1918

**1918. aasta** (**MCMXVIII**) oli 20. sajandi 18. aasta.

## Sündmused Eestis

* 13.–14. jaanuar (31. detsember 1917 – 1. jaanuar 1918 vkj) – Maanõukogu otsustas kuulutada Eesti iseseisvaks kohe, kui Saksa vägede sissetungi oht muutub vahetuks. Maanõukogu otsusega otsustati moodustada välisdelegatsioon, mis hakkaks maailmale tutvustama Eesti olusid ning hankima ka rahvusvahelist tunnustust Maanõukogule.
*  – 4. novembril 1917 loodud ning 3 päeva hiljem Tallinnas võimu haaranud Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee eesotsas Viktor Kingissepa ja Ivan Rabtšinskiga lõpetas tegevuse kõrgema täidesaatva organina.
*13. jaanuar (vkj 31. detsember) – Paul Kulbuschist sai Tallinna ja kogu Eestimaa õigeusu kiriku piiskop. Tema uueks, pühitsetud nimeks saab Platon.
* 20. jaanuar (vkj 7. jaanuar) – Tallinnas algas teine eesti sõjaväelaste kongress, mis kestis 26. jaanuarini.

* 9. veebruar (vkj 27. jaanuar) – algasid valimised Eesti Asutavasse Kogusse.
* 14. veebruar (vkj 1. veebruar) – Eesti ja Nõukogude Venemaa võttis kasutusele Juliuse kalendri asemel uue kalendri. See tõi kaasa selle, et 1. veebruar loeti 14. veebruariks. 31. jaanuarile 1918 järgnes kohe 14. veebruar 1918.
*18. veebruar – Maanõukogu Vanematekogu otsustas kuulutada välja Eesti iseseisvuse, panna paika iseseisvusmanifesti alused ja moodustada selle kirjutamiseks komisjoni (Juhan Kukk, Jüri Jaakson, Karl Ast, Ferdinand Peterson).
*19. veebruar – algas Vene Balti laevastiku evakuatsioon Tallinnast.
*19. veebruar – Tallinnas Eesti Haritlaste Klubis toimunud Eesti poliitikute ja Maanõukogu Vanematekogu nõupidamisel moodustati Eestimaa Päästmise Komitee.
* 23. veebruar – Pärnu teatri rõdult loeti avalikult ette Eesti Vabariigi iseseisvusmanifest.
* 24. veebruar – kuulutati välja Eesti Vabariik ja määrati ametisse eesti Ajutine Valitsus.
* 25. veebruar – keskpäeval sisenesid Tallinna Saksa väeosad. Õhtuks lahkusid sadamast viimased Vene sõjalaevad.

* 4. märts – Saksa vägede pealetung peatus Narva jõe joonel.

* 5. aprill – Peterburi kubermangus elavate eestlaste delegatsioon esitas Tartu komandantuurile palve Saksa valitsuse kaitse alla saada.
* 15. aprill – mindi üle suveajale.

* 1. mai – Tartus avas äsjaasutatud kunstiühing Pallas esimese näituse.
* 3. mai – Suurbritannia valitsus teatas *de facto* tunnustusest Eesti Maapäevale.
* 4. mai – loodi Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna Osakond (ÜENÜTO).
* 13. mai – Prantsusmaa valitsus teatas *de facto* tunnustusest Eesti Maapäevale.
* 29. mai – Itaalia valitsus teatas *de facto* tunnustusest Eesti Maapäevale.

* 18. juuni – hakkas ilmuma Tallinna Päevaleht.

* 5. august – Tallinnas lõppesid Eesti teised meistrivõistlused kergejõustikus.
* 8.-12. november – üldstreik Tallinnas, kohalviibivate Saksa okupatsioonivõimude vastu
*17. september – Tallinnas alustas tööd Eesti Tehnika Seltsi erikursused (hilisem Tallinna Tehnikum).

