open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aspektverb

**Aspektverb** ehk **aspektiline verb** on sihiline tegusõna, mis väljendab tegevust, millele on omane sisemine piirivõimalus. S.t et seda tegevust on võimalik piiritleda näiteks kestuse või tulemuslikkuse alusel, pidada lõpetatud või lõpetamata tegevuseks. Aspektverb on verb, millel on oma leksikaalne aspekt. Aspektverbile vastandub partitiivverb, mis väljendab piiritlemata tegevust.

## Eesti keel
Kuna piirivõimalus võib, aga ei pruugi lauses realiseeruda, võimaldab aspektverb eesti keeles kasutada nii nimetavas, omastavas kui ka osastavas käändes sihitist.

Näited:
* *Keegi ei öelnud Christopher Kolumbusele, et mine avasta üks uus maailmajagu* – aspektverb *avastama* väljendab tegevust, millel on või saab olema kindel tulemus. Seega toob aspektverb lausesse nimetavas käändes täissihitise *üks uus *'maailmajagu**''.
 
* ''Ameerikas avastasin hoopis teistsuguse elu kui telekast nähtu'' – aspektverb ''avastama'' väljendab samuti tulemuslikku tegevust ja tingib omastavas käändes [[Sihitis|täissihitise]] ''hoopis teistsuguse **elu*' kui telekast nähtu*.

* *Pärast Las Vegast avastasime ülejäänud Ameerikat* – aspektverb *avastama* väljendab tegevust, mille tulemuslikkuse suhtes ei saa seisukohta võtta, st konkreetne tegevus ei pruugi objekti suhtes olla ammendav. Mis võib tähendada, et pole avastatud kogu eluavalduste hulka, mis moodustavad mõttelise terviku nimega ülejäänud Ameerika.

Seevastu partitiivverb võimaldab kasutada lauses ainult osasihitist. Näiteks partitiivverbi *nägema* laiendab vaid osastavas käändes sihitis. Võimatu on öelda *Ma nägin meri/mere*, võimalik on vaid *Ma nägin merd*.
## Eesti keele aspektverbe
Aspektverbide hulka kuuluvad näiteks üksikverbid *avastama, jätma, looma, parandama, saavutama, kujundama, tekitama, äratama, sooritama, koostama, leotama, moodustama, keetma, võtma, saama, haarama, voltima, laenama, tooma, viima, kutsuma, teatama, varuma*. 

## Viited
Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus

**"Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus"** on Indrek Hargla 2010. aastal ilmunud ajalooline kriminaalromaan, milles astub üles apteeker Melchior Wakenstede. 

Teose sündmustik toimub Tallinnas 1419. aastal. Apteeker Melchior avastab Rataskaevu tänaval Unterraineri maja ees tundmatu hulguse kastreeritud laiba. Asja uurides selgub, et Tallinnas on surnud juba kolm Rataskaevu viirastust näinud inimest – tornipealik, prostituut ja flaami maalikunstnik. 

Teose põhjal on valminud film "Apteeker Melchior. Viirastus".

Ajaloolised kaardid joonistas Anne Pikkov.

## Romaani tõlked
Prantsuse keeles ("Spectre de la rue du puits") ilmus teos Actes Sud kirjastuselt 2015. aastal.

Ungari keeles ("Melchior és a Kerekeskút utca lidérce") ilmus teos Metropolis Media kirjastuselt 2015. aastal Nóra Ráczi tõlkes.

Inglise keeles ("Apothecary Melchior and the Ghost of Rataskaevu Street") ilmus teos Peter Owen Publishers kirjastuselt 2016. aastal.

## Arvustused
* Jaan Martinson. Apteeker Melchior Wackenstede: Maarjamaa tulevane ikoon! Õhtuleht, 9. detsember 2010
* Mart Juur. Õudne ja lõbus. Postimees, 13. detsember 2010
* Mart Kalvet. Puine seks ja vägivald väga vanas Tallinnas. Eesti Päevaleht, 23. detsember 2010

### Blogid
* Mida naised saunas rääkisid. Never judge a book by its movie, 9. detsember 2010
* Šokeerivalt julm, õudne ja hästi kujundatud. Need read (Autor Raul), 23. detsember 2010
* Indrek Hargla – Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus (2010). loterii, 13. jaanuar 2011
* Indrek Hargla "Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus". Bukahooliku märkmed, 19. jaanuar 2010
* 5. Indrek Hargla "Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus". Sehkendamine, 5. veebruar 2011

## Viited

## Välislingid
* Hannu Marttila. Kirjallisuuskriitikko löytää arvosteltavaa. Helsingin Sanomat, 5. jaanuar 2011
Initsieerimisreaktsioon

**Initsieerimisreaktsioon** ehk keemilise **reaktsiooni initsieerimine**  on esmane keemiline reaktsioon, mis reaktsiooni keskkonnas moodustab aktiivsed osakesed. Tavaliselt initsieerimisreaktsioonis genereeritakse stabiilsest molekulist aktiivne intermediaat, mis alustab edasist reaktsiooni. Enamasti aktiivsed intermediaadid panevad aluse reaktsioonide ahelale (ahelreaktsioonile).

## Näiteid
1. Alkaanide ja alkeenide radikaalne kloorimine, milles kloori molekuli dissotsiatsioon (homolüüs) toimub ultraviolettvalguse toimel

2. Monomeeride polümerisatsioonireaktsioonid initsieeritakse mitme erineva mehhanismiga:
* Radikaalpolümerisatsiooni initsieerimine peroksiididega:

* Katioonse polümerisatsiooni initsieerimine prootonhapetega näiteks väävelhappega (H2SO4)  või Lewise hapetega (alumiiniumkloriid AlCl3 või boortrifluoriid BF3 jt)

Polümerisatsiooni initsieerimine AlCl3 toimel, kokatalüsaator R-Cl (või H-OH või R-OH jm)
:::R–Cl  +  AlCl3  →  R+  +  AlCl4-  
:::R+  + CH2=CHR’  →  R–(CH2–CHR’)+

*Anioonse polümerisatsiooni initsieerimine aluseliste ühenditega nagu liitiumamiid  (Li+NH2–) või n-butüülliitium (n-C4H9–-Li+)

## Polümerisatsiooni initsiaator ''vs'' katalüsaator
Aineid, mis monomeeri keskkonnas moodustavad aktiivseid osakesi ja alustavad ahela kasvu reaktsiooni, nimetatakse initsiaatoriteks või katalüsaatoriteks. 

Radikaalpolümerisatsiooni initsiaatoriteks on ained, mis kergesti moodustavad vabu radikaale. Iga moodustunud radikaal võib ühineda monomeeri molekuliga ja alustada üht reaktsiooniahelat, seega üht polümeerset molekuli. Seejuures initsiaatoriks olnud osake jääb seotuks ahela „algusega” ja ei osale järgnevates reaktsioonietappides. *Initsiaator reaktsiooni käigus kasutatakse ära pöördumatult,kuid selle asemele tekib uus aktiivne radikaal*.

Ioonse polümerisatsiooni katalüsaatoriteks on ained, mis reaktsiooni keskkonnas moodustavad ioonipaare või oluliselt polariseeritud komplekse, mis alustavad polümerisatsiooniahelat. Need ioonipaarid või polaarsed molekulid (erinevalt vabadest radikaalidest) osalevad igas järgnevas ahela kasvu etapis, s.t. elementaarreaktsioonis järgmise monomeeri molekuliga. *Katalüsaatorit protsessi käigus ära ei kasutata ja see regenereerub*.

