open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tampere Eesti Klubi

**Tampere Eesti Klubi** ry  ühendab Tamperes elavaid eestlasi. Klubi tegevus algas 25. septembril 1995 mil Tampere-Tartu seltsi juhat use esimehe Harri Päiväsaari ning juhatuse liikme Harri Turkulaieni algatusel kutsuti kokku Tamperes elavad peamiselt Tampere ülikooliga seotud eestlased.  

Klubi tegevus toimub eesti keeles, kuid see ei takista ka mitte-eestlaste osalemist klubis ja üritustel. Klubis käivadki koos nii eestlased Tamperest, Pirkanmaalt ja Eestist kui ka estofiilsed soomlased.  

## Peamised sündmused
*Vastlapäev
*Eesti Vabariigi aastapäev
*Kevadpidu
*Suvepäevad
*Jõulupidu

## Viited

## Välislingid
*Tampere Eesti Klubi koduleht
*https://tts.svyl.fi/historia/vuodet-1989-1998/tampere-eesti-klubi-virolaisten-/
Kalevi Kvell

**Kalevi Kvell** (7. aprill 1963 Tallinn – 16. detsember 2016 Albu vald, Järvamaa) oli eesti tõlkija ja loodusmatku korraldav ettevõtja.

Kvell lõpetas Tallinna 7. keskkooli 1981. aastal ning Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsandusinsenerina 1987. aastal. Ta töötas Tihemetsa metskonnas metsnikuna (1987–1992), abimetsaülemana Rava ja Purdi metskonnas Järvamaal, Roosna-Alliku vallas metsanõunikuna (1993–1998) ning ka erametsafirmas (1998–2003). Hiljem tegutses Kvell FIEna, korraldades kanuu-, raba- ja jalgsimatku.

Ta tõlkis inglise keelest peamiselt klassikalist kirjandust: Herbert George Wellsi, Daniel Defoe, John Steinbecki, Toni Morrisoni, Charlotte Brontë, Anne Brontë, Daniel Woodrelli, Thomas Haynes Bayly jt teoseid. Kalevi Kvell avaldas enda kirjutatud luuletusi.

## Isiklikku
Kvell elas Järvamaal Albu vallas. Ta oli abielus, tütre ja poja isa.

Ta harrastas suusa- ja jooksumaratone, osaledes näiteks Tartu Maratonil üle kümne korra.

## Teoseid
Kalevi Kvell kirjutas ka järelsõna Karl Ast-Rumori novellikogule "Kui Saara naerab" (esmatrükk Tartu 1929) 2. trükile, mis ilmus sarjas "JI klassika" (Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2008).

### Tõlkeid
* Herbert George Wells "Ajamasin", "Maailmade sõda" (ka järelsõna; Tallinn: Eesti Raamat 1995; CD helisalvestisega – Eesti Pimedate Liidu Teabe- ja Koolituskeskus, 1998)
* Toni Morrison "Armas" (koos Krista Kaeraga; Tallinn: Varrak, 1997; Eesti Päevaleht, 2006)
* John Steinbeck "Karbitänav" (Tartu: Elmatar, 2007)
* Daniel Defoe "Moll Flanders" (Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2007)
* Daniel Woodrell "Häda ellujäänuile" (ka järelsõna; Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2009)
* Charlotte Brontë "Shirley" (ka järelsõna; Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2011; 2 CD-l helisalvestis – Eesti Pimedate Liidu Teabe- ja Koolituskeskus, 2012)
* Anne Brontë "Wildfelli härrastemaja rentnik" (Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2013)
* Daniel Woodrell "Külm halastus" (ka järelsõna; Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2014)
* Thomas Haynes Bayly "David Dumps, ehk, Eksisammude virvarr" (ka järelsõna; Pärnu: JI, 2015)

### Luulekogud
* Osa kogumikust "Valedeta maailm" (Anton Ain Allika, Kalevi Kvell, Marge Mikson, Küllike Pärn) Paide: Stella, 2000
* Osa kogumikust "Üle selge silmapiiri (Anton Ain Allika, Kalevi Kvell, Marge Mikson, Küllike Pärn) Järva-Madise: Kuma, 2002

## Viited

## Välislingid
* Kalevi Kvelli luule (Internet Archive)
* Marika Rajamäe "Inimest loe kui huvitavat raamatut" Järva Teataja, 8. detsember 2007
* "Metsamees vahendab väärtkirjandust" Järva Teataja, 9. oktoober 2008
* "Metsateatis viis kohtusse" Maaleht, 25. november 2011
Piirkond (Prantsusmaa)

Prantsusmaa jaguneb 18 administratiivseks **piirkonnaks** (prantsuse keeles *régions*), millest 13 on Prantsuse emamaal ja 5 on ülemerepiirkonnad. Korsika on territoriaalne kollektiivsus (prantsuse keeles *collectivité territoriale*), kuid üldises kasutuses peetakse seda piirkonnaks. Iga mandripiirkond ja Korsika jagunevad edasi departemangudeks, mida on emamaal piirkonna kohta 2 kuni 8, ülemerepiirkonnad koosnevad vaid ühest departemangust. Piirkonna mõiste loodi ametlikult detsentraliseerimise seadusega (2. märts 1982), mis andis piirkondadele seadusliku staatuse. Esimesed otsesed valimised piirkondade esinduskogudesse toimusid 16. märtsil 1986. 2016. aastal vähendati piirkondade arvu 27-lt 18-le.

## Roll
Piirkondadel puudub eraldi seadusandlik võim ja seetõttu ei saa nad teha omale seadusi. Nad kehtestavad endale oma maksud ja vastutasuks saavad keskvalitsuselt kahaneva osa oma eelarvest. Neil on ka märkimisväärsed eelarved, mida haldavad piirkondade valimistel ametisse hääletatud esindajatest koosnevad piirkondade nõukogud *(conseil régional)*.

Piirkonna esmane ülesanne on ehitada ja sisustada gümnaasiume. Märtsis 2004 avalikustas Prantsuse keskvalitsus vastuolulise plaani viia teatava mitteõpetava koolipersonali regulatsioon piirkondade võimu alla. Selle plaani kriitikud väitsid, et maksutulu ei olnud tulenevate kulude katteks piisav ning sellised meetmed suurendaksid piirkondlikku ebavõrdsust.

Lisaks on piirkondadel märkimisväärne otsustusõigus infrastruktuuri kulutuste üle, näiteks haridus, ühistransport, ülikoolid ja teadustöö ning äride nõustamine. See tähendab, et vaesemate piirkondade, nagu Île-de-France või Rhône-Alpes, juhid võivad olla kõrgel kohal.

Ettepanek anda piirkondadele piiratud seadusandlik autonoomia kohtas märkimisväärset vastuseisu; teine ettepanek oli anda teatud võim departemangudelt vastavatele piirkondadele, jättes esimesed piiratud võimuga.

## Piirkonnad enne 2016. aastat ja nende pealinnad

## Prantsusmaa piirkondade vapid

## Vaata ka
* Prantsusmaa detsentraliseerimine
* Piirkonnanõukogu
* Prantsusmaa haldusjaotus
* Réunion
* Prantsusmaa piirkondade pingerida
* Prantsusmaa piirkondlikud valimised, 2004
* Prantsusmaa piirkondade lipud
Cercopithecus lomamiensis

***Cercopithecus lomamiensis*** on pärdiklaste sugukonda pärdiku perekonda kuuluv ahviliik.
 
Ta elab Aafrikas Kongo DV vihmametsades Lomami jõe valgalal. Kohalikele elanikele on nad ka lemmikloomadeks.

