open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kergotamine

"**Kergotamine**" on lugu folkrokkansambli Zetod 2008. aasta albumil "Lätsi tarrõ tagasi", mis põhineb samanimelisel seto rahvalaulul.

Bändiliige Jalmar Vabarna on "Kergotamist" pidanud ansambli suurimaks hitiks, viidates, et just tänu sellele loole sai ansambel ka kuulsaks. Laulu eest anti ansamblile 2008. aasta parimate etnomuusikute valimisel "parima loo" auhind. Laul on ilmunud ansambli albumil "Lätsi liina" (2018).

2019. aasta XXVII üldlaulupeo avakontserdil "Õpetajale" esitasid seda naiskoorid. Kooriseade autorid olid Kristjan Priks ja Kristel Laas. 2020. aasta märtsis said nad seade eest Setomaa vallalt Hilana Taarka nimelise omakultuuripreemia.

## Pärimuslik taust
Traditsiooniliselt on kergotamislaulu Setomaal lauldud suvistepühal ning jaani- ja peetripäeval, kusjuures eeskätt seostatakse seda naistepidudega. Ka laulusõnad, mis väljendavad rõõmu saabunud pühade üle, kutsuvad naisi tantsima ja lõbutsema. Nende pidude ja kergotamislauluga seostatakse pinkidel (seto keeles 'kerk', 'kergo') "ratsutamise" kommet. Ühe kombekirjelduse järgi kuulus laulmise juurde liikumine ringi ja tagasi. Pinkidel ratsutamist on peetud viljakusmaagiliseks või õnne toovaks rituaaliks.

Sarnaselt paljude teiste seto rahvalauludega juhib esitust eestlaulja, kellele vastab mitmehäälne koor.

## Viited

## Välislingid
* Marko Reikop maadles Zetode laulusõnadega – mida see kergo siis tähendab?. ERR Eeter, 20. märts 2018.
Sulev Roosma

**Sulev Roosma** (kuni 23. märtsini 1936 **Rossmann**; 18. veebruar 1932 Tallinn – 27. detsember 2023) oli Eesti purjetaja, jääpurjetaja, sporditegelane, vesiehitaja ja koduloolane.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja õppis aastatel 1951–1954 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusteaduskonnas vesiehitust. Neljandal kursusel jäi instituut pooleli.

Ta õppis Tallinnas muusikakoolis klarnetit ja saksofoni, sai ka muusikaõpetaja kutse.

## Töökäik
Töötas 1954–1958 kapten-instruktorina, sai 1955. aastal Tallinna Merekooli juures jahtkapteni tunnistuse.

Ta juhtis 1958. aastal TPI ja Kalevi jahtklubi ühistööna Eesti esimese kergsüvendaja Pirita ehitamist. Süvendaja ehitati valmis ühiskondlikus korras Pirital Kalevi jahtklubi kai peal. 

Ta algatas 1950. aastate lõpus ning viis 1960. aastatel läbi Pirita jõesuu süvendamise, jõesuusse muulide ja jahisadama rajamise. Tänu nendele töödele suudeti jõesuu kujundada meresõidukõlblikuks ja varjuliseks jahisadamaks. Seetõttu sai võimalikuks korraldada alates 1961. aastast korraldada Tallinna lahel rahvusvahelisi Balti regatte.

Ta oli Tallinna Mehhaniseeritud Vesiehituskolonni rajaja ja juhataja aastatel 1959–1982. 

Tema juhtimisel viidi 1964. aastal elektrikaabel mandrilt läbi Suure väina Muhumaale ja sealt edasi ka läbi Väikese väina Saaremaale. 

Roosma juhtimisel oli Vesiehituskolonni suur töö sadamabasseinide süvendamine ja kaldakindlustuse ehitamine, mis algas 1976. aastal Pirita sadama ümberehitamisel 1980. aasta olümpiaregati jaoks.

Oli 1988–1996 Tallinna Linnahalli sadama peainsener. On töötanud ka Tallinna teedeehituse ja remondi valitsuses ning Pirita purjespordikeskuse ehitusjuhina.

## Sportlasena
Roosma hakkas sportima 1949. aastal, jääpurjetamistreeninguid alustas 1951. aastal.

Ta võitis Eesti NSV meistrivõistlustel 20 m² vabaklassis 1953. aastal pronksmedali. Oli medalivõitjaid ka Eesti NSV avamerepurjetamise meistrivõistlustel.

Ta sai NSV Liidu meistrivõistlustel 12 m² vabaklassis 1961. aastal pronks- ja 1962. aastal hõbemedali.

## Sporditegelasena
*1951 TPI purjespordisektsiooni esimees
*1954–1994 Tallinna Kalevi Jahtklubi juhatuse liige

## Looming
Koostas uurimuse "Pirita koduloo-uurimise ajaloost". I–III (käsikiri), on teinud mahukat tööd Eesti purjespordi ja vesiehituse ajaloo uurimisel.

Ta oli koos Arne Mikuga Tallinna vanalinna päevade algataja.

## Liikmesus
*1991 Eesti Mereturismi Assotsiatsiooni juhatuse liige

## Tunnustus
*1981 Eesti Vetelpäästeühingu auliige
*1986 Kalevi Jahtklubi auliige
*1996 Kalevi auliige
*2006 Tallinna linna teenetemärk linnamajanduse arendamise, rannaalade kasutamise ja kaitsmise korraldamise eest
*2021 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa oli spordipedagoog ja tegelane Saima Roosma ning tema poeg on purjetaja ja jääpurjetaja Matti Roosma.

## Viited

## Kirjandus
*"50. Õnnitleme! Sulev Roosma". Spordileht nr 20, 17. veebruar 1982. Lk 3
*Kädi Pupart. "Suur unistaja Sulev Roosma". Go Reisiajakiri, 7. veebruar 2018
*"In memoriam Sulev Roosma 18. II 1932 – 27. XII 2023". Sirp, 19. jaanuar 2024

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Viru kreisiarst

**Viru kreisiarst**  oli Viru kreisi piirkondlik riiklik tervishoiuametnik. Venemaa keisririigis ja Balti kubermangudes loodi kreisiarsti ametikoht 1783. aastal seoses asehalduskorra sisseseadmisega.

## Viru kreisiarstid
*1783–1785 dr.  Christian Gotthelf Friedrich Webel (1754–1785), 
* 1785–1793 dr.  Johann Diedrich Pezold (1752–1804), 
* 1793–1797 dr. Kaspar Karl Schreyer (surn. 1797), 
* 1797–1804 dr.  Johann Diedrich Pezold (1752–1804), 
* 1804–1822 dr. Eberhard Christoph Mickwitz (1774−1822), 
* 1822–1870 dr. Ernst Johann Wilhelm von Pezold  (1796–1870), 
* 1870–1872 dr. Constantin Bresinsky (1811–1872), 
* 1872–1892 dr. Friedrich Foss/Voss (1833–1907), 
* 1892–1896 dr. Paul Timofejev (1862–),  
* 1896–1904 dr. Leonhard von Hirschhausen (1856–1904), 
* 1904–1906  dr. Victor Hugo Schröppe (sünd. 1869),  
* 1906–1908 dr. Konrad Martinson (1858–1908), 
* 1908–1910  dr. Victor Hugo Schröppe (sünd. 1869), 
* 1910–1911 dr. Otto Peterson (1870–), 
* 1911–1914 dr. Ernst Otto Christian Utt (), 
* 1914–1917 kt. dr.  Rudolf Wirén  (1872–1945), 
* 1917 kt. dr. Posnanski, 
* 1918  dr. Ernst Otto Christian Utt, 
* 1918 dr. Jaan Haho, 
* 1918–1919 dr. Grigorzevski, 
* 1919–1944 dr.  Jaan Haho (1884–1947), Viru maakonnaarst

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,
Läänemaa kreisiarst

**Läänemaa kreisiarst**  oli Lääne kreisi piirkondlik riiklik tervishoiuametnik. Venemaa keisririigis ja Balti kubermangudes loodi kreisiarsti ametikoht 1783. aastal seoses asehalduskorra sisseseadmisega.

