open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maaleht

**Maaleht** on Eestis ilmuv eestikeelne nädalaleht,  Ajaleht ilmub neljapäeviti. EKP Keskkomitee ajalehe Maaleht esimene number ilmus 1. oktoobril 1987. Ajalehte annab välja AS Ekspress Meedia.

## Töötajad
### Peatoimetajad
* Ülo Russak (1987–1991)
* Olev Anton (1991–1992)
* Raul Kilgas (1992–1998)
* Sulev Valner (1998–2004)
* Peeter Ernits (2004–2007)
* Sulev Valner (2007–2009)
* Aivar Viidik (2009–2015)
* Andres Eilart (2015–2020)
* Hindrek Riikoja (2020–2025)
* Rain Pruul (2025–…)

### Ajakirjanikud
Tuntud ajakirjanikest on Maalehe juures tegutsenud näiteks Jüri Aarma, Alo Lõhmus, Silja Lättemäe, Merike Pitk, Mati Soomre, Ivar Soopan, Argo Ideon, Margus Mikomägi, Sulev Oll, Bianca Mikovitš, Maire Aunaste ja Rein Sikk.

## Kirjastajad

Alates 1. oktoobrist 2009 on ajalehe Maaleht väljaandja AS Eesti Ajalehed, varem andis lehte välja AS Maaleht, mis liideti Eesti Ekspressi Kirjastusega, moodustades AS-i Eesti Ajalehed.

Alates 2007. aastast on Maalehe suuromanik Ekspress Grupp. Seni kuulus suurim osalus Jüri Ehasalule, väikeaktsionärid olid Andres Anton ja Agu Veetamm, kes oli ühtlasi lehe vastutav väljaandja ja kirjastustegevuse juht. Ostutehingu järel sai juhatuse esimeheks Kadi Lambot.

## Tiraaž
2007. aasta suvel oli Maaleht Eesti suuruselt teine nädalaleht tiraažiga ligi 50 000 eksemplari. 2008. aasta suvel oli Maalehe tiraaž 42 800, millega oli suurim nädalaleht Eestis (Eesti Ekspressi tiraaž oli siis 40 200). Paiguti ületas Eesti Ekspressi trükiarv veel Maalehe oma , kuid erinevalt teistest väljaannetest suutis Maaleht järgnevate aastatel jooksul oma tellijaskonda kasvatada. 2014. aasta lõpus oli Maalehe trükiarv 43 000, mis tegi sellest nädalalehtede seas turuliidri (järgmisel kohal asuva Eesti Ekspressi tükiarv oli 29 800). Maalehe digi- ja paberlehe püsitellijate arv oli 2015. aastal ligikaudu 38 000.

Eriti menukad on olnud mõned lehe erinumbrid. Näiteks 2015. aasta algul Igor Mangi horoskoopi sisaldanud ajalehenumbrit trükiti 94 000 eksemplari.

## Väljaanded
Maalehe lisad on Targu talita ja tele-raadioleht TeRa. 
Korra kuus ilmub vahelehena Metsaleht. 
Ilmuvad ajakirjad Maamajandus ja Maakodu. 
Väljaande juures tegutseb kirjastus Maalehe Raamat. 
Veebiväljaanded on Maaleht.ee ja Aialeht.ee

## Tunnustus
* 2017 Rukkiräägu kultuuriauhind

## Vaata ka
* Talu Maa
* Maalehe ajakirjanduspreemia

## Viited

## Välislingid
* Veebiväljaanne
* Maalehe uueks suuromanikuks sai Ekspress Grupp, Eesti Päevaleht, 11. juuni 2007
* "Sulev Valner naaseb Maalehe peatoimetaja kohale" Postimees, 13. september 2007
* "Maalehe peatoimetajaks soovib kümme inimest" Postimees, 20. mai 2009
* "Maalehe peatoimetajaks sai Aivar Viidik" ERR, 25. juuni 2009
* Silja Lättemäe, "Artur Upsi – mees, kes rääkis välja Maalehe" Maaleht, 4. oktoober 2012
* "Maalehe peatoimetajana asub ametisse Andres Eilart" ERR, 19. veebruar 2015
An (jumal)

**An** (sumeri keeles) või **Anu** (akadi keeles) oli Mesopotaamia taevajumal ja teiste jumalate isa. Tema poeg oli tuule-, tormi-, vihma- ja piksejumal Enlil.
Enki

**Enki** oli sumeri tarkuse, viljakuse ja käsitöö jumal. Alates Vana-Babüloonia ajastust sulandub ta kokku semiidi päritolu vete- ja maagiajumala **Ea**-ga (hääldus: hajja. Enki nime tähendus on teadmata ja tema täielik nimekuju on Enki(g/k). Ea nimi on suure tõenäosusega tuletatud semiidi tüvest hyy (elav), mis võib osutada voolavatele vetele.

Enki oli Enlili vend või poeg, maa-aluste vete ja sügavuste isand. Ta oli tark ja kaval jumal, kes vedas oma vastaseid osavalt ninapidi. Inimestele oli ta õpetanud niisutuspõllundust, linnaehitust, usutalitusi ja kirjatarkust. Ea tundis kõige paremini maagiat ja ennustuskunsti ja jagas neid tarkusi inimestele. Üldse kandis Ea inimsoo eest rohkem hoolt kui teised jumalad, vahel koguni aidates inimestel teisi jumalaid kavalusega üle trumbata, nagu juhtus veeuputuse loos.
Sin (sumeri jumal)

**Sin** (akadi keeles, ka **Su'en**) või **Nanna** (sumeri keeles) oli kuujumal ja hoolitses kalendri eest, valdas taevalikku tarkust ja oskas tähtede järgi ennustada.
Anu (eesnimi)

**Anu** on Eestis levinud naisenimi. Pole siiski kindel, kas see on puhteestilist päritolu või mugandus kristliku traditsiooni nimest *[[Anna]]*. Igatahes aitasid *Anna* ja selle tuletised *Anu* levikule kindlasti kaasa.

Varem kirjutati *Anu* ka kujul *Ano*.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 9. mai 2012 seisuga 3269 Anu-nimelist inimest.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Anu 3229 naisel. Anu on populaarsuselt 36. naisenimi.

Anu on keskmiselt 48 aasta vanune (mediaanvanus on 48). Kõige populaarsem on eesnimi Anu vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 54,54.

Kõige populaarsem on eesnimi Anu Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 35,53.

## Anu-nimelisi naisi
* Anu Aaremäe
* Anu Åkerman
* Anu Allikvee
* Anu Aluoja
* Anu Anton
* Anu Aun
* Anu Heinsalu
* Anu Hint
* Anu Ivask
* Anu Juurak
* Anu Kaal
* Anu Kaljurand
* Anu Kallavus
* Anu Kalm
* Anu Kannike
* Anu Karavajeva
* Anu Korb
* Anu Kree
* Anu Köbas
* Anu Lamp
* Anu Liivak
* Anu Merila
* Anu Narusk
* Anu Noorma
* Anu Nurk
* Anu Paal
* Anu Presjärv
* Anu Põder
* Anu Põldar-Murss
* Anu Põldsam
* Anu Raud
* Anu Raudsepp
* Anu Realo
* Anu Reiljan
* Anu Saagim
* Anu Saluäär
* Anu Samarüütel-Long
* Anu Säärits
* Anu Tali
* Anu Taul
* Anu Treikelder
* Anu Uustalu
* Anu Vehviläinen
* Anu Vissel
* Anu Vukicevic
* Anu Välba

## Viited
Ištar

**Ištar** (sumeri **Inanna**) oli taevakuninganna. Ta oli sugulise armastuse ja viljakuse kehastaja. Ištar armastas mitut inimkangelastki ega häbenenud neilt otsesõnu vastuarmastust nõuda. Seejuures oli ta sõjakas ja kättemaksuhimuline – tema armastuse hülgajat võis tabada hukatus. 

