open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joutsa vald

**Joutsa** on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas.

Naabervallad on Hartola, Hirvensalmi, Kangasniemi, Korpilahti, Luhanka, Pertumaa ja Toivakka.

Vallas räägitakse soome keelt.

2008. aastal liideti Joutsa vallaga Leivonmäki vald.

## Külad

Angesselkä, Etu-Ikola, Hankaa, Havumäki, Joutsa, Kivisuo, Kälä, Laitjärvi, Lapinkylä, Leivonmäki, Marjotaipale, Martinkylä, Mieskonmäki, Niemistenkylä, Pajumäki, Pappinen, Pylsy, Pärnämäki, Ruokoranta, Ruorasmäki, Rutalahti, Savenaho, Selänpohja, Taka-Ikola, Tammilahti, Tolvasniemi, Uimaniemi, Vallaspelto, Vähä-Joutsa

## Viited

## Välislingid

* Joutsa valla koduleht
Meregeoloogia

**Meregeoloogia** on geoloogia haru, mis tegeleb maailmamere põhja ja rannikualade geofüüsikaliste, geokeemiliste, sedimentoloogiliste ja paleontoloogiliste protsesside ja nähtuste uurimisega. Meregeoloogia on tihedalt seotud füüsilise okeanograafia ja laamtektoonikaga.

Ühed olulisimad meregeoloogia uurimisobjektid on ookeanide keskahelikud, kus toimub aktiivne vulkanism ja leidub arvukalt hüdroterme.
Ookeanide keskahelikke võib vaadelda hiiglaslike riftivöönditega, kus pidevalt toodetakse uut ookeanilist maakoort ning olemasolev hävib subduktsioonivööndites.

## Ajalugu
Meregeoloogia kui teadusharu alguseks peetakse Inglise laeva Challengeri aastatel 1872–1876 tehtud meresetete uurimisi, mis 1891. aastal ka vastavas monograafias avaldati.

Eriti kiiresti hakkas meregeoloogia arenema pärast Teist maailmasõda, mil kasutusele võeti uuemad ja paremad uurimislaevad ja -tehnika. Katalüsaatoriks oli ka mitmete geoloogiliste mereressursside (nafta, maagaas, ravimudad jt) suurem vajadus ja nende varasemast lihtsam kaevandamine eeskätt mitmete puurlaevade kasutuselevõtuga.

Varasemad meregeoloogia praktilised uurimistööd tehti peamiselt mitmesuguste põhjaammutite, pinnasetorude ja muude selliste vahendite abil. Tänapäeval kasutatakse laialdaselt näiteks hüdroakustilisi meetodeid ja mitmesuguseid arvutirakendusi.

## Maailmakuulsaid meregeolooge

*Tanya Atwater, USA, geofüüsik, meregeoloog, laamtektoonika spetsialist
*Peter Clift (1966), Suurbritannia, meregeoloog, mussooni teadlane
*Michael John Keen (1935–1991), Kanada meregeoloog
*Marija Kljonova (1898–1976), Venemaa Keisririik, meregeoloog
*Fred Vine (1939), Suurbritannia, meregeoloog, geofüüsik, laamtektoonika pioneer
Joutsa

**Joutsa** on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas Joutsa vallas.


Pilt:Joutsa bus station 1950s.jpg|Bussijaam 1950. aastatel
Hankasalmi

**Hankasalmi** on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas, Hankasalmi valla kirikuküla.

Külas elab umbes 1700 inimest.

Külas on gümnaasium ja raamatukogu.
Sonetipärg

**Sonetipärg** on 15 sonetist koosnev ringkompositsioonil põhinev läbiva teemaga seeria, milles 14 soneti puhul iga soneti viimane rida on ühtlasi järgmise soneti esimene rida, viimase soneti viimane värss kordab aga esimese soneti esimest värssi. Pärja 1. või 15. luuletus – magistraal ehk juhtsonett ehk meistersonett – koosneb teisi sonette siduvatest värssidest.

Tehnilise keerukuse tõttu peetakse sonetipärga tihti luulemeisterlikkuse mõõdupuuks. Eesti keeles muudab pärja koostamise raskemaks riimsõnade nappus, kuna neid vajab sonetipärg paarikümnete kaupa. Samas on just raskus kutsunud nii tuntud kui ka harrastusluuletajaid sonetipärja kallal jõudu proovima. Kui 1978. aastal ilmunud "Eesti värsiõpetuses" teadis Jaak Põldmäe eesti kirjandusest üles lugeda vaid kuus seda vormi viljelenud autorit, siis hilisematel aastakümnetel on pärgade arv mitmekordistunud. Teadaolevalt on sonetipärgi kirjutanud Kaarel Krimm, Rudolf Reiman, Aivo Lõhmus, Bernard Kangro, J. Mihkla, Valmar Adams, Urve Tinnuri, Katrin Tammik, Lembit Eelmäe, Mait Raun, Helve Poska, Leelo Tungal, Lembit Saarts, Arne Merilai, Märt Väljataga ja Merle Jääger, Daivi Jõerand. Väliseesti luuletaja August Pihlak on kirjandusteadlase Rebekka Lotmani andmeil ainus eesti luuletaja, kes on kirjutanud koguni kuus sonetipärga.

## Viited

## Kirjandus
* Jaak Põldmäe, "Eesti värsiõpetus" Tallinn: Eesti Raamat, 1978 (lk 223-225); Eesti Keele Sihtasutus, 2002
* Arne Merilai, "Bernard Kangro sonetipärg "Eikuskimaa, metamaailm"." Kogumikus "Väliseesti kirjanduse konverents. Ettekanded 22. ja 23. oktoobril. K. Lepik 70, B. Kangro 80, A. Mälk 90, I. Külvet 70" Tallinn: ETA Keele ja Kirjanduse Instituut, 1991
Escape the Fate

**Escape the Fate** on USA *[[post-hardcore]]-*bänd Las Vegasest. Nende esimene täispikk album "Dying Is Your Latest Fashion" tuli müügile 26. septembril 2006. aastal, teine album "This War Is Ours" 21. oktoobril 2008. aastal ja kolmas album "Escape The Fate" 2. novembril 2010. aastal. 

## Liikmed
* Craig Mabbitt –  eeslaulja (alates 2008)
* Bryan "Monte" Money – kitarr, tagavokaal (alates 2005)
* Max Green – basskitarr, tagavokaal (alates 2005)
* Robert Ortiz – trummid (alates 2005)

### Endised liikmed
* Ronnie Radke – eeslaulja (2005–2008; vabanes 12.12.2010 vanglast ja on nüüd bändi Falling In Reverse laulja)
* Omar Espinosa – rütmikitarr, tagavokaal (2005–2007) 
* Carson Allen – klahvpillid/tagavokaal (2005; nüüd bändi On The Last Day liige)

## Videograafia
* "Not Good Enough for Truth in Cliche (Demo)" 
* "There's No Sympathy for the Dead" 
* "Not Good Enough for Truth In Cliché" 
* "Situations" 
* "The Flood" 
* "Issues"

## Albumid
* "There's No Sympathy for the Dead" EP (mai 2006)
* "Dying Is Your Latest Fashion" (26.09.2006)
* "This War Is Ours" (21.10.2008)
* "Escape The Fate" (02.11.2010)
* "Ungrateful" (2013)
* "Hate Me" (2015)
* "I Am Human" (2018)
* "Chemical Warfare" (2021)
* "Out of the Shadows" (2023)
Be with You (Triinu Kivilaane laul)

**"Be with You"** on Triinu Kivilaane kolmas singel albumilt "Now and Forever".

## Lugude nimekiri
#"Be with You"             03:40
#"Be with You" (*Air Mix*)   03:43  	 
#"Be with You" (*RnB Mixx*)  04:14  	 
#"Rescue Me" (*Feel Mix*)    03:37
IRF3710

**IRF3710** on isoleeritud paisuga väljatransistor, mida kasutatakse nõrga signaali elektriahelates lülitina audiotehnikas ja autodes. 

