open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andrus Rootsmäe

**Andrus Rootsmäe** (esinejanimega **inBoil**; sündinud 6. veebruaril 1958) on eesti luuletaja ja muusik, kes on tuntud eeskätt ansamblite Jäääär ja inBoiler laulja, laulukirjutaja ja eestvedajana.

Ta lõpetas 1976. aastal Tartu 1. Keskkooli. Ta õppis aastatel 1976–1978 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis lavakunstikateedris, aastatel 1981–1983 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat ning aastatel 1985–1990 Ülo Vilimaa ja Jaan Toominga juhendamisel Vanemuise draamastuudios näitleja-lavastaja erialal.

Ta on töötanud muu hulgas Vanemuises, Eesti Kaitseväes ja Tartu Ülikoolis.

Aastatel 1977–1990 oli Andrus Rootsmäe Eesti Üliõpilaste Ehitusmalevas (EÜE).

Alates 1990. aastast on ta Kaitseliidu Tartu maleva tegevliige. Tal on kapteni auaste.

Ta tegeleb ajaloolise mõõgavõitluse ja noavõitlusega ning aastast 2000 taaskehastamisega  muinaseesti klubis Tarbatu.

## Looming
Ta on muusiku ja tekstikirjutajana tegev olnud ansamblites inBoiler, Jäääär, (aastani 2008, hiljem külalisena 2011 ja 2025) Jääboiler ja Külm Mai. Ta on muuhulgas ka tuntud laulude "Patune mõte", "Kaks tüdrukut", "Laul ennekuulmatust lahkusest", "Kosk", "Soo" jpt sõnade autor.

### Albumid

*1992 – Jäääär. Jäääär II. Tallinn: Theka
*1995 – JääBoiler. Elus!!! Tallinn: Hyper Promoter
*1996 – Jäääär. Parimad. Tallinn: Hyper Promoter
*1998 – Jäääär. Tartu – väike puust linn. Tallinn: Hyper Promoter
*2001 – InBoiler. Patused mõtted. Tallinn: Hyper.records
*2001 – JääBoiler. Nii ongi. Tallinn: Hyper.records
*2003 – Jäääär. . Tallinn: Hyper.records
*2004 – Jäääär. Väikesed raamatud. Tallinn: Andressel
*2005 – Jäääär ja Bonzo. Viis (4+1). Eesti: Plaan B
*2005 – Jäääär. Juubeliplaat: ei Üle ega Ümber. Eesti: Plaan B
*2006 – Jäääär. Vaaaata. Tallinn: MFM
*2006 – Külm Mai. Igasugused. Tartu: Külm Mai
*2011 – Jäääär. Juuuubel. Tallinn: Muusatar
*2013 – InBoiler. Tere, ma armastan sind. Tallinn: Hyper.records
*2015 – InBoiler. Isiklikult. Tallinn: Hyper.records
*2015 – Jäääär. Jäääär 25. Eesti: Jäääär
*2018 – InBoiler & Heikki Kalle. Pronksist professorid. Tartu: inBoil ja Heikki Kalle
*2024 - InBoil ja Külm Mai. Analemma

### Raamatud
*2006 – "89: kaheksakümmend üheksa". Tartu: Elmatar
*2010 – "Sajast sada". Tallinn: Argo
*2012 – "Ärakäija saaga". Elmatar. Tartu
*2015 – "Lorem ipsum. Katkendeid kirjutamata romaanidest". Elmatar. Tartu
*2022 -  "ma olen vahel olemas" . EKSA. Tartu
    2025 - "Kontsert" romaan. Rahva Raamat AS

## Viited

## Välislingid

*Parem samal ajal. Jääääre kontsert-salvestus, 29. veebruar 1992 
*Lähme külla, 17. mai 1996
*Hommik Anuga, 27. jaanuar 2018
*Stuudios on Sten Teppan. 1. tund. Andrus Roostmäe ehk InBoil 60! 6. veebruar 2108
Dax

**Dax** [daks] on linn Prantsusmaal Landesi departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 2–46 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linna esimene, roomlaste pandud nimi oli *Aquæ Tarbellicæ*, mis tähendas 'Tarbelli veed'. Paikkond on juba vanemast antiikajast tuntud kuumaveeallikate poolest. Ka tänapäeval on linna peamiseks majandusharuks terviseturism.

Linnapea on Gabriel Bellocq Sotsialistlikust Parteist *(Parti socialiste)*.

## Sõpruslinn
* Logroño, La Rioja (1963)

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Castres

**Castres** [kastr] on linn Prantsusmaal Tarni departemangus. See on departemangu ainus alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kolme kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 147–367 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linna ühistranspordiettevõte Libellus ühendab linna lähima suurema asula Mazamet'ga ning ka linna lähiümbrusega. Aasta 2016. alguses oli käigus 11 liini.

Linnapea on Pascal Bugis Vabariiklaste Parteist *(Les Républicains)* (endise nimega UMP).

## Sõpruslinnad
*  Linares, Hispaania
*  Wakefield, Suurbritannia
*  Butare, Rwanda

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Järve linnaosa

**Järve** on Kohtla-Järve linnaosa.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas seal 17 054 inimest, neist oli eestlasi 3328 (19,5%). Tegu on Kohtla-Järve suurima linnaosaga, kus asuvad ka linnavalitsus ja -volikogu.

Linnaosas asub Käva paikkond.

Linnaosas asub Vabadussõja Järve lahingu mälestussammas.

Järve linnaosa (nn Sotsialistlik linnaosa) rajati hoonestusest vabale alale kahe kilomeetri kaugusele Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadist. Linnaosa esimene ehitusjärk realiseerus 1950. aastate alguses. Regulaarset tänavavõrku täiendavad kaar- ja diagonaaltänavad; kompositsioonilise pikiteljena rajati 50 m laiune Võidu puiestee (nüüd Keskallee). Hoonestus oli põhjaosas ühe- ja kahe- ning Keskalleel ja sellest lõunas kahe-ja kolmekorruseline. Ehitati peamiselt üleliiduliste tüüpprojektide järgi. Kolmekorruselisi elamuid linnaosa lõuna küljel püstitati ka Eestis koostatud tüüpprojektide järgi. Keskalleele avaneva väljaku (siis Rahu väljak) külgedele püstitati uusklassitsistliku piduliku kujundusega neljakorruselised elamud. Linnaosa arhitektuuriliste aktsentidena Keskalleel Kohtla-Järve kino Pobeda ja kultuurimaja, idaserva rajati haiglalinnak. Linnaosa esimene ehitusjärk on terviklik näide sõjajärgseil aastail töölisasulate projekteerimisest Nõukogude Liidus.

1960. aastate alguses ehitati neljakorruseliste majade grupp Järveküla tee lõunaküljele. Linnaosa kirdeosas rekonstrueeriti 1970. aastail viiekorruseliste sektsioonelamute ja üheksakorruseliste punktelamutega (kordusprojekt). Uuteks elamuehituse piirkondadeks kujunesid Põhja mikrorajoon Kohtla-Kukruse haruraudteest lõuna pool ja Lõuna mikrorajoon Järveküla teest lõuna pool, suletud Kukruse kaevanduse kohal. Põhja mikrorajoon hoonestati põhiliselt Tartu ja Narva Elamuehituskombinaadi suurpaneelelamutega, ümbersõiduteelt linnasosasse viiva Kalevi tänava äärde püstitati üheksakorruselisi tellistest punktelamuid ja kaubanduskeskus. Lõuna mikrorajooni ehitati tellistest plokksektsioonides viiekorruseliste elamute grupid.