## Lääne kreisiarstid
* ...1786, 1787... dr. Jacob Johann Rübenau (Rubnau), 
* 1795–1799 dr. Gottlob Andreas Friedrich Schütz (1765–1813), 
* 1799–1804 dr. Eberhard Christoph Mickwitz (1774−1822), 
* 1804–1820 dr. Johann Gottlob Brossmann (1760–1820),  
* 1820–1830 dr. Gustav Printz (1774–1830), 
* 1830–1851 dr. Karl Abraham von Hunnius (1797–1851), 
* 1851–1872 dr. Karl von Hunnius (1825–1893), 
* 1872–1882 dr. Woldemar Konstantin Berg (1819–1882),  
* 1882–1891 dr. Georg August Hoffmann (1849–1918), 
* 1891–1892 dr. M. Fedortšenko, 
* 1892–1899 dr. Semjon Rossinevitš, 
* 1899–1918 dr. Georg August Hoffmann (1849–1918), 
* 1918–  dr. Karl Reikmann (1864–1935), 
* 1918 dr. R. Truhart, 
* 1918–1920 dr. Alexander Martinson (1877–), 
* 1920–1929 dr. Hans Alver  Läänemaa maakonnaarst
*1932–1940 Konstantin Voldemar Sööt (1892–1979) Lääne maakonnaarst

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn. Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,
Šiaudinė

**Šiaudinė** (žemaidi *Šiaudėnė*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Küla asub Avižlyzi jõe ääres ja osa sellest kuulub Venta regionaalparki. Külas on kalmistu.

Muinsuskaitse all on Šiaudinė neitsi Maarjale pühendatud kiriku hoonetekompleks. Seda piirab nelja väravaga kividest müür. Kompleksis on eraldi kaitse all kirikuhoone ja kellatorn. Kellatorn rajati 1775. aastal. See on kahekorruseline nelinurkne puidust hoone. Torn on püstitatud maakividest soklile. Ka kirikuhoone valmis aastal 1775, ent XIX sajandi esimesel poolel ehitati see ümber ja lisati portikus. Hoone sai väikesi lisandusi veel XX sajandi alguses. Aastail 1982–1983 restaureeriti kiriku interjöör ja 1990. aastatel ülejäänud hoone.

Küla on tekkinud mõisa juurde, mida on esmamainitud XVII sajandil. 1882. aastal sündis külas Leedu kirjanik Karolis Račkauskas. Aastail 1961–1987 oli külas raamatukogu. 2004. aastal liideti Šiaudinėga endise Meškėnai küla alad.

## Elanike arv


* 120 (1859)
* 103 (1885)
* 219 (1923)
* 186 (1959)
* 183 (1970)
* 106 (1979)

* 107 (1982)
* 82 (1987)
* 79 (1989)
* 86 (2001)
* 72 (2011)
* 49 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Paklišiai

**Paklišiai** (žemaidi *Paklėšē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas. Küla asub Avižlysi jõe ääres.

Teise maailmasõja järel tühjenes küla kiiresti, kuna intensiivsete maaparandustööde tulemusel muutusid sealsed majapidamised elamiskõlbmatuteks.

## Elanike arv


* 22 (1923)
* 16 (1959)
* 12 (1970)
* 6 (1979)

* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Gerybiškiai

**Gerybiškiai** (žemaidi *Gerībėškē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas. Küla asub Uogysi jõe ääres.

## Elanike arv


* 14 (1902)
* 31 (1923)
* 18 (1959)
* 4 (1970)

* 2 (1979)
* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited
Budriškės

**Budriškės** (žemaidi *Bodrėškės*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas. Küla asub Uogysi jõe ääres.

1923. aastal oli külas mõis, kuid 1940. aastal seda maade natsionaliseerimise nimistus ei olnud. Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tõttu.

## Elanike arv


* 46 (1902)
* 51 (1923)
* 52 (1959)
* 24 (1970)

* 9 (1979)
* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Võru kreisiarst

**Võru kreisiarst**  oli Võru kreisi piirkondlik riiklik tervishoiuametnik. Venemaa keisririigis ja Balti kubermangudes loodi kreisiarsti ametikoht 1783. aastal seoses asehalduskorra sisseseadmisega.

## Võru kreisiarstid
* 1784... dr. Brühl,
*1809–1810.. dr. Roehring,
* – 1815 dr. Johann Gottfried Ernst von der Ronne, 
*1815–1832 Gottlieb Heine
* 1832–1870  dr. Louis Poulet, 
*1870–1875 dr. Karl Johann Wilhelm von Trojanowsky (1841–1920)
*1875 dr. J. A. Th. Liedtke 
*1875 dr. Carl Meyer
*1875–1876 kt. dr. Friedrich Reinhold Kreutzwald (1803–1882),  1833–1877 Võrus linnaarst
*1876–1878 Nicolai Johannsohn
*1890– dr. Alwill Karp
* 1919– Johannes Mälton (1881–1948)

## Viited

## Kirjandus
*Brennsohn, I. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905,
Rimšiai

**Rimšiai** (žemaidi *Rėmšē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas. Sinna jäävad Papilė vana ja uus surnuaed.

Küla asub Venta jõe ääres ja jääb  osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena.

Külas asub muinsuskaitse alune Papilė tulpkabel, mis rajati XX sajandi alguses. Tegemist on kaheksanurkse tellistest rajatisega. 

Ka jääb külla Papilė linnamäe ja asulakoha kompleks. See  oli kasutusel I aastatuhandel ja II aastatuhande esimesel poolel.  Arvatakse, et see on Papilė linnus, mida Eberhard von Monheim aastal 1939 ebaõnnestunult ründas ja mille Goswin von Herike aastal 1359 hävitas. Asulakohas on 50 cm paksune kultuurikiht. Linnusehoov on 55x30 m, seda piirab 5,5 m kõrgune vall. Lõunaküljel on 24 meetrit lai ja 2,5 meetrit sügav vallikraav.

Kaitse all on mitmed külas asuvad hauad. 1941. aasta ülestõusnute hauda on maetud selles osalenud neli Papilė elanikku. Aastal 1989 püstitati sinna mälestusmärk.  Teine kaitsealune haud on Povilas Stulpinas-Venta haud. Aastal 1986 maeti ta New Yorgist Rimšiaisse ümber. Ka on sinna maetud Simonas Daukantas. Hauaplaat püstitati aastal 1884, hauasammas aastal 1925, seda täiendati aastal 1926.

Aastal 1954 hukkus külas lahingu käigus üks viimaseid piirkonna metsavendi Juozapas Daknavičius.

## Elanike arv


* 167 (1902)
* 164 (1923)
* 108 (1959)
* 96 (1970)
* 31 (1979)

* 35 (1989)
* 25 (2001)
* 20 (2011)
* 22 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Valga kreisiarst

**Valga kreisiarst** oli Valga kreisi piirkondlik riiklik tervishoiuametnik. Venemaa keisririigis ja Balti kubermangudes loodi kreisiarsti ametikoht 1783. aastal seoses asehalduskorra sisseseadmisega.

