open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kserofüüdid

**Kserofüüdid** ehk **kuivustaimed** on taimed, millel ehituslikud ja talitluslikud kohastumused võimaldavad aktiivsel elujärgul pikka aega taluda õhu ja mulla kuivust. Kserofüüdid on iseloomulikud ariidsetele aladele (stepid, kõrbed, poolkõrbed), samuti leidub neid kuivadel nõlvadel ja liivikuil.

Kuivustaimed on näiteks harilik kadakas, harilik mänd, läikiv hõbepuu, harilik robiinia.

Kserofüüte saab jagada kolmeks: kseromorfsed, eukserofüüdid ehk päriskuivustaimed ja turdtaimed ehk sukulendid.

## Kserofüütide iseärasused

Kserofüütide veetarbimine on sageli väga säästlik, neil on võimas ja hästiarenenud juurestik, lehed on tihti muundunud okasteks ja kaetud paksu epidermikihiga. Sageli on taime kõik osad kaetud karvadega (et peegeldada tagasi valgust), lehed väikesed ja pikisuunas kokkurullitud. 

## Vaata ka
*Hüdrofüüdid
*Hügrofüüdid
*Mesofüüdid
*Sukulendid
*Helofüüdid
*Oksülofüüdid

## Viited
Vladimir Maljavin

**Vladimir V. Maljavin** (vene keeles Владимир Вячеславович Малявин; sündinud 13. septembril 1950 Moskvas) on vene sinoloog. Ta peamisteks uurimisvaldkondadeks on hiina filosoofia (peamiselt taoism) ning hiina vana ja keskaegse kultuuri ajalugu. Paljude hiina teoste vene keelde tõlkija. Ajalooteaduste kandidaat (1977), doktor (1988).

## Elulugu
Sündis 1950 Moskvas. 1972 lõpetas Ida Keelte Instituudi ja oli aasta internatuuris Singapuris. Pärast seda õpetas 14 aastat Moskva Riiklikus Ülikoolis. Seejärel töötas ta Teaduste Akadeemia allasutustes: algul Etnograafia Instituudis, siis Kaug-Ida Instituudis ja Inimese Instituudis. Teinud uurimusi ja õpetanud Jaapanis, Hiinas, USA-s, Prantsusmaal ja mujal. Praegu Taiwani Tamkangi Ülikooli vene keele ja kirjanduse professor ning selle Vene Uuringute Instituudi direktor.

## Töid

### Uurimusi
* Сильные дома и идейная борьба в Китае II—III вв. Автореф. дисс. к.и.н. М., МГУ. 1976.
* Жуань Цзи. О жизни и творчестве китайского поэта и мыслителя Жуань Цзи. (Серия «Писатели и учёные Востока»). М., Наука. 1978.  
* Гибель древней империи. М., Наука. 1983. (2-е испр. изд. под заголовком: Империя ученых. М., Европа. 2007. 378 стр.) Рецензия
* Чжуан-цзы. (Серия «Писатели и учёные Востока»). М., Наука. 1985. (рецензия: *Крюков В. М., Мартынов А. С.* // Народы Азии и Африки. 1988. № 1)
* Традиционная эстетика в странах Дальнего Востока. (Серия «Новое в жизни, науке, технике»). М., Знание. 1987.  
* Формирование раннефеодальной идеологии в Китае. Автореф. дисс. … д.и.н. М., МГУ. 1987.
* Автор отдельных глав в 4 книгах 6-томного исследования «Китайский этнос» (один из соавторов М. В. Крюкова).
* Конфуций. (Серия «Жизнь замечательных людей»). М., Молодая гвардия. 1992., неоднократно переиздавалась: М., 2007. (Аудиокнига).
* Традиция «внутренних школ» ушу. М., 1993.  
* Китай в 16-17 вв.: Традиция и культура. (Серия «Эпоха, быт, искусство»). М., Искусство. 1995. 
* Багуачжан, или Ладонь Восьми триграмм: Классическая школа китайского ушу. М., Белые альвы. 1996.  
* Молния в сердце. (Книга прозрений: Духовное пробуждение в китайской традиции). М., Наталис. 1997.  
* Сумерки Дао: Культура Китая на пороге Нового времени. М., Дизайн. 2000. 436 стр.
* Китайская цивилизация. М., Астрель. 2000. .
* Китай управляемый: Старый добрый менеджмент. (Серия «Формы правления»). М., Европа. 2005.  
* Восток, Запад и Россия. Статьи. М., Эксперт. 2005.   
* Повседневная жизнь Китая в эпоху Мин. М., Молодая гвардия. 2008. .

### Tõlkeid
* Афоризмы старого Китая. М., Наука. 1988. 190 стр. (переиздания: М., 1991; М., 2003).
* Цветы китайской мудрости: Счастье, здоровье, радость. / Сост. В. Малявин, Б. Виногродский. Орел, Книга. 1992.  
* Антология даосской философии. / Сост. В. В. Малявин, Б. Б. Виногродский. М., Комаров и К. 1994.  
* Чжуан-цзы. Ле-цзы. (Серия «Философское наследие». Т.123). М., Мысль. 1995.  
* 36 стратагем. Китайские секреты успеха. 'Белые Альвы' 2000 http://www.galactic.org.ua/strateg/ctrat-001.htm#_ftn2
* Китайская военная стратегия. АСТ 2002   

## Välislingid
• Blogi
Cornelis van der Aa

**Cornelis van der Aa** (ristitud 22. oktoobril 1749 Leidenis, surnud 26. oktoobril 1815 Amsterdamis) oli hollandi raamatukaupmees ja kirjamees.

Kirjamees Pierre Jean Baptiste Charles van der Aa oli tema poeg.

## Välislingid
*Biograafiad ja sekundaarkirjandus
Külakool

**Külakool** on 17. ja 18. sajandil kihelkonnakeskustest eemal, külas, asunud talurahvakooli nimetus ja 19. ja 20. sajandi alguses luteri usu vallakooli rahvapärane nimetus.

Külakool oli esimese astme talurahvakool, kus õpetati ühe küla või selle lähema ümbruse lapsi.

## Vaata ka
*Vallakool
Talurahvakool

**Talurahvakool** ehk **rahvakool **on 17. sajandi keskpaigast kuni 20. sajandi alguseni tegutsenud talurahvale mõeldud seisuslike haridusasutuste üldnimetus.

18. sajandil moodustasid Venemaa keisririigi Eesti alade Balti kubermangude talurahvakoolide süsteemi 1. astme vallakool ja 2. astme kihelkonnakool.

19. sajandil, pärast 1885. aasta keisri ukaasi, kui Liivi-, Eesti- ja Kuramaa rahvakoolid ja õpetajate seminarid allutati Rahvahariduse Ministeeriumile, jaotati talurahvakoolid õppeaja ja õpetajate arvu järgi ühe- ja kaheklassilisteks. Esimest koolitüüpi hakati ametlikult nimetama vallakooliks ja teist ministeeriumikooliks.

Ministeeriumikooli üheklassilises õppes käidi kolm ja kaheklassilises koolis, viis talve. Uue määruse alusel lubati emakeeles õpetada neis koolides ainult kahel esimesel õppeaastal, kuid hiljemgi jäid emakeelseteks eesti keele, usuõpetuse- ja kirikulaulutunnid.

Linna- ja maa-algkoolide ning eraõppeasutuste järelevalve ja juhtimisega tegelesid rahvakoolide inspektorid. Rahvakoolide inspektorite ülesandeks oli kooliõpetajate ametisobivuse kontrollimine ja koolide ning eraõppeasutuste järelevalve. Tartu õpperingkonna, rahvakoolide direktorile alluvate inspektorite ametikohad, algkoolide ja eraõppeasutuste järelevalveks ja juhtimiseks loodi 26. jaanuaril 1887. Nende hulka arvati ka senised õigeusu talurahvakoolide inspektorid. 1887. aastal oli Eestis kolm rahvakoolide inspektori rajooni (Tallinna, Kuressaare ja Tartu), kuid inspektorirajoonide arvu suurendati hiljem mitmel korral.

