open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pääsküla jaamahoone

**Pääsküla jaamahoone** on ajalooline jaamahoone Pääsküla raudteejaamas Tallinna Nõmme linnaosa Pääsküla asumis.

Pääsküla jaamahoone asub Suvila tänava raudteepoolses otsas (Suvila tn 1). Hoone paikneb esiküljega jaama teede poole umbes 10 m kaugusel esimesest rööpapaarist. 

Jaamahoone kuulutati kultuurimälestiseks (nr 8206) 1997. aastal.

## Ajalugu
Jaamahoone ehitati 1916. aastal. Enne seda (alates peatuse avamisest 1915. aastal) raudteepeatuses hoonestust ei olnud. 

1926. aastal ehitati jaamahoonele teine korrus (jaamaülema korter) ja eeskojad kummassegi maja otsa. 

Jaamahoone ootesaal ja piletikassa suleti 1997. aastal, kui piletimüük viidi üle rongidesse. Eesti Raudtee loobus jaamahoonest ja see anti Tallinna linna bilanssi, kuid kasutab selles talle vajalikke ruume edasi üürilepingu alusel.

2004. aastal hoone remonditi. Remonti on teostatud ka hiljem, viimati 2017. aasta sügisel. 

## Arhitektuur

Jaamahoone on kahekorruseline palkseintega ja viilkatusega puidust hoone, mis on väljast kaetud laudvooderdisega ning kaunistatud ilmekate originaaldetailidega. 

Hoone on väljast kaetud eri tüüpi laudistega. Avatäiteid raamistavad saelõikelised dekoratiivlauad. Säilinud on samuti algsed framuugiga välisuksed.

Enamiku hoone sisepinnast hõlmab maja keskosas paiknev ooteruum - peasaal, mille ilmet kujundavad telgsümmeetrilise asetusega aknad ja uksed saali mõlemas otsaseinas. Selle parempoolses külgseinas (esikülje poolt vaadatuna) paikneb piletikassa aken ja selle seina taga olevas parempoolses otsasektsioonis asusid jaama kassa jt. ametiruumid. Teise külgseina taga paiknevas vasakpoolses otsasektsioonis on jaamakorraldaja ruum, milles asuvad jaama juht- ja signalisatsioonipult ning muud jaama tööks vajalikud tehnilised vahendid.

Sellise sümmeetrilise põhiplaani lahendusega ühtivad hiljem juurde ehitatud madalamad mahud maja mõlemas otsaseinas - eeskojad. Ebasümmeetriline on aga parempoolse sektsiooni peale ehitatud teise korruse (jaamaülema korteri) lahendus.

## Kasutus
Praegusel ajal on suurem osa hoonest Nõmme Vaba Aja Keskuse kasutada (Pääsküla eakate päevakeskus). Eesti Raudtee kasutab talle vajalikke ruume üürilepingu alusel.

## Vaata ka
*Pääsküla raudteejaam

## Viited

## Välislingid
*
Cam Clarke

**Cameron Arthur** "**Cam**" **Clarke** (sündinud 6. novembril 1957 Burbankis Californias) on Ameerika Ühendriikide televisiooniprodutsent ja näitleja.

## Välislingid
*
Hoplomachus

**Hoplomachus** (mitmuses *hoplomachi*; tõlkes 'soomustatud võitleja') oli Vana-Rooma gladiaator. Nimetus tuli Vana-Kreeka raskerelvastusega jalaväelase hopliidi nimetusest, kes oli Vana-Rooma leegionäride vastane ja selle gladiaatori eelkäija.   

## Relvastus
Ta kandis Vana-Kreeka stiilis kõrgete sulgedega kiivrit ning väikest ümarat metallist, enamasti pronksist kilpi erinevalt hopliitidest, kellel oli suur ja raske kilp. Kaitsevarustuseks olid veel mõõgakätt kaitsev turvis *[[manica]]* ning tepitud või metallist reie- ja säärekaitse. Hoplomachus kasutas ründerelvadena torkeoda ja lühikest mõõka, lisaks oli varustuses pistoda. 

## Võitlus areenil
Hoplomachuse vastaseks võitlusareenidel oli põhiliselt raskerelvastust kandev gladiaator murmillo, kelle relvastus sarnanes Vana-Rooma leegionäride omaga. Nende kahe gladiaatori võitlus sümboliseeris Vana-Rooma leegionide lahinguid Kreekas ja hellenistlikus Idas.  Hoplomachus oli kergemalt soomustatud võitleja, kes suutis kiirelt ümber vastase liikuda. Lisaks oli ta eeliseks torkeoda kasutamise võimalus, mis vastasel puudus. Mõnikord oli Hoplomachuse vastaseks traaklane, kes oli samuti kergegladiaator.    

## Viited

## Kirjandus
* Philip Matyszak. Rooma areenivõitleja käsiraamat. Tallinn, AS Äripäev, 2017
Veronika Bobosova

**Veronika Bobosova** (7. aprill 1926 – 25. oktoober 2014) oli Eesti filmidirektor. 

Ta oli filmistuudio Tallinnfilm filmidirektor, hiljem Tallinnfilmi direktori asetäitja. Töötas Tallinnfilmis kokku 36 aastat. 

Aastatel 1964–1989 oli ta mitme ENSV mängufilmi, sealhulgas "Põrgupõhja uus Vanapagan" (1964), "Metskapten" (1971), "Värvilised unenäod" (1974), ""Hukkunud Alpinisti" hotell" (1979) ja "Ideaalmaastik" (1980), filmidirektor (produtsent).

## Tunnustus
*1979 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu aukiri 
*1984 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited

## Välislingid
*Veronika Bobossova 7. IV 1926 – 25. X 2014. Sirp, 31.10.2014
Sünnitunnistus

**Sünnitunnistus** on ametlik dokument, kuhu on kantud isiku sünniaeg ja -koht, tema nimi, sugu, ema ja (enamasti) ka isa nimi. Sünnitunnistuse koostab perekonnaseisuametnik.

Eestis väljastatakse tänapäeval sünnitunnistusi vaid soovi korral. Esmakordne sünnitõendi väljastamine on seejuures tasuta. Riigi- ja kohaliku omavalitsuse tasandil toimingute tegemiseks on sünnitunnistused praktilistel eesmärkidel tänapäeval asendatud digitaalse rahvastikuregistriga.

## Viited
Vaks

**Vaks** on rahvapärane pikkusmõõt, mis võrdub väljasirutatud pöidla ja keskmise sõrme otste vahepikkusega. Pöidla ja esimese sõrme vahepikkus on sääsa- ehk ajatsevaks.

## Vaata ka
*Kämmal

## Viited
Kiil (tööriist)

**Kiil** on kolmnurgakujuline tööriist, mida kasutatakse millegi lõhestamiseks, kinnitamiseks või reguleerimiseks. 

Kiilu lõhestava toime tõttu saadakse suur jõuvõit.

## Viited
Mare Teearu

**Mare Teearu** (sündinud 26. jaanuaril 1942 Viljandis) on eesti viiuldaja ja muusikapedagoog.

Ta õppis viiulimängu Viljandi Lastemuusikakoolis (õpetaja Augustin Pung) ja Tallinna Lastemuusikakoolis (õpetaja Harald Aasa). 1965. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi viiuli erialal (Vladimir Alumäe klassis). Täiendas end Moskvas aspirantuuris professor Galina Barinova juures.