## Valga kreisiarstid
*1785 dr.  E. Erdmann (surn. 1799),  
* 1784–1792  dr. Friedrich Ludwig Rühl (on ka nimevariant Brühl),  
*1792 Johann  Schubersky (surn. 1819),  
*1792–1796  dr. Jacob Heinrich Weyrauch  (1749–1788),  
*1796–1819 dr. Carl Wilhelm von Hehn (1774–1846), 
*1819–1841 dr. Gustav Friedrich Schubersky (1792–1843), 
* 1841–1846 dr.  Georg Bernhard Heubel (1809–1846),  
* 1846–1847  dr. Carl Emil Rathlef  (1811–1876),    
*1847–1862 dr. Edelhard Friedrich von Grewingk (1817–1888), 
* 1862–1892 dr.  Ludvig Karl Ulmann (1831–1921), 
* 1892–1895 dr. Nikolai Charitonovski (1860–), 
*1895–1900 dr. Gottlieb Hermann
*1900–1903 dr. Andres Alver (1869–1903)
* 1903–1919 dr.  Friedrich Barth
*1919– Eesti Valga maakonnaarst dr Aleksander Tammet (Tamberg) (1874–1961)

## Viited

## Kirjandus
*Brennsohn, I. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905,
Kuressaare kreisiarst

**Kuressaare kreisiarst**   oli Kuressaare kreisi piirkondlik riiklik tervishoiuametnik. Venemaa keisririigis ja Balti kubermangudes loodi kreisiarsti ametikoht 1783. aastal seoses asehalduskorra sisseseadmisega.

## Kuressaare kreisiarstid
*1784–1798 med. dr. George Bolckmer
* 1798–1824  med. dr. Christian Blauberg (1765–1824), 
*1810 kt med. dr. Schnabel
*1825–1848 med. dr. Ernst von der Ronne
* 1848–1855 med. dr.  Gottfried Eduard Normann  (1808–1855)
*1855–1861 med. dr. Heinrich Friedrich Gustav Gaabe (1815–1861), enne seda Kuressaare linnaarst
*1862–1863 med. dr. Wilhelm Becker
*1863–1888 med. dr. Edelhard Friedrich von  Grewingk  (1817–1888)
*1888– med. dr. Georg Vilhelm Carstens (1840–1923)

## Viited

## Kirjandus
*Brennsohn, I. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905,
Sinakasmust

**Sinakasmust** ehk **sinkjasmust** on sinaka varjundiga must värvus. Värvitoonirigil liigitub ta siniste sektorisse, küllastuselt väheküllastatute hulka ja heleduselt tumedate hulka.

Värvinimetust on kasutatud näiteks juuksevärvuse kirjeldamiseks, ka tumeda taeva, ööpimeduse jm kohta.

## Pildid

Drbákov-Albertovy skály (27).jpg|thumb|Must seatigu (*Limax cinereoniger*)
Arctic blackberries (Empetrum nigrum) grow on stems that look a little like miniature evergreen trees. Crowberries are the (c50f3272-1dd8-b71c-07aa-5d34615fd37d).jpg|Harilik kukemari (*Empetrum nigrum*)
Asbolane-111318.jpg|Asbolaan


## Variatsioonid
Ernst Friedrich Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." nimetab sinakasmusta (*blaulichschwarz*) mustjassinise poole kalduvaks ja värvuse näidismineraaliks asbolaani.

1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" kirjeldab tooni *Bluish black* sametmustana, millele on lisatud veidi sinist ja mustjashalli. Värvinäidis on sinakas tumehall ; selle näideteks looduses toob ta musta seateo värvuse, kukemarja marjad ja musta koobaltmineraali asbolaani.

ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvuste loendi sinakasmust (*bluish black*) on siniste värvitoonide hulka kuuluv väga tume toon  .

Veebivärvid *Bluish Black*   ja *Blue-Black*   on sinakasmusta värvuse eri variandid.

## Viited
Öösinine

**Öösinine** on siniste värvitoonide hulka kuuluv väga tume sinine värvus, mis on öise taeva värvi.

## Pildid

Stars Dark Blue Night (Unsplash).jpg|Öine tähistaevas
Frankfurt Airport Lufthansa Airbus A319-114 D-AILI (DSC08610).jpg|RAL öösinine on Lufthansa tunnusvärv


## Variatsioonid
RAL Classic värvikaardi toon 5022 *Nachtblau* on tumesinine  , 5026 *Perlnachtblau* pärlmutrihelgiga tumesinine  .

Eesti ajaloolise arhitektuuri jaoks soovitatud voodrilaudade värvivalikus (Becker Acroma värvid) on öösinine (NCS COLOR S 6020-R90B) tume sinine  .

DMC tikkimisniitide valikus on nr 312 *bleu nuit* sügav tumesinine  .

Veebivärv *Midnight blue* on ultramariinsinise tooniga tumesinine  .

## Viited
Dominikaani Vabariigi president

:*Vaata ka: [[Dominikaani presidentide loend]].*

**Dominikaani Vabariigi president** (hispaania keeles *Presidente de la República Dominicana*) on Dominikaani Vabariigi riigipea ja valitsusjuht. Presidendi ametikoht tekkis aastal 1844, kui vabadussõja käigus kuulutati välja vabariik. Presidendi residents on Rahvuspalee (*Palacio National*) Santo Domingos.

Põhiseaduse järgi peab president Dominikaani seadusi täide saatma ning on sõjaväe, politsei ja muude jõustruktuuride ülemjuhataja. President nimetab ametisse ministreid, saab armu anda ning peab tagama julgeoleku ning riigieelarve täitmise ja õiglase kasutamise. Lisaks juhib president riigi välispoliitikat ja nimetab senati soovitusel ning kinnitusel ametisse välisesindajaid.

Presidendi valib rahvas otsevalimistel neljaks aastaks. Aastast 2015 kehtiva põhiseaduse redaktsiooni järgi ei või üks inimene järjest ametis olla rohkem kui kaks ametiaega. Presidendi surma, tagandamise või tagasiastumise korral võtab riigipea koha üle asepresident. Kui ka asepresident ei saa oma kohuseid täita, võib täidesaatev võim moodustada ajutise valitsuse või anda riigi juhtimise üle seadusandlikule võimule.

Aastast 2020 on Dominikaani Vabariigi president Luis Abinader.

## Vaata ka
* Dominikaani Vabariigi presidentide loend
* Dominikaani Vabariigi asepresident
* Dominikaani Vabariigi poliitika

## Välislingid
* Koduleht
Eurydike

:*Teiste tähenduste kohta vaata artiklit [[Eurydike (täpsustus)]].*

**Erydike** (vanakreeka keeles Εὐρυδίκη) oli tegelane vanakreeka mütoloogias, Orpheuse naine. Orpheus proovis teda allmaailmast oma lummava muusikaga päästa.

## Kirjandus
* Aken, Dr. A.R.A. van. (1961). *Elseviers Mythologische Encyclopedie*. Amsterdam: Elsevier.
* Hirsh, Jennie, and Isabelle D. Wallace, eds. 2011. *Contemporary Art and Classical Myth*. Farnham: Ashgate. .
* Masing-Delic, Irene. 2011. "Replication or Recreation? The Eurydice Motif in Nabokov's Russian Oeuvre." *Russian Literature* 70(3):391–414.
Eurydike (täpsustus)

**[[Eurydike]]** on vanakreeka mütoloogias Orpheuse naine.

**Eurydike** või **Eurydice** võib tähendada ka järgmist:

## Inimesed
* Eurydike I Makedooniast, Makedoonia kuninga Philippos II ema
* Eurydike II Makedooniast, Makedoonia kuninga Philippos III naine
* Eurydike Egiptusest, Egiptuse kuninga Ptolemaios I naine
* Kleopatra Eurydike, Makedoonia kuninga Philippos II naine
* Eurydike (Antipatros II naine), Lysimakhose ja Nikea tütar
* Eurydike Ateenast, Demetrios Poliorketese naine

## Müütilised tegelaskujud
* Eurydike (mütoloogia), mitmed teised tegelased vanakreeka mütoloogias

## Kultuur
* "Eurydice" (Anouilh' näidend), Jean Anouilh' 1941. aasta näidend
* "Eurydice" (Peri), Jacopo Peri 1600. aasta ooper
* "Eurydice" (Caccini), Giulio Caccini 1602. aasta ooper
* "Eurydice" (Aucoin), Matthew Aucoini 2020. aasta ooper

