open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Æ

**Æ** (**æ**) on ladina kirja täht, mis on kasutusel islandi, taani, norra, fääri, samuti keskaja ladina keeles, vanainglise keeles ja mõnes inglise keele sõnas. Päritolult on see tähti a ja e ühendav ligatuur.

## Islandi keel
Islandi tähestiku täht märgib diftongi /ai/.

## Fääri keel
Fääri tähestiku täht æ hääldub kolme moodi:
*/ɛa/ rõhulises silbis sõna lõpus, enne täishäälikutähte, enne üksikut kaashäälikutähte ja enne kaashäälikutähtede ühendeid *kl*, *kr*, *pl*, *pr*, *tr*, *kj*, *tj*, *sj* ning neid kaashäälikutähtede ühendeid, mis koosnevad *ð*-tähest ja veel ühest tähest, välja arvatud *ðr*, kui seda hääldatakse nagu *gr* (välja arvatud järgmine juhtum)
* üsna lahtine /eː/, kui vahetult järgneb /a/-häälik, näiteks sõnades *ræðast*  (*ð* ei hääldu) ja *frægari* (*g* ei hääldu)
* /a/ ülejäänud juhtudel

## Taani keel
Taani keeles hääldub see /ɛ/.

## Norra keel
Norra keeles hääldatakse seda nelja moodi:

* /æː/, näiteks *æ* (tähe nimi), *bær*, *læring*, *æra*, *Ænes*, *ærlig*, *tærne*, *Kværner*, *Dæhlie*, *særs*, *ærfugl*, *lært*, *trær* ('puud')
* /æ/, näiteks  *færre*, *æsj*, *nærmere*, *Færder*, *Skjærvø*, *ærverdig*, *vært*, *lærd*, *Bræin* (*æi* hääldub diftongina /æi/)
* /eː/, näiteks *Sæther*, *Næser*, *Sæbø*, *gælisk*, *spælsau*, *bevæpne*, *sæd*, *æser*, *Cæsar*, *væte*, *trær* (tegusõna)
* /e/, näiteks *Sæth*, *Næss*, *Brænne*, *væske*, *trædd*

## Vaata ka
* Ӕ (kirillitsa tähestiku täht, kasutatakse osseedi keeles)
Kalifornia pringel

**Kalifornia pringel** (*Phocoena sinus*) on pringellaste sugukonda kuuluv veeimetaja, üks haruldasemaid vaalalisi maailmas. 

Teda on järele jäänud vaid 6-22 isendit ning ta elab ainult Kalifornia lahe põhjaosas.

## Välimus
Kalifornia pringlitel on helepruun selg, roosakasvalge kõht, mustad loivad ja must suu. Noored pringlid on tumedamad kui täiskasvanud. 

Kalifornia pringlid on kuni 1,4 m pikad ja kaaluvad kuni 30–55 kg. Vastsündinud Kalifornia pringlid on 70–80 cm pikad ja kaaluvad 7–8 kg. 

## Eluviis
Nad elavad tavaliselt üksikuna või paarides, harva on neid kohatud ka gruppides, kuhu kuulub 10–12 pringlit. 

Kalifornia pringlid toituvad väikestest merepõhjas elavatest kaladest ja kalmaaridest. 

Neid aetakse tihti segamini afaliinidega. Kalifornia pringlid sukelduvad kuni 50 m sügavusele. 

Pojad sünnivad harilikult veebruaris või märtsis ning jäävad emaga kokku vähemalt 18 kuuks. 

Kalifornia pringlite eluiga on 21–38 aastat.
Stephen Hendry

**Stephen Gordon** **Hendry** (sündinud 13. jaanuaril 1969 South Queensferrys Edinburghis) on elukutseline Šotimaa snuukrimängija, seitsmekordne maailmameister. Ta on üks snuukri ajaloo edukamaid mängijaid.

Ta on olnud rekordiliselt kaheksa aastat järjest maailma edetabeli esikohal ja oli 21-aastaselt noorim maailmameister. Samuti on ta saanud kõige rohkem tiitleid ühe hooaja jooksul: 1991/92 võitis ta neid 9.

Üle 100-punktiseid breike tegi ta profikarjääri jooksul 777. Maksimumbreigi (147) on ta saavutanud üheteistkümnel korral.

## Viited

## Välislingid

* Stephen Hendry *World Snooker Tour*
* Stephen Hendry *Snooker.org*
* Stephen Hendry *SnookerInfo*
Orlando di Lasso

**Orlando di Lasso** (tuntud ka kui **Orlandus Lassus**; 1532 Mons – 14. juuni 1594 München) oli renessansiajastu üks viljakamaid ja mitmekülgsemaid heliloojaid. Ta oli Madalmaade koolkonna viimane suur meister.

Lasso alustas muusikakarjääri 12-aastaselt Mantovas Gonzagade perekonna residentsis. Pärast teenistust mitmes Itaalia õukonnas asus ta 1553. aastal 21-aastaselt Rooma Lateraani basiilika kapellmeistri ametikohale, kuid jäi sellesse teenistusse väga põgusalt ja reisis pärast seda mitmel pool Euroopas. 1555/1556. aastal trükiti Antwerpenis ja Veneetsias esimesed kogumikud Lassuse vaimulikke ja ilmalikke vokaalteoseid ning temast sai peatselt Euroopa üks hinnatum helilooja. 1556. aastal võttis ta vastu kutse minna Münchenisse Baieri hertsogi Albrecht V õukonda, kus ta teenis algul tenorilauljana ja 1564. aastast elu lõpuni õukonna kapellmeistrina. Münchenis oli Lassusel õpilasi nii Saksamaalt kui ka Itaaliast, neist kuulsaim on Veneetsia Püha Markuse basiilika organist Giovanni Gabrieli. Lassus tõsteti 1570. aastal aadliseisusse ning 1574. aastal tegi paavst temast Kuldkannuse rüütli. 

## Looming
Lasso on kirjutanud kokku üle 2000 heliteose, nii vaimulikke kui ka ilmalikke teoseid:

*säilinud on ligi 60 missat (neist 3 reekviemi);
*umbes 100 *[[magnificat]]*'i;
*4 passiooni;
*500–1200 motetti (olenevalt sellest, mida täpselt motetiks lugeda);
*umbes 450 itaalia-, prantsus- ja saksakeelset ilmalikku laulu.
Kontsert (barokk)

**Kontsert** on barokiajastu muusikažanr, mis omakorda jagunes allžanriteks:
*Mitmekooriline kontsert – kõrvuti on 2...3 võrdse tähtsusega pillirühma. Näiteks Johann Sebastian Bachi Brandenburgi kontsert nr. 3 (3 viiulile, 3 vioolale, 3 tšellole ja *[[basso continuo]]le*)
**[[Concerto grosso]]* – esitab koosseis, kus barokktriole (oma basspilliga) on liidetud suurem koosseis, mis toetab väiksemat lõiguti
*Soolokontsert – orkestrile vastandatakse üht või mitut soolopilli (tavaliselt viiul või oboe), mis toetuvad orkestri bassile

## Vaata ka
*Instrumentaalkontsert
*Kontsert
Barokktrio

**Barokktrio** oli ansamblikoosseis barokkajastul, millesse kuulus kaks meloodiapilli (tavaliselt viiulid) ja *[[basso continuo]]*.

Koosseisu nimetus (trio) ei iseloomusta mitte pillide arvu ansamblis, vaid häälte arvu partituuris, sest *basso continuo* sisaldab kaht pilli, mille muusikaline materjal kirjutatakse samale reale.
Domenico Trezzini

**Domenico Giovanni Trezzini** (venepäraselt: Andrei Jakimovitš Trezin või Andrei Petrovitš Trezin) (u 1670 – 2. märts (19. veebruar vkj) 1734 Peterburi) oli Šveitsi-Itaalia arhitekt.

