open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Benji-hüpe

**''Benji''-hüpe** (ing k *bungee, bungy*) tähendab hüpet, mis tehakse kõrgelt (sillalt, tornilt, kaljult, kuumaõhupallilt jne), olles samas kinnitatud elastse köie külge. Pärast hüpet köie venib ning hüppaja vetrub nii kaua üles-alla, kuni köie kineetiline energia on lõppenud.

## Ajalugu

Tornilt hüppamise komme pärineb Vanuatust, Pentecosti saarelt. Legendi kohaselt sai rituaal alguse abielutülist – naine otsustas põgeneda pidevalt tülitseva mehe eest džunglisse. Kuna kaasa hakkas teda jälitama, põgenes ta puu otsa, sidus ronitaime ümber pahkluu ja hüppas alla. Mees püüdis talle järele hüpata, kuid sai surma. Naise trotsist inspireerituna hakkasid saare naised meelelahutuseks puudelt ronitaimedega kinnitatult hüppeid tegema. Mehed keelasid naistel sellised hüpped ära ja võtsid selle tegevuse üle ning ehitasid selle jaoks vetruvaid torne ehitama ning allahüppeid siirderiitusena ehk "maha sukeldumisena" kasutama.

Erinevalt tänapäevasest *benji*-hüppest hüpatakse siirderiitusel vastu maad, kuid torn ning ronitaim absorbeerivad piisavalt palju jõudu, et maandumine pole surmav.

Üleilmselt sai see tegevus tuntuks tänu David Attenboroughle, kes 1950. aastatel saart koos võttemeeskonnaga külastas rituaali filmis.

Tänapäeval nõuavad saare elanikud selle tegevuse päritolu tunnustamist ning sellelt kommertstegevusega tulu teenivatelt ettevõtetelt saare toetamist.

## Viited
Steiffi muuseum

**Steiffi muuseum** on elamusmuuseum Lõuna-Saksamaal, Giengen an der Brenzis, kus tutvustatakse Steiffi kaubamärgi all toodetud mänguasjade ajalugu ja tänapäeva. Muuseumi juurde kuulub ka muuseumipood. Spetsiaalselt muuseumi jaoks ehitatud hoone avati 2005. aastal, mil Steiff tähistas 125. tegutsemisaastat. 

Muuseumi väljapanekud tutvustavad firma Steiff mänguasjade tootmise ajalugu. Mängualal, mida nimetatakse "Maailma suurim Steiffi loomaaed", on külastajatel võimalus silitada Steiffi hiigelsuuri loomi ja nendega mängida. Kokku on muuseumi kolmele korrusele välja pandud rohkem kui 2000 Steiffi mänguasja    

## Galerii

Fail:Nachbildung 55PB Steiff Museum Giengen.jpg|*Esimese Steiffi liikuvate käppadega karu 55 PB koopia.* 
Fail:Ein Rundgang durch das Steiff Museum. 03.jpg|*Esimese Steiffi liikuvate käppadega karu 55 PB koopia Steiffi muuseumis.* 
Fail:Steiff Museum Giengen 1010740.jpg|*Steiffi mänguklotsid. Lihtsaid kuubikuid, millel karbil number "805" valmistati Steiffis alates 1934. aastast.* 
Fail:Steiff Museum Giengen 1010723.jpg|*Margarete Steiffi valmistatud elevandike, mis oli algselt mõeldud nõelapadjaks, kuid hiljem sai temast kogu tootmise sümbol.* 
Fail:Ein Rundgang durch das Steiff Museum. 21.jpg|*Firma asutaja, Margarete Steiffi portree muuseumis.* 
Fail:Ein Rundgang durch das Steiff Museum. 07.jpg|*Steiffi muuseumi sisevaade.*


## Vaata ka
* Steiff
* Margarete Steiff
* Kaisukaru

## Viited
Balti riikide ühinemine Mandri-Euroopa sünkroonalaga

**Balti riikide ühinemine Mandri-Euroopa sünkroonalaga** (tuntud ka ingliskeelse lühendina *Baltic Synchro*) oli rahvusvaheline elektriülekande infrastruktuuri projekt, mille eesmärk oli sünkroonida kolm riiki (Leedu, Läti ja Eesti) Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSO-E) hallatava Mandri-Euroopa sünkroonalaga (CESA) ja lahkuda UPS-i Venemaa ülekandesüsteemist (IPS/UPS), mida hallati kuni veebruarini 2025 Valgevene, Venemaa, Eesti, Läti ja Leedu (BRELL-i) viiepoolse lepingu alusel. Leedu, Läti ja Eesti elektrivõrgu sünkroonimine Mandri-Euroopa sagedusalaga toimus edukalt 9. veebruaril 2025.

Venemaa elektrivõrgust lahtiühendamise lepingule kirjutasid 28. juunil 2018 Brüsselis Euroopa Ülemkogul aset leidnud allkirjastamistseremoonial alla Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker, Leedu president Dalia Grybauskaitė, Läti peaminister Māris Kučinskis, Eesti peaminister Jüri Ratas ja Poola peaminister Mateusz Morawiecki.

8. veebruaril 2025 leidis esmalt aset elektrisüsteemide järjestikune lahtiühendamine Venemaa ja Valgevene süsteemidest: Leedus katkestati need ühendused kell 7:43, Lätis kl 8:03 ja Eestis kl 9:09.

9. veebruaril kell 14.05 Eesti, Läti ja Leedu elektrisüsteem sünkrooniti edukalt Mandri-Euroopa sünkroonalaga. Selleks lülitati Leedu ja Poola vaheline elektriühendus LitPol Link tööle vahelduvvoolul.
Antimins

**Antimins** (vanakreeka keeles Ἀντιμήνσιον *Antiménsion* 'altarilaua asemel'; kirikuslaavi keeles *антиминс*) on õigeusu ja kreekakatoliku kirikus tähtsaim altaril kasutatav liturgiline tekstiil, millesse on õmmeldud pühaku säilmed ja millele asetatakse liturgia ajal armulauda pühitsedes armulauakarikas ja diskos. Eriolukordades, kus liturgiat ei saa pühitseda altarilaual, toimib antimins ka altarilaua asendusena.

Bütsantsi traditsioonis läheb antiminsi päritolu tagasi varakristliku traditsioonini, mille kohaselt püstitati altar märtri hauale, sellele viitavad antiminsi sisse õmmeldud pühaku säilmed. Antimins on liturgial kohustuslik, liturgiat tohib pühitseda ainult antiminsil.

Antiminsi pühitseb piiskopkonda juhtiv piiskop ja see kannab tema signatuuri.

Antimins on kujult ja funktsioonilt sarnane katoliku kiriku korporaaliga.

## Kirjeldus
Antimins kujutab endast proportsioonidelt ruudule läheneva ristküliku kujulist linasest või siidkangast rätikut, mille peale asetatakse liturgial karikas ja diskos. Sageli on see siidiga vooderdatud ja maalingu või tikandiga, mis enamasti kujutab Kristuse haudapaneku ikooni. Säilmed on õmmeldud kas antiminsi nurkadesse või ülaserva keskele. Nurkades võivad olla nelja evangelisti nimed, ikoonid või sümbolid.

Tavaliselt on antimins altaril kokku voldituna kaunistamata linases või siidist rätikus - ilitonis (*eilētón*) ja selle peal omakorda lebab altarievangeelium.

Liturgia ajal volditakse antimins lahti keerubite laulu ajal.

## Pühitsemine
Antimins pühitsetakse kiriku pühitsemise ajal koos altaripühitsusega. Antiminsi pühitseb piiskop ja kirjutab sellele oma allkirjaga kinnitatult pühitsemise kuupäeva ja koha ning kiriku nime, mille antiminsi ja altari ta pühitseb.