## Välislingid
*Andmeleht (PDF)
Jaume Duch

**Jaume Duch Guillot** (sündinud 4. veebruaril 1962 Barcelonas) on Euroopa Parlamendi pressiesindaja alates 2006. aasta juulist, hariduselt jurist. 

Euroopa Parlamendi pressiesindaja Duch Guillot vastab meediapäringutele, peamiselt Brüsselis akrediteeritud ajakirjanike omadele. Teemad puudutavad valdavalt Euroopa Parlamenti kui institutsiooni. Samuti juhib pressiesindaja regulaarselt pressikonverentse täiskogu istungite ajal ning toetab parlamendi presidenti tema meediasuhetes. 

Duch Guillot on samuti meediadirektoraadi direktor parlamendi administratsiooni kommunikatsiooni peadirektoraadis, millesse kuulub veel pressiteenistus, veebikommunikatsiooni osakond, audiovisuaalne teenistus ja parlamendi veebitelevisioon europarltv. 

Enne pressiesindajaks ja direktoriks saamist oli Duch Guillot pressisaali juht (1999–2006) ning Euroopa Parlamendi presidendi José María Gil-Roblese isiklik pressinõunik. Parlamendiametnikuna alustas ta tööd 1990. aastal. 

Duch Guillot räägib hispaania, katalaani, prantsuse, inglise ja itaalia keelt. Ta on avaldanud artikleid seoses Euroopa Liidu ja kommunikatsiooniga.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.

## Välislingid
* Euroopa Parlamendi koduleht 
* Euroopa Parlamendi pressiteenistus 
* Euroopa noorte meediapäevade raames kirjutatud artikkel Jaume Duchist, inglise keeles
Australian National University

**Australian National University** (lühend **ANU**) on riiklik ülikool, mis asub Austraalias Canberra Actoni linnaosas. 

Ülikool on asutatud 1. augustil 1946 Austraalia parlamendi seadusega selleks, et edendada Austraalias teadusuuringuid. Ülikool on pidevalt olnud kõrgkoolide pingereas parim Austraalia ülikool ja kuulub maailma 50 parima ülikooli hulka. Ülikooli teadlaste seas on viis Nobeli auhinna laureaati.

Ülikool koosneb seitsmest kolledžist ja instituudist Institute of Advanced Studies. Instituut koosneb üheksast uurimistööga tegelevast koolist ja ühest keskusest, mis kõik on jaotatud erialade lõikes. Kolledžid annavad nii esimese kui teise astme kõrgharidust, doktoriõpet kui ka tegelevad uurimistööga. 

20. aprill 2006 teatati, et ANU võtab koos Arizona ülikooli, Smithsonian Astrophysical observatooriumi ja Harvardi ülikooliga osa maailma võimsama teleskoobi ehitusest. 

## Erialad
*Astronoomia ja astrofüüsika (baseerub Mount Stromlo observatoooriumil ja Siding Spring observatoooriumil)
*Bioloogia
*Keemia
*Geoloogia
*Infoteadus ja inseneriteadus
*Vaikse ookeani ja Aasia uuringud
*Füüsika- ja inseneriteadus
*Sotsiaalteadused
*Meditsiin
*Keskkonnauuringud (The Centre for Resource and Environmental Studies)

## Keskused
Ülikool koosneb keskustest, mida osakonnad saavad kasutada:
* Asia Pacific College of Diplomacy
* Crawford School of Economics and Government
* Australian Primary Health Care Research Institute
* Centre for Aboriginal Economic Policy Research
* Centre for Applied Philosophy and Public Ethics
* Centre for Cross-Cultural Research
* Centre for Mental Health Research
* Centre for the Public Awareness of Science
* Humanities Research Centre
* National Centre for Epidemiology and Population Health
* National Graduate School of Management
* Mathematical Sciences Institute
* The National Europe Centre

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Kannonkoski vald

**Kannonkoski** on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kannonkoski naabervallad on Karstula ja Kivijärvi vald ning Saarijärvi, Viitasaari ja Äänekoski linn. Vallas räägitakse soome keelt.

## Viited

## Välislingid

* Kannonkoski valla koduleht
Karstula vald

**Karstula** on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Karstula naabervallad on Kannonkoski, Kivijärvi, Kyyjärvi, Pylkönmäki, Saarijärvi linn ja Soini. Vallas räägitakse soome keelt.

## Külad

Karstula, Kiminki, Rantakylä, Vahanka, Vastinki, Kangasaho, Humppi, Aho-Vastinki.

## Viited

## Välislingid

* Karstula valla koduleht
Kinnula vald

**Kinnula** on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kinnula naabervallad on Kivijärvi, Lestijärvi, Perho, Pihtipudas ja Reisjärvi ning Viitasaari linn.

## Külad

Hakkaraniemi, Hiilinki, Jääjoki, Kangaskylä, Kirikuküla, Markokylä, Matkusjoki, Muhola, Myllykylä, Niemenkylä, Rantakylä, Saarenkylä, Silkkiperä, Urpila

## Viited

## Välislingid

* Kinnula valla koduleht
Kivijärvi vald

**Kivijärvi** on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kivijärvi naabervallad on Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kyyjärvi, Perho ja Viitasaari linn.

## Külad

Heitjärvi, Hoikanperä, Kirikuküla, Lahdenperä, Lokakylä, Penttilänkylä, Puralankylä, Risuperä, Sompala, Tiironkylä, Talviaislahti.

## Viited

## Välislingid

* Kivijärvi valla koduleht
Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis

**Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis** ehk **TTTK** oli Tallinna linna äriühing ning Tallinna Transpordiameti haldusalas olev ühistranspordiettevõte, mis korraldas Tallinna trolliliiklust ning Tallinna trammiliiklust.

Firma loodi 26. juunil 1997. 18. juulil 2012 ühendati koondis Tallinna Autobussikoondise AS-iga ning 19. juulist 2012 korraldab ühistransporti Tallinnas Tallinna Linnatranspordi AS.

## Viited

## Välislingid
*Tallinna trammi ajalugu
*Tallinna trolli ajalugu
Hans Martinson

**Hans Martinson** (26. august 1872 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 25. jaanuar 1935 Rapla) oli III, IV ja V Riigikogu liige, kuhu ta valiti Harjumaalt.

Sotsialistlikust liikumisest võttis Martinson osa juba noorpõlves, olles sunnitud 1905. aasta sündmuste tagajärjel lahkuma Eestist. Ta elas siis pikemat aega Rootsis. Hiljem töötas Peterburis tuntud saapavabrikus "Skorohod" meistrina. Eesti iseseisvuse ajal oli ta ametis samal alal Tallinnas ühes nahavabrikus.

Hans Martinson valiti algselt Eesti Töölispartei nimekirjast III Riigikogusse (1926–1929), kuid 12. jaanuaril 1929. aastal heideti ta ETP-st välja koos Eduard Pesuri, August Sprenki, Theodor Maureriga ja  ta läks üle Eesti Sotsialistlikku Töölisparteisse, mida seejärel esindas IV (1929–1932) ja V Riigikogus (1932–1935). Tema surma järel kutsuti Riigikogu tööst osa võtma Stepan Leidtorp.