Domenico sündis Astanos Lugano lähedal. Arvatavasti õppis ta Roomas.

Seejärel töötas ta Taanis, kui Peeter I andis talle ülesande kujundada Venemaa uue pealinna Peterburi ehitisi.

Alates 1703. aastast, mil linn rajati, andis ta olulise panuse esinduslike majade kujundamiseks.
Nende hulgas olid Peeter-Pauli kindlus koos Peeter-Pauli katedraaliga, Kaheteistkümne kolledži hoone (nüüd on see üks Peterburi Riikliku Ülikooli põhilisi osi). Samuti aitas ta rajada ja kujundada Kroonlinna ja Aleksander Nevski kloostri.

Domenico Trezzini pani aluse Peetri-aegse barokkstiili loomisele.

Oma testamendis nimetas ta Peeter I oma poja Pietro Antonio Trezzini ristiisaks.

## Välislingid
William Lycan

**William G. Lycan** (sündinud 26. september 1945 Milwaukees) on USA filosoof. 

Ta on 1990. aastast Põhja-Carolina Ülikooli professor. Varem töötas ta Ohio Ülikoolis. 

Ta töötab vaimufilosoofia, keelefilosoofia, epistemoloogia ja metafüüsika alal. 

Lycan pooldab nn homunkulusefunktsionalismi ehk homunktsionalismi. 

Ta on kritiseerinud  episteemilist minimalismi. 

Lycan kritiseerib David Lewise arusaama võimalikest maailmadest ning tõlgendab neid aktualistlikult kui kooskõlalisi maksimaalselt täielikke maailma kohta käivate kirjelduste või propositsioonide hulki ("täielikke kirjeldusi"). 

## Raamatud
* Logical Form in Natural Language (Bradford Books / MIT Press, 1984), xii + 348 pp.
* Knowing Who (koos Steven Boëriga]) (Bradford Books / MIT Press, 1986), xiv + 212 pp.
* *[http://books.google.ee/books?id=lDoGn5nC8scC&dq=lycan+consciousness&pg=PP1&ots=ugyHZg0HP6&sig=IcLEI0Qz43O22UYslP0uPUgU2Zg&hl=et&prev=http://www.google.ee/search%3Fq%3Dlycan%2Bconsciousness%26ie%3Dutf-8%26oe%3Dutf-8%26rls%3Dorg.mozilla:en-US:official%26client%3Dfirefox-a&sa=X&oi=print&ct=title&cad=one-book-with-thumbnail  Consciousness]* (Bradford Books / MIT Press, 1987), ix + 165 pp.
* Judgement and Justification (Cambridge University Press, 1988), xiii + 230 pp.
* Modality and Meaning (Kluwer Academic Publishing, Studies in Linguistics and Philosophy series, 1994), xxii + 335 pp.
* *[http://books.google.ee/books?hl=et&id=buqx0Q3K1S8C&dq=%22consciousness+and+experience%22&printsec=frontcover&source=web&ots=oq2iXmkArw&sig=uU9R3z167qIrM1eNiIZXSZTr2Ss#PPA1,M1  Consciousness and Experience]* (Bradford Books / MIT Press, 1996), xx + 211 pp.
* Philosophy of Language: A Contemporary Introduction (Routledge Publishers, 1999), xvi + 243 pp.
* Real Conditionals (Oxford University Press, 2001), vii + 223 pp.

## Välislingid
* Koduleht
* CV
Valter Klauson

**Valter Klauson** (venepäraselt *Вальтер Иванович Клаусон*; 20. detsember 1913 vkj/ 2. jaanuar 1914 Tolmatšovo, Preobraženski lähedal, Luuga maakond, Peterburi kubermang – 5. detsember 1988 Moskva, NSV Liit) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

Klauson õppis Luuga autotransporditehnikumis, mille lõpetas 1933. aastal. 

Pärast lõpetamist töötas ta tehnilise juhina ja masina-teeehitussalga ülemana tööstusobjektidel, maanteede ja raudteesildade ehitusel Kasahstanis, Leningradi oblastis, Tšita oblastis ja Murmanski oblastis.

## Tegevus Eestis
Pärast 1940. aasta juunipööret ja Eesti okupeerimist suunati ta koos teiste Venemaa eestlastega Eestisse ja määrati tööle teedeehitusse, 1941. aastaks edutati ta Tallinna Teedeehituse Trusti peamehaanikuks.

Ta võttis osa Teisest maailmasõjast, kus oli Nõukogude sõjaväes roodu- ja pataljoniülem ning astus NLKP liikmeks 1943. aastal. 

1944. aastast töötas ta juhtivatel kohtadel Eesti NSV-s: 1944. aastal Eesti NSV Siseministeeriumi Maanteede Valitsuse peamehaanik, aastast 1944, Maanteede Valitsuse ülema asetäitja; aastatel 1948–1953 Eesti NSV Siseministeeriumi Maanteede Valitsuse ülem. 1953. aastal lõpetas ta NSV Liidu Siseministeeriumi juhtivkoosseisu kõrgema kooli.

Aastatel 1953–1954 oli ta Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumi minister. Aastatel 1954–1961 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja, 12. oktoobrist 1961 kuni 18. jaanuarini 1984 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimees.

1965. aastal lõpetas ta NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli. Ta oli NLKP Keskkomitee liikmekandidaat aastail 1961–1986, NSV Liidu Ülemnõukogu 5., 6., 7., 8. ja 9. koosseisu saadik (aastail 1958–1984) ja EKP KK büroo liige, Eesti NSV Ülemnõukogu IV, VI, VII, VIII  ja IX koosseisu saadik.

1984. aastal läks ta pensionile.

## Teoseid
*"Rahva hüvanguks". (1967)
*"Loomeaastad". (1977)
## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Loomad on lahti

**"Loomad on lahti"** on ansambli Compromise Blue 2008. aastal ilmunud album.

Plaadiesitluskontserid toimusid 24. aprillil Tallinna klubis Bonnie & Clyde, 25. aprillil Pärnu Kuursaalis ja 26. aprillil Tartu klubis Illusion.

## Lugude nimekiri
# Palm
# Loomad on lahti
# Hagu alla
# Siiski
# Aru ei saa
# Iga päev
# Kurja juure puu
# Igal pool
# Hää miis
# Kui lootust ei ole
# Nagu alati...
# Kurjaks saan
# Jooksen iseenda eest

## Viited
Rosneft

**Rosneft** (vene keeles *Роснефть*), täisnimega **[[OAO]] Naftakompanii Rosneft** on Venemaa suurim naftakontsern.

2010. aasta 1. aprilli seisuga kuulus 75,16% ettevõtte aktsiatest riigiettevõttele Rosneftegaz, 13,48% Sberbankile, 9,44% naftakompaniile Razvitije. Viimase puhul on tegemist Rosnefti poolt kaudselt sajaprotsendiliselt kontrollitava ettevõttega.

Rosneft on lülitatud Venemaa strateegilise tähtsusega ettevõtete ja organisatsioonide nimekirja. Päevane naftatoodang 2006. aastal oli ettevõtte enda andmetel 1,6 miljonit barrelit. Tõestatud naftavarude suuruseks hinnati ligi 16 miljardit barrelit.

Pärast Jukose varade omandamist riiklikul sundmüügil sai Rosneftist Venemaa juhtiv naftatootja ja -töötleja. 

Rosnefti direktorite nõukogu esimees on Igor Setšin, tegevjuht Sergei Bogdantšikov.