Aastatel 1964–1999 esines ansamblis koos pianist Helju Taukiga.

Ta on Tallinna Muusikakeskkooli keelpilliosakonna viiuliõpetaja. 2004. aastast on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia keelpilliosakonna professor.

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*2013 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema poeg on tšellist Raul Seppel.
Tütar Maarja Seppel

## Viited

## Välislingid
*Kristi Pappel. Mõeldes eesti viiulimängule (intervjuu Mare Teearuga). Sirp, 3. veebruar 2002
Irina Solomõkova

**Irina Solomõkova** (kuni 1950 **Irina Grigorjeva**; 14. september 1925 Tallinn – 7. detsember 1989 Tallinn) oli Eesti kunstiteadlane.

Sündinud Tallinnas inseneri perekonnas. Alustas kunstiõpinguid sõja-aastatel Tomski Ülikoolis, pärast sõda jätkas õpinguid Tartu Riiklikus Ülikoolis kunstiajaloo erialal, mille lõpetas 1948. aastal. Töötas mõnda aega ajalehe Edasi juures ning nooremteadurina Riiklikus Etnograafiamuuseumis, 1949. aastast oli Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi aspirantuuris. 1954. aastal kaitses ta esimese eesti nõukogude kunstiteadlasena kandidaadiväitekirja "Eesti demokraatlik graafika 1905.–1907. aasta revolutsiooni perioodil".

Töötas instituudis vanemteadurina ning 1961. aastast, kui loodi Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi kunstiajaloo sektor, oli selle juhataja.

## Teadustöö
Avaldas teaduslikke artikleid ajakirjanduses ja kogumikes sh kujutavat kunsti käsitlevad osad "Eesti NSV ajaloo" väljaannetele, ülevaate eesti keskaegsest kunstist Moskvas ilmunud "Üldisele kunstiajaloo" teisele köitele. Oli kogumiku "Eesti kunsti ajalugu (1970–1977)" peatoimetaja ning kaasautor.  

1962 ilmus tema eessõnaga album "Kalevipoeg kunstis". 1972 . aastal anti Leningradis välja teos Solomõkova koostatud ja eessõnaga "Eesti NSV kunst". Avaldas ajakirjanduses artikleid Hando Mugasto, Salome Trei, Ado Vabbe jt kunstnike loomingust, Eesti kunsti sidemetest nõukogude kunstiga, koostas kataloogi "Oskar Kallis".   

## Tunnustus
*1978 Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus)
*1984 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia ("Hando Mugasto 1907-1937 : tema elu, tema looming, tema aeg")
*1986 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Isiklikku
Ta on maetud Tallinna Siselinna kalmistule.

## Viited

## Kirjandus

*Hilja Läti. "Solomõkova, Irina". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 484–485
Eesti holšteini veis

**Eesti holsteini veis** (varem ka **eesti mustakirju veis**) on Eestis aretatud piima-lihaveisetõug.

Tõug aretati 20. sajandi I poolel. Enne 1951 nimetati tõugu *eesti hollandi-friisi tõuks*. 1951 nimetati tõug ümber *eesti mustakirju veiseks*. 1998 nimetati tõug ümber **eesti holsteini veiseks**.

## Viited
Kärg

**Kärg** on mõnede kiletiivaliste (nt mesilaste) kuuetahulistest vahakannukestest pesaehitis haudme kasvatamiseks ning toiduvaru (mesilastel mee ja suira) hoidmiseks.

Meekärg (ehk mesilaskärg) on mesilaste vahast pesaehitis, mis koosneb kärjekannudest. Kärgi kasutavad mesilased järglaste kasvatamiseks ning mee ja suira hoidmiseks.

## Viited
Hahkhallitus

**Hahkhallitus** on seente põhjustatud taimehaigus. Haigust põhjustavad seeneperekonna *[[Botrytis]]* liigid, kellest kõige tavalisem on *[[Botrytis cinerea]]*. Hahkhallitus esineb kõige sagedamini aedmaasikatel.

## Viited
Albert Zafy

**Albert Zafy** (1. mai 1927 – 13. oktoober 2017) oli Madagaskari poliitik. 

Ta oli 27. märtsist 1993 kuni 5. septembrini 1996 Madagaskari president.
Ülemkohus

**Ülemkohus** on teise instantsi ehk apellatsioonikohtu üldnimetus. Ka mitmete riikide kõige kõrgemat kohut nimetatakse **ülemkohtuks**.

## Näited

## Vaata ka
*Eesti NSV Ülemkohus
*ülemmaakohus

## Viited
Lood (ehitus)

**Lood** (hollandi keeles *lood* - 'tina') on riist täpse püstsihi ning selle sihi suhtes täpse rõhtsihi ja nende sihtidevaheliste kaldenurkade määramiseks (loodimiseks).

Loodi liike: nöörlood, vesilood ehk vaaderpass, vooliklood.

## Viited
Tokarjovka rajoon

**Tokarjovka rajoon** (vene keeles *Токарёвский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Tokarjovka alev.

Rajoon piirneb põhjas Znamenka rajooniga, kirdes Sampuri rajooniga, idas Žerdevka rajooniga, lõunas Voroneži oblasti Ertili rajooniga ja läänes Mordovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1450 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 545, 2009. aastal 19 620 ja 2002. aastal 21 536.

Tokarjovka rajoonis on 73 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tokarjovka alevi) ja üheksa külaasunduse koosseisu.

## Viited
Eesti suur valge siga

**Eesti suur valge siga** (vananenud nimetusega *eesti jorkširi siga*) on Eestis aretatud seatõug.

Suur valge siga aretati 19. sajandil Inglismaal. Eestis hakkasid aretustööd 1923, kui kohalikku siga ristati inglise suure valge seaga ja hiljem ka rootsi jorkširi seaga.

1948. aastal asutati Elvas Peedul Suurt Valget Tõugu Sigade Riiklik Tõulava.

## Viited
Sulg (loomakasvatus)

**Sulg** (ka **aedik**) on loomade pidamise ala, mida igast küljest piiravad ehitus- või seadmeelemendid. 

Sõltuvalt loomade arvust eristatakse *üksiksulgu* ja *rühmasulgu*.

Sulu eriliik on puur, milles loom(ad) ennast ümber pöörata ei saa.

## Viited
Mämm

**Mämm** (vananenud kirjanduses *mämmi*) on rukkilinnastest ja -jahust keedetud, jahutatud ja küpsetatud segu. Mämm on Soome rahvustoit. Eestis mämmi enam üldiselt ei tunta, ent Soomes süüakse seda tänapäevalgi lihavõttetoiduna.

Muhu kihelkonnast on teada ka *mämmileib*, mis tehti nõnda, et enne rukkileiva küpsetamist pandi sinna rukkilinnaseid ja seetõttu muutus leib magusaks.

## Viited
Morss

**Morss** (vene keeles морс) on hapukasmagus jook, mis on tehtud mõnest hapust mahlast, suhkrust ja veest. Morssi juuakse külmalt. Morss on omane vene köögile.