## Viited

## Välislingid
*
Kalmistu tee

**Kalmistu tee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis.

Kalmistu tee saab alguse Viljandi maantee raudteeülesõidu lähedalt ning lõpeb Liiva kalmistu kabeli juures.

Tänav kandis varem **Liivakalmistu tee** nime, praeguse nime sai Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomiteelt 8. juulil 1966.

Kalmistu tee 11 tegutses Politseiameti  koertekasvandus

Kalmistu tee 26 tegutses Eesti NSV ajal Tallinna Puu- ja Köögivilja Kaubastu.

## Viited
Sümistor

**Sümistor** ehk **triiak** (inglise keeles TRIAC, sõnadest *triode for alternating current*) on sümmeetriline türistor, mis on toimelt võrdväärne kahe vastassuunas rööbiti ühendatud türistoriga. Erinevalt türistorist saab sümistori tüürimpulsiga sisse lülitada nii päri- kui ka vastusuunas pingestatult, mis võimaldab seda kasutada pinge reguleerimiseks vahelduvvoolu elektriahelates. Sümistori kasutatakse peamiselt tüüritava lülitina vahelduvvooluahelas.

## Struktuur ja toimimine
Kahe türistori vastassuunalise ühenduse realiseerimisel ühes seadises kujuneb nelja siirdega npnpn- (või pnpnp-) struktuur, kusjuures kolm keskmist kihti on mõlemale türistoriosale ühised. Sümistori läbiva voolu reguleerimine toimub siiski teisiti kui tavaliste türistoride vasturööpühenduses.

Sümistoril pole kindlat anoodi ja katoodi nagu tavalisel türistoril, vaid mõlemad põhielektroodid (A1, A2) toimivad anoodi ja katoodina vaheldumisi, olenevalt pinge polaarsusest. Kokkuleppeliselt nimetatakse sümmeetrilise türistori katoodiks tüürelektroodipoolset põhielektroodi. 

Sümistor töötab vahelduvpinge faasi järgi reguleeritava lülitina, mis ühendatakse vooluahelasse koormusega järjestikku. Sümistor lülitub sisse (muutub juhtivaks) tüürimpulsi andmise hetkel ja välja pinge suuna vahetumisel. Olenevalt sellest, millisel pinge poolperioodi hetkel tüürimpulss saabub, lõikab sümistor teatava osa võnkeperioodist ära ja vastavalt väheneb tarvitile rakenduva pinge keskväärtus ja seega ka võimsus. 

## Kasutamine
Sümistori kasutatakse laialdaselt elektrimootorite pöörlemiskiiruse reguleerimiseks, hämardites (dimmerites) valgustite heleduse muutmiseks, samuti reguleeritava väljundpingega alaldites ja mujal elektrivõimsuse kaovabaks reguleerimiseks. 

Sümistoril tekib sisselülitatud olekus teatud pingelang, näiteks 1 volt. Seetõttu seadis kuumeneb ja võib vajada jahutust, näiteks radiaatorit.

Sümistoride kaitseks ülekoormuse eest kasutatakse varistori, mis piirab voolu sisselülitamise ajal.

## Vaata ka
*Türistor

## Viited
Donus

**Donus** (ka **Domnus**) oli paavst 676–678. Ta oli 78. paavst.

Donus sündis Roomas. Ta oli Mauritiuse poeg.

Ta sai Adeodatus II ajal diakoniks (kardinaldiakon).

## Paavstiks saamine
Donus valiti paavstiks augustis 676 ja pühitseti ametisse kõrges eas 2. novembril 676, kui Bütsantsi keiser Konstantinos IV oli teda tunnustanud.

## Ravenna autokefaalsus
Donus saavutas autokefaalse Ravenna peapiiskopi Reparatusega leppe, mille järgi Ravenna peapiiskopkond ei tunnustanud oma eriseisundit. Mingil põhjusel see lepe ei jõustunud.

## Monoteletismi taunimine
Donus taunis monoteletismi. Bütsantsi keiser Konstantinos IV soovis lõpetada monoteletismi tõttu tekkinud skismat Roomaga, kuid Konstantinoopoli patriarh Theodoros I mitte. Patriarh teatas paavstile siiski soovist saavutada soodsamaid suhted.

Keiser saatis paavstile 12. augustil 678 kirja, milles soovis oikumeenilise kirikukogu kokkukutsumist, kuid paavst oli selleks ajaks surnud.

## Teoloogilised vaidlused
Donus kohustas Rooma munkasid vaatama Boetianuse kloostris viibinud süüria munkade järele, keda kahtlustati nestoriaanluses. Ketserluses kahtlustatavad mungad viidi üle teistesse kloostritesse.

## Ordinatsioonid
Donus ordineeris 6 piiskoppi, 10 preestrit ja 5 diakonit.

## Donus kultuuriloos
Donuse ajal ehitati Roomas Santa Eufemia kirik ja taastati San Paolo fuori le Mura basiilika. Tema ajal kaunistati Rooma Peetri kiriku aatrium marmorist sillutisega.

Rooma Santa Martina kirikus asus teda kujutav mosaiik.

## Komeet
"Liber Pontificalise" järgi ilmus pärast Donuse valimist paavstiks augustis 676 hommikutaevasse komeet, mis oli nähtav kolme kuu vältel.

## Surm
Donus suri 11. aprillil 678 Roomas. Ta maeti 15. aprillil Rooma Peetri kirikusse.

Ta jättis surres rahalise pärandi Rooma vaimulikele.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Donusest. *(inglise keeles)*
*Artikkel Donusest. *(inglise keeles)*
*7. sajandi konsistooriumid.
*Donuse dokumendid.
Hüdrotermid

**Hüdrotermid** on maailmamere põhjas olevad kuumaveeallikad. Tavaliselt on hüdrotermide tegevus seotud vulkanismiga. 

Üheks tuntuimaks hüdrotermitüübiks on ookeanipõhja avanevad mustad tossutajad.

Hüdrotermid on huvitavad eriti selle tõttu, et nende ligiduses on suhteliselt mitmekesine elustik, mille toiduahelad baseeruvad kemosünteetiliste arhede ja bakterite tegevusel.
Ilus aeg

**"Ilus aeg"** on eesti laulja Birgit Õigemeele esimene jõulualbum. 

Album anti välja 10. novembril 2008 plaadifirma MTH Publishing kaudu. Plaadil teevad kaasa Uku Suviste ja ETV Lastekoor Lii Leitmaa juhatusel. Albumilt on välja antud kaks singlit: "Last Christmas" ja "Talve võlumaa".

Plaadil kõlavad peamiselt klassikalised ja kõigile tuntud jõululaulud. Kuigi enamik lugudest on eesti keeles, kõlab seal ka paar ajatut ingliskeelset pala. 

Album on olnud mitu nädalat Eesti albumi müügiedetabelite tipus.

## Ajalugu
Jõulualbumi tegemise mõte tekkis Birgitil juba 2007. aasta detsembris pärast väljamüüdud kontserti Kaarli kirikus. Albumi lood on arranžeerinud Uku Suviste ja albumi on produtseerinud Ivar Must. Albumi esmaesitlus toimus 11. novembril 2008.

## Lugude nimekiri
# "Vaikselt sajab lund" – 2:21
# "Talve võlumaa" – 2:46
# "Valged jõulud" (koos Uku Suvistega) – 3:45
# "Last Christmas" (koos Uku Suvistega) – 3:48
# "Snowflakes" (koos Uku Suvistega) – 4:06
# "Jõuluaeg" (koos Uku Suvistega) – 3:45
# "Jõulukell" – 3:17
# "Have Yourself A Merry Little Christmas" (koos Uku Suvistega) – 3:49
# "Angel" – 4:05
# "Jõuluöö" (koos Uku Suvistega) – 3:09
# "Püha öö" – 3:52
# "Laps peab sündima" – 3:52

## Viited

## Välislingid
* Albumi kaas
Konnevesi vald

**Konnevesi** on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Konnevesi naabervallad on Hankasalmi, Laukaa, Rautalampi, Vesanto ja Äänekoski linn. Vallas räägitakse soome keelt.

