open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heiki Onton

**Heiki Onton** (sündinud 1. jaanuaril 1978 Tallinnas) on eesti ehitusteadlane ja ehitusinsener.

## Hariduskäik
Heiki Onton on lõpetanud 1996. aastal Tallinna Pelgulinna Keskkooli ja 2000. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna bakalaureuseõppes. 2003. aastal sai ta samas magistrikraadi tehnikateadustes väitekirjaga "Vesilennukite angaari raudbetoonkoorikute uurimine, analüüs ja restaureerimine" ning 2008. aastal filosoofiadoktori kraadi ehituses ja keskkonnatehnikas väitekirjaga "Vanade raudbetoonkonstruktsioonide kahjustuste põhjuste uurimine ning nende restaureerimise võimalused" (mõlema juhendaja oli professor Karl Õiger).

## Töökäik
Heiki Onton töötab 2001. aastast ehitusseadmete rendi- ja müügifirmas Ramirent: alustas projekteerijana (2001–2003), seejärel töötas samas juhtiva projekteerijana (2003–2005), direktori asetäitjana (2005–2008 ja 2010–2012) ning müügidirektorina (2008–2010). Alates 2012. aastast on Onton Ramirent Baltic AS-i tegevdirektor.

## Teadus
Heiki Ontoni teadustöö põhisuunad olid vanade raudbetoonkonstruktsioonide kahjustuste põhjuste uurimine ja raudbetoonkonstruktsioonide restaureerimine. 2009. aastal töötas Onton koos professor Õigeriga välja Tallinna vesilennukite angaaride raudbetoonkonstruktsioonide renoveerimisprojekti, mille järgi angaarid renoveeriti aastail 2010–2011.

## Tunnustus
*2012 – Eesti Betooniühingu auhind Aasta betoonehitis – Tallinna Lennusadama vesilennukite angaari betoonkonstruktsioonide rekonstrueerimine (Vesilennuki 6, Tallinn). Konkursi peaauhind – konstruktorid Karl Õiger ja Heiki Onton.

## Viited
Globaalne Aruandlusalgatus

**Globaalne Aruandlusalgatus** (inglise keeles *Global Reporting Initiative*, lühendatult **GRI**) on mitmepoolsel koostööl põhinev iseseisev asutus ja selle tegevus, mis edendab organisatsioonide jätkusuutlikkuse vabatahtlikku aruandlust.

GRI juhised võimaldavad organisatsioonil hinnata ja aru anda oma tegevuse majandusliku, keskkonna- ja sotsiaalse mõju kohta.

Kogu mõju kohta aruandmine peaks olema sama tavapärane ja võrreldav kui ettevõtete finantstulemuste aruandlus.

## Viited

## Vaata ka
*Ettevõtte ühiskondlik vastutus
*Jätkusuutlik ettevõtlus
*Sotsiaalne audit
*Sotsiaalse mõju hindamine
*Tulemuste kolmikmõõde (*triple bottom line*)
Kristjan Kaasik

**Kristjan Kaasik** (sündinud 5. märtsil 1985) on eesti kitarrist.

Ta õpetab Gustav Adolfi Muusikakoolis lisaks kitarrile ka noodiõpet.

Kaasik on lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli pop-*jazz*-kitarri eriala, kus tema õpetajad olid Mart Soo ja Ain Varts. Alates 2010. aastast jätkab ta muusikaõpinguid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias muusikapedagoogika erialal. Kaasik on koos mänginud paljude eesti esinejatega, sealhulgas Tanel Padari, Sibyl Vane'i Ott Leplandi, Nexuse, Eda-Ines Etti, Glive'i, Birgit Õigemeele ja Paradise Crew'ga.

## Viited
Spermakoer

**Spermakoer** on spermat haistma õpetatud politseikoer.

Koeri kasutatakse seksuaalkurjategijate tabamisel, neid õpetatakse välja Rootsis ja Norras, kus nad läbivad aastase väljaõppe.

## Välislingid

* Rootsi politsei jahib vägistajaid spermakoeraga 
* Soome politsei plaanib nn spermakoerte väljaõpet
Tarvo Valm

**Tarvo Valm** (sündinud 5. märtsil 1975), esinejanimega Val Tvoar, on eesti muusik.

Ta on koostööd teinud selliste Eesti ansamblitega nagu Val Tvoar, Soul Thrower, Human Ground, Toe Tag, Blind, Jam, Misery ja Sergey Abolymov Band, Me, Myself & I, The Sun.

## Isiklikku
Ta abiellus 2010. aastal ja märtsis 2011 sündis tütar.

## Viited
Reostuskoormus

**Reostuskoormus** ehk **saastekoormus** on mingis ajavahemikus (nt ööpäevas) puhastusseadmesse jõudva või keskkonda heidetava reoaine hulk.

Reostuskoormust väljendatakse ainekontsentratsiooni ja reoveehulga korrutisena, orgaanilise aine puhul aga inimekvivalentides.

## Viited

## Kirjandus
*EE 8. köide, 1995.)
Drogani kollane

**** on magusa kirsipuu sort.

Sordi aretas sakslane N. Drogan 1809. aastal Gubenis.

'Drogani kollase' vili on suur; see kaalub keskmiselt 5 g. Kirss on valkjaskollane kuni kuldkollane, veidi läikiv. Viljaliha on valkjaskollane, krõmpsuv, magus ja mahlane. Luuseeme on munajasovaalne.

Vili valmib juulis.

'Drogani kollane' on suhteliselt viljakas ja külmakindel. Vili on hea kompotikirss.

Eestis viljeldakse teda vähe.

## Viited
Lokon

**Lokon** on Indoneesias Sulawesi saare põhjaosas asuva kaksikvulkaani kõrgem tipp. Teine tipp on 2,2 km kaugusel asuv Empung.

Lokon on 1580 meetri kõrgune kihtvulkaan.

Alates 18. sajandi lõpust on pursanud kraater, mis paikneb kahe vulkaani vahel. Viimati hakkas vulkaan purskama 15. juulil 2011. Selle ümbrusest evakueeriti tuhandeid inimesi.

## Vaata ka
* Global Volcanism Program
Nicolas Bratza

Sir **Nicolas Dušan Bratza** (sündinud 3. märtsil 1945) on serbia päritolu Suurbritannia jurist.

Alates jaanuarist 2007 oli ta Euroopa Inimõiguste Kohtu asepresident. 4. juulil 2011 valiti ta Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendiks, selles ametis oli ta 3. novembrist 2011 kuni 31. oktoobrini 2012.
Akademik Karpinski

**Akademik Karpinski** oli Nõukogude Liidu kaubalaev.

Laev ehitati Saksamaal 1936. aastal ning see sai nimeks **Thalia**. Laeva pikkus oli 71,63 meetrit ja mahutavus 1122 brutoregistertonni.

Kui Teine maailmasõda algas, oli laev Sevillas ning Kriegsmarine rekvireeris selle. 1943. aastal Cádizis laev interneeriti ning sõja lõppedes jäi Suurbritannia omandisse ja sai nimeks **Empire Consett**. Aastal 1946 anti laev üle Nõukogude Liidule. Laevale anti nimi geoloogi ja teaduste akadeemia presidendi Aleksandr Karpinski auks.

Akademik Karpinski uppus 31. augustil 1953 teel Kaliningradist Amsterdami.

Juulis 2011 leiti Poola ranniku lähedalt Läänemere põhjast Władysławowost mõnekümne kilomeetri kauguselt Akademik Karpinski vrakk.
Tärna kirik

**Tärna kirik** asub Tärnabys Storumani vallas Rootsis.

Kirikut hakati ehitama 19. mail 1897, 10. juulil 1908 pühitses selle sisse piiskop Olof Bergqvist.