## Viited
Omlett

**Omlett** (prantsuse sõnast *omelette*) on lahtiklopitud munadest, vähesest piimast, jahust (mõnikord) ja maitselisanditest pannkoogikujuline munatoit. Omlett on omane Prantsuse köögile.

## Viited
Mordovo rajoon

**Mordovo rajoon** (vene keeles *Мордовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Mordovo alev.

Rajoon piirneb kirdes Znamenka rajooniga, idas Tokarjovka rajooniga, lõunas Voroneži oblasti Ertili rajooniga, läänes Lipetski oblasti Dobrinka rajooniga ja loodes Petrovskoje rajooniga.

Rajooni pindala on 1450 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 665, 2009. aastal 20 424 ja 2002. aastal 23 671.

Mordovo rajoonis on 80 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Mordovo ja Novopokrovka alevite) ja viie külaasunduse koosseisu.

## Viited
Perfolint

**Perfolint** (inglise *punched tape* või *perforated paper tape*) on endisaegne andmekandja, mis koosneb standardse laiusega, enamasti paberilindist, millele on mulgustusena (perforatsioonina) kantud number- või tähtandmed. 

Perfolint on enamasti 5-, 6-, 7- või 8-mulgurealine. Perfolindid olid laialdaselt kasutusel 20. sajandi algusest kuni 1970. aastateni.

## Vaata ka
*perfokaart

## Viited
Petrovskoje rajoon

**Petrovskoje rajoon** (vene keeles *Петровский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Petrovskoje küla.

Rajoon piirneb põhjas Mitšurinski rajooniga, kirdes Nikiforovka rajooniga, idas Tambovi rajooniga, kagus Znamenka rajooniga, lõunas Mordovo rajooniga ning läänes ja loodes Lipetski oblastiga.

Rajooni pindala on 1740 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 388, 2009. aastal 20 006 ja 2002. aastal 23 374.

Petrovskoje rajoonis on 114 asulat, mis kuuluvad kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Rootsi laud

**Rootsi laud** (rootsi keeles *smörgåsbord*) on eine serveerimise viis, kus toidud ja joogid ning söömis- ja joomisvahendid on pandud lauale, kust iga sööja valib endale meelepärase ja pärast väljavalimist valib omale vabalt istekoha või sööb seistes. Nagu nimetus "Rootsi laud" ütlebki, pärineb see Rootsist.

## Viited
Uba

**Uba** (mitmuses oad) on ovaalse või neerukujulise seemnega liblikõieline kultuurtaim; ühtlasi ka nende kultuurtaimede seeme. Eesti oludes on nendeks kultuurtaimedeks põld- või aeduba.

## Vaata ka
*kakaouba
*kohviuba

## Viited
Vulgarism

**Vulgarism** ehk **vulgaarkeelend** on labane (vulgaarne), jäme sõna või väljend (keelend), mis enamasti on pärit argoost. Vulgarismid on näiteks *kutu*, *molu*, *ära mölise*. **Vulgarism** võib olla ka kirjakeele normist häälikuliselt tugevasti erinev sõna või väljend (näiteks *limunaat* 'limonaad'). Vulgarismiks peetakse mittestandardset väljendit, mis iseloomustab harimatut kõnet või kirjaviisi. 

Regulaarsetes ja enamasti mitteametlikes vestlustes on tänapäeval kasutusel palju vulgarismi. Oxfordi ülikooli 2005. aastal koostatud uurimus näitab, et 10–21-aastased noorukid kasutavad vesteldes rohkem vulgarismi kui ülejäänud maailma elanikud. Vulgarismi sagedane ja levinud kasutamine tervikuna on viinud paradoksini, kus inimesed kasutavad seda nii sageli, et New York Timesi sõnul muutub see üha vähem inimestele solvavaks.

## Sõna päritolu (etümoloogia)
Sõna "vulgarism" tuleneb ladinakeelsest sõnast *vulgus*, mida tõlgitakse kui ‘tavainimesed’ või ‘lihtrahvas’. Halvustavalt ka kui ‘pesemata rahvahulk’, ‘eristamatu kari’ või ‘jõuk’. Ladina keele õpingutes eristatakse selgelt vulgaarset ladina keelt kui igapäevast ladina keelt klassikalisest ladina keelest. Klassikalise ladina keele pani paika kuldajastu tuumik, kuhu kuulusid Cicero, Caesar, Vergil, Ovid jpt. Selline kahe keele, vulgaarse ja klassikalise ladina keele, eristamine oli vastuvõetamatu keeleline kriitika, mis tekitas probleeme. Näiteks üks hõbeaja kuulsamaid kirjanikke, Petronius, kes kirjutas keerukas ja peenes proosa stiilis, kasutas oma teoses "Satyricon" rohkelt kõnekeelseid vulgarisme.

## Vulgarism ühiskonnas
Vulgarism on olnud mure traditsioone austavatele inglastele. 1920. aastatel defineeris inglise leksikograaf Henry Wyld vulgarismi järgmiselt: "Kummalisus, mis surub ennast inglise tavakeelde ja on sellist laadi sõna, mida saab seostada vulgaarse kõnega või harimatu rääkijaga. Vulgarismi sõnad pärinevad üldiselt kas sisserännanud või madalast klassist pärit inimeste kõnekeelest. Vulgarism on peamiselt üks tavakeele väga halbadest variantidest." Moraalsed ja esteetilised väärtused sõltuvad klassi hierarhial ning on peetud usaldusväärseks. Sellise väärkasutuse pürgimus on liigitatud madala klassi märgiks Inglismaal alates 18. sajandist. Kuna lingvistiline vulgaarsus vedas alt ühiskonnaklasse, muutus selle vältimine etiketi põhiosaks. Inglismaal 19. sajandil W. H. Savage'i kirjutatud raamat "Inglise keele vulgarismid ja sündsused" ("The Vulgarisms and Improprieties of the English Language") nendib kõrgema keskklassi muret korrektsuse ja hea kasvatuse puudumise pärast. Kirjanduses on vulgarisme peamiselt kasutatud teadlikult tegelaste iseloomustamiseks või nende dialoogides ja ütlustes.

## Vaata ka

* eufemism
* ebaviisakas žest
* barbarism

## Viited
Mitšurinski rajoon

**Mitšurinski rajoon** (vene keeles *Мичуринский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Mitšurinski linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Pervomaiski rajooniga, kirdes Starojurjevo rajooniga, idas Nikiforovka rajooniga, lõunas Petrovskoje rajooniga la läänes Lipetski oblastiga.

Rajooni pindala on 1650 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 749, 2009. aastal 34 034 ja 2002. aastal 35 196.

Mitšurinski rajoonis on 82 asulat, mis kuuluvad neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Voronež, Lesnoi Voronež, Polnoi Voronež, Alešnja, Ilovai ja Višnjovka.

## Viited
Sinu Naine

**Sinu Naine** on Eesti ansambel, mis 2017. aastal võitis TV3 telesaate "Rahvabänd".

Ansambel on pärit Värskast ning esitab nii setokeelseid kui ka eestikeelseid lugusid.

Bänd loodi 2000. aastal Värskas.

Bänd tegutses 2000. aastast kuni 2011. aastani ning siis järgnes paus.

