open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1646

**1646. aasta** (**MDCXLVI**) oli 17. sajandi 46. aasta.

## Sündmused maailmas
*25. juuni &ndash; lõppes Inglismaa  kodusõda.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Eestimaa kuberneriks sai 22-aastane Erik Oxenstierna.
* ...

## Sündinud
* 17. veebruar – Pierre Boisguillebert, prantsuse majandusteadlane
* 25. märts – Nils Stromberg, Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane
* 4. aprill – Antoine Galland, prantsuse orientalist ja tõlkija
* 12. aprill – Pietro Dandini, itaalia maalikunstnik
* 15. aprill – Pierre Poiret, prantsuse kristlik müstik ja filosoof, kalvinistlik vaimulik
* 30. juuni – Paul Hermann, saksa botaanik
* 1. juuli – Gottfried Wilhelm Leibniz, saksa filosoof, matemaatik, füüsik ja polühistor
* 19. august – John Flamsteed, inglise astronoom
* 23. detsember – Jean Hardouin, prantsuse ajaloolane

## Surnud
* 6. jaanuar – Elias Holl, saksa arhitekt
* 10. aprill – Santino Solari, Šveitsi arhitekt ja skulptor
* 9. juuni – Philipp von Scheiding, Rootsi riigitegelane ja diplomaat
* 22. juuni – Daniel Dumonstier, prantsuse kunstnik
* 24. september – Duarte Lobo, Portugali helilooja
1647

**1647. aasta** (**MDCXLVII**) oli 17. sajandi 47. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 2. aprill – Maria Sibylla Merian, saksa loodusteadlane ja illustraator
* 16. aprill – Matthijs Naiveu, hollandi maalikunstnik
* 6. september – Johannes Gezelius noorem, rootsi teoloog
* 10. september – Gabriel Herlin, Eesti vaimulik
* 11. november – Johannes Voorhout, hollandi maalikunstnik
* 18. november – Pierre Bayle, prantsuse publitsist ja filosoof
* 11. detsember – Jakob Johann Hastfer, Liivimaa päritolu Rootsi riigitegelane ja sõjaväelane, feldmarssal

## Surnud
* 8. oktoober – Christen Sørensen Longomontanus, taani astronoom
* 25. oktoober – Evangelista Torricelli, itaalia füüsik ja matemaatik
* 9. detsember – Reiner Brocmann, pastor, juhuluuletaja ja tõlkija
1590. aastad

**1590. aastad** on ajavahemik 1590. aasta algusest kuni 1599. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

* ...

### Eesti

* ...

## Tähtsad inimesed
### Maailm

* ...

### Eesti

* ...
1649

**1649. aasta** (**MDCXLIX**) oli 17. sajandi 49. aasta.

## Sündmused maailmas
*19. jaanuar &ndash; algas kohus Charles I üle.
*19. märts &ndash; Inglismaa parlament tühistas monarhia.
*19. mai &ndash; Inglismaa kuulutati vabariigiks.
* Moskva tsaaririgis kehtestati talupoegade sunnismaisus

## Sündmused [[Eesti]]s
* Narva ja Jaanilinn (Ivangorod) liidetakse üheks linnaks; alles 1944 need taas lahutatakse.
* Jonas Persson ja Cordt Pöppelmann rajavad Narva joale sae- ja vaseveski. Sellega on alus pandud Narva linna tööstusele.
*Ikaldusaasta  Liivimaal
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*30. jaanuar – Charles I, Inglise kuningas (hukati)
* ...

## Viited
1587

**1587. aasta** (**MDLXXXVII**) oli 16. sajandi 87. aasta.

## Sündmused maailmas
*18. august – Põhja-Carolinas Roanoke saarel sündis esimene Ameerikasse siirdunud inglaste laps - Virginia Dare. Kogu koloonia kadus hiljem jäljetult.
*August &ndash; Rooma paavst Sixtus V kuulutab Inglismaale katoliikliku ristisõja.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 8. veebruar – Mary Stuart, Šotimaa kuninganna (hukati)
* 27. mai – Gotthard Kettler, Liivi ordumeister ja Kuramaa hertsog
Kaksikmurdumine

**Kaksikmurdumine** on valguskiire murdumise käigus kaheks erineva kiirusega liikuvaks osaks jaotumine.

Kaksikmurdumine esineb siis, kui valgus läbib anisotroopset kristalli. Erandina ei toimu kaksikmurdumist siis, kui valgus tungib anisotroopsesse kristalli selle optilise peatelje ehk isotroopsuskoridori sihis. Isotroopsete ainete ja kuubilise süngooniaga kristallide läbimisel valgus küll murdub (kui kristalli ja seda ümbritseva keskkonna murdumisnäitaja on erinev), kuid ei jagune kaheks.

Tugev kaksikmurdumine on kaltsiidil, kahe kiire vaheline nurk on 6°16'. Hästi on see jälgitav näiteks läbi Islandi pao (hästi läbipaistev kaltsiit) kristalli kahestunud teksti või kujundeid vaadeldes. Enamiku teiste anisotroopsete kristallide kaksikmurdumisel tekkiv nurk kahe kiire vahel on alla 1°.

Kaksikmurdumise arvuline väärtus näitab valguse kiirema ja aeglasema komponendi murdumisnäitajate erinevust. Näiteks kvartsi kristallis on hariliku (nω) ja ebahariliku laine (nε) murdumisnäitajad vastavalt 1,544 ja 1,553 ning kaksikmurdumine seega 1,553–1,544 ehk umbes 0,009. Kaksikmurdumise väärtus esitatakse peaaegu alati positiivse arvuna ehk suuremast arvust lahutatakse väiksem. Sõltuvalt sellest, kas suurem murdumisnäitaja on harilikul või ebaharilikul lainel, on mineraal optiliselt negatiivne või positiivne. Seega on kvarts optiliselt positiivne ehk hariliku laine levikukiirus temas on suurem (murdumisnäitaja on väiksem). Alternatiivne ja tõenäoliselt lihtsamini meeldejääv võimalus optilise märgi määramiseks on lahutada alati ebahariliku laine murdumisnäitaja hariliku laine murdumisnäitajast (nε–nω). Vastavalt sellele, kas tulemuseks on positiivne või negatiivne arv, on ka vastav mineraal optiliselt positiivne või negatiivne.

## Välislingid
Trofim Lõssenko

**Trofim Denissovitš Lõssenko** (ukraina keeles Трохим Денисович Лисенко *Trohhõm Denõssovõtš Lõssenko*; 29. september (vkj 17. september) 1898 Karlivka, Kostjatõnogradi maakond, Poltava kubermang – 20. november 1976 Moskva) oli ukraina päritolu nõukogude põllumajandusteadlane ja bioloog, lõssenkismi rajaja.

Lõssenko sai 1934 Ukraina NSV Teaduste Akadeemia ja 1939 NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks. NLKP-sse ta ei kuulunud. Aastal 1935 sai ta Üleliidulise Põllumajandusteaduste Akadeemia akadeemikuks. Aastatel 1938–1956 ja 1961–1962 oli ta selle akadeemia president.

Olles ideoloogiline liider bioloogias ja põllumajandusteaduses, vastandas ta enese toetatava Ivan Mitšurini vaadetele toetuva mitšuurinliku bioloogia "reaktsioonilisele idealistlikule" "veismannismile-mendelismile-morganismile", mida esindasid August Weismann, Gregor Mendel ja Thomas Hunt Morgan.

Agronoomina pakkus Lõssenko välja ja propageeris uusi agrotehnilisi võtteid: jaroviseerimise ehk taimede harjutamise külmaga, puuvillapõõsaste kärpimise ning suvise ja ruutpesiti kartulipaneku.

Suuremat osa tema leiutatud meetodeid kritiseerisid Pjotr Konstantinov, Aleksandr Ljubištšev, Pjotr Lissitsõn jt veel enne nende laialdast juurutamist nõukogude põllumajandusse. Näidates Lõssenko teooria ja metoodika üldisi puudujääke, süüdistasid tema teaduslikud oponendid teda irdumises ülemaailmsest teadusest ja põllumajanduslikust praktikast.