## Külad

Hänniskylä, Hytölä, Istunmäki, Kärkkäiskylä (kirikuküla), Lummukka, Mäkäräniemi, Pukara, Pyhälahti, Rossinkylä, Siikakoski, Sirkkamäki, Särkisalo, Lahdenkylä, Pyydyskylä, Leskelänkylä, Jouhtikylä ja Tankolampi.

## Viited

## Välislingid

* Konnevesi valla koduleht
Bostoni Ülikool

**Bostoni ülikool** (Boston University, **BU**) on eraülikool, mis asub Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Bostonis. Kuigi ametlikult asutati ülikool 1869. aastal, loeb kool oma asutamise aastaks 1839, kui rajati Newbury Biblical Institute.

Ülikoolis on 4000 õppejõudu ja umbes 33 000 üliõpilast. See on suuruselt riigi neljas eraülikool ja linna neljas tööandja. Ülikool pakub bakalaureuse-, magistri- ja filosoofiadoktoriõpet meditsiinis, õigusteaduses ja ärijuhtimises. Ülikoolil on 18 kooli ja kolledžit ning kaks linnakut (kampust). Pealinnak asub Charlesi jõe ääres, Bostoni Fenway-Kenmore'i linnaosas. Bostoni ülikooli meditsiinilinnak asub Bostoni South Endi linnaosas.

Bostoni ülikool on Carnegie klassifikatsiooni (Carnegie Classification of Institutions of Higher Education) alusel kategoriseeritud kui R1-ülikool: doktoriülikool (kõrgeim teadustegevus). U.S. News & World Reporti Ameerika Ühendriikide bakalaureuseõppe koolide edetabelis on Bostoni ülikool 42. kohal ning maailma ülikoolide edetabelis 46. kohal. Magistri- ja doktoriõppes on Bostoni ülikool USNWR-i (U.S News & World Report) edetabeli järgi meditsiinis 30. kohal, õigusteaduses 23. kohal ning rahvatervishoius 6. kohal.

Bostoni ülikooli vilistlaste ning praeguste ja eelmiste õppejõudude seas on olnud 8 Nobeli auhinna võitjat, 23 Pulitzeri preemia võitjat, 10 Rhodesi stipendiumi võitjat, 6 Marshalli teadurit, 48 Sloan Fellow'd, 9 Oscari võitjat ning mitu Emmy ja Tony auhinna võitjat. 1878. aastal leiutas Bostoni ülikooli professor Alexander Graham Bell ülikooli laboris telefoni. Kuulsate vilistlaste hulgas on ka näiteks Ameerika tsiviilõiguste eest võidelnud Martin Luther King, Jr.

## Viited
Circus

**"Circus"** võib tähendada järgmist:
***"[[Circus (Lenny Kravitzi album)|Circus]]"**, Lenny Kravitzi album
***"[[Circus (Britney Spearsi album)|Circus]]"**, Britney Spearsi album
* The Circus on 1928. aastal valminud Charlie Chaplini tummfilm.
**Circus* on loorkulli ladinakeelne nimetus
Igor Jürgens

**Igor Jürgens** (ka **Jurgens**; sündinud 6. novembril 1952 Moskvas) on Venemaa äri- ja ühiskonnategelane.

Jürgens oli president Dmitri Medvedevit nõustanud Nüüdisaegse Arengu Instituudi juhatuse esimees (2008. aastast), ZАО Renessans Kapitali esimene asepresident (2005. aastast) ning Venemaa Töösturite ja Ettevõtjate Liidu asepresident.

Jürgensi vanaisa Teodor oli Tallinnas sündinud eestlane, kellest sai esimese maailmasõja eel Ludvig Nobeli naftaettevõtmiste finantsdirektor Bakuus. Jürgensi vanaema oli Bakuu kreeklane. Isa Juri Jürgens (1912–1970) oli Aserbaidžaani NSV naftatööstuse töötajate ametiühingu komitee sekretär, ema Ludmilla Jürgens.

## Välislingid
*Igor Jurgens: Kudrin oleks parem peaminister, ERR uudised, 20. veebruar 2012
Donald Rumsfeld

**Donald Henry Rumsfeld** (9. juuli 1932 Chicago, Illinois – 29. juuni 2021 Taos, New Mexico) oli Ameerika Ühendriikide poliitik ja ärimees. Rumsfeld oli USA kaitseminister president Gerald Fordi (1975–1977) ja president George W. Bushi ajal (2001–2006). Ta on USA ametiaja kestuselt teine kaitseminister Robert McNamara järel.

1954. aastal lõpetas ta Princetoni Ülikooli bakalaureusekraadiga politoloogias. Rumsfeld oli Princetoni Ülikooli maadlusmeeskonna kapten.

Rumsfeld oli neli ametiaega Kongressi Esindajatekoja liige (1963–1969) ja oli Ameerika Ühendriikide saadik NATO juures (1973–1974). Rumsfeld oli ka Gerald Fordi personaliülem (1974–1975) ja pidas mitmesuguseid ameteid Richard Nixoni administratsioonis.

Pärast 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakuid juhtis Rumsfeld Iraagi ja Afganistani sõja ettevalmistamist ja käiku. Sealjuures kasutas ta põhimõtet, mida nimetatakse Rumsfeldi doktriiniks: välismaale tuleb saata võimalikult väike ja võimalikult tõhus väeüksus. See tähendab, et USA võttis eesmärgiks välksõja. Kummaski sõjas õigustas see end esialgu: vajalikud sõjalised sihtmärgid hõivati kiiresti ja ilma eriliste kaotusteta. Seejärel ilmnes aga, et nende enese käes hoidmine on üsna kulukas ning vaenlase võitlejad suudavad ka ilma keskse juhtimiseta tsiviilisikuteks maskeerununa võõrvägedele suuri kaotusi tekitada.

Rumsfeld astus ametist tagasi 6. novembril 2006. Üks tema tagasiastumise põhjustest oli avalikuks tulnud skandaal, et USA sõjavägi piinas Abu Ghraibi ja Guantánamo vanglas sõjavange. Neid sunniti tundide viisi seisma või istuma ebamugavas asendis ja neil ei lastud piisavalt magada. Avalikustati memo, milles kirjeldati tingimusi, milles Guantánamo vanglas vange hoitakse, ja kus oli kirjas, et vange hoitakse ühel kohal seismas kuni neli tundi. Rumsfeld oli sellele käsitsi juurde kirjutanud: "Mina seisan 8–10 tundi päevas. Miks on vangide seismise aeg piiratud 4 tunniga?" ÜRO inimõiguste komisjoni eriesindaja piinamise alal Manfred Nowak kutsus sellest lähtudes 2009. aasta jaanuaris üles George Bush nooremat ja Donald Rumsfeldi sõjakuritegude toimepaneku eest kohtu alla andma.

Rumsfeldi on nimetatud USA kõige halvemaks kaitseministriks.

## Vaata ka
*"There are unknown unknowns"

## Viited
Wahli reegel

**Wahli reegel** ehk **von Wahli reegel** ehk **Wahli märk** on  seaduspära, mille kohaselt arteriaalse aneurüsmi korral on kuulda vaid süstoolne, arteriovenoosse aneurüsmi korral aga pidev kahin süstoolse aktsenteeritusega. 

