open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Amy Deasismont

**Amy Linnéa Deasismont** (sünninimi **Amy Diamond**; sündinud 15. aprillil 1992 Norrköpingis Rootsis) on rootsi poplaulja.

Tema isa on inglane ja ema rootslane. Oma elu esimesed neli ja pool aastat elas ta Inglismaal.

Tema suurimad hitid on "What's in It for Me?", "Welcome to the City" ja "Shooting Star" (kõik 2005). Laulu "What's in It for Me" eest sai ta kõigi aegade noorimana Põhjamaade muusikaauhinna.

Esimene teledebüüt toimus 2000. aastal, mil neiu osales kodumaa muusikatalentide saates "Småstjärnorna" ehk "Small Stars" ('Väikesed tähed'). Aastate jooksul on Amy Diamond kokku käinud läbi kaheksa talendikonkurssi (näiteks "Super troupers" TV4's ja "Minimelodifestivalen"), millest seitsmel korral võiduga naasnud. Talendivõistluste žüriiliikmed on Amy kohta öelnud, et viimasel on parem ja tugevam hääl kui originaalartistidel, kelle lugusid tüdruk laulnud on.

Kui Amy 12-aastaselt ühel järjekordsel talendikonkursil osales, oli auhinnaks plaadisalvestusvõimalus. Pärast seda märkas teda firma Bonnier Music ja sõlmis temaga plaadilepingu. Kui Amy debüütsingel "What's in it for me" raadiosse jõudis, oli see tohutu promo ja pärast kaht nädalat oli tema hitt Music Control (muusikaedetabel) Top 10's.

Amy sündis Rootsis aastal 1992, kuid elas kuni nelja ja poole aastaseks saamiseni hoopiski Inglismaal, sest tüdruku isa Lee on inglane. Ema Chrisbethi soontes voolab rootsi veri ja praegu elavad nad Rootsis. Amyl on neli õde (Danielle, Lisa, Holly ja Lily) ja üks vend (Charlie). Amy Diamond räägib soravalt nii inglise kui ka rootsi keelt. Inglise keelt saab tüdruk praktiseerida oma isaga, kuid viimane on võimeline ka rootsi keeles rääkima.

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* diskograafia
* Mitteametlik fännisait
Hankensbüttel

**Hankensbüttel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 34,82 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4385 inimest. Vald paikneb umbes 25 km Uelzenist lõunas ja 30 km Gifhornist põhjas. Valda kuuluvad Alt Isenhageni, Emmeni ja Hankensbütteli küla.

## Ajalugu
Hankensbüttelit on esmamainitud 1051. aastal nimega *Honengesbuthele*. Dokumendi on väljastanud Heinrich III. Sel ajal omas piirkonda Saksi dünastia Billungid.


Kirche Hankensbüttel.jpg|Luteri kirik
Der Garten des Kloster Isenhagen (Hankensbüttel) IMG 9176.jpg|Vana klooster
Otterzentrum Hauptgebäude.jpg|Saarmakeskuse peahoone
Hankensbüttel - Gasthaus Döring.jpg|Võõrastemaja


## Viited
Obernholz

**Obernholz** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 37,82 km². 31. detsembril 2015 elas seal 889 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Bottendorf, Steimke, Schweimke, Wettendorf, Wentorf ja Wierstorf.

## Viited
Sprakensehl

**Sprakensehl** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 83,82 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1242 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Behren, Blickwedel, Bokel, Hagen, Masel, Sprakensehl ja Zittel.

## Viited
Steinhorst (Alam-Saksi)

**Steinhorst** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 57,78 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1276 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Auermühle, Lüsche, Räderloh ja  Steinhorst.

## Viited
Calberlah

**Calberlah** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 27,64 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4967 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Allenbüttel, Allerbüttel, Brunsbüttel, Calberlah, Edesbüttel, Jelpke ja Wettmershagen.

## Viited
Mari Juuse

**Mari Juuse** (sündinud Päss, 18. detsember 1843 Jõuga küla, Iisaku vald – 1944 Kruusi talu, Tammetaguse küla, Iisaku vald) oli pikaealine eestlane, kes elas 100 aasta ja 8 kuu vanuseks. Enne surma oli ta Virumaa vanim elanik. Tema abikaasa suri 32 aastat varem.  Mari Juuse ema elas rohkem kui 90-aastaseks (sugulaste hulgas oli olnud teisigi, kes elanud vanemaks kui 90-aastaseks).

Tal oli 7 last: 3 poega (kõik olid 1944. aastaks surnud, ka 3 pojapoega olid selleks ajaks surnud) ja 4 tütart (noorim tütar oli 1944. aastal 60-aastane).

## Elulugu
Mari Juuse jäi noorelt vaeslapseks. Elatise teenimiseks asus 8-aastaselt tööle Tärivere mõisas: peksis vartadega reht. Käis leeris kolmes perioodis, kokku 9 nädalat. Kolm nädalat käinud ta Iisakus köstri juures, seejärel kuus nädalat Jõhvis õpetaja juures (seegi toimus kahes osas: kolm nädalat kevadel ja kolm sügisel). Leeriõpetus olevat osutunud sel ajal rohkem tööteenistuseks kui õppeajaks: "leerilapsed ropsinud ja ketranud linu, kudunud kangaid ja teinud igasuguseid muid ettetulevaid töid kirikumõisas".

Mõne aja õppis koolis Koldemäe külas (kus üks talupidaja andis teatud päevadel lastele koolitunde). Võõrasisa sunnil abiellus (arvatavasti Lipniku külas) 18-aastaselt Jüri Juusega, laulatus toimus Jõhvi kirikus. Seejärel kolis Varesmetsa külla.

Tammetaguse külas Kruusi talus elas ta üle 50 aasta.

Mari Juuse on maetud Iisaku kalmistule.

## Viited
Isenbüttel

**Isenbüttel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 18,65 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6416 inimest. Vald paikneb umbes 6 km Gifhornist kagus ja 20 km Braunschweigist põhjas.


Hehlenriede in Isenbüttel.JPG|Hehlenriede jõgi Isenbüttelis
Isenbuettel Kirche.JPG|Luteri kirik


## Viited

## Välislingid
* www.isenbuettel.de
Ribbesbüttel

**Ribbesbüttel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 24,51 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2015 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Ausbüttel, Druffelbeck, Ribbesbüttel, Vollbüttel ja Warmbüttel.

## Viited

## Välislingid
* www.ribbesbuettel.de
Mimosa

**Mimosa** on alkohoolne kokteil, mis sisaldab ühe osa šampanjat (või muud vahuveini) ja ühe osa külma tsitrusemahla, näiteks tavalist apelsinimahla. Jooki serveeritakse tavaliselt brantšil või pulmas, aga ka esimese klassi reisijatele lennukis ja rongis.
Hillerse

**Hillerse** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 24,09 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2473 inimest. Valda kuuluvad Hillerse ja Volkse külad.


Rathaus Hillerse.jpg|Raekoda
Hillerse Kirche.JPG|Luterlik kirik


## Sõpruslinnad
* Bréville-les-Monts ja Amfreville, Calvadosi departemang, Prantsusmaa
* Dolton, Devoni krahvkond, Ühendkuningriik.

## Viited

## Välislingid
* www.hillerse.de
Aia tänav (Viljandi)

**Aia tänav** on tänav Viljandi linnas Kivistiku linnaosas.

See algab Tartu tänavalt ja laskub Karja tänavale. Tänava pikkus on 148 m.

