open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2026. aasta Kuldgloobuse auhinnad

**2026. aasta Kuldgloobuse auhinnad** olid 83. Kuldgloobuse auhinnad. Auhindade võitjad selgusid 11. jaanuaril 2026 Beverly Hiltonis peetud galal, mida kanti üle telekanalis CBS ja voogedastusplatvormil Paramount+. Õhtut juhtis teist aastat järjest koomik Nikki Glaser.

Nominendid kuulutati välja 8. detsembril 2025 näitlejate Skye P. Marshalli ja Marlon Wayansi poolt. Esimest korda anti välja auhind parimataskuhäälingu kategoorias. Film "Üks võitlus teise järel" sai kokku üheksa nominatsiooni. See on läbi ajaloo Kuldgloobuse kuues film, mis on pälvinud vähemalt ühe nominatsiooni kõigis neljas näitlejakategoorias ning kokku saanud näitlejakategooriates viis nominatsiooni. Film "Sentimental Value" sai kaheksa nominatsiooni ning "Sinners" seitse nominatsiooni. Televisioonikategooriates sai kõige rohkem nominatsioone "Valge Lootos", mis sai kuus nominatsiooni, ning millele järgnes "Adolescence" viie nominatsiooniga.

## Võitjad ja nominendid

### Filmid

#### Elutööauhind

* Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind: Helen Mirren

#### Mitme nominatsiooniga filmid
Järgnevad filmid pälvisid mitu nominatsiooni:

#### Mitme auhinnaga pärjatud filmid
Järgnevad filmid võitsid mitu auhinda:

### Televisioon

#### Elutööauhind

* Carol Burnetti nimeline elutööauhind: Sarah Jessica Parker

#### Mitme nominatsiooniga sarjad

#### Mitme auhinnaga pärjatud sarjad
Järgnevad sarjad võitsid mitu auhinda:

### Digitaalne heli

## Viited
Otto Constantin von Uexküll

**Otto Constantin von Uexküll** (19. november 1672 – 1. veebruar 1718) oli Uexküllide aadlisuguvõsa Vigala teisest liinist pärit Rootsi sõjaväelane ja maaomanik. Ta oli Harku, Huuksi ning Rannamõisa mõisnik. 

## Elulugu
Otto Constantin von Uexküll sündis 19. novembril 1672 meeskohtunik Berend Johanni ja Anna Magdalena von Uexkülli (sünninimega von Scheiding) perekonda. 

1695. aastal teenis Uexküll üheksa-aastase sõja ajal "Suure alliansi" armees. Ta naasis Rootsi armeesse ning sai 1697. aastal leitnandi aukraadi. 1701. aastal viidi ta üle ooberst Bogislaus von der Pahleni Harjumaa jalaväerügementi, kuid järgmisel aastal teenis ta juba Berend Johann von Mellini Eestimaa jalaväerügemendis. 

Otto Constantin von Uexküll suri 1718. aasta 1. veebruaril. 

## Mõisad
Pärast Berend Johann von Uexkülli surma päris Otto Constantin 1702. aastal Harku, Huuksi ja Rannamõisa mõisad. Koos oma venna Adam Johann von Uexkülliga maksis Otto Constantin oma õdedele ja õemeestele välja nende osa päritud mõisatest. 1718. aastal läks mõis Otto Constantini lesele ning nende tütrele. 

## Perekond
Otto Constantin von Uexküll abiellus vabahärra Leonhard Gustav von Budbergi tütre Anna Christinaga. Abielust sündis kaks last.

* Margarethe Ottiliana von Uexküll (sündinud 1707). 
* Margarethe Wilhelmine von Uexküll (1710–1734). Abiellus 1727. aastal sillakohtunik Otto Friedrich von Budbergiga. 

## Viited


### Kirjandus

* Lewenhaupt, Adam. *Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar*. 1920.
* Stackelberg, Otto Magnus von. *Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft*. Kd. 1. Görlitz. 1931.
* Särg, Alo. *Harjumaa mõisad*. Argo, 2024. 
* Särg, Alo. *Järvamaa mõisad*. Argo, 2023.
Otto Friedrich von Budberg

**Otto Friedrich von Budberg** (2. november 1700 – 2. aprill 1755) oli Budbergide aadlisuguvõsa Turaida liinist pärit maaomanik. Ta oli Harku, Huuksi, Rannamõisa, Tirza ja Turaida mõisnik. 

## Elulugu
Otto Friedrich von Budberg sündis 2. novembril 1700 Liivimaa maamarssal Gotthard Wilhelmi ja Catharina Barbara von Budbergi (sünninimega von Aderkas) perekonda. 

Budberg oli 1737–1742 Riia sillakohtunik. 1745. aastal müüs ta Turaida mõisa 15 000 rubla eest oma pojale Otto Wilhelm von Budbergile. 

Otto Friedrich von Budberg suri 2. aprillil 1755.

## Perekond
Otto Friedrich von Budberg abiellus 1727. aasta 31. jaanuaril mõisnik Otto Constantin von Uexkülli tütre Margarethe Wilhelminega. Abielust sündis viis last.

* Christina Barbara von Budberg (1728–1777). Abiellus 1743. aastal Lümandu mõisnik Carl von Helmerseniga.
* Charlotta Barbara Wilhelmine von Budberg (1729–1768). Abiellus 1763. aastal Kloostri mõisnik Jakob Johann von Derfeldeniga.
* Otto Wilhelm von Budberg (1730–1793). Eestimaa rüütelkonna peamees ja maanõunik. Abiellus 1759. aastal Barbara Wilhelmine von Tiesenhauseniga
* Friederica Louise von Budberg (1734–1814). Abiellus 1752. aastal Bīsteri mõisnik Georg Dietrich von Aderkasiga. 
* Dorothea Margarethe von Budberg (1733–1807). Abiellus 1759. aastal Vecmuiža mõisnik Johann Gustav von Aderkasiga. 

Margarethe Wilhelmine von Budberg suri 1734. aastal. Otto Friedrich abiellus 1737. aasta 16. juunil Barbara Wilhelmine von Zimmermanniga. Abielust sündis neli last, kellest üks (Martha Juliana, 1743–1744) suri varakult.

* Anna Helena von Budberg (1738–1799). Abiellus 1755. aastal Kurista mõisnik Alexander Guillemot de Villebois'ga. 
* Woldemar Dietrich von Budberg (1740–1784). Kreisimarssal. Abiellus 1764. aastal Sophia Theresia von Campenhauseniga. 
* Dorothea Elisabeth von Budberg (1742–1806). Abiellus 1764. aastal Karl Ernst von Ceumerniga. 

## Viited


### Kirjandus
Stackelberg, Otto Magnus von. *Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft*. Kd. 2. 1935.
Orešnik

**Orešnik** (vene keeles Орешник) on Vene vahepealse distantsi ballistiline rakett (IRBM). Ukraina sõjaväe andmetel võib selle kiirus olla üle 12 300 km/h. Orešnikut kasutati esmakordselt novembris 2024, kui sellega rünnati Dnipro linna. Väidetavalt on Orešnikut keeruline alla lasta. Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi hinnangul on Orešnik mudel raketist RS-26 Rubež.

## Kasutajad
* 

## Vaata ka
* 53T6
* Agni-V
* ATACMS
* Avangard (rakett)
* DF-41
* RS-28 Sarmat
* RSM-56 Bulava
* UGM-73 Poseidon
* Storm Shadow

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*
Pakendamismoodul

**Pakendamismoodul** (inglise *packing module*) on pakendi suuruse kokkuleppeline baasühik, mis  töötati välja 1960 aastatel koos EUR-tüüpi kaubaaluste süsteemiga. Standardi "ECR Europe ISO 3394" alusel on võetud pakendamismooduli mõõtudeks 600 x 400 mm. EUR1 tüüpi alusele mahub pakendamismooduleid neli, EUR2 ja EUR3 tüüpi alustele viis, EUR6 jaekaubanduse alusele aga kaks. 

