open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tõnu Tender

**Tõnu Tender** (sündinud 21. novembril 1965 Tallinnas) on eesti keeleteadlane ja riigiametnik. Ta on Ülenurme Gümnaasiumi direktor.

Tõnu Tender on lõpetanud 1984. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1992. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogia erialal (*cum laude*), 1996. aastal Tartu Ülikoolis magistriõppe ja 2010. aastal doktoriõppe. Ta sai filoloogiamagistri kraadi väitekirjaga "Eesti släng: olemus ja uurimislugu, sissevaade vanglaslängi" ning filosoofiadoktori kraadi meedia ja kommunikatsiooni alal (2010, Tartu Ülikool) väitekirjaga "Mitmekeelsus Eestis Euroopa Liidu mitmekeelsuse ideaali taustal". 

Ta on EYS Veljesto liige.

Ta oli aastatel 1995–1996 Tartu Ülikoolis eesti keele õpetaja (Soome välisüliõpilastele), 1997–1998 Viljandi Kultuuriakadeemia eesti murrete lektor ja 1997–2001 Emakeele Seltsi teadussekretär. Aastatel 2001–2005 oli ta Haridus- ja Teadusministeeriumi keeletalituse juhataja ja aastatel 2005–2015 keeleosakonna nõunik. 1. septembrist 2015 kuni 1. septembrini 2020 oli ta Eesti Keele Instituudi direktor. Alates 2022. aasta augustist on ta Ülenurme Gümnaasiumi direktor.

Tenderi uurimisvaldkonnad on keelepoliitika, mitmekeelsus, võõrkeelte oskus, keeleõppe motivatsioonid ja Eesti släng. Ta on olnud riiklike programmide "Eesti keel ja rahvuskultuur" (1999–2003) juhtkomitee liige, "Eesti keel ja rahvuslik mälu" (2004–2008) juhtkomitee liige ja aseesimees, "Eesti keel ja kultuurimälu" (2009–2013) juhtkomitee liige, Euroopa keeleõppe raamdokumendi projektijuht (2002–2008). Ta on olnud mitme väljaande toimetaja, ajakirja Oma Keel toimetuskolleegiumi liige (2000–). Emakeele Seltsi (1987–), Eesti Kirjanduse Seltsi (1993–), Eesti Keelenõukogu (2001–2011), Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraadi töörühma "Keeleõpe töö jaoks" liige (2009–).

## Teoseid
Temalt on ilmunud üle 50 teaduspublikatsiooni.
* Trellide ja luku taga: sissevaade Eestis kinnipeetavate 20. sajandi slängi (kaasautor U. Ilm). Trt, 2003; 
* Cultural sustainability in a transition society: relations between foreign languages and geo-cultural self-position in Estonia (kaasautor A. Masso). // Int. J. Envir., Cultural, Econ. and Social Sustainability 3 (2007) 3; 
* About the linguistic constitution of social space: the case of Estonia (kaasautor A. Masso). // Trames 12 (2008) 2; 
* Two languages in addition to "mother tongue" – will this policy preserve linguistic diversity in Europe (kaasautor T. Vihalemm)? // Trames 13 (2009) 1.

## Tunnustus
* 4 Haridus- ja Teadusministeeriumi tänukirja ning hõbemärk
* Laurentsiuse Seltsi Ahrensi-nimeline auhind (2024)

## Viited

## Välislingid
*
*
Castellana koobastik

**Castellana koobastik** (itaalia keeles *Grotte di Castellana*) on Itaalias Apuulia maakonnas Bari suurlinnapiirkonnas Castellanas, Trulli ja Grotte platool asuv karsti maa-alune koobaste võrgustik.

Koobastiku juures tegutseb speleoloogiamuuseum.

Esimesed kirjalikud teated umbes 91 miljonit aastat tagasi, kriidiajastul alanud protsessi tulemusel moodustunud grottidest on pärit 18. sajandi lõpust, kui mõned kohalikud lapsed jäid koobastiku peasissepääsu lähistel mõne meetri sügavusel lõksu.

Umbes 3 km üldpikkusega koobaste kaardistamist alustati 1938. aastal.


Caverna nelle Grotte di Castellana.JPG|Peakoobas (la *grave*) koobastiku sissepääsul
Grotte Castellana (5).jpg|Valge grott (*la Grotta Bianca*)
Grotte Castellana (4).jpg|Valge groti keskne stalaktiit


## Kirjandus
*Anelli Franco, Castellana – *Arcano mondo sotterraneo in Terra di Bari. Nuova Postumia d’Italia*, Castellana-Grotte, 1954.
*Carpinelli Gaetano Sergio, *Speleonight, speleologia e divulgazione attraverso escursioni turistico-emozionali nelle Grotte di Castellana*. *Studio statistico pilota*, Gruppo Puglia Grotte, Spelaion 2011.
*Lovece Daniela, Pace Pino, *Il cinema alle Grotte di Castellana* (Castellana-Grotte, Puglia), in Grotte e dintorni, 11, 2006.
*Lovece Daniela, Pace Pino, *Le prime immagini delle Grotte di Castellana, in Grotte e dintorni*, 14, 2007.
*Manghisi Vincenzo, *Le Grotte di Castellana. Cinquant’anni di storia e d’immagine*, Nuova Editrice Apulia, 1990.
*Manghisi Vincenzo, *Franco Anelli (1899 – 1977) – Un maestro di speleologia e di vita, in Grotte e dintorni*, 1, Castellana-Grotte, 2001.
*Manghisi Vincenzo, Pace Pino, *Guida illustrata alle Grotte di Castellana*, Castellana-Grotte, 2006.
*Manghisi Vincenzo, Pace Pino, *La Grave di Castellana-Grotte tra storia e leggenda*, Martina Franca, 2009.
*Pace Pino, *La vocazione didattica del Museo Speleologico Franco Anelli*, Gruppo Puglia Grotte, Spelaion 2011.
*Regione Puglia, *Federazione Speleologica Pugliese, Grotte e carsismo in Puglia*, Castellana-Grotte, 2007.
*Reina Alessandro, Parise Mario, *Geologia delle Grotte di Castellana: ipotesi speleogenetiche. In Geologi e Territorio*, 1, 2004.

## Välislingid

*Castellana koobastiku koduleht (*itaalia keeles*)
Raikküla raudteejaam

**Raikküla raudteejaam** oli raudteejaam Raplamaal Rapla vallas, Rapla–Virtsu raudtee kuuendal kilomeetril.

Raikküla naaberjaam Rapla suunal oli Rapla raudteejaam ja Virtsu suunal Koikse pooljaam.

## Jaamahoone
Raikküla jaamahoone valmis 1931. aastal. Jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Ilumetsa, Kliima ja Taevaskoja jaamahoonetega tõenäoliselt Leon Johansoni projekti järgi. Nüüdisajal on jaamahoone renoveeritud ja kasutusel elamuna.

## Viited
Tuui Koort

**Tuui Koort** (Tui Isis Lea Koort; 13. aprill 1914 Pariis – 26. juuni 2005 Tallinn) oli eesti kunstiajaloolane.

## Haridus
1933. aastal lõpetas ta Elfriede Lenderi tütarlastegümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikoolis kunstiajalugu.

## Töö
Alustas töökarjääri Eesti Rahva Muuseumis. Aastatel 1945–1951 ja 1954–1970 töötas Tartu Kunstimuuseumi peavarahoidjana. 

