open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helsingi Ülikool

**Helsingi Ülikool** (soome keeles *Helsingin yliopisto*) on Helsingis asuv Soome suurim ülikool. 

Ülikooli eelkäijaks on Turu Akadeemia, mis asutati 1640. aastal. Pärast 1827. aasta tulekahju Turus viidi ülikool üle Helsingisse ja anti Aleksander I järgi uus nimi: Keiserlik Aleksandri-ülikool Soomes. Ülikooli peahoone, mille arhitekt on Carl Ludvig Engel, valmis 1832. aastal. Lisaks sellele valmisid kliiniline haigla (1832), botaanikaaed (1832), observatoorium (1834) ja raamatukoguhoone (1840). Ülikooli eesmärk oli koolitada ametnikke Soome Kindralkubermangu keskvalitsuse jaoks. 

1872. aastal võeti üliõpilaseks esimene naine. Praeguse nime sai ülikool pärast Soome iseseisvumist 1917.

Ülikoolis on 11 teaduskonda.

Helsingi Ülikoolis õpib umbes 38 000 üliõpilast, neist 5500 doktoranti ja ülikoolis töötab umbes 7600 inimest.

Helsingi Ülikooli rektor on alates 2022. aastast Sari Lindblom.

## Vaata ka
* Helsingi Ülikooli Keskhaigla
* Hämäläis-Osakunta
* Vasa Nation
* Etelä-Pohjalainen Osakunta
* Pohjois-Pohjalainen Osakunta

## Viited

## Välislingid
* Helsingi Ülikooli koduleht
* Helsingin yliopisto. Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852, ylioppilasmatrikkeli.fi
Novalis

**Novalis**, sünninimega **Georg Philipp Friedrich von Hardenberg** (2. mai 1772, Oberwiederstedt – 25. märts 1801, Weißenfels) oli saksa vararomantiline luuletaja.

Ta õppis õigusteadust Jena ülikoolis, kus tutvus Friedrich Schilleriga. 1791 kolis ta Leipzigisse, kus õppis lisaks juurale ka filosoofiat ja matemaatikat. Ta sõbrunes Ludwig Tiecki, Friedrich Schellingi ja vendade Friedrich ja August Wilhelm Schlegeliga. 1794 läks ta õppima Wittenbergi. Samal aastal sai ta tööd Tennstedtis, kus tutvus 12-aastase Sophie von Kühniga ja kihlus temaga salaja 1795. aastal tüdruku 13. sünnipäeval. Sophie surm 1797. aasta märtsis avaldas Novalisele sügavat mõju.

Novalis oli üks romantismi rajajaid. Lisaks luuletustele kirjutas ta päevikut ja säilinud on tema kirjad.

Ainuke suurem tema eluajal ilmunud teos oli luuletsükkel "Hymnen an die Nacht" ('Hümnid ööle'; 1800 ajakirjas Athenäum). Tema luuletustekogu "Geistliche Lieder" ('Vaimulikud laulud') ilmus postuumselt 1802. aastal. 

## Teosed eesti keeles
* "Ristiusk ehk Euroopa". Tõlkinud Toomas Rosin – Akadeemia 1997, nr 10, lk 2069–84
* "Hümn". Tõlkinud Ain Kaalep – samas, lk 2085–86
* "Aforisme ja fragmente". Tõlkinud ja järelsõna: Krista Räni. Loomingu Raamatukogu 2006, nr 19, 80 lk; ISBN 9789985853870
* "Kuhu me siis läheme? – Eks ikka koju. Sajandivahetus saksa kirjanduses 200 aastat tagasi: Goethe, Schiller, Tieck, Kleist, Hoffmann, Eichendorff, Büchner, Novalis, Hegel (Schelling? Hölderlin?), Schlegel". Saksa keelest valinud ja tõlkinud Mati Sirkel; saatesõna kirjutanud Ilmar Vene ("Klassikud ja romantikud", lk 479–499) ja Mati Sirkel ("Goethe-aeg", lk 501–510). Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2015, 510 lk; ISBN 9789985796603; sisaldab Novaliselt teosed "Hümnid ööle" (lk 255–268), "Saisi õpilased" (lk 271–302) ja "Heinrich von Ofterdingen" (Romaan(ifragment), lk 305–447); viimasele on lisatud Ludwig Tiecki teatis romaani jätkust (lk 448–460).

## Kirjandus
* Franz Schiller, "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu", I köide, RK "Teaduslik Kirjandus" Tartu 1941, lk 222–229
* Penelope Fitzgerald, "Taevasinine lill" (biograafiline romaan). Tõlkinud Kristiina Ehin, toimetanud Ly Seppel, Varrak, Tallinn 1999, 206 lk; ISBN 9985302125
Fred Børre Lundberg

**Fred Børre Lundberg** (sündinud 25. detsembril 1969 Bardus) on endine Norra kahevõistleja. Tema karjääri parimad aastad olid 1990. aastatel, kui ta oli üks maailma parimaid kahevõistlejaid. Lundberg esindas spordiklubi Bardu IL.

Maailma karika võitis Lundberg hooajal 1990/1991. Samal aastal Val di Fiemmes toimunud 1991. aasta maailmameistrivõistlustel tuli ta tavavõistluses maailmameistriks. 1992. aasta olümpiamängudel Albertville'is võitis Lundberg koos Trond Einar Eldeni ja Knut Tore Apelandiga meeskonnavõistluses hõbemedali. Sama kordus ka aasta hiljem 1993. aasta MM-il Falunis.

1994. aasta OM-il Lillehammeris tuli Lundberg tavavõistluses olümpiavõitjaks ning sai meeskonnavõistluses koos Apelandi ja Bjarte Engen Vikiga hõbemedali. 1995. aasta MM-il Thunder Bays tuli ta teist korda tavavõistluse maailmameistriks ning oli koos Apelandi, Viki ja Halldor Skårdiga meeskonnavõistluses teine. Samas koosseisus tuli ta kaks aastat hiljem Trondheimis toimunud 1997. aasta maailmameistrivõistlustel meeskonnavõistluses maailmameistriks ning 1998. aasta olümpiamängudel Naganos olümpiavõitjaks. 1999. aasta MM-il Ramsaus sai ta koos Viki, Eldeni ja Kenneth Bråteniga meeskonnavõistluses hõbemedali.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1992  Albertville'is 
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-120/3x10 km)
* 1994  Lillehammeris
**  **olümpiavõitja** tavavõistluses (K-120/15 km)
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-120/3x10 km)
* 1998  Naganos
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1991  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** tavavõistluses (K-90/15 km)
* 1993  Falunis
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-90/3x10 km)
* 1995  Thunder Bays
**  **maailmameister** tavavõistluses (K-90/15 km)
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)
* 1997  Trondheimis
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)
* 1999  Ramsaus
**  hõbemedal meeskonnavõistlus (K-90/4x5 km)

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht**: **1991**
** 2. koht: 1993
** 3. koht: 1992, 1994

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Fred Børre Lundberg osales kokku 93 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 29 korda ja neist 9 korral kõige kõrgemale astmele.

## Isiklikku
Tema elukaaslane on Marit Bjørgen. Neil on kaks poega (sündinud 2015 ja 2019).

## Viited

## Välislingid

*
Knut Tore Apeland

**Knut Tore Apeland** (sündinud 11. detsembril 1968) on endine Norra kahevõistleja, kes võistles 1990. aastatel.

Apeland võitis olümpiamängudel kaks hõbemedalit meeskonnavõistluses 1992. aastal Albertville'is ja 1994. aastal Lillehammeris. Lisaks on ta tulnud Norras toimunud maailmameistrivõistlustel maailmameistriks ja võitnud kaks hõbemedalit meeskonnavõistluses.