## Viited
Hundikuristiku lubjatehas

**Hundikuristiku lubjatehas** oli Tallinnas alates 1844. aastast kuni 20. sajandi alguseni tegutsenud lubjatehas.

Tallinnas kallinesid 1840. aastate algul järsult küttepuud. Tööstur Georg Eggers, kellele kuulus läheduses asuv Clementinenthali suvemõis, võttis linnalt 30 aastaks rendile Sõjamäe raba, millest Tallinna lahte voolava Kohaoja äärde Hundikuristikku rajas ta aastatel 1843–1844 lubjatehase. Selle tehase uues, nn Klauseri tüüpi lubjaahjus, kasutati esmakordselt kogu tolleaegses Venemaal kütusena turvast.

Tehas rajati kahele tasandile - Lasnamäe klindi peale ("Kadrimäele") rajati tooraine jaoks veotee (osaliselt estakaadile) kuni lubjaahju ülaosani. Ahi ise paiknes klindi all Kadriorus, kus olid ka ahju hooldus- ja lubja väljavõtuavad. Ümber tehase oli paekivist müür. Ahjuga ühel kinnistul asus puidust tootmishoone (hiljem tehti suvilaks) ja rida abihooneid, mis Narva maantee laiendamisel on lammutatud.

Tehas on hiljem olnud ka muudes omandustes.

Ahju peale on hiljem kujundatud vaateplatvorm. Tänapäeval on ahju ülaosa lagunenud, vaateplatvorm on ainult endise veotee estakaadi peal.

Tehase varemed (praeguse aadressiga Narva maantee 126) on tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks.

## Rahvapärimus Uuslinna kividest
Hiljem rahvasuus levinud kuulduste järgi olevat selles tehases põletatud suur osa Uuslinna mereväelinnakust lubjaks. Tegelikult oli uue lubjatehase jaoks oluline uus ja odav kütus, sest Lasnamäel sel ajal palju paemurde, kust sai kive. Uuslinnast oli aga paekive ja vana lubjamörti võimalik saada alles alates 1845. aastast, kui anti luba kasutusest loobutud ehitisi lammutada.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 8498 "Georg Eggersi lubjaahju varemed, 19. saj. algus"
*["Tallinn, lubjaahi Hundikuristiku läheduses". [Tallinna Linnamuuseum]i fotokogu, TLM F 1043]
Sayagyi U Ba Khin

**Sayagyi U Ba Khin** (Burmese: ဘခင် ; 6. märts 1899 – 19. jaanuar 1971) oli Briti okupatsiooni järgse vaba Birma esimene pearaamatupidaja. Ta asutas Myanmaris Yangoni asuva rahvusvahelise meditatsioonikeskuse ja on tuntud kui 20. sajandi hinnatumaid Vipassana meditatsiooni õpetajaid.

## Viited
Indrek Reinbok

**Indrek Reinbok** (sündinud 21. juulil 1976 Tallinnas) on Eesti korvpallitreener ja endine korvpallur. 

## Haridus
Reinbok on lõpetanud aastal 1994 Tallinna 32. Keskkooli, aastal 2002 Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuri alal bakalaureusekraadiga ja aastal 2005 Tallinna Ülikooli magistrikraadiga.  

## Karjäär
### Mängijana
Korvpalliga hakkas Indrek Reinbok tegelema 1999. aastal Alar Sõnajala õpilasena. Hiljem on ta treeninud Mihkel Reinsalu, Tiit Soku, Kalle Klandorfi, Märt Kermoni, Andres Sõbra ja Üllar Kerde juhendamisel.

Reinbok on mänginud mitmetes Korvpalli Meistriliiga klubides: BC Jüri Basket, Nybit, Pirita TOP Spa, Pirita BM, TTP/Pirita, BC Pirita ja Tallinna Kalev. Ta on võitnud mängijana Eesti meistrivõistlustel aastatel 2001 ja 2002 Nybiti ning aastal 2005 Tallinna Kalevi meeskonnas pronksmedali.

### Treenerina
Reinbok on töötanud Tallinna 32. Keskkooli kehalise kasvatuse õpetajana.

Indrek Reinbok lõpetas 2013. aastal eduka eksamiga FIBA Euroopa Treeneri Sertifikaadi (FECC – FIBA Europe Coaching Certificate) koolituse ja omab FIBA treenerilitsentsi. Reinbokil on korvpallitreeneri kutsekvalifikatsiooni VII tase (meistertreener).

Reinbok on tegutsenud aastatel 2002–2011 Spordiklubi Rim, 2011–2016 KA Tallinna Kalevi ja a-st 2016 TTÜ Korvpallikooli noorteklubide peatreenerina. Ta oli aastatel 2010–2011 TTÜ/Kalevi meeskonna abitreener (2011 Eesti MV pronks) ja 2011–2012 peatreener. Aastast 2016 on olnud BC Kalev/Cramo meeskonna abitreener (Eesti meister aastatel 2017, 2018, 2019, 2021, 2023 ja 2024, karikavõitja aastatel 2016, 2020, 2022 ja 2023, Eesti-Läti Korvpalliliigas aastal 2021 1. koht ja 2024 2. koht, FIBA Europe Cupil aastal 2023 3. koht).

Aastast 2020 on ta Eesti meeste koondise abitreener (EM-il 2022 19. koht), tegutsenud ka Eesti noortekoondiste peatreenerina U16, U18 ja U20 vanuseklassides.

## Viited

## Välislingid
* Indrek Reinbok. ESBL.
* Eesti treener ammutas USAs ideid, kuidas parandada üht meie korvpalli suuremat murekohta. postimees.ee, 8. november 2023. 
* Indrek Reinbok jätkab Kalev/Cramo abitreenerina. sport.err.ee, 16. juuli 2024.
Heino-Enn Arpo

**Heino-Enn Arpo** (sündinud 3. augustil 1943 Vaivara vallas Virumaal) on eesti arst (uroloog, kirurg).

1961. aastal lõpetas ta Paide Keskkooli.. 1967. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

1976. aastast oli ta Tallinna Pelgulinna Haigla ülduroloogia osakonna juhataja, 2008. aastast Lääne-Tallinna Keskhaigla uroloogiaosakonna juhataja. Töötab jätkuvalt Lääne-Tallinna Keskhaigla uroloogiakeskuse kirurgina.

Ta on Isamaa erakonna liige 1990. aastast ja on olnud erakonna aukohtu esimees.

Ta oli Eesti Kongressi liige.

## Tunnustus
*2008 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
*2008 Eesti Arstide Liidu aumärk
*2013 Lääne-Tallinna Keskhaigla elutöö preemia
*2017 Tallinna teenetemärk kauaaegse pühendunud kirurgi- ja teadustöö eest Tallinna haiglates

## Viited

## Välislingid
*Heino-Enn Arpo
Robert Dicke

**Robert Henry Dicke** (6. mai 1916 Saint Louis – 4. märts 1997 Princeton) oli ameerika füüsik. 

Ta lõpetas 1939. aastal Princetoni Ülikooli bakalaureusekraadiga ja kaitses 1941. aastal Rochesteri Ülikoolis tuumafüüsikaalase doktoritöö, mis käsitles esimesi eksperimentaalseid uuringuid prootonite mitteelastse hajumise kohta. Talle anti PhD kraad.

Dicke töötas Princetoni ülikoolis alates 1946. aastast ja sai seal 1975. aastal Albert Einsteini loodusteaduste professoriks. Emeriteerus 1984. aastal.

## Teadustöö
Robert Dicke on tuntud oma kosmoloogiaalase teoreetilise töö ja üldrelatiivsusteooriale keskenduvate uuringute poolest. Ta andis oma panuse ka radaritehnoloogia, aatomifüüsika, kvantoptika, gravitatsioonifüüsika ja astrofüüsika valdkonda.