## Tunnustus
*1966 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1978 Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus)

## Isiklikku
Tema isa oli skulptor ja maalikunstnik Jaan Koort.

## Viited
Rea Lest-Liik

**Rea Lest-Liik** (varem **Rea Lest**; sündinud 14. mail 1990) on eesti näitleja. 

Ta lõpetas aastal 2009 Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja õppinud ühe aasta Tallinna Ülikoolis kunstiteraapiaid. 2014. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26.lend). Aastatel 2014–2018 töötas ta näitlejana Teater NO99-s.

Rea Lest on mänginud filmides "Ema", "November", "Mehetapja/Süütu/Vari" "Skandinaavia vaikus", "Tume paradiis","Aurora" ja "Must auk".

## Tunnustus
* 2012: Voldemar Panso nimeline auhind
* 2016: Eesti Teatriliidu teatrikunsti eriauhind (lavastusprojekti "Ühtne Eesti" meeskonna liige)
* 2017: Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta filminäitleja filmidega “Mehetapja / Süütu / Vari” ja “November” tõusmise eest Eesti kinolinale)
* 2019: Bruno O'Ya stipendium

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Jörgen Liik.

## Viited

## Välislingid
*Rea Lest Eesti filmi andmebaasis
*

;Meedias
* Tiiu Suvi: "Rea Lest filmist „November“: võib-olla mul ongi selline nägu, mida on hea tahmaseks teha ja kaamera ette panna?" Õhtuleht, 13. veebruar 2017
Dobrjanka (Jampili rajoon)

**Dobrjanka** (ukraina keeles Добрянка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Elanike arv on 463. Pindala on 1,32 km².
Dacian Cioloș

**Dacian Julien Cioloș** (sündinud 27. juulil 1969 Zalăus) on Rumeenia poliitik, Euroopa Parlamendi liige ja Renew Europe'i juht. Ta oli 17. novembrist 2015 kuni 4. jaanuarini 2017 Rumeenia peaminister.

Cioloș sündis aastal 1969 Zalăus (Sălaji maakonna keskuses). Ta on lõpetanud Cluj-Napoca Põllumajandusteaduse ja Veterinaariaülikooli 1994. aastal aiandusinseneri kvalifikatsiooniga.
Saken Seifullin

**Saken Seifullin** (kasahhi keeles *Сәкен Сейфуллин*; 15. oktoober 1894 – 28. veebruar 1939) oli kasahhi luuletaja.
Laine Nilbe

**Laine Nilbe** (aastani 1953 **Laine Mägi**; 14. aprill 1924 Mõtsküla, Ahja vald, Tartumaa – 4. september 1991 Põlva) oli eesti raamatukogutöötaja.

## Haridus
Ta õppis aastatel 1931–1937  Vastse-Kuuste 6-klassilises Algkoolis.

## Töö
Ta töötas aastatel 1944–1945 Vastse-Kuuste valla asjaajajana, 1945–1957 Vastse-Kuuste raamatukogu juhatajana ja 1957–1991 Kiidjärve raamatukogu juhatajana. 

## Tunnustus
*1990 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Manggõstau poolsaar

**Manggõstau poolsaar** (kasahhi keeles *Маңғыстау*) on poolsaar Kasahstanis Kaspia mere idarannikul. Poolsaare põhjaosas on Bozaštšõ poolsaar, mille rannikut ümbritsevad Manggõstau laht, Mjortvõi Kultuk ja Kajdaki laht. Poolsaare lääneosas on Tüpkaragani poolsaar, lõunast rannikut ümbritseb Kasahhi laht. Poolsaare territooriumil paikneb Manggõstau oblast.

Tsaari-Venemaal ja Nõukogude Liidus kutsuti seda piirkonda *Mangõšlakiks*. Alates 1990. aastate algusest kasutatakse Kasahstanis selle kohta kohanime *Manggõstau*.

## Vaata ka
*Manggõstau platoo
Georgi Jungvald-Hilkevitš

**Georgi Jungvald-Hilkevitš** (vene Георгий Эмильевич Юнгвальд-Хилькевич; 22. oktoober 1934 Taškent – 11. november 2015 Moskva) oli Venemaa filmilavastaja, -stsenarist ja -produtsent.

Ta on tuntud Venemaa musketärifilmide režissöör.

Georgi Jungvald-Hilkevitš suri haiglas 11. novembril 2015, olles 81-aastane. Ta maeti 13. novembril Moskva Trojekurovo kalmistule.

## Filme

## Välislingid
*
Ambur

**Ambur** ehk ammukütt on ammuga varustatud sõdalane või kütt.

* **[[Ambur (tähtkuju)|Ambur]]** on ekliptikas asuv tähtkuju;
* **[[Ambur (märk)|Ambur]]** on sodiaagimärk;
Aleksandr Gerassimov

**Aleksandr Gerassimov** nime on kandnud või kannavad:

* **[[Aleksandr Gerassimov (1861–1931)|Aleksandr Mihhailovitš Gerassimov]]** (1861–1931), oli Venemaa keisririigi mereväelane;
*'''Aleksandr Mihhailovitš Gerassimov'''  (1881–1963) oli Vene maalikunstnik, arhitekt ja kunstiteadlane;
* **[[Aleksande Gerassimov (1959–2020)|Aleksandr Petrovitš Gerassimov]]** (1959–2020), oli Nõukogude Liidu jäähokimängija
Mädapea mõisa kalmistu

**Mädapea mõisa kalmistu** on kalmistu Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Mädapea külas Rakvere vallas Lääne-Viru maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajati Mädapea mõisa tollaste omanike Wendrichite ajal arvatavasti 1872. aastal, sest siis suri üks Wendrichitest, kes maetigi uuele kalmistule. 

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 250 meetri kaugusele põhjaloodesse ning asub pargi põhjaküljel oleva tiigi saarel. Kalmistule on arvatavasti maetud ainult üks lahkunu. Praegu on kalmistu jäetud maha ja haud on rüüstatud, kuid hauapiire on säilinud.

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*
Hans Jendretzky

**Gustav Ernst <u>Hans</u> Jendretzky** (20. juuli 1897 Berliin – 2. juuli 1992 Berliin) oli saksa poliitik ning Saksa DV riigi- ja ametiühingutegelane.

Hans Jendretzky oli pärit raamatutrükkali perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta kutsekoolis ja ehituskoolis ning töötas seejärel lukksepa ja tehnikuna. Juba 1912. aastal ühines ta ametiühinguliikumisega. 1919. aastal astus ta Saksamaa Sõltumatusse Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse ja 1920. aastal Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. Aastail 1927–1929 oli ta Punaste Rindevõitlejate Liidu Berliin-Brandburgi piirkonna juhataja. 1928–1932 oli ta Preisi Maapäeva liige ja 1933–1934 Saksamaa Kommunistliku Partei piirkonnajuhatuse liige.

1934. aastal vahistati Hans Jendretzky natsionaalsotsialistlike võimude poolt ja teda karistati kolmeaastase vabaduskaotusega. Vangistusest vabanes ta 1938. aastal ja töötas seejärel lukksepana. 1943–1944 võttis ta osa põrandaalusest vastupanuliikumisest. Uuesti vahistati ta 1944. aasta augustis ja talle määrati kolmeaastane vabaduskaotus. 1945. aasta aprillis põgenes ta vanglast.

Teise maailmasõja järel osales Hans Jendretzky 1945. aastal Saksamaa Kommunistliku Partei taastamises ja ta sai Keskkomitee liikmeks. 1945–1946 juhtis ta Berliini Linnavalitsuse tööosakonda. 1946. aasta mais oli ta üks Saksa Vabade Ametiühingute Koondise asutajaid ja kuni 25. oktoobrini 1948 selle esimees. 1948–1953 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Berllini piirkonnaorganisatsiooni juht. 

