open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yuki Sakai

**Yuki Sakai** (jaapani keeles 坂井 優紀 *Sakai Yuki*; sündinud 10. jaanuaril 1989) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2011 1 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Saori Ariyoshi

**Saori Ariyoshi** (jaapani keeles 有吉 佐織 *Ariyoshi Sayori*; sündinud 1. novembril 1987) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2012. aastast mänginud 63 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Vobla

**Vobla** (*Rutilus caspicus*) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala.

Vobla elab Kaspia meres ja sellega seotud jõgedes.

Kala kasutatakse laialdaselt kuivatatuna (:ru).
Mai Kyokawa

**Mai Kyokawa** (jaapani keeles 京川 舞 *Kyokawa Mai*; sündinud 28. detsembril 1993) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2012–2015 5 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Yumi Uetsuji

**Yumi Uetsuji** (jaapani keeles 上辻 佑実 *Uetsuji Yumi*; sündinud 30. novembril 1987) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2012–2015 4 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Ami Otaki

**Ami Otaki** (jaapani keeles 大滝 麻未 *Ōtaki Ami*; sündinud 28. juulil 1989) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2012–2013 3 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Akane Saito

**Akane Saito** (jaapani keeles 齊藤 あかね *Saitō Akane*; sündinud 12. jaanuaril 1993) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2011 1 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Lõuna-Eesti Kalastajate Klubi

**Lõuna-Eesti Kalastajate Klubi** on eelkõige Lõuna-Eestis tegutsev mittetulundusühing, mis muu hulgas korraldab kalapüügivõistlusi.

Klubi asutati 2005.

Klubi on korraldanud kalapüügivõistlusi näiteks Peipsil, Võrtsjärvel (Võrtsjärve Karikas), Anne kanalil.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Mina Tanaka

**Mina Tanaka** (jaapani keeles 田中 美南 *Tanaka Mina*; sündinud 28. aprillil 1994) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2013–2018 35 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Yoko Tanaka

**Yoko Tanaka** (jaapani keeles 田中 陽子 *Tanaka Yōko*; sündinud 30. juulil 1993) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2013 4 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Yuka Kado

**Yuka Kado** (jaapani keeles 加戸 由佳 *Kado Yuka*; sündinud 19. juunil 1990) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2013 3 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Shiho Ogawa

**Shiho Ogawa** (jaapani keeles 小川 志保 *Ogawa Shiho*; sündinud 26. detsembril 1988) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2013 3 mängu.

## Viited
Fubuki Kuno

**Fubuki Kuno** (jaapani keeles 久野 吹雪 *Kuno Fubuki*; sündinud 27. detsembril 1989) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2013 1 mängu.

## Viited
Kana Kitahara

**Kana Kitahara** (jaapani keeles 北原 佳奈 *Kitahara Kana*; sündinud 17. detsembril 1988) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2013–2015 9 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Shiori Miyake

**Shiori Miyake** (jaapani keeles 三宅 史織 *Miyake Shiori*; sündinud 13. oktoobril 1995) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2013. aastast mänginud 17 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Saori Arimachi

**Saori Arimachi** (jaapani keeles 有町 紗央里 *Arimachi Saori*; sündinud 12. juulil 1988) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2013–2016 6 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Ryoko Takara

**Ryoko Takara** (jaapani keeles 高良 亮子 *Takara Ryoko*; sündinud 9. aprillil 1990) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2013–2015 3 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Saki Ueno

**Saki Ueno** (jaapani keeles 上野 紗稀 *Ueno Saki*; sündinud 20. novembril 1994) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2013 1 mängu.

## Viited
Maramagambo mets

**Maramagambo mets** on mets Ugandas Kuninganna Elizabethi rahvuspargis.

Mets on 50 kilomeetrit Kitaka Cave'ist läänes.

Maramagambo metsas paikneb koobas, kus elavad hieroglüüfpüütonid (aafrika kaljupüütonid), must-valged kobrad ja egiptuse öötiiburid (*Rousettus aegyptiacus*).

Koopast leiti pärast kahe inimnakatanu põhjalikku uurimist ja neist ühe surma 2008. aastal esmased tõendid egiptuse öötiiburite kui Marburgi viiruse (*Marburgvirus*) reservuaaride kohta. Nende proovidest tuvastasid teadlased elusa viiruse. Koobas on suletud.

## Viited

## Välislingid
* Jonathan S. Towner, Brian R. Amman, Tara K. Sealy, Serena A. Reeder Carroll, James A. Comer, Alan Kemp, Robert Swanepoel, Christopher D. Paddock, Stephen Balinandi, Marina L. Khristova, Pierre B. H. Formenty, Cesar G. Albarino, David M. Miller,  [ ... ], Pierre E. Rollin jt, *[http://journals.plos.org/plospathogens/article?id=10.1371/journal.ppat.1000536 Isolation of Genetically Diverse Marburg Viruses from Egyptian Fruit Bats]*, 31. juuli 2009, *PLo Pathogens*.
Mari Kawamura

**Mari Kawamura** (jaapani keeles 川村 真理 *Kawamura Mari*; sündinud 19. detsembril 1988) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2013 2 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Rie Azami

**Rie Azami** (jaapani keeles 薊 理絵 *Azami Rie*; sündinud 11. jaanuaril 1989) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2013–2015 2 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
UNESCO maailmapärand Suurbritannias

