open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Happeanhüdriidid

**Happeanhüdriidid** (ka lihtsalt *[[anhüdriidid]]*) on hapnikhapete derivaatide hulka kuuluvad keemilised ühendid. Nad tekkivad formaalselt võttes happe dehüdraatimisel. Anorgaanilistest hapnikhapetest moodustuvad oksiidid, nagu näiteks fosforhappest fosforpentoksiid. Orgaanilistest karboksüülhapetest moodustuvad karboksüülhappeanhüdriidid. Segaanhüdriidid tekivad kahe eri happe kondensatsioonireaktsioonil. Segaanhüdriididena saab seepärast käsitada karboksüülhappeanhüdriide.

## Tüübid
Orgaaniliste hapete (karboksüülhapete) puhul on molekulis kaks happerühma seotud hapnikusillaga.  Need kaks happerühma võivad kas pärineda ühest molekulist (intramolekulaarne anhüdriidimoodustus) nagu ftaalhappeanhüdriidi puhul või eri molekulidest (intermolekulaarne anhüdriidi moodustus) nagu äädikhappeanhüdriidi puhul.  Orgaaniliste hapete puhul saab happeanhüdriid nime sõnaosa "-anhüdriid" abil, mis lisatakse happe nimetusele.
Terry Callaghan

**Terry Vincent Callaghan** (sündinud 11. märtsil 1945) on Briti ökoloog.

Ta on Sheffieldi Ülikooli arktilise ökoloogia professor. Tema teadustöö keskendub arktilise keskkonna ja arktilise elustiku ökoloogia (kaasates ökosüsteemseid protsesse) omavahelise suhte uurimisele.

## Haridustee ja töökäik
Terry Callaghan lõpetas 1967. aastal Manchesteri Ülikooli bakalaureusekraadiga. Doktorikraadi kaitses ta aastal 1972 Birminghami Ülikoolis.

Ta oli Manchesteri Ülikoolis arktilise bioloogia professor (1993–1995) ning alates 1997. aastast töötab ta Sheffieldi Ülikooli arktilise ökoloogia professorina. Callaghan on töötanud ka Rootsis: Lundi Ülikoolis arktilise ökoloogia professorina ning Norrbotteni läänis asuvas Abisko uurimisjaamas (1996–2002) ja Kirena kliimamõjude uurimiskeskuses (direktor aastal 1997).

## IPCC hindamisraportite koostamise töögrupis
Nobeli rahuauhinna pälvisid 2007. aastal ühiselt IPCC (Valitsustevaheline Kliimamuutuste Paneel)
ja Al Gore jõupingutuste eest, et töötada välja ja levitada ulatuslikumalt teadmisi inimtegevusest kliimamuutuste põhjustamisel ning püstitada meetmed, mis on vajalikud sellega võitlemiseks. 

IPCC-poolsete hindamisraportite koostamisel kuulus kaasautorite hulka ka Terry V. Callaghan.

## Tunnustus
*1991 – Lundi Ülikooli audoktor (1991)
*1993 – Manchesteri Ülikooli audoktor (1993)
*2002 – Oulu Ülikooli audoktor (2002)
*2002 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Viited

## Välislingid
*Professor Terry V Callaghan Sheffieldi Ülikooli kodulehel ( inglise keeles)
Regisaare

**Regisaare** (ka **Regissaare**) oli küla Rakvere rajoonis Laekvere külanõukogus (tänapäeva Vinni vallas).

1977 liideti Regissaare küla ala Kaasiksaare külaga.

## Viited
Franklini maakond (Mississippi)

**Franklini maakond** (*Franklin County*) on maakond USA-s Mississippi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Meadville ja suurim linn Bude.

Maakonna pindala on 1468 km², millest 6 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8118. Aastal 2000 oli elanike arv 8448.

## Naabermaakonnad
* Jeffersoni maakond (põhjas)
* Lincolni maakond (idas)
* Amite'i maakond (lõunas)
* Wilkinsoni maakond (edelas)
* Adamsi maakond (läänes)

## Ajalugu
Franklini maakond moodustati 21. detsembril 1809 Adamsi maakonna osast. Maakond on saanud nime poliitiku, teadlase ja leiutaja Benjamin Franklini järgi.

## Kaitsealad
* Homochitto metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid
Franklini maakond (Missouri)

**Franklini maakond** (*Franklin County*) on maakond USA-s Missouri osariigis.

Maakonna halduskeskus on Union.

Maakonna pindala on 2410 km², millest 20 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 101 492. Aastal 2000 oli elanikke 93 807.

Franklini maakond on elanike arvult Missouri kümnes maakond.

## Naabermaakonnad
* Warreni maakond (põhjas)
* St. Charlesi maakond (kirdes)
* Saint Louise maakond (kirdes)
* Jeffersoni maakond (idas)
* Washingtoni maakond (kagus)
* Crawfordi maakond (edelas)
* Gasconade'i maakond (läänes)

## Ajalugu
Franklini maakond moodustati 11. detsembril 1818 Saint Louise maakonna osast. Maakond on saanud nime poliitiku, teadlase ja leiutaja Benjamin Franklini järgi.

## Kaitsealad
* Homochitto metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid

* Franklini maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Franklini maakond (Nebraska)

**Franklini maakond** (*Franklin County*) on maakond USA-s Nebraska osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Franklin.

Maakonna pindala on 1492 km². Veekogusid ei ole.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3225. Aastal 2000 oli elanike arv 3574.

## Naabermaakonnad
* Kearney maakond (põhjas)
* Websteri maakond (idas)
* Smithi maakond (kagus)
* Phillipsi maakond (edelas)
* Harlani maakond (läänes)
* Phelpsi maakond (loodes)

## Ajalugu
Franklini maakond moodustati 1867. aastal. Maakond on saanud nime poliitiku, teadlase ja leiutaja Benjamin Franklini järgi.

## Viited

## Välislingid

* Franklini maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Lõusa mõis

**Lõusa mõis** (saksa keeles *Laus*) oli eramõis Simuna kihelkonnas Virumaal, endise Lõusa küla juures, tänapäeva Moora küla lähedal  Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.
## Mõisahooned
Lõusa mõis asus tasandikul lõuna pool Simuna-Paasvere teed (Simuna-Laekvere teed). Mõisakompleksist on säilinud tiik, mõned puud Moora poole suunduval puiesteel. Peahoone vundamendile ehitati hiljem küün, mille all olid osaliselt säilinud keldrid. Viimati kuulus Moora mõisa alla. Nõukogude ajal paiknes Rahkla sovhoosi territooriumil.

Lõusa karjamõis põles maha ja maad läksid Moora mõisale. Nõu talu kohal olid Lõusa mõisa aidad. Aitade otsas kasvasid suured pärnad. Viilepi tuba oli endise Moora mõisa ase, mis oli alt keldreid täis.

## Viited

## Välislingid
*
*Lõusa mõis (Simuna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Stephen R. Carpenter

**Stephen Russell Carpenter** (sündinud 5. juulil 1952 Kansas Citys) on USA järveökoloog ja limnoloog.

Ta töötab Wisconsini-Madisoni Ülikoolis zooloogiaprofessorina ja limnoloogiakeskuse direktorina. Oma teadusuuringutes on ta keskendunud mageveekogude ökosüsteemidele ja nende adaptiivsele juhtimisele. Muuhulgas on Carpenter uurinud järvede eutrofeerumisprotsesse. Tema sõnul on eutrofeerumine tõsine ökoloogiline probleem, mis võib mõjutada inimesi nende rekreatsiooni, majanduse kui ka tervise osas.

## Haridus- ja töökäik
Stephen Carpenter lõpetas 1974. aastal Amherst College'i bakalaureusekraadiga bioloogias. Doktoritöö kaitses ta aastal 1979 Wisconsini-Madisoni Ülikoolis. 