1950. aasta juulis sai Hans Jendretzky Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks.

Pärast 1953. aasta 17. juuni ülestõusu mahasurumist sattus Jendretzky ebasoosingusse, kuna teda peeti Wilhelm Zaisseri ja Rudolf Herrnstadti grupi pooldajaks. Ta vabastati Berllini parteijuhi ametikohalt ja ta kaotas oma koha poliitbüroo liikmekandidaadina. 1953–1957 oli ta Neubrandenburgi ringkonna Maapäeva liige ja ringkonnanõukogu esimees.

Pärast NLKP 20. kongressi Hans Jendretzky rehabiliteeriti 1956. aasta juulis ja võeti 1957. aasta veebruaris Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmeks. 1957–1959 oli ta siseministri asetäitja ja kohalike nõukogude riigisekretär. 1960–1961 oli Hans Jendretzky riigisekretär ja Saksa DV Ministrite Nõukogu sekretariaadi juhataja. 1961. aasta novembrist kuni 1963. aasta maini oli ta Riigikontrolli Keskkomisjoni minister ja juhataja. 1963–1965 oli ta Saksa Vabade Ametiühingute Koondise Eestseisuse Presiidiumi sekretär. 1959. aastast kuni 1989. aasta novembrini oli ta Saksa Vabade Ametiühingute Koondise Berliini piirkonna eestseisuse liige.
1950–1954 ja 1958–1990 oli Hans Jendretzky Rahvakoja (parlamendi) liige. Alates 1965. aastast oli ta Saksa Vabade Ametiühingute Koondise parlamendifraktsiooni esimees.

## Viited
Rune Larsson

**Carl Rune Larsson** (17. juuni 1924 Stockholm – 17. september 2016) oli Rootsi kergejõustiklane, jooksja.

Aastal 1951 anti talle Svenska Dagbladeti kuldmedal.
Maja

**Maja** on hoone, kus inimesed elavad või töötavad.  Elumajad on enamasti kortermajad, ridaelamud või eramud ehk ühepereelamud.

## Viited

## Välislingid
Sieradz

**Sieradz** on linn Poola keskosas, Łódźi vojevoodkonnas, Sieradzi maakonna halduskeskus.

Linn asub Warta jõe ääres, Łódźist ligikaudu 53 km lääneedelas.

## Välislingid

* Sieradzi koduleht
Linda Haglund

**Linda Haglund** (15. juuni 1956 – 21. november 2015) oli rootsi kergejõustiklane, sprinter.

Moskva olümpiamängudel 1980 võitis ta 100 m jooksus 4. koha. Kulla võitis tookord venelanna Ljudmilla Kondratjeva, hõbemedali sakslanna Marlies Göhr ja pronksi samuti saksa sportlane Ingrid Auerswald.
Lauri Asikainen

**Lauri Aleksi Asikainen** (sündinud 28. mail 1989 Savonlinnas) on Soome endine suusahüppaja.

## Välislingid
*Lauri Asikainen FIS-i kodulehel
*Lauri Asikainen FIS-i kodulehel
Eevi Astel

**Eevi Astel** (6. detsember 1938 – 29. aprill 2025) oli eesti etnoloog ja museoloog. 

1962. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolase-etnograafina. 1963. aastast töötas Eesti Rahva Muuseumis, algul teadusosakonna tehnikuna, aastatel 1971–2008 peavarahoidjana. 

Tema kirjutatud-koostatud teosed põhinevad esmajoones Eesti Rahva Muuseumi kogudel ja kogumistööl ning käsitlevad rahvakunsti ja etnograafilise tekstiili teemasid.

## Raamatud
* Eesti rahvakunst 19. sajandil. Tartu: Eesti Rahva Muuseum, 1992
* Eesti vööd. Tartu: Ilmamaa, 1999 ja 2017
*Taskud vööle, kotid kätte. Tartu: Eesti Rahva Muuseum, 2006
*Õlest vakad ja karbid. Tartu: Eesti Rahva Muuseum, 2007
* Eesti rahvapärased hõbeehted. Tallinn: Eesti Pank, 2009
*Kasetoht tarbeesemena. Tartu: Eesti Rahva Muuseum, 2010
*Rahvapärased õllekannud Eesti Rahva Muuseumi kogust. (Koost.) Krista Aru ja Eevi Astel. Tartu: Eesti Rahva Muuseum, 2014

## Tunnustus
*1984 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*2006 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
*2007 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2009 Pärandihoidja (Eesti Rahva Muuseumi peavarahoidja, Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu taasasutajaliige, pikaaegne rahvakultuuri hoidja ja propageerija)

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti Rahva Muuseumi peavarahoidja Eevi Astel (fotograaf Erich Norman)
Harassõmivka (Kalõnivka rajoon)

**Harassõmivka** (ukraina keeles Гарасимівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 24. Pindala on 0,418 km².
Mercury-Redstone 3

**Mercury-Redstone 3**, teise nimega **Freedom 7**, oli Ameerika Ühendriikide esimene mehitatud kosmoselend. See toimus 5. mail 1961 ja laeva pardal viibis astronaut Alan Shepard. 

See oli Mercury programmi esimene mehitatud lend ja selle eesmärgiks oli viia inimene kosmosesse ja tuua ta sealt elusana tagasi. Shepard nimetas oma laeva ise ja seda eeskuju järgisid ka ülejäänud programmis osalenud astronaudid. Laeva nimedes oli alati 7, sest see oli austusavaldus Mercury Sevenile.

Shepardi missioon oli suborbitaalne ja kestis 15 minutit. Selle käigus jõudis laev 187,5 km kõrgusele ja läbis 483 kilomeetrit. 

Lennu ajal testis Shepard kapsli manööverdussüsteeme ja vaatles Maad. Lisaks testis ta retrorakette, mis pidid kasutust leidma järgmistel missioonidel. Laev sisenes edukalt Maa atmosfääri ja maandus langevarjuga Atlandi ookeani, kus lennukikandja juba ootas.

Missioon oli edukas, kuid ameeriklaste uhkust riivas asjaolu, et kõigest kolm nädalat varem oli Nõukogude Liit saatnud orbiidile Juri Gagarini, kellest sai maailma esimene kosmoses käinud inimene.
Aivaras Abromavičius

**Aivaras Abromavičius** (ukraina keeles Айварас Абромавичус; sündinud 21. jaanuaril 1976 Vilniuses) on endine leedu ettevõtja ja leedu rahvusest Ukraina poliitik ning majandustegelane. 

## Varasem elu
Ta sündis aastal 1976 Vilniuses. Ta sai aastal 1988 Nõukogude Liidu meistriks korvpallis Leedu NSV laste võistkonna koosseisus. Aastal 1993 asus ta Eestisse, et õppida Concordia Ülikoolis; ta sai esimesel aastal õppimiseks stipendiumi Sorosi Fondilt. Hiljem oli ta õppemaksust vaba, kuna ta treenis ülikooli mees- ja naiskonda korvpallis. Ta lõpetas Concordia Ülikooli (en) Wisconsini osariigis.

Ta asus aastal 1996 tööle Hansapanka, aastal 1998 sai ta sama panga väärtpaberite osakonna juhatajaks. Aastal 1999 asus ta elama Rootsi, aastal 2002 asus tööle firmasse "East Capital". Aastal 2005 asus ta elama Moskvasse, aastal 2008 Kiievisse.