2011. aastal sõlmisid Rosneft ja BP 16 miljardi dollari väärtuses aktsiavahetuslepingu, mille käigus Vene riiklik naftakontsern Rosneft sai 5% BP ja BP 9,5% Rosnefti aktsiatest, lisaks BP poolt varem omandatud 1,2% aktsiatele. Ettevõtted on leppinud kokku ka kolme litsentsitud Vene arktilise mandrilava ploki uurimise ja arendamise asjus, mille piirkond on pindalalt ja perspektiividelt võrdne Suurbritannia osaga Põhjamerest. Kokkulepet kinnitati ametlikult paar tundi pärast seda, kui BP tegevjuht Bob Dudley kohtus Venemaa peaministri Vladimir Putiniga.

## Viited

## Välislingid
* Rosnefti veebileht
Stohhid

**Stohhid** on jõgi Ukrainas. 

Jõgi algab Volõõniast, voolab läbi Polesje valdavalt põhja ja kirdesse ning suubub paremalt Prõpjatsi.

Jõe pikkus on 188 km.
Lõunapassaathoovus (Vaikne ookean)

**Lõunapassaathoovus** on hoovus Vaikses ookeanis. Algab Vaikse ookeani idakaldalt Peruu hoovusest. Hoovab üle Vaikse ookeani läände. Korallimeres pöördub lõunasse ja muutub Ida-Austraalia hoovuseks.

## Vaata ka
*Lõunapassaathoovus (Atlandi ookean)
*Lõunapassaathoovus (India ookean)
Alex Callinicos

**Alexander Theodore Callinicos** (sündinud 24. juulil 1950 Lõuna-Rodeesias (Zimbabwes)) on inglise marksistlik intellektuaal. 

Callinicose isa oli kreeka vastupanuliikumise liige Teise maailmasõja ajal, ema pärineb aga inglise aristokraatia hulgast, mistõttu Callinicos on ka kuulsa inglise ajaloolase lord Actoni järeltulija. Callinicos õppis Oxfordi ülikoolis, kust sai ka filosoofiadoktori kraadi. Ta abiellus 1977. aastal Joanna Sedoniga, kellest sai aktiivne kommunist ning kes hiljem emigreerus Nõukogude Liitu. Callinicos töötas varem Yorki ülikoolis politoloogiaprofessorina, praegu on ta King's Colledge'is Londonis Euroopa Õpingute professor.

Callinicos on Inglise Sotsialistliku Töölispartei liige ning kuulub ka selle keskkomiteesse. Ta on tuntud osava sule- ja kõnemehena. Lisaks neomarksistlikele kirjutistele on Callinicos tegelenud ka filosoofiaga laiemalt, sealhulgas ajaloofilosoofiaga. Oma filosoofias on ta enim mõjutatud prantsuse marksistlikust filosoofist Louis Althusserist. Callinicost peetakse ka üheks parimaks inglise Lõuna-Aafrika eksperdiks.

## Teoseid
**Althusser's Marxism*. Toimetaja. London: Pluto Press, 1976. ISBN 0-90438-302-4
**Southern Africa after Soweto*. Koos John Rogersiga. London: Pluto Press, 1977. ISBN 0-90438-342-3
**Southern Africa after Zimbabwe*. London: Pluto Press, 1981. ISBN 0-86104-336-7
**Making history: agency, structure, and change in social theory*. Ithaca, N.Y.: Cornell University Press, 1988. ISBN 0-80142-121-7
**Against Postmodernism: a Marxist Critique*. Cambridge: Polity Press, 1991. ISBN 0-31204-224-8
**The revenge of history: Marxism and the East European revolutions*. 1991. ISBN 0-27100-767-2
**Theories and narratives: reflections on the philosophy of history*. Durham: Duke University Press, 1995. ISBN 0-74561-201-6
**Equality (Themes for the 21st Century)*. Cambridge: Polity Press, 2000. ISBN 0-74562-324-7

## Välislingid
*Alex Callinicose indeks marxists.org-is
Vostoki järv

**Vostoki järv** on Antarktisel asuv maa-alune järv, mis on suurim umbes 140 mandrijääalusest järvest. Järv asub Venemaale kuuluva Vostoki polaarjaama all (77°S, 105°O).

Vostoki järv on mageveeline ja (hüper)oligotroofne. Järve vanuseks hinnatakse mitu miljonit aastat .

Järve pindala on 15 690 km² ja maht umbes 5400 km³. Järv on piklik. Selle suurim pikkus on 250 km ja laius 50 km, nii et ta sarnaneb mõõtmete poolest Ontario järvega. Järve kattev jääkiht on 4 km paks, täpsemalt 3600 m põhjas kuni 4250 m lõunas. Samal ajal on järve põhjaosas maapind (ehk jääpind) järve kohal ainult 40 m madalam kui lõunaosas.

Järve keskel paiknev ahelik jagab järve kaheks. Järve sügavus ahelikust põhja pool asuvas nõos on umbes 400 m ja lõunapoolses 800 m, aheliku kohal on sügavus umbes 200 m. 

Vene ja Briti teadlased avastasid järve 1996. aastal, mil järve võimaliku olemasolu kohta oli kogunenud hulgaliselt materjale. Venemaa poolt oli geoloog ja geomorfoloog Andrei Kapitsa, kes oletas järve olemasolu juba 1957. aastal. Hiljem toetas neid väiteid jääd läbiv radar. Aastal 2005 avastati järve keskel saar.

Veetemperatuur on vahetult jää all –3,2 °C. Selle temperatuuriga vesi on vedelas olekus ülalt rõhuva paksu jääkihi tõttu. Sügavamal on järv märksa soojem, vähemalt +10 °C. Tõenäoliselt saab järv soojust maa-alustest geotermilistest soojusallikatest.

Jääkiht tekitab järves rõhu üle 300 atm. Suure rõhu tõttu on seal vesi hapnikuga üleküllastunud. Vee hapnikusisaldus on seal 50 korda suurem kui harilikus magevees. Hapnik satub järve läbi kilomeetritepaksuse jääkihi.

Jääaluses veekogus valitsevad tingimused võivad sarnaneda tingimustega Maal krüogeenis (850–630 miljonit aastat tagasi), kui Maa pind mitu korda globaalselt jäätus kuni 10 miljoniks aastaks.

Oletatakse, et järve uurimine on kasulik Jupiteri kaaslastel Europal ja Callistol valitsevate tingimuste uurimiseks. Nendel kaaslastel olevates jääalustes veekogudes võib leiduda maaväline elu.
Antonio McDyess

**Antonio Keithflen McDyess** (sündinud 7. septembril 1974) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 15 hooaega.

## Karjäär
Ülikoolikorvpalli Alabama ülikoolis mänginud McDyess valiti 1995. aasta NBA *[[draft]]*'ist teise valikuna Los Angeles Clippersisse ja vahetati enne hooaja algust Denver Nuggetsi meeskonda.

Esimese kuue aastaga viskas McDyess NBA-s keskmiselt 17,8 punkti ja võttis 8,8 lauapalli mängus. 1998/99. hooajal tõi McDyess keskmiselt 21,2 punkti, 10,7 lauapalli ja 2,3 viskeblokeeringut mängus ning hooajal 2000/01 keskmiselt 20,8 punkti, 12,1 lauapalli ja 1,5 blokeeritud viset mängus.

2001/02. hooaja alguses vigastas McDyess raskelt põlve. See vigastus lõpetas tema jaoks hooaja ja segas teda ka järgmistel aastatel, seejuures pidi McDyess 2002/03. hooaja tervenisti vahele jätma.
 