Maailma karika võitis Apeland hooajal 1995/1996. 

Ta lõpetas oma sportlaskarjääri 2000. aasta kevadel. Norra meistrivõistlustel on täiskasvanute arvestuses kahevõistlusel saanud korra teise ja viis korda kolmanda koha.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1992  Albertville'is
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-120/3x10 km)
* 1994  Lillehammeris
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-120/3x10 km)

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1993  Falunis
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-90/3x10 km)
* 1995  Thunder Bays 
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)
* 1997  Trondheimis
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (K9-0/4x5 km) 

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht**: **1996**
** 3. koht: 1990, 1995

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*
Maie Kreegipuu

**Maie Kreegipuu** (sündinud 8. septembril 1950) on eesti kliiniline psühholoog. Ta töötab Jämejala psühhiaatriahaiglas ning on Tartu Ülikoolis kliinilise psühholoogia ja eetika (problemaatika psühholoogidele) lektor. 

## Hariduskäik

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli meditsiinipsühholoogina 1973. aastal, seejärel töötas Jämejala psühhiaatriahaiglas esialgu täiskoormusega, alates 1990. aastast osakoormusega. 1993. aastal kaitses ta magistritöö psühholoogias. 2003. aastast on ta riiklikult tunnustatud kohtupsühholoogia ekspert. 2004. aastal sai ta kliinilise psühholoogi ja psühholoog-psühhoterapeudi kutse. 

## Panus Eesti psühholoogiasse

Vaimse alaarengu probleemidega viis teda kokku töö Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskuse käivitamisel ja arendamisel 1993–1995 ja Eesti Psühhosotsiaalse Rehabilitatsiooni Ühingus. Akadeemilist huvi intelligentsuse vastu rahuldas WAIS-III Eestisse adapteerimise töörühmas. Ta oli Eesti Psühholoogide Liidu president 1999–2001. Ta tegutses kliinilise psühholoogi haridus- ja kutsestandardite väljatöötamisel ja juurutamisel. Tema erialased huvid on kognitiiv-käitumisteraapia, depressiooni ja ärevushäirete kognitiivsed mehhanismid, düsfunktsionaalsete hoiakute osa psüühikahäirete kujunemises ja selle hindamise meetodid, isiksushäirete hindamine struktureeritud intervjuuga, probleemilahenduse ja kehtestava käitumise meetodite kasutamine kognitiivses käitumisteraapias ning psühholoogide eetilised uskumused ja põhimõtted. Ta on avaldanud uurimusi kliinilisest psühholoogiast rahvusvahelistes väljaannetes.

## Tunnustus

* 2007 Tartu Ülikooli aumärk
* 2010 Tartu Ülikooli medal

## Viited
Lõuna-Keelingi saared

**Lõuna-Keelingi saared** on  korallsaarte grupp, mis moodustab Kookossaarte lõunaossa jääva atolli. See koosneb umbes 26 saarest kogupindalaga 13,1 km2.

Asustatud on ainult kaks saart, Home Island ja West Island.
Raudrohi

**Raudrohi** (*Achillea*) on korvõieliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede, vahel poolpõõsaste perekond.

## Levila
Perekonda kuulub umbes 85–120 liiki. Eestis on levinuim harilik raudrohi.

Raudrohud kasvavad Euroopas ja Aasia parasvöötmes. Mõni liik kasvab Põhja-Ameerikas. Euroopas levivad nad kuni põhjapolaarjooneni.

## Kirjeldus
Raudrohtudel on tavaliselt sakilised, karvased ja lõhnavad lehed. Kevadel kasvab risoomist välja lehekodarik, hiljem kasvab lehtede vahele 6–80 cm kõrgune sile või karvane vars. Varrel kasvavad harvad kitsad sulgjad vahelduvad lehed.

Püstise varre otsas on suured lamedad õisikud, täpsemalt sarikad, mis koosnevad vähemalt 5, tavaliselt 15–75 väikesest õiest, mille läbimõõt on 2–3, vahel kuni 5 mm. Õied võivad olla valged, kollased, oranžid, roosad või punased. Hulk liike on ilutaimed. Viljaks on kahe haagikesega seemnised.

## Kasutamine
Mõni raudrohuliik on ilutaim.

Harilik raudrohi on ravimtaim, millel korjatakse ja seejärel kuivatatakse kas kogu taimi või siis üksnes õisikuid. Raudrohi sisaldab eeterlikke õlisid, parkaineid, flavonoide, kamprit, raudrohu ladinakeelse nime järgi nimetatud ahhilleiini, mineraalaineid, eriti kaaliumi, ja teisi aineid, mis on sageli kibeda maitsega. Värskeid võrseid ja lehti saab salatiks kasutada. Õisikuid saab kasutada näonaha hoolduseks ja selleks tehakse auruvanne.

Hulk liblikaröövikuid sööb raudrohtu, sealjuures mõned perekondade *[[Bucculatrix]]* ja *[[Coleophora]]* liigid ei söö peale raudrohtude teisi taimi.

Raudrohu ladinakeelne nimetus on tulnud vanakreeka mütoloogia tegelase Achilleuse järgi. "Iliases" kasutasid Achilleuse sõdurid raudrohtu haavade raviks. Eurypylos viis Achilleusele sõnumit, kui sai noolehaava jalga. Patroklos lõikas nooleotsa haavast välja, pesi kogu musta vere ära ja pani haavale purustatud raudrohtu, mis "Iliase" järgi võttis kogu valu ära ja sulges haava. Seda kunsti oli Patroklos õppinud Achilleuselt, kes omakorda oli seda õppinud Cheironilt, kõige targemalt kentaurilt.

## Eesti liigid
**Achillea millefolium* – harilik raudrohi (sage)
**Achillea nobilis* – lõhnav raudrohi (haruldane tulnukas)
**Achillea ptarmica* – võsa-raudrohi (paiguti)
**Achillea salicifolia* – ida-raudrohi (paiguti)

## Viited
Chafarinase saared

**Chafarinase saared** (hispaania keeles *Islas Chafarinas*) on Vahemeres Maroko ranniku lähedal asuvad Hispaaniale kuuluvad saared. Kolme saare kogupindala on 0,525 km².

* Isla del Congreso 25,6 ha
* Isla Isabel II 15,3 ha
* Isla del Rey 11,6 ha

Hispaania väed vallutasid saared 6. jaanuaril 1848.

Isabel II saarel asub Hispaania sõjaväe 190-meheline garnison.

## Välislingid
Trond-Arne Bredesen

**Trond-Arne Bredesen** (sündinud 4. veebruaril 1967) on endine Norra kahevõistleja. 

Bredesen võitis neli medalit maailmameistrivõistlustelt. Olümpiamängudel jäi tema parimaks tulemuseks Calgarys 1988. aasta OM-il tavavõistluses saadud 11. koht. Maailma karika võitis Bredesen hooajal 1988–1989.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1987  Oberstdorfis
**  hõbemedal tavavõistluses (K-90/15 km)
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-90/3x10 km)
* 1989  Lahtis
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (K-90/3x10 km)
**  pronksmedal tavavõistluses (K-90/15 km)

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 1986  Lake Placidis
**  **juunioride maailmameister** meeskonnavõistluses (K-90/3x5 km)
* 1987  Asiagos
**  hõbemedal tavavõistluses (K-90/15 km)
**  hõbemedal   meeskonnavõistluses (K-90/3x5 km)

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikasari

* Üldkarikas
** **1. koht**: **1989**

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
*
Maa- ja Ruumiamet

**Maa- ja Ruumiamet** on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas olev valitsusasutus, mis tegeleb ruumilise planeerimise poliitika kujundamise ja rakendamisega, maakasutuspoliitika kujundamise ja elluviimisega, ruumiandmete hõive, analüüsimise ja kättesaadavaks tegemisega ning maaparanduse poliitika rakendamisega. 

