open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Niedernwöhreni ühisvald

**Niedernwöhreni ühisvald** (*Samtgemeinde Niedernwöhren*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 64,42 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8103 inimest. Selle keskus on Niedernwöhren.

Niedernwöhreni ühisvald koosneb järgmistest valdadest:

# Lauenhagen
# Meerbeck
# Niedernwöhren
# Nordsehl
# Pollhagen
# Wiedensahl
Nienstädti ühisvald

**Nienstädti ühisvald** (*Samtgemeinde Nienstädt*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 30,06 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 086 inimest. Selle keskus on Helpsen.

Nienstädti ühisvald koosneb järgmistest valdadest:

# Helpsen
# Hespe
# Nienstädt
# Seggebruch
Rodenbergi ühisvald

**Rodenbergi ühisvald** (*Samtgemeinde Rodenberg*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 86,2 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 674 inimest. Selle keskus on Rodenberg. See asub Schaumburgi kreisi idaosas Deisteri ja Sünteli nõlvadel.

Rodenbergi ühisvald koosneb järgmistest valdadest:

* Apelern
* Hülsede
* Lauenau
* Messenkamp
* Pohle
* Rodenberg
Best Buy

**Best Buy Co., Inc.** on Ameerika Ühendriikide rahvusvaheline koduelektroonika jaemüüja, mille peakorter asub Richfieldis Minnesotas Ameerika Ühendriikides. Ettevõte asutas 22. augustil 1966 St. Paulis Minnesotas Richard M. Schulze. Best Buy kauplused asuvad Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Mehhikos ja Puerto Ricos. Best Buy jaoks töötab rohkem kui 125 000 inimest.
Sachsenhageni ühisvald

**Sachsenhageni ühisvald** (*Samtgemeinde Sachsenhagen*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 62,44 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9367 inimest. Selle keskus on Sachsenhagen.

Sachsenhageni ühisvald koosneb järgmistest valdadest:

# Auhagen
# Hagenburg
# Sachsenhagen
# Wölpinghausen
Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus

AS **Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus** (varasema nimega AS *Tallinna Prügila*) on Eesti jäätmekäitlus. Ettevõte tegeleb eelkõige tavajäätmete taaskasutamise ja kõrvaldamisega. Tegevuse käigus muu hulgas toodetakse jäätmekütust, kompostitakse biojäätmeid, käideldakse koldetuhka. Ettevõtte omanik on Tallinna linn.

Ettevõte asutati 2003.

Ettevõttes töötab 26 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Prantsuse Kõrgem Sõjakool

**Prantsuse Sõjakool** (prantsuse keeles *École de guerre*) on kõrgem sõjakool Pariisis, mis loodi aastal 1876.

Sõjakool toimis institutsioonina järjepidevalt kuni 1993. aastani, mil see läks Prantsuse Ühendatud Kaitsekolledži (*Collège interarmées de Défense* ehk CID) käsutusse. See reorganiseeriti omakorda 2011. aastal taas Sõjakooliks (*École de guerre*), mis töötab kõrgema sõjakoolina ka praegu. 

## Ajalugu
Kooli eesmärk oli pärast Prantsusmaa 1870. aastatel kogetud sõjalisi kaotusi koolitada kõrgemaid ohvitsere ja staabiohvitsere, kes suudaksid moodsa sõjapidamise nippe ka praktikas rakendada. Kõrgema Sõjakooli loomise taga seisis tollane Prantsuse sõjaminister Ernest Courtot de Cissey, kes seadis sisse kaheaastased kursused. 1880. aastal käis Kõrgema Sõjakooli nimi juba ka seadusandlusest läbi ja kool riigistati.  

Kooli üks tugevamaid külgi oli praktiliste olukordade lahendamine ja taktika õpetamine. 1890. aastatel hakati suuremat rõhku panema militaarajaloole, strateegiatele ning üldtaktikale.  

Kooli kodulehe andmetel on koolis õppinud kokku ligikaudu 12 000 õpilast, nende hulgas 3000 välismaalast. 

### Seosed Eestiga
1920.–1930. aastatel oli Pariisi Kõrgem Sõjakool üks mainekamaid maailmas ja teiste hulgas lähetati sinna õppima ka kümmekond Eesti Kaitseväe kõrgemat ohvitseri, kellest taheti koolitada Kaitseväe juhatuse liikmeid. Õppeaeg akadeemias kestis kaks aastat ja korraga õppis Pariisis kaks ohvitseri, eestlaste puhul esimese aasta õppur-ohvitser ja teise aasta õppur-ohvitser.

### Eestlased Prantsuse Kõrgemas Sõjakoolis
* 1923–1925 Nikolai Reek (endine Bažõkov; 1890–1942), kindralleitnant; hukati Nõukogude võimu poolt Usollagis Siberis.
* 1924–1926 Richard Tomberg (1897–1982 Tallinn), kindralmajor.
* 1925–1927 Aleksander Jaakson (1892–1942), kindralmajor; hukati Nõukogude võimu poolt Sverdlovskis Sosva vangilaagris.
* 1926–1928 Herbert Grabbi (1896–1942), kolonel, Pätsi vanem käsundusohvitser; hukati Nõukogude võimu poolt Norilskis Norillagis.
* 1927–1929 Herbert Brede (1888–1942), kindralmajor, hukati Nõukogude võimu poolt Norilskis Norillagis.
* 1928–1930 August Traksmaa (end Traksmann, 1893–1942), kindralmajor, hukati Nõukogude võimu poolt Sevurallagis.
* 1929–1931 Herbert Voldemar Freiberg (alates 1936 Raidna, 1897–1942), kolonel, kaitseväe atašee Poolas ja Rumeenias, Kõrgema Sõjakooli õppejõud ja ülem, hukati Nõukogude võimu poolt Norilskis Norillagis.
* 1930–1932 Artur Normak (1895–1941), kolonel, Sõjaväe Tehnikakooli ülem, hukati Tallinnas NKVD poolt.
* 1933–1935 Karl Johann Laurits (1892–1941), kolonel, kaitseväe atašee Prantsusmaal ja Belgias, hukati Tallinnas NKVD poolt.
* 1936–1938 Johannes Reinola (end Reinglas, 1896–1942), hukati Nõukogude võimu poolt Norilskis Norillagis.

Väidetavalt alustas õpinguid ja õppis Prantsuse Kõrgemas Sõjakoolis mõned kuud (kuid ei lõpetanud) ka Johannes Soodla (1897–1865, suri Saksamaal), kolonel. (Info pärineb üllitisest Vaba Eesti Sõna, 03.06.1965)

## Viited
Audru Kultuuri- ja Spordikeskus

**Audru Kultuuri- ja Spordikeskus** on Pärnu maakonnas Audru asulas asuv asutus, mida haldab Pärnu linnavalitsus.

Keskusel on kolm struktuuriüksust: 
*Audru Kultuurikeskus
*Audru Muuseum
*Audru Spordikeskus.

Põhimääruse järgi on kultuurikeskuse põhitegevuse eesmärk "Audru osavalla elanike kultuurialane teenindamine ning neile võimaluste loomine vaba aja veetmiseks ning kultuuri- ja huvitegevuseks, samuti kultuurielu koordineerimine, korraldamine ja koostöö arendamine teiste Audru osavalla piirkondadega".

Põhimääruse järgi on spordikeskuse põhitegevuse eesmärk "Audru osavalla elanikele ja organisatsioonidele võimaluste loomine spordiga tegelemiseks ja sporditeenuste osutamine".

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Ahnsen

**Ahnsen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.

Valla pindala on 3,43 km².

31. detsembril 2017 elas seal 1036 inimest.

Kuulub Eilseni ühisvalda.

## Viited
Lindhorst

**Lindhorst** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.

Valla pindala on 7,88 km².