## Vaata ka
*Ahelreaktsioon (keemia)
*Polümerisatsioon
*Radikaalinitsiaator
*Katalüüs
Husaar

**Husaar** on nimetus, mida kasutati mitut tüüpi kergeratsaväelaste kohta.

Üldise arusaama järgi on husaar ungari algupäraga kergeratsaväelane, esimesed husaarirügemendid pärinevad Ungari mustast armeest. Nimetus husaar tuleneb ungari keelest ning tähendab kahekümnendiklane (ungari *husz* - kakskümmend; *ar* - ette või ära andma). 1458. aastal kehtestati Ungaris seadus, mille kohaselt iga 20 aadlimõisa kohta tuli anda väeteenistusse üks ratsamees, sellest aadlike maakaitse-ratsaväest värbas üksusi samuti türklaste vastu sõdivasse Poola väkke. Ungarlaste sõjameheoskused olid nii kõrged, et termin husaar muutus auasjaks. Nii hakkasidki end 16.–17. sajandil husaarideks nimetama ka poola aadliratsaväe rüütlid, kes kandsid aga raudrõivast ja olid relvastatud piikidega, olles seega klassikalises mõttes midagi kürassiiri ja ulaani vahepealset. Osa sõjaajaloolasi teevad terminoloogiliselt vahet Poola husaari (*hussar*) ja Ungari husaari (*huzar*) vahel, kuid eesti traditsioonis see võimalus puudub. Soovitatav on kasutada: Poola husaar = raskeratsavägi ja Ungari husaar = kergeratsavägi juurde.

## Vaata ka

* Tragun
* Ulaan
* Kürassiir
* Kasakas
* Ratsavägi

## Viited
Juurvili

**Juurvili** on köögivili, mille söödav osa on maa-alune paksend, kõnekeeles "juur". Botaanilises mõistes võib olla tegu juure, sibula või risoomi ehk paksenenud varreosaga.

Juurviljade hulka kuuluvad näiteks porgand, peet, redis, kaalikas, naeris, pastinaak, jaapani redis,  takjas, juurseller, must rõigas, aed-mustjuur ja aed-piimjuur.
Kaunvili

**Kaunviljad** on liblikõielised köögiviljad, mille söödav osa on kaun või kaunas olevad seemned.

## Liigid
Kaunviljade hulka kuuluvad näiteks hernes, kikerhernes, suhkruhernes, lääts, põlduba, sojauba, aeduba, mungvigna, okra (ehk söödav muskushibisk), guaarauba, lobauba, kaheõieline hobukaun.

## Kirjeldus
Enamik kaunvilju kasvab üheaastaste põõsaste, kääbustaimede või hiidsortidena (mõned neist on üle 2 meetri kõrged). Enamik kaunvilju eelistab sooja kliimat, erandiks on hernes ja uba, mis taluvad ka madalaid temperatuure. Kaunad on liikidel keskmiselt 8–20 cm pikkused, neis on 4–12 neerukujulist seemet. Seemned erinevad suuruselt ja värvilt – rohelisest pruuni, musta, punase, kollase ja valgeni. 

## Kasutamine
Kaunvilju süüakse nii tervelt kui ka püreestatult kas külmalt või soojalt. Neist saab jahvatada jahu, vilju võib röstida, kääritada ja idandada. 

## Ajalugu
Paljusid kaunviljaliike tunti juba eelajaloolisel ajal. Varaseimad leiud pärinevad Lähis-Idast, seal on ka läätse ja herne kodumaa. Antiik-Kreekas ja Roomas peeti kaunvilju "vaese mehe toiduks". Keskajal söödi kaunvilju palju Euroopa põhjaosas, kus teraviljasaagid kliima tõttu sageli ikaldusid. Tänapäeval on kaunviljad aukohal iseäranis Põhja-Aafrika, Ladina-Ameerika ja Aasia köögis.
Toomas Suurväli

**Toomas Suurväli** (sündinud 2. aprillil 1945 Stockholmis) on eesti kergejõustiklane.  

Ta alustas treenimist 1964. aastal Tööjõureservides. Ta võitis 1973. aastal Euroopa mitmevõistluse karikavõistluste poolfinaali 8018 punktiga ja pälvis meeskondliku hõbeda. 1975. aastal sai ta meeskondliku kulla. 

1969. aastal sai ta Nõukogude Liidu karikavõistluste hõbemedali. Ta on kahekordne Eesti meister kümnevõistluses (1976 ja 1978), 110 m tõkkejooksus (1972 ja 1973) ning kolmekordne meister teatejooksudes. Kuulus üheksa korda Nõukogude Liidu kümnevõistluse meeskonda ja 31 korda Eesti koondisse.

Oli kümnevõistluses 1973. aastal maailma edetabelis 9. kohal. Startis aastatel 1966–1981 61 kümnevõistlusel ja lõpetas neist 58, olles teadaolevalt enim kümnevõistlusi teinud eestlane. 

Isiklikke rekordeid: 100 m jooks 10,7 (1970), 400 m jooks 49,0 ja 1500 m jooks 4.15,4 (1973), 110 m tõkkejooks 14,5 (1969), kõrgushüpe 1.95 (1973), teivashüpe 4.50 (1972), kaugushüpe 7.40 (1969), kuulitõuge 14.69 (1979), kettaheide 48.92 (1977), odavise 69.08 (1978).  

Meistersportlane (1967), aumeistersportlane (1971). 

Tegutsenud pikka aega Rootsis ja hiljem ka Eestis treenerina (6. kutsetase, 2010).

## Viited
Põhjamaade Bioeetika Komitee

**Põhjamaade Bioeetika Komitee** (inglise keeles *Nordic committee on bioethics*, rootsi keeles *Nordisk kommitté för bioetik*) on Põhjamaade Ministrite Nõukogule alluv koostööorgan, mille eesmärk on edendada bioeetikaalast koostööd ja infovahetust Põhjamaade teadlaste, poliitikute, riigiametnike ja arvamusliidrite vahel.

Komitee asutati 1989. aastal. Sellesse kuulub kaks liiget igalt Põhjamaalt ja üks vaatlejaliige Fääri saartelt.

Bioeetika komitee korraldab töötube, konverentse ja loenguid bioeetika teemal ning annab välja raporteid ja bioeetikat puudutavat arutelu edendavaid trükiseid. Arutellu kaasatakse erinevate valdkondade asjatundjaid.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Põhjamaade Kiirguskaitse Selts

**Põhjamaade Kiirguskaitse Selts** (rootsi keeles *Nordiska sällskapet för strålskydd*, inglise keeles *Nordic Society for Radiation Protection*) on Põhjamaade koostööorgan kiirguskaitse vallas.

Kiirguskaitse seltsi algataja oli rootsi füüsik Rolf Sievert. Selts asutati Islandi, Norra, Rootsi, Soome ja Taani esindajate osalusel 10. juunil 1964 Stockholmis. Samal aastal sai seltsist Rahvusvahelise Kiirguskaitse Assotsiatsiooni (IRPA) liige.  

Seltsi peamine eesmärk on vahendada Põhjamaade vahel kiirguskaitsealaseid teadmisi ja kogemusi. Tegevus puudutab muu hulgas töötajate ja patsientide, kuid ka kogu elanikkonna kaitset kiirguse eest. Selts peab iga kolme aasta tagant korralisi konverentse, kus teaduslike ettekannetega esinevad nii seltsi liikmed kui ka asjatundjatest külalisesinejad. Vajadusel korraldatakse lisaks temaatilisi konverentse.