## Ajalugu
Maa-amet moodustati 16. jaanuaril 1990 Eesti NSV Põllumajanduse Ministeeriumi Maakorralduse Valitsuse baasil. Tollase nimetusega **Eesti Vabariigi Riiklik Maa-amet** alustas tööd Põllumajandusministeeriumi valitsemisalas. 

16. juulil 1993 viidi amet vabariigi valitsuse määrusega üle Keskkonnaministeeriumi valitsemisalasse. Asutus nimetati ümber Maa-ametiks 1998. aastal. Üks keerulisemaid töid Maa-ameti tegevuse jooksul on olnud maareformi läbiviimine. 1. juulist 2023. kuni 31. detsembrini 2024 kuulus Maa-Amet Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi haldusalasse.

Maa-amet korraldati 1. jaanuarist 2025 ümber **Maa- ja Ruumiametiks**.

## Tegevusvaldkonnad
Maa-ameti tegevusvaldkonnad on:

* strateegiline ruumiloome;
* kohalike omavalitsuste planeeringute heakskiitmine;
* planeeringute ja ehituslubade kooskõlastamine;
* riigimaa korraldus ja toimingud;
* riigile vajalike maade omandamine ja riigimaade haldamine;
* kinnisvara hindamine ja analüüs;
* geodeesia ja aeromõõdistamine;
* kaartide tootmine;
* maakatastri pidamine;
* maareformi toimingute suunamine ja elluviimine;
* maaparanduse korraldamine ja elluviimine;
* ruumiandmete analüüsimine ja avalikustamine;
* aadresside ja kohanimeandmete haldamine;
* e-ehituse platvormi haldamine ja arendamine;
* ehitus-, planeerimis-, maa- ja ruumiandmetega seotud andmekogude pidamine, arendamine ja haldus.

## Juhtimine
Maa-ameti esimene peadirektor oli agronoom Ago Soasepp. Tema asetäitja oli siis endise maakorralduse valitsuse juhataja maakorraldusinsener Raivo Vallner, kellest sai 1991. aasta juunis peadirektor. 1995. aastal määras Eesti keskkonnaminister Maa-ameti peadirektoriks jurist Kalev Kanguri, Raivo Vallner oli peadirektori esimene asetäitja, sh 2006–2015 peadirektori esimene asetäitja peadirektori ülesannetes. 2015. aastast oli Maa-ameti peadirektor Tambet Tiits. 

1. jaanuarist 2025 on Maa- ja Ruumiameti peadirektor Kati Tamtik. Andmehõive ja maakatastri teenistust juhib Erik Ernits, maaparanduse ja riigimaade teenistust Anu Nemvalts, digiteenuste teenistust Taavi Jakobson ning tugiteenistust Kristi Hunt. 

## Viited

## Välislingid
* Maa- ja Ruumiameti koduleht
* Maa- ja Ruumiameti geoportaal
*Maa- ja Ruumiameti põhimäärus
Oonan

**Oonan** (heebrea אוֹנָן) on Piiblis Juuda teine poeg.

Kui Jahve oli tapnud Juuda esimese poja Eeri, pidi Oonan magama Eeri lese Taamariga. Kuna sellest ühendusest sündinud last oleks peetud Eeri lapseks, katkestas Oonan suguühte ja lasi oma spermal maha voolata. Jumalale see ei meeldinud ja ta tappis Oonani.

Oonani lugu on kirjeldatud Esimeses Moosese raamatus 38:4-10.

Oonani lugu on kristlased kasutanud masturbeerimise (onanismi) ja *[[coitus interruptus]]*'e keelustamise põhjendusena.
Voldemar Kolga

**Voldemar Kolga** (18. oktoober 1947 Kuressaare – 1. juuli 2021) oli eesti psühholoog. 

Ta lõpetas 1971. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli. 1979. aastast töötas Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõuna, 1993. aastast Tallinna Pedagoogikaülikooli professorina. 

Ta oli Akadeemia Nord isiksuse- ja arengupsühholoogia instituudi korraline professor ning psühholoogia- ja kommunikatsiooniteaduskonna dekaan.

Ta oli Tallinna Ülikooli emeriitprofessor.

Ta osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast. 

2003. aastal sattus Kolga skandaali, kui katsus ja suudles telesaates Riho Rõõmuse elukaaslase Marje Hansari rindu.

## Teosed
*"Mina metamorfoosid. Postmodernne perspektiiv" (Kirjastus Akadeemia Nord 2008)

### Artiklid
* "Ebatraditsioonilist tööd tegevad naised on eluga rohkem rahul", Tarbija24 2. märts 2007
* "Virginia tapatöö õppetunnid", Ärileht 19. aprill 2007
* "Kurja aheldamine", Eesti Ekspress 19. juuli 2007
* "Miks vaatan muu­keelset televisiooni?", Maaleht 19. juuli 2007
* "Heledam kui tuhat päikest", Eesti Ekspress 4. oktoober 2007
* "On ju ametnik inimene...", Maaleht 21. november 2007
* "Hirmufaktor" EPL, 12. jaanuar 2009
* Konformism ja isemõtlemine EPL, 16. veebruar 2009
* Usalduse loits EPL.ee, 3. juuni 2009

## Viited
Dielektriline vastuvõtlikkus

**Dielektriline vastuvõtlikkus** on füüsikaline suurus, mis iseloomustab dielektrilise keskkonna võimet elektriväljas polariseeruda. Vastavalt dielektriline vastuvõtlikkus \chi_{\text{e}} avaldub kui võrdetegur keskkonna polarisatsiooni \vec{P} ja elektrivälja tugevuse \vec{E} vahel. SI-süsteemis esitatakse see seos kujul \vec{P} = \chi_{\text{e}}\varepsilon_0 \vec{E}kus \varepsilon_0on elektriline konstant (vaakumi dielektriline läbitavus). Eeldatakse, et dielektriku koste on lineaarne, mis on enamasti põhjendatud, sest mikroskoopilised väljatugevused atomaarsel tasandil on oluliselt suuremad võrreldes tüüpiliste makroskoopiliste väljatugevustega. 

Dielektriline vastuvõtlikkus on omakorda seotud keskkonna suhtelise dielektrilise läbitavusega εr\varepsilon_{\text{r}} = 1 + \chi_{\text{e}}Üldjuhul \chi_{\text{e}}ja \varepsilon_{\text{r}}on tensorid, aga isotroopse keskkonna puhul on tegemist skalaarsete suurustega. 

## Vaata ka
* Dielektriline läbitavus
* Magnetiline vastuvõtlikkus
Hoia Eesti Merd

**Hoia Eesti Merd** (**HEM**) on mittetulunduslik organisatsioon, mis asutati 9. mail 1993.

Ühenduse peaülesanne on kaitsta Eesti merd, saari, rannaalasid ja siseveekogusid ning tagada nende looduslik tasakaal ja omanäolisus.

Ühendus teeb koostööd teiste riikide samasihiliste ühendustega, näiteks Soome ühendusega Pidä Saaristo Siistinä.

HEM on assotsieerunud Rahvusvaheline Keskkonnakoolituse Fondiga (FEE), millega koostöös toimub muu hulgas Rahvusvahelise Sinilipu Liikumine ja ökokoolide tegutsemine.

Organisatsiooni esimees oli aastatel 1993–2002 Arnold Rüütel, pärast seda oli organisatsiooni president Villu Reiljan. 