1944. aastal töötas ta välja mikrolaineradiomeetri, millest on saanud enamiku kaasaegsete raadioteleskoopide lahutamatu osa. Järgmise kümne aasta jooksul pühendas Dicke palju tähelepanu mikrolaine aatomispektroskoopiale, viies läbi ulatuslikke uuringuid põhiliste kiirgusprotsesside kohta. Ta on koherentse kiirguse emissiooni esimese kvantteooria sõnastaja.

Dicke tegi katseid lisada füüsikasse valguse muutuvat kiirust juba 1957. aastal, pakkudes välja muutuva valguse kiirusega gravitatsiooniteooria. Koos Carl Bransiga pakkusid nad välja Albert Einsteini üldrelatiivsusteooriale alternatiivse gravitatsiooniteooria (Bransi-Dicke teooria), milles Universumi paisumise tulemusena ei ole gravitatsioonikonstant tegelikult konstant, vaid väheneb.

1964. aastal püstitasid Dicke ja mitmed kolleegid hüpoteesi, et kogu Universumit läbib kosmiline mikrolaine-taustkiirgus – jääknähtus intensiivsest soojuskiirgusest pärast Suurt Pauku. Nad ei teadnud, et sellise jääkkiirguse olemasolu väitsid umbes 16 aastat varem George Gamow, Ralph Alpher ja Robert Herman. Enne kui Dicke proovis mingeid vaatlustöid teha, avastasid Arno Penzias ja Robert Woodrow Wilson mikrolainekiirguse nõrga kuma, mis vastas täpselt teoorias ennustatule.

Kuigi Suure Paugu teooriat aktsepteeriti kui kõige tõenäolisemat Universumi arengu kirjeldust, esinesid teooria kontekstis lahendamata probleemid. Neist ühe – tasasuse probleemi – sõnastas 1969. aastal Robert Dicke.

## Nomineerimine Nobeli auhinnale
Robert Dicke nomineeriti kahel korral Nobeli füüsikaauhinna saamiseks (1968 ja 1969).

## Tunnustus
*1963 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1967 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1967 – Richtmyeri mälestusauhind
*1967 – Rumfordi auhind
*1970 – National Medal of Science
*1978 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks

## Publikatsioone
*R. H. Dicke, Nature, 192:440-441, **1961**, *Dirac's Cosmology and Mach's Principle*.
*C. Brans and R. H. Dicke, Physical Review, 124:925-935, **1961**, *Mach's Principle and a Relativistic Theory of Gravitation*.
*R. H. Dicke, Nature 202:432-435, **1964**, *The Sun's Rotation and Relativity*.
*R. H. Dicke, P. J. E. Peebles, P. G. Roll, and D. T. Wilkinson, Astrophysical Journal, 142:414-419, **1965**, *Cosmic Cosmic Blackbody Radiation*.

## Viited
Doechii

**Doechii** (kodanikunimi **Jaylah Ji'mya Hickmon**; sündinud 14. augustil 1998 Florida osariigis Tampas) on Ameerika Ühendriikide räppar ja laulukirjutaja. 

Ta sai 2020. aastal TikTokis tuntuks lauluga "Yucky Blucky Fruitcake". 2023. aasta singel "What It Is (Block Boy)" (koos Kodak Blackiga) oli ta esimene laul, mis jõudis Billboard Hot 100 edetabelisse ning sai Ameerika Fonogrammitootjate Liidult plaatinaplaadi.

Doechii kolmas mixtape "Alligator Bites Never Heal" (2024) sai positiivse vastukaja ja võitis 2025. aastal parima räppalbumi Grammy. Temast sai kolmas naine, kes on selle auhinna pälvinud. Samal plaadil on tuntud singlid nagu "Denial Is a River" ja "Nissan Altima".

Doechii on kaasa teinud Sleepy Hallowi singlis "Anxiety" ja Tyler, the Creatori loos "Balloon". Ta on olnud kolm korda Grammy auhinna ja 2023. aasta Billboardi naislauljate tõusva tähe auhinna nominent. Lisaks on ta veel saanud kaks MTV videomuusikaauhinna nominatsiooni, ühe BET auhindade nominatsiooni ja kaks Soul Traini muusikaauhindade nominatsiooni.

## Viited


## Välislingid
* Artisti koduleht
Albert Einsteini loodusteaduste professor

**Albert Einsteini loodusteaduste professor** (inglise keeles *Albert Einstein Professorship in Science*) on nimeline professuur (õppetool) Princetoni Ülikoolis. Nimetatud füüsik Albert Einsteini auks.

Albert Einsteini õppetool loodi 1974. aastal tänu International Business Machinesi (IBM) rahalisele annetusele.   

## Albert Einsteini professorid
*1. Robert Dicke (1975–1984)    
*2. Jim Peebles (1984–2000)    
*3. Paul Steinhardt (2000–)   
  
## Viited
Rainer Pesti

Rainer Pesti sündinud 05.05.1982, Eesti
Rainer Pesti on Eesti ettevõtja ja endine Ragn-Sells AS äriarendusjuht, kes on keskendunud jätkusuutlike ja ringmajandust toetavate ärimudelite arendamisele ja vastutustunlike ärimudelite eestkõeleja. Ta on targahoone lahendusi loova 22KRAADI Oü ja mitme teise ettevõtte kaasasutaja ning Rohetiigri esimese nõukoja liige ning TalTechi Materjalide teaduskonna õppeprogrammi liige
________________________________________

 Haridus 

* 1997-2000 Paide Ühisgümnaasium
* 2000-2006 Eesti Ameerika Äriakadeemia- Ärijuhtimise infotehnoloogiad
* 2018-2019 Swedish Institude - Muutuste juhtimine / jätkusuutlikud ärimudelid Töökäik 

* 2006-2010 Nordea Eesti - e-turundusspetsialist
* 2010-2013 Ragn-Sells Eesti Turundusjuht
* 2013-2021 Ragn-Sells Eesti turundus- ja kommunikatsioonijuht
* 2021-2024 Ragn-Sells Eesti Äriarendusjuht
* 2024 - Ettevõtja / 22KRAADI OÜ ja ATEAM OÜ Muu 

2022- Rohetiigri nõukoja liige
2021- Taltech Keemia– ja materjalitehnoloogia teaduskonna õppekava komisjon liige

## Artikliklid
https://roheportaal.delfi.ee/artikkel/120301358/rainer-pesti-ringmajandus-vahendab-muuhulgas-ka-julgeolekuriske

## Intervjuud
Delfi Roheportaal / ImpactDay Euroopa tööstuse jaoks kriitiliste toorinete hulk on kasvanud 10 aastaga 14-lt elemendilt 34-le, nendest 90% tuleb Hiinast,  sellest on saanud julgeoleku risk

## Esinemised
Dimetüülformamiid

**Dimetüülformamiid** (DMF) ehk **''N'',''N''-dimetüülmetanamiid**, valemiga HCON(CH3)2, on orgaaniline aine. Olemuselt värvitu lõhnatu niiskustimav vedelik, kuid ebapuhtad proovid on kala- või ammoniakaalse lõhnaga. Sulamistemperatuur on –61 °C ja keemistemperatuur on 153 °C. Lõpmatult seguneb veega ja enamik orgaaniliste lahustitega, va alkaanidega. DMF on laiaspektriline polaarne aprotoonne lahusti ning Lewisi alus. DMF-i kasutatakse laialdaselt orgaanilises keemias lahustina, eriti SN2 nukleofiilsetes asendustes, lisaks veel formüleeriva reagendina Bouveault' aldehüüdide sünteesis ja Vilsmeyer-Haacki reaktsioonis. DMF on ka tähtis polümeeride lahusti.

## Süntees ja tootmine
DMF-i sünteesis esimesena prantsuse keemik Albert Verley 1893. aastal dimetüülammooniumkloriidi ja kaaliumformaadi destilleerimisel. Tänapäeval saadakse peamiselt metüülformaadi reageerimisel dimetüülamiiniga või dimetüülamiini reageerimisel süsinikmonooksiidiga. Viimane menetlus toimub metanoolis naatriumetoksiidi manulusel, metüülformaat on selles tõenäoliselt vaheühend.

