open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ants Juske

**Ants Juske** (10. veebruar 1956 – 12. veebruar 2016) oli eesti ajakirjanik, kunstiteadlane ja -kriitik.

Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1979 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna kunstiajaloolasena.

Aastal 1978 ilmus Tartus omakirjastusliku väljaandena Ants Juske ja Linnar Priimäe kirjutis "Tartu sügis". 

Juske töötas Tartu Kõrgema Kunstikooli rektorina kooli moodustamisest 2000. aastal kuni 2004. aastani.

## Raamatud
*"Kunstnik. Ruum. Pilt." Kunst 1991 
*"Kaksipidi pildid". 2002. Kunst ISBN 5899202912
*"Estonian-born Admiral F. v. Bellingshausen, the Discoverer of Antarctica". 2003 ISBN 994910131X
*"Joonistav laps". Eesti Kunstiakadeemia 2004. ISBN 9985946596
*"Kirglikud aastad". Eesti Päevaleht 2006. ISBN 9789985974773
*"Külmetav Eesti kunstnik". Eesti Päevaleht 2006. ISBN 9985966280
*"Eesti maal läbi aegade". Pegasus 2013. ISBN 9789949505654
*"Salvador Dali ja sürrealism Eestis". TEA Kirjastus 2014. ISBN 9789949242344

## Artikleid
*Teaduste doktoriks saada pole mõtet. Postimees, 30. juuli 2004
*Ants Juske: Lapsed ja kunst. Maaleht, 23. september 2004
*ANTS JUSKE: Millal saabub iseseisvus?. Eesti Päevaleht, 21. august 2006
*ANTS JUSKE: Uue aja pühakojad. Eesti Päevaleht, 17. mai 2007
*ANTS JUSKE: Kas Eestis pole enam skulptoreid? Eesti Päevaleht, 17. august 2007

## Tunnustus

* 1986 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artiklid “Märkmeid 1980-aastate kunstist”, “Tarbekunsti üksindus” ja “Millega täita thuja valget ruumi?”)
* 1988 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (uudsetelt metodoloogilistelt lähtekohtadelt käsitletud artikkel “Ruum ja pilt A. Keskküla maalikeeles”)
* 1997 Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (näituse kureerimine ning autorlus telesarjas “Ars et vita” 1995. aastal)

## Isiklikku
Ants Juske isa oli maaparandusteadlane Anto Juske. Poliitik ja ajaloolane Jaak Juske on Ants Juske poeg.

## Viited

## Kirjandus
*Mari Sobolev. Ants Juske, arhetüüp. Eesti Ekspress, 7. jaanuar 2004
*Olev Remsu. Ants Juske kolm hüpet. Järelehüüe. Postimees, 16. veebruar 2016

## Välislingid
*
Bukaresti Henri Coandă rahvusvaheline lennujaam

**Bukaresti Henri Coandă rahvusvaheline lennujaam** (rumeenia *Aeroportul Internațional Henri Coandă*; IATA: **OTP**, ICAO: **LROP**) on rahvusvaheline lennujaam Rumeenias Otopenis, 16,5 km Bukarestist põhja pool. See on rahvusliku lennufirma TAROM kodulennujaam.

## Ajalugu
Teise maailmasõja ajal kasutati Otopeni lennujaama Saksa õhuväe lennuväebaasina. Kuni 1965. aastani oli see Rumeenia õhujõudude kasutuses.
Ivan Seledkov

**Ivan Vassiljevitš Seledkov** (vene keeles *Иван Васильевич Селедков*; sündinud 5. jaanuaril 1983) on Venemaa jalgrattasportlane.

## Saavutused

**2008**
*8. Mulgi rattamaratoni võitja
Rõngu Mihkli kogudus

EELK **Rõngu Mihkli kogudus** on luterlik kogudus Rõngus.

Kogudus kuulub EELK Valga praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Tiit Maasikmäe. Organist Helve Päid. Juhatuse esimees on Maria Peri

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Rõngu Mihkli kirikus.

## Koguduse õpetajad
*1626–1630 Caspar Lessius
*1632–1633 Andreas Lundius
*1633–1635 Ertmann Ganze
*1635–1657 Olaus Salenius
*1661–1683 Svante Borning
*1683– ? Johann Christoph Weigel
*1685–1715 Andreas Stålfot
*1715–1740 Theophil Eichler
*1741–1760 Heinrich Johann Frost
*1760–1765 Johann Conrad Bocris
*1766–1772 Joachim Friedrich Petersen
*1773–1780 Johann Christian Friedrich Moritz
*1780–1785 Heinrich Andreas Erxleben 
*1786–1801 Johann Adam Grossenbach
*1801–1819 Alexander Magnus Karl Lenz
*1820–1831 Carl Heinrich Constantin Gehewe
*1831–1838 Friedrich Ernst Moritz
*1838–1853 Arnold Friedrich Christiani
*1853–1880 Ludwig August Immanuel Körber
*1881–1889 Benjamin Hermann Karl Hesse
*1889–1929 Winfried Martin Hansen
*1935–1944 Ernst Lootsma
*1944–1955 Richard Sisask 
*1955–1983 Eduard Kalda
*1985–1986 Peep Audova, Valga koguduse õpetaja 
*1986–1997 Harri Madisson 
*1997–2003 Peep Audova, Valga koguduse õpetaja 
**1997-2003 Valdo Lust, diakon
*2003–2004 Jüri Stepanov, Otepää koguduse õpetaja 
*2004–2005 Vallo Ehasalu, Elva koguduse õpetaja 
**2004-2005 Valdo Lust, diakon
*2005–2009 Andres Aaste
*2009–2011 Vallo Ehasalu, Elva koguduse õpetaja 
*2011–2017 Lea Kärson
*2017– 2025 Vallo Ehasalu, Elva koguduse õpetaja
*2025– Tiit Maasikmäe

## Kirjandus
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Ringen, ehstnisch Ranfo kihhelkond, 1843 seite 81
*Ülo Matjus, Rõngu Mihkli kiriku ja koguduse ajalugu aastatel 1413-1940, Tartu Ülikool Usuteaduskond, Tartu 2016
Rumeenia lennufirmade loend

See on **[[Rumeenia]] lennufirmade loend**.

* Blue Air
* Carpatair
* Chris Air
* Ion Ţiriac Air
* Jet Tran Air
* Romavia
* TAROM
* TAROM Cargo
Marko Kaljuveer

**Marko Kaljuveer** (sündinud 8. novembril 1964) on eesti spordiajakirjanik, teleprodutsent ja koolijuht.

Ta on lõpetanud 1980. aastal Tallinna 27. 8-klassilise Kooli, 1983. aastal Tallinna Reaalkool (Tallinna 2. Keskkooli) ja 1997. aastal Tartu Ülikooli (sotsiaalteaduskonna) ajakirjanduse erialal. Ta on läbinud Tartus õpetajate täiendkoolituse.

Kaljuveer töötas aastatel 1989&ndash;2014 Eesti Televisiooni / Eesti Rahvusringhäälingu sporditoimetuses, sealhulgas 2001–2014 sporditoimetuse juhatajana. Aastatel 2016–2020 oli ta Postimees Grupi peaprodutsent ja sporditoimetuse juht.

Ta on olnud vene keele õpetaja Saue Koolis 6.–9. klassile kuni 2023. aasta juunini. 2023. aasta juunist on ta Kohila Gümnaasiumi direktor.

## Tippspordiürituste kajastamine
Kaljuveer on vahendanud kommentaatorina Atlanta 1996 olümpiamänge, kommentaatori ja toimetuse juhina 2000 Sydney, 2002 Salt Lake City, 2004 Ateena, 2006 Torino, 2008 Pekingi, 2010 Vancouveri, 2012 Londoni, 2014 Sotši ning Kanal 2-s Postimees Grupi peaprodutsendina  2018 PyeongChangi, 2020 Tokyo ja 2022 Pekingi olümpiamänge. 