## Vaata ka
* Köstrikool
* Külakool
* Mõisakool
* Vallakool
* Kihelkonnakool
## Viited
Jõululaupäev

**Jõululaupäev** (ka: **jõuluõhtu**) on 24. detsember, päev enne esimest jõulupüha. Eestis on see päev riigipüha.

Juliuse kalendri järgi, mida kasutab teiste seas Vene Õigeusu Kirik, langeb see päev praegu (aastatel 1900–2099) 6. jaanuarile.

## Vaata ka
*jõulud
*jõulud eesti rahvakalendris
*jõulupuu
*jõulutoidud
*talvine pööripäev
Džoser

**Džoser** (vana-egiptuse ḏsr-jt, ka *Netšerihet*; kreeka *Tosorthos*) oli Vana-Egiptuse Vana riigi 3. dünastia teine kuningas. Tema valitsemisaeg langes umbkaudu aastatesse 2668 kuni 2649 või 2720 kuni 2700 eKr.

Tema isa oli 2. dünastia kuningas Hasehemui.

Torino kuningatepapüüruse järgi kestis tema valitsusaeg 19 aastat ja 1 kuu.

Džoser oli esimene Egiptuse kuningas, kes laskis ehitada endale Saqqarasse püramiidi (Džoseri püramiid). See astmikpüramiid on esimene säilinud täielikult kivist ehitis. Selle ehituse juhiks oli vesiir Imhotep.

Džoser korraldas mitu sõjaretke Siinai poolsaarele.

Säilinud on Džoseri elusuurune lubjakivist kuju, mis avastati 1924 ja mida hoitakse Kairo Egiptuse Muuseumis.
17. strategeem

**17. strategeem** 36 strategeemist on "saamaks jaspist, viska tellis".

*Argumentum ad populum* – näidend publikule (lad.).
Vahetuse strategeem. Õng (vihmauss kalale). Peibutis.
 
## III 5. (17.) Saamaks jaspist, viska tellis
 
     
拋磚引引 (*Pāo zhuān yǐn yù*) *Pāo-zhuān yǐn-yù*: visata tellis ja saada jaspist (*kuj.* öelda välja oma arvamus sihiga saada kompetentsem vastus; anda midagi väärtusetut lootuses saada asemele midagi väärtuslikku).

Peibuta kedagi, pannes kedagi uskuma, et ta saab midagi, või pannes teda lihtsalt reageerima ("viska tellis"), ning saa selle eest midagi väärtuslikku ("saa jaspis").

## Põhimõtte selgitus
:*Vahetada samast liigist asi teisega,*
:*kuid erineva väärtusega.*
:*Ja saada suurt kasu.*

Kasulik vahetus on esitada järeletehtut tõelisena, andes talle selle välimuse ja sellega õhutada teistes soovi seda omada. 
Petta vaenlast lippude ja lahingutrummidega, pannes ta vastu noorukeid ja vanureid, tähendab esitada järeletehtud tõelise pähe.

Millegi väikese ohverdamine, et vastane sellega valejälgedele viia ning siis vaenlase selja taga suur asi enda võimusesse saada. Näiteks levitatakse meelega teavet oma kindluse nõrgast kaitstusest, et ahvatleda vaenlane kiirele tegevusele ning siis varitsuspaigast rünnata vaenlast kõige nõrgemast kohast. 

## Tsitaat [[Muutuste raamat]]ust
:*Löök arenematuse pihta.* (St algõpetuse andmine.)

4. *Meng* (Arenematus, nooruk) kuusjoone VI joone otsus.

## Näiteid
Nimeks olev ütlus pärineb Tangi dünastia aegsest juhtumist. Oli suur luuletaja Zhao Gu ja väiksem luuletaja Chang Jian. Kui Chang Jian Suzhous reisis, kuulis ta, et Zhao Gu kavatseb külastada üht sealset templit. Chang Jian, kes tahtis meistrilt õppida, läks varem templisse ning kirjutas templi müüridele luuletuse, mille neljast reast ta pani kirja ainult kaks, lootes, et Zhao Gu näeb seda ning kirjutas lõpuni. Zhao Gu tegigi nii.

## Viited

## Välislingid
*  English and French translation of the 17. http://wengu.tartarie.com/wg/wengu.php?l=36ji&no=17
*  With translation of each accompanied by examples 17. http://www.chinastrategies.com/List.htm#Strategy%2017
* http://edu.ocac.gov.tw/biweekly/36story/466/english2.htm
Den za Dnjom

**Den za Dnjom** (День за Днём) oli Eesti venekeelne nädalaleht, mis ilmus 1991. aastast kuni 2016. aasta septembri lõpuni.  

Ajalehe tiraaž oli 2011. aasta märtsis 11 600 eksemplari.

## Viited

## Välislingid
*Ajalehe veebiväljaanne
Kesknädal

**Kesknädal** on Eesti Keskerakonnaga seotud ajaleht, mis ilmus 1999. aasta augustist 2020. aasta juunini ja hakkas 2023. aasta oktoobrist uuesti ilmuma.

Väljaanne oli mõeldud laiemale lugejaskonnale kui Keskerakonna varasem parteileht Seitse Päeva. Selle esimese numbri trükiarv oli 25 000. 

Kesknädala viimane peatoimetaja Indrek Veiserik koondati 2019. aastal seoses erakonnal tekkinud majanduslike raskustega. 2019. aasta septembrist hakkas varem igal kolmapäeval ilmunud ajaleht ilmuma kord kuus. Väljaande tegevtoimetaja oli viimasel perioodil Aivar Jarne.

Ajalehe hääbumisel kujundati selle veebilehest Keskerakonna uudisteportaal.

### Peatoimetajad
* 1999–2004 Heimar Lenk
* 2004–2007 Allan Alaküla
* 2007–2016 Urmi Reinde
* 2016–2019 Indrek Veiserik

## Viited


## Välislingid
*Kesknädala veebileht
Bussijaam

**Bussijaam** on liinibusside lõppjaam või sõlmjaam, kus peatuvad mitmed läbisõitvad eri suundade või liinide bussid. 

Suuremates linnades ja asulates on tihti eraldi bussijaamad kaugliinide (sh rahvusvaheliste liinide), maa(konna)liinide ja linnaliinide jaoks.

## Tallinna bussijaamad

Tallinnas on maaliinide bussijaam (Tallinna bussijaam) Juhkentali tänavas ja linnaliinide jaam Viru Keskuse bussiterminalis. Linnalähiliinide ja maakonnaliinide ühine bussijaam asub Balti jaama juures. 

## Tartu bussijaamad
Tartus asub bussijaam kesklinnas Soola tänaval, osalt varasema Tartu maaliinide bussijaama asukohas. Varem oli Tartu kesklinnas ka linnaliinide bussijaam Vanemuise tänava jõepoolses otsas, kuid see likvideeriti 1990. aastail.

## Riia bussijaam
Riia bussijaam teenindab nii rahvusvahelisi kui ka riigisiseseid bussiliine. 

## Vaata ka
*Bussipeatus
*Raudteejaam
Michael Knight

**Michael Knight** [maik'l nait] on Ameerika Ühendriikide telesarja "Knight Rider" peategelane.

Teda mängib David Hasselhoff.

Sarja esimese osa alguses oli tegelase nimi **Michael Long** ja teda mängis Larry Anderson.
Köstrikool

**Köstrikool** (teiste nimetustega *kihelkonnakool*, *talurahvakool*) oli 17. sajandi lõpust kuni 19. sajandi alguseni kihelkonnakeskustes kiriku juures tegutsenud eestikeelse talurahvakooli kõige vanem tüüp, kus lapsi õpetas kösterkoolmeister.

Köstrikoolide ulatuslikum asutamine algas pärast Rootsi kuningas Karl XI 1686. aasta korraldust, mille kohaselt tuli igasse Eestimaa ja Liivimaa kihelkonda asutada kool. 1688. aastal oli Eesti- ja Liivimaa 41 kihelkonnas kokku 49 talurahvakooli (köstrikoolid, külakoolid, mõisakoolid) ligikaudu 1100–1200 õpilasega. 1694. aastal tegutses Mandri-Eesti 45 kihelkonnas 59 kooli. Koolivõrk oli tihedam Lõuna-Eestis, eriti Tartumaal. Köstrikoolides õpetati lugemist, katekismust ja kirikulaulu.

