open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sigurd Frosterus

**Sigurd Frosterus** (4. juuni 1876 Asikkala – 2. märts 1956 Helsingi) oli Soome arhitekt. Ta õppis arhitektiks Polütehnilises instituudis (alates 1908. aastast kannab nime Helsingi Tehnikaülikool), mille lõpetas 1902. aastal.

Aastatel 1902–1904 oli Sigurd Frosterusel ühine arhitektuuribüroo Gustaf Strengelliga. Muude tööde seas projekteerisid nad üheskoos Tamminiemisse esindusliku villa, mis hiljem oli pikka aega presidendi ametlik residents ja kus alates 1987. aasta detsembrist asub Urho Kekkose muuseum. Frosterus oli mitmekülgsete huvidega, sealjuures ka hea kirjamees. Aastatel 1908–1911 oli ta arhitektuuriteemasid käsitleva ajakirja Arkkitehtilehti peatoimetaja.  

Aastatel 1918–1935 oli Sigurd Frosterusel ühine arhitektuuribüroo arhitekt Ole Gripenbergiga. Nende ühiste tööde hulka kuuluvad ka Helsingi Säästöpankki ja Yhdyspankki monumentaalsed ärihooned Helsingi kesklinnas. Frosteruse kõige tähtsamaks ja kuulsamaks tööks kujunes 1916. aastal arhitektuurikonkursil II koha saavutanud projekti järgi aastatel 1929–1930 ehitatud Stockmanni kaubamaja.

Frosterus on projekteerinud palju korterelamuid Helsingis ja mujalgi. 

Sigurd Frosterus oli oma aja juhtivaid soome kunstikriitikuid ja tuntud kirgliku kunstikollektsionäärina. Tema kunstikogu, mis sisaldab peamiselt Alfred William Finchi ja Magnus Enckelli töid, on hoiul Soome suurimas erakunstimuuseumis – Amos Andersoni kunstimuuseumis Helsingis. 

Frosterus oli suur purjetamishuviline ning nii palus ta 1929. aastal oma arhitektist kolleegil ja asjatundlikul purjekakonstruktoril Gustaf Estlanderil kavandada talle 8-meetrine kiiljaht Sphinx, millega ta hiljem võitis korduvalt auhindu rahvusvahelistel purjetamisvõistlustel.

## Viited

## Välislingid

*Sigurd Frosterus Soome arhitektuurimuuseumi kodulehel
*Amos Andersoni muuseumi koduleht
Rutt Koppel

**Rutt Koppel** (aastani 1967 **Rutt Aimla**; 29. oktoober 1938 Pärnu – 28. september 2004 Tõravere) oli eesti astronoom.

## Elulugu
Ta sündis õpetajate peres.

Lõpetas 1957 Paide Keskkooli ja 1962 Tartu Riikliku Ülikooli.

Töötas aastast 1962 Tartu Observatooriumis insenerina, vaneminsenerina ja teadurina.

Ta on töödelnud helkivate ööpilvede rahvusvahelise vaatlusvõrgu kaudu saadud ja satelliitidel tehtud atmosfäärimõõtmiste andmeid ning koostanud sellekohaseid andmebaase, mõõtnud atmosfääriosooni. Osalenud uurimislaeval neljas Läänemere ekspeditsioonis.

Avaldanud üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Publikatsioone
* Experimental measurement of variable star brightness by online electronic computer (kaasautor). // Proc. IAU Colloquium 11 (1971)
* First four years of atmospheric total ozone measurements in Estonia (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci. Biol. Ecol. 47 (1998) 3
* Solar erythemal ultraviolet radiation in Estonia in 1998 (kaasautorid U. Veismann ja K. Eerme). // Proc. Est. Acad. Sci. Phys. Math. 49 (2000) 2.

## Viited
Indrek Kolka

**Indrek Kolka** (sündinud 15. veebruaril 1948 Viljandis) on eesti astrofüüsik.

## Elulugu
Kolka sündis kontoriametniku peres.

Ta on lõpetanud 1966. aastal Viljandi 1. Keskkooli ja 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna. Aastatel 1976–1979 oli ta Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi aspirant, seal kaitses ka füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Tähe P Cygni paisuva ümbrise mudelid" (juhendaja Lauri Luud, 1980).

Alates 1979. aastast on ta töötanud Teaduste Akadeemia Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis, Tartu Observatooriumis ja Tartu Ülikooli Tartu Observatooriumis nooremteadurina, teadurina, vanemteadurina ja kaasprofessorina. Alates 1991. aastast on ta õpetanud külalislektorina Tartu Ülikoolis praktilise astrofüüsika kursust ning juhendanud bakalaureuse- ja magistritöid ning mõnda doktoritööd.

## Teadustöö
Uurimisala: kuumade üliheledate tähtede spektroskoopia ja fotomeetria ning neid tähti kirjeldavad mudelid. Teinud kindlaks kuumade üliheledate muutlike tähtede prototüübi P Cygni spektrimuutlikkuse iseloomu. Indrek Kolka on Rahvusvahelise astronoomiaühingu IAU, Eesti Astronoomia Seltsi ja Eesti Füüsika Seltsi liige. Avaldanud üle 30 teaduspublikatsiooni ja arvukalt aimeartikleid. 

## Publikatsioone
* Kolka, I. (1992). Spectroscopic observational data on P Cygni and comparison with the model of the bistable wind. In: U. Heber, C. Simon Jeffery (Eds.) The Atmospheres of Early-Type Stars, Springer, 125–127.
* Annuk, K.; Kolka, I.; Leedjärv, L. (1993). Nova Cygni 1992 in the post-maximum period. Astronomy and Astrophysics, 269, L5-L9.
* Kipper, T.; Klochkova, V. G.; Annuk, K.; Hirv, A.; Kolka, I.; Leedjärv, L.; Puss, A.; Skoda, P.; Slechta, M. (2004). The Peculiar Variable V838 Monocerotis. Astronomy and Astrophysics, 416(3), 1107–1115.
* Markova, N.; Prinja, R. K.; Markov, H.; Kolka, I.; Morrison, N.; Percy, J.; Adelman, S. (2008). Wind structure of late B supergiants. I. Multi-line analyses of near-surface and wind structure in HD 199478 (B8 Iae). Astronomy & Astrophysics, 487, 211–223.
* Liimets, T.; Corradi, R. L. M.; Santander-García, M.; Villaver, E.; Rodríguez-Gil, P.; Verro, K.; Kolka, I. (2012). A 3D view of the remnant of Nova Persei 1901 (GK Per). The Astrophysical Journal, 761(1, 34), 1–13.

## Viited

## Välislingid
*
Helgi Arst

**Helgi Arst** (aastani 1955 **Ardve**, 1955–1975 **Niilisk**; 23. detsember 1931 Tallinn – 24. oktoober 2016 Tallinn) oli eesti geofüüsik.

## Elulugu
Ta sündis farmatseudi ja õpetaja peres.
Lõpetas 1950. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Aastatel 1957–1960 oli TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi aspirant.

* 1960–1975 FAI/AAI nooremteadur ja vanemteadur
* 1975–1987 TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi vanemteadur
* 1987–1990 TEFI mereoptikasektori juhataja
* 1990–1992 TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi kaugseiresektori juhataja
* 1992–2002 Eesti Mereinstituudi vanemteadur ja juhtivteadur
* 2002–2004 Tallinna Tehnikaülikooli Meresüsteemide Instituudi vanemteadur
* 2004–2014 Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituudi vanemteadur, juhtivteadur

## Teadustöö
Kandidaadiväitekirja "Atmosfääri soojuskiirgusest", juhendaja K. Kondratjev, kaitses 1962. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis. Geofüüsikadoktori väitekirja "Atmosfääri ja mere kiirguskarakteristikud kui looduskeskkonna informatsiooni kandjad" kaitses 1991. aastal Tartu ülikoolis.