Ta on juhtinud ja vahendanud ETV-s ja ERR-is jalgpalli MM-i finaalturniire 1998 Prantsusmaal, 2002 Jaapanis ja Lõuna-Koreas, 2006 Saksamaal, 2010 Lõuna-Aafrika Vabariigis ja 2014 Brasiilias ning jalgpalli EM-võistlusi EURO 2000 Hollandis ja Belgias, EURO 2004 Portugalis, EURO 2008 Austrias ja Šveitsis, EURO 2012 Ukrainas ja Poolas. 

## Ühiskondlik tegevus
Rahvusvahelise Spordiajakirjanike Liidu liige (1993), Eesti Spordiajakirjanike Seltsi juhatuse liige 2011–2014, Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) Spordikomitee liige (2006–2014). Eesti Golfi Liidu president (2015–2016). Eesti Olümpiakomitee Täitevkomitee liige (2016–2020). Praegu on ta jalgpalliajakirjanike klubi liige.

Alates 2025. aastast on ta EELK Rapla Maarja - Magdaleena koguduse juhatuse ja nõukogu liige.

## Poliitiline tegevus
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel erakond Isamaa nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 349 häält ning ei osutunud valituks.

## Muu
Kümneaastaselt mängis ta telemängufilmis "Jõmm" (1975), mille režissöör oli Sulev Nõmmik.

Sõjaväeteenistuse läbis Ukrainas.

Kaljuveer on luteri kiriku liige.

## Isiklikku
Ta elab aastast 2015 Raplas.

Tal on elukaaslane, kaks last ja koer Chiko.

Kaljuveerile meeldib suusatada, rattaga sõita ja golfi mängida.

Tema põlve on neli korda lõigatud.

## Viited

## Välislingid
*Indrek Schwede. Marko Kaljuveeri karmid pintslitõmbed ETV spordiekraanil. Ärileht, 10. veebruar 2001
*Kristi Vahemaa. Marko Kaljuveer: televaataja saab väga hea kava. Eesti Päevaleht, 4. august 2008 
*Marko Kaljuveer suutis sõimamisega korvpalli telepildi kätte saada. Õhtuleht Online, 1. november 2009
*Liivi Šein. Marko Kaljuveer: Kolisime telestuudio Whistlerisse. Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2010
*
Faasikontrolli relee

**Faasikontrolli relee** on kolmefaasilises toitesüsteemis kasutatav kontrollseade, mille abil saab kaitsta kolmefaasilisse toitevõrku ühendatud elektritarbijaid vale faasijärgnevuse, faasi(de) katkemise või faasipingete ebasümmeetria kahjuliku toime eest.

## Kolmefaasilise toitesüsteemi sümmeetria
Kui kolmefaasilises toitesüsteemis on kõik faasid võrdselt koormatud, siis on kõik faasivoolud omavahel võrdsed ja võrdsed on ka faasipinged tarbija juures. Sellisel juhul puudub neutraaljuhi otstel pinge ja järelikult puudub ka vool neutraaljuhis ning elektritarbijate toimimise seisukohalt puudub üldse vajadus neutraaljuhi järele. Sellist olukorda nimetatakse sümmeetriliseks koormuseks. 

Kui aga kolmefaasilisse toitesüsteemi ühendatakse ühefaasiline tarbija (või on faasid koormatud erinevalt), siis ei ole faasivoolud enam võrdsed ning Ohmi seaduse põhjal erineb ka tarbija neutraalpunkti potentsiaal toiteallika neutraalpunkti potentsiaalist, ehk neutraaljuhi otste vahel on pinge ja neutraaljuhi olemasolul tekib selles vool. Sellist olukorda nimetatakse ebasümmeetriliseks koormuseks.

Ebasümmeetrilise koormuse korral ei ole faasipinged tarbija juures enam omavahel võrdsed. Suur ebasümmeetria võib teatud elektriseadmetele olla kahjulik. 

## Eesmärk
Faasikontrolli relee eesmärk on mõõta kolmefaasilise toitesüsteemi parameetreid ja kui mõni parameeter ületab ettenähtud (eelseatud) väärtuse, anda väljundsignaal, mida saab kasutada elektriseadmete juhtimiseks.

Faasikontrolli relee poolt sagedamini jälgitavad parameetrid: 
*faasi(de) olemasolu 
*faasijärgnevus 
*faasipingete sümmeetria määr
*faasipinge väärtus (üle- või alapinge)

## Ehitus
Faasikontrolli releed võivad oma ehituselt olla elektromehaanilised, elektroonilised või digitaalsed.

### Elektromehaaniline relee

Iga faasi ja neutraali vahel ühendatakse üks relee ja nende releede kontaktid juhivad kontaktori mähist. Kui ühes faasis langeb pinge piisavalt madalale või kaob hoopis (e. "faas kaob") siis kaob kontaktori mähisel toide ja kontaktor lülitab elektriseadmed välja. 

### Elektrooniline analoogrelee

Iga faasi ja neutraali vahel ühendatakse ühe transistori baas üle takisti. Iga emitteri järele on ühendatud järgmise transistori kollektor. Need kõik koos juhivad kontaktori mähist. Kui üks faas kaob, siis kaob ka mähise toide ja kontaktor lülitab elektriseadmed välja. 

### Digitaalne relee
Iga faasi parameetreid kontrollitakse mikroprotsessorile etteantud programmi abil. Kui kasvõi ühel faasil parameetrid erinevad etteantust, siis katkestab programm relee töö ja lülitab välja kontaktori, mis omakorda lülitab välja toidetavad seadmed.

## Vaata ka
* Kolmefaasiline toitesüsteem
* Võimsus
U55

**U55** on Berliini metroo uusim ja lühim liin. See avati 8. augustil 2009 ning selle 1,8-kilomeetrisel trassil on praegu ainult 3 jaama. See liin ei ole ühendatud ühegi teise metrooliiniga.

U55 oli mõeldud U5 liini pikenduseks, kuid töid ei alustatud liini lõpp-peatusest, vaid kavandatud trassi keskelt. U5 jätk, mis ühendab praeguse U5 liini U55-ga, avatakse seniste plaanide kohaselt 2020. aastal. 

Liin peaks praeguste kavade järgi ühendama Alexanderplatzi Tegeli lennujaamaga, kuid kuna kavas on too lennujaam sulgeda (6 kuu jooksul pärast Berliini Brandenburgi lennujaama lõplikku valmimist, eeldatavalt 2017. aastal), siis pole metrooliini tulevane kulgemine veel praegu selge. 

## Avatud jaamad
*Berlin Hauptbahnhof (Berliini pearaudteejaam)
*Bundestag (Liidupäevahoone)
*Brandenburger Tor (Brandenburgi värav)

## Viited
Tyrolean Airways

**Tyrolean Airways – Tiroler Luftfahrt GesmbH** oli Austria lennufirma, mille peakorter asub Innsbruckis. Tyrolean oli Austrian Airlinesi tütarettevõte ja Star Alliance'i liige. Lennufirma kodulennujaam oli Viini rahvusvaheline lennujaam. 

## Ajalugu

Lennufirma asutasid 1978. aastal Gernot Langes-Swarovski ja Christian Schwemberger-Swarovski.

Tyrolean Airways lõpetas tegevuse 31. märtsil 2015, kui see ühendati Austrian Airlinesiga.

## Lennukipark

Tyrolean Airwaysil olid 30. aprilli 2010 seisuga järgnevad lennukid:





## Viited
Osula kalmistu

**Osula kalmistu** on surnuaed Osula küla servas Prassimäel.

Surnuaed on rajatud 1833. aastal.

Kalmistule on maetud sõjaväelane Erich Matteus, botaanik Linda Viljasoo, tehnikateadlane Evald Maltenek, kirjanik Rihhard Iher, koduloolane Gustav Raudsepp. Samuti on seal Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud.


