open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raudteesild üle Luga jõe Tolmatšovo raudteejaama juures

**Raudteesild üle Luga jõe Tolmatšovo raudteejaama juures**, varem **Raudteesild üle Luga jõe Preobraženskaja  raudteejaama juures** (vene Железнодорожный мост через реку Луга у станции Преображенская), on raudteesild üle Luga jõe Tolmatšovo raudteejaama juures Luga rajoonis Leningradi oblastis Oktoobriraudteel. 

Sild jääb 20 km Lugast kirdesse. Praeguse silla asukohas oli varem teine sild.
 
## Sild I (1857–1944)
1852. aastal projekteeris insener Stanisław Kierbedź Peterburi–Varssavi raudteele Preobrženskaja raudteejaama (praeguse nimega Tolmatšovo) juures üle Luga jõe silla. Projekti kinnitas 8. jaanuaril 1853 keiser Nikolai I.  

### Silla rajamine
Kaheteeline raudteesild rajati aastatel 1853–1857, ehitust juhtisid porutšiku auastmes insenerid Ieronim Stebnitski (hilisem akadeemik), J. Duhhovskoi ja I. Rerberg, kes 1850. aastate alguses lõpetasid Peterburi teedeinseneride korpuse instituudi. Stebnitski juhtis silla ehitust selle algperioodil. Ta tegi Kierbedźi sillasammaste joonistes mõningad muudatused, mis kiirendasid ehitustööde teostust. Tema haigestumise järel jätkas ehitustööde juhtimist Duhhovskoi, silla ehituse lõppstaadiumis juhtis töid Rerberg.

1857. aastal valminud sild oli Tsaari-Venemaa territooriumil esimene metallist raudteesild.

Tarinduselt oli rajatis paralleelsete vöödega jätkuvsõrestikega sild üleval asuva sõiduteega. Kaheavalise kivisammastel metallsild oli silletega 55,4 m. Sildeehitise materjaliks kasutatud raud valtsiti Venemaal – Ogarjovi tehases Peterburis ja Demidovi tehastes Uuralites.

### Silla hävimine
Ajaloolise raudteesilla õhkisid Teises maailmasõjas 1944. aastal taganevad Wehrmachti väed. 

## Viited

## Välislingid
*1944. aastal taganevate Wehrmachti vägede poolt õhitud raudteesild Tolmatšovo juures (foto)
Vuhlõ

**Vuhlõ** (ukraina keeles Вугли) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 352. Pindala on 1,3 km².
Tšertše (Ivano-Frankivski rajoon)

**Tšertše** (ukraina keeles Черче) on küla Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Ivano-Frankivski rajoonis.


Czercze Cerkwie 02.jpg|Tšertše kabel.
Znamenivka (Murovani Kurõlivtsi rajoon)

**Znamenivka** (ukraina keeles Знаменівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 394. Pindala on 0,927 km².
Gjøvik

**Gjøvik** on linn Norras Innlandeti maakonnas, Gjøviki valla keskus.

Linn asub Mjøsa järve kaldal.

Gjøvikist suundub Oslosse raudtee Gjøvikbanen.

Gjøvikis on sündinud suusataja Ingvild Flugstad Østberg.

## Viited
Eesti Kütiväe Teataja

**Eesti Kütiväe Teataja** oli 1918–1919 ilmunud Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu ajaleht. Ajalehte andis välja Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu. 

Ajalehte ilmus kokku 20 numbrit. Esimene number ilmus Jamburgis (Kingissepp), järgmised numbrid Narvas. Ajaleht ilmus 28. novembrist 1918 kuni 14. jaanuarini 1919. Jaanuarist kuni 20. maini 1919 oli Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu häälekandja Tööline.

## Viited
Sapižanka (Šargorodi rajoon)

**Sapižanka** (ukraina keeles Сапіжанка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. 

Elanike arv on 1035.

## Viited
ÜRO keskus Viinis

**ÜRO keskus Viinis** (**UNOV**) on üks neljast peamisest ÜRO keskusest maailmas. Bürookompleks asub Austria pealinna Viini ärikeskuses Donau Citys. UNOV on osa suurest rahvusvaheliste organisatsioonide kontorite kobarast Vienna International Centre. Keskus loodi 1. jaanuaril 1980, see oli kolmas sedalaadi keskus.

## Vaata ka
*ÜRO peakorter
*ÜRO keskus Genfis
*ÜRO keskus Nairobis

## Välislingid
Õhtust hommikuni

**"Õhtust hommikuni"** on 1962. aasta Eesti lühimängufilm. Filmi režissöör on Leida Laius. Filmi tootis Tallinnfilm.

Film valmis Leida Laiuse Üleliidulise Kinematograafia Instituudi (VGIK) diplomitööna. Film on tehtud Mart Kalda samanimelise jutustuse ainetel.

## Osatäitjad
*Viiu Härm – Salme
*Kirill Lavrov – Griša
*Ülle Ulla – Karin
*Aksel Orav – Rudolf
*Hanno Kalmet – veltveebel
*Mati Klooren – ohvitser
*Leo Talimaa – esemete otsija

## Viited

## Välislingid
*
Karin Garder

**Karin Garder** (neiuna **Karin Sepre**; 30. oktoober 1926 – 9. juuni 2010) oli eesti näitleja ja telerežissöör.

Tema Vaivarast pärit pere elas II maailmasõja ajal Astrahanis. Ta õppis aastatel 1946–1948 Eesti NSV Riiklikus Teatriinstituudis, kust siirdus GITISe eesti stuudiosse, mille lõpetas 1953. aastal.

Ta töötas aastatel 1953–1955 näitlejana Viktor Kingissepa nimelises Tallinna Riiklikus Draamateatris ja 1955–1958 oli näitleja teatris Ugala. Aastal 1958 alustas ta tööd Eesti Televisioonis režissööri assistendina.

Karin Garder suri 9. juunil 2010 ja ta maeti 27. juulil 2010 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Viited
Haimre vald

**Haimre vald** (saksa keeles *Heimar*) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vallamaja asus Haimre külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus teiste seas Haimre, Orgita ja Tellista mõis.

1939. aasta vallareformiga liideti valdav osa vallast Märjamaa vallaga. Tükk valla lõunaosast liideti ka Velise vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Hellenurme vald

**Hellenurme vald** (saksa keeles *Hellenorm*) oli vald Tartumaal Rõngu kihelkonnas. Vallamaja asus Kirmi külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Hellenurme mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Novovolžski sild

**Novovolžski sild**, ka **Uus sild**, ka **Betoonsild**, (vene Нововолжский мост, Новый мост, Бетонный мост), on autosild üle Volga jõe Tveris Tveri oblastis. 
 
Aastatel 1953–1956 ehitati Kalininisse viieavaline sild. Tarinduselt mitmeavaline kaarsild. Sillaprojekti autor on Leningradi projekteerimisinstituudi Lentransmostprojekti insener A. Volovik. Sild avati liikluseks 1956. aasta novembris.

Silla omapära on see, et kasutati ära 1930. aastatel Leitnant Schmidti silla rekonstrueerimisel väljavahetatud malmist kaarkandurid. Insener Stanisław Kierbedźi projekteeritud üle saja aasta vanused malmkaared viidi Leningradist Kalininisse. 