*Cercopithecus lomamiensis* avastati teadlaste poolt 2007 ja kirjeldati uue liigina 2012. aastal avaldatud teadusartiklis.
Laarne

**Laarne** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 

## Asulad
Laarne jaguneb kaheks osaks, keskasulaks ja Kalkeni osavallaks:


LaarnekerkStMacharius 5-08-2008 16-02-11.JPG|Sint-Machariuskerk, Laarne
Pastorie Laarne - België.jpg|Laarne kirikla
KalkenkerkSint-Denijs 5-08-2008 17-10-29.JPG|Sint-Denijskerk, Kalken
Schloss Laarne 11.jpg|Laarne loss


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Lede

**Lede** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 

## Asulad
Lede jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks:


Flickr - nikozz - Kasteel van Mesen, Lede, Belgium (2 of 19).jpg|Meseni loss, Lede
Impekerk.jpg|Impe
Ontmoetingscentrum Oordegem - België.jpg|Oordegem
Papegem kerk.JPG|Papegem
Kerk van Smetlede -Lede.jpg|Smetlede
Lede 001.JPG


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Lochristi

**Lochristi** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Genti haldusringkonnas.

## Asulad
Lochristi jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Beervelde - Sint-Daniëlkerk 1.jpg|Beervelde
Hijftekerk.JPG|Hijfte
Zeveneken - Sint-Eligiuskerk 1.jpg|Zeveneken
Library Zeveneken.jpg|Zevenekeni raamatukogu
Zaffelare - Onze-Lieve-Vrouw en Sint-Petruskerk 2.jpg|Zaffelare
ZaffelareKloosterZustersLiefdeVanJezus.jpg|Zaffelare
Lochristi - Sint-Niklaaskerk 2.jpg|Sint-Niklaaskerk


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Enterprise

**Enterprise** võib tähendada mitut asja:
***[[Kosmosesüstik Enterprise]]**
***"[[Star Trek: Enterprise]]"** (kahel esimesel hooajal **"Enterprise"**), Star Treki teemaline teleseriaal
****[[USS Enterprise (NCC-1701-D)]]**, Star Treki tähelaev
***[[VSS Enterprise]]**, kosmoselennuk
***[[Enterprise (atraktsioon)|Enterprise]]**, lõbustusatraktsioon
***[[Enterprise (svertpaat)|Enterprise]], svertpaat
***Enterprise**, linn Alabamas
***Enterprise''', asula Nevadas

## Vaata ka
*Enterprise Estonia ehk Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus
* USS Enterprise
Kamina

**Kamina** on linn Kongo DV-s, Ülem-Lomami provintsi keskus. 

Kamina on raudteede sõlmpunkt. Linna läbib ka Mwene Ditu ja Likasi vaheline maantee.

Pärast Teist maailmasõda rajas Belgia sõjavägi linna lähedale suure sõjalennuvälja.
Melle (Belgia)

**Melle** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 

## Asulad
Melle jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks:


Gontrode (kerk) - Melle - België.jpg|Gontrode
Melle - Sint-Martinuskerk 1.jpg|Sint-Martinuskerk
Jozefietencollege Melle - België.jpg|
Ringvaartscheldemelle 5-08-2008 14-58-45.JPG|
Windmolens Melle - Oost-Vlaanderen - België.jpg|


## Sõpruslinnnad
*  – Melle 
*  – Melle 

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
* Melle tijdens de Eerste Wereldoorlog (hollandi keeles)
Ilves (perekonnanimi)

**Ilves** on eesti perekonnanimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 21. september 2012 seisuga 2236 inimest perekonnanimega Ilves.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Ilves 1078 mehel ja 1164 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ilves meeste puhul 10. ja naiste puhul 11. kohal.
Nimi on levinuim Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 37,99.
## Nime kandjaid
*Aapo Ilves, kirjanik, ajakirjanik, kunstnik ja muusik
*Aleksander Ilves (1896–1943), sõjaväelane
*Aleksander Ilves (1900–1987), sõjaväelane
*Andres Ilves, ajakirjanik
*Asta Ilves (Asta Kass), lastekirjanik
*Eduard Ilves, vabadusvõitleja ja pikaealine
*Evelin Ilves, majandustegelane, president Toomas Hendrik Ilvese abikaasa
*Ferdinand Ilves, Puurmani ja Kursi vallavanem
*Heimar Ilves, helilooja ja muusikapedagoog
*Indrek Ilves, jalgpallur
*Kristjan Ilves, kahevõistleja ja suusahüppaja
*Marie Ilves, näitleja
*Peeter Ilves, vaimulik
*Piret Ilves, moekunstnik ja stilist
*Roland Ilves, sõjaväelane
*Silvia Ilves, tšellist
*Toomas Hendrik Ilves, poliitik, aastatel 2006–2016 Eesti president
*Urmo Ilves, kabetaja
*Valter Ilves, vaimulik

## Viited
Georg Handtwig

**Georg Handtwig** (21. jaanuar/31. jaanuar 1676 Tallinn – 14. juuli/25. juuli 1733 Kadrina) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis (immatrikuleeriti 6. juunil 1693) Rostocki ülikoolis. 

Määrati 28. oktoobril 1698 Pühalepa Laurentsiuse koguduse ajutiseks õpetajaks (interimpastor), kuid kuninglik Eestimaa konsistoorium teatas ta pastorikohast kuningale alles 1704, kuigi kogudus oli seda juba aastaid palunud; aastatel 1703–1710 oli ta Pühalepa koguduse õpetaja. Ta osales 28. märtsil 1710 Tallinnas Eestimaa piiskopi valimistel, ta hääletas Jacob Langi poolt. 

Aastatel 1711–1733 oli ta Kadrina Katariina koguduse pastor, lisaks oli ta aastatel 1731–1733 Virumaa praostkonna praost. 

Ta oli Käända (Kullamaa kihelkonnas, Läänemaal), ja Kiviloo mõisa (Harjumaal) omanik.

Ta kirjutas eestikeelse reformatsioonijutluse ja Lutheri eluloo, mis Kadrina kihelkonna talupoegade rahalisel toel ka ära trükiti: *Se teine suur Römo ning Tänno Pühha kumma selge Jummala Sanna ning Ewngeliumme Tousmisse pärrast 1717. Aastal, 31. Oktobri ehk wina ku Päwal Kadrina kirrikus wirromaal piddas Georg Handtwig*. Pole teada, et trükisest oleks mõni eksemplar säilinud.

## Isiklikku
Tema tütre Sophia Helena abikaasa Georg Sabler oli Kadrina koguduse abiõpetaja ja Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja.

## Viited
Kõiguste alumine päevamärk

**Kõiguste sihi alumine päevamärk** on endine päevamärk Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõiguste sadamas.

Päevamärgi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 10 meetrit.

Päevamärk moodustas sihi Kõiguste ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 1923 meetrit ja sihi asimuut on 335,5°.

Päevamärk ehitati 1952. aastal.

2006. aastast pole päevamärk enam navigatsioonimärgina kasutusel. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 981.

## Viited

## Välislingid
*
Järva Kuku

**Järva Kuku** oli Järvamaa kohalik raadiojaam.

Raadio alustas tegevust 13. septembril 1993, olles lüliks Kuku Raadio ketis. Raadiojaam levis sagedusel 100,5 MHz ja oli kuulatav kuni 50 km kaugusel Paidest.
Raadio keskendus kohalike uudiste ja sündmuste kajastamisele, püüdes vältida tundidepikkusi raadiomänge ja stuudiosse helistamisega saateid.

