open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laeva viimne ohe

"**Laeva viimne ohe**" (ka "Hukkuva laeva viimne ohe") on Amandus Adamsoni 1899. aastal modelleeritud skulptuur. 

Skulptuuri mõõtmed on 81,2 × 41,8 × 40 cm. Kipskuju valmis 1899, biskviitportselanist kujud 1901–1902 ning 1926 marmorist autorikoopia. Teosed asuvad Peterburis Ermitaažis ning Tartu Kunstimuuseumis.

## Teose koopia Paldiski linnaskulptuurina
Paldiski projekti algatas rühmitus Johnson ja Johnson (Taavi Talve ja Indrek Köster) 2006. aastal.

2008. kevadel korraldati Paldiskis hääletus: milline Amandus Adamsoni skulptuur sobiks kaunistama Paldiskit ja meenutama skulptori sidet selle linnaga. Hääletuse võitis "Laeva viimne ohe".

19. oktoobril 2013 avati linna keskuses teose suurendatud koopia, mille valmistasid skulptorid Mare Mikof ja René Reinumäe. Skulptuuri valmimist toetasid Eesti Kultuurkapital, Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus ja Paldiski Linnavalitsus, raha saadi ka Adamsoni skulptuuri suveniirkoopiate müügist. Kuju võeti aga juba samal aastal maha. Vahepeal mitu aastat laoruumis seisnud skulptuurile leiti uus koht Pakri poolsaarel Paldiski restorani Pakri Parun ja tuletorni läheduses. Skulptuur sallitati ja avati uuesti 2018. aastal Eesti Vabariigi sajandal aastapäeval. 

Skulptuuri kõrgus on 3,3 meetrit ning see on valmistatud klaaskiudplastist.

## Viited
Servač

**Servač** ehk **Servatš** on jõgi Valgevenes, Nerise parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Сэрвач*, vene keeles *Сервечь* (Servetš).

Jõe pikkus on 85 km ja valgla on 1105 km². Jõe lang on 0.2 m/km.

Servači jõgi algab Valgevenest Viciebski oblasti Dokšycy rajoonist Servači järvest.  Jõgi voolab edelasse Minski oblastisse, läbides seal Miadziełi rajooni ja suubudes Vilejka rajoonis Vilejka veehoidla lähistel Vilijasse.

Ülemjooksul ja kohati ka keskjooksul org puudub, alamjooksul on selle laiuseks 1,5-2,5 kilomeetrit. Lamm on ülemjooksul soostunud ning turbane, allpool aga liivane. Keskjooksul on jõesängi 1,8 kilomeetri ulatuses maaparandustööde käigus õgvendatud. Ülemjooksul on jõgi kohati kinni kasvanud, selle laius on 2-5 meetrit, kesk- ja alamjooksul 15-25 meetrit, kohati ka kuni 40 meetrit.

Servači jõe kaldal asuvad Budsłaŭ agrolinnake ja Kryvičy alev.
Eestimaa Rammumees

**Eestimaa Rammumees** on iga-aastane spordivõistlus, kus selgitatakse Eesti tugevaim mees. Võistlust korraldab Eesti Professionaalsete Rammumeeste Ühing.

## Medali saajad
{| class="wikitable"
|-
! Aasta !! Esikoht !! Teine koht !! Kolmas koht
|-
| 1999 || Tarmo Mitt || || 
|-
| 2000 || Tarmo Mitt || || 
|-
| 2001 ei toimunud || - || - || -
|-
| 2002 || || || 
| 2003 Nii ja naa

## Välislingid
*Eestimaa Rammumees
Terroriakt Bardo rahvusmuuseumis

**Terroriakt [[Bardo Rahvusmuuseum|Bardo rahvusmuuseumis]]** oli Tuneesia pealinnas Tunises 18. märtsil 2015 toimunud terrorirünnak, mille käigus hukkus 24 inimest ja sai vigastada 42 inimest. Tegemist oli Tuneesia ajaloo seni ohvriterohkeima terrorirünnakuga.

Alguses püüdsid kolm Kalašnikovi automaatide ja käsigranaatidega relvastatud meest tungida muuseumi kõrval asuvasse parlamendihoonesse, katse ebaõnnestumisel aga suunasid rünnaku muuseumi ja selle külastajate vastu.

Hukkunud turistide seas oli lisaks kolmele Tuneesia kodanikule välisturiste Itaaliast&nbsp;(4), Jaapanist&nbsp;(3), Suurbritanniast&nbsp;(1), Poolast&nbsp;(3), Colombiast&nbsp;(2), Hispaaniast&nbsp;(2), Prantsusmaalt&nbsp;(4), Belgiast&nbsp;(1) ja Venemaalt&nbsp;(1); kahe hukkunu kodakondsus oli teadmata.

Umbes kolm tundi kestnud vastasseisu käigus tapsid Tuneesia korrakaitsejõudude esindajad kaks ründajat, kolmas kurjategija oli 22. märtsi seisuga veel tabamata. Korrakaitsejõudude poolel hukkus tulevahetuses üks korrakaitsja ja üks politsei teenistuskoer. Hukkunud koera eemaletoimetamist tervitasid lähedalseisjad "kangelaskoerale" austuse avaldamiseks aplausiga.

19. märtsi õhtuks oli juhtumiga seoses arreteeritud üheksa kahtlusalust. Üks ründajaist oli oma islamistlike äärmusvaadete poolest riigi korrakaitsejõududele teada juba eelnevalt.

Järgmisel päeval võttis rünnaku eest vastutuse terrorirühmitus Islamiriik, rünnakuga võis olla aga seotud ka Al-Qā‘idah Tuneesia haru. Mõningatel andmetel võis rünnaku korraldajaks olla ka džihadistlik terrorirühmitus *Katībat ʿUqba ben Nāfiʿ* (pataljon ʿUqba ben Nāfiʿ).

Riigi president Muḩammad al-Bājī Qā‘id as-Sabsī kinnitas 22. märtsil 2015 prantsuse telekanalile antud intervjuus, et hukkunute mälestuseks püstitatakse monument.

## Vaata ka
* Port El Kantaoui terroriakt

## Viited
Rahvamuusikapidu

**Rahvamuusikapidu** on kontsert, kus esinevad paljud rahvamuusikakollektiivid.

Eestis hakati üleriigilisi rahvamuusikapidusid korraldama üldlaulu- ja -tantsupidude eeskujul. Selle mõtte autor ja paljude üleriigiliste rahvamuusikapidude kunstiline juht on olnud Ahto Nurk. Rahvamuusikapeod toimuvad Eesti eri paigus ja mitte igal aastal. Üleriigiline rahvamuusikapidu kestab kaks päeva. Esimesel päeval mängitakse rahvapillidel võistu ja esinevad üksikkollektiivid. Teisel päeval on koondorkestri kontsert. Koondorkester koosneb paljudest rahvamuusikaorkestritest. Eraldi esinevad kandleorkester, viiulikoorid ja rahvapillisolistid.

Alates 2011. aastast toimub ka laulu- ja tantsupeo osana suur rahvamuusikapidu ehk pillipidu. Idee autoriks peetakse Els Roodet ning formaadiks ammutati inspiratsiooni 2009. aastal Tallinnas Raekoja platsil toimunud pillipeost, mida juhtisid Tarmo Kivisilla ja Juta Helilaid. 2011. aastal oli laulu- ja tantsupeo rahvamuusika kontserdi liigijuht Ando Kiviberg ning esineti laulukaare all. 2014. aastal Tallinna Lauluväljakule püstitatud eraldi laval, 2017. aastal Kalevi staadioni kõrval Poolamäel toimunud ja 2019. aastal Vabaduse väljakul aset leidnud rahvamuusikapidusid juhtis Juhan Uppin, kes oli ka 2023. aasta rahvamuusikapeo juht. Pillipeol astuvad üles eri pilliliigid (nt akordionid, mandoliinid, kandled, lõõtspillid jt) ning esineb ka koondorkester.

