Loomastiil

**Loomastiil**, ka **zoomorfne stiil** (kreeka keelest ζῷον *zôon* 'loom' ja μορφή *morphḗ* 'kuju') on enamasti loomamotiividest kujundatud ornament, vahel on seal ka stiliseeritud inimfiguure. Seda ornamenditüüpi on leitud varasel rauaajal Hiinast Põhja-Euroopani. Euroopa kunstiajaloo kontekstis kasutatakse mõistet loomastiil sageli kitsamas mõttes, see hõlmab Põhja-Euroopa päritoluga loomornamenti (nimetatud ka germaani loomornamendiks), mida kasutati 5. sajandist alates ja mille mõjud ulatusid romaani kunsti, aga mõnel juhul renessansiperioodini välja. Tugevaim on loomastiili mõju rahvasterännuaja kunstis, samuti kestab see romaani kunsti perioodil, sageli (iiri raamatumaal, vanaskandinaavia metallehistöö ja puunikerdus) on loomade kehad spiraal- või põimornamendiga vaheliti või lähevad üle ornamendiks.

Euroopas kujunes loomastiil välja Rooma provintside kohalike rahvaste, sh keltide kunsti ja Euroopasse liikunud idapoolsete rahvaste kunsti mõjul varasel rahvasterännuajal. Areng toimus suurema abstraktsuse ja ornamentaalsuse suunas.

## Loomastiili põhijooned
Tunnusjooned, mis on ühised nii Aasia rahvaste kui Euroopa varakeskaja zoomorfsele stiilile:
* Olendite kujutised pole realistlikud, vaid fantaasiaküllaselt stiliseeritud rohkem või vähem ornamentaalseks
* Hoolimata skemaatilisusest on loomakujud ilmekad, sageli jõulistes, ebaloomulikes poosides ja vägivaldsena või vihasena mõjuva ilmega (avatud lõuad vm)
* Kujud on kas ornamendi sees või lähevad üle ornamendiks

### Näiteid sküüdi kunstist

Fail:Vase kazakh (musée Guimet) (5373887516).jpg|Katla katkend. Kasahstan, 5.–3. sajand eKr
Fail:Greco-Scythian vase with rows of flying geese 5th-4th centuries BCE back.jpg|Kreeka-sküüdi vaas hanedega 5.-4. sajand eKr
Fail:22. Wolf. Fragment of neklace Altai (IV-III. B.C.) Kazakhstan.JPG|Hunt. Osa kuldkaelakeest. Altai, 4.–3. sajand eKr
Fail:23. Scene of fight of two horses Altay (11-1 B.C.) Kazakhstan.JPG|Hobused võitlemas. Kasahstan
Fail:Stag plaque, 400-300 BCE, gold, Scythian, Cleveland Museum of Art.JPG|Hirvekujuline kuldnaast, 4.–3. sajand eKr
Fail:Belt Plaque LACMA M.71.73.26.jpg|Vööpannal. Kaukaasia, 1.–2. sajand eKr


## Lääne-Euroopa loomastiili periodiseering
Rootsi arheoloog Carl Bernhard Salin oli esimene, kes jagas oma 1904. aastal publitseeritud töös loomornamendi kasutuses ajavahemikus 400.–900. aastail kolme stiiliperioodi. Tema periodiseering on ikka veel kohati vaidlusobjekt. Esimese ja teise stiiliperioodi jooned on märgatavad esemetel üle terve Euroopa. Skandinaaviapärase loomastiilis ornamendiga esemeid Eesti arheoloogiakogudes on uurinud Indrek Jets ning ta on perioode oma töös nimetatud Salini I, II ja III stiiliks.

### Salini I stiil
Eriti märgatav on see Loode-Euroopa kunstis (anglosaksidel) ning seda iseloomustab uudse kiillõiketehnika (inglise keeles *chip carving*) kasutusele võtt pronksi- ja hõbedatöötluses 5. sajandi paiku. Loomafiguuride kehad on vahedega jaotatud joonetaolisteks tükkideks ja nad paiknevad lintidel või servistel peaaegu abstraktsete mustritena.

