**Firovo rajoon** on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti põhjaosas. Piirneb loodes Novgorodi oblastiga.

Rajoonis on 2 alevit (Firovo ja Velikooktjabrski) ning 106 maa-asulat.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Leo Rwabwogo

**Leo Rwabwogo** (3. juuni 1949 Tororo, Tororo piirkond, Uganda – 14. jaanuar 2009 Rugongo, Kabarole piirkond, Uganda) oli Uganda poksija.

Rwabwogo sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Artur Olechile (Poola) ja 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Georgi Kostadinovile (Bulgaaria).

Rwabwogo on seni ainuke Uganda sportlane, kes on võitnud kaks olümpiamedalit.

## Viited
Sherlock Holmes: Varjude mäng

**"Sherlock Holmes: Varjude mäng"** (inglise keeles **"Sherlock Holmes: A Game of Shadows"**) on 2011. aastal Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia ühistööna valminud mängufilm, mis põhineb Arthur Conan Doyle'i kriminaalromaanidel. 

Filmi režissöör on Guy Ritchie. Peategelasi Sherlock Holmesi kehastab Robert Downey juunior ja doktor Watsonit Jude Law.

Linateoses on kasutatud motiive jutustusest "Viimane juhtum" ("The Adventure of the Final Problem", 1893), kus professor Moriarty üritas tappa Sherlock Holmesi.

## Näitlejad
* Robert Downey juunior – Sherlock Holmes
* Jude Law – doktor Watson
* Jared Harris – professor James Moriarty
* Noomi Rapace – Sim
* Stephen Fry – Mycroft Holmes
* Kelly Reilly – Mary Morstan Watson
* Rachel McAdams – Irene Adler
* Eddie Marsan – Inspektor Lestrade
* Geraldine James – Mrs. Hudson
* Fatima Adoum
* Gilles Lellouche

## Võtteperiood
Filmimine toimus Suurbritannias Lõuna-Inglismaal Surrey krahvkonna Farnhami linnas (*Bourne Woods*), Oxfordshire'i krahvkonna Didcot' linnas (*Didcot Railway Centre*) ja Londoni Greenwichi linnaosas Greenwichi Kuninglikus Mereakadeemias (*Old Royal Naval College*). Mandri-Euroopas olid võttepaikadeks Prantsusmaa linn Strasbourg (nt *Place de la Cathédrale*) ja Šveitsi Luzerni kantonis Triengeni.

## Esilinastused
* Suurbritannia – 16. detsember 2011 
* Ameerika Ühendriigid – 16. detsember 2011 
* Soome – 23. detsember 2011
* Venemaa – 29. detsember 2011 
* Eesti – 30. detsember 2011
* Suurbritannia – 16. detsember 2011 
* Ameerika Ühendriigid – 16. detsember 2011

## Viited

## Välislingid
* 
* Ametlik treiler
Sherlock Holmes (film 2009)

**"Sherlock Holmes"** (inglise keeles *Sherlock Holmes*) on 2009. aastal Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia ühistööna valminud mängufilm, mis põhineb Arthur Conan Doyle'i kriminaalromaanidel. Sherlock Holmesi kehastab Robert Downey juunior ja doktor Watsonit Jude Law. Filmi režissöör on Guy Ritchie.

## Näitlejad
* Robert Downey juunior – Sherlock Holmes
* Jude Law – doktor Watson
* Rachel McAdams – Irene Adler
* Mark Strong – lord Henry Blackwood, aristokraatlik sarimõrvar
* Eddie Marsan – inspektor Lestrade
* Kelly Reilly – Mary Morstan, doktor Watsoni väljavalitu
* James Fox – Sir Thomas Rotheram, Inglismaa ja Walesi ülemkohtunik ning lord Blackwoodi isa
* William Hope – John Standish, Ameerika Ühendriikide suursaadik
* Hans Matheson – lord Coward, riigisekretär ja lord Blackwoodi parem käsi
* Robert Maillet – Dredger, lord Blackwoodi käsilane
* Geraldine James – missis Hudson

## Tunnustus
2010. aastal oli firm "Sherlock Holmes" nomineeritud kahele Oscarile: 
* parima kunstnikutöö Oscar – Sarah Greenwood ja Katie Spencer
* parima muusika Oscar – Hans Zimmer

Samal aastal võitis Robert Downey juunior selles filmis tehtud rolli eest parima muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja Kuldgloobuse.

## Arvustused
* Sherlock Holmes (2009). Blogi Dream Scene, 12. jaanuar 2010
* Sherlock Holmes (2009). Blogi Minu filmijutud, 31. jaanuar 2010
* Martin Saar. Sherlock Holmes – esteedist härrasmees või kokaiinisõltlasest rusikakangelane? Eesti Ekspress, 7. veebruar 2010
* Sherlock Holmes (2009). Blogi Full-Metal-Metsavana, 26. veebruar 2010

## Välislingid
* 
* Sherlock Holmes (2009) Filming Locations. UK Onscreen.
Hans Frohwein

**Hans Frohwein** (8. aprill 1887 – 5. august 1956) oli Saksa diplomaat.

Ta oli aastail 1936 (esitas volitused 9. märtsil 1936) – 1940 Saksa Riigi viimane saadik Eestis.

