open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laidevahe looduskaitseala

**Laidevahe looduskaitseala** on kaitseala Lõuna-Saaremaal, mis jääb Saaremaa valla territooriumile.

Laidevahe looduskaitseala pindala on 2442 ha (sellest maismaad 1672 ha), mis teeb ta Vilsandi rahvuspargi järel suuruselt teiseks kaitseala Saaremaal. Tegemist on suhteliselt uue kaitsealaga, asutamisaasta on 2002.

Laidevahe kaitseala olulisimad osad on esiteks Laidevahe laht koos sealsete saarestike ja jäänukjärvedega ning teiseks ohustatud poollooduslikud kooslused. Rannajoon on looklev ja vahelduv. Kaitsealal on võrdlemisi hästi säilinud rannaniite ja loopealseid, samuti vana laialehelist metsa ja salumetsa. Laidevahe looduskaitseala on oluline veelindude pesitsus-, sulgimis- ja rändepeatuspaik ning kalade sigimis- ja turgutusala. See on ka mitmete ohustatud liikide elupaigaks.

Laidevahe looduskaitsealale jäävad Laidevahe laht, Põldealune laht, Aenga laht, Oessaare laht, Poka laht,  Poka oja, Lõve jõgi, Masa peakraav, Sandla kraav, Sandla rand, Siiksaare rand ja Ristilaiu abajas.

31. märtsil 2003 kanti kaitseala Ramsari konventsiooni rahvusvahelise tähtsusega märgalade registrisse.

## Vööndid kaitsealal
*Kukessaare piiranguvöönd
*Laidevahe sihtkaitsevöönd
*Liivi lahe piiranguvöönd
*Liivi lahe sihtkaitsevöönd
*Oessaare sihtkaitsevöönd
*Põldealuse sihtkaitsevöönd
*Rukla sihtkaitsevöönd
*Sandla sihtkaitsevöönd
*Siiksaare piiranguvöönd
*Silma sihtkaitsevöönd

## Viited

## Välislingid
*Ain Lemberi ja Mehis Tulki artikkel Külamehed pelgavad Laidevahe looduskaitseala ilmus 2000. aasta mais Meie Maas
*Andres Sepa artikkel Laidevahe looduskaitseala loomine jõudmas lõpusirgele ilmus 2002. aastal Meie Maas
*Aare Laine artikkel Eile avatud Laidevahe looduskaitsealal on külgetõmbejõudu ilmus 2003. aastal Meie Maas
*Laidevahe looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Laidevahe looduskaitseala kaitse-eeskiri
Eesti laskurdiviis

**Eesti laskurdiviisi** nime kandis kaks NSVL diviisi, mis olid moodustatud eestlastest:

*7. Eesti Laskurdiviis
*249. Eesti Laskurdiviis

## Vaata ka
*eesti laskurkorpus
*Eesti territoriaalkorpus
Kaevikusõda

**Kaevikusõda** on sõja vorm, kus vastased on hõivanud kaitsepositsioonid, peamiselt kaevikud, kus sõdurid on kaitstud käsitulirelvade ja suurel määral ka kaudtule eest. Kaevikusõda on muutunud sünonüümiks kurnamissõjale, kus patiseisus vastased üritavad üksteist aeglaselt ära väsitada. Sõjategevusega kaasnevad tihti suured kaotused, kuid tulemused jäävad tagasihoidlikuks. 

## Viited
Anu Mõistlik

**Anu Mõistlik** (sündinud 27. veebruaril 1980 Tallinnas Nõmmel) on endine eesti ajakirjanik.

Ta on kasutanud pseudonüümi Helen Sandström.

## Haridustee
*1998 lõpetas Tallinna Reaalkooli kuldmedaliga.
*2003 kaitses bakalaureusetööd Tartu Ülikoolis ajakirjanduse erialal, teema "Nõukogude naiseideaal Eesti ajakirjanduses 1950. aastatel ja 1970. aastate teisel poolel".
*2007 sai Tartu Ülikoolist magistrikraadi tööga "Võimusuhete konstrueerimine nõukogude ajalehediskursuses".

## Töökäik
* Ta on olnud reporter Õhtulehes ja päevatoimetaja Postimehes.
* 2001 Tartu Ülikooli üliõpilaslehe peatoimetaja (III kursuse üliõpilasena) 
* 2006. aasta 15. augustist 2007. aasta augustini töötas Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete osakonnas pressinõunikuna.
* Augustist 2007 SLÕhtulehe veebitoimetuse juht.

## Hobid
Tema hobiks on orienteerumine, ta on Orienteerumisklubi Orion liige.

## Tunnustus
*2003 Haridusministeeriumi teaduspreemia diplom sotsiaalteaduste valdkonnas.

## Muu
Kuulus aastail 1998–2000 tegutsenud Tallinna noorte kirjanike rühma Tallinna Noored Tegijad.

## Isiklikku
Tema vanemad on Ilmar ja Ülle Mõistlik. 2008. aastal sündis Anu Mõistlikul tütar.

## Viited
Saaremaa Toetava Hariduse Keskus

**Saaremaa Toetava Hariduse Keskus** (kuni 2020. aastani **Kallemäe Kool**) on üldhariduskool Saaremaa vallas Kallemäe külas ja Kuressaares aadressil Suur-Põllu tänav 4. 

Keskuses toimub õppetöö põhikooli lihtsustatud õppekava alusel, lihtsustatud, toimetuleku- ja hooldusõppes ning põhikooli riikliku õppekava alusel.

## Ajalugu
Koolimaja ehitamist Kallemäele alustati 1937. aastal. See valmis 1940. aastal ja samal aastal alustas tööd alustas *Kallemäe Mitteametlik Keskkool*. 1950. aastal nimetati kool *Kallemäe 7-klassiliseks Kooliks* ja 1961. aastal *Kallemäe 8-klassiliseks Kooliks*.

### Erikool
1976. aastal reorganiseeriti kool erikooliks ja hakkas kandma nime **Kallemäe Eriinternaatkool**. 1991. aastal nimetati kool ümber **Kallemäe Kooliks**.

### Kallemäe Kooli Kuressaare filiaal
Kuressaare 4. Lastepäevakodu juures oli 1992. aastal avatud puuetega laste rühm. 1994. aastal avati puuetega laste klass Kuressaare Vanalinna Kooli juurde. Viimane koliti 1995. aasta sügisel Puuetega Inimeste Koja majja Pikal tänaval, peale selle moodustati täiendavalt kolm klassi Kuressaare Väikelastekodus. 1998. aasta sügisel viidi Puuetega Inimeste Koja majas olnud klass üle Kuressaare 6. lasteaeda aadressil Tallinna tänav 64, kuhu moodustati juurde veel üks klass. 1999. aasta sügiseks koondati 6. lasteaeda kokku olemasolevast kuuest klassist neli. 1. septembril 2005 liideti erivajadustega laste klassid Kallemäe Kooliga ja neist sai Kallemäe Kooli Kuressaare filiaal. Sellest ajast tegutseb kool Kallemäel ja Kuressaares. Alates 2007/2008. õppeaastast asuvad Kallemäe Kooli Kuressaare filiaali toimetulekuklassid aadressil Suur-Põllu tänav 4 olevas koolihoones.

### Riigikoolist omavalitsuse hallatavaks õppeasutuseks
19. juunil 2020 otsustas Saaremaa vallavolikogu võtta Kallemäe Kooli Eesti Vabariigilt üle ja 27. augustil 2020 nimetati see ümber **Saaremaa Toetava Hariduse Keskuseks**. 