2017. aastal hakkas bänd uuesti tegutsema tänu "Rahvabändi" saatesse kutsumisele ning tegutseb praeguseni.

Ansambel avaldas 2003. aastal albumi "Lapsi tee!".

Bänd esitab tantsumuusikat. Repertuaar koosneb nii omaloomingust kui ka kaveritest.

Ansambel sai oma nime ansambli Meie Mees eeskujul.

## Koosseis
### Algkoosseis
* Eeri Tirp – klahvpillid
* Meelis Kapten – rütmikitarr, vokaal
* Vaido Uibo – taustavokaal

### Praegune koosseis
* Ingmar Päid – rütmikitarr, soolokitarr, vokaal
* Meelis Kapten – kitarr, vokaal
* Pelle-Priit Kuusk – klahvpillid, vokaal
* Vaido Uibo – vokaal, ukulele

### Esimene album:
* "Lätsi sinna"
* "No miks"
* "Lapsi teen"
* "Seto jõulud"
* "Joomahull"
* "Teel Wismarisse"
* "Tule tibu"
* "Clara"
* "Setud linnas"
* "Armastus on üürike"
* "Külm ingel"
* "Üksi õues"
* "Puskarimees"

### Saade "Rahvabänd 2017" laulud:
##### 1. saade
* "Üksi õues" – lembelaulude kategooria
* "Seto Vinnemaal" – tantsumuusika kategooria
* "Raju reede" – kaver Eesti hitist

#### Poolfinaal
* "Kevadetuul" – lembelaulude kategooria
* "Üksi õhtul" – tantsumuusika kategooria
* "Sinu ees" – kaver Eesti hitist

#### Finaal
* "Armastus on üürike" – lembelaulude kategooria
* "Setod linnas" – tantsumuusika kategooria
* "Hea tuju laul" – kaver Eesti hitist

## Viited
Georgi Kolõškin

**Georgi Kolõškin** (1904–1985) oli vene dirigent.

Ta sai muusikahariduse Leningradi Konservatooriumis, kus lõpetas ka aspirantuuri ja sai kunstiteaduste kandidaadi kraadi. Seejärel töötas Leningradi Konservatooriumi õppejõuna. 1942. aastast oli ta Balti Laevastiku teenistuses, juhatas mereväelaste ansambleid. 

Ta oli Balti Laevastiku laulu- ja tantsuansambli kunstiline juht ning XIV üldlaulupeo mereväelaste koori dirigent.

## Tunnustus
*1955 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited
Tõnu Tubli

**Tõnu Tubli** (sündinud 7. veebruaril 1988 Viljandis) on eesti muusik (trummar). 

## Haridus
Ta on õppinud Viljandi Paalalinna Gümnaasiumis, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ning Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias.

## Muusikaga seotud tegevus
Ta esineb ansambli Trad.Attack! liikmena, mängib Allan Järve kvartetis ja juhib oma sooloprojekti. 

Ta on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia õppejõud.

### Ansamblid
* Tõnu Tubli Trio
* Trad.Attack!
* Allan Järve Quartet
* Paabel
* Lauri Kadalipp Social Jazz
* Laura Junson & the Jeth
* Kali Briis

## Tunnustus
2017. aasta etnokulpide jagamisel nimetati ta aasta parimaks muusikuks.

## Isiklikku
Ta on abielus Ugala teatri lavastusala juhi Pille-Riin Lillepaluga, neil on poeg Teodor (sündinud 2018).

## Viited
Sõjaseisukord Poolas

**Sõjaseisukord Poolas** (poola keeles *Stan wojenny w Polsce*) oli Varssavi Lepingu Organisatsiooni kuulunud Poola Rahvavabariigi territooriumil riigi autoritaarse kommunistliku valitsuse poolt 13. detsembril 1981 välja kuulutatud sõjaseisukord, mis kehtis 22. juulini 1983. Sõjaseisukorra kehtestamise eesmärk oli vältida Solidaarsuse mõju edasist suurenemist ja hoida ära kommunistliku režiimi võimalik langemine. Sõjaseisukorra kehtestamist on hiljem hinnatud ebaseaduslikuks ka tollal kehtinud Poola RV konstitutsiooni silmas pidades. Näiteks ei olnud sellist organit nagu Rahvusliku Päästmise Sõjanõukogu (Wojskowa Rada Ocalenia Narodowego), põhiseaduses ette nähtud. Rahvusliku Päästmise Sõjanõukogusse kuulus lisaks tollasele peaministrile ja kompartei peasekretärile kindral Wojciech Jaruzelskile veel rida kindraleid, üks admiral ja mõned polkovnikud ja alampolkovnikud, tuntud sõjaväelastest näiteks Florian Siwicki ja Czesław Kiszczak.

Vastasseisu mahasurumise käigus interneeriti tuhanded režiimi vastased süüdistust esitamata, hukkus umbes 100 inimest. Paljud poliitvangid vabastati alles pärast üldise amnestia väljakuulutamist 1986. aastal.

Sõjaseisukorra välja kuulutanud kindral Jaruzelski eitas järjepidevalt väidet, mille kohaselt ta olevat enne sõjaseisukorra väljakuulutamist palunud oma Moskva sõbralt, marssal Viktor Kulikovilt, rahvarahutuste mahasurumiseks sõjaväe sissetoomist Poolasse.


Stan wojenny obwieszczenie.jpg|Teade
Kartka P3 11-83.jpeg|Toidutalong
T-55A Martial law Poland.jpg|Tankid


## Kirjandus
*Leopold Labedz, *Poland Under Jaruzelski: A Comprehensive Sourcebook on Poland During and After Martial Law*
*George Sanford, *Military Rule in Poland: The Rebuilding of Communist Power, 1981-1983*

## Viited ja märkused

## Välislingid
Valve Lepik

**Valve Lepik** (sündinud 3. jaanuaril 1927 Avispea külas Virumaal) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.

1946. aastal lõpetas ta Rakvere Gümnaasiumi. 1948. aastal lõpetas ta Rakvere Muusikaalgkooli klaveri erialal, saades kooli lõputunnistuse nr 1. 1955. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal Ants Kiilaspea õpilasena. Pärast konservatooriumi lõpetamist töötas kolm aastat Tallinna Muusikakoolis kontsertmeistrina.

1958. aastast töötas ta Tartu Muusikakoolis dirigeerimise õpetajana ja meeskoori Gaudeamus kontsertmeistrina. Aastatel 1968–1983 oli ta Gaudeamuse dirigent, seejärel kuni pensionile jäämiseni 2000. aastal töötas muusikapedagoogina Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis.

## Tunnustus
*1973 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*2007 Tartu medal

## Viited
Pickelhaube

***Pickelhaube***, ka ***Pickelhelm***, oli kiiver, mis oli 19. ja 20. sajandil kasutusel Saksa sõjaväes, tuletõrjes ja politseis. 

Preisi armee võttis kiivri kasutusse 1842.–1843. aastal, disaini jäljendati laialdaselt teisteski selle ajastu sõjavägedes.
Eisack

**Eisack** (saksa: *Eisack*; itaalia: *Isarco*; ladina: *Isarus* või *Isarcus*) on jõgi Põhja-Itaalias, suuruselt teine jõgi Lõuna-Tiroolis. 