## Pildid

Pilt:Tärna kyrke Lulea 02.jpg|Vaade loodest
Pilt:Tarna church B.JPG|Vaade kirdest
Pilt:Tarna kyrka entrance02.jpg|Kiriku peauks
Pilt:Tärna kyrke Lulea 03.jpg|Vaade altari suunas
Pilt:Tärna kyrke Lulea 04.jpg|Altarimaal
Pilt:Tärna kyrke Lulea 05.jpg|Detail altarist
Pilt:Tärna kyrke Lulea 06.jpg|Detail altarist
Pilt:Tärna kyrke Lulea 07.jpg|Kantsel
Pilt:Tärna kyrke Lulea 08.jpg|Ristimiskivi
Pilt:Tärna kyrke Lulea 09.jpg|Küünlajalg
Pilt:Tärna kyrke Lulea 10.jpg|Lühter
Pilt:Tärna kyrke Lulea 11.jpg|Vaade peaukse suunas
Pilt:Tärna kyrke Lulea 12.jpg|Varasemad vaated kirikule
Pilt:Tärna kyrke Lulea 13.jpg|Varasemad vaated kirikule
Pilt:Tärna kyrke Lulea 14.jpg|Varasemad vaated kirikule
Pilt:Tärna kyrke Lulea 15.jpg|Hauaplats kiriku territooriumil
Pilt:Outside Tarna church B.JPG|Teabetahvel peaukse ees
Kazimierz Świątek

**Kazimierz Świątek** (valgevene keeles *Казімір Свёнтак*; 21. oktoober 1914 Valga – 21. juuli 2011 Pinsk) oli Valgevene katoliku piiskop ja kardinal.

Kazimierz Świątek sündis Valgas poola perekonnas, tema vanemad olid seal evakuatsioonis sõja eest. Tema isa Jan Świątek mobiliseeriti esimesse maailmasõtta. Pärast sõja lõppu astus isa Poola Leegioni, mida juhtis Józef Piłsudski. Isa langes Nõukogude-Poola sõjas 1920. aastal Vilniuse all. Aastal 1917, pärast revolutsioonisündmusi, saadeti perekond Świątek Siberisse. 1922. aastal asus perekond Świątek Poolasse Baranavičysse (praegu Valgevene Bresti oblast), kus aastal 1932 lõpetas Kazimierz Tadeusz Rejtani nimelise gümnaasiumi. Pärast Aquino Thomase nimelise Pinski vaimuliku seminari lõpetamist pühitseti ta 8. aprillil 1939 katoliku preestriks. Seejärel määrati ta teenima Pružany kogudust (praeguse haldusjaotuse järgi Valgevenes Bresti oblastis). Pärast Molotovi-Ribbentropi pakti järgset ümberjagamist sattus ta elama Valgevene NSV-sse Bresti oblastisse. 

26. septembril 1939 ta arreteeriti, süüdistatuna spionaažis ja talle mõisteti surmanuhtlus ning teda hoiti Bresti vanglas. Kui sakslased okupeerisid Bresti, vabanes ta vanglast ja ta jätkas Pružany koguduse teenimist. Uuesti arreteeriti ta 17. detsembril 1944 NKVD poolt ja talle mõisteti 21. juulil 1945 10 aastat vanglakaristust range režiimiga vanglas ja veel 5 aastaks kodanikuõigustest ilmajäämine. Ta oli vangistuses Vorkutas, Intas ja Mariinskis. Juunis 1954 vabanes ta vangistusest ja teenis seejärel preestrina Pinskis frantsiskaanide kirikus.

11. aprillil 1989 määrati ta Pinski diötseesi peavikaariks. 13. aprillist 1991 kuni 14. juunini 2006 oli ta Minski-Mahiloŭ peadiötseesi (ordineeriti peapiiskopiks 21. mail 1991) peapiiskop. 13. aprillist 1991 kuni 30. juunini 2011 oli ta apostellik administraator *ad nutum Sanctae Sedis* (Püha Tooli juures). 26. novembril 1994 sai ta kardinaliks.

## Välislingid
*Salvador Miranda. "Consistory of November 26, 1994 (VI)". The Cardinals of the Holy Roman Church. Vaadatud 3. veebruaril 2021.
Aleksandr Karpinski

**Aleksandr Karpinski** (vene keeles Александр Петрович Карпинский, 7. jaanuar 1847 (vkj. 26. detsember 1846) – 15. juuli 1936) oli vene geoloog ja mineraloog, akadeemik.

Ta lõpetas aastal 1866 Peterburi mäeinstituudi, seejärel töötas 2 aastat Uuralites ning õpetas seejärel 1869–1885 mäeinstituudis. Aastal 1886 valiti ta teaduste akadeemia liikmeks. Alates 1899 kuni surmani oli ta Venemaa Mineraloogiaühingu president ja alates 1917 kuni surmani Venemaa Teaduste Akadeemia (alates 1925 NSV Liidu Teaduste Akadeemia) esimene valitud president.

Karpinski avaldas töid paleontoloogiast, stratigraafiast ja tektoonikast. Ta uuris peamiselt Uurali mäestikku ning koostas muu hulgas esimese Venemaa Euroopa-osa geoloogilise kaardi. Aastal 1899 kirjeldas ta esimesena *[[Helicoprion]]*i.

## Tunnustus
*1886 Keiserliku Teaduste Akadeemia, 1917 Venemaa Teaduste Akadeemia, 1925 NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik
*1897 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks

## Mälestuse jäädvustamine
Aleksandr Karpinski on maetud Kremli müüri äärde. Kõigist Kremli müüri äärde maetutest on ta kõige varasema sünniaastaga.

Aleksandr Karpinski järgi on nime saanud muu hulgas Karpinski linn Sverdlovski oblastis, Karpinski vulkaan Kuriilidel Paramuširi saarel, Karpinski kraater Kuul, Karpinski mägi Lähispolaar-Uuralis ja Oktoobrirevolutsiooni saarel ning laev Akademik Karpinski.

Karpinski nime kannab Peterburis asuv Venemaa Föderatsiooni loodusvarade ministeeriumi ja Venemaa Teaduste Akadeemia Ülevenemaaline Teadusliku Uurimise Geoloogiainstituut.

Alates 1946 annab Venemaa Teaduste Akadeemia väljapaistvate tööde eest geoloogias välja Karpinski-nimelist preemiat ja kuldmedalit.

## Isiklikku
Karpinski oli abielus Aleksandra Brusnitsõniga, kelle isa Pavel Brusnitsõn (1816–1871) oli Peterburi Kunstide Akadeemia liige.
Christina Perri

**Christina Judith Perri** (sündinud 19. augustil 1986) on USA laulja ja laulukirjutaja. 

Ta sai tuntuks 2010. aastal lauluga "Jar of Hearts". Aastal 2011 ilmus tal album "Lovestrong".
José Cura

**José Cura** (sündinud 5. detsembril 1962 Rosarios Argentinas) on Argentina laulja, dirigent, helilooja ja muusikapedagoog.

Juulis 2011 viibis ta esimest korda Eestis ja esines Saaremaa Ooperipäevadel.

Ta pidi olema rahvusooperis Estonia ooperi "Peter Grimes" lavastaja, kuid Estonia katkestas temaga koostöö juulis 2025, umbes kaks kuud enne planeeritud esietendust, kuna Cura polnud selgelt hukka mõistnud Venemaa sissetungi Ukrainasse ega katkestanud sidemeid Venemaaga.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.

## Viited

## Välislingid
*PILTUUDIS: Tallinnasse jõudis maailmakuulus tenor José Cura, Õhtuleht, 19. juuli 2011
Varja rändrahn

**Varja rändrahn** on rabakivist hiidrahn Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Varja külas. 

Rahnu ümbermõõt on 27,6 meetrit, pikkus 10,0, laius 8,3 ja kõrgus 3,5 meetrit, kivi maht on 155 m³. Kivi ümber on üksikobjekti piiranguvöönd 50 m, mis kokku katab pindala 0,77 ha.

Rahn on põhiplaanis rombikujuline, peamiselt järskude külgede ja lameda, väikese kallakusega edelasse langeva laega, pealt lohkjas, murenemisjälgedega (kivil on tõenäoliselt tuld tehtud).

