open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kõver mets

**Kõver mets** (poola keeles *Krzywy Las*, *Krzywy las*) on Poola lääneosas Saksamaa piiri lähedal kasvav mets, mille moodustavad moondunud tüvega männid.

Mets asub Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Nowe Czarnowo küla lähedal. Läheduses asub ka Dolna Odra soojuselektrijaam.

Männiku moodustavad sada kuni kolmsada puud, mis kasvavad umbes 0,3 hektaril (teistel andmetel 1,7 hektaril). Kõverat metsa ümbritsevas männikus on kõik puud sirgetüvelised.

Puud istutati tõenäoliselt 1934. aastal. Kõigi puude tüved on vahetult maapinna kohal või veidi kõrgemal (10–50 cm kõrgusel) pöördunud enam-vähem täisnurga all põhjasuunas, moodustavad seejärel suure kaare, ja lõpuks suunduvad ülespoole. Kaardunud on umbes kolme meetri kõrgune osa tüvest. Kõige suuremate puude kõrgus on umbes 15 meetrit.

On oletatud, et puude kasvamist võisid teadlikult kujundada näiteks tislerid, puusepad, saani- ja paadimeistrid, kes soovisid saada sobiva kujuga toormaterjali. Puude kõverdumise põhjust on otsitud ka asjaolust, et piirkonnas peeti Teise maailmasõja ajal ägedaid lahinguid. Puude kuju on püütud põhjendada ka üleloomulike jõudude või erakordsete ilmastikunähtustega.

Saksa populaarteaduslikus telesaates "Galileo" jõuti järeldusele, et tõenäoliselt on puud kõverad, kuna kunagi on need maha saetud, kuid seda piisavalt kõrgelt, nii et mõni allesjäänud oks on edasi kasvanud ning saanud ise puu peatüveks. Kuna algselt teises suunas kasvanud puuoks on hakanud otse üles kasvama, siis ongi peatüveks saanud oksa kuju kõver.  Puud saeti tõenäoliselt maha jõulupuudeks.

## Viited

## Välislingid

* Puolalaisessa metsässä kasvaa outoja puita, eikä kukaan tiedä miksi
* Poland's Mysterious Crooked Forest : Big Pic
* Kto odkryje tajemnicę Krzywego Lasu
* Krzywy las
Bubiai vald

**Bubiai vald** (leedu keeles *Bubių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 

2011. aasta seisuga elas vallas 3176 inimest. Valla keskus on Bubiai küla. Vallamaja asub aadressil Šilojų g. 1. Vallavanem on  Vytautas Slabys. Vallas asuvad Bazilionai alev (2011. aasta seisuga 390 elanikku) ja Kurtuvėnai alev (2011. aasta seisuga 256 elanikku).


Bubiaiseniunija.jpg|Vallamaja
Viekvedziai1.jpg|Viekvedžiai
Trauleiniaikapai1.jpg|Trauleiniai muinaskalme
Beinoriske.jpg|Beinoriškė
Bluzgalis.jpg|Blužgalis
Semetiskiai1.jpg|Šemetiškiai
Slydziai1.jpg|Slydžiai
GirnikainuoSemetiskiu1.jpg|Girnikai linnamägi
Ventos-Dubysos_perkasas.JPG|Venta kanal
Skaudvilių_uosis.JPG|Skaudviliai paju
Pikeliske.jpg|Pikeliškė
Meškiai1a.jpg|Meškiai
Linartųakmuo1.JPG|Linartai kivi
Gilvyciai.jpg|Gilvyčiai


Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:

## Viited
Vurnarõ rajoon

**Vurnarõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia keskosas.

Rajoonis on 1 alev ja 18 külaasundust, kus on kokku 102 asulat. Rajooni keskus on Vurnarõ alev.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 32 776. 2010. aasta seisuga olid elanikest 91% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Vurnarõ rajooni ametlik koduleht
Virve Orav

**Virve Orav** (kuni 1953 **Virve Brockberg**; 11. detsember 1930 – 7. juuni 2013) oli eesti koduloolane ja sugupuude koostaja.

Ta on uurinud peamiselt Vaivara kihelkonda ja eriti Narva-Jõesuud.

Ta oli Põlevkivimuuseumi kodu-uurimisringi, Eesti Kodu-uurimise Seltsi ja Eesti Genealoogia Seltsi liige.

## Teoseid
*"Matkateed Narva lähistel ehk Vaivara radadel". 1991
*"Narva-Jõesuu kodu-uurija pilguga". 1993
*"Vaivara kodu-uurija pilguga". 1998
*"Narva-Jõesuu, mu kodu". 2000

## Tunnustus
*1992 Virumaa missioonipreemia
*1995 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (kodu-uurimuslik tegevus)
*2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2010 Narva-Jõesuu aukodanik

## Mälestuse jäädvustamine
Temast on tehtud lühifilm "Naine eesti kultuuriloos".

## Viited

## Välislingid
*Koduloouurija – kus sellist ametit õpitakse? (I osa), delfi.ee, 26. jaanuar 2011
*Haud Narva-Jõesuu kalmistul
Sodiaagivalgus

**Sodiaagivalgus** on tuhm ja hajus valge kuma, mida võib näha öötaevas. See näib algavat horisondi all paikneva Päikese lähedalt ning kulgeb mööda ekliptikatasandit või sodiaagivööd. Kõige paremini on sodiaagivalgus vaadeldav  kevadel pärast päikeseloojangut ning sügisel enne päikesetõusu, siis kui sodiaagivöö on horisondi suhtes järsu nurga all. Sodiaagivalgust põhjustab kosmilises tolmus hajunud päikesevalgus ning see on nii tuhm, et nii kuuvalgus kui ka valgusreostus muudavad sodiaagivalguse nähtamatuks.

Sodiaagivalguse intensiivsus väheneb Päikesest kaugenedes, aga väga pimedatel öödel on nähtust vaadeldud üle terve ekliptikatasandi laiuva ribana. Tegelikult katab sodiaagivalgus terve taeva ning öödel, mil Kuu ei paista, valgustab taevast põhiliselt just sodiaagivalgus.

Kosmiline tolm moodustab Päikesesüsteemis paksu ümara ja lapiku pilve, mida tuntakse sodiaagipilvena ning see paikneb ekliptikaga samal tasandil. Sealsete tolmuosakeste läbimõõt on 10 ja 300 mikromeetri vahel ning enamiku mass on 150 mikrogrammi lähedal.

## Viited
Antal Reguly

**Antal Reguly** (11. juuli 1819 Zirc, Veszprémi komitaat – 23. august 1858 Buda) oli ungari keeleteadlane ja etnograaf.

Antal Reguly oli pärit mõisavalitseja perekonnast. Ta õppis õigusteadust Pesti Kuninglikus Ülikoolis, mille lõpetas 1839. aastal. Seejärel sai ta ülikoolilt viieks kuuks võimaluse enesetäiendamiseks välismaal. Hamburgis kuulis Reguly Põhjamaade kaunist loodusest ja ta otsustas ka ise Skandinaaviat külastada. Stockholmis kohtus ta Soomest pärit Adolf Ivar Arwidssoniga, kellega tuli jutuks soome ja ungari keele sugulus, mis oli tol ajal alles vaieldav küsimus. Regulyt hakkas see teema huvitama ja ta otsustas hakata tegelema soome-ugri keelte ja rahvaste uurimisega. 