Ištari paljude lemmikute hulgast oli kõige tähtsam viljakusejumal, noor ja ilus karjus Tammuz. Kuid Ištar pettus Tammuzis. Sel ajal kui jumalanna allmaailmas ajutiselt vangistuses viibis ja Tammuz oleks pidanud teda leinama, veetis ta aga aega hoopis pidutsedes. Kättemaksuks otsustas Ištar kergemeelse noormehe enda asemel allmaailma saata. Kuid Tammuz ka ei põgenenud, tal polnud jumalanna kohutavate käsilaste eest pääsu ja ta viidi surmariiki. Siiski lubati tal igal aastal kuus kuud maa peal päikesevalguses veeta. Rahvarohketel pidustustel tähistati kevaditi Ištari ja Tammuzi püha abielu, suvesüdames aga kõlas naiste vali leinahala kauni noore jumala ennatliku surma pärast.

## Vaata ka
*Ištari värav
Dumuzi

**Dumuzi** (semiidi Tammuz) oli sumeri  viljakusejumal, noor ja ilus karjus.

Dumuzi oli taevakuninganna Ištari paljude lemmikute hulgast kõige tähtsam. Kuid Ištar pettus Dumuzis. Sel ajal kui jumalanna allmaailmas ajutiselt vangistuses viibis ja Dumuzi oleks pidanud teda leinama, veetis viimane aega hoopis pidutsedes. Kättemaksuks otsustar Ištar kergemeelse noormehe enda asemele allmaailma saata. Kuidas Dumuzi ka ei põgenenud, polnud tal jumalanna kohutavate käsilaste eest pääsu ja ta viidi surmariiki. Siiski lubati tal igal aastal kuus kuud maa peal päikesevalguses veeta. 

Jumal Dumuzi oli Mesopotaamias väga armastatud. Temas nähti kevadel nooruslikus ilus tärkava ja südasuvel kuuma põua tõttu enneaegselt närbuva looduse kehastust. Südasuvel leinati Dumuzi surma, kes oli erinevate müütide järgi mõrvatud või muul viisil tapetud. Kevadeti pärast kevadist pööripäeva tähistati Dumuzi ülestõusmist surmariigist ning tema abielu Ištariga.

Vanakreeka mütoloogias on Dumuziga palju ühiseid jooni Adonisel.

## Vaata ka

## Viited
Zwolle

**Zwolle** on linn ja vald Hollandis, Overijsseli provintsi keskus.

Ta asub Amsterdamist 85&nbsp;km kirdes Overijsseli kanali ääres.

Zwolle pindala on 119,28&nbsp;km², elanike arv 117 663 (31. detsember 2008) ja rahvastiku tihedus 1022 in/km².

Rooma riigi ajal elasid Zwolle kandis saali frangid.

Tänapäevase linna asutasid 800. aasta paiku friisi kaupmehed ja Karl Suure väed. Nimi Zwolle tuleb sõnast *Suolle* ('küngas'). See viitab kõrgemale kohale maastikus linna ümbritseva nelja jõe IJsseli, Vechti, Aa ja Zwarte Wateri vahel. See kõrgendik oli ainus ala nende jõgede vahel, mida sagedased üleujutused vee alla ei matnud.

31. augustil 1230 andis Utrechti piiskop Zwollele linna õigused. 1294 sai Zwolle Hansa Liidu liikmeks ja 1361 ühines Hansa Liidu sõjaga Taani kuninga Valdemar IV vastu. Selle sõja lõpetas 1370 Stralsundi rahu ja Zwolle sai endale kauplemisõigusi Sknes.

1324. aasta juulis ja 1361. aasta oktoobris põletasid kohalikud aadlikud Zwolle maha. 1324. aasta tulekahju järel oli linnas üksnes 9 tervet hoonet.

15. sajandil oli Zwolle kuldaeg. Ajavahemikul 1402–1450 linna kogutoodang kuuekordistus.

Zwolle lähedal elas kloostris ja suri 1471. aastal Thomas a Kempis. Ühtlasi olid Zwolle ja Deventer 14. sajandil tekkinud askeetliku ühiseluvendade liikumise keskused. Ühiseluvennad elasid koos, aga nad ei olnud mungad, nad ei andnud vandeid, ei küsinud ega saanud almuseid, elasid põllumajandusest ja pidasid väga tähtsaks haridust, asutades hulgaliselt koole ja raamatukogusid.

Dokumendid mainivad kiriku olemasolu asulas. See oli pühitsetud pühale Miikaelile ja seda kutsuti *Grote* või *Sint Michalskerk* (suur või püha Miikaeli kirik). 15. sajandi alguses see renoveeriti ja ta eksisteerib tänapäevani. Kiriku kantsel pärineb umbes 1620. ja orel 1721. aastast.

Raudtee jõudis linna 6. juunil 1864. Tänapäeval on linnal raudteeühendus seitsmel suunal: kagusse Enschedesse, lõunasse Arnhemisse ja Nijmegenisse, edelasse Amersfoorti, läände Kampenisse, loodesse Leeuwardenisse, põhja Groningeni ja kirdesse Emmenisse.

1911. aasta seisuga olid linnas suur jõesadam, kalaturg, Hollandi suuruselt teine karjaturg pärast Rotterdami, puuvilla- ja rauatööstus, samuti paadiehitus-, värvimis-, pleegitus-, parkimis-, nööritegemis- ja soolatootmistöökojad.

Teise maailmasõja lõpus vabastas Kanada kapral Leo Major üksinda Zwolle linna sakslaste okupatsioonist.

Linnas toodetakse muu hulgas piimatooteid, metallitooteid, keemiatooteid ja rõivaid. Seal on suur trükikoda.

Zwolle elanikke nimetatakse kõnekeeles sininäppudeks (*Blauwvingers*). Legend räägib, et linnavalitsus oli ükskord nii suures rahahädas, et otsustas kirikukella maha müüa. Ostjaks oli naaberlinn Kampen. Zwolle küsis kellade eest kõrget hinda ja Kampen nõustus tingimusel, et nad saavad ise valida, millises rahas maksavad. Maksid kaheksapennistes müntides. Zwolle neid eriti ei usaldanud ja linnavalitsus luges kontrolliks kogu raha uuesti üle, kuni nende sõrmed olid sinised.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Šamaš

**Šamaš** oli babüloonia päikesejumal. Ta oli jumalate kohtumõistja ning kaitses inimlikke seadusi. Tema ettekirjutusel olevat sündinud ka Hammurapi seadustekogu.

Samastatakse sumeri Utuga ja Süüria kultuse Elagabaliga.
Utu (jumal)

**Utu** oli sumeri päikesejumal. Teda samastati babüloonia Šamašiga.

Ta oli kuujumala Nanna ja jumalanna Ningali poeg. Utu vend oli tormijumal Iškur ja õed kaksikud Inanna ja Ereškigal.
Zutphen

**Zutphen** on Hollandi linn, mis asub Gelderlandi provintsis IJsseli jõe paremal kaldal, Berkeli jõe suubumiskohal, umbes 30 km Arnhemist kirdes. 

Zutpheni vallaga liideti 1. jaanuarist 2005 Warnsveldi vald. Praeguse valla pindala on 42,84 km² ja elanike arv 46 709 (1. jaanuar 2007).

Linna on korduvalt piiratud, vallutatud ja rüüstatud. 1586. aastal leidis aset Zutpheni lahing, milles langes Philip Sidney. 

Linnast on pärit 15. sajandi maalikunstnik meister Francke.

Zutphen on Tartu sõpruslinn. 

## Välislingid

*Linna koduleht
Klassikaline jaapani keel

**Klassikaline jaapani keel** (jaapani keeles 中古日本語 (*chūko nihongo*)) on Heiani ajastu (794–1185) jaapani keel. 

See oli jaapani keele staadium vanajaapani keele ja keskjaapani keele vahel.  

Sel ajal tekkisid silptähestikud hiragana ja katakana, nii et kirjutamine muutus lihtsamaks. Kirjandus lõi õitsele. Klassikalises jaapani keeles on kirjutatud "Genji monogatari", "Taketori monogatari" ja "Ise monogatari".
Ilok

**Ilok** on linn Horvaatia idaosas, Vukovari-Srijemi maakonnas. Asub Doonau paremal kaldal künkal. See on Horvaatia idapoolseim linn.