Seltsi liikmeks võetakse inimesi, kellel on seltsi tegevusvaldkonnaga seotud kõrgharidus või muul viisil omandatud asjatundlikkus.

Selts annab välja Bo Lindelli auhinda.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Põhjamaade kultuuripunkt

**Põhjamaade kultuuripunkt** on sidepunkt Põhjamaade kultuurilisele koostööle. Põhjamaade kultuuripunkt toimib kui sekretariaat kultuuriprogrammidele ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu asjatundjate gruppidele, annab informatsiooni programmide kohta ning jagab nõu nendele, kes toetust taotlevad. Põhjamaade kultuuripunkt kaardistab ühtlasi Põhjamaade kultuuri nii sees- kui ka väljaspool Põhjamaade regiooni. Institutsioon asutati 2007 Suomenlinnas Helsingis Põhjamaade Ministrite Nõukogu egiidi all.

Põhjamaade kultuuripunkti ülesandeks on edendada ja arendada Põhjamaade kultuurilist koostööd. Asutuse töödel ja tegevustel peab olema kõrge Põhjamaine profiil ning need peavad panustama Põhjamaade sünergiasse.

Põhjamaade kultuuripunkt, asutatud 1.jaanuaril 2007, on organiseeritud kui omaette Põhjamaade asutus, mille juhatus tegutseb Põhjamaade Ministrite Nõukogu egiidi all. Põhjamaade kultuuripunt asutati Põhjamaade kultuurilise koostööna valminud struktuurireformi tulemusena.
Valhalla (portaal)

**Valhalla** on Põhjamaade Ministrite Nõukogu internetiportaal laste- ja noortekultuuri kajastamiseks Põhjamaades: Taanis, Soomes, Fääri saartel, Gröönimaal, Islandil, Norras, Rootsis ja Ahvenamaal. 

Portaal kajastab uusi arengusuundi arhitektuuris, disainis, kujutavas kunstis, tantsus ja teatris, multikultuuris, filmis ja meedias, teaduses ja hariduses, mängudes ja spordis, kirjanduses ja muusikas. Kajastatakse uudiseid, sündmusi, festivale, näitusi ja võistlusi.

Peamiselt on Valhalla suunatud noorsootöötajatele, kuid see on infoallikas ka noortele endile.

Valhalla eesmärgid on:
* anda informatsiooni Põhjamaade laste- ja noortekultuuri kohta;
* anda informatsiooni kohalikest sündmustest, mis Põhjamaadele üldiselt huvi pakuvad;
* jaga kogemusi ja ideid Põhjamaade noorsootöötajate vahel;
* luua võimalusi kontaktideks suhtlusvõrgustikus laste ja noorte kultuuri vallas.

## Välislingid
* Portaal
Eesti Noorte Teadlaste Akadeemia

**Eesti Noorte Teadlaste Akadeemia** (lühend **ENTA**) oli Tartus 2005. aastal asutatud mittetulundusühing, mis ühendas noorteadlasi, peamiselt alates kõrgkooli esimese aasta üliõpilastest kuni kraadiõppuriteni. MTÜ lõpetas tegevuse (vastav teade avaldati Ametlikes Teadaannetes 19.02.2015) ning kustutati Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Registrist 19.05.2015.   

## Missioon
Aidata noorteadlasel arendada teaduskarjääriks vajalikke oskusi ning omandada tarvilikke teadmisi.

## Visioon
Teadlane olla on Eestis prestiižikas. Noorteadlane on oma esimesi professionaalseid samme seadev magistrant või doktorant.

## Eesmärgid
* Esindada ja kaitsta Eesti noorte teadlaste huve nii riigisiseselt kui ka Euroopa tasandil; 
* propageerida ühiskondlike protsesside teaduspõhist analüüsi; 
* soodustada Eesti ja Euroopa teaduse integratsiooni; 
* levitada noorteadlaste karjääriks olulist infot, korraldades selleks vajalikke üritusi; 
* tõsta noorte teadlaste osatähtsust Eesti ja Euroopa tasandil; 
* toetada noorte teadlaste püüdlusi uute teadmiste omandamisel, tagades asjakohase temaatilise koolituse; 
* kaasata noorteadlasi ühiskondlikult olulistesse aruteludesse ning otsustusprotsessidesse; 
* algatada ja läbi viia uurimusi aktuaalsetel teadus- ja kõrghariduse teemadel; 
* teha koostööd teadus-, kõrghariduse- ja noorsoopoliitikaga tegelevate riigiasutuste ja teiste organisatsioonide vahel.

## Huvivaldkonnad
ENTA omab ja arendab oma kompetentsi järgmistes huvivaldkondades:
* noorteadlaste rahvusvaheline akadeemiline mobiilsus 
* multikultuuriline meeskonnatöö hariduses 
* teadusuuringute interdistsiplinaarsus 
* noorteadlaste karjääriarendus 
* noorteadlaste motivatsioon 
* intersektoriaalne mobiilsus 
* teadusuuringute juhtimine 
* ülekantavad oskused 

Eesti Noorte Teadlaste Akadeemia arendab oma pädevusi järgmistes valdkondades:
* kõrgharidus- ja teaduspoliitika
* ülekantavad oskused ja teadusuuringute juhtimine  
* multikultuuriline meeskonnatöö hariduses
* rahvusvaheline akadeemiline ja sektoritevaheline mobiilsus
* noorteadlaste motivatsioon ja karjääriarendus 
* teadmistepõhine ühiskond

## Valdkonnajuhid
* Anastassia Zabrodskaja, PhD
* Andi Hektor, PhD
* Dmitri Teperik, MSc
* Veiko Karu, BSc
* Ursula Toomri, BA

## Allikad
*
Punane elavhõbe (romaan)

**"Punane elavhõbe"** on Andres Anvelti 2007. aastal ilmunud kriminaalromaan, mis põhineb tõestisündinud lool.

Seda raamatut on käsitletud Eesti Televisiooni saate "Pealtnägija" omaette saatelõigus.

2010. aastal valmis romaani ainetel samanimeline film, mille lavastas Andres Puustusmaa.

## Sündmustik
Teose sündmustik toimub 1990. aastate alguse Eesti kriminaalmaailmas, kus jahitakse salapärast metalli "punast elavhõbedat". 

## Tegelaskujud
* Rein Tihane, hüüdnimega *Reps*. Vanglast vabanenud pisisuli
* Peeter Korbi, hüüdnimega *Korba*. Repsi sõber
* Holger Kruus, hüüdnimega *Holts*. Repsi sõber
* Samuel, hüüdnimega *Sämm*. Põgenenud vang
* Kirst. Põgenenud vang
* Ekskavaator, Keskkriminaalpolitseikomissar (väidetavalt Koit Pikaro prototüüp). Endine miilitsa salajase osakonna töötaja
* Sanderi, 22-aastane politseiinspektor. Endine miilitsaleitnant. Lõpetanud Tallinna Miilitsakooli.
* Rolts, politsei nooreminspektor. Endine miilitsaseersant. Võttis osa Afganistani sõjast,
* Serõi, politsei autojuht
* Tom, politseinik
* Ruudik, vene rahvusest politseinik
* Tibla, Sanderi informaator
* Kristiina Tomberg, Repsi sõbranna
* Marju, Repsi pruut. Õpib Tallinna Polütehnilises Instituudis majandust.