## Viited
Allika põik

**Allika põik** on tänav Viljandi linnas.

Tänav ühendab Allika ja Pihlaka tänavat. Tänava pikkus on 217 m.

## Viited
Allika tänav (Viljandi)

**Allika tänav** on tänav Viljandi linnas.

Tänav saab alguse Carl Robert Jakobsoni tänaval, ristub Allika põik, Uus, Kalda puiestee ja Juhan Kunderi tänavaga ning lõppeb Kaevu tänaval. Tänava pikkus on 358 m.

## Viited
Meinersen

**Meinersen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 53,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8147 inimest. Vald paikneb Okeri ja Alleri jõe vahel, umbes 12 km Gifhornist läänes ja 25 km Cellest kagus. Valda kuuluvad järgmised külad: Ahnsen, Böckelse, Hardesse, Höfen, Hünenberg, Meinersen, Ohof, Päse, Seershausen, Siedersdamm ja Warmse.


St.Georg-Kirche Meinersen IMG 9060.JPG|Luterlik kirik
Meinersen Amtsgericht.JPG|Vana kohtuhoone
Wassermühle Meinersen IMG 9047.JPG|Vana vesiveski


## Viited

## Välislingid
* www.meinersen.de
Eha tänav (Viljandi)

**Eha tänav** on tänav Viljandi linnas.

Väikeselt tänavalt algava, Posti tänavaga ristuva ja Carl Robert Jakobsoni tänavani kulgeva tänava pikkus on 164 m.

Posti tänavaga külgneval Eha tänav 5 krundil asuv haljasala on tuntud kui Ehasalu park. Krundil varem asunud linna vaestemaja lammutati sügisel 1935 ja kevadel 1936.

Kuni 1922. aastani oli tänava nimi Projekti.

## Viited
Müden (Aller)

**Müden (Aller)** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 67,27 km². 31. detsembril 2015 elas seal 5421 inimest. Vald paikneb Alleri ja Okeri jõe kokkujooksukohas. Valda kuuluvad järgmised külad: Bokelberge, Brenneckenbrück, Dieckhorst, Ettenbüttel, Flettmar, Gerstenbüttel, Gilde, Hahnenhorn ja Müden.

## Viited

## Välislingid
* www.mueden-aller.de
Hiie puiestee

**Hiie puiestee** on tänav Viljandi linnas. Viljandi linnavolikogu kinnitas selle nime 13. novembril 1922.

Hiie puiestee algab Reinu teelt, läbib kõrgendikul asuva männituka ja lõpeb Huntaugu ja Anton Irve tänavaga ristudes. 

Tänava pikkus on 469 m. See on tähistatud kui jalgratta- ja jalgtee. Tänava Valuoja nõlva poolne külg on roheala, kus asub Hiie kalmistu.

Tänava algul asuvad üksikud hooned, nende hulgas on Viljandi mõisa töölistemajad koos kõrvalhoonetega. 2014. aastal müüdi enampakkumisel kolme Hiie puiestee krundi hoonestusõigus ja neile ehitati elamud.

## Viited
Anton Irve tänav

**[[Anton Irv|Anton Irve]] tänav** on tänav Viljandi linnas.

Tänav algab Hiie puiesteelt, ristub Toome tänavaga ja lõpeb Riia maanteel. Tänava pikkus on 241 m.

Tänavaga külgneb Viljandi Toome kalmistu.

## Ajalugu
Viljandi linnavolikogu kinnitas 13. novembril 1922 tänava nimeks Vabadussõjas langenud kapten Irve mälestuseks Irve puiestee.

Nõukogude okupatsiooni ajal, 1940. aastal muudeti tänav kommunist Nikolai Kirchbaumi nimeliseks.

1989. aastal taastati nimi kujul Kapten A. Irve tänav.

2004. aastal viidi nimi kohanimeseadusest ja Vabariigi Valitsuse määrusest „Pühendusnimede määramise kord“ lähtuvalt kujule Anton Irve tänav.

## Viited
Kalevi tänav (Viljandi)

**Kalevi tänav** on tänav Viljandi linnas.

Tänav algab Vaksali tänavalt, ristub Itaalia ja Vene tänavaga, Tallinna–Viljandi raudteega, Raudtee tänavaga ning lõppeb Tööstuse tänaval. Kuni Vene tänavani on tänav ühesuunaline. Raudteeliini ületamine on võimalik ainult jalakäijatele. Tänava pikkus on 622 m.

Kalevi tänav 32 asuv maja on kuulunud Hans Pöögelmannile.

## Viited
Keskuse tänav (Viljandi)

**Keskuse tänav** on tänav Viljandi linnas.

Tänav ühendab Carl Robert Jakobsoni ja Uus tänavat. Tänava pikkus on 153 m ja see valmis 1998. aastal.

## Viited
Puuluup

**Puuluup** on 2014. aastal loodud Eesti *[[nu-folk]]*-ansambel, milles mängivad Ramo Teder (sooloartistina tuntud ka kui Pastacas) ja antropoloog Marko Veisson.

Ansambel mängib Hiiu kandleid ning kasutab luupereid ja muid efektiplokke (toimub helide või meloodiakatkete kordamine elektrooniliste abivahenditega). Esinejad ise nimetavad ansambli stiili "neozombipostfolgiks" põhjendusega, et väljasurnud Hiiu kandle mäng on ellu ärganud ja esineb zombina. 

Puuluubi muusika kõlab pärimuse ja uute muusikastiilide piiril, suhestudes maailmamuusika, *underground*'i ja popiga. Ansambel on Viljandi pärimusmuusika festivalil pidev esineja alates 2015. aastast.

Ansambel on esinenud paljudes riikides nii suurfestivalidel kui ka üksikkontsertidel.

## Eurovisioonil
Puuluup ja 5MIINUST võitsid koos lauluga "(Nendest) narkootikumidest ei tea me (küll) midagi" lauluvõistluse Eesti Laul 2024. 2024. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös teises poolfinaalis osalenud Eestile (5MIINUST ja Puuluup) kuulus kuues koht (hääletasid televaatajad), mis tagas finaalikoha. Finaalis saavutati 20. koht (televaatajate hääletusel 13. koht).

## Diskograafia
### Albumid
* "Süüta mu lumi" (Õunaviks 2018, LP+CD)
* "Kasekesed / Käpapuu" (Õunaviks 2020, 7" vinüül)
* "Viimane suusataja" (Õunaviks 2021, LP+CD)
* "Kannatused ehk külakiigel pole stopperit" (5MIINUST & Puuluup, Universal Records 2024, LP+CD)

### Singlid
* "Martafana" (2018)
* "Kasekesed" (2019)
* "Käpapuu" (2020)
* "Mama Con Do" (2020)
* "Liigutage vastu" (2021)
* "Paala Järve Vaala Baar" (2021)
* "(Nendest) narkootikumidest ei tea me (küll) midagi" (5miinust ja Puuluup, 2023)

## Tunnustus
*2018 "Etnokulp 2018" auhinnad kategooriates aasta uusfolgiartist, aasta debüütalbum ja Raadio 2 eriauhind 
*2019 Eesti Muusikaauhind etno-/folkalbumi kategoorias
*2020 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (eksootiliste tuulte toomine ja omanäoline eesti folkmuusika rikastamine)
*2022 Eesti Muusikaauhind etno-/folkalbumi kategoorias
*2022 Eesti Muusikaauhind – Aasta Ansambel
*2023 Välisministeeriumi kultuuripreemia ugri tuuma viimise eest üle maailma 