See algab Brenneri mäekuru lähedalt, kõrgusel umbes 1990 m üle merepinna. Jõgi kogub vee umbes 4200 km² suuruselt alalt. Pärast umbes 96 km voolamist ühineb see Bolzanost lõunas Adige jõega. Alguses voolab jõgi läbi Wipptali ja pärast Vahrni küla läbi Eisacktali. 

Selle lähe on laulus "Bozner Bergsteigerlied" Lõuna-Tirooli põhjapiiriks.

Linnad ja külad jõe kallastel on Sterzing, Franzensfeste, Brixen, Klausen, Waidbruck ja viimaks provintsikeskus. Brixenis ühineb see Rienziga. Mitu väiksemat oja on lisajõgedeks, sealhulgas Ridnauneri oja, Pflerscheri oja, Pfitscheri oja, Villnößeri oja, Derjon, Braibach (ka Tierseri oja), Eggentaleri oja ja Talfer, mis voolab Sarntali orust.

Eisacki vett kasutatakse elektri tootmiseks: tammid on Franzensfeste, Klauseni ja Waidbrucki juures.
Eevi Ross (pianist)

**Eevi Ross** (kuni 1955. aastani **Torpats**; 1. juuli 1934 Tartu – 30. detsember 2020) oli eesti pianist ja klaveripedagoog.

Ta õppis klaverit algul eraviisiliselt ja siis Tartu Muusikakoolis. Seejärel lõpetas ta 1952. aastal klaveri erialal Erna Saare õpilasena Tallinna Muusikakooli ja 1957. aastal professor Bruno Luki klassis Tallinna Riikliku Konservatooriumi.

Aastatel 1950–2000 töötas ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis (klaverisaatja, eriklaveriõpetaja ja kammeransambliklassi õppejõuna). Samuti töötas ta vahepeal Estonia teatris ning Riiklikus Filharmoonias. Alates 1957. aastast esines ta ansamblites ja andis soolokontserte.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli klarnetist Aleksander Rjabov. Nad on mänginud ka koos ansamblina.

## Viited
Gallus

**Gallus** oli Vana-Rooma raskerelvastuses gladiaator 3. sajand eKr kuni 1. sajand eKr. Need võitlejad olid Galliast pärit, enamasti sõjavangid. Neile anti nimetus roomlaste poolt lähtuvalt päritolust. Relvastus, varustus ning võitlusstiil olid algselt iseloomulikud Gallia sõdalastele.
Kuna Gallia muutus Rooma provintsiks, arenes see võitlejatüüp aja jooksul uueks gladiaatortüübiks murmilloks.

## Viited
Wipptal

**Wipptal** (**Wippi org**) on Alpi org Austrias Tiroolis ja Itaalias Lõuna-Tiroolis, ulatudes Innsbruckist Franzensfesteni. Brenneri mäekuru (1374 m) Austria-Itaalia piiril jagab selle põhjapoolseks Austria *Unteres Wipptaliks* ja lõunapoolseks Itaalia *Oberes Wipptaliks*. *Unteres Wipptal* ulatub piki Silli jõge Innsbruckist, kus Sill suurema Inni jõega kohtub, lõunasse kuni Brenneri mäekuruni. Piirist lõuna pool ulatub *Oberes Wipptal* piki Eisacki jõge Sterzingist Franzensfesteni. See moodustab Wipptali ringkonna Lõuna-Tirooli provintsis.

Brenneri Autobahn (kiirtee) (A13 Austrias, A22 Itaalias) läheb läbi oru, alguses *[[Europabrücke]]* (Euroopa sild) Innsbrucki juures. See on tähtis maanteeühendus üle Alpide, moodustades osa ühendusteest Müncheni ja Verona vahel. Wipptali elanikud on aastaid kurtnud liiklusmahu üle. Brenneri raudtee läheb samuti läbi oru. Kavandatud Brenneri baastunnel võib kaotada kõik pikamaarongid orust.

## Välislingid
Willis Lamb

**Willis Eugene Lamb Jr.** (12. juuli 1913 Los Angeles – 15. mai 2008 Tucson) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

1955. aastal anti talle pool Nobeli füüsikaauhinda avastuste eest vesinikuaatomi uurimisel.
Gerd Binnig

**Gerd Karl Binnig** (sündinud 20. juulil 1947 Frankfurdis) on saksa füüsik.

1986. aastal anti talle ja Heinrich Rohrerile pool Nobeli füüsikaauhinda skaneeriva tunnelmikroskoobi kavandamise eest (teise poole sai Ernst Ruska).

## Tunnustus
*2016 – Kavli auhind nanotehnoloogias
Walter Houser Brattain

**Walter Houser Brattain** (10. veebruar 1902 – 13. oktoober 1987) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

1956. aastal anti talle koos William Shockley ja John Bardeeniga Nobeli füüsikaauhind transistori leiutamise eest.

## Tunnustus
*1956 – Richtmyeri mälestusauhind
Leo Aleksander Siiman

**Leo Aleksander Siiman** (sündinud 12. oktoobril 1979 Potsdamis New Yorgi osariigis Ameerika Ühendriikides) on eesti füüsik ja pedagoogikateadlane.

## Haridus
Ta lõpetas 1997. aastal Western High Schooli, omandas 2001. aastal Florida Ülikoolis bakalaureusekraadi arvutiteadustes ja elektroonikas, kaitses 2008. aastal Kesk-Florida Ülikoolis doktorikraadi füüsikas väitekirjaga "Ultrashort laser pulse interaction with photo-thermo-refractive glass". Aastatel 2009–2012 oli ta järeldoktorantuuris Michigani Ülikoolis.

## Teadustöö
Alates 2013. aastast on ta Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudi haridustehnoloogia vanemteadur. Alates 2019. aastast töötab ta ka Miina Härma Gümnaasiumis füüsikaõpetajana. 

Uurimisvaldkonnad: uurimuslik õpe arvutisimulatsioonide abil; digipädevuse hindamine; kuidas tõhusalt kasutada pedagoogikas tänapäevaseid 3D-vahendeid (3D-arvutiprogrammid, 3D-skannerid, 3D-printerid).

Siiman on üldhariduskooli õppevahendite koostajaid, nt veebipõhises keskkonnas Go-Lab uurimusliku õppe ruum "Kas on hea olla ilus?", laborid (arvutisimulatsioonid) Sexual Selection in Guppies ja Seesaw Lab.

Ta on osalenud rahvusvahelistes uurimisprojektides (Go-Lab, Next-Lab, Uuringulaegas). 

Siiman kuulub teadusorganisatsioonidesse The Optical Society (OSA) ja The International Society for Optics and Photonics (SPIE).

Tal on üle 40 teaduspublikatsiooni, 1 patent.

## Viited

## Välislingid
* Leo Siiman, Margus Pedaste: "3D-tehnoloogia abil haridusele uus nägu" Sirp, 20. august 2014 
* Taavi Eilat: "Uued 3D-skannerid laiendavad Tartu ülikooli teadlaste võimalusi" "Aktuaalne kaamera" 29. juuni 2014  
* Leo Siiman: "Teadussõnumid: Teaduslik mõtlemine ja probleemide lahendamine David Klahri ideedest lähtuvalt" Õpetajate Leht, 14. jaanuar 2019
Stakaato

**Stakaato** (itaalia keeles *staccato*, katkestatult) on muusikas katkendlik, helisid üksteisest järsult eraldav esituse laad. Stakaato on üks artikulatsiooni tüüpe.

