open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stefan Zweig

**Stefan Zweig** ([tsvaig], 28. november 1881 Viin – 22. veebruar 1942 Petrópolis) on juudi päritolu Austria saksakeelne kirjanik.

Ta on eriti tuntud biograafiate poolest.

Stefan Zweig sündis jõuka ärimehe pojana Viinis.

Alates 1933. aastast elas ta eksiilis.

Ta sooritas Brasiilias enesetapu.

## Teosed
Näidendid:
*"Tersites" (1907)
*"Maja mere ääres" (1912)
*"Moondatud komödiant" (1913)
*"Jeremias", sõjavastane tragöödia (1917)

Novellikogud:
*"Esimene elamus" (1911)
*"Amok" (1922)
*"Tunnete segadus" (1927)
*"Igavese venna silmad" (1922, legendide kogu)

Romaanid, biograafiad jm:
*"Joseph Fouché" (1929)
*"Marie Antoinette" (1932)
*"Tervenemine vaimu läbi" (1931)
*"Rotterdami Erasmuse triumf ja traagika" (1934)
*"Maria Stuart" (1935)
*"Magalhães. Mees ja tema kangelastegu" (1937)
*"Südame kärsitus" (1938)

## Teosed eesti keeles
*"Kiri tundmatult" (1929; tõlkija Richard Janno)
*"Kuninganna tapalaval" (= "Maria Stuart", 1935)
*"Malenovell" (1957; tõlkija Nigol Andresen)
*"Magalhães. Mees ja tema kangelastegu" (1960; tõlkija Karin Reinla)
*"Novelle" (1964; tõlkijad Leida Kibuvits ja Nigol Andresen)
*"Maria Stuart" (1970, 1983; tõlkija Rein Sepp)
*"Tervenemine vaimu läbi. Mesmer; Mary Baker-Eddy; Freud" (1979, 1998; tõlkija Jaan Kross)
*"Kolm meistrit: Balzac, Dickens, Dostojevski" (1985; tõlkija Jaan Kross)
*"Eilne maailm" (1988; tõlkija Jaan Kross) ISBN 5-450-00320-X; 2. trükk: kirjastus Hea Lugu, Tallinn 2013; ISBN 9789949489947 
*"Marie-Antoinette: keskpärase inimese portree" (1992; tõlkija Rita Tasa) ISBN 5-450-01248-9 
*"Kärsitu süda" (1996; tõlkija Asta Blumenfeld) ISBN 9985-65-076-X
*"Friedrich Nietzsche" (1998; tõlkija Airis Erme)
*"Sigmund Freud" (1998; tõlkija Airis Erme)
*"Rotterdami Erasmuse triumf ja traagika" (1999; tõlkija Uno Liivaku)
*"Muutumisuim" (1999; tõlkija Uno Liivaku) ISBN 9985-54-037-9
*"Balzac: ühe elu lugu" (2000; tõlkija Vilma Jürisalu) ISBN 9985-61-217-5 
*"Kolm oma elu laulikut: Casanova, Stendhal, Tolstoi" (2001; tõlkija Vilma Jürisalu) ISBN 9985-65-325-4 
*"Inimkonna tähetunnid: 14 ajaloolist miniatuuri" (2003; tõlkija Vilma Jürisalu) ISBN 9985-65-423-4
* "Võitlus deemoniga: Hölderlin, Kleist, Nietzsche" (2014, tõlkinud Mati Sirkel) ISBN 9789949525256

## Kirjandus
* "20. sajandi väliskirjandus". Valgus, Tallinn 1971, lk 405–413.
* "Kalender 1981". Eesti Raamat, Tallinn 1980, lk 79–83.
Ivan Krõlov

**Ivan Andrejevitš Krõlov** (vene keeles Иван Андреевич Крылов; 13. veebruar 1769 Moskva – 21. november 1844 Peterburi) oli vene kirjanik.

Krõlovi isa Andrei Prohhorovitš (1736–1778) oli harimatu, kuid siiski oskas lugeda ja kirjutada. Ta teenis tragunipolgus ja paistis silma Jaitski (tänapäeval Uralski) kaitsmisel Pugatšovi ülestõusu ajal. Seejärel oli ta Tveris magistraadi juhataja ja suri kapteni auastmes, jättes maha lese kahe alaealise lapsega (vanem poeg Ivan ja noorem poeg Lev). Isa suri vaesuses, kuid pärandas lastele kohvritäie raamatuid.

Ivan Krõlov õppis lugema ja kirjutama kodus. Prantsuse keelt õppis ta jõukatelt naabritelt. 1777 pandi ta kirja Kaljazini alama maakohtu kantseleiametniku abina ja hiljem Tveri magistraadi kantseleiametniku abina, aga nähtavasti oli see üksnes nominaalne: ta viibis kogu aeg puhkusel ja talle ei makstud palka, seda oli vaja üksnes tööstaaži saamiseks.

1782 kolisid Krõlovid Peterburi, kus Ivan Krõlov sai tööd. 1788 ema suri ja Ivan pidi ka nooremat venda kasvatama, hoolitsedes tema eest kogu elu kui isa poja eest.

Juba 1785 hakkas Krõlov ilukirjandust looma. Sel aastal valmis tal tragöödia "Kleopatra". Krõlov näitas seda oma aja tuntud näitlejale Ivan Dmitrevskile. Näitleja innustas Krõlovi edasi kirjutama, kuid ei kiitnud näidendit senisel kujul heaks. See ei ole säilinud. Järgmise paari aasta jooksul valmis Krõlovil veel mitu näidendit, nii tragöödiaid kui komöödiaid. Mõni neist on isegi säilinud. Mõnda neist mängiti kaasajal koguni teatris. Siiski on nad kõik üsna halva tasemega. Krõlovi sõber ja elulookirjutaja Lobanov kirjutas ühe kohta neist: "Ma otsisin kaua seda komöödiat ja lõpuks kahetsen, et selle leidsin."

1789 hakkas Krõlov välja andma ajakirja "Potšta duhhov". See ilmus igas kuus, aga kõigest jaanuarist augustini, sest sellel oli üksnes 80 tellijat. 1802 ilmus ajakirjast teine trükk.

Ivan Krõlov on kirjutanud üle 200 valmi. Need ilmusid 1809–1843 9 raamatuna. Tema valmidest anti juba tema eluajal välja palju trükke tolle aja kohta hiiglaslikes tiraažides. Paljude valmide sisu esineb juba Aisoposel ja Jean de la Fontaine'il, kuid küllaga on ka algupäraseid süžeesid.

Elu lõpul külvas tsaarivalitsus teda austusega üle. Tal oli riiginõuniku auaste ja ta sai pensioni 6000 rubla aastas. 1811 sai ta Keiserliku Venemaa Akadeemia tegevliikmeks. 1841 ühendati see teaduste akadeemiaga ja Krõlov sai korraliseks akadeemikuks vene keele ja kirjanduse osakonnas.

Krõlov suri kahepoolsesse kopsupõletikku, kuigi kaasaegsed kuulujutud rääkisid, et ülesöömisest saadud songa kätte.

Aastal 1842 ilmus tema valmikogu saksa keeles.

## Krõlov ja Eesti
Ivan Krõlov teenis Liivi-, Eesti- ja Kuramaa sõjaväekuberneri Sergei Golitsõni juures sekretärina ja elas Riias, kuid külastas Tallinna 1802 ja 1824.