MTÜ juhatuses on neli liiget: Jaan Manitski (aastast 2009), Rein Leipalu (sündinud 1959, juhatuses aastast 2013), Tiit Pruuli (aastast 2013) ja Ado Tikerpäe (sündinud 1953, juhatuses aastast 2017).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Järta

**Järta** on karstijärve nõgu. See nimetus on levinud Märjamaal, kus asub ka Märjamaa järtade maastikukaitseala.

## Eesti järtasid
*Eesmine järta
*Kaunismaa järta
*Tagumine järta (ka Tagajärta)
*Tammiäärne järta
Batna

**Batna** (araabia باتنة; berberi ) on linn Alžeerias, Batna provintsi keskus. Asub sisemaal.

Linnast 40 km idas asuvad Timgadi varemed.

1844. aastal rajati sinna Prantsusmaa sõjaline tugipunkt. 1848 tekkis tugipunkti juurde asula, mis kandis nime *Nouvelle Lambese*. 1849. aastal sai asula praeguse nime.

Linnas asub Batna ülikool.

## Välislingid

* http://www.algeria.com/cities/batna/
Tartu Ülikooli Eesti mereinstituut

**Tartu Ülikooli Eesti mereinstituut** on Tartu Ülikooli struktuuriüksus. 

Mereinstituut tegeleb eeskätt Läänemere ökosüsteemide ja funktsioneerimise uurimise ja selgitamisega, selles leiduvate veeorganismide ja -keskkonna seisundi hindamise ja prognoosimisega, samuti keskendutakse mereelustiku ratsionaalse kasutamise tagamisele ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele. 

Instituut koosneb viiest osakonnast koos nelja laboriga ja Kalanduse teabekeskusega. Välitöid viiakse regulaarselt läbi kuues välibaasis (Pärnu, Praaga, Matsalu, Kihnu, Käsmu, Kõiguste).

## Ajalugu
3. märtsil 1992 loodi Eesti Kalandusinstituudi ning Eesti Teaduste Akadeemia Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi üksuste baasil **Eesti Mereinstituut**. 1996. aastal muudeti see Keskkonnaministeeriumi teadusasutuseks.

Alates 2000. aastast on Eesti mereinstituut Tartu Ülikooli koosseisus. Alates 2008. aastast oli instituut Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna instituut (varem bioloogia- ja geograafiateaduskonna instituut). Pärast Tartu Ülikooli struktuurireformi kuulub instituut alates 1. jaanuarist 2016 Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonna koosseisu.

## Koostöö
Eesti mereinstituut teeb koostööd mitme välisorganisatsiooniga. Aastast 1994, mil Eesti sai Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) täisliikmeks, viiakse läbi mitmeid ICESi koordineeritud tegevuskavasid. Samuti on koopereeritud HELCOMi, Läänemere Bioloogide Assotsiatsiooni jmt. 

## Vaata ka
*Eesti mereinstituudi raamatukogu
*Pärnu lootsitorn

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kenneth Bråten

**Kenneth Braaten** (sündinud 24. septembril 1974 Moi Ronas) on Norra kahevõistleja, kes võistles rahvusvahelisel tasemel aastatel 1995–2005.

Braaten tuli 1998. aasta olümpiamängudel Naganos meeskonnavõistluses olümpiavõitjaks. Ta on võitnud kaks medalit ka maailmameistrivõistlustel meeskonnavõistluses: 1999. aastal Ramsaus hõbemedali ja 2001. aastalLahtis kuldmedali. 

### [[Olümpiamängud]]el

* 1998  Naganos
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1999  Ramsaus
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)
* 2001  Lahtis
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Kenneth Bråten osales kokku 78 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 6 korda ja neist 1 korral kõige kõrgemale astmele.

  

## Välislingid

*
Elbasan

**Elbasan** on linn Albaanias, Elbasani maakonna halduskeskus. Asub sisemaal Shkumbini jõe ääres.  

Elbasan on üks Albaania suurimaid linnu. 

## Välislingid

*http://www.elbasani.gov.al/
Priitpuri

**Priitpuri** (inglise keeles *spritsail*) on väike nelinurkne põik- või pikipuri.

## Põikpuri
Põikpuri võeti kasutusele 16. sajandil ladinapurjestusega karavellidel. Põikpuri kinnitati raa külge allpool pukspriiti. Priitpurje topseil oli ühesugune põikipurjega, mida kinnitati raa külge lühikeses mastis pukspriidi otsas ja tema soodid olid ühendatud purje raanukkadega. Need purjed pidid olema vastukaaluks laeva põhipurjestusele. Selline eespurjestus karavellidel võeti kasutusele olemasolevatel andmetel 1600. aastal, kuid juba 1705. aastal oli asendati eespurjed kliivri ja taakseili vastu, milliste ülesanne oli sama, kuid mis olid märksa lihtsamad käsitleda.

## Pikipuri

Nelinurkne pikipuri on diagonaalis kinnitatud puust peele ehk priidi külge. Priidi nokk kinnitub purje piiginurgas aga kand toetub masti krae juures trosstropile, kus on kinnitatud ka purje halsinurk. Purje eesliik ja mastinurk on paikselt kinnitatud masti külge. Jalgliik on kinnitamata, poomi ega kahvlit ei ole. Soodinurka hoiavad soodid purje tuulde seadmiseks.1550. aasta paiku, kui ladinapurjestust hakati vahetama raapurjestuse vastu, asetati pikipuri besaanmasti pikipurjeks.100 aastat hiljem asendati juba kahvelpurjega. Priitpurjed olid 17. sajandist kasutusel põhiliselt vaid väiksemates laevades, mida kasutati kalalaevadena ja rannakaubaveos Mustal merel, Vahemerel ja Lähis-Idas. Nüüdisajal on priitpuri kasutusel vaid purjepaatidel.
Armastusega Venemaalt

**"Armastusega Venemaalt"** on teine Bondi-film, mis valmis 1963. aastal.

## Sisu
Terroriorganisatsioon SPECTRE kavatseb varastada salajase kodeerimisseadme Lektor, mille abil pääseks ligi Venemaa riigisaladustele. Et maailmakord pahade tahtele ei alluks, peab Briti salaluure agent James Bond (Sean Connery) selle seadme esimesena leidma. Kuid üritades vastaspoolde sisse sulanduda, taipab Bond peagi, et teda on juhatatud otse lõksu.
Ben Gordon

**Benjamin Ashenafi Gordon** (sündinud 4. aprillil 1983) on endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 11 hooaega Chicago Bullsi, Detroit Pistonsi, Charlotte Bobcatsi ja Orlando Magicu eest.

## Noorpõlv

Ben Gordon sündis Inglismaal Londonis, tema vanemad on jamaicalased. Juba lapsena kolis Gordon perega Ameerika Ühendriikidesse ja kasvas üles New Yorgi osariigis Mount Vernoni linnas. 

Gordon mängis keskkoolikorvpalli Mount Vernon Knightsi eest ja juhtis meeskonna 2000. aastal New Yorgi osariigi meistriks. Ülikoolikorvpalli mängis Gordon Connecticuti Ülikoolis, aidates meeskonna 2004. aastal NCAA finalturniiri võitjaks.

## NBA karjäär

2004. aasta NBA *draft*'ist valis Gordoni kolmandana Chicago Bulls. Debüüthooajal jäi pingilt sekkunud Gordoni arvele keskmiselt 24 minutiga 15,1 punkti, 2,6 lauapalli ja 2 resultatiivset söötu mängus. 2004/05. hooajal 47 mängu võitnud Bulls pääses pärast Michael Jordani lahkumist 1998. aastal esmakordselt taas väljalangemismängudele. Gordon valiti seejuures NBA parimaks vahetusmängijaks ja uustulnukate sümboolsesse viisikusse.