## Laevad
* Prantsuse allveelaev Eurydice (Q130), 1942. aastal uppunud Ariane-klassi allveelaev
* Prantsuse allveelaev Eurydice (S644), 1970. aastal uppunud allveelaev

## Muu
* Eurydice (vähilaadsed), vähilaadsete perekond
* Eurydice Network, Euroopa haridusinfovõrk
* Eurydike poolsaar, poolsaar Antarktikas
* 75 Eurydike, asteroid
* *[[Ctenotus eurydice]]*, sisalikuliik
* *[[Gerrhopilus eurydice]]*, maoliik
Paide linnaarst

**Paide linnaarst**  oli linnas tervishoiutööd korraldav linnaarst, kelle määras ametisse linnavalitsus.

## Paide linnaarstid
* 1843–1855 dr.  Robert Wilhelm Frisch (1808–1855), 
* 1855–1875 dr.  Karl Schnell (1827–1875), 
* 1875–1885 dr.  Paul Eduard Maurach (1833–1901) , 
* 1855–1910 dr.  William (Woldemar) Grohmann (1836–1909), 
* 1910–1911 dr.  Ernst Christian Gottlieb Hörschelmann (1847–1911), 
* 1912–1913  dr. William Schröder (1876–), 
* 1923–1932 dr. Konstantin Sööt (1892–1979), 
* 1934–1936 dr. Walfried Reinthal  (1898–1982), 
* 1934 dr. Gustav Leisner (1898–1948)

## Viited

## Kirjandus
*Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,
Rakvere linnaarst

**Rakvere linnaarst**  oli linnas tervishoiutööd korraldav arst, kelle määras ametisse linnavalitsus.

## Rakvere linnaarstid
* 1843–1855  dr. Jonas Gottlieb Borgrén (1815–1855), 
* 1855–1870  dr. Constantin Bresinsky (1811–1872), 
* 1870–1889  dr. Ernst Johann von Pezold (1836–1901), 
* 1889 dr. Jevgeni Kobzarenko, 
* 1890  dr. Mitrofan Bondarenko (1861–), 
* 1890–1891  dr. Alexander Popov, 
* 1891–1892 dr. Friedrich Foss (1833–1907), 
* 1892–1897  dr. Illarion Rudnitzki, 
* 1897–1908  dr. Victor Hugo Schröppe (sünd. 1869), 
* 1903–1904  dr. Leonhard von Hirschhausen (1856–1904), 
* 1908–1934 dr. Rudolf Wirén  (1872–1945), 
* 1935–1940 dr. Eugen Sild  (1897–1958)

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,
M85 (kuulipilduja)

**M85** on Ameerika Ühendriikide raskekuulipilduja. See kasutab laskemoona .50 BMG ning seda on kasutatud peamiselt sõidukitel. M85 töötati välja, et asendada M2 Browning väiksema ja kergema relvaga, mida saaks kasutada ka masina seest laskmiseks, mitte üksnes tornis. M85 on leidnud kasutust tankidel M60 ja soomustransportööridel LVTP-7.

## Kasutajad
* 

## Vaata ka
* M2 Browning

## Kirjandus
*Ezell, Ed. *Small Arms Today, 2nd Edition.* Harrisburg, PA: Stackpole Books, 1988. .
*Gervasi, Tom. *Arsenal of Democracy III: America's War Machine, the Pursuit of Global Dominance*. New York, NY: Grove Press, Inc, 1984. .
*Hunnicutt, R. P. "Patton: A History of the American Main Battle Tank." 1984, Volume 1; .
Haapsalu linnaarst

**Haapsalu linnaarst**  oli linnas tervishoiutööd korraldav arst, kelle määras ametisse Haapsalu raad ja Haapsalu linnavalitsus.

## Haapsalu linnaarstid
* ..1699, 1700 Gebhard Himsel (maetud 1704),  
* 1840–1842 dr. Friedrich Leopold Stein (1810–1842), 
* 1843–1856 dr.  Gottfried Leopold Dehio (1813–1856), 
* 1856–1858 dr. Hugo Leopold Hörschelmann (1829–1858), 
* 1858–1881 dr. Woldemar Konstantin Berg (1819–1882), 
* 1881–1882 dr. Georg August Hoffmann (1849–1918), 
* 1882–1888 dr. Louis Haudelin  (1854–1924), 
* 1889 dr. Nikolai Raczynski (1856–), 
* 1889–1890  dr. Ivan Blonski (1858–), 
* 1890–1896 dr. J. Dobrotworski, 
* 1896–1900 dr.  Vassili Losinski, 
* 1900–1912 dr.  Martin von Hörschelmann (1862–1936), 
* 1912–1916 dr.  Rudolf von Holst (1864–1916), 
* 1916–1917 dr.  M. von Hörschelmann, 
* 1917–  dr. Karl Reikmann (1864–1935)

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,
Paldiski linnaarst

**Paldiski linnaarst**  oli linnas tervishoiutööd korraldav arst, kelle määras ametisse Paldiski linnavalitsus.

## Paldiski linnaarstid
* 1843–1876 dr.  Carl Christoph Janich (1812–1876), 
* 1876–1896 dr.  Eduard Georg Fick, 
* 1896–1897 dr.  Victor Müller, 
* 1898–1907 dr.  Vladimir Koševnikov, 
* 1907–1908 dr.  Nikolai Abel (1869–), 
* 1908–   dr. Victor Müller, 
* dr. Paul Studemeister (1870–)

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,
De finibus bonorum et malorum

**"De finibus bonorum et malorum"** (ladina keelest **"Hüvede ja pahede piiridest"**) on Vana-Rooma filosoofi Cicero sokraatiline dialoog. See koosneb kolmest dialoogist, millest Cicero arutleb epikureismi, stoitsismi ja Askaloni Antiochose platonismi üle (viimase hübriidsüsteem segas stoitsismi Platoni Akadeemia aristotelismi ja platonismiga). Traktaat on üles ehitatud selliselt, et igat filosoofilist süsteemi käsitletakse eraldi raamatus ning sellele järgmine raamat vaidleb eelmisele vastu (v.a Anitochose vaated, mida käsitletakse ja lükatakse ümber viiendas raamatus). Cicero kirjutas teose 45. aasta suvel eKr umbes pooleteise kuu jooksul. See on  "Tusculanae Disputationese" ja "Academica" kõrval üks kolmest Cicero mahukast  filosoofilisest teosest.

Cicero pühendas teose Marcus Junius Brutusele.

## Vaata ka
* Summum bonum

## Kirjandus
*
Tartu linnaarst

**Tartu linnaarst**  oli endisaegses linnas tervishoiutööd korraldav linnaarst, kelle määras ametisse Tartu raad või Tartu linnavalitsus.

Linnafüüsikused (saksa keeles *Stadtphysikus*) olid keskajal ametis Eestimaal Tallinnas ja Narvas ning Liivimaal Riias, Tartus, Pärnus, ajuti ka Kuressaares ja Viljandis. Neile lisandusid uusajast eraviisil praktiseerivad arstid ja garnisonimeedikud.