Osula kalmistu 2012-1.jpg
Osula kalmistu 2012-2.jpg
Osula kalmistu 2012-3.jpg

## Välislingid
*Asukoha kaart
*
Kristjan Kalkun

**Kristjan Kalkun** (sündinud 28. veebruaril 1972) on eesti spordiajakirjanik.

Kristjan Kalkun on lõpetanud 1990. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1996. aastal Tartu Ülikooli, kus õppis ajalugu.

Koolipõlves käis ta Tallinna Lenini rajooni spordikoolis korvpallitreeningutel, tema esimene juhendaja oli Jaanus Levkoi.

Ta on olnud ajakirja Sporditäht toimetaja (1997–1999) ja peatoimetaja (1999–2002). Pärast 2002. aastat on teinud kaastööd Sporditähele ja Eesti Päevalehele.

Aastatel 1996–1998 oli ta Eesti Televisiooni välisautor. 2003. aastal sai temast TV3 sporditoimetaja. 2006. aastast töötab ta Eesti Televisiooni sporditoimetuses.

Tema spordiartikleid on ilmunud ka mitmes olümpiaraamatus ("Sydney 2000. XXVII olümpiamängud", "Salt Lake City 2002. XIX taliolümpiamängud", "Torino 2006. XX taliolümpiamängud"). 

Ta on tegutsenud ka korvpalli abitreenerina.

## Isiklikku
Ta on näitleja Karl Kalkuni poeg. Kahtedel olümpiamängudel võistelnud ketta- ja vasaraheitja Gustav Kalkun oli Kristjan Kalkuni vanaonu.

Kristjan Kalkunil on kolm poega.

## Viited

## Välislingid
* Elulugu ESBL-is
* Siiri Rebane. Isa Karl Kalkuni sõnum Kristjan Kalkunile: poiss peab sporti tegema! Eesti Naine / Delfi, 4. jaanuar 2015
* Siiri Rebane. Kristjan Kalkuni juurtelugu: isa rõhutas, et peab aus olema, isegi, kui midagi on halvasti Õhtuleht.ee, 14. november 2020
Aafrika laam

**Aafrika laam** on laam, millel paikneb Aafrika manner, Madagaskar ja mitu väiksemat saart koos ookeanilise maakoorega mandri ja ümbritsevate ookeani keskahelike vahel.

Aafrika laam külgneb Euraasia, Araabia, India-Austraalia, Antarktika, Lõuna- ja Põhja-Ameerika laamaga.
Forlì

**Forlì** on linn Itaalias Emilia Romagna maakonnas, Forlì-Cesena provintsi halduskeskus.

## Ajalugu

Forlì asutas 188 eKr Rooma konsul Gaius Livius Salinator nimega **Forum Livii**.
1504. aastast kuulus Kirikuriiki.

## Arhitektuur ja vaatamisväärsused
*San Mercuriale kirik 75 m kõrguse kellatorniga aastast 1180.
*Palazzo del Podestà aastast 1459.
*Tsitadell Rocca di Ravaldino 15. sajandist.

Linna lähedal asub Forlì lennujaam.

## Tuntud forlìlasi
Linnas on sündinud Melozzo da Forlì.

## Viited

## Välislingid

* Forlì ametlik koduleht (itaalia keeles)
Philip Roth

**Philip Milton Roth** (19. märts 1933 Newark, New Jersey – 22. mai 2018 Manhattan, New York) oli ameerika kirjanik. Ta oli juudi päritolu.

Roth pälvis esimest korda tähelepanu 1959. aastal novelliga "Goodbye, Columbus", mille eest võitis ta National Book Awardi.

Oma teostele sai ta inspiratsiooni juudi perekondade elust ning Ameerika ideaalidest. Tema üks tuntumaid teoseid on romaan "Ameerika pastoraal" ("American Pastoral"; 1997), mille eest pälvis ta Pulitzeri preemia. Eesti keeles on ilmunud veel tema teosed "Portnoy tõbi" ("Portnoy's Complaint"; 1969), "Operatsioon Shylock" ("Operation Shylock"; 1993) ja "Igamees" ("Everyman"; 2006).

Roth oli oma põlvkonna üks auhinnatumaid kirjanikke. Lisaks National Book Awardile ja Pulitzeri preemiale pälvis ta muuhulgas veel Franz Kafka auhinna (2001), Prantsusmaa kirjandusauhinna Prix Médicis, Rahvusvahelise Bookeri auhinna (2011) ja Astuuria printsi auhinna (2012).

## Tunnustus
* 1960 – National Book Award novelli "Goodbye, Columbus" eest
* 1970 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
* 1995 – National Book Award romaani "Sabbath's Theater" eest
* 1998 – Pulitzeri preemia
* 1998 – National Medal of Arts
* 2001 – Franz Kafka auhind
* 2002 – Prix Médicis étranger
* 2011 – Rahvusvaheline Bookeri auhind
* 2012 – Astuuria printsi auhind

## Teoseid eesti keeles
* "Portnoy tõbi" (tõlkinud Lauri Pilter) ISBN 9985306899
* "Operatsioon Shylock" (tõlkinud Tõnis Arro ja Lauri Pilter) ISBN 9985954386
* "Igamees" (tõlkinud Kersti Unt), Tänapäev, 2011
* "Ameerika pastoraal" (tõlkinud Kristjan Jaak Kangur), Varrak, Tallinn 2016
* "Nemesis" (tõlkinud Liisa Ady Oks. Saatesõna kirjutanud Liisa Ady Oks ja Katrin Kern), Loomingu Raamatukogu, 2024

## Viited

## Välislingid
* Peeter Olesk. Romaaniülikool: Philip Roth "Portnoy tõbi" EPL, 30. mai 2008
* Mari Peegel. Kondid on meie ainus lohutus EPL, 23. aprill 2011
* Philip Roth teatas, et lõpetab kirjutamise Postimees, 10. november 2012
* "Janar Ala: Philip Roth, üks paremaid kirjanikest". Kirjandus ERR. 23. mai 2018
* Sarah Churchwell. How Philip Roth wrote America, *[[theguardian.com]]*, 26. mai 2018
Fontes PMP

**Fontes PMP** on 1990. aastal asutatud Eesti konsultatsioonifirma.

Fontes PMP tegeleb inimressursi juhtimise (talendijuhtimise), palgakorralduse, inimeste otsingu, hindamise ja valikuga.

Fontes PMP oli Teenusmajanduse Koja asutajaliige.

## Ajalugu
Ettevõtte Fontes ajalugu ulatub aastasse 1990, kui asutati *AS Fontes PMP*, mis hiljem andis aluse *ASile Fontes Grupp*. ASil Fontes Grupp oli mitu tütarettevõtet: AS Fontes PMP, Fontes R&I SIA (Lätis), Fontes Vilnius UAB (Leedus) ja OÜ Fontese Kirjastus. Aastal 2005 osteti ASi Fontes Grupp konsultatsiooniettevõte (Fontes PMP AS) Eestis ja alus pandi praeguseni tegutsevale **OÜ-le Fontes PMP**. ASi Fontes Grupp alusel moodustati ka OÜ Hermesinvest.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (vaadatud 28.02.2013)
Andres Keil

**Andres Keil** (sündinud 29. mail 1974) on eesti kirjanik ja teatrikriitik.

## Teosed
*"Vibratsioonid". Tore Kirjastus 2020. ISBN 9789949744435
*"151 914 tähemärki". Hotger 2003. ISBN 9985946812
*"Gümnasisti unenägu". Eesti Kirjanduse Selts 2003 (kujundaja). ISBN 9985917154
*Vihiku draama-erinumber. Eesti Kirjanduse Selts 2004 (toimetaja) 

## Tunnustus
* 2004 Tartu Kultuurikandja auhind (kultuurikajastaja)
* 1999 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse ergutuspreemia ("Shoot!")