26. märtsil 2021 vastu võetud otsusega liitis Saaremaa vallavolikogu senise Saaremaa Toetava Hariduse Keskuse, Saaremaa Laste ja Perede Tugikeskuse ning Kuressaare Perekodu uueks ühendasutuseks nimega **Saaremaa Toetava Hariduse Keskus**. Uus ühendasutus alustas tegevust 1. jaanuaril 2022. Selle esimeseks direktoriks oli Kaire Kiil. Alates 2023. aastast on õppeasutuse direktor Gabriela Rooso. Õppeasutuse struktuuris on kolm osakonda: õppeosakond, haridustugiteenuste osakond ning sotsiaalteenusteosakond.

## Viited

## Välislingid
* Saaremaa Toetava Hariduse Keskuse koduleht
*Alver Kivi, Kallemäe kool sai lipu, Meie Maa, 24. august 2011
*Kallemäe kooli direktoriks saab Kaire Kiil, Saarte Hääl, 11. mai 2012
Anu Saagim

**Anu Saagim** (**Anu Nataly Saagim-Ratia**; sündinud 9. aprillil 1962) on Eesti seltskonnategelane ja -ajakirjanik.

## Haridus ja õpilasmalev
Ta on lõpetanud 1980. aastal Tallinna 1. Keskkooli. Kooli ajal osales ta suviti Eesti Õpilasmaleva töös Harjumaal ja Lõuna-Eestis. Ta saavutas esikoha vabariiklikul umbrohu kitkumise võistlusel.

## Töö ja looming
Anu Saagim sai tuntuks reklaaminäitlejana 1980. aastatel Eestis tehtud telereklaamide (peamiselt režissöör Harry Egipt) ja muusikavideote kaudu.  

Sel perioodil tegi ta kaasa Eesti Telefilmi muusikafilmis "Panen aga põsepuna palgele" (1984, režissöör Kristjan Svirgsden). Ta figureerib ka Eesti telereklaamide ajalugu käsitlevas dokumentaalfilmis "Kullaketrajad" (2013, režissöörid Hardi Volmer ja Kiur Aarma), mida Soome televisioonis on näidatud pealkirja "Neuvostoliiton ainoa mainostoimisto" all.

Aastatel 2004–2008 oli ta seltskonnaajakirja Just! peatoimetaja ja 2008–2017 ajalehe Postimees meelelahutusportaali Elu24.ee peatoimetaja. Alates 1. juunist 2017 oli ta Õhtulehe veebi loovjuht. 

Pärast 2019. aasta Riigikogu valimisi töötab ta Õhtulehe TV saadete toimetaja-saatejuhina ning kirjutab tehtud teleintervjuude põhjal artikleid Õhtulehe rubriigis "Hommikusöök staariga".

Alates 2021. aastast on ta koos Mart Juure ja Raul Vaiksooga olnud elustiilidetektiivi mängiv püsitegelane ETV saatesarjas "Kodukäijad".

### Teosed
Ta on soome keelest tõlkinud Kari Heusala raamatu "Naise seksuaalsus" (Tallinn, Crosfield 2007).
 
Ta on osalenud Soome telesarjas "Valhetta ja rakkautta" (1997, režissöör Jussi Parviainen) ja dokumentaalsarjas "Totuus rakkaudesta" (2013, režissöör Jani Pyylampi). 

Ta on mänginud ka mängufilmides, näiteks noortefilmis "Sigade revolutsioon" (2004, režissöörid Jaak Kilmi ja René Reinumägi) ning komöödiafilmis "Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta" (2011, režissöörid Andres Maimik ja Rain Tolk) Elukapteni naist.

## Poliitiline tegevus
Anu Saagim kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas ja kogus 667 häält, millega ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Pärast keskkooli lõpetamist läks ta fiktiivabieluga Soome elama, abielu lahutati. Peagi abiellus ta soome-rootsi ärimehe Carl Danhammeriga, kolis Rootsi, et teda tagasi Nõukogude Liitu ei saadetaks, sai elamisloa ja varsti pärast seda lahutas abielu.

1994. aastal abiellus ta Soome disaineri Ristomatti Ratiaga. 2016. aasta veebruaris lahutasid nad abielu.

Saagimi suvekodu on Saaremaal.

## Viited

## Välislingid

* "Kirjutan neist, kes tahavad kah anusaagimiteks" (intervjuu Anu Saagimiga). Õhtuleht 15. märts 2008
* https://www.ohtuleht.ee/teemalehed/anu-saagim
* https://www.ohtuleht.ee/846468/videointervjuu-erika-salumae-olen-andestanud-koigile-kes-mulle-haiget-on-teinud
* https://www.ohtuleht.ee/845155/hommikusook-staariga-merle-liivak-ja-hele-mai-alamaa-kutsuvad-sind-sooma-metsa-puu-otsa
Lähiajalugu

**Lähiajalugu** on mõiste ajalooteaduses, millega enamasti tähistatakse tänapäevaga lõppevat ajalooperioodi. Selle ajalised piirid sõltuvad vaatleja käsitlusviisist. 

## Ajalistest piiridest
Ida-Euroopas, ka Eestis, on suhteliselt tavaline eristada lähiajalugu, mis algab 1918. või 1944/1945. aastaga ja lõpeb 1991. aastal, ning sellele järgnevat tänapäeva (ajalugu). Enamasti samastatakse tänapäeval vähemalt Euroopas lähiajalugu kas esimese või teise maailmasõjaga algava ajastuga. Et uusaja lõpuks on üldtunnustatult võetud esimene sündmus (1914), siis sõltub lähiajaloo algdaatum sellest, kas periodiseeringus kasutatakse eraldi uusima aja mõistet või mitte. Esimesel juhul võib lähiajaloo algus liikuda isegi 1991. aastasse. Levinuim näib siiski olevat lähiajaloo alguse paigutamine 1914. aastasse.

Lähiajaloo periodiseerimine sõltub väga tuntavalt ka riikidest ja isiksustest. Prantsusmaal peetakse moodsa ajaloo alguseks väga tihti juba Prantsuse revolutsiooni (1789–1799), USA-s aga kodusõda (1861–1865). Mart Laar on välja pakkunud, et Eesti lähiajaloo alguseks võiks olla 19. sajandi algus, mil eestlased vabanesid pärisorjusest. Teised eesti ajaloolased on lähiajaloo alguseks üldiselt pidanud siiski kas 1918. või 1944. aastat.
Vasegravüür

**Vasegravüür** ehk **vaselõige** on vanim sügavtrükimenetlus, mille puhul joonistus graveeritakse vaskplaati. 

**Vasegravüür** on ka selles tehnikas teostatud kunstiteos.

## Töö käik

* Joonistus graveeritakse 2–4 mm paksusesse vaskplaati. Selleks kasutatakse uuritsat.
* Tekkinud servajooned vajutatakse šaabriga siledaks.
* Plaat kaetakse trükivärviga. 
* Plaat hõõrutakse üle nii, et trükivärv jääks alles üksnes joonise vagudesse. 
* Trükkimiseks kasutatakse trükipressi. Trükitakse niisutatud paberile.
 
## Vasegravüüri võimalused

Vaselõikes kasutatakse motiivi edasiandmiseks erineva jämeduse ja tihedusega jooni ning kolmnurkseid või rombikujulisi punkte. Joont iseloomustab selle peenenemine otstes, mis eristab seda ofordijoonest. 
Vaskplaadile graveerimise plussiks on võimalus kujutatavat väga üksikasjalikult edasi anda, kasutades selleks paindliku kontuuri ja pinnaviirutusi.
Vaselõikeplaat annab ligi 200 väga head, 600 head ja 800 keskpärast tõmmist.

## Ajalugu
Vasegravüür kasvas välja kullassepakunstist ilmselt 15. sajandi algul Lõuna-Saksamaal ning levis peatselt Itaaliasse ja Madalmaadesse.  

Vasegravüüris saavutati tehniline täius juba Martin Schongaueri (1430–1491) ja Albrecht Düreri teostes. 

