open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tuuline rand

**"Tuuline rand"** on Aadu Hindi neljaosaline romaan (tetraloogia). Neli osa ilmusid aastati järgmiselt: 1951 (millest 1952 tuli ümbertöötatud uustrükk), 1954, 1960 ja 1966. Raamatu kirjastas Eesti Riiklik Kirjastus.

Romaan räägib ühe rannaküla inimeste elukäigust Kihelkonna maadel alates 1905. aasta sündmustest (1905. aasta revolutsioon Eestis) kuni teise maailmasõja alguseni. Romaani esimeses osas räägitakse revolutsiooni sündmustega seotust, teises osas on tegevuse taustaks Vene-Jaapani sõda, kolmandas osas asub üks peategelastest võitlema "punaste" poolele, neljandas osas kulgeb tegevus Eesti iseseisvumisest 1940. aastani. Romaanis on omapärane Saaremaa lääneranniku murdesõnade ja väljendite kasutamine, äratuntavatena esinevad kohad, mida on mainitud looduskirjeldustes. Esimeses osas on sündmustiku keskmes purjelaeva Kaugatoma ehitamine. Romaani järgmistes osades on kirjanik kasutanud järjest enam ka autobiograafilisi kirjeldusi.

Pärast romaani algse esimese osa (15 peatükki) ilmumist taunis kriitika sotsialistliku võitluse ja vene rahvuse kujutamise puudumist. Üks peamisi kriitikuid oli tolleaegne juhtiv kirjanik Paul Kuusberg. 1950. aastate alguse keerulisi olusid arvestav Hint kirjutas seepeale juurde kümme peatükki (Tallinna tegevussuunal), jättes algsed peatükid sisuliselt muutmata, lisades neile vaid siduvaid osi. Kuid ka esimese osa täiendused ei vähendanud vaidlusi tsensuuri ja kriitikaga. Pärast neljanda osa valmimist küsiti kirjanikult, kas tuleb veel viies osa, kuid Hint eitas seda põhjusel, et ta ei saa kirjutada nii, nagu tahab.  

Ilmumisajale iseloomulikku sotsialistlikku sisu on romaanis vähe. Aadu Hint on kasutanud sarkastiliselt oma oskust panna õiged laused valede tegelaste suhu ehk negatiivsed tegelased ütlema asju, mida ta ise "õige" kirjanikuna öelda ei saanud. Tervikpildilt ja olemuselt sarnaneb Hindi looming teise maailmasõja eelses Eesti Vabariigis välja antud kirjandusega. 

Tetraloogia esimesed osad on ilmunud paljudes trükkides, näiteks I osa kaheksas trükis ja kogutiraažiga 175 000.

Romaani põhjal on tehtud Eesti teatrites mitu lavastust, esimene neist novembris 1951 Eesti Draamateatris (lavastaja Andres Särev) ja seejärel teine juunis 1952 Ugalas (lavastaja Aleks Sats). Linastunud on mängufilme (I osa põhjal "Tuuline rand" ja III osa põhjal "Gladiaator").

## Viited
Dominioon

**Dominioon** oli osaliselt sõltumatu Briti impeeriumisse kuuluv riik (enamasti emamaa Suurbritannia endine koloonia).

Kanada kasutas dominiooniõigust 1867. aastast, Austraalia 1901. aastast ja Uus-Meremaa 1907. aastast.

Suurbritannia tunnistas 1923. aastal dominioonide õigust iseseisvale välispoliitikale. Aastal 1926 lisandus sellele Balfouri deklaratsioon, millega kuulutati dominioonid Ühendkuningriigiga staatuselt võrdseteks autonoomseteks riikideks, kuigi säilis Briti impeeriumi koosseis. See deklaratsioon sai seadusliku aluse Westminsteri statuudiga 1931. aastal, kuigi spetsiifiliselt viidati juba Briti Rahvaste Ühendusele. Dominioonide parlamendid muutusid Briti seadusandlikust kontrollist sõltumatuks ning võisid tühistada Briti seadused. Samuti ei saanud Suurbritannia parlament vastu võtta seadusi nende heakskiiduta. Teise maailmasõja vallandudes 1939. aastal kuulutasid dominioonid sõdu sõltumatuse alusel.

Dominioonidel oli oma parlament, valitsus ja kohtusüsteem.

## Dominioonid
* Kanada (1867–1953)
* Austraalia (1901–1953)
* Uus-Meremaa (1907–1953)
* Newfoundlandi dominioon (1907–1949)
* Lõuna-Aafrika Liit (1910–1953)
* Iiri Vaba Riik (1922–1949)
* India (1947–1950)
* Pakistan (1947–1953)
* Tseilon (1948–1953)

## Vaata ka
*Ühendkuningriik
*Briti impeerium
*Briti Rahvaste Ühendus

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
*
Koolioja (Viljandi maakond)

**Koolioja** on oja Sakala kõrgustiku lääneosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Kõpu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 5,7 km, langus 39 m ja lang 6,84 m/km.
Oja saab alguse 75 m kõrgusel Supsi külas ning suubub Vanaveski külas 36 m kõrgusel vasakult poolt Kõpu jõkke 9,5 km kaugusel selle suudmest.
Ojale on paisutatud Kõpu paisjärv.
Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Heltermaa ülemine tulepaak

**Heltermaa sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Heltermaa sadamas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Tulepaak moodustab sihi Heltermaa alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 314 m ja sihi asimuut on 254,7°.

## Välislingid
*
Hobulaiu lõuna-tulepaak

**Hobulaiu lõuna-tulepaak** on tulepaak Lääne maakonnas Ridala vallas Hobulaiu lõunatipus.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Tulepaak moodustab sihi Rukkirahu tuletorniga. Hobulaiu lõuna-tulepaak on sihi alumine märk. Sihi asimuut on 213,7°.

## Vaata ka
*Hobulaiu põhja-tulepaak

## Välislingid
*
Kajakarahu alumine tulepaak

**Kajakarahu sihi alumine tulepaak** on tulepaak Läänemaal Haapsalu lahes Kajakarahul.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Tulepaak moodustab sihi Kajakarahu ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 595 m ja sihi asimuut on 94,2°.

## Välislingid
*
Kuivastu alumine tulepaak

**Kuivastu sihi alumine tulepaak** on tulepaak Saare maakonnas Muhu vallas Kuivastu sadamas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Tulepaak moodustab sihi Kuivastu ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 320 m ja sihi asimuut on 267,7°.

## Välislingid
*
Rohuküla ülemine tulepaak

**Rohuküla sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Läänemaal Haapsalu linnas Rohuküla sadamas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Tulepaak moodustab sihi Rohuküla alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 459 m ja sihi asimuut on 90,1°

## Välislingid
*
Pulgaaru oja

**Pulgaaru oja** (ka **Loodi peakraav**) on peakraav Sakala kõrgustiku lääneosas, Viljandi maakonnas Mulgi ja Põhja-Sakala vallas, Kõpu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 4,4 km, valgla pindala 15,4 km², langus 10,5 m ja lang 2,39 m/km.
Kraav saab alguse 47,5 m kõrgusel Supsi külas asuvas Napsi rabas ning suubub samas külas 37 m kõrgusel vasakult poolt Kõpu jõkke 14,9 km kaugusel selle suudmest.
Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Virtsu alumine tulepaak

**Virtsu sihi alumine tulepaak** on tulepaak Lääne maakonnas Virtsu poolsaare looderannikul.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .
 
Tulepaak moodustab sihi Virtsu ülemise tulepaagiga.