## Ukraina poliitikas
Ta oli alates 2. detsembrist 2014 Ukraina majandusarengu- ja kaubandusminister. 3. veebruaril 2016 astus ta ametist tagasi, väites, et tema katseid reforme läbi viia on tõkestatud. 9. aprillil 2019 avaldas presidendikandidaat Volodõmõr Zelenskõi kampaaniameeskond, et nende nõunike seas on Ukraina endine majandusminister Abromavičius ja endine rahandusminister Oleksandr Danõljuk. 

## Ukraina majanduses
### Ukroboronpromis
12. juunil 2019 määras president Zelenskõi  Abromavičiuse riikliku kontserni Ukroboronprom järelevalvenõukogu liikmeks. 2019. aasta juuni lõpus teatas ta, et Ukroboronpromis tehakse lähiajal suuremad kaadrimuudatused. 30. augustil 2019 määras president oma ukaasiga Abromavičiuse Ukroboronpromi peadirektoriks.

## Isiklikku
Ta on abielus, tema abikaasa Jekaterina Rõbatšenko on ukrainlanna, neil on kolm last.

## Viited
Toolamaa mõis

**Toolamaa mõis**, ka **Ruusa mõis** (saksa keeles *Tolama*) oli rüütlimõis Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Räpina valda.

Toolamaa mõis oli enne 1833. aastat Räpina mõisa karjamõis. 

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Gustav Hammer.

## Viited

## Välislingid
*Toolamaa mõisast Eesti mõisaportaalis
*
Sun Jun

**Sun Jun** (traditsiooniline kirjaviis 孫峻, lihtsustatud kirjaviis 孙峻; 219–256) oli Wu riigi keisri Sun Liangi regent Kolme riigi ajastul aastast 253 kuni surmani.

Tema vanavanaisa oli Sun Jing, Wu esimese keisri Sun Quani onu. Sun Quani valitsusaja lõpul sai Sun Junist tema usaldusväärne isiklik abiline. Koos Sun Quani tütre Sun Lubaniga oli ta segatud valesüüdistustesse kroonprints Sun He vastu, mille tulemusel võeti 250. aastal Sun Helt kroonprintsi staatus ära ja Sun Quan nimetas oma troonipärijaks noorima poja Sun Liangi. 251. aastal nimetas ta, jälle Sun Juni nõuandel, poja regendiks Zhuge Ke ja pärast keisri surma 252. aastal sai Sun Jun Zhuge Ke nõuandjaks. 253. aastal mõrvas Sun Jun Zhige Ke ja asus ise regendiks. Alguses loodeti, et ta jagab võimu, kuid tegelikult hoidis ta valitsusohjad tugevasti enda käes ja oli tuntud karmide karistuste poolest. Selle tulemusena oli tema vastu mitmeid vandenõusid. 256. aastal jäi ta raskelt haigeks ning andis enne surma võimu üle oma nõole Sun Chenile. 258. aastal kaevati tema puusärk üles ja tehti seda väiksemaks, mis sümboliseeris hukkamõistu. Ta heideti postuumselt keiserlikust perekonnast välja.
Paramaribo ringkond

**Paramaribo ringkond** on 1. järgu haldusüksus (ringkond) Surinames. See hõlmab pealinna Paramaribo ja selle ümbruskonna.

Ringkonnas elab 240 924 inimest, mis on peaaegu pool terve riigi elanikkonnast. Ringkonna pindala on 182 km², mis on ringkondadest väikseim.

Paramaribo ringkond jaguneb 12 asumiks (hollandi keeles *ressorten*).
Naiste Meistriliiga 2015

**Naiste Meistriliiga 2015** oli Eesti naiste jalgpalli kõrgeima liiga 23. hooaeg, mis algas 4. märtsil 2015 ja lõppes 18. oktoobril 2015.

### Staadionid ja asukohad

## Liiga formaat
Pärast 14. vooru kui kõik naiskonnad olid omavahel mänginud kaks korda iga vastasega, jagati liigatabel pooleks ning algas teine kaheringiline turniir, kus esimesed neli naiskonda (Pärnu JK, Tallinna FC Flora, Tallinna FC Levadia, Tartu JK Tammeka) pidasid omavahel kohtumisi ning alumised neli naiskonda (Tartu SK 10 Premium, JK Tallinna Kalev, Nõmme Kalju FC ja Noortekoondis) mängisid omavahel. Kõik punktid ja tulemused võeti teise ringi kaasa.

## Esimene ring

### Mängutulemused

## Teine ring

|-
|
### 1.–4. koht

|
### Mängutulemused

|}

|-
|
### 5.–8. koht

|
### Mängutulemused

|}

## Meistriliiga üleminekumängud

## Parimad väravakütid

## Vaata ka

## Viited
Elo Saue

**Elo Saue** (sündinud 29. septembril 1972 Kärdlas) on eesti orienteeruja ja treener.

## Haridus

Ta on lõpetanud 1990. aastal Nõo Keskkooli ja 1998. aastal Audentese Erakooli. 2012. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse ja spordi erialal.

## Sporditegevus

Aastatel 1990–2014 võitis ta orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 8 kuld-, 17 hõbe- ja 11 pronksmedalit (sealhulgas 1 pronks suusaorienteerumises, ülejäänud medalid orienteerumisjooksus).

Aastatel 1997, 2001 ja 2015 osales ta orienteerumise maailmameistrivõistlustel, parimad tulemused olid 31. koht lühirajal (1997) ja 11. koht teatejooksus (2015).

Ta võitis OK Ilvese võistkonnas kuus korda (1997–2001 ja 2013) Jüriööjooksu.

2009. aasta rogaini Euroopa meistrivõistlustel sai ta segavõistkondade arvestuses koos Reigo Luurmehe ja Riho Roopõlluga 5. koha.

Saue oli aastatel 2007–2011 Eesti Orienteerumisliidu juhatuse liige. Ta on töötanud Soomes klubi Koovee noorte orienteerumistreenerina. Aastatel 2010–2011 ja alates 2013. aastast oli ta Eesti orienteerumisjooksu koondise treener-esindaja.

1. augustil 2015 tuli ta Šotimaal Invernessis maailmameistrivõistlustel sprinditeates 15. kohale, joostes viimast vahetust. Teist vahetust jooksis Kenny Kivikas ning see oli esimene kord, kui orienteerumise MM-il jooksevad ühes võistkonnas ema ja poeg.

## Tunnustus
* Eestimaa Spordiliidu Jõud aasta noortetreener Hiiumaal – 2021, 2022

## Isiklikku

Tema vanemad on orienteerujad Toivo Saue ja Anu Saue. Tema õde on laskesuusataja ja orienteeruja Eveli Saue. Tema poeg on orienteeruja ja jooksja Kenny Kivikas.

## Viited

## Välislingid
*World of O. Athlete profile: Elo Saue
*Elo Saue Eesti spordi biograafilises leksikonis
Marek Nõmm

**Marek Nõmm** (sündinud 27. jaanuaril 1979 Pärnus) on eesti orienteeruja.

## Haridus
Ta lõpetas 1997. aastal Audru Keskkooli. 2001. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli ehitustehnika bakalaureuseõppe.

## Töö
Ta on Mutka OÜ juhatuse liige.

## Sporditulemused
Aastatel 2003–2015 on ta orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel võitnud 9 kulda, 11 hõbedat ja 1 pronksi.

Aastatel 2003–2006 on ta OK Saue Tammede võistkonnas tulnud 4 korda Jüriööjooksu võitjaks.

Orienteerumisjooksu EMil 2006. aastal Otepääl sai ta lühirajal 33.koha. Aastatel 2004 ja 2005 osales orienteerumise maailmameistrivõistlustel, parimad tulemused 27. koht sprindis (2004) ja 11. koht teatejooksus (2005).

