open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pružany mõis

**Pružany mõis** ehk **Pružanõ mõis** (*Сядзібна-паркавы комплекс Швыкоўскіх* või *сядзі́ба Пружа́нскі пала́цык*) on mõis Valgevenes Bresti oblastis Pružany rajoonis Pružany linnas.

Katariina II kinkis pärast Poola jagamist ümbruskonna maad kindral Rumjantsevile, kes selle valduse aga eraldi mõisateks jagas ja uutele omanikele edasi müüs. Mõisa pindala oli 4000 tiinu. Nii tekkinud Pružany mõisa omanikuks said Jahmninad, seejärel Szwykowskid. Aastal 1863 konfiskeeriti Kastuś Kalinoŭski ülestõusu tagajärjel mõis, raamatukogu müüdi oksjonil maha. Juba 1867. aastal tagastati mõis Szwykowskitele. Aastast 1895 kuulus mõis Kleinmichelitele. Pärast Oktoobrirevolutsiooni emigreerusid omanikud Prantsusmaale ja mõis haldusüksusena kadus kaardilt.

Mõisa peahoone esindab uusrenessanssi ja ehitati aastal 1843, mil omanikeks olid Szwykowskid. Ehituse käigus lammutati varasemad hooned. Projekti autor oli Francesco Maria Lanci. Peahoonel on kaks tiiba, osalt on hoone kahekorruseline, osalt aga ühe korrusega. Lääneosas asuvad erker, torn ja veranda. Peamist fassaadi ehib väike risaliit, seal asub ka suur kahele sambale toetuv terrass.

Pärast Kleinmichelite lahkumist asus hoones kohalik omavalitsus, Teise maailmasõja ajal aga Guderiani staap ja Saksa ohvitseride maja. Nõukogude võimu ajal asus hoones algul põllumajandustehnikumi internaat, seejärel lasteaed (aastani 1986) ja viimaks hambapolikliinik. Aastal 1989 hakati hoonet restaureerima ja tänapäeval asub hoones muuseum.

Mõisakompleksi kuulus algselt 10 hoonet, teiste seas ka pruulikoda ja telliselööv. Telliselöövi toodangut kasutati ka uue peahoone valmistamisel. Ajal, mil mõis konfiskeeriti, oli kõrvalhoonete arv 15, nende seas 4 tellistest hoonet. Lisaks peahoonele on tänapäeval säilinud kasvuhoone, kus kasvatati ka palme, agaave, sidrunipuid ja apelsinipuid.

Mõisa juurde rajati ka park (pindala tänapäeval 8 hektarit). Pargi tagumises osas asusid kanalid, mille äärde Kleinmichelite ajal istutati mitmeid võõrliike. Aastal 1939 tasandati see osa pargist ja selle asemele rajati staadion. Pargile lisati suur juurviljaaed, mis on samuti tänapäeval hävinud. Lossi tagaküljel asub vana iidol, mis toimetati sinna Bućki külast.


Pilt:Architecture_of_Pružanski_palacyk_aranžareja6.Jpg|Mõisa kasvuhoone
Pilt:Bućkowski idal side.Jpg|Bućki iidol
Pilt:Пружанскі палацык. З вышыні 7-га паверху. 02..jpg|Loss ülaltvaates
Pilt:Пружанскі палацык. Салон 1.jpg|Mõisa peahoone sisevaade


## Välislingid

*Muuseumi koduleht
* Pružany mõis Facebookis
* Pružany mõis Twitteris
* Pružany mõis Instagramis
Opisthotropis durandi

***Opisthotropis durandi*** on maoliik.

*Opisthotropis durandi* on endeemne Louangphabangi provintsis Laoses.

## Välislingid
* Teynié, Lottier, David, Nguyen & Vogel, A new species of the genus Opisthotropis Günther, 1872 from northern Laos (Squamata: Natricidae), Zootaxa, no 3774 (2), lk 165–182. 2014 (*inglise keeles*)
* Sissekanne Roomajate andmebaasis
* Sissekanne andmebaasis Wikispecies
AS Järvevana

**AS Järvevana** on Eesti ehitusettevõte, mis moodustati seoses AS Merko Ehituse kriminaalasjaga.

Ettevõtte juhatuse esimees on Toomas Annus.

Ettevõtte aktsiad olid noteeritud NASDAQ OMX Tallinn Balti lisanimekirjas, kuid kauplemine nendega lõpetati 4. detsembril 2014.

AS Järvevana kujundati ümber osaühinguks Järvevana. Muudatus jõustus 15. aprillil 2015.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Andres Järving

**Andres Järving** (sündinud 3. juulil 1960) on eesti ettevõtja.

## Elukäik
Lõpetas 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusküberneetika erialal. 2005. aastal sai Tartu Ülikoolist psühholoogia alal bakalaureusekraadi ja 2002. aastal ärijuhtimise magistrikraadi.  1983–1988 Tallinna Linna Rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee ökonomist ja osakonna juhataja asetäitja. Töötas aastail 1988–1999 tootmiskoondis Norma hilisema AS Norma pearaamatupidaja asetäitja, finantsdirektori ja nõukogu aseesimehena. 1994–2023 Eesti ühe suurima erakapitalil põhineva investeerimis- ja valdusettevõtte NG Investeeringud suuromanik ja 2002–2024 OÜ NG Kapital juhatuse liige. 1999–2022 AS Selveri nõukogu esimees ja TKM Grupi nõukogu liige. Alates aastast 2000 OÜ Probus juhatuse liige.

## Ettevõtlus
Kuni 2023. aastani.
*OÜ NG Investeeringud, juhatuse aseesimees
*AS Selver, nõukogu esimees
*Kulinaaria OÜ, nõukogu esimees
*AS Liviko, nõukogu liige
*AS Balbiino, nõukogu liige
*Kitman Thulema AS, nõukogu liige
*AS Tallinna Kaubamaja Grupp, nõukogu liige
*AS Kaubamaja, nõukogu liige
*AS TKM King, nõukogu liige (TKM King on loodud Suurtüki NK OÜ ja AS ABC King ühendamisel)
*AS TKM Auto, nõukogu liige
*AS KIA Auto, nõukogu liige
*AS Viking Motors, nõukogu liige
*UAB KIA Auto, nõukogu liige
*SIA Forum Auto, nõukogu liige
*AS Tallinna Kaubamaja Kinnisvara, nõukogu liige
*OÜ Tartu Kaubamaja Kinnisvara, nõukogu liige 
*AS Viking Security, nõukogu liige
*OÜ TKM Beauty, nõukogu liige 
*OÜ Roseni Kinnisvara, nõukogu liige
*OÜ Roseni Majad, juhatuse liige
*AS Wellman Invesco, nõukogu liige
*Ganiger Invest OÜ, juhatuse liige (2001–2007)
*Baltic Rail Services, OÜ nõukogu liige (2000–2007)

## Liikmesus
*Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse liige (2015–2023)
*Alates 2008 Eesti Kaupmeeste Liidu juhatuse liige (2008–2015)
*On olnud Rahandusministeeriumi audiitortegevuse järelevalve nõukogu pikaajaline liige
*On olnud Ettevõtluse Alustamise Sihtasutuse mentorprogrammi mentor
*Fraternitas Estica vilistlaskogu liige
*Fraternitas Estica (*coetus*)

## Viited

## Välislingid
* NG Investeeringud
Riigiaktsiaselts

**Riigiaktsiaselts** on riiklik aktsiaselts, mille kõigi aktsiate omanik on kas riik või riiklik(ud) organisatsioon(id).

## Riigiaktsiaseltsid Eestis
Enne teist maailmasõda oli Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi haldusalas riiklikud aktsiaseltsid: Riigi Põlevkivitööstus, Riigi Turbatööstus.