Eesti keeles on ilmunud "Wanaisa Krõilow ja mõistulaulud" (1897), Ivan Krõlovi valmivalimikke (1944, 1945, 1952, 1955, 1960, 1969 ja 1975) ning komöödiad "Õppetund tütardele" (1953, kogumikus "Valimik lühinäidendeid") ja "Pirukas" (1959).
Aleksander II (täpsustus)

**Aleksander II** (Alexander II) on eestipärane nimekuju, mille all on tuntud:  
***[[Aleksander II (paavst)|Aleksander II]]**, paavst
***[[Aleksander II]]**, Venemaa keiser
***[[Aleksander II (Makedoonia)|Aleksander II]]** (*Alexandros II*), Makedoonia kuningas
***[[Aleksander II (Epeiros)|Aleksander II]]** (*Alexandros II*), Epeirose kuningas
***[[Alexandros II Zabinas|Aleksander II Zabinas]]** (*Alexandros Zabinas*), Süüria (Seleukiidide riigi) kuningas
***[[Alexander II (Šotimaa)|Aleksander II]]**, Šotimaa kuningas 1214–1249
***[[Aleksander II (Gruusia)|Aleksander II]]**, Lääne-Gruusia kuningas
***[[Aleksander II (Kahheetia)|Aleksander II]]**, Kahheetia kuningas
***[[Aleksander II (Aleksandria paavst)|Aleksander II]]**, kopti paavst

***[[Alexandru II Mircea]]** oli Valahhia vürst

## Vaata ka
*Alexander II
*Aleksander I (täpsustus)
*Aleksander III (täpsustus)
*Aleksander IV
*Aleksander V
James Joyce

**James Joyce** (täisnimi **James Augustine Aloysius Joyce**; 2. veebruar 1882 Dublin – 13. jaanuar 1941 Zürich) oli ingliskeelne iiri kirjanik.

## Elukäik
James Joyce sündis Dublini eeslinnas Rathgaris vaesunud haritlasperekonnas. Ta oli kümnelapselise pere vanim laps. Tema noorus langes kokku iiri rahvusliku liikumise tõusuga.

Hariduse sai ta mitmes jesuiitide koolis. Kuueaastaselt pandi ta jesuiidi kooli ja aastatel 1898–1902 õppis ta Dublini University College'is keeli ja filosoofiat. Katoliiklik dogma muutus talle peagi vastumeelseks ning ta ütles kirikust lahti. Hiljem pihtis Joyce poolautobiograafilise kangelase Stephen Dedaluse kaudu romaanis "Kunstniku noorpõlveportree", et otsustas varakult tõde otsida vabaduse altari ees, eemal dogmadest ja fanaatilisest mõtteviisist.

Pärast ülikooli lõpetamist lahkus James Joyce Iirimaalt ja suundus arstiteadust õppima Pariisi, kus ta vireles ühe aasta (1902), kirjutades peamiselt luulet. 1903. aasta aprillis, pärast teadet ema raskest haigestumisest, naasis ta Iirimaale. Ema suri 1903. aasta augustis.

Dublinis tutvus Joyce Nora Bernacle'iga, kellega koos lahkus ta 1904. aasta oktoobris uuesti kodumaalt. Noraga elas ta Zürichis, Triestes ja mujal Euroopas. Kooselust (abielu registreeriti alles 27 aastat hiljem) sündis poeg Giorgio (1905) ja tütar Lucia (1907).

Triestes elades teenis Joyce elatist inglise keele tundide andmisega. Triestes kirjutas Joyce suurema osa oma esimesest olulisest proosateosest, novellikogust "Dublinlased" (1914).

Esimese maailmasõja eest läks Joyce Zürichisse. Sõja ajal ja vahetult pärast seda ilmusid romaan "Kunstniku noorpõlveportree" (1916) ja näidend "Pagulased" (1919). 1922. aastal kirjaniku 40. sünnipäeval ilmus suurromaan "Ulysses".

James Joyce kannatas silmahaiguse all, mis lõppes tema pimedaksjäämisega. Joyce'i tütar kannatas vaimuhaiguse all.

1939 ilmus kirjaniku viimane romaan "Finnegans Wake". Joyce'i elupäevad lõppesid Zürichis, kus ta otsis varju ka teise maailmasõja eest.

## Looming

James Joyce rakendas oma romaanides teadvuse voolu tehnikat.

### Teosed
*"Kammermuusika" (1907; luulekogu)
*"Dublinlased" ("Dubliners", 1914, novellikogu; eesti keeles 1969, 2003; tõlkija Jaak Rähesoo)
*"Pagulased" ("Exiles", 1915; eesti keeles 2003; tõlkija Jaak Rähesoo)
*"Kunstniku noorpõlveportree" ("A Portrait of the Artist as a Young Man", 1916, autobiograafiline romaan; eesti keeles 2003; tõlkija Jaak Rähesoo)
*"Ulysses" (1922; eesti keeles on Märt Väljataga tõlkes ilmunud peatükid 1–3 ajakirjas Vikerkaar 1991/2, 1992/9 ja 1993/5 ning Kullo Vende tõlkes peatükid 4–9 ajakirjas Akadeemia 2016–2021; 2024. aastal tervikuna Paul-Eerik Rummo tõlkes). 
*"Finnegans Wake" (1939, romaan)

## Muud
James Joyce'i oli kujutatud Iiri kümnenaelasel rahatähel.

## Välislingid

*Kalle Käsperi retsensioon romaanile "Kunstniku noorpõlveportree"
*Toomas Raudami retsensioon näidendile "Pagulased"
Carol I

**Carol I** (sünninimi **Karl Eitel Friedrich Zephyrinus Ludwig, [[Hohenzollern-Sigmaringen]]i prints**; 20. aprill 1839 – 10. oktoober 1914) oli 1866–1881 Rumeenia vürst ning 1881–1914 Rumeenia esimene kuningas.

Carol oli tuntud oma kohusetundliku ja militaarse mõtteviisi poolest, mis ei võimaldanud tal pühenduda millelegi peale oma ametikohuste täitmise ja ta nõudis samasugust kohusetunnet ka teistelt.

Saksamaa pooldajana suri ta just õigel ajal, I maailmasõja alguses, et Rumeenia saaks astuda sõtta liitlaste poolel.

## Autasud
* Anhalti Albrecht Karu ordeni suurrist (1865)

## Isiklikku
Carol oli abielus Wiedi printsessi Elisabethiga (kirjanikupseudonüüm Carmen Sylva). Kuna seda abielu ei õnnistatud pojaga, järgnes Carolile Rumeenia troonil tema vennapoeg Ferdinand.
Peterburg

**"Peterburg"** ("Петербург") on Andrei Belõi sümbolistlik romaan, mis ilmus aastatel 1913–1914 ning ümbertöötatuna ja lühendatuna 1922. aastal.

Romaani tegevus toimub Peterburis 1905. aasta revolutsiooni ajal. Peategelane on noor revolutsionäär Nikolai Apollonovitš, kellele on antud käsk tappa pommiga oma isa, kes on kõrge ametnik.

Vladimir Nabokov pidas "Peterburgi" "Ulyssese" järel 20. sajandi parimaks romaaniks.
Võõrsõna

**Võõrsõna** on laensõna, mis ei ole sihtkeeles täielikult kodunenud. Ta eristub omasõnadest ja kodunenud laensõnadest võõrapärase häälikulise koosseisu või muude võõrapäraste joonte poolest. 

Võõrsõnu on teistest sõnadest raskem meelde jätta, õigesti hääldada ja õigesti kasutada, sest esiteks hääldatakse neid tavaliselt võõrapäraselt ja teiseks on nad sageli moodustatud komponentidest, mille tähendus ei selgu sihtkeele sõnavarast.

Seevastu on võõrsõnu sageli lihtsam käänata ja pöörata, sest nendes esineb laadivaheldust harvem kui omasõnades.

Mingi keele võõrsõnad moodustavad selle keele võõrsõnavara.