## Viited
Draguignan

**Draguignan** [dra'gi'njan] on linn Prantsusmaal Vari departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 153–603 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linn oli aastatel 1790–1974 Vari departemangu halduskeskus. Pärast seda, kui departemangu prefektuuriks ehk halduskeskuseks sai Toulon, on see lihtsalt ringkonna keskus.

Draguignani linnapea on Richard Strambio.

Draguignani linnastu valdade liit koosneb 19 vallast.

## Sõpruslinn
*  Tuttlingen, Saksamaa (1989)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Witold Waszczykowski

**Witold Jan Waszczykowski** (sündinud 5. mail 1957 Piotrków Trybunalskis) on Poola ajaloolane, riigiametnik, diplomaat ja poliitik. Ta kuulub erakonda Õigus ja Õiglus. Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 Poola välisminister.

Witold Waszczykowski sündis 1957. aastal Łódźi vojevoodkonnas Piotrków Trybunalskis. Ta lõpetas aastal 1980 Łódźi ülikooli ajaloo magistrina ja aastal 1991 Oregoni Ülikooli magistrikraadiga rahvusvaheliste suhete alalt.

Aastatel 1999–2002 oli ta Poola suursaadik Iraanis.

Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 Poola välisminister.

## Viited
Kannel (kultuurimaja)

**Kannel** on kultuurimaja Võrus aadressil Liiva 13. Maja haldab SA Võru Kannel.

Hoone ehitati 1964. aastal. Varem asus samas kohas Kandle seltsi vana seltsimaja, mis aastatel 1962–1963 lammutati.

## Viited

## Kirjandus
*Silvi Jansons, 2000. Avastage "Võru Kannel". Võru: Võru Kultuurimaja Kannel. 470 lk

## Välislingid
*SA Võru Kannel koduleht
Hiie Ivanova

**Hiie Ivanova** (sündinud 8. augustil 1953) on eesti bioloog ja karikaturist.

Ta lõpetas 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna, sai 2002. aastal Eesti Maaülikoolis taimefüsioloogia alal magistrikraadi ning kaitsnud 2016. aastal maaülikoolis taimefüsioloogia alal doktoriväitekirja. Töötas 1976-2017 TA ja EPMÜ Eksperimentaalbioloogia Instituudis ning Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis teadurina.

Karikaturistina on ta koos karikatuuriloolase Viljar Anskoga avaldanud karikatuure ka Vilja Hiieri pseudonüümi all.

## Näitused
* 2014 – Pärnu Haigla galeriis Vello Agorile (Gori) pühendatud poliitilise karikatuuri näitus (esines seal koos Priit Koppeli, Heiki Maibergi, Marko Pikkati, Viljar Ansko, Mati Michelise, Hugo Hiibuse, Eduard Tüüri, Erki Evestuse, Harris Raudami, Kuulo Vahteri, Ester Lauringsoni, Liivi Pihlasalu ja Linda Maasikaga)
* 2016 – isikunäitus Eesti Huumorimuuseumis Purkus
* 2017 – näitus Harku raamatukogus
* 2022 – illustratsioonide näitus "Maailmade vahel – Setomaa lood" Harku raamatukogus

## Tunnustus
* 2010 – IX Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, I koht
* 2014 – XI Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, II koht
* 2014 – Vello Agori (Gori) mälestusele pühendatud poliitilise karikatuuri võistluse Pärnu Linnavalitsuse ja ajalehe Pärnu Postimees preemia
* 2015 – Vello Agori (Gori) mälestusele pühendatud II poliitilise karikatuuri võistluse Pärnu Linnavalitsuse ja ajalehe Pärnu Postimees preemia
* 2015 – XII Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, III koht
* 2016 – XIII Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia
* 2018 – XV Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia
* 2019 – XVI Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, III koht

## Raamatud
* Enn Kasak "Paradoksid: must auk mõtlemises" (Argo 2018), toimetaja Triin Olvet, illustreerija Hiie Ivanova, kujundaja Kaspar Ehlvest, ISBN 9789949607563
* Eduard Tüür ja Viljar Kaarna "Raha tüürib..." (seeria pealkiri "Pilkaja raamatukogu nr 5"; Vebelex 2016), koostaja ja toimetaja Viljar Ansko, sarja toimetaja Andrus Tamm, Hugo Hiibuse šarž, kaanekujundus Hiie Ivanova, ISBN 9789949940080
* Maailmade vahel. I : Ello Kirsi Setomaal kogutud lood 1938-1940 (Tartu, EKM teaduskirjastus 2022), illustreerija, ISBN 9789916659366
* Agu Laisk Elu energia (Tartu : Tartu Ülikooli Kirjastus, 2023), illustreerija, ISBN/ISSN: 9789916271445
* Maailmade vahel. II : Ello Kirsi Setomaal kogutud lood 1938-1940 (Tartu, EKM teaduskirjastus 2024), illustreerija, ISBN 9789916742143

## Viited

## Välislingid
* Hiie Ivanova Eesti Teadusinfosüsteemis
* Hiie Ivanova doktoritöö "Responses of respiratory and photorespiratory decarboxylations to internal and external factors in C3 plants (Respiratoorse ja fotorespiratoorse dekarboksüülimise vastused sisemiste ja väliste faktorite toimele C3 taimedes)" (EMÜ 2016)
* Gert Kiiler "Tallinlanna tegi pilapiltide võistlusel ajalugu" Sakala, 10. aprill 2010
Fotokunstnike Ühendus

**Mittetulundusühing Fotokunstnike Ühendus** ehk **Eesti Fotokunstnike Ühendus** (lühend **Foku**) on Eesti Kunstnike Liitu kuuluv mittetulundusühing, mille eesmärgiks on arendada ja tutvustada fotokunsti ja visuaalkultuuri. Foku asutati 2007. aastal.

Ühendus korraldab Tallinna Fotokuud.

Mittetulundusühingusse kuulusid 2021. aasta novembri seisuga Mari Armei, Kaisa Eiche, Annika Haas, Hedi Jaansoo, Cloe Jancis, Anna Kaarma, Maria Kapajeva, Margot Kask, Triin Kerge, Eve Kiiler, Alissa Kiinvald (Nirgi), Mari-Leen Kiipli, Karel Koplimets, Märten Kross, Paul Kuimet, Laura Kuusk, Maiu Laanberg, Kulla Laas, Eliis Laul, Kaisa Maasik, Helen Melesk, Marge Monko, Tanja Muravskaja, Len Murusalu, Krista Mölder, Birgit Püve, Kristel Raesaar, Liina Siib, Silvia Sosaar, Diana Tamane, Aap Tepper, Ulvi Tiit, Annika Toots, Laura Toots, Anna-Stina Treumund, Tõnu Tunnel, Paco Ulman, Ingel Vaikla, Kalev Vapper, Tarvo Varres, Ivar Veermäe, Sigrid Viir, Mari Volens, Reimo Võsa-Tangsoo ja Kristina Õllek.

## Vaata ka
* Eesti Fotokunstiühing

## Viited

## Välislingid
* Fotokunstnike Ühendus
Eesti Huumoriliit

**Eesti Huumoriliit** (EHL) oli mittetulundusühing, mis koondas Eestis tegutsevaid humoriste, karikaturiste ja teisi, kes tegelesid huumori loomisega.

