open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tuharu allikad

**Tuharu allikad** on allikad Harjumaal Saue vallas Turvastu külas. Allikatest itta jääb Valgejärve maastikukaitseala.

Allikate lähedal saab alguse Kaldamäe oja.

## Viited

## Välislingid
*
Vormsi Lubjakünka allikad

**Vormsi Lubjakünka allikad** (ka: **Raviallikad**) on allikad Vormsi saarel Prästvike järve loodekaldal.  

Allikad jäävad Vormsi maastikukaitsealale. 

## Vaata ka
*Vormsi Suurallikas

## Viited

## Välislingid
*
Vilbaste allikad

**Vilbaste allikad** on allikad Järva maakonnas Järva vallas. Allikad jäävad Endla looduskaitsealale.

Allikatest üks tuntumaid on **Jõepõhja Siniallikas**, mis avaneb Võllingu jões.

## Viited

## Välislingid
*
Viieristi allikad

**Viieristi allikad** on allikad Saare maakonnas Saaremaa vallas. Allikad jäävad Viieristi looduskaitsealale.

Allikad (täpsemalt langeallikad) paiknevad 13–20 m kõrgusel rannaastangu jalamil. Allikate vooluhulk on tavaliselt väiksem kui 0,5 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Viidumäe allikad

**Viidumäe allikad** on allikad Lääne-Saaremaa kõrgustiku edelaosas, halduslikult Saare maakonnas Lümanda vallas. Allikad jäävad Viidumäe looduskaitsealale.

Allikad avanevad Antsülusjärve rannaastangul kas punktallikatena või pindalalise allikaimbena. Enamik allikaid on väikesed (vooluhulk 0,1–1,0 l/s).

## Vaata ka
*Viidumäe allikasood

## Viited

## Välislingid
*
Varsaallikad

**Varsaallikad** on kaitsealused allikad Tallinnas Pirita linnaosas. Varsaallikatest saab alguse Varsaallika oja.

Need on tüübilt langeallikad. Kui põhjavesi on madalseisus on allikad 2–4, kõrgseisu ajal aga kümne ringis. Allikate maksimaalne vooluhulk on üle 120 l/s, minimaalne alla 1 l/s. 


## Fotod

File:Varsaallikad 001.JPG|
File:Varsaallikad 002.JPG| 
File:Varsaallikad 005.JPG|
File:Varsaallikad 008.JPG|
File:Varsaallikad 004.JPG| 
File:Varsaallikad 023.JPG|
File:Varsaallikad 024.JPG|
File:Varsaallikad 026.JPG|
File:Varsaallikad 012.JPG|
File:Varsaallikad 009.JPG|
File:Varsaallikad 016.JPG|
File:Varsaallikad 018.JPG|
File:Varsaallikad 017.JPG|
File:Varsaallikad 014.JPG|
File:Varsaallikad 021.JPG|
File:Varsaallikad 027.JPG


## Viited

## Välislingid
*
Varangu Siniallikad

:*Märksõna "Varangu allikad" sunnab siia. Varangu allikas on aga [[Varangu järv]]e rööpnimi*

**Varangu Siniallikad** on allikad Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Allikad jäävad Varangu looduskaitsealale.

Allikad paiknevad Varangu jõe alguses 300 m pikkusel alal.

Varangu Siniallikad 2016 juulis.jpg|Varangu Siniallikad 2016. aasta juulis


## Viited

## Välislingid
*
Rahkla allikad

**Rahkla allikad** on kaitsealused allikad Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. 

Allikad paiknevad paepõhjalises orus u 50 m pikkusel lõigul. Allikatest saab alguse Rahkla oja. 

## Viited

## Välislingid
*
Linnulahe kaitseala

**Linnulahe kaitseala** on kaitseala Saare maakonnas Kaarma vallas. Kaitseala pindala on 284 ha.

Kaitseala moodustati 1927. aastal, et kaitsta Linnulahe linnustikku.

## Viited

## Välislingid
*
Mihkli Salumägi

**Mihkli Salumägi** (ka: *Koeramägi, Taaramägi*) on kõrgendik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. 

Mägi on aastast 1976 kaitse all (*Mihkli Salumäe kaitseala*); praegu kaitstakse mäge Kurese maastikukaitseala osana.

Mäe laeosas asub Mihkli Salumäe lookarstiala.

## Viited

## Välislingid
*
Mäkumägi

**Mäkumägi** on kõrgendik Tartu maakonnas Elva vallas. 

Mägi on aastast 1964 kaitse all (**Mäkumäe kaitseala**).

## Viited

## Välislingid
*
Mügramägi

**Mügramägi** on kõrgendik Tartu maakonnas Nõo vallas. Mügramäe kõrval on **Kindralimägi**. Need kaks kõrgendikku on tegelikult üks mägi, ent neid lahutab sinna ehitatud tee.

Mägi on aastast 1966 kaitse all (**Mügramäe kaitseala**). Kõrgendiku suhteline kõrgus on 9 m.

Kindralimäel asus 1944. aastal Tamsa lahingus hukkunud Pavel Potapovi mälestusmärk.

## Viited

## Välislingid
*
Ulmu allikad

**Ulmu allikad** (ka: **Örde allikad**) on kaitsealused allikad Rapla maakonnas Rapla vallas.

Allikad paiknevad Atla jõe kaldal, jõega paralleelses u 400 m lõigus. Allikatest tuntuim on **Õrteallikas** (nimetatakse ka Örte või Örde allikas).

## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn 2011: Varrak, lk 188–189.

## Välislingid
* 
*Ulmu allikad keskkonnaregistris
Kivikupitsa mägi

**Kivikupitsa mägi** on madal seljandik Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. 

Kivikupitsa mägi kaitse all aastast 1960, algul *Kivikupitsa mäe kaitsealana*, hiljem moodustati Kivikupitsa maastikukaitseala.

Künka tipu kõrgus on 22 meetrit merepinnast.

## Viited

## Välislingid
*
Andres Paas

**Andres Paas** (**Vargamäe Andres**, rahvasuus **Mäe Andres**, talunime järgi **Eespere Andres**) on A. H. Tammsaare romaanisarja "Tõde ja õigus" tegelane, üks sarja I osa peategelastest ning V osa kõrvaltegelane, Mäe talu omanik.

Andres on väga tõsine ja kinnine mees, kes räägib vähe ning peab oluliseks kõva töötegemist ja haridust. Ta elab pidevalt justkui tulevikus ja vaatab asju sellisena, nagu need tulevikus olema peaksid, mitte sellisena, nagu need on.

Andres kolib koos oma naise Krõõdaga Vargamäele elama. Uues kodupaigas asub Andres aga kõike ümber korraldama, lähtudes seisukohast, et maa on inimese kasutusse antud ressursside allikas ja inimene võib seal talitada, kuidas aga heaks arvab. Ta on justkui looja ja oma tegevuses loodab ta jumalale, sest arvab, et ta täidab jumala tahet. Samas loeb talle vaid tema enda tahe, ta ei võta arvesse ei teiste inimeste ega ka looduse tahtmist, mistõttu muutub tema algne loometöö justkui võitluseks jumalaga. Nimelt sobib mehele jumala tahe vaid siis, kui see ühtib tema enda omaga. Andres otsib tõde ka Piiblist, kuid mitte jumala tahte täitmiseks, vaid enda õigusele kinnituse saamiseks. Peagi aga saab mehele selgeks, et kõik ei sõltu tema tahtest.