## Arvustused
* Punane elavhõbe. Andres Anvelt. Eesti Päevaleht, 8. detsember 2007, lk. 24
* Heidit Kaio. Raamat. Eesti Ekspress, 20. detsember 2007, lk. B13
* Anvelti "Punane elavhõbe" on läbi müüdud. Eesti Päevaleht : Arkaadia, 21. detsember 2007, lk. 13
* Andry Ervald. Teemat on. Virumaa Teataja, 18. märts 2009, lk. 5

## Tunnustus
* Tallinna Keskraamatukogu koostatud edetabelis "Aasta loetavaimad raamatud" asus "Punane elavhõbe" Eesti ilukirjanduse kategoorias 2008. aastal 349 laenutusega seitsmendal, 2009. 371 laenutusega 16. ja 2010. 491 laenutusega 14. kohal.

## Romaani tõlked
Vene keeles (*Красная ртуть*) ilmus teos Eesti Päevalehe kirjastuselt 2009. aastal Andres Anvelti ja Roosa Anvelti tõlkes.

## Viited

## Välislingid
* Kas Kärt Anvelt kirjutas abikaasa asemel "Punase elavhõbeda"? Naistemaailm, 23. august 2010

* Andres Anvelt. Punane Elavhõbe. Raamatuklubi, 8. jaanuar 2008
* Punane elavhõbe. Andres Anvelt. Heleni blogi, 28. mai 2008
* Kriminaalne naistekas. Siinpool silmapiiri, 21. november 2008
* Trash Can Dance: Punane elavhõbe. Trash Can Dance, 11. juuni 2010

* Tapio Mäkeläinen. Raamat. Tuglas-seura : jäsenlehti nr. 2; 3. märts 2008, lk. 27-28.
* "Красная ртуть" приходит к русскому читателю. Молодежь Эстонии, 27. jaanuar 2009, lk. 2
* Элла Аграновская. "Красная ртуть": игра без правил. Молодежь Эстонии, 13. märts 2009, lk. 5
Tartu Tiigi veski

**Tartu Tiigi veski** ehitas 1885. aastal Georg Riik (1842–1890), kes pani aluse tööstuslikule jahutootmisele Tartus. 1888. aastal ehitatud jahuveski tööstushoone Tartus Tiigi tänav 61a on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 7024.

1888. aastal ehitati krundile Carl Beschti projekti järgi kivist jahuveski. Kahekorruselise tellisehitise fassaadi ilmestasid akende vahelised liseenid, vahekarniisid, kaarsillusega aknad, katusealune hammaslõikeline friis. Hoovi pool asus kõrge korsten, mõlemal korrusel asus sammastega toestatult 1 suur ruum.

1930. aastate algul ehitas Peeter Jänes endale Kastani ja Tiigi tänava nurgale, Tiigi tänav 61 Andrei Podtšekajevi projekti järgi mansardkorrusega villa. 
## Ajalugu
1908 omandas oksjonil Tiigi veski Felix von Berg, kes koormas selle hüpoteegiga ja seejärel kinkis edasi. 1910. aastaks kuulus veski Liivimaa Põllumajanduslisele Tarvitajate ja Tootjate Ühisusele, kuhu kuulusid Tartu- ja Viljandimaa mõisnikud. Tootmisvõimsuseks oli siis 36 tonni jahu ööpäevas. 1927 sai veski omanikuks Peeter Jänes. Tema ajal andis põhilise osa sissetulekust veskikivide ja -masinate tootmine tellijatele.  
Pärast riigistamist kuulus Tiigi veski Tartu Jahu- ja Leivakombinaadile. Jahvatati nii leivatööstustele kui ka kolhoosidele, aga tehti ka erajahvatusi. 1959 läks Tiigi veski Eesti NSV Põllumajanduse Ministeeriumi Teraviljasaaduste Valitsuse Tartu Elevaatorile, misjärel oli plaanis see sulgeda, kuid tulekahju Lembitu tänava veskis nr 2 tingis ikkagi käigushoidmise. 1962 võeti maha viimased Jänese ajast pärinevad seadmed. Elevaatori veskiga võrreldes olid Tiigi veski tootmismahud küll suuremad, kuid lõpptoodangu väärtuselt väiksemad, osaliselt seetõttu, et nõukogude ajale iseloomulikult läks osa toodangust "vasakule". 

Tiigi veski tegevus lõppes 1996. aastal. 

## Vaata ka
* Tartu Lembitu veski

## Viited

## Välislingid
*Jahuveski, info.raad.tartu.ee/muinsus
Tartu Lembitu veski

**Tartu Lembitu veski** on Tartus Lembitu tänaval tegutsev rukkijahuveski.

1961. aastal ehitati Lembitu tänavale Veski nr 2. 1985. aastal püstitati selle kõrvale rukkijahuveski, mille nimeks sai Lembitu veski. 2000. aastal asutas Ühistu Tartu Viljasalv tootmishoonete ja elevaatori haldamiseks AS-i Lembitu Veski. See müüdi eraisikutele ja sai uueks nimeks AS Tartu Veski.

2002. aastal hakkas veskis tööle nisujahuliin tootlikkusega 150 t ööpäevas. 2006. aastal vahetati välja rukkiveski seadmed, tootlikkuseks kujunes 100 t ööpäevas. 2008. aastal paigaldati mahetootmisliin ja alustati vilja kuivatamist. Ettevõtte tootmiskompleksi kuulub ka Dobele veski Lätis.

## Vaata ka
* Tartu Tiigi veski
* Tartu Mill

## Viited
Björk – õpi Põhjamaades!

**"Björk – õpi Põhjamaades!"** on Põhjamaade Ministrite Nõukogu ja Põhjamaade saatkondade hallatav programm, mille raames tutvustatakse hariduse omandamise võimalusi Põhjamaades.

## Välislingid
* Koduleht
* Björk - õpi Põhjamaades Koolielu portaalis
* Björk aitab põhjamaades õppida, Epp Adler, MTÜ HeadEst
* Björk - õpi Põhjamaades inglise keeles
Ala veski

**Ala veski** oli vesiveski Õhne jõel Alal, Valga-Uulu maantee ääres.

Veski hävis 1944. aasta septembrilahingute ajal.
Alamõisa veski

**Alamõisa veski** on vesiveski Valgamaal, Tõrva vallas, Soe alevikust Jõgeveste suunas, endise Alamõisa kalatiikide läheduses.
Koni tuulik

**Koni tuulik** on tuulik Puhja aleviku idaservas.

Selle geograafilised koordinaadid on .

Lõuna-Eestis laialt levinud puidust Hollandi tüüpi tuuleveski ehitas 1893. aastal Jaan Koni (1852–1912), kuna pidi seni Järvakülas majandatud Kiho talu üle andma 25-aastasele perepojale oma naise esimesest abielust. 

Ehitusmeister oli Peter Morgen. Kaheksakandiline tüvipüramiidjas keresõrestik on kaetud laudisega, pealt laastkattega. Kere toetub madalale maakivist vundamendile. Pea on paadikujuline, tiivad on hävinud. Tuules hoidmiseks olid sabapuu kinnitamiseks ümber veski kivipostid. Jahvatusseadmeiks on olnud kaks paari kive ja sõelapüülimasin.

Veskis on jahvatatud kuni 1980. aastate lõpuni elektriajamitel servikividega, peamiselt loomajahu. Töötas terade tuulamise seade. Oma kohal on säilinud üks kahest tuuleveski-aegsest veskikivipaaridest, tuuliku peavõll, värkel, ülemine hammasratas ja pärss. Ka sõelapüülimasin on seniajani servikivi all olemas. 2005. aasta konserveeriva remondi käigus uuendati torni pehastunud laudise osad, mõned palgid ja veskipea sarikad. Kogu veski löödi üle laastukattega, mis võõbati loodusliku konservandiga. 