## Viited
Käkimaa

**Käkimaa** (ka **Kalarahu**) on 43,3 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa valla Vilsandi küla haldusalas Kihelkonna lahes Kuusnõmme poolsaare lähedal. Saare rannajoone pikkus on 5,4 kilomeetrit.

Saar on sirpja kujuga ja kuulub Vilsandi rahvusparki.

## Välislingid
*
Käkirahu

**Käkirahu** on 170 m² suurune saar (rahu) Hiiumaa kaguosas Kaevatsi laiu kõrval. Rahu rannajoone pikkus on 57 meetrit.

Käkirahu on Eesti üks väiksemaid ametliku nimetusega saari. Rahu on kivise pinnamoega, seal kasvab võsa.

Rahu kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Miss Valentine

**Miss Valentine** on Eestis toimuv rahvusvaheline iluvõimlemisvõistlus. 

2013. aasta võistlus oli üheksateistkümnes ja toimus Tartus.

## Välislingid
*Võistluse koduleht
Öörahu

### '''I. Öörahu''' on [[Lääne maakond|Lääne maakonnas]] [[Haapsalu linn (haldusüksus)|Haapsalu linna halduspiirkonnas]] [[Eeslaht|Eeslahes]] asuv 0,14 [[hektar]]i suurune [[saar]] ([[rahu (saar)|rahu]]). Rahu rannajoone pikkus on 156 meetrit.
Rahu nimi kinnitati Haapsalu linnavolikogu otsusega, mis jõustus 11. märtsil 2005.

### '''II. Öörahu''' on avaliku korra mõiste
Kaudselt seda reguleerib  ***Korrakaitseseadus***e §56 lõik 2  mis ütleb:

##### Öörahu all võidakse mõelda ka 2010.a riigiteatajas avaldatud määruse poolt sätestatut:

## Viide

## Välislingid
*
Laasirahu

**Laasirahu** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi lähedal 6,6 hektari suurune saar (rahu). Rahu rannajoone pikkus on 1,9 kilomeetrit.

Rahu asub 800 meetri kaugusel Vilsandi edelarannikust. Rahu on pikliku kujuga, seal kasvab põõsaid.

Rahu kuulub Vilsandi rahvusparki ja on looduskaitse all.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Laidu

**Laidu** (ka **Laidu saar, Põhjalaid**) on Saare maakonnas Küdema lahes asuv 18,7 hektari suurune saar. Saare looduse kaitseks on moodustatud Laidu saare looduskaitseala.

## Asukoht
Laidu saar paikneb Saare maakonna loodeosas asuva Küdema lahe keskosas Mariku maasäärest lõunas 400 meetri kaugusel rannikust.

## Pinnamood
Saar on liivase pinnamoega. Saare mullastiku moodustavad põuakartlikud klibumullad.

## Taimestik
Saarel leidub loopealseid. Saarel kasvab võsa.

## Linnustik
Laidu saarel on tuvastatud pesitsemas 47 linnuliiki. Saare peamised pesitsejad on hahk ja hõbekajakas.

## Loomastik
Laiul pesitsevad aeg-ajalt rebased.

## Viited

## Kirjandus
*Merle Kuris "Küdema lahe hoiuala ja Laidu saare looduskaitseala kaitsekorralduskava 2011-2020." Tallinn, 2009.

## Välislingid
*
Liivanuka ots

**Liivanuka ots** on endine saar Väinameres, halduslikult Hiiu maakonnas. Saar on kokku kasvanud Hiiumaaga. Selle pindala oli umbes 1,8 ha.

## Välislingid
*
Mardirahu

**Mardirahu** oli saar (rahu) Läänemaal Haapsalu linnas. Saar on liitunud Tauksiga, asus Tauksi kaguranniku lähedal.

## Välislingid
*
Platsenta (botaanika)

**Platsenta** on seemnealgme kinnituskoht sigimikus. Igal viljalehel on kaks platsentat. Seemnealgmete kinnitumiskoha asendit nimetatakse platsentatsiooniks.
Tallukrava

**Tallukrava** (ka *Küllisäär*) on saar Kihnu väinas, halduslikult Pärnu maakonnas Kihnu vallas. Saare pindala on 780 m² ja rannajoone pikkus 125 meetrit.

Saar asub 4 km Kihnust põhja pool. Saar on kivise pinnamoega.

Saar kuulub Kihnu laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Külalaid

**Külalaid** on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaarest läänes Luidja lahes asuv 16,2 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 3,3 kilomeetrit.

Saare koordinaadid on .

Minevikus on Külalaidu nimetatud kõige lähema küla järgi Paope laiuks (1798 *Papalaid*, 1844 *Paope laid*). 1855–1859 on teda mainitud nimega *Ос. Кулляляйтъ*.

Madala veetaseme korral saab Külalaiule jala minna, kuid mitte Kõrgessaarest, vaid Ninaotsa neemest. Laid kuulub Paope looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Viited

## Välislingid
*
100 partiid

**"100 partiid"** (originaalpealkirjaga "100 партий") on Paul Kerese 1966. aastal ilmunud maleraamat. Raamat on ilmunud vaid vene keeles. Raamatus on Paul Keres kommenteerinud oma tuntud malepartiisid aastaist 1929–1964.

Raamatule on kirjutanud eessõna Vladas Mikenas ja Iivo Nei.

## Välislingid
*Raamat ühest Vene e-maleraamatukogust (dj.vu-failina)
*PGN-i kollektsioon Keres – 100 Games PGN
AS Master

**AS Master** on aastast 1994 tegutsev Eesti aktsiaselts, mille põhitegevusala on sõidu- ja pakiautorehvide taastamine ning nende jae- ja hulgimüük.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Carl Friedrich Karell

**Carl Friedrich Karell** (11. oktoober 1791 Hageri kihelkond – 28. veebruar 1857 Peterburi) oli eesti helilooja ja klaveriõpetaja. Kuni 1811. aastani oli Karelli perekonnanimi Jakobson.

Carl Friedrich  Jakobson sündis  1791. aastal Hageri kihelkonnas Haibal, Jakobite peres, sai saksapärase nime Carl Friedrich ja ristiisaks parun von Ulrich. Isa pidas mõisas mitut ametit – oli teenija, jääger, aidamees. Kui parunipere Tallinna kolis, võeti kaasa ka Jakobi pere. Pere kolis Tallinna, kus Carl oli organistiks mitmes kirikus. Linnas pandi neile liignimi ja see oli Jakobson. Peatselt sai perekond endale uue nime – Karell. Arvatavasti sündis see Carli initsiatiivil. Innustudes kuulsaist heliloojatest ja nende lennukatest nimedest, olevat Carl välja pakkunud tuletise Corelli–Carelli–Karell. Aastaks 1811 oli selle omaks võtnud kogu pere. 

Muusikuna alustas Carl Pühavaimu kirikukooris, jätkas 1804–1819 viiuldajana ja muusikadirektori abina  August von Kotzebue Tallinna Saksa teatris, oli organistiks mitmes Tallinna kirikus, sh 1816–1820 Pühavaimu koguduse organist. Aktiivsust heliloomingus tõendavad 1816–1817 David Heinzi noodikogumikes ilmunud klaveriteosed “Kolm poloneesi”, “Kaks ekosseesi” ja “Anglees” – esimesed eesti helikunstniku trükis ilmunud instrumentaalpalad. 

1819. aastal kutsuti Moskva teatri koorikordajaks, 1820 siirdus Karell Peterburi, kus ta oli vürst Lopuhhini juures kapellmeistriks, koorirepetiitor ja organist, Moskvas ooperilaulja, Kiievi ja Smolenski kubermangus kapellmeister. 1830. aastal asus ta Peterburi Rootsi Katariina kiriku organisti ja koorijuhataja kohale.

Suurim tunnustus tuli Peterburi õigusteaduskooli muusikaõpetaja ametis aastast 1837, 1837. aastast töötas ta Peterburi õigusteaduskoolis muusikaõpetajana ja oli õpilaste hulgas väga hinnatud. Teiste seas andis ta muusikaharidust ka tulevasele heliloojale Pjotr Tšaikovskile.

