open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olümpia medalivõitjad ujumises (naised)

See on olümpiamedalistide täielik loetelu naiste ujumises.

See nimekiri on osa olümpiamängude ujumise medalivõitjate nimekirjast. Ta loetleb kõik suveolümpiamängude ujumisvõistluste medalivõitjad. Nimekiri on jaotatud võistluste järgi, mis on praegu olümpiamängude võistlusprogrammi osa, ja võistluste järgi, mida enam ei korraldata.

## Praegune programm
### 50 m vabalt

### 100 m vabalt

### 200 m vabalt

### 400 m vabalt

### 800 m vabalt

### 1500 m vabalt

### 100 m selili

### 200 m selili

### 100 m rinnuli

### 200 m rinnuli

### 100 m liblikat

### 200 m liblikat

### 200 m kompleksi

### 400 m kompleksi

### 4 × 100 m vabalt
 
Märkus: alates 1992. aastast on eelvoorudes ujunud sportlased, kuid mitte finaalis võistkonda pääsenud ujujad saanud medaleid ka siis, kui nende võistkond jõudis finaalis kolme parema hulka.

### 4 × 200 m vabalt
 		
Märkus: alates 1992. aastast on eelvoorudes ujunud sportlased, kuid mitte finaalis võistkonda pääsenud ujujad saanud medaleid ka siis, kui nende võistkond jõudis finaalis kolme parema hulka.

### 4 × 100 m kompleksi
 
Märkus: alates 1992. aastast on eelvoorudes ujunud sportlased, kuid mitte finaalis võistkonda pääsenud ujujad saanud medaleid ka siis, kui nende võistkond jõudis finaalis kolme parema hulka.

### 10 km maraton
} || 2:03.34,2
| style="background:#DCE5E5" | Moesha Johnson  || 2:03.39,7
| style="background:#FFDAB9" | Ginevra Taddeucci  || 2:03.42,8
|}

## Segavõistlused

### 4 × 100 m kompleksi
  	

## Varem olümpiamängude programmi kuulunud alad
### 300 m vabalt

## Kõigi aegade medalitabel - ujumine - naised - 1912–2024

## Vaata ka
*Olümpia medalivõitjad ujumises (mehed)
*Ujumise olümpiarekordid
*Ujumine olümpiamängudel
*Ujumise maailmarekordid
Uhe mõis (Väike-Maarja)

**Uhe mõis** (saksa keeles *Uhhe*) oli Porkuni mõisa karjamõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Uuemõisa mõis (Väike-Maarja)

**Uuemõisa mõis**, ka Hõbediku karjamõis (saksa keeles *Charlottenburg, Charlottenberg*) oli Vao mõisa karjamõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Uuemõisa küla lähedal Väike-Maarja vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Novõi Kalõniv

**Novõi Kalõniv** (ukraina Новий Калинів) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Sambiri rajoonis. Novõi Kalõniv asub Sambirist ligi 7 km kirdes.

Novõi Kalõniv rajati 1951. aastal Nõukogude lennuväebaasi asulana. Alevi staatuse sai Novõi Kalõniv 1999. aastal ja linnaõigused 2005. aastal.

## Viited
Azərbaycan marşı

"Azərbaycan marşı" (Eesti keeles ; "Aserbaidžaani marss") on Aserbaidžaani Vabariigi hümn.

Hümni sõnade autor on Ahmad Javad, viisi autor Uzeyir Hajibeyov.

"Azərbaycan marşı" võeti ametlikult Aserbaidžaani hümniks 1920 aastal. Uuesti võeti see Aserbaidžaani Vabariigi hümniks 1992.

## Sõnad

## Vaata ka
Aserbaidžaani NSV hümn
Novojavorivsk

**Novojavorivsk** (ukraina Новояворівськ) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Javorivi rajoonis. Novojavorivsk asub Javorivist umbes 14 km idas.

Asutati 1965. aastal töölisasulana, mis kandis nime **Jantarne**. Praeguse nime sai 1969. aastal, linnaõigused 1986. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Novojavorivski elanikest ukrainlasi 97,46%, venelasi 2,03%, valgevenelasi 0,12% ja poolakaid 0,11%.

## Viited
Mónika Lamperth

**Mónika Lamperth** (sündinud 5. septembril 1957 Bácsbokodis) on Ungari poliitik ja jurist.

Ta oli Ungari siseminister Péter Medgyessyi valitsuses ja Ferenc Gyurcsányi esimeses valitsuses 2002–2006, 2006–2007 oli ta Ferenc Gyurcsányi teises valitsuses omavalitsuste ja regionaalarengu minister, 2007–2008 oli ta sotsiaal- ja tööminister.
Valeri Falkov

**Valeri Falkov** (vene keeles **Валерий Николаевич Фальков**; sündinud 18. oktoobril 1978 Tjumenis) on Venemaa õigusteadlane ja poliitik, ta kuulub erakonda Ühtne Venemaa. Ta oli aastatel 2013–2020 Tjumeni Riikliku Ülikooli rektor. 20. jaanuarist 2020 on ta Venemaa teaduse ja kõrghariduse minister.

Ta sündis aastal 1978 Tjumenis. Ta lõpetas aastal 1995 Novoseleznevo Keskkooli Kazanskoje rajoonis Tjumeni oblastis. Seejärel astus ta Tjumeni Riikliku Ülikooli õigusteaduskonda ja lõpetas aastal 2000 riigi ja õiguse instituudi juristina. Pärast seda astus ta aspirantuuri ja kaitses aastal 2003 väitekirjaga (juhendaja professor Gennadi Tšebotarjov) "Совершенствование правового регулирования предвыборной агитации в Российской Федерации" õigusteaduse kandidaadi väitekirja.

Aastatel 2003–2007 oli ta Tjumeni Riikliku Ülikooli põhiseadusliku- ja munitsipaalõiguse kateedri asejuhataja, 2007. aastal anti talle dotsendi akadeemiline nimetus. Märtsist novembrini 2007 oli ta Tjumeni Riikliku Ülikooli Riigi ja õiguse instituudi direktori asetäitja õppetöö alal. 2012. aasta oktoobrist kuni 2013. aasta aprillini oli ta Tjumeni Riikliku Ülikooli rektori kohusetäitja. 21. märtsil 2013 valiti ta Tjumeni Riikliku Ülikooli rektoriks. 30. aprillil 2015 valiti ta Tjumeni oblasti ülikoolide rektorite nõukogu esimeheks.

Aastatel 2006–2013 oli ta Tjumeni oblasti valimiskomisjoni liige otsustava häälega. Aastatel 2009–2011 valiti ta Tjumeni oblasti noorteadlaste ja -spetsialistide nõukogu esimeheks (2011. aastal tunnustati nõukogu Venemaal üheks tõhusamaks).

Alates 2012. aasta märtsist on ta ülevenemaalise avaliku organisatsiooni “Venemaa Juristide Assotsiatsiooni” piirkondliku filiaali aseesimees, ühingu Tjumeni linnaosakonna esimees.

Aastatel 2013–2016 oli ta Tjumeni linna duuma VI koosseisu saadik, Ühtse Venemaa partei piirkondliku poliitilise nõukogu liige, Tjumeni linna duuma linnaplaneerimise ja maasuhete alalise komisjoni esimees. Alates 18. septembrist 2016 kuni 21. jaanuarini 2020 oli ta Tjumeni oblasti duuma saadik ühemandaadilises valimisringkonnas nr 17.

17. aprillil 2018 määrati ta Venemaa haridus- ja teadusministeeriumi atesteerimiskomisjoni otsusega Tjumeni Riikliku Ülikooli rektoriks. 15. jaanuaril 2020 kaasati Vene Föderatsiooni põhiseaduse muutmise ettepanekute ettevalmistamise töörühma.

