open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Välistavat võid kasutav vahetusalgoritm

Programmeerimises on **XOR vahetusalgoritm**, mis kasutab bitikaupa XOR (välistav või) operaatoreid kahe samatüübilise muutuja väärtuste vahetamiseks ilma ajutise lisamuutujata.

## Algoritm
Standardne vahetusalgoritm vajab muutuja vahepealseks salvestamiseks vahemuutujat. XOR-vahetuse kasutamisel vahemuutjat vaja ei lähe, selle standardalgoritm on järgmine (Lambda keeles):  
 X := X XOR Y
 Y := X XOR Y
 X := X XOR Y

Siiski on reaalne oht väärtuste nullimiseks olukorras, kus X ja Y on sünonüümid.

## Koodinäited
Tähelepanu, et argumentidena saadud täisarve ei vahetata kohe, vaid esmalt kontrollitakse, kas nende asukohad mälus on erinevad (kas tegemist on sama väärtusega, mis ka omab sama mälu viita). See eemaldab pseudonüümi poolt põhjustatava võimaliku probleemi.

### C
XOR-vahetusalgoritmi teostav C funktsioon:

```c
void xorVahetus (int *x, int *y)
{
  if (x != y) {
    *x ^= *y;
    *y ^= *x;
    *x ^= *y;
  }
}
```


## Vaata ka
* Algoritmide loend
Aafrika Jalgpallikonföderatsioon

**Aafrika Jalgpallikonföderatsioon** või **CAF** (*Confédération africaine de football*) on üks kuuest FIFA maailmajagude jalgpalliliitudes ja esindab Aafrika jalgpalli.

## Ajalugu

Liit moodustati 1957. aastal ja selle esimeseks presidendiks valiti Abdel Aziz Abdallah Salem ja Youssef Mohamed esimeseks peasekretäriks . Praegu on nendel ametikohtadel Issa Hayatou ja Sodiq Kola. 

Aafrika geograafilise suuruse tõttu on Aafrika Jalgpallikonföderatsioon jagatud kuueks regionaalseks föderatsiooniks: 
#Põhja tsoon: Põhja-Aafrika jalgpalliföderatsioonide liit – *(Union of North African Federations)* (UNAF) – esindab Põhja-Aafrika riike.
#Lääne tsoon A: Lääne-Aafrika jalgpalliliitude ühing – *(Union of West African Football Associations)* (WAFU) –  üks kahest organisatsioonist, mis esindab Lääne-Aafrika riike.
#Lääne tsoon B: Lääne-Aafrika jalgpalliliit – *(Union du Football de l'Ouest Afrique)* (UFOA)   – üks kahest organisatsioonist, mis esindab Lääne-Aafrika riike.
#Kesk tsoon: Kesk-Aafrika jalgpalliföderatsioonide liit – *(Union des Fédérations du Football de l'Afrique Centrale)* (UNIFAC) – esindab Kesk-Aafrika riike.
#Kesk-ida tsoon: Ida- ja Kesk-Aafrika jalgpalliliitude nõukogu – *(Council of East and Central African Football Associations)* (CECAFA) – esindab Ida-Aafrika ja Kesk-Aafrika riike.
#Lõuna tsoon: Lõuna-Aafrika jalgpalliliitude nõukogu – *(Council of Southern African Football Associations)* (COSAFA) – esindab riike Lõuna-Aafrika regioonist.

## Liikmed


1: CAF liige, aga ei ole FIFA liige
2: NF-Board ajutine liige


## Välislingid
*Koduleht
Silja Symphony

**Silja Symphony** on Eesti laevakompaniile Tallink kuuluv parvlaev, mis on ehitatud 1991. aastal Masa Yardsi Turu laevatehases. Laev sõidab Silja Line'i kaubamärgi all Helsingi–Stockholmi liinil vahepeatusega Maarianhaminas.

Silja Symphony oli üks esimesi parvlaevu, millel on läbi mitme teki ulatuv promenaad. Samuti olid Silja Symphony ja sõsarlaev Silja Serenade kõige suuremad parvlaevad kuni 1993. aastani, mil Silja Line sai oma laevastikku Silja Europa.

2006. aastal tehti Silja Symphonyl massiivne ümberehitus, et muuta laev atraktiivsemaks ja huvitavamaks võimalikule ostjale (Silja Line oli tollal müügis). 2014. aastal tehti laeval suurem ümberehitus: vahetati välja laeva sõukruvid, muudeti kajuteid, uuendati kauplusi ja tehti juurde üks restoran ning uuendati laste mängutuba.

## Välislingid
* Silja Symphony Tallinki kodulehel
Silja Serenade

**Silja Serenade** on Eesti laevakompaniile Tallink kuuluv parvlaev, mis on ehitatud 1990. aastal Masa-Yardsi Turu laevatehases. Laev sõidab Silja Line'i kaubamärgi all Helsingi-Stockholmi liinil vahepeatusega Maarianhaminas.

Silja Serenade oli koos oma sõsarlaevaga Silja Symphony üks esimesi parvlaevu, millel on läbi mitme teki ulatuv promenaad. Samuti olid Silja Serenade ja ta sõsarlaev kõige suuremad parvlaevad kuni 1993. aastani, mil Silja Line sai oma laevastikku Silja Europa.

2006. aastal tehti Silja Serenade'il massiivne ümberehitus, et muuta laev atraktiivsemaks ja huvitavamaks võimalikule ostjale (Silja Line oli tollal müügis). Silja Line'i ostuga läks laev 2006. aastal üle Tallinkile. Uus suurem uuendamine, mis hõlmas peamiselt restorane ja kauplusi, tehti 2014. aasta algul. Enne seda müüdi osa laeva senisest sisustusest oksjonil.

## Välislingid
* Silja Serenade Tallinki kodulehel
* Laeva positsioon, tehnilised andmed ja fotod saidil MarineTraffic
Alamliik

**Alamliik** (ladina keeles *subspecies*, lühend *ssp.* või *subsp.*) on takson, mis on liigist ühe võrra madalamal olev üksus. Alamliigist madalamad liigisisesed ühikud on teisend ehk varieteet ja vorm.

See on liigi geograafiliselt või ökoloogiliselt eraldatud osa, mille isendid on evolutsiooni käigus omandanud pärilikke erisusi morfoloogias ja ökoloogias. Seesama kehtib ka teisendi ja vormi kohta, aga erinevus seisneb selles, et teisend ja vorm ei ole geograafiliselt eraldatud. Geograafilise eraldatuse tõttu on alamliikidevaheline geneetiline erinevus ka suurem kui teisendite- ja vormidevaheline geneetiline erinevus.

Looduses võivad alamliigi isendid saada paljunemisvõimelisi järglasi nii omavahel kui ka teiste alamliikide esindajatega.

Liikide teaduslikud nimetused on kaheosalised: kõigepealt perekonnanimi ja sellele järgneb liiginimi. Alamliigi teaduslik nimetus on seevastu kolmeosaline: perekonnanimi, liiginimi ja liigisisese taksoni nimi. Näiteks linavästriku (*Motacilla alba*) see alamliik, mis elab suuremas osas Euroopas, sealhulgas Eestis, kannab nime *Motacilla alba alba*.

Kui alamliigi liiginimi ja liigisisese taksoni nimi kokku langevad, siis tähendab see, et see alamliik on selle liigi nominaal- ehk põhialamliik, mida peetakse sellele liigile kõige iseloomulikumaks alamliigiks. Tavaliselt on põhialamliik teistest alamliikidest tuntum, laiema levilaga ja varem kirjeldatud.

Mõnikord ei ole bioloogid veel isekeskis selgusele jõudnud, kas mõni looma- või taimerühm on iseseisev liik või alamliik. Sellisel juhul tohib liiginime sulgudesse kirjutada. Nii näiteks pole veel üksmeelt selles, kas Ameerikas elavad hõbekajakad moodustavad omaette liigi ameerika hõbekajakas *Larus smithsonianus* või on see hõbekajaka alamliik *L. argentatus smithsonianus*. Sel juhul tohib selle nime kirjutada kujul *Larus (argentatus) smithsonianus*.