## Välislingid
*Margus Mikomägi. Andres Keil – teatrisse sisse kirjutatud. 
*Inna Grünfeldt. Kultuur: Andres Keil vaatab raevu taha. Virumaa Teataja, 6. veebruar 2008
*Raul Sulbi. Andres Keil: elame väga jesuiitlikul ajastul. Postimees, 22. september 2009
Manuel Rivera-Ortiz

**Manuel Rivera-Ortiz** (sündinud 23. detsembril 1968) on USA fotograaf.

Ta on tuntuks saanud eelkõige oma dokumentaalsete fotodega, mis kujutavad inimeste elutingimusi vähem arenenud riikides.
Linda Kaljundi

**Linda Kaljundi** (sündinud 6. juunil 1979) on eesti ajaloolane ja kuraator.

Linda Kaljundi on õppinud aastatel 1986–1997 Pirita Majandusgümnaasiumis ning astunud seejärel õppima Tartu Ülikooli ajalugu. 2002. aastal sai ta bakalaureuse- ja 2005. aastal magistrikraadi. 2014. aastal sai ta doktorikraadi Helsingi Ülikoolis kaitstud väitekirjaga "The Baltic Crusades and the Culture of Memory: Studies on Historical Representation, Rituals and Recollection of the Past".

Alates 2007. aastast on Linda Kaljundi Tallinna Ülikooli õppejõud. 

Ta on 2005. aastal asutatud Tallinna Ülikooli Keskaja Keskuse asutajaliige.

## Tunnustus

* 2005 Sirbi laureaat

## Tõlkeid eesti keelde
*"Mütoloogia". Pegasus 2009. ISBN 9789949409426 (tõlkide kolleegiumis)

## Publikatsioonid
*Linda Kaljundi: Kes oli kes ja mis oli mis keskaegses Tallinnas. Eesti Päevaleht, 15. detsember 2006
*Teadmisjanuline "siil". Eesti Ekspress, 5. juuli 2007 (intervjuu Marek Tammega) 
*Ajalugu, see on nagu auguline juust. Eesti Ekspress, 9. august 2007 (intervjuu Peter Burke'iga; kahasse Marek Tammega)
*Eesti lugu: August Mälk "Läänemere isandad". Eesti Päevaleht, 3. oktoober 2008
*Vähemalt kahekordne mäng. Sirp, 20. veebruar 2009
*Ei juhtunud midagi. Vahemäng 1957. aasta suvest 1968. aasta suveni. Sirp, 19. juuni 2009 (arvustus Karl Ristikivi päevaraamatule)

## Välislingid

*
*"Ajaloolane Linda Kaljundi: Eestis ei ole kadunud soov rõhutada enda ohvrirolli" ERR, 22. juuni 2020
Virunga rahvuspark

**Virunga rahvuspark** on rahvuspark Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Park paikneb Uganda piiri ääres ning piirneb Ruwenzori rahvuspargiga.

Aastal 1925. asutatud park on Aafrika esimene rahvuspark. Pargi pindala on umbes 7800 km².

Virunga rahvuspark kuulub alates 1979. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse ning 1994. aastast selle ohustatud objektide nimekirja.

Pargi alal elutseb ohustatuselt kriitilises seisundis olevaid mägigorillasid. Rutanzige järve kaldal elutsevad jõehobud.

Rahvuspargis on mitu tegevvulkaani. 

Rahvuspargi loodus on kannatada saanud aastaid kestnud kodusõjas.


Pilt:Lava Lake Nyiragongo 2.jpg|Laavajärv Nyiragongo vulkaanil.
Pilt:Virunga Mountain Gorilla 1.jpg|Rahvuspargis elavad mägigorillad.
Pilt:Children in Virunga National Park.jpg|Kohalikud lapsed.


## Välislingid

* Pargi koduleht
* Virunga rahvuspark UNESCO maailmapärandi lehel
Puis-eerika

**Puis-eerika** (*Erica arborea*) on kanarbikuliste sugukonda eerika perekonda kuuluv puittaim.

Puis-eerika kasvab Vahemere piirkonnas ja Aafrika mägedes.

Ta on igihaljas põõsas või puu, mis kasvab 1–4, harvem kuni 7 meetri kõrguseks. Taimel on rohkelt valgeid õisi.

## Välislingid
Air Berlin

**Air Berlin** (stiliseeritud **airberlin** või **airberlin.com**) oli kuni aastani 2017 Lufthansa järel Saksamaa suuruselt teine lennufirma  ja Euroopa suuruselt kuues lennufirma. 

Air Berlin opereeris ulatuslikku keskmist-odavahinnalist võrgustikku, mille alla kuulusid puhkusesihtkohad Vahemere piirkonnas, Kanaari saartel ja Põhja-Aafrikas ning mandritevahelised sihtkohad Kagu-Aasias, Kariibidel ja Ameerika Ühendriikides.

2009. aastal lendas Air Berliniga (k.a. tütarettevõtted) 27,9 miljonit reisijat . 2010. aasta veebruari seisuga töötas firmas 8200 inimest .

2014. aastal reisis lennufirmaga 31,7 miljonit reisijat .

15. augustil 2017 esitas Air Berlin majandusraskuste tõttu pankrotiavalduse. 

27. oktoobril 2017 tegi Air Berlin viimase lennu AB6210 München–Berliin. Pardal oli 178 reisijat ja 8 meeskonnaliiget. Airbus A 320 väljus Müncheni lennujaamast kell 22:36 (kohalik aeg) ja maandus Berliini Tegeli lennujaamas. Viimast lendu opereeris Air Berlin lennukiga Airbus A 320 D-ABNW. Lennuk toodeti 2005. aasta novembris.

## Lennukipark

Seisuga jaanuar 2016 on Air Berlinil järgmised lennukid:





## [[Koodijagamine]]
Seisuga detsember 2015 on Air Berlinil koodijagamislepingud järgmiste lennufirmadega:

## Viited
Bundestag (Berliini metroojaam)

**Bundestag** on Berliini metroojaam liinil U55. 

Kuigi metrooliin avati aastal 2009, valmis jaam juba 1994 ja kandis kuni 2006. aastani nime **Reichstag**, kuna ta paikneb Riigipäevahoone juures. Metroojaama kasutati kultuuriürituste läbiviimiseks. Nii etendus seal näiteks ooper "Võluflööt".
Äntu Valgejärv

**Valgejärv** (ka *Valgjärv, Äntu Valgejärv, Paralepetsa järv*) on järv Lääne-Virumaal. Ta asub 
Väike-Maarjast 7–9&nbsp;km lõuna pool.

Ta on üks Äntu järvestiku seitsmest järvest. Äntu Valgejärve pindala on 1,6 ha, suurim sügavus 8 m. Kalda ääres on õõtsikud, kallas on kaetud metsaga. Järve põhjas on järvelubja kiht.

Valgejärve läbib oja, mis voolab välja Vahejärvest ja suubub Linaleojärve.

Järve vesi on heleroheline ja väga läbipaistev (nähtavus 6,1–6,8 m).

Järves kasvavad pilliroog, vesiroos ja ujuv penikeel, põhja katavad mändvetikad.

Järves elutsevad järve-jämekoodik, järvekiivrik ja koola sõudik, põhjas on suured (kuni 15&nbsp;cm) järvekarbid. Kaladest on esindatud ahven, särg ja haug, võib-olla ka koger.

## Viited

## Välislingid
* 
* Sukeldumine Äntu Valgejärves
* Jääsukeldumine Äntu Valgejärves
Kalle Kriit

**Kalle Kriit** (sündinud 13. novembril 1983 Elvas) on eesti jalgrattasportlane. 

Tema hüüdnimi on Estonian Emperor (Eesti keiser).

