open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Püha Antoniuse kalmistu

**Püha Antoniuse kalmistu** on Tartus asunud kalmistu, tänapäeval kuulub selle ala Lillemäe parki.

Kalmistu on kantud Eesti kultuurimälestiste registrisse.

Uno Hermanni andmetel asus Püha Antoniuse kalmistu, Lillemäe külje all asunud Tõnismäel. Pühak Antonius kaitses katku vastu. 

1773. aastal, kui asutati Vana-Jaani kalmistu, keelati edaspidi matta mittesaksa lihtrahvast kalmistule Lillemäel (seda nimetati Mistberg - rämpsu e. sõnnikumägi) - surnu tuli tuua talupojakalmistule.

Nimi püsis veel 18. sajandil aga hiljem, kui Riia ja Lille tänava äärde ehitati hooned ning kalmistu kadus aedade alla, jäi ka mäe nimi käibelt.
## Viited

## Välislingid
*
* Ene Puusemp. "Keskajal oli Lille mäel linnatagune kalmistu". Tartu Postimees, 3. jaanuar 2002
Tallinna adventkirik

**Tallinna adventkirik** on Tallinnas aadressil Mere puiestee 3 asuv adventistide kirik.

Kirik, mille projekteeris Erich Jacoby ja mis valmis 1923. aastal, on üks ilmekamaid 1920. aastate traditsionalismi näiteid Eestis. Kõrge kivikatusega ja jõulise karniisiga raskepärase hoone otsaseinas on ärkli ja baieripärase kiivriga konsooltorn, külgseinu liigendavad madalate kaarakendega vahelduvad tugipiilarid. Ühelöövilist laia ja madalat siseruumi katab kumer puitlagi. Säilinud on ornamendimaalinguga algne rõdupiire. Kiriku fassaadid restaureeriti Tallinna Kirikurenessansi projekti raames 2006–2007.

Kirikut kasutab Seitsmenda Päeva Adventistide Tallinna I Kogudus ja Seitsmenda Päeva Adventistide Tallinna III Kogudus. 1950. aastast kuni Eesti Metodisti Kiriku uue kirikuhoone valmimiseni 2000. aastal Tallinnas Narva maantee 51 kasutasid kirikut ka metodistid.

## Viited

## Välislingid

*
Porta Nuova

**Porta Nuova** (itaalia keeles 'uus värav') on nimetus, mis on antud paljudes Itaalia linnades linnamüüris olevatele väravatele, nendega piirnevatele ehitistele või aladele.

## Linnaväravad
***[[Porta Nuova (Bergamo)|Porta Nuova]]** –  Bergamo
***[[Porta Nuova (Grosseto)|Porta Nuova]]** –  Grosseto
***[[Porta Nuova (Palermo)|Porta Nuova]]** –  Palermo
***[[Porta Nuova (Pisa)|Porta Nuova]]** –  Pisa
***[[Porta Nuova (Ravenna)|Porta Nuova]]** –  Ravenna
***[[Porta Nova (Torrita di Siena)|Porta Nuova]]** –  Torrita di Siena (SI)
***[[Porta Nuova (Verona)|Porta Nuova]]** –  Verona
***[[Porta Nuova (Pavia)|Porta Nuova]]** –  Pavia

Milanos on kolm eri ajal rajatud **Porta Nuovat**:

* **[[Porta Nuova (III sajand, Milano)|Porta Aurea]]** – III sajandi rajatis
* **[[Porta Nuova (XII sajand, Milano)|Porta Nuova]]** – XII sajandi rajatis
* **[[Porta Nuova (Milano)|Porta Nuova]]** – XVII sajandi rajatis, rekonstrueeritud XIX sajandil (uusklassitsism)
Maks (kulinaaria)

**Maks** on loomakasvatuse ja jahinduse teisejärguline tapasaadus (subprodukt), mida inimesed kasutavad mitmesuguste toitude ja ravimpreparaatide valmistamisel.

## Loomad
Toiduks tarvitatakse valdavalt vasika-, lamba-, sea-, veise- ja metsseamaksa.

## Linnud
Linnumaksana sobib toiduaineks enamiku lindude maks. Levinumad on siiski toidud kanamaksast. Ülemaailmselt kuulus delikatess on eridieedil peetud pardi või hane maksast valmistatud *[[foie gras]]*.

## Kalad
Kalamaks sobib samuti inimeste toiduks. Tursamaksast valmistatakse eeldatavasti raviotstarbelist kalamaksaõli.

## Toiduvalmistamine
### Eeltöötlus
Kodus maksast toitu valmistades on soovitatav maksasagaratelt eemaldada kelme ning maks vajaliku suurusega tükkideks lõigata. Tükeldamise käigus eemaldada suuremad läbivad *[[juha]]d*. 
Maks ei säili kaua ning seetõttu tuleks see üsna ruttu pärast lihakehast eemaldamist ära tarvitada. Vajadusel võib maksa (ühes tükis) panna piimaga täidetud nõusse ning hoida seda üleöö külmkapis. Maksa saab ka sügavkülmutada.

### Valmistamine
Maksa võib nii praadida, hautada kui ka grillida.

Looma- ja linnumaksast saab koos mitmesuguste maitseainete ja juurviljadega valmistada mitme koostisainega toite, näiteks hautisi, pasteete, vorste, aga näiteks kuumtöödeldud maks sobib suurepäraselt ka iseseisvaks roaks.

Maksatoitudesse sobivad hästi pune, õunad, sibulad, küüslauk, petersell, koriander, loorber, musta pipra terad ja sorts põletatud alkoholi jpm.

## Toksilisus
Mõnda liiki loomade ja kalade maksa võidakse pidada toksiliseks. Loetakse, et 500 grammi jääkarumaksa võib inimesele eluohtlikuks saada. Eskimod ei söö jääkarude ja teatud hüljeste maksa.

Jaapani köögis ei tarbita söögiks fugu (*[[Tetraodontidae]]*) maksa, kuna see sisaldab neurotoksiine.

 
## Vaata ka
*A-hüpervitaminoos
**[[foie gras]]*
*kalamaksaõli
*kannibalism
*maksakaan
*maksakaste
*maksapasteet
*maksavorst
*tapamaja
*tursamaks

## Välislingid
*Alan Davidson, "The Oxford Companion to Food", Oxford University Press, lk 456, 1999, ISBN 0 19 211579 0
*The Culinary Institute of America,*[http://books.google.ee/books?id=lt-bpdo4UxoC&pg=PA63&dq=liver+in+culinary&hl=et&sa=X&ei=1lSXUpzCMoyThgfg0IHQAw&redir_esc=y#v=onepage&q=liver%20in%20culinary&f=false Hors D'Oeuvre at Home with The Culinary Institute of America]*, lk 63, 2007, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 28.11.2013) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Liver (food)]] seisuga 28.11.2013.*
Fraasimäärus

**Fraasi[[määrus]]** ehk **fraasiadverbiaal** on mis tahes omadus- või määrsõna laiend.

## Eesti keel
### Omadussõna laiend
Omadussõna laiend võib väljendada
* sõltuvust: ***külmast''' kange''; ***talle** sobilik''; ***reeglitega*' tuttav*
* kohta: ***jalust** nõrk*; ***seest** küps*
* aega: ***õhtuni** tegus*; ***läbi aegade** populaarne*
* otstarvet: ***kooliks** vajalik*; ***trenniks** valmis*
* seisundit: ***haigena** väsinud*
* hulka: ***tohutu** suur*; ***ääretu** lai*
* viisi: ***kummaliselt** väike*; ***uskumatult** keeruline*.