Andresel ja Krõõdal sünnivad kõigepealt tütred Liisi, Maret ja Anni (nimetatud ka kui Anna), kuigi Andres igatseb poega. Neljandana sünnibki poeg Andres, kuid Krõõt ei ela sünnitust üle ning sureb. Mõne aja pärast võtab vana Andres uueks naiseks Mari. Neil sünnib poeg Indrek, kes on romaanisarja järgmiste osade peategelane. Abielust Mariga sünnivad veel Ants, Liine, Tiiu ja Kadri ning noorima pojana Sass. Tütar Anni sureb lapseeas kõrihaiguse tagajärjel.
 
Andrese tegelaskujus on nähtud nii juutide esiisa Aabrahami, Jaakobit kui ka Hiiobit. Ta sümboliseerib eestlaslikku kangust, töökust ja uhkust. Andrese tumedam pool, raskemeelsus ja kalduvus mäletada detailselt kõige hea kõrval ka palju halba, ei jäta teda ka raugaeas. Ta ei lähe vaatamata surma lähedust aimava Oru Pearu palvetele viimase surivoodile, öeldes, et temal pole naabrimehega midagi arutada või leppida. Hoolimata kõigest näeb Andres enne surma ikkagi ära oma unistuse teostumise – Vargamäe jõe süvendamise, mis lubab loota, et soode asemel hakkavad kunagi tõepoolest haljendama metsad ja põllud. Andres väsib pikal koduteel maaparandajate juurest, poeg Indrek kannab teda seljas. Andres heidab ühte heinaküüni ivakeseks puhkama, kuid ei ärka enam. Indrek kannab isa surnukeha kätel koju. Tammsaare kirjutab seejärel, et "nii palju oligi järele jäänud sellest igavesest inimesest" ning "Vargamäe vänged vanamehed olid läinud oma esiisade juurde".

Andrese prototüüp on Tammsaare isa Peeter Hansen., kes ostis talu Albu mõisalt, Järva-Madise kihelkonnas.

2019. aasta filmis "Tõde ja õigus" mängis Andrest Priit Loog.

## Viited
Karlova Selts

**Karlova Selts** on Tartus Karlova linnajaos tegutsev asumiselts, mis toetab Karlova kogukonna elu ja arengut.

Karlova Selts  korraldab Karlova päevi ja annab sel puhul välja linnaosa lehte Kirev Karlova.

Selts tegutseb aadressil Tähe tänav 20.

## Vaata ka
*asumiselts

## Välislingid
* Karlova Seltsi koduleht
Christen Købke

**Christen Schiellerup Købke** (26. mai 1810 Kopenhaagen – 7. veebruar 1848 Kopenhaagen) oli taani maalikunstnik.

Købke oli Taani maalikunsti kuldajastu üks tuntumaid kunstnikke. Tema maal "Efterårsmorgen ved Sortedamssøen" kuulub Taani kultuurikaanoni koosseisu ja seda eksponeeritakse Ny Carlsberg Glyptotekis.

## Elukäik ja looming
Christen Købke sündis 26. mail 1810. aastal Kopenhaagenis. Tema isa oli pagar Peter Berendt Købke, ema nimi oli Cecilie Margrete. Peres oli 11 last. 

11-aastaselt põdes Købke reumat ja sel ajal hakkas palju joonistama. Aastal 1822, olles 12-aastane, alustas Købke õpinguid Taani Kuninglikus kunstiakadeemias (Det Kongelige Danske Kunstakademi). Esialgu õppis ta C. A. Lorentzeni joonistamisklassis ja seejärel (pärast Lorentzeni surma 1928. aastal) neli aastat Christoffer Wilhelm Eckersbergi juhendamise all. Købke varasemad teosed on tugevalt mõjutatud just Eckersbergist, näiteks 1829. aastal valminud maal "Parti af Århus Domkirke". Selle ostis kunstiühing ning see kuulub Taani rahvusmuuseumi kogusse.

Aastal 1831 autasustati teda akadeemia väikese hõbemedaliga ja 1833. aastal suure kuldmedaliga. 

Christen Købke elas 1833. aastani Kastelletis, kus tal valmis mitmeid maale selle ümbrusest. Üks selliseid on Ny Carlsberg Glyptotek muuseumis eksponeeritav "Gården ved bageriet i Kastellet" (1832). Samal aastal valmis Købkel maal sõbrast ja maastikumaalijast Frederik Hansen Sødringist. Portree on Hirschsprungske Samling muuseumis. 

1834. aastal asus ta koos vanematega elama Sortedamssøeni. Seal maalis ta mitmeid vaateid järvele ja linnale.

1837. aasta lõpus abiellus Susanna Cecilie Købkega (1810–1849).

1838. aastal reisis Købke akadeemia stipendiaadina Dresdenisse, Münchenisse ja seejärel Itaaliasse. Ta naasis koju 1840. aastal.

Aastatel 1844–1845 osales Købke Bertel Thorvaldseni tööle pühendatud Thorvaldseni muuseumi dekoratsioonide maalimisel ja kaalus dekoraatoriks hakkamist.

Kaks aastat pärast tema isa surma, aastal 1843, müüs perekond väljaspool Kopenhaagenit asuvad valdused ja Købke kolis linna tagasi. Ta esitas taotluse saada akadeemia liikmeks, kuid see lükati 1846. aastal tagasi.

Christen Købke suri 37-aastaselt kopsupõletikku. Ta on maetud Kopenhaageni Assistensi kalmistule.

## Galerii

Pilt:Sødring.jpg|Frederik Hansen Sødringi portree (1832)
Pilt:Christen Købke - Frederiksborg Slot set fra Jægerbakken. Aften.jpg|"Frederiksborgi loss" (1835)
Pilt:Christen Købke - Autumn Morning on Lake Sortedam.jpg|"Efterårsmorgen ved Sortedamssøen" (1838)
Pilt:Christen Købke - View of Østerbro from Dosseringen.jpg|
Pilt:Havetrappen ved kunstnerens malestue på Blegdammen.jpg|


## Välislingid
¡Alarma!

**"[[¡Alarma!]]"** on ansambli Daniel Amos album (1981).

Ta on ka nelikalbumi "The ¡Alarma! Chronicles" esimene album.
Side tänav (Tartu)

**Side tänav** on tänav Tartus Karlova linnaosas.

See saab alguse Võru ja Väike Kaare ristist, kulgeb kagusse ja lõpeb Kesk tänaval. Tänava pikkus on 290 meetrit.
Kirev Karlova

**Kirev Karlova** on Tartu Karlova linnaosa ajaleht, mida 2010. aastast toimuvate Karlova päevade puhul annab kord aastas välja kohalik asumiselts Karlova Selts.

## Välislingid
*Lehenumbrid veebis
Alarma!

**Alarma!** on kord nädalas ilmuv Mehhiko ajakiri, mis sisaldab reportaaže kuritegudest ja õnnetusjuhtudest. Ilmuvad üksikasjalikud fotod surnukehadest. Ajakiri hakkas ilmuma 1963, keelustati 1986 ning hakkas uuesti ilmuma 1991 **El Nuevo Alarma!** nime all.

Tiraaž on ajakirja enda väitel 15 miljonit. 

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Pangodi mäed

**Pangodi mäed** (ka: *Tamsa mäed*) on seljakud Tartu maakonnas Nõo vallas. 

Mäed on aastast 1966 kaitse all (**Pangodi mägede kaitseala**).