Raadios on töötanud Onu Bella, Krista Taim, Aare Plado.  

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend
* Mulgi Kuku
* Tartu Kuku

## Viited

## Välislingid
* Äripäev - Järva Kuku võib kaotada oma tegevusloa, 22. juuli 1996
Äriplaan

**Äriplaan** (ingl.k. *business plan*) on ametlik dokument, kus esitatakse ettevõtte ärilised eesmärgid, selgitused koos põhjendustega, miks usutakse, et need eesmärgid on saavutatavad ja tegevuskava nende eesmärkide saavutamiseks. Äriplaan võib sisaldada ka taustinformatsiooni organisatsiooni kohta. 

Äriplaan on majanduses äriidee teostamise kirjeldus, mille eesmärk on testida teoreetiliselt äriidee toimivust enne selle praktilist teostama asumist.

Äriplaani ülesehitus sõltub valdkonnast, ärikeskkonna tavadest ja doonororganisatsiooni nõuetest. Äriplaani koostamisel lähtutakse kahest peamisest printsiibist: olulisuse printsiip ja tervikliku kirjeldamise printsiip. Tervikliku kirjeldamise printsiip nõuab, et mistahes äridokumendi peatükk peab andma täieliku teabe, mis on vajalik peatüki sisu mõistmiseks: viited teistele äriplaani osadele on ebasoovitatavad, kordused soovitatavad.

Eestis on toetuste taotlemisel kasutusel neli äriplaani alust:
*Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) ja KredExi kasutatav äriplaani alus;
*Töötukassa äriplaani alus;
*Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA) äriplaani alus;
*Kodanikuühiskonna Sihtkapitali (KYSK) rakendatav äriplaani alus.

EAS äriplaani alus koos sinna juurde kuuluvate isegenereeruvate finantsprognoosidega on mõeldud alustavate ettevõtjate stardi- ja kasvutoetuse taotlemiseks EAS-st ning stardilaenu taotlemiseks KredExist.

Töötukassa äriplaani alust kasutatakse sellise äriplaani koostamiseks, millega soovitakse taotleda Töötukassast ettevõtluse alustamise toetust.

PRIA äriplaani alust kasutatakse erinevate Maaelu Arengukava toetuste taotlemisel.

Kodanikuühiskonna Sihtkapitali rakendatava äriplaani aluse keskmes on sotsiaalne ettevõtlus ja erinevalt eelpool kirjeldatud äriplaani alustest on see mõeldud kasutamiseks ühendustele.

Äriplaani sisukorra põhielemendid on
* Kokkuvõte
* Toode/teenus
* Tootmine/teenindamine
* Tootmisvahendid, materjalid ja teenused (ressursid)

* Müük
* Turundus
* Juhtimine
* Personal
* Finantseerimine
* Riskid
* Finantsprognoosid (lisadena)

## Äriplaani koostamine
Äriplaani koostamise põhjuseks võivad olla näiteks ettevõtte sisemised vajadused (eesmärkide ja tegevuskava dokumenteerimine ja selle tutvustamine, tegevuse planeerimine), investorite kaasamine, laenuvõtmine ja toetuste taotlemine.

Äriplaan koostatakse valdavalt 3–5 aastaks. Samas sõltub valitud periood äriplaani sisust, eesmärgist ja kavandatava investeeringu elueast. Näiteks on mõistlik tööstuskinnisvara arendamisel koostada äriplaan 15–20 aastaks.

Äriplaan on konfidentsiaalne dokument. Selle tagamiseks kasutatakse sageli konfidentsiaalsuslepinguid. Toetuse taotlemisel on niisuguste lepingute rakendamine keeruline. Sellepärast on mõistlik ettevõtte ärisaladuse seisukohalt oluliste teemade käsitlemisel jääda mõistlikult ülevaatlikuks.

Mikro- ja väikeettevõtte äriplaani mõistlik pikkus on 15–25 lehekülge pluss lisad.

## Viited

## Välislingid
*Äriplaani koostamise juhend
*Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS)
*Töötukassa
*Sihtasutus KredEx
*Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA)
*Kodanikuühiskonna Sihtkapital (KYSK)
Thaleia (muusa)

**Thaleia**, ka **Thalia** (vanakreeka Θάλεια, Θαλία) oli kreeka mütoloogias komöödia muusa. Kunstis kujutatakse teda noore rõõmsa naisena, kes kannab juustes luuderohtu ja hoiab käes komöödiamaski.

## Välislingid

* Thaleia saidil Theoi.com
David Koechner

**David Michael Koechner** (sündinud 24. augustil 1962 Tiptonis Missouri osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

## Välislingid
*
Mees lamas surnult

**"Mees lamas surnult"** on Ngaio Marshi 1934. aastal avaldatud kriminaalromaan, milles astub esmakordselt üles Scotland Yardi politseiinspektor Roderick Alleyn.
 
Eesti keeles ilmus teos 1995. aastal "Mirabilia" sarjas Maia Planhofi tõlkes.

1993. aastal valminud Suurbritannia telesarja "The Inspector Alleyn Mysteries" samanimelises jaos kehastab nimitegelast Patrick Malahide. Teistes osades William Simons (inspektor Fox), Belinda Lang (Agatha Troy) ja Tim Dutton (D.S. Bailey).

## Viited

## Välislingid
* Mees lamas surnult. Eesti rahvusbibliograafia
* Penguin no. 210: A Man Lay Dead by Ngaio Marsh. A Penguin a week, 5. veebruar 2012
Marcus Kelch

**Marcus Kelch** (1712 – 1. juuni/12. juuni 1756 Türi) oli Eesti vaimulik.

Marcus Kelchi sünnikohana pakutakse nii Tallinna kui ka Tartut; isa oli Johann Gottfried Kelch (1685–1728), arvatavasti kroonik Christian Kelchi poeg. Ta oli detsembrist 1728 Tallinna Toomorbudekodu kasvandik, õppis Tallinna toomkoolis. Edasi õppis ta (koos venna Johannes Martinusega; immatrikuleeriti 20. mail 1735) Halle ülikoolis. Aastast 1736 oli ta Tallinna gümnaasiumis õpetaja (kolleeg). Ordineeriti 20. septembril/1. oktoobril 1738 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1738–1756 (kutsuti 10. juulil/21. juulil 1738) Türi Püha Martini koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema vanaisa Christian Kelch oli kroonik, Järva-Jaani ja Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. Vend Michael Kelch oli Järva-Jaani ja Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Tema tütre Johanna Juliana abikaasa Thomas Sabler, nagu ka tütrepoeg Georg Christian Sabler olid Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetajad.

## Viited
Michael Kelch

**Michael Kelch** (1714 – 23. detsember 1772/3. jaanuar 1773 Türi) oli Eestimaa vaimulik.

Michael Kelchi sünnikoht arvatakse olevat Tallinn; isa oli Johann Gottfried Kelch (1685–1728), arvatavasti kroonik Christian Kelchi poeg. Ta oli 27. juunist 1733 Tallinna Toomorbudekodu kasvandik, läks aastal 1734 Rannu kihelkonna köstri ametisse. Edasi õppis ta (immatrikuleeriti 7. augustil 1741, oli kohal veel aastal 1744) Halle ülikoolis. Aastal 1744 sai ta Tallinna Toomorbudekodu rektoriks (*Rector Scholae ab urb*), oli aastast 1745 Tallinna toomkooli subkonrektor, aastast 1750 subrektor ja aastast 1752 konrektor; lisaks oli ta aastast 1750 Tallinna toomkiriku organist. 