16. sajandil sai vaselõige kõige kasutatavamaks paljundusviisiks (eriti itaalia ja prantsuse kunstis, kus põhieesmärgiks kujunes maaliteoste reprodutseerimine).

## Kunstnikud

* William Blake
* Albrecht Dürer
* Francisco Goya
* William Hogarth
* Odvardt Helmoldt von Lode 
* Martin Schongauer

## Vaata ka

* Graafika
* Sügavtrükk

## Välislingid

* Prantsuse 17. sajandi ja 18. sajandi 1. poole graafika TÜ Raamatukogus
Inglise setter

**Inglise setter** on koeratõug. Tema valget keha ilmestavad mustad, oranžpunased või pruunid täpid ja laigud.

## Välislingid
Iiri punane setter

**Iiri punane setter** on üks neljast setteritõust. 

Ta on tumepunakasruuge ühevärviline koer. Karv on üsna pikk ja siidine ning see vajab tihti harjamist. Iiri setter on 64–69 cm kõrge, isased kaaluvad 27–32 kg, emased 24–29 kg. Iiri setteri eluiga on tavaliselt 11–12 aastat.

Iiri setter on väga aktiivne tõug ning vajab iga päev pikki jalutuskäike ja vabalt jooksmist. Neid on aga vaja eriti hästi treenida käsklustele ja tagasikutsele kuuletuma.

Iiri setterid saavad hästi läbi laste, teiste koerte ja muude koduloomadega, kuigi väikeloomade puhul võib probleemiks saada iiri setteri jahikoera loomus ning väga väikeste laste jaoks võib ta osutuda liiga ülevoolavalt müravaks.

Iiri setter ei talu pikka üksiolemist, ta vajab inimese seltskonda. Ta ei sobi hästi valvekoeraks, sest ei ole ennastkehtestava ega agressiivse loomuga ning tervitab külalisi rõõmsalt. Küll aga sobib iiri setter hästi abi- või teraapiakoeraks haiglas või koolis.
Iiri punavalge setter

**Iiri punavalge setter** on üks neljast setteri tõust. Iiri punavalgel setteril on punakasruuged laigud ja täpid valgel põhjal.
Eklektitsism

**Eklektitsism** (kr *eklektikos* 'väljavaliv') ehk **eklektika** on
filosoofias, usulistes õpetustes, kunstis jm rakendatav erinevate vaadete, tõekspidamiste ja hinnangute ning stiilide ja laadide ühendamine. Tavaliselt mõeldakse eklektitsismi all erinevate vaadete, tõekspidamiste jne. sellist ühendamist, mis pole piisavalt põhimõttekindel, sisaldades ilmseid vasturääkivusi, kokkusobimatust.

## Viited

## Välislingid
*Filosoofilisest eklektitsismist TÜ õppematerjalis
Argentiina dogi

**Argentiina dogi** aretati 1920. aastal. Tõu aluseks võeti Cordoba võitluskoer – valge mastifitüüpi koer, keda kasutati härja- ja koeravõitlustel. Argentiina dogi on hea jahipartner, ustav koduvalvur ja tema hoolde saab ka lapsi jätta. Uue koeratõuna tunnistati 1973. aastal.

## Viited
Lõtkuga ist

**Lõtkuga ist** on ist, mida kasutatakse liikuvate liidete moodustamiseks. Liite temperatuur ei tohi palju erineda koostamistemperatuurist ning liidetavad detailid peavad olema enam-vähem võrdse joonpaisumisteguriga materjalist. Liite pikkuse ja läbimõõdu suhe võetakse 1...2. Minimaalne lõtk liikuvates liidetes on ligikaudu 0,07...0,5% liite nimimõõtmest. Töötemperatuur, liikumise iseloom (pöörlev- või teljesuunaline), pöörlemiskiirus, suhe l/d, töö kestus, tugede arv jm. määravad määrdekihi paksuse ava ja võlli vahel, järelikult ka vajaliku lõtku suuruse. Teljesuunalisel liikumisel võetakse lõtk suurem kui pöörleval liikumisel.
Bullmastif

**Bullmastif** on suurekasvuline tömbi koonuga koeratõug. 

Bullmastif aretati 19. sajandi Inglismaal inglise mastifist ja inglise buldogist. Aretustöö eesmärk oli saada valvekoer, kes kaitseks jahipidamiseks kasutatavaid kinnistuid röövpüüdjate eest. Puhtaverelise tõuna tunnustati seda 1924. aastal.
Inglise mastif

**Inglise mastif** ehk **inglise dogi** (ka **mastif**) on suurt kasvu inglise koeratõug.

Britid aretasid mastifi kõige puhtamas vormis. Inglise mastif aretati valvuriks – inglastel olid suured lossid ja maavaldused, kus koerad öösiti ringi liikusid.

## Viited

## Välislingid
*Mastifite tõuühing
Kahtla

**Kahtla** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda.

Külas asuvad Kahtla Lasteaed-Põhikool, Laimjala Vassilius Suure kirik ja Kahtla kalmistu.

Seal asub Kahtla laid.

Kahtla küla karjamaal (bussipeatusest 2,5 km lääneloode pool) asub üks Saaremaa kahest kaitse all olevast rauaaja vanema poole asulast (Kahtla asulakoht). Maadevahe jõe ja Pöide–Valjala vaheliste soiste alade servas asuvat muistset asustuskeskust uuris 1976.–1979. aastani Vello Lõugas. Kahtla kivikirstkalmed on esimesed endise Pöide kihelkonna alal avastatud varase rauaaja kalmed.

## Viited
1176

**1176. aasta** (**MCLXXVI**) oli 12. sajandi 76. aasta.

## Sündmused maailmas

* 29. mai – Friedrich I Barbarossa sai Legnano lahingus Lombardia Liigalt lüüa
* 17. september – Rumi seldžukkide sultanaat võidab Myriokephaloni lahingus Manuel I Komnenose juhitud Bütsantsi vägesid, mis andis tugeva löögi Bütsantsi ülemvõimule selles piirkonnas.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Rokujō, Jaapani keiser
1175

**1175. aasta** (**MCLXXV**) oli 12. sajandi 75. aasta.

## Sündmused maailmas

* Taanis valmis Vordingborgi linnus.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* András II, Ungari kuningas
* Subutai, mongoli väejuht (arvatav sünniaeg)

## Surnud

* ...
Anijala

**Anijala** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Lääne-Saare valda.

2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. Ajalooliselt on ta kuulunud Kärla kihelkonda.

## Viited

## Välislingid
* Sergo Selder. Anijala – see on see, kus see veski on Oma Saar, 5. juuli 2008
Undva

**Undva** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.

Undvas asub Undva nina ja Undva pank.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Badajoz

**Badajoz** on linn Hispaanias Extremadura autonoomses piirkonnas,  Badajozi provintsi keskus. Asub Guadiana jõe vasakul kaldal Portugali piiri lähedal.

Badajoz on piiskopilinn. Linnas on 1238. aastal ehitatud toomkirik.

## Viited

## Välislingid
* http://www.aytobadajoz.es/
Donostia

**Donostia** ehk **San Sebastián** (baski *Donostia*; hispaania *San Sebastián*, ametlik nimi *Donostia-San Sebastián*) on linn Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas, Gipuzkoa provintsi, Donostialdea ja Donostia valla keskus. Asub Biskaia lahe ääres 18 km kaugusel Prantsusmaa piirist, 103 km kaugusel Vitoria-Gasteizist ja 473 km kaugusel Madridist. Geograafilised koordinaadid on 43°19 N, 1°59′ E.

Kõrgus merepinnast on 6 m. 

Donostia linn moodustab põhiosa Donostia vallast. Donostia on ka Donostia linnastu keskus. 