Rootsi aja lõpul asutatud köstrikoolide tegevus katkes suure näljahäda (1695–1697) ajal ning sellele järgnenud Põhjasõja aastatel. Köstrikoolide taastamine ja uute loomine kihelkonnakeskustesse algas 1720.–1730. aastatel. 18. sajandi keskpaigas tegutsesid köstrikoolid enamikus Liivimaa ja paljudes Eestimaa kihelkondades. Köstrikoolide peamiseks ülesandeks oli endiselt talurahva lastele lugemise õpetamine.

Köstrikoolid muudeti 19. sajandi esimese veerandi talurahvareformide käigus uut tüüpi kihelkonnakoolideks – luteri usu kihelkonnakoolideks, mis moodustasid talurahvakoolide teise ehk kõrgema astme.

## Vaata ka
* Vallakool
* Kihelkonnakool

## Kirjandus
* Liim, A. Köstrikool. – Haridusinstitutsioonid Eestis keskajast kuni 1917. aastani. Koostanud Allan Liim. Tartu: Rahvusarhiiv, 1999, lk 100–102.

## Viited
Estragon

**Estragon** ehk **estragonpuju** (*Artemisia dracunculus*) on korvõieliste sugukonda puju perekonda kuuluv mitmeaastane poolpõõsas.

## Levila ja kasvukoht
Taime kodumaa on Lõuna-Venemaa ja Mongoolia stepialad. Kultiveeritakse enamikus Euroopa riikides ja Ameerikas.

Eestis kasvab kultuurtaimena. Vajab toitainerikast, parasniisket mulda ja päikesepaistelist kasvukohta.

## Kirjeldus
Kuni ühe meetri kõrgune vars on sirge. Lehed kitsad, lineaalsed, pisut karvased ja ilma rootsuta. Leheserv terve või veidi hambuline. Õied on väikesed, ümarad, valkjaskollased või kollakasrohelised ning koondunud kohevatesse pööristesse.

## Teisendid

Eristatakse kahte estragoni teisendit:
***vene estragon** ehk **vene estragonpuju** *(Artemisia dracunculus* var. *inodora);*
***prantsuse estragon** ehk **prantsuse estragonpuju** *(Artemisia dracunculus* var. *sativa).*

Vene estragon on 1,5 m kõrgune ja kibeda maitsega. Prantsuse estragon 60–80&nbsp;cm kõrgune ja magusavõitu aniisimaitsega. Kuigi prantsuse estragon (ka *saksa estragon*) on aromaatsem (3% eeterlikke õlisid), on põhja pool on levinum vene estragon (eeterlikke õlisid vaid 0,1%), kuna see on külmakindlam. Eesti kliimas saab prantsuse estragoni kasvatada vaid üheaastasena.

## Kasutamine
### Köögis
Kasutatakse estragoni noori võrseid ja lehti. Võib säilitada sügavkülmutatult, kuivatades kaotab ürt osa oma maitsest. Tasub kasutada ettevaatlikult, kuna maitse on suhteliselt tugev.

Eriti populaarne on ta Prantsuse köögis. Estragonpuju sobib salatitesse, suppidesse, köögiviljaga, kalaga, lihaga ja munaga. Lisaks võib teda lisada sinepile ja majoneesile ning kurkide, tomati ja paprika marinaadile. Estragon sobib hapukoore-ürdikastmetesse ja seeneroogade maitsestamiseks. Estragon on tuntud Béarnaise'i kastme koostisosa.

Sellega maitsestatakse veine ja likööre. Tuntud on estragonpujuäädikas. Estragoni kasutatakse laialdaselt konservitööstuses, liha- ja kalatööstuses.

Estragoni eeterlik õli on ilusa rohelise värvusega. Sellest valmistatakse siirupit, millest tehakse karastusjooki Tarhun.

### Ravimina
Estragonitee parandab söögiisu. Välispidiselt kasutatakse reuma ja peavalu korral. Estragoniõli kasutatakse aroomteraapias.

## Välislingid
*
Faizal Yusof

**Faizal Yusof** (ka *Faizal Yusup*; 1978 – 1. jaanuar 2011 Pusat Rawatan Islam) oli Malaisia näitleja. 

Ta mängis teleseriaalides "Tiramisu" ja "Manjalara".

Abielust laulja Siti Nordianaga sündis tal poeg.
Muhammadu Buhari

**Muhammadu Buhari** (17. detsember 1942 Daura – 13. juuli 2025 London) oli Nigeeria sõjaväelane ja poliitik, 
Nigeeria president 29. maist 2015 kuni 29. maini 2023.

31. detsembrist 1983 kuni 27. augustini 1985 oli ta Nigeeria riigipea. Ta sai võimule sõjaväelise riigipöördega, millega kukutati president Shehu Shagari. Muhammadu Buhari kukutati omakorda Ibrahim Babangida juhitud riigipöörde tagajärjel.

Muhammadu Buhari oli aastatel 2003 ja 2007 üks presidendikandidaate.

Jaanuaris 2011 valis opositsioonipartei Progressiivse Muutuse Kongress Muhammadu Buhari oma kandidaadiks 9. aprilli 2011 presidendivalimistel.
Albert Raisner

**Albert Raisner** (30. september 1922 Pariis – 1. jaanuar 2011 Boulogne-Billancourt) oli prantsuse suupillimängija ja helilooja.  

Ta oli ka paljude raadio- ja telesaadete saatejuht ning produtsent. Ta oli tuntud 1960. aastate telesaatest "Âge tendre et tête de bois". 

Ta on 1961. aastal ilmunud suupillimänguõpiku "Le Livre de l'harmonica" autor.
Assar Rönnlund

**Bernt Assar Rönnlund** (3. september 1935 Sävar, Umeå, Västerbotten – 5. jaanuar 2011) oli rootsi murdmaasuusataja, olümpiavõitja ja maailmameister.

1964. aastal Innsbruckis tuli ta 4×10 km teatesõidus olümpiavõitjaks ning sai hõbemedali 50 km suusatamises. 1968. aastal Grenoble'is sai ta teatesõidus hõbemedali.

Zakopanes 1962. aastal peetud maailmameistrivõistlustel sai ta kuldmedali 15 km distantsil ja teatesõidus ning hõbemedali 50 km distantsil.

Aastal 1967 võitis ta Vasaloppeti.

Ta oli abielus Toini Gustafssoniga.
Gerd Michael Henneberg

**Gerd Michael Henneberg** (**Gerhard Otto Henneberg**; 14. juuli 1922 Magdeburg – 1. jaanuar 2011 Berliin) oli saksa näitleja, teatrilavastaja ja teatrijuht.

Alates 1970. aastate keskpaigast kuulus ta Berliini teatri Maxim-Gorki-Theater truppi. Ta mängis 400 korda mängitud Rolf Winkelgrundi instseneeringus "Lendas üle käopesa" patsient Scanlonit.

Aastatel 1962–1966 juhtis ta Dresdeni teatrit Staatstheater Dresden (praegu Staatsschauspiel Dresden). Tema repertuaaripoliitika pahandas parteiideolooge.

Ta mängis ka filmides, sageli kurikaelu. Ta lõi kaasa ka kriminaalsarjas "Polizeiruf 110".
Malangatana Ngwenya

**Malangatana Valente Ngwenya** (ka lihtsalt **Malangatana**; 1936 – 5. jaanuar 2011) oli Mosambiigi kunstnik ja luuletaja.

Paljud tema maalid olid inspireeritud Mosambiigi ajaloost, eriti riigi iseseisvumisest ja kodusõjast. Ta viljeles ka skulptuuri ja keraamikat.

Aastal 1964 Malangatana vahistati kuulumise eest vabastusorganisatsiooni FRELIMO ning ta viibis 18 kuud vanglas.

Aastatel 1990–1994 kuulus ta Mosambiigi parlamenti.

