open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Darja Saar

**Darja Saar** (sündinud 13. juunil 1980 Sinimäel) on Eesti iluvõimleja, sporditegelane ning meedia- ja kultuuritegelane.

## Haridus
Aastatel 1987–1994 õppis ta Semej 19. keskkoolis (Kasahstan) ning lõpetas 1998. aastal Narva Kreenholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1998–2008 õppis ta Tallinna Ülikooli riigiteaduste instituudis, kaitses magistritöö "Fokuseerivate sündmuste roll valdkonnapoliitika kujundamisel" ja sai sotsiaalteaduste magistri kraadi. 2010. aastal lõpetas Eesti Diplomaatide Kooli.

## Töö ja loominguline tegevus
Ta oli aastatel 2003–2004 Eesti eksami- ja kvalifikatsioonikeskuse lektor (kursused "Eesti valitsemisstruktuurid", "Kohalik omavalitsus") ning 2005–2006 Tallinna Ülikooli Riigiteaduste instituudi projekti "Nordic-Baltic-Russian PhD Network of Democratic Governance" projektijuht. Aastatel 2009–2010 Spordikoolituse ja -Teabe Sihtasutuse projektijuhina. 

Aastatel 2010–2015 oli ta SA Entrum juhatuse liige, tegevjuht ja Eesti Energia noorte ettevõtlikkuse arenguprogrammi ENTRUM eestvedaja.

Aastatel 2015–2018 oli ta telekanali ETV+ peatoimetaja.

2018–2019 tegutses moebrändide eksperimentaalplatvormi Creative Narva projektijuhina, PÖFF Industry TV Beats Forum projektijuhina ja ajakirja Jana peatoimetajana. 

2019. aastast on ta Pimedate Ööde filmifestivali kõrvalfestivali KinoFF peaprodutsent ja programmijuht.

Ta on olnud ka multimeediasarja "Poleteli!" produtsent ja saatejuht (2014–2015), komöödiasarja "Lasnagorsk" tegevprodutsent (2018) ja Balti riikide talendisaate "Bravo!" peaprodutsent (2018–2019). 

Alates 2024. aastast SA Tallinna Tehnika- ja Teaduskeskus juhatuse liige ja Energia avastuskeskuse tegevjuht. 

### Liikmesus
Aastatel 2006–2015 oli ta Eesti Olümpiaakadeemia juhatuse liige. Alates 2013. aastast on ta Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni (BPW Estonia) liige ja 2017. aastast Narva loomeinkubaatori OBJEKT nõukogu liige.

## Tunnustus
* 2012 Lastekaitse Liidu ja Õpilasesinduste Liidu noortefoorumi "101 last Toompeale" auhind "Aasta lapsesõbralik ühiskonnategelane"
* 2013 Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni auhind "Aasta noor naisettevõtja 2013"
* 2013 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk
* 2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

## Spordisaavutused
Ta on tulnud 1996. ja 1997. aastal Eesti meistriks iluvõimlemise rühmkavas ning olnud Eesti koondise liige. 

Aasia meistrivõistluste juunioride 4. koht rühmkavas 1994 (Seoul, Lõuna-Korea). Kasahstani juunioride koondise liige.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
LATAM Airlines Group

**LATAM Airlines Group S.A.** on Tšiili õiguse alusel asutatud Lõuna-Ameerika lennufirma, mille peakorter asub Santiagos Tšiilis ja tütarettevõtted on Argentinas, Brasiilias, Colombias, Ecuadoris, Paraguays ja Peruus.
Seljaküla (täpsustus)

**Seljaküla** on või on olnud mitme Eesti küla nimi:
*Seljaküla on küla Lääne-Nigula vallas
*Seljaküla on Aasa küla varasem nimi
*Seljaküla oli küla Lihula vallas
*...
Seljaküla (Lihula)

**Seljaküla** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Hälvati küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lihula kihelkonda.

Umbes 1939 moodustati Lihula asundusest Seljaküla ja Ojaküla, mis mõlemad 1977 liideti Hälvati külaga.

## Viited
Mango (lennufirma)

**Mango Airlines SOC Ltd** on riigi omanduses olev Lõuna-Aafrika odavlennufirma, mis asub Johannesburgi lähedal O. R. Tambo rahvusvahelises lennujaamas ja on South African Airwaysi tütarettevõte.
O. R. Tambo rahvusvaheline lennujaam

**O. R. Tambo rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **JNB**, ICAO: **FAOR**) on rahvusvaheline lennujaam Kempton Parkis Gautengi provintsis, mis teenindab Johannesburgi ja Pretoriat. Lennujaam on LAVi rahvusliku lennufirma South African Airwaysi kodulennujaam. Lennujaam teenindas 2017. aastal üle 21 miljoni reisija.

Lennujaam on asutatud 1952. aastal, kuni 1994. aastani kandis nime **Jan Smutsi rahvusvaheline lennujaam**.
Isikut tõendavate dokumentide seadus

**Isikut tõendavate dokumentide seadus** (lühend **ITDS**) on Eesti Vabariigi seadus, mis võeti vastu 15. veebruaril 1999 ja jõustus 1. jaanuaril 2000. Seadus kehtestab dokumendikohustuse ja reguleerib Eesti Vabariigi poolt Eesti kodanikele ja välismaalastele isikut tõendavate dokumentide väljaandmist.

Eestis elaval Eesti kodanikul peab olema isikutunnistus.

## Viited

## Välislingid
* Isikut tõendavate dokumentide seadus (lühend - ITDS), Riigi Teataja, Vastu võetud 15.02.1999
Jüri Täht

**Jüri Täht** (26. mai 1930 Tartu – 29. november 2022) oli eesti tšellist.

## Noorus

Ta alustas tšelloõpinguid Viljandis. 1941. aastal emigreerus perega Saksamaale. Seal jätkas ta tšelloõpinguid. Eesti tšellist tuli 12-aastaselt Stuttgardis toimunud muusikavõistlusel oma vanuserühmas esimesele ja üldarvestuses teisele kohale. Ta lõpetas 1947. aastal Geislingeni gümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1948–1950 Stuttgardi muusikakõrgkoolis. 1951. aastal emigreerus Ameerika Ühendriikidesse. 

## Elu Ameerika Ühendriikides

1958. aastal sai ta Manhattani muusikakoolis magistrikraadi. Muu hulgas mängis ta Don Shirley Trios, kellega ta tegi ringireise Põhja-Ameerikas ning asendas tšelliste Radio City Music Hallis. 

Ta on olnud laval koos Marlene Dietrichi, Frank Sinatra, Tom Jonesi ja Paul Ankaga.  Ta töötas muusikaliorkestrites New Yorgis Broadwayl ning Ameerika Hääle eestikeelsete saadete toimetuses.  

Ta on filmi "Roheline raamat" kõrvaltegelase prototüüp.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Carmen Täht (1933–2023), kelle isa oli Tartu Muusikakooli rajaja August Nieländer.

## Viited

## Välislingid
* Margit Kilumets. "Jüri Täht: ma ei tea, miks nad "Rohelises raamatus" minust venelase tegid" ERR kultuur, 25. jaanuar 2019
Andres Udal

**Andres Udal** (sündinud 8. juulil 1955 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

Ta on lõpetanud 1973. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1978. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuselektroonika erialal, spetsialiseerudes selle juures meditsiinielektroonikale.

1992. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikoolis magistritöö "Jõupooljuhtseadiste numbriliste mudelite väljatöötamine ja rakendamine" (juhendaja Enn Velmre) ning sai magistrikraadi.