## Viited

## Välislingid

*Puuluup Õunaviksi kodulehel
*Puuluup SoundCloudis
*Puuluup Facebookis
*Puuluup Instagramis
*Puuluup Spotifys

*Puuluup: „Meie lauludes kõlab eesti, vene, inglise, soome ja pudikeel“ Eesti Elu, eesti.ca, 13. november 2019
*Folkansambel Puuluup vallutab välisturge: erineva kultuuritaustaga piirkondades on meid hästi vastu võetud elmar.pleier.ee, 1. oktoober 2021
*Margus Haav. Puuluup on viinud piirituse üle piiri arvamus.postimees.ee, 15. oktoober 2022
*Mari Peegel. Puuluup: aastas pole piisavalt päevi, et esineda igal pool, kuhu kutsutakse kultuur.err.ee, 26. november 2023
*Selgus, kust pärineb 5MIINUSE ja Puuluubi Eesti Laulu tants! kroonika.delfi.ee, 24. jaanuar 2024
* Eesti 200 vihastas 5MIINUSE ja Puuluubi välja: taolisele pundile ei soovita ma ühtki häält anda! tv3.ee, 2. mai 2024
Gordon Neufeld

**Gordon Neufeld** (sündinud 1946) on teaduste doktor ja Kanada arengu psühholoog ja raamatu “Hoidke kinni oma lastest: miks on see vajalik rohkem vanematele kui noorukitele” ("Hold on to Your Kids: Why Parents Need to Matter More Than Peers", kaasautor Kanada arts, psühholoog Gabor Maté). Raamat on tõlgitud juba enam kui kümnesse keelde, s.h vene keelde. Neufeldi lähenemine (kiindumuspõhine arengumudel) põhineb John Bowlby kiindumuse teooria sõnastusel. Neufeld töötas välja kiindumuse teooria, mis hõlmab suhtevõime arendamise kuut etappi, polarisatsioonikonstruktsiooni, mis seletab nii häbelikkust kui ka eraldumist, mis kui enda kaitsmine. Tema kiindumusmudel on universaalne mõlemast küljest, nii selle rakendamisel (nii täiskasvanutele kui lastele) kui selle rakendamisel (koolis ja kodus).

Lisaks on ta Gordon Neufeldi Instituudi (Neufeld Institute) asutaja Vancouveris. Kanada instituut pakub personaalseid hariduslikke programme spetsialistidele ja lastevanematele. Kuid korraldab ka ettekandeid, kursusi ja koolitusi, sh videokoolitusi. Õppetöö toimub inglise, prantsuse, saksa, hispaanija, heebrea, rootsi ja vene keeles.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Neufeld Institute Youtube'is
Köstri tänav

**Köstri tänav** on tänav Viljandi linnas.

Tänav algab Vaksali tänavalt, ristub Lille, Vahe ja Vene tänavaga ning lõppeb umbtänavana Tallinna–Viljandi raudteeliini ääres. Tänava pikkus on 606 m. 

Nõukogude ajal kandis tänav  Karl Linnase tänava nime kohaliku  kommunisti auks.

## Viited
Lina põik

**Lina põik** on umbtänav Viljandi linnas.

Tänav algab Lina tänavalt ja suundub idakirdesse. Tänava pikkus on 95 m.

## Viited
Lühike tänav (Viljandi)

**Lühike tänav** on tänav Viljandi linnas.

Tänav algab Tartu tänavalt, tõuseb mäkke ja lõpeb trepiga, mis viib Õuna tänavale.

Tänava pikkus on 100 m. Kümme Viljandi tänavat on Lühikesest tänavast lühemad, neist kõige lühem on 69 m pikk Nisu tänav.

## Viited
Maasika tänav (Viljandi)

**Maasika tänav** on tänav Viljandi linnas.

Tänav algab Uueveski teelt, ristub Vabarna, Pirni ja Kirsi tänavaga ning lõppeb Oja teel. Tänava pikkus on 965 m.

## Viited
Nisu tänav (Viljandi)

**Nisu tänav** on umbtänav Viljandi linnas Kantreküla linnaosas.

Tänav saab alguse Vene tänavalt, suundub läände ja lõpeb Tallinna–Viljandi raudteeliini ligidal. 

Nisu tänav on Viljandi kõige lühem tänav ja on 69 m pikk. (Pikkuselt järgmine on Kraavi tänav — 82 m.)

## Viited
Marmori tänav

**Marmori tänav** on umbtänav Viljandi linnas.

Tänav saab alguse Vene tänavalt, suundub läände ja lõppeb Tallinna–Viljandi raudteeliini ligidal. Tänava pikkus on 93 m.

## Viited
Pärnu maantee (Viljandi)

**Pärnu maantee** on tänav Viljandi linnas.

Tänav on osa Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maanteest.
Tänava pikkus on 1201 m.

## Viited
Talli tänav

**Talli tänav** on tänav Viljandi linnas.

Talli tänav ühendab Hariduse tänavat ja Tasuja puiesteed.
Tänava pikkus on 290 m.

## Viited
Turu tänav (Viljandi)

**Turu tänav** on tänav Viljandi linnas.

Tänav saab alguse Tallinna tänavalt, ristub Kaalu tänavaga ja lõppeb Leola tänaval. 
Tänava pikkus on 347 m.

## Viited
Adenbüttel

**Adenbüttel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 13,71 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1734 inimest. Valda kuuluvad Adenbütteli ja Rolfsbütteli külad.

Adenbüttel paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel. Suuremad linnad ümbruskonnas on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle.

## Ajalugu
Adenbüttelit on esmamainitud 1226. aastal. 1619. aastal püstitati kirik, mille alusplaate saab veel tänapäevalgi näha. 20. sajandi esimesel poolel oli küla lähedal potasekaevandus.

## Viited

## Välislingid
* www.adenbuettel.de
Vahtra tänav (Viljandi)

**Vahtra tänav** on umbtänav Viljandi linnas.

Tänav saab alguse Kastani tänavalt. Tänava pikkus on 255 meetrit.

## Viited
Valuoja puiestee

**Valuoja puiestee** on tänav Viljandi linnas, Kantreküla linnaosas.

Tänava pikkus on 1730 m.

## Viited
Martin Määr

**Martin Määr** (4. jaanuar 1874 Videviku talu, Kurla, Kabala vald, Viljandimaa  – 4. märts 1947) oli eesti piimandustegelane ja esimene piimanduskonsulent.

## Elulugu
Õppis Vaikna ja Mõõrioja algkoolides ning Olustvere kihelkonnakoolis. 1893. aastal lõpetas õpetajakutsega Molodetšina õpetajateseminari (Vilno kubermangus).

Töötanud mõnda aega õpetajana, siirdus ta üle piimandusele, sooritades piimanduspraktika Olustvere mõisa piimatalituses. Erihariduse piimanduse alal omandas ta Jedimonovi I järgu piimanduskoolis (endises Tveri kubermangus), mille lõpetas 1897. aastal. 1911 - 1912 õppis põllumajanduse ja piimanduse kursustel ja professor Karl Happichi bakterioloogia- ja piimahügieeni kursustel. Täiendas end ka Taanis, Saksamaal Allgäus, Šveitsis ja Kuressaares Schlupi emmentalijuustu vabrikus. Pärast mitmetes kohtades töötamist Venemaal, Poolas ja Leedus siirdus ta 1913. aastal P. K. Estonia teenistusse, kus ta töötas osakondade juhina ja instruktorina. Vahepeal oli Martin Määr Põllutööministeeriumi teenistuses, piimanduskoolide juhataja Kuremaal ja erainete õpetaja Õisus ning siirdus hiljem taas konsulendiks. 1933. aastal kutsuti ta Tallinna Eesti Majandusühisusse piimandusmasinate müügiosakonna korraldajaks ja piimanduse eriteadlaseks. Kui Tallinna Eesti Majandusühisus 1940. aastal ühendati Tallinna Tarbijate Kooperatiiviga (Tallinna Kaubandusühistuga), läks ka Martin Määr automaatselt üle kooperatiivi, kus ta töötas ka 1944. aastal.