"Saksa saadik Tallinnas oli tüübiline Saksa välisameti Geheimrat, kelle seljataga oli pikk diplomaatiline teenistus vähe silmapaistvatel kohtadel. Ta keha ülemine pool oli alati kergelt ette nihutatud, mis oli kõikumata viisakuse tõttu jäänud justkui kummardusvalmis asendisse. Ta prillide tagant kõneseltsilisele suunatud pilk oli veidi kuiv, kuid siiski heatahtlik. Ta oleks sobinud kindlasti paremini Wilhelmi keisririiki kui Hitleri poolt ülesehitatavasse kolmandasse riiki.

"Frohwein oli pärit Reinimaalt ja ta pakkus oma külalistele eriti häid reinveini sorte. Ta armastas klassilist muusikat, mida üsna sageli tema juures sai kuulda, ja ta eelistas kolme suurt "B'd": Bachi, Beethovenit ja Brahmsi.". (Oskar Mamers. Häda võidetuile. Kirjastus EMP, Stockholm, 1958, lk 67.)

Oma ametiaja jooksul kujunes Frohweinil teatud määral protežeeriv ja heatahtlik suhtumine Eesti riikija selle juhtkonda ning eestlastesse üldse. Ta nimetas eestlasi töökaks ja tasakaalukaks põhjamaiseks rahvaks, kes pole vastuvõtlik kommunistlikule nakkusele. Siiski tegi Eesti valitsus tema arvates liiga vähe ajakirjanduse ohjeldamiseks, ka polnud ta rahul siseminister Kaarel Eenpalu poliitikaga vähemusrahvuste suhtes.

29. aprillil 1940 kirjutas ta oma telegrammis Saksa välisministeeriumile:

"Seoses kõnesoleva asjaoluga [läbirääkimised Nõukogude Liidu baaside laiendamise asjus] avaldas president mulle oma vaateid Eesti tulevastest suhetest Venemaaga ja Saksamaaga. Ta põhjendas pikemalt, miks Eesti rahvas pole kunagi Vene-Aasia kultuuriregiooni kuulunud ning selle sisemiselt tagasi lükkab; palju enam tunneb ta end olevat seotud Õhtumaa kultuuri ja mõttelaadiga, kusjuures Saksa kultuur kindlalt esiplaanil seisab. Saatuseküsimus on, kas rahu, millega käimasolev sõda ometi kunagi peab lõppema, sellele faktile vastava poliitilise lahenduse leiab. Ta hellitab lootust, et sõdivate riikide riigimehed leiavad võimaluse rahu sõlmimiseks enne, kui Euroopa rahvad on sõjast niivõrd kurnatud, et vene-asiaatlik edasitung Läände alata võiks." (Liivi Uuet ja Erich Kaup. Sotsialistliku revolutsiooni käsiraamat. Tammerraamat, 2011, lk. 243.) 

## Viited

## Kirjandus
*Heino Arumäe. President Konstantin Päts Saksa saadiku hinnanguis 1939–1940. Akadeemia, 2000, nr. 12, lk. 2538–2559.

## Välislingid
*Saksa saadik H. Frohwein'i kõne volikirja üleandmisel 3. III 1936.
Ruumhajuvusmõõtja

**Ruumhajuvustmõõtja** on seade, mis mõõdab valguskiirte hajuvust keskkonnas.

## Kirjandus
*Puussaar, Aare. "Requirements and analysis of multispectral volume scattering meter" ("Multispektraalse ruumhajuvusmõõtja nõuded ja analüüs", bakalaureusetöö, kokkuvõte eesti keeles) (Tartu Ülikool, 2011)
Prohvet Maltsvet

**"Prohvet Maltsvet"** on Eduard Vilde kirjutatud 1850.–1860. aastate talurahvaliikumisi käsitlevate ajalooliste romaanide triloogia kolmas osa, mis ilmus aastatel 1905–1908. Triloogia esimene osa on "Mahtra sõda" (1902) ja teine osa "Kui Anija mehed Tallinnas käisid" (1903).

## Välislingid
Herilase tänav

**Herilase tänav** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Mustamäe asumis IV mikrorajoonis.

Herilase tänav algab Mustamäe teelt.

Tänava nimi võeti kasutusele 1958. aastal. Tegemist on putukateemalise sarja nimega.

## Viited
Herilase tänav (täpsustus)

**Herilase tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

***[[Herilase tänav (Kudjape)|Herilase tänav]]** Kudjapel
***[[Herilase tänav (Narva)|Herilase tänav]]** Narvas
***[[Herilase tänav]]** Tallinnas

## Vaata ka
* Herilase tee
Malai-Polüneesia keeled

**Malai-polüneesia keeled** on Austroneesia keelte rühm, mida kõneldakse Kagu-Aasia ja Vaikse ookeani saartel, kuid ka Aasia mandril.

Malai-Polüneesia keelte hulka kuuluvat malagassi keelt kõneldakse Madagaskaril India ookeanis. 

Malai-Polüneesia keeltel on kokku ligikaudu 386 miljonit kõnelejat.

## Malai-polüneesia keelte harud
* Lääne-Malai-Polüneesia keeled  (sealhulgas Filipiini keeled, malai keel, jaava keel, Loode-Sumatra keeled, Kalimantani keeled, malagassi keel jne)
* Kesk-Malai-Polüneesia keeled
* Uus-Kaledoonia keeled
* Põhja-Uus-Guinea keeled
* Loyauté saarte keeled
* Mesomelaneesia keeled
* Paapua poolsaare keeled
* Põhja-Vanuatu keeled
* Kesk-Vanuatu keeled
* Lõuna-Vanuatu keeled
* Saint Matthiase saarte keeled
* Temotu keeled
* Lõuna-Halmahera–Lääne-Uus-Guinea keeled
* Admiraliteedi saarte keeled
* Kagu-Saalomoni saarte keeled
* Mikroneesia keeled
* Polüneesia keeled koos rotuma keele, Lääne-Fidži ja Ida-Fidži keeltega

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Malayo-Polynesian languages]] seisuga 31.10.2011.*
Peeter Baranin

**Peeter Baranin** (ka **Pjotr Baranin**; 31. jaanuar 1882 Kolkja – 11. aprill 1966 Tallinn) oli Riigikogu liige, Mustvee avalik tegelane.