Silla üldpikkus koos pealesõitudega on 485 m ja laius 19,6 m. Igasse avasse monteeriti 9 malmkaart (kokku viis kaarava). Äärmised, kaldale jäävad avaehitised, on tehtud raudbetoonist.

1994. aastal sild rekonstrueeriti.

## Vaata ka
*Starovolžski sild

## Välislingid
Imastu vald

**Imastu vald** (saksa keeles *Mönnikorb*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Imastu vald Undla vallaga.

Valla alal asus Imastu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Jädivere vald

**Jädivere vald** (saksa keeles *Jeddefer*) oli vald Läänemaal Vigala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Jädivere vald Vigala vallaga.

Valla alal asus Jädivere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Paco Alcácer

**Francisco Alcácer García** (enam tuntud nimega **Paco Alcácer**; sündinud 30. augustil 1993 Torrentis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Araabia Ühendemiraatide kõrgliigaklubis Sharjah.

Alcácer on tulnud kaks korda Euroopa U19 meistriks. Hispaania jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2014–2019 kokku 19 korda ja lõi 12 väravat.

## Klubikarjäär

### Valencia
Tulles läbi Valencia noortetasemete, Alcácer alustas mängimist põhimeeskonnas 2010. aastal ja temast sai põhimängija pärast tagasitulekut laenult Getafes.

Ta lõi Valencia meeskonnas La Ligas 30 väravat. 

### Barcelona
2016. aasta suvel siirdus Paco Alcácer 30 miljoni euro eest Valenciast Barcelonasse.

Alcácer lõi oma esimene ametliku värava Copa del Rey avavoorus Hérculesi vastu, Barcelona võitis selle mängu 7:0. 4. veebruaril lõi Alcácer La Liga mängus Bilbaoga kohtumise avavärava.

Alcácer lõi 27. mail värava Copa del Rey finaalis Alavésiga.

### Dortmundi Borussia
28. augustil 2018 siirdus Alcácer laenulepingu alusel Saksamaa kõrgliiga klubisse Dortmundi Borussia. Debüüdi Borussia meeskonnas tegi ta 14. septembril, vormistades Borussia 3:1 võidu. 6. oktoobril tegi ta Augsburgi vastu kübaratriki, tuues Borussiale 4:3 võidu.

## Koondisekarjäär
Paco tegi koondisedebüüdi 4. septembril 2014 mängus Prantsusmaa vastu, Hispaania kaotas võõrsil 1:0. Neli päeva hiljem lõi ta Makedoonia vastu esimese koondisevärava.
## Saavutused

### Klubid
; Barcelona
* La Liga: 2017–18
* Copa del Rey: 2016–17, 2017–18
;Dortmundi Borussia
*DFL-Supercup: 2019
;Villarreal
*UEFA Euroopa Liiga: 2020–21

### Rahvuskoondis
; Hispaania jalgpallikoondis
* Euroopa U19 meistrivõistlused: 2011, 2012

## Viited

## Välislingid
Kaelase-Libatse vald

**Kaelase-Libatse vald** (saksa keeles *Kailes mit Wildenau*) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Kaelase-Libatse vald Halinga vallaga.

Valla alal asus Kaelase ja Libatse mõis.

## Vaata ka
*Kaelase vald (eksisteeris 1920–1939)

## Viited

## Välislingid
*
Kaelase vald

**Kaelase vald** oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Aasa küla aladel.

Vald moodustati 21. veebruaril 1920 ja eksisteeris aastani 1939.

1939. aasta vallareformiga moodustati Kaelase, Halinga, Vee ja Änge vallast uus Halinga vald.

## Vaata ka
*Kaelase-Libatse vald

## Viited
Karlova vald

**Karlova vald** (saksa keeles *Karlowa*) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Karlova vald Ropka vallaga.

Valla alal asus Karlova ja Lemmatsi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kasari vald

**Kasari vald** (saksa keeles *Kasargen*) oli vald Läänemaal Kirbla kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1917.

Valla alal asus Kasari ja Keskküla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kirbla vald

**Kirbla vald** oli vald Läänemaal Kirbla kihelkonnas. Vallamaja asus Kirbla külas.

Vald eksisteeris 1917–1939. Muudetud piirides moodustati uus Kirbla vald.

## Viited
Vidva oja

**Vidva oja** (ka *Vidva jõgi*) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas ( varem Karksi ja Halliste vallas).

## Kirjeldus
Vidva oja pikkus on 16,4 km, valgla suurus 68 km², langus 50,5 m ja lang 3,07 m/km. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Oja saab alguse 96 m kõrguselt Mäeküla järvest ja suubub 45,5 m kõrgusel Õisu järve. Ojale on paisutatud Paluküla järv, Kalvre järv ja Õisu Veskejärv.

## Looduskaitse
Vidva oja lähteks olev Mäeküla järv kuulub Muti maastikukaitseala koosseisu, oja alamjooks voolab pärast Kalvre järvest väljumist Õisu maastikukaitsealal asuvas Õisu Põrguorus.

## Vaata ka
* Mäeküla järv
* Õisu järv
* Õisu Põrguorg

## Viited

## Välislingid
* 
*
Olga Vassiljeva (Venemaa poliitik)

**Olga Vassiljeva** (vene keeles **Ольга Юрьевна Васильева**; sündinud 13. jaanuaril 1960 Bugulmas Tatarstanis) on Venemaa riigitegelane, ajaloolane, religiooniloolane ja pedagoog. Ta oli (2016–2018) Venemaa haridus- ja teadusminister. Ta oli 18. maist 2018 kuni 15. jaanuarini 2020 Venemaa haridusminister .

Ta on sündinud 1960. aastal Bugulmas Tatarstanis (toona Tatari ANSV-s) matemaatikust isa tütrena. Ta lõpetas keskkooli 14-aastaselt. Seejärel lõpetas ta aastal 1979 Moskva Riikliku Kultuuriinstituudi, kus oli õppinud dirigeerimist. Aastatel 1979–1982 töötas ta laulmisõpetajana Moskva 578. ja 91. keskkoolis.

## Viited
Absurdikirjandus

**Absurdikirjandus** on kirjandus, mis rakendab groteski, sürrealismi ja dadaismi võtteid ning kujutab tegelikkuse ja keelekasutuse ebaloogilisuse äärmusi (absurdi). See keskendub tegelaste kogemustele olukordades, kus nad ei suuda leida elu mõtet või loogikat. 

Sagedased elemendid absurdikirjanduses on satiir, must huumor, vasturääkivused, tihti puudutatakse agnostilisi ja nihilistlikke teemasid. Kuigi suur osa absurdikirjandusest võib olla humoorikas ja irratsionaalne, ei kuulu see reeglina komöödia ega nonsensskirjanduse hulka.

Absurdikirjandus kujunes välja 1950. aastail.

Absurdikirjandusse kuuluvad näiteks Albert Camus' "Võõras" ja "Sisyphose müüt", Eugène Ionesco esimesed näidendid ning Samuel Becketti näidendid (absurditeater). 

## Vaata ka
*Eksistentsialistlik kirjandus
Aguutilased

**Aguutilased** (*Dasyproctidae*) on sugukond närilisi.

Nende levila on Kesk- ja Lõuna-Ameerikas.

## Vaata ka
*Aguuti
Johann Aken

**Johann Aken** (u 1629 Danzig – 1689 Riia) oli saksa maalikunstnik, barokk-kunsti esindaja, kes töötas 17. sajandi kolmandal veerandil Tallinnas.