## Viited

## Välislingid
*World of O. Athlete profile: Marek Nõmm
*Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Nõmm, Marek
Varstu lennuväli

**Varstu lennuväli** on 600 x 20 m asfaltrajaga lennuväli Võru maakonnas, 1,5 km Varstu asulast kagu suunas. 

Varstu lennuväli rajati aastatel 1976–1977 kapitaalse rajatisena, Aerofloti nn keemialennuväljana, et külvata väetisi ja taimekahjurite tõrjemürke An-2 lennukitelt. Lennuvälja uuendamise eelne 400 x 20 m asfaltrada oli ainus kõvakattega rada, mis asus Eestis Tartu Ülenurme lennuväljast lõuna pool, ning ka praegune rada on ainus selline. Lennuraja pikendamiseks ja rajakatte uuendamiseks saadi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse vahendusel Euroopa Regionaalarengu Fondist toetust, mis oli ette nähtud piirkondade konkurentsivõime tugevdamiseks.
 
Varstu vald hoidis lennuvälja ja selle lähiala ning lennuväljale ja sellega piirnevasse ohutustsooni ei püstitatud uusi ehitisi ega elektriliine.

## Viited

## Välislingid
*Lennuamet
* 13.märts 2008 10:11, Varstu lennuväli taastatakse, delfi.ee
Vastseliina mõis

**Vastseliina mõis** (saksa keeles *Schloß Neuhausen*) oli rüütlimõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal.

Keskajal oli mõisa omanik Tartu piiskop.   Liivi sõja järel oli mõis Poola Tartu vojevoodkonna Vastseliina staarostkonna folvark ehk riigimõis.

1776. aastal asutas kaardiväe ratsaväekapten Karl Gotthard von Liphart (1719–1792) testamendiga  Liphartide suguvõsa fideikomissi Vastseliiina, Orava jt selle külge kuuluvatest mõisatest ning Raadi ja selle külge kuuluvatest mõisatest Raadi majoraatmõisaga. 

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Reinhold Karl von Liphart.

Enamik mõisa hoonetest hävis 1926. aasta tulekahjus.

## Vaata ka
*Vastseliina mõisa kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
*Vastseliina mõis (Vastseliina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Viktor Karrus

**Viktor Karrus** (28. august 1911 Tartu – 17. jaanuar 1991 Tallinn) oli eesti kunstnik.

## Elulugu
Karrus õppis Tartu Õpetajate Seminari algkoolis ja Tartu Poeglaste Gümnaasiumis. Kunstihariduse omandas Karrus Pallases, kuhu astus ta aastal 1932. Algul olid tema õpetajateks Jaan Vahtra, Villem Ormisson ja Voldemar Mellik, ateljeeõppesse jõudes valis Karrus Nikolai Triigi ateljee. Karrus käis mitmel õppereisil välismaal, peamiselt Kesk-Euroopas. 1936. aastal viidi ta üle meisterateljesse, kus esialgu jäi juhendajaks Triik, hiljem asendas teda Kaarel Liimand. Pallase (tollal tollal Konrad Mäe nimeline Riigi Kõrgem Kunstikool) lõpetas Karrus 1940. aastal, koos Alfred Kongo, Endel Kõksi ja teistega. Sõjaaega langeb Karruse illustraatoritegevuse algus, kunstnik illustreeris Gailiti, Kärneri, Kotta, Jakobsoni ja teiste teoseid. Kuid 1940. aastate lõpul sai talle osaks kriitika, milletõttu loobus kunstnik joonistusega tegelemisest. 

1950. aastatel täitis Karrus tellimustöid, olles juba 1947–1949 koos Okase, Sagritsa ja Uutmaaga osa võtnud Balti jaamahoone seinamaalide teostamisest. 1951. aastal valmis tal koos Roman Treumaniga suuremõõtmeline kompositsioon "Traktoristide üleskutse sotsialistlikuks võitluseks", 1953. aastal valmis Karruse teine tuntum, sotsialistliku realismi esindav töö "Vilja riigile". Ent Karrus on loonud ka hulgaliselt maastiku- ja linnavaateid, tema loomingus toimus järk-järgult üleminek vabamale pintslitööle. 

## Tunnustus
*1975 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
* Viktor Karruse looming EKM Digikogus
Guntars Mankus

**Guntars Mankus** (sündinud 5. juulil 1969) on läti orienteeruja, rogainija ja seiklussportlane.

2014. aastal tuli ta täpsusorienteerumise maailmameistriks ja võitis lisaks pronksi võistkondlikus arvestuses.

Rogaini MM-il on ta tulnud segavõistkondade arvestuses koos Raimonds Lapiņši ja Anita Liepiņaga kaks korda (2002 ja 2006) maailmameistriks ja võitnud 2004. aastal pronksi, lisaks võitnud 2015. aastal koos Irita Pukitega hõbemedali. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta segavõistkondade arvestuses 2005. aastal Nõval kulla koos Anita Liepiņaga ja 2016. aastal Hispaanias Aralari mäestikus kulla koos Irita Pukitega.  

Ta on Rahvusvahelise Rogainiföderatsiooni nõukogu liige.

## Viited

## Välislingid
*ESBL sporditulemused. Guntars Mankus
*WRC2017 organizing team. Guntars Mankus
*IOF Eventor. Guntars Mankus

‏‎
Raimonds Lapiņš

**Raimonds Lapiņš** (sündinud 1969) on läti orienteeruja ja rogainija.

Rogaini maailmameistrivõistlustel on ta tulnud segavõistkondade arvestuses koos Anita Liepiņa ja Guntars Mankusega kaks korda (2002 ja 2006) maailmameistriks ja võitnud 2004. aastal pronksmedali. 

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel 2005. aastal Nõval võitis ta meeskondade arvestuses koos Kaspars Kursinskisega hõbemedali. 

## Viited

## Välislingid
*ESBL sporditulemused. Raimonds Lapinš
*WRC2017 organizing team. Raimonds Lapins

‏‎
544 eKr

**Aasta 544 eKr** oli 544. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 210 *[[ab urbe condita]]*.

See on Buddha surma-aasta, ja sellest hakkab aastaid lugema budistlik kalender.

## Sündmused
* Praxidamos sai esimese olümpiavõitjana õiguse püstitada endale ausammas Altise alale. Antiikolümpiamängude võistlusprogrammi laiendati kilbijooksuga ehk relvisjooksuga; võistlusdistantsiks oli *[[diaulos]]* (384,54 m). Võistleja pidi stardijoonele ilmuma täisvarustuses (kiiver, pantser, oda ja kilp), kuid jooksu ajal võis kõik esemed peale kilbi ära visata.

## Sündinud
*...

## Surnud
* Buddha
Võhksa Nõiakivi

**Võhksa Nõiakivi** on ohvrikivi Saaremaal Valjala kihelkonna ja Saaremaa valla Laevaranna külas.

Võhksa Nõiakivi kuulutati kultuurimälestiseks kultuuriministri määrusega 1997. aasta 1. septembril 

## Viited

## Välislingid
* 
* Võhksa Nõiakivi pilt võistlusel "Maavalla hiied 10228"
* Võhksa Nõiakivi pilt võistlusel "Maavalla hiied 10228"
* Võhksa Nõiakivi pilt võistlusel "Maavalla hiied 10228"
Laval (Mayenne)

**Laval** [la'val] on linn Prantsusmaal Pays de la Loire'i piirkonnas Mayenne'i departemangus. See on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on kolme kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 42–122 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Sõpruslinnad
*  Boston, Suurbritannia
*  Mettmann, Saksamaa
*  Garango departemang, Burkina Faso
*  Gandia, Hispaania
*  Laval (Québec), Kanada
*  Suceava, Rumeenia
*  Khalkidhikí, Kreeka
*  Lovech, Bulgaaria
*  Modesto, Ameerika Ühendriigid

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna turismiinfo leht (*inglise keeles*)
Ekiden

**Ekiden** on kergejõustiku ala, pikamaateatejooks.

Ekideni mõiste pärineb Jaapanist, ehkki pikamaateatejookse on teada ka teistest riikidest. Esimene ekidenivõistlus toimus 1917. aastal, distantsi pikkus oli 508 km ja jooks kulges Kyōtost Tōkyōsse. Võistlus kestis kolm päeva ja sellega tähistati Jaapani pealinna Kyōtost Tōkyōsse kolimise aastapäeva.