## Vaata ka
*Virtsu tuletorn

## Välislingid
*
Kose varjendid

**Kose varjendid** on varjendid Harju maakonnas Kose vallas Kose alevikus.

Kosel paikneb mitmeid varjendeid, kuid neist olulisim ja suurim on endise Kose Teeninduskooli maa-alal paiknev ning Eesti NSV kõrgema juhtkonna majutamiseks mõeldud umbes 2500 m² suurune varjend.

Selles on kokku 144 ruumi. Nende seas ka umbes 120 ühiselamutoa tüüpi kambrit. Kõige luksuslikum oli Ministrite Nõukogu ja hiljem Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehele mõeldud tuba, mis oli ka ainuke, kus põrand oli kaetud tammeparketiga.

Varjend ehitati 1982–1983 (sisseseadega läks kauem) ning kuni 1991. aastani oli see väga heas korras. 1993. aastal leiti, et selle ülalpidamine on ebaotstarbekas ja Eesti kaitsevägi viis sisustuse minema. Pärast seda jäi mahajäetud varjend vandaalide meelevalda ja seal pandi toime metallivargusi.

1993. aastal pidas Mart Laari valitsus Kose varjendis ka istungi. See on teadaolevalt ainus valitsuse Kosel peetud istung.

2009. aastal asutati MTÜ Valitsuse Varjend, mis plaanib selle kordategemist ning nii muuseumina eksponeerimist kui ka kasutuselevõttu kultuuri- ja tegevuskompleksina.

## Viited

## Välislingid
* Ain Tähiste: Kose varjend – Eesti NSV juhtorganite linnaväline maa-alune juhtimispunkt Muinsuskaitseline eksperthinnang, november 2017
Omari küün

**Omari küün** on küün Harju maakonnas Viimsi vallas Naissaarel Lõunakülas. Küüni kasutatakse kontserdipaigana, näiteks toimub seal Nargen Festivali üritusi. Küün kuulub Tõnu Kaljustele.

Küün asus varem Pärnu maakonnas Kastna külas ja kuulus Pärnu Muuseumi kunagisele direktorile Omar Volmerile.

## Viited
Vanemuise suur maja

**Vanemuise suur maja** on teatrile Vanemuine kuuluv teatrihoone Tartus aadressil Vanemuise tänav 6. Majaga on kokku ehitatud Vanemuise kontserdimaja. Praegune Vanemuise suur maja asub Teises maailmasõjas hävinud Vanemuise vana teatrimaja kohal.

Maja on modernistlikus stiilis ja see valmis 1967. aastal. Majas on 700-kohaline teatrisaal.

## Vaata ka
*Vanemuise väike maja
*Vanemuise vana teatrimaja
*Vanemuise kontserdimaja

## Viited

## Välislingid
*Vanemuise suurest majast Vanemuise kodulehel
*Ajalehefoto peagi avatavast Vanemuise suurest majast (Sirp ja Vasar, 27.10.1967)
Konovere raudteepeatus

**Konovere raudteepeatus** oli raudteepeatus Rapla–Virtsu raudteel; tänapäevase haldusjaotuse järgi Rapla maakonnas Märjamaa vallas Konuvere külas. Peatus asus Rapla raudteejaamast 38 km kaugusel.

## Viited
Kirbla raudteejaam

**Kirbla raudteejaam** oli raudteejaam Rapla–Virtsu raudteel; tänapäevase haldusjaotuse järgi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lautna külas. Jaam asus Rapla raudteejaamast 66,9 km kaugusel.

Kirbla kivist jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt näiteks samal perioodil rajatud Orava raudteejaama esimese vaksalihoonega.

Jaama hooned lammutati 1980. aastatel, säilis üksnes jääkelder.

## Viited
Kompass (laev)

**Kompass** oli Bakan-tüüpi hüdrograafialaev, mis kuulus ühtlasi hiljem Eesti merejõudude koosseisu abilaevana (ka valvelaevana). 

## Ajalugu
Kompass ehitati 1859. aastal Inglismaal Vene Balti laevastikule koos kolme sõsarlaevaga. 

1. maailmasõja alguseks seisid Kompass ja sõsarlaev Sekstant amortiseerunutena Eestis. Kuna neil laevadel olid väga head mereomadused, otsustati 1916. a ehitada jooniste järgi samade laevade kered uuesti, kasutades uute laevade juures võimalikult ära vanu detaile, sealhulgas peamasinad. Sõja tingimustes ja võimuvahetustes hakkas ehitus venima ja tööd suudeti lõpetada alles Vabadussõja ajal. Uus Kompass valmis 13. septembril 1919.

Kompass oli Eesti ainus laev, millega sai paigaldada veealuseid sidekaableid. Laeva ülesannete hulka kuulus ka sidekaablite korrashoid. 

Laeva komandöre Eestis: 
*August Vares, 
*Arved Treumund, 
*Vilchelm Granfeld.

## Vaata ka
* Sekstant (laev 1859) - sõsarlaev Veeteede Valitsuses.

## Viited

## Välislingid
* www.raudtee.eu: Kompass Naissaare sadamas
Meeme

**Meeme** võib tähendada järgmist:
*Meeme oli eestlaste muistse vabadusvõitluse väejuht
*Meeme on mehenimi
*Meeme oli Eesti sõjalaev
*Meeme tänav on tänav Viljandis
Orgita raudteepeatus

**Orgita raudteepeatus** oli raudteepeatus Rapla–Virtsu raudteel; tänapäevase haldusjaotuse järgi Rapla maakonnas Märjamaa vallas Orgita külas. Peatus tegutses üksnes liini algusaastatel ja asus 24.1 km kaugusel Rapla raudteejaamast.

## Viited
Pühatu raudteejaam

**Pühatu raudteejaam** oli raudteejaam Rapla–Virtsu raudteel; tänapäevase haldusjaotuse järgi Rapla maakonnas Märjamaa vallas Riidaku külas. 

Jaam asus 18,7 km kaugusel Rapla raudteejaamast.

## Viited
Nordstern

**Nordstern** oli õppelaev (aurik), mis hukkus suure põgenemise ajal oktoobris 1944. Laeva kapten oli Magnus Loorand.

Laev väljus 450 sõjapõgenikuga (kolmveerand neist olid naised ja lapsed) 4. oktoobri varahommikul 1944. aastal Kuressaarest. Teel Saksamaale peatus laev Ventspilsis (pardale asusid veel 25 lätlast ja paarkümmend vene sõjavangi), kust 5. oktoobril kell 18 koos ühe saatelaevaga teekonda jätkati. 6. oktoobril oli Nordstern jõudnud Klaipeda juurde. Kell 10.05 sai aurik 1,5 km kaugusel asunud vene allveelaevalt torpeedo laeva keskossa. Raskelt vigastatud laev murdus pooleks ja uppus pooleteise minutiga, vajudes 70 meetri sügavusele merepõhja.

Eluga pääsenute arvu kohta on erinevaid andmeid: Saksa meresõjaajaloolane Heinz Schön on väitnud, et päästeti 100; Ilmar Talve väitis, et 51; 1950. aasta ajaleht Võitleja kirjutas 67 pääsenust (neist 37–42 eestlast). Saksamaa andmetel oli laeval 625 inimest, neist 531 uppus ja päästeti 94. Gotenhafenisse (Gdynia) toimetatud pääsenute tunnistuste põhjal koostatud hukkunud eestlaste nimekirjas on 170 nime.

Eestlasi oli pääsenute hulgas 22, sealhulgas soomepoiss ja tulevane kirjanik Ilmar Talve ning doktor Endel Rumma. Hukkunute hulgas olid Robert Livländer, Ernst Puusepp, August Amon, Kusta Rumma.

Ilmar Talve avaldas 1997 selleteemalise autobiograafia "Kevad Eestis".

