open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dragunmuiža mõis

**Dragunmuiža mõis** (läti keeles *Dragunmuiža*, ka *Dragūnu muiža*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Čiekurkalnsi asumis. Mõisa peahoone asus umbkaudu Ezermalas iela ja Ķīšezera iela ristmikul. Saksa keeles *Dragunshof*.

Mõisa rajati tõenäoliselt 18. sajandil. 1895. aastal ostis insener Gustalf Adolf Agthe Dragunmuiža mõisa ning selle läheduses asuvad Heili mõisa ja Jaunā muiža suvemõisad ning liitis krundid üheks. Ta kavatses rajada Ķīšezersi järve kaldale villade piirkonna, aga see plaan jäi teostamata. Tõenäoliselt valmis seal ainult üks villa aadressil Ezermalas ielā 6.

20. sajandi algul oli Dragunmuiža mõisa peahooneks suur kahekorruseline barokkstiilis palkmaja. Peahoone juures asusid korteriteks ümber ehitatud küün, välikäimlad, jääkelder, tõllakuur, laut, tall, kaev. Veidi maad eemal asus ka heinaküün. Järve ääres oli kai, mille äärde toodi järve teiselt kaldalt paadiga piima, mis siis Riia turule viidi. Mõisa juurde kuulus ka neli talu.

1930. aastatel läks Dragunmuiža mõis Riia linna valdusse. Tänapäevaks on mõisa hooned hävinenud.

## Välislingid
* Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Čiekurkalnsi mõis

**Čiekurkalnsi mõis** (*Čiekurkalna muiža*) oli mõis Lätis Riia linnas Čiekurkalnsi asumis. Saksa keeles *Schreienbusch*.

Aastal 1687 eraldati Mazā Jumpravmuiža mõisast Čiekurkalnsi mõis. Mõisa rajas Riia majaomanik Dietrich Schrei, sellest sai mõis ka oma saksakeelse nime. Aastani 1800 oli mõisa omanikuks Riia sadama ehitaja polkovnik parun Gustav Weismann von Weisenstein.

Mõisa viimasteks omanikeks olid Mended. 1870. aastatel jagas mõisnik mõisa maad ehituskruntideks ja sinna hakkas kerkima Čiekurkalnsi linnaosa. Tänapäevaks on mõisa hooned hävinenud.

Kaardil aastast 1700 Čiekurkalnsi mõisa ei ole, küll aga on selle asukohas kujutatud Mehrmannshofi-nimelist mõisa, nii et tõenäoliselt on mõisa kohta kunagi kasutatud ka seda nime.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Kuuse-juurepess

**Kuuse-juurepess** (*Heterobasidion parviporum*) on seeneliik.

Eestis intensiivselt majandatavates okaspuumetsades on kõige olulisemaks juuremädaniku tekitajaks juurepess (*Heterobasidion* spp.). Juurepessu perekond jaguneb kaheks liigiks: kuuse-juurepess (*Heterobasidion parviporum) ja männi-juurepess ([[:en:Heterobasidion_annosum|Heterobasidion annosum]]).* Kuuse-juurepess kahjustab Eestis põhiliselt igas vanuses kuuske, aga ka nulgu, lehist ning noori männitaimi. Kuuse-juurepess, mis tekitab juure-ja tüvemädanikku, kahjustab puidu kvaliteeti ning vähendab kuusikutest saadavat majanduslikku tulu. Juurepess levib paremini järgmistes metsakasvukohatüüpides: jänesekapsa, sinilille, naadi ja kastikuloo.

## Levik
Kuuse-juurepess levib seeneeoste kaudu, mis lenduvad õhus. Seeneeosel on ideaalne langeda kännule, kuna puit koosneb peamiselt piki tüve asetsevatest pikkadest torukujulistest ksüleemirakkudest. Eostel on seetõttu seal hea idaneda. Naabritevaheliste juurekontaktide kaudu levib seenemütseel seejärel edasi lähedal seisvatele tervetele puudele. Tekivad üha laienevad haiguskolded. Tänu istutamisele või looduslikule uuenemisele hakkab kasvama uus metsapõlvkond. Kändudes püsiv seen nakatab ka uut põlvkonda ning niimoodi püsib seenhaigus metsas edasi.

## Tõrje
Juurepessu tõrjeviisiks on kasutusele võetud biopreparaat Rotstop®, mis põhineb puitu lagundaval seenel hiidkoorik (*Phlebiopsis gigantea)*. Hiidkoorik on saprotroofne puidulagundaja ning sarnaselt juurepessuga levib ka hiidkoorik pärast raiet värsketele kändudele, aga elavatele puudele hiidkoorik ei levi ega kahjusta neid.Biopreparaati Rotstopi pritsitakse peale raiet kändudele, ning seeläbi takistab see kuuse-juurepessu edasist levimist tervetele puudele. Biopreparaat on saadud hiidkooriku tööstusliku paljundamise käigus ning selle eesmärk on kahe elusorganismi vaheline konkurents, preparaadi kasutamine on keskkonnale ohutu.

## Vaata ka
*männi-juurepess

## Viited

## Välislingid
* 
*Sissekanne veebilehel "Invasive Species Compendium"
*Jenny Arnerup, Mårten Lind, Åke Olson, Jan Stenlid, Malin Elfstrand,The pathogenic white-rot fungus Heterobasidion parviporum triggers non-specific defence responses in the bark of Norway spruce, Tree Physiol (2011) 31 (11): 1262-1272, doi: 10.1093/treephys/tpr113, veebiversioon (vaadatud 18.03.2014) (*inglise keeles*)
*Kaarel Aruste, Juurepess rikub kuusepuidu, 31. juuli 2008 00:00, veebiversioon (vaadatud 18.03.2014)
Mart Maandi

**Mart Maandi** (sündinud 8. märtsil 1950 Stockholmis) on Rootsis elav eestlasest suhtekorraldaja.

Ta õppis Stockholmi Eesti Algkoolis. Ta õppis Stockholmi Ülikoolis õigusteaduskonnas, kuid õpingud jäid pooleli. Seejärel õppis ta Uppsala Ülikoolis pedagoogikat ja informatsioonitehnikat. Ta on EÜS Põhjala liige.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta infojuhina Haninge vallas; ta aitas kaasa aastal 1989 sõpruslepingu sõlmimisele Haapsaluga. Samuti on ta töötanud pressijuhina firmas OK Petroleum. Aastast 2000 töötab ta suhtekorraldusfirmas JKL (:sv:JKL), kus tegeleb meediakooliusega.

Ta elab Stockholmis. Ta on olnud Eesti Komitee noorteinstruktor. Ta oli üheks metsaülikooli käivitajatest, ta on olnud Rootsi Eestlaste Liidu juhatuse liige.

## Isiklikku
Tema isa Helmut Maandi oli jurist, Vabariigi Valitsuse riigisekretär, vend Jaak on riigiametnik.

## Kirjandus
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=487
Jaunā muiža mõis

**Jaunā muiža** oli suvemõis Lätis Riia linnas Čiekurkalnsi asumis. Mõisa peahoone asus Ezermalas iela ja Ķīšezersi järve vahel. Saksa keeles *Neuhof*, ka *[[Bulmerincq|Bulmerin]]ckhof*.

Mõis rajati tõenäoliselt XVIII sajandil. Aastal 1852 ostis mõisa kaupmees V. Kušinski, kes rajas sinna rauast, terasest ja vasest anumate valmistamise töökoja. Aastal 1895 ostis insener Gustalf Adolf Agthe Jaunā muiža ning kõrval asuvad Dragunmuiža ja Heili mõisa, liites krundid üheks. Ta kavatses rajada Ķīšezersi järve kaldale villade piirkonna, aga see plaan jäi teostamata. Tõenäoliselt valmis seal ainult üks villa aadressiga Ezermalas ielā 6.