Omadussõna laiend võib olla
* [[nimisõna]] või [[nimisõnafraas]]: ***asjast** teadlik*; ***suurest pingutusest** punane*
* [[kaassõnafraas]]: ***enda vastu** aus*
* [[Tegusõna käändelised vormid|tegusõna käändeline vorm]] või [[infiniitfraas]]: *julge **proovima***; *kindel **teistele vastu hakkama***
* omadussõna või [[omadussõnafraas]]: ***kole** lai*; ***hästi ilus** peenike*
* [[hulgafraas]]: ***kolme aasta** tagune*; ***viie meetri** pikkune*
* määrsõna või [[määrsõnafraas]]: ***harjumatult** suur*; ***natuke imelikult** raske*
* [[kõrvallause]]: *Tema töö on korralikum **kui minu oma seda oli***.

Osa fraasimäärusi on tingitud omadussõna võrdlusvormist. [[võrdlustarind|Võrdlustarindi]] osa, mis laiendab omadussõna, võib nimetada [[hulgamäärus]]eks: *Mati on **lühem*** [***kui Kati***] (võrdlustarind ja hulgamäärus).

===Määrsõna laiend===
Määrsõna mittevõrdluslik laiend võib väljendada
* määra: ***üsna** edukalt*; ***päris** varakult*
* viisi: ***harjumatult** aeglaselt*; ***üllatavalt** huvitavalt*
* kohta: ***keskelt** lõhki*
* põhjust: *'hirmust** liikumatu''
* sõltuvust: ***endaga*' pahuksis*.

Määrsõna laiend võib olla
* määrsõna:  ***tohutult** kaugel*
* nimisõna: ***kodust** eemal*
* kaassõnafraas: ***haiguse tõttu** kodus*
* hulgafraas: ***mitu kuud** hiljem*; ***kümme meetrit** eemal*
* kõrvallause: *Ma rääkisin kiiremini **kui Mati seda tegi**''.

## Kirjandus
* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 129-136.
Boruka keel

**Boruka keel** (teiste nimetustega ka **borunca**, **brunca**, **brunka**, **burunca keel**) on tšibtša keelkonda kuuluv keel.

## Piirkond
Boruka keelt räägitakse Costa Rica lõunarannikul Playa Bonita ja Golfito vahepeal. 

## Kõnelejate arv
Boruka keelt kõneles 2007. aastal kolm inimest. Mitte väga ladusa keelekasutusega kõnelejaid on umbes 30–35. Kõnelejateks on ainult vanemad inimesed, kes on rahvuselt põhiliselt hispaanlased. Etniline populatsioon on 1000 inimest (aastal 1991). Keele staatus on 8b ehk siis peaaegu väljasurnud.

## Arvsõnad
Boruka keeles on järgmised arvsõnad. Ortograafias on kasutusel "n", mil on peal kaks täppi, "¨", kuid kuna sellist märki ei ole võimalik sisestada, on siin kasutusel "ṅ", sel on veidi teine hääldus kui tavalisel n-il või ñ-il.

1 – *éˇxe, éˇxi*

2 – *búˇc*

3 – *maṅ*

4 – *bájcaṅ*

5 – *shishcáṅ*

6 – *téshan*

7 – *cúj, cújc*

8 – *éjtaṅ*

9 – *cújtaṅ, éjcuj*

10 – *téjcuj, cróshtaṅ, búˇc,cúj*

## Isikulised asesõnad
Boruka keeles on personaalsed pronoomenid nii ainsuses kui ka mitmuses. Siin markeerib ˇ kõrisulghäälikut.

## Keelestruktuuri andmed
Tüpoloogiliselt on boruka keel nominatiiv-akusatiivne, sõnajärg SOV. Kasutab postpositsioone. Verbi kategooriaid väljendatakse tavaliselt sufiksitega. On järgmised grammatilised verbi ajakategooriad: mitteminevik, minevik ja tulevik. Üldiselt on boruka ja hispaania keele grammatika sarnased.

## Keelenäide
*¿Ishójcre rában?* = *¿Qué tal?* (hispaania keeles) = "Mis toimub?" või "Kuidas läheb?"

"Ma kukkusin puu otsast."

## Kirjaviisi kasutamine
Boruka keel kasutab ladina kirjaviisi.

## Huvitavaid fakte
Costa Ricas on kampaania, mille käigus õpetatakse koolilapsi rääkima nende vanu ajaloolisi keeli ja boruka on üks neist, mida algtasemel õpetatakse. On välja antud keeleõpik algtasemele, kus on olemas kõige elementaarsemad sõnad (nt arvsõnad, kehaosad) ja muud väljendid.
## Viited
Alavere vald (Kose kihelkond)

**Alavere vald** (saksa keeles *Gemeinde Allafer*) oli vald Kose kihelkonnas Harjumaal aastail 1870–1891 ja ka Harju maakonnas 1899–1939. Vallamaja asus  tänapäeva Rasivere küla aladel.

1924. aastal karistas Tallinna-Haapsalu rahukogu endist vallasekretäri Archibald-Vilhelm-Heinrich Mühlmanni valla raha raiskamise eest 25 000-margase rahatrahvi, 2-kuulise aresti ja teenistusest kõrvaldamisega.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Alavere valla Uuearu, Pikva, Arava, Soo-otsa, Jõeääre ja Kuusiku külade ning Alavere asunduse ja Pikva asunduste maa-aladest; senise Anija valla maa-alast, välja arvatud Aavere küla ja Pillapalu asunduse maa-alad ning Anija asunduse läänepoolse osa maa-ala kuni taludeni nr. A-122 ja A-151, viimased kaasa arvatud; senise Raasiku valla Paasiku küla ja asunduse maa-aladest; senise Peningi valla Kiviloo mõisa järgi oleva Soo-otsa talu ja metsakvartaalide nr. 25, 26, 29, 30 ja 31 maa-aladest Anija vald.

Senise Alavere valla Rooküla küla ning Rooküla ja Nõmbra asunduste maa-aladest; senise Peningi valla maa-alast, välja arvatud Kurgla küla piirkond, seniste Raasiku ja Rae valdade vahel oleva osa maa-ala kuni Nõmme nr. 28 ja Kaasiku nr. 28 taludeni, viimased kaasa arvatud, ning Kiviloo mõisa järgi oleva Soootsa talu ja metsakvartaalide nr. 25, 26, 29, 30, 31 maa-aladest Peningi vald.
## Viited
Hines Interests Limited Partnership

**Hines Interests Limited Partnership** on Gerald D. Hinesi poolt 1957. aastal USAs Houstonis asutatud kinnisvarafirma.

Ettevõte tegeleb ülemaailmselt kinnisvarainvesteeringute, -arenduse ja -haldusega. Ettevõtte kontorid asuvad 18 riigi 108 linnas, hallatavate varade (*AUM&nbsp;– Assets under management*) koguväärtus on umbes 23,4&nbsp;miljardit dollarit. 

Hinesi USA peakorter asub 64-korruselises Williams Toweri pilvelõhkujas Houstoni äärelinnas, Euroopa peakorter asub Londonis.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Hepatoloogia

**Hepatoloogia** (ladina keeles *hepatologia*) on arstiteaduse haru ja õpetus maksa füsioloogiast, patoloogiast ning maksahaiguste võimalikust ravist.

## Vaata ka
*maksapõletik

## Viited
Hassaniija keel

**Hassaniija keel** on araabia keele murre, mis on Mauritaania araabiakeelsete elanike, enamasti  beduiinide emakeel. 

Hassaniija keelt kasutatakse harva *[[lingua franca]]*. Kirjakeelena kasutatakse araabia kirjakeelt või mõnd võõrkeelt, näiteks prantsuse keelt. Peale Mauritaania räägitakse hassaniija keelt veel Nigeris, Alžeerias, Liibüas, Marokos,  Senegalis,  Malis ja Lääne-Saharas.