Uurinud soojuskiirguse välja Maa atmosfääris ja pilvedes, eriti soojuskiirguse levi ning spektraalse ja ruumilise jaotuse sõltuvust atmosfääri seisundist – selgitanud geograafilisi, sesoonseid ja sünoptilisi erinevusi. Uurinud võimalusi päikesekiirguse ning sellega seotud veekeskkonna karakteristikute abil iseloomustada uuritavate veekogude seisundit, sh seoseid veekogu kiirguskarakteristikute ja vee puhtuse vahel (eutrofikatsioon ja antropogeenne saastumine).

Avaldanud üle 100 teaduspublikatsiooni, sh neli monograafiat.

## Publikatsioone
* Arst, Helgi (2003). Optical Properties and Remote Sensing of Multicomponental Water Bodies. Berlin, Chichester: Springer, Praxis
* Kondratiev, K.Y. and Niilisk, H.I. Comparison of radiation charts. Geofisica Pura e Applicata, 1960, 46(II) 231–240.
* Mullamaa, Yu.R., Sulev, M., Pyldmaa, V., Ohvril, H., Niilisk, H., Allenov, M., Tchubakov, L. and Kuusk, A. Stochastic Structure of Cloud and Radiation Fields. US NASA, Wash., D.C., Technical Translation F-822, 1975, 192 pp.
* Arst, H.; Kutser, T. (1994). Data processing and Interpretation of the Radiance Factor Measurements. Polar Research, 13, 3–12.
* Kutser, T; Herlevi, A; Kallio, K;A rst, H. (2001) A hyperspectral model for interpretation of passive optical remote sensing data from turbid lakes. Science of the Total Environment, 268(1–3), 47–58.
* Reinart, Anu; Herlevi, Antti; Arst, Helgi; Sipelgas, Liis (2003). Preliminary optical classification of lakes and coastal waters in Estonia and south Finland. Journal of Sea Research, 49, 357–366.
* Arst, H.; Reinart, A. (2009). Application of optical classifications to North Europen lakes. Aquatic Ecology, 789–801.

## Tunnustus
* 2004 Eesti Vabariigi teaduspreemia
* 2006 Tartu Ülikooli aumärk
* 2011 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid
* 
* Lühibiograafia
Hatiku oja

**Hatiku oja** on oja Põlvamaal, Ahja jõe parempoolne lisajõgi.

Hatiku oja on keskjooksul kutsutud ka Visse või Vissi ojaks ning ülemjooksul Külmsuu kraaviks ja Lepä ojaks.

Hatiku oja saab alguse Põlva linnast 6 km lääneedela pool, Kanepi–Leevaku maantee lähedal Kähri küla piires.

Hatiku oja on umbes 18 km pikk, voolab läbi Hatiku, Laari ja Kiidjärve metsade ning suubub Ahja jõkke mõnikümmend meetrit Akste–Häätaru tee Kiidjärve sillast allavoolu. Hatiku ojja suubuvad Määoja (Savimäe kraav) ja Viira kraav. Hatiku oja kuulub tumedaveeliste ja humiinainete rikaste jõgede tüüpi.

Hatiku ojal Kiidjärve küla lähedal on olnud vesirattaga vesiveski, mis on nüüdseks hävinud. Oja keskjooksul on olnud ligi 150 meetri pikkune koprapais, mille juurde on rajatud matkarada ja vaateplatvorm.

Hatiku oja suudme juurest algab RMK Roiupalu õpperada. Kiidjärvel, Hatiku oja paremkaldal asub Kiidjärve ohvrikivi, mis on arheoloogiamälestisena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

## Viited

## Välislingid
*
Hendrik Voogd

**Hendrik Voogd** (10. juuli 1768 Amsterdam – 4. september 1839 Rooma) oli Hollandi maalikunstnik, kes elas ja töötas Itaalias.


Hendrik Voogd - Italian landscape with Umbrella Pines.jpg|Maal aastast 1807Õli lõuendil101,5×138,5 cmRijksmuseum, Amsterdam
Kaabu

**Kaabu** on meeste laiaääreline peakate.

Kaabu on tavaliselt valmistatud vildist.

## Vaata ka
*kaapkübar
*kübar
*torukübar
MCN

**MCN** võib tähistada:
* **[[Magnetilised süsiniknanostruktuurid]]** (*magnetic carbon nanostructures*)
* **[[Motor Cycle News]]**, Suurbritannia nädalaleht
* **[[Muziek Centrum Nederland]]**, organisatsioon Hollandis
Tuuner

**Tuuner** (ingl k *tuner*, sõnast *tune*: häälestama) on raadiovastuvõtja või televiisori vastuvõtuosa, mille ülesanne on paljudel kandesagedustel edastatavatest raadiosagedussignaalidest soovitud kanalite (programmide) signaalid selekteerida (välja valida). Tuuner võimendab selekteeritud signaali ja muundab selle superheterodüünvastuvõtja põhimõttel vahesageduseks. Niisugune tuuner kujutab endast antennisisendiga varjestatud elektroonikaplokki, mille väljundsignaal läheb raadio või teleri vahesagedusvõimendisse.

Tuuner võib olla valmistatud ka eraldi üksusena, mis kuulub stereokomponentsüsteemi (stereoseadme) koosseisu. Tuuner on siis tegelikult kõrgsageduslik raadiosignaali vastuvõtja, millest väljub madalsageduslik signaal stereofoonilisse helivõimendisse.

Niisugune terviklik raadiovastuvõtuplokk on ka AV-ressiivris.  

Eraldi tootena valmistatud satelliittelevisiooni vastuvõtjat nimetatakse satelliidituuneriks, antenni- ja kaabeltelevisiooni vastuvõtjat digiboksiks (ingl *set-top box*). Satelliidituuneril ja antenni-TV digiboksil on CA-moodul (kaardiluger) vaatajakaardi jaoks (tasuliste teleprogrammide vaatamiseks).

## Vaata ka
*Digiboks

## Välislingid
*Televisioon arvutis: telesignaalide ja TV-tuunerite olemus
Hendrik Lettens

**Hendrik Lettens** VR II/3 (eesnimi ka **Hindrik**; 19. jaanuar või 20. jaanuar 1888 Rutikvere vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 25. oktoober 1940 Adavere asundus, Põltsamaa vald) oli Venemaa ja Eesti sõjaväelane (kapral).

Lettens teenis Esimeses maailmasõjas Venemaa jalaväelasena 1916–1917. Ta sai Rumeenia rindel 24. detsembril 1916 haavata. 

Lettens mobiliseeriti 9. jaanuaril 1919 3. jalaväepolku. Võttis Vabadussõjas osa lahingutest Punaarmee ja Landeswehri vastu Lõuna-Eestis ja Põhja-Lätis. Sai 2. juulil 1919 Riia lähedal Salaspilsi (Kurtenhofi) jaama juures haavata. 

Lettens demobiliseeriti aprillis 1920. Ta tegeles edaspidi põllupidamisega ja kuulus Vabaduse Risti Vendade Ühenduse (VRVÜ) Viljandi osakonda. Hendrik Lettens suri 25. oktoobril 1940 oma talus vähki ja maeti Põltsamaa kalmistu uude ossa.

