open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Psühhodünaamiline psühhoteraapia

**Psühhodünaamiline psühhoteraapia** on kliinilise psühholoogia haru, mille eesmärgiks on jõuda inimese psüühika alateadliku osa mõistmiseni, seega sarnaneb see psühhoanalüütilise lähenemisega. Rohkem kui teised süvapsühholoogia meetodid rõhutab psühhodünaamiline teraapia kliendi ja terapeudi omavahelise suhte olulisust. Oma lähenemiselt on see teraapia pigem eklektiline ja kaasab mitme koolkonna tehnikaid. Psühhodünaamilist teraapiat kasutatakse nii individuaalse, grupi- kui ka pereteraapia puhul.

## Ajalugu
Psühhodünaamilise teraapia põhimõtteid tutvustas esimesena Saksa teadlane Ernst Wilhelm von Brücke oma 1874. aastal avaldatud raamatus "Lectures on Physiology". Brücke võttis oma kirjutises eeskuju termodünaamikast, mis väidab, et kõik elavad organismid on energia süsteemid, mida juhib energiasäästuprintsiip. Samal aastal juhendas Brücke Viini Ülikooli esmakursuse arstiteadusüliõpilast Sigmund Freudi. Hiljem liitis Freud tolleaegse uue kontseptsiooni "dünaamilisest" psühholoogiast enda psühholoogiakohaste vaadete sekka. Hiljem laiendasid ja täiustasid psühhodünaamilist lähenemist Carl Jung, Alfred Adler, Otto Rank ja Melanie Klein.

## Lähenemine
Valdav osa psühhodünaamilisest lähenemisest väidab, et inimeses eksisteerivad halvasti kohanenud funktsioonid ning vähemalt osaliselt on need alateadvuslikud. Eeldatav halvasti kohanemine areneb juba varases eas ja tasapisi hakkab igapäeva elus dissonantsi põhjustama. Psühhodünaamilised teraapiad püüavad alateadvuslikud konfliktid üles leida ja neile ka lahenduse leida (et sümptomid kaoks). Esmalt sekkub psühhodünaamilise suuna terapeut muret tekitava funktsiooni reguleerimisse, seejärel aitab kliendil düsfunktsiooni mõista ja siis proovitakse koos muutustele mõelda. Enim kasutatavad psühhodünaamika tehnikad on vabad assotsiatsioonid, vastupanu ja ülekande leidmine, valusate mälestuste ja keeruliste muredega töötamine, katarsis ja tugeva terapeutilise suhte loomine.

## Põhimõtted ja tunnused
Olgugi et psühhodünaamikal võib olla mitmeid vorme, on neil ka ühisosa
# Keskseks psüühikasisesed ja alateadvuslikud konfliktid ning nende mõju inimese arengule
# Usutakse, et kaitsemehhanismid toimivad selleks, et sisemisi psühholoogilisi struktuure konflikti eest kaitsta
# Seisukoht, et psühhopatoloogia areneb eeskätt just varase lapsepõlve kogemustest
# Seisukoht, et inimese suhted kujundavad sisemisi ettekujutusi kogemustest
# Uskumus, et elulised probleemid tulevad esile ka kliendi-terapeudi suhte puhul (ülekande ja vastupanu näol)
# Kliendi sisekonfliktide mõistmisel tuginetakse vabade assotsiatsioonide meetodile
# Keskendutakse ülekande, kaitsemehhanismide ja sümptomite tõlgendamisele ja muredega hakkamasaamisele
# Teraapia edu põhineb läbinägelikkusel
Prelüüd cis-moll

**Prelüüd cis-moll** op. 3 nr 2 on Sergei Rahmaninovi üks kuulsamaid heliteoseid. Prelüüd on kirjutatud klaverile cis-mollis, kolmeosalises lihtvormis (ABA). See on 62 takti pikk ning kuulub viiest teosest koosnevasse kogumikku "Morceaux de fantaisie".

Teose esiettekanne toimus 20. septembril 1892 Moskvas helilooja enda esituses. Rahmaninov pidas seda oma debüüdiks pianistina. Pärast kontserti tõsteti arvustustes esile just seda prelüüdi, märkides, et see on "innustavalt entusiastlik". Sealt alates kogus teos aina enam populaarsust.

## Välislingid
*Kogumiku "Morceaux de fantaisie" noodid International Music Score Library Projectis.
Río Muni

**Río Muni** (fangi keeles Mbini) on Ekvatoriaal-Guinea kontinentaalpiirkond, mis lisaks riigi mandrialale hõlmab ka väiksemaid saari Corisco, Elobey Grande and Elobey Chico. 

Piirkonna pindala on 26 017 km². Nimi on tuletatud Muni jõest.

Río Munis on neli provintsi:
*Kesk-Lõunaprovints 
*Kie-Ntem 
*Rannikuprovints
*Wele-Nzas
Kesk-Lõunaprovints

**Kesk-Lõunaprovints** on Ekvatoriaal-Guinea provints Rio Munis. 

Provints jaguneb viieks maakonnaks: 
*Evinayong 
*Niefang 
*Akurenam 
*Bikurga 
*Nkimi 

Provintsi keskus on Evinayong.
1958. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

**Maailmameistrivõistlused [[Kreeka-Rooma maadlus]]es** 1958. aastal toimusid Ungaris Budapestis.
## Medalid
Kagera piirkond

**Kagera piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi loodeosas Uganda, Rwanda ja Burundi piiri ääres. Kagerast üle Victoria järve asub Keenia.

Piirkonna keskus Bukoba on kiirelt kasvav linn, mis asetseb Victoria järve ääres. Bukoba on 1 kraad ekvaatorist lõunas ja on Tansaania suuruselt teine järvesadam.

Piirkond jaguneb seitsmeks ringkonnaks: Bukoba, Bukoba, Misenyi, Muleba, Karagwe, Ngara ja Biharamulo ringkond. Varem Kagera piirkonda kuulunud Chato ringkond viidi 2012. aastal uue Geita piirkonna koosseisu.

Kagera piirkonna pindala (koos veekogudega) on 39 627&nbsp;km².

## Viited
Reet Roos (kunstnik)

**Reet Roos** (ka **Renate Hindov**, kuni 1939 **Reet Aarela**; 3. november 1912 Gattšina – mai 1996) oli eesti naha- ja raamatukunstnik.

1927 astus Roos Riigi Kunsttööstuskooli, mille lõpetas 1933. aastal XIII lennus nahatöö ja raamatuköitmise erialal.

1934 töötas ta Tartus Karl Haupti ja 1934–38 Oskar Zimmermanni (Sõmermaa) nahatöökojas, 1939–40 Tallinnas Eduard Taska õppetöökojas. 1945–49 õppis Roos Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis graafikat.

Roos on kujundanud üle 70 raamatu, eelkõige aimekirjandust (nt Jossif Tronski "Antiikkirjanduse ajalugu", Tallinn: Teaduslik Kirjandus, 1949). Muuhulgas on ta illustreerinud Johannes Semperi luulekogu "Meie päevad" (Tallinn: Tallinna Riiklik Tarbekunsti Instituut, 1947). Samuti on ta loonud albumeid, mappe, auaadresse jms.

## Viited

## Välislingid
* Reet Roos "Autoportree" ja lühielulugu, kunstisalong Allee
* Renate Hindovi foto Kumu kunstimuuseumi kogus
1955. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

**[[1955]]. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused** toimusid Saksamaal Karlsruhes.

## Medalid
PPP

* Point-to-Point Protocol
* avaliku ja erasektori koostöö inglise keeles *Public–private partnership*

PPP 67 mango mustard poolast
Washoe maakond

**Washoe maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Nevada osariigi lääneosas California piiri ääres.

Maakonna halduskeskus on Reno.

