open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pajusi vald (1939)

**Pajusi vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1949 ja Jõgeva maakonnas aastail 1949–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 60. valimisringkonda, kust valiti August Laur.

1939. aastal oli vallas 2452 elanikku.

Esimene vallavanem oli Hans Kalep.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

10. Pajusi vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Pajusi valla maa-alast; b) senise Rutikvere valla maa-alast, välja arvatud Pendimetsa küla ja Rutikvere asunduse piirkond.
Põltsamaa vald (1939)

**Põltsamaa vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1949 ja Jõgeva maakonnas aastail 1949–1950.

1939. aastal oli vallas 4968 elanikku.

Esimene vallavanem oli Ernst Alles.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

11. Põltsamaa vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Vana-Põltsamaa valla maa-alast, välja arvatud osa Epra raba maa-alast; b) senise Uue-Põltsamaa valla maa-alast, välja arvatud loodepool Pedja jõge asuvate Uue-Põltsamaa valla talude lahus-heinamaatükkide ning idapool Pedja jõge asuva Põltsamaa metskonna Põltsamaa metsandiku ja samas piirkonnas asuvate talude maa-alad; c) senise Adavere valla maa-alast, välja arvatud Metsapere küla Kamso-Põdra nr. 36, Karusaadu-Ado nr. 40, Kihnu nr. 41, Kotinaela-Pihlaka nr. 37-a, Kotinaela-Märt nr. 37-b, Riisna nr. 39, Sassi-Hans nr. 38, Koogi nr. 66 ja 67-a, Sutte ja Tuissaare talude maa-alad; d) senise Lustivere valla Kabla küla maa-alast; e) senise Kurista valla Arukse küla piirkonnast; f) senise Imavere valla Pae nr. A-65 talu maa-alast.
Sauga vald (1939)

**Sauga vald** oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 36. valimisringkonda, kust valiti Viktor Päts.

Vallavanem August Oidermaa oli ka Pärnu maavalitsuse liige, kuid esitas 24. aprillil 1940 mõlemalt kohalt lahkumispalve.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

14. Sauga vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Sauga valla maa-alast; b) senise Jõõpre valla maa-alast, välja arvatud valla lahusosa maa-ala seniste Audru ja Koonga valdade piiride vahel; c) senise Vee valla Elbu raba osa ja selle ümbruses asuvate heinamaade maa-aladest; d) senise Taali valla Tammiste asunduse maa-alast; e) senise Audru valla Kurgo ja Koti talude maa-aladest.

## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine

1945 augustis moodustati Sauga vallas Jõõpre külanõukogu keskusega Kase külas, Kilksamaa-Räägu külanõukogu keskusega Kilksamaa külas ja Sauga külanõukogu keskusega Sauga külas. 1950. aastal Sauga vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu rajooni koosseisu. 

## Viited
Seliste vald

**Seliste vald** oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Seliste küla aladel.

Vald moodustati senise Seliste valla maa-alast; senise Audru valla Audru metskonna Tõstamaa metsandiku kvartaalide nr. 92–95, 98–102 ja 109–112 ja Peraküla metsavahikoha maa-aladest; senise Tõstamaa valla mereäärse osa maa-alast kuni Aadu nr. A-103 taluni, viimane kaasa arvatud; senise Kihnu valla lahustüki Soldatikoht nr. XXIII maa-alast.

Esimene vallavanem oli Aleksander Kalvik.

Vald kuulus Riigivolikogu 34. valimisringkonda, kust valiti Ants Oidermaa.

1945 augustis moodustati Seliste vallas Pootsi külanõukogu keskusega Kõpu külas ja Seliste külanõukogu keskusega Seljandi külas. 1950. aastal Seliste vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu rajooni koosseisu. 

## Viited
Soontaga vald

**Soontaga vald** oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Koonga valla maa-alast, välja arvatud Kodasma küla ning Ellamaa ja Rintali asunduse maa-alad; senise Vee valla Parasma asunduse maa-alast; senise Veltsa valla maa-alast, välja arvatud Tõitse, Oidremaa ja Nõmme küla, Oidremaa, Karinõmme ja Väänja asunduse, Oidremaa sooasunduse, Vigala metskonna Keblaste metsandiku osa, Mõtsu metskonna Mõtsu ja Tuudi metsandiku osade ning nende piirkonnas asuvate heinamaatükkide maa-alad; senise Jõõpre valla lahusosa maa-alast seniste Audru ja Koonga valla piiride vahel.

Vald kuulus Riigivolikogu 34. valimisringkonda, kust valiti Ants Oidermaa.

Vald kuulus Audru põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Soontaga vallavanem oli Mihkel Soodla.

1945. aasta augustis moodustati Soontaga vallas Lõpe külanõukogu keskusega Lõpe külas, Koonga külanõukogu keskusega Koonga külas ja Mihkli külanõukogu keskusega Keblaste külas. 1950. aastal Soontaga vald likvideeriti ja selle alad arvati Lihula rajooni koosseisu. 

## Viited
Tahkuranna vald (1939)

**Tahkuranna vald** oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 37. valimisringkonda, kust valiti Jüri Looväli.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

17. Tahkuranna vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Tahkuranna valla maa-alast, välja arvatud Rannametsa küla maa-ala; b) senise Uulu valla maa-alast, välja arvatud Auge, Männiko, Luige, Põdra, Nakki ja Laimetsa talude ning Pärnu metskonna Surju metsandiku kvartaalide nr. 16–22 maa-alad; c) senise Reiu valla maa-alast; d) senise Häädemeeste valla põhjapoolse terava osa maa-alast kuni talude nr. A-32 ja Papisilla nr. 3-a juurdeliideteni, viimased kaasa arvatud.

## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine

1945 augustis moodustati Tahkuranna vallas Soometsa külanõukogu keskusega Soometsa külas, Surju külanõukogu keskusega Surju külas, Tahkuranna külanõukogu keskusega Võiste külas ja Uulu külanõukogu keskusega Uulu külas. 1950. aastal Tahkuranna vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu rajooni koosseisu. 

## Viited
Tihemetsa vald

**Tihemetsa vald** oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Voltveti valla maa-alast, välja arvatud Räägu küla ja Voltveti metskonna Voltveti metsandiku kvartaalide nr. 328–350, 371, 372, 377, 378 ja 384 maa-alad; senise Vana-Kariste valla põhjapoolse lahustüki maa-alast ja lõunapoolse lahustüki Kamali küla piirkonnast; senise Uue-Kariste valla põhjapoolse lahustüki maa-alast; senise Pati valla Rehemaa küla, Pati asunduse ja Pati vallamaja piirkonna maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 38. valimisringkonda, kust valiti Oskar Gustavson, Abja põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda, Mõisaküla politseijaoskonda, Viljandi 2. jaoskonnakohtu jaoskonda ja Viljandi 1. jaoskonna kohtu-uurija jaoskonda.

Esimene vallavanem oli Johann Loper, seejärel Juhan Noop.

1945 augustis moodustati Tihemetsa vallas Kamali külanõukogu keskusega Kamali külas, Kanaküla külanõukogu keskusega Kanakülas ja Väljaküla külanõukogu keskusega Alliku külas. 1950. aastal Paikuse vald likvideeriti ja selle alad arvati Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. 

