Aivar Kriiska

**Aivar Kriiska** (sündinud 15. augustil 1965 Mustvees) on eesti arheoloog ja õppejõud. 

## Haridustee
Aivar Kriiska on õppinud 1972/1973. õppeaastal Kääpa 8-klassilises Koolis, aastatel 1973–1980 Avinurme Keskkoolis ja aastatel 1980–1983 Tartu 7. Keskkoolis ajaloo eriklassis. 1992. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ajaloolase-arheoloogi erialal. 1992/1993. õppeaastal täiendas ta end Turu Ülikoolis. 1994. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistritöö ("Narva jõe alamjooksu ala neoliitiline keraamika") ja 2001. aastal Helsingi Ülikoolis doktoritöö ("Stone Age Settlement and Economic Processes in the Estonian Coastal Area and Island").

## Töökäik
Alates 1993. aastast on Kriiska töötanud Tartu Ülikoolis: algul assistendi, seejärel arheoloogia õppetooli hoidja ja lektorina, 2001–2006 arheoloogia dotsendina. Alates 2007. aastast on ta laboratoorse arheoloogia professor. 2006–2013 oli ta Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi (kuni 2007. aastani ajaloo ja arheoloogia osakond) juhataja. 

Aastatel 2017–2023 oli Kriiska Tartu Ülikooli senati liige (2023. aastast on asendusliige) ja alates 2020. aastast arheoloogia osakonna juhataja. Ta on õpetanud ka Eesti arheoloogilist ja etnograafilist keraamikat Eesti Kunstiakadeemias (1998–2014) ning pidanud loenguid Soome ja Venemaa ülikoolides. 

Aastatel 1993–1996 oli Kriiska ühtlasi Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi nooremteadur.

## Teadustöö
Kriiska peamised teadussuunad on esi- ja ajaloolise aja arheoloogia, geoarheoloogia ja arheogeneetika. Ta uurib Ida- ja Põhja-Euroopa esiajaloolist ja ajaloolist elanikkonda, kolonisatsioone ja rändeid, majandust, ühiskonda ja asustusmustrit, samuti looduse ja inimese vastasmõjusid, eriti seoseid Läänemere veetaseme muutuste ja inimasustuse ning elukohavaliku ja looduskeskkonna vahel esiajal. Ta on osalenud mitmes multidistsiplinaarses uurimisprojektis Eestis, Soomes, Venemaal, Lätis ja Valgevenes.

Alates 1994. aastast on tema juhtimisel tehtud välitöid peamiselt Eesti rannikupiirkondades ja Lääne-Eesti saartel. 2000. aasta oktoobris avastas ta Pärnumaal Reiu jõe suudmes Sindi-Lodjal kuni umbes 9000 aastat vanad Sindi-Lodja asulakohad. Aivar Kriiska on avaldanud uurimusi üksikmuististest, üksikute piirkondade kiviajast, kiviaja alaperioodidest, kronoloogiast, asustusest, majandusest, arhitektuurist ja keraamikast.