* 11. november – Eesti Ajutine Valitsus taasalustas oma tegevust.
* 11. november – asutati Eesti vabatahtlik riigikaitseorganisatsioon Kaitseliit. 
* 11. november – Aleksander Hellat võttis Saksa okupatsioonivõimudelt üle Tallinnas politseivalitsuse asjaajamise ja varad politseimeistri abilt.
* 12. november – heisati Tallinna Raekojale rahvuslik trikoloor ja raekoja saali kogunes 1917. aasta suvel valitud linnavolikogu.
* 13. november – võttis Aleksander Pallas üle Tallinnas linnaameti ning samal õhtul toimunud Tallinna linnavolikogu istungil valiti ametisse uus Tallinna linnavalitsus.
* 13. november – võtsid Eesti ajutise valitsuse volinikud Jüri Jaakson ja Peeter Põld üle Eestimaa provintsivalitsuse.
* 15. november – võtsid Jüri Jaakson ja Jaak Reichmann Eesti ajutise valitsuse esindajatena üle Tallinna ringkonnakohtu ja rahukohtud.
* 15. november – alustas endine Tallinna postkontori ülem Hindrek Rikand sideühenduste ülevõtmist.
* 16. november – võeti üle Tallinna tolliamet.
* 19. november – Riias sõlmiti Üleandmise leping Eesti ajutise valitsuse ja Saksamaa peavoliniku vahel.
* 24. november – lasti müügile esimesed Eesti Vabariigi postmargid.
* 28. november – Punaarmee koos Eesti punaväelastega vallutas Narva (Vabadussõja algus).
* 29. november – moodustati Eesti Töörahva Kommuun. Eesti kuulutas välja üldise sundmobilisatsiooni.

*30. november – Eesti rahaühikuks sai Eesti mark, mis võrdus 100 penniga. Paralleelselt jäid käibima ka muud valuutad, näiteks tsaarirubla, duumarubla.

* 8. detsember – Punaarmee vallutas Võru. Venemaalt jõudis Soome kaudu Eestisse Johan Laidoner.
** Asutati vabatahtlik abiorganisatsioon Ühistöö.
* 16. detsember – moodustati Kalevlaste Malev.
* 18. detsember – eraisikutel keelati raudteedel sõitmine.
*20. detsember – Soomes moodustati Eesti Abistamise Peatoimkond.
* 21. detsember – Punaarmee vallutas Tartu.
* 23. detsember – loodi Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja ametikoht, kelleks nimetati polkovnik Johan Laidoner. Ernst Põdder määrati riigi sisekaitseülemaks.
*27. detsember – loodi Eesti Vabariigi Riigikontroll.
* 30. detsember – jäälõhkujal Suur Tõll jõudsid Tallinna esimesed Soome vabatahtlikud.

## Sündmused maailmas

### Jaanuar

*8. jaanuar – USA president Woodrow Wilson kandis ette oma "14 punkti programmi" Esimese maailmasõja järgse maailmakorralduse kohta.
*28. jaanuar – bolševikud hõivasid Helsingi.

### Veebruar

*14. veebruar – bolševikud andsid Nõukogude Venemaal välja dekreedi maa-, vee- ja loodusvarade eraomandi tühistamise kohta. 
*16. veebruar – Leedu kuulutas end iseseisvaks.
*18. veebruar – Saksa armee alustas esimeses maailmasõjas pealetungi Venemaa vägedele ning vallutas nädalaga Läti ja Eesti alad.

### Märts

*3. märts – Saksamaa, Austria-Ungari Bulgaaria, Türgi ja Nõukogude Venemaa sõlmisid Brest-Litovski rahu.
*23. märts – Saksamaa tunnustas esimese riigina Leedu iseseisvust.
*23. märts – Saksa "Pariisi Kahur" pommitas Pariisi enam kui 100 kilomeetri kauguselt.
*25. märts – Valgevene kuulutas end iseseisvaks.

### Aprill

* ...

### Mai

* 26. mai – Gruusia kuulutas end iseseisvaks vabariigiks.

### Juuni

* ...

### Juuli

* 16. juuli – bolševikud hukkasid Jekaterinburgis endise Venemaa keisri Nikolai II ja tema perekonna.

