open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tupolev Tu-22

**Tupolev Tu-22** (NATO koodnimega Blinder) (projekt 105) oli Nõukogude Liidus Tupolevi konstruktsioonibüroo loodud ülehelikiiruseline pommituslennuk, mis on olnud ka Venemaa Föderatsiooni lennuväe relvastuses.

## Ajalugu
Tu-22 töötati välja pommituslennuki Tu-16 asenduseks.  

Tupolevi konstruktsioonibüroos alustati Tu-22 (projekt 105) projekteerimist 15. augustil 1955. 1957. aasta augustiks sai valmis lennuki prototüüp. 21. juunil 1958. aastal lendas katselenduri Juri Alasjevi meeskond lennukiga esimese lennu. Katsesarja teisel lennukil tehti suuri  areodünaamilisi muudatusi, näiteks lennuki kere kujunduses rakendati  pindala reeglit. Sellest prototüübist sai hiljem Tu-22.

Tu-22 ehitati Kaasani tehases number 22 aastast 1959 kuni 1969. aasta detsembrini. Kokku ehitati koos kahe prototüüpiga 311 lennukit (Tu-22A ja Tu-22B, luurelennuk Tu-22R, raketikandja Tu-22K, raadiohäirete Tu-22P ja Tu-22R 22U õppelennukid).

## Tehnilised andmed
Lennuki eripäraks on kere tagumise osa kohal, kahel pool kiilu kõrvuti paiknevad kaks mootorit. Lennuki kandevkonstruktsioon on valmistatud duralumiiniumist D-16ATV, AK-8 ja V-95 ning magneesiumsulamist ML5-T4, kinnitussõlmed terassulamitest 30HGSA ja 27HGSNA. Antenni katted on valmistatud klaaskiudkomposiidist.

Lennuki poolmonokokk-kere on ümmarguse ristlõikega. 

Lennuki kliimaseadmeks oli mootorikompressorite õhuvõtusüsteem. Kuna õhk oli kuum, tuli seda enne piloodikabiini pumpamist jahutada, milleks kasutati suure täieliku kaduga aurustit, mis töötas seguga, koostisega 40% etanool ja 60% destilleeritud vesi - väga sarnane viinale. Sealt sai lennuk hüüdnime "ülehelikiirusega alkoholiveok" (сверхзвуковой спиртовоз). Lisaks kasutati alkoholisegusid ka raketi- ja raadiosideseatmete jahutamiseks, mistõttu oli sagedaseks probleemiks segude vargus ja joomine õhuväebaasides.

Tu-22 tehnilised andmed:
***Meeskond:** 3
***Pikkus:** 41,60 m
***Tiiva profiil:** P-60, CP-8  tiiva otsad
* **Tiivaulatus:** 23,17 m
* **Tiiva pindala:** 151 m²
* **Tiiva noolsus:** 52°
* **Kõrgus:** 10,13 m
***Täismass:** 85 t
* **Relvalast:** 5,7 t
* **Kiirus:** 1510 km/h
* **Lennukaugus:** 4900 km
* **Lennulagi:** 15 000 m
* **Mootorid:** 2 x 11000 kg/s (2 x 108 kN), forssažil 2 x 16500 kg/s (2 x 162 kN), RD-7M2

## Kasutus sõdades
Tu-22 on osalenud järgmistes konfliktides:

* Uganda-Tansaania sõda (1978 –1979)
*Tšaadi-Liibüa konflikt (1981 –1987)
* Sõda Iraagi Kurdistanis (1961 –1975)  
* Iraani-Iraagi sõda (1980 –1988)
* Afganistani sõda (1978 –1989)

## Vaata ka
* Tupolev Tu-22M

## Viited
Radom

**Radom** on maakonna õigustega linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Radomi maakonna halduskeskus (ei kuulu ise maakonna koosseisu). Asub Varssavist 100 km lõuna pool. 

Linn on asutatud 1340. aastal.

Enne Teist maailmasõda elas Radomis palju juute. 1931. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid juudid 32,3% Radomi elanikest. Saksa okupatsiooni ajal koondati juuditest elanikkond Radomi getosse. 
 
Radomis on 13. sajandil ehitatud gooti stiilis katedraal.

Radomis toimub igal teisel aastal Poola suurim lennundusnäitus Radom Air Show.

Suurimad Radomi spordiklubid on jalgpalliklubi Radomi Radomiak, korvpalliklubi Rosa Radom ja võrkpalliklubi Czarni Radom.

## Sõpruslinnad

Seoses 2022. aasta veebruaris alanud Venemaa sissetungiga Ukrainasse arvas Radom sõpruslinnade hulgast välja Venemaa linna Ozjorõ ja Valgevene linna Homieli.

## Vaata ka
* Radomi lennujaam
* Radomi linnus
* Radomi geto

## Viited

## Välislingid

*Radomi koduleht
San Salvadori saar (Galápagose saared)

**San Salvador** ehk **Santiago** on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Kuulub Ecuadorile. 

Saare pindala on 572 km². Saar on künklik, kõrgus üle merepinna on kuni 905 meetrit.

Saar on asustamata.

## Viited

## Välislingid
Dünaamika (muusika)

**Dünaamika** (kreeka keeles *dynamikos* – jõusse puutuv, jõu-) on muusikas õpetus muutumisest. Muusika puhul räägitakse dünaamikast tavaliselt seoses helitugevuse muutumisega, kuid muutuda võib ka näiteks tempo, harmoonia, artikulatsioon, karakter, tämber, faktuur, muusikavorm või kontuur.

Dünaamikat on noodikirjas tähistatud varastest aegadest peale. Varakeskaegsete neumade graafiline kontuur andis edasi muusika dünaamikat.

Muusikalise dünaamika vastandmõiste on muusikaline staatika. Muusikas moodustab vastanditepaar "dünaamika-staatika" ühe komplekssetestmuusikalistest parameetritest.

## Dünaamika tähistamine noodikirjas

### Põhimärgid

#### Helitugevuse astmete märgid
Vaata täpsemalt Helitugevus (muusika)

#### Helitugevuse dünaamika märgid
* *crescendo* (krešendo) – kasvavalt, paisudes, tugevnedes
**poco a poco crescendo* – vähehaaval, järk-järgult paisudes 
*  – asendab terminit *crescendo*
* *diminuendo* – kahanevalt, vaibudes
* *decrescendo* – kahanevalt
* *poco a poco diminuendo* – vähehaaval, järk-järgult kahanedes
*  – asendab terminit *decrescendo* või *diminuendo*

#### Helitugevuse ja tempo muutumise märgid
* *calando* (kalando) – vaibudes
* *morendo* – surres
* *smorzando* – kustudes, hääbudes, kadudes

#### Ataki tüübi märgid
*  *sforzando* – tugevalt, rõhutatult
*  *marcato* (markato) – tugeva rõhu märk
*  *accentuato* – aksent, keskmise rõhu märk
* ***fp*** *fortepiano* – rõhk koos kohese vaibumisega

### Täpsustavad märgid
Neid märke kasutatakse koos põhimärkidega.

**assai* – küllaltki, üsna
**meno* – vähem
**molto* – palju, väga
**non* – mitte
**non troppo* – mitte liiga, mitte ülemäära
**più* (pju) – enam, rohkem
**poco* (poko) – pisut, veidi
**poco a poco* – vähehaaval, järk-järgult
**poco piu* – pisut enam
**simile* – samamoodi, jätkuvalt
**subito* – järsku, äkki, ootamatult
Autosomaalne dominantne polütsüstneer (kassidel)

**Autosomaalne dominantne polütsüstneer** ehk **polütsüstiline neeruhaigus** (inglise keeles *autosomal dominant polycystic kidney disease*, lühend ADPKD) on peamiselt Pärsia ja lühikarvalist eksootilist tõugu kassidel ning nende ristanditel esinev pärilik haigus, mille korral tekivad tsüstjad moodustised neerudes, maksas, pankreases ja emakas.