## Eluloolist
Johann Akeni elust on vähe teada. Ta töötas maalijana Danzigis ja Lübeckis. Hiljemalt 1662. aastal asus ta Tallinna, arhiiviandmete kohaselt maalis nii aadlikele kui ka linnakodanikele. Võimalik, et tal oli Tallinnaga juba varasemaid sidemeid. Suri Riias 1689. aastal.

## Kunstnikuna
Pole teada, kus sai Aken erialase väljaõppe, aga kindlasti mõjutasid tema kujunemist Danzigi kuldajastu hilismaneristlik maalikunst ja hilisem Hollandi-mõjuline portreemaal Saksamaal. Ainsa kindlalt tema nimega seostatava teose, Tallinna raekoja raesaali maalide puhul pole tegemist originaalkompositsioonidega, vaid nende eeskujuks on olnud kaasaegne originaal- ja reprodutseeriv graafik. Äratuntavad on Rembrandti ja Rubensi kompositsioonid ja laenud Matthäus Meriani pildipiiblist. Siiski annab Akeni toetumine nende meistrite töödele tunnistust tema kursisolekust ajastu maitse-eelistustega. Kunstniku professionaalsusest annab märku oskus kohandada erinevad eeskujud ühtsena mõjuvaks pildiprogrammiks.

## Teosed
Tema tuntuim töö Eestis on seotud Tallinna raekoja renoveerimisega 17. sajandil. Ta maalis 1667. aastal raesaali kaheksa piibliainelist lünettmaali:
*"Herodias Ristija Johannese peaga"
*"Simson ja Delila"
*"Susanna kohtu ees"
*"Kristus ja abielurikkuja naine"
*"Salomoni kohus"
*"Kristus Pilatuse ees"
*"Seeba kuninganna Salomoni ees"
*"Kristus teenarirahaga"
Raekoja lünettmaalid on alates 1964. aastast kunstimälestisena muinsuskaitse all. Kunstiajaloolaste hinnangul ei ole J. Aken siiski kõigi nende maalide autor, vaid erinev teostus lubab oletada meistriabiliste olemasolu.

## Viited
Kiltsi vald (Ridala kihelkond)

**Kiltsi vald** (saksa keeles *Wessenfeld*) oli vald Läänemaal Ridala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Kiltsi vald Asuküla vallaga.

Valla alal asus Kiltsi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kiltsi vald

**Kiltsi vald** (saksa keeles *Ass*) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kiltsi vald Vao vallaga.

Valla alal asus Kiltsi ja Vorsti mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Jasper Cillessen

**Jasper Cillessen** (sündinud 22. aprillil 1989 Nijmegenis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib väravavahina Hispaania kõrgliiga klubis Las Palmas.

Ta on tulnud Ajaxiga kolm korda Hollandi meistriks.

Cillessen tegi oma debüüdi Hollandi jalgpallikoondises 2013. aastal ja oli valikult Hollandi esiväravavaht, kui nad lõpetasid 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused kolmandana.

## Klubikarjäär

### N.E.C
Cillessen alustas oma klubikarjääri Hollandi klubis N.E.C.. 

### Ajax

Ta mängis Ajaxi eest 101 liigakohtumist ja tuli hooaegadel 2011–12, 2012–13 ja 2013–14 Hollandi meistriks.

### Barcelona
2016. aasta suvel liitus Cillesen Hispaania kõrgliiga klubiga Barcelona. 

Kuna Barcelona esiväravavaht on Marc-André ter Stegen, mängib Cillessen enamasti vaid Copa del Rey kohtumisi. 

Oma debüüdi tegi ta Camp Noul Alavés'i vastu, Barcelona kaotas 1:2.

27. mail 2017 aitas ta Barcelonal alistada Hispaania karikavõistluste finaalis Alavés 3:1.

### Valencia
2019. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Valenciaga.

## Koondisekarjäär

Jasper Cillesen mängis 7. juunil 2013 peatreener Louis van Gaali juhendamisel oma debüütmängu Hollandi jalgpallikoondises, ta tegi kaasa esimese poole sõpruskohtumisest Indoneesiaga, kui ta vahetati väravas Kenneth Vermeeri poolt 46. minutil. Holland võitis mängu 3:0.

2014. aasta juunis kutsuti Cillessen Hollandi meeskonda 2014. aasta maailmameistrivõistlusteks. Ta alustas turniiril igat Hollandi mängu ja aitas koondisel lõpetada MM-i kolmandana, kui pronksimängus alistati Brasiilia 3:0.

## Saavutused
### Klubid
;Ajax 
* Eredivisie: 2011–12, 2012–13, 2013–14
* Johan Cruijff Schaal: 2013
;Barcelona
* La Liga: 2017–18, 2018–19
* Copa del Rey: 2016–17, 2017–18
* Supercopa de España: 2018

### Rahvuskoondis
;Holland jalgpallikoondis
* Pronksmedalist 
** Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 2014

### Individuaalsed
* Amsterdami Ajaxi aasta jalgpallur: 2015, 2016

## Viited

## Välislingid

* Profiil FC Barcelona kodulehel
Alaealisus

**Alaealisus** on õiguses täisealisuse vastand. **Alaealine** isik on noorem kui konkreetse riigi seadustes määratud täisealisuse vanus. Eestis ja veel paljudes teistes riikides on selleks 18 aastat.

Alaealisest täisealiseks saamine märgib õiguslikku lapse ja täiskasvanu piiri. Alaealistele kehtivad mitmesugused piirangud, mis täisealistele ei kehti, näiteks keeld osta ja tarbida alkoholi ja tubakatooteid. Alaealistel on piiratud teovõime ja piiratud vastutus.

Olenevalt riigist ja kontekstist (nt õigus abielluda, mootorsõidukit juhtida, valimistel hääletada või kandideerida, osaleda hasartmängudes, omada relva) võivad kehtida erinevad vanusepiirangud.

## Alaealisus Eestis
Eestis on alaealise mõiste määratletud järgmiste seadustega: Karistusseadustiku (KarS) tähenduses on alaealine noorem kui 18-aastane ning süüvõime omistatakse isikule, kes teo toimepanemise ajal oli süüdiv ja vähemalt 14-aastane. Eesti Vabariigi lastekaitse seaduse § 2 kohaselt on laps kuni 18-aastane inimene. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 8 järgi on alaealine alla 18-aastane isik ning alaealisel on piiratud teovõime. Kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) § 171 lõige 1 kohaselt peetakse isikut täisealiseks alates 18.sünnipäevale järgnevast päevast. „Seega kui isik paneb kuriteo toime oma 18.sünnipäeval, kohaldatakse tema suhtes KrMS-i erisätteid.“

## Vaata ka
*Alaealise ülekuulamine

## Viited
Laulev revolutsioon (film)

"**Laulev revolutsioon**" (originaalpealkiri "The Singing Revolution") on 2006. aasta Ameerika Ühendriikide ja Eesti koostöös valminud dokumentaalfilm. Filmi režissöörid on Maureen Castle Tusty ja James Tusty. Filmi tootsid Allfilm, Mountain View Productions ja Northern Light Productions.

Film räägib nii laulva revolutsiooni (1987-1988) kui ka paari hilisema aasta sündmustest Baltimaades.