Aastail 1840–1841 elas ta Soomes, kus õppis soome ja saami keelt. 1841–1843 elas Reguly Peterburis. Alates 1843. aastast oli ta Ungari Teaduste Akadeemia korrespondentliige. 1843–1845 viibis Reguly uurimisretkedel Volgamaadel, Uuralites ja Lääne-Siberis, kus kogus rikkalikult mansi, handi, mari, mordva ja tšuvaši keele ainestikku. Ungarisse pöördus Reguly tagasi 1849. aastal. Ta asus tööle Budapesti Ülikoolis raamatukoguhoidjana. Pikad reisid, primitiivsed elutingimused ja haigused olid aga Reguly tervise ruineerinud. Ta ei suutnud oma kogutud materjale läbi töötada ja avaldada. Antal Reguly suri 1858. aasta augustis 39-aastaselt. Reguly kogutud materjalid ehk Regulyana anti välja alles pärast tema surma. Tänu Reguly pärandile kujunes Ungaris välja soome-ugri võrdlev keeleteadus.

## Viited
Olga Korbut

**Olga Korbut** (valgevene Вольга Валянцінаўна Корбут (omaladinas Volha Korbut), vene **Ольга Валентиновна Корбут**; sündinud 16. mail 1955 Hrodnas) on endine valgevene riistvõimleja. Võistlustel esindas Nõukogude Liitu.

17-aastaselt võitis ta 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis kuldmedali vabaharjutuses, poomil ja võistkondlikus mitmevõistluses. 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis võitis ta kuldmedali võistkondlikus mitmevõistluses ja hõbeda poomil. Pärast Montréali olümpiamänge lõpetas sportlaskarjääri.

1991. aastast elab USA-s, tal on USA kodakondsus.

Olga Korbut oli 22 aastat abielus Valgevene ansambli Pesnjarõ laulja ja helilooja Leanid Bartkievičiga, neil on poeg (1979).

## Välislingid

*Koduleht
Neustadt am Rübenberge

**Neustadt am Rübenberge** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas.

Linna pindala on 357 km². 31. detsembril 2016 elas seal 43 964 inimest.

Linn asub piirkonnas nimega Hannoversche Moorgeest.

See on pindalalt 9. asula Saksamaal (Berliini, Hamburgi ja Kölni järel), kuigi seal elab vaid umbes 45 000 elanikku.

## Linnaosad

## Inimesed

* Friedrich Dedekind (u. 1525–1598), humanist, teoloog ja kirjanik
* Euricius Dedekind (1554–1619), helilooja
* Ludwig Hölty (1748–1776), luuletaja Göttinger Hainbundis
* Gerhard von Scharnhorst (1755–1813), Preisi kindral ja armeereformaator
* Georg Grabenhorst (1899–1997), kirjanik
* Deniz Ayçiçek (1990–), jalgpallur
* Sebastian Ernst (1995–), jalgpallur

## Ajalugu

* Eilvese saatja (lammutati 1931. aastal)
* Robert Enke (1977–2009)

## Vaata ka
* Landestrosti loss

## Viited

## Välislingid

* www.neustadt-a-rbge.de
Nõmme Rinnalaste ja Emade Kodu

**Nõmme Rinnalaste ja Emade Kodu** (ka **Tallinna Rinnalaste ja Emade Kodu**) oli Nõmmel, Nõmme alevi Lastekodu tänavas (tänapäevane aadress Laste tänav 1), tegutsenud sotsiaalasutus, kus abistati raskustesse sattunud emasid koos lastega ja orbe., asutist nimetati paralleelselt ka Tallinna Rinnalaste ja Emade Koduks.

Asutuse asutas riigi toetusel 1919. aastal Tallinna Naisselts.

Tallinna Rinnalastekodu tegutses Tallinnas mitmel pool, asutusel olid ruumid toonasel Suur-Balesna tänaval (tänapäeval Lembitu tänav), Kopli emade ja rinnalaste kodu samuti Koplis Vene-Balti laevatehase asumis endises laevatehase direktori elamus (tänapäeval Kaluri tänav 15). 1920. aastate algul hakati Tallinna Rinnalastekodule rajama uut suurt hoonet Nõmme alevisse.

1925. aastast tegutses asutus Kodu tänaval (nüüd Laste tänav) vastvalminud hoones, mille arhitekt oli Artur Perna.

Asutuse alguskümnenditel oli asutuse hoolekogu esinaine Anna Tõrvand-Tellmann.

Laste tänav 1 asus aastatel 1972–2001 Tallinna I Lastehaigla ja  Tallinna Nõmme Lastehaigla.
## Vaata ka
*Emade ja Rinnalaste Kodu Kaagvere mõisas
## Viited

## Välislingid
* Asutusest SA Hiiu Ravikeskuse kodulehel
Kuuvalgus

**Kuuvalgus** on valgus, mida Kuu peegeldab Maale. See koosneb peamiselt päikesevalgusest, kuid vähesel määral ka tähevalgusest ja maavalgusest.

## Valgustus
Kuuvalguse tugevus on üsna muutlik, olenedes kuu faasist. Võrreldes päikesevalgusega ei ole kuuvalgus kuigi ere, isegi täiskuu valgustugevus on tavaliselt ainult 0,1 luksi. Kuid troopilistel laiustel paiknevatel kõrgetel aladel võib kuuvalguse tugevus ulatuda 0,26 luksini.

Kuu albeedo on 0,136, see tähendab, et ainult 13,6% päikesevalgusest, mis Kuule langeb, peegeldub tagasi. Tihtipeale segab kuuvalgus astronoomilisi vaatlusi, seega tavaliselt väldivad astronoomid vaatlusi täiskuu ajal.

## Folkloor
Folklooris on kuuvalgusel tihti kahjulik mõju. Näiteks magamine täiskuu valgel muutis uskumuse kohaselt inimese libahundiks. Samuti usuti, et kuuvalgus süvendab kuutõbiste sümptomeid ning et kuuvalgel magamine võib muuta inimese pimedaks või hulluks. Ka usuti, et kanapimedust põhjustab kuuvalgel troopilistel aladel magamine.

## Pildid

Earthshine Moon.jpg|Vasak Kuu pool on valgustatud maavalgusega, parem pool päikesevalgusega
2011-08-11 22-12-47-moonlight.jpg|Kuuvalguses 50-minutise säriajaga tehtud foto
Ed. Manet. Clair de lune sur le port de Boulogne.jpg|"Clair de lune sur le port de Boulogne", Édouard Manet' maal (1869).


## Viited
Flore'i auhind

**Flore'i auhind** (*prix de Flore*) on Prantsusmaa kirjandusauhind, mille asutas 1994. aastal üks Pariisis Saint-Germain-des-Prés' kvartalis kohvikus Café de Flore koos käiv seltskond.

## Ajalugu
Auhind, mille asutas 1994. aastal naaberkohvikuga seotud auhinna Prix des Deux Magots mõnetisel eeskujul Frédéric Beigbeder, annab välja ajakirjanikest žürii noorele paljutõotavale kirjanikule (sageli debüütromaani eest). See kuulutatakse välja iga aasta novembris kohvikus  Café de Flore. Aastal 2007 anti erandlikult välja ka lütseumiõpilase Flore'i auhind. 

Kohviku Café de Flore omanik ja žürii auesimees Miroslav Siljegovic annab laureaadile üle 6100 eurot ning õiguse juua aasta jooksul selles kohvikus veini Pouilly-Fumé klaasist, millele on graveeritud tema nimi.

## Žürii liikmed
Flore'i auhinna žüriis olid 2015. aasta seisuga järgmised liikmed: Frédéric Beigbeder (asutaja), Jacques Braunstein, Manuel Carcassonne, Carole Chrétiennot, Michèle Fitoussi, François Reynaert, Jean-Pierre Saccani, Bertrand de Saint-Vincent, Christophe Tison, Philippe Vandel, Jean-René Van Der Plaesten ja Arnaud Viviant.