Inimese rasse ei loeta alamliikideks. Inimrasside omavaheline geneetiline erinevus on väga väike, näiteks koerte ja kasside tõud erinevad üksteisest märksa rohkem kui inimrassid.
Dingo (ansambel)

**Dingo** on Soome rokkansambel, mis tegutseb alates 1982. aastast. Dingo tuntuimad laulud on "Autiotalo", "Kirjoitan", "Levoton Tuhkimo", "Sinä ja minä", "Nahkatakkinen tyttö", "Pyhä klaani", "Perjantai", "Rio Ohoi" ja "Musta leski". Ansambli heliplaate on ostetud Soomes üle 500&nbsp;000.

Kõige suurem menu saatis ansamblit aastatel 1984–1986, mil Soomet tabas nn Dingo-maania.

## Liikmed
* Pertti Neumann – vokaal 1982–1986, 1993–1994, 1998–2002, 2004–
* Jonttu Virta – kitarr 1982–1986, 1993–1994, 1998–2002, 2017–
* Tom Eklund – bass 2024–
* Saska Ketonen trummid 2018–
* Leena Peisa klahvpillid 2018–

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"Nimeni on Dingo" (1984)
*"Kerjäläisten valtakunta" (1985)
*"Pyhä klaani" (1986)
*"Via Finlandia" (1994)
*"Purppuraa" (2005)
*"Humisevan harjun paluu" (2008)
### Kontsertalbumid
*"Live" (2009)
### Kogumikud
*"Tuhkimotarina" (1993) 
*"Sinä & Minä" (1993)
*"Suomen parhaat" (1994)
*"20 suosikkia – Autiotalo" (1997)
*"Parhaat" (1999)
*"Dingomania" (2004)
*"Tähtisarja – 30 suosikkia" (2006)
*"Kunnian päivät 1983–1986" (2006)
*"Sound Pack" 2CD+DVD (2010)
*"Autiotalon aarteet" (2017)

### Singlid
* Sinä ja minä / Lakatut varpaankynnet (1984)
* Levoton Tuhkimo / Aino (1984)
* Pistoolisankari / Huumeita Japaniin (1984)
* Pistoolisankari / Apinatarhaan (1984)
* Autiotalo / Nimeni on Dingo (1984) (Dingon myydyin single, myyty yli 10 000 kpl)
* Kirjoitan / Rio Ohoi (1985)
* Nahkatakkinen tyttö / Kerjäläisten valtakunta (1985)
* Kunnian kentät (remix) / Sata rohkeaa laivaa / Ota paha pois (Live) (MAXI-single, 1985)
* Kunnian kentät (remix) / Sata rohkeaa laivaa (1985)
* The House Without a Name / Tell Me Now (1986)
* The House Without A Name (Extended version) / Tell Me Now (Maxi mix) (1986)
* Kreivin sormus / Koulukapina (1986)
* Juhannustanssit / Hullu Henri (1986)
* Levoton Tuhkimo (remix) / Nahkatakkinen tyttö (1992)
* Perjantai / Sinä ja minä (remix) (1993)
* Nähdään taas / Ruma ankanpoika (1994)
* Elämäni sankari / Via Finlandia (1994)
* Elämäni sankari / Ameriikassa (1994)
* Sinä ja minä / Jokainen aamu (Promo) (1999)
* Sinä ja minä / Lakatut varpaankynnet (uusiojulkaisu) (2004)
* Autiotalo (update 04) / The House Without A Name / Autiotalo (alkuperäinen) (2004)
* Musta Leski (2005)
* Purppuraa (2005)
* Elossa jouluna (Promo) (2007)
* Skorpioninainen (Promo) (2008)
* Laivauutisia (Promo) (2008)
* Indiana (Promo) (2009)
* Adios Rosario (2012)
* Facebookissa (2012)
* Tähtenä taivaalla (2018)

## Viited

## Välislingid
* http://www.dingomania.fi
* Intervjuu Pertti Neumanniga. Ringvaade, 25. november 2011
Noor koolkond

**Nooreks koolkonnaks** (itaalia keeles *Giovane Scuola*) nimetatakse itaalia ooperiheliloojate gruppi, kes alustasid tegevust 19. sajandi viimasel kümnendil. 

See termin tekkis ajakirjanduses ning võeti kiiresti üldiselt kasutusele, et rõhutada nende heliloojate stiili muutumist võrreldes varasema itaalia ooperitraditsiooniga. 

Koolkonda kuuluvad Giacomo Puccini, Pietro Mascagni, Ruggero Leoncavallo, Umberto Giordano, Francesco Cilea ja Alberto Franchetti. Mõned muusikateadlased loevad nende hulka ka Lorenzo Perosi, kes tegelikult kirjutas vaid vaimulikku muusikat.
Sonzogno

**Sonzogno** on Itaalias Milanos tegutsev muusikakirjastus. Selle asutas Edoardo Sonzogno 1874. aastal.  

Esialgu oli Sonzogno prantsuse noorte heliloojate (Georges Bizet' ja Jules Massenet') teoste väljaandja Itaalias. Alates 1883. aastast hakkas kirjastus korraldama heliloomingukonkursse, kus osalesid teiste hulgas ka Giacomo Puccini ja Pietro Mascagni. Sonzogno on tänaseni itaalia noore koolkonna heliloojate (Pietro Mascagni, Francesco Cilea, Umberto Giordano jt) partituuride põhiväljaandja. 

## Välislingid
*Ametlik koduleht
FIFA edetabel

**FIFA edetabel** (*FIFA/Coca-Cola World Ranking*) on rahvusvahelise jalgpalliliidu FIFA edetabel, mis moodustatakse jalgpalli meeste A-koondiste alusel. Edetabelit peetakse 1993. aasta jaanuarist. FIFA muutis 2006. aasta MM-i järel tabeli koostamise reegleid ja esimene uuel moel esitatud edetabel avaldati 12. juulil 2006.

Edetabeli punktid sõltuvad kõik A-koondiste viimase nelja aasta jooksul mängitud mängudest, kuid nii, et varem mängitud mängude väärtus langeb aja jooksul (100%, 50%, 30%, 20%). Kõikidest mängudest saadavaid punkte mõjutab mängu lõpptulemus (võit, viik või kaotus), mängu tähtsus, vastase koht sel ajal edetabelis, meeskonna piirkondlik tase ja aasta jooksul mängitud mängude arv. Väravate arv ja kodumängu eelis ei määra uute reeglite puhul midagi.

## Viited

## Välislingid
*FIFA hetke edetabel
*Võit Fääride üle Uruguay omast tähtsam Postimees, 5. aprill 2011
* Eesti koondis tõusis FIFA edetabelis ajaloo kõrgeimale kohale. jalgpall.ee, 21. september 2011
* Eesti vajus FIFA tabelis viimaste aastate madalaimale kohale. sport.err.ee, 10. juuli 2025
FIFA aasta jalgpallur

**FIFA aasta jalgpallur** oli rahvusvahelise jalgpalliliidu FIFA aunimetus, mida anti aastatel 1991–2009 maailma parimale meesjalgpallurile ja 2001–2015 parimale naisjalgpallurile. 

Auhinna saajad valiti rahvuskoondiste peatreenererite ja kaptenite poolt, kellel kõigil oli kolm häält; esimene oli väärt viis, teine kolm ja kolmas ühe punkti.

Meeste seas olid kõige edukamad brasiillane Ronaldo ja prantslane Zinédine Zidane, kes pälvisid aunimetuse kolm korda. Naiste seas said selle aunimetuse brasiillanna Marta viis ja sakslanna Birgit Prinz kolm korda.

2010. aastal ühendati FIFA aasta jalgpalluri ja Euroopa aasta jalgpalluri aunimetus ning edaspidi sai maailma parim meesjalgpallur auhinna "FIFA Ballon d'Or". Alates 2016. aastast, mil aunimetused taas lahutati, saab parim meesjalgpallur aunimetuse "FIFA parim meesmängija" ja parim naisjalgpallur aunimetuse "FIFA parim naismängija".