21. jaanuaril 2020 määrati ta Venemaa teadus- ja kõrgharidusministriks.
Ohvriaed

**Ohvriaed** oli Lõuna-Eesti hajaasustuses talu (taluderühma) kultusepaik ja ohverdamiskoht.

Ohvripaigaks oli taraga piiratud aiake taluõuel või suurema taluaia nurgas, kus kasvasid lehtpuud, põõsad ja humalad. See koht oli püha ja puutumatu. Ohvriaeda pandi surnud esivanematele, majahaldjale, maajumalale ja vaimudele mõeldud ohvriande, milleks olid toiduained, toidud, vill, lõng jms. Need asetati seal olevale kivile, kivihunnikule, lauale, murumättale või mujale. Üldiselt ei tohtinud sinna keegi siseneda peale taluperemehe, et mitte pühapaika rüvetada.
 
Kõige kauem püsisid ohvriaiad Mulgimaal, neid maha jätma ja hävitama hakati 19. sajandi keskpaigas.

## Vaata ka
* ahervars
* hiis
* ohvriallikas
* ohvrikivi

## Viited

## Välislingid
* https://et.wikisource.org/wiki/Esivanemate_ohverdamised/P%C3%BChad_kohad Esivanemate ohverdamised - Vikitekstid
* http://eestimetsaabiks.emaliikumine.ee/index.php/looduslike-puhapaikade-kaitse/ Looduslikud pühapaigad Eesti maastikus
Metamudel

**Metamudel** on mudeli mudel. Sõltuvalt rakendusest võib metamudelil olla erinevaid määratlusi: metamudel on 
* loogiline infomudel, mida kasutatakse modelleerimisel samas (või erinevas) tähenduses elementide eritlemiseks (*A logical information model that specifies the modeling elements used within another (or the same) modeling notation.* (IEEE 1175.1-2002 (R2007) IEEE Guide for CASE Tool Interconnections-Classification and Description, 3.8))
* vaade objekti alamhulga konstruktsioonidele, mida väljendatakse nende konstruktsioonide abil nii, et eksisteerib kehtiv metamudeli eksemplar, mis on metamudeli enda kirjeldus (*A metamodel Vm for a subset of IDEFobject is a view of the constructs in the subset that is expressed using those constructs such that there exists a valid instance of Vm that is a description of Vm itself." (IEEE 1320.2-1998 (R2004) IEEE Standard for Conceptual Modeling Language Syntax and Semantics for IDEF1X97 (IDEFobject), 3.1.111))
* mudel, mis sisaldab mudeli ülekandeks vajalike metaentiteetide, metasuhete ja metaomaduste määratlusi (*A model containing detailed definitions of the meta-entities, meta-relationships and meta-attributes whose instances appear in the model section of a CDIF transfer.* (ISO/IEC 15474-1:2002 Information technology -- CDIF framework -- Part 1: Overview, 4.2))
* mõistete, seoste ja reeglite täpsustus, mida kasutatakse metoodika kindlaksmääramisel (*Specification of the concepts, relationships and rules that are used to define a methodology.* (ISO/IEC 24744:2007 Software Engineering--Metamodel for Development Methodologies, 3.4))
* mudel, mis määratleb modelleeriva keele mõisted ja nende seosed (*Model defining the concepts and their relations for some modeling notation.'' (ISO/IEC 15909-2:2011 Software and system engineering -- High-level Petri nets -- Part 2: Transfer format, 4.1.6))

## Välislingid
* [Meta-model (glossary). – SEBoK v. 2.1, released 31 October 2019](https://www.sebokwiki.org/wiki/Meta-model_(glossary))
Slavuta

**Slavuta** (ukraina Славута, poola Sławuta) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Slavuta rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Slavuta asub Gorõni jõe ääres.

Asula on rajatud 1633. aastal, Magdeburgi linnaõigused 1754. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Slavuta elanikest ukrainlasi 90,00%, venelasi 6,56%, poolakaid 2,04%, valgevenelasi 0,43%, juute 0,33%, armeenlasi 0,18%, moldaavlasi 0,06% ja tatarlasi 0,06%.

## Viited
Krassõliv

**Krassõliv** (ukraina Красилів, poola Krasiłów) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Krassõlivi rajooni halduskeskus. Krassõliv asub Hmelnõtskõist umbes 26 km põhjas.

Krassõlivit on esmamainitud 1444. aastal. Alevi staatuse sai Krassõliv 1930. aastal ja linnaõigused 1964. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krassõlivi elanikest ukrainlasi 93,77%, venelasi 3,41% ja poolakaid 2,28%, armeenlasi 0,08% ja moldaavlasi 0,05%.

## Viited
Deražnja

**Deražnja** (ukraina Деражня, poola Derażnia) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Deražnja rajooni halduskeskus. Deražnja asub Hmelnõtskõist umbes 37 km idakagus.

Deražnjat on esmamainitud 1431. aasta, Magdeburgi linnaõigused sai 1614. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Deražnja elanikest ukrainlasi 96,55%, venelasi 2,03%, poolakaid 0,29%, valgevenelasi 0,20, moldaavlasi 0,16% ja armeenlasi 0,12%.

## Viited
Polonne

**Polonne** (ukraina Полонне, poola Połonne) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Polonne rajooni halduskeskus. Polonne asub Hmelnõtskõist ligi 90 km põhjakirdes ja Šepetivkast umbes 33 km idas.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Polonne elanikest ukrainlasi 91,19%, poolakaid 5,82%, venelasi 2,02%, mustlasi 0,41%, juute 0,18% ja valgevenelasi 0,13%.

## Viited
Konstantin Sonin

**Konstantin Sonin** (vene keeles Константин Исаакович Сонин *Konstantin Issaakovitš Sonin*; sündinud 22. veebruaril 1972 Moskvas) on Venemaalt pärit Ameerika Ühendriikide majandusteadlane. 

Sonin lõpetas 1994. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonna. 1998. aastal sai MRÜ-st füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. Samal aastal sai ka Venemaa Majanduskoolist majandusteaduste magistri kraadi. Aastatel 2000–2001 oli järeldoktor Harvardi Ülikooli majandusteaduskonnas. 2001. aastal asus tööle Venemaa Majanduskooli. 2009. aastal sai seal majandusprofessoriks. Ühtlasi oli aastatel 2013–2015 Kõrgema Majanduskooli majandusprofessor. Ühtlasi sai ta 2013. aastal Venemaa Majanduskooli prorektoriks, kuid oli sunnitud detsembris 2014 poliitilistel põhjustel sellelt ametikohalt lahkuma. Mais 2014 võttis vastu kutse tulla külalisuurijaks Chicago Ülikooli. Mais 2015 sai Chicago Ülikooli allüksuses Irving B. Harris Graduate School of Public Policy Studies professori ametikoha. 2016. aastast samas distingeeritud professor. Ühtlasi on ta 2015. aastast külalisõppejõud Moskvas Kõrgemas Majanduskoolis (kaasatud professor).

## Välislingid
*Konstantin Sonin. harris.uchicago.edu
Venemaa Majanduskool

**Venemaa Majanduskool** (vene keeles Российская экономическая школа; akronüüm **REŠ** РЭШ; inglise keeles *New Economic School*) on Moskvas asuv Venemaa mitteriiklik kõrgkool, mis pakub bakalaureuse- ja magistriõpet. 

Venemaa Majanduskool asub Moskvas aadressil Skolkovskoje šosse 45. 

Kõrgkooli asutasid 1992. aastal Venemaa Teaduste Akadeemia Majandus-Matemaatika Keskinstituut ja Lomonossovi-nimeline Moskva Riiklik Ülikool.

Venemaa Majanduskooli esimene rektor oli Venemaa TA akadeemik Valeri Makarov (1992–2004), aastatel 2004–2013 oli rektoriametis professor Sergei Gurijev ja 2013–2015 Bulgaaria majandusteadlane ja riigitegelane Simeon Djankov (oli varem Bulgaaria rahandusminister). 