## Flore'i auhinna laureaadid




## Viited

## Kirjandus
* *Des nouvelles du prix de Flore*, Flammarion, 2004, ISBN 2-08-068715-8.

## Välislingid
*Koduleht
Pertti Virtaranta

**Erkki Pertti Ilmari Virtaranta** (20. mai 1918 Karkku – 9. juuli 1997 Helsingi) oli soome keeleteadlane.

Pertti Virtaranta vanemad olid algkooliõpetajad Vihtori Arvid Virtaranta (1879–1959) ja Sigrid Josefiina Hietaranta (1881–1983). Ta lõpetas gümnaasiumi 1936. aastal ja asus õppima Helsingi Ülikoolis, kus sai filosoofiakandidaadi kraadi 1943. aastal ja doktorikraadi 1946. aastal.

1947–1955 oli Pertti Virtaranta soome keele lektor Lundi Ülikoolis.

Pertti Virtaranta oli aastatel 1959–1981 Helsingi ülikooli soome keele professor, 1969–1975 oli ta ajaloo-keeleteaduse teaduskonna dekaan. 1955–1983 oli ta Karjala keele sõnaraamatu peatoimetaja.

Alates 1990. aastast oli Pertti Virtaranta Soome Teaduste Akadeemia akadeemik.

Perti Virtaranta põhilised uurimisteemad olid soome keele murded ja karjala keel.

## Tunnustus
* 1992 – Antero Wareliuse auhind

## Viited
Batõrevo rajoon

**Batõrevo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia kaguosas.

Rajoonis on 19 külaasundust, kus on kokku 56 asulat. Rajooni keskus on Batõrevo.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 35 142. 2010. aasta seisuga olid elanikest 75% tšuvašid ja 22% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* Batõrevo rajooni koduleht
Lilian Tamm

**Lilian Vellerand** (enne 1935 **Lilian Valkenklau**; 1987. aastast **Lilian Tamm**; 25. november 1932 Tallinn – 18. mai 2025) oli eesti teatriteadlane, -ajaloolane ja -kriitik.

Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna 7. Keskkooli, 1956 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina ja 1969 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi aspirantuuri teatriajaloo valdkonnas.

Lilian Vellerand oli 1956–1957 Keila ajalehe Kollektiivne Töö korrektor, 1957–1965 ja 1975–1977 Eesti NSV Teaduste Akadeemia raamatukogu bibliograaf, 1965–1970 Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi laborant ja seejärel teadur. 1970–1975 töötas ta Draamateatri kirjandusala juhatajana. 1977–1981 ja 1985–1987 oli Eesti NSV Teatriühingu konsultant ja teatripropaganda osakonna juhataja, 1981–1985 Kultuuriministeeriumi draama- ja muusikateoste kolleegiumi liige.

Alates 1968. aastast on avaldanud teatriarvustusi, kirjutanud hooaja- ja aastakümneülevaateid, näitleja- ja rolliportreid, koostanud teatriartiklite kogumikke. Ta on osalenud kollektiivse monograafia "Eesti sõnateater 1965–1985" I köite (Tallinn, 2015) koostamisel.

Ta on tõlkinud näidendeid, näiteks Nikolai Gogoli "Hullumeelse päeviku".

## Tunnustus
* 1984 Eesti NSV Teatriühingu kriitikaauhind
* 1993 Eesti Teatriliidu kriitikaauhind
* 1997 Priit Põldroosi nimeline auhind
* 2003 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa oli tõlkija ja toimetaja Aksel Tamm.

## Viited
Vaime Kabur

**Vaime Kabur** (kuni 1935 **Miralda Eugenia Vilandberg**, 1935–1941 **Vaime Vilgma**; 25. november (vkj)/ 8. detsember 1914 Pada mõis, Viru-Nigula kihelkond, Virumaa – 2. veebruar 2005 Tallinn) oli eesti bibliograaf.

Ta lõpetas 1933. aastal Rakvere Ühisgümnaasiumi. 1934–1940 õppis ta Tartu Ülikoolis eesti kirjandust ja 1948–1950 Tartu Riiklikus Ülikoolis bibliograafiat ja raamatukogundust.

1947–1968 oli ta ENSV Riikliku Raamatukogu vanembibliograaf ja 1968–1983 peabibliograaf.

Ta on koostanud muu hulgas mitme eesti kirjaniku (näiteks A. H. Tammsaare) personaalbibliograafia.

## Tunnustus
*1998 Riigivapi V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta oli olnud abielus Boris Kaburiga.

## Viited

## Kirjandus
*"Vaime Kabur". // Padaorust Viru mereni. Viru-Nigula kihelkonna kirjanduslik-kodulooline antoloogia. Viru-Nigula ja Tallinn 1994. Lk 87
*Ülle Kurs. "Kabur, Vaime". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 164–165
*Eesti entsüklopeedia 14 (Eesti elulood). Tallinn 2000. Lk 639

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Oblast (Kasahstan)

**Oblast** (kasahhi keeles облыс *oblõs*, mitmuses облыстар *oblõstar*) on 1. järgu haldusüksuse tüüp Kasahstanis (teine on keskalluvusega linn).

Oblastid jagunevad rajoonideks.

Oblastit juhib *akim*, kelle on ametisse nimetanud president.

2022. aastal moodustati kolm uut oblastit: Abaj, Žetisu ja Ulõtau oblast.

Kasahstanis on 17 oblastit.

Pindalalt suurim oblast on Aktöbe oblast (300 629 km²), väikseim Ida-Kasahstan (97 800 km²). 2009. aastal oli elanikerohkeim Lõuna-Kasahstani (praegu Türkistani) oblast (2 622 125 inimest), elanikevaeseim Atõrau oblast (542 937 inimest).
Mihhail Epstein

**Mihhail Epstein** (Михаи́л Нау́мович Эпште́йн; sündinud 21. aprillil 1950 Moskvas) on vene kultuuriteoreetik ja esseist. 

## Teoseid
*Epstein, Mikhail N. 2008. Semiurgy: From language analysis to language synthesis. *Russian Journal of Communication* 1(1): 24–41.

## Teosed eesti keeles
*Epstein, Mihhail 2004. Essee esseest. (Vene keelest tõlkinud Igor Kotjuh.) *Vihik* 9: 14–17. 
*Epstein, Mihhail 2011. Début de siècle ehk post-ilt proto-le: uue sajandi manifest. (Vene keelest tõlkinud Kajar Pruul.) *Vikerkaar* nr. 4/5, lk. 103–129.

## Tunnustus

* 1991 – Andrei Belõi preemia
*2000 – preemia Liberty (panuse eest vene-ameerika kultuuri ning Venemaa ja USA kultuurisidemete arendamise eest)
*1999 – rahvusvahelise esseistika konkursi laureaat (Berliin-Weimar)
*2000 – Weimari klassika fondi stipendiaat
*2023 – Тhe Modern Language Association (MLA): Aldo and Jeanne Scaglione Prize for the best book in Slavic studies (USA, 2023), for the book "Ideas Against Ideocracy: Non-Marxist Thought of the Late Soviet Period (1953–1991)" (London, Boston: Bloomsbury, 2022).
Nimetav kääne

**Nimetav kääne** ehk **nominatiiv** on üks kõige tavalisemaid käändeid.

Enamiku keelte puhul, milles on käändsõnu, on  nominatiivi vorm algvorm ja sõnastikus esinevaks põhivorm.