Karell nakatas kõiki erilise kiindumusega muusikasse ja nii kõneldi koolist kui õigusteadus- ja muusikaakadeemiast. Karelli käe all said muusikaõpetust ka Vene muusika hilisemad suurkujud, muusikateadlased Vladimir Stassov ja Aleksandr Serov ning helilooja Pjotr Tšaikovski. Neile antud muusikalise õpetuse olulisust on raske ülehinnata.
## Isiklikku
Tema noorem vend Philipp Karell oli eesti soost arst Peterburis Venemaa keisri õukonnas ning Vene Punase Risti asutaja,  vend Ludwig Johann Karell (1809–1871) oli 1829–1871 Raplas köster ja kihelkonnakooli õpetaja.

## Viited

## Kirjandus
* Hans Treumann, Keel ja Kirjandus 1959, 9, 562 
* Hans Treumann, Pilt ja Sõna 1958, nr 1, lk 10-11

## Välislingid
*
*Alo Põldmäe, Sünniaastapäev: Carl Fr. Karell 215, Delfi, 9. oktoober 2006
AS 7P Nordic

**AS 7P Nordic** (varasemate nimedega *OÜ Fromdistance* ja *AS Fromdistance*) on Eesti infotehnoloogiaettevõte. Ettevõte kuulub emaettevõttele Seven Principles AG.

## Välislingid
*AS 7P Nordic emaettevõtte Seven Principles AG kodulehel
Ursula Põks

**Ursula Põks** (20. august 1919 Suur-Tutermaa talu, Keila kihelkond, Harjumaa – 4. juuli 2006) oli eesti tõlkija ja toimetaja.

Ta sündis taluperemees August Põksi ja tema abikaasa, kõrtsmiku tütre Karin Põksi (sündinud Pipenberg) perekonnas. Ta elas enamiku oma elust Keilas. 

Ta õppis Tallinnas Elfriede Lenderi Eragümnaasiumis. Aastatel 1958–1964 õppis ta kaugõppes inglise filoloogiat Tartu Riiklikus Ülikoolis.

Palju aastaid töötas ta toimetajana ajalehtedes Sirp ja Vasar ning Sirp. Ta töötas 1960. aastate II poolel ajakirja Noorus toimetuses, kus teda on hinnatud "toimetuse vaimsuse ja soliidse kultuuritaseme" ühe säilitajana.

## Tõlkeid
*Robert van Gulik. "Kummitused kloostris", "Lakksirm". 1987
*James Baldwin. "Giovanni tuba". 1993
*Eno Raud. "*Raggie*" (teose "Sipsik" tõlge inglise keelde). 1992

## Mälestuse jäädvustamine
2008. aastal korraldas Harjumaa Muuseum tema mälestuseks isikunäituse, kus demonstreeriti tema isiklikke esemeid ja dokumente, mille ta oli muuseumile pärandanud.

## Viited

## Välislingid
*Haud Keila Karjaküla kalmistul
Beregove (Bahtšisarai rajoon)

**Beregove** (ukraina keeles Берегове; eestipäraselt harva kasutatud nime *Rannaküla*, venepäraselt Beregovoje; vananenud vene rööpnimega Замрук (Zamruk)) on Krimmi poolsaarel Bahtšisarai rajoonis asuv küla.

Külas on olnud Eesti kogukond (vt eestlased Krimmis). Küla asetses Krimmi poolsaare läänerannikul, 30 versta Sevastopoli linnast ja 40 versta Tauria kubermangu pealinnast Simferopolist. 

Grupp organiseeritult Venemaale asunud eestlastest, väljarändajatega, kes pärinesid Tiskre, Kakumäe ja Fischmeistri külast, Rae vallast, Almrest ja Vigalast, Kiiust ja isegi Tallinna linnast suundus Krimmi juunis 1861. aastal laevaga läbi Peterburi, mööda Nikolai raudteed Tveri, laeval mööda Volgat Tsaritsõni, siis 80 versta jala maad mööda Doni jõele, mööda Doni jõge sõideti aurulaeval Taganrogini, sealt laevaga Krimmi poolsaarele Kertši linna ning seejärel aurulaeval Kertšist Feodossijasse, Krimmi lõunarannikul. Kohalik Simferopoli kroonumaade valitsus andis neile asumiseks Krimmi läänerannikul asetseva mahajäetud tatari küla — Samruki, Simferopoli maakonnas.

Eesti kogukonna Samruki asunikud said Vene riigilt hingemaad kokku 1150 tiinu, mille ostuhinna pidid nad Vene riigile tasuma 44 aasta jooksul, makstes igal aastal 5% maa hinnast. Igale perele jagati ühe kuni nelja hinge maad, iga hinge peale keskmiselt 29 tiinu (tessatin, ka dessatin) on 2400 ruutsülda (1,0925 hektarit)). 1915. aastal oli Samrukis 35 perekonda eestlasi, kokku ligi 200 elanikku.

Küla postkontori seinal on mälestustahvel Eduard Vildele, kes 20. sajandi algul sealkandis "Prohvet Maltsveti" jaoks materjali kogus. Samruki asunikud ehitasid ka oma koolimaja 1878. aastal.

## Vaata ka
*eestlased Krimmis

## Viited
Esto-Altai

**Esto-Altai** (vene Эсто-Алтай) on Venemaal Kalmõkkias Jašalta rajoonis olev küla. 

Küla asutasid 1922. aastal eestlased, kes olid siia tulnud lähedalasuvast väliseestlaste külast Eesti-Haginsk.

Aastal 2002 elas külas 1368 elanikku.

## Viited
Vinogradnoje

**Vinogradnoje** (vene Виноградное) on küla Venemaal Kalmõkkias Gorodovikovski rajoonis. 

Küla asutasid 1922. aastal eestlased, kes olid sinna läinud lähedalasuvast väliseestlaste külast Eesti-Haginskist.

2012. aastal elas külas 2232 elanikku.
MSG

*Naatriumvesinikglutamaat (ingliskeelne lühend)
*Michael Schenker Group ja McAuley Schenker Group, *rock*-ansamblid Michael Schenkeri juhtimisel
Južnaja Lifljandija

**Lõuna-Liiviküla** (vene Южная Лифляндия; 'Južnaja Lifljandija') on Venemaa Primorje krai Bolšoi Kameni linna eraldiseisev mikrorajoon (vene *отдалённый микрорайон*). Varem oli Južnaja Lifljandija eraldi asula.

## Ajalugu
Liiviküla asula ja naaberküla Linda küla asutasid 1899. ja 1903. aastal sinna väljarännanud eestlased . 1915. Aastal elas Liivikülas 691 inimest, kellest 80 olid kalamehed. Samuti tegutses kahe küla peale kool. 1917. aastal kirjeldatakse Liivikülas (mõnikord kirjutades 'Lifländka') ja Linda külas kokku elavat 600 inimest. 

Aastal 1929. loodi Liiviküla ja Linda küla peale neli kolhoosi: "Liflandets-1", "Liflandets-2", "Primorets" ja "Heeringas". 1931. Need liideti ja nimetati ümber "Uus maailm (Novõi Mir)"-aks ning Juhan Hanslepp valiti kalurikolhoosi esimeseks esimeheks.

1938. algasid repressioonid, kalurikolhoosi esimees Juhan Hanslepp ja üle 200 eestlase, moldaavlase ja korealase küüditati ja sõjajärgsetel aastatel kolis Liivikülla üle 100 venelase.

1983. aastal püstitati Liivikülas mälestusmärk mis näitab kolme Eesti päritoluga väljarändajat. Mälestusmärgil on kujutatud 

* Juhan Hanslepp (1891-1941) - kalurikolhoosi "Uus maailm" esimene esimees. 
* Joosep Junman (1890-1947) - kalurikolhoosi puulaevastiku laevaehitaja meister. 
* Juhan Tebak (1903-1980) - kalurikolhoosi käsitööline, uuendaja.