Tsüstide suurus varieerub, olles mõnest millimeetrist kuni mitmesentimeetrise läbimõõduga. Ka tsüstide arv võib ulatuda mõnest tsüstist paarisajani.

Keskmiselt kujuneb haigestunud kassidel neerupuudulikkus välja seitsmendal eluaastal.

Haiguse esinemissagedus Pärsia tõugu kassidel ultraheliuuringute põhjal on 35–57% ja lühikarvalistel kodukassidel 4,2%. Haigusel ei ole täheldatud soolist soodumust.

Pärsia kassidel esinev ADPKD sarnaneb inimestel esineva ADPKD haigusega.

## Vaata ka
*Autosomaalne dominantne polütsüstneer‎ – ADPKD inimesel

## Viited
Antonov An-124

**Antonov An-124 Ruslan** on Nõukogude Liidus, Venemaal ja Ukrainas ehitatud nelja turboventilaatormootoriga transpordilennuk, mis oli maailma suurim sarjana ehitatud lennuk enne Airbus A380-t. An-124 esmalend toimus 24. detsembril 1982.

Lennuk on konstrueeritud NSV Liidu Kaitseministeeriumi tellimusel, eeskätt mandritevaheliste ballistiliste rakettide, samuti suuremõõtmelise raskema sõjavarustuse ja isikkoosseisu transportimiseks.

Ülatiivalise An-124 superkriitilise profiiliga tiiva ulatus on 73,2 m, lastiruumi laius 6,4 m ja kõrgus 4,4 m. Lennuki ülestõstetavast ninaosast avaneb pääs lastiruumi esiossa. Lennuki kiire laadimise lihtsustamiseks on lastiruumi eesmine ja tagumine ava varustatud laadimisrampidega.

Lennuki militaarvariandile võib laadida maksimaalselt 150 tonni, tsiviilvariandile 120 tonni. Lennuk on kohandatud suurekabariidiliste seadmete transportimiseks.

Mõne võimekuse näitaja ja suuruse poolest ületab An-124 pisut 1960. aastate lõpul konstrueeritud, pikka aega maailma suurimat Ameerika Ühendriikide transpordilennukit Lockheed C-5 Galaxyt, kuid moderniseeritud C-5 Super Galaxy on paljus senini ületamatuks jäänud. Nagu C-5 Galaxyis, saab langevarjurite paigutamisel An-124 lastiruumi hoida selles mõõdukat ülerõhku. Lennuki ülemisel tekil, tiiva kesksektsiooni joonel, asub eraldi salong 88 reisijakohaga.

An-124 esmalend toimus 1982. aastal, viimane lennuk pandi kokku 2004. aastal. Venemaa plaanib lähitulevikus hakata uuesti lennukeid An-124 ehitama, sest nõudlus nende järele on endiselt olemas. Kuni 2030. aastani kavatsetakse vastavalt vajadusele ehitada paar-kolm An-124 aastas.

Kokku on ehitatud 56 An-124. 2006. aastal oli käigus 26 lennukit: Venemaal (16), Ukrainas (8) ja Liibüas (2). 

2007. aastal oli kasutuses 24 lennukit: Venemaal (14), Ukrainas (7), Liibüas (2) ja Araabia Ühendemiraatides (1).

## An-124 lennuandmed
* Reisikiirus: 800–850 km/h
* Lennulagi: 11 600 m
* Praktiline lennukaugus: 4800 km (max lastiga)
* Suurim lennukaal: 405,0 tonni
* Mootorid: 4 x 23 430 kg/s (229,85 kN) D-18T

## Vaata ka
* Antonov
* Antonov An-225
* Lockheed C-5 Galaxy

## Välislingid
Arteesia vesi

**Arteesia vesi** ehk **surveline põhjavesi** on maa-alune survevesi, mis asub kahe vettpidava kihi – lamami ja lasumi – vahel. 

Sügavamal esineb põhjavesi harilikult vettpidavate kihtide vahel ning on seetõttu surveline. Survelist põhjavett nimetatakse ka arteesia veeks. 

Arteesia vesi on nimetuse saanud Prantsusmaa Artois' piirkonna järgi, mille ladinakeelne nimi oli *Artesium* (teistel andmetel *Artesia*).

## Vaata ka
*Arteesia kaev

## Viited
Marne

**Marne** (ladina keeles *Matrona*) on jõgi Euroopas Prantsusmaal. 

Marne'i jõgi algab Langresi platoolt ning kulgeb valdavalt loodesse ja läände. Suubub Pariisi lähistel paremalt Seine'i jõkke. 

Jõe pikkus on 525 km.

Marne'i jõe ääres asuvad Chaumont, Saint-Dizier, Châlons-en-Champagne, Épernay, Meaux, Neuilly-sur-Marne ja Créteil. 

Jõe järgi on saanud nime neli Prantsusmaa departemangu: Haute-Marne'i departemang, Seine-et-Marne'i departemang, Marne'i departemang ja Val-de-Marne'i departemang.


Pilt:Pont 2003.JPG|Marne'i jõgi Joinville-le-Pontis 
Pilt:Vue sur la Marne au petit matin Maisons alfort.jpg|Jõgi Maisons-Alfortis
Pilt:Marne noisiel.jpg|Vaade jõele Noisielis


## Välislingid
Kuznetski Alatau

**Kuznetski Alatau** (vene *Кузнецкий Алатау*) on mäestik Venemaal Lõuna-Siberis, peaahelik kulgeb põhja-lõuna suunas u. 300 km ulatuses. Kõrgus kuni 2178 meetrit (platoo Staraja Krepostj). Lõunas on mägismaa ühenduses Abakani ahelikuga. Läänenõlvad laskuvad järsult Kuznetski nõkku (Kuzbass), idanõlvad laugelt Minussinski nõkku. Mäestikust läände jääb tunduvalt madalam Salairi seljandik.
Croydon

**Croydon** on Londoni lõunapoolseim linnaosa.

## Paikkonnad ja paigad

*Addington
*Addiscombe
*Ashburton
*Broad Green
*Coombe 
*Coulsdon
*Croydon
*Crystal Palace - shared with Bromley, Southwark, Lewisham
*Forestdale
*Hamsey Green
*Kenley
*New Addington
*Norbury

*Pollards Hill
*Purley
*Sanderstead
*Selhurst
*Selsdon
*Shirley
*South Croydon
*South Norwood
*Thornton Heath
*Upper Norwood
*Waddon
*West Croydon
*Woodside
*Whyteleafe

## Vaata ka
*Croydoni lennuväli

## Viited

## Välislingid
*http://croydon.gov.uk/
Żywieci nõgu

**Żywieci nõgu** (poola keeles *Kotlina Żywiecka*)  on mägedevaheline ala Poolas. Teda piiravad läänest Sileesia Beskiidid, põhjast Väike-Beskiidid ning idast ja põhjast Żywieci Beskiidid. 

Soła jõe veed läbivad Tresna küla kohal paisu ning moodustavad Żywieci järve, mis  võtab enda alla nõo põhjaosa. Järvest lõuna pool, nõo keskel on Żywieci linn.

Poola maastikulises liigenduses kuulub Żywieci nõgu Lääne-Beskiidide regiooni, see omakorda Lääne-Välis-Karpaatide allprovintsi, Lääne-Karpaatide provintsi  ning megaregiooni, mille nimi on Karpaatide regioon. 

Halduslikult kuulub Żywieci nõgu Sileesia  vojevoodkonda. 

Nõo pindala on 321 km2. 

''Selles artiklis on kasutatud poola vikipeedia artiklit seisuga 29. september  2007.
Żywieci järv

**Żywieci järv** ehk **Żywieci paisjärv** ehk **Treska paisjärv** on paisjärv Poolas Żywieci lähedal Soła jõel Żywieci nõo ja Väike-Beskiidide piiril. Pais on Tresna küla kohal. 