## Eesti keel
Nimetav kääne on koos omastava ja osastavaga abstraktne kääne. Nimetaval käändel puudub tunnus.

Nimetav kääne vormistab: 
* täisalust, nt *Lind istub pesal*.
Samuti vormistab nimetav alusele lähedasi lauseliikmeid:
* absoluuttarindi tegevussubjekti, nt *Lind istub pesal, tiivad sorgus*;
* ütet, nt *Võta end kokku, Juku*;
* alusega ühilduvat öeldistäidet, nt *Ilm on ilus*.
Võib vormistada ka:
* täissihitist, nt *Praht visati lõkkesse*;
* täissihitise sarnast aja- või kvantumimäärust, nt *Ootasin kolm päeva. Suusatasin viis kilomeetrit*.
Lisaks vormistab nimetav:
* eeslisandit, nt *Küsige seda härra Tammelt*;
* liitsõna täiendosa, nt *kuldkell, sukkpüksid*.

## Viited
Gruzdžiai vald

**Gruzdžiai vald** (leedu keeles *Gruzdžių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 

Valla pindala on 186 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2436 inimest. Valla keskuseks on Gruzdžiai alev (2011. aasta seisuga 1467 elanikku). Vallamaja asub aadressil J. Šliupo g. 2. Vallavanem on  Nijolė  Bagdonavičienė .


Gruzdžiai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Šiupylių_bažnyčia_1.JPG|Šiupyliai kirik
2007_07_13_Račiai.jpg|Račiai
Dargaičiai,_Kulnio_ąžuolas.JPG|Kulnyse tamm


Lisaks küladele on vallas ka Gruzdžiai huutor (aastal 2011 oli seal 18 elanikku).

## Viited
Tuleviku tänav (Narva)

**Tuleviku tänav** on tänav Narva vanalinnas. Algab Puškini tänavast ja lõpeb Vestervalli tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 250 meetrit.

1905. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi **Павловская улица** ja 1912. aasta linnaplaanil **Pawlowa tänav**. 1927. ja 1986. aastate linnaplaanidel tänava nimi oli **Tuleviku tänav** ehk **улица Тулевику**.

Pärast Teist maailmasõda ühendati tänav põhja poole nihutatud Viru tänavaga. Tekkinud tänav kandis nime **Tuleviku tänav**.  27. septembril 1995 ennistati linnavalitsuse otsusega vana nimi Tuleviku tänava lõigule Vestervalli tänavast Koidula tänavani.

Endise lasteaia Ojake hoones aadressil Tuleviku 7 on mitteformaalse õppe keskus Vita Tiim ja täiskasvanuste õppekeskus Vestifeks, teisel korrusel MTÜ Lapsele oma kodu.

## Viited
Olga Viluhhina

**Olga Viluhhina** (vene Ольга Геннадьевна Вилухина; sündinud 22. märtsil 1988 Mežgorjes Baškortostanis) on Venemaa laskesuusataja.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis kuulus ta 4×6 km teatesõidus hõbemedali võitnud Venemaa koondisse. Individuaalarvestuses võitis ta samadel olümpiamängudel 7,5 km sprindidistantsil samuti hõbeda. 2017. aastal võeti Viluhhinalt ja Venemaa naiskonnalt dopingureeglite rikkumise tõttu mõlemad medalid.

## Tunnustus
*2014 – Venemaa teeneline meistersportlane

## Välislingid

*
Kairiai vald

**Gruzdžiai vald** (leedu keeles *Kairių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 

Valla pindala on 92 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3300 inimest. Valla keskuseks on Kairiai alev (2011. aasta seisuga 1822 elanikku). Vallamaja asub aadressil Plento g. 2. Vallavanem on Artūras Šulčius.


Kairiuseniunija.JPG|Vallamaja
VZAL4976.jpg|Šilėnai raudteejaam
Zadziunai.JPG|Žadžiūnai
Kairiuezeras.JPG|Kairiai järv
Eimuciai.JPG|Eimučiai


Lisaks küladele on vallas ka Šėkščiai huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.

## Viited
Alatõri rajoon

**Alatõri rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia edelaosas.

Rajoonis on 1 linn ja 16 külaasundust, kus on kokku 46 asulat. Rajooni keskus on Alatõri linn.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 15 200. 2010. aasta seisuga olid elanikest 70% venelased, 11% tšuvašid ja 11% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Alatõri rajooni ametlik koduleht
Kuršėnai vald

**Kuršėnai vald** (leedu keeles *Kuršėnų kaimiškoji seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 

2011. aasta seisuga elas vallas 4410 inimest. Valla keskus on Kuršėnai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil V. Dambrausko  g. 17. Vallavanem on Edita  Mileikienė . 


Bubiaiseniunija.jpg|Vallamaja
Urkuvėnų_akmuo.JPG|Urkuvėnai rahn
2010_08_09_Varputėnai14.JPG|Varputėnai mõisa peahoone
Laumės_akmuo_Šiaulių_raj.JPG|Lohukivi Varputėnai lähistel
Martyno_akmuo.JPG|Martynase rahn
Šilėnai,_liepa.JPG|Šilėnai pärn
Šilėnai,_malūno_užtvanka.JPG|Venta jõgi valla territooriumil
Drąsučiai.JPG|Drąsučiai
Kalviškiai,_Šiaulių_r.JPG|Kalviškiai
2010_08_09_Krykliai1.JPG|Krikliai ehk Krykliai
Micaičiai,_ženklas.JPG|Micaičiai
2010_08_09_Varputėnai16.JPG|Varputėnai kirik


Lisaks küladele on vallas ka Tadiškiai huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.

## Viited
Mindeni piiskopkond

**Mindeni piiskopkond** oli katoliiklik piiskopkond (saksa: *Bistum Minden*) ja riik, Mindeni vürstlik piiskopkond (saksa: *Hochstift Minden*) Saksa-Rooma riigis. Selle pealinn oli Minden, mis on tänapäeva Saksamaal.

## Ajalugu
Piiskopkonna asutas aastal 803 Karl Suur, pärast sakside alistamist. See allutati Kölni peapiiskopkond-kuurvürstkonnale. Sellest sai Vürstlik Mindeni piiskopkond (saksa: *Fürstbistum Minden*) aastal 1180, kui kaotati Saksimaa hertsogiriik. 16. sajandil algas Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna mõjutusel reformatsioon, et riik üle võtta.
Rootsi okupeeris Mindeni Kolmekümneaastase sõja ajal ja muutis selle ilmalikuks. 1648. aasta Vestfaali rahu andis selle Brandenburgi margile kui Mindeni vürstkonna (saksa: *Fürstentum Minden*).

Aastast 1719 haldas Mindeni vürstlikku piiskopkonda koos külgnevaa Ravensbergi krahvkonnaga Brandenburg-Preisimaa kui Minden-Ravensbergi. Aastal 1807 sai see Vestfaali kuningriigi osaks. Aastal 1814 tagastati see Preisimaale ja sai Vestfaali provintsi osaks.

Aastal 1789 oli vürstkonna pindala 1100 km². See piirnes (päripäeva põhjast alates): Hessen-Kasseli maakrahvkonna eksklaav, Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkond, Schaumburg-Lippe krahvkond, veel üks Hessen-Kasseli eksklaav, Lippe vürstkond, Ravensbergi krahvkond ja vürstlik Osnabrücki piiskopkond. Linnad olid Minden ja Lübbecke.