## Viited

## Välislingid
*
Pärdi mägi

**Pärdi mägi** (ka: *Pärdimägi*) on oos Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. 

Mägi on aastast 1964 kaitse all (**Pärdi mäe kaitseala**) 

## Viited

## Välislingid
*
Voldemar Onton

**Voldemar Onton** (30. august 1899 – 19. märts 1979 Arlingtoni maakond, Virginia, USA) oli eesti arhitekt ja ehitusinsener, Tartu linnainsener (14. jaanuarist 1935) ja linnaarhitekt, 1941–1942 Tartu linnapea kohusetäitja.

Onton oli üks vana Tartu turuhoone projekteerijaist. Enne linnainseneriks valimist oli ta Petseri maainsener.

## Välislingid
*Voldemar Onton Eesti ajakirjanduse analüütilise bibliograafia andmebaasis
*Ontoni foto Riigiarhiivis ("Kahtlusalune Voldemar Onton", poliitilise politsei Tartu komissari fond 1925–1935)
Martin Varik

**Martin Varik** (30. juuli 1911 – 31.oktoober 1982) oli Eesti NSV ühiskonnategelane, Tartu linna rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 1957–1961. 

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu saadik.

## Kirjandus
* Martin Varik "Kodanliku Eesti Pariisi saatkonna viimased päevad" Väliseestlastega Sidemete Arendamise Komitee; Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1961 (mälestused)
Heino Sisask

**Heino Sisask** (31. detsember 1928 Sirvaste küla, Vastse-Otepää vald Tartumaa – 21. jaanuar 2023) oli Eesti poliitik ja sporditegelane, Tartu rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 1961–1964.

Ta kuulus Kalevisse ja võistles 1950–1952 Eesti koondises. Kalevi auliige (1963).

Töötas 1954–57 Tartu SK treenerina, tegutses 1957–1964 Tartu kergejõustikusektsiooni esimehena. 1952–1957 Tartu linna spordikomitee ja 1964–1974 ENSV Spordikomitee esimees. 1964–1974 NSV Liidu Olümpiakomitee liige. 1964–1974 taastas ja laiendas ta vahepeal katkenud spordisidemed Soome ja teiste Põhjamaadega.

Soome Haridusministeeriumi hõbedane teeneterist (1966). Oli Moskva olümpiamängude Tallinna purjeregati olümpiatule toomise korralduskomitee esimees ning Tōkyō (1964), México (1968) ja Müncheni (1972) olümpiamängudel NSV Liidu spordidelegatsiooni liige.

1984–1995 oli ta Eesti Iluvõimlemise Föderatsiooni esimees, 1995–2001 Eesti Võimlemisliidu asepresident, aastast 2011 auliige. 
1992–1999 oli ta EOK liige, aastast 2006 EOK auliige.

Oli 1957–1962Tartu linna täitevkomitee esimehe asetäitja ja 1962-1964 esimees ning 1974–1990 ENSV Rahvakontrolli Komitee osakonnajuhataja. 1990–1993 Lääne-Virumaa Väikeettevõtjate Liidu esimees. Aastast 1993 töötanud juristi ja nõunikuna turismi- ja kooliametis, Haridusministeeriumi kutseharidusosakonnas ja Tallinna Meditsiinikoolis.

## Välislingid
*
Selgise mäed

**Selgise mäed** on mõhnastik Tartu maakonnas. 

Mõhnastiku kõrgeim koht on 107 m, pinnavormide suhteline kõrgus kuni 40 m.

## Viited
Väino Kull

**Väino Kull** (8. november 1943 Tartu – 13. august 2025 Tartu) oli Eesti poliitik, Tartu linnapea 11. novembrist 1993 kuni 31. oktoobrini 1996.

Ta lõpetas aastal 1969. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikainsenerina.

Väino Kull oli Ta oli 1990. aastate alguses Tartu abilinnapea, seejärel oli lühikest aega Tartu Autovedude peadirektor. 1993–1996 oli ta Tartu linnapea.

Väino Kull andis oma tööga suure panuse Tartu linna õigusliku baasi ning praktilise töökorralduse arengusse. Tema juhtimisel koostati esimene Tartu linna põhimäärus, alustati linna esimese üldplaneeringu ja mitmete arengudokumentide koostamist, viidi läbi maareform ja korterite erastamine ning kaubandus-, toitlustus- ja teenindusettevõtete erastamine. Sel perioodil valmis ka uus laululava, ehitati avaturg ja Kroonuaia sild. Pärast linnapea ametit oli Väino Kull kolme volikogu koosseisu liige, täites nii volikogu esimehe, aseesimehe kui ka mitmete komisjonide liikme ülesandeid.

Ta on olnud ka linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees ja kuulunud linna ettevõtete (sh Aura keskuse) nõukogudesse. 1990. teisel poolel juhtis ta valimisliitu "Tartu 2000", samuti oli ta Koonderakonna juhatuse liige.

Ta on maetud Elva kalmistule.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2017 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler

## Isiklikku
Väino Kull oli abielus, tema naise neiupõlvenimi on Aime Kuum.

## Viited

## Välislingid
* "Tartu abilinnapeaks saab Väino Kull" Postimees, 10. detsember 2008
* Jüri Saar "Väino Kull astub täna linnavolikogu ette" Postimees, 18. detsember 2008
* "Väino Kull loobub Aura nõukogu esimehe kohast" Postimees, 5. november 2012
* Inno Tähismaa "Kokkumäng Hansapanga ja Väino Kulli vahel" Äripäev, 5. november 1997
* Urmas Paet "Väino Kull: pooldan stabiilsust" Postimees, 20. märts 1998
* Jüri Saar "Linnavolinik istub kahe tooli peal" Postimees, 5. november 2012
Carl Victor Kupffer

**Carl Victor Kupffer** (25. veebruar 1819 Mazirbe – 29. aprill 1896 Tartu) oli Tartu linnapea 1877. aastal, Tartu esimene linnapea 19. sajandil.

Enne linnapeade institutsiooni taastamist oli Kupffer Tartu justiitsbürgermeister.

## Viited

* Robert Arthur von Lemm, Dorpater Ratslinie 1319-1889 und das Dorpater Stadtamt 1878-1918, 1960
Selja mäed

**Selja mäed** on kõrgendikud Rapla maakonnas Kehtna vallas. 

Mäed on aastast 1988 kaitse all (**Selja mägede kaitseala**) .

## Viited

## Välislingid
*
Arnold Karu (linnapea)

**Arnold Karu** (15. november 1922 – 28. mai 2003) oli Eesti NSV riigitegelane. 

Ta oli Tartu Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees 22. maist 1964 kuni 29. juunini 1973. 

Ta kuulus Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu ja oli EKP Tartu Linnakomitee liige. Ta on olnud EPA õppejõud ja Tartu Õlletehase direktor.

## Välislingid
*Arnold Karu foto 1966. aastast Riigiarhiivis (ajalehe Kodumaa fond)
*Foto 1971. aastast
*"Kui tartlased said jälle sauna" Arnold Karu meenutused Hillar Palametsa vahendusel. Tartu Ekspress, 9. oktoober 2014
Alta (Colorado)

**Alta** on väikelinn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis San Migueli maakonnas. Suuremalt jaolt on linnast saanud kummituslinn.

Alta asub Telluride ja Rico linna vahel. 