## Viited

## Välislingid
*
Kiiker (ajakiri)

**Kiiker** on aastast 2007 ilmuv Eesti Meremeeste Sõltumatu Ametiühingu (EMSA) ajakiri (väljaande enda väitel ajaleht). Ajakirja annab välja Eesti Meremeeste Sõltumatu Ametiühing. Ajakirja toimetab EMSA sekretariaat. Ajakirja levitab EMSA tasuta.

## Viited

## Välislingid
*Ajakiri Kiiker Eesti Meremeeste Sõltumatu Ametiühingu kodulehel
Inglise-eesti meresõnaraamat

"**Inglise-eesti meresõnaraamat**" on 2008. aastal ilmunud sõnaraamat. Raamatu koostas Merekeele nõukoda ja kirjastas Eesti Keele Sihtasutus.

Raamat sisaldab üle 30 000 märksõna, samuti sama mahuka eesti-inglise termin; raamat sisaldab ka merendusega seotud lühendeid.

2013. aastal avaldati veebis sõnaraamatu elektrooniline variant, mida Merekeele nõukoda täiendab-parandab jooksvalt.

## Viited

## Välislingid
*Meresõnaraamatu elektrooniline versioon Eesti Keele Instituudi kodulehel
*
Arvo Lukner

**Arvo Lukner** (9. august 1938 – 9. jaanuar 2015 Tallinn) oli eesti poksija.

Tema treener oli Martin Linnamägi.

Ta oli I keskkaalus (kuni 71 kg) kahekordne Eesti NSV meister aastatel 1961–1962. Ta sai 1957. aasta Eesti NSV meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 2. koha.

Lukner osales aastatel 1960–1962 kolm korda Eesti NSV–Soome sõpruskohtumistel. Ta võitis oma kohtumise 1960. aastal ning kaotas oma kohtumise 1961. aastal ja 1962. aastal.

## Tunnustus
*1959 – Nõukogude Liidu meistersportlane (ajateenistuse ajal Nõukogude sõjaväes)

## Isiklikku
Arvo Lukner on maetud Tallinna Liiva kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 380
Jüri Pere

**Jüri Pere** (sündinud 25. augustil 1939) on eesti metsandustegelane ja loodusfotograaf.

Ta on pärit metsameeste perest, sündinud Roodul Kohtla metskonna metsniku esimese lapsena. 1960. aastal lõpetas praeguse Luua Metsanduskooli ning töötas taksaatorina metsakorralduses (Metsaprojekt) 1971. aastani. Seejärel asus ta tööle isa Paul Pere jälgedes fotograafina metsamajanduse ja looduskaitse ministeeriumi majandusuuringute laboris; hiljem töötas Riigimetsa Majandamise Keskuses kuni 2009. aastani. Ta on jäädvustanud Eesti metsamehi ja metsanduse ajalugu.

Noorusaastate ulukijahi asemel on ta vanemas põlves pidanud vereta jahti, kus tema fotod on pälvinud ka auhindu. Fotograafiaga tegeleb tõsisemalt alates 1972. aastast. 

Ta on Eesti Metsateenijate Ühingu liige.

## Viited
Joniškėlise vald

**Joniškėlise vald** (leedu keeles *Joniškėlio apylinkių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil.

Valla pindala on 174 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2693 inimest. Valla keskus on Joniškėlise linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 25, vallavanem on Sigitas Ilgutis. 

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid.

## Viited
Krinčinase vald

**Krinčinase vald** (leedu keeles *Krinčino seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil.

Valla pindala on 122 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1955 inimest. Valla keskus on Krinčinase alev (aastal 2011 oli seal 461 elanikku). Vallamaja asub aadressil Žalgirio g. 16, vallavanem on Remigijus Janušis. 

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid.

## Viited
Album oeselscher Bauerntrachten

"**Album oeselscher Bauerntrachten**" (kirjutatud ka "Album öselscher Bauerntrachten") oli 1859 Kuressaares ilmunud Friedrich Sigismund Sterni raamat (album). Raamatus on 20 lehekülge pilte Saaremaa rahvarõivastest kihelkondade järgi. 

## Viited

## Välislingid
*Raamat digiteerituna DSpace'is
Eesti laevanduse aastaraamat

**Eesti laevanduse aastaraamat** on 1995. aastast regulaarselt ilmuv artiklikogumik. 

Aastaraamatut annab välja Eesti Meremeeste Liit. Aastaraamatut koostab Enn Kreem.

Aastaraamat ilmus aastatel 1936–1938, seejärel alles 1948. aastal Rootsis.  Aastaraamat ilmub taas regulaarsena 1995. aastast. 

## Viited

## Välislingid
*
Kootsaare kivilabürint

**Kootsaare kivilabürint** on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Reigi küla maadel (kihelkondliku haldusjaotuse järgi Reigi kihelkonnas) asuv kivilabürint. Labürint on rajatud 10–30 cm läbimõõduga kividest, see on mõõtmetega 6,2 × 7,8 meetrit ning säilinud on seitse kiviringi, ehkki 1986. aastal Urmas Seliranna juhatatud väljakaevamiste plaani põhjal on neid algselt olnud kaheksa. 

Kootsaares on eri teadetel asunud veel üks või kaks labürinti. Ühe võimalikku asukohta uuriti 1990. aastal, kus leiti kivikuhjatisi, mis võivad viidata lõhutud labürindile. 2014. aastal selgitati, et mälestise tähise paiknemiskohal midagi labürindile viitavat säilinud ei ole. 

Kootsaare labürindi, nagu ka teiste Eesti rannikuala kivilabürintide rajamist seostatakse rannarootslastega. 

Labürindi koopia oli Hiiumaal asunud Tahkuna kivilabürint.

Eesti Rahvaluule Arhiivis leiduvate andmete järgi on labürinti kutsutud ka *jeruusalemmaks* ja selle olevat ehitanud laevahukust pääsenud meremees. Teine teade seostab labürindi rajamist laevahukust pääsenud sõduritega. Samuti on labürindi kohta räägitud, et meremehed mänginud seal enne teeleasumist, et tagada soodsat tuult ja reisi kordaminekut. 

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Rahvaluule Arhiiv (ERA) II, 229, LA 3

## Välislingid
* 8911 Kivilabürint. – Kultuurimälestiste register
Kääniku

**Kääniku** on mitme koha nimi:
*Kääniku on paikkond Harju maakonnas, varem küla
*Kääniku on paikkond Ida-Viru maakonnas, varem küla

## Vaata ka
*Kääniku mõis
*Kääniku mõisavald (Kääniku vald)
Namišiai vald

**Namišiai vald** (leedu keeles *Namišių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil.

Valla pindala on 65 km². 2011. aasta seisuga elas seal 910 inimest. Valla keskus on Namišiai küla. Vallavanem on Kęstutis Valantonis. 

## Viited
Sauevälja

**Sauevälja** on paikkond Harju maakonnas Saue vallas Saue linna alal. Varem oli see paikkond küla staatuses. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. 

1973 läks Saue alev koos Sauevälja küla ja endisaegse Saue mõisaga Tallinna Lenini rajooni alluvusse.

Sauevälja külas on sündinud Eesti sõjaväelane Valdeko Aalperk.

## Viited
Künnapõhja

**Künnapõhja** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Vaivina küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jõhvi kihelkonda ja jäi Konju mõisa alale, varem ka Päite mõisa alale. Küla kaotati 1977, kui see liideti Vaivina külaga.

Küla on mainitud 1620 (Kynnepä).

