open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Diepholzi vald

**Diepholz** on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Diepholzi kreisi keskus.

See asub Hunte ja Lohne jõe ääres, umbes 45 km Osnabrückist kirdes ja 60 km Bremenist edelas. Linna pindala on 104,45 km². 31. detsembril 2015 elas seal 16 692 inimest.

## Tuntud inimesi

* Rudolf von Diepholz (u 1390–1455), Utrechti piiskop ja Osnabrücki piiskop
* Fritz Klatte (1880–1934), Saksa keemik ja polüvinüülatsetaadi avastaja
* Zygfryd Kuchta (1944–), Poola käsipallur
* Georg Moller (1784–1852), arhitekt ja linnaplaneerija, kes töötas Lõuna-Saksamaal, peamiselt praeguse Hesseni piirkonnas
* Marina Valdemarsdotter (suri pärast 1285. aastat), Rootsi printsess ja Diepholzi krahvinna, abielus krahv Rudolfiga.

## Vaata ka

* Diepholzi krahvkond

## Viited

## Välislingid

* www.stadt-diepholz.de
Maduskink

**Maduskink** on skinklaste perekond.

## Klassifikatsioon
Maduskingi perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised liigid:

* *[[Ophiomorus blanfordi]]* Boulenger, 1887
* *[[Ophiomorus brevipes]]* Blanford, 1874
* *Ophiomorus chernovi*  (lühijalg-maduskink) Anderson & Leviton, 1966
* *[[Ophiomorus latastii]]* Boulenger, 1887
* *[[Ophiomorus maranjabensis]]* Kazemi, Farhadi Qomi, Kami & Anderson, 2011
* *[[Ophiomorus nuchalis]]* Nilson & Andren, 1978
* *[[Ophiomorus persicus]]* Steindachner, 1867
* *[[Ophiomorus punctatissimus]]* Bibron & Bory De St. Vincent, 1833
* *[[Ophiomorus raithmai]]* Anderson & Leviton, 1966
* *[[Ophiomorus streeti]]* Anderson & Leviton, 1966
* *[[Ophiomorus tridactylus]]* Blyth, 1853. 

## Viited

## Välislingid
*Peter Uetz & Jakob Hallermann, *[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?genus=Ophiomorus&submit=Search *Ophiomorus*]* Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 25.10.2013) (inglise keeles)
Kais Adlas

**Kais Adlas** (sünninimi **Kais Ird**; 10. oktoober 1945 – 27. august 2016) oli eesti näitleja.

Adlas lõpetas 1965. aastal Vanemuise õppestuudio ja asus draamanäitlejana tööle Vanemuisesse. Adlas oli ka mitmete lavastuste juures lavastaja assistent.

Ta on mänginud telelavastustes "Mee maik" ja "Lift" ning teleseriaalis „Hakkab jälle pihta”.

## Tunnustus

* 2009 Eesti Näitlejate Liidu auraha

## Isiklikku
Kais Adlas oli Epp Kaidu ja Kaarel Irdi tütar, tal on õde Mari. Ta oli abielus näitleja ja lavastaja Raivo Adlasega. Nende poeg on valguskunstnik Priidu Adlas, neil on ka tütar Triinu.

## Viited

## Välislingid
*Suri Kais Adlas, ERR, 27. august 2016
Priit Strandberg

**Priit Strandberg** (sündinud 18. augustil 1989) on eesti lavastaja ja näitleja, helilooja ja muusik.

Ta lõpetas 2008. aastal Vanalinna Hariduskolleegiumi teatriklassi ning 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (25. lend).

2012. aastast on ta Vanemuise teatris olnud draamanäitleja. On tegutsenud samas ka lavastajana. 

Oma lavastusega "Õpetatud naised" on ta väga paljude kriitikute tunnustuse leidnud.

## Lavastused
* 2016 – Strandberg “Aino ja Haldjas”
* 2019 – Molière “Naiste kool”
* 2023 – Tšehhov “Kirsiaed”
* 2024 – Molière “Õpetatud naised”

## Rolle
* 2012 Mihkel Raud / Andres Noormets "Musta pori näkku" (Gunn jt.)
* 2013 Ludvik Aškenazy / Leino Rei "Armunud kastis" (Erinevad rollid)
* 2013 Nikolai Nossov "Totu kuul" (Totu)
* 2014 Ingmar Bergman / Ain Mäeots "Fanny ja Alexander" (Mikael Bergman, Ismael Retzinsky)
* 2014 Eduard Tubin "Reigi õpetaja" (Noorem kohtuteener)
* 2014 Anton Tšehhov "Kajakas" (Semjon Semjonovitš Medvedenko)
* 2014 Andrew Lloyd Webber "Ooperifantoom" (Monsieur André)
* 2014 Tiit Palu "Minu veetlev Tartu"
* 2015 Tammsaare / Urmas Lennuk "Meie oma tõde, meie oma õigus" (Juss) 
* 2016 Septimus Hodge – Tom Stoppard “Arkaadia”
* 2016 Sky – Andersson /  Ulvaeus “Mamma Mia!”
* 2017 Bernard Gui – Umberto Eco “Roosi nimi”
* 2017 Priit – Andres Noormets “Lapsepõlvebänd”
* 2018 Tobias Ragg – Sondheim “Sweeney Todd”
* 2018 Frosch ja Valentin – Goethe “Faust”
* 2018 Oscar – Holcroft “Elamise reeglid”
* 2019 Faehlmann / Kutsar – Kõiv / Vahing “Faehlmann” 
* 2022 Christopher Sly / Koolmeister – Shakespeare “Tõrksa taltsutus” 
* 2022 Jossi / Orvar – Lindgren “Vennad Lõvisüdamed” 
* 2021 Raehärra / Matemaatik / Õpetaja / Munk / Tundmatu munk – Brecht “Galilei elu” 
* 2021 Aarne – Hella Wuolijoki “Niskamäe naised” 
* 2019 Enrique – Molière “Naiste kool”

## Heliloome
Loonud muusika lavastustele:
* 2015 - “Meie oma tõde, meie oma õigus”
* 2016 - “Aino ja Haldjas”
* 2017 - “Roosi nimi”
* 2019 - “Julm mõrvar Hasse Karlsson paljastab tõe naise kohta, kes külmus surnuks raudteesillal”

## Muusika
Albumid:
* 2016 - "Valvab".

## Tunnustus
* 2018 – Hotell Londoni stipendium
* 2019 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim lavastaja (Molière “Naiste kool”)
* 2022 – Ants Lauteri nimeline auhind
* 2023 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – meeldivaima kolleegi eripreemia

## Välislingid
* Priit Strandberg (Vanemuise teatri kodulehel)
URRAM

**URRAM** on veebipõhine Eesti raamatukogudele mõeldud infosüsteem. Infosüsteem loodi Kultuuriministeeriumi, SA Vaata Maailma ja OÜ Uranic COM koostöös.

Infosüsteemi loomise projekti algatas 2001. aastal SA Vaata Maailma. Infosüsteemi hakati looma 2002. aastal.

## Vaata ka
* ESTER

## Viited

## Välislingid
* URRAM-i avaleht
Gārsene mõis

**Gārsene mõis** (läti keeles *Gārsenes muiža*, saksa keeles *Garssen*) on mõis Lätis Aknīste piirkonnas Gārsene vallas Gārsenes. 

Kuramaa hertsog Gotthard Kettler andis Gārsene maad 1583. aastal von Budbergidele. Neile kuulus mõis võõrandamiseni 1920. aastal. Uusgooti stiilis mõisa peahoone püstitati 1856. aastal, 1885. aastal ehitati juurde ühekorruseline tiibhoone. 1939. aastal ehitati hoone arhitekt Vassiljevi projekti järgi kooliks ümber. Mõisa peahoones asuvad praegu põhikool ja Budbergide suguvõsa tutvustav muuseum.