Linna suurim elanike arv oli umbes 100. Kaevandused töötasid aastatel 1877–1948. 1948 põles veski maha ja linn on nüüdseks mahajäetud. Vandalism ja ilm on suurem osa hooneid hävitanud, kuid mõned originaalsed hooned on veel alles.

## Välislingid
* Alta - Colorado Ghost Town
* Ghost Town Alta Colorado *Pildigalerii*
Alfaro Vive ¡Carajo!

**Alfaro Vive ¡Carajo!** (**AVC**) ehk **Fuerzas Armadas Populares Eloy Alfaro** oli Ecuadori vasakäärmuslik põrandaalune relvastatud organisatsioon, mis tegutses 1983–1991. Ta sai nime Eloy Alfaro järgi.
Roland Ilp

**Roland Ilp** (sündinud 17. jaanuaril 1932) on Eesti poliitik, majandustegelane ja riigiametnik, Tartu linna  rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 29. juunist 1973 kuni 26. detsembrini 1979. 

Ta lõpetas aastal 1957 Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainseneri kvalifikatsiooniga. 

Lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia, pärast akadeemia lõpetamist 1957. a. töötas peainsenerina-mehaanikuna Märjamaa sovhoosis. 1959. aastast töötas Tartu ettevõtetes: algul oli Tartu Remonditehase meister, aastail 1960–1965 Tartu Piimatoodete Kombinaadi tsehhi juhataja, 1966–1971 Tartu Külmhoone peainsener ning seejärel direktor, alates 1971. aastast Tartu Õlletehase direktor. 

29. juunist 1973 kuni 26. detsembrini 1979 oli Roland Ilp Tartu linna  rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees. 

Roland Ilp oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu saadik, EKP Keskkomitee liige. 

Hiljem on ta olnud Eesti tarbijakaitseameti peadirektor ja toiduainetööstuse liidu tegevdirektor. Ta on kandideerinud aastal 1996 Tallinna Linnavolikokku valimisliidus *Rahvuslik koostöö* (sai 36 häält) ja Tartu linnavolikokku Keskerakonna nimekirjas (sai 14 häält). 

Ilp on Tartu seeniormeesteklubi liige. 

2016. aastal ilmus kirjastuses Vikram Invest Ilbi koostatud kogumik "Tartlaste meenutusi ajas", mis käsitleb Tartu tööstuse, hariduse ja kultuuri ajalugu nõukogude ajal. Raamatusse kirjutasid ülevaateid mitmed Tartu haridustegelased, ettevõtjad ja tippjuhid, nagu Tarmo Kerstna, Vladimir Šokman, Jaak Viller ja Kahro Lukk, samuti raamatu ilmumise aegne linnapea Urmas Klaas.

## Viited

## Välislingid
* Aime Jõgi. "Tuleviku inimesed leiavad tornimunast Rolandi nime". Postimees, 6. veebruar 2007
* Roland Ilp, veebruar 1977
Toomas Mendelson

**Toomas Mendelson** (sündinud 3. aprillil 1951 Türil) on Eesti ettevõtja ja endine poliitik. 

Ta oli 30. juunist 1987 kuni 17. oktoobrini 1991 Tartu rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees.

Üliõpilasena oli Mendelson Eesti Üliõpilaste Ehitusmaleva (EÜE) peastaabi liige, aastatel 1977–1979 EÜE komandör .

1991. aastast on Toomas Mendelson kinnisvaraettevõtja. Ta on olnud ka Eesti Linnade Liidu juhatuse esimees .

## Tunnustus
*2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Aadu Jõgiaas "Tarmo Mänd ja Toomas Mendelson olid iseseisvumise vastu" Delfi, 20. august 2010
* Peep Sooman "Toomas Mendelson – kinnisvaratähe sära tuhmumas" Äripäev, 5. november 1998
* "Toomas Mendelsoni ärid on lõpetanud tegevuse" EPL, 14. august 2001
* "Maksuamet uurib Mendelsoni firmasid" EPL, 29. mai 2001
* Raimu Hanson "Toomas Mendelson: kõige mõnusam oli ehitusmaleva aeg" Postimees, 27. aprill 1996
* "Toomas Mendelson juhib Minu Vara kinnisvarabürood" Äripäev, 15. aprill 2002
* Tiina Mardi "Mendelsoni majaäri kisub kraavi" Õhtuleht, 23. veebruar 1999
¡All-Time Quarterback! (EP)

**"¡All-Time Quarterback!"** oli stuudioprojekti ¡All-Time Quarterback! EP (1999). Selle materjal ilmus hiljem albumil "¡All-Time Quarterback!".

## Lood
#"Plans Get Complex"
#"Untitled"
#"Why I Cry"
#"Rules Broken"
#"Send Packing"
¡All-Time Quarterback! (album)

**"[[¡All-Time Quarterback!]]"** on sooloprojekti ¡All-Time Quarterback! album (2002), mis sisaldab EP "¡All-Time Quarterback!" materjali ning osa EP "The Envelope Sessions materjalist.
¡Allá tú!

**"¡Allá tú!"** on telesaatesarja "Miljoenenjacht" (Eestis "Võta või jäta") Hispaania versioon. Seda näitas 2004–2008 Telecinco ja 2011. aastast näitab seda Cuatro.
Trepimägi

**Trepimägi** on kõrgendik Võrtsjärve idakaldal,Tartu maakonnas Elva vallas Vehendi külas, mille absoluutne kõrgus on 50,2 m.  

Kõrgendikul asub endine **Trepimäe kaitseala** (14,3 ha), mis kujutab endast Trepimäe lahte ja kuni 17 meetri kõrgust Võrtsjärve murrutusastangut, millel kasvab 120 aasta vanune luitemännik, mis on aastast 1957 kaitse all. Kaitsealal võib kohata hiireviud ja leida kasvamas roomavat öövilget, mis kuuluvad III kaitsekategooriasse. Kaitseala on uuendamata kaitsekorraga ala, mis kaotas kaitsestaatuse 2019. aastal.
 
**Trepimäe põndak** on kaldajärsak, mis on murrutuskulbastega devoni liivakivi paljand, mille ette veepiirini on lained ja rüsijää kuhjanud arvukalt rändrahne. 13 m kõrgune rannaastang ja männimetsaga kaetud lainjas luidestunud 400 m pikkune astangu veer, mille kõrgus on järvetasemest kuni 17 meetrit. Astang on kujunenud järve abrasiooni tulemusel vooresse ja jalamil paljandub umbes 1 m ulatuses moreeni all devoni liivakivi. Abrasioon jätkub ka tänapäeval. Kohati on järvejää astangu jalamile moodustanud moreenist väljapestud rahnudest kuhjumeid. Mäeveerule toetuvat suurt rändrahnu kutsutakse Neitsikiviks. Rahvapärimuses seostatakse seda Barbara von Tisenhauseni hukkamiskohaga. Kivi tuntakse ka Kalevi- ehk Paekivina. Sinna sattunudki see tänu Kalevipojale, kes rahnu Tarvastust Tartumaale lennutas. Kivi juures järve kaldas on olnud sügavad koopad, mida kutsuti röövlikoobasteks. Nendes varjanud ennast seitse röövlit, kes Põhjasõja ajal käinud mõisaid röövimas. Ka külaelanikud kaevanud kaldasse koopaid, kuhu sõjaaegadel toiduvarusid ja iseendid peita.
 
