open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kara

**Kara** (korea keeles 카라) on Lõuna-Korea popmuusikaansambel. Ansambel loodi 2007. aastal.

Bändi nimi tuleb kreeka sõnast χαρά, mis tähendab rõõmu, kuid mida bänd tõlgendas meeldiva meloodiana.

2005. aastal lõpetas tegevuse Lõuna-Korea populaarne tüdrukutebänd Fin.K.L ja mõnda aega ei olnud Lõuna-Koreas väga menukat tüdrukutebändi. Selle niši pidi täitma Kara ja avalikkuse ootused olid kõrged. Bändi liikmed valis välja Lõuna-Korea tuntuim muusikaagentuur DSP Media, kes valis ka nende laulud ja otsustas nende kuvandi üle.

2007. aastal hakkas bänd tegutsema, esialgu kvartetina, avaldas singli "Break it" ja sama aasta märtsis plaadi "The First Blooming". Bänd püüdis läbi lüüa tugeva naise kuvandiga ning teha muusikat rütmi ja bluusi stiilis. Kuid avalikkus ei võtnud neid hästi vastu ja ärilises mõttes esikplaat äpardus. Järgmisel aastal lahkus Kim Sung-hee bändist oma vanemate survel ja tema asemele võeti kaks uut liiget Go Ha-ra and Kang Ji-young.

Bänd muutis oma kuvandit, püüdes välja näha loomulik ja armas, ning muusikastiili. 2008. aasta juulis ilmus neilt minialbum "Rock U". 2009. aastal ilmunud "Honey" oli bändi esimene laul, mis jõudis Lõuna-Korea edetabeli tippu. Sama aasta juuli ilmus nändi teine stuudioalbum "Revolution" ja sellelt sai hitiks laul "Mister".

Kara laiendas oma tegevust Jaapanisse ja osutus sealgi ülimalt populaarseks. Laulu "Mister" müüdi seal 2,4 miljonit eksemplari, millega osutus Jaapani kõigi aegade edukaimaks tüdrukutebändi singliks. Mittejaapanlastel on raske Jaapanis läbi lüüa, kuid Karat aitas see, et nad laulsid jaapani keeles ja nägid ka ise jaapanlaste moodi välja. Nende rekordi ületas juba järgmisel aastal jaapani tüdrukutest koosnev bänd AKB48. Ent Lõuna-Korea kõigi aegade edetabelis ei tõusnud "Mister" ega Kara järgnevad singlid ega albumid kõrgele kohale, sest bänd tegutses põhiliselt Jaapanis.

15. märtsil 2012 sai Karast esimene bänd, mis laskis müügile neid endid kujutavad nukud. Neid müüdi Jaapanis ja Lõuna-Koreas. 18. juunil 2012 lisandus bändi oma lõhnaaine. See töötati välja Pariisis ja oli väidetavalt mõeldud kingituseks lojaalsetele fännidele, ent seda ka müüdi.

2014 otsustasid Kara kaks liiget DSP Mediaga lepingut mitte pikendada. Nicole hakkas sooloartistiks ja Jiyoung Jaapanis näitlejaks. DSP Media otsustas nende asemele uue liikme võtta ja korraldas telekonkursi, mille võitja sai bändi uueks liikmeks. Osales 7 lauljat, neist 3 olid lagunenud tüdrukutebändi Puretty liikmed ja veel 2 olid varem osalenud laulustaarisaates. 1. juulil 2014 kuulutati võitjaks ja Kara uueks liikmeks Heo Youngji. Kuid Ahn Sojin, keda ei valitud, sooritas 8 kuud hiljem enesetapu.

15. jaanuaril 2016 teatas DSP Media, et Gyuri, Seunyeoni ja Hara leping lõppes ning kompanii neid ei pikendanud. Sellega saatis DSP Media bändi laiali. Youngji, kellel on DSP Mediaga endiselt leping, jätkab sooloartistina.

## Liikmed
Johannes (Rinne)

**Johannes** (kodanikunimega **Johannes Wilho Rinne**; 16. august 1923 Turu – 1. juuli 2010 Turu) oli Soome Õigeusu Kiriku pea tiitliga Karjala ja kogu Soome peapiiskop, aastatel 1996–1999 ühtlasi Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku pea *[[locum tenens]]*.

Ta oli 1987–2001 Soome õigeusu kiriku peapiiskop ning täitis aastatel 1996–1999 ka Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku juhi ülesandeid. 2001. aastal andis president talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi.

Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh Bartholomeos I ülendas Johannese 2001. aastal Nikea metropoliidiks. Selles ametis sai temast ajaloo esimene soomlasest piiskop, kes osales Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhaadi Püha Sinodi töös.

2002. aastal anti talle Püha Piiskop Platoni orden.

## Viited

## Välislingid
*Metropoliit Johannesele Platoni orden. Õhtuleht, 14. jaanuar 2002
*Suri Soome ja Eesti kirikujuht Johannes. Delfi, 2. juuli 2010
*
Lähisantarktiline kliima

**Lähisantarktiline kliima** on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik lähisantarktilisele kliimavöötmele. See on levinud Lõuna-Jäämeres ning Vaikse, Atlandi ja India ookeani lõunaosas.  

Talvel valitsevad siin antarktilised õhumassid, mis põhjustavad madalaid õhutemperatuure. Suvel esinevad parasvöötme õhumassid, mis on soojemad ja niiskemad.

Suvised õhutemperatuurid on kogu kliimavöötme ulatuses ühtlased – umbes 0 ˚C. Talvised õhutemperatuurid alanevad kliimavöötme põhjapiirist lõuna poole minnes ning ulatuvad kuni &minus;20 ˚С ja madalamale. Selles piirkonnas esinevad sageli tsüklonite keskused. Selle tõttu on pilvisus päris suur, tihti esineb udu ja sajab.

Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastavad lähisantarktilisele kliimatüübile Dfc, Dwc, Dfd ja Dwd.
2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste koosseisud

2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalturniirile Lõuna-Aafrika Vabariigis pääses 32 meeskonda 8 alagrupis. Igas meeskonnas on 23 mängijat. Alaliidud pidid teatama mängijate nimekirja 1. juuniks 2010.

## Grupp A
### Lõuna-Aafrika Vabariik

Peatreener: Carlos Alberto Parreira

Väravavahid:

Kaitsjad:

Poolkaitsjad:

Ründajad:

### Mehhiko

### Prantsusmaa

### Uruguay

## Grupp B
## Grupp C
## Grupp D
## Grupp E
### Holland

Peatreener: Bert van Marwijk

Väravavahid:

           
Kaitsjad:

Poolkaitsjad:

Ründajad:

### Jaapan

### Kamerun

### Taani

## Grupp F
## Grupp G
## Grupp H
Kaootilised kiudpilved

**Kaootilised kiudpilved** (*cirrus intortus* ehk *Ci intortus* ehk *Ci int*) on kiudpilvede vorm, mis avastati 1951. aastal. Need koosnevad väga erilisel kombel omavahel läbipõimunud niitidest, mis moodustavad taevas valgeid tompe ning kerajaid või lilletaolisi kujundeid.  

Kaootilised kiudpilved koosnevad jääkristallidest, mis tekivad jäätunud veepiisakestest. Nad esinevad hea ilma ja tõusva õhuvoolu korral, kui saabub soe front. Parasvöötmes paiknevad need 7–10 km ja troopikas 17–18 km kõrgusel. Pilvekihi paksus ulatub mitmesajast meetrist kuni mitme kilomeetrini. 

Kaootilised kiudpilved on tavaliselt läbipaistvad ning päevavalgust ei vähenda. Sademeteks on väikesed jääkristallid, millest pilved koosnevad. Jääkristallid kukuvad aeglaselt ja tavaliselt aurustuvad kõrgel õhus maapinnale jõudmata.