31. detsembril 2017 elas seal 4361 inimest.

Vald asub umbes 8 km Stadthagenist kirdes ja 35 km Mindenist idas.

Lindhorst on Lindhorsti ühisvalla keskus.

## Viited

## Välislingid
Narodnoje Radio

**Narodnoje Radio** on venekeelne raadiojaam Eestis. Raadiojaama omanik on Tallinnas tegutsev Duo Media Networks.

Raadiojaam alustas tegevust 1992. aastal ja on ühtlasi Eesti vanim erakapitalil põhinev venekeelne raadiojaam.

Raadiojaama eelkäija on *100FM*.

## Viited

## Sagedused

* Harjumaa DAB+
* Tartumaa DAB+

## Välislingid
*Koduleht
Kiirlaskekahur

**Revolverkahur** on üks automaatlaadimisega kahurite tüüp, kus kuulid tulistatakse padrunist relva rauda pöörlevast trummelsalvest (revolversalvest). Valangutega tulistamisel on osa laengu põlemisgaaside energiast suunatud trumli pöörlemapanemiseks. Selline kahuritüüp on Gatling automaatkahurist kergem ning annab piisava tulekiiruse (kadents kuni 1500 ja rohkemgi lasku minutis). Trummelkahurid on enamasti konstrueeritud sõjalennukitele paigaldamiseks, ühtlasi on automaatkahuri ainuke relvaraud lennu ajal hästi jahutatav.
Aasta kokk

**Aasta kokk** on aunimetus, mida annab välja Eesti Peakokkade Ühendus.

Aunimetust antakse aastast 1995.

## Laureaadid
*...
*2016 Aleksander Kolomar
*2017 Piret Pusse
*2018 Vladislav Borovik.

## Viited

## Välislingid
*http://chef.ee/uritused/aasta-kokad
Hiiu lossist – Siberisse

**"Hiiu lossist – Siberisse: ajalooline romaan legendaarseist Hiiu mereröövleist"** on Mihkel Aitsami ajalooline romaan.

Romaan ilmus 1937. aastal kõigepealt ajalehe Päewaleht järjejutuna ning samal aastal omaette raamatuna. Raamatu uustrükk anti välja 2009. aastal.

## Sisu
Romaan räägib mereröövlina tuntuks saanud Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergist, tema elust ja tegevusest Hiiumaal, konfliktidest Jakob Pontus Stenbockiga ning viimase juhtimisel toimunud kohtuprotsessist Ungern-Sternbergi üle süüdistatuna laevakapten Carl Johan Malmi tapmises. Ungern-Sternberg mõisteti tapmises süüdi ja saadeti sundasumisele Tobolskisse.

Kõrvalliinina läbib romaani Suuremõisa mõisast põgenenud, ühel Rootsi laeval madrusena töö leidnud ning hiljem kapteniks tõusnud talupoja Leemeti ja talutüdruk Malle armastuslugu.

Põhisündmustikuga lõdvalt seotuna ilmestavad romaani fragmentaarselt nii kõrvalepõiked olustikukirjeldustesse kui ka vene tolliametniku korduvad ebaõnnestunud katsed salakaubavedajate vahelevõtmiseks.

## Arvamusi
2009. aasta uustrükile kirjutas saatesõna Helgi Põllo, kelle arvates raamatu rütm lonkab teemaliinide rohkuse tõttu. Lugedes kerkivat mitu korda esile küsimus, kelle lugu selles õigupoolest jutustatakse. Teisest küljest toob ta välja, et romaanis leiduvad ajalookäsitlused, näiteks Kõpu tuletorni teemal, on igati asjalikud. Siiski esinevad Põllo järgi teoses ka mitmed ebatäpsused kohaliku kõnepruugi ning koha- ja isikunimede osas.

Ka Kai Aareleid on sarnaselt Põllole välja toonud, et teose puhul jääb kohati arusaamatuks, kelle lugu selles jutustatakse. Tema arvates on raamat "segu kodu-uurimuslikest märkmetest ja fiktsiooni sugemetega kroonikast".

Teost arvustanud Jüri Kivimäe on nentinud, et "kauniskirjanduse asjatundjad kindlasti ei annaks Aitsami stiilile kõrget hinnet". Ta leiab, et teose ülesehitus on rabe ja selle "pildid vahelduvad kaleidoskoopilise kiirusega". Kirjanduslik stiil jääb Kivimäe järgi raamatus ajaloolise tõepärasuse varju.

## Ilmumisandmed
* 1937: "Hiiu lossist – Siberisse". *Päewaleht*, 4. juuni 1937 – 20. juuli 1937.
* 1937: "Hiiu lossist – Siberisse: ajalooline romaan legendaarseist Hiiu mereröövleist". Tallinn: Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus, 1937.
* 2009: "Hiiu lossist – Siberisse: ajalooline romaan legendaarseist Hiiu mereröövleist". Tartu: Ilmamaa, 2009. ISBN 9789985773192 (2. tr), ISBN 9789985773543 (3. parand tr)

## Viited
Pionersk

**Pionersk** oli Gdanskis ehitatud baaslaev, mis valmis 1963. aastal. Laeva kodusadam oli Kaliningrad.

* Projekt B-64 (ПНР), tüüp PIONERSK
* pardanumber КП-0121
* mahutavus 13639 grt
* mõõtmed 165,51 x 21s34 x 12,65

Pionersk uppus 31. oktoobril 1994, kui töötas ujuva kalavabriku režiimis Lerwiki reidil, hukkumiskoordinaadid  60°07.2N, 01°10.4W.

## Viited
Annika Strandhäll

**Annika Viktoria Strandhäll** (sündinud 30. aprillil 1975 Göteborgis) on Rootsi ametiühingutegelane ja sotsiaaldemokraatlik poliitik.

Ta on 3. oktoobrist 2014 Rootsi sotsiaalkindlustusminister. Lisaks oli ta 3. oktoobrist 2014 kuni 21. jaanuarini 2019 Rootsi tervishoiu- ja sotsiaalminister. Veel oli ta aastal 2017 Rootsi rahvatervise, tervishoiu- ja spordiminister.
Chaim Nachman Bialik

**Chaim Nachman Bialik** (9. jaanuar 1873, Ivnitsa, Žõtomõri oblast, Volõõnia kubermang, Venemaa – 4. juuli 1934, Viin, Austria)  oli juudi heebrea- ja jidišikeelne prosaist ja luuletaja, sionistlik aktivist. Bialik oli üks tänapäevase heebrea luule esilaulikuid. Ehkki ta suri enne Iisraeli riigi asutamist, on ta nimetatud Iisraeli rahvuspoeediks.

Chaim Nachman Bialik sündis tänapäeva Ukrainas, toonases Vene tsaaririigis, õppis Talmudit Leedus rabi Naftali Zvi Yehuda Berlini juures, tegutses seejärel õpetaja, kirjaniku ja ettevõtjana Odessas ja mujal Ukrainas, Poolas Sosnowiecis ja Varssavis. Pärast bolševike võimuletulekut lubati tal 1921. aastal emigreeruda ainult Maksim Gorki eestkostel. Seejärel elas ta pikemal Saksamaal ja Iisraelis, peamiselt Tel Avivis (tänapäevase aadressiga Bialiku tänav 22), kuhu ta kolis ka oma kirjastuse.

Tema luule aitas kaasa moodsa heebrea kirjanduse taassünnile. Selle mõju on nii ulatuslik, et tervet talle järgnenud põlvkonda heebrea luuletajaid, kuhu kuuluvad näiteks Jacob Steinberg ja Jacob Fichman, nimetatakse Bialiku põlvkonnaks. Bialiku luulet on tõlgitud enam kui 30 keelde, paljud ta luuletused on viisistatud. Kuna Bialik kirjutas enamiku luulest aškenazi häälduse põhjal, nüüdisajal kasutatakse Iisraeli heebrea keeles aga sefardi hääldust, loetakse tema tekste harva samas meetrumis, milles ta need kirjutas.