## Välislingid
* Elulugu lehel africancontemporary.com
* Maalid lehel africancontemporary.com
Puna-võrkseen

**Puna-võrkseen** (*Clathrus ruber*) on sugukonda *[[Clathraceae]]* kuuluv seeneliik, mis kasvab troopikas ja lähistroopikas.

Viljakeha on noorelt munakujuline läbimõõduga kuni 6 cm, küpsedes muutub ja meenutab punast võret.

Väga ebameeldiva lõhna tõttu peetakse teda mittesöödavaks.

## Välislingid
*
Telia Company

**Telia Company AB** (kuni 13. aprillini 2016 **TeliaSonera AB**) on domineeriv mobiilsideoperaator Rootsis, Soomes ja Eestis. Ettevõte tegutseb Põhja-, Ida-Euroopas, Kesk-Aasias ja Hispaanias, kus on kokku 150 miljonit mobiiltelefoniklienti (2010). Firma peakorter asub Stockholmis ja aktsiatega kaubeldakse Stockholmi börsil ja Helsingi börsil.

Ettevõtted, mille osanik on Telia:
* Eesti – Telia Eesti, Diil
* Leedu – Telia Lietuva, Ezys
* Läti – Telia Latvija, LMT
* Norra – Telia Norge, Phonero, OneCall, Mycall, C More
* Rootsi – Telia Sverige, Halebop, Fello, TV4, C More
* Soome – Telia Finland, MTV, C More
* Taani – Telia Danmark, Call me, Mit Tele, C More

## Viited

## Välislingid

* Telia Company
Néa Salamís Famagusta FC

**Nea Salamis Famagusta FC** on Famagustast pärit Küprose jalgpalliklubi mis tegutseb alates 1974. aasta Türgi invasioonist Küprosele ajutiselt eksiilis Larnacas. Klubi nimi tuleneb Vana-Kreeka linnast Salamina (Küpros), mis asub tänapäevase Famagusta linna lähistel. 

Nea Salamise kõige märkimisväärsemateks saavutusteks on Küprose karika ja superkarika võit 1990. aastal. Klubi kõrgeim koht Küprose meistriliigas on olnud kolmas koht. Oma esimese viie tegutsemisaasta (1948–1953) jooksul osales Nea Salamis Küprose amatööride jalgpalliföderatsiooni korraldatud meistrivõistlustel. 1953. aastal ühines klubi Küprose jalgpalliliiduga, hakates osalema riigi meistri- ja karikavõistlustel.

Klubi võttis esimest korda osa Euroopa võistlussarjast 1990. aasta UEFA karikavõitjate karikasarja raames ning mängis ka 1995, 1997, ja 2000 aasta UEFA Intertoto karikasarjades. Jalgpalliklubi on osa Nea Salamis Famagusta spordiklubist, mis asutati 1948 aastal. Lisaks jalgpallimeeskonnale tegutseb ka Nea Salamis Famagusta võrkpallimeeskond.

**Famagusta Néa Salamís** on 1948. aastal asutatud Küprose jalgpalli- ja võrkpalliklubi. Klubi on pärit Famagustast, kuid tegutseb pärast Türgi invasiooni 1974. aastal Larnacas.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Martin Vunk (2011–2012, 28 liigmängu ja 3 -väravat)
*Andres Oper (2012–2013, 42 liigmängu ja 8 -väravat)

## Galerii

File:Nea Salamina Fans01.jpg|Klubi fännid
File:Nea Salamina Fans02.jpg|Klubi fännid
File:Nea Salamina Fans03.jpg|Klubi fännid
File:Nea Salamina Fans04.jpg|Klubi fännid
File:Nea Salamina Fans05.jpg|Klubi fännid
File:Nea Salamina Fans06.jpg|Klubi fännid
File:Nea Salamina Fans07.jpg|Klubi fännid
File:Nea Salamina Fans08.jpg|Klubi fännid
File:Nea Salamina Fans09.jpg|Klubi fännid
File:Nea Salamina Fans10.jpg|Klubi fännid
File:Nea Salamina Fans11.jpg|Klubi fännid
File:Nea Salamina Fans12.jpg|Klubi fännid
Paberkromatograafia

**Paberkromatograafia** on üks planaarkromatograafia meetod, mille puhul ainete segu komponentide lahutamiseks kasutatakse kromatograafilist paberit (filterpaberit).

1. Põhiliselt kasutatava meetodi kirjeldus on alljärgnev. Paberi allserva lähedale viiakse uuritava proovi täpike, seejärel asetatakse see suletavasse silindrisse või küvetti, mille põhjas on solvendi eluendi) kiht. Solvendi front hakkab piki paberit kõrgemale tõusma, kohtab proovi ja võtab selle kaasa. Seejuures  koos solvendiga liiguvad tselluloospaberil (see on polaarne statsionaarne faas) üles proovis sisalduvad vähem polaarsed komponendid kiiremini, s.t. kõrgemale. Suurema polaarsusega komponendid seonduvad paberil tugevamini ja seetõttu liiguvad aeglasemalt. Tulemuseks on, et lähtesegu komponendid lahutuvad eri kõrgustel olevateks laikudeks.

2. Kui eelkirjeldatud meetodil komponendid ei lahutu piisavalt, siis on võimalik teises etapis kasutada esimesest erinevat solventi (eluenti), kusjuures nüüd asetatakse sellesse paberi teisesuunaline serv. Siin on tegemist kahesuunalise ehk kahedimensionaalse paberkromatograafiaga.

3. Mõnel juhul on kasutatav  tsirkulaarne kromatograafia. See on paberkromatograafia variatsioon, mille pulul kasutatakse ümmargust filterpaberit ja proov viiakse selle tsentrisse. Paber asetatakse horisontaalselt Petri tassile, selle põhjas on solvent, mida vastava tahi kaudu lisandub paberi tsentrisse ja mis liigub radiaalselt tsentrist kaugemale. Aurustumise vältimiseks suletakse süsteem kaanega. Lahutunud ained moodustuvad paberil kontsentrilised ringid.

Paberkromatograafia korral on sisuliselt tegu jaotuskromatograafiaga, kuna liikumatuks faasiks on siin paberi kiududel adsorbeerunud vesi või on paber immutatud orgaanilise ainega. 
Paberkromatograafiat kasutatakse laborites analüütilise meetodina, see nõuab proovi vaid mikrogrammides ja on kiire ning odav meetod.

## Vaata ka
*Kromatograafia
Mädarõigas

**Mädarõigas** ehk **piprajuur** on koduaedades poolenisti umbrohuna kasvava püsikköögivilja aed-mädarõika juur, mida kasutatakse nii kulinaarias kui ka rahvameditsiinis.

## Ajalugu
Slaavlased kasvatavad mädarõigast 9. sajandist. Kesk-Euroopas hakati seda kasvatama alates 12. sajandist. 14. sajandil alustasid kasvatamist sakslased, umbes kaks sajandit hiljem inglased ja prantslased.

## Toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Juur sisaldab 75% vett ja 15–30% süsivesikuid. Teravapõletava maitse annavad juurele glükonasturtsiin ja allüülsinepiõli. Mineraalainete sisalduselt ületab mädarõikajuur teisi juurvilju, C-vitamiini sisalduselt läheneb sidrunile (lehtedes on C-vitamiini kaks korda rohkem kui sidrunis). Võrdlemisi rohkelt on naatriumi ja kaltsiumi.

## Kasutamine
### Kulinaarias
Värsket juurt kasutatakse toorelt, sest keetes iseloomulik maitse kaob. Riivitud juur sobib liha ja kala juurde teravaks lisandiks. Eriti hästi loomaliha ja suitsulõhega. Veel kasutatakse seda kapsasalatis, dipikastmetes, toorjuustudes, majoneesis, täidetud avokaadode maitsestamiseks ja punapeedi marineerimisel. Terava maitse leevendamiseks segatakse mädarõigast hapukoore, õunapüree ja riivitud õunaga. 

Lehti ja juurt kasutatakse kurkide, kõrvitsa ja teiste köögiviljade sissetegemisel.