## Tunnustus
* 2005 rektor Ewersi auhind
* 2008 Eesti teaduse populariseerimise auhind, II preemia
* 2013 Tartu Ülikooli Raefondi preemia
* 2019 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
*"Narva jõe alamjooksu ala neoliitiline keraamika: magistritöö" (juhendajad Evald Tõnisson ja Lembit Jaanits, 1994) 
*"Merelinn Pärnu" (1998, koos Jüri Kivimäe, Inna Põltsami ja Aldur Vungiga, ISBN 9985-60-431-8)
*"Stone Age settlement and economic processes in the Estonian coastal area and islands" ("Kiviaegsed asustus- ja majanduspotsessid Eesti rannikul ja saartel", doktoritöö, Helsingi Ülikool, juhendaja prof. Ari Siiriäinen, 2001)
*"Eesti muinasaeg" (koos Andres Tvauriga, 2002, ISBN 9985-2-0694-0)
*"Pärnu lühiajalugu" (koos Kalju Idvandi, Inge Lauriku ja Aldur Vungiga, 2003, ISBN 9949-10-082-8)
*"Aegade alguses: 15 kirjutist kaugemast minevikust" (2004, ISBN 9949-10-707-5)
*"Eesti esiajalugu CD" (koos Anti Selartiga, 2006, ISBN 9949-400-99-6)
*"Eesti ajaloo atlas" (koos Andres Tvauri, Anti Selarti, Birgit Kibali, Andres Andreseni, Ago Pajuriga, 2007, ISBN 998520915X)
*"Viron esihistoria" (koos Andres Tvauriga, 2007, ISBN 9789517468794)
*"Maailma ajalugu I. Esiaeg. Vanaaeg" (koos Mait Kõivuga, 2015, ISBN 978-9985-0-2271-9)
*"Eesti ajalugu" (koos Ain Mäesalu, Anti Selarti, Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Marten Seppeli, Andres Andreseni, Ago Pajuri ja Tõnu Tannbergiga, 2017, ISBN 9789985222317)
*"Eesti ajalugu I. Eesti esiajalugu" (koos Valter Langi, Ain Mäesalu, Andres Tvauri ja Heiki Valguga, 2020, ISBN 10: 9985412419 / 13: 9789985412411)

## Viited

## Välislingid
*
*Elulugu
*Doktoritöö
*Arheoloogiline uurimistöö Eestis
*Teet Roosaar. Sindi-Lodja asula lähedalt leiti veel üks kiviaja asula Postimees, 24. oktoober 2000.
*Urmo Kübar. "Kurat, 11 000 aastat tagasi oleks isegi siin elanud!" Eesti Päevaleht, 7. oktoober 2000.
*Mirko Ojakivi. Ajaloolased uurivad muistset eluolu kunagisel Suur-Võrtsjärve saarel Eesti Päevaleht, 26. juuli 2004.
*Toomas Kuke intervjuu Aivar Kriiskaga: "Pärandkoosluste kujunemislugu saab üha selgemaks" Eesti Loodus 2004/07.
*Sandra Maasalu. Jägala linnamäel kaevatakse luidete alla peitunud prisket asustuskihti Postimees.ee, 17. juuli 2009.
*Arheoloogid leidsid Narva jõe äärest kiviaja lõpust pärit kalmistu err.ee, 16. juuli 2013.
*Teet Korsten. Edetabeli järgi mõttetu arheoloogia aitab inimene olla Põhjarannik, 27. juuli 2013.
*Mirjam Nutov. Võrumaal esitleti 4000 aasta vanust kivikirvest Novaator.err.ee, 20. veebruar 2016.
*Riin Aljas. For archaeologists, Lake Peipsi Emerges as Goldmine Postimees.ee, 4. mai 2016.
*Rauno Volmar. Arheoloogid ajavad Soomes kiviaja ühiskonna jälgi Delfi.ee, 14. august 2017.
*Oskar V. Lindman. Kuurmanpohja on kansainvälinen kaivauskohde Joutsenolehti.fi, 8. oktoober 2017.
*Katre Tatrik. Tartu Ülikooli geneetikud ja arheoloogid ajavad sõjakate sküütide jälgi Novaator.err.ee, 15. august 2019.
*Randel Kreitsberg. Nägu 4500 aasta tagant Novaator.err.ee, 28. september 2019.
*Teet Korsten: Riigikülasse tulekivi tooma Postimees.ee, 6. juuli 2020.
*Marcus Turovski. Archeological dig accompanying roadworks in Ida-Viru County. Novaator.err.ee, 12. juuli 2020. 
*Kaur Maran. Luuleiud panid muinasrahvaste liikumise vaidlusele punkti Postimees.ee, 30. jaanuar 2021.
*Helen Rohtmets-Aasa, Horisondi suur intervjuu: Aivar Kriiska kiviaja elust ja inimestest Postimees.ee, 26. september 2021.
*Aivar Kriiska. kuidas asustati Eesti alad? Postimees, 18. veebruar 2022.