Reegel on nime saanud Tartu ülikooli arstiteadlase Eduard Georg von Wahli järgi.

## Viited
David Miliband

**David Wright Miliband** (sündinud 15. juulil 1965 Londonis) on juudi päritolu Suurbritannia poliitik, Leiboristliku Partei liige.

Ta on olnud Suurbritannia parlamendi alamkoja liige alates 2001. aastast. 2006–2007 oli ta keskkonna- ja maaeluminister. 28. juunist 2007 kuni 11. maini 2010 oli ta Gordon Browni valitsuse välisminister, sellest alates varivalitsuse välisminister. Välisministriks saades oli ta 41-aastane ja viimase 30 aasta noorim Suurbritannia välisminister .

Tema isa Ralph Miliband oli marksistlik sotsioloog, tema noorem vend Ed Miliband on poliitik ja oli Davidi ministriks oleku ajal valitsuse energiaminister.

David Miliband abiellus USA-st pärit kontsertpianisti Louise Shackeltoniga, kes töötab Londoni Sümfooniaorkestris. Nad adopteerisid USA-st kaks vastsündinud poega: esimese 2004. aasta detsembris ja teise 2007. aasta oktoobris.

Intervjuus USA telekanalile CNN teatas Miliband 2009. aastal, et kasvas üles ilmalikus peres ja on ateist, kuid austab sügavalt religioosseid inimesi.

David Miliband on õppinud filosoofiat, riigi- ja majandusteadust; ta on lõpetanud Oxfordi Ülikooli ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi.

Miliband oli Iraagi sõja suhtes tõrksalt meelestatud .

12. mail 2010 teatas Miliband, et kavatseb kandideerida Leiboristliku Partei esimeheks. Sama plaan oli tema vennal Edil. 25. septembril 2010 Manchesteris toimunud Leiboristliku Partei esimehe valimistel kaotas David Miliband vennale.

## Viited
Korpilahti vald

**Korpilahti** on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elas 2008. aastal 5000 inimest ja rahvastiku tihedus oli 8,2 in/km².

Korpilahti naabervallad olid Joutsa, Jyväskylä, Jämsä linn, Jämsänkoski linn, Luhanka, Muurame, Petäjävesi ja Toivakka.

Vald liideti 2009. aastal Jyväskylä linna ja vallaga.

## Viited

## Välislingid

* Korpilahti valla koduleht
Kuhmoineni vald

**Kuhmoinen** on vald Soomes Pirkanmaa maakonnas. Kuhmoineni naabervallad on Jämsä linn, Kuhmalahti, Luhanka, Orivesi, Padasjoki ja Sysmä. 2020. aastani kuulus vald Kesk-Soome maakonda.

Vallaga on seotud teiste seas Pentti Fagerholm, Ahti Haljala, Tapani Kuningas, Pentti Linkola.

## Külad

Harjunsalmi, Harmoinen, Kaukola (kirikuküla), Kissakulma, Kylämä, Patavesi, Pihlajakoski, Poikkijärvi, Puukkoinen, Päijälä, Ruolahti ja Sappee.

## Viited

## Välislingid

* Kuhmoineni valla koduleht
Laukaa vald

**Laukaa** on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Laukaa naabervallad on Hankasalmi, Jyväskylä, Konnevesi, Toivakka, Uurainen ja Äänekoski linn.

Nokkakivi lõbustuspark asub Laukaa vallas Lievestuore külas.

## Külad

Haapala, Harhala, Hoho, Laukaa kirikuküla (varem Pellosniemi), Kuhaniemi, Kuusa, Lankamaa, Laukkavirta, Leinola, Leppävesi, Lievestuore, Metsolahti, Saarilampi, Savio, Simuna, Tervatehdas, Valkola, Vehniä, Vihtasilta, Vihtavuori, Vuontee, Äijälä.

## Sõprusvallad

*  Östra Göinge, Rootsi
*  Stevns, Taani
*  Modum, Norra
*  Rõngu, Eesti
*  Pereslavl-Zaleskij, Venemaa

## Viited

## Välislingid

* Laukaa valla koduleht
Luhanka vald

**Luhanka** on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Luhanka naabervallad on Hartola, Joutsa, Jämsä linn, Korpilahti, Kuhmoinen ja Sysmä.

## Külad

Judinsalo, Klemettilä, Lempää, Rantakylä, Rekolankylä, Tammijärvi, Vuorenkylä

## Viited

## Välislingid

* Luhanka valla koduleht
Multia vald

**Multia** on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elab 2000 inimest ja rahvastiku tihedus on 2,7 in/km². Multia naabervallad on Keuruu linn, Petäjävesi, Pylkönmäki, Saarijärvi linn, Uurainen ja Ähtäri linn.

## Külad

Haarajärvi, Isojärvi, Karhila, Kirikuküla, Kopola, Linna-Peurala, Nikaranperä, Pirttiperä, Sahrajärvi, Sinervämäki, Tarhapää, Vehkoo, Väätäiskylä.

## Viited

## Välislingid

* Multia valla koduleht
Tsitraal

**Tsitraal** (IUPACi nimetusega **3,7-dimetüül-2,6-oktadienaal**, molekulaarvalemiga C10H16O) on terpenoidide klassi kuuluv aldehüüd. Seda nimetust kasutatakse E-isomeeri (**geraniaal** ehk tsitraal A) ja Z-isomeeri (**neraal** ehk tsitraal B) segu kohta. 

СН3–С(СН3)=СН–СH2–CH2–С(СН3)=СН–СHO 

Tsitraal on sidrunilõhnaline nõrgalt kollakas õli. Looduses leidub seda tsitruseliste viljades ja paljudest taimedest saadud eeterlikes õlides. 

Tsitraali kasutatakse farmaatsias, parfümeeria- ja toiduainetööstuses. Tsitraali saab kasutada ka A-vitamiini, ionooni ja metüülionooni sünteesi lähteainena. Tsitraali keemilise sünteesi skeemid on komplitseeritud ja saagis väike (nt saamisel isopreeni telomerisatsioonisaadustest).

## Vaata ka
*Terpenoidid

## Välislingid
*Terpenoidide süntees TA Keemia Instituudis
Geraniool

**Geraniool** (IUPACi nimetusega **3,7-dimetüül-2,6-oktadien-1-ool**, molekulivalemiga C10H18O) on terpenoidide klassi kuuluv alkohol. Keemilise olemuse järgi on geraniool allüülne alkohol. Seda nimetust kasutatakse E-isomeeri kohta. Tema Z-isomeeri nimetatakse **nerooliks**. 

СН3–С(СН3)=СН–СH2–CH2–С(СН3)=СН–СH2–OH

Geraniool on roosi lõhnaga nõrgalt kollakas õli. Looduses leidub seda paljudest taimedest saadud eeterlikes õlides, näiteks koriandri õlis. 

Geraniooli kasutatakse parfümeerias lõhnakompositsioonides ja orgaanilises sünteesis. Geraniooli keemilise sünteesi skeemid on komplitseeritud ja saagised väikesed (näiteks saamine isopreeni telomerisatsiooniproduktidest).

Keemiliste reaktsioonide käigus moodustuvad tihti ka geraniooli isomeerid, nagu allüülne isomeer linalool:

СН3–С(СН3)=СН–СH2–CH2–С(СН3)(OH)СН=СH2 ja tsükliline isomeer alfaterpinool.

Nimetatuid leidub samuti looduslikes eeterlikes õlides. 