Martin Määr maeti 09. märtsil 1947. aastal Tallinna siselinna kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Foto: Martin Määr
* Foto: Martin Määr 1923. aastal kabinetis töölaua taga
Itaalia tänav

**Itaalia tänav** on tänav Viljandi linnas.

Tänav ühendab Vaksali ja Kalevi tänavat ning selle pikkus on 205 m.

## Ajalugu
1918. aastal kandis tänav Itaalia tänava nime, kuid see muudeti pärast Teist maailmasõda Side tänavaks.
2018. aastal muudeti tänava nimi taas Itaalia tänavaks. 

## Viited
Rehe tänav

**Rehe tänava** all võidakse silmas pidada

* **[[Rehe tänav (Kuressaare)|Rehe tänavat]]** Kuressaares
* **[[Rehe tänav (Tallinn)|Rehe tänavat]]** Tallinnas
* **[[Rehe tänav (Viljandi)|Rehe tänavat]]** Viljandis
Digihumanitaaria

**Digihumanitaaria** (ingl *digital humanities*) on infotehnoloogia ja humanitaarteaduste kokkupuutevaldkond, mida võib määratleda kui digiajastu tehnoloogiliste võimaluste kasutamist humanitaarses teadustöös.

Digihumanitaaria nõuab praktilisi oskusi andmeanalüüsi, digirakenduste kasutamise ja programmeerimise kohta ning teadmisi digitaalsetest kultuurinähtustest, digiühiskonnast jm.

Tallinna Ülikoolis õpetatakse digihumanitaariat bakalaureuseastme kõrvalerialana. Tartu Ülikoolis saab digihumanitaaria kursusi saab võtta eesti ja soome-ugri keeleteaduse magistriastme valikmoodulina või üksikkursustena.

## Viited

## Kirjandus
* Märt Väljataga "Noppeid digihumanitaariast I" Vikerkaar, jaanuar 2017
* Aro Velmet "Noppeid digihumanitaariast II" Vikerkaar, jaanuar 2017
* Marek Tamm "Noppeid digihumanitaariast III" Vikerkaar, jaanuar 2017
*Liina Lindström, Kristel Uiboaed "Valdkondade vastasseis? Digihumanitaaria – see ongi tänane humanitaaria" Novaator, 7. juuni 2017
Danmark

**Danmark** võib tähendada järgmist:
*Danmark on Taani nimi taani, rootsi ja norra keeles.
*Danmark (laev)
*...
Egle

**Egle** võib tähendada järgmist
**egle* tähendab läti ja leedu keeles kuuske
*Egle on naisenimi
*Egle on lätipärane perekonnanimi

## Vaata ka
*Egle raudteejaam
Juri Stojanov

**Juri Nikolajevitš Stojanov** (vene keeles Юрий Николаевич Стоянов; sündinud 10. juulil 1957 Tarutõne rajoonis Odessa oblastis Ukraina NSV-s) on vene näitleja (teatri- ja filminäitleja), humorist, parodist ja muusik, Venemaa rahvakunstnik. 

Ta on isa poolt bulgaarlane, ema poolt venelane. Ta lõpetas 1978. aastal Moskvas GITIS-e. Aastatel 1978–1995 töötas ta Peterburi Suures Akadeemilises Draamateatris. Üldrahvaliku tuntuse tõi talle televisioonis näidatud sketšisari "Gorodok", mille ta lõi koos Ilja Oleinikoviga (1947–2012; sari kestis 1993–2012). 

Stojanov on mänginud enam kui 80 mängufilmis (1974–2022). 

Nooruses tegeles Stojanov vehklemisega ja on saanud sellel alal NSV Liidu meistersportlaseks.

## Tunnustus
*2001 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik 
*2008 – Kuldne Kotkas, parim meesosatäitja (Nikita Mihhalkovi filmis "12")  
*2011 – Oleg Tabakovi preemia 
*2012 – Austuse orden 
*2013 – Andrei Mironovi nimeline preemia 
*2018 – Aleksander Nevski orden

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*Юрий Стоянов. kinopoisk.ru
FCM

**FCM** võib tähendada järgmist:
*FCM, Eesti endine ettevõte
*FC Midtjylland, Taani jalgpalliklubi
*1. FC Magdeburg, Saksamaa jalgpalliklubi
IMP

**IMP** või **Imp** võib tähendada järgmist:
*International Masters Publishers
*IMP (inglise *International Match Points*) on mõiste bridžist
*Imp (ansambel), Eesti ansambel
*...
Koivaliina kirik

**Koivaliina kirik** oli luteri kirik Lätis Smiltene piirkonnas Koivaliinas. See oli Koivaliina kihelkonnakirik.

## Ajalugu
Aastal 1238 rajati Koivaliinasse esimene kirik, mis oli ühtlasi Atsele ordulinnuse linnusekabeliks, ehkki asus linnusest väljaspool asulas. Aastast 1613 on esimesi teateid sealsest luteri kirikust, mis oli puidust. Aastal 1627 ehitati selle asemele uus hoone, mille asemele aga Põhjasõja eel aastal 1699 uus hoone püstitati. See ei pidanud kaua vastu; selle põletasid Vene väed aastal 1702. Järgmine kirikuhoone valmis aastal 1721, mille aastal 1781 asendas uus kirikuhoone. Selle juurde rajati aastal 1844 ka Koivaliina kalmistu.

Aastal 1892 valmis esimene kivist kirikuhoone, mille arhitekt oli Jānis Brauns. Hoone oli uusgooti stiilis, selle kümme akent olid ehitud vitraažidega ja kahe poolega altari altarimaalid olid Raffaeli ja da Vinci maalide koopiad. Kiriku 14 registriga orel oli valmistatud Frankfurdis. Ehitus läks maksma 22 500 kuldrubla, millest 12 000 annetas Koivaliina mõisa omanik Charlotte von Wulf. Mõisa poolt tulid ka kiriku ehitusmaterjalid, valla poolt tööjõud. Selle hoone hävitasid aastal 1944 taganevad Saksa väed.

Nõukogude perioodil kasutas sealne kogudus jumalateenistusteks nii Koivaliina kirikumõisa ruume kui ka aastal 1881 rajatud Mikuzi vennastekoguduse palvemaja. Pärast Läti taasiseseisvumist on kogudus saanud oma maja, samuti on kasutatud Vidaga koolimaja ruume.

