open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aktaprint

AS **Aktaprint** on 2000. aastal asutatud Eesti kapitalil põhinev ofsettrükikoda, mis asub Tallinnas Männikul. 

Trükikoja müügimaht on 2,5 miljonit eurot aastas. Töötajate arv Aktaprindis on 33. 

Trükistest moodustavad märkimisväärse osa järeltöötlusmahukad tooted: postkaardid, klamber-, liim-, kammköited, stantsitud tooted jne. Aktaprindis valmistatakse palju fotograafiaalaseid trükiseid (fotoajakirjad Cheese, Lofo, Positiiv).

Aktaprint on asutamise algusest toetanud trükistega selliseid üritusi nagu Jazzkaar, FISi MK-etapid Otepääl, Juu Jääb, Sõru Jazz.

## Välislingid
* AS Aktaprinti veebileht
L'Amour de loin

**"L'amour de loin"** (Kauge armastus) on Prantsusmaal elava soome nüüdishelilooja Kaija Saariaho esimene ooper. 

Teos jõudis lavale 2000. aastal Salzburgi festivalil ning  võeti kiiresti mitme maailma ooperiteatri mängukavva. Kaija Saariaho võitis teosega 2003. aastal Grawemeyeri preemia. Peter Sellarsi lavastusest Soome Rahvusooperis valmis ka DVD (2005). Ooperi helisalvestis (dirigent Kent Nagano) pälvis 2011. aastal parima ooperisalvestisena klassikalise muusika Grammy (Gramophone Award).

Libreto autor on Liibanoni kristlaste hulgast pärinev ja 1976. aastast alates Pariisis elav literaat Amin Maalouf. Ooperi süžee põhineb ühe esimese kuulsa trubaduuri 12. sajandil elanud Blaye aadliku Jaufre Rudeli (nime oksitaani kuju) vidal ehk legend-elulool.

## Tegelased

*Clémence, Tripoli krahvinna (sopran)
*Palverändur (metsosopran)
*Jaufré Rudel, Blaye prints ja trubaduur (bariton)
*Koor

## Ooperi sisu

Tegevus toimub 12. sajandi Akvitaanias (Blayes), Tripolis ja merel.

**I vaatus**

Jaufré Rudel, Blaye prints, on lõbust ja meelelahutustest küllastunud. Ta igatseb kättesaamatut ja kauget armastust. Kui ta oma ideaali kirjeldab, naeravad sõbrad Jaufré unistused välja, öeldes, et sellist daami pole olemas. Sekkub Hommikumaalt saabunud Palverändur ja kinnitab, et on niisugust daami ise kohanud. Sellest päevast peale mõtleb Jaufré üksnes oma kaugest daamist ja pühendab end temale.

**II vaatus**

Palverändur on taas Hommikumaal. Ta kohtab Tripoli krahvinnat Clémence'i ja jutustab talle, et kaugel Õhtumaal ülistab üks trubaduurist prints teda oma lauludes, nimetades Clémence'i oma kaugeks armastuseks. Daami pahandab taoline häbematus, kuid ometi hakkab ta sellest kummalisest ja kaugest armastajast unistama. Ta küsib endalt, kas tema, Clémence, on tõesti niisugust pühendumist väärt.

**III vaatus**

Esimene stseen. Tagasi Akvitaanias, kohtab Palverändur Jaufréd ja jutustab talle, et daam teab nüüd Jaufrést, kes teda oma lauludes ülistab. Seepeale otsustab Jaufré rännata üle mere ja daamiga kohtuda.

Teine stseen. Tripoli. Clémence ei taha elada pidevas ootuses ega kannatada. Ta näib eelistavat, et armastus jääks niisuguseks, nagu see praegu on, kaugeks armastuseks.

**IV vaatus**

Merereisil ootab Jaufré kannatamatult kohtumist oma kauge armastusega, kuid samas kardab eelseisvat kokkusaamist. Ta kahetseb otsust teele asuda, ning tema äng on nii suur, et ta haigestub. Mida lähemale jõuab laev Tripolile, seda haigem on Jaufré. Kui laev sadamasse jõuab, on Jaufré suremas.

**V vaatus**

Laev randub. Palverändur kiirustab Clémence'ile teatama, et Jaufré jõudis pärale, kuid on suremas, ja palub võimalust  Clémence'i näha. Meelemärkusetu trubaduur kantakse kindlusesse. Clémence'i juuresolekul tuleb ta pikkamisi teadvusele.  Nad  tunnistavad oma armastust. Kui Jaufré sureb, on Clémence meeleheitel. Ta peab end Jaufré surma põhjustajaks ja otsustab kloostrisse leinama tõmbuda. Viimane stseen näitab Clémence'i palvemõtiskluses, kuid pole selge, kelle poole ta pöördub: kas oma kauge Jumala või oma kauge armastuse poole.
Per Gunnar Evander

**Per Gunnar Henning Evander** (25. aprill 1933 Ovansjö – 16. mai 2022) oli rootsi kirjanik.

Evander lõpetas 1954. aastal Sandvikenis kooli ning sooritas 1958. aastal Gävles kooliõpetajate seminari eksami. Pärast seda töötas ta kooliõpetajana. Ta õppis edasi Uppsala ülikoolis, mille lõpetas 1963. aastal magistrikraadiga.

1966. aastal alustas ta tööd dramaturgina raadioteatris ning 1969. aastal Stockholmis Rootsi Televisiooni produtsendina.

Kirjanikuna debüteeris Evander 1965. aastal ning on praeguseks avaldanud üle 30 raamatu. 1969. aastal pälvis ta Svenska Dagbladeti kirjandusauhinna ning 1975. aastal suure romaanipreemia (*Litteraturfrämjandets stora romanpris*).

## Teoseid
* 1965 – "Tjocka släkten"
* 1966 – "Ny engelsk dramatik"
* 1967 – "Bäste herr Evander"
* 1968 – "Fysiklärarens sorgsna ögon"
* 1969 – "Uppkomlingarna – en personundersökning"
* 1970 – "Tegelmästare Lundin och stora världen"
* 1971 – "Sista dagen i Valle Hedmans liv"
* 1971 – "En kärleksroman"
* 1972 – "Berättelsen om Josef"
* 1973 – "Det sista äventyret"
* 1974 – "Måndagarna med Fanny" (eesti keeles "Esmaspäevad Fannyga", tõlkinud Ülev Aaloe; Tallinn: Eesti Raamat, 1982)
* 1975 – "Härlig är jorden"
* 1976 – "Anteckningar från ett obekvämt privatliv"
* 1976 – "Två komedier" (komöödiad "Och alla min levnads dagar" ja "Guldfiskarna")
* 1977 – "Fallet Lillemor Holm"
* 1978 – "Judas Iskariots knutna händer"
* 1980 – "Se mig i mitt friska öga"
* 1980 – "Ängslans boningar: en dagboksroman" (eesti keeles "Ängi eluasemed: päevikromaan", tõlkinud Arnold Ravel; Loomingu Raamatukogu 25–26, 1986)
* 1981 – "Ensam på vinden med Pelle Kohlberg"
* 1982 – "Hundarnas himmel"
* 1983 – "Orubbat bo"
* 1986 – "Himmelriket är nära"
* 1987 – "Mörkrets leende"
* 1988 – "Fritt fall" (luuletused)
* 1989 – "Människas glädje"
* 1989 – "Medan dagen svalnar"
* 1991 – "Fuskaren"
* 1993 – "Veronikas vrede"
* 2000 – "Samma sol som vår"
* 2002 – "Anmärkningar om saknaden"
* 2002 – "Plötsligt medan dimman lättar"
* 2005 – "I min ungdom speglade jag mig ofta"

## Välislingid
* Evandersällskapet
Esaias Tegnér

**Esaias Tegnér** (13. november 1782 Kyrkerud – 2. november 1846 Växjö) oli rootsi luuletaja, Lundi Ülikooli kreeka keele professor ja Växjö piiskop. 19. sajandil peeti teda Rootsi moodsa luule rajajaks, eelkõige rahvusromantilise teose "Frithjofi saaga" ("Frithiofs saga") tõttu.