2010. aasta rahvaloenduse järgi elas Washoe maakonnas 421 407 inimest.

Washoe maakonnas asub Fly geiser.

Maakonna alale jääb osa Tahoe järvest; maakonnast voolab läbi Truckee jõgi.


Pilt:Washoe County Courthouse in Reno, Nevada.jpg|Maakonnakohtu maja Renos
Pilt:Fly Geyser, near Gerlach, Nevada.jpg|Fly geiser
Pilt:Old ranch at Wilson Commons Park.jpg|Vana farm


## Välislingid

* Koduleht
Holger Badstuber

**Holger Felix Badstuber** (sündinud 13. märtsil 1989 Memmingenis) on Saksamaa endine jalgpallur, kes mängis kaitsjana Saksamaa ja Šveitsi liigades ning Saksamaa jalgpallikoondises.

Endine Müncheni Bayerni peatreener Louis van Gaal märkis, et tegu on parima vasakujalgse kaitsjaga Saksamaal.

## Saavutused
;Müncheni Bayern
* Bundesliga: 2009–10, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16
* DFB-Pokal: 2009–10, 2012–13, 2013–14, 2015–16
* Saksamaa superkarikas: 2010, 2012, 2016
* UEFA Meistrite Liiga: 2012–13
* Euroopa superkarikas: 2013
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2013

## Viited

## Välislingid
Jérôme Boateng

**Jérôme Agyenim Boateng** (sündinud 3. septembril 1988 Berliinis) on Saksamaa jalgpallur. 

Ta mängib kaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lyoni Olympique ja Saksamaa jalgpallikoondises. Tegu on mitmekülgse kaitsjaga, kes saab mängida nii keskkaitses kui ka paremal äärekaitses.

Boatengi isa on pärit Ghanast ja ema on sakslanna. Tema vanem vend Kevin-Prince on mänginud Ghana jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Herthas, debüteerides Saksamaa kõrgliigas hooajal 2006–07. Aastatel 2007–2010 mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis Hamburger SV, 2010–2011 Inglismaa kõrgliiga klubis Manchester City ja 2011–2021 Saksamaa kõrgliiga klubis Müncheni Bayern.

2016. aastal valiti ta Saksamaa aasta jalgpalluriks.

## Koondisekarjäär
Ta kuulus Saksamaa noortekoondisse, kellega tuldi 2007. aasta alla 19-aastaste Euroopa meistrivõistlustel kolmandaks. 2009. aastal tuli ta Saksamaa noortekoondisega alla 21-aastaste Euroopa meistriks.

Debüüdi Saksamaa rahvuskoondises tegi Boateng 10. oktoobril 2009 mängus Venemaa vastu.

Esimese ja seni ainsa värava on ta rahvuskoondises löönud 2016. aasta Euroopa meistrivõistluste kaheksandikfinaalis 26. juunil Slovakkiale. Ta valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu.

2010. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Saksamaa koondisega pronksmedali. 23. juunil toimunud viimases alagrupimängus Ghanaga mängis vastasmeeskonnas tema vend Kevin-Prince – see oli esimene kord jalgpalli maailmameistrivõistluste ajaloos, kui kaks venda mängisid ühes mängus vastasmeeskondades.

2014. aasta maailmameistrivõistlustel tuli ta Saksamaa koondisega maailmameistriks. Boateng kuulus algkoosseisu kõigis mängudes.

2018. aasta maailmameistri võistlustel sai Boateng punase kaardi Rootsi vastu (82 minut) mis keelas täielikult ära järgmistes mängudes osalemise.

## Saavutused
### Klubid
;Manchester City
* FA Cup: 2010–11

;Müncheni Bayern
* Bundesliga: 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21
* DFB-Pokal: 2012–13, 2013–14, 2015–16, 2018–19, 2019–20
* DFL-Supercup: 2012, 2018
* UEFA Meistrite Liiga: 2012–13
* Euroopa superkarikas: 2013, 2020
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2013, 2020

### Rahvuskoondis
;Saksamaa
*Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 2014

## Välislingid
Luiz Gustavo

**Luiz Gustavo Dias** (sündinud 23. juulil 1987 Pindamonhangabas) on Brasiilia jalgpallur, kaitsev poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliigaklubis São Paulo.

Klubikarjääri jooksul on ta muuhulgas mänginud ka Saksamaa kõrgliigaklubides TSG 1899 Hoffenheim, Müncheni Bayern ja VfL Wolfsburg, Prantsusmaa kõrgliigaklubis Marseille ja Türgi kõrgliigaklubis Fenerbahçe. Hooajal 2017–18 valiti ta Marseille hooaja parimaks mängijaks ja lisaks Prantsusmaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Luiz Gustavo 10. augustil 2011 sõprusmängus Saksamaa vastu.

Esimese värava rahvuskoondises lõi ta 7. septembril 2013 sõprusmängus Austraalia vastu.

Ta kuulus Brasiilia koondisse 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

Brasiilia koondises mängis ta aastatel 2011–2016 kokku 40 korda ja lõi kaks väravat.

## Saavutused
;Müncheni Bayern
*Bundesliga: 2012–13
*DFB-Pokal: 2012–13
*DFL-Supercup: 2012
*UEFA Meistrite Liiga: 2012–13

;VfL Wolfsburg
*DFB-Pokal: 2014–15
*DFL-Supercup: 2015

## Välislingid
David Alaba

**David Olatukunbo Alaba** (sündinud 24. juunil 1992 Viinis) on Austria jalgpallur, kes mängib 2021. aastast Madridi Reali eest. Enne seda kuulus ta 11 aastat Müncheni Bayerni ridadesse.

Ta on mänginud nii äärekaitsja, poolkaitsja kui ka ääreründajana. Enamasti täidab ta kohustusi tiimi algkoosseisus vasaku äärekaitsjana.

Aastatel 2013 ja 2014 valiti ta Austria aasta meessportlaseks. Austria aasta jalgpalluriks on ta nimetatud viiel korral aastatel 2011–2016.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Austria rahvuskoondises tegi Alaba 14. oktoobril 2009 MM-i valikmängus Prantsusmaa vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 16. oktoobril 2012 MM-i valikmängus Kasahstani vastu.

Ta kuulus Austria koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Müncheni Bayern
* Bundesliga: 2009–10, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19
* DFB-Pokal: 2009–10, 2012–13, 2013–14, 2015–16, 2018–19
* Saksamaa superkarikas: 2016, 2018
* UEFA Meistrite Liiga: 2012–13
* Euroopa superkarikas: 2013
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2013

## Välislingid
Lapin

**Lapin** on perekonnanimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 89 inimest perekonnanimega Lapin.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lapin 81 inimesel: 72 mehel ja 9 naisel.
Perekonnanimi Lapina oli alla viiel mehel ja 78 naisel.

## Nime kandjaid
* Leonhard Lapin (sündinud 1947 Räpinas), eesti kunstnik, arhitekt ja luuletaja
* Sirje Lapin (sündinud 1950), eesti maalikunstnik ja disainer
*Martin Lapin, Eesti juutuuber

## Vaata ka
*Lapiņš

## Viited
Immuniteedikiri

**Immuniteedikiri** oli dokument, millega kuningas andis oma vasallile üle osa riigivõimu funktsioone, näiteks kohtumõistmise ja maksude kogumise vasalli feodaalvalduses. Sellega suurenes võimsate suurfeodaalide sõltumatus kuningavõimust.
Karismaatiline võim

**Karismaatiline võim** (inglise keeles *charismatic authority*) on sotsioloogias üks neljast võimutüübist, mida eristas Max Weber: struktuurne võim kaasneb ametikohaga, tarkuse võim tuleneb juhi pädevusest, moraalne võim põhineb juhi iseloomul ja eetikal ning karismaatiline võim tema isiksusel.