Eestis oli riigiaktsiaselts (lühend **RAS**) 1990. aastate esimesel poolel riigi omanduses ettevõtte eritüüp. Riigiaktsiaseltsid reorganiseeriti aktsiaseltsideks hoolimata sellest, et riik jäi aktsiate omanikuks. Näiteks 1991. aastal loodud riigiaktsiaselts Eesti Merelaevandus muudeti hiljem aktsiaseltsiks Eesti Merelaevandus ja alles seejärel erastati. Ettevõtted, mille baasil alates 15. jaanuarist 1991 asutati riigiettevõtted: Eesti Kütus, tootmiskoondis Liviko, tubakavabrik Leek, tootmiskoondis Juveel, Eesti Geoloogia, Eesti Tsement, Järvakandi Tehased, Tallinna Külmhoone nr. 1, Tartu Külmhoone, Eesti Raudteekond.

Ka nüüdisajal on riigi omanduses ettevõtted harilikud äriseadustiku järgi tegutsevad aktsiaseltsid, üksnes kõik nende aktsiad kuuluvad riigile ja aktsiaseltsi üldkoosolek koosneb haldusala ministrist. Riigile kuuluvad näiteks AS Eesti Energia, AS Saarte Liinid, AS Riigi Kinnisvara ja paarkümmend muud aktsiaseltsi.

2021. aasta jaanuaris kuulus riigile osalus 28 äriühingus, sealhulgas oli riik ainuomanik 24 äriühingus ning enamusosalus kuulus riigile 3 äriühingus. Riik osaleb äriühingutes kolmel põhjusel: riigivõimu teostamiseks, muul riigivara valitseja poolt määratud avalikul eesmärgil ning tulu saamiseks. Riigi äriühingutes osalemise üldpõhimõtted on sätestatud riigivaraseadusega.

## Vaata ka
*riigiettevõte

## Viited
Rhabdophis guangdongensis

***Rhabdophis guangdongensis*** on maoliik.

*Rhabdophis guangdongensis* on endeemne Guangdongi provintsis Hiinas.

## Välislingid
* Zhu, Wang, Takeuchi & Zhao, A new species of the genus Rhabdophis Fitzinger, 1843 (Squamata: Colubridae) from Guangdong Province, southern China., Zootaxa, nr 3765 (5), lk 469–480,  (*inglise keeles*)
* Sissekanne Roomajate andmebaasis
* Sissekanne andmebaasis Wikispecies
Hilda Üprus

**Hilda Üprus** (16. märts 1904 Riidaja – 12. juuni 1986 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

Ta on lõpetanud Viljandi Eesti haridusseltsi gümnaasiumi, ta on mänginud Viljandi ja Tartu orkestrites viiulit. Ta õppis 1930. aastate teisel poolel Pallase ettevalmistuskursustel ja aastast (?) Kõrgematel Kujutava Kunsti Kursustel (Aleksander Vardi ateljees). Maaliõpingud lõppesid Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis diplomitööd kaitsmata, sest Pallase vaimus tehtud paljufiguuriline maal "Teatrikostüümide ateljees" (1948) ei vastanud tollastele dogmaatilistele ja jäikadele norminõuetele.

Aastast 1950 elas ta Tallinnas, jätkates portreede, lillepiltide ja maastike maalimist 1930. aastate Pallase maalikooli impressionistlikus laadis. Esmaülevaate tema loomingust andis aastal 1987 Tartu Kunstimuuseumis toimunud mälestusnäitus.

## Isiklikku
Tema õde oli kunstiteadlane Helmi Üprus, vend oli neuroloog Voldemar Üprus.

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Lycodon zoosvictoriae

***Lycodon zoosvictoriae*** on maoliik.

*Lycodon zoosvictoriae* avastati 2014. aasta juunis.

*Lycodon zoosvictoriae* on endeemne Krâvanhi mägedes Kambodžas.

## Viited

## Välislingid
* Thy Neang, Timo Hartmann, Seiha Hun, Nicholas J. Souter & Neil M. Furey, A new species of wolf snake (Colubridae: Lycodon Fitzinger, 1826) from Phnom Samkos Wildlife Sanctuary, Cardamom Mountains, southwest Cambodia, Zootaxa 3814 (1): 068–080. 2014 (*inglise keeles*) 
* [Sissekanne](http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Lycodon&species=zoosvictoriae&search_param=((taxon%3D%27colubrinae%27))) Roomajate andmebaasis
Steven Defour

**Steven Arnold Defour ** (sündinud 15. aprillil 1988 Mechelenis) on endine Belgia jalgpallur (poolkaitsja).

Debüüdi Belgia rahvuskoondises tegi Defour 11. mail 2006 sõprusmängus Saudi Araabia vastu. Esimese värava lõi ta 6. septembril 2008 2010. aasta maailmameistrivõistluste valikturniirimängus Eesti vastu.

## Saavutused
;Standard Liège
*Belgia liiga: 2007–08, 2008–09
*Belgia karikas: 2010–11
*Belgia superkarikas: 2008, 2009
;Porto
*Primeira Liga: 2011–12, 2012–13
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2012, 2013

## Välislingid
Rilusool

**Rilusool** (ladina *Riluzolum *) on keemiline aine ja ravimi geneeriline nimetus. Seda toimeainet sisaldavad mitmed amüotroofse lateraalskleroosi ravis kasutatavad suukaudselt manustatavad retseptiravimid.

## Nimetused ja tähised

IUPAC-nimetus: *6-(trifluoromethoxy)benzothiazol-2-amine*

CAS-i registreerimisnumber on 1744-22-5. PubChemi number on CID 5070.   
 
Farmakoterapeutiline rühm: teised närvisüsteemi toimivad ained, ATC-kood on **N07XX02**.

## Näidustused

Seni puuduvad tõendid, et rilusool omaks ravitoimet motoneuronite funktsioonile, kopsufunktsioonile, fastsikulatsioonile, lihasjõudlusele ja motoorsetele sümptomitele.

Rilusooli manustamise näidustusteks on ALS-i haige eluea pikendamine või mehaanilise ventilatsiooni vajaduse edasilükkamine.

Rilusooli tarvitajate elumus pikenes mõne uuringu kohaselt 3 kuud.

Rilusool ei ole efektiivne ALS-i hilisstaadiumis.

## Seaduslikkus

Rilusooli tohib Euroopa Liidus välja kirjutada.

Rilusool on registreeritud Eesti ravimiregistris:
* ravimiomaduste kokkuvõte (SPC) 
* pakendi infoleht (PIL).

