open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Caius

**Caius** (ka **Gaius**) oli paavst 283–296. Ta oli 28. paavst.

Caius oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Dalmaatsiast Solinist Caiuse pojana, kes oli Rooma keiser Diocletianuse sugulane. Teda on peetud püha Susanna onuks. Hiljem on Dalmaatsiast pärinenud paavst Johannes IV.

Caiuse valimispäevana tunnustatakse tänapäeval 17. detsembrit 283, sest keiser Diocletianuse ajal toimunud kristlaste tagakiusamise tõttu on sellele vahetult eelnenud aja kohta säilinud vähe materjali ja Caiuse tegemistest pole seetõttu eriti teada. "Liber Pontificalise" järgi oli ta ametis 11 aastat 4 kuud ja 9 päeva, "Liberiuse kataloogi" järgi 12 aastat 4 kuud ja 7 päeva ning Eusebiose andmetel 15 aastat.

Caiust mainitakse püha Susanna ja püha Sebastianuse kannatuslugudes. Caius oli julgustanud Sebastianust ja tema kaaslasi enne nende märtrisurma. Ta sätestas "Liber Pontificalise" järgi, et kedagi ei tohi piiskopiks ordineerida enne, kui see isik pole saanud madalamaid vaimulikupühitsusi. Ta jagas Rooma kogudused diakonite vahel.

Ta ordineeris 25 presbüterit, 8 diakonit ja 5 piiskoppi.

Caius olevat "Liber Pontificalise" järgi tagakiusamise eest põgenenud katakombidesse ja suri 22. aprillil 296 märtrina, kuigi sel ajal pole teada suuremaid tagakiusamisi. Ta maeti San Callisto katakombidesse, kust on leitud tema nimega epitaaf.

Caiust on kunstis kujutatud koos tiaaraga.

Caiust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 22. aprill koos paavst Soteriga. Teda austatakse eriti Dalmaatsias ja Veneetsias.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly "The Oxford Dictionary of Popes". 1996.
*"Liber Pontificalis".
*Louis Reekmans "Le complexe cémétérial du pape Gaius dans la catacombe de Callixte". Roma, 1988.
*Louis Reekmans "Les tombeaux des papes Gaius (283–296) et Eusèbe (309 ou 310) et les martyrs Calocerus et Parthenius dans la catacombe de Calliste." "Memoriam Sanctorum venerantes. Miscellanea in onore di Monsignor Victor Saxer". Città del Vaticano, Roma 1992: 689–709.
*Georg Schneider "La triplice deposizione di papa Gaio". "Nuovo Bullettino di Archeologia Cristiana" 13, 1907: 147–168.

## Välislingid
*Chapman, J. (1908). "Caius and Soter, Saints and Popes." In The Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. Vaadatud 12. mail 2019 *(inglise keeles)*
*Caiuse kirjad.
Lood

**Lood** on eesti keeles mitmetähenduslik sõna:

* **[[Lood (massiühik)|Lood]]** on vanaaegne massiühik. 
* **[[Lood (merendus)|Lood]]** on riist vee sügavuse määramiseks laevalt.
* **[[Lood (ehitus)|Lood]]** on riist püst-, rõht- või muu suuna määramiseks.    
* **Lood** on loopealne ehk alvar.
* **[[Lood (laev)|Lood]]** oli Eesti sõjalaev.
* "**[[Lood (album)|Lood]]**" on Riho Sibula album.
Disturbed

**Disturbed** on Ameerika Ühendriikides tegutsev *[[hard rock]]*'i ja *[[metal]]*'i ansambel.

Bänd asutati 1996. aastal Chicagos.

## Bändi liikmed
* Dan Donegan – kitarr, klahvpillid (sündinud 1. augustil 1968)
* David Draiman – laul (sündinud 13. märtsil 1973)
* Mike Wengren – trummid (sündinud 3. septembril 1971)
* John Moyer – basskitarr (sündinud 30. novembril 1973) – bändis mängib alates 30. aprillist 2004
* Steve "Fuzz" Kmak – basskitarr (sündinud 5. septembril 1970) – lahkus bändist 2003. aasta lõpus

## Albumid
* The Sickness (2000)
* Believe (2002)
* Ten Thousand Fists (2005)
* Indestructible (2008)
* Asylum (2010)
* Immortalized (2015)
* Evolution (2018)

## Välislingid
*http://php.allstarz.ee/index.php?tegevus=vaata_artiste&id=165
Žanr

**Žanr** (prantsuse sõnast *genre*) on algselt tähendanud kunstiloomingu sisu iseloomust tingitud ja ajalooliselt traditsiooniliseks saanud kujutamisvormi. Tänapäeval nähakse aga žanri laiemalt kui kultuurilist või kommunikatiivset akti.

Žanri mõiste pärineb Aristotelese "Poeetikast". 

Eepika žanrite hulka kuuluvad romaan, novell ja jutustus. Rahvaluule olulisemad proosažanrid on muinasjutt, müüt ja muistend. 

Näitekirjanduse põhižanrid on tragöödia, komöödia ja draama, kuid teistest žanritest eristatakse ka tragikomöödiaid. 

On ka veel kõnekäänd, lüürika, mõistatus, poeem, sonett, uudis, vanasõna.

## Vaata ka

*Muusikažanr
*Kunstižanr
*Kirjandusžanr
*Filmižanr
*Žanr keeleteaduses
*Retoorilised žanrid

## Viited
4. armee (Wehrmacht)

**Saksa 4. armee** (saksa keeles *4. Armee*) oli Saksa väliarmee Teises maailmasõjas.

## Ajalugu

Formeeriti 1. augustil 1939. Võttis osa Poola vallutamisest ja 1940. aastal sõdis Belgias ning Põhja-Prantsusmaal.
Sissetungil Nõukogude Liitu oli armee väegrupp Mitte ridades ja võttis selle koosseisus osa kõigist idarinde keskosas
toimunud võitluseist. 1944. aasta suvel taandus armee lahingutega Ülem-Dneprilt Ida-Preisimaale, kus ta 7. aprillil
1945. nimetati ümber 21. armeeks.

## Komandörid

:*Günther von Kluge (1.08.1939)
:*Ludwig Kübler (26.12.1941)
:*Gotthard Heinrici (20.01.1942)
:*Friedrich Hossbach (18.07.1944)
:*Friedrich-Wilhelm Müller (30.01.1945)

## Allunud väeosad

1. september 1939.:
:*XIX motoriseeritud korpus
:*II korpus
:*III korpus
:*23. jalaväediviis
:*218. jalaväediviis
:*207. jalaväediviis
10. mai 1940.:
:*II korpus
:*XV korpus
:*VIII korpus
:*4. jalaväediviis
:*87. jalaväediviis
:*211. jalaväediviis
:*263. jalaväediviis
:*267. jalaväediviis
1. august 1940.:
:*VI korpus
:*XI korpus
5. juuni 1941.:
:*VII korpus
:*IX korpus
:*XXXXIII korpus
:*XII korpus
:*XIII korpus
:*LIII korpus
:*XXXV eriotstarbeline korpus (*Höheres Kommando z.b.V. XXXV*)
:*286. julgestusdiviis
2. jaanuar 1942.:
:*XX korpus
:*LVII motoriseeritud korpus
:*XII korpus
:*XIII korpus
:*XXXXIII korpus
:*XXXX motoriseeritud korpus
8. juuni 1942.:
:*XII korpus
:*XXXXIII korpus
:*LVI tankikorpus
7. juuli 1943.:
:*XXVII korpus
:*XXXIX tankikorpus
:*IX korpus
:*XII korpus
:*LVI tankikorpus
:*183. jalaväediviis
:*253. jalaväediviis
15. juuni 1944.:
:*XXVII korpus
:*XXXIX tankikorpus
:*XII korpus
:*286. julgestusdiviis
5. november 1944.:
:*XXXIX tankikorpus
:*VI korpus
:*Ratsakorpus
:*XXVII korpus
:*LV korpus
:*21. jalaväediviis
31. märts 1945.:
:*VI korpus
:*XX korpus
:*XXXXI tankikorpus
:*50. jalaväediviis
Märdi