Selles stiilis ornamendid kaunistavad sarvede ja jooginõude pealistisi, relvi, sõlgi ja kaelaehteid. Esimese stiiliperioodi objekte on leitud Läänemere piirkonnast, Inglismaalt, Merovingide aladelt, samuti tüüringlaste, gepiidide ja langobardidega seonduvast arheoloogilisest materjalist. Stiil hakkab hääbuma 6. sajandi keskpaiga ümber, kuid näiteks anglosakside aladel kestab selle populaarsus mõnevõrra kauem.


Fail:Snartemo-sword-hilt.jpg|Snartemost leitud mõõk, maetud hauapanusena u 500. aasta paiku.
Fail:Taplow drinking horns.jpg|Taplow'st leitud anglosaksi joogisarved 6. sajandist
Fail:Anglo-Saxon Brooch III from Linton Heath in the Cambridge University Museum of Archaeology and Anthropology.jpg|Anglosaksi kaarsõlg. Linton Heath, pärast 5. saj.
Fail:Isle of Wight square-headed brooch.jpg|Anglosaksi kaarsõlg. Wighti saar, 500. ja 600. aasta vahel
Fail:Munbleck (svärdsskida) Finnestorp Västergötland Sweden.JPG|Ripats looma- ja linnupeadega. U 500. Västergötland
Fail:Reliefspänne (2M16-B1958, RAÄ-nr Trävattna 31-1) 9513.jpg|Reljeefornamendiga kaarsõlg kotkapeadega ja näpitsornamendiga


### Salini II stiil
Ajavahemikus ligikaudu aastail 560–570 hakkas abstraktne stiil taanduma uue kujutusviisi ees. Loomade kehasid ei kujutatud enam fragmentidena, vaid katkematuina ning pikendatuna lõpmatuna näivateks lintideks, mis mitmekaupa omavahel või iseendaga põimusid sümmeetrilisi mustreid moodustades. Kuigi loomade pead säilitasid ühe või teise looma tunnused, oli keha sageli kujutatud ilma vähimagi realismitaotluseta ja isegi ilma jäsemeteta, nii et see sarnanes maokehaga. Sage oli kahe looma kombineerimine peegelsümmeetrilise kujundina (näiteks Sutton Hoo kukrukaunistuse paarikaupa karud).

On arvatud, et see stiil sai oma kuju Skandinaavia maades ja kohatuna esemetel väljaspool seda piirkonda on seda interpreteeritud skandinaavlaste vallutuste või migratsiooni tulemusena. Teise stiiliperioodi ornamendid kaunistavad sageli militaarvaldkonnaga seotud esemeid, eelkõige relvi ja kiivreid. Merovingide dünastiast mõjutatud piirkondades on seda ornamenditüüpi kohandatud ka kristliku ikonograafiaga, näiteks kuldfooliumristidel, mida on leitud hauapanustena.


Fail:Keszthely-Fenékpuszta (Castellum) - Germanic silvergilt cup fitting, Hungary.jpg|Langobardi jooginõu kullatud hõbedast ääris. 6.-7. sajand, Ungari
Fail:Tuscany Brooch.JPG|Langobardi sõrmiksõlg ajast 600. aasta paiku
Fail:Sutton hoo (1).JPG|Kukruklapi kaunistus Sutton Hoo laevmatusest 7. sajandist
Fail:Sutton Hoo belt buckle.jpg|Vööpannal Sutton Hoo laevmatusest
Fail:2004 sutton hoo 01.JPG|Kiiver Sutton Hoo laevmatusest. Rekonstruktsioon
Fail:Brit Mus 17sept 079.jpg|Kilbikaunistus Sutton Hoo laevmatusest
Fail:Flickr - portableantiquities - Hilt Fitting.jpg|Mõõgakinnitus. Staffordshire'i aare, 600–800. a
Fail:Lombard grave goods from Cividale, Italy - gold foil cross.jpg|Kuldrist langobardi 6.-7. sajandi hauast, nn Attila kalmistult. Cividale del Friuli