Stakaatot tähistab noodikirjas punkt, mis kirjutatakse noodipea kohale või alla, sõna *staccato* või lühend *stacc.*
Nikiforovka rajoon

**Nikiforovka rajoon** (vene keeles *Никифоровский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Dmitrijevka alev.

Rajoon piirneb põhjas Starojurjevo rajooniga, kirdes Sosnovka rajooniga, kagus Tambovi rajooniga, lõunas Petrovskoje rajooniga ja läänes Mitšurinski rajooniga.

Rajooni pindala on 1191,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 591, 2009. aastal 20 554 ja 2002. aastal 22 970.

Nikiforovka rajoonis on 57 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dmitrijevka alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Polnoi Voronež.

## Viited
Frederick Reines

**Frederick Reines** (16. märts 1918 – 26. august 1998) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

1995. aastal anti talle pool Nobeli füüsikaauhinnast neutriinode tuvastamise eest koos Clyde Cowaniga tehtud katsetes.

## Tunnustus
*1981 – Robert Oppenheimeri mälestusauhind
Moneta

**Moneta** (ladinakeelses tõlkes *hoiataja*) oli Vana-Rooma mütoloogias jumalanna Juno lisanimi. Juno Moneta tempel asus Kapitooliumil. Juno püha loom oli hani, mistõttu tema templi juures peeti hanesid. Kui haned oma valjude häälitsustega hoiatasid linlasi vaenlaste rünnaku eest, kirjutati see hoiatus Juno arvele ning anti talle lisanimi Moneta. Peale kõige muu oli Juno ka Rooma linna varajase rahapaja kaitsja, mis rajati väidetavalt 289. aasta paiku Kapitooliumile Juno templi juurde kuuluvasse hoonesse.
Seetõttu on sõna moneta saanud rahandusega  seotud tähenduse. Sellest on tulnud hiljem mitmetesse keeltesse rahaga seotud mõisted nagu *money*, *mynt*, *münze*, *monetary*, *moneta*, *munt* ja ka eestikeelne sõna münt  .

## Viited
Sampuri rajoon

**Sampuri rajoon** (vene keeles *Сампурский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Satinka alev (aastani 1979 oli keskuseks Sampuri küla).

Rajoon piirneb põhjas Rasskazovo rajooniga, idas Ržaksa rajooniga, lõunas Žerdevka rajooniga, edelas Tokarjovka rajooniga ja loodes Znamenka rajooniga.

Rajooni pindala on 990 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 753, 2009. aastal 14 756 ja 2002. aastal 16 487.

Sampuri rajoonis on 37 asulat, mis kuuluvad viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Tsna.

## Viited
Artikulatsioon

**Artikulatsioon** ehk **hääldus** ehk **hääldamisviis** on keeles häälikute moodustamine kõneelunditega.

## Vaata ka

*topeltartikulatsioon
Tribuun

**Tribuun** (ladina keeles *tribunus*) oli Vana-Roomas mitme kõrge ametniku nimetus. Kaks tähtsamat neist olid rahvatribuun ja sõjatribuun.

Sõna *tribunus* pärines Vana-Rooma ühiskonnajaotisi ("hõime") tähistanud sõnast *tribus* (vt triibus). Algselt oli triibuseid kolm ja igaüht neist esindas tsiviil-, militaar- ja usuasjus tribuun.
Arnold Juhkum

**Arnold Juhkum** (29. august 1895 Tallinn – 19. mai 1966 Tallinn) oli eesti filmirežissöör.

15-aastaselt asus tööle tehases Dvigatel, seejärel töötas Vene-Balti laevatehases. 1918. aastal astus vabatahtlikuna Punaarmee 1. Tallinna kommunistlikku pataljoni ja võitles Vene kodusõja lahingutes Uurali rindel. Hiljem võttis ta 2. Viljandi kommunistliku polgu koosseisus osa lahingutest Eestis. Aastatel 1921–1927 töötas ta Ülevenemaalise Erakorralise Komisjoni – OGPU organites.

1921. aastast töötas ta ühtlasi Petrogradi Eesti Töölisteatri (hiljem Eesti Töölisteater Leningradis) näitlejana. Lõpetas Petrogradi Foto-Kinotehnikumi õhtuse osakonna filminäitlejana. 1927. aastast töötas SevZapKino kinovabrikus (hiljem Lenfilmi filmistuudio) algul režissööri abina ja assistendina, hiljem režissöörina. Seejärel töötas populaarteaduslike filmide stuudios Lentehfilm režissöörina. 

1940. aasta oktoobrist 1946. aasta septembrini töötas Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi uurijana. 

1946. aasta septembrist töötas Tallinna Kinostuudios režissöörina. Juhtis enam kui 50 nõukogude filmi dubleerimist eesti keelde ning ringvaatefilmide "Nõukogude Eesti" valmistamist. Lühifilm "Eesti põlevkivi" pälvis Eesti NSV Ministrite Nõukogu I preemia.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1955 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*Punatähe orden
*Tööpunalipu orden

## Viited
Jürimõisa

**Jürimõisa** on küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. 

Küla asus endise Vatku asunduse põhjaosas ja oli moodustatud Jürimõisa karjamõisa maadest. 

Küla ennistati 2017. aasta oktoobris Ama ja Viitna küla alla kuulunud aladest.

## Viited
Värvilised

**Värvilised** (afrikaani keeles *Bruin mense*, varem *Kleurlinge*, inglise keeles *Coloureds*) on segapäritoluga rassigrupp Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Namiibias.

Värvilised on tekkinud khoisani rahvaste, bantude, eurooplaste ja mitmete Aasia päritolu rahvusgruppide segunemise tulemusel.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Lõuna-Aafrika Vabariigis 4 615 401 värvilist, kes moodustasid riigi elanikkonnast 8,9%. Kõige rohkem elas värvilisi Lääne-Kapimaa provintsis, kus neid loendati 2 840 404 ja nad moodustasid 48,8% elanikkonnast. Ida-Kapimaa provintsis elas värvilisi 541 850 (8,3% elanikkonnast), Põhja-Kapimaa provintsis 461 899 (40,3% elanikkonnast) ja Gautengi provintsis 423 594 (3,5% elanikkonnast).

3 442 164 värvilist (75,8%) pidas emakeeleks afrikaani keelt ja 945 847 (20,8%) inglise keelt. Suurem osa afrikaani keelt emakeeleks pidavaid värvilisi on kakskeelsed ja nad kõnelevad ka inglise keelt.

Namiibias elas 1996. aastal hinnanguliselt 125 000 värvilist.

## Viited
Uus vool

**Uus vool** (läti keeles *Jaunā strāva*) oli Lätis 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses massiline vasakpoolne sotsiaalpoliitiline liikumine. Liikumise kõige aktiivsem periood oli 1905. aasta revolutsiooni ajal. Liikumises osalejaid nimetati uusvoollasteks (läti keeles *jaunstrāvnieki*).

