open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Takayoshi Yamano

**Takayoshi Yamano** (jaapani keeles 山野 孝義 *Yamano Takayoshi*; sündinud 5. aprillil 1955 Osakas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1980. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Hiroyuki Sakashita

**Hiroyuki Sakashita** (jaapani keeles 坂下 博之 *Sakashita Hiroyuki*; sündinud 6. mail 1959 Miuras) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1980. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Haruhisa Hasegawa

**Haruhisa Hasegawa** (jaapani keeles 長谷川 治久 *Hasegawa Haruhisa*; sündinud 14. aprillil 1957 Hyogos) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1978–1981 15 mängu ja lõi 4 väravat.

## Välislingid
*
Edejärv

**Edejärv** on mitme Eesti järve nimi:

* **[[Andsu Edejärv]]** Võru maakonnas Võru vallas
* **[[Hatiku Edejärv]]** Põlva maakonnas Põlva vallas
* **[[Koloreino Edejärv]]** Võru maakonnas Võru ja Võru vallas
Berni Ülikool

**Berni Ülikool** (saksa keeles Universität Bern) on ülikool Šveitsis Bernis, mis asutati 1834. aastal.

Ülikoolis õpib umbes 19 000 üliõpilast, millega see on üliõpilaste arvult neljas ülikool Šveitsis.

Ülikoolis on kaheksa teaduskonda.

Ülikooli finantseerivad ja haldavad Berni kantoni võimud.

Ülikooli rektor on Urs Würgler.

## Vaata ka
*Berni Rakendusteaduste Ülikool

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Tsutomu Sonobe

**Tsutomu Sonobe** (jaapani keeles 園部 勉 *Sonobe Tsutomu*; sündinud 29. märtsil 1958 Ibaraki prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1978–1981 7 mängu.

## Välislingid
*
Shigemitsu Sudō

**Shigemitsu Sudō** (jaapani keeles 須藤 茂光 *Sudō Shigemitsu*; sündinud 2. aprillil 1956 Mikasas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1979–1981 13 mängu.

## Välislingid
*
Yoshio Katō

**Yoshio Katō** (jaapani keeles 加藤 好男 *Katō Yoshio*; sündinud 1. augustil 1957 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1980–1981 kaheksa mängu.

## Välislingid
*
Rootsi Instituut

**Rootsi Instituut** (rootsi keeles *Svenska institutet, SI*) on Rootsi riigiasutus, mis tegeleb Rootsi kohta info levitamisega maailmas. Asutuse üks funktsioone on edendada ka Rootsi rahvusvahelist koostööd kultuuri, hariduse, teaduse valdkonnas. Instituut asutati 1945. aastal.

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Satoshi Yamaguchi

**Satoshi Yamaguchi** (jaapani keeles 山口 悟 *Yamaguchi Satoshi*; sündinud 1. augustil 1959 Oitas) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1981. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Naoji Itō

**Naoji Itō** (jaapani keeles 伊藤 直司 *Itō Naoji*; sündinud 1. juulil 1959 Mies) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1981. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Raik Aarma

**Raik Aarma** (kuni 9. novembrini 1935 **Ralf Edvin Armann**; 4. (vkj) / 17. september 1915 Tallinn – 29. juuni 1987) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1938–1941 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta õppis aastatel 1951–1962 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas ja lõpetas selle eesti filoloogina.

Teenis 1937–1938 aega Kalevi Üksikus Jalaväepataljonis. Töötas alates 1940. aastast ajakirjanikuna. Oli Nõukogude-Saksa sõja ajal aastatel 1941–1944 Nõukogude Liidu tagalas ja Nõukogude sõjaväes (1. Eesti partisanibrigaadis), 1944. aastal Leningradis ajalehe Rahva Hääl toimetuse liige. 

Aastatel 1944–1945 oli ta Tallinnas ajalehe Noorte Hääl peatoimetaja, siis Rahva Hääle toimetuse liige. 1950. aastatel oli ta Eesti Televisiooni ühiskondlik-poliitiliste saadete peatoimetaja. Ta oli esimene "Aktuaalse kaamera" toimetaja alates 11. märtsist 1956, samal ajal oli režissöör Grigori Kromanov ja kaadritagune diktor Kalmer Tennossaar. 

Aastatel 1964–1973 oli ta ajakirja Pikker peatoimetaja, hiljem kuni 1983. aastani ajalehe Kodumaa toimetuse liige. 

Toomas Kall: "..."Pikri" Raik Aarma, nii nagu ta igasugusele vabale mõttele punniks ette oli pandud, nii ta selleks ka jäi. Kahjuks aastateks. Huumorimeelt ega üldse midagi, mis tema töötamist vaimsel alal oleks õigustanud, tal ei olnud. ...  Aarma lemmikžanr oli välispoliitiline karikatuur. Seda nõudsid ülemused temalt ja seda nõudis tema karikaturistidelt. Tulemuseks on kõige häbiväärsemad leheküljed "Pikri" ja terves eesti karikatuuri ajaloos. Nii ajuvabasid ja vastutustundetuid pildikesi oktoobrirevolutsiooni vaenlaste, NATO ja Euroopa Ühisturu vastu annab välja mõelda."

## Tegevus VEKSA-s
Aarma oli VEKSA asutajate juhtgrupis, kuhu kuulusid veel Nigol Andresen, Leida Loone, Gustav Ernesaks ja ajakirjanik Elmar Mustmets.

## Raamatuid
*"Lemmikmark". Koostaja ja toimetaja Raik Aarma, illustraator ja kujundaja Olav Maran. Eesti NSV Ajakirjanike Liit. Tallinn 1966, 80 lk 
*"Fakta om Sovjetestland". Perioodika. Tallinn 1976, 171 lk

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Kesknädal – 14. November 2001 – Sahinad ajaloo koridoris
*ERR Arhiivi fotod
Ryōichi Kawakatsu

**Ryōichi Kawakatsu** (jaapani keeles 川勝 良一 *Kawakatsu Ryōichi*; sündinud 5. aprillil 1958 Kyotos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1982 13 mängu.