## Vaata ka
*Dimetüülsulfoksiid

## Kasutatud allikad
Playa de las Américas

**Playa de las Américas** (hispaania keeles 'ameeriklaste rand'), lühivormina vahel ka **Las Américas**, on Hispaanias Kanaaridel Tenerife saare lõunaosas Santa Cruz de Tenerife provintsis Arona vallas asuv linn. Seal elab 4005 inimest (2024).  Linn ehitati 1960. aastatel spetsiaalselt kuurortlinnana mõne kilomeetri kaugusele Los Cristianose kalurikülast. 

Playa de las Américas on osa turismipiirkonnast, mis ääristab kogu Tenerife edelarannikut. Linnas on baare, ööklubisid, restorane, vaatamisväärsusi ja randu, millest enamik on tehislikud ning loodud Aafrikast kohale veetud heledast liivast. Playa de las Américas on Tenerife ööelu keskus.

Linnas asub ka Parque Central de Arona ehk Arona keskpark: 42 000 ruutmeetri suurune avalik park, kus on mitu väljakut, mänguväljakut ning lai valik troopilisi ja Kanaari taimi.

## Viited
Ülemaailmne Vipassana Pagood

**Globaalne Vipassana Pagood** on meditatsiooni kuppelsaal, mis mahutab umbes 8000 Vipassana mediteerijat  ja on sellisena maailma suurim meditatsioonisaal. See asub Gorai lähedal, Mumbai loodeosas Maharashtra osariigis Indias.

Maharashtra Tourism Development Corporation (MTDC) on koostöös Marati uudistekanaliga ABP Majha kuulutanud ülemaailmse Vipassana pagoodi üheks **Maharashtra seitsmest imest**, pärast 350 sihtkoha ülevaatamist. Selle valiku tulemused kuulutati välja 6. juunil 2013. Pagoodi avas India toonane president Pratibha Patil 8. veebruaril 2009. See on ehitatud annetatud maale Gorai oja ja Araabia mere vahelisel poolsaarel. Pagood on rahu ja harmoonia monument. Ülemaailmne Vipassana pagood on ehitatud tänuks Sayagyi U Ba Khinile (1899–1971), Vipassana õpetajale ja sõltumatu Birma esimesele pearaamatupidajale, kes aitas kaasa Vipassana naasmisele Indiasse, selle päritoluriiki. 

Ülemaailmse Vipassana pagood, mis on täielikult üles ehitatud vabatahtlike annetuste toel, et jagada teavet Vipassana kohta ning teavet Buddha ja tema õpetuste kohta.

Vipassanā on Buddha universaalne, mittesektantlik õpetus.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Brandybucki suguvõsa

Brandybucki suguvõsa oli kääbiku suguvõsa J.R.R. Tolkieni välja mõeldud maailmas.

## Algus
Perekonna algus sai 2340 aastal Kolmandal Ajastul kui **Gorhendad Oldebuck** end **Puki valla** isandaks nimetas ja oma perekonna maja **Kange koja** sinna ehitas. Gorhendadi abikaasat pole kusagil mainitud, kuid läbi aastate oli tema suguvõsa Puki valda valitsenud kuni Neljanda Ajastuni ja rohkemgi.

Erinevalt teistest kääbikutest olid Puki valla kääbikutel kombeks uksi öösiti lukustada (kuna nende asukoht oli Vana Metsa kõrval) ning neil oli hea oskus ujuda Kangevirde jões ja paatidega seal seilata.

### Suguvõsa liikmed
Brandybucki suguvõsa liikmed Gorhendadist saadik.
Veikko Kõrv

**Veikko Kõrv** (sündinud 1964. aastal Kärdlas) on Eesti koolijuht.

Ta oli Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi direktor aastatel 1996 ja 1997.

## Välislingid
* "Turba kool sai uue direktori" Harju Elu, 10. august 2018
Con-ro laev

**Con-ro-laev** (ingl.k. *Con-ro ship*) ro-ro-laeva ja konteinerilaeva hübriid, mille ülemisel avatud tekil veetakse konteinereid, kahel alumisel tekil aga poolhaagiseid, veoautosid ja autoronge ning konteinereid ja tükikaupa rullkonteineritel või kassettalustel. Konteinereid laaditakse ja lossitakse konteinerkraanade abil. Uus laevatüüp töötati välja, kuna ro-ro-laevad ei mahutanud piisaval hulgal konteinereid, samuti oli vaja suurendada konteinerite laadimiskiirust.

## Ülevaade
Uue aastatuhande algul tekkis veoturul vajadus uue laevatüübi järele. Ro-ro alustega rulltreileritel ja kassettidel veetavate konteinerite arv hakkas kasvama sedavõrd, et sadamas lastimiseks ja lossimiseks ettenähtud aja jooksul polnud võimalik tavapärast rulltreileri ja kassett-tehnoloogiat kasutades enam toime tulla. Veeremilaevadega suure hulga konteinerite vedamine pole otstarbekas ka põhjusel, et konteinerite transportimine laeva rulltreileritel kassettalustel on kulukas ning aeganõudev. Oli vaja leida viis, teisaldamaks laeva pardale ja sealt kaile mõne tunni jooksul efektiivselt kümneid ja sadu konteinereid.

Uue laevatüübi loomisel lähtuti sellest, et autorongid, poolhaagised ja terminalitraktoritega laeva veetavad ühikud jäävad alumisele ja keskmisele laevatekile. Ülemine, avatud tekk on konteinerite päralt. Samal ajal, kui kahele alumise tekile laaditakse veerevat lasti ro-ro meetodil, tõstetakse avatud tekile konteinereid kail olevate kraanadega lo-lo meetodil. Con-ro aluste puhul on ühendatud ro-ro laevade ja fiiderkonteinerilaevade parimad omadused.

Läänemere sadamate vahel toimuvas liiniliikluses kasutatavate con-ro aluste pikkus on tavapäraselt 200 m ja laius 25 m. Laeva kahele alumisele tekile mahub sõidukeid 2900 rajameetri jagu, ülemisele tekile aga 640 TEU-d. See on topelt kogus konteinereid võrreldes ro-ro laevade veetavate maksimaalsete mahtudega.

Maailma suurim con-ro tüüpi alus kuulub laevakompaniile ACL. Laeva peamised tehnilised andmed on järgmised: pikkus 292 m, laius 32,3 m, süvis 11,6 m, mahutavus 2000 sõiduautot, ro-ro meetodil konteinereid 1000 TEU-d ja lo-lo meetodil ülemisel laevatekil konteinereid 1850 TEU-d. Laeval on neli tekki, neljandal, lahtisel tekil on konteinerid. Ahtrirambi kandevõime on 420 t, esimese teki pindala 3388 m2 ja kõrgus 4,5 m, teise teki pindala 3743 m2 ja kõrgus 4,5 m ning kolmanda teki pindala  4945 m2 ja kõrgus 6,2 m.

## Viited
Barletta

**Barletta** on linn Itaalias, Apuulia maakonnas.

Linn asub Aadria mere kaldal, umbes 50 km põhja pool Bari linna.

Linnas elab umbes 95000 inimest.
Linda (Rakvere lauluselts)

**Linda** selts oli aastatel 1878–1882 Rakveres, Lai tänav 7 tegutsenud lauluselts.

Linda seltsi esimeseks presidendiks oli Juhan Kunder,  lauluseltsi „Linda” kirjatoimetajana tegutses Peeter Jakobson ja seltsi muusikajuhiks oli endine Selja–Loobu–Läsna koolmeister Paul Bergmann (1836–1913) (endine Pupastvere küla Kärkna pasunakoori juht) kes asutas seltsi juurde ka orkestri.