Baranin õppins Tartu Reaalkoolis. Ta oli karskus- ja tuletõrjetegelane. Samuti oli ta Mustvees vallavanem ja alevivalitsuse esimees. Ta oli Riigikogu II ja III koosseisu liige.

Ta oli aastani 1914 Suur-Kolkja Vanausuliste koguduse esimees. Tal oli palju teeneid 1928. aastal rajatud uue Väike-Kolkja vanausuliste palvemaja rajamisel.

Peeter Baranin suri 11. aprillil 1966 Tallinnas ning ta maeti 13. aprillil 1966 Metsakalmistule.

## Viited
Sergei Štšerbakov

**Sergei Štšerbakov** (7. september 1871 Irboska – 6. aprill 1937) oli Eesti põllumees ja poliitik, II Riigikogu liige.

Haridust sai ta semstvokoolis ja mitmesugustel kursustel.

Ta oli Petseri vallavalitsuse abiesimees, 1920. aastatel Petseri maavalitsuse abiesimees ja maavalitsuse põllumajanduse osakonna juhataja.

Ta oli II Riigikogu liige Tööerakonna rühmas. 

Veel oli ta Petseri Laenu-Hoiu Ühispanga esimees ja Petseri Põllumeeste Seltsi auesimees.

Sergei Štšerbakov suri 1937. aasta 6. aprilli hommikul oma aias südamerabanduse tagajärjel.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti II Riigikogu. Tallinn 1924
*Leinakuulutus. Postimees nr 93, 7. aprill 1937. Lk 9
*Leinakuulutused. Postimees nr 93, 7. aprill 1937. Lk 10
Jegor Solovjov

**Jegor Solovjov** (ka **Georgi Solovjov**, **Jegor Solovjev**, **Jegor Solovjev**; 11. november 1871 Vasknarva – 29. jaanuar 1942 Unžlagi vangilaager, Gorki oblast, Venemaa) oli Eesti poliitik.

Solovjov sündis aastal 1871 Vasknarvas. Ta oli talupidaja ja vallakirjutaja, viimast ametit pidas ta üle 20 aasta.

Ta valiti Riigikogu II koosseisu liikmeks Narvataguste venelaste esindajana Vene ühendatud erakondade nimekirja järele.

Solovjov arreteeriti NKVD poolt 27. aprillil 1941. Ta hukkus 29. jaanuaril 1942 Gorki oblastis, Unžlagis.

## Viited
CONCACAF Gold Cup

**CONCACAF Gold Cup** (varem **CONCACAF Championship**) on CONCACAF-i korraldatav jalgpalliturniir, millest võtavad osa CONCACAF-i kuuluvad jalgpallikoondised (Põhja-Ameerika, Kesk-Ameerika ja Kariibi piirkond).

Võistlusi korraldatakse 1963. aastast iga kahe aasta tagant. Alates 2019. aastast võtab turniirist osa 16 meeskonda.

Kõige rohkem kordi on need võistlused võitnud Mehhiko jalgpallikoondis (8), teisel kohal on USA (6) ja kolmandal Kanada koondis (1).

## Tulemused

*Kaldkirjas* on külalismeeskonnad.

## Viited

## Välislingid
* CONCACAF Gold Cup CONCACAF-i kodulehel
Anton Teetsov

**Anton Teetsov** (21. november 1889 Pärnu – 19. august 1941 Sevurallagi vangilaager, Sosva, Sverdlovski oblast) oli eesti pangandustegelane ja rahandusminister, kes esindas Põllumeestekogusid.

Ta õppis aastatel 1899–1908 Pärnu gümnaasiumis ja 1908–1913 Riia Polütehnikumi kaubandusosakonnas, lõpetas ülikooli.

Ta oli Riias kaalude ja mõõtude proovikojas praktikant (aastatel 1909–1911). Aastatel 1911–1917 oli ta Pärnu Vastastikuse Krediit-Ühisuse ametnik ja asjaajaja. Aastal 1917 oli ta Tallinnas Eesti Maavalitsuse pearaamatupidaja. Aastatel 1917–1923 oli ta Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisuse direktor, 1923–1927 Eesti Kommertspanga direktor ning 1927–1928 Jaan Tõnissoni kolmandas valitsuses rahaminister.

Ta oli Pärnus Endla seltsi juhatuse liige, Esimese Eesti Kinnituse Seltsi (EEKS) juhatuse liige ja aastatel 1922–1927 esimees; oli aastast 1925 Kaubandus-Tööstuskoja I sektsiooni (panga ja kinnituse sektsiooni) liige (oli ka sektsiooni esimees), aastast 1926 Eesti Kirjastuse Ühisuse "Päevaleht" juhatuse liige ja aastatel 1919–1931 Tallinna Börsikomitee liige.

Teetsov oli tuntud filatelist ja Eesti ühe suurema margikogu omanik.