Juba aastal 1994 tekkis kogudusel oma kiriku rajamise plaan. Aastal 2008 alustati uue kiriku rajamist. Ehitustööde kogumaksumuseks on kavandatud 285 000 eurot ja selle tarbeks on käimas korjandus. 
## Koguduse vaimulikud
* 1634, Georg Lemken (surn. 1670)
*1764, Georg Christian Mey (1723–1765)
*1780–1819, Detlev Georg Meyer  (1750–1819)
*1847–1849, Theodor Donatus Weyrich  (1821–1900)
*1849–1876, Ludwig Heerwagen (1817–1899)
## Viited
DSV

**DSV** võib tähendada järgmist:
*DSV, Taani transpordiettevõte
*DSV Leoben, Austria jalgpalliklubi
*...
Marko Paslavski

**Marko** (**Markijan Grigori**) **Paslavski** (inglise keeles Mark Gregory Paslawsky), 16. jaanuar 1959 Manhattan&nbsp;– 19. august 2014 Ilovaiski lähistel) oli Ameerika Ühendriikide ja Ukraina sõjaväelane. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1981. aastal West Pointi akadeemia ja arvati 1991. aastal erru majori auastmes. Ukrainas sai temast pataljoni „Donbass“ reamees. Hukkus Ilovaiski lahingus 2014. aasta augustis.

## Viited
LSR

**LSR** võib tähendada järgmist:
*LSR, Venemaa ettevõte
**[[Local Standard of Rest]]*, mõiste astronoomiast
*...
Omnibuss

**Omnibuss** on endisaegne hobuste veetav ühistranspordivahend linnatänavatel sõitmiseks. 

Prantsuse pankuri ja poliitiku Jacques Lafitte'i (1767–1844) välja töötatud ja hobuste veetav omnibuss vedas 1819. aastal Pariisis korraga kuni 50 inimest. Selle kasutamine aitas vältida linna mudaseid tänavaid. Saanud sellest inspiratsiooni, pani londonlane George Shillibeer 1829. aastal aluse omnibussi ehk paljuistmelise hobusõiduki esimesele regulaarliinile Londonis.

Juba 1832. aastal oli Londonis omnibussiliikluse korraldajate vahel nii tugev konkurents, et võisid teha marsruudil sõitjate sisenemiseks ja väljumiseks peatusi kõikjal. Kaitsmaks end röövlite ja taskuvaraste eest hakkasid reisijad omnibussi ootamiseks kogunema sobivates kohtades väikestes gruppides. Nii tekkisid nüüdisaja mõistes ühissõidukite peatused. Ühistransport muutus Londonis ja Pariisis sedavõrd populaarseks, et levis suhteliselt kiiresti ka teistesse suurlinnadesse.

## Omnibussiliiklusest Tallinnas
Tallinna ühistranspordis hakkasid omnibussid etendama teatud rolli 19. sajandi keskpaigas. Väidetavalt liikus 1849. aasta suvel omnibuss kesklinnast Kadrioru Supelsalongini. Pole teada, kas omnibussiliiklus Kadriorgu toimis kõigil järgnevatel aastatel, kuid 1880. aastatel oli liiklus sellel marsruudil suhteliselt regulaarne. 1888. aastal lõpetati omnibussiliiklus kesklinnast Kadriorgu, kuna sõitjate teenindamise võttis üle hobutrammiliin. Kadriorust Pirita-Kosele liikus omnibuss viis korda päevas.

1860. aasta kevadel pani Tallinna raehärra Elfenbein liikuma kahe hobusega ekipaaži Raekoja platsilt Kalaranda Elfenbeini supelasutuse juurde. Sõiduk oli mõeldud eelkõige supelasutuse külastajate sõidutamiseks, kuid pileteid müüdi kõigile sõitasoovijatele. Omnibuss võttis peale kaheksa sõitjat ja liikus kindla sõiduplaani kohaselt iga poole tunni järel Raekoja platsilt Kalaranda ja tagasi. Ühissõiduk osutus selle omanikule ebarentaabliks, sügisel omnibussiliin suleti ja lõpetas peagi tegevuse.

Sajandi lõpukümnendil loodi enam-vähem pidevalt töötavad omnibussiliinid ühenduse pidamiseks eeslinnadega. 15. mail 1895 avati omnibussiliin Kloostri värava (Gümnaasiumi tn) juurest Koplisse. Mõni aasta hiljem väljus omnibuss sealt Koplisse isegi kuuel korral päevas ja nii kuni 1914. aastani. Omnibuss ei liikunud talvel ja sügiseti külmade ning vihmaste ilmadega. Tallinna esimesed omnibussid olid suhteliselt primitiivsed – osaliselt lahtised vankrid kahe pika puidust pingiga. Peale mindi tagant nagu hiljem ka esimestele autobussidele.

Suvitushooajal pandi käima omnibussid kesklinna ja suvituspiirkondade vahel ja sajandivahetuseks oli loodud omnibusside abil ühendus kõigi linnalähedaste suvituskohtadega. Tiskresse ja Rannamõisa väljus omnibuss Jaani kiriku juurest kord päevas. Kadriorust Pirita-Kosele viis omnibuss sõita soovijaid päeva jooksul viiel korral. Omnibussiliinide loomiseks Tallinnas oli vaja linnavalitsuse luba samadel alustel, nagu väljastati lubasid voorimeestele. Kopli ja teiste omnibussi linnalähiliinide pidajaks oli ettevõte Privat-Post, mille omnibussipark asus Pärnu maantee ja Liivalaia tänava ristmiku läheduses.

## Viited
Pähksaar

**Pähksaar** on saar Võrtsjärve lõunaosas. See on Võrtsjärve suurim saar. Saare pindala on 16,4 ha.

## Viited

## Välislingid
*https://sakala.postimees.ee/2169345/pahksaar-on-kui-kaabulott-vortsjarves
Apekalnsi kirik

**Apekalnsi kirik** on luteri kirik Lätis Alūksne piirkonna Jaunlaicene vallas Opekalnsi külas. Tegemist on merepinnast kõige kõrgemal asuva kirikuga Lätis. Kirik ise ja selle altar, kantsel ning orel on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Kogudus sai alguse aastal 1683. Algne kirik oli puidust. Kihelkonnakirikuks sai see aastal 1732, mil Apekalnsi kihelkond eraldati Aluliina kihelkonnast. Praegust kirikut asuti selle asemele ehitama aastal 1774, samal aastal valmis ka kiriku altar. Kirik valmis aastal 1779. See ehitati 235 meetri kõrgusele Opekalnsi mäele, mille suhteline kõrgus on 35 meetrit. Lisaks altarile asuvad kirikus veel kunstimälestistena kaitse all olevad kiriku orel ja kantsel. Kiriku kroonlühtrid annetati kogudusele aastal 1895. Ernst Glücki eestvedamisel rajati kiriku juurde kaks kalmistut.

Kirikutorn on 23 meetri kõrgune. Kuigi hoone on ehitatud barokkstiilis, on selle interjöör suhteliselt tagasihoidlik ja sisaldab klassitsistlikke elemente.

Nõukogude perioodil läks sealne kogudus laiali ja kirik jäi tühjalt seisma. Sellele vaatamata remonditi hoonet aastail 1954 ja 1988, viimast korda aga aastal 1994. Tänapäeval tegutseb seal Opekalnsi kogudus, mis registreeriti aastal 1991.

## Viited

## Välislingid
Signe

**Signe** on skandinaavia päritolu naisenimi. See on levinud ka Eestis. Nimi on pärit muinasskandinaavia nimest Sighne, mis on moodustatud sõnadest *sigr* ('võitja') ja *nýr* ('uus').

## Nime levik
### Eestis
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Signe 1469 naisel. Signe on Eestis populaarsuselt 130. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Signe vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 32,15 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,23. Signe on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 44). 

### Norras
Norras oli 2012. aastal 5939 naist, kelle eesnimi oli Signe. 2017. aastal oli neid 5740, neist 3009 oli Signe ainuke eesnimi. Signe oli populaarsuselt 112. naisenimi.