## Vaata ka
*Terpenoidid  
*Allüülsed ühendid

## Välislingid
*Terpenoidide süntees TA Keemia Instituudis
Muurame vald

**Muurame** on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. See asub Päijänne ja Muuratjärvi vahel.

Vallas elab 10 000 inimest. Muurame naabervallad on Jyväskylä linn ja Toivakka vald.

Valla territooriumist 50 km² on veekogude all.

Suuremad asulad on Muurame kirikuküla ja Kinkomaa.

## Viited

## Välislingid

* Muurame valla koduleht
Kyyjärvi vald

**Kyyjärvi** on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kyyjärvi naabervallad on Alajärvi linn, Karstula, Kivijärvi, Perho ja Soini.
Vallas räägitakse soome keelt.

Kyyjärvi sõprusvald Eestis on Võnnu.

## Viited

## Välislingid

* Kyyjärvi valla koduleht
Petäjävesi vald

**Petäjävesi** on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Petäjävesi naabervallad on Jyväskylä, Jämsä linn, Keuruu linn, Korpilahti, Multia ja Uurainen. Vallas räägitakse soome keelt.

## Külad

Heikkilänperä, Kintaus, Kuivasmäki, Kukkaro, Metsäkulma, Pengerjoki, Töysänperä, Ylä-Kintaus

## Vaatamisväärsused

* Petäjävesi vana puukirik on lisatud UNESCO maailmapärandi nimistusse.
* Karikkoselkä meteoriidikraater.

## Viited

## Välislingid

* Petäjävesi valla koduleht
Farnesool

**Farnesool** (IUPAC-i nimetusega **3,7,11-trimetüül-2,6,10-dodekatrieen-1-ool**, molekulaarvalemiga C15H26O) on terpenoidide klassi kuuluv alkohol. Seda nimetust kasutatakse tavaliselt stereoisomeeride segu kohta, kusjuures valdavad on trans-kaksiksidemed. Keemiliselt olemuselt on farnesool allüülne alkohol.

СН3–С(СН3)=СН–СH2[–CH2–С(СН3)=СН–СH2]2–OH

Farnesool on nõrgalt kollakas õli. Looduses leidub seda paljudest taimedest saadud eeterlikes õlides. 

Farnesooli kasutatakse parfümeerias lõhnakompositsioonides, bioaktiivsete ühendite sünteesiks jm.
Farnesooli keemilise sünteesi skeemid on komplitseeritud ja saagised väikesed (nt saamine isopreeni telomerisatsiooniproduktidest).
## Vaata ka
*Terpenoidid

*Allüülsed ühendid

## Välislingid
*Terpenoidide süntees TA Keemia Instituudis
Pylkönmäki vald

**Pylkönmäki** on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elas 940 inimest ja rahvastiku tihedus oli 2,6 in/km². Pylkönmäki naabervallad olid Karstula, Multia, Saarijärvi linn, Soini ja Ähtäri linn. Vallas räägiti soome keelt.

Vald liideti 2009. aastal Saarijärvi linnaga.

## Külad

Kukko, Kuoppala, Mahlu, Paajala, Pääjärvi

## Viited

## Välislingid

* Pylkönmäki valla koduleht
Spin FM

**Spin FM** oli Eesti piirkondlik raadiojaam, mis tegutses alates 2008. aasta veebruarist.

Spin FM-i stuudio asus Tallinnas aadressil Veerenni 58. Raadio oli ka kuulatav internetis

Spin FM oli reklaamiraadio, mis mängis värsket popmuusikat edetabelite tipust. Sõnaline osa programmis peaaegu puudus.

## Ajalugu
Spin FM alustas programmi edastamist 2008. aasta veebruaris. Jaam kuulus Trio LSL raadiote võrku koos jaamadega Kuku, Elmar, Uuno, 100FM ja Dinamit FM. Ehkki Spin FM oli 2008. aastal uus kanal, oli Trio LSL jaama edastussagedustel eri programme edastanud juba aastast 1998.

Jaam oli osa rahvusvahelisest kontseptsioonist. Spin FM-i operaator Trio LSL oli osaline üle-Euroopalises projektis: Spini-nimelised raadiod olid olemas juba Iirimaal ja Tšehhi vabariigis, plaanis olid samanimelised jaamad käivitada ka Soomes, Lätis ja Ukrainas.

Aastal 2014 asendati Spin FM kolmel FM sagedustel Hit FM-iga.

Osa Spin FM-i kontseptsioonist seisnes elektroonilisele MP3-muusikavormingule ja seda mängivatele pleieritele vastandumises:


"Loomulikult on olemas ka ju mp3-mängijad, aga olgem ausad, see piraatluse asi on ikka üsna piinlik. Puudu on midagi, mis pakuks just sellist muusikat, mida on vaja, ja seda ilma erilise "väikse varga" süümepiinata. ...

Spin FM on raadio, mille ideaalkuulaja on Tallinna Ülikooli teisel kursusel õppiv sotsiaalteaduste tudeng Kerttu. ... Kerttul on ka poiss-sõber. Tema nimi on Madis. Madis on jorss. Tema läheb väljavahetamisele, nagu ka mp3-mängija, mis sai vahetatud Spin FM-i vastu."


– 

31. detsember 2016 ööl vastu 1. jaanuarit 2017, muutus striim "My Hits" nimeliseks – see on raadiojaam, mis asendas "Raadio Uuno"-t FM sagedustel juba varem. Spin FM koduleht on praeguseks suunatud myhits.postimees.ee-le.
Koos aastavahetusega lõpetati ka sinnani internetiraadiona eksisteerinud "Spin FM" olemasolu ja http://spinfm.postimees.ee/ sulgus täielikult.

## Tegevusperioodil kasutatud sagedused
* Tallinnas ja Põhja-Eestis 88,3 MHz
* Tartus ja Lõuna-Eestis 103,0 MHz
* Pärnus ja Pärnumaal 96,4 MHz
* 
* 
## Kuulajaskond
Spin FM sihtrühm olid 15–25 aastased (teisal ka: 15–30 aastased) linnas elavad noored, kes on huvitatud parasjagu edetabelite esiotsas olevast popmuusikast. Spin FM rahvusvahelise kontseptsiooni kohaselt oli iga Spin-jaama muusikavalik asukohamaale sobiv.

## Tegijad
Spin FM-i juht oli Teet Koljal.

Tulenevalt jaama muusikakeskusest ei töötanud Spin FM-is otseselt ühtegi saatejuhti või diskorit. Sõnalisi teateid edastati ainult ilmateadete ja kord tunnis eetris olevate lühiuudiste näol.

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
* Spin FM
* Kuldar Kullasepp: mp3 paneb punkti raa­dio­jaamadele Postimees, 3. märts 2008
Siegfried Lander von Sponheim

**Siegfried Lander von Sponheim** (ka *Lander von Spanheim*; u. 1370 Sponheimi krahvkond Reinimaa – 31. märts 1424 Liivimaa) oli Saksa ordu Liivimaa maameister aastatel 1415–1424.

Tema isa oli arvatavasti Gerhard Lander von Sponheim, Saksa ordusse kuulunud rüütelvenna Wilhelm Lander von Sponheimi vend. Ta pärines Reinimaalt Hunsrücki regioonist Sponheimi krahvkonnast Burgsponheimist Bad Kreuznachi lähedalt. Tema suguvõsa pärines piirkonna ministeriaalide seast ning oli seal üks väiksemaid ja vähesema mõjuvõimuga aadlisuguvõsasid.