Linnas on frantsiskaani klooster.

## Viited

## Välislingid
Zuwārah

**Zuwārah** (eesti keeles on kasutatud nimekuju *Zuara*; berberi *Tamurt n Wat Willul*) on sadamalinn Liibüa loodeosas Tripolist 105 km lääne pool umbes 60 km kaugusel Tuneesia piirist, An-Nuqāt al-Khamsi omavalitsuse halduskeskus. 

## Rahvastik
Elanike arv oli 2006. aastal 184 200, 2007. aasta andmetel 180 300. 

Elanikud on peamiselt berberid, kes on usutunnistuselt ibadiidid ja kõnelevad ühte zenati keeltest.

## Majandus
Linnal on kunstlik sadam, mis teenindab mootorkalalaevu. 

Linna ümbruses kasvatatakse teravilja, datleid ja halfa-stepirohtu. Viimasest saadakse halfakiudu, millest tehakse nööri, jalanõusid ja paberit. 

## Ajalugu
Linna on esmamainitud ühes katalaani meresõiduõpikus 1375. aastal *Punta dar Zoyara* nime all. Linna on maininud ka Leo Africanus. 

Itaalia võimu ajal (1912–1943) oli linn Itaalia eelpost. Linna ühendas Tripoliga raudtee. 

1973. aastal kuulutas Mu‘ammar al-Qadhdhāfī seal välja Liibüa kultuurirevolutsiooni.
Valmiera rajoon

**Valmiera rajoon** oli 1. juulini 2009. aastani 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes põhjas Eestiga.

Rajoonis oli 3 linna (Valmiera, Mazsalaca, Rūjiena) ja 20 valda.

## Haldusreform
2009. aasta haldusreformi käigus jaotati Limbaži rajoon järgmiste haldusüksuste vahel: 

*Beverīna piirkond,
*Burtnieki piirkond,
*Mazsalaca piirkond,
*Naukšēni piirkond,
*Ruhja piirkond,
*Kocēni piirkond.

## Viited
Marduk

**Marduk** oli Babüloni kaitsejumal, kes tõusis panteoni tippu, kui kuningas Hammurapi allutas Babüloni valitsejana endale kogu Mesopotaamia. 

Enne seda oli Marduk tähtsusetu jumal. Peagi hakkas ta Enlilit jumalate kuninga kohalt kõrvale tõrjuma. Isegi mõni müüt kohendati niimoodi ümber, et senise Enlili asemel osales neis nüüd Marduk.

Ühe etümoloogia kohaselt oli Marduki nime algne kuju *Amar-Utu*, mis tähendab päikesejumala (Utu) vasikat.

Assüürias vastas Mardukile sealne riigijumal Aššur.
An-Nuqāţ al-Khamsi omavalitsus

**An-Nuqāţ al-Khamsi omavalitsus** [annuk'aat alh'ams] on Liibüa 1. järgu haldusüksus (omavalitsus). See asub riigi loodenurgas Tripolitaanias.

Omavalitsuse halduskeskus on Zuwārah.

Sama nime kandis ka varasem 1. järgu haldusüksus (kubernerkond), mis hõlmas suurema territooriumi.
Zubaatovlus

**Zubaatovlus** ehk **politseisotsialism** oli Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi Politseidepartemangu Eriosakonna ülema Sergei Zubatovi algatusel 1901–1903 Venemaa keisririigi ohranka (poliitilise politsei) poolt teostatud poliitika, mis seisnes politsei suunamisel ja järelevalve all tegutsevate ametiühingute asutamises ja käigushoidmises, et vältida revolutsiooniliselt meelestatud tööliste ametiühingute revolutsioonilist tegevust väljaspool politsei kontrolli olevaid organisatsioone.
Tollundi mees

**Tollundi mees** (taani *Tollundmanden*) on 6. mail 1950 Taanis 10&nbsp;km Silkeborgist lääne pool Bjældskovdalis rabast leitud muumia. Laip oli nii hästi säilinud, et leidjad pidasid seda esialgu kaasaegse mõrva ohvriks, sest mehe kaela ümber oli poomisköis. Nad andsid leiust teada politseile.

Leiukoha geograafilised koordinaadid on .

Tollundi mees lebas külili, jalad vastu kõhtu tõmmatuna. Tema vanuseks hinnati 30–40 aastat, pikkus oli 161&nbsp;cm. Eriti hästi oli säilinud nägu.

Radiosüsinikumeetodiga määrati Tollundi mehe eluajaks 400–350 eKr, mis on varane rauaaeg.

On arvatud, et Tollundi mees võis olla kurjategija või rituaalne inimohver. Mehe maosisu analüüs näitas, et ta oli söönud mõni tund enne surma köögiviljast ning odra- ja linaseemnetest putru.

Muumia pea konserveeriti polüetüleenglükoolis, kuid keha lagunes. Tänapäeval on keha silikoonist rekonstrueeritud ning Tollundi mees on vaatajatele välja pandud Silkeborgi muuseumis.

Taani soodest on leitud veelgi muumiaid, näiteks Haraldskæri naine, Ellingi naine ja Grauballe'i mees.

## Vaata ka

*Sooinimesed
Koigi mõis

**Koigi mõis** (saksa keeles *Koik*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval kuuluvad kunagise Koigi mõisa alad Järva valda Järva maakonnas.

## Ajalugu
1564. aastani oli Koigi Mäo mõisa küla. 1616. aastal andis Rootsi kuningriigi valitsus Koigi maad Jürgen Krüdener von Rosenbeckile, kes rajas ka Koigi mõisa. Pärast tema surma läks valdus Rootsi riigile tagasi. 1636. aastal läänistati maad Rootsi kindralile Lennart Torstensonile, kes müüs Mäo ja Koigi 1669. aastal Hans von Fersenile. Alates 1726. aastast oli mõis Adam von Stackelbergi valduses. 

1758. aastal eraldas Adam Friedrich von Stackelberg oma väimehele Johann Adam von Grünewaldtile osa Mäo mõisale kuulunud maa-alasid, millest moodustus Koigi mõis. Johann Adam von Grünewaldt hakkas 18. sajandi lõpul mõisakompleksi rajama. 1771 valmis mõisa peahoone. Pärast tema surma 1792. aastal päris mõisa tema poeg Johann Georg von Grünewaldt, kelle valitsemise ajal toimus suur mõisahäärberi ümberehitus. 1817–1823 kuulus mõis Johann Georgi lesele Anna Christinele ning pärast seda nende pojale Otto Magnus von Grünewaldtile. 

1836–1846 tegutses Grünewaldtide mõisas kodukool, kus õppisid mitmed tolleaegsete nimekate isikute lapsed. 1890–1901 kuulus mõis Johann Georg Ernst von Grünewaldtile ning aastast 1902 kuni riigistamiseni aastal 1919 kuulus mõis Otto Johann Werner von Grünewaldtile. 

## Mõisakompleks
Varaklassitsistlikus stiilis ühekorruseline peahoone valmis 1771. aastal. Hoonet kaunistavad kaarjad külgrisaliitide frontoonid ja keskel asub sammastele toetuv portikus. Hoonel on säilinud ka klassitsistlikud välisuksed. 

Pärast võõrandamist asus mõisahoonesse kool, mis tegutseb seal praegugi. Kooli tarbeks oma mõisa peahoonele lisatud mahukas juurdeehitis.

Säilinud on ka hulk kõrvalhooneid, millest paljud on küll ümber ehitatud või varemetes. Silmapaistvaim on neist uusgooti stiilis astmikviiluga meierei 19. sajandi lõpust.

## Vaata ka
*Koigi
## Viited

## Välislingid
*Koigi - mõis, kus valitsesid kindlakäelised peremehed, maakodu.delfi.ee, 3.03.2016
*Koigi mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Zubova Poljana

**Zubova Poljana** on alev Venemaal Mordva Vabariigis, Zubova Poljana rajooni halduskeskus. 

Alev asub Partsa jõe ääres 201 km Saranskist läänes. 