Mis puudutab Mindeni piiskopkonda, alates Rootsi-poolsest ülevõtust aastal 1648 ei olnud enam seaduslikku katoliku pontifikaati. Piiskopkonna ala, sisaldades ilmaliku vürstliku piiskopkonna kõrval ka osi Braunschweig-Wolfenbüttelist ja kogu Schaumburg-Lippe, oli esimene kadunud piiskopkond, mille eest hakkas aastal 1667 hoolitsema Põhja-Saksamaa apostellik vikariaat. Aastatel 1709 kuni 1780 moodustas endise piiskopkonna ala Ülem- ja Alam-Saksi apostelliku vikariaadi osa, enne kui see taasliideti Põhjamisjonitega. Aastal 1821 sai endise Mindeni piiskopkonna ala endise vürstliku piiskopkonna piires Paderborni piiskopkonna osaks, kuna Braunschweigi osa sai aastal 1825 Anhalti ja Braunschweigi apostelliku vikariaadi osaks, et ühineda aastal 1834 Hildesheimi piiskopkonnaga. Schaumburg-Lippe ala jäi Põhjamisjonitesse kuni kaotamiseni aastal 1930, saades esmalt Osnabrücki piiskopkonna ja aastal 1965 Hildesheimi osaks.

## Kuulsaid piiskoppe

* Püha Erkanbert (803–813)
* Püha Hardward (813–853)
* Püha Theoderich (853–880)
* Püha Thietmar (1185–1206)
* Franz von Waldeck (1530–53)
* Julius (1553–54)
* Heinrich Julius (1582–85, protestant)
* Christian (1599–1625, protestant)
* Franz Wilhelm von Wartenberg (1631–48)

## Vaata ka

* Ostwestfalen-Lippe
Alikovo rajoon

**Alikovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššias.

Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 115 asulat. Rajooni keskus on Alikovo.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 16 318. 2010. aasta seisuga olid elanikest 98% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Alikovo rajooni ametlik koduleht
Calenbergi loss

**Calenbergi loss** (saksa keeles *Burg Calenberg*, hiljem *Schloss Calenberg* ja *Feste Calenberg*; varemed tuntud kui *Alt Calenberg*) oli keskaegne loss Kesk-Saksamaal, Schulenburgi lähistel Pattenseni alevis, 13 km Hildesheimi linnast läänes. Selle ehitas aastal 1292 vesilinnusena Welfi hertsog Otto Range Leine jõe niidule kahe Leine jõe haru vahele Calenbergi kriidimerglimäe lõunaossa. 16. sajandi alguses ehitati see ümber kindluseks (*Feste*). 15. sajandil andis *Fort Calenberg* nime Welfide Calenbergi vürstkonnale. Pärast Kolmekümneaastast sõda kaotas see oma sõjalise tähtsuse ja jäeti maha. Tänapäeval on see vare maa-aluste võlvidega, mida ümbritsevad kõrged vallid.
Overkill

**Overkill** tähistab mitut mõistet ja objekti:

## Muusika

*Overkill on USA *thrash metal*i ansambel.
*"Overkill" on Motörheadi album 1979. aastast.
*"Overkill" on Motörheadi lugu 1979. aastast.
*"Overkill" on ansambli Men at Work lugu 1983. aastast.
*"Overkill" on ansambli Overkill EP 1984. aastast.
Erichsburg

**Ericsburg** on loss Dasseli alevis Alam-Saksimaal Saksamaal. Loss ehitati 16. sajandil Calenbergi vürstkonda. See on praegu (2007) kehvas seisus vare.
Mariinski Possadi rajoon

**Mariinski Possadi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia kirdeosas.

Rajoonis on 1 linn ja 11 külaasundust, kus on kokku 79 asulat. Rajooni keskus on Mariinski Possadi linn.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 22 718. 2010. aasta seisuga olid elanikest 79,4% tšuvašid ja 19% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Mariinski Possadi rajooni ametlik koduleht
Péter Hajdú

**Péter Hajdú** (27. detsember 1923 Budapest – 19. september 2002 Budapest) oli ungari keeleteadlane.

Péter Hajdú lõpetas Loránd Eötvösi Ülikooli ungari ja saksa keele erialal.

Ta oli 1959–1974 Szegedi Ülikooli professor, 1974–1982 Ungari Teaduste Akadeemia Keeleteadusinstituudi juhataja. 1982–1996 oli Péter Hajdú Loránd Eötvösi Ülikooli professor.

Péter Hajdú peamised uurimisteemad olid uurali rahvaste etnogenees ja esiajalugu ning samojeedi keeled.

## Viited
Urmarõ rajoon

**Urmarõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia kirdeosas.

Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 53 asulat. Rajooni keskus on Urmarõ.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 583. 2010. aasta seisuga olid elanikest 97% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Urmarõ rajooni koduleht
Uno Ussisoo

**Uno Ussisoo** (12. mai 1920 Tallinn – 28. november 1993) oli eesti entsüklopedist ja tõlkija.

Ta lõpetas 1938. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastast 1939 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Ta lõpetas 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina. Ta kuulus üliõpilasseltsi Liivika.

Aastal 1943 arreteeriti Ussisoo SD poolt, ta viibis aastatel 1943–1944 Saksa vangilaagrites.

1945. aastal arreteeriti ta NKVD poolt Tallinnas, ta viibis 
Eesti Ajaloomuuseumi teadusliku töötajana arreteeriti Uno Ussisoo koos kaastöötajatega 30. aprillil 1945 nn Ajaloomuuseumi protsessi käigus, süüdistatuna nõukogudevastase relvastatud ülestõusu kavandamises. Karistust kandis ta aastatel 1946–1956 Ivdeli ja Inta vangilaagrites Venemaal, tagasi Eestisse pääses aastal 1956. Koos teiste ellujäänutega rehabiliteeriti ta 1958. aastal, lõplikult lõpetati süüasi 1991. aastal.

Ta tõlkis gruusia kirjandust ning kirjutas järelsõna Juta Bedia tõlgitud gruusia eeposele "Kangelane tiigrinahas". Samuti tegi ta korduvalt mõjukaid ettepanekuid gruusia nimede transkriptsioonireeglite parandamiseks eesti keeles, näiteks põhjendades vajadust hõngusega häälikute selgeks edasiandmiseks. 1975. aastal vabariiklikus õigekeelsuskomisjonis vastu võetud Gruusia nimede kirjutamise soovitus põhines Ussisoo ettepanekuil. Keelekorralduse ja õigekeelsuse küsimustega tegeles ta ka laiemalt.

Uno Ussisoo oli pikka aega tegev "Eesti nõukogude entsüklopeedia" ja "Eesti entsüklopeedia" toimetuseliikmena. Temalt pärineb ka teatmike sarja "A ja O" nimi, milleks teda inspireeris artikkel Karl August Hermanni koostatud esimesest eestikeelsest entsüklopeediast "Eesti üleüldise teaduse raamat" (I köite I vihik, 1900).

Uno Ussisoo maeti Tallinna Pärnamäe kalmistule 3. detsembril 1993 (aadress VII, 50, J-198).

## Isiklikku
Tema isa oli haridustegelane Teodor Ussisoo.

## Viited

## Artikleid
* Uno Ussisoo, "Richard Kleis", Keel ja Kirjandus 9/1982 (nekroloog)
* Uno Ussisoo, "Richard Kleis 85: leksikograaf, entsüklopedist" Looming, 10/1981, lk 1480-1481
* Uno Ussisoo, "Gruusia nimede kirjutamine eesti keeles", Keel ja Kirjandus 6/1967, lk 350—355

## Välislingid
* ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
* Uno Ussisoo, kalmistud.ee (vaadatud 01.01.2026)
Juula mõis

**Juula mõis** oli kahe Eesti mõisa nimi:
*Juula mõis (Julenhof), Suure-Rõngu mõisa karjamõis Rõngu kihelkonnas
*Juula mõis (Julenhof), Elistvere mõisa karjamõis Äksi kihelkonnas
Overkill (Motörheadi laul)

**"Overkill"** on Suurbritannia *[[hard rock]]*'i ansambli Motörheadi laul, mis avaldati esmakordselt 10. märtsil 1979 vinüülplaadil singlina koos looga "Too Late Too Late". Singel jõudis Suurbritannia singlite edetabelis (UK Singles Chart) 39. kohale. 1979. aasta 24. märtsil ilmus lugu ka Motörheadi samanimelisel albumil.