Linda selts läks 1882. aastal pankrotti.
## Viited
Simple Plan (album)

**"Simple Plan"**  on ansambli Simple Plan kolmas stuudioalbum. See ilmus 2008. aasta veebruaris.

Album jõudis Kanada albumiedetabelites 2. kohale, USA Billboard 200 edetabelis 14. kohale ja kogu maailmas esikümnesse sellistes riikides nagu Austraalia, Austria, Brasiilia, Rootsi ja Šveits.

## Lood
#"When I'm Gone" – 3:49
#"Take My Hand" – 3:51
#"The End" – 3:22
#"Your Love Is a Lie" – 3:42
#"Save You" – 3:45
#"Generation" – 3:02
#"Time to Say Goodbye" – 2:56
#"I Can Wait Forever" – 4:54
#"Holding On" – 5:03
#"No Love" – 3:15
#"What If" – 5:54

## Koosseis
*Pierre Bouvier – vokaal, akustiline kitarr
*Chuck Comeau – trummid
*David Desrosiers – bass, taustalaul
*Sébastien Lefebvre – kitarr, taustalaul
*Jeff Stinco – kitarr
Arona vald (Tenerife)

**Arona** on vald Hispaanias Kanaaridel Tenerife saare lõunaosas Santa Cruz de Tenerife provintsis.

Vallamaja ja muud haldusüksused asuvad samanimelises linnas, mis asub 630m kõrgusel merepinnast.

Aronast sai omavalitsus 1812. aastal Cádizi põhiseadusega. Lõplikult kindlustati selle staatus 1836. aastal pärast vahepealseid poliitilisi võimuvõitlusi. 

1941. aastal jõudis saare põhjast lõunasse ehitatav maantee (TF-28) Arona kesklinna. Samal arendati jõuliselt ka muud infrastruktuuri, näiteks ehitati *Canal del Sur (*h.k lõuna kanal), mis võimaldas piirkonna põllumajanduse maksimaalset arengut.  

1960-datel ehitati turismibuumist tingitult Arona rannikualadele eurooplaste ihaldatud "päevitamise ja rannamelu" pakkumiseks kuurortlinn Playa de Las Américas, ning arendati ka olemasolevaid väikelinnu Los Cristianost ja Las Galletast. 

Arona valla kohalikeks pühadeks on karnevali teisipäev (Eestis vastlapäev) ja *festividad del Santísimo Cristo de la Salud* (h.k pühaima tervise-kristuse püha), mida tähistatakse oktoobri esimesel nädalavahetusel koos valla kaitsepühakule roosipärja Jumalaemale pühendatud pidustustega. 

## Pildid

Teneriffa - Süd - La Galletas - Hafengaststätte - panoramio.jpg|pisi|Sadamarestoran Las Galletases.
Arona Church.JPG|pisi|Aronas asuv kirik.


## Viited
Urmas Mägi

**Urmas Mägi** (sündinud 17. detsember 1963) on eesti puhkpillimängija, dirigent, pedagoog.

## Elukäik
Urmas Mägi on lõpetanud Jõgeva Keskkooli (1982) ning Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuriteaduskonna (1990). Ta õppis Jõgeva Muusikakoolis trompetit (erialaõpetaja Enno Heinmaa) ning Tallinna Pedagoogilises Instituudis puhkpilliorkestri dirigeerimist (õppejõud Andres Avarand) ja saksofoni (õppejõud Ants Laas ja Olavi Kasemaa). 

Olnud Jõgeva Kultuurimaja (1990–1991) ja Puurmani Kultuurimaja kunstiline juht (1991–2001). Puhkpilliõpetaja Põltsamaa Muusikakoolis, puhkpilliorkestri dirigent Põltsamaa Ühisgümnaasiumis  ja Põltsamaa Linnaorkestri dirigent. 

Aastatel 1993–2019 oli Põltsamaa noorte puhkpillimängijate suvekooli peadirigent ja 2012 Kundas toimunud saksofoni suvekooli juht. On olnud ühendpuhkpilliorkestri dirigent koolinoorte laulupidudel (2002, 2007) ja 2014. aastal XXVI üldlaulupeol ühendpuhkpilliorkestrite dirigent.  

Urmas Mägi on Vabariikliku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestri VOP liige. 

## Tunnustus
* Eesti Kultuurkapitali Jõgevamaa ekspertgrupi aastapreemiad (2001, 2014, 2020)
* Põltsamaa linna teenetemärk 2011
* Parim kodanikuühenduse projekt Jõgevamaal 2024
* Valgetähe V klassi teenetemärk 2025
Ants Kaasik

**Ants Kaasik** (15. juuni 1950 Rakvere – 6. märts 2020) oli eesti astrofüüsik.

Pärast 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli lõpetamist füüsikuna töötas ta Teaduste Akadeemia Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis ja Tartu Observatooriumis algul nooremteadurina, seejärel teadurina.

Kaasik koos Jaan Einasto ja Enn Saarega  tõestasid 1974. aastal, et peale tavalise aine (barüonaine) on galaktikatel ulatuslikud massiivsed tumedast ehk varjatud ainest kroonid (tänapäevase termini nimetusega tumeaine).

1990. aastatel töötas ta Tõraveres OÜ Tõravere Trükikoda tegevdirektorina.

## Tunnustus
*1982 – Eesti NSV riiklik preemia (tööde tsükli "Varjatud aine ja universumi suuremastaabiline struktuur" eest töörühma koosseisus)

## Viited
Maret Einasto

**Maret Einasto** (sündinud 8. oktoobril 1958 Tartus) on eesti astrofüüsik.

Pärast 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli lõpetamist füüsikuna asus ta tööle  Tõravere Observatooriumisse (tänapäeval Tartu observatoorium).

1991. aastal kaitses Einasto Tartu ülikoolis doktoritöö "Morphological and Luminosity Segregation of Galaxies" (juhendajad Jaan Einasto ja Enn Saar) ning sai astronoomiadoktori kraadi. Ta täiendas end aastatel 1992–1993 Cambridge'i, Padova ja Oxfordi Ülikoolis ning Euroopa Lõunaobservatooriumis.

Ta oli Tartu Ülikooli Tartu observatooriumi vanemteadur (1995. aastast) ja on alates 2021. aastast kaasprofessor.

Maret Einasto teadustöö hõlmab kosmoloogia ning galaktikate ja galaktikasüsteemide probleeme, sealhulgas Universumi fraktaalset struktuuri, galaktikate ja galaktikaparvede ruumjaotust ning iseloomulikke skaalasid Universumi suuremastaabilises struktuuris, samuti kääbusgalaktikate paiknemist ja tühimike jaotumist Universumis.

## Tunnustus
*1998 – Eesti Vabariigi teaduspreemia (kollektiivi koosseisus tööde tsükli "Universumi ehituse korrapära uurimine" eest koos Jaan Einasto, Erik Tago ja Veikko Saarega)
*2007 – Eesti Vabariigi teaduspreemia (kollektiivi koosseisus "teadusharu paradigmat ja maailmapilti mõjutava avastuse eest" koos Jaan Einasto, Erik Tago ja Enn Saarega)

## Isiklikku
Ta on kosmoloog Jaan Einasto tütar. Tema onu on geoloog Rein Einasto. 

## Viited
Chrudimi ringkond

**Chrudimi ringkond** (tšehhi keeles *Okres Chrudim*) on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Tšehhis Pardubice maakonnas. Ringkonna halduskeskus on Chrudim.

## Viited
Erik Tago

**Erik Tago** (11. oktoober 1950 Paide – 24. veebruar 2021) oli eesti astrofüüsik.

Pärast 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli lõpetamist füüsikuna töötas ta Tõravere Observatooriumis nooremteaduri, teaduri ja alates 2000. aastast vanemteadurina.