Asulat on esmamainitud 1679. aastal. 

Sihtnumber on 431110, suunakood 83458.

## Viited

## Välislingid
*Zubova Poljana rajooni koduleht
Nõkodõm Zubrõtskõi

**Nõkodõm Zubrõtskõi** (ukraina keeles: Никодим Зубрицький; 1688–1724) oli ukraina graafik ja joonistaja.  

Ta tegi puu- ja metallgravüüre raamatuillustratsioonideks. Ta töötas Lvivi, Kiievi, Tšernigivi ja Potšajevi trükikodadele. 

Temalt telliti puuklišeed Siinai mäe Katariina kloostri suurtele maastikumaalidele, mis olid mõeldud palveränduritele.
Enrico Zuccalli

**Enrico Zuccalli** (õieti *Johann Heinrich Zuccalli*; umbes 1642 Roveredo (Graubündeni kanton) – 8. märts 1724 München) oli Šveitsi päritolu arhitekt ja ehitusmeister, Müncheni kõrgbarokkarhitektuuri peamine esindaja (Müncheni itaaliapärase baroki juhtiv esindaja Giovanni Antonio Viscardi kõrval). 

## Elulugu
Väljaõppe sai ta Kaspar Zuccallilt.  

Aastal 1669 läks ta Münchenisse, kus ta sai 1673 Agostino Barelli järeltulijana Baieri õueehitusmeistriks. Ta võttis üle Barelli ehitused ning viis lõpule Theatinerkirche ja Nymphenburgi lossi.  

Aastal 1677 edutati ülemehitusmeistriks ning 1689 sai ta õuekammernõunikuks.  

Aastatel 1684–1688 projekteeris ja ehitas Zuccalli Lustheimi lossikese Schleißheimi lossi pargis. 

Aastal 1695 läks ta Liège'i ning seejärel Bonni, kuhu ta pidi Baieri kuurvürsti Joseph Clemensi ülesandel ehitama residentsilossi. Aastal 1697 pandi lossile nurgakivi, kuid ehituse viis lõpule alles Robert de Cotte pärast 1715. aastat. See tohutu hoone on üks Euroopa barokkarhitektuuri monumentaalseid teoseid. 

Aastal 1706 vabastas Austria administratsioon Baieris Zuccalli kõikidest ametitest. Ta elas kuni 1714. aastani Ettali kloostris. Alates 1710. aastat juhatas ta kloostri ümberehitamist.   

Zuccalli ehitisi mõjutas itaalia kõrgbarokk. Selles stiilis tegi ta 1696 esimesed kavandid kuurvürsti suveresidentsile Schleißheimis (Schleißheimi loss). Ehitus algas ametlikult 1701 ning kestis algul 1704. aastani; lõpule viis selle Joseph Effner 1719–1727. 

Enrico Zuccallilt pärineb ka Porcia palee Münchenis (1693).

## Vaata ka
*Zuccalli
Dainis Kūla

**Dainis Kūla** (sündinud 28. aprillil 1959 Tukumsis) on Läti endine odaviskaja, olümpiavõitja. 

Ta võitis 1980. aasta suveolümpiamängudel Moskvas tulemusega 91.20. 1983. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Helsingis võitis ta pronksmedali.
Friedrich Wilhelm von Patkul

**Friedrich Wilhelm von Patkul** (1604–1666) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane.

Friedrich Wilhelm von Patkul astus üsna noorelt sõjaväkke ning võttis Rootsi armee koosseisus osa Kolmekümneaastasest sõjast.

1643. aastal loodi Liivimaa maanõunike kolleegium, rüütelkonna kõrgeim täidesaatev ja nõuandev organ.  4. juulil 1643 välja antud kuningliku resolutsiooni järgi tuli Liivimaa kolmest kreisist määrata igaühest kaks maanõunikku - üks rootslane ja üks sakslane. Võnnu kreisist määrati  Liivimaa maanõunikuks Otto von Mengden, Tartu kreisist Fabian von Plater ning Pärnu kreisist Friedrich Wilhelm von Patkul.

1655. aastal puhkenud Poola-Rootsi sõja ajal asusid Poola-Leedu väed rüüstama Põhja-Lätit. Patkul läks koos perega Valmiera kindlusse varjule. Ohvitserina oleks pidanud ta siirduma Riiga oma rügemendi juurde, kuid olude sunnil jäi ta kaitsma Valmiera linnust. Üsna pea kindlus alistus ja selle kaitsjad pidid andma poolakatele truudusvande. Järgmisel aastal vahistati rittmeister Patkul Rootsi võimude poolt süüdistatuna riigireetmises. Meest hoiti algul Riia ja hiljem Stockholmi vanglates. Karl XI troonile pääsedes anti Patkulile armu ja kõik tema valdused taastati.

## Perekond

Friedrich Wilhelm von Patkul abiellus 1632. aastal Gertrud von Zoegega, kellega sai kolm tütart.

1647. aastal abiellus Patkul Gertrud von Holstferiga, abielust sündis kaheksa last, kellest täiskasvanuks sai vaid kaks:

*Johann Reinhold von Patkul (1660–1707), tuntud Rootsi riigitegelane
*Karl Friedrich von Patkul (1661–1697)

Gertrud von Holstferi on iseloomustatud kui keevalise iseloomuga naist, kes ei osanud täisealisena isegi oma nime kirjutada, kuid ratsutas osavalt ning oskas tulirelvadega ümber käia. Kui Friedrich Wilhelm von Patkul 1666. aastal suri, panditi perekonna Kiegali mõis rittmeister Tiesenhausenile. Gertrud von Holstfer ei olnud sellega rahul ning ratsutas mõõga ja püstolitega relvastatult ning ühes saatjaskonnaga Tiesenhauseni akende alla ja nõudis, et too välja ilmuks. Järgmisel päeval ähvardas ta kirikus Tiesenhausenit ja lubas teda püstolist tulistada. Samuti lasi ta Kiegali tiikidest kogu kalavaru välja püüda ja valmimata odra Tiesenhauseni põldudelt maha niita.

Samuti oli Gertrud von Holstfer vaenujalal Rubene kihelkonna pastoriga, kes oli teda jutluses noominud. Leskproua ratsutas seejärel nelja teenri saatel kirikumõisa ja peksis kirikuõpetajat piitsaga.

Johann Reinhold von Patkul on meenutanud, et kodus oli ema sõim ja vandumine tavapärane ning isegi oma kahele pojale soovis ta võllast ja piinaratast.

## Vaata ka
* Patkul

## Viited

## Kirjandus
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2 Estland, Bd. 1, Görlitz, 1930, lk 179.
Rein Oja

**Rein Oja** (sündinud 26. veebruaril 1956 Tallinnas) on eesti teatrijuht, näitleja, lavastaja ja lavavõitluse õpetaja. 

Ta on alates 2006. aastast Eesti Draamateatri juht. 10. aprillil 2024 valis SA Eesti Draamateater nõukogu konkursi tulemusena Rein Oja uueks 3-aastaseks ametiajaks Draamateatri juhiks. See ametiaeg algas 2024. aasta septembris. 

Rein Oja lõpetas 1978. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (VIII lend).