"Overkill" on omapärane selle poolest, et Phil Taylor kasutas selles kahte basstrummi.

Singli kujunduse autor oli Joe Petagno, Motörheadi sümboolika peamine looja.

Motörhead esitas lugu avalikkuse ees esmakordselt 1979. aasta 9. märtsil BBC telesaates "Top of the Pops". Hiljem kuulus "Overkill" Motörheadi kontsertidel enim esitatute hulka, enamasti mängiti seda viimase loona.

Ka viimast korda esitas Motörhead "Overkilli" kontserdi lõpuloona, mis toimus 11. detsembril 2015 Berliinis – 17 päeva enne ansambli juhi Lemmy Kilmisteri surma, misjärel bändi tegevus lõppes.

## Koosseis
*Lemmy (Ian Kilmister) – basskitarr, vokaal
*"Fast" Eddie Clarke – kitarr, taustavokaal
*Phil "Philthy Animal" Taylor – trummid
* Fotod – Allan Ballard

## Kaverid
"Overkilli" on kaverdanud mitmed tuntud bändid. 1995. aastal salvestas Metallica Lemmy 50. sünnipäeva kingiks neli Motörheadi lugu: "Overkill", "Damage Case", "Stone Dead Forever" ja "Too Late Too Late". 1996. aastal ilmusid need lood "Hero of the Day" singlil ning 1998. aastal ka albumil "Garage Inc.". Oma kaveri on loost teinud ka bänd Overkill, mis ongi nime võtnud Motörheadi loo ja albumi järgi, nende versioon ilmus 1999. aasta albumil "Coverkill". 2008. aastal salvestas oma versiooni loost Saksa bänd Grave Digger, mis ilmus selle EP-l "Pray".

14. septembril 2011 esitasid Metallica, Slayeri, Megadethi ja Anthraxi – *[[thrash metal]]*'i "suure neliku" – liikmed "Overkilli" kontserdil Yankee Stadiumil.

## Viited
Kužiai vald

**Kužiai vald** (leedu keeles *Kužių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 

2011. aasta seisuga elas vallas 3747 inimest. Valla keskuseks on Kužiai alev (2011. aasta seisuga 1168 elanikku). Vallamaja asub aadressil Vilties g. 2. Vallavanem on Jolanda Rudavičienė.


Kuziuseniunija.jpg|Vallamaja
Verbunai.jpg|Verbūnai
Gilaiciusenkapisa.jpg|Gilaičiai muinaskalme
Jakstaiciukai2a.jpg|Jakštaičiukai
Jakstaiciaia.jpg|Jakštaičiai
Sv._Jono_krikstytojo_sentikiu_maldos_namai.jpg|Smilgiai vanausuliste kirik


## Viited
Lavretsovi tänav

**Lavretsovi tänav** on tänav Narva vanalinnas. See algab Puškini tänavast, ristub Vabaduse tänavaga ja lõpeb Vestervalli tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 290 m.

1900. aasta ja 1905. aasta linnaplaanidel on selle tänava nimi vene keeles *Десятая улица*, 1912. aasta linnaplaanil eestikeelne *Kümnes uulits* ning 1929. aasta linnaplaanil on tänava nimi **Valge tänav**. Koos Sinise ja Musta tänavaga, mis kulgesid üksteisega rööpselt, moodustasid nad Eesti lipu värvid.  

Pärast Teist maailmasõda nimetati tänav ümber oletatavasti Nõukogude võimu auks ja 1986. aasta linnaplaanil on tänava nimi **Nõukogude tänav** ehk vene keeles *улица Ныукогуде*.

11. mai 1994 linnavalitsuse otsusega nimetati tänav ümber **Lavretsovi tänavaks**. Tänav on saanud nime Narva kaupmehe ja metseeni Sergei Lavretsovi järgi, kes pärandas oma rikkaliku maalide ja kunstiesemete kogu Narva linnamuuseumile.

Lavretsovi tänaval asuvad hotellid Central ja King, baar Gulliver ning restoranid King, Gulliver ja Zakarpatje. 
## Viited
Ace of Spades

**Ace of Spades** tähendab inglise keeles kaardimängu üht kõige kõrgemat kaarti: potiässa ehk padaässa, kuid see võib viidata ka muule.

*"Ace of Spades" on Motörheadi album aastast 1980.
*"Ace of Spades" on Motörheadi lugu samanimeliselt albumilt.
*"Ace of Spades" on ka Link Wray instrumentaallugu aastast 1966.
Ohekatku raudteepeatus

**Ohekatku raudteepeatus** oli raudteepeatus Tallinna–Lelle raudteeliinil.

Peatus asus Kehtna vallas Lelle raudteejaama ja Keava raudteepeatuse vahel.
Meškuičiai vald

**Meškuičiai vald** (leedu keeles *Meškuičių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 

Valla pindala on 104 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2212 inimest. Valla keskuseks on Meškuičiai alev (2011. aasta seisuga 1056 elanikku). Vallamaja asub aadressil Šiaulių g. 15. Vallavanem on Jolanta  Baškienė.

Valla territooriumil asub Ristimägi.


2007_07_13_Meskuiciuseniunija.jpg|Vallamaja
2010_05_22_030Tautiniai.JPG|Tautiniai
Sereikiai,_koplyčia.JPG|Sereikiai kabel
2007_07_13_Noreikiai.jpg|Noreikiai
2010_05_22_094NaisiaiMuziejus.JPG|Naisiai kirjandusmuuseum
Kryziu_kalno_koplycia_nakti_20150818.jpg|Ristimäe kabel


## Viited
Gedeon Richter Ltd.

**Gedeon Richter Ltd.** (ungari Richter Gedeon Nyrt.) on Ungari ravimifirma, mis tegeleb teadus- ja arendustegevusega farmakoloogia vallas ning ravimite tootmise ja müügiga. Eelkõige arendatakse ja toodetakse kesknärvisüsteemi, südame-veresoonkonna, günekoloogia ja seedeelundkonna ravimeid.

Firma asutas farmatseut Gedeon Richter 1901. aastal. Peakorter asub Ungaris Budapestis.

Gedeon Richteri filiaale on umbes 40 riigis, sealhulgas ka Eestis.

## Välislingid
* Koduleht
Mägiraat

**Mägiraat** (*Prunella collaris*) on raatlaste sugukonda kuuluv lind.

Mägiraat on levinud hajusalt Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Ta on peamiselt paigalind ja elutseb enamasti 1500–3000 meetri kõrgusel mägedes. Talvel laskub alla orgudesse.

Eestis on ta haruldane eksikülaline. Aprillis 2014 vaadeldi üht isendit Hiiumaal ning see oli teine kord, kui mägiraati Eestis nähti.

## Viited

## Välislingid
*
Kamin

**Kamin** on lahtine suitsulõõriga tulekolle ruumi kütmiseks. Ajalooliselt kasutati kaminaid näiteks elamute soojendamiseks, söögi tegemiseks, vee soojendamiseks. Tänapäeval on kamina eesmärgiks ruumi kütmine või meeleolu loomine (disainkamin). Soojasalvestamise funktsiooni täidavad paremini massiivsemad ahjud.

Tuli põleb tulekastis, korstnast väljuvad tulest tekkinud heitgaasid. Kaminal võivad olla suitsukamber, tulekast, võre, siiber, lõõr, uks jne.