"Frithjofi saaga" on eesti keeles ilmunud 1922. aastal pealkirjaga "Frithjof: Rootsi-Norra lugulaul" (tõlkinud W. Tamm; Tallinn: G. Pihlakas). Samal aastal ilmus Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse väljaandel ka Peeter Grünfeldti ümberjutustus "Frithjof: Skandinaavia Kalevipoeg".
Saarte värvid

**"Saarte värvid"** on 2012. aasta Eesti muusikaline dokumentaalfilm, mille on lavastanud Madli Lääne. 

Filmi peaosades on kolme saare muusikud: Eestist Muhu saarelt saksofonist Villu Veski, Fääri saartelt laulja Eivør Pálsdóttir ning Hawaiilt muusik ja elukunstnik Barak Levi. Filmis otsitakse nende loomingu juuri ja keskendutakse keskkonnale, milles nende looming sünnib.

## Välislingid
*Tiit Tuumalu "Elu nagu lill". Postimees, 26. aprill 2012
*Ivo Heinloo "Kaks muusikafilmi ühel nädalal". Sirp, 26. aprill 2012
Alberto Moravia

**Alberto Moravia** (kodanikunimi **Alberto Pincherle**; 28. november 1907 Rooma – 26. september 1990 Rooma) oli itaalia kirjanik ja ajakirjanik.

Moravia teoste peamised teemad on moodne seksuaalsus, sotsiaalne võõrandumine ja eksistentsialism. Tema tuntuimad romaanid on debüütteos "Gli indifferenti" (Ükskõiksed, 1929) ja antifašistlik "Il Conformista" (Konformist, 1961). Viimasel põhineb Bernardo Bertolucci 1970. aasta samanimeline film. Filme on tehtud ka mitme teise Moravia teose põhjal.

Moravia oli Itaalia Kommunistliku Partei liige. Aastatel 1984–1988 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Rooma novelle" ("Racconti romani", tõlkinud Aleksander Kurtna; Loomingu Raamatukogu 7, 1957): sisaldab novelle "Ära murra pead" ("Non approfondire"), "Pajats" ("Il pagliaccio"), "Veoauto juht" ("Il camionista"), "Mõtleja" ("Il pensatore"), "Tossikesed" ("Scorfani"), "Maimuke" ("Il pupo"), "Neiu Ciociariast" ("La ciociara"), "Vargad kirikus" ("Ladri in chiesa"), "Sina oled mängus kull" ("Precisamente a te") ning "Romulus ja Remus" ("Romolo e Remo").
* "Ükskõiksed" ("Gli indifferenti", tõlkinud Ülar Ploom; Tallinn: Eesti Raamat, 1984)
* "Paradiis" ("Il paradiso", jutustused, valinud ja tõlkinud Anne Kalling; Loomingu Raamatukogu 9, 1986)
* "Konformist" ("Il conformista", tõlkinud Ülar Ploom; Tallinn: Eesti Raamat, 1990)
* "Põlgus" ("Il disprezzo", tõlkinud Paul Raud; Postimees, 2022)
Maimu Ohanian

**Maimu Ohanian** (aastani 1943 **Salur**, 1944–54 **Lillep**; 23. juuni 1923 Tallinn – 2. september 2011) oli eesti päritolu USA arstiteadlane, radioloog.

## Elulugu
Maimu Ohanian astus 1942 TÜ matemaatikateaduskonna ja 1943 arstiteaduskonna, põgenes 1944 Saksamaale, õppis 1946–50 Heidelbergi Ülikoolis, lõpetas arstina, meditsiinidoktor (1950, Heidelberg).

1951 emigreerus Ohanian USA-sse, läbis internatuuri ja residentuuri New Jersey haiglates, töötas 1951–62 haiglaarstina New Jerseys, täiendas end kirurgias ja röntgenoloogias. Oli 1963–94 Veteranide Administratsiooni East Orange'i (New Jersey) meditsiinikeskuse radioloogiateenistuse juht, 1966–94 ka New Jersey Meditsiini ja Hambaravi Kolledži (Newark, New Jersey) radioloogia õppejõud.

## Teadustöö
Maimu Ohaniani uurimisvaldkonnad on kliiniline onkoloogia ja kiiritusravi. American Medical Assoc., Ameerika Kliinilise Onkoloogia Seltsi, Põhja-Ameerika Radioloogia Seltsi jt ühingute liige.

## Teoseid
* Survival with inoperable lung cancer. Controlled National Veterans Administration study of radiation and chemotherapy (kaasautor). // New York State J Medicine (1976) 76
* Clinical report on the treatment of locally advanced lung cancer. Final report of VALG Protocol 13 Limited (kaasautor). // Cancer (1978) 42
* The narrow fat cell: response to X-ray induced aplasia (kaasautor). // Life Sciences (1979) 25
* Combined therapy in advanced squamous cell carcinoma of the head and neck (kaasautor). // Am. Surgeon (1982) 48
* The incidence of metastases after multimodal therapy for cancer of the head and neck (kaasautor). // Cancer (1984) 54
* Multimodality preoperative treatment for advanced cancer of the head and neck (kaasautor). // Am J Surgery (1984) 148
* Advanced carcinoma of the nasopharynx. 2. Pattern of failure in 256 patients (kaasautor). // Radiotherapy&Oncology (1985) 4
* Management of squamous cell carcinoma of unknown origin in cervical lymph nodes (kaasautor). // Am Surgeon (1986) 52
* Use of the 90Sr applicator for intraoperative radiation therapy in a mouse tumor model (kaasautor). J Surgical Oncology (1987) 34
* Multimodality preoperative treatment for advanced stage IV (MO) cancer of the head and neck (kaasautor). //Am J Surgery (1990) 160

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Trt, 1994, III, 425
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 541
Kaija Saariaho

**Kaija Anneli Saariaho** (sünninimi **Laakkonen**; 14. oktoober 1952 Helsingi – 2. juuni 2023 Pariis) oli soome helilooja.

Ta lõpetas Helsingi Waldorfi kooli ja õppis Sibeliuse Akadeemias kompositsiooni. Seejärel täiendas Saariaho end Freiburgis ja Pariisis, kuhu 1982. aastal ka elama asus. 

Helilooja varasem looming koosnes peamiselt kammermuusikast, kuid alates 1990. aastate keskpaigast hakkas ta kasutama suuremaid esituskoosseise ning jõudis sajandivahetusel ooperižanrini (esimene Saariaho viiest ooperist "L'Amour de loin" ('Kauge armastus') esietendus 2000. aastal Salzburgi festivalil).