## Viited

## Välislingid
* Suur põgenemine: märkmeid, mõtteid, mälestusi (1). Grabbi, H., Estonian World Review, 30.03.2007
* Hukkunute ja pääsenute nimekiri
MacOS High Sierra

**macOS High Sierra** (versioon 10.13) on operatsioonisüsteemi macOS 14. väljalase, mis ilmus 25. septembril 2017.

macOS High Sierra on macOS Sierra järglane ning sellest järgmine versioon on macOS Mojave. Operatsioonisüsteem on nimetatud Ameerika Ühendriikide California osariigis asuva Sierra mäestiku järgi. macOS High Sierra keskendub uuele tehnoloogiale ja süsteemi jõudlusele.

macOS High Sierra on viimane Macintosh operatsioonisüsteem, mis toetab 32-bitiseid rakendusi, ning viimane operatsioonisüsteem, mis toetab vanemaid Macintoshi arvuteid.

## Süsteeminõuded

Toetatud Macintoshi arvutid:
* iMac (Late 2009 ja uuem)
* MacBook (Late 2009 ja uuem)
* MacBook Pro (Mid 2010 ja uuem)
* MacBook Air (Late 2010 ja uuem)
* Mac Mini (Mid 2010 ja uuem)
* Mac Pro (Mid 2010 ja uuem)
* iMac Pro (2017 ja uuem)

## Muudatused
* Apple File System on operatsioonisüsteemis uus failisüsteem. 
* Uuendatud Metal. Nüüdsest toetab Metal Virtuaalreaalsust (VR-tehnoloogiale)
* On lisatud uus videosüsteem (HEVC koodekid)
* Fotosid saab nüüdsest töödelda rakenduses Photos.
* Safari ei luba enam reklaamidel kasutaja tegevust jälgida. Samuti ei hakka videod veebibrauseris automaatselt tööle (näiteks uudiste lugemisel ega muudel lehtedel, mis ei keskendu videotele).
* Mail ja Spotlight on nüüdsest paremini ühendatud.
* Alates versioonist 10.13.4 tuleb 32-bitiste rakenduste avamisel ette hoiatus, et järgmises macOS versioonis ei toetata enam vanemaid rakendusi.

## Probleemid
macOS High Sierras (versioon 10.13) oli turbeprobleem, kus kasutaja sai operatsioonisüsteemis teha administraatori nimel muudatusi, kui sisestas kasutajanimeks "root" ja jättis paroolivälja tühjaks.

Viga parandati samal päeval, kui probleem ilmsiks tuli.

## Väljalasked

## Vaata ka
* iOS 11

## Viited

## Välislingid
Olev (laev)

**Olev** (pardatähis M415) oli Eesti mereväe Frauenlob-klassi miinitraaler. 

Laev ehitati 1967. aastal Lääne-Saksamaal. Selle algne nimi oli *Diana*.

Laev oli Eesti mereväe teenistuses aastatel 1997–2005. 

2008. aastal müüdi laev eraomandusse. Laeva kere asub Noblessneri sadamas.

## Viited
Suurop (miiniveeskja-traaler)

**Suurop** oli Eesti merejõudude miiniveeskja-miinitraaler. 

## Ajalugu
Laev ehitati 1905 Inglismaal Glasgow's reisilaevana nimega Apostol Pavel. 

Eesti ostis laeva koos sõsarlaevaga 1920 Soomelt. Ostetud ratasaurik kohandati esmalt miinitraaleriks. Seejärel oli Suurop kasutusel mõnda aega reisilaevana ja lõpuks ehitati ümber miiniveeskajaks-traaleriks. 

Pärast Poola Allveelaeva Orzel Tallinnast põgenemist 18. septembril 1939 tegeles Suurop põgeniku otsingutega Soome lahe keskosas Tallinna madala lähistel, kui seda üritas 19. septembri varahommikul uputada teadmata Nõukogude allveelaev. Allveelaevalt lastud torpeedo läks (ilmselt tänu Suuropi manöövrile) mööda ja intsident vaikiti maha. 

Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt 1940. aastal läks laev Balti laevastiku koosseisu. Komandöriks määrati Venemaa eestlane leitnant Georg Lung. Laev uppus 11. augustil 1941, kui sattus Suures väinas Saksa magnetmiinile. Hukkus 16 meeskonnaliiget, sealhulgas komandör. 

Laevavrakk asub Virtsu–Kuivastu laevatee lähedal.

## Vaata ka
*Ristna (miiniveeskja-traaler)

## Viited

## Välislingid
*http://www.postimees.ee/151765/muhu-sillatrassilt-leiti-miinitraaleri-vrakk
Pärnumaa (laev)

**Pärnumaa** oli 3-mastiline. Eesti purjelaev. Laeva ehitamist alustati 1921 Pärnumaal Kablis. Laev valmis 1923 Pärnus. Laeva kapten oli 16 aastat Mihkel Kurgo.
Augustis 1941 tahtsid Nõukogude võimud mobiliseeritud sõjaväelasi laevaga Nõukogude Liitu viia, ent see ei õnnestunud. Laeva edasine saatus pole teada.

## Viited

## Välislingid
*http://parnu.postimees.ee/2119595/tuul-parnumaa-purjedes
Transestonia

**Transestonia** oli Eesti Merelaevandusele kuuluv ro-ro-laev. Laev sõitis Tallinki kaubamärgi all.

Laev ehitati 1972 Soomes. Laev on sõitnud Muuga-Helsingi ja Muuga-Helsingi-Rostocki liinil.

Laev lammutati 2006.

## Viited

## Välislingid
*
Vesta (laev)

**Vesta** on NSV Liidu Projekt 485M3 Raduga (tõlkes vikerkaar; Projekt 485M teine seeria) klassi lähisõidu reisilaev. 

Laev kuulub reederile Kihnu Veeteed.

## Kirjeldus
Laeva üldpikkus on 25,3 m, laius 4,5 m ja süvis 1,37 m. Kogumahutavus on 67 brt. Peajõuseade on üks diiselmootor Volvo Penta D12MH500 367 kW. Laev võib pardale võtta kuni 47 reisijat. Meeskond on 3-liikmeline.

## Ajalugu

Laev ehitati Astrahani Laevaremonditehases Vene NFSV-s 1971. aastal ning oli selle seeria 4. laev. Esimene nimi oli Geroi Dessanta (Jevpatorias 1942. aastal toimunud Nõukogude meredessandi auks) ja kodusadam Jevpatoria. Algne mahutavus oli kuni 100 reisijat ja algne peamasin oli 174-kilovatine diiselmootor JaMZ-236М2.

1990. aastal omandas laeva OÜ Syd-West Pärnus. Laev jõudis Eestisse 1992. aastal ja lipuvahetus toimus 9. juunil 1992. 2000. aastal sai laeva omanikuks AS Kihnurand Kihnu saarel, 2005. aastal AS Kihnumadal. 

2010. aastal ehitati laev ümber Pärnus, mille käigus vahetati välja ka peamasin, ehitati ümber reisijatesalong jms.

Seejärel asus Vesta Leppneeme–Kelnase liinile. Aastast 2014 kuulub Vesta Kihnu Veeteedele ja sõidab Tallinna–Aegna liinil.

## Vaata ka
*Monica (laev)

## Viited

## Välislingid

*
*Geroi Dessanta 1984. aastal
Igor Ivanov

**Igor Sergejevitš Ivanov** (vene keeles Игорь Сергеевич Иванов; sündinud 23. septembril 1945 Moskvas) on Venemaa riigitegelane, diplomaat ja rahvusvaheliste suhete spetsialist, Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliige.

Ta oli aastatel 1998–2004 Venemaa Föderatsiooni välisminister. Diplomaadina on ta välja teeninud erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme (1989).