Küla järgi on nime saanud Toila kihistu Künnapõhja kihistik.

## Vaata ka
*Künnapõhja oja

## Viited
Leedi (Kaiu)

**Leedi** oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Suurekivi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui see liideti Suurekivi külaga.

Asulat on mainitud 1796 (Ledwa). Asula on nimetatud Leedi talu järgi.

## Viited
Daugavpilsi raudteesild

**Daugavpilsi raudteesild** (ka *Daugavpilsi kindlusesild*, läti *Daugavpils dzelzceļa tilts*) on raudteesild üle Daugava jõe Daugavpilsis. Asub Daugavpilsi kindluse kõrval. 

Sild rajati aastatel 1858–1862 insener Stanisław Kierbedźi projekti järgi Peterburi–Varssavi raudteele. Tarinduselt oli sild paralleelsete vöödega sõrestiksild all asuva sõiduteega. Sild avati rongiliikluseks üheteelisena 9. mail (vkj)/ 21. mail 1862. Seda silda sai kasutada ka loomtransport.

## Taastamine ja rekonstrueerimine
Daugavpilsi kaitsel 1919–1920 silla keskmine ava õhiti 1919. aasta septembris. 1920. aastate alguses keskmine avaehitis taastati muudetud kujul: uus sõrestikferm oli ülemise kaarja kujuga.

Teises maailmasõjas sild õhiti 27. juulil 1944. Hiljem purustatud sild taastati ja rekonstrueeriti paralleelsete vöödega sõrestiksillaks. 

Kolmeavalise silla pikkus on 400 m.

## Välislingid
Lõssa Gora (Illintsi rajoon)

**Lõssa Gora** (ukraina keeles Лиса Гора) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 466. Pindala on 1,85 km².
Robert Kaliňák

**Robert Kaliňák** (sündinud 11. mail 1971 Bratislavas) on Slovakkia sotsiaaldemokraatlik poliitik, alates 25. oktoobrist 2023 Slovakkia asepeaminister ja kaitseminister. Ta oli 4. aprillist 2012 kuni 12. märtsini 2018 Slovakkia siseminister.

Ta sündis aastal 1971 Bratislavas meremehest isa ja kooliõpetajast ema pojana. Pärast masinaehitustehnikumi lõpetamist astus ta aastal 1989 Bratislava Comeniuse ülikooli, mille õigusteaduskonna lõpetas aastal 1995. Sametrevolutsiooni ajal oli ta üliõpilasliikumise koordinatsioonikomitee liige. Aastal 1999 avas ta partneritega restoraniketi "Steam & coffee". Õige varsti pärast poliitikasse minekut lahkus ta ärimaailmast.

Ta oli aastal 1999 erakonna "Suund - Sotsiaaldemokraatia" asutajaliige. Aastast 2001 kuulus ta erakonna juhatusse, aastast 2004 oli erakonna aseesimees.
Rossoša (Teplõki rajoon)

**Rossoša** (ukraina keeles Росоша) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 762. Pindala on 0,249 km².
Nõžtšõi Oltšedajiv

**Nõžtšõi Oltšedajiv** (ukraina keeles Нижчий Ольчедаїв) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 420. Pindala on 1,3 km².
Pasvalysi vald

**Pasvalysi vald** (leedu keeles *Pasvalio apylinkių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil.

Valla pindala on 132 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3334 inimest. Valla keskus on Pasvalysi linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 5, vallavanem on Stanislovas Triaba. 

Papyvesiai,_pėsčiųjų_tiltas.JPG|Jalakäijate sild Papyvesiais
Talačkoniai001.JPG|Talačkoniai
Vytartu_dvaras.jpg|Vytartai mõisa peahoone
Ustukių_tiltas,_Mūša.JPG|Sild Ustukiais


Lisaks küladele on vallas ka Velniakalnise huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.

## Viited
Silnõtsja

**Silnõtsja** (ukraina keeles Сільниця) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 849. Pindala on 3,47 km².
Pikasilla (Puka)

**Pikasilla** oli küla Valgamaal Rõngu kihelkonnas Aakre vallas, seni olemasolevast läänekalda Pikasilla külast teisel pool (ida pool) Pikasilla silda. Idakalda küla (külaosa?) liideti 1977 Purtsi külaga ja selle ala jääb Valgamaale Puka valda → Tartumaa Elva valda. Kihelkondlikult kuulus küla Rõngu kihelkonda.

Külas on sündinud eesti teatriteadlane Lea Tormis ja näitleja Milvi Jürgenson.

## Viited
Enesetapusild

**Enesetapusild** on sild, mida inimesed kasutatavad sageli enda tapmiseks, enamasti silla all olevasse vette või maapinnale hüppamise teel.

Kõrgelt sillalt vette kukkumine võib olla surmav, ehkki ellujäänuid on näiteks ka umbes 70&nbsp;m kõrguselt Kuldvärava sillalt allahüpanute (kiirusel u 120 km/h) seas.

Kurva "edetabeli" eesotsas on Nanjing Shi Jangtse sild Hiinas, Ameerika Ühendriikides San Franciscos asuv Kuldvärava sild on teisel kohal.

## Viited
Pikksaare

**Pik(k)saare** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Reinu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.

## Vaata ka
*Pikksaare soo

## Viited
Holõntšõntsi

**Holõntšõntsi** (ukraina keeles Голинчинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 1070.
Võšnivtšõk (Tšemerivtsi rajoon)

**Võšnivtšõk** (ukraina keeles Вишнівчик) on küla Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis Tšemerivtsi rajoonis. Elanike arv on 1897. Pindala on 2,25 km².
Pilguse

**Pilguse** on Saare maakonnas Jõgela külas asuv paikkond; varem oli Pilguse küla staatuses, mis kuulus Lümanda valda ja ajalooliselt Kihelkonna kihelkonda. Küla kaotati 1997.

Pilgusel asus Pilguse Psühhiaatriahaigla.

## Vaata ka
*Pilguse laht
*Pilguse mõis
*Pilguse vald
*Pilkuse (Valga maakonnas)

## Viited
Ühinenud Ajalehed

**AS Ühinenud Ajalehed** oli Eesti meedia, mis tegutses aastatel 2010–2016.

Ettevõte loodi 2010. aastal, kui Pärnu Postimeest, Sakalat, Virumaa Teatajat, Järva Teatajat ja Valgamaalast välja andvad ettevõtted ühinesid (AS Ühinenud Ajalehed).

2015. aastal omandas ettevõtte kõik aktsiad AS Eesti Meedia. 2016. aastal ühines AS Ühinenud Ajalehed ettevõttega AS Postimees Grupp.

## Viited
Kuldvärava sild

**Kuldvärava sild** on rippsild üle San Francisco lahte Vaikse ookeaniga ühendava Golden Gate väina Põhja-Ameerikas.

Sild ühendab San Francisco poolsaart Marini maakonnaga. Sellel on kuus sõidurada ning seda läbib kaks maanteed (U.S. Route 101 ja California State Route 1).

Sild avati 27. mail 1937. Silla arhitekt on Irving Morrow, insener-tehnilise projekti tegi Saksa päritolu Ameerika ehitusinsener Joseph Strauss. Sild peab vastu 40,2 m/s tuulekiirusele ja 8,0 magnituudi tugevusele maavärinale. 
 