## Töö ja tegevus

*1978–1997 Eesti Riiklik Noorsooteater / Tallinna Linnateater, näitleja
*1993–2006 Eesti Näitlejate Liidu esimees
*1998. aastast vabakutseline näitleja, näitejuht, lavavõitluse koreograaf ja lavastaja 
*Õpetanud Eesti Muusikaakadeemias ja Tallinna Ülikoolis
* Eesti Lavavõitluse Seltsi asutaja ja 2000–2005 selle esimees
*2001–2008 Eesti Teatriliidu esimees
*2002–2006 Rahvusooper Estonia nõukogu liige
*2006. aastast Eesti Draamateatri juht

## Tunnustus

* 1997 – Suure Vankri auhind 
* 2000 – Raadioteatri näitlejaauhind 
* 2001 – Helmi Tohvelmani nimeline auhind 
* 2006 – Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind 
* 2008 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 
* 2015 – Suur Ants, Eesti Draamateatri kolleegipreemia meespeaosatäitjale (Orgon „Tartuffe“) 
* 2016 – Prantsusmaa Auleegioni ordeni rüütlikraad (Ordre national de la Légion d’honneur, Chevalier) 
* 2017 – Raadioteatri näitlejaauhind (koos Tõnu Ojaga) 
* 2019 – Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia auliige 

## Vaata ka
* Salme Reegi nimeline auhind 

## Isiklikku
Näitleja Tõnu Oja on tema vend. Tema abikaasa on Reet Oja, kelle isa oli Rein Ristlaan. 

## Viited

## Välislingid
*Rein Oja Draamateatri kodulehel
No Angels

**No Angels** oli Saksamaa popansambel. Bänd on tuntud saatest "Popstars" ja oli esimene grupp, kes selle sarja Saksamaal võitis.

No Angels esindas Saksamaad 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis lauluga "Disappear". Finaalkontserdil sai laul 14 punktiga 23. koha.

## Stuudioalbumid
* "Elle'ments" (2001)
* "Now ... Us!" (2002)
* "Pure" (2003)
* "Destiny" (2007)
* "Welcome to the Dance" (2009)
Simple Plan

**Simple Plan** on Montréalis tegutsev Kanada pop-punkansambel, mis loodi 1999. aastal.

Bänd on Eestis esinenud 28. oktoobril 2008 ja 30. mail 2016, mõlemal korral Tallinnas.

## Koosseis
### Praegused liikmed
*Jeff Stinco (soolokitarr)
*Chuck Comeau (trummid)
*Pierre Bouvier (peavokaal, kitarr)
*Sébastien Lefebvre (rütmikitarr, taustavokaal)
### Endised liikmed
*David Desrosiers (basskitarr, taustavokaal)

## Albumid
*2002 "No Helmets No Pads...Just Balls"
*2004 "Still Not Getting Any..."
*2008 "Simple Plan"
*2011 "Get Your Heart On!"
*2016 "Taking One for the Team"
*2022 "Harder Than It Looks"
Modibo Sidibé

**Modibo Sidibé** (sündinud 4. novembril 1952) on Mali poliitik.

28. septembrist 2007 kuni 3. aprillini 2011 oli ta Mali peaminister.

Pärast diktaator Moussa Traoré kukutamist 1991. aasta märtsis sai Modibo Sidibé üleminekuvalitsuse kaitseministri tehniliseks nõustajaks. Seejärel oli ta kaitseminister ja sisemise turvalisuse minister. Pärast Alpha Oumar Konaré valimist presidendiks sai  Sidibést tervishoiuminister kuni 1992. aasta juuni lõpuni. Septembrist 1997 juunini 2002 oli ta Mali välisminister. Pärast Amadou Toumani Touré saamist presidendiks sai Sidibé presidendi peasekretäriks ja oli selles ametis kuni peaministriks saamiseni.

Modibo Sidibé oli ühtlasi ka Mali politsei kindral-inspektor.
Emajõe-Suursoo

**Emajõe-Suursoo** (ka: *Emajõe soostik*) on soostik Tartu maakonnas. Soo pindala on 13 000 ha. Soostiku kaitseks on moodustatud Emajõe-Suursoo maastikukaitseala.      

Soostikust 85% on madalsoo, kus turbakihi paksus on kuni 5,8 m.

Emajõe-Suursoo on tekkinud Emajõe delta ümbrusse, mis on Eesti suurim delta. Seal leidub puutumatut loodust ja palju metsloomi.

Emajõe-Suursoo on Eesti suurim soostik.

## Viited
Emajõe-Suursoo maastikukaitseala

**Emajõe-Suursoo maastikukaitseala** oli kaitseala Tartu maakonnas Luunja, Meeksi, Mäksa, Vara ja Võnnu valla aladel.

Emajõe-Suursoo on Eesti suurim deltasoostik ja selle pindala on umbes 1000 km². Soostiku kaitseks moodustati 1981. aastal kaitseala.

Maastikukaitseala keskus (ühtlasi Emajõe-Suursoo looduskeskus) asus Tartust umbes 24 km kaugusel Emajõe vasakul kaldal (geograafilised koordinaadid 58°22'55* N, 27°6'20* E) Kavastu külas. 

2006. aasta 1. jaanuarist oli Emajõe-Suursoo maastikukaitseala Riikliku Looduskaitsekeskuse Jõgeva-Tartu regiooni koosseisus.

Endise kaitseala piirides asub kolm suurt ja viis väiksemat järve: Leegu järv, Kalli järv, Soitsejärv, Võngjärv ning Lääniste Ahijärv. 

Sügisel 2010 peeti Emajõe-Suursoos maailma esimesed jõhvikakorjamise maailmameistrivõistlused.

10. jaanuarist 2014 Emajõe-Suursoo maastikukaitseala likvideeriti, sellest ning ümbritsevatest kaitsealadest moodustati Peipsiveere looduskaitseala.

## Välislingid
*Kaitseala koduleht
* Esimene jõhvika-MM tuleb Eestis Maaleht, 6. mai 2010
Ivan Rabtšinski

**Ivan Vassiljevitš Rabtšinski** (vene keeles Иван Васильевич Рабчинский; 24. jaanuar 1879 Kazatino, Vinnõtsja oblast – 30. jaanuar 1950 Moskva) oli revolutsionäär ja Nõukogude riigitegelane. 

Tegeles poliitilise tegevusega Ukrainas ja Peterburis alates 1895. aastast. 1905. aasta revolutsiooni ajal oli Peterburi nõukogu liige.

Lõpetas 1915. aastal Peterburi polütehnilise instituudi. 

## Tegevus Eestis
Töötas 1916/1917 Tallinnas elektriinsenerina. Veebruarirevolutsiooni ajal 1917. aastal oli VSDTP Tallinna komitee juht ja ka Tallinna Rahvamiilitsa Komitee sekretär.

Oktoobrirevolutsiooni ajal asutati 4. (22. ukj) novembril 1917 ülestõusu juhtimiseks Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee, mille esimees oli Rabtšinski ja aseesimees Viktor Kingissepp. 
## Tegevus NSV Liidus
Aastail 1917–1918 oli ta Vene SFNV Posti ja Telegraafi Rahvakomissariaadi rahvakomissari asetäitja, Rahvuste Rahvakomissariaadis eesti asjade rahvakomissar; Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee liige. 

1918. aasta juunist töötas I. Rabtšinski Ülevenemaalise Kõrgema Rahvamajandusnõukogu Mäeosakonna kolleegiumi liikmena ja 1919. aasta jaanuarist Kõrgema Rahvamajandusnõukogu Mäeosakonna esimehe asetäitjana.

1919. aasta veebruarist oli ta Eesti Töörahva Kommuuni esindaja Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu juures.

Aastatel 1920–1931 oli ta NSV Liidus Gostehizdati direktor ja vastutav toimetaja.
## Viited

## Kirjandus
*D. Rudnev. "Ivan Rabtšinski". Tallinn 1960
## Välislingid
*Председатель ревкома, Советская Эстония : орган ЦК Компартии Эстонии, Верховного Совета и Совета Министров Эстонской ССР, nr. 261, 5 november 1959
Alpha Oumar Konaré

**Alpha Oumar Konaré** (sündinud 2. veebruaril 1946 Kayesis) on Mali poliitik, esimene vabadel valimistel valitud Mali president. Ta oli selles ametis aastatel 1992–2002.

Alpha Oumar Konaré oli liikumise *Alliance pour la démocratie au Mali* (ADEMA) kaasasutaja.

Alates 2003. aastast on ta olnud Aafrika Liidu komisjoni esimees.

Septembris 2021 hospitaliseeriti Alpha Oumar Konaré kiiresti Marokos Rabati Cheikh Zaidi haiglas.