## Elukäik
Ta on ema poolt gruusia päritolu. 11-aastaselt asus ta õppima Moskva suvorovlaste sõjakooli. Pärast selle lõpetamist 1963. aastal, astus ta Moskva Riikliku Võõrkeelte Pedagoogilisesse Instituuti, kus õppis inglise ja hispaania keelt. Pärast instituudi lõpetamist 1969. aastal asus ta teadurina tööle NSV Liidu Teaduste Akadeemia Maailma Ökonoomika ja Rahvusvaheliste Suhete Instituuti. Samaaegselt astus ta Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi aspirantuuri. 1972. aastal sai samas ajalookandidaadi kraadi kaitstes väitekirja "Проблемы формирования, эволюции и преемственности российской внешней политики на рубеже XXI века". Ajaloodoktori kraadi sai ta 2005. aastal (väitekiri "Внешняя политика в эпоху глобализации").

Alates 1973. aastast oli ta NSV Liidu Välisministeeriumi teenistuses. Aastatel 1991–1995 töötas ta suursaadikuna Hispaanias. Jevgeni Primakovi eestkostel määrati ta 1998. aastal välisministriks (ametis 1998–2004).

Ivanov oli aastatel 2004–2007 Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu sekretär. Aastast 2011 on ta välispoliitika ja rahvusvaheliste suhete valdkonnas tegutseva mittetulundusliku organisatsiooni Vene Rahvusvaheliste Suhete Nõukogu president. 

2007. aastast tegeleb ta õppe- ja teadustööga. Ta on 2003. aastast Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi maailma poliitiliste protsesside kateedri professor. Ta loeb magistrantidele rahvusvaheliste suhete ainekursust.

## Tunnustus
* Venemaa Föderatsiooni kangelane (1999; aunimetus anti Venemaa Föderatsiooni presidendi mitteavalikustatava seadlusega 27. oktoobrist 1999 "eriülesande täitmisel ülesnäidatud mehisuse ja kangelaslikkuse eest")
*valiti Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks (2011; globaalprobleemide sektsioon)

## Teosed
*2001 – "Внешняя политика России и мир". Изд. Российская политическая энциклопедия. Москва
*2002 – "Новая российская дипломатия: Десять лет внешней политики новой России". Москва
*2015 – "Украинский кризис через призму международных отношений". Изд. НП РСМД, ISBN 9785990584761

## Viited

## Välislingid

*Иванов Игорь Сергеевич. ras.ru
Wrangö

**Wrangö** on Eestile kuuluv parvlaev.

Laeva ehitas Reval Shipbuilding OÜ ja laeva opereeris aastani 2018 AS Kihnu Veeteed. 18. detsembrist 2018 opereerib liinil Tuule Liinid.

Laeva nimi Wrangö tuleneb Prangli saare rootsikeelsest nimetusest.

Aastast 2013 sõidab laev Kelnase–Leppneeme liinil ühendades Prangli saart mandriga.

Wrangöl on 65 reisijakohta ning laev mahutab kuni 2 sõidukit või ühe kuni 8 m sõiduki.

## Viited

## Välislingid
*
*Tuule Liinide koduleht
IOS 11

**iOS 11** on Apple Inci väljatöötatud operatsioonisüsteemi iOS 11. iOS-i väljaanne, mis ilmus 19. septembril 2017. iOS 11 on opsüsteemi iOS 10 järglane.

## Muudatusi operatsioonisüsteemis
### Ekraanilukk
iOS 11 on ekraanilukk ja Notification Center ühendatud, mis lubab kasutajal näha teavitusi kohe ka siis, kui telefoni ekraan on lukustatud. Teavitusi näeb üles kerides ja neid peita saab alla kerides.

### Control Center
Nüüdsest saab kasutaja ise valida, millised funktsioonid on tema Control Centeris ja luua rakenduste otseteid.

### Siri
Rakenduses Siri on täiendatud keeli ning nüüdsest saab Sirile ka kirjutada. Siri on varasemast intelligentsem ja saab jätkata vestlust seniste küsimuste ja teemade põhjal.

### Sätted
Sätetesse on lisatud uusi võimalusi ja kategooriaid.

* On lisatud "Do Not Disturb While Driving", mis laseb autoga sõites kasutajal blokeerida soovimatud teated.
* On lisatud tume teema (Dark Mode) ja nüüdsest saab kasutaja ise valida, kas tema kasutajaliides on hele või tume.
* On lisatud uus failisüsteem, mis on ainult 64-bitine.

### Muud muudatused
* Nüüdsest on iOSis natiivne QR-koodi skanner, QR-koodiga on võimalik luua ühendus Wi-Fi-võrguga ja lisada uusi kontakte.
* Enam ei saa kasutada Bluetoothi lennukirežiimis.
* Nüüdsest on natiivselt kuvasalvestis operatsioonisüsteemis.
* Saab luua ühenduse Wi-Fi võrguga ilma parooli sisestamata, kui muu iOS 11 seade või macOS High Sierra on ühendatud.
* Uus operatsioonisüsteemi disain.
* Apple Payga saab nüüdsest teha makseid ka eraisikutele.

### Muudatused rakendustes
#### E-post
iOS 11-s on taastatud Gmaili kommertsteated.

#### Messages
Nüüdsest toimub Apple'i seadmete vaheline sünkroonimine jooksvalt. Kui kustutad tekstsõnumi iPhone'ist, siis kustub see kohe ka Macist ja iPadist. Kasutajad saavad üksteisele makseid teha Apple Pay kaudu.

#### App Store
App Store'il on uus välimus. 32-bitiseid rakendusi ja seadmeid enam ei toetata. See tähendab muuhulgas ka seda, et enam ei saa uuesti installida varem allalaadituid 32-bitiseid rakendusi.

#### Maps
Teatud asukohtades on Apple Mapsi kaudu võimalik vaadata kaubanduskeskuste ja lennujaamade sisse.

#### Photos
Nüüdsest lisaks teistele pildivormingutele toetab rakendus Photos ka GIF-pildivormingut.

#### Prodcasts
Prodcasts on saanud uue välimuse, mis sarnaneb App Store'i omaga.

## Eemaldatud võimalused
Enam ei ole võimalik alla laadida (ka varem ostetud) 32-bitiseid rakendusi.

iOS 11-lt eemaldati Facebooki ja Twitteri ning Vimeo natiivne toetus ja integratsioon. Nüüdsest tuleb need rakendused alla laadida App Storest.

## Toetatud seadmed
iOS 11 on esimene iOS-i operatsioonisüsteem, mis töötab ainult 64-bitistel seadmetel. Enam ei toetata 32-bitiseid seadmeid: IPhone 5, iPhone 5c ega neljanda põlvkonna iPade.

Toetatud seadmed on:

## Vaata ka
* macOS High Sierra
* iOS 6

## Viited
Servius Sulpicius Rufus

**Servius Sulpicius Rufus** (umbes 106 eKr – 43 eKr) oli Vana-Rooma oraator ja jurist, kes rajas Rooma õigusteaduse klassikalis-institutsionaalse suuna. Ta kirjutas pea 180 õigusteadusteemalist traktaati, millest ükski pole säilinud, kuid neile on teised autorid tihti "Digestas" viidanud.

## Haridus
Sulpicius alustas õpinguid Quintus Mucius Scaevola juures koos oma kaasaegse olulise Rooma riigimehe ja kohtuoraatori Marcus Tullius Ciceroga. Õigusalaste õpingute kõrvalt omandas Sulpicius hellenistlikus skeptikute akadeemias ka filosoofilis-retoorilise hariduse.

