open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
İzniki järv

**İzniki järv** (türgi *İznik Gölü*) on järv Türgi loodeosas Bursa provintsis.

Järve pindala on 298 km² ja see asub 85 m kõrgusel merepinnast. Järve laius on põhjast lõunasse 11 km ja idast läände 32 km. İzniki järv on suuruselt Türgi viies järv.

Suurim sügavus on 65 m.

Järve idakaldal asub İzniki linn.
Langenu

**Langenu** on Eestis Tartus tegutsev *[[black metal]]*i bänd, mis tegutseb alates 2004. aastast. Bänd ise on oma muusikastiili nimetanud psühhedeelseks *black metal*iks.

Langenu otsene eelkäija oli ansambel Anathomia, mis tegutses aastail 2001–2003. Sel ajal kasutas bänd oma muusika kirjeldamiseks stiilinimetust "organ metal". 2004. aastal muudeti nimi Langenu vastu ning esimeses püsivas koosseisus anti ka mõned kontserdid. 2009. aastal andis bänd välja neljaloolise demoplaadi "Silmitu ilmutis". Plaadi nimilugu ilmus ka 2010. aasta ekstreem-*metal*'i kogumikul "Lumi" (väljaandjaks Eesti väikeplaadifirma Trash Can Dance).

2016. aastal andis Langenu oma jõududega välja esimese täispika albumi "Need, kes näevad imesid", millel on kokku kaheksa lugu. Loole "1000 akent" on tehtud muusikavideo, samuti on ametlikult ilmunud kontsertvideosalvestis loost "Kiirgav ja särav". Lugu "Sina, raamat" kõlab Eesti *black metal*'it tutvustavas dokumentaalfilmis "Tallinn Under The Horns - A Journey To The "Other" Estonia" (Saksamaa, 2017). 2020. aasta detsembris ilmus Tartu *metal*-ansamblite ühisalbum "Tarbathian Fortress" (väljaandja Warhorn Records), mis sisaldab Langenu lugu "Langetõbi". 2022. aasta sügisel ilmus Langenult EP "Setooniq" (väljaandja Warhorn Records), mille kõik neli lugu kõlavad seto keeles. Bändist on juttu ka Tartu *metal*ist kõnelevas dokumentaalfilmis "Tartu Under The Horns" (Saksamaa, 2022).

Ansambli lüürika keskendub peamiselt inimese vaimsele tervisele, võitlusele ja sisekonfliktidele. Peamine sõnade autor on trummar Koljat, sõnu on kirjutanud ka kitarrist 1695. Langenu on esimesi *metal*-bände, kes on oma loomingus kasutanud setukeelseid laulusõnu. Ansambel on esinenud ka heategevuskontsertidel, näiteks 2019. aastal sõjaveteranidele annetuste kogumiseks mõeldud üritusel "Anname au".

Langenu kuulub mitmeid Tartu *black metal*'i bände koondavasse loomingulisse rühmitusse Pergerus. Bändi muusikud on tegevad ka teistes Tartu kollektiivides (Form, Ulguränd, Swarn jt).
## Koosseis
*1695 – kitarr, vokaal
*Kaarleek – kitarr, vokaal, trompet
*Arhitekt – klahvpillid, vokaal
*Maddy – basskitarr
*Koljat – trummid, löökriistad

### Endised bändiliikmed

* Arütmia – kitarr, vokaal (2001–2002 (Anathomias), 2007–2018)
* Zafa – kitarr (2004–2005)
* Andres – kitarr (2005–2006)
* Marko – basskitarr (2004–2005)
* Viha – basskitarr (2007–2009)
* Fen - kitarr (2018–2020)

## Diskograafia

* Silmitu ilmutis (EP, 2009) 
* Need, kes näevad imesid (LP, 2016)
*Tarbathian Fortress, lugu "Langetõbi" (*split*-album, 2020)
*Setooniq (EP, 2022)

## Arvustused

* Jaagup Mahkra "Muusikaarvustus: Langenu" – Ulmeajakiri "Reaktor" november 2017

## Viited

## Välislingid
*Langenu Facebookis
*Langenu Bandcampis
*Langenu mySpace'is
*Langenu Metal Archives'is
*Langenu Rada7's
Toomas Sildam

**Toomas Sildam** (sündinud 5. novembril 1961) on eesti ajakirjanik ja riigiametnik.

## Töökäik
Tema kutselise ajakirjaniku tee algas 1981. aastal ajalehes Noorte Hääl. Hiljem töötas ta muudes väljaannetes, sealhulgas üle kümne aasta ajalehes Postimees. Enne Nõukogude vägede väljaviimist Afganistanist 1989. aastal oli Sildam seal Nõukogude-Afganistani sõja Noorte Hääle sõjakorrespondent. 

Aastatel 2006–2016 oli Sildam president Toomas Hendrik Ilvese avalike suhete nõunik, seejärel töötas Riigikogu Kantseleis Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nõunikuna. 

Oktoobrist 2017 töötas ta Eesti Rahvusringhäälingu uudistetoimetuses. 

Ajavahemikul mai 2018–september 2021 juhtis Sildam koos Anvar Samostiga Vikerraadio igapühapäevast populaarset vestlussaadet, mis kandis nime "Samost ja Sildam".

11. oktoobrist 2021 oli Toomas Sildam president Alar Karise sisenõunik. 2025. aasta veebruaris sisenõuniku koht koondati. 

2025. aasta mais alustas Sildam tööd Siseministeeriumi nõunikuna.

## Mitmesugused seiku
*Toomas Sildam lõi kaasa Kodulinna liikumise ajakirjandusringis. Kodulinna eestvedaja Tiina Mägi: "Kodulinna ajakirjandusringis mõtlesin, et lähen hulluks. Nii kirjaoskamatut inimest kui Sildam ei olnud mina varem näinud!" 
*1991. aastal oli Sildam Vilniuse teletorni juures just selsamal saatuslikul 13. jaanuaril, kui Vene sõdurid ja tankid rahvahulka ründasid, põhjustades Vilniuse veresauna.
*1992. aasta suvel teatasid Eesti Vabariigi Eriteenistuse juhid, et KGB on alustanud Eesti eriteenistuse vastu laimukampaaniat ning seda juhib ajakirjanik Toomas Sildam (agent nimega Kristjan).
*Sildam tõi 1995. aastal avalikkuse ette Eesti ühe suurima poliitskandaali, mis on ajalukku läinud lindiskandaali nimel all.
*2002. aasta sügisel oli Sildam Moskvas juba ostmas piletit just samale Dubrovka teatri etendusele, mille publiku terroristid pantvangi võtsid, tekitades Dubrovka teatri pantvangikriisi, kuid otsustas siis, et läheb teatrisse päev hiljem.
*2023. aasta augustis väideti ajakirjanduses, et presidendi sisenõunik Toomas Sildam sidus vestluses rahandusministri ja kantsleriga kokku Vabariigi Presidendi Kantselei rahataotluse ja seaduste väljakuulutamise, kuid väide jäi tõestamata, sest vestluste juures ei olnud tunnistajaid.