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
* 
*
Muinaslugusid kogu maailmast

**"Muinaslugusid kogu maailmast"** on kirjastuse Kunst muinasjutusari.

Sarja esimene osa ilmus pehmes köites ja taskuformaadis raamatutena aastatel 1975–1993. Suuremas formaadis kõvas köites raamatutena hakkas sari ilmuma aastal 2007. 

## Raamatud
SGML

**SGML-keel** (inglise *Standard Generalized Markup Language* – **SGML**) on märgistuskeel dokumentide esitamiseks sõltumatult nende sisust. 

Ühtlasi on see on standarditud üldistatud märgistuskeelena elektrooniliste dokumentide elementide sildistamiseks (märgistamiseks) ISO standardiga 8879 aastast 1986, mis määrab, kuidas määrata ja kirjeldada märgistuskeeli eesmärgiga võimaldada dokumentide eritöötlust, näiteks indekseerimist, vormindamist ja linkimist. SGML-keelel põhineb näiteks HTML kuni versioonini HTML5.

## Ajalugu
* IBM ja GML ja Charles Goldfarb(hariduselt jurist), Edward Mosher, Raymond Lorie.
* ARCSGML
* 1992 ISO ja HyTime
* DTD
* XML
* XHTML

## Viited

## Välislingid

*Charles F. Goldfarb's SGML Source Home Page
Sugutunnused

**Sugutunnused** ehk **sootunnused** on isas- ja emasisendeid eristavad morfoloogilised, füsioloogilised ja psüühilised tunnused.

Sugutunnused liigitatakse esmasteks ehk primaarseteks ja teisesteks ehk sekundaarseteks. 

## Esmased sugutunnused

Esmased sugutunnused on kõik kaasasündinud soolised eripärad. Esmased sugutunnused on näiteks munasari, emakas, munand, suguti.

## Teisesed sugutunnused

Teisesed sugutunnused on suguküpsete loomade (sh inimese) välised morfoloogilised soospetsiifilised tunnused, mis pole vahetult seotud suguelundkonnaga. Teisesed sootunnused võivad olla olulised seksuaalkäitumise kujundamises või mõjutamises. 

## Viited

## Kirjandus
*EE 8. köide, 1995.
Mõškin (täpsustus)

**Mõškin** on vene isiku- ja kohanimi.

;Kohad
* Mõškin on linn (1777–1927 ja 1991–) Venemaal, Jaroslavli oblasti Mõškini rajooni keskus.
* Mõškini rajoon asub Venemaal Jaroslavli oblastis.

;Inimesed
*Mõškin (perekonnanimi)
**Anatoli Mõškin on korvpallur.
**Vladimir Vassiljevitš Mõškin (1945–2009) oli nõukogude teatri- ja filminäitleja.
**Vladimir Semjonovitš Mõškin (1955) oli nõukogude hokimängija.
**Ippolit Mõškin (1848–1885) oli vene revolutsionäär.

;Raamatukangelased
*Vürst Mõškin, täisnimega Lev Nikolajevitš Mõškin on Fjodor Dostojevski romaani "Idioot" peategelane.
Anu Mänd

**Anu Mänd** (sündinud 22. veebruaril 1968) on eesti ajaloolane ja kunstiteadlane.

Mänd õppis aastatel 1986–1992 Tartu Ülikoolis kunstiajalugu, jätkas aastail 1995–1996 magistriõpinguid Budapestis Kesk-Euroopa ülikoolis ning oli 1996–2000 samas ka doktoriõppes, mille lõpetas *[[summa cum laude]]*. Tema uurimistöö keskendub keskajale, eriti keskaegsele linnaelule ning seal aset leidnud pidustustele ja rituaalidele.

1992–1995 töötas Mänd Tartu Ülikooli raamatukogus vanemraamatukoguhoidjana, 1999–2003 Eesti Kunstimuuseumis teadurina ja  alates 2003. aastast Ajaloo Instituudis vanemteadurina.

Alates 2023. aasta algusest on Mänd Tartu Ülikooli kunstiajaloo professor.

## Tunnustus
*2003 – Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (näitus ja kataloog “Hõbedakamber Niguliste kirikus”)
*2010 – Villem Raami preemia

## Teoseid
**Liturgical Vessels in Medieval Livonia*. Magistritöö, 1996.
**The Urban Festival in Late Medieval Livonia: Norm, Practice, Perception*. Doktoritöö, 2000.
**Kaarma kirik*. Koos Kersti Markuse ja Tiina-Mall Kreemiga. Tallinn: Muinsuskaitseamet, 2003.
**Pidustused keskaegse Liivimaa linnades 1350–1550*. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2004, 551 lk
**Kümme keskaegset tallinlast*. Koos Tiina Kala ja Juhan Kreemiga. Tallinn: Varrak, 2006.
**Kirikute hõbevara: altaririistad keskaegsel Liivimaal*. Tallinn: Muinsuskaitseamet, 2008.
**Bernt Notke: uuenduste ja traditsioonide vahel: [näitus Niguliste Muuseumis 12.06.2009–25.04.2010: kataloog] = Between innovation and tradition*. Tallinn: Eesti Kunstimuuseum, 2010.
**Tallinna Suurgild ja gildimaja*. Üks autoritest. Tallinn: Eesti Ajaloomuuseum, 2011.
**Keskaegsed altarid ja retaablid*. Tallinn: Muinsuskaitseamet, 2019.

## Välislingid
*
Edward Griffin

**Edward Griffin** on mitme tuntud mehe nimi: 
***[[G. Edward Griffin]]** on USA filmiprodutsent (1931–)
***[[Eddie Griffin]]** on USA näitleja ja koomik (1968–)
***[[Eddie Jamaal Griffin ]]** oli USA korvpallur (1982–2007)
G. Edward Griffin

**G. Edward Griffin** (sündinud 7. novembril 1931) on USA vandenõuteoreetik, kes on kirjutanud raamatuid ja teinud filme pseudoteaduslike teooriate ainetel ÜROst, lennukite kondensatsioonijälgedest, AIDSist, USA Föderaalreservist, vähist, valimispettustest USA 2020. aasta presidendivalimistel, USA Ülemkohtust, 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakutest, president Kennedy tapmisest ning väidetavalt Türgis Ararati mäe lähistel siiani alles olevast Noa laevast ja ülemaailmsest veeuputusest kui ajaloolisest sündmusest.

Tuntuim on Griffini 1994. aastal ilmunud raamat "The Creature from Jekyll Island", milles ta väidab, et Föderaalreservi süsteem on pangakartell ja totalitarismi töövahend. Raamat on mõjutanud tuntumate vandenõuteoeetikute teoseid, näiteks Ron Pauli taiest "The Revolution: A Manifesto".

Aastal 2017 asutas ta "alternatiivparempoolsete" individualistide võrgustiku Freedom Force International, mis korraldab iga-aastast konverentsi Red Pill Expo.

## Viited
Empung

**Empung** on Indoneesias Sulawesi saare põhjaosas asuva kaksikvulkaani madalam tipp. Teine tipp on 2,2 km kaugusel asuv Lokon.

Vulkaani geograafilised koordinaadid on .

Empung on 1340 meetri kõrgune kihtvulkaan. Selle tipus on 400 m laiune ja 150 m sügavune kraater, millest teadaolevalt purskas viimati 18. sajandi lõpul.

Pärast seda on pursanud kraater, mis paikneb kahe vulkaani vahel. Viimati hakkas vulkaan purskama 15. juulil 2011. Selle ümbrusest evakueeriti tuhandeid inimesi.

## Vaata ka
* Global Volcanism Program
Kai Rüütel

**Kai Rüütel** (sündinud 5. septembril 1981) on eesti ooperilaulja, metsosopran.

Kai Rüütel alustas lauluõpet ETV tütarlastekooris, ta on õppinud Jakob Westholmi gümnaasiumis (lõpetas 1999. a.), Tallinna Georg Otsa nimelises Muusikakoolis ning võitnud Eesti Noorte Klassikalauljate võistlusel esikoha 2001., 2002. ja 2003. aastal. Lisaks on ta õppinud Haagi Kuninglikus Konservatooriumis ning saanud magistrikraadi Hollandi Ooperiakadeemiast (De Nederlandse Opera Akademie).