1999. aastal kaitses ta TTÜ-s väitekirja "Pooljuhtseadiste numbriliste mudelite väljatöötamine ja rakendamine seadiste teoorias ja disainis" (juhendaja Enn Velmre) ning sai doktorikraadi.

Elektroonikateadlasena on tema töö olnud seotud pooljuhtseadiste numbrilise modelleerimisega, sel alal on ta pikka aega olnud elektroonikateadlase Enn Velmre peamine kaastöötaja.

Alates 2005.aastast on ta publitseerinud palju töid pooljuht-kvantstruktuuride alal. Lisaks sellele on ta tegelenud mobiilsete laboritega täiendatud e-õppe süsteemidega, isesõitvate autode ja laevade uuringutega ning viimastel aastatel biotehnoloogia mõõtesüsteemide arendamisega.     

Ta on mitme magistriõppe ja doktoriõppe kursuse õppejõud, rohkem kui 120 teaduspublikatsiooni autor või kaasautor.

## Viited
Suursoo küla (Häädemeeste)

**Suursoo** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Soometsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soometsa külaga.

Umbes enne 1939 kandis küla nime **Soo küla**.

## Viited
Minapilt

**Minapilt** on psühholoogias inimese ettekujutus endast ja oma võimetest. Minapilt koosneb uskumustest ja teadmistest oma välimuse, tausta, päritolu, oskuste, huvide, võimete ja teadmiste kohta. Minapilt ja enesehinnang on otseses seoses – üks mõjutab teist ja vastupidi, kuid need on erinevad mõisted. Minapilt aitab juhtida, kontrollida ja reguleerida inimese tegevusi ja mõjutab inimese kohanemist uute olukordade, inimeste ja tegevustega.

Minapilt ei ole kaasa sündinud, vaid kujuneb välja elu jooksul, inimene õpib end tundma terve elu ja muutub aja jooksul.

Minapilt on tähtis suhete loomisel ja arendamisel. Inimesed kalduvad nägema teisi sarnastena nagu nad tajuvad ja hindavad ennast. Selle aluseks võetakse näiteks tajutavate omaduste olulisus endale või analoogsus – teiste üle otsustatakse selle järgi, kuivõrd sarnased nad on tajuja endaga.

Ka minapildi kujunemist mõjutavad inimesele oluliste inimeste hinnangud ja arvamused.

## Terve minapildiga inimese tunnused

Kui inimese minapilt on täiesti terve, siis selle tulemusena on täiskasvanud inimesel
* selge reaalsustaju
* oskus tunnustada iseennast ja teisi
* oskus kaitsta iseennast ja teisi
* oskus spontaanselt tegutseda
* vajadused
* huvid
* unistused
* oskus kalduda müstitsismi
* oskus olla demokraatlik
* huumorimeel
* oskus armastada ja olla armastatud
* oskus andestada
* loovus
* sõltumatus oma keskkonnast
* sõbrad
* oskus ennast kehtestada

## Vaata ka

* Ohvri mentaliteet
* Enesetähtsustamise sajand

## Viited
Kiigumõisa

**Kiigumõisa** (ka Kiigemõisa) oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Oeti küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Madise kihelkonda. Küla oli kaotatud 1940. aastateks, mil see oli liidetud Oeti külaga.

On teada, et 1585 rajati küla juurde mõis (Vehestfehr oder Kykemoise).

## Viited
Merli Vajakas

**Merli Vajakas** (kuni 2021. aastani **Merli Antsmaa**, sündinud 6. detsembril 1986 Pärnus) on eesti suhte- ja kultuurikorraldaja.

Merli Vajakas on tegutsenud festivali Jazzkaar projektijuhina, A-tiimi kommunikatsioonis suhtekorralduse projektijuhina. Ta on Open Room Agency juht ja selle kaudu artisti RÜÜT manedžer. Ta on olnud ka muusiku ja helilooja Tuulikki Bartosiki mänedžer. 2024. aastal osales tema firma Open Room Agency rahvusvahelises HEMI inkubaatoris.

Merli Vajakas oli Rapla kultuurifestivali SÄRIN sünni juures esimesed aastad. 2023. aastal naasis ta Rapla kultuurifestivali SÄRIN meeskonda kommunikatsioonijuhina, 2024. aastal juhib seal turundus- ja kommunikatsioonimeeskonda. 

2024. aasta seisuga töötab ta Tallinna Ülikoolis teaduskommunikatsiooni peaspetsialistina.

Aastatel 2015–2020 oli Merli Antsmaa Eesti Kultuurikorraldajate Liidu juhatuse liige.

## Viited
Kirikuküla (Vinni)

**Kirikuküla** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Kannastiku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kannastiku külaga.

Küla on mainitud 1871 (*Kirrikokülla*). 1939 liideti Kirikukülaga Kirikuvalla küla.

Külas on sündinud kunstnikud Kristjan ja Paul Raud.

## Viited
Digitaaldokument

**Digitaaldokument** ehk **elektrooniline dokument** ehk **e-dokument** on elektrooniliste seadmete abil loodud ning andmekandjale talletatud dokument, mida saab erinevalt paber- või analoogkandjal olevast dokumendist jaotada kolmeks iseseisvaks osaks:
# bitijada andmekandjal;
# vorming, mis moodustub bitijada esitus-, struktureerimis- ja paigutusviisist;
# teave, millel on teabe- ja tõestusväärtus: sisu tõestab fakte ja tegevust; kontekst seostab dokumenti looja tegevuse, asjaajamistoimingute, metaandmete ning teiste dokumentidega.

eIDASe järgi on **e-dokument** mis tahes elektroonilisel kujul säilitatav sisu, eelkõige teksti või heli visuaal- või audiovisuaalsalvestis. E-dokumenti ei tunnistata õiguslikult kehtetuks ega kohtumenetlustes tõenduskõlbmatuks ainuüksi seetõttu, et see on elektroonilisel kujul (eIDASe artikkel 46). E-dokumendid on olulised piiriüleste e-tehingute edasiarendamiseks siseturul.

Digitaaldokumente luuakse tavaliselt kontoritarkvaraga, mis võib olla paigaldatud arvutisse ja/või on veebipõhine (näiteks Google Drive). Kõige levinum elektrooniliste dokumentide lugemise vorming on PDF, sest see on arvuti riist- ja tarkvaraplatvormist sõltumatu.

## Vaata ka
* Tekstidokument
* Digitaalne isikutunnistus
* Digitaalne dokumendihaldus
* Digitaalarhiveerimine
* Elektrooniline paber

## Viited

## Välislingid
* Digitaaldokument, Raamatukogusõnastik, vaadatud 11.04.2018
Laeva (Pilistvere)

**Laeva** oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Arkma ja Ollepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see põhiosas liideti Arkma külaga ja väiksem osa Ollepa külaga.

## Viited
Jüri Leesment

**Jüri Leesment** (sündinud 5. märtsil 1961 Jõgeval) on eesti luuletaja ja ajakirjanik.

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli 1985. aastal eesti keele ja kirjanduse erialal.

Muu hulgas on ta kirjutanud sõnad Alo Mattiiseni isamaalistele lauludele. Nende seas on "Ei ole üksi ükski maa", "Eestlane olen ja eestlaseks jään", "Isamaa ilu hoieldes" jt. Tema tekste on viisistanud Ultima Thule, Riho Sibul, Indrek Kalda, Andres Valkonen jt.