Anton Teetsov arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 ja ta suri eeluurimisel 19. augustil 1941 Sverdlovski oblastis, Sosvas.

## Isiklikku
Tema väimees Nikolai Viitak oli teedeminister 1937. aasta augustist kuni 1940. aasta juunini (Konstantin Pätsi viiendas valitsuses, Kaarel Eenpalu valitsuses ja Jüri Uluotsa valitsuses). Tema vend Aleksander Teetsov oli näitleja, lavastaja ja Endla teatri direktor.

## Tunnustus
*1930 Kotkaristi V klassi teenetemärk
*1939 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited
Crater Lake'i rahvuspark

**Crater Lake'i rahvuspark** on rahvuspark Ameerika Ühendriikides Oregoni osariigis.

Rahvuspark loodi aastal 1902.

Rahvuspargis asub Mazama vulkaan, mille kaldeeras on Crater Lake ('Kraatrijärv').

## Viited
Seisund

**Seisund** ehk **olek** (saksa keeles *Zustand*) on entiteedi ajutiste omaduste komplekt. Mudelis iseloomustatakse seisundit sageli etteantud parameetrite väärtustega. 

Seisundi muutumine on protsess.

## Füüsika
Füüsikalise süsteemi seisund hõlmab tema kõiki füüsikalist huvi pakkuvaid muutlikke omadusi mingil hetkel.  

Süsteemi seisund, mida on võimalik vaadelda, määratleb kõiki "vaadeldavaid" omadusi ja lubab selle abil teha ennustusi kõigi mõõdetavate füüsikaliste suuruste kohta. Kui need suurused on sõltuvuses (nagu näiteks termodünaamikas), piisab sellest, kui esitada kindel valik suurusi, millega on võimalik süsteemi seisundit kindlalt määratleda. Kitsamas mõttes võibki sellisel juhul seisundi all mõista füüsikaliste suuruste miinimumhulka, mida teades on võimalik arvutada süsteemi muude vaadeldavate suuruste väärtusi. 

Füüsikaline süsteem võib olla eri seisundites. Vaadeldava süsteemi võimalike seisundite hulk moodustab faasiruumi. 

Füüsika harudes määratletakse seisundit erinevalt:
* klassikalises mehaanikas on liikuva keha seisund määratletav asukoha ja impulsi abil;
* klassikalises mehaanikas on seisva keha seisund määratletav asukoha ja raskuskeskme impulsi, keha orientatsiooni ning pöördeimpulsi kaudu ümber raskuskeskme;
* paljude massipunktidega klassikalises statistilises mehaanikas on seisund (täpsemalt mikroseisund) määratletav iga üksiku massipunkti asukoha ja impulsi abil;
* termodünaamikas on seisund määratletav makroskoopiliste suuruste nagu maht, rõhk, temperatuur, sisemine energia, magnetiseeritus, mille abil on võimalik arvutada süsteemi seisundite erinevusi kõigi teiste makroskoopiliste suuruste puhul. 
* füüsikalises keemias on seisund määratletav nii termodünaamiliste suuruste kui ka erinevate ainete massiosade abil;
* elektromagnetilise välja seisund on määratletav välja elektrilise ja magnetilise tugevuse abil igas välja punktis ja ajavahemikus;
* kvantmehanikas on seisund määratletav seisundivektori abil;
* kvantstatistikas on osakeste süsteemi seisund määratletav kõigi võimalike üksikseisundite koondite klasside (*Besetzungszahl*, *Klasseneinteilung*, *Data binning*) abil.

Tehniliste süsteemide puhul, eeskätt aga juhtimissüsteemide teoorias, kasutatakse terminit olek (inglise k. *state*), mida kirjeldatakse olekumuutujatega (*state variables*).
## Vaata ka
*agregaatolek

## Viited
Old Man of the Lake

***Old Man of the Lake*** ('järvevanamees') on suur puutüvi Ameerika Ühendriikides Oregoni osariigis ''Crater Lake'''i rahvuspargis asuvas Kraatrijärves (*[[Crater Lake]]*), mis on vähemalt aastast 1896 vertikaalselt ringi hulpinud. Tänu külmale veele on puu üsna hästi säilinud.

Tüvi on umbes 9 m pikk ja selle läbimõõt on 60 cm. Üle veepinna ulatub tüvest 120 cm. Arvatavasti on tegu tsuugaga. Tüve veealusel osal kasvab vesisammal; see on ka ainuke paik järves, kus veepinna lähistel sammal kasvab.

## Viited
Mazama vulkaan

**Mazama vulkaan** ehk Mazama mägi on kustunud vulkaan, mis asub Crater Lake'i rahvuspargis Oregoni osariigis Ameerika Ühendriikides.

Vulkaani kaldeeras asub Crater Lake ('kraatrijärv').

Vulkaani kõrgus on 2487 meetrit.
Grammofon (laul)

"**Grammofon**" on Getter Jaani teine singel EP-lt "Parim päev". Laulu looja on Sven Lõhmus. Singel anti välja 4. juunil 2010. 

Retrostiilis lugu räägib vinüülplaatidest ning selles on kasutatud palju 1980. aastate tantsumuusikast tuntud heliefekte.
Iva tänav

**Iva tänav** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.

Iva tänav algab Kadaka teelt ja lõpeb tupiktänavana.

Tänava nimi võeti kasutusele 1958. aastal.

Aadressil Iva 8 asub endise Marienheimi suvemõisa puitelamu koos abihoonega.