## Välislingid
*
Mitsugu Nomura

**Mitsugu Nomura** (jaapani keeles 野村 貢 *Nomura Mitsugu*; sündinud 21. novembril 1956 Muroranis Hokkaidō prefektuuri Iburi allprefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1982 12 mängu.

## Välislingid
*
Masaaki Katō

**Masaaki Katō** (jaapani keeles 加藤 正明 *Kato Masaaki*; sündinud 22. detsembril 1958 Nagoyas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1981. aastal kolm mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Toshihiko Okimune

**Toshihiko Okimune** (jaapani keeles 沖宗 敏彦 *Okimune Toshihiko*; sündinud 7. septembril 1959 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1981. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Yahiro Kazama

**Yahiro Kazama** (jaapani keeles 風間 八宏 *Kazama Yahiro*; sündinud 16. oktoobril 1961 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1980–1983 19 mängu.

## Välislingid
*
Kazuo Ozaki

**Kazuo Ozaki** (jaapani keeles 尾崎 加寿夫 *Ozaki Kazuo*; sündinud 7. märtsil 1960 Tokyos) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1983 17 mängu ja lõi 3 väravat.

## Välislingid
*
Hiroshi Yoshida

**Hiroshi Yoshida** (jaapani keeles 吉田 弘 *Yoshida Hiroshi*; sündinud 11. veebruaril 1958 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1983 üheksa mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Peterburi Mäeülikool

**Peterburi Mäeülikool** (vene keeles Санкт-Петербургский горный университет) on üks juhtivaid ja suuremaid Peterburi kõrgkoole; ühtlasi Venemaa esimene kõrgem tehnikakõrgkool.

Kool asutati 1. novembril (21. oktoober vkj) 1773. 

Koolis on 8 teaduskonda, 1 sõjakateeder ja 1 filiaal: Kiriši filiaal (Киришский филиал).

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Tōru Yoshikawa

**Tōru Yoshikawa** (jaapani keeles 吉川 亨 *Yoshikawa Tōru*; sündinud 13. detsembril 1961 Mie prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1983. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Visaginase tuumaelektrijaam

**Visaginase tuumaelektrijaam** on plaanimisel olnud tuumajaam Leedus, mida kavatseti rajada Ignalina tuumajaama asemele, mis suleti 2009. aastal.

2012. aastal Leedus korraldatud referendumil oli 62,7% hääletanutest uue tuumajaama vastu.
Hiroyuki Usui

**Hiroyuki Usui** (jaapani keeles 碓井 博行 *Usui Hiroyuki*; sündinud 4. augustil 1953 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1974–1984 38 mängu ja lõi 15 väravat.

## Välislingid
*
Peterburi Elektrotehnika Ülikool

**Peterburi Elektrotehnika Ülikool** (vene keeles Санкт-Петербургский государственный электротехнический университет) on Peterburis asuv ülikool. Õppeasutus on asutatud 1886. aastal. 

Kool on aegade jooksul kasutanud eri nimesid, näiteks 1891. aastast kuni 20. sajandi alguseni *Peterburi Aleksander III nimeline Elektrotehnikainstituut*, 1918–1991 *Lenini-nimeline Leningradi Elektrotehnika Instituut* (vene keeles Ленинградский электротехнический институт им. В. И. Ульянова (Ленина) (lühend ЛЭТИ)).

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
A. I. Herzeni nimeline Venemaa Pedagoogikaülikool

**Peterburi Pedagoogikaülikool** (vene keeles Российский государственный педагогический университет имени А. И. Герцена) on üks Venemaa juhtivaid pedagoogikaülikoole.

Ülikool on asutatud 1797. aastal.

Ülikool on aegade jooksul kandnud eri nimesid, näiteks Nõukogude ajal kandis see 1991. aastani nime *A. I. Herzeni nimeline Leningradi Riiklik Pedagoogiline Instituut* (vene keeles Ленинградский государственный педагогический институт имени А. И. Герцена).

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
George Washingtoni Ülikool

**George Washingtoni Ülikool** (inglise *The George Washington University*, lühend GW või GWU) on USAs Washingtonis olev eraülikool.  

Ülikool asutati 1821. 

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Harkivi ülikool

**V. N. Karazini nimeline Harkivi Rahvuslik Ülikool** (ukraina keeles Харківський національний університет імені В. Н. Каразіна) on Ukrainas Harkivis asuv ülikool. 

## Näitajad
* *QS World University Rankings 2021* edetabelis oli 477. kohal. 

## Ajalugu
Ülikool on asutatud 29. jaanuaril 1805 ning see on üks vanemaid Ida-Euroopa ülikoole. (Vanim on 1615. aastal asutatud Kiievi Mogila Akadeemia.)  Suure Prantsuse kodanliku revolutsiooniga ra­kendas keisrinna Katariina II abinõusid, et tõkestada revolutsiooniideede levikut Venemaal. Keiser Paul I, jätkates Katarii­na II sisepoliitilist kurssi, keelas 1798. aastal,  venelastel välismaa ülikoolidesse õppima mineku.
Valitsus sunnitud asutama rea uusi ülikoole Venemaa keisririigis: Kaasanis (1804), Harkivis (1805)  ning taastama Tartu ülikooli (1802) ja Peterburi ülikooli (1819). Harkivi ülikooli asutajaks oli ükraina intellektuaal Vasyl Karazin (1773–1842).

3. märtsil 2022 hävitas Venemaa pommirünnak ülikooli hooned.