## Looming
### Ooperid
* L'Amour de loin (2000)
* Adriana Mater (Amin Maalouf, 2006)
* Émilie (Amin Maalouf, 2010)
* Only The Sound Remains (Ezra Pound, 2016)
* Innocence (Sofi Oksanen, 2020)

## Tunnustus
*2005 – Pro Finlandia teenetemärk 
*2011 – Léonie Sonningi muusikaauhind
*2017 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks

## Välislingid

*Vastab Kaija Saariaho. TMK 1999/6
*http://www.saariaho.org/
Aristippos

**Aristippos** Küreenest (umbes 435 eKr – umbes 356 eKr) oli vanakreeka filosoof, kürenaikute koolkonna rajaja. Ta oli Sokratese õpilane, kuid omandas hoopis teistsugused filosoofilised vaated, õpetades, et elu eesmärk on naudingute poole püüdlemine. 

## Elulugu
Aristippos sündis Küreenes umbes 435 eKr. Ta tuli Kreekasse, et olla seal kohal olümpiamängudele, kus ta kohtus Ischomachosega, kelle kirjeldused Sokratesest tekitasid Aristipposes suure soovi Sokratesega kohtuda, mistõttu ta läks Ateenasse   ning jäi Sokratesega peaaegu kuni tema hukkamiseni  399 eKr.

Ta oli Sokratese õpilane, aga ta kaldus oma õpetajast kaugele nii teoorias kui praktikas. Ta elas luksuslikult ja õnnelikult, otsis meelelisi naudinguid ja tuntud hetääri Laisi seltskonda. Ta küsis õpetamise eest raha, olles Sokratese õpilastest esimene, kes seda tegi..

## Filosoofia

Anekdootlikud jutustused Aristipposest, mida leiab Diogenes Laertiose tekstidest ohtralt, ei jäta meile Aristipposest kuidagi sellist muljet, nagu ta oleks kõigest oma ihade ja kirgede ori. Pigem näib ta nende juttude põhjal olevat keegi, kes uhkusega leiab naudingut kõikvõimalikest erinevatest olukordadest ning suudab kontrollida nii ebaõnne kui ka jõukuse hetki. Need illustreerivad ja kinnitavad kaht Horatiuse ütlust, et Aristippose ettekirjutuste järgmine tähendab, et „ma püüan kohandada olukordi iseendale sobivaks, mitte kohandada iseennast vastavalt olukorrale" , ja et "iga elu pale, iga peatuspaik ja seik oli ta vastu helge". 

Kui Aristipposele heideti ette tema armastust kehaliste himude rahuldamise vastu, siis ta vastas, et "parim pole mitte naudingutest täielik hoidumine, vaid oskus nendega meisterlikult toime tulla, ilma et need kunagi sind kahjustaks". Kui Sürakuusa türann Dionysios tundis end Aristippose märkustest solvatuna, käskis ta Aristipposel istuda kõige madalamale kohale laua ääres, ent Aristippos vastas rahulikult: "sa soovid sellele pingile au osutada".

Ta võis olla valitseja juures vang, kaasõpilased võisid teda sõimata truudusetuse eest Sokratese vastu, türann võis teda jämedalt solvata, tema peale võidi sülitada, ent Aristippos olevat kõigest hoolimata jäänud sama rahulikuks, nagu ta oleks olnud mõnd pidusööki nautides.

Ta andis oma õpetused edasi oma tütrele Aretele, kes andis need omakorda edasi oma pojale Aristippos nooremale, kes väidetavalt süstematiseeris vanaisa õpetuse.

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
Leo Africanus

**Leo Africanus** (ka **al-Ḩasan ibn Muḩammad al-Wazzān al-Fāsī**, araabia keeles حسن ابن محمد الوزان الفاسي; umbes 1494 Granada – umbes 1554?) oli mauri diplomaat ja kirjanik, keda tuntakse eelkõige ta 1550. aastal Veneetsias ilmunud raamatu "Della descrittione dell'Africa et delle cose notabili che iui sono, per Giovan Lioni Africano" ("Aafrika kirjeldus") järgi, mis kirjeldab Põhja-Aafrika geograafiat.

## Kirjandus
* Amin Maalouf "Leo Africanus" Tallinn: Eesti Raamat, 2005

## Välislingid
* Leo Africanus; A Man Between Worlds - BBC
Soovin, et Sa oleksid siin

"**Soovin, et Sa oleksid siin**" on Rosanna Lintsi teine singel, mis ilmus 2012. aasta mai lõpus ja mille autor on Jaagup Kreem. Stiililt on tegu rokiga.

## Välislingid
* "Soovin, et Sa oleksid siin" YouTube
Peterburi konservatoorium

**Nikolai Rimski Korsakovi nimeline Peterburi Riiklik Konservatoorium** (vene keeles Санкт-Петербургская государственная консерватория имени Н. А. Римского-Корсакова) on Peterburis asuv kõrgem muusikaõppeasutus, Venemaa vanim konservatoorium.

Konservatoorium asutati 1862. aastal pianist Anton Rubinsteini initsiatiivil Vene Muusikaühingu muusikaklasside baasil. Rubinsteinist sai ka konservatooriumi esimene direktor ja klaveriprofessor. Konservatooriumi esimene lõpetaja oli Pjotr Tšaikovski 1865. aastal.

1871. aastal kutsuti kompositsiooniteooria ja orkestratsiooni professoriks Nikolai Rimski-Korsakov, kelle harmoonia- ja kompositsiooniteooria õpikud pole tänini väärtust kaotanud. Rimski-Korsakov pani aluse nende erialade õppekavadele.
Aastatel 1905–1928 oli konservatooriumi rektori ametis helilooja Aleksandr Glazunov. 1918. aastast on Peterburi konservatoorium riiklik õppeasutus.

Tänapäeval on Peterburi konservatooriumil 7 osakonda:
*klaveri
*orkestri
*laulu
*lavastamise
*dirigeerimise ja kompositsiooni
*rahvamuusika
*muusikateaduse

Konservatoorium allub Venemaa Föderatsiooni kultuuriministeeriumile.

Konservatooriumi hoone ehitati 1896. aastal. 1912. aastal tehti sellele juurdeehitus ja ehitati ümber suur saal.

Peterburi konservatooriumis on õppinud mitmed väljapaistvad eesti heliloojad ja muusikud: Juhan Aavik, Miina Härma, Mihkel Lüdig, Artur Kapp, August Topman, Rudolf Tobias, Cyrillus Kreek, Peeter Süda, Konstantin Türnpu, Raimund Kull, Mart Saar, Heino Eller.

## Kirjandus
*1986 Kalju Treufeldt. "Peterburi konservatooriumi algaastatest". // Kalender 1987. Koostanud Gondo Olevsoo. Eesti Raamat. Tallinn 1986. Lk 137–143

## Välislingid

*Koduleht
Jenni Haukio

**Jenni Elina Haukio** (sündinud 7. aprillil 1977 Poris) on soome luuletaja. Ta on president Sauli Niinistö abikaasa. 

Haukio on välja andnud kolm luulekogu. Ta esimene luulekogu "Paitasi on pujahtanut ylleni" võitis Runo-Kaarina võistluse. Tema seni viimane luulekogu "Sinä kuulet sen soiton" ilmus 2009.

2007. aasta augustist 2012. aasta jaanuarini oli ta Rahvusliku Koonderakonna kommunikatsioonijuht. 2012. aasta veebruarist on ta Turu raamatumessi programmijuht. 