### Rootsis
Rootsis hakkas nimi levima 19. sajandi lõpus ja muutus 20. sajandi alguses üheks tavalisemaks naisenimeks. 31. detsembril 2007 elas Rootsis 16 980 isikut, kelle üks eesnimi oli Signe, neist 7853 oli Signe esimene või ainuke eesnimi. 2017. aasta seisuga elas Rootsis 19 634 naist eesnimega Signe, neist 8002 oli see esimene või ainuke eesnimi. Signe oli Rootsis populaarsuselt 104. naisenimi.

### Soomes
Soomes hakkas nimi levima 19. sajandi lõpus ja muutus eriti populaarseks 20. sajandi alguses. 1900–1919 sai eesnime Signe 3498 tüdrukut, 1920–1939 1378 ja 1940–1959 vaid 159 tüdrukut.

### Taanis
Taanis elas 1. jaanuaril 2018 kokku 13 889 naist, kelle eesnimi oli Signe (2015 – 13 661 ja 2017 – 13 793). Taanis on levinud ka nime variant Sine, mis oli 2018. aastal 1954 naise eesnimi.	

### Lätis
Lätis elas 2018. aasta 31. märtsi seisuga 1626 Signe-nimelist isikut.

## Nime kandjaid
* Signe Falkenberg (sündinud 1962), eesti sporditegelane
* Signe Kivi (sündinud 1957), eesti kunstnik ja poliitik
* Signe Lahtein (1977–2018), eesti ajakirjanik
* Signe Lomp (sündinud 1969), eesti lavastuskunstnik
* Signe Paisjärv (1940–2016), eesti lauatenniosist
* Signe Pinna (1909–2008), eesti näitleja ja lavastaja
* Signe Ratso (sündinud 1960), eesti ametnik
* Signe Rosenberg (sündinud 1979), eesti majandusteadlane
* Signe Taremaa (sündinud 1955), eesti köite- ja nahakunstnik
* Signe Viggor (sündinud 1975), eesti keemik ja mikrobioloog

## Viited
Zeltiņi kirik

**Zeltiņi kirik** on luteri kirik Lätis Alūksne piirkonna Zeltiņi vallas Zeltiņi külas. See on Zeltiņi kihelkonnakirik. Hoone on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all.

Esimene kirik ehitati Zeltiņisse 1668. aastal. Toona kuulusid sealsed maad Aluliina kihelkonda ja sealne kirik oli sisuliselt Alūksne kiriku abikirik-kabel. Aastal 1697 allutati see mõneks ajaks Lejasciemsi kihelkonnale.

Praegune kirikuhoone valmis 1823. aastal. Selle projekteeris F. Ziegel. Hiljem kujunes kiriku juurde oma kogudus. Kirikuhoone on tellistest hoone altari kõrval asuva eenduva tiiva ja kaheksanurkse torniga, mida katab barokne tornikiiver. 1902. aastal sai Zeltiņi iseseisvaks kihelkonnaks ja kirikust sai kihelkonnakirik.

1966. aastal võõrandati kirikuhoone koguduselt. Aasta hiljem lammutati kirikutorn ja kirikukell müüdi metallisulatusettevõttele. Oreli sai endale Lēdurga kirik, altarimaalid Alūksne kirik. 1985. aastal hakati kirikuhoonet kasutama laohoonena.

Hoone tagastati kogudusele 1994. aastal. 1995. aastal hakati kirikut remontima, taastati ka torn. Kuna aga hoone oli vahepeal pikka aega hooldamata, on seintest hakanud lubimaterjal välja kristalliseeruma. Kirikus on peetud heategevuskontserte.

## Viited

## Välislingid
Vabatküla

**Vabatküla** on Eesti kohanimi:
*Vabatküla on Ida-Viru maakonna Kõrtsialuse küla variantnimi
*Vabatküla oli Viru maakonna Kolga-Saka küla variantnimi
*...

## Vaata ka
*Vabaküla
Open Knowledge Estonia

**Open Knowledge Estonia** on avatud teadmuse eest seisva rahvusvahelise kodanikuühiskonna organisatsiooni Open Knowledge Eesti haru. Open Knowledge Estonia loodi 2016. aasta hilissügisel ning selle eesmärgiks on "tagada info vaba kättesaadavus kõigis ühiskonna kihtides, nii era- kui avalikus sektoris, ning aidata sellega kaasa avatud teadmusühiskonna arengule". Organisatsiooni tegevuse aluseks on avatud teadmuse definitsioon, mis määratleb avatuse infoühiskonna kontekstis lähtuvalt ühemõttelistest juriidilistest ja tehnilistest kriteeriumidest.

Eesti organisatsioon on tegelenud peamiselt avaandmete alase teavitustöö ning partnerlusega era- ning avalikus sektoris ning võitis 2018. aastal riigihanke, millega sai ülesandeks edendada valdkonda kuni aastani 2021. Open Knowledge Estonia koordineerib 2017. aastast rahvusvahelise avaandmete päeva korraldamist Eestis, päeva on alates sellest ajast tähistatud koostöös Wikimedia Eestiga.

## Ajalugu

Organisatsiooni asutamiseks tehti avalik kokkulepe 2016. aasta Arvamusfestivali paneelis, kus osalesid organisatsiooni asutajatest Hille Hinsberg ja Märt Põder. Organisatsiooni kohaliku haru asutamisele eelnes rahvusvahelise Open Knowledge'i asutaja Rufus Pollocki külaskäik Eestisse koos avalike esinemistega Tallinna Ülikoolis ja õiguskantsleri kantselei saalis. Asutamiskoosolek toimus 27. oktoobril 2016 ning asutajaliikmete hulka lisandusid Maarja-Leena Saar ning Tanel Mällo, mittetulundusühingute registrisse kanti organisatsioon 7. detsembril 2016.

Organisatsiooni tegevuse aluseks oleva avatud teadmuse definitsiooni eestindas Märt Põder 2015. aastal ning korraldas 2016. aasta kevadel koostöös Tartu Häkkerikojaga esimese avaandmete päeva tähistamise.

## Vaata ka
*Eesti Interneti Kogukond
*Avatud Lähtekoodiga ja Vaba Tarkvara Liit
*Wikimedia Eesti
*Avatud Eesti Fond
*Avatud Valitsemise Partnerlus

## Viited


## Välislingid
*Open Knowledge Estonia koduleht
*Esindus versioonihalduse süsteemis GitHub
Riga Sea Line

**Riga Sea Line** (läti keeles **Rīgas Jūras Līnija**) oli Läti laevaettevõte, mis tegutses aastail 2002-2005. Ettevõttel oli üks parvlaev: Baltic Kristina, mis sõitis Riia–Stockholmi laevaliinil. Kaubamahu suurenemisel renditi lisaks Rootsi lipuga ro-ro-laev Gute. Ettevõte lõpetas majandusprobleemide tõttu tegevuse 15. oktoobril 2005.
Rara

**Rara** võib tähendada järgmist:

* **RaRa** on Eesti Rahvusraamatukogu lühend
*Rara, TÜ kalendrisari
*Rara, Haitist pärit muusikafestivali tüüp
*...
Internet Society Estonia

**Internet Society Estonia** ehk **Netikogukond** on rahvusvahelise Internet Society kohalik organisatsioon, mille eesmärk on "esindada Eesti interneti­kasutajaid nende ühiste huvide kaitsel suhtluses kohalikul ja rahvusvahelisel tasandil".