Carpenter töötas kümmekond aastat Indiana osariigis asuvas Notre Dame'i ülikoolis (1979–1989, algul assistendi, hiljem kaasprofessorina), misjärel naasis Wisconsini-Madisoni ülikooli, kus ta töötab tänaseni.

## Tunnustus
*1999 – Limnoloogia ja Okeanograafia Teaduste Assotsiatsiooni Evelyn Hutchinsoni auhind 
*2000 – Ameerika Ökoloogia Seltsi Robert H. MacArthuri auhind 
*2000 – Rahvusvahelise Õkoloogiainstituudi (ECI) ECI auhind järveökoloogias 
*2001 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*2004 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2006 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*2007 – Rahvusvahelise Limnoloogia Seltsi Naumanni-Thienemanni medal 
*2011 – Stockholm Water Prize 

## Vaata ka
*Eutroofne järv

## Välislingid
*Stephen R. Carpenter Wisconsini-Madisoni ülikooli kodulehel ( inglise keeles)
Lõusa

**Lõusa** oli küla Simuna kihelkonnas Virumaal. Praegu asub Lääne-Virumaal Vinni valla Muuga küla territooriumil.

## Ajalugu
*Kirjalikes allikates mainitud 1583 aastal (Laus).
*Küla juures oli Lõusa mõis (*Laus*) millest on vähe säilinud.
*1786 oli asutatud Lõusa kool, mis lõpetas tegevuse seoses 1801. aasta näljahädaga.
*1823 taasavati Lõusa kool (rahvakool) Padus. 
*1869 moodustati Lõusa vald (eraldus 14.apr 1869 Moora vallast).
*EGV andmeil liideti Lõusa vald 1893 Avanduse vallaga.
*Mõisavallad (Paasvere, Laekvere, Moora, Lõusa, Rahkla, Muuga) ühendati üheks Paasvere vallaks. RAB andmeil asus Lõusas 1913. aastal Paasvere vallavalitsus.
*1939. a. liideti Paasvere vallaga Venevere vald ja osa Avanduse vallast.
*1977 liideti Laekvere külanõukogus 34 asulat sh. Lõusa.

## Viited
Aegna tulepaak

**Aegna tulepaak** on tulepaak Aegnast 1 meremiil loodes asuval Vullikrunni karil.

Praeguse tulepaagi kõrgus jalamist on 12,4 m ja tule kõrgus merepinnast 14 m.

## Ajalugu
Päevamärk on Vullikrunnil teada vähemalt 1821. aastast. 1856. aastal püstitati uus puidust päevamärk, mis oli 40 jalga (~12,2 meetrit) kõrge.

Puidust märk asendati 1896. aastal 13-meetri kõrguse terassõrestikmärgiga. See sai 1910. aastal tule ning muutus seega tulepaagiks.

1953. aastal rajati uus 17-meetri kõrgune püramiidjas terassõrestikpaak, mille tuli asus 14 meetri kõrgusel.

1962. aastal rajati uus 20-meetri kõrgune punaste täisnurksete tahvlitega terassõrestikpaak, mille tuli asus 22 meetri kõrgusel. 1980. aastal paigaldati sinna tuumajõuallikas.

1995. aastal rajati uus 20-meetri kõrgune terassõrestikpaak, mille tuli töötas tuule- ja päikeseenergiaga.

2008. aasta suvel paigaldati uus 12-meetri kõrgune terastornpaak, millele paigaldati AS Cybernetica väljatöötatud ja valmistatud valge ja punase sektoriga valgusdiood-sektorlatern.

Sama aasta 23. novembril purunes latern koos torni ülaosaga tormis. 30. detsembril 2008 toimetati lagunenud tulepaak helikopteri abil mandrile ning asendati uuega. See on esimene Eestis valmistatud LED-tehnoloogiaga varustatud meremärk.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Loots. 1927. Lk 82 (kaader 134)
*Jaan Vali. "Aegna tulepaak". // "Eesti tuletornide ajalugu". Tallinn 2011. Lk 258–259

## Välislingid
*
*"Aegna tulepaak". Arvatavasti 1955. Eesti Meremuuseum, MM F 981/6
Sootiigi

**Sootiigi** oli Pudivere mõisa küla Simuna kihelkonnas.

## Ajalugu
*1787. aastal asutati Sootiigi külakool.
*1871. aastal rajati Sootiingi rahvakool.
*1977. aastal liideti Väike-Maarja külanõukogus 30 asulat, nende hulgas Sootiigi.

## Viited
Zhang Miman

**Zhang Miman** (ka **Chang Mee-mann**, hiina 张弥曼; sündinud 17. aprillil 1936 Nanjing Shis) on hiina paleoihtüoloog ja evolutsioonibioloog.

Zhang Miman töötab uurimisprofessorina Pekingis asuvas Hiina TA Selgroogsete Paleontoloogia ja Paleoantropoloogia Instituudis. Tema teadustöö hõlmab selliseid uurimisvaldkondi nagu taksonoomia, fülogenees, zoogeograafia, paleoökoloogia, biostratigraafia ja paleoihtüoloogia. 

## Elukäik
Zhang Miman lõpetas 1960. aastal Moskva Riikliku Ülikooli geoloogiateaduskonna. Doktorikraadi sai ta 1982. aastal Stockholmi Ülikoolist.

Pärast seda on Zhang töötanud Hiinas selgroogsete paleontoloogia ja paleoantropoloogia instituudis, sealhulgas aastatel 1983–1991 oli ta instituudi direktor.
 
Aastatel 1992–1996 oli ta Rahvusvahelise Paleontoloogia Assotsiatsiooni president.

## Teadus
Zhangi tuntumad teadussaavutused on seotud ürgsete luukalade uurimisega, täpsemalt on ta andnud panuse sagaruimsete (*Sarcopterygii*) peapoolse osa anatoomia (*cranial anatomy*) uurimisse. Sagaruimsete fossiile (sealhulgas ürgseid tetrapoode) on leitud Edela-Hiinas Yunnani provintsis varase Devoni kivimitest. Seal leitud kivististest on tuntumad kopskala *Diabolepis* (elas 400 miljonit aastat tagasi) ja *Coelacanthimorpha* alamklassi liigituv liik *Youngolepis*, mis avastati 1981. aastal ja fossiili vanuseks on hinnatud 407–416 miljonit aastat. Zhangi uuringud on täiendanud meie arusaamu selgroogsete varasemast evolutsioonist ning tetrapoodide päritolu kohta.

Zhang juhib töögruppi, kes uurib fossiilseid karpkalalisi Hiinas. Eelkõige on uurimisrühm keskendunud kahe perekonna kivististele: *Cyprinidae* (karplased) ja *Catostomidae*. 

Hiina fossiilsed *Catostomidae* kivistised, mis on enamasti eotseenist pärit tänapäevaks välja surnud karpkalaliste perekonna *Amyzon* eksemplarid, sarnanevad väga Põhja-Ameerikast leitud eotseeniaegsete kivististega. Seevastu enamik Hiina fossiilseid karplasi on pärit miotseenist ja pliotseenist ning need sarnanevad sama vanade kivististega, mis on leitud Jaapani saarte loodeosast.

Viimase kümne aasta jooksul on Zhangi meeskond kasutanud uurimistöös interdistsiplinaarset lähenemist, keskendudes võrdleva morfoloogia, fülogeneetilise analüüsi ja molekulaarse süstemaatika meetoditele.