Donostia oli 2016. aasta Euroopa kultuuripealinn (koos Wrocławiga).

## Transport
Donostia lennujaam asub Hondarribias.

## Sport
Linnas asub jalgpalliklubi Real Sociedad.

## Vaata ka
*San Sebastiáni rahvusvaheline filmifestival
*Donostia hipodroom

## Viited

## Välislingid

* Donostia koduleht *(baski, hispaania, inglise ja prantsuse keeles)*
Veeremäe

**Veeremäe** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagalahe ääres.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Kihelkonna valda ja kandis nime **Veere**.

Veere külas asub kalasadam.

Küla lääneosas asub Kõlaja soo.

Külas lõppeb Kuressaare–Kihelkonna–Veere maantee.

Veeremäe külas asub kivikalme "Suurvare", mis on arvatud arheoloogiamälestiseks.

## Vaata ka
*Eesti külade loend
*Veere sadam

## Viited
Hirmuste

**Hirmuste** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Lähim küla on kirdes asuv Kõrkküla.

Hirmuste maadel Naakamäel on leitud inimasustuse jälgi 2. aastatuhandest eKr (Naakamäe asulakoht).

Kirjalikult mainiti 1645 isikut *Hirmuste Hanß* ja 1798 talurühma *Hirmus*. See kant asus Kärla kihelkonnas ja kuulus Kaarma-Suuremõisa mõisale.

Küla lõunaosa tuntakse Taterselja nime all. Seda on mainitud 1798 kujul *Tatraselja* ja 1900. aasta paiku kujul Таттерселья.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus küla Kärla valda.

## Viited
UEFA Meistrite Liiga

**UEFA Meistrite Liiga** (inglise keeles *UEFA Champions League*) on Euroopa jalgpalliliidu UEFA alates hooajast 1992–1993 igal aastal korraldatav rahvusvaheline turniir parimatele klubimeeskondadele. Meistrite Liiga eelkäija oli 1955–1956 hooajast mängitud Euroopa karikas.

Meistrite Liiga korraldati esialgu kahe 4 meeskonnast koosneva alagrupiga, kus turniirisüsteemis selgitati võitjad, kes kohtusid finaalis. Võistlust laiendati hooajal 1994–1995 16 meeskonnale. Tänapäeval osaleb Meistrite Liigas juba 32 meeskonda, kes on jaotatud kaheksasse 4 meeskonnaga alagruppi. Alagrupis mängitakse kaks ringi, iga vastasega kodus ja võõrsil. Alagrupi kaks paremat meeskonda jätkavad kaheksandikfinaalis, kolmandaks jäänu pääseb UEFA karika kolmandasse vooru ja viimaseks jäänu langeb välja.

Kaheksandikfinaali pääsenud meeskonnad loositakse paaridesse, mille järel mängitakse olümpiasüsteemis kuni võitja selgumiseni. Kõik paarid mängivad omavahel kaks mängu, kodus ja võõrsil, ning võitja selgub kahe mängu kokkuvõttes löödud väravate järgi. Kui väravate vahe on võrdne, otsustab võõrsil löödud väravate arv. Selle võrdsuse korral mängitakse lisaaeg ja vajadusel võetakse kasutusele penaltiseeria.
 
Praegu on kasutusel kuues karikas. Esimesed viis on jäädavalt oma valdusse saanud Madridi Real (1966), Amsterdami Ajax (1973), Müncheni Bayern (1976), AC Milan (1994), Liverpool F.C. (2005) ja Madridi Real (2014). Karika omandamiseks on tarvis see võita 3 korda järjest (Real, Ajax, Bayern) või 5 korda ühtekokku.

1960–2004 sai liiga võitja õiguse mängida Lõuna-Ameerika klubide meistriga Kontinentidevahelisele karikale. Alates 2005 saab liiga võitja õiguse mängida kõigi maailmajagude parimate meeskondade osavõtul peetaval klubide MM-il.

Läbi aegade on kõige rohkem, 14 korda võitnud Euroopa karika või Meistrite Liiga võitnud Madridi Real. AC Milan on karika võitnud 7, järgnevad kuue võiduga Liverpool ja Bayern, viie võiduga Barcelona ja nelja võiduga Ajax. Riikidest on kõige rohkem kordi karikas läinud Hispaaniasse (19), Inglismaale (14), Itaaliasse (12), Saksamaale (8) ja Hollandisse (6).

Francisco Gento on võitnud karika kõige rohkem ehk 6 korda (kõik Madridi Realiga). Clarence Seedorf on võitnud karika kõige suurema arvu klubide meeskonnas – 3 klubiga. Frank Rijkaard on karika võitnud samuti 3 klubiga, neist 2 korda mängijana ja 1 korra treenerina. Treenerina on karika kõige rohkem ehk neli korda võitnud Carlo Ancelotti, 2003. ja 2007. aastal Milaniga ning 2014. ja 2022. aastal Madridi Realiga. Ancelotti on samuti treeneritest enim kordi finaali jõudnud (viis korda).

Kui arvestada üksnes Meistrite Liigat, siis on 2022. aasta seisuga kõige rohkem väravaid löönud Cristiano Ronaldo (140), Lionel Messi (125), Robert Lewandowski (86), Karim Benzema (86), Raúl (71) ja Ruud van Nistelrooy (56).

## Finaalid

## Vaata ka
*UEFA Euroopa Liiga

## Välislingid
*Koduleht
Diffa

**Diffa** on linn Nigeris, Diffa departemangu keskus. Asub Komadugu Yobe jõe ääres, riigi kaguosas Nigeeria piiri lähedal.
1174

**1174. aasta** (**MCLXXIV**) oli 12. sajandi 74. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* Imre, Ungari kuningas ja Serbia kuningas

## Surnud
* Andrei Bogoljubski, Kiievi suurvürst
* Nūr ad-Dīn, Süüria provintsi valitseja
1173

**1173. aasta** (**MCLXXIII**) oli 12. sajandi 73. aasta.

## Sündmused maailmas

* 9. august – Algas Pisa torni ehitus.

## Sündinud
* 4. aprill (ligikaudu) – Baba Farid, moslemi müstik ja luuletaja

## Surnud

* ...
San Sebastián

"***San Sebastián***" tähendab hispaania keeles 'püha Sebastianus (püha Sebastian)'.

Seda nime kannab mitu kohta:

***San Sebastián** on Hispaania Gipuzkoa provintsi halduskeskuse **[[Donostia]]** hispaaniakeelne nimi. 
***[[San Sebastián (Argentina)|San Sebastián]]** on asula Argentinas Tulemaa provintsis.
Kajaani linn

**Kajaani** on linn Soomes, Kainuu maakonna keskus.

Kajaani linn asutati Per Brahe korraldusega 6. märtsist 1651. Tollal elas seal umbes 400 inimest.

1. jaanuaril 2007 liideti Kajaaniga Vuolijoki vald.

Linna pindala on 2264 km², millest veepindala on 429 km².

## Haridus ja teadus
Kajaanis asub 1992. aastal asutatud Kajaani rakenduskõrgkool.

2019. aasta juunis otsustas Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (EuroHPC) paigutada Kajaani ühe Euroopa hiidarvutitest.