## Viited
Everton FC

**Everton Football Club **on Liverpoolis 1878. aastal asutatud Inglismaa jalgpalliklubi, mis mängib Premier League'is. See on üks Inglismaa edukamaid meeskondi, üheksakordne Inglismaa meister. Everton on mänginud pidevalt riigi kõrgemas jalgpalliliigas, välja arvatud neli hooaega.

Everton oli 1888. aastal Football League'i üks asutajaliikmeid. Klubi kodustaadion on alates 1892. aastast olnud Goodison Park.

## Praegune meeskond
*Seisuga 25. september 2022*

## Saavutused

***Inglismaa meister (1992. aastani [[Football League First Division]])** (9): 1891, 1915, 1928, 1932, 1939, 1963, 1970, 1985, 1987
*UEFA karikavõitjate karikas: 1985
*FA Charity Shield:
**Võidud (9): 1928, 1932, 1963, 1970, 1984, 1985, 1986 (jagati), 1987, 1995
*Inglismaa karikavõite 5: 1906, 1933, 1966, 1984, 1995

## Peatreenerid
*...
* Walter Smith (1998–2002)
* David Moyes (2002–2013)
* Roberto Martínez (2013–2016)
* Ronald Koeman (2016–2017)
* Sam Allardyce (2017–2018)
* Marco Silva (2018–2019)
* Carlo Ancelotti (2019–2021)
* Rafael Benítez (2021–2022)
* Frank Lampard (2022–)

## Viited

## Välislingid

*Klubi koduleht
Ants (täpsustus)

**[[Ants (eesnimi)|Ants]]** on eesti mehenimi. 

Seda nime on kandnud või kannavad:
*Ants, poollegendaarne Koguva küla elanike esivanem

**[[Ants (kartul)|Ants]]** on kartulisort.

**Ants** on slängis **[[amfetamiin]]**.
Kräkk

**Kräkk** (inglise keeles *crack*) on argikeelne nimetus kokaiinvesinikkloriidist ja naatriumvesinikkarbonaadist valmistatava kokaiinipreparaadi kohta; kräkk on kokaiiniderivaat, mida võidakse tarbida ja enamasti tarbitaksegi narkootikumina. 

Kokaiini toorpulber segatakse vee või soodalahusega, segu keedetakse ning pärast keetmist külmutatakse kiiresti. Põhja settinud tahke aine kuivatatakse ja saadakse kokaiinipreparaat.

Seda suitsetatakse sigaretina (segatuna tubakaga) või väikese kräkipiibuga ning see mõjub mõne sekundiga (mõnedel andmetel 8–10 sekundiga). 

Kräkk töötati välja 1985. aastal. Kräkki peetakse odavaks ja arvatakse, et see on põhjustanud laialdase uimastiprobleemi. 

Kräkk on erakordselt tugev sõltuvustekitaja. 

## Vaata ka
*Kokaiin

## Viited
Dmitri

**Dmitri** on slaavi päritolu mehenimi. See on kreeka Demetriuse variant.

Nime erikujud on näiteks Dmitry, Dimitri.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Dmitri 6226 mehel. Dmitri on Eestis populaarsuselt 9. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Dmitri vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 95,54 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 99,61. Dmitri oli keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus on 35).

## Nime kandjaid
*Dmitri Adams, Eesti arst
*Dmitri Bertman, vene teatri- ja ooperilavastaja
*Dmitri Bruns, eesti arhitekt ja arhitektuuriteoreetik
*Dmitri Budõlin, Eesti judoka
*Dmitri Bulõkin, Venemaa jalgpallur
*Dmitri Furmanov, vene kirjanik
*Dmitri Glinka, Venemaa riigitegelane
*Dmitri Ivanov, Eesti kirjandusteadlane
*Dmitri Jarošenko, Venemaa laskesuusataja
*Dmitri Jazov, Nõukogude Liidu sõjaväelane
*Dmitri Karpov, Kasahstani kümnevõistleja
*Dmitri Kiritšenko, Venemaa jalgpallur
*Dmitri Kozak, Venemaa poliitik
*Dmitri Kruglov, Eesti jalgpallur
*Dmitri Kurilov, Eesti laulja
*Dmitri Lipartov, Venemaa jalgpallur
*Dmitri Mamin-Sibirjak, vene kirjanik
*Dmitri Markov, Valgevene-Austraalia teivashüppaja
*Dmitri Medvedev (kurjategija), Venemaalt pärit Eestis tegutsenud sarimõrvar
*Dmitri Medvedev, Venemaa poliitik
*Dmitri Mendelejev, vene keemik
*Dmitri Nešumajev, vene päritolu Eesti tehnikateadlane 
*Dmitri Nevedrov, Eesti füüsik
*Dmitri Nikolajevski, Eesti trummar
*Dmitri Panov, Eesti keemik
*Dmitri Pavlov (pianist), vene pianist
*Dmitri Pavlov, Nõukogude Liidu sõjaväelane
*Dmitri Rogozin, Venemaa poliitik ja diplomaat
*Dmitri Segal, juudi rahvusest vene filoloog ja semiootik
*Dmitri Skiperski, Eesti jalgpallur
*Dmitri Šebedev, Nõukogude Liidu kabetaja
*Dmitri Šepilov, vene poliitik ja majandusteadlane
*Dmitri Šostakovitš, vene helilooja
*Dmitri Tšervonetski, õigusteadlane
*Dmitri Ustinov, Nõukogude Liidu riigitegelane ja sõjaväelane
*Dmitri Ustritski, Eesti jalgpallur
*Vale-Dmitri I, Vene tsaar aastatel 1605–1606

## Viited
Rapla Laulustuudio

**Rapla Laulustuudio** on Rapla Kultuurikeskuses tegutsev stuudio, mille juhataja ja ainus juhendaja on Thea Paluoja.

Rapla Laulustuudios laulavad lapsed ja noored alates kuuendast eluaastast kuni gümnaasiumi lõpuni, kuid tehakse ka erandeid. Laulustuudiost on välja kasvanud palju edukaid vokaalansambleid ning peaaegu igal konkursil on mõni Paluoja juhendatud ansambel pälvinud auhinnalise koha.

## Ajalugu
Thea Paluoja hakkas stuudiovormi kasutama juba 1990. aastal. Stuudio nimi võeti kasutusele 1992. aastal, kui lastega "lageda taeva alla" jäänud Paluojale tulid appi Toivo Kurmet ja Erik Virgepuu ning loodi Maghira Laulustuudio. Sel ajal oli stuudiovorm Raplas tundmatu nähtus – tegutses vaid Maghira Kunstistuudio Krista Urveti eestvedamisel.
Mõne aasta pärast kolis stuudio kultuurikeskusesse ja see nimetati ümber Rapla Laulustuudioks. Aastate jooksul on Rapla Laulustuudios laulnud üle tuhande lapse ja noore. Esinemisi on igal aastal olnud ligikaudu sadakond. 

Viimastel aastatel on stuudio tegutsenud lava all asuvas endises pilliruumis, mis renoveeriti 2007. aasta suvel.

Rapla Laulustuudio vilistlasi võib kohata nii roki- ja teatrilavadel kui ka muusikaakadeemias, samuti arstide ja ajakirjanike hulgas.

## Vormid
* koorid
* vokaalansamblid
* duetid
* solistid

## Tuntumad õpilased ja kollektiivid
* Vaiko Eplik
* Priit Võigemast
* Märt Avandi
* vokaalansambel KLÜKK
* Rapla Laulustuudio neidudekoor
* vokaalansambel Segased
Everton

**Everton** on Liverpooli linnaosa. 

See paikneb linnakeskusest vahetult põhjas. Everton sai Liverpooli osaks 1835. aastal.

2001. aastal elas linnaosas 7398 inimest.
Zuénoula

**Zuénoula** (guro keeles *Zuénoufla*) on linn ja departemang (2. järgu haldusüksus) Elevandiluurannikul Bandama Rouge'i jõe ääres 250 km kaugusel pealinnast Yamoussoukrost. Geograafilised koordinaadid on 7°26' N, 6°03' W. 

Linnas on punane muld. 