Ta täiendas end Londoni Kuninglikus Ooperis Jette Parkeri noorte artistide programmis aastatel 2009–2011. 

Kai Rüütel on esinenud Hollandi Rahvusooperi, Teatro Reali, Vlaamse Ooperiteatri, Liceu Suures Teatri, Šoti Ooperi, Théâtre du Capitole'i, Dallase Ooperiteatri jt ooperiteatrite lavadel.

Tal on olnud rohkelt kontsertesinemisi kogu maailmas.

## Ooperirolle
* Teine daam „Võluflööt“ 
* Meg Page „Falstaff“  
* Blanche „Mängur“
* Olga „Jevgeni Onegin“ 
* Mary „Lendav hollandlane“
* Emilia „Othello“
* Hansuke „Hansuke ja Greteke“ 
* Flora „La traviata“
* Dorothée „Tuhkatriinu“
* Madame Dangeville „Adriana Lecouvrer“
* Dunjaša „Tsaari mõrsja“
* Wellgunde „Nibelungide sõrmus“
* Siegrune „Valküürid“
* Annina „Roosikavaler“  

## Viited

## Välislingid
* Kai Rüütel at the Royal Opera House
* Priit Kuusk, Lauljatar Kai Rüütel esineb täna kontserdiga Londonis, Eesti Päevaleht, 7. märts 2011
* Priit Kuusk, Kai Rüütel laulab taas Londonis Kuningliku Ooperi suurel laval, Eesti Päevaleht, 5. juuli 2011
* http://intermusica.co.uk/artKai-Ruutel
* Ooperitäht Kai Rüütel: olen pool elu kõndinud ääre peal, Laupäevaleht LP, 6. märts 2020
* Maailma ooperilavade metsosopran Kai Rüütel, Anne ja Stiil, 5. august 2018
Eoskott

**Eoskott** ehk **askus** (*ascus*) on kottseente sugulise paljunemise organ, milles kujunevad haploidsed kotteosed.

Eoskotis leiab aset suguline protsess (tuumade liitumine ning meioos), millele järgneb tavaliselt mitoos. Selle tulemusena tekib enamasti kaheksa rakutuuma, millest igaüks koos ümbritseva tsütoplasmaga piiritletakse rakumembraaniga. Kujunenud rakkude ümber moodustub rakukest ning valmib kaheksa kotteost. Sobivate tingimuste saabudes kotteosed idanevad ning areneb haploidne mütseel.
Eoskand

**Eoskand** ehk **basiid** ehk **basiidium** (*basidium*) on kandseentel moodustuv struktuur, millel kujunevad kandeosed.

Eoskannal on tavaliselt 4 eost.
Stensele

**Stensele** on tiheasustusega paikkond Rootsis Västerbotteni läänis Storumani vallas.

2010. aastal elas seal 546 inimest.

## Vaatamisväärsused
*Stensele kirik, Rootsi suurim puukirik

## Viited
Stensele kirik

**Stensele kirik** asub Stenseles Storumani vallas Rootsis.

## Pildid

|Vaade kagust.
Pilt:Stensele kyrka portal.jpg|Välisuks
Pilt:Stensele kyrka insida.jpg|Vaade rõdult altari suunas
Utøya

**Utøya** on saar Norras Buskerudi maakonnas Tyrifjordeni järves.

Saare pindala on 0,16 km². Saar asub järve kaldast 500 m kaugusel. Järve kaldal kulgeb maantee E16, mida mööda on Oslosse 38 km.

Tyrifjordeni pindala on 137 km². See on kõige sügavamas kohas 295 m sügav ja tema kõrgus merepinnast on 63 m. Järves on kolm saart: Utøya, Storøya ja Frognøya. Utøya paikneb ülejäänud kahest pisut eraldi ja sellest tuleneb ka tema nimi: *ut* tähendab norra keeles 'väljas, välimine'. Kõiki neid saari kasutati minevikus karjakasvatuseks.

Utøya kuulub Norra Tööpartei noorteorganisatsioonile Arbeidernes ungdomsfylking, kelle iga-aastane suvelaager saarel toimub. Saare kinkis noorteorganisatsioonile 28. augustil 1950 Oslo Ametiühingute Konföderatsioon. Saart haldab Utøya AS ja ta võimaldab seal korraldada teistegi organisatsioonide suvelaagreid.

Enamus saarest on kaetud metsaga. Saare idakaldal on väike kai, mille ääres saab maabuda parvlaev, mis peab ühendust mandriga. Kai lähedal on kolm alalist hoonet, mida nimetatakse peamajaks, aidaks ja laudaks. Mäeküljel on telkimiskohad, söögimaja ja käimla. Koolimajaks nimetatav hoone asub kaugemal lõunas.

## Utøya veretöö

22. juulil 2011 toimus Utøyal massimõrv: Anders Behring Breivik lasi maha 69 inimest, kellest 55 olid teismelised. Kui politsei eriüksuslased saarele jõudsid ja Breiviki sisse piirasid, andis ta alla ja ta peeti kinni. Esialgu teatati hukkunute arvuks 84 inimest, aga hiljem selgus, et osa surnukehi oli topelt loendatud ja hukkunute arv osutus siiski veidi väiksemaks. Koos Oslo rünnakuga hukkus Breiviki käe läbi 77 inimest.

## Välislingid
* Utøya - en øy full av muligheter
Southampton

**Southampton** on sadamalinn Inglismaal Hampshire'i krahvkonnas La Manche'i ääres Southampton Wateri kaldal. Elanike arv on 228 600 (2007).

Linn on tähtis laevastikutugipunkt ja Cunard Line'i laevade kodusadam.

Kolmapäeval, 10. aprillil 1912 algas Southamptonist Titanicu esmareis.

## Vaata ka
* Southamptoni Ülikool
* Ocean Village (Southampton)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Tärnaby

**Tärnaby** on tiheasustusega paikkond Rootsis Västerbotteni läänis Storumani vallas.

2010. aastal elas seal 482 inimest.

Tärnaby on tuntud suusakeskus.

## Vaatamisväärsused
*Tärna kirik

## Viited
Storuman

**Storuman** on asula Rootsis Västerbotteni läänis, Storumani valla keskus.

## Pildid

|Skulptuur "Vildmannen" vallavalitsuse hoone lähedal.
Georg Wilhelm Richmanni ausammas

**Georg Wilhelm Richmanni ausammas** on Pärnus Kuninga ja Nikolai tänava ristmikul asuv mälestusmärk füüsik Georg Wilhelm Richmannile, keda loetakse üheks piksevarda leiutajaks.

Mälestusmärk avati 22. juulil 2011 Richmanni 300. sünniaastapäeva puhul. Richmann sündis 22. juulil 1711 Pärnus Kuninga tänaval asunud keskaegses hoones. Mälestusmärk on rajatud Pärnu Uue Kunsti Muuseumi eestvõttel. Ausamba autor on skulptor Riho Kuld, arhitekt on Margit Kõrts ja kuju valas pronksi Bruno Kadak.

Ausamba avas Riigikogu esimees Ene Ergma.

## Välislingid
*Pärnus avati ausammas piksevarda leiutajale, Pärnu Postimees 23.07.2011
Swissôtel Tallinn

**Swissôtel Tallinn** on luksushotell Tallinnas Tornimäel aadressil Tornimäe tn 3. Hotell kuulub Swissôtel Hotels & Resortsi ketti. 

Hotelli arhitekt on Meeli Truu. Hotell on 117 meetrit kõrge, seega on see üks kõrgemaid hotelle Baltikumis. Hoone moodustab osa Tornimäe kompleksist, kuhu kuulub lisaks hotellile ka korterelamu Tornimäe 7.  

Luksushotell koosneb 238 numbritoast, kolmest restoranist, kahest baarist, spaast ja fitnessikeskusest.  