1930. aastatel läks seni Agthedele kuulunud Jaunā muiža Riia linna valdusse. Tänapäevaks on mõisa hooned hävinenud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Geita piirkond

**Geita piirkond** on üks kolmekümnest 1. järgu haldusüksusest (piirkonnast) Tansaanias. Piirkond moodustati 2012. aasta märtsis Shinyanga, Mwanza ja Kagera piirkonna osadest.

Geita piirkonnakeskus on Geita.

Piirkond jaguneb viieks ringkonnaks: Geita, Bukombe, Chato, Mbogwe ja Nyang'hwale.

Geita piirkonna pindala on 20 054 km². 2012. aasta rahvaloenduse ajal elas piirkonnas 1 739 530 inimest.

## Viited
Endocronartium pini

***Endocronartium pini*** on seeneliik viltroosteliste sugukonnast.

*Endocronartium pini* lähedaseks sugulaseks (geneetiliselt identne) peetakse seeneliiki *[[Cronartium flaccidum]]*i, kuid erinevalt viimati mainitust on nende elutsükli lõpetamiseks vaja üksnes peremeespuid.

## Levila
Seeneliiki *Endocronartium pini* võib kohata Põhja-Euroopas.

## Metsapuude haigustekitajatena

Seeneliik *Endocronartium pini* on tuntud metsa seenpatogeen, mis nakatab okaspuid tõenäoliselt okaste kaudu männi-koorepõletikku. Peamiselt nakatub mänd.

Seen põhjustab tõsist kahju peamiselt istandikes.  

Vaheperemeesteks võivad olla ka erinevad rohttaimed nagu pojeng, vaheperemeestel peetakse haigustekitajaks vahel *Cronartium flaccidum*i. 

## Viited

## Välislingid
* 

*Sissekanne Catalogue of Life'is
Männitaelik

**Männitaelik** ehk **männipess** (*Phellinus pini*) on mitmeaastaste viljakehadega seeneliik.

Männitaelik toitub ja paljuneb harilikult mändidel (sh harilik mänd). 

Männitaelik on tuntud seenpatogeen, kelle elunemine peremeespuudel põhjustab südamemädanikku. 

## Viited

## Välislingid
* 
*MÄNNYNKÄÄPÄ (Phellinus pini), Veebiversioon (vaadatud 18.03.2014) (*inglise keeles*)
67 (Tallinna bussiliin)

**67** on Tallinna bussiliin, mis ühendab Seli asumit  Mustamäega mõlemas suunas. Liin avati 1994. aastal alternatiivina Lasnamäe kiirtrammile. Algselt oli lõpp-peatuseks Laagna tee (Laagna kaupluse peatus). Laagna tee valmimisega Mustakivi peatuseni 90. aastate lõpul pikendati bussiliini Seli peatuseni. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS (TLT Lasnamäe osakond/3. veokorralduse osakond). Liin töötab iga päev intervalliga ~10-20 minutit. Liinil kehtivad tavalised sõidupiletid. Samal marsruudil sõitis ekspressliin 56. Alates 1.08.2023 pikendati liini 67 Seli-J.Sütiste Tee. Kui 67 pikendati lõpetati töö Tallinna kahel bussiliinil 17 ja 17A. 67 sõidab ühte suunda 65-75 minutit.

## Marsruut
### Seli → J.Sütiste Tee
Buss nr 67 alustab oma teekonda Ümera tänaval asuvast Seli puhkepeatusest mööda Ümera tänavat, seejärel sõidab mööda Raadiku ja Mahtra tänavat ning pöörab Laagna teele, peatudes enne Ümera ja Raadikusilla bussipeatuses. Pärast Raadiku silda sõidab liin Laagna teed mööda kesklinna. Kesklinnas pöörab liin Gonsiori tänavale ja läheb pärast seda Endla tänavale. Kristiines pöörab liin vasakule Tulika tänavale seejärel Nõmme teele. Liin 67 läbib ka samuti Retke teed, Tervise tänavat, Sõpruse pst, Keskuse tn ja J.Sütiste teed 

### Ümberpööramisring
Tallinna bussiliin nr 67 pöörab ringi J Sütiste Tee puhkeplatsil.

### J.Sütiste Tee → Seli
Pärast lõpp-peatusest lahkumist pöörab 67 J.Sütiste teele. Pärast pööramist sõidab otse üle Sõpruse pst Keskuse tänavale ja teeb ringi ümber Männi Pargi. Pärast läheb 67 Sõpruse pst ja pöörab uuesti J.Sütiste Teele. J.Sütiste Tee ristmikul pöörab 67 Tervise tänavale seejärel Retke Teele. Pärast Retke Teed sõidab liin üle A.H Tammsaare tee ja läheb Nõmme Teele. Nõmme Teelt pöörab liin Tulika tänavale ja seejärel läbib Kristiinet ja sõidab Endla tänaval. Uutmoodi kujuneb liin kõige rohkem Kesklinnast. Pärast Estoniat minnakse otse edasi Lembitu tänavale. Seejärel sõidetakse üle Liivalaia tänava ristmikku ja minnakse Juhkentali tänavale. Pärast seda pöörab liin vasakule Odra tänavale ja sealt edasi Laagna Teele. Kasutusele tuleb ka J.Vilmsi peatus mis oli ajutine peatus aastal 2018. Pärast Laagna teed pöörab liin Mustakivist Mahtra tänavale ja seejärel Ümera tänavale. Pärast Ümera tänavat jõuabki liin Selisse. 

### Peatused
*Seli → J.Sütiste tee suunal on 35 peatust
*J.Sütiste tee → Seli suunal on 31  peatust

## Välislingid
*Tallinna busside sõiduplaanid
58 (Tallinna bussiliin)

**58** on Tallinna bussiliin, mis ühendab Priisle asumit Sikupilli asumiga Lasnamäe linnaosas mõlemas suunas. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS (TLT Lasnamäe osakond/3. veokorralduse osakond). Liin töötab iga päev intervalliga ~15 minutit, sõiduaeg ühes suunas on 20 minutit. Liinil kehtivad tavalised sõidupiletid. Peamiselt sõidavad sellel liinil 12-meetrised bussid (mahutavusega 60–70 inimest), on ka madalapõhjalisi busse. 

## Marsruut
### Priisle → Majaka põik
Buss nr 58 alustab oma teed Kärberi tänaval asuvast puhkepeatusest Priisle ning läheb Mahtra tänava kaudu Laagna teele, läbides Kärberi tänaval asuvad bussipeatused. Laagna teelt tõuseb liin Varraku sillale ja pöörab Punasele tänavale. Pae asumis läbib liin Paekaare tänava Pae sillani, siis pöörab Pae tänavale ja sõidab ristmikuni Majaka tänavaga. 

### Ümberpööramisring
Majaka tänav ja Majaka põik moodustavad bussiliinile 58 ümberpööramisringi Pae gümnaasiumi ümber kellaosuti liikumise suunas. Ümberpööramisring liinil 58 lõpeb Majaka põigu ja Pae tänava ringristmikul. 

### Majaka põik→ Priisle
Pärast lõpp-peatusest lahkumist läbib liin Pae, Paekaare, Punase ja Varraku tänava, peatudes kõigis ühissõidukipeatustes. Varraku tänavalt laskub liin Laagna teele, kus asuvad peatused Taevakivi ja Mustakivi. Pärast Mustakivi peatust tõuseb liin Raadiku sillale ja pöörab Kärberi tänavale.

