open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johannes Lipstok

**Johannes Lipstok** (13. september 1883 Valkla – 17. jaanuar 1961 Haapsalu) oli eesti baptisti vaimulik.

Ta õppis Valkla koolis. Aastatel 1904–1907 teenis sõjaväes. Aastal 1908 astus ta Baptisti Usuteaduse Seminari, hiljem õppis ta Lodzis ja Riias.

Ta oli aastatel 1911–1923 Rummu-Valkla baptistikoguduse jutlustaja, aastatel 1923–1961 Haapsalu baptistikoguduse jutlustaja.  Lisaks sellele oli ta aastatel 1921–1934 Eesti Baptisti Liidu esimees ja aastatel 1934–1945 Eesti Baptisti Liidu aseesimees.

Aastast 1945 oli ta Eesti Baptisti Liidu esimees, Eesti NSV Evangeeliumikristlaste-baptistide vanempresbüter ja Üleliidulise EKB Nõukogu liige.

Ta oli Eesti Baptisti Liidu lastekodu asutaja, Eesti Baptisti Jutlustajate Seminari üks asutaja ja aastal 1956 EEKBL usuteaduslike kursuste algataja.

## Isiklikku
Tema poeg on pankur Andres Lipstok.

## Viited
Püramiid (geomeetria)

**Püramiid** on hulktahukas, mille üks tahk (püramiidi **põhi**) on hulknurk ning  ülejäänud tahud on kolmnurgad.

Täpsema kirjelduse puudumisel eeldatakse enamasti vaikimisi, et püramiidi põhi on ruut.

Püramiidid kuuluvad prismatoidide hulka.

## Ruumala

Püramiidi ruumala on antud valemiga

: V = \frac{1}{3} S_p h,

kus S_p on püramiidi põhja pindala ja h on püramiidi kõrgus.

## Vaata ka

* Korrapärane püramiid
* Koonus
Kauliflooria

**Kauliflooria** ehk **tüveõiesus** on õite arenemine puude jämedail okstel ja tüvedel olevaist uinupungadest. Viljade arenemist sealsamas nimetatakse **kaulikarpiaks**.

Tüvel arenenud viljad on sageli kogukad ja neil on suured seemned. 

Kauliflooriat esineb umbes 1000 peamiselt troopika puuliigil, näiteks leivapuul ja kakaopuul. 

Kauliflooria seostub sageli zoogaamiaga ehk loomtolmlemisega või zoohooriaga ehk loomleviga. 

## Viited

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992.
Krüobioloogia

**Krüobioloogia** on bioloogia haru, mis uurib äärmuslikult madala temperatuuri toimet organismidele ja kudedele. Krüobioloogia olulised valdkonnad on näiteks organismide allajahtumisseisundi ja külmumise uurimine.

## Vaata ka
*Krüobiont
*Krüofüüt
*Krüoloogia

## Viited

## Välislingid
Rodentitsiid

**Rodentitsiid** ehk **närilisemürk** on näriliste tõrjeks kasutatav mürkkemikaal.

## Vaata ka
*Deratisatsioon

## Viited
Rohurinne

**Rohurinne** on rohttaimedest koosnev rinne metsa-, soo-, niidu- või muus taimekoosluses. 

Metsakoosluste puhul ühendatakse rohttaimed ja puhmad enamasti puhmarinde alla.

## Vaata ka
*Puhmarinne

## Viited
Umbrohutõrje

**Umbrohutõrje** (inglise *weed control*) on umbrohtudest vabanemise meetmete kogum, mille hulka kuuluvad kultuurtaimede seemne puhastamine umbrohuseemnest, agrotehniliste võtete kasutamine ja herbitsiidide kasutamine. 

Rohu- ja mitteharitaval maal on oluline tõrjeviis niitmine, köögiviljapõllul rohimine ja kõplamine.

## Vaata ka
*Ruderaaltaimed

## Viited
Piirav tegur

**Piirav tegur** (inglise keeles *limiting factor*) on isendi või populatsiooni arengut piirav keskkonnategur.

Piirav tegur võib olla näiteks temperatuur või teatud toiteelemendi puudus.

## Vaata ka
*Päästiktegur

## Viited
Jugoslaavia jalgpallikoondis

**Jugoslaavia jalgpallikoondis** oli Jugoslaavia rahvuskoondis jalgpallis.

Maailmameistrivõistlustel olid Jugoslaavia parimad tulemused kaks 4. kohta (1930. ja 1962. aastal).

Euroopa meistrivõistlustel saavutati 1960. ja 1968. aastal 2. koht, 1976. aastal 4. koht.
Ida-Saksamaa jalgpallikoondis

**Saksa DV jalgpallikoondis** oli Saksa Demokraatliku Vabariigi rahvuskoondis jalgpallis.

Koondis tegutses aastatel 1952–1990.

Koondise koosseisus kõige rohkem mänge mänginud mees oli Joachim Streich, kes lõi ka kõige rohkem väravaid.

## Välislingid
Raudmetallid

**Raudmetallid** ehk **mustmetallid** (inglise *ferrous metals*) on metallurgias termin, millega tähistatakse rauda ja tema rauasulameid.

Raudmetallidele vastanduvad mitteraudmetallid ehk värvilised metallid.

## Vaata ka
Mitteraudmetallid

**Mitteraudmetallideks** ehk **värvilisteks metallideks** (inglise *non-ferrous metals*) nimetatakse metallurgias neid metalle ja sulameid, mis ei sisalda rauda (või sisaldavad seda väga vähe). 

Mitteraudmetallidele vastandatakse raudmetalle ehk mustmetalle.
Belorussija

**Belorussija** (vene keeles *Белоруссия*) on kahe tekiga kolmas Rossija-klassi (projekt 785/OL800, I seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos Tšehhoslovakkias 1953 Volga jõelaevakompaniile.

Selle nime all kasutati laeva mitte ainult Venemaa jõgedel liinil Moskva – Rostov Doni ääres ja alates 1960. aastast Kaasan–Uljanovsk NSVLi lipu all, vaid ka Ukrainas aastail 1986–1989 Tšornobõli katastroofi tagajärgede likvideerimiseks, kus seda kasutati ühiselamuna.

Belorussija kanti maha ja lammutati 1989. aastal.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Web-arhiiv Projekt 785 (vene keeles)
* Jõelaev Belorussija (vene keeles)
* Projekti 785 jõelaevad (vene keeles)
2012. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis

**2012. aasta Aafrika meistrivõistlused jalgpallis** olid Aafrika riikide 28. meistrivõistlused jalgpallis. Turniir peeti Ekvatoriaal-Guineas ja Gabonis 21. jaanuarist 12. veebruarini 2012.

## Staadionid
*Stade d'Angondjé ( Libreville)
*Stade de Franceville ( Franceville)
*Estadio de Bata ( Bata)
*Nuevo Estadio de Malabo ( Malabo)

## Meeskonnad

Meeskonnad jagati tugevusgruppidesse vastavalt nende esinemisele kolmel eelneval turniiril. Järgmises tabelis on toodud punktid, mida said meeskonnad sõltuvalt nende edukusest:

Saadavad punktid olid ka korrutatud koefitsiendiga (2006. aasta tulemused ühe, 2008. kahe ja 2010. kolmega).