## Kirjaviis
Hassaniija tähestik ladina kirjaviisis:

a e i u aa ii uu b t th j h kh d f dh r z s sh s d t dh gh v q g k l m n h w y

Peale ladina kirja on kasutusel ka araabia kiri.

## Sõnavara

### Asesõnad
Isikulisi asesõnu on hassaniija keeles kümme:

### Arvsõnad
Näiteid hassaniija keele arvsõnadest: 

   
## Keele struktuur
Afroaasia keelkonnale omaselt kasutatakse **VSO** sõnajärge. Hassaniija keeles esineb kaks **[[Murre|dialekti]]**, mille põhilised erinevused on foneetilised e häälikulised.

### Fonoloogia
Tavaliselt langeb rõhk sõna viimasele silbile. Hassaniija keeles on esindatud kõik klassikalise araabia keele foneemid. Keeles on **33** konsonanti, mis omakorda jagunevad **rõhulisteks** ja **mitte rõhulisteks**. Täishäälikud jagunevad lühikesteks ja pikkadeks. Pikad vokaalid on samad, mis araabia keeles **(a, i, u )** ning lühikesi vokaale on vaid üks rohkem **(a, i, u, ə)**. 
#### Vokaalid

#### Konsonandid

#### Diftongid
Neli põhilist diftongi hassaniija keeles on /ay/, /aw/, /iy/ ja /uw/.	

### Morfosüntaks

#### Tulevik
Tulevikku väljendatakse muutumatu partikli ***lāhi*** abil (***lāhi*** *ngīs nwākšōṭ əš-šhaṛ əd-dāxəl* – Ma lähen järgmisena Nouakchotti).

#### Eitus
Eitust väljendatakse fraasi ***mā***  abil, kui ka fraasil ***lā*** on kindlad kasutusalad: keelud, pärast silpe ***wə*** või ***u***, halva soovi väljendamiseks (***lā*** *təbki*! ‘ära nuta!’) (***mā-ni*** *xāyəv* ‘ma ei karda’).

#### Sugu
Naissoo tunnus hassaniija keeles on sõna lõpus olev morfeem **-a(t)**. 

## Dialektid

Hassaniija kaks dialekti on **Nemadi** ja **Imraugen**. Nemadi dialekti räägitakse Ida-Mauritaanias, kus kõnelejateks on väikesearvulised hõimud. Neil on eri morfeemid sõnade *koer*, *küttimine* ja *hobune* jaoks.  Imraugeni dialekti räägivad paarsada kalastusega tegelevat hõimu. Imraugeni keele noorem põlvkond räägib aina enam puhast hassaniija keelt.  

## Keelenäited
Tere Hommikust! – Ish haal is-sbaah

Kust Sa pärit oled? – Nte min mneyn?

Näeme homme! – lle is-subh

Kuhu Sa lähed? – Nte ish gaayes?	

Hassaniija keeles on võimalik kuulata ka piiblilugusid. 

## Viited
Walterinnesia

***Walterinnesia*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Walterinnesia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Walterinnesia aegyptia]]* Lataste, 1887,
* *[[Walterinnesia morgani]]* (Mocquard, 1905).

## Levila

Need maod elavad Lähis-Idas.

## Kokkupuuted inimestega

### Meditsiiniliselt oluline mürkmadu
Perekonna *Walterinnesia* maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib keskmise raskusega mürgistusseisundeid esile kutsuda. 

### Farmakoloogiliselt tähtsa droogina

Perekonda *Walterinnesia* liigitatud *Walterinnesia aegyptia* on farmakoloogiliselt tähtis madu. Nende süljest eraldatud molekulidel on avastatud inhibeerivat toimet mitmete inimestel esinevate haiguslike seisundite nagu eesnäärme- ja rinnavähi levikule.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis 
*
*Marx, Hymen, The elapid genus of snakes : Walterinnesia, Fieldiana Zoology, 34.köide, nr 16, Chicago : Chicago Natural Museum, 189 - 196, 1953, OpenLibrary raamatu veebiversioon (vaadatud 24.06.2014) (*inglise keeles*) 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Walterinnesia]] seisuga 24.06.2014.*
Kuhane keel

**Kuhane keel** (vanema nimega subia keel ja basubia keel) on Nigeri-Kordofani hõimkonda bantu keelte hulka kuuluv keel.

Kuhane keelt kõneleb kokku umbes 35 000 inimest. Peamiselt kõneletakse keelt Namiibias Okavango jõe kallastel, 2006. aasta seisuga 26 600 inimest. Sama aasta seisuga loendati Botswanas 3000 kuhane keele kõnelejat.

Leksikaalselt sarnaneb keel lujana (61%) ja tonga keelega (60%). Kuhane keel on üks bantu keeli, mille tähestik sisaldab imihäälikuid. Keele kõnelejad on peamiselt kristlased.

## Arvsõnad
Arvsõnad 1–10 kuhane keeles on järgmised:
#*yo-ŋke*
#*-o-bele*
#*-o-tatwe*
#*-o-ne*
#*-o-sanwe*
#*zimane anza ni yi-mwina*
#*zimane anza ni zo-bele*
#*zimane anza zo-tatwe*
#*zimane anza ni zo-ne*
#*i-kumi*

## Keelenäiteid
Keelenäiteid kuhane keelest:
* *Mu lumele sha* – tervitus 
* *Mu lumele tata* – tervitus meessoost isikule
* *Mu lumele mama* – tervitus naissoost isikule
* *Mu zuhile hande?* – hommikune tervitus (ilmselt: kuidas magasid?)
* *Enisha, lu zuhile* – vastus eelnevale
* *Maboka* – hommikune tervitus
* *Mwabuka tuti* – hommikune tervitus
* *Malisala* – pärastlõunane tervitus   

## Viited
Küti vald (Viru-Jaagupi kihelkond)

**Küti vald** (saksa keeles *Gemeinde Kurküll*) oli vald Viru-Jaagupi kihelkonnas  Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939. 

Meriküla moodustas 1866. aastal ühise Küti valla, 1883. aastal Meriküla eraldus, kuid 1893. aastal liideti taas Küti vallaga. Küti vallas asus ka Võhu mõis (Küti mõisa karjamõis), Aru mõis (Kulina mõisa karjamõis?) ja Kupna mõis.

Vallas sündisid Renate Kaasik, Ferdinand Kabe, Aksel Küngas.

Vallamaja asus Kehala külas. Küti vallamaja Kehalas valmis 1894. aastal. Maja ehitas ehitusmeister Jüri Oser Rakverest ja see oli toona üks kallimaid vallamaju. Asub Viru-Jaagupi asulast väljas, muust hoonestusest eraldi Rakvere-Mustvee maantee ääres.

1939. aasta vallareformiga läks valla maa-ala uue Küti valla koosseisu, välja arvatud Meriküla mõisa järgi oleva maakoha nr. A-15 maa-ala, mis läks Assamalla valda, Inju-Meriküla mõisa järgi oleva Kruusiaugu nr. 16-a talu lahus-heinamaatüki ja Roela metskonna Küti metsandiku kvartaalide nr. 59–64 maa-alad, mis läksid Roela valda, ja Karkuse küla.

## Viited

## Välislingid
*
Kaiu vald (Juuru kihelkond)

**Kaiu vald** (saksa keeles *Gemeinde Kay*) oli vald Juuru kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus tänapäeva Kaiu aladel.