## Võõrsõna tunnused eesti keeles

*b, d, g sõna alguses
*võõrtähed f, š, z, ž
*rõhk on järgsilbil
*pikad täishäälikud järgsilbis
*o järgsilbis
*algab sellise kaashäälikuühendiga, mida omasõnades ei kasutata

Liitsõnades võib ka omasõnades järgsilbis o või pikk täishäälik esineda (näiteks "pannkook"). Sellepärast tuleb liitsõnades kõiki sõnatüvesid eraldi vaadelda.

## Vaata ka
*"Võõrsõnade leksikon"
Napoleoni löök

**Napoleoni löök** on kombinatsiooniline löök rahvusvahelises kabes. Oma nimetuse on ta saanud Napoléon Bonaparte'i järgi, sest arvatakse, et esimesena sooritas sellise kombinatsiooni just tema.

Selle kombinatsiooni lõpplöögi trajektoor kulgeb enamasti (valgete poolelt loetuna) kas  31x22x33x24x15x4 või 31x22x33x24x13x2 (vt. diagrammi).

Näide kombinatsioonist endast:

Selles seisus võidavad valged järgmisel moel: 1.27-22 18x27 2.31x22 17x28 3.37-31 28x46 4.38-32 46x28 5.26-21 16x27 6.31x4+
Kartulimardikas

**Kartulimardikas** (ehk *koloraado mardikas*; *Leptinotarsa decemlineata*) on poilaste sugukonda kuuluv mardikaline. 

Ta on umbes 10 millimeetrit pikk, erekollast või oranži värvi. Kummalgi kattetiival viis musta pikitriipu, eesrindmikul mustad täpid. Koorunud tõugud on kumera kehaga, oranžikaspunased. Täiskasvanud tõugud on värvuselt oranžikaskollased või tuhmkollased, 15-16 millimeetrit pikad, hästi kumerdunud kehaga.

Kartulimardikas toodi Euroopasse 1877. aastal. Tol korral suudeti tema levik tõkestada. I ja II maailmasõja ajal aga nõrgenes kontroll ja vähenes tõrje ning kartulimardikas tungis edasi Euroopa aladel. Oma kodumaal Mehhikos kartulimardikas kartulit ei söö, vaid toitub endiselt oma põlisest toidutaimest, metsikust maavitsast.

Eestis leiti kartulimardikas esmakordselt 1965. aastal Pärnumaal. 
Kartulimardikal on väga suur rännuinstinkt. Massilisi väljarändeid teevad nad tavaliselt kevadel mais ja juunis. Väljarändeid soodustavad ka äikese-eelsed ja põuased ilmad. Tema lennukiirus võib olla kuni 8 kilomeetrit tunnis ja lennukõrgus kuni 10 meetrit. Ööpäevas võib lennata 8–10 kilomeetrit. Tugeva tuule puhul orienteerivad nad oma lennu tuule suunas ning võivad kanduda 200–400 kilomeetri kaugusele. Merre sattununa peavad nad vastu kuni kaks nädalat.

## Kartulimardika areng
Kartulimardikas võib korraga muneda kuni 800 muna kuni kolm korda aastas. Eesti oludes on kartulimardikas seni andnud ühe põlvkonna suve jooksul. Talvitunud mardikate munemisest kuni uue põlvkonna mardikate ilmumiseni kulub Eesti kliimas umbes 50 päeva. Ta muneb harilikult kartulitaimede lehtedele. Munakurnad munetakse 5–6. päeval peale mardikate ilmumist. Munemise kõrgperiood langeb ajaliselt ühte hobukastani õitsemise lõpuperioodiga. Vastsed kooruvad 11–12 päeva pärast. Vastsed kasvavad täis ja lähevad mulda nukkuma juulis. See on aeg, mil kartulitaimed alustavad õitsemist. Noormardikad hakkavad mullast välja tulema, kui kartulipõllud on täisõites. Nad toituvad 3–10 päeva kartulilehtedest ning lähevad seejärel mulda talvituma. Ajaliselt on see augusti lõpp või septembri algus. Pika sügise korral jõuavad noormardikad ka muneda, kuid tavaliselt teine põlvkond hävib Eesti kliimas.


Leptinotarsa decemlineata eggs estonia 01.JPG|Munad lehe alaküljel
2006-07-16 larve3.jpg|Vastne
Krumplibogár szobor02 - Hédervár.JPG|Kartulimardikas Héderváris, Ungari


## Välislingid
*
Robert Doornbos

**Robert Michael Doornbos** (sündinud 23. septembril 1981 Rotterdamis) on Hollandi vormel 1 sõitja. 

Aastatel 2004 ja 2005 oli Robert Doornbos Jordani testsõitja. Debüüdi vormel 1 roolis tegi ta 24. juulil 2005 Hockenheimringil Minardiga.

## Välislingid
* 
*
Mart Siimann

**Mart Siimann** (sündinud 21. septembril 1946 Kilingi-Nõmmes) on Eesti poliitik, ajakirjanik, meediajuht ja sporditegelane, Eesti peaminister 1997–1999. 

Aastatel 1997–1999 oli Siimann Koonderakonna esimees. Aastatel 2001–2012 oli ta Eesti Olümpiakomitee (EOK) president.

## Haridus
Mart Siimann on lõpetanud Tartu 5. Keskkooli 1965 ja Tartu Riikliku Ülikooli filoloog-psühholoogina 1971 (diplomitöö "Operaatori kutsesobivuse psühholoogilised aspektid nõukogude autorite töödes").

## Töökäik
Siimann on töötanud Töö- ja Juhtimise Teadusliku Organiseerimise Laboratooriumis psühholoogina ja juhataja asetäitjana, Informatsiooni-Arvutuskeskuse osakonna juhatajana 1971–1975, Tartu Riikliku Ülikooli filosoofia kateedri vanemteadurina 1975–1982, Eesti Televisiooni korrespondendina, programmi peadirektori asetäitjana ja peatoimetajana 1982–1987, Eesti Raadio direktorina 1987–1989, Eesti Televisiooni peadirektorina 1989–1992 ning ASi Reklaamitelevisioon tegevdirektorina 1992–1995. Ta oli Eesti Olümpiakomitee president 2001–2012.

1986. aastal juhendas ta Tartu Riikliku Ülikooli žurnalistikakateedris Merle Randma diplomitööd "Telediktor ja tema töö".

## Poliitiline tegevus
Mart Siimann oli Tallinna Linnavolikogu liige 1989–1993, VIII Riigikogu liige 1995–1997 ja IX Riigikogu liige. Ta oli Riigikogu Koonderakonna fraktsiooni esimees 1995–1997 ja 1999–2003 ning Eesti Vabariigi peaminister 1997–1999. Ta on olnud NLKP liige ja hiljem ühenduse Vaba Eesti liige, 1995 astus Eesti Koonderakonda. Hiljem juhtis vasaktsentristlikku/sotsiaaldemokraatlikku ühendust "Mõistuse ja südamega".

## Tunnustus
* 1998 – Norra Kuningliku Teeneteordeni I klass
* 2001 – Riigivapi II klassi teenetemärk
*2016 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Isiklikku
Mart Siimanni abikaasa on diplomaat Marika Saarna-Siimann.

## Publikatsioone
* "Субъективные факторы обеспечения качества продукции: ответственность, организованность, компетентность, заинтересованность руководящих работников Министерства легкой промышленности ЭССР в деле обеспечения качества продукции" Tartu, 1977

## Vaata ka
*Mart Siimanni valitsus

## Viited

## Välislingid

* Lühitutvustus EOK lehel
* Enno Tammer. Mart Siimann peab moodustama valitsuse, Postimees, 28. veebruar 1997
* Ville Arike, Jaan Martinson. EOK juht Mart Siimann: "Meist ei sõltu midagi, otsustavad poliitikud.", Õhtuleht, 7. november 2008
Y (mäng)

**Y** on lauamäng, mille leiutajad on Craige Schenstead (uue nimega Ea Ea) ja Charles Titus. 

Y-d mängitakse kolmnurksel mängulaual, kus kolmnurkadest on moodustatud võrestik. Mänguväljadeks on võrestiku sõlmpunktid (kolmnurkade tipud). 