Lõssenko pooldas Olga Lepešinskaja teooriat rakkude moodustumise kohta struktuuritust "elusainest", mis hiljem tunnistati ebateaduslikuks.

Lõssenkoga seostatakse kampaaniat, millega kiusati taga geneetikuid, samuti tema oponente, kes ei tunnustanud mitšurinlikku bioloogiat.

Lõssenko pälvis 8 Lenini ordenit, 3 Stalini preemiat (1941, 1943 ja 1949) ning Ukraina NSV Tööpunalipu ordeni. Ta oli sotsialistliku töö kangelane.

Pärast Nikita Hruštšovi tagandamist NSV Liidu juhi kohalt 1965 vabastati ka Lõssenko NSV Liidu Teaduste Akadeemia Geneetika Instituudi direktori kohalt. Alates 1966. aastast kuni surmani töötas ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia teadusliku uurimise katsebaasi Gorki Leninskije laborijuhatajana.

John Wyndhami romaanis "Trifiidide päev" on Lõssenkot mainitud trifiidide aretajana.

## Kirjandus
* Anu Raudsepp, "Lõssenkism ja Tartu Ülikooli bioloogiaosakond stalinismi ajal". Ajalooline Ajakiri 2009, nr 1/2, lk 179–196
Rabakivi

**Rabakivi** ehk **rabakivigraniit** on A-tüüpi graniit, mida iseloomustab rabakivistruktuuri esinemine (vähemalt suuremates batoliitides).

Rabakivide tüüpala ehk nn *locus classicus*, kus neid esimest korda teaduslikult kirjeldati, on Kagu-Soome, kus paljandub Viiburi rabakiviplutoon. Rabakivid ei ole siiski ainult Soomele omane nähtus. Neid esineb USA-s, Brasiilias, Antarktises, Austraalias, Hiinas, Venemaal, Sudaanis jne ehk kõigil mandreil. Ka Eesti aluskorras on mitmeid rabakiviintrusioone (Neeme, Riia, Ereda, Märjamaa, Naissaare ja Taebla intrusioonid). 

Rabakivi (soome *rapakivi*) nimetus tuleneb kivimi rabedusest ja tavalise graniidiga võrreldes suhteliselt kergest murendatavusest. 

Tüüpiline Viiburi plutooni rabakivi sisaldab roosakaid ortoklassi ovoide, mis on ümbritsetud plagioklassist äärisega. Sellist rabakivi nimetatakse ka viiburgiidiks. Kõik rabakivid sellist struktuuri ei oma, kuid definitsiooni järgi peaksid vähemalt suuremad rabakiviintrusioonid sellise struktuuriga kivimeid sisaldama.

Termini "rabakivi" tõi geoloogilisse kirjandusse soome geoloog Jakob J. Sederholm.

Rabakivi erimit, mis sisaldab ortoklassi ovoide, mis ei ole ümbritsetud plagioklassist äärisega, nimetatakse piiterliidiks (Piiterlahti järgi). 

Peale aluskorras paiknevate rabakiviintrusioonide leidub rabakive Eestis veel rändkividena. Rabakivi ongi Eesti rändrahnude seas levinuimaks kivimtüübiks. 

## Läänemere rabakiviformatsioon

Läänemere ümbruse rabakiviintrusioonid on tekkinud 1,47...1,67 miljardit aastat tagasi ehk Proterosoikumis. Tekkelt on nad anorogeensed (A-tüüpi) graniidid ehk ei ole seotud mäetekkeprotsessidega, vaid pigem riftistumise ja maakoores valitsenud venituspingetega. Läänemere ümbruse rabakiviintrusioone ja nendega seotud samal ajal tekkinud kivimeid nimetatakse **rabakivi-** või **rabakivi-anortosiitseks formatsiooniks**. Peale rabakivide sisaldab see formatsioon veel aluselisi kivimeid – gabrot, basalti, anortosiiti jms. Rabakiviintrusioonide ehk vedelate magmakehade aeglane ülespoole liikumine tekitas maakoores venituspingeid, mille tagajärjel moodustusid rebendlõhed, kuhu tungis basaltne magma, mis daikidena tardus. Näiteks Häme daikiparv Soomes, mis on seotud Ahvenisto plutooniga. Et rabakiviformatsioon koosneb peamiselt kahest erinevast magmatüübist – happelisest ja aluselisest (keskmise koostisega kivimid on harvad), siis nimetatakse vastavat formatsiooni bimodaalseks. Valdavalt on teada süvakivimeid või soonkivimeid. Rabakiviformatsiooni vulkaanilisi kivimeid esineb näiteks Suursaarel ja Undva aluskorras.  

## Vaata ka
*Antirabakivi
*Viiburgiit
*Piiterliit

## Viited
Ptigmatiit

**Ptigmatiit** (kreeka sõnast *ptigma* 'kurd') on migmatiidi kurrutatud erim.

Ptigmatiit koosneb leukokraatsest ehk heledast graniitse koostisega usjalt vonklevaist soontest, mis on ümbritsetud melanokraatsest ehk tumedamast moondekivimist. Heledaid graniitseid sooni nimetatakse leukosoomideks, tumedamat osa tuntakse melanosoomina.

Ptigmatiidid on tekkinud sügaval maapõues kõrge rõhu ja temperatuuri tingimustes. Heledamad sooned on tekkinud tõenäoliselt magma aeglasel tardumisel ja kivimite kurrutusel pärast selle sissetungi moondekivimitesse. Sooned võisid tekkida ka ilma magma sissetungita ehk kivimi osalise ülessulamise käigus.

Ptigmatiite leidub Eestis rändkividena ja aluskorras.
Seiklusjutte maalt ja merelt

"**Seiklusjutte maalt ja merelt**" on Eesti Riikliku Kirjastuse aastatel 1955–1962 avaldatud seiklus- ja ulmeromaanide sari keskmisele ja vanemale koolieale.

Kokku ilmus sarjas 55 välisautorite teost. Paljud ilmunud raamatutest olid eestikeelsed esmatrükid ning suurest osast neist avaldati hiljem kordustrükid. Tegemist on eranditult tõlketeostega, mis olid varem Moskvas vene keeles ilmunud, seetõttu tsensuuriga probleeme polnud. Sarja kvaliteeti tõstavad raamatute illustratsioonid, mille autorid on Eesti kunstnikud Richard Kaljo, Henn Rooneem, Olev Soans, Hugo Mitt, Henno Arrak, Allex Kütt jt. 

Raamatud trükiti peamiselt trükikojas Ühiselu, mõned teosed ka trükikodades Kommunist (6 teost), Punane Täht (2 teost) ning Hans Heidemanni nimelises trükikojas Tartus (1 teos).

Trükiarvud olid üsna suured, harilikult 30 000 – 40 000. Väikseimate trükiarvudega on raamatud "Oikumeeni äärel" (15 000), "Saladuslik saar", "Maadeuurija ning meresõitja kaptenleitnant Golovnini elu ja ebatavalised seiklused", "Tom Sawyeri seiklused. Huckleberry Finni seiklused" (20 000) ning "Sannikovi maa" (25 000).

2004. aastal alustas Eesti Ekspressi Kirjastus sarja raamatute originaalkujundusega kordustrükkide avaldamist.

## Sarjas ilmunud romaanid

## Mõjutused
* 1996. aastal avaldati romaanisarja kujundust matkides Tõnu Trubetsky raamat "Mina ja George".

## Välislingid
* Seiklusjutte maalt ja merelt REaD raamatupood
* "Raamatusari "Seiklusjutte maalt ja merelt" ilmub uuesti". Postimees, 29. jaanuar 2004
*Jaanus Kulli. "Seiklusjutte maalt ja merelt". Õhtuleht, 24. märts 2005
*Veiko Märka. "Kultussari maalt ja merelt". Eesti Ekspress, 26. juuli 2009
*Sarja väljaannete esikaante ülevaade
*Eesti lugu. Raamatuaasta. "Seiklusjutte maalt ja merelt
Sint Maarteni küla

**Sint Maarten** on küla Hollandis Põhja-Hollandi provintsis Harenkarspeli vallas.

1990. aastani moodustas küla valla.