## Võitjad
### Mehed

### Naised

## Vaata ka
*FIFA Ballon d'Or
*FIFA parim meesmängija
*FIFA parim naismängija
*FIFA Puskási auhind
*Euroopa aasta jalgpallur
*Euroopa Kuldsaabas

## Viited

## Välislingid
Dingo

**Dingo** (*Canis lupus dingo* või *Canis dingo* või *Canis antarcticus*) on põhiliselt Austraalias elav metsik koerlane. Dingo oli arvatavasti kodustatud koerlane, kes on metsistunud tuhandeid aastaid tagasi enne põllumajanduse tekkimist. Austraaliasse on ta tulnud Kagu-Aasiast ning oli sealgi juba mõni tuhat aastat elanud.

 

 

## Levila
Esineb kogu Austraalias ja Uus-Guineal. Ei ela Tasmaanias.

## Kirjeldus
Dingol on lihaseline ja võimas kehaehitus. Tema karvastik võib olla erinevat värvi - alates kuldkollasest kuni tumepruunini ja mustani. Enim levinud on ruuget värvi dingod. Välimuselt meenutab dingo kodukoera. Keha pikkus on 1,5 meetrit. Saba pikkus 35 sentimeetrit. Kaalub umbes 20 kilogrammi. Turja kõrgus on 50 sentimeetrit. Tal on pikk koon võimsate purihammaste ja hundilaadsete kihvadega. Eluiga kuni 14 aastat.

## Eluviis
Elab perekondliku karjana väiksel alal, isased kaitsevad ala kutsumata külaliste ja teiste karjade eest. Perekondlikes karjades on sageli eelmise pesakonna kutsikaid. Jooksuajal ühinetakse suurteks karjadeks. Noored isased peavad jahti omaette ning võivad küttides ühe ööga läbida kuni 60 km. Vanad ja nõrgad  aetakse sageli toidu juurest eemale, seetõttu surevad nad mõne aja pärast nälga. 

### Toitumine
Kuna suurem osa saakloomi väljub urgudest öösel, siis on ka dingo aktiivne öösel. Jahiretkele suundutakse kas karjas või üksi. Üksik dingo püüab küülikuid või sisalikke. Karjas ollakse suutelised kinni püüdma ka hiidkänguru. Ülejääk maetakse maha. Toidunappuse korral süüakse linde ja nende mune ning putukavastseid. Suurt looma taga ajades väsitatakse see kõigepealt ning siis alles rünnatakse. 

## Paljunemine
Dingo saab suguküpseks teisel eluaastal. Innaaeg kestab juunist augustini, tiinus 63 päeva. Pesakonnas on kuni kaheksa kutsikat.
Jooksuaeg algab emasel dingol sügisel või talve hakul. Siis ajab teda taga umbes 12 isasest koosnev kari. Emane dingo valib teda ümber piiranud isaste seast sobiva, kellega paaritub. Pojad tuuakse ilmale sügavas hästivarjatud urus. Hädaohu korral viiakse kutsikad kiiresti uude kohta. Kutsikaid külastatakse vaid toitmise ajal.

## Huvitavat
• Esimesed ümberasujad Euroopast imestasid Austraalia põliselanike ja dingode lähedaste suhete üle – naised toitsid dingokutsikaid rinnaga ning sooja saamiseks magasid aborigeenid koos dingodega.

• Vanimad leitud dingoskeletid on 3000 aastat vanad. Siiski arvatakse, et esimesed dingod on tulnud koos inimestega Austraaliasse juba 8000 aastat tagasi.

• Üks emane dingo suutis öö jooksul kanda kuus kutsikat uude urgu üheksa kilomeetri kaugusel. Ööga läbis ta 108 kilomeetrit.

• On dingosid, kes sünnivad pärilikult ilma sabata.

• Toitev emane dingo vajab piima tekkeks rohkesti vedelikku. Kolmandik vajaminevast kogusest saadakse kutsika väljaheiteid süües. 

## Viited
Viking Line

**Viking Line** on Soome laevakompanii, millele kuuluvad parvlaevad sõidavad Läänemere laevaliinidel.
Viking Line on aastakümneid olnud Silja Line'i konkurent, nüüdseks on see ettevõte Tallinki peamine konkurent Soome ja Rootsi vahelistel liinidel, aga ka Tallinna–Helsingi liinil. 

Viking Line'i tegevdirektor (CEO) on 2010. aastast Mikael Backman; varasem tegevdirektor Nils-Erik Eklundi kuulub nüüd ettevõtte nõukogusse.

Viking Line'i aktsia on noteeritud Helsingi Börsil. Laevakompanii on tuntud oma tasakaaluka majanduspoliitika ja säästliku majandamise poolest ning olnud ettevaatlik laevastiku uuendamisel. Hiljutise kasumi abil kavatseb Viking Line tellida 2 uut laeva Turu–Stockholmi liinile. 8. veebruaril 2010 ütles Viking Line üles Viking ADCC ehituslepingu, sest laevatehas ei suutnud tähtajast kinni pidada.

22. detsembril 2010 sõlmisid Viking Line ja STX Finlandi Turu laevatehas lepingu uue parvlaeva ehitamiseks, mis valmis jaanuaris 2013. Viking Grace on maailma esimene suur parvlaev, mille Wärtsilä peamasinad töötavad vedela maagaasiga. Laevale on lisatud ka rootorpuri.

Aprillis 2017 sõlmis Viking Line lepingu uue parvlaeva ehitamiseks Hiina Xiameni laevatehasega. 2800 reisijakohaga laev Viking Glory pidanuks valmima 2020. aastal, kuid sai valmis alles detsembris 2021 ning hakkas 1. märtsil 2022 sõitma Turu-Stockholmi liinil. Suveks 2017 tõi Viking Line Tallinna-Helsingi liinile kiirparvlaeva Express, mida turundatakse nimega Viking FSTR. 

## Laevastik
### Praegune laevastik

## Endine laevastik

## Tellitud, kuid pole kunagi kohale toimetatud

Nimekiri ei ole täielik.

## Vaata ka
*Silja Line – põhiline konkurent Soome ja Rootsi vahel
*Tallink – Silja Line'i omanik ja põhiline konkurent Soome ja Eesti vahel

## Viited

## Kirjandus
*The road across the sea. Göteborg, 2010. ISBN:978-91-978123-4-4 (inglise keeles)
*Tie meren yli. Göteborg, 2009. ISBN: 978-91-977697-9-2 (soome keeles)

## Välislingid
*http://www.vikingline.ee
*http://www.vikingline.fi
2007. aasta naiste jalgpalli maailmameistrivõistlused

**2007. aasta [[naiste jalgpalli maailmameistrivõistlused]]** olid V maailmameistrivõistlused naiste jalgpallis, mis toimusid Hiinas 10.–30. septembrini. Mänge peeti viies linnas: Chengdu, Hangzhou, Shanghai, Tianjin ja Wuhan.

## Osalenud riigid













Iga alagrupi kaks paremat pääsesid veerandfinaali, kus kohtusid tabeli ühel poolel A1 - B2 ja C1 - D2 ning teisel poolel B1 - A2 ja D1 - C2. Paaride võitjad kohtusid omavahel poolfinaalides.

## Alagrupi mängud
 
### A-alagrupp

 
Mängud




 
### B-alagrupp





### C-alagrupp





### D-alagrupp





## Finaalmängud
### Veerandfinaalid

### Poolfinaalid

### Pronksimäng

Pronksimängus kohtusid Shanghais omavahel Norra ja USA. USA läks 30. minutil Abby Wambachi väravast juhtima. Teise poolaja alguses, 46. minutil, suurendas ta edu kahele väravale. 58. ja 59. minutil lõid värava vastavalt Lori Chalupny ja Heather O'Reilly ning USA edu kasvas neljale väravale. Norra auvärava lõi Ragnhild Gulbrandsen 63. minutil. Mängu parimaks valiti Lori Chalupny USA võistkonnast.

