Austria Sileesia

:*Mitte segi ajada [[Sileesia hertsogkond|Sileesia hertsogkonnaga]].*

**Austria Sileesia** (saksa *Österreichisch Schlesien*; tšehhi *Rakouské Slezsko*; poola *Śląsk Austriacki*), ametlikult **Ülem- ja Alam-Sileesia hertsogkond** (saksa *Herzogtum Ober- und Niederschlesien*; tšehhi *Vévodství Horní a Dolní Slezsko*) oli autonoomne piirkond Böömimaa kuningriigis ja Austria keisririigis, 1867. aastast Tsisleitaania kroonimaa Austria-Ungaris. See kattub suuresti tänapäeva Tšehhi Sileesia piirkonnaga ja oli ajalooliselt osa suuremast Sileesia piirkonnast.

## Geograafia

Austria Sileesia koosnes kahest territooriumist, mida eraldas Morava Ostrava maariba Ostravice ja Odra jõe vahel.

Piirkond Ostravicest idas Cieszyni ümbruses ulatus Lääne-Karpaatide kõrgustikult (Sileesia Beskiidid) lõunas, kus see piirnes Ungari kuningriigiga, piki Olza ja (ülemjooksul) Wisła jõge Preisi Sileesia piirini põhjas. Idas eraldas Biała jõgi Bielsko juures seda Rzeczpospolita Väike-Poola maadest, mis liidendati Austria Galiitsia ja Lodomeeria kuningriiki pärast Poola esimest jagamist 1772. aastal.

Territoorium Odra jõest läänes ulatus Opava linnast kuni Bílá Vodani, seda piiras lõunas Ida-Sudeetide Hrubý Jeseníki mäeahelik, eraldades selle Moravast, ning põhjas Opava jõgi. Läänes moodustasid Kullamäed piiri Kladsko krahvkonnaga.

## Ajalugu

Ala moodustas esialgu keskaegse Sileesia hertsogkonna kaguosa, mis oli Piastide Poola kuningriigi provints. 14. sajandil kuulutas enamik Sileesia hertsogeid end Böömimaa vasallideks.

Tšehhi krooni maade hulka kuuluva Sileesia päris 1526. aastal pärast viimase Jagelloonist Böömimaa kuninga Ludvik II surma Mohácsi lahingus Habsburgide Austria ertshertsog Ferdinand I. Kui Habsburgist keisrinna Maria Theresia 1740. aastal trooni päris, esitas Preisi kuningas Friedrich Suur nõude Sileesia provintsile ja alustas 16. detsembril vastust ära ootamata esimest Sileesia sõda, käivitades sellega suurema Austria pärilussõja. Tema sõjakäik lõppes 1742. aastal Preisimaa võiduga Chotusitzi lahingus, mis viis Breslau ja Berliini lepinguteni ja Sileesia jagamiseni.

Lepingu tingimuste kohaselt sai Preisi kuningriik enamiku territooriumist, sealhulgas Böömimaa Kladsko krahvkonna; vaid väike osa Kagu-Sileesiast jäi Habsburgide monarhiale, nimelt:

* Ülem-Sileesia Tescheni (Cieszyni) hertsogkond,
* endise Määrimaa Opava hertsogkonna osad koos Krnovi hertsogkonnaga Opava jõest lõunas, need hõlmasid mitut Määrimaa enklaavi,
* Alam-Sileesia Nysa hertsogkonna lõunaosa Jeseníki ümber.

Need moodustasid Ülem- ja Alam-Sileesia hertsogkonna, mis jäi Böömimaa kroonimaaks pealinnaga Opavas. 1766. aastal anti Tescheni hertsogi tiitel Maria Theresia väimehele, Saksimaa printsile Albertile, samas Troppau ja Jägerndorfi hertsogi tiitel jäi Liechtensteinidele. Nysa territooriumi haldasid Wrocławi piiskopid residentsiga Jánský vrchi *(Johannisbergi)* lossis.

Kui Habsburgist keiser Franz II rajas 1804. aastal Austria keisririigi, sisaldas tema tiitel fraasi "Ülem- ja Alam-Sileesia hertsog". Keiser Ferdinandi põhjaraudtee liini pikendamisel Bohumíni jaamani 1847. aastal ühendati Austria Sileesia raudtee abil Austria pealinna Viiniga. Austria-Ungari kompromissi tulemusena muutus Ülem- ja Alam-Sileesia hertsogkond Austria Tsisleitaania kroonimaaks.

1918. aastal saadeti Austria monarhia laiali ja lõviosa Austria Sileesiast loovutati 1919. aasta Saint-Germaini rahuga äsjaloodud Tšehhoslovakkia riigile, välja arvatud Cieszyni Sileesia (endine Tescheni hertsogkond), mis pärast Poola–Tšehhoslovakkia sõda jaotati 1920. aastal piki Olza jõge, nii et idaosa läks Poola Sileesia vojevoodkonnale. Väiksemad hertsogkonna osad said samuti Poolale, samas kui nende lähedal asuv Preisi Sileesia Hlučíni piirkond läks Tšehhoslovakkiale.

## Rahvastik

Vastavalt Austria rahvaloendusele oli Austria Sileesia 1910. aastal koduks 756 949 inimesele, kes rääkisid järgmisi keeli:

* 43% – saksa
* 31% – poola
* 26% – tšehhi

### Suured linnad

Rohkem kui 5000 elanikuga linnad 1880. aastal:

### Haldus

Ülem- ja Alam-Sileesia hertsogkond oli esialgu jagatud kaheks ringkonnaks *([[Austria ringkonnad|Bezirke]])*: Teschen (*Těšínský kraj*) ja Troppau (*Opavský kraj*) keskusega Krnovis. Ida-Teschenis loodi 1754. aastal autonoomne Bielsko hertsogkond. Pärast 1848. aasta revolutsioone reorganiseeriti Austria Sileesia ringkondadeks:

* Freistadt Fryštát
* Freiwaldau Jesenik
* Freudenthal Bruntál
* Frydek Frýdek-Místek
* Hultschin Hlučín
* Jägerndorf Krnov
* Teschen Těšín
* Troppau Opava
* Wagstadt Bilovec