## Väljalangemismängud

### Poolfinaalid

### Kolmanda koha mäng

### Finaal

## Väravakütid
;3 väravat

* Manucho
* Didier Drogba

* Pierre-Emerick Aubameyang
* Christopher Katongo
* Cheick Diabaté

* Emmanuel Mayuka
* Houssine Kharja

;2 väravat

* Sadio Diallo
* Abdoul Camara
* Ihaab Boussefi
* Ahmed Saad Osman

* André Ayew
* John Mensah

* Mohamed Ahmed Bashir
* Mudather El Tahir
* Youssef Msakni

;1 värav

* Mateus
* Mogakolodi Ngele
* Dipsy Selolwane
* Issiaka Ouédraogo
* Alain Traoré
* Wilfried Bony
* Emmanuel Eboué
* Salomon Kalou
* Yaya Touré
* Gervinho
* Javier Balboa
* Kily
* Randy

* Daniel Cousin
* Bruno Zita Mbanangoyé
* Eric Mouloungui
* Stéphane N'Guéma
* Emmanuel Agyemang-Badu
* Asamoah Gyan
* Mamadou Bah
* Naby Soumah
* Ibrahima Traoré
* Garra Dembélé
* Seydou Keita

* Bakaye Traoré
* Younès Belhanda
* William N'Gounou
* Deme N'Diaye
* Dame N'Doye
* Moussa Sow
* Issam Jemâa
* Saber Khelifa
* Khaled Korbi
* Rainford Kalaba
* James Chamanga
* Stophira Sunzu

;1 omavärav
* Bakary Koné
Ukraina (1952)

**Ukraina** (vene keeles *Украина*) on kahe tekiga teine Rossija-klassi (projekt 785/OL800, I seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud *Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno)* laevatehases Komárnos  Tšehhoslovakkias 1952 Volga jõelaevakompaniile. Laeva kasutati Venemaa jõgedel liinil Moskva – Rostov Doni ääres, see põles maha Doni jõel ja utiliseeriti 1953. aastal.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Ukraina (1952), registri andmed (vene keeles)
Tšehhoslovakkia jalgpallikoondis

**Tšehhoslovakkia jalgpallikoondis** oli Tšehhoslovakkia rahvuskoondis jalgpallis.

Maailmameistrivõistlustel saavutati 1934. ja 1962. aastal 2. koht.

Euroopa meistrivõistlustel jõuti 1960. aastal 3. kohale, 1976. aastal 1. kohale, 1980. aastal 3. kohale.
Tehiskeskkond

**Tehiskeskkond** on inimese loodud või inimtegevuse tagajärjel tekkinud keskkond; kultuurikeskkonna osa. Tehiskeskkonna vastand on looduskeskkonda.

Tehiskeskkond võib hõlmata näiteks kortereid, maju, linnu ja nendesse ehitatud infrastruktuuri (veevärki, elektrivõrke jne).

## Vaata ka
*Looduskeskkond

## Viited
Ühistuleht

**Ühistuleht** on ühistulist tegevust kajastav ajaleht, mis ilmub 2011. aasta augustist. Enne 2012. aastat ilmus ajaleht kord kuus, 2012. aasta algusest kord kvartalis. 

Ühistulehte annavad välja Tartu Hoiu-laenuühistu, Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu ja Akadeemiline Ühistegevuse Selts.

## Vaata ka
* Ühistusaade
* Ühistupank

## Välislingid
*Ühistulehtede arhiiv
Liigierisus

**Liigierisus** ehk **liigitunnus** (ladina keeles *differentia specifica*) on ühte liiki esemeid teistest eristav tunnus.

## Viited
Anatoli Dalidovitš

**Anatoli Dalidovitš** (sündinud 27. aprill 1956 Tallinnas) on eesti allveesportlane ja treener. 

Ta lõpetas aastal 1973 Tallinna 14. Keskkooli ja aastal 1977 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

Allveesporti hakkas ta harrastama aastal 1971 Laevastiku Tallinna Spordiklubis Vjatšeslav Šturmi õpilasena, hiljem on teda juhendanud Peeter Vaik ja Aleksander Tulk, aastast 1975 on ta treeninud iseseisvalt. 

## Spordisaavutused
Esimesed medalid võitis Eesti meistrivõistlustel 1973 kiirusaladel. Ta tuli aastal 1974 allveeorienteerumises Nõukogude Liidu noortemeistriks ning aastal 1975 nii kiirusaladel kui ka orienteerumises Eesti meistriks; ta pühendus orienteerumisele. 

Võitnud aastatel 1975–1987 MM-il 5, EM-il 16 ja NSV Liidu meistrivõistlustel 50 medalit. Tulnud 1985 kaardiharjutuses ning 1987 kaardi- ja meeskonnaharjutuses maailmameistriks, 1978 poi- ning 1978, 1979 ja 1980 täheujumises, 1984 ja 1986 kaardiharjutuses ning 1978–1980 ja 1984 meeskonnaharjutuses Euroopa meistriks, 4 korda (1976, 1977, 1982 ja 1984) NSV Liidu ja 5 korda (1975, 1977, 1982, 1984 ja 1985) Eesti absoluutseks meistriks. Saanud 1978 ja 1984 esikohti ka Euroopa karikavõistlustel. 

## Tunnustus
Anatoli Dalidovitš on suurmeister (1976) ja NSV Liidu teeneline meistersportlane (1986). Eesti parim tehnikasportlane 1978, 1980, 1984 ja 1985. 

## Töö
Ta on töötanud allveesporditreenerina ja olnud tegev Allveespordiliidu eestseisuses. 

Tema õpilasi: Vjatšeslav Zaitsev, Valeri Aleksandrov, Tatjana Semikolenova, Julia Kolesnikova. 

Ta on ettevõtte E.T.V.A. Varuosad OÜ müügijuht.
Mikrokliima

**Mikrokliima** on väikese maa-ala (põllu, künkanõlva, metsalagendiku) maapinnalähedase õhukihi kliima.

Mikrokliima vastandina kasutatakse mõnikord terminit makrokliima, nende vahepeale jäävat kliimat nimetatakse meso- ehk kohakliimaks. 

Mikrokliima protsesside kestust mõõdetakse minutite või tundidega ning nende rõhtulatus on kuni 10 km ja püstulatus mõnikümmend meetrit.

## Vaata ka
*Makrokliima
*Mesokliima

## Viited
Noore kultuuritegelase preemia

**Noore kultuuritegelase preemia** on sihtasutuse Vabariigi Presidendi kultuurirahastu poolt noortele Eesti kultuuritegelastele antav preemia.

Noore kultuuritegelase preemia antakse 35-aastasele või nooremale Eesti päritolu kultuuritegelasele, kelle kunstilised saavutused on leidnud laialdast tunnustust või kelle looming ja kunstiline tegevus on oluliselt kaasa aidanud Eesti ja tema kultuuri tutvustamisele maailmas. Preemia saajaid võib ühel aastal olla mitu.

Preemiat antakse välja kord aastas kevadel ning selle suurus on 5000 eurot (kuni 2010. aastani 75 000 krooni, 2011. aastal 4793 eurot). 

Aastatel 2002–2011 on rahastanud preemiat Toomas Luman, 2012–2017 Indrek Neivelt ja 2018–2023 Enn Kunila.

## Noore kultuuritegelase preemia laureaadid

* 2002 – helilooja Tõnu Kõrvits, kultuurirahastu preemia – rahvamuusik Krista Sildoja
* 2003 – kirjanduskriitik Jan Kaus
* 2004 – dirigent Anu Tali
* 2005 – lavastaja ja näitleja Jaanus Rohumaa
* 2006 – helilooja Helena Tulve
* 2007 – baleriin Luana Georg
* 2008 – luuletaja Kristiina Ehin
* 2009 – näitleja, lavastaja ja tõlkija Marius Peterson
* 2010 – saatesarja "Ööülikool" toimetaja Jaan Tootsen
* 2011 – dirigent Risto Joost, eripreemia – poeet, esseist, tõlkija ja eelarvamustest vabama ühiskonna kujundaja Igor Kotjuh
* 2012 – ehtekunstnik Tanel Veenre
* 2013 – pianist Mihkel Poll
* 2014 – dramaturg Eero Epner
* 2015 – folkmuusik Jalmar Vabarna
* 2016 – helilooja ja koorijuht Pärt Uusberg
* 2017 – kunstnik Katja Novitskova
* 2018 – kunstnik Kris Lemsalu
* 2019 – džässmuusik Kadri Voorand
* 2020 – arvutimänguloojad Robert Kurvitz ja Aleksander Rostov
* 2021 – helilooja ja dirigent Rasmus Puur
* 2022 – balletitantsija ja koreograaf Jevgeni Grib
* 2023 – animaator ja režissöör Sander Joon
* 2024 – muusik Rita Ray 
* 2025 – viiuldaja Hans Christian Aavik

## Välislingid
* Noore kultuuritegelase preemia statuut ja laureaadid
Azerbaidžan

**Azerbaidžan** (vene keeles *Азербайджан*) on kahe tekiga neljas Rossija-klassi (projekt 785/OL800, I seeria) Ukraina jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos Tšehhoslovakkias 1953 Volga jõelaevakompaniile.