## Avamine ja tegevus
Swissôtel Tallinna ehitusleping sõlmiti 2004. aastal, hoonet ehitati aastatel 2004–2007 ning ametlikult avati see 10. detsembril 2007. Hoone arhitekt on Meeli Truu projekteerimisfirmast Nord Projekt AS. Hotelli interjööri kujundas Meelis Pressi Arhitektuuribüroo. Ehituse maksumus oli 700 miljonit krooni.

Alates 2010. aasta jaanuarist on Swissôtel Eesti Hotelli- ja restoraniühingu liige.

Hotelli hoones on toimunud päästjate trepijooksuvõistlus "Kõrghoone kuningas".

Swissôtel Tallinnas on ööbinud 2012. aasta augustis teiste seas Lady Gaga.

## Restoranid
Swissôtel Tallinna hotellis on kolm restorani:
* Restoran Horisont – hotelli 30. korrusel ehk katusel asub restoran-baar, kust avaneb vaade Tallinna linnale.
* The Quarter – asub hotelli kaheksandal korrusel. Bistroo laadi restoran, mis pakub ka hotelli hommikusööki.
* No3 Deli Lounge – hotelli vestibüülis asuv baar, kus leidub nii suupisteid kui ka jooke.

## Pildid

Fail:Swissôtel Tallinn during Construction 4 June 2005.JPG| ehitamisel 4. juunil 2005
Fail:Swissotel Tallinn Under Construction on 17 November 2005.jpg|"Swissôtel Tallinn" ehitamine (november 2005)
Fail:Lift in Swissotel 30 floor.jpg|Lifti korrusenupud 30-korruselises hotellis
Fail:Star leaving Tallinn 20 July 2010.jpg|Star lahkub Tallinna sadamast 


## Viited

## Välislingid

*Swissôtel Tallinn koduleht (inglise keeles)
* Hotelli arhitektid (inglise keeles)
* Swissôtel Tallinn veebilehel Skyscraperpage.com
Saksimaa provints

**Saksimaa provints** (sks Provinz Sachsen) oli Preisimaa kuningriigi ja hiljem Preisimaa vaba riigi provints aastatel 1816–1945. Selle keskus oli Magdeburg.

## Ajalugu

Provints loodi aastal 1816 järgmistest aladest:

* endised Magdeburgi hertsogkond ja Halberstadti vürstkond, mis olid aastatel 1807–1813 Vestfaali kuningriigi osad;
* Brandenburgi markkrahvkonna osad, mis asusid Elbest läänes, nagu Altmark;
* alad, mis saadi Saksimaa kuningriigilt pärast Leipzigi lahingut aastal 1813: Wittenbergi, Merseburgi, Naumburgi, Mansfeldi, Querfurdi ja Hennebergi linnad ning neid ümbritsevad alad;
* alad, mis anti Preisimaale pärast Reichsdeputationshauptschlussi: maad Erfurdi ümber (varem otse Prantsuse keisrile allunud Erfurdi vürstkonna alad), Eichsfeld (varem kuulus Mainzi peapiiskopkonnale) ning endised riigilinnad Mühlhausen ja Nordhausen.

 

Saksimaa provints oli üks rikkamaid Preisimaa piirkondi kõrgelt arenenud põllumajanduse ja tööstusega. Aastal 1932 laiendati provintsi Ilfeldi ja Elbingerode ümbruse alade lisamisega, mis varem olid Hannoveri provintsi osad. 

1. juulil 1944 jagati Saksimaa provints piki kolme administratiivringkonna piire. Erfurdi ringkond liideti Hessen-Nassau provintsi Schmalkaldeni kreisiga ja anti Tüüringi vabale riigile. Magdeburgi ringkonnast sai Magdeburgi provints ja Merseburgi ringkonnast sai Halle-Merseburgi provints.

Aastal 1945 ühendas Nõukogude sõjaline administratsioon Magdeburgi ja Halle-Merseburgi Anhalti vaba riigiga Saksi-Anhalti provintsiks, mille keskuseks sai Halle. Braunschweigi vaba riigi Blankenburgi kreisi eksklaavi idaosa ja Tüüringi Allstedti eksklaav liideti samuti Saksi-Anhaltiga. Aastal 1947 sai Saksi-Anhalt liidumaaks.

Tüüringi ja Saksi-Anhalti liidumaad lõpetati aastal 1952, kuid taastati pärast Saksamaa taasühinemist 1990 mõne väikese piirimuudatusega tänapäevase liidumaana.

## Alajaotused

Enne 1944. aastat oli Saksimaa provints jagatud kolmeks ringkonnaks (*[[Regierungsbezirk]]*). Aastal 1945 taasühendati Magdeburgi ja Halle-Merseburgi provintsid.

### Magdeburgi ringkond

Linnakreisid (*[[Stadtkreis]]e*)

# Aschersleben (1901–1950)
# Burg bei Magdeburg (1924–1950)
# Halberstadt (1817–1825 ja 1891–1950)
# Magdeburg
# Quedlinburg (1911–1950)
# Stendal (1909–1950)

Maakreisid (*[[Landkreis]]e*)

# Calbe an der Saale 
# Gardelegen
# Haldensleben
# Jerichow I
# Jerichow II
# Oschersleben (Bode)
# Osterburg
# Quedlinburg
# Salzwedel
# Stendal
# Wanzleben
# Wernigerode
# Wolmirstedt

### Merseburgi ringkond

Linnakreisid

# Eisleben (1908–1950)
# Halle an der Saale
# Merseburg (1921–1950)
# Naumburg an der Saale (1914–1950)
# Weißenfels (1899–1950)
# Wittenberg (Lutherstadt)
# Zeitz (1901–1950)

Maakreisid

# Bitterfeld
# Delitzsch
# Eckartsberga
# Liebenwerda
# Mansfeldi mägikreis
# Mansfeldi järvekreis
# Merseburg
# Querfurt
# Saalkreis
# Sangerhausen
# Schweinitz
# Torgau
# Weißenfels
# Wittenberg
# Zeitz

### Erfurdi ringkond

Linnakreisid

# Erfurt (1816–1818 ja 1872 – tänapäev)
# Mühlhausen (1892–1950)
# Nordhausen (1882–1950)

Maakreisid

# Hohensteini krahvkond
# Heiligenstadt
# Langensalza
# Mühlhausen
# Schleusingen
# Weißensee
# Worbis
# Ziegenrück

## Viited
Albert Frank

**Albert Bernhard Frank** (17. jaanuar 1839 Dresden – 27. september 1900 Berliin) oli saksa bioloog.

Ta uuris taimede tropisme.
Ta võttis kasutusele termini "mükoriisa". Samuti "sümbioos" (aastal 1877, vormis *symbiotismus*, saksa keeles).

Tema järgi on nimetatud bakteriperekond *[[Frankia]]*.
Frankia

***Frankia*** on perekond lämmastikku fikseerivaid grampositiivseid baktereid, mis moodustavad lehtpuudega sümbioosis juuremügaraid.

Pikka aega oli ainuke sellesse perekonda klassifitseeritud liik *[[Frankia alni]]*, mida kirjeldas lepa juurtel 1866. aastal vene bioloog Mihhail Stepanovitš Voronin (või Woronin). Hiljuti on lisandunud veel mitmeid liike, nagu *[[Frankia asymbiotica]]*, *[[Frankia casuarinae]]*, *[[Frankia coriariae]]* jt.
  
## Viited
Frankia alni

***Frankia alni*** on liik baktereid perekonnast *[[Frankia]]*.

Need bakterid elavad lepa juurtel. Nad fikseerivad õhulämmastikku.
Slagnäs

**Slagnäs** on asula Arjeplogi vallas Rootsis.

## Rahvaarvu muutumine

## Vaatamisväärsused
*Slagnäsi kirik

## Viited
Valged Põllud

**Valged Põllud** oli aastatel 1964–1992 Torontos ilmunud eestikeelne usulise sisuga ajakiri, mida andis välja Toronto Eesti Baptisti Koguduse Misjonitoimkond.