## Annustamine ja kulud

Rilusooli annustamine täiskasvanutele ja eakatele: 100&nbsp;mg (50&nbsp;mg iga 12 tunni järel).

Tablettide maksumus 30 päeva jooksul tarbimiseks varieerub ja oleneb ravimi nimetusest, jäädes vahemikku 200–900 dollarit.

### Toimemehhanism

ALS-i patofüsioloogia ei ole seni täielikult selge, arvatakse, et selle tekkes mängib rolli neurotransmitter glutamaat. Rilusooli arvatav toimemehhanismiks on glutamaadi vabanemise inhibeerimine.

## Kõrvaltoimed ja ohud

Rilusool võib III faasi kliiniliste uuringute alusel ALS-i haigetel põhjustada kõrvaltoimetena asteeniat, iiveldust, diarröat, ülakõhuvalu, oksendamist, anafülaktoidreaktsiooni, angioödeemi, peavalu, pearinglust, suu paresteesiat ja unisust ning tahhükardiat ja sagedasti ka maksa ja sapiteede häireid, väheneb vere valgeliblede arv.

Peapöörituse, unisuse ja uimasuse ajal ei tohiks juhtida sõidukit ega töötada masinatega.

Rilusooli ei tohi kasutada raseduse ja lapse rinnaga toitmise ajal.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne DrugBank-isis 
* Sissekanne PubChem-isis

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Riluzole]] seisuga 28.08.2014.*
Arda-Maria Kirsel

**Arda-Maria Kirsel** (11. september 1926 Tallinn – 13. august 2014 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane, Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu auliige.

Arda-Maria Kirsel õppis aastatel 1935–1939 Paldiski 6-klassilises algkoolis, 1939–1940 Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis, 1940–1944 Viljandi I Gümnaasiumis ja 1945–1950 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas inglise filoloogia ja bibliograafia erialal.
    
Pärast lõpetamist töötas ta 15 aastat Tartu Riikliku Ülikooli Teaduslikus Raamatukogus vanemraamatukoguhoidjana, osakonnajuhatajana ja direktori asetäitjana, millele järgnes töö aastatel 1965–2004 Tallinna Pedagoogikaülikooli Akadeemilises Raamatukogus osakonnajuhataja, sektorijuhataja ja vanemraamatukoguhoidjana.

1963. aastal käis ta kahenädalasel UDK kursusel Üleliidulises Teaduslik-Tehnilises Raamatukogus Moskvas. Arda Kirsel oli parim UDK tundja Eestis ning tema elutööks oli UDK eestikeelsete liigitustabelite koostamine ja toimetamine, mis eestikeelsetena ilmusid 1999. aastal. 

Ta töötas ka õppejõuna. Temalt on ilmunud publikatsioone liigitamisest, märksõnastamisest, raamatukogu kataloogidest jm. Ta juhtis üle kümne aasta ERÜ liigitamise ja märksõnastamise toimkonda. 
    
Arda-Maria Kirseli oli ERÜ auliige ja teenetepreemia 1995. aasta laureaat.

Ta on maetud Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk 

## Viited
Lieljumprava kihelkond

**Lieljumprava kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Groß-Jungfernhof*) oli haldusüksus Riia asehaldurkonnas Riia kubermangus ja Liivimaa kubermangus Võnnu kreisis.

## Lieljumprava kihelkonna mõisad
*Lielvārde kirikumõis (saksa *Lennewaden Pastorat*, läti *Lielvārdes mācītājmuiža*)
*Lieljumprava mõis (*Groß-Jungfernhof*, Gross-Jungfernhof, Lieljumprava muiža)
*Jumprava mõis (*Klein-Jungfernhof*, Mazjumpravas muiža)


File:BM06186Am.jpg|Lieljumprava mõis, 1796. aastal. Johann Christoph Brotze kogust
File:BM07119Am.jpg|Lielvārde mõis ja Lielvārde piiskopilinnuse varemed 1796. aastal


## Vaata ka
*Lielvārde muinaslinnus
*Lielvārde vasallilinnus
*Lielvārde piiskopilinnus

## Viited

## Kirjandus
*
Hippocampinae

***Hippocampinae*** on merinõelaliste alamsugukond  merinõellaste sugukonnast.  Siia kuuluvad merinõellastest ainult merihobukesed. 

## Taksonoomia
Alamsugukonda *Hippocampinae* kuulub üks perekond:

* Merihobuke (*Hippocampus*) Rafinesque, 1810

### Alternatiivne süstemaatika
Teistel andmetel kuulub alamsugukonda *Hippocampinae* kuus perekonda:
* *Hippocampus* Rafinesque, 1810
* *[[Acentronura]]* Kaup, 1853 
* *[[Amphelikturus]]* Parr, 1930 
*†*[[Hippotropiscis]]* Žalohar & Hitij, 2012   
* *[[Idiotropiscis]]* Whitley, 1947 
* *[[Kyonemichthys]]* Gomon, 2007 

## Viited

## Välislingid
*Seahorse Mating Dance Video. youtube.com
Novoazovsk

**Novoazovsk** on linn Ukrainas Donetski oblastis, Novoazovski rajooni keskus, ligi 10&nbsp;km kaugusel piirist Venemaaga.

Aasovi mere kaldal Gruzkõi Jalantšõki jõe suudme juures asuva Novoazovski kõrgus merepinnast on 21 meetrit.

Novoazovsk asutati 1849. aastal, linna õigused sai 1966. aastal.

2013. aasta 1. jaanuaril elas linnas 11&nbsp;760 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Ajalugu
### 21. sajand
Donbassi sõja ajal, 16. aprillil 2014 heisati linna haldushoonele ühenduse Donetski Rahvavabariik lipp.

Linnas ja selle läheduses on Donbassi sõja ajal toimunud mitmeid ägedaid lahinguid valitsusvägede ja vastaspoole vahel.

27./28. augustil võtsid linna täielikult oma kontrolli Venemaa Föderatsiooni regulaarväed.

Augusti lõpul jätkus Venemaa soomus- ja suurtükivägede koondumine linnas ja selle ümbruses. Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel jätkavad terroristid vene regulaarvägede toel katseid Luhanski suunal asuvate asulate hõivamiseks.


Николаевская Церковь.JPG|Püha Nikolai kirik


## Viited

## Välislingid

* 14. oktoober 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Россия высадила под Новоазовском спецподразделение своей разведки (*vene keeles*)
* 15. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Боевики могут вернуть Новоазовск украинским властям - Геращенко (*vene keeles*)
* 17. oktoober 2014. *[[Infovastupanu]]*. ИС: на северо-востоке от Мариуполя наблюдается скопление российско-террористических войск (*vene keeles*)
Sead Kolašinac

**Sead Kolašinac** (sündinud 20. juunil 1993 Karlsruhes) on Saksamaal sündinud Bosnia ja Hertsegoviina jalgpallur, kes mängib kaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Atalanta.

## Klubikarjäär
Kolašinac alustas klubikarjääri oma kodulinna klubis Karlsruher SC. 2011. aastal asus ta Schalke 04 noortemeeskonda. Täiskasvanute koondisse pääses ta esmalt Schalke 04 teises meeskonnas. 2013. aasta juunis pikendas Kolašinac klubiga Schalke 04-ga lepingut 2017. aasta juunini. Hooajal 2016–2017 valiti ta Bundesliga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2017. aasta juunis liitus ta Premier League'i klubiga Arsenal. Esimese värava lõi ta Arsenali meeskonnas sama aasta 6. augustil FA Community Shieldil.