## Tunnustus
*1991 – valiti Hiina Teaduste Akadeemia liikmeks
*1995 – valiti teadusseltsi Linnaean Society of London välisliikmeks 
*2011 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Välislingid
*Zhang Miman China Vitae kodulehel ( inglise keeles)
*Awardee of Earth Sciences Prize Zhang Miman Ho Leung Ho Lee Foundationi kodulehel ( inglise keeles)
*Dr. Mee-mann Chang Chang Mee-mann Saint Louise Ülikooli kodulehel ( inglise keeles)
Kuremarja tänav

**Kuremarja tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis. Kuremarja tänav algab Männiku teelt ja lõpeb Mahla tänaval.

Kuremarja tänav on lääne-idasuunaline ja ligikaudu 100 meetri pikkune.

## Tänava nimed
Tänava esialgne nimi oli alates 25. novembrist 1927 **Sõstra tänav**. Lühikest aega oli see aastatel 1940–1941 **Sõõru tänav**. Praeguse nime sai Kuremarja tänav 25. septembril 1959.

## Viited
Kaitse tänav

**Kaitse tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis. Kaitse tänav algab Võidu tänavalt ja lõpeb Männiku teel.

Kaitse tänav on lääne–idasuunaline ja ligikaudu 145 meetri pikkune.

Kaitse tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime lähedal asuva Võidu tänava mõjul.

## Viited
Ädara mõis

**Ädara mõis**, ka Edara mõis (saksa keeles *Eddara*) oli poolmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas ja  Simuna kihelkonnas Virumaal. 

Tänapäeval asuvad mõisa jäänused Rasivere külas, Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.

18. sajandi Ludwig August Mellini kaartidel mõisa märgitud ei ole, küll aga on kaartidel Ädara küla (Edara) Ädara jõe ääres.

Nõukogude ajal paiknes mõisasüda Kalevi sovhoosi territooriumil Laekvere külanõukogus.
1970. aastal olid kõik hooned hävinud, asemest järeldus et tegemist oli väikse puitehitusega.

## Viited

## Välislingid
*
Hugo Wilhelm Hoffmann

**Hugo Wilhelm Hoffmann** (20. mai/1. juuni 1845 Müüriku – 28. jaanuar 1904 Viru-Jaagupi) oli Eestimaa vaimulik ja Viru praostkonna praost, aastatel 1891–1904.

Õppis 1858–1863 Tallinna kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1863–1868. Ordineeriti 22. veebruaril/6. märtsil 1870 õpetajaks.

Teenis 1870. aastal (märtsist augustini) Nissi Maarja koguduses ja seejärel (aastatel 1870–1904) Viru-Jaakobi koguduse pastorina. Lisaks oli ta ka 1891. aastast Viru praostkonna praost ja 1902. aastast Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi assessor.

Hugo Wilhelm Hoffmann mõrvati Viru-Jaagupi kirikumõisas Jüri Seppeni poolt, kes siis mõisteti 9 aastaks sunnitööle.'

## Isiklikku
Tema isa Georg Konrad Hoffmann oli kaupmees ja Müüriku mõisa pärija, tema emapoolne vanaisa Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. Tema abikaasa Emmy Luise isa Eduard Johann Assmuth oli Torma Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Friedrich Johann Anton Assmuth oli Kose koguduse õpetaja, vend Alexander Carl Woldemar Assmuth oli Harju-Risti ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja

## Viited

## Kirjandus
* Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
* Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien 1988

## Välislingid
*Hugo Wilhelm Hoffmann, Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Ksantoom

**Ksantoom** on kollakalt sillerdav, rasva täis makrofaagide kogunemisest tekkinud  sõlmeke või sõlmekeste kogum nahal. Seisundit, mis toob kaasa ksantoomid, nimetatakse **ksantomatoosiks**. 

Ksantoome põhjustavad ainevahetushäired, tavaliselt kõrge kolesteroolitaseme tõttu.
Xanthomonas

***Xanthomonas*** on perekond kepikesekujulisi gramnegatiivseid baktereid sugukonnast *[[Xanthomonadaceae]]*.

Nad kasutavad kulgemiseks polaarselt asetsevaid vibureid. Enamasti on bakteril üks vibur.

Ksantomonadiinideks nimetatavate iseloomulike pigmentide tõttu on nad kollased.

Nad on obligaatsed aeroobid.

Perekonna liigid ja patovarid tekitavad mitmesuguseid taimehaigusi (bakterioose).

Liigi *[[Xanthomonas campestris]]* mõnest tüvest saadakse ksantaani.

## Liike
**[[Xanthomonas campestris]]*
**[[Xanthomonas stewartii]]*
**[[Xanthomonas translucens]]*
Paucker

**Paucker** oli baltisaksa vaimulike ja haritlastesuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid
*Johann Christoph Paucker (1736–1776), Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja ja Järva praostkonna praost
**Heinrich Johann Paucker (1759–1819), Nissi Maarja koguduse ja Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja
***Magnus Georg Paucker (1787–1855), astronoom ja kolleegiuminõunik, Tartus professor ja Miitavi (Jelgava) Gümnaasiumi ülemõpetaja
****Carl Heinrich Johann Paucker (1820–1883), filoloog ja riiginõunik
****Hermann Paucker (vene Паукер, Герман Егорович) (1822–1889), sõjaväeinsener, kindralleitnant ning 1888–1889 Venemaa keisririigi teedeminister
***Heinrich Wilhelm Christoph Paucker (1797–1833), Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja
****Pontus Heinrich Johannes Paucker (1823–1855), Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja
***Carl Julius Albert Paucker (1798–1856), õigusteadlane, ajaloolane, arheograaf ja genealoog
****Georg Michael von Paucker (1828–1892), Eesti vaimulik, Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja, Viru praostkonna praost
*****Richard Julius von Paucker (1859–1910), Eestimaa vikaarõpetaja ja Narva Aleksandri koguduse õpetaja
***Friedrich August Paucker (1801–1837), 1828. aastast vabatahtlik sõjaväearst Vene-Türgi sõjas ja Gattšina linnahaigla ülemarst
***Hugo Richard Paucker (1807–1872) Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja ja Virumaa praost, ajaloolane
****Georg August Paucker (1839–1878), sõjaväearst 
****Eduard Peter Heinrich Paucker (1843–1921) Eesti vaimulik, Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja aastatel 1872–1918, ajaloolane
*****Walther Hugo Theodor Paucker (1878–1919), Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja ja Rakvere Kolmainu koguduse teine õpetaja. Mõrvati 6. jaanuaril Rakveres kommunistide poolt.
****Ernst Theodor Paucker (1847–1913), arhitekt
****Conrad Hugo Paucker (1851–1882), insener

## Vaata ka
* Simuna kirik ja Simuna Siimona ja Juuda kogudus

## Viited

## Kirjandus
* H. Paucker. Die Familie Paucker. Reval. 1885
Astri tänav (Tallinn)

**Astri tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis. Astri tänav algab Kagu tänavalt, ristub Paul Kerese ja Valdeku tänavaga ning lõpeb Pihlaka tänaval.

Astri tänav on enam-vähem põhja-lõunasuunaline ja ligikaudu 700 meetri pikkune.

Astri tänav sai nime 8. novembril 1927.

## Viited
Jorge Sampaio

**Jorge Fernando Branco de Sampaio** (18. september 1939 Lissabon – 10. september 2021 Carnaxide) oli Portugali jurist ja poliitik. Aastail 1996–2006 oli ta 18. Portugali president.