Venemaa Majanduskooli kõrgeim juhtimisorgan on hoolekogu (direktorite nõukogu), mida juhib Venemaa Föderatsiooni Kontrollkoja esimees Aleksei Kudrin.

## Vaata ka
*Kõrgem Majanduskool

## Välislingid
*
*Venemaa Majanduskooli koduleht
Sergueï Gouriev

**Sergueï Gouriev** (vene keeles Сергей Маратович Гуриев *Sergei Maratovitš Gurijev*; osseedi keeles Гуыриаты Мараты фырт Сергей; sündinud 21. oktoobril 1971 Ordžonikidzes) on osseedi päritolu Prantsusmaa majandusteadlane. 

Gouriev sündis tehnikateadlase perekonnas. Tema isa Marat Gurijev (sündinud 1945) on infotehnoloogia professor, tehnikadoktor. 1993. aastal lõpetas Sergueï Gouriev kiitusega Moskva Füüsika-Tehnika Instituudi. 1994. aastal sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi (kaitses väitekirja "Некоторые математические модели формирования инвестиций и сбережений"). Aastatel 1997–1998 oli järeldoktor Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi majandusteaduskonnas. 1998. aastal asus tööle Venemaa Majanduskooli. 2001. aastal sai majandusdoktori kraadi (kaitses doktoriväitekirja "Неденежные формы расчёта в российской экономике"). Aastatel 2003–2004 oli külalisprofessor Princetoni Ülikooli majandusteaduskonnas ja 2004–2013 Venemaa Majanduskooli rektor. 

2013. aastal oli Gouriev sunnitud poliitilistel põhjustel Venemaalt lahkuma. Ta emigreerus Prantsusmaale, kus töötab Pariisi Poliitikauuringute Instituudis majandusprofessorina. Peab loenguid inglise keeles. Tema abikaasa Ekaterina Zhuravskaya on Pariisi Majanduskooli professor.
 
## Välislingid
*
*Sergei Guriev. sciencespo.fr
Wuhani Viroloogia Instituut

**Hiina Teaduste Akadeemia Wuhani Viroloogia Instituut** (hiina keeles 中国科学院武汉病毒研究所, *[[pinyin]]*is *Zhōngguó Kēxuéyuàn Wǔhàn Bìngdú Yánjiūsuǒ*) on Wuhanis asuv Hiina Teaduste Akadeemia viroloogia ja immunoloogia uurimisinstituut.

1956. aastal rajati Wuhanis **Wuhani Mikrobioloogia Instituut**, mis 1978. aastal nimetati ümber Wuhani Viroloogia Instituudiks. 2015. aastal valmis instituudis Prantsuse inseneride kaasabil 4. taseme biokaitse labor maksumusega 300 miljonit jüaani (44 miljonit USA dollarit), mis oli Hiina esimene 4. taseme biokaitse labor. Labor rajati sinna, kuna instituut tegeles ohtlike viiruste (nagu nt SARS, H5N1, Jaapani entsefaliit, dengepalavik jt) uurimisega. 2018. aastal avati 4. taseme labor ka Harbini linnas.

## Koroonaviiruste uurimine

2005. aastal avaldati uurimus, kus osalesid ka Wuhani Viroloogia Instituudi teadlased, milles leiti, et SARS viiruste looduslikuks reservuaariks on sagarninalased (*Rhinolophidae*), kes on nahkhiirte sugukond.

Detsembris 2019 tuvastati Wuhanis kopsupõletiku juhtumid, mis olid seotud senitundmata koroonaviirusega. Instituudis võrreldi viiruse geneetilisi järjestusi nende kollektsiooniga ja leiti see olevat 96% sarnane Yunnani provintsist tuvastatud nahkhiirte koroonaviirusega RaTG13.

Veebruaris 2020 teatas The New York Times, et Hiina Viroloogia Instituudi viroloogid (uurimisrühma juht Shi Zhengli) esitasid uue koroonaviiruse (SARS-CoV-2) genoomse järjestuse, sisestasid selle teadlastele avalikult kättesaadavatesse andmebaasidesse ja avaldasid sellel teemal ajakirjas Nature artikli.

Kuna laboris on uuritud koroonaviirusi ja ülemaailmne koroonapandeemia sai alguse Wuhanist, siis viis see vandenõuteooriateni, mille kohaselt sai pandeemia alguse sealsest laborist välja pääsenud viirusest. Neid väiteid on uuritud, kuid üldine konsensus on, et see on vähetõenäoline.

## Viited

## Välislingid
*Wuhani Viroloogia Instituudi koduleht
Shi Zhengli

**Shi Zhengli** (hiina keeles 石正麗, *[[pinyin]]*is *Shí Zhènglì*; sündinud 26. mail 1964 Xixia maakonnas Henani provintsis) on hiina viroloog, kes sai laiemalt tuntuks uurimustega nahkhiirte viirustest 2019.–2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemia ajal.

Zhengli lõpetas 1987. aastal Wuhani Ülikooli. Ta sai 1990. aastal Wuhani Viroloogia Instituudist magistrikraadi ja 2000. aastal Prantsusmaal Université Montpellier-II-st filosoofiadoktori (PhD) kraadi.

Veebruaris 2020 teatas The New York Times, et Wuhani Viroloogia Instituudi uurimisrühm Shi Zhengli juhtimisel esitas uue koroonaviiruse (SARS-CoV-2) genoomse järjestuse, sisestas selle teadlastele avalikult kättesaadavatesse andmebaasidesse ja avaldas sellel teemal ajakirjas Nature artikli.

## Tunnustus
*2019 – valiti Ameerika Mikrobioloogia Akadeemia liikmeks
Neet

**Neet** on alaline mehaaniline kinniti. Neet ühendab omavahel kahte või enamat tasapinda. Neetliite tekitamiseks peab olema ühendatavatesse materjalidesse eelnevalt löödud või puuritud õige suurusega auk. Augu suuruse annab üldjuhul tootja. Neet töötab paremini lõikele kui tõmbele.

## Tüübid
On olemas erinevat tüüpi neete. Need erinevad tugevuse, materjali, hinna ja ligipääsetavuse omaduste poolest.

### Tahke neet
Tahke neet on kõige vanem neet. Need on valmistatud ühest metallitükist. Neet koosneb peast ja tüvest. Tahke needi tüüp vajab mõlemalt poolt ligipääsetavust, kuna needi tüvi pannakse läbi ühendatavate materjalide. Seejärel tuleb tüvi tagant poolt lamedaks saada. Selleks kasutatakse kas haamrit või spetsiaalset muljumise riista. Neid neete kasutatakse eelkõige liidetes, mis on olulise tähtsusega. Tahke needi tüüpi kasutatakse näiteks lennuki osades, sildade, kraanade ja ehitiste kandekonstruktsioonides.


Fail:Riveting the SS JOHN W BROWN.webm|Neetimistöö kasutades tahket neeti Vabaduse laeval SS *John W. Brown (Detsember 2014)*
File:Rivets on the Eiffel Tower (2741687755).jpg|Eiffeli torni needid
File:Нога Эйфелевой башни - panoramio.jpg|Eiffeli torni needid


### Pimeneet

Pimeneet koosneb kahest osast. Need on peaga varras ja selle ümber paiknev silinder. Neetimiseks kasutatakse needitange. Nende eeliseks on see, et needitavale materjalile peab ligi pääsema ainult ühelt poolt. Needitang tõmbab needi vardast välja ja sellega muljutakse silindri ots vastu tagumise materjali seina, kuniks tekib jäik ühendus. Seejärel murtakse varras needi tasapinnast ära.