Monumendi autor on Eduard Bergesov.

Tänapäeval domineerib Liivikülas vene keel.

## Viited

## Välislingid
*Liiviküla, eesti asundus Vaikse ookeani ääres, Olev Remsu 28. november 2008
Dial Press

**The Dial Press** oli aastatel 1924–1985 tegutsenud Ameerika Ühendriikide kirjastus. Sama kaubamärki on kasutanud hiljem ka teised kirjastused.

Kirjastuse asutas 1924. aastal Lincoln MacVeagh. 1963. aastal ostis 60% selle aktsiatest Dell Publishing, kuid Dial Press jätkas tegutsemist iseseisva tütarettevõttena. 1969. aastal läks Dial Press täielikult Delli omandisse ja 1976. aastal müüdi koos Delliga Doubleday kirjastusele, mis 1985. aastal likvideeris Dial Pressi nii ettevõtte kui ka kaubamärgina. 

Alates 1995. aastast on Random House andnud Dial Pressi kaubamärgi all küll uuesti välja raamatuid, kuid eraldi kirjastusena see enam ei tegutse.

## Tuntud teoseid

*James Baldwini romaan "Giovanni tuba" (1956)
*Salvador Dalí autobiograafia "Salvador Dalí salajane elu" (1942)
*Norman Maileri romaan "Ameerika unelm" (1965)

## Viited

## Välislingid

*The Dial Press kirjastuse Random House veebilehel (vaadatud 20.03.2015)
Klass: elu pärast

**"Klass: elu pärast"** on Ilmar Raagi mängufilmi "Klass" järg. 2010. aastal valminud telesari, mille režissöörid on Ilmar Raag, Gerda Kordemets, Marek Miil jt. Stsenaristid: Gerda Kordemets, Ilmar Raag jt. Sarja näidati ETV-s 6. novembrist 25. detsembrini 2010. Nii filmi "Klass" kui ka telesarja "Klass: elu pärast" on Gerda Kordemets hiljem romaniseerinud.  

## Osad
* S01E01 "Meie, ellujäänud"
** Peategelaseks on Kerli (Triin Tenso), kellel Kaspar ja Joosep lasevad vahetult enne tulistamist kooli sööklast lahkuda. Ta põgeneb maale vanaema juurde, kuid kuna klassis ja meedias ei räägita sugugi kõike, mis juhtus koolis enne tulistamist, otsustab ta tõe päevavalgele tuua ja proovib veenda üht Kaspari ja Joosepi kiusajatest, Tiitu (Virgo Ernits), kes on tulistamise järel haiglaravil, talle kiusamise eelõhtul rannal tehtud fotosid andma.
* S01E02 "Ma ei sure teie kiuste"
** Peategelaseks on Joosepi isa, militaristlike vaadetega tuletõrjuja Margus (Margus Prangel), kelle relvakapist Joosep relvad varastas. Peale tulistamist läheb ta elu veelgi allamäge - ta saadetakse töölt puhkusele, abikaasa Liina (Tiina Rebane) kolib kodust ära oma õe juurde ja tulistamises hukkunud laste vanemad on tema peale vihased. Samas aitab Joosepi surmast tekkinud tühimikku mõneti täita ta vennapoeg Ingmar (Markus Robam).
* S01E03 "Kadunud laste varjud"
** Peategelaseks on õpetaja Laine (Laine Mägi), kes on sunnitud endale tunnistama, et tema käe ja silme all on võrsunud koletiste klass. Kuidas ta pole seda märganud? Mis õpetaja ta on, kui ei näe, mis tema klassis toimub? Järelmõjudest tekib tal suur stress.
* S01E04 "Mina ja nemad"
** Peategelaseks on Thea (Paula Solvak), Kaspari endine tüdruksõber, kes sai tulistamises haavata. Ta saab haiglast koju, kuid teda närib süükoorem, kuna ta arvab, et tulistamise üheks põhjuseks võis olla, et ta reetis Kaspari.
* S01E05 "Trööst"
** Peategelasteks on tulistamises hukkunud Pauli isa Väino (Erik Ruus) ja ema Ireen (Liina Olmaru), kes on hakanud toibuma poja surmast, kuni saavad teada, et Paul oli tulistamiseni viinud koolikiusamise üks algatajatest. Oma mures kaugenevad nad teineteisest ja Väino saab lähedasemaks samuti tulistamises hukkunud Olavi ema Juliaga (Anu Lamp).
* S01E06 "Tingimisi vabadusekaotus"
** Peategelaseks on Toomas (Joonas Paas), üks Kaspari ja Joosepi endistest kiusajatest, kes jäi tulistamises ellu, kuid on sunnitud nüüdsest veetma terve oma ülejäänud elu ratastoolis. Ta läheb uude kooli, tal tuleb aga ka klaarida suhted minevikuga ja sõlmida rahu tulevikuks.
* S01E07 "Kohtumõistmine" (kestus 90 minutit)
** Peategelaseks on Ingrid Tamberg (Laura Peterson), noor karjäärihimuline advokaat, kes määratakse Kaspari (Vallo Kirs) riiklikuks kaitsjaks kohtus. Eneselegi ootamatult satub Ingrid mitme tule vahele, kus pannakse tõsiselt proovile tema professionaalsed oskused, tema kaitstava saatus kui ka ühiskondlik õiglustunne. Sarja viimases osas saab vaataja vastuse küsimusele: Mis saab Kasparist edasi?

## Viited

## Välislingid
*
Magnus (film)

**"Magnus"** on 2007. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Kadri Kõusaar. Filmi tootsid Donus Films ja Vitamin K Film. See on esimene Eesti film, mille näitamise on Eesti kohus keelanud Eestis, Euroopa Liidu riikides ja teistes riikides.

Eestis keelas Harju Maakohus filmi näitamise ja levitamise, sest kohtu hinnangul kahjustas see peategelase prototüübiks oleva inimese huve. 23. märtsil 2009 otsustas Tallinna ringkonnakohus filmi avaliku näitamise keelu tühistada. Otsus vaidlustati Riigikohtus. Riigikohus saatis asja tagasi ringkonnakohtusse. Lõpliku otsusena keelati filmi näitamine kuni 31. detsembrini 2025.

See on esimene Eesti film, mis on jõudnud Cannes'i filmifestivali ametlikku programmi (*Un Certain Regard*).

## Osatäitjad
*Kristjan Kasearu – Magnus
*Mart Laisk – isa
*Merle Jääger – ema
*Kerli Toim – õde
*Marika Korolev – psühhiaater, prostituut
*Ruuben Rekkor – väike Magnus
*Anu Aaremäe – tüdruk haiglas
*Sulev Võrno – ema uus mees
*Aapo Ilves – narkodiiler
*Hellar Bergmann – kirikuõpetaja
*Rita Raave – bordelli administraator
*Margo Vaino – äripartner Saksamaa *castingul*
*Piret Avila – Mari
*Kristiina Nurmis – Helle
*Andrus Vaarik – raviarst
*Kaisa Karu – kurttumm tüdruk
*Marianne Otstrat – kurttumm tüdruk
*Boris Buracinschi – restorani klient

## Viited

## Välislingid
*
Nööbi odüsseia

"**Nööbi odüsseia**" on Eesti 2002. aasta animafilm. Filmi režissöör on Mati Kütt. Filmi tootis Parunid ja Vonid.

Film on tõdemusest, et püksinööbist ei saa kunagi frakinööpi. Tegevustik toetub Homerose "Odüsseiale". Peategelaseks on mõtlev nööp, keda vabaduskihk ajab seiklema. Nööp esindab voluntaristide käsitlust vabadusest, kus vabadus oleneb vaid tahtja tahtest. Vormilt on teos valdavalt lamenukktehnikas, kus on kasutatud ära *ready-made* kunstivõtteid ja kitši atribuutikat.