Ekidenivõistluste distantsi pikkus ja etappide arv (ühtlasi võistkonnas osalevate liikmete arv) võib olla erinev. Võistlused toimuvad enamasti maanteedel või kergliiklusteedel (mitte staadionil). 

Eesti Kergejõustikuliidu korraldatavatel Eesti ekideni meistrivõistlustel on võistkonnas kuus liiget, kes läbivad kokku maratonipikkuse distantsi 42,195 km, mis jaguneb järgmiseks etappideks: 5 km, 10 km, 5 km, 10 km, 5 km ja 7,195 km.

Eesti rekord ekidenis kuulub 2013. aastast Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi meeskonnale ajaga 2:09.59. Meeskonda kuulusid Deniss Košelev, Tiidrek Nurme, Alexey Markov, Nikolai Vedehin, Kenny Kivikas ja Allar Lamp.

## Viited
Rahvaste Demokraatlik Partei

**Rahvaste Demokraatlik Partei** (türgi keeles *Halkların Demokratik Partisi*, lühendatult *HDP*) on 2012. aastal asutatud Türgi erakond, mis esindab peamiselt kurdide ja teiste vähemusrühmade huve. Ideoloogiliselt on tegemist pigem vasakpoolse parteiga, mis kuulub Euroopa tasandil assotsieerunud liikmena Euroopa Sotsialistlikku Parteisse.

Alates 2014. aastast on erakonna kaasesimehed Selahattin Demirtaş ja Figen Yüksekdağ.

Juunis 2015 toimunud korralistel parlamendivalimistel sai erakond esimest korda esindatuse Türgi parlamendis. See õnnestus neil säilitada ka sama aasta novembris toimunud erakorralistel parlamendivalimistel. 550-kohalises parlamendis on erakonnal praegu 59 kohta.

## Välislingid
* Partei koduleht
Teatejooks

**Teatejooks** on mitmest etapist koosnev võistkondlik ala, kus võistkonnaliikmed läbivad ükshaaval järjestikused etapid ja üks jooksja annab teate (kas teatepulga näol, puudutusega või muul moel) edasi järgmisele sama võistkonna jooksjale. 

Teatejookse korraldatakse kergejõustikus ja orienteerumises. Teatejooks algab reeglina ühisstardist, kus esimese vahetuse võistlejad stardivad üheaegselt. Kergejõustiku teatejooksudes kasutatakse teatepulka, ekidenis on kasutatud ka teatelinti. Orienteerumisjooksu teatevõistlustel antakse teatemärguanne edasi nii, et lõpetanud vahetuse jooksja kas puudutab järgmise vahetuse jooksjat või annab talle võistluskaardi. Teate üleandmine peab toimuma teatevahetusalas.

## Teatejooksud kergejõustikus
Olümpiamängude kavva kuuluvad 4 × 100 meetri teatejooks ja 4 × 400 meetri teatejooks. 

Eesti teatejooksude meistrivõistlustel on võisteldud aga ka järgmistel distantsidel: 
*ekiden: 5+10+5+10+5+7,195 km maanteeteatejooks
*4 × 1500 meetri teatejooks (mehed) ja 3 × 800 meetri teatejooks (naised)
*suur-Rootsi teatejooks: 100+200+400+800 m (mehed) ja väike-Rootsi teatejooks: 100+200+300+400 m (naised)
*4×110 meetri tõkkejooks (mehed) ja 4×100 meetri tõkkejooks (naised)

## Teatejooksud orienteerumises
Orienteerumise maailmameistrivõistlustel on kavas kaks teatejooksu ala:
*klassikaline teatejooks – meeskondadele (3 meest) ja naiskondadele (3 naist); joostakse metsamaastikul, ühe etapi läbimise aeg on 30–40 minutit (läbitakse 5–7 km sõltuvalt maastikust)
*sprindi segateatejooks – segavõistkondadele (4 liiget); joostakse peamiselt linnamaastikel ja parkides, järjestuses naine-mees-mees-naine, ühe etapi läbimise aeg on 12–15 minutit.

Orienteerumise teatevõistlustel kasutatakse kaasvõistlejate jälitamise vältimiseks hajutust, mis tähendab, et samal etapil ei ole kõikidel võistkondadel samad kontrollpunktid, vaid kontrollpunkte kombineeritakse võistkondade ja etappide vahel, kuid nii, et kokkuvõttes läbivad kõik võistkonnad sama üldpikkusega distantsi ja samade kontrollpunktidega raja samas suunas.

## Viited
Jan Jambon

**Jan Jambon** (sündinud 26. aprillil 1960 Genkis on Belgia poliitik (Uus Flaami Allianss). Ta oli 11. oktoobrist 2014 kuni 9. oktoobrini 2018 Belgia siseminister (Charles Micheli valitsuses), alates 2. oktoobrist 2019 on ta Flandria peaminister.

Ta sündis aastal 1960 Genkis (asub Flandrias Limburgi provintsis Belgias). Ta lõpetas aastal 1984 Vrije Universiteit Brusseli (Brüsseli Vaba Ülikooli) informaatika bakalaureusena.

Ta valiti aastal 2007 Belgia parlamendivalimistel parlamenti, samuti ka aastatel 2010 ja 2014. 11. oktoobrist 2014 kuni 9. oktoobrini 2018 oli ta Belgia siseministriks (Charles Micheli valitsuses).
Raut

**Raut** (inglise sõnast *rout*) on seltskondlik õhtune koosviibimine, mis omab enamasti mingit poliitilist tähtsust.

## Vaata ka
*dinee
*suaree

## Viited
Anatol Șalaru

**Anatol Șalaru** (sündinud 7. veebruaril 1962 Văraticus) on Moldova poliitik. Ta on olnud Moldova transpordiminister ja oli 30. juulist 2015 kuni 27. detsembrini 2016 Moldova kaitseminister.

Ta sündis aastal 1962 Văraticus (asub Rîșcani rajoonis Moldovas). 

Aastal 1988 oli ta kirjandusliku ja ühiskondlik-poliitilise ringi "Alexei Mateevici" (Moldova poeedi, tõlkija ja sõjaväevaimuliku Alexei Mateevici mälestuseks) loomise initsiaatoriks; ringis koguti allkirju rumeenia keele riigikuulutamise kohta ja ladina tähestikule tagasipöördumiseks.
Charlestown

**Charlestown** on mitme paiga nimi.
***[[Charlestown (Austraalia)|Charlestown]]** on linn Uus-Lõuna-Walesis Austraalias.
***[[Charlestown (Nevis)|Charlestown]]** on linn Nevise saarel.
***[[Charlestown (Lõuna-Aafrika)|Charlestown]]** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis.
***[[Charlestown (Dorset)|Charlestown]]** on linn Dorsetis Inglismaal.
***[[Charlestown (Cornwall)|Charlestown]]** on küla Cornwallis Inglismaal.
***[[Charlestown (Indiana)|Charlestown]]** on linn Indiana osariigis USA-s.
***[[Charlestown (Maryland)|Charlestown]]** on linn Marylandi osariigis USA-s.
***[[Charlestown (Boston)|Charlestown]]** on asum Bostonis USA-s.
***[[Charlestown (New Hampshire)|Charlestown]]** on linn New Hampshire'i osariigis USA-s.
***[[Charlestown (Rhode Island)|Charlestown]]** on linn Rhode Islandi osariigis USA-s.