Kõrvalhoonetest on mõisakompleksis säilinud teenijate ja moonakate majad, laut, pruulikoda, ait ja tallid, mis paiknevad ümber hoovi. Veidi eemal asub 19. sajandil uusgooti stiilis ümber ehitatud vesiveski. Ka kuulub mõisa juurde aastail 1904–1906 ehitatud kirik, mida ehivad Budbergide suguvõsa heraldikaga vitraažid. 

Park rajati 19. sajandil ja on suurelt osalt metsapark, mida liigendavad tiigid ja kivisillad. Pargis veski lähedal asub Budbergide pere rahula.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Gisela (Franz Joseph I tütar)

**Gisela Louise Marie** (12. juuli 1856 – 27. juuli 1932) ertshertsoginna, Austria-Ungari keisri Franz Joseph I ja tema abikaasa keisrinna Elisabethi 2. laps.
O-Zone

**O-Zone** oli aastatel 1999–2005 tegutsenud elektroonilise tantsumuusika ansambel. Kuigi ansambli liikmed pärinesid Moldovast, elasid ja töötasid nad alates 2002. aastast Rumeenias.

Ansambli asutasid 1999. aastal Dan Bălan ja Petru Jelihovschi. Pärast Jelihovschi lahkumist korraldas Bălan konkursi uute muusikute leidmiseks. Selle tulemusel muutus O-Zone trioks, mille koosseisu kuulusid Dan Bălan, Radu Sîrbu ja Arsenie Todiraș. Pärast ansambli laialiminekut jätkasid kõik kolm soolokarjääri.

Rahvusvahelise kuulsuse saavutasid nad looga "Dragostea din tei", mis avaldati  singlina Rumeenias 1. augustil 2003 ja ülemaailmselt 19. aprillil 2004.

## Viited

## Välislingid
*O-Zone - Dragostea Din Tei
Vjatšeslav Ivanov (ajakirjanik)

**Vjatšeslav Ivanov** (vene keeles *Вячеслав Владимирович Иванов*) on venekeelne Eesti ajakirjanik, ajalehe Estonija peatoimetaja aastatel 1992–1997. 

Ta on lõpetanud Leningradi Riikliku Ülikooli 1983. aastal ajakirjanduse erialal. Ivanov on töötanud Novossibirski ajalehtedes Molodost Sibiri (Молодость Сибири), Sovetskaja Sibir (Советская Сибирь) ja Vetšerni Novossibirsk (Вечерний Новосибирск). Ta on töötanud Eesti venekeelses ajalehes Sovetskaja Estonija, algul korrespondendi, hiljem peatoimetaja asetäitjana.

## Viited

## Artikleid
*Михаил ВЕЛЛЕР: "ЗДЕСЬ Я НЕ ЗНАЮ, КАК ЗОВУТ ИМПЕРАТОРА..." – Molodjož Estonii, 5. mai 2001
*Как Таллин справился с ролью культурной столицы Европы – Nevskoje Vremja (Невское время), 27. jaanuar 2012
*Вячеслав Иванов: Мейерхольд, Ионеско… следующий! – Postimehe venekeelne väljaanne, 17. september 2013
Asare mõis

**Asare mõis** (läti keeles *Asares muiža*, saksa keeles *Assern*) on mõis Lätis Aknīste piirkonnas Asare vallas Asares. 

Teavet mõisa varasemate omanike kohta saab Asare luteri kiriku vitraažidelt, kus on kujutatud mõisa omanikke. Aastail 1561–1748 olid need Weissid, 1748–1756 Grimberg Altenbockide perest, 1756–1834 Holtid ja sealt võõrandamiseni von Waltherid (Walther-Wittenheimid). Kui Jaunsubate kirikla oli veel Asare mõisa karjamõis, asus seal piirkonna suurim viinaköök. Aastast 1924 tegutses peahoones kool, aga see hävis aastal 1926. Säilinud on arvukad kõrvalhooned, ühes neist asub vallamaja.

Mõisakompleks hakkas kujunema 1741 aastal, olles piirkonnas üks esimesi uusgooti stiili näiteid. Aastaks 1840 olid mõisakompleksis kõik hooned sellele stiilile vastavalt uuendatud. 1749. aastal ehitatud peahoonest on järele jäänud vaid varemed, ent mõisakompleks ise on hästi säilinud. Alles on mõisavalitseja maja ja teenijate maja, ait, puuviljaaait, kaks pruulikoda, pruulmeistri maja, pruulikodade majandushooned, aidad, aedniku maja, laut, sepikoda. Mõisa juures olid ka kirik ja kõrts. Veidi eemal asuvad mõisa küünid ja tuuleveski varemed. Mõisakompleksi juurde kuulub ka mõisa rahula.

Park rajati 18. sajandil ja on vabakujundusega. Parki piirab graniidist (maakivist) kiviaed. Park oli liigirikas, seal kasvavad praegugi mitmed võõrliigid: Douglase kuusk, euroopa nulg, siberi nulg. Pargis asub nn **Templimägi**, kust avaneb hea vaade mõisale.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (*läti keeles*)
Wertingen

**Wertingen** on linn Saksamaal Baieri liidumaal Švaabimaa ringkonnas Dillingeni kreisis, Wertingeni valla keskus. Asub Dillingenist 13 km kaugusel idas ja Augsburgist 28 km kaugusel loodes.
Neresheim

**Neresheim**  on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Ostalbkreisis, Neresheimi valla keskus. Asub Heidenheimist 16 km kaugusel kirdes ja Aalenist 20 km kaugusel kagus.

Linna juures asub Neresheimi klooster.
Stukmaņi mõis

**Stukmaņi mõis** (*Stukmaņu muiža*, saksa keeles *Stockmannshof*) oli mõis Lätis Koknese kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Aizkraukle piirkonnas Klintaine vallas Stukmaņis.

Mõis sai alguse 15. sajandil, mil omanikuks oli Johann Loksten, aga peagi sai mõisa omanikuks Arend Stockmann. 16. sajandil kandis mõis juba praegust nime. 18. sajandil said mõisa Cronstiernad, seejärel Baiernid, aga aastal 1780 Löwensternid. Aastal 1878 müüdi mõis Medemitele. Mõis sai esimeses maailmasõjas kannatada ning Läti riik omandas selle aastal 1920.

Mõisakompleks rajati 18. sajandi keskel. Kompleksi kuulusid tallid, laudad, aidad. Pärast võõrandamist ehitati see ümber kohalikuks keskuseks. Selle käigus kaotas mõis palju oma algsest baroksest välimusest. Säilinud on kaks lauta, torniga tall ja tõllakuur.

Park rajati mõisast Daugava poole eri tasanditele. Seda ilmestasid labürindid, paviljonid ja kasvuhooned.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Rongikoosseis

**Rongikoosseis** on mitmest veeremiüksusest koostatud tervik, mida on võimalik käsitleda rongina.

Raudteeveeremi puhul saab teatud juhtudel ühte tüüpi veeremiüksusi kokku haakida ja juhtida neid ühest juhikabiinist ühe rongina.

Eristatakse:
*eelmääratud koosseis – võimalik muuta käitamise ajal
*püsiv koosseis – võimalik muuta ainult töökojakeskkonnas.
ABC kiräoppus ja lugõmik algkooli latsilõ

"**ABC kiräoppus ja lugõmik algkooli latsilõ**" (lühemalt ka: "**ABC kiräoppus ja lugõmik**") on võrukeelne aabits, mis ilmus 1998. aastal. 