## Viited
Otto Skorzeny

**Otto Skorzeny** (12. juuni 1908 Viin – 6. juuli 1975 Madrid) oli Relva-SS-i ohvitser, kelle viimane auaste oli *[[Obersturmbannführer]]*.

Ta astus 1926. aastal Viini Tehnikakõrgkooli.
 
1941. aasta sügisel määrati ta Moskva lahingu ajal vastutama sakslaste "tehnilise üksuse" eest. See pidi hõivama tähtsamate asutuste hooned Moskvas, näiteks NKVD peakorteri Lubjankal, samuti kesktelegraafi maja, enne kui need hävitatakse. See ülesanne tühistati, kui Moskva vallutamine ebaõnnestus.

1942. aasta detsembris sai Skorzeny katjuušašrapnelliga kuklasse haavata. Ta keeldus arstiabist, välja arvatud aspiriin, side ja klaasitäis viina, ning naasis juba mõne tunni pärast rivvi. Teda autasustati vapruse eest Rüütliristiga, kuid tema tervis halvenes, ta kannatas tugevate pea- ja kõhuvalude käes ning pidi Viini ravile minema.

## Relva-SS-i eriüksuse moodustamine

Skorzeny kutsuti 1943. aasta aprillis Relva-SS-i peakorterisse, kus tal paluti osaleda eriüksuse moodustamises. Riigi Julgeoleku Peaameti IV osakond (Gestapo) rajas selleks otstarbeks Oranienburgi erioperatsioonide väljaõppekeskuse. 

## Skorzeny erioperatsioonid
* *Franz* – liitlastevastase sissitegevuse õhutamine Iraanis 
* *[[Gran Sasso haarang|Unternehmen Eiche]]* (1943) – Benito Mussolini päästmine vangistusest 
* katse tappa Jossif Stalin, Winston Churchill ja Franklin Roosevelt 1943. aasta Teherani konverentsi ajal
* *Unternehmen Rösselsprung* (1944) – katse tabada Josip Broz Tito elusalt
* *Unternehmen Panzerfaust* (*Unternehmen Eisenfaust*) (1944) – admiral Miklós Horthy poja röövimine, et ta tagasi astuks ja Ferenc Szálasi võimule tuleks
* *Unternehmen Greif* (1944) – lääneliitlaste tagalas liitlasvägede vormiriietust kandes korraldatud diversiooniaktid
* *[[Werwolf]]* – kavandatud natside relvastatud vastupanu liitlastele

Skorzeny aitas maha suruda 20. juuli 1944 vandenõu ja kinni võtta selles osalenuid.

## Pärast sõda

Skorzeny andis end 16. mail 1945 USA armeele vangi. Teda süüdistati Dachau kohtuprotsessil 1947 sõjakuritegudes, nimelt USA sõjaväe mundrit kandes korraldatud diversiooniaktide ettevalmistamises. Kohtuprotsess kestis kolm nädalat. Protsessi käigus kutsus kaitse välja mitu tunnistajat liitlasvägedest, kes tunnistasid, et kandsid sõja ajal Saksa mundrit. Seepeale otsustas kohus, et vaenlase mundri kandmine ei ole sõjakuritegu. Süüdistused Punase Risti abipakkide omastamises sõjavangidelt langesid tunnistajate puudumisel ära ja Skorzeny mõisteti õigeks.

## Viited
Tori vald (1939)

**Tori vald** oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Tori külas.

Vald kuulus Riigivolikogu 35. valimisringkonda, kust valiti Juhan Kaarlimäe.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

20. Tori vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Tori valla maa-alast, välja arvatud Uru, Murru ja Sauga külade, Taali metskonna Tori metsandiku kvartaalide nr. 56–59 ning Taali metskonna Taali metsandiku kvartaalide nr. 107, 126, 127, 138, 148, 149, 157–159, 162 ja 163 maa-alad, b) senise Vana-Vändra valla Pärntõkke talu maa-alast.

## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine

1945 augustis moodustati Tori vallas Aesoo külanõukogu keskusega Viidika külas, Kase külanõukogu keskusega Kase külas ja Tõia külanõukogu keskusega Tõia külas. 1950. aastal Tori vald likvideeriti ja selle alad arvati Vändra rajooni koosseisu. 

## Viited
Tõstamaa vald (1939)

**Tõstamaa vald** oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Ermistu külas.

Vald moodustati senise Tõstamaa valla maa-alast, välja arvatud mereäärse osa maa-ala kuni Aadu nr. A-103 taluni, viimane kaasa arvatud; senise Saulepi valla Rammuka, Rammuka-metsa, Suuretüki ja Jäärumetsa külade ning Mõtsu metskonna Mõtsu metsandiku kvartaalide nr. 378, osa 379, 381, 382, 384–415 ja osa 374 maa-aladest; senise Paadremaa valla Mõtsu metskonna Mõtsu metsandiku kvartaalide nr. 340, 341, 345–347, 353–355, 359, 360, 364–373, osa 374, 375–377, osa 379, 380 ja 383 ning talude nr. A-41, A-55 ja lit. N juurdelõigete maa-aladest.

1945 augustis moodustati Tõstamaa vallas Kastna külanõukogu keskusega Vaiste külas, Tõhela külanõukogu keskusega Tõhela külas ja Tõstamaa külanõukogu keskusega Ermistu külas. 1950. aastal Tõstamaa vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu rajooni koosseisu. 

## Viited
Värisemine

**Värisemine** ehk **treemor** meditsiinilise mõistena tähendab kehaosade tahtele allumatut liikumist. Tavaliselt esineb treemor jäsemetes (kätes või jalgades), kuid võib esineda igas kehaosas, kus paiknevad lihased.

Eristatakse:
*peenelöögilist treemorit,
*jämedalöögilist treemorit.
Tali vald (1939)

**Tali vald** oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Talli külas.

Vald moodustati senise Talli valla maa-alast; senise Pati valla Raba küla talude nr. I–XI maa-aladest; senise Jäärja valla Veelikse piirkonnast; senise Kilingi valla Rae küla piirkonnast kuni taludeni nr. A-198, A-199, 17-c, A-201 ja A-203, Lodja metskonna Lodja metsandiku kvartaalideni nr. 70, 71, 79, 80, 83–100 ja Laiksaare metskonna Laiksaare metsandiku kvartaalideni nr. 92 ja 94, kõik kaasa arvatud.

1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Jaan Kivilaan.

**1948. aasta külavolinikud** 

* Kikepera külanõukogus – Johanna Toots ja Vassili Semenjov; 
* Saarde valla külanõukogus – Karl Alahorn, Hilda Talts, Vilma Miklai, Lehte Rohelpuu ja Andrei Jõgi;
* Ristikülas – Ella Pärn, Linda Rajande, Jaan Jõõts, Arno Reiland, Johan Vaher;
* Kanakülas – Elmar Rebane;
* Jäärja – külanõukogus Liidia Kutsar ja Erna Karu.