Pais rajati 1966. Paisjärve alla jäid osalt Tresna, täielikult Zadziele, Stary Żywiec ja teisi külasid. 

Paisjärve pindala on 1000 hektarit, pikkus 8 km, laius 2 km, sügavus 20 m, maht 100 miljonit kuupmeetrit, pinna kõrgus merepinnast 341 m.  

Paisu kõrgus on 38 m. Paisul on hüdroelektrijaam võimsusega 21 MW. 

Paisjärve kasutatakse puhkeobjektina, hüdroelektrienergia saamiseks, kaitseks üleujutuste eest ning Wisła vooluhulga reguleerimiseks. 

Augustis toimuvad järvel Adam Banaszeki mälestusregatid. 

15. novembril 1978 kella viie paiku kukkusid kaks bussi Autosan H09 ja H9 PKS, mis vedasid Brzeszcze kivisöekaevanduse kaevureid, vaevalt veerandtunnise vahega Oczkówi lähedal Wilczy Jarzis 18 m kõrguselt külma Żywieci järve vette. 30 inimest hukkus kohe, 9 inimest suri hiljem. Õnnetuskohal on mälestustahvel.
Järvede loend

Järvesid on loetletud mitmes loendis:
*Eesti järvede loend
*Välismaa järvede loend
*Suurimate järvede loend
*Leedu järvede loend
*Norra järvede loend
Silvia (eesnimi)

**Silvia** on naisenimi.

Eestis oli 2025. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Silvia 792 naisel. Silvia oli populaarsuselt 229. naisenimi. Silvia oli keskmiselt 60 aasta vanune (mediaanvanus oli 69). Kõige populaarsem on eesnimi Silvia Võru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 11,63.

USA-s kuulus see nimi 1948–2001 pidevalt 1000 populaarseima naisenime hulka. Kõrgeim koht oli 1974. aastal: 495. koht. Mis tahes aastal on see nimi jäänud populaarsuselt alla Sylviale.

## Nime kandjaid
* Kuninganna Silvia
* Silvia Ilves
* Silvia Jõgever
* Silvia Kiik
* Silvia Kuulpak
* Silvia Künnapuu
* Silvia Laidla
* Silvia Laul
* Silvia Leitu
* Silvia Liiberg
* Silvia Lotman
* Silvia Mellik
* Silvia Modig
* Silvia Nagelmaa
* Silvia Navarro
* Silvia Noodla
* Silvia Oja
* Silvia Pertens, eesti võrkpallur
* Silvia Pihu
* Silvia Pöögelmann
* Silvia Rang
* Silvia Rannamaa
* Silvia Raudvee
* Silvia Russak
* Silvia Soro
* Silvia Tobias
* Silvia Truu
* Silvia Urb
* Silvia Urgas
* Silvia Vestmann
* Silvia Vissak

## Vaata ka

* Silvia
* Silvia Night
* Silvia Silombra

## Viited
Żywieci piirkond

**Żywieci piirkond** (poola keeles *Żywiecczyzna*, *Ziemia Żywiecka*) on ajalooline piirkond ja etnograafiline piirkond Poola lõunaosas Sileesia vojevoodkonna lõunaosas, Väike-Poola ajalooline osa.  

Ta hõlmab Żywieci nõo ja osa Beskiididest. Tema piirid kulgevad Przełęcz Wilkowickast üle Väike-Beskiidide Soła jõe mõlemal kaldal läbi Sucha Beskidzka ümbruse sinna, kus Väike-Beskiidid Peweli-Ślemieńi aheliku kaudu ühinevad Jałowieci mäe poolt Babia Góra massiivi juures Żywieci Beskiididega. Edasi kulgeb piir lõunas piki riigipiiri ja piki Żywieci Beskiidide mägesid kuni Przełęcz Koniakowskani. Lääne poolt kulgeb piir piki Sileesia Beskiide (Barania Góra, Magurka Wiślańska, Zielony Kopiec, Malinowska Skała, Przełęcz Salmopolska, Przełęcz Karkoszczonka) ning edasi Szczyrkist läbi Żywieci nõo lääneosa Brama Wilkowickani.

## Kultuur
Żywieci piirkonnas elavad Żywieci mägilased, kellel on oma murre. Iseloomulik puitarhitektuur on säilinud mõnes külas; tüüpiline väikelinnaarhitektuur hävis Teise maailmasõja ajal.   

Puitarhitektuuri mälestiste seas on kirikud Lachowices (Lachowice Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse kirik), Gilowices, Cięcinas ja Łodygowice, külakellatornikesed Sólis, Rycerkas, Żabnicas, Siennas,  Leśnas, Zarzeczes, Międzybrodzie Żywieckies ja mujal, Stara Chałupa Milówkas,  kõrts Jeleśnias, samuti sellised reliktid nagu  karjaseonnid mägiaasadel ja väludel.

## Żywieci piirkonna külad
Piirkonna ajalugu ulatub keskaega. Juba 15. sajandil olid olemas sellised külad nagu 
Milówka,  Radziechowy, Wieprz, Cięcina, Lipowa, Pietrzykowice,   Łękawica, linna lähedal asetsev Łodygowice ning Stary Żywiec, Zabłocie i Sporysz, mis on saanud Żywieci linna osadeks. 

## Vaata ka
* Beskiidid
* Żywiec
Sola

**Sola** on asum Norra Rogalandi maakonnas Stavanger/Sandnesi asula edelaosas. See on Sola valla keskus.

Elanike arv on 9640 (1. jaanuar 2009).  

Solas asub Stavangeri lennujaam.

## Välislingid
* Sola väljaandes "Store Norske Leksikon"
Soła

**Soła** on jõgi Poola lõunaosas, Wisła esimene parempoolne suurem lisajõgi. 

Jõgi saab alguse mitme Żywieci Beskiidide mägioja ühinemisel. Jõe alguseks võib pidada kahe suure mägioja (Rycerka oja ja Ujsoły oja) ühinemiskohta Rajczas raudteejaama lähedal. Sellest kohast alates asendub mägiojade tormiline vool jõele omase rahuliku vooluga. Mõnel kaardil märgitakse jõe alguseks koht 5 km ülesvoolu, kus Sólis suubub Czerna ojja (Czarna Soła) Solanka oja. Neist moodustuv oja on siiski mitu korda väiksem kui Rycerka oja, kuhu see oja pool kilomeetrit enne Ujsoły ojaga ühinemist suubub.     

Soła voolab läbi Żywieci nõo, Väike-Beskiidide ja Sileesia mägede.

Ta suubub Wisłasse Oświęcimi lähedal.  

Jõe pikkus on 88,9 km, valgala 1400  km². 

Keskmine vooluhulk on 18 m³/s, minimaalne  vooluhulk 1 m³/s, maksimaalne vooluhulk on registreeritud 1958 Tresnas (1382 m³/s). 

Soła üleujutuste potentsiaal on väga suur. Ta on selle poolest Wisła Karpaatide lisajõgede seas teisel kohal.  

Soła jõe ääres on järgmised asulad:
*Ujsoły
*Rajcza
*Milówka
*Cisiec
*Węgierska Górka
*Cięcina
*Radziechowy
*Żywiec
*Tresna
*Czernichów
*Porąbka
*Oświęcim
*Kęty
*Wieprz
*Bielany

Soła jõele on rajatud kolm veehoidlat:
* Żywieci järv (pais Tresnas)
* Międzybrodzie järv (pais Porąbkas)
* Czanieci veehoidla (pais Czaniecis)


Pilt:Sola 1.jpg|Soła jõgi Wieprzi lähedal
Pilt:Sola 2.jpg|Soła jõgi Wieprzi lähedal
Pilt:Sola 3.jpg|Soła jõgi Wieprzi lähedal
Pilt:Sola 4.jpg|Soła jõgi Wieprzi lähedal


*Artiklis on kasutatud poola, inglise,  itaalia ja ungari vikipeediat seisuga 29. september 2007.*
Ujsoły vald

**Ujsoły vald** on vald Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas. Aastatel 1975–1998 kuulus ta Bielsko-Biała vojevoodkonda.