## Vaata ka
*Charles Town
*Charleston
Charlestown (Nevis)

**Charlestown** on linn Nevise saare lääneküljel Saint Paul Charlestowni vallas, saare suurim asula ja halduskeskus.

Seal elab 1500 inimest.

Linnas on mitu alg- ja keskkooli, kolm muuseumi, raamatukogu, haigla ja sadam, kuid mitte lennujaama.

Linnas on sündinud USA riigimees Alexander Hamilton.
Cardiffi kindlus

**Cardiffi kindlus** (kõmri keeles *Castell Caerdydd*) on keskaegne kindlus ja uusgooti stiilis loss Cardiffi kesklinnas.

Algse kindluse ehitasid 11. sajandil normannid 3. sajandist pärineva roomlaste kindlustuse kohale. Kindlustus- ja uuendustööd jätkusid 12. ja 13. sajandil.
Tšiili Ülikool

**Tšiili Ülikool** (hispaania keeles *Universidad de Chile*) on riiklik ülikool Tšiili pealinnas Santiagos.

See asutati 19. novembril 1842 ja on sellega riigi vanim ülikool.

Ülikoolil on viis linnakut ja seal õpib rohkem kui 38 000 inimest, akadeemilisi töötajaid on üle 3000. Ülikoolil on 14 teaduskonda ja 4 interdistsiplinaarset instituuti.
George Enescu

**George Enescu** (Prantsusmaal tuntud kui **Georges Enesco**; 19. august 1881 – 4. mai 1955) oli rumeenia helilooja, viiuldaja, pianist, dirigent ja muusikapedagoog. Paljud peavad teda Rumeenia tähtsaimaks muusikuks.

Ta sündis Kirde-Rumeenias Liveni külas, mis pärast tema surma nimetati tema järgi (küla asub praeguse haldusjaotuse järgi Botoșani maakonnas). Ta oli juba lapsena muusikas andekas ja hakkas varakult heliloominguga katsetama. Sellest ajast on säilinud mõned lühikesed palad viiulile ja klaverile. Varaseim märkimisväärse pikkusega teos on pealkirjastatud "Pămînt românesc" (Rumeenia maa) ja see on juurdekirjutuse järgi "oopus klaverile ja viiulile George Enescult, rumeenia heliloojalt, vanus viis aastat ja veerand". Varsti pärast seda viis isa ta õppima helilooja Eduard Caudella juurde. 

5. oktoobril 1888 sai temast ajaloo noorim õpilane Viini konservatooriumis. Seal olid tema õpetajad Joseph Hellmesberger noorem, Robert Fuchs ja Sigismund Bachrich. 1891. aastal andis kümneaastane George kontserdi Viini õukonnas, kohal oli ka keiser Franz Joseph I. Enescu lõpetas konservatooriumi hõbemedaliga enne oma 13. sünnipäeva. 

1895. aastal läks ta õpinguid jätkama Pariisi. 1898. aastal esitles ta Pariisis oma esimest küpset helitööd "Poema Română". 

Suur osa tema loomingust oli mõjutatud rumeenia rahvamuusikast. Populaarsemate teoste seas olid kaks rumeenia rapsoodiat, ooper "Œdipe" ja orkestrisüidid. Ta kirjutas ka viis sümfooniat (kaks neist lõpetamata) ja kammermuusikat. 

8. jaanuaril 1923 tegi ta dirigendidebüüdi Ameerikas, juhatades Carnegie Hallis Philadelphia sümfooniaorkestrit. Pärast seda külastas ta USA-d sageli. Ameerikas veendi teda 1920. aastatel salvestama oma viiulimängu. Ta juhatas mitmeid USA orkestreid. Alates 1927. aastast oli tema õpilane viiuldaja Yehudi Menuhin.

1939. aastal abiellus ta Maria Rosettiga.

Ta on maetud Père-Lachaise'i kalmistule Pariisis.
TA Orienteerumisklubi

**TA Orienteerumisklubi** (lühendatult TA OK) on Eesti orienteerumisklubi. 

Klubi asutati 7. detsembril 1982. Klubi algne nimi oli *TA O-klubi* ehk Teaduste Akadeemia orienteerumisklubi kuivõrd enamus klubi liikmetest töötas Teaduste Akadeemia instituutides. Klubi esimene esimees oli Kalju Vaikjärv.

Alates 2000. aastast korraldab klubi iga aasta oktoobri alguses 8-tunnise kontrollajaga TA OK rogaini. 2008. aastal korraldas klubi Karula rahvuspargis 8. rogaini maailmameistrivõistlused.

Klubi korraldas 2005. aastal Eesti meistrivõistlused orienteerumisjooksu sprindidistantsil Rocca al Mare Vabaõhumuuseumis ja 2011. aastal Eesti meistrivõistlused rattaorienteerumises Taheval.

Klubi edukaim sportlane on kolmekordne rattaorienteerumise maailmameister Tõnis Erm.

## Viited

## Välislingid
*TA OK koduleht
Città metropolitana di Genova

**Città metropolitana di Genova** on 2. järgu haldusüksus (*[[città metropolitana]]*) Itaalias Liguuria maakonnas. See moodustati endise Genova provintsi asemele. See hakkas toimima alates 2015. aasta 1. jaanuarist. Piirneb Liguuria mere ning Alessandria, Piacenza, Parma, La Spezia ja Savona provintsiga.

## Haldusjaotus
Città metropolitana di Genova jaguneb 67 omavalitsusüksuseks (*comuni*):


Map of comune of Genoa (metropolitan city of Genoa, region Liguria, Italy).svg|*Città metropolitana* vallad, punasega tähistatud Genova vald
Genova 12-8-05 006.jpg|Haldushoone, Doria-Spinola palee


## Viited

## Välislingid
* Koduleht (*itaalia keeles*)
Tapper

**Tapper** ehk **sõjakirves** ehk **võitluskirves** on endisaegne jalaväe lähivõitluses kasutatud löögirelv. 
Üldisemas tähenduses tähendab tapper ka väikest kirvest.

Tapreid kasutati sõjas neoliitikumist kuni 16. sajandini. Keskajal kasutati taprist koosnevat löögirelva hellebardi.

## Sõna päritolust

Eestikeelne sõna "tapper" on laenatud vanavene keele sõnast "topórŭ" (tähendusega 'kirves'), mida omakorda on peetud vanaks slaavi ühissõnaks või laenuks keskpärsia keelest.

## Vaata ka

* Berdõšš
* Taani kirves
* Fasces
* Francisca
* Hellebard
* Labrys
* Parashurama
* Sagaris
* Sovnia
* Tomahook

## Viited
Kujundusgraafika

**Kujundusgraafika** (ka **graafiline disain**, **tarbegraafika**, **rakendusgraafika**) on rakenduskunst, mis tegeleb visuaalse kommunikatsiooniga, lahendades probleeme graafilise kujunduse abil. Kirja, värvi ja vormi abil kujundatakse ja näitlikustatakse pildikeeles informatsiooni. Kujundusgraafikat loetakse nii graafika kui ka disaini alaliigiks. Spetsialist kes tegeleb graafilise disainiga on graafiline disainer. Graafilised disainerid loovad ja ühendavad sümboleid, pilte ning tekste, et edasi anda idee ning sõnum mida sellega on tahetud öelda. 