## Kaminate tüübid
### Metallist või malmist kaminasüdamiku baasil ehitatavad kaminad
Malmist või metallist kaminasüdamiku baasil ehitatava kaminaga on võimalik kütta peaaegu kogu maja. Malmist või terasest südamiku peale ehitatakse soojakapp/kubu, mis on seest kaetud fooliumvillaga. Külm õhk juhitakse kaminasüdamiku ja kesta vahele, kus toimub õhu paisumine, ning siis surutakse soe õhk torustikku, mille kaudu soojus jõuab teistesse ruumidesse. Kamin viimistletakse reeglina kas dolomiidi, marmori, graniidi või muu kattekiviga. Kaminakütet kasutatakse mitmetes uuselamurajoonides põhiküttena, miinuseks on vaid see, et sooja saab vaid siis, kui kaminas on tuli. On ka selliseid kaminasüdamikke, kus toimub topeltpõlemine ehk puugaasi järelpõlemine ning põletatavatest puudest on võimalik saada rohkem energiat. Tõmbe abil juhitakse õhk esmaseks põlemiseks läbi seinte ja tagumisest seinast juhitakse juurde lisaõhk ning leegis tekib kõrgemal temperatuuril veel järelpõlemine.

### Valmiskaminad ehk disainkaminad
Valmiskamina võib paika panna ilma eelneva projektita. Sobivad just valmiskaminad korteritesse või valmismajadesse. Valmiskaminad on arvestatavad ainult lisakütteallikana, mitte põhiküttena. Valmiskaminate kolded on tavaliselt tunduvalt väiksemad, nende põlemisaeg ja küttevõimsus sellepärast ka piiratud. Kuid väikese kaminaga saab samuti luua õdusat meeleolu ning kaminasoojus on ikka midagi muud kui keskkütte oma. Keraamilise ümbrisega kaminad kiirgavad õhku, kasulikke negatiivseid ioone, mis annavad inimorganismile energiat.
### Lahtise koldega kaminad
Lahtise tulekoldega kaminad on ilma metallist südamiku ning ilma klaasita. Lahtiste kaminate kasutegur on alla 20%, pigem viivad lahtised kaminad sooja õhku toast välja ning seega ei sobi need kaminad kütteallikana. Samuti on puidu põlemisaeg väga lühike (u 30 minutit), kuna kamin saab liiga palju hapnikku peale. Samuti laseb lahtine kamin suitsu ruumi tagasi ning võib tuhka ning tahmagi sisse lüüa. 

### Soojust akumuleerivad kamin-ahjud
Kaminahi on olemuselt klaasuksega ahi. Efekt kaminahjul on tavalise ahjuga võrreldes lühem kütteperiood. Kaminahi eristub kaminast eelkõige oma kaalu poolest. Kaminahi on tegelikult traditsiooniline ahi, mille peamine erinevus seisneb selles, et kaminahjul on kaks siibrit ühe asemel. See tähendab, et kui ahju küttes läheb paratamatult soojaks terve ahi, siis kamin­ahju puhul saab näiteks suvel alumist siibrit sulgedes suitsu otse korstnasse juhtida ning sooja kogumist ei toimu.

## Vaata ka
*ahi

## Viited
Jaltšiki rajoon

**Jaltšiki rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia kaguosas.

Rajoonis on 9 külaasundust, kus on kokku 53 asulat. Rajooni keskus on Jaltšiki.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 17 950. 2010. aasta seisuga olid elanikest 97% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Jaltšiki rajooni ametlik koduleht
Ibressi rajoon

**Ibressi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia keskosas.

Rajoonis on 1 alev ja 18 külaasundust, kus on kokku 102 asulat. Rajooni keskus on Ibressi alev.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 894. 2010. aasta seisuga olid elanikest 83% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Ibressi rajooni koduleht
Šumerlja rajoon

**Šumerlja rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia lääneosas.

Rajoonis on 11 külaasundust, kus on kokku 57 asulat. Rajooni keskus on Šumerlja linn, mis ei kuulu rajooni.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 9419. 2010. aasta seisuga olid elanikest 80% tšuvašid ja 18% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Šumerlja rajooni koduleht
Tšeboksarõ rajoon

**Tšeboksarõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia põhjaosas.

Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 172 asulat. Rajooni keskus on Kugessi (Kükes).

2016. aastal oli rajooni elanike arv 62 487. 2010. aasta seisuga olid elanikest 92% tšuvašid.

## Külasid
*Abaševo
*...

## Viited

## Välislingid

* Tšeboksarõ rajooni koduleht
Sergei Lavretsov

**Sergei Lavretsov** (vene keeles *Сергей Антонович Лаврецов*; 16. september 1825 Peterburi – 20. august 1906 Narva-Jõesuu) oli vene päritoluga aadlik, Narva kaupmees ja metseen.

Üheksa-aastaselt abistas ta oma võõrasisa, kes oli leivatööstur. 14-aastaselt läks palgatööle; ta töötas Peterburis ja Moskva kubermangus. 1860. aastal kolis ta Jamburgi ja alustas oma äri. 1874. aastast tegutses Narvas, kus asutas rektifikatsiooni- ja viinatehase.

1866. aastal ostis Lavretsov kinnisvara Narva eeslinnas Jaanilinnas. 9. juulil 1869 laskis ta end laulatada Narva Issanda Muutmise katedraalis Glafira Palenoviga. Naine oli sündinud Narvas 15. aprillil 1851, tema isa Aleksandr Palenov oli tuntud Narva elanik, Narva Vana-aja Uurimise Seltsi üks rajajaid. 

1886. aasta märtsis ostsid abikaasad 11 500 rubla eest Rüütli 28 asunud kahekorruselise maja. Pärast maja ümberehitamist kolis Lavretsovide perekond sinna.  

Lavretsovid soetasid elu jooksul suure maalide ja muude kunstiesemete kogu, mille pärandasid koos oma maja ja varaga Narva linnale. Kunstikogus oli kokku 800 000 eset. 

Samuti annetasid nad linnale 25 000 rubla, sellelt saadavad protsendid pidid minema Lavretsovide nimelise Narva linnamuuseumi ülalpidamiseks.

Oma raha eest ehitas Lavretsov linnale ambulatooriumi ja sünnitusmaja.

Lavretsovid asutasid vaestest peredest pärit laste hariduse toetamiseks stipendiumi. Stipendium ja maalide ostmine oli materiaalne toetus noortele kunstnikele, sealhulgas tuntud eesti kunstnikule Ado Vabbele (kes tänu Lavretsovide stipendiumile sai hariduse Münchenis ja rändas aasta Itaalias), Peet Arenile, August Jansenile ja teistele. Lavretsovid toetasid ka Peterburis akadeemilise hariduse saanud, juba väljakujunenud kunstnikke, nagu Peeter Hellerit, Nikolai Semjonovit, Nikolai Lundi ja Eduard Verberit.

Pärast Sergei ja Glafira Lavretsovi surma läks nende maja ja kunstikogu vastavalt testamendile Narva linna omandisse.

Sergei Lavretsov suri 20. augustil 1906 Narva-Jõesuus ja on maetud Jaanilinna kalmistul kabelisse, kuhu olid maetud Glafira vanemad. 

Lavretsovi järgi nimetati 1994. aastal ümber Nõukogude tänav Narvas. 

## Lavretsovide nimeline Narva linnamuuseum
Muuseum avati pidulikult 9. augustil 1913. Muuseumi kogu moodustas Sergei ja Glafira Lavretsovi poolt 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul kogutud kunstikogu. 