Aabits sisaldab vanu rahvalaule (sh võru rahvalaule), võru kirjanike töid, Võru maakonna laste kirjatöid kogumikus "Minu Võrumaa". Aabitsa pildid on pärit NASA arhiivist, Eesti Kirjandusmuuseumist ja võrukeste erakogudest.
Brääznik

"**Brääznik**" on ansambli Winny Puhh teine album, mis ilmus 2010. aastal.

Album sisaldab järgmisi lugusid:

*1. Wonderbra
*2. Peetus
*3. Härrasmehed saabuvad
*4. Möödatujuja
*5. Tüdrukud ootavad
*6. Söögitädi
*7. Tungelteratšäi
*8. Kala tatt
*9. Brääznik
*10. Pidupäev
*11. Peegelpõrand
*12. Nõiutud saar
*13. Pole seksist loobunud veel
*14. Piinatud Geenius
*15. Pervert

## Viited
Eesti murrete sõnaraamat

"**Eesti murrete sõnaraamat**" on 1994. aastast Eesti Keele Instituudis välja antav sõnaraamat, mis sisaldab kõigi eesti murrete (sealhulgas lõunaeesti murrete) sõnu. Iga sõna juures on esitatud häälikuline ja grammatiline iseloomustus, levik, tähendus(ed) ning näitelaused.

Sõnaraamat ilmub vihikutena. 2022. aastaks on välja antud 34 vihikut (*a–puisklema*), mis on kasutatav ka veebiversioonina.

"Eesti murrete sõnaraamatu" toimetajad on Mari Kendla ja Mari-Liis Kalvik. Varem on selle toimetajate seas olnud veel Anu Haak, Evi Juhkam, Tiina Laansalu, Varje Lonn, Helmi Neetar, Ellen Niit, Piret Norvik, Vilja Oja, Valdek Pall, Eevi Ross, Aldi Sepp, Mari-Epp Tirkkonen ja Jüri Viikberg.

## Vaata ka
*"Väike murdesõnastik"

## Viited

## Välislingid
*Eesti murrete sõnaraamatu koduleht
KUPITS

**KUPITS** on Eesti ajaloolise haldusjaotuse geoinfosüsteem. Seal süsteemis saab näha Eesti alal 20. sajandil toimunud haldusjaotuse muutusi, teha vastavaid päringuid ja neid visualiseerida. Süsteemi nimi "KUPITS" on võetud eesti sõnast "kupits" ('piirimärk').

## Viited

## Välislingid
*KUPITS-a avaleht
UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse konventsioon

**UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse konventsioon** (inglise Convention for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage) on UNESCO konventsioon, mille eesmärk on hoida ja väärtustada vaimset kultuuripärandit (ainelise kultuuripärandi kõrval).

Eesti ühines konventsiooniga 2006. aastal. 2013. aasta aprilli seisuga oli konventsiooniga ühinenud 154 riiki.

## Eestist nimekirja lisatud
2021. aasta lõpuks on Eestist UNESCO vaimse kultuuripärandi nimekirja kantud viis kultuurinähtust:
*Kihnu kultuuriruum
*setu leelo
*võrukeste suitsusaunakombestik
*üldlaulupidu ja üldtantsupidu (Balti riikide laulu- ja tantsupeod)
*haabjas

## Viited
Võru rahvalaul

**Võru rahvalaul** (võru: *võro rahvalaul*; ka Võrumaa rahvalaul) on Võrumaale omane, enamjaolt võrukeelne rahvalaul. Vanem võru rahvalaul on regivärsiline, uuem lõppriimiga.
Anton Sulgar

**Anton Sulgar** (aastani 1938 **Anton Schutinski**, Lätis **Antons Šutinis**; 21. september 1890 Riia – 2. mai 1976 Tartu) oli Eesti ja Läti flötist ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas aastal 1909 Riia Kõrgema Muusikakooli (F. Jungi klassis), õppis aastatel 1914–1918 Petrogradi konservatooriumis (Vladimir Tsõbini klassis), mängides ühtlasi Peterburis Maria teatri orkestris.

Ta töötas aastatel 1911–1912 Tallinna saksa teatris, aastatel 1915–1916 Soomes Åbo muusikaühingu Sümfooniaorkestris. Aastatel 1913–1914 ja 1918–1940 töötas ta teatri Estonia orkestris (olles aastani 1934 flöödirühma kontsertmeistriks). Aastatel 1940 ja 1943–1964 töötas ta Läti Ooperi- ja Balletiteatris orkestrandina; ta mängis suviti ka Riia ranna kuurortides, Jaltas, Pavlovskis ja mujal.

Ta on eesti flöödikoolkonna rajaja, oli aastatel 1919–1935 Tallinna Konservatooriumi ja aastatel 1967–1969 Tartu Muusikakooli flöödiõppejõud. Tema õpilased on olnud Evald Brauer, Elmar Peäske, Arnold Sepp. Ta on esinenud sümfooniakontsertidel solistina.

## Tunnustus
*1938 – teeneline muusik

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1920–1929 abielus Alice Sermaniga.

## Kirjandus
*
Marksoo

**Marksoo** on perekonnanimi, mille tuntud kandjate seas on:

* Ann Marksoo (1930–2023), eesti geograaf
* Jüri Marksoo (1876–1941), eesti omavalitsustegelane

## Vaata ka
* Markson
Markson

**Markson** on perekonnanimi, mille tuntud kandjate seas on:

*  (1888–1938), vene viiuldaja ja dirigent
* August Markson (1891–1948), eesti politseinik ja ettevõtja
*  (1927–2010), ameerika kirjanik
*  (1948–), saksa dirigent
* Jakob Markson (1840–1930), eesti reeder ja laevakapten

## Vaata ka
* Marksoo
Alice Serman

**Alice Serman** (aastatel 1920–1929 **Alice Schutinski**, aastast 1939 **Liisu Särme**, aastatel 1932–1964 õieti Länts; 28. mai 1898 Mäo vald – 15. juuli 1985 Tallinn) oli eesti laulja (sopran) ja näitleja.

Ta lõpetas aastal 1916 Tallinnas kaubandusliku õhtukooli. Laulmist õppis ta Armanda degli Abbati ja Nikolai Sternbergi juures ning aastatel 1920–1922 Tallinna Konservatooriumis.

Ta laulis aastatel 1918–1957 teatri Estonia kooris ja ta tegi ka sooloosi. Ta oli aastast 1956 Eesti Teatriühingu liige.

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1920–1929 abielus Anton Schutinskiga.

## Rolle
* 1927 Suppé "Modell" (Colette)
* 1930 Gay/Brecht/Weill "Kolmekrossiooper" (Mülka-Jenny)
* 1930 Kálmán "Montmartre'i kannike" (Ninon)
* 1933 Ábrahám "Savoy ball" (Bebe)
* 1935 Romberg "Kõrbelaul" (Azuri)
* 1936 Lehár "Lõbus lesk" (Olga)
* 1940 J. Strauss "Nahkhiir" (Ida)
* 1941 Ardna "Kalurineiu" (Luule Rand)
* 1941 Lehár "Lõbus lesk" (Olga)
* 1949 Miljutin "Rahutu õnn" (Kapitolina Kondratjevna)
Haanimiihhi nõvvokoda

**Haanimiihhi nõvvokoda** on vabatahtlik ühendus, mis koondab Haanjamaa põliseid väärtusi kandvaid mehi. Ühenduse eesmärk on "kaasa aidata rikka pärandkultuuri ja sügavalt juurdunud traditsioonidega Haanimaa [Haanjamaa] uuele ärkamisele".

## Viited

## Välislingid
*Ühenduse koduleht
Harku ja Murru vangla

**Harku ja Murru vangla** oli aastatel 2011–2016 tegutsenud vangla Harju maakonnas Harku ja Rummu alevikus.

Harku vanglaga liideti 15. jaanuaril 2011 Murru vangla, ühendasutuse nimeks sai Harku ja Murru Vangla.