Trepimäe lõunaküljes järve ääres Trepimäe lahes asub Trepimäe puhkeala, mis on üks populaarsemaid puhkepaiku Võrtsjärve idakaldal. Rand sobib suplemiseks, rajatud on pikniku- ja lõkkeplatsid, väike telkimisala, võrkpalliplats ja lahtine rannahoone. Kompleks kuulub Elva vallale. Trepimäe kaldajärsakul puhkeala kõrval kasvab 8 meetri kõrgune Vehendi kadakas.

Aastakümneid on Trepimägi olnud populaarne pidude ja kokkutulekute paik. Ka esimesed Võrtsjärve mängud toimusid 1969. aastal Trepimäel. Pidude jaoks ehitati 1979. aastal laululava, mille arhitekt oli Vadim Tšentropov ja insener Vello Hüts. Trepimäel tegutses ka Võrtsjärve pioneerilaager (Trepimäe pioneerilaager) (1950) ja Eesti NSV Gasifitseerimise peavalitsuse puhkebaas (1976), kus tänapäeval asub Trepimäe Suvekodu.

Ivo Linna & Apelsin - Michelangelo (1977) Trepimäe laululaval : https://www.youtube.com/watch?v=DVtWCkMFqPo 

## Viited

## Välislingid
*
¡Alfaro Vive, Carajo! (EP)

**"¡Alfaro Vive, Carajo!"** on ansambli At the Drive-In neljas EP (1995). Pealkirjaks on Ecuadori põrandaaluse organisatsiooni Alfaro Vive ¡Carajo! nimi.

## Lood
#"Bradley Smith" 2:43
#"Instigate the Role" 2:59
#"Ludvico Drive-In" 2:30
#"Circuit Scene" 3:27
#"Plastic Memories" 4:14
Nikolai Preiman

**Nikolai Preiman** (24. august 1933 Leningradi oblast, NSV Liit – 8. november 2012) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

Ta oli lõpetanud Elva Kaugõppe Keskkooli, Helme Põllumajanduse Mehhaniseerimise Kooli ning 1970. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemias põllumajanduse ökonoomika ja organiseerimise eriala. 

Preiman oli Tartu Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees (sisuliselt linnapea) 26. detsembrist 1979 kuni 30. juunini 1987. 

Ta kuulus aastatel 1959–1990 NLKP ridadesse ning oli ka lõpetanud Leningradi Kõrgema Parteikooli. 
Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. 

Eesti NSV suveräänsusdeklaratsiooni koostamisel 1988. aastal panid Tõnu Laak ja Nikolai Preiman ette sõnastuse, mille kohaselt piirati NSV Liidu seaduste kehtivust Eestis: "Eesti NSV-s kehtivad NSV Liidu seadused pärast nende registreerimist Eesti NSV Ülemnõukogus." 

Aastast 1995 kuni surmani kuulus Preiman Keskerakonda.

## Liikmesus
*Eesti Looduskaitse Selts

## Rahvapärimuses jäädvustumine
Tema valitsusajal üle Emajõe ehitatud Sõpruse sild sai rahvasuus hüüdnimeks "Preimani purre".

## Tunnustus
*1984 Eesti Spordiseltsi Kalev auliige

## Viited
Amigos

**"Amigos"** on ansambli Santana seitsmes stuudioalbum (1976).

## Lood
A-pool

1. "Dance Sister Dance (Baila Mi Hermana)" (Leon Chancler / Thomas Joseph Coster / David J. Rubinson) – 8:15
2. "Take Me With You" (T. Coster / L.N. Chancler) – 5:27
3. "Let Me" (T. Coster / C. Santana) – 4:51

B-pool

4. "Gitano" (A. Peraza) – 6:13
5. "Tell Me Are You Tired" (T. Coster / L.N. Chancler) – 5:42
6. "Europa (Earth's Cry Heaven's Smile)" (C. Santana / T. Coster) – 5:06
7. "Let It Shine" (D. Brown / R. Gardner) – 5:43
Amigos (täpsustus)

**Amigos** (hispaania keeles 'sõbrad') on mitme asja nimi:

***"[[Amigos]]"**, ansambli Santana album
***"[[Amigos (Williamson)|Amigos]]"**, David Williamsoni näidend
***"[[Amigos (Lindisfarne)|Amigos]]"**, ansambli Lindisfarne album 

## Vaata ka
*"¡Amigos!"
*Los Amigos
*Amigos/Kings Classic
*Amigos School
*Die Amigos, saksa populaarne šlaagriansambel
Tärivere mägi

**Tärivere mägi** ehk **Iisaku mägi** (ka: *Iisaku oos*) on kõrgendik (oos) Ida-Viru maakonnas. See jääb osaliselt Iisaku aleviku ja osaliselt Tärivere küla alale. Mägi on osa Iisaku-Illuka oosistikust ja Uljaste oosi järel maakonna kõrguselt teine looduslik koht.

Mäe absoluutne kõrgus on 89,3 m, teistel andmetel 94 m või 93 m, suhteline kõrgus 40 m.

Mäge katab Iisaku parkmets.

Mäel asub 28 m kõrgune puidust vaatetorn. Iisaku vaatetorni koordinaadid on . Torni lähedal asub ka väike autoparkla.

## Viited
Šāntideva

**Šāntideva** (sanskriti keeles *śāntideva*, umbes 685–763) oli india mahajaana õpetlane, kes on  eelkõige tuntud Bodhitšarjāvatāra ja Śikṣāsamuccaya autorina. Oma ideid esitab ta neis peamiselt lähtuvalt madhjamaka prasangika seisukohast. 

Šāntideva mütologiseeritud eluloo kohaselt olevat ta sündinud kuningapojana. Hiljem, saanud innustust bodhisattva Mandžušrīlt, astus mungaks ja veetis palju aastaid Nālandā ülikoolis, kus tõenäoliselt kirjutas ka oma peamised teosed. 

Osa oma elust elas Šantideva ilmselt erakuna ja mööda Indiat rännates, mille vältel olevat sooritanud hulgaliselt imetegusid Buddha seadmust levitades.
Michael Clemmesen

**Michael Hesselholt Clemmesen** (sündinud 12. detsembril 1944 Kopenhaagenis) on Taani ajaloolane ja erusõjaväelane.

Michael Clemmesen asus Taani kaitseväe teenistusse 1964. aastal. Aastatel 1965–1968 õppis Taani sõjaväeakadeemias oli seejärel lahinguvägede ohvitser. Aastatel 1973–1974 õppis ta Taani kuninglikus kaitsekolledžis. Alates 1979. aastast oli ta kindralstaabi ohvitser ning läks 2004. aastal erru brigaadikindralina.

1981. aastal lõpetas ta Kopenhaageni ülikooli ajaloomagistrina.

Ta on olnud ÜRO sõjaline vaatleja Indias ja Pakistanis ning sõjandusajaloo õppejõud Taani sõjaväeakadeemias. 

Teenistuse viimased kümme aastat veetis Clemmesen Baltimaades: oli aastatel 1994–1997 Taani kaitseatašee Eestis, Lätis ja Leedus, 1997–1998 Taani kaitseatašee Lätis, tegutses Balti Kaitsekolledži rajaja ja juhina, projekti koordineeriva ohvitserina ning hiljem kolledži ülemana.

Alates 2005. aastast on ta töötanud Taani sõjaväeakadeemia sõjaajaloo keskuses. Ta on kirjutanud Taani sõjaajaloost ja osalenud avalikel kaitsepoliitilistel aruteludel.