**Märdi** on mitme koha nimi.
* **[[Märdi (Rõuge)|Märdi]]** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
* **[[Märdi (Otepää)|Märdi]]** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

## Vaata ka
* Märdi järv
* Märdi tänav on Valgas
* Märdimiku
Muna küla

**Muna** on Võrumaal Rõuge vallas asuv küla.

Lähimad külad on loodes Rasva, põhjas Hapsu, idas Kuuda, lõunas Vadsa ja edelas Kokõ.

Seda nime on esmamainitud 1796. aastal kujul *Torbi Munna Petre L. Madle*. 1839. aastast pärineb nimekuju *Muna*. Koht asus Rõuge kihelkonnas ja kuulus Haanja mõisale. 19. sajandini loeti Muna Torbi küla osaks, seejärel ta iseseisvus (iseseisev oli veel 1945), siis liideti Rasva külaga ja taastati 1997. aastal.

Küla nimi on tekkinud lisanimest Muna, mis ilmselt tulebki sõnast "muna".

## Viited
Paeboja

**Paeboja** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Koosneb Kikka (elanik Elli) ja Mõttussõ (elanik Imbi) talust. Piirneb ühelt poolt kahe taluga Räestu külaga, teiselt poolt Võru–Mõniste maanteega ja orust Veriojaga. Imbi juurest läheb Ala-Sännä nn Poola tee, mis olevat nime saanud sellest, et Poola sõjavägi sealt kord läbi läks. 

Küla teenindab autokauplus.

## Viited
Saarlasõ

**Saarlasõ** (aastani 1997 *Saarlase*) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Saarlasõ küla Palu talu on Kauksi Ülle sünnikodu.

## Viited
Tindi

**Tindi** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Tindi asub Rõugest idas ja läbi selle kulgeb Rõuge–Rebäse–Haanja tee. Küla põhjaosas liituvad Rõuge–Kurgjärve–Haanja teega Rõuge–Vastseliina tee ja Rõuge–Verijärve tee.

Küla lõunaosas asub Liinjärv. Sellesse suubuv Tindi oja jääb aga juba Rõuge territooriumile.

Külas asub Rõuge linnamägi, kus paikneb ka Rõuge vaatetorn.


Rõuge linnamägi 2023a.jpg|Rõuge linnamägi
Rõuge ancient farm 01.jpg|Rõuge muinastalu
Rõuge vana kalmistu 2023.jpg|Rõuge vana kalmistu
Rõuge Liinjärv 2023.jpg|Liinjärv


## Viited
Toodsi

**Toodsi** on Võru maakonnas mitme koha nimi:

* **[[Toodsi (Setomaa)|Toodsi]]** on küla Setomaa vallas
* **[[Toodsi (Rõuge)|Toodsi]]** on küla Rõuge vallas

## Vaata ka
* **[[Tootsi (Võru)|Tootsi]]** hääldus on samuti Toodsi
* **[[Toodsi järv]]** on järv Misso vallas
Toodsi (Rõuge)

**Toodsi** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Küla läbib Rõuge–Kurgjärve–Haanja tee.

## Viited
Tsirgupalu

**Tsirgupalu** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Küla põhjapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik.

## Viited
Kümme jardi

**"Kümme jardi"** on 2004. aastal USA-s valminud järg komöödiafilmile "Üheksa jardi" (2000), mille peaosi mängivad Matthew Perry ja Bruce Willis.

## Süžee
Peategelane Oz (Matthew Perry) elab õnnelikult oma naise Cynthiaga (Natasha Henstridge) Californias ja peab edukat hambaravipraksist, kuni ühel päeval vanglast vabanenud maffiaboss Lazlo (Kevin Pollak) röövib Cynthia, et teada saada Jimmy Tudeski (Bruce Willis) asukohta. Oz otsustab Jimmylt abi paluda ja sõidab tema juurde Mehhikosse, kus Jimmy aga rahuliku elu elab ja algul Ozi aitamast keeldub, kuni selgub, et Lazlo on nad juba üles leidnud. Sellest algab tagaajamisjaht, millest ei puudu tülid, draamad ega ka naljakad seigad.

## Osatäitjad
*Bruce Willis – Jimmy Tudeski (The Tulip)
*Matthew Perry – Nicholas Oseransky (Oz)
*Natasha Henstridge – Cynthia 
*Amanda Peet – Jill 
*Kevin Pollak – Lazlo

## Vaata ka
*"Üheksa jardi"

## Välislingid
*  
* Yahoo Movies: Kümme jardi
Tiidu

**Tiidu** on mitme koha nimi:
* **[[Tiidu (Rõuge)|Tiidu]]** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas
* **[[Tiidu (Otepää)|Tiidu]]** on küla Valga maakonnas Otepää vallas
***[[Tiidu (eesnimi)|Tiidu]]** on eesnimi

## Vaata ka
*Tiidunina
*Tiidu mänd
*Tiido
Tiidu (Rõuge)

**Tiidu** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Küla asub Rõuge aleviku kõrval Jaanipeebu ja Tindi külade vahel.

Küla lääneossa jääb Rõuge Valgjärv.

## Viited
Algkude

**Algkoed** ehk **meristeemid** (inglise keeles *meristematic tissues*) on taimedele omased diferentseerumata rakkudest koosnevad koed. 

Mitmeaastastel taimedel ehk püsikutel püsivad meristeemid kogu elu, mis võimaldab neil pidevalt kasvu jätkata. 

Eristatakse primaarset meristeemi ehk esimeristeemi, mis tekib kohe, kui seemnes hakkab arenema idu, ja sekundaarset meristeemi ehk teismeristeemi, mis kujuneb eristunud kudedes. 

Algkoel on kaks põhiomadust:
*kiire paljunemine
*võime muutuda teiste kudede rakkudeks ehk diferentseerumisvõime 

## Ehitus
Meristeem koosneb tihedalt paiknevatest rakkudest, mis on väga õhukese (esmase) kestaga. Rakkude õõs on täidetud tsütoplasmaga, suuri vakuoole ei ole. Raku keskel on suur tuum. 

## Liigitus
Asukoha järgi eristatakse nelja algkoe rühma:
*tipmine ehk apikaalne meristeem – paikneb juurte ja varte pea- ja külgharude tippudes, seal toimub taime pikkuskasv;

*külgmine ehk lateraalne meristeem, nimetatakse ka kambiumiks – paikneb telgelundites pinnaga paralleelse kihina. Põhjustab elundite kasvu laiusesse ehk jämenemist;

*vahe- ehk interkalaarne meristeem – asub varre sõlmevahede (varrelülide) alumises osas, lehtede ja õieraagude alusel. Võimaldab vastavate elundite pikkuskasvu;

*haava- ehk kalluse meristeem – tekib taime vigastatud koha ümber ja võimaldab haavade kinnikasvamist.