## Sport
1921. aastal loodi Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Kaiu osakond. 1931. aastal toimusid esimesed kergejõustikuvõistlused ja samal aastal ka maadlusvõistlused.

## Viited
Ingliste vald

**Ingliste vald** (saksa keeles *Gemeinde Haehl*) oli vald Juuru kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus tänapäeva Lau küla aladel.

1891. aastal liideti Ingliste vald Kaiu valla koosseisu; see liideti 1900 omakorda Juuru vallaga. 1907 taastati iseseisev Ingliste vald.

1939. aasta haldusreformiga liideti taas osa väikseid valdu suurematega. Ingliste vald likvideeriti ja selle territoorium jaotati Juuru (Ingliste ja Pae küla), Kehtna (Paluküla küla ja Mäetaguse asundus) ja Käru (Sonni ja Kädva küla, Laane asundus ning Käru metskonna Käru metsandiku kvartaalid nr. 37–50 ja Täku soo) valla vahel.

1927. aastal oli vallas 213 elamut.

## Viited
Kabala vald (Rapla kihelkond)

**Kabala vald** (saksa keeles *Gemeinde Kappel*) oli vald Rapla kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus Lõpemetsa külas.

Vald moodustati 1866. aastal. 1891. aastal liideti valla maa-ala Raiküla vallaga (samal ajal liideti Raikülaga ka Pühatu-Riidaku vald). 1919. aastal eraldati Kabala vald Raiküla vallast uuesti (koos Pühatu-Riidaku piirkonnaga). 

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Raikküla valla koosseisu, välja arvatud Pühatu ja Riidaku külade ning Pühatu ja Riidaku asunduste maa-alad, mis liideti Märjamaa vallaga.

Vallas asus Kabala mõis.

## Viited
Kiiu vald

**Kiiu vald** (saksa keeles *Gemeinde Kyda*) oli vald Kuusalu kihelkonnas Harju kreisis ja Harju maakonnas aastatel 1891–1939. Vallamaja asus Kiiu külas.

Kiiu-Loo-Kuusalu vald (saksa keeles *Kyda-Neuenhoff-Pastorat Kusal*) moodustati 1866 ja 1891. aastal eraldus Loo, mis liideti Kolga vallaga.

Kuusalu kihelkonna Kiiu-Loo-Kuusalu valda kuulusid Kiiu mõis, Kuusalu kirikumõis ja Loo mõis.

1891. aastal liideti vallaga Valkla vald ja moodustati Kiiu vald.

Kuusalu kihelkonna Kiiu valda kuulusid Kiiu mõis, Kuusalu kirikumõis, Pedassaare mõis, Valkla mõis.

Algul töötas Kiiu vallavalitsus mõisas. Kiiu esimene koolmeister hakkas täitma ühtlasi vallakirjutaja kohustusi.

1900. aastal valmis paekivist vallamaja Pirsallika külas, kooli vastas Rihumäe‒Salmistu tee ääres. 1929. aastal kolis vallavalitsus sealt Kiiu mõisa ja senine vallamaja jäi kooli kasutusse.

1939. aasta valdade reformiga liideti Kiiu ja Kodasoo vald Kuusalu vallaks.

## Viited
Kurdi keel

**Kurdi keel** on nimetus ühe või mitme iraani keelerühma keele kohta, mida kõnelevad Lääne-Aasias elavad kurdid.

Eri allikais liigitatakse kurdi keeli erinevalt. ISO 639-3 standardis on kurdi keelele antud kood *kur*, mis hõlmab nelja kurdi keelt: sorani (ckb), kurmandži (kmr), lõuna-kurdi (sdh) ja laki (lki). Väidetavalt ei ole kurdi keeled vastastikku mõistetavad, kui kõnelejate vahel puudub pikem kontakt. Samuti vaieldakse kurdi keelte tüpoloogilise ja ajaloolise grupeerimise üle.

Kurdikeelne kirjandus piirdus 20. sajandi alguseni peamiselt luulega, hiljem on arenenud ka teised kirjandusžanrid. Tänapäevases kurdi kirjakeeles on kaks dialekti: kurmandži on kasutusel Kurdistani põhjaosas, sorani ida- ja lõunaosas. Iraagi teine ametlik keel on sorani, mida nimetatakse poliitilistes dokumentides lihtsalt kurdi keeleks. Armeenias on kurmandži tunnistatud vähemuskeeleks, kuid seda kõneldakse ka Türgis, Süürias, Iraagis ja Iraanis. Mitu miljonit kurdi kõneleb ka zaza-gorani keeli. Gorani dialekt avromani oli 14. sajandist peale tähtis kirjanduskeel, kuid 20. sajandil asendas selle sorani.

## Vaata ka
* Kurdikeelne Vikipeedia

## Välislingid
* Urmas Sutrop. "Mis keeli kurdid kõnelevad?" Sirp, 19. jaanuar 2007
Ninaahv (perekond)

**Ninaahv** (*Nasalis*) on pärdiklaste sugukonda kuuluv imetajate perekond.

## Klassifikatsioon
Ninaahvi perekonda liigitatakse üks liik:
* *Nasalis larvatus* (Wurmb, 1787) – ninaahv.   

## Viited

## Välislingid
*Gron KJ. 2009 February 25., *[http://pin.primate.wisc.edu/factsheets/entry/proboscis_monkey/taxon Primate Factsheets: Proboscis monkey (Nasalis larvatus) Taxonomy, Morphology, & Ecology]*, Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (*inglise keeles*) 
*Don E. Wilson, DeeAnn M.Reeder.*[http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=12100618 Mammal Species of the World]*, 3. trükk. Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (*inglise keeles*)
*Suurus ON oluline! Ninaahvide võimsad ninad viitavad seksuaalsele võimekusele, Delfi, 29. märts 2021

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Nasalis larvatus]] seisuga 29.11.2013. ihka*
Ninaahv

**Ninaahv** ehk **kahau** (*Nasalis larvatus*) on pärdiklaste sugukonda kuuluv ahviliik. 

## Klassifikatsioon
Ninaahvi süstemaatika pole päris selge, osa autoreid liigitavad ninaahvidel ühe alamliigi ja osa autoreid kaks alamliiki:
**[[Nasalis larvatus larvatus]]* (Wurmb, 1787)
**[[Nasalis larvatus orientalis]]* (Chasen, 1940). 

## Levila
Nad elavad Kalimantani saare teatud piirkondades ja eelistatult kuni 20-isendiliste salkadena, kuid leidub ka eraklikke isasahve.

## Kirjeldus

Ninaahve loetakse keskmise suurusega ahvideks. Emased on isastest poole  kergemad (7–11 kg) ja lühemad. Tüvepikkus on ninaahvidel 55–75 cm ning sabapikkus 66–75 cm. 

Värvus on varieeruv – pead ning õlgu ja selja ülaosa kattev karv võib olla tumedam (näiteks telliskivipunane) kuid muudel kehaosadel hallikas. 
Nägu on ninaahvidel roosakaspruun, poegadel helesinine.   

Mõlemale sugupoolele on iseloomulik suur etteulatuv kõht. 

Ujuvad vabalt. 

Ninaahvid on valdavalt taimetoidulised. Vangistuses eelistavad kodusaarel kasvavaid taimi süüa. 

Käitumiselt üsna rahulikud, kuid vajadusel kaitsevad ennast hammaste ning küünistega. 

## Sigimine
Suguküpsus saabub emasahvidel 5. ja 7. eluaasta vahel, isasahvidel hiljem. Tiinus kestab 166 kuni 200 päeva. Emasahvid imetavad poegi kuni 7 kuud. 