## Viited

## Välislingid
*Kaootiliste kiudpilvede pilt
Jevreinovi väin

**Jevreinovi väin** ehk **Viies Kuriili väin** (vene keeles пролив Евреинова ehk Пятый  Курильский  пролив) on väin Vaikse ookeanis Venemaa idaosas, eraldab Onekotani Makanruši saarest ning ühendab Ohhoota merd Neljanda Kuriili  väinaga.

Väin paikneb Sahhalini oblasti akvatooriumis.

Jevreinovi väin on saanud nime valgevene maadeavastaja Ivan Jevreinovi järgi. 

## Viited
Bert Pringi

**Bert Pringi** (sündinud 6. juulil 1976) on eesti laulja ja hääletreener ning -pedagoog. 

Ta õppis aastatel 1995–1998 Tallinna Muusikakoolis ja täiendas Taanis Complete Vocal Institute 'is Catherine Sadolin'i juures.  Bert Pringi töötab hääletreenerina huvikoolis WAF ja erialaõpetajana ning hääleseadjana Tallinna Muusika- ja Balletikoolis. Bert Pringi  lõpetas 2020. aastal Tallinna Ülikooli kutsepedagoogika erialal. 

Tema esimene suurem avalik ülesastumine oli ETV lauljate võistlusel "Kaks takti ette" (1998/1999). Pringi pääses võistluse finaali ja jäi 5.-6. kohta jagama oma parima sõbra Maikeniga. 

Suurema saavutas Pringi rollidega muusikalides. Tal oli peaosa Tallinna linnahallis etendunud lavastuses "Hull sinu järele" (2004, Linnahall). Ta on löönud kaasa muusikalides  "Kuningas ja mina" (1998, Linnahall) ,"La Cage Aux Folles ehk Linnupuur" (1999, Linnahall), "Väike õudustepood" (1999, Eesti Draamateater), "Vampiiride tants" (2000, Linnahall), "Miss Saigon" (2001, Linnahall),  "Hüljatud" (2002, Linnahall), "West Side Story" (2004, Vanemuine),  "Tuhkatriinu" (2005, Linnahall), "Cats" (2005, Vanemuine) , "Grease" (2003, Eesti Nukuteater), "Cabaret" (2003, Vene Draamateater), "Tutvumiskuulutus" (2007, Vene Draamateater), "Nii on meil moes" (2008, Linnahall).

2017. aastal eetrisse läinud TV3 saate "Su nägu kõlab tuttavalt" 6. hooaja esimeses saates parodeeris Bert Pringi Heli Läätse laulu "Kaunid baleriinid", teises saates Nicki Minaji laulu "Anaconda". Kolmandas saates esitas Bert Sam Smithi laulu "Lay Me Down" ning neljandas parodeeris Dagö laulu "Muusik". Viiendas saates parodeeris ta Onu Bella laulu "Ma võtsin viina". 

Pringi on esinenud meelelahutajana ka kruiisilaevadel. Ta oli solist ja tantsija Tallinki meelelahutusprogrammis. Ta on osalenud solistina ja ka taustalauljana Eesti Laulu konkursil.

## Viited
402

**402. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Arcadius ja Flavius Honorius.
*Läänegoodid tõrjuti pärast Stilicho juhitud Rooma vägede käest Pollentia lahingus lüüasaamist Itaaliast välja. Ravennast sai Lääne-Rooma keisririigi pealinn.
*10. jaanuaril 402 kuulutas keiser Arcadius oma aastase poja Theodosiuse augustuseks.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*...

## Viited
408

**408. aasta**

## Sündmused
*Arcadiuse järel sai 1. mail Ida-Rooma keisriks Theodosius II
*Vana-Rooma konsulid olid Anicius Bassus ja Flavius Philippus.
*Constantinus III kuulutas Lääne-Rooma keisririigi pealinnaks Arles'i.
*Tapeti Flavius Stilicho,kes juhtis tegelikult Honoriuse varjus Lääne-Roomat. 

## Sündinud
* ...

## Surnud
*1. mai – Arcadius, Ida-Rooma keiser

## Viited
Antratsiit

**Antratsiit** (ladina keeles *anthracites*, vanakreeka keelest ἄνθραξ – 'süsi; karbunkul') on vanim ja kõrgema moondetasemega kivisöe modifikatsioon.

Antratsiidile on iseloomulik suur tihedus (1500–1700 kg/m³) ja metalliläige. Selle süsinikusisaldus on üle 86%. Antratsiiti kasutatakse suure kütteväärtusega tahkekütusena (kütteväärtus 8100–8350 kcal/kg), see põleb peaaegu suitsuta.

Maailma uuritud antratsiidivarud on 28,2 miljardit tonni, sealhulgas Venemaal 6,7 miljardit tonni ja USAs 6,3 miljardit tonni. Peamised söebasseinid on Pennsylvanias (USA), Albertas (Kanada), Vitbankis (LAV), Donbassi idaosas (Ukraina) ning Venemaal Kuzbass, Tungusk, Taimõr, Gorlovsk ja Ida-Donbass.

Antratsiiti kasutatakse energeetikas, mustas ja värvilises metallurgias, muu hulgas ka adsorbentide, elektroodide, elektrokorundi ja süsimikrofonide tootmiseks.

## Antratsiidi liigid
Rahvusvahelise söeklassifikatsiooni järgi on antratsiite kolme liiki:
***Meta-antratsiit** (mittelenduva süsiniku sisaldus kuni 98% ja lenduvate osakeste sisaldus kuni 2%)
***Antratsiit** (vastavalt 92–98% ja 2–8%)
***Semiantratsiit** ehk **poolantratsiit** (vastavalt 86–92% ja 8–14%)

## Viited

## Välislingid
Paul Plath

**Paul Wilhelm Ernst Plath** (9. mai 1865 Pärnu – 8. jaanuar 1935 Tallinn) oli Eesti vaimulik ja koolmeister.

Lõpetas Pärnus gümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1883–1889. Korporatsioon Neobaltia liige.

Oli prooviaastal Vändra ja Käina koguduses. Ordineeriti õpetajaks 10. juunil 1890.

Oli aastal 1890 Käina Martini koguduse adjunkt ja 1890–1891 Rõuge Maarja koguduse adjunkt. 1891–1921 oli ta Käina Martini koguduse õpetaja, olles aastatel 1902–1920 lisaks Saarte-Lääne praostkonna praost. Oli aastatel 1915–1917 Siberisse asumisele saadetud. 1921–1927 oli ta Tallinna Toomkooli ülemõpetaja.

## Isiklikku
Tema poeg Gerhard Alexander Robert Plath oli Peetrimõisa koguduse õpetaja, teine poeg Werner Arthur Wolfgang Plath oli arst, pojapoeg (Gerhard Alexander Roberti poeg) Volker Plath on pastor Saksamaal.

## Viited
Risti kogudus

EELK **Risti kogudus** on luterlik kogudus Harju-Ristil.

Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda. Risti kogudusele kuulub Risti kirik.

Koguduse õpetaja on Annika Laats, organist Helle Suurlaht, juhatuse esimees Anneli Pärlin.

Jumalateenistused on kuu 2. ja 4. pühapäeval algusega kell 13.00 Risti kirikus.

Kuigi kogudus tegutseb väikeses maakohas, kus inimesi jääb järjest vähemaks, oli see 2016. aastal EELK kõige kiiremini kasvav kogudus.