## Tunnustus
* 2014 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Isiklikku
3. jaanuaril 2009 abiellus ta Sauli Niinistöga, neil on 2018. aastal sündinud poeg. 

## Viited
Jõhvikad (heliplaat)

**"Jõhvikad"** on 1998. aastal ilmunud Tarmo Pihlapi CD.

Selle andis välja Hitivabrik.

1 helikassett (43:12)

Salvestatud Eesti Raadio stuudios novembris 1998.

## Laulud

## Välislingid
*http://erb.nlib.ee/?kid=12489815
Sillad

**"Sillad"** on 1994. aastal ilmunud Tarmo Pihlapi CD/MC.

Selle andis välja Valindo.

1 CD (36:07) + 1 voldik

Lindistatud: Linnahalli stuudios aprillis 1994

Helirežissöör: Indrek Patte

Said: Tiit Koha

Kunstnik: Mare Koha

Produtsent: Aarne Valmis

Esitavad: Margus Kappel (klaver ja Hammondi orel), Margus Minn (bass), Ain Varts (kitarr), Ivo Varts (trummid), Andres Peetson (trompet), Mart Sork (tromboon), Raul Sööt (tenorsaksofon).

Kaasa aitas: Karl Olaf Kappel ja Hammond Leslie-Box.

Taustavokaal: Novella Hanson, Hedvig Hanson, Tarmo Pihlap.

## Laulud
# "Hüljatud mees" / Chris Andrews; Heldur Karmo. 
# "Võta mind kaasa" / L. Haslewood; sõnad Kustas Kikerpuu. 
# "Born with a song" / Tarmo Pihlap; sõnad M. Haab. 
# "Bella-Bella" / The Roosters; sõnad Vello Salumets. 
# "Jälle koos" / B. Owens; Heldur Karmo. 
# "Sillad" / Tarmo Pihlap; sõnad Heldur Karmo. 
# "Tütre küsimus" / H. Middlebrooks; Vello Salumets. 
# "I have still brave" (beating in my chest) / Tarmo Pihlap; sõnad A. Raid. 
# "Kas mu peale mõtled veel" / B. Burnett; sõnad M. Smotherman ja Heldur Karmo. 
# "Me vanad sõbrad ju" / B. Ulveaus; Heldur Karmo.

## Välislingid
*http://erb.nlib.ee/?kid=17800705
Hando Põldmäe

**Hando Põldmäe** (sündinud 13. mail 1971 Elvas) on eesti trombonist ja dirigent. Ta oli aastatel 2014–2021 Politsei- ja Piirivalveorkestri peadirigent.

Ta on õppinud trombooni Tallinna Muusikakeskkoolis, Eesti Muusikaakadeemias (lõpetas 1996. aastal) ja Stockholmi Kuninglikus Muusikaakadeemias (lõpetas 1999. aastal).

Ta on töötanud Eesti Raadio Kontsertorkestris ja Bigbändis, Tallinna Filharmoonias.

Ta oli XI noorte laulupeol puhkpilliorkestrite liigijuht.

## Tunnustus

* 2001 – Jaan Paku auhind "Paku viiul"
Lehtninalased

**Lehtninalased** (*Phyllostomidae*) on sugukond käsitiivalisi.

Nende levila ulatub Mehhikost Põhja-Argentinani. See on käsitiivaliste hulgas ökoloogiliselt kõige mitmekesisem sugukond. Enamik neist on putuktoidulised, kuid leidub ka puuviljadest, nektarist, aga ka väiksematest selgroogsetest ning isegi verest toituvaid liike.

Enamik lehtninalasi on pruuni, halli või musta värvi, kehapikkusega 4–13 cm ja kaaluga 7–200 g.

Tavaliselt elavad nad väikestes gruppides, kuid mõned liigid moodustavad mitmesajast isendist koosnevaid kolooniaid.

Sugukonda kuulub üle 50 perekonna ligi 200 liigiga.

*alamsugukond vereimejalased (*Desmodontinae*)
*liik suur-vampiir (*Vampyrum spectrum*)
Tony Leondis

**Anthony Leondis** (sündinud 24. märtsil 1972 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide animaator, animafilmirežissöör ja dublaažinäitleja.
Randall Duk Kim

**Randall Duk Kim** (sündinud 24. septembril 1943) on päritolu USA teatri-, tele- ja filminäitleja.

Alates 18. eluaastast ja suurema osa oma karjäärist on ta näidelnud teatrilaval. Tema tuntuim filmiroll on filmis "The Matrix Reloaded".
Nicanor Parra

**Nicanor Parra Sandoval** (sündinud 5. septembril 1914 San Fabián de Alico – 23. jaanuar 2018 Santiago) oli Tšiili füüsik ja luuletaja.

Parra sündis kooliõpetaja pojana mitmekülgsete kunstiannetega perekonnas. Tema õde Violeta Parra oli kuulsamaid Tšiili rahvalaulikuid.

## Tunnustus
* 2011 Miguel de Cervantese auhind

## Välislingid
*Nicanor Parra ametlik koduleht
*Nicanor Parra koduleht Tšiili Ülikooli saidil
Jarosław Jakszto

**Jarosław Jakszto** (leedupäraselt **Jaroslavas Jakšto**; sündinud 7. augustil 1980 Vilniuses) on Leedu endine poksija, rahvuselt poolakas. Ta oli kokku kahekordne Leedu meister üliraskekaalus (üle 91 kg) aastatel 2007 ja 2009.

Jakszto osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 2004. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Mohamed Alyle (Egiptus) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale David Price'ile (Suurbritannia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Jakszto osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Sebastian Köberile (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 14. maailmameistrivõistlustel (Houston, 2007), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Vjatšeslav Hlazkovile (Ukraina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Jakszto sai üliraskekaalus (üle 91 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Aleksandr Povetkinile (Venemaa). Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 34. Euroopa meistrivõistlustel (Perm, 2002), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Vjatšeslav Hlazkovile (Ukraina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited

## Välislingid
*
Cornelius Gallus

**Gaius Cornelius Gallus** (u 70 eKr Forum Julii – 26 eKr) oli vanarooma luuletaja, oraator ja poliitik.

Alates sellest, kui Rooma riik 30 eKr Egiptuse vallutas, kuni oma surmani 26 eKr oli Cornelius Gallus Egiptuse kuberner.
Greg Baldwin

**Greg Baldwin** (sündinud 13. septembril 1960 Grantsis New Mexico osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta on näidelnud teatrilaval ning dubleerinud animafilme ja videomänge.
Lloyd Sherr

**Lloyd Michael Sherr** (sündinud 24. märtsil 1959 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta on saanud tuntuks USA telekanali History saadete tekstilugejana. Tema häält on kuulda ka mõnes videomängus ja telesarjas.
Bob Joles

**Robert Joles** (sündinud 16. juulil 1959 Glendoras Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja. 

Alates 1981. aastast on ta lugenud dublaaži paljudele animafilmide, -sarjade ja videomängude tegelastele.
Eesti kullafond (Kuldne Trio)