### Finaal

Finaali jõudsid Saksamaa ja Brasiilia naiskonnad. Mäng toimus 30. septembril Shanghais, samal päeval ja samal staadionil nagu pronksimäng. Esimene poolaeg mängiti väravateta viiki. Teisel poolajal suutsid sakslannad lüüa 2 vastuseta jäänud väravat – Birgit Prinz 52. ja Simone Laudehr 86. minutil. Mängu parimaks valiti Saksamaa naiskonna väravavaht Nadine Angerer.

Saksamaa tuli teist korda maailmameistriks, suutes kaitsta 2003. aastal Ameerika Ühendriikides võidetud tiitlit.

## Välislingid

*MM-i ametlik koduleht
Moritzburg

**Moritzburg** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis Moritzburgi vallas.

## Galerii

Pilt:Moritzburg Jugendstilkirche.JPG|Juugendstiilis kirik
Pilt:Moritzburg Sachsen Suedost.JPG|Moritzburgi loss
Pilt:Bahnhof Moritzburg.jpg|Raudteejaam
Niederau

**Niederau** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis Niederau vallas.

2011. aastal elas asulas 1838 inimest.

Niederaus on raudteejaam Leipzigi–Dresdeni raudteel. Jaam avati 1842. aastal. Alates 2009. aastast on jaamahoone eravalduses. Jaama läbivad regulaarselt rongid, mis sõidavad Dresdenisse, Riesasse ja Leipzigi.


Pilt:Clp 20110210 Bf Niederau EG und Bstg 1.jpg|Raudteejaam
Pilt:Niederau Denkmal.jpg|I ja II maailmasõjas hukkunute mälestusmärk
Stena Superfast VII

**Stena Superfast VII** on Eesti laevandusettevõttele Tallink kuulunud kiire parvlaev, mis on ehitatud Howaldtswerke-Deutsche Werft AG laevatehases Kielis Saksamaal laevakompanii Superfast Ferries jaoks 2001. aastal. Laev alustas liiklust liinil Hanko–Rostock.

Pärast müüki Tallinkile juunis 2006 sai Superfast VII Eesti lipu ja kodusadamaks Paldiski ning sõitis liinil Tallinn–Helsingi–Rostock, hiljem liinil Vuosaari–Rostock.

Alates novembrist 2011 on Suurbritannia lipu all laeva kodusadam Belfast ja Stena Superfast VII sõidab Stena Line'i liinil Belfast–Cairnryan. Juulis 2017 müüs Tallink laeva Stena Line'ile.

## Viited

## Välislingid
Weinböhla

**Weinböhla** on asula Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis Weinböhla vallas.


Pilt:Rathaus Weinboehla.jpg|Rathaus
Pilt:Weinböhla 005.jpg|Külalistemaja
Pilt:Weinboehla 003.jpg|Spordiplats
Autoexpress

**Autoexpress** oli nimi, mille all sõitsid Tallinki kiirlaevad liinil Tallinn-Helsingi. Nende laevade kiirus oli 35-38 sõlme.

Esimene kiirlaev **Tallink Express I** oli katamaraan üksnes reisijaile.

1999. aastal ostetud **Tallink Autoexpress** oli autotekiga katamaraan, ehitatud Austali laevatehases Austraalias 1996. aastal ning kandis varem nime CatLink III. See Taani laevafirma DSB Rederi A/S tellimusel valminud laev (IMO nr 9107203) mahutas 586 reisijat ja 150 sõiduautot.

2001. aastal ostetud **Tallink Autoexpress 2** oli autotekiga katamaraan. See oli ehitatud Poola laevafirma Polferries tellimusel Austali laevatehases 1997. aastal ning sai nimeks Boomerang. 

2004. aastal ostetud **Tallink Autoexpress 3** (ex Shannon Alexis, ehitatud 1997) ja **Tallink Autoexpress 4** (ex St. Matthew, ehitatud 1996) olid Fincantieris ehitatud ühekerelised autotekiga kiirlaevad samast laevaseeriast, mis oli selleks ajaks Tallinn-Helsingi liinile jõudnud Silja Line´i Superseacati nime all.

Tallink loobus kiirlaevadest, kui valmisid uut tüüpi kiired jääklassiga parvlaevad Star ja Superstar. Uued laevad võimaldavad liiniliiklust aasta ringi, mis alumiiniumkerega kiirlaevadega polnud võimalik.

Fast ferry to Tallinn on September 12, 1999.jpg|Tallink AutoExpress teel Tallinna 12. september 1999
07-06-21-tallinn-by-RalfR-062.jpg|Tallink AutoExpress 2 Tallinna sadamas 22. juuni 2007
Tallink AutoExpress 3.jpg|Tallink AutoExpress 3 

## Viited
Donauwörth

**Donauwörth** on linn Saksamaal Baieri liidumaal Donau-Riesi kreisis, Doonau jõe lähedal. See asub Augsburgist põhjas ja Münchenist loodes.

## Ajalugu

Pärast Augsburgi rahu (1555) oleks 1606. aastal Donauwörthis äärepealt puhkenud uus ususõda, kui protestantlik enamus püüdis takistada katoliiklaste rongkäiku. Tollal riiki valitsenud katoliiklasest keiser luges toimunut usurahu rikkumiseks.

## Viited

## Välislingid

* Donauwörthi koduleht
Džässmuusikute loend

Siin on loetletud džässmuusikuid.

## Traditsiooniline džäss

### Kornetimängijad

* Bix Beiderbecke
* Buddy Bolden
* Nick LaRocca
* Red Nichols
* Joe "King" Oliver

### Lauljad
* Bing Crosby
* Sheila Jordan

### Pianistid
* Duke Jordan
* Jelly Roll Morton

### Saksofonistid

* Sidney Bechet

### Trompetimängijad

* Louis Armstrong

### Muud

* Paul Whiteman (viiulimängija)

## [[Sving]]i ajastu

### Kitarristid

* Charlie Christian
* Freddie Green
* Django Reinhardt

### Lauljad

* Cab Calloway
* Nat King Cole
* Ella Fitzgerald
* Billie Holiday
* Frank Sinatra
* Sarah Vaughan
* Joe Williams

### Pianistid

* Jimmy Amadie
* Albert Ammons
* Count Basie
* Beryl Booker
* Milt Buckner
* Nat King Cole
* Duke Ellington
* Leonard Feather
* Dave Frishberg
* Slim Gaillard
* Linton Garner
* Johnny Guarnieri
* George Handy
* Buster Harding
* Lance Hayward
* Fletcher Henderson
* Earl Hines
* Claude Hopkins
* Dick Hyman
* Buddy Johnson
* Hank Jones
* Henry Mancini
* Marian McPartland
* Jay McShann
* Jelly Roll Morton
* Nat Pierce
* Sammy Price
* Jimmy Rowles
* Luis Russell
* George Shearing
* Paul Smith
* Billy Strayhorn
* Joe Sullivan
* Art Tatum
* Charles Thompson
* Fats Waller
* Teddy Weatherford
* Mary Lou Williams
* Teddy Wilson

### Saksofonistid

* Charlie Barnet
* Chu Berry
* Don Byas
* Benny Carter
* Jimmy Dorsey
* Coleman Hawkins
* Johnny Hodges
* George Paxton
* Ben Webster
* Lester Young

### Trompetimängijad

* Louis Armstrong
* Bunny Berigan
* Buck Clayton
* Harry Edison
* Roy Eldridge
* Don Redman

### Trummarid

* Cozy Cole
* Gene Krupa
* Buddy Rich
* Chick Webb

### Muud

* Tommy Dorsey (tromboonimängija)
* George Duvivier (kontrabassimängija)
* Benny Goodman (klarnetimängija)
* Stephane Grapelli (viiulimängija)
* Glenn Miller (tromboonimängija)
* Artie Shaw (klarnetimängija)

## Kaasaegne džäss

### Kitarristid

* Marc Ducret
* Jim Hall
* Barney Kessel
* Eddie Lang
* Pat Metheney
* John Scofield
* Ralph Towner