2001 oli Sint Maartenis 796 elanikku. Hoonestatud ala oli 0,20 km² ja see hõlmas 315 ehitist. Statistilise ala Sint Maarten, mis hõlmab ka küla perifeersed osad ja ümbritseva maapiirkonna, elanike arv on umbes 940.
Saint-Martin

**Saint-Martini territoriaalühendus** (prantsuse keeles: *Collectivité de Saint-Martin*) on Prantsusmaa meretagune territoriaalühendus, mis asub Saint-Martini saare põhjaosas. Saare lõunapool kuulub Madalmaade Kuningriigile.

## Haldus

Prantsusmaa ja Holland sõlmisid kokkuleppe jagada omavahel saar 11. novembril 1648.

2003. aastal eraldus Saint-Martin Guadeloupe'ist, moodustades eraldi Prantsusmaa territoriaalühenduse. Prantsusmaa parlament kinnitas selle 2007. aastal.

Saint-Martin kuulub Euroopa Liitu ja on selle läänepoolseim ala.

Halduskeskus on Marigot.

## Viited
Juulirevolutsioon

**Juulirevolutsioon** ehk **[[1830]]. aasta [[Prantsusmaa|Prantsuse]] [[revolutsioon]]** (prantsuse keeles *Trois Glorieuses* – 'kolm hiilgavat [päeva]') oli 27.–29. juulil 1830 Prantsusmaal toimunud ülestõus, millega kukutati Bourboni dünastiast kuningas Charles X ning troonile pääses tema kauge sugulane, Orléansi hertsog Louis-Philippe (kuningana Louis-Philippe I).

Revolutsiooni ajendiks olid 25. juulil 1830 välja antud juuliordonnantsid, millega Charles X saatis laiali äsja valitud Saadikutekoja, piiras valimisõigust, keelates kodanlastel kandideerida parlamenti, vähendas saadikute arvu ja piiras ajakirjandusvabadust, kehtestades eeltsensuuri.

27. juulil algas Pariisis ülestõus, mis lõppes 29. juulil võiduga. Võimule tuli ajutine valitsus eesotsas pankur Jacques Laffitte'i ja markiis Gilbert du Motier de La Fayette'iga.

Charles X loobus 2. augustil troonist koos oma vanema poja Louis Antoine'iga. Kuningapere ainus elusolev meessoost liige peale nende oli Charlesi noorema poja Charles Ferdinandi kümneaastane poeg Henri, keda aga peeti liiga nooreks, et trooni talle anda. Orléansi hertsog Louis-Philippe kuulutati 31. juulil asevalitsejaks ja 7. augustil kuningaks. Ta nõustus valitsema konstitutsioonilise monarhina. Eksiilis hakkas Louis aga nimetama ennast õigusjärgseks Prantsuse kuningaks Louis XIX-ks ja pidas end selleks surmani 1844. aastal. Seejärel pidas tema vennapoeg Henri end õigusjärgseks Prantsuse kuningaks Henri V-ks kuni oma surmani 1883. aastal. Henril polnud lapsi ja nii suri Bourbonide dünastia Prantsusmaal välja.

9. augustil 1830 kehtestati uus, 1814. aasta omast liberaalsem põhiseadus. Algas juulimonarhia.

Juulirevolutsioon innustas põhjanaabreid belglasi Belgia revolutsioonile, mille tulemusel Belgia iseseisvus Hollandi võimu alt. Peale selle korraldati ebaõnnestunud ülestõus Itaalias ja Poolas.

Juulimonarhia ei osutunud prantslaste seas populaarseks ja 1848. aasta revolutsiooniga see lõpetati. Louis-Philippe kukutati ja ta jäigi viimaseks Prantsuse kuningaks. Prantsusmaal kehtestati Teine vabariik.

Juulirevolutsioon inspireeris Eugène Delacroix'd looma tuntud maali "Vabadus viib rahva barrikaadidele".
Punkfilmide loend

*Siin on loetletud [[film]]e ja [[seriaal]]e, mille teemaks on [[punk]]liikumine või mis on oma suunitluselt lähedased punkliikumisele.

**The Blank Generation* (1976) [[Amos Poe]]
**Jubilee* (1977) [[Derek Jarman]]
**The Punk Rock Movie* (1978) [[Don Letts]]
** samuti tuntud kui *The Punk Rock Movie from England*
**Over The Edge* (1979)
**Rock 'n' Roll High School* (1979) [[Roger Corman]]
**Rude Boy* (1980)
**The Great Rock 'n' Roll Swindle* (1980)
**Ladies and Gentlemen, The Fabulous Stains* (1981)
**The Decline of Western Civilization* (1981) [[Penelope Spheeris]]
**Urgh! A Music War* (1981)
**Suburbia* (1984)  [[Penelope Spheeris]]
**Repo Man* (1984) [[Alex Cox]]
**Sid and Nancy* (1986) [[Alex Cox]]
**X: The Unheard Music* (1986)
**1991 - The Year Punk Broke* (1992)
**Hard Core Logo* (1996)
**Outsider* (1998) [[Andrej Ko&#353;ak]]
**Vennaskond. Millennium* (1998) [[Tõnu Trubetsky]]
**SLC Punk!* (1999)
**The Filth and the Fury* (2000)
**The Clash: Westway To The World* (2000)
**24 Hour Party People* (2002) [[Michael Winterbottom]]
**Punk Rock Holocaust* (2003)
**End Of The Century - The Story Of The Ramones* (2003)
**Vennaskond. Sügis Ida-Euroopas*** (2004) Tõnu Trubetsky
**[[Loren Cass]]* 
**[[The Story of the Clash]]**
**[[The great rocknroll swindle]]**
**[[The filth and the fury]]**

## Vaata ka
*punk
Kommuun

**Kommuun** võib tähendada järgmist:
*Kommuun, keskajal Lääne-Euroopas omavalitsusega linna- või külakogukond. Itaalia, Prantsusmaa ja Madalmaade linnades tekkisid kommuunid 11.–12. sajandil võitluses linnaisandate ülemvõimu vastu. Kommuunid valisid endale magistraadi, linnaisanda esindaja säilitas mõnel pool kohtuvõimu. 12.–13. sajandil tekkisid kommuunid ka Itaalia ja Prantsusmaa külades, kuid külakommuunid ei saavutanud sellist sõltumatust nagu linnades. Keskvõimu tugevnedes 13.–14. sajandil sattus ka enamik linnakommuune sõltuvusse riigivalitsejatest. Ainult mõned tugevamad linnad nagu Veneetsia, Genova ja Firenze kujunesid iseseisvateks linnvabariikideks.

*Kommuun, Prantsuse revolutsiooni ajal Pariisi ja teiste Prantsusmaa linnade omavalitsus.

*Kommuun  ehk vald Prantsusmaal (vt Vald (Prantsusmaa)), Belgias, Rootsis ja mõnedes teistes riikides kohaliku omavalitsuse vähim territoriaalne üksus.

*Kommuun on inimeste teatud liiki ühiseluvorm.

*Kommuun (põllumajandus), põllumajanduslik ühismajand, kus on ühistatud kõik tootmisvahendid, inventar, loomad jne. Liikmeil ei ole oma isiklikku abimajandit, nende tarbed rahuldab ühismajand.

## Vaata ka
*Pariisi kommuun
Sint Eustatius

**Sint-Eustatius** on saar Kariibi meres Väikeste Antillide saarestiku põhjaosas. 

Saar oli 2010. aastani osa Hollandi Antillidest. Pärast seda moodustab saar Hollandi eriomavalitsuse (*bijzondere gemeente*) Kariibi Madalmaades.