**"Eesti kullafond"** on 2002. aastal välja antud kogumik, mis sisaldab Kuldse Trio laule.

## CD 1
#Kolm sõpra
#Kes ei tööta, see ei söö
#Roosa
#Isa
#Suudlus
#Kaks kokteili
#Mürtsub trumm
#Kurgid sulle, raha mulle
#Kushat ja hotshu
#Mina olen Robert
#Heia, heia
#Vesiroosid
#Viru nurga taga
#Sööge saia, sööge liha
#Kiilaspea
#Laip on laip
#Kuldne kuu
#Olen lendur ma
#Miks on saatus
#Puusad
#Sobime
#Ma sauna ehitan
#Finale Ultimo
#Ave Maria
#Saun
#Kui sa minu tädi näed
#Imbi
#Lipsi
#Julgesti, naised, nüüd tööle
#Kuulsus läheb ära

## CD2
#Russkaja Vodka
#Palju õnne
#Saksa seksuaalvähemuste twist
#Presidendi pilt
#Oo laulupidu
#Hulla-tralla
#Lubja Raul
#Las ta olla
#Mis sa mökitad mees
#Felicita
#O Sole Mio
#Ime
#Karate
#Sirje
#Sigarett
#Ma suudlen teie kätt, madam
#Cherbourg'i vihmavarjud
#Valu ja vaev
#Jenka
#Grazia
#Sakanapatila
#Lasnamäe valss
#Polka perestroika
#Rosamunde
#Ka Pärnu kandis

## CD3
#Kört ja kama
#Ehma, lehma
#Davai davai
#Metsik häda
#Hopp, Johanna
#Kõik müügiks
#Shubidivuu
#Devil Coctail
#Inimesed aias
#Chiri-biri-pinn
#Pärnu suvi
#Kosmonaut Laika
#See laul
#Pese mu selga
#Aidaa
#Mamy Blue
#Lenda, lenda, Linda
#Ainult sina
#Kevadkuul
Öölane

**"Öölane"** on kirjastuse Elmatar aastatel 1994–2014 välja antud raamatusari. Sarjas ilmusid järgmised raamatud:

## Välislingid
*sari Öölane REaD raamatupood
Eesti kullafond (Silvi Vrait)

**"Eesti kullafond"** on 2002. aastal ilmunud kogumik, mis sisaldab Silvi Vraidi laule. Väljaandja Hitivabrik.

## CD 1
#Värviline maailm (Priit Pihlap / Juhan Sütt)
#Müürilill
#Vana pildiraam (Priit Pihlap / Juhan Sütt)
#Kantri alati jääb  (Ruth Franks / Peep Liblik)
#Tähtede poole (Priit Pihlap / Juhan Sütt)
#Jaaniöö (Johnny Mullins / Peep Liblik)
#Vahel saatus on helde
#Mõnus ja soe
#Olla võib  (Jerry Allison / Buddy Holly / Norman Petty / Silvi Vrait)
#Suur roosa toss
#Ootus
#Selliseks ma jäin (Mario Panas / Vally Ojavere)
#Ulila (Jüri Rosenfeld / Peeter Väljak)
#Vaid üks pilk (Gregory Carroll / Doris Payne / Silvi Vrait)
#Lillede põlemine
#Tupikjaam
#Lennutund
#Tütreke väike (Klaus-Günter Neumann / Heldur Karmo)
#Muld
#Punab loojangutaevas

## CD 2
#Hümn armastusele
#Ilus plika
#Kuidas küll mul pea käib ringi
#Milord
#C'est si bon
#Olen armunud
#Nagu merelaine (Ivar Must / Leelo Tungal)
#Valguses ja varjus (Andres Valkonen / Leelo Tungal)
#Palvehelmed
#Olnut enam heaks ei tee
#Santa, too kallim tagasi
#Hag's Dixi Blues
#Stseen Mutikuga (rokkooperist "Põhjaneitsi")
#Hällilaul
#Narr mäe otsas
#Vihm
#Ligi ja kaugel (muusikalist "Randas õitseb kibuspuu") (Arved Haug / Vaapo Vaher)
#Kibuvitsaõis
#Armuigatsus (muusikalist "Randas õitseb kibuspuu") (Arved Haug / Vaapo Vaher)
#Väikene rahvas, väikene maa

## CD 3
#Ei kunagi
#Veel viivuks jää
#Suudle mind
#Olen liiga halb
#Muinaslugu muusikas
#Undecided
#Black Sheep
#A Nightingale Sang in Berkeley Square
#Secret Love
#Neil päevil polnud algust
#Vaid petan sind
#Mees keda armastan
#Give Me the Simple Life
#Please Send Me Someone To Love
#I'm Gonna Build the Mountain
#Kell
Subsideerimine

**Subsideerimine** (inglise *subsidiation*) on rahaliste toetussummade, näiteks subsiidiumide ja muu toetusraha andmine ; ka dotatsioon.

## Vaata ka
*Dotatsioon

## Viited
Dotatsioon

**Dotatsioon** on nii rahaline annetus, riiklik toetussummade maksmine ettevõtete kulude ja/või kahjude katmiseks või ka juurdemakse. Teatud toetussummade, näiteks subsiidiumide ja muu toetusraha andmist nimetatakse ka subsideerimiseks.

## Vaata ka
*Subsideerimine
*Subsiidium

## Viited
Wilbert McClure

**Wilbert James McClure** (29. oktoober 1938 Toledo, Lucase maakond, Ohio – 6. august 2020) oli USA poksija.

McClure võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

McClure poksis juulist 1961 kuni jaanuarini 1970 elukutselisena. Ta osales kokku 33 kohtumisel. Ta võitis neist 24 (neist 12 nokaudiga) ja kaotas 8 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning viigistas ühe kohtumise.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Subsiidium

**Subsiidium** (inglise keeles *subsidy*, saksa keeles *Subvention*, *Finantshilfe*) on abiraha, rahaline toetus, dotatsioon on vastava riigi valitsusepoolne riikliku mittetagastava abi andmine kauba, teenuse või tootmisteguri eratootjale ja/või tarbijale (ka välismaised ja kodumaised tarbijad), teiste majanduses osalejate kulul, mõjutades sellega kauba või teenuse hinda ning seeläbi ka toodangut, nõudlust-pakkumist, tarbimist ja vastavat käitumist).

## Subsiidiumimaksete tegemine

Subsiidiumimakseid võib teha nii rahaliste kui varjatud maksetena:

### Rahalised maksed

nagu valitsusepoolne makse kodumaisele tootjale, tagastamatu rahalise abina ettevõtetele, valitsuse osalus kodumaistes ettevõtetes jt;

### Varjatud maksed

valitsusepoolne teatavate maksude kahandamine, madalaprotsendiliste laenude võimaldamine, hinnatoetustena (näiteks kaupade ja teenuste turuhinnast odavamalt andmine ja/või turuhinnast kõrgema hinnaga valitsusepoolsete riiklike ostude sooritamine) jt )

Subsiidiumide maksmine kodumaistele ettevõtetele võib küll aidata kodumaistel tootjatel konkureerida odavate importtoodetega ja leida eksporditurge, kuid kuna maksed sooritatakse riigi maksusüsteemi kaudu, siis maksavad valitsuse antud subsiidiumid kinni ikkagi kodumaised tarbijad.

## Vaata ka
*Subsideerimine
*Dotatsioon

## Viited
Edward Crook

**Edward "Eddie" Crook** (19. aprill 1929 Detroit, Wayne'i maakond, Michigani osariik – 26. juuli 2005 Montgomery, Montgomery maakond, Alabama osariik) oli USA poksija.