## Ajalugu
1638. aastal sai Risti kihelkonnakirik endale omaette vaimuliku, keda nimetati ainult diakoniks, sisuliselt Harju-Madise koguduse abipastoriks Ristil. Põhjasõja järel jäi Risti enam kui pooleteiseks sajandiks Harju-Madise kirikuõpetajate teenida. 1870. aastal eraldati Harju-Madisest iseseisev Risti kogudus.  1653. aastal  liideti Risti kogudusega Nõva, Lääne-Nigula kihelkonnast ja Pakri saarte kirikud, mis arvati Risti koguduse abikirikuteks. Suur- ja Väike-Pakri saarte kogudused liideti 1897. aastal Tallinna Rootsi-Mihkli kogudusega.
## Koguduse vaimulikud
*1563–1565, Oloff Hälsingius, Padise kloostri ja Harju-Risti pastor, Madise ja Risti koguduste ühine vaimulik
*1585–1595, Martin Nandelstedt

*1639–1641, Heinrich Göseken, Harju-Madise koguduse pastor
*1641–1684, Johann Haquinus Forselius,  Harju-Madise ja Risti koguduse  pastor
*1684–1696, Gabriel Herlin
*1696–1709, Johannes Aulinus
*1712–1717, Johannes Matthias Arvelius, Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse pastor
*1760–1776, Johann Christoph Henckel, Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse pastor
*1806–1821, Peter Carlblom, Harju-Madise ja Risti koguduse pastor
*1822–1857, Carl August Wehrmann,  Harju-Madise ja Risti koguduse  pastor
*1857–1870, Nikolaus Friedrich Hermann Spindler, Harju-Madise ja Risti koguduse  pastor
*1881–1893, Ernst von Mickwitz, Risti koguduse  pastor
*1910–1916, Carl Hugo Hahn, Risti koguduse  pastor
*1916–1923, Roderich Bidder,  Risti koguduse  pastor ja  kirikuõpetaja
*1924–1934, Wilhelm Reinhold Schwartz, Harju-Risti ja Nõva koguduse kirikuõpetaja 
*1935–1937, Kristjan Valdma.  Harju-Risti ja Nõva koguduse kirikuõpetaja
*1938–1943, Ernst Puusepp
*1943–1949, Martin Terasmaa,  Risti, Harju-Madise ja Nõva Püha Olevi koguduse kirikuõpetaja
*1949–1960, Heinrich Laas, Harju-Madise ja Risti koguduse kirikuõpetaja
*1960–1981, Raul Ok, hooldas ka Harju-Madise ja Nõva kogudust
*1982–2004, Urmas Arusoo, EELK Risti koguduse õpetaja
*2004–2005, Joel Siim, hooldajaõpetaja Harju-Madiselt
*2005 – , Annika Laats, EELK Risti koguduse õpetaja

## Vaata ka
Risti koguduse vaimulikud, Padise klooster, Risti kihelkond, Risti kirikumõis - Arumõisa
## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Risti, e-kirik.eelk.ee, 18. mai 2023
* Koduleht
Viru-Nigula kogudus

EELK **Viru-Nigula kogudus** on luterlik kogudus Viru-Nigulas, mis kasutab Viru-Nigula kirikut.

Kogudus kuulub Viru praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on alates 15. juunist 2025 Aili Ilves, diakon Ahti Bachblum, juhatuse esimees Veiko Oder. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 14 Viru-Nigula kirikus.

## Viru-Nigula ([[Mahu]]) koguduse õpetajate loend
Loend on mittetäielik:

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets,  Koguduse lugu: Viru-Nigula kogudus, e-kirik.eelk.ee, 21. juuli 2022
Chahār Maḩāll va Bakhtīārī provints

**Chahār Maḩāll va Bakhtīārī provints** 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Jaguneb seitsmeks maakonnaks. 

Provintsis asub Z̄āgrose mäestiku kõrgeim tipp Zardkūh (4548 m).

Pealinn on Shahr-e Kord. Teised suuremad linnad on Shahrekian, Hafshejan, Borūjen, Lordegan ja Farsan.

Lisaks pärsia keelele räägitakse provintsis ka bahtiari ja luri keelt. 

## Haldusjaotus

}

## Välislingid
*Provintsi koduleht
Paide Püha Risti kogudus

EELK **Paide Püha Risti kogudus** on luterlik kogudus Paides, mis kasutab Paide kirikut.

Kogudus kuulub Järva praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Andres Tšumakov, juhatuse esimees Aivar-Joel Rikk ja organist Olaf Lääne.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Paide kirikus.

## Paide Püha Risti koguduse vaimulikud
Loend on mittetäielik:

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Paide, 23. veebruar 2023
Worlds Apart

**Worlds Apart** on mitme asja nimi:

***[[Worlds Apart (ansambel)|Worlds Apart]]** on 1992. aastal asutatud rahvusvahelise koosseisuga poistebänd;
***[[Worlds Apart (Austraalia ansambel)|Worlds Apart]]** on 2000. aastate algul loodud Austraalia ansambel;

***[[Worlds Apart (firma)|Worlds Apart]]** on Suurbritannia firma, mis toodab laste mänguasju;

***"[[Worlds Apart (Saga album)|Worlds Apart]]"** on Kanada ansambli Saga album 1981. aastast;
***"[[Worlds Apart (Subhumansi album)|Worlds Apart]]"** on Suurbritannia ansambli Subhumans album 1985. aastast.
Boris Merilain

**Boris-Angelo Merilain** (kuni 27 märts 1935 **Merguljev**; sündinud 25. juulil 1932) on eesti endine poliitvang ja kirjamees.

Aastatel 1959–1975 oli ta Moskva jääballeti artist.

Ta töötas aastaid Nõmmel postiljonina.

Ta on avaldanud erinevates ajalehtedes (ka maakonnalehes Hiiu Leht) reisikirjeldusi, raamatuarvustusi jms.

## Isiklikku
Tema teine abikaasa on meteoroloog Merike Merilain.

## Viited

## Kirjandus
*Ave Alavainu. "Üks isevärki mees". Hiiumaa, 11. september 2004. Lk 5
*Kristel Schwede. "Endisest poliitvangist Moskva jääballeti solistiks". 60pluss.ee, 24. jaanuar 2010

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Juhan Kivirähk

**Juhan Kivirähk** (sündinud 2. juulil 1957 Tallinnas) on eesti sotsioloog.

Ta töötas Turu-uuringute ASi uuringujuhina.

## Haridus
Ta on õppinud Tallinna 32. Keskkoolis. Ta on lõpetanud 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusküberneetika erialal ning on õppinud Eesti Teaduste Akadeemia mittestatsionaarses sihtaspirantuuris Leningradi Sotsiaalmajanduslike Probleemide Instituudis. 

## Töö
Avaliku arvamuse uuringuid hakkas ta tegema Televisiooni- ja Raadiokomitee Informatsiooni- ja Arvutuskeskuses, töötades 1984–1988 sealses auditooriumi uuringute osakonnas. Ta on turu- ja arvamusuuringute ettevõtete AS Emor (1990) ja OÜ Uuringukeskus Faktum (2002) asutajaid ning olnud kolme ettevõtte juht: AS Emor asedirektor aastatel 1990–1995, Turu-uuringute AS asedirektor 1998–2002 ja Uuringukeskus Faktum juhataja 2003–2005. Aastatel 1995–1998 töötas Kivirähk pool aastat siseministri nõunikuna, seejärel sama kaua Sõnumilehe arvamustoimetajana ja pisut üle kahe aasta peaministri nõunikuna / valitsuse pressibüroo direktorina. Hiljem on ta olnud Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse sotsioloogilise uurimissuuna vanemteadur.

Ta osales 2001. aastal Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast. 

Ta kuulub Eesti Sotsioloogide Liitu.

### Artikleid
*Juhan Kivirähk, Rain Rosimannus, Indrek Pajumaa (1993). The Premises for Democracy: A Study of Political Values in Post-Independent Estonia. Journal of Baltic Studies, Vol. XXIV, 2, lk. 149-160.
*Juhan Kivirähk: Uue kolmikliidu verine algus. Eesti Päevaleht, 30. aprill 2007
*Juhan Kivirähk: Rahvaliidu vanade vankrite peapööritus. Eesti Rahvusringhääling, 28. mai 2010
*Juhan Kivirähk: kuidas muuta Eesti poliitika targemaks ja usaldusväärsemaks. Postimees, 29. mai 2010

## Tunnustus
*2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2006 – aasta missiooniinimene
*2007 – pressisõber

## Isiklikku
Tema ema oli nukunäitleja Ingrid Kivirähk, vend on kirjanik Andrus Kivirähk ja õde ajakirjanik Tiina Vapper. Ta on abielus, peres on poeg ja tütar.