## Sõpruslinnad
*  Östersundi vald, Rootsi
*  Rostov Doni ääres, Venemaa
*  Schwalm-Eder-Kreis, Saksamaa
*  Nyíregyháza, Ungari
*  Marquette, Michigan, USA
*  Jiujiang, Hiina

## Vaata ka
* Kajaani linnus

## Viited

## Välislingid
* Kajaani koduleht
1171

**1171. aasta** (**MCLXXI**) oli 12. sajandi 71. aasta.

## Sündmused maailmas

* Bütsantsi keiser Manuel I Komnenos läks tülli Veneetsiaga ning käskis arreteerida kõik keisririigi aladel viibinud veneetslased ja konfiskeerida nende vara. Veneetsia saatis selle peale Bütsantsi vastu laevastiku, kuid nad olid sunnitud ilma eduta tagasi pöörduma, sest nende seas hakkas levima epideemia ning Manuel oli neile vastu saatnud 150 Bütsantsi alust.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1170

**1170** (**MCLXX**) oli 12. sajandi 70. aasta.

## Sündmused maailmas
* 29. detsember – Kuningas Henry II rüütlid tapsid Canterbury katedraalis Canterbury piiskop Thomas Becketi.

## Sündinud
* Valdemar II, Taani kuningas

## Surnud
* 19. august – Mstislav II, Kiievi suurvürst
* 18. november – Albrecht Karu,  Saksimaa hertsog ja Brandenburgi markkrahv
* 29. detsember – Thomas Becket, Canterbury peapiiskop
1168

**1168. aasta** (**MCLXVIII**) oli 12. sajandi 68. aasta.

## Sündmused maailmas

* Valdemar I vallutas Arkona Rügeni saarel.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1169

**1169. aasta** (**MCLXIX**) oli 12. sajandi 69. aasta.

## Sündmused maailmas

* Mstislav Jurjevitš rüüstas Kiievit (Kiievi rüüstamine).

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* Alexios II Komnenos, Bütsantsi keiser

## Surnud

* ...
1166

**1166. aasta** (**MCLXVI**) oli 12. sajandi 66. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* John Maata, Inglismaa kuningas
* Henri II, Champagne'i krahv ja Jeruusalemma kuningas 

## Surnud

* Püha Rosalia, mitme linna kaitsepühak
1163

**1163. aasta** (**MCLXIII**) oli 12. sajandi 63. aasta.

## Sündmused maailmas

* Pariisis alustati Notre-Dame ehitamist.

## Sündinud

* Kanut VI, Taani kuningas
* Hermann von Buxhövden, Lihula ja Tartu piiskopkonna piiskop

## Surnud

* Abd al-Mu'min, Almohaadide riigi esimene kaliif
1162

**1162. aasta** (**MCLXII**) oli 12. sajandi 62. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud
* Fujiwara no Teika, jaapani luuletaja
* Tšingis-khaan, mongoli suurkhaan (võimalik sünniaasta)

## Surnud

* Håkon Herdebrei, Norra kuningas
1161

**1161. aasta** (**MCLXI**) oli 12. sajandi 61. aasta.

## Sündmused maailmas

* Bütsantsi keiser Manuel I Komnenos abiellus Antiookia Mariaga.
* Oslo lahing Håkon Herdebrei ja Inge Haraldssoni vägede vahel.
* Jini dünastia ja Songi dünastia vahel peeti Jangtse jõel kaks lahingut (Tangdao lahing ja Caishi lahing), mis lõppesid Songi dünastia võiduga.

## Sündinud

* Takakura, Jaapani keiser
* Innocentius III, paavst

## Surnud

* ...
1160

**1160. aasta** (**MCLX**) oli 12. sajandi 60. aasta.

## Sündmused maailmas
* 18. mai – Mõrvati Rootsi kuningas Erik Püha.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Al-Muqtafi, Bagdadi kaliif
1158

**1158. aasta** (**MCLVIII**) oli 12. sajandi 58. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused Eestis

* ...

## Sündinud

* Marguerite de France, Prantsusmaa kuninga Louis VII tütar

## Surnud

* ...
1159

**1159. aasta** (**MCLIX**) oli 12. sajandi 59. aasta.

## Sündmused maailmas

* Uueks paavstiks valitakse Aleksander III.

## Sündmused Eestis

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Hadrianus IV, paavst
1165

**1165. aasta** (**MCLXV**) oli 12. sajandi 65. aasta.

## Sündmused maailmas

* Jini dünastia ja Songi dünastia sõlmisid rahu, mis kestis 1205. aastani.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* Philippe II, Prantsusmaa kuningas
* Albert von Buxhövden, Riia piiskop
* Heinrich VI, Saksa-Rooma keiser
* Ibn Arabi, sufi õpetlane

## Surnud

* Muḩammad al-Idrīsī, Araabia kartograaf, geograaf ja egüptoloog

## Viited
1164

**1164. aasta** (**MCLXIV**) oli 12. sajandi 64. aasta.

## Sündmused maailmas

* Šotimaal peeti Renfrew lahing.
* Kanoniseeriti Olav II Haraldsson (995–1030), kellest sai sellega püha Olav.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* Rokujō, Jaapani keiser
* Friedrich V, Švaabimaa hertsog

## Surnud

* ...
1156

**1156. aasta** (**MCLVI**) oli 12. sajandi 56. aasta.

## Sündmused maailmas
* 20. jaanuar – Legendi järgis tappis talupoeg Lalli Köyliö järve jääl Uppsala piiskop Henriki.
* 9. juuni – Friedrich I Barbarossa abiellus Würzburgis Burgundia Beatrixiga. 

## Sündinud

* ...

## Surnud
* Ratibor I, Pommeri hertsog
* William, Henry Plantageneti ja Akvitaania Eleanori esimene laps
1155

**1155. aasta** (**MCLV**) oli 12. sajandi 55. aasta.

## Sündmused maailmas

* Friedrich I Barbarossa krooniti Saksa-Rooma riigi keisriks.

## Sündinud

* Alfonso VIII, Kastiilia kuningas

## Surnud

* David V, Gruusia kuningas
1153

**1153. aasta** (**MCLIII**) oli 12. sajandi 53. aasta.

## Sündmused maailmas

* Uueks paavstiks valiti Anastasius IV.

## Sündinud

* Cathal Crobdearg Ua Conchobair, Connachti kuningas
* William, Poitiers' krahv

## Surnud

* Eugenius III, paavst
1152

**1152. aasta** (**MCLII**) oli 12. sajandi 52. aasta.

## Sündmused maailmas

* Friedrich I Barbarossa valiti Saksa kuningaks

## Sündinud

* ...

## Surnud
* Boulogne'i Matilda, Inglismaa kuninga abikaasa
* Konrad III, Saksa kuningas
1151

**1151. aasta** (**MCLI**) oli 12. sajandi 51. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Geoffroy V, Anjou krahv ja Normandia hertsog
1148

**1148. aasta** (**MCXLVIII**) oli 12. sajandi 48. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* Honorius III, paavst

## Surnud
* Ari Þorgilsson, Islandi ajaloolane ja preester
* Ulvhild, Rootsi konsort-kuninganna (arvatav surmaaeg)
1147

**1147. aasta** (**MCXLVII**) oli 12. sajandi 47. aasta.

## Sündmused maailmas

* 13. aprill – paavst Eugenius III kuulutas bullaga "Divina dispensatione" ristisõja Läänemere regiooni paganatest slaavlaste vastu ja määras ristisõja juhiks Havelbergi piiskopi Anselmi. Paavsti otsusega järgnes Läänemere regioonis senisele rahumeelsele misjoniperioodile ristisõdade ajajärk. 

## Sündinud

* 9. mai – Minamoto no Yoritomo, Jaapani šogun
* Håkon Herdebrei, Norra kuningas

## Surnud

* Igor II, Kiievi suurvürst
* Friedrich II, Švaabimaa hertsog
1146

**1146. aasta** (**MCXLVI**) oli 12. sajandi 46. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Erik III, Taani kuningas
1145

**1145. aasta** (**MCXLV**) oli 12. sajandi 45. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* Friedrich IV, Švaabimaa hertsog

## Surnud

* Lucius II, paavst
2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 46. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 12. mail Kopenhaagenis Parken Stadiumil. 