Ordineeriti 4. mail/15. mail 1754 pastoriks. Ta oli aastatel 1754–1757 Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse pastor ja aastatel 1757–1772 Türi Püha Martini koguduse pastor.

## Isiklikku
Tema vend Marcus Kelch oli enne teda Türi Püha Martini koguduse pastor. Nende vanaisa Christian Kelch oli kroonik, Järva-Jaani ja Viru-Jaakobi koguduse pastor.

## Viited
Dominikaanlased

**Dominikaanlased** on Dominikaani Vabariigis elavad või sealt pärinevad inimesed. 2007. aastal hindas ÜRO sealse rahvaarvu suuruseks 9 760 000. CIA World Factbooki andmeil on 73% dominikaanlastest segaverelised, 16% valged ja 11% mustad.

Palju dominikaanlasi elab ka Ameerika Ühendriikides. Mujal sündinud New Yorgi elanike seas on dominikaanlased esikohal, samuti New Yorgi linnastus.

## Viited
Nõo Püha Kolmainu kirik

**Nõo Püha Kolmainu kirik** on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Nõo vallas Nõo alevikus.

## Koguduse ajaloost
Nõo kogudus asutati 1852. aastal eestlastest õigeusklikele, kes enne seda olid kuulunud Tartu Püha Georgi (Jüri) kogudusse. Teenistuseks kasutati üüriruume. 1890. aastal oli koguduses 525 ja 1938. aastal 160 liiget. 1962. aastal liitusid kogudusega äsja suletud Elva koguduse peamiselt venelastest liikmed. Tänapäeval kuulub kogudusse 40–60 liiget.

## Nõo kirik
Arhitektuuriliselt tähelepanuväärne, lääne pool kellatorniga, lubjatud maakividest ja punastest tellistest historitsistlik kirik valmis 1873. aastal. Nelitise kõrval on ristkülikukujuline apsiid ja nelitise kohal on kaheksatahuline paarisakendega tambuur suure sibulkupli ja nelja sibulpeadega nurgatorniga. Nõo kiriku sisearhitektuur on lihtne, historitsistlik kujusein-ikonostaas pärineb 19. sajandi lõpust.

Nõo Püha Kolmainu Kiriku juures tegutseb Nõo Püha Kolmainu kogudus.

## Vaata ka
* Nõo vald
* Nõo Püha Kolmainu kogudus
* Elva Peetri ja Pauli kogudus

## Kirjandus
* "Mitut usku Eesti IV. Valik usundiloolisi uurimusi: õigeusu eri". Toimetaja Liina Eek. Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu, 2015; lk 13-28
* Jaanus Plaat, Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 468-471

## Välislingid
*
Kärsa kirik

**Kärsa õigeusu kirik** on kirik Põlva maakonnas Põlva vallas Kärsa külas.

Maakivist kirik ehitati 1878. aastal. Kirikut kasutas (kuni sulgemiseni aastal 1964) Võnnu Kristuse Sündimise kogudus (ka Võnnu-Kärsa Kristuse Sündimise kogudus).

Praegu kuulub see kirik Eesti Metodisti Kiriku Kärsa kogudusele.

Kirik on 1999. aastast arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all.

## Viited

## Välislingid
*
Johann Georg Tideböhl

**Johann Georg [[Tideböhl]]** (ka **Johann Georg Tiedeböhl**; 14. aprill 1711 Wolgast – 15. juuni 1756 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 6. mail 1732, oli kohal veel aastal 1735) Jena ülikoolis. Sai Tallinna toomkooli subkonrektoriks aastal 1738 ja konrektoriks aastal 1740; ta oli veel toomkooli raamatukoguhoidja aastast 1739. Ordineeriti 13. veebruaril/24. veebruaril 1743 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1743–1749 Tallinna Toompea saksa koguduse abiõpetaja, aastatel 1749–1756 oli ta (kutsuti 23. veebruaril/6. märtsil 1749) sama koguduse ülemõpetaja; lisaks oli ta 14. juunist/25. juunist 1743 Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi assessor. Ametist tulenevalt pidi ta vastu seisma kõikidele sektidele ja fanaatikutele (saksa keeles *Schwärmer*), kelle all mõeldi eeskätt keelustatud hernhuutlust,.

## Isiklikku
Vend, Karl Bogislaus Tideböhl (1719−1770) oli Tallinna toomkooli konrektor. Poeg Johann Christian Tideböhl (1741−1807) oli õuenõunik ja Tallinna rüütli- ja toomkooli professor ja direktor, poeg Georg Gottlieb Tideböhl (1751−1806) oli Tallinna rüütli- ja toomkoolii professor

Tema tütre Anna Dorothea (1747–1803) abikaasa Thomas Sabler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, teise tütre Beata Christina (1753–1811) abikaasa Friedrich Gustav Knüpffer oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja.

## Viited
Harris (perekonnanimi)

**Harris** on Briti päritolu perekonnanimi, mis tähendab 'Harry poeg'.

## Nime kandjaid
*Ciara Harris, USA laulja
*Danielle Harris, USA näitleja
*Emmylou Harris, USA laulja
*Estelle Harris, USA näitleja
*Hugh Harris, Briti kitarrist
*Mary Harris, USA tööline ja ühiskonnategelane
*Neil Patrick Harris, USA näitleja
*Otis Harris, USA jooksja
*Steve Harris, inglise basskitarrist
*Tip Harris, USA räppar ja näitleja
*William Harris, Briti *beachcomber* Naurul
Uku Randmaa

**Uku Randmaa** (sündinud 6. veebruaril 1963) on soolopurjetaja, kes esimese eestlasena purjetas üksinda ümber maakera.

Purjejahil Temptation 3 (Hanse 430) seilav Uku Randmaa alustas teekonda 6. juunil 2010 ning lõpetas 12. juunil 2012. Ta veeteekond algas Tallinnast, jätkus purjetades ümber Islandi, Kanaaridelt ja Roheneemesaartelt üle Atlandi ookeani Panama kanalini, üle Vaikse ookeani, Fidži saartelt Austraalia põhjatipuni, Jõulusaarelt Kookossaarteni, üle India ookeani Hea Lootuse neemeni Aafrika lõunatipus ning sealt tagasi Roheneemesaartele, kus oli täistiiru lõpp. 

2018 osales rahvusvahelisel võistlusel GGR (Golden Globe Race) mille jooksul purjetas esimese eestlasena üksi ilma peatusteta ümber Hea Lootuse neeme, Leeuwini neeme ja Hoorni neeme, tulles võistlusel 17 osavõtja hulgas 3. kohale. Kogu võistlus kestis 252 päeva.

Eesti lipu all on ümber maailma purjetanud üksteist purjekat.

## Tunnustus
* 2019 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Uku Randmaa „Minu maailmameri: Esimene eestlane, kes purjetas üksi ümber maakera” (Petrone Print, 2012)
**ISBN 9789949511037
**ISBN 9789949511020
* teekond - Minevik, olevik, tulevik...teekond teadmatusest teadmatusse
* Uku Randmaa ("Minu maailmameri") Vikerraadio „Jutusaates” 46 min
*Uku Randmaa Uku Randmaa Golden Globe Race 2018
*Uku Randmaa, Golden Globe Race skippers
*Uku Randmaa ja Maibi Randmaa **Ümber. Ilma** (Pegasus 2019), ISBN 9789949681617
James Cummings

*Jim Cummings (õieti James Jonah Cummings; sündinud 1952) on USA dublaažinäitleja.
*Jimmy Cummings (ka Michael J. Cummings; sündinud 1968) on USA näitleja, produtsent ja stsenarist, Gigapix Studios juhataja.
*James H. Cummings (1890–1979) oli USA poliitik.
1973. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

**1973. aasta autoralli maailmameistrivõistlused** olid autoralli maailmameistrivõistlused 1973. aastal.

Meeskondlikuks maailmameistriks tuli Alpine-Renault.