## Viited
Põgenen

**"Põgenen"** on Koit Toome teine singel albumilt "Kaugele siit", kus teeb kaasa ka Birgit Õigemeel. Laulu viisi on loonud Koit Toome ja sõnad Vahur Valgmaa. Singel ilmus 11. jaanuaril 2010. Looga osaleti konkursil Eesti Laul 2010, kuid edasi ei saadud. Küll aga võitis see laul konkursi Reporteri Eurolaul 2010.

Koit Toome on öelnud, et algselt ei plaaninud ta uuele plaadile teha ühtegi duetti, kuid Birgit andis sellele loole nii palju juurde, et ainuõige valik oli see duetina salvestada. Stuudios kohtuti 31. detsembril, et lugu proovida. Birgit Õigemeele sõnul võttis ta rõõmuga vastu Toome kutse tema uuel plaadil kaasa teha. "Koit on kahtlemata üks Eesti arvestatavamaid meeslauljaid ning mul on väga hea meel, et ta just minu duetipartneriks valis," kommenteeris Õigemeel.

## Lugude nimekiri
# "Põgenen" (originaalversioon) – 3.05
# "Põgenen" (I.M.T.B Remix) – 5.40

## Viited
Me kõik jääme vanaks

**"Me kõik jääme vanaks"** on Getter Jaani kolmas singel albumilt "Rockefeller Street". Laulu helilooja on Sven Lõhmus. Singel anti välja 30. oktoobril 2011, loos mängib elektrikitarri Mihkel Raud. 

Telesaate "Tantsud tähtedega" viienda hooaja neljandas saates tantsisid Getter Jaani ja Ott-Sander Palm uuest singlist spetsiaalselt tantsusaateks kohandatud rumbaversiooni saatel. Getter Jaani peab seda oma kindlaks lemmikuks albumilt "Rockefeller Street". Laul on pühendatud tema vanavanaemale. 

"Me kõik jääme vanaks" tuli 2011. aastal Raadio 2 iga-aastasel "Aastahiti" auhinnavõistlusel kodumaiste lugude seas neljandale kohale.

## Lugude nimekiri
#"Me kõik jääme vanaks" (koos Mihkel Rauaga) – 4:40

## Edetabelid

## Viited
Kassi tänav

**Kassi tänav** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.

Kassi tänav algab Kadaka teelt ja lõpeb tupiktänavana.

Tänava nimi võeti kasutusele 2003. aastal. Nime valimisel peeti silmas, et tänav asub endise Kassi talu maa-alal.

## Viited
Peeter Kohandi

**Peeter Kohandi** (1. septembrini 1936 **Peeter Koch**; 7. aprill 1908 Aru vald, Nõo kihelkond – 22. jaanuar 1966 Jämaja) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1927 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1927–1932 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, oli Üliõpilasseltsi Liivika liige. Prooviaastal oli ta Koeru, Ambla ja Tapa Jakobi koguduses. Ordineeriti 16. juulil 1933 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1933–1934 Järva praostkonna vikaarõpetaja ja 1934–1944 Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1944–1949 oli ta Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1946–1947 Nõo ja Kambja kogudust. Aastatel 1950–1954 oli ta Nõo ja Kambja koguduse õpetaja. Aastatel 1954–1958 oli ta Sangaste ja Laatre koguduse hingekarjane. Aastatel 1958–1959 teenis ta Viru-Jaagupi, Koeru, Kihelkonna ja Kärla kogudust. Aastatel 1960–1966 oli ta Anseküla ja Jämaja koguduse õpetaja.

Peeter Kohandi hukkus Jämajas majapõlengus ning on maetud Nõo kalmistule.

## Isiklikku

Peeter Kohandi vend Elmar Kohandi oli eesti arst.  

## Viited

## Välislingid
* Rita Puidet. Rahutu hingega kirikuõpetaja Peeter Kohandi Eesti Kirik 16. aprill 2011
* Andres Jaeger. Mälestusi Peeter Kohandist 1. osa Eesti Kirik 8. veebruar 2012
* Andres Jaeger. Mälestusi Peeter Kohandist 2. osa Eesti Kirik 15. veebruar 2012
* Andres Jaeger. Mälestusi Peeter Kohandist 3. osa Eesti Kirik 22. veebruar 2012
Iialgi

**"Iialgi"** on eesti ansambli Violina neljas singel albumilt "Maagiline", kus teeb kaasa ka Birgit Õigemeel. Loo viisi ja sõnad on kirjutanud Timo Vendt, Mihkel Mattisen ja Kerli Kõiv. Laul on välja antud 2010. aasta mais.

"Oleme väga rõõmsad, et Kerli soovis oma panuse anda just meie singlile, üldjuhul ta ju eesti artistidele lugusid ei kirjuta," kommenteerisid Violina tüdrukud. 

"Tunnistan ausalt, et kui mulle tehti ettepanek loos osaleda, suhtusin sellesse üsna kahtlevalt. Mul oli just välja tulnud duett Koit Toomega ja järjekordne ühistöö ei tundunud hetkel õige. Kui aga lugu kuulsin, otsustasin siiski kaasa lüüa ja praegu tean kindlalt, et tegin ainuõige otsuse. Koostöö Violinaga oli väga meeldiv ning aitäh Kerlile, kes väga hea loo kirjutas," ütles Birgit Õigemeel.