## Tunnustus
* 2003 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
* 2005 Valgetähe ketiklassi teenetemärk
Nelgi tänav (täpsustus)

**Nelgi tänav** on tänav mitmes asulas:

* **[[Nelgi tänav (Aseri)|Nelgi tänav]]** Aseris
* **[[Nelgi tänav (Jõhvi)|Nelgi tänav]]** Jõhvis
* **[[Nelgi tänav (Kehra)|Nelgi tänav]]** Kehras
* **[[Nelgi tänav (Narva)|Nelgi tänav]]** Narvas
* **[[Nelgi tänav (Pärnu)|Nelgi tänav]]** Pärnus
* **[[Nelgi tänav (Rakvere)|Nelgi tänav]]** Rakveres
* **[[Nelgi tänav (Rapla)|Nelgi tänav]]** Raplas
* **[[Nelgi tänav (Tallinn)|Nelgi tänav]]** Tallinnas
* **[[Nelgi tänav]]** Tartus
* **[[Nelgi tänav (Valga)|Nelgi tänav]]** Valgas
Liv and Maddie

"**Liv ja Maddie**" ("Liv and Maddie") on Ameerika Ühendriikide situatsioonikomöödiasari, mida näitas telekanal Disney Channel. Sarja stsenaristid on John Beck ja Ron Hart. Sarja toodeti aastatel 2013–2017, kokku valmis 80 osa.

Sarja peaosatäitja Dove Cameron mängib identseid kaksikuid.

## Osatäitjad ja tegelaskujud
* Dove Cameron – Liv ja Maddie Rooney
* Joey Bragg – Joey Rooney
* Tenzing Norgay Trainor – Parker Rooney
* Kali Rocha – Karen Rooney
* Benjamin King – Pete Rooney
Termiline energia

**Termiline energia**  on aine aatomite, molekulide vm osakeste kineetiline energia, s.t osakeste korrapäratu liikumise energia. Termiline energia kui osa aine siseenergiast on avaldatav valemiga
:E_\text{th} =  c \, m \, T \!,
kus
: *c* ‒ erisoojusmahtuvus,
: *m* ‒ aine mass,
:*T* ‒ absoluutne temperatuur.
Soojuse juurdejuhtimisel suureneb aine osakeste, nt gaasi molekulide liikumisenergia ja seega ka aine termiline energia. Termilise energia suurenemist väljendab temperatuuri tõus. Termiline energia suureneb ja väheneb koos temperatuuriga, kuid pole sellega võrdeline, sest ka erisoojusmahtuvus ise sõltub temperatuurist.

Termiline energia suureneb keemilistes protsessides (näiteks kütuse põlemisel), mehaaniliste jõudude mõjul (näiteks hõõrdel), elektrijuhtides elektrivoolu toimel, samuti tuumareaktsioonides. Termiline energia kandub edasi soojusena. 
## Vaata ka
*elektrienergia
*energia
*soojusenergia
Elektriarvesti

**Elektriarvesti** on integreeriv mõõteriist tarbitud või toodetud elektrienergia mõõtmiseks. Kodutarbijatel mõõdetakse ainult aktiivenergiat, suure ühendusvõimsusega tarbijatel ka reaktiivenergiat.

Vahelduvvooluahelates on olnud üldiselt kasutusel induktsioonarvestid. Praegusajal paigaldatakse elektronarvesteid, mis võimaldavad ka näitude kauglugemist.

Alalisvooluvõrgus (näiteks elektertranspordi toitevõrgus) kasutatakse elektrodünaamilise mõõtemehhanismiga arvesteid, mis töötavad alalisvoolumootori põhimõttel.

## Induktsioonarvesti
Induktsioonarvestis tekitavad rööp- ja jadaühenduses mähistega elektromagnetid ruumiliselt ja faasiliselt nihutatud magnetvood, mis indutseerivad magnetite vahel olevas alumiiniumkettas pöörisvoolud. Muutuva magnetvälja ja ketta pöörisvoolude toimel tekib kettas pöördemoment, mille mõjul ketas hakkab pöörlema. Ketta serv jookseb läbi püsimagneti pooluste vahelt, mille tulemusena tekivad ketta pöörlemist pidurdavad pöörisvoolud. Nende magnetväljade ja pöörisvoolude koostoimel pöörleb ketas kiirusega, mis on võrdeline arvestit läbiva voolu aktiivvõimsusega ning mõõdetav elektrienergia on võrdeline ketta pöörete arvuga. Ketas käitab rull-loendurit, mis näitab üldist kilovatt-tundide arvu.

Arvestil on harilikult näidatud, mitmele ketta pöördele vastab energia 1 kWh. See nn arvesti konstant võimaldab arvutada hetkel voolu tarbivate seadmete üldvõimsuse. Kui näiteks ketta 75 pöördele vastab 1 kilovatt-tund ja arvesti tegi 1 minuti jooksul 5 pööret, siis vastab ühele tunnile 5 × 60 = 300 pööret ja võimsus *P* = 300/75 = 4&nbsp;kW.

Aktiivenergia arvesti ei reageeri pinge ja voolu vahelisest faasinihkenurgast tingitud reaktiivvõimsusele. Reaktiivenergia mõõtmiseks on spetsiaalsed arvestid.

## Elektronarvesti
Elektronarvesti ehk elektrooniline energiaarvesti (ingl *solid state energy meter*, ka *smart meter*) on elektrooniline mõõteriist, mille põhiosad on voolu- ja pingeandurid, analoog-digitaalmuundurid, mikrokontroller ja ümberprogrammeeritav püsimälu. Tarbitud elektrienergia registreeritakse digitaalsignaalina näiteks iga tunni järel. Näidud on loetavad LCD- või LED-näidikult, kusjuures näiteks arvesti E450 näidikul vahelduvad summaarse, päevase ja öise tarbimise kilovatt-tunnid iga 15 sekundi järel.

Näitude kaugedastamiseks moduleeritakse digitaalse andmesignaaliga kõrgsagedusvõnkumist, mis kantakse üle sama elektritoiteliini kaudu PLC- (Power Line Communication) tehnikat rakendades või mobiilsidevõrgu vahendusel. Kaugloetav arvesti edastab näidud energiatarnijale näiteks üks kord ööpäevas.

Toodetakse ka kahesuunaarvesteid, mis näitavad eraldi võrgust tarbitud ja võrku antud elektrienergiat; see on vajalik näiteks kohaliku tuule- või päikeseenergia allika korral.

## Vaata ka
*Energiakulumõõtur

## Välislingid
* Elektrienergia arvestus
* Kuidas kaugloetav arvesti töötab
* Landis+Gyr elektriarvesti E450
Shangdu

**Shangdu** (上都, *Shàngdū* 'ülemine pealinn') oli Hiina keisri Hubilai suvepealinn. See rajati 1256. Väidetavalt külastas Shangdud 1275 Marco Polo. Aastal 1369 vallutasid linna Mingi dünastia väed. See purustati täielikult. Viimane Yuani dünastia keiser Togoontömör jõudis veel linnast põgeneda. 

Shangdu varemed  asuvad Hiinas Sise-Mongoolias Xilin Goli aimakis Zhenglani hošuunis Shangdu suurvalla kirdepiiril Wuyi riikliku loomakasvatusfarmi haldusalal Luan He jõe ääres. Selles kohas teeb jõgi kaare läbi Sise-Mongoolia ning kannab nime Shandian He (闪电河).  Geograafilised koordinaadid on 42°21′35″ N, 116°10′45″ E.
 
Alates juunist 2012 on varemed UNESCO maailmapärandi nimistus. 

Läänes tuntakse linna ka **Xanadu** nime all Samuel Taylor Coleridge'i luuletuse "Kublai Khan" (1816) järgi. Luuletuse esimene salm on niisugune: 

:*In Xanadu did Kubla Khan*
:*A stately pleasure-dome decree:*
:*Where Alph, the sacred river, ran*
:*Through caverns measureless to man*
:*Down to a sunless sea.*
X.25

**X.25** on Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu poolt standardiseeritud võrguprotokolliperekond telefonivõrku kasutavatele laivõrkudele.