Enamkasutatavad rühma- ja müügipakendite pakendamismooduliga sobivad mõõdud on järgmised: 

* 600 x 400 mm
* 600 x 200 mm
* 600 x 100 mm
* 400 x 300 mm
* 300 x 200 mm
* 300 x 100 mm
* 200 x 200 mm
* 200 x 100 mm
* 200 x 150 mm

Pakendamismooduli kasutamise ülesanne on luua eeldused efektiivseks ruumikasutuseks jaotusprotsessi kõikides etappides. Kui õnnestub vältida ruumi raiskamist veoühikus ja laos, on võimalik saavutada märkimisväärset säästu. Pakendamise unifitseerimiseks on loodud pakkemoodul pindalaga 600 x 400 mm. Muud võimalikud moodulimõõdud saavad olla selle täisarvkordsed või täisarvuga jagunevad osad. 

Moodulmõõtudega pakendid sobivad veoühikute ja veovahendite koormaruumidesse, laoriiulitele ja neid on võimalik käsitseda veo käigus ja ladudes standardsete masinate ning seadmetega. Moodulmõõtmetega pakendite ja pakkeüksuste abil on võimalik koostada koormat, kus üks pakkeüksus toetab teist ja väheneb vajadus nende kinnitamise järele. Moodulmõõtudega pakkeüksused teevad võimalikuks ka lastide laadimise automatiseerimise, mis aitab suurendada laadimistööde efektiivsust ja vähendada laadimise kulusid.
Moloskovitsa kirik

**Moloskovitsa kirik** oli Moloskovitsa kihelkonna luteri kirik Ingerimaal Moloskovitsas.

Moloskovitsa (rootsi keeles *Moloskowits*) kogudus moodustati Rootsi suurvõimu ajastul, 1630. aastail. Moloskovitsa 400 inimest mahutav vanim Ingerimaa luteri kogudusekirik Lääne-Ingerimaal ehitati 1632. aastal paekivist ja kutsuti "Valgeks kirikuks" (soome keeles Valkeakirkko).

Moloskovitsa  kogudus moodustati Rootsi suurvõimu ajastul, 1630. aastail, 1630. aastatel Saksamaalt sisserännanud asunike poolt.

Moloskovitsa kihelkonnakogudus kuulus Venemaa keisririigis Peterburi kubermangus Lääne-Ingerimaa praostkonda ning Moloskovitsa kihelkond asus kubermangu Jamburgi ja Peterhofi maakondades.

1859. aastal oli Moloskovitsa koguduses 2825 inimest ja 1907. aastal 2300 soomlast, 2000 eestlast, 50 sakslast, 1917. aastal 2537 koguduseliiget, kellest umbes 2500 olid eestlased. 1874. aastast peeti kirikus eestikeelseid jumalateenistusi. 

NSV Liidus teenis 1925–1927 Moloskovitsa soome kogudust ja 1921–1937 eesti kogudust Leo Schultz. 1935–1937 teenis ta soome kogudusi Moloskovitsas, Kattila kirikus, Novasolkka kirikus ja Kupanitsa kirikutes. 1937. aastal pärast jumalateenistust Moloskovitsas ta vahistati koos umbes saja koguduseliikmega. 

Moloskovitsa kirik suleti NSV Liidus 1938. aastal ja hävis Teises maailmasõjas.

## Koguduse vaimulikud<small></small>
*~1637–1656 Balthasar Franck,  saksa koguduse pastor
* 1661–1678 Georgius/Jöran Schroderus  (surn. 1678), Moloskovitsa pastor ja Lääne-Ingerimaa praost 1675–1678, 
*1663 Daniel Brockhausen, koguduse pastor
* 1678–1697 Engelbrecht Matthiae/Matthiæ  (surn. 1697), Moloskovitsa pastor ja Lääne-Ingerimaa praost 1688–1697, 
* 1697–1701 Baltasar Govinius (surn. 1701), Moloskovitsa pastor, 
* 1702–1703 Erik Holmenius  (surn. 1710), Moloskovitsa pastor, 
* 1724–1760 Reinhold von Holl  (surn 1760), Moloskovitsa, Novasolka ja Unaditsa pastor, 
* 1760–1765 Anders Nordström  (1715-1765), Moloskovitsa pastor, 
* 1765–1773 Henrik Hendelius (surn. 1773), Moloskovitsa pastor, 
* 1775–1791 Mikael Salmstein (1738–1791), Moloskovitsa pastor, 
* 1795–1819 Anders Berg  (1766–1819),  Moloskovitsa pastor, 
* 1846–1900 Carl Palander (1811–1900), Moloskovitsa pastor ja Lääne-Ingerimaa praost 1855–1900, 
* 1901–1911 Johan Edvard  Schwindt (1857–1911),  Moloskovitsa pastor, 
* 1912–1919 Georg Frithjof Slöör,  Moloskovitsa pastor, 
*1926–1931 Aleksanteri  Soittu (Soitu) (1887–), Moloskovitsa ja Kolppana kirikuõpetaja kt,
*1932–1935 Mikael (Mikko) Korpelainen (Karbelainen) (1873–), Moloskovitsa ja Tyrö kirikuõpetaja

## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, –100
*Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865., s. 75 & 17. Moloskowits. s. 146–147

## Välislingid
*Приход Moloskovitsa / Молосковицы, Белая церковь, www.inkeri.ru
Vöö ja Tee algatus

**Vöö ja Tee algatus** (ka **algatus "Üks Vöönd, Üks Tee"** (hiina keeles 一带一路, *Yīdài Yīlù*) või **Uus Siiditee**) on Hiina Rahvavabariigi riiklik ülemaailmne taristu- ja majandusarenguprojekt.

Plaani algatas Hiina Kommunistliku Partei peasekretär Xi Jinping aastal 2013 visiidil Kasahstani. Kavas on investeerida enam kui 150 riiki ja rahvusvahelisse organisatsiooni läbi kuue majanduskoridori maismaal ning 21. sajandi mere-siiditee. Vöö ja Tee algatus on Hiina välispoliitikas kesksel kohal ning peaks arendama rahvusvahelist kaubavahetust ja muutma Hiina rahvusvahelise poliitika juhtfiguuriks. 2025. aasta seisuga elab Vöö ja Tee algatuses osalevates maades ligi 75% kogu maailma rahvastikust ning üle 50% maailma SKT-st. Ekspertide hinnangul võib projekt ülemaailmset kaubandust palju edasi arendada ja olla eriti kasulik arengumaadele. Samas on viidatud probleemidele seoses keskkonnamõjude, inimõiguste, võlgade jm-ga.

## Vaata ka
* Aasia-Aafrika Kasvukoridor
* Aasia maanteevõrk
* Blue Dot Network
* Ülemaailmse taristu ja investeeringute partnerlus
* G7
* India – Lähis-Ida – Euroopa majanduskoridor
* Euraasia maasild
* Euraasia mandrisilla koridor
* Rahvusvaheline põhja-lõuna transpordikoridor
* Siiditee
* Hiina suurimate kaubanduspartnerite loend
* Trans-Aasia raudtee

## Viited

## Kirjandus
* 
* 

## Välislingid
* Koduleht
2025.–2026. aasta Iraani meeleavaldused

**2025.–2026. aasta Iraani meeleavaldused** algasid 28. detsembril 2025 valitsusega rahulolematuse ja majanduskriisi tõttu. Protestilainel on potentsiaali olla riigi suurim pärast 1979. aasta revolutsiooni.