## Mõju õigusteadusele
Tuginedes oma õigusalastele ja filosoofilis-retoorilistele teadmistele, tõi Sulpicius õigusteadusesse süsteemiidee. Ta leidis, et õigus on inimeste loodud, läbimõeldud mõistesüsteemi abil kujundatud mõtteline instituut. Sulpicius leidis, et süsteemi moodustavad korduvad kujundid ja laused pidid täiendama inimeste bioloogilist loomust ning tagama tsiviliseeritud kooselu huve ja väärtusi. Sulpiciuse õpetus oli sel moel vastandiks varem domineerinud õpetusele loomuõigusest. Oma hilisemas dialoogis "Brutus" tõstis Cicero esile Sulpiciuse õigusteadmisi ja kõneosavust.

## Poliitiline tegevus
63 eKr oli Sulpicius Rooma konsuli kandidaat, kuid kaotas Lucius Licinius Murenale. Hiljem süüdistas Sulpicius Murenat altkäemaksu võtmises. Murena kaitsja oli Cicero – oma edukas kaitsekõnes halvustas Cicero ka Sulpiciuse juriidilisi teadmisi. Sulpicius ja Cicero olid sõbrad olnud ning Sulpicius oli soovinud, et Cicero ei ilmuks esinema.

Sellest hoolimata õnnestus Sulpiciusel saada 51 eKr konsuliks. 49–46 eKr vältas Roomas kodusõda ning Sulpicius kahtles, kas toetada Gnaeus Pompeius Magnust või Gaius Julius Caesarit. Algselt toetas ta Pompeiust, sellal kui tema poeg toetas Caesarit, kuid 46 eKr nimetas Caesar Sulpiciuse Ahhaia prokonsuliks. Cicero kirjeldab Sulpiciust kui austusväärset isikut, kellel ei ole tugevaid poliitilisi vaateid ning kes seepärast on valmis täitma administratiivseid ülesandeid, ilma liigselt muretsemata selle pärast, millisel alusel on temast kõrgemal asuv isik oma võimu saanud.

## Surm
43 eKr sai Sulpicius senatilt ülesande minna Mutinasse Marcus Antoniuse juurde. Sel teekonnal ta suri. Sulpiciuse surma järel püstitati tema mälestuseks sammas rostrale. Sulpiciuse õigusteaduslikku süsteemi asusid aga edasi arendama tema õpilased, kellest tuntuim oli Trebatius. Sulpiciuse ja tema otseste õpilaste eluaega on Okko Behrends nimetanud klassikalise õigusteaduse perioodiks, mis algab 82 eKr ja lõppeb 27 eKr.

## Viited
Surma vari

**"Surma vari"** on inglise kunstniku William Holman Hunti (1827–1910) õlimaal lõuendil.

Teos valmis ajavahemikus 1870–1873, kunstniku teisel reisil pühale maale.

## Viited

## Välislingid
* "Surma vari" Manchesteri kunstigaleriis
* The Shadow of Death
* William Holman Hunt
Piusa jõe ürgorg

**Piusa jõe ürgorg** on ürgorg Võru ja Põlva maakonnas. Ürgorus voolab Piusa jõgi. Ürgoru veerud on järsud ja veerudel paljanduvad Devoni liivakivipaljandid (Piusa jõe liivakivipaljandid).

Ürgoru kaitseks on moodustatud Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala. Valminud on ka Piusa ürgoru matkarada.

## Viited
Ahja jõe ürgorg

**Ahja jõe ürgorg** on ürgorg Põlva maakonnas. Ürgorus voolab Ahja jõgi. 

Ürgoru veerudel paljanduvad Devoni liivakivipaljandid (nt Suur ja Väike Taevaskoda). Samuti on paljandites mitmeid koopaid (nt Emalätte koobas ja Neitsikoobas).

Ürgoru kaitseks on moodustatud Ahja jõe ürgoru maasikakaitseala.

## Viited
Maasikakaitseala.ee
Laukna ohvrikivi

**Laukna ohvrikivi** on ohvrikivi Rapla maakonnas Märjamaa vallas Laukna külas; kihelkondlikult jäi kivi Kullamaa kihelkonda. Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Paenase hiiekivi

**Paenase hiiekivi** on hiiekivi Saare maakonnas Muhu vallas Paenase külas; kihelkondlikult jäi kivi Muhu kihelkonda. Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Rihu ämm

**Rihu ämm** oli kivikangur (kivihunnik) Harju maakonnas Kuusalu vallas Kiiu küla lähedal Rihu mäel; kihelkondlikult jäi kivi Kuusalu kihelkonda. Kivikangru "paariliseks" peetakse Iru ämma. Kivikangur oli inimesekujuline.

Kivikangru kohta on mitmeid rahvalugusid.

*"Teine istumisekoht on Kuusalu kiriku ligidal - Rihu ämm. Sellegi otsas puhanud Kalevipoeg. Rihu ämm on suur kivikangur (= kivihunnik). Seal tulnud korra 2 pulmarongi vastastikku. Nagu niisugusel korral alati, tõusnud nendegi vahel tüli. Ühe pulmarongi pruut löödud maha ja maetud sinna. Mälestuseks kantud hauale hulk kiva kokku. Pärast visanud möödaminejad sinna kiva. Kas Kalevipoeg ka visanud, ei ole teada. Pärastpoole hakatud Rihu ämmal esimest korda linnaminejatelt «rumalust» nõudma. See on: nad pidanud vanematele linnaskäijatele viina ostma. Kes pole tahtnud osta, võetud kinni ja pandud Rihu ämmale pikali, riiete peale suured kivid, kuue hõlmad aetud laiale, suured kivid peale, nii et ei ole teiste abita saanud üles tõusta. Sinna jäetud seni, kuni keegi tulnud ja ära peastnud. Kui keegi pole lubamist täitnud ja «rumalust» maksnud, tehtud Iru ämmal eespool Tallinna tee ääres sedasamasugust tükki. Iru ämmgi on niisamasugune kivivare nagu Rihu ämm. Iru ämm on Iru kõrtsi ääres, versta 10 Tallinnast."*

## Vaata ka
*Iru ämm

## Viited
Avinurme metsandik

**Avinurme metsandik** on metsandik Alutaguse metskonnas. Avinurme metsandik hõlmab osaliselt Avinurme ja Alutaguse valla riigimetsi.

## Viited
Mäetaguse metsandik

**Mäetaguse metsandik** on metsandik Alutaguse metskonnas. Mäetaguse metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Alutaguse ja Lüganuse valla riigimetsi.

## Viited
Araku oja

**Araku oja** (ka **Aravete oja**) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Kõpu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 6,6 km, valgla pindala 14 km², langus 27 m ja lang 4,09 m/km.
Oja saab alguse 67 m kõrgusel Niguli külas ning suubub Saksaküla ja Rimmu küla piiril 40 m kõrgusel vasakult poolt Kõpu jõkke 22,5 km kaugusel selle suudmest.
Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Jolo saar

**Jolo** **saar** (Tausūgi: *Lupah Sūg*, Filipiinide: *Holo*) on vulkaaniline saar Lõuna-Filipiinidel  Sulu provintsis. Jolo on ka Sulu provintsi pealinn. 

Saar asub Sulu merel Sulu saarestikus ja seal elab umbes 500 000 inimest. Saar on tuntud ka Abu Sayyafi ja Filipiinide moslemite vastupanu keskusena. Saarel tegutseb ka Sulu sultanaadi kuningakoda.
Abu Sayyaf

**Abu Sayyaf** (Araabia: جماعة أبو سياف‎‎; Inglise:Abu Sayyaf group ASG; Filipiinide: Grupong Abu Sayyaf) on terrorirühmitus, mis tegutseb Lõuna-Filipiinidel ja on vandunud truudust Islamiriigile. Peamiselt tegutsevad Sulu saarestikus.
Jõhvi metsandik

**Jõhvi metsandik** on metsandik Ida-Virumaa metskonnas. Jõhvi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Toila, Jõhvi ja Alutaguse valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Jõhvi metsandik RMK andmebaasis
Figuratsioon

**Figuratsioon** (inglise keeles *figuration*, saksa keeles *Figuration*) on muusikas meetrilisse struktuuri kuuluvatest helidest koosnev kaunistus (figuur, passaaž või saatekujund), mida kasutatakse faktuuri tihendamiseks.