**Tali vallas tegutsenud kolhoose ja [[Artell|artelle]]** 

* Viktor Kingissepa nimeline kolhoos – esimees S. Dobrovolski
* Jaan Tombi nimeline kolhoos – esimees Karl Mägi 
* Linda-nimeline kolhoos – esimees Peeter Meister (oli 12 peret, 32 lehma, 25 hobust, 131 ha maad)
* Artell "Koit" Marina külas – esimees Endel Mändmaa (15 endist talu, 360 ha maad, sellest 157 ha põldu)
* Kolhoos "Kalev" – esimees J. Kustasson (26 peret, karjakasvatus)
* Kolhoos "Valgus" Külge külas – esimees K. Kallent (18 peret, 309 ha maad)
* Pikksaarel ja Kuttil loodud kolhoos – esimees V. Kurg

Augustis 1945 moodustati Tali vallas Tali külanõukogu keskusega Tali külas ja Veelikse külanõukogu keskusega Veelikse külas. 

1950. aastal Tali vald likvideeriti ja selle alad arvati Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. 

## Viited
Vändra vald (1939)

**Vändra vald** oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Vana-Vändra valla maa-alast, välja arvatud Pärntõkke talu maa-ala; senise Uue-Vändra valla maa-alast; senise Viluvere valla Uusna talu maa-alast; senise Lelle valla Kirnasoo ja Kuusiku talude ja talu nr. A-56 lahustüki ning Käru metskonna Pulga metsandiku kvartaali nr. 1 maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 35. valimisringkonda, kust valiti Juhan Kaarlimäe.

1. aprillil 1939 oli vallas 5703 elanikku.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
1945 augustis moodustati Vändra vallas Aluste külanõukogu keskusega Aluste külas, Rõusa külanõukogu keskusega Rõusa külas, Suurejõe külanõukogu keskusega Suurejõe alevikus, Vihtra külanõukogu keskusega Vihtra külas ja Vändra külanõukogu keskusega Vändra alevikus. Jaanuaris 1948 moodustati Pärnjõe külas kolhoos "Leek". 1950. aastal Vändra vald likvideeriti ja selle alad arvati Vändra rajooni koosseisu.

## Teenetemärgid
* Voldemar Altsaar, vallavanem, Eesti Punase Risti teenetemärgi V klass (21. veebruar 1940)

## Vaata ka

Vändra vald (1991–2017)

## Viited
Vohnja vald

**Vohnja vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kõrve külas.

Vald moodustati senise Vohnja valla maa-alast; senise Aaspere valla Läsna ja Metsanurga külade ning Loobu asunduse maa-aladest; senise Kõnnu valla talude nr. A-23, A-57, A-59–A-61, A-63, A-64 ja A-171 lahus-heinamaatükkide ning Kolga metskonna Suru metsandiku kvartaali nr. 66 maa-aladest.

Vohnja valda kuulusid: Kallukse, Vaiatu, Vohnja, Kõrveküla, Uku, Eeriku, Metsaküla, Kolu, Sarapiku, Angapere ja Ohepalu külad ning „Sakssaare"  üksiktalu, Soomukse, Arbavere, Kõnnu ja Mägiküla, Pala, Muusi, Tõreska külad, Tepu metsavahikoht ning „ Saueaugu“ nr. A-79, „Alevälja" nr. A-80, ,,Sinipalu“ nr. A-81 ja „Liivaku" nr. A-82 üksiktalud, Loobu, Läsna, Pikasaare, Reimäe, Metsanurga küla.

Vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti I Riigivolikogusse Rudolf Penno.

Valla täitevkomitee esimees Hugo Leemets tapeti metsavendade poolt 5. juulil 1941.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Arbavere külanõukogu ja Vohnja külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Tapa rajooni koosseisu.

## Vaata ka
* Vohnja mõis

## Viited
Aaspere vald (1939)

**Aaspere vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Võipere külas. Valla üldpindala oli 114,7 km2 ja elanike arv 2001 (1. detsembril 1941).

Vald moodustati senise Aaspere valla maa-alast, välja arvatud Läsna, Metsanurga ja Valgejõe külade, Loobu asunduse, Potsu nr. A-37, Nahkru nr. A-38, Koopa nr. A-39, Sammelselja, Ristlaane, Papli ja Mikupõllu talude maa-alad ning Joaveski vabriku töölismajade piirkond; senise Palmse valla Viitna küla maa-alast; senise Undla valla Männiku nr. 26, Kassisaba-Ann nr. 29 ja Saare nr. 91 talude ning Ojaveski ja Karjametsa külade talude senise Undla valla sisse ulatuvate osade maa-aladest.

Aaspere valda kuulusid: Aaspere, Kärmu, Sauste, Võipere, Lokosoo, Auküla, Telliste, Ama, Liiguste küla, Holsta talu, Raisma, Rõmeda, Viitna, Vatku, Vatku-Nõmme, Ahila, Hõbeda, Kihlevere, Karjametsa ja Ojaveski külad.

Aaspere vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Penno, ja Kadrina põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1939. aastal oli vallas 561 talundit 1982 elanikuga. 

Esimene vallavanem oli Kaarel Põesaste. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks August Allvee.

1. augustil 1940 kinnitati vallavanemaks Aleksander Lillepea.

## Vaata ka
* Aaspere mõis

## Viited
Kuuste vald

**Kuuste vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Vana-Kuuste valla maa-alast, välja arvatud Laane raudteejaama ja Klaose, Pärna ja Pullikese talude piirkond ning Uhti ja Aakaru külade, Ülenurme, Reola ja Lepiku asunduste ning Kõõra, Lepiku, Kõrvialutse, Kullamaa ja Veinioja talude maa-alad; senise Haaslava valla maa-alast, välja arvatud Ihaste küla piirkond.

1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Adolf Pastel. 1941–1944 oli vallavanem Eduard Kivimäe.

Vald kuulus Riigivolikogu 53. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Riives.

## Vaata ka
*Vana-Kuuste vald
*Vastse-Kuuste vald

## Viited

## Välislingid
*LOE, milline oli vallavanema tööpäev II maailmasõja ajal
Laeva vald (1939)

**Laeva vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Laeva külas.

Vald kuulus Riigivolikogu 50. valimisringkonda, kust valiti Märt Sõrra.

Vald kuulus Emajõe põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

1. aprillil 1939 oli vallas 1535 elanikku.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

17. Laeva vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Laeva valla maa-alast; b) senise Uue-Põltsamaa valla idapool Pedja jõge asuva Põltsamaa metskonna Põltsamaa metsandiku ja samas piirkonnas asuvate talude maa-aladest; c) senise Kavilda valla Palupõhja küla talude nr. A-236–A-243 ja Põltsamaa metskonna Põltsamaa metsandiku kvartaalide nr. 141 ja 161 maa-aladest.

## Viited
Alutaguse vald (1939)

**Alutaguse vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Valla üldpindala oli 312,9 km2, elanike arv 2557 (1. detsembril 1941). 

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise 

Alutaguse valla alal asusid: Auvere mõis, Joala mõis, Hermomäe mõis, Hoovi küla, Metsküla küla, Mudajõe küla, Kudruküla mõis, Riigiküla, Laagna mõis, Põlendiku küla, Tšornaja küla, Tõrvajõe küla, Vanaküla, Vodova küla, Puhkovo küla, Laagna-Meriküla maakoht, Mereküla mõis, Mereküla maakoht, Mustajõe mõis, Pähklimäe mõis, Tuulase küla, Usnova mõis, Vaivara mõis, Hermomäe-Vasovi mõis, Vasova-Angometsa küla, Väike-Soldino mõis, Sundja küla, Vääska küla, Repniku mõis, Samokrassi mõis, Suur-Soldino mõis.