Eesti Huumoriliit loodi 1990. aastate alguses. Ühingu au- ja juhatuse liikmed olid siis Raimo Aas, Rein Tomingas, Hardi Tiidus, Harald Zharens, Lembit Sibul (tegevdirektor), Mati Jakson ja Toivo Tootsen.

Liidu tegevus taastati 26. märtsil 2013. Ühingu juhatusse kuuluvad Priit Koppel, Andrus Tamm, Tarmo Vaarmets, Tiiu Anton.

Eesti Huumoriliit lõpetas tegevuse 2025 aasta märtsis.

## Tegevus
Eesti Huumoriliit on korraldanud järgmised rahvusvahelised karikatuurivõistlused: 
* 2013 – "Linlane naerab"
* 2014 – "Elavad tänavad"
* 2017 – "Juubel – Eesti Vabariik 100"
* 2020 – "Kliimatehnika"

2015. aastal korraldas Eesti Huumoriliit Tallinnas Euroopa Karikatuurikeskuse (Belgia, Kruishoutem) koostatud Belgia karikaturistide paremiku näituse ning Rahvusarhiivi galeriis näituse "Ajakirja Pikker karikatuurid 1957‒1995".

Eesti Huumoriliit asutas koos MTÜ Purculiga Purkus Eesti Huumorimuuseumi.

## Raamatud
*"Linlane naerab". 2013. ISBN 9789949330928
*"Elavad tänavad. *Living Streets*". 2014. ISBN 9789949956401
*"Juubel – Eesti Vabariik 100"

## Viited

## Välislingid
*Facebook – Eesti Huumoriliit
*Eesti Huumoriliit avab Tallinna XXXIII vanalinnapäevade raames 24. mail 2014.a Kiek in de Kökis, Tallinnas, kl.15.00 rahvusvahelise karikatuurinäituse „Elavad tänavad“. Kalender24.ee, 2014
*"Rahvusarhiivi galeriis avatakse näitus "Ajakirja "Pikker" karikatuurid 1957‒1995". Pealinn, 2. juuni 2015
Žygaičiai vald

**Žygaičiai vald** (leedu keeles *Žygaičių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 215 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2611 inimest. Valla keskuseks on Žygaičiai alev (2011. aastal 542 elanikku), vallamaja aadress on Žygaičių g. 27. Vallavanem on Vytautas Juška.


AukštupiųPLK.JPG|Aukštupiai linnamägi
VisbarųBP.JPG|Balskai paisjärv. Vaade Visbaraist
SartininkųBažn.JPG|Sartininkai kirik
DraudeniųEžeras.JPG|Draudeniai järv


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Anadõri rajoon

**Anadõri rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuktšimaal.

Rajoonis on 13 kohalikku omavalitsusüksust ja 15 asulat.

## Viited

## Välislingid

* Anadõri rajooni koduleht (vene keeles)
Anne Tuuling

**Anne Tuuling** (aastani 1965 **Anne Tanner**; sündinud 14. oktoobril 1938 Tallinnas) on eesti näitleja, ajakirjanik ja režissöör.

Ta lõpetas aastal 1957 Tallinna 2. Keskkooli. Aastatel 1959–1960 õppis ta Draamateatri õppestuudios, aastal 1965 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lend).

Aastatel 1965–1978 oli ta Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri näitleja, 1978–1981 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kaugõppeosakonna dispetšer ja režiiõppejõud, 1981–2003 Eesti Televisiooni teatrisaadete toimetaja.

Tema toimetatud saatesarjade hulka kuuluvad "Imet tabamas" (1981–1985), "Käidud teed" (1983–1985), "Teatrivara" (1986–1990), "Lennud" (1991–2000, koos Reet Neimariga), "Tähe valgus" (1989–1992, "Premjäär" (1992–1994), "Teatriilm" (1994–1995), "Pärast eesriide langemist" (1996–1997), "Siin ja praegu" (1995–2001). Ta on teinud ka portreesaateid näitlejatest, lavastajatest ja teatrikunstnikest.

Tuuling on koostanud ka teatriraamatuid („Kaamel vapiloomaks I”, 2000, koos Anneli Saro ja Iivi Lepikuga, „Ma jutustan teile oma loo”, 2006; „GITIS : Eesti stuudio Moskvas 1948–1953”, 2011, mõlemad koos Iivi Lepikuga, „Sulev Nõmmik: „Kui näeme, siis teretame!””, 2011, koos Gerda Kordemetsaga, „ENSV Teatriühingu Lavakunsti Stuudio 1961–1971 Tallinnas”, 2015, koos Anne Margistega).

## Rolle
* 1964 George Bernard Shaw "Tagasi Metuusala juurde" (diplomilavastus, Kirjanike majas) – Eeva
* 1965 Nikolai Gogol "Revident" (diplomilavastus) – Anna Andrejevna
* 1966 Jevgeni Švarts "Lumekuninganna" – Naisröövlipealik
* 1967 Maksim Gorki / Voldemar Panso "Ema" – Ludmilla
* 1968 August Kitzberg "Libahunt" – Mari
* 1969 Shakespeare "Romeo ja Julia" – sinjoora Capuletti
* 1970 A. H. Tammsaare / Voldemar Panso / Mari-Liis Küla "Inimene ja revolutsioon" – emand Lohk
* 1974 Aleksis Kivi "Nõmmekingsepad" – Kreeta
* 1976 Agatha Christie / Mati Unt "Kümme neegrit" – missis Rodgers
* 1977 Fernand Crommelynck "Suurepärane sarvekandja" – Florence
* 1979 August Kitzberg / Priit Aimla "Rätsep Õhu meenutused" – Tiiu Ellerhein
* 1979 Harri Vasar / Kalju Komissarov "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi" – Unimüts

## Isiklikku
Tema isa oli mööblitisler ja ema õmbleja. Oli abielus näitleja Margus Tuulinguga. Nende tütar Mari Tuuling on teatriteadlane, toimetaja ja dramaturg.
Kontuur (muusika)

**Kontuur** on muusikas üksteisele järgnevate helide tavaliselt helikõrguslikke suhteid kujutav funktsioon ajas.

Kontuuri mõiste on võetud kasutusele, et luua eelkõige meloodiate kui helikõrguste järjestatud hulkade võrdlemiseks ühtne lähtealus.

Ameerika muusikateadlane Robert D. Morris on pakkunud välja kontuuri redutseerimise algoritmi (*Contour Reduction Algorithm*).

Muusikapsühholoogias on avastatud, et täpsete helikõrguste tuvastamise asemel tajub ja mäletab inimene helikõrguse muutumist pigem meloodia üles-alla liikumisena.

Kontuuri kui mõistet kasutatakse helikõrguste järgnevuste analüüsimisel ka etnomusikoloogias ja kõnesünteesis.