## Tehnilised andmed

Silla kogukõrgus on 227,4 m ja sildeava 1280 m. Sillal on kaks peakaablit ning nende külge on ühendatud 250 paari vertikaalseid kaableid. Peakaablid lähevad üle kahe pülooni (tugiposti) ning on kinnitatud mõlemalt poolt betooni külge. Iga kaabel on tehtud 27 572 traadist. Mõlema peakaabli valmistamiseks kulub hinnanguliselt 130 000 km tsingitud terastraati. Mõlemal silla püloonil on kasutatud umbes 600 000 neeti.

## Probleemid

2006. aasta seisuga oli sild maailma enesetapusildade seas populaarsuselt teisel kohal. Allahüpanu tabab vett kiirusega 120 km/h ja hukkub saadud löögi tagajärjel. 

Sild on olnud suletud kolm korda. Tuule kiiruse mõõtmiseks on paigaldatud kaks anemomeetrit, et vältida tuulega tekkivaid ohte. 

## Viited

## Välislingid

* Ametlik veebileht (*inglise keeles*) 
* 
*  (A documentary film about the construction of the Golden Gate Bridge.)
* 
* 
*  (Educational poster.)
*
Ala-Aitsra vald

**Ala-Aitsra vald** (saksa keeles *Assikas-Adscher*) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1899.

Valla alal asus Ala ja Aitsra mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Andja vald

**Andja vald** (saksa keeles *Addinal*) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Andja vald Maria vallaga.

Valla alal asus Andja mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kuldvärava väin

**Kuldvärav** (inglise keeles **Golden Gate**) on Põhja-Ameerika läänerannikul asuv väin, mis ühendab San Francisco lahte Vaikse ookeaniga. 1937. aastal valmis San Francisco poolsaart ja Marini neeme ühendav Kuldvärava sild.

## Vaata ka
*Kuldvärava park
*Kuldvärava riiklik puhkeala
Edise vald

**Edise vald** (saksa keeles *Etz*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Edise vald Jõhvi vallaga.

Valla alal asus Edise mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Ehmja vald

**Ehmja vald** (saksa keeles *Echmes*) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Ehmja vald Martna vallaga.

Valla alal asus Ehmja ja Maalse mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Eistvere vald

**Eistvere vald** (saksa keeles *Eigstfer*) oli vald Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1896 ja siis liideti Eistvere vald Imavere vallaga.

Valla alal asus Eistvere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Forestalia

**Forestalia** on Eesti metsatöötajate meeskoor.

Forestalia asutati 1972. aastal. Ettepaneku koori asutamiseks tegi tolleaegne metsamajanduse ja looduskaitse minister Heino Teder. Koori tuumiku moodustasid Tartu Akadeemilise Meeskoori vilistlased.

Forestalia peadirigent ja esimene dirigent on Alo Ritsing. 10 aastat töötas koori dirigendina Ants Soots, siis Ilmari Johansson, Kadi Ritsing ja Kuno Kerge. Kontsertmeister Ruth Ernstson.

Forestalia lauljad kogunevad proovidesse kogu Eestist kord kuus ja suvel laululaagrites, kus toimub rohkesti seltskondlikku ja sportlikku tegevust, ka lauljate peredele. Esinetakse peamiselt metsanduslikel üritustel, kuid lauldud on ka kõigil laulupidudel, meestelaulupäevadel ja piirkondlikel laulupäevadel.

Esinemisriietuseks on metsameeste roheline munder noodivõtmega lõkmel. Kuna metsameestelt enam vormiriietuse kandmist ei nõuta, siis on Forestalia jäänud ainsaks traditsiooni jätkajaks. Peakatteks on roheline sulega kaabu, mis välitingimustes, eriti rongkäikudel, on rohket tähelepanu äratanud.

## Viited
Angerja vald

**Angerja vald** (saksa keeles *Angern*) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Angerja vald Kohila vallaga.

Valla alal asus Angerja mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Annikvere vald

**Annikvere vald** (saksa keeles *Annigfer*) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Annikvere vald Vihula vallaga.

Valla alal asus Annikvere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Puitsild

**Puitsild**, ka **puusild**, on sild, mille sildeehitis on ehitatud puidust. 

Sillasambad võivad olla puidust või muust materjalist (kivi, betoon, raudbetoon). Olenevalt sildeava suurusest tehakse puitkandurid kas lihtsamad või keerulisemad. Väiksemate sildeavade (2–8 m) juures piisab lihtsatest talasüsteemidest, suuremate avade sildamiseks kasutatakse liittalasüsteeme või kaldtugedega süsteeme, veel suuremad avad (16–50 m) sillatakse puitfermidega.

Puitsilla ehituseks sobivad saematerjalina kõige paremini mänd ja kuusk.

## Puitsildu
*Babüloni sild (605 eKr)
*Caesari sillad üle Reini (55 eKr ja 53 eKr)
*Traianuse sild (105 pKr)
*Kintai sild (1673)
*Schaffhauseni sild (1757)
*Vana Battersea sild (1772)
*Wettingeni sild (1778)
*Union Bridge (1828)
*Narva puitsild (1829)
*Verebja sild (1851)
*Wilburtoni estakaad (1904)
*Chengyangi sild (1912)
*Essingi sild (1986)

#### Puitsilla projekte
*Neeva kaarsilla projekt (1774)

## Puitsildu Eestis

* Järuska sild
* Vaida jalakäijate sild
* Tagavere sild
* Merirahu sild
* Tehvandi rolleriraja sild

## Viited
Davide La Cecilia

**Davide La Cecilia** (sündinud 1961. aastal Roomas) on Itaalia diplomaat, alates 30. augustist 2016 Itaalia suursaadik Ukrainas.

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus Itaalia Kiievi saatkonna lehel (*itaalia ja ukraina keeles*)
Heisri vald

**Heisri vald** ehk **Vastse-Piigandi vald** (saksa keeles *Neu-Pigant*) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Heisri vald Krootuse vallaga.

Valla alal asus Heisri mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Järvajõe vald

**Järvajõe vald** (saksa keeles *Jerwajöggi*) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Järvajõe vald Koigi vallaga.

Valla alal asus Järvajõe mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Hiiemetsa vald

**Hiiemetsa vald** (ka **Repniku vald**; saksa keeles *Repnik*) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Hiiemetsa vald Vaivara vallaga.

Valla alal asus Hiiemetsa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Jalametsa-Laimetsa vald

**Jalametsa-Laimetsa vald** (saksa keeles *Jallametz-Laimetz*) oli vald Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1896 ja siis liideti Jalametsa-Laimetsa vald Imavere vallaga.

Valla alal asus Jalametsa, Laimetsa ja Hermani mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Sinimäed (film)

"**Sinimäed**" on 2006. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Raimo Jõerand. Filmi tootis Ruut.

Film räägib 1944. aasta Sinimägede lahingust.

## Viited

## Välislingid
*
Anatoli Petuhhov

**Anatoli Petuhhov** (vepsa keeles **Anatolii Petuhov**; 2. november 1934 Võtegra rajoon – 30. august 2016 Vologda) oli vepsa kirjanik ja ajakirjanik. Ta kirjutas vepsa ja vene keeles.

Ta lõpetas aastal 1953 Belozerskis pedagoogilise kooli ja Leningradi Kõrgema Parteikooli ajakirjanikuna.