Bialiku järgi nimetati Eesti suurim juudi kultuuriselts, Tallinnas 1918. aastal loodud Bjalik. 1931. aastal külastas Bialik ka Eestit.

Chaim Nachman Bialik oli Ameerika neuroteadlase ja näitleja Mayim Bialiku vanavanavanaisa onu.
Aasta naiskoor

**Aasta naiskoor** on Eesti Naislaulu Seltsi välja antav aunimetus silmapaistvale naiskoorile. 

## Laureaadid
*2009 ETV Noortekoor
*2010 Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor
*2011 Eesti Koorijuhtide Naiskoor
*2012 Naiskoor Vanaemad
*2013 Emajõe Ööbikud
*2014 ...
*2015 Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor
*2016 Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor
*2017 Naiskoor Tempera
*2018 Gaudete
*2019 Meretule ja Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor

## Vaata ka
*aasta koor

## Viited
Audru valla segakoor

**Audru valla segakoor** on segakoor, mis koosneb Pärnu maakonna endise Audru valla lauljatest. Koori juhatab Tiia Tamm.

Koor registreeriti Äriregistris 2007.

## Välislingid
*Koor Facebookis
Mari-Ann Aavik-Roosaar

**Mari-Ann Aavik-Roosaar** (kuni 1954 **Mari-Ann Aavik**; 6. juuli 1924 Tartu – 14. märts 2009 Stockholm) oli eesti päritolu Rootsi arst.

Ta lõpetas 1942. aastal Tallinna 4. Gümnaasiumi. Aastatel 1943–1944 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. 

Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, kus ta alustas 1945. aastal õpinguid oma meditsiinilise hariduse lõpetamiseks. Ta lõpetas 1951. aastal Stockholmis Karolinska Instituudi ja sai meditsiinilitsentsiaadi kraadi. 

Ta töötas arstina Stockholmis, spetsialiseerudes kirurgiale. 1961. aastal tegi ta vastavad eksamid ja temast tuli Rootsi esimene spetsialiseerunud naiskirurg.

## Liikmesus
*1956, 1. aprill Rootsi Kirurgiaseltsi esimene naisliige
*Eesti Arstide Seltsi Rootsis liige.

## Isiklikku
Ta abiellus 1954. aastal geoloog Heino Roosaarega, neil sündisid poeg Jaan ja tütar Mari Ann.

## Viited

## Kirjandus
*1951 "*Ingen kvinnlig kirurg finns än i Sverige*". Idun, 14. juuni 1951. Rootsi keeles
*1951 "Visadus – medikus". Stockholms-Tidningen Eestlastele nr 333, 15. juuni 1951. Lk 2 
*2000 Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940-1960". Eessõnad Helmut Piirimäe ja Ilo Käbin. Tallinn 2000. Lk 551
*2009 Leinakuulutus. Eesti Päevaleht nr 11, 25. märts 2009. Lk 11 

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*"''Kvinnliga kirurger födda 1872–1942, med svensk utbildning och verksamhet i Sverige''". 31. oktoober 2007. Rootsi keeles
*TLÜAR väliseesti isikud
Ööjooksik

**Ööjooksik** (*Cymindis*) on mardikaliste perekond jooksiklaste sugukonnast.

Perekonda kuulub umbes 200 liiki. Neist umbes 10 elab Euroopas.

## Eesti liigid
Eestis elab kolm liiki ööjooksikuid.
**[[Cymindis angularis]]* 
**[[Cymindis macularis]]* 
**[[Cymindis vaporariorum]]*
Kolepi segakoor

**Kolepi segakoor Hellermed** on segakoor, kuhu kuuluvad Võru maakonna Võru valla Kolepi küla ümbruskonna lauljad.

Koori asutas 1870 Jaan Kõiv.

## Viited
Aasta parasportlane

**Aasta parasportlane** on Eesti Paraolümpiakomitee välja antav aunimetus aasta parimale parasportlasele.

Paraolümpiakomitee selgitab välja ka aasta noorparasportlase ja aasta treeneri.

## Laureaadid

## Viited
Gevär m/96

**Gevär m/96** on Rootsis valmistatud 6,5 mm vintpüss.

Kui 19. sajandi lõpus kasutati kogu maailmas suitsuvaba padrunit, nõudis Rootsi sõjavägi ka seda võimsa laskemoona jaoks kaasaegset korduvat vintpüssi. Seni olid Jarmann M 1884 tüüpi vintpüssid musta pulbri laskemoonaga varustatud seadmete osa. Rootsi ja Norra, sel ajal liitlasega liitunud, leppisid 1893. aastal kokku 6,5 × 55 mm suurusel ühisel standardpatendil. Rootsi tellis Mauserilt selle kaliibriga paar eksemplari ja otsustas pärast edukat katsetamist Saksamaaga sõlmitud litsentsilepinguga. Mauser tegi esimesed relvad Oberndorfis. Alates 1901. aastast toimus tootmine ainult riigis, peamiselt Carl Gustafs Stads Gevärsfaktori Eskilstunas. Vintpüssi alustati ametlikult 1896. aastal ja see jäi enam kui kaheksakümnendiks, ehkki paljudes erinevates vormides.
Viimased jalaväemudelid kasutati kuni 1978. aastani; mõned snaipervintpüssid olid isegi kasutuses kuni 1990. aastateni. Pärast taganemist müüs Rootsi oma osaluse. Arvestades nende täpsust ja järjekindlalt head tööd, olid reservvarad väga soovitud. Erinevalt teistest riikidest ei sundinud Rootsi neutraalsus II maailmasõja ajal Venemaad ratsionaliseerima oma relvade tootmist ja säilitanud oma kõrged tootmisstandardid.
Aasta talu

**Aasta talu** on Eestimaa Talupidajate Keskliidu välja antav aunimetus aasta parimale talule.

## Aasta talud
*...
*2017 Koolitare talu, Võru maakond.
*...
 
## Viited
Aasta tegu Eesti lennunduses

**Aasta tegu Eesti lennunduses** on Eesti Lennuakadeemia eestvedamisel välja antav aunimetus aasta kõige silmatorkavamale Eesti lennundusettevõttele või -organisatsioonile. Aunimetuse saaja pälvib rändkarika "Kotkas".

## Laureaadid
*2005 Tartu Lennundusmuuseum
*2006 Tartu Lennukolledž
*2007 Piirivalve Lennusalk
*2008 Tallinna lennujaam
*2009 Tartu lennujaam
*2010 Eesti õhuvägi
*2011 Eesti Lennuakadeemia
*2012 Eesti õhuvägi
*2013 Eesti Lennundusmuuseum
*2014 Eesti õhuvägi
*2015 AS Tallinna Lennujaam
*2016 Nordic Aviation Group AS, aastaga rahvusvaheliselt aktsepteeritud lennufirmaks 
*2017 OÜ Regional Jet, aastaga suurimaks lennufirmaks Eestis.
*2018 Politsei- ja Piirivalveameti lennusalk
*2022 AS Tallinna Lennujaam
*2023 Lennuliiklusteeninduse AS
*2024 Eesti Lennuakadeemia
*2025 Eesti õhuvägi

## Viited

## Välislingid
*https://lennuakadeemia.ee/arendus-koostoo/lennundusseminar/aasta-tegu-eesti-lennunduses
Aasta tekstiiliteos

**Aasta tekstiiliteos** on erialane tunnustus aasta kõige silmapaistvamale tekstiili. Tunnustust annab välja Eesti Tekstiilikunstnike Liit.