Laeva kasutati Venemaa jõgedel liinil Moskva – Rostov Doni ääres, alates 1959. aastast liinil Gorki-Astrahan, alates 1961. aastast liinil Perm-Astrahan. Aastail 1986–1988 kasutati laeva Ukrainas Tšornobõli katastroofi tagajärgede likvideerimiseks, kus see oli kasutusel ühiselamuna (hotellina).

1988. aastal kanti Azerbaidžan maha ja pärast Nõukogude Liidu lagunemist kasutati laeva Ukraina lipu all Sevastopolis veespordibaasina.

## Vaata ka
*Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Jõelaev Aserbaidžan. Vene keeles
Põhilainekuju

**Põhilainekuju** on akustikas üldnimetus helilainele, mille osahelidel on olemas täisarvulised suhted. Lisaks siinuslainele loetakse põhilainekujude hulka mitmest siinuslainest moodustuvad saehammaslaine, kolmnurklaine ja nelinurklaine.

## Vaata ka

* Põhisagedus
Noore sportlase preemia

**Noore sportlase preemia** oli noortele sportlastele antav preemia, mida andis välja sihtasutuse Vabariigi Presidendi kultuurirahastu Vabariigi Presidendi abikaasa allfond aastatel 2009–2014.

Noore sportlase preemia oli mõeldud kuni 21-aastasele väga heade õpitulemustega noorele sportlasele treeningu- ja võistluskulude katteks.

Preemiat anti välja kaks korda aastas – aprillis ja novembris (aastal 2009 anti välja novembris). Preemia suurus ühe saaja kohta oli kuni 3195 eurot (kuni 2010. aastani: 50 000 krooni). Septembris 2013 asutati uus võistkonnapreemia suurusega 3200 eurot. Preemiat rahastas Nordea Pank. Preemia andsid üle Vabariigi Presidendi abikaasa ja Nordea Panga esindaja.

## Noore sportlase preemia laureaadid

### 2009
*Oliver Kips ja Kristina Morozjuk – võistlustantsijad
*Erika Kirpu – vehkleja
*Anete Paulus – jalgpallur

### 2010
*Liina Laasma – kergejõustiklane
*Kristjan Ilves – suusahüppaja ja kahevõistleja
*Eric Tött – ujuja
*Saskia Alusalu – kiiruisutaja
*Keit Jaanimägi – ujuja
*FC Levadia jalgpallikooli 13 noormeest: Kaspar Mutso, Markus Arak, Mark Edur, Mart Kaasik, Kevin Kaljumäe, Cristofer Kuusma, Martin Käos, Martin Nõukas, Silver Nõukas, Siim Morten Ojasalu, Kaspar Raid, Samuel Saadoja, Magnar Vainumäe

### 2011
*Nanette Christine ja Naomi Charlotta Andersson – iluuisutajad
*Sten Christian Taal – purjetaja
*Elisabeth Egel – ujuja
*Rebeca Lotta Aasmäe – judoka, suusataja ja kergejõustiklane
*Tanel Paabo – karateka
*Jorgen Liiv – kergejõustiklane

### 2012
*Anette Remmelg – ujuja
*Roberta Mikk – ujuja
*Kaur Kivistik – kergejõustiklane
*Reena Koll – kergejõustiklane
*Jüri-Mikk Udam – sõudja

### 2013
*Erik Kangilaski – jalgrattasportlane
*Ksenia Belomestnova – allveeujuja
*Viktoria Lohk – lauatennisist
*Robin Liksor – ujuja
*Matz Topkin – ujuja
*Brenda Tilk – ujuja
*Leon Bauer – ujuja
*Rasmus Haugasmägi – veemotosportlane
*Marie Pihlas – purjetaja
*Margit Kalk – kergejõustiklane
*Võimlemisklubi Janika noorte rühm Diamonds: Marleen Ereline, Marleen Viinapuu, Marleen Kääroja, Marian Roomet, Anni Liis Hoop, Hanna-Liina Sukk, Helena Seliste ja Annela Seliste

### 2014
*Meril Beilmann – laskesuusataja
*Henri Nael – tennisist
*Martin Paakspuu – kergejõustiklane
*Eesti juunioride epeenaiskond: Veronika Zuikova, Gaia-Marianna Siim, Anu Hark ja Katrina Lehis
*Mai Narva – maletaja
*Siim Helmoja – orienteeruja
*Maria Rein – ujuja

## Vaata ka
*Aasta noorsportlane

## Viited

## Välislingid
* Noore sportlase preemia statuut ja laureaadid
Saehammaslaine

**Saehammaslaine** ehk **saehammas** ehk **saehammassignaal** (inglise keeles *sawtooth*) on perioodiline mittesinusoidaalne lainekuju. Osahelide tugevus väheneb proportsionaalselt nende sageduse suurenemisega. Saehammaslaine on üks põhilainekujudest.

Saehamba lainekujus on teisel osahelil võrreldes esimesega kahekordne sagedus ja poole väiksem intensiivsus, kolmandal osahelil võrreldes esimesega kolmekordne sagedus ja kolm korda väiksem intensiivsus jne.

Saehammaslaine esitatuna lõpmatu Fourier' reana

: x_\mathrm{saehammas}(t) = \frac {2}{\pi}\sum_{k=1}^{\infin} {(-1)}^{k+1} \frac {\sin (2\pi kft)}{k}
Kolmnurklaine

**Kolmnurklaine** (inglise keeles *triangle wave*) on harmooniline liitheli, mis koosneb ainult paarituarvulistest osahelidest, mille intensiivsus väheneb suhtes helisageduse suurenemisega pöördvõrdeliselt 1/n².

Kolmnurklaine on üks põhilainekujudest. 

Kolmnurklaine valem on 

:
\begin{align}
x_\mathrm{kolmnurklaine}(t) & {} = \frac {8}{\pi^2} \sum_{k=0}^\infty (-1)^k \, \frac{ \sin \left( (2k+1)\omega t \right)}{(2k+1)^2} \\
& {} = \frac{8}{\pi^2} \left( \sin (\omega t)-{1 \over 9} \sin (3\omega t)+{1 \over 25} \sin (5\omega t) - \cdots \right)
\end{align}


:milles \scriptstyle \omega on ringsagedus.
Da-tegevusnimi

***da''-tegevusnimi''' ehk ***da*-infinitiiv*' ehk ***ta''-tegevusnimi''' ehk ***ta*-infinitiiv*' on tegusõna käändeline vorm, mis väljendab tege­vust ja ei anna sealjuures edasi mingeid täpsemaid gramma­tilisi tähendusi, nii nagu seda teevad tegusõna pöördelised vormid, nt *räägib*.