Meetrilisse struktuuri mittekuuluvat kaunistust nimetatakse muusikas ornamendiks. 

Kitsamalt peetakse figuratsiooni all silmas meloodia kaunistamist figuratsioonihelidega ehk meloodilist figuratsiooni. Kuna meloodia võib sõltuda harmooniast, saab figuratsioonist rääkida kas kui meloodiahäälega seotud akordi helidel põhinevast akordilisest figuratsioonist (*chordal figuration*) või akordivälistel helidel põhinevast mitteakordilisest figuratsioonist (*nonharmonic figuration*).

Laiemas tähenduses mõistetakse figuratsiooni all ka passaažidest või arpedžodest koosnevaid kaunistusi, mis ei pruugi olla selgelt jaotatavad figuurideks. 

Figuratsioon võib olla ka diminutsiooni või koloratuuri tulemus. 

Puudub selge vahe, mida on ja mis ei ole figuratsioon. Võrreldes motiivilis-temaatilise materjaliga mõistetakse figuratsiooni all üldiselt neutraalsemat, mehaanilisemat ja stereotüüpsemat muusikalist materjali. Figuratsioon võib ka pärineda moiivilisest materjalist.

Kuigi figuratsiooni tippajaks olid umbes aastad 1560–1640, kui figuratsiooni kasutasid nii inglise virginalistid, saksa koloristid kui ka itaalia viiuli- ja vokaalvirtuoosid ja tegutses ka Claudio Monteverdi (*[[stile concitato]]*), tuntakse figuratsiooni lääne muusika ajaloos juba üle 650 aasta. Ühed varasemad figuratsiooni näited pärinevad Robertsbridge Codexist. 

Juba alates keskajast kujundas figuratsioon koos saate ja ornamendiga helimaalinguid ning lõi sobiva meeleolu. Figuratsiooni valdamist peeti üheks helilooja meisterlikkuse näitajaks ning selle kohta on kirjutatud mitmeid õpetusi (näiteks Marsenne'i "Harmonie universelle").

Hiljem on figuratsioon kasutusel eelkõige teostes sooloinstrumendile. 

Figuratsioon on tähtsal kohal ka näiteks Claude Debussy loomingus. 

Figuratsioonil faktuuri kujundava tehnikana pole midagi tegemist muusikalise retoorika mõistega 'figuur', mida on kirjeldanud näiteks saksa barokiajastu teoreetik Mattheson, ega ka mõiste "nummerdatud bass" sünonüümiga "figuraalbass" või mõistega "figuraalmuusika", mis tähendab polüfoonilist või kontsertmuusikat vastandina ühehäälsele laulule.
Azim ud-Din I

**Muhammad Azim ud-Din I** (araabia keeles: مُحَمَّدعلیم الدین‎‎, jaava keeles:محمدعلیم الدیند , Muhammad Alimuddin; kristlik ristinimi: Don Fernando de Alimuddin) oli Sulu sultan aastatel 1735–1748. 

Jesuiidi misjonäride tegevuse tulemusena näitas sultan Alimuddin nende vastu üles heatahtlikkust ja lasi end aastal 1750 katoliiklaseks ristida – temast sai Sulu kuningas Ferdinando I. Siiski tuli tal silmitsi seista oma sugulaste ja kaasmaalaste vastuseisuga ning – mis sai veelgi otsustavamaks – ta sai tunda Hispaania võimude halvustavat suhtumist, kes ta üsna varsti pärast seda vahistasid ja vangi panid. Kui sultan taas vaba oli ja oma trooni (Briti sõjasalkade abil) tagasi sai, eelistas ta pärast seda hakata džihaadi eestvõitlejaks nimega „Amir ul Muminin“ ([muhameedlaste] issandale ustav) ja on Tausugi rahva hulgas tänaseni selle nimega tuntud. Nii Alimuddin kui ka tema poeg sultan Israel seisid silmitsi kasvava ebakindlusega Sulu sultanaadis, mida võimendas väljastpoolt tulev kolonisaatorite surve. Nende valitsusajast alates katkestati võimu traditsiooniline järjepidevus poliitilistel põhjustel mitmel korral. Sel ajal tõusid esile mitmed „antisultanid“, kelleks olid dünastia noorema haru liikmed, isegi sugulusperede liikmed – kuid samal ajal aitasid need kõrvalekalded seaduspärastada dünastia doktriini ja muuta seadusliku troonipärimisõiguse lineaarsemaks.

## Välislingid
*Randy David "The sultan who became Christian" Philippine Daily Inquirer, 9. märts 2013
Manatark (ansambel)

**Manatark** on aastast 1996 tegutsev Eesti *black [[pagan metal]]* ansambel

## Liikmed
*Gates - kitarr
*Draconic - kitarr, vokaal, FX
*Benton - bass
*Suss - trummid

## Diskograafia
*1996 MC "Roosteitk"
*2000 CD "Meelepett"
*2000 CD "Viimanegi Veri"
*2004 CD MC "Chaos Engine"

## Viited

## Välislingid
*Ansambel muusika.ee andmebaasis
Tiger Milk

**Tiger Milk** on 2009. asutatud Eesti tantsumuusika ansambel.

## Liikmed
*Meelis Meri - klahvpillid
*Ville Veering - klahvpillid
*Eva K - vokaal
*Merimell - vokaal

## Diskograafia
*2011 singel "Another World"
*...
*2013 EP "Air"
*2014 EP "Free"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansambel muusika.ee andmebaasis
Verine Pühapäev (ansambel)

**Verine Pühapäev** oli Eesti punkmuusika ansambel, mis tegutses 1980. aastate I poolel; ühtlasi Eesti esimene *[[hardcore-punk]]*-ansambel.

## Liikmed
*Ülari Ollik - laul
*Venno Vanamölder - trummid
*Ivar Kont - kitarr
*Jaak Vackerman - bass

## Laule
*"Põrguline"
*"Osvald"
*.Ema ei õpetanud õlut jooma.

## Viited
Varielu

**"Varielu"** on Vaiko Epliku album, mis ilmus juunis 2012. 

2013. aastal ilmus Epliku album "Varielu Remixed", kus on albumi "Varielu" laulude töötlusi.

## Laulude pealkirjad
*"Varielu"
*"Homne päev"
*"Sinkjad sünkjad"
*"Soorebased"
*"Ajakaja"
*"Keravälk tapab"
*"Põhjakonn"
*"Tavaline päev"
*"Muuseas"
*"Virvatuled"

## Välislingid
*Albumi kohta Discogsi andmebaasis
Reis Kuule (album)

"**Reis Kuule**" on ansambli Vennaskond album, mis ilmus 1997. aasta juunis.

## Lugude nimekiri
#Reis Kuule
#Vennaskonna hümn
#Luulud
#Maardu mu arm
#Anarhia
#The Hard Times of Old England
#Õhtulaul
#Inimene
#Suveharjanäkid
#Eleegia
#Leia endas muinasmaa
#15
#Loss Taivalkoskis
#20 000 ljööd vee all
#Sinine Vagun
#Tere televiisor
#
#Vihma sajab

## Välislingid
*Albumist MOJIM andmebaasis
Rohelised niidud

"**Rohelised niidud**" on Toomas Anni muusikaalbum, mis ilmus 2010. aastal.
 