Crook võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

## Viited

## Välislingid
*
Melozzo da Forlì

**Melozzo da Forlì** (8. juuni 1438 Forlì – 8. november 1494 Forlì), tuntud ka kui **Melozzo di Giuliano degli Ambrosi**, oli *[[quattrocento]]* Itaalia maalikunstnik ja arhitekt, 15. sajandi Forlì koolkonna kuulsaim esindaja.

## Elukäik
Melozzo oli arvatavasti pärit jõukast Ambrosi perekonnast. Kunstniku noorusaja kohta andmed puuduvad. Melozzo iseloomustuseks on kirjutatud: "Loreto laemaalide julgete rakursside meister ning Vatikanis asuva Sixtus IV ja tema sugulaste rahulikult suursuguse grupiportree autor."

## Kirjandus

*Bryan, Michael (1886), Robert Edmund Graves, ed., Dictionary of Painters and Engravers, Biographical and Critical, London: George Bell and Sons, pp. 505 vaadatud 2012-05-30
* Clark, Nicholas (1990), Melozzo Da Forli, London: Sotheby's Publications, ISBN 978-0-85667-371-9
*A. Schmarsow, Melozzo da Forli, Stuttgart 1886
*O. Okkonen, *Melozzo da Forlì und Seine Schule*, Suomalaisen Tiedeakatemian Kustantama, Helsinki 1910.
*G. Nicodemi, Melozzo da Forlì, Roma 1935
*M. Pantucci, Melozzo da Forlì, Milano 1943
*R. Buscaroli, Melozzo e il melozzismo, Bologna 1955
*N. Clark, Melozzo Da Forli, Pictor Papalis, Londra 1990
*M. Foschi, L. Prati (a cura di), Melozzo da Forlì: la sua città e il suo tempo, Milano 1994.
*D. Benati, M. Natale, Antonio Paolucci (a cura di), Melozzo da Forlì. L'umana bellezza tra Piero della Francesca e Raffaello, Milano 2011.

## Galerii

Pilt:Da Forli - Music-Making Angel.jpg|Üks Melozzo kuulsatest inglitest Santi Apostoli basiilikas, praegu Vatikani pinakoteegis
Pilt:Da Forli - Music-Making Angel 2.jpg|*Musitseeriv ingel* (1480) Vatikani pinakoteek
Pilt:Melozzo_da_Forlì_-_Christ's_Entry_into_Jerusalem_(detail)_-_WGA14789.jpg|Kristuse sisenemine Jeruusalemma (1477–1482) (detail)
Pilt:Melozzo da Forlì 001.jpg|Paavst Sixtus IV nimetamas Bartolomeo Platinat Vatikani raamatukogu prefektiks, umbes 1477 (fresko) Vatikani muuseumid


## Märkused


## Välislingid

*Teosed ja lühibiograafia veebigaleriis vaadatud 2012-05-30
James Boyd

**James Felton Boyd** (30. november 1930 Rocky Mount, Edgecombe'i ja Nashi maakond, Põhja-Carolina osariik – 25. jaanuar 1997 Baltimore, Baltimore'i maakond, Marylandi osariik) oli USA poksija.

Boyd võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Boyd poksis veebruarist 1959 kuni septembrini 1962 elukutselisena. Ta osales kokku 7 kohtumisel ning võitis neist 2 (neist 1 nokaudiga), kaotas 2 ja viigistas 3 kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Peter Rademacher

**Thomas Peter Rademacher** (20. august 1928 Tieton, Yakima maakond, Washingtoni osariik – 4. juuni 2020) oli USA poksija.

Rademacher võitis raskekaalus (üle 81 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Rademacher poksis augustist 1957 kuni aprillini 1962 elukutselisena. Ta osales kokku 23 kohtumisel, võitis neist 15 (neist 8 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 6 nokaudiga) kohtumist ning viigistas ühe kohtumise.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Püsivara

**Püsivara** (inglise keeles *firmware*) on seadme püsimälusse salvestatud programm või programmid (tarkvara). 
Paljude lihtsate seadmete puhul (lihtsamad mobiiltelefonid, fotoaparaadid, mänguasjad, vms.) koosnebki kogu seadmesisene tarkvara ainult püsivarast.

## Vaata ka
*Püsimälu
*Baasvahetussüsteem
*Alglaadur
Costa Pacifica

**Costa Pacifica** on Carnival Corporation & plc tütarfirmale Costa Crociere S.p.A. kuuluv Concordia-klassi ristluslaev, mis on ehitatud Fincantieri laevatehases Sestri Ponentes (Genova linnaosa) Itaalias 2009. aastal. Itaalia lipu all sõitva laeva kodusadam on Genova.

## Ajalugu
Laevakompanii Costa Crociere tellis laeva 2005. aasta detsembris. Kiil pandi laevale tehasenumbriga 6148 Fincantieri laevatehases Sestri Ponentes. Vettelaskmistseremoonia toimus 30. juunil 2008. 29. mail 2009 sai laev valmis ja anti omanikele üle.
Costa Pacifica koos laevaga Costa Luminosa ristiti 5. juunil 2009 Genovas (Itaalia) ja ristiemaks sai Iisraeli laulja ja laulukirjutaja Noa. Laev seisab muusika tähe all. Laeval on oma salvestusstuudio, kus reisijad võivad oma laule salvestada. Laeval on oma laul ja muusikateemaline interjöör. 

Ristluslaev asus oma esmareisile 5. juunil 2009. 
Ristluslaeva sõsarlaevad on Costa Serena, Carnival Splendour, Costa Favolosa, Costa Fascinosa ja õnnetuslaev Costa Concordia, mis sõitis karile reedel, 13. kuupäeval.

2012. aastal kasutatakse laeva kruiisideks Hamburgist.

## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Costa Pacifica Costa Crociere kodulehel (inglise keeles)
Anti Kuus

**Anti Kuus** (sündinud 1956) on ökonomist, ettevõtja, fotograaf, laulukirjutaja ja muusikaprodutsent. 

## Elukäik
On lõpetanud Rakvere I Keskkooli, Tallinna Polütehnilise Instituudi, Eesti Kõrgema Kommertskooli ja Yorki Ülikooli (Kanadas). Tal on magistrikraad rahvusvahelises ärijuhtimises. 

Anti Kuus on töötanud lauljana rokkbändis Leid (tuntud ka nimega Omad Poisid), ökonomistina, finantsdirektorina ja ettevõtete juhina (juhatuse ja nõukogu esimehena).

Aastatel 1989–1992 oli A. Kuus Kuressaare linnavolikogu liige. Aastatel 1987–1991 töötas ta Saaremaa Arenduskeskuses Arco ning tegeles ettevõtluse ja välismajandussuhete käivitamisega Saaremaal.

1992. aastal korraldas ta Saaremaal rahvusvahelise fotofestivali, mille kunstiline juht oli Peeter Linnap ja millest tegi dokumentaalfilmi Peeter Tooming.

1991. aastal hakkas ta tõsisemalt tegelema fotograafiaga ja temalt on ilmunud 7 menukat fotoalbumit. Läbivateks joonteks tema fotograafias on meri ja taevas eri variatsioonides. Tema näitusi on eksponeeritud peale Eesti veel Tšehhis ja Austrias.