## Eesti keel
### ''da''-tegevusnime kasutamine lauses
*da*-tegevusnimi võib olla lauses tegusõna seotud või vaba laiend. Võrreldes tegusõna teiste käändeliste vormidega võidakse *da*-tegevusnime või vastava peasõnaga fraasi kasutada lauses väga erinevates süntaktilistes funktsioonides. S.t et *da*-tegevusnimi võib lauses olla ükskõik milline nimisõnaline lauseliige:
*alus: ***Joosta''' on tervislik''
*[[sihitis]]: ''Ma ei taha'' ***mäletada***
*[[määrus]]: ''Neid saapaid ei sobi '''kanda***
*öeldistäide: *Tema eesmärk on *'aidata***
*[[täiend]]: ''Soov '''lahkuda''' painas teda''
* [[liitöeldis]]e osa: ''See '''on''' mulle '''teada***
* iseseisev öeldis
** mis on sünonüümne kaudses kõneviisis tegusõnavormiga: *Mari *'olla** kolme lapse ema''.
** mõnes [[käsklause]]s: ''Lõuad **pidada!***
====''da''-tegevusnimi ahelverbi koosseisus ====

Kui ''da''-tegevusnimi esineb [[lause]]s koos [[modaalverb]]idega ''võima'', ''saama'' ja ''tohtima'', moodustavad nad koos [[ahelverb]]i. Sellisel juhul ei tingi modaalverb lauses aluse olemasolu, tähendust ega vormi, aluse omadused sõltuvad ainult ''da''-tegevusnime tähendusest:

* ''Võib'' ***pimeneda***
* ''Kohtunik saab'' ''otsust'' ***muuta*** 
* ''Lapsed tohivad'' ***joonistada**'.

## Vaata ka
*ma-infinitiiv

## Kirjandust
M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus.  Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1995. § 38.
M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri.  Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. § 481.

## Välislingid
Journal des Luxus und der Moden

**Journal des Luxus und der Moden** oli 1786–1827 Weimaris ilmunud saksakeelne moe- ja kultuuriajakiri. 30-leheküljeline kuukiri oli Saksamaa esimene tõeliselt populaarne moeväljaanne, selle lugejaskond ulatus 25 000-ni.

Ajakirja rajasid kirjastaja Friedrich Justin Bertuch ja kunstnik Georg Melchior Kraus. Rokokooaja lõpul sündinud väljaanne kajastas peamiselt Prantsuse revolutsiooni aegset ja ampiirmoodi, lõpupoole aga juba biidermeierstiili. Moeuudiste kõrval ilmus igas numbris ka 2–4 koloreeritud gravüüri. Samuti avaldati teateid teatri, sisekujunduse, muusika, aianduse ja poliitika kohta.

## Ajakirja nimi
Ajakirja nimi muutus korduvalt:
* 1. aastakäik (1786): Journal der Moden;
* 2.-27. aastakäik (1787–1812): Journal des Luxus und der Moden;
* 28. aastakäik (1813): Journal für Luxus, Mode und Gegenstände der Kunst;
* 29.-41. aastakäik (1814–1826): Journal für Literatur, Kunst, Luxus und Mode;
* 42. aastakäik (1827): Journal für Literatur, Kunst und geselliges Leben.

Journal des Luxus und der Moden levis kogu Euroopas, sealhulgas Eesti- ja Liivimaal, avaldades olulist mõju tänavapildile. Nii pidas 1828. aastal Jenast Tartusse professoriks saabunud Friedemann Goebel kirjas abikaasale Tartu moodi täiesti võrreldavaks oma kodumaaga. Ajakirja gravüüre kajastab ka Tartu Ülikooli raamatukogu 2012. aasta kalenderalbum.


Pilt:Franz. Negligee 1787.JPG|Prantsuse *negligé*, 1787
Pilt:Deutscher Elegant 1789.JPG|Elegantne Saksa rõivas, 1789
Pilt:Journal-luxus.jpg|Daamide mood, 1802
Pilt:Herr in Wien 1815.jpeg|Viini härrasmees, 1815


## Välislingid
* Digiteeritud aastakäigud 1787–1815, Jena ülikool
* Digiteeritud aastakäigud 1786–1808, Universitäts- und Landesbibliothek Düsseldorf
* Kurpfälzisches Museum Heidelberg: Journal des Luxus und der Moden (PDF, 103 kB)
* Ein Projekt analytischer Inhaltserschließung: Friedrich Justin Bertuchs Journal des Luxus und der Moden
Lennart Neiman

**Lennart Neiman** (sündinud 2. jaanuaril 1944 Noarootsi vallas Läänemaal) on Eesti füüsik.

## Elulugu
Lennart Neiman on kaluri poeg.

1962. aastal lõpetas Neiman Haapsalu 1. Keskkooli ja 1967 Tartu Ülikooli füüsika osakonna. 2006. aastal kaitses ta TÜ-s magistrikraadi keskkonnafüüsikas väitekirjaga "Atmosfääri läbipaistvus Tartus 1931–1940" (Tartu, 2006). Samast aastast on ta TÜ doktorant.

Neiman oli 1968–2002 TÜ eksperimentaalfüüsika ja tehnoloogia instituudi insener, aastast 2002 assistent. 

## Teadustöö
Lennart Neimani peamised uurimisvaldkonnad on atmosfäärifüüsika, atmosfääri läbipaistvus ja seda mõjutavad tegurid.

## Teoseid
* Automatic spectrophotometer with punched tape output (kaasautorid U. Nõmm, A. Tiirik). // Instruments Experim. Technology 23 (1980) 5
* Atmosfääri läbipaistvus Tartus 1931–1940 (kaasautor H. Ohvril). // Publ. Geophys. Univ. Tartuensis. Tartu, 2006
* Multi-annual variability of atmospheric transparency in some European locations (kaasautor). // Conf. on Visibility, Aerosols and Atmospheric optics. Vienna, 2006

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995, 113

## Välislingid
*
Modulatsioon

**Modulatsioon** on mitmetähenduslik sõna:
***[[Modulatsioon (harmoonia)|Modulatsioon]]** on muusikas üleminek ühest helistikust teise.
***[[Modulatsioon (ülekandetehnika)|Modulatsioon]]** on ülekandetehnikas kandesignaali muundamine moduleeriva signaali poolt. 
***[[Modulatsioon (elektrotehnika)|Modulatsioon]]** on elektrotehnikas ühe signaali mõjutamine teise poolt.
***[[Modulatsioon (helisüntees)|Modulatsioon]]** on helisünteesis üks heli manipuleerimise vahendeid.
***[[Modulatsioon (helisalvestus)|Modulatsioon]]** on helisalvestuses kasutusel abikandevsignaali sagedusmodulatsiooni kujul kvadrofooniliste lisakanalite loomisel heliplaadile salvestamise puhul.
***Modulatsioon** tekib magnetilise helisalvestuse puhul salvestamise juures eelmagneetimise ja helisignaali koostoimele vastava lindi magnetkihi jääkmagneetumuse poollainete laiusmodulatsiooni kujul.
***[[Modulatsioon (kujutav kunst)|Modulatsioon]]** on kujutavas kunstis pildi nii väljapoole kui ka sissepoole jäävate tasandite vastastikune üheaegne toime.
***[[Modulatsioon (meditsiin)|Modulatsioon]]** on meditsiinis immuunsüsteemi keemiline mõjutamine.
***[[Modulatsioon (biokeemia)|Modulatsioon]]** on biokeemias närvisüsteemi mõjutamine neuromodulaatorite abil.
***[[Modulatsioon (keeleteadus)|Modulatsioon]]** on keeleteaduses grammatika ja intonatsiooni seosed.
***[[Modulatsioon (optika)|Modulatsioon]]** on optikas valguse ajaline või ruumiline varieerumine.
***[[Intermodulatsioon]]** on signaalitehnikas ühe signaali mõjutamine teise (tavaliselt suurema signaali) poolt.
Martin Neithal

**Martin Neithal** (25. märts 1921 Keila, Harjumaa – 17. august 2000 Tallinn) oli eesti kirjandusteadlane.

## Elulugu
1948. aastal lõpetas ta Tallinna 2. Keskkooli eksternina ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia osakonna. 1975. aastal kaitses ta Eesti Teaduste Akadeemia juures filoloogiakandidaadi väitekirja "1920-ndate aastate eesti sotsiaal-olustikulise romaani mõningaid arengujooni".