## Etapivõitjad
1974. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

**1974. aasta autoralli maailmameistrivõistlused** olid autoralli maailmameistrivõistlused 1974. aastal.

Autotootjate maailmameistriks tuli Lancia. Kolm etappi (Monte Carlo, Rootsi ja Akropolise ralli) jäid pidamata naftakriisi tõttu.

## Etapivõitjad
Lampjalgsus

**Lampjalgsus** ehk **lamppöidsus** on inimese ortopeediline häire, mille korral jalalaba keskkoht ei asetse seismise ajal jalalaba ülejäänud osadest kõrgemal, vaid vastu maad.

## Kindlakstegemine
Lampjalgsust saab väga hästi kindlaks määrata paljajalu liiva peal käimisel tekkinud jalajälgedest. Kui jalajälg on ühtlaselt lame, on tegu lampjalaga. Kui jalalaba sisemine osa on liiva peal kõrgemal, siis ei ole need lampjalajäljed. Lampjalgsetel inimestel on ka iseloomulik varbad sissepoole käimine.

## Ärahoidmine
Inimestel, kellel on lampjalgsus, soovitatakse käia paljajalu kumerate kivide peal, et jalg läheks jälle õigesse asendisse.
Drive

**"Drive"** on 2011. aasta USA *neo-noir*'i draamafilm, mille lavastaja on Taani režissöör Nicolas Winding Refn. 

Peaosades on Ryan Gosling, Carey Mulligan, Bryan Cranston ja Albert Brooks.

## Sisu
Tal ei ole nime. Ta on lihtsalt *driver* ('sõidukijuht') (Ryan Gosling). Päeval juhib ta Hollywoodi filmides sõidukeid kaskadöörina, öösiti pisiröövide autojuhina. Salapärase mehe üksindus lõpeb, kui ta armub oma naabrisse, üksikema Irenesse (Carey Mulligan), kelle abikaasa kannab vanglas karistust. Kui viimane sealt vabaneb, hakkab teda ahistama kamp kurjategijaid: armunud *driver* üritab perekonda hävingust päästa.

## Osatäitjad
* Ryan Gosling – Driver
* Carey Mulligan – Irene
* Bryan Cranston – Shannon
* Albert Brooks – Bernie Rose
* Oscar Isaac – Standard Gabriel
* Christina Hendricks – Blanche
* Ron Perlman – Nino
* Kaden Leos – Benicio
* Jeff Wolfe – Tan Suit
* James Biberi – Cook
* Russ Tamblyn – Doc
* Andy San Dimas – Tantsija
Vladimir Tendrjakov

**Vladimir Tendrjakov** (vene keeles *Влади́мир Фёдорович Тендряко́в*; 5. detsember 1923 – 3. august 1984) oli nõukogude vene kirjanik.  

Kirjutas teravaid konflikte kujutava süžeega jutustusi tema kaasaegse vene elu vaimsetest-kõlbelistest probleemidest, nõukogude ühiskonna teravatest probleemidest ja elust maal. 

Pärast keskkooli lõpetamist 1941. aastal läks rindele ning sai Harkovi all haavata. On õppinud Kinematograafia- ja Kirjandusinstituudis. 1950. aastate algul töötas TASS-i toimetajana ja ajakirja Ogonjok kirjasaatjana. 1955. aastast elukutseline kirjanik. 

Tema näidendit "Koolilõpuöö" (*Ночь после выпуска*, 1974) on Eestis lavastatud kahel korral: 1978. aastal Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris ja 2003. aastal Vanalinna Hariduskolleegiumi Gümnaasiumi teatriharu diplomietendusena (Lembit Peterson).

Kirjutas 1966. aastal alla 25 kirjale.

## Eestikeelsed väljaanded
* "Ivan Tšuprovi langemine". (*Падение Ивана Чупрова*, 1953). Loomingu Raamatukogu 4, 1957. Vene keelest tõlkinud Paul Viiding
* "Imettegev ikoon". (*Чудотворна*, 1958). Eesti Raamat 1962. Vene keelest tõlkinud Harald Joasoon
* "Ühepäevaliblikas". Loomingu Raamatukogu 14, 1967. Vene keelest tõlkinud Arvo Valton
* "Agoonia". (*Кончина*, 1968). Loomingu Raamatukogu 16–19, 1970. Vene keelest tõlkinud Merike Pau
* "Kohtumine Nofretetega". (*Свидание с Нефертити*, 1964). Eesti Raamat 1972. Vene keelest tõlkinud Helga Siibak
* "Kevadviretused". (*Весенние перевёртыши*, 1973). Loomingu Raamatukogu 47/48, 1973. Vene keelest tõlkinud Paul Mõtsküla
* "Kuuskümmend küünalt". (*Шестьдесят свечей*, 1972). Loomingu Raamatukogu 12/13, 1982. Vene keelest tõlkinud Sulev Hallik

## Viited

## Välislingid
*Tendrjakov, Vladimir Fjodorovitš. Eesti rahvusbibliograafia
Astes

**Astes** ('sabad') on alates 2007. aastast Riias ilmuv lätikeelne lemmikloomateemaline ajakiri.

Kuni 2011. aastani ilmus ajakiri üks kord kuus, alates 2012. aastast üks kord kahe kuu jooksul.
BSD-litsents

**BSD-litsents** on tarkvaralitsents, mida algselt kasutati operatsioonisüsteemi BSD kaitsmiseks. 

**BSD-litsentsideks** kutsutakse ka modifitseeritud ja lihtsustatud variante algsest litsentsist.

BSD seab vähe piiranguid tarkvara ja selle lähtekoodi kasutamisele. BSD all olevat lähtekoodi kasutades või muutes ei ole kohustust seda vabalt levitada. Samuti võib muudetud tarkvarale rakendada teistsuguse litsentsi ning kasutada seda kommertstoodetes ning suletud lähtekoodiga tarkvaras tingimusel, et jääb alles tekst originaalautori autoriõiguse kohta ning tekst vastutuse ja garantii puudumise kohta. See on erinev GNU GPL-ist, mis ei luba kasutamist omanduslikus tarkvaras.

## Tingimused
### Neljaosaline litsents (algne)
Algne litsents sisaldas tingimust, et tarkvara reklaamtekstides peab sisalduma allikale viitav lause: "*This product includes software developed by the <organization>.*" See tekitas olukorra, kus eri asutuste/organisatsioonide loodud tarkvara kombineerimisel ühes tarkvaratootes pidi iga asutuse/organisatsiooni kohta välja kirjutama eraldi litsentsi.

### Kolmeosaline litsents (uus ehk modifitseeritud)
22. juulil 1999 võeti litsentsist välja reklaamtekstide kohta käiv lause. Uus litsents sai ühilduvaks GPL-iga. OSI kinnitas selle vaba tarkvara litsentsiks.