Avaldanud luulekogud "Vihm ei võõrasta" (1990), "Saada mind kiusatusse" (2007), "Täna mängime elu" (2018) ja "Need kel pole ükstapuha" (2024) ning koos Paavo Kanguriga elulooraamatu "Mässav vabaduslaulik" (2018) ning koostanud koos Toomas Muruga raamatu "Ajaga silmitsi" (2010).

Töötanud ajakirja Kultuur ja Elu ning ajalehtede Vooremaa, Tartu Linnaleht ja Viimsi Teataja peatoimetajana, Maalehe arvamustoimetajana, Raadio Vaba Euroopa kommentaatorina, Tallinna Polütehnilise Instituudi arhiivi juhatajana ja Siseministeeriumi nõunikuna.

## Tunnustus

* 2000 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2010 iseseisvuse taastamise tänukivi (koos Alo Mattiiseniga (postuumselt))
* 2011 Jõgeva linna vapimärk

## Isiklikku
Jüri Leesment ja Alo Mattiisen olid koolis pinginaabrid ning töötasid hilisemas elus palju koos. 

## Viited
Leida Lepik

**Leida Lepik** (13. detsember 1968 – 14. märts 2022) oli eesti geograaf ja kartograaf.

Ta lõpetas 1991. aastal Tartu Ülikooli geograafina.

Ta oli kaardikirjastusfirma Regio juhataja.

## Tunnustus
*2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*"Leida Lepik reisib vaid koos kaardiga" Äripäev, 7. juuni 2006
*Raimu Hanson: "Suri Regio juhataja Leida Lepik" Tartu Postimees, 15. märts 2022
Soome sepp

**Soome sepp** on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Teda on mainitud eepose kuuendas loos (Mõõga ostmine. Liigud ja taplus. Tamme raiumine.).

Seejärel, kui Kalevipoeg oli hukanud Tuuslari, keda ta kahtlustas oma ema röövimises, nägi ta unes, et ema on hukkunud. Kurval meelel hakkas vägimees kodu poole samme seadma. Siis tekkis tal mõte muretseda endale hea mõõk kuulsa Soome sepa käest. Kolm päeva eksles ta laantes kuni vanaeit talle teed juhatas. Ta leidis Soome sepa koja orust kõrge mäe ääres, kus: 
:Vana kuulus Soome seppa,
:Tahmamusta taadikene,
:Püüdis kolme poja seltsis
:Sepilista sobitada,  

Kalevipoeg soovis jõudu tööle, Soome sepp aga püüdis arvata, kus kandist külaline on. Kalevipoeg kavaldas vastusega ja teatas sellise mõõga ostu soovist, mis mehe käes ei murdu. Kõik prooviks toodud mõõgad aga purunesid vastu kaljut lüües. Soome sepp imestas ja tõi lõpuks välja mõõga, mida oli tagunud seitse aastat:
:Anna aega, vennikene!
:Küllap leian mõõga kirstust,
:Sõjasaha salakambrist
:Suure rammu sarnaliseks,
:Võimsa väe vääriliseks,
:Kui sul rohkest kulda kotis,
:Hõbe lunastusehinda,

Kalevipoeg lubas tasuda vääriliselt. Seejärel peeti võõruspidu, mis kestis seitse päeva ja kus joodi rohkelt humalavett. Kalevipoeg hakkas kiitlema oma seiklusega Saarepiiga juures, mis pahandas Soome sepa vanemat poega. Kerkis tüli, mille käigus sepa poeg ostetud mõõga kaudu surma leidis. Soome sepp needis kuritöö eest Kalevipoja ära:
:Saagu, saagu, ma sajatan,
:Saagu sind sõjariist surmama,
:Terav raud sind tappemaie,
:Saagu sulle salamahti
:Mõõgast sündima mõrtsukas,
:Valatud verest vaenlane! 

## Viited
Paluküla (Pilistvere kihelkond)

**Paluküla** oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Kirivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kirivere külaga.

Asulat on mainitud 1721 ja 1797 (Pallo).

## Viited
Uniküla (Väike-Maarja)

**Uniküla** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Avispea küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Väike-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Avispea külaga.

1920. aastatel tekkis Uniküla mõisa asemele **Uniküla asundus**.  

## Viited
Võiduküla (Läänemaa)

**Võiduküla** oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Ehmja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Martna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ehmja külaga.

1920. aastatel tekkis endise Ehmja mõisa maadele **Ehmja asundus**, mis umbes 1939 nimetati Võidukülaks.

## Viited
Vetevaim

**Vetevaim** on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Teda on mainitud eepose kümnendas loos (Kikerpära soo.  Vetevaimu kuld.  Jõukatsujad.  Võlatasumine Soom.,  Ilmaneitsi sõrmus.).

Kui Kalevipoeg läks uut hobust ostma, jõudis ta Kikerpära soosse, kus pahareti pojad omavahel tülitsesid, kuna ei osanud sood ära jagada. Pahareti pojad palusid Kalevipoega soo õiglaselt ära jagada. Alevipoeg asus piire välja mõõtma. Vetevaim pistis pea vee alt välja ja küsis mis teoksil. Alevipoeg vastas, et tahab jõevee seisma panna. Vetevaim paluma:
:Jäta jõgi paelumata,
:Vetevoolu võrkumata,
:Käigid kinni kütkemata,
:Teekesed takistamata,
:Sissekäigid sidumata,

Alevipoeg küsis, mis tasuks on, kui töö katki jätab. Vetevaim vastu, et ütle ise hind. Lepiti kokku järgmisel hommikul toob vetevaim taalreid kaabupesa jagu. Alevipoeg tegi öösel süllasügavuse augu ja kattis kaabuga, millel auk põhjas. Vetevaim tõi kuuel korral raha, kuid kaabut täis ei saanud. Kuna raha sai otsa palus vetevaim sügiseni pikendust. Alevipoeg ei olnud nõus ja lubas jõevee seisma panna. Vetevaim kutsus ta oma ema juurde, kes pidi raha andma. Alevipoeg saatis varjuriiki kannupoisi, kes jäi vetevaimu vendade kätte, kuid sai hiljem kavalusega sealt tagasi tulema. Kannupoiss ja vetevaim kohtusid Kalevipojaga ning hakati jõudu proovima. Esiteks visati linguga kivi. Vetevaim viskas Võrtsjärve kaldale, aga Kalevipoeg Peipsi järve äärde. Siis veeti vägikaigast. Vetevaim ei jõudnud Kalevipoega maast lahti tõmmata. Kalevipoeg seevastu :
:Tõmbas korra tõsiselta,
:Viskas vetevaimukese
:Nagu tühja takukoonla
:Tuule tiivul tuiskamaie.
:Pea käis korra kukerpalli,
:Jalatallad vastu taevast,
:Mees kui lindu lendamaie.
:Veeres, liugles seitse versta,

## Viited
Uduvere (paikkond)

**Uduvere** on paikkond Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi alevi kirdeosas. 

Uduvere küla on nimetatud sealse endise Uduvere mõisa järgi. 20. sajandi algul oli Uduvere **aleviku** staatuses ja hiljem **küla** staatuses.

## Viited
Nikki Haley

**Nimrata Nikki Haley** (neiupõlvenimega **Randhawa**; sündinud 20. jaanuaril 1972) on Ameerika Ühendriikide poliitik ja diplomaat, kes oli aastatel 2011–2017 116. Lõuna-Carolina kuberner (ühtlasi esimene Lõuna-Carolina naiskuberner).  Aastatel 2017–2018 oli Haley 29. Ameerika Ühendriikide suursaadik ÜRO-s.