Taani sai korraldusõiguse, kui Olsen Brothers võitis 2000. aastal Stockholmis. Eurovisioon algas Olsen Brothersi esinemisega. 

Õhtujuhid olid  Natasja Crone Back ja Søren Pilmark. 

Võistluse võitis Eesti, keda esindasid Tanel Padar, Dave Benton & 2XL lauluga  "Everybody". Dave Benton on esimene mustanahaline, kes on Eurovisiooni võitnud.

2001. aasta Eurovisiooni logoks oli neli rõngast, mis moodustasid südame. Neli rõngast olid ka lava kujunduses ja valgustuskonstruktsioonis.

Korraldajatel oli võistluse organiseerimisel probleeme: muret tekitas rahastamine ja sobiva toimumispaiga leidmine. Võistlus otsustati korraldada Parkeni jalgpallistaadionil, kui staadioni omanik nõustus rajatisele lisama eemaldatava katuse. See lahendus tegi Parkenist suurima võistlushalli, kus Eurovisioon oli iial aset leidnud (ja on jäänudki suurimaks lauluvõistluseks). Staadionile mahtus võistlusele kaasa elama 38 000 inimest, kuid probleeme oli ka sellega, sest üldises melus jäi lava paljudele pealtvaatajatele kaugeks ning tasapinnal (murul) olnud publik ei näinud laval toimuvat.

Vaheesituse ajal oli laval Taani bänd Aqua.

Võistluse favoriitideks olid Prantsusmaa, Taani, Kreeka ja ka Sloveenia. Hääletuse edenedes hakkasid võidu pärast duelli pidama Taani ja Eesti. 2001. aasta Eurovisiooni üllatusvõitjaks tuli Eesti, kellele andis maksimumi, 12 punkti, kokku 9 riiki.

## Tulemused

## Hindamissüsteem

Kõik osavõtvad riigid said hinnata oma kümmet lemmikut. Kasutati punkte 12, 10, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1. 

## Punktitabel

## Osalenud riigid

## Viited
1144

**1144. aasta** (**MCXLIV**) oli 12. sajandi 44. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Coelestinus II, paavst
1149

**1149. aasta** (**MCXLIX**) oli 12. sajandi 49. aasta.

## Sündmused maailmas

* Lõppes teine ristisõda, mis oli läbikukkumine ristisõdijatele ja võit moslemite jaoks. 

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1143

**1143. aasta** (**MCXLIII**) oli 12. sajandi 43. aasta.

## Sündmused maailmas

* Koraan tõlgiti ladina keelde.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Johannes II Komnenos, Bütsantsi keiser
* Innocentius II, paavst
Maarianhamina linn

**Maarianhamina** (rootsi keeles *Mariehamn*) on Soome Ahvenamaa maakonna pealinn. Asub Ahvenanmanneri saarel Põhjalahe ääres.

Seisuga 30. aprill 2014 elas linnas 11 445 inimest. See moodustab ligi poole Ahvenamaa rahvaarvust.

89,5% linna elanikest räägib emakeelena rootsi keelt.

Maarianhamina on enamiku ida poolt Rootsi sõitvate laevade vahepeatus. Tallinki, Silja Line'i ja Viking Line'i reisilaevad, mis sõidavad nii Tallinnast kui ka Helsingist või Turust Rootsi, teevad Maarianhaminas vahepeatuse.

Maarianhaminas on Ahvenamaa meremuuseum ja selle osa muuseumlaev Pommern.

## Ajalugu
Linn asutati 21. veebruaril 1861 ning sai nime 'Maria sadam' Venemaa keisri Aleksander II abikaasa Maria Aleksandrovna järgi. Linna kohal asus varem Jomala valda kuulunud Övernäsi küla, millest on järel ainult üks eluhoone kesklinna kagunurgas, Övernässtugan. Arhitekt Georg Theodor von Chiewitzi koostatud  1871 heaks kiidetud planeeringut järgiti 1960. aastateni.

Linn arenes algul aeglaselt, kuni sinna 1869. aastal elama asunud kaupmees Nikolai Sittkoff muretses oma esimese purjelaeva ning pani aluse Maarianhamina arengule meresõidulinnana. Hilisematest reederitest oli tähtsaim Gustaf Erikson, kes sai meresõidunõuniku tiitli. Eriksonil oli kümneid purje-, auru- ja mootorlaevu, mis moodustasid 1930. aastatel üle poole kõigist  Maarianhaminas registreeritud alustest.

## Sõpruslinnad
* Visby, Rootsi
* Kópavogur, Island
* Kragerø, Norra
* Slagelse, Taani
* Tórshavn, Fääri saared
* Kuressaare, Eesti
* Valkeakoski, Soome
* Lomonossov, Venemaa

## Vaata ka
*Läänesadam (Maarianhamina)

## Viited

## Välislingid
* Maarianhamina koduleht
1150

**1150. aasta** (**MCL**) oli 12. sajandi 50. aasta.

## Sündmused maailmas
*8. veebruar – Flochbergi lahing, milles Saksa trooni endale haarata püüdnud Welfid said lüüa kuningas Konrad III poja Heinrichi juhitud vägedelt.
*García Ramíreze surma järel sai Navarra valitsejaks Sancho VI. 
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1142

**1142. aasta** (**MCXLII**) oli 12. sajandi 42. aasta.

## Sündmused maailmas
* 11. oktoober – Sõlmiti Shaoxingi leping, mis lõpetas Jini–Songi sõjad, kuigi episoodiline võitlus jätkus kuni 1234. aastani.

## Sündinud

* ...

## Surnud
* Pierre Abélard, prantsuse teoloog ja filosoof
Pommern

**Pommern** (esialgse nimega *Mneme*) on neljamastiline purje- ja muuseumlaev, mida peetakse Ahvenamaa üheks sümboliks. Laev seisab Ahvenamaa Läänesadamas ja on avatud külastajatele oma esialgsel kujul.

## Ajalugu
Laev ehitati 1903. aastal Šotimaal kaubalaevaks. Temaga veeti Lõuna-Aafrikast sisse salpeetrit, hiljem veeti Austraaliast vilja Inglismaale ja Iirimaale ning puitu Soomest ja Lõuna-Aafrikast Austraaliasse. Laevale mahtus 49 000 viljakotti.

1923. aastal ostis Kreekalt laeva kapten Gustav Erikson ja see viidi Ahvenamaale.

1939. aastal tegi Pommern viimase merereisi. Teisest maailmasõjast alates on laev seisnud Maarianhamina sadamas.

1952. aastal kinkisid Eriksoni pärijad laeva linnale, mis laeva restaureeris.

## Laeva üldandmed
* Mastikõrgus: 50 m
* Keskmine kiirus: 5,5 sõlme

## Välislingid

* 4-mastade barken Pommern, museifartyg i Mariehamn
1141

**1141. aasta** (**MCXLI**) oli 12. sajandi 41. aasta.

## Sündmused maailmas
* 7. aprill – Keisrinna Matildast sai Inglismaa esimene naissoost troonipärija, võttes endale tiitliks "Inglise Leedi".