### Kaheosaline litsents (lihtsustatud või FreeBSD-litsents)
Kaheosaline BSD-litsents erineb kolmeosalisest selle poolest, et puudub tingimus, mille kohaselt ei tohi tuletatud toodete reklaamimisel kasutada algsete autorite nimesid ilma loata. Samuti lisati lause, mis selgitab, et toote autori vaated ei pruugi kokku langeda FreeBSD projekti omadega. Teised projektid, näiteks NetBSD, kasutavad samasugust litsentsi, kuid ilma viimase lauseta.

### Nullosaline litsents
BSD 0-osalisel litsentsil puuduvad lisaks tingimused autoriõiguse märgise ning litsentsi-, vastutuse- ja garantiialase teksti säilitamise kohta nii lähtekoodis kui ka kahendkoodis. 0-osaline litsents on efektiivselt avaliku omandi litsents. Litsentsi lõi Rob Landley, kes kasutas seda esimest korda Unixi käskustikus Toybox.

## Vaata ka
* Apache litsents
* MIT litsents

## Viited

## Välislingid
*3-osalise BSD-litsentsi tekst (inglise keeles)
*2-osalise BSD-litsentsi tekst (inglise keeles)
Tallinna Nikolai kabel

**Balti jaama kabel** oli õigeusu kiriku sakraalhoone Tallinna kesklinnas, Balti jaama peahoone vastas.

Kabel ehitati 1903. aastal insener A. Safronovi projekti järgi ja pühitseti 23. aprillil 1904 (vkj). Kabel allus Tallinna Nikolai kirikule ja oli pühitsetud pühale Nikolausele, teeliste pühakule. Enne kabeli ehitamist oli seal 1900. aastal püstitatud sammas püha Nikolai ikooniga.

Kabel lammutati 1920. aastate alguses.

## Vaata ka
*Tallinna Nikolai kirik

## Välislingid

* Fotod "Kabel Balti jaama juures", "Balti jaama juures oleva kabeli lammutamine". N. Nylander. Ajapaik
* Йосеф Кац "Столица"
Balti Laevastiku Suveteater

**Balti Laevastiku Suveteater** oli 1948. aastal Tallinnas Rannamäel ehitatud kerge konstruktsiooniga puidust (kino aparaadiruum oli kivist) teatrihoone Tallinnas baseerunud NSV Liidu merejõudude Punalipulise Balti laevastiku kultuurilis-meelelahutusürituste läbiviimiseks.

Hoone ehitati 60 päevaga. Teatri avamisel esines džässorkester Eddie Rosneri juhtimisel. Teatri repertuaaris olid algselt ette nähtud ainult külalisetendused. Etenduste vahel näidati suveteatris filme. Koos teatriga avati vabaõhu tantsupõrand ja kõlakoda, kus mängisid puhkpilli- ja džässiorkestrid.

Teater oli kasutusel teatri- ja kinosaalina kuni 1980. aastateni, hoone hävis 1997. aastal tulekahjus. Selles on filmitud osa "Lurichi" stseene. 

Hoone astmelist vundamenti kasutas suvel 2011 Teater NO99, rajades sellele üheks hooajaks Põhuteatri.

## Vaata ka
* NSV Liidu relvajõud Eestis
* Tallinna mereväebaas

## Viited
Baltvojenmorstroi

**Baltvojenmorstroi** (vene keeles Балтвоенморстрой) oli NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi ja NSV Liidu Sõja- ja Mereväe Ettevõtete Ehitusministeeriumile allunud sõjaväeehitusettevõte aastatel 1944–1949.

NSV Liidu Riigikaitsekomitee määrusega 3. detsembrist 1944 ja NSV Liidu SARK-i käskkirjaga 14. detsembrist 1944 moodustati 1944. aasta detsembris Punalipulise Balti laevastiku mereväebaaside ning Tallinna ja Riia merekaitsepiirkondade rannakaitse taastamiseks ja ehitamiseks NSV Liidu SARK-i ehitusvalitsus Baltvojenmorstroi. SARK-i ehitusvalitsus Baltvojenmorstroi koosseisu kuulusid Tallinna, Riia ja Porkkala mereväebaasi ehitusvalitsused. 

Baltvojenmorstroile allusid Eestis: laevatehased, metsavarumiskontorid, Paldiski karjäär, Vasalemma karjäär, Lasnamäe karjäär ja Nõmme karjäär; kivipurustustehas, tuhakivide ja betoonplokkide tehas, puidutöötlemise kombinaat, sovhoosid ja ehituspataljonid.

Tööjõuna kasutas NSV Liidu SARK-i Baltvojenmorstroi Nõukogude võimu poolt sunnitööle rakendatud mobiliseeritud ja eritingimustel kinnipidamisasutustest GULAGist vabastatud eesti päritolu Saksa sõjaväes ja teistes relvaformeeringutes olnud isikuid ning Teises maailmasõjas vangi võetud Saksa sõjavange.

Baltvojenmorstroi koosseisu kuulusid üksikud sõjaväeehituspataljonid:
*1. üksik sõjaväeehituspataljon Tallinn (Pelgurand)
*2. üksik sõjaväeehituspataljon Tallinn
*5. üksik sõjaväeehituspataljon
*7. üksik sõjaväeehituspataljon
*8. üksik sõjaväeehituspataljon
*9. üksik sõjaväeehituspataljon
## Vaata ka
*Nõukogude tööpataljonid Eestis
*Nõukogude sõjavangilaagrid Eestis
*Sillamäe#Sillamäe tööstuslinnana
*NSV Liidu relvajõud Eestis
Karogs

**Karogs** ('lipp') oli kirjandus-, kunsti- ja kultuuriajakiri, mis ilmus Riias aastatel 1940–2010. Aastatel 1942–1943 ilmus ajakirja asemel Moskvas kolm samanimelist almanahhi.

Ajakiri ilmus üks kord kuus, 2010. aastal üks kord kahe kuu jooksul. 

Ajakirja viimane number ilmus 2010. aasta detsembris. Väljaande ilmumine lõppes majanduslike raskuste tõttu.
Erlend-Ferdinand Vennola

**Erlend Ferdinand Vennola** (sündinud 8. juulil 1981 Tallinnas) on eesti kirjanik ja kirjastaja. 

Tema ema on raamatukunstnik Irja Vennola (s 1941), kes on kujundanud muuhulgas kaaned poja raamatutele "Hõbepajud", "Raamatusse raiutud raev" ja "Koguja sündroom". Osa oma teostest on Erlend Ferdinand Vennola avaldanud Inga Vennola pseudonüümi all. 

Tema teoses kajastub mitmel pool autismiteema ("Minu veerandsada ehk Kuidas ma sõdisin saksa mundris NSV Liidu eest" ja "Nõnda kisendas Vaikus"), neist esimeses ka kujutlus transseksuaali elust, mistõttu avaldas ta selle romaani naisenime all.

Prohvet Kassanderi tõsieluline prototüüp on psühhiaater Anti Liiv romaanis "Minu veerandsada ehk Kuidas ma sõdisin saksa mundris NSV Liidu eest", doktor Jüri Ennet on romaani "Nõnda kisendas Vaikus ehk Kompetentsed kodumail" tegelaskuju püha Jüri prototüüp. 

Vennola oli 2006. aastal lõpetamas Tallinna Ülikooli, valminud oli bakalaureusetöö, kuid tegemata jäi üks aine. Ta jätkas kirjandusteaduse õppimist Avatud Ülikoolis, ent seal jäeti ta viimases aines arvestuseta. Seda tõlgendas ta õppejõud Jaan Lahe poolse diskrimineerimisena. Lugu on kirjas "Raamatusse raiutud raevus". 