## Kirjandus
*Cogan, Robert; Escot, Pozzi 1976. *Sonic Design: The Nature of Sound and Music*. Englewood Cliffs, New York, Prentice-Hall
*Friedmann, Michael 1985. A Methodology for the Discussion of Contour: Its Application to Schoenberg's Music. *Journal of Music Theory* 29: pp. 223-48
*Morris, Robert D. 1987. *Composition with Pitch-Classes: A Theory of Compositional Design*. New Haven and London: Yale University Press
*Morris, Robert D. 1993. New Directions in the Theory and Analysis of Musical Contour. – *Music Theory Spectrum*, Vol. 15, No. 2. (Autumn, 1993), pp. 205-228
*Polansky, Larry 1987. Morphological Metrics: An Introduction to a Theory of Formal Distances. – *Proceedings of the International Computer Music Conference*. San Francisco: Computer Music Association
*Polansky, Larry; Bassein, Richard 1992. Possible and Impossible Melody: Some Formal Aspects of Contour. – *Journal of Music Theory*, Vol. 36, No. 2. (Autumn, 1992), pp. 259–284

## Välislingid
* MusiContour
Kuldrannake (film)

"**Kuldrannake**" on Eesti 2006. aasta mängufilm, mis põhineb Hans Luige näidendi "Tõe hetk" (2002) ainetel. 

Filmi režissöör on Jüri Sillart, tootjaks Taska Film. 

## Sisu
Felix (Taavi Eelmaa) ja tema abikaasa Barbi (Marika Korolev) valmistuvad luksuslikus mereäärses villas kunagise kuulsa ansambli Evergreen taasühinemiseks. Kui külalised hakkavad saabuma, avastab Barbi, et nende turvasüsteemi paigaldav mees on tema endine armuke ja bändi endine staar Viktor (Mait Malmsten), kes väldib kokkutulekut. 

Peoõhtu võtab ootamatu pöörde, kui torm villa üle ujutab ja elekter kaob. Pinged kasvavad, kui Viktor ilmub ootamatult teleriekraanile, teatades, et ta on maja miinidega lõksu seadnud ja plaanib vanade reetmiste eest kätte maksta.

## Osades

* Hendrik Toompere
* Ülle Lichtfeldt
* Sepo Seeman
* Merle Palmiste
* Veikko Täär
* Maria Avdjuško
* Taavi Eelmaa
* Marika Korolev
* Mait Malmsten

## Viited

## Välislingid
*
*
1 (Tallinna trammiliin)

**1. trammiliin** on Tallinna trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Kopli – Kadriorg Väljumised 6-10 minuti tagant.

## Peatused
### Kadriorg – Kopli
* Kadriorg trammipeatus, August Weizenbergi tänaval
* J.Poska Trammipeatus, Jaan Poska tänaval
* Tallinna ülikool trammipeatus Narva maanteel
* Hobujaama trammipeatus Narva maanteel
* Mere puiestee trammipeatus Mere puiesteel
* Kanuti trammipeatus Mere puiesteel
* Suur Rannavärav trammipeatus, Põhja puiesteel
* Põhja puiestee trammipeatus, Põhja puiesteel
* Balti jaama trammipeatus, Kopli tänaval
* Telliskivi trammipeatus, Kopli tänaval
* Salme trammipeatus, Kopli tänaval
* Volta trammipeatus, Kopli tänaval
* Krulli trammipeatus, Kopli tänaval
* Angerja trammipeatus, Kopli tänaval
* Sitsi trammipeatus, Kopli tänaval
* Maleva trammipeatus,  Kopli tänaval
* Sirbi trammipeatus,  Kopli tänaval
* Marati trammipeatus, Kopli tänaval
* Sepa trammipeatus, Kopli tänaval
* Kopli trammipeatus, Kopli tänaval.

### Kopli – Kadriorg
Kopli, Sepa, Marati, Sirbi, Maleva, Sitsi, Angerja, Krulli, Volta, Salme, Telliskivi, Balti jaam, Põhja puiestee, Suur Rannavärav, Kanuti, Mere puiestee, Hobujaama, Tallinna ülikool, L.Koidula, Kadriorg,

## Galerii

File:Tram 141 at Kadriorg Tram Stop August Weizenbergi tn Kadriorg Tallinn 2 July 2021.jpg|Kadrioru trammipeatus (August Weizenbergi tänaval
File:Tram 501 at J. Poska Stop Tallinn 5 June 2015.JPG| Poska trammipeatus, Jaan Poska tänaval
File:Tram 138 at L. Koidula Stop in Tallinn 6 May 2018.jpg|Koidula trammipeatus, Lydia Koidula tänaval
File:Caf Urbos AXL in Tallinn, Hobujaama stop.JPG|Hobujaama trammipeatus, Narva maanteel
File:Tram (3300989601).jpg|Hobujaama trammipeatus, Narva maanteel 2009
File:Tram Tallinn, CAF Urbos AXL n°510 (2019).jpg|Hobujaama trammipeatus, Narva maanteel
File:Mere pst peatus.jpg|Mere puiestee trammipeatus, Mere puiesteel
File:Tram (3301017323).jpg|Mere puiestee trammipeatus, Mere puiesteel
File:Tram 173 at Kanuti Stop in Tallinn 6 February 2019.jpg|Kanuti trammipeatus, Mere puiesteel
File:Tram 153 at Linnahall Stop Pohja pst Tallinn 16 May 2017.jpg|Linnahalli trammipeatus, Põhja puiesteel
File:Tallinn tram 2019 05.jpg|Balti jaama trammipeatus, Kopli tänaval
File:Tram 98 at Volta Stop 3 October 2015.JPG|Volta trammipeatus, Kopli tänaval
File:Tram 520 and tram 517 at Angerja Stop Kopli Tallinn 7 May 2018.jpg|Angerja trammipeatus, Kopli tänaval
File:Tram 146 at Sitsi Stop in Kopli Tallinn 28 June 2018.jpg|Sitsi trammipeatus, Kopli tänaval
File:Sitsi mägi - vaade Kopli suunas.jpg|Tramm Sitsi mäel Kopli tänava ääres
File:Tram 153 at Sepa Stop Kopli Tallinn 1 March 2016.jpg|Sepa trammipeatus, 
File:Tallinn tram Tatra KT6TM at Kopli.jpg|
File:Tatra KT4D 170 Tallinnassa.jpg|
File:Tram 138 at Kopli stop Kopli Tallinn 1 March 2016.jpg|Kopli trammipeatus
File:Trams at Kopli terminal (3300770967).jpg|Kopli trammipeatus-lõppjaam
File:Tram 145 in front of Kopli Tram Depot in Tallinn 1 July 2013.JPG|Kopli trammidepoo


## Vaata ka
*Trammiliiklus Tallinnas
*Tallinna ühistranspordiliinid
5 (Tallinna trammiliin)

**5. trammiliin** on Tallinna trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Kopli – Vana-Lõuna. Liin töötas 2000. aasta oktoobrist jaanuarini 2004 ja hakkas uuesti tööle 1. novembrist 2023, 6. trammiliini asemel.

## Vaata ka
*Trammiliiklus Tallinnas
*Tallinna ühistranspordiliinid
Tšukotka rajoon

**Tšukotka rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuktšimaal.

## Viited

## Välislingid

* http://www.chukot.izbirkom.ru/way/935133.html (vene keeles)
6 (Tallinna trammiliin)

**6. trammiliin** on endine Tallinna trammiliin, mis teenindas reisijaid Kopli – Tondi marsruudil kuni 2003. aasta lõpuni ning lühidalt uuesti 2023. aastal trammiteede ümberehituse perioodil.