Laiemalt kasutatakse *St. Eustatius* nimevormi.

Kohalikus ja mitteametlikus kõnepruugis kasutatakse saare kohta ka nimesid *Statia* [s'tašia] ja *Statius*.

Saare pindala on 21 km&sup2; ja elanike arv oli 2010. aasta seisuga 2900.

Saarel on alates 1. jaanuarist 2011 käibel USA dollar.

Läheduses paiknevad saared on St. Kitts, Saba, Saint-Martini saar, Saint-Barthélemy.

Saare reljeef on sadulakujuline. Saare kaguosas asub kustunud vulkaan The Quill (kõrgeim tipp Mazinga on 602 meetri kõrgusel) ja loodes madalamad paarismäed Signal Hill ja Boven ("jäänused" kunagisest vulkaanist). Nende vahel on tasandik, kus elab enamik saare elanikest. Suurem osa neist elab saare ainsas linnas Oranjestadis.

## Välislingid
* STENAPA - St. Eustatiuse Rahvuspark
Usutunnistus

**Usutunnistus** (ladina keeles *confessio* (*fidei*) '(usu)tunnistus') ehk **kreedo** (ladina sõnast *credo* 'usun')  on kokkuvõtlik uskumuste loetelu, mida iga usklik peab antud religioonis uskuma. 

## Judaism
Ainujumala põhivormel on š´ma (**šema**): Viies Moosese raamat (5Ms) 6:4(-9) "Jahve, meie Jumal Jahve, on ainus".

## Kristlus
Kristluses on käibel mitmeid usutunnistusi. 

* **[[Nikaia usutunnistus]]**

Mina usun ühteainsasse Jumalasse, kõigeväelisse Isasse, taeva ja maa, kõige nähtava ja nähtamatu Loojasse. Ja ühteainsasse Issandasse Jeesusesse Kristusesse, Jumala ainusündinud Pojasse, kes Isast on sündinud enne kõiki aegu, Jumal Jumalast, valgus valgusest, tõeline Jumal tõelisest Jumalast, sündinud, mitte loodud, olemuselt ühtne Isaga, kelle läbi kõik on loodud; kes on meie, inimeste pärast ning meie õndsuseks alla tulnud taevast ning lihaks saanud Püha Vaimu läbi neitsist Maarjast ja inimeseks saanud, Pontius Pilaatuse ajal ka meie eest risti löödud, kannatanud ja maha maetud ning kolmandal päeval üles tõusnud pühade kirjade järgi ja üles läinud taeva, istub Isa paremal käel ja tuleb taas kirkuses kohut mõistma elavate ja surnute üle; Tema riigile ei tule otsa. Mina usun Pühasse Vaimusse, Issandasse ja Elavakstegijasse, kes lähtub Isast , keda Isa ja Pojaga üheskoos kummardatakse ja austatakse; kes on rääkinud prohvetite kaudu. Mina usun ühtainust püha, katoliiklikku ja apostellikku kirikut, tunnistan ühtainust ristimist pattude andeksandmiseks ja ootan surnute ülestõusmist ning tulevase ajastu elu.

* **[[Apostellik usutunnistus]]**

Mina usun Jumalasse, kõigeväelisse Isasse, taeva ja maa Loojasse. Ja Jeesusesse Kristusesse, Tema ainsasse Pojasse, meie Issandasse, kes on saadud Pühast Vaimust, ilmale tulnud neitsi Maarjast, kannatanud Pontius Pilaatuse all, risti löödud, surnud ja maha maetud, alla läinud surmavalda, kolmandal päeval üles tõusnud surnuist, üles läinud taeva, istub Jumala, oma kõigeväelise Isa paremal käel, sealt Tema tuleb kohut mõistma elavate ja surnute üle. Mina usun Pühasse Vaimusse, üht püha kristlikku kirikut, pühade osadust, pattude andeksandmist, ihu ülestõusmist ja igavest elu.

**Nikaia-Konstantinoopoli usutunnistus** võeti kasutusele läänekiriku missaliturgias 1014. aastal Roomas.

## Islam
Islami usutunnistus *shah&#257;dah* araabia keeles:

&#1604;&#1575; &#1573;&#1604;&#1575;&#1607; &#1573;&#1604;&#1575; &#1575;&#1604;&#1604;&#1607; &#1608;&#1605;&#1581;&#1605;&#1583; &#1585;&#1587;&#1608;&#1604; &#1575;&#1604;&#1604;&#1607;

Ladina tähtedega (hääldus):

:*L&#257; 'il&#257;ha 'ill&#257; ll&#257;h wa Muhammadun ras&#363;lu ll&#257;h.*

Eesti keeles:

Ei ole jumalat peale Jumala ja Muḩammad on Jumala prohvet.

## Vaata ka
*Areiose usutunnistus
*Westminsteri usutunnistus
Laskesuusatamine 1984. aasta taliolümpiamängudel

Laskesuusatamisvõistlused 1984. aasta taliolümpiamängudel toimusid 11.–17. veebruarini Igmanis Veliko Poljes. 

Eirik Kvalfoss ja Peter Angerer võtsid mõlemad kolm medalit, võites igal alal ühe.

## Tulemused
### Mehed
#### 10 km sprint




Kuupäev: 14. veebruar
Osavõtjaid: 64 võistlejat
Riike: 25
Olümpiavõitja 1980:  Frank Ullrich


#### 20 km




Kuupäev: 11. veebruar
Osavõtjaid: 63 võistlejat
Riike: 25
Olümpiavõitja 1980:  Anatoli Aljabjev


#### 4 x 7,5 km teatesõit




Kuupäev: 17. veebruar
Osavõtjaid: 17 võistkonda
Olümpiavõitja 1980:    Vladimir Alikin, Aleksandr Tihhonov, Vladimir Barnasjov, Anatoli Aljabjev


## Medalid
Turuhhan

**Turuhhan** (vene *Турухан*) on jõgi Aasias Siberis. Voolab Lääne-Siberi tasandikul, ülemjooksul lõunasse, alamjooksul itta. Suubub vasakult Jenisseisse. Jõe pikkus on 639 km. Oktoobrist maini on jääs. Laevatatav 270 kilomeetrini suudmest.
Suur Liivakõrb

**Suur Liivakõrb** (inglise *Great Sandy Desert*) on kõrb Austraalias. Piirneb lõunas Gibsoni kõrbega, loodes India ookeaniga ja kirdes Kimberley lavamaaga.
Hawaii saar

**Hawaii** (varasem eestikeelne nimi *Havai*; ingl ja havai *Hawaiʻi*, inglise kõnekeeles *Big Island*) on kagupoolseim ja suurim saar Hawaii saarestikus. Saar kuulub Ameerika Ühendriikidele.

Saare pindala on 10 400 km2, mis moodustab 63% Hawaii osariigi territooriumist. Saare enda pikkus põhjast lõunasse on peaaegu 153 km ning laius läänest itta 128 km. Hawaii rannajoon on 428 kilomeetrit pikk.

Saare idapoolseim punkt on Kumukahi neem. Saare lõunapoolseim punkt Ka Lae on ühtlasi USA lõunapoolseim ning seda kutsutakse seetõttu ka South Pointiks. Põhjas tipneb saar Upolu neemega ja läänes Keahole'i neemega.

## Loodus

### Vulkaanid
Hawaii saar on teistest Hawaii saarestiku saartest noorem. Mägine saar on kujunenud viie kilpvulkaani liitumisel. Neist kirdepoolseim ja vanim Kohala on kustunud. Mauna Kea, Hualālai ja Mauna Loa on uinunud vulkaanid. Viiest vulkaanist noorim Kīlauea on tegevvulkaan.

Enamik saarest koosneb kahe saare keskossa jääva vulkaanihiiglase, Mauna Kea ja Mauna Loa laavaväljadest. Mauna Loa laavavool ähvardas veel 1984. aastal saare idarannikult pühkida rohelusse uppuva väikelinna Hilo.