## Tunnustuse saajad
*...
*2006 Monika Järgi põrandavaip "Palju Õnne!".
*...

## Vaata ka
*aasta noor tekstiilikunstnik
*aasta tekstiilikunstnik
*aasta tekstiilitegu

## Viited
Vecumi raudteejaam

**Vecumi raudteejaam** on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Vecumi vallas Vecumi külas.

Jaam asus Riia keskraudteejaamast 167,7 km kaugusel. 

Jaam avati raudtee valmimise ajal aastal 1902. Algselt oli selle nimi *Marienhauzeni raudteejaam*, aastast 1919 aga *Viļaka raudteejaam*. Tänapäevase nime sai jaam aastal 1921. Tänapäevane jaamahoone valmis teise maailmasõja aastatel.

Pärast Läti taasiseseisvumist kujunes see jaam piirijaamaks, ent reaalselt ta neid funktsioone täitma ei hakanud – rongiliiklus Vecumi ja Põtalovo vahel lihtsalt lõpetati. Toonastele ametlikele kaartidele oli kantud Vecumi ja Purvmala vahele planeeritud piiripunkt, mis aga tegelikult jäi rajamata. Kuni aastani 2001 oli rongiliikluse lõppjaamaks kord Vecumi, kord Žīguri, kuni aastal 2001 kehtestatud "ajutine" suvine sõidugraafik muutis liini lõppjaamaks Gulbene raudteejaama. 2. augustil 2002 suleti raudtee ametlikult.

## Viited

## Välislingid
* Jaam vanal kaardil
* Infot jaama kohta; fotod
João Gomes Cravinho

**João Titterington Gomes Cravinho** (sündinud 16. juunil 1964 Coimbras) on Portugali poliitik ja diplomaat, alates 30. märtsist 2022 kuni 2. aprillini 2024 Portugali välisminister. Ta kuulub Sotsialistliku Partei ridadesse. Ta oli alates 15. oktoobrist 2018 kuni 30. märtsini 2022 Portugali kaitseminister.

Ta on lõpetanud Oxfordi Ülikooli ja London School of Economics and Political Science'i.
Purvmala raudteejaam

**Purvmala raudteejaam** (Станция Пурвмала) on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Põtalovo rajoonis Nossovo vallas Nossovo külas.

Jaam asus Riia jaamast 179,4 km kaugusel. 

Jaam avati raudtee valmimise ajal aastal 1902. Algselt oli selle nimi **Moratšova raudteejaam**, aastast 1919 aga **Maračevo raudteejaam**. Tänapäevase nime sai jaam aastal 1921.

Pärast Läti taasiseseisvumist allutati Purvmala Oktoobriraudteele. Ühtlasi kujunes see jaam piirijaamaks, ent reaalselt ta neid funktsioone täitma ei hakanud - rongiliiklus Vecumi ja Põtalovo vahel lihtsalt lõpetati. Toonastel ametlikel kaartidel asus Vecumi ja Purvmala vahel planeeritav piiripunkt, mida aga reaalselt ei rajatudki. Jaam suleti ametlikult aastal 2004. 
## Viited

## Välislingid
* Jaam vanal kaardil
* Infot jaama kohta; fotod
Olav Lundanes

**Olav Lundanes** (sündinud 11. novembril 1987) on Ålesundist pärit Norra orienteeruja. Ta on mitmekordne maailma- ja Euroopa meister orienteerumisjooksus. Individuaalsed MM-võistluste kulla on ta saanud 2010, 2012, 2016, 2017, 2018 ja 2019 tavarajal ning 2014 ja 2019 lühirajal. Võidukasse Norra teatemeeskonda kuulus ta 2016. ja 2017. aastal. Klubiline kuuluvus: Paimion Rasti/Soome ja Halden Skiklubb/Norra.

## Viited

## Välislingid
*Paimion Rasti
*Halden Skiklubb
Sotsialism on hea

**"Sotsialism on hea"** (lihtsustatud hiina kirjas 社会主义好; traditsioonilises hiina kirjas 社會主義好; *[[pinyin]]*is *shèhuìzhǔyì hǎo*) on 1958. aastal loodud kuulus hiina propagandistlik laul. Helilooja on Li Huanzhi, sõnade autor Xi Yang.

## Laulu sõnad

## Välislingid
*"Sotsialism on hea"
Sele (infodisain)

**Sele** (ingl *cognitive organiser*, *graphic organizer*) on teksti selgitav visuaalne kujutis, mille kaudu luuakse seoseid ideede, nähtuste jm vahel.
Rita (eesnimi)

**Rita** on naisenimi. See on algselt itaalia hellitusvorm nimest Margherita.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Rita 6389 inimesel.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rita 1598 naisel. Rita on Eestis populaarsuselt 114. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Rita vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 34,16 ning Lääne-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,45. Rita oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 53).

## Nime kandjaid
* Rita Hayworth
* Rita Kühne
* Rita Levi-Montalcini
* Rita Loel
* Rita Ora
* Rita Raave
* Rita Rätsepp
* Rita Sild
* Rita Tasa
* Rita (Iraani ja Iisraeli laulja)

## Viited
Jüri Raudsepp (sõjaväelane)

**Jüri Raudsepp** (27. märts 1922 Tartu – 13. jaanuar 2010 Tallinn) oli eesti rahvusest Nõukogude Liidu armee kindralmajor.

Ta lõpetas aastal 1941 keskkooli. 3. juulil 1941 mobiliseeriti ta Tartus Punaarmeesse. Ta oli tööpataljonis Tatari ANSV-s ja Sverdlovski oblastis. Aastast 1942 Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 23. suurtükiväepolgus. Ta läbis sõjatee Velikije Lukist Kuramaani. Ta paistis silma lahingutes Neveli ja Novosokolniki all. 2. maailmasõja lõpetas ta vanemleitnandi auastmes.

Sõjajärgsetel aastatel jätkas ta teenistust Nõukogude Armees. Aastal 1957 lõpetas ta Moskva V. I. Lenini nimelise Sõjalis-Poliitilise Akadeemia. Aastatel 1960–1961 oli ta Tallinna Mererajooni Sõjakomissar. Aastatel 1961–1989 oli ta ALMAVÜ Eesti NSV Keskkomitee esimees. Aastast 1977 oli ta kindralmajor.

Viimastel aegadel tegutses ta Eesti Laskurkorpuse veteranide klubi esimehena.

Aastal 2006 tegi ta koos Soome Sõjaveteranide Eesti Ühenduse auesimehe Raul Kuutmaga peaminister Andrus Ansipile ettepaneku Pronkssõdur teisaldada Maarjamäele.

Jüri Raudsepp suri 13. jaanuaril 2010 Tallinnas ja ta maeti 25. juunil 2010 Metsakalmistule.

## Viited
Vilma (eesnimi)

**Vilma** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vilma 789 naisel. Vilma on Eestis populaarsuselt 219. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Vilma üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 82,71, ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,66. Vilma oli keskmiselt 79 aasta vanune (mediaanvanus oli 82). 

Lätis elas 2018. aasta 31. märtsi seisuga 765 Vilma-nimelist isikut.

## Nime kandjaid
* Vilma Jürisalu
* Vilma Kukrus
* Vilma Kuusk
* Vilma Luik
* Vilma Mallene
* Vilma Matsov
* Vilma Paalma
* Vilma Raudsepp
* Vilma Reinholm
* Vilma Tugi
* Vilma Valkonen

## Viited
Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskus

**Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskus** (inglise *Illuka Reception Centre for Asylum Seekers*) oli Eestisse saabunud välismaalastega seotud eriküsimustega tegelenud asutus, mis asus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jaama külas. Keskust haldas Eesti sotsiaalministeerium.

Keskus avati 1998.

Keskus lõpetas tegevuse 2013.