### Ravimina
Meditsiinilisel otstarbel kasutatakse mädarõika kuivatatud juurt, sellest pressitud mahla või droogist valmistatud preparaate. Kasutatakse isutuse ja seedehäirete raviks. Aitab ka kuseteede infektsioonide, köha ja bronhiidi korral. Välispidiselt sobib mädarõika vesilahus kurgu kuristamiseks ja lihasevalude korral pealemäärimiseks. Kasutatakse salvide ja geelide koostises ning homöopaatias.

Juurest ja lehtedest saab kollast värvainet.

## Vaata ka
* Aed-mädarõigas
* Vasabi

## Viited

## Välislingid
* Mädarõigas aitab mädaniku ja põletiku vastu
* Mädarõigas lisab toidule särtsu
Aed-mädarõigas

**Aed-mädarõigas** (*Armoracia rusticana*) on ristõieliste sugukonda mädarõika perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik.

## Morfoloogia
Vars on 50–150 cm kõrgune, paljas, püstine ja harunev. Moodustab laia tugeva lehekodariku. Juurmised lehed suured, terveservalised, alumised varrelehed sulglõhised. Lehed on kergelt lainelised ning võivad kasvada meetrikõrguseks. Nelja kroonlehega valged õied asetsevad kohevates pööristes, mis kinnituvad 1,5 meetri kõrgusele õisikuvarrele. Pealt pruunikas ja seest valge juur on jäme ja lihav. 

## Levila
Pärineb Ida- ja Lõuna-Euroopast. Kultiveeritakse laialdaselt kogu maailmas. Aed-mädarõika looduslik vorm kasvab Venemaa idaosas ja Ukraina steppides.

## Kasvukoht
Eestis vana kultuurtaim. Kasvab metsistunult raudteede ääres, maanteede ümbruses, mahajäetud aedades ja jäätmaadel.

## Kasvatamine
Aed-mädarõigas on vähenõudlik kultuur. Paljundatakse juurpistikutega.

## Kasutamine

Aed-mädarõika terava ja vürtsika maitsega juurt kasutatakse maitseainena ning rahvameditsiinis. Lehti kasutatakse kulinaarias hapendamisel.
Oleg Antonov

**Oleg Konstantinovitš Antonov** (vene Олег Константинович Антонов, ukraina Олег Костянтинович Антонов; 7. veebruar 1906 – 4. aprill 1984 Kiiev) oli Nõukogude Liidu lennukikonstruktor, hiljem tema auks nimetatud lennukifirma Antonov asutaja.
Allan Liim

**Allan Liim** (9. juulil 1929 Tallinn – 8. november 2017 Tartu) oli eesti ajaloolane ja pedagoog.

## Haridustee
Ta õppis Tallinna 5. algkoolis ja Koigi algkoolis ning lõpetas 1948. aastal Tapa Keskkooli. Seejärel õppis ta aastail 1948–1953 Tartu Riiklikus Ülikoolis NSV Liidu ajaloo eriala, spetsialiseerudes Eesti ajaloole. Oli aastail 1953–1956 ajaloo alal aspirantuuris Tartu Riiklikus Ülikoolis. 1972. aastal kaitses ta ajalookandidaadi kraadi aspirantuuri ajal valminud väitekirjaga "Kool ja haridus Eestis XX sajandi algul (kuni 1917. aasta Veebruarirevolutsioonini)". 

## Töökäik
Töötas aastail 1956–1970 A. H. Tammsaare nim. Tartu 1. Keskkooli direktorina ning ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetajana. Oli aastail 1970–1974 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi rahvahariduse ajaloo sektori vanemteadur. Aastatel 1959–1988 oli ta Haridusministeeriumi ajaloo ainekomisjoni liige.

Aastatel 1974–1996 töötas ta Tartu Ülikooli ajaloo osakonna õppejõuna, 1976–1990 oli ajalooteaduskonna dekaan ja 1996–2000 õppeülesannete täitja. Alates 1975. aastast dotsent, 2007. aastast emeriitdotsent. 

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkonnad olid Tartu Ülikooli ning Eesti kooli ja hariduse ajalugu. 
### Teoseid
Ta avaldas Eesti ajaloost rohkelt publikatsioone, koostas keskkooliõpikuid ja teatmeteoseid, oli koguteoste "Eesti kooli ajalugu neljas köites" 1. (1989) ja 2. (2010) köite, "Tallinna 1. Keskkool 1631–1981" (1981), "Tartu. Ajalugu ja kultuurilugu" (2005) ja "Gustav Adolfi Gümnaasium 375" (2006) kaasautor.

## Tunnustus
*1973 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1985 Eesti NSV riiklik preemia
*1996 Tartu Ülikooli suur medal
*2004 Tartu medal
*2008 Suur Ignatsi Jaagu medal

## Viited

## Kirjandus
*Peeter Aas. "Allan-poisi kolm soovi on täitunud". Õpetajate Leht, 14. august 2009. Lk 11
Charles Fambrough

**Charles Fambrough** (**The Broski**; 25. august 1950 Philadelphia – 1. jaanuar 2011) oli afroameerika džässbassist ja helilooja. 

Tema koostööpartnerite seas olid Art Blakey ansambel Jazz Messengers, Grover Washington, Jr., McCoy Tyner, Wynton Marsalis, Branford Marsalis, Kenny Kirkland, Steve Turre, Kenny Garrett, Donald Harrison, Abdullah Ibrahim, Sean Jones, Lenny White, Joe Ford, Bill O'Connell, Freddy Hubbard, Jerry Gonzalez, Jeff Watts, Billie Drummond, Doc Gibbs, Bashiri Johnson ja Stanley Turrentine.

Tal oli oma ansambel Charles Fambrough's All Star Group.

Ta esines 2000 Jazzkaarel.

## Välislingid
*Tutvustus Jazzkaare lehel
EuroBillTracker

**EuroBillTracker** (EBT) on veebisait, mille eesmärk on jälgida euro rahatähtesid. See oli inspireeritud USA valuuta jälgimise kodulehelt Where's George?.

## Välislingid
*Koduleht
Marin Constantin

**Marin Constantin** (27. veebruar 1925 Urleta, Bănești vald, Prahova maakond – 1. jaanuar 2011) oli rumeenia helilooja ja koorijuht.

Ta rajas 1963 Bukaresti Konservatooriumi kammerkoori Madrigal. Ta on loonud koorilaule. 

Tema poeg Ion Marin on dirigent.
Mõisakool

**Mõisakool** (luteri usu mõisakool) oli 17. sajandi lõpust kuni 20. sajandi alguseni Eestis tegutsenud madalama astme talurahvakool, mille ülalpidajaks oli mõis. Mõisakoolid eksisteerisid kõrvuti külakoolide, köstrikoolide ja vallakoolidega. Esimene teadaolev mõisakool asutati 1687. aastal Tähtveres.

Mõisakoolide tegevus katkes suure näljahäda ja Põhjasõja tõttu 18. sajandi alguses. Uuesti hakati koole rajama 1730. aastatel. Mõisakoolide asutamisele andis tõuke Liivimaa kindralsuperintendent Jacob Benjamin Fischeri koolikorralduse kava, mis nägi ette kõikides mõisates koolide avamise ning koolmeistrite leidmise. Teiseks oluliseks seadusandlikuks aktiks oli Liivimaa kindralkuberneri George Browne'i patent, mille kohaselt kool tuli asutada kõikidesse mõisatesse, mille suurus ületas viis adramaad. Vastav nõue võeti 1787. aastal vastu ka Eestimaa kubermangus. Kuigi nimetatud patendid ei andnud täies ulatuses soovitud tulemusi, said mõisakoolid nendega juriidilise aluse.

Õppetöö sisu poolest ei erinenud mõisakoolid luteri usu vallakoolidest.

Kuigi 19. sajandi alguse talurahvareformide tagajärjel pandi koolide asutamise kohustus valdadele, jätkus endiselt ka mõisakoolide tegevus. Mõisakoolide arv vähenes venestusreformide tagajärjel ja 1911. aasta ülevenemaalise algkoolide loenduse andmeil tegutses Eestis vaid 31 mõisakooli 939 õpilasega.

