open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Efraín Ríos Montt

**José Efraín Ríos Montt** (16. juuni 1926 Huehuetenango, Guatemala – 1. aprill 2018 Guatemala, Guatemala) oli Guatemala sõjaväelane (kindral) ja poliitik. 23. märtsist 1982 kuni 8. augustini 1983 oli ta Guatemala president.
Söe arboreetum

**Söe arboreetum** on arboreetum Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tõrve ja Kassivere külas. Ala pindala on 114,6 ha. Ala on kaitse alla võetud.

## Viited

## Välislingid
*
Matsi dendraarium

**Matsi dendraarium** on dendraarium Harju maakonnas Anija vallas Kehra külas Matsi talu juures. Dendraariumi pindala on 1,7 ha. Dendraarium on kaitse alla võetud alates 1989. Dendraarium rajati 1965.

## Viited

## Välislingid
*
Jänese matkarada

**Jänese matkarada** on Tartu linnas asuv matkarada, mis kulgeb Emajõe kallasrajal. 

Rada rajati 2000. aastate algul. Raja tegemine maksis 1,2 miljonit krooni.

## Viited

## Välislingid
*Tartu sai juurde uue loodusraja, ERR, 5. september 2013
* Tartlased saavad sügisel poole Jänese matkarajast tagasi, Tartu Postimees, 15. juuni 2018 
*Hooldamata Jänese matkarajal sai mees vigastada, Tartu Postimees, 10. august 2015 
*Aet Rebane. Eksperiment. Jänese matkaraja läbib rõõmuga algusest lõpuni vaid fanaatik, Tartu Postimees, 1. august 2020 
*Emily Lieberg. Riigikohus: Tartu linn tohib Emajõe äärde matkaraja ehitada ka siis, kui omanikud seda ei taha. Tartu Postimees. 2. juuni 2025
Kiideva–Puise matkarada

**Kiideva-Puise matkarada** on matkarada Lääne maakonnas Kiideva ja Puise küla vahel Matsalu lahe põhjakaldal. Rada on 3,4 km pikk.

Matkaraja teele jääb muu hulgas Lõpre tamm.

## Viited

## Välislingid
*https://menu.err.ee/267628/tartu-sai-juurde-uue-loodusraja
*https://tartu.postimees.ee/3288799/hooldamata-janese-matkarajal-sai-mees-vigastada
Fortnite Battle Royale

**"Fortnite Battle Royale"** on 2017. aasta septembris PC-le, PS4-le, Xbox One-ile, Nintendo Switch-ile ja telefonidele välja antud videomäng. Mäng on tasuta allalaaditav internetist, kuid mängu PvE versioon "Save The World" on tasuline. Mängu töötas välja Epic Games.
 
"Fortnite Battle Royale" on mängumood "Fortnite"-is, kus 100 inimest võistlevad üksteisega ellujäämise nimel kas üksi, kahekesi või neljakesi. Mängus on ka torm, mis liigub ringikujuliselt, muutudes järjest väiksemaks, ajades mängijaid üksteisega kokku. Tormi sisse jäädes kulub mängijal elusid, mis võib lõppeda surmaga. Mängus saab võita ainult üks inimene või üks meeskond. 

Mängus saab ka kulda koguda.
Mängu teeb eriliseks just see, et seal on võimalik ehitada eri materjalidest treppe, seinu, koonuseid ja katuseid. Mängus on mitmesuguseid relvi, sama valdkonna relvad on eri värvi ehk eri tugevusega.Värvid on: Hall ehk Common, Roheline ehk Uncommon, Sinine ehk Rare, Lilla ehk Epic ja Kollane/Kuldne ehk Legendary. Relvi saab ka kulla eest paremaks teha rääkides erinevate karakteritega.Mängus saab ka craftida osade eest mida maast saab. Mängust on võimalik saada ja osta ka mängusisest raha – V-Buckse. V-Bucksidega saab mängija osta Tegelasi (skins), Tantse (emotes),seljakotte (Back Blings), kirkasid (pickaxes) ja Puritiibe (Gliders)
Kudjape–Upa loodusrada

**Kudjape–Upa loodusrada** on loodusrada Saare maakonnas Kudjape asulas. Rada algab Kudjape kalmistu juurest. Rada on 5 km pikk. Rada kulgeb läbi laialehise metsa ja loomänniku.

## Viited
Penijõe matkarada

**Penijõe matkarada** on matkarada Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Penijõe küla juures. Matkarada jääb Matsalu rahvuspargi alale. Raja pikkus on 3,2–7 km. Rada kulgeb mööda roostikke ja niite. Rajal asub 8 m kõrgune vaatetorn.

## Viited
Vepriai meteoriidikraater

**Vepriai meteoriidikraater** (leedu keeles: *Veprių krateris*) on meteoriitset päritolu impaktkraater Ukmergė rajoonis Leedus Vepriai alevi juures. Tegemist on suurima meteoriidikraatriga Leedus.

Kokkupõrke põhjustas umbes 300-meetrise läbimõõduga 160 ± 10 miljonit aastat tagasi (juura ajastul) Maa atmosfääri sisenenud asteroid. Asteroid langes Paleosoikumi liivakivi ja lubjakivi kihtidele, tekitades suhteliselt sügava löögijälje. Plahvatusel vabanenud energia oli hinnanguliselt võrdne 200 000 Hiroshimale heidetud tuumapommi omaga. Juura ajastul asus kraatris väike järv. Hiljem täitus kraater setetega (savi, liiv) ja jääaeg tasandas sealse maastiku lõplikult, nii et tänapäeval on Vepriai meteoriidikraater täielikult mattunud.  

Pinnasekihtide alla mattunud kraater avastati 1978. aastal, mil puursüdamikest avastati impaktiiti.

## Viited
Signe Lahtein

**Signe Lahtein** (kuni 1998 **Signe Valk**; 10. mai 1977 Põltsamaa – 2. aprill 2018 Tartu) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1995. aastal hõbemedaliga Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ja 2001. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli infoteaduse eriala bakalaureuseõppe.

1990. aastate teisel poolel alustas ta tööd Õhtulehe reporterina. Veel töötas ta ajakirjades Meie Pere, Kroonika, Naisteleht ja Nipiraamatus. Aastatel 2015–2018 oli ta heategevusliku telesaate "Kodutunne" saatejuht.

## Hukkumine liiklusõnnetuses
Signe Lahtein sattus 22. märtsi hilisõhtul Tallinna–Tartu maanteel Adavere tuuliku lähistel liiklusõnnetusse, kui tema juhitud sõiduauto põrkas kokku suure veokiga. Ta oli 22. märtsist 2. aprillini koomas ning suri saadud vigastuste tõttu 2. aprillil 2018 haiglas. Ta maeti Jüri kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Signe Valk Eesti artiklite andmebaasis "''Index Scriptorum Estoniae''" (ISE) 
*Signe Lahtein Eesti artiklite andmebaasis "''Index Scriptorum Estoniae''" (ISE)
*Haud Jüri kalmistul
Etihad Airwaysi sihtkohad