1987. aastal kaitses Tago Tartu ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Coma galaktikate superparve ja tema ümbruse struktuur" (juhendaja Jaan Einasto). Ta täiendas end 1990. aastal Max Plancki Astrofüüsika Instituudis ja 1991. aastal Cambridge'i Ülikoolis.

Erik Tago teadustöö hõlmas vaatluslikku kosmoloogiat, Universumi suuremastaabilist struktuuri ning galaktikate ja nende süsteemide ruumjaotust.

## Tunnustus
*1982 – Eesti NSV riiklik preemia (tööde tsükli "Varjatud aine ja universumi suuremastaabiline struktuur" eest töörühma koosseisus)
*1998 – Eesti Vabariigi teaduspreemia (kollektiivi koosseisus tööde tsükli "Universumi ehituse korrapära uurimine" eest koos Jaan Einasto, Maret Einasto ja Veikko Saarega)
*2007 – Eesti Vabariigi teaduspreemia (kollektiivi koosseisus "Teadusharu paradigmat ja maailmapilti mõjutava avastuse eest" koos Jaan Einasto, Maret Einasto ja Enn Saarega)

## Viited
Kalakukko

**Kalakukko** on soome toit, mis on pärit Savo piirkonnast. See on suur (leivapätsi suurune) pirukas paksust hapendatud rukkitainast, mis on täidetud kalaga (nagu ahven või rääbis). See sarnaneb eesti kapsaleivaga, kuigi see on täidetud hapukapsaga. Kuna on teada, et vanemad pirukad olid täidetud kalaga, kapsaga või kaalikaga, ja olid tehtud rukkitainast, siis võivad need kaks olla tänaseni säilinud näited kõige vanematest pirukatest nii Eestis kui Soomes.

## Vaata ka
* Rukkileivataignas kapsapirukas
* Karjala pirukas
* Soome köök

## Viited
Autoveolaev

**Autoveolaev** (autotarnelaev) (ingl.k. *car carrier; vehicle carrier*) on veeremilaev, millega veetakse peamiselt sõiduautosid, aga ka veokeid kaubana. Laeva lastitakse enamasti uusi sõidukeid autotehaste sadamates asuvatest suurtest ladudest ja need veetakse distribuutorite ja logistikaettevõtete sadamais paiknevate müügiettevalmistusettevõtete laoplatsidele. 

Ookeani autoveolaevad mahutavad enamasti 4000–6000 sõiduautot, suurimad neist isegi kuni 8000 sõidukit. Autoveolaev on veeremilaeva eritüüp, mis on ehitatud autode veoks kaubana. Autolaev on kõrge parda ja vöörist ahtrini ulatuva tekiehitisega, milles paiknevad lastiruumid paljudel väikese kõrgusega laevatekkidel. Autod sõidavad laeva ahtri- või külgrampide kaudu. Vajalikule tekile sõidavad autod mööda siserampe, tekil sõidukid kinnitatakse meresõidu ajaks.

Euroopas paiknevad autotehased valmistavad aastas miljoneid sõiduautosid, millest suur osa veetakse teistesse Euroopa riikidesse autoveolaevadega. Ookeani autoveolaevadelt lossitakse autosid väiksematele autoveolaevadele, mis veavad sõidukeid teistesse sadamatesse.

Eesti sadamaist käivad autotarnelaevad Paldiski Paldiski Lõuna- ja Põhjasadamas ning ka Sillamäe sadamas.
Ústí nad Orlicí ringkond

**Ústí nad Orlicí ringkond** (tšehhi keeles *Okres Ústí nad Orlicí*) on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Tšehhis Pardubice maakonnas. Ústí nad Orlicí ringkond piirneb põhjas ja kirdes Poolaga. Ringkonna halduskeskus on Ústí nad Orlicí.

## Viited
Suureõieline lumikelluke

**Suureõieline lumikelluke** (*Galanthus elwesii*) on taimeliik amarülliliste sugukonnast lumikellukese perekonnast.

## Välislingid
* Suureõieline lumikelluke andmebaasis eElurikkus
Isotrema

***Isotrema*** on õistaimede perekond pipralaadsete seltsist.

## Liike
**Isotrema manshuriense* – mandžuuria tobiväät

## Välislingid
* ''Isotrema'' andmebaasis eElurikkus
Mandžuuria tobiväät

**Mandžuuria tobiväät** (*Isotrema manshuriense*) on õistaimede liik pipralaadsete seltsist.

## Välislingid
* Mandžuuria tobiväät andmebaasis eElurikkus
Pipar (perekond)

**Pipar** (*Piper*) on pipralaadsete seltsi kuuluv taimeperekond. 

## Liike
**Piper borbonense* – madagaskari pipar
**Piper guineense* – lääneaafrika pipar
**Piper hispidum* – kaarpipar
**Piper nigrum* – must pipar, mille saadused: must pipar, roheline pipar, valge pipar, hall pipar
**Piper ornatum* – kaunis pipar
**Piper peltatum* – kilppipar
**Piper retrofractum* – jaava pipar
**Piper sarmentosum* – võsundpipar
**Piper schiedeanum* – Schiede pipar
**Piper unguiculatum* – peruu pipar

## Välislingid
* Pipar andmebaasis eElurikkus
Peperoomia

**Peperoomia** (*Peperomia*) on pipralaadsete seltsi kuuluv taimeperekond. 

## Liike
**Peperomia albovittata* – vöödiline peperoomia
**Peperomia argyraea* – sebrapeperoomia
**Peperomia camptotricha* – kõverakarvane peperoomia
**Peperomia clusiifolia* – talbjas peperoomia
**Peperomia columnaris* – sammaspeperoomia
**Peperomia deppeana* – õnnepeperoomia
**Peperomia dolabriformis* – palvepeperoomia
**Peperomia ferreyrae* – akenpeperoomia
**Peperomia fraseri* – Fraseri peperoomia
**Peperomia glabella* – sile peperoomia
**Peperomia graveolens* – lõhnav peperoomia
**Peperomia griseoargentea* – hõbe-peperoomia
**Peperomia maculosa* – heleroodne peperoomia
**Peperomia obtusifolia* – tömbilehine peperoomia
**Peperomia orba* – orbpeperoomia
**Peperomia polybotrya* – läikiv peperoomia
**Peperomia quadrangularis* – kandiline peperoomia
**Peperomia rotundifolia* – ümaralehine peperoomia
**Peperomia serpens* – rippuv peperoomia
**Peperomia tetragona* – männaspeperoomia
**Peperomia trifolia* – kolmispeperoomia
**Peperomia tristachya* – kolmepäine peperoomia
**Peperomia verticillata* – kariibi peperoomia

## Välislingid
* Peperoomia andmebaasis eElurikkus
Ülipikaealine

**Ülipikaealine** on inimene, kes on elanud vähemalt 110 aasta vanuseks.

110-aastaseks elab umbes üks tuhandest 100-aastaseks elanud inimesest.

Eestis on teadaolevalt vaid üks inimene 110-aastaseks elanud. Selleks oli Ottilie-Armilde Tinnuri (1914–2024).

Esimene ülipikaealine, kelle vanus suudeti tõestada, oli hollandlane Geert Adriaans Boomgaard (1788–1899).

## Vaata ka
*Ülipikaealiste loend

## Viited
Teine Kongo sõda

**Teine Kongo sõda** toimus 1998–2003. aastal Kongo Demokraatliku Vabariigi territooriumil. Mitmed sõdivad mässuliste rühmitused püüdsid kukutada Kinshasas asuvat keskvalitsust, mis oli võimule saanud alles 1997. aastal esimese Kongo sõja ajal. Mõlemad pooled said toetust mitmelt teiselt Aafrika riigilt. 1999. aastal lepiti kokku relvarahu, kuid seda hakati järgima alles 2001. aastal. Pärast edasisi pikki läbirääkimisi kirjutati 2002. aastal alla rahulepingule ja 2003. aastal alustas tööd kõigi parteide esindajatest koosnev valitsus, mis korraldas 2006. aastal vabad valimised.