## Viited

## Välislingid

*Elulugu
*Juhan Kivirähk: unustage valima minnes lubadused Eesti Päevaleht, 29. jaanuar 2011
Joosep Meeri

**Joosep Meeri** (4. veebruar 1870 Viljandimaa – 23. oktoober 1929 Reigi) oli eesti vaimulik.

Lõpetas aastal 1896 Hugo Treffneri Gümnaasiumi, tehes küpsuseksamid eksternina Narva kroonugümnaasiumi juures. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1896–1901. Prooviaastal oli ta Anseküla ja Püha koguduses. Ordineeriti õpetajaks 15. veebruaril 1904.

Oli aastatel 1903–1926 Muhu Katariina koguduse õpetaja. Valekaebuse põhjal süüdistati teda aastal 1915 Vene riigi äraandmises ja ta viidi Neevalinna Peeter-Pauli kindlusesse kaheks nädalaks vangi ja edasi asumisele Nižni Novgorodi. Pääsenud 1917 aasta suvel koju tagasi, ei saanud ta kodus ollagi: sõdurid viisid ta koos abikaasaga oktoobris Kroonlinna (kusjuures neid taheti teel tappa), sealt edasi Staraja Russasse. Muhusse tagasi sai ta 1918. aasta suvel. 1926–1929 oli ta Reigi Jeesuse koguduse õpetaja. Reigis ta ka suri. Joosep Meeri maeti Muhu kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*http://www.eestikirik.ee/node/7171
Mark Nerling

**Mark Nerling** (18. märts 1916 Turkestan – 5. juuni 1983 Hamburg) oli saksa ja Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna Toomkoolis ja Tartu gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1933–1937. Lõpetas ülikooli teoloogiamagistri kraadiga. Magistritöö teema oli "Eestimaa konsistoriaalringkonna kiriklik tegevus 1836–1914 sinodiprotokollide põhjal". 1950. aastal kaitses Kieli ülikoolis teoloogiadoktori väitekirja teemal "Christian Hoburgs Streit mit den geistlichen Ministerien von Hamburg, Lübeck und Lüneburg. Ein Beitrag zur Auseinandersetzung zwischen Spiritualismus und Orthodoxie im 17. Jahrhundert". Ordineeriti õpetajaks 15. oktoobril 1939 Konrad von zur Mühleni poolt Tallinna Niguliste kirikus (koos Burchard Liebergi ja Gert Gustav August Rennenkampffiga).

Vabastati 7. detsembril 1939 EELK teenistusest seoses sõja jalust põgenemisega Saksamaale. 

Alates 1940 teenis Lääne-Preisimaal Raudeni kogudust Marienwerderi kreisis (praegu Kwidzyni maakonnas, Pomorze vojevoodkonnas), aastatel 1942–1945 oli sõjaväeteenistuses. 1945. aastal oli ta Ansbachis ja Hamburgi Püha Peetri kirikus pastor. 1945. aasta detsembrist kuni aastani 1952 oli ta pastor Nettelnburgis (Hamburgi linnaosa). Aastatel 1952–1957 oli ta Hamburgi Evangeelse Akadeemia õppejuhataja. Aastatel 1957–1968 oli ta Hamburgi maakiriku sotsiaalameti juhataja ja kirikuvalitsuse liige. Aastatel 1968–1974 oli ta Hamburgi Bergedorfi linnaosa Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Aastatel 1974–1979 oli ta Hannoveri maakirikus sotsiaalpastor. Jäi 1979. aastal emerituuri.

## Viited
Krenitsõni väin

**Krenitsõni väin** ehk **Kuues Kuriili väin** (vene keeles пролив Креницына ehk Шестой Курильский пролив) on väin Vaikse ookeanis Venemaa idaosas, eraldab Makanruši saart Harimkotani saarest ning ühendab Ohhoota merd Vaikse ookeaniga.

Krenitsõni väina laius on 15 km.

Väin paikneb Sahhalini oblasti akvatooriumis ja selle rannik on asustamata.

Krenitsõni väin on saanud nime maadeavastaja Pjotr Krenitsõni järgi.
Parasvöötme kliima

**Parasvöötme kliima** ehk **paraskliima** on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik paraskliimavöötmele. See on levinud nii põhja- (Põhja-Ameerika ja Euraasia põhjaosas ning Vaikse ja Atlandi ookeani vastavatel laiuskraadidel) kui ka lõunapoolkeral (Lõuna-Ameerika lõunaosas ning Vaikse, Atlandi ja India ookeani vastavatel laiuskraadidel). 

Kuna parasvöötmes suubuva päikesekiirguse hulk muutub aastaajati, siis eristatakse seal selgelt nelja aastaaega. Suvel on kiirgusbilanss kõrge ja väikese pilvisusega piirkondades sarnaneb see troopika omaga. Talvel on kiirgusbilanss mandritel negatiivne.

Samuti on parasvöötmes aktiivne tsüklonite tegevus, sest vöötmes esinevad polaarsed ja arktilised frondid. Seetõttu on ilm seal väga muutlik. Tihti suubuvad sinna nii arktilised kui ka troopilised õhumassid, mille tõttu võib õhutemperatuur järsult muutuda.

Kuna parasvöötme ulatus on mitu tuhat kilomeetrit, siis erinevad eri kohtade kliimatingimused suuresti. Selle tõttu eristatakse paraskliima sees mitut kliimatüüpi:
*mereline paraskliima ehk parasvöötme mereline kliima,
*üleminekuline paraskliima ehk parasvöötme üleminekuline kliima,
*mandriline paraskliima ehk parasvöötme mandriline kliima,
*mussoonparaskliima ehk parasvöötme mussoonkliima.

## Tüüpilised kliimadiagrammid

Pilt:Plymouth-kliima.svg|Merelise paraskliima kliimadiagramm (Plymouth, Suurbritannia)
Pilt:Varssavi-kliima.svg|Üleminekulise paraskliima kliimadiagramm (Varssavi, Poola)
Pilt:Irkutsk-kliima.svg|Mandrilise paraskliima kliimadiagramm (Irkutsk, Venemaa)
Pilt:Vladivostok-kliima.svg|Mussoonparaskliima kliimadiagramm (Vladivostok, Venemaa)


Põhjapoolkeral esinevad kõik need kliimatüübid, aga lõunapoolkeral mandrilist paraskliimat peaaegu pole. Ookeanide piirkondades kujuneb mereline paraskliima, mandrite siseosas mandriline paraskliima. Väga erinev on mandrite lääne- ja idarannikute kliima. Läänerannikute kliima kujuneb mereliste õhumasside mõjul, neile on iseloomulik üleminekuline paraskliima. Mandrite idarannikutel, eriti Aasias, kujuneb mussoonparaskliima.

Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastavad paraskliimatüübile kliimatüüpide variandid Df ja Dw.
Falkirk

**Falkirk** on linn Suurbritannia põhjaosas Šotimaal, see on Falkirki omavalitsuse halduskeskus.

## Ajalugu
Falkirki tänane asustusala oli strateegilise tähtsusega juba 2. sajandil, kui roomlased ehitasid Clyde'i lahe ja Forthi lahe vahele Antoninuse valli, mille üks kindlustornidest asus praeguses linnas. 6. ja 7. sajandil sinna jõudnud kristlikud misjonärid ehitasid kiriku, mille järgi sai linn oma nime. Šoti keeles tähendab *Fawkirk* tõlkes 'täpilist kirikut'.