## Tunnustus
* 2000 – Eesti Ajalehtede Liidu pressipreemia: olemusloo/artikli/reportaaži rühmas teine koht sarja "33 päevaga ümber Eesti" koostamise eest
* 2009 – Kolme Tähe IV klassi orden

## Viited

## Kirjandus
* Juhani Püttsepp. Toomas Sildam. "33 päevaga ümber Eesti", Postimehe artiklisari.

## Välislingid

* Persoon: Toomas Sildam, kes sa oled?, ekspress.ee, 29. veebruar 2009
* Olev Remsu. Kaks Toomast ja üks Riho, Õhtuleht, 29. mai 2010
* Kas Toomas Sildam oli KGB agent?. Eesti Ekspress, 14. mai 2010
* Raul Ranne. Toomas Sildam: arvan, et Kadrioru memuaarid jäävad mul küll kirjutamata. epl.delfi.ee, 19. veebruar 2016
* Toomas Sildam: 50 000 euro skandaal kahjustab peaministripartei mainet. videosalvestus, err.ee, 14. juuni 2020 
* Külli-Riin Tigasson. Skandaali keskmes presidendi sisenõunik: Kui see lugu ükskord lõpeb, siis neid, kes on õnnelikud, on väga vähe. ekspress.delfi.ee, 15. august 2023
Ernst Gottlieb Jaesche

**Ernst Gottlob Jaesche** (30. september 1867 Peterburi – 21. august 1945 Berliin) oli Eesti vaimulik ja imearst.

Ernst Gottlob Jaesche sündis Peterburis sõjaväearsti pojana. Elas Peterburis ja Moskvas. Õppis 1888–1895 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, külastades vabakuulajana ka arstiteaduse loenguid. Oli prooviaastal Põlva koguduses. Ordineeriti vaimulikuks 5. septembril 1899.

Oli 1901–1904 Pärnu praostkonna vikaarõpetaja. 1905. aastal võttis välivaimulikuna osa Vene-Jaapani sõjast. Aastatel 1906–1909 tegutses Varbla ja Hanila koguduste õpetajana. 1909–1932 oli ta Häädemeeste, Treimani ja Tahkuranna koguduse õpetaja. 1932. aasta läks ta emerituuri ja asus elama Tartusse.

Ühe versiooni järgi  avastas Jaesche endal imeravitseja võimed Vene-Jaapani sõjas. Häädemeestel oli sisuliselt tema põhitegevuseks inimeste ravitsemine. Ta oli oma ülieduka tegevusega kohalikel arstidel pinnuks silmas. Ravitsemise eest Ernst Jaesche põhimõtteliselt raha ega kingitusi vastu ei võtnud. Ning kuna kogudus oli väike ja piirkond vaene, ei jõudnud kogudus talle palka korralikult välja maksta. Konsistooriumi arhiivis leiduvas Ernst Jaesche isiklikus toimikus on mitu tema pöördumist ühekordse toetuse saamiseks.

Ernst Gottlob Jaesche siirdus 1939. aastal Saksamaale. 1939. aasta sügisest kuni 1945. aasta suveni elas ta koos oma õetütre perega Poola alal Warthegaus. Ernst Jaesche suri 21. augustil 1945 Berliinis.

## Isiklikku
Tema isa Emanuel Jaesche (1821–1907) oli sõjaväearst, onu Georg Emanuel Jaesche (1815–1876) oli arst paljudes kohtades Vene Impeeriumis. Vanaisa Gottlob Benjamin Jäsche (1762–1842) oli Tartu Ülikooli filosoofiaprofessor.

## Viited

## Kirjandus
*"Uus Messias" Häädemeestelt. Esmaspäev, 12. detsember 1932, nr. 50, lk. 4.
* Georg von Rauch. *Ernst Jaesche (1867–1945). Der Pastor von Gudmannsbach in Livland.* – Kirche im Osten. Studien zur osteuropäischen Kirchengeschichte und Kirchenkunde. Bd. 28. Göttingen, 1985.
* Erwin Liek. *Das Wunder in der Heilkunde.* München, 1930
* Ursula Haava. *Ernst Gottlob Jaesche – imearst Häädemeeste pastoraadis.* Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 2012. Tartu, 2013.

## Välislingid
*Ernst Gottlob Jaesche – imearst Häädemeeste pastoraadis
Beyşehiri järv

**Beyşehiri järv** (türgi *Beyşehir Gölü*) on järv Türgis Tauruse lääneosas Isparta ja Konya provintsis.

Järve pindala on 650 km² ja see asub 1123 m kõrgusel merepinnast. Veetaseme kõrgus ja pindala sõltuvad aastaajast ja sademetest. Järve laius on põhjast lõunasse 45 km ja idast läände 20 km. Beyşehiri järv on suuruselt Türgi kolmas järv ja suurim mageveejärv.

Suurim sügavus on 10 m. Järves on palju saari, suuremad neist on İğdeli, Akburun, Kızkulesi, Mada, Yılanlı ja Külbent. Mõnel saarel on säilinud Bütsantsi-aegsete kloostrite varemed. Läheduses on mitmed üle 2000 m kõrgused mäetipud. Järve toidab 27 jõge ja oja.

Beyşehiri järv on kalarikas. Järvel pesitseb ka mitmeid linnuliike, teiste seas käharpelikan, kääbuskormoran, hüüp ja koldhaigur. Järv ja selle ümbrus moodustavad rahvuspargi.

Järve vett kasutatakse põldude niisutamiseks.

Järve kagukaldal asub Beyşehiri linn. Idakalda lähedal asub hetiitide allikatempel Eflatun Pınar.
Robert Schuman

**Robert Schuman** (29. juuni 1886 – 4. september 1963) oli Prantsuse riigitegelane.

9. mail 1950 pani Robert Schuman aluse Euroopa Liidule, esitades solidaarsusel põhineva Euroopa ühendamise idee. Schumani deklaratsioon nägi ette teise maailmasõja järgse Euroopa ühinemist.

## Tunnustus
* 1958 Karl Suure auhind
* 1959 Erasmuse preemia

## Välislingid
* Euroopa ühtsuse lugu Schumani deklaratsioonist tänapäevani – Delfi, 7. mai 2010
Võsa-vööttigu

**Võsa-vööttigu** (*Cepaea hortensis*) on vöötteo perekonda kuuluv tigu.

Võsa-vööttigu esineb suuremas osas Eestist.

## Eristustunnused
Täiskasvanud võsa-vöötteo koda on valge huulega (salu-vöötteol on kojahuul pruun).

## Vaata ka
*Eesti limused

## Välislingid
*
Salu-vööttigu

**Salu-vööttigu** (*Cepaea nemoralis*) on vöötteo perekonda kuuluv tigu.

Salu-vööttigu esineb Eestis, kuid on harvem kui võsa-vööttigu. Salu-vöötteo elupaigad on enam kultuurmaastikes, eriti parkides. Ta on arvukas Hiiumaal, Harjumaal (eriti Tallinnas ja selle ümbruses), ka Tartus ja Pärnus.

## Eristustunnused
Täiskasvanud salu-vöötteo koda on pruuni huulega (võsa-vöötteol on kojahuul hele).

## Vaata ka
*Eesti limused

## Välislingid
*
Kiritigu

**Harilik kiritigu** (*Arianta arbustorum*) on vööttigulaste sugukonda kiriteo perekonda kuuluv maismaatigu.

Ta on levinud Euroopa kesk- ja põhjaosas. Esineb ka Eestis pärismaisena (pole võõrliik), eriti sage on ta aedades. Alpides elab ta kuni 2700 m, Bulgaarias 1500 m, Šotimaal 1200 m kõrguseni.

Kiriteo koda on 5½ keermega. Koda on 12–22 mm, enamasti 14–18 mm lai ja 10–25 mm, enamasti 18–22 mm kõrge. Koda on tumepruun, kaetud heledate kollakate tähnidega ja keerme keskel on tume vööt. Koja suue on ümar, suudme serv on tagasi keerdunud, huul on valge, naba on suletud.