## Tunnustus
*1920, 14. september Vabadusristi II liigi 3. järk
*normaaltalu (Adavere mõisast, talu nimeks sai Kadaka talu)

## Viited

## Kirjandus
*Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 155–156

## Välislingid
*Hendrik Lettens artiklis: Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006
Suhkrupeet

**Suhkrupeet** (*Beta vulgaris* spp. *vulgaris* var. *altissima*) on maltsaliste sugukonda kuuluv kaheaastane kultuurtaim, hariliku peedi teisend.

Suhkrupeet on parasvöötme kliimas kasvatatav juurvili, millest valmistatakse lauasuhkrut ehk sahharoosi. Maailma suhkrutoodangu osakaalust moodustab suhkrupeedist toodetav umbes 30%. Ülejäänud ehk 70% lauasuhkrust toodetakse lähistroopilises ja troopilises kliimavöötmes kultiveeritavast suhkruroost.

Viimase kahesaja aasta jooksul toimunud aretustöö tulemusena on suhkrupeedi sahharoosisisaldus tõusnud 8% pealt 18%-ni.

## Suurimad tootjad
2012. aastal toodeti maailmas kokku 269,8 miljonit tonni suhkrupeeti ning suhkrupeedi põldude kogupindala oli samal ajal 4,9 miljonit hektarit.

## Kasv
Suhkrupeet on nõudlik mullaviljakuse suhtes. Sahharoos moodustub suhkrupeedi lehtedes fotosünteesi käigus, mida saab iseloomustada keemilise valemiga:

12CO<sub>2</sub> + 11H<sub>2</sub>O = C<sub>12</sub>H<sub>22</sub>O<sub>11</sub> + 12O<sub>2</sub>

Kasvuperioodi teisel poolel toimub suhkru ladestumine lehtedest juurikasse, mistõttu vajab taim palju päikesevalgust.

Suhkrupeedi juurikas kasvab jämedamaks mitmete kambiumkihtidena (nagu ka punapeet). Juurika alumine osa läheb üle peajuureks, mis võib ulatuda pinnases kuni 2 m sügavuseni. Kasvuaeg ise on üsna pikk, ulatudes 160–170 ööpäevani. Juurikas on koristamiseks valmis, kui vanemad lehed on elutegevuse lõpetanud ja ülejäänud leherosett muutub heledamaks. Valminud juurikas on keskmiselt 20–35 cm pikkune.

## Koristamine ja töötlemine

Suhkrupeedi koristamine põldudelt toimub kombainide abil. Koristamise ajal eemaldatakse juurikalt lehed ja peajuure tipp, mis ei sisalda märkimisväärsel hulgal sahharoosi.

Suhkruvabrikus peedid pestakse ja peenestatakse. Seejärel leotatakse sahharoos peenestatud massist välja. Ülejääv peedimass pressitakse kokku ning seda kasutatakse loomasööda valmistamiseks (nii silo kui ka kuivmassina). Kristalliseerunud toorsuhkru saamiseks aurutatakse sahharoosirikast peedimahla. Lauasuhkur saadakse omakorda toorsuhkru töötlemisel. 100 kilogrammist suhkrupeedist saab töötlemise käigus 12–15 kg lauasuhkrut, 3,5 kg melassi ja 45 kg peedimassi. Tootmisel ülejääv tumedavärviline siirupitaoline melass sisaldab sahharoosi ligi 50% ning seda kasutatakse loomasöödana või toorainena pärmi, piirituse, äädika jm tootmisel.

Suhkrupeedi lehed on mahlased ning sobivad hästi loomasöödaks – nii värskelt kui ka silona. Samuti kasvatatakse loomasöödaks suhkrupeedi juurikat.
## Süstemaatika
### Sünonüümid
* *Beta vulgaris* subsp. *vulgaris* *Altissima* rühm
* *Beta vulgaris* var. *altissima* DC.
* *Beta altissima* Steud.
* *Beta saccharifera*
* *Beta vulgaris* var. *saccharifera* Alef.
* *Beta vulgaris* conv. *saccharifera* Alef..

## Viited
Hiromi Shinya

**Hiromi Shinya** (jaapani keeles 新谷 弘実 *Shin'ya Hiromi*; 6. märts 1935 Yanagawa, Fukuoka prefektuur – 9. detsember 2021) oli Jaapani gastroenteroloog ja kirurg, mitme raamatu autor.

Dr Shinya arendas välja protseduuri nn "Shinya tehnika", mis võimaldab eemaldada käärsoolest polüüpe kirurgilise sekkumiseta.

Ta töötas arstina nii Ameerika Ühendriikides kui Jaapanis.

Ta oli Beth Israeli meditsiinikeskuse endoskoopilise kirurgia osakonna juhataja ja New Yorgi Albert Einsteini meditsiiniülikooli kirurgiaprofessor.

## Teosed inglise keeles (osaline)
* Hiromi Shinya, "The Enzyme Factor", Millichap Books, 1. aprill 2010
* Hiromi Shinya, "The Microbe Factor: Your Innate Immunity and the Coming Health Revolution", Council Oak Books, 2011
* Hiromi Shinya, "The Rejuvenation Enzyme: Reverse Aging, Revitalize Cells, Restore Vigor", Millichap Books Llc, 1. jaan 2012 
* Hiromi Shinya, "The Enzyme Factor 2: Reverse Aging, Stop Alzheimers, Prevent Diabetes, Improve Your Sex Life", Millichap Books Llc, 1. nov 2013

## Teosed eesti keeles
* Hiromi Shinya, "Mikroobifaktor: kaasasündinud immuunsus, algav terviserevolutsioon.", tõlkinud Mari Ollino, Kirjastus Ersen, 2012, ISBN 978 9949 25 176 6
Piiblihermeneutika

**Piiblihermeneutika **(piiblitõlgendus) on teadus Piibli teksti mõistmiseks ja tõlgendusviiside (hermeneutika) kasutamise võimalustest. 

Piiblihermeneutika rajas 20. sajandil Rudolf Bultmann, tuginedes Wilhelm Dilthey (1833–1911) ja Martin Heideggeri (1889–1976) hermeneutika käsitlustele. Piiblihermeneutika oli 20. sajandi evangeelses teoloogias üks mõjukamaid suundi. R. Bultmani Piibliermeneutika tugineb eksistentsialistlikule filosoofiale. 

## Piibli tõlgenduse võimalused
* Dialektilise teoloogia tekstimõistmine
* Eksistentsiaalne tekstimõistmine

* Fundamentalistlik tekstimõistmine (ka evangelikaalne)
* Naisliikumise tekstimõistmine
* Psühholoogiline tekstimõistmine
* Vabastusteoloogia tekstimõistmine
* Ühiskonnateaduslik tekstimõistmine (sotsiaal-ajalooline)
Alexander von Nolcken

**Alexander Adolf [[von Nolcken]]** (30. august 1791 Kareda – 22. august 1861 Kuressaare) oli sõjaväelane (staabikapten), Saaremaa aadlikonvendi saadik ja Haeska, Kudjape ja Nõmpa mõisnik Saaremaal.

## Isiklikku
Tema poeg Nikolai Nolcken oli Pöide Maarja koguduse õpetaja ja Saaremaa Jaani koguduse vikaarõpetaja.
Valli pae

**Valli pae** on liivakivipaljand ehk pae Ahja jõel. 

Valli pae asub Ahja jõe vasakkaldal umbes sada meetrit allavoolu peale Otteni vesiveski silda. See on esimene pae allavoolu väljaspool Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala piiri, asudes Eoste hoiualale jääval Ahja jõe lõigul.