22. juulil 1298 said Falkirki lahingus šotlased William Wallace'i juhtimisel lüüa kuningas Edward I vägedelt.

7. jaanuaril 1746 said Teises Falkirki lahingus valitsusväed lüüa jakobiitidelt.

18. sajandi lõpus rajati linna rauasulatustehas ja hakati rajama Forthi-Clyde'i kanalit.


2007-07-04-06151 GreatBritain Falkirk.jpg|Falkirk Wheel
Falkirk Wheel Timelapse, Scotland - Diliff.webm|Falkirk Wheeli tegevuse jäädvustus videol


## Sport
Linna jalgpalliklubi FC Falkirk mängib Šotimaa esiliigas.

## Välislingid
Revolutsioonilised Rakud

**Revolutsioonilised Rakud** (saksa keeles *Revolutionäre Zellen*, lühend *RZ*) oli üks tähtsamaid vasakäärmuslikke terroriorganisatsioone Lääne-Saksamaal.

Revolutsioonilised Rakud asutati 1973. aastal Lääne-Saksamaa iseseisvatest sõjaväegruppidest, nagu Autonomen ja Rote Zora.

1976. aastal kaaperdasid Revolutsiooniliste Rakkude terroristid Wilfried Böse ja Brigitte Kuhlmann koos kahe palestiina terroristiga Kreeka õhuruumis Air France'i  reisilennuki Airbus A300 260 inimesega pardal, mis lendas Tel Avivist Pariisi vahepeatusega Ateenas. Lennuk suunati Entebbe lennujaama Uganda pealinnas Kampalas. Neid aitas sealne diktaator Idi Amin. Kuid kui Iisraeli sõdurid päästsid pantvangid, hukkusid nii Böse kui ka Kuhlmann.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist ning Lääne- ja Ida-Saksamaa taasühendamist hakkas organisatsiooni tähtsus vähenema. Nende viimane terroriakt toimus 1993. aastal.

Revolutsioonilised Rakud on küll vähem tuntud kui Punaarmee Fraktsioon, aga oma 20 tegevusaasta jooksul korraldasid nad rohkem terroriakte. Korraldati 186 rünnakut, sealhulgas 40 Lääne-Berliinis.
Cirrus radiatus

**Cirrus radiatus** (*Ci radiatus* ehk *Ci rad*) on kiudpilvede vorm. Pilved moodustavad ribasid, mis näivad koonduvat horisondil ühte punkti või kahte punkti teineteise vastas. 
Tavaliselt ulatuvad *cirrus radiatus*e vöödid kõrgemale kui 45 kraadi; kõrgemal nad tihenevad. 

Vanarahva poolt sai see pilvenähtus nime **Noalaev**. 

*Cirrus radiatus*e ilmumine taevasse näitab, et läheneb tsüklon ja lähiajal hakkab sadama. 

## Viited

## Välislingid
*Cirrus radiatus Ilm.ee lehel
Käina Martini kogudus

EELK **Käina Martini kogudus** on luterlik kogudus Käinas, mis kasutab teenistusteks Käina kogudusemaja (Lootuse 4), kuna Käina kirik on ikka veel varemetes, ja Kassari kabelit.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Hüllo-Kristjan Simson, organist Siiri Rüütelmaa, juhatuse esimees Tiina Veem.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 15 Käina kogudusemajas või Kassari kabelis.

## Käina koguduse õpetajate loend

## Viited

## Kirjandus
*Hugo Richard Paucker "Ehstlands Geistlichkeit in geordneter Zeit- und Reihefolge". Reval, 1849
Makanruši saar

**Makanruši saar** (vene keeles Маканруши ehk Маканру ehk Макансу, jaapani keeles 磨勘留島) on Suur-Kuriilide Põhjarühma asustamata saar Venemaa idaosas. Kuulub Sahhalini oblasti koosseisu. 

Jevreinovi väin eraldab Makanruši saart Onekotani saarest, mis asub 29 km kaugusel kagus, Neljas Kuriili väin eraldab seda Paramuširist (60 km kirdes). 20 km kaugusel läänes asuvad Avosi kaljud.

Saare pindala on 49 km², pikkus põhjast lõunasse 10 km, läänest itta 7,5 km. Saare moodustab kustunud vulkaani (Makanruši mägi, 1169 m) veepealne osa. 

Kvaliteetse joogiveega Pitjevoi oja suubub Vostoki lahte saare kaguosas. Teiste ojade vesi sisaldab palju väävlit.

Saarel elutsevad rebased ja väikesed närilised. Mäe jalamil kasvavad lepad, rannikul on niidud, kus kasvavad murakas, kukemari, kirju liilia, nõges, lobeli upsujuur. Ranna ääres kasvab lehtadru.
Lihula Eliisabeti kogudus

EELK **Lihula Eliisabeti kogudus** on luterlik kogudus Lihulas, mis kasutab Lihula kirikut.

Kogudus kuulub EELK Lääne praostkonda.

Koguduse õpetaja on Kaido Saak, organist Raili Küttmann, juhatuse esimees Jaak Kastepõld.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Lihula kirikus.
## Koguduse vaimulikud
*1241, Waltherus, sacerdos , katoliku preester
*1307, Raro 
*1433, Tzander Tittewer, sacedos, 
*1507, Paul Smidt, vikaar
*1570, Johan Gerner 
*...1586.., Urban Milde, Lihula luterlik pastor
*...1588..., Joachim Strassenburgh
*..1595/1597.., Elias Dubberch, Lihula ja Kirbla koguduse pastor
*1617, Johan Kaspar Carolides 
*1627,  Christianus Dõnndorf
*1646, Christian Tredenap 
*Baltasar Lephardt 
*1662, Erich Capstadius 
*1670, Andreas Jenitz (Janets)
*1672, Johan Böcler
*1673–1709/1710, Peter Anton Udam (1644–1709/1710)
*1710, Johann Eberhard Udam (1683–1719)
*Johan Levanus (surn. 1726),  Lihula ja Kirbla koguduse pastor
:1728. aastal ühendati Lihula ja Kirbla kogudused,  kokkuliidetud kihelkonnas säilisid kaks kirikut ja kaks pastoraati
*1727–1750, Mikael Levanus (1694-1764), Lihula ja Kirbla koguduse pastor
*–1783, Friedrich Levanus (surn. 1783),
*1783–1796, Joachim Gottlieb Schwabe, Lihula ja Kirbla koguduse pastor
*1797–1838, Christoph Friedrich Mickwitz, Lihula ja Kirbla koguduse pastor
*1838–1852, Otto Wilhelm Ludwig Kettler, Lihula ja Kirbla koguduse pastor
*1852–1890, Bernhard Justus Thomas Spindler, Lihula ja Kirbla koguduse pastor, Peterburi VELK Peakonsistooriumi assessor
*1890–1923, Wilhelm Dietrich Pezold, Lihula ja Kirbla koguduse kirikuõpetaja,  Maa-Lääne praostkonna praost 1902–1920
*1924–1944, Otto Luberg, Lihula koguduse kirikuõpetaja
*1945–1946, Leo Vool, hooldajaõpetaja Karuselt
*1946–1950, Hugo Valma,  Lihula ja Hanila Pauluse koguduse hooldajaõpetaja
*1950–1954, Valter Ilves
*1954–1960, Nikolai Tamm
*1960–1963, Johannes Kivisalu
*1963–1968, Toomas Paul, Lihula koguduse ja Martna Püha Martini koguduse hooldajaõpetaja, Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse kirikuõpetaja
*1968–1972, Eduard Lillepuu, hooldajaõpetaja Ridalast
*1972–1977, Armand Leimann, hooldajaõpetaja Kullamaalt
*1974–1984, Hermann Lusikas, hooldajaõpetaja Tõstamaalt
*1984–1994, Endel Apsalon
*1994–1997, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*1997–1997, Harry Madisson
*1997–2004, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*2004–, Kaido Saak, Lihula, Karuse ja  Mihkli koguduse kirikuõpetaja, 2019. aastast EELK Lääne praost

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets. Koguduse lugu: Lihula, e-kirik.eelk.ee, 12. okt. 2023
Forthi laht

**Forthi laht** (inglise keeles *Firth of Forth*, gaeli keeles *Linne Foirthe*) on Forthi jõe estuaar Šotimaal Põhjamere rannikul. Sellest põhja poole jääb Fife ning lõuna poole West Lothian, Edinburgh ja East Lothian.