14. aprillil 2006. aastal tegi Gordon mälestusväärse mängu Washington Wizardsi vastu, kui tabas kõik üheksa teele saadetud kolmepunktiviset. 2007. aasta 4. märtsil püstitas Gordon oma karjääri punktirekordi, kui tema 48 punkti toel alistati lisaajal Milwaukee Bucks 126:121. Hooaeg 2006/07 oli ka Gordoni karjääri parim - kõik 82 kohtumist kaasa teinud tagamängija viskas keskmiselt 21,4 punkti mängus.

Gordoni karjääri keskmisteks näitajateks kujunesid 14,9 punkti, 2,5 lauapalli ja 2,5 resultatiivset söötu mängus.

## Saavutused
* NBA parim vahetusmängija (2005)
* NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (2005)
* NCAA meister (2004)

## NBA statistika
**Karjääri keskmised** 
```
Hooaeg  Klubi  	G  	GS  	MPG  	FG%  	3P%  	FT%    	RPG  	APG  	SPG  	PPG
04/05 	CHI 	82 	3 	24,4 	.411 	.405 	.863  	2,6 	2,0 	0,6 	15,1
05/06 	CHI 	80 	47 	31,0 	.422 	.435 	.787  	2,7 	3,0 	0,9 	16,9
06/07 	CHI 	82 	51 	33,0 	.455 	.413 	.864  	3,1 	3,6 	0,8 	21,4
07/08   CHI 	72	27	31,8	.434	.410	.908	3,1	3,0	0,8	18,6
08/09 	CHI 	82	76	36,6	.455	.410	.864	3,5	3,4	0,9	20,7
09/10 	DET 	62	17	27,9	.416	.321	.861	1,9	2,7	0,8	13,8
10/11 	DET 	82	27	26,0	.440	.402	.850	2,4	2,1	0,6	11,2
11/12 	DET 	52	21	26,9	.442	.429	.860	2,3	2,4	0,7	12,5
12/13 	CHA 	75	0	20,8	.408	.387	.843	1,7	1,9	0,5	11,2
13/14 	CHA 	19	0	14,7	.343	.276	.810	1,4	1,1	0,5	 5,2
14/15 	ORL 	56	0	14,1	.437	.361	.836	1,1	0,9	0,3	 6,2
Karjäär 	744	269	27,4	.432	.401	.857	2,5	2,5	0,7	14,9
```


## Rahvuskoondis
Gordon on esindanud Suurbritannia korvpallikoondist EuroBasket 2017 kvalifikatsiooniturniiril, kus tõi meeskonna kasuks keskmiselt 9,2 punkti, 4,2 lauapalli ja 3,3 korvisöötu mängus.

## Välislingid
*Ben Gordon – NBA.com
*Ben Gordon – Basketball-Reference.com
LT vz.38

**LT vz.38** (**LT-38**) ehk **PzKpfw 38(t)** (**Panzerkampfwagen 38(t)**), kui ka **Panzer 38(t)** olid Tšehhoslovakkias sakslaste poolt laialdaselt kasutatud ja edasiarendatud kergetank. Saksa armee kasutas ka indeksit **SdKfz.140**.

## LT vz.38 modifikatsioonid
* *TNHP* – eksportversioon Iraani
* *LTP* – eksportversioon Peruusse
* *LTH* – eksportversioon Šveitsi
* *LT vz. 38* – Tšehhoslovakkia armee tarbeks ehitatud tank
* *Strv m/41* – Rootsis litsentsi alusel toodetud tank
* *Sav m/43* – Rootsis TNH baasil litsentsi alusel toodetud liikursuurtükk
* *PzKpfw 38(t) A-G* – TNH baasil Saksamaal toodetud modifikatsioonid
* *PzKpfw 38(t) Ausf S* – Sakslaste toodetud eksportversioon Rootsi

## LT vz.38 veermikule ehitatud teised masinad
* *SdKfz 138 [[Marder III]]* – 75mm suurtükiga relvastatud liikursuurtükk 
* *SdKfz 139 Marder III* – Nõukogude päritolu 76,2mm suurtükiga relvastatud liikursuurtükk
* *SdKfz 138/1 [[Grille]]* – 150mm haubitsaga relvastatud liikursuurtükk
* *SdKfz 140 [[Flakpanzer 38(t)]]* – 20mm õhutõrjekahuriga relvastatud õhutõrje masin
* *SdKfz 140/1* – luuretank
* *SdKfz 141/1* – 20mm kahuriga relvastatud luuretank
* *Jagdpanzer 38(t) [[Hetzer]]* – 75mm suurtükiga varustatud tankihävitaja 
* *G-13* – Šveitsi versioon Hetzerist pärast Teist maailmasõda

### Kasutajad
* Tšehhoslovakkia 
* Saksamaa 
* Slovakkia
* Šveits
* Iran
* Rootsi
* Rumeenia
* Ungari

## Välislingid

* Panzerkampfwagen 38(t) Achtung Panzer! *inglise keeles*
Jo-Wilfried Tsonga

**Jo-Wilfried Tsonga** (sündinud 17. aprillil 1985) on Prantsusmaa tennisist.

Seisuga 6. aprill 2008 on Jo-Wilfried Tsonga ATP edetabelis 12. kohal, mis on ka tema senise karjääri kõrgeim koht.

## Profikarjäär
### 2008. aasta
2008. aasta Austraalia lahtistel meistrivõistlustel võitles Tsonga end finaali alistades poolfinaalis Rafael Nadali 6:2, 6:3, 6:2. Finaalis jäi ta alla Novak Đokovićile tulemusega 6:4, 4:6, 3:6, 6:7 (2).

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Orient (festival)

**Orient** on Baltimaade esimene ja seni ainus festival, mis on pühendunud üksnes Aasia muusikale ja kultuurile. Keskendutakse folkloorsele ja sakraalsele muusikale, samuti traditsioonilisele klassikale. Festivali kontsertidel on esinenud Ida muusika väljapaistvaimad esindajad nagu India bambusflöödimängija Pandit Hariprasad Chaurasia, sitarimängijad Pandit Ravi Shankar ja Anoushka Shankar, Jaapani hiigeltrummide ansambel Kodō, Tõva kurgulauljate ansambel Huun-Huur-Tu, Gyuto ja Gyume Tiibeti budamungad, Türgi löökpillimängija Burhan Öçal, Armeenia dudukimängija Jivan Gasparyan, Aserbaidžaani mugaamide esitaja Alim Qasimov.

Festival toimub helilooja Peeter Vähi initsiatiivil ja kunstilisel juhtimisel alates aastast 1992. Kuni aastani 2001 oli Oriendi korraldaja Eesti Kontsert, pärast seda on korraldus läinud üle ERP-ile, kellele kuulub ka festivali kaubamärk. Aja jooksul on Eesti-kesksest festivalist kujunenud mainekas muusikaüritus kogu Läänemere regioonis: lisaks Eestile on festivali kontserdid toimunud Lätis, Soomes, Rootsis ja Peterburis.

Suur osa Oriendi esinejate kontsertidest salvestatakse, sageli ERP-i ja Eesti Rahvusringhäälingu koostöös. Taiwani, Kambodža, Vietnami, Tuva, Siberi ja Türgi muusikutega on ilmunud heliplaat "The Path to the Heart of Asia".

Lisaks kontsertidele on Oriendi raames toimunud tantsuetendusi, meistrikursuseid, teetseremoonia, filmilinastusi, kunsti-, ikebana- ja fotonäitusi, budismi- ja islamiteemalisi loenguid, religioosseid rituaale jne.