## Välislingid
*
Voldemar Madisso

**Voldemar Madisso** (aastani 1936 **Voldemar Madisson**; 28. juuni 1920 Aakre vald – 12. jaanuar 2015) oli Eesti sõjaväelane, insener ja eesti aktivist Kanadas ning oli Eesti iseseisvuse taastamise järel tegev Kaitseväe loomisel ja väljaõppel.

Ta lõpetas aastal 1938 Tõrva Gümnaasiumi. Seejärel oli ta ajateenistuses, ta õppis Sõjakoolis aspirantide kursustel (mille lõpetas 6. juulil 1940). Seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis: aastatel 1940–1942 õigusteadust ja aastatel 1942–1943 majandust (kumbagi stuudiumi ta ei lõpetanud). Aastatel 1946–1950 õppis ta (ja lõpetas) Karlsruhe Tehnikaülikooli.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Ohvitseride andmekogu
Saksa DV-ga Sõpruse Arendamise Nõukogude Ühingu Eesti osakond

**Saksa DV-ga Sõpruse Arendamise Nõukogude Ühingu Eesti osakond** oli 7. oktoobril 1965 asutatud organisatsioon, mis tegutses Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu juures. Ühingul oli eraldi linnaosakond Tartus. Ühingu esimees oli Lembit Kaik, Tartu linnaosakonna esimees oli Uno Palm.

Ühingu olulisemaid eesmärke oli Saksa DV kultuuri tutvustamine ja propageerimine Eestis ning Eesti NSV kultuuri tutvustamine Saksa DV-s.

## Struktuur
Ühingut esindasid kohalikul tasandil selle kollektiivsed liikmed, milleks olid erinevad asutused üle Eesti, sh tehased, haridus- ja kultuuriasutused jt. 1983. aasta seisuga oli ühingul 59 kollektiivset liiget Tallinnas, 33 Tartus ning 13 mujal Eestis.

## Viited
Peale kooli

**"Peale kooli"** (inglise "After School", vene "После школы") on 2012. aastal USA telestuudio Walt Disney Pictures ja Venemaa Ostankino Pervõi Kanali koostöös valminud telesari. Sarja näidati kanalitel Pervõi Kanal / Disney Russia. Sarja režissöörid on Oleg ja Vladimir Presnjakov. 

Mitmed sarja võtted tehti Eestis.

## Välislingid
*Eestis filmitakse Disney hittseriaali - võimalus osaleda juba sel nädalal! www.Publik.ee, 20.06.2012
Valgus Koordis

"**Valgus Koordis**" on 1949. aastal ilmunud Eesti kirjaniku Hans Leberechti jutustus. Teose sisuks on kolhooside moodustamine Eesti NSV-s. Raamatu puhul on esile toodud tegevuse küllalt täpset vastamist Nõukogude Liidu võimude seatud ideoloogilisele skeemile, kuidas tuli kollektiviseerimist kajastada.

Teose põhjal on loodud samanimeline film.

1949. aastal sai Leberecht teose eest Stalini preemia. Seda on tõlgitud 17 keelde. 1950. aastatel oli see enim tõlgitud eesti kirjanduse teos.

1980. aastate lõpul ilmus Edasis Akadeemilise Hans Leberechti Seltsi huumorilehekülg Valgus Koordis; see kaotati sealt ära pärast Leberechti lese kaebust.

## Viited
Valgus Koordis (film)

"**Valgus Koordis**" on 1951. aastal Lenfilmi ja Tallinna Kinostuudio koostöös valminud mängufilm. Filmi režissöör on Herbert Rappaport. 

Film põhineb Hans Leberechti samanimelisel jutustusel "Valgus Koordis".

## Osatäitjad
*Georg Ots – Runge
*Aleksander Randviir – Vao
*Valentine Tern – Aino
*Ilmar Tammur – Muuli
*Rudolf Nuude – Maasalu
*Olev Tinn – Taaksalu
*Elmar Kivilo – Semidor
*Evi Rauer – Roosi
*Hugo Laur – Saamu 
*Johannes Kaljola – Priidu
*Franz Malmsten – Janson
*Lembit Rajala – Kurvest
*Arnold Kasuk – Kamar
*Ants Eskola – Känd

## Välislingid
*
*Olev Remsu, Retroretsensioon. Prostitutsioon kuubis, ERR
*http://full-metal-metsavana.blogspot.com.ee/2008/12/valgus-koordis-1951.html
Naksitrallid I

"**Naksitrallid I**" on Eesti 1984. aasta animafilm. Filmi režissöör on Avo Paistik. Filmi tootis Tallinnfilm.

Film on tehtud Eno Raua samanimelise tetraloogia "Naksitrallid" ainetel. 

## Välislingid
*
Oruveski

**Oruveski** küla on endine küla Eestis Lääne-Virumaal Haljala vallas Kadrina kihelkonnas. Tänapäeval asub ametlikult Palmse koosseisus. Palmse küla keskusest asub Oruveski umbes 1 kilomeeter põhja pool ja Võsu alevik on 9 kilomeetri kaugusel. Oruveski asub Lahemaa rahvuspargi territooriumil. Oruveski asub Võsu jõe orus.

## Loodus
Oruveskil on kaks paisjärve. Järvesid läbib Võsu jõgi. Paisjärved on seotud 1 kilomeetri kaugusel olevate Palmse mõisa tiikidega. Mõisast viib paisjärve äärde kivitrepp, mis on Palmse mõisa vaatepaviljoni ehk bresti kõrval. Astangus-astmeline reljeef loob soodsad tingimused põhjavee väljumiseks allikatena, neid leidub ka Oruveski paisjärve juures. 

Oruveski paisjärve kuulub Ida-Eesti vesikonna Viru alamvesikonda. Veepeegli pindala on 3,5 ha, saarte pindala 0,1 ha, pindala kokku 3,6 ha, kaldajoone pikkus 1 673 m. Valgla pindala on 19 km².

Oruveski metsad kuuluvad segametsade vöötmetesse. Siinsetest metsadest on pooled palumetsad, umbes kolmandik nõmmemetsad (kasvavad luidetel) ja kümnendik laanemetsad (kasvavad viljakal pinnasel), jõgede kallastel levivad lodulepikud. Levinumad puuliigid on mänd (59%), kuusk (21%), kask (16%), lepp (2%). On veel palju liike: tamm, jalakas, saar, vaher, pärn, pihlakas, haab, kadakas. Lahemaa loodusilmelistes metsades leidub häid marja ja seenekohti. 

Oruveskil elab Eestile tavalisi loomi ja linde nagu näiteks rebased, jänesed, põdrad, kitsed, koprad ja lindudest tihased, varblased, kuldnokad, rähnid, varesed ja pardid. Oruveski paisjärves on tänu selle ajaloolisele taustale elamas karpkalad ning lisaks neile ahvenad, haugid, särjed ja kahepaiksed. 

## Ajalugu
18. sajandil oli Oruveskil vesiveski, millest on tänapäeval alles ainult kahe paisjärve vaheline tamm. Vesiveskiga jahvatati jahu ja vee jõul töötas ka saeveski, millega lõigati puitu. Veski toimis kuni Palmse mõisa likvideerimiseni ja 1918. aastal läks Eesti Vabariigi kätte. Oruveski veski läks seejärel eraomandisse ja töötas kuni 1941. aastani. Veski hakkas lagunema ja hävis suurvee ajal, sealne mölder saadeti NSV Liidu ajal Siberisse asumisele. Nõukogude korra ajal asus Oruveskil kalakasvatus, mistõttu on järves endiselt karpkalu. Oruveski metskond moodustati 1961. aastal. Enamus sellest jäi 1. juunil 1971 moodustatud Lahemaa rahvuspargi territooriumile. 1981. aastal nimetati metskond ümber Palmse metskonnaks ning see hakkas kuuluma Rakvere metsamajandi alla.  1991. aastal Palmse metskond likvideeriti ja selle territoorium jagati teiste suuremate lähedal olevate metskondade koosseisu. Kokku on metskonnal olnud 5 metsaülemat. Esimene metsülem oli Eino Uusmaa (töötas umbes 2 aastat) ja viimane metsaülem oli Peep Tõnisson (töötas 12 aastat).