Tigu ise on pruun kuni mustjashall.

Tänapäeva kiriteo koda on kumer, pisut poolkerakujuline. Usutakse, et tema eellased, kes elasid pleistotseenis, olid toori- või silindrikujulise kojaga.

Kiritigu elab niisketes lopsaka taimestikuga leht- ja segametsades, parkides, aedades ja surnuaedades.

Siseehituselt on kiritigu tüüpiline tigu. Tema jalg ja pea on väljasopistatavad, enamik siseelunditest mitte. Ta hingab kopsu abil, mis asub koja eesserva lähedal. Tema erituselundiks on südame kõrval asuv neer.

Teo neelus on hõõrel, mille abil tigu toitu peenestab. Selle moodustavad arvukad kitiinist koosnevad hambakesed. Soolestikus lagundab allaneelatud toitu väävelhape ja selle poolest erineb tigu inimesest, kelle magu toodab soolhapet. Sooltoru on U-kujuline ja lõpeb pärakuga, mis asub koja eesserva lähedal.

Kiritigu on kõigesööja, aga eelistab taimetoitu. Talle kõlbavad nii rohelised taimed, seened kui kõdunev taimne ollus. Meeleldi sööb ta mahlaseid vilju, aga ei põlga ka raibet. Ta suudab süüa väga erinevaid taimi, isegi nõgeseid, nii et nõgese kõrvekarvad ei paku kaitset tigude vastu.

Teo vereringe on avatud. Veri on värvitu või sinakas.

Kiritigu on mõlemasooline ehk hermafrodiit. Sellegipoolest astub ta teise teoga sugulisse vahekorda, kus kummagi teo isasosa viljastab teise teo emasosa. Enese viljastamine on samuti võimalik. Muna läbimõõt on 3,2 mm.

Kiritigu saab täiskasvanuks 3 aasta vanuselt ja nende eluiga võib ulatuda 10 aastani.

Kuid täiskasvanuikka jõuab äsjakoorunud tigudest vaevalt kahekümnendik ja pole ime, kui veelgi vähem. Neid söövad linnud, siilid, nirgid ja karihiired ning isegi kärbeste ja jaanimardikate vastsed. Võib kergesti juhtuda, et kevadel esimeste soojade ilmade ajal ronib tigu päevavalgele, aga järgneb külmalaine ja tigu külmub surnuks.

Kiritigu võib levida inimeste abil koos mulla ja taimedega. Uue elupaigaga kohaneb ta tavaliselt kiiresti ja edukalt. Viimastel aastakümnetel on tema levila Eestis märgatavalt laienenud; 20. sajandi esimesel poolel leidus teda ainult saartel ja Põhja-Eestis. Tigu on muutunud levinud aiakahjuriks.

Elu jooksul ei liigu tigu üle 25 meetri, nii et kui kaks tigu elavad teineteisest 50 m kaugusel, siis võib eeldada, et nad ei kohtu iialgi. Tavaliselt liiguvad nad aastas 7–12 m, kõige sagedamini piki vooluveekogu kallast.

## Viited

## Välislingid
*
Ida-Siberi–Vaikse ookeani naftajuhe

**Ida-Siberi–Vaikse ookeani naftajuhe** (Нефтепровод "Восточная Сибирь - Тихий океан" (ВСТО)) on ehitatav naftajuhe Venemaa toornafta toimetamiseks Vaikse ookeani äärsetele Aasia riikidele (Jaapan, Hiina, Korea).

Naftajuhtme planeeritud kogupikkus on 4188 kilomeetrit. Naftajuhtme ehitaja ja käitaja on Transneft.

Torujuhtme ehitus algas 2006. aastal.
Vööttigu

**Vööttigu** (*Cepaea*) on tigude perekond vööttigulaste sugukonnast.

## Liigid
* *Cepaea hortensis* (O. F. Müller, 1774) – võsa-vööttigu.
* *Cepaea nemoralis* (Linnaeus, 1758) – salu-vööttigu.
* *[[Cepaea sylvatica]]* (Drapanaud, 1801). Esineb Alpides (Prantsusmaal ja Šveitsis). 
* *[[Cepaea vindobonensis]]* (Férussac, 1821). Esineb lõunapoolses Ida-Euroopas (nt Karpaatides, Balkanil).

Neist Eestis elavad *C. hortensis* ja *C. nemoralis*.
Machu Picchu

**Machu Picchu** [m'atšu p'iktšu] (ketšua keeles **Machu Pikchu** [ˈmɑtʃu ˈpixtʃu], 'vana mägi' või 'vana tipp' tuntud ka **inkade kadunud linnana**) on hästi säilinud inkade kindlustatud asula Peruus, mis arvatavasti ehitati valitseja Pachacuteci juhtimisel 15. sajandil.

Machu Picchus on säilinud enam kui 200 hoonet, see on inka kultuuri tuntuim mälestis ja oluline sümbol. Machu Picchu on 2430 meetri kõrgusel troopilise mägimetsade keskel Urubamba oru kohal. Lähedal voolab Urubamba jõgi.

Machu Picchu kuulub alates 1983. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. 2003. aastal külastas paika 400 000 inimest, mis oli UNESCO arvates liiga palju. Külastajate voo ohjeldamatu kasv ja nende mõju võib tingida Machu Picchu kandmise ohustatud objektide nimekirja.

## Ajalugu
Machu Picchu ehitus algas umbes aastal 1440. Seni pole teada, kes on Machu Picchu ehitanud, arvatakse et ehituse algataja oli inkade valitseja Pachacutec. Machu Picchus ja selle ümbruses elas enam kui 1200 inimest, teiste seas preestrid.

Linnas elati kuni 1532. aastani, kui inkade impeeriumi vallutasid Hispaania konkistadoorid. Machu Picchu mahajätmise põhjus pole täpselt teada. 
 
Esimene teadaolev Macchu Picchu välismaalasest külastaja oli 1911. aastal ameerika arheoloog Hiram Bingham III, kes võttis sealt kaasa hulga esemeid. Peruu valitsus on pidanud Yale'i Ülikooliga läbirääkimisi, et saada tagasi ligi 40 000 Machu Picchust pärit irdmuistist.

## Panoraamvaated

## Viited

## Kirjandus
*Mark Adams, "Machu Picchu juurest paremale. Kadunud linna taasavastamine". Tõlkinud Triin Olvet, Ivika Arumäe. ("Imeline ajalugu".) [Tallinn]: Äripäev, 2013. ISBN 978-9949-464-96-8
Jens Böhrnsen

**Jens Böhrnsen** (sündinud 12. juunil 1949 Bremenis) on Saksamaa poliitik, Bremeni linnapea aastatel 2005–2015.

Aastatel 2009–2010 oli ta Saksamaa parlamendi Bundesrati esimees. 

Pärast Horst Köhleri tagasiastumist oli ta 31. maist kuni 30. juunini 2010 Saksamaa liidupresidendi kohusetäitja.
Aleksander Hinno

**Aleksander Hinno** (3. aprill 1904 Põlva kihelkond – 24. veebruar 1992 Florida, USA) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu poeglaste gümnaasiumi. Õppis aastatel 1927–1931 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aleksander Hinno oli korporatsiooni Ugala vilistlane. Oli prooviaastal Jüri (praost Jakob Aunveri) ja Tartu Ülikooli koguduses (professor Hugo Bernhard Rahamägi juures). Ordineeriti õpetajaametisse 1. mail 1932.