Sponheim astus Saksa ordu liikmeks tõenäoliselt 14. ja 15. sajandi vahetuse paiku. 1411. aastal sai ta Aluliina komtuuriks, 1413. aastal aga samasse ametisse juba Viljandis. 1415. aastal valiti ta aga Saksa ordu maameistriks Liivimaal. Selles ametis oli ta kuni oma surmani üheksa aastat hiljem. Ta ajas suhteliselt ordu kõrgmeistri-meelset poliitikat, toetades Saksa ordu juhti konfliktides Poola ja Leedu vastu, kuid sisepoliitikas olid tal suhteliselt vabad käed, ta oli ilmselt esimene ordu Liivimaa maameister, kes valis oma valitsusala käsknikud ise, ordu kõrgmeistriga konsulteerimata.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 520 (lk 398–399). 
*
Wilhelm Lander von Sponheim

**Wilhelm Lander von Sponheim** (ka *Lander von Spanheim*) oli Saksa ordu liige Preisimaal 14. sajandil.

Wilhelm pärines Reinimaalt, tema arvatav vennapoeg Siegfried Lander von Sponheim oli Saksa ordu maameister Liivimaal.

Wilhelmi kohta on teada, et ta oli Preisimaal mitmel pool majandusametnik. 1349. aastal on teda esimest korda märgitud rüütelvennana Danzigis, kümme aastat hiljem oli ta samas veinikeldri ülem (*Kellermeister*), seejärel hobustemarssal, metsnik (*Waldmeister*) ja uuesti veinikeldri ülem. 1370. aastal oli ta kalameister Putzigis (Puckis), 1375–1394 jahumeister Danzigis. 1395. aastal on märgitud teda veel metsnikuna Elbingis (Elblag), seejärel teated temast lõppevad.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Lk 398.
Triina Saare

**Triina Saare** (kodanikunimega **Nadja Teder**; 4. juuli 1913 Klooga – 2002) oli eesti kirjanik.

Sündis Vladivostokist tulnud Prohhorovi perekonnas, kes Esimese maailmasõja ajal kolis Tallinna. Lõpetas Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ja Draamateatri teatrikooli. 

1944. aastal põgenes Rootsi, hiljem elas Hollandis.

Ta on avaldanud novellikogu "Müürilill" (Eesti Kirjanike Kooperatiiv 1956).

## Viited
Wolter von Plettenberg (Griefstedti komtuur)

**Wolter von Plettenberg** (surnud 1580) oli Saksa ordu komtuur Griefstedtis.

Plettenberg pärines Vestfaalist Plettenbergi linna lähistelt. Ta kuulus ilmselt Liivi ordumeistri Wolter von Plettenbergi lähemate sugulaste hulka, võimalik, et oli tema vennapoeg või vennapoja poeg. Tema valitsetud Griefstedti komtuurkond oli küllaltki väike ja tähtsusetu ala, kuid oli üks varasemaid ordule kuulunud alasid, see oli Saksa ordu kätte läinud juba 1233. aastal.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Lk 509.
Brian Cowen

**Brian Cowen** (iiri keeles *Brian Ó Comhain*, sündinud 10. jaanuaril 1960) on Iirimaa poliitik.

Ta oli peaminister 7. maist 2008 kuni 9. märtsini 2011. Enne seda oli ta asepeaminister. Ta on olnud 1984. aastast parlamendi alamkoja liige ja alates 1992. aastast erinevatel ministrikohtadel. Kuulub erakonda Fianna Fáil ja on selle esimees alates 9. aprillist 2008.

Cowen on varem töötanud järgmistel ministrikohtadel:
* 1992–1993 tööminister;
* 1993 energeetikaminister;
* 1993–1994 energeetika- ja kommunikatsiooniminister;
* 1997–2000 tervise ja laste minister;
* 2000–2004 välisminister;
* 2004–2008 rahandusminister.

## Välislingid

*Tutvustus Fianna Fáili kodulehelarhiveeritud fiannafail.ie leht
*Peaministri koduleht
Pihtipudase vald

**Pihtipudas** on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Pihtipudase naabervallad on Haapajärvi linn, Keitele, Kinnula, Pielavesi, Pyhäjärvi linn, Reisjärvi ja Viitasaari linn. Vallas räägitakse soome keelt.

## Külad

Alvajärvi, Elämäjärvi, Ilosjoki, Kärväskylä, Muurasjärvi, Pihtipudas, Peninki, Rönny, Saani ja Seläntaus.

## Viited

## Välislingid

* Pihtipudase valla koduleht
Pihtipudas

**Pihtipudas** on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas Pihtipudase vallas.

*Pihtiputaan mummo* (Pihtipudase memm) on lihtkodaniku arusaamist eriti meediahariduses iseloomustav kõnekujund (vrd Tädi Maali).

## Viited
Eeterlikud õlid

**Eeterlikud õlid** on taimedes esinevad õlikad (hüdrofoobsed) vedelikud, mida iseloomustab suhteliselt kerge lenduvus; molekulis sisaldub 8–15 süsiniku aatomit: ...C8...C15...

Taimedes esinevad eeterlikud õlid teatud ühendite komplektina väga väikestes kogustes, andes taimele iseloomuliku lõhna; sellesse ainete klassi kuulub hulk taimedes esinevaid lõhnaaineid. 

Mõiste "eeterlikud õlid" hõlmab suurt hulka ühendeid (enamasti terpenoide, aga ka aromaatseid ühendeid jm) nende looduslikust materjalist, reeglina taimedest, saamise meetodi alusel. Eeterlikud õlid eraldatakse taimmaterjalist veeaurudestillatsioonil, harvem ka ekstraktsioonil orgaaniliste solventidega.

Mitmetele eeterlike õlide klassi kuuluvatele väärtuslikele ühenditele on välja töötatud ka keemilise sünteesi meetodid, näiteks terpenoidide klassi kuuluvad alkoholid, aldehüüdid ja estrid. Mitmed neist on ka lähteaineks edasisele sünteesile.

## Omadused
Keemiliselt on valdav osa eeterlike õlide komponentidest terpenoidide klassi kuuluvad orgaanilised ühendid, mille molekulis sisaldub isopreeni (C5H8) molekulile vastavaid viit süsiniku aatomit ja kaksiksidet sisaldavaid lülisid; need on mono- (C10) või seskviterpenoidid (C15), mis võivad olla funktsionaalrühmadega modifitseeritud mitmel viisil. Kõige sagedamini esinevad hapnikuaatomit sisaldavad rühmad: hüdroksüül-, okso- või alkoksürühmad.

Eeterlikud õlid on enamasti värvitud või kollakad õlikad veest kergemad vedelikud, millel on alati iseloomulik intensiivne lõhn. Üksikkomponentide keemistemperatuur jääb vahemikku 150–350 °C. Eeterlikud õlid segunevad mittepolaarsete solventide ja rasvadega, lahustuvad etanoolis, kuid vees väga vähe.
## Saamine
Taimsest materjalist eeterlike õlide eraldamiseks on mitu viisi:
*pressimine – kaasa tuleb ka mitmesuguseid lisandeid, kuid ei toimu komponentide lagunemist;
*ekstraktsioon – kaasa tuleb ka mitmesuguseid lisandeid, kuid ei toimu komponentide lagunemist;
*veeaurudestillatsioon – sobib paljudel juhtudel, ei toimu komponentide lagunemist; tööstuses rakendatakse mitmeid variatsioone;
**samaaegne destillatsioon-ekstraktsioon – sobib õlide segu koostise uurimiseks;
*anfleraaž – eeterlikud õlid seotakse sorbentidega (rasvad, aktiivsüsi); kasutatakse põhiliselt värsketest õitest kallihinnaliste lõhnaainete saamiseks.