Neithal oli aastatel 1958–1963 Keele ja Kirjanduse Instituudi bibliograaf ning 1963–1993 teadur.

## Teadustöö
Martin Neithali peamised uurimisvaldkonnad olid eesti kirjanduse ajalugu (August Jakobsoni, Eduard Vilde, Anton Hansen Tammsaare, Arved Viirlaiu jmt looming) ning üldine kirjandusteooria (stiili, meetodi, aja, karakteri ja eksistentsiaalse olemise probleemid). Ta oli "Eesti kirjanduse ajaloo" IV ja V köite kaasautor ning rahvusvahelise teatmeteose "Bibliographia Studiorum Uralicorum" (1917–1987) IV köite (Helsingi, 1993) eesti kirjandusteadust käsitleva osa koostaja.

## Teoseid
Temalt ilmus üle 20 teaduspublikatsiooni.
* Eduard Vilde "Mäeküla piimamees" kirjaniku isikupärase stiili seisukohalt. // Vaateid Vilde elusse. Tallinn, 1965
* É. Zola naturalistliku koolkonna teoreetikuna. // Looming (1968) 7
* A. H. Tammsaare ja elulähedusliikumine. // Sõna. Mõte. Inimene. Tallinn, 1977
* Aja probleemist proosakirjanduses. // Looming (1978) 11
* Karakterikujunduse muutumisest proosakirjanduses. // Keel ja Kirjandus (1983) 8
* August Jakobson. // "Eesti kirjanduse ajalugu" IV:2. Tallinn, 1984, "Eesti kirjanduse ajalugu" V:1. Tallinn, 1987
* "August Jakobson. Lühimonograafia", toimetanud Reet Neithal. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2014. 216 lk, ISBN 978-9949-32-493-4

## Isiklikku
Martin Neithal oli laevandusettevõtte kaasomaniku poeg ja kirjandusteadlase Reet Neithali abikaasa.

## Viited

## Kirjandus
*Eerik Teder. "Neithal, Martin". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 371
*Eesti kirjanike leksikon. Tallinn 2000. Lk 370
*Eerik Teder. "Martin Neithalit meenutades". // Keel ja Kirjandus 9/2000. Lk 684–685

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Hiiu-Rahu kalmistul
Reet Neithal

**Reet Neithal** (kuni 1967 **Reet Tamm** ja aastatel 1967–1977 **Reet Sepp**; sündinud 8. aprillil 1942 Pärnus) on eesti kirjandusteadlane.

## Elulugu
Reet Neithal on kooliõpetajate tütar, kirjandusteadlase Martin Neithali abikaasa.

1960. aastal lõpetas Neithal Tallinna 4. Keskkooli ja 1967 Tartu Ülikooli eesti filoloogia osakonna. 1963–67 õppis ta ka Tartu Muusikakoolis klaverit. 1994. aastal kaitses Neithal Tallinna Pedagoogilises Ülikoolis filoloogiamagistri kraadi väitekirjaga "Karl Ristikivi. Arengulooline käsitlus". 2000. aastast on ta TPÜ doktorant.

Neithal oli 1967 Nissi kultuurimaja kunstiline juht ning 1967–74 E. Vilde ja A. H. Tammsaare majamuuseumi vanemteadur. 1974–85 oli ta Keele ja Kirjanduse Instituudi kirjandusteooria sektori vanemlaborant, 1985–92 teadur ja 1992–2000 TPÜ kirjanduslabori teadur.

## Teadustöö
Reet Neithali peamised uurimisvaldkonnad on eesti kirjandusteooria ajalugu ja kirjandusteoreetiline mõte. Ta on "Eesti kirjanduse ajaloo" autoreid ning on avaldanud aastast 1970 töid Eduard Vilde, A. H. Tammsaare, Karl Ristikivi, Enn Vetemaa jmt kirjanike kohta. Neithal koostas Karl Ristikivi aforismikogumiku "Minugi tee ei ole veel lõppenud" (Tallinn, 1989, ka saatesõna autor) ja U. Kailase luulekogu "Alussa oli Sana. Alguses oli Sõna" (Tallinn 2002, ka tõlkijaid ja järelsõna autor). Ta oli Aarne Vinkeli artiklikogumiku "Viimased vaod" (Tallinn, 2002) toimetaja ning Vinkeli "Saaremaalt suurele maale. Päevaraamatuid ja mälestusi" (Tallinn, 2003) koostaja ja toimetaja.

## Teoseid
* Karl Ristikivi. Arengulooline essee. Tallinn, 1994; Karl Ristikivi kunstivaadetest "Novelli" ja "Varjumängu" põhjal. // Keel ja Kirjandus (1996) 2
* Mis on mis kirjanduses: kirjandusterminite leksikon keskkoolile (kaasautor L. Tarvel). Tallinn, 1999
* Eesti kirjandusloo lätetel. 200 aastat D. H. Jürgensoni sünnist. // Keel ja Kirjandus (2004)
* Reiner Brockmannist ja eesti (tõlke-)luule vanusest. // Keel ja Kirjandus (2005) 2; Hõimuvennalik pilk eesti kirjandusele. // Keel ja Kirjandus (2005) 9

## Viited

## Kirjandus
*Ülo Tonts. Kas Ristikivi tuleb veel lähemale? Postimees, 30. juuni 1994
*Eerik Teder. "Neithal, Reet". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 371
*EE 14. Tallinn 2000. Lk 321
*Rein  Virkus. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn 1998, 170
*Oskar Kruus. Edusamm kirjandusteoorias. Keel ja Kirjandus 3/ 2000. Lk 219–221
*Eesti kirjanike leksikon. Tallinn 2000. Lk 370–371
*Elo Lindsalu. Bilingvaalne luulekogu (intervjuu). Sirp, 5. aprill 2002
*Ene Asu-Õunas, Sander Liivak. Soome luuleklassikat eesti keeles. Looming 7/ 2002. Lk 1107–1111

## Välislingid
*
Kinnisvaramaakler

**Kinnisvaramaakler** on vahendaja, kes korraldab kinnisvaratehinguid ja esindab klienti kinnisvara müügi, ostu või üürimise protsessis ning pakub ka kinnisvaravaldkonnaga seonduvaid konsultatsioone.

## Kinnisvaramaakleri kutsetasemed Eestis
Kinnisvaramaakleri kutseid väljastab Eesti Kinnisvaramaaklerite Koda ning need jagunevad kahe taseme vahel:

* Kinnisvaramaakler, 5. tase
* Kinnisvara vanemmaakler, 6. tase

## Kinnisvaramaakleri töö kirjeldus
Kinnisvaramaakler tegutseb vahendajana kinnisasjade ostu, müügi ja üüri tehingutes, esindades klienti käsundus- või töölepingu alusel. Oma tegevuses järgib maakler kehtivaid seadusi, erialast standardit EVS-EN 15733 ning kutse-eetika põhimõtteid ja head tava. Oluline on omada teadmisi kohalikust turust ja eluasemeturundusest, et vähendada otsingu kulusid ja parandada osapoolte omavahelist sobivust. 