Alutaguse valda kuulusid: Vodova, Oovi, Metsküla, Tõrvajõe, Tõrvajõe-Vanaküla, Põlendiku, Peeterristi, Lapiotsa, Vanaküla, Sininõmme, Kudruküla, Riigiküla, Tuulukse, Kivisaare, Puhkova, Laagna, Mereküla ja Udria, Pähklimäe, Vepsküla, Vaasovi, Orujõe, Tsornajõe, Joala, Kalmujõe, Mudajõe, Hermomäe, Helgepõllu, Soldina, Sundja, Arumäe, Hiiemetsa, Auvere, Kärekonna, Vallisaare, Putki, Ühekonna ja Mustajõe külad.

Esimene vallavanem oli Aleksander Reinsalu.

Vald kuulus Riigivolikogu 73. valimisringkonda, kust valiti Elmar-Aleksander Lehtmets, ja Narva põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Vallas oli 577 talundit 2512 elanikuga (1939). 

27. märtsil 1940 hävis tulekahjus koos Alutaguse kooli- ja vallamajaga raamatukogu, tiibklaver, vallavalitsuse dokumendid ja arhiiv.

## Viited

## Kirjandus
* "Alutaguse valda nagu polegi enam!" Päevaleht, 29. märts 1940, nr. 83, lk. 6.
Lodenrode ja Koila

**Lodenrode ja Koila** (**Lodenrodhe et Cogkele**) olid kaks Helmoldus de Lodhe linna Eestimaal, mis on mainitud tema kirjas Lübecki raele 25. maist 1296. 

Lodede soost Eestimaa maanõunik Helmoldus de Lodhe (mainitud 1296, 1298) vabastas Lübecki elanikud oma sadamates, vetes, randades ja mõisates tollist, tarbimismaksust ja rannaõigusest, kuni nad tema linnade (*opidorum et civitatum nostrum, scilicet Lodenrodhe et Cogkele*) elanikele samad vabastused annavad, regest 643, b).

Lodenrodhet samastatakse üldiselt hilisema Harju-Madise kirikumõisaga (Harju-Madise kihelkonda on esmamainitud *parochia Lodenrode* nime all 12. septembril 1343   ) ja Cogkelet Koila külaga. Selliste linnade olemasolust puuduvad muud andmed. Lennart Meri luges septembris 1995 Paldiski tuumaobjekti üleandmisel peetud kõnes Lodenrodet otseselt Paldiski eelkäijaks. "Minevik on seegi, et siia rajati juba aastal 1296 sadamalinn nimega Lodenrode: järgmisel aastal tähistab Paldiski oma 700. aastapäeva," ütles president toona. 

5. veebruaril 1346 pantisid Arnoldus Plate ja tema poeg Tylo pärast Rølo de Ylmensalo surma kuningale tagasi langenud ja neile läänistatud Ylmensalo mõisa koos küladega (*alodium Ylmensalo et villulas [[Kallathe]], [[Lodenrode]], [[Amunde]] et [[Langhe]]*) Padise abtile Nicolausele ja tema kloostrile 300 Riia hõbemarga eest.

24. mail 1346  andis kuningas Valdemar IV (Waldemarus) pärast Rølo de Ylmezali surma temale tagasi langenud valdused (*alodium Ylmezallo et villulas Cullate, Loden-Röde, Aamunde et Lange*) igaveseks ajaks omandiks Padise munkadele.

## Viited
Luunja vald (1939)

**Luunja vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Sirgu külas.

Vald moodustati senise Luunja valla maa-alast, välja arvatud Kabina ja Põvvatu asunduste maa-alad; senise Tammistu valla Saluoja, Arvuste, Korbi, Saarde, Meistri, Käärdi, Tammistu ja Kisla-Poolakese külade ning Tondi-Pilka, Tammistu-Kaarli ja Taabri asunduste maa-aladest; senise Kavastu valla Kavastu asunduse ning Sooranna ja Mõisanurga talude maa-aladest; senise Kastre-Võnnu valla Alevi küla maa-alast.

Vald kuulus Riigivolikogu 51. valimisringkonda, kust valiti Jüri Uluots, Tartu 5. jaoskonnakohtu jaoskonda ning Tartu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esimene vallavanem oli Eduard Konsin.

24. septembril 1944 valiti valla täitevkomitee esimeheks Eduard Annok. 20. mail 1946 ta arreteeriti ja mõisteti kümneks aastaks laagrisse (vabanes 1955).

## Viited

## Välislingid
*Eesti talundid: Tartumaa
Meeksi vald (1939)

**Meeksi vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Esimene vallavanem oli Eduard Ojaveer.

Vald kuulus Riigivolikogu 52. valimisringkonda, kust valiti Henn Treial.

Vald kuulus Võnnu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
21. Meeksi vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Mehikoorma valla maa-alast; b) senise Ahja valla lahusosa – Pedaspää maa-alast; c) senise Kastre-Võnnu valla Rõkka ja Järvselja piirkonnast ning Piirissaare maa-alast; d) senise Rasina valla Uulika ja Sikakurmu külade piirkonnast ja osa Issaku soo maa-alast.
Otepää vald (1939)

**Otepää vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Vana-Otepää valla maa-alast, välja arvatud Vana-Poslovitsa talude maa-alad, senise Pilkuse valla Pilkuse mõisa järgi olevast maa-alast, senise Palupera valla Ketta ja Kitse külade, Peku, Petsiku, Trummi, Jursa, Paju, Kersa, Soome, Vahri, Kitse-Märt, Kitse-Mihkel, Laane, Kuhri, Raudsepa, nr. A-104, A-132, A-90 ja 89 talude maa-aladest ning Palupera vallamaja ümbruse maa-alast kuni Palupera metsavahikoha, Kriska ja Oinamäe taludeni, viimased välja arvatud, senise Päidla valla maa-alast, välja arvatud Saluala asunduse talude Kutsika nr. A-26, Müta nr. A-25, Tedre nr. A-24 ja Tikutaja nr. A-74, Pühajärve metsandiku kvartaalide nr. 1–3 ja 5–11 ning Ruusa talu maa-alad, senise Valgjärve valla Liivako nr. 27, Möldre nr. 28, Piirikolga nr. 26, Raudsepa nr. 31, Kur nr. 3, Vana-Pika nr. 4, Põdra nr. 1, Treiali nr. 2 ja Kubi nr. 5 talude maa-aladest ning metsavahikoha Keldu nr. A-19 piirkonnast.

## Viited
Karisma

**Karismaatilisus** on “eriline isiku omadus või oskus, mis võimaldab mõjutada või inspireerida suurt hulka inimesi” või “loomupärane omadus, mis inspireerib suurt entusiasmi ja pühendumust”.
Mäksa vald (1939)

**Mäksa vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Poka külas.

Vald moodustati senise Mäksa valla maa-alast, välja arvatud Sootaguse küla ja Emajõe suudmes Emajõest põhja pool asuvate heinamaatükkide maa-alad; senise Kastre-Võnnu valla Võõpste küla ja Kastre asunduse ning osa Emajõe-Suursoo ja osa Jõmmsoo piirkonnast; mitme valla lahusheinamaatükkide maa-aladest Emajõest lõuna pool.

Esimene vallavanem 1939. aastal oli Leonhard Keskpalu. 