1991–2000 asutas ta ettevõtted AKTA ja Aktaprint, olnud ettevõtete Saaremaa Arenduskeskus ARCO, Laser Muusik ja Baltic Tours kaasasutaja. Asutas ja juhtis fotoajakirja Positiiv. 

2000–2013 oli Aktaprindi juht ja aktsionär. Sel ajal spondeeris muusikafestivale Jazzkaar, Sõru Jazz, Juu Jääb ja IDeeJazz. 

2016–2018 tegutses ta mentorina EAS-i ärimentorprogrammis. 

Praegu kirjutab laule ja produtseerib muusikat. Aprillis 2019 ilmus tema kauamängiv heliplaat "Saaremaa Blues". Plaadil teevad kaasa Mathieu Spaeter (kitarr), Raul Vaigla (bass), Andrus Lillepea (trummid), Madis Kukk (Hammond-orel), Henri Kuus (akustiline kitarr), Marilin Kongo (taustalaul), Kersti Leppik (taustalaul), Sander Sokk (taustalaul), Tenno Toomistu (taustalaul), Madli Ainsalu (taustalaul) ja Liisu Siimer (taustalaul). 

Muusikalised lemmikud ja mõjutajad: Led Zeppelin, The Band, King Crimson, Deep Purple, Pink Floyd, Bob Dylan, Tom Waits, Joni Mitchell, Locomotiv GT, Eric Clapton, John Wetton, Avishai Cohen, Karl Jenkins, Rein Rannap, Urmas Alender, Arvo Pärt... 

Muusikaga tegelevad ka Anti Kuusi lapsed: Horret Kuus on helirežissöör (B6 Studios), Henri Kuus ja Hanna-Leana Kuus esinevad ansamblina Nunnu & Rockstar.

## Fotoalbumid
* "Saaremaa" (AKTA 1997, kordustrükk 2002)
* "Eestimaa" (AKTA 2004)
* "Väike päike" (Pilgrim 2004)
* "Saaremaa & Kuressaare" (AKTA 2006)
* "Mere ja taeva laulud" (AKTA 2006)
* "Eestimaa II" (AKTA 2006)
* "Öö mõte on kuus" (AKTA 2008, koos Sulev Olliga)

## Muusikaalbumid
* "Saaremaa Blues" (2019)

## Välislingid
* www.koki.ee
* Madli-Liis Parts. Anti Kuus on rutiinist prii. Äripäev, 23. november 2006
Leonard Randolph

**Leonard Randolph** (sündinud 27. veebruaril 1958 Tacomas Pierce'i maakonnas Washingtoni osariigis) on USA endine poksija.

Randolph võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Randolph poksis juunist 1978 kuni augustini 1980 elukutselisena. Ta osales kokku 19 kohtumisel ning võitis neist 17 (neist 9 nokaudiga) ja kaotas 2 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Father's Day (Doctor Who)

"**Isa päev**" (inglise keeles *Father's Day*) on Briti teleseriaali "Doctor Who" 2005. aasta I hooaja kaheksas osa (kestus: 45 minutit). Osa esilinastus 2005. aasta 14. mail. Doktor (Christopher Eccleston, üheksas Doktor) viib selles jaos Rose'i (Billie Piper) ajas tagasi 1987. aastasse, trööstima oma surevat isa, ent kui Rose hoiab ära isa surma, lastakse Maa peale valla lendavad lohetaolised kurjakuulutavad elukad.

"Isa päeva" vaatajate arv Ühendkuningriigis oli 8,06 miljonit.

## Märkused

## Välislingid
*Doctor Who - Que Sera Sera YouTube — "Isa päeva" alusel loodud muusikavideo; muusika: "Que Sera Sera", esitaja: Pink Martini.
Pudelikork

**Pudelikork** on vahend pudelisuu sulgemiseks. Pudelikorke valmistatakse metallist, plastist, puidust, korgist, kummist ja muudest materjalidest.

Üks tänapäeval levinumaid pudelikorgitüüpe on ühekordselt kasutatav metallkork, mille all on plastist tihend. Sellised pudelikorgid, millel sageli seisab joogibrändi logo, on tarvitusel eelkõige karastusjookide tööstuses. Hoidistamisel tarvitatakse korduskasutatavaid pudelikorke, mis on enamasti plastist või puidust. Traditsiooniline pudelikorgimaterjal on korgitamme koorest saadav kork, millest valmistatakse veinipudelite korke, ehkki ka veinipudeleid on aina sagedamini hakatud sulgema metallkorkidega. Plastpudelite korgid on tihti teistsugusest plastist kui pudelid.

Ühekordselt kasutatavate pudelikorkide eemaldamiseks tarvitatakse enamasti pudeliavajat. Korduskasutatavad korgid võivad olla keeratavad, sel juhul on pudelikorgi siseküljel ja pudelikaela välisküljel sobiv keere. Kork võib sobida ka pudelisuudmesse (nt korgipuust korgid) või katta pudelikaela väljastpoolt (tänapäeval vähe levinud kummikorgid).
Nicolae Linca

**Nicolae Linca** (2. jaanuar 1929 Blaj, Alba maakond – 28. juuni 2008 Feisa, Jidvei vald, Alba maakond) oli Rumeenia poksija.

Linca võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta oli esimene Rumeenia poksija, kes on tulnud olümpiavõitjaks.

Linca osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Günther Heidemannile (SÜV) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Linca sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) pronksmedali 10. Euroopa meistrivõistlustel (Varssavi, 1953), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Zygmunt Chychłale (Poola) ning 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Hippolyte Annex'ile (Prantsusmaa). Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Carmelo Bossile (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Kolonisatsioon

**Kolonisatsioon** ehk **koloniseerimine** (ladina sõnast *colere* 'asustama, kultiveerima, harrastama, hoolitsema, valvama, austama') on maa-ala asustamine. Algselt viitas termin üksnes inimestele, kuid 19. sajandil hakkasid biogeograafid kõnelema kolonisatsioonist ka lindude, bakterite ja taimede puhul.

Inimeste puhul on kolonisatsioon kitsam termin kui sellega seotud mõiste kolonialism. Kolonisatsioon viitab üksnes rändele, näiteks kolooniate, kaubakontorite ja istanduste rajamiseks, samas kui kolonialism hõlmab ka uutel asualadel elavate inimeste valitsemist.
Edward Lee Thorndike

**Edward Lee Thorndike** (ka **Ted Thorndike**; 31. august 1874 Williamsburg, Massachusetts – 9. august 1949 Montrose, New York) oli Ameerika Ühendriikide psühholoog.

Ta töötas peaaegu kogu karjääri Columbia Ülikooli Õpetajate Kolledžis. Teda peetakse moodsa hariduspsühholoogia rajajaks (1903. aastal võttis ta kasutusele mõiste *educational psychology*). 1910. aastal asutas ta ajakirja Journal of Educational Psychology, 1913–1914 ilmus kolmeköiteline "The psychology of learning", ta on avaldanud ka raamatuid algebra ja aritmeetika õppimise kohta. 1912. aastal oli ta Ameerika Psühholoogide Assotsiatsiooni president.

## Elulugu
Edward Thorndike sündis Massachusettsi osariigis Williamsburgis 31. augustil 1874.

Ta lõpetas 1891. aastal Roxbury Latin Schooli, sai 1891 bakalaureusekraadi Wesleyan Universityst ja 1897 magistrikraadi Harvardi Ülikoolist.