Hinno oli 1932. aastal Hugo Bernhard Rahamägi isiklik adjunkt. Aastatel 1932–1933 oli ta Kaarma koguduse õpetaja ja 1934–1941 Petseri Peetri koguduse õpetaja. Kui Arnold Graf lahkus Saksamaale, sai Hinnost Võru Katariina koguduse õpetaja (Hinno teenis seda kogudust aastatel 1941–1944). Lisaks oli ta aastatel 1940–1944 Võru praostkonna abipraost.

1944. aastal põgenes ta Saksamaale. Piiskop Johan Kõpu määratuna oli ta Saksamaal USA ja Prantsuse tsoonides usuelu korraldaja. Ta asutas vaimuliku ajakirja Kirikuleht ning oli selle toimetaja.

1949. aastal saabus Aleksander Hinno Ameerika Ühendriikidesse. Tema tööpõlluks sai EELK New Yorgi Pauluse kogudus, kus ta teenis aastatel 1949–1981. New Yorgile lisandus hiljem ka Schenectady-Albany ja Syracuse'i eestlaste teenimine. Aastatel 1954–1981 on ta ka USA I praostkonna praost ja 1964–1976 EELK Konsistooriumi assessor..

Praostina oli ta 1970. aastatel tegutsenud väliseesti lauluraamatukomisjoni esimees.

## Raamatuid
*A. Hinno. Petseri Skautide Maleva: 1927-1937 Petseri: Petseri Skautide Maleva, 1937
*A. Hinno. Võru praostkonnale jõuluks 1941. Võru: [Võru praostkond], 1941
*A. Hinno. Koduvärav. (kaas, illustratsioonid ja raamatu kunstiline külg: Aino Kosk-Smitt) Geislingen: 1948
*Palvusi noortele. Koostanud Aleksander Hinno ; (kaas: Aino Kosk-Smitt) [Geislingen: s.n., 1948]
*A. Hinno. Reorganization of the structure of the Lutheran Church. Holmiae: s.n., 1965
*A. Hinno. Jumala riik. [Stockholm]: Eesti Vaimulik Raamat, 1966
*A. Hinno. Mis meid ühendab? [Stockholm]: Eesti Vaimulik Raamat, 1966
*The statutes (constitution) of the Estonian Evangelical Lutheran Church (E.E.L.C.) / [J. O. Lauri, G. Redi, J. Aunver... etc.] Stockholm: The Consistory of the E.E.L.C., 1978
*A. Hinno. Vaimulikud laulud: [tekstid] New York: EELK, 1978

## Viited
Buraševo

**Buraševo** (vene keeles *Бурашево*) on küla Venemaal Tveri oblastis Kalinini rajoonis, Buraševo valla (külaasunduse) halduskeskus. Asub Tverist 16 km lõunas.

Buraševos asuvad Litvinovi nimeline psühhoneuroloogiahaigla ja sõjaväeosa.

Elanike arv oli 1200 (1992) ja 1783 (2002).

Buraševos suri Konstantin Päts ja oli sinna maetud 1990. aastani.

## Välislingid
*http://www.burashevo.ru/settlement.html (Aegunud praeguseks)
2004. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus

**2004. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus** oli teine Laste Eurovisiooni lauluvõistlus. See toimus 20. novembril 2004 Norras Lillehammeris.  Lauluvõistluse korraldamisel tekkisid probleemid toimumiskohaga. Esialgu pidi võistlust korraldama Briti ringhääling ITV, kuid hiljem ITV teatas, et finantsprobleemide tõttu kontserti siiski Suurbritannias siiski ei toimu. On arvatud, et üheks otsuse põhjuseks võis olla ka vaadatavuse reiting, mis oli väiksem, kui ITV oli oodanud. Selle järel tegi EBU pakkumise korraldada lauluvõistlus Horvaatia ringhäälingule HRT, kes oli esimese võistluse võitnud. Lauluvõistlus pidi toimuma Zagrebis, kuid HRT teatas, et "unustas" broneerida saaliga hoone, kus lauluvõistlus võiks aset leida. Viis kuud enne lauluvõistlust pakkus Norra ringhääling NRK välja võimaluse korraldada lauluvõistlus Lillehammeris. 

Võistluse võitis Hispaania esindaja María Isabel lauluga "Antes Muerta que Sencilla".

## Tulemused

## Punktitabel
4 Multimania

**4 Multimania** oli multifilme näitav telekanal, mis oli nähtav Eestis, Lätis ja Leedus. See tegutses aastatel 2005–2012.
Okinawa

**Okinawa** on samanimelise saarestiku suurim saar. Saar kuulub Jaapanile.

Okinawa on suuruselt viies saar Jaapanis, saare pindala on 1201 km². 2009. aasta seisuga elab seal 1 384 762 inimest.

Saare keskus Naha on ühtlasi Okinawa prefektuuri keskus.
Aleksandr Filippov

**Aleksandr Nikititš Filippov** (14. august/2. august 1853 Kozmodemjansk, Kaasani kubermang – 27. jaanuar 1927 Moskva) oli vene õigusteadlane ja ajaloolane.

Ta oli aastail 1892–1903 Tartu Ülikooli riigiõiguse professor ning aastail 1901–1903 Tartu Ülikooli rektor.
Arthur Robert Hone

**Arthur Robert Hone** (18. veebruar 1915 London – 9. juuni 1972 Tartu) oli romaani filoloog, kirjandusteadlane, muusikapedagoog. Ta oli rahvuselt inglane, kuid töötas Tartu Riiklikus Ülikooli õppejõuna ning sulandus aastateks Eesti kultuuriellu.

Ta lõpetas 1937. aastal Cambridge'i Ülikooli, kus oli õppinud romaani filoloogiat. Ta oli pärit töölisperekonnast ja astus üliõpilasena Suurbritannia Kommunistliku Partei liikmeks.  

Aastatel 1939–1941 oli ta Tartu Ülikoolis inglise keele ja prantsuse keele õppejõud. Saksa-Nõukogude sõja ajal viibis ta Nõukogude tagalas Tšeljabinskis, kus töötas algul vabrikutöölise, seejärel raamatukoguhoidjana. Pärast sõda õpetas ta Tartu Riiklikus Ülikoolis prantsuse, hispaania ja itaalia keelt ja kirjandust ning Tartu Muusikakoolis muusika ajalugu. 

## Isiklikku
Tema abikaasad olid Aira Kaal ja Laine Hone.

## Viited

## Kirjandus
* Trivimi Velliste "Eestimaa inglane: Arthur Robert Hone meie kultuuris". Sirp ja Vasar 18. juuni 1982, lk 4
* Trivimi Velliste "Arthur Robert Hone, Eestimaa inglane". Rmt: "Meie Tartu", Tln: Perioodika, 1987, lk 65-68
* Laine Hone "Inglased". Rmt: Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, rühmad ja killud". Tln: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1999
* Maie Sepp "Arthur Robert Hone". Rmt: "Muusikalisi lehekülgi IV". Tln: Eesti Raamat, 1987, lk 167-181
* Mall Sarv, Laine Hone "Filoloogid meenutavad, filolooge meenutatakse" (käsikiri) (andmed raamatust EMBL I (2007), lk 150
* Jüri Talvet ajalehes Tartu Riiklik Ülikool 16.06.1972 (nekroloog)
* "Arthur Robert Hone". Artikkel raamatus "Eesti Muusika Biograafiline leksikon I", Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk 150 (Virge Joamets)

## Välislingid
*
Laine Hone

**Laine Hone** (neiupõlves **Laine Võsamäe**, 21. august 1926 Tallinn – 11. august 2005) oli eesti tõlkija ja filoloog, Tartu Ülikooli inglise keele õppejõud.
## Tunnustus
*1996–1997 Tartu Ülikooli medal
*1997 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Arthur Robert Hone.