2002. aastal vahetati McDyess Marcus Camby vastu New York Knicksi ja seejärel Phoenix Sunsi. Pärast põlve paranemist liitus McDyess 2004. aastal Detroit Pistonsiga. Esimesel hooajal uues meeskonnas viskas McDyess vahetusmehena 9,6 punkti ja võttis 6,3 lauapalli mängus. Pärast Chris Webberi lahkumist teenis McDyess hooajaks 2007/08 koha algviisikus.

2008. aasta 3. novembril vahetati McDyess koos Chauncey Billupsiga Allen Iversoni vastu Denver Nuggetsisse, kuid Denver ostis ta lepingust välja, misjärel McDyess taasliitus Pistonsiga.

2009. aasta suvel sõlmis McDyess kolmeaastase lepingu San Antonio Spursiga, tuues hooaegadel 2009/10 ja 2010/11 keskmiselt 20 minutiga 5,6 punkti ja 5,7 lauapalli mängus. 2011. aasta detsembris teatas McDyess, et lõpetab NBA karjääri.

## Saavutused
* NBA tähtede mäng (2001)
* NBA sümboolne kolmas viisik (1999)
* NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (1996)

## Rahvuskoondis
McDyess võitis USA rahvuskoondise koosseisus 2000. aasta Sydney olümpiamängudelt kuldmedali.

## Välislingid
* Antonio McDyess – NBA.com
* Antonio McDyess – Basketball-Reference.com
Céline Dion

**Céline Dion** (sündinud 30. märtsil 1968 Charlemagne'is Québeci provintsis) on Kanada laulja. 

Sony Music Entertainmenti järgi on Dioni albumeid ostetud kogu maailmas enam kui 200 miljonit eksemplari ja ta on üks kõrgeimalt tasustatud artiste maailmas.

Ta esindas Šveitsi 1988. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Ne partez pas sans moi" ja võitis.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
**[[La voix du bon Dieu]]* (1981)
**[[Céline Dion chante Noël]]* (1981)
**[[Tellement j'ai d'amour...]]*(1982)
**[[Les chemins de ma maison]]* (1983)
**[[Chants et contes de Noël]]* (1983)
**[[Mélanie]]* (1984)
**[[C'est pour toi]]* (1985)
**[[Incognito]]* (1987)
**[[Unison]]* (1990)
**[[Dion chante Plamondon]]* (1991)
**[[Celine Dion (album)|Celine Dion]]* (1992)
**[[The Colour of My Love]]* (1993)
**[[D'eux]]* (1995)
**[[Falling into You]]* (1996)
**[[Let's Talk About Love]]* (1997)
**[[S'il suffisait d'aimer]]* (1998)
**[[These Are Special Times]]* (1998)
**[[A New Day Has Come]]* (2002)
**[[One Heart]]* (2003)
**[[1 fille & 4 types]]* (20033)
**[[Miracle (Céline Dioni album)|Miracle]]* (2004)
**[[D'elles]]* (2007)
**[[Taking Chances]]* (2007)

### Singlid

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Borodino

**Borodino** on Moskva–Smolenski maantee ääres asuv küla, milles juures 1812. aasta Isamaasõja ajal 7. septembril 1812 peeti Vene ja Prantsuse väe pealahing Borodino lahing (ülemjuhatajad Mihhail Kutuzov ja Napoleon I).

Küla asub praeguse haldusjaotuse järgi Možaiski rajoonis Moskva oblastis.

## Kirjandus
* N. Popov "Borodino lahing" (1954).
Žabinka

**Žabinka** (poola keeles *Żabinka*) on linn Valgevenes Bresti oblastis, Žabinka rajooni ja Žabinka külanõukogu halduskeskus. Linn asub Muchavieci jõe kaldal, merepinnast 170 meetri kõrgusel. Žabinkast hargnevad raudteed Bresti, Baranavičy ja Łuninieci suunas.

Haridust annavad kolm keskkooli, muusikakool ja laste spordikool. Linnas on kultuurimaja ja neli raamatukogu. Linnas on toiduainetetööstus, seal valmistatakse ka ehitusmaterjale. Vaatamisväärsusteks on raudteejaam (ehitatud 1920. aastatel), õigeusu kirik (1885) ja katoliku kirik (1999).

## Ajalugu

XVIII sajandi lõpus asus seal Žabinka talu. Asula sai ametlikult alguse 1871. aastal, mil selle juurde rajati samanimeline raudteejaam. Raudteejaama juurde tekkisid tööstusettevõtted ja asula.

1921. aastast oli asula Poola koosseisus. 1939. aastal liideti Žabinka Valgevene NSV-ga, asulast sai samanimelise rajooni keskus. 1970. aastast on Žabinka linn.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
* Žabinka
* Ingliskeelne veebileht linna kohta
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Goris

**Goris** (armeenia keeles Գորիս) on linn Armeenias Sjunikhi maakonnas 240 km kaugusel pealinnast Jerevanist. Elanike arv on 20 840. 

Goris sai linnaõigused 1885.
Gérard Krawczyk

**Gérard Krawczyk** (sündinud 17. mail 1953 Pariisis) on Prantsuse filmirežissöör. 

## Filmograafia filmilavastajana

## Välislingid
*
OSCE Minski grupp

**OSCE Minski grupp** oli Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni poolt 1992. aastal loodud organisatsioon, mille eesmärgiks oli otsida rahumeelset lahendust Mägi-Karabahhi konfliktile. Organisatsioon lõpetas tegevuse 1. septembril 2025.

Minski grupi eesistujamaad olid Ameerika Ühendriigid, Prantsusmaa ja Venemaa. Peale Armeenia ja Aserbaidžaani kuulusid liikmete hulka veel Itaalia, Madalmaad, Portugal, Rootsi, Saksamaa, Soome, Türgi ja Valgevene.

## Välislingid
* OSCE: Minsk Process
Ceyhan

**Ceyhan** on linn Türgis Adana provintsis Vahemere ja Ceyhani jõe ääres.

Ceyhan on tähtis sadamalinn, Bakuu-Thbilisi-Ceyhani naftajuhtme, Kirkūk-Ceyhan naftajuhtme ning plaanitava Samsun-Ceyhani naftajuhtme lõpp-punkt. Plaanitakse ka naftajuhtmega paralleelset gaasijuhet Kirkūkist ning Blue Streami haru Samsunist.

Linnas elab üle 100 000 elaniku.

## Välislingid
Presiidium

**Presiidium** on:
* kongressi vms ürituse juhatus;
* organisatsiooni juhtorgan (nt Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidium, Lääne-Põhjamaade Nõukogu presiidium).
Pleenum

**Pleenum** ehk **täiskogu** on organisatsiooni hääleõiguslike liikmete üldkoosolek.

## Vaata ka
*EK(b)P Keskkomitee VIII pleenum
Prillpringel

**Prillpringel** (*Phocoena dioptrica*) on pringellaste sugukonda kuuluv veeimetaja.

Prillpringel on nimetuse saanud selle järgi, et tal on silmade ümber valged ringid, seetõttu näeb prillpringel välja nii, nagu oleks tal prillid. 

Varem on prillpringleid käsitletud ka omaette perekonnas *Australaphocaena*.

Prillpringlid elavad Lõuna-Ameerikas, Tasmaanias, Uus-Meremaa lähedal asuvatel saartel ja India ookeani lõunaosas.

Prillpringlite seljauim on suurem kui teistel pringlastel. Emaste prillpringlite loivad ja saba on musta värvi, aga isastel on need lumivalged. Prillpringlite selg on must, aga kõht valge. Süsimusta suu juurest tulevad mustad triibud, mis ulatuvad loibadeni. Seljauim on must ja ümar. 

Pojad on pruunikad, sündides on nad 60–100 cm pikad. 