Harvardi päevil huvitas teda see, kuidas loomad õpivad, ning töötas koos William Jamesiga. Tema peamiseks huviks oli "inimene" loomas (*animal "man"*). Thorndike'i on nimetatud Ameerika võrdleva psühholoogia pioneeriks.

1898. aastal kaitses Thorndike Columbia Ülikoolis doktorikraadi James McKeen Cattelli (tuntud kui psühhomeetria looja) juhendamisel. Seejärel asus tööle Columbia Ülikooli Õpetajate Kolledžisse psühholoogia õppejõuna. Seal töötades uuris ta õppimist, õpetamist ja vaimsete võimete testimist. Thorndike lõi oma õppimisteooria, tuginedes uurimistööle loomadega. Tema doktoriväitekiri ("Animal intelligence: an experimental study of the associative processes in animals") oli esimene psühholoogiauurimus, kus uuritavateks objektideks ei olnud inimesed. Thorndike huvitus loomade võimest õppida imitatsiooni ja jälgimise kaudu. Selle testimiseks lõi ta nn *[[puzzle box]]*i, kus enamasti kasutas ülesannete lahendamisel kasse.

Thorndike uuris ka täiskasvanute õppimist ning uskus, et õppimisvõime ei vähene enne 35. eluaastat, misjärel see hakkab langema 1% aastas.

Thorndike sõnastas õppimises järgmised seadused:
*Tagajärje seadus (*the law of effect*): kui tegevusaktile järgneb soovitud tulemus, siis on sellise käitumise esinemise tõenäosus tulevikus suurem, negatiivse tulemuse korral aga väiksem. Väliskeskkonna mõjutegurid, mis käitumisele järgnevad, mõjutavad edaspidi käitumist.
*Harjutamise seadus (*the law of exercise*): vastuse kordamine viib stiimuli ja reaktsiooni seoste tugevnemisele. Reaktsiooni seostamine tagajärjega: S--}R

## Tunnustus
*1917 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1926 – valiti Briti Psühholoogiaseltsi auliikmeks
*1932 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1934 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks

## Isiklikku
1900. aastal abiellus Elizabeth Moultoniga ja neil oli viis last.

## Viited
Email

**Email** on valge või värviline klaasjas kattekiht, millega kaetakse või dekoreeritakse metalli, keraamika või klaasi pinda. Koostise ja omaduste järgi eristatakse läbipaistvat, läbipaistmatut ja sillerdavat emaili.

Email on peeneks jahvatatud klaas. Seda valmistatakse värvilistest klaasidest või läbipaistvast klaasist, millele lisatakse pigmente.  

Kasutatakse metallil, klaasil ja keraamikal. Keraamikas nimetatakse neid glasuuripealseteks värvideks või glasuuripealseteks emailideks.

Sõna *email* on tulnud ülemsaksa keelest *smelzan* 'sulatama', vanaprantsuse sõnast *esmail* või ladina sõnast *smaltum.*

Keraamilisi esemeid katvat emailjat kihti nimetatakse glasuuriks.

## Metallil
Metallesemete emailiga kaunistamise tehnikad on
* uuresulatis
* kärgsulatis
* reljeefemail (*basse-taille*)
* *[[émail en ronde bosse]]*
* *[[émail-plique à jour]]*
* emailmaal (*émail des peintures*)

## Klaasil
* Emailmaaling

## Keraamikal
Glasuur ja glasuuripealne maal. Tavaliselt põletatakse temperatuuril 750–850 °C.

## Viited
Tērvete piirkond

**Tērvete piirkond** (läti *Tērvetes novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Zemgales. Piirnes lõunas Leeduga.

Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Tērvete piirkonna elanikest lätlasi 77,84%, leedulasi 8,34%, venelasi 7,39%, valgevenelasi 4,26% ja muust rahvusest inimesi 2,18%.

Piirkond moodustati 2002. aastal kolmest vallast (Bukaiši, Augstkalne ja Tērvete vald. 2021. aastal liideti Tērvete piirkond Dobele piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Lubāna piirkond

**Lubāna piirkond** (läti keeles *Lubānas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes.

Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Jaunpiebalga piirkonna elanikest lätlasi 95,7%, venelasi 2,3% ja teistest rahvustest inimesi 2%.

Piirkond moodustati 2007. aastal Lubāna linnast ja Indrāni vallast. 2021. aastal liideti Lubāna piirkond Madona piirkonnaga.

## Viited
Skrunda piirkond

**Skrunda piirkond** oli Läti 1. järgu haldusüksus Kuramaal.

Piirkond moodustati 2009. aastal Skrunda linnast ja neljast vallast (Nīkrāce, Raņķi, Rudbārži ja Skrunda vald).

2021. aastal liideti Skrunda piirkond Kuldīga ja Alsunga piirkonnaga uueks, Kuldīga piirkonnaks.

## Viited

## Välislingid

*Skrunda piirkonna koduleht
Baltlased

**Baltlased** ehk **balti rahvad** on rühm Läänemere-äärseid rahvaid, kes kõnelevad balti keeli, mis on indoeuroopa keelkonda kuuluv keelerühm. 

Balti rahvad pärinevad indoeuroopa hõimudest, kes asusid Moskva, Oka ja Volga jõe valglas ning nendest mõnevõrra lääne pool.   

Tänapäeval on balti rahvastest säilinud vaid idabalti rahvad: leedulased ja lätlased (sh latgalid). Läänebalti hõimud – preislased, jatvingid, galindid jts – on välja surnud. 

Balti hõimude sekka kuulusid ka kuralased, semgalid, seelid, samogiidid, aukštaidid, skalvid, sembid, natangid, varmid, pogesaanid, pomesaanid, bartid ja nadruvid.

## Välislingid
Aija Andrejeva

**Aija Andrejeva**, esinejanimega **Aisha** (hääldus [aiʃa]; sündinud 16. jaanuaril 1986 Ogres Lätis), on Läti laulja.

Ta esindas Lätit Eurovisiooni lauluvõistlusel 2010 Norras Bærumis lauluga "What For?", ja jäi esineses poolfinaalis viimaseks.

## Välislingid

* Aisha fännileht
* Aisha mitteametlik foorum
Gidon Kremer

**Gidon Kremer** (läti *Gidons Krēmers*; sündinud 27. veebruaril 1947 Riias) on Läti viiuldaja ja dirigent.

1980. aastal emigreerus ta Nõukogude Liidust ning asus elama Saksamaale.

1996. aastal asutas ta kammerorkestri Kremerata Baltica, mis koosneb Läti, Leedu ja Eesti noortest muusikutest ning on pälvinud rahvusvahelist tunnustust.

## Tunnustus
*1989 Léonie Sonningi muusikaauhind
*1997 Balti Assamblee kunstipreemia
*2009 Balti Täht
*2012 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* "Eriline viiuldaja Gidon Kremer" Eesti Päevaleht, 20. jaanuar 2001
Aleksei Širov

**Aleksei Dmitrijevitš Širov** (vene *Алексей Дмитриевич Широв*, läti *Aleksejs Širovs*; sündinud 4. juulil 1972) on Läti ja Hispaania malesuurmeister.

1990. aastate algusest on Širov püsinud maailma tippmaletajate seas, jõudes 1998. aastal reitingutabeleis 4. kohale. Ta on ka tuntud malekirjanik.

Širov on mitu korda võitnud ka Paul Kerese mälestusturniiri.