Varem on ta olnud ka Lõuna-Carolina Esindajatekoja liige.

## Perekond ja haridus
Haley vanemad Ajit Singh Randhawa ja Raj Kaur Randhawa on Indiast pärit sikhi immigrandid.

1994. aastal lõpetas ta Clemsoni Ülikooli bakalaureusekraadiga raamatupidamises.

## Karjäär
2012. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel peeti Haleyt üheks võimalikuks vabariiklaste presidendikandidaadi Mitt Romney valikuks asepresidendi ametikohale, kuid Haley ütles intervjuus meediale, et keeldub kõikidest analoogsetest pakkumistest, sest soovib jätkata tööd kubernerina.

23. novembril 2017 määras president Donald Trump Haley Ameerika Ühendriikide suursaadikuks ÜRO-s.  25. jaanuaril 2017 kinnitas Ameerika Ühendriikide Senat Haley ametisse 96 poolt- ja 4 vastuhäälega. 9. oktoobril 2018 teatas Haley, et astub 2018. aasta lõppedes ametist tagasi.

Ta kavatseb kandideerida 2024. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel.

## Tunnustus
2016. aastal valiti Haley ajakirja Time poolt 100 kõige mõjuvõimsama inimese hulka.

## Isiklikku
Tema abikaasa on aastast 1996 Michael Haley. Neil on kaks last.

## Viited

## Välislingid

* Nikki Haley Twitteris
Mulgi (Halliste kihelkond)

**Mulgi** (ka **Põlde-Mulgi**) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Põlde küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põlde külaga.

## Viited
Akadeemiake

**Akadeemiake** on õpilaste uurimistöid avaldav eestikeelne teadusajakiri. 

Akadeemiake on eelretsenseeritav teadusajakiri, mille vabatahtlikku toimetuskolleegiumi kuuluvad Tartu Ülikooli magistrandid, doktorandid ja doktorikraadiga töötajad eri valdkondadest.

Akadeemiake avaldab tavanumbrites üldjuhul põhikooli- ja gümnaasiumiastme õpilaste uurimistöid. Erinumbrites avaldatakse ka algklassiõpilaste töid.

## Ajalugu
Akadeemiake alustas tegevust 2007. aastal. Ajakirja asutamisel seati eesmärgiks lisaks õpilaste teadusega kokkupuutumise soodustamisele kasvatada ka tulevast lugejaskonda ajakirjale Akadeemia.

Alates 2011. aastast ilmub Akadeemiake üksnes veebiajakirjana. Otsus tehti, et tagada ajakirja parem levik. Veebis kättesaadavaks tehti ka kõik varasemad Akadeemiakese numbrid.

2014. aastal valmis Akadeemiakese eestvõttel õppefilm "Kuidas teha uurimistööd".

Alates 2017. aastast on Akadeemiakeses ilmunud uurimistööde kokkuvõtteid avaldatud ka teadusportaalis Novaator.

## Tunnustus
*2008 – Eesti teaduse populariseerimise auhind, aukiri kategoorias "Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine trükisõna abil"

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Suhtluse ajalugu

Suhtluse ajalugu on sisesuhtluse eellugu.
 
Claude E. Shannon soovis parandada informatsiooni edastuse kvaliteeti (telefon, telegraaf). Tema teooriast tulid välja ka suhtluse (kommunikatsiooni) põhilised elemendid: allikas, teade, edastaja, signaal, müra, kätte saadud signaal ja saaja. Suhtlust defineeritakse kui protsessi, mille käigus üks mõistus mõjutab teist. Infoallikas -> teade-> edastaja -> signaal -> müra -> saadav signaal -> saaja -> teade-> sihtkoht. Wilbur Schramm rajas pärast II maailmasõda Iowa ülikoolis kommunikatsiooniõppe, hiljem Illinoisis ja Stanfordis, rajas kommunikatsiooniuuringute instituudi, doktoriõpingute programmi, juhendas uurimistöid, kirjutas raamatuid ja defineeris valdkonda. Tema raamatust "Communication in modern Society" 1948 sai uue valdkonna esimene õpik. Tema tsiteeritum raamat on „Process and Effects of Communication”.

suhtlusest on välja arenenud asutuse-/ettevõttesisene suhtlus ehk sisesuhtlus, mille eelkäija on (massi)kommunikatsioon. Spetsiifiliselt hakati sellest rääkima alates 1930. aastatel. Eraldi suunana arenes välja läbi ärisuhtluse ja -informatsiooni vahetamise, kus enam tunti huvi ärialase suhtlemise ja kirjakeele vastu. Nobeli auhinna laureaat Herbert Simon kirjutas „organisatsiooni kommunikatsiooni süsteemist” 1947. aastal, väites, et suhtlemine – sisekommunikatsioon on organisatsiooni jaoks hädavajalik. Georgy Bateson (inglise antropoloog) uuris suhetepõhist kommunikatsiooni võttes aluseks küberneetilise teooria. 1951 mainiti eraldi, et sisekommunikatsioon aktiviseerib organisatsiooni. 1953 kirjutas ökonomistist Kenneth Boulding, et organisatsioon koosneb sisekommunikatsiooni süsteemist ja selles on oma jõud. 1954 noor Chris Argyris kirjutas seoses personali ja organisatsiooniga, et sisekommunikatsioon on organisatsiooni spetsiaalne osa, mis hõlmab ülemuse ja alluva suhteid ning neis tuleb olla tähelepanelik, kuna paljud asjad asutuses toimivad eelneva abil.
Kommunikatsioonijuhtimine

**Kommunikatsioonijuhtimine** ehk **suhtluse juhtimine** on plaanipärane tegevus suhtluse kontrollimiseks eesmärgiga saavutada kommunikaatorile sobiv mõju.

Peamiselt räägitakse kommunikatsioonijuhtimisest kui organisatsioonide kommunikatsioonitegevuse strateegilisest juhtimisest, eriti avalikus ja kolmandas sektoris. Kommunikatsioonijuhtimine sisaldab kommunikatsioonistrateegia ja -projektide kavandamist ja elluviimist.

Kommunikatsioonijuhtimist õpetatakse erialana Tartu Ülikoolis.
Avanduse asundus

**Avanduse asundus** oli asundus Virumaal. Asundus jääb tänapäeval Simuna aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Asundus kaotati 1977, mil see liideti Simuna alevikuga.

Asundus rajati 1920. aastatel Avanduse mõisa maale.

## Viited
Eesti Maastikuarhitektide Liit

**Eesti Maastikuarhitektide Liit** on 24. märtsil 2003. aastal loodud Eesti maastikuarhitektide ja maastikuarhitektuuriteadlaste  loominguline erialaühendus.

## Tunnustus
* 2012 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (Bruno Marques, Aljona Galazan, Laura Männamaa, Hele  Möllits; rahvusvahelise maastikuarhitektuuri kongressi "Mind the gap. Landscapes for a New Era" kõrgetasemelise läbiviimise eest ja maastikuarhitektuuri edendamise eest Eestis ja välismaal)

## Vaata ka
*Eesti Arhitektide Liit

## Välislingid
*EMALi koduleht.
Valdeko Lukken

**Valdeko Lukken** (sündinud 30. juunil 1974) on eesti maastikuarhitekt.

Ta on Eesti Maastikuarhitektide Liidu asutajaliige. 