## Kuni 2003
Käesoleva sajandi alguses töötasid kõrvuti sarnasel marsruudil nii tramm 5 (Kopli - Vana-Lõuna) kui 6 (Kopli - Tondi), mis mõlemad suleti samaaegselt 2004. aasta algusega. Linna sõnul oli sulgemise põhjuseks liinide väike sõitjanumber, samuti Hobujaama peatuse väljaehitamise tõttu paranenud ümberistumisvõimalused teiste liinide vahel.

## 2023

Seoses Hobujaama peatuse trammirööbaste vahetusega oli 2023. aasta kevadest sügiseni opereerimisvõimetu kogu eksisteeriv linna trammivõrk (liinid 1-4, mis kõik läbisid Hobujaama peatust). Trammiliikluse osaliseks käitamiseks sellel perioodil tõi TLT aprillist kasutusse tagasi liini 6. Algselt ajutisena mõeldud ühendus osutus populaarseks ning linn otsustas selle püsivalt käiku jätta ka peale teiste trammiliinide tööle naasmist. Oktoobris otsustati Tondi lõpp-peatuse piiratud ruumi tõttu 6. liini asemel taastada Vana-Lõuna peatuseni sõitev 5. liin. Tramm 6 lõpetas töö 31. oktoobril 2023.
 

## Vaata ka
*Trammiliiklus Tallinnas
*Tallinna ühistranspordiliinid
## Viited
Kaarli mõis (Halliste)

**Kaarli mõis** (saksa keeles *Karlsberg*) oli Õisu mõisa kõrvalmõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Mulgi valda.

Kaarli mõisa karjamõis oli Ülemõisa mõis.

## Viited
Tšauni rajoon

**Tšauni rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuktšimaal.

Rajoonis on 5 kohalikku omavalitsusüksust ja 12 asulat.

## Viited

## Välislingid

* Tšauni rajooni koduleht (vene keeles)
Ätte mõis

**Ätte mõis** (saksa keeles *Aette*) oli Vara mõisa kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Peipsiääre valda.

## Viited
Tauragė vald

**Tauragė vald** (leedu keeles *Tauragės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 127,6 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4835 inimest. Valla keskuseks on Tauragė linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja aadress on Prezidento g. 7. Vallavanem on Danguolė Jatautienė.


DapkiškiųPanorama.JPG|Dapkiškiai
Butkeliai.JPG|Butkeliai
DauglaukioBažnyčia.JPG|Dauglaukise kirik
PožerūnųGelTiltas.JPG|Požerūnai
DapkiškiųPiliakalnis.JPG|Dapkiškiai linnamägi


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Ärina mõis

**Ärina mõis** (saksa keeles *Errinal*) oli Koonu mõisa kõrvalmõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Väike-Maarja valda.

## Viited
Kaarli mõis

**Kaarli mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Kaarli mõis (Ambla) (Karlshof), Saksi kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal
*Kaarli mõis (Halliste) (Karlsberg), Õisu kõrvalmõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal
*Kaarli mõis (Helme), karjamõis, Helme kihelkonnas
*Kaarli mõis (Kambja) (Karlsberg), poolmõis Kambja kihelkonnas Tartumaal
*Kaarli mõis (Koeru), karjamõis, Koeru kihelkonnas
*Kaarli mõis (Põlva), karjamõis, Põlva kihelkonnas
*Kaarli mõis (Rakvere) (Alt-Sommerhusen), rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal
*Kaarli mõis (Maarja-Magdaleena) (Karlsberg), Vara kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal
*Kaarli mõis (Tartu-Maarja) (Karlsberg), Tammistu kõrvalmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal
*Kaarli mõis (Tarvastu), karjamõis, Tarvastu kihelkonnas
*Kaarli mõis (Võnnu), karjamõis, Võnnu kihelkonnas
Vabaõhukooli tee

**Vabaõhukooli tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Tänav algab Kose teelt ja lõppeb Narva maanteega ristudes. Tänava pikkus on umbes 2,7 km.

Tallinna Linnavalitsuse 25.02.1994 määrusega pikendati 1. juulist 1994 Vabaõhukooli teed senise Vaprate tee võrra.

Vabaõhukooli tee 114 (varasema aadressiandmete järgi Vaprate tee 15) asus Tupsi talu, kus 4. või 5. detsembril 1924 said surma kommunistliku liikumise tegelased Arnold Sommerling, Eduard Ambos, Osvald Piir, olles tulevahetuses politseinikega. Surma sai ka talu peremees Gustav Tups, neli politseinikku said kergelt haavata. Tulevahetus kestis 4. detsembrist kl 20 kuni 5. detsembri hommiku kella 7-ni.

## Tänaval olevad ehitised
*Peeter Suure merekindluse Iru kaitsepositsiooni haubitsapatarei
*Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool

## Viited

## Välislingid
Anne Tali

**Anne Tali** (aastani 1970 **Anne Laretei**; sündinud 28. augustil 1944 Pärnus) on eesti matemaatik, Tallinna Ülikooli emeriitprofessor.

Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1962–1967 Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille matemaatikaosakonna lõpetas 1967. aastal. 

Ta kaitses Sverdlovskis A. M. Gorki nimelises Uurali Riiklikus Ülikoolis 1984. aastal väitekirja *“Выпуклые семейства методов суммирования”* (Kumerad summeerimismenetluste pered) ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.

Ta oli 1968–1971 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatilise analüüsi kateedri õppejõud.
 
1973. aastast töötas Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõuna, alates 1984. aastast dotsent. 2005. aastast Tallinna Ülikooli rakendusmatemaatika õppetooli professor, 2016. aastast emeriitprofessor.

## Vabakondlik tegevus
Ta on Eesti Matemaatika Seltsi asutajaliige ja oli aastatel 1997–2006 juhatuse liige.

## Tunnustus
*2006 – Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
*2016 – Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Teaduspublikatsioone
*Один способ для построения выпуклых семейств методов суммирования. // TÜ Toim 448 (1978)
*Convexity conditions for families of summability methods. // TÜ Toim. 960 (1993)
*On certain families of generalized Nörlund methods and power series methods (kaasautor U. Stadtmüller). // J. Math. Analys. Appl. 238 (1999) 1
*On linear–topological properties of convex families of normal matrix methods. // Analysis and Applications. New Delhi, India, 2002
*Strong summability in certain families of summability methods (kaasautor U. Stadtmüller). // Acta Sci. Math. (Szeged) 70 (2004) 3/4
*On strong summability of sequences (kaasautor V. Soomer). //ACUT Math. 11 (2007)
*A family of generalized Nörlund methods and related power series methods applied to double sequences (kaasautor U. Stadtmüller). // Math. Nachrichten (2008) 2

## Isiklikku
Tema tütred on muusikategelased Anu ja Kadri Tali. 

## Välislingid
*
Ülgase mõis

**Ülgase mõis** (saksa keeles *Ilgas*) oli Kostivere mõisa kõrvalmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda.

Ülgase mõis rajati 1824 Jägala mõisast eraldatud alast. 20. sajandi algul sai mõisast Kostivere mõisa kõrvalmõis.

## Viited

## Välislingid
*
Jüri Aljak

**Jüri Aljak** (14. september 1954 Tallinn – 18. jaanuar 1992 Tallinn) oli eesti karikaturist.

Jüri Aljak sündis kunstnike peres. Algul joonistas tuletõrjeteemalisi plakateid, esimene karikatuur ilmus 1970. aastal ajakirjas Pikker. Õige pea hakati tema karikatuure avaldama ka ajalehtedes Õhtuleht ja Tartu Edasi. Karikatuure joonistas ta Desintegraatoris 5. kategooria lukksepana töötamise kõrvalt. 