## Saavutused
**2010**
*12. Rõuge rattamaratoni võitja
*Eesti meister maantee grupisõidus

## Välislingid
*
692

**692. aasta**

**[[Sajandid]]**: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

**[[Kümnendid]]**: 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad - **[[690. aastad]]** - 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad

**Aastad**: 687 688 689 690 691 - 692 - 693 694 695 696 697 

## Sündmused
*Keisrinna Wu vallutas Hotani kuningriigi.
*Algas sõda Bütsantsi ja Kalifaadi vahel
*Bütsantsi keiser Justinianus II andis käsu vangistada tulevase keisri Leontiose

## Sündinud
*...

## Surnud
*ʿAbdallāh ibn az-Zubayr, vastukaliif
Aleksander Hansson

**Aleksander Hansson** (29. oktoober 1913 Helme kihelkond – 13. august 1983 Melbourne) oli eesti vaimulik.

Aleksander Hansson lõpetas Tõrva ühisgümnaasiumi. Ta teenis allohvitserina sidekompaniis. Hansson lahkus 1944. aastal Saksamaale, elas Lübecki laagris ja oli seal laagrijuhi abi. Ta jõudis Melbourne'i 29. septembril 1948, kust siirdus töökohale Adelaide'i. Aastal 1962 sai temast Adelaide'i koguduse juhatuse esimees. Tal tuli ka kirikus jutlustada. Ta hakkas ka usuteadust õppima dr. Hermann Sasse juures, kes oli Adelaide'is Lõuna-Austraalia Immanueli Seminari õppejõud. Immanueli Seminari (praegu Australian Lutheran College) lõpetas ta aastal 1968, seejärel oli ta Johannes Aariku abiliseks Adelaide'i koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse peapiiskop Konrad Veemi nõusolekul Austraalia luteri kiriku presidendi dr. L B Gropei poolt 6. juunil 1982.

Introdutseeriti Melbourne'i Pauluse koguduse õpetajaks koguduse kasutada olevas St. Mark'si kirikus 12. juunil 1983. Ent 13. augustil 1983 suri ta äkitselt.

## Viited
Väino Kaldma

**Väino Kaldma** (27. aprill 1923 Põlva kihelkond – 5. juuli 1983 Sault Ste Maries, Ontario, Kanada) oli eesti vaimulik.

Lõpetas 1941. aastal Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasiumi. Võttis Teisest maailmasõjast osa rindesõdurina ning oli sõjavangina Siberis, kust pääses pärast sõja lõppu Saksamaale, elades algul lindpriina ja hiljem eestlaste keskel Kasseli põgenikelaagris, kust siirdus Belgia söekaevandusse. Immigreerus 1952. aastal Kanadasse, kus töötas metsa-, kaevandus- ja terasetööstuses.

Ordineeriti (koos Albert Roostiga) diakonõpetajaks 20. juunil 1982 Toronto Vana-Andrese kirikus piiskop Karl Raudsepa poolt. Assisteerisid prof. Arthur Võõbus, dr. Gilbert Sharf, praost Andres Taul ja õpetaja Udo Petersoo.

Väino Kaldma määrati teenima Sudbury kogudust ja hooldama Sault Ste. Marie kogudust. 5. juulil 1983 ta suri.

## Viited
Aegviidu Aleksandri kogudus

EELK **Aegviidu Aleksandri kogudus** on luterlik kogudus Aegviidus.

Kogudus kuulub Järva praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Tõnu Linnasmäe. Juhatuse esimees on Tiina Lõugas.

Jumalateenistused on kaks korda kuus pühapäeval kell 14 Aegviidu kirikus.

Kogudusel on alates 1993. aastast sõprussidemed Ylihärmä kogudusega Soomes.

## Viited
Alatskivi kogudus

EELK **Alatskivi kogudus** on luterlik kogudus Alatskivil.

Kogudus kuulub Tartu praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Raigo Ojamets. Juhatuse esimees on Kalle Reinthal.

Jumalateenistused on pühapäeviti algusega kell 12.30 Alatskivi kirikus.

## Koguduse pastorid ja kirikuõpetajad
*1927–1930 Johannes Walter, hooldajaõpetaja Kodaverest
*1930–1950 Oskar Põldma
*1950–1952 Eduard Salumäe, hooldajaõpetaja Kodaverest
*1952–1957 August Ruus
*1957–1957 Elmar Liivandi
*1957–1965 Valter Ilves
*1965–1985 Arvo Eljari, hooldajaõpetaja Kodaverest
*1985–1993 Edgar Serm,  hooldajaõpetaja Avinurmest
*1993– Raigo Ojamets, hooldajaõpetaja Kodaverest

vt. Alatskivi koguduse vaimulikud
Anna kogudus

EELK **Anna kogudus** on luterlik kogudus Anna külas Järva maakonnas Paide linnas.

Kogudus kuulub EELK Järva praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Andres Tšumakov, organist Siret Heinaste. Juhatuse esimees on Tiiu Agasild. 

Jumalateenistused on kuu esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 14.00 Anna kirikus.

## Koguduse pastorid ja kirikuõpetajad
*1684–1689, Erasmus Pegau,  Anna  (saksa k. *St. Annen*) koguduse esimene pastor
*1689–1692, Bengt Johann Himsel  (1663–1706), Anna koguduse pastor
* 1693–1697, Johann Woltemalt, Anna koguduse pastor
:1738. aastast on ühine pastor Paide kogudusega.
*1739–1743, Peter Friedrich Bornwasser, Anna ja Paide  koguduse pastor
*1744–1756, Otto Reinhold von Holtz vanem, Anna ja Paide  koguduse pastor
* 1756–1767, Gotthard Johann Jäger,  Anna ja Paide  koguduse pastor
*1767–1824, David Gottlieb Glanström, Anna ja  Paide pastor ning 1802–1824 Järva praostkonna praost
*1825–1866, Carl Gotthard Hammerbeck, Anna ja Paide  koguduse pastor 
*1866–1886, Engelbrecht von Tiesenhausen,  Anna ja Paide  koguduse pastor 
*1886–1924, Carl Rall,  Anna ja Paide  koguduse pastor, 1903–1920 Järva praost
*1925–1939, Gerhard Pärli, Anna ja Paide Püha Risti koguduse kirikuõpetaja, 1935–1939 Järva praost
* 1939–1944, Max Emil Saar,  Anna ja Paide Püha Risti koguduse kirikuõpetaja
*1954–1956, Valter Ilves, Anna ja Paide Püha Risti koguduse kirikuõpetaja
*1956–1973, Edmund-Aleksander Laansalu,  Anna ja Paide Püha Risti koguduse kirikuõpetaja
*1974–1994, Peeter Kerbak,  Anna ja Paide Püha Risti koguduse kirikuõpetaja
*1994–1996, Enn Auksmann, Anna ja Paide Püha Risti koguduse kirikuõpetaja
*1996–1997, Teet Hanschmidt, hooldajaõpetaja Türilt
*1996–2005, Lea Heinaste
*2007–2011, Jaanus Klaas
*2012–2015, Lea Heinaste, Anna koguduse hooldajaõpetaja
*2015–2016, Kari Tynkkynen
*2016–2018, Teet Hanschmidt, hooldajaõpetaja Türilt
*2018–2020, Lea Heinaste
*2020–2022, Katrin-Helena Melder, hooldajaõpetaja Järva-Jaanist
*2022–, Andres Tšumakov

## Viited

## Välislingid
*EELK Anna koguduse ajalugu, anna.eelk.ee
Caspar Austa

**Caspar Austa** (sündinud 28. jaanuaril 1982 Elvas) on eesti jalgrattasportlane. 

Ta on tegutsenud 2013–2018 Tartu spordiklubi My Fitness spinningutreenerina ning aastast 2012 TÜ Akadeemilises Spordiklubis jalgrattatreenerina.