## Vaata ka
*Varjupaigataotlejate Majutuskeskus

## Viited
Aasta parim võrkpallur

**Aasta võrkpallur** on Eesti aunimetus aasta parimale võrkpallurile.

Eelneva klubihooaja ja koondise suve alusel nomineeritakse valitud arv mees- ja naisvõrkpallureid, kelle seast valitakse võitja. Kuni hooajani 2013/14 valisid parimaid ainult Eesti Võrkpalli Liidu liikmesklubid. Alates hooajast 2014/15 selgitatakse Eesti parim mees- ja naisvõrkpallur treenerite, spordiajakirjanike ja rahvahääletuse tulemuste liitmisel. Lisaks valitakse parimaid treenereid, rannavõrkpallureid, noorvõrkpallureid ja võrkpallikohtunikke vastavalt aastale erinevates kategooriates.

## Aasta võrkpallurid

## Viited
Kaali külastuskeskus

**Kaali külastuskeskus** on meelelahutuskeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Kaali asulas. Keskus avati 2005.

Keskuse ruumides on Kaali meteoriitika- ja paekivimuuseum.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Hohnhorst

**Hohnhorst** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.

Valla pindala on 12 km².

31. detsembril 2017 elas seal 2087 inimest.

Kuulub Nenndorfi ühisvalda.

## Viited

## Välislingid
* www.hohnhorst-online.de
Kuria keel

**Kuria keel** on bantu keelte kirdebantu rühma kuuluv keel, mida räägivad kuriad Tansaania loodeosas ja ka Keenia kaguosas Victoria järve idakaldal. Kõnelejaid oli 2009. aastal umbes 690 000.

## Fonoloogia
Kuria keeles on 5 vokaalfoneemi ja 16 konsonantfoneemi. Puudub helitu klusiil /p/. Heliline dentaalklusiil /d/ on tremulandi /r/ allofoon.

## Leksikon
Kuria keeles on palju suahiili laene.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/kuri1259
Niedernwöhren

**Niedernwöhren** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Vald asub umbes 5 km Stadthagenist loodes ja 17 km Mindenist kirdes.

Valla pindala on 11,06 km².

31. detsembril 2017 elas seal 2030 inimest.

Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda ja on selle keskus.

## Viited

## Välislingid

* www.niedernwoehren.de
Lööktrell

**Lööktrell** on elektritööriist, mida kasutatakse peamiselt kõvade materjalide puurimiseks. See on pöörlev trell, millel on mehhanism, mis tekitab löökliikumise. Mehhanism tekitab lühikese aja jooksul palju tugevaid haamrilööke, et peenestada puuritavat materjali. Peenestatud materjalist on kergem läbi puurida, mille tõttu on lööktrell efektiivne tööriist. Kui lööktrelli haamrimehhanism välja lülitatakse, töötab lööktrell nagu tavaline puur, millega saab näiteks kruve keerata. Kui elektrik paigaldab näiteks seinale elektrikapi, saab ta sama trelliga puurida augu nii betooni kui vajadusel ka puidu või metalli sisse.

## Ajalugu
Vana-Hiina Põhiline puurimistehnika, löökpuurimine, leiutati Han dünastia ajal. Selles käigus hüppasid kaks kuni kuus meest rütmis laua peal, et tõsta rasket raudpead, mis rippus bambusekaablitega bambusraami küljes. Kasutades malmist puurpäid ja bambustööriistu, puurisid vanad hiinlased puurauke kuni 1 kilomeetri sügavusele. Lööktrellmasinate ehituse peale kulus rohkem kui kahe või isegi kolme põlvkonna panus. Vanade hiinlaste lööktrellmasina tööpõhimõte seisnes suurte malmist puurpeade tõstmisest ja langetamist. Puurpea langetamisel purunesid kivid mitmeteks kergemini kaevandatavateks tükkideks. Vanad hiinlased kasutasid ka lõikepead, mis kinnitati bambuskonstruktsioonile, et puurida kuni 915 meetri sügavusele. Puuripea tõstmine ja langetamine võimaldas puurida läbi ka pehmematest kiviformatsioonidest. Esimese lööktrelli idee pärinevus on vaidluse all. Saksamaa firma Fein patenteeris elektrilise pneumaatilise löökmehhanismiga puuri 1914. aastal. Saksamaa firma Bosch laskis 1932. aastal masstootmisse "bosch-hammeri". Ameerika firma Milwaukee Electric Tool Corporation väidab, et 1935. aastal müüsid nad kergeid 1/4-tolliseid elektrilööktrelle.

## Tööpõhimõte
Lööktrellides on nukkvõll-löökhaamri mehhanism, kus kaks hammasratast mehaaniliselt mõjutavad teineteist, et tekitada löökliikumist ning samuti keerata puuripead. Nukkvõlltrellides on mehhanism, kus terve padrun ja puuripea liiguvad pöörlemisteljel edasi-tagasi. See liigutus on seotud padruni pöörlemisega. Sellist puuri saab kasutada ka ilma löökfunktsioonita, ent löökfunktsiooni ei saa kasutada üksinda, kuna pööre üle nukkide tekitabki löökfunktsiooni. Lööktrellil on eriline sidur, mis laseb sellel puuripead pöörata ja samal ajal ka liigutada edasi-tagasi puuri telje suhtes. Puuripea liigub tegelikult väga väikese vahemaa, kuid liikumise sagedus on väga tihe. Liikumise sagedus on umbes mõned tuhanded löögid minutis (BPM) (*blows per minute*). Kuigi iga löök on suhteliselt väikese jõuga, on see siiski piisav, et tekitada pragusid ja purustada betooni või telliskivi. Selle tõttu puurib lööktrell võrreldes tavalise trelliga palju kiiremini läbi kõvade materjalide.

## Viited
Elavad klassikud

**Elavad klassikud** on Eesti ansambel.

Ansambel asutati 1999.

## Koosseis
*Jaan Arder (laul, mandoliin)
*Neeme Punder (flöödid, laul)
*Ants Nuut (tromboon, tuuba, laul)
*Lembit Orgse (klaver) 
*Allan Jakobi (akordion).

## Viited
Central

**Central** (ingliskeelne sõna tähenduses 'keskel asuv', 'kesk-') võib tähendada järgmist:
*Central (kino), endine kino Tartus
*Central (Alaska), linn USAs Alaska osariigis
*...
Terviserada

**Terviserada** on tervisespordiks vajalike harjutusvahenditega varustatud jooksurada. 

## Eesti terviseradasid
*Aruküla terviserada
*Keila Terviserajad
*Läänemaa Tervisetee
*Nõmme-Harku terviserada
*Pirita valgustatud terviserajad
*Pähklimäe terviserada
*Valgeranna terviserada

## Viited
Bluusinoot

**Bluusinoot** (inglise keeles *blue note*) on afroameerika muusika kirjeldamiseks 20. sajandi alguses kasutusele võetud termin, millega džässmuusikud tähistasid lääne muusika võrdtempereeritud helisüsteemis helidest erineva helikõrgusega helisid. 

Juba 1920. aastatel pandi tähele, et džässlauljad ja -instrumentalistid esitasid mažoorse diatoonilise helirea tertsi, septimit ja vahel ka kvinti veerandtoonise kõikumisega poole tooni võrra madalamalt. Bluusilauljad kasutasid glissandosid ja melisme sisaldavaid meloodiaid, mis olid intonatsioonilt sõltumatud standardses häälestuses saatepillide tonaalsest harmooniast.

Termini *blue note* algne päritolu pole teada. Džässmuusikat käsitlevas tekstis kasutas seda 1925. aastal esimest korda Abbe Niles ajakirjas The New Republic. Erinevalt lääne muusika perspektiivist kasutasid Ameerika lõunaosariikidest pärit bluusilauljad bluusinoodi tähenduses pigem sõnu "muretsev" (*worrying*) või "väänatud" (*bending*) noot.