Vennola vihkab roppusi ja rõvetsemist ning nende soosijaid, see avaldub ta teostes igal sammul, näiteks on "Raamatusse raiutud raevus" parodeeritud J. Randvere "Ruthi". Ta peab lubamatuks ropendajate ja rõvetsejate soosimist eesti kirjanduses, näiteks sattus ta psühhotrauma tõttu psühhiaatriahaiglasse pärast 2005. aastat, mil Romaanivõistluse võidutööks oli tunnistatud Sass Henno roppustest kubisev töö. Vennola esitas küsimuse: kas see ongi tulevane kirjanduslugu, mida kuulutatakse juba ette "klassikaks" (viide Priit Kruusi arvamusele, et Henno teosest saab klassika. Vennola elueesmärk on maailmaparandamine ja võitlus puhta eesti keele nimel. 

1994. aastast kogub Vennola sportlaste autogramme, sellest hobist jutustab teos "Koguja sündroom". 

## Teosed
* Gregori, Evert. "Kesk surnud lilli" (kirjastuse Tänapäev 2008. aasta romaanivõistlusel äramärgitud teos). 2009.
* Vennola, Inga. "Minu veerandsada ehk Kuidas ma sõdisin saksa mundris NSV Liidu eest". 2009.
* Vennola, Inga "Hõbepajud". 2012.
* Vennola, Erlend Ferdinand "Raamatusse raiutud raev". 2014.
* Vennola, Erlend Ferdinand "Nõnda kisendas Vaikus ehk Kompetentsed kodumail". 2017. 
* Vennola, Erlend Ferdinand "Asterioni maja". 2020. 
* Vennola, Erlend Ferdinand "Koguja sündroom". 2023.

## Viited
Praktiskais Latvietis

**Praktiskais Latvietis** ('praktiline lätlane') on Riias ilmuv lätikeelne ajakiri, milles erinevate erialade spetsialistid annavad lugejatele nõu ja vastavad nende küsimustele.

Aastatel 1992–1999 oli ajakiri ajalehe Lauku Avīze lisa, alates 2000. aastast ilmub iseseisva väljaandena.

Ajakiri ilmub üks kord nädalas.

## Välislingid
*Ajakirja veebiväljaanne
Bi-Ba-Bo

**Bi-Ba-Bo** oli kino Tallinnas Viru tänav 9/11 hoovipoolses tiivas, aastatel 1913–1944.

Kino rajati Viru tänav 9/11 hoones 1913. aastal kinona Saturn, 1919. aastast kandis nime Kaleva, 1924. aastast Faun, 1925. aastast Bi-Ba-Bo, 1932. aastast Capitol, 1934. aastast taas Bi-Ba-Bo.

1932. aastal tehti hoones arhitekt Eugen Habermanni kavade kohaselt ümberehitused, mille tulemusel suurenes kinosaalis istekohtade arv 500-ni.

1940. aastal kino natsionaliseeriti, Saksa okupatsiooni ajal oli kino Saksa sõjaväe kasutuses (*Soldatenkino*).

Hoone hävines 21. septembril 1944.
Tallinna Börsikomitee

**Tallinna Börsikomitee** oli Tallinna Börsiseltsi juhtorgan, mis asutati 1872. aastal.

Algselt oli see börsioperatsioone reguleerinud ja kaupmeeste huve kaitsnud organisatsioon ning ka Eestimaa kubermanguvalitsuse juures toitlustuse ja kaubanduse alal tegutsenud nõuandeorgan.

Tallinna Börsikomitee juures tegutsesid kaubandusalaseid tüliküsimusi lahendanud arbitraažikomisjon, tööõigusega tegelenud vabrikuasjade sektsioon ja Tallinna pankade nõukogu.

Pärast Eesti iseseisvumist 1918. aastal kuulusid 1920. aastast Tallinna Börsikomitee pädevusse väliskaubanduse, valuutakursside, kaubahindade, tolli- sadama- ja liiklusolude ning kaubandusliku seadusloome küsimused. 

Pärast  oli Tallinna Börsikomitee pädevuses fondi- ja kaubabörsi tegevus.

Tallinna Börsikomitee likvideeriti 1940. aastal Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu määrusega, kuid tegelikult lõppes selle tegevus alles 1944. aastal. 

## Vaata ka
*Eesti Kaubandus-Tööstuskoda
Tallinna Külmhoone

**Tallinna Külmhoone** on 1951. aastal asutatud tootmis- ja teenindusettevõte (külmhoone).

2007. aasta mais lisati Tallinna Külmhoone AS-i nimesse Premia kui korporatiivkaubamärgi nimi ning ettevõtte nimeks sai Premia Tallinna Külmhoone AS.

Premia Tallinna Külmhoone AS peakontor ja külmladu asub Betooni tänav 4 ja jäätisevabrik Peterburi tee 42.

## Ajalugu
1951. aasta augustis avati Tallinnas, tollasel Leningradi maanteel, Tallinna Külmhoone. 1956. aastal ehitati Peterburi tee 42, seniste väikeste jäätisevabrikute asemele Tallinna üks suur ja tsentraalne Eesti NSV Liha- ja Piimatööstuse Ministeeriumi Tallinna Külmhoone nr. 1 jäätisevabrik. 

1991. aasta 15. jaanuaril Vabariigi Valitsuse määrusega asutati riigiettevõtte Tallinna Külmhoone. Tallinna Külmhoone erastati 1996. aastal.

Tallinna Külmhoone territooriumil asusid hooned: külmhoone tsehh 15 591 (pindala, m2), kontorihoone (4 446 m2), katlamaja pesumaja (744), autogaraaž (264), materjalide ladu (2 570), kompressoritsehh (1 250), juustuladu (437), jäätisevabrik (4 700), pumbajaam. Tallinna Külmhoone tütar- ja sidusettevõtted: AS Jäälill (jäätise ja pooltoodete müük, friikartulite ja külmutatud juurvilja müük), AS Tartu Jäälill (jäätise müük), AS Rakvere Jäälill (jäätise, külmutatud toidukaupade müük), AS Piimar (transpordi- ja laoteenused).

2018. aastal oli Premia Tallinna Külmhoone turuosatähtsus 42%.

## Vaata ka
*Rotermanni külmhoone

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Külmhoone majandustegevus
Zīlīte

**Zīlīte** ('tihane') on Riias alates 1958. aastast ilmuv lätikeelne lasteajakiri.

Ajakiri ilmub üks kord kuus, 2012. aastal ilmus üks kord kahe kuu jooksul.

## Välislingid

*Ajakirja koduleht
Stockemi raudteepeatus

**Stockemi raudteepeatus** on raudteepeatus raudteeliinil 162 (Namur–Sterpenich) Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis Arloni vallas Stockemi külas. Naaberpeatused on Habay raudteepeatus ja Viville'i raudteepeatus.

Jaam avati 15. novembril 1881. 10. septembrist 1993 kuni 24. septembrini 1995 Stockemis reisijate pealetulekut ega mahaminekut ei olnud.
Prangli lõuna (SÜD) tulepaak

**Prangli lõuna (SÜD) tulepaak** oli tulepaak Harjumaal Prangli vallas Prangli saarel.

Paak ehitati 1937. aastal. Paagi asukoha geograafilised koordinaadid on .

Värvimata raudbetoontorni kõrgus jalamist oli 19 meetrit ja tule kõrgus merepinnast oli 26 meetrit.