**[[Etihad Airways|Etihad Airwaysi]]** sihtkohtade nimikiri pole täielik.

* **[[Ameerika Ühendriigid]]**
**Chicago – Chicago O'Hare rahvusvaheline lennujaam
**Los Angeles – Los Angelese rahvusvaheline lennujaam
**New York – John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam
**Washington – Washington Dullesi rahvusvaheline lennujaam
* **[[Araabia Ühendemiraadid]]**
**Abu Dhabi – Abu Dhabi rahvusvaheline lennujaam
* **[[Aserbaidžaan]]**
**Bakuu – Bakuu Heydər Əliyevi rahvusvaheline lennujaam
* **[[Austraalia]]**
**Brisbane – Brisbane'i lennujaam
**Melbourne – Melbourne'i lennujaam
**Perth – Perthi lennujaam
**Sydney – Sydney Kingsford-Smithi rahvusvaheline lennujaam
* **[[Austria]]**
**Viin – Viini rahvusvaheline lennujaam
* **[[Bahrein]]**
**Bahrein – Bahreini rahvusvaheline lennujaam
* **[[Bangladesh]]**
**Dhaka – Shahjalali rahvusvaheline lennujaam
* **[[Belgia]]**
**Brüssel – Brüsseli lennujaam
* **[[Egiptus]]**
**Kairo – Kairo rahvusvaheline lennujaam
* **[[Filipiinid]]**
**Manila – Ninoy Aquino rahvusvaheline lennujaam
* **[[Hiina]]**
**Chengdu – Chengdu Shuangliu rahvusvaheline lennujaam
**Hongkong – Hongkongi rahvusvaheline lennujaam
**Peking – Pekingi lennujaam
**Shanghai – Shanghai Pudongi rahvusvaheline lennujaam
* **[[Hispaania]]**
**Madrid – Madridi Barajase Adolfo Suáreze lennujaam
* **[[Holland]]**
**Amsterdam – Amsterdami Schipholi lennujaam
* **[[Iirimaa]]**
**Dublin – Dublini lennujaam
Luxembourgi lennujaam

**Luxembourgi lennujaam**, asukoha järgi nimetatud ka kui **Findeli lennujaam** (IATA: **LUX**, ICAO: **ELLX**), on Luksemburgi ainus rahvusvaheline lennujaam. See on Luxairi ja Cargoluxi kodulennujaam.

## Välislingid
* Luxembourgi lennujaama koduleht
Saare matkarada

**Saare matkarada** (ka **Saare õpperada**) on matkarada Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saare külas. Rada jääb Silma looduskaitsealale ja kulgeb Sutlepa mere kallastel. Raja pikkus on 1 km.

## Viited
Rudolf Sarap

**Rudolf Sarap** (13. märts 1923 Omsk, Vene SFNV – 30. august 1995 Tallinn) oli eesti kultuuritegelane.

1950. aastal lõpetas ta kiitusega Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi. Hiljem õppis aspirantuuris Moskva Riikliku A. Lunatšarski nimelises Teatriinstituudis ja sai filosoofiakandidaadi kraadi.

Aastatel 1951–1955 oli ta Tallinna Riikliku Kunstimuuseumi direktor.

Hiljem oli ta ühiskonnateaduste õppejõud Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. Konservatooriumis oli ta marksismi-leninismi kateedri juhataja ja professori kohusetäitja.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1969 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Sajan Sančat

**Sajan Sančat** (tõva kirillitsas **Саян Санчат**; sündinud 27. märtsil 1974 Krasnojarskis) on Venemaa endine poksija, rahvuselt tõvalane.

Ta lõpetas 1996. aastal Novosibirskis kehakultuurikolledži.

## Harrastajana
Ta oli sulgkaalus (kuni 57 kg) Venemaa meister aastatel 1996 ja 1998. Ta oli esimene tõvalasest poksija, kes on tulnud Venemaa meistriks.

Ta sai sulgkaalus (kuni 57 kg) pronksmedali 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile István Kovácsile (Ungari) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Ramaz Palianile (Türgi) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

## Elukutselisena
Ta poksis oktoobrist 2000 kuni märtsini 2004 elukutselisena. Ta pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 18 (neist 10 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.

Ta oli 10. novembrist 2001 kuni 13. juunini 2003 WBC maailmameister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg).

## Treenerina
Pärast sportlaskarjääri töötas poksitreenerina Novosibirskis, hiljem Kõzõlis.

## Viited

## Välislingid
*Sajan Sančat (Sayan Sanchat) lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Soontaga matkarada

**Soontaga matkarada** on matkarada Valga maakonnas Tõrva vallas Soontaga külas. Rada jääb Soontaga looduskaitsealale. Raja pikkus on 2,9 km.

## Viited
Loosalu–Paluküla loodusrada

**Loosalu–Paluküla loodusrada** on loodusrada Rapla maakonnas Rapla vallas. Rada jääb Kõnnumaa maastikukaitsealale. Raja pikkus on 7,7 km.

Matkarajale jäävad Loosalu raba ja Loosalu järv.

## Viited
Sepa mägi

**Sepa mägi** on kõrgendik Saare maakonnas Muhu vallas Päelda külas; ühtlasi kõrgeim koht Muhu saarel. Kõrgendik ulatub 25,1 m üle merepinna.

## Viited
Jan Lätt

**Jan Lätt** (sündinud 17. märtsil 1976 Tartus) on eesti ettevõtja ja karikaturist.

## Haridus
Õppis Tartu Kunstigümnaasiumis, mille lõpetas 1994. aastal. Seejärel lõpetas Tartu Ülikooli majandusteaduskonna 2002. aastal rahvamajanduse erialal. 2001–2003 õppis Tartu Ülikooli suhtekorralduse magistrantuuris ja 2005–2007 Tartu Ülikooli ettevõtluse ja tehnoloogia juhtimise magistrantuuris.  

## Töö
2005–2012 oli Lätt Eesti Krediidipanga Tartu regiooni juht. Veel on ta töötanud Hansa Liising Eesti ASis; Henkel Balti OÜs, kus ta oli Baltikumi suurklientide müügijuht ja finantsjuhina rahvusvahelises mobiilimaksete ettevõttes Fortumo OÜ. 

## Looming
Jan Lätti ühed esimesed joonistused avaldas Liivimaa Kroonika 17. septembril 1993 koomiksis "Tuhkatriinu", kokku ilmus seda koomiksit kuuel korral. Tema karikatuure on avaldanud ka Tartu Postimees. 2017. aastal illustreeris ta Andre Sevastjanovi lauamängu "Doktor, mul on mure".

## Tunnustus

* 2010 Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, äramärgitud töö 

## Viited

## Välislingid
* Palmet Lukud – Huumorivõistlus – Jan Lätt karikatuurid
Jõukilogramm

**Jõukilogramm** (tähis **kgf**) on jõu mõõtühik MKSA-süsteemis. 1 kgf on võrdne jõuga, mis annab kehale massiga 1 kg standardse raskuskiirenduse, s.o 9,80665 m/s2.

Jõukilogrammi arvväärtus njuutonites:
: 1 kgf = 9,80665 N.

## Viited

## Välislingid
* Jõuühikute teisendamine (kalkulaator)
Netisläng

**Netisläng** (ka **netikeel**; inglise keeles  *Internet slang*, *netspeak*) on keelevariantide perekond (*language variety*), mida kasutatakse internetisuhtluses ja mis varieerub vastavalt kasutajatele ja suhtlusolukordadele.

Netislängi alla paigutatakse osalt vahendid ja võtted, mis on otseselt seotud arvuti (sh nutitelefon ja tahvelarvuti) omadustega ja võetud kasutusele just netisuhtluses (nt klaviatuuri abil sisestatud emotikonid). Teiselt kuuluvad siia tavasuhtluse vahendid ja võtted, mida netisuhtlus on muutnud populaarseks ja mis leiavad seal eriti laia kasutust (nt akronüümid ja muud lühendused nagu *[[LOL]]* "laugh out loud"). Lisaks on osa netislängi jooni suulise keele ja suulise dialoogi jooned, mis on üle kantud kirjalikku suhtlusse.