## Galerii

Myronosytska 1 after Russian shelling on 2 March 2022 (05).jpg|Sõjategevuses kahjustada saanud Harkivi ülikooli majandusteaduskonna hoone 2. märtsil 2022


## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Düsseldorfi Kunstiakadeemia

**Düsseldorfi Kunstiakadeemia** (saksa keeles *Kunstakademie Düsseldorf*) on Saksamaal Düsseldorfis tegutsev kunstiakadeemia.

Kunstiakadeemia on asutatud 1773. aastal. Pfalzi kuurvürst Johann Wilhelm oli kunstihuviline valitseja, kes hakkas koguma kunsti peamiselt Hollandi koolkonda kuuluvailt kunstnikelt. Tema järglane, kuurvürst Karl Theodor, asutas 1767. aastal Düsseldorfis akadeemia.

Kunstiakadeemia kui niisugune asutati 1819. aastal. Esimene direktor oli tuntud kunstnik Peter von Cornelius. Tema mantlipärijaks sai kunstnik Wilhelm Schadow (1826–1859). Kooli õpilaskonda kuuluvad kunstnikud Carl Friedrich Lessing, Julius Hübner, Theodor Hildebrandt, Karl Ferdinand Sohn, Heinrich Mücke, Christian Köhler, Eduard Bendemann ja Adolf Schroedter panid aluse Düsseldorfi koolkonnale.

Akadeemia populaarseim oli maastikuklass Johann Wilhelm Schirmeri, Hans Gude ja Oswald Achenbachi juhtimisel. 1864 avati skulptuuriklass, 1866 arhitektuuriosakond ja 1869 kirikukunstiklass professor Ernst Degeri juhtimisel. Düsseldorfi kunstiakadeemia tegevuse hiilgeajaks loetakse aastaid 1830–1846. Sel ajajärgul õppis Düsseldorfis ka Tartu päritoluga Hermann Hartmann, kes töötas hiljem oma kodulinnas ksülograafina. 18. sajandi viimasel veerandil asusid akadeemiasse tööle Eduard von Gebhardt ja Eugen Dücker (1874) ja Gregor von Bochmann (1895), mis tõi kaasa mitme eestlase, näiteks Tõnis Grenzsteini, Paul ja Kristjan Raua ning Ants Laikmaa õppima asumise sellesse kooli.

## Viited


## Välislingid
* Kunstiakadeemia koduleht
Anders Ygeman

**Anders Ingvar Ygeman** (sündinud 17. juunil 1970 Stockholmi vallas) on Rootsi poliitik, Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige. Ta oli 3. oktoobrist 2014 kuni 27. juulini 2017 Rootsi siseminister.

Ta sündis Vantöris Stockholmi vallas, kasvas üles Hagsätras ja elab Stockholmi linnaosas Årstas.

Ta oli aastatel 1996–2014 Riksdagi liige (aastal 1995 asendusliige). 

3. oktoobrist 2014 kuni 27. juulini 2017 oli ta Rootsi siseminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last. Tema isa on ajakirjanik Ingvar Ygeman.
Zhou Youguang

**Zhou Youguang** (hiina keeles 周有光 *[[pinyin]]*: *Zhōu Yǒuguāng*; õieti **Zhou Yaoping**, 周耀平 *Zhōu Yàopíng*; 13. jaanuar 1906 – 14. jaanuar 2017) oli hiina majandusteadlane, harrastuskeeleteadlane ja pikaealine. Teda peetakse tänapäeva hiina keele latinisatsioonisüsteemi *[[pinyin]]* loojaks.

Ta lõpetas 1927. aastal Guanghua Ülikooli majanduse erialal. Ta viibis vahetusüliõpilasena Jaapanis ning töötas pärast ülikooli lõpetamist Ameerika Ühendriikide pankuri ja ökonomistina, kuid tuli 1949. aastal tagasi Hiinasse. Ta määrati 1955. aastal juhtima komisjoni, mille ülesandeks oli hiina kirjakeele reformimine, et tõsta kirjaoskuse taset. 1958. aastaks oli latinisatsioonisüsteem valmis ja see võeti kasutusele häälduse märkimiseks.

1980. aastatel tõlkis ta koos Liu Zunqi ja Qian Weichangiga "Encyclopædia Britannica" hiina keelde.
¡Qué clase de amor!

**"¡Qué clase de amor!"** on Venezuela seebiooper. Seriaali tootsid 2009. aastal Venevisión ja BCC Producciones.

Seriaali keskmes on keskkooliõpilastevahelised suhted. 

Selle peaosi mängivad Andrés Gómez, Aisha Stambouli, Joan Manuel Larrad ja Mayela Caldera.
Peterburi Riiklik Agraarülikool

**Peterburi Agraarülikool** (vene keeles Санкт-Петербургский государственный аграрный университет) on Peterburis Puškinis asuv põllumajanduslikku kõrgharidust andev ülikool.

Enne 1992. aastat kandis kool nime *Leningradi Põllumajanduse Instituut* (vene keeles Ленинградский сельскохозяйственный институт, lühend ЛСХИ).

Ülikoolis õpib praegu üle 8000 üliõpilase. 

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 709

**ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 709** on resolutsioon, mille ÜRO Julgeolekunõukogu võttis vastu 12. septembril 1991. Resolutsioonis soovitas julgeolekunõukogu peaassambleel võtta Eesti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmeks.

ÜRO Peaassamblee kinnitas Eesti vastuvõtmise ÜRO liikmeks resolutsiooniga 46/4 17. septembril 1991.

## Vaata ka
* ÜRO liikmesriikide loend

## Viited

## Välislingid
*Resolutsiooni tekst ÜRO failivaramus (PDF) (*araabia, hiina, hispaania, inglise, prantsuse ja vene keeles*)
Eesti Vabadusvõitlejate Liit

**Eesti Vabadusvõitlejate Liit** on Eesti katusorganisatsioon, mis ühendab ja koordineerib Eesti riikliku iseseisvuse eest (eeskätt Eesti NSV ajal) võidelnud vabadusvõitlejaid.