Liikumise häälekandja oli Dienas Lapa.
Sootaguse (Kadrina)

**Sootaguse** on küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. 

Küla taastati 2017. aasta juunis Leikude ja Undla küla alla kuulunud aladest.

## Viited
Murmillo

**Murmillo** (ka *mirmillo*) oli Vana-Rooma raskerelvastuses gladiaator Rooma keisririigi ajajärgul. Selle gladiaatoritüübi eelkäijaks olid gallused, kes olid Galliast pärit sõjavangid. Galluste relvastus, varustus ja võitlustiil olid iseloomulikud Gallia sõdalastele. Kuna Gallia sai Rooma provintsiks, arenes see võitlejatüüp aja jooksul uueks gladiaatortüübiks murmilloks.

## Relvastus
Murmillo kandis kogu pead katvat iseloomuliku kõrge harjaga kiivrit ning suurt nelinurkset puidust kilpi ehk *[[scutum]]*it. Ründerelvaks oli lühike mõõk *[[gladius]]*. Mõõka hoidva käe (enamasti parema) turviseks oli tepitud või rauast varrukas *[[manica]]*. Tal oli üks sääreturvis (enamasti vasakul jalal). Seda tüüpi gladiaatorid pidid olema atleetlikud relvastuse raskuse tõttu. Murmillol oli võitlejanimi ning kiiver võimaldas tal anonüümseks jääda.

## Võitlus areenil
Murmillo pandi tavaliselt võitlema traaklasega. Väiksematel areenidel võidi vastaseks seada ka samuti raske relvastusega *[[provocator]]* või *[[hoplomachus]]*, aga ka kergrelvastusega *[[retiarius]]*. Võrku heitvale retiariusele oli murmillo soodne vastane, kuna tal oli kiivril kõrge hari, kuhu võrk võis takerduda.

## Viited

## Kirjandus
*Philip Matyszak. Rooma areenivõitleja käsiraamat. Tallinn, AS Äripäev, 2017
Ladonia

**Ladonia** on Lõuna-Rootsis asuv mikroriik, mida ametlikult ei ole tunnustanud ükski riik, kuid mis on saavutanud tunnustuse mitmetelt teistelt mikroriikidelt.

2. juunil 1996, pärast mitmeid konflikte Rootsi võimudega, kuulutas kunstnik Lars Vilks 1&nbsp;km² suuruse territooriumi, millel paiknevad tema skulptuurid, iseseisvaks riigiks nimega Ladonia.

2015. aastaks oli ennast selle kodanikuks registreerinud üle 17 000 inimese enam kui 100 maailma riigist. Igal aastal külastab Ladoniat üle 40 000 turisti.

2003. aastal kuulutas Ladonia sõja Rootsile, Ameerika Ühendriikidele ja San Marinole.

Ladoniat on peetud osaks Vilksi kunstiprojektide sarjast, mis algas "Nimisega" ja kulmineerus "Omfalosega". Vilks on ise Ladonia riigisekretär.

## Viited
Omamärgitoode

**Omamärgitoode** (inglise keeles *private label*) on ühe kaubandusketi eritellimusel valmistatud toode. See on toode, mis kannab ühe kindla poeketi kaubamärki ja mida müüakse selle märgiga ainult selles poeketis.

Üks võimalus kauba sortimendi kujundamisel on kaupluse omatoodete kasutamine. Sellised tooted kannavad tootja nime asemel kaupluse (kaubandusketi) nime ning märget "valmistatud (kaupluse nimi) tellimusel". Igal omamärgitootel on ka kindel koondnimetus, mille alla on paigutatud erinevaid tooteid. Näiteks märkidega "Selver" ja "Säästu" (Coop) müüakse nii toidu- kui ka tööstuskaupu, Rimil on aga palju erinevaid omamärgitooteid ja need on kehtestatud enamasti kaubagruppide kaupa, näiteks "Alpenrose" piimatoodetele jpt. Sellised tooted on tavaliselt madalama hinnaga, kuid mitte madalama kvaliteediga. Madalam hind saavutatakse väiksema juurdehindluse abil, see aga on omakorda võimalik väiksemate turunduskulude ning suurte ostu- ja tellimusmahtude tõttu (mastaabiefekt). Omamärgitooted on kasulikud ka tootjatele, kuna garanteerivad neile suurte mahtude tõttu pikaajalise tellimuse ning tootja on kogu tellimusperioodi jooksul vaba tootearenduskuludest, mis omakorda võimaldab toodet odavamalt ettevõttest välja müüa. Omamärgitoodete lepingute sõlmimisel lepitakse kokku kaupluse sisseostuhind ja see peab koos kaupluse juurdehindlusega andma teistest alternatiivsetest toodetest soodsama väljamüügihinna.

## Areng Eestis
Eestis hakati omamärgitooteid müüma umbes aastal 2010 ja algul moodustas see äri vaid mõne protsendi ketipoodide käibest. Aga üsna kiiresti jõuti järele teistele riikidele. Mõnes poeketis moodustavad omamärgitooted lausa 20% ostukorvist.

2014. aastal Põllumajandusministeeriumi tellitud tarbijate ostukäitumise uuringust selgus, et inimesed iseloomustavad omamärgitooteid eeskätt odavana, vajalikuna ja valikuvõimalust suurendavana.

Omamärgitooted on muutunud aasta-aastalt järjest populaarsemaks. Omamärgitoodete osakaal ostukorvides suureneb keskmiselt üks protsent aastas. 

Kõigis Eesti jaekettides kokku moodustavad omamärgitooted keskmiselt kümnendiku kogumüügist.

Kui algul olid omamärgitoodete seas peamiselt laiatarbekaubad ja põhitoiduained, siis hiljem lisandusid ka nišitooted. 

## Areng Euroopas
Omamärgitoodete osakaal on kasvamas kogu Euroopas. Suurbritannias moodustasid Nielseni 2011. aasta uuringu tulemuste põhjal omamärgitooted 43 ja Saksamaal 32 protsenti ostukorvist. Soomes on see osakaal 19 protsenti. Kogu Euroopas on kasvav trend omamärgitoodete kasutuselevõtt sellistes kategooriates nagu tervise- ja ilutooted või alkohol.

## Pahupooled
Omamärgitoodete levik, mis tarbijale pakub soodsa hinnaga tooteid, on esmapilgul hea kõigile osapooltele: tootjad toodavad, jaekett müüb ja tarbijad saavad soodsa hinnaga tooteid. Samas on see tegevus ohtlik, sest sellisel võimalikult väikse kuluga teostatud tootmisel puudub eesmärk areneda. Tootjad leiavad, et omamärgitoodete levikuga saab kaupade valik löögi, sest omamärk pärsib tootearendust, mis on tootjatele kallis tegevus. Tootearendus jääb soiku ja lõppkokkuvõttes võib senise kirju valiku asemel olla müügil kahte sorti jogurtit: roosat ja kollast.

## Viited
Thraex

**Thraex** (ka *traaklane*) oli Vana-Rooma kergerelvastuses gladiaator põhiliselt Rooma keisririigi ajajärgul. Traaklaste relvastus, varustus ning võitlustiil gladiaatorite võitlusareenidel olid iseloomulikud Traakia sõdalastele.