## Tunnustus

* 1998 Kotkatristi II klassi teenetemärk
* 1999 Dannebrogi ordu komandör 
* Läti Kolme Tähe orden
*Leedu Suurvürst Gediminase orden
* 2000 Kotkaristi II klassi teenetemärkTeenetemärkide kavalerid 
* 2002 Tartu Tähe kavaler

## Teoseid
* *Den lange vej mod 9. april. Historien om de fyrre år før den tyske invasion mod [[Norge]] og Danmark i 1940*, Odense: Syddansk Universitetsforlag 2010. ISBN 978-87-7674-464-9
* *Det lille land før den store krig. De danske farvande, stormagtsstrategier, efterretninger og forsvarsforberedelser omkring kriserne 1911‐13*, Odense: Syddansk Universitetsforlag 2012. ISBN 978-87-7674-617-9

## Viited

## Välislingid
* Michael Hesselholt Clemmesen. Tartu Tähe kavaler
* Michael Clemmeseni koduleht
* Lühielulugu Dagbladetis
Võidumägi

**Võidumägi** on kõrgendik Võru maakonnas Rõuge vallas. 

Mäe absoluutne kõrgus on 249,6 m ja suhteline kõrgus 40 m.

Mägi on aastal 1962 võetud kaitse alla (**Võidumäe kaitseala**).

## Viited

## Välislingid
*
Axel Olrik

**Axel Olrik** (3. juuli 1864 – 17. veebruar 1917) oli taani folklorist ja keskaegse historiograafia õpetlane, suulise pärimuse metoodilise uurimise pioneer.

Olrik sündis Frederiksbergis, kunstnik Henrik Olriku pojana. Kunstnik Dagmar Olrik, kohtunik Eyvind Olrik, ajaloolane Hans Olrik ja kultuuriloolane Jørgen Olrik olid tema õed-vennad.

Axel Olrik alustas õpinguid Kopenhaageni ülikoolis aastal 1881. Aastal 1886 võitis ta oma essee eest ülikooli kuldmedali. Aastal 1892 sai ta doktorikraadi.

Ta avaldas palju artikleid Skandinaavia usu, onomastika ja sellega seotud teemade kohta.

Aastal 1911 sai Olrik esimeseks Soome Teaduste Akadeemia külalisliikmeks.

Axel Olrik suri 17. veebruaril 1917 Øverødis pärast kõrvaoperatsiooni kopsupõletikku.
Imbi Ploompuu

**Imbi Ploompuu** (aastani 1958 **Imbi Karu**; 19. juuli 1926 Tallinn – 4. aprill 2013) oli eesti keraamik ja kunstipedagoog. 

Ta õppis aastatel 1934–1938 Rahumäe algkoolis, aastast 1938 õppis ta Tallinna tütarlaste kommertskoolis, lõpetas aastal 1945 Tallinna Majandustehnikumi. Jätkas õpinguid aastal 1946 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, mille lõpetas aastal 1952. Ta on olnud aastast 1951 ERKI joonistamise ja plastilise anatoomia õppejõud, sealhulgas aastast 1967 dotsent. Ta oli aastast 1958 Kunstnike Liidu liige.

Ta on loonud figuurikompositsioone, seinaplaate ja pannoosid, 1970. aastaist peamiselt kõrgkuumustehnikas õõnesvorme. Viimased vorminud käsitsi, iseloomulikud on plastiline faktuur ja maaliline värvikäsitus, dekooris figuur või loodusmotiivid. Lisaks on ta illustreerinud raamatuid (peamiselt õpikuid), viljelenud pisigraafikat (eksliibrist), joonistust ja akvarelli.

## Isiklikku
Tema isa oli ajakirjanik Aleksander Karro, vanaisa Bernhard Laipman, vanaonu kunstnik Ants Laikmaa ning poeg botaanik Tõnu Ploompuu.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
¡Ask a Mexican!

**"¡Ask a Mexican!"** on Gustavo Arellano arvamusveerg USA nädalalehes OC Weekly. 

See hakkas ilmuma 2004. aastal. Arellano vastab igas kolumnis kahele lugejate küsimusele mehhiklaste kohta poliitiliselt mittekorrektsel moel. 

Kolumni avaldab praegu 37 USA ajalehte kogutiraažiga üle 2 miljoni. Kolumn on saanud mitmeid auhindu.
Seo mind! Ahelda mind!

**"Seo mind! Ahelda mind!"** (hispaania keeles **"¡Átame!"**) on 1990. aasta Hispaania must romantiline komöödia. Selle lavastas Pedro Almodóvar, peaosades olid Antonio Banderas ja Victoria Abril.
Nõmme-Harku terviserada

**Nõmme-Harku terviserada** on 15 kilomeetri pikkune valgustatud terviserada, kus saab suusatada, joosta, sõita jalgrattaga ja harrastada kepikõndi.

## Ajalugu
### Loomine
15 kilomeetri pikkune valgustatud terviserada loodi 2006. aastal, kuna Nõmme Spordikeskuse radade koormus kasvas nii suureks, et ei mahutanud enam kõiki spordihuvilisi ära. „Kuna looduslikud rajad on Harku parkmetsas olemas ja need leiavad igapäevast kasutamist, oleks vaja radade aastaringseks süsteemseks kasutamiseks arendada piirkonna infrastruktuuri, rajada autoparklaid ja ehitada välja valgustus. Otstarbekas on liita Harku parkmetsa rajad Nõmme spordikeskuse olemasolevate valgustatud liikumisradadega, mis võimaldaksid kokku saada 15 kilomeetrit omavahel seotud valgustatud liikumisradu,” selgitas Rainer Vakra. "Nii mastaapse projekti teostamisel tuleb ühendada kõik asjast huvitatud jõud ja toetajad. Meie sarnased ettevõtmised Eesti terviseradade valgustamisel näitavad, et valgustuse rajamine maksab umbes 300 000 krooni (umbes 19 000 eurot) kilomeeter," ütles Sandor Liive. 

Harku metsaparki kavandatavad valgustatud liikumisrajad tulid kogupikkusega kümme kilomeetrit. Radade ja juurdepääsuteede valgustamiseks oli tarvis rajada valgustust ligikaudu 13,5 kilomeetrit. Nõmme spordikeskuse direktori Toomas Klaseni sõnul olid juba siis radadel IAAF-i sertifikaadid, mis võimaldab seal pidada ka rahvusvahelisi võistlusi. SA Eesti Terviserajad juhatuse esimehe Jaanus Pullese sõnul on Eesti Terviseradade projekt, mille tulemusena on värskelt rekonstrueeritud kogu Nõmme spordikeskuse 5&nbsp;km ringi rajavalgustuse võrgustik, Merko Ehituse, Eesti Energia ja Hansapanga (praegune Swedbank) ning Kultuuriministeeriumi ja Eesti Suusaliidu algatatud ettevõtmine Eesti looduslike sportimiskeskuste uuendamiseks. Ettevõtmise eesmärgiks oli toetada Eestimaa liikumis- ja spordiradade väljaarendamist, et kindlustada looduses aasta läbi ja tasuta aktiivse liikumisvõimaluse kättesaadavus kõigile huvilistele.