## Vaata ka
*Terpenoidid

## Välislingid
*Terpenoidide süntees TA Keemia Instituudis
Toivakka vald

**Toivakka** on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Toivakka naabervallad on Hankasalmi, Joutsa, Jyväskylä linn, Jyväskylä, Kangasniemi, Korpilahti ja Laukaa. Vallas räägitakse soome keelt.

## Külad

Haukanmaa, Heiska, Huikko, Humalamäki, Kankainen, Toivakka (kirikuküla), Nisula, Paloskylä, Ruuhimäki, Taka-Toivakka, Vihijärvi, Viisarimäki

## Viited
Uuraineni vald

**Uurainen** on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Uuraineni naabervallad on Jyväskylä linn, Laukaa, Multia, Petäjävesi, Saarijärvi linn ja Äänekoski linn. Vallas räägitakse soome keelt.

## Külad

Haukimäenkylä, Höytiä, Jokihaara, Kangashäkki, Kirikuküla, Kotaperä, Kummunkylä, Kuukkajärvi, Kyynämöinen, Nyrölä, Hiirola, Tehlo, Oikarisperä, Pirttiperä, Uurainen

## Viited

## Välislingid

* Uuraineni valla koduleht
Jūjutsu

**Jūjutsu** (, kanjis 柔術, hiraganas じゅうじゅつ 'paindlik kunst') on Jaapani päritolu traditsiooniline võitluskunst, mille tehnilisse arsenali kuuluvad mitmesugused võtted alates heidetest ja lukkudest lõpetades käe- ja jalalöökidega.

Jūjutsut on nimetatud ka **jiu-jitsuks** või **ju-jitsuks**, mis lähtuvad tänapäevaks vananenud jaapani keele transkribeerimise reeglitest.

Jūjutsu tuntud edasiarendused on judo (jūdō) ehk džuudo ja Brasiilia jūjutsu.

## Jūjutsu Eestis

Esimene eestikeelne raamat jūjutsu kohta ilmus 1927. aastal ("Nägematu relv endakaitseks" Tallinn, Täht 1927) ja on koostatud politseiabikomissar Heinrich Tanni poolt. Jūjutsu tehnikatest lähtuv võitlusõpetus oli 1920. aastatest kuni 1940. aastani Eesti Politsei treeningukavades.

Jūjutsu harrastamine sai Eestis uue alguse 1993. aastal, mil kaasaegse Hokutoryu jūjutsu looja Auvo Niiniketo treenis jūjutsu printsiipidest lähtuvalt enesekaitsekursustel politseinikke, turvamehi ja tavakodanikke.

Eestis harjutatakse peamiselt Hokutoryu jūjutsut, Hontai Yoshin Ryu jūjutsut ja 2003. aastast ka Brasiilia jūjutsut, lisaks judot, mida omal ajal nimetati selle looja järgi Kanō jūjutsuks.
Signaal (tehnika)

**Signaal** on tehnikas andmete esituseks kasutatava füüsikalise suuruse muut. Signaal on informatsiooni füüsikaline kandja.  

## Signaalide liigitus
Sõltuvalt signaali esitava või kandva füüsikalise suuruse olemusest saab eristada valgus-, heli-, elektri-,  pneumo-, hüdro- jm signaale. Automaatikas käsitletakse peamiselt elektri-, pneumo- ja hüdrosignaale, kuid erijuhtudel ka optilisi ehk valgussignaale.

Kõige laiemalt on kasutusel elektrisignaal, kusjuures muutujaks võib olla pinge, voolutugevus või sagedus. Helisignaali ehk akustilise signaali korral võib muutuda heli sagedus ja/või kestus

Signaal võib olla ühe või mitme sõltumatu muutuja funktsioon. Signaali muutujateks võivad olla aja kõrval ka kaugus, asukoht, temperatuur, rõhk jne.

### Analoog- ja digitaalsignaalid
*Analoogsignaal ehk pidevsignaal on signaal, milles andmeid esitav tunnussuurus võib igal hetkel omandada suvalise väärtuse mingist pidevast vahemikust.
*Diskreetsignaal ehk diskreetajastusega signaal on ajas järjestikustest elementidest koosnev signaal, mille igal elemendil on üks või mitu tunnussuurust, mis võivad esitada andmeid, näiteks elemendi kestus, paiknemine ajas, lainekuju või amplituud.
*Digitaalsignaal on diskreetsignaal, milles andmed esitatakse lõpliku arvu täpselt määratletud väärtustega, mida üks ta tunnussuurustest võib omandada ajas.
Signaal

**Signaal** (ladina keeles *signum* märk) on tavatähenduses akustilise või optilise märguande kujul esitatud kokkuleppelise sisuga informatsioon. Näiteid: helisignaal (autol), valgussignaal (signaalraketi abil), õige aja signaal (raadios), hoiatussignaal, ohusignaal, hädasignaal (nt SOS). Visuaalselt edastatakse signaale ka erisuguste signaallippude abil (vt Rahvusvaheline signalisatsioonikood).

Tehnikas ja Infotehnoloogias mõistetakse signaali all peamiselt andmeid, s.o tekst-, graafika-, audio- ja videoandmeid esitavaid infoüksusi, mida saab edastada, salvestada ja töödelda. Signaali esitab/kannab ajas muutuv füüsikaline suurus, milleks on peamiselt elektripinge. Neid signaale edastatakse elektrijuhtide kaudu või raadiosignaalina elektromagnetlainete vahendusel.

## Vaata ka
* audiosignaal
* elektrisignaal
* videosignaal
* signaal (tehnika)
* signaaliülekanne
Heino Susi

**Heino Susi** (pseudonüüm **Erik Virbsoo**; 27. juuli 1925 Tallinn – 3. oktoober 1987 Ambler, Pennsylvania) oli eesti kirjanik ja biokeemik. 

Susi kuulus vabatahtlikuna Soome armee jalaväerügementi JR 200. 

Tema isa oli Otto Tiefi valitsuse haridusminister Arnold Susi. Tema õde oli saksa keele õpetaja ja tõlkija Heli Susi.

## Teoseid
* Diloogia "Hall malev"
** 1. osa "Üle lahe", Lund 1974
** 2. osa "Kojutulek", Lund 1975; 1989
* "Sarviku sulased", Lund 1985; 1992
* "Lugusid möödunud aegadest", Lund 1987; 1989

## Tunnustus
* 1987 – Henrik Visnapuu preemia ("Sarviku sulased")

## Viited

## Välislingid
*
Heinrich von Galen (jutlustaja)

**Heinrich von Galen** oli viimase Liivi ordumeistri ja esimese Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri väli- ja õuepreester, hiljem jutlustaja Kandavas.

Võimalik, et esialgu oli Galen ametlikult katoliiklane, kuid 1561. aastaks oli ta abielus ning samal aastal annetas Kettler talle maavaldusi Miitavi lähedal. 1565. aastal lahkus ta Kettleri lähikonnast ja asus tööle evangeelse jutlustajana Kandavas, mis kuulus Kuramaa hertsogiriigi alla.
Semgallia piiskop

**Semgallia piiskop** ehk **Zemgale piiskop** oli 13. sajandil Vana-Liivimaal Zemgale (Semgallia ja Seloonia) vaimulik valitseja. 

Kokku oli Semgallia piiskoppe viis, nende mõju polnud kuigi suur ja 1251. aastal liideti nende Semgallia piiskopkonna valdused Riia peapiiskopi diötseesiga.

## Semgallia piiskopid
*1218–1224 Bernhard zur Lippe
*1224–1231 Lambertus
*1232–1236 Balduin Alnast
*1246–1247 Arnoldus
*1247–1251 Heinrich von Lützelburg
## Vaata ka
*Seloonia piiskopkond (1218–1225)
*Semgallia piiskopkond (1225–1251)