## Teosed
*Sipelgas, Kreeta; Lukken, Valdeko; Maiste, Juhan 2012. *Väikevorm mõisamaastikus*. Tallinn: Keskkonnaamet.
Anatoli Rjabov

**Anatoli Rjabov** (16. aprill 1894 Lobaski küla, Itšalki rajoon – 23. mai 1938 Saransk) oli ersa keeleteadlane, pedagoog ja ühiskonnategelane. Ta normeeris ersa kirjakeelt ja koostas ladina tähestikul põhineva ersa kirjakeele projekti.

1916. aastal lõpetas ta Nižõni pedagoogilise instituudi ning töötas seejärel õppejõuna Omski õpetajate seminaris. 1924–1930 töötas Vene NFSV rahvusvähemuste nõukogu mordva büroo metodistina, 1934–1937 oli ta Saranski agropedagoogilise instituudi mordva keelte õppetooli juhataja. Ta tegi koostööd Dmitri Bubrihi ja Jevgeni Polivanoviga.

Rjabov on mitme õpiku ja sõnaraamatu autor. Ta oli Mordva õpetajate 1924. ja 1925. aasta kongressi üks organisaatoreid.

Ta arreteeriti 1937. aastal süüdistatuna spioneerimises Soome ja Eesti kasuks. 23. mail 1938 mõistis NSV Liidu Ülemkohtu Väljasõidukolleegium Rjabovi surma mahalaskmise läbi. Tema hauda pole siiani leitud. Ta rehabiliteeriti 1956. aastal.

1993. aastast tähistatakse Anatoli Rjabovi sünniaastapäeval, 16. aprillil ersa keele päeva.

## Viited

## Välislingid
*«Первый мордовский профессор»: к 120-летию со дня рождения А. П. Рябова
Alain Palluce

**Alain Palluce** on luksemburgi ujumistreener ja endine käsipallur.

1992. aastal ta mängis Luksemburgi käsipallikoondises 3 kohtumist.

## Viited
Karel-Sander Kljuzin

**Karel-Sander Kljuzin** (sündinud 12. aprillil 1999 Värskas) on eesti kergejõustiklane ja orienteeruja. 

## Sporditulemused
Karel-Sander Kljuzin on võitnud noorte, juunioride ja noorsoo vanuseklassides kergejõustiku Eesti meistrivõistlustelt 15 kuld-, 5 hõbe- ja 4 pronksmedalit, orienteerumise Eesti meistrivõistlustelt 9 kuld-, 7 hõbe- ja 4 pronksmedalit.

### Eesti meistrivõistlused täiskasvanute klassis
* 2015 – 4 x 1500 m teatejooksus 2. koht (Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi (TÜASK) meeskonnas Vladislav Härm, Karel-Sander Kljuzin, Tiidrek Nurme, Allar Lamp)
* 2016 – 4 x 1500 m teatejooksus 2. koht (TÜASK meeskonnas Kenny Kivikas, Vladislav Härm, Ott-Jaanus Heile, Karel-Sander Kljuzin)
* 2017 – 4 x 1500 m teatejooksus 2. koht (TÜASK meeskonnas Karel-Sander Kljuzin, Mart Andresson, Anti Puustus, Allar Lamp)
* 2018 – sisekergejõustiku meistrivõistlustel 800 m jooksus 2. koht (aeg 1.55,11)
* 2018 – 4 x 1500 m teatejooksus 1. koht (TÜASK meeskonnas Karel-Sander Kljuzin, Deniss Šalkauskas, Karel Hussar, Allar Lamp)
* 2018 – 4 x 400 m teatejooksus 3. koht (TÜASK meeskonnas Allar Lamp, Karel-Sander Kljuzin, Deniss Šalkauskas, Sten Ütsmüts)
* 2019 – 4 x 1500 m teatejooksus 2. koht (TÜASK meeskonnas Ott-Jaanus Heile, Deniss Šalkauskas, Karel-Sander Kljuzin, Tiidrek Nurme)
* 2019 – 800 m jooksus 2. koht (aeg 1.54.95)

### Koolinoorte maailmameistrivõistlused kergejõustikus
* 2017 – 800 m jooksus 3. koht (isiklik rekord 1.54,11)

### Euroopa meistrivõistlused orienteerumises
* 2015 – U16 teatevõistlus, 3. koht (meeskonnas Karel-Sander Kljuzin, Andres Rõõm, Kaarel Vesilind)

## Tunnustus
* 2014–2017 Põlvamaa parim noor sportlane juunioride seas.
* 2015 – Eesti Orienteerumisliidu aasta tegija võistkonnas, kes teenis noorte Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali (meeskonnas Karel-Sander Kljuzin, Andres Rõõm, Kaarel Vesilind).
* 2018 – valitud õpilaste teadustööde riiklikul konkursil 2. vooru.
* 2018 – Võrumaa parim meessportlane juunioride seas. 

## Muud
Ta on mänginud episoodilist rolli mängufilmis "Kirsitubakas" (2014).

## Viited


## Välislingid
* Kljuzin, Karel-Sander 2018. Värskas müüdavate apelsini täismahlade ja värskelt pressitud apelsinimahla C-vitamiini sisalduse määramine tiitrimisel Akadeemiake
* Portugali laager YouTube'is
* Värska orienteerumisklubi Peko liikmed
Ellipsoid

**Ellipsoid** on kolmemõõtmeline kujund, mille ristlõiked on ellipsid ja ringid. Ellipsoidil on kolm telge, mis lõikuvad või ristuvad ellipsoidi keskel. Iga telg on risti kahe teise telje suhtes ja ellipsoid on sümmeetriline ümber kõigi kolme telje. Pöörates ellipsoidi täpselt 180° ümber oma telje, ei muutu selle välimus. Ellipsoide on nelja tüüpi, iga ellipsoidi iseloomustab kindel suhe.

## Ellipsoidi tüübid
Ellipsoid on matemaatiline pind, mille kõik lõiked tasandiga on ringjooned või ellipsid; ka selle pinnaga piiratud keha. Juhul kui ellipsoidi kaks pooltelge on võrdsed, siis on ta pöördellipsoid aga kui kõik kolm pooltelge on võrdsed, siis kerapind ehk sfäär. Ellipsoidi ruumala valem on V = 4/3 *πabc*, kus *a*, *b* ja *c* on ellipsoidi poolteljed.

Ellipsoide on nelja tüüpi:

* a > b > c – põhiline või kolme teljega ellipsoid;
* a = b > c – lapik pöördellipsoid;
* a = b < c – pikendatud pöördellipsoid;
* a = b = c – kera

## Maaellipsoid

Maa tõelisele ku­jule lähedane lapik pöördellipsoid, mida kasutatakse ma­temaatilise abipinnana geodeetiliste põhivõrkude ra­jamisel. Maaellipsoidi mõõtmete täpsustamiseks kasutatakse kraadimõõtmisi, astronoomilisi vaatlusi ning Maa tehiskaaslaste or­biitide mõõtmise ja gravimeetriliste mõõtmiste and­meid. 

Maaellipsoidile on esitatud järgmised nõuded: 

# maaellipsoidi väike pooltelg peab ühtima Maa pöörlemistelje keskmise asendiga
# maaellipsoidi ja Maa massikese peavad ühtima ning maaellipsoidi ja geoidi pindade kõrgusvahede ruutude sum­ma peab olema minimaalne

Eristatakse üldist maaellipsoidi, mis kõige täpsemini vastab geoidi kujule, ja referentsellipsoidi. Maapealse punkti asukoha maaellipsoidil määravad geodeetilised koordinaadid (geograafilised koordinaadid) *В* ja *L* ning kõrgus *H* (punkti kaugus maaellipsoidi pinnast piki selle normaali).