## Tartu linnaarstid
*1633–1642  Johann Below (1601–1668),  Tartu õuekohtu- ja linnaarst
*1681–1699 Daniel Breythor
*1682–1692 Peter Moresin
*1696 Johann Moresin
*1733–1735 Joh. M Schmidt
*.. 1750 Müller
*1750–1784 Gustav Friedrich Becker  (1714–1784),
*1785–1806  Karl Otto Stegemann (1743–1806), 
*1806–1809 Jacob F. Burmeister
*1809–1826 Friedrich Redwisch
* 1826–1833 Heinrich von Holst (1786–1858), 
*1833 Bernhardt
* 1833–1880 Johann Ernst Panck (1805–1891),  Tartu linna- ja politseiarst
* 1880–1895 Georg Weidenbaum (1832–1895), 
* 1895–1907 Christian Johann Ströhmberg, 
* 1907–1918 August Leopold Lezius, ka  Tartu Linnahaigla ülemarst
* 1918–1942 Gustav Kroll, 
* 1919–1920 Siegfried Talvik (1878–1929)
* Robert Moritz Lattik  (1886–1950), Tartu linnaarst

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905, , Mitau: E. Bruhns, 1905
Viljandi linnaarst

**Viljandi linnaarst**   oli endisaegses linnas tervishoiutööd korraldav linnaarst, kelle määras ametisse Viljandi raad ja linnavalitsus.

## Viljandi linnaarstid
* 1800–1829 Carl Lachmann, 
* 1829–1886 Eduard August Meyer (1804–1887), 
* 1886–1918 Arnold Friedrich Schwartz (1846–1918, 
* 1932–1934 Walfried Reinthal  (1898–1982)
* 1934–1944 Andres Merend

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905,
MD Helicopters MH-6 Little Bird

**MD Helicopters MH-6 Little Bird** (inglise keelest *Väike Lind*) on Ameerika Ühendriikide sõjaväehelikopter. Seda kasutatakse peamiselt erioperatsioonideks. Vanemad mudelid ehitati Hughes OH-6 Cayuse'i, uuemad erinevate MD Helicopters MD 500 variantide põhjal.

## Kasutajad
* 
* 
* 

## Vaata ka
* Hughes OH-6 Cayuse
* MD Helicopters MD 500
* McDonnell Douglas MD 500 Defender
* Boeing AH-6
* Bell OH-58 Kiowa
* Bell ARH-70 Arapaho
* PZL SW-4 Puszczyk
* Ameerika Ühendriikide kasutuselolevate sõjaväelennukite loend
USS Enterprise (Star Trek)

**Enterprise** on mitme kosmoseaparaadi nimi "Star Treki" ulmemaailmas.

Originaalsarja jaoks kuuekümnendatel loodud Enterprise'i kujundust on nimetatud ikooniliseks ning selle järgi on disainitud kosmoselaevu nii hilisemates "Star Treki" osades kui mujal ulmekirjanduses. Mitmete "Star Treki" filmide ja telesarjade tegevuskohaks on mõni Enterprise'i-nimeline alus.

## Vaata ka
* VSS Enterprise
SPG-9

**SPG-9** on (vene keeles СПГ-9 Копьё (*Oda*)) Nõukogude Liidu tagasilöögita kahur. Seda lastakse harkjalal ning selle kaliiber on 73 mm. Relvast lastakse moona, mis sarnaneb masina BMP-1 tornis kasutatava kahuri 2A28 Grom moonale. SPG-9 võeti kasutusele aastal 1962 ning sellega asendati tagasilöögita püss B-10.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Mitte-riigid
*  Hamas
*  Iraagi ja Levandi Islamiriik
*  Iraagi Kurdistan
*  Issanda Vastupanuarmee
*  Kurdistani Töölispartei
*  Sudaani Rahvavabastusliikumine Opositsioonis
*  Sudaani Rahvavabastusliikumine – Põhi
*  Vaba Süüria Armee
*  Transnistria

## Vaata ka
* SPG-82

## Kirjandus
*
*
Curaçao (liköör)

**Curaçao** on laraha-tüüpi mõruapelsini kuivatatud koortega maitsestatud liköör. Seda tüüpi tsitruselised kasvavad Kariibi mere Curaçao saarel.

Toodetakse mitut sorti curaçaod, kõige levinumad on oranžikas kuiv curaçao ja siniseks värvitud sinine curaçao.

## Vaata ka
* Likööribrändide loend
* Triple sec
Zastava M72

**Zastava M72** on Jugoslaavia kergekuulipilduja. Seda tootis relvatehas Zastava Arms, mis arendas M72 välja Nõukogude Liidu kuulipilduja RPK baasil.

## Kasutajad
* 
* 
* 
*  Oromo Vabastusarmee
* 

## Viited
Vererõhuaparaat

**Vererõhuaparaat** on aparaat vererõhu mõõtmiseks. See koosneb täispuhutavast mansetist, mis surub kontrollitult kokku ja vabastab manseti all oleva arteri, ning elavhõbeda- või aneroidmanomeetrist rõhu mõõtmiseks.
Tromboonkarabiin

**Tromboonkarabiin** on 17. sajandist 19. sajandi keskpaigani kasutusel olnud lühikese ning suurekaliibrilise rauaga tulirelv. Tavaliselt on selle toru laadimise lihtsustamiseks otsast laiem. Seda peetakse tänapäevase haavlipüssi eelkäijaks, kuna seda kasutati sarnastes olukordades. See oli lähivõitluses väga efektiivne, kuid pikema maa pealt ebatäpne.

## Vaata ka
* Coach gun
* Lahinghaavlipüss
* Musketoon
* Märulihaavlipüss
* Lühiraudne haavlipüss
Konstantin Kisin

**Konstantin Kisin** (vene keeles **Константин Вадимович Кисин**; sündinud 25. detsembril 1982 Moskvas) on vene-briti satiirik, taskuhäälingusaate tegija, kirjanik ja poliitiline kommentaator.

Ta on kirjutanud mitmetele väljaannetele, sealhulgas Quillette'ile, The Spectatorile, The Daily Telegraphile ja Standpointile, teemadel, mis on seotud tsensuuriga tehnoloogiamaailmas, ärkvelolekukultuuriga, komöödiaga ja kultuurisõdadega, kuid hiljem avaldas ta artikleid omaenda Substackis.

Ta sündis ja kasvas üles Moskvas endises Nõukogude Liidus. Tema vanemad, Marina ja Vadim, olid tema sündides 18- ja 20-aastased. Tema isapoolne vanaema sündis Gulagis. Tema perekond on juudi päritolu. Kisini kogemused Nõukogude Liidus on avaldanud suurt mõju tema maailmavaatele. 11-aastaselt kolis ta Ühendkuningriiki.

Aprillist 2018 on Kisin ja tema kolleeg Francis Foster juhtinud YouTube'i saadet „Triggnomometry“, kus nad vestlevad kutsutud külalisega, tavaliselt akadeemiku, autori või poliitikuga. „Triggnomometry“ episoodid saavad sageli kõrgemaid reitinguid kui BBC Newsnight ja muud sarnased saated tavatelevisioonis.

Aastal 2019 esines ta stand-up koomikuna oma saates „Orwell, mis lõpeb hästi“, mis sai vastaka vastuvõtu.

Tema raamat "Immigrant's Love Letter to the West" ilmus 2022. aastal. Douglas Murray kirjutas sellest positiivselt arvustuses ajalehes The Telegraph ja andis sellele kõrgeima hinnangu. Raamat jõudis Sunday Timesi bestsellerite nimekirja 5. kohale. Aastal 2025 ilmus raamat pealkirja "Immigrandi armastuskiri läänemaailmale" ka eesti keeles sarjas "Postimehe raamat" Lauri Vahtre tõlkes.
Pärnu linnaarst

**Pärnu linnaarst**   oli endisaegses linnas tervishoiutööd korraldav linnaarst, kelle määras ametisse Pärnu raad ja Pärnu linnavalitsus.