## Nimi
Ninaahvid on nimetuse saanud üsna suure etteulatuva nina järgi. Emastel on nina väiksem, kuid isastel on nina suur (kuni 10 cm pikkune) ning lausa ripub suu kohal.  

Pärismaalased kutsuvad neid ka "valgeteks meesteks" (osalt suure kõhu tõttu). 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Don E. Wilson, DeeAnn M.Reeder, *[http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=12100618 Mammal Species of the World]*, 3. trükk. Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (*inglise keeles*)
*Gron KJ. 2009 February 25., *[http://pin.primate.wisc.edu/factsheets/entry/proboscis_monkey/taxon Primate Factsheets: Proboscis monkey (Nasalis larvatus) Taxonomy, Morphology, & Ecology]*, Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (*inglise keeles*) 
*Sharon Gursky-Doyen, Jatna Supriatna,*[http://books.google.ee/books?id=Mx2SjZ_IotkC&pg=PA233&dq=nasalis+larvatus&hl=et&sa=X&ei=w4eYUvS9KYGqhAeasIHoBQ&redir_esc=y#v=onepage&q=nasalis%20larvatus&f=false Indonesian Primates]*, Springer Science, 2010, 12.peatükk, lk 217 – 233, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (*inglise keeles*) 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Nasalis larvatus]] seisuga 29.11.2013.*
Vermicella

***Vermicella*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Vermicella* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Vermicella annulata]]* (Gray, 1841)
* *[[Vermicella calonotus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Vermicella intermedia]]* Keogh & Smith, 1996
* *[[Vermicella multifasciata]]* (Longman, 1915)
* *[[Vermicella snelli]]* Storr, 1968
* *[[Vermicella vermiformis]]* Keogh & Smith, 1996.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Vermicella]] seisuga 29.11.2013.*
Ryszard Kapuściński

**Ryszard Kapuściński** (4. märts 1932 Pinsk – 23. jaanuar 2007 Varssavi) oli poola kirjanik ja ajakirjanik.

Ta sündis Ida-Poolas Polesjes Pinskis (praegu Valgevenes Bresti oblastis). Lapsena teenis ta altaripoisina katoliku kirikus. Ta lõpetas aastal 1950 Varssavis Stanisław Staszici nimelise gümnaasiumi ja aastal 1956 Varssavi ülikooli ajalooteaduskonna.

Ta on töötanud ajalehes Sztandar Młodych. Aastast 1962 töötas ta Polska Agencja Prasowa Spółka Akcyjna (Poola Pressiagentuur) väliskorrespondendina, viibides Aafrikas, Lähis-Idas, Ladina-Ameerikas.

Eesti keeles on 2013. aastal ilmunud Ryszard Kapuściński reisikirjade valimik "Reisid Herodotosega".
Nītaure kihelkond

**Nītaure kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Nitau*, läti keeles *Nītaures draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.

## Nītaure kihelkonna mõisad
*Anna, ka *Annasmuiža* (*Annenhof*) rüütlimõis
*Eglēni (*Gränhof*) rüütlimõis
*Kartūži (*Schöneck*) rüütlimõis
*Ķēči (*Fossenberg*, ka *Ketsemoise*) rüütlimõis
*Lakši (*Nachtigall*) rüütlimõis
*More (*Moritzberg*) rüütlimõis
*Nītaure (*Pastorat Nitau*) kirikumõis
*Nītaure (*Schloß Nitau*) rüütlimõis
*Sērdiņi (*Strömbergshof*) rüütlimõis, hiljem Nītaure kõrvalmõis


File:BM06203Am.jpg|Nītaure mõis 1796. aastal. Johann Christoph Brotze kogu


## Kirjandus
*Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 233 http://books.google.ee/books?id=MwsZAAAAYAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA233,M1.
*Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 375-376 .
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 88-92 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA88,M1.
*Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 167-169 .
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Aumeistri kihelkond

**Aumeistri kihelkond** ehk **Cirgaļi kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Serbigal*, läti keeles *Cirgaļu draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis.

## Ajalugu
Aumeistri kihelkond kuulus kuni 1783. aastani Võnnu kreisi. Venemaa keisrinna Katariina II otsusega 3. juulil 1783 moodustati Riia ja Võnnu kreisi osadest Riia asehaldurkonna Valga kreis, mille koosseisu liideti ka Aumeistri kihelkond. Pärast asehalduskorra likvideerimist 1796. aastal jäi kihelkond Liivimaa kubermangu ja Valga kreisi koosseisu.

Sealne kirik hävis Teise maailmasõja lahingutes aastal 1944. Tänapäeval kihelkonna aladel oma luteri kogudust ei ole.

## Aumeistri kihelkonna mõisad
* Aumeistri (*Serben Pastorat*) kirikumõis
* Aumeisteri, ka *Cirgaļi* (*Serben*, varem *Hofmeistershof*) rüütlimõis
* Loberģi (*Blumbergshof*) rüütlimõis
* Zaķi (*Augustenthal*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
* Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 375 http://books.google.ee/books?id=tG8OAAAAQAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA375,M1.
* Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 270-274 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA270,M1.
* Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 165-167 .
* Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Vardo (laev)

**Vardo** (algul **Vårdö**) oli Saaremaa Laevakompanii parvlaev. Oli esimene Saaremaa ja Hiiumaa vahelise liini parvlaev.

## Ajalugu
Vårdö ehitati 1962. aastal Soomes Valkos Rauma-Repola tehases.  

Sõitis algul liinil Prästö-Töftö-Vargata Ahvenamaal. Alates 1981. aastast oli varulaevaks.

Vårdö oli esimene parvlaev, mis alustas Saaremaa Laevakompanii käsutuses 1995. aastal Saaremaa ja Hiiumaa vahelisel Triigi–Sõru (algul Triigi-Orjaku) liinil reisijate ja sõidukite vedu. Esimesel kahel aastal rentis firma laeva Soomest, kuid hiljem ostis laeva endale ja see sai nime **Vardo**. 

Vardo jäi Triigi–Sõru liini jaoks väikeseks ja 2005. aastal lõpetas liinisõidud. Vardo asemel pandi liinile suurem Kõrgelaid. Laev müüdi seejärel vanarauaks BLRT Grupile.

## Põhiandmed
*Pikkus 27,05 m 
*Laius 8,11 m 
*Süvis 2,70 m
*Mahutavus 122 brutoregistertonni.
*Peamasinad Scania 291 kW.
*Kiirus 9 sõlme
*Reisijaid 47
*Meeskond 3
*Autosid kuni 17

## Välislingid
* Laevakompanii müüs kaks vana parvlaeva vanarauaks
* faktaomfartyg.se MS Vardo
Skujene kihelkond

**Skujene kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Schujen*, läti keeles *Skujene draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.

Kihelkond kujunes Skujene ordulinnuse juurde rajatud kiriku juurde.  Aastal 1492 on mainitud kirikut, mis tõenäoliselt ehitati sinna siiski koos linnusega. 1537 mainitakse esmakordselt kirikhärrat. Ka on teadmata, mil rajati Lode abikirik, mida mainitakse esmakordselt aastal 1680. Aastal 1780 sai kihelkond uue kivikiriku. 

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Skujene kihelkonnas kaks kihelkonnakooli, kus oli kokku 21 õpilast.

XIX sajandi keskpaigas läksid paljud kihelkonna elanikud õigeusku, siis rajati sinna Kosa ja Māļi õigeusu kirikud.