## Ajalugu
Alates 2013. aastast täitis rahvusvahelise Internet Society esinduse rolli Eesti Interneti Kogukond, kuid selle tegevus katkes ning esindamise võttis 2017. aastal üle spetsiaalselt selleks otstarbeks loodud mittetulundusühing.

Aastatel 2018‒2019 osales Netikogukond koos Wikimedia Eestiga EL autoriõiguse direktiivi teavituskampaanias ja selle vastaste protestide korraldamisel.

## Viited

## Välislingid
*Internet Society Estonia koduleht
Saturday

* *[[Saturday (Ocean Colour Scene album)|Saturday]]*, Ocean Colour Scene album
* "Saturday", Basshunter singel
* "Saturday", Fall Out Boy singel
Maroko supermarketikettide loend

See on **Maroko supermarketikettide loend:**

* Acima
* Aswak Assalam
* Atacadao
* BIM
* Carrefour
* Carrefour Market
* Coté Marché
* Costcutter
* Hanouty
* Happy Center
* Label' Vie Supermarkets
* Leader Price
* Marjane
Caetera

**Caetera** on Austraalia meloodilise ''death metal''i ansambel. See asutati 2011. aastal Brisbane'is.

## Tegevus
Caetera tegevus sai alguse 2011. aastal, kui laiali läks ansambel Embrace Eternity ning kaks selle liiget – Alex Brierley ja Adrian Rosa – asutasid uue ansambli. Nendega liitus peagi pikaaegne sõber, laulja Phil O'Brien. Põhikitarristi rolli omandanud Jackson Price liitus ansambliga 2012. aastal.

2013. aastal avaldas ansambel kaks demolugu Bloodline Festivalil. Lood salvestas ja töötles Nathan Woodrow (Tall Poppy Productions). Demoalbumil ilmunud lugudele "Eviscerate" ja "Insania" salvestati samal aastal ka muusikavideod. Video loole "Insania" filmis Her Name Is Murder Productions esindaja Dave Blackley.

2016. aasta lõpul avaldas Caetera debüütalbumi "Echelon Oblitus", neljast loost koosneva EP.

2017. aasta detsembris Brisbane'is toimunud briti ansambli Paradise Lost kontserdil oli Caetera üks kahest soojendusansamblist.

2018. aastal tekkis Caetera tegevusse paus, ent juba 2019. mais oli ansambel Brisbane'i OdinSONFesti esinejate nimekirjas.

## Liikmed
### Praegused liikmed
*Trent O'Neill – trummid
*Adrian Rosa –  vokaal ja kitarr 
*Jackson Price –  kitarr 

### Endised liikmed
* Matt Bales – bass 
* Alex Brierley – trummid 
* Jason Dunn – trummid
* Phil O'Brien – vokaal

## Diskograafia
* 2013 – "Demo 2013"
* 2016 – "Echelon Oblitus" (EP)

## Viited

## Kirjandus
*Brian Giffin. Encyclopaedia of Australian Heavy Metal. Dark Star: Katoomba, 2015 (3. trükk). (Google Booksis)

## Välislingid
* Caetera - Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives
* Caetera andmebaasis Metal-Roos
* Facebooki leht
* Songs
* Caetera
* Caetera - Forces of Hate (OFFICIAL MUSIC VIDEO) 5:32 (15 Feb 2017) 
* Caetera - "Insania" Official Music Video 5:55 (10 Sep 2013)
Politsei- ja Piirivalveameti laevastik

**Politsei- ja Piirivalveameti laevastik** oli Politsei- ja Piirivalveameti teabehaldus- ja menetlusosakonna koosseisu kuulunud merendusüksus. 

Alates 2023. aastast viidi laevastiku laevad koos vastavate avamere ülesannetega üle mereväe koosseisu, kus neist moodustati patrull-laevade divisjon. Politsei käsutusse jäid vajalike ülesannete täitmiseks kaatrid, mootorpaadid ja hõljukid. 

## Ülesanded
Piirivalvelaevastiku põhiülesanded olid merepääste, reostustõrje ja patrullteenistus.

## Ujuvvahendid
Algselt kasutati laeva nimetähises lühendit PVL – "**P**iiri**V**alve**L**aev" ja kolmekohalist numbrit, millele tavaliselt lisandus nimi. Hõljuki nime lühendina kasutati vastavalt PVH (**H** – hõljuk). Seoses organisatsioonis piirivalve mõju vähendamisega kärbiti hiljem lühenditest ka vastavad tähed PV. Kaotati ka vastav laeva ahtrilipp.

Laevastikku kuulusid järgmised valvelaevad:
*PVL-101 Kindral Kurvits
*PVL-203 Raju
*PVL-103 Pikker
*PVL-112 Valve

Väiksemad valvekaatrid, mootorpaadid ja sõudepaadid kuuluvad piirkondlike allüksuste koosseisu. Politsei- ja piirivalveametil on ka kolm hõljukit. 

## Sadam
Politsei- ja piirivalveameti laevade põhibaas oli Piirivalvesadam Kopli lahe idakaldal.

## Vaata ka
*Eesti Veeteede Amet
*Vabatahtlik merepääste
*Eesti merevägi
*Merekaitseliit

## Viited

## Välislingid
*
1686. aasta kirikuseadus

**1686. aasta kirikuseadus** oli Rootsi kuningriigi kirikuseadus, mis kehtestati Karl XI ajal 1686. Seadus reguleeris riigi ja kiriku vahelisi suhteid. Rootsis kehtis see kirikuseadus kuni uue kirikuseaduseni, mis võeti vastu 1992.

See seadus muutis seni formaalselt iseseisvalt tegutsenud ja ainult Rootsi kuninga kui kirikupea kaudu riigiaparaadiga seotud luteri kiriku sisuliselt valitsusasutuseks. Luteri kirikust sai puhtakujuline riigikirik ja kõik Rootsi kuningriigi alamad pidid olema selle liikmed.

Eesti alal, mis oli Rootsi suurvõimu ajastul Rootsi kuningriigi koosseisus, jõustus seadus 1690. aastate algupoolel.

## Viited
Piret Lõhmus

**Piret Lõhmus** (sündinud 1. juulil 1974) on eesti bioloog, lihhenoloog.

Ta kaitses doktoritöö Tartu Ülikoolis 2005. aastal teemal "Forest lichens and their substrata in Estonia".

Ta töötab Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudis vanemteadurina.

2019. aasta Eesti teadusfoto võistlusel leidis tema video samblike soreede levitavast ämblikust žürii äramärkimist mittefotofailide kategoorias.

## Tunnustus
2025 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
*Jõgiste, Kalev; Kuuba, Rainer; Viilma, Kaili; Korjus, Henn; Kiviste, Andres; Kalda, Aino; Parmasto, Erast; Jüriado, Inga; Lõhmus, Piret; Õunap, Heino. 2008. *Metsade looduslikkuse taastamine*. (Korjus, Henn; Kangur, Ahto; Aavik, Aiki, toim.) Tallinn: Halo Kirjastus, 1−128.

## Viited

## Välislingid
*
Egiptuse supermarketikettide loend

See on **Egiptuse supermarketide loend:**

* Abdullah AlOthaim Markets
* Abu Ashara
* Abu Zikry
* Alfa Supermarkets
* Awlad Ragab
* Carrefour
* Elmahmal (müüdud Awlad Ragabile)
* Fathallah
* Hyper One
* Kheir Zaman
* Lulu Hypermarket
* Makro o (Metro Cash & Carry, kinni pandud)
* Metro Markets (erinev Metro Cash & Carryst)
* Oscar
* Seoudi
* Spinneys
* Zad (kinni)
* Zahran
Didderse

**Didderse** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 7,41 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1311 inimest.