Elanike arv on umbes 75 000. 

Põhilised etnilised rühmad on põliselanikud gurod (*Gouro*) ning sisserännanud djulad. Linnas elab ka kuid sisserändajaid riigi teistest piirkondadest ja mujalt Lääne-Aafrikast.

Kõneldakse põhiliselt prantsuse, guro ja malinke keelt.   

Linnas toodetakse suhkrut.

## Viited


## Välislingid
*Linna koduleht

''Kasutatud on inglise ja prantsuse vikipeedia artiklit seisuga 2. oktoober 2007.
Kuznetsk

**Kuznetsk** (vene *Кузнецк*) on linn Venemaal Penza oblastis. Asub Trujovi jõe ääres, 120 km Penzast ida pool. 

Linn on elektrotehnika- ja kergetööstuse keskus.

2007. aastal elas linnas 88 900 inimest ja 2009. aastal 87 700 inimest.

## Välislingid
*Linna ametlik koduleht
*http://gorodkuzneck.ru
Zug

**Zug** on linn ja vald Šveitsi keskosas Schweizer Mittellandis Zugi järve kirdeserval Zugerbergi jalamil ja alumistel läänenõlvadel 23 km Zürichist lõunas, Zugi kantoni pealinn. 

Linna pindala on 33,8 km² (üle 10 km² sellest on järve ala) ja elanike arv 24 665    (31. detsember 2006). 

Linn on põhiliselt saksakeelne ja katoliiklik.

## Viited
Thomas DiLorenzo

**Thomas James DiLorenzo** (sündinud 8. augustil 1954) on Ameerika Ühendriikide majandusteadlane.

Ta kuulub Austria koolkonda.
Lõuna Aurist

**Lõuna Aurist** (inglise keeles *Southern Cross of Honor*) oli Ameerika Riikide Konföderatsiooni sõjaline autasu. See asutati 12. oktoobril 1862.
George H. Wells

**George H. Wells** (1. september 1833 – 1. veebruar 1905) oli Ameerika Riikide Konföderatsiooni sõjaväelane.
Grady McWhiney

**Grady McWhiney** (15. juuli 1928 Shreveport – 18. aprill 2006 Abilene) oli Ameerika Ühendriikide ajaloolane, kelle uurimisvaldkonnad olid USA lõunaosariigid ja Ameerika Ühendriikide kodusõda.

Ta õppis Centenary College’is, Louisiana Riiklikus Ülikoolis ja Columbia Ülikoolis, kus kaitses doktoriväitekirja. 

McWhiney õpetas mitmes Ameerika ülikoolis, sealhulgas Louisiana Riiklikus Ülikoolis, Texase Kristlikus Ülikoolis ja California Ülikoolis Berkeleys.

McWhiney on tuntud oma "keldi teooria" poolest, mille kohaselt Ameerika lõunaosariikide kultuur pärines peamiselt keldi päritolu sisserändajatelt. Selle teooria esitas ta teostes "Attack and Die" ja "Cracker Culture". Tema vaated tekitasid teadusringkondades vastakaid arvamusi.

1996. aastal asutas ta Grady McWhiney uurimisfondi, mis tegeleb 19. sajandi Ameerika ajaloo populariseerimisega.
Konföderatsiooni Muuseum

**Konföderatsiooni Muuseum** on muuseum Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis Richmondis, mis on Ameerika Riikide Konföderatsiooni endine pealinn. Muuseum avati 22. veebruaril 1896 Konföderatsiooni Valge Maja krundil.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Ameerika Riikide Konföderatsiooni dollar

**Ameerika Riikide Konföderatsiooni dollar** oli Ameerika Riikide Konföderatsiooni rahaühik.

Aastail 1861–1865 lasti käibele paberrahasid nimiväärtuses 0,1–1000 dollarit. Näidised valmistati 1-sendisest ja ½-dollarilisest mündist, kuid metalli puudusel konföderatsiooni münte käibele ei lastud. Käibeloleku aja jooksul elas Ameerika Riikide Konföderatsiooni dollar üle hävitava inflatsiooni, muutudes kodusõja lõpul praktiliselt väärtusetuks.

Pärast kodusõja lõppu keeldus Ameerika Ühendriikide valitsus Ameerika Riikide Konföderatsiooni raha välja lunastamast.

## Välislingid
*Galerii
Zug (täpsustus)

**Zug** on mitme koha nimi:

***[[Zug]]**, linn Šveitsis
****[[Zugi kanton]]**, kanton Šveitsis
****[[Zugi järv]]**, järv Šveitsis
***[[Zug (Freiberg)|Zug]]**, Freibergi linnaosa Saksimaal
***[[Zug (Lech)|Zug]]**, küla Austrias  Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas Lechi vallas
***Zug** ehk **[[Zoug]]**, asula Lääne-Saharas
****Zugi ''dā'irah*** ehk *'Zougi ''dā'irah''**, 2. järgu haldusüksus [[Lääne-Sahara]]s [[Auserdi provints]]is
***Zugi saar** USA-s [[Michigan]]i osariigis [[River Rouge]]'i linnas


**Zug** on perekonnanimi, mille tuntud kandja oli
***Szymon Bogumił Zug**, Poola arhitekt


**EV Zug** on Šveitsi Zugi linna jäähokimeeskond. 


**Zug''' on tegelane seriaalist TUGS. 

## Vaata ka
*Zug.com
*ZUG
David Furnish

**David James Furnish** (sündinud 25. oktoobril 1962) on Kanada filmimees, kes on Elton Johni ametlik elukaaslane.
Tsüklon

**Tsüklon** ehk **madalrõhuala** ehk **madalrõhkkond** (kreeka *κύκλος* 'ring') on maakera atmosfääri alumises kihis troposfääris, õhurõhu ebaühtlasest jaotusest tekkinud võimas õhumassi pööris, mille keskmes on õhurõhk kõige madalam.

Tsüklonis puhuvad tuuled põhjapoolkeral spiraalselt (keerisena) vastupäeva ja lõunapoolkeral päripäeva. Tuule spiraalne puhumine tuleneb Coriolisi efektist, mis Maa põhjapoolkeral paneb otseliikuvat objekti (tuult) inertsi tõttu säilitama oma algset liikumissuunda ruumis, kuid maakera pöörlemise tõttu jääb liikumise suund geograafilisest sihist paremale. Kuna tsükloni keskmes on õhurõhk kõige madalam, siis on tuule gradientjõud suunaga just madalrõhkkonna keskmesse, kuid tegelikes tingimustes kaldub tuule teekond Coriolisi jõu ja maapinna hõõrdejõu koosmõjul Maa põhjapoolkera parasvöötmes umbes 30° paremale. Tuule suuna järgi on võimalik otsustada kuspool meist asub madalrõhuala. Kui seista seljaga vastu tuult, siis meie 30 kraadi vasakule ette suunatud käe poole jääb madalrõhuala kese.

Tsükloni horisontaalmõõtmed ulatuvad tavaliselt 1000 kuni 2000 kilomeetrini, vertikaalsuunas ulatuvad algstaadiumi tsüklonid 3 -5 km kõrgusele, intensiivses staadiumis isegi 12 kuni 20 km. Tuulte kiirused meie laiuste tsüklonites ulatuvad tavaliselt 60 kuni 70 km/h, madalamad õhurõhud 1005 mb kuni isegi 930 mb.
 

## Tsükloni teke
Tsüklonid võivad tekkida erinevates olukordades ja viisil, nende kujunemine ei ole siiski veel täielikult selge.

Kahte erinevate omadustega õhumassi voolamise sirgel eraldusjoonel frondil, tekib mingil põhjusel häiritus. Frondil kujuneb laine, mis soodsas olukorras suureneb. Suurenenud keeriselises laines eristuvad õhumasside sooja sektori soefront ja külma sektori külmfront, mis arenedes järgneval liikumisel liituvad ehk okludeeruvad. Seejärel tekib suletud ringi isobaaride väli, mille kohal üles kerkiva õhu tõttu tekib madala õhurõhukeskmega vastupäeva pöörlev ala, mille keskmesse spiraalselt voolanud õhu trajekroorid konvergeeruvad (liituvad). Tõusva õhu liikumise käigus hakkab niiskus tsükloni keskmes adiabaatilise jahenemise tõttu kondenseeruma. Seepärast on tsükloni keskmes iseloomulikult pilvised ja sajused ilmad.