Mängus osalevad kaks mängijat, kellest ühel on valged, teisel mustad nupud. Mängijad asetavad oma nuppe vaheldumisi mänguväljadele. Eesmärgiks on siduda oma nuppudega omavahel mängulaua kolm külge, kusjuures nurgaväli loetakse asetsevaks mõlemal küljel.

## Vaata ka
*Hex
1322

**1322. aasta** (**MCCCXXII**) oli 14. sajandi 22. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
***Märtsis** rüüstasid leedulased Tartu piiskopkonnas.
***Sügisel** tapsid Pihkva krooniku järgi sakslased Peipsi järvel vene kaupmehi ja Narva jõel vene kalureid.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
## Viited
Matanuska-Susitna maakond

**Matanuska-Susitna maakond** on maakond (*borough*) USA Alaska osariigis.

Maakonna pindala on 65 423 km², sellest sisevete all 1498 km² (2,29%).

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli maakonna elanike arv 59 322.

Maakonna halduskeskus on Palmer.

Matanuska-Susitna maakonna naabermaakonnad ja rahvaloenduspiirkonnad (*census areas*) on:
* Denali maakond (põhjas)
* Kagu-Fairbanksi rahvaloenduspiirkond (kagus)
* Valdez-Cordova rahvaloenduspiirkond (idas)
* Anchorage (lõunas)
* Kenai poolsaare maakond (lõunas)
* Betheli rahvaloenduspiirkond (läänes)

## Asulad

* Big Lake
* Buffalo Soapstone
* Butte
* Chase
* Chickaloon
* Farm Loop
* Fishhook
* Gateway
* Glacier View
* Houston
* Knik River
* Knik-Fairview
* Lake Louise
* Lakes
* Lazy Mountain
* Meadow Lakes
* Palmer
* Petersville
* Point MacKenzie
* Skwentna
* Susitna
* Susitna North
* Sutton-Alpine
* Talkeetna
* Tanaina
* Trapper Creek
* Wasilla
* Willow

## 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Matanuska-Susitna maakonnas oli 59 322 inimest, 20 556 majapidamist ja 15 046 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1 in/km².

Elamuühikuid (*housing units*) oli 27 329.

Rassiline koosseis oli:
* valgeid 87,55%
* mustanahalisi 0,69%
* põlisameeriklasi 5,5o%
* aasialasi 0,70%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0.12%
* teistest rassidest 0,86%
* mitmest rassist 4,57%.

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 2,50%.

20 556 leibkonna seas oli
* 42,30% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi
* 58,90% koos elavad abielupaarid
* 9,10% neid, kus oli ilma abikaasata naine
* 26,80% neid, mis ei olnud perekonnad.

* 20,30% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
* 4,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene.

Majapidamises oli keskmiselt 2,84 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,29 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii:
* 32,20% alla 18 aastased
* 7,40% 18...24,
* 31,10% 25...44,
* 23,40% 45...64
* 5,90% üle 65 aastased.

Ea mediaan oli 34 aastat.

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 108,20 meessoost inimest. Iga vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 108,10 meest.

## Viited
Susitna North

**Susitna North** (endise nimega *Y* lähedalasuva teede ristumiskoha järgi) on rahvaloenduste tarbeks määratletav asula (*census-designated place*) USA-s Alaska osariigis Matanuska-Susitna maakonnas (*Matanuska-Susitna Borough*). See asub Susitna jõe ääres.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Susitna Northis 956 inimest. 

Susitna Northi pindala on 871,6 km&sup2;, sellest veekogusid on 8,1 km&sup2;. 

## 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Susitna Northis oli 956 inimest, 412 leibkonda ja 252 perekonda. 

Rahvastiku tihedus oli 1,1 in/km&sup2;.  

Elamuühikuid (*housing units*) oli 818 (keskmine tihedus 0,9 in/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 85,88%
*mustanahalisi 0,63% 
*põlisameeriklased 6,59% 
*aasialasi 0,63% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0.00% 
*teistest rassidest 0,84% 
*mitmest rassist 5,44%. 

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 2,30%.  

412 leibkonna seas oli 
*29,1% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*46,6% koos elavaid abielupaare; 
*9,2% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*38,6% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*32,3% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*6,3% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,32 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,90 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*24,8% alla 18-aastasi; 
*5,3% 18–24-aastasi; 
*29,4% 25–44-aastasi; 
*32,0% 45–64-aastasi; 
*8,5% üle 65-aastasi. 

Keskmise vanuse mediaan oli 41 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 117,3 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 118,5 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 31 848 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 38 304 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 54 500 dollarit, naistel 35 625 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 437 dollarit.  

17,4% elanikkonnast ja 9,5% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 12,4% alla 18-aastasi ja 13,2% üle 65-aastasi.
Kaljukotkas

**Kaljukotkas** ehk **maakotkas** (*Aquila chrysaetos*) on suur haugaslane.

2002. aastal pesitses Eestis 40–50 paari. Pesitseb peamiselt rabades, pesa ehitab rabasaarele kõrge puu otsa. Eestis on ta paigalind.

Kaljukotkas on looduskaitse all.

Kaljukotkas on Afganistani rahvuslind.

## Kirjeldus
Majesteetlik röövlind, kelle tiibade siruulatus võib küündida üle kahe meetri. Vanalinnud on tavaliselt värvuselt tumepruunid, noorlinnud on heledamad. Noorlindudel on tunnuslikud suured valged laigud tiibadel ja sabatüvikul. Tal on suur kongus nokk, millega ta saaki tükeldab.

## Eluviis
Kaljukotkas elab paarina ja ehitab pesa kas kaljuseintele või harvemini mõne puu latva. Oma pesa ehitab ta okstest ja vooderdab rohttaimedega, mõne pesa läbimõõt on ligi kaks meetrit.

### Toitumine
Saagi leidmiseks lendab ta üle kogu oma territooriumi. Toiduks on jänesed, ümisejad, sisalikud ja mõnikord koguni mägikitsetalled või rebased. Kui kotkas on tänu erakordsele nägemisvõimele saagi leidnud, langeb ta kiirusega üle 150 km/h looma peale, haarab saagi küüniste vahele ja viib minema.

## Levik ja arvukus

### Arvukus
Eestis hinnatakse kaljukotka arvukuseks 60-65 paari.

## Paaritumine
Emaslind muneb pessa munad ja haub välja pojad, kelle arv jääb enamasti ühe ja nelja vahele. Samal ajal, kui ema valvab kotkapoegi, lendab isaslind toidu varumiseks jahile.

## Viited

## Välislingid

* 
* Veebikaamera kaljukotka pesas Eestis
* Urmas Jaagant. Kuus kaljukotkaste pesapaika võeti kaitse alla EPL.ee, 21. aprill 2009
1323

**1323. aasta** (**MCCCXXIII**) oli 14. sajandi 23. aasta.

## Sündmused maailmas
* 25. veebruar – esimest korda mainiti Vilniust (*Vilna*).
* 12. august – sõlmiti Pähkinäsaari rahu, millega määrati esimest korda kindlaks Novgorodi vabariigi ja Rootsi vaheline idapiir.
* Toimus kolmas maavärin, mis hävitas lõplikult Pharose tuletorni.