Maalidest oli kogus vene 19. sajandi lõpu akademismi ja realismi esindajate töid – Ivan Aivazovski, Leo Lagorio, Vladimir Makovski jpt teoseid. Samuti olid teostega esindatud Narvas töötanud kunstnikud ja eesti noored kunstnikud. Lavretsovid ostsid teoseid oma arvukate Venemaa ja Lääne-Euroopa reiside ajal Peterburi näitustelt, kunstnike ateljeedest või kunstikaupmeestelt. 

Lisaks kujutavale kunstile kuulus Lavretsovi kogusse ka tarbekunsti, kultuuriloolisi ja etnograafilisi esemeid, mineraloogilist ja zooloogilist materjali.

1920.–1930. aastatel täiendati kunstikogu kunstiostude ja annetustega Eesti kunstnikelt. Narva linnavalitsus andis muuseumile üle 18.–19. sajandil maalitud Narva raehärrade ja teiste auväärsete kodanike portreed, mis olid seni asunud Narva raekojas.

## Viited
Poretskoje rajoon

**Poretskoje rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia edelaosas.

Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 37 asulat. Rajooni keskus on Poretskoje.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 12 881. 2010. aasta seisuga olid elanikest 74% venelased ja 21% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Poretskoje rajooni koduleht
Can Dündar

**Can Dündar** (sündinud 16. juunil 1961 Ankaras) on Türgi ajakirjanik, publitsist ja dokumentalist. 

2015. aastast on ta vasaktsentristliku ajalehe Cumhuriyet peatoimetaja.

2015. aasta novembris vahistati Dündar ja ajalehe Ankara büroo juht Erdem Gül süüdistatuna spionaažis ja terroriorganisatsiooni kuulumises. Pärast 92 päeva vangistust vabastati Dündar ja Gül veebruaris 2016 – ülemkohtu otsusel oli nendelt vabadusevõtmine alusetu.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
*
Jadrini rajoon

**Jadrini rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia loodeosas.

Rajoonis on 1 linn ja 17 külaasundust, kus on kokku 126 asulat. Rajooni keskus on Jadrini linn.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 26 915. 2010. aasta seisuga olid elanikest 84% tšuvašid ja 15% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Jadrini rajooni ametlik koduleht
Kozlovka rajoon

**Kozlovka rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia kirdeosas.

Rajoonis on 1 linn ja 9 külaasundust, kus on kokku 68 asulat. Rajooni keskus on Kozlovka linn.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 19 727. 2010. aasta seisuga olid elanikest 70% tšuvašid, 22% venelased ja 7% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* Kozlovka rajooni ametlik koduleht
Panama dokumendid

**Panama dokumendid** ehk **Panama paberid** (inglise keeles *Panama Papers*) on Panama õigusabifirmas Mossack Fonseca toimunud andmelekke tinglik nimetus. 

Ajakirjanike kätte jõudnud 11,5 miljoni dokumendi (2,6 terabaiti) uurimisel selgus, et paljud riigipead, poliitikud, ärimehed, rahvusvaheliselt tuntud kurjategijad ja sportlased on Mossack Fonseca abil varjanud oma varasid maksuparadiisides. Dokumendid olid õigusabifirmas koostatud ajavahemikus 1970. aastatest kuni 2016. aasta alguseni. Mossack Fonsecat on ajakirjanduses nimetatud "suuruselt maailma neljandaks *offshore*-õigusabifirmaks".

2015. aastal jõudsid dokumendid anonüümse allika kaudu Saksa ajalehe Süddeutsche Zeitung ajakirjanike valdusse, kes jagasid neid seejärel uurivate ajakirjanike rahvusvahelise koondisega International Consortium of Investigative Journalists (ICIJ). Esialgne dokumendikogum avaldati 3. aprillil 2016. Neid on uurinud sajad ajakirjanikud 78 riigist ning ajakirjanike hinnangul on tegu maailma seni suurima andmelekkega.

Avaldatud dokumendid inkrimineerivad ka mitmeid endise Nõukogude Liidu aladel asuvate riikide juhte.

## Viited

## Välislingid
* The Panama Papers panamapapers.icij.org
* panamapapers.sueddeutsche.de
* "Massiivne andmeleke paljastas, kuidas riigijuhid ja diktaatorid oma vara maksuparadiisides peidavad" ERR, 3. aprill 2016
* "Miljoneid dokumente hõlmav andmeleke paljastab maailma juhtide salajased varad" ärileht.ee, 3. aprill 2016 
* "Daniel Hough: Panama paljastused – võimalus parandada kaua katki olnud süsteemi" Postimees, 5. aprill 2016
* ""Pealtnägija" avaldas, kuhu offshore-skeemide niidid Eestis ulatuvad" ERR, 13. aprill 2016
1992. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**Euroopa meistrivõistlused [[Kreeka-Rooma maadlus]]es** 1992 peeti Taanis Kopenhaagenis.

Kõige raskemas kategoorias (kuni 130 kg) võitis venelane Aleksandr Karelin.

Eestlased said võistlustelt ühe medali: Valeri Nikitin (kategoorias kuni 68 kg) pronksmedali.

## Vaata ka
*1992. aasta Euroopa meistrivõistlused vabamaadluses
Kolube talu kalmistu

**Kolube talu kalmistu** on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Paistu külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas.

Kalmistu rajati Kolube talu maadele arvatavasti 1924. aastal, kui suri taluperemees Peeter Matson. Kalmistule on kokku maetud kaks lahkunut.

## Kalmistule maetuid
*1924 – Peeter Matson (24. november 1860 – 30. august 1924)
*1939 – August Matson (13. märts 1904 – 1939), Peetri poeg
*1945 – "poeg Hans" – Peeter Matsoni poeg, kolonel Ants Matsalo arreteeriti 18. juunil 1941 ja suri Norillagis 1945. aastal, mistõttu on Hansu kalm tõenäoliselt kenotaaf.

## Viited

## Välislingid
*
Golden Grand Prix

**Golden Grand Prix** on Rahvusvahelise Maadlusliidu (FILA) igal aastal korraldatav maadlus. Võistlus toimub enamasti aasta lõpu poole (näiteks 2016 toimus septembris) ja selles osalevad vastava aasta neli maailma parimat maadlejat ja peale nende veel neli parimat Ameerikast, Aasiast, Euroopast ja kõige parem Aafrikast ja Okeaaniast. Võistlus kestab tavaliselt kolm päeva.

Võistlustel on edukalt osalenud ka Eesti maadlejaid. Näiteks 2012. aasta Golden Grand Prix' võitis kategoorias kuni 120 kg Heiki Nabi.

## Golden Grand Prix'd
*...
*2007 Ungari
*2008
*2009 Aserbaidžaan
*2010
*2011 Aserbaidžaan
*2012 Ungari
*2013
*2014 Aserbaidžaan
*2015
*2016 Bakuu, Aserbaidžaan

## Viited

## Välislingid
*Võistlusest Rahvusvahelise Maadlusliidu kodulehel
Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused

**Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused** on aastast 1962 Venemaal Tjumenis korraldatavad rahvusvahelised Kreeka-Rooma maadluse võistlused, millega austatakse maadleja Ivan Poddubnõi mälestust.

Võistlustel on edu olnud ka Eesti maadlejatel: näiteks 2006. aasta võistlused võitis oma kategoorias Heiki Nabi.

## Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused
*1962 toimus
*...
*2013 toimus
*2014 toimus
*2015 ei toimunud
*2016 toimus
Trần Đại Quang

**Trần Đại Quang** (12. oktoober 1956 – 21. september 2018) oli Vietnami poliitik, ta oli alates 2. aprillist 2016 kuni surmani Vietnami president.

Enne presidendiks saamist oli ta avaliku julgeoleku minister.