Algsuses avaldati meelt hinnatõusu, kõrgete toiduhindade ja valuuta odavnemise vastu, kuid kiiresti kasvas meeleavaldus üldiseks režiimivastaseks liikumiseks. Esimesena hakkasid meelt avaldama Teherani Suure Basaari kaupmehed, pärast neid ka üliõpilased. Meeleavaldused laienesid suurlinnadest ka väiksematesse asulatesse, rahvas hüüdis valitsusvastaseid lööklauseid ning hävitas valitsuse ja revolutsioonilise kaardiväe sümboleid. Meeleavaldajatel küll ei olnud keskset juhtkonda, kuid 8. jaanuaril kutsus inimesi meelt avaldama kroonprints eksiilis Reza Pahlavi, sama tegi seitse Iraani Kurdistani erakonda. Paljud protestijad kutsusid kroonprintsi riiki naasma ning kroonprints teatas, et edasise riigikorra võiks otsustada rahvahääletusel. Iraani režiim süüdistas meeleavaldajate õhutamises Iisraeli ja Ameerika Ühendriike ja lülitas riigis välja interneti.

9. jaanuariks oli tänavatele tulnud miljoneid inimesi kõigis Iraani provintsides. Päev hiljem teatati, et julgeolekujõud on meeleavalduste mahasurumiseks kasutanud teravmoona ning et kahe päevaga on hukkunud vähemalt 2000 protestijat. Väidetavalt olid Teherani ja Shirazi haiglad täitunud haiglaravi vajavate meeleavaldajatega. Teravmoona kasutamist kinnitas ka Iraani välisministeerium. Julgeolekujõud pidasid ka tuhandeid meeleavaldajaid kinni.

Iraani ametlikel andmetel 11. jaanuarist 2006 oli tapetud 4500 meeleavaldajat ja 500 julgeolekutöötajat, Iraani arstidelt 18. jaanuaril saadud andmetel on hukkunud vähemalt 16 500 ja vigastada saanud 330 000 inimest. Teistel andmetel hukkus ainuüksi 8.-9. jaanuari veresauna käigus umbes 30 000 inimest.

## Vaata ka
* 2025. aasta Iraani sisekriis
* 2025.–2026. aasta Iraani riigieelarve
* Surmad Mahsa Amini meeleavalduste käigus
* Iraani energiakriis
* Iraani opositsioon
* Saghar Etemadi tapmine
* Poliitiline tagakiusamine Iraani Islamivabariigis
*‘Erfān Solţānī surmanuhtlus

## Viited
Patrick Dorgu

**Patrick Chinazaekpere Dorgu** (sündinud 26. oktoobril 2004 Kopenhaagenis) on Taani jalgpallur, kes mängib äärekaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Manchester United FC ja Taani jalgpallikoondises.
Amylostereum areolatum

***Amylostereum areolatum*** on pilvikulaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seen kasvab lamakuuskedel. Võrreldes samuti kuusel kasvava *[[Amylostereum chailletii]]*ga on see kahekihiline ja omab lillasid toone. Seen vigastamisel vereva nahkise moodi punaseks ei värvu.

## Välislingid
*
Krabijooksur

**Krabijooksur** (*Dromas ardeola*) on krabijooksurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Krabijooksur on 38 cm pikk. Tiibade siruulatus on 74 cm. Tiiva pikkus on 200–226 mm, noorlindudel 191–219 mm. Nokk on 41–64 mm pikk, jookse 84–102 mm, saba 62–70 mm. Kaalub 230–325 g.

Sulestik on peamiselt valge. Tavaliselt on silma ees ja taga must täpp ning kiiru tagaosal mustad triibud, kuid leidub isendeid, kelle pea on üleni valge. Selg, pealtiiva suured kattesuled ja hoosuled on mustad. Õlasuled ja saba on valged või hallid. Nokk on must. Jalad on helehallid või hallikassinised. Silmad on pruunid.

Noorlinnu selg on tumehall. Saba on tumedam kui täiskasvanul. Tiibade väiksed ja keskmised kattesuled ning õlasuled on helehallid.

Udusulis pojad on helehallid.

## Levik
Pesitsevad Pärsia lahe ja Punase mere ääres. Talvitavad Ida-Aafrikas, Madagaskaril, Indias, Sri Lankal ja Andamani saartel.

Elavad rannikul ja saartel. Eelistavad liivarandu.

## Toitumine
Toituvad krabidest ja teistest koorikloomadest, limustest, ussidest ning teistest selgrootutuest. Iraagis söövad ka mudahüpikuid.

Peamiselt öise ja videvikulise eluviisiga. Toituvad parvedes. Otsivad toitu madalast veest ja veepinnalt, vahel ka liivast.

## Pesitsemine
Krabijooksurid pesitsevad kolooniates. Koloonias võib olla kuni 1500 lindu, kuid enamik kolooniaid on palju väiksemad. Pesitsevad urgudes. Urg on 1–2,5 m pikk ja 20 cm lai. Pesitsuskamber asub umbes 50 cm sügavusel maa all. Võivad kasutada sama urgu järgmine aasta uuesti ja kaevata seda suuremaks.

Pesitsevad aprillist juulini. Kurnas on üks valge muna mõõtmetega 60–65 × 43–47 mm. Muna kaalub 45 g. Haudevältus on 32–33 päeva. Kuna päikesekiirgus hoiab pesa soojana, ei pea vanalinnud pidevalt ise hauduma ja võivad pesast lahkuda kuni 58 tunniks. Erinevalt teistest kahlajatest, on krabijooksuri pojad pesahoidjad.

## Viited

## Välislingid
Krabijooksur (perekond)

**Krabijooksur** (*Dromas*) on krabijooksurlaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Perekonna ainus liik on krabijooksur (*Dromas ardeola*).

## Viited
Krabijooksurlased

**Krabijooksurlased** (*Dromadidae*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv lindude sugukond.

Sugukonda kuulub perekond krabijooksur (*Dromas*), mille ainus liik on krabijooksur (*Dromas ardeola*).

## Viited
Jakob Koppel

**Jakob Koppel** (3. veebruar (vkj 22. jaanuar) 1897 Aidu vald – august 1941 Soome laht) oli Eesti NSV kohaliku võimu tegelane.

Ta sündis ehitustöölise peres. 1910. aastal lõpetas ta kolme aastaga Aidu vallakooli. Ta osales esimeses maailmasõjas (ülendati nooremallohvitseriks) ja Vabadussõjas. Mais 1920 alandati reameheks puskariajamise eest.

Aastatel 1920–1930 töötas ta nahatöölisena Viljandis ja Tallinnas. 1930. aastatel tegutses eraettevõtjana Viljandis, töötas kingsepana, aastatel 1939–1940 oli töödejuhataja jalatsivalmistamise artellis Täht.

Aastatel 1927–1929 kuulus Koppel Eesti Sotsiaaldemokraatlikku Tööliste Parteisse ja 1937–1940 oli ta Eestimaa Kommunistliku Partei liikmekandidaat. Juunipöörde järel sai Koppelist artelli Täht juhataja. Augustis 1940 võeti ta EKP liikmeks.

Koppel määrati linnavalitsuse liikmeks 12. septembril 1940. Sama aasta detsembri lõpul sai temast Viljandi linnapea kohusetäitja. Kui 17. jaanuaril 1941 Eestis nimetati linnavalitsused ümber linna täitevkomiteedeks (Viljandi Linna TSN Täitevkomitee), siis kutsus ta end ise "linnapea asemikuks täitevkomitee ülesannetes". Seda ametit pidas ta kuni 12. veebruarini, mil ta võeti linna raha seadusevastaselt kasutamise eest ametist maha.

Suvesõjas kuulus Koppel alates 27. juulist 1941 hävituspataljoni, kus temast sai pataljoniülema autojuht.