## Viited
2010. aasta Mehhiko lahe naftareostus

**2010. aasta Mehhiko lahe naftareostuse** põhjustas BP-le liisitud naftaplatvormil Deepwater Horizon 20. aprillil toimunud plahvatus ja järgnenud tulekahju Mehhiko lahel Macondo nafta- ja gaasileiukohas. Teadlaste andmetel on tegemist ajaloo suurima õnnetusest tingitud naftalekkega merekeskkonda.

Õnnetuse ajal tegutses USA-s Mehhiko rannikul ligi 4000 naftaplatvormi. Deepwater Horizon asus loode-kagusuunalise Mississippi delta pikenduse kaguotsas kõige enam avamere pool. See oli suurem kui jalgpalliväljak: 121 m pikk ja 78 m lai. Plahvatuses hukkus 11 ja sai vigastada 17 inimest. Ta uppus 2 päeva hiljem, 22. aprillil. Torusse, mis ühendas merepinnal olevat ujuvplatvormi merepõhjas oleva naftaleiukohaga, tekkis kolm pragu, millest igaühe kaudu hakkas naftat merre lekkima.

Pragusid püüti kinni toppida kummipallide, golfipallide, kummitükkide ja köiejuppide seguga, mis aga ebaõnnestus. Juba lekkinud naftat püüti nii kokku koguda kui ka ära põletada. Lekkinud naftasse lisati ka naftat lagundavaid mikroobe. Hinnanguliselt saadi kätte 3% ja põletati 5% lekkinud naftast, ülejäänu segunes pikapeale veega.

Augusti alguseks oli teadlaste hinnangul lekkinud ligi viis miljonit barrelit naftat. Umbes 800 000 barrelit sellest oli BP-l õnnestunud kinni püüda.

## Vaata ka
* Corexit ka COREXIT

## Viited

## Välislingid
* Erik Puura, Mehhiko lahe naftareostus 2010 – mis juhtus ja missugused on tagajärjed, 4. mai 2010
* Erik Puura, Katastroof meie silme all, Eesti Päevaleht, 27. mai 2010
* Erik Puura, Naftaleket Mehhiko lahes pole senini suudetud peatada, 29. mai 2010
Anton Budilovitš

**Anton Semjonovitš Budilovitš** (vene keeles Антон Семёнович Будилович, 5. juuni (vkj. 24. mai) 1846 Grodna kubermang – 25. detsember (vkj. 13. detsember) 1908 Peterburi) oli vene keeleteadlane, ajaloolane ja publitsist, Tartu Ülikooli rektor 1892–1901.

Budilovitš sündis õigeusu vaimuliku pojana. Peres oli 5 poega ja 2 tütart. Vanim poeg Aleksandr Budilovitš oli IV Riigiduuma saadik, noorim poeg Vassili oli metropoliit. 1863. aasta ülestõusu ajal mõistsid ülestõusnud poolakad isa liigse venemeelsuse tõttu surma, kuid seda otsust ei viidud täide.

Budilovitš õppis algul Žyrovičy vaimulikus koolis, seejärel Vilniuse vaimulikus seminaris. Ta tegi Vilniuse ülikooli juures küpsuseksami ja astus Peterburi ülikooli, mille lõpetas 1868 ülikoolikandidaadi kraadiga, kusjuures teda autasustati kuldmedaliga uurimuse eest Mihhail Lomonossovi kirjandusliku tegevuse kohta.

Aastail 1881–92 töötas ta Varssavi ülikoolis vene ja kirikuslaavi keele korralise professorina, ühtlasi oli ta alates 1887 ajaloo-filoloogiateaduskonna dekaan ja alates 1890 rektor.

27. septembril 1892 määrati ta Tartu ülikooli rektoriks. Rektorina oli ta ühtlasi slaavi keelte võrdleva grammatika professor.

Budilovitš oli Vene Geograafiaseltsi liige.. Alates 29. detsembrist 1882 oli ta Peterburi Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige.

18. mail 1901 nimetati ta Venemaa rahvavalgustusministeeriumi nõukogu liikmeks. 1905 nimetati ta mittevenelaste haridusküsimuste erinõupidamise esimeheks.

Ta hindas väga kõrgelt Aleksandr Potebnja panust ajaloolisesse süntaktikasse, võrreldes seda Darwini panusega evolutsiooniõpetusse.

## Viited
Vabariiklik Rahvapartei

**Vabariiklik Rahvapartei** (türgi keeles *Cumhuriyet Halk Partisi (CHP)*) vasaktsentristlik kemalistlik Türgi partei, mis asutati 1923. aastal Rahvapartei nime all. 

Partei esimene juht oli Mustafa Kemal Atatürk.

1980. aastal suleti Türgis sõjaväelise riigipöörde järel kõik parteid ja Vabariikliku Partei nime kasutamine keelati. Partei taastati endise nime all 1992. aastal.

Alates 2023. aasta novembrist juhib pidusid Özgür Özel.

2007. aasta parlamendivalimistel osales partei liidus Demokraatliku Vasakparteiga, tulemuseks pettumust valmistanud 20,88% häältest (ja 112 kohta parlamendis). 2011. aasta parlamendivalimistel sai partei 25,95% häältest (ja 135 kohta parlamendis). 2015. aasta parlamendivalimistel sai partei 24,95% (ja 132 kohta parlamendis).
Ain Kimber

**Ain Kimber** (12. detsember 1925 Pärnumaa – 26. mai 1989 Kose) oli eesti fotograaf ja fotograafiategelane. 

## Elukäik
Ain Kimber sündis tolleaegses Pärnu maakonnas. Ta õppis aastatel 1951–1952 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis graafikat. Fotograafias oli ta autodidakt.  

1954. aastal anti Kimberile fotograafias VI kategooria ja 1978. aastaks jõudis ta oma tehniliste ja loominguliste võimete poolest fotomeistri staatuseni. Kimber oli pärast Teist maailmasõda uuesti avatud Tallinna Fotoklubi asutajaliige (1960), aastatel 1963–1965 selle esimees. Aastatel 1960–1980 asutas ta mitu fotoklubid ja toetas nende tegevust, sealhulgas Haapsalus, Lavassaares, Hiiumaal, Narvas, Paides, Pärnus, Rakveres, Raplas, Valgas, Vasalemmas ja Võrus, ja fotogrupi Aspekt kunstiline juht. Aastatel 1965–1968 oli ta Tallinna Kultuuriülikooli (hilisema nimega Tallinna Rahvaülikooli) fotokunstikateedri juhataja ja lektor, 1969–1971 Tallinna 2. Tehnikakooli fotoosakonna asutaja ja erialaõpetaja. 

Ain Kimber osales paljudel fotonäitustel ja -võistlustel, sealhulgas IFO Scanbaltic Rostockil 1969. ja 1976. aastal. Ta oli Eesti NSV fotomeister 1978. Kimber avaldas ka fotoalaseid kirjutisi.