## Viited
Sara Rue

**Sara Rue** (sünninimega **Sara Schlackman**; sündinud 26. jaanuaril 1979 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Tema tuntumad rollid on Carmen Ferrara sarjas "Popular" ja Claude Casey sarjas "Less than Perfect". 2011. aastal mängis ta telesarjas "Shedding for the Wedding". Tal oli korduv roll komöödias "Rules of Engagement", kus ta mängis Brendat, pesapallivõistkonna mängijat ja Jeff Binghami parimat sõpra. Tal oli ka roll Kimina lühiajalises situatsioonikomöödias "Malibu Country" ja peaosa komöödiasarjas "Impastor".

## Noorus
Sara Rue sündis New Yorgis. Tema ema oli linnavalitsuse töötaja ja kunagine näitleja Joan Schlackman (neiupõlvenimega Rue) ja isa lavastuskunstnik Marc Schlackman. Perekonna kahest tütrest vanimana kasvas ta üles New Yorgis, kus tema vanemad olid aktiivsed Broadway teatris. Rahvuselt on ta juut.

## Isiklikku
Rue abiellus 2011. aastal Kevin Price'iga. Tal on kaks last: Talulah Rue Price ja Adelaide Rue Price.

## Viited
Omafinantseerimine

**Omafinantseerimine** on omaosalus mingisse asja investeerimisel. 

Omafinantseering on rahasumma, mis peab laenu taotlejal endal olemas olema. Näiteks pankadel on inimesele laenu andmiseks nõue omafinantseeringule eesmärgiga tagada laenu tagasimaksmine. Reeglina on omafinantseeringu suurusjärk 10–30% ostetava vara (maja, korteri) turuväärtusest. Seejuures on võimalik ka 0% omafinantseering, kuid seda lisatagatise olemasolul. Suurema omafinantseeringu olemasolu muudab inimese panga jaoks usaldusväärseks kliendiks ja tõenäolisemaks muutub pangalt laenusaamise võimalus. Väiksema omafinantseeringuga laenu võtmise korral tuleb reeglina kliendil hiljem pangale suurem summa koos intressidega tagasi maksta.

Omafinantseerimine võib olla ka investeeringuks vajalik töö, mille teevad taotleja ettevõtte töötajad (tööosalus). Omafinantseerimine on nõutud enamiku rahataotluste ja projektide eelarvete puhul, sh Euroopa Liidu struktuuritoetuste projektide puhul. Omafinantseering on toetuse saaja või partneri rahaline või rahaliselt mõõdetav panus projekti. Omafinantseeringu hulka arvatakse ainult toetuse saaja või partneri tehtavad abikõlblikud kulud. Omafinantseeringut toetuse hulka ei arvata, samuti ei saa toetust kasutada omafinantseeringuks.

Omafinantseerimine võib tähendada ka mingi asja täielikku iseseisvat finantseerimist. See tähendab, et inimene leiab iseseisvalt rahalised vahendid ehk finantsid, millega rahastada plaanitavat projekti või tegevust. Näiteks tasulises kõrgkoolis õppimist, kus inimesel tuleb ise oma õpingute eest tasuda, võib pidada antud tegevuse omafinantseerimiseks.

## Viited
Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia

**Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia** (inglise keeles **Academy of Motion Picture Arts and Sciences**, lühend **AMPAS**, sageli nimetatud ka lihtsalt Akadeemiaks ja **Ameerika Filmiakadeemiaks**) on Ameerika Ühendriikides tegutsev organisatsioon, mida tuntakse eeskätt iga-aastaste Akadeemia filmiauhindade ehk Oscarite väljaandmise järgi. 

Akadeemia asutati 11. mail 1927 Californias, Ameerika Ühendriigikides. Organisatsiooni eesmärk oli algselt edendada filmikunsti ja -teadust, lahendada filmitööstuse töövaidlusi ning parandada tööstuse mainet avalikkuse silmis.

Akadeemia loomise idee pärines tollaselt filmistuudio Metro-Goldwyn-Mayeri juhilt Louis B. Mayerilt.

## Asutajad
Akadeemia asutajateks loetakse kõiki isikuid, kes osalesid 1927. aastal esimesel ametlikul banketil, mille korraldas Louis B. Mayer. Nende hulka kuulusid mitmed toonased mõjukad filmitööstuse esindajad, sealhulgas produtsendid, režissöörid, näitlejad ja stuudiojuhid.

;Näitlejad
* Richard Barthelmess
* Jack Holt
* Conrad Nagel
* Milton Sills
* Douglas Fairbanks
* Harold Lloyd
* Mary Pickford
;Režissöörid
* Cecil B. DeMille
* Frank Lloyd
* Henry King
* Fred Niblo
* John M. Stahl
* Raoul Walsh

;Juristid
* Edwin Loeb
* George W. Cohen
;Produtsendid
* Fred Beetsonto
* Charles H. Christie
* Sid Grauman
* Milton E. Hoffman
* Jesse L. Lasky
* M. C. Levee
* Louis B. Mayer
* Joseph M. Schenck
* Irving Thalberg
* Harry Warner
* Jack L. Warner
* Harry Rapf

;Tehnikud
* J. Arthur Ball
* Cedric Gibbons
* Roy Pomeroy
;Stsenaristid
* Joseph W. Farnham
* Benjamin Glazer
* Jeanie MacPherson
* Bess Meredyth
* Carey Wilson
* Frank E. Woods

## Presidendid
Presidendid valitakse üheks aastaks ning neid ei tohi valida järjest enam kui neljaks aastaks.

## Vaata ka
*Académie des arts et techniques du cinéma

## Viited

## Välislingid
* 
* Akadeemia koduleht ()
Carlos Jürgens

**Carlos Jürgens** (sündinud 27. oktoobril 1998 Tartus) on eesti korvpallur.

Jürgens alustas korvpallikarjääri oma sünnikohas Tartus. Ta on Erkmaa Korvpallikooli kasvandik, mänginud G4S Noorteliiga meeskonnas ja 2018. aasta sügisest alustas karjääri USA üliõpilasliigas NCAA Oklahomas Oral Robertsi ülikoolis.

Oma esimesel ülikooliaastal kogus Jürgens Oral Roberts Golden Eagles'i ridades keskmiselt 22,4 minuti jooksul 4,6 punkti, võttis 1,8 lauapalli ja jagas kaaslastele 2 tulemuslikku söötu mängus. Teisel ülikooliaastal võttis Jürgens vaheaasta ehk ta *redshirt*'is.

2021. aastal sai Carlos Jürgensi kodumeeskond Oral Roberts Golden Eagles USA üliõpilasliiga NCAA kõrgeima divisjoni finaalturniirile, kui oma konverentsi finaalmängus alistati 75:72 North Dakota State Bison. Algviisikus alustanud Jürgens sai mänguaega 36 minutit, mille jooksul viskas ta kaheksa punkti (kahesed 2/6, kolmesed 1/3, vabavisked 1/1), võttis maha enda NCAA-karjääri tippmarki märkivat üheksa lauapalli, andis kaks resultatiivset söötu ning blokeeris ühe vastaste pealeviske. 