## Viited

## Välislingid
*
XYZ-i afäär

**XYZ-i afäär** oli 1797. aastal aset leidnud vahejuhtum Ameerika Ühendriikide ja Prantsusmaa vahel, mis oleks peaaegu viinud sõjalise kokkupõrkeni.

1796. aasta sügisest hakkas Ameerika Ühendriikide suhted Prantsusmaaga kiiresti halvenema. Pärast liidu ühepoolset lõpetamist Ühendriikidega 1778. aastal alustas Prantsusmaa agressiooni Ameerika kaupmeeste suhtes Kariibi merel ja Atlandi ookeanil. Prantsusmaa jätkuv agressioon merel ning ilmsed katsed õõnestada Ameerika poliitikat revolutsioonilise propaganda ja altkäemaksudega viisid kaks suurriiki kuulutamata sõjani, eelkõige merel. 

1797. aasta mais otsustas USA president John Adams, et vaatamata Föderalistliku Partei vastuseisule saadab ta Pariisi kolm diplomaati, kes pidid otsima lahendust läbirääkimiste teel. Kuus kuud hiljem jõudis Philadelphiasse teade, mille kohaselt informeeris Prantsusmaa välisminister vahendajate kaudu Ameerika diplomaate, et läbirääkimised võivad toimuda ainult siis, kui talle makstakse soliidne summa.

Vahejuhtum sai nimeks "XYZ-i afäär", sest Adams käskis vahetada Kongressile edastatud kirjas (teade kolmelt diplomaadilt) vahendajate nimed tähtedega X, Y ja Z. See samm põhjustas meelehärmi terves USA-s. Järgmiste valimiste ajal oli Föderalistliku partei toetus väga kõrge.
Valgepea tuulik

**Valgepea tuulik** oli tuulik Puhja alevikus.

Ehitati samal perioodil teispool maanteed seisva tuulikuga. Koni tuulik jahvatas tasuta Kolga talule, aga Juhan Valgepea jahvatas vastavalt Mursa talule. Tuult olevat Valgepea tuulik püüdnud kehvemini kui Koni tuulik. Põles maha 24. augustil 1944, Puhja lahingu käigus. 

## Viited
Dublinlased

**"Dublinlased"** ("Dubliners") on iiri kirjaniku James Joyce'i 1914. aastal avaldatud novellikogu. 

Mitmed novellikogu tegelased esinevad ka Joyce'i hilisemas romaanis "Ulysses". 

Novellikogus paistavad silma oskuslikult valitud olukorrad ning tegelaste elav ja ilmekas kõne, mis lubavad mitmekülgselt avada Iirimaa pealinna psühholoogilisi seisundeid kirjaniku lapsepõlve ja noorusaegadest. Kuigi kirjeldatud olukorrad on enamasti intiimsed, peegeldub neis täiel määral ka tollase Iirimaa ühiskondlik seisukord - pinged briti imperialismi ja iiri rahvusaatelise liikumise vahel, Joyce'i kodumaa katoliiklik-vanameelse elanikkonna ning selle suletusest välja kiikavate vaimuinimeste vahel. 

Joyce'i suhtumine oma tegelastesse on tšehhovlik: paljusid neist kujutab ta ilmse irooniaga, see aga ei lähe üle taunivaks sarkasmiks, vaid pigem aimub selle tagant kirjaniku kaastunnet üksluisesse suletud elurutiini rõhutud kaasmaalaste vastu. 

## Kirjandus
*Jüri Talvet, "Maailmakirjandus. Romantismist postmodernismini" 2.osa, AS Koolibri, Tallinn 1999
Rudolf Taba

**Rudolf Taba** (18. mai 1904 Kooraste vald – 15. oktoober 1944 Tartu lähedal) oli eesti algkooliõpetaja.

Rudolf Taba õppis Kooraste vallakoolis ja Kanepi kihelkonnakoolis, seejärel 1917. aastani Võrusse evakueeritud Palanga gümnaasiumis ja Võru Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumis, mille lõpetas 1924. aastal. 1925. aastal lõpetas ta Võru Õpetajate Seminari. Oli seejärel aastatel 1925–1926 Võru Õpetajate Seminari harjutuskooli õpetaja ja aastatel 1928–1938 Antsla 6-klassilise algkooli õpetaja. Õppis aastatel 1938–1943 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, mille lõpetas *[[cum laude]]*. Ülikoolis õppimise ajal töötas ta Tartu arenguhälvetega laste algkooli juhatajana ja Tartu 16. algkoolis õpetajana.

## Isiklikku
Pedagoogikateadlane Hilda Taba oli tema õde.

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Cambridge'i hertsog

**Cambridge'i hertsog** (inglise *Duke of Cambridge*) on Inglismaa aadlitiitel, mis on antud mitmele Inglise kuningliku perekonna liikmele.
Esimesena sai selle tiitli Yorki hertsogi Jamesi (hilisema James II) vanim poeg Charles Stuart (1660–1661), kes küll suri enne, kui talle see tiitel ametlikult anda jõuti. Alates 29. aprillist 2011 kannab Cambridge'i hertsogi tiitlit Walesi printsi Charlesi vanim poeg prints William.

## Cambridge'i hertsogite loend

### Nimeline (1660)
*Charles Stuart (1660–1661), Yorki hertsogi Jamesi (hilisema James II) vanim poeg; suri enne tiitli ametlikku andamist.

### Esimene loomine (1664)
*James Stuart, esimene Cambridge'i hertsog (1663–1667), Yorki hertsogi Jamesi (hilisema James II) teine poeg; suri lapsena.

### Teine loomine (1667)
*Edgar Stuart, esimene Cambridge'i hertsog (1667–1671), Yorki hertsogi Jamesi (hilisema James II) neljas poeg; suri lapsena.

### Nimeline (1677)
*Charles Stuart (1667), Yorki hertsogi Jamesi (hilisema James II) vanim poeg; suri enne tiitli ametlikku andmist.

### Kolmas loomine (1706)
*George, esimene Cambridge'i hertsog (1683–1760), Hannoveri kuurvürsti Georg I (Inglise kuninga George I) ainus poeg, sai 1727. aastal George II nime all kuningaks ja tiitel liideti krooniga.

### Neljas loomine (1801)
*Prints Adolphus, esimene Cambridge'i hertsog (1774–1850), George III seitsmes poeg.
*Prints George, teine Cambridge'i hertsog (1819–1904), esimese hertsogi poeg; suri lastetult.

### Viies loomine (2011)
*Prints William, esimene Cambridge'i hertsog (sündinud 1982), Walesi printsi Charlesi vanim poeg.
David Tennant

**David Tennant** (sünninimi **David John McDonald**, sündinud 18. aprillil 1971) on Šoti näitleja. 

Tennant näitles 2009. aasta "Hamleti" lavastuses, millega ta võitis laialdase populaarsuse. Lisaks teatritööle on ta tuntud Briti teleseriaalist "Doctor Who", kus ta mängis aastatel 2005–2010 ning lühemalt ka 2023. aastal peaosa. 2005. aastal mängis ta filmis "Harry Potter ja tulepeeker" Barty Crouch juuniori.