## Koondisekarjäär
Kolašinac mängis küll Saksamaa noortekoondistes, kuid täiskasvanuna otsustas esindada Bosnia ja Hertsegoviinat.

Debüüdi Bosnia ja Hertsegoviina rahvuskoondises tegi ta 18. novembril 2013 sõprusmängus Argentina vastu.

2014. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta esimeses alagrupimängus Argentina vastu kolmandal minutil omavärava, mis on maailmameistrivõistluste kiirem omavärav.

## Saavutused
;Arsenal
*FA Cup: 2019–20
*FA Community Shield: 2017, 2020

## Viited

## Välislingid
Karula mõisa kalmistu (Viljandi)

**Karula mõisa kalmistu** on kalmistu Viljandi kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karula külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu jääb Karula mõisa südamest linnulennult umbes 900 meetri kaugusele lõunasse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Helmersenid millalgi 19. sajandil. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada, praegu on kalmistu mahajäetud ja rüüstatud.

## Kalmistule maetuid
*1896, 11. aprill (30. märts (vkj) - Theodor Christian von Helmersen (6. veebruar 1806 (vkj) – 26. märts 1896 (vkj))
*1910 - tema poeg Victor Karl von Helmersen (18. september 1843 (vkj) – 10. märts 1910 (vkj))
*1919 - Victori abikaasa Marie Anna Margaretha von Helmersen (sündinud Staël von Holstein; 16. november 1850 (vkj) – 15. november 1919)

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*"Karula mõisapargi ümbrus muudab ilmet". Sakala, 20. oktoober 2005
*Alo Särg. "Karula (*Neu-Woidoma*, *Karolen*)". // Viljandimaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 34
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
*"Perekond von Helmerseni kalmistu Karulas". // Meil ei ole siin jäädavat linna. Viljandi linna ja kihelkonna kalmistute lugu. Koostaja Janis Tobereluts. Viljandi Muuseumi Toimetised 10. Viljandi 2024. Lk 46

## Välislingid
*
Rogizka

**Rogizka** (ukraina keeles Рогізка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Pindala on 3,376 km². Elanike arv on 1168.
Autovaba päev

**Autovaba päev** on iga aasta 22. septembril tähistatav rahvusvaheline tähtpäev, millega autovaba liikumine suunab ühiskonna tähelepanu autostumise probleemidele. 

Autovabadel päevadel püütakse vähendada liiklust linnas või kindlas piirkonnas terve või osa päeva jooksul. See annab kohalikele elanikele võimaluse näha, kuidas nende linn näeks välja tunduvalt väiksema arvu autodega. Samuti propageeritakse jalakäimist ja jalgrattasõitu.

Ehkki sedalaadi algatusi tekkis juba 1973. aasta naftakriisi aegu, korraldati esimesed autovaba päeva üritused alles 1995. aastal Islandi pealinnas Reykjavikis, Suurbritannias Bathis ja Prantsusmaal La Rochelle'is. Üleeuroopaliseks tähtpäevaks nimetas Euroopa Komisjon autovaba päeva 2000. aastal. Samast ajast on autovaba päev seotud Euroopa liikumisnädalaga.

Autovaba päeva tähistatakse, nagu mujalgi Euroopas, ka Eestis 22. septembril. Sel päeval korraldatakse suuremates linnades liiklusteemalisi üritusi ning propageeritakse autole alternatiivseid liikumisvahendeid. Nii Tallinnas kui ka Tartus on autovaba päeva ja autovaba nädalat korraldanud näiteks Eesti Roheline Liikumine.

## Viited

## Välislingid
* Täna on rahvusvaheline autovaba päev ERR, 22. september 2013
* Tähistati autovaba päeva! Reporter.ee, 22. september 2013
* Euroopa võtab autovaba päeva Euroopa Komisjoni pressiteade, 17. september 2009
AS Konekesko Eesti

**AS Konekesko Eesti** (varem: AS Kesko Agro Eesti) on aastal 2000 asutatud Eesti ettevõte. Ettevõte tegeleb muu hulgas mitmesuguste masinate ja seadmete hulgimüügiga, nende remondiga, rentimisega.

## Viited
Motoorne ajukoor

**Motoorne ajukoor** ehk **motoorne piirkond** ehk **motoorne korteks** on paljudel selgroogsetel loomadel peaajus paiknev ja talitlev suurajukoore osa, mis tegeleb põhiliselt tahtliku motoorika (liikumine, liigutused) planeerimise, sooritamise ja kontrolliga.

Inimesel paikneb motoorne ajukoor suuraju otsmikusagara tagaosas. 

Motoorne ajukoor jagatakse lihtsustatult kuueks rakukihiks, kus paiknevate rakkude tüübid võivad suuresti erineda, nii koosneb V rakukiht (V.  sisemine püramidaalkiht *Lamina pyramidalis interna*) püramiidrakkudest, mis saadavad liikumiseks vajalikku infot mööda aksoneid perifeersetele motoneuronitele, seal asuvad ka arvuliselt vähemusse jäävad Betsi rakud.   

## Viited
Nora Peets

**Leonora Peets** (neiuna **Leonora Erbak**; 25. juuli 1898 Tallinn – 11. august 1995 Marignane) oli eesti prosaist ja ajakirjanik.

Ta sündis Tallinnas raudteetehase katelsepa tütrena, õppis saksakeelses tütarlastekoolis ja lõpetas aastal 1917 Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Aastatel 1919–1922 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (ei lõpetanud), töötades ka õpetajana Tartu 2. Algkoolis (asus Lev Tolstoi tänaval). Ta oli ENÜS Ilmatari liige.

Pärast ülikoolist äratulekut elas ta lühikest aega Varblas ja Vigalas ning aastatel 1923–1927 Tallinnas. Kuna abikaasal avastati tuberkuloos, viibis ta koos abikaasaga Itaalias terviseparandusel. Aastal 1927 likvideeris abielupaar Tallinna elamise ja elas aastatel 1927–1929 Alžeerias. Aastal 1929 elas ta koos abikaasaga ajutiselt Grenoble'is. Aastatel 1929–1974 elas ta abikaasaga Marrakechis. Aastatel 1974–1995 elas ta Prantsusmaal Bouches-du-Rhône'i departemangus Istres'i ringkonnas Marignane'is, kus ta ka suri.

Ajakirjanduslikku tegevust alustas ta aastal 1932 ajalehes Vaba Maa, kus ilmus ka novell "Seitsmes naine". Aastal 1955 hakkas ta avaldama novelle pagulasajakirjas Triinu. Aastal 1983 ilmus temalt 29 novelliga kogu "Maroko taeva all". Tema novelle on avaldanud ka ajakiri Looming (aastatel 1989 ja 1992).

## Tunnustus

*1984 Henrik Visnapuu preemia ("Maroko taeva all")

## Isiklikku
Ta oli aastast 1922 abielus Rudolf Peetsiga. Tema õemees oli veterinaararst Karl Taagepera, õepoeg on füüsik ja politoloog Rein Taagepera.