Eesti keeles tähendab "karisma" sarmi, mõju- või sisendusjõudu (kreeka sõnast *χάρισμα*, 'teene' või 'armuand').
 
Karismaatilisel võimul põhinevat juhtimislaadi nimetatakse juhtimisteoorias karismaatiliseks juhtimiseks. Selle aluseks on juhi oskus suhelda ja käituda oma alluvatega nende  motivatsiooni, inspiratsiooni ja emotsioone positiivselt mõjutades.

## Viited
Roosta Puhkeküla

**Roosta Puhkeküla** on kuni kolmetoalistes puhkemajakestes majutust pakkuv Eesti ettevõte Elbiku külas Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas.

See on Eesti vanim puhkekeskus. Puhkeküla haldab Swedest Motel Group OÜ.

## Ajalugu
Nimi pärineb 1930. aastatel Elbikuga liidetud Roosta külalt. Küla kohta kasutati aastal 1565 nimekujusid *Roszendall by* ja *Rosendael*, aastal 1615 *Rosendall*, aastal 1638 *Rosenthall*, aastal 1653 *Rosta* ja aastal 1678 *Rohstahl*. 

Roosta aladel asusid Riguldi mõisa valduste keskel paiknenud Saare mõisa maad. Et Saare mõis kuulus mõnda aega Rosenitele, oletab Carl Russwurm, et nimi tuleneb mõisa omanikest. E. Lagmani järgi on Roosta nimi on vanimate kirjapanekute põhjal siiriknimi, keskaegne saksapärane kloostrinimi *Rosenthal*, mida leiab Rootsist juba XIII sajandil.

Puhkekeskuse rajas Rootsi ettevõtja John-Ivar Olsson, kes lõi selleks Haapsalu KEKiga ühisettevõtte.

1990. aastal avatud puhkekeskuse müüs Urmas Sõõrumaale kuuluv Ikhor Investeeringud 2002. aasta jaanuaris Swedest Motel Groupile 20,4 miljoni krooni eest (1,3 miljonit eurot). 2001. aastal oli majutusettevõtte käive 8,6 miljonit krooni, kasum 630 000 krooni ja bilansi maht 22 miljonit krooni.

2008. aastal oli puhkeküla oma valla suuremate tööandjate seas.

Tšehhi ettevõte AS Swedest Motel Group ehitas 2009. aastal Läänemaa suurimat seiklusparki, et pikendada puhkeküla hooaega.

Puhkeküla 2022. aasta käive oli 1,34 miljonit eurot ja kasum 104 000 eurot. Voodikohti oli ligi 300 inimesele. Üle talve oli palgal üle 20 inimese ja suvel ligi 60.

2023. aastal omandas ligi 97% Roosta puhkekülast ettevõte Läänemaa Invest OÜ, mis kuulub Siim, Ott ja Sulev Saarevälile.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Pindamonhangaba

**Pindamonhangaba** on linn Brasiilias, São Paulo osariigis São José dos Campose mikroregioonis.

Linna asutamisaastaks peetakse 1705. aastat.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli 72,5 % linnaelanikest heledanahalised.

## Viited

## Välislingid
*Pindamonhangaba koduleht
Lumilehikulised

**Lumilehikulised** (*Hedwigiaceae*) on sugukond lehtsamblaid.

## Perekonnad
**Braunia* (22 liiki)
**Hedwigia* – lumilehik  (4 liiki)
**Hedwigidium* (1 liik)
**Pseudobraunia* (1 liik)
Blastomeer

**Blastomeer** ehk **lõigustusrakk** on lõigustumise käigus tekkiv rakk. Blastomeerid moodustavad kobarloote ehk moorula.
Louisville

**Louisville** on Ameerika Ühendriikide Kentucky osariigi suurim linn. Asub Ohio jõe ääres. 

Linna asutas 1778. aastal sõjaväelane ja maadeuurija George Rogers Clark ning pani sellele nime Prantsusmaa kuninga Louis XVI järgi.

1798. aastal avati linnas Louisville'i ülikool, mis oli Ameerikas esimene linnale kuuluv avalik ülikool ning üks esimesi ülikoole Allegheny mäestikust läänes.

2003. aastast kattuvad linna omavalitsuse piirid Jeffersoni maakonna piiridega. Ilma 83 endise maakonnas asunud omavalitsuse elaniketa oli linna elanike arv endistes piirides 2010. aastal 597 337. Sellega oli Louisville suuruselt riigi 27. linn.

Linn on farmaatsia- ja meditsiinitööstuse keskus.

Louisville'is on mitme kiirtoiduketi omaniku Yum! Brands peakontor.

Linnas korraldatakse ratsavõistlusi Kentucky Derby.

Louisville'i lennujaam on UPS Airlinesi kodulennujaam.

## Välislingid

*Louisville'i koduleht
*Louisville'i turismibüroo koduleht
Kaduna

**Kaduna** on Kaduna osariigi pealinn Nigeerias Kaduna jõel. 

Linn on kaubanduskeskus ja suur transpordisõlm, mis ühendab ümbritsevaid põllumajandusalasid raudteede ja maanteedega. 2006. aasta rahvaloenduse järgi oli Kaduna elanikkonna suurus 760 084 inimest.

Kaduna sümbol on krokodill (hausa keeles *kada*).
Julia Dietze

**Julia Anna Dietze** (sündinud 9. jaanuaril 1981 Marseilles) on saksa näitleja.

Julia Dietze on saksa kunstniku Mathias Dietze tütar, tema ema pärineb Prantsusmaalt Marseillest. 

Julia Dietze lapsepõlv möödus Münchenis. Dietze on õppinud lavatantsu ja näitlemist August Everdingi nimelises Baieri teatriakadeemias (Bayerische Theaterakademie August Everding). 

Näitlemist alustas ta õpingute kõrvalt 2000. aastate alguses, tehes kaasa nii lühifilmides kui ka telesarjades. Televisioonis oli tema esimene peaosa sarjas "Mädchen Nr. 1". Alates 2006. aastast on ta mänginud ka täispikkades filmides.

2009. aastal avalikustati, et Dietze mängib peaosa Timo Vuorensola ulmekomöödias "Raudtaevas" ("Iron Sky"), film valmis 2011 ja esilinastus 2012. Dietze mängib selles idealistlikku natsiohvitseri Renate Richterit.