Aastatel 1964–1986, 1988 ja 1990 ilmus ajakiri 4–5 korda aastas. Aastatel 1987, 1989, 1991–1992 ilmus ajakiri 3 korda aastas.
Giorgi Abdaladze

**Giorgi Abdaladze** on Gruusia pressifotograaf, kes 2011. aasta juulis mõisteti süüdi Venemaa kasuks spioneerimises.

Abaladze koos Zurab Kurtsikidze, Irakli Gedenidze ja Natia Gedenidzega vahistati 7. juulil 2011 ning mõisteti kokkuleppemenetluse korras tingimisi süüdi 22. juulil. Süüalused vabastati, kuid mõisteti kriminaalhoolduse alla ja neil keelati riigist lahkuda. Abdaladzele ja Irakli Gedenidzele mõisteti tingimisi kolm, Kurtsikidzele kaks ja Natia Gedenidzele pool aastat vanglakaristust. Gruusia seaduste järgi karistatakse salastatud info tõendatud üleandmist välisriikide eriteenistustele 5–12-aastase vanglakaristusega.

Väidetavalt edastas Abdaladze Kurtsikidzele salajasi dokumente, millele ta pääses juurde ajal, kui ta töötas Gruusia Välisministeeriumi lepingulise fotograafina. Kurtsikidze omakorda saatnud info Venemaale.

Eeluurimisperioodil avaldati Abdaladze kiri, kus ta oletas, et ajakirjanike vahistamise tegelik põhjus võis olla president Mihheil Saakašvili pahameel selle üle, et fotograafid jäädvustasid ja jagasid maailmaga fotosid opositsiooni meeleavalduste vägivaldsest laialiajamisest 26. mail.

Vene ajakirjanduse andmetel olid fotograafide vahistamise põhjuseks presidendi ihufotograafi Irakli Gedenidze tehtud fotod meeleavalduse laialiajamisest. Gedenidze pidi nende allikate andmetel tegema sündmustest fotosid siseministeeriumi tarbeks ja tal võimaldati tegutseda tingimusel, et ta ei lekita fotosid välismeediale. Fotograaf otsustas aga teenida topelt ning müüs osa fotodest Kurtsikidzele ja Abdaladzele. Gruusia politoloogi Malhaz Tšatšava sõnul loeti sellisel viisil valminud fotod salajaseks informatsiooniks ja nende levitamist kriminaalkuriteoks.

Vahetult enne seda, kui süüdistaja esitas kokkuleppemenetluse taotluse, loobus Abdaladze oma advokaatidest Eka Beseliast ja Lado Matšarašvilist. Beselia oli avalikult väitnud, et Abdaladze, kes algul oma süüd ägedalt eitas ja eeluurimisvangistuses näljastreiki pidas, andis ülestunnistusavalduse psühholoogilise surve all. Ka Kurtsikidze kaitsja väitis, et tema kaitsealune esines tunnistusega oma vaba tahte vastaselt, misjärel kaitsealune tema teenetest loobus.

## Viited
Kosovo Demokraatlik Partei

**Kosovo Demokraatlik Partei** (albaania keeles *Partia Demokratike e Kosovës*) on vasakpoolne Kosovo partei. Parteid juhib Hashim Thaçi.

Partei asutati 1999. aasta mais Kosovo Vabastusarmee poliitilise tiiva baasil. Esialgne nimi oli Demokraatliku Progressi Partei.

Partei võitis nii 2007. (35%) kui 2010. aasta (32%) üldvalimised.
Kesk-Euroopa Vabakaubandusleping

**Kesk-Euroopa Vabakaubandusleping** (*The Central European Free Trade Agreement* (CEFTA)) on Euroopa Liitu mitte kuuluvate Kesk- ja Lõuna-Euroopa riikide kaubandusleping.

Lepingu osapooled on 2020. aasta seisuga Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Põhja-Makedoonia, Moldaavia, Montenegro, Serbia ja Kosovo.

Varasemad, nüüdseks Euroopa Liiduga liitunud liikmed on Bulgaaria, Horvaatia, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari.

## Vaata ka
* Mercosur
Suunurgatõstur

**Suunurgatõstur** (*musculus levator anguli oris*) on inimese näolihas.

Lihas kinnitub suunurgale ning sellest kõrgemal *[[fossa canina]]*'le. 

Suunurgatõstur pingutub naeratamisel.
Sulevimägi

**Sulevimägi** on tänav Tallinna vanalinnas.

## Asukoht ja taristu
Sulevimägi algab Olevimäe ristmikult. Ta on 30 m pikkuse kõrvaltänava kaudu ühendatud Pika tänavaga maja nr 52 juures. Tagumises otsas, paarismajade nr 4, 6, 8, ja 10 juures, on Sulevimägi umbtänav.

### Sulevimägi 2
Sulevimägi 2 // Olevimägi 11 kuulub 2000. aasta septembrist Hans H. Luigele.

## Ajalugu
Sulevimäe asustuse keskus oli tõenäoliselt juba 11. sajandist pärinev Novgorodi kaupmeeste asula (kaubahoov; vene keeles *русский конец*) koos vene kirikuga. Sulevimäel paiknevate majavalduste asukohta märgiti linna pärusraamatutes *apud ecclesiam Ruthenorum sit am* 'venelaste kiriku juures' (1371) ja *by der olden russchen kerken* 'vana vene kiriku juures' (1413). Hiljem märgiti asukohti seal kõrval asunud majavalduse järgi, mida nimetati Raudseks Väravaks:  1471 *de Iseren Doer*, 1481 *tor Iseren Doren*; 1529 *de Isern Dore*. Raudseks Väravaks nimetatud majavaldus asetses Pika tänava, Sulevimäe ja neid ühendava põiktänava nurgal ning võib pidada tõenäoliseks, et selle kõrval asus omal ajal reaalne raudvärav, mis sulges pääsu vene kaubahoovi. 

Sulevimäe osad on kandnud nimetusi: *de Iseren Doer* (1471), *tor Iseren Doren* (1481), *de Iseren Dore* (1529), *auf Thabor* (1599), *auf dem Taborsberge* (17. sajandi lõpp), *Brockussackgasse* (18. sajandi lõpp), *Kleine Strandstraße* (18. sajandi lõpp), *Kleiner Brockusberg*, *Kleiner Brokusberg* (1907), Väike Brookusmägi (1921), Väike Brokusmägi (1923), Väike Brokusmäe (1935) ja ka Väike- ja Suur-Brokusmäe nime. 

Tänavad said nime 16. sajandi Tallinna Suurgildi oldermanni ja Pika tänava piirkonna kinnisvaraomaniku Wolmar Brockhuseni järgi.


Pilt:Sulevimägi3.JPG|Vaade Olevimäele Sulevimäelt
Pilt:Sulevimägi2.JPG|Vaade Pikale tänavale Sulevimäelt
Pilt:Sulevimägi, 6.JPG|Sulevimägi 6
Pilt:Sulevimägi, 8.JPG|Sulevimägi 8
Pilt:Sulevimägi, 10.JPG|Sulevimägi 10


## Viited
Raul Hadžimba

**Raul Hadžimba** (abhaasi Рауль Џьумка-иҧа Ҳаџьымба; sündinud 21. märtsil 1958 Tkvartšelis) on Abhaasia poliitik, 25. septembrist 2014 kuni 13. jaanuarini 2020 Abhaasia president.

Enne oli ta riigi asepresident aastatel 2005–2009. Ta on partei Abhaasia Rahvusliku Ühtsuse Foorum juht. Aastatel 2003–2005 oli ta Abhaasia peaminister, 2002–2003 kaitseminister.

2004. aastal kaotas Hadžimba, keda toetasid nii lahkuv president Vladislav Ardzinba kui Venemaa president Vladimir Putin, presidendivalimistel Sergei Bagapšile. Hadžimba süüdistuste kohaselt võltsiti Bagapšit toetanud Gali rajoonis valimistulemusi. Detsembris jõuti aga kokkuleppele, et korraldatakse kordusvalimised, Hadžimbast saab Bagapši asepresidendikandidaat ja asepresidendi volitusi suurendatakse. Jaanuaris peetud valimistel võitis Bagapš üle 90% häältest.