Valli pae on nime saanud pae kohal ürgoru kaldal asuva Valli talu järgi. Valli paes on omapärane muistne kaevuava. Vanasti olnud kalju veerel kooguga kaev, kust võeti jõevett.

Paljandit on võimalik vaadelda jõe vastaskaldalt RMK Otteni lõkkeplatsi juurest.

## Vaata ka
* Ahja jõgi

## Viited
Otteni vesiveski

**Otteni vesiveski** ehk **Valgesoo vesiveski** on endine vesiveski Võrumaal Ahja jõel. Nüüdse haldusjaotuse järgi jäävad endise vesiveski hoonete jäänused Põlvamaa Põlva valla Valgesoo küla maadele, ent kuivõrd küla piir kulgeb mööda Ahja jõe telge, siis idapoolne osa veskisillast jääb Taevaskoja küla maadele.

Valgesoo veskit on esmamainitud 1582. aastal. Tänaseni osaliselt säilinud veski kompleks rajati 19. sajandi teisel poolel.

Veskihoone oli maakivist vundamendiga laastukattega viilkatusega palkhoone. Jõuallikaks oli esialgu vesiratas, hiljem kaks turbiini. Veskis jahvatati jahu, lisaks oli veskis saeraam, kreissaag, rauatreipink, höövelmasin, laastu- ja sindlimasin, lina rabamise ja kupardamise seadmed. Veel 1980. aastateni oli säilinud jahuveski hoone ja sellega kokku ehitatud elumaja-taluhäärber, saekaatri osa oli hävinud varem.

1930. aastatest kuni Saesaare hüdroelektrijaama valmimiseni (1952) oli Otteni vesiveski turbiiniga ühendatud mõnekilovatise võimsusega elektrigeneraator, mis andis elektrit Valgesoo külale ja koolimajale. Veski lõpetas tegevuse 1960. aastatel. Otteni vesiveski-elamu hävis 2000. aastate alguses.

Veskisilla, mis töötas ka veski paisuna, lasi ehitada veski omanik Jaan Otten (sündinud 28. oktoobril 1847 Vastse-Antslas) 1916. aastal Tartu kivisilla eeskujul. 1930. aastatel oli veski Jaan Otteni poja Richard Otteni omanduses.

Otteni vesiveski pais, veekanal sillaga, ait ja kuivati on ehitismälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse. Vesiveski-elamu oli samuti 1999. aastal võetud ehitismälestisena kaitse alla, kuid arvati hävimise tõttu 2009. aastal kultuurimälestiste registrist välja.

Vesiveski pais on ehitatud maakivist, sellel on kaks suurt valatud betoonist kaarava, mis olid väravatega suletavad.

Maakividest ehitatud veekanal sillaga on säilinud vaid osaliselt.
Otteni veski aidast on säilinud punasest tellisest võlvidega kelder. Puitpalkidest viilkatusega ait oli säilinud veel 1999. aastal, kuid on nüüdseks hävinud.
Otteni veski kuivati (ehitatud 1920. aastal) on historitsistlik maakiviehitis, mis on ehitatud ürgoru nõlvale. Kuivati hoones asub nüüd RMK Otteni metsamaja.

Otteni veskisild on tuntud mängufilmi "Viimne reliikvia" võttepaigana. See on koht, kus Siim tõkestab sillapuuga ratsanikest jälitajate tee ja üks jälitajate hobustest kukub jõkke.

Otteni veskisild on Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala piiriks.

## Viited

## Välislingid
*Otteni vesiveski hoonete fotod Jaan Vali fotokogus
* Hans Väre. Vana veskikoha ümber hiilib mineviku varje. Sakala, 07.02.2013
Sammatti vald

**Sammatti vald** on endine vald Soomes Uusimaa maakonnas. See liideti Lohja linnaga 2009. aastal. Ajalooliselt vanim teade Sammatti piirkonnast on aastast 1406.

Valla pindala oli 85 km² (millest maismaad 72 km²) ja 2008. aasta lõpus elas seal 1365 inimest.

Valla territooriumil asusid Elias Lönnroti ja Eeva Joenpelto sünnikohad.

## Sammatti kirik
Esimesest kirikust on teada, et see oli olemas juba 1590. aastal n-ö Kirikunòval, praeguse Elias Lönnroti kodumajanduskooli territooriumil. Teine kirik ehitati aastal 1666 ja paiknes praeguse kiriku kõrval. Kolmas, praegune kirik ehitati aastatel 1754–1755 ehitusmeister Mickel Jöranssoni eestvõtmisel. Kellatorni ehitas aastal 1763 Arvela talu peremees Erik Stenström. Altarimaali kinkis Elias Lönnrot 1879. aastal surnud tütre Tekla mälestuseks. Altarimaali on teinud prof. A. von Becker. Kirik kapitaalremonditi 1954. aastal arhitekt Paavo Riihimäe juhtimisel. Viimati korrastati ja remonditi kirikut nii seest- kui ka väljastpoolt, lisaks väljastpoolt ka kellatorni, aastatel 2000–2002 arhitektuuribüroo Jari Reponen as juhtimisel.


Sammatti kunnantalo 2010.jpg|Sammatti endine vallamaja
Sammatti kirkko - chrurch 2010.jpg|Sammatti kirik


## Viited

## Välislingid

* Sammattiseura – Sammatti ajalugu soodustab klubi
Pälkäne vald

**Pälkäne vald** on vald Soomes Pirkanmaa maakonnas.

Valla pindala on 738 km² (millest maismaad 560 km²) ja 2014. aastal elas seal 6740 inimest.

Naabervallad on Hattula vald, Hämeenlinna linn, Kangasala vald, Padasjoki vald ja Valkeakoski linn.

## Viited

## Välislingid
Snappertuna vald

**Snappertuna vald** on endine vald Soomes Uusimaa maakonnas.

Alates 2009. aastast on endise valla territoorium osa Raseborgi linnast.

Valla pindala oli 172 km² ja 1973. aastal elas seal 1379 inimest.

## Välislingid
Korporatsioon Vicinia

**Korporatsioon Vicinia** oli meeskorporatsioon, mis tegutses aastatel 1921–1931.

8. oktoobril 1921 asutati Narvast pärit üliõpilaste värvekandva segaseltsina Societas Studiosorum Narvesium asukohaga Päeva tänav 9, korter 2 (Tartu).

21. oktoobril 1921 registreeriti selts Tartu Ülikooli Nõukogus. Sümboolikana kanti rinnamärki ja rukkilillesinist-hõbedast-rukkilillesinist värvilinti koos üliõpilase üldmütsiga.

6. novembril 1924 muudeti see Narvast pärit meesüliõpilaste seltsiks. Värvid muudeti violett-hõbe-siniseks ning neid kanti värvilindil ja teklil.

1926. aasta 11. märtsi ja 15. aprilli koosolekute otsustega võeti nimeks Societas Vicinia ning kaotati liikmete päritolupiirang.

14. oktoobril 1928 ühines Societas Vicinia korporatsiooniga Vigilia ühiseks **meeskorporatsiooniks Vicinia**.

15. oktoobril registreeriti korporatsioon Tartu Ülikooli nõukogus. Värvideks võeti Vigilia värvid must-violett-valge.