### Salini III stiil
Ligikaudu 700. aasta paiku arenevad Euroopa eri piirkondades välja paikkondlikud stiilisuunad, nii et enam ei saa rääkida ühtsest üle Euroopa levinud loomastiilist. Salin keskendub oma töös Skandinaavia arheoloogiale, nii et tema periodiseeringu kolmandat osa võib nimetada ka viikingite kunstiks, milles omakorda 12. sajandini eristatakse kuus stiiliperioodi. Endiselt on kasutusel loomakujude põimornamendilaadne deformatsioon, kuid see minetab oma regulaarsuse ja muutub keerukamaks. Loomad on kahedimensioonilistena kujutatud profiilis, ent väändununa ja väljavenitatuna nii, et nende keha osad ja jäsemed täidavad iga vaba ruumi kaunistataval pinnal. Harjumata silmale on looma kuju väljalugemine ornamendist keeruline: üsna tavaline on "haarava looma" motiiv – looma lõuad haaravad kinni millestki, mis on tegelikult sama looma mõni kehaosa, ühendades nii ornamendi eri osad üheks tervikuks. Just see loomastiili suund eriti on oluliselt mõjutanud iiri-anglosaksi raamatumaali ja nende vahendusel ka kogu Euroopa keskaja kunsti.


Fail:Mammen-axt.gif|Hõbedaga inkrusteeritud kirves. Hauapanus 970–971. aastast, Mammen, Taani
Fail:Osebergskipet-Detail.jpg|Detail Osebergi laevast
Fail:Poteau à tête animale, tombe viking dOseberg (4838835094).jpg|Üks hauapanustest Osebergi laevas
Fail:Haithabu Gewandfibel Borrestil.JPG|Pronksnaast Hedebyst
Fail:Varby-jelling.gif|Sümmeetrilise kujundusega hõberipats
Fail:Museum of ScotlandDSCF6324.jpg|Viikingimõõga käepide. 9. sajand, Šotimaa
Fail:U 1014, Ärentuna.JPG|Ärentuna ruunikivi
Fail:La pared original de la Urnes stavkyrkje (I).jpg|Puunikerdus Urnesi püstpalkkiriku põhjapoolsel portaalil. 12. sajand, kuid võimalik, et pärineb varasemast ehitisest


## Järelkajad hilisemas kunstis
### Iiri-anglosaksi kunstis

Fail:Meister des Book of Durrow 002.jpg|Durrow' evangeliaar. Aastaist 650–700
Fail:Dublin Trinity College MS 58 (folio 200r).jpg|Initsiaal Kellsi evangeliaaris (Dublin Trinity College MS 58, fo 200r)


### Karolingide kunstis
Karolingide kunst lähtus varasemale vastandudes väga palju antiikeeskujudest, niipalju kui neid tunti. Ornamentikasse tulid tagasi meander, pärlvööt, akantuse-, palmeti- ja muud taimemotiivid. Loomastiiliga sarnanevaid avatud lõugadega loomapäid, konksnokkadega linde ja põimornamenti leiab karolingide-aegsest raamatuillustratsioonist, arvatavasti iiri-anglosaksi käsikirjakoolkonna mõjuna. 