## Vaata ka
*Forthi jõgi
Woldemar Paul Sielmann

**Woldemar Paul Sielmann** (23. märts 1875 Tõstamaa – 3. august 1942 Burgdorf Hannoveri lähedal) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1888–1892 Cēsise lähedal asuvas Bērzaine Maagümnaasiumis (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden) ja 1892–1894 Kuressaare gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1894–1899. Prooviaastal oli ta Puhja ja Palamuse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 23. novembril 1901.

Oli aastatel 1902–1906 Pärnu Nikolai koguduse diakonõpetaja ja 1907–1919 Tallinna Oleviste koguduse diakonõpetaja. Oli aastatel 1907–1919 veel Keiserliku Nikolai I Gümnaasiumi usuõpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1910–1915 Tallinna Linnamisjoni juhataja. Aastatel 1915–1917 oli ta Siberisse Jenisseiskisse välja saadetud.

Siirdus aastal 1919 Saksamaale. Oli aastal 1919 kirikutööl Vienenburgis (Alam-Saksi liidumaal), 1919–1923 oli ta Iberi (Einbecki lähedal, Alam-Saksi liidumaal) ja 1923–1942 Frankfurdi Püha Luuka kirikus pastor.

## Isiklikku
Tema isa Burchard Georg Sielmann oli Tõstamaa ja Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja, vanaisa Woldemar Friedrich Sielmann (1802–1866) oli Straupes luterlik vaimulik, äi Elieser Traugott Hahn oli Valjala, Rõuge ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, naisevend märterpastor Traugott Hahn oli Tartu Ülikooli usuteaduskonna professor, naisevend Carl Hugo Hahn oli Risti ja Nissi Maarja koguduse pastor, hilisem Saksimaa piiskop.

## Viited

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/sielmann_woldemar.html
Homoloogiline rida

**Homoloogiline rida** on samasse aineklassi kuuluvate  sarnaste omaduste ja struktuuriga keemiliste ühendite rida, mille liikmed erinevad naaberliikmest mingi kindla struktuurielemendi võrra. Orgaaniliste ühendite korral moodustavad homoloogilise rea sama aineklassi (sama funktsionaalrühmaga) ühendid, milles iga järgmine liige erineb eelmisest metüleenrühma –CH2– võrra, harvem mõne muu rühma võrra. Näiteks alkaanide homoloogilise rea üldvalemiga H(CH2)nCH3 (kus n = 0,1,2,3,4…) moodustavad metaan CH4, etaan CH3–CH3, propaan CH3–CH2–CH3, butaan CH3CH2CH2CH3 jne, mis erinevad naaberliikmest 14 massiühiku, s.t. CH2 võrra. Rea üksikut liiget nimetatakse *homoloogiks*.

Samamoodi kujunevad mitmesuguste funktsionaalrühmadega (need määravad ühendite klassi põhiomadused) ühendite homoloogilised read.



Ühendite klassÜldvalemLihtsaim esindaja  Funktsionaalrühm


Alkaanid
C*n*H2*n* + 2 (*n* ≥ 1)
CH<sub>4</sub>, *n* = 1



Alküülrühmad
C*n*H2*n* + 1 (*n* ≥  1)
CH<sub>3</sub>, *n* = 1



Tsükloalkaanid
C*n*H2*n* (*n* ≥ 3)
C<sub>3</sub>H<sub>6</sub>, *n* = 3



Alkeenid
C*n*H2*n* (*n* ≥ 2)
C<sub>2</sub>H<sub>4</sub>, *n* = 2
C = C


Alküünid
C*n*H2*n* &minus; 2 (n ≥ 2)
C<sub>2</sub>H<sub>2</sub>, *n* = 2
C ≡ C


Alkoholid
C*n*H(2n + 1)OH (*n* ≥  1)
CH<sub>3</sub>OH, *n* = 1
- OH


Karboksüülhapped
C*n*H2*n*+1COOH (*n* ≥ 0)
CH<sub>2</sub>O<sub>2</sub>, *n* = 0
- COOH


Karbohüdraadid
C*n*(H*2*O)*n* (*n* ≥ 1)
C<sub>6</sub>H<sub>12</sub>O<sub>6</sub>




Metüleenrühm on see lüli, mille võrra erinevad üksteisest enamuse  homoloogiliste ridade naaberliikmed. Tihti kasutatakse eesliidet "homo-", mis näitab, et tegu on võrdlusühendi homoloogiga. Seda kasutatakse triviaalnimetuses, näiteks homosidrunhappe molekulis on üks metüleenrühm (-CH2-) rohkem kui sidrunhappe molekulis; samuti sisaldub homoallüülses rühmas üks metüleenrühm rohkem kui allüülrühmas  puhul.

Homoloogilises reas esineb ainete omaduste reeglipärane muutumine; seejuures võib esineda reeglipärasusest kõrvalekaldeid, mille põhjuseks on enamasti funktsionaalrühmadega seotud vesiniksidemete moodustumine.

Homoloogilise rea moodustavad ka terpeenid (näiteks mono-, seskvi-, diterpeenid jne)  ja terpenoidid, milles kordub lüli C5H8; silaanid üldvalemiga SinH2n+2; titaani, vanaadiumi ja molübdeeni oksiidid nagu VnO2n-1, kus 2<n<10.

Praktiliselt kõik sünteetilised polümeerid on polümeerhomoloogide segud, s.t. tegu on erineva polümerisatsiooniastmega (koosnevad erinevast arvust monomeeri lülidest)  molekulidega.

## Vaata ka
*funktsionaalne rühm
*homoloogia bioloogias
*tüviühend
Mihkli kogudus

EELK **Mihkli Miikaeli kogudus** on luterlik kogudus Mihklis.

Kogudus kuulub EELK Lääne praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Kari Tynkkynen.

Jumalateenistused on iga kuu teisel ja neljandal pühapäeval algusega kell 14 Mihkli Miikaeli kirikus, lisaks on suviti kuu esimesel kolmapäeval palvetund Pikavere palvemajas ning augusti esimesel pühapäeval tähistatakse Pikavere palvemaja aastapäeva.
## Koguduse pastorid ja kirikuõpetajad
*Johann Finderus (u 1590–1646), Mihkli   (saksa k. *St. Michaelis*) koguduse pastor (*Pastor zu St. Michaelis*)
*1656–1679, Günther Tunzelmann (u 1614 ~ enne 1680), Mihkli pastor  ja Maa-Lääne praost, Pärnu krahvkonnas
*Heinrich Göseken noorem (1647–1705), Mihkli koguduse pastor
*1710–1719, Johann Eberhard Udam (1683–1719), Mihkli koguduse pastor ja Maa-Lääne praost 1713–1719
*1719–1768, Joachim Salemann (1692–1768), Mihkli koguduse pastor ja Maa-Lääne praost 1748–1768
*1768–1819, Johann Friedrich Glanström, Mihkli Miikaeli koguduse pastor ja Maa-Lääne praost 1785–1819
*1819–1850, Theodor Friedrich Glanström, Mihkli Miikaeli koguduse pastor ja Maa-Lääne praost 1844–1850
*1851–1887, Wilhelm Robert Schmidt, pastor
*1888–1901, Hermann Arnold Lezius, pastor
*1901–1910, Julius Bernhard Feldmann, pastor
*1911–1913, August Pass, kirikuõpetaja
*1913–1920, Johannes Nathan Aunverdt, kirikuõpetaja
*1920–1923, Alfred Oebius, Mihkli koguduse hooldajaõpetaja Audrust
*1928–1944, Juhan Truu, kirikuõpetaja
*1946–1948, Jaan Lääne, Mihkli koguduse hooldajaõpetaja Märjamaalt
*1948–1951, Agu Põld, Mihkli koguduse hooldajaõpetaja Vigalast
*1951–1999, Gustav Maarand, kirikuõpetaja
*1999–2004, Urmas Viilma, Mihkli koguduse hooldajaõpetaja Pärnu-Jaagupist
*2004–2006, Illimar Toomet, Mihkli koguduse hooldajaõpetaja Märjamaalt
*2006–2018, Kaido Saak, Mihkli koguduse hooldajaõpetaja Lihulast
*2018–2020, Lembit Tammsalu, Mihkli koguduse hooldajaõpetaja Kullamaalt
*2020–  Kari Tynkkynen, Mihkli koguduse hooldajaõpetaja Kullamaalt
Vt Mihkli Miikaeli koguduse vaimulikud