Kujundusgraafika tooted (teosed) on näiteks raamatud, ajalehed, veebilehed, plakatid, reklaamid meedias, pakendid, kaubamärgid, logod, voldikud

## Ajalugu

Graafilise disaini termini lõi William Addison Dwiggins 1922. aastal.

## Valdkonnad (žanrid)
Kujundusgraafika valdkondi (žanreid):
*raamatukujundus
*illustratsioon
*koomiks
*plakat
*kirjagraafika
*kalligraafia
*supergraafika
*infograafika
*tunnusgraafika
*reklaamgraafika
*liikuv graafika
*ametlik disain

## Kujundusgraafika õpetamine Eestis
Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini osakonnas (juhtiv õppejõud professor Ivar Sakk) saab õppida graafilise disaini eriala. Kunstiakadeemia Avatud Akadeemias saab õppida kaheaastastel kujundusgraafika kursustel.

Tartu Kõrgema Kunstikooli meediadisaini osakonnas saab meedia- ja reklaamidisaini õppekava raames õppida graafilist disaini (juhtiv õppejõud professor Marko Kekišev).

Eesti Ettevõtluskõrgkoolis Mainor saab õppida graafilise disaini eriala, mille 3. aasta läbimisel saab bakalaureuse kraadi.

## Vaata ka
*Eesti Kujundusgraafikute Liit

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti graafiline disain. Estonian graphic design" / Eesti Kujundusgraafikute Liit. Inglise keelde tõlkinud Epp Lankots. Eessõna Kaia Leharilt. Kujundanud Tõnu Soo. – Tallinn: Eesti Kujundusgraafikute Liit, 1997. – 133 lk. ISBN 998-5604288 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?8691
*"Artikleid graafilisest disainist". Koostanud Ivar Sakk. Kujundanud Agnes Ratas ja Mariana Hint. – Tallinn: Eesti Kunstiakadeemia, 2011. – 415 lk. – (sari "Disainiraamat") ISBN 978-9949467013 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?200722

## Välislingid
*Graafilise disaini erialast. artun.ee
Lagunemine

**Lagunemine** on millegi jagunemine väiksemateks osadeks.

Näiteks mikromaailma vaadeldes, võime tõdeda keemiliste ainete molekulide lagunemist väiksemateks aineosadeks, väiksemateks molekulideks või aatomiteks. Aatomid on üldjuhul väga stabiilsed, aga kui nad puutuvad kokku piisavalt suure energiaga, saavad ka aatomid osadeks jaguneda, laguneda. Veelgi stabiilsemad on suurema osa keemiliste elementide isotoopide aatomite tuumad. Ometi võivad laguneda ka nemad. Kaasaegse teadusliku maailmapildi järgi ei saa aga lagunemine toimuda lõputult. Osakesed ei saa laguneda väiksemaks kui elementaarosakesed, kaasaegse teadusliku maailmapildi alusena esindab seda osakestefüüsika standardmudel. Energiatkandvad või fundamentaalseid vastastikmõjusid vahendavad energiaosakesed on piiratud kvantitatiivse suurusega, Universumis väikseima veel tähendust omava suurusega - Plancki konstandiga. Samuti teeb osakeste lagunemise võimatuks elektrilaengu jäävuse seadus. Osakesed, millel on elektrilaeng ei saa laguneda väiksemaks kui on elementaarlaengu suurus. (Kvarkidel võib olla küll 1-st väiksem laeng, kuid kvargid ei saa eraldi, üksikult eksisteerida. Nad moodustavad ikka koos teistega tervikuid, mille laeng on 1 või siis kogu hadroni peale kokku 0). 

Makromaailma vaadates lagunevad ühiskondlikud korrad, riigid, ettevõtted, organisatsioonid, pered, inimesed ja teised elusorganismid, eluta aine jne. Lagunemine nagu ka surm on üks pool, eluliselt tähtis, vältimatult vajalik osa looduslikust ringkäigust. Samuti nagu ainevahetuse, metabolismi protsessides katabolism või pidevalt toimuv apoptoosi nähtus meie kõigi kehades. Kosmilisi objekte, universumit, megamaailma vaadeldes peame tõdema, et ka tähed ja teised kosmilised objektid sünnivad, muutuvad ja lagunevad.  

Kõik mis on tekkinud, sündinud võib laguneda ja tõenäoliselt mingi aja jooksul ka laguneb. Küsimus lagunemisest taandub küsimusele ajast. Kui pika aja jooksul midagi vaatleme. Seda, kas kunagi, juhul kui "lõppeb" meie universumi eksistents, võivad laguneda ka meile igaveste ja kindlatena tunduvad loodusseadused...neid kirjeldada aitavad matemaatika, füüsika loogilised tõdemused ise, me keegi ei tea. See on pigem usu, filosoofia küsimus.

## Vaata ka
*Bioloogiline lagunemine
*Lagunemisreaktsioon
Città metropolitana di Torino

**Città metropolitana di Torino** on 2. järgu haldusüksus (*[[città metropolitana]]*) Itaalias Piemonte maakonnas. See moodustati endise Torino provintsi asemele. See hakkas toimima alates 2015. aasta 1. jaanuarist. Piirneb põhjas Valle d'Aostaga, idas Biella, Vercelli, Alessandria ja Asti provintsiga, lõunas Cuneo provintsiga ning läänes Prantsusmaaga.

## Haldusjaotus

Città metropolitana di Torino jaguneb 316 vallaks:

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (*itaalia keeles*)
Białyničy rajoon

**Białyničy rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1420 km². 2015. aasta seisuga elas seal 19 574 inimest.

Rajoon moodustati 17. juulil 1924. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Ciachcini, Hałoŭčyni, Łańkaŭ, Lebiadzianka, Maščanica, Zapolle ja Višoŭ külanõukogu. Halduskeskus on Białyničy linn; teine tähtsam asula on Hałoŭčyn.

Rajooni suurim jõgi on Druć, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Vabič. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, 160–180 meetri kõrgusel merepinnast. Madalaim punkt asub merepinnast 149 meetri kõrgusel Drući ääres, kõrgeim aga 207 meetri kõrgusel Jasnaja Palana küla lähistel. 

2009. aasta seisuga olid elanikest 95,37% valgevenelased, 3,28% venelased ja 1,35% oli teistest rahvustest. 87,75% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 11,45% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 46,21% elanikke, vene keelt aga 49,41%.

## Pilte

Месца фальварка Крынкі 4.jpg|Krynki
Вишов2.jpg|Višoŭ
Друть.JPG|Druć
Ільінская гара.jpg|Białyničy


## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajoon oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Infot rajooni kohta (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Kassim Majaliwa

**Majaliwa Kassim Majaliwa** (sündinud 22. detsembril 1960) on Tansaania poliitik (Chama Cha Mapinduzi). Ta on 20. novembrist 2015 Tansaania peaminister.

Ta lõpetas aastal 1980 Kigonseras (asub Ruvuma piirkonnas) keskkooli. Ta on lõpetanud Mtwaras (asub Mtwara piirkonnas) õpetajate seminari ja Dar es Salaami Ülikooli. Ta on töötanud kooliõpetajana. Aastatel 2006–2010 oli ta Urambo ringkonna (asub Tabora piirkonnas) Ta oli aastast 2010 Tansaania parlamendi liige, valituna Ruangwa ringkonnast (Lindi piirkonnast).

Ta on 20. novembrist 2015 Tansaania peaminister.