## Kirjandus
* Eesti kirjanike leksikon. Tallinn, 2000, lk. 403
Õisu mõisa kalmistu

**Õisu mõisa kalmistu** on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kalvre külas Mulgi vallas Viljandi maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid Õisu mõisa tollased omanikud Siversid millalgi 1781. aasta paiku, sest 3. jaanuaril 1781 (vkj) suri Friedrich Wilhelm von Sivers ja ta maeti juba uuele kalmistule. Viimane mõisa-aegne matus toimus 1911. aastal, kalmistule on sel ajavahemikul teadaolevalt maetud 49 lahkunut. Kuna ka 1930. aastal toimus üks matus, siis on kalmistule kokku maetud 50 lahkunut.

Matuste arvu poolest on see on üks suuremaid Eesti mõisakalmistuid. 

## Kirjeldus
Kalmistu jääb kunagisest mõisa südamest linnulennult umbes 1,8 km kaugusele kagu poole, sinna viib tammedega ääristatud allee ning selle pindala on umbes 0,82 ha. Kalmistu on harvaesinevalt kaheksanurkse põhiplaaniga ning see on ümbritsevast maapinnast kõrgem. Kõrgendit ääristab graniitrahnudest kuivmüür. 

Tänapäeval on kalmistu jäetud maha ja rüüstatud. Seda korrastati ning sealt võeti 2010. aastal maha puid, kuid 2015. aastaks oli see taas kasvanud täis puid ja võsa.

## Kalmistule maetuid
*1781 – Friedrich Wilhelm von Sivers (26. mai 1716 (vkj) – 3. jaanuar 1781 (vkj))
*1869 – tema poeg Friedrich von Sivers (1792–1869)
*1869 – Anna Dorothea Elise von Sivers (1798–1869)
*1869 – Friedrichi tütar Julie Helene von Schrenck (sündinud von Sivers; 1819–1869)
*1876 – tema abikaasa Alexander von Schrenck (1816–1876)
*1876 – August Peter Alexander von Sievers (1825–1876)
*1878 – Armin von Sivers (1842–1878)
*1911, 26. märts (13. märts (vkj) – Alfred Ferdinand Friedrich von Sivers (1854–1911)
*1930, 12. juuni – tema abikaasa Ida Sophie Helene von Sivers (1857–1930; sündinud von Oettingen)

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Heldur Sander, Tiiu Helimets. "Õisu mõis ja park". Eesti Loodus, 4/ 2008
*Margus Haav. "Omanikud päästavad rüüstatud kalmistut". Sakala, 4. juuni 2009
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013

## Välislingid
*Pärandkultuuri objekt: "Hauakoht" (480:HAU:001)
Berezna (Hmilnõki rajoon)

**Berezna** (ukraina keeles Березна) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 708. Pindala on 2,45 km².
Haili Sammelselg

**Haili Sammelselg** (aastani 1954 **Haili Mitt**; 13. märts 1928 Antsla – 30. aprill 2019) oli eesti laulja (sopran) ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas aastal 1947 Valga Arve- ja Plaanindustehnikumi ning aastal 1952 Tallinna Muusikakooli (Linda Sauli klassis).

Ta töötas aastatel 1947–1954 sekretär-masinakirjutajana. Aastatel 1957–1964 oli ta teatris Estonias koorilaulja ja aastatel 1964–1984 samas solist. Aastatel 1984–1986 töötas ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis hääleseadeõpetajana, aastatel 1986–1991 töötas ta hääleseadeõpetajana Tallinna Pedagoogilises Instituudis.

## Isiklikku
Tema poeg oli ettevõtja ja kunstimetseen Guido Sammelselg (1956–2013).

## Rolle

## Kirjandus
*
Alfamotoneuron

**Alfamotoneuronid** ehk ***α***-**motoneuronid** (ladina keeles *motoneuron α*) on selgroogsete loomade kesknärvisüsteemi motoorsed neuronid, mis paiknevad seljaaju eessamba hallaines ja ajutüves (kraniaalnärvide motoorsetes tuumades).

Alfamotoneuronite areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia, patoloogilised seisundid ja apoptoos võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Need arvukad kiire juhtivusega (40–80 m/s) müeliniseeritud motoneuronid reguleerivad vöötlihaste liigutusi ja mõjutavad lihaseid mitme regulatsioonisüsteemi (kortikospinaalne trakt, kortikobulbaarne trakt ja teised motoorsed traktid) kaudu. Et parandada juhtivust, katab alfamotoneuronite aksoneid paks müeliinikiht, mida toodavad nii oligodendrotsüüdid kui ka Schwanni rakud.

Motoneuronitest jõuavad signaalid lihasrakkudesse neuromuskulaarsete sünapsite vahendusel. Alfamotoneuron ja selle innerveeritavad vöötlihaskiud talitlevad koos ning moodustavad terviku, mida nimetatakse motoorseks üksuseks. Alfamotoneuronite peamiseks neurotransmitteriks, mis kutsub esile vöötlihaste kokkutõmbe, on atsetüülkoliin.

Alfamotoneuroni rakukeha asub kesknärvisüsteemis. Iga alfamotoneuron innerveerib lihases aksonihaarade kaudu mitut lihaskiudu, kuid igasse lihasrakku läheb ainult üks akson.

Alfamotoneuroneid võidakse liigitada ka somaatilise närvisüsteemi hulka, kuna nende aksonid innerveerivad skeletilihaseid. Need motoneuronid saavad dendriidivõrgustiku vahendusel nii inhibeerivaid kui ergastavaid närviimpulsse kõikjalt suurajukoorest, väikeajust, sisekõrvast, nahast, kõõlustest, lihastest ja liigestest. Alfamotoneuronid toimivad närvi-lihase ühenduse kaudu vahetult lihasrakku.

Kui motoneuron saab kahjustada ja hävib ning teda ei asenda teine neuron, siis kõhetub neuron koos lihaskoega ja asendatakse sidekoega.

Inimestel ja teatud loomadel seostatakse alfamotoneuronitega mitmeid motoneuronihaigusi, näiteks amüotroofset lateraalskleroosi.

Seljaaju alfamotoneuronid degenereeruvad ka polioviiruse põhjustatud lastehalvatusse haigestumisel, mille tagajärjel tekib lihaste halvatus.

Alfamotoneuron on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse *[[Terminologia Histologica]]*.

## Viited

## Välislingid

* Sissekanne Terminologia Histologicas, lk 94, H3.11.01.0.00008: Motoneuron α. Alfamotoneuron
Paul Pogba

**Paul Labile Pogba** (sündinud 15. märtsil 1993 Lagny-sur-Marne'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis AS Monaco ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.

2009. aastal liitus ta Inglismaa klubiga Manchester United, debüteerides klubi põhimeeskonnas hooajal 2011/12. Aastatel 2012–2016 mängis ta Juventuses, kellega tuli neljal korral Itaalia meistriks.

2016. aasta augustis siirdus ta tagasi Manchester Unitedisse. Tema üleminekusumma oli 105 miljoni eurot, mis tegi temast kõigi aegade kallima jalgpalluri.