Korporatsioon Vicinia lõpetas tegevuse 11. mail 1931 vastavalt koosolekul vastu võetud otsusele ja kirjalea Tartu Ülikooli valitsusele 29. mail.

1. juunil 1931 inkorporeeris korporatsioon Rotalia tegevuse lõpetanud korp! Vicinia liikmed-vilistlased.

## Viited
Raketirünnak Mariupolile

**Raketirünnak Mariupolile** oli 2015. aasta 24. jaanuaril Donbassi sõja käigus Ukraina Mariupoli linnaelanike vastu toimunud relvastatud kallaletung. Hommikul avati kahest valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all asuvast asulast Mariupoli elurajooni pihta tuli mitmelasulistest raketiheitjatest, mille tulemusel hukkus kolmkümmend üks inimest ja sai vigastada 112 inimest, neist umbes 40 inimest raskelt.

## Taust
Aasovi mere ääres strateegilisel kohal asuvat Mariupoli oli sõja käigus rünnatud korduvalt (Mariupoli lahing 6. mai – 14. juuni 2014, rünnak Mariupolile 2014. aasta septembris jne). Linna haldusalas oleva Sartana alevi tulistamises hukkunute mälestuseks kuulutati 2014. aasta 15. oktoober Mariupolis leinapäevaks.

## Sündmused

Laupäeva, 24. jaanuari hommikul kell 09:15 algas Mariupoli idapoolse elurajooni tulistamine mitmelasulistest raketiheitjatest. Kirdesuunast, 19&nbsp;km kaugusel asuvast Oktjabri külast tulistati elamurajooni Gradidest ning 15&nbsp;km kaugusel idakirdes asuvast Zajitšenko külast tulistati elurajooni Uraganidest. Mõlemad asulad, nii Oktjabr kui Zaitšenko, olid sündmuse toimumise ajal valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all.

Ukraina sõjaväeluure andmetel lasti hommikuse tulistamise käigus välja kolm komplekti reaktiivmürske ehk kokku 120 reaktiivmürsku. Inimesi hakati ohtlikelt aladelt evakueerima.

Kella 13:02 ja 13:21 ajal tulistati linna taas idakirdest. Võimalik, et sihtmärgiks oli äärelinnas paiknev valitsusvägede kontrollpunkt. Samal päeval, umbes kell 17:06, tulistati sama piirkonda taas.

Tulistamiste korduv iseloom raskendas päästetööde läbiviimist. Kella poole kuueks õhtul oli hukkunute arv tõusnud kolmekümneni (sh üks laps). Haavatuid oli 95, neist 9 olid lapsed; umbes 40 haavatu seisund oli väga raske.

Pealelõunane tulistamine oli suunatud äärelinnas asuva valitsusvägede kontrollposti vastu. Hukkus vähemalt üks Ukraina sõjaväelane.

Pühapäev, 25. jaanuar kuulutati üleriigiliseks leinapäevaks, kell 12:00 toimus hukkunute mälestuseks leinaseisak.

## Rahvusvaheline vastukaja
Rünnaku mõistsid hukka Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini, ÜRO peasekretär Ban Ki-moon, NATO jpt. ÜRO Julgeolekunõukogu vastavasisulise resolutsiooni vastuvõtmise vetostas Venemaa.

## Viited

## Välislingid
* Spot report by the OSCE Special Monitoring Mission to Ukraine (SMM), 24 January 2015: Shelling Incident on Olimpiiska Street in Mariupol (*inglise keeles)*
* 24. jaanuar 2015, *[[Reuters]]*, Russia blocks U.N. statement on Ukraine as fighting escalates, reuters.com
* 26. jaanuar 2015. *Liga Novosti*. Ракетный обстрел Мариуполя террористами был преднамеренным - ООН (*vene keeles*)
* 26. jaanuar 2015. *Liga Novosti*. Почему Мариуполь подвергся террористической атаке: инфографика (*vene keeles*)
* 28. jaanuar 2015. *Liga Novosti*. Обстрел Мариуполя: СБУ обнародовала новый перехват (*vene keeles*)
* 30. jaanuar 2015, *[[Infovastupanu]]*, На больничных койках остаются 78 жертв террористической атаки на Мариуполь  (*vene keeles*)
Paris Jackson

**Paris-Michael Katherine Jackson** (sündinud 3. aprillil 1998 Los Angeleses) on USA näitleja ja modell.

Ta on Michael Jacksoni tütar.
Kuhmalahti vald

**Kuhmalahti vald** on endine vald Soomes Pirkanmaa maakonnas. 2011. aastal liideti see Kangasala vallaga.

Valla pindala oli 221 km² (millest maismaad 168 km²) ja 2010. aastal elas seal 1047 inimest.

## Viited

## Välislingid
Valgustusfilosoofia

**Valgustusfilosoofia** on inimmõistuse kõikvõimsuse ideest lähtuv filosoofia ning ajalõik Euroopa ühiskondlikus, poliitilises ja kultuurielus 17. sajandi II poolest 19. sajandi alguseni. Nimetus pärineb Immanuel Kantilt. Valgustusfilosoofia tõi kaasa tööstusliku pöörde, kodanlikud revolutsioonid, kodanluse esiletõusu ning loodusteaduste ja tehnika arengu. Tähtsamad valgustusfilosoofid olid David Hume, Jean-Jacques Rousseau, Voltaire ja Denis Diderot. Valgustusliikumise järgi nimetatakse perioodi ligikaudu 1680–1780 Euroopa ajaloos valgustusajastuks.

## Valgustusfilosoofia põhimõtted
* Inimene on olemuselt arukas ja hea.
* Üldine optimism ja usk ühiskonna arengusse ehk progressi.
* Usk maailma mõistuspärase korrastamise võimalikkusesse.
* Mõistuse väärtustamine; hakkas murenema usk autoriteetidesse.
Valgustusfilosoofia kujunes valgustusideoloogiaks (humanism, ratsionalism, empirism).  
# Kõigi hinnangute peamine alus on inimmõistus. Sündis ratsionalism, mille kohaselt tõsikindlate teadmiste aluseks on mõistus ja loogiline mõtlemine.
# Esiplaanile seati inimene oma vajaduste ja kirgedega. Inimese tähtsustamise, humanismiga astuti kiriku vastu, mis nõudis loobumist maise maailma mõnudest.
# Eraomandi kaitse (esialgu feodaalse vägivalla vastu).

## Uus mõtlemine Inglismaal ([[empirism]])
Thomas Hobbes (1588–1679). Sünnilt on kõik inimesed võrdsed; ühiskondlik leping andis võimu valitsejale – kuningale. Kuna võim on vajalik rahu ja julgeoleku kindlustamiseks, peab see olema võimalikult tugev (absolutism). Materialist.

John Locke (1632–1704). Riigi ja valitsuse ülesanne on eraomandi, isikuvabaduse ja julgeoleku kaitse. Kõrgeim võim peab kuuluma parlamendile. Vabadus tähendab ka täielikku usuvabadust.

## Uus mõtlemine Prantsusmaal
René Descartes (1596–1650). Ratsionalismi rajaja.

François Marie Arouet (1694–1778), varjunimi Voltaire. Voltaire'i filosoofilises tegevuses on esiplaanil absolutistliku roomakatoliku kiriku, usulise sallimatuse ja fanatismi kritiseerimine. Valgustus tähendab vaimuvabadust ja võitlust kiriku preestrite vastu, kes püüavad takistada uue maailmapildi levimist. Sallivus on sõnavabaduse eeldus. 