Mõisakoolid likvideeriti 1919. aasta maareformi tagajärjel.

Tänapäeval nimetatakse mõisakoolideks haridusasutusi, mille kasutada on mõisahoone või mõisakompleksi kuulunud hoone, millel on ajalooline väärtus.

## Vaata ka
* Köstrikool
* Külakool
* Vallakool
* Kihelkonnakool

## Viited
Pradeep Vijayakar

**Pradeep Vijayakar** (6. jaanuar 1951 – 1. jaanuar 2011) oli India spordiajakirjanik. 

Ta töötas 1975. aastast ajalehes Times of India. Ta oli tuntud eriti kriketiajakirjanikuna.

Nooruses mängis ta kriketit.

## Välislingid
*Nekroloog
*Nekroloog
Kaugele siit

**"Kaugele siit"** on Koit Toome 2010. aastal välja antud eestikeelne album, mis sisaldab "Raadio 2 Aastahiti" auhinnaga pärjatud laule "Kaugele siit" (aasta 2009) ja "Mälestused" (2010). 

2009. aasta augustist kuni 2010. aasta märtsini salvestatud materjalide kaasautor on Vahur Valgmaa.

Uue plaadi esmaesitlus toimus 27. märtsil 2010 Tallinna klubis BonBon.

## Lugude nimekiri
# "Intro" 1:03
# "Üks minut" (Koit Toome, Vahur Valgmaa; sõnad Vahur Valgmaa) 3:12
# "Kaugele siit" (sõnad Vahur Valgmaa) 3:33
# "Nädalalõpp" (sõnad Vahur Valgmaa) 3:24
# "Põgenen" (Koit Toome; sõnad Vahur Valgmaa), koos Birgit Õigemeelega 3:05
# "Mr. DJ" (sõnad Vahur Valgmaa) 3:19
# "Vabana" (sõnad Vahur Valgmaa) 4:05
# "Mälestused" (sõnad Vahur Valgmaa) 3:16
# "Mahlakas unenägu" (sõnad Vahur Valgmaa), koos Mikk Saarega 3:14
# "Valgust täis" (Koit Toome; sõnad Vahur Valgmaa) 3:23
# "Mustvalgelt" (muusika ja sõnad Koit Toome, Vahur Valgmaa) 3:39
# "Kaugele siit" : akustiline 3:30
# "Põgenen" : I.M.T.B. rmx 4:42

## Esitajad
* Koit Toome – laul, taustalaul
* Kaire Vilgats – taustalaul (*"Nädalalõpp", "Mr. DJ", "Vabana", "Mälestused", "Valgust täis"*)
* Janne Saar – taustalaul (*"Kaugele siit"*)

## Viited

## Välislingid
* Nädala plaat. Koit Toome CD "Kaugele siit". Raadio 2 saade "Pleier", 29. märts 2010
* M: CD plaat Koit Toome - Kaugele siit. foorum Rada7
Billy Joe Patton

**Billie Joe Patton** (õieti **William Joseph Patton**; 19. aprill 1922 – 1. jaanuar 2011) oli USA amatöörgolfimängija, kes mängis 1954. aasta turniiri Masters Tournament finaalis. 

## Välislingid
*Nekroloog
John Olguin

**John Main Olguin** (18. veebruar 1921 San Pedro – 1. jaanuar 2011) oli Los Angelese San Pedro muuseumi Cabrillo Marine Museum (praegu Cabrillo Marine Aquarium) direktor (osa ajast kaasdirektor) 1949–1987.

Ta algatas meelelahutusliku vaalavaatluse merel ning tegeles eriti lastega.

## Välislingid
*Nekroloog
Verne Langdon

**Verne Langdon** (sünninimega **Vernon Loring Langdon**; 15. september 1941 Oakland, California – 1. jaanuar 2011) oli USA muusik ja jumestuskunstnik. 

Ta kujundas õudusmaske.
Victor Lustig

**Victor Lustig** (4. jaanuar 1890 Hostinné – 11. märts 1947) oli tšehhi päritoluga suurkelm, kes viis oma petuskeeme läbi mitmel maal ja sai tuntuks kui "mees, kes müüs kaks korda maha Eiffeli torni". Müüs ka edukalt "rahamasinate" pähe tavalisi karpe. Ta elu viimased 11 aastat möödusid Alcatrazi vanglas. 

## Kirjandus
* Dan Glimne, "Maailma suurimad sulid". Rootsi keelest tõlkinud Eimar Rahumaa. Olion, Tallinn 2006, lk 13–21 (peatükk "Mees, kes müüs maha Eiffeli torni")  
* James F. Johnson and Floyd Miller, The Man Who Sold the Eiffel Tower, 1961, Doubleday & Company Inc., 216 pages, Congress Catalog Number 61-9522

## Välislingid
* Radio Praha – artikkel Lustigi kohta
* Listen – raadiosaade Victor Lustigi kohta
Rain Veideman

**Rain Veideman** (sündinud 1. oktoobril 1991) on eesti korvpallur. 

Veidemani profikarjäär algas 2008. aastal, kui ta liitus Kuremaa SK meeskonnaga. 2009. aastal liitus ta Rakvere Tarvaga, kus mängides sai ta korvpalli Meistriliiga hõbemedali ning ta nimetati aasta noormängijaks. Järgmisel hooajal liitus ta TÜ/Rockiga, kus ta sai jälle Meistriliiga hõbemedali ja aasta noormängija tiitli. 2013. aastal mängis ta Saksamaa meistriliigas osaleva BBC Bayreuthi koosseisus. 2013–2017 mängis BC Kalev/Cramo ridades.

Alates 2017. aastast mängib ta Itaalia tugevuselt teises liigas Amici Pallacanestro Udinese meeskonnas.

Alates 2010. aastast on Veideman kuulunud Eesti korvpallikoondisse.

## Korvpalli Meistriliiga põhiturniiri statistika

## Viited
Aeroobne keskkond

**Aeroobne keskkond** on elukeskkond, kus leidub kas gaasilist (nt õhus) või lahustunud (nt vees) hapnikku.

Aeroobset keskkonda asustavad aeroobid.

## Vaata ka
*Anaeroobne keskkond
*Anoksiline keskkond
*Aeroobid
Depressioon (hüdroloogia)

**Depressioon** ehk **alandus** on põhjavee pinna või survetaseme alanemine põhjavee võtu või äravoolu tagajärjel.

## Vaata ka
*Depressioonikõver
*Depressioonilehter
*Alandusala

## Viited
23. strategeem

**23. strategeem** 36 strategeemist on "liitu kaugega võtmaks lähedast".

Ajutise liidu stratageem.

## V 5. (23.) Liitu kaugega, võtmaks lähedast

遠交近攻 (*Yuǎn jiāo jìn gōng*) *Yuǎn-jiāo*: sõbrustada kaugega või kaugetega (maade, inimeste, sugulastega). *Yuǎn-jiāo jìn-gōng*: sõbrustada kauge maaga ja tungida kallale lähedasele. 

Kindral, keda ähvardab mitu vaenlast, võib teha liidu kauge vaenlasega, et lähedast vaenlast sisse piirata. Kaudtee sihile "lüües igat ühekaupa" ja liitlasega "näha ühes voodis erinavat und".

Araabia vanasõna: "Mu vaenlase vaenlane on minu sõber."

## Põhimõtte selgitus
:*Kui ollaks sundasendis ja aheldatud oma tegevustes,*
:*on vaja kasu saada lähedase vaenlase nõrkusest*
:*ja seejuures vältida sõda kauge vaenlasega.*

Sõjas, kus osaleb mitmeid, tekib palju erinevaid liite, milles igaüks otsib kasu endale. Kauge vaenlasega on raske sõdida, kuid kerge liitu sõlmida.
Liit lähedasega võib katkedes osutuda suuremaks kaotuseks kui kaugega.

Naaberriikidest saavad vaenlased, kaugematel riikidel on lihtsam liitlasteks saada. Kui sa oled ühel väljal tugevaim, siis sinu suurim oht lähtub tugevuselt järgmiselt sinu väljal, mitte tugevaimalt teisel väljal. 