2022. aasta juulis naasis ta Juventusesse, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu.

Pärast dopinguskandaali tõttu saadud 18-kuulise võistluskeelu kandmist sõlmis ta 2025. aasta juunis lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubi AS Monacoga.

2013. aastal võitis ta parima alla 21-aastase Euroopas mängiva jalgpalluri auhinna Golden Boy.

## Koondisekarjäär
2013. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel tuli ta Prantsusmaa all 21-aastaste meeskonnaga maailmameistriks ja Pogba nimetati turniiri parimaks mängijaks.

Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Pogba 22. märtsil 2013 MM-i valikmängus Gruusia vastu.

Esimese värava lõi ta Prantsusmaa rahvuskoondises 10. septembril 2013 MM-i valikmängus Valgevene vastu.

2014. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta kaheksandikfinaalis 30. juunil värava Nigeeria vastu. Ta nimetati ka 2014. aasta maailmameistrivõistluste parimaks noormängijaks.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitis ta hõbemedali. Ainsa värava lõi ta turniiril veerandfinaalimängus Islandi vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste finaalis lõi ta värava Horvaatia vastu. Horvaatia alistati lõpuks 4:2 ja tuldi teist korda maailmameistriks.

## Saavutused
;Juventus
* Serie A: 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16
* Coppa Italia: 2014–15, 2015–16
* Supercoppa Italiana: 2013, 2015
;Manchester United
*UEFA Euroopa Liiga: 2016–17
*EFL Cup: 2016–17

;Isiklikud
*Serie A hooaja sümboolne koosseis: 2013–14, 2014–15, 2015–16
*Premier League'i hooaja sümboolne koosseis: 2018–2019

## Viited

## Välislingid
Pružany rajoon

**Pružany rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajoon piirneb loodes Poolaga. Rajooni pindala on 2834 km². 2009. aasta seisuga elas seal 52 511 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Charava, Linova, Mokraje, Novyja Zasimavičy, Pružany, Ružany, Suchopali, Šani, Šarašova, Ščarčova, Zielanievičy ja Vialikaje Siało külanõukogu.

Halduskeskus on Pružany linn. Teised suuremad asulad on Ružany ja Šarašova alev. Huvipakkuvam asula on veel Internacyjanalny alevik.


Рэшткі сядзібна-паркавага комплексу Каштанаўка 2.jpg|Kaštanaǔka
Хата Мікалая Тарасюка ў Стойлах.Jpg|Stojły
Белавусаўшчына 3996 — Bielawusaǔščyna.Jpeg|Bieławusaǔščyna
Шпакі Пружанскія вуліца — Špaki.Jpeg|Špaki


Rajooni suurim jõgi on Jasselda. Teised tähtsamad jõed on Zelvianka, Narewka, Muchaviec. Rajooni loodeosas asub osaliselt Białowieża laane rahvuspark. Pružany rajoonis kasvab kahes kohas reliktse liigina Euroopa nulg, ühtlasi kasvab seal valge mänd.

2009. aasta seisuga olid elanikest 87,49% valgevenelased, 6,43% venelased, 3,4% ukrainlased, 1,85% poolakad ja 0,83% oli teistest rahvustest. 65,44% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 31,67% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 39,6% elanikke, vene keelt aga 57,8%.

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Pasjanss

**Pasjanss** on kaardimäng, mida mängitakse üksinda.

Pasjansi eesmärk on tavaliselt teatud viisil lauale asetatud kaarte reeglipäraselt ümber mängides need ettenähtud korra järgi sorteerida. Tavaliselt tähendab see, et segatud pakist laotakse alguses kõik või osa kaarte lauale mängus ettenähtud asetuses. Mängija hakkab siis kaarte ühest kohast teise tõstma, järgides mängu reegleid (kuhu ja milliseid kaarte tõsta tohib). Eesmärk on saavutada reeglites määratud asetus, näiteks on kaardid sorteeritud mastide kaupa virnadesse ja järjestatud tugevuse järgi.

Mängus võib kasutada üht või enamat kaardipakki.

Paljudest pasjansimängudest on tehtud arvutimängud. Kõige tuntumad pasjansi tüüpi arvutimängud on "Klondike" ja "FreeCell".
Agnes

**Agnes** võib tähendada mitut asja.
***[[Agnes (eesnimi)|Agnes]]** on naisenimi.
***[[Agnes Roomast|Agnes]]** on katoliku ja õigeusu kiriku pühak.
***[[Agnes (Taani kuninganna)|Agnes]]** oli Taani kuninganna.
***[[Agnes Carlsson|Agnes]]** on Rootsi laulja.
***[[Agnes (Austria printsess)|Agnes]]** oli Austria printsess.
Allegany maakond

**Allegany maakond** asub mitmes USA osariigis.
*Allegany maakond (Maryland)
*Allegany maakond (New York)

## Vaata ka
*Alleghany maakond
Alleghany maakond

**Alleghany maakond** on mitmes USA osariigis.
*Alleghany maakond (Põhja-Carolina)
*Alleghany maakond (Virginia)

## Vaata ka
*Allegany maakond
Believers Never Die - Greatest Hits

**"Believers Never Die – Greatest Hits"** on esimene parimate hittide album ameerika rokkbändilt Fall Out Boy. 

See avaldati 17. novembril 2009 Ameerikas Island Records poolt, sisaldab kõiki laule, mis bänd andis välja singlitena õiges järjekorras koos 2 uue ja 2 haruldasemate lauludega. See on saadaval nii CD kui ka CD/DVD versioonis koos muusikavideotega. Albumi originaalse illustratsiooni tegi Daniel Danger. Albumi kaanepilt avaldati 9. oktoobril. 

"Believers Never Die" avaldati peale Fall Out Boy ja Blink-182 ühistuuri "2009 summer reunion tour" ja natukene enne Fall Out Boy puhkepausi. 2 uuest laulust avaldati "Alpha Dog" singlina 26. oktoobril 2009. Selle demo versioon oli miksialbumil "Welcome to the New Administration" nime all "ALPHAdog and OMEGAlomaniac". 

"Believers Never Die" sai positiivset tagasisidet kriitikutelt. See jõudis mõnedesse tabelitesse mõnes riigis, kommertslik edu oli piiratud. Aastal 2013 ilmus "Believers Never Die" albumile otsa "Save Rock and Roll", see oli bändi esimene stuudioalbum peale puhkust ja "Folie à Deux'i".
Donetski Rahvavabariik

**Donetski Rahvavabariik** (vene keeles Донецкая Народная Республика *Donetskaja Narodnaja Respublika*, ukraina keeles Донецька народна республіка *Donetska narodna respublika*; lühend **DRV** või **ДНР**/**DNR**) on Ida-Ukrainas Donetski oblastis 7. aprillil 2014 väljakuulutatud tunnustamata riik. Rahvavabariigi iseseisvust tunnustab ainult Venemaa koos teiste tunnustamata riikide Abhaasia ja Lõuna-Osseetiaga. Ukraina on kuulutanud Donetski Rahvavabariigi terroriorganisatsiooniks, mis peab koos tunnustamata Luhanski Rahvavabariigiga sõda Ukraina vastu. Rahvavabariigi riigipea on Deniss Pušilin. 30. septembril 2022 annekteeris Venemaa pärast võltsreferendumit Donetski Rahvavabariigi ja tunnistas selle üheks Venemaa Föderatsiooni subjektiks.