### Asutused teekonnal
Bussiliini 58 teekonnal asuvad: 
* Mustakivi kaubanduskeskus 
* Lasnamäe Centrum 
* Tähesaju kauplused Laagna tee küljel 
* Lasnamäe Muusikakool
* Lasnamäe polikliinik 
* Lasnamäe politseiprefektuur 
* Lasnamäe Gümnaasium 
* Pae gümnaasium 
* Lasnamäe turg 
* Tallinna Kuristiku Gümnaasium 

## Välislingid
*Tallinna busside sõiduplaanid
Tabora piirkond

**Tabora piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias.

Piirkonna administratiivne keskus on Tabora, mis on ka riigi suuruselt üheksas linn.

Piirkond jaguneb seitsmeks ringkonnaks: Igunga, Kaliua, Nzega, Sikonge, Tabora linnaringkond, Urambo ja Uyui.

Tabora piirkonna pindala on 76 151 km². Aastal 2012 elas piirkonnas 2 291 623 inimest.

## Viited
TASS

**TASS** (Информационное агентство России «ТАСС»; varem ka **ITAR-TASS**; ИТАР-ТАСС) on Venemaa riiklik uudisteagentuur. Täispikk nimetus, mis kirjeldab ka omandivormi, on Федеральное государственное унитарное предприятие «Информационное телеграфное агентство России (ИТАР-ТАСС)». Akronüüm ITAR-TASS on moodustatud nimetusest Информационное телеграфное агентство России — Телеграфное агентство Советского Союза.

2014. aasta märtsis teatati kavatsusest pöörduda tagasi Nõukogude-aegse nime TASS juurde.

Uudisteagentuur asutati TASSi nime all 1925. aastal. Agentuur loeb oma eellaseks Peterburi Telegraafiagentuuri, mis asutati aastal 1904.

Arvati, et NSV Liidu ajal olid 80% TASS-i töötajatest luureasutuste töötajad (KGB, GRU jne).

2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse langes võrguväljaanne 28. veebruaril häkkerite rünnaku alla ja lakkas toimimast, esitades ka valitsusvastaseid sõnumeid.

## Viited

## Välislingid
* История ИТАР-ТАСС, itar-tass.com
Koljuõõs

**Koljuõõs** (ladina keeles *cavitas cranii*, *cavum cranii*) on ajukolju luudega ümbritsetud kehaõõs paljudel selgroogsetel loomadel, mis on harilikult täidetud aju ja aju-seljaajuvedelikuga. 

Koljuõõnes paiknevad ka veresooned ja kraniaalnärvid.

Koljuõõne areng, anatoomia, asend, kuju sellele kinnituvad lihased ja morfoloogia ning patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopaedia Britannica-s, Veebiversioon (vaadatud 19.03.2014) (*inglise keeles*)
Rakenduskeemia

**Rakenduskeemia** (*applied chemistry*) on üks rakendusteaduste valdkond, mis keemiateaduses loodud teadmiste baasil töötab välja praktilistele vajadustele vastavaid protsesse ja tehnoloogiaid. 

Keemiasaadused ja nende valmistamise optimaalne tehnoloogia (keemiatehnoloogia) töötatakse välja rakendusuuringute protsessis kasutades varasemates fundamentaaluuringutes saadud teadmisi. Kaasaegse tehnoloogia kujundamisel on oluline koht keskkonna- ja energiasäästlikkusel.

## Vaata ka
*Keemiatööstus
Tanga piirkond

**Tanga piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi kirdeosas Keenia piiri ääres. Tanga naaberpiirkonnad on loodes Kilimanjaro, lõunas Morogoro ja Pwani ning läänes Manyara piirkond. Tanga piirkonna idapiiri vormib India ookean.

Piirkonna administratiivne keskus on Tanga, mis on ka riigi suuruselt seitsmes linn.

Piirkond jaguneb kaheksaks ringkonnaks: Handeni, Kilindi, Korogwe, Lushoto, Muheza, Mkinga, Pangani ja Tanga.

Tanga piirkonna pindala on 27 348 km². Aastal 2012 elas piirkonnas 2 045 205 inimest.

## Viited
Mwanza piirkond

**Mwanza piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi põhjaosas. Mwanza naaberpiirkonnad on läänes Kagera ja Geita, idas Mara ja Simiyu ning lõunas Shinyanga piirkond. Mwanza piirkonna põhjapiiri vormib Victoria järv.

Piirkonna administratiivne keskus on Mwanza, mis on ka riigi suuruselt teine linn.

Piirkond jaguneb seitsmeks ringkonnaks: Ilemela, Kwimba, Magu, Misungwi, Nyamagana, Sengerema ja Ukerewe.

1963. aastal moodustatud Mwanza piirkonna pindala on 9 467 km². Aastal 2012 elas piirkonnas 2 772 509 inimest.

## Viited
Mbeya piirkond

**Mbeya piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi põhjaosas. Mbeya naaberpiirkonnad on põhjas Tabora, läänes Songwe, idas Iringa ning kagus Njombe piirkond. Mbeya piirkonna lõunapiiri moodustab riigipiir Malawi riigiga.

Piirkonna administratiivne keskus on Mbeya, mis on ka riigi suuruselt viies linn.

2016. aastal eraldati Mbeya piirkonna lääneosast Songwe piirkond. Enne uue piirkonna moodustamist oli Mbeya piirkonna pindala 62 420 km² ning 2012. aasta seisuga elas seal 2 707 410 inimest.  Mbeya piirkond jagunes kaheksaks ringkonnaks: Chunya, Ileje, Kyela, Mbarali, Mbeya, Mbozi, Momba ja Rungwe.

## Viited
Morogoro piirkond

**Morogoro piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Morogoro naaberpiirkonnad on põhjas Tanga, idas Pwani ja Lindi, lõunas Ruvuma, edelas Njombe ning läänes Iringa ja Dodoma piirkond.

Piirkonna administratiivne keskus on Morogoro, mis on ka riigi suuruselt kuues linn.

Piirkond jaguneb kuueks ringkonnaks: Gairo, Kilombero, Kilosa, Morogoro, Mvomero ja Ulanga.

Morogoro piirkonna pindala on 70 799 km². Aastal 2012 elas piirkonnas 2 218 492 inimest.

## Viited
No Prejudice

**"No Prejudice"** (islandi keeles *Enga fordóma*, eesti keeles "Eelarvamusi pole") on Islandi 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse laul.

## Valimisprotsess
Islandil valitakse laul lauluvõistlusel "Söngvakeppnin". Finaalis osales kuus võistlejat, kes olid edasi pääsenud poolfinaalist. Algselt pidi laul olema islandi keeles, finaalis aga otsustati inglise keele kasuks, ingliskeelse versiooniga mindi ka Eurovisioonile. Finaalis valiti kaks parimat laulu žürii- ja rahvahääletusel. Kuna mõlemale laulule laekunud häälte osakaal oli 50%, otsustas finaaltulemuse rahvas. 
Kuigi Pollapönk laulis finaalis nii islandi- kui ka ingliskeelset versiooni, otsustati Eurovisioonil esitada ingliskeelne variant.
Mari-Ann Karupää

**Mari-Ann Karupää** (sündinud 29. detsembril 1937 Pärnus) on eesti ajakirjanik ja ühiskonnategelane.

1944. aastal põgenes koos ema Sentaga (sündinud Jürgens) sõja eest Saksamaale, 1947 isa juurde Rootsi.

Mari-Ann Karupääst sai 1963. aastal esimene välismaalane akadeemilise ajakirjanduseksamiga Rootsis. 