### Klarnetistid

* Woody Allen
* Don Byron
* John Carter
* Buddy DeFranco
* Theo Jörgensmann
* Jimmy Giuffre
* Benny Goodman
* Perry Robinson
* Tony Scott
* Artie Shaw

### Lauljad

* Tony Bennett
* Harry Connick
* Ilse Huizinga
* Diana Krall

### Pianistid

* Dave Brubeck
* Harry Connick
* Bill Evans
* Gil Evans
* Herbie Hancock
* Adam Makowicz
* Dave McKenna
* Thelonious Monk
* Oscar Peterson
* Bud Powell
* André Previn
* Sun Ra
* Johnny Varro

### Saksofonistid

* Ornette Coleman
* John Coltrane
* Joe Harriott
* Charles Lloyd
* Charlie Parker
* Sonny Rollins

### Trompetimängijad

* Miles Davis
* Gil Evans

### Muud

* Cleveland Eaton (kontrabassimängija)
* Charles Mingus (kontrabassimängija)
* Max Roach (trummar)

## Eesti džässmuusikuid

* Siim Aimla (saksofonist)
* Helin-Mari Arder (laulja) 
* Jürmo Eespere (pianist)
* Hedvig Hanson (laulja)
* Els Himma (laulja)
* Liisi Koikson (laulja)
* Urmas Lattikas (pianist)
* Mihkel Mälgand (kontrabassist)
* Sofia Rubina (laulja)
* Raivo Tafenau (saksofonist)
* Villu Veski (saksofonist)
* Kaire Vilgats (laulja)
* Raun Juurikas (pianist)
* Ara Yaralyan (kontrabassist)
* Tõnis Tüür (kontrabassist)
Ookeanibassein

**Ookeanibassein** ehk **ookeaninõgu** on maailmamerega kaetud suur nõgu Maa pinnal, mille põhjaks on ookeaniline maakoor. Ookeaninõo mandripoolsed alad on mandrinõlvad.

Hüdrolooglises tähenduses võidakse ookeanibasseiniks nimetada ka kogu maailmamerega kaetud Maa pinda. 

Geoloogias eristatakse ookeanibasseini mandrilavast, sest viimane on lihtsalt maailmamere poolt üleujutatud osa mandrist. Ookeanibasseini hulka ei arvata tavaliselt ka ookeanide keskahelikke, süvikuid, mandrijalameid, ookeanilisi saari ja ookeanilisi platoosid. Osade ookeanibasseinide põhjaks on abüssaalne tasandik.

Ookeanibasseinid võivad olla aktiivsed või passiivsed, nende pindala võib väheneda (Vahemeri), suureneda (Atlandi ookean) või püsida enam-vähem stabiilsena (Mehhiko laht). Mõnikord on ookeanibassein täielikult mandrilisest maakoorest ümbritsetud (Beringi meri). 

Ookeanibasseinid tekivad mandrilise maakoore riftistumise tulemusel. Nende sulgumisega kaasneb orogenees ning sageli ka ofioliitsete komplekside moodustumine.

## Vaata ka
*Wilsoni tsükkel
Must tossutaja

**Must tossutaja** ehk **must suitsetaja** on ookeanipõhja avanev kuuma mineraaliderikka vee allikas.

Mustad tossutajad asuvad ookeanide keskahelikel, kus on piisavalt vulkanismist põhjustatud kuumust, et kivimeis ringlev vesi mitmesaja kraadini kuumutada. Vee poolt kantud ioonid on lahustatud ookeanipõhja moodustavaist basaltseist kivimeist. Ookeanipõhja avanedes sadenevad nad kiiresti välja, mis tekitab mulje, et vette paisatakse musta tossu. Tavalisimad tekkinud mineraalid on sulfiidid. Musta tossutaja temperatuur on vähemalt 350 °C. Tavaliselt avanevad nad merepõhja umbes 2100 meetri sügavusel.

Mustad tossutajad pakuvad huvi ka bioloogiliselt, sest nende ümbruses elavad organismid, mis kasutavad eluks keemilist energiat. On pakutud välja, et esimesed eluvormid Maal võisid olla seotud mustade tossutajatega. 

Mustad tossutajad avastati 1977 Galápagose saarte lähedal.
Viking Cinderella

**Viking Cinderella** (aastast 2014 *Cinderella*) on Soome laevakompaniile Viking Line kuuluv parvlaev, mis on ehitatud 1989. aastal Wärtsilä Perno laevatehases Turus. See oli tollal Viking Line'i kõige suurem laev. Laeva algne nimi oli *Cinderella* ja laev oli punavalge nagu teisedki Viking Line'i laevad.

Pärast ulatuslikke ümberehitusi 2004. aastal nimetati laev ümber Viking Cinderellaks ja laevakere värviti valgeks. Laev teeb lühiristlusi Stockholmist Maarianhaminasse ja populaarsel puhkusteajal kord nädalas Riiga. 2013. aasta detsembris kasutati laeva Tallinna–Helsingi liinil.

2014. aastast kannab laev jälle nime *Cinderella*.

## Viited

## Välislingid
* Cinderella Viking Line'i kodulehel
Kristallistruktuur

**Kristallistruktuur** on aine ehituse laad, mis seisneb aatomite korrastatud ja regulaarselt korduvas paigutuses. 
Kristallstruktuuri omavat ainet nimetatakse kristalliliseks ning vastavat keha kristalliks. Korrastamata ehk kristallstruktuurita ainet nimetatakse amorfseks. 

Teatud kindla kristallistruktuuri ehituse ja aatomitega kristalli nimetatakse mineraaliks. Näiteks haliit (NaCl) on mineraal, mis koosneb naatriumi ja kloori ioonidest, mis paiknevad vaheldumisi kuubilise ehitusega kristallivõre sõlmpunktides.

Kristalli väikseimat võimalikku selle kristalli omadustega osa nimetatakse ühikrakuks (elementaarrakuks). Kristall moodustub vahetult üksteise kõrval paiknevaist ühikrakkudest. Ühikrakkude üksteise kõrval paiknemine loob kristallilise struktuuriga ainele regulaarselt korduva struktuuri.

Kõik kristallistruktuuriga ained jaotatakse sümmeetria alusel kuue süngoonia vahel, mis omakorda jaotuvad kolmekümne kaheks unikaalseks punktigrupiks.

## Vaata ka
*Aatomvõre
Ida-Aafrika

**Ida-Aafrika** on regioon, mis hõlmab Aafrika mandri idaosa ja saared Aafrika idaranniku lähedal.

## Loodus

Loodusgeograafilises mõttes eraldavad Ida-Aafrikat ülejäänud Aafrikast Ida-Aafrika riftivöönd ning selles olevad suured järved, näiteks Victoria järv, Tanganjika ja Njassa järv. Ida-Aafrikasse jäävad ka Aafrika kõrgeimad mäed Kilimanjaro ja Keenia mägi.

Geoloogilises mõttes asub Ida-Aafrika läänepiir seal, kus Aafrika laam hakkab lagunema Nuubia ja Somaalia laamaks. Laama rebenemisega kaasnevad maavärinad ja vulkanism.

Ida-Aafrika kliima ei ole sellele laiuskraadile tüüpiline. Kuigi ekvaator läbib Ida-Aafrikat keskelt, ei leidu seal ekvatoriaalset kliimat, vaid suurem osa sellest kandist kuulub lähisekvatoriaalsesse kliimasse. Seal ei kasva ka ekvatoriaalset vihmametsa selvat, sest lääne poolt tulevad mussoonid ei suuda sageli Etioopia mägismaad ja Ruwenzori mäestikku ületada ning lisaks on piirkonna keskmine kõrgus merepinnast üsna suur. Seetõttu on Ida-Aafrikas sademeid vähem kui oodata võiks. Somaalimaa ja Puntlandi rannikul ei saja vahel aastate viisi vihma. Lõuna suunas ja paiga kõrguse suurenedes sademete hulk üldiselt suureneb, olles näiteks Mombasas 1200&nbsp;mm ja Kilimanjaro jalamil 1100&nbsp;mm. Kõrgmägedes võib sademete hulk küündida 2,5 meetrini aastas. Sademed moodustavad tavaliselt kaks vihmaperioodi, millest üks on aprillis ja teine oktoobris-novembris. Piirkonna põhjaosas on troopiline kliima ja kõrb.