## Viited

## Välislingid
*Pikavere palvemaja
*EELK Mihkli Miikaeli Kogudus 
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". St. Michaelis, 1843, seite 102
Muhu Katariina kogudus

EELK **Muhu Katariina kogudus** on luterlik kogudus Muhus.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Hannes Nelis. Juhatuse esimees on Mari Luup, organist on Koidula Vigla.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Muhu kirikus.
## Koguduse vaimulikud
*1617, Lazarus Ottecker (surn. ca 1653), Muhu kihelkonnakoguduse pastor
*Goswinus Wulff (surn. 1659)
*1660/1670, Heinrich Vulpius noorem
*1670/1680– , magister Johannes Stemann (Stegemann)
*1686– , Theodor Kirschberg  (surn. 1703),
* Johann Näsmann
*1711–1714, Balthasar Johann Rubusch (1661–1719)
*1715–1741, Heinrich Vick, Muhu Katariina koguduse pastor
*1742–1755, August Heinrich Vick
*1756–1758, Gottfried Gerlach
*1758–1808, Olaus Kellmann
*1807–1822, Karl Fromhold Glöckner
*1822–1871, Gottlieb Alexander von Schmidt
*1872–1902, Arnold Wilhelm Nerling
*1903–1926, Joosep Meeri, Muhu Katariina koguduse kirikuõpetaja
*1927–1939, Kurt Rudolf Schultz, Muhu, Pöide ja Saaremaa Jaani koguduse  kirikuõpetaja
*1940–1941, Johannes Paesalu,  Pöide Maarja koguduse kirikuõpetaja, Muhu ja Saaremaa Jaani koguduse hooldajaõpetaja
*1942–1943, Robert Kannukene, Pöide, Muhu ja Saaremaa Jaani koguduse kirikuõpetaja
*1944, Ernst Puusepp, Mustjala koguduse kirikuõpetaja; 1944 Pöide, Muhu ja Saaremaa Jaani koguduse hooldajaõpetaja
*1946–1950, Alfred Tammiko, Muhu Katariina koguduse hooldajaõpetaja
*1950–1974, Oskar Leis, hooldajaõpetaja Karjast
*1974–1976, Toomas Paul, hooldajaõpetaja Valjalast
*1976–1981, Friedrich Jalak, hooldajaõpetaja Mustjalast
*1981–1985, Jüri Vallsalu, Püha Jakobi koguduse õpetaja ning Mustjala ja Muhu Katariina koguduse hooldajaõpetaja
*1985–1989, Elmar Reinsoo, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
*1989–1991, Mart Salumäe, hooldajaõpetaja Pühalt
*1991–1994, Gustav Kutsar, hooldajaõpetaja Valjalast
*1994–2000, Illimar Toomet
*2000–2000, Gustav Kutsar, hooldajaõpetaja Valjalast
*2000–2007, Hannes Nelis, hooldajaõpetaja Kaarmalt
*2007–2010, Urmo Saks
*2010–2011, Hannes Nelis, hooldajaõpetaja Kaarmalt
*2011–2013, Aare Luup
*2013–, Hannes Nelis, hooldajaõpetaja Kaarmalt

*Hannes Nelis, Valjala Martini koguduse kirikuõpetaja, Kaarma ja Muhu koguduse hooldajaõpetaja

vt. Kategooria:Muhu Katariina koguduse vaimulikud

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Muhu, e-kirik.eelk.ee, 18. jaan. 2024
Mustjala Anna kogudus

EELK **Mustjala Anna kogudus** on luterlik kogudus Mustjalas, mis kasutab Mustjala Anna kirikut.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Rene Reinsoo, organist Ülle Reinsoo, juhatuse esimees Helje Raaper.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Mustjala Anna kirikus.
## Mustjala koguduse pastorid ja kirikuõpetajad
*1661–1698, Henricus Böckelmann (surn. 1698)
*1711–1743, David Johann Rahr,  Kihelkonna ja Mustjala Anna koguduse pastor
*1743– , Johann Georg Raderecht
*1770–1776, Christian Haller
* 1786–1834, Georg Friedrich Harten
* 1825–1831, Hermann Johann Friedrich Harten
* 1835–1860, Carl Johannes Masing
* 1861–1863, Conrad Wilhelm Heinrich Bergwitz
* 1864–1871, Theodor Heinrich Renatus Hesse
* 1871–1876, August Jakob Westrèn-Doll
* 1878–1884, Karl Eduard Pielberg
* 1886–1927, August Eberhard
* 1927–1932, Axel Treu, hooldajaõpetaja Karjast
* 1933–1940, Aksel Kriisa
* 1940–1941, Aksel Kriisa, hooldajaõpetaja Kaarmalt
* 1942–1943, August Kobla, hooldajaõpetaja Kaarmalt
* 1944–1944, Karl Lipping, hooldajaõpetaja Kärlalt
* 1946–1946, Eduard Kalda, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
* 1946–1954, Alfred Tammiko, hooldajaõpetaja Valjalast
* 1954–1959, Rikhold Klaas, Mustjala, Valjala ja Püha Jakobi koguduse kirikuõpetaja
* 1959–1967, Armand Leimann, hooldajaõpetaja Valjalast
* 1967–1968, Juhan Vaher, Valjala, Püha ja Mustjala Anna koguduse ajutine kirikuõpetaja
* 1968–1976, Toomas Paul, Valjala Martini koguduse õpetaja; Püha Jakobi koguduse, Mustjala Anna koguduse, Karja Katariina koguduse ja Saaremaa Jaani koguduse hooldajaõpetaja
* 1976–1981, Friedrich Jalak, Mustjala Anna koguduse kirikuõpetaja
* 1981–1985, Jüri Vallsalu, hooldajaõpetaja Pühalt
* 1985–1989, Elmar Reinsoo, hooldajaõpetaja Kihelkonnast
* 1989–1991, Mart Salumäe, hooldajaõpetaja Pühalt
* 1991–2001, Elmar Reinsoo, hooldajaõpetaja Kihelkonnast
* 2001–, Rene Reinsoo, hooldajaõpetaja Kihelkonnast

vt. Mustjala Anna koguduse vaimulikud
## Viited
Lohusuu kogudus

EELK **Lohusuu kogudus** on luterlik kogudus Lohusuus.

Kogudus kuulub Tartu praostkonda ja kasutab Lohusuu kirikut. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Aivo Prükk, organist Eha Haamer. Juhatuse esimees on Jüri-Henn Uuetoa.

Jumalateenistused on igal kuu teisel ja neljandal pühapäeval algusega kell 14.00 Lohusuu kirikus.