### Pinnamood ja jõed
Suurest kõrgusest hoolimata on saare pinnamood vähe liigestatud ja valdavad on lauged nõlvad. Põhjuseks on see, et vedel basaltlaava voolas mööda laugeid nõlvu alla ja moodustas tardudes laugete nõlvadega kilpvulkaani. Ka on tardunud basalt praguline, mistõttu vihmavesi ei moodusta suurtel aladel jõgesid ega uurista orge, vaid voolab kaljupragudesse. Erandiks on Kohala vulkaani idanõlv, mis on liigestatud orgudega ja ranniku lähedal pankadega. Saare tuntuim kosk on Akaka kosk.

Kona rannik vajub ühe sentimeetri võrra kümne aasta jooksul. Siiani aktiivse vulkaanilise tegevusega Kīlauea vulkaanist voolab pidevalt laavat välja ning sellest tekib maismaad juurde. Hawaii on ainus USA osariik, kus tekib territooriumi juurde.

### Taimkate
Hawaiil asub USA ainus ja viimane troopilise madalmaa vihmamets Wao Kele 'O Puna.

## Majandus
Hawaii on ainus USA osariik, kus kasvatatakse kohvi. Maailmakuulsat Kona kohviuba kasvatatakse Hualālai edelanõlval.

## Välislingid

* Hawaii vulkaanide rahvuspark
Lovi

**Lovi** (Uku Masingul *lõvi*) on šamanistlikes praktikates kasutatav muutunud teadvusseisund.

Šamanistliku kirjelduse järgi on loves olija hing kehast lahkunud, mis võimaldab sel liikuda tavaseisundis ligipääsmatute maailmaosade vahel ning suhelda vaimude jts. üleloomulike olenditega. Lovesse langemisel kasutatakse keskendumise abivahenditena tihti aromaatseid ja joovastavaid aineid ja taimi, tantsu ning (tugevarütmilist) muusikat.

## Vaata ka
* allilm
* Carlos Castaneda
* etnosemiootika
* maailmapuu
* šamaan
* šamaanitrumm
* teispoolsus
* ülailm
Ime

:*Gavin O'Connori filmi kohta vaata artiklit [[Ime (film 2004)]].*
----

**Ime** on üleloomulik ja ebaharilik sündmus. 

Paljudes religioonides tõlgendatakse imet mõne jumala, pühaku või muu üleloomuliku olendi tegevusena, mis võib kinnitada palvete kuuldavõtmist vms kontakti kõrgemate vaimsete jõududega.

Imedeks nimetatakse kõnekeeles tihtipeale ka nähtusi, mis on vastuolus meie (füüsikalise) maailmapildiga (nt levitatsioon) või äärmiselt ebatõenäolised, kuid soodsad (nt loteriivõit).

## Vaata ka
* Imed Uues Testamendis
* Imemuinasjutt
* Muinasjutt
* Müüt
* IME

## Välislingid
Ave Maria

**"Ave Maria"** on kristluses traditsiooniline palve neitsi Maarja poole. 

## Allikad

Uue Testamendi Luuka evangeeliumis külastab Maarjat ingel Gabriel, öeldes: „Rõõmusta, sa armuleidnu! Issand on sinuga!” Seejärel külastab Maarja oma sugulast Eliisabetti, kes on samuti lapseootel ning Eliisabett tervitab teda, öeldes: „Õnnistatud oled sina naiste seas ja õnnistatud on sinu ihu vili!"

## Tekstid

### Ladina keeles

Ave Maria, gratia plena,
Dominus tecum,
benedicta tu in mulieribus,
et benedictus fructus ventris tui Iesus.
Sancta Maria mater Dei,
ora pro nobis peccatoribus, nunc, et in hora mortis nostrae.
Amen.

### Eesti keeles

Ole tervitatud, Maarja, täis armu,
Issand on sinuga;
õnnistatud oled sa naiste seas
ja õnnistatud on sinu ihu vili Jeesus.
Püha Maarja, Jumalaema,
palu meie, patuste eest, nüüd ja meie surmatunnil.
Aamen.

### Kirikuslaavi keeles

Бо­го­ро́­ди­це Де́­во, ра́­дуй­ся, бла­го­да́т­ная Ма­ри́е, Гос­по́дь с То­бо́ю, Благослове́нна Ты в же­на́х и бла­го­сло­ве́н Плод чре́­ва Тво­его́, я́ко Спа́­са родила́ еси́ душ на́­ших.

*Bogoróditse Djévo, ráduisja, blagodátnaja Maríje, Gospód s Tobóju, Blagoslovjénna Tõ v ženáhh i blagoslovjén Plod tšrjéva Tvojegó, jáko Spássa rodilá jesí duš nášihh.*

## Muusikalised seaded

"Ave Maria" palve ladinakeelsele tekstile on muusikat kirjutanud paljud heliloojad. 

Üks tuntumaid on Franz Schuberti "Ave Maria" aastast 1825 (D839, op 52 nr 6), algse pealkirjaga "Ellens dritter Gesang", mis oli üks Walter Scotti poeemi "The Lady of the Lake" saksakeelsele tõlkele loodud seitsmest laulust. See ei põhinenud traditsioonilisel palve tekstil, ehkki algas sõnadega "Ave Maria". Tänapäeval esitatakse seda tavaliselt ladinakeelse palve tekstiga. 

Charles Gounod' "Ave Maria" aastast 1859 lisas Johann Sebastian Bachi esimesele prelüüdile "Hästitempereeritud klaviiri" esimesest osast ladinakeelse palve teksti ja meloodia. 

Antonín Dvořáki versioon pärineb aastast 1877. 

Giuseppe Verdi "Ave Maria" pärineb tema 1887. aasta ooperist "Othello". 

"Ave Maria" palve ladinakeelsele tekstile on kirjutanud muusikat ka Mozart, Liszt, Saint-Saëns, Rossini, Brahms, Stravinski, Hugo Gyldmark ja paljud teised.

Kirikuslaavikeelsele tekstile "Богородице Дево" (*Bogoroditse Djevo;* 'Jumalasünnitaja neitsi') on loonud muusika näiteks Sergei Rahmaninov, Igor Stravinski, Dmitri Bortnjanski ja Arvo Pärt.

## Vaata ka
*Salve Regina

## Viited
1580. aastad

**1580. aastad** on ajavahemik 1580. aasta algusest kuni 1589. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

* ...

### Eesti

* ...

## Tähtsad inimesed
### Maailm

* ...

### Eesti

* ...
1592

**1592. aasta** (**MDXCII**) oli 16. sajandi 92. aasta.

## Sündmused maailmas
* 21.–24. mai – Hugenotisõjad: Craoni lahing.

## Sündmused Eestis

* ...

## Sündinud
*28. august – George Villiers, inglise õukondlane ja riigitegelane
*22. oktoober – Gustaf Horn, Rootsi sõjaväelane ja poliitik

## Surnud
* 17. november – Johan III, Rootsi kuningas
1591

**1591. aasta** (**MDXCI**) oli 16. sajandi 91. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Kuni 1617. aastani olid Narva ja Vasknarva foogtkonnad ühendatud Narva lääniks.
* ...

## Sündinud
*19. oktoober – Bengt Bengtsson Oxenstierna, Rootsi poliitik
* ...

## Surnud

* ...
1590

**1590. aasta** (**MDXC**) oli 16. sajandi 90. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 27. august – Sixtus V, Rooma paavst
* 27. september – Urbanus VII, Rooma paavst
1595

**1595. aasta** (**MDXCV**) oli 16. sajandi 95. aasta.

## Sündmused maailmas
* Lõppes kahekümneviieaastane sõda Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel. Sõlmiti Täyssinä rahu, millega Ingerimaa läks Moskva tsaaririigile.
* 9. juuni – Fontaine-Française'i lahingus lõi Prantsusmaa kuningas Henri IV prantslasi, kuid oleks peaaegu surma saanud. 
* Detsember – suleti birgitiinide Vadstena klooster. 