Seda poliitikat seostatakse Fan Suiga Qini riigist (umbes 269 eKr). 

## Tsitaat [[Muutuste raamat]]ust
:*Ülal - Tuli, all - Järv.*

Tsitaat 38. *Lahkheli* kuusjoont moodustavate kolmjoonte kohta.

## Näiteid

Aastal 270 eKr tahtis Qini kuningas Zhao vallutada Qi riiki, kuid ta peaminister Fan Sui oli selle vastu ja soovitas selle asemel kuningale plaani sõlmida liit kaugega ja rünnata lähedast.   
Fan Sui ütles: "Kuue riigi seas on Qi tugevaim ja Qini riigist kõige kaugemal. Kui me ründame Qid nüüd peavad meie sõdurid kõigepealt läbima Hani riigija Wei riigi territooriumi. Väheste vägedega on raske vallutada Qid. Aga piisavate vägedega on see siiski võimalik. Me soovime olla ise võitmatud. Seega miks mitte rünnata alguses naabruses olevaid Hani ja Weid ning alles nende sammude järel Qid? " Vältimaks Qi alliansi Hani ja Weiga algatas kuningas Zhao Qiga liidu moodustamise. Neljakümne järgneva aasta jooksul järgiski Qin seda poliitikat: lõi liidu Qi ja Chu riigiga, võttes samas esmalt ära Hani ja Wei. Hiljem vallutas Qin põhjapoolsed Zhao ja Yan riigid. Seejärel vallutas lõunapoolse Chu. Lõpuks suutis Qin vallutada ka Qi riigi. Kuningas Zhao unistus ühendada Hiina oli seega teostatud. See oli tee kuidas kuningas Zhaost sai Qin Shi Huangdi - esimene Hiina keiser.

## Viited

## Välislingid
* English and French translation of the ''Thirty-Six Stratagems'' 23. 
*  Taiwanilt pärinevast 36 strategeemist 23. 
*  23. algtekst Hiina Vikipeedias tõlkega inglise keelde
Iisop (perekond)

**Iisop** (*Hyssopus*) on rohttaimede ja poolpõõsaste perekond huulõieliste sugukonnas.

Iisopi perekonda kuulub 10–12 liiki. Iisopi perekonna looduslikuks levilaks on Vahemere maad ja Kesk-Aasia.

## Liigid
**[[Hyssopus ambiguus]]* 
**[[Hyssopus cretaceus]]*
**[[Hyssopus cuspidatus]]* 
**[[Hyssopus ferganensis]]*
**[[Hyssopus latilabiatus]]* 
**[[Hyssopus lophanthoides]]* 
**[[Hyssopus macranthus]]*
**[[Hyssopus ocymifolius]]*
**Hyssopus officinalis* – harilik iisop
**Hyssopus seravschanicus* – turkestani iisop
**[[Hyssopus tianschanicus]]*
Kasvatus (ajakiri)

**Kasvatus** oli Eestis aastail 1919–1940 ilmunud kasvatusteaduse ajakiri, Eesti Õpetajate Liidu häälekandja.

Ajakirja Kasvatus toimetajad olid Ants Roos (1919–1921), Jüri Annusson (1921) ja Enn Murdmaa (1921–1940). 1934. aastal moodustati ajakirja toimetuskolleegium, kuhu kuulusid Eesti Õpetajate Liidu esindaja, liidu teadussekretär, liidu pedagoogilise toimkonna juhataja, Haridusministeeriumi esindaja ning ajakirja Kasvatus toimetaja.

Esialgu ilmus ajakirja 24 numbrit aastas, enamik neist kaksiknumbritena (1920–1922), edaspidi keskmiselt kord kuus (v.a suvekuud) 8–12 numbrit aastas.

Kasvatus oli foorumiks, kus käsitlust leidis enamik õpetajaskonna päevaküsimustest. Lisaks Eesti Õpetajate Liidu ja alaliitude teadetele ja tegevusaruannetele esitati regulaarselt ülevaateid ka välismaa koolioludest, tutvustati kodu- ja välismaist kirjandust jne. Aastatel 1919–1921 ilmus ajakirja lisana ametlik osa, kus avaldati Haridusministeeriumi teateid ja korraldusi. Algusest peale oli ajakirjal Kasvatus kandev roll kooliuuenduse tutvustamisel ja selgitamisel. Sel eesmärgil avati 1932. aastal ajakirjas rubriik "Kooliuuendusnurk", mille sisustamise eest hoolitses liidu teadussekretär Johannes Käis. Kokkuvõtlikult annab ajakirja Kasvatus sisu ülevaate kogu Eesti pedagoogilise mõtte olemusest ja arengust perioodil 1919–1940.

1940. aastal nimetati ajakiri ümber Nõukogude Kooliks.

## Vaata ka
*Õpetajate Leht

## Viited
Tallinna Juudi Eraühisgümnaasium

**Tallinna Juudi Eraühisgümnaasium** oli aastatel 1923– Tallinnas tegutsenud keskkool.

1919. aastal asutati Tallinna Juudi Koguduse juurde venekeelne **Tallinna Juudi Algkool**,  Raua tänaval. 1923. aastal, kui lõpetas esimene lend algkooli õpilasi, asutati **Tallinna Juudi Eraühisgümnaasium**, kus õpetus oli ajutiselt venekeelne. Esialgu oli kooli asukohaks Maakri tänav 5, alates 1924. aasta 3. veebruarist paiknes kool Karu tänav 16. 

Alates 1927. aastast allus kool Juudi Kultuuromavalitsusele ning 1930. aastast kandis nimetust Juudi Kultuurivalitsuse Tallinna Ühisgümnaasium.

1937. aastal tegi kool läbi veel ühe nimemuutuse: senine gümnaasium nimetati Tallinna Juudi Eraühisgümnaasiumiks ning selle kõrvale asutati viieaastase õppeajaga Tallinna Juudi Erareaalkool. Õppekeele küsimuses valitsesid Tallinna juudi kogukonnas suured lahkhelid ning seetõttu töötasid koolis nii heebrea- (ivriidi-) kui jidišikeelsed klassid. Kool suleti 1940. aastal.

Kooli direktorina töötas aastail 1923–1940 Samuel Gurin.

## Vaata ka
*Tallinna Juudi Kool

## Viited
Meliss

**Meliss** (*Melissa*) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Melissi perekonda kuulub 5 liiki mitmeaastaseid rohttaimi. Liikide looduslikuks levilaks on Euroopa ja Aasia. Liikide varred on kandilised, lehed asuvad vastakalt ning on reeglina südajad või ovaalsed. Muljumisel tekib tugev sidrunilõhn. Õied on kas kollased või valged. 

## Liigid
**[[Melissa axillaris]]*
**[[Melissa bicornis]]* 
**[[Melissa flava]]*
**Melissa officinalis* – sidrunmeliss 
**[[Melissa yunnanensis]]*
Saab 36

**Saab 36** (ka **Saab A-36** ja **Projekt 1300**) oli Saabi poolt 1950. aastatel projekteeritud ülehelikiirusel lendav pommitaja, mis oli mõeldud kuni 800 kg tuumapommi kandmiseks. Kuid kui Rootsi tuumaprogramm 1960. aastatel peatati, siis lõppes ka lennuki arendamine. Saab 36-e puhul plaaniti kasutada deltatiiba ja seda ideed rakendati hiljem hävitajate Saab 35 Draken konstrueerimisel. Mootorina plaaniti kasutada Briti Bristol Olympus reaktiivmootorit. Briti reaktiivpommitaja Avro Vulcan kasutas sama mootorit. 

## Vaata ka
### Sarnased lennukid
* BAC TSR-2
* B-58 Hustler
* Dassault Mirage IV

## Viited

## Kirjandus
* Berns, Lennart A36 – *SAABs atombombare avslöjad, Flygrevyn issue #4*, Aprill 1991

## Välislingid
* Cancelled SAAB aircraft projects
Megachile rotundata

***Megachile rotundata*** on Euroopas elav lehemesilane, kes on hea tolmeldajana introdutseeritud muu hulgas Põhja-Ameerikasse, Austraaliasse ja Uus-Meremaale.