Vald kuulus Riigivolikogu 52. valimisringkonda, kust valiti Henn Treial, 1. politseijaoskonda Tartumaal, Tartu 5. jaoskonnakohtu jaoskonda ning Võnnu põllumeeste konvendi uue koosseisu tegevus- ja valimispiirkonda.   

Tartu Riiklik Ülikool oli Mäksa vallaga šeflusvahekorras.

## Viited
Nõo vald (1939)

**Nõo vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

10. jaanuaril 1940 valis vallavolikogu üksmeelselt valla aukodanikuks Aleksander Läte.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

23. Nõo vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Meeri valla maa-alast, välja arvatud Kulbilohu piirkond ja Verevi küla ning Peedu, Pirnaku, Kulbimäe ja Kulbilohu talude piirkondade; b) senise Luke valla maa-alast, välja arvatud Lütiküla piirkond; c) senise Kodijärve valla osa Unipiha asunduse piirkonnast.

## Viited
Ujandina

**Ujandina** on jõgi Aasias. 

Jõgi algab Verhojanski mägedest. Voolab valdavalt tasandikul kagusse ja itta. Suubub vasakult Indigirkasse.
Choiseul

**Choiseul** on mitme inimese ja geograafilise objekti nimi.

## Inimesed
*Choiseul (perekond)

## Geograafilised objektid
* Choiseul (Haute-Marne), vald Haute-Marne departemangus Prantsusmaal
* Choiseuli laht, laht Choiseuli saarel Saalomoni saartel
* Choiseuli saar, saar Saalomoni saartel, mis sai nimi Étienne François de Choiseuli auks
* Choiseuli provints, provints Saalomoni saartel
* Choiseul Sound, laht Falklandi saartel
Osama

**Osama** all võidakse mõelda mitut objekti:
* **[[Usāmah ibn Lādin]]**, väidetav terrorist
* **[[Osama (film)|Osama]]**, film
Abel Kirui

**Abel Kirui** (sündinud 4. juunil 1982) on Keenia kergejõustiklane, pikamaajooksja. 

Ta tuli Berliinis toimunud 2009. aasta maailmameistrivõistlustel maratonis maailmameistriks.

2008. aastal Kirui vőitis Viini maratoni uue rajarekordiga 2:07.38. Isikliku rekordi 2:05.04 jooksis ta 2009. aasta kevadel Rotterdami maratonil.

## Saavutused

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

*2009  Berliinis 
**  **maailmameister** maratonis **2:06.54 **

## Välislingid
*
Usāmah ibn Lādin

**Usāmah ibn Lādin** (أسامة بن محمد بن عوض بن لادن **Usāmah ibn Muḩammad ibn ‘Awaḑ ibn Lādin**; 10. märts 1957 Ar-Riyāḑ, Saudi Araabia – 2. mai 2011 Abbottabad, Pakistan), üldtuntud kui **Osama bin Laden**, oli Saudi Araabia mõjuvõimsa ibn Lādini perekonna liige ja terroriorganisatsiooni Al-Qā‘idah' asutaja. 

Ta sai tuntuks seoses väidetava osalemisega 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakus Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornidele New Yorgis, milles hukkus 2996 inimest. Algul Usāmah eitas seotust terroriaktiga, kuid hiljem võttis süü omaks. Usāmah ibn Lādin oli kantud Föderaalse Juurdlusbüroo kümne kõige tagaotsitavama põgeniku nimekirja kui üks maailma ohtlikumaid kurjategijaid. Tema tabamisele viiva informatsiooni eest oli välja pandud 50 miljoni dollari suurune pearaha.

Usāmah oli 1980. aastatel Nõukogude-Afganistani sõjas NSV Liidu vastaste võitlejate juht. Isegi kui ta tegi tollal koostööd CIA-ga, siis alates 1994. aastast oli ta rahvusvaheliselt tagaotsitav terrorist. 

## Surm

2. mail 2011 korraldasid USA eriväed Pakistani pealinna Islamabadi lähedal Abbottabadi linnas operatsiooni, mille käigus toimunud tulistamises Usāmah ibn Lādin tapeti. Usāmah polnud sel ajal relvastatud. Tema majast konfiskeeritud arvutitest ilmnes, et Al-Qā‘idah'l oli plaanis 11. septembril 2011 saboteerida USA-s ronge. Pole veel teada, kas tegemist võis olla n-ö sihilikult ette söödetud eksitava informatsiooniga. Usāmah ibn Lādin maeti Araabia merre, kuna USA-l oleks raske olnud leida riiki, kes oleks nõustunud teda matma oma territooriumile. Mõned islamiõpetlased teatasid seepeale, et muslimi merre matmine on islamiseadustega vastuolus. Ameerika Ühendriikide valitsusametnike kinnitusel viidi Usāmah ibn Lādini matusetalitus läbi islami tavade kohaselt, mis näevad ette surnukeha rituaalset pesemist, surilinasse mähkimist ja matmist 24 tunni jooksul pärast surma.

Usāmah ibn Lādini tabamine läks kokku maksma 2 triljonit USA dollarit.

Pärast Usāmah ibn Lādini surma sai Al-Qā‘idah' ajutiseks juhiks endine Egiptuse eriväelane Saif al-Adeli, keda teatakse ka Muhamad Ibrahim Makkawi nime all, kuid eeldatavasti saab Al-Qā‘idah' järgmiseks alaliseks juhiks ibn Lādini kauaaegne asemik, samuti egiptlane Ayman al-Zawahiri.

## Viited

## Välislingid
* Kaarel Kaas. Noor lõvi ja papist tiiger Diplomaatia, mai 2011
* Statement From the Family of Osama bin Laden The New York Times, 10. mai 2011
* Osama bin Ladeni pojad: miks meie relvitu isa ilma kohtuta hukati? Delfi, 11. mai 2011
Choiseul (perekond)

**Choiseul** on prantsuse aadlipere. 

Selle liikmete hulgas oli Etienne-Francois, kes oli sõjaväelane ja riigitegelane, sai Choiseuli hertsogi tiitli ja kelle järgi on nimetatud Choiseuli saar.

*Caesar, duc de Choiseul (1602–1675), Prantsuse marssal ja diplomaat
*César Gabriel de Choiseul (1712–1785), Prantsuse ohvitser, diplomaat ja riigitegelane
*Étienne François, duc de Choiseul (1719–1785), Prantsuse ohvitser, diplomaat ja riigitegelane
*Claude Antoine Gabriel, duc de Choiseul-Stainville (1760–1838)
Choiseuli saar

**Choiseul** on saar Melaneesias Saalomoni saarestikus. 

Saare pindala on 3207 km². Saar on 161 km pikk ja 30 km lai.

Choiseuli saar kuulub Saalomoni Saartele ja moodustab põhiosa Choiseuli provintsist.

Choiseuli saarest loodesse jääb Paapua Uus-Guineale kuuluv Bougainville'i saar. Kagusse jääb Santa Isabeli saar, mis kuulub Saalomoni Saarte Isabeli provintsi. Ülejäänud naabersaared kuuluvad Saalomoni Saarte Lääneprovintsi: läänes Shortlandi saared, edelas Mono ning lõunas Vella Lavella, Kolombangara ja New Georgia.