## Sündinud
*Malcolm IV, Šotimaa kuningas

## Surnud
* Jehuda Halevi, juudi poeet ja filosoof
Metro Luminal

**Metro Luminal** on 1988. aastal moodustatud eesti *post-punk*i / alternatiivroki ansambel.

## Koosseis

*Rainer Jancis (kitarr, vokaal) (alates 1988)
*Kalle Nettan (basskitarr) (alates 1989)
*Toomas Rull (trummid) (alates 2023)

## Ajalugu

Bändi moodustasid Tallinnas 1988. aasta märtsis ansambli Ükskõik liikmed Allan Vainola, Rainer Jancis ja Mait Vaik. Ansambel sai tuntuks 1990. aastail, aga teatud ringkonnis oli ta kultusbänd juba eelnenud kümnendi lõpupoole. Koguneti 1986. aastal nime all Ükskõik, mis aasta pärast Metro Luminali vastu vahetus. Muusikalise poole lõi Rainer Jancis, sõnad kirjutasid eranditult Andres Rodionov ja Mait Vaik. Tänu bändi omanäolisele kõlapildile (mida iseloomustati kui depressiivrokki) kogusid nad kiirelt tuntust. 1990. aastate tõeliseks kultuslooks sai "Isa tuli koju". Alates 1996. aastast, kui bändist lahkus Allan Vainola, muutus Metro Luminal pigem eksperimentaalmuusika projektiks, kus peafiguuriks oli Rainer Jancis. 2004. aastal andis bänd välja albumi "Reboot", 2008. aastal ilmus plaat "Sassis".

2014. aastal ilmus Rainer Jancise sulest ansamblist rääkiv raamat "Valgus tunneli lõpus. Unenägu Metro Luminalist".

## Diskograafia

*"Metro Luminal" (1995) MC
*"Ainult rottidele" (1995) MC
*"Sinus" (1998) CD
*"Art is everywhere" (1998) singel
*"Ainult..." (2003) CD
*"Coca Cola" (2004) CD
*"Reboot" (2004) CD
*"Sassis" (2008) CD
*”Üheksast Viieni” (2018) CD
*"Ajaja" (2019) CD

## Muud
Metro Luminal on mõjutanud paljusid Eesti bände. Olulise märgi on jätnud Eesti rokkmuusika ajalukku ka liikmete kõrval- ja jätkuprojektid: Vennaskond, Sõpruse Puiestee – Allan Vainola, Mait Vaik, Alumiinium, Sinu Sädelev Sõber – Allan Vainola, Modern Ethic – Rainer Jancis, Kosmikud – Andres Vana, Kristo Rajasaare.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* Andres Aule intervjuu Allan Vainolaga "Eesti Ekspressile"
* Kuhu kaovad bändid Eestis – Postimees 15.07.00
* Metro Luminal naaseb mürinal – Postimees 20.11.03
* Kunstiliste depressiiv-romantikute tagasitulek – Postimees 12.05.04
* Kogumik "Sassis" võtab Metro Luminali kokku – melu.ee 18.11.08
1140

**1140. aasta** (MCXL) oli 12. sajandi 40. aasta.

## Sündmused maailmas

* Marburg sai linnaõigused.

## Sündinud

* Bernhard III, Saksa vürst (arvatav sünniaeg)

## Surnud

* ...
1134

**1134. aasta** (MCXXXIV) oli 12. sajandi 34. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Niels, Taani kuningas
* Robert Curthose, Normandia hertsog
1135

**1135. aasta** (MCXXXV) oli 12. sajandi 35. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* Maimonides, juudi arst ja filosoof (teiste allikate järgi sündis 1138)

## Surnud

* Henry I, Inglismaa kuningas
* Wartislaw I, Greifide dünastia asutaja
* Wuqimai, Jini dünastia teine keiser
1136

**1136. aasta** (MCXXXVI) oli 12. sajandi 36. aasta.

## Sündmused

* Kiievi suurvürstiriik lagunes. Novgorodi, Polotski ja Pihkva vürstiriik iseseisvusid.

## Sündinud
* Al-Jazarī, moslemi polühistor
* Amalric I, Jeruusalemma kuningas

## Surnud
* Harald Gille, Norra kuningas
1137

**1137. aasta** (MCXXXVII) oli 12. sajandi 37. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* Erik II, Taani kuningas
* Lothar III, Saksa-Rooma keiser
1138

**1138. aasta** (**MCXXXVIII**) oli 12. sajandi 38. aasta.

## Sündmused
* 22. august – Inglise väed lõid Yorkshire'is Northallertoni lähedal toimunud Standardi lahingus tagasi Šoti armee.
* 11. oktoober – Aleppo linna tabanud maavärinas hukkus hinnanguliselt 230 000 inimest.
* 5. november – Lý Anh Tông krooniti kaheaastaselt Vietnami kuningaks, alustades 37 aastat kestnud valitsemisaega.
* Esimene Hohenstaufeni soost vürst sai Saksa kuningaks (Konrad III nime all).

## Sündinud
* Salah al-Din, Egiptuse sultan
* Hōjō Tokimasa, jaapani samurai
* Narapatisithu, Birma kuningas

## Surnud
* Jaropolk II, Kiievi suurvürst
1139

**1139. aasta** (MCXXXIX) oli 12. sajandi 39. aasta.

## Sündmused

* Portugal iseseisvus.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Magnus Sigurdsson, Norra kuningas (hukkus lahingus)
* Sigurd Slembe, Norra trooninõudleja (hukati)
* David Scotus, gaeli kroonik
Põhjanael

**Põhjanael** (harvem nimetatud ka *Põhjatäheks*) on Väikese Karu tähtkuju (Eesti tähistaevas Väikese Vankri) heledaim täht. 

Põhjanael asub taeva põhjapoolusest praegu umbes 44 kaareminuti kaugusel (see kaugus muutub Maa telje pretsessiooni tõttu). Tema otsetõus on  2h31m49,08s ja kääne on +89°15'50.79" (epohh 2000.0). 

Põhjapoolkeral näib kogu tähistaevas tiirlevat ümber Põhjanaela.

## Nimi
Põhjanaela traditsiooniline ladinakeelne nimi on **Stella Polaris** ehk **Polaris**. 

Sõna 'nael' vihjab muistsele uskumusele, et taevas on Põhjanaelaga paika naelutatud. 

Astronoomias on tähe süstemaatiline nimi ***α'' Ursae Minoris''' (lühendatult ***α* UMi*' või **Alpha UMi**.

Teised tähistused on **1 UMi**, **[[HD]] 8890** ja **[[HR]] 424**.

## Põhjanael taevakehana
Põhjanael on kolmiktäht, mille koosseisus on Polaris A, Polaris Ab ja Polaris B. Tema absoluutne heledus on –4,6M ja keskmine näiv heledus 2,005m ning kaugus Päikesesüsteemist 432 ± 7 valgusaastat. 

Polaris A on F7 Ib-II spektriklassi ülihiid, mis on Päikesest umbes 2000 korda heledam. Põhjanael on jõudnud täheevolutsiooni perioodi, kus tähe temperatuur, mõõtmed ja heledus muutuvad suhteliselt kiiresti. Praegu on täht aeglaselt muutumas sinisest ülihiiust väga suurte mõõtmetega punaseks ülihiiuks, hetkel on ta kollane-valge ülihiid. Põhjanael on ka meile lähim klassikaliste tsefeiidide hulka kuuluv täht, tema heledus muutub korrapäraselt perioodiga 3,97 päeva, nii periood kui amplituud muutuvad aeglaselt. Heleduse pulsatsioonide amplituud oli 2004 aastal 0,04m.

Polaris Ab on F6V spektriklassi kääbustäht, mis tiirleb umbes 18,5 astronoomilise ühiku kaugusel ümber Polaris A tiirlemisperioodiga umbes 30 aastat. Tema näiv heledus on 9,2m. Polaris Ab massiks on Hubble'i nimelise kosmoseteleskoobiga määratud 1,26 ± 0,14 Päikese massi.

Polaris B on heledaim tuntud kaaslastest, tema näiv heledus on 8,2m. Tegu on Päikesest veidi kuumema kollase kääbustähega, mille spektriklass on F3V. Polaris B kaugus Põhjanaelast on 18,5 kaaresekundit, taevasfääri tasandisse projitseeritud orbiidi raadius on 2000 astronoomilist ühikut. Seda Põhjanaela kaaslast on võimalik vaadelda juba üsna väikese teleskoobiga.