## Vaata ka
*[tüvirakk[[

==Märkused ja viited==


==Kirjandus==
*[Hamdan Mohd.Nor, Wahida Abdullah, Quek Yoke Hua, Choo Yan Tong, Kee Bee Suan, Focus Ace Spm 2009 Biology, Penerbitan Pelangi Sdn. Bhd, 2009, ISBN 978-983-00-3629-8.
*Google'i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 25.05.2013)

## Välislingid
*Selgitav video Youtube'is, 1. osa (inglise keeles)
*Selgitav video Youtube'is, 2. osa (inglise keeles)
Epiderm

**Epiderm** ehk **epidermis** on elusatest rakkudest koosnev kattekude taime lehtede, noorte varte ja viljade pinnal. Kattekoe rakud paiknevad tihedalt üksteise kõrval ning kaitsevad taime sisemisi kudesid kuivamise ja mitmesuguste kahjulike välismõjude eest.

Epiderm on enamasti ühekihiline ega sisalda kloroplaste. Kihi moodustavad rakud on paksude rakukestadega ja võivad sisaldada peale tselluloosi ka muid ehituselemente, näiteks räni. Epidermi katab kutiikula või vahakiht.

**Epidermi moodustised**: 
* karvad 
* papillid 
* õhulõhed

Epidermis olevate õhulõhede kaudu toimub taime gaasivahetus ehk hingamine.

Taime noori juuri katvat sarnast kattekude nimetatakse epibleemiks.

## Vaata ka
*Taimekoed
Tugikude

**Tugikude** ehk **mehaaniline kude** on kude, mis annab taime koorele tugevuse ja painduvuse ning hoiab teda murdumise ja rebenemise eest. 

Tugikoe rakud on prosenhüümsed, paksenenud ja puitunud kestaga, tihti surnud. 

Tugikude jaotatakse kaheks suureks rühmaks: 
*kollenhüüm: rakud on elusad ja nende kestad on ebaühtlaselt paksenenud; esineb tavaliselt kaheidulehelistel taimedel;
*sklerenhüüm: rakud on ühtlaselt paksenenud seintega. Kui nad vananevad, siis nende tsütoplasma sureb.
 
Juht- ja tugikoe rakud on sageli kimpudena koos. Selliseid erinevate rakkude kogumikke nimetatakse juhtkimpudeks. Neis sisalduv tugikude toestab juhtkimpe. Juhtkoe ülesanne on ainete transportimine taimes.
Erituskude

**Erituskude** on taimekude, mille ülesandeks on tagada vedelate või tahkete ainete eritumine taimedest. 

Erituskoed võivad paikneda nii taimeelundite sisemuses kui ka välispinnal ja need on moodustatud eritüübiliste rakkude poolt. Eritamisele kuuluvaid aineid, milleks võivad olla näiteks vesi, piimmahl, nektar, parkained, valgud, eeterlikud õlid jms, kogutakse vakuoolidesse.

## Välislingid
*Taimekoed
*Taimekoed
Põhikude

**Põhikude** on taime koed, mis moodustavad valdava osa taime massist. Põhikude koosneb õhukeseseinalistest elusatest rakkudest, mille vahel on suured rakuvaheruumid. Neis rakkudes toimuvad mitmed olulised protsessid: fotosüntees, varuainete ja vee säilitamine, gaasivahetus jne. 

## Põhikudede liigitus
### Liigitus funktsiooni järgi
***Assimilatsioonipõhikude** ehk **klorenhüüm** ehk **mesofüll** asub lehes või noorte varte esikoores. Rakkudes on palju kloroplaste ja seal toimub fotosüntees.  Piklikud ja üksteise kõrval asuvad klorenhüümirakud moodustavad sammas- ehk palissaadkoe, kui aga rakkude vahel on suured rakuvaheruumid, nimetatakse seda kobe- ehk tohlkoeks. 
***säilituspõhikude** leidub juures, risoomis, varre keskosas ja seemnetes, viljades, sibulates, mugulates jne.. Säilituspõhikoe rakkudesse kogunevad varuained: tärklis- ja valguterad, lahustunud suhkrud, harvem õlitilgakesed. Viljades on rohkesti kromoplaste. Varuainete säilitamise ülesandega rakkude kestad võivad viljades olla tugevasti paksenenud, nagu näiteks asparil, kohvipuul, diospüüril või datlipalmil. 
* **veesäilituspõhikude** sukulentidel ehk turdtaimedel, näiteks sugukondades piimalillelised, kaktuselised ning perekondades agaav, kukehari, soolarohi. Rakud on õhukesekestalised, paisumisvõimelised, veerohkete vakuoolidega. Kui vakuoolides on vett vähe, tõmbuvad rakkude kestad kortsu, rakkude veega täitudes sirguvad kestad uuesti. 
* **õhukude** ehk **aerenhüüm** sisaldab suuri õhuga täidetud rakuvaheruume, sest rakud on kujult tähtjad. Esineb soo- ja veetaimedel, seal on aerenhüümil oluline osa gaasivahetuses. Lisaks aitab aerenhüüm veetaimedel püsida vees vertikaalasendis.

### Liigitus taimes paiknemise järgi
* **Esikoore põhikude** ehk **esikoore parenhüüm** asub epidermi ja kesksilindri vahel, selle rakud on vähespetsialiseerunud.
* **säsi** on varre keskosas paiknev vähespetsialiseerunud põhikude.

## Viited
Asurad

**Asura** (sanskriti ja paali keeles *asura *‘mittejumal’) on india mütoloogiates jumalike olendite nimetus, sageli nimetatud ka pooljumalateks. 

Kunagi olevat asurad asunud jumalate kombel Trāyastriṃśa taevas, kuni selle valitseja Indra nad sealt minema kihutas. Asurad elavad enamasti Meru mäe koobastes ja peavad jumalatega raevukaid võitlusi, kuigi jäävad alati kaotajateks. Asurate ja jumalate tüliõun on müütiline puu Tšittapātāli, mille juured asuvad asurate valdustes, viljad aga küpsevad taevas. 

Veedades liigitatakse jumalaid ja asuraid veel eri liiki jumalateks, hiljem muutusid asurad india mütoloogias aga deemoniteks. 

Budistlikus kosmoloogias moodustavad asurad ühe kuuest olemasolu valdkonnast ning nende olekut peetakse õnnetuks. 

Vadžrajaanas sümboliseerivad nad kadedust.

## Viited
Saika (Rõuge)

**Saika** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.

## Viited
Kattekude

"**Kattekude**" on mitmetähenduslik sõna. 

***Kattekude** ehk **[[epiderm]]** ehk **epidermis** on taimede teatud koeliik.
***Kattekude** ehk **[[epiteelkude]]** on  loomade teatud koeliik.
Tsolli

**Tsolli** on Võru maakonnas kahe küla nimi:

* **[[Tsolli (Rõuge)|Tsolli]]** on küla Rõuge vallas
* **[[Tsolli (Võru)|Tsolli]]** on küla Võru vallas
Dharmalikud religioonid

**Dharmalikeks** religioonideks ehk seadmususunditeks on nimetatud India päritolu usundeid: hinduism, džainism, budism, sikhism. Taoismi liigitamine dharmalikuks religiooniks on vaieldav. 