## Looming
Kimberi lemmikaladeks olid loodus- ja portreefoto. Lisaks viljeles ta aktifotot, mis oli Nõukogude Liidus tabuteema. Kimberi kompositsioonide naised ei ole nõukogudeaegsed ikoonilised kolhoositarid või lüpsjad, tema aktifotode naine on salapärane, mõistatuslik ja ilus. 1973. aastal avati Pärnu Koduloomuuseumis Kimberi esimene nõukogudeaegne aktinäitus „Akt ja loodus“, mida hiljem eksponeeriti mitmel pool Eestis. Ain Kimberil oli kokku kümme isikunäitust. 2002. aastal avati Kimberi autorinäitus "Igavene teema" Tallinna Raevangla fotomuuseumi galeriis Lee, siis juba mälestusnäitusena. 2009. aastal oli näitus "Igavene teema" Viljandi Uue Kunsti Muuseumis. 10. detsembril 2015 avati Fotomuuseumis Kimberi näitus "Mees nagu orkester", millega tähistati Ain Kimberi 90. sünniaastapäeva.

## Isiklikku
Ain Kimber oli kuus korda abielus ja tal oli 12 last. Viimane abikaasa ja viie lapse ema Tiiu Kimber oli tema õpilane.

## Viited

## Välislingid
*Ain Kimber Fotohaus.ee (arhiveeritud)
*Diskreetsed ja kaunid naisekehad meelitavad näitusele 14. detsember 2002, Sakala
Heinrich Arved Rosenstein

**Heinrich Arved Rosenstein** (6. jaanuar 1875 Aruküla – 14. november 1947 Nürnberg) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1896. aastal Keiserliku Nikolai I Gümnaasiumi. Õppis aastatel 1896–1901 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Järva-Madise koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 1. detsembril 1902.

Oli aastatel 1903–1939 Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. 1939. aastal jäi emerituuri.

1939. aastal põgenes Saksamaale.

## Isiklikku
Tema vend Voldemar Engelhardt Rosenstein oli arst, sealhulgas Järva-Jaanis.

## Viited

## Välislingid
* http://eheluba.havike.eenet.ee/muuseum/?Vaimulikud
Myspace

**Myspace** on veebipõhine suhtlusvõrgustik, mis asutati 2003. aastal.

Aastatel 2005–2008 oli see maailma suurim suhtlusvõrgustik, kuid pärast seda kaotas liidripositsiooni Facebookile ning selle kasutajate arv on järjest vähenenud.

Selle peakorter asub USA California osariigis Beverly Hillsis. Myspace'i 100 000 000. kasutaja registreeriti 9. augustil 2006.

Jaanuaris 2018 omandas selle Meredith Corporation rakenduse Time Inc. soetamisega, mis oli varem omandanud ettevõtte Viant Technology Holding Inc. Sestsaadik on Meredith Corporation aga osa Viantist edasi müünud.

## Viited

## Välislingid
*myspace.com
Alfred Bidder

**Alfred Bidder** (14. märts 1885 Laiuse – 12. mai 1943 Pommeri) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis 1904–1910 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Täiendas ennast Berliini Ülikoolis. Oli prooviaastal Põlva koguduses. Ordineeriti õpetajaks 4. jaanuaril 1915. Töötas aastatel 1911–1915 kooliõpetajana Kuldigas ja Peterburis.

Aastatel 1917–1933 teenis ta Tallinna Toomkogudust: 1917–1919 õpetajana, 1919–1927 ülemõpetajana, 1917–1933 Tallinna Toompea saksa koguduses (käis koos Tallinna Niguliste kirikus).

1933. aastal kolis Saksamaale. Oli 1933–1943 pastor Woldisch Tychowi koguduses (praegu Tychówko Świdwini maakonnas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Poolas). 

## Isiklikku
Tema isa, praost Paul Roderich Bidder oli Laiuse koguduse õpetaja. Vend Roderich Bidder oli Tallinna Peeteli koguduse õpetaja. Vanaisa Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder oli baltisaksa füsioloog ja anatoom, Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor ja Tartu Ülikooli rektor aastatel 1858–1865.

## Viited

## Välislingid
*Foto ja lühielulugu (vene keeles)
*
CHP

**CHP** on lühend, mis võib tähendada:

* **[[soojuse ja elektri koostootmine|soojuse ja elektri koostootmist]]**, mille lühend CHP tuleb ingliskeelsest mõistest *cogeneration of heat and power*;
* **[[Vabariiklik Rahvapartei|Vabariiklikku Rahvaparteid]]**, mis on 1923. aastal asutatud Türgi partei. Lühend CHP tuleb erakonna türgikeelsest nimest *Cumhuriyet Halk Partisi*.
Anni Akadeemia

**MTÜ Anni Akadeemia** on arengupuudega lastega tegelev mittetulundusühing. 

Ühing on nime saanud Anni Grupi juhi Liina Lokko Downi sündroomiga tütre Anni järgi. 

Tartus tegutseb 2003. aastast Anni Mängumaa ja 2006. aastast Anni lasteaed. Otepääl on Anni koolitus- ja rehabilitatsioonikeskus. 

Pärnus avati 2010. aasta 11. juunil arengupuudega noortele mõeldud õppe- ja praktikakeskus. Plaaniti õpetada teeninduserialasid. Kooli kutseõppe õppekava oli riiklikus eksami- ja kvalifikatsioonikeskuses kinnitatud, kuid puudus kutseõppeasutuse koolitusluba. TV3 saate “Laulud tähtedega” võitjad Artur Talvik ja Lenna Kuurmaa annetasid auhinnaks saadud 300 000 krooni Heateo Sihtasutuse kaudu Anni akadeemiale.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Kristi Helme. Anni Akadeemia tahab aidata vaimupuudega noored tööle, opleht.ee, 28. mai 2010
Argo Kerb

**Argo Kerb** (sündinud 1. oktoobril 1983) on Eesti kriisi- ja kommunikatsiooniekspert.

Aastatel 2009–2012 töötas ta ajakirja Haridus ja Õpetajate Lehe toimetaja ning peatoimetaja kohusetäitjana. Aastatel 2012–2017 oli ametis Haridus- ja teadusministeeriumi kommunikatsiooniosakonna juhina ja 2018–2020 Riigikantseleis valitsuse kommunikatsioonibüroos valitsuskommunikatsiooni nõunikuna. 

Aastatel 2020–2021 oli ta Eesti Rahvusraamatukogu kommunikatsiooni- ja turundusjuht. Pärast seda oli ta meediamonitooringu ja -analüüsi ettevõtte Baltic Media Monitoring Group (BMMG) tegevjuht Eestis. Alates 2024. aastast töötab ta Päästeametis ohuteavituse ja kommunikatsiooniosakonna juhatajana, kus vastutab ka EE-ALARMi ohuteavituse süsteemi välja ehitamise ja testimise eest.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli semiootika ja kulturoloogia erialal 2006. aastal ja Tallinna Ülikooli kultuuriteooria eriala 2011. aastal.

## Artikleid
*Argo Kerb: Kas eesti keel ja kultuur käib tõesti alla?, postimees.ee, 7. detsember 2006
*Kuidas ületada lõhe kooli ja ülikooli vahel?, Õpetajate Leht, 15. jaanuar 2010
*Argo Kerb: kes võidab segadusest õpetajate palga ümber?, Eesti Rahvusringhäälingu uudisteportaal, 9. november 2023

## Viited
Nikolaj Gjaurov

**Nikolaj Gjaurov** (13. september 1929 – 2. juuni 2004) oli Bulgaaria päritolu ooperilaulja, bass.

Nikolaj Gjaurov oli kuulsa Itaalia soprani Mirella Freni abikaasa ja lavapartner.
Suur seatigu

**Suur seatigu** (*Limax maximus*) on nälkjas, Eesti suurimaid kojata tigusid.

Ta kuulub kopstigude hulka.

## Vaata ka
*must seatigu

## Välislingid
*
Ogatigu

**Ogatigu** ehk oga-rõõnetigu (*Achanthinula aculeata*) on väike maismaal elav tigu.

Koja suurus täiskasvanud loomal on umbes 2 × 2 mm.