## Hukkumine
Ta lahkus 1941. aasta augusti lõpus Tallinnast ühe evakuatsioonilaevaga Leningradi suunas. Laev, millel viibis Koppel, sõitis kas meremiini otsa või sai Saksa pommitaja tabamuse. Kõik laeva pardal olnud hukkusid.

## Tunnustus
*1930 – Läti Vabariigi iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal

## Viited
Laurent Cassegrain

**Laurent Cassegrain** (u 1629, Chartres – 1. september 1693) oli prantsuse katoliku preester ja kooliõpetaja, kes leiutas ühe peegelteleskoobi optilise lahenduse.

1672. aastal avaldati prantsuse teadusajakirjas "Recueil des mémoires et conférences concernant les arts et les sciences" tema peegelteleskoobi optiline lahendus, mis koosneb paraboolsest nõgusast peapeeglist ja hüperboolsest kumerast sekundaarpeeglist. Nii Isaac Newton kui ka Christiaan Huygens kritiseerisid Cassegraini optilist süsteemi. Ei ole teada kas Cassegrain ühtegi teleskoopi valmistas. Teadaolevalt esimese Cassegraini optilise süsteemiga teleskoobi valmistas John Hadley (1682–1744).

## Vaata ka
* Teleskoop

## Viited
Sisko Istanmäki

**Aino Sisko Istanmäki** (16. november 1927 Laihia vald – 12. jaanuar 2026 Alavus) oli soome kirjanik.

Eesti keeles on ilmunud tema menuromaan "Liiga paks, et olla liblikas" (Virgela, 1998; tõlkija Katrin Reimus). Romaani põhjal valmis 1998. aastal Heidi Köngäse lavastatud telefilm, mille peaosas mängis Kaarina Hazard.

Sisko Istanmäki suri 98-aastaselt.

## Teoseid
* "Helmi Vilponen ruusutarhassa" (1969)
* "Väki ja valta" (1971)
* "Niin paljon parempi mies" (1991)
* "Liian paksu perhoseksi" (1995)
* "Viimeiset mitalit" (1997)
* "Peili" (2000)
* "Sisarteni elämät" (2004)
* "Yöntähti" (2008)

## Viited

## Välislingid

*
Olev Muska

**Olev Muska** (sündinud 1953 Austraalias) on Austraalias sündinud eesti päritolu helilooja, muusik ja multimeediakunstnik. Teda peetakse üheks varaseks elektroonilise eesti rahvamuusika ehk folktroonika teerajajaks. Tema looming ühendab eesti rahvamuusika motiive varase süntesaatorimuusika ja eksperimentaalse helikeelega.

## Elulugu
Olev Muska sündis ja kasvas Austraalias väliseesti peres. Tema loominguline kujunemine toimus väljaspool Nõukogude Eestit, kuid side eesti kultuuripärandi ja rahvamuusikaga on olnud keskne kogu tema loomingus. Lisaks muusikale on Muska tegutsenud ka visuaalkunsti ja filmi vallas.

## Looming
Muska looming põhineb eesti rahvalauludel ja -tantsudel, mida ta töötles elektrooniliste instrumentide abil juba 1970. aastate lõpus. Tema muusikale on iseloomulik:
* varajaste süntesaatorite ja rütmimasinate kasutamine;
* minimalistlik ja kordusel põhinev vorm;
* rahvamuusika motiivide nihestatud ja hüpnootiline käsitlus.

## Diskograafia

### Stuudioalbumid ja kogumikud
* 1985 – *Old Estonian Waltzes*, Estoterix
* 2018 – *Laulik-elektroonik – Explorations in Estonian Electronic Folk Music – The First Years, 1979–1983*, Frotee
* 2022 – *Estonian Notes – Ukraine Emergency Appeal*
* 2025 – *New Estonian Waltzes*, Glitch Please

### Singlid ja EP-d
* 1980 – *Tuljak!*
** A-pool: „Tuljak!“
** B-pool: „Sõit Põhja“

### Lood kogumikel
* *Antipodean Anomalies* (pala „Karjapoisi Lugu“), Left Ear Records, 2020
* *TERE* (pala „Tere“), Glitch Please, 2025
* *GLITCH PLEASE: 2025* (pala „Saaremaa“), Glitch Please, 2025

## Suvetuur „Sõit Põhja“
2025. aastal toimus Olev Muskal Eestis ja Lätis suvetuur pealkirjaga **„Sõit Põhja“**, mis on nimetatud tema 1980. aasta singli *Tuljak!* B-poole loo järgi. Tuur ühendas live-esinemisi ja vinüülkuulamisõhtuid.

### Tuuri kava
* 10.07 – Terminal, Tallinn
* 12.07 – KiKuMu, Jäneda
* 17.07 – I Land Sound, Orissaare
* 18.07 – LaRes Baltic Tribal Gathering, Kuldīga
* 19.07 – Wonderland, Pāvilosta
* 22.07 – Vinüülide kuulamise õhtu, HALL, Tallinn
* 24.07 – Vinüülide kuulamise õhtu, MYRA, Viljandi
* 26.07 – MYRA, Viljandi
* 28.07 – Kihnu Muuseum
* 02.08 – Mooste Elohelü
* 03.08 – Kullaaugu festival, Ahja
* 06.08 – Päikeseloojangu festival, Kabli
* 07.08 – Tormis Kõrveaial
* 08.08 – HALL, Tallinn
* 09.08 – Kõu festival, Vana-Roosa
* 17.08 – Dark Side of the Moon, Tallinn
* 21.08 – Kultuuriklubi Tempel, Pärnu
* 22.08 – HALL, Tallinn
* 23.08 – Armastuse Saal, Tartu
* 24.08 – Cabaret Volta, Tallinn

## Viited
Ueli Kestenholz

**Ueli Kestenholz** (10. mai 1975 Thun – 11. jaanuar 2026 Sion) oli Šveitsi lumelaudur.

1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos võitis ta pronksmedali lumelauasõidu suurslaalomis. Need olid esimesed olümpiamängud, kus lumelauasport kuulus olümpiamängude kavva.

Kestenholz oli edukas ka maailmameistrivõistlustel, olles maailmameister aastatel 2000 ja 2001. Lisaks võitis ta kahel korral Winter X Games'i boardercross’i võistluse, 2003. ja 2004. aastal.

Ueli Kestenholz suri 2026. aastal Šveitsis Valais' kantonis toimunud laviiniõnnetuse tagajärjel.

## Viited

## Välislingid
Unistuste tappev kasvamine

**"Unistuste tappev kasvamine"** on Mehis Heinsaare 2016. aastal ilmunud proosakogumik, mis sisaldab 14 jutustust ajavahemikust 2009–2015.

## Jutud kogumikus
* "Mees, kes ei teinud mitte midagi" (2011)
* "Kuu teine külg" (2009)
* "Aabel Vikerpuu, õnnelik surija" (2010)
* "Kingade elu" (2013)
* "Ülejäänud elu õnnenatuke" (2009)
* "Puhkehetkel" (2009)
* "Sinine mets" (2010)
* "Unistuste tappev kasvamine" (2011)
* "Muinasjutt ohtlikust kohvitassist" (2015)
* "Kui öökull huikab meid" (2015)
* "Juhtum Haeskas" (2015)
* "Surm jäämägede vahel" (2014)
* "Kuningas" (2014)
* "Hiiglasuur lakkamatu mõte" (2014)

## Retseptsioon

## Tunnustus
*2010 – Friedebert Tuglase novelliauhind – "Puhkehetkel"
*2016 – Kultuurkapitali proosaauhinna nominatsioon

## Viited
Lõuna-Korea president

:*Loendi kohta vaata artiklit [[Lõuna-Korea presidentide loend]].*

**Korea Vabariigi president** (korea keeles 대한민국 대통령) on Lõuna-Korea riigipea ja valitsusjuht. President juhib riigi täidesaatvat võimu ning on sõjaväe ülemjuhataja.