Standard defineerib OSI raammudeli kihid 1, 2 ja 3.
Xanadu

**Xanadu** oli 1960. aastal Ted Nelsoni algatatud hüpertekstiprojekt. Selle eesmärk oli luua dokuversum, võrgukujuliselt omavahel seotud dokumentidest koosnev universaalraamatukogu.    

Xanadu hüpertekstikontseptsioonis oli muu hulgas ette nähtud transklusioonisüsteem ja praeguste mikromaksete sarnane arveldussüsteem.

Projekti eesmärk oli elektrooniliselt talletada ja kättesaadavaks teha kõik, mis seni on kirja pandud.
Derbi (film)

**"Derbi"** on Birt Acresi poolt Suurbritannias 1895. aastal loodud tummfilm. 

## Välislingid
* *[http://ftvdb.bfi.org.uk/sift/title/525873 The Derby]* BFI Film & TV andmebaasis
* *[http://www.silentera.com/PSFL/data/D/Derby1895.html The Derby]* *Silent Era* saidil
* "Derbi" YouTube'is
X.400

**X.400** on OSI raammudelil põhinev Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu poolt heaks kiidetud standard e-kirjade saatmiseks. Tänapäeval on sellest levinum Internetis kasutatav lihtne meiliedastusprotokoll.
X.500

**X.500** on Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu poolt heaks kiidetud globaalse kataloogiteenuse standard. See on ISO poolt registreeritud numbriga **ISO 9594**. 

See võimaldab märkida andmeid mitmesuguste objektide kohta ja koondada objekte klassidese.

Nimetusi säilitatakse  kataloogiinfopuus (Directory Information Tree, DIT). Info koondub kataloogiinfobaasi (Directory Information Base, DIB).

## Vaata ka
*X.509
X.509

**X.509** on Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu standard avaliku võtme infrastruktuurile digisertifikaatide jaoks. 

See töötati välja seoses standardiga X.500.
Kieli kanali avamine

**"Kieli kanali avamine"**, tuntud ka kui **"Kieli kanali inaugureerimine keiser Wilhelm II poolt"** (*Inauguration of the Kiel Canal by Kaiser Wilhelm&nbsp;II*) on Birt Acresi poolt Suurbritannias 1895. aastal loodud tummfilm.

Filmis kujutatakse Kieli kanali avamist keiser Wilhelm II poolt 1895. aasta 20. juunil.

Filmi originaali negatiivi säilitatakse Londoni Teadusmuuseumis.
Taskuvarga arreteerimine

**"Taskuvarga arreteerimine"** on Birt Acresi poolt Suurbritannias 1895. aastal loodud tummfilm. 

Filmis kujutatakse taskuvarga kinnipidamist politseiniku poolt, keda abistab mööduv madrus.

## Viited
SDS 940

**SDS 940** (hiljem **XDS 940**) oli Scientific Data Systemsi esimene arvuti, mis võimaldas ajajaotuse otsest kasutamist. Ta põhines arvuti SDS 930 mikrokiipidest kokku pandud 24-bitisel keskprotsessoril. See kuulutati välja veebruaris 1966 ja tarniti aprillis.
Iannis Xenakis

**Iannis Xenakis** (ka *Yannis Xenakis*; kreekapäraselt *Iánnis Xenákis* (Ιάννης Ξενάκης); 29. mai 1922 Brăila, Rumeenia – 4. veebruar 2001 Pariis) oli kreeka päritolu helilooja ja arhitekt, kes elas põhiliselt Prantsusmaal. 

Ta lõi alates 1954. aastast muusikat uues tehnikas, mida nimetatakse stohhastiliseks muusikaks. See meetod kasutab muu hulgas tõenäosusteooriat ja hulgateooriat. 

Ta õppis Ateena Rahvuslikus Tehnikaülikoolis ja Pariisis Le Corbusier' käe all arhitektuuri ning Pariisis Arthur Honeggeri, Darius Milhaud' ja Olivier Messiaeni käe all kompositsiooni. 

Aastast 1947 töötas ta Pariisis Le Corbusier' juures arhitektina. 

Aastal 1966 rajas ta Pariisis keskuse  Centre d'Études de Mathématique et Automatique Musicales (CEMAMu) ning 1967 Bloomingtonis Indiana Ülikooli juures keskuse  Center of Mathematical and Automated Music. Ta õpetas Pariisi ülikoolis. 

## Helitöid
*Métastasis orkestrile, 61 pilli (1954)
*Eonta klaverile ja viiele vaskpuhkpillile (1964) *Anaktoria 8 pillile (1969)
*Eridanos 68 pillile (1973)
*Tracées 94 pillile (1987)
*Kyania 90 pillile (1990)
*Dox-orkh sooloviiulile ja 89 pilliga orkestrile (1991). 

Ta on loonud ka vokaalteoseid, elektroonilist muusikat ja klaverimuusikat.

Xenakiselt pärineb ka teoreetilisi töid, sealhulgas "Musiques formelles" (1963).
Mary Stuarti hukkamine

**"Mary Stuarti hukkamine"** on Alfred Clarki poolt Ameerikas 1895. aastal loodud tummfilm.

Filmis kujutatakse Šoti kuninganna Mary Stuarti hukkamist.

## Välislingid
* ''The Execution of Mary Stuart'' internetiarhiivis
* ''The Execution of Mary Stuart'' AllRovi saidil
* ''The Execution of Mary Stuart'' Youtube'is
* [''The Execution of Mary Stuart'' allalaadimiseks](http://memory.loc.gov/cgi-bin/query/r?ammem/papr:@filreq(@field(NUMBER+@band(edmp+4036))+@field(COLLID+edison)))
* "Alfred Clark, Narrative and Special Effects Pioneer"
Alexandru Xenopol

**Alexandru Dimitrie Xenopol** (23. märts või 24. märts 1847 Iași – 27. veebruar 1920 Bukarest) oli rumeenia ajaloolane ja ajaloofilosoof. 

Ta oli 1883. aastast Iași ülikooli  professor, 1895. aastast Rumeenia Akadeemia liige. 

Ta oli ajaloolasena positivist, poliitilistelt vaadetelt liberaaldemokraat. Temalt pärineb esimene rumeenlaste ajaloo koondkäsitlus. Teda loetakse Nicolae Iorga järel suurimaks rumeenia ajaloolaseks.  

## Teosed
**Istoria Românilor din Dacia Traianâ* (12 kd, 1896)
Xenotarsosaurus bonapartei

***Xenotarsosaurus bonapartei*** oli suur Hilis-Kriidi aegne dinosaurus, kahejalgne lihasööja teropoodide rühmast *[[Abelisauroidea]]*, perekonna ***Xenotarsosaurus*** ainus teadaolev liik. 

Tema jäänuseid on leitud Argentinast.
Barque sortant du port

**"Sadamast lahkuv paat"** on Louis Lumière'i poolt Prantsusmaal 1895. aastal loodud tummfilm.

Filmis kujutatakse merele suunduvat sõudepaati. Kolme paadis olevat meest jälgivad kailt kaks naist ja lapsed.

## Välislingid
* Barque sortant du port Dailymotioni saidil
* Barque sortant du port YouTubei saidil
Arhitektuurimuuseum

**Arhitektuurimuuseum** on arhitektuuritemaatikale keskenduv muuseum.

Eestis tegutseb Eesti Arhitektuurimuuseum.
VELK Tallinna konsistooriumiringkond

**VELK Tallinna konsistooriumiringkond** (saksa keeles *Consistorialbezirk der Stadt Reval*) oli Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piirkondlik koguduste haldusüksus Venemaa keisririigi Eestimaa kubermangus. Eestimaa konsistoorium asus kubermangulinnas Tallinnas Douglase tänav 3.

Konsistooriumiringkonnad moodustati Venemaa keisririigis, vastavalt 1832. aasta 28. detsembri Uue evangeelse luteri kiriku seadusele.