Kongo keskvalitsus nimetas seda sõda "agressioonisõjaks" (prantsuse keeles *guerre d'aggression*) või "okupatsioonisõjaks" (prantsuse keeles *guerre d'occupation*), samas kui mässulised nimetasid seda "taastamissõjaks" (prantsuse keeles *guerre de rectification*).

Sõjaohvrite täpne arv pole teada: hinnanguliselt hukkus sõjas rohkem kui kolm miljonit inimest.

2002. aasta rahuleping ja 2006. aasta valimised ei lõpetanud Kongo konflikte. Alates 1994. aastast toimuvad idapoolsetes Kivu ja Ituri provintsides väiksema ulatusega relvakonfliktid. Need eskaleerusid 2007. aastal Kolmandaks Kongo sõjaks, mis lõppes 2009. aastal.
Kolm naist karavanis

**"Kolm naist karavanis"** on eesti reisisaade. Saade on eetris telekanalis Kanal 2.

## Saatejuhid
Esimeses hooajas olid saatejuhtideks Carola Madis, Eeva Esse-Sõõrumaa ja Kethi Uibomägi. Alates 2. hooajast on Uibomäe asemel kolmandaks saatejuhiks Kristel Aaslaid. 6. hooajast on saate nimeks "Kolm ja pool naist karavanis" ning Carola Madise asemel on kolmandaks saatejuhiks taas Kethi Uibomägi, kes reisib koos oma tütre Freyaga.

## Reisid

* 1. hooaeg — Saksamaa
* 2. hooaeg — Island
* 3. hooaeg — Andaluusia (Hispaania), Gibraltar, Maroko
* 4. hooaeg — Itaalia, San Marino
* 5. hooaeg — Prantsusmaa, Kanalisaared
* 6. hooaeg — Rootsi, Taani, Poola, Leedu, Läti

## Tunnustus
2022. aasta Eesti filmi- ja teleauhinnad galal oli saade nomineeritud "Aasta uus tulija" kategoorias.

## Viited
Carola Madis

**Carola Madis** (sündinud 9. jaanuaril 1987) on eesti saatejuht ja raadiohääl.

## Haridus- ja töökäik
Carola Madis õppis aastatel 1995–2006 Tallinna Prantsuse Lütseumis. 

Ta töötab alates 2005. aastast Raadio 2-s ning on Raadio 2 Aastahitt peaprodutsent. 

2008. aastal osales ta koos Anu Saagimiga tõsielusaates "Anu ja Carola nädal aega ilma". 2021. aastast on ta reisisaate "Kolm naist karavanis" üks saatejuhtidest. Saatest on välja kasvanud ka Raadio Duo raadiosaade "Tere Ummikust!", mida juhivad Carola Madis, Eeva Esse-Sõõrumaa ja Kristel Aaslaid.

2025. aasta hilissuvel lõpetas Carola koostöö saatega "Kolm naist karavanis", põhjuseks erimeelsused teise saatejuhi Eeva Esse-Sõõrumaaga.

## Isiklikku
Tema isa on laulja Karl Madis.

## Viited
Kongo sõda

Kongo Demokraatliku Vabariigi territooriumil on toimunud mitu sõda:

* **[[esimene Kongo sõda]]** (1996–1997)
* **[[teine Kongo sõda]]** (1998–2003)
* **[[kolmas Kongo sõda]]** (2007–2009)

## Vaata ka
* Kongo kriis
Ilona Karula

**Ilona Karula** (sündinud 18. detsembril 1983) on eesti kirjastaja ja esoteeriliste raamatute autor.

## Raamatud
Ilona Karulalt on ilmunud teosed "Hinge valede nõiaring" (2018), "Täheinimesed" (2019), "Lapse hing" (2019), "Hingesõnumid" (2020), "Su varjatud vägi" (2022) ja "365 sõnumit naistele" (2023).

2023. aastal sai "Hinge valede nõiaring" ka ingliskeelse tõlke.

## Kirjastamine
Ilona Karula omab koos abikaasaga kirjastust North Node Publishing Co, mis kirjastab Eestis, Soomes ja Rootsis teoseid autoritelt Erich von Däniken ja David Hatcher Childress.

## Viited
Giorgos Kallis

**Giorgos Kallis** (sündinud 8. septembril 1972 Ateenas) on kreeka päritolu majandusökoloog. 

Ta on õppinud keemiat Londonis Imperial College'is. 
Ta töötab Barcelona Autonoomses Ülikoolis, kus õpetab poliitilist ökoloogiat.

Ta on tasaarengu uurija ja eestseisja.

## Teoseid
* Kallis, G. 2019. *Limits: Why Malthus was wrong and why environmentalists should care*. Palo Alto: Stanford University Press.
* Kallis, G. 2018. *Degrowth (The Economy: Key Ideas)*. Newcastle upon Tyne: Agenda Publishing.
* Kallis, G. 2017. *In Defense of Degrowth*. Brussels: Uneven Earth publishers. (Vt e-raamat: indefenseofdegrowth.com.)
* D’Alisa, G.; Demaria, F.; Kallis, G. (toim.), 2014. *Degrowth: A vocabulary for a new paradigm*. Routledge-Earthscan. (Tõlked ilmunud prantsuse, saksa, hispaania, katalaani, brasiilia portugali, kreeka, hollandi, horvaatia, korea keeles.)
Angoo

**Angoo** (keskaja kreeka k , vanakõrgsaksa k *ango*, vanainglise *anga* – 'konks, teravik') on rootsu ja kisulise teramikuga viskeoda ots, mis sarnanes varasema rooma *[[pilum]]*'iga. Eestis levisid angood eelviikingi- ja viikingiajal, tavalisemad olid alla 40 cm pikkused "lühikesed angood".

Saragossa kroonikas on angoole omistatud visigootide kuninga Amalarici tapmist. 7. sajandil seda enam ei kasutatud. 

Neid leiti ohtralt Taanis Llerup-Ådali sõjahaudadest. Üsna levinud on need ka Norra haudades. Soomes oli varakeskajal populaarne relva kohalik versioon. Kuigi Baltimaades ei ole see eriti levinud, on neid leitud mitmest Eesti paigast, sealhulgas Sõrve ja Hinniala matmispaikadest.

## Galerii

Fail:Reenactor with ango.jpg|Ajaloo taaskehastaja angooga Austrias
Fail:Merovingiajalle 550–800-luvuille ajoitettu suomalainen ango.jpg|Soome angoo 6.–9. sajandist


## Viited
Hawkinsi granaat

**Hawkinsi granaat** (ametlikult *Grenade, Hand, Anti-Tank, No. 75*) on Suurbritannia tankitõrje-otstarbeline käsigranaat, mida kasutati teises maailmasõjas. See oli üks mitmest pärast Dunkirki evakuatsiooni maaväe ja kodukaitse tarbeks välja töötatud granaadist. Hawkinsi granaat võeti kasutusele aastal 1942 ning see pidi olema mitmekülgsem kui varasemad granaadid, nagu No. 73 ja Sticky Bomb.

Hawkinsi granaat oli kujult risttahukas, umbes 15 cm lai ning 7,5 cm pikk, selles oli umbes 450 g lõhkeainet. See detoneerus näiteks kui sõiduk sellest üle sõitis, tankide kahjustamiseks kasutati tihti mitut korraga. Lisaks leidis Hawkinsi granaat kasutust hoonete õhkimisel. See oli Briti vägede varustuses 1955. aastani. Ameerika Ühendriikide maaväes oli see samuti kasutusel ning sellest arendati oma variant, miin M7.