1965 kaitses ta filoloogiakandidaadi kraadi Stockholmi ülikoolis.

1963–1979 oli ta ajakirjanik Bonnieri meediagrupis Ahlen&Akerlund.

1979–1995 tegeles ta Rootsi vanuritehoolduse arendamisega, oli ka Rootsi valdade valitsuse referent uue vanuriteseaduse loomisel. 

Olnud Rootsi Eestlaste Esinduse liige mitmes koosseisus.  

Aastast 1991 elab taas Eestis ning on alates 1996 Otepää lähedal Nüplis asuva Gustav Wulff-Õie Muuseumi perenaine.

2011. aastal andis ta välja oma mälestusteraamatu "Minu kodu on Nõukogude Eesti".

## Isiklikku
Tema isa oli Leo Karupää, vanaisa oli Gustav Wulff-Õis.

## Viited

* Wulff-Õie Muuseumi koduleht
* Karupää ei lase kapitaliste Otepääle
* Mari-Ann Karupää: vana võim peab Otepääl taanduma
Euroopa Nõukogu peasekretär

**Euroopa Nõukogu peasekretäri** määrab Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovituse põhjal viieks aastaks ametisse Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee. Peasekretärile usaldatakse vastutus nende eesmärkide täitmise eest, milleks Euroopa Nõukogu 1949. aasta 5. mail Londonis asutati: saavutada liikmesriikide vahel suuremat ühtsust nende ühiseks pärandiks olevate ideaalide ja põhimõtete kindlustamisel ja täide viimisel ning lihtsustada nende majanduslikku ja ühiskondlikku arengut.

Kuigi peasekretäri võimupädevus ei ole selgesti piiritletud, on peasekretäril tegelikult igakülgne vastutus Euroopa Nõukogu tööprogrammi ja eelarve strateegilise juhtimise eest ning ta teostab järelevalvet asutuse ja sekretariaadi igapäevase toimimise üle.

## Peasekretärid

## Poleemika 2009. aasta valimiste ümber
2009. aasta 12. mail teavitas Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee Euroopa Nõukogu Parlamentaarset Assambleed, et peasekretäri kohale oli vaid kaks kandidaati: Thorbjørn Jagland (endine Norra peaminister) ja Włodzimierz Cimoszewicz (endine Poola peaminister). Sellega oli komitee lükanud tagasi Belgia üleskutse lisada veel kaks isikut kandidaatide nimekirja. Juhuslikult olid mõlemad eelpool mainitud kandidaadid ühel ajal peaministrid (1996-1997) ning mõlemad olid ka sotsiaaldemokraadid. 23. juunil otsustas assamblee lükata valimised edasi vähemalt kuni oma septembris toimuva istungjärguni, jättes seega peasekretäri koha alates 1. septembrist tühjaks.

Parlamentaarsele Assambleele tekitas pahameelt, et Ministrite Komitee oli nimekirjast eemaldanud kaks kandidaati: Belgia senaatori Luc Van den Brande ja Ungari parlamendiliikme Matyas Eorsi, kes olid mõlemad Parlamentaarse Assamblee liikmed. 2009. aasta 11. septembril ilmunud artiklis kommenteeris tekkinud olukorda ka ajakiri Le Monde ning nentis, et tulevane peasekretär saab enda juhtida kriisis oleva institutsiooni.

Sama aasta 30. septembril valiti peasekretäriks Thorbjørn Jagland.

## Viited

## Välislingid
*Euroopa Nõukogu peasekretäri koduleht
Klapa

***Klapa*** on traditsioonilise ''a cappella'' laulmise vorm Horvaatias Dalmaatsia piirkonnas. Sõna *klapa* tähendab sõpruskonda ja selle juured on pärit rannikuäärsest kirikulaulust. Motiivid tähistavad üldiselt armastust, veini (viinamarju), maad (kodumaad) ja merd. Muusika põhielementideks on harmoonia ja meloodia, rütm pole aga enamasti kuigi tähtsal kohal. 2012. aastal lisati klapa UNESCO inimkonna vaimse kultuuripärandi nimekirja.

*Klapa*-ansambli koosseisu kuuluvad esimene tenor, teine tenor, bariton ja bass. Kõiki hääli peale esimese tenori võib olla ka topelt. Tavaliselt moodustatakse ansambel kuni kaheteistkümnest meeslauljast. Viimasel ajal on populaarsed olnud naisvokaalansamblid, kuid tavaliselt mees- ja naiskoosseisud koos ei laula.

Kuigi *klapa* on *a cappella* muusika, võib vahepeal õrna saatena lisada ka kitarri või mandoliini (instrument, mis on välimuselt ja kõlalt sarnane tamburitzaga). Klapa saateks võib olla ka süntesaator, mida tavaliselt kasutatakse rütmipillide imiteerimiseks.

*Klapa* traditsioon on endiselt täies elujõus, luuakse uusi laule ja korraldatakse festivale. Dalmaatsia Klapa Festival Omišis on tuntuim muusikafestival ning hoiab pikaaegset klapa muusika traditsiooni. Üks menukamaid seal üles astunud ansambleid on Klapa Šufit, kes võitis festivali kolm aastat järjest (2006–2008). Paljud Dalmaatsia noored väärtustavad klapat ja laulavad seda alati välja sööma või jooma minnes. Ei ole sugugi ebatavaline kuulda harrastajaid õhtustel tänavatel toidu ja veini kõrvale klapat laulmas.

2013. aastal valis Horvaatia *klapa* esindama oma riiki Eurovisiooni lauluvõistlusel 2013. Kollektiiv Klapa s Mora esitas loo "Mižerja". Klapa s Mora on kuuest lauljast koosnev "superklapaansambel", mille liikmed maestro Mojmir Čačija viie olemasoleva klapaansambli hulgast välja valis: kaks Kampanelist ning üks Sinjist, Crikvenicast, Šibenikist ja Grdelinist. Klapa s Mora astus üles Eurovisiooni esimeses poolfinaalis ja pälvis 16 riigi seas 13. koha, mis aga pääsu finaalvõistlusele ei taganud.

## Viited
Pētersala-Andrejsala

**Pētersala-Andrejsala** on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 2,773 km². Asub Daugava jõe kaldal. Asum piirneb lõunas Centrsi, idas Skanstega, põhjas aga Sarkandaugava asumiga. 5407 elanikku (2010).

Pētersala-Andrejsala asub endistel Daugava jõe saartel, alal, mis ulatub 3–4 meetrit üle merepinna. Asumi alal on kaks Daugava jõe lahte: Andrejosta ja Eksportosta.

## Ajalugu

Pētersala-Andrejsala asum kujunes samanimelistele saartel Daugava jões Riia vanalinnast põhja pool ning Daugava kaldal nende saarte vastas. Andrejsala oli osalt juba XVII sajandil Riia koosseisus, osalt liideti aga linnaga aastal 1786. Pētersala kuulus alates XIII sajandist Riia linna patrimoniaalringkonda. Linnale mitte kuuluvatel aladel asusid Hermelingi mõis ja Mölleri mõis.

Vanadelt kaartidelt on näha, et piirkonnas asusid põhiliselt linna karjamaad ja majaomanike aiad. Asumit läbis Sarkandaugavasse viiv tee Ganību dambis, mis on üks vanemaid Riia tänavaid väljaspool vanalinna. Karjamaale viiva tee otsa juures asus nn. Pullimõis. Aedade juurde kerkisid ka suvemõisad (nende seas olulisim oli Pihli mõis), muutes selle piirkonna vanimaks suvituspiirkonnaks Riias.