Ta esineb peaaegu kõikjal Euroopas. Sagedam lehtmetsades ja lubjarikkail aladel.

## Vaata ka
*Eesti limused

## Välislingid
*Liigikirjeldus
Samuel Ramey

**Samuel Edward Ramey** (sündinud 28. märtsil 1942 Colbys Kansases) on USA ooperilaulja, bass.

1960. aastal lõpetas ta sünnilinnas Colbys keskkooli. Ta õppis muusikat nii keskkoolis kui ka Kansase Ülikoolis ja Wichita Ülikoolis. Pärast seda läks ta New Yorki, kus tegi debüüdi sealses ooperiteatris (New York City Opera) 11. märtsil 1973 Bizet' "Carmenis". Karjääri edenedes esines ta ka paljudes Euroopa ooperiteatrites ja suvefestivalidel. Enamikust tema peamistest rolliesitustest on tehtud ka salvestised.
Rod Stewart

Sir **Roderick David Stewart** (sündinud 10. jaanuaril 1945) on Suurbritannia poplaulja ja laulukirjutaja. Ta on üles kasvanud Londonis; praegu elab Eppingis.
Steroidid

**Steroidid** (ingl. *steroids*) ehk tsüklilised lipiidid on polütsükliliste lipiidühendite perekonda kuuluvad steraani sisaldavad ained. Steroidideks nimetatakse nii orgaanilisi ühendeid kui ka nende sünteetilisi analooge.  

Steroidide hulka kuuluvad aineid leidub kõikides organismides.  
 
Steroidide hulka kuuluvad (tavaterminid) näiteks steroolid,vitamiinid, sapphapped, suguhormoonid, geniinid jt. 

## Viited

## Lisalugemist
*World Wide Web version prepared by G. P. Moss. INTERNATIONAL UNION OF PURE AND APPLIED CHEMISTRY and INTERNATIONAL UNION OF BIOCHEMISTRY AND MOLECULAR BIOLOGY IUPAC-IUB Joint Commission on Biochemical Nomenclature (JCBN),*The Nomenclature of Steroids (Recommendations 1989)* (vaadatud 29.06.2013)
Libertas

**Libertas** oli Euroopa Liidus tegutsenud euroskeptiline erakond. 

Libertase asutas iirlasest ärimees Declan Ganley Lissaboni lepingu vastase rühmitusena. Aastal 2008 tegi Libertas kampaaniat Lissaboni lepingu vastu Iirimaal, kus leping rahvahääletusele pandi ja valijate poolt tagasi lükati. 

2009. aastal esines Libertas juba erakonnana oma nimekirjadega Euroopa Parlamendi valimistel paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides. Valituks osutus vaid üks kandidaat Prantsusmaal.

Eestis tegutses Libertas Eesti Erakond, kuid Libertas on esitlenud enda liikmena ekslikult ka Reformierakonda kuuluvat Igor Gräzinit.
Eduard Soosaar

**Eduard Soosaar** (26. november 1911 Koskolovo, Ingerimaa – 24. oktoober 1979 München) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tartu kommertsgümnaasiumi. Õppis aastatel 1936–1940 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kuid õpingud jäid pooleli.

Tegutses aastatel 1955–1974 Lõuna-Baieri koguduse köster-diakonina. Ordineeriti õpetajaametisse 16. juunil 1974. Oli seejärel (kuni surmani) EELK Lõuna-Baieri koguduse õpetaja. Peale kogudusetöö oli Eduard Soosaar tegevuses ka usuliste raadiosaadetega.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Viking Window

**Viking Window AS** on Eesti ettevõte, mille põhitoodanguks on puitaknad ja puidust välisuksed.
 
Ettevõte asutati 1996. aastal Mäos nimega **Rationel Eesti**, üheks asutajaks oli Põhjamaades tuntud puitakende tootja Rationel Vinduer. 

Nimega **Viking Window** tegutsetakse alates 2001. aastast, mil saadi 100% Eesti ettevõtteks.

2000. aasta aprillis sai ettevõte kvaliteedijuhtimise sertifikaadi ISO 9001. 2005. aasta suvel sai Viking Window keskkonnajuhtimise sertifikaadi ISO 14001.

## Tooted
* väljaavatav puitaken (nn taani aken);
* sisseavatav puitaken (nn saksa aken);
* puitalumiiniumaknad (nii välja- kui ka sisseavatavad)
* energiasäästlik aken (kolmekordse klaaspaketiga aknad)

## Tunnustus
* 1999. aastal tunnistati Viking Window üheks Eesti kõige peresõbralikumaks ettevõtteks.
* 2000. aastal andis Det Norske Veritas ettevõttele kvaliteedijuhtimissüsteemi ISO 9001 sertifikaadi: Viking Windowst sai Eesti esimene sertifitseeritud puitakende tootja.
* 2003. aastal nimetati ettevõte Eesti parimaks eksportööriks.
* 2004. aastal tunnistasid Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Eesti Kvaliteediühing konkursil “Juhtimiskvaliteedi auhind” väike- ja keskmise suurusega ettevõtete kategoorias Viking Window Eesti parimaks ettevõtteks.
* 2005. aasta suvel sai Viking Window keskkonnajuhtimise sertifikaadi ISO 14001.
* 2006. aastal kuulutas majandusajaleht Äripäev Viking Window Järvamaa parimaks ettevõtteks ja 2007. aastal Eesti Ehitusmaterjalide TOP-is III koha vääriliseks.
* 2007. aastal tunnistasid Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Viking Window konkursil “Ettevõtluse auhind 2007” Eesti parimaks piirkonna edendajaks ja Järva Maavalitsus Järvamaa parimaks ettevõtteks suurettevõtete kategoorias.

## Viited

## Välislingid
* Viking Window koduleht
* Ketlin Priilinn. "Viking Window kasvab ja investeerib", Äripäev, 12. september 2007
* "Viking Window: I kvartali majandustulemused", Äripäev, 27. aprill 2007
August Raidur

**August Raidur** (29. august 1914 Tartu – 27. mai 1979 Stockholm) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Narva ühisgümnaasiumi. Õppis aastatel 1936–1940 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Usuteaduslikud õpingud lõpetas aastal 1941. Oli prooviaastal Tallinna Niguliste koguduses õpetaja Richard Koolmeister'i juures. Ordineeriti õpetajaametisse 13. detsembril 1942.

Oli aastatel 1942–1944 Anseküla ja Jämaja koguduse asetäitja õpetaja.

Põgenes sügisel 1944 Rootsi. Pidas jumalateenistusi Norrhulti, Åseda ja Ramnäsi laagrites ning Vaxjö sanatooriumis. Elades Uppsalas aastatel 1946–1949, oli Raidur arhiivitöö korras ametis Rootsi kiriku misjoni juures. 1949–1951 oli ta ametis Rootsi riigikiriku Luleå piiskopkonnas. Edasi rändas ta septembris 1951 Kanadasse, kus asutas Toronto Jakobi koguduse ja teenis seda 1951–1973. Pärast õpetaja Aleksander Johannes Abeli surma aastal 1971 lisandus veel EELK Buffalo koguduse teenimine aastatel 1971–1973.

Kanadast tuli ta tagasi Rootsi aastal 1974. Siis teenis ta aastatel 1974–1979 Stockholmi peapiiskoplikku kogudust. Lisaks oli ta aastatel 1977–1979 Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Konsistooriumi assessor.

Vaimulikuna oli ta 1970. aastatel tegutsenud väliseesti lauluraamatukomisjoni liige.