Tema karikatuure on ilmunud 
* kogumikus "Birken, Bernstein, blaues Meer" (Berlin, 1975), 
* kogumikus "Nutta või naerda" (Tallinn, 1976), 
* kataloogis "Homo Sapiens" (Vilnius 1981), 
* näitusel "Mis siin naerda on?" (Tallinn, 1982),
* Edgar Spriidi karikatuurikogumikus "Homo Novus", kujundaja Rein Lauks, (Perioodika, 1988), ISBN 5797901358,
* raamatus "Kõnelema" (Koolibri 1994) ISBN 9985000765.

Jüri Aljak on maetud Metsakalmistule.

## Saavutused

* 1980 – Energiamüügi ja Õhtulehe karikatuurivõistluse "Säästkem energiat" I ja II koht
*1982 – Õhtulehe karikatuurivõistlusel «Tõkestame neile tee» II koht ja ergutuspreemia
*1986 – Eesti NSV Vabatahtliku Karskusühingu, Eesti NSV Ajakirjanike Liidu ja ajakirja Pikker alkoholivastase karikatuurinäituse preemia
* Pälvinud auhindu Õhtulehe ja Edasi karikatuurivõistlustelt

## Viited

## Välislingid
* www.cartoonia.ru – Jüri Aljak
* Birken Bernstein blaues Meer
Angerja tänav

**Angerja tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis. Angerja tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Karjamaa tänaval. Angerja tänav on 361 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840638.

## Tänava nimi

Angerja tänav sai nime 31. juulil 1959. Algselt oli Angerja tänav planeeritud kulgema Kopli tänava ja Tööstuse tänava vahel, kuid aja jooksul ehitati algne tänavakoridor kinni. Angerja tänavaks peeti enne tänava leviala täpsustamist 2016. aastal kahte visuaalselt tajutavat osaliselt paralleelset tänavakoridori Kopli tänava ja Karjamaa tänava ning Karjamaa tänava ja Erika tänava vahel.

2016. aastal plaaniti Angerja tänava Kopli tänava ja Karjamaa tänava vaheline ala jagada Angerja tänavaks ja Vingerja tänavaks, kuid plaan leidis elanike vastuseisu ja sellest kavatsusest loobuti.

26. oktoobril 2016 täpsustas Tallinna linnavalitsus Angerja tänava leviala ja edaspidi loetakse Angerja tänavaks siiski kogu Kopli tänava ja Karjamaa tänava vahelist osa. Karjamaa tänava ja Erika tänava vaheline eraldiseisev lõik liideti Karjamaa tänavaga.

## Hoonestus ja taristu
*Angerja 3 asub 1960. aastal tüüpprojekti 1-317-7 järgi ehitatud kolmekorruseline korterelamu (nn hruštšovka)	
*Angerja 4 asub 1960. aastal tüüpprojekti 1-317A-16 järgi ehitatud neljakorruseline korterelamu (hruštšovka)
*Angerja 5 asub 1960. aastal tüüpprojekti 1-317-20 järgi ehitatud neljakorruseline korterelamu (hruštšovka)
*Angerja 6, 7, 8, 9, 10, aastatel 1960–1964 tüüpprojekti 1-317A-16 järgi ehitatud neljakorruselised korterelamud
*Angerja 11 ja 13, tüüpprojekti 1-464 järgi ehitatud viiekorruselised korterelamud (paneelelamud)

## Galerii


File:EU-EE-Tallinn-PT-Angerja street continious.JPG|


## Viited

## Välislingid
Vabaõhumuuseumi tee

**Vabaõhumuuseumi tee** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas.

Tänav algab Paldiski maanteelt ja kulgeb peaaegu rööbiti Kopli lahega, siis Nooda tee juures pöörab täisnurkselt Kakumäe tee suunas, millega ristudes ka lõppeb. Tänava pikkus on 5,091 km.

Vabaõhumuuseumi tee sai nime 13. juunil 1958. Tänav on saanud nime Eesti Vabaõhumuuseumi järgi.

## Viited

## Välislingid
*
Vilma Kukrus

**Vilma Kukrus** (5. juuni 1948 Kaisma, Pärnumaa – 24. november 1999 Tallinn) oli eesti füüsik ja õpetaja.

Ta lõpetas 1966. aastal hõbemedaliga Vändra Keskkooli. 1971. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli.

Ta töötas aastatel 1971–1999 Tallinna 1. Keskkooli (hiljem Gustav Adolfi Gümnaasiumi) füüsikaõpetajana. Mitmed tema õpilased olid edukad füüsikaolümpiaadidel. Ta oli üks füüsika-matemaatika süvaõppega klasside füüsika programmi koostajaid.

## Tunnustus
*1997 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Viited
Aksel Telgmaa

**Aksel Telgmaa** (kuni 1935 **Dellmann**; 10. veebruar 1932 Padise vald – 7. mai 2017) oli eesti matemaatik, õpetaja ja kasvatusteadlane.

Ta lõpetas 1956. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi. 1966. aastal sai pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi Moskvas Vene NFSV Pedagoogikateaduste Akadeemia Üld- ja Polütehnilise Hariduse Teadusliku Uurimise Instituudis väitekirjaga "Метод последовательных приближений как годегетический принцип школьной математики".

Ta töötas aastatel 1956–1966 Keila Keskkooli füüsika- ja matemaatikaõpetajana ning 1960–1966 ühtlasi Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi teadurina, hiljem teadusdirektorina. 

Aastatel 1966–1997 oli Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika kateedri õppejõud, matemaatika didaktika õppetooli juhataja ja professor, seejärel sai Tallinna Ülikooli emeriitprofessoriks.

Ta oli mitme matemaatikaõpiku ja töövihikute autor.

## Tunnustus
*1990 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
*1997 Keila kultuuripreemia (suure panuse eest Eesti kultuuri säilimisse eesti kooli originaalõpikute loojana)
*1998 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2002 Tallinna Pedagoogikaülikooli teenetemärk
*2009 Eesti Matemaatika Seltsi auliige
*2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

## Isiklikku
Tema vend on poksitreener ja kunstnik Ülo Telgmaa.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna Pedagoogikaülikooli matemaatika didaktika õppetooli juhataja professor Aksel Telgmaa
*In memoriam Aksel Telgmaa
Elmar Kurvits

**Elmar Kurvits** (12. märts 1909 Vana-Koiola vald, Võrumaa – ?) oli eesti vabadusvõitleja.

Pärast II maailmasõda oli metsavennana Jaan Rootsi salga liige ja varjas end Taevaskoja lähedal punkris. Legaliseerus 1956. aastal ja töötas Taevaskojas Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala valvurina.

## Isiklikku
Tema vend oli Oskar Kurvits.

## Tunnustus
*1998 Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Metsavend August Sabbe matused viibisid 20 aastat. Postimees, 28. september 1998
*Taevaskoja metsavendade punker
Sulev Piliste

**Sulev Piliste** (24. veebruar 1929 – 18. august 2005) oli eesti jurist.

Ta lõpetas 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Sulev Piliste töötas 1980. aastate esimeses pooles Eesti NSV Rahvamajanduse Juhtivate Töötajate ja Spetsialistide Kvalifikatsiooni Tõstmise Instituudi tehnoökonoomika kateedris, 1980. aastate teises pooles Eesti NSV Toiduainetööstuse Ministeeriumi Konstrueerimise ja Tehnoloogia Büroo töökorralduse ja kaadriõppe osakonnas peaspetsialistina.