Pētersala saar kandis varem Gustavsala nime. Saar sai uue nime, kuna tsaar Peeter I rajas saarele suvelossi. Kunagi saart eraldanud jõeharu on aja jooksul täitunud, sellest on säilinud vaid väike jupike Laulupeo pargis. Pargi territooriumil asus ka endine Mengdeni mõis. Tsaar lasi piirkonda rajada ka pargi, mis on üks vanemaid parke Riias. Teine, Andrejsala saar tekkis XIX sajandil, kasvades kiiresti kaldaga ühte. Endistest sängidest, kus Daugava voolas, jäid mälestuseks Andrejosta ja Eksportosta lahed.

Piirkonna arengut takistasid aastani 1858 mitmed piirangud, nagu näiteks keeld eeslinnadesse kivihooneid ehitada, samuti mitmed ettevõtlust reguleerivad reeglid. Aastal 1895 kujunes piirkond sadamaks, sinna kerkisid viljaelevaatorid ning rajati sadamasse viiv raudtee. XX sajandi alguses paiknes sadama juures ka linna elektrijaam. Pärast teist maailmasõda muudeti kogu asum Riia Kaubasadama territooriumiks. Sadama juurde kerkisid hruštšovkad, varasemad suvemõisad hävisid. Aastast 2006 asub piirkonnas Riia vabasadam.

## Välislingid
*Pētersala-Andrejsala koduleht (*läti keeles*)
*Asum portaalis CitaRiga (*läti keeles*)
Children of the Universe

**"Children of the Universe"** on briti laulja Molly Smitten-Downesi, mononüümiga Molly, kirjutatud laul, mis esindas 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Suurbritanniat.
Hajciuniški mõis

**Hajciuniški mõis** ehk **Gaitsjuniški mõis** on mõis Valgevenes Hrodna oblastis Voranava rajoonis Kanvieliški külanõukogus Hajciuniški asulas.

Hajciuniški mõis sai alguse aastal 1565, mil asula omanikud olid Rymszad. Toona oli mõisas kolm elumaja, selle juures olid tallid ja ka juurviljaaed. Järgmisteks omanikeks olid Nonhardtid, kes rajasid ka mõisa praeguse peahoone. Seejärel kuulusid sealsed valdused Chreptowiczitele, Szretteritele, Puttkameritele. Põhjasõja ajal piirasid Rootsi väed edutult mõisa, mida kaitsesid August II Tugeva väed. XIX sajandi algul kuulus mõis Osten-Sackenitele, aastast 1830 aga taas Rymszadele.

Mõisa kindlustatud peahoone ehitati aastal 1613. Hoone on Valgevenes unikaalne, olles üks vähestest säilinud keskaegsetest kindlusmõisatest. Hoone esimesel korrusel asusid ruumid lossi väikese garnisoni jaoks, teisel korrusel olid aga majaperemehe eluruumid.

Mõisa juurde rajati XIX sajandil ka 15 hektari suurune park. Pargis asub kabel, kunagine Hajciuniški luteri kirik. Põhiliselt kasvavad seal pärnad ja lehised, nende seas ka mitmed põlispuud.

Hoone pole säilinud stiilipuhtalt, aastail 1900–1905 laiendati hoonet ja lisati terrass. Esimese maailmasõja ajal läbis Hajciuniškit Saksa-Vene vägede vaheline rindejoon. Vana mõisahoone sai lahinguis kannatada, hävisid sinna varjule viidud arhiiv ja raamatukogu.

Teise maailmasõja järel tegutses mõisas mehhanisaatorite kool. Aastast 1960 asub seal psühhiaatriahaigla.
Dmitri Peskov

**Dmitri Peskov** (vene keeles *Дмитрий Сергеевич Песков*; sündinud 17. oktoobril 1967 Moskvas) on Venemaa diplomaat.

2005. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik.

Peskov lõpetas 1989. aastal Moskva Ülikooli juures asuva Aasia ja Aafrika maade instituudi ning asus samal aastal tööle NSV Liidu Välisministeeriumis. Aastatel 1990–1994 ja 1996–2000 töötas mitmel ametikohal Venemaa saatkonnas Türgis. 

Inglise, türgi ja araabia keelt valdav Peskov on Venemaa Föderatsiooni presidendi pressiesindaja alates 2012. aasta 21. maist. Aastatel 2008–2012 oli ta Venemaa peaministri Vladimir Putini pressiesindaja.

## Isiklikku
Peskovi isa Sergei Peskov on samuti diplomaat.

Peskovil on neli last (kolme naisega). 2015. aasta 1. augustil vormistati Sotšis abieluks tema viimase viie aasta kooselu jäätantsijannast olümpiavõitja Tatjana Navkaga. Paaril on ühine tütar. Peskov äratas pulmapeol avalikkuse tähelepanu sellega, et kandis käekella, mille väärtus 670&nbsp;000 USA dollarit on suurem kui kogu Peskovi poolt riigiteenistuses oldud aja jooksul saadud palk.

## Sanktsioonid
28. veebruaril 2022 kehtestas Euroopa Liit talle seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale viisa- ja majandussanktsioonid. Tema Euroopa Liidu riikides asuv vara külmutati.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ITAR-TASS (*vene keeles*)
* Биография Дмитрия Пескова Biograafia RIA Novosti (*vene keeles*)
* Сын пресс-секретаря Путина рассказал о службе в ЧВК "Вагнер". RFE/RL, 22. aprill 2023 (*vene keeles*)
Tanel Veeremaa

**Tanel Veeremaa** (sündinud 15. novembril 1977) on eesti muuseumijuht. 

Ta lõpetas 1996. aastal Paide Ühisgümnaasiumi.

Veeremaa on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli kunstiajaloo ja joonestamise õpetaja erialal. 2008. aastal kaitses ta Eesti Muusikaakadeemias magistritöö "'Culture-educational programs of museums: the necessities and possibilities of linking to state curriculum". 2018. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli kommunikatsioonijuhtimise magistrieriala.

Ta on töötanud Eesti Vabaõhumuuseumis muuseumipedagoogi ja hariduskeskuse juhatajana. 2009–2012 töötas Veeremaa Tallinna Linnamuuseumi filiaali Miia-Milla-Manda muuseumijuhina.

1. jaanuarist 2013 kuni märtsini 2019 (kuni muuseumi liitmiseni Eesti Ajaloomuuseumiga) oli ta Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi direktor.

Alates 1. jaanuarist 2019 on ta SA Eesti Vabaõhumuuseum juhatuse liige. 

## Viited

## Välislingid
* Vabaõhumuuseumi nõukogu valis uueks juhiks Tanel Veeremaa. ERR, 29. XI 2018
Euroopa palee

**Euroopa palee** (prantsuse keeles *Palais de l'Europe*) on Prantsusmaal Strasbourgis asuv hoone, mis on olnud Euroopa Nõukogu töökohaks alates aastast 1977, mil see asendas senise "Euroopa maja". Aastatel 1977–1999 oli see ka Euroopa Parlamendi töökoht Strasbourgis.

## Taust ja ajalugu
Euroopa Nõukogu esimesed assambleed toimusid Strasbourgi Ülikooli (varasema nimega *Kaiser-Wilhelm-Universität*) väärikas 1880. aastatest pärinevas peahoones. Vahemikus 1950–1977 toimusid kokkusaamised aga ajutises funktsionaalse arhitektuuriga betoonist hoones, "Euroopa majas" (inglise keeles *House of Europe*, prantsuse keeles *Maison de l'Europe*), mis seisis kohas, kus nüüd on Euroopa paleeni viiv muruplats. Selle betoonist rajatise arhitekt oli Bertrand Monnet.