## Kinnisvaramaakleriks saamine Eestis
Kinnisvaramaakleriks saamiseks tuleb sooritada kutseeksam, mis koosneb kirjalikust ja suulisest osast. Kirjalik eksam koosneb avatud vastustega küsimustele vastamisest ja kaasuste lahendamisest. Suulisel eksamil esitab hindamiskomisjon kutse taotlejale avatud vastustega küsimusi. Kinnisvaramaakleri 5. taseme kutse kehtib viis aastat ning 6. tase kehtib seitse aastat.

5. taseme taotlejal peab olema vähemalt keskharidus ning vähemalt kaheaastane katkematu töökogemus kinnisvaraturul.

Kuuenda taseme maakleriks saamiseks on kvalifikatsiooninõuetel mitu varianti.

* Variant 1: vähemalt keskharidus ja 5-aastane katkematu erialane töökogemus taotluse esitamise tähtajaks.
* Variant 2: erialane kutseharidus ja vähemalt 3-aastane katkematu erialane töökogemus pärast erialase kutseõppe läbimist.
* Variant 3: kõrgharidus ja vähemalt 3-aastane katkematu erialane töökogemus taotluse esitamise tähtajaks.

Kutsetunnistust on võimalik taastõendada ilma kutseeksamit sooritamata juhul, kui kutse on kehtiv või selle aegumisest on möödas vähem kui 1 aasta.

Viienda taseme kutsetunnistuse taastõendamiseks on kaks varianti.

* Variant 1: tuleb esitada avaldus, CV, maksekorraldus ja kinnitus 2-aastase erialase töökogemuse kohta viimase 5 aasta jooksul.
* Variant 2: avaldus, CV, kinnitus täiendkoolituse läbimise kohta, vajadusel koolituste tõendavad dokumendid, tööandja kinnitus vähemalt 2-aastase erialase töökogemuse ja vahendatud objektide kohta viimase 5 aasta jooksul ning maksekorraldus.

Kuuenda taseme kutsetunnistuse taastõendamiseks on kaks varianti.

* Variant 1: tuleb esitada avaldus, CV, kinnitus 2-aastase erialase töökogemuse kohta viimase 5 aasta jooksul ja maksekorraldus.
* Variant 2: tuleb esitada avaldus, CV, kinnitus täiendkoolituse ja töökogemuse kohta, vajadusel koolitustõend, maksekorraldus.

## Viited
Jānis Neimanis

**Jānis Neimanis** (18. märts 1852 Piltene, Läti – 1904) oli Läti ja Eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Jānis Neimanis oli bioloogi poeg.

1873–77 õppis Neimanis Tartu Veterinaarinstituudis. 1879. aastal kaitses ta samas veterinaariamagistri kraadi väitekirjaga "Experimentelle Untersuchungen über die Wirkung der Borsäure" (Dorpat, 1879). 1882 ja 1887–88 täiendas ta end Louis Pasteuri, Rudolf Kochi jt juures.

Neimanis oli 1880–85 Bulgaarias sõjaväe peaveterinaararst ning tsiviilametkonnas veterinaariaosakonna juhataja, hiljem taas sõjaväe veterinaararst.

## Teadustöö
Jānis Neimanis uuris TVI-s (professor E. Zemmersi juhendamisel) esimesena Eestis boorhappe kasutatavust desinfitseeriva vahendina veterinaarpraktikas. Ta avaldas töid boorhappest ja kasuistlikke artikleid. Neimanis valiti Lyoni Veterinaarmeditsiini Ühingu ja Pariisi Veterinaarmeditsiini Keskühingu liikmeks.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Альбом имматрикулированных в ДВИ, 83–84
* Виксна А. А. Первые латышкие ветеринарные врачи (до 1900 г.). // Из истории медицины. XIII. Рига, 1983, 96
Modulatsioon (helisüntees)

**Modulatsioon** on helisünteesis üks heli töötlemise vahendeid, mille käigus toimub kahe helilaine põimumine. 

Kuna üldine teooria lainete omadustest on universaalne ning ei sõltu lainetüübist ega võnkesagedusest, on võimalik sidetehnikas rakendatavaid modulatsiooniprintsiipe üle kanda ka helilainete käsitlemisele.

Sidetehnikas kasutatakse kahe põimuva laine eristamiseks mõisteid kandesagedus (*carrier frequency*) ja moduleeriv sagedus (*modulating frequency*). Moduleeriv sagedus sisaldab ülekantavat informatsiooni: näiteks raadiosaade, telepilt või faksipilt. Kui raadioside puhul eraldatakse moduleeriv sagedus vastuvõtmisel kandesagedusest, siis helisünteesi puhul on oluliseks tulemuseks moduleeritud helilaine ise. Raadiosidetehnikas on moduleeriv sagedus alati kandesagedusest oluliselt madalam. Helisünteesi puhul eksperimeteeritakse kõige erinevamate helilainete sagedussuhetega.

Helisünteesil kasutatavateks põhilisteks modulatsiooniliikideks on 
*amplituudmodulatsion (*amplitude modulation*)
*ringmodulatsioon (*ring modulation*)
*sagedusmodulatsioon (*frequency modulation*)
*faasimodulatsioon
*servamodulatsioon
Ilja Repin (jõelaev)

**Ilja Repin** (vene keeles *Илья Репин*) on neljatekiline, teine Vassili Surikov-klassi (projekt Q-040A) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Österreichische Schiffswerften AG laevatehases Korneuburgis 1975. aastal. Laev sai nime vene maalikunstniku Ilja Repini auks.

Aastail 1973–1983 tellis Nõukogude Liidu valitsus nafta müügist teenitud dollarite eest seninägematu mugavusastmega kõrgeima äriklassi jõereisilaevu kapitalistlikult välismaalt, need olid märgatavalt uhkemad kui SDV projekti-588 ning Tšehhoslovakkia projekti 26-37 järgi ehitatud laevad.

Kiil pandi laevale tehasenumbriga K707 Austrias Korneuburgis Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) laevatehases ning laev lasti vette ja anti Moskva jõelaevandusele üle 1975. aastal.

Laeva moderniseeriti tublisti Soomes 1997. aastal ja lisaks 2004. aastal.

Mosturflot kasutab *premium*-klassi Ilja Repinit Venemaa jõgedel sõitudeks Neeva ja Volga-äärsete linnade vahet – kruiisiliinil Peterburi–Moskva 2012. aastal ainult välismaa turistide jaoks.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Laev Riverfleet.ru kodulehel (vene keeles)
* Laev Mostirfloti kodulehel (vene keeles)
Lodi rahu

9. aprillil 1454 Lodis, Lombardias, Adda jõe kaldal allkirjastatud **Lodi rahu**ga lõpetati *[[Quattrocento]]* (itaalia keeles: neljasajandad) algusest kestnud Veneetsia ja Milano vaheline vastasseis. Rahulepingu allkirjastajateks olid Veneetsia vabariik, Milano hertsogkond, Napoli kuningriik ja Firenze vabariik. Lepinguga lõpetati sõjad ülemvõimu pärast Põhja-Itaalias, kehtestati jõudude tasakaalu põhimõte ning määrati Milano ja Veneetsia valduste vaheliseks piiriks Adda jõgi.

Lodi lepingu jätkuks oli 30. augustil 1454 Veneetsias allkirjastatud Itaalia Liiga loomise leping, mille allkirjastajateks olid Milano hertsogkond, Veneetsia vabariik ja Firenze vabariik. Liiga loomisest andis 2. märtsil 1455 pidulikult teada paavst Nicolaus V, misjärel liitusid liigaga Napoli kuningas ja Aragóni kuningas Alfonso V ja väiksemate Itaalia riikide suveräänid.
 