Õhutemperatuur on Ida-Aafrikas üldiselt mõõdukas ega muutu aasta jooksul kuigi suurel määral. See jääb vahemikku 15–25&nbsp;°C, aga rannikul võib olla siiski palju palavam – Eritrea rannik on üldse maailma kõige kõrgema keskmise temperatuuriga paik. Kõrgusel 2500&nbsp;mm esineb kuival aastaajal öökülmi ja kõige kõrgemad mäetipud on kaetud igilumega.

Piirkonna loomastik on rikkalik. Seal elab palju suurimetajaid, nende hulgas aafrika elevant, gnuu, lõvi, leopard ja teravmokk-ninasarvik. Taimestikus valdab piirkonnas savann.

ÜRO liigituse järgi kuulub Ida-Aafrika koosseisu 19 maad:
* – Ida-Aafrika Ühendus
* – asub Aafrika Sarves
* – asub Aafrika Sarves
* – asub Aafrika Sarves
* – Ida-Aafrika Ühendus
*
* – mõnikord peetakse Lõuna-Aafrika osaks
* – peetakse tihti Lõuna-Aafrika osaks
*
* – mõnikord peetakse Lõuna-Aafrika osaks
* – Ida-Aafrika Ühendus
* – peetakse tihti Lõuna-Aafrika osaks
*
* – asub Aafrika Sarves
* – Ida-Aafrika Ühendus
* – Ida-Aafrika Ühendus
* – peetakse tihti Lõuna-Aafrika osaks

 **Prantsusmaa meretagused departemangud ja territooriumid**
*Mayotte
*Réunion

Geograafiliselt arvatakse mõnikord ka  ja  selle regiooni osaks.

## Vaata ka
*Ida-Aafrika riftivöönd
*Must Aafrika
*Kesk-Aafrika
*Lõuna-Aafrika
*Lääne-Aafrika
*Põhja-Aafrika
Pooriruum

**Pooriruum** (inglise *pore space*) on kivim- või settekehas sisalduvate tühemike kogum.

Poorid kivimis on majanduslikult väga olulised, sest nad on peamiseks reservuaariks, mis sisaldab põhjavett ja naftat.

Algselt suure poorsusega setted kaotavad selle tavaliselt aja jooksul vähemalt osaliselt, sest pooridesse sadestuvad neis liikuvast veest mineraalid, mis moodustavad setteid kivimiks siduva tsemendi.
2007. aasta IAAF-i finaalvõistlused

**[[2007]]. aasta [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused]]** toimusid viiendat korda. Finaalvõistlused peeti Stuttgardis Gottlieb-Daimler-Stadionil 22.–23. septembrini.

## Ala kolm paremat

### Mehed

### Naised

## Välislingid
*Ametlik lehekülg
*Tulemused IAAF-i kodulehel
Arusisalik

**Arusisalik** (*Zootoca vivipara*) on sisaliklaste sugukonda kuuluv roomajaliik.

Varem (näiteks "Loomade elus") liigitati arusisalik perekonda sisalik (*Lacerta*) nagu teinegi Eestis elav sisalikuliik kivisisalik.

Arusisaliku levila hõlmab peaaegu kogu Euraasia metsavööndi Püreneedest ja Briti saartest läänes kuni Kolõma, Sahhalini ja Šantari saarteni idas. Põhjapiir kulgeb Obi suudmest alates lõunasse kuni 63°–65° laiuseni. Kõikjal Eestis on arusisalik tavaline liik.

## Välimus
Arusisaliku pikkus on (saba arvestamata) umbes 6,5&nbsp;cm. Saba on kehast kuni 2 korda pikem. Keha on suhteliselt pikk ja kergelt lamendunud. Isastel on saba oma alusel veidi jämenenud .

Erinevalt enamikust sisaliklastest on arusisaliku emased isastest pisut suuremad.

Arusisalik on valdavalt pruun, harvem hallikas või oliivikarva. Kõht võib olla isasel tellispunane või oranž, emasel helehall, kollakas või rohekas. Esineb ka täiesti musti isendeid .

## Elupaik
Arusisalikud elavad niisketes paikades: soometsades, turbarabades, kinnikasvavatel raiesmikel, metsaservadel ja -sihtidel, istandustes, põõsastikku kasvanud oja- ja kraavikallastel ning muudes sellistes kohtades. Mägedes elab ta kuni 2500 meetri kõrgusel.

Raiesmikel ja metsaservadel elab ta kõige meelsamini kändude ja mahalangenud puude juures, põõsaste ääres ja puujuurte vahel. Ise nad urgusid ei uurista, kasutades looduslikke õõnsusi, näriliste urge ning paiku kändude ja langenud puude eralduva koore all. Metsatundras elab ta veega ümbritsetud väikestel mätastel ja mujal soos. Mägedes peitub ta kivide alla. Kohtades, kus üksikud puud on kõrge rohu sisse kasvanud, ronivad arusisalikud tihti kuni 2 meetri kõrgusele puu otsa. Seal nad otsivad putukaid ja soojendavad end. Õhtuti võib vahel ühel valgustatud puutüvel mitut arusisalikku näha.

## Eluviis

Arusisalik toitub putukatest, ämblikest, limustest ja ussidest, püüdes neid maapinnal, rohttaimedel ja puutüvedel.

Erinevalt teistest sisalikest on arusisalik tihti aktiivne jaheda pilvise ilmaga ega poe peitu isegi suviste hoovihmade ajal.

Ohu korral põgeneb arusisalik tihti vette. Sealjuures suudab ta mööda veekogu põhja joosta, vahel isegi kaevub mutta või veekogu põhjas lebavate lehtede alla.

Kaug-Põhjas läheb arusisalik talvituma juba augusti lõpul, levila keskosas septembri lõpus või novembris, seevastu Hispaanias Atlandi ookeani rannikul jäävad isendid kogu talve vältel aktiivseks.

Kevadel virguvad arusisalikud varakult, kui säilinud on veel lumelaike. See juhtub näiteks Ukrainas juba märtsi lõpul või aprilli alguses, Moskva kandis aprilli keskel, Peterburi kandis mai keskel või lõpus.

## Viited


## Välislingid

* 

*Arusisalik õppematerjalis "Eesti selgroogsed"
Ida-Aafrika riftivöönd

**Ida-Aafrika riftivöönd** ehk **Afro-Araabia rifti­süsteem** on aktiivse riftistumisega piirkond Ida-Aafrikas, Punases meres ja Lähis-Idas.

Riftivööndi pikkus on üle 6000 kilomeetri. Põhjas algab ta Süürias ning lõunas Mosambiigis. Vöönd on 30–100&nbsp;km laiune ja mitmesaja meetri kuni kilomeetri sügavune.

Riftivöönd on koht, kus Aafrika on aeglaselt lõhki kärisemas. Geoloogilises tulevikus saab Ida-Aafrikast tõenäoliselt eraldi mikrokontinent nagu Madagaskarist. Punases meres on riftistumine kaugemale jõudnud, nii et Araabia poolsaar on juba Aafrikast eraldunud ja nende vahele on tekkinud noor laienev ookeanibassein.

Prognoosi kohaselt lõheneb Aafrika umbes 50**** miljoni aasta pärast. Ida-Aafrika muutub suureks saareks ja liigub Araabia poolsaare suunas. Punane meri muutub praegusest kolm korda pikemaks, eraldades Ida-Aafrikat ülejäänud Aafrikast, aga kohta, kus Ida-Aafrika ja Araabia poolsaar kokku põrkavad, tekivad veel kõrgemad mäed kui tänapäeval.

Riftivööndit iseloomustab riftiorgude, kõrgenenud seismilise aktiivsuse ja vulkanismi esinemine. Riftiorgu on moodustunud mitu sügavat järve, näiteks Victoria järv, Tanganjika ja Njassa järv. Ka Surnumeri paikneb riftivööndis ja selle kallas on maailma madalaim maismaapunkt (–420&nbsp;m).