## Vaata ka

*Aabrahamlikud religioonid
Sardiinia

**Sardiinia saar** on saar Vahemeres, Itaalia Sardiinia maakonna põhiosa. Idas külgneb ta Türreeni merega, põhjas eraldatud Korsikast Bonifacio väinaga. 

Saare pindala on 23 816 km&sup2;, koos väiksemate naabersaartega 24 090 km&sup2;. Tugevalt liigestatud rannajoone kogupikkus on 1850 km. 

Saar on mägine, kõrgeim tipp on Punta La Marmora 1834 meetrit. Tegemist on iidse geoloogilise struktuuriga ning maavärinate oht on tunduvalt väiksem kui Itaalia mandriosas ja Sitsiilias.

2017. aastal elas saarel 1 651 793 inimest.

Sardiinia pealinn on Cagliari.

Sardiinias on kaks ülikooli – Sassari Ülikool ja Cagliari Ülikool.

Piirkonnas räägitakse itaalia keelt ja sardi keelt

## Vaata ka
*Sardiinia kuningriik
*Costa Smeralda ( Monti di Mola, Montes de Mola)
*Jacques Couëlle (1902–1996)
*Savin Couëlle (1929–2020)
*Tomba dei giganti
*Gallura
Aakre

**Aakre** on küla, mis asub Tartumaal Elva vallas Purtsi jõe keskjooksul.

Aakrest läände jääb Pühaste, lõunasse Rebaste, itta Pedaste ning põhja Koruste ja Raigaste.

Vooluveekogudest on külas veel Vennaru peakraav. Helmi-Aakre liivamaardla kuulub riikliku tähtsusega kruusa ja liiva varude hulka.

Aakre järgi on nimetatud Aakre metsandik ja endine Aakre metskond.

## Ajalugu

Aakret on esmamainitud 1557. aastal mõisana kujul *Aicker* ning 1582. aastal väikemõisana kujul *Aiakar* ja külana kujul *Aiakiell*. 1782. aastast pärineb nimekuju *Ajakarre mois*. Küla kuulus Rõngu kihelkonda ja Aakre valda.

1919. aasta maareformi tulemusel jagati Aakre mõis kruntideks ja moodustati asundus. Pärast teist maailmasõda jagunes asundus omakorda väiksemateks küladeks, mõisasüda jäi Kivirehe külla. Uuesti moodustati Aakre küla 1977. aastal, kui liideti järgmised külad: Kanaküla, Kivirehe, Matu, Tuuse, Undi, Veere, Väljaotsa ja Ägli.

10. septembril 1933 avati Aakre rahvamajas Vabadussõja mälestustahvel, mis eemaldati või lõhuti 1947. aastal.

Aastatel 1939–1950 kuulus küla Aakre valda, 1945. aastast Aakre külanõukogusse ja seejärel 1973. aastast Puka külanõukogusse.

1973–1975 töötas mõisa peahoones Aakre Eriinternaatkool, mis viidi üle Kuigatsisse.

Nõukogude ajal tegutses Aakres Aakre kolhoos, 1976. aastast oli seal Vambola kolhoosi keskus.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus Aakre Puka valla koosseisus Valgamaale.

24. augustil 2025 kukkus külas alla Ukraina päritolu ründedroon.

## Nime päritolu
Esimesena käsitles Aakre nime Matthias Johann Eisen, kes küla saksakeelsest variandist *Ayakar* lähtudes oletas alusetult, et nime varasem kuju võis olla *Ainakaar* 'heinakaar' või *Ajatar* 'metsavaim'. Viimast võrdles ta leedu sõnaga *aitvaras* 'luupainaja, tulihänd'.

Aakre nimi on liitsõnaline. Selle esiosa on nähtavasti sama päritolu kui samuti Tartumaal asuva Aakaru küla nimes. Kuid erinevalt viimasest ei viita nime tagaosas miski sõnale *kõrb : kõrve*. Väga ettevaatlikult võiks oletada hääbunud *kar*-tüve metsa või soo tähenduses.

Aakre nime käänatakse sisekohakäänetega (nt Aakresse).

## Aakre tänapäeval

Endise klubi-kontori ruumides tegutseb Aakre raamatukogu. Tegutseb ka Aakre rahvamaja, mille juures on küla võrkpalliplats.

Aakre pargis asub Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud ja mälestusmärk.

Külas on katlamaja, puurkaev, biopuhasti ja paistiik. Aakres asub AS Bacula moositsehh, puidufirma AS Kiilung ning mitu põllumajandusettevõtet.

## Viited

## Välislingid
* Noppeid Aakre ajaloost
Kibena

**Kibena** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.

2010. aastal elas Kibena külas 38 inimest.

Kibena külas Vana-Liinamäe talu maadel on Kuigatsi linnamägi ehk Puka linnamägi. Külas on ka mitu tehisjärve, millest üks on avalikus kasutuses supluskohana. Küla nimi - Kibena - tähendab tartu murdekeeles tulesädet.

## Viited
Kolli

**Kolli** on küla, mis asub Valgamaal Otepää vallas.

Kollist kagusse jääb Puka alevik. Edelas asub Plika, loodes Rebaste ja kirdes Palamuste. Muudest kohtadest asuvad lähedal lõunas Tsopi, edelas Rehe ja läänes Koosa.

Kolli oli 18. sajandil talu, mis kuulus Sangaste kihelkonda Puka mõisale. Talus elavat isikut nimetati 1758 *Kolly Thootz* ja 1805 *Kolli Mang*. Talu säilis 20. sajandini. Külana on Kollit esmamainitud alles 1949. aastal kujul Колли.

1977 liideti Kolli külaga Koosa ja Tsopi küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.

Külas asub ohvriallikas Nuudaläte.

## Nime päritolu

Lisanime *Kolli* kasutati Päris-Soome maakonnas juba 15. sajandil. Samast ajast pärineb nimekuju *Kolle*. Sama lisanimi on Eestist teada 1624.–1627. aasta revisjonist, kus Aiaste külas elas *Kolli Martt*.

Nime aluseks oli tõenäoliselt isikunimi Koll(i) või Kolle, kuid 15. sajandi lõpust on Novgorodist teada isikunimi Голь, mis pärineb sõnast голый ('väga vaene, puupaljas').

## Viited
Kuigatsi

**Kuigatsi** on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.

Kuigatsit on esmamainitud 1366. aastal. Seal asus Kuigatsi mõis, mida on esmamainitud 1509. aastal. Mõisa peahoone ja mitmed abihooned on säilinud. 1765. aasta käskkirja alusel loodi Kuigatsisse külakool, mis avati 1768. aastal. 20. sajandil tegutses kool mõisa peahoones kuni 1975. aastani. Pärast seda leidis seal koha Valga rajooni erivajadustega laste kool (Kuigatsi Eriinternaatkool), hiljem ka lastekodu. See likvideeriti 2001. aastal.

Kuigatsi on olnud valla keskus. Külas tegutseb alates 1904. aastast ka raamatukogu, mis asub külamajas. Lisaks raamatukogule on samas ka seltsiruumid, noortetuba ja kogukondlike teenuste osutamise saal. Varem asus samas ka kauplus.