## Lugude nimekiri
# "Iialgi" (koos Birgit Õigemeelega) - 3.36

## Viited
Toksilise šoki sündroom

**Toksilise šoki sündroom** ehk **tampoonišokk** (ka **toksiline šokksündroom**, ingl. k. *toxic shock syndrome*) on raske seisund ja haigus, mida põhjustavad verre sattumisel bakterite, nagu  *[[Staphylococcus aureus]]*e ja *[[Streptococcus pyogenes]]*e toksiinid (bakteri elutegevuse käigus toodetav mürkaine) .

## Viited
Tsensor

**Tsensor** on ametnik, kelle ülesandeks on trükkimiseks mõeldud teoste, ajakirjanduse ning tele- ja raadiosaadete avalikustamise eelne või järgne läbivaatus ehk tsensuur eesmärgiga piirata riiklikult mittesoovitava info levikut.

Tänapäeva demokraatlikes riikides tsensuuri ei ole. Samas on tsensoreid rakendatud suure osa vältel inimkonna ajaloost, samuti on demokraatlikud riigid kasutanud mitmesuguseid tsensuuri vorme sõjatingimustes.
## Eestimaal
Eesti kultuuriloos on tsensorid mänginud korduvalt tähtsat rolli. Balti provintsides moodustati tsensuuriametid valgustusajal 18. sajandi lõpul, Venemaa keisrinna Katariina II määruse alusel septembrist 1796. Loodi esimesed tsensuuriametid (ka Tallinnas, Riia alluvuses), mis kontrollisid nii kohapeal trükitavat kui ka sissetoodavat kirjandust. Eestimaa kubermanguvalitsuse juurde loodi esimene tsensori ametikoht Eestis 16. augustil 1799 , enne seda oli sise- ja välistsensori ülesanded Eestimaa rüütelkonna nimetatud isikute täita. 1865. aasta
tsensuurimäärustega loodi eraldi institutsioonidena sise-, välis- ja teatritsensuur ning allutati need Trükiasjade Peavalitsusele, Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi süsteemis.  Omaette tegutsesid vaimulik tsensuur ja postitsensuur. 1869. aastal viidi Liivimaa kubermangus ilmunud eestikeelse trükisõna (Sakala, Eesti Postimees jt.) tsenseerimine Riiga.  Lisaks tsensuurikomiteedale loodi mh Tallinnasse ja Riiga ning hiljem ka Tartusse üksiktsensori-institutsioon (nt. üksiktsensor Tallinnas Beth, C. G., Riia üksiktsensor Joseph Maximilian von Grödinger (1814–1886), tsensor Riias 1869–1879 Mihhail Suigusaar). 1882. aasta uue tsensuurikorraga, allutati tsensorid asekuberneri järelevalvele ja eestikeelse kirjanduse jaoks otsiti uus tsensor,  kõigi eestikeelsete trükiste tsenseerimine viidi üle Tartusse sealse üksiktsensori kompetentsi koondada ning 1884. aastal määratigi üksiktsensoriks (1884–1892) Eugen Jannsen ja (1892–1913) Jaan Jõgever. Tallinnas määrati välis- ja sisekirjanduse tsensoriks (1885–1907) Jüri Truusmann.

Vene keisririigis töötas tsensorina mitu Eesti kultuuritegelast (nagu Jaan Jõgever), kes aitasid kaasa isamaaliste raamatute ja ajalehtede trükkipääsemisele, andes autoritele ja ajakirjanikele nõu, kuidas tekste tsensuurist läbipääsemiseks viimistleda ja ümber sõnastada. Tsensorite mõju aitas muuta tollast eesti rahvuslust avalikult venemeelsemaks ja saksavaenulikuks. 

Eesti Vabariigis põhiseaduste järgi trükitoodete tsensuuri ei olnud. Vabadussõja ajal kehtis sõjatsensuur ja 1933. aastal kehtestas Jaan Tõnissoni valitsus seoses kogu riigis kaitseseisukorra kehtestamisega trükitoodete eelkontrolli, mida teostasid kontrollametnikud. 

1935. aasta kinoseadusega kehtestati filmitsensuur, mida teostas filmiinspektor.

## Vaata ka
*Kategooria:Eesti tsensorid
## Viited

## Kirjandus
*Ea Jansen, Tsaristlik tsensuur ja eesti ajakirjandus venestamisajal (1880–1890. aastad), TUNA 2000 nr 2
Tsensor (täpsustus)

Tsensor on eri aegadel ja riikides tähendanud mitut eri funktsioonidega ametiisikut:
* tänapäeval on tsensor ametnik, kes jälgib ja piirab massiteabekanalites levitatavat informatsiooni;
* Vana-Roomas oli tsensor ametnik, kes korraldas tsensust ja juhtis avalikke infrastruktuuriprojekte.
Raunkiæri eluvormiliigitus

**Raunkiæri eluvormiliigitus** ehk **C. Raunkiaeri eluvormide klassifikatsioon** (ka **Raunkiæri süsteem**) on botaanik Christen C. Raunkiæri poolt välja töötatud kõrgemate taimede liigitus eluvormideks, põhinedes taimede uuenemispungade olemasolul ja paiknemisel ebasoodsate aastaaegade ehk kriitiliste eluperioodide (külma talve, põuase suve) üleelamiseks. Pungades on varjul taime kõige õrnemad osad – kasvukuhikud.

Hilisemad autorid on süsteemi täiendatud.

Raunkiæri süsteemi põhirühmad (eluvormid) on fanerofüüdid, kamefüüdid, hemikrüptofüüdid, krüptofüüdid ja terofüüdid.