## Saavutused
**2004**
*7. Tartu rattamaratoni võitja

**2005**
*6. Jõulumäe rattamaratoni võitja

**2006**
*7. Jõulumäe rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cupi üldarvestuses 3. koht 

**2007**
*9. Rõuge rattamaratoni võitja

**2009**
*12. Tallinna rattamaratoni võitja
*11. Rõuge rattamaratoni võitja
*10. Otepää rattamaratoni võitja
*10. Jõulumäe rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cupi sarja üldvõitja

**2010**
*10. Elva rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cupi üldarvestuses 3. koht

## Välislingid
*
Anseküla Maarja kogudus

**Anseküla Maarja kogudus** on luterlik kogudus Salmel.

Kogudus kuulub EELK Saarte praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Anu Konks, organist Malle Veske. Juhatuse esimees on Tõnu Veldre, aseesimees Olavi Oeselg. Eestseisusse kuuluvad veel Naima Järveots ja Anne Oeselg.

Jumalateenistused toimuvad suvekuudel igal pühapäeval algusega kell 13.00 Salme uues kirikumajas. Sügisest kevadeni toimuvad jumalateenistused üle nädala pühapäeviti. Suurematel kirikupühadel toimuvad jumalateenistused ka Tiirimetsa palvemajas.

Anseküla kirik hävis 1944. aastal.

## Koguduse vaimulikud
*1802–1808, Christian Friedrich Dingelstädt, Anseküla kihelkonna Maarja koguduse pastor
*1808–1841, Friedrich August Heinrich von Schmidt, Anseküla Maarja koguduse pastor
*1841–1844,  Carl Johann Bröcker, Anseküla Maarja koguduse pastor
*1846–1875, Martin Körber, Anseküla Maarja koguduse pastor
*1875–1887, Ferdinand Magnus Masing, Anseküla Maarja koguduse pastor
*1887–1919, Friedrich Adolf Greinert, Anseküla Maarja koguduse pastor
*1930–1939, Ernst Adolf Greinert, Anseküla Maarja koguduse kirikuõpetaja
*1940–1941, Hendrik Neemekuru, Anseküla Maarja koguduse hooldajaõpetaja
*1942–1942, Adolf Horn, Jämaja ja Anseküla koguduste kirikuõpetaja
*1942–1944, August Raidur, Anseküla ja Jämaja koguduse asetäitja õpetaja
*1945–1950, Alfred Tammiko, hooldajaõpetaja Kuressaarest
*1950–1960, Raul Ok, hooldajaõpetaja Kuressaarest
*1960–1966, Peeter Kohandi, Anseküla Maarja koguduse kirikuõpetaja
*1974–1976, Kalju Kukk, Jämaja ja Anseküla koguduste kirikuõpetaja
*1977–1982, Johannes Grünberg, Jämaja ja Anseküla koguduste kirikuõpetaja
*1983–1989, Algur Kaerma, Jämaja ja Anseküla koguduste kirikuõpetaja
*1989–1997, Elmar Reinsoo, Anseküla Maarja koguduse hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
**1989–1994, diakon Kalmer Keskküla
*1997–, Anu Konks, Jämaja ja Anseküla koguduste kirikuõpetaja
vt. Anseküla Maarja koguduse vaimulikud
Albert Roost

**Albert Roost** (26. juuni 1919 Lümanda vald, Kihelkonna kihelkond – 21. oktoober 1999 Toronto) oli eesti vaimulik.

Sai alghariduse Taritu algkoolis. Lõpetas 1939. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Õppis Tallinna Tehnikaülikooli mehaanikateaduskonnas. 

Põgenes sõjaolukorras Rootsi, kus täiendas oma tehnilisi teadmisi korrespondentskursustel. Töötas Rootsis Linköpingi raudteetehastes joonestajana. 

1951. aastal emigreerus Kanadasse, kus töötas ehituste tulekaitsesüsteemide planeerimise alal. Torontos ühines ta E.E.L.K. Toronto Vana-Andrese kogudusega, 1962. aastast oli ta Toronto Vana-Andrese koguduse nõukogu aseesimees ja 1973. aastast nõukogu esimees. Albert Roosti isa oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse nõukogu liige. Albert Roost õppis 1978–1981 Torontos Usuteaduslikus Instituudis ja oli prooviaastal õpetaja Andres Tauli juures Toronto Vana-Andrese koguduses.

Roost ordineeriti (koos Väino Kaldmaga) diakonõpetajaks 20. juunil 1982 Toronto Vana-Andrese kirikus piiskop Karl Raudsepa poolt. Assisteerisid prof. Arthur Võõbus, dr. Gilbert Sharf, praost Andres Taul ja õpetaja Udo Petersoo.

Oli seejärel Kanada praostkonna vikaarõpetaja ja Toronto Vana-Andrese koguduse abiõpetaja. 1984. aastal valiti ta Sudbury ja Buffalo Pauluse koguduse õpetajaks. 15. märtsil 1997 valiti ta Kanada praostkonna praostiks. 20. märtsil 1999 jäi ta tervislikel põhjustel emerituuri. 21. oktoobril 1999 ta suri ning maeti 26. oktoobril 1999 Toronto Yorki kalmistule.

Kogudusetöö kõrvalt kirjutas Albert Roost ka raamatuid.

## Viited

## Kirjandus
* Toronto Esimene Eesti Evangeeliumi Luteri usu kogudus 1949-1984: EELK Toronto Vana-Andrese kogudus 35 aastat :[kogumik]/ toimetanud Udo Petersoo, Albert Roost,... [jt.] Toronto: Toronto Esimene Eesti Ev.-Luteri usu kogudus, 1984
* Toronto Esimese Eesti Luteri Usu Koguduse 25. aastapäeva juubelialbum/ toimetanud Karl Arro, Albert Roost,... [jt.] Toronto: Toronto Esimene Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kogudus, 1974
* Eesti-inglise sõnastik: noortele vähemtuntud sõnu dr. Martin Lutheri väikeses katekismuses ja Luuka evangeeliumis/ koostanud Albert Roost. Toronto: EELK Kanada praostkond, 1986
* Apostel Paulus: tema teoloogia peajooni ja juhiseid kristlikuks eluks/ Albert Roost. Toronto : EELK Usuteaduslik Instituut, 1991
* Jutlustamine ja jutlus/ Albert Roost. Toronto: EELK Usuteaduslik Instituut, 1988
* Raamatute raamat: Piibli usaldusväärsus ja selle tähendus kristuse kirikule/ Albert Roost; [toimetanud Marika Kusnets]. Tallinn: Logos, 1995.
* Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
Kuressaare Vanalinna Kool

**Kuressaare Vanalinna Kool** on Eesti põhikool, mis asub Kuressaares aadressil Pikk tänav 31.

Kooli sünniaasta on 1995, kui kool sai Kuressaare Vanalinna Keskkoolist Kuressaare Vanalinna Kooliks. Kool oli alates aastast 1996 kuueklassiline, aastal 1999 sai üheksaklassiliseks. Praeguse nime sai kool 1995. aastal.

## Kronoloogia
1811 – valmis kooli uus hoone (praegu Pikk tänav 31 Kuressaare Vanalinna Kool). Hoones asus kolmeklassiline Kuressaare Kreiskool, mis moodustati 15. septembril 1804. aastal asutatud Kuressaare linnakooli kolmest kõrgemast klassist.

1839 – Kuressaare kreiskool reorganiseeriti Kõrgemaks Aadli Kreiskooliks, õppetöö toimus saksa keeles. Aastatel 1842/1943 toimus koolihoone ümberehitus

1861 – Venemaa keisririigi määrusega reorganiseeriti kool neljaklassiliseks progümnaasiumiks

1865, 12. mail – Kuressaare Poeglaste Gümnaasium reorganiseeriti 7-klassiliseks gümnaasiumiks

1887 – gümnaasium muudeti venekeelseks kooliks, sajandivahetusel lubati eesti keelt õpetada fakultatiivselt. Venestusajal, aastail 1887–1892 mindi koolides kõikides ainetundides (v.a usuõpetus) järk-järgult üle venekeelsele õpetusele. 1893. aastast keelati emakeel linnas mitte ainult õppekeelena, vaid ka õpilaste suhtlemiskeelena koolis. 