Kuigatsis asub bussipeatus ning külakeskusest 2 kilomeetri kaugusel paikneb Mägiste raudteepeatus. Küla läbib Võru–Kuigatsi–Tõrva maantee. Küla iseloomustab hajaasustus, talude nimed on teiste seas Haljamäe, Laudanurme, Pedajamäe, Luiga, Laane, Villemi, Hargo jm.

Kuigatsi külas on sündinud vaimulik Paul Uibopuu ning looduskaitsetegelane ja orienteeruja Madis Aruja. Külas kasvab valge mänd, mis on Eesti suuremate seas. 

## Pildid

Kuigatsi_mõis.JPG|Kuigatsi mõis
Kuigatsi kool.JPG|Kuigatsi kool 1768–2001
Kuigatsi paistiik (Kuigatsi oja).jpg|Kuigatsi paistiik
Kuigatsi mõisa pesuköök.jpg|Mõisa pesuköök
Kuigatsi mõisa vesiveski-meierei.jpg|Mõisa vesiveski-meierei
Kuigatsi valge mänd.jpg|Kuigatsi valge mänd


## Viited

## Välislingid
*Kuigatsi Kodupaiga Külaseltsi lehekülg
*Kuigatsi küla ajaloost
*Elu-olu Kuigatsis. ''Valgamaalane, 5.09.2015''
Kähri (Otepää)

**Kähri** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.

Suurematest vooluveekogudest asuvad Kähris Päästra oja ja Aakre peakraav

Küla loodepiiril kulgeb Tartu–Valga raudtee.

## Viited
Meegaste

**Meegaste** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.

Külas kasvab Jaanimäe mänd.

Meegastel asuvad Pärdu järv, Päästjärv, Rahi tiik ja Kutskalomp.

## Vaata ka
*Albi küla

## Viited
Palamuste

**Palamuste** on küla Tartu maakonnas Elva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Puka valda.

Külas asuvad muinaslinnus Aakre Kivivare ja Aakre raudteepeatus. 

## Viited
Resto

**Resto** ehk **Restu** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.

## Viited
Prange

**Prange** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. Küla iseloomustab hajaasustus; suuremate ja vanemate talude nimed on Kõrepi, Upseri, Savikoja, Nõlvaku, Miku, Nurme jm.

## Viited
Plika

**Plika** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.

2000. aastal elas Plikas 48 inimest.

Plikale lähimad asulad on põhjas Rebaste, kirdes Kolli, idas Puka, kagus Ruuna, lõunas Prange ja edelas Põru. Väiksematest paikadest asuvad loodes Helmi ja Turbasöödi, põhjas Põhu, kirdes Koosa, idas Rehe ja Pukamõisa, kagus Raja, lõunas Laane ning edelas Tollari ja Sauniku.

Plika on üsna noor asula. Kohanime on esmamainitud alles 1903, kui nimetati *Plikka* ehk *Piiri* talu. See oli metsavahikoht Kuigatsi ja Puka mõisa piiril, sellest Piiri nimigi. Talu asus Sangaste kihelkonnas ja kuulus Puka mõisale. 1920. aastatel tekkis Puka mõisa põllule asundus. 1930. aastail nimetati seda ka Puka külaks. 1977 liideti Plikaga Pukamõisa ja Rehe küla ning osa Raja külast.

Külanime päritolu pole selge, aga see näib tulevat läti keelest. 1858. aasta hingeloendi järgi elas Vana-Puka mõisas mitu läti peret. Kuigatsis on olnud *Plintska* mets; selle nimi oli samuti läti päritolu. Sõna *pliks* (naissoovorm *plika*) tähendab läti keeles paljast, lagedat. Sel juhul oleks tegu metsadevahelise lageda kohaga.

## Viited
Soontaga

**Soontaga** on küla Valga maakonnas Tõrva vallas. Varem kuulus küla Puka valda, Kuigatsi valda ja Puka külanõukogusse. Ajalooliselt kuulub see Rõngu kihelkonda.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 50 inimest. 1994. aasta loenduse järgi oli külas 55 elanikku ning 1974. aastal oli seal 48 elanikku.

Küla idapiiril voolab Väike Emajõgi ja läänes asub Sauniku oja. Küla keskus ja endine mõisahoone paiknevad Soontaga oja (ka Saeveski oja) ääres, endise vesiveski paisjärve – Soontaga järve ehk Soontaga veskijärve – kaldal. Külas on ka Aakre Saeveski paisjärv, Kadajärv ja Rooni järv.

Administratiivselt kuuluvad Soontaga küla koosseisu Parve küla (endine Kadajärve küla, saksa nimi Kadierwz), Saviküla, Prentsi küla (endine Tepu, saksa nimi Waldhof) karjamõis, Sauniku küla ning Saeveski.

Saeveski paisjärve ääres asuvad Hermann Walteri mälestussammas ja Soontaga telkimisala. Samuti paiknevad külas endise Aakre metskonna hooned.

Külas asub Soontaga looduskaitseala, kus pole ühtki alalist elanikku. Kaitsealal on Saeveski paisjärve Soontaga matkarada ja Soontaga metsaonn.

Soontagal on ka teises maailmasõjas hukkunute ühishaud.

Parve külas Väikese Emajõe ääres asub üks Eesti suuremaid kaasaegseid palkmaju.

Soontagal töötab taksidermist Aare Jaama.

Küla läbib Võru–Kuigatsi–Tõrva maantee ning küla lääneosa piirneb Jõhvi–Tartu–Valga põhimaanteega.

## Ajalugu
Soontagat on esmamainitud 1439. aastal ja Soontaga mõisa (Sontacke) 1539. aastal.

## Vaata ka
*Soontaga mõis
*Jõgeveste sild
*Greete motell 
*Aakre katsemetskond, Aakre metskond
*Aakre katsejahimajand
*Soontaga bussipeatus
*Soontaga keskjaam
*Soontaga-Purtsi tugiala

## Viited
Nõuni

**Nõuni** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.

Külas asub Nõuni järv, mis on Päidla järvestiku suurim järv.

Asulat läbib Tatra–Otepää–Sangaste maantee.

## Vaata ka
* Nõuni raamatukogu

Fail:Nõuni kultuurimaja.JPG|Nõuni kultuurimaja
Fail:Nõuni kauplus.JPG|Nõuni kauplus
Fail:Nõuni, vana taluhoone.JPG|Vana taluhoone Nõunis
Fail:Nõuni külaraamatukogu.jpg|Nõuni külaraamatukogu 


## Viited
Astuvere

**Astuvere** on küla Tartu maakonnas Elva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda.

Küla lääneosa läbib Tartu–Valga raudtee. Samuti läbib küla Elva–Palupera–Kähri tee.

Astuvere idaosas voolab Purtsi jõgi.

Astuvere (*Hastiver*) küla ja mõis on teada 8. aprillist 1449, mil Tartu piiskop Bartholomäus läänistas allvasall Peter Gudeiaeri mõisa ja küla (*Hof und Dorf zu Hastiver*) Diedrich von Tisenhusenile. Hilisem väljakujunenud saksakeelne kohanimi on *Hastofer*. 20. sajandi algul kuulus küla Rõngu mõisale. 1939. aastal kuulus Astuvere küla Rõngu valda.