## Relvastus
Thraex kandis iseloomuliku kujuga ja laiade servadega kiivrit, millel oli sageli greifi kuju ja hari. Kiivri ees oli aukudega visiir. See kiiver kaitses küll pead, aga piiras vaatevälja.
Kaitseks kasutas traaklane väikest nelinurkset või ümarat kilpi ehk *[[parmula]]*t. Ründerelvaks oli lühike ülespoole kõver ja sakilise teraga pistoda *[[sica]]*. Selle pikkus oli kuni 35 cm ja sellega sai edukalt rünnata ka vastase kaitsmata seljaosa. Mõõka hoidva käe (enamasti parema) turviseks oli tepitud või rauast varrukas *[[manica]]*. Tal oli ainsana gladiaatoritest mõlemal säärel turvis. 
 
## Võitlus areenil
Thraex ja Hoplomachus sümboliseerisid Rooma leegionäride vastaseid lahinguväljal: traaklasi ja kreeklasi ehk hopliite. Kerge relvastusega Thraex ehk traaklane pandi tavaliselt võitlema murmilloga, kellel oli leegionäridega sarnane raske relvastus ning need võitlused pidid kajastama roomlaste lahinguid oma vaenlastega Traakias.

## Viited

## Kirjandus
*Philip Matyszak. Rooma areenivõitleja käsiraamat. Tallinn, AS Äripäev, 2017
Sasha Clements

**Sasha Nicole Clements** (sündinud 14. märts 1990 Torontos) on Kanada näitleja ja modell.

## Välislingid
82 eKr

**82. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLXXII (672).

## Sündmused
*1. november – lahing Collinuse värava ees. Sulla väed purustasid populaaride väed. 6000 vangi hukati. 18-aastane Julius Caesar põgenes Roomast.

## Sündinud
*Publius Terentius Varro (Atacinus), rooma luuletaja
*Gaius Licinius Macer Calvus, rooma kõnemees ja luuletaja

## Surnud
* Lucius Domitius Ahenobarbus, Rooma poliitik
* Publius Antistius, Rooma poliitik
* Gaius Papirius Carbo, Rooma poliitik
* Gnaeus Papirius Carbo, Rooma poliitik
* Gaius Marcius Censorinus, Rooma poliitik
* Gaius Marius noorem, Rooma poliitik
* Quintus Mucius Scaevola, Rooma poliitik
Aadusoo

**Aadusoo** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Adoson, Adusson ja Zoom.

*Lembit Aadusoo (1932–2012), eesti tehnikateadlane

*Viive Rosenberg (sündinud 1943, kuni 1968 Viive Aadusoo), eesti põllumajandusteadlane

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aadusoo 15 mehel ja 21 naisel. Perekonnanime Aadusoo kandja oli keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus oli 45).

## Viited
Alatoitumine

**Alatoitumine** on söömise ebaterve piiramine vähesel või suurel määral, teatud toidurühmade menüüst väljajätmine. Alatoitutakse, kuna soovitakse kaalust alla võtta või hoida kaalu väga range kontrolli all. Isegi siis, kui alatoitumine on lühiajaline, on alatoitumisel riskid. Kui see on pikaajaline, võib sellest saada söömishäire.

Kuna päevane toiduenergia on väike, võib puudu jääda paljudest vajalikest toitainetest, näiteks amino- ja rasvhapetest, vitamiinidest ja mineraalainetest, mille defitsiidi korral võib esineda väga erinevaid vaevusi.

## Alatoitumise psühholoogilised tagajärjed

### Depressioon
Alatoitumine mõjutab inimese meeleolu. Liiga vähe söövad inimesed tunnevad tihti masendust, nad ärrituvad kergelt ja on pahurad.

### Sundmõtted ja sundkäitumine
Väga sageli kaasneb alatoitumisega kalduvus sundmõtetele. See tähendab, et inimene on tavalisest paindumatum. Näiteks võib inimesel olla tung kõndida iga päev läbi kindel vahemaa või muutub asjade korrashoid ja puhtus tavapärasest olulisemaks.

### Eemaletõmbumine ja enesesse tõmbumine
Alatoitumine võib lühiajaliselt tekitada hea tunde, kuid kui alatoitumine jätkub, kipub inimene eemale tõmbuma ja keskendub rohkem iseendale. Seda võib selgitada aju alatoitumuse mõjudega. 

## Füüsilised tagajärjed

### Süda, vereringe ja kehatemperatuur
Alatoitumine võib kahjustada südant, mis muutub selle tõttu nõrgemaks. Vererõhk võib langeda eluohtlikule tasemele ja pulsi sagedus aeglustub. Halb verevarustus tekitab jalgadele külmatunnet ja haavandeid. Südamele võib mõjuda ebaregulaarne südametöö, mis võib tekitada südame seiskumise.

### Suguhormoonid ja viljatus
Alatoitumise tõttu lõpetab keha suguhormoonide tootmise. Seksuaalsed tunded vähenevad, naistel kaob menstruatsioon ja meestel kaovad öised seemnepursked.

### Seedimine
Alatoitujatel aeglustub seedetrakti töö, selle tagajärjel läbib toit seda aeglaselt ja tekitab ebamugavustunnet. Tekib suurenenud tundlikkus gaaside suhtes.

## Ravi
Kui tegu on väga tugeva alatoitumisega, siis on vaja psühhiaatri ja teiste eriarstide koostööd ning eelkõige inimese enda tahet terveneda. Alatoituja ravi algab haiguse teadvustamisest, inimesel peab olema motivatsioon terveneda. Raviprotsessi peaks olema haaratud kogu perekond või vähemalt üks pereliige, kes toetab ja aitab. Kui alatoituja õigel ajal ravi ei saa, võib see lõppeda surmaga. Alatoituja peab sööma 3–4 korda päevas õigetel aegadel, söögikordade vaheajad peaksid olema kolm kuni neli tundi. Ravi eesmärgiks on taastada normaalne kehakaal, millega kaovad ka muud haigused, mis on alatoitumisega kaasnenud. Üle 60% alatoitujatest paraneb ravi käigus täielikult.

## Viited
Enn Veskaru

**Enn Veskaru** (kuni 1939 **Robert Friedeman**; 28. mai 1899 Türi – 14. jaanuar 1985 Tallinn) oli eesti kangatööstur, Allveelaevastiku Sihtkapitali mõtte algataja.

## Välislingid

* http://ajaloomuuseum.ee/ajaveeb/kangur-veskaru
Heckler & Koch MP5

**Heckler & Koch MP5** (akronüüm saksakeelsest: *Maschinenpistole 5*, tõlkes Püstolkuulipilduja 5) on 9 mm püstolkuulipilduja, mille 1960. aastatel töötasid välja Saksa tulirelvatehase Heckler & Koch GmbH (H&K) insenerid. Relvast on tehtud üle 100 versiooni, millest mõned on poolautomaatsed.

MP5 on maailma enimkasutatavaid püstolkuulipildujaid, see on kasutuses 40 riigi sõjaväes, politseis, luures ja turvateenistustes. Põhja-Ameerikas kasutatakse seda SWAT-tiimides.

1999. aastal töötas Heckler & Koch välja relva Heckler & Koch UMP, millest pidi saama MP5-e mantlipärija. 2017. aasta seisuga on mõlemad relvad tootmises.

## Välislingid
*