Charles Louis de Montesquieu (1689–1755).

Jean-Jacques Rousseau (1712–1778).

Denis Diderot ja entsüklopedistid olid vaenulikud kiriku suhtes.

## Uus mõtlemine Saksamaal
Saksa valgustusfilosoofid polnud kiriku suhtes vaenulikud, sest saksa valgustusliikumine lähtus osaliselt luterlikust kirikust, pietismist.

Gottfried Wilhelm Leibniz (1646–1716). Ratsionalism.

Johann Gottfried von Herder (1744–1803).

Immanuel Kant (1724–1804). Teadus on võti kogemusmaailma mõistmiseks. Kõlblus on alus religioonile, mida ei saa mõistuse ega teaduse väidetega tõestada.

## Vaata ka
*Humanism
*Valgustusajastu
*Valgustuse projekt
Lempäälä vald

**Lempäälä vald** on vald Soomes Pirkanmaa maakonnas.

Valla pindala oli 307 km² (millest maismaad 269 km²) ja 2014. aastal elas seal 22 192 inimest.

## Viited

## Välislingid
Mouhijärvi vald

**Mouhijärvi vald** on endine vald Soomes Pirkanmaa maakonnas. 2009. aastal liideti see koos Vammala linna ja Äetsä vallaga uueks Sastamala linnaks.

Valla pindala oli 269 km² (millest veepindala 14 km²) ja 2003. aastal elas seal 2961 inimest.

## Viited

## Välislingid
Pirkkala vald

**Pirkkala vald** on vald Soomes Pirkanmaa maakonnas.

Valla pindala on 104 km² (millest maismaad 81 km²) ja 2014. aastal elas seal 18 642 inimest.

## Viited

## Välislingid
Kylmäkoski vald

**Kylmäkoski vald** on endine vald Soomes Pirkanmaa maakonnas. 2011. aastal liideti see Akaa linnaga.

Valla pindala oli 200 km² (millest maismaad 191 km²) ja 2010. aastal elas seal 2610 inimest.

## Viited

## Välislingid
Lindora laat

**Lindora laat** on Võru maakonnas Võru vallas Lindora külas igal aastal simunapäeval (28. oktoobril) peetav laat. 

Laadaplats asub Võrumaa ja Setumaa piiril, kohalike tähtsamate teede ristil. Ehkki pole täpselt teada, millal esimene Lindora laat oli, pärinevad esimesed kirjalikud teated 1893. aastast. Tollal peeti laata Lindora kõrtsi juures.

Lindora laat on olnud maarahva jaoks tähtis kauplemis- ja kohtumispaik. Kui varasemal ajal sai Lindoral kokku peamiselt lähiümbruse rahvas, siis praegusel ajal tullakse sinna ka mujalt Eestist ning uudistajaid on välismaaltki. Lindora laata teatakse kui lambalaata, sest varasemal ajal kaubeldi seal põhiliselt koduloomadega, eelkõige lammastega. Hiljem hakati müüma ka käsitöötooteid, aedvilju ning muud majapidamisest ülejäänud kraami. Lisaks kauplemisele on laat paigaks, kus kohtutakse sugulaste ning tuttavatega, vahetatakse uudiseid ning klaaritakse ka pooleliolevaid asju. Lindora laada omapäraks on siiani, et kauplemine algab varavalges ning lõunaks on suurem ost-müük juba läbi.

## Kirjandus
*Arthur Ruusmaa. "Lindora laadu aoluust". Võro-Seto tähtraamat. 2010

## Välislingid
* Lindora laat
Toiduainete steriliseerimine

**Toiduainete steriliseerimine** on toiduainete kuumtöötlemine temperatuuril 110–114 ºC eesmärgiga hävitada toiduainetes, valmistoidus või hoidistes mikroorganismid ja nende spoorid.

Toiduainet kuumutatakse 30 minutit kuni 2 tundi temperatuuril 105...140 °C, rõhul 1,0...1,5 atü õhukindlalt suletud katlas ehk autoklaavis. Sellist meetodit kasutatakse laialdaselt konservide valmistamisel. Steriliseeritud toiduaine toiteväärtus on alati väiksem võrreldes värskete toiduainetega. Hävivad ensüümid ja vitamiinid, muutub toidu maitse, väheneb valgurikka toidu bioväärtus. Steriliseeritud toiduained säilivad hermeetilises taaras aastaid.

Konserveeritud, pastoriseeritud või steriliseeritud toiduainetel on oht tekitada botulismi. Toidubotulism on toiduainete kantud botulism, mida põhjustab botulismi mürkainet sisaldava toidu söömine. Ohtlikud on toidud, mida hoitakse õhukindlalt, näiteks (peamiselt kodus valmistatud) lihakonservid, suitsuliha jms. Saastunud toiduained ei ole kuidagi iseäralikud, ainsaks väliseks tunnuseks on "kummis" konservikaaned.  

## Välislingid
*Mikroobide hävitamine
Põlva kalmistu

**Põlva kalmistu** on Põlva linnas asuv kalmistu. 

Kalmistu paikneb Orajõe oru nõlval. 

Kalmistu ala on munitsipaalomandis ja kalmistut haldab Põlva vallavalitsus.

Kalmistu rajati 1773. aastal, kalmistu peavärav valmis 1907. aastal.

Kalmistu võeti 1997. aastal kaitse alla ajaloomälestisena.

Kalmistu ruumipuuduse tõttu maetakse praegu rohkem inimesi 1990. aastal avatud Rosma kalmistule.

## Kalmistule maetuid
*Albert Ivask
*Oskar Kurvits
*Johannes Käis
*Gustav Adolph Oldekop
*Johann Georg Schwartz
*Jaan Vahtra

## Viited

## Välislingid

*Põlva linna kalmistu info kalmistute registris
*Põlva kalmistu kabel (1976), fotograaf Karl Laane. Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem FOTIS, EFA.683.0.201437
*
Uma Pido

**Uma Pido** ('Oma Pidu') on võrukeelne laulu- ja rahvapidu, mis esimest korda toimus 31. mail 2008 Võrus.

Toimumisajad ja -kohad:
: I Uma Pido: 31. mail 2008 Võrus Kubija laululaval
: II Uma Pido: 29. mail 2010 Põlvas Intsikurmu laululaval
: III Uma Pido: 1. juunil 2013 Võrus Kubija laululaval
: IV Uma Pido: 28. mail 2016 Põlvas Intsikurmu laululaval
: V Uma Pido: 2. juunil 2018 Võrus Kubija laululaval
: IV Uma Pido: 1. juunil 2024 Põlvas Intsikurmu laululaval

## Pilte

Uma Pido 1 2008.jpg|I Uma Pido Võrus Kubija laululaval
Uma Pido 2 2010.jpg|II Uma Pido Põlvas Intsikurmu laululaval
Uma Pido 3 3013.jpg|III Uma Pido Võrus Kubija laululaval
Uma Pido 4 2016.jpg|IV Uma Pido Põlvas Intsikurmu laululaval
Uma Pido 5 2018.jpg|V Uma Pido Võrus Kubija laululaval
Uma Pido 6 2024.jpg|VI Uma Pido Põlvas Intsikurmu laululaval


## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Margus Toomla

**Margus Toomla** (sündinud 16. oktoobril 1980) on eesti tantsujuht ja koreograaf, Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse (ELT SA) juht alates 2. novembrist 2020.