## Välislingid
*Orienti koduleht
NLKP 20. kongress

**NLKP 20. kongress** toimus 14.–25. veebruaril 1956 Moskvas. 

Kongressi kinnisel istungil pidas Nikita Hruštšov Jossif Stalini tegevust paljastava kõne, mis avalikustati alles 33 aastat hiljem (pärast kongressi loeti see ette parteiorganisatsioonides).

## Vaata ka
* Sulaaeg
* Hruštšovi kõne XX Kongressil

## Välislingid
* NLKP Keskkomitee esimese sekretäri sm. N. Hruštšovi salajane ettekanne Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei XX kongressil 25. veebruaril 1956
NLKP 19. kongress

**ÜK(b)P 19. kongress** toimus 5.–14. oktoobril 1952. 

Jossif Stalin tegi partei juhtimises selliseid muudatusi, et tema lahkumise järel poleks kellelgi võimalust omandada tema positsiooni ja aupaistet. Partei nimeks sai siis Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei. Aruandekõne esitas kongressile G. Malenkov. Stalin esines 14. oktoobril vaid lühikese kümneminutilise sõnavõtuga, olles juba kehva tervisega. 

Muudeti partei juhtimisorganit, endise ÜK(b)P KK Poliitbüroo asemel moodustati NLKP KK Presiidium.

## Kongressi otsused
Kongressil toimunud NLKP KK Presiidiumi valimisel viis Jossif Stalin läbi NLKP juhtkonnas põlvkonnavahetuse, mille tulemusena kõrvaldati NLKP juhtkonnast ja vananeva NLKP peasekretäri Jossif Stalini lähikonnast tema võimalikud konkurendid Vjatšeslav Molotov ja Anastass Mikojan.

NLKP uude juhtorganisse NLKP KK Presiidiumisse valiti lisaks vanadele juhtfiguuridele (Kliment Vorošilov, Georgi Malenkov, Lavrenti Beria ja Nikita Hruštšov) Mihhail Suslovi valitud 15 uue põlvkonna esindajat, kes moodustasid Presiidiumis enamuse.
Surnupealuu sõdurid

**"Surnupealuu sõdurid"** on Eesti 2004. aasta dokumentaalfilm Teise maailmasõja ajal Wehrmachtis ning Relva-SS üksustes võidelnud eestlastest.

Filmis näidatakse erinevaid kaadreid Teisest maailmasõjast ja nende kõrval räägivad sõjaveteranid oma võitlustest. Peale selle näidatakse ka erinevaid pilte ja nüüdisaegseid lavastusi, et kirjeldada võimalikult täpselt toonaseid sündmusi.

## Vaata ka
*Eesti SS-leegion
*Eesti Vabatahtlike Soomusgrenaderide SS-pataljon "Narva"
*Eesti SS-vabatahtlike brigaad
*20. Eesti SS-vabatahtlike diviis
Roman Tavast

**Roman Tavast** (11. mai 1895 Tallinn – 3. august 1942 Sevurallagi vangilaager, Sosva, Severouralski linnaosa, Sverdlovski oblast, NSV Liit) oli eesti kunstnik ja kullassepp.

## Elutee
Roman Tavast sündis 1895. aastal Tallinnas kaluri perekonnas, ta lõpetas E. Niklaseni 4-aastase erakooli ning õppis graveerimist ja kullassepatööd E. Trederi töökojas Tallinnas. Mõningail suulistel teadetel oli ta töötanud ka kullassepp Julius Lossmani juures, õppinud selgeks kuldamiskunsti, täiendanud end hiljem kunstikooli kursustel ja üldhariduse saamiseks lõpetanud õhtugümnaasiumi. Iseseisvat tegevust alustas ta pärast Eesti Vabadussõda. Juba 1920. aastal oli Roman Tavast muretsenud endale ühekohalise kullassepatöölaua, 1921. aastal aga traadivaltsimismasina. 1923. aastal, 28-aastaselt, avas ta oma iseseisva ettevõtte märkide, medalite ning muude aurahade ja auhindade valmistamiseks – VMT Roman Tavast.

Tallinnas olid küll sel ajal mitmed väiksemad märgitöökojad, näiteks H. Kiiveri, R. Rekkori, O. Kattenbergi oma. Juba tsaariajast valmistas Viljandis medaleid A. Suurkaski töökoda. 1920. aastate algul oli Eestis moodustatud suur hulk mitmesuguseid uusi organisatsioone, seltse, ühinguid, koole, kes kõik soovisid ja vajasid oma eritunnuseid ning seetõttu telliti märke sageli välismaalt.

Roman Tavasti töökoja esimeses asukohas Kuninga tänavas oli vaid üks ruum, kus töötati ja võeti vastu ka tellimusi. 1925. aasta detsembris asus Roman Tavasti töökoda juba aadressil Väike-Roosikrantsi tänav 3. Seal oli tellimuste vastuvõtu ruum, väike tuba emailitööde jaoks ja suurem töötuba kullassepatööde tarbeks. Keldris oli üles pandud suur press.

1931. aastal asus Roman Tavasti ettevõte juba oma majas, praeguse aadressiga Pärnu maantee 20. See oli kahekorruseline keskküttega kivibetoonhoone. Ruumid olid kuni 5 meetrit kõrged ja õhupuhastusseadeldisega varustatud. Seoses uude hoonesse asumisega nimetas Roman Tavast oma ettevõtte *märkide ja väärtmetallasjade tehas*eks. 1935. aastal ehitati tööstushoonele peale veel kolm korrust, mis juba esialgses projektis olid ette nähtud. 1938. aastal ehitati hoonesse ka lift.

Oma firmakaupluse avas Roman Tavast samale krundile ehitatud uues majas alles 1938. aastal. Kaupluse tammepuust sisseseade kumerate klaasidega vitriinidega ja palisandriga kaetud letiga oli tol ajal üks moodsamaid. Kaupluse vitriinides olid välja pandud näidiskaubad, mille järgi sai anda tellimusi. Peale selle oli ettevõttel märkide jaoks veel teisigi reklaamvitriine. Üks neist asus Viru ja Vene tänava nurgal, teine Harju tänavas.

Tehas ja elumaja kauplusega natsionaliseeriti 1940. aastal. Tehase uueks direktoriks määrati Karl Johanson. Roman Tavast töötas tehases tehnilise juhatajana kuni juunini 1941, mil ta küüditati Vorkuta laagrite süsteemi (Komi ANSV). 

Roman Tavast mõisteti surma ja lasti maha 1942. aastal Sevurallagis Sosvas (Severouralski linnaosa, Sverdlovski oblast, NSV Liit).

## Isiklikku
Roman Tavasti pojapoeg on Arvi Tavast. 

## Viited

## Välislingid

* Roman Tavasti loodud firma koduleht
* Jaanus Vogelberg. Tavastite pere lugu: ellu äratati eestiaegne ehtefirma. Delfi, 25. jaanuar 2018
Klaaspärlimäng (festival)

Festival **Klaaspärlimäng** (*Glasperlenspiel*) toimub helilooja Peeter Vähi kunstilisel juhtimisel regulaarselt alates 1995. aastast. Algaastatel oli kaaskorraldajaks Eesti Kontsert. Hiljem on festivali raskuspunkt üle kolinud Tartusse.

Klaaspärlimäng on inspireeritud Hermann Hesse samanimelise romaani ainestikust, mistõttu püütakse muusikat vaadelda ning presenteerida ebatavalisest vaatenurgast. Jätkuvalt on festivali korraldajate huviorbiidis erilised instrumendid (didgeridoo, pedaalklavessiin, klaasharmoonika, bandoneon), avastatud teosed (näiteks Beethoveni Sümfoonia nr. 10), seosed teiste kunstialadega või filosoofiaga (näiteks programmid "Nietzsche *contra* Wagner", "Vabamüürlus muusikas", "Heliloojate ajastu lõpp").