1891 – gümnaasium reorganiseeriti 8-klassiliseks gümnaasiumiks

1907–1910 – koolihoone restaureeriti juugendstiilis

1910 – gümnaasium nimetati Venemaa keisri Nikolai II poja auks Aleksei Nikolajevitši nimeliseks – Aleksei Gümnaasium

1915–1917 õppetöö katkes I maailmasõja tõttu, kooli evakueerimine Danilovisse

1919 – Saaremaa Eesti Segagümnaasium (esmakordselt eestikeelne)

1922–1937 – Saaremaa Ühisgümnaasium

1934 – gümnaasiumi juurde asutati 5-aastane Saaremaa Keskkool

1937 – Saaremaa Gümnaasium

1940 – Kuressaare Keskkool

1941–1944 – Kuressaare Gümnaasium

1944 – sõja käigus hävines koolihoone peaaegu täielikult

1960 – Kingissepa 8-klassiline kool

1978/1979 – vene õppekeelega V. Gumanenko nimeline Kingissepa 3. Keskkool

1993/1994 – Kuressaare 3. Keskkool (vene ja eesti õppekeelega)
Kooli juurde tulid osaliselt I–IV klass Kuressaare 1. Keskkooli juurest. Nii kaotati Kuressaare koolides õhtupoolne vahetus.
Seda aastat loeme Kuressaare Vanalinna Kooli algusaastaks.

1994/1995 – Kuressaare Vanalinna Keskkool

1995/1996 – Kuressaare Vanalinna Kool

1999/2000 – kool muudeti ainult eesti õppekeelega kooliks
Audru Püha Risti kogudus

EELK **Audru Püha Risti kogudus** on luterlik kogudus Audrus.

Kogudus kuulub EELK Pärnu praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Lembit Tammsalu, abiõpetaja Tuuli Raamat, organistid Tiia Tamm ja Evi Vaher. Juhatuse esimees on Aleksander Palmer, vöörmünder Ester Osjamets.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Audru Püha Risti kirikus.

## Koguduse pastoreid
*... 1636, 1658–1663, Ludwig Raspe, Audru kihelkonna Püha Risti koguduse pastor
* 1662–1666, Heinrich Samuel Austermann  (sünd. 1625)
* 1666–1710, Friedrich Döpner
* 1711–1730,  Heinrich Christian Metzold
* 1731–1746,  Johann Georg Sörger
* 1748–1757, Johann Heinrich Wippert
* 1758–1786, Heinrich Ernst Hirzius 
* 1786–1807, Christian August Kornrumpf, adjunkt 1782-1786
* 1807–1835, Heinrich Bochmann, 1828–1835  Pärnu praostkonna praost.
* 1836–1868, Karl Friedrich Paul, Audru Püha Risti koguduse pastor
* 1868–1883, Bernhard Kaehlbrandt, Audru Püha Risti koguduse pastor
* 1883–1901, Robert Heinrich von Holst, Audru Püha Risti koguduse pastor
* 1901–1939, Alfred Oebius, Audru Püha Risti koguduse kirikuõpetaja
* 1939–1941, Jaan Rebane,  Audru Püha Risti koguduse kirikuõpetaja
* 1942–1944, August Kärner, Audru Püha Risti koguduse kirikuõpetaja
* 1946–1955, Martin Jõgi
* 1955–1955, Arnold Kais
* 1955–1956, Rein Laubach, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 1956–1959, Hans Vinnal
* 1959–1960, Richard Saaremets
* 1960–1971, Heinrich Laas
* 1971–1992, Richard Võlli, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 1992–1995, Tarmo Nurm
* 1996–1998, Andres Põder, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 1998–2000, Allan Kährik
* 2000–2001, Andres Põder, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2001–2003, Allan Kährik
* 2003–2009, Tiina Janno
* 2009–2010, Enn Auksmann, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2010–2019, Tiina Janno
* 2019–2020, Tõnu Taremaa, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2020–, Lembit Tammsalu

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Audern, ehstnisch Auderna kihhelkond, 1843, seite 101
Georges Darboy

**Georges Darboy** (16. jaanuar 1813 Fayl-Billot – 24. mai 1871 Pariis) oli prantsuse vaimulik, Pariisi peapiiskop, kes tapeti kommunaaride poolt.

Ta ordineeriti preestriks 1836. aastal, oli Nancy piiskop 1859–1863 ja Pariisi peapiiskop alates 1863. aastast. Esimesel Vatikani kirikukogul hääletas ta paavsti ilmeksimatuse dogma vastu. Ta võeti 4. aprillil 1871 kommunaaride poolt pantvangi ja hukati. 

## Välislingid
*http://www.newadvent.org/cathen/04634b.htm
Avinurme kogudus

EELK **Avinurme kogudus** on luterlik kogudus Avinurmes.

Kogudus kuulub EELK Tartu praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Rene Alberi, organist Kaidi Alberi. Juhatuse esimees on Ants Rummel.

Jumalateenistused on igal pühapäeval kell 11 Avinurme kirikus.

## Koguduse pastoreid
* 1903–1915 Martin Nurm
* 1916–1921 Wilhelm Reinhold Schwartz
* 1921–1925 Johannes Julius Hauboldt
* 1925–1926 Max Vaher 
* 1926–1928 Johannes Hiiemets
* 1928–1930 Jaan Maior
* 1930–1940 Julius Keller
* 1940–1955 Kustav Viise
* 1955–1961 Paul Uibopuu
* 1961–1968 Guido Reinvalla
* 1968–1969 Kustav Viise
* 1969–1977 Elmar Promen
* 1977–1978 Kalle Lindi
* 1978–1980 Leevi Reinaru
* 1980–1981 Eenok Haamer, hooldajaõpetaja Mustveest
* 1981–2002 Edgar Serm
* 2002–2020 Rene Alberi
* 2020–2021 Algur Kaerma
* 2021– Ants Tooming, hooldajaõpetaja Tartu Peetrist
Emmaste Immanueli kogudus

EELK **Emmaste Immanueli kogudus** on luterlik kogudus Emmastes.

Kogudus kuulub EELK Saarte praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Hüllo-Kristjan Simson, organist Siiri Rüütelmaa. Juhatuse esimees on Siiri Rüütelmaa.

Jumalateenistused on üle nädala pühapäeval algusega kell 13.00 Emmaste Immanueli kirikus või Mänspe kabelis.

## Pastorid


Mänspe kirik, 2011, regnr 23353.jpg|Mänspe kabel
Haljala Püha Mauritiuse kogudus

EELK **Haljala Püha Mauritiuse kogudus** on luterlik kogudus Haljalas.

Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Urmas Karileet, organist Ahti Bachblum. Juhatuse esimees on Virve Kaldma.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Haljala kirikus.

## Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetajad

## Viited
Halliste Püha Anna kogudus

EELK **Halliste Püha Anna kogudus** on luterlik kogudus Hallistes.

Kogudus kuulub EELK Viljandi praostkonda, varem kuulunud ka Pärnu praostkonda. 

2010–2023 oli koguduse hooldajaõpetaja Viljandimaa praost Marko Tiitus. Alates 1. juulist 2023 on hooldajaõpetaja Allan Kährik. 
Organist on Reet Soosaar ja juhatuse esimees on Made Kotkas. 

Jumalateenistus on kuu teisel ja neljandal pühapäeval kell 11.00 Halliste Püha Anna kirikus.