## Viited
Atra

**Atra** on küla Tartu maakonnas Elva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda.

Küla läbib ida-läänesuunaliselt Rõngu–Otepää–Kanepi maantee. Küla idapiiril kulgeb Tartu–Valga raudtee.

Atra küla lõunaosa läbib Purtsi jõgi.

## Viited
Hellenurme

**Hellenurme** on küla Tartu maakonnas Elva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda ja oli Palupera valla halduskeskus.

Küla läbib Elva jõgi, millele on paisutatud Hellenurme järv.

## Ajalugu
Hellenurme on endise Palupera valla vanim küla.

Külas asus Hellenurme mõisa keskus. Mõisat on esmamainitud 1641. aastal. Selle peahoone valmis 18. sajandi viimasel veerandil.

1880. aastatel rajati Hellenurme vesiveski, mis on tänapäeval kohandatud muuseumiks. Ühtlasi tegutseb seal Hellenurme hüdroelektrijaam.

1867. aastal asutati külas raamatukogu, mis suleti aga tegutsemisloa puudumise tõttu 1903. aastal. 1909. aastal otsustati raamatukogu taastada. Nii avati Hellenurme raamatukogu pärast loa saamist 1914. aastal.

Nõukogude ajal asus külas Hellenurme kolhoosi keskus.

1993. aasta alustas külas tegevust hooldekodu.

Külas avati 2020. aastatel Mägestiku pubi.

## Rahvastik
2008. aasta lõpus oli külas elanikke 186. 2019. aasta algul oli külaelanike arv 142.

## Pilte

Hellenurme mõisa piimaköök 2.jpg|Hellenurme mõisa hooned
Hellenurme järv (Elva jõgi).jpg|Paisjärv küla territooriumil
Hellenurme mõisa vesiveski2.jpg|Mõisa vesiveski
Hellenurme mõisa kalmistu.JPG|Mõisa kalmistu


## Viited

## Välislingid
*Hellenurme mõis ja küla
*Hellenurme mõisakompleks
*Hellenurme suurkujud

* "Hellenurme hooldekodus valmib peagi uus maja" Lõuna-Eesti Postimees, 11. august 2007
* "Hellenurme elanikud kardavad, et hooldekodu suretab nende küla" ERR, 13. november 2019
Lutike

**Lutike** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.

Lutike külast eraldus 2007. aasta novembris Makita küla.

## Vaata ka
*Leigo turismitalu
*Leigo järvemuusika festival

## Viited
Pressi

**Pressi** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.

## Viited
Päidla

**Päidla** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.

Küla piirneb põhjas Laguja ja Ketneri, idas Nõuni, Neeruti ja Vana-Otepää, lõunas Kastolatsi ja Räbi ning läänes Hellenurme külaga.

2007. aastal elas Päidlas 102 inimest. Külas on 37 talu ja 2 korterelamut.

Suurem osa külast jääb Otepää looduspargi territooriumile.

Küla ümber paikneb kaarekujuliselt Päidla järvestik, kuhu kuulub 12 järve. Neist suurimad on Nõuni järv, Mõrtsuka järv ja Päidla Mõisajärv.

Maastik järvede ümber on künklik, kõrgemate tippudena eristuvad teistest moreenküngastest Kalmemägi ja Põrgumägi.

Külas asub puiduettevõte Rasper OÜ ja mahe lihaveisekasvatusettevõte Heizung OÜ. Külas tegutseb Päidla külaselts.  

## Ajalugu

Päidla küla alal on asustusest jälgi juba alates viikingiajast. Arheoloogiamälestistest asuvad Päidlas Kalmejärve kaldal I aastatuhande kivikalme ja varauusaegne, pärimuse järgi Rootsi sõdurite matmispaik. Kolmas, II aastatuhandest pärinev matmispaik asub Mõrtsuka järve lähedal Laari talu maadel. Küla keskuses Mõisajärve ümbruses paikneb lisaks kolm asulakohta.

Küla vanimate talude hulka kuuluvad Väärsi, Orava, Järve ja Kilgi talu.

Päidla mõisa on esimest korda kirjalikes allikates mainitud 1522. aastal Krowelshofi nime all. Hiljem kutsuti seda ka Samhofiks. Mõisa juures asunud küla kohta on teateid alates 1582. aastast (Paidel). 19. sajandil kuulus Päidla mõis Alexander Theodor von Middendorffile.

Mõisa hooned on 20. sajandil hävinud. Alles on ainult mõisa peahooneni viinud saarepuiestee. 

Alates 1819. aastast oli küla ka Päidla valla keskus. Vald liideti 1939. aastal Otepää ja Veski vallaga.

18. sajandi teisest poolest 1940. aastani töötas külas Kintsli kõrts, kus 1884. aastal peatus Eesti lipu õnnistamisele teel olnud Eesti Üliõpilaste Seltsi delegatsioon.

1930. aastatel oli Päidlas eraldi Kaitseliidu kompanii. Selle pealik Rudolf Andrei moodustas Suvesõja ajal Päidla metsavendade salga, mis allus Karl Talpaku grupile, osales Tartu ülestõusus ja tegi kaasa lahingutee Tallinna vallutamiseni.

Päidlas on elanud kirjanik August Kitzberg, ornitoloog Mihkel Härms ja sõjaväelane Eduard Värsi.

## Pilte

Pilt:Räbi järv.jpg|Räbi järv
Pilt:Näkijärv.jpg|Näkijärv
Pilt:Mõrtsuka järv 2009.jpg|Mõrtsuka järv


## Viited

## Vaata ka

*Päidla järvestik
*Näkijärv
*Mõrtsuka
Pari

**Pari** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.

## Viited
Perametsa

**Perametsa** on kahe Eesti küla nimi:

* **[[Perametsa (Võru)|Perametsa]]** on küla Võru maakonnas Võru vallas
* **[[Perametsa (Pala)|Perametsa]]** on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas
Hargla

**Hargla** ehk **Harglõ** on küla Valga maakonnas Valga vallas, Hargla kihelkonna keskus. 

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.

Külas asub Hargla kirik ja selle juures tegutseb Hargla kogudus.

Harglas tegutsevad Hargla raamatukogu ja Hargla Kool.

Seal asub Hargla kalmistu.

Külas asub ohvrimänd.

Asulat läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. Varem kulges sealt läbi ka Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudtee; külas asus Hargla raudteepeatus.

Külast voolab läbi Mustjõgi. Jõeäärne ala kuulub Koiva-Mustjõe maastikukaitseala koosseisu. Küla kohal suubub Mustjõkke Hargla oja.


Hargla church 2013.JPG|Hargla kirik
Hargla kõrtsihoone 2013.JPG|Hargla kõrtsihoone
Hargla II maailmasõjas hukkunute ühishaud, tagakülg.JPG|II maailmasõjas hukkunute ühishaud. «Punane» monument demonteeritud 2023. aastal
Hargla kalmistu kabel (2013).JPG|Hargla kalmistu kabel
Hargla kool 02.JPG|Hargla Kool
Hargla bussipeatus.JPG|Hargla bussipeatus


## Vaata ka
*Hargla nõgu
*Valgemägi

## Viited

## Välislingid

*eestigiid.ee
Kalliküla

**Kalliküla** on küla Valga maakonnas Valga vallas. 

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.

Küla territooriumi lõunaosast voolab läbi Mustjõgi. Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee.