2016. aasta jaanuaris oli vangla Harku vangistusosakonnas kokku 165 vangi, neist naisi 87 ja alaealisi 2.

Harku vangistusosakonnas võisid viibida koos emaga ka kuni nelja-aastased lapsed, neile on kohandatud eraldi osakond. Alates 2010. aasta algusest oli Harkus ka eakamaid meesvange. Eraldi rehabilitatsiooniprogrammiga osakond on uimastiprobleemidega vangidele.

1. juunil 2016 liideti Harku ja Murru vangla Tallinna vanglaga ning Harku vangistusosakonnas asuvate hoonete kasutamine lõpetati. Naisvangid paigutati Tallinna vangla eraldi hoonesse ning meesvangid Tallinna, Tartu ja Viru vanglasse.

2016. aastal müüdi 102 825-ruutmeetrine Harku vangistusosakonna kinnistu, kus oli katlamaja, haldushooned, garaaž, varikatusega jalutushoov, mehaanikakoda, õmbluskojad, pääsla, kaks ühiselamut, söökla, remondikoda kaarhalliga, kartser, elektrialajaam, meditsiiniosakond, pesumaja-saun kinnisvaraarenduseks.

## Viited
Suur jutustus

**Suur jutustus** (*grand récit*) ehk **metanarratiiv** (*métarécit*) on keskne mõiste Jean-François Lyotardi ühiskonnateoorias ja teadusfilosoofias.

Jutustus on maailma mõistmise ja teadmiste edasiandmise peamine vahend. Jutustus teeb võimalikuks inimeste vahelise kommunikatsiooni, jutustuste jagamisel põhineb kultuur ja traditsioon. Ühtlasi annab jutustus tähenduse isiklikule kogemusele ja loob indiviidi või rühma identiteedi. Suur jutustus on Lyotard’i järgi ideede ja uskumuste süsteem, mis kehtestab üksikisikust või kogukonnast sõltumatu tõe ja õigluse kujutelma. Suure jutustuse põhjal hakatakse hindama kõiki tõdesid ja teadmisi, üleüldist õiglust, eetilisi ja esteetilisi otsustusi.

Lyotard’i arvates on teadus algselt jutustuste suhtes vaenulik, sest jutustava teadmise legitiimsus ei põhine välisel kriteeriumil, mille järgi objektid peavad olema rekursiivselt leitavad (*accessibles récursivement*) ja väited peavad olema sõnastatud ekspertide keeles. Ometi ei saa ka teaduslik teadmine legitiimseks ilma jutustava teadmise abita. "Teaduslik teadmine ei saaks teada ega teatavaks teha, et ta on tõeline teadmine, kui ta ei toetuks ühele teisele teadmisele – jutustusele, mis on tema jaoks küll mitteteadmine, aga mille puudumise korral ta oleks sunnitud eeldama iseennast, s.t ta satuks suletud ringi, eelarvamusse, mille ta ju ise hukka mõistis." Sellepärast pöördubki teadus enda legitimeerimiseks suurte jutustuste poole, nagu näiteks spekulatiivne dialektika, tähenduse hermeneutika, subjekti emantsipatsioon, majanduse areng jne.

Postmodernsusele on Lyotard’i arvates omane umbusk suurte jutustuste suhtes (*incrédulité à l’égard des métarécits*). See umbusk on teaduse arenguga otseselt seotud ja tekitab metafüüsilise filosoofia kriisi. Tänapäeva teadus ei saa enam toetuda idealistlikule veendumusele, et teadmine on hüve iseeneses, ega valgustuslikule usule, et teadmine vabastab inimkonna. Sellepärast on teaduse legitimeerimise uueks printsiibiks performatiivsus, olemasoleva majandussüsteemi efektiivsuse tõstmine. "Praegu ja ka edaspidi toodetakse teadmist müügiks, ja teadmist tarbitakse uue toodangu kaudu, mis talle väärtuse annab: mõlemal juhul vahetuse jaoks. Teadmine pole enam iseenese eesmärk, tema "tarbimisväärtus" kaob ära."

Lyotard peab performatiivsust postmodernse ühiskonna suurimaks ohuks, sest kõike peab nüüd hindama efektiivsuse kaudu. Kultuuritooteid hinnatakse läbimüügi järgi, inimesi nende funktsioneerimise tõhususe järgi. Üks võimalus performatiivsusele vastu seista on pöördumine väikeste jutustuste poole (*petits récits*), mis annavad osalise ja piiratud teadmise, säilitades tundlikkuse ainulisuste suhtes. See on aga raske ülesanne, sest kultuuriline kapitalism on ka ainulisused müügikõlblikuks muutnud. Umbusk suurte jutustuste suhtes ei pruugi seega enam olla piisav tingimus, et performatiivsusest väljapääsu leida.

## Vaata ka
*Jean-François Lyotard
*Postmodernism
*Kapitalism
*Globaliseerumine
*Narratiiv

## Viited

## Välislingid
* Jean-François Lyotardi "Postmodernse olukorra" viis esimest peatükki inglise keeles
Taandurilised

**Taandurilised** (*Amphisbaenia*) on roomajate klassi soomuseliste seltsi kuuluv alamselts. Nad on samas seltsis sisalikuliste ja maolistega.

Taandurilisi iseloomustab pikk keha ning taandarenenud jäsemed ja silmad. Paljudel liikidel on roosakas ja rõngastena paiknevate soomustega keha, mistõttu võivad nad meenutada vihmausse. Enamiku liikide keha on vähem kui 15 cm pikk.

Ainult perekonna *[[Bipes]]* liikidel on säilinud esijäsemed, kõigil teistel alamseltsi kuuluvatel liikidel on jäsemed taandarengu käigus kadunud.

Alamseltsi nimi tuleneb sellest, et nad liiguvad ühtviisi hästi nii edasi- kui ka tagasisuunas.

## Klassifikatsioon
Taanduriliste klassifikatsioon ei ole lõplikult välja selgitatud, vaatamata sellele klassifitseeritakse alamseltsi järgmised sugukonnad:
* *Amphisbaenidae* (taandurlased) Gray, 1865
* *[[Bipedidae]]* Taylor, 1951
* *[[Blanidae]]* (tõngurlased) Kearney, 2003
* *[[Cadeidae]]* Vidal & Hedges, 2007
* *[[Rhineuridae]]* Vanzolini, 1951
* *[[Trogonophiidae]]* Gray, 1865.

## Viited
San Pietro Apostolo

**San Pietro Apostolo** on vald (*comune*) Itaalias Basilicata maakonnas Catanzaro provintsis.

750 meetri kõrgusel merepinnast asuva San Pietro Apostolo asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

San Pietro Apostolo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cicala, Decollatura, Gimigliano, Miglierina, Serrastretta, Tiriolo, Soveria Mannelli, Marcellinara.

San Pietro Apostolo halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Bivio Zeta, Pasqualazzo, Colicella, Colla.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Inglise kortel

**Inglise kortel** on vanaaegne mahumõõt. 

1 inglise kortel on võrdne veerandi pindiga ehk 0,142 liitriga.

## Vaata ka
*kortel
Liivimaa küünar

**Liivimaa küünar** on vanaaegne pikkusmõõt. 

1 Liivimaa küünar on 2 jalga ehk 0,61 meetrit.

## Vaata ka
*küünar
Pang

**Pang** (põhjaeesti murretes *ämber*, saarte murdes ja läänemurdes *raand*) oli eesti etnograafias 10–15 toobine (u 12–20 liitrine) sangaga veenõu, millel puudus kaas.

Pang oli Euroopas üks vanimaid puunõusid, Eesti ala leiud on 12.-13. sajandist. 