## Sündmused Eestis
* Arent Passeril valmis Pontus De la Gardie ja tema abikaasa hauamonument Tallinna Toomkirikus. 
* Ilmus Gerardus Mercatori Vana-Liivimaa kaart.

## Sündinud
*9. juuni – Władysław IV Waza, Poola kuningas
*19. juuni – Guru Hargobind, sikhi guru
*4. detsember – Jean Chapelain, prantsuse luuletaja
*5. detsember – Henry Lawes, inglise muusik ja helilooja 
* Lucas Emil Vorsterman (Lucas Vorsterman I, Lucas Vosterman I), flaami kunstnik
* Jean Desmarets (Desmaretz), prantsuse kirjanik
*Andrej Cergol, sloveeni matemaatik 
* Pocahontas, algonkini pealiku tütar (ligikaudne sünniaeg) 

## Surnud
*15. jaanuar – Murat III (Murad III), Türgi sultan 
*24. jaanuar – Ferdinand II, Tirooli valitseja
*12. veebruar – Ernst, ertshertsog, Hispaania Hollandi kuberner
* 25. aprill – Torquato Tasso, itaalia luuletaja
*26. mai – Philip Neri, itaalia katoliku preester
*23. juuli – Thoinot Arbeau (Jehan Tabourot), prantsuse tantsukirjanik
*Luis Barahona de Soto, hispaania luuletaja 
* Álvaro Mendaña de Neira, hispaania meresõitja 
*James Stewart, Arrani krahv

## Raamatuid
*"Suveöö unenägu" (William Shakespeare)
*"Atlas sive Cosmographicae Meditationes de Fabrica Mundi et Fabricati Figura" (Gerardus Mercator; täielik väljaanne, esimest korda Liivimaa kaardiga)
1596

**1596. aasta** (**MDXCVI**) oli 16. sajandi 96. aasta.

## Sündmused maailmas

* Konstrueeriti esimene mikroskoop.
*Ikaldus ja näljahäda Euroopas

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 31. märts – René Descartes, prantsuse filosoof ja matemaatik
* 26. august – Friedrich V, Pfalzi kuurvürst

## Surnud

* ...
1593

**1593. aasta** (**MDXCIII**) oli 16. sajandi 93. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*21. veebruar – Gérard Desargues, prantsuse matemaatik

## Surnud
* 30. mai – Christopher Marlowe, inglise näitekirjanik
1598

**1598. aasta** (**MDXCVIII**) oli 16. sajandi 98. aasta.

## Sündmused maailmas
* 13. aprill – Prantsuse kuningas Henri IV kirjutas alla Nantes'i ediktile, tagades hugenottidele laialdase usuvabaduse.
* 13. september – Pärast 42 aasta pikkust valitsusaega suri Hispaania ja Portugali kuningas Felipe II. Troonile tõusis tema poeg Felipe III.

## Sündinud
* 9. aprill – Johann Crüger, saksa helilooja
* 7. november – Francisco de Zurbarán, hispaania maalikunstnik
* 7. detsember – Gian Lorenzo Bernini, itaalia skulptor ja arhitekt.

## Surnud
* 6. jaanuar – Fjodor I, Vene tsaar
* 27. märts – Theodor de Bry, graveerija, kuldsepp ja kirjastaja
* 13. september – Felipe II, Hispaania kuningas
* 18. september – Toyotomi Hideyoshi, Jaapani samurai ja daimjo
1597

**1597. aasta** (**MDXCVII**) oli 16. sajandi 97. aasta.

## Sündmused maailmas
* 5. veebruar – Jaapanis Nagasakis löödi risti 26 katoliiklast.
* 24. veebruar – Rootsi kuningriigi koosseisu kuulunud Soome aladel lõppes nuiasõda, talupoegade ülestõus suruti maha. 
* 26. oktoober – Admiral Yi Sun-sini juhitud kolmteist Korea laeva alistasid Myeongnyangi lahingus palju suurema Jaapani laevastiku.

## Sündmused Eestis
* august-september – Taani kuningas Christian IV külastas Saaremaad.

## Sündinud
*6. märts – Georg Salemann, saksa päritolu eesti kirjamees ja vaimulik
*1. mai – Philipp von Krusenstiern, riigiametnik, jurist, diplomaat ja poliitik
*2. juuli – Theodoor Rombouts, flaami kunstnik
*28. september – Justus Sustermans, flaami kunstnik
*21. november – Ludwig Dunte, Oleviste kiriku pastor ja Tallinna koolide järelevaataja
*23. detsember – Martin Opitz, saksa luuletaja
*Otto von Mengden, Liivimaa mõisnik, aadlitegelane ja sõjaväelane

## Surnud
* 18. jaanuar – Gustaf Gabrielsson Oxenstierna, Rootsi riigitegelane
* 6. veebruar – Francesco Patrizi da Cherso, itaalia filosoof, teadlane, vaimulik ja luuletaja
* 13. aprill – Klas Eriksson Fleming, Rootsi ja Soome riigitegelane
* 9. juuni – José de Anchieta, jesuiidi misjonär
* 20. juuni – Willem Barents, hollandi meresõitja, polaaruurija ja kartograaf
* 19. oktoober – Ashikaga Yoshiaki, Jaapani šogun
* 17. detsember – Friedrich, Vohenstrauss-Parksteini hertsog
* Edward Kelley, inglise okultist (ligikaudne surma-aasta)

## Viited
1599

**1599. aasta** (**MDXCIX**) oli 16. sajandi 99. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Poolale jäävates Eesti alades viiakse läbi varasematest põhjalikum maarevisjon.
* ...

## Sündinud
* 22. märts – Anthonis van Dyck, flaami kunstnik
* 6. juuni – Diego Velázquez, hispaania maalikunstnik
* 28. august – Zera Yacob, Etioopia filosoof

## Surnud

* ...

## Viited
Credo

***Credo*** ("usun") on ladinakeelse kristliku usutunnistuse esimene sõna (*Credo in unum Deum...*). Seepärast kasutatakse seda tihti ka usutunnistuse sünonüümina. Sageli on see sõna kasutusel ka usu või veendumuse kohta üldisemalt, millest on tulenenud eestikeelne võõrsõna *[[kreedo]]*.

Tulenevalt ***credo*** kasutusest usutunnistuse alguses nimetatakse ***Credo*** ks missa osa. Seetõttu on see ka paljude heliteoste või nende osade nimeks.

## Ajalugu
Pärast Nikaia usutunnistuse sõnastamist kasutati seda liturgiliselt algselt ristimisel, mistõttu algab ainsuses: "mina usun," mitte "me usume." Järk-järgult inkorporeeriti tekst liturgiatesse, esialgu idas ja Hispaanias, hiljem ka põhja pool, kuuendast üheksanda sajandini. 1014. aastal tunnistas Rooma kirik seda teenistuse täieõigusliku osana.

Ilmselt seetõttu, et see võeti hilja vastu, samuti ka teksti pikkuse tõttu (ordinaariumi pikim), on sellele võrdlemisi vähe retsitatiivseid seadeid. Seda, millele Liber Usualis viitab kui "Credo I", peeti ilmselt laialt ainsaks autentseks *credo*ks ning on see ordinaariumi osa, mida kõige tugevamalt seoti kindla meloodiaga. Liber Usualis sisaldab vaid kaks muud seadet, millele viidatakse kui "Credo V" ja "Credo VI," mida on palju vähem kui teisi ordinaariumi seadeid.

*Credo* muusikalistes seadetes, sarnaselt *[[Gloria (muusika)|Gloria]]*ga, laulab esimese rea ("Credo in unum Deum") kas preester ise või solist ning koor või kogudus ühineb alates teisest reast. See traditsioon kujunes keskaja ja renessansi jooksul, ning seda järgitakse ka uuemates seadetes, näiteks Stravinski missas. Klassikalise ja romantilise perioodi missades on esimene rida enamasti tervele koorile seatud.