Netisläng sündis Interneti algusaegadel ja osalt väljaspool netti. Nt Useneti kasutajate keel ja leetspeak teatetahvlisüsteemis (BBS, IRC jne). Tegu on pidevalt ja kiiresti muutuva keelevariandiga, mis omandatakse üldjuhul tegeliku keelekasutuse käigus, kuigi on kirjutatud ka netislängi stiilijuhiseid (*Wired Style*).
 
Slängi termini kasutamine selle nähtuse kohta on tinglik. Släng (*slang*) viitab üldjuhul kindla sotsiaalse või erialase inimrühma erisõnavarale või kinnisfraasidele. Netislängi puhul on tegu ka grammatiliste erijoontega (eesti netisüntaksi erijoon on öeldise (eriti *olema*) sage puudumine: *Sul auto load muidu olemas? Ta jube tore inimene.*). Lisaks on suur osa kindlates rühmades kujunenud keelenditest ja suhtlusvõtetest läinud rühmaülesesse kasutusse.

Keskne motiiv netikeelendite kasutamiseks on olnud tekstitootmise lihtsustamine ja kiirendamine, osalt ka vajadus mahutada võimalikult palju infot sisaldav tekst ettenähtud väiksesse ruumi (Twitter jm). Oluline mõju netislängile on arvuti tarkvaral ja riistvaral (klaviatuuril olevad märgid, ekraani suurus, sõnumi tähemärkide maksimaalne hulk, jms).

Netislängi leidub kõige enam ja kõige järjekindlamalt argises spontaanses netidialoogis (kiirsuhtlus), Facebookis, jututubades, netimängudes, blogides jms.

Netislängi jooni kasutatakse ka suhtluses väljaspool internetti ja tavasuhtlust, nt telefonisõnumites ja ilukirjanduses.

Netislängi mõju keelekasutusele on nähtud erinevalt. Osa autoreid (eriti keelekorraldajad) on näinud selles ohtu kirjakeelele ja selle reeglite valdamisele. Osa autoreid näeb netislängis (sh selle keelevigades) keele rikastamise ja uuendamise abinõu.

## Olulisi netislängi jooni
Allikad: 

## Viited

## Kirjandus
* Soodla, Karin. *Morfoloogilisi, morfosüntaktilisi ja sõnamoodustuslikke nähtusi eesti internetikeeles*. Magistritöö. Tartu Ülikool 2010. http://dspace.ut.ee/handle/10062/15263
Füüsikaline atmosfäär

**Füüsikaline atmosfäär** ehk **normaalatmosfäär** (tähis **atm**)  on mittesüsteemne (SI-väline) rõhuühik. Rõhk 1 atm võrdub 760&nbsp;mm kõrguse elavhõbedasamba (760&nbsp;mm Hg) rõhuga normaaltingimustel (temperatuuril 0&nbsp;°C ja raskuskiirendusel 9,80665&nbsp;m/s2).

SI-süsteemi ühikutes 
:1 atm = 101&nbsp;325 Pa&nbsp;=&nbsp; 1013,25 hPa (hektopaskalit).

Muudes rõhuühikutes
:1 atm &nbsp;=&nbsp; 760 torr &nbsp;=&nbsp; 760 mm Hg &nbsp;=&nbsp; 1013,2 mbar &nbsp;=&nbsp; 101,325 kPa.

## Vaata ka
* Tehniline atmosfäär
* Standardatmosfäär

## Viited
Valeri Sõdorenko

**Valeri Petrovõtš Sõdorenko** (ukraina keeles **Валерій Петрович Сидоренко**; sündinud 23. septembril 1976 Energodaris Zaporižžja oblastis) on Ukraina endine poksija.

Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Maikro Romerole (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Ta võitis kukk-kaalus (kuni 48 kg) 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. 

## Isiklikku
Tema kaksikvend on samuti tuntud Ukraina poksija Volodõmõr Sõdorenko.

## Viited

## Välislingid
*
Paul Verhoeven

*Paul Verhoeven (poliitik) (sündinud 1955), Hollandi poliitik
*Paul Verhoeven (Saksa režissöör) (1901–1975), Saksa režissöör ja näitleja
*Paul Verhoeven (Hollandi režissöör) (sündinud 1938), Hollandi režissöör
Rudgy Pajany

**Rudgy Pajany**, kodanikunimega **Jérôme Pajany** (sündinud 6. juulil 1990 Dakaris Senegalis) on prantsuse laulja, kes on spetsialiseerunud 1960.-1980. aastate muusika taasesitustele. 

Tema tuntumateks singliteks on "Mistral Gagnant" (2013) ja "En Silence" (2015).

## Diskograafia
### Albumid
* "Mes Jours" (2014)
* "Pluie d'été" (2015) 
* "Pluie D'été édition spéciale" (2018)

### Singlid
* "Mistral Gagnant" (2013)
* "La Bohème" (2014)
* "En Silence" (2015)
* "Objectif terre" (2015)
* "Mon amant de St Jean" (2016)
* "Maman" (2017)

## Välislingid
* Ametlik koduleht, prantsuse keeles
* Intervjuu Rudgy Pajanyga, prantsuse keeles
* Rudgy Pajany crée le buzz sur la toile
* Rudgy Pajany
* Rudgy Pajany: parole, traduction, biographie, chansons
* Rudgy Pajany: tous les albums et les singles
* Le jeune chanteur Rudgy Pajany fait le buzz
* Le nouvel album de Rudgy Pajany est dans les bacs
* Rudgy Pajany Discography at CD Universe
Armfelt

**Armfelt** (ka **Armfeldt**) on Rootsi ja Soome aadlisuguvõsa.

Suguvõsa esiisa oli Jämtlandist pärit Erik Larsson (surnud 1659), kes aadeldati Rootsi kuninga poolt 1648. aastal ja introdutseeriti Rootsi rüütelkonda 1650. aastal nr 458 all. 

Suguvõsa liikmed kanti Soome rüütelkonda 1818. aastal nr 37 all.

## Suguvõsa liikmeid
*Erik Larsson Armfelt (surnud 1659), Rootsi sõjaväelane (kolonel), Ingerimaa Koporje linnuse ja Rootsi Kuramaa Grobina kindluse komandant, aadeldatud 1648 ja introdutseeritud Rootsi rüütelkonda nr 458 all
*Gustaf Armfelt (1626–1675), Rootsi sõjaväelane (kolonel), Liivimaa aadlilipkonna kolonelleitnant
*Claes Johan Armfelt (1657–1707), Rootsi sõjaväelane (major), Riia garnisoni kindraladjutant (1701)
*Carl Gustaf Armfelt (1666–1736), Rootsi sõjaväelane (jalaväekindral), Rootsi vägede juhataja Soomes Põhjasõjas,  introdutseeritud 1746. aastal vabahärrana Rootsi rüütelkonda nr 213 all
*Magnus Wilhelm Armfelt (1725–1795), Rootsi sõjaväelane (kindralmajor), Turu ja Pori lääni maaisand (1782–1790)
*Gustaf Mauritz Armfelt (1757–1814), Rootsi sõjaväelane (kindralmajor), Soome kindralkuberner (1805, 1812–1813), Venemaa keisririigi sõjaväelane  (jalaväekindral)
*Carl Johan Armfelt (1764–1819), sõjaväelane (leitnant), immatrikuleeriti 1818 nr 37 all Soome rüütelkonda
*Gustaf Magnus Armfelt (1793–1856), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), Uusimaa lääni ja Vaasa lääni  kuberner
*Alexander Armfelt (1794–1875), Venemaa keisririigi Soome Suurvürstkonnana riigisekretär
*Otto Friedrich Armfelt (1794–1857), Venemaa keisririigi sõjaväelane (leitnant), immatrikuleeriti 1818 nr 37 all Soome rüütelkonda
*Alexander Johann Friedrich Armfelt (1826–1898),  Venemaa keisririigi mereväelane (kontradmiral), Vladivostoki sadama komandör