## Kirjandus
* Viktor Masing jt, "Botaanika õpik kõrgkoolidele", III. osa, lk 190, Tallinn, Valgus, 1979
August Ein

**August Eduard Ein** (20. august 1893 Kiltsi, Väike-Maarja kihelkond – 17. detsember 1986) oli eesti vaimulik.

Ta löpetas aastal 1916 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1916–1917 arstiteadust ja ajalugu ning aastatel 1918 ja 1920–1922 usuteadust. Ta osales aastatel 1918–1920 Vabadussõjas.

Prooviaastal oli ta Viljandi Pauluse koguduses. Ordineeriti 16. septembril 1923 õpetajaks. Ta oli aastatel 1923–1944 Võnnu Jakobi koguduse õpetaja, aastatel 1944–1945 Valga praostkonna praost. Aastatel 1945–1946 teenis ta Nõo ja Kambja kogudust. 

Aastatel 1946–1954 oli ta vangilaagris ja sunnitööl. Aastatel 1955–1976 oli ta Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja.

August Ein suri aastal 1986 ja ta on maetud Tartu Pauluse kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Eriolukord

**Eriolukord** on loodusõnnetuste ja katastroofide korral ning nakkushaiguste tõkestamiseks riiklikult kehtestatav erikord. 

Riigikohtu endise esimehe Rait Maruste sõnul on eriolukord üldmõiste, mis võib hõlmata selliseid üksikmõisteid nagu hädaolukord, erakorraline olukord (ka *erakorraline seisukord*), piiramisolukord, sõjaolukord (*sõjaseisukord*) vms. Selline liigitus, eriolukorra liikide puhul kasutatavad meetmed ja erivolitused on eri riikide õigusaktides erinevalt määratletud.

Eestis saab eriolukorra välja kuulutada ainult valitsus. Eriolukorra tingimused ja sellega seotu on Eestis koondatud hädaolukorra seadusse.

Eesti valitsus kuulutas esimest korda eriolukorra välja 12. märtsil 2020 seoses koroonapandeemiaga. Algselt 1. maini kehtestatud eriolukorda pikendati 17. maini.

## Vaata ka
*Erakorraline seisukord
*Sõjaseisukord
*Loodusõnnetus
*Ökoloogiline katastroof

## Viited

## Välislingid
* "Uue Eesti esimene eriolukord" ERR, 13. märts 2020
A-Rosa Stella

**A-Rosa Stella** on neljatekiline Saksamaa jõereisilaev, mis on ehitatud Neptun Werfti laevatehases Rostockis 2005. aastal.
Alates 2005. aastast kasutab laevakompanii A-ROSA Flussschiff GmbH A-Rosa Stellat Saksa lipu all Lyoni sadamast 6- ja 8-päevastel kruiisidel Prantsusmaa jõgedel Rhône'i ja Saône'i äärsete linnade vahet. Kodusadamas Rostockis pärast valmimist A-Rosa Luna enam ei olnud.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited
Karsti tänav

**Karsti tänav** on tänav Tallinna Mustamäe linnaosa Kadaka asumis.

Karsti tänav algab Kadaka puiestee ja Mäepealse tänava ristmikult ning lõpeb tupiktänavana.

Tänava nimi võeti kasutusele 2006. aastal.

## Viited
Lehtri tänav

**Lehtri tänav** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.

Lehtri tänav algab Kadaka puiesteelt.

Tänava nimi võeti kasutusele 2007. aastal. Nimi valiti selle järgi, et tänav meenutab lehtrit.

## Viited
Edward Morgan

**Edward Morgan** (5. aprill 1906 London – 22. november 1952 Wellington) oli Uus-Meremaa poksija. Ta sündis Inglismaal ning oli 1-aastane, kui ta vanemad kolisid Uus-Meremaale.

Morgan võitis kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Morgan poksis septembrist 1929 kuni oktoobrini 1934 elukutselisena ning pidas kokku 24 kohtumist, millest võitis 11 (neist 5 nokaudiga) ja kaotas 11 (neist 7 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.

Morgan on tegutsenud hiljem ka poksikohtunikuna. Ta töötas hiljem torulukksepana ning oli ka vastava ettevõtte omanik. Ta suri kopsuvähki, mis arvatavasti oli põhjustatud torutööde juures kasutatava plii aurude sissehingamisest. 

## Viited

## Välislingid
* 
*
Evi Pihlak

**Evi Pihlak** (sünninimi **Evi Grünling**; 1938–1948 **Evi Kaljumaa**; 11. märts 1928 Tallinn – 6. mai 1993 Tallinn) oli eesti kunstiajaloolane ja -kriitik.

Pihlak oli vedurijuhi tütar. Ta õppis Tallinna 27. Algkoolis ja aastatel 1942–1947 Tallinna 10. Keskkoolis. Lõpueksamid sooritas ta 1948. aastal Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkoolis. Õppis aastatel 1948–1950 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis lavakujundust, lõpetas 1957. aastal Leningradi I. Repini nim Kunstiinstituudi kunstiteooria ja -ajaloo erialal. Kunstiteaduse kandidaat (1968, TRÜ) väitekirjaga "Nikolai Triik 1884–1940: looming ja ühiskondlik tegevus".

Oli 1957–1961 Eesti NSV Riikliku Kunstimuuseumi ja 1961–1972 Ajaloo Instituudi teadur, 1972–1983 ERKI kunstiajaloo dotsendi kohusetäitja.