Ujsoły vald paikneb Sileesia vojevoodkonna lõunaosas Żywieci Beskiidides vahetult Slovakkia piiri ääres. Naabervallad Poolas on Jeleśnia vald, Milówka vald, Rajcza vald ja Węgierska Górka vald.

Vald asetseb mägedes. Tema pindala on 10 995 hektarit.

Elanike arv on 4813 (2005), rahvastiku tihedus  43 in/km².

Vallas on Ujsoły, Glinka, Złatna ja Soblówka küla. Soblówka küla juurde arvatakse eraldi asuvad paigad Młada Hora,   Smereków, Kiełbasówka, Słonkówka, Sliwkówka ja Na soblówce. Glinka, Złatna ja Soblówka (koos nimetatud paikadega) moodustavad osavallad (*[[sołectwo]]*).

Valla keskus on Ujsoły. Foogt (vallavanem) on 2006. aastast Tadeusz Piętka.
Żywieci maakond

**Żywieci maakond** (poola keeles *powiat żywiecki*) on maakond Poolas Sileesia vojevoodkonnas, vojevoodkonna kõige lõunapoolsem maakond. Praegune maakond loodi 1999. aasta Poola haldusreformi käigus.

Aastatel 1945–1975 eksisteeris Żywieci maakond Krakówi vojevoodkonna koosseisus.

Praeguse Żywieci maakonna halduskeskus on Żywieci linn. See on ka maakonna ainus linn.

Maakonna pindala on 1039,96 km².

Maavanem on Andrzej Kalata.

## Haldusjaotus
Maakonna koosseisu kuuluvad:
* Żywieci linn ja vald
* Czernichówi vald
* Gilowice vald
* Jeleśnia vald
* Koszarawa vald
* Lipowa vald
* Łękawica vald
* Łodygowice vald
* Milówka vald
* Radziechowy-Wieprzi vald
* Rajcza vald
* Ślemieńi vald
* Świnna vald
* Ujsoły vald
* Węgierska Górka vald

## Rahvastik
Elanike arv ja rahvastiku jaotus olid 2005. aasta 30. juuni seisuga järgmised:

Elanike arv on muutunud järgmiselt:

* 1999: 150 783
* 2000: 151 279
* 2001: 151 406
* 2002: 148 932
* 2003: 149 076
* 2004: 149 418

## Vaata ka
* Żywieci piirkond

## Välislingid
* Maakonna koduleht
Śniardwy järv

**Śniardwy järv** (saksa keeles *der Spirdingsee*) on järv Poolas Masuuria järvedelaval Warmia-Masuuria vojevoodkonnas. See on Poola suurim järv pindalaga 113,8 km2. Järve pikkus on 22,1 km ja laius 13,4 km. Suurim sügavus on 23 m. Järves on kaheksa saart, suurimad neist on Szeroki Ostrów, Czarci Ostrów, Pajęcza ja Kaczor. 

Suuruselt teine järv Poolas on Mamry järv (*der Mauersee*), mis koosneb kuuest omavahel ühenduses olevast järvest (Mamry, Kirsajty, Kisajno, Dargin, Święcajty ja Dobskie järv) kogupindalaga 104 km2. Mamry suurim sügavus on 44 m ja saari on kokku 33. Järvestik asub samas piirkonnas Śniardwyst 20-30 km põhja pool.

## Välislingid
Masuuria kõrgustik

**Masuuria kõrgustik** ehk **Masuuria järvedelava** (poola keeles *Pojezierze Mazurskie*, saksa keeles *Masurische Seenplatte*) on maastikurajoon Poola kirdeosas, kus paikneb üle 2000 järve.

Masuuria järvedelava ulatub 290&nbsp;km kaugusele ida suunas Wisła jõe alamjooksult Poola-Leedu piirini. Selle pindala on umbes 52 000&nbsp;km². Halduslikult asub see   Warmia-Masuuria vojevoodkonnas (13. sajandist kuni 1945. aastani  oli see Ida-Preisimaa osa). Piirkonna väikesed osad asuvad Masoovia ja Podlaasia vojevoodkonnas.

Järvedelava kujunes Pleistotseeni jääajal. Paljud künkad ja järved on moreentasandiku osad.

## Vaata ka
* Masuuria
* Warmia
*Masoovia (ajalooline piirkond)
Mikołajki järv

**Mikołajki järv** on järv Masuuria järvedelaval Warmia-Masuuria vojevoodkonnas. Järve pindala on 5 km2. Järve pikkus on 5,8 km ja laius 1,6 km. Suurim sügavus on 25,9 m.
Żywieci õlu

**Żywiec** on Poolas populaarne õllemark. Seda toodab Żywieci õlletehas, mis kuulub firmale Grupa Żywiec S.A. Żywieci õlut müüakse 0,33-, 0,5- ja 0,65-liitristes pudelites ja 0,5-liitristes plekkpurkides.

Seda õlut pruulitakse Żywiecis 19. sajandi keskpaigast.

Poola Kaubandus-Tööstuskoja ning Poola majandusministeeriumi uuringute järgi peab 43% poolakatest seda õlut rahvuslikuks (kolmas koht) ning 39% kõige tugevamaks ja väärtuslikumaks margiks (samuti kolmas koht).

## Variandid
*Żywiec – ekstraktisisaldus 12,5%, alkoholisisaldus 5,6%.
*Żywiec Niskoalkoholowe – ekstraktisisaldus 6,5%.
*Żywiec Porter – balti porteri tüüpi õlu; ekstraktisisaldus 22%, alkoholisisaldus 9,5%.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Koszarawa jõgi

**Koszarawa jõgi** on mägijõgi Poolas, Soła parempoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 33,7 km.

Jõgi voolab läbi Koszarawa valla, Jeleśnia valla, Świnna valla ja Żywieci linna.

Koszarawa jõe ääres on järgmised asulad: Koszarawa, Przyborów, Jeleśnia, Mutne, Pewel Mała, Świnna ja Żywiec.

*
*
Duchałówka

**Duchałówka** on Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas Koszarawa valla ja Koszarawa küla osa. 

Duchałówka paikneb Lachów Grońi nõlvadel 700 m kõrgusel merepinnast, Koszarawa keskusest 1 km kaugusel. 

Ta koosneb 20 kivimajast ja ligi 10 mägilaste puuhütist.   

Elanike arv on 20.

Duchałówkat läbib kaks teed – Koszarawa Cicha–Duchałówka tee ja Zimna woda tee.
Jałowieci ahelik

**Jałowieci ahelik** (*Pasmo Jałowieckie*) ehk **Babia Góra eelahelik** (*Pasmo Przedbabiogórskie*) on mäeahelik Poolas Żywieci Beskiidides (Lääne-Beskiidides). Mõnikord arvatakse ta Makówi Beskiidide alla. Żywieci Beskiidides võib Jałowieci ahelikku võtta Babia Góra aheliku submesoregioonina.

Jałowieci ahelik kulgeb umbes 20 km pikkuselt edelast kirdesse. Lääne poole jääb Koszarawa jõe org, ida poole Skawa jõe org. 

Peweli ahelikust eraldab 
Jałowieci ahelikku Lachówka jõe ja Stryszawka jõe org, Babia Góra ahelikust Skawica jõe org. Jałowieci aheliku ja Babia Góra aheliku vahele jääb Przełęcz Jałowiecka (1017 m).    
 