## Välislingid
* Первый вепсский писатель Анатолий Петухов умер в Вологде
Elliot Giles

**Elliot Giles** (sündinud 26. mail 1994) on Suurbritannia kergejõustiklane (800 m jooksja). 

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis ta 800 meetri jooksus pronksmedali. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 800 meetri jooksus oma eeljooksus ajaga 1.47,88 seitsmenda koha ega pääsenud poolfinaali.

## Saavutused
### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]
* 2016  pronksmedal 800 m jooksus (**1.45,54**)

## Isiklikud rekordid
Välitingimustes:
*800 m jooks – 1.43,63, 4. juuli 2021, Stockholm.
*1500 m jooks – 3.33,56, 6. august 2022, Birmingham.

Sisetingimustes:
*800 m jooks – 1.44,05 (NR), 17. veebruar 2021, Torun.
*1500 m jooks – 3.35,93, 3. veebruar 2022, Ostrava.

## Välislingid
*
Natalija Prõštšepa

**Natalija Prõštšepa** (ukraina keeles Наталія Олександрівна Прищепа, sündinud 11. septembril 1994) on Ukraina kergejõustiklane (800 m ja 1500 m jooksja). 

2013. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel Rietis võitis ta 1500 meetri jooksus esikoha ajaga 4.18,51.

2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel Zürichis sai ta 1500 meetri jooksus ajaga 4.08,89 finaalis kümnenda koha.

2015. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Tallinnas võitis ta 1500 meetri jooksus ajaga 4.06,29 pronksmedali.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis tuli ta 800 meetri jooksus ajaga 1.59,70 Euroopa meistriks.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiro sai ta 800 meetri jooksus esimeses poolfinaalis ajaga 1.59,95 neljanda koha ega pääsenud finaali. Finaali oleks viinud aeg 1.58,87.

## Saavutused
### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]
* 2016  **Euroopa meister** 800 m jooksus (**1.59,70**)
* 2018  **Euroopa meister** 800 m jooksus (**2.00,38**)

## Isiklikud rekordid
*800 m jooks – 1.58,60, 1. september 2016, Zürich
*1500 meetri jooks – 4.06,29, 12. juuli 2015, Tallinn

## Välislingid
*
A&A

**A&A** (variantpealkiri *A ja A*) oli 1998–2011 ilmunud Eesti infotehnoloogia ajakiri. Ajakirja andis välja Tallinna Tehnikaülikool. Ajakirja peatoimetaja oli Paul Leis.

Ajakiri ilmus 1998–2009 kuus korda aastas ja 2010–2011 neli korda aastas.

Ajakirja illustraator oli kunstnik Hugo Hiibus. 

Ajakirja eelkäija oli 1987–1997 ilmunud ajakiri Arvutustehnika ja Andmetöötlus.

## Viited
Sotsiaaldemokraat (SDE ajaleht)

**Sotsiaaldemokraat** on aastast 2004 ilmuv Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ajaleht. Ajakirja annab välja Sotsiaaldemokraatlik Erakond. Ajalehe eelkäija oli ajaleht Rahva Hääl (1998–2004) ja nendevahelist järjepidevust näitab ka numeratsiooni jätkumine.

Ajaleht ilmub üks kord kuus.

## Viited

## Välislingid
*Ajalehe koduleht.
Gene Wilder

**Gene Wilder** (õieti **Jerome Silberman**; 11. juuni 1933 Milwaukee, Wisconsin – 29. august 2016 Stamford, Connecticut) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja, filmilavastaja, stsenarist ja filmiprodutsent, kes sai tuntuks eelkõige koomiliste rollidega.

Wilder alustas näitlejateed teatrinäitlejana. 1960. aastatel hakkas näitlema ka filmides ja teles. Tema tuntumad osatäitmised on filmides "Bonnie ja Clyde" ("Bonnie and Clyde"; 1967), "Willy Wonka ja šokolaadivabrik" (nimiroll, "Willy Wonka & the Chocolate Factory"; 1971), "Mida soovid seksist teada" ("Everything You Always Wanted to Know About Sex* (*But Were Afraid to Ask)"; 1972), "Leegitsevad sadulad" ("Blazing Saddles"; 1974), "Noor Frankenstein" ("Young Frankenstein"; 1974) ja "The Adventure of Sherlock Holmes' Smarter Brother" (1975). Neljas filmis mängis ta koos koomik Richard Pryoriga, milleks on "Hõbesähvatus" ("Silver Streak"; 1976), "Kanapead vanglas" ("Stir Crazy"; 1980), "Ei kuule, ei näe" ("See No Evil, Hear No Evil"; 1989) ja "Teine sina" ("Another You"; 1991).

Wilder oli mitme sellise filmi režissöör ja stsenarist, kus ise ka näitlejana mängis, sh "Naine punases" ("The Woman in Red"; 1984).

Wilder võitis 2003. aastal Emmy auhinna. Karjääri jooksul oli ta nomineeritud ka kahele Oscarile.

Wilder sündis vene-juudi peres. Ta oli aastatel 1946–1989 abielus näitleja Gilda Radneriga, kes suri aga vähki. Seejärel hakkas Wilder tegelema vähiennetuskampaaniaga. 1991. aastal abiellus ta Karen Boyeriga, kellega oli abielus kuni oma surmani.

2005. aastal ilmusid Wilderi memuaarid "Kiss Me Like a Stranger" ja 2007. aastal esikromaan "My French Whore".

Wilder suri 2016. aastal 83-aastaselt Alzheimeri tõve tüsistustesse.

## Viited

## Välislingid
*
Joseph Strauss

**Joseph Strauss** võib tähendada:
*Josef Strauss, helilooja
*Joseph Strauss (admiral)
*Joseph Strauss (insener), Kuldvärava silla peainsener
*Joe Strauss, pesapallur
Verebja sild

**Verebja sild** (vene Веребьинский мост) on raudteesild üle Verebja jääraku ja Verebja jõe Verebje küla lähedal Malaja Višera rajoonis Novgorodi oblastis. 

## Puitsild
 
   
Esialgne sild rajati Peterburi–Moskva raudteele insener Dmitri Žuravski projekti järgi. Üheksaavaline sild avati 1851. aastal ja oli silletega 9×49,7 m. Silla tarindus koosnes raudtõmbidega puitfermidest, mis toetusid puittugedele, mis omakorda toetusid kivist laotud sammastele. Silla kõrgus veepinnast fermide alla oli 53 m.  

Verebja puitsild oli tollal (1851) kõrgeim ja pikim raudteesild Tsaari-Venemaal.

Pärast raudtee asukoha muutmist 1881. aastal jäi sild unarusse.
  
Verebja silla rajamine oli Venemaal tähtis sündmus, mida tõendab bareljeef Peterburis 1859. aastal püstitatud Nikolai I ausambal. Bareljeef kannab allkirja "Keiser avamas Verebja silda Peterburi–Moskva raudteel 1851. aastal".

## Verebja tõusu ümber viiv tee

Kui alates 1868. aastast hakati Venemaa raudteedel puitsildu ümber ehitama metallsildadeks, otsustati Verebja silla rekonstrueerimise asemel rajada Verebja jäärakust üleminek teise kohta. Silla projekteeris insener Nikolai Beleljubski.

Uus üleminek rajati Verebja jääraku ja jõe ületamiseks sobivamasse kohta, umbes viis kilomeetrit allavoolu. Sellega pikenes raudtee umbes 10 km võrra. Kõrgete tugede püstitamise asemel rajati 43 meetri kõrgune teetamm kivist laotud kuuemeetrise läbimõõduga truubiga jõevoolu läbilaskmiseks. 