Prillpringlid elavad tavaliselt gruppides, kuhu kuulub 3 looma: harilikult emane, isane ja poeg. Prillpringlid on 126–234 cm pikad ja kaaluvad 90–115 kg.
Colombia vapp

**Colombia vapp** on Colombia vabariigi riigivapp.

Vapikilbi kohal paikneb väljasirutatud tiibadega Andi kondor, mis on vabaduse sümboliks. Riigi moto "Libertad y Orden" asub lindil kondori ja kilbi vahel. Vapikilbi ümber on paigutatud Colombia lipp. Vapikilp ise jaguneb kolmeks osaks. Alumisel osal kujutatakse laevu Panama maakitsuse juures, mis oli kuni 1903. aastani Colombia osa. Laevad sümboliseerivad Colombia meresõiduajalugu ja kaubanduslikke suhteid ülejäänud maailmaga. Keskmisel väljal on hõbedasel taustal punane Früügia müts, mis sümboliseerib vabadust. Ülemisel väljal on sinisel taustal granaatõun kahe küllusesarve vahel.
Grille

**Grille** (ritsikas), ka **Sturmpanzer 38(t)** oli Saksamaal Teise maailmasõja ajal Tšehhoslovakkia tanki LT vz.38 baasil toodetud ründehaubits. Masinat toodeti aastatel 1943–1944 peamiselt kahes modifikatsioonis kokku 383 liikurit.

## Grille Ausf. H
*Grille Ausf. H*, täisnimetusega *15cm Schweres Infanteriegeschütz 33 (Sf) auf Panzerkampfwagen 38(t) Ausf. H* (*Sd.Kfz.138/1*) toodeti firmas Bömish-Mährische Maschinenfabrik (BMM) veebruarist aprillini 1943 kokku 91 masinat. PzKpfw 38(t) Ausf. H šassiile oli paigaldatud pealt lahtine soomustorn, milles oli 150 mm haubits sIG 33.

## Grille Ausf. M
*Grille Ausf. M*, täisnimetusega *15cm Schweres Infanteriegeschütz 33/1 auf Panzerkampfwagen 38(t) Ausf. M* (*Sd.Kfz.138/1*) toodeti samuti firmas BMM aprillist juunini 1943 ja oktoobrist 1943 kuni septembrini 1944 kokku 282 masinat. Masin oli praktiliselt identne samal perioodil tootmisse läinud SdKfz 138M-iga, erinedes vaid relvastuse ning soomustorni osade soomuslehtede paigutuse ja paksuse poolest. Mõlemat masinat ehitati tanki PzKpfw 38(t) Ausf. M baasil, millelt oli eemaldatud pöörlev torn ja selle asemele oli masina tagaosale paigutatud pealt lahtine soomuslehtedest liikumatu torn. Grille Ausf. M oli relvastatud 150 mm haubitsaga sIG 33.

Jaanuarist maini 1944 ehitas firma BMM Ausf. M baasil ka 93 laskemoonaveokit, millel torni esiosa oli kinnine ja haubits puudus. Need masinad said nimeks *Munitionspanzer 38(t) (Sf) Ausf. M* või ka *Sd.Kfz. 138/1 Mun Ausf. M*.

## Välislingid
*Achtung Panzer! PzKpfw 38(t) *inglise keeles*
Elastsusmoodul

**Elastsusmoodul** on suurus, mis näitab mehaanilist pinget rakendades tahke keha, vedeliku või gaasi vastupanu võimet elastsetele deformatsioonidele. Elastsusmooduli defineerib pinge-moonde kõvera tõus tema elastses piirkonnas. Mida jäigem on materjal, seda suurem on tema elastsusmoodul. Elastsusmoodul avaldub üldkujul:

:\lambda \ \stackrel{\text{def}}{=}\  \frac {\text{pinge}} {\text{moone}}

kus pinge on jõud, mis tekitab deformatsiooni jagatud pindalaga millele jõud mõjub ja moone on mõne mingi esilekutsutud suuruse muutuse suhe algsuurusesse. Pinge ühik on paskal ja moone suhtarvuna on ühikuta suurus. Seetõttu on elastsusmooduli ühik on samuti paskal. 

Elastsusmooduleid on võimalik defineerida erinevaid, igaüks vastavalt sellele, kuidas pinget ja moonet mõõdetakse. Kolm peamist on:

* Normaalelastsusmoodul (*E*) iseloomustab mingi normaalpinge muutuse korral avalduva normaali suunalisele deformatsiooni suurust.
* Nihkeelastsusmoodul (*G*) iseloomustab mingi nihkepinge muutuse korral avalduva nihkedeformatsiooni suurust.
* Ruumpaisumismoodul (*K*) iseloomustab mingi keskmistatud normaalpinge (mõjub keha kõikidele pindadele) muutuse korral avalduva ruumdeformatsiooni (suhtelise mahumuutuse) suurust.

Homogeensete ja isotroopsete materjalide elastsust saab kirjeldada täielikult vaid kahe elastsusmooduliga ja ülejäänud elastsusmoodulid avalduvad nende kahe kaudu.
## Vaata ka
*Poissoni tegur

## Viited
Mustpringel

**Muspringel** (*Phocoena spinipinnis*) on pringellaste sugukonda kuuluv veeimetaja.

Mustpringlid elavad ainult Lõuna-Ameerika rannikumeredes. 

Nende kõht on valge, seljauim asub ebatavaliselt saba lähedal. Silmade ümbrus must, hingats asub silmadest eespool. Loivad teravatipulised ja heledamad kui kere. 

Mustpringlid on 190–237 cm pikad ja kaaluvad kuni 124 kg. Mustpringlid elavad vähemalt 16 aastat. Nad sukelduvad kuni 60 m sügavusele ja jäävad vee alla 1–3 minutiks.

Mustpringleid aetakse sageli segi la plata jõedelfiinidega, Commersoni delfiinidega ja prillpringlitega.
Veliko Tǎrnovo

**Veliko Tǎrnovo** (bulgaaria keeles Велико Търново) on linn Bulgaarias, Veliko Tǎrnovo piirkonna keskus. Linn asub riigi keskosas Jantra jõe kaldal ning on tuntud oma rikkaliku ajaloo ja kultuuripärandi poolest.

Veliko Tǎrnovo oli keskajal Teise Bulgaaria tsaaririigi pealinn ning kujunes oluliseks poliitiliseks, vaimseks ja kultuuriliseks keskuseks. Tänapäeval on see tähtis haridus- ja turismilinn, kus asuvad mitmed kõrgkoolid ja ajaloolised vaatamisväärsused, sealhulgas Tsarevetsi kindlus.


Bulgaria Veliko Turnovo 01.jpg
Bulgaria Veliko Turnovo 03.jpg
Bulgaria Veliko Turnovo 04.jpg


## Sõpruslinnad
* Bayonne, Prantsusmaa
* Kraków, Poola
* Niš, Serbia
* Ohrid, Põhja-Makedoonia
* Sérres, Kreeka
* Sopron, Ungari
* Toledo, Hispaania
* Tver, Venemaa
* Colonia Tovar, Venezuela
* Tarxien, Malta

## Viited

## Välislingid
Lääne-Austraalia hoovus

**Lääne-Austraalia hoovus** on külm hoovus India ookeanis, läänetuulte hoovuse põhjaharu. Hoovab mööda Austraalia läänekallast lõunast põhjasse. 

Veetemperatuur on veebruaris +19 °C lõunas kuni +26 °C põhjas, augustis vastavalt +15 °C kuni +21 °C. Vee soolsus on 35,5–35,7‰. Hoovuse kiirus on 0,7–0,9 km/h. 