## Pärnu linnaarstid
* 1654 med. dr. Joachim Lyntz (surn. 1658), *Stadtphysikus in Pernau*
* 1692 med. dr. Martin Schrader
* 1751–1775 med. dr. Johann David Wissel  (1719–1775)
*1775–1783 med. dr. Christian Gottlieb Ucke  (1729–1783)
* 1783–1789 med. dr. Johann Elias Weygand  (surn. 1791)
* 1791–1798 med. dr. David Georg Kurtzwig  (1764–1834)
* 1798–1807 Bogus
*1807–1815 med. dr. Johann Jakob Trümpy (1771–1815)
*1815–1822 med. dr. Jakob Johann Ilisch  (1789–1858)
*1823–1873 med. dr. Karl Adolf Knorre  (1799–1873)
**1850–1851 med. dr. Heinrich Joachim Schoeler (1819–1851), 2. linnaarst
** 1851–1873 med. dr. Theodor Wilhelm Enmann (1821–1883), 2. linnaarst 
*1873–1883 med. dr. Theodor Wilhelm Enmann (1821–1883)
** 1873–1883 med. dr. Paul Schneider (1839–1910), 2. linnaarst 
* 1883–1890 med. dr. Paul Schneider (1839–1910)
*1890–1900 med. dr. Alexander Kroeger  (1860–1914)
*1900– med. dr. Gottlieb Hermann
*1916–1937 ja 1944–1947 med. dr. Jaan Kukk (1887–1947)

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905,
Bituumenmust

**Bituumenmust** on pruunika varjundiga must värvus, mis meenutab maalikunstis kasutatava värvipigmendi bituumeni värvust.

## Pildid

Bitumen.jpg|Looduslik bituumen Surnumere äärest
Inlaid lid, Khafajah, Sin Temple IV, Late Uruk period, 3300-3100 BC, dark stone, mother of pearl, red pigment, bitumen - Oriental Institute Museum, University of Chicago - DSC07467.JPG|Panustehnikas kaas, mille pärlmutter- ja kivipanused on kinnitatud bituumeniga; Uruki ajajärk, 3300-3100 eKr.


## Variatsioonid
Värvinimetuste portaal code-couleur.com annab värvitooni *bitume* vasteks tumepruuni  .

Pantone värvivaliku toon 19-0503 *Bitumen* on soe tumehall  .

Värvitoon *Bitumen* on ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamatus "Color: universal language and dictionary of names" tume hallikas-kollakaspruun (*dark grayish yellowish brown*)  ; selle sünonüümid on värvused *Asphaltum*, *Egyptian Brown*, *Jew's Pitch*, ''Mineral Pitch.

## Vaata ka
* pigimust

## Viited
Matteo Piantedosi

**Matteo Piantedosi** (sündinud 20. aprillil 1963 Napolis) on Itaalia jurist, riigitegelane ja poliitik. Ta on 22. oktoobrist 2022 Itaalia siseminister Giorgia Meloni valitsuses.

Ta sündis aastal 1963 Napolis. Ta sai õigusteadusliku hariduse Bologna ülikoolist. Ta alustas oma karjääri Bologna prefektuuris, kus ta töötas kaheksa aastat, saades lõpuks prefektuuri kantselei juhiks.

2012Aastal 2007 määrati ta Bologna esimeseks aseprefektiks ja aastal 2009 juhtis ta siseministeeriumis parlamendiga suhtlemise bürood. Aastal 2011 sai tast personalipoliitika osakonna juhataja kantseleiülem ja 3. augustil 2011 Lodi prefekt (Itaalias on prefekt keskvalitsuse esindaja, kelle siseministeerium määrab provintsidesse). Jaanuaris 2012 määrati ta siseministri kantseleiülema asetäitjaks ja juunist 2012 ministri kantseleiülema esimeseks asetäitjaks. 16. novembril 2012 määrati ta Itaalia valitsuse otsusega avaliku julgeoleku direktoraadi peadirektori asetäitjaks. Alates 15. maist 2017 oli ta Bologna prefekt. 11. juunil 2018 sai temast siseministri administratsiooni juht. 17. augustil 2020 määrati ta Rooma prefektiks.

22. oktoobril 2022 sai tast Itaalia siseminister Giorgia Meloni valitsuses.
Võru linnaarst

**Võru linnaarst**   oli endisaegses linnas tervishoiutööd korraldav linnaarst, kelle määras ametisse Võru raad ja Võru linnavalitsus.

## Võru linnaarstid
* 1833–1877 dr. med. Friedrich Reinhold Kreutzwald (1803–1882), 
*1877–1884 dr. med. Georg Neuwald
*1884 kt. dr. med. Alwill Karp
*1884–1886  dr. med.  Christian Johann Ströhmberg,
* 1886–1893 dr. med. Woldemar Rieder (1853–), 
* 1894–1911 dr. med. Nicolai Reichardt (1852–1944), 
* 1920–1932 dr. med. Rudolf Piho (1888–1971),  (Võru linna-, kooli ja haigla arst)
* 1932–1940 dr. med. Juhan Ennulo (1898–1982), 
* 1940 dr. med. Ants Rulli (1908–1986)

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905,
Kafsokalyvia Porfirios

**Kafsokalyvia Porfirios** **(Porfiiri)**, ilmaliku nimega **Evangelos Bairaktaris** (7. veebruar 1906 – 2. detsember 1991), oli tuntud Kreeka munkpreester, kes veetis oma nooruse Athose poolsaarel Kafsokalyvia skiitas ning oma hilisemad aastad Ateenas üldhaigla preestrina ja kloostrirajajana Milesi küla lähedal, kuhu ta rajas Issandamuutmise kloostri. Püha Porfirius oli vaimulik juhendaja ning tema eluloost ja õpetustest on koostatud raamat „Püha Porfiriose elu ja õpetused“. 2013. aastal tunnistas Oikumeeniline Patriarhaat Porfiriose pühakuks.

## Kirjandus
*Mattias Palli (toim.). „Püha Porfiriose elu ja õpetused“. EAÕK, 2020.
Kuressaare linnaarst

**Kuressaare linnaarst**   oli endisaegses linnas tervishoiutööd korraldav linnaarst, kelle määras ametisse Kuressaare raad ja linnavalitsus.

## Kuressaare linnaarstid
* 1801–1804 med. dr. Johann von Luce (1756–1842),  Kuressaare linnaarst ja apteeker
*1804–1829 vakantne
* 1829–1850 med. dr. Karl Johann Christian von Dressler (1788–1854), 
*–1854 med. dr. Heinrich Friedrich Gustav Gaabe (1815–1861)
* 1854–1880 med. dr.  Friedrich Wilhelm Klein
*1880–1888 med. dr. Georg Vilhelm Carstens (1840–1923)
*1888–1904 med. dr. Edmund Ohms (sünd. 1849)
*1904– Richard Meywald
* 1918–1932 med. dr. Karl Ernst Russow (1869–1932), 
* 1932–1935 med. dr. Valentin Savi (1902–1958)

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905,
Valga linnaarst

**Valga linnaaarst** oli Valga linnas tervishoiutööd korraldav linnaarst, kelle määras ametisse linnavalitsus.

Eesti Vabadussõja järel, kui määrati kindlaks ka Eesti-Läti piir, moodustati riigipiir 1920te alguses mööda rahvuspiiri, mis suures osas kattus ajaloolise maakonnapiiriga, ajalooline Valgamm läks Läti poolele, Eesti-Läti segaasustusega Valga linn jäi suuremalt osalt Eestile, samuti väikesed maa-alad ajaloolisest Valgamaast Valgast põhjas.

## Valga linnaarstid
* 1839–1847 med. dr. Hermann Heinrich (v.) Schnee (1814–1884), 
* 1847–1867 med. dr. Ernst Adolf Florentin Koch (1811–1867), 
* 1867– med. dr. Ernst Friedrich Heinrich Koch (1840–1911),
*
* 1914–1919 med. dr.  Aleksander Tammet (Tamberg) (1874–1961), Eesti Valga linnaarst 
* 1922–1940 med. dr. Johann Müllerson (1870–1942), linnaarst ja Valga linnahaigla juhataja

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905,
Camera Work

**Camera Work** oli Ameerika Ühendriikide fotoajakiri, mis ilmus 1903–1917 neli korda aastas. Ajalehe omanik oli Alfred Stieglitz. Ajakiri loodi eesmärgiga edendada fotograafia mõistmist iseseisva kunstivormina.