## Tsükloni liikumine
Tsüklonid ei seisa paigal, vaid liiguvad erinevaid teid pidi. Meile tuleb suurem osa tsükloneist Atlandilt. Sageli liiguvad tsüklonid mitte üksikult, üksteisest pika ajavahemikuga eraldatuina, vaid sarjana, n-ö tsükloniperekonnana. Nende perekondade iga on võrdlemisi lühike, keskmiselt kuni kuus ööpäeva, nii et perekonna esimene tsüklon jõuab juba täituda kui viimane on alles tekkestaadiumis.

Tsükloni aasta keskmine liikumiskiirus on Lääne-Euroopas ligikaudu 30 km/h. Tsükloni liikumiskiirus on muutlik, mõnikord tsüklon peatub ja püsib mitu päeva ühel ning samal kohal. Samuti võivad muutuda tsükloni liikumissuund, kuju ja suurus. Tsükloni liikumine meie aladele toob eelnevaga võrreldes pilvisemat ilma ja sademeid. Soojal poolaastal kaasneb sellega ilma jahenemine, talvisel poolaastal aga soojenemine ja lumesadu.

## Vaata ka
*Antitsüklon
*Õhumass

## Viited

## Välislingid

* Tsüklon ja antitsüklon EMHI
Baromeeter

**Baromeeter** ehk **õhurõhumõõtur** on mõõteriist, millega mõõdetakse õhurõhku.

## Vaata ka
*Aneroidbaromeeter
*Barograaf
*Barogramm
Helkivad ööpilved

**Helkivad ööpilved** ehk **polaarmesosfääripilved** on hõbehallid või valkjad, vahel ka kuldsed pilved, mis on nähtavad 50–70° põhja- ja lõunalaiusel suvel kesköö paiku põhjataevas. Pilved asuvad 75–85&nbsp;km kõrgusel ja on nähtavad, kui allpool horisonti asuv päike neid valgustab.

## Kirjandus
*Herman Mürk; Herbert Niilisk 1959. Juhend helkivate ööpilvede ja virmaliste vaatlusteks. (Abiks loodusevaatlejale 41.) Tartu.
## Pildid helkivatest ööpilvedest Eestis

Pilt:Helkivad ööpilved Simunast nähtuna.jpg|Helkivad ööpilved Simuna kohal
Pilt:Helkivate ööpilvede vaatemäng Simuna kohal.jpg|Väga heledad helkivad ööpilved Simunas
Pilt:Helkivad Ööpilved.jpg|Helkivad ööpilved ja Varbla Põhikool


## Välislingid

*Jüri Kamenik, Taas on käes helkivate ööpilvede hooaeg, Postimees, 1. juuni 2017
Saab 340

**Saab 340** on kahe turbopropellermootoriga lähiliini reisilennuk. Lennuki projekteerisid ühiselt Rootsi firma Saab ja USA firma Fairchild. Saab töötas välja lennuki kere ning Fairchild tiiva ja stabilisaatori. Esmalend toimus 25. jaanuaril 1983. Viimane seda tüüpi lennuk valmis Saabi Linköpingi tehases aastal 1999.  

## Lennuk

Lennuki loojate eesmärgiks oli tuua turule oma aja kohta konkurentsivõimeline regionaalliinilennuk. Pärast Fairchildi tagasitõmbumist ühistööst jätkas Saab üksi tellitud lennukite arendamist ja valmistamist. Lennuki salong mahutab 35 reisijat, lennusaatja ja kaks pilooti.

## Konstruktsioon

Saab 340 on tervenisti metallkonstruktsiooniga, plaanilt sirge vabaltkandva alltiivaga lennuk, mille mittekandvates osades on palju kasutatud komposiitmaterjale.
Saab 340 kaldtüürid ehk eleronid, pöörde- ja kõrgustüür ning propelleri võlliotste voolundajad on valmistatud täielikult komposiidist, kus kiudtäitena on kasutatud peamiselt kevlari. Kõigi tüürpindade kumerjate esiservade komposiidi täiteaineks on klaaskiudtekstiil. 

Lennuki mootorid General Electric CT7 on sama tüüpi, mis 1970. aastate militaarhelikopteritel Sikorsky UH-60, Bell 214ST, võimsusega 1250kW. Ka mootorite õhukogumisavade voolundajad on komposiitmaterjalist.
Saab-340 turbomootorid ajavad ringi 3,2 m läbimõõduga neljalabalisi komposiitpropellereid Dowty Rotol-R320. Klaaskiu baasil komposiidist propellerilabad annavad metall-labadega võrreldes 54 kg kaalusäästu.

## Modifikatsioonid

* Saab Fairchild SF-340
* Saab 340A
* Saab 340B
* Saab 340B Plus
* Saab 340B plus SAR-200
* Saab 340QC
* Tp 100
* Saab 340AEW Erieye (militaarvariant)
* S100E Argus

## Kasutajad

Oktoobriks 2005 oli tellimusi esitatud kokku 459 lennukile, neist 430 oli üle antud 56 operaatorile 25 riigis. 

Kevadel 2007 liisis lennufirmalt Golden Air kaks pruugitud Saab SF-340A tüüpi lennukit Estonian Air. Neist esimene jõudis Tallinna 30. augustil 2007. Lennukid läksid tütarettevõtte Estonian Air Regional kasutusse. 

2014. aasta septembris sõlmis Airest lepingu viienda SAAB 340 ostuks. Lennuk registrinumbriga ES-LSE, hüüdnimega Echo, asus lendama Ungari ja Rumeenia vahel.

Kasutajaid:
* Airest (8 kasutuses/1 varus)
* American Eagle Airlines (26 kasutuses/39 varus)
* Mesaba Airlines (49)
* Colgan Air (42)
* Regional Express (32)
* Air Nelson (17)
* Loganair (13)
* Japan Air Commuter (11)
* Shuttle America (11)
* Golden Air (10 - 7 340A ja 3 340B)
* Penair (8)
* Aerolitoral (AeroMexico) (6)
* Calm Air (6)
* Pacific Coastal Airlines (6)
* Estonian Air (tegevuse lõpetanud).
* Nyxair (6)

## Tehnilised andmed

* Meeskond: 1-2, + 1 lennusaatja 
* istekohti reisijatele: 30, 33 või 36
* Tiivaulatus: 21,44 m 
* Tiivaprofiil: NASA MS(1)-0316 / -0312 
* Pikkus 19,73 m
* Kõrgus: 6,97 m
* Tiivapindala: 41,8 m²
* Tühimass: 8140 kg
* Täismass: 13 155 kg
* Suurim lennukaal: 13 290 kg

* Mootor: 2 x General Electric CT7-5A2 või CT7-9B, turbopropeller, võimsus 2 x 1730 hp (1295 kW) 
* Kütuse kogus: 2580 kg
* Maksimumkiirus: 523 km/h
* Reisikiirus: 467 km/h
* Lennukaugus: 1730 km
* Lennulagi: 7600 m / 9400 m
Zugi kanton

**Zugi kanton** on üks Šveitsi 26 kantonist. Ta asub Šveitsi keskosas.

Zugi kantoni pindala on 239 km². Zugi kanton on pindalalt väikseim täiskanton ja temast on pindalalt väiksemad ainult kaks kantonit.

Elanike arv on 106 530 (2006). Rahvastiku tihedus on 443 in/km² (viies koht Šveitsi kantonite seas).

Zugi kanton jaguneb vahetult 11 vallaks: Baar, Cham, Hünenberg, Menzingen, Neuheim, Oberägeri, Risch, Steinhausen, Unterägeri, Walchwil, Zug.

Zugi kanton on Šveitsis üks jõukamaid.

## Viited