## Välislingid
* Kaur Garšnek. Osakem hoida ja hinnata seda, mis meil on Sirp 13. aprilli 2018
Eesti Terviserajad

**SA Eesti Terviserajad** on Eesti sihtasutus, mis tegeleb Eesti liikumis- ja spordiradadega (sealhulgas terviseradadega) seotuga. 

Sihtasutuse asutasid 2005 aktsiaseltsid Merko Ehitus, Swedbank ja Eesti Energia.

Sihtasutuse juhataja on Alo Lõoke.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Akordiväline heli

**Akordiväline heli** ehk **mitteakordiheli** (inglise keeles *nonchord tone*, *nonharmonic tone*, *avoid note*, *tension note*) on akordi heliklassidesse mittekuuluv heli, mis konsoneeriva akordi puhul moodustab akordi heliga dissonantsi.

Akordiväline heli võib olla kaunistusheli (inglise keeles *embellishing tone*).

## Vaata ka
*kõrvalheli

## Välislingid
* Chord Tensions: Adding Colorful Notes to Chords
Riigikogu valimise seadus

**Riigikogu valimise seadus** (lühend RKVS) on Eesti Vabariigi seadus, mis sätestab Riigikogu valimistega seonduva. 

RKVS võeti vastu 12. juunil 2002.

## Viited

## Välislingid
*Vabariigi Riigikogu valimise seadus eRTis
Endel Küllik

**Endel Küllik** (16. märts 1929 Tallinn – 8. detsember 1990 Tallinn) oli eesti keemik ja kergejõustiklane.

Ta lõpetas aastal 1948 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiateaduskonna. Aastal 1966 kaitses ta keemiakandidaadi väitekirja.

Endel Küllik suri 8. detsembril 1990 Tallinnas ja ta maeti 14. detsembril 1990 Rahumäe kalmistule.

## Kirjandus ja publikatsioonid
* Täpploendi liige Haruldased ja mitteharuldased metallid / Endel Küllik ; Eesti NSV Poliitiliste ja Teadusalaste Teadmiste Levitamise Ühing Tallinn : [Eesti NSV Poliitiliste ja Teadusalaste Teadmiste Levitamise Ühing], 1960
* Täpploendi liige Keemia Instituudis kaitstud doktoritöö: Impulss-termokromatograafia - keerulise koostisega süsteemide füüsiko-keemiliste uurimiste uus meetod (1990)
* Täpploendi liige Avaldatud artiklid inglise keeles:
E. Küllik's research while affiliated with Estonian Academy Of Security Sciences and other places

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Aasta parim sulgpallur

**Aasta sulgpallur** on Eesti Sulgpalliliidu nimetatav aasta parim sulgpallur.

Selgitatakse välja parim mees- ja naissulgpallur, samuti parim sulgpallitreener, parim noorsulgpallur, parimad naispaarismängijad, parimad meespaarismängijad ja parimad segapaarismängijad.

## Aasta sulgpallurid
*...
*2012 Raul Must ja Laura Vana
*2013 Raul Must ja Karoliine Hõim 
*...
*2016 Raul Must ja Kati Tolmoff 
*2017 Raul Must ja Kristin Kuuba 
*2018 
*2019 Raul Must ja Kristin Kuuba 
*...

## Viited
Paul Hoffman

**Paul Hoffman** (sündinud 30. märtsil 1956) on ameerika teaduskirjanik, Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige. 

Ta on lõpetanud kiitusega Harvardi Ülikooli bakalaureusekraadiga. Hiljem töötanud 10 aastat ajakirja Discover peatoimetaja ja presidendina, samuti olnud Encyclopædia Britannica väljaandja ja president. 2011. aastast on ta Jersey Citys Liberty Science Centeri president ja tegevdirektor. Kirjutanud kümmekond raamatut, sealhulgas  1998. aastal ilmunud Ungari matemaatiku Pál Erdősi elulooraamatu "The Man Who Loved Only Numbers", mis aasta hiljem pälvis maineka Briti teadusraamatuauhinna.
__NOTOC__ 
## Tunnustus
*1999 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("The Man Who Loved Only Numbers")
*2000 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige (sektsioon "Avalik haldus, ärindus ja administreerimine")

## Teoseid
*1988 – *Archimedes' Revenge: The Joys and Perils of Mathematics*. New York: Fawcett Colombine
*1998 – *The Man Who Loved Only Numbers: The Story of Paul Erdős and the Search for Mathematical Truth*. New York: Hyperion Books
*2003 – *Wings of Madness: Alberto Santos-Dumont and the Invention of Flight*. Hyperion Books
*2007 – *King's Gambit: A Son, a Father, and the World's Most Dangerous Game*. New York: Hyperion Books

## Viited

## Välislingid
*Paul Hoffman. thriftbooks.com
*Paul Hoffman Describes Exciting Liberty Science Center Exhibits. YouTube, 21. juuni 2017
Daniel Gilbert

**Daniel Todd Gilbert** (sündinud 5. novembril 1957) on ameerika sotsiaalpsühholoog, Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige. 

Ta lõpetas 1981. aastal Colorado Denveri Ülikooli bakalaureusekraadiga psühholoogia alal. 1985. aastal sai ta Princetoni Ülikoolist doktorikraadi (PhD) psühholoogias. 1996. aastast töötab ta Harvardi Ülikoolis psühholoogiaprofessorina. Tema peamine uurimisvaldkond on sotsiaalpsühholoogia.

2006. aastal ilmus tema sulest raamat "Stumbling on Happiness" ('Komistades õnne otsa'), mis hiljem tõlgiti rohkem kui 30 keelde (kogutiraažiga üle miljoni eksemplari). Raamat püsis pool aastat New York Timesi bestsellerite nimekirjas. 
__NOTOC__ 
## Tunnustus
*2007 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("Stumbling on Happiness")
*2008 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks (sotsiaalteaduste sektsioon)
*2018 – William Jamesi auhind

## Viited

## Välislingid
*Daniel Gilberti koduleht
*The surprising science of happiness | Dan Gilbert. Youtube, 26. aprill 2012
Tuhatjalgsed

**Tuhatjalgsed** (*Diplopoda*) on lülijalgsete loomade klass hulkjalgsete alamhõimkonnast. 

Tuhatjalgseil on paarselt liitunud kehalülide tõttu igal lülil kaks paari jalgu.

Tuhatjalgseid on umbes 10 000 liiki. 

Eestis elab ligi 30 liiki tuhatjalgseid. 

Teadaolevatest tuhatjalgsete liikidest on tegelikult vähemalt tuhat jalga ainult ühel liigil. Kuni 2020. aastani ei olnud teada ühtegi tuhatjalgsete liiki, millel oleks rohkem kui 750 jalga. 2020. aasta augustis avastati Lääne-Austraalia puuraugust liik (*[[Eumillipes persephone]]*), mille ühel isendil loendati kokku 1306 jalga. Eestis elutsevatel tuhatjalgsete liikidel võib olla kuni 220 jalga 

## Süstemaatika
Tuhatjalgsed jaotuvad järgmistesse ülemseltsidesse:
**Oniscomorpha* – kakandtuhatjalgsed 
**Nematophora* – võrgendtuhatjalgsed
**Juliformia* – tuhatjalalised

## Eesti liike
**Blaniulus guttulatus* – täpik-tuhatjalg
**[[Cylindroiulus britannicus]]*
**Cylindroiulus caeruleocinctus* – harilik tuhatjalg
**[[Schizophyllum sabulosum]]*
**[[Unciger foetidus]]*

## Vaata ka
*sadajalgsed

## Kirjandus
*Vilbaste, Juhan 1953. Eesti NSV tuhatjalgsete (Diplopoda) määraja. Abiks loodusevaatlejale 12. Tartu: Eesti Loodusuurijate Selts.
Cantus (koor)

**Cantus** on Rapla maakonnas Raplas tegutsev segakoor.

Koor asutati 1964. Aastani 1988 kandis koor nime **Rapla Tarbijate Kooperatiivi segakoor**.