## Viited
Hämelased

**„Hämelased”** on “häme inimesed” ehk inimesed, kes pärit või seotud Soome ajaloolise piirkonnaga Häme. Häme keskus on Hämeenlinna, mis tänapäeval kuulub Kanta‑Häme maakonna koosseisu.

Hämelased on üks ajaloolistest soome-ugri hõimudest/rahvarühmadest, mis kuulus laiemasse rühma läänemeresoomlased. Ajalooliselt aitasid hämelased kaasa soome rahva kujunemisele – koos teiste hõimudega (nagu pärissoomlased, savolased, karjalased jpt) moodustasid nad hilisema rahvusliku rühma, mida praegu nimetatakse soomlasteks.

## Kirjandus
*Friedrich Rühs, Finland och dess invånare. Stockholm, 1827, *Finska folkstammarnes äldsta öden inom det egentliga Finland. — Kvæner. — Karelare. — Tavastar.* s. 203-210
Carlo Nordio

**Carlo Nordio** (sündinud 6. veebruaril 1947 Trevisos) on Itaalia poliitik ja endine riigiprokurör. Ta on 22. oktoobrist 2022 Itaalia justiitsminister Giorgia Meloni valitsuses.

Pärast keskkooli lõpetamist 1965. aastal õppis ta õigusteadust Padova ülikoolis, mille lõpetas aastal 1970 kiitusega. Aastal 1977 liitus ta riigiprokuratuuriga. Algselt töötas ta Veneetsia riigiprokuratuuris uurimiskohtunikuna, hiljem sai temast samas prokurör ja lõpuks peaprokuröri asetäitja.

Oma 40-aastase karjääri jooksul on ta tegelenud valgekraede kuritegevuse, korruptsiooni ja meditsiinilise väärkohtlemisega. Muuhulgas juhtis ta uurimisi Punaste Brigaadide, Mani pulite Veneto piirkonnas ja MOSE tormitõkke kohta.
Eesti maakondade üliõpilaskogud

**Eesti maakondade üliõpilaskogud** on pärast Eesti iseseisvumist lühikest aega tegutsenud üliõpilasorganisatsioonid, kuhu kuulumise aluseks oli pärinemine konkreetsest maakonnast või seotus sellega.

Üliõpilaskogud tekkisid 1920. aastail Soome "osakondade" eeskujul, kuid ei suutnud võistluses korporatsioonide ja seltsidega püsima jääda ja hääbusid liikmete vähesuse tõttu või reorganiseerusid seltsideks.

Üliõpilaskogusid esindas Üliõpilaskogude Liit (registreeritud 3. aprillil 1925, algne nimi kuni 1928 Maaalaliste Üliõpilasorganisatsioonide Liit)

Üliõpilaskogud registreerimise järjekorras olid:

*4. detsembril 1921 Pärnumaa Üliõpilaskogu (kuni 1927 Pärnu Maakonna Üliõpilaste Kogu), tegevus lõppes hiljemalt 1934
*17. märtsil 1922 Võrumaa Üliõpilaskogu (kuni 1926 Võrumaa Üliõpilaste Kogu), tegevus lõppes hiljemalt 1935
*7. aprillil 1922 Viljandimaa Üliõpilaskogu, ühines 1929 üliõpilaskoguks Valvila
*7. mail 1922 Valgamaa Üliõpilaste Kogu, ühines 1929 üliõpilaskoguks Valvila
*24. novembril 1922 Virumaa Üliõpilaskogu, tegevus lõpetati 1933
*23. märtsil 1923 Harjumaa Üliõpilaskogu, samal aastal uus nimi Maa-alaline Üliõpilasselts Concordia, 1924 kaotati maakondlik päritolupiirang, alates 1927 uus nimi Üliõpilasselts Concordia, mis tegutses kuni 1940; 21. märtsil 1924 registreeriti Harjumaa Üliõpilaskogu uuesti, kuid tegevusse ei asunud.  
*23. märtsil 1923 Järvamaa Üliõpilaskogu, lõpetati 1929
*27. aprillil 1923 Lääne-Saare Üliõpilaskogu (kuni 1927 Läänemaa Üliõpilaskogu), lõpetati 1929 
*17. aprill 1929 Üliõpilaskogu Valvila, tekkis Viljandimaa ja Valgamaa üliõpilaskogude ühinemisel, 1934 muudeti maakondliku piiranguta üliõpilasseltsiks (Üliõpilasselts Valvila), mis lõpetati 1936 

## Kirjandus
*Vivat Academia. 2007. Lk. 475–476, 480-483.
Kristlik Naisüliõpilaste Ühing

**Kristlik Naisüliõpilaste Ühing** oli aastail 1925–1933 Tartu Ülikooli juures tegutsenud üliõpilasorganisatsioon.

Ühingu põhikirja registreeris 11 asutajaliikme palvel ülikooli nõukogu 15. mail 1925. Ühingu liikme tõotus oli: Mina usun Jumalasse ja tahan püüda Kristuse õpetuse järele käia ja tema vaimus ligimisi armastada ning neid teenida. 1932 II semestril oli ühingul 11 tegevliiget ja kaks toetajat liiget. 6. mail 1933 reorganiseeriti ühing Kristliku Noorte Naiste Assotsiatsiooni (YWCA) eesti üliõpilasgrupiks ja senisel kujul likvideeriti.

Ühingu juhatajad:
*1925 II – 1926 I Elli Lepik
*1926 II – 1927 I Natalie Liblik
*1928 I – 1929 II Aleksandra Vengalis
*1930 I Aleksandra Mälk (suri 4. detsembril 1932)
*1930 II – 1931 I Stella Borkmann (esinaine)
*1931 II – 1932 I Victoria Sacharjan (esinaine) 
*1932 II Erika Kulderknupp (esinaine)

## Viited
Johannes Kuldsuu

**Johannes Kuldsuu** või **Chrysostomos** (u. 347 – 14. september 407) on tuntud oma jutluste, askeesi ja Johannes Kuldsuu liturgia koostamise poolest. Kuldsuud peavad pühakuks Õigeusu, Rooma-Katoliku ja Luteri kirik, kellest õigeusklikud peavad teda eriti oluliseks õpetajaks, kutsudes teda üheks kogu maailma suurte õpetajate ja ülemkarjaste seast. Oma eluajal sattus Kuldsuu enda kindlameelsete hoiakute tõttu vastuollu riigivõimudega ning saadeti 404. aastal Konstantinoopoli patriarhi positsioonilt pagendusse Armeeniasse.

## Viited
Pigimust

**Pigimust** on sügav-läikivmust värvus, võrreldav pigi värvusega. Värvinimetus on tõlkelaen saksa keelest.

Värvinimetust on kasutatud muuhulgas näiteks juuksevärvuse ja musta värvi nahavärvuse kirjeldamiseks.

## Pildid

Beckholmen Bucket of pitch.JPG|Pigianum tänaval Stockholmis
Biotite-Orthoclase-229808.jpg|Vilkude hulka kuuluv biotiit
Ilvaite-Quartz-233498.jpg|Ilvaiit koos kvartsiga
Black Guillemot Cepphus grylle.jpg|Krüüsel (*Cepphus grylle*)
Pigilaik3.jpg|Pigilaiksus vahtralehtedel


## Variatsioonid
Ernst Friedrich Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." nimetab pigimusta (*pechschwarz*) pruunikasmusta poole kalduvaks ja värvuse näidismineraaliks vilgu.

1821. aastal välja antud värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" nimetab pigimusta (*pitch black*) pruunikasmustaks, mida saadakse sametmustale natukese pruuni ja kollase värvi lisamisel . Värvuse näited loodusest on seal krüüsli sulestiku värvus ja musta kuke tiibade kattesuled, mineraalidest ilvaiit.