Verbja tõusu ümber viiv tee (möödaviik) avati 1881. aastal. Seoses tee muutusega ehitati ka uued raudteejaamad Verebje ja Oksotši. 

Pärast uue raudteesilla avamist (2001) suleti Verebja tõusu ümber viiv tee koos raudteejaamadega.

## Uus raudteesild
1990. aastate lõpus võeti vastu otsus Verebja raudteelõigu õgvendamiseks. 2001. aastal, vähem kui 9 kuuga, ehitati uus raudteesild kõrgetel tugedel. Endine ümber tõusu viiv teelõik suleti.

Uue kaheteelise raudteesilla üldpikkus on 536 m, üheksaavalise silla silded on 55 m. Täisseinalise terassilla kõrgus veepinnast sillakandurite alla on 53 m. Sillasambad (ristlõikega 2,8×8,8 m) on monoliitsest raudbetoonist.

Ehitas Balti ehituskompanii, töötati ööpäev läbi.

## Välislingid
*Веребьинский мост. news.novgorod.ru
Eesti Kalandus

**Eesti Kalandus** oli 1990–1992 ilmunud Eesti Kalandusliidu ajakiri. Ajakirja andis välja Eesti Kalandusliit; 1990 andis ajakirja välja Eesti Kalurite Liit.

Ajakiri ilmus üks kord kuus.

Ajakirja eelkäija oli 1933–1936 ilmunud ajakiri Kalandus ja selle ajakirja numeratsiooni jätkas 1936–1940 ja 1944 ilmunud ajakiri **Eesti Kalandus**. 1941 ilmus ajakiri Nõukogude Eesti Kalandus.

## Viited
Raudteesild Volga raudteejaama juures

**Raudteesild Volga raudteejaama juures** (vene Железнодорожный мост у станции Волга) on sild üle Volga jõe Volga asula juures Jaroslavli oblastis. 

Volga asula on Volga külaasunduse keskus Nekouzi rajoonis ja asub Rõbinski veehoidla (Volga jõgi) kaldal.

Sild on neljaavaline raudbetoonist kaarsild alumise sõiduteega.

Silla üldpikkus on 496 m, sillete skeem 4×124 m.

## Silla rajamine 19. sajandi teisel poolel
Rõbinski–Bologoje raudtee ehituse käigus rajati  aastatel 1869–1871 raudteesild üle Volga jõe Volga asula juures. See oli teine raudteesild üle Volga jõe Tveri puitsilla järel.  

Sild oli mitmeavaline (ava silletega 105 m) metallist jätkuvtala-sõrestiksild.

Seoses Rõbinski hüdrosõlme rajamisega 1930. aastate teisel poolel silla sildeehitis eemaldati.

## Kaarsild (1938)
Vana silla asukohas mõni meeter allavoolu olemasolevatest sillasammastest ehitati 1938. aastal NKVD süsteemi kuuluva Volgostroi jõududega neljaavaline raudbetoonist kaarsild (avadega 124 m).

Keskmised kaks ava on laevatatavad.  
 
Aastatel 2002–2004 sild remonditi.

## Välislingid

*Волга (Станция Волга) savelrr.ru (vene keeles)
Aasta Raamat

OÜ **Aasta Raamat** on Tallinnas tegutsev kirjastus. See on asutatud 2002. aastal.

Kirjastus avaldab Eesti kultuuriga seotud tähtsaid raamatuid, näiteks Tartu Ülikooli, Tallinna Tehnikaülikooli, Eesti mõne olulise sündmusega seotud raamatuid. Kirjastus annab välja ka kaht raamatusarja: "Ralliaasta/Autosport" ja "Tartu Ülikooli rektorid". Firma juht on Indrek Ilomets.

## Ilmunud raamatuid
*2008 – "Eesti Rahva Muuseumi pildialbum"
*2012 – "Tartu Akadeemiline Meeskoor 100"
*2018 – Toon Tellegen, "Kõik on olemas"

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Dmitri Žuravski

**Dmitri Ivanovitš Žuravski** (vene Дмитрий Иванович Журавский; 17. detsember (vkj) / 29. detsember 1821 Štšigrõ maakond, Kurski kubermang – 18. november (vkj) / 30. november 1891 Peterburi) oli vene mehaanikateadlane ja insener. 

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1838. aastal Nižõni füüsika-matemaatikalütseumi ja astus Peterburi teedeinseneride korpuse instituuti, kus tema õppejõud oli Mõhhailo Ostrogradskõi. 1842. aastal lõpetas Žuravski instituudi kiitusega.  

## Töökäik
Pärast instituudi lõpetamist suunati ta Nikolai raudtee ehitusele. Seal tegeles ta sildade ehitamise ja projekteerimisega. Tema projekti järgi ehitatud sildadest on tuntuim Verebja sild.  

Aastatel 1871–1876 võttis ta osa Maria veesüsteemi rekonstrueerimisest ning juhtis Uus-Laadoga kanali, Peterburi merekanali ja Liepāja sadama projekteerimist.

## Teadustegevus ja inseneritöid
Tema teadustegevus on seotud ehitusmehaanika, tugevusõpetuse ja sillaehituse valdkondadega. Ta andis põikpainde täieliku lahendi (Žuravski valem) ja lõi mitmevõrguliste puitsõrestike arvutamise meetodi. 

1840. aastate teisel poolel täiustas ta William Howe' leiutatud sõrestikku, seetõttu nimetati Venemaal sellist sõrestikutüüpi ka Howe'-Žuravski fermiks. Tema suurim töö oligi kogemusliku Howe’ süsteemi tarinduse läbiarvutamine, sellele teoreetilise põhja loomine ja selle ratsionaliseerimine. Ta tegeles sellega kümmekond aastat, tööd kroonis Demidovi auhind 1855. aastal.  

Aastatel 1857–1858 asendati Peterburi Peeter-Pauli katedraali tornikiivri tarindis puit metalliga. Insenerina oli seal kaastegev ka Žuravski, kelle pakutud lahenduse järgi ehitati tornikiiver 10,5 m võrra pikemaks. 

On arvatud, et 1860. aastatel, kui Rudolf von Bernhard kavandas Tallinna Kaarli kiriku laetarindit, võis ta selle küsimustes konsulteerida temaga koos Peterburi teedeinseneride instituudis töötava Žuravskiga.

### Žuravski hüpotees
Tugevusõpetuses leiab tihti rakendust Žuravski hüpotees, mille kohaselt lõikepinged laotuvad pikilõike laiuses ühtlaselt. See hüpotees võimaldab oluliselt hõlpsamalt kirjeldada lõikepingeid varda ristlõikes. Žuravskit peetakse esimeseks, kes määras lõikepingeid mõnes ristlõikes. 

## Tunnustus
*1855 – Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia Demidovi auhind töö "О мостахъ по раскосной системе Гау" ('Howe' ristdiagonaalidega süsteemis sildadest'; trükis 1856) eest

## Viited
Aastavakk

"**Aastavakk**" on aastast 1992 igal aastal ilmuv Eesti maarahva teatmik-kalender, mida annab välja Kirilille Kirjastus. 

Raamatu vastutav väljaandja on Ülo Russak.

2000 ilmus ka eriväljaanne "Euroteave põllumehele".

## Viited