Kultuurimälestiseks arvatud Taheva mõisa metsniku elamus tegutseb Hargla hooldekodu. Hooldekodule kuulub ka mitu lähedal paiknevat tähelepanuväärset hoonet: Taheva mõisa metsniku abihoone, Kalli postijaama ait ja Kalli postijaama tall-tõllakuur.


Taheva mõisa metsniku elamu.JPG|Endine Taheva mõisa metsniku elamu
Taheva mõisa metsniku abihoone.JPG|Taheva mõisa metsniku abihoone
Kalli postijaama tall-tõllakuur.JPG|Kalli postijaama tall-tõllakuur
Kalli postijaama ait.JPG|Kalli postijaama ait


## Viited
Koikküla

**Koikküla** ehk **Koikkülä** on küla Valga maakonnas Valga vallas. 

Külas asus Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudtee Koikküla raudteejaam. Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee.

## Ajalugu

Külas asus Koikküla mõisa keskus. Mitmed mõisahooned on arvatud kultuurimälestisteks.

Alates 1922. aastast tegutseb külas Koikküla raamatukogu.

Nõukogude okupatsiooni perioodil asus külas Tahe sovhoosi keskus.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.

## Loodus
Küla lõunaosas asuvad Pügeri järv ja Raubatsi järv. Küla kirdenurk puutub kokku Aheru järvega ja osaliselt jääb küla piiresse samas lähedal asuv Aheru Mudajärv.

Koikküla park on võetud looduskaitse alla.

## Viited
Palupera

**Palupera** on küla Tartu maakonnas Elva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda.

Külas on Palupera raudteejaam.

Paluperast on pärit Mai Treial.

## Vaata ka
* Palupera mõis
* Palupera Põhikool
* Palupera mõisa kalmistu
* Palupere küla Jõgevamaal


Palupera pritsikuur.jpg|Palupera pritsikuur
Palupera mõisa ait.jpg|Mõisa ait
Palupera mõisa linnumaja 2023 01.jpg|Palupera mõisa linnumaja
Palupera park1.JPG|Palupera mõisa park


## Viited

## Välislingid
*Palupera küla
*Palupera mõisakompleks
Korkuna

**Korkuna** on küla Valga maakonnas Valga vallas. 

Küla asub Võru–Mõniste–Valga maantee ääres Laanemetsa ja Taheva küla vahel.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.

Küla lõunaossa jääb Korkuna soo.

## Viited
Laanemetsa

**Laanemetsa** ehk **Lannamõtsa** on küla Valga maakonnas Valga vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli küla Taheva valla halduskeskus. 

Külas asub Laanemetsa ohvrikivi.

Varem asus külas Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudtee Laanemetsa raudteejaam. Küla läbib ka Võru–Mõniste–Valga maantee.

Külas asub 1855. aastal ehitatud Laanemetsa Peeter-Pauli kirik.

## Loodus
Laanemetsa küla lõunapiir kulgeb mööda Koiva jõge. Jõgi on ühtlasi küla kohal Eesti-Läti piiriks.

Küla piiresse jääb osa Koiva-Mustjõe maastikukaitsealast. Seal asub Koiva-Mustjõe luha hoiuala.

Küla piiresse jäävad teiste seas Aheru järv, Räimi järv ja Laanemetsa Savijärv. Aheru järve kaitstakse Aheru järve hoiuala koosseisus.

Looduskaitse alla on võetud ka Oore männikud ja Laanemetsa park. Pargis asuvad kaitsealused Laanemetsa pärn ja Laanemetsa tamm.

## Pilte

Laanemetsa II.JPG|Laanemetsa
Laanemetsa.JPG|Laanemetsa
Laanemetsa kirik II.JPG|Laanemetsa Peeter-Pauli kirik
Laanemetsa savijärv.jpg|Laanemetsa Savijärv
Laanemetsa jaamahoone.jpg|Laanemetsa jaamahoone


## Vaata ka
*Laanemetsa mõis (Hargla kihelkonnas)

## Viited
Lepa

**Lepa** ehk **Lepä** on küla Valga maakonnas Valga vallas. 

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.

Küla lõunapiir kulgeb Võru–Mõniste–Valga maantee kõrval. Küla edelanurgas ühtib piir ühtlasi Eesti-Läti piiriga. Küla põhjapiiri märgib Ujuste oja.

## Vaata ka
*Juuta

## Viited
Tallikeste

**Tallikeste** ehk **Tallikõstõ** ehk **Tallikese** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.

## Viited
Sooblase

**Sooblase** ehk **Suublasõ** on küla Valga maakonnas Valga vallas. 

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.

Küla läbivad Võru–Mõniste–Valga maantee ja Mustjõgi.

Mustjõe-äärne ala kuulub Koiva-Mustjõe maastikukaitseala koosseisu. Samuti jääb osaliselt küla piiresse Koiva-Mustjõe luha hoiuala.

## Viited
Taheva

**Taheva** ehk **Tahiva** on küla Valga maakonnas Valga vallas. 

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.

Varem kulges läbi küla Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudtee; külas asus Taheva raudteejaam.

Taheva küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee.

Küla haldusterritooriumil asub mitmeid väikseid järvi. Nende seas näiteks Alumati järv, Kaaramõisa lomp, Riidjärv, Essemäe Linnajärv ja Väikene Linnajärv. Osaliselt jääb küla piiresse Laanemetsa Savijärv.

## Vaata ka
*Taheva mõis

## Viited
Hard rock

***Hard rock*** on vali ja agressiivne rokkmuusika vorm, mida iseloomustavad agressiivsed vokaalid ja moondatud elektrikitarrid.  

Kuigi *hard rock*'i juured ulatuvad 1950. aastatesse, on vormi põhiliseks varaseks esindajaks peetud ansamblit Cream, kelle LP "Fresh Cream" ilmus 1966. aastal.

*Hard rock*'ist veelgi agressiivsema kõlaga on *[[heavy metal]] rock*.

## Välislingid

* Sada kõigi aegade parimat rokilugu Delfi, 5. jaanuar 2009
Vana-Vastseliina

**Vana-Vastseliina** ehk **Vahtsõliinamõisa** ehk **Vastseliina-Asunduse** ehk **Vastseliina küla** asub Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–1997 asus küla Meremäe vallas ja aastatel 1998–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) Vastseliina vallas.

Vana-Vastseliinas asuvad Vastseliina piiskopilinnus ja Piiri kõrtsihoone.


Vastseliina castle from south.jpg|Piiskopilinnuse varemed
Vastseliina Piiri kõrts.JPG|Piiri kõrts
Piiri kõrtsi sepikoda 2009.jpg|Piiri kõrtsi sepikoda


## Vaata ka
* Sovhoos "Võit"

## Viited
Tellaste

**Tellaste** ehk **Telläste** on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas on 1 elanik.

Aastatel 1991–1997 asus küla Meremäe vallas ja 1998–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) Vastseliina vallas.

## Viited
Tõrvase

**Tõrvase** ehk **Tõrvasõ** on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla lähistel voolab Tõrvase oja.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.