### August

*30. august – pärast kõnepidamist ühes Moskva tehases tehti Vladimir Iljitš Leninile nurjunud atentaat.

### September

* ...

### Oktoober

* 3. oktoober – Poola kuulutas end iseseisvaks.
*24. oktoober – Ungari kuulutas end iseseisvaks.
* 28. oktoober – Tšehhoslovakkia kuulutas end iseseisvaks.

### November
* 1. november – Lääne-Ukraina Rahvavabariik kuulutas end iseseisvaks.
* 9. november – Saksamaa Keisririigi keiser Wilhelm II loobus troonist ning kuulutati välja Saksa Vabariik.
* 11. november – lõppes Esimene maailmasõda.
* 12. november – Austria deklareeris liitumist Saksamaaga.
* 16. november – Ungari lõi Austriast lahku ja kuulutas enda iseseisvaks riigiks.
* 18. november – Läti kuulutas end iseseisvaks.
* 29. november – Montenegro liideti Serbiaga.

### Detsember

*1. detsember – Island sai iseseisvaks riigiks.
*1. detsember – Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriik kuulutas end iseseisvaks riigiks.

## Sündinud

*26. jaanuar – Nicolae Ceaușescu, Rumeenia diktaator
*22. veebruar – Robert Wadlow, maailma pikim inimene
*3. märts – Silvia Rannamaa, eesti noorsookirjanik ja novellist
*20. aprill – Lucian Pulvermacher, vastupaavst ("Pius XIII")
*14. juuli – Ingmar Bergman, rootsi filmirežissöör ja teatrilavastaja
*18. juuli – Nelson Mandela, Lõuna-Aafrika Vabariigi president
*5. oktoober – Heikki Siren, soome arhitekt
*21. november – Mihhail Gluzki, Vene näitleja
*11. detsember – Aleksandr Solženitsõn, Vene kirjanik ja dissident, Nobeli kirjandusauhind 1970
*17. detsember – Woizlawa Feodora, Mecklenburgi hertsoginna 
*21. detsember – Kurt Waldheim, Austria poliitik
*25. detsember – Anwar Sadat, Egiptuse poliitik, Nobeli rahuauhind 1978
*31. detsember – Gunder Hägg, rootsi kergejõustiklane

## Surnud

* 8. jaanuar – Johannes Pääsuke, eesti filmioperaator
* 6. veebruar – Gustav Klimt, austria maalikunstnik ja graafik
* 10. veebruar – Ernesto Teodoro Moneta, itaalia patsifist, Nobeli rahuauhind 1907
* 13. veebruar – Kaarlo Julius Kalpa, soome vaimulik
* 23. veebruar – Adolf Friedrich VI, Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog
* 25. märts – Claude Debussy, prantsuse helilooja
*27. märts – Martin Sheridan, USA kergejõustiklane
* 5. aprill – George Tupou II, Tonga kuningas
* 13. aprill (ametlik kuupäev) – Jüri Vilms, Eesti riigimees
* 13. aprill – Lavr Kornilov, vene kindral
* 17. aprill – William Hope Hodgson, inglise kirjanik
* 20. aprill – Carl Ferdinand Braun, saksa füüsik, Nobeli auhind 1909
* 21. aprill – Friedrich II, Anhalti hertsog
* 5. mai – Niko Phirosmani, gruusia maalikunstnik
* 17. juuli – Nikolai II, vene keiser
* 10. august – Aleksander Uurits, eesti kunstnik
* 13. september – Eduard, Anhalti hertsog
* 29. oktoober – Rudolf Tobias, eesti helilooja
*19. november – Christian Hermann Ludwig Stieda, baltisaksa arstiteadlane

## [[Nobeli auhind|Nobeli auhinnad]]
*füüsika – Max Karl Ernst Ludwig Planck
*keemia – Fritz Haber
*meditsiin – auhinda välja ei antud
*kirjandus – auhinda välja ei antud
*rahu – auhinda välja ei antud

## Viited