2009. aasta mais astus Hadžimba erimeelsuste tõttu Bagapšiga tagasi. Aasta lõpus toimunud presidendivalimistel kaotas Hadžimba uuesti Bagapšile, saades 15,32% häältest.

2011. aastal Bagapš suri, augustis peetud ennetähtaegsetel presidendivalimistel jäi Hadžimba kolme kandidaadi hulgas viimaseks kogudes 19,83% häältest. 

25. augustil 2014 kuulutati Hadžimba presidendivalimiste võitjaks  ning vannutati sama aasta 25. septembril ametisse. 

Ta võitis ka 2019. aasta sügisel toimunud presidendivalimised, kogudes 8. septembril peetud teises voorus 47,39 % häältest, kuid 10. jaanuaril 2020 tühistas Ülemkohus valimiste tulemused ning opositsiooni nõudmisel kuulutati 22. märtsiks 2020 välja erakorralised presidendivalimised ja Hadžimba astus 12. jaanuaril 2020 ametist tagasi. Parlament rahuldas tema tagasiastumispalve järgmisel päeval, 13. jaanuaril ja nimetas presidendi kohusetäitjaks peaminister Valeri Bganba.

## Viited
Slagnäsi kirik

**Slagnäsi kirik** asub Slagnäsis Arjeplogi vallas Rootsis.

## Pildid

Pilt:Slagnäs church 02.jpg|Vaade põhihoonele edelast
Pilt:Slagnäs church 03.jpg|Vaade eraldiseisvale kirikutornile
Pilt:Slagnäs church 04.jpg|Peauks
Pilt:Slagnäs church 05.jpg|Vaade idast
Pilt:Slagnäs church 06.jpg|Vaade altari suunas
Pilt:Slagnäs church 07.jpg|Altar
Pilt:Slagnäs church 08.jpg|Detail altarist
Pilt:Slagnäs church 09.jpg|Jeesuse kuju altarilaual
Pilt:Slagnäs church 10.jpg|Kantsel
Pilt:Slagnäs church 11.jpg|Küünlajalg
Pilt:Slagnäs church 12.jpg|Riitusese
Pilt:Slagnäs church 13.jpg|Riitusese
Pilt:Slagnäs church 14.jpg|Vaade peaukse suunas
Pilt:Slagnäs church 15.jpg|Orel
Pilt:Slagnäs church 16.jpg|Laud trükiste ja külalisraamatuga.
Anna Paquin

**Anna Helene Paquin** (sündinud 24. juulil 1982 Winnipegis) on Kanada päritolu Uus-Meremaa filminäitleja. 

Mängis kõrvalosa filmis "Klaver" ("The Piano"; 1993), mille eest võitis 11-aastaselt parima naiskõrvalosatäitja Oscari, olles nooruselt teine selle auhinna võitja.

## Filmograafia

## Viited
Bergnäsudden

**Bergnäsudden** (kasutatakse ka nimekujusid **Bergnäs-udden**, **Bergnäs**, **Södra Bergnäs**) on küla Arjeplogi vallas Rootsis.

Bergnäsudden asub väikesel saarel Storavani järve idakalda lähedal. Ühendus maismaaga kulgeb maanteed mööda, mis on rajatud tammile. Tammi pikkus on umbes 0,5 km.

## Vaatamisväärsused
*Södra Bergnäsi kirik

## Pildid

Pilt:Södra Bergnäs church 2011.jpg|Kirik
Pilt:Bergnäsudden village, Sweden 01.jpg|Majapidamishoone
Pilt:Bergnäsudden village, Sweden 02.jpg|Vaade külale
Pilt:Bergnäsudden village, Sweden 03.jpg|Vaade külale
Pilt:Bergnäsudden village, Sweden 05.jpg|Päris mitme maja juures on selline koeratarandik
Pilt:Bergnäsudden village, Sweden 06.jpg|Vaade külale
Pilt:Bergnäsudden village, Sweden 07.jpg|Vaade külale
Pilt:Bergnäsudden village, Sweden 08.jpg|Mööda tammi kulgev maantee. Vaade küla poolt
Pilt:Bergnäsudden village, Sweden 09.jpg|Tamm, mida mööda kulgeb maantee
Pilt:Bergnäsudden village, Sweden 10.jpg|Järve veeringluse kindlustamiseks on tammis truup


## Välislingid
*Bergnäsudden on nr 1
Osoonikihi hõrenemine

**Osoonikihi hõrenemine** on üks globaalprobleemidest, mis on seotud osooni sisalduse vähenemisega stratosfääris polaaraladel ehk osooniaugu teke.
Veetemperatuur

**Veetemperatuur** on üks veekogu iseloomustavatest näitajatest, selle veekogu vee temperatuur.

## Maailmamere ja selle osade veetemperatuur
Maailmameri saab Päikeselt rohkem soojust kui maismaa, aga kuna vee soojusmahtuvus on suurem kui maismaa oma, siis vesi soojeneb ja jahtub aeglasemalt.

Päikesekiirgus soojendab ainult mitme meetri paksusega pinnasekihti. Soojust edastatakse alla vee pideva segamise käigus. Veetemperatuur muutub sügavuse suurenemisega alguses järsult ja pärast aeglaselt. Kuna ookeanide nõod on täidetud polaaralades tekkinud veega, siis on sügavates alades veetemperatuur üsna ühtlane. Sügavusel üle 3000–4000 meetrit on veetemperatuur +2 kuni 0 °С.

Pinnakihi veetemperatuur sõltub koha geograafilisest laiusest ja muutub ekvaatorist pooluse suunas madalamaks. Ekvaatori piirkonnas saab Maa rohkem päikesekiirgust ja selle tõttu on seal kõrgeim maailmamere veetemperatuur: +28...+29 °С. Lõunapooluse suunas langeb veetemperatuur kiiremini külma Antarktise läheduse tõttu ja jõuab –1,9&nbsp;°C-ni Antarktika jää all (suure soolsuse tõttu saab selle temperatuur langeda madalamale kui mageveekogude oma).

Peaaegu suletud maailmamere osade veetemperatuur võib olla üsna kõrge, näiteks Punase mere veetemperatuur on kuni +34 °С, Pärsia lahes kuni +35,6 °С.

Parasvöötmes muutub pinnakihi veetemperatuur nii aasta kui ka ööpäeva jooksul.

Samuti mõjutavad veetemperatuuri maailmamere eri osades hoovused. Soojad hoovused kannavad sooja vett ekvaatorist pooluste suunas, aga külmad hoovused kannavad polaaraladelt külma vett ekvaatori suunas. See muudab veetemperatuuri ühtlasemaks.

Kõrgeim pinnakihi keskmine veetemperatuur on Vaikses ookeanis (+19,4 °С), India ookeanis on see +17,3 °С, Atlandi ookeanis +16,5 °С ja Põhja-Jäämeres pisut üle +1 °С. Kogu maailmamere pinnakihi keskmine veetemperatuur on umbes 17,5 °С.

## Jõgede ja järvede veetemperatuur
Jõe ja järve veetemperatuur sõltub kõigepealt selle veekogu geograafilisest asukohast. Kui jõgi saab alguse liustiku sulamisest või järv asub kõrgel mägedes, siis selle veetemperatuur on madalam kui teistes samal laiuskraadil asuvates jõgedes ja järvedes.

## Viited
Liina Laasma

**Liina Laasma** (sündinud 13. jaanuaril 1992) on Eesti kergejõustiklane, odaviskaja, Eesti rekordi omanik odaviskes.

Tema isiklik rekord on 22. mai 2016 visatud **63.65**. See on ühtlasi Eesti rekord. Varasemad rekordid 15. märtsil 2014 visatud 63.17 ja 31. augustil 2013 visatud 62.50.

Tema treener on 2012. aasta septembrist alates Toomas Merila, varem oli Jaan Tamm.