Jałowieci aheliku peaseljaku kõrgemad tipud on:
* Malikowski Groń (760 m)
* Magurka (872 m)
* Kiczora (905 m)
* Jałowiec (1111 m)
* Czerniawa Sucha (1062 m)
* Lachów Groń (1045 m)
Buddy DeFranco

**Buddy DeFranco** (õieti **Boniface Ferdinand Leonard DeFranco**; 17. veebruar 1923 Camden, New Jersey – 24. detsember 2014 Panama linn) oli USA džässklarnetimängija. 

Ta alustas oma muusikukarjääri 1940. aastal, kuid erinevalt teistest kuulsatest klarnetimängijatest Artie Shawst, Benny Goodmanist ja Woody Hermanist ei saavutanud ta algul suurt menu. 1950. aastal liitus ta Count Basie orkestriga, kus ta oli umbes aasta. Samuti oli ta Glenn Milleri orkestri juht aastatel 1966–1974. 1954. aastal oli ta Euroopa kontserditurneel koos laulja Billie Holidayga.

## Vaata ka

* Bebop
Reini-Maini-Doonau kanal

**Reini-Maini-Doonau kanal** ehk **Euroopa kanal** (saksa keeles *Main-Donau-Kanal*) on kanal Euroopa keskosas Saksamaal Baieri liidumaal, mis ühendab Maini ja Doonau jõe kaudu Atlandi ookeani Põhjamerd ja Musta merd.

Kanal ulatub Mainzist Austria piirini. Veetee kogupikkus on 677 km, millest Maini-Doonau osa on 171 km.
Vesikond (veemajandus)

**Vesikond** (ka *valglapiirkond*) on veemajanduses üht või mitut külgnevat valglat koos põhjavee ja rannikuvetega hõlmav maismaa- ja mereala.

## Eesti vesikonnad

Eesti ala jaguneb ühe võimaliku jaotuse järgi Liivi lahe (Väinamere – Liivi lahe), Soome lahe, Peipsi järve ja saarte vesikonnaks. Sarnane vesikondade jaotus pärineb ka Arvi Järveküljelt, kes eristas kuut vesikonda: Peipsi-Võrtsjärve, Soome lahe, Väinamere, Liivi lahe, Hiiumaa ja Saaremaa vesikond.

Veeseaduse alusel eristatakse kolme vesikonda: Lääne-Eesti, Ida-Eesti ja Koiva vesikond. Need jagatakse omakorda kaheksaks alamvesikonnaks: Ida-Eesti vesikonnas Viru, Peipsi ja Võrtsjärve alamvesikonnaks, Lääne-Eesti vesikonnas Harju, Matsalu, Pärnu ja Läänesaarte alamvesikonnaks ning nimetatud kahe vesikonna piiril eristatakse ka Pandivere põhjavee alamvesikonda.

## Vaata ka
* Valgla
* Vesikondade tervikmajandamine

## Viited

## Välislingid
* Terminist "vesikond"
Lachów Groń

**Lachów Groń** (ka *Buciorysz*) on mägi Poolas Karpaatides Żywieci Beskiidides Jałowieci ahelikus. Mäetipu kõrgus merepinnast on 1045 m. 

Põhja poole jääb Koszarawa küla, lõuna poole Bystra küla. 

Mäetipult avaneb ilus vaade. Kagus paistab Babia Góra massiiv Mała Babia Góra mäetipuga, kirdes Jałowieci mäetipp, lõunas Pilsko massiiv. 

Mäetipul ja selle ümber on *Janoszkowa* alpiaas. Selle idaosas on vana karjaseonn,  kus saab vajaduse korral ööbida. 

Matkarada läheb Koszarawast mäetippu. Selle läbimiseks kulub kaks tundi. Rada läheb edasi Sucha Góra suunas (üks tund).


Pilt:JBLachowGronSzalas.jpg|Karjaseonn Lachów Grońi nõlval
Pilt:Jalowiec Widok z Lachow Gronia 2004.jpg|Vaade Lachów Grońilt Jałowiecile


## Välislingid
Välismaa kanalite loend

''Siin on loetletud välismaa kanaleid. Eesti kanaleid on loetletud Eesti kanalite loendis.

__NOTOC__

## C
*Canal du Midi

## D
*Doonau-Musta mere kanal
*Doonau-Vardari kanal

## E
*Erie kanal 

## G
*Gribojedovi kanal
*Göta kanal

## K
*Karakumi kanal
*Kieli kanal
*Kórinthose kanal
*Krjukovi kanal

## L
*Luigekanal

## O
*Obvodnõi kanal

## P
*Panama kanal
*Põhja-Krimmi kanal

## R
*Reini-Maini-Doonau kanal

## S
*Saimaa kanal
*Suessi kanal
*Suur Hiina kanal

## T
*Talvekanal
*Telemargi kanal

## V
*Valge mere – Läänemere kanal
*Venta-Dubysa kanal
*Volga-Doni kanal
Niidu maastikukaitseala

**Niidu maastikukaitseala** asub Pärnu linna territooriumil Pärnu jõe ääres. Selle suurus on 85 hektarit. Maastikukaitseala kuulub Pärnumaa keskkonnateenistuse egiidi alla.

Niidu maastikukaitseala loodi 2007. aasta veebruaris. Varem oli seal 1958. aastast kaitstud üksikobjektina Niidu metsa (*Niidu metsa kaitseala*). 

Maastikukaitseala olulisimaks objektiks on vanametsade vääriselupaigad, mis hõlmavad maastikukaitsealalast üle 20 hektari. Vaatamata linnahaljasalale elutseb kaitsealal palju linnuliike, näiteks koldvint, õõnetuvi, jäälind, vaenukägu jt. Harrastusornitoloog Tenno Lauri andmeil on kaitsealal kokku loendatud 65 pesitsevat liiki.

Niidu metsa on varem kasutatud palju puhkepaigana, nüüdisajal vähem.

Maastikukaitseala probleemideks on linnaarendus ja jäätmemajandus.

Kaitseala läbib Tammiste tee. Kaitseala lähedal asub ka Niidu tänav.

Kaitsealal voolab Niidu oja.

## Vaata ka
* Niidu park

## Välislingid
* Niidu maastikukaitseala kaitse-eeskiri @eRT
Viivikonna

**Viivikonna** on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.

Enne 2017. aasta haldusreformi oli Viivikonna Kohtla-Järve linnaosa, mille koosseisu kuulus ka Sirgala asum. Linnaosa pindala oli 2,45 km² ning see asus Kohtla-Järve keskusest umbes 25 km idas.
## Ajalugu
Viivikonna küla on mainitud Ludwig August Mellini Liivimaa atlases, mis ilmus 1798–1810. Aastatel 1935–1936 rajati külast edelasse põlevkivikaevandus. Aastal 1950 nimetati Viivikonna aleviks, mis aastatel 1950–1960 oli Narva linna halduses, 1960 liideti Kohtla-Järvega.

1987. aastal elas Viivikonnas 750 inimest ja linnaosas 1600. 2006. aastaks oli linnaosa elanike arv vähenenud 312-ni 2010. aasta alguse seisuga oli linnaosa elanike arv 208. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Viivikonnas 99 inimest. Eestlasi oli neist 24 (24,2%).

Viivikonna järgi on nime saanud Kukruse lademe Viivikonna kihistu.