Lõunapoolkera troopikas muutub Lääne-Austraalia hoovus lõunapassaathoovuseks.
Hammasvaalalised

**Hammasvaalalised** (*Odontoceti*) on vaalaliste alamselts. 

Hammasvaalalistel on teravad hambad, kuid ükski hammasvaalaline ei oska närida. Hambad on neil ainult saagi püüdmiseks.
Läänetuulte hoovus

**Läänetuulte hoovus** on hoovus Atlandi, India ja Vaikses ookeanis. Kriiskavate viiekümnendate läänetuulte mõjul hoovab itta ümber maailma, läbides Drake'i väina. Hoovus koosneb külmast veest ja ulatub ookeani põhjani, olles suurima vooluhulgaga hoovus.
Vendsyssel-Thy

**Vendsyssel-Thy** ehk **Nørrejyske Ø** on saar Põhjameres. Piirneb loodes Skagerrakiga, idas Kattegatiga ja lõunas Limfjordiga. Pindala 4667 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 136 meetrit. Kuulub Taanile.
Made of Bricks

**"Made of Bricks"** on Kate Nashi esimene stuudioalbum.

## Lood
# "Play" – 1:11
# "Foundations" – 4:05
# "Mouthwash" – 5:01
# "Dickhead" – 3:42
# "Birds" – 4:25
# "We Get On" – 4:34
# "Mariella" – 4:15
# "Shit Song" – 3:05
# "Pumpkin Soup" – 2:59
# "Skeleton Song" – 5:07
# "Nicest Thing" – 4:05
# "Merry Happy/Little Red" – 13:10
Võimehüpotees

**Võimehüpotees** on väide, mille kohaselt teadmine, "mis tunne on" mingit kogemust läbi elada, ei ole teadmine-et (propositsiooniline teadmine), vaid teadmine-kuidas (propositsioonilineb teadmine). 

Termin pärineb David Lewiselt (*the Ability Hypothesis*). 

David Lewise (1988) ja Laurence Nemirowi järgi seisneb see võimes kogemusi meenutada, kujutleda ja ära tunda.

Seda väidet on kasutatud Frank Jacksoni artiklis "Fenomenilised kvaalid" esitatud teadmiseargumendi vastu: teadmine, "mis tunne on", ei pea olema füüsikaline, sest ta pole propositsiooniline. Nemirow tuli sellega välja juba Thomas Nageli artikliga "Mis tunne on olla nahkhiir" polemiseerides. 

Sellel väitel on vähe pooldajaid. Enamik kriitikuid pole nõus väitega, et teadmine, "mis tunne on", on oskusteadmine. Torin Alter väidab artiklis "Know-how, ability and ability hypothesis" (2001) Noam Chomsky eeskujul, et oskusteadmine (erinevalt propositsioonilisest teadmisest) ei ole võime. Nimelt võib võime säilida hoolimata oskusteadmise kaotusest. 

## Kirjandus
*David Lewis. What experience teaches, 1988.
*Torin Alter. [Know-how, ability and ability hypothesis http://www.as.ua.edu/philos/talter/know-how,%20ability,%20and%20the%20ability%20hypothesis.pdf]. – *Theoria*, 2003, kd 67, nr 3, lk   229–239.
Juri Jakovlev

**Juri Vassiljevitš Jakovlev** (vene keeles Юрий Васильевич Яковлев; 25. aprill 1928 Moskva – 30. november 2013 Moskva) oli vene näitleja.

Suure isamaasõja ajal evakueerus Jakovlevide pere Ufaasse. Seal töötas tollal 13-aastane Juri koos emaga haiglas. 1943 naasis perekond Moskvasse. Juri õppis õhtukoolis ja töötas mehaaniku abilisena garaažis.

1948 püüdis ta astuda Üleliidulisse Riiklikku Kinematograafia Instituuti, kuid ei saanud sisse. Vastuvõtukomisjoni otsus oli, et poiss "ei ole kinogeeniline". Kuid seejärel võeti ta vastu Boriss Štšukini nimelisse Teatriinstituuti. Algus kulges viletsalt ja Jakovlev lõpetas esimese kursuse kahega peamises õppeaines, näitlejameisterlikkuses. Kuid kursuse juhendaja Tsetsilia Mansurova ei lubanud teda välja visata, sest teatas: "Ma vean ta läbi, sest ta on minu jaoks huvitav. Hakkan temaga töötama."

1952 lõpetas Jakovlev Štšukini-nimelise instituudi ja hakkas tööle Jevgeni Vahtangovi nimelises teatris. Filmides mängis ta alates 1955. aastast.

Üks tema tuntumaid rolle on vürst Mõškini osa Ivan Põrjevi filmis "Idioot" (1958). Pärast seda pakuti talle Hollywoodis Jeesuse osa, mida ta Nõukogude olude tõttu ei saanud vastu võtta.

Tuntud on ka osatäitmised filmides "Husaariballaad" (1962) , "Ivan Vassiljevitš vahetab elukutset" (1973), "Saatuse iroonia" (1975) ja "Kin-dza-dza!" (1986).

Jakovlev nimetati algul VNFSV teeneliseks kunstnikuks, 1968 VNFSV rahvakunstnikuks ja 1976 NSV Liidu rahvakunstnikuks.

Jakovlev pälvis 1970 VNFSV Stanislavski-nimelise preemia. 1978 anti talle Tööpunalipu orden ja 1979 NSV Liidu riiklik preemia. 1988 pälvis ta Lenini ordeni, 29. mail 1995 Venemaa Föderatsiooni riikliku preemia, 17. oktoobril 1996 ordeni "Teenete eest Isamaa ees" III järgu ja 10. juunil 2008 II järgu. 13. veebruaril 2004 sai ta Venemaa Föderatsiooni presidendi preemia kirjanduse ja kunsti valdkonnas "väljapaistva loomingulise ja teadusliku panuse eest Venemaa kunstilisse kultuuri".

## Välislingid
*Hüvasti, Juri Jakovlev: Ippolit, Ivan Vassiljevitš ja vürst Mõškin!, Ohtuleht.ee, 3. detsember 2013
Alari Lindmäe

**Alari Lindmäe** (15. september 1967 Tartu – 3. mai 1985 Zolotšivi lähedal, Lvovi oblast) oli eesti lauatennisist.

Ta hukkus lennuõnnetuses Lvivi lähedal, kui maandumisel põrkas lennuk kokku Nõukogude armeele kuulunud transpordilennukiga (vt artiklit Lend CCCP-65856).  

Alari Lindmäe sai meistersportlaseks 15-aastaselt (1983). 1985. aastal tuli ta Eesti meistriks paarismängus. Tallinnas peetakse tema mälestusvõistlusi.

## Isiklikku
Tema vend on eesti lauatennisist ja treener Rein Lindmäe.

## Välislingid
*
Kismet

**Kismet** on robot, mis töötati välja ja valmistati 1990. aastate lõpus Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis. 

Roboti valmistamisel simuleeriti psüühika teatavaid funktsioone, et saavutada masintundmuse erinevaid avalduskujusid.

Robot oli varustatud masinkuulmise, masinnägemise ja masinmotoorika süsteemidega, et võtta vastu informatsiooni väliskeskkonnast ja väljendada peamiselt emotsioonide motoorset komponenti. Tundmuste väljendamiseks oli robot võimeline vokaliseerima ja miimikat matkima. Näo väljendusilme muutmiseks kasutati kõrvade, kulmude, silmalaugude, huulte, lõua ja pea liigutusi.