Kooris laulab umbes 20 inimest.

## Koorijuhid
*Laila Hakkaja
*Ülo Väling
*1973-1998 Linda Kardna
*1998-1999 Ants Üleoja
*1999-2019 Vahur Soonberg
*2019-2022 Toomas Kapten
*2023... Martin Trudnikov, Andres Heinapuu

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Solenne

**Solenne** on Tartu maakonnas Elvas tegutsev segakoor.

Koor asutati 1996.

Umbes 2009 laulis kooris 35 inimest.
 
## Viited

## Välislingid
*Koor Facebookis
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus

**Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus** (lühend KOVVS) on Eesti Vabariigi seadus, mis sätestab kohaliku omavalitsuse volikogu valimistega seonduva. 

KOVVS võeti vastu 27. märtsil 2002.

## Viited

## Välislingid
*Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus eRTis
Runner 4

**Runner 4** (ka **Runner-4**, varasema nimega **Kassari**) oli kaubalaev. Laev uppus märtsis 2006 Soome lahes Vaindloo saare lähedal.

Laev ehitati 1976 Jaapanis.

1986 ostis laeva Nõukogude Liit ja laeva omanikuks sai Merelaevanduse Ministeerium ja operaatoriks Eesti Merelaevandus.

7. aprillil 2000 kustutati laev Eesti Laevaregistrist. Laev oli müüdud Venemaale.

## Viited

## Välislingid
*
Kuldnõel

**Kuldnõel** on Eesti moedisaini auhind, mida on välja antud 1996. aastast. Auhind antakse välja Tallinna Moenädala (*Tallinn Fashion Week*) raames.

Peale Kuldnõela on Tallinna Moenädalal välja antud ka *Hõbenõela*, *Väikest Nõela* ja *Moemootorit*.

Kuldnõel antakse tavaliselt viimasel viiel aastal silma paistnud moeloojale. Hõbenõelaga avaldatakse tunnustust viimase aasta jooksul tähelennu pälvinud disainerile.

## Laureaate

* 2007 Riina Põldroos
* 2009 Eve Hanson 
* 2008 Aldo Järvsoo 
* 2011 Ketlin Bachmann 
* 2012 Tiina Talumees
* 2013 Antonio ehk Aivar Lätt

* 2014 Kriss Soonik
* 2015 Piret Ilves 
* 2016 Lilli Jahilo
* 2018 Kristel Kuslapuu
* 2017 Kristina Viirpalu
* 2019 Tanel Veenre

* 2021 Triinu Pungits 
* 2022 Diana Arno
* 2023 Liisi Eesmaa
* 2024 Tiina Talumees
* 2025 Kirill Safonov


## Viited

## Välislingid
* http://www.estonianfashion.eu/kuldnoel/
Ukraina Autokefaalne Õigeusu Kirik

**Ukraina Autokefaalne Õigeusu Kirik** (ukraina keeles *Українська автокефальна православна церква*, lühendatult *УАПЦ*) oli aastatel 1990–2018 Ukrainas tegutsenud kanooniliselt tunnustamata õigeusu kirik. 

## Ajalugu
UAÕK asutati 1990. aastal, kuid lõhenes 2006. aastal, kui sellest eraldus UAÕK Harkivi-Poltaava piiskopkond (uuenenud). UAÕK katedraalkirik oli Kiievi Püha Andrease kirik. UAÕK viimane eestseisja oli metropoliit Makarius (Maletõtš).

### UAÕK eestseisjad
*Demetrius (Jarema) (1993-2000)
*Methodius (Kudrjakov) (2000-2015) 
*Makarius (Maletõtš) (2015-2018)

## Vaata ka
*Ukraina Autokefaalne Õigeusu Kirik-Kanooniline
*UAÕK Harkivi-Poltaava piiskopkond (uuenenud)
*Ukraina õigeusu kirikute ühendkogu

## Välislingid
* ПЦУ объявила о юридической ликвидации УПЦ КП и УАПЦ - Lb.ua, 14.12.2019
Leegitest

**Leegitest** on kvalitatiivne anorgaaniline keemilise analüüsi meetod.
Gaasipõleti leegis hoitav sool värvib leegi, leegi
värvus sõltub soola koostises olevast metallist.

Kuumuse mõjul ergastatakse soola metalliaatomeid, mis jahtudes kiirgavad spetsiifilisel lainepikkusel valgust, mida inimsilm näeb värvunud leegina. Tüüpilised leeki värvivad soolad on keedusool naatriumkloriid NaCl&nbsp;– kollane leek, kaltsiumnitraat Ca(NO3)2&nbsp;– telliskivipunane leek, kaaliumnitraat KNO3&nbsp;– violetne leek, vaskniraat Cu(NO3)2 või vasksulfaat CuSO4&nbsp;– sinakasroheline leek, strontsiumnitraat Sr(NO3)2&nbsp;– purpurne leek, baariumnitraat Ba(NO3)2&nbsp;– kollakasroheline leek, liitiumnitraat LiNO3&nbsp;– vaarikapunane leek.

Metalliühendite omadust värvida leeki kasutatakse ilutulestikus.

## Kirjandust

* Kaljurand, K. Valgus, siniheleroheline valgus. *Tarkade Klubi*, 2007, nr 11, lk 50-52.
Tänavapuhastuse AS

**Tänavapuhastuse AS** on Tallinnas tegutsev aktsiaselts, mis tegeleb Tallinna teehoiu, heakorratööde, haljastus ja jäätmekäitlusega.

Ettevõte registreeriti Äriregistris 19. detsembril 1997. Vahetult enne seda oli ümber korraldatud *Tallinna Spetsialiseeritud Autotranspordibaas*. Autotranspordibaasi ajalugu ulatub aastasse 1946, kui asutati *Tallinna Linna Puhastuskontor*.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Konstitutsioonipartei

**Konstitutsioonipartei** või **Konstitutsioonierakond** on/oli mitme erakonna nimi:
*Konstitutsioonipartei oli Eesti Konstitutsioonierakonna nimevariant
*Konstitutsioonipartei (USA)
*...
Emilie Bellwood

**Emilie Bellwood** (eesnimi ka **Emmi** või **Emmy**; kuni 1946 **Emilie Tõkke**; 25. juuni 1916 Odessa, Hersoni kubermang – 24. detsember 1987 Auckland, Uus-Meremaa) oli Eesti ja  Uus-Meremaa sportlane (kergejõustiklane ja võimleja), treener ja sporditegelane.

Ta lõpetas 1934. aastal Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi ja 1940. aastal Tartu Ülikooli Kehalise Kasvatuse Instituudi.

## Sportlasena
Sportima hakkas ta 1930. aastal Tallinna Võimlemisinstuudis ja ÜENÜ Tallinna osakonna spordiklubis. Tuli kergejõustikus ning võrk- ja korvpallis mitu korda Tallinna koolinoorte meistriks, võitis 1930. aastal Eesti meistrivõistlustel naiste 4 × 100 m teatejooksus hõbeda.

Oli 1935–1937 Eesti Võimlejate Liidu ja ÜENÜ Tallinna osakonna võimlemisinstruktor.

## Teise maailmasõja ajal ja järel
Ta läks Teise maailmasõja ajal aastal 1944 Rootsi, tutvus seal uusmeremaalasest kehalise kasvatuse õpetaja James Bellwoodiga ning läks läbi Austraalia 1947. aastal Uus-Meremaale.