## Pildigalerii

Kotka skulptuur Viivikonnas.jpg|Kotka skulptuur Viivikonnas
Skulptuur Viivikonnas.jpg|Skulptuur Viivikonnas
Skulptuurid Viivikonnas.jpg|Skulptuurid Viivikonnas
Mänguväljak Viivikonnas.jpg|Mänguväljak Viivikonnas
Rahu tänava algus Viivikonnas.jpg|Rahu tänava algus Viivikonnas
Kaevurite tn 10, Viivikonna.jpg|Kaevurite tn 10
Torni tn, Viivikonna.jpg|Torni tänav
Rahu tn 11, Viivikonna.jpg|Rahu tn 11
Rahu tn 11, Viivikonna 2.jpg|Rahu tn 11
Viivikonna veetorn.jpg|Viivikonna veetorn
Sillamäe tee 17, Viivikonna.jpg|Sillamäe tee 17
Rahu tänava silt.jpg|Tänavasilt Rahu tn 1 seinal 
Rahu tn 1.jpg|Rahu tn 1
Rahu tn 2a, Viivikonna.jpg|Rahu tn 2a
Rahu tn 3, Viivikonna.jpg|Rahu tn 3
Rahu tn 5.jpg|Rahu tn 5
Rahu tn 7, Viivikonna.jpg|Rahu tn 7
Rahu tn 8, Viivikonna.jpg|Rahu tn 8


## Viited
Kanal

**Kanal** (ladina sõnast *canalis* – 'toru, renn') on pinnasesse või muude aluspinda rajatud kindla ristlõikega tehislik vooluveekogu. Erinevalt looduslikust jõest on kanali säng inimese kujundatud ning selle kuju, sügavus ja laius sõltuvad kasutusotstarbest. 

Kanalid on enamasti vooluveekogud, milles vee liikumine on suunatud ja sageli reguleeritud paisude, lüüside või pumpade abil. Levinud on trapetsikujuline ristlõige, mis tagab nõlvade stabiilsuse ja lihtsustab rajamist, kuid kasutatakse ka ristkülikukujulisi ja teisi profiile, eriti betoonvoodriga kanalite puhul.

Valdav osa kanaleid kuulub kahte põhitüüpi.
* Irrigatsiooni- ja kuivenduskanalid – rajatakse põllumajandusmaade niisutamiseks või liigvee ärajuhtimiseks. Need aitavad reguleerida mullaniiskust ja parandada saagikust. Tuntud näide on Karakumi kanal, mis suunab vett Amudarjast Türkmenistani kuivadesse piirkondadesse.
* Laevatatavad veeteed – mõeldud veetranspordiks ning ühendavad sageli jõgesid, järvi või meresid. Sellised kanalid võimaldavad lühendada kaubateid ja vähendada meresõidu riske. Näiteks Suessi kanal ühendab Vahemerd ja Punast merd ning on üks maailma tähtsamaid kaubateid.

Lisaks leidub kanaleid ka energeetika ja tööstuse vajadusteks. Näiteks kasutatakse kanaleid soojuselektrijaamades jahutusvee juhtimiseks ja veeauru kondenseerimiseks. Samuti rajatakse kanaleid hüdroelektrijaamade juurde vee suunamiseks turbiinidele.

## Vaata ka
*välismaa kanalite loend
*Eesti kanalite loend

## Viited

## Välislingid
Zjednoczenie Zawodowe Polskie

**Zjednoczenie Zawodowe Polskie** (lühend **ZZP**; 'Poola Kutseühendus') on endine Poola ametiühinguorganisatsioon.   

ZZP tekkis poola ametiühingute keskusena Saksamaal Westphalenis Bochumis 1902. Algselt piirdus organisatsiooni tegevus Rheinlandi ja Westphaleniga. Aastal 1908 liitus selle organisatsiooniga umbes 4000 liikmega  Poznańi ametiühing Polski Związek Zawodowy, aastal 1909   Bytomi ühing Związek Wzajemnej Pomocy Chrześcijańskich Robotników Górnośląskich  (umbes 5000 liiget).

ZZP osales kaevurite streikides Westphalenis 1912 ja Ülem-Sileesias 1913. 

Aastal 1911 viidi ühingu peakorter üle Katowicesse ja Poznańisse.   

Aastatel 1908–1919 oli ühingus ligi 50 000 töölist. 

Alates 1913. aastast oli ZZP esimees  Józef Rymer, kes oli ühingu esindaja Ülemrahvanõukogus Poznańis 1918. aastast  ja Plebistsiidikomitees Bytomis 1920. aastast. 

ZZP pooldas ühistegevust, 1930. aastate keskpaigast alates korporatsionismi. 
 
Z inicjatywy władz ZZP w 1917 roku założono Narodowe Stronnictwo Robotników, które współtworzyło w 1920 roku Narodową Partię Robotniczą. 

Aastal 1938 oli ühingus umbes 350 000 liiget. 

Aastal 1945 läks ZZP üle ühingu Zrzeszenie Związków Zawodowych koosseisu.
ZZ Top

**ZZ Top** on Ameerika Ühendriikide *[[blues rock]]*i ansambel.

Selle moodustasid 1969. aastal Texase osariigis Billy Gibbons (kitarr, laul), Lanier Greig (basskitarr, klahvpillid) ja Dan Mitchell (trummid). Bändi tegevuse esimesel aastal vahetusid basskitarrist ja trummar ning 1970. aastaks moodustus koosseis, kus lisaks Gibbonsile olid Dusty Hill (basskitarr, laul) ja Frank Beard (löökpillid). Selles koosseisus tegutses ansambel 51 aastat, kuni Hilli surmani 2021. aasta 28. juulil.

Ansambel esitas algul bluusilaule, hiljem hakkas mängima oma muusikat, mis põimib *[[texas blues]]*i, kantrit, *[[boogie]]*'t ja *[[hard rock]]*i.

Eriti populaarne oli ta 1970. ja 1980. aastatel. Nad on teinud väga menukaid turneesid üle maailma. Hoolimata populaarsuse langusest teevad nad seniajani ringreise ja annavad välja uusi albumeid.

Pärast Hilli surma sai ZZ Topi basskitarristiks Hilli endine kitarritehnik Elwood Francis.

Ansambli liikmed on tuntud kõige pikemate habemetega muusikutena. Gibbonsi habe ulatub ja Hilli habe ulatus kõhuni, Beardil on ainult vuntsid või lühike habe. Ka Francisel on üsna pikk habe. ZZ Topi kitarristid on enamasti esinenud pikkades kaherealistes vihmamantlites, päikeseprillides ja kübarates.

Nad on osalenud ka filmides, sealhulgas Robert Zemeckise "Back to the Future Part III".

## Koosseis
*Billy Gibbons (kitarr, laul) – alates 1969
*Elwood Francis (basskitarr, laul) – alates 2021
*Frank Beard (löökpillid) – alates 1969

### Endised liikmed
*Dusty Hill (basskitarr, klahvpillid, laul), 1970–2021 (suri 2021)
*Lainier Greig (basskitarr, klahvpillid), 1969 (suri 2013)
*Dan Mitchell (trummid), 1969
*Billy Etheridge (basskitarr), 1969 

## Stuudioalbumid
*"ZZ Top's First Album" (1970)
*"Rio Grande Mud" (1972)
*"Tres Hombres" (1973)
*"Fandango!" (1975)
*"Tejas" (1976)
*"Degüello" (1979)
*"El Loco" (1981)
*"Eliminator" (1983)
*"Afterburner" (1985)
*"Recycler" (1990)
*"Antenna" (1994)
*"Rhythmeen" (1996)
*"XXX" (1999)
*"Mescalero" (2003)
*"La Futura" (2012)

## Tuntud laule

*"Francine"
*"Gimme All Your Lovin"
*"La Grange"
*"Legs"
*"Rough Boy"
*"Sharp Dressed Man"
*"Sleeping Bag"
*"Tush"
*"Velcro Fly"
*"Viva! Las Vegas"
ZZP

**ZZP** on mitmetähenduslik lühend:

*Zeitschrift für Zivilprozeß, õigusteaduslik ajakiri Saksamaal 
*Zjednoczenie Zawodowe Polskie, endine poola ametiühing
*Zveza za Primorsko, poliitiline organisatsioon  Sloveenias
Poola Sotsialistide Välismaine Liit

**Związek Zagraniczny Socjalistów Polskich** (lühend **ZZSP**; 'Poola Sotsialistide Välismaine Liit') oli poola sotsialistide välismaine organisatsioon.