## Sündmused Eestis
* Veebruaris tungis leedulaste ja pihkvalaste vägi üle Narva jõe ja jõudis Tallinnani.
* Mais piirasid Liivi ordu, Tartu piiskopi ja Harju-Viru vasallide väed Pihkvat, ent linn jäi vallutamata.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
## Viited
Y (Somme)

**Y** [ii] on küla ja vald Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Somme'i departemangus. 

Elanike arv on 81 (2009).

Sihtnumber on 80190.

INSEE-kood on 80829.

Selle asula nimi on lühim kohanimi Prantsusmaal.

## Viited
Kustunud vulkaan

**Kustunud vulkaan** on parasjagu mittetegutsev vulkaan, mille aktiviseerumist tulevikus ei peeta tõenäoliseks.

Siiski juhtub tihti, et kustunuks peetud vulkaanid hakkavad taas tegutsema, mistõttu oleks olnud õigem nimetada neid uinunud vulkaanideks. Kui vulkaan pole pursanud mõnikümmend tuhat aastat, ei tähenda see veel, et ta ei võiks taas purskama hakata, kuna supervulkaanide aktiivsusperioodide vahelised pausid võivad kesta ka miljoneid aastaid.

Kustunud vulkaanide hulka kuuluvad näiteks mitu Hawaii saarte vulkaani, samuti Hohentwiel Saksamaal, Shiprock USA-s New Mexico osariigis ja Zuidwal Hollandis.

## Vaata ka
*Tegevvulkaan
*Uinunud vulkaan
2005. aasta Bulgaaria parlamendivalimised

**[[Bulgaaria]] [[parlament|parlamendi]] [[2005]]. aasta valimised** toimusid 25. juunil.

## Valimissüsteem
Bulgaaria parlamendi 240 liiget valitakse võrdeliste valimiste põhimõttel. Parlamendi kohad jagatakse ringkondadesse. Valimistel võivad osaleda valimisliidud, erakonnad ja üksikkandidaadid. Bulgaarias kehtib valimisliitudele ja erakondadele 4% üleriigiline valimiskünnis. Bulgaarias on valimistel kinnised nimekirjad. Valimistel jaotatakse kõik kohad ringkondades, üleriigilisi kompensatsioonimandaate ei ole. Ringkondades jagatakse kohad nende parteide ja valimisliitude vahel, mis ületavad valimiskünnise, üksikkandidaadid saavad valituks, kui nad võidavad ringkonnas vähemalt kvoodi jagu hääli. Ringkondades kasutatakse liht-D'Hondti meetodit.

## Tulemused

Registreeritud valijaid: 6 705 038
Osavõtt: 3 747 793 ehk 55,8% registreerinud valijatest
Kehtetuid sedeleid: 99 616 ehk 2,7% kõikidest sedelitest
Füüsiline isik

**Füüsiline isik** on inimene õigussubjektina.

**Füüsilise isiku õigusvõime** on võime omada tsiviilõigusi ja kanda tsiviilkohustusi. Igal inimesel on ühetaoline ja piiramatu õigusvõime.

Õigusvõime algab inimese elusalt sündimisega ja lõpeb surmaga.

**Füüsilise isiku teovõime** on võime teha kehtivaid tehinguid.

Eestis on täielik teovõime 18-aastaseks saanud isikul (täisealisel).
Ning piiratud teovõime on alla 18-aastasel isikul (alaealisel) ja isikul, kes vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt ei suuda oma tegudest aru saada või neid juhtida.

Isikud jagunevad:
# kodanikud
# välismaalased
# topeltkodakondsusega isikud
# kodakondsuseta isikud

## Vaata ka
*Juriidiline isik
Uinunud vulkaan

**Uinunud vulkaan** on vulkaan, mis praegu ei tegutse, kuid teeb seda tõenäoliselt tulevikus.

Alternatiivse definitsiooni järgi loetakse uinunuks vulkaani, mis praegu ei tegutse, kuid on seda ajaloolisel ajal teinud.

Kui uinunud vulkaan "ärkab", saab temast tegevvulkaan. Tegevvulkaani tähendust mõistetakse sageli siiski laiemalt, nii et peaaegu kõiki uinunud vulkaane võib ühtlasi pidada ka tegevvulkaanideks. Uinunud vulkaani eristatakse kustunust, mille tegutsemist tulevikus ei peeta tõenäoliseks.

## Viited
Neljas Poola jagamine

**Neljandaks Poola jagamiseks** on nimetatud erinevaid Poola alade hilisemaid võõrriikide vahel jagamisi. Erinevalt esimesest kolmest jagamisest ei ole neljas jagamise mõiste laialdases kasutuses ning tavaliselt mõeldakse Poola jagamiste all ainult kolme esimest jagamist, millega likvideeriti 18. sajandi lõpus Poola-Leedu.  

Kõige sagedamini kirjeldatakse neljanda Poola jagamisena Poola riigi likvideerimist 1939. aastal Nõukogude Liidu ja Saksamaa vahel. Neljanda jagamisena on kirjeldatud ka Varssavi Hertsogiriigi likvideerimist Viini kongressi otsustega 1815. aastal.

## Viini kongressil

Poola kolmas ja viimane jagamine, millega lõppes Poola omariiklus täielikult, toimus 1795. aastal, pärast Prantsuse revolutsiooni algust. Pärast Preisimaa alistamist rajas Napoleon allutatud Poola aladel Varssavi hertsogiriigi 1807. aastal ja laiendas selle piire 1809. aastal Austria arvelt.

Pärast Napoleoni Prantsusmaa alistamist on Varssavi hertsogiriigi jagamist Venemaa ja Preisimaa vahel loetud Poola neljandaks jagamiseks. Varssavi hertsogiriik jagati kaheks 1815. aastal Viini kongressil: hertsogiriigi läänealadest moodustati Poseni suurhertsogkond Preisimaa koosseisus, ülejäänud hertsogiriik korraldati ümber Venemaaga reaalunioonis olevaks Poola Kuningriigiks (nn. Kongressi-Poola). Mõlemal riigil pidi olema autonoomia, kuid tegelikult allutati piirkonnad vallutaja keskvõimu alla: Posenist sai provints, Poolast kindralkubermang.

Viini kongressil toimunud jagamise järel jäi iseseisvaks Kraków ja selle ümbruskond, millest moodustati Krakówi Vabariik (*Rzeczpospolita Krakowska*). Vabariik oli Austria, Preisimaa ja Venemaa ühise kaitse all ning ainuke iseseisva Poola sümbol pärast 1815. aastat. Pärast Galiitsia talupoegade ülestõusu 1846. aastal otsustas Austria Krakówi vabariigi vallutada, et eemaldada poola rahvusluse keskus. 1846. aastal alistati Krakow pärast lühikest vastupanu ja liideti Galiitsia külge.

## Teises maailmasõjas

23. augustil 1939 sõlmitud Molotovi-Ribbentropi paktiga jagati Poola alad Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel.

Saksamaa alustas sõda Poola vastu 1. septembril 1939 ja vallutas kuu lõpuks suurema osa poolakatega asustatud aladest. Nõukogude Liit tungis Poolasse 17. septembril ning vallutas tollase Ida-Poola: tänapäevased Lääne-Valgevene ja Lääne-Ukraina.

Pärast Poola vallutamist sõlmisid Saksamaa ja Nõukogude Liit 29. septembril sõprus- ja piirilepingu, kus täpsustasid Poolalt allutatud alade omavahelised piirid ja vahetasid vaidlusalaseid piirkondasid. Suwałki piirkond läks Saksamaale, Leedu läks Nõukogude mõjusfääri, kuid sai selle eest endale Vilniuse piirkonna.

Poola riiklus taastati teise maailmasõja lõpus, kuid Nõukogude vallutused jäid Nõukogude Liidu koosseisu. Poolale anti kaotatud alade eest kompensatsiooniks Saksamaa endised idaalad.