Konsistooriumiringkondade haldusorganiks oli  Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistoorium ja Eestimaa  kubermangus Eestimaa konsistoorium.

Tallinna konsistoriaalringkond ja Tallinna linnakonsistoorium ühendati 1890. aastal VELK Eestimaa konsistoriaalringkonnaga ning moodustati praostkond.

## Tallinna linnakonsistoorium
 1634-1890 (saksa k. *Revalsch Evangelisch-Lutherisches Stadt-Konsistorium*)
*1844–1858, Friedrich Georg von Bunge,  Tallinna raehärra ja linnakonsistooriumi president

## Konsistooriumiringkonna kogudused ja kirikud
*Tallinna Toompea saksa kogudus,  Tallinna Rüütli- ja Toomkirik
*Tallinna Toompea Kaarli kogudus, Tallinna Kaarli kirik
*Tallinna Oleviste saksa kogudus (1524–1940), mis kasutas  Tallinna Oleviste kirikut (*St. Olai-Kirche*), 
*Tallinna Püha Vaimu kogudus, Tallinna Püha Vaimu kirik (*Kirche zum heiligen Geist*), 
*Tallinna Niguliste saksa kogudus, Tallinna Niguliste kirik (*St. Nicolai-Kirche*),	
*Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus, Rootsi-Soome Mihkli kirik (*Schwedisch-Finnische St. Michaelis-Kirche*).
*Tallinna Jaani kogudus, Tallinna Jaani kirik

## Vaata ka
*VELK Eestimaa konsistooriumiringkond, Eestimaa konsistoorium
*VELK Liivimaa konsistooriumipiirkond
*VELK Saaremaa konsistooriumiringkond
*Vene Õigeusu Kiriku Tallinna vikaarpiiskopkonna praostkondade ja koguduste loend (1721–1917)
## Viited
Loodeülikool (Hiina)

**Loodeülikool** (西北大学, *Xibei Daxue*) on ülikool Hiinas Shaanxi provintsis Xi'ani linnas, üks Hiina juhtivaid ülikoole ja üks Loode-Hiina vanimaid õppeasutusi. 

Ülikool asutati 1902.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Suur Metshanede pagood

**Suur Metshanede pagood** (大雁塔, *Dà Yàntǎ*; varasema nimega **Ci'eni templi pagood**) on savile laotud hallidest tellistest pagood Hiinas Xi'ani linnas Yanta linnarajoonis umbes 4 km kaugusel Hepingmeni väravast Ci'eni templis. Geograafilised koordinaadid on 34°13′11″ N, 108°57′34″ E.

Pagoodi nimi vihjab legendile, mille järgi Buddha kukkus hane kujul parvest, millega koos ta lendas, eraldudes, näljast nõrkeva munga ette elutuna maha, et too saaks kui mitte toitu, siis vähemalt õpetust. Selle nime sai pagood Xuanzangi ettepanekul.  

Pagoodi laskis rajada Tangi dünastia Yonghui valitsemise 3. aastal (652) Li Shi (keiser Gaozong) pealinna Chang'ani Ci'eni templi õue Xuanzangi poolt muu hulgas Indiast kaasa toodud budistlike suutrate ja Buddha kujude hoidmiseks.  

Pagood järgib India stuupade eeskuju. Algselt oli pagoodil viis korrust, millele olid paigutatud budistlikud kujud ja reliikviad, mis munk Xuanzang oli oma reisidelt kaasa toonud. Pagood oli 54 m kõrgune. 

Pagood varises ehituse nõrkuse tõttu kokku, kuid aastal 704 laskis valitsejanna Wu Zetian taastada pagoodi 10-korruselisena. Kolm ülemist korrust said 1556. aasta Shaanxi maavärinas kõvasti kannatada ja need tuli lammutada. Mingi dünastia ajal tehti ulatuslikke parandustöid ja 1964. aastal renoveeriti see veel kord.   

Praegu on pagoodil 7 korrust ja selle kõrgus koos alusega on 64,1 m. Aluse ja korruste põhiplaan on ruudukujuline. Aluse küljepikkus on 48 m ja kõrgus 4,2 m. Pagoodi enda esimese korruse küljepikkus on 25 m ja kõrgus 59,9 m. Igal korrusel on tellistest piilarid ja platvormid. Sees on vahelaed ja käsipuudega puust trepid. Mingi dünastia ajal kaeti pagood uue tellisekihiga. Kogu ehitis on mitme kraadi võrra lääne poole kaldu. 

Aluse igal küljel on kivist uks. Ustel on Tangi dünastia aegsed graveeringud. Lõunauksest kummalgi pool on steel, millele kalligraaf Chu Suiliang on kirjutanud teksti "Eessõna pühale religioonile". Lääneseina juures kivist väravale on nikerdatud ja maalitud pühakujud, mis omistatakse Yan Libenile ja Yu Chiyile.  

Ülemiselt korruselt avaneb vaade linnale.

Tangi dünastiast saadik peeti igal aastal pagoodi juures templipüha. Keiserlike eksamite sooritanud jätsid pagoodi oma allkirja. Kirjanikud jätsid sinna kirjandusteoseid.


Da yan ta.jpg|Suur Metshanede pagood talvel
Wild goose pagoda xian china.jpg
Pagoda de la oca salvaje.jpg
ChinaTrip2005-110.jpg
Great Goose Pagoda Day 2005.jpg
Xi'anGreatGoosePagodaBuddha06430SPP+M.jpg|Buddha kuju pagoodi kõrval
Giant Wild Goose Pagoda, Xi'an, China - 005.jpg]
Giant Wild Goose 2.jpg


## Vaata ka
* Väike Metshanede pagood

## Välislingid

* Sissekanne saidil chinaculture-org (*inglise keeles*)
*  Sissekanne Baidupeedias (*hiina keeles*)
*Sissekanne saidil china-travel-golden-route.com (*inglise keeles*)
Ci'eni tempel

**Ci'eni tempel** (Armu ja Soosingu tempel, *Daci'en Si*) oli budistlik tempel ja klooster Hiinas Xi'ani linnas Yanta linnarajoonis 4 km kaugusel Hepingmeni väravast. Endises templi õues on Suur Metshanede pagood.    

Tempel rajati Sui dünastia ajal. Ta asus Chang'ani kaguosas ning oli müüriga piiratud. 

Tangi dünastia ajal Zhenguani valitsemise 21. aastal (647) laiendas prints Li Zhi, tulevane keiser Gaozong, templit oma ema Wende mälestuseks ning pani sellele praeguse nime. Rohkem kui kümnest õuest koosnev templikompleks valmis 648. 

Templis on 1897 paviljoni, saali ja mungakongi. Templit on aidanud kaunistada teiste seas kunstnikud Yan Liben, munk Yuchiyi, Wu Daozi ja Yin Lin.

Varsti pärast laienduse valmimist asus munk  Xuanzang Hongfu templist elama Ci'eni templisse spetsiaalselt rajatud budistlike kirjutiste tõlkimise ametisse ning pühendus aastast 650 budistlike tekstide tõlkimisele ja kommenteerimisele: "Kui tal tuli raske koht kätte, pani ta kirjatöö kõrvale, seejärel, olles palvetanud Buddha poole ning täitnud oma usulised kohustused kuni kolmanda öise vahitunnini, tõusis ta (viiendaks vahitunniks jälle asemelt), luges india teksti valju häälega ning tõmbas üksteise järel punase tušiga üle kohad, mida ta koidikul kavatses tõlkida. Igal päeval enne koitu võttis ta napi eine ja seletas neli tundi järjest uut püharaamatut. Õpilased, kes tulid temalt nõu ja õpetust saama, täitsid rõdud ja naabersaalid." Xuanzang tõlkis seal 19 aasta jooksul 74 suutrat. Tempel sai väga kuulsaks.