## Organisatsiooni liikmed
Organisatsiooni praegused ja endised liikmed on järgmised:
*Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus
*Tartu Vabadusvõitlejate Ühendus
*Võrumaa Sõjameeste Ühendus
*Eesti Sõjameeste Sakala Ühing
*Eesti Sõjameeste Pärnu Ühendus
*Eesti Leegioni Veteranide Virumaa Klubi
*Läänemaa Vabadusvõitlejate Ühendus
*Valgamaa Vabadusvõitlejate Ühendus
*Raplamaa Vabadusvõitlejate Ühendus
*Jõgevamaa Vabadusvõitlejate Ühendus
*Saaremaa Vabadusvõitlejate Ühendus
*Ida-Virumaa Vabadusvõitlejate Ühendus
*Põlvamaa Vabadusvõitlejate Ühendus
*Hiiumaa Vabadusvõitlejate Ühendus
*Vabadusvõitlejate Järva Ühendus
*Klubi "Wiking-Narva"
*Eesti Lennuväepoiste Klubi (endine liige)

## Viited
Aari mõis

**Aari mõis** (saksa keeles *Ari*) oli Karula mõisa kõrvalmõis Haljala kihelkonnas Virumaal. 

Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Haljala valda.

## Viited

## Välislingid
*
Ahaste mõis

**Ahaste** ehk **Riintali mõis** (saksa keeles *Ahhast*, ka *Friedenthal*, *Ahhast-Friedenthal*, *Neutenorm*) oli rüütlimõis Mihkli kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jäävad kunagise mõisa maa-alad Pärnu maakonda Pärnu linna (mõisakeskus ja Ahaste küla) ja Lääneranna valla (Nedrema küla) territooriumile.

## Ajalugu

### Ahaste ja Nedrema külad Wolffeldtide valduses
1624. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav Adolf varem Audru mõisale kuulunud Ahaste (*Austa*) küla ning Koonga mõisale kuulunud Nedrema (*Neiderum*) ja Parasmaa (Parrasma) küla kapral Magnus Wolffeldtile, kellele ühtlasi kuulus ka Keblaste mõis.

Pikka aega kuulusidki Ahaste ja Nedremaa Keblaste mõisaga samadele omanikele ning Ahaste ja Nedremaa talupojad töötasid Keblaste mõisa heaks. Sisuliselt oli tegemist eravalduses olevate küladega.

1650 päris Keblaste koos Nedremaa ja Ahastega Magnus Wolffeldti poeg Johan von Wolffeldt (Parasmaa päris teine poeg Magnus), kelle õigusi kinnitas läänilepinguga ka Rootsi kuninganna ja Eestimaa hertsoginna (Karl X Gustavi abikaasa) Hedvig Eleonora 1663. aastal. 1671 päris nimetatud valdused omakorda Johani poeg Magnus Frederick von Wolffeldt.

### Ahaste karjamõis

18. sajandi alguses pärisid Keblaste, Ahaste ja Nedrema Magnus Frederick von Wolffeldti tütred Margaretha Dorothea (abielus Kasari mõisniku Georg Gustav von Baranoffiga) ja Johanna (abielus Anton Fabian von Salzaga). 1726 loovutas Anton Fabian von Salza enda osa Georg Gustav von Baranoffile, kes pärast abikaasa surma loovutas nimetatud valdused oma neljale pojale.

1731 asus Ahastes väike karjamõis (*Hoflage*), mis oli moodustatud kunagise Ahaste küla maadest (tõenäoliselt 17. sajandi lõpus). Mõisahoone oli vana ja lagunenud ning mõisa maad antud rendile Adrian Nagelile. Nedrema küla talupojad aga kuulusid Keblaste mõisale. 1751 enam Ahastes mõisa ei olnud, samuti oli tühi Ahaste küla, küla maad olid kasutusel mõisa maana, Nedrema (*Neutenorm*) küla talupojad tegid tööd Keblaste mõisale.

1756 kuulusid Keblaste, Ahaste ja Nedrema Georg Gustavi pojale Christopher Georg Baranoffile, kelle surma järel samal aastal müüdi mõis tema pärijatest tütarde nimel tema vennale Detloff Friedrich von Baranoffile.

1811 pärisid Keblaste, Ahaste ja Nedrema Detloff Friedrichi lesk ja lapsed ning pärandvara jagamise lepinguga omandas 1813 nimetatud valdused tema poeg Detloff Christoph von Baranoff.

### Ahaste-Riintali rüütlimõis
1815 lahutati Nedrema ja Ahaste Keblaste mõisast, jäädes Detloff Christoph von Baranoffi valdusse.

1819 asutas Detloff Ahastesse uue mõisa, nimetades selle Friedenthaliks (eesti päraselt Riintali või ka Rindali).

1833 omandas mõisa 80 000 rubla eest Friederike von Lillenfeld ja müüs selle 1868 rubla eest edasi Fromhold von Nasackinile.

1866 vallaseadusega moodustati mõisa aladele Ahaste (Riintali) vald kui iseseisev omavalitsusüksus, mis 1890. aastatel liideti Koonga vallaga.

1880 pärisid mõisa Nasackini pärijad.

1891 kinkis Julius Alexander Friedrich von Nasackin mõisa oma pojale Reinhold Magnus von Nasackinile.

1904 kinkis Nasackin mõisa Hans Allikule, kelle omandist mõis 1919 võõrandati.

### Mõisa omanikud läbi aegade

## Viited
Ahula mõis

**Ahula mõis** (saksa keeles *Affel*) oli rüütlimõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda.

Mõisa omanikud olid Grünewaldtid.

## Viited
Euroopa Liidu ühinemisleping 2005

**Euroopa Liidu ühinemisleping 2005** on Euroopa Liidu, Bulgaaria ja Rumeenia vaheline leping, mis jõustus 2007. aasta 1. jaanuaril.