Lepingutega fikseeriti olemasolevad piirid ning need kokkulepped tõid Itaaliale veerandsajandiks rahu. Lodi leping tühistati 1482. aastal, kui Veneetsia ja Paavstiriik alustasid sõda Milano vastu. Lodis kehtestatud *[[status quo]]* kestis 1494. aastani, kui Prantsusmaa armee Charles VIII juhtimisel sisenes Itaaliasse, pannes sellega alguse Itaalia sõdadele (1494–1559).
Fotomeeter

**Fotomeeter** ehk **valgusmõõdik** on mõõteriist, millega mõõdetakse valguskiirgust iseloomustavaid suurusi, näiteks valgustugevust, valgustatust ja heledust.

## Tööpõhimõte
Tänapäevased digitaalsed valgusmõõdikud kasutavad valgusandureid, mis põhinevad kas seleenil, ränil või kaadmiumsulfaadil (CdS). 

Seleen- ja räniandurid on fotogalvaanilised – need tekitavad valguse mõjul elektrilaengu. Seleenandurid on väga tundlikud ja töötavad ilma patareita, kuid ei sobi nõrkadesse valgusoludesse (nt küünlavalgus või öine pildistamine). Räniandurid vajavad patareid ja võimendusahelat, kuid toimivad ka vähese valguse korral. CdS-anduritega käeshoitavad valgusmõõturid vajavad samuti patareid ja muudavad elektrilaengut vastavalt valguse intensiivsusele. Tänu heale tundlikkusele kasutatakse tänapäeval enamasti CdS- või räniandureid.

## Kasutusvaldkonnad
Fotomeetreid kasutatakse paljudes valdkondades, näiteks fotograafias ja astronoomias. Fotograafias kasutatakse fotomeetrit, et määrata näiteks õiget säritust ja valgustehnikas kasutatakse neid pimestuse, värvustaju ja peegeldumise mõõtmiseks.

Samuti on fotomeetrid olulised laboratoorsetes ja astronoomilistes mõõtesüsteemides – neid on sageli integreeritud seadmetesse nagu densitomeetrid, spektrograafid ja teleskoobid, võimaldades mõõta materjalide optilist tihedust, analüüsida ainete neeldumist ning registreerida tähtede heledusi.​

## Fotomeetrilised ühikud
Valgustugevus (ühik kandela, lühend cd) näitab, kui palju valgust kiirgab valgusallikas kindlas suunas. Valgusvoog (ühik luumen, lm) kirjeldab kogu nähtava valguse hulka, mida valgusallikas kiirgab. Valgustatus (ühik luks, lx) näitab, kui palju valgusvoogu langeb kindlale pinnaühikule 1 lx = 1 lm/m².

Töökohtadele ja erinevatele tegevustele on kehtestatud valgustatusenõuded. Näiteks tänapäeval peaks töölaudadel olema vähemalt 300 lx ning tahvlipindadel 500 lx. Kuigi valgusallikaid kirjeldatakse sageli nende elektrilise võimsuse (nt 100 W) kaudu, ei iseloomusta see nähtava valguse hulka, kuna suur osa energiast võib kiirguda nähtamatusse (nt infrapuna) piirkonda. Samuti mõjutab kiiratava valguse hulk selle lainepikkust ehk värvust – punast valgust kiiratakse tavaliselt rohkem kui sinist.

Fotomeetria ajaloos on oluline verstapost aastast 1729, mil Pierre Bouguer töötas välja esimese fotomeetri ja kasutas valgustugevuse mõõtühikuna standardküünalt, mis eraldas alati kindla hulga valgust. See pani aluse tänapäevastele valguse mõõtmise põhimõtetele.

## Viited
Avalon Imagery

**Avalon Imagery**  on viies TwinCruiser-klassi jõereisilaev, mis kuulub ettevõttele Premicon AG ja mida käitab USA reisikorraldaja Avalon Waterways. Laev on neljatekiline. See ehitati 2007. aastal Saksamaal Rostockis Neptun Werfti laevatehases ja seda kasutatakse kruiisireisideks Euroopa jõgedel: Doonaul, Mainil,Moselil ja Reinil.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Avalon Imagery kirjeldus (vene keeles)
* Речной круиз «Легендарный Дунай» (vene keeles)
Punktreostus

**Punktreostus** ehk **punktsaaste** on kindla asukohaga seotud reostus, näiteks tööstusettevõttest, loomafarmist vms. 

Punktreostuse vastand on hajureostus.

## Vaata ka
*Hajureostus

## Viited
Hajureostus

**Hajureostus** on keskkonnareostus kindla asukohata allikaist (vastandatult punktreostusele).. Enamasti kasutatakse mõistet veekogu või põhjaveekihi reostumisel (reostamisel) pinnase ja õhu kaudu.

## Vaata ka
*Punktreostus

## Viited
Purikala

**Purikala** (*Istiophorus platypterus*) on purikalalaste (*Istiophoridae*) sugukonda kuuluv kalaliik; üks kahest purikala perekonna esindajast (teine on atlandi purikala (*Istiophorus albicans*)). 

Purikala elab India ja Vaikses ookeanis.
Avalon Tranquility

**Avalon Tranquility**  on neljas TwinCruiser-klassi jõereisilaev, mis kuulub ettevõttele Premicon AG ja mida käitab USA reisikorraldaja Avalon Waterways. Laev on neljatekiline. See ehitati 2007. aastal Saksamaal Rostockis Neptun Werfti laevatehases. Seda kasutatakse kruiisideks Euroopa jõgedel: Doonaul, Mainil, Moselil ja Reinil.

2. septembril 2011 põrkas laev Doonaul Winzeri ääres kokku juhita praamiga. Reisijad ja osa meeskonnaliikmeid võttis peale vastutulev River Empress ja vedas Deggendorfi.


Avalon Tranquility (ship, 2007) 001.jpg|Avalon Tranquility Doonau jõel
Avalon Tranquility (ship, 2007) 002.jpg|Avalon Tranquility täis kiirusega Kremsi ääres


## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Laev Avalon Waterways kodulehel (inglise keeles)
Sügavik

Pealkirja **"Sügavik"** kannavad eesti keeles mitu filmi:

*"Sügavik" (originaalpealkiri "The Abyss"), James Cameroni ulmeseiklusfilm aastast 1989.
*"Sügavik" (originaalpealkiri "Below"), David Twohy fantastikafilm aastast 2002.
*"Sügavik" (originaalpealkiri "Der Abgrund - Eine Stadt stürzt ein"), Sebastian Viggi katastrooffilm aastast 2008.
*"Sügavik" (originaalpealkiri "Djúpið"), Baltasar Kormákuri draamafilm aastast 2012. Island esitas filmi parima võõrkeelse filmi Oscari kandidaadiks.

## Vaata ka
*Süvik
Reis ümber maailma

**Reis ümber maailma** ehk **ümbermaailmareis** on kahe kuni nelja inimese lauamäng.

Igal mängijal on 4 nuppu.

## Mängureeglid
#Aseta oma nupud nurgas asuvatele nuppudega ühte värvi ringikestele. Seda paika nimetatakse pesaks.
#Iga mängija veeretab ühe korra täringut. See kelle arv tuleb kõige suurem, saab õiguse mängu alustada.
#Mängija, kes viskas suurima arvu silmi, veeretab veelkord täringut. Kui ta saab ühe, paneb ta ühe nupu lihtsalt peale. Kui ta saab kuue, siis saab ta ka ühe nupu peale panna ja lisaks veel visata. 2, 3, 4 ega viiega peale panna ei saa. Peale aga saab visata ainult 3 korda. Edasi läheb mäng päripäeva. Kui sa jõuad oma nupuga teist värvi nupuga ringile, siis see lüüakse maha ning too nupp läheb tagasi oma pessa.
#Kes sai peale alustab viskamist. Mängija käib nii palju samme, kui palju silmi ta sai. Kuuega saab veel visata.
#Võidab see, kes jõuab esimesena nuppudega sama värvi vertikaalsetele ringidele. Seda paika nimetatakse koduks. Kui mängija saab rohkem silmi, kui ta koju vaja on, siis põrkab ta nii palju tagasi, et ta oleks käinud sama palju samme, nagu täringul tuli.