Üksikult elava mesilasena ei ehita ta kolooniaid ega kogu mett, kuid on väga kasulik tolmeldaja lutsernile, porgandile ja paljudele teistele taimeliikidele.

## Välislingid
*
Linnakool (1428–1805)

**Linnakool** oli Eesti- ja Liivimaa linnades ja mõnes alevis keskajal ja uusajal tegutsenud saksakeelne koolitüüp, mis oli mõeldud linnaelanike poegadele alghariduse andmiseks.

Paavst Martinus V 17. juulil 1424 antud loa alusel asutati  linnakodanike lastele Tallinna linnakool, kui 6. jaanuaril 1424 saatis Tallinna raad paavstile kirja, milles kirjeldati  skolastik Henning Bekemanni kooli ülalpidamisega kaasnevaid raskusi. Esimene ladina kooli õppekavaga asutati Tallinnas (Tallinna linnakool) Oleviste kiriku juures 1428. aastal. Reformatsiooni järel, 1528. aastal (1550) reorganiseeriti kool triviaalkooliks (õppetöö alamastmel saksa, ülemastmel ladina keeles). Tallinna triviaal- ehk suur linnakool andis teadmisi paljude erialade esindajatele, seal said kirjaoskuse mitmed mõisa- ja linnakirjutajad, raamatuköitjad, kaupmehed ja käsitöölised. Triviaalkool andis algõpetuse lugemises, kirjutamises, arvutamises, religioonis jne.

16. sajandi esimesel poolel loodi linnakoolid ka Narvas (1501), Tartus (umbes 1550), Pärnus (1520), Paides (1529) ja Haapsalus. Sajandi teisest poolest on teada linnakooli tegevus Viljandis, Lihulas ja Rakveres. 17. sajandil asutati linnakoolid Valgas, Kuressaares ja Põltsamaal. Enamasti oli tegemist linnakooli alama astme – saksa kooliga, mõnel juhul aga kõrgema astme – ladina kooliga. Osades linnades tegutsesid mõlemad astmed koos triviaalkooli nimetuse all. Linnakoolid kuulusid rae järelevalve alla, kes määras ametisse õpetajad. Koole rahastati linna ja koguduste poolt.

Põhiõppeaineteks olid lugemine, kirjutamine ja arvutamine, linnakooli kõrgemas astmes ka ladina keel. Reformatsiooni järel muutus õppekavas üha tähtsamaks usuõpetus. Tallinnas andis 17. sajandil algharidust Toompeal asunud toomkool ja all-linnas raele alluvad linnakoolid – poistekool ja tütarlastekool. Tallinnas ja Tartus tegutsesid ka gümnaasiumid.

Linnakoolid lõpetasid tegevuse Aleksander I 1803. aasta haridusreformide tagajärjel. Aastatel 1804–1805 reorganiseeriti need Tallinnas, Tartus, Pärnus, Kuressaares, Haapsalus, Rakveres, Viljandis ja Valgas kreiskoolideks ning Lihulas, Paides ja Põltsamaal elementaarkoolideks.

## Viited
Linnakool (1873–1913)

**Linnakool** oli Venemaa keisririigis ja sealhulgas Eestimaa kubermangu ja Liivimaa kubermangu linnades ja mõnes alevis aastail 1873–1913 tegutsenud venekeelne koolitüüp, mis oli mõeldud kõikidest seisusest lastele alghariduse andmiseks.

## Linnakoolide moodustamine
1872. aastal kinnitatud Venemaa keisririigi linnakoolide määruse kohaselt tuli saksakeelsed kreiskoolid alates 1874. aastast reorganiseerida linnakoolideks. Uut tüüpi linnakoolid olid kuueaastase kursusega venekeelsed riiklikud poeglaste kõrgema astme algharidusasutused. Linnakooli eesmärgiks oli anda täielikku algharidust kõikidest seisustest lastele vanuses 7–14 eluaastat. Aastatel 1886–1887 reorganiseeriti kõik Eestis tegutsenud saksakeelsed kreiskoolid venekeelseteks linnakoolideks. Linnakoolid alustasid tegevust ilma alama astmeta (kahe esimese klassita). Enamasti astusid linnakooli poisid, kes olid omandanud alama astme alghariduse (vallakoolis, õigeusu abikoolis, linnaalgkoolide elementaarkoolis või mujal).

Linnakoolid olid nn tupikkoolid, linnakooli lõpetamine ei andnud gümnaasiumi või reaalkooli astumiseks vajalikku ettevalmistust. Vene keisririigi ülalpidamisel tegutsenud linnakoolid pidid olema ühe-, kahe-, kolme- või neljaklassilised, eraettevõtlusele tuginevad koolid võisid olla ka viie- või kuueklassilised. Õppeaeg ei sõltunud klasside arvust. Vaatamata sellele andsid linnakoolid hea vene keele oskuse ja rakenduslikke teadmisi. Alates 1900. aastast võis linnakooli juures asutada pedagoogikakursusi algkooliõpetaja kutse omandamiseks.

## Õppeaeg
Linnakoolid jagunesid kahe-, kolme- ja nelja-aastase õppeaastase programmiga koolideks ning lisaks oli kuueaastase õppeajaga täiskursus. Paljudel linnakoolidel oli ka algkooliõpetajate ettevalmistusklassis (7. õppeaasta).

## Õppeained
Õppekavasse kuulusid usuõpetus, lugemine, vene ja kirikuslaavi keel, aritmeetika, geomeetria, ajalugu, geograafia, loodusteadus, füüsika, joonistamine, joonestamine, laulmine ja võimlemine. Põltsamaa lähedal Kaarlimõisas tegutsenud Eesti Aleksandri Linnakooli õppekavas oli ka eesti keel.

## Koolide arv
1911. aasta ülevenemaalise algkoolide loenduse andmeil tegutses Eestis 13 linnakooli 2334 õpilasega. Linnakoolid moodustasid 0,8% Eesti alghariduskoolidest ja neis õppis 3,2% alghariduskoolide õpilastest.

1912. aastal reorganiseeriti linnakoolid Rahvahariduse ministeeriumi korraldusega kõrgemateks algkoolideks.

## Viited
Linnakool

**[[Linnakool (üldmõiste)|Linnakool]]** on üldnimetus linnades tegutsevate koolide kohta.

Ajaloos mõeldakse termini *linnakool* all Eesti linnades ja mõnes alevis keskajal ja uusajal tegutsenud erinevaid koolitüüpe.

*Linnakool 1428–1805
*Linnakool 1873–1913
Ola Hudson

**Ola Hudson** (12. oktoober 1946 – 5. juuni 2009 Santa Monica) oli Ameerika Ühendriikide moekunstnik, kes lõi kostüüme 1970. aastate kuulsatele artistidele, sealhulgas David Bowiele, John Lennonile, Ringo Starrile ja Diana Rossile.

Ta oli kitarrist Slashi (Saul Hudsoni) ema.

Ta suri 62-aastaselt kopsuvähki. 

## Välislingid
*Nekroloog
Bioplastid

**Bioplastid** on plastid, mis on saadud biopolümeeridest. Paljude bioplastide toormeks on mitmesugused valkained või muudetud kujuga tärklised.

## Kasutatud allikad
*TEA entsüklopeedia 4. köide, 2009.

## Kirjandust
*Kers, J. 2010. Bioplastid ja bioplasttooted. Keskkonnatehnika 8: 24–27 http://www.keskkonnatehnika.ee/client/common-docs/2010_pdf/KKT_2010_08.pdf.
Blastula

**Blastula** on organismi ontogeneesis viljastatud munaraku (sügoodi) lõigustumisel tekkinud blastomeeride ehk lõigustusrakkude kobar; lootelise arengu üks staadiumeid. 

Blastulat iseloomustab blastotsööli ehk õõne olemasolu.

Blastulale eelneb moorula- ja järgneb gastrulastaadium.
Moorula arengut blastulaks nimetatakse blastulatsiooniks.

## Vaata ka
*blastulatsioon
*gastrula
*gastrulatsioon
*moorula