## Skujene kihelkonna mõisad
*Bānūži, ka *Kudliņi* (*Kudling*) rüütlimõis
*Brieži (*Hirschenheide*) rüütlimõis
*Eži (*Eschenhof*) riigimõis
*Jaunskujene (*Neu-Schujen*) riigimõis
*Kaive (*Kayenhof*) rüütlimõis
*Kļavkalni (*Klawekaln*) riigimõis
*Kosa (*Kosenhof*) riigimõis
*Lode (*Lohdenhof*) rüütlimõis
*Sērmūkši (*Sermus*) rüütlimõis
*Skujene (*Pastorat Schujen*) kirikumõis
*Skujene (*Schloß Schujen*) rüütlimõis, fideikomiss

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
Ļaudona kihelkond

**Ļaudona kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Laudohn*, läti keeles *Ļaudonas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.

Kohaliku piiskopilinnuse juurde rajati aastal 1272 Ļaudona kirik, mis pani aluse Ļaudona kihelkonnale.

Aastal 1696 rajati teede ristumiskohta uus luteri kirik, selle juures hakkas tegutsema kihelkonnakool. Aastal 1703 rüüstasid vene väed nii kirikut kui kohalikku mõisa. Aastal 1710 surid kihelkonna 2213 elanikust 914 katku.

Aastal 1643 moodustati Ļaudona kihelkonna filiaalina Lubāna kihelkond. Oma pastori sai see aastal 1700, ent peagi liideti Lubāna taas Ļaudona kihelkonnaga. Lubāna kihelkond moodustati taas aastal 1848 kohalike parunite Wolffide eestvedamisel. Aastal 1668 eraldati kihelkonnast filiaalina Lazdona kihelkond, mis aastal 1738 kihelkonnana lõplikult iseseisvus.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Ļaudona kihekonnas üks kihelkonnakool, kus oli 12 õpilast.

Aastal 1846 moodustati kihelkonna aladel esimene lätlaste õigeusu kogudus ja Ļaudona õigeusu kihelkond. Selle vaimulikuks oli endine vennastekoguduse liige Dāvis Balodis, kes pöördus õigeusku. Õigeusu kiriku ruumides tegutses ka aastail 1944–2011 sealne luteri kogudus, kui taganevad saksa väed  nende oma kirikuhoone õhku lasid.

## Ļaudona kihelkonna mõisad
*Aburdi (*Lüggen*) rüütlimõis, hiljem Sāviena kõrvalmõis
*Ļaudona (*Laudohn Pastorat*) kirikumõis
*Ļaudona (*Schloß Laudohn*) rüütlimõis
*Odziena (*Odsen*) rüütlimõis
*Saikava (*Friedrichswald*) rüütlimõis
*Sāviena (*Sawensee*) rüütlimõis
*Toce (*Tootzen*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
Cesvaine kihelkond

**Cesvaine kihelkond** (saksa keeles *Sesswegen Kirchspiel*, läti keeles *Cesvaines draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Rootsi Liivimaal ja Võnnu kreisis.

## Ajalugu
Cesvaine kihelkonda mainitakse allikais esimest korda 1429. aastal. 1456. aastani kuulus selle koosseisu ka Bērzaune, ajuti oli selle osa Liezēre kihelkond. 1845−1847 läks õigeusku üle umbes 2000 lätlast, kellele ehitati kirikud Bučauskasse ja Kārzdabasse. Kirikut ja preestrit on esmamainitud 1417. aastal. Kirikut on mainitud veel 1643. aastal, kuid hiljem see hävis koos Cesvaine piiskopilinnusega, mille aladel see asus. 1680−1758 asus Cesvaines puidust kirik, mis 1765. aastal kivikirikuks ümber ehitati. 1879. aastal ehitati uus ja suurem, 1000-kohaline kirik. 

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Cesvaine kihekonnas üks kihelkonnakool, kus oli 15 õpilast, kuues vallakoolis oli 276 õpilast. 

## Cesvaine kihelkonna mõisad
* Aizkuja (*Aiskuje*) rüütlimõis
* Apeltiene (*Appelthen*) rüütlimõis
* Biksēre (*Libbien*) rüütlimõis
* Bučauska (*Butzkowsky*) rüütlimõis
* Cesvaine (*Pastorat Sesswegen*) kirikumõis
* Cesvaine (*Schloß Sesswegen*) rüütlimõis
* Dzelzava (*Selsau*) rüütlimõis
* Graši (*Alt-Geistershof*, varem *Geistershof*) rüütlimõis
* Kārkli (*Neu-Geistershof*) rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis
* Kārzdaba (*Kerstenbehm*) riigimõis
* Kraukļi (*Gravendahl*) rüütlimõis
* Kroņamuiža (*Kronenhof*) rüütlimõis, hiljem Dzelzava karjamõis
* Kūrēni (*Engelhardtshof, Urdau, Urtau*) rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis
* Kusa (*Kussen*) rüütlimõis
* Lode (*Lohdenhof*, ka *Thielen*) rüütlimõis
* Oļi (*Ohlenhof*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
* *Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 588.
* 
* 
* 
*
Grand Lisboa

**Grand Lisboa** (hiina keeles 新葡京) on pilvelõhkuja Hiina RV Macau erihalduspiirkonnas. Grand Lisboa on Macau kõrgeim ehitis.

Hoone alumises 8-korruselises poodiumis asuvad kasiino ja restoranid avati 2007. aasta 11. veebruaril. Ülemine, lootoseõit meenutav 430 toaga hotelliosa avati 2008. aasta detsembris.


Grand-Lisboa-at-night-0832.jpg|Gran Lisboa öösel
Grand-Lisboa-at-night-0837.jpg|Gran Lisboa öösel
BOCMacauAndGrandLisboa1 cropped1.jpg|Öine vaade
20091003 Macau Grand Lisboa 6700.jpg|Gran Lisboa


## Viited

## Välislingid

* Grand Lisboa koduleht
* Hotelli veebisait – Grand Lisboa Hotel
* Emporis.com – Grand Lisboa
* Famous Casino – Grand Lisboa
* SkycraperPage.com – Hotel & Casino Grand Lisboa
* Macau paremate kasiinode ja hotellide ülevaade
Eduard Knuude

**Eduard Knuude** (19. märts 1877 Narva vald, Lilienbachi mõis – 17. aprill 1940 Narva) oli eesti muusik.

Eduard Knuude lõpetas Narva sõjaväe muusikakooli, alates 1902. aastast oli ta Narvas muusikaõpetaja ja pasunakooride juht ning Maria Pavlovna nimelise muusikakooli õppejõud Narvas. Ta oli paljudel laulupidudel pasunakooride üldjuht. Vabadussõja puhkedes astus ta vabatahtlikult koos oma orkestriga 4. rahvaväe polgu teenistusse, aastail 1920–1934 oli ta 1. Diviisi orkestri juht, kuni siirdus pensionile. Elu lõpuaastatel oli ta suveorkestri juht Narva-Jõesuus.

## Kirjandus
* Suri muusikamees Ed. Knuude. Rahvaleht, 18. aprill 1940, nr. 91, lk. 5.
Ülemaaline Maanoorte Ühendus

**Ülemaaline Maanoorte Ühendus** ehk **Maanoored** oli Eesti noorteorganisatsioon.

## Tegevus
Organisatsioonis keskenduti peamiselt noore maa-majanduslikule harimisele. Korraldati vastavaid võistlusi ja kursusi, samuti kokkutulekuid ja pidulikke üritusi. 

Matkamise edendamiseks oli loodud kodudes ööbimiskohtade võrgustik, kuhu 1939. aastal kuulus üle 200 talu. 

## Liikmed
Liikmeks võisid olla noored alates koolieast kuni 25. eluaastani. Organisatsioonil oli 1930. aastate teisel poolel umbes 7000 liiget. 1940. aasta kevadeks oli organisatsioonis 451 ringi ja 14 780 liiget, neist 5080 (umbes 34,4%) olid vanemad kui 20 eluaastat. Seega oli tegemist ühe tollase suurima Eesti noorteorganisatsiooniga. 