Euroopa paleele pani nurgakivi 15. mail 1972 Šveitsi poliitik Pierre Graber. Arhitekt Henry Bernardi projekteeritud hoone avati 1977. aasta 28. jaanuaril. Palee ehitati kohale, kus varem asus 1930. aastatel avatud tenniseväljak, mida talviti kasutati uisuplatsina.

## Kujundus

Euroopa palee on ruudukujulise põhiplaaniga, selle iga külg on 106 meetrit pikk ja hoone on 38 meetrit kõrge (majal on üheksa korrust). Maja kogu tööala suurus on 64 000 m² ning hoonest leiab 17 koosolekuruumi ja tuhat kontoriruumi Euroopa Nõukogu sekretariaadi personalile. Hoone väliskülg on punast, hõbedast ja pruuni värvi. Euroopa palee asub Strasbourgi nii-öelda Euroopa linnaosas, umbes kaks kilomeetrit linna ajaloolisest keskusest, Grande Île saarest, kirdes.

Väljast meenutab Euroopa palee kindlust, kuna akenderead on paigutatud laskeavasid meenutavalt. Parlamendi koosolekusaali katab hiiglaslik kuppel.

1996. aastal kui Eesti oli esimest korda Euroopa Nõukogu eesistuja, kinkis Eesti riik Euroopa Nõukogule valge Estonia tiibklaveri, mis seisab Euroopa palee fuajees ja mida seal ürituste ajal mängitakse.

## Hoone kasutajad
Hoone idatiivast eenduvas ringikujulises ruumis kohtub Ministrite Komitee, keda reeglina esindavad ministrite asetäitjad. Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee kasutab hoone keskosas asuvat suurt koosolekuruumi, mida kutsutakse selle kujust lähtuvalt nimega *Hemicycle* ning mis on tuntud oma ebatavalise arhitektuuri poolest. Samas ruumis peab oma täiskogu istungjärke ka Euroopa Nõukogu kongress. Euroopa palees leidub ka Euroopa Nõukogu peasekretäri erakabinet.

Kuni aastani 1999 toimusid hoones ka Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärgud. Nüüd on Euroopa Parlamendil oma hoone, mis asub Euroopa palee lähedal, kohe üle Illi jõe.

## Vaata ka
* Euroopa Nõukogu

## Viited
Katrin Maandi

**Katrin Maandi** (neiuna **Katrin Soo**; sündinud 24. veebruaril 1943 Tallinnas) on eesti lingvist ja kultuuriametnik.

Ta sündis 1943. aastal Tallinnas. 1944. aastal pages ta koos vanematega Rootsi. Pärast gümnaasiumi lõpetamist õppis ta farmaatsiat, seejärel Stockholmi Ülikoolis lingvistikat, erialaks kakskeelsus. Ta on Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige. 1979. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja. Ta alustas ka doktoritöö kirjutamist, mis jäi pooleli seoses kolimisega Lesothosse (kus abikaasa töötas).

Ta on töötanud Stockholmi Ülikoolis lektorina. Aastatel 1989–1992 töötas ta Lesothos Machabeng College'is lektorina. Pärast Euroopasse naasmist töötas ta Eesti suursaatkonnas Stockholmis, Eesti Vabariigi sotsiaalministeeriumis ja kultuuriatašeena Rootsi suursaatkonnas Tallinnas.

## Isiklikku
Ta on 1966. aastast abielus Eesti riigiametniku Jaak Maandiga; neil on kolm poega ja üks tütar.

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3368
RIA Novosti

**RIA Novosti** (Российское агентство международной информации «РИА Новости») on Venemaa riiklik uudisteagentuur peakorteriga Moskvas. 9. detsembril 2013 andis president Vladimir Putin korralduse agentuuri seoses agentuuri Russia Today loomisega likvideerida. Uue agentuuri juhiks määrati Dmitri Kisseljov.

RIA Novosti loeb oma tegevuse alguseks 24. juunit 1941, mil NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu ja NLKP Keskkomitee avaldasid Nõukogude Infobüroo (Sovinformbjuro) loomise otsuse.

1961. aastal loodi Sovinformbjuro asemele pressiagentuur Novosti (APN, Агентство печати «Новости»).

1990. aastal asutati president Mihhail Gorbatšovi dekreediga APN-i järglasena infoagentuur Novosti (IAN, Информационное агентство «Новости»).

Septembris 1991 loodi IAN-i baasil Venemaa infoagentuur Novosti (Российское информационное агентство «Новости»).

Detsembris 2013 loodi RIA Novosti välismaale suunatud haru ja välisauditooriumile mõeldud Vene riikliku raadiokanali Voice of Russia ühendamise teel Rossija Segodnja. 

## Välislingid
* Agentuuri veebisait
Andri Parubi

**Andri Parubi** (Андрій Володимирович Парубій; 31. jaanuar 1971 Tšervonograd, Lvivi oblast – 30. august 2025 Lviv) oli Ukraina poliitik. 

Ta oli 14. aprillist 2016 kuni 29. augustini 2019 Ukraina Ülemraada esimees. 

1994. aastal lõpetas ta Lvivi ülikooli ajalooteaduskonna.

## Ukraina poliitikas
2013. aasta detsembrist 2014. aasta veebruarini oli ta Euromaidani omakaitse komandant. 
Ta oli 27. veebruarist 2014 Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretär. President Petro Porošenko rahuldas tema tagasiastumisavalduse 7. augustil 2014.  Ülemraada 6. ja 7. koosseisu liige Batkivštšõna esindajana. 2016 valiti ta Ülemraada esimeheks ning oli selles ametis 29. augustini 2019.

Noore mehena tegi Parubi kampaaniat Ukraina iseseisvumise nimel Nõukogude Liidust.

Ajaloolase haridusega Parubi oli ka ukraina keele kasutamise suur toetaja vene keele asemel, mis on poliitiliselt väga tundlik teema.

## Atentaat

Parubi langes 2025. aasta 30. augusti hommikupoolikul umbes kell 10:35 Lvivis  ohvriks.

President Volodõmõr Zelenskõi mõistis tapmise hukka kui õõvastava mõrva ja ütles, et uurimisel kasutatakse kõiki vajalikke jõude ja vahendeid.
Ukraina rahvusringhääling Suspilne tsiteeris anonüümseid allikaid, kelle sõnul oli tulistaja riietatud toidukulleriks ja liikus elektrirattaga.
Ekspresident Petro Porošenko avaldas austust ja ütles, et see oli lask Ukraina südamesse. "Vaenlane ei suuda kunagi tappa ideaale, mille nimel Andri Parubi elas ja võitles," ütles ta, nimetades tapmist terroriaktiks.
Peaminister Julija Svõrõdenko nimetas Parubit patrioodiks, kes andis suure panuse riigi loomisse.
“Parubi pühendas oma elu juba väga noorest east alates võitlusele Ukraina iseseisvuse eest”, ütles praegune parlamendispiiker Ruslan Stefantšuk.
“Ta oli üks tänapäeva Ukraina rajajatest”, ütles seadusandja Irõna Heraštšenko.