Eestis kasutatud puupanged olid kuni 19. sajandini valdavalt ülapoolt ahenevad ning kahe väikese kõrvaga, mille külge oli kinnitatud puust (vitsast) või rauast sang. Kaevukoogu otsas rippus harilikult *kaevupang*. Eraldi pang (saarte murdes *rakk*) oli kasutusel loomade söötmiseks-jootmiseks ning solgi kogumiseks. Plekkpanged tulid kasutusele 19. sajandi lõpupoole, nende kõrval kasutati puupangesid 20. sajandi keskpaigani.

Pang on ka vana Vene mahuühik, mis võrdub 12,299 liitriga.

## Vaata ka
*lännik
*ämber

## Viited

## Välislingid
* Pang Eesti Rahva Muuseum
Infraselts

**Infraselts** (ladina *infraordo*) on bioloogilises taksonoomias vahel kasutusel olev seltsi- (*ordo*) sisene takson.
Adolf Käis

**Adolf Käis** (vene *Адольф Александрович Кяйс*; 25. august 1946 – 24. oktoober 2013 Tallinn) oli Eesti lavastaja, näitleja ja saatejuht.

Adolf Käis sündis Eestis, kuid kolis lapsena Lätti ja kasvas üles Riias. Ta õppis Tallinna Merekoolis.

Ta lõpetas 1989. aastal Moskva Riikliku Teatriinstituudi (GITIS) lavastaja erialal.

Ta on näidelnud Tallinna Ohvitseride Maja Rahvateatris ja Tallinna Vene Teatris.

Adolf Käis on lavastanud Narva Rahvateatris ja Tallinna Vene Teatris.

Aastatel 1991–1994 töötas Eesti Televisiooni vene toimetuses režissöörina.

Aastatel 1994–1998 töötas esimeses Eesti venekeelses eraraadiojaamas Raadio Tallinn (hilisema nimega Raadio 100FM) saatejuhi ja peatoimetajana. 

## Isiklikku
Adolf Käis oli abielus Tamaraga. Neil sündisid tütar Kristina ja poeg Daniel.

## Allikad
*С грустью о высоком – Ajaleht Stolitsa (Столица), 26. mai 2008
Castel Goffredo

**Castel Goffredo** on vald Itaalias Lombardia maakonnas Mantova provintsis.

Castel Goffredo kõrgus merepinnast on keskmiselt 53 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Allikakriitika

**Allikakriitika** on teabeallika usaldusväärsuse ja olulisuse kriitiline hindamine. Seda kasutatakse laialdaselt teaduses, ajakirjanduses ja kriminalistikas, kuid allikakriitika on ka funktsionaalse lugemisoskuse tähtis osa, mida kõik inimesed igapäevaelus vajavad. Allikakriitiliselt võib läheneda näiteks ajaleheartiklile või poliitiku sõnavõtule, vaadeldes selle kallutatust või objektiivsust.

Teabeallikas võib olla näiteks inimene, dokument, kõne, foto, sõrmejälg või vereplekk. Iga teabeallikas võib olla konkreetseks otstarbeks rohkem või vähem usaldusväärne või oluline: sõrmejälg võib anda kuriteo lahendamiseks vajalikku teavet või olla võltsitud, foto võib olla töödeldud või pärineda teisest ajast kui algselt arvatud ning inimene võib valetada, unustada või eksida. Allikakriitika tehniliste meetodite arenedes suudetakse vahel ka kord juba kasutatud allikast uut teavet leida; see on üks põhjus, miks arheoloogilist ja kriminoloogilist tõendusmaterjali püütakse säilitada ka pärast esmaste uuringute lõppu.

Teadusliku meetodina pärineb allikakriitika renessansiajast. Allikakriitika meetoditega paljastati tollal mitu keskaegset võltsingut, millest kuulsaimaks võib ehk pidada nn Constantinuse kingitust (dokumenti, millega Rooma keiser Constantinus oli väidetavalt andnud katoliku kirikule ilmaliku võimu). 17. sajandil arendasid seda õigusteadlased ja pühade tekstide uurijad. 19. sajandil muutus allikakriitika ajalooteaduse (eriti paleograafia) keskseks meetodiks. Ajalooteaduses on allikakriitika üks ülesandeid selgitada välja teabeallika päritolu, loomise eesmärk ja looja. Palju tarvitatakse allikakriitikat ka ajalooteadusele lähedastes distsipliinides nagu muusikaajalugu, kirjanduslugu, filosoofia ajalugu, kirikulugu jts, kontrollimaks tekstide autentsust või eristamaks teksti ajaloolisi kihistusi.

21. sajandi alguses on inimesed hädas teabe üleküllusega ning infomüra ja libauudistega ning usaldavad rohkem ühismeedia kogukonnaliidrite lühisõnumeid, mitte aga elukutseliste ajakirjanike või teadlaste loodut.

## Vaata ka
*Psühholoogiline sõda

## Viited

## Välislingid
*Hans Põldoja ja Mart Laanpere eestikeelne õppetekst allikakriitika kohta
Ameerika Ühendriikide aukodanik

**Ameerika Ühendriikide aukodanik** on Ameerika Ühendriikide Kongressi otsuse alusel või Ameerika Ühendriikide presidendi antav aunimetus, mida antakse üldreeglina üksnes välismaalastele. Siiani on väljastatud seitse aukodanikutunnistust, neist viis anti postuumselt ning ainult Winston Churchill ja ema Teresa on nimetuse saanud eluajal.

## Aukodanikud
#Winston Churchill (1874–1965), nimetus antud 9. aprillil 1963.
#Raoul Wallenberg (1912–1947), antud 5. oktoobril 1981.
#William Penn (1644–1718), antud 19. oktoobril 1984.
#Hannah Callowhill Penn (1671–1726), antud 19. oktoobril 1984.
#ema Teresa (1910–1997), antud 1. oktoobril 1996.
#Gilbert du Motier, markii de La Fayette (1757–1834), antud 6. augustil 2002.
#Casimir Pulaski (1745–1779), antud 6. novembril 2009.
#Bernardo de Galvez (1746–1786), antud 16. detsembril 2014
Mežotne mõis

**Mežotne mõis** (*Mežotnes pils*) on mõis Lätis Bauska piirkonnas Mežotne vallas Mežotnes. Saksa keeles *Mesoten*.

Gerhard von Jork rajas aastail 1309–1322 semgalite maale kunagise Mežotne muinaslinnuse asupaika ordu kindluse. Aastal 1648 rajas Kuramaa hertsog Jakob Kettler Lielupe jõe kaldale manufaktuuri, kus asus telliselööv, valmistati brokaadist kangast ja gobelääne. 18. sajandil said senise riigimõisa endale rüütlimõisaks Medemid.

Kui Venemaa keisririik Kuramaa hertsogiriigi hõivas, andis Katariina II mõisa oma lapselaste kasvatajale Charlotte von Lievenile Mežotnesse lossi rajada. Klassitsistlik loss rajati aastail 1798–1802. Arhitektid olid Giacomo Quarenghi ja Johann Georg Adam Berlitz. Lievenite pere valdusse jäi 1696 hektari suurune mõis kuni võõrandamiseni. Aastani 1941 tegutses mõisas põllumajanduskool. Mõis sai kannatada nii esimeses kui ka teises maailmasõjas, mil Nõukogude Liidu väed asusid Lielupe jõge ületama just mõisa kohal. Aastast 1946 tegutses mõisas sordiaretusjaam, aastal 2001 mõis renoveeriti ja nüüd asub seal hotell.

Kõrvalhoonetest on mõisakompleksis säilinud teenijate ja mõisavalitseja majad, ait ja tall. Hävinud on juustutööstus, aedniku maja ja uusgooti stiilis pruulikoda.