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooniga seotud artiklid Eesti ajakirjanduse analüütilise bibliograafia andmebaasis
Tervise tänav (täpsustus)

**Tervise tänav** on tänav mitmes asulas:

* **[[Tervise tänav (Iisaku)|Tervise tänav]]** Iisakus
* **[[Tervise tänav (Keila)|Tervise tänav]]** Keilas
* **[[Tervise tänav (Kohtla-Järve)|Tervise tänav]]** Kohtla-Järvel
* **[[Tervise tänav (Kose)|Tervise tänav]]** Kosel
* **[[Tervise tänav (Sillamäe)|Tervise tänav]]** Sillamäel
* **[[Tervise tänav]]** Tallinnas
* **[[Tervise tänav (Tartu)|Tervise tänav]]** Tartus
* **[[Tervise tänav (Võhma)|Tervise tänav]]** Võhmas
Mureli tänav

**Mureli tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Mureli tänav (Assaku)|Mureli tänav]]** Assaku alevikus
* **[[Mureli tänav (Jõhvi)|Mureli tänav]]** Jõhvis
* **[[Mureli tänav (Kose)|Mureli tänav]]** Kose alevikus
* **[[Mureli tänav (Narva)|Mureli tänav]]** Narvas
* **[[Mureli tänav (Pärnu)|Mureli tänav]]** Pärnus
* **[[Mureli tänav (Sindi)|Mureli tänav]]** Sindis
* **[[Mureli tänav (Tallinn)|Mureli tänav]]** Tallinnas Haabersti ja Kristiine linnaosas
* **[[Mureli tänav (Tartu)|Mureli tänav]]** Tartus Tammelinnas
* **[[Mureli tänav (Viljandi)|Mureli tänav]]** Viljandis
* **[[Mureli tänav (Võhma)|Mureli tänav]]** Võhmas
Tammiku tänav

**Tammiku tänav** on tänava nimi mitmetes Eesti asulates:

***[[Tammiku tänav (Harku)|Tammiku tänav]]** Harku alevikus
***[[Tammiku tänav (Kohtla-Järve)|Tammiku tänav]]** Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas
***[[Tammiku tänav (Kudjape)|Tammiku tänav]]** Kudjape alevikus
***[[Tammiku tänav (Rakvere)|Tammiku tänav]]** Rakveres
***[[Tammiku tänav (Tallinn)|Tammiku tänav]]** Tallinnas Nõmme linnaosas
***[[Tammiku tänav (Tartu)|Tammiku tänav]]** Tartus
***[[Tammiku tänav (Tõrva)|Tammiku tänav]]** Tõrvas
***[[Tammiku tänav (Vana-Antsla)|Tammiku tänav]]** Vana-Antsla alevikus
***[[Tammiku tänav (Vinni)|Tammiku tänav]]** Vinni alevikus
Vaarika tänav

**Vaarika tänav** on tänav mitmes asulas:
***[[Vaarika tänav (Aegviidu)|Vaarika tänav]]** Aegviidus
***[[Vaarika tänav (Aruküla)|Vaarika tänav]]** Arukülas
***[[Vaarika tänav (Audru)|Vaarika tänav]]** Audrus
***[[Vaarika tänav (Jõhvi)|Vaarika tänav]]** Jõhvis
***[[Vaarika tänav (Kambja)|Vaarika tänav]]** Kambjas
***[[Vaarika tänav (Narva)|Vaarika tänav]]** Narvas
***[[Vaarika tänav (Rakvere)|Vaarika tänav]]** Rakveres
* **[[Vaarika tänav (Tallinn)|Vaarika tänav]]** Tallinnas
* **[[Vaarika tänav (Tartu)|Vaarika tänav]]** Tartus
* **[[Vaarika tänav (Valga)|Vaarika tänav]]** Valgas
Imre Kaas

**Imre Kaas** (sündinud 5. septembril 1983 Tootsis) on eesti ajakirjanik, suhtekorraldaja ja riigiametnik.

Imre Kaas on sündinud Pärnumaal Tootsi alevikus. Elanud Pärnumaal Kabli külas ja Pärnu linnas.

## Töökohad

Imre Kaas on töötanud reporterina Pärnu Postimehes ja toimetajana Raadio Pärnus. Aastatel 2003–2021 töötas ta telekanalis Kanal 2. 

Aastail 2006–2013 juhtis Imre Kaas kriminaaluudiste saadet „Krimi”. 2013. aastast aitas Kaas teha Kanal 2 uudistesaadet "Reporter". Ta on osalenud kahel hooajal Kanal 2 mälumängusaates "Mis? Kus? Millal?", kus Tiit Naaritsa juhitud võistkonnas tuldi esimese hooaja võitjaks.

Veebruarist 2021 töötab Kaas Terviseameti kommunikatsioonijuhina.

## Raamatud

Imre Kaas on kirjutanud kaks raamatut: Estonia katastroofi käsitleva „Raske tee tõeni” (2003) ja jäägrikriisist rääkiva "Jäägrimässu anatoomia" (2013). 

## Viited

## Välislingid
* Pildid: Imre Kaas esitles raamatut "Jäägrimässu anatoomia", Postimees, 26. november 2013
* Imre Kaas teeb krimisaate juhtimisega lõpparve, Õhtuleht, 27. august 2013
* Imre Kaas: Eestis ei pea reporterid oma elu pärast kartma, see on rohkem meie idanaabrite probleem, ohmygossip.ee, 22. juuni 2011
* Imre Kaas. Jäägrimässu anatoomia. Kirjastus Pegasus, 2013.
Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing

**Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing** (ka *Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlike Ühingute Liit*; lühend **NNKÜ-NMKÜ**) on praegusel kujul 1994. aastast tegutsev organisatsioon.

## Ajalugu
Organisatsiooni ajalugu ulatub 1920. aastate algusse. 1925. aastal asutati Noorte Meeste Kristlik Ühing (lühend: NMKÜ). 1931. aastal registreeriti Noorte Naiste Kristlik Ühing (lühend: NNKÜ) põhikiri.

1940. aastal sulges Nõukogude okupatsioonivõim need kaks organisatsiooni.

1994. aastal need kaks organisatsiooni ühinesid ja moodustati **Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing**.

## Vaata ka
*Saaremaa Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht
Jürgen Fogel

**Jürgen Fogel** (sündinud 10. juunil 1979 Pärnus) on eesti teleajakirjanik. Ta on tuntud saatejuht-reporterina Kanal 2 uudistesaatest "Reporter", kus töötas 2005–2022.

Ta õppis Pärnu 4. Keskkoolis ning raadiorežii erialal Tallinna Ülikoolis (lõpetamata).

Fogel on olnud raadio Star FM hommikuprogrammi uudistediktor.

2007. aastal sai Jürgen Fogel tuntuks kui ainus telereporter, kes Tallinnas lahvatanud pronksiöö ajal märatsenud kampade keskel reportaaži tegi.

Jürgen Fogel oli uudistesaate "Reporter" saatejuht ja reporter kuni juulini 2022, mil ta esitas lahkumisavalduse pärast Postimehe 165. sünnipäeva peol toimunud skandaali. Pärast seda asus ta tööle Tallinna linnameedia päevatoimetajana.