Leping täpsustab Bulgaaria ja Rumeenia liitumist Euroopa Liiduga ning muutis eelmisi Euroopa Liidu lepinguid. Seega on see leping Euroopa Liidu põhiseadusliku aluse lahutamatu osa. 

## Täielik pealkiri
Lepingu ametlik täielik pealkiri on "**Leping** Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (Euroopa Liidu liikmesriikide) ning Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia vahel **Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liiduga"**.

## Ajalugu
Pärast edukat liitumisläbirääkimisi otsustas Euroopa Nõukogu 2004. aasta 17. detsembril, et Bulgaaria ja Rumeenia on valmis Euroopa Liiduga liituma. Seejärel anti liitumisleping üle Euroopa Parlamendile. 

## Vaata ka
*Euroopa Liidu ühinemisleping 2003
*Euroopa Liidu ühinemisleping 2011

## Viited
Aidu mõis (Paistu)

**Aidu mõis** (saksa keeles *Aidenhof*) oli riigimõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

## Viited
Aidu mõis

**Aidu mõis** (saksa keeles *Aitz*) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal. 

## Viited

## Välislingid
*Aidu mõis (Lüganuse khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Aitsra mõis

**Aitsra mõis** (saksa keeles *Adscher*, ka Aitsaare, Arstes) oli Ala mõisa kõrvalmõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda.

Rootsi valitsusajal kuulus Helme, Aitsra ja Ala, Koorküla mõis  ning Valga alev Liivimaa aadlilipkonna ooberstile Wolf Heinrich von Anrepile (surn. 1679).

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta maareformi oli krahv Friedrich Georg Magnus Berg.

## Viited

## Välislingid
*
*Aitsra mõis (Helme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Ala mõis

**Ala mõis** (saksa keeles *Assikas*) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda.

Ala mõisa kõrvalmõis oli Aitsra mõis (*Assikas mit Adscher*).

Rootsi valitsusajal kuulus Helme, Aitsra ja Ala, Koorküla mõis  ning Valga alev Liivimaa aadlilipkonna ooberstile Wolf Heinrich von Anrepile (surn. 1679).

## Vaata ka
*Alamõisa mõisa kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
*Ala-Aitsra mõis (Helme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Alajõe mõis

**Alajõe mõis** (saksa keeles *Alajöe*) oli Vara mõisa kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Peipsiääre valda.

## Viited
Ammuta mõis

**Ammuta mõis** (saksa keeles *Ammuta*) oli Kuksema mõisa kõrvalmõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda.

## Viited
Anikatsi mõis

**Anikatsi mõis** (saksa keeles *Anikatz*) oli Tuhalaane mõisa kõrvalmõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

## Viited
Annamõisa mõis

**Annemõisa mõis** (ka **Anna mõis**; saksa keeles *Annenhof*) oli Pööravere mõisa kõrvalmõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. 

Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Põhja-Pärnumaa valda.

## Viited
Aravuse mõis

**Aravuse mõis** (saksa keeles *Arrawus*) oli poolmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.  Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Vinni valda  tänapäeva Aravuse küla lähedal.

Eraldati Kaarli mõisast 1852.

## Viited

## Välislingid
*
Arju mõis

**Arju mõis** (ka **Tagavere mõis**; saksa keeles *Tackfer*) oli rüütlimõis, hiljem poolmõis Jaani kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda.

## Viited
Arumäe mõis

**Arumäe mõis** (ka **Samokrassi mõis**; saksa keeles *Samokraß*) oli Narva linnamõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. 

Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Narva-Jõesuu linna alale.

## Viited

## Välislingid

*
*Arumäe mõis (Vaivara khk), Kinnistute register
Aruselja mõis

**Aruselja mõis** (saksa keeles *Arrosilla*) oli Tamme mõisa kõrvalmõis Rannu kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Elva valda.

## Viited
Arussaare mõis

**Arussaare mõis** (saksa keeles *Arrosaar*) oli riigimõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Põhja-Sakala valda.

## Viited
¡Que viva la música!

**"¡Que viva la música!"** on Colombia kirjaniku Andrés Caicedo romaan.

Autor kirjutas selle USA-s, kus ta pakkus edutult oma näidendeid Hollywoodi filmide stsenaariumideks. 

Raamat ilmus Calis 4. märtsil 1977. Samal päeval sooritas kirjanik enesetapu.
Asu mõis

**Asu mõis** (saksa keeles *Assuma*) oli Koorküla mõisa kõrvalmõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda.

## Viited
Asuküla mõis

**Asuküla mõis** (saksa keeles *Assoküll*) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna.

Mõisa omanikud olid Ungern-Sternbergid.

## Viited
Atla mõis (Kihelkonna)

**Atla mõis** (saksa keeles *Attel*) oli riigimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda.

## Viited
Eesti-Taani suhted

**Eesti-Taani suhted **on Taani ja Eesti vahelised välissuhted. Tallinnas on Taani suursaatkond ja Hellerupis, Kopenhaagenis on Eesti suursaatkond. Mõlemad riigid kuuluvad Euroopa Liitu, NATOsse ja Läänemeremaade Nõukokku.

Taani on Eestit märkimisväärselt toetanud rahaliselt. Näiteks 1992-2003 toetas Taani Eestit 147 miljoni euroga.

## Taani aeg

Taani valitses Eestis esimest korda 13. ja 14. sajandil ning uuesti 16. ja 17. sajandil. Taani oli 12. sajandil edukas sõjaväes ja kaubanduses. Ta oli huvitatud aeg-ajalt toimuvate Eesti ja Kuramaa piraatide rünnakute lõppemisest, sest need ohustasid tema kaubandust Baltimaadega. Taani laevastik on Eestit rünnanud aastatel 1170, 1194 ja 1197. Kuningas Valdemar II ja peapiiskop Andreas Sunonis juhtisid röövretke Saaremaale.