## Vaata ka
*Sotsiaalne robot

## Välislingid
* Kismeti koduleht
Maneeži tänav

**Maneeži tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kompassi asumis.

Maneeži tänav on võrdlemisi lühike, 230 meetrit, ja kulgeb põhjast lõunasse. See algab Narva maanteelt ja lõpeb teiste tänavatega ristumata Gonsiori tänaval. Tänava alguses ja lõpus on fooriga ristmik.

## Ajalugu
Tänav sai nime Tallinna ratsasõidu maneeži järgi, mis avati piirkonnas 1879. Varem kandis tänav nimesid Väike-Narva tänav (*Kleine Narvsche Straße*, 1877) ja *Afonasjew-Straße* (19. sajand). Maneeži tänav sai praeguse nime 19. sajandi lõpus, kuid seda on kirjutatud mitmel viisil, näiteks Maneesi (1885), Maneshi (1908), Maneschi (1910).

1939. aastal nimetati Maneeži tänav, Tallinna linnavolikogu poolt Pandi tänavaks.

## Transporditaristu
Tänav on avatud autodele liiklemiseks, kuid autoliiklus tänaval on üsna hõre.

Tänavalt sõidavad läbi 2. ja 4. trammiliin. Pärast teist maailmasõda, 1948. aastal pandi maha trammirööpad  Laikmaa tänava sihile ning 1954 avati sealtkaudu ühendus Narva maantee ja Tartu maantee vahel, kust alles 1970 viidi see suund üle Maneeži tänavale. Maneeži tänav on kesklinnast Lasnamäele viiva trammiliini kõige põhjapoolsem osa. Kuni 2003. aastani asus tänaval Maneeži trammipeatus, kuid see likvideeriti, sest Narva maanteele rajati kõigest paarisaja meetri kaugusele Hobujaama trammipeatus.
Kuni 2003. aastani sõitnud 60. ja 63. bussiliin mööda Maneeži tänavat.

## Hoonestus

Maneeži tänav 4, 1940. aastal Asti Valamaa projekti alusel ehitatud algne Tallinna Pandimaja hoone. Tänapäeval Rahvusarhiivi hoone.


Low-middle tram in Tallinn.JPG|4 trammiliini
2018-04-21-16-08-07-IMG 7523 (46229195874).jpg
2018-04-21-16-09-29-IMG 7528 (39989289243).jpg
Riigiarhiivi Maneeži tänava hoone- Building of State Archives in Maneeži St. Tallinn, Estonia 1943-1945 (10739590954).jpg|Riigiarhiivi hoone, 1943–1945


## Viited

## Välislingid
Roop (muusika)

**Roop** on keelpillide ja mõnede klahvpillide metallist, puidust või luust detail, mis ühendab keeli pilli kerega, on keelte võnkuva osa alguseks ja kannab nende võnkumist edasi pilli kerele.
Sotsiaalne robot

**Sotsiaalne robot** on iseseisev robot, mis suudab suhelda ja vastastikku toimida inimeste ja muude füüsiliste mõjuritega, järgides sotsiaalseid käitumisnorme ja muid juhised, mis on vajalikud antud rolli täitmiseks. See tähendab, et sotsiaalne robot peab põhimõtteliselt funktsionaalselt sarnane olema inimesega - nägema, kuulma, rääkima, mõtlema, tundeid väljendama, motivatsiooni omama, liikuma.

## Vaata ka
*Kismet
Ahtme haruraamatukogu

**Ahtme raamatukogu** on Kohtla-Järve Keskraamatukogu Ahtme haruraamatukogu.

Raamatukogu asub Kohtla-Järve Ahtme linnaosas ja võeti ehitajatelt vastu 7. mail 2002.

Hoone, kus praegu raamatukogu asub, oli algselt mõeldud kaubanduskeskuseks. Raamatukoguks ümberprojekteerimise ja ümberehituse jaoks oli ette nähtud 2,5 miljonit krooni.

Raamatukogu ruumes avati 15. oktoobril 2005 esimene välismaine Vene Muuseumi virtuaalne filiaal. Virtuaalne filiaal tegutses Ahtme Raamatukogu ruumes paari aasta vältel, hiljem koliti see ümber Põlevkivimuuseumisse.

1. jaanuari 2008 aasta seisuga oli raamatukogus 95746 säilitusüksust.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Helipea

**Helipea** on seade helisignaali saamiseks.

Keelpillide helipead (ingl *sound pickup*) muundavad keelte või pilli kõlakoja võnkumised elektriliseks võnkumiseks.

Elektromagnetiline helipea on mähisega ribamagnet, mis elektrilistel või elektroakustilistel keelpillidel muudab selle magnetväljas võnkuva(te) magnetiliste omadustega (tavaliselt rauda või niklit sisaldavate) pillikeel(t)e võnkumise elektripingeks, mida seejärel võimendatakse elektronvõimendi abil ja muundatakse muusikahelideks elektroakustiliste muundurite (valjuhääldite) abil.

Mikrofoniefektil põhinevad helipead (piesoelektriline jt) muundavad elektriliseks signaaliks selle pinna võnkumisi, millele nad on kinnitatud, või selle ruumiosa helisid, kuhu nad on paigutatud (mikrofonid).

Grammofoni puhul kasutatakse helipead (ingl. *turntable head*, *pick-up*) heliplaadi spiraalselt koonduvasse vakku salvestatud heliinformatsiooni taasesitamiseks. Selleks pannakse heliplaat grammofoni ajami (veomehhanismi) poolt ühtlaselt pöörlema. Helipea juurde kuulub nõel ehk astel, mis plaadi spiraalvaos liueldes hakkab selle looklemist järgides võnkuma.

Grammofonides on kasutatud nii mehaanilisi kui ka elektrilisi, sealhulgas elektromagnetilisi, elektrodünaamilisi või piesoelektrilisi helipäid. Mehaaniline helipea edastas mehaanilise võnkumise vahetult – vagu kompiva nõela võnkumine kanti mehaaniliselt üle membraanile, mis tekitas õhku helilaineid, mida reeglina suunati kuulaja poole ruupori kaudu. Mehaaniline helipea koormas meeletult heliplaati sest mõjuvad jõud olid suured. Kogu heli võimsus saadi plaadilt nõelale üle kanduva mehaanilise energia arvel. Seetõttu kulusid nii plaat kui ka nõel kiiresti. Alles elektriliste helipeade tulek võimaldas vähendada plaadile ja nõelale mõjuvaid hõõrdejõude või need üldse kaotada (optiline lugemine). Samuti lubas see laiendada ka edastatavat sagedusala ning edastada stereofoonilist ja hiljem ka kvadrofoonilist heli.

Magnetofonide helipead on reeglina kinnise, kuid tööpilu (või muud töö-osa) sisaldava magnetahelaga ühe või mitme mähisega seadised signaalide salvestamiseks magnetkandjale (magnetlindile, magnetkettale) ja/või nende taasesitamiseks. Kustutuspea on eriline helipea olemasoleva salvestise kustutamiseks.
Slide

***Slide*** on kitarri mängimisel kasutatav metallist või klaasist toru (võib olla ka keraamiline), mida kantakse tavaliselt sõrme otsas või hoitakse peopesas. Selle abil tekitatakse sujuvaid, legato-laadseid üleminekuid nootide vahel. Slide’i materjal mõjutab kõla – metall annab eredama ja kirkama, klaas aga pehmema ja soojema tooni. Seda tehnikat nimetatakse slide-kitarri mänguks, mis on eriti levinud bluusis ja kantrimuusikas.

## Tuntud slide-kitarri mängijad
* Duane Allman
* Elmore James
* Bonnie Raitt
* Ry Cooder
* George Harrison
* Mick Taylor
* Lowell George
* David Lindley
* Son House
* Johnny Winter
* Chris Rea
Hüpermarket

**Hüpermarket** ehk **hiidkaubahall** (ka **hiidpood**, **hüperturg**) on jaekaubandusettevõte, kus müügipinda on üle 2500 m² ning toidu- ja esmatarbekaupade osakaal ületab 50%. 