## Viited
Kristliku Noorsootöö Sekretariaat

**Kristliku Noorsootöö Sekretariaat** oli Eesti EELK noorte usuorganisatsioon. 

Organisatsioonil oli 1930. aastate teisel poolel 5000 liiget.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooniga seotud artiklid Eesti ajakirjanduse analüütilise bibliograafia andmebaasis
Elo Mõttus-Leppik

**Elo Mõttus-Leppik** (sündinud 18. aprillil 1978) on eesti teleajakirjanik.

Elo Mõttus-Leppik on töötanud telejaamas Kanal 2 alates 1996. aastast, alustades koos kaksikõe Katrin Tibariga tööd telediktorina. Ta on olnud saatejuht ja uudistereporter.

2005. aastal sai tuntuks fraas tema reportaažist uudistesaatele "Reporter", kus Tallinna linnavolikogu liige Vladimir Belõi ütles Mõttus-Leppiku intervjuusoovile vastuseks: "Ei kommentaari!"

2013. aastal juhtis Mõttus-Leppik koos Raadio 2 saatejuhi Ingrid Peegiga Kanal 2 jutusaadet "Stereo".

Elo Mõttus-Leppik on abielus advokaat Indrek Leppikuga. 5. juunil 2009 sündis tütar Liisi.
Lootusring

**Lootusring** oli Eesti kristlik karskusorganisatsioon. 

Organisatsioonil oli 1930. aastate teisel poolel 15 000 liiget.

## Viited
Tihase tänav

**Tihase tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Tihase tänav algab Kotka tänavalt ja lõpeb Mooni tänaval.

Tihase tänav on idakagu–lääneloodesuunaline ja ligikaudu 1070 meetri pikkune.

Tihase tänav on nime saanud 27. augustil 1930. Tänava kohal oli enne seda 1653. aastal rajatud heinamaatee.

Tihase tänav 34 tegutses EKP Keskkomitee Asjadevalitsuse Autobaas.
## Viited
Eesti Noorte Punane Rist

**Eesti Noorte Punane Rist** on Eesti noorteorganisatsioon; Eesti Punase Risti allorganisatsioon.

Organisatsioon loodi 1923. aastal Tallinnas. 1930. aastatel kuulus organisatsiooni umbes 20 000 noort, kes tegutsesid koolides loodud noorterühmades. Organisatsiooni tegevus lakkas Nõukogude võimu ajal. Organisatsioon jätkas tööd 1992. aastal, mil taasasutati Eesti Punane Rist taasasutati. Samal aastal loodis Tallinnas ka esimene noorterühm.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsioonist Eesti Punase Risti kodulehel
Eesti Skautide Malev

**Eesti Skautide Malev** oli Eesti noorteorganisatsioon; Eesti skaudiliikumisele alusepanijaid ja edendajaid. Organisatsiooni järjepidevust jätkab 1995. aastal loodud Eesti Skautide Ühing.

Eesti Skautide Malev oli 1922. aastal loodud Skautide Maailmaorganisatsiooni üks asutajaliikmeid.

## Vaata ka
*Eesti skaudiliikumine
*Eesti Gaidide Liit (varem: Eesti Gaidide Malev)

## Viited
BEST-Estonia

**BEST-Estonia** on rahvusvahelise noorteorganisatsiooni Euroopa Tehnikatudengite Kogu (Board of European Students of Technology, lühend BEST) Eesti haru. 

Organisatsiooni eesmärk on "mitmekesistada tehnikatudengite teoreetilist haridust, pakkudes neile erinevaid võimalusi enesetäiendamiseks: oma eriala täiendamine teiste riikide ja kogemuste toel, teiste erialadega koostöötamine, rahvusvaheline töötamine, reisimine ja kohaliku kultuuriruumi avastamine jne".

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht
Kartulitärklis

**Kartulitärklis** ehk **kartulijahu** (ladina keeles *Amylum Solani*) on looduslikult hariliku kartuli mugulates oleva tärklise vastava töötlemise tulemusel saadav aine.

Kartulitärklis on ka kartulitest eraldatud tooraine mitmetele tööstustele (paberitööstus, toiduainetetööstus, alkoholitööstus, ravimitööstus jt).

Toidulisaainena on tööstuslikult valmistatud kartulitärklis söödav toiduaine ja seda loetakse taastuvaks tooraineks. Kartulitärklis ei sisalda gluteeni.

## Tööstuslik tootmine

Tööstuslik kartulitärklise tootmine sai alguse eeldatavasti 18. sajandil.

### Tärklisevabrikud

Kartulitärklist toodetakse peaaegu kõikides riikides. Esimene kartulitärklise toomise tehas Saksamaal asutati 1765. aastal. Tänapäeval töötab Saksamaal tuhandeid alkoholitootmisettevõtteid (mille põhitooraine on kartul) ning ka tuhandeid kartulipõhise siirupi ja kartulitärklise tehaseid. Kartulitärklist toodavad näiteks AGRANA Stärke GmbH, AVEBE, Cargill, Emsland Group, Lyckeby, Südstärke GmbH jpt.

### Kartulitärklisest alkoholi valmistamine
Kartulitärklisest alkoholi valmistamisel on levinud mitmed meetodid: nii kartulitärklise fermenteerimise kui ka eelnevalt kartulitärklisest suhkru valmistamise teel. 
  
## Kasutamine toiduainena
### Kartulitärklisest suhkru valmistamine

Kartulitärklisest suhkru valmistamise meetodi avastas aastal 1812 Saksa keemik Gottlieb (G.S.C.) Kirchhoff.

### Toiduvalmistamisel

Toiduainetööstused ja toitlustusettevõtted kasutavad toidulisaainetena keemiliselt (alused, happed, soolad), ensümaatiliselt või füüsikaliselt töödeldud nn modifitseeritud tärkliseid.

Kodustes majapidamistes kasutatakse tänapäeval osaliselt kartulitärklist ka toiduvalmistamisel.

Kartulitärklis talub halvasti nii termilist kui ka mehaanilist töötlust, seetõttu tuleb toiduvalmistamisel võtta arvesse nõuandeid temperatuuride (segada külma veega) ning valmistusviiside kohta (mitte keeta).

Kartulitärklist kasutatakse kastmete, kissellide, pudingite ja muude toitude paksendajana, aga ka küpsetistes (biskviittainas, kartulijahutordis). 
 
## Vaata ka
*abiained
*Amflora
*amülaas
*bioloogiline kartulitärklis
*Eesti kartulikrõpsutootjad
*GMO
*kartulihaigused
*kartulipuder
*kartulipulp
*kissell
*kliister
*modifitseeritud tärklised
*tärgeldamine
*tärklisepiim
*tärklisetera

## Viited

## Välislingid
*Roy L. Shaw, Robert H. Booth, *[http://books.google.ee/books?id=PeV7v9_0a9MC&pg=PA10&lpg=PA10&dq=amino+acid+content+of+potato+starch&source=bl&ots=UjwSqagOkj&sig=RbcqAB8T_9ADQuBycUcWumE81tY&hl=et&sa=X&ei=Qr-YUtHhMpKThQfW3IH4Bg&redir_esc=y#v=onepage&q=amino%20acid%20content%20of%20potato%20starch&f=false Simple Processing of Dehydrated Potatoes and Potato Starch]*, International Potato Center, Lima, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 30.11.2013) (*inglise keeles*)
*Urmas Kokassaar,Tärklis – taime turvaline tagavara, EL 04/2003, veebiversioon (vaadatud 30.11.2013)

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Stärke]] seisuga 30.11.2013.*
Kartulipulp

**Kartulipulp** on kartulitärklise tootmise kõrvaltoode, mis saadakse eeltöödeldud hariliku kartuli mugulate jahvatamisel ja töötlemisel.
Kartulipulp leiab kasutust ka loomakasvatuses söödamaterjalina. 

## Viited