## Filmograafia
### Filmid
* 2001 Fickende Fische
* 2004 Was nützt die Liebe in Gedanken
* 2003 Lili
* 2003 Soloalbum
* 2004 Pura Vida Ibiza
* 2005 Schwarze Erdbeeren
* 2006 Liebes Leid und Lust
* 2006 Erkan & Stefan in Der Tod kommt krass
* 2006 Oktoberfest
* 2007 Ein Fall für KBBG
* 2008 Warum du schöne Augen hast
* 2008 Little Paris
* 2008 Lauf um Dein Leben – Vom Junkie zum Ironman
* 2008 Robert Zimmermann wundert sich über die Liebe
* 2008 1½ Ritter – Auf der Suche nach der hinreißenden Herzelinde
* 2009 Lucky Fritz
* 2011 Berlin Angels
* 2011 Dating Lanzelot
* 2012 Iron Sky

### Telefilmid ja teleseriaalid
* 2002 Ghetto Kids
* 2003 Mädchen Nr. 1
* 2003 Die Stimmen
* 2003 Mein erster Freund, Mutter und ich
* 2003 Echte Männer?
* 2006 Zwerg Nase – 4 Fäuste für ein Zauberkraut
* 2007 Ein Fall für Zwei – Tödliche Besessenheit
* 2007 Lilly Schönauer – Umweg ins Glück
* 2007 Der Staatsanwalt – Glückskinder
* 2008 Werther (ZDF Theaterkanal)
* 2009 Tatort – Architektur eines Todes

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Julia Dietze IMDb-s
*Julia Dietze javamodels.de lehel
Simm

**Simm** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Simm 64 mehel ja 95 naisel.

## Nime kandjaid
* Anneliis Simm
* Ants Simm (Hans Simm)
* Linda Simm
* Helle Simm
* Herman Simm
* Jaak Simm
* Janno Simm
* Juhan Simm
* Kadri Simm
* Mart Simm
* Peeter Simm
* Anneli Simm

## Viited
Helga Kõrge

**Helga Kõrge** (1955. aastani **Helga Teltma**; 28. juuni 1926 Rakvere – 26. aprill 2012) oli eesti klaasikunstnik.

Ta lõpetas 1953. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi ning töötas seejärel kunstnikuna klaasitehases Tarbeklaas kuni pensionile jäämiseni 1981. aastal. Aastatel 1960–1981 oli ta Tarbeklaasi peakunstnik.


Kahelisklaasist kausid, 1955.jpg|Kahelisklaasist kausid, 1955
Viinakarahvin ja -klaasid, 1955.jpg|Viinakarahvin ja -klaasid, 1955
Morsikann ja -klaasid maasikamotiividega, 1958.jpg|Morsikann ja -klaasid maasikamotiividega, 1958
Magustoidukausid, 1958.jpg|Magustoidukausid, 1958
Piimakann NAKSI, 1961.jpg|Piimakann NAKSI, 1961
Viinakarahvin ja viinaklaasid JUKU, 1962.jpg|Viinakarahvin ja viinaklaasid JUKU, 1962
Morsikann ja -klaasid KOSMOS, 1969.jpg|Morsiklaasid KOSMOS, 1970ndad
Kann ja klaasid PAUN, 1971.jpg|Kann ja klaasid PAUN, 1971
Kausid ja õllekruus PAJATS, 1981.jpg|Kausid ja õllekruus PAJATS, 1981
Vaasid OKTOOBER, 1970ndad.jpg|Vaasid OKTOOBER, 1970ndad-80ndad


## Vaata ka
* 

## Välislingid
* Suri klaasikunstnik Helga Kõrge Postimees, 1. mai 2012
Ida- ja Lõuna-Aafrika Ühisturg

**Ida- ja Lõuna-Aafrika Ühisturg** (inglise keeles *Common Market for Eastern and Southern Africa*, prantsuse keeles *Marché commun de l'Afrique orientale et australe*, portugali keeles *Mercado Comum da África Oriental e Austral*; **COMESA**) on 20 Aafrika ida- ja lõunaosa riiki ühendav vabakaubanduspiirkond.

Ühisturg asutati 1994. aastal varasema alates 1981. aastast tegutsenud majandusühenduse asemele.

COMESA peakorter asub Sambia pealinnas Lusakas. Ühenduse peasekretär on alates 2008. aastast Zimbabwest pärit Sindiso Ngwenya.

Ühenduse ametlikud keeled on inglise, prantsuse ja portugali keel.

## Liikmesriigid
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Endised liikmesriigid
* (lahkus 1997)
* (lahkus 1997)
* (lahkus 2000)
* (lahkus 2004)
* (lahkus 2007)

## Välislingid
* Koduleht
Baydhabo

**Baydhabo** on linn Somaalias 256 kilomeetrit Muqdishost kirdes, Bay ringkonna keskus. 

Baydhabo on 1. aprillil 2002 end iseseisvaks kuulutanud Edela-Somaalia keskus. Kuigi 2014. aastal kuulutati ametlikuks pealinnaks Baraawe, toimub juhtimine endiselt Baydhabost.

Baydhabo on suuruselt kolmas ja Kismaayo järel olulisuselt neljas Somaalia linn. Elanike arv on hinnanguliselt üle 800 000.

2005. aastal hinnati Baydhabo ala elanike arvuks 227 761, millest linnaelanikke 59 107.

## Viited
Eesti Naisliit

**Eesti Naisliit** on konservatiivne Eesti organisatsioon, mis seisab naiste õiguste eest ning toetab kultuuri arengut ja naiselikke väärtusi.

Eesti Naisliit valib aasta ema ja aasta isa.

Aastatel 1996–2019 oli Naisliidu esinaine Siiri Oviir. Oktoobrist 2019 on esinaine Mailis Alt, Oviir on pärast seda auesinaine.

## Ajalugu
**Eesti Naisorganisatsioonide Liit** loodi 1920. aastal II naiskongressil. Esimeseks esinaiseks sai Marie Reisik. 1930. aastast kandis ühendus nime **Eesti Naisliit**. Organisatsioon tegutses kuni 1940. aastani, mil see okupatsioonivõimude poolt sundlikvideeriti. Eesti Naisliidu taasloodi 1989. aastal.

## Vaata ka
*Eesti Naisliidu Kodumajanduse Instituut

## Välislingid
*Koduleht
Puukirik

**Puukirik** ehk **puitkirik** on puidust ehitatud kirik.

1643. aastal valminud ja 1644. aastal pühitsetud Ruhnu puukirik on Eesti vanim säilinud puitehitis. Mandri-Eesti vanimaks puukirikuks on peetud Nõva kirikut (ehitatud 1740...1750), kuid 1721. aastal valminud Tallinna Kaasani kirik on sellest vanem.

#### Vaata ka
*Püstpalkkirik

## Viited

## Välislingid
Walter Christaller

**Walter Christaller** (21. aprill 1893 – 9. märts 1969) oli saksa majandusgeograaf, kes andis suure panuse geograafia kvantitatiivse ja statistilise uurimissuuna tekkesse. 

Ta õppis Heidelbergi, Müncheni ja Erlangeni ülikoolis. Christalleri keskuskohtade teooria inspireeris planeerijaid natsionaalsotsialistlikes riikides ning mõjutas mitme linna ja riigi planeeringuid. 1964. aastal andis Ameerika Geograafide Ühendus Christallerile Väljapaistva Saavutuse Auhinna (*Outstanding Achievement Award*).

## Viited
Mistral

**Mistral** võib omada tähendusi:

* Mistral (raketisüsteem) - Õhutõrje raketisüsteem
* Mistral (laev) - Prantsuse meredessandilaev
* Mistral (purjetamine) - Mistral tüüpi purjelaud
*Mistral (ansambel), Hollandi ansambel

## Vaata ka
* Mistraal - Prantsuskeelne sõna *mistral* - tugev ja külm loodetuul
* Gabriela Mistral
* Frédéric Mistral
Küttekeha

## Küttekeha
**Küttekeha** on kütte- või kuumutusseadme soojust andev osa. Soojus võib siirduda küttekehalt köetavale keskkonnale või seadmeosale konvektsiooni (konvektsioonkütteseade ehk konvektor), kiirguse (kiirguskütteseade ehk radiaator) või kokkupuute teel (kontaktkütteseade). Kütteseadme kuumutamiseks rakendatakse kuuma vett, auru, sulametalli või muud läbivoolavat soojuskandjat (läbivooluküttekeha), elektrit (elektriküttekeha), keemilist reaktsiooni (keemiline küttekeha) või paigutatakse küttekeha ajutiseks kuuma keskkonda, köetavale alusele vms. Läbivooluküttekeha on sirg- või siugtoru, õõnesribistik, -plaat vms, tema pind võib olla sile või liigestatud.  Madalatemperatuuriliseks elektriküttekehaks on küttekaabel.
### Elektriküttekeha

Elektriküttekehades läbib elektrivool küttetraate, -ribasid või -vardaid, mis on valmistatud suure takistusega kuumuskindlast metallist (näiteks kroomi ja nikli sulamist, volframist, molübdeenist), räni- või metallkarbiidist (SiC, TiC, ZrC) või grafiidist ning mis võivad olla katmata või ümbritsetud isolatsiooni ja kaitsekattega. 