### Neetmutter
On olemas ka neetmutter, mis sisestatakse õige suurusega auku ja muljutakse needitõmbajaga vastu materjali tagaseina. Seega jääb järele justkui keermestatud auk, mis ühendab lisaks omavahel materjale.


### Neetpolt
Neetpoldi põhimõte on sama, mis neetmutril. Materjali sisestatav osa muljutakse vastu tagaseina ja järele jääb polt. Poldi otsa pannakse mutter ja pingutades surutakse needitav materjal tihedalt üksteise vastu.


## Kinnituskvaliteet

### Tahke needi kvaliteet
Tahke needi kinnitust ja ebatäiuslikkusi saab kontrollida haamri abil kuulates needis tekkivat kaja. Instruktor koputab haamriga needi peale ja teise käega puudutab needitud materjali ning needi teist otsa. Helist on võimalik üsna hästi aru saada, kas neet on korralikult kinnitatud. Tihedalt kinnitatud neet tekitab selge heli ja loksuv neet teeb oluliselt erinevat heli.

### Pimeneedi kvaliteet
Pimeneedil saab mõõta nihkepinget ja tõmbetugevust . Vahetevahel mõõdetakse ka teistsuguseid omadusi, nagu väljatõmbejõud, murdumise tugevus või soolaspreile vastupanu. Standardiseeritud purustav testimine on aktsepteeritud vastavalt Inch Fastener Standardsile .

Nihkepinge test sisaldab kahte kindla tugevuse ja paksusega plaati, mis on neediga ühendatud. Mõõdetakse jõudu, millega saab plaate üksteisest lahti nihutada. Tõmbetugevuse test on põhimõtteliselt sama, aga mõõdab väljatõmbejõudu. Et teada saada kooste tugevust, peaks kasutaja konsulteerima inseneriga.
## Viited
Prügisukeldumine

**Prügisukeldumine** (inglise keeles *dumpster diving*) ehk linnakorilus on kaupluste poolt ära visatud kasutuskõlbliku, aga realiseerimistähtaja ületanud kaupade jahtimine.

Linnakorilase eesmärgiks on kasutada ära juba olemasolevaid ressursse ja panna need enda igapäevaste vajaduste katmiseks tööle. Äravisatud söögist toitumine on ühtaegu vahend nii elus püsimiseks kui ka äärmuslik võitlus toidujäätmete vähendamiseks.

Skandinaavias ja Lõuna-Euroopas üsna tavapäraseks käitumiseks saanud tegevusest ollakse Eestis veel siiski vähe kuulnud.
## Prügisukeldumine Eestis
Esimesed artiklid Eestis prügisukeldumise teemadel ilmusid 2013. aastal Eesti Ekspressis, mille käigus ajakirjanik tegi koostööd kommuunis elavate noorukitega ning proovis omal käel järgi, mida, kust ja kui palju läbi prügisukeldumise võimalik saada on. Tänapäeval on tegevus laiemalt levinud ning igas suuremas linnas on kommuunid, milles liigub info, kust või millistest prügikastidest on võimalik leida paremaid palu. Mainitud info levitamisega ollakse endiselt ettevaatlikud, sest Eesti Vabariigis peavad poeketid tegema endast oleneva, et kõik kaubad, mis on ületanud "kõlblik kuni" märgisega märgitud kuupäeva, poleks kättesaadavad.

## [[Märgis "kõlblik kuni"]]
Seni ei ole leitud parimat rakendust toidule, mille "kõlblik kuni" on kätte jõudnud. Endiselt tegemist on toiduga, mis liigub otsejoones prügikasti.

Saksamaa Toidu- ja Põllumajandusminister Christian Schmidt on pakkunud sellele probleemile lahenduseks loobuda antud "kõlblik kuni" märgisest täielikult, mis paneks vastutuse konkreetsele tootjale. Kõlblik kuni märgis on tootjapoolne garantii ja toote lisaväärtus.

## Prügisukeldujad
Prügisukeldujad on inimesed, kes kasutavad elustrateegiat, mis tugineb majanduse piiratud osalemisele ja ressursside minimaalsele tarbimisele. Elatakse mõistmises, et vähem on rohkem ja, et tarbida tuleb kõik olemasolev lõpuni. Nende jaoks on kõige tähtsam planeeti Maa võimalikult vähe koormata. Keskne põhimõte on see, et toidu saamiseks ei tohiks loomi hukata, aga samuti ei tohiks kasutada rohkem loodusvarasid kui hädavajalik. Neil on teadlik arusaam sellest, et kasutada tuleb ära juba olemasolevaid tooteid, mille tootmiseks on kulutatud aega, raha ja inimressurssi. Kõige populaarsem on söögiks sobiva toidu otsimine igapäevaseks kasutamiseks.

Liha süüakse, vaid siis, kui see leitakse prügikastist. See liha on juba olemas ja läheks muidu hävitamisele. Hüljatud liha söömisega austad seda looma, kes on elanud oma õnnetu elu vaid selleks, et saada tapetud.

## Vaata ka
* Etikett
* Freeganism
* Jäätmed ja jäätmejaam
* Prügi, prügikast, prügikonteiner
* Sotsiaalne diferentseerumine
* Sotsiaalne kord
* Sotsiaalne mõju
* Sotsiaalne norm
* Toidupank
* Vaesus

## Viited
Kala Patthar

**Kala Patthar** (Kala Pattar) on panoraampunkt Nepali Himaalajas Džomolungma (Mount Everesti) naabruses (27°59.750'N, 86°49.705'E). 

Kujutades endast väheeristuvat eeltippu Pumori (7161 m) lõunaribil, ei ole Kala Patthar iseseisev mägi, kuid on oluliseks sihtpunktiks matkajatele. Matk Lukla lennuväljalt Everesti baaslaagrisse ja Kala Pattharile võtab koos aklimatiseerumisega aega nädala või rohkem, allatulek vähemalt 3-4 päeva.   Kala Pattharilt avanevad avarad vaated Khumbu liustikku ümbritsevatele mägedele, sealhulgas Džomolungmale (8848 m), mille tipu kõrgeim punkt  jääb sealt otsejoones 10 km kaugusele. Kala Patthari kõrgus erinevatel kaartidel on enamasti vahemikus 5540-5600 meetrit. Hilisemad GPS mõõdistustel on andnud ta kõrguseks ka 5643 ja 5644,5 meetrit WGS 84 süsteemis.


Kala Patthar-04-Pumori-2007-gje.jpg|
Kala Patthar-16-Pumori-Da schau her-2007-gje.jpg|
Kala Patthar-40-Khumbu-Gletscher-2007-gje.jpg|
Kala Patthar-52-Gipfel-Everest-Khumbu-Eisbruch-2007-gje.jpg|
Kala Patthar-88-Everest-2007-gje.jpg|


## Viited

## Välislingid
* Ingl.k.
Küte (Dagö)

**Küte** on ansambel Dagö seitsmes album, mis ilmus 2020. aasta 13. mail.

## Laulud

# "Tantsi mu poole" - 03:49
# "Sahk" - 05:25
# "Nastja" - 05:26
# "Lae alla" - 03:16
# "Dagö" - 04:10
# "Võro reiv" - 04:19
# "Elias ja Elias" - 04:26
# "Üksikema lõikab võsa" - 02:32
# "Ehitusmeister Solnessi unenägu" - 02:57
# "Linnuke peas" - 04:51
# "Vahtra hääl" - 06:38
# "Küte" - 05:08

Kõik arranžeeringud Peeter Rebane. Kõik tekstid Lauri Saatpalu. Kõik taustavokaalid Dagö. Orkestratsioonid “Võro reiv” ja “Vahtra hääl” Peeter Rebane.