Saar on mägine. Selle kõrgeim tipp Maetambe ulatub 1060 m kõrgusele ja see on vana vulkaanikoonus. Osa rannikust on liivane, aga osa soine.

Kultuuriliselt on Choiseuli saarte põlisrahvas lähedane Bougainville'i saare elanikega. Saarel kasutatakse endiselt rahana teokarpe, mida nimetatakse kesaks.

Choiseuli kirdetipus asub provintsi keskus Taro. Provintsi teine suurem asula on Araiki, mis asub Choiseuli kagutipu lähedal oleval Vaghena saarel.

Saare rannikul soolases vees elab krokodille.

Transport ei ole saarel arenenud. Mis tahes reisideks nii saart mööda kui ka saarele ja sealt ära tuleb varuda palju aega.

## Ajalugu

Arheoloogilisi väljakaevamisi ei ole saarel toimunud, aga keeleteaduse andmetel on Choiseul asustatud olnud umbes 3500 aastat.

1568 avastas Choiseuli eurooplaste jaoks Hispaania meresõitja Álvaro de Mendaña de Neyra, kes nimetas selle San Marcoseks, aga ei maabunud saarel. 1768 jõudis saarele Prantsusmaa meresõitja Louis Antoine de Bougainville, kes nimetas selle Prantsusmaa tollase välisministri Étienne François de Choiseuli järgi.

1870. aastatel ründas saare keskosa pealik läänepoolseid hõime ja seejärel Vaghena saart, mis rünnaku tulemusena muutus inimtühjaks. 1916 puhkes taas hõimudevaheline sõda, mis lõppes alles 1921 rahulepingu sõlmimisega.

Kuni 19. sajandi lõpuni ei tekitanud saar eurooplastes erilist huvi. Nende suhted kohalike saarlastega olid väga vaenulikud. 1886 kehtestati saarel Saksamaa protektoraat, 1899 Suurbritannia protektoraat. Teise maailmasõja ajal viibisid saarel nii Jaapani kui USA väed, aga sõjategevusese piirkondadest jäi ta kaugele.

Alates 1978 kuulub Choiseuli saar Saalomoni Saarte koosseisu.

## Viited
Welle: Erdball

**Welle: Erdball** (sageli lühendatud kui W: E) on 1990. aastal tegevust alustanud Saksamaa elektroonilise muusika ansambel, keda peetakse *[[bitpop]]*'i loojateks. Algselt tegutses ansambel nime *Honigmond* all, mis hiljem muudeti *Feindsedder 64,3-*ks ning 1993. aastal Welle: Erdballiks.

W: E muusika põhitunnuseks on *Commodore 64’s SID sound chip* kasutamine, samuti on nende muusika võrreldav Kraftwerki omaga.

## Koosseis

File:Welle Erdball-Scan-090107-0056.jpg|**Honey**  laulusõnad, vokaal
File:Welle Erdball-Scan-090107-0059.jpg|**A.L.F.**  muusika, programmeerimine
File:Welle Erdball-Scan-090107-0049.jpg|**Frl. Venus** (alates 2003)  löökriistad, vokaal
File:Welle Erdball-Scan-090107-0051.jpg|**Plastique** (alates 2005)  löökriistad, vokaal


#### Endised liikmed
* Zara – löökriistamängija (2004–2005) 
* Soraya.vc – löökriistamängija (2000–2004)
* KayCat – löökriistamängija (2000–2002)
* Xenia G-punkt – löökriistamängija (1995–1999)
* Isa – laulja (1993–1995)

## Diskograafia
### Demod
* 1991 *Der Sinn des Lebens* (avaldati nime all *Honigmond*)
* 1992 *Es ist an der Zeit* (limiteeritud viiekümne eksemplariga, avaldati nime all *Feindsender 64.3*)
* 1996 *Telephon W-38*

### Stuudioalbumid
* 1994 *Frontalaufprall*
* 1995 *Alles ist möglich*
* 1996 *Tanzpalast 2000*
* 1998 *Der Sinn des Lebens*
* 2002 *Die Wunderwelt der Technik*
* 2004 *Horizonterweiterungen* LP
* 2006 *Chaos Total*

### Singlid
* 1993 *Nyntändo-Schock* (albumilt "Frontalaufprall")
* 1995 *W.O.L.F.* (albumilt "Alles ist möglich")
* 1996 *Telephon W-38* MC (albumilt "Tanzpalast 2000")
* 1998 *Deine Augen / Arbeit adelt!* (albumilt "Der Sinn des Lebens")
* 2000 *Starfighter F104G* (albumilt "Die Wunderwelt der Technik")
* 2001 *VW-Käfer & 1000 Tage* (albumilt "Die Wunderwelt der Technik")
* 2001 *Super 8* (albumilt "Die Wunderwelt der Technik")
* 2003 *Nur tote Frauen sind schön*
* 2008 *Ich bin aus Plastik*

## Välislingid
* Ansambli koduleht
* Welle: Erdball Last.fm's
* Welle: Erdball Myspace'is

## Allikad
Artikkel põhineb ansambli saksa- ja ingliskeelsetel Wikipedia artiklitel.
Hello Saferide

**Hello Saferide** on Annika Norlini juhitud Rootsi popmuusikaansambel.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*2005 – "Introducing...Hello Saferide"
*2008 – "More Modern Short Stories From Hello Saferide"
*2014 – "The Fox, The Hunter and Hello Saferide"

;Albumid Säkerti nime all
*2007 – "Säkert!"
*2010 – "Facit"
*2011 – "På Engelska"
*2017 – "Däggdjur"

### EP-d/singlid
*2005 – "If I Don't Write This Song Someone I Love Will Die"
*2005 – "My Best Friend"
*2006 – "Would You Let Me Play This EP 10 Times a Day?"
*2006 – "Long Lost Penpal"
*2007 – "Allt som är ditt" (ilmus Säkerti nime all)
*2007 – "Vi kommer att dö samtidigt" (ilmus Säkerti nime all)
*2007 – "I Was Definitely Made for These Times"
*2008 – "Anna"

## Välislingid
*Hello Saferide
*Hello Saferide'i MySpace'is
*Razzia Records
*Last.fm
*Hello Saferide The Indie Music Database'is
*Hello Safe
Tomasz Chłoń

**Tomasz Marek Chłoń** (sündinud 29. oktoobril 1961) on Poola diplomaat.

Poola Vabariigi suursaadikuna Eestis andis ta volikirjad üle 16. augustil 2005. Ta tegutses siin kuni 2012.

2010. aastal anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk.

Poola suursaadik Sloveenias oli ta 2013–2015.