Organisatsioon rajati Poola Sotsialistliku Partei asutamiskongressil novembris  1892. Selle eesmärk oli toetada sotsialistide tegevust Poolas. 

Alates 1894. aastast esindas ta parteid autonoomse Välismaa Osakonnana. Tal olid sektsioonid Austrias, Belgias, Saksamaal, Šveitsis, Suurbritannias ja USA-s. 

Alates 1900. aastast oli ZZSP osa välismaa osakonnana.

Liikmeid oli sadakond. Juhtivad tegelased olid nende seas Edward Abramowski, Kazimierz Kelles-Krauz, Bolesław Limanowski, Mendelson, Aleksander Józef Dębski,  Feliks Perl, Aleksander Sulkiewicz, Stanisław Wojciechowski, Stanisław Grabski ja Leon Wasilewski. 

Organisatsiooni väljaanded olid Przedświt ja Bulletin officiel du Parti socialiste. 

Tehti koostööd parteidega Polska Partia Socjalno-Demokratyczna Galicji i Śląska Cieszyńskiego ja Polska Partia Socjalistyczna Zaboru Pruskiego.

Organisatsiooni peakorter oli algul Pariisis, hiljem Londonis ja 1902. aastast Krakówis. 

Organisatsioon töötas välja Poola Sotsialistliku Partei programmi.
Saduff

**Šaduff** on lihtne kooguga kaevu meenutav veetõstuk, millega muistses Egiptuses toimetati vett sinna, kuhu Niiluse üleujutused ei ulatunud. Šaduff on veetõustuk muistses Egiptuses.
ZZZ

**ZZZ** on mitmetähenduslik lühend:

*Schweizerische Zeitschrift für Zivilprozess- und Zwangsvollstreckungsrecht, Šveitsi õigusteaduslik ajakiri
*Zrzeszenie Związków Zawodowych, endine Poola ametiühinguorganisatsioon
*Związek Związków Zawodowych, endine Poola ametiühinguorganisatsioon
Mumifitseerimine

**Mumifitseerimine** on surnukeha spetsiaalne töötlemine selle paremaks säilimiseks. Mumifitseerimise tulemus on muumia.

Mumifitseerimine moodustas Vana-Egiptuse matuserituaalide keskse osa.

## Vaata ka
*Muumia
*Palsameerimine
Zrzeszenie Związków Zawodowych

**Zrzeszenie Związków Zawodowych** (lühend  **ZZZ**; kuni 1949. aastani **Zrzeszenie Pracowniczych Związków Zawodowych**) oli Poola ametiühingute keskorganisatsioon aastatel 1945–1980. 

Poola Rahvusliku Vabastamise Komitee moodustas 12. augustil 1944 kokku Ametiühingute Ajutise Ringkonnanõukogu ning tegi sellele ülesandeks kutsuda kokku I Delegaatide Kongress ning allutada vanriku komiteed korraldavale keskorganile.   

Organisatsiooni juhtorgan oli 1945–1949 Ametiühingute Keskkomisjon (Komisja Centralna Związków Zawodowych, KCZZ) ja alates II Ametiühingute Kongressist (juuni 1949) Ametiühingute Kesknõukogu (Centralna Rada Związków Zawodowych, CRZZ). 

Organisatsiooni kõrgeim organ oli nelja aasta tagant kokku kutsutav Kongress.  

Organisatsioon tegutses kommunistliku partei juhtimisel ning oli konfliktide korral valitsuse poolel. Tööliste streigid ja väljaastumised toimusid ametiühingutest mööda minnes. Aastal 1980] nõudsid Wybrzeżi streikivad töölised õigust legaalsete vabade ametiühingute moodustamisele. Loodi ametiühing Solidarność ja teised sõktumatud ametiühingud, mis koondati ühingusse Ogólnopolskie Porozumienie Związków Zawodowych (OPZZ). ZZZ lagunes. 

## Juhid
ZZZ juhid olid tähtsad parteitegelased. 

*A. Doliński (kuni 1945) 
*K. Witaszewski (1945–1948) 
*Edward Ochab (1948–1949) 
*Aleksander Zawadzki (1949–1950) 
*W. Kłosiński (1950–1956) 
*Ignacy Loga-Sowiński (1956–1971) 
*Władysław Kruczek (1971–1980) 
*Jan Szydlak  (1980)
Hieraatiline kiri

**Hieraatiline** kiri oli hieroglüüfidega sarnane, kuid lihtsam kiri Vana-Egiptuses, mis oli käibel igapäevases asjaajamises. See erines hieroglüüfkirjast küll oma märkide kujult, kuid mitte üldistelt põhimõtetelt.
Eile/Täna

**"Eile/Täna"** on vokaalansambli KLÜKK esimene promoalbum, mis salvestati 2003. aasta suvel Rapla kirikus ning Eesti Raadio stuudios.

## Laulud
#"Viljandi serenaad" (Raimond Valgre)
#"Vaikselt" (Agu Tammeorg, sõnad Ott Arder)
#"Kompositsioon - Raimond Valgrele" (U. Pärt, T. Paluoja, Klükk)
#"Muinaslugu muusikas" (R. Valgre)
#"Ticket to ride" (John Lennon, Paul McCartney)
#"Ehk" (A. Joonas, sõnad A. Joonas, Kate)
#"Sometimes when we touch" (B. Mann, sõnad D. Hill)
#"Asjatu vaev" (Alo Mattiisen, sõnad Jüri Leesment)
#"Keegi" (Andres Valkonen, sõnad O. Arder)
#"Tohohh (Oops.. i did it again)" (Sandberg, Yacoub)
#"Langeb lund" (J. Styne)
Determinatiiv

**Determinatiiv** on ideogramm, mida kasutatakse sõnade semantiliste kategooriate tähistamiseks logograafilistes kirjades, et aidata kitsendada kirjutatud sõnade tähenduse tõlgendamist. Determinatiivil endal ei ole vastet kõnes, kuid märk võib olla aja jooksul arenenud glüüfist, mis vastab (on vastanud) sõnale. Funktsioonilt sarnanevad determinatiivid klassifikaatoritega.

Näiteks Egiptuse hieroglüüfide puhul on determinatiivid seletavad märgid, mis osutavad, kummal viisil, mõiste- või häälikutähisena, tuleks eelnevat hieroglüüfi lugeda.
Nomarh

**Nomarhid** olid maakondade ehk noomide asevalitsejad Vana-Egiptuses. Nende ülesanded olid viia kohapeal ellu vaarao korraldusi, koguda makse, korraldada ehitustöid ja vajadusel koguda sõjaväge.
Tsikuraat

**Tsikuraat** (akadi *ziqqurrat*, tüvest *zaqāru*) ehk astmiktempel on Mesopotaamia kultusehitiste tüüp: massiivne, astangutena ülespoole ahenev torn. 

Astangute seinad olid eenduvate osadega liigendatud ning mitmesuguste vahenditega, näiteks bituumeni ja põletatud tellistega, erivärvilisteks tehtud. Tsikuraadi tipus asus väike tempel – jumala elukoht –, mida katvate glasuurtelliste helesinine värvus rõhutas veelgi tsikuraadi seost taevaste jõududega. Tsikuraadi tippu viisid trepid.

Arvatavasti oli kõige suurem tsikuraat Babülonis asunud Etemenanki (alus 91x91, kõrgus 91 m). Seda peetakse piiblis kirjeldatud Paabeli torni prototüübiks ning on nimetatud üheks maailmaimedest, ehkki klassikalistes seitsme maailmaime loendites seda ei mainita. Etemenanki kuulus Babüloonia riigijumala Marduki templi Esagila kompleksi.

Vaatamata tsikuraatide mõningasele sarnasusele Vana-Egiptuse püramiididega on nendevaheline seos tänini vaieldav. Ka erinevused on silmapaistvad; eelkõige olid püramiidid mitte templid, vaid hauaehitised. Samas ei saa Mesopotaamia ja Egiptuse vahelisi kultuurisidemeid eitada.