## Esitajad

* Tarvi Kull - klahvpillid
* Henno Kelp - bass
* Kristjan Priks - trummid
* Peeter Rebane - kitarrid, bass (3, 6, 7, 11)
* Lauri Saatpalu - laul
Ussimäng

**Ussimäng** on videomängu žanr, milles mängija juhib liikumises olevat ning pikenevat joont ehk ussi eesmärgiga vältida joone suunamisel selle otsaga joone enda läbimist.

Ussimängu kontseptsiooni kasutati esimest korda 1976. aasta arkaadmängus Blockade. Kuigi algses mängus seost roomajatega ei kasutatud, siiski hakkasid seda kasutama teised samast kontseptsioonist lähtuvad mängud nagu näiteks Nibbler ja Snake Byte aastal 1982.

Aastal 1982 ilmunud filmi ja arkaadimängu Tron mänguskeem põhineb ussimängu kontseptsioonil, kuid juhitava joone rollis on enda järel valgusseina sõidujäljena jätvad mootorrattad.

Eesti kooliarvuti Jukuga oli 1988. aastal standardtarkvarana kaasas mängu variatsioon Ussike.

Alates aastal 1991 ilmunud MS-DOSi versioonist 5.0 oli ussimäng koos lähtekoodiga QBasicu näiteprogrammina Nibblesi nime all kaasas kõigi Microsofti selle põlvkonna opsüsteemidega.

Ussimängu uus laine saabus aastal 1998, kui see lisati Snake'i nime all vaikimisi kõigisse Nokia mobiiltelefonidesse.

Google tähistas aastal 2017 oma 19. sünnipäeva "ussimängu" üllatusmuna peitmisega otsingusse.

Ussimäng on Tetrise kõrval üks levinumaid algajate programmeerimisprojekte.
Rootsi Demokraadid

**Rootsi Demokraadid** (rootsi keeles *Sverigedemokraterna*, lühend *SD*) on rahvuslusele orienteeritud sotsiaalkonservatiivne Rootsi partei. 

Erakond asutati 1988. aasta 6. veebruaril Stockholmis. Alates 2005. aastast on partei esimees Jimmie Åkesson. 

2010. aasta valimistel ületas erakond esimest korda 4% peale seatud valimiskünnise – saadi 5,7% häältest ja 20 kohta 349-kohalises Riksdagis.
 
2014. aasta valimisel saadi 12,86% häältest ja 49 parlamendikohta. Rootsi Demokraadid on alates 2014. aastast Riksdagi suuruselt kolmas erakond. 

2018. aasta valimistel toetas Rootsi Demokraate 17,53% valijaist, saadi 62 parlamendikohta.

Euroopa Parlamendis kuuluti 2014–2018 Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsiooni (EFDD). 2018. aastast kuulutakse Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsiooni (ECR). 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai erakond 3 kohta.

Erakond soovib piirata sisserännet, sh pagulaste vastuvõttu. Kritiseeritakse multikultuurilisust ning soovitakse kaitsta rootslust ja Rootsi traditsioone. Soovitakse tugevdada Rootsi kiriku positsiooni ühiskonnas. Soovitakse võidelda kuritegevuse vastu, sh karmistada raskete kuritegude karistusi. 

Rootsi Demokraatide suurim toetus on Lõuna-Rootsis, eriti Skånes. 

## Viited

## Välislingid
* Rootsi Demokraatide koduleht (inglise keeles)
Bruno Aleksander Linneberg

**Bruno-Aleksander Linneberg** VR II/3 (14. september 1899 Tallinn – 31. jaanuar 1964 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor, 1938).

Ta lõpetas 1918. aastal Tallinna Reaalkooli.

Linneberg oli aastatel 1939–1940 Merejõudude Staabi ülem.

## Isiklikku
Tema vend oli mereväelane Kurt-Arved Linneberg.

## Tunnustus
*Vabadusristi II liigi 3. järk, 1920
*Poola Polonia Restituta 5. klassi rüütli aumärk, 1930
*Soome Valge Roosi 4. klassi aumärk, 1932
*Rootsi Mõõgaordeni 5. klassi aumärk, 1932
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1940

## Viited

## Kirjandus
*Arto Oll, Reet Naber. „Pagide pillutada. Kaptenmajor Bruno Linneberg: Eesti mereväeohvitser ja tema aeg“ (Argo, 2021), 304 lk, ISBN 9789949688425

## Välislingid
*UMUK UDŽD OTB. NÄITUS MEREVÄE- JA LUUREOHVITSERIST BRUNO LINNEBERGIST, Näitus Eesti Meremuuseumi Lennusadamas avatud 11. märtsist 2021 kuni 16. jaanuarini 2022.
*Ohvitseride andmekogu
Evarist Bartolo

**Evarist Bartolo** (sündinud 14. oktoobril 1952 Mellieħas) on Malta poliitik, ta on Tööpartei liige. Ta oli aastatel 1996–1998 Malta haridus- ja kultuuriminister. Aastatel 2013–2020 oli ta Malta haridus- ja tööhõiveminister. 15. jaanuarist 2020 kuni 26. märtsini 2022 oli ta Malta euroasjade- ja välisminister.

Ta lõpetas aastal 1975 Malta ülikooli inglise kirjanduse bakalaureusena. Aastal 1984 lõpetas ta Stanfordi ülikooli ajakirjanduse erialal. Seejärel lõpetas ta aastal 1986 Cardiffi ülikooli magistrikraadiga.

Ta töötas kolm aastat De La Salle kolledžis õpetamise, veel neli aastat rahvusringhäälingu jaamas ja seejärel veel kümme aastat Tööpartei meedia toimetaja ja uudistejuhina. Praegu loeb ta Malta ülikoolis kommunikatsiooniuuringuid. Ta on olnud parlamendi liige alates 1992. aastast, töötades peamiselt hariduse, Euroopa asjade ja turismi alal.

28. oktoobrist 1996 kuni 6. septembrini 1998 oli ta Malta haridus- ja kultuuriminister. 13. märtsist 2013 kuni 15. jaanuarini 2020 oli ta Malta haridus- ja tööhõiveminister. 15. jaanuarist 2020 kuni 26. märtsini 2022 oli ta Malta euroasjade- ja välisminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks tütart.
K League 1

**K League 1** (korea keeles K리그1) on Lõuna-Korea klubijalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga loodi 1983. aastal. Algselt mängis liigas viis klubi, millest Pohang Steelers (toonane POSCO Dolphins) ja Busan IPark (toonane Daewoo Royals) kuuluvad ka praegu kõrgliigasse. Pohang Steelers on ainus klubi, mis on mänginud liigas kõikidel hooaegadel. Praegu mängib liigas 12 klubi.

Liiga hooaeg kestab tavaliselt märtsist novembrini lõpuni. Viimastel hooaegadel on kõik klubid pidanud hooaja jooksul 38 mängu. Viimasele kohale jäänud klubi langeb esiliigasse K League 2 ja eelviimasel kohal lõpetanud klubi läheb väljalangemismängudele, kus kohtub esiliiga väljalangemismängude võitjaga.

## Klubid
2021. aasta hooajal mängivad liigas järgmised klubid:

## Meistrid

### Edukamad klubid
* Jeonbuk Hyundai Motors (8 võitu – 2009, 2011, 2014, 2015, 2017, 2018, 2019, 2020)
* Seongnam FC (7 võitu – 993, 1994, 1995, 2001, 2002, 2003, 2006)
* FC Seoul (6 võitu – 1985, 1990, 2000, 2010, 2012, 2016)
* Pohang Steelers (5 võitu – 1986, 1988, 1992, 2007, 2013)
* Suwon Samsung Bluewings (4 võitu – 1998, 1999, 2004, 2008)
* Busan IPark (4 võitu – 1984, 1987, 1991, 1997)
* Ulsan Hyundai (2 võitu – 1996, 2005)
* Jeju United (1 võit – 1989)

## Välislingid
* Koduleht
Khatia Buniatishvili

**Khatia Buniatishvili** (gruusia keeles ხატია ბუნიათიშვილი, [xɑtʼiɑ buniɑtʰiʃvili]; sündinud 21. juunil 1987 Bathumis) on Gruusias sündinud Prantsuse kontsertpianist. 

