Kiviloo mõisa viinaköök

**Viinaköök** oli viina tootmise koht Eesti mõisates.

Viinakööke ehitati Eestis alates 16. sajandist kuni 19. sajandi lõpuni. Viinapõletamine oli eduka mõisamajandamise oluline osa. Sellele aitas kaasa tõsiasi, et Eesti rukkis puudus mürgine tungaltera. Viinaköökide olulisus hakkas vähenema 19. sajandil, kui hakati ehitama piiritustehaseid, mis olid viinaköökidest efektiivsemad ja tootlikumad.

Maaameti kaardirakenduse 1930.-1944. a skeemaatilisel katastrikaardil on näha Kiviloo mõisasüdame lähedal ka praeguse Nõelasilma kinnistu maad https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/link/rZHe-nJa . Aluskaart on tänapäevase kaardiga pisut nihkes.

Veel mõned kaardid, millel on kujutatud kinnistu alune maa ja hooned:

EAA.1.2.C II 53 leht 1 Kiviloo mõisa ja lähedal asuvate külade kaart (1692), https://www.ra.ee/kaardid/index.php/et/map/view?id=29624

EAA.854.4.469 leht 24 Harju Jaani kihelkonnas asuva Kiviloo mõisa plaan (ca 1828), https://www.ra.ee/kaardid/index.php/et/map/view?id=16291

EAA.5240.1.34 leht 38 Kiviloo mõisa plaan, sh piiskopilinnuse varemete idaprofiil (aluskaart ca 1827, kopeerinud kunstiajaloolane Karl von Löwis of Menar ca 1900). Plaanil on näha, et Nõelasilma kinnistul asus 19. sajandi I veerandil mõisa rehi (*sks Riege*).

Arhiivifondis Eestimaa Vastastikune Kinnituse Selts leiduvas toimikus „Avaldused hoonete kindlustamiseks“ (07.1881 - 01.1882) on teise seas mõisaomanik parun Theophil von Stackelbergi poolt 01.09.1881 allkirjastatud Kiviloo mõisa hoonete kindlustuspoliis nr 4860. Kokku kindlustati 52 hoonet, sh nr 14 all viinaköök (sks Brandweinsküche ja katlamaja (*sks* *Kesselhaus*). Viinaköök ehitati 1869. a ja remonditi/renoveeriti 1881. a. See oli 19 jalga pikk ja 4 ½ jalga lai laudkatusega ja ühegi küttekoldeta kivihoone. 8 jala pikkune ja 4 ½ laiune, kivist seinte ja murumätastega kaetud võlvkatusega (*sks Gewölbt mit Rasen*) katlamaja ehitati 1881.a. Hoones oli 1 ahi ja 1 korsten. Kahe hoone väärtuseks hinnati kokku 10 000 rubla. Eraldi on toodud välja sisseseade ja selle väärtus rublades.

Samas arhiivifondis leiduvas 26.01.1896 Kiviloo mõisa hoonete kindlustuspoliisis nr 16136 on märgitud, et viinakojal (nr 13, *sks Brennerei*) oli sindelkatus. Poliisile lisatud kirjas teatab mõisnik v. Stackelberg, et viinavabriku korsten on 70 jalga kõrge, destilleerimisruum ei ole võlvitud, kuid katlamaja on võlvitud ja ehitatud eraldi. Esitatud on ka nimekiri viinaköögi sisseseadest.

Arhiivifondis Katastridokumentide kollektsioon leiduvas Lääne Harjumaa piirkonna vabrikute ja tööstushoonete hinda mise toimikus on Harju Jaani kihelkonnas parun Konstantin Stackelbergile kuuluva Kiviloo mõisa viinavabriku hindamislehed aastatest 1912 - 1913.Kirjas on ruumide nimetused, paiknemine hoones, mõõdud jalgades (pikkus, laius, pindala), ehitusmaterjal, hinded ning väärtus rublades. Nimetatud on vabriku sisseseade (*vn машины*). 1912. a hindamislehe tagaküljel on vabriku korruseplaani visand.

Eestimaa kubermanguvalitsuse ehitus ja teedekomisjoni arhiivifondis säilitatav toimik Kiviloo viinavabriku kohta (1888 - 1902) sisaldab 1888. a suvel ehitus ja teedekomisjonile esitatud viinavabriku joonised ja asendiplaani. Plaanil on näha, et vabrik (*vn заводъ*) asus 8sülla kaugusel otse teis pool jõge olevast veskihoonest ja 14 jala kaugusel tööliste elamust. Toimik sisaldab ka kirjavahetust uue katla paigaldamise asjus.

Riigimaade ja Metsade Valitsuse arhiivifondis on Kiviloo asunduse tärklisevabriku nr 47 renditoimik. Varaseima rendilepingu alusel Peningi valla Kiviloo piiritusvabrik koos sisseseade, piiritus keldri ning tööliste elumaja ja linnaste keldriga anti rendile Konstantin Stackelbergile 01.05.1923 - 30.04.1924. Järgmine rendileping Kiviloo piiritusvabriku ja selle juurde kuulunud 8,10 ha suuruse krundi nr 47 osas on Konstantin Stackelbergiga sõlmitud perioodiks 01.05.1924 - 30.04.1925. Temaga on rendilepingud sõlmitud kuni 30.04.1931, mil 3,76 ha suurune Kiviloo asunduse nr 47 talu renditi Kiviloo Kartuliühisusele. Uus leping on ühisusega sõlmitud 01.05.1932 - 30.04.1933, ning kasutamiseks anti ka ühe katuse all olnud piiritusvabrik koos kartuli ja piirituskeldrite ja eluruumidega ning elumaja ja linnaste kelder.

Põllutööministeeriumi Katastri ja Maakorralduse osakonna arhiivifondi Kiviloo mõisast eraldatud tärklisevabriku nr A 47 koha boniteerimistoimiku maade klassitamise registri lehel on kirjas, et omanik oli Kiviloo Kartuliühisus ja koha suurus oli 3,77 ha. Vanema lehe järgi oli koha suurus 8 tiinu ehk 8,74 ha ning maad asusid kahes lahusolevas tükis 3,45 ja 4,55 tiinu.

Lagunenud viinavabriku hoone on näha vaid Muinsuskaitseameti arhiivis säilitataval Johan Naha fotol (dateerimata): https://www.ra.ee/fotis/index.php/et/photo/view?id=180464&_xr=66d9ae6007c95