Paak õhiti 1944. aastal, 1954. aastal püstitati 1880 meetri kaugusele kagusse (141,5°) uus Prangli kagu tulepaak.
Olümpia (täpsustus)

**[[Olümpia]]** on Kreekas Elises asuv kultuskoht, kus peeti igal neljandal aastal ülekreekalisi olümpiamänge.

Selle järgi on nimetatud:
***[[Olümpiamängud]]** on ülemaailmne spordivõistlus, mis toimub iga 4 aasta järel.
*"**[[Olümpia (film)|Olümpia]]**" on Leni Riefenstahli 1936. aasta film.
***[[Olümpia hotell]]** avati Tallinnas 1980. aastal.
***[[Olümpia (spordiselts)|Olümpia]]** on Tallinnas 1913. aastal Artur Kuke asutatud spordiselts.
***[[Olümpia (spordiklubi)|Olümpia]]** oli Tartus tegutsenud spordiklubi.

## Vaata ka
*Olympia (täpsustus)
Kategooria (matemaatika)

**Kategooria** mõiste on matemaatikas üldistus samalaadsete matemaatiliste objektide vaheliste "morfismide" (hulkade kujutuste, topoloogiliste ruumide pidevate kujutuste, lineaarruumide lineaarkujutuste, rühmade homomorfismide jne) kompositsioonide algebralistest omadustest tingimustel, et on olemas samasusteisendused ning morfismide kogumid on kompositsiooni suhtes kinnised. 

Kategooria mõiste pärineb Samuel Eilenbergilt ja Saunders Mac Lane'ilt (1945), kes panid aluse kategooriateooriale.

## Definitsioon
Formaalselt koosneb iga kategooria \mathfrak{K} kahest klassist:
* klassist Ob\mathfrak{K}, mille elemente nimetame kategooria \mathfrak{K} objektideks 
* klassist Mor\mathfrak{K}, mille elemente nimetame kategooria \mathfrak{K} morfismideks, kusjuures morfismidel peavad olema järgmised omadused: 
** igale kahe objekti *A*, *B* järjestatud paarile \langle A, B \rangle\;  on seatud vastavusse *A*-st *B*-sse viivate morfismide ehk noolte klass Mor (A, B)\; (seda tähistatakse mõnikord ka H_\mathfrak{K} (A, B), Hom (A, B)\; või H (A, B)\;). Kui  f \in Mor (A, B), siis objekti *A* nimetame morfismi *f* alguseks või määramispiirkonnaks ning objekti  *B* tema lõpuks; mõnikord kirjutame   f \in Mor(A, B) asemel f: A \rightarrow B,
** iga morfism *f* kuulub ainult ühte klassi Mor (A, B)\;,
** klassis Mor\mathfrak{K} on defineeritud osaline korrutamisreegel: morfismide f: A \rightarrow B, g: C \rightarrow D korrutis on defineeritud siis ja ainult siis, kui  *B* = *C*, ning sel juhul kuulub ta klassi Mor (A, D)\;. Nimetame seda morfismide *f* ja *g* kompositsiooniks ning tähistame g \circ f või *gf*.
** morfismide kompositsioon on assotsiatiivne: kui f: A \rightarrow B, g: B \rightarrow C ja h: C \rightarrow D, siis h \circ (g \circ f) = (h \circ g) \circ f,
** igase klassi Mor (A, A)\; kuulub niisugune morfism id*A*, et mis tahes morfismide  f: X \rightarrow A ja g: A \rightarrow Y korral  f = id_A \circ f ja  g = g \circ id_A. Morfisme id*A* nimetame samasusmorfismideks ehk identsusmorfismideks ehk ühikmorfismideks.

Nendest aksioomidest järeldub, et iga objekti korral on olemas samasusmorfism.

Kui f \in \operatorname{Mor}(A,B), siis kirjutame A=\operatorname{dom}(f) ja B = \operatorname{cod}(f).

## Väikesed ja lokaalselt väikesed kategooriad

Kui vaadeldud objektide klassid ja morfismide klassid on hulgad, siis nimetame kategooriat väikeseks. On palju tähtsaid kategooriaid, mis ei ole väikesed. 

Kui iga kahe objekti A,B korral on klass \operatorname{Mor}(A,B) hulk, siis nimetame kategooriat lokaalselt väikeseks.

## Kirjandus
* Samuel Eilenberg, Saunders Mac Lane. Relations between homology and homotopy groups of spaces. – *[[Annals of Mathematics]]* 46 (1945), 480–509.
* Jiří Adámek, Horst Herrlich, George E. Strecker. *Abstract and Concrete Categories: The Joy of Cats*, John Wiley and Sons, Inc 1990. Täiendatud ja parandatud veebiväljaanne 2004
Need vanad armastuskirjad

**"Need vanad armastuskirjad"** on 1992. aastal valminud Eesti mängufilm, mis kujutab helilooja Raimond Valgre elu aastatel 1939–1949.

## Osatäitjad
*Rain Simmul – Raimond Valgre
*Liis Tappo – Alice
*Ülle Kaljuste – Emma
*Marika Korolev – Eva
*Kärt Tomingas – Lily
*Lii Tedre– ema
*Marina Levtova – Niina
*Jaan Rekkor – Muna
*Tõnu Kilgas – Leo
*Andres Lepik – Ants
*Vladimir Laptev – kapten
*Sulev Teppart – Nauding
*Guido Kangur – Kaarel
*Karl Madis – laulja

## Film arvudes
1992. aastal kogus film Eesti kinodes 58 100 vaatajat, olles sellega aasta vaadatuim film.

## Viited

## Välislingid
*
* Need vanad armastuskirjad (Eesti Telefilm 1992) ETV
Dvigateli tööstuspark

**Dvigateli tööstuspark** on tööstuspark Tallinnas Lasnamäe linnaosas Suur-Sõjamäel. See paikneb Dvigateli tehase territooriumil ning piirneb lõunas Tallinna lennujaama ja põhjas Ülemiste raudteesõlmega.

Tööstuspargi kogupindala on 52 hektarit. Alal asub viis riikliku kaitse all olevat arhitektuurimälestist.

2014. aastal lammutati Suur-Sõjamäe tänava ääres asuva kunagise Dvigateli salajase metallitootmiskompleks, mille asemele rajati parkimisala laiendus, millega tekkis linnakusse juurde ligikaudu 200 uut parkimiskohta. Hoone ehitati ajavahemikul 1979–1983 ja Eesti NSV ajal asus seal Dvigateli sõjatehase salajane metallitööstus, majal puudusid näiteks lennujaama poole aknad. Peale taasiseseisvumist kasutati ruume peamiselt laopinnana, möödunud aasta augustist seisis hoone tühjana, hoone oli 5-korruseline, 30 meetrit pikk.

## Pildid

Tehase &quot;Dvigatel&quot; administratiivhoone.jpg|Dvigatel endine administratiivhoone
Dvigateli kesklabor.jpg|Kultuurimälestiste riiklikku registrisse kantud Dvigateli kesklabori hoone
Dvigateli kesklabori sissepääs.jpg|Dvigateli kesklabori sissepääs
Dvigateli veetorn.jpg|Dvigateli veetorn
Park Dvigateli tööstuspargis.jpg|Park
Dvigateli valveeraldusriba rajatis1.jpg|Tööstuspargi territooriumil asuv restoran Viktoria

## Vaata ka
*Technopolis Ülemiste, Mainor Ülemiste
*Ülemiste City
## Viited