Credo I meloodia ilmub esmalt 11. sajandi käsikirjades, kuid arvatakse, et see on palju vanem ning võimalik, et kreeka päritolu. See on peaaegu täielikult süllaabiline, arvatavasti teksti pikkuse tõttu, ning koosneb suurel määral meloodiliste vormelite kordamisest.

## Vaata ka
* Jumalateenistus
Materialism

**Materialism** on filosoofiasuund, mis peab esmaseks ainet. Tegelik maailm, objektiivne reaalsus (aine ehk mateeria) on põhiline ja teadvus tuleneb ainest. Materialistlikud õpetused peavad maailma olemuselt aineliseks.

Materialismile vastandlik filosoofiasuund on idealism, mis peab esmaseks teadvust. Marksistliku käsitluse kohaselt on materialismi ja idealismi vastuolu olnud põhiline kogu filosoofia ajaloo vältel.

Materialism on vastuolus idealismiga, sest materialism eitab maailma loomist ja hinge surematust. Materialismi üks tänapäeval levinumaid vorme on dialektiline ja ajalooline materialism, mille lõid Karl Marx ja Friedrich Engels. Dialektiline ja ajalooline materialism seletab looduse ja ühiskonna nähtusi teaduse saavutuste alusel. Materialismi ajaloos on tähtsal kohal antiikkreeka atomistika rajajad Leukippos ja Demokritos.  

Materialismi ja idealismi vastandamine on levinud ka vaimufilosoofias, kus üks olulisemaid küsimusi on vaimse ja materiaalse vaheline seos ning nende ontoloogiline staatus.

## Vaata ka

* Demokritos
* Eliminatiivmaterialism
* Füsikalism
* Idealism
* Marksism
* Mateeria
* Naturalism (filosoofia)
* Substantsidualism
* Teaduslik materialism
Kongregatsioon

**Kongregatsioon** on katoliiklusest pärinev mõiste, mis tähendab religioosset liitu või ühendust.

## Katoliiklus

Katoliku kiriku kanoonilise õiguse kohaselt on kongregatsioon vaimulike ühendus, mille liikmed (preestrid, vennad, õed) annavad niinimetatud lihtsad tõotused. Tegu on lihtsustatud variandiga orduliikmete antavatest pühalikest tõotustest, milles nad lubavad olla vaesed, kasinad ja kuulekad.

Enamik pärast 16. sajandit katoliku kirikus asutatud vaimulike ühendusi on kanoonilise õiguse järgi just kongregatsioonid, mitte ordud.

Katoliiklikus kontekstis võib kongregatsioon tähendada ka kloostrite liitu. Sellises tähenduses on see sõna näiteks kasutusel Püha Benedictuse Ordus, mis koosneb peamiselt geograafilistel põhimõtetel välja kujunenud kongregatsioonidest ehk kloostriliitudest.

Samuti nimetatakse kongregatsioonideks Rooma kuuria allüksusi. Tänapäeval eksisteerib üheksa kongregatsiooni: usudoktriini, idakirikute, jumalateenistuse, piiskoppide, katoliikliku hariduse, pühakuks kuulutamise, vaimulikkonna, evangelisatsiooni ning pühitsetud elu institutsioonide kongregatsioon.

## Muud usundid

**Kongregatsioon** võib ka muudes usundites tähendada vaimset liitu või ühendust, õpetusliini, koolkonda, vennaskonda vmt.
Õnnistus

**Õnnistus** (õnnistamine) on tavatähenduses kellelegi või millelegi õnne soovimine, millegi heakskiitmine. 

Õnnistamine kristlikus tähenduses erineb selle sõna tavakasutusest. Üldiselt õnnistatakse asju, kive, mälestusmärke, hooneid, maad, jne. Sõna kasutamine inimese kohta tähistab lootust Jumala väe edasikandumiseks õnnistajalt õnnistatule. See on õnnistamisel seotud sisetundega ja erineb pühitsusest, mille käigus muutub inimese amet ja staatus ühiskonnas. Õnnistuse saab ära võtta, tühistada; pühitsus on jääv.

## Vaata ka

*Pühitsus
Muḩammad Najīb

Kindral **Muḩammad Najīb** [mu'hammad nadž'iib] (kohalik hääldus [nag'iib]) (محمد نجيب; levinud nimekuju **Muhammad Naguib**; 20. veebruar 1901 Hartum, Sudaan – 28. august 1984 Kairo, Egiptus) oli Egiptuse esimene president.

Najīb kuulus alates 1949. aastast vabade ohvitseride liikumisse, mis viis läbi 1952. aasta Egiptuse revolutsiooni. Pärast kuningas Fārūq I kukutamist 23. juulil 1952 sai temast Juhtiva Revolutsiooninõukogu esimees. 17. septembril 1952 nimetati ta ka peaministriks.

18. juunil 1953 kuulutas Najīb monarhia likvideerituks – troonilt tõugati pärast isa Fārūq I kukutamist nominaalselt kuningaks kroonitud sülelaps Fu'ād II ja välja kuulutati Egiptuse Vabariik. Kindral Najībist sai selle esimene president. Peatselt puhkes võimuvõitlus tema ja revolutsiooni teise liidri, noore koloneli Jamāl ‘Abd an-Nāşiri vahel, mis viis Najībi tagandamiseni veebruaris 1954. Rahva survel ennistati Najīb küll kaks päeva hiljem ametisse, kuid tema roll riigipeana oli üha tseremoniaalsem ja novembris 1954 astus ta ametist tagasi, loovutades nii tegeliku kui tseremoniaalse võimu kolonel an-Nāşirile.
Louis VII

**Louis VII Noorem** (prantsuse keeles *Louis VII le Jeune*; 1120 – 18. september 1180 Pariis) oli Kapetingide dünastiasse kuuluv Prantsusmaa kuningas 1137. aastast surmani.

Louis VII jätkas isa, Prantsusmaa kuninga (1108–1137) Louis VI alustatud kuninglike domeenide laiendamist ning liitis  Prantsusmaa keskmes asuva Bourges ja Sensi. 

Pärast tema abiellumist Akvitaania Eleanoriga liideti aladega ka Akvitaania hertsogkond, mis aga kaotati pärast lahutust Eleanorist 1152. aastal.

## Teine ristisõda
1147. aastal asus Louis VII St. Denis'st suure sõjaväega (umbes 100 000 meest) Teise ristisõtta (1147–1149). Antiookias palus Raymond Louis VII aidata vallutada muslimite käes olevat Edessa linna, Louis loobus Edessa vallutamisest ja asus (Damaskust ründama. Louis' ristisõdijad taandusid pärast suuri kaotusi ning hiljem paljud ellujäänud sõjamehed deserteerusid. Aastal 1149 suundus Louis VII löödult Pariisi. 

## Isiklikku
1137. aastal abiellus Louis VII Akvitaania Eleanoriga.

### Louis' ja [[Akvitaania Eleanor]]i lapsed
*Marie (1145–1198)
*Alix (1151–1197/1198)

1154. aastal abiellus Louis VII Kastiilia Constance'iga, Kastiilia ja Leóni kuninga Alfonso II tütrega.

### Louis' ja [[Kastiilia Constance]]'i lapsed
*Margaret (1158–1197)
*Alys (1160–1220)

1160. aastal abiellus Louis VII Champagne'i Adèle'iga,  Champagne'i krahvi Theobald II tütrega.

### Louis' ja [[Champagne'i Adèle]]'i lapsed
*Philippe Auguste (1165–1223)
*Agnes (1171–1240)
Nicholas Liverpool

**Nicholas Joseph Orville Liverpool** (9. september 1934 – 1. juuni 2015) oli Dominica president 2. oktoobrist 2003 kuni 17. septembrini 2012.

Ta töötas pikka aega kohtuniku ja advokaadina. Aastatel 1993–1995 oli ta Ida-Kariibi Kohtu ülemkohtunik. 