Margus Toomla hakkas rahvatantsuga tegelema 16-aastaselt 1996. aastal Maido Saare käe all, hiljem jätkas tantsimist tantsuansamblis Lee.

1999. aastal lõpetas ta Viimsi Keskkooli ja 2003. aastal bakalaureusekraadiga Tallinna Pedagoogikaülikooli, kus oli õppinud koreograafia õppetoolis.

Hiljem on ta esinenud muusikalides, kruiisilaevadel, viljelenud kaasaegset tantsukunsti ning olnud mitmel tantsupeol liigijuht (3.–4. klasside ja 5.–6. klasside rühmad). Toomla on õppinud klassikalist laulmist Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis.

Ta oli 2017. aasta XII noorte tantsupeo "Mina jään" pealavastaja.

Kuni ELT SA juhatajaks valimiseni oli ta Mustamäe Kultuurikeskuse Kaja juhataja.

## Tunnustus
* 2017 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (koos Heli Jürgensoniga, XII noorte laulu- ja tantsupeo "Mina jään" peadirigent ja pealavastaja)

## Viited
Zajitšenko

**Zajitšenko** on küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis, 15&nbsp;km kaugusel Mariupolist idakirdes.

Zajitšenko kõrgus merepinnast on 55 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 311 inimest.

Donbassi sõja ajal, 2014. aastal, läks asula valitsusvastaste relvajõudude kontrolli alla. 24. jaanuaril 2015 tulistati asulast Mariupoli elurajoone mitmelasulistest raketiheitjatest Uragan.

## Viited
Usaldav uskumine

**Usaldav uskumine** üldiselt tähendab uskumist, mis on nii enesestmõistetav, et inimene ei teadvustagi oma uskumist. 

Usaldav uskuja ei oska isegi kahtlustada, et ta usub, sest ta arvab, et ta teab. Usaldav uskumine on inimesele omane. 

Usaldava uskumise mõistet kasutab Enn Kasak teadlaste mõtlemise kritiseerimisel. Teadlane (loodusteadlane) kipub uskuma, et see, mis ta teeb, on tegelikkus. Ja usub, et see, mida ta teada saab, on tõde või vähemalt peaaegu tõde. See usk on nii sügav, et seda võib nimetada usaldavaks uskumuseks. 

## Viited
Lug

**Lug** on mitmetähenduslik sõna:

* **Lug**, Luuküla venekeelne nimetus
* **[[Lug (Iiri mütoloogia)|Lug]]**, **Lugh**, Iiri mütoloogia jumalus
Mare Zaneva

**Mare Zaneva** (sündinud 19. septembril 1956) on eesti tõlkija ja giid. 

Ta õppis algul Tartu Riiklikus Ülikoolis vene filoloogiat ja seejärel 1980. aastatel viis aastat Sofias. Ta on tõlkinud bulgaaria keelest eesti keelde.

## Isiklikku
Tema isa oli kirjanik Aadu Hint ja ema oli tõlkija Ita Saks. Tema poolvend on Päärn Hint.

## Viited

## Välislingid
*Tõlkijad. Mare Zaneva - Eesti Raadio saade
Kurista mõisa kalmistu

**Kurista mõisa kalmistuid** on Eestis mitu:

* Kurista mõisa kalmistu (Võnnu), Võnnu kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kurista külas Võnnu vallas
* Kurista mõisa kalmistu (Laiuse), Laiuse kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kurista külas Jõgeva vallas
Luuküla

**Luuküla** (vene keeles *Lug*) on küla Venemaal Pihkva oblasti Oudova rajooni Samolva vallas. 20. sajandi alguse haldusjaotuse järgi oli see Rämeda vallas Oudova maakonnas Peterburi kubermangus.

Luuküla on üks vanemaid eesti asunike külasid Venemaal. Pärimuse järgi tulid esimesed asukad Suure Põhjasõja ajal  siia sõjapakku. Oudova maakonna  Seretka valla Luuküla oli 1918. aastal seitsmest külast koosneva asunduse keskus, kus kokku elas umbes 2000 eestlast.

Kiriklikult oli Luuküla enne 1920. aastat otse Räpina kihelkonna koosseisus. Külas asub ka luteri kalmistu.

## Viited

## Kirjandus
* August Nigol. Luuküla. - Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal. Tartu 1918. Lk 18
* "Räpina". - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 350
* Ilmar Arens. Samolva eestlased. Üks vanemaid eesti asustuskomplekse Peipsi taga. - Eesti Pildileht 2/ 1944
* Ilmar Arens. Peipsitagused eestlased. Fakte, dokumente ja mälestuspilte Ida-Peipsimaa uurimusilt 1943-1944. Tartu 1994
* Maie Ojamaa. Ingeri tütar. Luigelaul. Ilmamaa. Tartu 2014. Lk 29-34, 122-132
* Luuküla "Eesti kohanimeraamatus".
Kunstigalerii

**Kunstigalerii** ehk **galerii** on kunstinäituste eksponeerimiseks mõeldud ruum või hoone. **Galerii** võib olla ka organisatsioon või selle osa, kus eksponeeritakse kunstiteoseid.

## Eesti kunstigaleriisid

*Deco galerii
*Disaini- ja Arhitektuurigalerii
*Draakoni galerii
*Eduard Wiiralti galerii
*E-kunstisalong
*galerii Noorus
*galerii Pallas
*Gildi galerii
*Hal’as kunn
*Haus Galerii
*Hobusepea galerii
*Hop galerii
*Kullo Lastegalerii
*Tallinna Kunstihoone galerii
*Tallinna Linnagalerii
*Temnikova ja Kasela galerii
*Vaal Galerii
*Vabaduse galerii
*Y-galerii

## Vaata ka

*kunstimuuseum
*pinakoteek

## Viited
Sindi kogudus

EELK **Sindi kogudus** on luterlik kogudus Sindis.

Kogudus kuulub Pärnu praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Toomas Nigola.

Jumalateenistused on iga kuu 2. ja 4. pühapäeval algusega kell 14.00.

## Sindi koguduse pastorid ja kirikuõpetajad
* 1899–1901 Alfred Oebius
* 1901–1915 Theodor Wilhelm Gundbert Walcker
* 1915–1932 Hugo Viktor Carl Wühner
* 1932–1941 Emil Alfred Paigaline
* 1941–1944 Mihkel Soovik

* 1990–2001 Andres Põder, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2001–2002 Allan Kährik, hooldajaõpetaja Audrust
* 2002–2005 Andres Põder, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2005–2007 Enn Auksmann, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2007–2007 Toomas Nigola, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2007–2008 Enn Auksmann, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2008–2024 Tõnu Taremaa, hooldajaõpetaja Pärnu-Jaagupist ja Pärnu Eliisabetist
* 2024– Toomas Nigola, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
Saksa Lunastaja kogudus

EELK **Saksa Lunastaja kogudus** on luterlik kogudus Tallinnas.

Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Arnd Matthias Burghardt.

Jumalateenistused on iga kuu 2. ja 4. pühapäeval algusega kell 15.00 Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus ja iga kuu 1. pühapäeval algusega kell 17.00 Tartu Maarja kirikus.
Saku Toomase kogudus

EELK **Saku Toomase kogudus** on luterlik kogudus Sakus.

Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Ariel Süvari, kirikumuusikuteks on Lea Pukk ja Kristina Teresa Subi, juhatuse esimees Kristiina Seppel.

Jumalateenistused toimuvad Saku Toomase kirikus, aadressil Küütsu 2 pühapäeviti kell 11. 