Park rajati 19. sajandil ja on suurelt osalt Inglise park. Kuigi park ise on 14 hektari suurune, on maastikku kujundatud mõisa ümber tegelikult 50–60 hektari suurusel alal. Park jaguneb kujunduse mahult kolmeks osaks: paraadhoov, keskosa ja äärealad. Keskossa ehitati graniidist alusele paviljon.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Video Mežotne mõisast ja linnamäest
Agnana Calabra

**Agnana Calabra** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas città metropolitana di Reggio Calabrias.

210 meetri kõrgusel merepinnast asuva Agnana Calabra asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Agnana Calabra piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Canolo, Gerace, Mammola, Siderno.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Diepholz

**Diepholz** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis, Diepholzi kreisi ja linnaks nimetatava Diepholzi valla keskus. See asub Hunte jõe ääres, Osnabrückist ligikaudu 45 km kaugusel kirdes ja Bremenist 60 km edelas.

Diepholzis on sündinud keemik Fritz Klatte.
Jevdokiapäev

**Jevdokiapäev** (ka: *evdokiapäev, eudokiapäev*) on 1. märtsil ja õigeusu kirikukalendris on see päev usumärter Jevdokia märtrisurma mälestuspäev.

Eestis on seda päeva vähesel määral tähistatud Setomaal.

## Viited

## Välislingid
*
Fred Karlsson

**Fred Göran Karlsson** (sündinud 17. veebruaril 1946 Turus) on soomerootsi keeleteadlane. 

Ta on üldkeeleteaduse emeriitprofessor ja soome keele dotsent Helsingi Ülikoolis.
Tsirgupäev

**Tsirgupäev** (ka: *sirgupäev*, *sorokasveet*) on 9. märtsil ja õigeusu kirikukalendris on see päev 40 märtri mälestuspäev.

Eestis on seda päeva tähistatud üksnes Setumaal.

## Vaata ka
* varesepäev

## Viited

## Välislingid
*
Alekseipäev

**Alekseipäev** on 17. märtsil ja õigeusu kirikukalendris on see päev pühaku Aleksiuse mälestuspäev. 

Eestis on seda päeva tähistatud Setumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Üldkeeleteadus

**Üldkeeleteadus** on keeleteaduse valdkond, mis tegeleb keelte üldiste seaduspäradega. 

Üldkeeleteadus eristub rakenduslingvistikast ja ajaloolisest keeleteadusest.

## Vaata ka
*Üldkeeleteaduse kursus

## Kirjandus
*Karlsson, Fred 2002. *Üldkeeleteadus*. (Toimetanud Ilona Tragel.) Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
*Saussure, Ferdinand de 1916. *[[Cours de linguistique générale]]*.
Käädripäev

**Käädripäev** (ka: *käändrepäev, kärdlapäev, käärdlipäev, ussiliikumise päev*) on 17. märtsil ja kirikukalendris on see Nivelles'i püha Gertrudi mälestuspäev.

Eestis on seda päeva vähesel määral tähistatud nendel Lõuna-Eesti aladel, millel on kokkupuuteala Lätiga. Lätis asendab käädripäev eestlaste madisepäeva, mida Lätis ei tunta.

Käädripäeval tuli usside ja putukate tõrjumiseks kerida lõnga (et ussid püsiksid keras), keelatud oli külvata, pesu pesta ja pead kammida.

## Viited

## Välislingid
*
Pendipäev

**Pendipäev** on 21. märtsil. Kirikukalendris on see päev benediktiini ordu alusepanija, Monte Cassino kloostri abti Benedictus Nursiast mälestuspäev.

Eestis on teateid selle päeva tähistamisest vaid üksikutes 18. sajandi ja 19. sajandi allikates. Päev oli 19. sajandi lõpuks peaaegu täiesti unustatud.

Kuusalu koguduse õpetaja Johann Wolfgang Boecleri kirjutatud raamatus "Eestlaste ebausukombed, viisid ja tavad" (ilmus 1854. aastal Fr. R. Kreutzwaldi kommentaaridega) nimetatakse seda Harjumaal "usside ärkamise päävaks", mil talveunes ussid uuesti ellu ärkavad. Sel päeval ei või terariista kätte võtta ega metsast midagi koju tuua, nagu madisepäevalgi.

Risti kihelkonnas on 1889. aastal kirja pandud: Pendipäeval ei tohigi puid raiuda, kui soovid, et kevadil kala saad, sest pendipäeval pöörab kala pea kalda poole. Raiud ehk põrutad sa sel päeval, siis pöörata kala tagasi suure merde.

## Viited

## Kirjandus
* Ehsten abergläubische Gebräuche, Weisen und Gewohnheiten / von Johann Wolfgang Boecler mit Dr. Friedrich Reinhold Kreutzwald. Leipzig : Leopold Voss, 1854.

## Välislingid
*
Urbanipäev

**Urbanipäev** on 25. mail ja kirikukalendris on see päev paavst Urbanus I surmapäev.

Eestis on see päev olnud vähetuntud. Sel päeval algas lina- ja kaerakülv.

## Viited

## Välislingid
*
Madlipäev

**Madlipäev** (ka: *uudseleiva päev*) on 22. juulil ja kirikukalendris on see päev Maarja Magdaleena mälestuspäev. 

Eestis on selle päeva kohta andmeid üksnes vähestes vanemates kirjalikes allikates, kus seda nimetatakse *uudseleiva päevaks*.

## Viited

## Välislingid
*
Makaveipäev

**Makaveipäev** on 1. augustil ja õigeusu kirikukalendris on see päev juudi preestriperekonnast märtrite Makabeide (setudel: Makaveide) märtrisurma mälestuspäev.

Eestis on seda päeva tähistatud üksnes Setumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Biahoml

**Biahoml** (transkribeerituna **Bjagoml**, poola keeles *Biehomla*, ka *Bieholin*, leedu keeles *Biahomlis*, ka *Begomlis*, taraškievica nimekuju *Бягомель* (Biahomiel), vana nimekuju *Бе́гамля* (Behamla)) on alev Valgevenes Viciebski oblastis Dokšycy rajoonis, Biahomli külanõukogu halduskeskus.

Esimest korda on asulat mainitud 1582. aastal. 1792. aastast kuulus Poola teise jagamise tagajärjel Vene keisririigi ja 1921. aastast Poola riigi koosseisu. 1932. aastal sai Biahomlist alev. 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga. 

Teise maailmasõja ajal oli tähtis partisanide tugipunkt. Alevi lähistel asus lennuväli, mille kaudu peeti sidet rindega. Asula ümber tegutses 9 partisanide brigaadi, Biahomlist korraldati ka partisanide tegevust Leedus.

1974. aastal valmis Biahomlis viinavabrik. Valmistatakse ehitusmaterjale, töödeldakse puitu. Asulas on kultuurimaja, koduloomuuseum (üks selle eksponaate on partisanidega sidet pidanud lennuk Il-14). Alevis on tavaline kool, laste muusikakool ja orbude internaatkool. Vaatamisväärsused on viinavabrikukompleks ja 1886. aastast pärit katoliku kiriku varemed.