1990. aastatel oli ta Sotsiaalministeeriumi õigusosakonna juhataja. Ta oli avaliku teenistuse seaduse rakendamise valitsuskomisjoni liige ja Euroopa sotsiaalharta ratifitseerimist ette valmistava ekspertide komisjoni liige.

1970. ja 1980. aastatel ilmus tema artikleid ajakirjas Nõukogude Õigus.

Sulev Piliste on maetud Pärnu Alevi kalmistule.

## Käsiraamat ja juhendmaterjal
*Sulev Piliste, Olga Rist, Elmet Soosalu. Sekretäritöö. Tallinn: Valgus, 1972. 224 lk.
*Sulev Piliste. Levinumate haldusdokumentide koostamine: metoodilised juhised. Tallinn: Juhtide Kvalifikatsiooni Instituut, 1981. 28 lk.
*Sulev Piliste. Töönormide muutmine ja progressiivsuse tagamine: õppevahend. Tallinn: Juhtide Kvalifikatsiooni Instituut, 1984. 25 lk.

## Tunnustus
* 1998 – Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti Teadusliku-Tehniliste Ühingute Nõukogu töö teadusliku organiseerimise komisjoni esimehe asetäitja Sulev Piliste (fotograaf Oskar Juhani), 1967
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Toiduainetööstuse töökorralduse päevadel esineb kõnega Eesti NSV Toiduainetööstuse Ministeeriumi Konstrueerimise ja Tehnoloogia Büroo töökorralduse ja kaadriõppe osakonna peaspetsialist Sulev Piliste (fotograaf P. Piisner), 1985
*Sulev Piliste artiklid Eesti artiklite andmebaasis Index Scriptorum Estoniae
M. Varese Toetusraha

**M. Varese Toetusraha** oli Eesti sihtasutus, mis loodi pärast eesti õpetaja ja raamatukaupmehe Martin Varese surma tema varade alusel. Sihtasutuse kaudu toetati muu hulgas kultuuriinimesi.

Asutuse esimees oli Konstantin Päts. 

## Viited
Katariina Gild

**Katariina Gild** on Tallinnas tegutsev mittetulundusühing, mis ühendab käsitöökunstnikke. 

Ühing asutati 1995. aastal.. Katariina Gildi kunstnike töökojad on Katariina käigus. 

Hoone Tallinna vanalinnas Vene tänav 12), milles ühing tegutseb, on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Hoones on näiteks klaasikoda, kübarakoda, nahakoda (nahakunsti stuudio).

## Viited

## Välislingid
*https://www.katariinagild.eu/
Le Raincy

**Le Raincy** [le ren'si] on linn Prantsusmaal Seine-Saint-Denis' departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn kuulub Villemomble'i kantonisse.

Linna territoorium asub 51–114 meetri kõrgusel üle merepinna. Linn kuulub Suur-Pariisi metropoli.

Linnapea on Jean-Michel Genestier.

## Sõpruslinnad
*  Finchley, Suurbritannia
*  Clusone, Itaalia
*  Yavne (*יַבְנֶה*), Iisrael

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Järelkõla

**Järelkõla** ehk **reverberatsioon** on akustikas ja psühhoakustikas heli aeglane sumbumine kinnises või poolkinnises ruumis.

Järelkõla tekkimist põhjustab heli korduv peegeldumine ja hajumine ruumi piiretelt (nt seintelt) ja ruumis olevatelt esemetelt. Reverberatsioon tugevdab mõnevõrra kuulajani jõudvate helide taju nende kestuse kasvamise arvel, kuid liiga kaua kestev järelkõla vähendab üksteisel järgnevate helide eraldatavust, mis näiteks vähendab kõne arusaadavust.

Järelkõla suurendamiseks või vähendamiseks kasutatakse tehnilisi vahendeid. Tuntumad neist on reverberaatorid ja kajamasinad.

## Järelkõla kestus
Järelkõla kestus ehk reverberatsiooniaeg on ajavahemik, mille vältel helienergia tihedus väheneb pärast heliallika poolt tekitatud heli järsku lakkamist miljon korda (vastavalt helirõhk väheneb tuhat korda) ehk 60&nbsp;dB võrra.

Järelkõla kestus (tähis *T*60 või RT, ingl k sõnadest *reverberation time*) on ruumiakustika tuntuim tunnussuurus.

Järelkõla kestus sõltub ruumi mahust ja akustilistest omadustest, samuti helide loomusest. Kui ruumi heliväli on difuusne, on järelkõla kestusel, ruumalal V\, \mathrm{[m^3]} ja neeldumispinnal A\, [\mathrm{m}^2\,\mathrm{sab}] Sabine'i valemi kohaselt seos:

:T_{60} = 0,16 \frac{V}{A},
kus ruumi ekvivalentne neeldumispind A on ühikutes sabiin (m2 sab).

## Vaata ka
* Reverberaator
* Kajamasin
*Kajaruum
*Sabiin

## Viited

## Kirjandus
* Ilmar Eiskop, Aleksander Sillart. Akustika ja helitehnika. Tallinn, Valgus, 1992.
* Mikko Kylliäinen, Valtteri Hongisto. Hoonete akustiline projekteerimine: akustika alused. Tallinn, ET Infokeskus, 2009.
Bellac

**Bellac** [bellak] on linn Prantsusmaal Haute-Vienne'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 175–301 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Corine Hourcade-Hatte.

Linnastu valdade liit koosneb 18. vallast.

## Haridusest
Linnas asuvad järgmised haridusasutusedː
* kaks avalikku lasteaeda: Jolibois ja Jean Giraudoux
* kaks avalikku algkooli: Charles Silvestre ja Les Rochettes
* Sainte-Marie alghariduse eraõppeasutus (*institution privée Sainte-Marie*)
* Louis Jouvet' nimeline kolledž
* üldhariduse ja tehnoloogia kõrgkool – Jean Giraudoux' lütseum, kus saab õppida bakalaureuseõppes
* Martin Nadaudi nimeline kutsekool, mis on spetsialiseerinud ehituse ja energeetika ainetele
* ning põllumajanduse õppe- ja täienduskeskus

## Sõpruslinnad
*  Wassertrüdingen, Saksamaa (1983)
*  Sifoe, Gambia (2006)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Rochechouart

**Rochechouart** [roše'šuar] on linn Prantsusmaal Haute-Vienne'i departemangus. Ta on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 159–313 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Jean-Marie Rougier, kes kuulub sotsialistlikku parteisse (PS).

Linnastu valdade liit koosneb viiest vallast.

## Sõpruslinn
*  Oettingen, Saksamaa

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Kontuur

**Kontuur** (prantsuse keeles *contour*) on üldmõistena piirjoon.

Erinevates valdkondades võib sõnal 'kontuur' olla erinev tähendus:
***[[kontuur (muusika)|kontuur]]** on muusikas üksteisele järgnevate helide tavaliselt helikõrguslikke suhteid kujutav funktsioon ajas
***[[kontuur (keeleteadus)|kontuur]]** on keeleteaduses foneemide hääldust kirjeldav märkimisviis
***[[raja (topoloogia)|kontuur]]** on topoloogias raja
***[[Samajoon|kontuur]]** on topograafias samajoon
Roman Koolmar

**Roman Koolmar** (1935. aastani **Roman Koolman(n)**; 25. aprill (vkj) / 8. mai 1904 Sindi – 1. veebruar 1971 Detroit) oli eesti ja Ameerika Ühendriikide arhitekt. 