Klaaspärlimängul on üles astunud Austraalia Kammerorkester, Covent Gardeni kammerorkester, Kremerata Baltica, West-Deutsche Rundfunki Sümfooniaorkester, Tōkyō Filharmoonia Koor, Gidon Kremer, Vadim Repin, Piotr Anderszewski, Olli Mustonen, Christoph Eschenbach, Berliini Filharmoonikute kvintett jt, samuti enamik Eesti juhtivaid muusikuid (Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Rahvusooper Estonia, Klaaspärlimäng Sinfonietta, Eesti Rahvusmeeskoor RAM, Eesti Filharmoonia Kammerkoor, Hortus Musicus, NYYD Ensemble, Eri Klas, Järvide "dünastia", Olari Elts, Andres Mustonen, Tõnu Kaljuste, Kalle Randalu, Rein Rannap jt).

2015. aastal toimus Klaaspärlimäng 9.-14. juulil.

## Välislingid
*Festivali "Klaaspärlimäng" koduleht
*Kaur Garšnek "Festival "Klaaspärlimäng" pakub põnevate kiiksudega süvamuusikat", Eesti Päevaleht, 17. juuli 2008
* Triin Kand "Klaaspärlimäng lööb ilma helisema" Postimees, 18.07.2012
Buthidae

***Buthidae*** on ämblikulaadsete klassi skorpioniliste selts kuuluv sugukond. 
                                       
Elusate skorpionide lähivaatlust võiks parem vältida, kuid selle sugukonna parimaks eristustunnuseks on üldjoontes kolmnurkse kujuga rinnakilp pearindmiku alaküljel jalgade säärtel asuvad kannused. Need skorpionid on täielikult öise eluviisiga ja jahivad saaki pärast päikeseloojangut.

Jämeda saba ja peenikeste sõrgadega skorpionid on üldiselt mürgisemad kui peene saba ja laiade sõrgadega skorpionid. Viimased panustavad saagi püüdmisel jõule.

Sugukonna *Buthidae* skorpionid elavad kuivades kivistes paikades, peitudes päeval lõhedesse, kivide, mahalangenud puutüvede ja koore alla. Võivad väga valusalt salvata, kui neid häirida või kätte võtta.
Tasemeõpe

**Tasemeõpe** on õpe, mille puhul õppija eesmärk on saavutada õppides mingi kindel tase, näiteks akadeemiline kraad.

Tasemeõppe korraldamist reguleerivad Eestis põhikooli- ja gümnaasiumiseadus, kutseõppeasutuse seadus, rakenduskõrgkooli seadus, ülikooliseadus ning erakooliseadus.

Tasemeõppes õppimiseks töötajale õppepuhkuse andmist ja õppepuhkusetasu maksmist reguleerib täiskasvanute koolituse seadus.

## Vaata ka
*Täiendõpe
Täiendõpe

**Täiendõpe** ehk **täiendusõpe** (ka **täiendkoolitus** või **täienduskoolitus**) on õpe, mille puhul õppija täiendab omandatud haridustaset, kuid ei omanda näiteks uut akadeemilist  kraadi.

## Vaata ka
*Tasemeõpe
*Tööalane koolitus
*Vabahariduslik koolitus
Suurbritannia meretagused alad

**Suurbritannia meretagused alad** (inglise keeles *British overseas territories*) on 14 territooriumit, mis on Suurbritannia haldusalad, kuid ei ole tema koosseisus.

Briti meretagused alad moodustati 2002. aastal parlamendi otsusega, mis asendas varasema nimetuse "Britanniast sõltuvad alad", mis omakorda oli kasutusel 1981. aastast pärineva Briti rahvaste akti alusel. Viimane oli omakorda nimetus endiste Briti asumaade (ehk Briti kroonikolooniate) kohta.  

## Praegused Briti meretagused alad
Ida-Austraalia hoovus

**Ida-Austraalia hoovus** on hoovus Tasmani meres. Lähtub Korallimerest, hoovab mööda Austraalia idakallast lõunasse.
Earth Observing-1

***Earth Observing-1*** (**EO-1**) on NASA kaugseire satelliit, mis viidi orbiidile 21. novembril 2000. 
Satelliidi pardal on pankromaatne ja 9 spektraalkanaliga jadasensoritega kaamera ALI (*Advanced Land Imager*), mis on kavandatud jätkama Landsat skannerite missiooni, ning kujutise spektromeeter Hyperion. Algselt üheaastasena kavandatud missioon oli nii edukas, et satelliit anti üle kommertskasutusse ja mõõdab vastavalt laekunud tellimustele praeguseni (aprill 2008).

Kaamera ALI spektraalkanalid vastavad Landsati skannerite TM ja ETM spektraalkanalitele, piksli suurus on samuti 30 m. Pankromaatse kanali pikslid on 10 m.

Hyperion on esimene paljukanaliline kujutise spektromeeter tehiskaaslasel. Spektraalseid kanaleid on 220 lainepikkuste vahemikus 400–2500 nm, piksli suurus 30 m, vaadeldava ala laius 7,5&nbsp;km, ühe mõõteseeria ulatus 100&nbsp;km.
Eero Saarinen

**Eero Saarinen** (20. august 1910 Kirkkonummi vald, Hvitträsk – 1. september 1961 Ann Arbor) oli peamiselt Ameerika Ühendriikides tegutsenud soomlasest arhitekt ja mööblidisainer. Eero Saarinen oli Eliel Saarise poeg.

Eero Saarinen veetis juba lapsena palju aega oma isa ateljees. Kui ta oli 13-aastane, kolis perekond Ameerika Ühendriikidesse. Nooruses õppis ta mööblidisaini ja skulptuuri nii isa käe all kui ka muuhulgas Pariisis. Aastal 1934 lõpetas ta arhitektina Yale'i Ülikooli. Alates 1938. aastast kuni Elieli surmani töötas Eero isa arhitektuuribüroos ning 1950. aastal asutas oma büroo.

Eero Saarinen osales paljudel arhitektuurivõistlustel. Tema läbimurdeks sai Saint Louise Jeffersoni mälestusmärgi (Gateway Archi) kujundusvõistluse võit 1948. aastal. Auhind võidu eest saadeti eksikombel tema isale. Mälestusmärk valmis alles 1960. aastatel.

Eero Saarinen kasutas vastavalt vajadusele väga erinevaid materjale – palju klaasi, terast, alumiiniumi, betooni, ka peegelpindu. Suurt tähelepanu äratasid tema koorikbetoonist elemendid. Teda kritiseeriti omal ajal muuhulgas isikupärase stiili puudumise pärast. Ise põhjendas ta seda asjaoluga, et iga kliendi soovid ja vajadused on erinevad.

Mööbli kujundamisel eelistas Eero Saarinen vineeri ja plasti.

Eero Saarinen kuulus muuhulgas ka Sydney ooperiteatri võistluse žüriisse ja Jørn Utzoni kavandi valimist peetakse suures osas just tema teeneks.

Eero Saarinen suri ajukasvaja eemaldamise lõikusel.

## Suuremaid töid

* General Motorsi tehnikakeskus, mida on kutsutud ka tööstus-Versailles'ks. 
* Gateway Arch Saint Louises Missouris
* TWA terminalJohn F. Kennedy rahvusvahelises lennujaamas
* Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi Kresge auditoorium
* Washington-Dullesi rahvusvaheline lennujaam
* Bell Labs Holmdelis New Jerseys
* Yale'i Ülikooli jäähokihall Ingalls Rink
* CBS-i peakontor New Yorgis
* USA saatkonnahooned Oslos ja Londonis.