## Välislingid
	
*Tiina Richard, Khatia Buniatishvili – andekas pianist, värvikas isiksus, Ajakiri Muusika, jaanuar 2020
Iraagi türkmeenid

**Iraagi türkmeenid** (araabia keeles تركمان العراق‎; türgi keeles *Irak Türkleri*) on turgi päritolu iraaklased, kes peavad enamasti kinni Türgi pärandist ja identiteedist. Enamik Iraagi türkmeene on osmanite sõdurite, kaupmeeste ja avalike teenistujate järeltulijad, kes toodi Anatooliast Iraaki Osmanite impeeriumi valitsemise ajal. Vaatamata sellele, et Iraagi türklastele viidatakse kui "türkmeenidele", ei ole nad otseselt seotud Türkmenistani türkmeenidega ega identifitseeri end osana sellest rahvast. 

Täna moodustavad Iraagi türkmeenid araablaste ja kurdide järel Iraagi suuruselt kolmanda etnilise rühma. Iraagi planeerimisministeeriumi andmetel moodustas Iraagi türkmeenidest elanike arv Iraagi 34,7 miljonist elanikust 2013. aastal 3 miljonit. See vähemus elab peamiselt Iraagi põhja- ja keskosas ning neil on tihedad kultuurilised ja keelelised sidemed Türgi, eriti Anatoolia piirkonnaga.
Ebba Busch

**Ebba Busch** (aastatel 2013–2020 *Ebba Busch Thor*, algselt *Ebba-Elisabeth Busch-Christensen*; sündinud 11. veebruaril 1987 Gamla Uppsalas) on Rootsi poliitik, alates 2015. aastast Kristlike Demokraatide esimees. Ta on 18. oktoobrist 2022 Rootsi energia- ja majandusarengu minister.

Buschi ema on rootslane ja isa norralane, tal on Rootsi-Norra topeltkodakondsus. 

Busch kasvas üles Uppsala lähedal ning õppis Uppsala Ülikoolis rahu- ja konfliktiuuringute erialal.

Busch on öelnud, et hakkas poliitikaga tegelema, kuna koges, et sotsiaalhoolekande süsteem kohtles tema vanaema ebaväärikalt. 

2007. aastal oli ta praktikal Euroopa Parlamendi saadiku Lars Wohlini juures. 

Aastatel 2008–2011 oli ta Kristlike Demokraatide noorteühenduse aseesimees. 

2010. aasta parlamendivalimiste eel töötas Stockholmis suhtekorraldusnõunikuna.

Alates 2010. aastast hakkas ta 23 aasta vanusena tegutsema Uppsala munitsipaaltaseme poliitikas. 

2013. aasta septembris valiti ta Kristlike Demokraatide juhatusse. 

2015. aasta 25. aprillil valiti ta Kristlike Demokraatide esimeheks. 

Alates 2018. aasta septembrist on Busch Riksdagi liige.

Buschi jaoks on olulised teemad nagu eakate hoolekanne, tervishoid, bürokraatiavastasus ja maksude langetamine, samuti piir poliitika mõju ja kodanikuühiskonna iseotsustamisõiguse vahel. 

Parteisiseselt on olnud kriitikat, et Busch rõhutab küll parempoolsust, kuid jätab kristluse tagaplaanile. Konservatiivsemad erakonnaliikmed on kritiseerinud Buschi osalemist Stockholmi geiparaadil. 

## Isiklikku
2013. aastal abiellus Busch jalgpallur Niklas Thoriga, 2019. aasta detsembris teatati lahkuminekust. Paar sai kaks last, 2015. aastal sündis poeg ja 2017. aastal tütar.

## Viited
Edmund Scheibe

**Friedrich Edmund Scheibe** (18. juuli 1854 Paide – 1889 Tallinn) oli Eesti farmatseut, apteeker ning ettevõtja.

Friedrich Edmund Scheibe sündis Saksimaalt pärit Paide sukakudujameistri Christian Gottlieb Scheibe ja tema abikaasa Helene Marie (sünd. Wekram) kolmanda pojana.

Õppis 1877–1880 Tartu ülikoolis farmaatsiat. Ka kõik tema neli venda õppisid Tartu ülikoolis ja kolmest neist said 19. sajandi lõpus tähelepanuväärsed meditsiinitegelased Eestimaal – Robert Scheibe ja Richard Scheibe olid samuti apteekrid, Reinhold Scheibe oli arst ja meditsiiniametnik. Ajaloolane Heino Gustavson on Edmund Scheibet kirjeldanud kui Scheibe-vendadest andekaimat ja teadushuviliseimat. Pälvis 1877. aastal Clausi-stipendiumi (*Clausstipendium*), mida otsustati pikendada koguni nelja semestri vältel. Sai 1878. aastal kuldse Suvorovi medali oma üliõpilastöö "Boorsidrunhappe ja selle soolade tutvustus ja kirjeldus" (*Darstellung und Beschreibung der Borcitronensäure und ihrer Salze*) eest mis trükiti ära ka 1879. aastal ilmunud "Venemaa farmatseutilises ajakirjas" (*Pharmazeutische Zeitschrift für Russland*). Hiljem avaldati Scheibe kirjutisi ajakirjas regulaarselt.

Tegutses õpingute ajal Tartu farmaatsiaüliõpilaste seltsi asepresidendi ja revidendina.

Proviisoriks saamise järel promoveerus ta peatselt farmaatsiamagistriks.

Töötas 1880–1886 Peterburi Farmatseutilise Seltsi laboratooriumis, ning võeti 13. jaanuaril 1880 seltsi liikmes. Periooditi töötas ka oma vanemale vennale Robertile kuulunud Tartu maantee apteegis proviisorina.

1887. aastal asus Edmund Scheibe tööle Tallinna Priihospidali apteegi juhatajana. Samal aastal avas Tallinnas želatiinivabriku.

Ööl vastu 27. detsembrit 1889 algasid apteeker Scheibel rasked krambid ning ta suri tund hiljem. Oma abikaasale jõudis ta enne surma veel öelda, et rohukarbis oli vist olnud vale pulber. Surmajuhtumi uurimisel selgus, et Edmund Scheibe oli olnud morfiinitarvitaja ning lahkamise järel usuti surma põhjuseks olevat strühniinimürgistus. Kas tegu oli eksituse või enesetapuga, ei õnnestunud juurdluse käigus välja selgitada. Tema töö Priihospidali apteegis võttis juba järgmisel päeval üle tema noorem vend Richard.

## Viited

## Kirjandus
*Heino Gustavson, "Tallinna vanadest apteekidest". Tallinn: Valgus, 1972
Doŭsk

**Doŭsk** (transkribeerituna **Dovsk**) on agrolinnake Valgevenes Homieli oblasti Rahačoŭ rajoonis, Doŭski külanõukogu halduskeskus. Asula asub merepinnast 161 meetri kõrgusel Rakutuni jõe ääres, oblasti keskusest Homielist 80 ja rajooni keskusest Rahačoŭist 31 kilomeetri kaugusel.

Asulas on keskkool, muusikakool, kultuurimaja, kolm sidejaoskonda ja kaks raamatukogu. Doŭsk asub suurte maanteede ristumispaigas, seega asub seal mitmeid teeninudettevõtteid (kaks kohvikut, restoran, võõrastemaja). Doŭski lähistel on savilademed, neid kasutab ära sealne tellisevabrik. Tööstusettevõtetest on seal veel piimakombinaat ja asfaltbituumeni tehas, agrolinnake on põllumajandusliku Doŭski eksperimentaalbaasi keskasulaks. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1864 valminud õigeusu kirik. 