Oruveskil on filmitud Georg Otsa muusikavideo laulule "Saaremaa valss" (1963).

## Välislingid
*Võhma-Palmse piirkonna arengukava 2013–2016
*Oruveski järv (Oruveski 2. paisjärv)
*Georg Ots – "Saaremaa valss" (1963)
Setu vurle küüsis

"**Setu vurle küüsis**" on Eesti 1993. aasta animafilm. Filmi režissöör on Aarne Vasar. Filmi tootis Tallinnfilm.

## Välislingid
*
Saatana pisar

"**Saatana pisar**" (originaalpealkirjaga "Слеза Князя тьмы", poola "Łza księcia ciemności") on Eesti-Poola koostöös 1993. aastal valminud mängufilm. Filmi režissöör on Marek Piestrak. Filmi tootsid Tallinnfilm, Zespół Filmowy "Oko", Eskomfilm.

## Osatäitjad
*Hanna Dunowska – Joanna Karwicka
*Tomasz Stockinger – Gunnar Leppikson
*Vassili Lanovoi – parun Preimann
*Aarne Üksküla – advokaat Leppikson
*Lembit Ulfsak – politseikomissar Vint
*Jüri Järvet – vana trükkal
*Vladimir Ivašov – hotelli administraator Volodja
*Oskar Liigand – teener Paavo
*Marina Levtova – agent Elsa
*Tõnu Saar – laborant
*Sergei Desnitski – hotelli direktor
*Evald Aavik – munk
*Tõnu Aav – kõrtsmik
*Carmen Mikiver – Mimi
*Raimo Pass – noor trükkal
*Egon Nuter – detektiiv
*Oleg Titov – paganausu preester
*Ita Ever – proua Kaar
*Ivo Eensalu – hotelli šveitser
*Aleksander Kikinov – paruni autojuht
*Stepan Maurits – rüütel
*Oleg Rogatšov – vene meremees
*Sulev Luik – paruni agent
*Jüri Karindi – vana kelner
*Raivo Rüütel – hotelli boy
*Salme Poopuu – pirukamüüja sadamas
*Helle Tarmet – naine maoga
*Raivo E. Tamm – kelner

## Välislingid
*
Jalgrattataltsutajad

"**Jalgrattataltsutajad**" on Eesti 1963. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Juli Kun. Filmi tootis Tallinnfilm.

## Osatäitjad
*Ljudmila Gurtšenko – Rita Laur
*Oleg Borissov – Leo Varik
*Eduards Pāvuls – Robert Alas
*Rein Aren – Karl Gleiser
*Sergei Martinson – Georg Sibul, vanem võidusõitja
*Rina Zeljonaja – Asta, tema naine
*Aleksei Smirnov – jalgrattatehase direktor
*Hugo Laur – jalgrattatehase valvur
*Elvira Lossmann – Inga, seatalitaja
*Einari Koppel – loomaaia komandant
*Olga Krūmiņa – koolidirektor
*Oleg Sapožnin – jalgrattakohtunik
*Grigori Špigel – autor
*Aleksandr Beniaminov – režissöör
*Uldis Pūcītis – miilits
*Arvi Hallik – bussikontrolör

## Varia
Filmi käis Nõukogude Liidu kinodes vaatamas 21,2 miljonit inimest.

Tänu Moskvast toodud staaridele läks filmil Venemaal hästi. Eestis olid aga vaatajanumbrid vähesed ja kriitikud tegid filmi maha.

## Viited

## Välislingid
*
Sprott võtmas päikest

"**Sprott võtmas päikest**" on Eesti 1992. aasta animafilm. Filmi režissöör on Mati Kütt. Filmi tootis Tallinnfilm. See on saksakeelne veealune animaooper.

## Välislingid
*
Ilija

**Ilija** (ka **Illa** või **Ilja**) on jõgi Valgevenes Minski oblastis, Vilija (Neris) vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Ілія*. Paralleelnimena on käibel ka nimekujud *Ільля* ja *Ілья*.

Jõe pikkus on 62 km, valgla on 1220 km². Jõe langus on 1,8 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 8,8 m³/s. Jõe laius on ülemjooksul 5–10, alamjooksul 20 meetrit.

Ilija algab Łahojski rajoonist Minski kõrgustikult ja suubub Vilejka rajoonis Vilija veehoidlasse. Suurim lisajõgi on Kamienka, piki Kamienka sängi ja Ilija alamjooksu kulgeb Vilija-Minski kanal.

Ilija org on 2–3 kilomeetrit lai. Lamm on madal ja soostunud. Ülemjooksul on jõe sängi 25 kilomeetri ulatuses maaparandustöödega reguleeritud ja õgvendatud.
Ilja

**Ilja** (vene keeles Илья, vene transliteratsioonis ka Ilya) on venepärane mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 82. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ilja 2117 mehel.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ilja 2158 mehel ja alla viiel naisel. Ilja oli keskmiselt 27 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 27). Ilja oli populaarsuselt 79. mehenimi. Lisaks oli eesnimi Ilya 347 mehel. Ilya oli populaarsuselt 340. mehenimi.

## Nime tuntud kandjaid
*Ilja Antonov
*Ilja Frank
*Ilja Repin
*...

## Viited

## Välislingid
*
Dzvinasa

**Dzvinasa** (ülemjooksul ka **Sytnica**) on jõgi Valgevenes Minski oblastis, Vilija vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Дзвінаса*, ülemjooksul *Сытніца*.

Jõe pikkus on 54 km, valgla on 614 km². Jõe langus on 1,2 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 4,3 m³/s. Jõe laius on 5–15 meetrit.

Dzvinasa algab Łahojski rajoonist Minski kõrgustikult maaparanduskraavide ühinemisel. Ülemjooksul on jõgi 3,3 kilomeetri ulatuses maaparandustööde käigus õgvendatud. Dzvinasa suubub Vilejka rajoonis Vilija jõkke. Suurim asula jõe kaldal on Pleščanicy alev, seal asub jõel ka veehoidla.
Elias Gräntzin

**Elias Gräntzin** (ka **Elias Grentzien**, **Elias Grantzin**, **Elias Grenzius**; umbes 1600 Saksamaa – 20. detsember 1656 Viru-Nigula) oli Eesti vaimulik.

Ta oli aastatel 1632–1639 Viru-Nigula koguduse adjunkt, aastatel 1639–1656 oli ta sama koguduse õpetaja. 

Tema vaimulikuks olemise ajal jagas piiskop Joachim Jhering visitatsioonil kogudusele (aastal 1643) eestikeelseid aabitsaid. Ta andis Kongla nõia tuleriidale saatmise otsusele komisjonis allkirja.

Elias Gräntzin suri detsembris 1656, kuid ta maeti aastal 1657, pärast nelipühi Tallinnas.

## Looming
Ta on kirjutanud pühendusluuletuse ja hauakõne Rootsi kuningale Gustav II Adolfile (peetud 6. novembril 1634, ilmus trükitult 1637).

## Kirjandus
* Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Olgred Aule

**Olgred Aule** (22. november 1916 Tartu – 13. märts 2015 Heidelberg) oli eesti majandusteadlane ja linnaplaneerija. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1934. aastal Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja 1937. aastal Tartu Ülikooli (õppis majandusteaduskonnas). Ta oli korporatsiooni Vironia liige.

Olgred Aule õppis aastatel 1938–1941 Berliini majanduskõrgkoolis (Wirtschaftsschule Berlin) ja 1950–1952 Kölni ülikoolis. Riigiteaduse doktor (1953, Köln). 

Ema päritolule tuginedes põgenes perekond Aule 1941. aastal Saksamaale, kuid naasis juba järgmisel aastal Eestisse. Kaks aastat hiljem põgenesid nad uuesti Saksamaale.