Tangi dünastia lõpus templikompleks hävis ja kõik tollased ehitised on varemetes, ainult Suur Metshanede pagood on osaliselt säilinud. Praegused ehitised pärinevad Mingi dünastia ja Qingi dünastia ajast.   

Templi ümber on suur park, kus on Xuanzangi mälestussammas ja hiina luuletajate, mõtlejate, kunstnike ja teadlaste mälestussambad.
Piistaoja talu

**Piistaoja talu** oli talu Pärnu maakonnas Tori vallas Tani külas (praegu Piistaoja küla). 

Talu kuulus Eesti riigitegelasele ja põllumajandusteadlasele Theodor Poolile, kes pidas seda 1925–1941. 

## Viited
Korvpalli Meistriliiga 2013/2014

**Korvpalli Meistriliiga 2013/2014** (Alexela Korvpalli Meistriliiga) oli Eesti kõrgeima korvpalliliiga hooaeg. Valitsev meister BC Kalev/Cramo läks püüdma oma neljandat järjestikust ning kokkuvõttes seitsmendat meistritiitlit.
## Muudatused ja üleminekud
### Hooaja eel
#### Treenerid
*Priit Vene lahkus Korvpalliklubi Pärnu juurest.
#### Mängijad

## Viited
Jeremy J. Burdon

**Jeremy James Burdon** (sündinud 19. juunil 1950 Singapuris) on Austraalia fütopatoloog ja evolutsioonibioloog. 

Ta töötab Canberras vanemteadurina CSIRO Plant Industry taimeliikide biodiversiteedi uurimiskeskuses. Tema peamised teadussaavutused on seotud evolutsioonibioloogia, fütopatoloogia ja looduskaitsebioloogia aladega. Tema teadusuurimused käsitlevad koevolutsioonilisi vastastikuseid suhteid eri liikide vahel, eelkõige taimede ja patogeensete mikroobide ja seente vahel, samuti taimede ja sümbiontide vahel.

## Haridus- ja töökäik
Jeremy Burdon lõpetas 1972. aastal Austraalia Rahvusliku Ülikoolii bakalaureusekraadiga botaanikas. Neli aastat hiljem kaitses ta samas doktorikraadi patogeenide epidemioloogias (1976). Aastatel 1976–1978 töötas ta järeldoktorina Suurbritannias University College of North Walesis. 

Aastal 1978 naasis Burdon Austraaliasse ja asus tööle Canberras riiklikku teadusuuringute organisatsiooni CSIRO Plant Industry, kus ta mõne aasta pärast tõusis juhtivteaduriks.

## Tunnustus
*1996 – valiti Umeå Ülikooli audoktoriks
*1996 – valiti Austraalia Teaduste Akadeemia liikmeks
*2004 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2009 – valiti Australian Academy of Technological Sciences and Engineeringu liikmeks

## Välislingid
*Staff Profiles Botanical Web Portal (inglise keeles)
*Jeremy J. Burdon Ameerika Fütopatoloogia Seltsi kodulehel (inglise keeles)
*Jeremy James Burdon CIROpedia (inglise keeles)
Pigi

**Pigi **on tahke põleva maavara, puidu või nafta töötlemisel saadud õli või tõrva destilleerimise tahke või viskoosne jääk. Pigi värvus on tumepruunist mustani. 

Rahvapäraselt on pigi abil tehtud lõngast *pigitraati*, millega sai õmmelda mitmesuguseid nahkesemeid, peaharju jms. Pigi säilitati käte vahel veeretatud pallidena. 

## Viited
Teutates

**Teutates** (ka **Toutatis**) on keltide sõjajumal.

Tänapäeval on ta tuntud eeskätt Asterixi koomiksi kaudu, milles kasutatakse ütlust "Par Toutatis!" ('Toutatise nimel').

Teutatese nime kasutas 1. sajandil pKr luuletaja Lucanus, kes nimetas teda kolme keldi jumala seas, teised kaks olid Esus ja Taranis.

Suurbritannia idaosas on leitud palju roomaaegseid sõrmuseid, millele on graveeritud tähed TOT, mis arvatavasti viitavad Toutatisele.
John Broome

**John Broome** (sündinud 1947 Kuala Lumpuris) on Briti filosoof ja majandusteadlane. 

## Haridus ja elukäik
John Broome lõpetas 1968. aastal Cambridge'i Ülikooli bakalaureusekraadiga matemaatikas ja majandusteaduses. Neli aastat hiljem kaitses ta Ameerika Ühendriikides Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis doktoritöö majandusteaduses (1972). Seejärel töötas majanduslektorina Londoni Ülikoolis. Samas ülikoolis kaitses ta järgmisel aastal magistritöö filosoofias. 

1979. aastast pidas ta majandusloenguid Bristoli Ülikoolis, 1992. aastal valiti ta seal majandus- ja filosoofiaprofessoriks. 1995. aastal sai Broome filosoofiaprofessori koha Šotimaal asuvas Saint Andrewsi Ülikoolis. 

2000. aastal valiti John Broome Oxfordi Ülikooli White's Chair of Moral Philosophy auväärsele ametikohale. 2014. aastast on ta Oxfordi Ülikooli filosoofia emeriitprofessor.

## Teadus
John Broome tegeles majandusteadusega kuni 1996. aastani, pärast seda keskendus filosoofiale. Broome'i uurimisvaldkonnad on eetika, normatiivsus ja praktiline mõistus.

Broome'i väitel on ta suurema osa oma elust uurinud inimelu väärtuse mõistet ja selle tagamaid. See mõiste puudutab nii moraalifilosoofe kui ka majandusteadlasi. Broome'i uurimistöö sellel teemal viis ta tagasi teoreetiliste alusteni, samal ajal ka edasi, otsimaks selle praktilisi rakendusi. Teoreetilised alused hõlmavad ratsionaalse otsuse teooriat (*theory of rational decision*), mida käsitletakse nii filosoofias kui ka majandusteaduses. Praktiliste rakendusvaldkondade hulka kuuluvad näiteks meditsiin ja kliimamuutus.

Broome on töötanud mõlemas mainitud rakendusvaldkonnas. Ta on konsulteerinud Maailma Terviseorganisatsiooni ja Stern Review'd. John Broome on kuulunud ka IPCC (Valitsustevaheline Kliimamuutuste Paneel) hindamisaruannete koostajate hulka.

## Tunnustus
*1999 – valiti Edinburghi Kuningliku Seltsi liikmeks (filosoofia alal)
*2000 – valiti Briti Akadeemia liikmeks (filosoofia sektsioon, täiendavalt on Broome kaasatud *Cross-Member* liikmena majandusteaduste sektsiooni)
*2007 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (humanitaarteaduste klass)

## Raamatud
**The Microeconomics of Capitalism*, Academic Press, 1983.
**Weighing Goods: Equality, Uncertainty and Time*, Blackwell, 1991. 
**Counting the Cost of Global Warming*, White Horse Press, 1992
**Ethics Out of Economics*, Cambridge University Press, 1999.
**Weighing Lives*, Oxford University Press, 2004.
**Climate Matters: Ethics in a Warming World*, Norton, 2012.
**Rationality Through Reasoning*, Blackwell, 2013.