Hüpermarketid asuvad peamiselt suurte magistraalide ääres ja suurtes kaubanduspiirkondades.

## Hüpermarketid Eestis
Eesti esimese hüpermarketi avas ETK 1994. aasta 4. oktoobril Tallinnas Nõmme linnaosas.

Seni on Eestis viis üleriigilist hüpermarketitega kaupluseketti: Coop Maksimarket, Maxima XXX, Prisma, Rimi Hyper ja Selver.

## Vaata ka
* Supermarket

## Viited
Apollo Kino Plaza

**Apollo Kino Plaza** (endise nimega Coca-Cola Plaza) on kobarkino Tallinnas, mis avati 2001. aasta 10. märtsil. 

Meelelahutuskompleks Apollo Kino Plaza asub aadressil Hobujaama 5 (kaubanduskeskuse "Postimaja" taga). Algselt plaaniti hoone valge välissein katta abstraktse grafitiga, kuid konkursitööde seast ei leitud sobivat.

Kino ametlikuks avafilmiks oli Robert Zemeckise draama "Kaldale uhutud".

## Saalid
Apollo  Plazas on 11 kinosaali, algselt kokku 1666 istekohaga. Kino 1. ja 2. saal on varustatud Dolby Atmos helisüsteemiga. 

*<nowiki/>*
File:Coca Cola Plaza (7954380278).jpg|Coca-Cola Plaza
Pilt:Coca-Cola Plaza kino.JPG|Coca-Cola Plaza


## Viited

## Välislingid
*https://www.apollokino.ee/cinemas/plaza
Afefoobia

**Afefoobia** ehk **hafefoobia** ehk **hafofoobia** ehk **hapnofoobia** ehk **haptefoobia** ehk **haptofoobia** on haiglane hirm (foobia) teiste inimestega kehalise kokkupuutumise ees.

Isegi tuttavate inimestega kokkupuutumist tajutakse määrdumise või sissetungi ohtu tekitavana. 

Mõnikord kardetakse kokkupuutumist ainult vastassoost inimestega. Naistel kaasneb see sageli hirmuga seksuaalse ahistamise ees. Poisid, keda on seksuaalselt väärkoheldud, on kirjeldanud puudutust põletavana. 

Afefoobiat esineb harva.
Algofoobia

**Algofoobia** (kreeka keeles ἄλγος, álgos, 'valu') ehk **agliofoobia** ehk **odünofoobia** ehk **odünefoobia** on haiguslik hirm (foobia) valu ees.

Algofoobia võib kaasneda hüperalgeesia ehk liigvalutundlikkusega.

Algofoobiat saab ravida käitumisteraapia ja ärevusevastaste ravimitega.
Agorafoobia

**Agorafoobia** (vanakreeka sõnadest ἀγορά 'agoraa' ja φόβος 'hirm') on ärevushäire (foobia), mis väljendub haiguslikus hirmus avatud, suurte ruumide või väljakute, ka rahvarohkete kohtade (näiteks kaubanduskeskused, lennujaamad, linnaplatsid, tänavad, sillad) ees. 

Isik tajub selliseid olukordi ohtlike või eriti ebameeldivatena ning eelistab neid vältida. Sellistes olukordades võib isikul esineda paanikahoogusid. Äärmuslikul juhul ei suuda agorafoobia all kannataja kodust väljuda.

Foobia arenemise tõenäolisem aeg on 20. ja 40. eluaasta vahel ning see puudutab rohkem naisi kui mehi. Ameerika Ühendriikides kannatab 2,2% rahvastikust agorafoobia all.
Klaustrofoobia

**Klaustrofoobia** (ladina keeles *claustrum* 'suletud koht', kreeka keeles φόβος, phóbos 'hirm') on haiguslik hirm (foobia) kinniste väikeste ruumide ees.

Klaustrofoobia klassifitseeritakse tavaliselt ärevushäireks. Tihti väljendub see paanikahoona. Klaustrofoobiat võivad esile kutsuda erinevad paigad ja olukorrad, näiteks ülerahvastatud liftid, akendeta ruumid ja isegi liialt kitsad rõivad.
Zoofoobia

**Zoofoobia** on haiguslik hirm (foobia) loomade ees. Zoofoobia võib tähendada nii hirmu mingi kindla loomade klassi suhtes või üldist hirmu kõigi loomade vastu, kes pole inimesed.

## Kindlate loomade kartusi
*agrizoofoobia – hirm metsloomade ees
*ailurofoobia – hirm kasside ees
*alektorofoobia – hirm tibude ees
*apifoobia – hirm mesilaste ees
*arahnofoobia – hirm ämblike ees
*batrahhofoobia – hirm kahepaiksete (konnad, salamandrid, vesilikud, triitonid) ees
*bufonofoobia – hirm kärnkonnade ees
*ekvinofoobia – hirm hobuste ees
*entomofoobia – hirm putukate ees
*ftiriofoobia – hirm täide ees
*herpetofoobia – hirm roomajate või roomavate asjade ees
*ihtüofoobia – hirm kalade ees
*lutrafoobia – hirm saarmaste ees
*mottefoobia – hirm koide ees
*murofoobia – hirm hiirte ees
*mürmekofoobia – hirm sipelgate ees
*ofidiofoobia – hirm madude ees
*ornitofoobia – hirm lindude ees
*sfeksofoobia – hirm herilaste ees
Hunting High and Low

**"Hunting High and Low"** on Norra ansambli a-ha debüütalbum. 

## Lugude nimekiri
#"Take on Me" – 3:48 (Waaktaar/Furuholmen/Harket)
#"Train of Thought" – 4:14 (Waaktaar)
#"Hunting High and Low" – 3:45 (Waaktaar)
#"The Blue Sky" – 2:36 (Waaktaar)
#"Living a Boy's Adventure Tale" – 5:00 (Waaktaar/Harket)
#"The Sun Always Shines on T.V." – 5:08 (Waaktaar)
#"And You Tell Me" – 1:51 (Waaktaar)
#"Love is Reason" – 3:04 (Waaktaar/Furuholmen)
#"I Dream Myself Alive" – 3:06 (Waaktaar/Furuholmen)
#"Here I Stand and Face the Rain" – 4:30 (Waaktaar)

## Mitmesugust
*Poola laulja Edyta Górniaki esitatud kaverlugu "Hunting High and Low" leidub tema esimesel ingliskeelsel debüütalbumil.
Amoc

**Amoc** (sünninimi **Mikkâl Antti Morottaja**, sündinud 24. detsembril 1984) on saami räppar, kes laulab Inari saami keeles. 

Tema esimene laul oli "Val moonam taan cooda". Tema singel "Šaali" ilmus 2006. aastal. Debüütalbum "Amok-kaččâm" ilmus 2007. aastal.

## Diskograafia
### "Amok-kaččâm" (2007)
#Troijalâš hiävuš 
#Šaali 
#Suomâráp uárjih 
#Čalmekäittee 
#Hiärásalmairikoliih feat. Hannibal, Edorf, Soppa 
#Amok-mielâ 
#Speeijâl 
#Amok-kaččâm feat. Ambassa 
#Omo sist feat. Ružže, Wimme
#Nortenos legioon

## Viited

## Välislingid
*"Val moonam taan cooda". MP3-helifail
Egiptuse vapp

**Egiptuse vapp** (araabia keeles شعار مصر) on Egiptuse riigivapp. Praegune vapp on kasutusel alates 1984. aastast.