## Viited

## Välislingid

* Carlos Jürgens Basket.ee
* Veel üks Eesti noorkorvpallur hakkab mängima USA ülikooliliigas, Siim Semiskar, ERR Sport, 10. oktoober 2017.
* Veel üks Eesti noorkorvpallur liitub USA ülikooliga, Ivar Jurtšenko, Delfi Sport, 10. oktoober 2017.
* VIDEO | Maik-Kalev Kotsar sai NCAA-s üllatuskaotuse, Carlos Jürgens esimese võidu, Delfi Sport, 10. november 2018.
* Jürgensi koduülikool võitis, Tassi oma kaotas, Delfi Sport, 20. november 2018.
* Tass ja Jürgens aitasid oma kodumeeskonnad võitudeni, Delfi Sport, 8. veebruar 2019.
* Carlos Jürgens: esimese ülikooliaasta algus oli kultuurišokk, ERR Sport, 2. juuli 2019.
* Jürgens vaheaastast: kuulsad NBA mängijad on sama tee läbi teinud, Anu Säärits, ERR Sport, 28. juuni 2020.
Derby (täpsustus)

**Derby** või **Derbi** võib tähendada:
*Derby on linn Inglismaal
*Derby on linn Lääne-Austraalias
*Derby on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis
*Derby on linn USA-s Connecticuti osariigis
*"Derbi" ("The Derby"), Suurbritannias 1895. aastal loodud tummfilm
*Derbi, tõuhobuste ratsavõistlused
**[[Derby (sport)|Derby]]*, sportlik rivaliteet
*...
Jorge Ubico

**Jorge Ubico Castañeda** (10. november 1878 Guatemala (linn), Guatemala – 14. juuni 1946 New Orleans) oli Guatemala sõjaväelane ja poliitik. Ta oli 14. veebruarist 1931 kuni 1. juulini 1944 Guatemala president.
Air France-KLM

**Air France-KLM** on Prantsuse õiguse alusel asutatud Prantsusmaa-Hollandi lennufirma, mille peakorter asub Pariisi lähedal asuvas Tremblay-en-France´is, Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaamas. Kontsernil on kontorid Montreuilis, Seine-Saint-Denisis, Pariisis ja Amstelveenis, Hollandis. Air France-KLM on Air France'i ja KLM-i ühinemise tulemus 2004. aastal. Nii Air France kui ka KLM on SkyTeami liikmed. Ettevõtte lennuettevõtjad tuginevad vastavalt kahele suurlennujaamale, Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaamale ja Amsterdami Schipholile lennujaamale. Air France-KLM lennufirmad transportisid 2014. aastal 87.3 miljonit reisijat.
Pernova Hariduskeskus

**Pernova Hariduskeskus** (ka *Pärnumaa Keskkonnahariduskeskus*) on Pärnus asuv huvikool, mis koondab enda alla huvitegevuse loodus- ja täppisteaduste valdkonnas. Huvikooli alla kuuluvad Pernova Loodusmaja, Pernova Tehnikamaja ja Pernova Motomaja.

Pernova Hariduskeskuse ajalugu ulatub 1948. aastasse.

2015. aasta suvel sai huvikooli uueks nimeks Pernova Hariduskeskus. Pernova nimi tuleneb Pärnu ajaloolisest nimest Pernau ja ladinakeelsest sõnast *nova* 'uus'.

2021. aasta märtsis koorusid hariduskeskuse loodusmajas eksootilised liblikad.

2021. aasta aprillis tekkisid akvaariumi kolimisel töötajatel mürgistusnähud.

## Viited
Teller

**Teller** on pangakontoris klienditeenindaja, kelle ülesandeks on teenindada ja nõustada panga kliente. 

Telleri, nagu ka muude klienditeenindajate töö ettevõtte maine kujundamisel on vastutusrikas, sest pangakontorisse sisenedes on kliendil esimene kokkupuude just telleriga.

## Peamised tööülesanded
* Sularaha sisse- ja väljamaksed
* arvelduskonto avamine ja sellega seotud muudatused
* valuutavahetus
* maksete tegemine
* nõustamine pangatoodete osas
* pangakaardi väljastamine

## Haridus ja iseloomuomadused
Otseseid haridusalaseid nõudmisi pole, sest tööks vajalikud oskused on õpitavad töö käigus. Kasuks tulevad teadmised panganduse, raamatupidamise, finantsjuhtimise, ärijuhtimise ja õigusteaduse valdkonnast.

Klienditeenindajana on telleriametis väga tähtsad töötaja isikuomadused.

Vajalikud omadused ja võimed:
* kohanemis- ja koostöövõime
* vastutustunne
* hea suhtlusoskus
* võõrkeelte valdamine
* täpsus ja intelligentsus
* hea pingetaluvus
* rahu säilitamine

## Kuulsusi, kes on töötanud tellerina
* Ray Romano
* Whoopi Goldberg
* William Singe
* Scott Adams
Allen Dulles

**Allen Welsh Dulles** (7. aprill 1893 Watertown New Yorgi osariik – 29. jaanuar 1969 Washington) oli USA diplomaat ja jurist. Ta oli aastatel 1953–1961 Luure Keskagentuuri peadirektor.

Ta sündis aastal 1893 Watertownis New Yorgi osariigis presbüterliku jutlustaja Allen Macy Dullesi ja tema abikaasa Edithi (neiuna Foster) pojana.

## Isiklikku
Tema isapoolne vanaisa John Welsh Dulles oli presbüterlikuks misjonäriks Indias, emapoolne vanaisa John W. Foster oli aastatel 1892–1893 USA 32. riigisekretär. Tema vend John Foster Dulles oli aastatel 1953–1959 USA 52. riigisekretär, vennapoeg Avery Dulles (1918–2008) oli USA katoliku teoloog, jesuiit, kes sai aastal 2001 kardinaliks.
International Airlines Group

**International Consolidated Airlines Group, S.A.**, sageli lühendatud **IAG**, on Briti-Hispaania rahvusvaheliste lennufirmade valdusettevõtja, mille registrijärgne asukoht on Madridis Hispaanias ja selle peakorter Londonis Inglismaal. See loodi 2011. aasta jaanuaris pärast British Airwaysi ja Iberia, Ühendkuningriigi ja Hispaania rahvusliku lennufirma vahelise ühinemislepingu sõlmimist.
Teibasseajamine

**Teibasseajamine** oli peamiselt keskajal kasutusel olnud hukkamis- ja piinamisviis.

## Vaata ka
* Piinamine

## Kirjandus
* Reid, James R.: Crisis of the Ottoman Empire. Stuttgart: Steiner, 2000. ISBN 3-515-07687-5 (*inglise keeles)</small>
* Dieter Feucht: *Grube und Pfahl. Ein Beitrag zur Geschichte der deutschen Hinrichtungsbräuche*. Verlag Mohr, Tübingen 1967 (Juristische Studien; Bd. 5)
* Paul Fischer: *Strafen und sichernde Maßnahmen gegen Tote im germanischen und deutschen Recht*. Nolte, Düsseldorf 1936 (Bonn, juristische Dissertation vom 10. Juli 1936)
* Ernst A. Rauter: *Folter in Geschichte und Gegenwart. Von Nero bis Pinochet*. Eichborn Verlag, Frankfurt/M. 1996, ISBN 3-8218-0806-3 (früherer Titel „Folter-Lexikon. Die Kunst der verzögerten Humanschlachtung von Nero bis Westmoreland“)
* Sigmund Stiassny: *Die Pfählung. Eine Form der Todesstrafe. Kultur- und rechtshistorische Studie*. Manz, Wien 1903.
* Martin Zimmermann (Hrsg.): *Extreme Formen von Gewalt in Bild und Text des Altertums''. Herbert Utz Verlag, München 2009, ISBN 3-8316-0853-9.
* Pierluigi Baima Bollone, Medicina legale: Quinta edizione, G Giappichelli Editore, 2013, ISBN 978-88-348-7803-3.