## Elanikkond


* 180 (1858)
* 489 (1909)
* 1303 (1940)
* 993 (1959)

* 1019 (2001)
* 1841 (2004)
* 1732 (2010)


## Ajalugu

Aastal 1772 läks Doŭsk esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Küla hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu ja Rogatšjovi maakonda. Aastast 1836 pärinevad esimesed teated sealsest kirikust. Aastal 1850 hakkas küla läbima Peterburist Kiievisse viiv maantee.

Aastal 1859 oli alev Turtšeninovide valduses. 1860. aastal toodi Doŭskisse kui ristmikul asuvasse külla üle seni Jamnajes asunud hobupostijaam. Aastal 1864 ehitati vana kirikuhoone asemele uus kirik, mis muutis Doŭski varasema Małaškavičy asemel kohaliku kihelkonna keskuseks. Aastal 1876 ajati asulasse suhkruvabrik, aastal 1879 asusid seal kruubiveski ja magasiait. 

Aastal 1920 toimus küla juures lahing Punaarmee ja Poola vägede vahel. Aastal 1930 moodustati seal kolhoos. Aastal 1935 suleti Doŭski kirik. 13. augustil 1941 vallutasid asula Saksa väed. Külla rajati kaks sõjavangide töölaagrit. Mõlemat neist ründasid partisanid, kel õnnestus vabastada ühe laagri vangid ja osa teises laagris viibinutest. Märtsis 1943 tapsid karistussalklased 59 sealset elaniku, aga sama aasta novembris põletasid nad maha 12 maja ja tapsid 116 Doŭski elanikku.

Sõjajärgsetel aastatel kujunes Doŭsk Homieli oblasti põllumajandusliku uurimisjaama katsebaasiks. Aastal 1990 tagastati sealne kirikuhoone kohalikule kogudusele. Aastal 2003 paigaldati kirikusse rist, mälestamaks inimesi, kes aitasid holodomori ajal ukrainlasi.

## Tuntud elanikke

* Jevgeni Kozlovski – Vene geoloog
* Michaił Miatlikaŭ – Valgevene diplomaat
* Andrej Mielnikaŭ – Valgevene muusik

## Viited
Osceola maakond

**Osceola maakond** on mitme USA maakonna nimi:

*Osceola maakond (Florida)
*Osceola maakond (Iowa)
*Osceola maakond (Michigan)
Zvaniec

**Zvaniec** (transkribeerituna **Zvanets**) on küla Valgevenes Homieli oblasti Rahačoŭ rajoonis, Zvanieci külanõukogu halduskeskus. Asula asub oblasti keskusest Homielist 97 ja rajooni keskusest Rahačoŭist 40 kilomeetri kaugusel.

Zvaniecis on põhikool, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu.

Küla juures paikneb Rahačoŭ rajooni kõrgeim punkt (173 m).

## Elanikkond


* 542 (1886)
* 1100 (1909)
* 993 (1959)

* 759 (1997)
* 638 (2004)
* 501 (2010)


## Ajalugu

Zvanieci kohal puutusid vanasti kokku Tšernigovi, Turovi, Polotski ja Smolenski vürstiriikide piirid. Sinna püstitati suur kell, mille juures vürstiriikide esindajad XI-XII sajandil kohtusid ja omavahelisi piiritülisid lahendasid. Selle kella järgi on asula ka nime saanud. Küla enda kohta on esimesed kirjalikud teated XVI sajandist.

Aastal 1772 läks Zvaniec esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Küla hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu ja Rogatšjovi maakonda. Aastal 1824 leidsid seal aset talurahvarahutused. Aastal 1850 hakkas küla läbima Peterburist Kiievisse viiv maantee. Aastal 1880 rajati sinna magasiait. Aastaks 1896 oli seal tegutsema hakanud kihelkonnakool.

Aastal 1924 sai külast Zvanieci külanõukogu halduskeskus. Aastal 1929 moodustati seal kolhoos. Aastal 1942 põletasid Saksa väed osa külast maha, novembris 1943 põletasid karistussalklased maha veel 44 maja ja tapsid 12 Zvanieci elanikku. Küla vabastati 24. novembril 1943.

Aastal 1958 oli Zvaniec kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1968 püstitati küla keskele skulptuurikompleks, mälestamaks Teise maailmasõja lahingutes ja partisanivõitluses hukkunud küla elanikke, keda oli 178.

## Viited
Ukuvakk

**Ukuvakk** oli vakk, mida kasutati Uku ohvrialtarina. 
  
Uku ohvrialtarina esineb ukuvakk, mõnes kohas ka õnnevakaks kutsutud, kuhu toodi andameid, et saada vakalt õnne. Tarvastu teadete järgi oli ukuvakk tavaliselt ümmargune, niine- ehk pärnapeergudest, mõnikord koguni tohust, pulkadest põhi all, silgukarbi sarnane kaas peal. Teiste teadete järgi täitis teisal laudkastki, harukorral praeguse vaka sarnane vakk, ukuvaka kohuseid. Ukuvakk seisis tavaliselt aidas ukse taga nurgas, harvem mujal. 

Moondunud kujul esineb ukuvakk Uku kivina ja ohvrikivina. Uku kivi oli tavaliselt suur, lai paas, mõnikord tasane raudkivi, pealpool iselaadse õõnsusega, lohuga. Uku kivil on sama otstarve kui ukuvakal. Mõlemad täidavad Uku ohvritalitusi kohuseid. Kus ukuvakk talus puudus, seal oli tavaliselt Uku kivi asemel.  

Õnnevakas asus tavaliselt vahaküünal. Ukuvakka pandi veel toiduaineid - põllu- ja karjasaadustest, toidust jm. Ohverdati majapidamise edendamise, põllusaagi ja karjaarvukuse suurendamise eesmärgil. Lisaks arvati, et vakal on jõudu muuta ka ilma. Polnud haruldane, et põllumehed käisid ukuvakalt vihma palumas. Ilmade muutumise asjuski peeti ukuvakka meeles - arvati, et ukuvaka ohvrid võivad ilma muuta. Ukuvakale ohverdati põllu- ja karjasaagi edenemise pärast.

Vakka pandi osa kõigist söögiainetest, kuid ka seda, mida majas tehti ehk mida majasse toodi. Keedeti leent, liha, putru ehk lusikatahiks ehk suutäis ukuvakka, enne kui pererahvas seda toitu maitses. Küpsetati leiba – suutäis ukuvakka. Toodi põllult viljakooramad parsilse, veskit jahu koju – ikka natuke ukuvakka. Valmistati võid, õlut – ukuvakk pidi mõne tilga omale pärima. Isegi viina tilgutati talle. Saadi esimest mett – ohverdati osa sellest vakka. Lüpsiti lehmi, ei tohtinud ukuvakk ilma jääda. Kui toodi rannast kala, üks veesaagist pidi ukuvakka minema. Põllu-, karja- ja metsasaagist läks samuti ukuvakka. Majas tehtud näputööst nõusid ja käsitöö. Pruutidest teatakse, et neile saadeti majapidamisse kingituseks sukapaelu või viinud, et abielu õnnelikuks saaks. Pärast lapse sündimist viisid naised beebiriideid vakka.

Kevade alguses peeti iseäralikku Uku püha, millest kogu kihelkond ehk vald osa võttis. Peo ajal viidi Uku vakk hiide ja ohverdati seal. 

Rahaohvritki ei puudunud ukuvast - sai peremees kuskilt raha, ei tohtinud ta õnneandjat unustada. Ohverdati vask- ja hõbemünte Uku altarile. Hõbevalget viidi suurema rahasaagi puhul anniks.