## Välislingid
Związek Związków Zawodowych

**Związek Związków Zawodowych** (lühend **ZZZ**) oli ametiühinguorganisatsioon Poolas (1931–1939). 

Organisatsioon loodi 25. mail 1931 eesmärgiga koondada tervendusrežiimi pooldavaid ametiühinguid. 

Organisatsioonil oli üle 160 000 liikme ning see oli üks Poola kolmest suuremast ametiühingute keskorganisatsioonist. 

Ta toetas valitsevat režiimi ning sai tuge ka valitsuselt. 

Alates 1935. aastast oli ta antifašistlik. Aastast 1936 võeti anarhistide mõjul suund sündikalismile.  

ZZZ kolmas kongress märtsis 1937 väljendas solidaarsust Hispaania ametiühingu CNT võitlusele Francisco Franco vastu. Sellest ajast hakkasid võimud ühingut represseerima (tsensuuri sekkumised, arreteerimised, kohtuprotsessid meeleavaldustes osalemise ja riigivastaste avalduste asjus). 1937. aastal ajas politsei ühingu välja selle ruumidest Sileesias.    

Et enamik ühingu liikmetest oli pooldanud tervendusrežiimi ja nüüd lahkunud, jäi 1938. aastaks alles ainult 35 000 liiget. 

ZZZ juhtivad tegelased olid Jędrzej Moraczewski (esimees), Jerzy Szurig (peasekretär), Stefan Kapuściński (Ülem-Sileesia aktivist) ja Kazimierz Zakrzewski (Lwówi ringkonna sekretär). 

Pole lõpuni selge, kas ühingus leidis aset ka juhtkonna eest varjatud anarhistlik tegevus. Peamised anarhistlikud tegelased ZZZ-s olid Tomasz Pilarski (Sosnowiec, 1939. aastast juhtorganis), Władysław Głuchowski (Częstochowa) ja Wiesław Protschke (Lwów).
Claußnitzi vald

**Claußnitz** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Mittweida kreisi.

## Vallaosad
Claußnitz, Markersdorf/Chemnitztal, Diethensdorf ja Röllingshain.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Häil

**Häil** on puistu võrastikus olev väike tühik (läbimõõduga umbes 25–50 m), mis tekib eelküpses, küpses või üleseisnud metsas tormikahjustuse või üraskirüüste tagajärjel, aga ka puude väljalangemisest või rühmiti väljaraiumisest.
Sarnaluu

**Sarnaluu** (kõnekeeles ka *põseluu*; ladina keeles *os zygomaticum*, *zygoma*) on üks paarilistest luudest inimese ja teiste imetajate koljus. 

## Inimese sarnaluu
Sarnaluu on näokolju paariline luu silmakoobaste külgservas. 

Tema tahapoole suunatud oimujätke moodustab oimukaare eesmise osa. Peale selle moodustab sarnaluu osa silmakoopa ja ninakoopa seinast.
Diskreetimine

**Diskreetimine** on digitaalses signaalitöötluses pidevsignaali asendamine selle järjestikuste hetkväärtustega. Diskreetimise mõiste on pärit matemaatikast, kus see tähendab pidevate funktsioonide ja muutujate asendamist nende järjestikuste üksikväärtustega. 

Digitaaltehnikas on diskreetimine (ingl *sampling*) esimene samm analoogsignaalist digitaalsignaali saamisel. Analoogsignaali ajalise diskreetimise tulemusena saadakse signaali hetkväärtuste – diskreetide – jada.

Et ajalisel diskreetimisel signaali sagedusspekter ei moonutuks, peab signaalipingest mõõtenäitude võtmise (lugemite tegemise) sagedus ehk diskreetimissagedus f olema enam kui kaks korda suurem kõrgeimast signaalisagedusest f_\text{max}:
:f > 2f_\text{max}.
Kui analoogsignaalist võtta mõõtenäite harvemini, siis ei ole diskreetide järjendist enam võimalik moonutusvaba signaali saada. 

See tingimus põhineb Nyquisti-Shannoni teoreemil ja kehtib eeldusel, et analoogsignaali spektris puuduvad täielikult piirsagedusest f_\text{max} kõrgemad sageduskomponendid. Seepärast lastakse analoogsignaal eelnevalt läbi madalpääsfiltri.

Sageust, mis on poole väiksem diskreetimissagedusest, nimetatakse Nyquisti sageduseks.

## Moonutused

Analoogsignaali diskreetimisega võib kaasneda mitut liiki moonutusi.
* Aliase efekt avaldub siis, kui diskreeditavas signaalis on Nyqvisti sagedusest kõrgemaid sagedusi. Aliase efekt võib avalduda ka piisava diskreetimissageduse korral, kui diskreeditav signaal sisaldab mürasignaale, mis on üldiselt väga laia sagedusspektriga, ületades kaugelt Nyquisti sageduse. Sellist moonutust saab vähendada seda enam, mida kõrgemat järku on neid sagedusi äralõikav madalpääsfilter. 
* Apertuurmoonutus tuleneb asjaolust, et diskreet esindab pigem diskreetimisvahemiku väärtuse ajalist keskmist, kui on võrdne signaali väärtusega sämplimismomendil.
* Diskreetimisvahemike ebaühtlus tingituna hodelülituse kondensaatori lülitamise lülitamisest.
* Sisendsignaali mittelineaarsetest efektidest põhjuststud moonutused

Kui tõsta diskreetimissagedus piisaval määral üle kahekordse Nyquisti sageduse, saab audiosignaali diskreetimismoonutusi peaaegu täielikult kõrvaldada ja analoog-digitaalmuundamisel osutuvad määravaks diskreetide kvantimisega kaasnevad mittelineaarsed moonutused.

Edasiseks töötlemiseks muudetakse signaali üksikväärtuste järjend pidevaks trepikujuliseks diskreetsignaaliks. Seda tehakse enamasti diskreedihoidelülitusega (ingl *sample and hold*), mis salvestab igas mõõtepunktis diskreedi signaalipinge ja hoiab seda väärtust püsivana kuni järgmise mõõtepunktini. Signaali taset hoiab hoidelülituses kondensaatorisse mõõtehetkel salvestuv laeng.

Signaali analoog-digitaalmuundamise protsessis järgneb ajapõhisele diskreetimisele väärtuspõhine kvantimine.

## Vaata ka
* Nyquisti-Shannoni teoreem
* Diskreetimissagedus
*Kvantimine
*Digitaalne signaalitöötlus

### Viited
Aleksander Pulver

**Aleksander Pulver** (sündinud 5. jaanuaril 1956) on eesti psühholoog.

Ta lõpetas aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal.

Ta on Tallinna Ülikooli õppejõud, Loodus- ja terviseteaduste instituudis, psühholoogia ja käitumisteaduste suuna juht. Aastatel 2002–2007 oli ta Tallinna Ülikooli sotsiaalteaduskonna dekaan.   

## Tunnustus
*2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2021 – Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Publikatsioonid
*"Kakskümmend aastat armastuse anatoomiat", Akadeemia, number 9, (1990) 
* Raamat "Toimetulek iseendaga" (1991)

## Välislingid
*
Enlil

**Enlil** (sumeri keeles) või **Bel** (akadi keeles) oli tuule-, tormi-, vihma- ja piksejumal. Ta oli tõeline jumalate kuningas ja paljude müütide peategelane. Tema isa oli taevajumal ja jumalate isa Anu ning tema vend või poeg oli maa-aluste vete ja sügavuste isand Ea. Enlil edendas põllu viljakust ning kaitses maist kuningavõimu. Mõne legendi järgi kuulub temale ka maailma looja ja inimestele tsivilisatsiooni tooja au. Nii peeti teda näiteks esimese põlluharimisvahendi kõpla leiutajaks.