## Saavutused
*2009 –  – kuldmedal Soomes Tamperes Euroopa noorte olümpiafestivalil (53.66)
*2011 –  – kuldmedal Eestis Tallinnas juunioride Euroopa meistrivõistlustel (55.99)

## Tunnustus
* 2010 – noore sportlase preemia
*2017 – Viljandimaa parim naissportlane
* 2012 – Eesti Vabariigi spordipreemia (kuldmedali võitmise eest odaviskes alla 20-aastaste kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel 2011. aastal)

## Viited

## Välislingid
* 
* Biograafia ESBL-is
* Liina Laasma oda peab EMil lendama kõrgemalt kui al Qaeda rakett Õhtuleht, 21. juuli 2011
Keskkonnamajandus

**Keskkonnamajandus** ehk **keskkonnaökonoomika** (ka **keskkonnaökonoomia**, **bioökonoomika**, **ökonoloogia**) on majandusteaduse haru, mis uurib ühiskonna ja keskkonna vastastikuste seoste majanduslikku külge. 

Keskkonnamajanduse olulisi teemasid on näiteks loodusvarade väärtuse määramine. 

Keskkonnamajanduse üks peamisi taotlusi on leida sellised majandushoovad, et keskkonnaprobleemidest põhjustatud kahju peegelduks majandustegevuse kogumaksumuses.

## Vaata ka
*keskkonnapoliitika vahend
*majanduslik stiimul
*maksusoodustus
*subsiidium
*tasaareng
*ökoloogiline ökonoomika
*ökomaksureform

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=159 (vaadatud 10.07.2011)
NIMBY-sündroom

**NIMBY-sündroom** (eesti keeles ka **MMN-sündroom**, **mitte-minu-naabrusse-sündroom**; inglise *Not In My Back Yard-syndrome* ehk *NIMBY-syndrome*) on paikkondlik vastuseis prügilate, teedeehituse, ohtlike jäätmete ladestamiskohtade, sõjaväepolügoonide ja muude ohtlikuks või tülikaks peetavate rajatiste loomise vastu. 

NIMBY-sündroomi puhul inimesed tavaliselt nõuavad, et sellist objekti ei rajataks nende kodu lähedale, vaid kuhugi mujale. 

Algul oli rikaste põhjapoolsete maade NIMBY-liikumine ohtlike jäätmete ladustamise vastu, mis surve tõttu viidi vaesematesse lõunapoolsetesse riikidesse. Hiljem on ka nendes vaesemates riikides tekkinud mitmesugused keskkonnaõigluse liikumised.

## Kohalikus elanikkonnas vastumeelt tekitada võiv arendustegevus
Tavaliselt kuuluvad nende hulka järgmised tegevused, objektid või aspektid:
* infrastruktuuri arendus, näiteks uute teede ja kiirteede teeninduspiirkonnad, metrood, lennujaamad, elektrijaamad, elektriliinid, prügilad, kanalisatsioonitrassid, vanglad;
* maavarakaevandused, sh nafta-ja gaasipuuraugud, põlevkivikaevandused jne;
* taastuvenergia generaatorid;
* ebamoraalsete kaupade ja teenustega tegelevad ettevõtted;
* suuremõõtmelised arendusprojektid.
 
## NIMBY variatsioonid

NIMBY-liikumisel on variatsioone, mille seas leidub ka halvustavaid. 

* NIMN (*Not in My Neighborhood*)
* NIABY (*Not In Anyone's Backyard*) – iseloomulik on vastuseis teatud arendustegevusele, mis on sobimatu kõikjal maailmas. Näiteks tuumaelektrijaamade rajamine.
* NAMBI (*Not Against My Business or Industry*) – kasutatakse juhul, kui planeeritav rajatis ohustab kellegi äritegevust ja/või poliitilisi huve.
* BANANA (*Build Absolutely Nothing Anywhere Near Anything*) – kõige sagedamini kasutatud termin, et kritiseerida planeeritavat arendust. Termini igakordne kasutamine näitab, et püütakse vältida mistahes arengut. 
* PIBBY (*Place In Blacks' Back Yard*) – rassistlik väljend.
 
 
	
## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=237 (vaadatud 25.07.2011)

## Välislingid

*Erik Puura keskkonnaabi blogi. 2010. Kuidas ületada NIMBY-sündroomi? http://erikpuura.wordpress.com/2010/03/13/kuidas-uletada-nimby-sundroomi/ (vaadatud 25.07.2011)
Tarbimislaen

**Tarbimislaen** on eraisikule antav laen, mille eesmärk on tarbimine, näiteks mööbli või kodutehnika ost.

Tarbimislaen võimaldab teha suuremaid kulutusi, mille jaoks inimesel pole laenamise ajal raha: osta kodutehnikat, käia reisimas või teha remonti. Tehtud kulutused tuleb ajapikku laenuandjale koos intressiga tagasi maksta, selle poolest sarnaneb tarbimislaen laenuvõtja seisukohalt liisinguga. Traditsioonilistest laenutüüpidest erineb tarbimislaen nii oma suuruse poolest – tarbimislaenud on suhteliselt väikesed – kui ka selle poolest, et sel pole üheselt määratletud otstarvet (erinevalt näiteks autoliisingust või kodulaenust). 

Tarbimislaenu intressimäär on madalam kui kiirlaenudel, ent siiski kõrgem kui kinnisvaralaenudel. Laenu täpne suurus ja tagastamise tähtaeg ning intressimäär sõltub teenuseosutajast, taotleja sissetulekutest, kohustustest ning tihti ka varasemast maksekäitumisest. Intressimäärade võrdlemisel on oluline mõista, kas intressimäär on laenu algsummalt või laenujäägilt. Seetõttu on objektiivsem hinnata tarbimislaene krediidi kulukuse määra alusel. Krediidi kulukuse määr võtab arvesse kõik teadaolevad laenuga seotud kulud, sealhulgas intressikulu ja ülejäänud laenuga seotud kulud, mida klient on kohustatud tasuma.

Eestisse jõudsid tarbimislaenud 2000. aastate majandusbuumi ajal.

## Vaata ka
* Kiirlaen
* SMS-laen
Narva ja Sillamäe 1993. aasta autonoomia referendum

**Narva ja Sillamäe 1993. aasta autonoomia referendum** oli 16. ja 17. juulil 1993 Narvas ja Sillamäel toimunud ebaseaduslik referendum rahvuslik-territoriaalse autonoomia küsimuses, mille organiseerisid Narva ja Sillamäe linnavolikogu.

28. juunil 1993 võttis Narva Linnavolikogu vastu otsuse nr 15/163 "Suhtumisest
välismaalaste seadusesse". Selle järgi otsustati korraldada Narvas 16. ja 17. juulil 1993 referendum (plebistsiit) küsimusega "Kas Te soovite, et Narval oleks rahvuslik-territoriaalse
autonoomia staatus Eesti Vabariigi koosseisus?".

6. juulil 1993 võttis Sillamäe Linnavolikogu vastu otsuse "1993. aasta 30. juuni
miitingust osavõtnute juhendite täitmisest", mille punktiga 1 määrati 17. juuliks
1993 referendum (elanike küsitlus) küsimusega "Kas Te soovite, et Sillamäel
oleks Eesti Vabariigi koosseisus rahvuslik-territoriaalse autonoomia staatus,
mille territooriumil oleksid kõigile elanikele tagatud võrdsed õigused?".

Referendum toimus 16. juulil ja 17. juulil 1993. Narva Linnavolikogu andmetel osales Narvas referendumil 54% hääleõiguslikest. Sillamäe Linnavolikogu andmetel osales Sillamäel referendumil 60% hääleõiguslikest. Narvas olevat autonoomiat pooldanud 97% hääletanutest, Sillamäel 98,6%. Eesti Vabariigi valitsuse vaatlejate hinnangul oli tegelik osalusprotsent alla poole.

Õiguskantsler esitas 3. augustil 1993 Riigikohtule taotluse, milles tegi ettepaneku tunnistada Sillamäe Linnavolikogu 6. juuli 1993. aasta otsus "1993. aasta 30. juuni miitingust osavõtnute juhendite täitmisest" kehtetuks.

Riigikohus tunnistas 11. augustil 1993 oma otsusega Narva ja Sillamäe refendumi tulemused kehtetuks.

## Viited