## Kasutajad
*  Ameerika Ühendriigid
*  Kanada
* 

## Vaata ka
* Suurbritannia sissetungivastased ettevalmistused teise maailmasõja ajal

## Kirjandus
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
Teatribuss

**Teatribuss** on väike kutseline Eesti projektiteater, mis alustas tegevust 2010. aasta kevadel. Teatribuss on rändteatri põhimõttel tegutsev liikuv teater, mille eesmärgiks on luua lastele, noortele ja täiskasvanud vaatajatele sisukaid ning emotsioone pakkuvaid teatrielamusi. 

Teatribussi asutaja ja eestvedaja on lavastaja ja näitleja Marko Mäesaar. Teatribuss on teinud koostööd erinevate professionaalsete vabakutseliste ja kutseliste näitlejate, muusikute, dramaturgide ning kunstnikega. 

## Lavastused

* Lastelavastus "Kaval-Ants ja Vanapagan", Tartu Mänguasjamuuseumi Teatri Kodus, 2025
* Lastelavastus "Pettsoni ja Finduse jõulud", Tartu Mänguasjamuuseumi Teatri Kodus, 2023
* Suvelavastus "Lärmisepa tänava Lota", Tartu Mänguasjamuuseumi Teatri Kodu hoovil, 2023
* Lastelavastus "Professor Peni", esietendus Tartu Mänguasjamuuseumi Teatri Kodus, 2023
* Lastelavastus "Pahupidi päev", esietendus Tartu Mänguasjamuuseumi Teatri Kodus, 2022
* Lavastus "Grünbergi sinine", Eesti Rahva Muuseumi teatrisaalis, 2021
* Suvelavastus "Vanaema õunapuu otsas", Tartu Mänguasjamuuseumi Teatri Kodus, 2021
* Lastelavastus "Triin ja päkapikk", esietendus Tartu Laulupeomuuseumis, 2019
* Suvelavastus "Pettson ja Findus telkimas" Tartu Mänguasjamuuseumi Teatri Kodu hoovil, 2019
* Beebiteatri lavastus "Pärismängult", Tartu Mänguasjamuuseumi Teatri Kodus, 2018
* Lastelavastus "Mia saladus", esietendus Tallinnas 2017
* Suvelavastus "Pettsoni ja Finduse rebasejaht", Tartu Mänguasjamuuseumi Teatri Kodu hoovil, 2017
* Suvelavastus "Kadunud Jõmmu" Tartu Lodjakojas, 2017
* Lastelavastus "Saladuste puu", Tartu laulupeomuuseumis, 2016
* Lastelavastus "Aardejaht" 2014
* Lastelavastus "Tähtsad asjad" 2013
* Lastelavastus "Päkapikule külla" 2011
* Lastelavastus "Rongisõit" 2010
* Lastelavastus "Vandersellid" 2010

## Välislingid

* Teatribussi veebileht

## Viited
Sticky bomb

**Sticky bomb** (inglise keelest 'kleepuv pomm'; ametlikult *Grenade, Hand, Anti-Tank No. 74*) on Suurbritannia käsigranaat. Seda kasutati teises maailmasõjas. Sticky bomb oli üks mitmest *[[ad hoc]]* tankitõrjerelvast, mis Suurbritannias pärast Dunkirki evakuatsiooni välja töötati, kuna evakuatsioonioperatsiooni käigus kaotati suur osa oma tankitõrjevahenditest.

Sticky bomb oli kaetud klaasist kattega, mis esimese nõela eemaldamisel relva ümbert ära tuli ning paljastas kleepuva pommi. Teise nõela eemaldamine aktiveeris pommi ning pärast seda pidi sõdur selle kleepima vastase sõiduki külge. Käepidemest lahtilaskmine aktiveeris detonaatori, pärast 5 sekundit nitroglütseriiniga täidetud pomm plahvatas.

Granaadi disain oli mitmes osas probleemne ning relvajõud keelasid alguses selle kasutamise, kuid peaminister Winston Churchill andis siiski käsu Sticky Bombi tootma hakata. Aastatel 1940–1943 toodeti ligi 2,5 miljonit taolist pommi. Peamiselt kuulus see kodukaitse varustusse, kuid Põhja-Aafrikas kasutasid seda ka Suurbritannia ning Rahvaste Ühenduse relvajõud. Muud liitlasväed kasutasid seda näiteks Anzio lahingus (sh Ameerika Ühendriikide-Kanada First Special Service Force) ning Austraalia armee Uus-Guinea kampaanias. Sticky bombe saadeti ka Prantsuse vastupanuliikumisele.

## Kasutajad
*  Ameerika Ühendriigid
* 
*  Kanada
* 
*  Vaba Prantsusmaa

## Vaata ka
* Suurbritannia sissetungivastased ettevalmistused teise maailmasõja ajal
* No. 73 (granaat)
* No. 76 (granaat)
* Blacker Bombard
* Smith Gun
* Northover Projector
* PIAT

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Zipfi reegel

**Zipfi reegel** (ka Zipfi seadus, Zipfi needus, Zipfi kõver, Zipfi kurv) on kõiki loomulikke keeli iseloomustav omadus, mille kohaselt koosneb tekst peamiselt väikesest hulgast sageli korduvatest sõnadest ja suurest hulgast väikse tekstisisese esinemissagedusega sõnadest ehk väike arv kõige sagedamini esinevatest sõnadest katab suure osa sõnavarast.

## Kirjeldus
Reegel on seotud minimaalse pingutuse printsiibiga ehk kui inimene teeb korduvalt valikuid, otsustab ta mingi väikese hulga alternatiivide kasuks, aga suuremat hulka alternatiividest kasutab väga harva. See reegel teeb keele omandamise lihtsamaks.

Kõige sagedasema sõna esinemissagedus on kaks korda nii kõrge kui sageduselt teisel sõnal jne – korpuse kõige sagedasem sõna esineb sada korda sagedamini kui sajandal kohal asuv sõna.

Skaala on pidev, sageduste vähenemine jätkub kahaneva kiirusega ja skaala teises otsas on ülisagedased "grammatilised" sõnad, mida on üsna vähe, aga iga sellise korduvus väga suur (eesti keeles nt. *ja*, *ei*, *või*, *et*, *kui* jne). Vähemalt skaala põhiosas vastab leksika sagedusjaotus ligikaudu reeglile *x*2*y* = const., kus *x* on sõna kordumiste arv tekstilõigus ja *y* näitab, mitu sõna tekstilõigus seda korduvusastet ilmutab.

Zipfi seadus on lingvistikas üks domineerivamaid jaotuslikke tunnuseid, mis tähendab näiteks seda, et tõhusaks keeleõppeks tasub arvestada sõnasagedusega –keeleõppijal tasub omandada esmajoones väike hulk keeles sagedamine esinevaid sõnu.

## Ajalugu
Nähtust kirjeldas statistilise lingvistika üks rajajaid, George Kingsley Zipf oma raamatus "The Psycho-Biology of Language" 1935. aastal. Samas ei ole ta pidanud end esimeseks seaduspära leidjaks ja sama reeglit on teised autorid varem täheldanud: 1913. aastal kirjeldas saksa füüsik Felix Auerbach proportsioonide suhet linnade suuruse ja elanikkonna arvukuse vahel. Zipfi reeglit on kirjeldanud ka Jean-Baptiste Estoup 1916. aastal, G. Dewey 1923. aastal, ja E. Condon 1928. aastal.

## Valdkonnad
Reegel laieneb mitmetele teistelegi valdkondadele peale keele: näiteks majandus, geograafias, meedia, muusika, bioloogia ja mujal.

* Zipfi reegli järgimine on tuvastatud küürvaalade suhtlushäälitsustes ning järeldatud, et see on nende suhtluskultuuris sääraselt arenenud, et uutel populatsiooniliikmetel oleks seda lihtsam õppida.

## Vaata ka

* Menzerath' reegel
* Pareto printsiip
* inimgeograafia

## Viited