Lõuna-Korea president valitakse alates aastast 1987 otsevalimised, enne seda 16 aastat võimul olnud autoritaarse režiimi ajal valiti president esindusdemokraatia korras. Ametiaeg kestab 5 aastat ning üks isik üle ühe ametiaja ametis olla ei saa. Kui president ei saa oma kohuseid täita valitakse 60 päeva jooksul uus president, seni on presidendi kohusetäitja peaminister või mõni muu minister. Presidenti ei saa kriminaalvastutusele võtta, välja arvatud riigipöörde korraldamise või riigireetmise eest.

Alates 2025. aastast on Lõuna-Korea president Korea Demokraatliku Partei liige Lee Jae Myung.

## Vaata ka
* 2025. aasta Lõuna-Korea presidendivalimised
* Lõuna-Korea esileedi
* Põhja-Korea kõrgeim juht
* Lõuna-Korea presidentide loend
* Lõuna-Korea presidentide loend ametiaja pikkuse järgi
* Lõuna-Korea presidendivalimised
* Lõuna-Korea asepresident

## Välislingid
* Koduleht
Tegevteenistus

**Tegevteenistus** on kaitseväekohustuslase vabatahtlik teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal.

## Tegevteenistus Eestis

## Viited
Appassionato

***Appassionato*** on muusikatermin, mis näitab noodis, kuidas muusikat mängida, ning tähendab *<nowiki/>'kirglikult'.* Tsitaatsõnana on sellele sünonüümiks *passionato.*
Eduard Aaso

**Eduard Fromhold Aaso** (18. juuni (vkj 6. juuni) 1885 Unukse – 15. august 1972) oli Eesti NSV kohaliku võimu tegelane.

Ta sündis töölise perekonnas. Lõpetas õhtukeskooli. Aastatel 1936–1939 oli ta Kohtla-Järvel ja Kiviõlis põlevkivikaevurite kümnik ning 1939–1940 Aseri Sadamas riigiehitustrustis artelli vanem. 1940. aastal oli ta lühikest aega miilits Rakveres.  

Aastatel 1941–1944 töötas Aaso Nõukogude Liidu tagalas. Õppis lühikest aega partei õhtukoolis. Oktoobrist 1944 kuni märtsini 1945 oli Viljandi Maakonna TSN Täitevkomitee esimehe asetäitja (esimees oli tol perioodil Elfriede Piip). 6. juulil 1945 määrati Aaso Augustin Punga asemel Viljandi Linna TSN Täitevkomitee esimeheks. Ametist vabastati ta 1946. aastal. Samal aastal astus ta ÜK(b)P liikmeks.

Ta suri 1972. aastal ja maeti Viljandi Metsakalmistule.

## Viited
Tuppnokk

**Tuppnokk** (*Chionis*) on tuppnoklaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Perekonda kuulub kaks liiki:
*ida-tuppnokk (*Chionis minor*)
*lääne-tuppnokk (*Chionis albus*)

## Viited
Tuppnoklased

**Tuppnoklased** (*Chionidae*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv lindude sugukond.

Sugukonna ainus perekond on tuppnokk (*Chionis*).

Tuppnokkade lähimad sugulased on tulemaa tüllid.

## Viited
Spankkova kihelkond

**Spankkova kihelkond** oli  ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal.

Kihelkonna 1. luteriusu Tääkeli kirik ehitati juba 17. sajandil ning asus Tääkeli külas, Spankkova viimane aastatel 1827–1833 ehitatud Maarja kirik asus Spankkovas (vene k. Špankovo) külas.

Algne asutatud Tääkeli kihelkond, mille keskuseks oli Tääkeli (rootsi k. Deglina, vene k. Djagilino, Tjaglino) moodustati 1640 Rootsi suurvõimu ajastul  Rootsi Ingeris, Ingerimaa kubermangu Koporje läänis.  

Aastatel 1710–1748 oli Koprina, Kolppana ja Spankkova kihelkondadel ühine kogudus. 1731. aastal viidi Tääkeli kirik üle Spankkova külla, ja kihelkonnakogudus sai nimetuse Spankkova (vene k. Spankkova, rootsi k. Spankko, soome k. Spankkovan luterilainen seurakunta). 

Venemaa keisririigi ajal kuulus Spankkova kirikukihelkond Lääne-Ingerimaa praostkonda,  Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Peterburi konsistooriumiringkonnas ning Peterburi kubermangu Peterburi ja Tsarskoje Selo maakondadesse. 

1859. aastal kuulus Spankkova–Kolppana kogudusse 1 485/3 657 inimest, 1917. aastal 3 161 inimest.

## Kihelkonna külad
Inkere kirikukihelkonda kuulusid Ingeri külad:  Ahokylä; Hinkkala; Hintikkala; Holopitsa; Honkala; Hylkysi; Ilkkinä; Kaletino; Karstala; Korpisalo (Uusikylä); Kuntumäki, Kunttula; Kurkovitsa; Lorvila; Luiskenitsa; Luumitsa; Miikkinä; Peresnova, Koivula; Pien Karstala; Pienhovi; Pieni Pornitsa, Vilhosi; Pieni Sääskelä; Piesala; Pitkälä; Pornitsa, Suuri Pornitsa; Räähkälä; Raakelitsa; Repola; Ronila; Säämälä; Saaritsa, Zaretšje; Sääskelä; Savonkylä, Kastinan Pöllä; Seppälä; Sikoniemi; Smolkkova; Sornua; Spankkova; Tääkeli; Tarovitsa; Tillitsa; Toivari; Tuonitsa; Tupitsa; Uusi Hinkkala; Uusi Holopitsa; Vanha Holopitsa; Vanha Staarosta; Vereppi; Vetkala; Vironkylä; Voiskovitsa.

## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, –98
*Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865. s. 144, 15. Spankko och Kolppino.
## Välislingid
*Spankkovan seurakunnan arkisto 1721-1942, Digihakemisto
Adolf Mannermaa

**Adolf Mannermaa** (kuni 1921 **Adolf Moses**; 19. juuni (vkj 6. juuni) 1904 Viljandi – 24. mai 1964) oli Eesti NSV kohaliku võimu tegelane.

Ta sündis kooliõpetaja perekonnas. 1926. aastal lõpetas ta Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi ja 1938. aastal eksternina Tallinna Tehnikumi keskastme arhitektina.

Aastatel 1930–1939 töötas ta Viljandi maavalitsuse juures ajutise  tehnilise tööjõuna sildade, maanteede ja hoonete projektide joonestamisel, samuti ka välitööde maanteede sihiajamisel kui ka maanteede ja sildade ehitusel ehituskümnikuna. 1939. aastal määrati ta Põllutöökoja ehituskonsulendiks Viljandimaale.

Ta valiti 1934. aasta jaanuaris Vabadussõjalaste Rahvaliikumise nimekirjas Viljandi linna volikokku, kuid sama aasta märtsis arvati kohtu- ja siseministri Johan Mülleri otsusega koos 11 vapside esindajaga volikogust välja.  

Varsti pärast juunipööret 30. juunil 1940 vabastati siseministri käskkirjaga Viljandi linnapea kohalt Albert Vilms ja tema asemele määrati Mannermaa. Ameti ülevõtmine toimus 1. augustil. Linnapeaks jäi ta 1940. aasta lõpuni, mil ta ametist maha võeti.
 
Juuniküüditamise käigus deporteeriti Mannermaa perekond Siberisse. Ta ise arreteeriti 14. juunil 1941 ja talle mõisteti 8 aastat vangilaagrit. Aastatel 1949–1957 oli ta asumisel Dudinkas. 1957. aastal naasis ta Viljandisse.