Aastal 1994 alustas Hageri kogudus jumalateenistuste pidamisega Saku vennastekoguduse palvemajas. 2. veebruaril 2013 rajati 12 asutajaliikmega EELK Saku Toomase kogudus. 2020. aasta detsembris kolis kogudus uude Saku Toomase kirikusse. Kiriku arhitektideks on Kristiina Renter ja Juhan Põld. 

Kogudusel on kasutada ilus kirikusaal ning ringiruumid keldrikorrusel.

Kirikus on ka võimalik ööbida Camino Eesti palverännaku marsruudil.

Kirik ning altar, ristimisvaagen ja kantsel on pühitsetud 21. detsembril (Toomapäeval) 2020.a.

Kiriku kellatornis on kaks kella, mis pühitseti Mihklipäeval 29. septembril 2023.a. Suurele kellale on graveeritud Kristuse kutse (Mt 11:28) ja väikesel kellal inglite kiituslaul (Lk 2:14). Kellad on valatud pronksist Saksamaal Rinckeri valukojas ning kaaluvad 446 ja 289 kg.

Kiriku altari, kantslipuldi ning ristimisvaagna on valmistanud Ulvar Kullerkupp. Altar on märgitud Toomase ristiga, ristimisvaagna sees on kristluse sümbol kala koos apostel Toomase usutunnistusega: "Minu Issand ja minu Jumal!" (Jh 20:28). Pikk seinavaip on laenatud EELK Keila koguduselt ja selle autor on Maasike Maasik. Altaripõlled on valmistanud kunstnik Tiina Puhkan. Kirikus on kasutusel oreli asemel suur Bechsteini tiibklaver aastast 1896.

Koguduses toimuvad erinevad tegevused erinevatele vanusegruppidele ning kirik on ka populaarne kontserdite korraldamise paik. Kirikuruume on võimalik rentida sobilikeks tegevusteks.

Koguduse ja kiriku kohta ilmus 2024.a raamat "Lähedal Jumalale - lähedal inimestele", autor Reigo Rosenthal.

Rohkem infot kodulehel ja facebookis Saku Toomase kogudus
Soome Püha Peetruse kogudus

EELK **Soome Püha Peetruse kogudus** ehk Tallinna Soome kogudus on luterlik kogudus Tallinnas.

Kogudus kuulub Tallinna praostkonda ja vastutab välissoomlaste kirikuelu eest kogu Eestis, Lätis ja Leedus. Alates 2025. aasta algusest liitub Tallinna Soome kogudus uue tegevuskohana Soome Meremeeste misjoniga.

Koguduse õpetaja on pastor Tomi Kallanne alates 2022. aastast. Koguduse organist on Ulla Krigul ja juhatuse esimees on Pentti Nokelin.

Soomekeelset jumalateenistust peetakse Tallinnas Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus.
## Viited
Aino Kõiv

**Aino Kõiv** (sündinud 31. detsembril 1941 Palamuse vallas) on eesti laulupedagoog. 

Ta lõpetas aastal 1969 Tartu Muusikakooli (Alma Kurtna õpilasena) ja aastal 1975 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Linda Sauli klassis). 

Kõiv töötas aastatel 1961–1965 algklasside õpetajana Kaarepere 8-klassilises koolis ja laulis aastatel 1965–1970 Vanemuise teatri kooris. 

Alates 1975. aastast on Kõiv Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klassikalise laulu pedagoog, aastatel 1987–1993 oli ka klassikalise laulu osakonna juhataja. 

Ta on täiendanud end mitmetel meistrikursustel Eestis ja välismaal, kirjutanud ülevaateid Elleri-kooli lauluõpetusest ja -õpetajatest läbi aegade ning tõlkinud metoodilisi erialamaterjale. 

50 aasta jooksul on Kõivul olnud üle kuuekümne õpilase, kellest umbes nelikümmend on ühel või teisel viisil muusikaga seotuks jäänud. Näiteks Helen Lokuta, Valentina Kremen, Karmen Puis, Pirjo Püvi, Heli Vahing, Diana Klas, 
Ivo Posti, Peep Puis, Mait Trink, Simo Breede jt.

## Välislingid
* Aino Kõiv – klassikaline laul Elleri kooli kodulehel
* Aino Kõiv, õpetaja Õnne tänavalt Vooremaa 9. juuni 2012
Aléxis Tsípras

**Aléxis Tsípras** (kreeka keeles Αλέξης Τσίπρας; sündinud 28. juulil 1974 Ateenas) on Kreeka poliitik, vasakradikaalse erakonna SYRIZA juht, kes oli 21. septembrist 2015 kuni 8. juulini 2019 Kreeka peaminister.

Ta oli peaminister ka 26. jaanuarist kuni 27. augustini 2015.

Ta lõpetas aastal 2000 Ateena Rahvusliku Tehnikaülikooli ehitusinseneri kvalifikatsiooniga. Seejärel täiendas ta ennast linna- ja regionaalplaneerimise alal. Ta on töötanud ehitusinsenerina.
Otepää Spordiklubi

**Otepää Spordiklubi** on Otepääl tegutsev spordiklubi. Klubi asutati aastal 1997 ja registreeriti äriregistris 1999..

Klubis saab treenerite juhendamisel tegelda kahevõistluse, suusahüpetega ja orienteerumisega.

## Viited

## Välislingid
*
Trojitske

**Trojitske** on kohanimi.

***[[Trojitske (Svatove rajoon)|Trojitske]]**, alev Ukrainas Luhanski oblastis Svatove rajoonis
***[[Trojitske (Sjevjerodonetski rajoon)|Trojitske]]**, küla Ukrainas Luhanski oblastis Sjevjerodonetski rajoonis
Eestimaa Poolakate Selts Polonia

**Eestimaa Poolakate Selts Polonia** (poola keeles *Związek Polaków w Estonii*) on Tallinnas asuv Poola kultuuri tutvustav ja Poola-teemalisi üritusi korraldav selts. 

## Vaata ka
*Konwent Polonia (üliõpilasorganisatsioon)

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Eesti Suursaatkond Varssavis

**Eesti Suursaatkond Varssavis** on Eesti diplomaatiline esindus Varssavis Poolas. Suursaatkond asub aadressil Karwińska 1, 02 - 639.

Saatkonda juhib Eesti suursaadik Poolas, kelleks on alates 2022. aastast Miko Haljas.

## Välislingid

*Suursaatkonna koduleht
Słucki rajoon

**Słucki rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1821 km². 2009. aasta seisuga elas seal 95 106 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bieličy, Bokšycy, Hacuki, Hreski, Isierna, Kazłovičy, Kirava, Pieršamajski, Pokrašava, Račkavičy, Sorahi, Siarahi, Znamia ja Viasieja külanõukogu. Halduskeskus on Słucki linn.


Aharodniki.jpg|Aharodniki
Darasino Belarus 0230.jpg|Darasino
Kostel v Zamostie.jpg|Zamoscie


Rajooni tähtsamad jõed on Sluč ja Morač. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, loodeosa aga Kapyli kõrgustikul. Kõrgused jäävad valdavalt vahemikku 160–180 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht (212 meetrit) asub Žylin Brodi küla juures.

2009. aasta seisuga olid elanikest 89,86% valgevenelased, 6,4% venelased, 1,42% ukrainlased ja 2,32% oli teistest rahvustest. 68,52% elanike emakeel oli valgevene keel, 28,06% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 35,01%, vene keelt aga 59,84% elanikke.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart