open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frīdrihs Skujiņš

**Frīdrihs Kārlis Skujiņš** (1890–1957) oli Läti arhitekt.

## Töid
* kino Splendid Palace Riias (1923)
* kino Gloria Palace Tallinnas (1926)

## Välislingid
Etnopatsy

**Etnopatsy** on Eesti ansambel. 

Ansambli moodustavad Aile Alveus-Krautmann ja Elis Loik.

Ansambel osales lauluga "Külm" võistlusel Eesti Laul 2018. Ansambel sai poolfinaalis kuuenda koha ja ei pääsenud finaali.

## Viited

## Välislingid
*https://menu.err.ee/642541/eesti-laulu-poolfinalist-etnopatsy-tahtsime-proovida-elektroonilist-muusikat
Bērzpils

**Bērzpils** (latgali **Bierzpiļs**) on küla (*vidējciems*) Lätis Balvi piirkonnas, Bērzpilsi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 105 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 37 ja Riiast 239 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel keskkool, raamatukogu ja postkontor.

Küla tekkis endise Domopole mõisa keskuse juurde. Nõukogude perioodil kandis see nime Domopole ja oli kohaliku sovhoosi keskasulaks.

## Viited
Peeter Meriläinen

**Peeter Meriläinen** (20. detsember 1929 Gattšina rajoon, Leningradi oblast, Vene NFSV – 28. juuni 2009 Pisisaare) oli eesti põllumajandustegelane ja majandijuht.

1964. aastal lõpetas ta kaugõppes Olustvere Sovhoostehnikumi.

1950. aastate alguses oli ta Otepää rajooni põllumajandusosakonna juhataja. 1953. aastast Otepää rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu liige.

1954. aastast oli ta Põltsamaa rajooni "Punalipu" kolhoosi esimees, hiljem pikka aega Jõgeva rajooni Pajusi kolhoosi esimees.

## Tunnustus
*1989 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja

## Viited

## Välislingid
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Krišjāņi

**Krišjāņi** ehk **Krišani** (vanasti ka **Krišāni**, **Krišjāņu pusmuiža** ja **Kryšani**) on küla (*vidējciems*) Lätis Balvi piirkonnas, Krišjāņi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 46 ja Riiast 246 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel rahvamaja, Bērzpilsi keskkooli Krišjāņi osakond, katoliku kirik ning raamatukogu.

Nõukogude perioodil oli küla kohaliku samanimelise kolhoosi keskasulaks. Sealsed muinaskalmed on kohaliku kaitse all.
## Viited
Illar Viller

**Illaг Viller** (sündinud 3. augustil 1931 Virumaal) on eesti põllumajandustegelane ja majandijuht.

Ta oli Haapsalu rajooni K. J. Vorošilovi nimelise kolhoosi esimees, hiljem Matsalu kolhoosi, 1977. aastast Karuse kolhoosi esimees.

Aastatel 1993–1996 oli ta Lihula vallavolikogu liige.

## Tunnustus
*1983 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja

## Viited
Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk

**Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk** on Eesti Orienteerumisliidu väljaantav teenetemärk. Teenetemärgiga tunnustatakse isikuid, kellel on väärilisi teeneid Eesti Orienteerumisliidu põhikirjaliste eesmärkide elluviimisel või tähelepanuväärseid saavutusi orienteerumisspordi arendamisel Eestis ja mujal maailmas.

Teenetemärk asutati 2017. aastal. Teenetemärgi andmise otsustab Eesti Orienteerumisliidu juhatus.

Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk nr 1 pühendati kõigile meie seast lahkunud orienteerumisspordi edendajatele ja kingiti Eesti Spordimuuseumile. 2017. aastal anti erandina välja 3 teenetemärki, üldjuhul antakse aastas välja üks teenetemärk.

## Eesti Orienteerumisliidu teenetemärgi laureaadid
*2017 Arne Kivistik, Heino Mardiste, Tõnu Raid
*2018 Nikolai Järveoja
*2019 Sixten Sild
*2020 Toivo Saue
*2021 Mati Poom
*2022 Tarmo Klaar
*2023 Arvo Kivikas
*2024 Kalju Vaikjärv
*2025 Madis Oras, Avo Veermäe, Kalle Kalm, Kalle Remm

## Viited
Mart Uudla

**Mart Uudla** (19. september 1927 Järvepera – 6. oktoober 2016) oli eesti põllumajandustegelane ja majandijuht.

1946. aastal lõpetas ta Kuremaa Loomakasvatustehnikumi zootehnikuna, 1947. aastal Väimela põllumajandustehnikumi agronoomia erialal ning 1967. aastal kaugõppes Eesti Põllumajanduse Akadeemia samuti agronoomia erialal.

1947. aastast töötas ta Peasordiviljasalve Tartu põhivarupunkti agronoomina. 1952. aastal sai ta Jõgeva sordiaretusjaama direktori asetäitjaks tootmisalal, 1956. aastast Jõgeva sordiaretusjaama katsemajandi zootehnikuks, 1957. aastast direktoriks. Aastatel 1961–1987 oli ta Jõgeva rajooni Jõgeva näidissovhoosi esimees.

## Tunnustus
*1976 – Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja

## Viited
Krišjāņi vald

**Krišjāņi vald** (läti *Krišjāņu pagasts*) on vald Lätis Balvi piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Bērzpilsi ja Tilža vallaga, samuti ka Rēzekne piirkonna Nautrēni ja Gaigalava vallaga ning Ludza piirkonna Salnava vallaga.

Valla pindala on 71 km². 2016. aasta seisuga elas seal 387 inimest. Aastal 2011 elas vallas 367 lätlast, 13 venelast, 2 valgevenelast ja 1 ukrainlane Valla keskus on Krišjāņi küla. Vallamaja asub aadressil Jaunatnes iela 3, vallavanem on Jāzeps Ludboržs.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Tilža vallas Krišjāņi külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti  aga Tilža vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Krišjāņi külanõukoguga likvideeritav  Krampiņi külanõukogu. Aastal 1955 ühendati  kolhoosi Plēsums maad Beļava külanõukoguga. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub Krišjāņi vald Balvi piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Putrāni kalmistu kabel ja Krišjāņi muinaskalmed ehk Sõjahauad. Looduskaitse all on Bišulīči tamm, lisaks asub vallas veel kolm nimetut looduskaitsealust põlispuud. Valla lääneosa jääb osaliselt  Lubānsi märgala hoiualale.

## Külad

Vallas on üksteist küla. Valla keskuses Krišjāņis (*vidējciems*) oli aastal 2018 133 elanikku. Kümme valla küla on staatusega *skrajciems* – Krampines 25 elanikuga aastal 2018, Mežupe 53 elanikuga aastal 2018, Nagleiši 29 elanikuga aastal 2018, Putrāni 24 elanikuga aastal 2018, Pūrines 10 elanikuga aastal 2018, Runcine 20 elanikuga aastal 2018, Zaltupe 8 elanikuga aastal 2018, Žogi 50 elanikuga aastal 2018, Vakšinīki 7 elanikuga aastal 2018 ja Veituli 6 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Põhja-Sentinel

**Põhja-Sentinel** on saar, mis asub Andamani saarestikus Bengali lahes India ranniku lähedal.

Saarel elavad sentinelid.

Saare pindala on 59,67 km².

Saar kuulub Indiale. 1956. aastal kehtestatud Andamanide ja Nicobaride põlisrahvaste kaitse määrusega on keelatud saare külastamine ja lähenemine sellele lähemale kui 5 meremiili.
Tõnis Vilu

**Tõnis Vilu** (sündinud 14. mail 1988) on eesti luuletaja.

## Teosed

* "Oh seda päikest" (Värske Rõhk, 2013)
* "Ilma" (Tuum, 2014)
* "Igavene kevad" (Tuum, 2015)
* "Kink psühholoogile" (Eesti Keele Sihtasutus, 2016)
* "Libavere" (Häämaa, 2018)
*"Tundekasvatus" (Häämaa, 2020)
*"Kõik linnud valgusele" (Kultuurileht, 2022)
*"Vana hing" (Häämaa, 2023)
*"Enne lapsi" (Häämaa, 2025)

## Tunnustus

* 2017 Gustav Suitsu luulepreemia ("Kink psühholoogile")
*2021 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Tundekasvatus") 
* 2023 Gustav Suitsu luulepreemia ("Kõik linnud valgusele")
* 2025 Tartu linnakirjanik

## Viited
Kris Kärner

**Kris Kärner** (tuntud ka kui **Istoprocent**; sündinud 21. novembril 1996 Tartus) on eesti poliitik ja striimer.

## Haridus
Kärner lõpetas 2013. aastal Tartu Mart Reiniku Kooli ning 2016. aastal Tartu Tamme Gümnaasiumi.

## Meediakarjäär
Kärner alustas tegevust YouTube'is 2011. aastal, laadides üles videomängu *Dirt 3* mänguvideo.

2017. aastal alustas ta otseülekannete tegemist platvormil Twitch, kus saavutas kiiresti jälgijaskonna. Hiljem on ta teinud otseülekandeid ka YouTube'is ning Kickis.

Ta on esinenud telesaates „Seitsmesed uudised” ning meelelahutusprogrammis „Rahva Tujurikkuja 2014”.

## Poliitiline tegevus
Kärner liitus 4. veebruaril 2025 erakonnaga Isamaa. Sama aasta kohalikel valimistel valiti ta Tartu linnavolikogu liikmeks, kus ta sai isikumandaadi.

2025. aasta septembris lahkus Kärner erakonnast pärast avalikkuse ette tulnud vastuolulisi sotsiaalmeediaväljaütlemisi.

Vaatamata erakonnast lahkumisele kandideeris ta samal aastal toimunud kohalikel valimistel Isamaa nimekirjas.

Pärast valimisi liitus Kärner Tartu linnavolikogus Isamaa fraktsiooniga.

2025. aasta detsembris tekitas tema kuulumine fraktsiooni pingeid, kuna Tõnis Lukas keeldus temaga samas fraktsioonis osalemast.

2026. aasta veebruaris arvati Kärner Isamaa Tartu linnavolikogu fraktsioonist välja tema väljaütlemiste tõttu.

## Tunnustus
2017. aastal pälvis ta Eesti sotsiaalmeedia auhindadel Playnupp aasta *streamer*i tiitli.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Anonüümne AK

**Anonüümne AK** (harvem ka *Anonyymne AK*) on Tallinnas tegutsev Eesti punk.

Ansambel asutati sügisel 1986.

## Koosseis
*Freddy Grenzmann
*Marek Gedvil
*Aare "Paku" Keersalu
*Sven Sikk.

## Viited

## Välislingid
*Ansambel Facebookis
Dušan Tadić

**Dušan Tadić** (serbia kirillitsas Душан Тадић; sündinud 20. novembril 1988 Bačka Topolas) on Serbia jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliiga klubis Fenerbahçe ja Serbia jalgpallikoondises.

2016. aastal valiti ta Serbia aasta jalgpalluriks.

## Klubikarjäär
Tadić alustas profikarjääri 2006. aastal kodumaa klubis Vojvodina. 2010. aastal suundus ta 1,23 miljoni euro eest Hollandi kõrgliiga klubisse Groningen. Hooajal 2010–11 lõi ta Hollandi kõrgliigas seitse väravat ja andis 22 resultatiivset söötu. Sel hooajal andis Euroopa tippliigades enam resultatiivseid sööte ainult Mesut Özil (26) ja Lionel Messi (25). 2012. aastal liitus ta teise Hollandi kõrgliiga klubiga – FC Twente –, kus mängis samuti kaks hooaega. Hollandi kõrgliiga hooajal 2013–14 oli klubi suurim väravakütt 16 väravaga ning 14 resultatiivse sööduga liiga parim.

2014. aasta juulis sõlmis ta nelja aasta pikkuse lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Southampton. Debüüdi Premier League'is tegi ta hooaja esimeses mängus 17. augustil Liverpooli vastu, kellele kaotati 1:2. Tadić andis väravasöödu Nathaniel Clyne'ile, kes lõi Southamptoni ainsa värava mängus. Esimese värava klubi meeskonnas lõi ta 23. septembril penaltist liiga karikamängus Arsenali vastu. Esimese värava Inglise liigas lõi ta 18. oktoobril 8:0 võidumängus Sunderlandi vastu. Lisaks andis ta selles mängus neli resultatiivset väravasöötu, jagades sellega Premier League'i rekordit. 1. mail 2016 andis ta 4:2 võidumängus Manchester City vastu kolm resultatiivset söötu, saades sellega alles neljandaks mängijaks, kes on enam kui ühes Premier League'i mängus andnud kolm või enam väravasöötu.

2018. aasta juunis liitus ta Amsterdami Ajaxiga. Hooajal 2018–19 lõi ta liigas 28 väravat, millega jagas PSV Eindhoveni mängija Luuk de Jongi liiga hooaja suurima väravaküti tiitlit. Samal hooajal tuli ta Ajaxiga Hollandi meistriks.

Suvel 2023 tema leping Ajaxiga lõppes ning ta siirdus Fenerbahçesse.

## Koondisekarjäär
Tadić kuulus 2008. aasta suveolümpiamängudel Serbia olümpiakoondisse.
 
Ta tegi Serbia rahvuskoondises debüüdi 2008. aastal, kuid regulaarselt hakkas ta koondises mängima 2012. aastal. Esimese värava lõi ta koondisesärgis 11. septembril 2012 MM-i valikmängus Walesi vastu.

Ta kuulus Serbia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Ajax
*Eredivisie (3): 2018–19, 2020–21, 2021–22
*KNVB beker (2): 2018–19, 2020–21
*Johan Cruijff Schaal (1): 2019

## Viited

## Välislingid
Andres Roots Roundabout

**Andres Roots Roundabout** on Tartus tegutsev kolmeliikmeline ansambel (trio), mis esitab bluusi, svingi ja rokki. Ansambel on nimetatud selle liidri Andres Rootsi järgi.

## Diskograafia
*...
*2018 album "Breakfast in September"

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Ansamblist Augustibluusi kodulehel
Illegaalne Büroo

**Illegaalne Büroo** oli Eesti punk, mis tegutses 1980. aastatel.

Tuntud laule: "Maiparaad", "Unistus" ("Punane peldik").

## Viited
Johanson ja Vennad

**Johanson ja Vennad** (ka **Johansonid**) oli Eesti ansambel.

Ansambli moodustavad Johansonide pere lapsed.

## Koosseis
* Jaak Johanson – laul, kitarr 
* Kärt Johanson – laul 
* Mart Johanson – laul, kitarr 
* Ants Johanson – laul, buzuki

## Diskograafia
* 2000 album "Päevakera"
* album "Külm"

## Viited

## Välislingid
* Kaja Roomets. Johansonide ema Mall: kõikidele oma lastele mõtlesin nimed mina – Jaak, Ants, Mart ja Kärt. Õhtuleht, 9. mai 2015
Dr. Friedrich

**Dr. Friedrich** (ka **Doktor Friedrich**) oli Eesti ansambel, mis tegutses aastatel 1979 kuni 1981.

Ansamblis on teiste seas kaasa teinud järgmised muusikud:
*1979–1981 Joel Steinfeldt
*1980–1981 Jaak Ahelik (trummid)
*Peeter Malkov
*Ivo Varts
*Riho Sibul
*Vello Annuk
*Aivar Oja

Ansambel tegi muu hulgas kaasa Eesti muusikafilmis "Šlaager".

## Viited
Gunārs Astra

**Gunārs Astra** (22. oktoober 1931 Riia – 6. aprill 1988 Leningrad) oli läti inimõiguste aktivist ja nõukogudevastane dissident, kelle Nõukogude Liit arreteeris 1961. aastal. Ta mõisteti 15 aastaks vangi ja vabastati 1976. aastal. 1983. aastal arreteeriti ta uuesti, kuid vabastati mõni nädal enne oma surma.

## Elulugu
Gunārs Astra sündis Riias 22. oktoobril 1931. Ta lõpetas põhikooli ning jätkas oma hariduseteed elektromehaanika tehnikumis.
Pärast kooli lõpetamist 1952. aastal asus ta tööle ühes Läti NSV suurimas elektromehaanika tehases VEF. Kuna Astra oli väga haritud ja töökas, edenes ta karjääriredelil ja temast sai 7. raadiotööstuse juhataja. Ta õppis ka inglise keelt.

1958. aastal oli Gunārs Astral võimalus Riias kohtuda Ameerika diplomaatidega. See kohtumine mõjutas oluliselt tema hilisemat elu, võimaldades tal tutvuda Lääne kultuuriga ja arendada vastuseisu kommunismile ja NSV Liidule. 
1961. aastal süüdistati Astrat luuramises, nõukogudevastases propagandas ja kodumaa reetmises ning ta mõisteti 15 aastaks vangi. Ta kandis karistust Mordvas ja hiljem Permi oblastis. Vangisoleku ajal haris ta ennast ise ning kohtus teiste poliitvangidega üle kogu Nõukogude Liidu.

Astra vabastati aastal 1976 ja ta pöördus tagasi Lätti. Ta ei muutnud oma poliitilisi vaateid ja jätkas vastuseisu Nõukogude režiimile.
1983. aastal arreteeriti ta teist korda ja talle mõisteti seitse aastat vabadusekaotust. Seekord süüdistati teda nõukogudevastase kirjanduse omamise ja levitamise eest. Selle kirjanduse seas oli George Orwelli "1984". 
Kohtuprotsessi ajal sai Astra tuntuks oma lõppsõna poolest, milles ta kaitses oma õigust kõnelda läti keeles ja mõistis hukka Nõukogude režiimi. Ta lõpetas oma kõne, öeldes: "Ma usun, et need ajad kaovad nagu õudusunenägu. See annab mulle jõudu, et siin seista ja hingata."

Ta vabastati vanglast 1988. aasta veebruaris, kuid suri Leningradi haiglas 6. aprillil südamehaigusse. Liiguvad arvamused, et KGB oli seotud tema surmaga. Tema matustel Riias osales teadaolevalt 10 000 inimest. 

Riia ringkonnakohtu hoonel, kus Astra süüdi mõisteti, on talle mälestustahvel ning Riias on temanimeline tänav.

Gunārs Astra puhkab Riia metsakalmistul.

## Kirjandus
1998. aastal kirjutas Māris Ruks novelli "Gunars Astra", mida auhinnati kindral Gopperi auhinnaga (USA). Novell on ajalooline ülevaade tuntud inimõiguste kaitsjatest, Balti riikide iseseisvuse taastamisest ja dissident Gunārs Astrast.

## Välislingid

* gunars-astra-1931-1988 Gunārs Astra 1931-1988, Makss, allaboutlatvia.com
Eesti Rahvatantsuansamblite Liit

**Eesti Rahvatantsuansamblite Liit** (**ERTAL**) on rahvatantsuansambleid ühendav organisatsioon. See liit on Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi üks alaliitusid.

Alaliit moodustati 2011. aastal. 2024. aastal kuulus liitu 12 ansamblit: Rahvatantsuansambel Kajakas, Tallinna Tehnikaülikooli tantsuansambel Kuljus, Tantsuansambel Kullaketrajad, Rahvakunstiselts Leigarid, Tantsuselts Lee, Rahvatantsuansambel Soveldaja, Tantsuansambel Sõleke, Tantsuansambel Sõprus, Rahvatantsuansambel Tarbatu, Rahvatantsuansambel Tarvanpää, Tantsuansambel Tuisuline ja Tartu Ülikooli Rahvakunstiansambel.

## Viited
John 4

**John 4** (ka **John4**) on Eesti ansambel.

Ansambli asutas 2010 Jaanus Saago. 2011 ühines ansambliga Triin Niitoja, misjärel ansamblit on nimetatud ka *Triin Niitoja & John 4*.

Ansambel võttis osa võistlusest Eesti Laul 2015 ja finaalis sai lauluga "This is Our Choice" 5. koha.

## Viited
Kadri Voorand Trio

**Kadri Voorand Trio** on Eesti džässiansambel (trio).

## Koosseis
*Kadri Voorand
*Taavo Remmel
*Virgo Sillamaa

## Diskograafia
*2013 album "Kosmogooniline etüüd"
Kadri Voorand Group

**Kadri Voorand Group** on Eesti džässansambel.

## Koosseis
*Kadri Voorand – vokaal
*Jussi Kannaste – saksofon
*Mihkel Mälgand – bass
*Joel Remmel – klaver
*Ville Pynssi – löökpillid
Liisi Koikson ja Vaikne Esmaspäev

**Liisi Koikson ja Vaikne Esmaspäev** on 2012 ilmunud Liisi Koiksoni album. Albumi tootis Tonoscope Records.

## Laulud
#Kevade Ärkab 3:29
#Kas Tead 3:26
#Ootan 5:00
#Meele Heide 4:43
#Arbumine 4:09
#Jäälillemäng 4:49
#Lõikusaeg 3:55
#Elutaju 4:49
#Virmalised Jaaniööl 3:26
#Unelus 4:57

## Viited

## Välislingid
*Album discogs.com andmebaasis
Gustavia (Saint-Barthélemy)

**Gustavia** on Prantsusmaa ülemereühenduse Saint-Barthélemy pealinn. 

See on nime saanud Rootsi kuninga Gustav III auks.
Heinrich Christensen

**Heinrich Christensen** (sündinud 14. augustil 1973 Kopenhaagenis) on taani näitekirjanik, stsenarist ja lavastaja.

## Haridus
Heinrich Christensen on võtnud näitlejatunde eraõpetajatelt ning lõpetanud 2007. aastal Taani Riikliku Teatrikooli (*Statens Teaterskole*) lavastaja erialal. Samal aastal asus selles õppeasutuses lavastajana tööle.

## Looming
Heinrich Christenseni teatritekste iseloomustab mõtteselge ja raputav ühiskondlik satiir. Koos teatrirühmitusega Mungo Park lõi ta edukaid lavastusi (2004 "Trold kan tæmmes", 2006 "Mungo Revy"). Neist on rahvusvahelist tähelepanu äratanud lööv ja provokatiivne teatritekst "Opsang" (2008, taani keeles umbes 'moraaliloeng', inglise keeles "Lecture", eesti keelde tõlgitud kui "Moraal"). Seda teismeliste muusikalist lavatükki on lavastatud ja mängitud suure eduga mitmes Euroopa riigis (olemas taani-, norra-, rootsi- ja ingliskeelne variant), sealhulgas Eestis. Christensen on lavastanud ja mänginud taani teatritrupis The Loyal Shakespeare Company, kus ta lavastas "Romeo ja Julia" ning "Hamleti". Ta on teinud kaasa revüüetenduses "Bornholmerrevyen" (2008, 2009) ning lavastanud 2010. aastal Taani TV-s levimuusikaauhindade jagamise gala "P3 Guld".

Heinrich Christensen elab Kopenhaagenis ja teeb vabakutselise lavastajana tööd mitmes Taani teatris.

## Tunnustus
Heinrich Christensen sai 2008. aastal lavastuse "Café Zennep" eest Reumerti talendiauhinna (taani keeles *Årets Reumert*).

## Viited

## Välislingid
* Heinrich Christensen portaalis IMDB
* Heinrich Cristenseni näidendi "Moraal" tutvustus ja lingid arvustustele Ugala Teatri veebilehel
Nikola Vlašić

**Nikola Vlašić** (sündinud 4. oktoobril 1997 Splitis) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Torino ja Horvaatia jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär
Ta alustas profikarjääri 2014. aastal kodulinna klubis Hajduk Split. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 17. juulil 2014 UEFA Euroopa Liiga kvalifikatsioonimängus Iirimaa klubi Dundalki vastu. Ta lõi mängus ka värava, saades 16 aasta ja üheksa kuu vanuselt klubi kõige nooremaks väravalööjaks rahvusvahelises mängus. Esimesel hooajal Horvaatia kõrgliigas lõi ta kolm väravat.

2017. aasta augustis sõlmis ta viie aasta pikkuse lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Everton. Üleminekusumma oli umbes 10 miljonit naela ning see oli Hajduk Spliti läbi aegade suurim müük.

2018. aasta augustis suundus ta hooajaks laenule Venemaa kõrgliigaklubisse Moskva CSKA. 2019. aasta juunis sõlmis ta CSKA-ga püsiva lepingu.

2021. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga West Ham United. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 28. detsembril 2021 mängus Watfordi vastu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 28. detsembril 2021 mängus Watfordi vastu. 2022. aasta augustis läks ta West Ham Unitedist laenule Torinosse.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Horvaatia rahvuskoondises tegi ta 28. mail 2017 sõprusmängus Mehhiko vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. septembril 2019 EM-i valikmängus Slovakkia vastu. 2021. aasta Euroopa meistrivõistluste viimases alagrupimängus 22. juunil lõi ta värava Šotimaa vastu.

## Isiklikku
Tema õde on kõrgushüppaja Blanka Vlašić. Tema isa Joško Vlašić on kergejõustikutreener ja endine kümnevõistleja.

## Viited

## Välislingid
Heard ja McDonald

**Heard ja McDonald** ehk **Heardi ja McDonaldi saarte ala** on Austraaliale kuuluv asustamata saarteala India ookeanis.

Saarte kogupindala on 372 km². Suurima saare Heardi pindala on 368 km².

Saared asuvad umbes 3800 km kaugusel Austraalia rannikust, 4200 km kaugusel Lõuna-Aafrika rannikust, 3800 km kaugusel Madagaskarist ja 1600 km kaugusel Antarktikast.
Villu Veski kvartett

**Villu Veski kvartett** on 1985 Villu Veski asutatud ansambel.

Koosseis:
*Villu Veski – saksofonid;
*Sven Kullerkupp – klahvpillid;
*Toivo Unt – kontrabass;
*Toomas Rull - tummid;

## Viited
Veenus (ansambel)

**Veenus** oli Eesti ansambel.

Ansambli asutas 1971 Kaja Kõlar.

Liikmeid:
*Kaja Kõlar
*Ele Kõlar.

## Viited
Stuudio 8

**Stuudio 8** oli Eesti ansambel, mis tegutses 1962-1964.

Ansambli juht oli Uno Naissoo.

Liikmed:
*Uno Naissoo
*Eri Klas
*Abi Zeider
*Hillar Kareva.

## Viited
Pahad Päevad

**Pahad Päevad** oli Eesti punkansambel, mis tegutses 1987-1989 Tallinnas.

Koosseis:
*Mati Pors (laul)
*Kalev Kütt (kitarr)
*Taavo "Tüürimees" Siimer (kitarr)
*Jaanus "Jansa" Rumma (bass)
*Priit Vasar (trummid)
*Kaspar Eisel (trummid).

Tuntud laule: "Punk ei sure", "Mõistmatus".

## Viited
Midagi juhtub

**"Kuch Kuch Hota Hai"** (inglise keeles **"Something... Something Happens"**) on India ja Ühendkuningriigi 16. oktoobril 1998 avaldatud hindikeelne romantiline draamafilm. Selle stsenarist ja režissöör on Karan Johar.

## Osatäitjad
* Shahrukh Khan - Rahul Khanna
* Kajol - Anjali Sharma
* Rani Mukerji - Tina Malhotra
* Salman Khan - Aman Mehra
* Farida Jalal - proua Khanna Rahuli ema
* Reema Lagoo - proua Sharma, Anjali ema
* Himani Shivpuri - Rifat Bi
* Johnny Lever - Almeida
* Anupam Kher - Tinase isa Malhotra direktor
* Archana Puran Singh - proua Briganza
* Sana Saeed - Anjali Khanna
* Parzaan Dastur - vaikne Sardarj
* Neelam - Ta mängis ennast (eriline esitus)

## Välislingid
*
Meedium (ansambel)

**Meedium** oli Eesti ansambel, mis tegutses 1970. aastate lõpul ja 1980. aastate algul Tartu Ülikooli klubi juures. Suuremas osas esitas omaloomigulisi laule ja instrumentaalmuusikat. 

Liikmeid:
*
*Jüri Krustok (laul)
*Anne Adams (laul)
*Indrek Miidla (kitarr)
*Urmas Lepner (basskitarr)
*Ain Volmer (löökriistad)
*Uno Suurtee (klahvpillid)
*Ants Aher (flöödid)
*Margus Lepner (helitehnik)
Medium (ansambel)

**Medium** oli Eesti ansambel, mis tegutses aastatel 1974-1980 Tallinnas. Solistideks olid Eesti Riikliku Filharmoonia estraadistuudio õpilased Helmuth Egorov, Merike Sepp ja Aleksander Sepp.
Repertuaari kuulusid enamjaolt välismaiste poplugude kaverid. Proove tehti Tallinnas Mustamäe Mängude Majas. Peamiselt esineti mängides tantsuõhtutel.
Eestikeelsed tõlked lauludele tegi Helmut Jegorov.
Eesti Raadio fonoteegis olevad laulud salvestati kõik ühe sessiooni käigus 1979.aastal. Samal ajal lindistati ka kaks laulu, kus solistiks oli Ardo Juhkov, kellel tol ajal saateansambel puudus.
Mõned laulud on välja antud ka plaatidel.    
   

  

 

## Koosseis
*Aleksander Sepp - laul, kitarr
*Helmuth Egorov (Jegorov) - laul, kitarr
*Jevgeni Korolev - kitarr
*Margus Orav - basskitarr
*Kalev Kosk - löökriistad
*Mart Siilmann - klahvpillid, ansambli juht
*Merike Sepp - laul
*Silvia Vask - laul

## Laule
* Kui kunagi veel näeme (solist: Silvia Vask)
* Mississippi (solist: Helmut Jegorov)
* Armastus (solistid: Merike ja Aleksander Sepp)
* Minnes kodunt (solist: Ardo Juhkov)
* Õigus olla (solist Silvia Vask)
* Vaya con Dios (solist: Helmut Jegorov)
* Cara Mia (solist: Merike Sepp)
* Klatš (solist: Helmut Jegorov)
* Must palve (solist: Ardo Juhkov)
* Koidukiir (solist: Helmut Jegorov)
* Su hellitusi vajan (solist: Helmut Jegorov)
* Tule kord veel (solist: Silvia Vask)

## Viited
*https://ruja.ee/Teema/1102/

## Välislingid
*https://erb.nlib.ee/?reg=404c91ca
*http://heldurkarmo.net.ee/?qry=0%2C0%2C5&otsi=medium
*https://vikerraadio.err.ee/811885/muusikat-hilisele-arkajale
*https://www.youtube.com/watch?v=XNG6Wxfew5I
*http://podcast.elmar.postimees.ee/podcast/lugu-laulust-silvia-vask-amp-medium-oigus-olla/
*https://www.youtube.com/watch?v=Wr9w1NgEkIc
*https://soundcloud.com/user-215480511/merike-sepp-medium-cara-mia
*https://soundcloud.com/user-621757242/ardo-juhkov-ja-medium-must-palve
Marta Skulme

**Marta Skulme** (neiupõlvenimega **Liepiņa**; 13. mai 1890 – 3. jaanuar 1962) oli läti skulptor. 

Ta oli Riia Kunstnike Grupi liige, teda on nimetatud esimeseks kutseliseks naisskulptoriks Lätis .

## Eluloolist
Sündis Mālpilsi piirkonnas Vidzemes talupoja perekonnas. Kunsti õppis ta Kaasani Kunstikoolis (1912–1914) ja edasi Petrogradis nn Tauria kunstikoolis (1914–1918), juhendajaks Leonid Sherwood. 1918. aastal katkestas ta õpingud ja pöördus tagasi Lätti, kus tegutses vabakutselise kunstnikuna. 
1920. aastal abiellus ta maalikunstnik Oto Skulmega. 1922. aastal sai Marta Skulmest Riia Kunstnike Grupi liige. Enesetäiendamise eesmärgil külastas ta samal aastal Berliini ja Dresdenit, kus puutus kokku konstruktivismiga, samas kui sealne kunstielu oli jäänud puutumata kubismi stereotüüpidest. 1925. aastal sündis tütar Džemma.

Marta Skulme suri Riias ja tema põrm sängitati 7. jaanuaril 1962 Riia Metsakalmistule.

Marta Skulmele on pühendatud üks osa televisiooni dokumentaalsarjast "Rigas makslinieku grupa". 

## Isiklikku
Marta ja Oto Skulme tütar Džemma Skulme oli tuntud läti maalikunstnik. 

## Looming
Alates 1920. aastast esines ta oma teostega kunstinäitustel Lätis, Nõukogude Liidus ja mujal välismaal.

Kunstnik töötas enamasti skulptuuri väikevormide kallal, ehkki hiljem selgus, et tal oli annet ka monumentaalskulptuuri alal (1924. aastal jagas ta Kārlis Zālega esimest-teist kohta Riia Vabaduse monumendi konkursil ). Marta Skulme plastilise vormi käsitlus on mõjutatud prantsuse modernismi vormikeelest, aga kannab ka kunstniku individuaalse eneseväljenduse pitserit. 1920. aastate algul katsetas ta kubistlike skulptuuridega, millest on säilinud mõned reproduktsioonid. 

1930. aastatel ilmusid tema loomingusse tektooniliselt selged vormid ja massid, monumentaalne üldistus, ning ta hakkas rohkem kasutama karedat, näiliselt töötlemata kivi tekstuuri, säilitades selle juures aga suure nüansseerituse . Marta Skulme lõi skulptuure mitmesugustes materjalides nagu (graniit, pronks ja puit), siiski on enamik tema töid jäänud kipskavanditeks.

Suur mälestusnäitus kunstniku teostest korraldati 1969. aastal, näitus "Marta Skulme. Skulptuur. Oto Skulme. Maal." 1989. aastal ja suur ülevaatenäitus kunstniku kogu loomingust 2009. aastal Läti Rahvuslikus Kunstimuuseumis .

### Teoseid
* "Isa portree", 1923
* "Pärjakandja", 1939
* "Džemma portree", 1940
* "Teodors Zaļkalnsi portree", 1952
* "Lidija Liepiņa portree", 1960
* Skulptuurigrupp "Vidzeme naised", 1928

## Viited

## Kirjandus
* Baiba Vanaga. First Modernist Women Artists in Latvia and Their Paths into the International Art Scene. - Marianne Werefkin and the Women Artists in Her Circle. Brill, 2017

## Välislingid
* Marta Skulme elulugu ja teoseid veebilehel studija.lv
* 10-minutiline filmilõik dokumentaalfilmist "Avangardi amatsoon"
* Kaadreid Marta Skulmest tehtud dokumentaalfilmist portaalis IMDB
Estonian Folk Orchestra

**Estonian Folk Orchestra** on Eesti orkester, mis kasutab muu hulgas eesti rahvapille.

Ansambel asutati kevadel 2011 Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika õppejõu Tuulikki Bartosiku eestvõttel.

Ansamblit juhendavad Jonas Knutsson ja Tuulikki Bartosik.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Viljandi kultuuriakadeemia kodulehel
Torupilli Jussi Trio

**Torupilli Jussi Trio** on Eesti rahvamuusikaansambel (trio).

Ansambel esitab muu hulgas Hiiumaa tuntud torupillimängija Juhan Maakeri (Torupilli-Jussi) loomingut.

Koosseis:
*Eeva Talsi – viiul, Hiiu kannel, laul;
*Karoliina Kreintaal – viiul, Hiiu kannel, laul;
*Cätlin Mägi – Eesti torupilll, parmupill, laul, vile.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Viljandi kultuuriakadeemia kodulehel
Midrid

**Midrid** on Eesti viiulitrio. Ansambel on nime saanud nende esimesest seatud laulust, mis kandis pealkirja "Midrilind". Laul räägib muinasjuttudes kohtavast imelinnust midrilinnust.

Koosseis:
*Cathy Sommer
*Lee Taul
*Sänni Noormets.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Viljandi kultuuriakadeemia kodulehel
Edakai Simmermann

**Edakai Simmermann** (sündinud 1. detsembril 1949) on eesti rahvakultuuri uurija ja luuletaja.

## Tunnustus
*2001 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (projekti "Väike kannel" teostamine)

## Teoseid
Ta on koostanud elektroonilised regilaulikud "Lõuna-Eesti Väike Kannel" (2002) ja "Lähme Loojale loole" (2013).
Ta on kirjutanud Evald Rooma elulooraamatu "Emajõe ääres kasvanud" (2009).
Jeff Skinner

**Jeffrey Scott Skinner** (sündinud 16. mail 1992 Markhamis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, vasakäär. Ta mängib NHL-i klubis Buffalo Sabres.

2010. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i ''draft''is seitsmenda valikuna. Hooajal 2010–11 oli NHL-i noorim mängija. Sel hooajal lõi ta kokku 31 väravat ja andis 32 resultatiivset söötu. Samal hooajal pälvis ta liiga hooaja parimale uustulnukale antava Calder Memorial Trophy. Ta oli Hurricanesi läbi aegade noorim mängija, kes selle auhinna võitnud oli. Lisaks oli ta 2011. aastal NHL-i tähtede mängul 18 aasta ja 259 mängul NHL-i ja Põhja-Ameerika kõigi nelja suurima spordiliiga kõige noorem mängija, kes on tähtede mängul osalenud.

Pärast kaheksat hooaega Hurricanesis liitus ta 2018. aasta augustis Buffalo Sabresiga.

Kanada jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2017. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

## Viited

## Välislingid
* Jeff Skinner hockeydb.com lehel
Andrej Kramarić

**Andrej Kramarić** (sündinud 19. juunil 1991 Zagrebis) on Horvaatia jalgpallur. Ta mängib Saksamaa kõrgliiga klubis 1899 Hoffenheim ja Horvaatia jalgpallikoondises ründaja või ründava poolkaitsjana.

## Klubikarjäär
Ta alustas karjääri kodulinna klubis Zagrebi Dinamo. Teda peeti klubi ajaloo üheks parimaks noorimaks talendiks. Ta tegi klubi põhimeeskonnas debüüdi 2009. aastal 17-aastaselt. Hooaegadel 2009–10 ja 2010–11 tuli ta Dinamoga Horvaatia meistriks. 2013. aasta augustis suundus ta teise Horvaatia kõrgliiga klubisse, Rijeka. Hooajal 2013–14 oli 27 väravaga klubi parim väravakütt. 2014. aastal valiti ta Horvaatia kõrgliiga parimaks mängijaks. Hooaja 2014–15 esimese poolel lõi ta Horvaatia kõrgliigas 18 mänguga 21 väravat. 9. novembril lõi ta kodumängus Lokomotiva vastu viis väravat. Vaatamata sellele, et ta suundus hooaja teises pooles Inglismaale Leicester Citysse, jäi ta 21 väravaga sel hooajal Horvaatia kõrgliiga parimaks väravakütiks.

Leicester Citys meeskonnas tegi ta debüüdi liigamängus 17. jaanuaril 2015 Stoke City vastu. Esimese värava Inglise kõrgliigas lõi ta 10. veebruaril mängus Arsenali vastu. Leicester Citys mängides ei olnud tal enam sellist hoogu nagu hooaja esimeses pooles Rijekas mängides, ning ta lõpetas hooaja 2014–15 teise poole Leicester Citys kolme väravaga. Hooaja 2015–2016 alguses ei suutnud ta enam end Leicester City põhimeeskonda murda, mistõttu suundus ta hooaja teises pooles laenule Hoffenheimi. Kokku lõi ta sel hooajal Saksamaa kõrgliigas 15 mänguga viis väravat. 2016. aasta mais sõlmis ta Hoffenheimiga juba püsiva lepingu.

Hooajal 2016–2017 oli ta 18 väravaga (sh 15 väravat liigas) Hoffenheimi suurim väravakütt. Sama hooaeg lõpetati neljanda kohaga, mis oli klubi ajaloo parimaks tulemuseks Saksamaa kõrgliigas. Veelgi paremaks kujunes järgmine hooaeg, mil saadi kolmas koht. Kramarić oli sel hooajal 13 väravaga Mark Uthi järel klubi resulatiivsuselt teine mängija. Hooajal 2018–19 lõi Kramarić Saksamaa kõrgliigas 17 väravat ning lisaks viis väravat UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniiril.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Horvaatia rahvuskoondises tegi ta 4. septembril 2014 sõprusmängus Küprose vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis juba viis päeva hiljem EM-i valikmängus Malta vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaalis lõi ta värava Venemaa vastu.

Samuti kuulus ta Horvaatia koosseisu 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Zagrebi Dinamo
*Horvaatia liiga: 2009–10, 2010–11
*Horvaatia karikas: 2010–11
*Horvaatia superkarikas: 2013
;Rijeka
*Horvaatia karikas: 2013–14
*Horvaatia superkarikas: 2014

## Välislingid
Līga Purmale

**Līga Purmale** (sündinud 4. oktoobril 1948) on läti maalikunstnik.

## Elukäik
Purmale on sündinud Dundaga külas Kurzemes Läti NSV-s. Et õppida kunsti, kolis ta küllalt noorena Riiga, kus algul õppis Janis Rozentālsi nimelises Riia Kunstikoolis, hiljem Läti Kunstiakadeemias, mille lõpetas 1975. aastal monumentaalmaali erialal. 

Läti Kunstnike Liitu kuulub Purmale alates 1978. aastast. Elab ja töötab Riias.

## Looming
Koos oma toonase abikaasa Miervaldis Polisega hakkas 1970. aastatel esimestena Lätis viljelema fotorealismi. Mõlemad on seetõttu olulised suunanäitajad Läti kaasaegses kunstis. Ametlik kunstiõpe soosis tol ajal veel sotsialistliku realismi kaanoni järgimist ja 1974. aastal Riias korraldatud sõltumatu näitus, kus Līga Purmale veel üliõpilasena oma teostega esines, mõjus seetõttu tähelepanuväärsena oma reeglite rikkumisega. Siiski, Lätis oli olukord mõne teise liiduvabariigiga võrreldes liberaalne ning seetõttu hakkasid noored kunstnikud varieerima Ameerika Ühendriikide ja Lääne-Euroopa kaasaegseima kunsti ainetel ka oma teostes.

Līga Purmale esimesed fotorealistlikud maalid olid inspireeritud fotonegatiividest ja slaididest, mille ta projitseeris lõuendile ning maalis kujutise üle – ja kui ta esitles oma tööd 1978. aastal Kunstnike Liidus, tekitas see furoori. Kaheldi, kas ta "fotodega" tohib taotleda maalikunstniku staatust, ent Purmale võeti Kunstnike Liitu vastu, kui ta suutis komisjoni veenda, et ta fotorealistliku maali tegemiseks tegelikult ei vaja projektsioone, ning tulemus on vaid üks valikuline viis reaalsuse kujutamiseks. Kunstniku hilisem looming on pöördunud traditsioonilisema laadi poole. Līga Purmale varasemas motiivistikus leiab palju maastikke, hilisemas teravamate värvide ja närvilisema pintslitehnikaga linnavaateid.

Kunstniku teoseid leidub Tretjakovi Galerii kogus Moskvas, Jane Voorhees Zimmerli Art Museumi kogus USA-s New Jerseys, Klava Sipolins Foundationi kogus Kanadas, Läti Kunstnike Liidu kogus, Riias Läti Rahvuslikus Kunstimuuseumis ja mujal. 

2009. aastal müüdi tema maal "Saturday Night Movie" Sotheby oksjonil Londonis.

## Tunnustus
* 2018 – Kolme Tähe ordeni IV klassi aumärk
### Nominatsioonid
* 2009–2010 – The Sovereign European Art Prize'i nominatsioon

## Viited

## Välislingid
* Līga Purmale CV (inglise keeles)
* Līga Purmale maalid galeriis Antonija
* Līga Purmale maale Rīgas Galerija eri näitustelt
* Artikkel Līga Purmale ja Miervaldis Polise kunstist (inglise keeles)
Gusborn

**Gusborn** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Valla pindala on 48,3 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1194 inimest.

## Viited
Grzegorz Krychowiak

**Grzegorz Krychowiak** (sündinud 29. jaanuaril 1990 Gryfices) on Poola jalgpallur, kes mängib Saudi Araabia kõrgliigaklubis Abha Club ja Poola jalgpallikoondises kaitsva poolkaitsjana.

## Klubikarjäär
Krychowiak alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubides. 2008. aastal tegi ta debüüdi Prantsusmaa tugevuselt kolmanda liiga klubi Stade de Reimsi esindusmeeskonnas. Ta jõudis kiiresti klubi põhimeeskonda ja aitas klubil järgmiseks hooajaks tõusta Prantsusmaa esiliigasse Ligue 2. Hooajal 2010–11 saadi esiliigas kümnes koht ja Krychowiak valiti fännide poolt klubi hooaja parimaks mängijaks. Hooajal 2011–12 pääses ta kaks korda Bordeaux' Girondinsi meeskonnas väljakule Prantsusmaa kõrgliigas, kuid põhiosa hooajast veetis ta laenul esiliigaklubis Nantes. 2012. aasta juunis sõlmis ta lepingu Reimsiga, mis oli jõudnud kõrgliigasse.

2014. aasta juulis liitus ta 4,5 miljoni euro eest Hispaania kõrgliigaklubiga Sevilla. Debüüdi Sevilla meeskonnas tegi ta 12. augustil UEFA superkarikamängus Madridi Reali vastu. Hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 tuli ta klubiga UEFA Euroopa Liiga võitjaks. Hooajal 2015–16 valiti ta Hispaania kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2016. aasta juulis suundus ta tagasi Prantsusmaale, liitudes Paris Saint-Germainiga. Regulaarseks mängumeheks ta hooajal 2016–2017 PSG-s ei saanud, pääsedes Prantsusmaa kõrgliigas väljakule 11 korral.

Hooaja 2017–2018 veetis ta laenul Inglismaa kõrgliigaklubis West Bromwich Albion. Krychowiak pääses sel hooajal Inglismaa kõrgliigas väljakule 28 korral, kuid ühtegi väravat ei löönud. West Bromwich Albion lõpetas hooaja 20. kohaga ja langes esiliigasse.

2018. aasta juulis liitus ta laenulepingu alusel Venemaa kõrgliigaklubiga Moskva Lokomotiv. 2019. aasta juulis sõlmis ta klubiga püsilepingu.

2021. aasta augustis siirdus ta Venemaa kõrgliigaklubisse FK Krasnodar, kellega sõlmis ta kolmeaastase lepingu. 2022. aasta märtsis läks ta sealt kuni hooaja lõpuni laenule Kreeka kõrgliigaklubisse Ateena AEK. 2022. aasta juulis läks ta üheks hooajaks laenule Saudi Araabia kõrgliigaklubisse Al Shabab.

2023. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Saudi Araabia kõrgliigaklubiga Abha Club, mille peatreeneriks oli äsja saanud Poola koondise endine peatreener Czesław Michniewicz.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Poola rahvuskoondises tegi ta 14. detsembril 2008 sõprusmängus Serbia vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 14. novembril 2014 EM-i valikmängus Gruusia vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava Senegali vastu.

Samuti kuulus ta Poola koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

Poola koondises mängis ta aastatel 2008–2023 kokku 100 korda ja lõi viis väravat.

## Saavutused
;Sevilla
*UEFA Euroopa Liiga: 2014–15, 2015–16
;Moskva Lokomotiv
*Venemaa karikas: 2018–19, 2020–21
*Venemaa superkarikas: 2019

## Viited

## Välislingid
Andmepüük

**Andmepüük** ehk **kalastamisrünne** (inglise keeles *phishing*) on internetipettus, kus kasutajatelt püütakse välja petta isiklikke või tundlikke andmeid.

Sageli sisaldab välja petetud informatsioon näiteks kasutajanimesid, paroole ja krediitkaardiandmeid. Tavaliselt tehakse sellist pettust e-kirja või kiirsuhtluse kaudu. Ründaja saadab kasutajale usaldusväärsena näiva e-kirja, mis sisaldab sellise õngitsuslehe linki, mille veebileht sarnaneb välimuselt panga ehtsa veebilehega. Seejärel meelitab ründaja kasutajat oma isiklikke andmeid avaldama. Kasutajale antakse võimalus sellel leheküljel sisse logida. Pärast andmete sisestamist ja sisselogimise nupule vajutamist salvestuvad sisselogimisandmed ja ründaja saab juurdepääsu inimese pangakontole. Nii saab ründaja vajaliku kasutaja isikliku info õngitsuslehel salvestunud sisselogimisandmetest.

Andmepüük on üks manipuleerimisründe (ingl *social engineering*) võtteid, kus kasutajat üritatakse petta, kasutades ära tema inimlikke nõrkusi. Üks manipuleerimisviis on hirmutamine, kus petturid võivad isikut ähvardada selleks, et isiklikku informatsiooni saada. Üheks ähvarduse viisiks võib olla konto blokeerimine, kui õngitsuslehele ühe nädala jooksul sisse ei logita. Pettur paneb kasutaja olukorda, kus talle lisatakse e-kirja kaudu õngitsusleht ja avaldatakse survet ka personaalse informatsiooni andmiseks.

## Andmepüügi liigid

### Suunatud kalastusrünne
Suunatud kalastusrünne (ingl *spear phishing*) on rünne võltssaatja saadetud e-kirjaga, mille eesmärk on rünnata konkreetset isikut või asutust. Suunatud kalastusründe korral kasutatakse asutuse ründamisel selle enda veebilehte. Tehakse nii, et e-kirja saatja näiks olevat keegi kasutajale tuttav isik sellest asutusest. Kuna kasutaja tunneb isikut, siis usaldab ta suurema tõenäosusega e-kirja sisu.

### Kloonitud andmepüük
Kloonitud andmepüük (ingl *clone phishing*) on rünne, kus ründaja teeb olemasolevast e-kirjast peaaegu identse variandi. Selline e-kiri sisaldab peaaegu samasuguse nimega saatjat ja sellega seotud sisu. E-kirja sisus olevad lingid on samas ära muudetud ja sisaldavad tõenäoliselt midagi pahatahtlikku.

### Vaalapüük
Vaalapüük (ingl *whaling*) on andmepüük, kus rünnatakse spetsiaalselt suurte asutuste-ettevõtete juhte. Tahetakse ligi saada konfidentsiaalsele infole ja selleks üritatakse petta ettevõtte juhatuses olevaid isikuid. Vaalapüügi korral kasutatakse samuti võltsitud e-kirja ja veebisaiti selleks, et konfidentsiaalset informatsiooni kätte saada.

## Andmepüügi eest kaitsmine
Selleks, et ennast andmepüügi eest kaitsta, tuleks veebi sirvida mõistlikult. E-kirja avamisel tuleks vaadata saatja e-posti aadressi. Ettevaatlik tuleks olla e-kirjas olevate linkide klõpsamisel ja manuses olevate failide avamisel, isegi kui e-kiri tundub olevat usaldusväärselt allikalt. Samuti tuleks hoiduda e-kirjadest, kus küsitakse konfidentsiaalseid andmeid. Veel peaks olema ettevaatlik lühendatud linkide eest, sest nende linkide sihtkohta pole algselt näha ja ründaja võib kasutaja suunata õngitsuslehele.

## Viited
Lokk

**Lokk** võib tähendada mitut asja.
***[[Lokk (juuksed)|Lokk]]** on juuste käharus või kähardunud juuksesalk.
***[[Lokk (karjakell)|Lokk]]** on karjakell Lõuna-Eesti murretes.
***[[Lokk (signaal)|Lokk]]** on lokulaua kõrvalnimetus.
***[[Lokk (ahi)|Lokk]]** on ahjukumm Tartu ja Võru murdes.
***[[Lokk (perekonnanimi)|Lokk]]** on perekonnanimi
Vambola küla

**Vambola** (kirillitsas **Вамболы**) on küla Mariinski rajoonis Tomski oblastis. 

Küla asutati 1907.–1908. aastal.  

Külas on mälestusmärk Teises maailmasõjas langenud külameestele. Sellel on kokku 29 nime, millest üks on vene nimi. Langenute nimekiri on originaalis kirillitsas.   

* Ebruk, A.   
* Geide, V.   
* Gutman, A.   
* Jaksen, G.   
* Kokk, A.   
* Kokk, K.  
* Landman, E. J.   
* Langund, K.   
* Langemets, J.  
* Limberg, P.   
* Putukas, E.  
* Puuk, A.   
* Sild, G.   
* Teino, G.   
* Teino, K.   
* Tiik, A.   
* Udeküll, A.   
* Uusküll, A.   
* Valk, J.  
* Vebus, H.  
* Velpler, A.   
* Velpler, A.   
* Veltmander, E.   
* Vikman, O.   
* Vikman, K.  
* Скоробогатов, И.И.
Avatud innovatsioon

**Avatud innovatsioon** on organisatsioonide koostööd rakendav innovatsioon, mis vastandub traditsioonilisele korporatiivsele tootearendusele, kus teadmisi üritatakse kiivalt organisatsiooni sees hoida. Ettevõtetevahelise avatuse ja koostöö võimalikku positiivset mõju tootearenduse vallas hakati täheldama juba 1960. aastatel. Termini "avatud innovatsioon" kasutamist välise koostöö kirjeldamiseks on eriti propageerinud Henry Chesbrough, kes on teemat tänapäeva kontekstis laialdaselt lahanud oma raamatus "Open Innovation: The new imperative for creating and profiting from technology" (2003).

Algselt viidati terminiga paradigmale, kus ettevõtted, mis otsivad võimalusi oma tehnoloogia arendamiseks, saavad ja ka peaksid rakendama väliseid ideid lisaks sisemistele ning leidma sisemisi ja väliseid teid turule. Tänapäeval defineeritakse seda aga kui innovatsiooniprotsessi, mis põhineb teadlikult juhitud teabevoogudel üle organisatsioonipiiride, rakendades rahalisi ja mitterahalisi mehhanisme kooskõlas organisatsiooni ärimudeliga. Tähelepanuväärne on selle värskema definitsiooni juures see, et avatud innovatsioon pole keskendunud vaid ettevõttele endale, vaid võib hõlmata ka novaatoritest tarbijaid.

Kuna innovatsioon toimub pigem olemasolevatest suurkorporatsioonidest väljaspool, tihti idufirmade eestvedamisel, siis ei saa ettevõtted toetuda ainult firmasisesele arendusele. Vaja on kaasata välist innovatsiooni, hankides litsentse teiste patentidele. Lisaks tuleks omakorda litsentseerida ja pakkuda teenusena enda teadmisi ja oskusi, edendamaks koostööd teiste osapooltega.

## Eelised
Avatud innovatsioon pakub potentsiaalseid eeliseid koostööd praktiseerivatele organisatsioonidele:
* tootearendusele kulub vähem ressursse;
* tootlikkuse kasv tootearendamises;
* klientide ja tarbijate kaasamine varajastes arendusfaasides;
* turu- ja kliendiuuringute suurem täpsus ja usaldusväärsus;
* sünergia sisemise ja välise innovatsiooni vahel;
* viraalturunduse võimalus.

## Puudused
Samas seostatakse avatud innovatsiooni rakendamist mitmete riskide ja väljakutsetega:
* tahtmatu teabe lekitamine;
* oht kaotada oma konkurentsieelis, jagades oma intellektuaalomandit;
* eri osapoolte ja kogu protsessi kui terviku haldamise keerukuse kasv;
* välise innovatsiooni identifitseerimise ja kaasamise keerukus;
* organisatsiooni innovatsioonistrateegia ümberkorraldamine, maksimeerimaks kasu välisest innovatsioonist.

## Võrdlus suletud innovatsiooniga
Tabel näitlikustab, mis põhimõtetel võidakse eelistada üht lähenemist teisele.

## Viited
Otepää vallavanem

**Otepää vallavanem** on oluline ametiisik Otepää vallas.

*1939–1940 Villem Susi
*1941–1944 Rudolf Andrei
*1999–2001 Riho Raave
*2001–2005 Aivar Nigol
*2005–2006 Jaanus Raidal
*2006–2008 Aivar Pärli
*2008–2009 Meelis Mälberg
*2009–2010 Aivar Pärli
*2010–2012 Andres Visnapuu
*2012–2013 Merlin Müür
*2013–2014 Kuldar Veere
*2014–2017 Kalev Laul
*2017–2020 Kaido Tamberg
*2020–2024 Jaanus Barkala 
*2024–… Jorma Riivald
Kaarepere metsakatsejaam

**Kaarepere metsakatsejaam** oli metsakatsejaam Jõgevamaal Kaarepere ümbruses. Katsejaam oli Eesti Metsainstituudi alluvuses.

Katsejaam moodustati 1. jaanuaril 1973 Kaarepere metskonna ja Härjanurme kalamajandi baasil. 1975 läksid katsejaama koosseisu ka Kaiavere kalamajand, Härjanurme tiigimajand ja Äksi kalakasvatusmaja.
 
## Viited
Moskiitolaevastik

**Moskiitolaevastik** ehk **sääselaevastik** (inglise k: *Mosquito fleet*) on kaatritest, harvem ka muudest väikestest sõjalaevadest koosnev rannikuvetes või siseveekogul tegutsev sõjalise otstarbega laevastikuüksus, mida iseloomustavad reageerimisvõime, kiirus ja manöövrivõime.

## Kirjeldus
Moskiitolaevastiku eelisteks on hinna ja lahingulise kasuteguri soodne suhe ning madalamates või kitsamates akvatooriumides (sealhulgas saarestikud) efektiivse tegutsemise võime. Puudusteks on piiratud merekindlus ja -autonoomsus ning lahinguolukorras üksikuna vähene üleelamisvõime, mis lubavad laevastikku rakendada vaid rannikumeres ja üksustena.

## Ajalugu
Moskiitolaevastikeks hakati esmalt nimetama torpeedokaatrite üksusi, mis tekkisid 1. maailmasõja künnisel. Selgus, et väikesed ja kiired torpeedokaatrid olid suutelised tekitama tõsiseid kaotusi suurtele võimsatele, kuid samas kohmakatele sõjalaevadele. Nimetust on kasutatud ka ametlikult USA mereväes.

## Vaata ka
*Flotill
*Suurtükikaater
*Raketikaater
*Torpeedokaater
*Kiirkaater

## Välislingid
*EKI võõrsõnastiku termin
Janis Rozentālsi nimeline Riia Kunstikool

**Janis Rozentālsi nimeline Riia Kunstikool** (läti keeles *Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskola*, JRRMV) on Riias asuv kunstikallakuga gümnaasium. 

Seal õpetatakse akadeemilisel tasemel joonistamist, maalimist ja kompositsiooni, samuti graafikat, disaini, foto- ja multimeediakunsti. Kool pakub võimalust õppida ka läti keelt, ajalugu ja kultuuri, kunstiajalugu, samuti matemaatikat, loodusteadusi, ettevõtluse aluseid ning infotehnoloogiat. Kool pakub ka ettevalmistuskursusi kunsti edasiõppimisest huvitatud põhikooliõpilastele. Õppetöö toimub läti keeles.

## Ajalugu
Kool asutati 1896. aastal õhtukoolina Läti maalikunstnike seltsi algatusel. 1928. aastal muudeti kooli nime, see sai Läti Maalikunsti ja Käsitöö Edendamise ja Abi Seltsi Kutsekooliks (läti keeles *Latvijas daiļkrāsotāju amatniecības veicināšanas un palīdzības biedrības aroda skola*), ning 1944. aastal Riia Kunstikeskkooliks (läti keeles *Rīgas Mākslas vidusskola*). 1946. aastal muudeti see Jānis Rozentālsi nimeliseks Kunstikeskkooliks ja kool anti Läti Kunstiakadeemia eestkoste alla. 1998. aastal sai nimeks Jānis Rozentālsi Kunstikolledž (läti keeles *Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas koledža*) ja 18. märtsil 2002 sai kool tagasi algse nime.

Alates 1999. aastast asub kool praegusel aadressil Hāmaņa ielā 2A Pārdaugavā linnaosas, Reinhold Georg Schmaelingi projekteeritud juugendstiilis hoones.

## Muud
Ajakirjanduses on kasutatud ka nime Riia Janis Rozentālsi kunstikool. 2011. aastal toimus Riias 65. sünnipäeva tähistava Janis Rozentālsi nimelise Riia Kunstikooli ja 60. sünnipäeva tähistava Tartu Kunstikooli õpilaste ühisnäitus.

## Viited

## Välislingid
* Janis Rozentālsi nimelise Riia Kunstikooli koduleht (läti keeles)
* Artikkel koos fotogaleriiga
Väike vesikatk

**Väike vesikatk** (*Elodea nuttallii*) on vesikatku perekonda kuuluva taimeliik.
 
Eestis leitud mõnedes Kesk-Eesti veekogudes võõrliigina. Põhja-Ameerikast pärit liik jõudis Euroopasse 20. sajandi alguses, esmalt Inglismaale.

## Välislingid
*