Diddersel paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel, otse Okeri kallastel. Teised suuremad linnad naabruses on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle.

## Ajalugu
Didderse on esimest korda mainitud aastal 780. Endistel aegadel oli küla tuntud kui *Tiddenhusen*. Pärast vallareformi 1974. aastal kuulus Didderse Peine kreisi. See kestis vaid mõned aastad. 1981. aastal liideti Didderse Gifhorni kreisiga.

## Religioon
Didderse on enamuses protestantlik. See moodustab kihelkonna koos Hillerse, Rolfsbütteli ja Neubrücki külaga.

## Viited

## Välislingid
* www.papenteich.de
Tervis (Tartu spordiselts)

**Tervis** oli eesti spordiselts, mis tegutses Tartus aastatel 1911–1913. Selts asutati 19. oktoobril 1911. Seltsi tegevus oli keskendunud kergejõustikule. 

19. augustil 1912 korraldas selts kergejõustikuvõistlused, millest esimest korda Eestis võtsid osa ka naiskergejõustiklased. 

## Viited
Meine

**Meine** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 38,73 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8556 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Abbesbüttel, Bechtsbüttel, Grassel, Gravenhorst, Meine, Meinholz, Martinsbüttel, Ohnhorst, Wedelheine, Wedesbüttel.

Meine paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel. Kesk-Saksa kanal läbib valda. Teised suuremad linnad naabruses on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle.

## Ajalugu
Meinet on esimest korda mainitud aastal 1007. Endistel aegadel oli küla tuntud kui *Meynum*. Arvatakse, et Meine on palju vanem ja et see võidi püstitada Saksi sõdade ajal Karl Suure vägede poolt. 11. sajandist edasi oli Meine piirilinnaks Hildesheimi piiskopkonna ja Halberstadti piiskopkonna vahel. Viimane märkimisväärne tõus algas suhkrupeedivabriku ehitamisega 1883. aastal. 18. augustil 2011 avati Meines uus humanitaargümnaasium *Philipp Melanchthon Gymnasium*.

## Religioon

Meine on peamiselt protestantlik. See moodustab evangeelse kihelkonna koos Meine, Abbesbütteli, Wedelheine, Wedesbütteli, Grasseli, Gravenhorsti, Ohnhorsti, Meinholzi, Martinsbütteli külaga, aga ka Vordorfi külaga. Katoliku kirik on 1971. aastal ehitatud Püha Andrease kirik.

## Viited

## Välislingid
* www.gemeinde-meine.de
* Samtgemeinde Papenteich
Rötgesbüttel

**Rötgesbüttel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 10,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2241 inimest.

Rötgesbüttel paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel. Teised suuremad linnad naabruses on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle.

## Ajalugu
Rötgesbüttelit on esmamainitud 1226. aastal. Endistel aegadel oli küla tuntud kui * Rotlekesbutle *. Nagu enamuse niinimetatud "-büttel" külade puhul, arvatakse, et Rötgesbüttel võis tekkida varem, 10. sajandil. Keskajal mõjutas külade arengut läbiv kaubatee Braunschweigist Hamburgi.

## Viited

## Välislingid
* Samtgemeinde Papenteich
Tervis (Pärnu spordiselts)

**Tervis** oli 1921–1940 ja 1942–1944 Pärnus tegutsenud spordiselts. 

Selts asutati 10. märtsil 1921.

## Viited

## Välislingid
*
*https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=eestispordileht19230201.2.14.10
Peterburi Eesti Jõukarastuse Selts Kalev

**Peterburi Eesti Jõukarastuse Selts Kalev** oli Peterburi eestlaste spordiselts, mis tegutses aastatel 1900–1917. Seltsi põhikiri kinnitati 18. aprillil 1900. Selts oli tollal üks Peterburi juhtivaid spordiorganisatsioone. Selts korraldas muu hulgas Venemaa meistrivõistlusi raskejõustikus.

Seltsi eelkäija oli 1898. aastal asutatud Peterburi Eesti Jõumeeste Ühisus, kuhu peale eestlaste kuulus ka soomlasi ja venelasi.

## Viited
Schwülper

**Schwülper** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 20,89 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7127 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Groß Schwülper, Hülperode, Klein Schwülper, Lagesbüttel, Rothemühle ja Walle


St.-Nikolai-Kirche in Groß Schwülper (Schwülper) IMG 6444.jpg|Luterlik kirik Groß Schwülperis
Huelperode.JPG|Peatänav Hülperodes
Rothemühle2012.png|Vana vesiveski Rothemühles


## Viited

## Välislingid
* www.papenteich.de
Makkabi

**Juudi Spordiselts Makkabi** oli Eesti juutide spordiselts, mis tegutses 1921–1940. Selts tegutses mitmes Eesti linnas. 

Selts asutati 21. märtsil 1921.

Tallinnas tegutsev selts andis 1936-1937 välja ka seltsi ajalehte, millest ilmus 5 numbrit.

## Viited
Püsivus

**Püsivus** on millegi muutumatus, stabiilsus.

*Püsivus (ökoloogia)
*Püsivus (Valga selts), spordiselts Valgas
*Püsivus (Kohila selts), spordiselts Kohilas
*...
Püsivus (Valga selts)

**Valga Spordiselts Püsivus** oli 1921–1940 Valgas tegutsenud spordiselts. 

Selts asutati 20. augustil 1921.

## Viited
Vordorf

**Vordorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 19,26 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3023 inimest. Valda kuuluvad Eickhorsti, Retheni ja Vordorfi külad.

## Keel
Endistel aegadel oli igapäevane kõnekeel Vordorfis Ostfaali Papenteichi alamsaksa murre, samas kui kõnekeel koolis ja kirikus oli saksa keel. Tänapäeval on saksa keel murde enamasti asendanud.

## Viited

## Välislingid
* www.vordorf.de
Kalju (klubi)

**Sindi Spordiklubi Kalju** on Sindis tegutsev spordiklubi.

Klubi eelkäija oli 25. augustil 1921 asutatud *Sindi Spordiselts Kalju*. See selts tegutses aastani 1940. 

Seltsi tegevus taaselustati 21. jaanuaril 1990, kui loodi **Sindi Spordiklubi Kalju**.

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Groß Oesingen

**Groß Oesingen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 57,44 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1871 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Groß Oesingen, Klein Oesingen, Mahrenholz, Schmarloh, Texas ja Zahrenholz.

## Viited

## Välislingid
* www.gemeinde-gross-oesingen.de
Schönewörde

**Schönewörde** on valdSaksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 17,73 km². 31. detsembril 2015 elas seal 912 inimest.

## Viited
168 eKr

**168. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLXXXVI (586).

## Sündmused
*22. juuni – Rooma väed Lucius Aemilius Pauluse juhtimisel võitsid Pydna lahingus Makedoonia vägesid.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Caecilius Statius, Rooma luuletaja
Ummern

**Ummern** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 40,32 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1582 inimest. Valda kuuluvad Pollhöfeni ja Ummerni küla.

Ummerni lennuväli paikneb umbes 3 km külast põhjas.

## Viited
Sookalm

**Sookalm** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Sookalm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kelder ja Sihan. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Jaynagar Majilpur

**Jaynagar Majilpur** on linn Indias, Lääne-Bengali pealinn.

## Välislingid

*https://www.jaynagar-majilpur-municipality.com