## Viited

## Välislingid
* Военное положение не помешает проведению Объединительного собора в Киеве – Парубий – Zn.ua, 27.11.2018
Stupnõk

**Stupnõk** (ukraina keeles Ступник) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 404. Pindala on 1,6 km².
Sjomakõ (Hmilnõki rajoon)

**Sjomakõ** (ukraina keeles Сьомаки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 632. Pindala on 1,9 km².
Tšervona Voloka

**Tšervona Voloka** (ukraina keeles Червона Волока) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Lugõnõ rajoonis. Elanike arv on 638. Pindala on 1,68 km².
Sjomakõ

**Sjomakõ** on mitme Ukraina küla nimi:
***[[Sjomakõ (Žmerõnka rajoon)|Sjomakõ]]**, küla Vinnõtsja oblasti Žmerõnka rajoonis
***[[Sjomakõ (Hmilnõki rajoon)|Sjomakõ]]**, küla Vinnõtsja oblasti Hmilnõki rajoonis
*...
Omnikanal

**Omnikanal** (inglise keeles *omnichannel*) tähendab kliendi tellimuse täitmiseks ja teenindamiseks erinevate kanalite sidumist ja kombineerimist. Omnikanali mõiste on rohkem kasutusel logistikavaldkonnas ja e-kaubanduses, kirjeldamaks "kõik ühes" lähenemist.

Omnikanali tarbija soovib kasutada mitmeid olemasolevaid kanaleid samaaegselt või liikuda ühest kanalist teise. Näiteks uurib klient e-poes kauba hinda telefoni teel, seejärel külastab poodi kaubanduskeskuses ja suhtleb müüjatega ning kauba tellib arvutit või nutiseadmeid kasutades kodust. Klient saab kauba või teenuse osta kergesti, kiiresti ja mugavalt ükskõik millisest kanalist. Erinevate kanalite vahel liikumine peab olema kliendi jaoks sujuv ja lihtne. Omnikanali pakkuja jälgib kliendi huvisid ja tagab ajakohase informatsiooni kauba kohta igas kanalis.

Omnikanali mõistet saab laiendada ka väljapoole logistikavaldkonda. Sõna *omni* on pärit ladina keelest ja tähendab 'kõigile' ja 'kõikjal'. Kliendi vajaduste väljaselgitamine, tema huvide kaardistamine ja erinevate teenuste ühitamine võimaldab igale kliendile läheneda personaalselt ja välja pakkuda omnikanalite kombinatsiooni – kõik teenused ühest kohast.
Küüditamise ohvrite mälestusmärk

**Küüditamise ohvrite mälestusmärk** on Pärnus Riia maantee äärses Leinapargis asuv mälestusmärk küüditamise ohvritele. Mälestusmärk kujutab enesest kivist tekstitahvliga kivirahnu. 

Leinapargis asub ka põlvele laskunud inimest kujutav kivist taies ning mälestusmärgi kõrval loomavaguni makett.

Mälestuskivil on tekst

## Välislingid
* Asso Puidet. Linn osutab mälestusmärgile. PP 19.3.2014
Arseni Jatsenjuk

**Arseni Petrovõtš Jatsenjuk** (ukraina keeles *Арсеній Петрович Яценюк*; sündinud 22. mail 1974 Tšernivtsis) on Ukraina poliitik ja riigitegelane.

## Töökäik
27. veebruaril 2014 moodustati valitsus eesotsas Jatsenjukiga ning kuni 14. aprillini 2016 oli ta Ukraina peaminister. 24. juulil 2014 teatas ta, et astub tagasi. See jõustunuks, kui parlament selle heaks kiitnuks.

31. juulil toimunud Ülemraada istungil hääletas Jatsenjuki tagasiastumisavalduse rahuldamise poolt vaid 16 rahvasaadikut ja seega jätkas Jatsenjuki valitsus ametis.

27. novembril 2014 valis Ülemraada uus koosseis Jatsenjuki uuesti peaministriks.

Ta on olnud Ukraina keskpanga juhataja, majandusminister 27. september 2005 – 4. august 2006 ja välisminister 21. märts 2007 – 4. detsember 2007. 4. detsembril 2007 valiti ta Ülemraada esimeheks. Selles ametis oli ta 12. novembrini 2008.

Novembris 2007. aastal andis Ukraina president Viktor Juštšenko välisminister Jatsenjukile (eluaegse) erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme.

2010. aastal kandideeris ta Ukraina presidendivalimistel ning sai 6,96% häältest.

2013. aastani juhtis Jatsenjuk parteid Muutuste Rinne (Фронт Змін), mis seejärel ühines Üleukrainalise Ühendusega Isamaa.

## Tunnustus
*2017 – Vürst Jaroslav Targa IV järgu orden 

## Viited

## Välislingid

* Яценюк Арсений Петрович, lühibiograafia *Liga Novosti* lehel (*vene keeles*)
Teresa Claramunt

**Teresa Claramunt i Creus** (4. juuni 1862 Sabadell, Hispaania – 11. aprill 1932 Barcelona, Hispaania) oli katalaani päritolu Hispaania anarhosündikalist.

## Elulugu
Teresa Claramunt oli tekstiilivabriku tööline. Ta rajas Sabadellis anarhistliku rühma, mida mõjutas Fernando Tarrida de Mármol. Rühm osales 1883. aastal seitsmenädalases streigis, millega nõuti tööpäeva lühendamist vähemalt kümnetunniseks. 1884. aasta oktoobris oli ta üks anarhokollektivistliku töölissektsiooni loojatest Sabadellis (*Secció Vària de Treballadores Anarco-col·lectivistes de Sabadell*).

1892. aastal kuulutas ta koos Ángela Lopez de Ayala ja Amàlia Domingoga välja Hispaania esimese feministliku ühingu, Barcelona Naiste Autonoomse Seltsi (*Sociedad Autónoma de Mujeres de Barcelona*).

Teresa Claramunt arreteeriti pärast pommiplahvatust Barcelona Gran Teatre del Liceus 1893. aastal ning hiljem veel kord Montjuïci protsessi ajal 1896. aastal. Tol korral peksti teda rängalt, nii et see rikkus ta tervise kogu eluks. Ehkki teda ei mõistetud üheski kuriteos süüdi, pidi ta jääma 1898. aastani Inglismaale. Ta asutas 1901. aastal ajakirja El Productor (Tootja) ning osales 20. sajandi alguse sotsiaalses protestiliikumises. Ta tegi kaastööd ajakirjadele La Tramuntana ja La Revista Blanca ning oli 1907–1908 ajalehe El Rebelde peatoimetaja.

1902. aastal osales Claramunt meeleavaldustes streikivate metallitööliste toetuseks ja 1902. aasta veebruari üldstreigis. Pärast Kataloonia Traagilise nädala (*Setmana Tràgica*) sündmusi augustis 1909 arreteeriti ta taas. Ta oli vangis Zaragozas, kus 1911. aastal aitas kohalikel ametiühingutel suurendada Rahvusliku Tööliste Konföderatsiooni (*Confederación Nacional del Trabajo*) liikmeskonda. 1911. aasta üldstreigi järel vangistati ta uuesti. Ehkki ta oli juba väga haige ning liikus vaevalt voodi ja tooli vahel, otsis politsei ta korteri läbi pärast kallaletungi kardinal Juan Soldevilla y Romerole Zaragozas 4. juunil 1923, otsides süüdimõistvaid tõendeid. 1924. aastal naasis ta Barcelonasse, kuid süvenev halvatus ei lasknud tal avalikus elus osaleda.

## Viited

## Välislingid
* "El carrer de Teresa Claramunt en el nomenclàtor de Sabadell"
* "Teresa Claramunt" "L'Enciclopèdia catalana" Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana
* "Teresa Claramunt" Diccionari Biogràfic de Dones
Tehniline atmosfäär

**Tehniline atmosfäär** (tähis **at**) on mittesüsteemne (SI-väline) rõhuühik. Rõhu 1 at tekitab jõud 1 kgf (jõukilogramm), mis on ühtlaselt jaotatud oma mõjumissuunaga risti olevale 1 cm2 suurusele pinnale. Et 1 kgf = 9,80665 N (njuutonit), 1 m2 = 104  cm2 ja 1 N/m2 = 1 Pa (paskal), siis
:1 at = 9,80665&nbsp; N/cm2 ∙ 104 98066,5 N/m2 = 98066,5 Pa (täpselt). Ümardatult 1 at ≈ 0,1 MPa.