## Viited
AFEKT

**AFEKT** on Eesti muusikafestival, mis loeb oma järjepidevust 2002. aastast. Festival sündis Tartu Jaani kiriku päevade egiidi all ja seoses kiriku taastamisega.

* 2002–2009 oli nimeks **Eesti Noorte Heliloojate Festival**.
* 2010–2014 Eesti Heliloojate Festival.
* 2015 Rahvusvaheline nüüdismuusika festival Eesti Heliloojate Festival.
* Alates 2016 **Rahvusvaheline nüüdismuusikafestival AFEKT**. 

Festivali kunstiline juht on üsna algusest peale Monika Mattiesen. 2025. aasta sügisel toimus festival 24. korda.

Festivalil on iga kord mingi kindel teema ja/või peahelilooja(d):
* 2016: "Visuaal ja muusika", peaheliloojad Georg Friedrich Haas ja Toivo Tulev  
* 2017: esmakordselt Eestis kõlasid Pierre Boulezi ja Gérard Griesey sümfoonilised teosed; Helena Tulve ja Michael Finnissy
* 2018: festivalil viibisid peahelilooja Helmut Lachenmann ja helilooja Rebecca Saunders
* 2019: fookuses oli kaks heliloojate paari: Toshio Hosokawa (viibis festivalil kohal) ja Märt-Matis Lill ning Mark Barden ja Rebecca Saunders
* 2020: seoses kovidiga toimus festivali miniversioon miniAFEKT
* 2021: festivalide AFEKT, Donaueschinger Musiktage ja rainy days ühistellimusel tuli esiettekandele festivali peahelilooja Enno Poppe "Hirn"
* 2022: "Laiendatud hääled, sotsiaalpoliitilised sõnumid" / "Extended Voices, Sociopolitical Issues", peaheliloojad Chaya Czernowin (esiettekandele tuli tema "ATARA"), Malin Bång (kõlas tema "splinters of ebullient rebellion") ja Jüri Reinvere (kõlas tema "Norilsk. Taevased nartsissid")
* 2023: "Piiririik" / "Border State", kesksed heliloojad Helena Tulve, Jānis Petraškevičs ja György Ligeti
* 2024: "Muusikateater" / "Music Theatre", peaheliloojad Arnold Schönberg (tähistati tema 150. sünniaastapäeva) ja Luigi Nono (tähistati tema 100. sünniaastapäeva)
* 2025: "kaks tunnet" / "zwei gefühle" – tähistati Arvo Pärdi ja Helmut Lachenmanni 90 aasta juubelit ning Luciano Berio ja Pierre Boulezi 100. sünniaastapäeva

## Viited
Frosch

**Frosch** on perekonnanimi (tähendus saksa keeles *konn*).

Eesti talupoegadele on seda perekonnanime pandud Navesti mõisavallas Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal ja Triigi mõisavallas Kose kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aasmäe, Hiiemäe, Kase, Kasenurm, Kullas, Maasikmäe, Raid, Raja, Raudleht, Roht, Rohtla, Roo, Roosaar, Saluorg ja Sambla. 2026. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Frosch Eestis alla viiel mehel ja 14 naisel.

*Ants Frosch (sündinud 1959), Eesti diplomaat ja poliitik
Kullas

**Kullas** on eesti perekonnanimi.

Seda perekonnanime on nimede eestistamisel määratud uueks perekonnanimeks isikuile, kelle senine perekonnanimi oli Brenner, Frosch, Glasberg, Kõuts, Kröönkvist, Kusma ja Kusmin. 2026. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kullas Eestis 18 mehel ja 30 naisel.

*Harri Kullas (sündinud 1992), eesti-soome motokrossisõitja
‘Erfān Solţānī surmanuhtlus

**‘Erfān Solţānī** (pärsia keeles عرفان سلطانی) on Iraani meeleavaldaja, kes peeti 2025.–2026. aasta Iraani meeleavalduste ajal kinni ning kellele määrati surmanuhtlus. 26-aastane Solţānī arreteeriti 8. jaanuaril 2026 ning ta mõisteti süüdi Jumala vastu sõja pidamises (pärsia keeles *moḩārebeh*), mille eest on ette nähtud surmanuhtlus (vt Surmanuhtlus Iraanis). Tema poomise kuupäevaks määrati 14. jaanuar, inimõigusorganisatsioonide sõnul ei pakutud talle advokaati ning tema kohtuprotsess oli ebaaus.

Soltani oli esimene meeleavaldaja, kellele 2025. aasta lõpus lahvatanud meeleavalduste pärast surmanuhtlus määrati. Iraani võimud reageerisid meeleavaldustele karmilt, internet lülitati välja ja mahasurumise käigus hukkus tuhandeid inimesi.

## Viited
Pall (perekonnanimi)

**Pall** on eesti perekonnanimi.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pall 239 inimesel: 113 mehel ja 126 naisel. Perekonnanimede levikult on Pall meeste puhul 678. kohal ja naiste puhul 657. kohal. Perekonnanimi Pall on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 15,31.

## Nime kandjaid

*Andreas Pall, eesti laulja, kitarrist ja muusikaprodutsent (1998–)
*Imre Pall, eesti informaatikateadlane (1951–)
*Peeter Pall eesti mikrobioloog (1965–)
*Tiina Pall, eesti õpetaja ja koolijuht (1961–) 
*Uuno Pall, eesti tehnikateadlane (1935–2008)
*Valdek Pall, eesti keeleteadlane (1927–2013)

## Viited
Špankovo

**Špankovo** (vene k. *Шпаньково*, soome k. Spankkova) on küla Gattšina linnaasunduses, Gattšina rajoonis Leningradi oblastis Venemaa Föderatsioonis.

1731. aastast asus Spankkovas, Spankkova kihelkonnakirik ja Spankkova kihelkonna keskus. Aastatel 1827–1833 ehitati uus Spankkova kirik, mis on tänaseks varemetes.
Mart (perekonnanimi)

**Mart** on perekonnanimi.

Eestis on seda perekonnanime pandud Paatsalu mõisavallas Hanila kihelkonnas Läänemaal. Seisuga 1. jaanuaril 2026 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Caroline Mart (sündinud 1960), Luksemburgi ajakirjanik
*Léon Mart (1914–1984), Luksemburgi jalgpallur
*Marcel Mart (1927–2019), Luksemburgi ajakirjanik ja poliitik
*René Mart (1925–1990), Luksemburgi kaupmees ja poliitik
Koprina kihelkond

**Koprina kihelkond** oli  ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal.

Kihelkonnakirik, Koprina Katariina kirik  asus 	Koprina (vene k. Kobrino) külas. 

Koprina (rootsi k. Koprina) kihelkond moodustati Rootsi suurvõimu ajastul  Rootsi Ingeris kubermangus Koporje lääni Sviridskoj pogostis. Aastatel 1710–1748 oli Koprina, Kolppana ja Spankkova kihelkondadel ühine kogudus. 

Kirikukihelkond kuulus Lääne-Ingerimaa praostkonda,  Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Peterburi konsistooriumiringkonnas ja asus Venemaa keisririigi ajal Peterburi kubermangu Tsarskoje Selo maakonnas. 

1865. aastal kuulus Koprina kihelkonnakogudusse 3 156/3 192 inimest, 1917. aastal 6 226 inimest.