Elektriliste konvektsioon- ja kontaktküttekehade töötemperatuur on tavaliselt 100..1000 °C. Töökindluse ja ohutuse tagamiseks valmistatakse nad enamasti hermeetiliste metalltorudena, mille teljel teralises pressisolatsioonis (kvartsliiv, periklass vm) paikneb keermik-küttetraat. Kasutatakse ka küttekehi, mille keermik paikneb keraamilises (šamott-) plaadis, sellised on enamik elektripliidi kütteplaate. 

Kiirgusküttekehade töötemperatuur on 1000...3000 °C ja need osad, mida läbib elektrivool, paiknevad lahtiselt või läbipaistvas ümbrises. Kiirgusküttekehadena kasutatakse ka infrapunalampe. Elektriküttekehade eelis läbivooluküttekehade ees on lihtne ehitus, väikesed mõõtmed, hea reguleeritavus ja kõrgemate temperatuuride saavutamise võimalus. 

### Küttekehade kasutamine
Läbivooluküttekehi kasutatakse keskküttes, soojusvahetites, vedelikemahutite kütteseadmeis jm.
Elektriküttekehi kasutatakse elektriahjudes, -pliitides, hoonete kütte- ja kliimaseadmeis, masinate ja aparaatide kohtkütteseadmeis jm.  

### Küttekehade ajaloost
Esimesed läbivooluküttekehad valmistas koos esimese vesikütteseadmega kasvuhoone jaoks 1716. aastal rootsi masinaehitaja Mårten Triewald (1691–1747). Esimese elektriküttekeha valmistas 1842. aastal E. Lenz. 

## Viited
Gustave Le Bon

**Charles-Marie Gustave Le Bon** (7. mai 1841 Nogent-le-Rotrou, Eure-et-Loir – 13. detsember 1931) oli prantsuse filosoof, sotsioloog ja sotsiaalpsühholoog.

Le Bon rakendas selle aja moekontseptsiooni − hüpnoosi − masside psühholoogia seletamiseks. Hüpnoos oli sel ajal kultuuri osa, millest kasvas välja Freudi psühhoanalüüs ning samuti suhtumine massi. Gustave Le Bon uuris inimeste käitumist hulga liikmeina. Le Bon tuvastas, et kui koos on anonüümsust tagav hulk inimesi, kaob nende võime tsiviliseeritult mõelda. Rahvahulk on vastuvõtlik, impulsiivne ja infantiilne. Hulk ei ole kunagi arutlev ega kahtlev, hulga tunded on alati liialdatud. Seega massis olles kaotab inimene oma individuaalsuse ja omandab tüki "kollektiivsest hingest", mis on intellektuaalselt madalam inimese enda vaimsest tasemest. Massi tähelepanu hajub, ta muutub vähem kriitiliseks. Sugereeritavus suureneb, tekib õpitud abitus. Ühtesulamine kollektiivi vaimuga on võrreldav hüpnootilise regressiooniga, mis viib inimese tagasi hingeseisundisse, mis oli omane eelajaloolisele seisundile. Tänu sellele vaimsele taandarengule saavutab juht masside üle samasuguse võimu nagu hüpnotisöör omab absoluutset kontrolli hüpnotiseeritava üle.

Ta on avaldanud töid massi psühholoogiast ja karja käitumisest. Tema tööd masside psühholoogiast muutusid tähtsaks 20. sajandi esimesel poolel, kui sellised meediauurijad nagu Hadley Cantril ja Herbert Blumer kasutasid tema teooriat, et kirjeldada allasurutud gruppide reaktsioone meediale. Samamoodi on väidetavalt tema töid uurinud ja kasutanud sellised propagandistid nagu Adolf Hitler ja Benito Mussolini. Le Boni massipsühholoogial oli omal ajal erakordne menu ja paljudele tundusid tema heietused teadusliku tõena.

## Elu
Le Bon sündis 1841. aastal Nogent-le-Rotrous Prantsusmaal. Ta õppis arstiks. Aastatel 1860–1880 rändas ta noore mehena ringi Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerikas. Reiside ajal tegi ta märkmeid ja kirjutas raamatuid arheoloogiast ja antropoloogiast. Kogutud mõtete põhjal formuleeris ta teooriaid, mida hiljem saatis suur edu.

Tema esimene tõsiseltvõetav raamat oli 1894. aastal ilmunud "Inimeste psühholoogia" ("Les Lois psychologiques de l'évolution des peuples"). 1895. aastal ilmus aga tema kõige müüdavam teos "Hulkade psühholoogia" ("Psychologie des Foules"), mis 41 aastat hiljem ilmus ka eestikeelses tõlkes (1936). Väidetavalt ilmus raamat reaktsioonina suurele Prantsuse revolutsioonile.

1902. aastal hakkas ta enda juures korraldama iganädalasi lõunasööke, kuhu oli kutsutud tähtsad inimesed eri eluvaldkondadest ja kus arutati päevakajalisi teemasid. Tema tolle aja mõjuvõim avaldub ka tema külaliste nimekirjas, kuhu kuulusid teiste seas ka näiteks Henri ja Raymond Poincaré, Paul Valéry ja Henri Bergson.

Ta suri 1931. aastal Pariisi lähedal (Marnes-la-Coquette’is).

## Kirjandus
* Bon, G. L. 1936. Hulkade psühholoogia. (K. Martinson, Trans.) Tartu: Noor-Eesti. Kordustrükk sarjas Loomingu Raamatukogu 11-13/1991.
* Ellenberger, H. F. 1970. The discovery of the unconscious. London: Allen Lane.
Fede Galizia

**Fede Galizia** (1578 Milano – 1630 Milano), ka lihtsalt **Galizia**, oli Itaalia renessansi maalikunstnik, natüürmordi žanri teerajaja.

Fede (sõna *fede* tähendab itaalia keeles usku) õppis maalimist oma kunstnikust isa Nunzio Galizia juhatusel. Naiskunstnikuna polnud ta omal ajal aga kuigi tuntud, sest tal polnud piisavat ühiskondlikku positsiooni ega suhteid õukonnas.  

Fede Galizia 63 kataloogi kantud teosest 44 on natüürmordid. Ühte tema 1602. aastal signeeritud teost peetakse esimeseks itaalia kunstniku maalitud natüürmordiks. 

Galizia ei abiellunud. 21. juunil 1630 tegi ta testamendi ja arvatakse, et varsti pärast seda suri ta katku. 

## Vaata ka
* Orsola Caccia

## Kirjandus

## Välislingid

* Fede Galizia teosed Artcyclopedias (inglise keeles)
* Fede Galizia lühielulugu ja teosed veebigaleriis (inglise keeles)
Peter Ackroyd

**Peter Ackroyd** (sündinud 5. oktoobril 1949  Suurbritannias Middlesexis East Actonis) on inglise romaanikirjanik, biograaf ja kirjanduskriitik. Suur osa tema teostest keskendub Londoni ajaloole ja kultuuriloole. 2003. aastal sai temast Briti impeeriumi ordu komandör (CBE).