Tema Sindi vabriku töölisest isa Andrei Koolman osales 1905. aasta revolutsioonis ning pärast Romani sündi saadeti nende pere Vologda linna. Roman hakkas käima sealses raudtee algkoolis ja hiljem Aleksander I nimelises reaalkoolis. 1921. aastal tuli pere tagasi Eestisse ja nad asusid elama Viljandisse. 

Ta lõpetas 1923. aastal Viljandimaa Poeglaste Gümnaasiumi ja õppis aastatel 1928–1933 Tallinna Tehnikumis arhitektiks.

1933. aastal asus ta tööle Teedeministeeriumi ehitusosakonnas ja seejärel riigi ehitusettevõttes Ehitaja, mis tegeles riiklike tellimustöödega. Aastatel 1940–1941 oli ta Kommunaalmajanduse rahvakomissariaadi projekteerimiskontori juhataja. 

1944. aastal põgenes Saksamaale. Ta töötas Geislingenis Ühinenud Rahvaste Abistamis- ja Rehabilitatsioonivalitsuse (UNRRA) juures insenerina ning Geislingeni Eesti Gümnaasiumi kunstiajaloo- ja joonistusõpetajana. 

Roman Koolmar on üks paljudest eestiaegsetest arhitektidest, kes jätkasid karjääri eksiilis. Hiljem Ameerika Ühendriikidesse liikunud arhitekti edasine elu möödus Detroitis, kus ta projekteerimise kõrval tegeles hobi korras kunstiga.

## Looming

Noore arhitektina sai Koolmar projekteerida elamuid nii töölistele, riigiteenistujatele, ministritele kui ka sõjaväelastele, nii kasarmuid, suvilaid kui ka koguni presidendi lossi. Samuti lõi ta ühiskondlikke hooneid, nagu Pirita bussijaam (1940) või koos Artur Jürvetsoniga projekteeritud Tallinna Lennujaama (1939, vana terminal, mis teostati muudetud kujul 1950. aastate alguses).

Koolmari kõige suurem projekt oli kahtlemata algselt vene kaupmees Grigori Jelissejevile kuulunud Toila-Oru lossi ümberehitamine president Konstantin Pätsi suveresidentsiks. 1936. aastal valminud suurejoonelist kompleksi võib pidada toonase riikliku esindusarhitektuuri sümboliks. Koolmar projekteeris nii kuulsad Oru lossi terrassid kui ka rea abihooneid, pargipaviljone ja komandandi maja, lossi sisustas arhitekt Olev Siinmaa. Vaevu korda seatud kompleks hävis Teises maailmasõjas. 
### Kunstnikuna
1926. aastatel ilmusid Sakalas pseudonüümi Koo all tema karikatuurid. Harrastusena joonistas ta ka šarže muusikainimestest, mis ilmusid Muusikalehes. Lisaks joonistas ka koomikseid ja uuris rahvarõivaid.
*Sarž - Georg Reder. ETMM _ 8339 Gk 428, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum
*Sarž - Tuudur Vettik. ETMM _ 8339 Gk 425, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum
### Näitused
2015. aastal toimus tema loomingu näitus esmalt Eesti Arhitektuurimuuseumis, sealt rändas see edasi Viljandi Linnagaleriisse, 2016. aasta alguses oli näitus avatud Rahvusarhiivi galeriis ning 2016. aasta septembris ka Torontos Väliseesti Muuseumis.

## Viited

## Kirjandus
*Mart Kalm. "Koolmar, Roman, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 200
*Mart Kalm. "Roman Koolmari avastamine". Sirp, 17. aprill 2015

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Neufchâteau (Prantsusmaa)

**Neufchâteau** [nöf'šatoo] on linn Prantsusmaal Vosgesi departemangus. See on departemangu alam-prefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 274–373 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Simon Leclerc.

Neufchâteau on valdade liidu (communauté de communes de l'Ouest Vosgien) keskus.

## Sõpruslinn
*  Herringen, Saksamaa (1967)
*  Miranda do Corvo, Portugal (1997)
*  Śmigie, Poola (2001)

## Viited

## Välislingid
* Turismiinfo linna kohta (*inglise keeles*)
Montmorillon

**Montmorillon** [mon'mori'jon] on linn Prantsusmaal Vienne'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 153–603 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Yves Bouloux.

Linnastu valdade liit koosneb 37 vallast.

## Sõpruslinnad
*  Wadern, Saksamaa (1968)
*  Medina del Campo, Hispaania (1994)
*  Safané, Burkina Faso (1997)
*  Gościno, Poola (2003)
*  Putna, Rumeenia (2013)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Avallon

**Avallon** [ava'jon] on linn Prantsusmaal Yonne'i departemangus. See on departemangu alam-prefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskus.

Linna territoorium asub 163–369 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Jean-Yves Caullet (sündinud 1957).

## Sõpruslinnad
*  Pepinster, Belgia
*  Cochem, Saksamaa
*  Tenterden, Suurbritannia
*  Saku (*佐久市*), Jaapan

## Viited

## Välislingid
* Linna ametlik koduleht (*prantsuse keeles*)
Neufchâteau

**Neufchâteau** võib tähendada järgmist:

* **[[Neufchâteau (Belgia)|Neufchâteau]]**, linn ja vald Belgias
* **[[Neufchâteau (Prantsusmaa)|Neufchâteau]]**, linn Prantsusmaal Vosgesi departemangus

## Vaata ka
* Neufchâteau ringkond
Palaiseau

**Palaiseau** [pale'so] on vald Prantsusmaal Essonne'i departemangus. Vald on Palaiseau ringkonna ja Palaiseau kantoni keskus.

Linna territoorium asub 47–159 meetri kõrgusel üle merepinna.

Palaiseau linnapea on Grégoire de Lasteyrie.

Tema linnastu valdade liit koosneb 27 vallast.

## Sõpruslinn
*  Unna, Saksamaa (1969)

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
L'Haÿ-les-Roses

**L'Haÿ-les-Roses** [l'ai le ros] on linn Prantsusmaal Val-de-Marne'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 42–109 meetri kõrgusel üle merepinna. Linn kuulub Suur-Pariisi linnastusse.

Linnapea on Vincent Jeanbrun.

L'Haÿ-les-Roses on üks neljast prantsuse asulast (vallast), mille nimes on täht **ÿ** (ülejäänud kolm on Moÿ-de-l'Aisne, Faÿ-lès-Nemours ja Aÿ-Champagne).

## Sõpruslinnad
*  Omagh, Suurbritannia
*  Bad Hersfeld, Saksamaa

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Parthenay

**Parthenay** [parte'nee] on linn Prantsusmaal Deux-Sèvresi departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 114–184 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Xavier Argenton.

Parthenay linnastu valdade liit koosneb 39 vallast.

## Sõpruslinnad
*  Manakara, Madagaskar (1962)
*  Weinstadt, Saksamaa (1980)
*  Arnedo, Hispaania (1991)
*  Abrantesi vald, Portugal (1993)
*  Tsévié, Togo (1990)
*  Tipperary, Iirimaa (1994)
*  Edmundston, Kanada (1993)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)