## Välislingid
*John Broome Oxfordi ülikooli filosoofiateaduskonna kodulehel ( inglise keeles)
*John Broome Oxfordi ülikooli Corpus Christi College'i kodulehel ( inglise keeles)
*Theory Workshop - John Broome Stanfordi Ülikooli poliitikateaduste osakonna kodulehel ( inglise keeles)
Üldjaatav otsustus

**Üldjaatav otsustus** on süllogistikas otsustus kujul "Kõik *S* on *P*", kus *S* on subjekt ja *P* on predikaat. 

Üldjaatava otsustuse tähis on **A**. Seda tähist seostatakse ladina sõnaga *affirmo* 'jaatan', mille esimese täishäälikuga on tegemist. See võeti kasutusele skolastikas. Ta esines näiteks juba Sherwoodi Williami traktaadi "Introductiones" 13. peatükis ja kinnistus tänu  Petrus Hispanuse traktaadile "Summulae logicales".
Yanta linnarajoon

**Yanta linnarajoon** (雁塔区, *Yàntǎ Qū*) on linnarajoon Hiinas Shaanxi provintsis Xi'an Shi allprovintsilinnas Xi'ani linnas.

Linnarajooni geograafilised koordinaadid on .

Selle pindala on 151,44 km². Selle elanike arv oli 2010. aastal umbes 1,18 miljonit.

Yanta linnarajoonis on omakorda 8 allrajooni.

Ta on saanud nime seal asuva Suure Metshanede pagoodi (大雁塔, *Dà*'yàn Tǎ**') järgi.
Ats Kiisa

**Ats Kiisa** (sündinud 16. juunil 1995 Nissi vallas Turbas) on Eesti sportlane.

Aastal 2002 astus Turba Gümnaasiumi 1. klassi. Alates 2010. aasta sügisest õppis Audentese Spordikoolis.

## Karjäär

Treeninguid alustas 2005. aastal Ester Legonkovi käe all Turba Gümnaasiumis. Alates 2007. aastast on teda treeninud isa, endine kuulitõukaja Ants Kiisa. Aastatel 2006–2007 kuulus KJK Tipp nimekirja, alates 2008. aastast on SK Audentese Spordiklubis.

## Saavutused

2012 – Eesti parim kergejõustiklane vanuseklassis U18.

## Isiklikku
Tema isa on Ants Kiisa.

## Viited
Süleyman Demirel

**Sami Süleyman Gündoğdu Demirel** [süleim'an demir'el] (1. november 1924 İslamköy Atabey Isparta provints Türgi – 17. juuni 2015) oli türgi poliitik. Ta oli seitsmel korral Türgi peaminister, aastail 1993–2000 oli ta üheksas Türgi president.

Isparta provintsis on tema auks nimetatud Süleyman Demireli lennujaam ja Süleyman Demireli Ülikool.

## Tunnustus
* 1997 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Välislingid

*Türgi Vabariigi presidentide veebisait (türgi keeles)
Plaueni Jaani kogudus

SELM **Plaueni Jaani kogudus** on luterlik kogudus Plauenis. Kogudus kasutab Plaueni Jaani kirikut.

Kogudus kuulub Plaueni praostkonda ning on ühtlasi praostkonna keskuseks. Praostiks (*superintendendiks*) on praegu Matthias Bartsch. 

Koguduse õpetaja on Hans-Jörg Rummel, organist Roy Heyne.
SPC

"**SPC**" on mitmetähenduslik lühend:

## Teadus ja ärijuhtmine
**[[SPC]]* ehk *[[Summary of Product Characteristics]]* on Euroopa Liidus enne ravimiaine müüki lubamist nõutav ravimiainete ja ka meditsiinitoodete infoleht peamiselt tervisevaldkonnaga seotud erialade spetsialistide tarvis ehk **ravimi omaduste kokkuvõte**;
**[[Statistiline protsessi kontroll|Statistical process control]]* – statistiline protsesside kontroll on statistiliste meetodite kasutamine protsesside jälgimisel ja kontrollimisel tagamaks, et need toimuvad täisvõimsusel ja tulemus on vastav neile esitatud kvaliteedinõuetele;
**[[Signal peptidase I]]* ehk **EC 3.4.21.89** – ensüümikomisjoni ensüümide nomenklatuuri ensüüm, seda leidub enamiku bakterite membraanides; 
*...

## Meelelahutus
**[[Single player commands]]*- mod Minecraftis
*...
PARC

**PARC** (**Palo Alto Research Center Incorporated**; varem **Xerox PARC** (**Xerox Palo Alto Research Center**)) on teadus- ja arendusettevõte Ameerika Ühendriikide California osariigis Palo Altos. 

See asutati Jack Goldmani eestvõttel 1970 Xeroxi haruna.
Ettevõte on andnud olulise panuse infotehnoloogiasse, näiteid:

*Arvutihiir
*Ethernet
*Graafiline kasutajaliides
*Interpress, tänase PostScripti eelkäija
*Laserprinter
*Paljundusmasin
*Objektorienteeritud programmeerimine
*Smalltalk
*WYSIWYG, tekstiredaktor

jne 

## Vaata ka

* Bell Labs (AT&T Bell Laboratories, Bell Telephone Laboratories)
Laboritarvikud

**Laboritarvikud** (ka **laboratooriumitarvikud**) on laboratoorses töös kasutatavad vahendid. Need on mitmesugused seadmed, aparaadid, instrumendid, väikevahendid ja laborinõud.

Laborite varustus on suuresti spetsiifiline, olenedes tegevus- või uurimisvaldkonnast. Siiski, praktiliselt kõigis laborites on kasutusel termomeetrid, mikroskoobid, elektrilised seadmed, pudelid ja purgid reaktiividega, klaasnõud jne. Teadusaparatuurist tuleks nimetada kromatograafe ja spektromeetreid, mis tänapäeval on kõigis keemilise analüüsiga tegelevates laborites. 

## Laborinõud ja -vahendid
Praktiliselt igas laboris on kasutusel mitmesugused laborinõud klaasist, plastist, portselanist või erijuhtudeks ka plaatinast. Kasutatakse ka komplektset klaasaparatuuri (ekstraktorid, destillaatorid, absorberid) ning klaasaparatuuri koostamiseks standardseid osi ja vahetükke.

### Galerii

Lab glassware.jpg|Kolm keeduklaasi, kooniline kolb (Erlenmeyeri kolb), mensuur (mõõtsilinder) ja mõõtkolb
Glaskolben.jpg|Klaaskolvid: kaks mõõtkolbi, Erlenmeyeri kolb ja kaks ümarkolbi
Burette.svg|Bürett on kvantitatiivse tiitrimise oluline tarvik
Round-bottom flasks.PNG|Ümarkolvid ühe ja kolme kaelaga
Scheidetrichter.png|Jaotuslehter
Tropftrichter.JPG|Tilklehtrid
Gas Washing Bottle.jpg|Gaaside pesupudel
Szalka petriego.jpg|Petri tass
Pipetten.JPG|Automaatpipetid
Pasteur Pipets.jpg|Lihtsad pipetid
Vigreux column.jpg|Deflegmaator ehk Vigreux kolonn
Chlodnice przeplywowe 1 ubt.svg|Kaks Liebigi jahutit ja üks kuuljahuti
Distillation connector.svg|Alonž ehk „piip”
Simple chem distillation.PNG|Laboratoorne lihtdestillatsiooni seade
Desiccator.jpg|Eksikaatorid
Glindemann PTFE Sealing Ring for Taper Joint Glassware.JPG|Lihvkorgid
Mortar porcelain hg.jpg|Portselanuhmer ja uhmri nui
Porzellantiegel.jpg|Portselantiiglid
FilterFunnelApparatus.png|Filtreerimine Büchneri lehtri ja Bunseni pudeliga
Kippscher Apparat.jpg|Kippi aparaat
Soxhlet Extractor.jpg|Soxhleti ekstraktor
Boss Head Right Angle.jpg|Ristmuhv klambrite ja käppade kinnitamiseks statiivile
Schott-duran glassware.PNG|Katseklaas keeduklaasis
Vodna pompa princip na deistvie.jpg|Veejoapumba tööpõhimõte
Eppendorf tubes.jpg|Eppendorfi 


## Välislingid