## Ajalugu
11. mail 2014 korraldatud referendumi (vt 2014. aasta Donbassi staatuse referendumid) tulemus Donetski Rahvavabariigi staatuse kohta ratifitseeriti 12. mail 2014.

24. mail kirjutati alla leping konföderatsiooni (Rahvavabariikide Liidu) moodustamiseks Luhanski oblastis 27. aprillil 2014 väljakuulutatud tunnustamata Luhanski Rahvavabariigiga.

Ukraina on kuulutanud mõlemad separatistlikuks ja terroriorganisatsiooniks.

22. oktoobril 2014 BBC World Newsi kanalil näidatud Steven Rosenbergi reportaažis vastas DRV keskvalimiskomisjoni esindaja Roman Ljagin reporteri küsimusele Ukraina territooriumi terviklikkuse kohta muuhulgas: "...möödub natukene aega ja me kustutame Ukraina maailma poliitiliselt kaardilt."

1. septembril 2016 avati konsulaat Tšehhi linnas Ostravas, mis oli DRV esimene välisesindus Euroopa Liidu pinnal. Juunis 2017 tegi Ostrava kohus otsuse, et esindus tuleb sulgeda.

18. veebruaril 2017 allkirjastas Venemaa Föderatsiooni president ukaasi Donetski Rahvavabariigi ja Luhanski Rahvavabariigi poolt väljastatud dokumentide tunnustamise kohta.

15. veebruaril 2022 pöördus Riigiduuma presidendi poole palvega "rahvavabariigi" iseseisvust tunnustada. Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja mõistis selle sammu hukka ja viitas Minski lepingust tulenevatele kohustustele.

21. veebruaril teatas Vladimir Putin Donetski ja Luhanski Rahvavabariigi tunnustamisest iseseisvate riikidena ning andis korralduse vägede paigutamiseks separatistide kontrolli all olevatele aladele. Samuti väitis ta, et ei näe Minski kokkuleppe tulevikku. Kolm päeva hiljem algatas ta sissetungi Ukrainasse.

30. septembril 2022 teatas Vladimir Putin pärast võltsreferendumit nelja Ukraina oblasti annekteerimisest: Luhanski, Donetski, Zaporižžja ja Hersoni. Donetski Rahvavabariik ja Luhanski Rahvavabariik tunnistati sellega Venemaa Föderatsiooni subjektideks.

## Vaata ka
* Vene-Ukraina sõda
* Venemaa sissetung Ukrainasse
* Lõuna- ja Ida-Ukraina annekteerimine

## Viited

## Välislingid
* Veebileht
August (täpsustus)

"**August**" võib tähendada mitut asja.
***[[August]]** on Gregoriuse kalendri kaheksas kuu.
***"[[August (Eric Claptoni album)|August]]"** on Eric Claptoni album.

**[[August (Pfalz-Sulzbach)|August]]** oli Sulzbachi pfaltskrahv.

**[[August (eesnimi)|August]]** on mehenimi.

**August** on ka perekonnanimi, mille tuntud kandjate seas on:
*Bille August, Taani filmilavastaja
*John August, USA stsenarist ja filmilavastaja
*Pernilla August, Rootsi filminäitleja

## Filmid
***"[[August (film 1996)|August]]"**, Anthony Hopkinsi 1996. aasta film.
***"[[August (film 2008)|August]]"**, Austin Chicki 2008. aasta film.

## Vaata ka
*August I
*August II
Ehitaja

**Ehitaja** on inimene, kes tegeleb ehitamisega.

Ehitaja ametis olev inimene on oskustööline, kes võib vastavalt töö keerukusele olla omandanud oskused vähema või rohkema kogemuse käigus ja/või saanud vastava hariduse. 

Ehitaja võib töötada käsitsi, käsitööriistadega, väiksemate või suuremate masinatega.
Bochotnica

**Bochotnica** on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Puławy maakonnas, Kazimierz Dolny valla halduskeskus. Ta asub Bystra jõe ääres Puławyst 10 km ida pool, Kazimierz Dolnyist 4 km lääne pool ja Lublinist 50 km lääne pool.

Küla läbib maantee Droga Wojewódzka 824.

## Ajalugu
Küla tekkis tõenäoliselt 14. sajandil.
Elisabeth

**Elisabeth** on naisenimi.

## Nime kandjaid
*Elisabeth (Austria-Ungari)
*Elisabeth (Belgia printsess)
*Austria Elisabeth
*Baieri Elisabeth
*Böömimaa Elisabeth
*Luksemburgi Elisabeth
*Printsess Elisabeth (Taani)
*Elisabeth, Taani kuninganna
*Elisabeth Andreassen, rootsi-norra laulja
*Elisabeth Aspe, eesti kirjanik
*Elisabeth Birkenthal, eesti arst
*Elisabeth Ferner
*Elisabeth Görgl, Austria mäesuusataja
*Elisabeth Hasselbeck, USA saatejuht
*Elisabeth von Hessen (1503–1563), Hesseni printsess
*Elisabeth von Hessen (1539–1582), Hesseni printsess
*Elisabeth von Hessen-Darmstadt, Hesseni printsess
*Elisabeth Rehn, soome poliitik ja diplomaat
*Elisabeth Schwarzkopf, Austria-Briti ooperilaulja

## Muud
*"Elisabeth", Franz Joseph I abikaasast Elisabethist rääkiv Sylvester Levay muusikal

## Vaata ka
*Elizabeth
*Eliisabet
Emma

**Emma** võib tähendada mitut asja.
***[[Emma (eesnimi)|Emma]]** on naisenimi.
***[[Emma Booth|Emma]]** on Walesi laulja.
***[[Emma (Madalmaade kuninganna)|Emma]]** oli Madalmaade kuninganna.
***"[[Emma (Austen)|Emma]]"** on Jane Austeni romaan.
***[[Emma (orkaan)|Emma]]** on orkaan.
***[[Emma (auhind)|Emma]]** on Soome muusikaauhind.
***[[Emma (film)|Emma]]** on film.
***[[Itaalia Emma]]** oli Lääne-Frangi kuninganna.
Erra vald (Lüganuse kihelkond)

**Erra vald** (saksa keeles *Erras*) oli vald Lüganuse kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Kiviõli linna aladel.

Vald moodustati 1866. aastal, enne seda oli olnud Erra mõisavald.

1882. aastal liideti Erra vallaga Maidla vald, mis 1917 moodustati uuesti Erra, Püssi ja Saka valla osadest.

Vallas on sündinud muusik, dirigent ja muusikapedagoog Erich Loit ning psühholoog ja bibliograaf Laine Peep.

1939. aasta vallareformiga läks valla maa-ala uue Erra valla koosseisu, välja arvatud Purtse mõisa järgi olevate talude nr A-190, A-191, A-193 ja A-195 senise Erra valla piiresse ulatuvate osade maa-alad

## Viited

## Välislingid
*
*Erra valla arhiivi tutvustus
Holdre vald (Helme kihelkond)

**Holdre vald** (saksa keeles *Hollershof*) oli vald Helme kihelkonnas.

Vald moodustati 1866. aastal. 1900. aastal liideti vald Patküla vallaga.