## Kuulusused
* Vladimir Nikolajevitš Dronov – Vene admiral
* Jurass Svirka – valgevene luuletaja
* Ales Staver – valgevene luuletaja
* Stepan Stapanovitš Mankovitš – partisan
* Pimen Jemeljanovitš Pantšenko – Tallinnas surnud valgevene luuletaja


Pilt:Бегомльская церковь.JPG|Biahomli katoliku kirik
Pilt:Бегомльский Музей народной славы.JPG|Biahomli viinavabrik, nüüd muuseum
Pilt:Бегомльский аэродром.JPG|Biahomli partisanide lennuväli
Pilt:Street in Biahoml, 2012-01-01.jpg|Biahomli tänavavaade


## Välislingid
* Biahoml (*valgevene keeles*)
* Alev fotoentsüklopeedias
Serrata

**Serrata** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas città metropolitana di Reggio Calabrias.

283 meetri kõrgusel merepinnast asuva Serrata asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Serrata piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Candidoni, Dinami (VV), Laureana di Borrello, Mileto (VV), San Pietro di Caridà.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Annamõisa

**Annamõisa** (saksa k. *Annenhof*) oli küla Kullamaa kihelkonnas Piirsalu vallas Ellamaa ja Piirsalu vahel.
Dobele kreis

**Dobele kreis** oli haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaa kubermangus.

Dobele kreis piirnes läänes Tukumsi kreisi, kirdes Riia kreisi ja idas Bauska kreisiga.

Kreis nimetati hiljem Jelgava kreisiks.

## Territoorium
Dobele kreisi kreisilinn oli Dobele (saksa keeles *Doblen*), kreisi kuulus veel neli kihelkonda (*politischen kirschspiel*):
* Jelgava kihelkond (*Kirchspiel Mitau*),
* Dobele kihelkond (*Kirchspiel Doblen*),
* Sesava kihelkond (*Kirchspiel Sessau*),
* Mežmuiža kihelkond (*Kirchspiel Grenzhof*).


Shubert map - R08L03v2.jpg|Riia lahega piirnevad Dobele kreisi alad
Shubert map - R09L03.jpg|Kubermangu linna Jelgavat (Mitau) ümbritsevad Dobele kreisi alad


## Vaata ka
* Kuramaa kubermang
* Läti mõisate loend

## Kirjandus
* 
* 

## Välislingid

* Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik, 1890–1907 Митава, Митавский уезд (бывший Добленский)
Enn Oja

**Enn Oja** (3. veebruar 1929 Tartu – 6. august 2025) oli eesti koorijuht, muusikapublitsist ja -pedagoog.

Enn Oja on õppinud koorijuhtimist Tartu (1947–1950) ja Tallinna Muusikakoolis (1953–1954). 1959. aastal lõpetas samal erialal Tallinna Konservatooriumi. 

Ta töötas Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli koorijuhtimisosakonna vanemõpetajana. Lisaks pedagoogilisele tööle juhatas alates 1965. aastast pikka aega Eesti Energia meeskoori, meesansamblit Lauluveljed ja TPI kammerkoori (1967–1973) ning segakoori Kalev ja Linda. Oja on juhatanud meeskoore paljudel laulupidudel. 

On kirjutanud ka ise koorilauluseadeid (rahvalik viis "Lepatriinu", Evald Vainu "Jäälill" ja muud).

## Tunnustus

*1990 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Isiklikku
Ta on Peeter Oja ja Kaia Buijsi isa.

## Viited
Platynota

***Platynota*** on soomuseliste seltsi infraselts, mõnede allikate järgi ka *[[Anguimorpha]]* infraseltsi klaad.
  
## Klassifikatsioon
*Platynota* infraseltsi klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised sugukonnad:
* *Helodermatidae* Gray, 1837 – mürkvaraanlased, 
* *Lanthanotidae* Steindachner, 1877 – kurtvaraanlased, 
* *Varanidae* Hardwicke & Gray, 1827 – varaanlased.

## Viited
Tõnn Lamp

**Tõnn Lamp** (sündinud 28. veebruaril 1983) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 2006. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (22. lend). 

Samast aastast töötab ta Tallinna Linnateatri näitlejana.

## Rolle
* 2006 Luigi Pirandello / Adolf Šapiro "Nii see on, kui teile nii näib" – Sinjoor Ponza

## Isiklikku
Tõnn Lambi ema on näitleja Anu Lamp ja isa näitleja Sulev Teppart. Näitleja, lavastaja ja sporditegelane Jaak Prints on ta vend.

## Välislingid
*Tõnn Lamp Tallinna Linnateatri kodulehel
Leheristipäev

**Leheristipäev** on kristlikus kirikukalendris liikuv püha, mida tähistatakse taevaminemispühale eelneval neljapäeval. Kaks neljapäeva enne taevaminemispüha on linnuristipäev ja kolm neljapäeva enne on tuuleristipäev.

## Viited

## Välislingid
*
Linnuristipäev

**Linnuristipäev** on kristlikus kirikukalendris liikuv püha, mida tähistatakse kaks neljapäeva enne taevaminemispüha. Kolm neljapäeva enne taevaminemispüha on tuuleristipäev ja üks neljapäev varem on leheristipäev.

## Viited

## Välislingid
*
Nigulapäev

**Nigulapäeva** all võidakse mõelda:
*kevadist nigulapäeva
*talvist nigulapäeva
*Nigulapäev (Arvo Mägi), Arvo Mäe raamat
Talvine nigulapäev

**Talvine nigulapäev** on 6. detsembril, kirikukalendris on see päev püha Nikolause mälestuspäev.

Eestis on talvist nigulapäeva tähistanud Ida- ja Kagu-Eesti ääreosa õigeusklikud, pidades seda talve alguseks.

## Viited

## Välislingid
*
*Täna on nigulapäev - vana kalendri järgi algas talv ja öösel kukkus kotkas puu otsast, Delfi, 6. detsember 2015
Midruskipäev

**Midruskipäev** ehk **midrosk** (ka *mitrosk*, *miitrosk*, *mitruška*) on kiriku- ja rahvakalendri tähtpäev, mida on tähistatud ainult Ida-Eestis, Iisaku ja Vaivara kihelkonnas ning Setumaal.

Tähtpäeva nimetus on tulnud õigeusus tähistatava *Dimitri vanemate laupäeva* venekeelsest nimetusest (*Дмитровская суббота* või *Дмитриевская родительская суббота*). Seda tähistatakse püha Dimitri mälestuspäeva 26. oktoobri (Setumaal ukj 8. november) eelsel laupäeval (Iisaku kihelkonna eestistuvates külades toimus midruskipäeva ülekandumine lähedalasuvale luteri kiriku usupuhastuspüha kuupäevale 31. oktoobrile).

Midruskipäeval mälestatakse surnud sugulasi. Selle tava juured on läänemeresoomlaste algselt täiesti kirikuvälises sügiseses esivanemate mälestamise kombes, mis on aja jooksul segunenud õigeusu kiriku traditsiooniga pidada teatud laupäevadel (nn *vanemate laupäevad*) eriline palveteenistus lahkunute auks. Peale kirikliku talituse kuuluvad kombestikku hingede vastuvõtmine kodus kaetud toidulauaga, samuti omaste meenutamine söögi viimisega nende kalmudele. Sarnaseid tavasid võib leida Vadjamaalt, Karjalast, mordvalastel ja ka slaavlastel.

## Viited

## Välislingid
*Midruskipäev "Eesti rahvakalendri" veebiväljaandes
Lugunädalad

**Lugunädalad** oli talurahva ajaarvestusmeetod (kalender), mille juures nädalaid arvestati mingist tähtpäevast teise tähtpäevani.

Lugunädalate loendus võis käia nii: jõulust kuus nädalat küünlasse, küünlast seitse maarjasse, maarjast neli jürisse, jürist üheksa jaani, jaanist neli jaagupisse, jaagupist kaks lauritsasse, lauritsast kaks pärtlisse, pärtlist viis mihklisse, mihklist kuus marti, mardist kaks kadrisse, kadrist neli jõulu.

Lugunädalatele lisaks loendati ka külvinädalaid: jaanipäevast (24. juuni) või jaagupipäevast (25. juuli) alates loendati kahanevalt tagasi 10–13 nädalat, mis määrasid ära eri põllu- ja aiaviljade külviaja.