## Lugude nimekiri
#Ainult Sulle 	
#Et oleks rahu 	
#Rohelised niidud 	
#Tunnete sild 	
#Kui jaamast lahkub rong 	
#Su kodukolde soojus 	
#Meri 	
#Head teed, mu arm 	
#Metsik kibuvits 	
#Ootan 	
#Noorusmaa 	
#Kaunimad silmad 	
#Pärnu Kuningas 	
#Megamix (raadioversioon)

## Viited
Seesamseesam

"**Seesamseesam**" on Eesti ansambli Imandra Lake debüütalbum. Album ilmus 2010 ja selle tootis Seksound.

## Lugude nimekiri
#Öö Laul 	
#Liugle Liugle 	
#Ilus Aeg 	
#Majades 	
#Vajun 	
#Ole Mu Laev 	
#Külm 	
#Puhangus 	
#Seesam 	
#Rabajärv 	
#Igane

## Viited

## Välislingid
*Albumist Discogsi andmebaasis
Vennaskond. New York

"**Vennaskond. New York**" on 2006. aasta Eesti film. Filmi režissöör on Tõnu Trubetsky. Filmi tootis Trubetsky Pictures.

## Viited

## Välislingid
*
Jääkild

**Jääkild** (kasutatud ka nime Jääkild FSC) on Tallinnas aastast 1993 tegutsev iluuisutamis.

Klubi on Eesti Uisuliidu ja Tallinna Uisuklubide Liidu liige.

Klubi treener on Lea Rand.

## Viited

## Välislingid
*Klubist sport.ee veebilehel
HU2

**"HU2"** on Eesti ansambli HU? album. Album ilmus 2010 ja selle tootis MindNote.

## Lugude nimekiri
*Elupõletaja 3:49
*Pluss üks 3:32
*Tähed 4:25
*Mina ise 3:56
*Tüdrukud tantsivad 4:08
*Miks ainult mõni asi on nii hea? 4:08
*Varas 4:08
*Kas keegi kuuleb? 4:00
*Rist ja viletsus 3:39
*Maa külgetõmbejõud 4:02
*Õnne tipul 4:52
*UFO jaanitulel 4:27
*Rüütlid 3:49
*Riia-Vilnius-Tallinn 4:27

## Viited

## Välislingid
*Albumist Discogsi andmebaasis
Face in the Mirror

"**Face in the Mirror**" on Jana Kase debüütalbum. Album ilmus 2009 ja selle tootis Mig Music.

## Lugude nimekiri
*"Sorry" 	
*"Back To You" 	
*"Everything" 	
*"Face In The Mirror" 	
*"It's Too Late" 	
*"Feel The Warmth In Your Hand" 	
*"Leaving You For Me"	
*"Unbreak Me" 	
*"In My Veins" 	
*"Swamped" 	
*"Soovide Puu" 	
*"Vastutuul"
*"Laula Mu Laulu Helisev Hääl"

## Viited

## Välislingid
*Albumist Discogsi andmebaasis
World Rally Team Estonia

**World Rally Team Estonia** oli Eesti rallisõitjate koondis, mis eksisteeris 2008–2012. Koondis loodi selleks, et osaleda autoralli maailmameistrivõistlustel.

## Koondislasi
*Urmo Aava
*Karl Kruuda
*Martin Kangur
*Egon Kaur

## Viited

## Välislingid
*World Rally Team Estonia alustab EPL, 30. jaanuar 2008
*Loodi eestlaste rallikoondis World Rally Team Estonia rally.ee, 30. jaanuar 2008
Harkujärve Püha Esimärter Stefanose kogudus

**Harkujärve Püha Esimärter Stefanose kogudus** (lühemalt Stefanose kogudus) on Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku (EKEKi) kogudus.

Kogudus tegutses 2011. aasta lõpuni Harju maakonnas Harku vallas Harkujärve külas. Kogudus asutati 1996 ja oli ühtlasi esimene EKEKi kogudus Eestis . Kogudus kasutas Harkujärve kogukonnakirikut. 2012. aasta jaanuarist tegutseb kogudus Tallinnas aadressil Koskla tänav 2.

Koguduse esivaimulik on olnud Heigo Ritsbek. Praegu on koguduse vaimulikuks Thomas Eriste.

## Viited

## Välislingid
*http://kultuur.postimees.ee/1677827/noor-kogudus-on-harkujarvel-kodu-leidnud
Jaama Püha Nikolause kogudus

MPEÕK **Jaama Püha Nikolause kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jaama külas. Kogudus kasutab Jaama Püha Nikolause kirikut.

Kogudus asutati 1904, kui see eraldus Vasknarva kogudusest.

## Viited
Karula Jumalaema Kaitsmise kogudus

EAÕK **Karula Jumalaema Kaitsmise kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Valga maakonnas Valga vallas Pikkjärve külas. Kogudus kasutab Karula Jumalaema Kaitsmise kirikut.

Kogudus asutati aprillis 1846.

Koguduse esimene preester oli Jakob Kussovski.

## Vaata ka
*Karula Maarja kogudus

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise kogudus

EAÕK **Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise kogudus** oli õigeusu kogudus, mis tegutses Valgamaal Kastolatsi külas. Kogudus kasutas Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise kirikut.

Kogudus asutati 1. jaanuaril 1846.

Kogudus suleti 1958.

## Viited

## Välislingid
*
Kavilda Püha Aleksandri kogudus

**Kavilda Püha Aleksandri kogudus** on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tartu piiskopkonna kogudus, mis tegutseb Tartu maakonnas Elva vallas Mõisanurme külas. Kogudus kasutab Kavilda kirikut.

Tartumaal Kavildas läks aastatel 1846–1848 õigeusku üle 1714 luterlase. Õigeusu kogudus asutati 1846. aastal Uderna õigeusu kogudusena ja oli tegev kuni 1868, mil asutati Kavilda õigeusu kogudus. Koguduse esimene preester oli Timofei Tišinski. Jumalateenistused toimusid enne kiriku ehitamist mitmetes usutalitusteks kohandatud ruumides, näiteks aitades ja rehealustes. Kavilda riigimõisast eraldati 125 ha maad kiriku ja kalmistu rajamiseks.

1850. aastal kuulus kogudusse 1515, 1900. aastal 1161, 1916. aastal 791 ja 1938. aastal 473 liiget. Koguduse tegevus lakkas 1975. aastal. EAÕK kirikuloo uurija ülempreester August Kaljukose käsikirjalises uurimuses on sulgemise ajaks märgitud 1978. aasta.

Koguduse tegevus jätkus 2003. aastal. Kogudusel on umbes 30 liiget.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Pavermenys

**Pavermenys** on küla Leedus  Kėdainiai rajoonis, Truskava valla halduskeskus. Külas on Truskava põhikool, Truskava postkontor ja Truskava raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealse mõisa hoonetekompleks ja park.

Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1583. aastal, sealset mõisat 1585. aastal. Asula on kuulunud Truskauskastele, Lejockitele, Klodtidele, Brunnowitele. XVII sajandil püstitati vanem peahoone, XIX sajandil aga uuem peahoone. Aastal 1903 hakkas ühes mõisa häärberis tegutsema kool. Nõukogude ajal oli Pavermenys Truskava kolhoosi keskasulaks.