## Viited
Tsirgumäe

**Tsirgumäe** on küla Valga maakonnas Valga vallas Eesti-Läti piiri ääres.

Küla lõunapiir jookseb mööda Koiva jõge. Küla piires suubub Koiva jõkke Mustjõgi. Jõgedeäärset ala kaitstakse Koiva-Mustjõe maastikukaitseala koosseisus. Looduskaitse all on ka Kõõvistmäe looduskaitseala ja Taheva mõisa park. Osaliselt jääb küla alale Koiva-Mustjõe luha hoiuala.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.

Külas asus Taheva mõisa keskus. Säilinud mõisahooned ja hoonete varemed on arvele võetud kultuurimälestistena.

Tsirgumäe külas kasvavad Tsirgumäe ohvrimänd ja Koiva tamm ehk Sõatamm.

Seal asub Tellingumägi, mille ääres on RMK laagriplats ning mille tippu on püstitatud 24 meetri kõrgune puidust vaatetorn.
 

Koiva tamm.jpg|Koiva tamm
Taheva mõisa park 02.JPG|Taheva mõisa park
Taheva mõisa peahoone varemed 2013.jpg|Taheva mõisa peahoone varemed
Taheva mõisa tuuleveski varemed.JPG|Taheva mõisa tuuleveski varemed
Tellingumägi 03.jpg|Tellingumäe puhkeplats
Mustjõgi Koiva11.JPG|Mustjõgi


## Vaata ka
*Tsirgumäe soo (Võru maakond)

## Viited
Bobby (film)

**"Bobby"** on Ameerika Ühendriikide 2006. aasta draamafilm senaator Robert F. Kennedy mõrvast 1968. aastal Ambassadori hotellis ja 22-st samal ajal hotellis viibinud inimesest. Kuldgloobusele esitatud filmi stsenarist ja lavastaja on Emilio Estévez. 

## Osatäitjad
*Anthony Hopkins – John Casey 
*Demi Moore – Virginia Fallon 
*Sharon Stone – Miriam Ebbers 
*Lindsay Lohan – Diane 
*Elijah Wood – William Avary 
*William H. Macy – Paul Ebbers 
*Helen Hunt – Samantha Stevens 
*Christian Slater – Daryl 
*Laurence Fishburne – Edward Robinson 
*Freddy Rodriguez – Jose Rojas 
*Nick Cannon – Dwayne 
*Emilio Estevez – Tim Fallon 
*Shia LaBeouf – Cooper 
*Brian Geraghty – Jimmy 
*Joshua Jackson – Wade Buckley 
*Martin Sheen – Jack Stevens 
*Joy Bryant – Patricia 
*Mary Elizabeth Winstead – Susan Taylor 
*David Kobzantsev – Sirhan Sirhan 
*Heather Graham – Angela 
*Svetlana Metkina – Lenka Janacek 
*Harry Belafonte – Nelson 
*Jacob Vargas – Miguel 
*Spencer Garrett – David Novak 
*Ashton Kutcher – Fisher

## Auhinnad
**[[Veneetsia filmifestival]]** (2006)
* Esitatud Kuldlõvile: Emilio Estevez.
* biograafilise filmi auhind Emilio Estevezele.

**[[Hollywoodi filmifestival]]**
* parima näitlejatrupi auhind
* kõige paremini läbilöönud naisnäitleja auhind Lindsay Lohanile 

**[[Kuldgloobus]]** (2007)
*Esitatud parima draamafilmi auhinnale.
*Esitatud parima filmilaulu auhinnale: "Never Gonna Break My Faith" (Bryan Adams, Elliot Kennedy ja Andrea Remanda).

**[[Ekraaninäitlejate Gildi auhind]]**
*Esitatud parima näitetrupi auhinnale.

## Välislingid
*
* Ametlik koduleht
* Bobby (2006) – MovieWeb
* Bobby – Rotten Tomatoes
Tsolli (Võru)

**Tsolli** ehk **Julga** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

1940. aastal kuulus küla Haanja valda Võrumaal. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.

## Vaata ka
*Julga

## Viited
Koiva (Valga)

**Koiva** on küla Valga maakonnas Valga vallas. 

Küla põhjapiir kulgeb Võru–Mõniste–Valga maantee ääres ja lõunapiir mööda Koiva jõge. Küla lääne- ja lõunapiir ühtib Eesti-Läti piiriga.

Küla piiresse jääb osa Koiva-Mustjõe maastikukaitsealast. Kaitse alla on ka Vaitka männik ja Malluste männikud.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.

## Vaata ka
*Koiva puisniit

## Viited
Hollywoodland

**"Hollywoodland"** on 2006. aasta USA biograafiline draamafilm, mille lavastas Allen Coulter. 

Film räägib detektiiv Louis Simo (Adrien Brody) katsest selgusele jõuda kuulsa näitleja George Reevesi (Ben Affleck) kahtlasevõitu enesetapus ja selle tagamaades.

## Süžee
On 16. juuni 1959. Püstolilasuga pähe sooritab enesetapu Hollywoodi näitleja George Reeves (Ben Affleck), kes oli tuntud Supermanina teleseriaalist "Supermani seiklused". George'i jäävad lisaks fännidele leinama ka rahaahne kihlatu Leonore Lemmon (Robin Tunney). Pidades surma enesetapuks, lõpetab politsei juurdluse üsnagi kiiresti. Reevesi ema (Lois Smith), kes oma poja enesetapu asjaolusid ei usu, palkab eradetektiiv Louis Simo (Adrien Brody) tõde välja selgitama. Simo avastab, et üks võimalik surma põhjusi võis olla Reevesi suhe Toni Mannixiga (Diane Lane), kelle abikaasa Eddie Mannix (Bob Hoskins) oli Hollywoodi võimsaima stuudio MGM boss.

## Osatäitjad
*Adrien Brody – Louis Simo 
*Diane Lane – Toni Mannix 
*Ben Affleck – George Reeves 
*Bob Hoskins – Edgar Mannix 
*Kathleen Robertson – Carol Van Ronkel 
*Robin Tunney – Leonore Lemmon 
*Larry Cedar – Chester Sinclair 
*Joe Spano – Howard Strickland 
*Lois Smith – Helen Bessolo 
*Dash Mihok – seersant Jack Paterson 
*Brad Henke – Russ Taylor 
*Caroline Dhavernas – Kit Holliday 
*Molly Parker – Laurie Simo 
*Gareth Williams – Del 
*Zachary Mills – Evan Simo

## Auhinnad
Veneetsia filmifestival 2006 
*Volpi karikas – Ben Affleck

2007. aasta Kuldgloobuse auhinnad
*Nomineeritud kategoorias parim meeskõrvalosatäitja – Ben Affleck

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*
*Rotten tomatoes
*Yahoo Movies: Hollywoodland
Kadrina (Peipsiääre)

**Kadrina** on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda.

## Viited
Pala (täpsustus)

**Pala** on mitmetähenduslik sõna:
* **[[Pala]]** on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas
* **[[Pala (Kuusalu)|Pala]]** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas 
* **[[Pala (Kose)|Pala]]** on küla Harju maakonnas Kose vallas 
* **[[Pala (Türi)|Pala]]** on küla Järva maakonnas Türi vallas

**[[Pala (Tšaad)|Pala]]** on linn Tšaadis

**[[Pala (muusika)|Pala]]** on muusikas tavaliselt lihtvormis väiksemamõõduline heliteos.

**Pala** on lühem kirjandusteos või selle osa.

**Pala** ehk toidupala on suutäis.

**Pala** on osa tervikust.