## Viited
1570. aastad

**1570. aastad** on ajavahemik 1570. aasta algusest kuni 1579. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

* ...

### Eesti

* ...

## Tähtsad inimesed

*...
1570

**1570. aasta** (**MDLXX**) oli 16. sajandi 70. aasta.

## Sündmused maailmas
* Lõppes Põhjamaade seitsmeaastane sõda. 
* Algas Kahekümneviieaastane sõda.
* Algas Osmanite-Veneetsia sõda.
* 9. veebruar – algas Novgorodi veresaun, kus Ivan Julm lasi opritšninal tappa või surnuks piinata peaaegu kõik Suur-Novgorodi elanikud, seda ise pealt vaadates.
*25. veebruar – paavst Pius V ekskommunitseeris Inglise kuninganna Elizabeth I.
* 17. september – algas Famagusta piiramine, kui Osmanite riik püüdis enda kätte saada viimast kristlaste valdust Küprosel, Veneetsia-kontrollitud Famagustat.
* 8. august – Prantsusmaal lõppes kolmas kodusõda hugenottide ja katoliiklaste vahel.
* 2. november – Hollandi ja Jüütimaa rannikut laastas eriti ulatuslik tõusulaine.

## Sündmused [[Eesti]]s
*7. jaanuaril võttis Liivi sõjas Rootsi poolel olnud mõisameeste pealik Klaus Kursell ootamatu rünnakuga oma valdusse Toompea Väikese linnuse. Klaus Kurselli mässu põhjustus see, et Liivimaal kohalikest aadlikest ja linnakodanikest moodustatud kolm lipkonda olid olnud pikka aega palgata. 24. märtsil võtsid Rootsi väed Toompea linnuse kavalusega tagasi ning Kursell mõisteti peatselt surma.
*Moskva tsaari opritšnina rüüsteretk: Vene-Liivi sõja tulemusel Moskva tsaaririigiga liidetud Narva, Novgorodi veresauna jätkuna tapeti Novgorodiga seotud Narva venelasi, hävitati, põletati.
*Tallinna alla koondus suurearvuline Vene sõjavägi Ivan IV vasalli hertsog Magnuse juhtimisel. Et mitte jätta Vene vägedele head tugipunkti, andis Tallinna raad korralduse põletada Kalamajas 200 elumaja.
* 1570.–1578. aastate katkuepideemia Eestis

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Alexander Sculteti, Preisimaa päritolu vaimulik ja õpetlane
* John Felton, inglise katoliku märter
* Kornelius Petserist, Petseri kloostri ülem
* Klaus Kursell, Rootsi sõjaväelane
* Jacopo Sansovino, Itaalia skulptor ja arhitekt
* Dietrich von der Steinkuhl, viimane Vasknarva foogt
* Ivan Viskovatõi, Vene tsaaririigi diplomaat ja poliitik
1572

**1572. aasta** (**MDLXXII**) oli 16. sajandi 72. aasta.

## Sündmused maailmas

* 24. august – pärtliööl tapeti Prantsusmaal üle 70 000 hugenoti.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1573

**1573. aasta** (**MDLXXIII**) oli 16. sajandi 73. aasta.

## Sündmused maailmas

* 25. jaanuar – Sengoku ajastu: Takeda Shingeni väed võitsid Mikatagahara lahingus Tokugawa Ieyasu vägesid.
* 7. märts – Lõppes Osmanite-Veneetsia sõda, mille tulemusena läks Küpros Veneetsia vabariigi käest Osmanite riigile.
* 6. juuli – asutati Córdoba linn tänapäeva Argentinas.

## Sündmused Eestis
* 1. jaanuar – Moskva väed vallutasid tormijooksuga Paide linnuse. Sellega lõppes Paide piiramine.
* 23. jaanuar – Koluvere lahing rootslaste ja venelaste vahel.

## Sündinud
* 18. jaanuar – Ambrosius Bosschaert, Hollandi kunstnik
* 22. jaanuar – Sebastiaen Vrancx, flaami kunstnik
* 17. aprill – Maximilian I, Baieri kuurvürst
* 15. juuli – Inigo Jones, inglise arhitekt, maalikunstnik ja disainer
* 7. oktoober – William Laud, Canterbury peapiiskop
* 10. november – Ewert von Bremen, Rootsi riigitegelane Eestimaal

## Surnud
* 1. jaanuar – Maljuta Skuratov, üks opritšnina juhtidest Ivan IV valitsusajal
* 15. veebruar – Matija Gubec, Horvaatia revolutsionäär
* 13. mai – Takeda Shingen, Jaapani daimjo
1574

**1574. aasta** (**MDLXXIV**) oli 16. sajandi 74. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* Rakvere piiramine Rootsi-Vene Kahekümneviieaastase sõja ajal

## Sündinud
* 6. mai – Innocentius X (Giambattista Pamfili), Rooma paavst

## Surnud

* 30. jaanuar – Damião de Góis, portugali filosoof
1575

**1575. aasta** (**MDLXXV**) oli 16. sajandi 75. aasta.

## Sündmused maailmas
*8. veebruar – asutati Hollandi esimene ülikool, Leideni Ülikool.
*Vilniuse Akadeemia juurde rajati trükikoda, milles 20 aastat hiljem trükiti esimene tänapäevani säilinud leedukeelne raamat.

## Sündmused [[Eesti]]s
*Kaudsete andmete põhjal on teada, et ilmus esimene eestikeelne aabits, millest pole aga ühtki eksemplari säilinud.
*15. september – Vene-Liivi sõda: venelased vallutasid poolakatelt Pärnu. Järgnesid ulatuslikud rüüsted Lääne-Eestis ja elanike küüditamine.

## Sündinud
*26. aprill – Marie de' Medici

## Surnud

* ...
1576

**1576. aasta** (**MDLXXVI**) oli 16. sajandi 76. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*27. jaanuaril  vallutab Moskva Suurvürstiriigi vägi, mis koosneb venelastest ja tatarlastest Koluvere linnuse.
*Juulis ründasid eestlasest vabadikud Padise lähedal Arukülas tatarlaste laagrit. Rüüstamise tulemusena saadi üle 80 hobuse.
*Sügisel moodustati Tallinnas u 400 talupojast koosnev sõjaüksus, mille juhiks valiti Ivo Schenkenberg.

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 27. august – Tizian, Veneetsia maalikunstnik

## Viited
1578

**1578. aasta** (**MDLXXVIII**) oli 16. sajandi 78. aasta.

## Sündmused maailmas
* 21. oktoobril toimus Vene-Poola sõja käigus Vene tsaaririigi ja Rzeczpospolita-Rootsi ühisväe vahel Võnnu lahing, mille võitsid Rzeczpospolita-Rootsi ühisväed. See lahing oli ühtlasi ka Liivi sõja pöördelisi momente, sest Vene väed kandsid raskeid kaotusi.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Saksamaal Rostockis ilmus Balthasar Russowi "Liivimaa provintsi kroonika".

## Sündinud
* 14. aprill – Felipe III, Hispaania ja Portugali kuningas
* 10. august – Philipp von Scheiding, Rootsi riigitegelane ja diplomaat

## Surnud
* 12. jaanuar – Hispaania Catarina, Portugali kuninga abikaasa
* 25. jaanuar – Mihrimah Sultan, Osmanite riigi sultan Suleiman I ja tema abikaasa Hürrem Sultani tütar
* 19. aprill – Uesugi Kenshin, jaapani daimjo

## Viited
1579

**1579. aasta** (**MDLXXIX**) oli 16. sajandi 79. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

*Liivimaa sõda (1558–1583)
*Kahekümneviieaastane sõda (1570–1595) Moskva tsaaririigi ja Rootsi Kuningriigi vahel
* ...

## Sündinud
* 4. märts – Hermann Samson, Liivimaa vaimulik ja teoloog

## Surnud
* 5. august – Stanislaus Hosius, poola kirikutegelane, diplomaat ja riigiametnik