## Välislingid
Naiste Balti liiga (jalgpall)

**Naiste Balti liiga** on Balti riikide naiste jalgpalliklubidele mõeldud turniir, mis esmalt toimus aastatel 2006–2008.

2017. aastast toimub turniir uuesti, mille raames 2 klubi igast riigist (Eesti, Läti, Leedu) peab 4 kohtumist. Iga vastasega kohtutakse ühe korra, sama riigi esindajad omavahel ei mängi. 

2018. aastal osaleb 7 klubi, Balti riikidele lisaks ka üks Valgevene klubi, FC Minsk.

## Tulemused
### 2017
# Gintra Universitetas
# Pärnu JK
# Rīgas FS
# Flora Tallinn
# FK Liepāja
# Žalgiris Kaunas

## Vaata ka
*Balti liiga (jalgpall)

## Viited

## Välislingid
*Naiste Balti liiga jalgpall.ee
Balti liiga (käsipall)

**Balti liiga** on Balti riikide meeste käsipalliliiga. Liigas osaleb ka Soome, Ukraina ja Valgevene meeskonnad.

## Välislingid
*http://www.handball.ee/Balti-liiga
Ravimi patent

**Ravimi patent** on tööstusomandi valdkonda kuuluv patendi alaliik. Patenteeritav objekt on tavaliselt ravimi toimeaine ehk uudne keemiline molekul.

Ravimi patendikaitse on Eestis reguleeritud Eesti patendiseaduse ja ratifitseeritud rahvusvaheliste lepingutega. 

Patendikaitse kestus originaalravimitel (esimene uut toimeainet sisaldav ravim) on kuni 20 aastat alates patenditaotluse esitamise kuupäevast. Kuna ravimi kliinilised ohutuse ja efektiivsuse uuringud on pikaajalised, võib patendi kehtivuse algusest kuluda müügiloa ja reaalse turunduseni jõudmiseni aastaid. Seega reaalne monopoolne turundusperiood võiks jääda ilma täiendavate võimalusteta suhteliselt lühiajaliseks. Euroopa Liidus on turu eksklusiivsuse õigus originaalravimil kuni 11 aastat müügiloa saamisest.
Pärast patendikaitse lõppu on sama toimeainet sisaldavat geneerilist ehk analoogravimit õigus toota ka teistel ettevõtjatel. Geneerilise ravimi tootmiseks peab olema tõestatud, et see sisaldab originaalravimiga sama toimeainet ning on organismi poolt ekvivalentses doosis omastatav. 
Harvikhaiguste ravis kasutatavate orbravimite ehk harvikravimite puhul on võimalik taotleda täiendavat patendikaitset.

### Patendiomaniku ainuõiguste piirangud

Ravimi patendikaitse alla ei kuulu ravimit ennast puudutavad katsed, ravimi toimeaine edasistes kliinilistes katsetes kasutamine ega eraviisiline ärieesmärkideta kasutamine.
Teatud epidemioloogiliste olukordade (epideemia) korral võib ravimi vajaduse olulisel suurenemisel juhtuda, et patendiomanik ei suuda tagada piisavat toodangumahtu või kuritarvitab oma monopoolset positsiooni ebaõiglaste hinnatingimustega. Kui on tegemist patendiomaniku oma õiguste kuritarvitamisega, on võimalik Pariisi konventsiooni artikkel 5A alusel rakendada sundlitsentside väljastamist Pariisi Liidu liikmesriikidele. Maailma Kaubandusorganisatsiooni intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping (TRIPS) artikkel 31 sätestab samuti omaniku patendiõiguse piiramise tingimused.
Eetiliselt on küsitavusi madala majandustasemega riikides monopoolsete ravimitootjate tegevuses, kuid tavaliselt ei vii need patendiõiguse piiramiseni.

## Vaata ka
* Patent
* Patendiamet 
* Eesti Patendiraamatukogu 
* Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping

## Viited

## Kirjandus
* European Medicines Agency. (2012). Questions and Answers on Generic Medicines. 
* REGULATION (EC) No 141/2000 OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL of 16 December 1999. Official Journal of the European Communities.
* Patendiseadus. RT I 1994, 25, 406
* Kelli A. (2005). Patendikaitse põhiõiguslikud alused. Acta Societatis Martensis	

## Välislingid
* Patendiseadus
* Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon
Joann

**Joann** on mehenimi, mille kandjate hulgas on:
*Joann (Aleksejev) (1892–1966), vene rahvusest eesti õigeusu vaimulik, peapiiskop
*Joann (Bulin) (1893–1941), vene õigeusu piiskop
*Joann (Kotšurov) (1871–1917), vene õigeusu preester
*Kroonlinna Joann (Ivan Iljitš Sergijev, 1829–1909), vene õigeusu preester

## Vaata ka
*Johann
Johann

**Johann** on mitme inimese nimi.

*Johann (ertshertsog) (1782–1859), Austria ertshertsog ja feldmarssal
*Johann (Pfalz-Gelnhausen) (1698–1780), Zweibrücken-Birkenfeldi pfaltskrahv ja hertsog Gelnhausenis
*Johann (Pfalz-Neumarkt) (1383–1443), Neumarkti pfaltskrahv
*Johann (Saksimaa) (1801–1873), Saksimaa kuningas
*Johann (Saksimaa hertsog) (1468–1532), Saksi hertsog ja kuurvürst

## Vaata ka
*Joann
Toom Pungas

**Toom Pungas** (4. juuni 1937 – 26. jaanuar 2011) oli eesti insener.

Lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal.

Töötas Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroos (TREKB).

Tema arendustöö ja leiutustegevus on olnud seotud suure täpsusega mõõtealaldite/mõõtedetektorite väljatöötamisega.

Tema kaastöötaja oli Olev Märtens.

## Tunnustus

*1979 Eesti NSV teeneline leiutaja.

## Viited

## Välislingid
*Toom Pungas, 04. juuni 1937 – 26. jaanuar 2011
Vahelduvsignaali detektor

**Vahelduvsignaali detektor** on seade vahelduvsignaali (pinge või voolu) muundamiseks selle tippväärtusele, amplituudile, absoluutväärtuse keskväärtusele või efektiivväärtusele vastavaks alalissignaaliks.

(Märkus: siinuseliste ja teiste kindla kujuga perioodiliste signaalide puhul kehtivad nende suuruste omavahelised suhtearvud, üldjuhul aga mitte.)

Elektroonses mõõtetehnikas on vahelduvpinge või -voolu mõõtmise vahendites (voltmeetrites ja ampermeetrites) kasutatavad detektorid sisuliselt täpsed alaldid (ehk täppisalaldid). Nende toimimise täpsus tagatakse tihti tagasisidestusega lülituste kasutamisega. Paljud sellised lülitused põhinevad operatsioonvõimendite kasutamisel.

Eesti on suure hulga selliste originaalsete (patenteeritud) lülituste autor olnud Toom Pungas koos kaastöötajatega.

Omaette detektorite liigi moodustavad sünkroondetektorid ehk sünkroonalaldid, milles alalduselemente juhitakse teatud signaali komponendiga sünkroonse tugisignaali abil.

Eriliste lahendustega on efektiivväärtuse detektorid. mille üheks vormiks on ruutdetektorid.