Riftivööndis asuvad ka mõned Aafrika kõrgeimatest mägedest, näiteks Mitumba, Ruwenzori ja Virunga mäed. Need küündivad rohkem kui 5&nbsp;km kõrgusele ja mõned neist on tipus kaetud igijääga hoolimata sellest, et nad asuvad peaaegu ekvaatoril.

Ida-Aafrika riftivööndit peetakse ka inimkonna hälliks. Sealt on leitud paljude varajaste hominiidide kivistisi.

## Viited
Väike-Maarja kirik

**Väike-Maarja kirik** on kirik Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Väike-Maarjas.

Kirik on pühitsetud neitsi Maarjale ja on ehitatud 1346. aastal, Taani kuningas Valdemar IV korraldusel kindluskirikuna seal varem asunud kabeli asemel.

Algselt Simuna kiriku abikirikuna tegutsenud kirik (algselt *Neukirche, Newenkirche*) sai peakirikuks, pärast Väike-Maarja kihelkonna eraldamist iseseisvaks 14. sajandil. Nimetus Väike-Maarja anti kirikule eristamaks teda Ambla Maarja kirikust.

Kirikuõpetaja oli Ludwig Fankhaeneli ajal (1872–1892), tehti kirikus 1873. aastal suuremad uuendused, mille käigus lammutati kiriku sissekäigu juures olnud ehitis ning avastati "kiriku ukse kõrvalt, paremal pool surnukeha sissemüürituna. Kiriku tagaseinas 3 pealuud sissemüürituna ja kiriku põranda alt 2 muumiat, mis täiesti alles olid".

Kiriku seinamüürid on üsna paksud (keskmiselt 2,4&nbsp;m). Kirikutorn on allosas nelja-, ülal kaheksatahuline, kiviosa kõrgus 32,1&nbsp;m, koos kiivriga 61,1&nbsp;m. Torni lõunaseina kõrval on pseudovõlvlaega müüritrepp. Kahel pool torni on lääneseinas (paksus 3,3&nbsp;m) piiluavaga laskekamber, piiluavad on ka torni neljal ülakorrusel.

Väike-Maarja kirik on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 16107. Kiriku lähinaabruses asuvad eesti kabel (ehitatud 19. sajandil) ja saksa kabel (ehitatud 1770 paiku). Väike-Maarja kiriku Väike-Maarja kirikuaed ja kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. 2004. aastal tehti kiriku siseruumides üldremont ja 2005. aastal renoveeris Ago Tint oreli.

8. augustil 2010 kiskus äikesetorm kiriku tornikiivri lahti ja see kukkus eesti kabeli peale, nii et katus sai tugevasti kahjustada. Kirik sai uue tornikiivri 16. mail 2012. Lõplikult valmis see 28. juunil 2012. Tornikiivri taastas Rändmeister OÜ.

Kirikus tegutseb EELK Väike-Maarja kogudus.

## Pildid

Fail:The church of Virgin Mary in Väike-Maarja 2.jpg|Vaade läänest. Esiplaanil eesti kabel
Fail:The church of Virgin Mary in Väike-Maarja 3.jpg|Eesti kabel
Fail:The church of Virgin Mary in Väike-Maarja 4.jpg|Saksa kabel
Fail:The church of Virgin Mary in Väike-Maarja 5.jpg|Hauatähis surnuaial
Fail:Väike-Maarja kirik august2010-1.JPG|Väike-Maarja kirik ja Eesti kabel pärast augustitormi 2010
Fail:Väike-Maarja kiriku roosaken ja päikesekell.jpg|Kiriku roosaken ja päikesekell
Fail:Väike-Maarja kirik talvel.JPG|Väike-Maarja kiriku tornikiivri parandamine


## Vaata ka
*Väike-Maarja kalmistu, kus on luuletajate Jakob Tamme ja Peeter Jakobsoni hauad.

## Viited

## Välislingid
*
*Katrin Kuljus, "Väike-Maarja kiriku katus paistab läbi", Virumaa Teataja, 21. august 2009
*Väike-Maarja kiriku tornikiiver kerkis oma kohale, Virumaa Teataja, 16. mai 2012
*EELK peapiiskop pühitses Väike-Maarja kiriku tornikiivri, err.ee, 1. juuli 2012 (arhiivitud versioon)
Wallace Spearmon

**Wallace Spearmon** (sündinud 24. detsembril 1984 Chicagos) on USA kergejõustiklane. Tema põhiala on 200 meetri jooks.

Spearmon lõpetas Arkansases Fayetteville'i keskkooli ja astus Arkansase ülikooli, kus lõpetas kaks kursust, enne kui hakkas elukutseliseks. Ta tuli 200 meetri jooksus 2004 USA ülikoolide meistriks ning 2005 USA ülikoolide sise- ja välismeistriks.

200 meetri jooksus võitis ta 2005. aastal hõbemedali maailmameistrivõistlustel Helsingis ajaga 20,20, 2007. aastal pronksmedali maailmameistrivõistlustel Osakas ajaga 20,05 ja 2009. aastal pronksmedali maailmameistrivõistlustel Berliinis. 2007. aastal arvati ta ka USA 4×100 m teatejooksumeeskonda, mis tuli maailmameistriks.

Tema isiklik rekord 19,65 on kõigi aegade 5. tulemus. Ehkki ta jookseb kurvi suhteliselt aeglaselt ja möödub konkurentidest distantsi teisel poolel, on tema 100 meetri jooksu isiklik rekord üksnes 9,96. Selle rekordi püstitas ta 28. septembril 2007 Shanghais, edestades valitsevat maailmameistrit Tyson Gayd (USA).

IAAF-i finaalvõistlustel tuli Spearmon 200 meetri jooksus 2005 Monacos kolmandaks ajaga 20,21, kaotades Gayle (19,96) ja Christopher Wallace'ile (Jamaica, 20,19) ning 2006 Stuttgardis teiseks ajaga 19,88 (võitis Gay 19,68-ga).

2006. aasta maailma karikavõistlustel võitis Spearmon 200 meetri jooksu ajaga 19,87, edestades ka Usain Bolti. USA meeskond oli Euroopa järel teine.

2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis ületas Spearmon finaalis lõpujoone kolmandana, ent diskvalifitseeriti kõrvalrajale astumise tõttu nagu ka teisena lõpetanud Churandy Martina. Seetõttu said teise ja kolmanda koha ameeriklased Shawn Crawford ja Walter Dix.

## Saavutused
### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2005 Helsingis
** hõbemedal 200 m jooksus **20,20**
*2007 Osakas
** pronksmedal 200 m jooksus **20,05**
*2009 Berliinis
** pronksmedal 200 m jooksus **19,85**

### [[Maailma karikavõistlused kergejõustikus|Maailma karikavõistlustel]]
*2006 Ateenas
1. koht 200 m jooksus **19,87**

### [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused|IAAF-i finaalvõistlustel]]
*2005 Monacos
3. koht 200 m jooksus **20,21**
*2006 Stuttgardis
2. koht 200 m jooksus **19,88**

## Isiklikud rekordid

## Isiklikku

Spearmon on 191 cm pikk ja 79 kg raske.

Tema isa Wallace Spearmon seenior on samuti sprinter, kes võitis 1987 universiaadi (maailma üliõpilasmängud) 200 m jooksus.

## Vaata ka
*Kergejõustik 2008. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid
* 
* Spearman USA kergejõustikuliidu kodulehel
Veskimüür

**Veskimüür** (ka *Viira veskimüür, Viira Veskikalju, Viira Taevaskoda*) on liivakivipaljand Põlva maakonnas Räpina vallas Võhandu jõe vasakul kaldal.

Paljandi kõrgus on 16,5 m. Viira veskimüür asub Viira külas Viira vesiveski kõrval, veskipaisust 50 m allavoolu.