## Halliste koguduse pastorid ja kirikuõpetajad
* u 1613, Paul Bazarowsky, Poola aegne katoliku preester, Karksi kogudusest ja Helme kogudusest 
* 1587, Christian Schraffer, luteri pastor Karksi kogudusest
* 1632–1640, Johann Strauss 
* 1640–1686, Johann Berents 
* u 1697, Heinrich Archias Nicolai (surn. 1708), Halliste ja Karksi koguduse pastor
* 1707–1710, Gotthard Ucke
* u 1710, Anton Günther Oldius, vikaar 
* 1711–1722, Johann Oern 
* 1723–1723, Martin Goldfisch 
* 1723–1774, Johann Ucke
* 1774–1806, Christian Heinrich von Seeburg 
* 1807–1825, Karl Ernst Berg, Halliste ja Karksi Peetri koguduse pastor 
* 1825–1858, Johann Wilhelm Schneider, Halliste ja Karksi Peetri koguduse pastor, 1836–1855 Pärnu praostkonna praost
* 1858–1877, Ernst Magnus Schneider, Halliste ja Karksi Peetri koguduse pastor, 1870–1877 Pärnu praostkonna praost
* 1877–1889, Ernst Magnus Schneider, Halliste Püha Anna koguduse õpetaja
* 1889–1934, Erwin von Dehn, Halliste Püha Anna koguduse kirikuõpetaja
* 1935–1939, Johannes Selliov, Halliste Püha Anna koguduse kirikuõpetaja
* 1941–1944, Richard Võlli, Halliste Püha Anna koguduse kirikuõpetaja
* 1945–1961, Alfred Kõiv, Halliste Püha Anna koguduse õpetaja
* 1961–1979, Paul Uibopuu, Halliste Püha Anna koguduse õpetaja
* 1979–1981, Erik Normet, hooldajaõpetaja Mõisakülast
* 1981–1984, Paul Uibopuu, Halliste Püha Anna koguduse õpetaja
* 1984–1986, Harri Haamer, hooldajaõpetaja Tarvastust
* 1986–1988, Peeter Parts, hooldajaõpetaja Mõisakülast
* 1988–1993, Herbert Kuurme, hooldajaõpetaja Põltsamaalt
* 1993–1996, Joel Luhamets, hooldajaõpetaja Põltsamaalt
* 1996–2001, Kalev Raave, Halliste Püha Anna koguduse õpetaja
* 2001–2002, Jaan Tammsalu, hooldajaõpetaja Viljandi Jaanist
* 2002–2004, Enri Pahapill, Halliste Püha Anna koguduse õpetaja
* 2004–2010, Kalle Gaston, hooldajaõpetaja Karksist
* 2010–2023, Marko Tiitus, hooldajaõpetaja Viljandi Jaanist
* 2023–, Allan Kährik, hooldajaõpetaja Paistust

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", Hallist und Karkus, ehstnisch Halliste un Karkusse kihhelkond, 1843, seite 105-106
Hanila Pauluse kogudus

EELK **Hanila Pauluse kogudus** on luterlik kogudus Hanilas.

Kogudus kuulub EELK Lääne praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Lembit Tammsalu, organist Anu Kurm. Juhatuse esimees on Andrus Eilaste.

Jumalateenistused on kuu teisel ja neljandal pühapäeval algusega kell 15.00 Hanila Pauluse kirikus.

Hanila Pauluse kogudus suleti 1960. aastate lõpul ja taasloodi 1990. aastate alguses.
## Koguduse vaimulikud
* 1585, Heinrich Fabricius vanem, Hanila Pauluse koguduse pastor
*..1652–1657, Georg Euphronius Zillmer (surn. 1657), Määrimaalt. Eelnevalt Tallinna Toomkooli kantor, organist, ökonoom ja notar
*1657–1659, Hermann Kahl
*1661–1695, Johann Bärner, Hanila Pauluse koguduse pastor
*1695–1696, Johann Zimmermann, Hanila Pauluse koguduse pastor
*170..., Erich Christian Weidenhein
:Pärast Põhjasõda oli Hanilal ühine kirikuõpetaja Karuse või Varbla kogudusega,
*1712–1742, Christian Anton Kettler, Karuse ja Hanila koguduse pastor
*1752–1766, Erik Chalenius (1714–1766), Hanila ja Varbla Püha Urbanuse koguduse pastor 
**1752–1760, Kaspar Anton Kettler, Hanila koguduse hooldajapastor
*1767–1800, Carl Christian Friedrich Biedermann (1736–1811), Hanila ja Varbla koguduse pastor
*1809–1853, Diedrich Gustav Püschell (1788–1853), Hanila ja Varbla koguduse pastor, Ranna-Lääne praost, 
**1847–1853, Constantin Püschell (1819–1853), Hanila ja Varbla koguduse jutlustaja
*1854–1887, Leopold Bernhard Wilhelm Rinne, Hanila ja Varbla koguduse pastor 
*1888–1903, Max Reinhold Krause, Hanila ja Varbla Püha Urbanuse koguduse pastor
*1909–1928, Wilhelm Adolf Nikolai Nerling, Hanila Pauluse koguduse ja Varbla Püha Urbanuse koguduse õpetaja
*1924–1941, Ernst Lüdig, Hanila ja Karuse Margareeta koguduse kirikuõpetaja
*1946–1950, Hugo Valma, Hanila Pauluse koguduse ja Lihula Eliisabeti koguduse hooldajaõpetaja
*1967–1970, Einar Laigna, Varbla Urbanuse, Karuse Margareeta kogudus ja Hanila Pauluse koguduse aseõpetaja
*1994–1994, Endel Apsalon, Lihula, Karuse ja Hanila vaimulik
*1994–1997, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*1997–1997, Harry Madisson, hooldajaõpetaja Lihulast
*1997–2004, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*2004–2005, Kaido Saak, Hanila Pauluse koguduse hooldajaõpetaja
*2005–, Lembit Tammsalu, Audru koguduse kirikuõpetaja, Tõstamaa, Varbla ja Hanila koguduse hooldajaõpetaja

Vt. Hanila Pauluse koguduse vaimulikud

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Hanila e-kirik.eelk.ee, 26. oktoober 2023
*Vahur Joala, Saulepi valitsejad, 2013, http://www.digar.ee/id/nlib-digar:211325, Pastorid ja kirikuõpetajad lk 165–183
Helme Maarja kogudus

EELK **Helme Maarja kogudus** on luterlik kogudus Tõrvas.

Kogudus kuulub EELK Viljandi praostkonda, varem kuulus EELK  Valga praostkonda.

Koguduse õpetaja on Arvo Lasting, organist Thea Leitmaa. Juhatusse kuuluvad Agu Kabrits (esimees), Vellar Kaarna, Lembit Mäesalu ja Romet Piller. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Helme vennastekoguduse palvemajas.

Helme kiriku abikirik oi Taagepera Jaani kirik

## Helme koguduse pastorid ja kirikuõpetajad
*Wulfhard von Büren, katoliku preester

* 1629, Christoph Detri, Helme kihelkonnakoguduse luterlik pastor
* 1630–1665?, Mag. Ludolph Holler
* 1666–1668?, Christoffer Kleinschmidt
* 1680–1689, Caspar Eggerdes (surn. 1689)
* 1689–1711, Mag. Erasmus Pegau
* 1711–1713, Heinrich Hertz 
* 1714–1731, Mag. Heinrich Frost 
* 1732–1747, Mag. Christian Gottfried Helwig 
* 1748–1767, Johann Friedrich Körber 
* 1767–1788, Gottfried Schnabel 
* 1788–1796, Johann Adam Andreae 
* 1797–1810, Gottfried Ludwig Postels 
* 1810–1857, Karl Johan Schubbe 
* 1857–1897, Ernst Behse 
* 1900–1914, Georg Koik 
* 1915–1948, Johannes Uustal 
* 1948–1996, Valter Vaasa
* 1996–1998, Peep Audova, hooldajaõpetaja Valgast
* 1998–1999, Ivo Pill, hooldajaõpetaja Sangastest 
* 2001– Arvo Lasting (1999–2001 hooldajaõpetaja)

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel".  Helmet, ehstnisch Helme oder Elme kihhelkond, 1843, seite 100–101