## Viited

## Kirjandus
*Jully Ramsay, Frälsesläkter i Finland intill stora ofreden. Helsingfors. Förlagsaktiebolaget Söderström & C:o, Helsingfors 1909, s. 11-13

## Välislingid

*Armfelt nr 458, www.adelsvapen.com
*Armfelt nr 213, www.adelsvapen.com
Singapura kass

**Singapura kass** on kassitõug. See on üks väiksemaid kassitõuge maailmas. Singapura kassi iseloomustavad suured silmad ja kõrvad ning pruunikirju karv.

## Ajalugu
1975. aastal töötasid Tommy ja Hal Meadow Singapuris ning kui nad USA-sse naasid, nägid nad tänaval kolme pruunikirju karvaga kassi. Tänu nendele kassidele registreerisid selle tõu TICA 1979. aastal ja CFA 1982. aastal.
Täpik-maasidrik

**Täpik-maasidrik** on Ameerikas elav lind sidriklaste sugukonnast.  

## Toitumine
Enamasti on nende toiduks putukad, seemned, marjad. Söögisedel varieerub aastaajaliselt. Söövad palju putukaid, sealhulgas mardikaid ja liblikaid, eriti suvel, roomajaid,  liblikaid, ämblikke, tigusid ning ka väikeseid puuvilju. 

## Pesitsemine ja paljunemine
Pesitsevad enamasti mäenõlvadel või avatud metsades või äärmisel juhul on pesakohaks madal põõsas. Isane kaitseb territooriumi lauldes, samal ajal kui emane teeb pesa. 
Pesa teevad nad okstest, rohttaimedest ja muudest materjalidest.

Mune on kurnas 3-5, harva 2-6. Hauvad emased umbes 12-14 ööpäeva. Pojad jäävad pessa umbes 9-11 ööpäevaks.
Weimari linnukoer

**Weimari linnukoer** on jahikoeratõug.

Isaste turjakõrgus on 59–70 cm ja emastel 57–65 cm. Isaste kehakaal on 30–40 kg ja emastel 25–35 kg.

## Viited

## Välislingid

* Weimari linnukoer veebisaidil koer.ee
Marssal (Bulgaaria)

**Marssal** (bulgaaria keeles *маршал*) oli Bulgaaria sõjajõudude kõrgeim auaste.

## Ajalugu
Bulgaaria tsaaririigis kehtestati auaste 1916. aastal. See aukraad on antud kahele Bulgaaria tsaarile.

## Bulgaaria marssalid

## Vaata ka
*Marssal

*
Bipes biporus

***Bipes biporus*** on roomajaliik. Ta on üks neljast taanduriliste liigist, kellel on jalad.

Teda leidub peamiselt Mehhikos Baja California poolsaarel.

## Kirjeldus
*Bipes biporus* on roosa ussisarnane roomaja, kelle kehapikkus on 18–24 cm ja laius 6–7 mm ning kes elab vähemalt 3 aastat. Vangistuses elas täiskasvanuna püütud isend 3-aastaseks, kuid suguküpsus saabub alles ligikaudu 4-aastaselt. Soomused paiknevad kehal rõngastena, mis annab talle vihmaussisarnase välimuse. Selline naha ehitus hõlbustab looma lõõtspillitaolist liikumist maa-alustes urgudes. *Bipes*'i perekonna liikidel on taanduriliste seas ainsana jäsemed. Esijäsemed on tugevad ja kaevamiseks spetsialiseerunud. Tagajäsemetest on säilinud vaid rudimentaarsed luud. *Bipes biporus*'el on perekonnast ainsana esijalgadel viis küünistega varvast.

## Paljunemine
Liik on ovipaarne. Emasloom muneb juunis või juulis 1–4 muna. Emased saavutavad suguküpsuse ligikaudu 45. elukuuks. Nad munevad ainult maa-alustes urgudes. Muna lükatakse kahe kuu pärast maapinnale ja seal kooruvad nad mõne tunni jooksul.

## Levik
*Bipes biporus*'t on leitud Mehhiko osariikidest Baja Californiast, Baja California Surist, Guerrerost ja Chiapasest.

## Käitumine
*Bipes biporus* väljub harva oma urust. Öösel viibib ta maapinnale lähemal, päeval sügavamal maa all.

## Toitumine
Ta on oportunistlik karnivoor, kes sööb peamiselt sipelgaid ja termiite, aga ka teisi selgrootuid, putukate vastseid ja mune ning kõike muud, mis suhu mahub. *Bipes biporus* sööb oma saaki alati maa all.

## Viited
Beiruti Rafīq al-Ḩarīrī rahvusvaheline lennujaam

**Beiruti Rafīq al-Ḩarīrī rahvusvaheline lennujaam** (araabia: **ماتار بیروت رفيق الحريري الدولي**, *Maṭār Bayrūt Rafīq al-Ḥarīrī ad-Dwaliyy*) (IATA: **BEY**, ICAO: **OLBA**) on ainus töötav kommerts lennujaam Liibanonis. Lennujaam on Liibanoni riikliku lennufirma – Middle East Airlines (enamasti MEA) kodulennujaam.
Germania (lennufirma)

**Germania**, ametlikult **Germania Fluggesellschaft mbH**, on eraomandis olev Saksamaa lennufirma, mille peakontor asub Berliinis. Lennufirma teenindas 2009. aastal 2,5 miljonit reisijat ning lennufirmal on umbes 850 töötajat 2014. aasta suve seisuga.

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht
Kunstnike raamat

**Kunstnike raamat** on mitme, tavaliselt eri valdkonna kunstniku koostöös sündinud kunstiline raamat, mis toob esile nende kunstnike loomingulise isikupära ja mis valmib tavaliselt ainueksemplarina.

Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu säilitus- ja digiteerimiskeskuse juhataja Rene Haljasmäe sõnul: "Kunstnike raamat on erinevate meistrite (näiteks graafiku ja köitja) koostööd valminud raamat ning mis on tavaliselt ainueksemplarid."

## Vaata ka
* Kunstnikuraamat

## Viited
Air Greenland

**Air Greenland A/S**, ka **Greenlandair**, on Gröönimaa riiklik lennufirma, mis kuulub SAS Groupile, Gröönimaa valitsusele ja Taani valitsusele. 

Lennufirmal on 30 lennukit ja 26 helikopterit ning lennufirma opereerib lende 65 sihtkohta. Lennud toimuvad lisaks Gröönimaa sihtkohtadele ka Islandile ja Taani.
Pabaiskase vald

**Pabaiskase vald** (leedu keeles *Pabaisko seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 98 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1170 inimest. Valla keskus on Pabaiskase alev, kus aastal 2011 oli 234 elanikku. Vallamaja asub aadressil Pergalės 1. Vallavanem on Gediminas Lapukas.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Guangzhou Baiyuni rahvusvaheline lennujaam

**Guangzhou Baiyuni rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **CAN**, ICAO: **ZGGG**) on peamine lennujaam Guangzhous, Hiina Guangdongi provintsi pealinnas. 