## Viited

## Välislingid
* "Tomasz Chłoń: et kõlaks koolikell, mitte pommivilin", Postimees, 1. september 2009
Vesikatk (perekond)

**Vesikatk** (*Elodea* Michx.) on veetaimede perekond kilbukaliste sugukonnast.

## Eestis leiduvad liigid
**Elodea canadensis* – kanada vesikatk (Eestis sage, võõrliik; jõudis Euroopaase 1836)
**Elodea nuttallii* – väike vesikatk (Eestis uus võõrliik, seni vähe levinud; jõudis Euroopasse 1914)

## Teisi liike
**[[Elodea callitrichoides]]*

## Galerii

Fail:Células de Elodea 40x (Daemon Canchig).png|Elodea lehtede rakke vaadeldi valgusmikroskoobi, 40x objektiivläätse ja 16x okulaari läätsega. Kogusuurendus: 640.
Fail:Elodea canadensis2 ies.jpg|Lehed
Fail:Elodea-ciclose.gif|Tsüklos
Fail:Elodea IMG 5985.jpg|Elodea sattus keskkonda
Õisluht

**Õisluht** (*Triglochin* L.) on taimede perekond õisluhaliste sugukonnast.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Triglochin maritimum* – rand-õisluht (tavaline)
**Triglochin palustre* – soo-õisluht (tavaline)
Narva-Jõesuu tuletorn

**Narva-Jõesuu tuletorn** on Eesti kõige idapoolsem tuletorn. Ta asub Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Narva jõe läänekaldal.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Valge-punasetriibulise betoontorni kõrgus jalamist on 31 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 35 meetrit. Tuli plingib pimedal ajal aasta läbi. Tsükkel kestab 12 sekundit.

Praegune valge-punasetriibuline tuletorn ehitati 1957. aastal. Varasem tuletorn, mis ehitati 1808. aastal ja mida laiendati 1886. aastal, hävis teises maailmasõjas.

2024. aasta 3. augustist on tuletorn avatud külastamiseks, mille järel on see üks tosinast avalikus kasutuses olevast tuletornist Eesti 55 tuletorni seas. Esialgu on tuletorn avalikkusele avatud ainult teatud kuupäevadel.

## Viited

## Välislingid

* 
* Ametlik teave Narva-Jõesuu linna kodulehel
Killemboth

**Killemboth** on eesti ansambel, Forgotten Sunrise'i juhtfiguuride kõrvalprojekt, mis loodi 1993. aastal, kuid tegevust alustas 2000. aastal.

## Koosseis
* Kuratino – laulja
* Renno – kitarrist
* Jan – basskitarrist
* Abrukas – trummar

## Diskograafia
* *Kontsert linnusehoovis* (2002)
* *Kill'em Both* (2002)

## Välislingid
* Killemboth veebilehel EstonianMetal.com
Pala vald (1939)

**Pala vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Pala valla maa-alast, välja arvatud Pällo, Kiisli ja Lea küla ning Halliku asundustalude piirkonnad, osa Saare metskonna Halliku metsandiku maa-alast ja Halliku mõisa järgi olevate talude nr 24, 25, 32, 33, 38 ja 46 heinamaatükkide maa-alad; senise Ranna valla maa-alast, välja arvatud Omedu ja Hansu küla piirkond, osa Saare metskonna Halliku metsandiku ning osa Ranna ja Roela mõisa järgi olevate talude heinamaatükkide maa-aladest; senise Kokora valla Viljuse küla maa-alast; senise Saare valla Saare metskonna Sõõru metsandiku kvartalite nr 30–34 ja 49–52 maa-aladest.

Vald kuulus riigivolikogu 49. valimisringkonda, kust valiti riigivolikokku Ernst Haabpiht.

## Viited
Peipsiääre vald (1939)

**Peipsiääre vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1949. Vallamaja asus tänapäeva Kolkja aladel.

Vald kuulus Riigivolikogu 49. valimisringkonda, kust valiti Ernst Haabpiht, ning Alatskivi põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1939. aastal oli vallas 476 talundit, millest 11-l oli üle 10 ha põllumajanduslikku maad. Talundites oli 2015 elanikku, kellest töötajaid 1252, sealhulgas talundipidaja perekonda kuuluvaid 1239 ja palgalisi 13. Esimene vallavanem oli Feodor Kisljakov.

8. juunil 1949 vald likvideeriti ja moodustati Peipsiääre külanõukogu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

26. Peipsiääre vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Peipsiääre valla maa-alast, välja arvatud Nina ja Rootsi külade piirkond; b) senise Alatskivi valla Traessi (Pronni) nr. 70 talu ning Varnja küla ühiskarjamaa maa-aladest; c) senise Kavastu valla Peipsi järve ääres asuvate kinnistusüksuste Varnja nr. 21, Paju nr. A-101, Õigeusu koguduse kirikumaa, Jakobi nr. A-102, Jussi nr. A-103, Maksi nr. A-104 ja Sirge nr. A-105 maa-aladest.

## Vaata ka
* Eesti valdade loend (1939)

## Viited

## Välislingid
*Eesti talundid: Tartumaa
URT (ansambel)

**URT** on 2004. aastal Pimeduse ja Thoni loodud *[[pagan black metal]]*i ansambel.

## Ajalugu
Ansambli asutasid 2004 Pimedus ja Thon. Sama aasta aprillis liitus ansambliga basskitarrist Argoth, misjärel salvestati esimene demo "Pimedusesõdalased" ning 2005. aastal album "Varjuring". 2005. aastal liitus URT-ga kitarrist Oliver ning sama aasta oktoobris asuti salvestama materjali albumite "Saatanahark I – Püha sõda" ja "Tagasi tumedaima saarele" jaoks. 2006. aastal asendas Sander Argothi basskitarril ning samal aastal sai URT lepingu Stuka Sound Recordsiga, mille all "Saatanahark I" 2007. aasta jaanuaris välja anti. Albumid "Ussikuningas", "Ex mortuis" ja "IXI" anti välja omaloodud plaadifirmas Arhailised Helid.

## Koosseis
* Pimedus – vokalist
* Thon – trummar, kitarr, fx
* Oliver – kitarrist (alates 2005)
* Sander – basskitarrist (alates 2006)

#### Endised liikmed
* Argoth – basskitarrist (2004–2006)

## Diskograafia
#### Stuudioalbumid

* "The Four Fists of Armageddon" (2004)

* "Varjuring" (2005)
* "Saatanahark I – Püha sõda" (2007)
* "Tagasi tumedaima saarele" (koos Bestiaga, 2007)
* "Ussikuningas – Saatanahark II" (2008)
* "Ex Mortuis – Saatanahark III" (2009)
* "IXI (Dagaz)" (2014)

#### Kogumikel
* "Herbstnebel II zine sampler" (lugu "Vereneeduse", 2005)
* "Hauatagused karjed vol.2 – Estonian extreme metal compilation" (lugu "Võitle või põgene", 2005)
* *Kilkim Zaibu compilation* (lugu *Vabadus ja saatuserajad*, 2007)

#### Videod

* "Surmasõdalaste Reekviem"                 (YouTube'i link, 2006)

* "Uinuva kaevu saladus"                         (YouTube'i link, 2009)
*"Ise"                                                       (YouTube'i link, 2014)
*"Porri Rühk/Toil To Soil"                         (YouTube'i link, 2015)
*"Uus ilma kord - Novus ordo seclorum" (YouTube'i link, 2018)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Facebook
* Urt veebilehel EstonianMetal.com
* URT veebilehel Metal Storm
* URT Last.fm-is
*Arhailised Helid YouTube'is
*Arhailised Helid Bandcamp'is

## Allikad
Heinmuda

**Heinmuda** (*Ruppia* L.) on veetaimede perekond heinmudaliste sugukonnast.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Ruppia cirrhosa* – keerd-heinmuda (haruldane)
**Ruppia maritima* – harilik heinmuda (paiguti)
Pühajärve vald (1939)

**Pühajärve vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Pühajärve valla maa-alast; senise Pilkuse valla Vidrike mõisa järgi olevast maa-alast; senise Palupera valla Meema, Laane, Lükerdi, Piilme, Madsa ja Pursa külade, Aidu ja Arula asunduste ning Tõnsa-Toomas nr. 19, Suure-Tõnsa nr. 19-a, Paekese-Endriko nr. 20, Paekese-Johan nr. 21, Kudse-Tõnis nr. 22, Kudse-Ans nr. 23, Kasemetsa nr. 23-a ja Lilleoru nr. 52 talude maa-aladest ning osa Vanamõisa piirkonnast; senise Vana-Otepää valla Poslovitsa talude maa-aladest.