Pantone *Pitch Black* on tume violetjaspruun  .

Veebivärv *Pitch black* on sügavmust  või punaka varjundiga must  

## Vaata ka
* Bituumenmust
* Gagaatmust

## Viited
Narva linnaarst

**Narva linnaarst**  (saksa k. *Stadtphysikus in Narva*) oli endisaegses Narvas tervishoiutööd korraldav linnaarst, kelle määras ametisse Narva raad või Narva linnavalitsus.

Linnafüüsikused (saksa keeles *Stadtphysikus*) olid keskajal ametis Eestimaal Tallinnas ja Narvas ning Liivimaal Riias, Tartus, Pärnus, ajuti ka Kuressaares ja Viljandis. Neile lisandusid uusajast eraviisil praktiseerivad arstid ja garnisonimeedikud.

1642. aastast oli Narva, Liivimaa kindralkubermangust eraldatud omaette Ingerimaa kindralkubermangu (*Ingermanland*) halduskeskus. 1642. aastast oli Ingerimaa, Käkisalmi lääni, Narva ja Alutaguse kindralkuberner Narvas. 1645.–1646. aastal liideti Ivangorod Narvaga ja 1651. aastal sai Narvast Ingerimaa provintsi pealinn. Narva kuulus pärast Eestimaa liitmist Venemaa Keisririigiga Peterburi kubermangu koosseisu.

## Narva linnaarstid
* 1636 med. dr. Johann Brocking,
* 1640 med. dr. Theod. Olischius,
* ..1677–1680 med. dr. Wilhelm Andreson,
* 1683–1689 Georg Himsel (1660–1696),
* 1695–1704 med. dr. Joh. Dohnell,
* 1726–1766 med. dr.  Johann Gottfried Keiling  (1687–1766), (1. linnaarst ja apteeker),
** 1733–1750 med. dr. Paul Curtius (1704–1750)  (2. linnaarst),
** 1753–1766 med. dr. Jakob Friedrich Sander  (2. linnaarst),
* 1766–1792 med. dr. Darselbe (1. linnaarst),
* 1781–1791  med. dr. Johann Friedrich Rhesen,
* 1791–1793 med. dr. Carl Gottlieb Mylius  (1767–1844),
* 1795–1795 med. dr. Wilhelm Andrerson,
* 1798–1809.. med. dr. Johann Philipp August Meyer,
* ca 1812 med. dr. Jos. Lachmann,
* 1823–1840 med. dr. Paul Heinrich Frahm (1797–1840),
* 1840–1851 med. dr. Ernst Georg Küsel (1803–1851),
* ..1856–1886 med. dr. Alexander Woldemar Kraack (1816–1886),
* 1886–1906 med. dr. Alexander Anderson (1836–1909),
* 1904–1920 med. dr. Laser (Leopold) Kretzer (1861–1920) 
* 1920–1940 ja 1942–1944 med. dr. Hans Sulg, Narva linnaarst Eesti Vabariigis

## Viited

## Kirjandus
* Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922, -112
* Külli Kuusik, TERVISHOIU KORRALDUS NARVAS 1646-1666, TARTU ÜLIKOOL Filosoofia teaduskond Ajaloo ja arheoloogia Instituut Eesti ajaloo osakond, Tartu 2014
Käitumispäevik

**Käitumispäevik** on vahend, kuhu süsteemselt ja järjepidevalt märgitakse õpilase käitumisega seotud tähelepanekud, olukorrad ja sekkumised kindla perioodi jooksul. Päevik aitab jälgida käitumismustreid, tuvastada käitumist mõjutavaid tegureid ning hinnata sekkumiste tõhusust.

## Viited
Photios Suur

**Photios Suur** (ka **Photius** või **Fotius Suur**) (u. 815 – 6. veebruar 893) oli Konstantinoopoli patriarh (**Photios I**) aastatel 858 – 867 ja 877 – 886. Photios mängis olulist rolli slaavide ristiusustamisel ja Photiuse skisma (863 – 867) tekkimisel Õigeusu ja Rooma-Katoliku kiriku vahel. Photios saatis Ida-Roomast põhjapoolsete rahvaste sekka misjonäre, kes mõnedel andmetel jõudsid ka Eesti maarahvani. Õigeusu kirik peab Photios Suurt pühakuks.

## Viited
Ookerjas peenpoorik

**Ookerjas peenpoorik** (*Skeletocutis cummata*) on peenpooriku perekonda kuuluv seeneliik.

Seen kasvab kuusel.

## Välislingid
*
Risti (mast)

**Risti** on kaardimast algselt prantsuse mängukaartidel. See sümbol kujutab ristikheinalehte. See vastab taro kaartide ja ladina kaartide sauade mastile ning sümboliseerib elementi tuli.
Peeter Raudsepp (ärijuht)

**Peeter Raudsepp** (sündinud 24. mail 1970) on eesti tippjuht ja poliitik, alates detsembrist 2025 Tallinna linnapea.

Ta on töötanud juhtivatel ametikohtadel nii avalikus sektoris kui ka erasektoris ning tegutsenud majandusanalüüsi, ettevõtluse ja avaliku halduse valdkonnas.

## Haridus
Peeter Raudsepp on lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduskonna, kus ta õppis rahanduse ja krediidi erialal aastatel 1988–1992. Tema haridus on võrdsustatud magistrikraadiga.

## Töökäik

Raudsepp töötas 1990. aastatel kaubandus- ja finantssektoris. Aastatel 1993–1998 töötas ta ETK Hulgi AS-i juhatuse esimehena, olles varem sama ettevõtte finantsist ja rahandusdirektor. 1998. aastal töötas ta Hoiupangas ja Hansapangas jaepanganduse direktorina. 1998. aasta lõpust kuni 1999. aasta keskpaigani oli arendusdirektor jaekaubandusettevõttes Astri AS.

Aastatel 1999–2003 oli ta Rautakesko Eesti AS-i (K-Rauta) juhatuse esimees ning 2003–2006 Eesti Post AS-i juhatuse esimees. Hiljem on ta juhtinud suurettevõtteid Werol AS (2007–2008) ja Tehas Metallist AS (2012–2016) ning töötanud iseseisva ettevõtluskonsultandina.

Aastatel 2019–2021 oli Raudsepp Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) juhatuse esimees. Aastatel 2023–2025 töötas ta Eesti Konjunktuuriinstituudi direktorina. 

2025. aasta 28. novembril esitas erakond Isamaa ta Tallinna linnapea kandidaadiks. 8. detsembril 2025 valis Tallinna linnavolikogu Peeter Raudsepa Tallinna linnapeaks. Salajasel hääletusel sai Raudsepp 46 poolthäält. Valituks osutumiseks oli vaja vähemalt 40 poolthäält. Hääletusel osales 74 saadikut. Isamaa ja Keskerakonna võimuleppe järgi on ta selles ametis kaks aastat, misjärel läheb linnapea koht Keskerakonna kätte. 

## Ühiskondlik tegevus
Peeter Raudsepp on seotud Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Tallinna Jaani kogudusega, kus ta on aktiivne liige ja osaleb koguduse tegevustes.

## Isiklikku

Tema isa on majandusprofessor Vambola Raudsepp. Tal on neli last. 

Tema elukaaslane on kommunikatsiooniekspert Inge Rumessen (sündinud 30. märtsil 1977).

Raudsepa huvide hulka kuulub ornitoloogia. Ta on pikk aega tegelenud linnuvaatlusega, osalenud loodushariduslikes tegevustes ning kuulunud Eesti Ornitoloogiaühingu nõukokku.

Peeter Raudsepp valdab eesti keelt emakeelena ning oskab inglise, soome ja vene keelt.

## Viited

## Välislingid
* Peeter Raudsepp – Inforegister