Töötas Aucklandi Ülikooli õppejõuna, asutas võimlemisklubi ja oli Otago kehalise kasvatuse kooli juhataja. Esines oma kasvandikega 1968. aastal México ja 1984. aastal Los Angelese olümpiamängude avapidustustel. Tegutses ka suveolümpiamängudel ja maailmameistrivõistlustel võimlemiskohtunikuna, sai 1972. aastal rahvusvahelise kategooria.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
* 
*TLÜAR väliseesti isikud
Merger Meedia

**Merger Meedia OÜ** oli Eesti meediaettevõte, mis andis välja venekeelseid väljaandeid. Ettevõte tegutses 2006-2013. Ettevõte oli registreeritud Ida-Viru maakonnas Jõhvis.

Ettevõte andis välja järgmisi väljaandeid: Vesti Nedeli Den za Dnjom, Meždu Nami, Den za Dnjom.

## Viited
Tallinn Pride

**Tallinn Pride** oli 2004-2007 Tallinnas toimunud LGBT kultuurinädal, mis oli suunatud homoseksuaalsete inimeste võrdsete õiguste edendamisele. Ürituse järglane oli aastast 2009 toimuv **[[Baltic Pride]]**, kuid alates 2020. aastatest on Tallinn Pride'i korraldatud ka iseseisvalt.

## Ajalugu
12.–15. augustil 2004 toimus LGBT kultuuriürituste sari Baltic Pride Tallinn. Eesti esimese LGBT kultuurinädala raames toimus Tallinna kesklinnas Eesti ja kogu Baltikumi esimene geiparaad Moonbow Pride. Rahumeelselt kulgenud rongkäigust võttis osa hinnanguliselt 200 inimest. 

Kui 2005. aasta paraad kulges ilma eriliste vahejuhtumiteta, siis 2006. aastal hilines rongkäigu algus pommiähvarduste tõttu ning umbes 5 inimest said paraadil osalemisel tõsisemaid vigastusi. 

LGBT kultuurinädalad koos paraadiga toimusid 2004–2007. Eelkõige turvakaalutlustel katkes paraadide traditsioon 2007. aastal.

2008. aastal otsustasid Baltikumi LGBT-organisatsioonid edaspidi koos korraldada ühist Baltic Pride'i festivali, millest esimene toimus Riias.

## 2020. aastad
Alternatiivina Baltic Pride'ile toimus Tallinnas 2021. aastal *pride*-rattatuur Vikervelo, mille eesmärk oli tõsta tähelepanu abieluvõrdsusele. 

Pärast 2024. aasta *pride*-rongkäiku kultuuripealinnas Tartus korraldati paraad 2025. aastal Tallinnas taas Tallinn Pride'i nime all.

## Viited
Balvu stacija

**Balvu stacija** (ka **Kubuli**, tõlkes Balvi raudteejaam) on küla (*vidējciems*) Lätis Balvi piirkonnas Kubuli vallas. Küla on kujunenud valla keskuseks pärast selle endise keskuse Kurna Kubuliga liitmist, Küla jääb piirkonna keskusest Balvist 5,5 ja Riiast 215,5 kilomeetri kaugusel. 

Küla tekkis Ieriķi–Gulbene–Abrene raudtee valmimise järel Balvi raudteejaama juurde. Nõukogude perioodil oli see Kubuli külanõukogu halduskeskuseks, ühtlasi asus seal kohaliku Balvi sovhoosi keskasula.

Balvu stacija külaga on  ühendatud Fabrika, Druvenīki ja Kurna külad, ühtlasi kujunes selle esmaseks nimetuseks Kubuli.
## Viited
Apelerni vald

**Apelern** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Vald asub Deister-Sünteli orus Deisteri, Sünteli ja Bückebergi vahel. Riesbachi oja voolab läbi küla ja suubub Rodenberger Auesse.

Valla pindala on 24,6 km².

31. detsembril 2017 elas seal 2435 inimest.

Peale Apelerni küla kuuluvad valda Gross Hegesdorfi, Kleinhegesdorfi, Lyhreni, Reinsdorfi ja Soldorfi külad.

Apelern kuulub Rodenbergi ühisvalda.

Apelerni on esmamainitud 1162. aastal, kui ehitati kirik. Nimi tähendab umbes "õunapuudel" ja Münchhaueni mõisa pargis on tänapäevani õunapuud. Saksi ajal (umbes 8. ja 9. sajandil) oli Apelernis kultuspaik ja kohus. 12. sajandi lõpus oli kirik Buckigau peakirik.

Sarnaselt paljude küladega Saksamaal ja mujal on selle ajalugu tihedalt seotud kohaliku aadli ajalooga. Viimase 300–400 aasta jooksul on Münchhauseni ja Hammersteini aadlipered külale oma märgi jätnud.

Külastamist väärt hooned külas on

* kahelööviline kirik, mis ehitati 1162. aasta paiku;
* Schloss Münchhausen (1561), kus elas kirjanik ja luuletaja Börries von Münchhausen;
* Schloss Hammerstein (1590).

## Viited

## Välislingid
Władysław Tarnowski

**Władysław Tarnowski** (4. juuni 1836 Wróblewice Drohobõtši lähedal (tänapäeval Ukraina) – 19. aprill 1878 San Francisco lähedal) oli poola kirjanik, näitekirjanik; helilooja ja pianist.

## Elulugu
Tarnowski isa Walerian Tarnowski (27. märts 1811 – 19. november 1861) oli maaomanik.  Tema ema oli Ernestyna Tarnowska (sünd. Tarnowska, 18. märts 1808 – 6. aprill 1840). Ema suri, kui Władysław oli laps. 

Aastatel 1851–1857 õppis Tarnowski õigusteadust ja filosoofiat Krakówi ülikoolis;  seejärel kuni 1863. aastani kompositsiooni Pariisi konservatooriumis, kus tema õppejõuks oli Daniel Auber. 

## Looming
Tarnowski kirjutas tantsulisi klaveripalu kontsertteostena. Uuendas mitmeid žanre: nokturn, polonees. 
### Väikevormid
*3 masurkat
*2 valssi
*2 poloneesi
** ''Grande Polonaise (quasi Rhapsodie symphonique Polonaise I)''
** Polonez dla Teofila Lenartowicza
*3 nokturni
** ''Nocturne à sa soeur Marie''
** ''Nuit sombre''
** Nuit claire
*palju eksprompti
** ''L’Adieu de l’Artiste. Impromptu pour Piano''

### Suurvormid
*2 klaverisonaati
** Grande Sonate (Des) p. Piano 
** ''Sonate pour Piano composée et dediée à son ami Br. Zawadzki''
*sonaat tšellole ja klaverile
**''Fantaisie quasi Sonate pour Piano et Violon'' 

### Vokaalteosed
*47 laulu (poola, saksa, prantsuse ja itaalia keeles) 

## Viited
Hülsede vald

**Hülsede** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.

Valla pindala on 15,86 km².

31. detsembril 2017 elas seal 1020 inimest.

Hülsede kuulub Rodenbergi ühisvalda.

## Huvipaigad
* Hülsede vesiloss

## Viited

## Välislingid

* www.rodenberg.de
Vacumi

**Vacumi** (ka *Vecumi*) on küla (*vidējciems*) Lätis Balvi piirkonnas Vecumi vallas. Vecumi asub valla keskosas valla keskusest Barisovast 3,2, Riiast 255 ja piirkonna keskusest Viļakast 8,6 kilomeetri kaugusel.

Asula tekkis Viļaka raudteejaama (hiljem Vecumi raudteejaam) juurde. Enne 2009. aastat kuulus küla Balvi rajooni ja aastatel 2009–2021 Viļaka piirkonda. Külast idas asub Badnova soo.

## Viited