## Teosed
### Ilukirjandus
*1971 "Ouch!" (luule)
*1973 "London Lickpenny" (luule)
*1982 "The Great Fire of London"
*1983 "The Last Testament of Oscar Wilde" (eesti keeles "Oscar Wilde'i viimane testament", tõlkinud Krista Kaer, Tallinn, Eesti Raamat, 1992)
*1985 "Hawksmoor" (eesti keeles "Hawksmoor", tõlkinud Riina Jesmin, Tallinn, Varrak, 1998)
*1987 "The Diversions of Purley and Other Poems" (luule)
*1987 "Chatterton"
*1989 "First Light"
*1992 "English Music"
*1993 "The House of Doctor Dee"
*1994 "Dan Leno and the Limehouse Golem" (ilmunud ka pealkirjaga "The Trial of Elizabeth Cree")
*1996 "Milton in America"
*1999 "The Plato Papers"
*2000 "The Mystery of Charles Dickens"
*2003 "The Clerkenwell Tales"
*2004 "The Lambs of London"
*2006 "The Fall of Troy"
*2008 "The Casebook of Victor Frankenstein"
*2009 "The Canterbury Tales – A Retelling"

### Muud teosed
*1976 "Notes for a New Culture: An Essay on Modernism"
*1978 "Country Life"
*1979 "Dressing Up: Transvestism and Drag, the History of an Obsession"
*1980 "Ezra Pound and His World"
*1984 "T. S. Eliot"
*1987 "Dickens' London: An Imaginative Vision"
*1989 "Ezra Pound and his World"
*1990 "Dickens"
*1991 "Introduction to Dickens"
*1995 "Blake" (eesti keeles "Blake", tõlkinud Anne Lange, Tartu, Ilmamaa, 2014)
*1998 "The Life of Thomas More" (eesti keeles "Thomas More'i elu", tõlkinud Kersti Unt, Tallinn, Varrak, 2004)
*2000 "London: The Biography" (eesti keeles lühendatud versioon "London. Lühibiograafia", tõlkinud Kalev Lattik, Tallinn, Varrak, 2016)
*2001 "The Collection: Journalism, Reviews, Essays, Short Stories, Lectures"
*2002 "Dickens: Public Life and Private Passion"
*2002 "Albion: The Origins of the English Imagination"
*2003 "The Beginning"
*2003 "Illustrated London"
*2004 "Escape From Earth"
*2004 "Ancient Egypt"
*2004 "Chaucer"
*2004 "Shakespeare: A Biography"
*2005 "Ancient Greece"
*2005 "Ancient Rome"
*2005 "Turner"
*2007 "Thames: Sacred River"
*2008 "Coffee with Dickens" (koos Paul Schlickega)
*2008 "Newton"
*2008 "Poe: A Life Cut Short"
*2009 "Venice: Pure City"
*2010 "The English Ghost"
*2011 "London Under"
*2011 "A History of England, v.1 Foundation"

## Viited

## Välislingid

* Peter Ackroyd *British Council*
Jean-Louis Fournier

**Jean-Louis Fournier** [ža(n)l'ui furnj'ee] (sündinud 19. detsembril 1938 Calais's) on prantsuse kirjanik, humorist ja telerežissöör.

Tema teos "Où on va, papa?" sai 2008. aastal kirjandusauhinna Prix Femina. Eesti keeles on teos ilmunud pealkirjaga "Issi, kus me lähme?" (tõlkinud Indrek Koff, Loomingu Raamatukogu 13–14, 2012).
W. H. Auden

**Wystan Hugh Auden**, kirjanikunimega **W. H. Auden** (21. veebruar 1907 Bootham, York, Inglismaa – 29. september 1973 Viin, Austria) oli inglise (hiljem USA) luuletaja ja esseist.

Eesti keeles on ilmunud W. H. Audeni "39 luuletust ja 5 esseed" Märt Väljataga tõlkes (Loomingu Raamatukogu 3–6, 2012).

## Tunnustus
* 1948 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia tegevliikmeks
* 1966 – Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind
Irina Bržeska

**Irina Bržeska** (Bržesskaja; 5. oktoober 1909 Kiiev – 4. august 1990 Kuremäe) oli Tallinnas elanud maalikunstnik.

Irina Bržeska omandas kunstihariduse Moskvas aastatel 1927–1930. Aastast 1933 oli ta Moskva Kunstnike Liidu ja aastast 1952 Eesti Kunstnike Liidu liige. Omal algatusel on ta loonud rohkesti portreid eesti loovintelligentsist, millest väike osa on Eesti Kirjandusmuuseumi valduses. Tema viimane isikunäitus toimus Kunstisalongis 1985. aastal. 1991. aastal toimus sealsamas Olav Marani eestvõtmisel Bržeska mälestusnäitus, mille järel viis kunstniku tütar enamuse tema loomingust endaga Moskvasse kaasa. 

Elu lõpu poole pühendas Irina Bržeska end Kuremäe kloostri tegemistele. Tema ligi 150 tööd on kloostri valduses, nendest on seni korda tehtud vaid mõnikümmend.

## Viited

## Välislingid
*Irina Bržeska EKM Digitaalkogus
*Irina Bržeska Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi maaligaleriis
Me peame rääkima Kevinist

**"Me peame rääkima Kevinist"** (inglise keeles "We Need to Talk About Kevin") on ameerika naiskirjaniku Lionel Shriveri 2003. aastal ilmunud romaan. Teose avaldas kirjastus Serpent's Tail. 

Eesti keeles ilmus "Me peame rääkima Kevinist" 2008. aastal Triin Taela tõlkes. Raamatu andis välja kirjastus Varrak.

Teos keskendub Eva Khatchadouriani ja tema poja Kevini suhetele Kevini toime pandud koolitulistamise valguses. Teos on kirjutatud esimeses isikus ja ehitatud üles kirjadena Evalt oma abikaasale.

"Me peame rääkima Kevinist" on Shriveri seitsmes romaan. 2005. aastal võitis Shriver selle teosega auhinna Orange Prize, millega tunnustatakse inglise keeles kirjutavaid naiskirjanikke. 2011. aastal lavastas Lynne Ramsay romaani põhjal samanimelise filmi.
Me peame rääkima Kevinist (film)

**"Me peame rääkima Kevinist"** (inglise keeles "We Need to Talk About Kevin") on Briti režissööri Lynne Ramsay 2011. aastal lavastatud mängufilm, mis valmis Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide koostööna. Filmi põhitootjaks oli stuudio BBC Films.

Film põhineb USA kirjaniku Lionel Shriveri samanimelisel romaanil.

## Näitlejad
* Tilda Swinton – Eva Khatchadourian
* John C. Reilly – Franklin Plaskett, Eva abikaasa
* Ezra Miller – Kevin Khatchadourian, nende poeg
** Jasper Newell – Kevin kuueaastaselt
** Rocky Duer – Kevin sülelapsena
* Ashley Gerasimovich – Celia Khatchadourian, nende tütar
* Siobhan Fallon Hogan – Wanda, Eva tööandja
* Alex Manette – Colin, Eva kolleeg

## Välislingid
* 

### Arvustused
* Davidjants, Kristiina. Uus film: emaks olemise raske koorem. Postimees, 16. aprill 2012.
* Tomberg, Donald. Sotsiopaat ja aeg. Sirp, 4. mai 2012, lk 27.
* Voog, Viljar. "Me peame rääkima Kevinist": mõjusam kui löök kubemesse! Õhtulehe filmiblogi, 17. aprill 2012.
Ieva Simonaitytė

**Ieva Simonaitytė** (ka **Ewa Simoneit**; 23. jaanuar 1897 Vanagai – 27. august 1978 Vilnius) oli leedu kirjanik.

Ta sündis Vanagais (tollal Ida-Preisimaal, praegu Klaipeda rajoonis Klaipėda maakonnas Leedus). Viieaastaselt haigestus ta tuberkuloosi ja ei saanud seetõttu koolis õppida, kuid ta tegeles iseõppimisega. Aastatel 1912–1914 viibis ta Saksamaal (Ida-Preisimaal) Angerburgi (praegu Węgorzewo, asub Węgorzewo maakonnas, Warmia-Masuuria vojevoodkonnas) sanatooriumis.

Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Šimoniste saatus" ("Aukštujų Šimonių likimas", tõlkinud Mihkel Loodus, Tallinn: Eesti Raamat, 1977).

Ieva Simonaitytė suri 27. augustil 1978 Vilniuses ja ta on maetud Antakalnise kalmistule.
Frögärd i Ösby

**Frögärd Ulvsdotter i Ösby** (tegutses 1017. aasta paiku) oli Rootsi viikingiaja ruunimeister. Ta on ainuke ajalooliselt kinnitatud naissoost ruunimeister Rootsis. 

Ta oli Ulv Allessoni tütar, tema isapoolne vanaisa Nils Allesson oli viiking Knud Suure laevastiku teenistuses, kelle viikingid saadeti koju Skandinaaviasse 1017. aastal. Temale on omistatud üks kirje Väsby (Össeby-Garn) ruunikivil ning  ühe Upplandsis Angarnsi kiriku kõrval asuva kivi  kohta arvatakse, et see võib olla tema signeeritud.

## Kirjandus
*Åke Ohlmarks: *FornNordiskt Lexikon*, 1994 (Ancient Nordic dictionary, rootsi keeles)
*Erik Brate: *Svenska runristare*, 1926 (Rootsi ruunimeistrid, rootsi keeles)
Walter von Wahl

**Walter von Wahl** (3. detsember 1895 Pakaste mõis, Tartumaa – 8. juuli 1972 Bad Sachsa) oli baltisaksa päritolu Eesti ja saksa vaimulik.

Ta sündis Laiuse kihelkonnas Pakaste mõisas. Ta õppis Viljandi progümnaasiumis, Berzaune Maagümnaasiumis (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden), Peterburi Katariina Koolis, Tartus Zeddelmanni erakoolis ja lõpetas aastal 1917 Tallinna toomkooli. Aastatel 1917–1918 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Aastatel 1918–1920 võttis osa Vabadussõjast Balti pataljoni koosseisus. Aastal 1920 õppis ta usuteadust Betheli Teoloogilises Koolis, aastal 1921 usuteadust Müncheni ja Greifswaldi ülikoolis. Aastatel 1921–1927 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (õppides aastal 1922 Halle ülikoolis). Ta oli korporatsiooni Livonia vilistlane. 

Prooviaastal oli ta Viljandis. Aastatel 1928–1934 töötas ta Tallinnas usuõpetajana. Ordineeriti 22. juulil 1934 Danzigis õpetajaks.

Ta oli aastatel 1934–1936 Danzigi (praegu Gdansk) lähedal (Pomorze vojevoodkonnas) Stüblaus (praeguse nimega Suchy Dąb) ja Güttlandis (praegu Koźliny) abiõpetaja. Aastatel 1938–1940 oli ta abiõpetaja Etgerslebenis (Magdeburgi lähedal). Aastatel 1940–1941 ja 1942–1945 oli ta töödejuhataja Warthelandis, 1941–1942 ja 1945 oli ta Saksa armees. Aastatel 1945–1947 oli ta metsatööline Gifhornis (Alam-Saksi liidumaal). Aastatel 1947–1965 oli ta kirikuõpetaja Didderses (Gifhorni kreisis, Alam-Saksi liidumaal). Jäi aastal 1965 emerituuri, emerituuris olles elas Bad Sachsas (Alam-Saksi liidumaal), kus ta ka aastal 1972 suri.

## Viited

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000558,00240.html?prozent=
Pärja Nirk

**Pärja Nirk** (aastani 1971 **Pärja Ojari**; 18. juuli 1936 Tallinn – 30. juuni 1994 Tallinn) oli eesti keemik.

## Elulugu
Pärja Nirk oli pangaametniku tütar, Tavi Nirgi abikaasa.

1955. aastal lõpetas Nirk Tallinna 1. Keskkooli ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli üldise ja anorgaanilise keemia osakonna. Aastatel 1968–1971 õppis ta Keemia Instituudi sihtaspirantuuris Moskvas NSV Liidu TA N. S. Kurnakovi nimelises Keemia Instituudis, kus kaitses 1971. aastal ka keemiakandidaadi väitekirja. 

Ta oli aastatel 1971–1975 Keemia Instituudi nooremteadur, 1975–1992 Põllumajandusministeeriumi Aianduse Teadusliku Uurimise Kesklabori sektori juhataja, 1992–1994 Rahvusvahelise Taime- ja Saasteuuringute Labori teadur.

## Teadustöö
Pärja Nirk uuris ioonide hüdratsiooni, heitvete settemudade kasutamise võimalusi, mikro- ja makroelementide määramist taimedes ja muldades, nitraatide määramist puu- ja köögiviljades.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Keemia Instituudi teaduskaader 1947–1972. Tallinn, 1972, lk 18
Pärlselja pioneerilaager

**Pärlselja pioneerilaager** oli Pärnumaal, praeguse Lääneranna valla territooriumil asunud mereäärne pioneerilaager. Hiljem nimetati pioneerilaager ümber suvelaagriks, veelgi hiljem on laagril skautlik suunitlus. 

Pärlselja pioneerilaager avati 1970. aastate algul ning kuulus EKE Tehnokeskusele. Laagris said suvitada EKE süsteemi (KEK-id jmt) töötajate 6–14-aastased lapsed. Eesti Vabariigi taasloomise järel läks laager piirivalve käsutusse (1991), ent hilisematel suvedel on seal taas suvelaagreid peetud ning korraldatud erisündmusi (suvepäevad jmt).

Laagri viies majas (Pärlseljal "korpustes") oli algselt kohti 200 lapsele, hiljem lisandusid "korpus" 6, 7 ja 8 ning seeläbi 120 kohta. Igal rühmal oli kaks kasvatajat. Pioneerilaagri tööd juhtis laagriülem, igapäevaseid tegevusi koordineerisid vanempioneerijuht ja "instruktorid" (spordiinstruktor jne). 1970. aastate lõpust töötas laagris EÜE rühm. Pedagoogiline personal, ka laagriülem olid TPedI-st, köögipersonal TPI toiduainete tehnoloogia eriala üliõpilased. 

Laagris on klubihoone, söökla, saunahoone, lõkkeplats, staadion ja lipuväljak. Pärlselja rand on üldiselt liivane ning võrdlemisi järsult süveneva mereveega.

Pioneeri-, hiljem suvelaagri traditsioonide hulka on kuulunud Pärlikese ja Pärli valimine (alias laagri "miss" ja "mister"), pahupidipäev, öödisko, olümpiamängud, mitmesugused moeüritused, spordivõistlused naabruses asunud Varemurru laagriga jne.

1982. aasta kolmandas vahetuses päev enne külastuspäeva süttis administratiivhoone, mis põles maani maha koos personali elukorpusega. Keegi viga ei saanud. Järgmiseks suveks olid uued hooned püsti.

1984. aasta suvel tabas teist vahetust raske düsenteeriaepideemia.
Tiit Nirk

**Tiit Nirk** (sündinud 21. detsembril 1943 Pärnus) on eesti keemik.

## Elulugu
Tiit Nirk on juristi poeg.

1963. aastal lõpetas Nirk C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1968 elektrotehnikainsenerina TPI, 1971 TPI aspirantuuri. 1973. aastal kaitses ta Eesti Teaduste Akadeemias keemiakandidaadi kraadi.