1921. aastal eraldati Holdre vald Patküla vallast.
Jõelehtme vald

**Jõelehtme vald** oli vald Jõelähtme kihelkonnas ja Harju maakonnas.

Vald moodustati 19. jaanuaril 1891, kui toimus vallavolikogu esimene koosolek. Jõelähtme vallaks ühinesid kuus mõisavalda – Jõelähtme, Jägala, Kostivere, Ülgase, Kodasu ja Rummu – ning Jõelähtme kirikumõis. Vallas elas siis 982 inimest.

1939. aasta valdade reformiga läksid valla maa-alad uue Jõelähtme valla koosseisu, välja arvatud Kostivere mõisa järgi oleva Ületee nr. 9 talu, Männiku rabast põhja pool asuvate heinamaade (mis läksid Iru valda), Kostivere mõisa järgi oleva Parasmaa raba nr. A-52 ja sama mõisa järgi olevate lahus-heinamaatükkide (kuni talude nr. 19 ja 25 piirini) maa-alad.

## Viited
Kiidjärve vald (Võnnu kihelkond)

**Kiidjärve vald** (saksa keeles *Kiddijerw*) oli vald Võnnu kihelkonnas.

Vald moodustati 1866. aastal.

1893. aastal liideti vald Vastse-Kuuste vallaga.
Kuigatsi vald (Sangaste kihelkond)

**Kuigatsi vald** (saksa keeles *Löwenhof*) oli vald Tartu maakonnas ja Valga maakonnas Sangaste kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Mägiste küla aladel.

Vald moodustati 1866. aastal.

1921. aastal arvati Kuigatsi vald Valga maakonna koosseisu.

1939. aasta vallareformiga läks kogu valla maa-ala uue Kuigatsi valla koosseisu..

## Viited

## Välislingid
*Eesti ala valdade register 1866-1917
Liopholidophis

***Liopholidophis*** on maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Liopholidophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:  
* *[[Liopholidophis baderi]]* Glaw, Kucharzewski, Nagy & Vences, 2013
* *[[Liopholidophis dimorphus]]* Glaw, Nagy, Franzen & Vences, 2007
* *[[Liopholidophis dolicocercus]]* (Peracca, 1892)
* *[[Liopholidophis grandidieri]]* Mocquard, 1904
* *[[Liopholidophis oligolepis]]* Glaw, Kucharzewski, Nagy & Vences, 2013
* *[[Liopholidophis rhadinaea]]* Cadle, 1996
* *[[Liopholidophis sexlineatus]]* (Günther, 1882)
* *[[Liopholidophis varius]]* (Fischer, 1884). 

## Levila

Neid madusid võib kohata Madagaskaril.

## Viited

## Välislingid

* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Sissekanne uBio-s
* Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Liopholidophis]] seisuga 30.08.2014.*
Mālpils

**Mālpils** on küla (*ciems*) Lätis Sigulda piirkonnas, Mālpilsi valla halduskeskus. Asulas oli Mālpilsi mõisa (*Lemburg*) süda, lisaks asub seal Mālpilsi luteri kirik.

Mālpilsi on esimest korda mainitud aastal 1386, mil Saksa ordu rajas sinna Lemburgi kindluse. Asula nimi on liivi keeles *Lemburga*, mis tuleb ilmselt sõnadest *lembit* ehk pealik ja *urga* ehk jõgi. Saksa keeles mõisteti asula nime kui "savilinna" (*lehm* on savi ja *burg* on linn). Mālpilsi nimi tähendab aga savilinna läti keeles.

Asulas asub keskkool, lisaks on seal kutsekool, internaadiga põhikool ja laste muusikakool ning kunstikool. Mālpilsis asuvad ka postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Küla lähistel asub Mālpilsi lennuväli. Mālpilsi jäävad Slimnīca, Sauleskalnsi, Dravantase, Pastsi ja Mālpilsi bussipeatus.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mālpilsi kirik, Mālpilsi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park ja häärber, ning Mālpilsi ordulinnuse ase. Regionaalse kaitse all on Mālpilsi kiriku keskaegne kalmistu ja Mālpilsi linnamägi ehk Viinamägi.

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu, mis on tähistatud mälestusmärgi ja obeliskiga.

Sealsed Gunta tamm ja Sporta iela tamm on looduskaitse all. Kaitse all on veel üks arukask, raagremmelgas, mänd, vaher ja kaksteist tamme.

## Elanikkond


* 279 (1935)
* 900 (1967)
* 2520 (1989)
* 2294 (2000)
* 2168 (2006)

* 1921 (2015)
* 1838 (2020)
* 1807 (2022)
* 1970 (2025)



Mālpils manor house.JPG|Mālpilsi mõisa peahoone
Mālpilsi ordulinnuse asupaik 02.JPG|Endise Mālpilsi ordulinnuse asukoht
Lutheran church in Mālpils.JPG|Mālpilsi luteri kirik
Mālpilsi kultuurimaja.JPG|Mālpilsi kultuurimaja


## Viited

## Välislingid
* Mālpilsi koduleht (*läti keeles*)
Lycodryas

***Lycodryas*** on maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Lycodryas* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:  
* *[[Lycodryas carleti]]* (Domergue, 1995)
* *[[Lycodryas citrinus]]* (Domergue, 1995)
* *[[Lycodryas cococola]]* Hawlitschek, Nagy & Glaw, 2012
* *[[Lycodryas gaimardi]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Lycodryas granuliceps]]* (Boettger, 1877)
* *[[Lycodryas guentheri]]* (Boulenger, 1896)
* *[[Lycodryas inopinae]]* (Domergue, 1995)
* *[[Lycodryas inornatus]]* (Boulenger, 1896)
* *[[Lycodryas maculatus]]* (Günther, 1858)
* *[[Lycodryas pseudogranuliceps]]* (Domergue, 1995). 

## Levila

Neid madusid võib kohata Madagaskaril ja Komoori saartel.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Sissekanne uBio-s
* Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lycodryas]] seisuga 30.08.2014.*
Illuste mõisa kalmistu

**Illuste mõisa kalmistu** on kalmistu Karuse kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Paatsalu külas Lääneranna vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu jääb Illuste mõisa südamest linnulennult umbes 700 meetri kaugusele lõunaedelasse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Maydellid millalgi pärast 1870. aastat. Sealolev varasema surma-ajaga (1847) matus on tõenäoliselt olnud ümbermatmine.  

Kalmistu on piiratud kraavi ja madala müüriga, seal leidub 5 hauatähist ning selle pindala on 0,44 ha. Kalmistule maetute arv pole teada, tänapäeval on see jäetud maha ja rüüstatud.

## Kalmistule maetuid
*Amalie Alexandrine von Maydell (21. august 1842 vkj - 11. mai 1847 vkj)
*Gotthard von Maydell
*1941 - tundmatu

## Kirjandus
*Alo Särg. "Illuste (*Illust*)". - Pärnumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 18-19
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
* 
*
*Illuste mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013