Pavermenys,_kryžius.JPG|Pavermenys
Truskava, mokykla.JPG|Truskava kool
Pavermenys, dvaras.JPG|Pavermenysi mõisa kaks häärberit


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Madhjamaka

**Madhjamaka** (sanskriti keeles *madhyamaka *‘kesktee õpetus’; tiibeti keeles *dbu ma pa’i lugs*; hiina keeles 中觀派 *zhongguan pai*; jaapani keeles *chūgan ha*), teise nimega **šuunjavaada** (sanskriti keeles *śūnyavāda *‘tühjuse õpetus’) on mahajaana koolkond, mille rajajaks peetakse Nāgārdžunat. See on üks kahest suurest Indias tekkinud mahajaana budismi koolkonnast joogatšaara kõrval.

Madhjamaka vaate kohaselt on kõik seadmused oma olemuselt tühjad (sanskriti keeles *śūnya*). Ükski väide või argument ükskõik mille kohta ei saa olla absoluutne ega muutumatu, vaid sõltub selle esitamise kontekstist. Tühjus selles tähenduses on võrdsustatud ‘keskmisega’ (sanskriti keeles *madhyama*), st äärmuste ja äärmuslike väidete vältimisega.

Madhjamaka õpetlaste arutlusmeetodiks oli *[[prasaṅga ]]*ehk ‘järeldamine’, mis seisneb oponendi väidete ümberlükkamises ja absurdini viimises. Selle järgi hakati madhjamaka üht hilisemat haru nimetama prasangikaks. Koolkonna teist haru, mis peab oluliseks ka positiivsete, oma seisukohti tõestavate väidete esitamist, nimetatakse svatantrikaks.

Madhjamaka tähtsaimad tekstid on ületava mõistmise suutrad ja Nāgārdžuna *[[Mūlamadhyamakakārikās]]*.

Kumāradžīva viis madhjamaka ideed Hiinasse, kus need said tuntuks *[[sanlun]]*’i ehk ‘kolme traktaadi’ koolkonnana.

Tänapäeval esindab prasanghika koolkonna õpetust Tiibeti geluki koolkond. Prasanghika koolkonna järgija oli ka Šāntideva.

## Õpetus

### ''Darmaśūnyatā'' õpetus

*Darmaśūnyatā* (sanskriti keeles "dharmade ehk nähtuste tühjus") doktriini kohaselt on kõik nähtused ja ilmingud omaolekust (*svabhāva*) tühjad. Mitte millelgi ei ole iseenesest tähendust. Mitte miski, muuhulgas ka abhidharmas loetletud dharmad, ei saa eksisteerida välistest tingimustest sõltumatult ega oma kindlaks määratud püsivat olemust. Sama kehtib ka buda ja nirvaana kohta. 

Tegemist on keskteega nihilismi ja eternalismi vahel, kuna tunnistatakse nähtuste olemasolu tavatõe seisukohast sõltuvusliku tekkimise käigus. Tavatõe seisukohalt on nähtused olemas, ent nad on vastastikuses sõltuvuses ja pidevas muutumises; ülima tõe seisukohalt on nähtused omaolekust tühjad.

*Darmaśūnyatā* õpetusega ei esita Nāgārdžuna uusi seisukohti ega tugine mahajaana suutratele, vaid kinnitab Buddha antud sõltuvusliku tekkimise õpetust.  

Nāgārdžuna väitel võimaldab just omaoleku puudumine virgumise, kuna omaolek teeks muutused, seehulgas ka virgumise, võimatuks.

### Loogika
Madhjamaka koolkond ei võtnud eesmärgiks uue filosoofilise süsteemi loomist; Nāgārdžuna väitis, et ta ei esita mitte mingisuguseid teese, ta lihtsalt analüüsis teiste esitatud väiteid omaoleku kohta jõudes välja täieliku omaoleku puudumise rõhutamiseni.

Madhjamaka prasanghika haru kasutab kriitilist arutlust näitamaks oponendi väidete väärust ja vasturääkivust. Oponendi väidete ebaloogilisuse tõestamiseks kasutatakse *reductio ad absurdum* argumenti. Madhjamaka svatantrika koolkond pidas vajalikuks ka sõltumatul ja tõesel loogikal põhinevate väidete esitamist.

## Viited
Kaur (eesnimi)

**Kaur** on Eesti mehenimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kaur 771 mehel. Kaur oli populaarsuselt 206. mehenimi. Kaur oli keskmiselt 18 aasta vanune (mediaanvanus oli 17). Kõige populaarsem oli eesnimi Kaur vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,26.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kaur 805 mehel. Kaur oli populaarsuselt 202. mehenimi.

## Nimede kandjaid
* Kaur Alttoa
* Kaur Hanson
* Kaur Kender
* Kaur Kivistik
* Kaur Lass
* Kaur Riismaa

## Viited
Vabade assotsiatsioonide meetod

**Vaba assotsiatsioon** (inglise keeles *free association*) on psühhoanalüüsi tehnika, mille töötas Josef Breueri hüpnoosimeetodi põhjal välja Sigmund Freud.

Freud kirjeldas vaba assotsiatsiooni järgmiselt: "Vaba assotsiatsiooni olulisus seisneb selles, et patsiendid räägiksid iseendast, mitte ei kordaks analüütiku ideid; teiste inimeste soovituste järelekorrutamise asemel töötavad nad läbi pigem iseendaga seonduvat."

## Viited
Herman Seemen

**Herman Seemen** (22. aprill 1898 – 13. august 1980) oli eesti vallavanem ja põllumees.
 
Osales Vabadussõjas Sakala partisanide pataljoni koosseisus, sai "Mõisa" asunikutalu Vooru mõisasüdames. 1927–1934 Vana-Suislepa, 1935–1939 Suislepa vallavanem. Tema ametiajal asutati 1932. aastal vallas jaoskonnaarsti ametikoht, 1939 avati apteek ja rahvamaja. Kolhoosis ehitusbrigaadi liige.
Hans Rõõm

**Hans Rõõm** (14. juuli 1899 Järveküla, Suislepa – 1. veebruar 1942) oli eesti põllumees.

Osales Vabadussõjas, Veergoja asundustalu peremees, traktori, rehepeksumasina jms omanik. Seltside asutaja ja juhatuse liige. Suislepa Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu esimees, Suislepa vallavolikogu liige, Tarvastu põllumeeste konvendi liige, Suislepa Ühispanga asutaja ja asjaajaja 1929-1941. Arreteeritud 14. juunil 1941, suri enne surmaotsuse täidesaatmist Sosva vangilaagris.
Kirami dünastia

**Sultan Jamalul Kiram** (valitses 1823–1844) oli esimene Filipiinide valitseja, kes kasutas nime **Kiram**.  

Tema järeltulijatest sai alguse Sulu hašimiidide kuninglik haru – Sulu sultanaati valitsev Kirami dünastia ja temast põlvnevad kõik hilisemad õiguspärased sultanid. 

Filipiinide ja Malaisia vaidlused Kalimantanil asuva Sabahi osariigi üle kestavad tänapäevani. Malaisia maksab tänapäevani Sabahi maa eest renti Kirami dünastia liikmetele vastava ajaloolise lepingu alusel. Skandaalse kuulsusega Filipiinide riigipea Rodrigo Duterte hinnangul kuulub Põhja-Borneo, mis tänapäeval on Malaisia koosseisus olev Sabahi maakond, tegelikult Sulu sultanaadile ja seda valitsenud Kirami dünastiale ning Malaisia peab andma maad Kirami dünastiale tagasi ajaloolise õiguse alusel.[2]

## Kirami dünastia sultanid

*Sultan Sharif ul-Hashim – valitses 1405–??
*Sultan Muhammad Azim ud-Din I – valitses 1735–1748
*Sultan Jamalul Kiram – valitses 1823–1844
*Sultan Mohammed Esmail Kiram I – valitses 1950–1974
*Sultan Mohammed Mahakuttah Abdullah Kiram – valitses 1974–1986
*Raja Muda (kroonprints) Muedzul Lail Tan Kiram