Nirk oli 1968 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi insener, 1972–74 Küberneetika Instituudi nooremteadur, 1974–78 TPI vanemõpetaja, 1978–91 füüsikalise keemia kateedri (aastast 1992 õppetooli) dotsent, 1991–96 keemiateaduskonna prodekaan, 1996–2000 õppe- ja teadusosakonna ning 2000–05 õppeosakonna juhataja asetäitja, 2005. aastast materjaliteaduse instituudi pooljuhtmaterjalide tehnoloogia õppetooli dotsent, ühtlasi keemia ja materjalitehnoloogia teaduskonna õppeprodekaan.

## Teadustöö
Tiit Nirk on uurinud pooljuhtmaterjalide füüsikalist keemiat ja tehnoloogiat (A2B6-tüüpi pooljuhtühendite omaduste ja kristallvõre defektid) ning elektroluminofooride tehnoloogiat. Ta on Eesti Keemia Seltsi liige ja oli TTÜ osakonnanõukogu aseesimees (1980–91). Nirgilt on ilmunud üle 60 teaduspublikatsiooni, tal on 1 autoritunnistus.

## Teoseid
* Conductivity of CdSe and ZnSe in selenium atmosphere (kaasautor). // Phys. Status Solidi (A) 10 (1972) K27
* High-temperature conductivity of undoped and copper-doped cadmium selenide (kaasautorid M. Nõges, J. Varvas). // Phys. Status Solidi (a) 33 (1976)
* High temperature conductivity in the phase transition region (kaasautor K. Lott). // J. Crystal Growth 197 (1999) 3
* High temperature electrical conductivity in ZnS:Cu:Cl ceramics and in CdSexTe1-x polycristalline solid solutions (kaasautor). // Solid State Phenomena 67–68 (1999)
* Chemical self-diffusion in undoped ZnS and in undoped CdSe (kaasautor). Crystal Eng. 147 (2002) 5
* High temperature electrical conductivity in ZnSe (kaasautor). // Phys. Status Solidi 244 (2007) 5

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, lk 419
*
Burera

**Burera** (ka **Bulera**) on järv Rwanda Põhjaprovintsis Burera ringkonnas.

Burera järv on sopiline ja käänulise rannajoonega. Järves on mitu saart. Järve kagukaldal asub Cyeru.

Järvele on rajatud Ntaruka hüdroelektrijaam.

Burera järvest püütakse kala.

Burerast vahetult edelas asub Ruhongo järv. Järvi eraldab vaid umbes kilomeetri laiune maariba.

## Viited
Sõle Põhikool

**Sõle Põhikool** oli endine kool Tallinnas Pelgulinnas aadressil Sõle 40. 

Tallinna 8. keskkool alustas tegevust septembris 1973 25 klassikomplekti ja 760 õpilasega. 

Siis koliti tollase Tallinna 17. 8.-klassilise kooli (tänase Ristiku Põhikooli) hoonest uude hoonesse ja avati kaks kümnendat klassi. Kooli asukohaks sai varem venekeelse Tallinna 31. Keskkooli kasutuses olnud halvas seisukorras hoone, mida see kool oli kasutanud juba 10 aastat. 

2003. aastal tähistas kool 30. aastapäeva. Siis oli koolis 487 õpilast, kes olid jaotatud 23 klassikomplekti. Gümnaasiumiosas oli vaid kolm klassikomplekti. Põhikoolis oli iga klassiastet üldjuhul kaks. 6.–8. klassini oli paralleele kolm, sest õpiraskustega õpilastest olid moodustatud tasandusklassid. 

2007/2008. õppeaastal oli Sõle Gümnaasiumi 1.–9. klassis 305 õpilast ning gümnaasiumiosas õppis 17 õpilast (kõik lõpuklassis, sest kahel eelmisel õppeaastal ei avatud 10. klassi). Gümnaasium muudeti põhikooliks.

2010. aasta 1. septembrist liideti Sõle Põhikool Tallinna Pelgulinna Gümnaasiumiga ning sellega lõpetati Sõle Põhikooli tegevus.

## Kooli nimed
*1973. aastani **Tallinna 17. 8-klassiline kool**
*1973–1997 **Tallinna 8. Keskkool**
*1997–1998 **Tallinna Sõle Keskkool**
*14.09.1998–31.08.2007 **Sõle Gümnaasium**
*1.09.2007–1.09.2010 **Sõle Põhikool**

## Vaata ka
* Sõle Gümnaasiumi staadion

## Viited
ESDP

**ESDP** on lühend, mis võib tähendada:
***[[Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei]]**
***[[Euroopa ruumi arenguplaan]]** (*European Spatial Development Perspective*)
Kommeliinilaadsed

**Kommeliinilaadsed** (*Commelinales*) on õistaimede selts.

Seltsi kuulub viis sugukonda umbes 70 perekonna ja rohkem kui 800 liigiga. Enamik liike kuulub kommeliiniliste sugukonda.

## Sugukonnad
* kommeliinilised  (*Commelinaceae*)
* mardjalised (*Haemodoraceae*)
* *[[Hanguanaceae]]*
* *[[Philydraceae]]*
* pontedeerialised (*Pontederiaceae*)

## Välislingid
Ildar Nisamedtinov

**Ildar Nisamedtinov** (sündinud 7. oktoobril 1976 Tartus) on Eesti mikrobioloog.

## Elulugu
1994. aastal lõpetas Ildar Nisamedtinov Tallinna Reaalkooli ja 1999 Tallinna Tehnikaülikooli bio- ja toiduainete tehnoloogia erialal. 2001. aastal kaitses ta TTÜ-s magistrikraadi ja 2006. aastal loodusteaduste doktorikraadi väitekirjaga "Application of 13C and fluorescent labeling in metabolic studies of *S. cerevisia*".

Nisamedtinov praktiseeris 1999–2000 Kanadas Montrealis firma Lallemand, Inc. teadus-arenduslaboris, 2004. aastast on ta MTÜ Toidu- ja Fermentatsioonitehnoloogia Arenduskeskus teadus-arendustöö projektijuht, 2007. aastast ka TTÜ keemia ja materjalitehnoloogia teaduskonna dotsent.

## Teadustöö
Ildar Nisamedtinovi uurimisvaldkonnad on mikroobide ainevahetus, postgenoomne protsessidisain ja bioaktiivsed peptiidid. Ta on Eesti Mikrobioloogide Seltsi liige.

## Teoseid
* Continuous cultivation of insect and yeast cells at maximum specific growth rate (kaasautor). // Proceedings of the Estonian Academy of Sciences. Chemistry 47 (1998)
* Modification of A-stat for the characterization of microorganisms (kaasautor). // Journal of Microbiology Methods 55 (2003) 1
* Application of 13C-[2]- and 13C[1,2] acetate in metabolic labelling studies of yeast and insect cells. //  Antonie van Leeuwenhoek 89 (2006) 3–4
* The study of the fermentative growth of Saccharomyces cerevisiae S288C using auxo-accelerostat technique (kaasautor). // Modern Multidisciplinary Applied Microbiology. Exploiting Microbes and Their Interactions. Wiley-VCH (2006)
* Growth characteristics of Saccharomyces cerevisiae S288C in changing environmental conditions: auxo-accelerostat study (kaasautor). // Antonie van Leeuwenhoek 92 (2007) 1

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* 
* Ildar Nisamedtinov: "Pärmi paljud paled" Horisont, 3/2012