## Viited
Pii-Hemi kožuun

**Pii-Hemi kožuun** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis.

Kožuuni halduskeskus on Turan. 

Kožuun jaguneb 8 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 14 asulat.
Eesti-Austraalia suhted

**Eesti-Austraalia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti Vabariigi ja Austraalia Ühenduse vahel. 

Kahe riigi vahelised suhted said alguse 22. septembril 1921, kui Austraalia valitsus tunnustas esmakordselt Eesti iseseisvust. Pärast Eesti taasiseseisvumist oli Austraalia esimeste riikide seas, kes tunnustas 27. augustil 1991 uuesti Eesti iseseisvust. Kahepoolsed diplomaatilised suhted taastati 21. novembril 1991.

Tänapäeval on suhted Austraaliaga olulised ka seetõttu, et Austraalias asub üks suuremaid eestlaste kogukondi väljaspool Eestit. 1986. aastal elas Austraalias rahvaloenduse andmetel 6334, 1996. aastal 7537 ja 2006. aastal 8232 eestlast.

## Välisesindused

### Eesti esindamine Austraalias

Eesti nimetas esimese suursaadiku Austraalias ametisse 2007. aastal, kuid aastatel 2007–2010 täitis neid kohuseid Eesti suursaadik Jaapanis, kes resideeris alaliselt Tōkyōs. Alates 2010. aastast resideeris Eesti suursaadik Austraalias alaliselt Tallinnas. 2011. aastal avati Eesti esimene alaline diplomaatiline esindus Austraalias – Eesti peakonsulaat asukohaga Sydneys.

5. detsembril 2014 otsustas Eesti valitsus avada Austraalia pealinnas Canberras suursaatkonna. Ametlikult alustas suursaatkond tegevust 18. veebruaril 2015 ja alates 4. augustist 2015 tegutseb see Canberras asuva Soome suursaatkonna ruumides. Sama saatkond korraldab ka Eesti suhteid Uus-Meremaaga. 30. juulil 2012 nimetati Eesti suursaadikuks Austraalias Andres Unga. Oma volikirja esitas Unga Austraalia kindralkubernerile 28. märtsil 2013. Aastatel 2019–2024 oli Eesti suursaadikuks Kersti Eesmaa. 

26. märtsil 2024 president Alar Karise otsusega nimetati Jaan Reinhold Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Austraalias, asukohaga Canberras.

Lisaks suursaatkonnale on Eestil Austraalias seitse aukonsulaati. Eesti aukonsulid asuvad Adelaide'is, Brisbane'is, Darwinis, Hobartis, Melbournes, Perthis ja Sydneys.

### Austraalia esindamine Eestis

Alates 1992. aastast esindas Austraaliat Eestis Austraalia suursaadik Rootsis, kes resideeris alaliselt Stockholmis. Sama suursaatkond korraldas lisaks Rootsile ja Eestile ka Austraalia suhteid Läti ja Soomega. 13. novembril 2012 nimetati Austraalia suursaadikuks nendes riikides Gerald Thomson. Ta esitas oma volikirja Eesti presidendile 27. märtsil 2013.

Tallinnas asub Austraalia aukonsulaat, kus Austraalia diplomaatilisi huve esindab aukonsul Kevin Ellis Parnell.

## Viited
Ataste mõis

**Ataste mõis** (saksa keeles *Alexanderhof*) oli Aruküla mõisa kõrvalmõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda.

## Viited
¡Quiero vivir!

**"¡Quiero vivir!"** (hispaania keeles 'tahan elada') on laulja Lilian García debüütalbum. See ilmus 9. oktoobril 2007 USA-s Universal Music Latino väljaandel.

Albumil on 10 hispaaniakeelset laulu ja lisaks neist kahe ingliskeelsed versioonid.

## Lood
#"¡Quiero Vivir!" 3:12
#"Angel" 4:04
#"Adonde" 4:00
#"Desenamorada" 3:58
#"Ya Veras" 4:20
#"Yo No Se" 3:56
#"Estoy Endrogada" 3:33
#"Devastada" 3:32
#"Quiero Encontrarte" 4:04
#"Under In Love" 3:58
#"Where Did Love Go?" 4:00
#"Que Seria"   	3:44
¡Tchkung!

**¡Tchkung!** oli industriaalmuusika ansambel, mis tegutses 1990. aastatel Seattle'is.

## Liikmed
*James Van Meter (vokaal, löökpillid)
*KT (vokaal, löökpillid)
*Rick Tahoma Wilson (vokaal)
*Grey Filastine (trummid)
*Lazlo Onatop (trummid)
*Steven Miller (basskitarr)
*Devon Cecily (vokaal, viiul, trummid)
*J.Sun (basskitarr)
*Jason QuestionMark. (didžeriduu)

## Diskograafia
*"Second EP" (kassett)
*"Third EP" (kassett)
*"Untitled/Dogs and Gears" (CD, Belltown Records, 1995)
*"Post-World Handbook" (CD, Tim/Kerr Records, 1996, Mercury Records)
*"Incite: Soundtrack for Post-World Insurrection" (CD, Post World Industries, 1998)
Tšaa-Holi kožuun

**Tšaa-Holi kožuun** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis.

Kožuun jaguneb 4 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 4 asulat.
Euroteaduskond

**Euroteaduskondadeks** (i.k. *Eurofaculty*) nimetati Balti riikide ülikoolides 1990. aastate algul loodud Euroopa uuringute teaduskondi. Eestis rajati euroteaduskond 1993. aastal Tartu Ülikooli struktuurivälise üksusena, Lätis Läti Ülikoolis ja Leedus Vilniuses. 

Euroteaduskondade keskus asus Läti Ülikoolis, projektiga olid seotud ka Stockholmi Majanduskool Riias ning Riia Õiguskõrgkool. Väljaspool Euroopa Liidu tegutsesid euroteaduskonnad Kaliningradis (2000–2007) ja Pihkvas (alates 2009. aastast).

Üks euroteaduskondade ülesandeid oli valmistada ette Baltimaade liitumist Euroopa Liiduga, uurides sellega seotud teemasid teadustööna ning andes asjatundliku hariduse uuele riigiametnike põlvkonnale. Euroteaduskonnad lõpetasid tegevuse senisel kujul 2005. aastal, kui kõik kolm riiki olid ELiga ühinenud. Tartu Ülikoolis moodustati euroteaduskonna põhjal Euroopa Kolledž.

## Eellugu
Läänemeremaade Nõukogu asutamisel 1992. aastal soovitas Saksamaa välisminister Hans-Dietrich Genscher luua euroteaduskonnad, et reformida Eesti, Läti ja Leedu ülikoolid Lääne standarditele vastavaks majanduses, politoloogias ja õigusteaduses. Ideed toetasid Taani välisminister Uffe Ellemann-Jensen ja Euroopa Komisjoni esindaja Henning Christophersen. LMN asutamisel võeti vastu euroteaduskondade loomise eelnõu, mille tingimuseks oli, et teaduskondi hakkavad rahastama EL ja selle liikmesriigid. Saksamaalt toetas euroteaduskondi Deutscher Akademischer Austauschdienst.

Läänemere Nõukogus ja euroteaduskondade loomises lepiti kokku ilma parlamendi toetuse ja seadusliku olekuta ehk välisministeeriumite otsekontaktide tasemel, mis arenesid Baltimaade vabadusliikumise ajal.

## Välislingid
* Anu Jõesaar. Tartu Ülikool jagab euroteadmisi 27. august 1997
* Karsten Staehr. Miks Eesti kõrgharidus ei jõua Põhjamaadele järele Sirp 17. juuli 2015
Kolm amigot!

**"Kolm amigot!"** ("¡Three Amigos!") on 1986. aasta USA komöödiafilm.

Filmi režissöör on John Landis, stsenaristid  Lorne Michaels, Steve Martin ja Randy Newman ning peaosatäitjad Steve Martin, Chevy Chase ja Martin Short.

Kolm tummfilmitähte satuvad väiksesse Mehhiko külla, kus neid peetakse tõelisteks kangelasteks ning nad peavad vastavalt käituma. 

## Vaata ka
*Filmiveeb
Londilised

**Londilised** (*Proboscidea*) on selts imetajate klassis. Seltsis on üks tänapäeva sugukond, elevantlased, ja mitu väljasurnud sugukonda. Seltsis on kolm tänapäevast liiki: aafrika elevant, metsaelevant ja india elevant.

Selts on nime saanud londiliste silmatorkavaima välistunnuse londi järgi. Tänapäeva londiliste muude tunnuste seas on üldiselt suur ja massiivne kehaehitus sambakujuliste jalgadega, suur pea ja lühike kael ning võhad, mis on tekkinud suurenenud ülemistest lõikehammastest.

Retsentsed elevantlased on levinud Musta Aafrika troopikapiirkondades, Lõuna-Aasias, Kagu-Aasias ja mõnel pool Ida-Aasias. Nende elupaigad on mitmesugused.

Emasloomad elavad koos  noorloomadega karjadena, isasloomad tavaliselt üksinda, kuid ka noored isasloomad võivad karju moodustada. Isendite vahel toimub keeruline kommunikatsioon. 

Elevantlased toituvad peamiselt taimedest: nii rohust kui ka lehtedest, viljadest jms. Toidu täpne koostis oleneb aastaajast.

Tavaliselt sünnib mitme aasta tagant üks poeg, kes kasvab üles karjas.
Harald-Peter Siiak

**Harald-Peter Siiak** (23. aprill 1923 Rakvere – 11. juuni 2007 Tallinn) oli eesti laulja (bariton) ja koorijuht.

Lõpetas 1941. aastal Rakvere I Gümnaasiumi. 

II maailmasõja ajal teenis algul Saksa sõjaväes, 1943. aastast Soome 200. jalaväerügemendis. Naasis Eestisse 1944. Pärast sõda varjas end. Lõpetas 1951. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal ja 1956. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal Gustav Ernesaksa klassis.

Harald Siiak oli aastatel 1947–1967 Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja ja koormeister. Lisaks juhatas ta taidluskoore, sealhulgas 1951–1961 Järvakandi Tehaste meeskoori, 1961 naiskoori Baltika, 1964. aastast segakoori Helitron. 1990. aastate algusest oli ta Soomepoiste Meeskoori dirigent.

Aastatel 1967–1975 oli ta Jaan Kreuksi nimelise Noorsoo Kultuuripalee direktor ja kunstiline juht.

Ta on teinud koorilauluseadeid.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1985 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 2002 Soome Lõvi Rüütelkonna Rüütlirist

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Harald Siiak (1964)
¡Tierra y Libertad!

**"¡Tierra y Libertad!"** ('Maa ja vabadus!') on tuntuim Mehhiko revolutsiooni aegne sõjahüüd. 

Esimesena kasutasid seda Emiliano Zapata ja tema Lõuna Vabastusarmee (Ejército Libertador del Sur). Zapata lõpetas oma Ayala plaani sõnadega "¡Tierra, Justicia y Libertad!" ('Maa, õiglus ja vabadus!'), mis said tuntuks lühemal kujul, mida oli varem kasutanud Ricardo Flores Magón. 

Praegu kannavad seda loosungit Mehhikos sageli rõhumise ja ebaõigluse vastased demonstrandid. 

Need sõnad on ka Zapata koduosariigi Morelose osariigi vapil. 