## Haridus ja elukäik
Tennant sündis Bathgate'is. Ta kasvas üles koos oma venna Blairi ja õe Kareniga, ta isa Alexander oli kohalik kirikuõpetaja. Kui ta oli kolmeaastane, ütles ta oma vanematele, et ta tahab saada näitlejaks, kuna ta oli suur "Doctor Who" austaja. Vanemad proovisid teda suunata mõnele tavapärasemale töökohale. Ta vaatas aastatega ära pea iga "Doctor Who" osa ning rääkis ka Tom Bakeriga. Tema talenti pani esimesena tähele Šoti näitleja Edith MacArthur, kes rääkis Tennanti vanematele, et tal on potentsiaali saada heaks näitlejaks. 
Oma perekonnanime muutis Tennant Pet Shop Boysi laulja Neil Tennanti järgi. 

## "Doctor Who"
Tennant võttis doktori rolli üle Christopher Ecclestonilt, kes mängis sarja üheksandat doktorit. Üheksas doktor muutus kümnendaks esimese hooaja viimases osas "The Parting of the Ways". Tennantiga hakati "Doctor Who" 2. hooaega filmima 2005. aasta juulis. Enne seda ilmus ta 7 minuti pikkuses miniosas "Children In Need". Tema esimene täispikk telesarja osa oli 2005. aasta jõulu eriväljaanne "The Christmas Invasion".

## Isiklikku
30. detsembril 2011 abiellus Tennant näitleja Georgia Moffettiga, kellega ta on näidelnud sarja "Doctor Who" osas "The Doctor's Daughter", kus Moffett mängis doktori tehislikult loodud tütart Jennyt (Georgia on Peter Moffetti tütat, Peter Moffett mängis viiendat doktorit Peter Davisoni). Paaril on kolm last, üks Moffetti varasemast kooselust. 

Tennant käib regulaarselt kirikus. 

Aastatel 2005–2007 oli Tennantil suhe näitleja Sophia Mylesiga, kellega ta on koos näidelnud nii kriminaalfilmis "Foyle'i sõda" kui ka "Doctor Who" osas "The Girl In The Fireplace".
Literatūra un Māksla

**Literatūra un Māksla** (Kirjandus ja Kunst) oli 1945. aasta jaanuarist kuni 1994. aasta novembrini Riias ilmunud lätikeelne kultuurileht, Läti loominguliste liitude häälekandja. Ajalehe eelkäija oli aastatel 1940–1941 ilmunud **Literatūras avīze** (Kirjanduslik Ajaleht).

Literatūra un Māksla ilmus kord nädalas.
Matt Smith

**Matthew Robert Smith** (sündinud 28. oktoobril 1982) on Suurbritannia näitleja ja režissöör.  

Smith on tuntud põhiliselt üheteistkümnenda doktorina Briti telesarjas "Doctor Who", selle rolli eest sai ta 2011. aastal ka BAFTA auhinna. 

## Lapsepõlv
Smith sündis ja kasvas Northamptonis, plaanides nooremana saada elukutseliseks jalgpalluriks, ent tõsine seljavigastus muutis jalgpallurikarjääri võimatuks. Näitlemist tutvustas talle tema näitekunstiõpetaja, tema innustusel liitus ta ka Londoni National Youth Theatre'iga.

Pärast kooli lõpetamist õppis Smith näitekunsti ja loovkirjutamist, magistrikraadi sai ta 2005. aastal. 

## Doctor Who
2009. aasta jaanuaris paljastati, et 11. doktori osa hakkab mängima Matt Smith. Ta oli pigem tundmatu näitleja, võrreldes teistega, keda oli rolli mängima pakutud/arvatud. Smith on oma tegelaskuju kohta öelnud: "The Doctor is excited and fascinated by the tiniest of things. By everything. By every single thing. That's what's wonderful about him as a character. It's why children like him, I think. Because he doesn't dismiss anything. He's not cynical. He's open to every single facet of the universe." (tõlge: Doktor on innustunud ja sisse võetud isegi kõige pisematest asjadest. Kõigest. Igast üksikust asjast. See teebki ta tegelasena nii suurepäraseks. Sellepärast ta lastele meeldibki, ma arvan. Sest ta ei jäta midagi kahe silma vahele. Ta ei ole küüniline. Ta on avatud igale viimasele kui universumi "tahule".) Üheteistkümnenda doktori, keda Matt kehastab, kaaslasteks on esmalt Amelia "Amy" Pond (Karen Gillan) ja Rory Williams (Arthur Darvill) ning seejärel Clara Oswin Oswald, keda mängib Jenna Coleman. Amy ja Rory on kogu saate ajaloo jooksul ka esimesed abielupaarist kaaslased – nad abiellusid osas "The Big Bang". 

## Välislingid

* Matt Smith IMDb-s
Artur Rättel

**Artur Rättel** (sündinud 8. veebruaril 1993) on Eesti jalgpallur.

Ta mängib Eesti Meistriliigas FCI Tallinna värvides.

## Klubikarjäär
### Statistika

## Koondisekarjäär
Ta kuulus Eesti U19 koondisse, mis osales kodusel 2012. aasta U19 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril .

## Viited

## Välislingid
* Artur Rättel Soccernet.ee portaalis
* Artur Rättel Eesti Jalgpalli Liidus
Teoinimene

**Teoinimene** oli Tallinnas 1991. aastal ilmunud eestikeelne ajaleht. Ajaleht ilmus kaks korda kuus, ühtekokku ilmus 17 numbrit. Väljaandjaks oli **AS Fax**.
Eesti Matkaliit

**Eesti Matkaliit** (lühend **EML**) on Eesti mittetulunduslik ühendus, mis on katusorganisatsiooniks matkaklubidele ja firmadele.

EML juures tegutsevad: kutsekomisjon, matkakomisjon, matkaradade komisjon jt. Liikmesorganisatsioonides tegeldakse mitmesuguste matkaliikidega: jalgsimatkamine, jalgrattamatkamine, mägimatkamine, suusamatkamine, automatkamine ja veematkamine.
EML on Euroopa Rändurite Assotsiatsiooni (ERA) liige alates 1993. aastast ja osaleb ERA komisjonide töös. EML on alaliiduna Eesti Olümpiakomitee (EOK) liige. EML korraldab regulaarselt Eesti matkatehnika meistrivõistlusi, väljastab Põhjatähe Matkajuhi ja Matkateenete märke, Põhjatähe ja Põhjavalguse matkamärke jne. 

## Ajalugu

1989 – EML asutati aprillis Tallinna Matkamajas Eesti Matkaföderatsiooni õigusjärglasena. 
9. detsembril kogunesid Tallinna Matkamajas EML-i 15 liikmesorganisatsiooni esindajad volikogu esimesele istungile, kus võeti vastu EML-i programm. 1989. aastal sooritati 640 matka 5183 osavõtjaga. Toimus 22. (kaug)matkajuhtide kokkutulek ja anti välja vastav teatmik, brošüür. See traditsioon on jätkunud siiani.

1990 – ametiühingud lõpetasid matkamise senise doteerimise (doteerimine oli alates aastast 1962). EML võeti vastu Eesti Spordi Keskliidu (praegu Eesti Olümpiakomitee) liikmeks. Esmakordselt lülitati Eesti mägimatkajate matkamarsruuti alpinistlik tõus mäetippu. Aasta jooksul sooritati 398 matka 3528 osavõtjaga.

## Aasta matkaja ja aasta matkategelene
 
Igal aastal matkajuhtide kokkutulekul valitakse aasta matkaja ja aasta matkategelase aunimetuse laureaadid.