### Tänapäev
Nõmme Spordikeskus haldab Nõmme ja Harku parkmetsas liikumisradu, mis on kasutusel aasta läbi. Seni on välja ehitatud 1, 2, 3, 5 ja 15&nbsp;km pikkused rajad, mis on märgistatud ja valgustatud. Nõmme parkmetsa liikumisrajad on ühendatud Harku metsa liikumisradadega turvalise tunneli kaudu. Talvel kaetakse Mustamäe nõlvadel asuvad rajad vajadusel kunstlumega, mille tegemiseks on keskusel tänapäevane lumemasin; radu hooldatakse regulaarselt rajatraktoriga.
Harku ringil toimuvad regulaarselt jooksuvõistlused, neist tuntuim on kaks korda aastas Sweco Projekt AS-i ja Nõmme LOV koostöös korraldatav Rabajooks, millel lööb aprillis ja oktoobris kaasa paar tuhat spordisõpra.

2009. aasta seisuga on Nõmme-Harku terviserajad Eesti pikimad valgustatud terviserajad.

## Kaitsmine
2012. aastal korraldas Nõmme Tee Selts küsitluse, kus küsiti, kas Harku parkmets tuleks kaitse alla võtta, kuna seda ohustab raie.
118 vastanust
*ütles "jah" – 108 inimest ehk 93,1%;
*ei osanud midagi arvata – 6 inimest ehk 5,2%;
*oli vastu – 2 inimest ehk 1,7%.

## Viited

## Välislingid
*Nõmme spordikeskuse koduleht
*Nõmme Tee Seltsi koduleht
Ay, Carmela!

**"Ay, Carmela!"** (***¡Ay, Carmela!***) on José Sanchis Sinisterra näidend, mille tegevustik leiab aset Hispaania kodusõja alguses.

Selle järgi on tehtud Carlos Saura film "¡Ay Carmela!".

## Linnateatri lavastus
Tallinna Linnateatris esietendus Kristin Jürgensoni tõlgitud näidend Lembit Petersoni lavastuses  29. novembril 2002 Põrgulaval. Mängisid Anne Reemann ja Elmo Nüganen. Kunstnik oli Lilja Blumenfeld, muusikaline kujundaja Riina Roose.
Minerali maakond (Colorado)

**Minerali maakond** (*Mineral County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°69' N, 106°39' W. 

Maakonna halduskeskus ja ainus linn on Creede.

Maakonna pindala on 2274 km&sup2;. Veepindala on 5 km&sup2;.

Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 732. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 712. See on elanike arvult osariigis tagantpoolt teine. Asustustihedus on 0,32 in/km². See on ka osariigi üks kõige väiksema asustustihedusega maakondi.

## Naabermaakonnad
* Saguache'i maakond (kirdes)
* Rio Grande maakond (idas)
* Archuleta maakond (lõunas)
* Hinsdale'i maakond (läänes)

## Ajalugu
Minerali maakond moodustati 27. märtsil 1893. Maakond on saanud nime paljude maakonnas leiduvate väärtuslike mineraalide järgi.

## Rahvastik

### Linnad ja asulad
*Creede
*Spar City
*Wagon Wheel Gap

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Minerali maakonnas oli 831 inimest, 377 leibkonda ja 251 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 0,36 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 1119 (keskmine tihedus 0/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 96,87%
*põlisameeriklasi 0,84% 
*teistest rassidest 0,12% 
*kahest või enam rassist 2,17%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 2,05%.

377 leibkonna seas oli 
*22,30% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*57,00% koos elavaid abielupaare; 
*5,80% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*33,40% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*28,10% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*9,80% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,20 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,70 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*20,50% alla 18-aastasi; 
*4,70% 18–24-aastasi; 
*24,80% 25–44-aastasi; 
*32,70% 45–64-aastasi; 
*17,30% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 45 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 104,20 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 99,10 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 34 844 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 40 833 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 28 750 dollarit, naistel 19 375 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 24 475 dollarit.

10,20% elanikkonnast ja 9,30% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 18,70% alla 18-aastasi ja 10,60% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
* Rio Grande metsakaitseala
* San Juani metsakaitseala
* La Garita Wilderness
* Weminuche Wilderness

USA Ajalooliste Paikade Riikliku Registrisse on kantud Minerali maakonnas kaks objekti.

## Viited

## Välislingid

*Minerali maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Minerali maakond

**Minerali maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Minerali maakond (Colorado)|Minerali maakond]]** Colorados
* **[[Minerali maakond (Lääne-Virginia)|Minerali maakond]]** Lääne-Virginias
* **[[Minerali maakond (Montana)|Minerali maakond]]** Montanas
* **[[Minerali maakond (Nevada)|Minerali maakond]]** Nevadas
¡Ay Carmela! (film)

**"¡Ay Carmela!"** on 1990. aasta Hispaania film José Sanchis Sinisterra näidendi "Ay, Carmela" järgi. Selle lavastas Carlos Saura, peaosades on  Carmen Maura (sai Euroopa filmiauhinna), Andrés Pajares ja Gabino Diego.
Ay Carmela

**"[[Ay Carmela]]"** ehk **"El Ejército del Ebro"** ehk **"El paso del Ebro"** on Hispaania kodusõja aegne anarhistide laul.
!Bang!

**!Bang!** on Ameerika Ühendriikide *[[wrestling]]* ettevõte.

Selle asutas 2001. aastal Dory Funk, Jr.. Ettevõtte peakorter asub Ocalas Florida osariigis.

## Välislingid
*Koduleht
Porkuni maastikukaitseala

**Porkuni maastikukaitseala** on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas. Kaitseala pindala on u 1145 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1978, kui kaitse alla võeti Võhmetu-Lemküla-Porkuni karstijärved ja oosid (*Võhmetu-Lemküla kaitseala*).

17. novembril 2022 valmis Porkuni maastikukaitsealast ja karstijärvedest dokumentaalfilm "Kohad, mis kardavad maailma...". 

## Viited

## Välislingid
*
IP-kood

**IP-kood** (või -kaitseaste, inglise *Ingress Protection*) on standardiga EVS-EN 60529 "ÜMBRISTEGA TAGATAVAD KAITSEASTMED (IP-KOOD)" ja/või IEC 60529 normitud tähis, mis kehtib ümbristega tagatavate kaitseastmete liigituse kohta elektriseadmete arvutuslikul pingel kuni 72,5 kV iseloomustades kaitstust välismõjude, sealhulgas tolmu ja vee eest. Standardi eesmärk on normida

* a) elektriseadmete ümbristega tagatavate kaitseastmete määratlused, arvestades 

# inimeste kaitset juurdepääsu eest ümbristes paiknevatele ohtlikele osadele, 
# ümbrises paikneva seadme kaitset tahkete võõrkehade sissetungimise eest, 
# ümbrises paikneva seadme kaitset sissetungiva vee kahjuliku toime eest; 

* b) kaitseastmete tähised; 
* c) kaitseastmetele esitatavad nõuded; 
* d) katsetused, mis tuleb sooritada, et tõestada ümbriste vastavust käesoleva standardi nõuetele.

Ümbrise kaitseastet tähistatakse IP-koodiga alljärgnevalt kirjeldatud viisil.

`IP        2       3        C       H`

`│         │       │        │       │`

`Algustähed ('''International Protection''')           ────────────┘         │       │        │       │`

`Esimene tunnusnumber (0 kuni 6 või täht X)      ──────────────────────┘       │        │       │`

`Teine tunnusnumber (0 kuni 9 või täht X)        ──────────────────────────────┘        │       │`

`Mittekohustuslik lisatäht (A, B, C või D)       ───────────────────────────────────────┘       │`

`Mittekohustuslik täiendtäht (H, S, M või W)     ───────────────────────────────────────────────┘`

Näiteks kaitseastmele IP22 (lugeda "kaks–kaks", mitte "kakskümmend kaks") vastavasse elektrivõrgu-pistikupessa ei saa toppida sõrmi ja seda ei kahjusta  vertikaalselt langevad piisad.