**[[Suurbritannia]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** 31 objekti ja 11 objektikandidaati.

Nimistusse on kantud:
*26 kultuuripärandi objekti: 
**1986 Durhami linnus ja peakirik. Asub Inglismaal
**1986 Kuningas Edwardi linnused ja linnamüürid Gwyneddis. Asub Walesis
**1986 Kuninglik Studley park koos Fountains Abbey varemetega. Asub Inglismaal
**1986 Raudsilla kuru. Asub Inglismaal
**1986 Stonehenge, Avebury ja nendega seotud kaitsealad. Asub Inglismaal
**1987 Bathi linn. Asub Inglismaal
**1987 Blenheimi loss. Asub Inglismaal
**1987, 2005, 2008 Rooma impeeriumi piirikindlustised. Asuvad Inglismaal ja Šotimaal. Ühispärand Saksamaaga
**1987 Westminsteri palee ja Westminster Abbey koos Püha Margareeta kirikuga. Asub Inglismaal
**1988 Canterbury peakirik, Püha Augustinuse klooster ja Püha Martini kirik. Asub Inglismaal
**1988 Londoni Tower. Asub Inglismaal
**1995 Edinburghi vana- ja uuslinn. Asub Šotimaal
**1997 Mereäärne Greenwich. Asub Inglismaal
**1999 Orkney süda nooremal kiviajal. Asub Šotimaal
**2000 Blaenavoni tööstusmaastik. Asub Walesis
**2000 St George'i ajalooline linn ja selle kindlustised, Bermuda. Asub Bermudal
**2001 Derwenti oru veskid. Asub Inglismaal
**2001 New Lanark. Asub Šotimaal
**2001 Saltaire. Asub Inglismaal 
**2003 Kew' kuninglik botaanikaaed. Asub Inglismaal
**2004 Liverpool – mereäärne kaubanduslinn. Asub Inglismaal. 2012. aastast alates on see objekt ohustatud pärandi nimekirjas
**2006 Cornwalli ja Lääne-Devoni kaevandusmaastik. Asub Inglismaal
**2009 Pontcysyllte akvedukt ja kanal. Asub Walesis ja Inglismaal
**2015 Forthi sild. Asub Šotimaal
**2016 Gorhami koobaskompleks. Asub Gibraltaris
**2017 Inglise järvepiirkond. Asub Inglismaal
*neli looduspärandi objekti:
**1986 Hiiglaste tee ja selle rannik. Asub Põhja-Iirimaal
**1988 Hendersoni saar. Asub Pitcairnis
**1995, 2004 Gough' ja Inaccessible'i saar. Asub Saint Helenas
**2001 Dorset ja Ida-Devoni rannik. Asub Inglismaal
*üks segapärandi objekt:
**1986, 2004, 2005 St Kilda. Asub Šotimaal
*nimistusse kandideerib alates 2012. aastast veel 11 objekti.

## Vaata ka
*UNESCO maailmapärand Bermudal
*UNESCO maailmapärand Gibraltaris
*UNESCO maailmapärand Inglismaal
*UNESCO maailmapärand Pitcairnis
*UNESCO maailmapärand Põhja-Iirimaal
*UNESCO maailmapärand Saint Helenas
*UNESCO maailmapärand Šotimaal
*UNESCO maailmapärand Walesis

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Suurbritannias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 5. juulil 2019)
Hikari Nakade

**Hikari Nakade** (jaapani keeles 中出 ひかり *Nakade Hikari*; sündinud 6. detsembril 1988) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2013 1 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Chinatsu Kira

**Chinatsu Kira** (jaapani keeles 吉良 知夏 *Kira Chinatsu*; sündinud 5. juulil 1991) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2014 12 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Rika Masuya

**Rika Masuya** (jaapani keeles 増矢 理花 *Masuya Rika*; sündinud 14. septembril 1995) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2014–2018 27 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Hikaru Naomoto

**Hikaru Naomoto** (jaapani keeles 猶本 光 *Naomoto Hikaru*; sündinud 3. märtsil 1994) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2014. aastast mänginud 18 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Rie Usui

**Rie Usui** (jaapani keeles 臼井 理恵 *Usui Rie*; sündinud 28. detsembril 1989) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2014 6 mängu.

## Viited
Hisui Haza

**Hisui Haza** (jaapani keeles 羽座 妃粋 *Haza Hisui*; sündinud 16. märtsil 1996) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2014 4 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Ami Sugita

**Ami Sugita** (jaapani keeles 杉田 亜未 *Sugita Ami*; sündinud 14. märtsil 1992) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2014–2017 6 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Cullinan (teemant)

**Cullinan** oli maailma suurim teemant.

3106-karaadine teemant leiti 26. jaanuaril 1905 Lõuna-Aafrikast Cullinani kaevandusest ja viidi hiljem Suurbritanniasse. 

9. novembril 1907 kingiti teemant kuningas Edward VII-le 66. sünnipäevaks. Kuningas aga lasi teemandi Amsterdamis tükeldada, nii saadi Cullinanist 9 suuremat (tähistatakse ka Cullinan I kuni Cullinan IX) teemanti ja hulgaliselt väiksemaid teemante – kokku 109. Suurim lõigatud teemanditükk sai nimeks Aafrika täht ning see pandi kaunistama monarhi valitsuskeppi

## Viited

## Välislingid
*The Cullinan
Yuria Obara

**Yuria Obara** (jaapani keeles 小原 由梨愛 *Obara Yuria*; sündinud 4. septembril 1990) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2014 1 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kadarik Tüür Arhitektid

**Kadarik Tüür Arhitektid OÜ** on Eesti arhitektuuribüroo. Büroo on nimetatud kahe büroo juhtarhitekti (Ott Kadarik ja Mihkel Tüür) järgi.

Büroo kanti Äriregistrisse 2010.

## Projekteerimisi
*Tondiraba jäähall (aasta betoonehitis 2015)
*telemaja

## Tunnustus

* 2015 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (viimaste aastate loomingu – Tondiraba jäähalli, Tartu Ülikooli füüsika instituudi ja Viljandi laululava – eest)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Aleksandr Puškin (teemant)

**Aleksandr Puškin** on teemant, mis leiti 1989. aasta detsembris Venemaalt Sahha Vabariigi alalt. 2016. aasta seisuga oli üks maailma suurimaid teemante. Teemant on nimetatud vene kirjaniku Aleksandr Puškini järgi.

Teemant on 320,65-karaadine (64,13 g).

Seda hoitakse Moskva Kremlis Teemandifondis.

## Viited

## Kasutatud allikad
*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Alexander Pushkin (diamond)]] seisuga 2.08.2017.*
Regent (teemant)

**Regent** on tuntud teemant.

See kandis algul nime **Pitt**. Ühe legendi kohaselt leidis 141-karaadise teemandi 1698. aastal ühest India kaevandusest (*Kollur Mine*) ori ning selle väljatoimetamiseks kasutanud ta omaenese jalale tekitatud haava. Meritsi põgenemiseks pakkus ori teemanti ühele meremehele, kes ta tappis. 

Teemant sattus inglise kuberneri Thomas Pitti kätte. Pitt lasi selle lihvida ja müüs edasi Orleansi hertsogile, kes valitses Louis XV asemel regendina. Sel ajal sai teemandi nimeks **Regent**. 1792. aastal läks teemant Pariisis kaduma. 

1801. aastal sai juveliiri vahendusel Regendi uueks omanikuks Napoleon Bonaparte. Napoleon pantis selle ja tehtud laenuga relvastas oma armee. Hiljem kaunistas teemant keisri mõõka. 

Teemandi hinnanguline väärtus (2015. aasta seisuga) on 73 920 000 USA dollarit.

## Viited

## Muud allikad
*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Regent Diamond]] seisuga 02.08.2017.*
Kalamaja päevad

**Kalamaja päevad** on Tallinnas Kalamaja piirkonnas igal aastal toimuv asumi suurim kultuuriüritus. See on Kalamaja kogukonna festival, millega tähistatakse Kalamaja sünnipäeva. Selle korraldamist toetavad Tänavafestival MTÜ ja kuni 2023 Telliskivi Selts. Festivali sisu loovad Kalamaja elanikud, asutused ja ettevõtted, kes Kalamajas elavad ja/või tegutsevad. 

Alates 2024. aastast on Kalamaja päevi määratletud järgmiselt: "Kalamaja päevad on apoliitiline ja alkoholivaba kogukonna perefestival, mille korraldavad kogukonna liikmed, et luua ja hoida häid suhteid, et olla kursis, kes, millega tegeleb, et tugevdada kogukonna vaimu ja muuta asum veelgi turvalisemaks elu- ja töökeskkonnaks."

Asumifestivalil esinevad artistid, toimuvad mitmesugused töötoad ja ekskursioonid, avatud on hoovikohvikud. 

2009. aastal toimusid esimesed Kalamaja päevad. 2024. aastal toimusid need neljateistkümnendat korda. Kalamaja päevad tekkisid klubilisest liikumisest 2009. aastal Kalju koguduse tollase juhi Vilver Orase ja Teoteatri juhi Piret Viisimaa algatusel.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Gildihoone

**Gildihoone** (ka **gildimaja**) on endisaegne hoone, mida kasutas gild. Hoones toimusid näiteks gildi liikmete kokkusaamised.

Tallinnas on säilinud mitmed gildihooned, näiteks Kanuti gildi hoone ja Olevi gildi hoone.
Svein Ludvigsen

**Svein Harald Ludvigsen** (sündinud 18. juuli 1946 Hillesøys Tromsi maakonnas) on Norra poliitik, ta kuulub konservatiivse erakonna Høyre ridadesse. Ta oli aastatel 2001–2005 Norra kalandusminister.

Ta sündis Hillesøys Tromsi maakonnas kalalaeva kapteni pojana.

Ta oli 19. oktoobrist 2001 kuni 17. oktoobrisni 2005 Norra kalandusminister Kjell Magne Bondeviki valitsuses.

17. jaanuarist 2006 kuni 18. juulini 2014 oli ta Tromsi maavanem.

## Välislingid
* Kohus: Norra eksminister kasutas varjupaigataotlejaid seksuaalselt ära
* Svein Ludvigsen Stortingi kodulehel (norra keeles)
Virtsu III tuulepark

**Virtsu III tuulepark** on tuulepark Eestis, mis asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Virtsu poolsaarel.

Virtsu III tuulepark rajati Lääne maakonnas Hanila vallas 2009. aastal ja esimene tuulik ühendati elektrivõrguga 2010. aasta märtsis. Virtsu III tuulepargis on kolm 2,3 MW võimsusega Enercon E-70 tüüpi elektrituulikut, sellega tuulepargi koguvõimsus on 6,9 MW. Tuulikud kuuluvad OÜ Nelja Energiale.

Virtsu III tuulepargi koguinvesteering oli 9,8 miljonit eurot.

Elektrituulikute tootja ja tarnija oli Saksa tootja Enercon GmbH. 336 tonni kaaluv tuulik on 85 meetrit kõrge, rootori läbimõõt on 71 meetrit. Tuulikute kavandatud eluiga on 20 aastat.

**Virtsu III tuulepargi aastatoodang**

Koos Virtsu II tuulepargiga hõlmab Virtsu III tuulepark maa-ala suurusega 39 hektarit. 

## Vaata ka
* Virtsu I tuulepark
* Virtsu II tuulepark 

## Viited
Võsaputk

**Võsaputk** (*Conioselinum*) on taimede perekond sarikaliste sugukonnast.

Teaduslik nimetus *Conioselinum* on moodustatud kahe sarikalise perekonna nimetusest - *Conium* (surmaputk) ja *Selinum* (aruputk). Lehed meenutavad surmaputke lehti, viljad aga aruputke omi.

Perekonda kuuluvad mitmeaastased paljad rohttaimed kaheli- või kolmelisulgjate lehtedega. Õite kroonlehed valged, äraspidimunajad, sissepoole pöördunud pügaldunud tipuga. Viljad piklikmunajad, seljalt lamedad, roietega.

Perekonda kuulub 17-20 liiki, levinud peamiselt Euraasias ja Põhja-Ameerikas. Euroopas on looduslikult levinud vaid üks liik.

Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: tupp-võsaputk (*Conioselinum tataricum*).
Teravalehine penikeel

**Teravalehine penikeel** (*Potamogeton acutifolius*) on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast.

Eestis on taim väga haruldane.

## Viited

## Välislingid
*
Tarinõges

**Tarinõges** (*Teucrium*) on taimede perekond huulõieliste sugukonnast.

Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: vinav tarinõges (*Teucrium scordium*).
Roomet Säälik

**Roomet Säälik** (sündinud 29. augustil 1999) on eesti tõukerattur ja BMX-i trikirattur.

Tõukerattasõidus tuli 2014. aastal Euroopa meistriks ning 2017. aastal võitis MM-il pronksi ja jõudis Nitro World Games'il poolfinaali. 2018. aasta Nitro World Games'il sai teise koha.

## Viited

## Välislingid
*VIDEO: Tutvu ainsa eestlasega, kes tõukerattaga sõitmise eest palka saab!. Delfi, 30. detsember 2016
*INTERVJUU | 17aastase Roomet Sääliku unistuste elu tõukerattal: "Kõige taga on adrenaliin!". Õhtuleht 24. august 2017
*"Pealtnägija" tutvustab Tokyo olümpiale pürgivat Eesti trikiratturit. ERR, 23. jaanuar 2019
Rusujuur

**Rusujuur** (*Lithospermum*) on kareleheliste sugukonda arvatud taimeperekond.

Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: suur rusujuur (*Lithospermum officinale*).
Tähtputk

**Tähtputk** (*Astrantia*) on taimede perekond sarikaliste sugukonnast.

Eestis on levinud üks liik: suur tähtputk (*Astrantia major*).
Harilik merikann

**Harilik merikann** (*Armeria maritima*) on taimeliik tinajuureliste sugukonnast.

Taime leidub ka Eestis. Eestis kasvab ka taime alamliiki roosa merikann (*Armeria maritima* subsp. *elongata*).

## Välislingid
*
Tahkuna tuulegeneraator

**Tahkuna tuulegeneraator** on endine tuulegeneraator, mis asub Hiiu maakonnas Tahkuna poolsaarel. See oli Eesti esimene kaasaegne tuulegeneraator ja see püstitati Hiiumaale taastuvenergia tootmise võimaluste uurimiseks Lääne-Eesti saarestiku biosfäärikaitseala direktori Ruuben Posti algatusel ja Taani keskkonnaagentuuri toel. Tuulegeneraator käivitati 19. septembril 1997 ja jäeti seisma 8. veebruaril 2005.

Tahkuna tuulegeneraator Gendvind 150 võimsusega 150 kW töötas endises Kõrgessaare vallas aastatel 1997–2005 ja on praeguseks seisatud. See jäeti seisma, kuna selle käigushoidmiseks polnud raha. Aastas vajanuks tuulik 30 000 – 40 000 krooni (1917–2556 eurot). Kokku töötas Hiiumaa tuulegeneraator seitse aastat neli kuud ja 20 päeva. Aastani 2000 tootis Hiiumaa kaitsealade administratsioonile kuuluv tuulegeneraator umbes 2,1 GWh elektrienergiat ning tõestas, et Eestis on mõtet tuulest elektrit toota.

Tahkuna tuulegeneraatori kõrgus on 30 meetrit ja tiiviku läbimõõt 22 meetrit.

Kuna oli oht, et tuulik, mis on Eesti jaoks oluline sümbol, hävitatakse, ostis Eesti Energia AS 2009. aastal tuuleelektrijaama koos opereerimisõigusega. Kavatsus oli rajada tuulejõu kasutamist tutvustav ekspositsioon. 2011. aastal anti teada, et vana generaatori asemel on plaanis püstitada uus sama suur tuulegeneraator.

Tahkuna tuulegeneraatorit kutsutakse **Valgeks Ingliks** ehk **Hiiumaa Ingliks**.

## Viited

## Välislingid
*Tahkuna näidistuulejaam
Jõgi-särjesilm

**Jõgi-särjesilm** (*Ranunculus trichophyllus*) on tulikaliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taime leidub Eestis hajusalt.

## Viited

## Välislingid
*
Sõõr-särjesilm

**Sõõr-särjesilm** (*Ranunculus circinatus*) on tulikaliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taime leidub Eestis hajusalt.

## Viited

## Välislingid
*
Flevo järv

**Flevo järv** (hollandi keeles **Flevomeer**) oli Vana-Rooma aegadest kuni varakeskajani eksisteerinud järv, mis defineerib tänapäeval Madalmaades: Markermeeri, IJsselmeeri ja Waddeneilandenit. Mõned geograafid usuvad, et järv ei olnud algselt üksik järv, vaid pigem järvistu.

## Flevo järve muundus

Pilt:500vc ex leg copy.jpg|500 aastat eKr
Pilt:50nc ex leg copy.jpg|50 aastat pKr
Pilt:800nc ex leg.jpg|800 aastat pKr


## Vaata ka
*Vliestroom
Tume särjesilm

**Tume-särjesilm** (*Ranunculus aquatilis*) on tulikaliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taime leidub Eestis paiguti, sagedam on ta Lääne-Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Torgu tuulepark

**Torgu tuulepark** on tuulepark Eestis, mis asub Saare maakonnas Sõrve poolsaare lõunaosas Läbara külas. 

Torgu tuulepark rajati 2002. aastal. Tuulepargis oli kolm 0,15 MW võimsusega Vestas-tüüpi elektrituulikut, mis kuulusid Meritreid OÜ-le. 

Tuulegeneraatorid demonteeriti 2014. aastal. Nende asemele püstitati 2015. aastal Läbara külas üks 65-meetrine tuulegeneraator. See on Vestas-tüüpi tuulegeneraator võimsusega 0,66 MW, mis kuulub samuti Meritreid OÜ-le.

## Viited
Cornelius Mey

**Cornelius Jacobszoon Mey** oli Hollandi Vabariigi maadeuurija, kapten ja karusnaha-kaupmees. May neem, Cape May maakond ja Cape May linn New Jerseys on inglispäraselt nimetatud tema järgi.

Mey öeldakse pärinevat Hoorni linnast, kuid võis sündida linna lähedal Schellinkhouti-nimelises asulas, kus sündis tema vend Jan Jacobszoon May van Schellinkhout, kelle järgi on nimetatud Jan Mayeni saar.

Aastatel 1624–1625 oli Mey Uus-Madalmaade esimene juhataja.
Keraslill

**Keraslill** (*Globularia*) on taimede perekond teeleheliste sugukonnast.

Eestis leidub perekonnast üks liik: Willkommi keraslill (*Globularia punctata*), vaid metsistununa.
Malajalamikeelne Vikipeedia

**Malajalamikeelne Vikipeedia** (malajalami keeles മലയാളം വിക്കിപീഡിയ) on Vikipeedia malajalamikeelne versioon.

Malajalamikeelne Vikipeedia sai alguse 21. detsembril 2002.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

## Viited

## Välislingid
*Malajalamikeelne Vikipeedia
Medze vald

**Medze vald** (läti keeles *Medzes pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald asub Läänemere kaldal ning piirneb sama piirkonna Grobiņa, Tadaiķi, Dunalka ja Vērgale vallaga ning Liepāja linnaga.

Valla pindala on 109&nbsp;km². 2016. aasta seisuga elas seal 1482 inimest. Valla keskus on Kapsēde küla, vallavanem on Gunta Konopļeva.

## Ajalugu
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Kapsēde, (Gut Kapsehden, Kapsēde), Mātere (Gut Matern), Medze (Gut Medsen, Medzes muiža), Talsi (Gut Talsen) ja Tāši mõisade maad. Vald moodustati aastal 1900, mil liideti Medze, Kapsēde ja Mātra mõisavallad ning osa Pērkone mõisavallast. Aastal 1923 liideti sellega veel seni Pērkone valda kuulunud Šķēde. Aastal 1935 oli Medze valla pindala 95,2&nbsp;km².

Aastal 1945 moodustati vallas Kapsēde ja Medze külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Medze külanõukoguga likvideeritav Kapsēde külanõukogu. Samal aastal liideti osa külanõukogust (kolhoosi *Kopdarbs* maad) Vērgale külanõukoguga. Aastal 1968 liideti Külanõukogugaga Tāši külanõukogu kolhoosi *Pirmrindnieks* maad. Aastal 1975 liideti osa külanõukogust taas Vērgale külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Grobiņa piirkonda.

## Mälestised
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Tāši linnamägi, Tāši mõisakompleks, sealhulgas park, elumaja, kolm elumaja kaminat, parkett, ühe toa interjöör ja portaal koos uksega, Strautiņi muinaskalmed, Krastiņi muinaskalmed, Medze linnamägi, Mātra või Kalnmaļi linnamägi, Kapsēde muinaskalmed ja Jāči muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Niedrāji keskaegne kalmistu, Ezermaļi muinaskalmed, Āpi muinaskalmed ehk Puņķa mägi ja Strīķi muinasasula ehk Linnamägi.

## Loodus

Valla lääneosa asub Rannikumadalikul, idaosa aga Lääne-Kuramaa kõrgustikul. Suurim kõrgus on 50,9&nbsp;m. Suurim jõgi on Ālande. Valda jääb Tāši järv (94,6&nbsp;ha, vallas asub osaliselt ka Tosmare järv.

Looduskaitse all on Kapsēde rahn kõrgusega 4,9&nbsp;m ja mahuga 60 m³, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asuvad Medze hoiuala pindalaga 95&nbsp;ha ja Tāši järve hoiuala, selle lääneossa jääb osaliselt Tosmare hoiuala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1258 lätlast, 66 venelast, 25 valgevenelast, 22 ukrainlast, 4 leedulast ja 38 poolakat.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Pukspuu (perekond)

**Pukspuu** (*Buxus*) on pukspuuliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Perekonda kuulub umbes 70 liiki. Tuntuim liik on harilik pukspuu (*Buxus sempervirens*).
Lobeelia

**Lobeelia** (*Lobelia*) on kellukaliste sugukonda arvatud taimeperekond.

Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: vesilobeelia (*Lobelia dortmanna*).
Harilik sininukk

**Harilik sininukk** (*Jasione montana*) on kellukaliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taime leidub Eestis paiguti.

## Viited

## Välislingid
*
Maarjaohakas (perekond)

**Maarjaohakas** (*Silybum*) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeperekond.

Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik maarjaohakas (*Silybum marianum*).
Sininukk (perekond)

**Sininukk** (*Jasione*) on taimede perekond kellukaliste sugukonnast.

Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik sininukk (*Jasione montana*).
Kobarpea (perekond)

**Kobarpea** (*Ligularia*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimede perekond. 

Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik kobarpea (*Ligularia sibirica*).
Kõrge priimula

**Kõrge priimula** (*Primula elatior*) on nurmenukuliste sugukonda nurmenuku perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik.

Taime leidub Eestis harva metsistununa vanades parkides ja nende ümbruses. Pärismaine Lääne-Euroopas.

## Viited

## Välislingid
*
Neiusilm

**Neiusilm** (*Coreopsis*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Neiusilma perekonna nimetus *Coreopsis* pärineb vanakreeka sõnadest κόρις (*kóris*, 'lutikas') ja ὄψις (*ópsis*, 'vaade'). Nimetus on tulnud sellest, et taime seemnise kuju sarnaneb voodilutika kehaehituse kujuga. 

Perekonda kuulub umbes 75–80 liiki, mis kasvavad pärismaisena Põhja-, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas.

## Liike
**Coreopsis auriculata* – kõrv-neiusilm
**Coreopsis basalis* – Drummondi neiusilm
**Coreopsis douglasii* – Douglasi neiusilm
**[[Coreopsis gigantea]]*
**Coreopsis grandiflora* – suureõieline neiusilm
**Coreopsis lanceolata* – süstjas neiusilm
**Coreopsis major* – korrus-neiusilm
**Coreopsis maritima* – meri-neiusilm
**Coreopsis palmata* – kanavarvas-neiusilm
**Coreopsis pubescens* – karvane neiusilm
**Coreopsis rosea* – roosa neiusilm
**Coreopsis stillmanii* – Stillmani neiusilm
**Coreopsis tinctoria* – värv-neiusilm
**Coreopsis tripteris* – kõrge neiusilm
**Coreopsis verticillata* – männas-neiusilm
Kanjontänav

**Kanjontänav** (inglise keeles *street canyon* või *urban canyon*) on tee, mis külgneb mõlemalt poolt kõrgete hoonetega, mis loob kanjoniga sarnase linnakeskkonna. Klassikalisi näiteid inimese ehitatud kanjonitest saab vaadelda siis, kui tänavad eraldavad tiheda hoonestusega kvartaleid, eriti pilvelõhkujate näol.

## Vaata ka
*Manhattanhenge
*Manhattanization
One Penn Plaza

**One Penn Plaza** on 229 meetri kõrgune ja 57-korruseline kõrghoone, mis valmis 1972. aastal USA-s New Yorgis Midtown Manhattanil ning joondub Pennsylvania Stationi ja Madison Square Gardeni järgi. Pilvelõhkuja on Pennsylvania Plaza ärikvartali kõrgeim ehitis.

Kontorihoone aadress on **1 Pennsylvania Plaza** ning see asub 33rd Streeti ja 34th Streeti tänava vahel.

## Vaata ka
*Pennsylvania Plaza
Saoutši keel

**Saoutši keel** on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad saoutšid Kambodžas ja Tais. Keel on hääbumas, seda räägib vaid umbes 30 inimest 450 hõimu liikmest Tai Kanchanaburi provintsis ja Kambodža Preăh Seihânŭ provintsis.

Saoutši keeles on 18 vokaalfoneemi ja 21 konsonantfoneemi. Eristatakse pikki ja lühikesi vokaale.

## Viited
Madis Lepajõe

**Madis Lepajõe** (1. mail 1955 Puškin, Leningradi oblast – 21. mai 2020) oli eesti jalgrattur, jalgrattaspordi kohtunik, sporditegelane ja Eesti Keskerakonda kuuluv poliitik. 

15. novembrist 2017 kuni 13. veebruarini 2020 oli ta Tartu abilinnapea, kes vastutas hariduse, kultuuri, spordi ja noorsootöö eest. 

Lepajõe lõpetas 1973. aastal Miina Härma nimelise Tartu 2. Keskkooli ja 1978 Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise erialal. 1989 asus ta õppima Tartu Riiklikus Ülikoolis välismajandussuhteid, kuid stuudium jäi lõpetamata. 

Ta töötas 1990–1992 Tartu linnavalitsuses spordiosakonna juhatajana, 1992–1995 välissuhete osakonna juhatajana ning 1995–1998 välissuhete ja ettevõtluse arengu osakonna juhatajana, 1998–2017 aga Haridus- ja Teadusministeeriumis noorte ja välissuhete asekantslerina. 

Ta oli mitme spordiorganisatsiooni juhtorgani liige (näiteks alates 1994 Eesti Jalgratturite Liidu juhatuse liige (sh asepresident 2006–2012)) ning Tartu 2019. aasta laulupeo peakomisjoni liige. 

1991–2017 oli ta Klubi Tartu Maraton juhatuse liige (ka asutajaliige).

## Tunnustus
*2004 – Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku tegevuse eest Tartu nelikürituse korraldamisel ning pikamaasuusatamise ja jalgrattaspordi arendamise eest rahvusvahelisel tasandil)
*2007 – Eesti Jalgratturite Liidu auliige 
*2017 – Euroopa Jalgrattaliidu kuldne autasu 
*2017 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Isiklikku
Madis Lepajõe vanemad olid põllumajandusteadlased Jaan Lepajõe ja Leida Lepajõe.

Lepajõel oli üks õde ja on üks vend: tõlkija Marju Lepajõe ja Tiit Lepajõe.

Madis Lepajõe abikaasa oli Kersti Lepajõe. Tema poeg Jaan Lepajõe on aastast 2023 jalgrattaspordi rahvusvahelise kategooriaga maanteevõistluste kohtunik.

## Viited

## Välislingid
*
*Madis Lepajõe CV Tartu linna kodulehel
Kumi Yokoyama

**Kumi Yokoyama** (jaapani keeles 横山 久美 *Yokoyama Kumi*; sündinud 13. augustil 1993) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2015. aastast mänginud 35 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Ayaka Yamashita

**Ayaka Yamashita** (jaapani keeles 山下 杏也加 *Yamashita Ayaka*; sündinud 29. septembril 1995) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2015. aastast mänginud 25 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Osseedikeelne Vikipeedia

**Osseedikeelne Vikipeedia** (osseedi keeles Ирон Википеди) on Vikipeedia osseedikeelne versioon.

Osseedikeelne Vikipeedia sai alguse 28. veebruaril 2005.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

22% osseedikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.

## Viited

## Välislingid
*Osseedikeelne Vikipeedia
Tomoko Muramatsu

**Tomoko Muramatsu** (jaapani keeles 村松 智子 *Muramatsu Tomoko*; sündinud 23. oktoobril 1994) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2015–2016 4 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Hanae Shibata

**Hanae Shibata** (jaapani keeles 柴田 華絵 *Shibata Hanae*; sündinud 27. juulil 1992) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2015 1 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Mayu Sasaki

**Mayu Sasaki** (jaapani keeles 佐々木 繭 *Sasaki Mayu*; sündinud 12. jaanuaril 1993) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2016–2017 8 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Sonoko Chiba

**Sonoko Chiba** (jaapani keeles 千葉 園子 *Chiba Sonoko*; sündinud 15. juunil 1993) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2016–2017 5 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Yu Nakasato

**Yu Nakasato** (jaapani keeles 中里 優 *Nakasato Yū*; sündinud 14. juulil 1994) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2016–2018 20 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Yui Hasegawa

**Yui Hasegawa** (jaapani keeles 長谷川 唯 *Hasegawa Yui*; sündinud 29. jaanuaril 1997) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2017. aastast mänginud 30 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Sakiko Ikeda

**Sakiko Ikeda** (jaapani keeles 池田 咲紀子 *Ikeda Sakiko*; sündinud 8. septembril 1992) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2017–2018 14 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Ayumi Oya

**Ayumi Oya** (jaapani keeles 大矢 歩 *Oya Ayumi*; sündinud 8. novembril 1994) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2017–2018 9 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Rin Sumida

**Rin Sumida** (jaapani keeles 隅田 凜 *Sumida Rin*; sündinud 12. jaanuaril 1996) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2017–2018 22 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Miho Manya

**Miho Manya** (jaapani keeles 万屋 美穂 *Manya Miho*; sündinud 5. novembril 1996) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2017 7 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Nana Ichise

**Nana Ichise** (jaapani keeles 市瀬 菜々 *Ichise Nana*; sündinud 4. augustil 1997) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2017. aastast mänginud 15 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Hikari Takagi

**Hikari Takagi** (jaapani keeles 高木 ひかり *Takagi Hikari*; sündinud 21. mail 1993) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2016–2018 19 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Yuka Momiki

**Yuka Nicole Momiki** (jaapani keeles 籾木 結花 *Momiki Yūka*; sündinud 9. aprillil 1996) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2017. aastast mänginud 21 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Madoka Haji

**Madoka Haji** (jaapani keeles 櫨 まどか *Haji Madoka*; sündinud 8. juulil 1988) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2017–2018 7 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Hikaru Kitagawa

**Hikaru Kitagawa** (jaapani keeles 北川 ひかる *Kitagawa Hikaru*; sündinud 10. mail 1997) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2017 5 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kaede Nakamura

**Kaede Nakamura** (jaapani keeles 中村 楓 *Nakamura Kaede*; sündinud 3. augustil 1991) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2017 3 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Mami Ueno

**Mami Ueno** (jaapani keeles 上野 真実 *Ueno Mami*; sündinud 27. septembril 1996) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2017 3 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Shiho Tomari

**Shiho Tomari** (jaapani keeles 泊 志穂 *Tomari Shiho*; sündinud 26. märtsil 1990) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2017 2 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Riho Sakamoto

**Riho Sakamoto** (jaapani keeles 坂本 理保 *Sakamoto Riho*; sündinud 7. juulil 1992) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2017 1 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Moeno Sakaguchi

**Moeno Sakaguchi** (jaapani keeles 阪口 萌乃 *Sakaguchi Moeno*; sündinud 4. juunil 1992) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 10 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Grobiņa vald

**Grobiņa vald** (läti keeles *Grobiņas pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald asub Läänemere kaldal ning piirneb sama piirkonna Grobiņa linnaga, Gavieze, Medze, Bārta, Tadaiķi, Otaņķi ja Nīca vallaga ning Liepāja linnaga.

Valla pindala on 131 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2601 inimest. Valla keskus on Dubeņi küla, vallavanem on Juris Dabars (ühine Gavieze vallaga).

## Ajalugu
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Iļģi (Gut *Illien*) ja Rolava (Gut *Roloff*) mõisa maad. Vald moodustati aastal 1820 kui Grobiņa riigivald. Aastal 1905 liideti sellega Mežnieki, Pilenieki, Iļģi ja Grobiņa metskonna vallad, aastal 1912 Grobiņa kirikumõisa vald. Aastal 1935 oli Grobiņa valla pindala 143,9 km².

Aastal 1945 moodustati vallas Grobiņa, Baltpurvi ja Tosmare külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Grobiņa külanõukoguga osa Tosmare ja Rolava külanõukogu maadest. Aastal 1956 arvati Grobiņa külanõukogu Grobiņa linna juurde kuuluvaks kui Grobiņa linna maaterritoorium. Aastal 1975 loodi külanõukogu taas. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Grobiņa piirkonda.

## Mälestised
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Atkalni muinaskalmed, Krastiņi muinaskalmed, Iļģi mõisa rõdupiire, Smukumi muinaskalmed ja Porāni (Pūrāni) muinaskalmed.

## Loodus

Valla lääneosa asub Rannikumadalikul, idaosa aga Lääne-Kurzeme kõrgustikul. Suurim jõgi on Ālande. Vallas asub osaliselt Liepāja järv.

Vallas kasvab arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Valla lääneossa jääb osaliselt Liepāja järve hoiuala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 2096 lätlast, 264 venelast, 35 valgevenelast, 33 ukrainlast, 30 leedulast ja 79 poolakat.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Risa Shimizu

**Risa Shimizu** (jaapani keeles 清水 梨紗 *Shimizu Risa*; sündinud 15. juunil 1996) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 19 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Narumi Miura

**Narumi Miura** (jaapani keeles 三浦 成美 *Miura Narumi*; sündinud 3. juulil 1997) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 5 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Aimi Kunitake

**Aimi Kunitake** (jaapani keeles 國武 愛美 *Kunitake Aimi*; sündinud 10. jaanuaril 1997) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta 2018. aastal 3 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Chika Hirao

**Chika Hirao** (jaapani keeles 平尾 知佳 *Hirao Chika*; sündinud 31. detsembril 1996) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 1 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Fuka Nagano

**Fuka Nagano** (jaapani keeles 長野 風花 *Nagano Fūka*; sündinud 9. märtsil 1999 Tokyos) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 1 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Hina Sugita

**Hina Sugita** (jaapani keeles 杉田 妃和 *Sugita Hina*; sündinud 31. jaanuaril 1997) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 1 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Tutt

**Tutt** võib tähendada järgmist:
*tutt, (püstine) salk, kahl (näiteks karvu, rohtu)
*tutt (ornitoloogia)
*tutt (rõivaosa)
*tutt ehk lehv
Lühikupar

**Lühikupar** (*Brachythecium*) on samblaperekond.

## Eesti liigid
**Brachythecium albicans* – valkjas lühikupar
**Brachythecium campestre* – aru-lühikupar
**Brachythecium erythrorrhizon* – punakas lühikupar
**Brachythecium glareosum* – lubi-lühikupar
**Brachythecium mildeanum* – Milde lühikupar
**Brachythecium oedipodium* – lame lühikupar)
**Brachythecium plumosum* – sulgjas lühikupar
**Brachythecium populeum*  – kivi-lühikupar
**Brachythecium reflexum* – käänd-lühikupar
**Brachythecium rivulare*  – lodu-lühikupar
**Brachythecium rutabulum* – harilik lühikupar
**Brachythecium salebrosum* – sale lühikupar
**Brachythecium starkei* – Starke lühikupar
**Brachythecium turgidum* – turd-lühikupar
**Brachythecium velutinum* – samet-lühikupar.

## Viited
Kapsēde

**Kapsēde** (ka **Kapsēda**) on küla (*lielciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Medze valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 25 meetri kõrgusel Balti jääpaisjärve kaldavallil, piirkonna keskusest Grobiņast 7,3 ja Riiast 213 kilomeetri kaugusel. 

Lisaks vallamajale asuvad külas veel põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Kapsēdesse jäävad Maztramdaki, Kapsēde ja Kapsēdes skola bussipeatus. Mõisa pargis asuv Medze linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Küla kohal asus varem Kapsēde mõisa keskus. Nõukogude perioodil kujunes küla sovhoosi *Medze* keskasulaks. XXI sajandi algusaastatel alustati mõisaansambli korrastamist; mõisa tallidesse rajati võõrastemaja. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.

Külas kasvab kolm looduskaitsealust põlispuud: mänd ümbermõõduga 3,75&nbsp;m ja kõrgusega 13&nbsp;m, mänd ümbermõõduga 2,56&nbsp;m ja kõrgusega 26&nbsp;m ning mänd ümbermõõduga 2,5&nbsp;m ja kõrgusega 22&nbsp;m. Varem oli looduskaitse all ka külast läänes karjääri lähistel asunud Rudais akmens kõrgusega 1,6&nbsp;m, pikkusega 3,7 ja laiusega 2,5&nbsp;m.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Strautiņi muinaskalmed ja Kapsēde muinaskalmed.

Külas asuval Teises maailmas hukkunud sõdurite haual on mälestusmärk.

2015. aastal oli külas 640 elanikku, 2017. aastal 475,a 2019. aastal 470 ja 2020. aastal 469.

## Viited
Esivere tuulepark

**Esivere tuulepark** on tuulepark Eestis, mis asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Esivere külas. Tuulepargi poolt hõlmatava maa-ala suurus on 25,4 ha.

Esivere tuulepark rajati Lääne maakonnas Hanila vallas Esivere külas 2005. aastal ja ühendati elektrivõrguga sama aasta oktoobris. Samal kuul saavutas tuulepark täisvõimsuse. Esivere tuulepargis on neli 2 MW võimsusega Enercon E-70 tüüpi elektrituulikut, mis kuuluvad OÜ Nelja Energiale.  Pargi koguvõimsus on 8 MW, mis katab 3000 inimese energiavajaduse.

Elektrituulikute tootja ja tarnija on Saksa tootja Enercon GmbH. Tuulikute kõrgus on 85 meetrit, rootori läbimõõt on 71&nbsp;m. Tuuliku kaal on 336 tonni. Koguinvesteering oli 8,6 miljonit eurot ja kavandatud eluiga on 20 aastat.

**Esivere tuulepargi aastatoodang**

## Viited

## Välislingid
*30. september 2005 Esivere tuulepargi avamine
Käharik

**Käharik** (*Rhytidiadelphus*) on samblaperekond laanikuliste sugukonnast. 

## Eesti liigid
**Rhytidiadelphus loreus* – nõtke käharik
**Rhytidiadelphus squarrosus* – niidukäharik
**Rhytidiadelphus subpinnatus* – petlik käharik
**Rhytidiadelphus triquetrus* – metsakäharik.

## Viited
Skinest Energia

**Skinest Energia AS** on Eesti energeetikaettevõte, mis toodab ja arendab taastuvenergiat. See loodi 1. novembril 2004 tuuleenergia tootmiseks. Ettevõte on Eesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni liige.

Skinest Energia on Esivere (Rõuste) tuulepargi rajaja, arendaja, omanik ja haldaja. See kuulub kontserni Skinest Group koosseisu, kuhu kuulub muidki tootmisettevõtteid.

Skinest Energia kuulub transiidiärimees Oleg Ossinovskile.

2017. aastal oli Skinest Energia käive 1,7 miljonit eurot ja kahjum 280 000 eurot.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Girona Ülikool

**Girona Ülikool** (katalaani keeles *Universitat de Girona*) on ülikool Hispaanias Kataloonias Gironas.

Ülikool asutati 1446.

Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Uppsala ülikooli Gotlandi ülikoolilinnak

**Uppsala ülikooli Gotlandi ülikoolilinnak** (rootsi keeles *Uppsala universitet – Campus Gotland*) on Uppsala ülikooli üks linnakuid, mis asub Gotlandil Visbys.

Enne 2013. aasta liitumist Uppsala ülikooliga, oli see iseseisev kõrgkool (**Gotlandi ülikool**).

Gotlandi ülikool asutati 1998.

## Viited
Läätsa tuulepark

**Läätsa tuulepark** ehk **Salme tuulepark** on tuulepark Eestis, mis asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Üüdibe külas.

Läätsa tuulepark rajati 2005. aastal (tollase haldusjaotuse järgi Saare maakonna Salme vallas). Tuulepargis oli kuus 0,5 MW võimsusega kasutatud tuulikut (üks Vestas V39 ja viis vanema põlvkonna Enercon E40 tüüpi elektrituulikut), mis kuulusid Telewind AS-ile. Pargi koguvõimsus oli 3 MW.

2014. aastal püstitati umbes 500 meetrit loode pool Salme valda Lassi külas 3 MW võimsusega Eleon 3M116 tuulik kõrgusega 122 meetrit ja rootori diameetriga 116 meetrit. Sellega sai pargi koguvõimsuseks 6 MW. 2016. aastal tootis see uus elektrituulik 11,3 GWh ja 2017. aastal 12,2 GWh elektrienergiat (kokku 2015–2017 aastatel 44 GWH).

2016. aasta jaanuaris teatati sellest, et Eesti Elekter AS kavatseb Salme tuulepargi rekonstrueerida – asendada kuus vana elektrituulikut kahe uuetüübilisema Eleon 3M tuulikuga.

2018. aastal hakati seal krüptoraha kaevandama.

2022. aasta veebruaris murdus üks vanema põlvkonna Enerconi tuulik pooleks.

## Viited
Iirikeelne Vikipeedia

**Iirikeelne Vikipeedia** (iiri keeles *Vicipéid na Gaeilge*) on Vikipeedia iirikeelne versioon.

Iirikeelne Vikipeedia sai alguse 2003. aasta oktoobris, esimene artikkel kirjutati 2004. aasta jaanuaris.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

## Viited

## Välislingid
*Iirikeelne Vikipeedia
Uiguurikeelne Vikipeedia

**Uiguurikeelne Vikipeedia** (uiguuri keeles ئۇيغۇرچە ۋىكىپېدىيە) on Vikipeedia uiguurikeelne versioon.

Uiguurikeelne Vikipeedia sai alguse 2012. aasta juunis.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.

## Viited

## Välislingid
*Uiguurikeelne Vikipeedia
Dubeņi

**Dubeņi** on küla (*lielciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Grobiņa valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 22 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Grobiņast 9 ja Riiast 214 kilomeetri kaugusel.

Küla rajati aastal 1960 kui loomakasvatusmajandi *Grobiņa* keskasula. Lisaks vallamajale asuvad külas veel põhikool, kultuurikeskus Dubeņi, oikumeeniline jumalakoda ja postkontor. Nõukogude perioodil asus küla lähistel Grobiņa raudteepeatus. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.

Aastal 2017 oli külas 467 elanikku, aastal 2019 aga 423. Aastal 2020 oli elanikke 425.

## Viited
Doonau Kremsi ülikool

**Doonau Kremsi ülikool** (saksa keeles *Donau-Universität Krems*) on ülikool Austrias Krems an der Donaus. Ülikooli võetakse vaid kraadiõppureid.

Ülikool asutati 1994.

Ülikoolis õpib üle 8000 üliõpilase (2015).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Krimmitatarikeelne Vikipeedia

**Krimmitatarikeelne Vikipeedia** (krimmitatari keeles *Qırımtatarca Vikipediya*) on Vikipeedia krimmitatarikeelne versioon.

Krimmitatarikeelne Vikipeedia sai alguse 12. jaanuaril 2008.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

33% krimmitatarikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 

Alates 2018. aasta veebruarist saab krimmitatarikeelses Vikipeedias ümber lülituda ladina tähestikult kirillitsale ja vastupidi.

Krimmitatarikeelse Vikipeedia probleemiks on kaastööliste vähesus. Enamiku püsiautorite emakeeleks ei ole krimmitatari keel.

## Viited

## Välislingid
*Krimmitatarikeelne Vikipeedia
Khmeerikeelne Vikipeedia

**Khmeerikeelne Vikipeedia** (khmeeri keeles វិគីភីឌាភាសាខ្មែរ) on Vikipeedia khmeerikeelne versioon.

Khmeerikeelne Vikipeedia sai alguse 15. jaanuaril 2005.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.

## Viited

## Välislingid
*Khmeerikeelne Vikipeedia
Maoorikeelne Vikipeedia

**Maoorikeelne Vikipeedia** (maoori keeles *Wikipedia Māori*) on Vikipeedia maoorikeelne versioon.

Maoorikeelne Vikipeedia sai alguse 2003. aasta novembris.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.

69% maoorikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 

## Viited

## Välislingid
*Maoorikeelne Vikipeedia