Tehnilist atmosfääri on määratletud ka kui rõhku, mida avaldab 10 m kõrgune veesammas (VS):
:1 at = 10&nbsp;m&nbsp;VS = 9,80665&nbsp;N/cm² = 0,980665&nbsp;bar.

Atmosfäärirõhku ületavat rõhku tehnilise atmosfäärides on nimetatud ülerõhuks (tähis atü).  

## Viited
Rosa Sensat

**Rosa Sensat i Vilà** (17. juuni 1873 El Masnou, Maresme, Hispaania – 1. oktoober 1961 Barcelona, Hispaania) oli katalaani pedagoog. Ta aitas arendada Kataloonia koolisüsteemi 20. sajandi esimesel kolmandikul.

## Elulugu
Rosa Sensat i Vilà õppis pedagoogikat Barcelonas ja Madridi Pedagoogikakeskkoolis (*Escuela Central de Magisterio*). Ta jätkas pedagoogikaõpinguid Genfis Institut Rousseaus ja teistes Euroopa koolides.

1900. aastal läbis ta riigieksamid ning temast sai kodunduskooli juhataja Alacantis. 1903. aastal abiellus ta David Ferreriga ning nad kolisid Barcelonasse. Järgmisel aastal sündis neil tütar, hilisem pedagoogikaprofessor Àngels Ferrer i Sensat.

Rosa Sensat levitas uusi haridussuundi. 1914. aastal sai temast Barcelona kooli Escola de Bosc tüdrukuteharu esimene direktor. 1921. aastal anti talle ülesandeks kujundada õppekavad Barcelonas paikneva, 1909. aastal Francesca Bonnemaisoni loodud Institut de Cultura i Biblioteca Popular de la Dona jaoks, mis oli Euroopa esimene naiste kultuurilise ja töökasvatuse keskus. Sel ajal juhendas Rosa Sensat kursusi ja korraldas konverentse Mancomunitat de Catalunya haridusprogrammides, suvekoolides ning ka Institut de Cultura i Biblioteca Popular de la Donas. Ta osales ka mitmel rahvusvahelisel hariduskonverentsil, näiteks Hispaania 1. alghariduse konverentsil Barcelonas 1909. aastal, 3. rahvusvahelisel konverentsil "Enseignement Menager" (Pariis, 1922) ning Écoles Nouvelles'i konverentsil (Nizza, 1932).

Sensat jätkas Escola de Bosci direktorina 1930. aastani, mil temast sai Barcelonas tegutsenud Grup Escolar Milà i Fontanalsi direktor. Tema tööd mõjutasid tugevalt Hispaania kodusõda ja selle järelmõjusid. 1939. aastal läks ta pensionile.

1955. aastal rajas rühm õpetajaid temanimelise pedagoogilise kooli Escola de Mestres Rosa Sensat, et tunnustada tema tööd uute haridussuundade levitamisel ja koolijuhtimisel.

## Viited

## Välislingid
* Gran Enciclopèdia Catalana
* Rosa Sensati arhiiv
Jonesboro

**Jonesboro** on linn Ameerika Ühendriikides Arkansase osariigis Graigheadi maakonnas.

See on osariigi suuruselt viies linn. 2010. aasta rahvaloenduse järgi elab seal 67 263 inimest. 

Jonesboros asub ülikool.

## Viited
Fort Smith

**Fort Smith** on linn Ameerika Ühendriikides Arkansase osariigis, üks kahest Sebastiani maakonna keskusest. See asub Oklahoma osariigi piiri ääres.

2012. aastal elas seal hinnanguliselt 87 443 inimest.

## Viited
Plano

**Plano** on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Collini maakonnas. 

Plano elanike arv aastal 2012 oli 272 068 inimest.

## Viited
Bakersfield

**Bakersfield** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Kerni maakonna halduskeskus ja suurim linn. Asub San Joaquini oru lõunaosas Los Angelesest umbes 180 km põhjas.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 403 455. Aastal 2010 oli elanikke 347 483. See on elanike arvult California üheksas linn ja USA sisemaa linnadest kolmas. See on ka üks kõige kiiremini kasvavaid linnasid riigis.

Bakersfield on saanud nime asuniku Thomas Bakeri järgi, kes asus elama Kerni jõe kaldale 1863. aastal. Bakersfield oli linn juba aastatel 1873–1876. Bakersfield sai linnaõigused uuesti tagasi 11. jaanuaril 1898. Bakersfield on olnud Kerni maakonna halduskeskus alates 1874. aastast.

Aastatel 1970–2010 kasvas Bakersfieldi elanike arv 400% (70 000-lt 350 000-le).

Kuigi piirkonnas on palju rohelisi alasid, valitseb Bakersfieldis pikkade, kuumade ja kuivade suvede ning lühikeste, jahedate ja niiskete talvedega ariidne kliima. Sügised on pikad ja pehmed ning kevaded soojad, tänu millele on piirkonnas võimalik kasvatada paljusid erinevaid põllukultuure. Sademeid esineb aastas 164 mm. Kõige enam langeb sademeid novembrist märtsini, teistel kuudel vähem või peaaegu üldse.

Suvel võib õhutemperatuur tõusta üle 40 °C. Talvel võib õhutemperatuur langeda alla nulli, kuid sageli esineb sellega koos tihe udu. Lumesadu esineb väga harva, tavaliselt iga paarikümne aasta tagant. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Bakersfieldis on 48 °C, mis mõõdeti 28. juulil 1908. Madalaim temperatuur on registreeritud 3. jaanuaril 1908, mil oli –12 °C külma.

Linnas on probleemiks suur õhusaastatus. Ameerika Kopsuliidu hinnangul oli Bakersfield perioodil 2020–2022 õhusaastatuse poolest riigis esikohal.

Peamised majandusharud on naftatööstus ja põllumajandus.

Läbi linna kulgevad maanteed State Route 99 ja State Route 58. Linnas saab alguse maantee State Route 178. Linnast mõni kilomeeter läänes kulgeb kiirtee Interstate 5. See on üks suurimaid linnu riigis, mis ei ole otseselt ühendatud ühegi USA kiirteede süsteemi kiirteega. Läbi linna kulgevad Union Pacific Railroadi ja BNSF Railway raudteeliiniga. Linna lähedal asub Meadows Fieldi lennujaam. Linna teenindav bussiettevõte on Golden Empire Transit.

Linnas pakub kõrgharidus California osariigi ülikool Bakersfieldis.

1950. aastatel arenes Bakersfieldis välja kantrimuusika alamžanr *[[Bakersfield sound]]*, mille tegid tuntuks Buck Owens ja Merle Haggard.

Linnas tegutseb jäähokiklubi Bakersfield Condors, mis mängib American Hockey League'is.

## Sõpruslinnad
*  Wakayama, Jaapan (1961. aastast)
*  Cixi, Hiina (1996. aastast)
*  Santiago de Querétaro, Mehhiko (2005. aastast)
*  Bucheon, Lõuna-Korea (2006. aastast)
*  Amritsar, India (2011. aastast)

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Huntington

**Huntington** on linn Ameerika Ühendriikides Lääne-Virginia osariigis, Cabelli maakonna halduskeskus ja suurim linn. 

Elanike arvu poolest on see osariigi suuruselt teine linn, 2012. aastal oli seal 49 160 elanikku.

## Viited