## Koodi osad
### Kaitse tahkete osade eest
IP-koodi esimene number väljendab kaitset tahkete osade sisestamise vastu.

### Veekindlus
Teine number näitab korpuse veekindlust.

## Viited

## Välislingid
*''Equipment for explosive atmospheres / Construction of electrical apparatus (general)'', *IEV ref 426-04-02, degree of protection of enclosure IP (abbreviation) numerical classification according to IEC 60529 preceded by the symbol IP applied to the enclosure of electrical apparatus*.
¡Ay, caramba!

***¡Ay, caramba!*** on hispaaniakeelne hüüatus, mis väljendab kahjutunnet või üllatust.

## Popkultuuris
Üks selle väljendi tuntud kasutaja on animasarja "Simpsonid" tegelane Bart Simpson.
Hrafn Andrés Harðarson

**Hrafn Andrés Harðarson** (sündinud 9. aprillil 1948) on islandi luuletaja ja tõlkija,

Ta töötab Kópavoguris raamatukogu direktorina. 

Ta on Islandi Kirjanike Liidu liige. 

## Isiklikku
Abielust Anna S. Einarsdottiriga on tal poeg ja tütar. 

## Viited
Võlumäe-Linnamäe maastikukaitseala

**Võlumäe-Linnamäe maastikukaitseala** on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Kaitseala pindala on 434 ha. 

Kaitseala moodustati 1986. aastal, et kaitsta sealseid pinnavorme ja puhkemaastikku.

## Viited

## Välislingid
*
Whale Whores

**"Whale Whores"** on telesarja "South Park" 13. hooaja 11. osa (üldse 192. osa). Seda näidati Comedy Centralis 28. oktoobril 2009. Selle osa stsenarist ja režissöör oli Trey Parker. 

Selles osas liitub Stan vaalapüügivastase meeskonnaga, et päästa vaalalisi Jaapani vaalapüüdjate käest.

Halvas valguses näidatakse nii vaalapüüdjaid kui ka nende vastu võitlevad aktiviste. Eriti kriitiline ollakse tõselusarja "Whale Wars" ning selle peategelase Paul Watsoni vastu. Paul Watson ütles, et tema kujutamine ei solvanud teda ning ta rõõmustab selle üle, et saade tõi vaalapüügi probleemi laia avalikkuse ette. Osas "Whale Whores" on ka viiteid sarjale "Deadliest Catch".

Osas kõlab Lady Gaga laul "Poker Face" Eric Cartmani esituses mängusarjast "Rock Band". Selle allalaaditav versioon mängu jaoks anti välja märtsis 2009.

"Whale Whores" anti 16. märtsil 2010 koos sarja 13. hooaja teiste osadega välja DVDl ja Blu-rayl. 

See nomineeriti 2010 parima telekomöödia Genesise auhinnale, kuid kaotas sarja "Family Guy" episoodile "Dog Gone".

Osale määrati USAs soovitus alla 17 aasta keelatud.
Järve luidete maastikukaitseala

**Järve luidete maastikukaitseala** on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on 95 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1959. aastal kaitse alla võetud *[[Järve luitestik]]u kaitseala* baasil.

## Viited

## Välislingid
*
Bušmanid

**Bušmanid** ehk **sanid** on sani keeli kõnelevad rahvad Lõuna-Aafrikas.

Sanide asualad on Botswanas, Namiibias, Angolas, Sambias, Zimbabwes, Lesothos ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. Sanide koguarv on hinnanguliselt umbes 100 000, neist üle poole elab Botswanas.

Bušmanid on traditsiooniliselt olnud poolrändava eluviisiga kütid-korilased. 20. sajandil läksid nad valitsuse moderniseerimisprogrammide tõttu üle põllupidamisele.

Bušmanid on olnud tähtsaks uurimisobjektiks antropoloogidele ja geneetikutele.
Sõltumatud Kreeklased

**Sõltumatud Kreeklased** (kreeka keeles *Anexartiti Ellines*; lühend ANEL; Ανεξάρτητοι Έλληνες, lühend ΑΝΕΛ) on parempoolne kokkuhoiupoliitikat ja kärpeid vastustav partei Kreekas. Sõltumatud Kreeklased asutati 24. veebruaril 2012 paremtsentristliku Uue Demokraatia (ND) partei endise rahvaesindaja Panos Kammenose poolt. Parteid on iseloomustatud rahvuskonservatiivse, populistliku või ka natsionalistlikuna.

Kammenos heideti ND-st välja Loukas Papadimose koalitsioonivalitsuse vastu hääletamise eest usaldushääletusel. Asutamisdeklaratsioon avaldati 11. märtsil.

Parteisse astus kümme endist ND liiget, nimelt Elena Kountouras, Christos Zois, Kostas Markopoulos, Dimitris Stamatis, Spyros Galinos, Mika Iatridou, Maria Kollia-Tsarouha, Panagiotis Melas ja Mihalis Giannakis

Väike PASOK-st lahku löönud vasakpoolne memorandumivastane partei Ülekreekaline Kodanike Sõjavanker (Πανελλήνιο Άρμα Πολιτών) sõlmis  17. aprillil 2012 valimiskoostöö lepingu Sõltumatute Kreeklastega.

ANEL pooldab kriisi eest vastutavate ministrite, parlamendiliikmete ja ametnike puutumatuse kaotamist ja nende karistamist. Rõhutab rahvusliku suveräänsuse kaitsmist, mida ohustavat "illegaalsed" memorandumid. Samuti nõutakse Saksamaalt reparatsioone II maailmasõja eest.

2012. aasta juuni parlamendivalimistel sai ANEL 20 mandaati, sealhulgas 2 Ülekreekalise Kodanike Sõjavankri liiget.

## Parlamendivalimiste tulemused

## Viited

## Välislingid
* ANEL-i koduleht
* Spyros Sofos Protest kokkuhoiu vastu
6, 7, 8

**"6, 7, 8"** (algselt **"Seis en el Siete, a las 8:00"**) on Argentina telekanali  TV Pública poliitikasaade.

Saade oli esimest korda eetris 6. aprillil 2009. Ta on saate "Fútbol para todos" järel kanali vaadatuim.
Bang (perekonnanimi)

**Bang** on mitme isiku perekonnanimi.

*Asta Bang (1903–2000) taani kirjanik ja ajakiirjanik
*Carl Bang (1926–1998) taani kirjanik
*Herman Bang (1857–1912) taani kirjanik

## Vaata ka
*Bang (täpsustuslehekülg)
*Bang!
*!Bang!
*Bangs
Santa Maria sopra Minerva basiilika

**Santa Maria sopra Minerva basiilika** (itaalia keeles *Basilica di Santa Maria sopra Minerva*, ladina keeles * Basilica Sanctae Mariae supra Minervam*) on kirik Roomas Pigna linnaosas Piazza della Minerval Panteoni lähedal.

Sinna on maetud teiste seas Siena Katariina ja Fra Angelico. 

Kirikuga külgnevas kloostris ütles Galileo Galilei 22. juunil 1633 lahti oma teaduslikest teesidest.