## Viited
Rannu vald (1939)

**Rannu vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Palu külas.

Vald moodustati senise Rannu valla maa-alast, välja arvatud Kaugessaare küla talude nr. A-56–A-59 maa-alad; senise Valguta valla Metsküla, Ervu ja Kippastu külade ning Maarja asunduse maa-aladest, välja arvatud Metsküla küla Luuka ja Madise talude maa-alad.

## Viited
Ropka vald

**Ropka vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Ropka valla maa-alast, välja arvatud osa Haage asunduse maa-alast; senise Vana-Kuuste valla Uhti ja Aakaru küla, Ülenurme, Reola ja Lepiku asunduse ning Kõõra, Lepiku, Kõrvialutse, Kullamaa ja Veinioja talu maa-aladest; senise Luke valla Lätiküla piirkonnast.

Esimene vallavanem oli Paul Luige, kes valiti tagasi 9. detsembril 1939. Vallavanema palgaks määrati 45 krooni.

Vald kuulus Riigivolikogu 53. valimisringkonda, kust valiti volikokku Rudolf Riives.

## Viited
Rõngu vald (1939)

**Rõngu vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 54. valimisringkonda, kust valiti Artur Tupits.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

31. Rõngu vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Rõngu valla maa-alast, välja arvatud Sootla nr. 30, Sootla nr. 31, Sandkotare nr. 31-a, Ülpre nr. 46, Alamärdi nr. 47, Alanüssiku nr. 48, Mäenüssiku nr. 49, Trile nr. 80, Lülle nr. 58-a, Lülleveski nr. 58, Alamärdi nr. 59 ja Võlsi nr. 60 talude maa-alad; b) senise Valguta valla Lapetukme ja Ranna külade, Lobjaku ja Piigandi asunduste ning Metsküla küla Luuka ja Madise talude maa-aladest; c) senise Palupera valla Atramõisa, Soe ja Miti külade, Palupera asunduse ja Palu veski maa-aladest ning Palupera vallamaja ümbruse maa-alast kuni Palupera metsavahikoha, Kriska ja Oinamäe taludeni, viimased kaasa arvatud.
Saadjärve vald

**Saadjärve vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Saadjärve valla maa-alast, välja arvatud osa Kärevere metskonna Raadi-Kõnnu metsandiku maa-alast; senise Elistvere valla Raigastvere ja Õvanurme küla ning Elistvere ja Kärksi asunduse maa-aladest; senise Sootaga valla osa Valgmaa küla ja Lepikuvälja talu piirkondadest ning Kaste küla, Kuke, Kure, Muda, Sirusi, Tuule ja Joora talu maa-aladest.

## Vaata ka
* Saadjärv

## Viited
Tähtvere vald (1939)

**Tähtvere vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 51. valimisringkonda, kust valiti Jüri Uluots.

Vald kuulus Emajõe põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

1. aprillil 1939 oli vallas 1784 elanikku.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

37. Tähtvere  vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Tähtvere valla maa-alast; b) senise Vorbuse valla maa-alast; c) senise Ropka valla osa Haage asunduse maa-alast.
Veski vald

**Veski vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Krüüdneri valla maa-alast, välja arvatud Poka nr. 26, Kuksena nr. 513, Jeroski nr. 22, Lõrsokese nr. 27, Taniko nr. 28, Tigase nr. 23 ja Saare nr. 24 talude maa-alad; senise Päidla valla Saluala asunduse talude Kutsika nr. A-26, Müta nr. A-25, Tedre nr. A-24 ja Tikutaja nr. A-74 ning Pühajärve metsandiku kvartaalide nr. 1–3 ja 5–11 maa-aladest; senise Kodijärve valla Iduste küla Mangeluse nr. 6, Ora nr. 8, Uus-Ora nr. 8-a ja Visuri nr. 1 talude maa-aladest; senise Kambja valla Männiku nr. A-9, Vissi nr. A-11, Palu nr. A-12, Puntuse nr. 10, Alliku nr. 7, Villemi nr. 8, Romäe nr. 9 ja Põliste nr. A-10 talude maa-aladest; senise Valgjärve valla Valgjärve asunduse Pikareinu, Raja, Vädase-Raja, Võsu, Halliku, Saare ja Peelia talude maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 53. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Riives.

## Viited
Võnnu vald (1939)

**Võnnu vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 52. valimisringkonda, kust valiti Henn Treial, ja Võnnu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

42. Võnnu  vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Kastre-Võnnu valla maa-alast, välja arvatud Võõpste küla, Kastre asunduse ning Rõkka ja Järvselja piirkonnad, osa Suursoo ja osa Jõmmsoo piirkonnast ja Alevi ja Praaga külade, Piirissaare ning põhjapool Emajõge asuvate heinamaatükkide maa-alad; b) senise Ahja valla Lääniste, Kõnnu, osa Imste ja osa Sonnatari külade maa-aladest; c) senise Mäksa valla Sootaguse küla maa-alast.
Kuigatsi vald

**Kuigatsi vald** oli vald Valga maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Mägiste küla aladel.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga  senise Kuigatsi valla maa-alast; senise Keeni valla Hällatu, Lombi, Ormani, Palu, Peetertinnu, Pikahansu, Tootsi, Utuse, Väike-Hellatu, Käre, Vardamäe, Koka, Sootare, Pedajamäe ja Lepasaare talude maa-aladest; senise Sangaste valla Marjamäe, Pulga, Harjukse, Väike-Rehejaani ja Väike-Marjamäe talude maa-aladest.

Esimene vallavanem oli Karli Kuus.

1939. aastal valitud vallavolikogu 15 liikmest kandideerisid vallavanemaks 8.

Vald kuulus Riigivolikogu 57. valimisringkonda, kust valiti Juhan Uuemaa.

Vald kuulus Sangaste põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

27. oktoobril 1947 loodi vallas Õlatu külas kolhoos "Oktoobri Võit". 

## Viited
Äksi vald

**Äksi vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 50. valimisringkonda, kust valiti Märt Sõrra.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kukulinna külanõukogu ja Kärkna külanõukogu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

43. Äksi vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Sootaga valla maa-alast, välja arvatud osa Valgmaa küla piirkonnast, Lepikuvälja talu piirkond ning Kaste küla Kuke, Kure, Muda, Sirusi, Tuule ja Joora talude maa-alad; b) senise Saadjärve valla Kärevere metskonna Raadi-Kõnnu metsandiku osa maa-alast; c) senise Raadi valla Võibla küla Pruuli, Seljamäe, Kullapera, Kaarepera, Väike-Kaarepera, Tülba ja Luu talude maa-aladest; d) senise Elistvere valla Vedu küla Karjamõisa talu maa-alast.