## Vaata ka
*Ohvriallikas
*Ohvriand
*Ohvrikivi
*Tõnnivakk
*Ukukivi

## Viited

## Välislingid
* https://sites.google.com/site/paerandkultuur/looduslikudpuhapaigad-3/esivanemate-ohverdamised?tmpl=%2Fsystem%2Fapp%2Ftemplates%2Fprint%2F&showPrintDialog=1 Esivanemate ohverdamised, Matthias Johann Eisen
Aru mõis (Simuna)

**Aru mõis** (saksa keeles *Arro, Brunnenhof*) oli Paasvere mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Rajaküla küla lähedal Alutaguse vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool
Iljič

**Iljič** (transkribeerituna **Iljitš**) on alevik Valgevenes Homieli oblasti Rahačoŭ rajooni Zvanieci külanõukogus. Asula asub merepinnast 167 meetri kõrgusel, oblasti keskusest Homielist 100 ja rajooni keskusest Rahačoŭist 38 kilomeetri kaugusel. Alevikust voolab mööda Dnepri jõgi.

Iljičis on üldhariduskool, kultuurimaja, evangelistliku koguduse kirik, postkontor ja raamatukogu. Sealne koduloomuuseum on Rahačoŭ rahvusliku kuulsuse muuseumi filiaal.

## Elanikkond


* 53 (1940)
* 99 (1959)
* 480 (1962)

* 1300 (1992)
* 1966 (2004)
* 879 (2010)


## Ajalugu

Alevik tekkis aastal 1924, mil maareformi järel asusid sinna elama osad lähedal asuva Huta küla elanikud. Aastal 1930 moodustati seal kolhoos. 21. juulil 1941 asusid aleviku juures kaitsele sinna jõe teiselt kaldalt taandunud Punaarmee 102. laskurdiviisi väed. 12. augustil alustasid Saksa väed rünnakud ja Punaarmee oli sunnitud sellest piirkonnast taanduma. Novembris 1943 põletasid karistussalklased maha 13 maja ja tapsid ühe sealse elaniku. Iljič vabastati 2. detsembril 1943.

Aastal 1950 rajati alevikku Žuravičy linatöötlemisvabrik. Aastal 1966 liideti Iljičiga tekstiilivabriku tööliste alevik Lubzavod. 1990. aastate keskel hakkas vabriku töös tekkima seisakuid, mis tõid kaasa osa tööliste lahkumise. Aastal 2007 suleti vabrik täielikult ja see tõi kaasa aleviku elanikkonna drastilise vähenemise. Aleviku peamiseks tööandjaks kujunes aastal 2002 asutatud tammespooni tootmise tehas. Aastal 2007 asus endise tekstiilikombinaadi ruumides tegutsema uus kergetööstusettevõte, mis kasvas välja selle aastal 1963 rajatud villatöötlemisosakonnast.

## Viited
Sootaguse mõis (Simuna)

**Sootaguse mõis** (saksa keeles *Fichtenthal*) oli Lasinurme mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Sootaguse küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Novi Pazar

**Novi Pazar** (serbia keeles Нови Пазар) on linn Serbia edelaosas.

## Vaata ka
*Altun-alemi mošee
Murdjoon

**Murdjoon** on elementaargeomeetrias kujund, mis koosneb otspunkte pidi järjestikku ühendatud lõikudest.

Murdjoon on lõikudest koosnev kujund, milles iga lõik on iga otspunkti kaudu ühendatud ülimalt ühe lõiguga ning kõik lõigud on omavahel otseselt või teiste lõikude kaudu ühenduses. Kui viimane tingimus ei ole täidetud, siis on tegu mitme murdjoonega.

Murdjoone mõiste on üldistatud reaalarvuliste kordajatega vektorruumidele.

Murdjoone mõistet rakendatakse muu hulgas geomeetrias, arvutusmatemaatikas, topoloogias, matemaatilises analüüsis, kompleksmuutuja funktsioonide teoorias, arvutigraafikas ja geodeesias.       

## Murdjooned Eukleidese ruumis
### Definitsioon
Murdjooneks A_1A_2\dots A_n nimetatakse kujundit, mis koosneb lõikudest [A_1A_2], [A_2A_3], …, [A_{n-1}A_n].

Punkte A_1, …A_{n} nimetatakse murdjoone tippudeks ja lõike [A_1A_2], [A_2A_3], …, [A_{n-1}A_n] murdjoone **lülideks**.  

### Murdjoonte tüübid
#### Mittekõdunud ja kõdunud murdjooned
*Murdjoont nimetatakse **mittekõdunuks**, kui mis tahes k\in\{1, 2, \dots, n-2\} puhul lõigud [A_kA_{k+1}] и [A_{k+1}A_{k+2}] ei asetse ühel sirgel; 
vastasel korral nimetatakse seda **kõdunuks**.

#### Tasandilised murdjooned
Murdjoon on **tasandiline**, kui see asetseb tervikuna ühel tasandil.

#### Ennast lõikavad ja lihtsad murdjooned
Murdjoon on **ennast lõikav**, kui sellel lеidub kaks lüli, millel on ühine punkt, mis ei ole nende ühine tipp: 

:Siin kujutatud murdjoont tuleb nimetada murdjooneks A1A2A3A4A5A6.

Murdjoont, mis ei ole ennast lõikav, nimetatakse **lihtsaks**.

#### Kinnised ja lahtised murdjooned
Murdjoont nimetatakse **kinniseks**, kui selle esimene ja  viimane punkt langevad kokku ning lõigud A_1A_2 ja A_{n-1}A_n ei asetse ühel sirgel:

Kinnisel murdjoonel on iga lüli kummastki otsast seotud teise lüliga. *N* lülist koosneval kinnisel murdjoonel on *N* tippu. 

Kinnist tasandilist murdjoont (või kujundit, mille äär on kinnine tasandiline murdjoon) nimetatakse hulknurgaks.: sel juhul nimetatakse kujutatud murdjoont A1A2A3A4A5A1 hulknurgaks  A1A2A3A4A5 ning selle lülisid hulknurga külgedeks. Mõnikord, näiteks hulktahukate käsitlemisel, nimetatakse hulknurga külgi servadeks.

Murdjoont, mille esimene ja viimane punkt on erinevad, nimetatakse **lahtiseks**. Lahtisel murdjoonel on kaks vaba otspunkti. *N* lülist koosneval lahtisel murdjoonel on *N*+1 tippu. 

### Rakendused
Murdjooni rakendatakse näiteks andmepunktide interpoleerimisel, harilike diferentsiaalvõrrandite numbrilisel lahendamisel Euleri meetodil ning modelleerimisel arvutigraafikas ja raalprojekteerimises.

## Märkused
Serialiseerimine

**Serialiseerimine** on informaatikas objektide ja andmete teisendamine (konvertimine) selliseks, et need oleks esitatavad järjest.

Serialiseerimise vastand on deserialiseerimine, mille käigus taastatakse objektide ja andmete serialiseerimiseelne seisund.
Volotšõsk

**Volotšõsk** (ukraina Волочиськ, poola Wołoczyska) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Volotšõski rajooni halduskeskus. Volotšõsk asub Zbrutši jõe vasakul kaldal, Ternopili oblasti piiril, Hmelnõtskõist umbes 58 km läänes ja Ternopilist ligikaudu 45 km idas.

Linna läbib Hmelnõtskõi–Ternopili raudteeliin.

Volotšõski on esmamainitud 1463. aastal, linnaõigused sai 1970. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Volotšõski elanikest ukrainlasi 96,26%, venelasi 2,10%, poolakaid 1,14%, valgevenelasi 0,12% ja armeenlasi 0,09%.

## Viited
Lootuses

"**Lootuses**" on Ott Leplandi singel. Laulu viisi ja sõnade autorid on Ott Lepland ja Karl-Ander Reismann. Loo on produtseerinud Karl-Ander Reismann.

## Välislingid
* VIDEO: Lootuses Youtube.com
* SÕNAD: Lootuses Sasslantis.ee