Üksikud ajaloolased, kes on nimetanud Varssavi hertsogiriigi likvideerimist Viini kongressi poolt neljandaks jagamiseks, on pidanud Poola riigi likvideerimist Teise maailmasõja alguses viiendaks Poola jagamiseks.

## Vaata ka

* Poola II maailmasõjas
* Poola jagamised:
** Esimene Poola jagamine
** Teine Poola jagamine
** Kolmas Poola jagamine

## Viited
Mazurek Dąbrowskiego

**"Mazurek Dąbrowskiego"** ("Dąbrowski masurka") on Poola riigihümn.

Laulu tuntakse ka selle algse pealkirja "Pieśń Legionów Polskich we Włoszech" ("Itaalia Poola Leegionide laul") järgi.

Sõnad kirjutas jurist, luuletaja, poliit- ja militaaraktivist Józef Wybicki Põhja-Itaalias Reggio Emilias 16.–19. juulil 1797. Tema algne kavatsus oli lauluga tõsta moraali Poola Leegionide sõduritel, kes Jan Henryk Dąbrowski juhtimisel võitlesid Napoleoni toetades Esimese koalitsiooni sõjas. Laulusõnade mõte oli, et kuigi kaks aastat tagasi oli toimunud kolmas Poola jagamine, Rzeczpospolita oli lakanud eksisteerimast ning Poola ei olnud enam iseseisev, polnud poola rahvas kuhugi kadunud ning niikaua kui nad Poola nimel võitlesid, püsis ka Poola.

Laulu muusikaks on masurka, mille autor pole teada. Tõenäoliselt seadis Wybicki ise selle kokku rahvaviiside ainetel, sest selline rahvamuusika kunstilisse vormi panek oli tol ajal kõrgklassi seas moes.

Laulust sai kiiresti Poola üks kõige populaarsemaid patriootlikke laule. Sõnu on aja jooksul mitmel korral muudetud. Ametlikult kinnitati see Poola hümniks 1926. aastal.

## Tekst

## Muusikanoatsioon
 \header {tagline = ""} \relative c' }
\score {\unfoldRepeats \relative c' }
\midi {}}

## Viited
Faneriitne struktuur

**Faneriitne struktuur** on tardkivimi struktuur, mille korral on teda moodustavad mineraaliterad palja silmaga eristatavad.

Faneriitne struktuur on omane süvakivimeile, sest maakoores aeglaselt tardudes on kristallidel olnud aega suuremaks kasvada. Faneriitsele struktuurile vastandub afaniitne, mille korral on kristallid nii väiksed, et palja silmaga pole võimalik neid eristada.

Tüüpiline faneriitne kivim on graniit.
Ivanhorod

**Ivanhorod** (ukraina keeles Івангород) on küla Ukrainas Tšerkassõ oblastis Umani rajoonis.

2001. aastal oli küla elanike arv 1193.
Yadkin

**Yadkin** ehk **Yadkini jõgi** on jõgi USA-s Põhja-Carolina osariigi keskosas, Pee Dee jõe ülemjooks, üks Põhja-Carolina suuremaid jõgesid.

Jõe pikkus on 321 või 325 km. 

Ta saab alguse osariigi loodeosast *[[Blue Ridge Parkway]]* juurest Blue Ridge'i mägedest ning voolab edelasse.

Alates ühinemisest Uwharri jõega (Uharie jõgi)  hakkab ta kandma Pee Dee jõe nime. Cheraw' lähedal, Troyst lääne pool  jõuab jõgi kärestikuna Lõuna-Carolina osariiki. Pee Dee jõgi suubub Atlandi ookeani. Koos Pee Dee jõega on jõe pikkus umbes 700 km.

Jõgi on mitmes kohas vee ja elektrienergia saamiseks ning üleujutuste vältimiseks tammidega paisutatud. Tähtsamad veehoidlad on (ülemjooksust alamjooksu poole) W Kerr Scotti veehoidla, High Rocki järv ja Badini järv.

Paljud Põhja- ja Lõuna-Carolina piirkonnad saavad vee Yadkini või Pee Dee jõest. Põua ajal vaieldakse vee jaotamise üle. 

Jõgi on laialdaselt kasutusel puhkealana. Kevadel ja varasuvel püütakse kala. Sõidetakse kanuuga ja parvega. Jõgi voolab osalt läbi *[[Pilot Mountain State Park]]*. Seal, kus jõgi läheb üle Pee Dee jõeks, on jõe ääres *[[Morrow Mountain State Park]]* ja Uwharrie metsakaitseala. 

Jõe ülemjooksu piirkonnas rajasid Määrimaa päritolu ümberasujad Bethlehemist Pennsylvania osariigist 1753 Wachovia koloonia. Kuni Iseseisvussõjani tuli Pennsylvaniast tuhandeid koloniste, kes olid enamalt jaolt saksa ja iirišoti päritolu.  

Jõe järgi on nime saanud Yadkini maakond. 

## Vaata ka
*Yadkini maakond
*Põhja-Carolina jõgede loend
*Lõuna-Carolina jõgede loend
Yadkini maakond

**Yadkini maakond** (*Yadkin County*) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis Piedmonti piirkonnas.

Maakonna põhja- ja idapiiriks on Yadkini jõgi, mille järgi ta on nime saanud.

Maakonna halduskeskus on Yadkinville.

Maakonna pindala on 874 km². Veepindala on 5 km².

Elanike arv oli 2000. aasta rahvaloenduse järgi 36 348. Aastal 1990 oli elanikke 30 448.

## Naabermaakonnad
* Surry maakond (põhjas)
* Forsythi maakond (idas)
* Davie maakond (kagus)
* Iredelli maakond (edelas)
* Wilkesi maakond (läänes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 1850. aastal Surry maakonna osast, mis jäi Yadkini jõest lõuna poole.

## Haldus
Yadkini maakond kuulub piirkondlikku organisatsiooni *[[Northwest Piedmont Council of Governments]]*.

Maakonnal on 12 halduslikku alajaotust (*[[township]]*):
* Boonville
* Deep Creek
* East Bend
* Forbush
* North Buck Shoals
* North Fall Creek
* North Knobs
* North Liberty
* South Buck Shoals
* South Fall Creek
* South Knobs
* South Liberty

## Rahvastik
### Linnad
* Arlington
* Boonville
* East Bend
* Jonesville
* Yadkinville
### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Yadkini maakonnas oli 36 348 inimest, 14 505 leibkonda ja 10 588 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 42 in/km².

Elamuühikuid (*housing units*) oli 15 821 (keskmine tihedus 18/km²).

Rassiline koosseis oli järgmine:
* valgeid 92,54%
* mustanahalisi 3,43%
* põlisameeriklasi 0,16%
* aasialasi 0,17%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0.02%
* teistest rassidest 2,91%
* mitmest rassist 0,77%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 6,48%.

14 505 leibkonna seas oli
* 32,10% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi;
* 60,00% koos elavaid abielupaare;
* 9,00% neid, kus oli ilma abikaasata naine;
* 27,00% neid, mis ei olnud perekonnad.

* 24,00% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
* 10,50% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene.

Leibkonnas oli keskmiselt 2,47 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,92 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii:
* 24,00% alla 18-aastasi;
* 7,50% 18–24-aastasi;
* 30,20% 25–44-aastasi;
* 24,20% 45–64-aastasi;
* 14,20% üle 65-aastasi.

Ea mediaan oli 38 aastat.

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 96,40 meessoost inimest. Iga vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 93,60 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 36 660 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 43 758 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 29 589 dollarit, naistel 22 599 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 18 576 dollarit.

10,00% elanikkonnast ja 7,10% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 10,90% alla 18-aastasi ja 17,40% üle 65-aastasi.