Olgred Aule võitles teises maailmasõjas (astus vabatahtlikuna Saksa maaväkke, sai Itaalias kolmel korral haavata, sõja lõpu poole viidi üle eesti diviisi), oli 1945–1950 Venemaal sõjavangis (pääses Saksamaale, kuna teda peeti baltisakslaseks). 

Ta oli aastail 1952–1957 Kölni ülikooli ehitusmajanduse osakonna teadur, 1958–1963 Müncheni majandusuuringute instituudi teaduslik referent, 1963–1976 ehituse ja korterimajanduse osakonna juhataja ning 1976–1980 samas instituudis teadur, ühtlasi Saksa ehitusministeeriumi komisjonide teaduslik nõustaja. Temalt on ilmunud uurimusi ehitusmajanduse teemal.

Olgred Aule oli organisatsiooni International Association of Construction Coordinators (IACC) asepresident, Saksamaal asunud Balti Seltsi juhataja ja seltsi ajakirja Mitteilungen aus baltischem Leben toimetaja.

## Tunnustus
* 2002 – Valgetähe V klassi teenetemärk eestluse hoidmise eest Saksamaal

## Isiklikku
Tema isa oli Eesti poliitik ja pangandustegelane Eduard Aule, ema Sophie Aline (neiupõlvenimega Jehnich). Olgred Aule oli pere noorim laps, tal oli õde Ruth Mary ning vennad Ilmar, Erik ja Olaf. Olgred Aule abiellus 1952. aastal.

## Töid
*Die Subventionierung der Wehnungswirtschaft. Ein Vergleich der Subventionierungssysteme (1953, doktoritöö)
*Kostenstruktur und Preisentwicklung in der Bauindustrie (1963)
*Optimaler Winterbau (1967)
*Rationalisierung aus der Sicht der Baubeteiligten (1976)
*Bauinvestitionen und Volkswirtschaft (1982)

## Viited

## Kirjandus
*Eesti teadlased väljaspool kodumaad. Stockholm, 1984
*Olgred Aule 75-aastane. – Eesti Päevaleht (Stockholm) nr 95. 6. detsember 1991, lk 3
*Per aspera ad astra. Jakob Westholm ja tema kool. Tallinn, 1999
*Eesti teaduse biograafiline leksikon. 1. köide. Tallinn, 2000

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
*Olgred Aule in memoriam, Vaba Eesti Sõna, 27. aprill 2015
Eksoplaneet

**Eksoplaneet** on planeet, mis ei tiirle ümber Päikese, vaid mõne teise tähe, tähe jäänuki või pruuni kääbuse. 

Esimene kinnitatud eksoplaneedi avastamine toimus 1992. aastal. 2003. aastal leidis kinnitust et 1988. aastal oli vaadeldud teist eksoplaneeti. Seisuga 1. märts 2024 on 4155 planeedisüsteemis 5640 kinnitatud eksoplaneeti, millest 895 süsteemis on rohkem kui üks planeet. James Webbi kosmoseteleskoop (JWST) peaks plaanide kohaselt avastama rohkem eksoplaneete ja andma rohkem teavet nende omadustest, nagu koostis, keskkonnatingimused ja elupotentsiaal. Kosmoses leidub ka planeete, mis ei tiirle ühegi tähe ümber. Kui selline planeet on aga gaasist hiidplaneet, loetakse see tihti väikese massiga pruuniks kääbuseks (nagu seda on WISE 0855−0714).

Eksoplaneetide tuvastamiseks on palju meetodeid. Transiitfotograafia ja Doppleri spektroskoopia on leidnud kõige rohkem eksoplaneete, kuid need meetodid kannatavad vaatluse kallutatuse tõttu, mis soodustab planeetide tuvastamist tähe lähedal; seega asuvad 85 % avastatud eksoplaneetidest loodete lukustusvööndis. Mitmel juhul on tähe ümber täheldatud mitut planeeti. Umbes iga viienda päikesesarnase tähe ümber tiirleb elu võimaldavas piirkonnas, maasuurune planeet. Eeldades, et Linnuteel on 200 miljardit tähte, võib oletada, et Linnuteel on 11 miljardit potentsiaalselt elamiskõlblikku Maa-suurust planeeti, mis tõuseb 40 miljardini, kui arvestada arvukate punaste kääbuste ümber tiirlevaid planeete. Kepleri kosmoseteleskoobiga avastas paar tuhat võimalikku eksoplaneeti, millest 11% võib olla väärpositiivne tulemus. 

Lähimad eksoplaneedid asuvad Maast 4,2 valgusaasta (1,3 parseki) kaugusel ja tiirlevad Päikesele lähima tähe Proxima Centauri ümber. Peaaegu kõik tänapäevaks avastatud eksoplaneedid asuvad Linnuteel, kuid leidub ka mõningaid tõendeid võimalike galaktikaväliste planeetide olemasolust. 2014. aasta märtsi seisuga on kõige väiksema massiga eksoplaneet PSR B1257+12 A, mis on peaaegu kaks korda massiivsem kui kuu. NASA eksoplaneetide arhiivis toodud planeetidest on kõige massiivsem DENIS-P J082303.1-491201 b, mis on umbes 29 korda massiivsem kui Jupiter. Mitme planeedi definitsiooni järgi on see aga planeedi jaoks liiga massiivne ja seetõttu võib tegu olla hoopis pruuni kääbusega. Eksoplaneetide hulgas leidub planeete, mis paiknevad ematähele nii lähedal, et teevad selle ümber tiiru vaid mõne tunniga, ja planeete, mis on nii kaugel, et ühe tiiru tegemine võtab tuhandeid aastaid. Mõni asub ematähest nii kaugel, et on raske väita, kas planeet on ematähega gravitatsiooniliselt seotud või mitte.

Eksoplaneetide avastamine on andnud hoogu juurde Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingutele, seda eriti planeetide puhul, mis tiirlevad ematähe ümber elu võimaldavas piirkonnas, kus on võimalik vedela vee (ja seega ka elu) olemasolu planeedi pinnal. Planeedi elukõlbulikkuse määramisel on aga olulised ka hulk muid tegureid.

## Märkused


## Viited

## Välislingid
*
Mihklirahu

**Mihklirahu** on Saare maakonnas Vilsandi lähedal Vilsandi rahvuspargis asuv saar (rahu). Saare pindala on 1,9 hektarit ja rannajoone pikkus 868 meetrit.

Mihklirahu asub 200 meetrit Juksirahust kirdes.

## Välislingid
*
Ēvele

**Ēvele** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas, Ēvele valla keskus.

Asulasse jäävad Ēveles skola, Ēveles pienotava, Ēveles ambulance, ja Ēvele bussipeatus. Külas on raamatukogu.

Ēvele on nime saanud Höwelnite suguvõsa järgi. Külas asub 19. sajandil ehitatud luteri kirik, mille aastal 1874 valminud orel on regionaalse tähtsusega kunstimälestis. Ka kirik ise on kaitse all. Selle kõrval asub valla vanim ehitis, 1609. aastal valminud Ēvele kirikumõisa preestrimaja, mida praegu kasutatakse rahvamajana. Sinna jääb ka Ēvele mõisa hoonetekompleks. Mõisa ait ja park on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

Looduskaitse all on Risttee kuusk, Vabadusetamm ümbermõõduga 4,37 meetrit, Mācītājmuiža tamm ümbermõõduga 4,25 meetrit, Euroopa lehis, Mācītājmuiža pärn ümbermõõduga 5,3 meetrit, kuus tamme, mänd ümbermõõduga 2,79 meetrit, viis pärna, Euroopa lehis ümbermõõduga 3,64 meetrit ja Zīversi kraavi paju ümbermõõduga 5,15 meetrit. Ēvele jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Elanikkond


* 168 (1970)
* 141 (1979)
* 313 (1989)
* 274 (2000)

* 231 (2011)
* 231 (2015)
* 187 (2021)
* 178 (2025)


## Viited
Vehkleja (film)

**"Vehkleja"** on 2015. aastal esilinastunud  Soome-Eesti-Saksamaa koostööfilm. Film põhineb osaliselt Eesti vehkleja ja treeneri Endel Nelise elulool.