Baiyuni lennujaam on China Southern Airlinesi, FedEx Expressi, 9 Airi, Hainan Airlinesi ja Shenzhen Airlinesi kodulennujaam. 

Guangzhou Baiyuni rahvusvahelist lennujaama läbis 2017. aastal 65 806 977 reisijat.
Saksa spits

**Saksa spits** on Saksamaa koeratõug. Seda tüüpi koeratõug hõlmab mitut tõugu. Esialgsest Saksa spitsist on aretatud mitmesuguseid tõugusid, mida registreeritakse kas eraldi tõugudena või Saksa spitsi sortidena.

## Välimus
Saksa spitsid on välimuselt sarnased, kuid erinevad värvi ja suuruse poolest. Saksa spitsid on tavaliselt mustad, kuldsed/kreemjad ja mustad või valkjad, kuid kääbusspitsil, keskmisel ja väikesel spitsil võib olla ka teistsuguseid värvikombinatsioone. Kõikidel Saksa spitsidel on hundi või rebase sarnane pea, topelt karvkate, kõrged kolmnurkse kujuga kõrvad ja seljale keerdunud saba. Kuigi väike spits (*Kleinspitz*) ja kääbusspits ehk *Pomeranian* (*Zwergspit*z) näevad välja sarnased, ei ole nad tegelikult sama tüüpi koerad.

## Saksa spits
Rahvusvaheline künoloogiaföderatsioon (FCI) jaotab Saksa spitsi viieks rühmaks:
* *[[Keeshond]]* – karvkate on hall mustade otsadega; suurus turjaküljelt mõõdetuna 43–55 cm; kaalub umbes 20 kilogrammi;
* suur spits (inglise *Large Spitz*; saksa *Großspitz*) – karvkate on valge, pruun või must; turjaküljelt mõõdetud koera suurus 42–50 cm; kaalub umbes 15–20 kilogrammi;
* keskmine spits (inglise *[[German Spitz Mittel]]*; saksa *Mittelspitz*; sh Ameerika eskimokoer, inglise keeles *[[American Eskimo Dog]]*) – karvkate on must, valge, kreemjas, pruun, mitmetooniline või muu; suurus turjaküljelt mõõdetuna 30–38 cm; kaalub umbes 7–10 kilogrammi;
* väike spits (inglise *Miniature Spitz*; saksa *Kleinspitz*) – karvkate on valge, pruun või must, oranž, hallitooniline või muudes toonides; suurus turjaküljelt mõõdetuna 23–29 cm; kaalub umbes 4–5 kilogrammi;
* kääbusspits ehk *[[Pomeranian]]* (inglise *Dwarf Spitz*; saksa *Zwergspitz*) – karvkate on oranž, kreemjas, must, valge, mitmetooniline jne; suurus turjaküljelt mõõdetuna 18–22 cm; kaalub keskmiselt 3 kilogrammi.
Pekingi rahvusvaheline lennujaam

**Pekingi rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **PEK**, ICAO: **ZBAA**) on peamine rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Pekingit. 

Pekingi rahvusvaheline lennujaam on viimase kümne aasta jooksul kiiresti kasvanud reisijate arvu poolest. 2018. aastal läbis lennujaama üle 100 miljoni reisija.

Lennujaamal on neli lennurada.

Pekingi rahvusvaheline lennujaam on Hiina Rahvavabariigi rahvusliku lennufirma Air China peamine kodulennujaam, kust lennufirma lendab umbes 120 sihtkohta Pekingist. China Eastern Airlines, Hainan Airlines ja China Southern Airlines kasutavad lennujaama kodulennujaamana.

## Statistika

## Pilte

Airport, Beijing China - Planet Labs satellite image.jpg
Beijing airport (2872267914).jpg
Airport, Airport Overview JP6592103.jpg
Beijing Capital International Airport Terminal 2 20120814.JPG
Beijing Capital International Airport Terminal 3 Security-check passage 20090818.jpg
VM Beijing Airport control tower 4346.jpg
Pabaiskas

**Pabaiskas** on alev Leedus Ukmergė rajoonis, Pabaiskase valla halduskeskus. Alev asub Žirnajai järve kaldal (pindala 1,924 km², suurim sügavus 26 m). 

Pabaiskases on põhikool, seltsimaja, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1836 valminud katoliku kirik, kalmistul asuv kabel ja Pabaiskase lahingu mälestusmärk.

Aastal 1435 toimus Žirnajai järve idakaldal Pabaiskase lahing, järgmisel aastal lasi lahingus võidu saavutanud Žygimantas Kęstutaitis lahinguväljakule kiriku rajada. Kiriku juurde tekkinud küla on saanud nime poola keelest (*Pobojowisko* tähendab lahinguvälja). Aastal 1558 sai asula alevi staatuse. Tsaariajal kandis alev venekeelset nimekuju Побойскъ, sealse juudi kogukonna suus oli alevi nimi Paboisk.Nõukogude perioodil kujunes Pabaiskasest kohaliku sovhoosi keskasula.

## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Jaaksoni tamm

**Jaaksoni tamm** on kaitsealune tammepuu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Mänspe külas Jaaksoni talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1962.

Puu ümbermõõt on 345 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 25 m. 

## Viited

## Välislingid
*
Mihkli põhja tamm

**Mihkli põhja tamm** (ka **Mihkli punane tamm**) on kaitsealune tammepuu (punane tamm) Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Lilbi külas Mihkli talu juures. Puu võeti kaitse alla 1962.

Puu ümbermõõt on 254 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Ars Fennica kunstiauhind

**Ars Fennica** (soome keeles *Ars Fennica -palkinto*) on Soome kunstiauhind, mida antakse välja aastast 1991. Auhinna suurus on alates 2021. aastast 50 000 eurot, enne seda oli kuni 40 000 eurot. Auhinda on antud Põhjamaade, Baltimaade ja Venemaa Peterburi piirkonna kunstnikele.

Auhinda rahastab 1990 asutatud Henna ja Pertti Niemistö kujutava kunsti sihtasutus Ars Fennica. Sihtasutuse eesmärk on igakülgselt toetada kujutava kunstiga tegelejaid.

## Laureaadid
* 1991 Maaria Wirkkala
* 1992 Johan Scott
* 1993 Per Kirkeby
* 1994 Olegs Tillbergs, Jari Kylli
* 1995
* 1996 Silja Rantanen, Juho Karjalainen
* 1997 Pauno Pohjolainen
* 1998 Peter Frie
* 1999 Markus Copper
* 2000 Hreinn Fridfinnsson
* 2001 Heli Hiltunen
* 2002 Heli Rekula
* 2003 Anu Tuominen, Harry Kivijärvi  
* 2004 Kimmo Schroderus
* 2005 Roi Vaara 
* 2006 Ilkka-Juhani Takalo-Eskola
* 2007 Markus Kåhre
* 2008 Mark Raidpere
* 2009 Jussi Kivi
* 2010 Charles Sandison
* 2011 Anssi Kasitonni
* 2013 Jeppe Hein
* 2014 Tellervo Kalleinen ja Oliver Kochta-Kalleinen
* 2015 Mika Taanila
* 2017 Kari Vehosalo
* 2019 Ragnar Kjartansson
* 2021 Eija-Liisa Ahtila

## Viited
Vaitkuškis

**Vaitkuškis** on küla Leedus Ukmergė rajoonis Pabaiskase vallas. Küla asub Šventoji jõe kaldal. 

Vaitkuškis on nime saanud mehenime Vaitkus järgi. Aastal 1771 sündis seal Rzeczpospolita riigitegelane Józef Dominik Kossakowski, aastal 1940 aga leedu õigusteadlane Genovaitė Dambrauskienė. Vaatamisväärsusteks on Vaitkuškise mõisa hoonetekompleks ja I aastatuhandel eKr ning I aastatuhande alguses pKr kasutusel olnud 30 meetri kõrgune Vaitkuškise linnamägi.

Nõukogude perioodil oli Vaitkuškis kohaliku sovhoosi keskasulaks.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Sistrans

**Sistrans** on vald (*Gemeinde*) Innsbrucki ringkonnas Austria Tirooli liidumaal, 919 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,9 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 2230 inimest. Vald paikneb 4 km Innsbruckist kagus.

## Viited

## Välislingid
* www.sistrans.tirol.gv.at
Sellrain

**Sellrain** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 909 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 62 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 1347 inimest. Vald paikneb 14,40 km Innsbruckist edelas Sellraini orus. Melach voolab läbi selle. Enamik külaelanikke on talupidajad ja neil on ka teine töö naabruses Innsbruckis. Külas on kaks kirikut: St. Quirin ja St. Anna. Mõlemad on üle 300 aasta vanad.

## Viited

## Välislingid

* www.sellrain.tirol.gv.at
Tõllamäe tamm

**Tõllamäe tamm** on kaitsealune tammepuu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Loodi külas Tõllamäel. Puu võeti kaitse alla 1958.

Puu ümbermõõt on 646 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 25 m. Puu on heas seisukorras.

## Viited

## Välislingid

*
*Tõllamäe tamme foto (Martin Suuroja, 2009)
*Tõllamäe tamme foto (Monika Koort, 2020)
Priiuse tamm

**Priiuse tamm** on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Raplas. Puu istutati 1816. aastal, tähistamaks Eestimaa kubermangu talupoegade vabastamist pärisorjusest. Puu võeti kaitse alla 1959. aastal.

Puu ümbermõõt on 268 cm (mõõdetuna 1,2 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m.

## Viited

## Välislingid
*
Rabakivi tamm

**Rabakivi tamm** oli kaitsealune tamm Harju maakonnas Harku vallas Tiskre külas Rabakivi talu juures. Puu võeti kaitse alla 1959. aastal. Tänapäeval on puu täielikult ära kuivanud.

1998. aasta andmete järgi oli puu ümbermõõt 260 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.

## Viited
Ruuga tamm

**Ruuga tamm** on kaitsealune tamm Võru maakonnas Rõuge vallas Väiku-Ruuga asulas Kõivu talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1958. aastal.

Puu ümbermõõt on 611 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m.

## Viited

## Välislingid
*
Sinisilla tamm

**Sinisilla tamm** on kaitsealune tamm Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas Mäe-Kõivsaare talu juures. Puu võeti kaitse alla 1992. aastal.

Puu ümbermõõt on 449 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.

## Viited

## Välislingid
*
Taga-Roostoja tamm

**Taga-Roostoja tamm** on kaitsealune tamm Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Lõpe külas Rannapungerja jõe kaldal, üks Katmani tammedest. Puu võeti kaitse alla 1959. aastal.

Puu ümbermõõt on 557 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 27 m.

## Viited

## Välislingid
*
Tammevälja tamm

**Tammevälja tamm** on kaitsealune tamm Saare maakonnas Saaremaa vallas Vanalõve külas Tammevälja talu juures. Puu võeti kaitse alla 1959. aastal.

Puu ümbermõõt on 404 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m.

## Viited

## Välislingid
*
Vetepere tamm

**Vetepere tamm** (ka **Tammsaare tamm**) on kaitsealune tammepuu Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas Tammsaare-Lõuna talu alal. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 353 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m. Puu arvatav vanus on 160 a.

## Viited

## Välislingid
*
Triitsu tamm

**Triitsu tamm** on kaitsealune tamm Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Koosa külas. Puu võeti kaitse alla 1959. aastal.

Puu ümbermõõt on 517 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 18 m.

## Viited

## Välislingid
*
Polli tamm

**Polli tamm** on kaitsealune tamm Viljandi maakonnas Viljandi vallas Paistu külas Polli talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1958. aastal.

Puu ümbermõõt on 620 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m. Puu on halvas seisukorras.

## Viited

## Välislingid
*
Square One

**Square One** võib tähendada:
* **[[Square One (ansambel)|Square One]]** on ansambel Barbadosel
* **[[Square One (BLACKPINK)|Square One]]** on Lõuna-Korea ansambli BLACKPINK debüütalbum
* **[[Square One (M-Flo)|Square One]]** on Jaapani artisti M-Flo album
* **[[Square One (Tom Petty)|Square One]]** on Tom Petty lugu albumilt Highway Companion
* **[[Square One (Nigel Williams)|Square One]]** on Nigel Williamsi näidend
* **[[Square-1]]** (ehk Square One) on Rubiku kuubiku laadne pusle
* **[[Square One Television]]** oli lastele suunatud USA televisiooniprogramm
* **[[Square One Shopping Centre]]** on üks Kanada suurimaid ostukeskuseid
Imikala

**Imikala** (*Echeneis naucrates*) on soojades meredes elutsev ahvenaliste seltsi imikalalaste sugukonda kuuluv kala, pikkusega kuni 1 meeter. Ta kinnitub peas oleva imiketta abil laevade, suurte kalade või merikilpkonnade külge ning reisib sedasi kinnitatult pikki vahemaid ise ujumiseks pingutamata peremeeslooma või laevaga kaasa.

## Levik ja elupaik
Seda liiki peetakse kogu troopikavööndi kalaks, sest ta esineb kõigis troopilistes ja soojades parasvöötme vetes üle kogu Maa, välja arvatud Vaikse ookeani idaosa. Teda võib leida ranniku lähedalt, aga ka kaugelt avamerelt, kuni 50 m sügavusel.

Imikala on tuntud selle poolest, et ta kinnitub aeg-ajalt oma imikettaks moondunud seljauime abil erinevate peremeesloomade või muude vees liikuvate objektide külge, nagu näiteks haid, raid, suured luukalad, merikilpkonnad, vaalad, delfiinid, laevad, ja vahel isegi akvalangistid.

## Kirjeldus

*E. naucrates* on keskmise suurusega kala, kes võib kasvada kuni 110 cm pikkuseks. Tema keha on piklik ja voolujooneline ning tema alalõug on selgelt esiletungiv (see ulatub ülalõuast tublisti ettepoole). Lõuad, suulagi ja keel on kaetud peente hammastega.
Peamine eristustunnus teistest kaladest on ovaalse kujuga imiketas, milleks on tugevasti moondunud seljauim, mis ulatub pealaest kuni selja esiosani.

Imikala keha põhitoon on tumehall kuni tumepruun, tumedama kõhualaga. Pikitriip, mis jookseb mööda kala külgtelge, on põhitoonist palju tumedam, kuid sellel pikitriibul on põhitoonist heledamad piirjooned.
Sabauim on must, äärest kitsalt valgete servadega.

## Toitumine
Imikala toidulaud sõltub kala vanusest ja sellest, kas ta on kinnitunud peremeeslooma külge või mitte.

Noores eas tegutseb ta vahel riffidel teisi vee-elukaid parasiitidest puhastava kalana ja tema toidulaud koosneb siis väikestest parasiitsetest vähkidest, kes elavad kalade küljes, nagu näiteks aerjalalised, kakandid ja karpvähid.

Peremeeslooma küljes olles toitub imikala peremeeslooma parasiitsetest vähkidest, peremeeslooma toidulaualt pudenevatest toidupalakestest või peenest toidust, mis püütakse peremeesloomaga kaasa liikudes vett läbi peente hammaste filtreerides.

Ilma peremeesloomata hoidub imikala ranniku lähedusse ja võib liituda teiste imikaladega. Tema toidulaud koosneb siis meres vabalt ujuvatest vähikestest, kalmaaridest ja väikestest kaladest.

## Kasutamine kalapüügil
Mõnes piirkonnas, näiteks Austraalias, Kariibi mere piirkonnas ja India ookeanis, kasutavad kalurid imikala ja teisi imikalalisi kalapüügivahendina. Imikala saba külge kinnitatakse peen nöör, lastakse ta siis eemale ja oodatakse, kuni ta kinnitub mõne peremeeslooma külge, et see siis paati sikutada.

## Viited

## Välislingid

* ''Echeneis naucrates'' Austraalia muuseumis.
* ''Echeneis naucrates'' Elu entsüklopeedias.
Square-1

**[[Square-1]]** ehk **Square One** on Rubiku kuubiku laadne pusle.

Mänguasja leiutasid Karel Hršel ja Vojtěch Kopský umbes 1990. aasta paiku. Patenditaotlus anti sisse sama aasta 8. novembril.

Sellest on loodud ka neljarealine versioon Super Square One ning neljarealine täiendavate lõikekohtadega versioon Square Two.

## Rekordid
Seisuga 26. märts 2026 olid Square-1 lahendamise maailmarekordid järgnevad:
* 3,40 sekundit (üksik aeg; Hassan Khanani võistlusel Steel City Sprint PA 2026)
* 4,63 sekundit (keskmine aeg; Sameer Aggarwal võistlusel Cubing in Southern Oregon 2025)

Samal ajal olid Eesti rekordid vastavalt:
* 8,26 sekundit (üksik aeg; Remo Pihel võistlusel Kārķi Open 2025)
* 10,99 sekundit (keskmine aeg; Remo Pihel võistlusel Twist 'n Turn Tallinn 2022)

## Viited

## Välislingid
* Square-1 : 100 Results : average World Cube Association
Ruth Westheimer

**Ruth Karola Westheimer** (sünninimega **Karola Ruth Siegel**; 4. juuni 1928 Wiesenfeld – 12. juuli 2024 New York) oli Saksa juudi päritolu Ameerika Ühendriikide seksuaalterapeut, sotsioloog ja raadiosaatejuht. Ta oli tuntud pseudonüümiga Dr. Ruth. 

Vaid 1,4 meetri pikkune Westheimer oli popkultuuri ikoon, meediastaar ja enimmüüdud kunagistel tabuteemadel kirjutatud raamatute autor. 

Saksamaal Ruth Siegelina sündinud Westheimer elas lapsena üle holokausti, kuid tema vanemad hukkusid tragöödias. Hiljem kolis ta Šveitsi juudi pagulaslaste lastekodusse. 1950. aastal kolis ta Pariisi ja õppis psühholoogiat, kuid pärast USA-sse emigreerumist asus ta elama New Yorki. 

Harlemis Planned Parenthoodi kliinikus töötades otsustas ta jätkata õpinguid inimese seksuaalsuse alal. 

1980. aastal hakkas Westheimer pakkuma nõu iganädalases raadiosaates nimega Sexually Speaking. Saade sai nii populaarseks, et oli 1984. aastaks üleriiklikult tuntud. Ta juhtis vestlussaateid ning avaldas rohkem kui 40 raamatut, sealhulgas "Sex for Dummies" ehk "Seks võhikutele".

## Välislingid
*
Valgjärve tammed

**Valgjärve tammed** on kaks kaitsealust tamme Põlva maakonnas Kanepi vallas Valgjärve külas Valgjärve mõisa pargis. Puud võeti kaitse alla 1959.

Ühe puu ümbermõõt on 484 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 23 m. Teise puu ümbermõõt on 499 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Maria (kala)

**Tuur Maria** on teadaolevalt suurim Eesti vetest püütud kala. 

Mariaks nimetatud emane Atlandi tuur püüti 24. mail 1996. aastal Muhumaa lähedalt Seanina neeme juurest. Rekordsuur tuur oli 2,9 meetrit pikk ja kaalus 136 kilo. Kala vanuseks hinnati 45 aastat.

Kalast saadi 28 kilogrammi musta kalamarja, milles oli ligikaudu 1,5-1,7 miljonit marjatera ning suhteline viljakus seega 11-12 000 marjatera kala 1 kilogrammi kohta. Kala oli pikemat aega nälginud, magu ja sool tühjad ning rasvavarud puudusid, tema kogukaal oli pikkusega võrreldes väike. Vanust hinnati rinnauime esimese kiire aastaringide järgi, mida eri viisidel lugedes võis vanuseks saada 40-55 aastat. Ihtüoloog Tiit Paaveri sõnul on liiginimi "atlandi tuur" antud juhul pisut eksitav, kuna tõenäoliselt oli Maria mitte eksikülaline, vaid sündinud Läänemeres - suurt erinevust Prantsuse ja Hispaania tuuradest näitasid ka DNA-uuringud.

Mariat näidati avalikkusele Eesti Loodusmuuseumis 17. juulil 1996, peied peeti samas 26. juulil keskkonnaminister Villu Reiljani kõne ja Vello Orumetsa laulu "Jää hüvasti, Maria!" saatel. Tuura mari serveeriti peiedel, liha jõudis restorani Gloria. Tuur Maria topis on eksponeeritud Eesti Loodusmuuseumis Tallinnas, mulaažid Kuressaare, Tartu ja Helsingi muuseumites (kõik valmistas Studio Viridis). 

Loodusteadlase Peeter Ernitsa idee alusel valmis 1996. aastal režissöör Andres Söödi dokumentaalfilm "Emakala surm" (stuudio Eesti Telefilm).

Maria püüdmise järel avaldati korduvalt kahetsust, et teda ei õnnestunud elus hoida ning kasutada Läänemere tuurade asurkonna taastamiseks. Samas on hilisemates uuringutes selgunud, et Läänemeres elab kaks tuuraliiki: euroopa tuur (*Acipenser sturio*) ja atlandi tuur (*Acipenser oxyrinchus*), kelle hulka kuulub ka kohalik läänemere tuura populatsioon, sealhulgas Maria. Kuna 1996. aastal peeti neid veel samaks liigiks, oleks juhul, kui Mariat oleks kasutatud sugukalana, teda tõenäoliselt paaritatud euroopa tuuraga ja tulemuseks olnuks Läänemere tuurapopulatsiooni hübridiseerumine.