## Eesti Matkaliidu auliikmed
* Kaljo-Mihkel Johannes
* Guido Leibur
* Peeter Pungar
* Raimond Tamming
* Katrin Pärnpuu
* Tõnu Pihelgas

## Vaata ka
* Harju Matkaklubi

## Viited

## Välislingid
*Eesti Matkaliit, matkaliit.ee
Ragnar Sohlman

**Ragnar Sohlman** (26. veebruar 1870 Stockholm – 9. juuli 1948 Solna) oli Rootsi keemiainsener, mänedžer, ametnik ja Nobeli Sihtasustuse asutaja.
BIBBI

**BiBBi** on esimene Põhjamaade virtuaalne lasteraamatukogu. 

Raamatukogu töötab alates 2001. aasta sügisest. Seda haldab Põhjala Instituut Soomes. 

BiBBi sihtrühm on 3–12-aastased lapsed. Andmebaasi raamaturiiulid on koos lugemissoovitustega hästi leitavad ka lapsevanematele ja õpetajatele.
 
Ühtlasi saab BiBBis kuulata ja vaadata audiovisuaalseid lugusid rootsi, soome, taani, norra ja islandi keeles.

## Välislingid
*Koduleht
Rumba raudteejaam

**Rumba raudteejaam** oli raudteejaam Rumba külas.

Asus Rapla–Virtsu raudtee ääres, Rapla raudteejaamast 53,2 km kaugusel.

Jaamahoone asub Rumba raudteesillast Virtsu pool ja raudteetammilt Virtsu poole vaadates paremal.

## Pilte

Pilt:Rumba in 1932.jpg|Üleujutused Rumba jaama lähedal, 1932
Ragnar Sohlman (ametnik)

**Ragnar Sohlman** (30. aprill 1931 Stockholm – 15. oktoober 2007 Stockholm) oli Rootsi ametnik. 

Tema isa oli saadik Rolf Sohlman. Ragnar Sohlman sai kunsti bakalaureuse teaduskraadi Stockholmis 1957. aastal ja pärast töötas Kaubandusnõukogus, aastatel 1959–1967 oli Rahaministeeriumi rahandussekretär. Edasi töötas ta Siseministeeriumi direktori asetäitjana ja seejärel Kaubandusministeeriumi sekretärina. Aastatel 1982–1985 oli ta Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär ja 1985–1996 Exportkreditnämndeni peadirektor. 

## Viited
Sibula veski

**Sibula veski** oli vesiveski Sibula mõisas Kavilda jõel, Tartu–Viljandi maanteest lõunas. 1950. aastal anti see üle Puhja Põllumajandusühistule, aga tänapäeval võib asukohta aimata vaid veskipaisu kivide järgi.

## Välislingid
*
Lootuse kasvades

**"Ootamatult isaks"** on Ameerika Ühendriikide situatsioonikomöödia, mida esmakordselt näidati 21. septembril 2010 USA telekanalil Fox.

## Lühitutvustus
23-aastane James "Jimmy" Chance peab kasvatama üheöösuhtest sündinud tütart.

## Tegelased
* James "Jimmy" Chance (Lucas Neff) on Hope'i isa, kel pole vähimatki aimu, kuidas last kasvatada. Üheöösuhte tulemusest lapse ema Lucyga saab ta teada alles kaheksa kuud hiljem, kui tuleb ilmsiks, et lapse ema on mõrvar ning ta hukatakse.
* Virginia Chance (Martha Plimpton) on Jimmy ema, kes sünnitas 15-aastaselt. Tema ema jättis ta 2-aastaselt maha ning teda kasvatas vanaema Mamma.
* Burt Chance (Garret Dillahunt) on Virginia abikaasa ja Jimmy isa, kes tegeleb aiandusäriga.
* Sabrina Collins (Shannon Woodward) töötab kohalikus toidupoes ja on Jimmy salajane silmarõõm.
* Mamma (Cloris Leachman) on Virginia 84-aastane Alzheimeri tõve tunnustega vanaema.
* Hope (Baylie Cregut, Rylie Cregut) on Jimmy ja Lucy tütar.
Põhjamaade kirjanike atlas

"**Põhjamaade kirjanike atlas**" ("Minabibliotek") on Rootsi televisiooni ja teiste Põhjamaade avalike teenuste pakkujate ühine veebiteenus, kus kirjanikke ja nende seisukohti tutvustatakse meedialõikude abil ning kirjanike seoste ja sidemete kaudu. "Põhjamaade kirjanike atlases" on esitatud sadakond kirjanikku koos tekstide, piltide ja filmiklippidega televisiooni arhiivist. Kirjanike omavahelised suhted näitavad, kes on keda inspireerinud ja mil moel? Kes on koos töötanud ja kes on keda millegi pärast kritiseerinud?

## Välislingid
*http://www.minabibliotek.se/default.aspx?id=105322
Tribla

**Tribla** (**Vibra, Neli kasti, Neli ruutu**) on pallimäng. Tribla mängimiseks on vaja vähemalt 4 mängijat (võib olla ka rohkem). Selleks pallimänguks joonista maha suur ruut ja jaga see neljaks (pooleks ja pooleks).
Igal mängijal üks puude (algajatel võib olla ka 2 puudet).
Mängu alustamiseks pannakse pall keskel põrkama. Põrkeid peab olema vähemalt 3 enne kui on lubatud mängijatel esimene puude teha. Mängus kogutakse miinuseid, kes enne 21 (või rohkem) punkti täis saab, on kaotaja. Miinuse saad, kui sinu ruudust pall välja läheb. Mängija, kes saab miinuse, paneb ka palli mängu. Alustades peab pall põrkama esmalt enda kasti ja seejärel diagonaalis olevasse kasti ühe korra.

###### '''Miinuste arv vastavalt löögile:'''

* varbaga - 1 miinus
* jala pealsega või kahe jalaga koos - 2 miinust
* jala välisküljega või põlvega - 3 miinust
* jalgevahelt (mõlemad jalad maas) - 5 miinust
* kannaga teise jala tagant ehk vibra - 5 miinust
* peaga - 7 miinust

Miinuseid võib ka ise käigupealt juurde mõelda.

**Käega mäng keelatud.** Käega mängu puhul saab miinuseid järgmiselt: kui on kinnine käsi (käsi rusikas), siis on 5 miinust ja kui on lahtine käsi (käed pole rusikas), siis on 10 miinust ja kui sa võtad kahe käega korraga, siis on 20 miinust.

„Kõksimine“ lubatud, aga miinuseid vastavalt „kõksimise“ arvule juurde ei lisandu. Kolmas eksimus väljaviskel toob miinuse ja lahtiviske kord läheb mängijale, kes asub paremal käel.

Kui ühel mängijal on 21 miinust täis, siis toimub „tiksumine“ - kaotanud mängija jääb samasse kasti ja teised kolm vahetavad kaste päripäeva. Sellist „tiksumist“ võib nimetada samuti, et mängitakse „klassidega“, ning see kel 21 miinust täis, jääb „istuma“ - kuna tegemist ikkagi koolipoiste mänguga.
Põhjamaade Metsauuringute Koostöökomitee

**Põhjamaade Metsauuringute Koostöökomitee** (rootsi keeles *SamNordisk Skogsforskning*, lühend **SNS**; inglise keeles *Nordic Forest Research Co-operation Committee*) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu alluvuses tegutsev koostööorgan metsauuringute edendamiseks Põhjamaades.