Fail:Folchard 001.jpg|Põimornamendi ja loomapeadega initsiaal Q Folchardi psaltris, psalm 51, u 870
Fail:Gent, Sint-Baafskapittel, Ms. 13.jpg|Iiri-anglosaksi stiilis initsiaal evangeeliumis aastast u 800
Fail:Berlin, Staatsbibl., Ms. theol. lat. fol. 58 (3r).jpg|Looma- ja linnupeadega raamistus Ludwig Sakslase psaltris, 9. sajand
Fail:Psautier de Corbie - BM Amiens Ms18 f1v - Beatus.jpg|Haaravate loomapeadega initsiaal. Corbie psalter, u 800–810
Fail:Psautier de Corbie - BM Amiens Ms18 f26v.jpg|Loomornamendist paunadega B-majuskel. Corbie psalter


### Romaani kunstis
Skandinaavias kestis kohalik loomornamendi traditsioon puunikerduskunstis edasi ka pärast viikingiaja lõppu ja esineb püstpalkkirikute puitdetailidel, märkimisväärseimalt portaalidel, kuni 13. sajandini. Romaanipärase elemendina on põimornamenti lisandunud taimemotiivistik. Inglismaa vararomaanikas on loomastiili mõjud väga märgatavad, head näited on 11. sajandi ristimiskivi Melbury Bubbi Maarja kirikus Dorsetis või Leominsteri Peetruse ja Pauluse kiriku portaali kapiteelid Herefordshire'is. Loomastiili mõjuks romaani kunstis loetakse võitlevate, haaravate ja omavahel põimuvate loomade motiive, mis esinevad kapiteelidel või mõnikord sambatüvesel. 12. sajandist on säilinud unikaalne pronksist valatud küünlajalg, ainuke omataoline, mis on tervenisti kujundatud taimeväätide ja loomakehade põimingust. Raamatuillustratsioonis on suured initsiaalid, mis on kaunistatud taimemotiividest ja loomade kehadest kombineeritud põimornamendiga.

Fail:Ål stavkirke, portal.jpg|Åli püstpalkkiriku portaal, u 1150
Fail:Kulturhistorisk Museum, Oslo, Norway. Stave chruch portal (stavkirkeportal) from Fåberg Stave Church, Oppland. Wooden sculptures. Photo 2017-12-14.jpg|Fåvangi kiriku portaal muuseumis Oslos, u 1300
Fail:CroixCelteReliquaireIvoireMorse.jpg|Morsaluust ristrelikviaar, millel kristlike sümbolite vahele jääva osa täidab madudest, lindudest ja taimeväätidest põiming. 11. sajand 
Fail:VA23Oct10 116-crop.jpg|Kullatud pronksist Gloucesteri küünlajalg. U 1104–1113. Detail
Fail:Souillac, Abbatiale Sainte-Marie, le Pilier de Souillac, Le Péché.jpg|Bestiasammas 11.–12. sajandi Souillaci kloostrikirikus
Fail:Aubeterre-SJ-1359.jpg|Bestiakapiteel Aubeterre-sur-Dronne'i Jakobi kirikus (1130)
Fail:Rosheim, Romanesque relief of snakes biting each other.jpg|Kapiteel madudega. Rosheimi Peetruse ja Pauluse kirik Alsace'is, u 1150
Fail:Petite absidiole nord chapiteau sud b.JPG| Kapiteel põimunud lohedega, kellest üks haarab oma sabast. Sauve-Majeure'i kloostrikirik, Gironde, 12. sajandi algus


## Vaata ka
* Viikingite kunst
* Iiri-anglosaksi kunst
* Rahvasterännuaja kunst

## Viited

## Kirjandus
* George Zarnecki. Germanic Animal Motifs in Romanesque Sculpture. Artibus et Historiae Vol. 11, No. 22 (1990), lk 189–203

## Välislingid
* Migration Period between Odra and Vistula. Animal style
* Blogipostitus Salini periodiseeringust (inglise keeles)
* Decoding Anglo-Saxon art. Khan Academy loeng (inglise keeles)
* M. Mägi. Uue ajastu algus. – Viikingiaegne Eesti. Argo, 2017. lk 27–29 (Proosa kalme Salini I stiilis leidudest)