## Lohusuu koguduse pastoreid
*Gabriel Rubelius, 
* Johann Georg Eisen von Schwarzenberg, 1745–1775, Torma ja Lohusuu pastor
*Franz Gotthilf Friedrich Asverus, 1775–1818, Torma ja Lohusuu koguduse pastor ja 1803–1814 Tartu praostkonna praost
*Eduard Johann Assmuth, 1819–1852, Torma ja Lohusuu pastor
*Carl Selmar von Landesen, 1853–1895, Torma ja Lohusuu pastor
*Michael Luiga, 1896–1902, Torma ja Lohusuu pastor
*Andreas Laas, 1903–1914, Torma ja Lohusuu pastor
*Aleksander Kuusik, , Torma ja Lohusuu pastor

* 1946–1964 Kustav Viise, hooldajaõpetaja Tudulinnast
* 1964–2025 Eenok Haamer, Mustvee koguduse pastor, Lohusuu koguduse hooldajaõpetaja
* 2025– Aivo Prükk, hooldajaõpetaja Marja-Magdaleenast
Martna Püha Martini kogudus

**Martna Püha Martini kogudus** on EELK kogudus Martnas, mis kasutab Martna kirikut. 

Kogudus kuulub EELK Lääne praostkonda.

Koguduse õpetaja on Küllike Valk, juhatuse esimees Anu Huusi, organist Lia Salumäe. 

Jumalateenistused toimuvad Martna kirikus.

## Koguduse vaimulikud
*1546, Bartholomäus Uexküll, preester
*– 1608, Quirinius Quasebart, Martna kihelkonna Püha Martini koguduse pastor 
*1657–1692, Johann Heinrich Heerwagen
*1693–1710, Joachim Madeyka,
*1711–1716, Johann Bartholomaeus Treublut (1689–1781)
:Pärast Põhjasõda oli Martna kogudus mõnda aega Ridala vaimuliku teenida
*1717–1725, Samuel Friedrich Krippendorf, Martna koguduse pastor
*Johann Georg Jahn (surn. 1751)
*Paul Höun/Hönn (surn. 1745)
*Johann Lorentz Schiecke (surn. 1765)
*Christian Heitzig (surn. 1793), Martna koguduse pastor
* Johann Martin Freund (surn. 1828)
*1830–1868, Aleksander Hörschelmann, Martna ja Ridala koguduse pastor ja Ranna-Lääne praostkonna praost
*1873–1876, Johannes Eduard Robert Hörschelmann, Martna Püha Martini koguduse pastor 
*1877–1898, Oskar von Törne, Martna Püha Martini koguduse pastor 
*1898–1937, Gustav Albert Haller, Martna Püha Martini koguduse pastor ja  1914–1921 ka Ranna-Lääne praostkonna praost, 1921–1935 Lääne praostkonna praost.
*1937–1944, Eduard Lind, Martna Püha Martini koguduse kirikuõpetaja
*1944–1946, Henn Unt, hooldajaõpetaja Kullamaalt
*1946–1957, Friedrich Pohlamets, hooldajaõpetaja Lääne-Nigulast
*1957–1960, Arved Paul, hooldajaõpetaja
*1960–1965, Friedrich Pohlamets,  Martna Püha Martini koguduse hooldajaõpetaja
*1965–1968, Toomas Paul, hooldajaõpetaja Ridalast
*1968–1975, Eerik Hiisjärv, hooldajaõpetaja Haapsalust
*1975–1978, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*1978–?, Gustav Maarand, hooldajaõpetaja Mihklist
*?–1984, Hermann Lusikas, hooldajaõpetaja Tõstamaalt
*1984–1990, Endel Apsalon, hooldajaõpetaja Lihulast
*1990–1991, Heiki Reila, hooldajaõpetaja Ridalast
*1991–1992, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*1992–2001, Peeter Paenurm, hooldajaõpetaja Ridalast
*2004–2006, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*2012–2014, Kari Tynkkynen, hooldajaõpetaja Ridalast
*2014–2015, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*2015–, Küllike Valk, hooldajaõpetaja Ridalast

## Vaata ka
*Martna kirikuaed, Martna kalmistu, Martna pastoraat
## Viited

## Välislingid
* Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Martna, e-kirik.eelk.ee, 14. september 2023
* Koduleht
* Martna Püha Martini kogudus Facebookis
Harimkotan

**Harimkotan** (vene keeles Харимкотан, jaapani keeles 春牟古丹島) on Suur-Kuriilide Põhjarühma asustamata saar Venemaa idaosas. Kuulub Sahhalini oblasti koosseisu. Krenitsõni väin eraldab Harimkotani saart Onekotani saarest (15 km kirde pool) ja Severgini väin Šiaškotani saarest (29 km edela pool).

Saare pindala on 68 km², pikkus loodest kagusse 13 km, laius on 8 km. Saare moodustab kustunud Severgini vulkaani (1157 m) veepealne osa. 

Saarel on ojad ja järved. Kasvavad kääbusseedermännid, nõgudes kasvavad murakas ja kukemari. Ranna ääres kasvab lehtadru. Elutsevad rebased ja väikesed närilised. Rannikuäärses meres elutsevad viigerhüljes ja sivutš.
Severgini väin

**Severgini väin** (vene keeles пролив Севергина) on väin Vaikse ookeanis Venemaa idaosas, eraldab Harimkotani Šiaškotani saarest ning ühendab Ohhoota merd Vaikse ookeaniga. Väina laius 29 km.

Väin paikneb Sahhalini oblasti akvatooriumis.

Severgini väin on saanud nime vene keemiku ja mineraloogi Vassili Severgini järgi.
Saag (täpsustus)

**[[Saag]]** on tööriist materjalide lõikamiseks.

*Filmisari "Saag":
****"[[Saag (film)|Saag]]"** (inglise "Saw"), James Wani 2004. aasta film
****"[[Saag II]]"**, Darren Lynn Bousmani 2005. aasta film
****"[[Saag III]]"**, 2006. aasta film
****"[[Saag IV]]"**, 2007. aasta film
****"[[Saag V]]"**, 2008. aasta film
****"[[Saag VI]]"**, 2009. aasta film
****"[[Saag VII]]"** (inglise "Saw 3D"), 2010. aasta 3D-film
****"[[Saag 8: Jigsaw]]"** (inglise "Jigsaw"), 2017. aasta film

*Saag (perekonnanimi)
Lines, Vines and Trying Times

**"Lines, Vines and Trying Times"** on ameerika bändi Jonas Brothers neljas stuudioalbum. See ilmus aastal 2009.

Esimesel nädalal müüdi seda 247 000 eksemplari ja see oli Billboard 200 edetabelis esikohal.

## Lood
#"World War III" 3:13
#"Paranoid" 3:39
#"Fly with Me" 3:54
#"Poison Ivy" 4:09
#"Hey Baby" 3:19
#"Before the Storm" 4:26
#"What Did I Do to Your Heart" 3:17
#"Much Better" 4:36
#"Black Keys" 3:48
#"Don't Charge Me for the Crime" 3:59
#"Turn Right" 2:48
#"Don't Speak" 3:55
#"Keep It Real" (boonuslugu) 2:51
Nycomed

**Nycomed** on rahvusvaheline ravimifirma. Korporatsiooni peakontor asub Zürichis.

Eestis asuvad Nycomedi tütarettevõtte (Nycomed SEFA AS) tootmishooned ja peakorter Põlvas, kus lisaks tootmisele asub ka regionaalne keskladu, kvaliteedi-, meditsiini- ja registreerimisosakonnad ning administratsioon. Müügi- ja turundusosakond asub Tallinnas. Tootmine toimub lisaks Eestile ka Norras, Taanis, Poolas, Soomes, Austrias, Belgias, Saksamaal ja Indias.

2011. aasta septembris omandas ettevõtte Takeda Pharmaceutical Company.

## Välislingid
*Nycomed SEFA AS veebileht
*Nycomedi globaalne veebileht