## Sisu

1952. aastal saabub Haapsalu meistersportlane Endel ja asub tööle kohaliku kooli kehalise kasvatuse õpetajana. Esialgu on tal raske õpilastega kontakti saavutada ja kui ta asutab kooli suusatamisklubi, teatab koolidirektor talle, et andis kõik suusad sõjaväele. Hoolimata kooli direktori vastuseisust õnnestub Endlil saada luba hakata lastele vehklemist õpetama. Pikapeale saab vehklemisest eneseväljendamise vahend nii lastele kui ka nende õpetajale. Lüüasaanud koolidirektor hakkab salaja Endli minevikus sorima, et selgitada välja, miks ikkagi on Nõukogude Liidu meistersportlane väikelinna tulnud.

## Osatäitjad

* Märt Avandi – Endel
* Ursula Ratasepp – Kadri
* Hendrik Toompere – Koolidirektor	
* Liisa Koppel – Marta	
* Joonas Koff – Jaan 
* Lembit Ulfsak – Jaani vanaisa
* Piret Kalda – Jaani ema
* Egert Kadastu – Toomas
* Ann-Lisett Rebane – Lea
* Elbe Reiter – Tiiu	
* Jaak Prints – Direktori abi	
* Kirill Käro – Aleksei
* Leida Rammo – Valvur ühiselamus
* Raimo Pass – Ohvitser
* Erkki Tikan – Ohvitser
* Maria Avdjuško – Ametnik Leningradis
* Alina Karmazina –	Treener Armeeniast

## Tunnustus
* 2015. aastal sai film Hollywoodi Välisajakirjanike Ühingu (Hollywood Foreign Press Association) poolt parima võõrkeelse filmi nominatsiooni.
* 2016 Jussi auhind (Soome)

## Varia
2015. aastal kogus film Eesti kinodes 40 376 vaatajat.

## Viited
Pherekydes

**Pherekydes** (Φερεκύδης; u 580 eKr – u 520 eKr) oli Syrose saarelt pärit kreeka mõtleja. Pherekydesele omistatakse "Pentemychose" (Πεντέμυχος) nime all tuntud kosmogoonia, mis ühendab Hesiodose-aegse mütoloogilise maailmapildi eelsokraatilise filosoofiaga. 

Pherekydest peetakse esimeseks, kes väljendas filosoofilisi mõtisklusi proosavormis.

Tema tööd ei ole säilinud, kuid need olid laialdaselt tuntud Hellenistlikul perioodil ning on sedakaudu tuntud ka meile.
City Arena Tallinn

**City Arena Tallinn** on Tallinnas aadressil Tatari 58 asuv siseseikluspark. Pargi suurus on 1400 m². See on ühtlasi Baltimaade suurim siseseikluspark. Parki haldas City Arena OÜ, mis on äriregistrist kustutatud 23.05.2017.

Pargis on muu hulgas siseseiklusrada SegTrack Segway, ronimisseikluspark Spider Park ja minigolfirada Neon Minigolf.

## Viited

## Välislingid
*Videoklipp avamisest
Võru Spordikeskuse staadion

**Võru Spordikeskuse staadion** (ka **Võru staadion**) on Võrus asuv jalgpalli- ja kergejõustikustaadion. Staadion kuulub Võru Spordikeskusele.

Staadion on ehitatud kuni 1600 pealtvaatajale. 

Staadion on Võru FC Heliose kodustaadion (varem JK Võru).

## Välislingid
*
Hügelkultuur

**Hügelkultuur** (saksa keeles *Hügelkultur*, *Hugelkultur*) on kompostimise meetod, milles kasutatakse kõrgendatud peenraid, mis asuvad kõduneval puitmaterjalil ja muul biomassil. Selline meetod aitab väetada taimekasvupinnast, imab endasse vett, soojendab – teisisõnu soodustab künkal ja lähedal asuvate taimede kasvu.

## Kirjeldus

Hügelkultuur jäljendab metsa all toimuvat looduslikku protsessi. Mahakukkunud puudest saavad tihti n-ö hälli halud, mis kõdunedes seemnetele ja istikutele tuge annavad. Puu kõdunedes läheb see poorsemaks, mis suurendab veeimamisvõimet, võimaldades vett imada nagu käsn. Vesi imendub vajaduse korral peenrasse tagasi ja soodustab sellega taimede kasvu.

Kuhi-hügelkultuuripeenar on ideaalne aladele, kus pinnas on väheviljakas või väga kokku pressitud. Neid on kergem hooldada, tingituna sellest, et nad on maapinnast kõrgemal. Peenrad on tüüpiliselt 0,9 m (3 jalga) laiad, 1,8 m (6 jalga) pikad ja 0,9 m (3 jalga) kõrged.

## Ajalugu
Hügelkultur (*hügelbeet*) on saksa päritolu sõna, mis tähendab kõrgendatud peenart. Seda praktiseeriti saksa ja Ida-Euroopa kultuurides sajandeid. Ideed on edasi arendanud Sepp Holzer, Austria permakultuuri ekspert. Hilisemad permakultuuri üle arutlejad Paul Wheaton ja Geoff Lawton soovitavad tungivalt hügelkultuuripeenraid täiusliku permakultuuri disainiga.

## Lähemalt

Hügelkultuuripeenrad erinevad kuju ja suuruse poolest, mis sõltuvad konkreetsest eesmärgist ja sellest, kui palju on peenra kallal vaeva nähtud.

Peenra põhjas on palgid, puuhalud, oksad, taimejäänused ja kompost ning seda katab muld, hein, multš jms.

Kui pinnas on aasta läbi märg, siis võib peenra rajada maapinnale. Kuiva pinnase korral on mõistlik kaevata 30 cm sügavune kraav ning palgid ja peenra põhi maa alla panna.

90 cm kõrgune veest küllastunud peenar kannatab kolm nädalat põuda, enne kui seda kindlasti kasta on vaja. 1,8 meetri kõrgune veest küllastunud peenar peaks vastu pidama terve hooaja.

Ehitamisel tasub meeles pidada, et kompostimise käigus peenar liigub ja vajub natuke. Kui on soov 1,8 meetri kõrgust peenart saada, tuleks esialgne kuhi teha 2,1 meetri kõrgune.

## Vaata ka
* Permakultuur
* Biodünaamiline põllumajandus
* Mahepõllumajandus

## Viited

## Välislingid
* Hugelkultur: The Ultimate Raised Garden Beds by Paul Wheaton
Laimdota Straujuma valitsus

Laimdota Straujuma on juhtinud kaht Läti valitsust.

* **[[Laimdota Straujuma esimene valitsus]]**
* **[[Laimdota Straujuma teine valitsus]]**
Hansa Shipping OÜ

**Hansa Shipping AS** on aastal 1999 Tallinnas asutatud Eesti laevanduskontsern. Ettevõte tegeleb prahtimisega (inglise *chartering*), laevameeskonna juhtimisega (inglise *crew management*) ja laevade tehnilise teenindamisega (inglise *ship management services*). 

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Koosmeel

**Koosmeel** (läti keeles *Saskaņa*) on Läti vasaktsentristlik erakond. 

Erakond asutati valimisliiduna 21. novembril 2009 ning 10. veebruaril 2010 ühineti ühtseks parteiks.

Erakonna juht on endine Riia linnapea Nils Ušakovs.

## Välislingid
*Koduleht
Michael Pärt Musik OÜ

**Michael Pärt Musik OÜ** on Eesti-Islandi muusikatööstusettevõte. Ettevõtte asutas eesti muusikaprodutsent Michael Pärt.

Ettevõtte on muu hulgas teinud muusikat filmidele. Samuti on ta plaadistanud mitmete popartistide muusikat (nt Islandi artist Björk).

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht