open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Põhjala Vasak-Roheline Allianss

**Põhjala Vasak-Roheline Allianss** (inglise keeli: *Nordic Green Left Alliance* (lühend: *NGLA*) on vasaksotsialistlik Euroopa poliitiline allianss asutati Reykjavíkis 1. veebruaril aastal 2004.  

PVA parteid ei kuulu Euroopa Rohelisse Parteisse ega ka nende Roheliste/Euroopa Vabaliidu EP parlamendigruppi, selle asemel on nende juured hoopis kommunismis. Seepärast nad töötavad koos teiste Euroopa kommunistlike ja vasaksotsialistlike parteidega. EPs istuvad nad Euroopa Ühendatud Vasak/Põhjala Vasakroheliste EP parlamendigrupis ja osalevad Euroopa Vasakpartei üritustel vaatlejatena.

## PVA liikmesparteid
*Vasakliit (Soome)
*Vasak-Roheline Liikumine (Island)
*Vasakpartei (Rootsi)
*Sotsialistlik Vasakpartei (Norra)
*Sotsialistlik Rahvapartei (Taani)
Keskpartei (Rootsi)

**Rootsi Keskpartei** (rootsi *Centerpartiet*, rootsi lühend *C*) on Rootsi maapartei, kuid Euroopa kontekstis võib erakonda pidada sotsiaalliberaalse mõtteviisi kandjaks, mis keskendub põllumajandus-, keskkonna- ja maaküsimustele. Pikaajalised teemad on vastasseis tuumaenergia kasutamisele ja ettepanekud detsentraliseerida poliitiline võim.

## Partei asend Rootsi poliitikas
Partei kuulub Rootsis aastast 1957 parem- ja keskparteide blokki, mille eesmärk on võtta Rootsis sotsialistlike parteide ja roheliste blokilt võim, kuigi partei oli enne seda Rootsi sotsiaaldemokraatide lähim liitlaspartei tervelt 25 aastat ning moodustas nendega valitsuse 1936–1945 ja 1951–1957. Samas lahkus partei paremparteide valitsusest 1994. aastal ja moodustas liidu sotsidega aastani 1998. Partei kuulus parem- ja keskparteide bloki valitsustesse 1976–1982 ja 1991–1994. Rootsi peaminister Thorbjörn Fälldin kuulus samuti Keskparteisse. Kunagi Rootsi poliitikas suurt rolli mänginud Keskpartei on langenud tänaseks Riksdagi (Rootsi parlament) esindatuse järgi suuruselt viiendale kohale. Parteisse kuulub üle 51 000 inimese. Keskpartei sõlmis 2006. aasta Rootsi parlamendivalimiste eel koostööleppe Kristlike Demokraatide, Mõõduka Koalitsiooniparteiga ja Liberaalse Rahvaparteiga. Kuna nendel valimistel võitsid vastava koostöölepingu sõlminud parteid enamuse, tuli Keskpartei võimule.

## Asutamislugu

Partei asutati 1913. aastal Põllumeeste Liidu (*Bondeförbundet*) nime all; 1922. aastal liitus see Rahvusliku Farmerite Liiduga (*Jordbrukarnas Riksförbund*). 1957. aastal võttis partei endale praeguse nime.

## Valijaskond

Partei valijaskond on maaelanikud. Küllaltki vähe on farmereid ja ärimehi.

## Liidrid

*Gunnar Hedlund (1949–1971)
*Thorbjörn Fälldin (1971–1985)
*Karin Söder (1985–1987)
*Olof Johansson (1987–1998)
*Lennart Daléus (1998–2001)
*Maud Olofsson (2001–2011)
*Annie Lööf (2011–)

## Viimased valimised

2018. aasta Rootsi parlamendivalimistel kogus Keskpartei 8,6% häältest ja 31 kohta 349-st. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus partei 10,78% häältest ja 2 koha 20-st Rootsile eraldatud Euroopa Parlamendi kohast. Kummalgi valimisel kehtis 4% üleriigiline valimiskünnis.

## Liikmesus

*Euroopa Liberaaldemokraatlik Partei (ELDRP)
*Allianss Liberaalid ja Demokraadid Euroopa Eest (ALDE)

## Välislingid

*Centerpartieti koduleht (*rootsi keeles*)
*Rootsi parlament: Keskpartei (*rootsi keeles*)
Leopold von Ranke

**Leopold von Ranke** (21. detsember 1795 &ndash; 23. mai 1886) oli Saksa ajaloolane, keda peetakse ka moodsa ajalooteaduse isaks. 

Ta rajas oma koolkonna ning pani aluse historistlikule uurimissuunale (*forschen zu verstehen* 'uurida, et aru saada'). Õppejõuna võttis ta kasutusele tänapäeval laialt rakendatava õppevormi ajaloo seminari.

Põhiline, mida ajaloolane peab tegema, oli tema arust esitada ajalugu nii, nagu see tegelikult oli olnud (*wie es eigentlich gewesen*). Seega oli ta vastu igasugustele moonutustele, ilustustele ja subjektivismile. Toonased ajaloolased uskusid tõsimeeli, et ajalugu võib vaid rekonstrueerida teadaolevate faktide põhjal sellisena, nagu ta tegelikult oli, kuid juba nende endi teosed näitasid, et reaalselt on see võimatu. Ka Ranke enda teostes on subjektivismi (ta oli äärmuslik konservatiiv) ning peegeldub toonastele arusaamadele vastav arusaam maailma asjadest. Siiski tõi ta historiograafiasse enamiku tänapäevastest põhimeetoditest, kaasa arvatud nõude, et ajalugu uuritaks nii palju kui võimalik esmaste allikate kaudu.

## Teosed

* *Geschichte der romanischen und germanischen Völker von 1494 bis 1514* (1824)
* *Fürsten und Völker von Süd-Europa im sechzehnten und siebzehnten Jahrhundert*
* *Die serbische Revolution. Aus serbischen Papieren und Mittheilungen* (1829)
* *Die römischen Päpste in den letzten vier Jahrhunderten* (1834-1836)
* *Deutsche Geschichte im Zeitalter der Reformation* (1845-1847)
* *Neun Bücher preussischer Geschichte* (1847-1848)
* *Französische Geschichte, vornehmlich im sechzehnten und siebzehnten Jahrhundert* (1852-1861)
* *Englische Geschichte, vornehmlich im sechzehnten und siebzehnten Jahrhundert* (1859-1869)
* *Die deutschen Mächte und der Fürstenbund* (1871-1872)
* *Ursprung und Beginn der Revolutionskriege 1791 und 1792* (1875)
* *Hardenberg und die Geschichte des preussischen Staates von 1793 bis 1813* (1877)
* *Serbien und die Türkei im neunzehnten Jahrhundert* (1879)

## Temast

* Kai Kull. *Der Historiker und der Staat : am Beispiel der Publizistik Leopold von Rankes : Magisterarbeit* / wissenschaftlicher Betreuer: Mati Laur ; Universität Tartu, philosophische Fakultät, Lehrstuhl für deutsche Philologie. Tartu Ülikool, Tartu, 2002. 

## Välislingid
Angela Merkel

**Angela Dorothea Merkel** (neiupõlvenimega **Kasner**; sündinud 17. juulil 1954 Hamburgis) on Saksamaa poliitik, kes oli 2005–2021 liidukantsler.

## Elulugu

Tema isa Horst Kasner (1926–2011) oli luterlik pastor. Merkeli ema Herlind (neiupõlvenimi Jentzsch, s. 1928) oli inglise ja ladina filoloog.

Aastal 1954 sai Merkeli isa pastori koha Quitzowi kirikus, Perlebergi lähedal Saksa DV-s. Perekond kolis lähedalasuvasse Templini linna, kus Merkel ka üles kasvas.

Aastal 1973 astus Merkel Leipzigi Ülikooli, kus õppis füüsikat. Kooli lõpetas ta 1978. aastal ning asus tööle Saksa DV Teaduste Akadeemia füüsikalise keemia instituudis (1978–1990). Ta oli instituudis agitatsiooni- ja propagandasekretär FDJ liinis.

## Poliitikukarjäär

Poliitikasse läks ta aastal 1989.

Aastal 1991 valiti Merkel Helmut Kohli valitsuse nais- ja noorsooasjade ministriks.

Aastal 1994 määrati ta keskkonnaministriks.

Aastal 1998 sai Merkelist Kristlik-Demokraatliku Liidu peasekretär.

Aastatel 2000–2018 oli ta Kristlik-Demokraatliku Liidu esimees.

Alates 22. novembrist 2005 on Merkel Saksamaa liidukantsler.

Merkel on tugevalt mõjutanud Euroopa Liidu poliitikat. 2007. aastal oli Merkel Euroopa Nõukogu president ning mängis olulist rolli Lissaboni lepingu sõlmimisel.

Merkel mängis ka olulist rolli 2008. aasta majanduskriisi ning sellele järgnenud Euroopa võlakriisi tagajärgede lahendamisel, kus ta võttis enda kanda peamise otsustaja rolli.

2015. aastal puhkenud pagulaskriisi ajal lubas Merkel Saksamaa liidukantslerina pakkuda abi Süüriast ja mujalt Lähis-Idast Saksamaale saabuvatele pagulastele. Kuulsaks sai Merkeli ütlus "Wir schaffen das" ("Me saame sellega hakkama"). Tema valitsusajal otsustas Saksamaa pakkuda varjupaika 800 000 Euroopasse saabunud Lähis-Ida sõjapõgenikule.

Merkel on kõige kauem võimul püsinud Euroopa Liidu liikmesriigi valitsusjuht.

2018. aasta oktoobris teatas Merkel, et ei kavatse enam kandideerida Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu juhiks, ent lubas jääda liidukantsleriks kuni 2021. aasta valimisteni. Merkel on kõige kauem võimul olnud valitsusjuht Euroopa Liidus.

## Tunnustus
* 2008 – Saksamaa Liitvabariigi teeneteorden
* 2008 – Karl Suure auhind
* 2021 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Hajo Schumacher, "Angela Merkeli edu saladused. Võimu kaksteist seadust". Saksa keelest tõlkinud Katrin Kaugver. Olion, Tallinn 2010, 215 lk; ISBN 9789985666074

## Välislingid

*Liidukantsleri kabinet (*saksa keeles*)
Igor

**Igor** (ukraina keeles Ігор Рюрикович, ka **Ingvar** ja **Inge**; enne 879. &ndash; 945) oli Kiievi suurvürst alates 912 või 922. 

## Elulugu
Nestori kroonika andmeil oli tegu poollegendaarse valitseja Rjuriku pojaga, kelle eest varem valitses Oleg.

## Järglased
Igori ja Olga (ka *Helga*; surnud 969) järglased: 
*poeg Svjatoslav, Kiievi-Vene valitsejana (945–972) Svjatoslav I
*poeg Vladimir 

## Vaata ka
*Rjurikovitšid 
*Kiievi suurvürst
*Bütsantsi ajalugu#Suhted Kiievi-Venega
*Esimene Bulgaaria tsaaririik
*Ungari vürstiriik
*Poola vürstiriik
Giovanni Bellini

**Giovanni Bellini** ehk **Giambellino** (u 1430 Veneetsia – 29. november 1516 Veneetsia) oli itaalia maalikunstnik, Veneetsia kõrgrenessansi maalikoolkonna rajaja.

Oli Veneetsia Bellinide kunstnikeperekonna kuulsaim liige (tuntud maalikunstnikud olid ka tema isa Jacopo Bellini ja vend Gentile Bellini). Tema kujunemist kunstnikuks mõjutas tugevalt ka õemees Andrea Mantegna. 

## Elukäik

Sündinud Veneetsias ja õppinud seal oma isa kõrval, jäi Giovanni Bellini sünnilinna kogu eluks. Pärast isa juurest lahkumist asutas ta sinna oma ateljee. 1479. aastal võttis ta üle venna Gentile töö Veneetsia Doodžide palees. 1483. aastal nimetati Bellini Veneetsia linna ametlikuks maalikunstnikuks.

## Looming
Giovanni Bellini loomingu olulisemateks mõjutajateks olid Mantegna tööd ning Antonella da Messina poolt Veneetsia maalikunsti kohandatud Madalmaade kunsti elemendid. Neile tuginedes lõi Bellini oma isikupärase stiili, milles mängib olulist osa soe ja helendav valgus ning loomulik rahulik atmosfäär.

Giovanni Bellini "lemmikteema" oli madonna Jeesuslapsega. Ta oli tuntuim Veneetsia Madonnieri (madonnamaalijate) kunstnikegrupist. Viljeles veneetsiapärast kompositsiooni "Santa Conversazionet" (nn püha keskustelu), millel istuvat madonnat ümbritsevad pühakud; maalide taustaks oli tavaliselt lüüriline maastik. 

Vähemal määral lõi ka portree- ja olustikumaale. 

Tema kuulsamad õpilased olid Giorgione, Tizian ja Lorenzo Lotto.

### Teosed
* "Jörg Fuggeri portree" (1460, Firenze, Palazzo Pitti)
* "Pietà" (u 1465–1470, Milano, Pinacoteca di Brera)
* "Transfiguratsioon" (1478/79, Napoli, Museo Nazionale di Capodimonte)
* Triptühhon Frari kirikus (1488)
* "Doodž Leonardo Loredano portree" (u 1503, London, Rahvusgalerii)
* Altarimaal "Madonna nelja pühakuga" (1505, Veneetsia, San Zaccharia kirik)

## Välislingid

*Giovanni Bellini veebigalerii
Andrea Mantegna

**Andrea Mantegna** (1431 – 13. september 1506) oli itaalia vararenessansi maalikunstnik ja graafik.

## Elulugu

Mantegna õppis Padovas; käis läbi Padova ülikooli teadlastega, mis on arvatavasti mõjutanud tema huvi maalikunsti matemaatilis-perspektiivsete probleemide vastu.

Alates 1460 oli Mantegna Mantovas Ludovico II Gonzaga õukonnakunstnik. Mantova hertsogipalees *Castello di Cortes* lõi ta oma kuulsad freskod. 

## Looming

Mantegna maalis monumentaalseid antiikmütoloogia- ja piibliteemalisi seina- ja tahvelmaale. Teda iseloomustas oskuslik rakursi- ja ruumikäsitlus ning plastiline vorm. Ta andis diferentseeritult edasi antiikaja arhitektuuri ja ornamentikat ning rakendas realismi, mis tollal oli uudne. Nagu teisedki oma aja kunstnikud, katsetas Mantegnagi perspektiiviga, näiteks viis silmapiiri madalale, et suurendada monumentaalsust. Tema maastikud seevastu tunduvad olevat nagu kivist ja metallist tehtud ning inimesedki näivad skulptuuridena.

Inimese käitumises ja meelelaadis rõhutas Mantegna kangelaslikkust. Ta kujutas nii kristlikke kangelasi püha Sebastiani ja püha Jüri kui antiikaja heeroseid Scipiot ja Caesarit. Caesari võitu on ta kujutanud 9 pildil. Usutavasti samastas ta maalitud kangelasi oma kaasaegsetega, näiteks Gonzaga ja Mezzarotaga. See tõrjus maali loomise ajendi tagaplaanile ja püstitas selle asemel maali loomise tõelise eesmärgina inimkuju.

Mantegnal on oluline roll vaselõike väljaarendamises. Tema töökoda oli 15. sajandi lõpul Veneetsia juhtiv trükikoda.

Mantegna stiil mõjutas Põhja-Itaalia maalikunsti kuni 1490. aastateni, mil suuremat tähtsust hakkas omandama Giovanni Bellini eeskuju.

Mantegna on maalinud bakhanaali, Fortunat, muusasid ja Parnassost.

### Teosed
* Tahvelmaalid Verona San Zeno kiriku altaril (1456–59), millest osa on esialgses asupaigas, predellapildid aga Toursi ja Louvre'i muuseumis.
* Mantova lossi *Camera degli Sposi* ehk Abikaasade toa freskod (1474)
* Kartongid Caesari triumfi kujutisega (1484&ndash;1494)

## Viited

## Kirjandus
*Inger Christensen "Maalitud tuba: Romaan Mantovast ja Mantegnast", Kunst, ISBN 5-89920-130-4

## Välislingid

*Andrea Mantegna veebigalerii
Fresko

**Fresko** (itaalia keeles *a fresco*, *al fresco*, *affresco* sõnast *fresco* 'värske') on seinamaaliliik ja -tehnika. Tegu on arhitektuuriga seotud monumentaalmaaliga.

## Maalitehnika
Seinale laotatakse mitme kihina lubjast ja liivast tehtud krunt. 

Fresko maalitakse märjale krohvile lubjakindla värviga. Vabaneva süsihappegaasi toimel kalgastub krohvipind klaasjaks. Tekib kõva, vees lahustamatu kaltsiumkarbonaadikiht. Värvaine reageerib krohvis oleva lubjaga ning tekivad tugevad rikkalikud värvitoonid. 

Freskomaali ei ole võimalik korrigeerida.  

Fresko on paindlik, väga püsiv ja suhteliselt odav tehnika. Freskot iseloomustab peen läige. 

### ''Secco''

Lisaks tuntakse ka "kuiva freskot", mille puhul töö võib lõpetada kuival pinnal, näiteks temperavärvidega peale maalides. Kuivale lubjapinnale tehtud maali nimetatakse *[[secco]]*. *Fresco secco* on tihti kasutatud detailide lisamisel või paranduste tegemisel valmis freskodele. 

Kahe tehnika suurim erinevus seisneb selles, et tõeline fresko on kestev, kuiv fresko aga kipub aja jooksul maha kuluma.

## Ajalugu
Freskosid maaliti juba antiikajal, kuid Pompei ja teiste Rooma linnade väljakaevamistel leitud freskode puhul ei ole teada, kas sel ajal kasutati ülalkirjeldatud freskotehnikat ehk nn Itaalia meetodit, mida Cennino Cennini kirjeldab 15. sajandi alguses "tõelise freskona" (*buon fresco*). 

Rohkelt freskosid on maalitud keskajal Bütsantsis, Gruusias ja Serbias; eriti aga 14.&ndash;16. sajandil Itaalias (Giotto di Bondone, Mantegna, Michelangelo, Raffael jt) ja Vana-Venes Theophanes Kreeklane, Andrei Rubljov jt).
Georgi Lvov

**Georgi Lvov** (vene keeles Георгий Евгеньевич Львов; 2. november (vkj 21. oktoober) 1861 Dresden, Saksimaa kuningriik – 7. märts 1925 Pariis, Prantsusmaa) oli Venemaa riigitegelane ja Ajutise Valitsuse esimene juht alates 23. märtsist kuni 21. juulini 1917.

Georgi Lvov lõpetas Moskva ülikooli õigusteaduskonna. 1905. aastal valiti ta Venemaa Keisririigi I Riigiduumasse, konstitutsiooniliste demokraatide partei liikmena.

Aastatel 1914–1917 oli ta Ülevenemaalise haigete ja haavatute abistamise liidu esimees.

## Tegevus pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni

Vürst Lvovi juhitud liberaalse ja demokraatliku valitsuse valitsemisajal kujunes Petrogradis välja kaksikvõim üheltpoolt demokraatlikult valitud Venemaa valitsuse ja teiseltpoolt demokraatlikku riigikorda mittetunnistava, radikaalsete sotsiaaldemokraatide (bolševike), mõõdukate sotsiaaldemokraatide ning esseeride poolt moodustatud Petrogradi Nõukogu vahel.

Lõpuks otsustas Lvov Sotsialistide-Revolutsionääride Partei juhtliikme Aleksandr Kerenski kasuks valitsusjuhi kohast loobuda, lootes, et vasakpoolse meelestusega elanikkond on viimase valitsemisega rohkem rahul.

## Emigratsioon
Pärast bolševike 1917. aasta riigipööret muutus Lvov soovimatuks isikuks ja oli mõnda aega ka vangis. Mahalaskmisest ta siiski pääses, kuna tal õnnestus põgeneda. Oma viimased eluaastad veetis ta Pariisis.
Oleg

**Oleg** (**Ве́щий Оле́г**, ka **Helge**, **Helgu** või **Helgi**; enne 862. aastat – 912 või 922) oli Vana-Vene riigi tegelik rajaja. Teda peetakse praegu Venemaal kõige olulisemaks valitsejaks, Vene riigi tegelikuks asutajaks.    

Vene leetopissi põhjal oli Oleg Rjuriku kaaskondlane (võimalik, et väimees), kes pärast viimase surma 879 sai regendina Novgorodi valitsejaks, sest Rjuriku poeg Igor ehk Ingvar olevat olnud veel liiga noor. Oleg vandus, et Igori täisealiseks saamisel, annab ta võimu üle.  

882. aastal läks Oleg sõjakäigule lõunasse ning alistas endale Kiievi, kus valitsenud samuti skandinaavlased Askold ja Dir laskis ta maha lüüa. Ta tegi Kiievist oma riigi pealinna, alistades või lepinguid sõlmides allutas enda võimule kõik ümbritsevad rahvad, kes seni olid maksnud makse Kasaari kagaanile. 

Sõjakäigule Bütsantsi vastu läksid tema juhtimisel Konstantinoopoli alla ka eestlased ehk tšuudid nagu slaavlased tollal meid nimetasid. Linna ei vallutatud kuid piiramisel saavutati suure lunaraha andmine ja maksuvaba kaubandusõigus Bütsantsiga.  

Tihedad suhted olid Olegil mõistagi ka Skandinaaviaga. Mõnede andmete kohaselt olevat ta loobunud 912 vürstitroonist ning läinud tagasi Skandinaaviasse, kus ka surnud. 

Nestori kroonika kohaselt olevat suurvürst Oleg soovinud ennustajatelt teada saada, kuidas ta oma surma kohtab, ja saanud vastuseks, et surm saabub lemmikhobuse kaudu. Seepeale olevat Oleg lasknud lemmikhobuse kaugele steppi saata. Aastaid hiljem pärinud ta oma lemmikhobuse kohta, ja saanud vastuseks, et hobune on surnud, otsustanud tema skeletti oma silmaga vaatama minna. Kohale jõudes tõstnud ta oma jala hobusekolbale, mispeale salvanud teda pahkluu piirkonda harilik rästik, kes oli tulnud välja hobuse silmakoopast. Mitme päeva pärast olevat Oleg surnud ja ennustus loeti täitunuks. Sellest räägib ka Puškini kirjutatud poeem, mida mõned peavad Venemaa hümniks nr 2.

## Viited
Avalik teave

**Avalik teave** on riigiasutustes avalikke ülesandeid täites koostatud või loodud ja jäädvustatud teave, mis on mõeldud üldiseks kasutamiseks. Mõiste põhineb põhiseaduse § 44 lausel 1, mille kohaselt on igaühel *"...õigus vabalt saada üldiseks kasutamiseks levitatavat informatsiooni."*

Avalike teabe valdajad on lisaks riigiasutustele ka ühingud, sihtasutused ja füüsilised isikud, kes õigusakti või lepingu alusel täidavad avalikke ülesandeid.

## Väärpraktikad
Asutustele on ette heidetud avaliku teabe põhjendamatut salastamist, nii on riigisekretär Taimar Peterkop öelnud 2024. aastal, et avaliku teabe seaduse igapäevane rakendamine salastamisel on kaugenenud seaduse eesmärgist, õiguskantsler Ülle Madise on osutanud, et avaliku teabe avalikkus on reegel ja dokumentide asutusesiseseks kasutamiseks tunnistamine erand.

Justiits- ja digiministeeriumi poolt 2025. aastal avaldatud analüüsis leiti, et dokumendiregistritest on keeruline infot üles leida ning kui teavet ei väljastata ligipääsupiirangu korral ka mitte osaliselt, on tegu väärpraktikaga. Viidatakse sellele, et juba 2001. aastal tõi Andmekaitse Inspektsioon esile vastavad väärpraktika juhud ning riigikontrollid on leidnud, et auditeeritud omavalitsustes pole avalik teave alati kättesaadav, samas kui inimeste delikaatsed andmed pole alati piisavalt kaitstud.

## Vaata ka
*sõnavabadus
*dokumendid asutusesiseseks kasutamiseks
*halduskius

## Viited

## Kirjandus
* Avaliku teabe kasutamise võimalused Arenguseire Keskus, oktoober 2022

## Välislingid
*Avaliku teabe seadus
*Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadus
Plettenberg

**Plettenberg** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal. 

Plettenberg sai linnaõigused 1397. aastal.

Põhilisteks tööstusharudeks on metallurgia ja masinaehitus.

## Välislingid

*Plettenbergi koduleht
Plettenberg (täpsustus)

**Plettenberg** on mitme koha ja isiku nimi.
***[[Plettenberg]]** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal.
***[[Pletenbergi laht]]** asub Lõuna-Aafrikas.
***[[Plettenbergi mägi]]** asub Saksamaal Baden-Württembergis.
***[[Plettenberg Bay]]** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis.
***[[Plettenberg (aadlisuguvõsa)|Plettenberg]]** on Westfalenist pärit aadlisuguvõsa. 
****[[Wolter von Plettenberg]]** oli Liivimaa ordumeister.
Ahvenamaa lipp

**Ahvenamaa lääni lipp** on Soome autonoomse lääni Ahvenamaa lipp. Lipp võeti ametlikult kasutusele 3. aprillil 1954. See on põhivärvilt sinine, millele on lisatud kahevärviline Skandinaavia rist. Lipu alus on Rootsi lipp, millele on lisatud punane rist. Kollane (PMS 116C) ja sinine (PMS 2945C) pärinevad Rootsi lipult, kollane ja punane (PMS 186C) aga Soome vapilt. Lipu väljad on jaotatud horisontaalselt 16+3+4+3+26 ja vertikaalselt 12+3+4+3+12.

Ahvenamaa eelmine lipp oli horisontaalsete võrdsete väljadega sini-kolla-sinine lipp, mis oli mitteametlikult kasutusel 1922–1954.

## Välislingid
*
Purjetamine 1968. aasta suveolümpiamängudel

**[[Purjetamine]] [[1968. aasta suveolümpiamängud]]el** Méxicos 14.–21. oktoobril.

Purjeregatt korraldati Acapulcos (Acapulco de Juárez) Guerrero osariigis.
Esimest korda kasutati olümpiamängudel järgmist punktiarvestust:
* 1. koht 0,
* 2. koht 3,
* 3. koht 5,7,
* 4. koht 8,
* 5. koht 10,
* 6. koht 11,7,
* alates 7. kohast koht + 6 punkti.
Need, kes ei startinud või katkestasid, said viimase koha punktid (võistlejate arv + 6).
Diskvalifitseeritud said lisaks veel 3 punkti (võistlejate arv + 9). Halvim sõit ei läinud arvesse.

Viimast korda võisteldi 5,5 m klassis, järgmistel suveolümpiamängude regatil tuli selle klassi asemel kasutusele Soling. 

## [[Finn]]

Olümpiavõitja 1964: Wilhelm Kuhweide (Saksamaa).
36 võistlejat.


KohtVõistlejaRiik1.2.3.4.5.6.7.Kokku
1.Valentin MankinNSV Liit351122111,7
2.Hubert RaudaschlAustria14334441253,4
3.Fabio AlbarelliItaalia16277233355,1
4.Ronald JenynsAustraalia41DNF71516267
5.Panagiotis KuligasKreeka1512851DNF471
6.Jan WinquistSoome8812855572


## [[Lendav hollandlane (jahiklass)|Lendav hollandlane]]

Olümpiavõitja 1964: Uus-Meremaa (roolimees Earle Wells).
30 paatkonda.


KohtRiikRoolimees1.2.3.4.5.6.7.Kokku
1.SuurbritanniaRodney PatissonDQ1111123
2.Saksa FVUllrich Libor13221321743,7
3.BrasiiliaReinaldo Conrad14743310148,4
4.AustraaliaCarl Ryves3532084349,1
5.NorraBjörn Lofteröd22766DNS552,4
6.PrantsusmaaBertrand Cheret54209421868


## [[Star (jahiklass)|Star]]

Olümpiavõitja 1964: Bahama (roolimees Durward Knowles).
20 paatkonda.


KohtRiikRoolimees1.2.3.4.5.6.7.Kokku
1.USALowell North1331212114,4
2.NorraPeder Lunde2161177243,7
3.ItaaliaFranco Cavallo924814644,7
4.TaaniPaul Elvstrøm3610751550,4
5.BahamaDurward Knowles6DNS23491463,4
6.AustraaliaDavid Forbes47512DNF6468,7


## [[Draakon (jahiklass)|Draakon]]

Olümpiavõitja 1964: Taani (roolimees Olaf Berntsen).
23 paatkonda.


KohtRiikRoolimees1.2.3.4.5.6.7.Kokku
1.USAGeorge Friedrichs26112116
2.TaaniAage Birch6121032226,4
3.Saksa DVPaul Borowski123446432,7
4.KanadaStephen Tupper3813687364,1
5.AustraaliaJohn Cuneo8492511965
6.RootsiGunnar Broberg7115965671,4


## [[5,5 m]]

Olümpiavõitja 1964: Austraalia (roolimees William Northam).
14 paatkonda.


KohtRiikRoolimees1.2.3.4.5.6.7.Kokku
1.RootsiUlf Sundelin41115118
2.ŠveitsLouis Noverraz152244DNF32
3.SuurbritanniaRobin Aisher624383339,8
4.Saksa FVRudolf Harmstorf235939447,4
5.ItaaliaGiuseppe Zucchinetti373DNF16951,1
6.KanadaStanley LeibelDNF9127221068
Abel

**Abel** on mitme isiku, koha ja asja nimi.

***[[Abel (eesnimi)]]**
***[[Abel (perekonnanimi)]]**
****[[Niels Henrik Abel]]**, norra matemaatik (1802–1829; kuulus **[[Abel (Norra suguvõsa)|Abel]]ite** suguvõssa)

***[[Abel (Alabama)|Abel]]** on linn USA-s Alabama osariigis.
LimeWire

**LimeWire** on tasuta ja avatud koodiga Gnutella kasutajalt-kasutajale (inglise *peer to peer*) võrgu klient, mis on välja lastud GNU litsentsiga. Programm lubab jagada faile üle Gnutella kasutajalt-kasutajale võrguprotokolli. See oli esimene failivahetusprogramm, mis toetas läbi kahe tulemüüri failide jagamist, võimalus mida tutvustati versiooniga 4.2, mille väljalase toimus 2004. aasta novembris.

LimeWire on kirjutatud Javas ja tänu sellele töötab kõigil platvormidel kuhu on Java eelnevalt paigaldatud. Et hõlbustada installimist tavakasutajale, on arendajad välja lasknud install-paketid Microsoft Windowsi, Mac OS Xi ja ka Linuxi (Linuxi jaoks on vigade vältimiseks lastud ainult rpm paketina, seda toetavad SuSe 9.x, Suse 10.x, RedHat ja sellele üles ehitatud Linuxid (Fedora Core, Mandiva).

Kuid ta paistab silma kui parim üleplatvormiline failivahetusprogramm, mis on leidnud endale suure kasutajaskonna Apple-Macintoshi platvormil. 

## Fakte
* Programm on tõlgitud eesti keelde. (Kuigi ollakse väga vastutulelikud programmi uuendamisele, võttis eestikeelse kasutajaliidese ilmumine palju aega. Asjaolu, et pea iga kahe päeva tagant uuendatakse programmi.)
* Ainuüksi veebilehelt www.download.com on programmi alla laaditud üle 136 miljoni korra.
* Programm on kirjutatud programmeerimiskeeles Java.

## Välislingid
* LimeWire'i ametlik koduleht
Mait Kõiv

**Mait Kõiv** (sündinud 17. augustil 1961) on eesti ajaloolane, Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi ja Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituut õppejõud. 

Ta on kaitsnud 1992. aastal magistritöö "Charillos of Sparta and Pheidon of Argos. A Study in the Beginning of Greek Tyranny" ja 2003. aastal doktoritöö "Ancient Tradition and Early Greek History".

Ta tegeleb vanaaja, eriti Vana-Kreeka ajaloo uurimisega ning on paljude kooliõpikute autor ja kaasautor.

Alates 1985. aastast on ta abielus ajaloolase ja arhivaari Lea Kõivuga.

## Tunnustus
* 2024 – Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
*1998 "Vanaaeg" ISBN 9985-2-0063-2
*2003 *"Ancient tradition and early Greek history : the origins of states in early-archaic Sparta, Argos and Corinth."* Juhendaja: Mati Laur (doktoritöö). ISBN 9985-2-0807-2
**"Inimene, ühiskond, kultuur, 1. Vana-Idamaad, Vana-Kreeka ja Vana-Rooma: XI klassi ajalooõpik"*; koos Ain Mäesalu, Krista Piirimäe ja Märt Tänavaga, koostaja: Helmut Piirimäe
**"Keskaeg. I ja II osa: ajalooõpik 7. klassile"*; koos Priit Raudkiviga
**"Keskaja ajalugu (kuni 15. sajandini): õpik VII klassile"*; koos Jaak Naberi, Priit Raudkivi ja Tõnis Ritsoniga

## Viited

## Välislingid
*
*"Homerose küsimus", Kultuuri maja, Vikerraadio, 18. juuni 2005 (vestlevad Mait Kõiv ja Tarmo Tiisler)
*"Mida me teame Trooja sõjast?", Kultuuri maja, Vikerraadio, 23. juuli 2005 (vestlevad Mait Kõiv ja Tarmo Tiisler)
A. H. Almaas

**A. Hameed Ali** (sündinud 1944 Kuveidis) on Kuveidi päritolu Ameerika Ühendriikide New Age'i kirjanik. Tema kirjanikunimi on **A. H. Almaas**. Almaas on loonud müstilise lähenemise psühholoogiale ja psühhoteraapiale, mida ta nimetab teemantlähenemiseks (*The Diamond Approach*). Mitmed tema raamatud põhinevad teemantlähenemise gruppides loetud loengutel.

Almaasi mõistekasutus tugineb suuresti Georgi Gurdžijevile, sufismile, budismile, aga ka psühhoanalüüsile ja geštaltpsühholoogiale.

Teemantlähenemist on näiteks Ken Wilber pidanud üheks tasakaalustatumaks transpersonaalse psühholoogia praktika vormiks.

## Teosed

**The Inner Journey Home: Soul's Realization Of The Unity Of Reality* ISBN 1-59030-109-9
**Spacecruiser Inquiry: True Guidance For The Inner Journey* ISBN 1-57062-859-9
**Facets Of Unity: The Enneagram Of Holy Ideas* ISBN 0-936713-14-3
**Luminous Night's Journey: An Autobiographical Fragment* ISBN 0-936713-08-9
**Diamond Heart Book One: Elements Of The Real In Man* ISBN 0-936713-01-1
**Diamond Heart Book Two: The Freedom To Be* ISBN 0-936713-04-6
**Diamond Heart Book Three: Being And The Meaning Of Life* ISBN 0-936713-05-4
**Diamond Heart Book Four: Indestructible Innocence* ISBN 0-936713-11-9
**The Diamond Mind, Volume I: The Void: Inner Spaciousness And Ego Structure* ISBN 0-936713-06-2
**The Diamond Mind, Volume II: The Pearl Beyond Price* ISBN 0-936713-02-X
**The Diamond Mind, Volume III: The Point Of Existence* ISBN 0-936713-09-7
**Of Narcissism In Self-Realization*
**Elixir Of Enlightenment & Essence* ISBN 1-57863-044-4
**Heart Dweller*  
**Work On The Super-Ego* 
## Välislingid
* A. H. Almaasi koduleht (*inglise keeles*)
Rebirthing

***Rebirthing*** (ka *vabastav hingamine*, *teadlik hingamine*, *opaalhingamine* või isegi *reböfing*) on teraapiline hingamistehnika, mis kasutab pausideta katkematut hingamist, lõdvestust ja tähelepanu. *Rebirthing*u eesmärgiks on tervendada "sünnitrauma." Mõned *rebirthing*u praktiseerijad usuvad, et selle abil on võimalik saavutada surematus.

*Rebirthing*u teooria ja praktika rajaja oli Leonard Orr. 

*Rebirthing*ul ei ole teaduslikku põhjendust.

## Välislingid
*Ajukahjustus, mille võib saada vabastavast hingamisest
Tor Arne Hetland

**Tor Arne Hetland** (sündinud 12. jaanuaril 1974 Stavangeris) on Norra endine murdmaasuusataja.

Hetland võitis sprindis kuldmedali nii 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis, kui ka 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys. 2003. aasta MM-il Val di Fiemmes oli ta sprindis kolmas ja 2005. aasta MM-il Oberstdorfis teine. Lahti MM-il kuulus ta ka 4×10 km teatesõidus maailmameistriks tulnud Norra meeskonda ning Oberstdorfis võitis ta koos Tore Ruud Hofstadiga kuldmedali esimest korda maailmameistrivõistluste kavva võetud teatesprindis.

Pikematel distantsidel Hetland pole nii edukas olnud kui sprindis, kuid on siiski kahel korral ka maailma karikasarja etapi võitnud. Esimene võit tuli 19. novembril 2005 Beitostølenis, kus ta võitis 15 km distantsi, ja teine kaks aastat hiljem Rõbinskis, kus ta oli esimene 30 km ühisstardiga vabatehnikasõidus.

Hetland lõpetas sportlaskarjääri 2009. aastal.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2002  Salt Lake Citys
** **olümpiavõitja** 1,5 km sprindis vabastiilis
* 2006  Torinos 
**  hõbemedal 6×1,4 km vabalt sprindi teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001  Lahtis
**  **maailmameister** 1 km sprindis vabastiilis
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
* 2003  Val di Fiemmes
**  pronksmedal 1,5 km sprindis vabastiilis
* 2005  Oberstdorfis
** **maailmameister** 6×1,2 km kl sprindi teatesõidus
**  hõbemedal 1,2 km sprindis klassikastiilis

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

***Üldkarikas**
** 3. koht: 2005, 2006

***Sprindikarikas**
** **1. koht: 2005**
** 2. koht: 1999, 2003
** 3. koht: 2001, 2006, 2009

#### Maailma karikasarja etapivõidud
Tor Arne Hetland osales karjääri jooksul 169 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 35 korral, millest 13 korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid
*
Kanaldamine

**Kanaldamine** (inglise keeles *channeling*) on (väidetav) informatsiooni vastuvõtmine üleloomulikul teel. 

Nähtus sai tuntuks 19. sajandil spiritismis. Termini võtsid 1950. aastatel kasutusele rühmad, kes väitsid end olevat ühenduses ufodega. Kõige mahukamaks kanaldatud teoseks peetakse "Urantia raamatut". See moodustab õpetusliku aluse Urantia liikumisele, mis kuulub uususundiliste liikumiste hulka. Terminit kasutatakse eriti New Age'i liikumises.

**Kanaldaja** ehk **meedium** on isik, kes väidetavalt võtab vastu informatsiooni (enamasti teksti) intuitiivselt või meelteväliselt ning fikseerib selle (enamasti) üles kirjutades (vt ka automaatkirjutamine) või (mõnedel juhtudel) edasi rääkides. Informatsiooni allikaks peetakse enamasti üleloomulikke olendeid, jumalaid, surnute hingi, tulnukaid, vaime vmt. Kanaldamise tulemuseks on meediumkirjandus ehk meediumiraamatud. 

## Välislingid
* Kanaldamisest. I, Klassikaraadio, Traditsiooni Tarkus, 26. juuni 2006
* Kanaldamisest. II, Klassikaraadio, Traditsiooni Tarkus, 27. juuni 2006
Georgi Gurdžijev

**Georgi Ivanovitš Gurdžijev** (vene keeles Гео́ргий Ива́нович Гурджи́ев, kreeka keeles Γεώργιος Γεωργιάδης, armeenia keeles Գեորգի Գյուրջիև; ingliskeelses kirjanduses ka *George Ivanovich Gurdjieff*; 13. jaanuar 1866/1872? Aleksandropol – 29. oktoober 1949 Neuilly-sur-Seine) oli Armeenia päritolu müstik ja 20. sajandi esimese poole üks mõjukamaid vaimseid õpetajaid.

Ta isa oli kreeklane (Georgios või Ivan Georgiades) ja ema armeenlane, kes oli pärit Armeenia linnast Alexandropolisest (praegu Gjumri), mis kuulus sel ajal Venemaa Keisririigi alla.

Tema rajatud on "Neljanda Tee" vaimne kool. 

## Looming
*"The Herald of Coming Good" (1933, 1971, 1988)
* "All and Everything" triloogia:
** "Beelzebub's Tales to His Grandson" (1950)
** "Meetings with Remarkable Men" (1963)
** "Life is Real Only Then, When 'I Am" (1974)

## Viited

## Välislingid
* Skeptic's Dictionary: Gurdjieff
* The Gurdjieff Foundation of New York
* The UK Gurdjieff Society
* The Paris Gurdjieff Foundation
* Karatas-Seura, Finland (Karatas Society)
* Gurdjieff.fi, Finland
*Neljäs tie Suomessa
Peter Larsson

**Peter Larsson** (sündinud 10. novembril 1978 Luleås) on rootsi endine murdmaasuusataja (sprinter).

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2006 Torinos
** 13. koht sprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2003 Val di Fiemmes
**17. koht sprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Peter Larsson osales 53 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile üheksal korral, millest neljal korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Peter Larsson FIS-i kodulehel
Leonard Orr

**Leonard Orr** (15. november 1937 – 5. september 2019) oli üks vaimseid õpetajaid USA-s. 

Ta lõi *[[rebirthing]]* – hingamistehnika, mis võimaldab inimesel tervendada oma "sünnitrauma". Kuigi *rebirthing* peetakse tõhusaks teraapiaks, on hinnangud Orrile jäänud vastuoluliseks, ennekõike tema ebaortodoksse nägemuse tõttu inimpsüühikast ning vaimsusest. Peamiseks põhjuseks on Orri väited, mille kohaselt on *rebirthingu* abil võimalik saavutada surematus. Oma sõnade järgi olevat Orr kohanud üheksat surematut joogit, kellest tuntuim on Babaji ehk Herakhan Baba.

### Teosed
**Breaking the Death Habit : The Science of Everlasting Life* (1998) ISBN 1-883319-68-4
**Babaji: The Angel of the Lord* (1995) ISBN 0-945793-18-9
**Breath Awareness: Breath Awareness for Public Schools, Medical Profession* (1988) ISBN 0-945793-02-2
**Bhartriji: 2000 Year Immortal Yogi* (1990) ISBN 0-945793-05-7
**Rebirthing in the New Age* (1983) ISBN 0-89087-134-5
**Physical Immortality : The Science of Everlasting Life* (1988) ISBN 0-945793-01-4
**Physical Immortality* (1988) ISBN 0-89087-325-9
**Physical Immortality for Christians* (1989) ISBN 0-620-13199-3

## Välislingid
* Leonard Orri elulugu
* Leonard Orri koduleht
Eckhart Tolle

**Eckhart Tolle** (sünninimi **Ulrich Leonard Tölle**; sündinud 16. veebruaril 1948 Lünenis Nordrhein-Westfalenis) on tänapäeva populaarsemaid eneseabikirjanikke. Tema lihtsad ja kergelt loetavad kirjutised paigutatakse vahel New Age'i kategooriasse. Peamiselt selgitab ta oma raamatutes hetkes oleku kasu.

## Elulugu
Tolle sündis ja elas kuni 13-aastaseks saamiseni Saksamaal. Seejärel elas ta koos isaga Hispaanias, kuni 19-aastaselt kolis Inglismaale. 13-aastaselt keeldus ta formaalse haridustee jätkamisest, kuid sellest hoolimata lõpetas Londoni Ülikooli parimate hinnetega. Praegu elab ta Kanadas Briti Columbias Vancouveris.

Eluaeg teda vaevanud depressioonid tipnesid siis, kui ta oli 29-aastane, umbes samal ajal, kui ta sai Cambridge'i ülikooli uurimisstipendiumi, müstilise kogemusega. Õndsusseisundis veetis ta kaks aastat hulkurina, misjärel ta otsustas oma kogemuse kirja panna.

## Tegevus
Eckhart Tolle on kirjanik ja lektor vaimsetel teemadel. Viimastel aastatel on ta oma esinemiste sagedust vanuse tõttu piiranud.

Tolle esimene raamat, "The Power of Now", ilmus 1997. aastal (väljaandja Namaste Publishing) tiraažiga 3000 eksemplari. Ta viis seda ise koos sõpradega müügile Vancouveri piirkonna raamatupoodidesse. Raamatu andis 1999 uuesti välja New World Library ning see muutus bestselleriks 2000. aastal, kui seda soovitas Oprah Winfrey oma ajakirjas "O".

Kuigi Tolle ei ole olnud ühegi vaimse liikumise järgija, on talle lähedased olnud Bo Yin Ra, Jiddu Krishnamurti ja Ramana Maharshi teosed.

Oma loengutes ja kirjutistes rõhutab ta väge, mis tuleneb käesolevale hetkele tähelepanu pööramisest (raamatu "The Power of Now" kogu sisu ongi sellest), ning seda, kui väeti on muretseda möödaniku pärast või karta tulevikku. Eckhart Tolle selgitab, et praegune on kõik, mis meil tegelikult on, ning teadlikult siinses kohalolek on parim viis tuleviku potentsiaali realiseerida. Ta toob välja, et praeguses olek viib ka teadvuse mõistusest kaugemale. Selline teadlikkus võimaldab vabaneda "valukehast", mis on tekkinud teadvuse identifitseerumisel mõistuse, keha ja egoga.

## Bibliograafia
*"Siin ja praegu: kohaloleku jõud". Tallinn: Pilgrim Group 2004. ISBN 9985-9532-0-7
*"Meelerahu hääl". Tallinn: Pilgrim 2005 ISBN 9985-9569-1-5
*"Practicing the Power of Now: Essential Teachings, Meditations, and Exercises from The Power of Now".2001 ISBN 1-57731-195-7 Eesti keeles: "Siin ja praegu: kohaloleku harjutused", Tallinn: Pilgrim 2006, tõlkinud Kadre Vaik, ISBN 9985-9651-3-2
*"A New Earth: Awakening to Your Life's Purpose" 2005 ISBN 0-525-94802-3

## Välislingid
*Eckhart Tolle ametlik koduleht
*Eckart Tolle fännileht intervjuude, tsitaatide, katkendite, artiklite ja fotodega
*The Power of Now and A New Earth - Eckhart Tolle
Vääna-Jõesuu

**Vääna-Jõesuu** on küla Harku vallas Harju maakonnas. Populaarne suvituspiirkond mereranna ning Vääna jõega.

Küla põhjaosas asub Suurupi ranna hiidrahn.

Külas paiknevad Peeter Suure merekindluse Viti kaitsepositsiooni rooduvarjend ja jaovarjendid, mis on arvatud ehitismälestisteks.

## Vaata ka
*Viti tee

## Viited
Tali vald

**Tali vald** oli omavalitsusüksus Pärnu maakonnas enne ühinemist Saarde vallaga 16. oktoobril 2005.

19. detsembril 1991 nimetati Tali külanõukogu ümber Tali vallaks.

16. oktoobri 2005 kohalike omavalitsuste valimistulemuste väljakuulutamisega ühinesid piirkonna kolm omavalitsust: Saarde ja Tali vald ning Kilingi-Nõmme linn üheks omavalitsuseks, mille nimeks jäeti juba kihelkonna nimena tuntud Saarde vald.

Septembris 2001 räsis valda Pärnu metanoolitragöödia.

## Viited

## Välislingid
*Tali ajaloost Tali põhikooli veebilehelt (vaadatud 30.06.2012)
Laskmine 1968. aasta suveolümpiamängudel

**[[Laskmine]] [[1968. aasta suveolümpiamängud]]el** Méxicos 18.–23. oktoobril.

## [[Vabapüss]]

3x40 lasku 300 meetrilt
Maailmarekord: Gary Anderson (USA) 1156 (1966).
Olümpiarekord: Gary Anderson 1153 (1964).
30 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikLamadesPõlveltPüstiKokku
1.Gary AndersonUSA3943893741157 MR OR
2.Valentin KornevNSV Liit398 =MR3843691151
3.Kurt MüllerŠveits3953793741148
4.Šotha KveliašviliNSV Liit3943833651142
5.Erwin VogtŠveits398 =MR3843581140
6.Hartmut SommerSaksa DV3893843671140


## [[Väikepüss]]

3x40 lasku 50 meetrilt
Maailmarekord: Gary Anderson (USA) 1165 (1966).
Olümpiarekord: Lones Wigger (USA) 1164 (1964).
62 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikLamadesPõlveltPüstiKokku
1.Bernd KlingerSaksa FV3943963671157
2.John WriterUSA3953913701156
3.Vitali ParhimovitšNSV Liit3953933661154
4.John FosterUSA3943903691153
5.José GonzalesMehhiko397379376 =MR1152
6.Gerald QueletteKanada3963913641151


## Väikepüss

Lamades 60 lasku 50 meetrilt
Maailmarekord: J. Halup (Ungari) 598 (1959).
Olümpiarekord: László Hammerl (Ungari) 597 (1964).
86 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Jan KurkaTšehhoslovakkia598 =MR OR
2.László HammerlUngari598 =MR OR
3.Ian Roy BallingerUus-Meremaa597
4.Nicolae RotaruRumeenia597
5.John PalinSuurbritannia596
6.Robert LoretPrantsusmaa596


## [[Väikepüstol]]

60 lasku 50 meetrilt
Maailmarekord: Aleksandr Jassinski (NSV Liit) 566 (1955).
Olümpiarekord: V. Markkanen (Soome) 560.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Grigori KossõhhNSV Liit562 OR
2.Heinz MertelSaksa FV562 OR
3.Harald VollmarSaksa DV560
4.Arnold VitarboUSA559
5.Pawel MalekPoola556
6.Helmut ArteltSaksa DV555


## [[Olümpiakiirlaskmine]]

60 lasku 25 meetrilt
Maailmarekord: V. Atanasiu (Rumeenia) 596 (1966).
Olümpiarekord: Pentti Linnasvuo (Soome) 592 (1964).


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Jozef ZapedzkiPoola593 OR
2.Marcel RoscaRumeenia591
3.Renart SuleimanovNSV Liit591
4.Christian DüringSaksa DV591
5.Erich MasuratSaksa FV590
6.Gerhard DommrichSaksa DV589


## [[Kaevikrajalaskmine]]

200 märki
Maailma- ja olümpiarekord: Ennio Mattarelli (Itaalia) 198 (1964).
59 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.John BraithwaiteSuurbritannia198 =MR =OR
2.Thomas GarrigusUSA196
3.Kurt CzekallaSaksa DV196
4.Pavel SenitševNSV Liit196
5.Pierre CandeloPrantsusmaa195
6.Adam SmelczynskiPoola195


## [[Kaarrajalaskmine]]

200 märki
Maailmarekord: J. Jotar (Tšiili) 197 (1966).
52 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Jevgeni PetrovNSV Liit198 MR OR
2.Romano GaragnaniItaalia198 MR OR
3.Konrad WirnhierSaksa FV198 MR OR
4.Juri TsuranovNSV Liit196
5.Pedro GianellaPeruu194
6.Nicolas AtalahTšiili194
Ramtha

**Ramtha** on olend, keda kanaldab J. Z. Knight. Knighti sõnul on Ramtha üks ülestõusnud meistritest, 35 000 aasta vanune Lemuuria päritolu sõdalane, kes vallutas Atlantise ja seejärel saavutas valgustatuse.

J. Z. Knightil on Ramthale autoriõigus ning ta on selle pärast korduvalt kohtus käinud.

Knight ja Ramtha osalesid koos filmis "What the Bleep Do We Know!?"

## Välislingid

*Ramtha School of Enlightenment
*Washingtoni apellatsioonikohtu otsus asjas "Jzk, Inc Joseph Glandoni vastu"
*Uudis Austria Ülemkohtu otsuse kohta
1348

**1348. aasta** (**MCCCXLVIII**) oli 14. sajandi 48. aasta.
## Sündmused maailmas

* 7. aprill – Böömi kuningas Karl IV asutas Prahas Kesk-Euroopa esimese ülikooli Univerzita Karlova.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1347

**1347. aasta** (**MCCCXLVII**) oli 14. sajandi 47. aasta.

## Sündmused maailmas
* 3. august – Saja-aastane sõda: Pärast 11 kuud kestnud piiramist langes Calais' linn inglaste kätte.
* 27. september – Saja-aastases sõjas sõlmiti Inglismaa kuninga Edward III ja Prantsusmaa kuninga Philippe VI vahel Calais' vaherahu.
* Katkulaine jõudis Euroopasse.

## Sündmused Eestis
* 7. juuni – Saksa ordu kõrgmeister andis Harju-Viru üle Liivimaa ordule.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 11. oktoober – Ludwig IV, Saksa kuningas alates 1314, Saksa-Rooma keiser alates 1328.
Bzõbi jõgi

**Bzõb** (vene; abhaasi *Бзыҧ* (Bzõph), gruusia ბზიფი (Bziphi)) on jõgi Kaukaasias Abhaasias.

Bzõbi jõgi algab Suur-Kaukasusest. Ülemjooksul voolab valdavalt läände, alamjooksul pöördub lõunasse ja suubub Musta merre moodustades delta. 

Jõe suudmealal asub Pitsunda.

Jõe pikkus on 110 km ja valgala pindala 1510 km².

## Viited

## Välislingid
Martens

**Martens** võib tähendada järgmist:
* Dr. Martens on jalatsite kaubamärk.
* Martens (perekonnanimi)
** Georg Friedrich von Martens (1756–1821) oli Göttingeni ülikooli õigusteaduse professor ja Hannoveri vürstiriigi diplomaat.
** Friedrich Fromhold Martens (1845–1909) oli Eesti päritolu Vene keisririigi õigusteadlane ja diplomaat.
** Tarvi Martens on Eesti muusik ja Eesti e-valimiste tehnilise lahenduse looja.
Neljas Tee

**Neljas Tee** (*The Fourth Way*) on 20. sajandil Läänes laiemat tähelepanu saanud psühholoogilise ja vaimse arengu koolkond. Selle mõistega tähistatakse ka koolkonna rajaja G. I. Gurdžijevi ideid tervikuna. Sünonüümid "Töö", "Gurdžijevi Töö" viitavad arvatavasti analoogiale alkeemilise "Suure Tööga".

Gurdžijevi arvates olid seni kasutusel olnud kolm "teed":
* fakiiri tee, mis seisnes füüsise üle meisterlikkuse saavutamises;
* munga tee, mis seisnes religioosses pühendumises ja eneseohverduses;
* joogi tee, mis seisnes teadmiste ja mõistuse arengus.

Neljas Tee pidi kolme varasema tee olulisi elemente kasutama ning selle tulemusena arendama inimesel välja hinge, mis Gurdžijevi väitel inimestel puudub.

Tehnikate hulka, mida Neljanda Tee koolides kasutatakse, kuuluvad:
* Lõdvestumine;
* "Liikumised," sufide ja dervišite pühadel tantsudel põhinevad tantsud, mille iga liigutus väidetavasti peegeldab kosmilist tõde;
* Tähelepanu fokuseerimine ja jaotamine mitme tegevuse vahel korraga. Eriti olulise tähtsusega on "enesemeenutamine" - kõigi tegevuste juures enda "Mina" tähelepanus säilitamine;
* Kõikehõlmavaid vaimseid põhimõtteid kajastava sümbolismi tundmaõppimine. Kõige tuntum Neljanda Tee koolist pärinev sümbol on enneagramm.

## Välislingid

* Karatas-Seura, Finland (Karatas Society)
* Gurdjieff.fi, Finland
*Neljäs tie Suomessa
Suursaadik

**Suursaadik** on diplomaatiline ametiaste (ametikoht), ka erakorralise ja täievolilise suursaadiku laialt kasutatav mitteametlik vaste. 

## Eesti
Eestil on suursaadikud alates 1991. aastast.

Enne 1940. aastat Eesti Vabariigil suursaadikuid ei olnud ega lähetanud suursaadikuid siia välisriigid. Nagu on öeldud 1937. aastal: *"Suursaadiku (ambassadeur) võib ainult suurriik saata teise suurriigi valitsuse juurde. Seetõttu Eestis ei ole ühtki suursaadikut ega saada Eesti ka suursaadikut teise riiki. Suurriikideks loetakse järgmisi riike: [[Ühendatud Kuningriik|Suur-Britannia]], [[Ameerika Ühendriigid|Põhja-Ameerika Ühendriigid]], [[Prantsusmaa]], [[Nõukogude Liit|Venemaa]], [[Itaalia]], [[Hispaania]], [[Saksamaa]], [[Poola]] ja [[Türgi]]maa. Türgimaal ei ole praegu küll enam suurriigi mõõtusid ja kaalu, kuid ta loetakse suurriikide hulka endise aja vägevuse järgi. Suurriikide perre tuli juure Poolamaa." .* Erandina on suursaadikuks nimetatud Belgia senaatorit Albert de Savoye'd, kes lähetati Eestisse 1934. aastal, teatamaks kuningas Albert I surmast.

## Vaata ka
*Erakorraline ja täievoliline suursaadik
*Suursaatkond

## Viited
Zugspitze

**Zugspitze** on mägi Euroopas Saksamaal Baieri Alpides, Saksamaa kõrgeim mägi (2962 m).

## Välislingid
Erakorraline ja täievoliline suursaadik

**Erakorraline ja täievoliline suursaadik** (inglise keeles *ambassador extraordinary and plenipotentiary*; mitteametlikult *suursaadik*, kõnekeeles ebakorrektselt ka *saadik*) on ühe riigi kõrgeimat tüüpi alaline diplomaatiline esindaja teises riigis (või rahvusvahelise organisatsiooni juures), tavaliselt suursaatkonna juht.

Diplomaatilise ametikohana kasutatakse seda mõistet peaaegu kõigis riikides, sealhulgas Eestis; varem kasutati ka Nõukogude Liidus. 

## Eesti
Eestis on "erakorraline ja täievoliline suursaadik" kõrge diplomaatiline ametikoht (ametikohtade hierarhias kolmandal kohal kantsleri ja asekantsleri järel ning on võrdsustatud alalise esindajaga). See on kõrgeim Eesti esindaja, kes on akrediteeritud välisriiki või rahvusvahelise organisatsiooni juurde. Ta võib olla välisesinduse juhiks.

Erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidatuuri esitab Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks valdkonna eest vastutav minister atesteerimiskomisjoni ettepanekul. Vabariigi Valitsus kinnitab erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidatuuri ning esitab selle nõusoleku saamiseks Vabariigi Presidendile.

## Prantsusmaa
Prantsusmaal nagu ka Eestiski on "erakorraline ja täievoliline suursaadik" (prantsuse keeles *ambassadeur extraordinaire et plénipotentiaire*) diplomaatiline ametikoht. Ta on kõrgeim Prantsusmaa esindaja, kes on akrediteeritud välisriiki või rahvusvahelise organisatsiooni juurde. Nagu ka eesti keeleski kasutatakse prantsuse keeles sageli erakorralise ja täievolilise suursaadiku mitteametliku vastena "suursaadik" (*ambassadeur*).

## Venemaa Föderatsioon
Venemaal võib "erakorraline ja täievoliline suursaadik" (vene keeles *чрезвычайный и полномочный посол*) tähendada kas diplomaatilist ametikohta või teenistusastet. Diplomaatilise ametikohana on see kõrgeim Venemaa Föderatsiooni esindaja, kes on akrediteeritud välisriiki või rahvusvahelise organisatsiooni juurde. Nagu ka eesti keeleski on vene keeles levinud kasutada erakorralise ja täievolilise suursaadiku mitteametliku vastena "suursaadik" (*посол*). 

Näide ametikoha määramisest: President Vladimir Putin määras 2015. aastal oma seadlusega Venemaa Föderatsiooni erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Eesti Vabariigis Aleksandr Petrovi , kes omas tollal erakorralise ja täievolilise 1. klassi saadiku teenistusastet.

## Ukraina
Ukrainas võib "erakorraline ja täievoliline suursaadik" (ukraina keeles *надзвичайний і повноважний посол*) tähendada kas diplomaatilist ametikohta või teenistusastet. Diplomaatilise ametikohana on see kõrgeim Ukraina esindaja, kes on akrediteeritud välisriiki või rahvusvahelise organisatsiooni juurde. Ukraina keeles on levinud (nagu ka muudes keeltes) kasutada erakorralise ja täievolilise suursaadiku mitteametliku vastena "suursaadik" (*посол*).

## Vaata ka
*Suursaadik
*Erakorraline saadik ja täievoliline minister
*Saadik

## Viited