## Haridus
Yadkini maakonnas on kaks keskkooli (Forbushi ja Starmounti keskkool) ning 8 alg- ja põhikooli.

## Põllumajandus
Yadkini maakond on osa Yadkini oru veinipiirkonnast.

Kasvatatakse tubakat, mais, nisu, kaera, otra, sojauba ja heina. Peetakse veiseid.

## Metsandus
Raiutakse mändi ja tamme.

## Viited

## Välislingid

* Yadkini maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Roherähn

**Roherähn** ehk **meltsas** (*Picus viridis* L.) on linnuliik rähniliste seltsist rähnlaste sugukonnast rähni perekonnast.

Roherähn on Euroopa rähnidest vahest kõige tuntum, kuigi mitte alati kõige tavalisem. Ta paistab silma oma suuruse, efektse välimuse ja valjude häälitsustega. 

## Kirjeldaja
Liigi teaduslik nimi pärineb Carl von Linnélt (1758). 

## Levila
Roherähn esineb suuremas osas Euroopast ning Aasia lääneosas. Roherähn on Eestis viimasel kahel kümnendil muutunud haruldaseks, viimase hinnangu järgi on tema pesitsusaegne arvukus kõigest 50–100 paari, talvine arvukus 100–200 isendit.

## Välimus

### Suurus
Roherähn on turteltuvi suurune. Tema pikkus on 30...36 cm, tiibade siruulatus 45...51 cm.  

### Värvus
Roherähn on väga roheline (oliivroheline). Ta ei torka maastikul alati hästi silma. Nähtavus oleneb suurelt jaolt valgusest.  

Isas- ja emaslinnu sulestik on sarnane. Mõlemad on ülaltpoolt tumerohelised ja altpoolt kollakasrohelised. Kroon ja kukal on vaarikpunased. 

Isaslind erineb selle poolest, et vurrude kohal oleva musta triibu keskel on vaarikpunane. 

Silmade ja noka vahelised alad ning silmade ümbrus on nii emasel kui ka isasel mustad, välja arvatud Pürenee poolsaarel elaval alamliigil *Picus viridis sharpei*, kellel must piirkond puudub. 

Keha tagaosa on kroomkollane. Lennusulgede välisvõrk on musta-valgetriibuline. 

Nokk ja jalad on tumehallid. 

Mõlemast soost poegadel on noka alus vaarikpunane. Ülaosa on triibuline, alaosa triibuline, vöödiline ja tähniline.

## Elupaik
Roherähn elab tavaliselt avatumal maastikul kui kirjurähnid. 

Ta elab vanades metsaparkides ning vanade puudega avamaastikul, mitte tihedates puistutes.  

## Käitumine
Kuigi roherähn on suur ja raske, lendab ta kergelt ja hoogsalt. 

Ta laskub tüvele või oksale ning hakkab diagonaalis või spiraalselt kiirete jõnksuliste hüpetega ülespoole liikuma, peatudes aeg-ajalt, pea taha kallutatud ja nokk kere suhtes täisnurga all. Ta koputab ägedalt vastu puukoort, tõenäoliselt kuulatades, kas selle all leidub tema saakloomade poolt tehtud õõnsusi. Harva laskub ta veidi allapoole, saba ees. 

Ta püüab putukaid, ajades oma pika keele välkkiirelt välja, nii et putukas jääb kleepuva süljega kaetud keeleotsa külge. 

Varakevadest kuni suveni hüüab roherähn "pluu, pluu, pluu". See naeru meenutav häälitsus on tüüpiline metsahääl. Rahvas on seda "laulu" pidanud läheneva vihma märgiks, kuid see ei pea paika. Kuigi ka roherähni on kuuldud vastu puud "trummeldamas", ei kasuta ta sellist häälitsust nii sageli nagu kirjurähnid. Ohusignaaliks on eriti rõhutatud naer. 

Toit on samasugune nagu kirjurähnidel, ainult et roherähnile meeldivad sipelgad. Ta ründab metsas suuri sipelgapesi, lükates pesa katvad männiokkad nokaga kõrvale ning näpsates sipelgad keelega. Sipelgaid otsides võib ta puudest kaugele minna.

## Paljunemine
Pesaõõnsus sarnaneb kirjurähnide omaga, kuid on suurem. See võib olla umbes meetri kõrgusel maapinnast või kõrge puu otsas. 

Aprilli lõpus või mai alguses muneb roherähn puidukildudele seitse läikivat valget muna. Tal on aastas ainult üks kurn.

## Viited

## Välislingid

* 

* Roherähn bio.edu.ee
* Roherähn e. meltsas Loodusõpe
Poksviirused

**Poksviirused** ehk **rõugeviirused** on kaksikahelalised DNA-viirused, mille replikatsioon toimub tsütoplasmas, mistõttu nad saavad oma genoomi iseseisvalt  transkribeerida ja replitseerida. 

Poksviirused moodustavad sugukonna **Poxviridae**.

## Vaata ka

* rõuged
* ahvirõuged
* lehmarõuged
Al-Yābis (Irbid)

**Al-Yābis** (اليابس) on vadi Jordaanias Irbidi kubernerkonnas. Araabia keeles on Al-Yābisi vadi täisnimi وادي اليابس  
(*Wādī al-Yābis*). 

On arvatud, et Piiblis mainitav Krit on sama jõgi. 

## Välislingid
*Fotod
Al-Yābis

**Al-Yābis** on kahe vadi nimi Jordaanias:

***[[Al-Yābis (Irbid)|Al-Yābis]]** Irbidi kubernerkonnas
***[[Al-Yābis (Al-Karak)|Al-Yābis]]** Al-Karaki kubernerkonnas
Lähtetekst

**Lähtetekst** on kirjaliku tõlke alusmaterjaliks olev tekst. 

Lähteteksti tõlkimise tulemusel tekib tõlketekst.
Leopold I (täpsustus)

**Leopold I** on olnud mitme valitseja nimi:

* **[[Leopold I]]** (1640–1705), Saksa-Rooma keiser 1658–1705
* **[[Leopold I (Baden)|Leopold I]]** (1790–1852), Badeni suurhertsog 1830–1852
* **[[Leopold I (Austria hertsog)|Leopold I]]** (1290–1326), Austria ja Steiermargi hertsog
* **[[Leopold I (Anhalt-Dessau)|Leopold I]]** (1676–1747), Anhalt-Dessau vürst
***[[Leopold I (Lippe)|Leopold I]]**, Lippe vürst 1789–1802 
* **[[Leopold I (Austria markkrahv)|Leopold I]]** (Leopoldo I; umbes 940 – 994), Austria markkrahv 976–994

## Vaata ka
* Léopold I (1790–1865), belglaste kuningas 1831–1865
*Leopold II
*Leopold III 
*Leopold IV
*Leopold V
Frankfurt

**Frankfurt** ehk **Maini-äärne Frankfurt** ehk **Frankfurt Maini ääres** (saksa keeles Frankfurt, Frankfurt am Main, Frankfurt/Main) on linn Saksamaal Hesseni liidumaal.

## Ajalugu

Linna on esmamainitud 794. aastal. Selle asutas Frangi riigi valitseja Karl Suur.

Juba keskajast on Frankfurt olnud Saksamaa vürstiriikide tähtsamaid linnu.

Aastatel 1816–1866 oli Frankfurt Saksa Liidu keskus.

1848. aastal pärast 1848. aasta märtsirevolutsiooni moodustati Frankfurdi Pauli kirikus esimene Saksamaa esinduskogu – Frankfurdi Rahvuskogu.

## Rahvastik
2024. aastal elas Frankfurdis 776&nbsp;843 inimest, kellest üle 400&nbsp;000 oli vähemalt piiratud rändetaust.