## Viited

## Välislingid
* Tarmo Teder Jää terveks, Maria! EPL, 04.01.1997
* Tiit Paaver Mida jutustas meile Maria: Eesti suurima kala uurimise tulemused Postimees, 5. veebruar 1997
* Andres Maimik Suure kala seiklused Teater. Muusika. Kino 12/1999
* Tuur Maria lugu paneb Muhu kalurid muigama Meie Maa, 24. mai 2002
* Veljo Kuivjõgi Muhu Maria jäi viimaseks Läänemerest püütud atlandi tuuraks Saarlane, 25.05.2006
* Meelis Tambets, Mart Thalfeldt, Einar Kärgenberg "Tuurakala kolib üle ookeani" Eesti Loodus 12/2014, lk 14-18
* Peeter Langovits Peeter Langovitsi tagasivaade: hüvasti, Maria! Postimees, 14. juuli 2016
* Keiti Vilms Sõnasäuts. Tuur Maria ERR/Vikerraadio, 17.05.2018
* Atlandi tuur Eestis Kalapeedia
Villem Lapimaa (tennisist)

**Villem Lapimaa** (28. mail 1952 Tallinn – 3. juuni 2024) oli eesti tennisist ja sporditreener.

Ta lõpetas 1970. aastal Tallinna 20. Keskkooli ning hiljem õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudi kehakultuuriteaduskonnas.

Tennisetreeninguid alustas 9-aastaselt, olles treener Jüri Põldoja õpilane. 

1970. aastal tuli Villem Lapimaa üksikmängus Nõukogude Liidu noortemeistriks. 

Aastatel 1970, 1972 ja 1973 saavutas Nõukogude Liidu võistkondlikel meistrivõistlustel hõbemedali. 

Aastatel 1972–1978 Eesti NSV meistrivõistlustel paarismängudes 1 hõbeda ja 5 pronksi. Villem Lapimaa on mänginud 16 korda Eesti tennisekoondises. 

1970. aastal sai NSV Liidu meistersportlaseks. Ta on olnud spordiseltsi Kalev liige.

## Viited
Vidiškiai vald

**Vidiškiai vald** (leedu keeles *Vidiškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 99 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2727 inimest. Valla keskus on Vidiškiai alev, kus aastal 2011 oli 427 elanikku. Vallamaja asub aadressil Ukmergės g. 23, vallavanem on Virgilijus Štaras. 

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Hollandi lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Holland]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Amsterdami Schipholi lennujaam
*Eindhoveni lennujaam
*Maastrichti Aacheni lennujaam
Kreeka lennujaamade ja lennuväljade loend

* Ateena Elefthérios Venizélose rahvusvaheline lennujaam
*Chaniá rahvusvaheline lennujaam
*Irákleio rahvusvaheline lennujaam
*Kalamáta rahvusvaheline lennujaam
*Kavála rahvusvaheline lennujaam
*Kefalloniá rahvusvaheline lennujaam
*Korfu rahvusvaheline lennujaam
*Kosi rahvusvaheline lennujaam
*Límnose rahvusvaheline lennujaam
*Mytilíni rahvusvaheline lennujaam
*Rhodose rahvusvaheline lennujaam
*Sámose rahvusvaheline lennujaam
*Thessaloníki rahvusvaheline lennujaam
*Zákynthose rahvusvaheline lennujaam
Hispaania lennujaamade ja lennuväljade loend

* Barcelona El Prati lennujaam
* Ciudad Reali Kesklennujaam
* Eivissa lennujaam
* Madridi Barajase Adolfo Suáreze lennujaam
* Málaga lennujaam
* Melilla lennujaam
* Sevilla lennujaam
* Tenerife Lõunalennujaam
* Tenerife Põhjalennujaam
* Valencia lennujaam
Horvaatia lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Horvaatia]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
* Dubrovniki lennujaam
* Pula lennujaam
* Rijeka lennujaam
* Spliti lennujaam
* Zagrebi rahvusvaheline lennujaam
Hiina lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Hiina]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Chengdu Shuangliu rahvusvaheline lennujaam
*Guangzhou Baiyuni rahvusvaheline lennujaam
*Heihe lennujaam
*Pekingi Daxingi rahvusvaheline lennujaam
*Pekingi rahvusvaheline lennujaam
*Shanghai Pudongi rahvusvaheline lennujaam
*Zhengzhou Xinzhengi rahvusvaheline lennujaam
*Xiamen Gaoqi rahvusvaheline lennujaam
*Yinchuan Hedongi rahvusvaheline lennujaam
Iisraeli lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Iisrael]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
* Ben Gurioni rahvusvaheline lennujaam
*Eilati rahvusvaheline lennujaam
*Haifa rahvusvaheline lennujaam
*Ramoni rahvusvaheline lennujaam
Labor (saade)

**"Labor"** on Vikerraadio teadussaade, mis on kavas pühapäeviti kell 17.05. Esimene "Labori" saade oli eetris 25. septembril 2005. Saatejuht on Priit Ennet. Kuni maini 2006 juhtis saadet üle nädala ka Mart Ummelas.

## Tunnustus
2006. aastal pälvis saatesari "Labor" Eesti teaduse populariseerimise auhinna konkursil 2. preemia kategoorias "Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine audiovisuaalse ja elektroonilise meedia abil".

## Vaata ka
*ERR Novaator

## Viited


## Välislingid
* "Labori" saate koduleht
Draviidi keeled

**Draviidi keeled** on keelkond, millesse kuuluvaid keeli kõneldakse peamiselt Lõuna-Indias, vähem Ida- ja Kesk-Indias, samuti Sri Lankal ning vähesel määral Edela-Pakistanis, Lõuna-Afganistanis, Nepalis, Bangladeshis ja Bhutanis, Malaisias, Indoneesias ja Singapuris. Suurima kõnelejate arvuga draviidi keeled on telugu, tamili, kannada ja malajalami keel. Mõned väiksemad draviidi keeli kõnelevad rahvarühmad väljaspool draviidi keelte peamist levikuala kuuluvad India ametlikku hõimurahvaste loendisse, nagu näiteks Ida-India kuruhhid ja Kesk-India gondid.

Ehkki mõned teadlased on väitnud, et draviidi keeled võisid jõuda Indiase rahvasterändega 4.-3. aastatuhandel eKr või varemgi, ei ole neid kuigi kerge ühegi teise keelkonnaga seostada ning nad võivad igati olla Indias pärismaised.

Epigraafilisi tõendeid draviidi keeltest leidub alates 2. sajandist eKr, nagu võib näha koopaseintelt leitud tamili-brahmi kirjadest Madurai ja Tirunelveli piirkondades Tamil Nadu osariigis. Vaid kahe draviidi keele ala jääb täielikult väljapoole 1947. aasta järgseid India piire brahui keel Pakistanis ja vähemal määral Belutšistani piirkonnas Afganistanis ning kuruhhi keele dhangari murre Nepalis ja Bhutanis. Draviidi kohanimed Araabia mere rannikul ja draviidi grammatika mõju (näiteks klusiivsus) indoaaria keeltes nagu marathi, konkani, gudžarati, maarvari ja sindhi keel näitavad, et kunagi kõneldi draviidi keeli India subkontinendil märksa laiemalt.

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* ; Reprinted London, K. Paul, Trench, Trubner & co., ltd., 1913; rev. ed. by J.L. Wyatt and T. Ramakrishna Pillai, Madras, University of Madras, 1961, reprint Asian Educational Services, 1998. ISBN 81-206-0117-3
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* Dravidian Etymological Dictionary
* Swadesh lists of Dravidian basic vocabulary words
* Vishnupriya Kolipakam et al. (2018), ''A Bayesian phylogenetic study of the Dravidian language family'', Royal Society OPen Science. DOI: 10.1098/rsos.171504