## Vaata ka
*kuukalender
*eesti rahvakalender

## Viited
Munemine

**Munemine** (*ovipositio*) on viljastatud või viljastamata munade väljutamine emakehast (muneti või kloaagi kaudu).

Munad väljutatakse pessa, maapinnale, veekogusse, taimesse või loomasse.

## Vaata ka
*poegimine
*ühismunemine

## Viited
Mindoro

**Mindoro** on saar Filipiinide saarestikus. 

Mindoro pindala on 10 572 km&sup2; ja on seega Filipiinide 7. saar. Saar on mägine. Kõrgeim mägi on 2585 meetrini ulatuv Halcon. 

Saar piirneb läänes Lõuna-Hiina merega, lõunas Sulu merega. 

Elanikke on saarel 1 238 600 (2010). Suurim linn on põhjarannikul asuv Calapan. Halduslikult jaguneb saar Lääne-Mindoro ja Ida-Mindoro provintsi vahel.

Kasvatatakse peamiselt banaane, maisi ja riisi.
Kaucminde mõis

**Kaucminde mõis** (läti keeles *Kaucmindes muiža*, saksa keeles *Kauzmünde*) on mõis Lätis Rundāle piirkonnas Rundāle vallas Saulaines. 

Kaucminde mõis sai alguse 1469. aastal, mil Liivi ordumeister Johann von Mengede andis sealsed maad Ksaveritele. 1527. aastal andis teine ordumeister Wolter von Plettenberg mõisa, mis kandis sel ajal nime *Ibittenland*, üle Benekenidele. Hiljem kuulus mõis veel Schultedele ja Schepingitele, kuni 18. sajandil said mõisa enda valdusse Pahlenid. Nende pere kätte jäi mõis võõrandamiseni aastal 1920.

Nii klassitsistlikus stiilis peahoone, aidad kui ka tallid valmisid 1780. aasta paiku Taani arhitekti Severin Jenseni projekti järgi. 1912. aastal ühendati need hooned poolkaarekujuliseks kompleksiks. Pärast võõrandamist tegutses seal mõnda aega kool.

Park on kaheosaline. Vanem osa on regulaarse planeeringuga ja selle rajas aednik Savicki koos ülejäänud mõisakompleksiga, teine osa rajati 19. sajandil ja on suurelt osalt vabakujundusega, asudes Kauce jõekese kaldal.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Ivanoskoroona

**Ivanoskoroona** on õigeusu  kirikukalendris 29. augustil (Juliuse kalendrit järgivates õigeusu kirikutes 11. septembril) Ristija Johannese hukkamise mälestuspäev.

Eestis on seda päeva muuhulgas tähistatud Setumaal.

Sel päeval oli kombeks tööd mitte teha.

## Viited

## Välislingid
*Ivanoskoroona kohta Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis Berta.
Rollapäev

**Rollapäev** on 18. augustil ja õigeusu kirikukalendris on see päev märtrite Florose ja Laurose märtrisurma mälestuspäev.

Eestis on seda päeva tähistatud Setumaal.

## Viited

## Välislingid
*
San Giorgio Morgeto

**San Giorgio Morgeto** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas città metropolitana di Reggio Calabrias.

512 meetri kõrgusel merepinnast asuva San Giorgio Morgeto asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

San Giorgio Morgeto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Canolo, Cinquefrondi, Cittanova, Mammola, Polistena.

### Sõpruslinnad
*  – Aosta
*  – San Luca

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Pelikanilised

**Pelikanilised**(*Pelecaniformes*) on kosmopoliitne lindude selts.

## Klassifikatsioon

Pelikaniliste linnuseltsi liigitatakse järgmised sugukonnad:

* *Ardeidae* Leach, 1820 – haigurlased
* *Balaenicipitidae* Bonaparte, 1853 – kingnoklased
* *Pelecanidae* Rafinesque, 1815 – pelikanlased
* *Scopidae* Bonaparte, 1849 – vasarpealased
* *Threskiornithidae* Poche, 1904 – iibislased

## Viited

## Välislingid
* Sisseknne andmebaasis ADW
* Sissekanne Encyclopædia Britannicas
* Sisseknne andmebaasis ITIS
Tüvendtaimed

**Tüvendtaimed** ehk **kormofüüdid** on taimed, mille rakud on diferentseerunud kudedeks ja mille organism on liigendatud erineva ülesandega organiteks.

Kormofüüdid on lehtsammaltaimed, sõnajalgtaimed, paljasseemnetaimed ja katteseemnetaimed ehk õistaimed. 

Tüvendtaimede organid jagunevad vegetatiivseteks ja generatiivseteks organiteks.

## Vaata ka
*Rakistaimed
Roccaforte del Greco

**San Giorgio Morgeto** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas città metropolitana di Reggio Calabrias.

Aspromonte mäemassiivi lõunanõlvadel, Bovesias, 971 meetri kõrgusel merepinnast asuva San Giorgio Morgeto asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

San Giorgio Morgeto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bagaladi, Cardeto, Condofuri, Reggio di Calabria, Roghudi, San Lorenzo, Santo Stefano in Aspromonte, Scilla, Sinopoli.

San Giorgio Morgeto halduspiirides asub Ghorio di Roccaforte fraktsioon.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Ofidiofoobia

**Ofidiofoobia** ehk **maofoobia** on hirm madude ees ehk haiglaslik maokartus.

Ofidiofoobiat tuleb eristada peaaegu kõigil inimestel esinevast instinktiivsest maokartusest, mis on kujunenud evolutsiooni käigus ning mida osa autoreid peab kaasasündinuks, sest maod võivad olla mürgised.

Arvatakse, et ofidiofoobiat, mille puhul inimene ei julge isegi maopilti vaadata ning maost rääkida või mõelda, esineb kuni kolmandikul täiskasvanud inimestest.

Maofoobiat seostatakse inimestel peaajuga: kui amügdala on maod ohtlikuks klassifitseerinud, ei pruugi maofoobiaga inimest veenda teadmine, et näiteks harilik nastik on inimesele kahjutu.

Igal inimesel avaldub maokartus erinevalt, kuid sümptomid võib jagada kolme rühma: mentaalsed, emotsionaalsed ja füsioloogilised.

## Vaata ka
*Foobiate loend
*Herpetofoobia

## Viited

## Välislingid
*Ronald M. Doctor, Ada P. Kahn, Christine Adamec, The Encyclopedia of Phobias, Fears, and Anxieties, Third Edition, 3. väljaanne, lk 453–454, 2008, Infobase Publishing, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 06.05.2014) (*inglise keeles*)
*Piret Pappel, Roomajate ja inimeste vahel valitseb ürgne vihavaen, 15.12.2011 (vaadatud 27.10.2013)
Ferruzzano

**Ferruzzano** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas città metropolitana di Reggio Calabrias.

476 meetri kõrgusel merepinnast asuva Ferruzzano asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Ferruzzano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bianco, Bruzzano Zeffirio, Caraffa del Bianco, Sant'Agata del Bianco.

Ferruzzano halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Ferruzzano Marina, Ferruzzano Superiore, Saccuti.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Bauska kreis

**Bauska kreis** (läti keeles *Bauskas apriņķis*) oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaal. See eksisteeris aastatel 1819–1917.

## Territoorium
Bauska kreisilinn oli Bauska (saksa keeles *Bauske*), kreisi kuulus veel kaks kihelkonda (*politischen kirschspiel*):
* Bauska kihelkond (*Kirchspiel Bauske*),
* Vecumnieki kihelkond (*Kirchspiel Neugut*),
** Neugut,
* Iecava kihelkond (*Kirchspiel Eckau*).
* Baldone kihelkond (*Kirchspiel Baldohn*)

## Viited

## Kirjandus
* 
* 

## Välislingid

* Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912), lk 349–387