Metsauuringute komitee asutati 1972. aastal.

Komitee eesmärk on tagada metsa säästlik majandamine; metsa ja puiduvarude sotsiaalselt, majanduslikult ja ökoloogiliselt vastutustundlik hooldamine ja kasutamine. Ta toimib ka Põhjamaade Ministrite Nõukogu nõustajana metsandusküsimustes.

Komitee edendab eri Põhjamaade uurijate koostööd ja kogemuste vahetamist. Ta aitab luua uurijate võrgustikke, käivitada projekte, korraldada kohtumisi ja uurimisasutuste ühiskasutust, algatab töörühmi uutes uurimisvaldkondades, innustab osalema rahvusvahelistes projektides, edendab koostööd Baltimaade ja Loode-Venemaaga.

Põhjamaade Metsauuringute Koostöökomitee toetab ajakirjade Scandinavian Journal of Forest Research ja Wood Material Science and Engineering väljaandmist. 

Komitee juhatusse kuuluvad eri maade uurimisasutuste, metsanduse ja metsatööstuse esindajad. Juhatusse kuulub kaks liiget Islandilt, Norrast, Rootsist, Soomest ja Taanist ning üks vaatlejaliige Ahvenamaalt, Fääri saartelt ja Gröönimaalt. Sekretariaat roteerub eri Põhjamaade vahel. Komitee aastaeelarve on umbes 700 000 eurot.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Fridtjov Clemet

**Fridtjov Smedsås Clemet** (29. september 1932 Trondheim – 17. oktoober 2023) oli Norra ajakirjanik, ametnik ja poliitik, Høyre liige.

Aastatel 1955–1960 töötas ta ajalehes Harstad Tidende. Hiljem tegeles ta poliitikaga, 1974–1986 oli ta Høyre peasekretär. 1985–1992 oli ta Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär. Aastail 1992–2003 töötas ta välisministeeriumis. Aastail 1995–1999 oli ta Oslo linnanõukogu liige.

Fridtjov Clement oli Høyre poliitiku Kristin Clemeti isa.
Gudmund Saxrud

**Gudmund Saxrud** (27. jaanuar 1920 Stange vald – 15. jaanuar 2003) oli Norra ametnik ja diplomaat. 

1948–1958 töötas ta Kaubandusministeeriumis sekretäri abina. 1963–1965 töötas ta EFTA sekretariaadis Genfis, 1970–1972 Norra välisministeeriumis. 1972–1977 oli Gudmund Saxrud Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretäri asetäitja ja 1972–1973 Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär. 1977–1982 oli ta Põhjamaade Nõukogu peasekretär. Pärast seda töötas ta nõunikuna.
Nõukogude Patrioot

**Nõukogude Patrioot** oli Räpinas 28. aprillist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Räpina Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Rahu Eest

**Rahu Eest** oli Rõngus 12. juunist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rõngu Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda aastas.
Stalinlik Sõprus

**Stalinlik Sõprus** oli Juurus 12. juunist 1951 kuni detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Juuru Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Teraskündja

**Teraskündja** oli Palamusel 21. juulist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Palamuse Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Traktoristi Hääl

**Traktoristi Hääl** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Tartus 21. märtsist 1951 kuni 30. detsembrini 1953; Tartu Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Uus Agrotehnika

**Uus Agrotehnika** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Raasikul 13. aprillist 1951 kuni 29. detsembrini 1953, Raasiku Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Candace Cameron Bure

**Candace Cameron Bure** (sünninimega **Candace Helaine Cameron**; sündinud 6. aprillil 1976 Californias Panorama Citys) on ameerika näitleja.

Cameron sündis Robert ja Barbara Cameroni tütrena. Tal on viis aastat vanem vend Kirk Cameron, kes on samuti näitleja.

Tema tuntuim roll on Donna Jo Tanner seriaalis "Lastega kodus" ("Full House", 1987–1995, kokku 191 osa). Ta mängis seal peategelaseks oleva pere kolmest lapsest vanimat.

Pärast seda mängis ta kolm aastat seriaalis "Make It or Break It" USA naiste riistvõimlemise koondise abitreenerit Summer Van Horne'i (2009–2012, 48 osa). Seriaal kujutas tippsportlaste elu.

22. juunil 1996 abiellus Cameron Venemaa jäähokikoondise mängija Valeri Burega, kes sel ajal mängis NHL-is ja sai hiljem kahekordseks olümpiamedalistiks. Neil on kolm last: tütar Natasha (sündinud 1998) ning pojad Lev (2000) ja Maksim (2002).

Pärast spordist loobumist tegeleb Valeri Bure veinitootmisega.

Candace Cameron, nagu ka tema abikaasa ja vend, on evangeelne kristlane.

## Välislingid

*Candace Cameron Bure
*Candace Cameron Bure TV.com
*Bure Family Wines
Ühistöö Võit

**Ühistöö Võit** oli Põltsamaal 3. augustist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Põltsamaa Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Edasi Kommunismile (Tõstamaa)

**Edasi Kommunismile** oli Tõstamaal 3. aprillist 1951 kuni 18. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Tõstamaa masina-traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Kuni 1953. aasta 18. numbrini oli ajalehe nimi **Bolševistlik Töö**.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Hiiumaa Kolhoosnik

**Hiiumaa Kolhoosnik** oli Kärdlas 27. märtsist 1951 kuni 31. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Hiiu Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Tõde (Kiltsi)

**Kolhoosi Tõde** oli Kiltsis 1. juunist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud ajaleht, Vao Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosniku Hääl

**Kolhoosniku Hääl** oli Kullamaal 12. maist 1951 kuni 16. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Kullamaa Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Jõud

**Kolhoosi Jõud** oli Abja-Paluojal 30. aprillist 1952 kuni 29. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Abja Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Võit

**Kolhoosi Võit** oli Rõuges Võru rajoonis 12. maist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rõuge Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Rapla Novaator

**Rapla Novaator** oli Raplas 17. märtsist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rapla Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Taebla Traktorist

**Taebla Traktorist** oli Taeblas 2. märtsist 1951 kuni 23. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Taebla Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Berglind Ásgeirsdóttir

**Berglind Ásgeirsdóttir** (sündinud 15. jaanuaril 1955) on Islandi ametnik. Alates septembrist 2002 on ta OECD peasekretäri asetäitja, kes tegeleb hariduse, tervise, töö- ja sotsiaalpoliitika ning avaliku kommunikatsiooniga. 

1988–1996 ja 1999–2002 oli ta Islandi sotsiaalminister. 1996–1999 oli Berglind Ásgeirsdóttir Põhjamaade Nõukogu peasekretär. 

## Viited

## Välislingid
* Berglind Ásgeirsdóttiri CV
Kombain (ajaleht)

**Kombain** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Väimelas 21. aprillist 1951 kuni 26. detsembrini 1953; Võru Masin-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Leninlik Tee (ajaleht)

**Leninlik Tee** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Vaivaras 3. juulist 1951 kuni 31. detsembrini 1953; Vaivara Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda kuus.
Dar‘ā

**Dar‘ā** (Daraa) on linn Süüria lõunaosas, Jordaania piiri lähedal, Damaskusest 100 kilomeetrit lõuna pool. Linn on Dar‘ā provintsi keskus.

Hinnanguline rahvaarv 2010. aastal oli 77 203.

Linna on mainitud Egiptuse hieroglüüfitahvlitel 15. sajandil eKr.

2011. aastal sai linnast Süüria rahutuste esimene suurem kolle.

## Viited