## Majandus
Frankfurt on Saksamaa transpordikeskus ja Mandri-Euroopa suurim finantskeskus. See on ka Euroopa rahandus- ja messikeskus. Linnas asuvad Euroopa Keskpank, Saksa Föderaalpank ja Frankfurdi börs.

2005. aastal oli Frankfurdi SKP 75&nbsp;341 eurot, mis oli suurem Saksamaa keskmisest ja moodustas 336% Euroopa Liidu keskmisest SKP-st.

## Arhitektuur ja vaatamisväärsused
Frankfurdi kesklinna ilmestavad pilvelõhkujad, millest Commerzbank Tower on 258,7 meetriga Saksamaa ja kogu Euroopa Liidu kõrgeim hoone. Teise maailmasõja ajal sai Frankfurdi kesklinn liitlasvägede pommirünnakus kahjustada, kuid vaid väike osa neist ehitati uuesti üles. See jättis pilvelõhkujate ehitamiseks palju ruumi ja vähe opositsiooni, samal ajal kui Euroopa linnade kesklinnades tavaliselt ei soovitud eriti pilvelõhkujaid näha, kuna neid ei peetud ajalooliste südalinnadega kokku sobivaks. Frankfurdi esimene kõrghoone, 110 meetri kõrgune City Gate (toona Shell Tower) valmis juba 1966. aastal, tõeline pilvelõhkujate ehitusbuum algas 1970. aastatel, 1990. aastal jõuti 200 meetrini, kui valmis 256,5-meetrine Messeturm. See on andnud Frankfurdi kesklinnale hüüdnime "Mainhattan", mis on saadud Maini jõe ja Manhattani nime liitmisest.

Frankfurdi keskväljak on Römerberg, mida ümbritsevad 14. ja 15. sajandi ehitised. Enamik neist hävis teise maailmasõja ajal, kuid ehitati hiljem uuesti üles. Keskväljakul asub linna raekoda Römer.

Frankfurdi katedraal (Püha Bartolomeuse katedraal) on gooti stiilis toomkirik, mis ehitati 14. ja 15. sajandil.

Innenstadtis asub kirjanik Johann Wolfgang von Goethe sünnikoht ja majamuuseum.


Frankfurter Dom Eiserner Steg.jpg|Frankfurdi katedraal
Frankfurt.Commerzbanktower.wmt.jpg|Commerzbank Tower
Alte Oper Frankfurt Winter 2008.jpg|Vana ooperimaja (Alte Oper)
Frankfurt am Main - Netzplan Schienennahverkehr.png


## Haldus
Halduslikult jaguneb linn 46 linnaosaks.

## Transport

Frankfurdi lennujaam on Saksamaa suurim lennujaam. See on lennuliiklustiheduselt Euroopas kolmandal ja maailmas üheksandal kohal.

## Sõpruslinnad

## Vaata ka
* Frankfurdi koolkond
* Eintracht Frankfurt
* Frankfurdi Goethe ülikool
* Frankfurdi süvauuringute instituut
* The Squaire
*Johann Wolfgang Goethe Frankfurdi ülikool
*Frankfurdi liiklussõlm

## Viited

## Välislingid

* Frankfurdi koduleht
Mozdok

**Mozdok** (osseedi Мæздæг (**Mäzdäg**)) on linn Põhja-Osseetia äärmises põhjaosas Tereki jõe vasakul kaldal Tereki-Kuma madaliku lõunaosas. Asub vabariigi pealinnast Vladikavkazist 92 km kaugusel põhja pool. 

Linn on Mozdoki rajooni keskus.

Mozdokis on kümme keskkooli, muusikakool, muuseum, teater, kahe Moskva kõrgkooli filiaalid, toiduainete-, kerge- ja ehitustööstuse ettevõtteid. Linna läbib raudtee ja ta on mitmete maanteede sõlmpunkt.

## Ajalugu
Mozdoki (Mezdeug) asula rajati 1759. aastal. 1763. aastal vallutasid Vene väed Mezdeugi ja sinna Väike-Kabardi alale rajati Venemaa piirikindlus. Mozdoki nimi arvatakse pärinevat kabardi-tšerkessi keelest ja tähendavat tihedat metsa.  

1785. aastal sai Mozdok linnaks ja maakonnakeskuseks. 

18. sajandi lõpus ja järgmise alguses oli linn oluline kaubanduskeskus Põhja-Kaukaasias. 

1823. aastal alustati petrooleumi tootmist. 1870. aastatel ehitati raudtee Rostovist Doni ääres Kaspia läänerannikule, millest Mozdok jäi kõrvale ja seetõttu kaotas oma majandusliku tähtsuse ja ka linnastaatuse.

Edaspidi sai Mozdok aleviks (*слобода*) ja kaubanduskeskuseks lähikonna kasakastaniitsadele ja osseetide küladele. 1920. aastate alguses asula areng hoogustus ning ta sai uuesti linnaks.

## Viited
Yabucoa vald

**Yabucoa** on vald Puerto Rico kaguosas, Ceiba lähedal.

Lõuna poole jääb Maunabo, põhja poole San Lorenzo, Las Piedras ja Humacao, lääne poole Patillas.

Linna hüütakse ka Suhkrulinnaks või Suhkrutelinnaks (*La Ciudad de los Azúcar*, *La Ciudad del Azúcar*). Linna ümbruses kasvatatakse suhkruroogu.

2000. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 43 140.

Linna pindala on 143 km². Rahvastiku tihedus oli 2000. aastal 276,5 in/km². Elamuühikud oli 13 688. Sissetulek inimese kohta oli 6125 dollarit aastas.

## Yabucoa linnaosad
* Aguacate
* Calabaza
* Camino Nuevo
* Guayabota
* Jácana
* Juan Marín
* Limones
* Playa
* Pueblo
* Tejas
*Yabucoa barrio-pueblo

Yabucoa rajati 1793.

Kuni 1970. aastateni oli Yabucoa põllumajanduslik mägiasula, kus moodsast elust oli vähe märke. Kuigi mõned elanikud, sealhulgas mõned kohalikud talunikud, olid jõukad, elasid seal põhiliselt põllutöölised (*[[jíbaros]]*). Ainuke ühendus Puerto Rico suuremate linnadega oli vastrajatud Caguase–Humacao kiirtee. Yabucoasse sai sõita põhiliselt Humacao kaudu.

1980. aastal hävis suures Yabucoa suurim supermarket, mis kuulus ketti Supermercados Coop.

1989. aastal korraldas WBO Yabucoas esimese suure võistluse: poksi maailmameistrivõistluste matši Orlando Fernándeze ja Julio Gervacio vahel. Fernández võitis nokaudiga 12. raundis.

1990. aastad tõid Yabucoasse industrialiseerimise: mitu firmat tõi sinna oma peakorteri. Tööstuse areng ning kiirtee Fajardo kaudu San Juani viisid majanduse õitsengule.

## Tuntud yabucoalasi
* Orlando Fernández, poksimaailmameister
* Pepita Díaz, õpetaja
* Santiago Vidarte
* Antonio Ayuso Valdivieso
* Jaime Bague
* Felix Millan, pesapallur
* Nydia Velázquez, USA Esindajatekoja liige
* Lunna, pop- ja džässlaulja

## Viited

## Välislingid

* Asukohakaart: klõpsamisel ilmub valla kaart; Yabucoa lipp
* Yabucoa hümn
Gegharkhunikhi maakond

**Gegharkhunikhi maakond** on 1. järgu haldusüksus Armeenias.

Maakonda kuulub ka Artsvašeni eksklaav Aserbaidžaanis, mis on Aserbaidžaani poolt okupeeritud. Maakonnas asub Sevani järv.

## Viited