### Varjupaik

Varjupaigad tähistatakse tähtedega. Varjupaigast lüüa ei saa.
Ümbermaailmareis

**Ümbermaailmareis** on reis, mille käigus tehakse Maale ring peale kas idast läände või läänest itta ja läbitakse antipoodid.
Esimese teadaoleva ümbermaailmareisi tegi Fernão de Magalhães.
Johannes Jaanis

**Johannes Jaanis** (ka **Johannes Janis**; 15. september 1889 Kalvi – 12. veebruar 1958 Pariis) oli eesti kooliõpetaja ja poliitik.

Johannes Jaanis sündis Viru-Nigula kihelkonnas Kalvi külas. Õppis Tallinna ja Peterburi gümnaasiumides. Aastal 1915 lõpetas Peterburi Ülikooli ajaloo-keeleteaduse osakonna.

Ta oli aastast 1916 õpetaja Peterburis, aastast 1919 Viru Maakonna Reaalgümnaasiumi õpetaja Rakveres. Aastast 1920 oli ta sama kooli inspektor ja Rakvere Linna Tütarlaste Gümnaasiumi õpetaja. Hiljem sai ta Rakvere Linna Tütarlaste Gümnaasiumi direktoriks.

Ta oli Virumaa maakonna nõukogu ja Rakvere linnavolikogu liige. Ta oli II, IV ja V Riigikogu liige.

1944. aasta sügisel läks pagulusse Rootsi, kus elas Västeråsis. 1947. aastal siirdus edasi Prantsusmaale, suri Pariisis.

## Viited
Stellaraator

**Stellaraator** on seade, mida kasutatakse kuuma plasma hoidmisel magnetväljas selleks, et säilitada kontrollitud tuumaühinemisreaktsiooni. Seda nimetatakse plasma sulustamiseks.

Stellaraator on üks maailma vanemaid tuumareaktsioonide kontrollimise seadmeid. Esimese stellaraatori projekteeris Lyman Spitzer 1950. aastal ja see valmis järgmisel aastal USA-s Princetoni Ülikooli plasmafüüsika laboratooriumis. Stellaraator on saanud nimetuse selle järgi, et ta kasutab energia saamiseks sama jõuallikat mis tähedki (*stella* tähendab ladina keeles tähte).

Stellaraatorid olid levinud senikaua, kuni 1970. aastatel töötati välja tokamak-meetod, millega saavutati palju paremaid tulemusi. Kuid 1990. aastatel hakati stellaraatoreid uuesti ehitama, sest nende konstruktsiooni õnnestus märgatavalt parandada, samas kui tokamak-meetodi puudusi ei läinud korda kõrvaldada. Uued stellaraatorid ehitati Saksamaale ja Jaapanisse. Ka Princetoni Ülikooli hakati ehitama uut stellaraatorit, aga see projekt katkestati 2008. aastal suure maksumuse ja projekti ülekulu tõttu.

Sulustamiseks vajaliku magnetvälja nii toroidne kui ka poloidne komponent tekitatakse vaakumkambrit ümbritsevate elektromagnetitega. Võrreldes tokamakiga kaob nii ära suur kuluartikkel elektrivoolu tekitamiseks ja hoidmiseks plasmas, samuti risk, et tekkida võiks elektrivoolukatkestus, mis võiks seadmele suuri kahjustusi põhjustada. Samas on keerulisema topoloogiaga magnetvälja nii teoreetiline kui ka eksperimentaalne käsitlemine oluliselt tülikam, samuti komplitseerub magnetite ja energeetiliste sõlmede disain.
Vassili Nemirovitš-Dantšenko

**Vassili Nemirovitš-Dantšenko** (16. märts 1887 Peterburi – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Vene päritolu Eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
1904. aastal lõpetas Nemirovitš-Dantšenko Peterburis kadetikorpuse, õppis 1906–14 samas Teedeinstituudis ning 1915–16 inseneride ja sõjaväe tehnikakoolis.

Nemirovitš-Dantšenko töötas 1905–06 Peterburis trammiliinide ehitusel, 1907 Bartangi jõe reguleerimisprojekti koostamisel ning 1909–12 Lääne ja Orjoli–Narva raudtee projekteerimisel. Ta oli Venemaa insenerivägede koosseisus Esimeses maailmasõjas, 1920–25 Eesti teedeministeeriumis Paldiski vabasadama ja uue raudtee projekteerimisel, 1925–38 vaneminsener ja maanteede inspektor, 1938. aastast ka raudteede tegevuse ratsionaliseerimise komisjoni liige. Töö kõrvalt õppis ta ühtlasi Tallinna Tehnikumis, mille lõpetas 1936 ehitusinseneri erialal, hiljem täiendas end Saksamaal ja Tšehhoslovakkias.

## Teadustöö
Vassili Nemirovitš-Dantšenko uuris uute tee-ehitusainete sobivust ja nende kasutamise majanduslikku otstarbekust. Ta oli 1928–1930 avaldatud Eesti raudteedekaartide koostaja. Eesti Inseneride Ühingu ja aastast 1936 Insenerikoja liige ning ekspert, Eesti Teedeinseneride Ühingu ja Teedeehituse Uurimise Seltsi liige.

## Tunnustus
* Valgetähe IV klassi teenetemärk, 1938
* Leedu Gediminase teenetemärk

## Teoseid
* Tsementmakadam-teekatte ehitustööd Tõrva linnas Valga-Viljandi maanteel. // Tehnika Ajakiri (1934) 5/6
* Eestis 1925–1936.a. ehitatud tsement-betoon ja tsementmakadamteede majanduslikkusest. // VII teedepäeva referaadid. Tallinn, 1937
* Jõuvankrite liiniliikluse korrastamisest Leedus ja Lätis. // Tehnika Ajakiri (1937) 9

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased 1918–1938. Tallinn, 1939, 178
Grigori Nekrassov

**Grigori Nekrassov** (sündinud 11. juulil 1950 Velikije Lukis Venemaal) on Eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Grigori Nekrassov on teenistuja poeg.

Ta on lõpetanud 1967. aastal Tallinna 31. Keskkooli, 1972. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikainsenerina ja 2002. aastal Tartu Ülikooli insener-pedagoogi erialal. 1997. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikoolis tehnikamagistri kraadi ja 2004. aastal doktorikraadi infotehnoloogias väitekirjaga "Integreeritud ja tehisintellekti kasutamisel põhinev projekteerimiskeskkonna arendus tehnoloogiliste rakiste raalprojekteerimiseks" (Tallinn, 2004).

Grigori Nekrassov oli 1972–88 Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna vaneminsener ja 1988–2005 teadur. 2005-2010 oli ta masinaehituse instituudi teadur.

## Teadustöö
Grigori Nekrassovi peamised uurimisvaldkonnad on raalprojekteerimine masinaehituses, raalintegreeritud tootearendus, automaatika ja tööstustehnoloogia. Ta on avaldanud üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Development of an intelligent integrated environment for computer-aided design of work-holders (kaasautor R. Küttner). // Proceedings NordDesign 2002. Trondheim, Norway, 2002
* The modelling design space for CAD Systems (kaasautor R. Küttner). // Annals DAAAM 2003. Vienna 2003
* Applying CBR for design (kaasautor L. Portjanski). // Proceedings 5th International Conference DAAAM Baltic. Tallinn, 2006
* Knowledge representation for subassembly desining using CBR methodology (kaasautor L. Portjanski). // Virtual and Rapid Manufacturing: Advanced Research in Virtual and Rapid Prototyping. Portugal, Leiria 2007

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 471

## Välislingid