## Kihelkonna külad
Inkere kirikukihelkonda kuulusid Ingeri külad: Hännisi, Hovinmäki, Hynnisen Siiverska, Jänikselä, Kankaanauti, Koprina, Korkka, Korpisaro, Koussula, Läsämäki, Lätä, Lopitsa, Menkkova, Mesina, Miina, Myllykylä, Orinansavota (Družnaja Gorka), Petrovskoje, Pieni Isero, Pieni Lätä, Pieni Vopsi, Piisinä, Polssova, Porissova, Riepitsa, Ruunala, Saamusti, Saapru, Saasevi, Suuri Iisaro, Tihkovitsa, Uusi Pokosti, Uustia, Valasniekka, Vanha Pokosti, Varpaan Siiverska, Viiritsa, Virkkilä, Vuiri

## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, –97
*Matthias Akiander.  Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865.,  14. Koprina. s. 143–144
## Välislingid
*Koprinan seurakunnan arkisto 1907-1939, Digihakemisto
Kolppana kihelkond

**Kolppana kihelkond** oli  ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal.

Kihelkonnakirik, Kolppana Peeter-Pauli kirik (1802)  asus Kolppana (vene k. Kolpanõ) külas. 

Kihelkond moodustati Rootsi suurvõimu ajastul  Rootsi Ingeris kubermangus 1640. aastal. Aastatel 1710–1748 oli Koprina, Kolppana ja Spankkova kihelkondadel ühine kogudus, 1753. aastast  Kolppana–Spankkova kogudus.

Venemaa keisririigi ajal kuulus Koprina kihelkond Peterburi kubermangu Peterburi ja Tsarskoje Selo maakonda. 

Kirikukihelkond kuulus Lääne-Ingerimaa praostkonda,  Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Peterburi konsistooriumiringkonnas.

1917. aastal  kuulus Koprina kihelkonnakogudusse 2 544 inimest.

## Kihelkonna külad
Kolppana kirikukihelkonda kuulusid Ingeri külad:  Ala-Sakoska, Himasi, Kivijärvi, Kurema, Lätinä, Pieni Hatsina, Pieni Kolppana, Pieni Paaritsa, Räpisi, Salusi, Sernitsa, Suuri Kolppana, Suuri Paaritsa, Uusi Sernitsa, Vaijala, Vakkala, Vopsi, Ylä-Sakoska.

## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, 
*Matthias Akiander.  Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865.,  14. Koprina. s. 144
## Välislingid
*Kolppanan seurakunnan arkisto 1771-1940, Digihakemisto
Seljarohi

**Seljarohi** (*Mercurialis*) on taimede perekond piimalilleliste sugukonnast.

## Liike
**Mercurialis annua* – üheaastane seljarohi
**Mercurialis perennis* – püsik-seljarohi

## Välislingid
*
Giórgos Vasileíou

**Giórgos Vasos Vasileíou** (kreeka keeles Γιώργος Βάσος Βασιλείου; 20. mai 1931 Famagusta – 13. jaanuar 2026 Nikosia) oli Küprose poliitik ja riigimees, Küprose Vabariigi president aastatel 1988–1993.

Vasileíou omandas hariduse välismaal ning töötas enne poliitikasse siirdumist ettevõtluse ja majanduse valdkonnas. Poliitikasse tuli ta sõltumatu kandidaadina, saades 1988. aasta presidendivalimistel toetuse eeskätt vasaktsentristlikelt jõududelt, sealhulgas Küprose Töötajate Progressiivselt Parteilt (AKEL).

Presidendina keskendus Vasileíou Küprose majanduse moderniseerimisele, haldusreformidele ja riigi rahvusvahelise positsiooni tugevdamisele. Tema ametiajal alustati Küprose Ülikooli rajamist ning tehti olulisi samme riigi Euroopa Liiduga liitumise suunas. Samuti püüdis ta edendada läbirääkimisi Küprose kreeka ja türgi kogukondade vahel, et leida lahendus Küprose poliitilisele konfliktile (nn Küprose probleem).

Pärast presidendiaja lõppu 1993. aastal jäi Vasileíou aktiivseks avalikus elus. Ta asutas uue poliitilise liikumise ning tegutses aastatel 1998–2003 Küprose peamise esindajana Euroopa Liiduga peetavatel ühinemisläbirääkimistel, mis viisid Küprose liitumiseni Euroopa Liiduga 2004. aastal.

Giórgos Vasileíou suri 13. jaanuaril 2026 Nikosias 94-aastaselt. Teda peetakse üheks olulisemaks Küprose poliitikuks 20. sajandi lõpul ja 21. sajandi alguses, eeskätt tema rolli tõttu riigi moderniseerimisel ja Euroopa Liiduga liitumise ettevalmistamisel.

Vasileíou abikaasa oli Androúlla Vasileíou, Küprose ja Euroopa Liidu poliitik, kes oli aastatel 2008–2010 Euroopa Komisjoni tervisevolinik ning 2010–2014 Euroopa Komisjoni hariduse, kultuuri, mitmekeelsuse ja noortevolinik, kuuludes Euroopa Komisjoni kõrgemasse juhtkonda. Neil on kaks tütart ja poeg.

## Viited
Kaprio kihelkond

**Kaprio kihelkond** oli  ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal.

Kihelkonnakirik, Kaprio kirik (1766)  asus Novasolkka (vene k. Novosjolka külas). 
Kaprio (rootsi k. Koporje) kihelkond moodustati Rootsi suurvõimu ajastul Vadjamaal Rootsi Ingeris 1585/1590. aastal ning Rootsi valitsusajal oli Koporje lääni Ida-Kargali pogosti alade ja Koporje linnuse kogudusel kabelid  Hevaa kihelkonnas Ojankyläs ja Klopitsa kihelkonnas.

Venemaa keisririigis liideti Kaprioga  Soikkola kihelkonnakogudus, mis iseseisvus 1740 oma kiriku ehitamisega.

Kirikukihelkond  (Kaprion seurakunta) kuulus Lääne-Ingerimaa praostkonda,  Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Peterburi konsistooriumiringkonnas. Venemaa keisririigi ajal kuulus Kaprio kihelkond Peterburi kubermangu Koporje ja hiljem Jamburgi ja Peterhofi maakonnas. 

1859. aastal kuulus Kaprio kihelkonnakogudusse 1 308 inimest, 1865. aastal 1 384 inimest, 1917. aastal 1 830 inimest.

## Kihelkonna külad
Kaprio kirikukihelkonda kuulusid Ingeri külad: Ala-Luzki, Anelia, Harjavalta, Harmaala, Hatapusa, Hevaa, Hirsikontu, Huurola, Ikäpäivösi, Ilmola, Inkere, Jyrjövä, Kangaspää, Kaprio, Keski-Luzki, Keski-Raikkova, Kirnu, Klavoritsa, Klimatina, Kolokka, Kopanetsa, Koskenkylä, Koslova, Lasuna, Lentiisi, Lomoha, Maklakkova, Miinala, Muiskula, Murto, Nakkova, Novasolkka, Nurmisto, Ojankylä (Ojuve), Pankkala, Peräkylä, Pieni Kaporkka, Pieni Raikkova, Pulkkova, Rakopesä, Ratussova, Ruitsa, Rukkulitsa, Savolssina, Seikkinä, Siesta, Sirkkova, Suuri Kaporkka, Suuri Raikkova, Syrjä, Tolkki, Tönttölä, Uusikylä, Uusi Vääskylä, Vääskylä, Varpaala, Vepsä, Vornaisi, Voronina

## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, –102
*Matthias Akiander.  Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865.,  14. Koprina. s. 148–149
Peep Audova

**Peep Audova** (sündinud 2. septembril 1943 Valgas) on eesti vaimulik.

Peep Audova on sündinud kirikuõpetaja Jaan Audova (1901–1992) peres.

Õpingud: 1951–1952 Otepää keskkool, 1952–1961 Valga I keskkool, 1961–1967 EELK Usuteaduse Instituut. Juba teoloogiaõpingute ajal alustas Peep Audova ka tööd kirikus, olles aastatel 1964–1965 Misso koguduse jutlustajaks.

Ordineeritud 2. veebruaril 1966.