## Looming
Ta uuris 20. sajandi eesti maalikunsti, eriti kunstikooli Pallas ümber koondunud kunstnikke. Käsitles ka lavakujunduse ajalugu ja üldist kunstiajalugu. Avaldas töid kunstiajaloost ja monograafiaid eesti kunstnikest. Oli üks kolmeköitelise "Eesti kunsti ajaloo" põhiautoreid. 1960.–1980. aastail tegutses aktiivse kriitikuna. Tal on umbes 20 teadustööd.
### Teoseid
* "Roman Nyman". Tallinn 1956
* "Natalie Mei". Tallinn 1962
* "Teatridekoratsioon". Tallinn 1965
* "Evi Tihemets". Tallinn 1969
* "Aleksander Vardi". Tallinn 1977
* Madalmaade maalikunst 15.–17. sajandini". Kaasautorid Aino Kartna ja Mai Lumiste. Tallinn 1978
* "Eesti kunsti ajalugu". Kaasautor. 1. kd Tallinn 1975, 1977; 2. kd Tallinn 1970 
* "Konrad Mägi". Tallinn 1979
* "Eesti maal". Tallinn 1982
* "Nikolai Triik inimese kujutajana". Tallinn 1985
*"Malle Leis". Tallinn 1988
*"Über die Entwicklungsprobleme der estnischen Kunst zu Angfang dieses Jahrhunderts". //  Homburger Gespräch. 1988 und 1989. Bad Homburg.12. vihik, Kiel 1990

## Liikmesus
*1962 Eesti Kunstnike Liit

## Tunnustus
* 1977 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artikkel "Maailm läbi kontrastide")
* 1978 Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (töörühma juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus)
* 1980 Kristjan Raua preemia (monograafia "Konrad Mägi")
* 1980 Nõukogude Eesti preemia
* 1988 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Kirjandus
*Hilja Jõgi. "Pihlak, Evi, kunstiajaloolane ja -kriitik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 383
* Eesti entsüklopeedia 14. Tallinn 2000. Lk 370

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Indeks (keemia)

**Indeks** on keemilise aine valemis esinev number, mis näitab elemendi aatomite arvu molekulis või ioonide arvude suhet kristallis.
Ookeanipõhja puurimisprogramm

**Ookeanipõhja puurimisprogrammid** on rahvusvahelised teadusprogrammid, mille eesmärgiks on ookeanide ja merede põhjast informatsiooni kogumine Maa geoloogilise ajaloo, geoloogiliste protsesside, kliima muutumise ning muu nendega seotu kohta. 

Informatsiooniallikaks on vastavatel laevadel kogutavad puursüdamikud ookeani- ja merepõhjast. Siiani on läbi viidud kolm üksteisele järgnenud puurimisprogrammi, millest viimane kestab praegugi: DSDP (*Deep Sea Drilling Project*), ODP (*Ocean Drilling Program*) ja IODP (*Integrated Ocean Drilling Program*). Nende programmide multidistsiplinaarne uurimistegevus ja tehnoloogiline areng on edukaks näiteks pikaajalisest rahvusvahelisest koostööst. Saadud tulemused on olnud murrangulise tähtsusega arusaamade kujundamisel Maa ajaloo ja globaalsete protsesside kohta.

## Vaata ka
*DSDP
*IODP
*Meresetted
*ODP

## Viited
New Jersey Devils

**New Jersey Devils** on USA jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Metropolitani divisjonis.

Klubi kodulinn on Newark New Jersey osariigis. Kodumänge peab Prudential Centeris.

New Jersey Devils on võitnud Stanley karika kolm korda (1995, 2000, 2003).

Klubi peatreener on Sheldon Keefe.

## Mängijad
*Seisuga 10. detsember 2025*

## Saavutused
*Stanley karika võidud (3):
** 1994–95, 1999–00, 2002–03
*Konverentsi võidud (5):
**1994–95, 1999–00, 2000–01, 2002–03, 2011–12
*Divisjoni võidud (9):
**1996–97, 1997–98, 1998–99, 2000–01, 2002–03, 2005–06, 2006–07, 2008–09, 2009–10

## Igavikustatud särginumbrid
* **3**   Ken Daneyko
* **4**   Scott Stevens
* **26**   Patrik Eliáš
* **27**   Scott Niedermayer
* **30**   Martin Brodeur
* **99**   Wayne Gretzky (ei kasutata NHL-is enam kunagi)

## Välislingid

* http://nhl.com/devils

## Viited
New York Islanders

**New York Islanders** on USA jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Metropolitani divisjonis.

Islanders peab kodumänge Barclays Centeris.

New York Islanders on võitnud Stanley karika neljal korral (1979–80, 1980–81, 1981–82, 1982–83).

## Mängijad
*Seisuga 11. detsember 2025*

## Saavutused
*Stanley karika võidud (4):
**1979–80, 1980–81, 1981–82, 1982–83
*Konverentsi võidud (6):
**1977–78, 1978–79, 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1983–84
*Divisjoni võidud (6):
**1977–78, 1978–79, 1980–81, 1981–82, 1983–84, 1987–88

## Igavikustatud särginumbrid
* **5**   Denis Potvin
* **9**   Clark Gillies
* **19**   Bryan Trottier
* **22**   Mike Bossy
* **23**    Bob Nystrom
* **27**   John Tonelli
* **31**   Billy Smith
* **91**   Butch Goring
* **99**   Wayne Gretzky (ei kasutata NHL-is enam kunagi)

## Välislingid

* http://nhl.com/islanders

## Viited