## Kasutamine orienteerumiseks
Põhjanaela järgi saab põhjapoolkeral (välja arvatud põhjapooluse lähedal) määrata põhjasuunda. See omakorda võimaldab kindlaks teha teised ilmakaared ning lihtsustab oluliselt öist navigeerimist. Põhjanaela järgi saab põhjasuuna kindlaks teha oluliselt täpsemini kui kompassi järgi, sest Maa geograafiline põhjapoolus ja magnetiline põhjapoolus ei asu kõikjal samas suunas. Eestis on nende pooluste vaheline hälve mõni kaarekraad, kuid leidub paiku, kus see on palju suurem. Põhjanaela abil saab väga täpset põhjasuunda lihtsalt määrata kaks korda (tähe)ööpäevas, siis kui täht asub alumises või ülemises kulminatsioonis.

Lõunapoolkeral ei ole taeva lõunapooluse läheduses heledat tähte, seepärast kasutatakse seal lõunasuuna määramiseks Lõunaristi.

## Viited
1132

**1132. aasta** (MCXXXII) oli 12. sajandi 32. aasta.

## Sündmused

* Hangzhou sai lõunapoolse Sungi dünastia pealinnaks.
* 23. jaanuar – Novgorodi Vsevolodi sõjavägi sai Vaigas eestlaste käest lüüa.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1131

**1131. aasta** (MCXXXI) oli 12. sajandi 31. aasta.

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* Valdemar I, Taani kuningas

## Surnud
* István II, Ungari kuningas
* Knud Lavard, Taani prints
* ’Omar Khayyām, pärsia luuletaja, matemaatik, filosoof ja astronoom
1130

**1130. aasta** (MCXXX) oli 12. sajandi 30. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud
* Clemens III, paavst
* Karl Sverkersson, Rootsi kuningas
* Püha Rosalia, pühak
* Zhu Xi, hiina filosoof, uuskonfutsianismi tähtsaim teoreetik

## Surnud
* Hermann II, esimene Badeni markkrahvi tiitli kandja
* Honorius II, paavst
* Sigurd Magnusson, Norra kuningas
1110

**1110. aasta** (MCX) oli 12. sajandi 10. aasta.

## Sündmused maailmas

* Ristisõdijad vallutasid Beiruti ja Siidoni.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**Eurovisiooni lauluvõistlus 2003** oli 48. Eurovisiooni lauluvõistlus. See toimus 24. mail 2003 Skonto Hallis Riias Lätis. 

Õhtujuhid olid Marie N (2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja) ja Renārs Kaupers, kes on Läti bändi Brainstormi solist. Brainstorm jäi 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus kolmandaks. See oli teine kord, kui Eurovisiooni lauluvõistlus juhtisid kaks endist osalejat. Esimene kord toimus see aastal 1991. 

2003. aasta Eurovisiooni võitis Türgi esineja Sertab Erener lauluga "Everyway that I can". Sertab Erneri laul oli tüüpiline Türgi poprütmiga laul. 2003. aastal laulis Türgi esimest korda Eurovisiooni ajaloos inglise keeles.

Belgiat esitav Urban Trad jäi teisele kohale. Nende laul "Sanomi" oli väljamõeldud keeles.

Kõige skandaalsem osaleja oli Venemaa duett t.A.T.u., kellel oli juba enne Eurovisiooni lauluvõistlust suur edu Euroopas. Lauluvõistlusel nad katkestasid proovid ühe laulja haigestumise tõttu. Enne seda oli t.A.T.u. lubanud šokeerivat esinemist, kuid nüüd jäi see ära. t.A.T.u. oli kõige suurem favoriit, kuid kokkuvõttes jäi ta võitjast taha vaid kolme punktiga ja tuli kolmandaks. 

Hääletamisprotseduuri lõpus, enne viimase punktiandjariigi Sloveenia eel, oli võimalus võita kolmel riigil: Türgil, Venemaal ja Belgial. Sloveenia kinnitas Türgi võitjaks, andes Türgile kümme punkti. Kaksteist punkti andis Sloveenia küll Venemaale, kuid see ei tõstnud Venemaad esimeseks. 

Suurbritannia ansambel Jemini läks suure neliku riiki esindades ajalukku sellega, et ei saanud ühtki punkti. 

Venemaa protesteeris lõpptulemuste üle. Iiri televaatajate hääletus ebaõnnestus ja Iirimaa otsustas kasutada žüriid. Žürii ei andnud Venemaale ja Türgile ühtegi punkti. Žürii kasutamine rahvahääletuse ebaõnnestumisel on Euroopa Ringhäälingute Liidu reeglite järgi täiesti lubatud.  

## Tulemused

## Punktitabel
Lihvketas

**Lihvketas** on abrasiivmaterjalist tööpinnaga tööriist, mis on loodud terase, roostevaba terase, alumiiniumi, valumalmi, valuterase, kivi, betooni jne. lihvimiseks ning sellisteks tööoperatsioonideks nagu puhastamine, keevisõmbluse lihvimine, liitekohtade ettevalmistus jms. Lihvkettad monteeritakse käsimasinatele ja nende lubatud joonkiirus on kuni 80&nbsp;m/s. Kettal antud kiirust ei tohi ületada.

## Vaata ka
* Käi
* Käiakivi
* Liivapaber
* Lõikeketas
Montevideo

**Montevideo** on Uruguay pealinn ja riigi suurim linn. Asub La Plata lahe põhjakaldal.

## Ajalugu
1680. aastal rajasid portugallased linna kohale kindluse, mis muutus peagi salakaubanduse keskuseks. Montevideo on asutatud 18. sajandil. 1726. aastal rajasid hispaanlased salakaubandusega võitlemiseks Montevideo kindluse, mille ümber tekkis linn. 1776. aastast kuulus La Plata asekuningriigi koosseisu. Uruguay pealinnaks sai 1828. aastal. 20. sajandi alguses saabus linna palju immigrante Euroopast.

## Elanikkond
Montevideo elanikest on 88% Euroopa päritolu, kolmandik elanikest on Itaalia päritolu.

## Kliima
Linnas on subtroopiline kliima. Jaanuari keskmine temperatuur on +23 °C, juulis +10 °C. Aasta keskmine sademete hulk jääb alla 1000 mm.

## Haridus
Montevideo Vabariiklik Ülikool on rajatud 1849. aastal.

## Sport
1930. aastal toimusid linnas esimesed jalgpalli MM-võistlused.

## Vaatamisväärsusi
* Palacio Salvo
* Torre de las Telecomunicaciones
* Teatro Solís
* Palacio Legislativo
* toomkirik Catedral Metropolitana 
* Cabildo de Montevideo
* Estadio Centenario

## Välislingid
* http://www.montevideo.gub.uy/
Ajutine Valitsus (ansambel)

**Ajutine Valitsus** oli Eesti punkrockansambel 1980–1981. 

## Koosseis
*Peep Männil (laul)
*Allan Vainola (kitarr, laul)
*Toomas Kelder (kitarr)
*Kalev Plink (basskitarr)
*Herk Haug (trummid)
*Art Frey (ideed; hukkus autoõnnetuses 1992)

## Välislingid
*Ajutine Valitsus koduleht
*Helen Arusoo: Metsahümn punkbändilt, Maaleht, 30. november 2012
1107

**1107. aasta** (MCVII) oli 12. sajandi 7. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* Enrico Dandolo, Veneetsia doodž (arvatav sünniaeg)

## Surnud

* Edgar, Šotimaa kuningas
1109

**1109. aasta** (MCIX) oli 12. sajandi 9. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* Afonso I, Portugali kuningas

## Surnud

* Canterbury Anselm, filosoof ja teoloog
1108

**1108. aasta** (MCVIII) oli 12. sajandi 8. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Philippe I, Prantsusmaa kuningas