Teeninud Kuressaare Laurentsiuse, Kaarma Peeter-Pauli (surnutepühast vana-aastaõhtuni 1965; esimene töö lõppes sõnavahetusega kohaliku, tolleaegse Kingissepa rajooni julgeolekuülemaga, mille järel Peep Audova tööluba tühistati), Äksi Andrease (1966), Petseri Peetri (1967–1983; sellest ajast mäletab ta, et Petseri kogudus oli tõeline eestluse kants), Räpina Miikaeli (1974–1977) ja Valga (1977–2006) kogudust. Hooldajaõpetajana on Peep Audova teeninud Rõngu Mihkli (1985–1986), Sangaste Püha Andrease ja Laatre Püha Laurentsiuse (1986–1990) kogudust.

EELK Usuteaduse Instituudi süstemaatilise teoloogia õppejõud 1992–1996, Valga praostkonna praost 1995–2003, konsistooriumi assessor 1992–2001, Valga linnavolikogu liige 1993–2001.

Alates 2006. aastast emerituuris.

## Tunnustus
* EELK Teeneteristi II järk (2006)
* Valgetähe IV klassi teenetemärk (2006)
* Valga linna aukodanik (2006)

## Isiklikku
1965. aastast abielus Hele Audovaga. Nendel on tütar Iris ja poeg Tiit-Uku.

## Viited
Nikki Glaser

**Nikki Rene Glaser** (sündinud 1. juunil 1984) on Ameerika Ühendriikide püstijalakoomik ja näitleja. Ta on juhtinud arvukalt auhinnagalasid ning teinud kaasa mitmes röstis. Ta on juhtinud vestlussaadet "Not Safe with Nikki Glaser", mis esilinastus 2016. aastal Comedy Centralis. Ta osales 2022. aasta tõsielusaates "Welcome Home Nikki Glaser?", mis oli eetris telekanalis E!. Ta on juhtinud tõsielusaateid "Blind Date" (2019), "FBoy Island" (2021–2023) ja "Lovers and Liars". Ta juhtis ka 2025. ja 2026. aasta Kuldgloobuse auhinnagalat, olles sellega Kuldgloobuse ajaloo esimene naisõhtujuht, kes juhib galat üksinda.

Ta on mänginud komöödiates "Trainwreck" (2015) ja "I Feel Pretty" (2018) ning teinud kaasa saadetes "Inside Amy Schumer" ja "A.P. Bio". Ta on osalenud võistlussaadetes "Dancing with the Stars" (2018) ja "The Masked Singer" (2022). Ta on osalenud ka Rob Lowe’i, Bruce Willise, Alec Baldwini ja Tom Brady röstides. Ta on pälvinud nominatsioone Critics' Choice televisiooniauhindadelt, Kuldgloobuse, Grammy ja Primetime Emmy auhindadelt.

## Viited


## Välislingid

* 
* Ametlik veebileht
Üks võitlus teise järel

"**Üks võitlus teise järel**" on 2025. aasta Ameerika Ühendriikide musta huumoriga vürtsitatud märulfilm, mille stsenarist, režissöör ja üks produtsentidest on Paul Thomas Anderson. 

## Filmi loomine
Film räägib loo endisest revolutsionäärist Bobist (Leonardo DiCaprio), keda sunnitakse naasma oma võitluslikku eluviisi juurde, kui teda ja tema teismelist tütart  Willat (Chase Infiniti) jälitab korrumpeerunud sõjaväelane kolonel Steven J. Lockjaw (Sean Penn).
Filmi sündmustik toimub California osariigi lõunaosas San Diegos ja sellest ida pool asuvas kõrbe piirkonnas Mehhiko piiri lähedal. Filmis mängivad veel Benicio del Toro, Regina Hall, Teyana Taylor, Wood Harris jt.

Filmi stsenaariumi aluseks on Thomas Pynchoni 1990. aasta romaan "Vineland".  

Põhivõtted algasid Californias Humboldti maakonnas jaanuaris 2024. Veebruaris filmiti Sacramentos, sealhulgas ka omaaegse California kuberneri Ronald Reagani häärberis. Filmiti üheksas California osariigi maakonnas, Texase osariigis El Pasos, Anza-Borrego kõrbe looduspargis jm. Võtted lõppesid juunis 2024. 

Filmi esilinastus toimus TCL Chinese Theatre'is Los Angeleses 8. septembril 2025. 15. märtsi 2026. aasta seisuga oli film teeninud kogu maailmas 209,7 miljonit dollarit. Filmi piletitulu osutus mõningaseks pettumuseks, kuna loodeti tulu 300 miljonit dollarit. 

## Tunnustus
98. Oscarite gala 15. märtsil 2026:
* Parim film
* Parim lavastaja,  Paul Thomas Anderson
* Parim kohandatud stsenaarium, Paul Thomas Anderson 
* Parim meeskõrvalosatäitja, Sean Penn 
* Parim montaaž
* Parim casting, Cassandra Kulukundis
83. Kuldgloobuste gala 11. jaanuaril 2026:
* Parim muusikal või komöödiafilm
* Parim filmirežissöör
* Parim filmistsenaarium
* Parim naiskõrvalosatäitja filmis (Teyana Taylor) 

## Viited
Anna Luik-Püüman

**Anna Elisabeth Luik-Püüman** (sündinud **Tamfeldt**, 1885–1892 **Anna Luik**, 1899. aastast Luik-Püüman; sündinud 1. november 1866 Juuru vald –  22. veebruar 1947) oli eesti maalikunstnik.

Õppis Tallinna Saksa algkoolis, pärast mida lõpetas pr. Grabby tütarlaste pansioni. Aastatel 1898–1900 osales Jenny von Tobieseni joonistuskursustel. 1902 läks õppima Düsseldorfi Kunsttööstuskooli Peter Janseni ateljeesse. 1911. aastal korraldas ta oma esimese maalinäituse Viljandi Põllumeeste seltsi ruumides. Välja oli pandud 115 tööd. 1915–1918 õppis Peterburi Kunstide Edendamise Seltsi kunstikoolis. 1926 toimus tema teine kunstinäitus, kus oli väljas 250 teost, suurem osa portreed, kuid ka maastikke. On kujutanud ka avaliku elu tegelasi näiteks August Weizenbergi, Jaan Poskat ja Amandus Adamsoni.

Pidas aastakümneid Tallinnas käsitöökooli tütarlastele ning töötas portretistina. Võttis osa Tallinna kunstielust osaldes näitustel ning kuulus Eesti Kunstnikkude Liitu.

## Isiklikku
Oli 1885–1899 abielus Johannes Luigega. Pärast abikaasa surma abiellus 1899. aastal Tõnu Püümaniga, kellega oli abielus kuni 1905. aastani.

## Viited
Taani kaitseminister

**Taani kaitseminister** (taani keeles *Forsvarsminister*) on Taani Kuningriigi kaitsevaldkonna eest vastutav minister. Ta juhib Taani kaitseministeeriumit ning vastutab kaitseväe, kaitseväe luure ja eriolukordade ameti eest.

Kaitseministri ametikoht loodi aastal 1905, kui liideti mereväeministri ja sõjaministri ametikohad. Kaitseminister juhindub peaministri suunistest ja parlamendi otsustest. Seaduse järgi kuulub kaitseministrile kaitsevaldkonna kõrgeim võim. Talle allub kaitseväe juhataja, kes omakorda juhib väejuhatust, millele alluvad maavägi, õhuvägi, merevägi ja muud üksused.

Taani kaitseminister on aastast 2023 Troels Lund Poulsen erakonnast Venstre.

## Taani kaitseministrite loend
### Christian IX (1863–1906)

### Frederick VIII (1906–1912)

### Christian X (1912–1947)

### Frederick IX (1947–1972)

### Margrethe II (1972–)

## Vaata ka
* Ülemjuhataja

## Viited