## Viited
Karl Kool (vaimulik)

**Karl Kool** (3. oktoober 1907 Kursi – 5. detsember 1975 Eskilstuna) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1925. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas aastatel 1925–1931. Oli prooviaastal Tartu Pauluse koguduses õpetaja Arnold Habichti juures. Ordineeriti õpetajaametisse Tallinna Toomkirikus 30. oktoobril 1932 piiskop Jakob Kuke poolt.

Ta hakkas teenima Maarja-Magdaleena kogudust, algul asetäitja õpetajana, maist 1933 aga õpetajana. Aastal 1933 hooldas ta ka Vara kogudust.

Karl Kool põgenes kommunistliku terrori eest Rootsi septembris 1944.

## Viited

## Välislingid
*Rita Puidet. "Tuhandeid kilomeetreid teenistust: Karl Kool", Eesti Kirik, 3. oktoober 2007
Gay-Lussaci seadus

**Gay-Lussaci seadus** on prantsuse füüsiku Joseph Louis Gay-Lussaci järgi nimetatud loodusseadus, mis käsitleb gaaside omadusi. Seda terminit kasutatakse mitmes tähenduses, aga põhiliselt reageerivate gaaside ruumalade suhet puudutava seaduse tähenduses.

Gay-Lussaci seadus väidab, et kui gaasid reageerivad omavahel ja moodustavad sealjuures uusi gaase ning kõigi gaaside ruumala mõõdetakse samal rõhul ja samal temperatuuril, siis nii reaktsiooni lähteainete kui ka saaduste suhe on väljendatav väikeste positiivsete täisarvude abil.

See seadus peegeldab asjaolu, et vastavalt Avogadro seadusele sisaldavad kõigi gaaside ühesugused ruumalad samal temperatuuril ja rõhul ühesuguse arvu molekule ning et keemilistes reaktsioonides reageerivad molekulid omavahel täisarvulistes vahekordades. Neid vahekordi saab täpsemalt väljendada reaktsioonivalemiga.

Selle seaduse avaldas esimesena Gay-Lussac aastal 1808.

Gay-Lussaci nime seostatakse teisegi seadusega, mille kohaselt on jääva ruumala ja jääva massiga gaasikoguse rõhk võrdeline gaasi absoluutse temperatuuriga. Teisisõnu, kui gaasi ruumala hoida muutumatuna, siis tema temperatuuri suurendamine kaks korda suurendab gaasi rõhku kaks korda.

See seadus peegeldab asjaolu, et temperatuur on aineosakeste kineetilise energia mõõt. Kui gaasiosakeste kineetiline energia suureneb, siis nad põrkuvad anuma seintega sagedamini kokku, avaldades sellele suuremat rõhku.

Selle seaduse avastas prantsuse füüsik ja leiutaja Guillaume Amontons aastatel 1700–1702, kui ta püüdis ehitada termomeetrit. Seepärast oleks seda õigem nimetada **Amontonsi seaduseks**. Amontons'i seadus, Charles'i seadus ja Boyle'i seadus moodustavad ühtekokku gaaside ühendseaduse ja koos Avogadro seadusega ideaalse gaasi seaduse.

## Vaata ka
* Ideaalne gaas
* Boyle'i-Mariotte'i seadus

## Välislingid
*Ideaalse gaasi seadused
2005. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus

**2005. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 3. laste Eurovisiooni lauluvõistlus. See toimus 26. novembril 2005 Hasseltis Belgias. Õhtut juhtisid Marcel Vanthilt ja Maureen Louys. Konkursil osales 16 riiki, sealhulgas debüteerijad Venemaa ning Serbia ja Montenegro. Algselt oli plaanitud, et osaleb 17 riiki. 13. oktoobril teatab  Küprose telekanal CyBC, et loobub osalemast, kuna valitud laulu osas olid esitatud plagiaadisüüdistus. Riigile jäi siiski võimalus võistlusel hääletada ja punkte anda. Lauluvõistlust vaatas otse Ethias Arenalt 8500 ja üle terve Euroopa 20–25 miljonit inimest. 

Võitluse võitis Valgevene esindaja Ksenija Sitnik lauluga "Mõ vmeste".

## Tulemused

## Punktitabel

## Viited
Hiiumaa Ametikool

**Hiiumaa Ametikool** on kutsekool Hiiumaal Suuremõisa külas.

Kool loodi 1977. aastal **Putkaste Sovhoostehnikumi** nime all.

## Ajalugu
Hiiu-Suuremõisa mõisas on kooliõpetust jagatud alates 1824. aastast, mil Kärdla kalevivabriku rajaja parun Peter Konstantin von Ungern-Sternberg avas seal aastaks- paariks lamburite kooli.

1919. aastal võõrandas Eesti riik Suuremõisa mõisa ja 1920. aasta 1. novembril asutas tolleaegne mõisavalitseja Trumann härrastemaja paremas tiivas mõisatööliste lastele mõeldud Suuremõisa Erakooli.

1. oktoobril 1977 anti mõisa härrastemaja üle Putkaste Sovhoostehnikumile, kus hakati õpetama agronoomiat ning aiandust. Mõisa aeda ehitati aiamaja ja kasvuhoone, rajati kollektsiooniaed. Alates 2007. aastast kannab kutseharidust andev kool Hiiumaa Ametikooli nime.

## Erialad
Koolis on võimalik õppida järgmisi erialasid:
*Puitehitiste restauraator
*Kiviehitiste restauraator
*Palkmajaehitaja
*Nooremaednik
*Maastikuehitaja
*Noorem-maastikuehitaja
*Florist
*Bussijuht
*Veoautojuht
*Väikesadama spetsialist

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Paul Roderich Bidder

**Paul Roderich Bidder** (6. mai 1850 Tartu – 8. juuli 1908 Laiuse) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas Tartus gümnaasiumi, õppis aastatel 1868–1873 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ning 1874–1875 Erlangeni Ülikoolis, kust sai doktorikraadi (Dr. phil.). Töötas 1877. aastal Linna tütarlastekoolis (*Stadttöchterschule*) usuõpetajana. Ordineeriti Peterburis 23. novembril 1877 õpetajaametisse.

Töötas 1877–1908 Laiuse koguduse õpetajana, olles 1906. aastast ühtlasi Tartu praostkonna praost.

## Isiklikku
Tema isa Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder oli baltisaksa füsioloog ja anatoom, Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor ja Tartu Ülikooli rektor aastatel 1858–1865. Tema vend Friedrich Ernst Bidder oli samuti arstiteadlane. Tema poeg Roderich Bidder oli õpetaja Harju-Risti, Nissi ja Tallinna Peeteli koguduses, poeg Alfred Bidder oli õpetaja Tallinna Toomkoguduses.

## Viited
All Nippon Airways

**All Nippon Airways** (jaapani keeles 全日本空輸株式会社, *Zen Nippon Kūyu Kabushiki-gaisha*) lühendatult **ANA** on suuruselt teine lennufirma Jaapanis Japan Airlinesi järel. Lennufirma kuulub Star Alliance'i. Lennufirma opereerib 138 rahvusvahelisel liinil 49 sihtkohta ja 35 riigisisesel liinil 22 sihtkohta. Lennufirmas töötab 33 045 inimest. All Nippon Airways astus Star Alliance'i 1999. aastal.

ANA on tunnustatud lennufirma oma suurepärase teeninduse poolest nii maal kui õhus.

## Lennukipark

ANA lennukipargis on järgmised lennukid (29. aprilli 2010 seisuga):




## Viited