## Tunnustus
*1954 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
*1962 – Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal (postuumselt)
Maret Merisaar

**Maret Merisaar** (sündinud 13. veebruaril 1958 Tallinnas) on Eesti bioloog ja poliitik.

## Haridus
Maret Merisaar on lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli 1976 ning Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal 1981. Ta sai 1991 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudist põllumajandusteaduste kandidaadi kraadi. Tema kandidaaditöö teemaks oli "Kartulitärklise tootmise kõrvalsaaduste – pulbi ja kartulimahla ärakasutamine loomasöödana".

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Merisaar on töötanud Tallinna Tehnikaülikooli keskkonnatehnika instituudis nooremteadurina, teadurina ja vanemteadurina 1981–1995, Kesk- ja Ida-Euroopa Keskkonnakeskuse Eesti esinduse juhatajana 1995–1996, Eesti Teadusfondis peaspetsialistina 1997–1998, Eesti Veeühingu sekretärina 2001–2006 ning Eesti Roheline Liikumise / Puhta Läänemere Ühenduse projektijuhina 1998–2007. Pärast Riigikogu XI koosseisu töö lõppemist töötab taas Tallinna Tehnikaülikoolis vee- ja keskkonnatehnika uurimisrühmas.

Ta on olnud Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu ja Tallinna Teadlaste Maja liige, nüüd aga kuulub Eesti Rohelisse Liikumisse, on Eesti Veeühingu juhatuse liige ning Puhta Läänemere Ühenduse (Coalition Clean Baltic, CCB) juhatuse aseesimees.

## Poliitiline tegevus

Maret Merisaar oli 2007–2011 XI Riigikogu liige (kultuurikomisjonis ja sotsiaalkomisjonis). Ta oli Eesti Roheliste liige 1985–1998 ning ta on Erakonna Eestimaa Rohelised liige alates 2005. On olnud erakonna juhatuses ning Euroopa Rohelise Partei siseaudiitorite kogus.

Merisaar kandideeris 1995. aastal VIII Riigikogusse Eesti Roheliste ja Eesti Rojalistliku Partei moodustatud valimisliidu Neljas Jõud nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 223 häält ega osutunud valituks.

Ta on kuulunud Tallinna volikogu keskkonnakomisjoni.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kristiine linnaosas, kogus 45 häält ning ei osutunud valituks.

## Skandaalid
2009. aastal mai keskpaigaks läks Merisaar kuluhüvitiste kasutamisega 921 krooni võrra üle selle ajavahemiku maksimumpiiri (tol ajal 45 188 krooni).

## Viited

## Välislingid
*
*Puhta Läänemere Ühendus (Coalition Clean Baltic, CCB) www.ccb.se
Lagrits

**Lagrits** on lagritsa-magusjuure ehk lagritsapõõsa (*[[Lagritsa-magusjuur|Glycyrrhiza glabra]]*) juurest saadav magusaine, mida kasutatakse laialdaselt kulinaarias ja meditsiinis. Kõnekeeles nimetatakse lagritsaks ka lagritsat sisaldavaid maiustusi.
Andrei Tolubejev

**Andrei Tolubejev** (vene *Андрей Юрьевич Толубеев*) (30. märts 1945 Leningrad – 7. aprill 2008 Peterburi) oli vene näitleja. 

Alates 1975. aastast töötas Suures Draamateatris. On tuntud ka nagu filminäitleja. Mängis filmides "Мистификатор", "Царь Иван Грозный", "Лабиринт любви", "Поживем - увидим", "Агент национальной безопасности", "Ключ от спальни", "Повторение пройденного".

Tema isa Juri Tolubejev oli ka tuntud vene näitleja.
Höövelmasin

**Höövelmasin** on pöörlevate või sirgjooneliselt liikuvate nugadega masin materjalide pinna silumiseks või spooni lõikamiseks.

Höövelmasinad võib jagada käsimasinateks ja höövelpinkideks.

## Vaata ka
* Hööveldamine
Höövelpink

**Höövelpink** on paikne höövelmasin. Höövelpinki kasutatakse materjalide pinna silumiseks (hööveldamiseks). Kõige sagedamini kasutatakse hööveldamist puidu töötlemisel.

## Puiduhöövelpingid

Puidu hööveldamiseks mõeldud höövelpingis kasutatakse lõikeriistana pöörlevat silindrilist noavõlli, mille sisse on paigaldatud sirge lõikeservaga noad. Tooriku etteandeliikumine on sirgjooneline. Rihthööveldamisel toimub etteanne tavaliselt käsitsi, paksushööveldamisel aga etteandevaltside abil.

Rihthöövelpingis töödeldakse toorikule edasise töötluse tarbeks baaspind (baaspinnad).

Paksusmasinas (paksushöövelpingis) töödeldakse toorik vajalikku paksusse....

## Metallihöövlid
Metallihöövlid jaotatakse kahte rühma: pikihöövelpingid ja risthöövelpingid ehk šepingid. Pikihöövelpinkidel antakse pealiikumine töölauale, millele on kinnitatud toorik, ettenihe aga lõikeriistale. Ristihöövelpinkide puhul on aga vastupidi – pealiikumine antakse liugurisse kinnitatud lõikeriistale, ettenihe aga töölauale, millele on kinnitatud toorik. 

Höövelpingi töökäigu jooksul toimub materjali lõikamine; tühikäigu (tagasikäigu) jooksul liigub höövlitera või toorik aga vastupidises suunas. Pingid on oma konstruktsioonilt sellised, et tühikäigu kiirused on töökäigu kiirustest suuremad.

## Vaata ka
* Hööveldamine
Elektrihöövel

**Elektrihöövel** on elektrilise ajamiga pöörlevate nugadega käsihöövelmasin.

## Vaata ka
* Höövel
* Hööveldamine
Viil

"**Viil**" võib tähendada mitut asja:
* **[[Viil (tööriist)|Viil]]** on tööriist.
* **[[Viil (tükk)|Viil]]** on viilutamisel saadud tükk.
* **[[Viil (metafüüsika)|Viil]]** on metafüüsikas objekti osa, mis vastab mingile ajale või võimalikule maailmale.  
* **[[Viil (arhitektuur)|Viil]]** on hoone osa.
* **[[Viil (perekonnanimi)|Viil]]** on perekonnanimi.
Viil (tööriist)

**Viil** on mitmelõikuriline lõikeriist materjali pinnalt õhukeste kihtide eemaldamiseks. Hammastus ehk viiliraie (viiliraid) koosneb mitmest väikeste teravate lõikurite reast.

Viilid võivad olla peene või jämeda hammastusega; tavaliselt eristatakse vähemalt nelja jämedusastet. Hammastuselt jagunevad viilid lihtraidega, ristraidega ja kaarraidega viilideks. Jämetöötluseks kasutatakse eriti suurte ja harvade hammastega (raspliraidega) rasplit.

Viili ristlõike kuju võib olla lame, poolümar, ümar, kolmnurkne, nelinurkne või keerukam. Viilid valmistatakse tavaliselt tööriistaterasest ning nende hambad on karastatud.

Täpsemaks tööks on väikesed nõelviilid. Väikeste keeruka kujuga esemete kujundamisel kasutatakse ka viilimispinke.

Kõvade materjalide töötlemiseks ja tööriistade teritamiseks kasutatakse teemantviile.

Sõrme- ja varbaküünte hooldamisel kasutatakse küüneviili.

## Vaata ka

* höövel
* kaabits
* liivapaber