## Välislingid
*
Kivisisalik

**Kivisisalik** (*Lacerta agilis*) on sisaliklaste sugukonda kuuluv roomaja.

## Levila
Kivisisalik on levinud suuremas osas Euroopas. Teda pole leitud või on haruldane Kreekas, Itaalias, Lõuna- ja Lääne-Prantsusmaal, Türgi Euroopa-osas ja Pürenee poolsaarel. Muidu ulatub tema levila Lõuna-Inglismaalt Põhja-Mongoolia ja Taga-Baikalimaani. Teda võib leida Kesk- ja Sise-Aasiast. Levila lõunapiir kulgeb läbi Põhja-Balkani, Kirde-Türgi ja Loode-Iraani, põhjas ulatub levila kohati 60° põhjalaiuseni.

Eestis leidub kivisisalikku peamiselt mandriosas üksikute asurkondadena. Liik on kantud Eesti punasesse raamatusse.

2017. aastal oli Eestis teada 42 kivisisalike leiukohta, mis moodustasid 20 populatsiooni.

## Välimus

Kivisisaliku pikkus on saba arvestamata kuni 9 cm. Saba pikkus ületab kehapikkuse umbes 1,3–1,7 korda. Isendite värv on väga muutlik. Isase küljed on rohelised või kollakasrohelised. Esineb ka täiesti rohelisi isendeid. Emased on tavaliselt pruunid või hallid, harvem rohekad.

Kivisisalik on märgatavalt kohmakam kui rohesisalik ja triibuline sisalik, jookseb ta siiski üsna kiiresti ja kätega on teda üsna raske püüda. Liiati on kivisisalik väga ettevaatlik ja eemaldub harva oma pelgupaigast kaugemale kui 10–15 meetrit. Sageli päästab ta end puu otsa ronides, kusjuures seda teeb ta spiraalselt nagu orav. Kui ta on siiski kinni püütud, siis katsub ta ennast agaralt lahti rebida, ajab suu pärani ja proovib püüdja sõrme külge klammerduda.

## Toitumine
Kivisisalikud söövad mardikaid, rohutirtse, röövikuid, usse ja teisi selgrootuid. Kui sisalik märkab saaki, siis tõmbub ta valvele, jälgib seda mõnda aega silmadega ja napsab siis kiire sööstuga saagi kinni. Suuri ritsikaid ja mardikaid raputab ta kaua suus, vahel laseb maha ja haarab siis jälle suhu. Sealjuures rebib ta saagil kõvad kitiinist osad (jalad ja tiivad) küljest ning lõpuks neelab allesjäänud saagi tervelt alla. Pärast söömist limpsib sisalik end hoolikalt puhtaks, tõuseb esijalgadele ja kõverdab aeglaselt keha eesosa, aidates sel moel toidul kiiremini kõhus liikuda.

## Viited


## Välislingid

* 

* "Eesti kivisisalike kaitse paraneb" ERR Novaator, 30. oktoober 2015
Neoliitiline revolutsioon

**Neoliitiline revolutsioon** oli ühiskonna ümberkorraldumise periood mesoliitikumi ja neoliitikumi vahel, üleminek hankivalt majanduselt viljelevale majandusele. Neoliitilise revolutsiooni käigus ilmusid kõplapõllundus ja karjakasvatus. Inimeste eluviis muutus ühtlasi paikseks ning rahvaarv kasvas.

## Arheogeneetika
Lähis-Idast  pärineva  neoliitilise kultuuri  levimisega  on viimasel ajal seostatud inimeste geneetiliste näitajate levikut. Arheogeneetika andmete alusel on Euroopas levinud neoliitilist kultuuri seostatud E1b1b liini ja haplogrupp J levikuga, mis arvatakse olevat saabunud Euroopasse vastavalt  Põhja-Aafrikast ja Lähis-Idast. Aafrikas on põllumajanduse levikut ja eriti Bantu ekspansiooni seotud Lääne-Aafrikast  pärineva Y-kromosoomi haplogrupp E1b1a levikuga.
Blankenfelde

**Blankenfelde** on mitme koha nimi:

* **[[Blankenfelde (Läti)|Blankenfelde]]** – küla Lätis Jelgava rajoonis
* **[[Blankenfelde (Brandenburg)|Blankenfelde]]** – asula Saksamaal Brandenburgis Blankenfelde-Mahlow' vallas
* **[[Blankenfelde (Berliin)|Blankenfelde]]** – linnaosa Berliini Pankow' ringkonnas
Guglielmo I

**Guglielmo I** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Guglielmo I (Montferrato)|Guglielmo I]]** oli Montferrato hertsog
***[[Guglielmo I (Apuulia)|Guglielmo Raudkäsi]]**, ka *Guillaume Raudkäsi*, oli normannist Apuulia hertsog
***[[Guglielmo I (Sitsiilia)|Guglielmo I]]** oli Sitsiilia kuningas
***[[Guglielmo I (Cagliari)|Guglielmo I]]** (Salusio IV) oli Cagliari *giudice*
***[[Guglielmo I (Mantua)|Guglielmo Gonzaga]]** oli Mantua hertsog 

## Vaata ka
*Guillaume I

*Guglielmo II
*Guglielmo III
Guglielmo II

**Guglielmo II** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Guglielmo II (Montferrato)|Guglielmo II]]** oli Montferrato hertsog
***[[Guglielmo II (Sitsiilia)|Guglielmo II]]** oli Sitsiilia kuningas
***[[Guglielmo II (Apuulia)|Guglielmo II]]** ehk *Guillaume II* oli Apuulia normannist hertsog
***[[Guglielmo II (Cagliari)|Guglielmo II]]** (Salusio V) oli Cagliari *giudice*

## Vaata ka
*Guillaume II

*Guglielmo I
*Guglielmo III
Lothar II

**Lothar II** nime all võib olla tuntud mitu monarhi:
***[[Lothar II (Lotring)|Lothar II]]** (825–869) oli Lotringi (Lotharingia) kuningas.
***[[Lothar II (Itaalia)|Lothar II]]** (suri 950) oli Itaalia kuningas.
***[[Lothar II (Waldbeck)|Lothar II]]** oli Waldbecki krahv
***Lothar II** nime all võib olla tuntud ka Saksa-Rooma keiser Lothar von Süpplingenburg, keda enamasti tuntakse siiski **Lothar III** nime all.

## Vaata ka
*Lothar I
*Lothar III (täpsustus)
Lothar III (täpsustus)

**Lothar III** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[Lothar III]] Süpplingenburg** oli Saksa-Rooma keiser
***[[Lothar III (Waldbeck)|Lothar III]]** (suri 1003) oli Waldbecki krahv ja Nordmarki markkrahv (*Lothari* või *Liuthari* nime all)

## Vaata ka
*Lothar I
*Lothar II
Enharmonism

**Enharmonism** on tänapäeva muusikateoorias kontseptsioon, mille kohaselt sama helikõrgust võib tähistada eri nimega. Enharmonismi näiteks on sama helikõrguse kirjutamine näiteks *his* = *c* = deses või *cis* = *des*.

Absluutne enharmonism on võimalik ainult võrdtempereeritud häälestuses. Kuna praktiline musitseerimine tihti ei põhine võrdtempereeritud häälestusel, loetakse enharmonismi teoreetilisse raami kuuluvaks ka olukord, kus näiteks *fis* ja *ges* intoneeritakse küll veidi erinevalt, kuid määratletakse enharmooniliselt sama helikõrgusena.

## Helikõrguste enharmonism
* enharmooniline heli - samakõlaline, kuid noodikirjas erinevalt märgitud ja eri nimetusega helid (näiteks Cis ja Des)

## Intervallide enharmonism
* enharmooniline intervall - samakõlaline intervall, mis on erineva astmelise suurusega, kuid sama toonilise suurusega intervall (suurendatud kvart ja vähendatud kvint)

## Helistike enharmonism
* enharmooniline helistik samakõlaline, kuid noodikirjas ja nimetuselt erinevad helistikud (näiteks Cis duur ja Des duur)

## Välislingid
* Thomas Nicholson; Marc Sabat. Fundamental Principles of Just Intonation and Microtonal Composition