## Vaata ka
*¡El pueblo unido jamás será vencido!
Proboscidea

***Proboscidea*** on mitme taksonoomilise üksuse ladinakeelne nimi.
*Londilised on selts imetajate klassis.
*Saatanaküüs on perekond küünislilleliste sugukonnas.
¡Tré!

**"¡Tré!"** on ansambli Green Day üheteistkümnes stuudioalbum (2012), triloogia ¡Uno! ¡Dos! ¡Tré! viimane osa. Albumi andis välja Reprise Records.

Esimesel nädalal müüdi seda USA-s 58 000 eksemplari ja edetabelis Billboard 200 oli see 13. kohal.

Albumilt ilmusid singlid "The Forgotten" ja "X-Kid".

## Viited
Tess-Hemi kožuun

**Tess-Hemi kožuun** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis.

Kožuuni halduskeskus on Samagaltai. 

Kožuun jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 8 asulat.
Ust-Koksa rajoon

**Ust-Koksa rajoon** (*Kök-Suu aimakk*) on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Altai Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Ust-Koksa.

Rajoon jaguneb 9 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 42 asulat.

## Viited

## Välislingid

*Ust-Kani rajooni koduleht
Lõunakhoisani keeled

**Lõunakhoisani keeled** ehk **tuu keeled** on tänapäeval keelkonnaks peetav keelte rühm, mille keeli kõneldakse Botswanas ja Lõuna-Aafrika Vabariigis.

Nimetus "lõunakhoisani keeled" tuleb sellest, et varem arvati need keeled khoisani keelkonda. Nimetus "tuu keeled" tuleb sõnast *tuu*, mis tähistab  inimest. 

Lõunakhoisani keeled jagunevad kaheks omavahel kauges suguluses olevaks põhiharuks.   
   
Kõige elujõulisem on hoo keel.
Vastutuskooslus

Mingi riigi **vastutuskooslus** on kooslus, mida selles riigis leidub veel suhteliselt ohtralt, kuid mis mujal maailmas või regioonis peaaegu puudub, mistõttu vastutus selle säilimise eest lasub just sellel riigil.

Eestis on vastutuskooslused Euroopa loodusdirektiivi põhjal näiteks madalsood lääne-mõõkrohuga (*7210*), nõrglubja-allikad (*7220*) ja looduslikus seisundis rabad (*7110*)a.

## Viited

## Välislingid
* Paal, Jaanus; Leibak, Eerik (2013) Eesti soode seisund ja kaitstus. Eestimaa Looduse Fond
* Paal, Jaanus (2007) Loodusdirektiivi elupaigatüüpide käsiraamat.
	
aNatura 2000 elupaigatüüpide eestikeelsed vasted ja klassifikatsioon toetuvad Jaanus Paali (2007) koostatud jaotusele. Kaldkirjas olevad numbrid tähistavad rahvusvahelisi koosluste koode.
Hamina Maria kirik

**Maarja kirik** on keskaegne kirik Soomes Lõuna-Soome läänis Haminas, Soome lahe kaldal.

Kiriku tänapäevane hoone valmis 1828. aastal arhitekt Carl Ludvig Engeli projekti järgi.

## Viited

## Välislingid
Tuhalaane mõis

**Tuhalaane mõis** (saksa keeles *Tuhhalane*) oli riigimõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Viljandi maakonda ja Mulgi valda Tuhalaane küla aladele.

Tuhalaane mõisa kõrvalmõisad olid Anikatsi mõis, Jõksi mõis.

## Viited
Karste mõis

**Karste mõis** (saksa keeles *Karstemois*) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis .
## Ajalugu
Karstemõisa (Karstemois) eraldas Valgjärve mõisast Rootsi kapten Claus von Berg (Saaremaalt) 17?8 aastal kasutas seda mõisat pandina Ernst von Gyllenschmidt, 1764. aastal samal alusel oberst parun Conrad von Rosen (pandihind 8200 rubla). 1793. aastal müüsid von Bergi pärijad selle mõisa 18.000 rubla eest parun Friedrich Ungern-Sternbergile. 1838. aastal sai Karstemõisa omanikuks Sophie von Rennenkamf, kes selle mõisa 1843. aastal müüs Kooraste parun Carl Ungern-Sternbergile, ning 1863. aastal liideti Kooraste mõisa külge (ühiseks suureks rüütlimõisaks) järgmised mõisad: Kaagvere, Jeri ühes Mügraga ja Karstemõisa (kokku ühes Koorastega 16 2 /5 adramaad). 

Hilisema ümberkorralduse järele kujunes Jeri mõis ühes Pallavaga ja Karstemõisaga ühiseks Karstemõisaks (kokku 6 9/10 adramaad).

Karste mõisa kõrvalmõis oli Jõksi mõis.

## Viited
Rannamõisa mõis

**Rannamõisa mõis** on mitme Eesti mõisa nimi:
*Rannamõisa mõis (Keila) (Strandhof), rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal
*Rannamõisa mõis (Martna) (Vogelsang), rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal
Rannamõisa mõis (Martna)

**Rannamõisa mõis** (saksa keeles *Vogelsang*) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

Rannamõisa mõisa kõrvalmõis oli Kaare mõis.

## Viited
Nõmme mõis

**Nõmme mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Nõmme mõis (Nömme), poolmõis (varem rüütlimõis) Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal
*Nõmme mõis (Nömmemois), Ravila mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal
*Nõmme mõis (Nömmenhof), Vana-Põltsamaa mõisa karjamõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal
*Nõmme mõis (Noemmehof), Adila mõisa karjamõis Hageri kihelkonnas Harjumaal
Harald Toomsalu

**Harald Toomsalu** (21. august 1921 – 17. juuli 2005) oli eesti ajakirjanik.

Ta oli ajakirja Pikker peatoimetaja (1957–1963).

1944 aastal töötas Rahva Hääle toimetuses.

Harald Toomsalu suri 17. juulil 2005 ja ta maeti 19. augustil 2005 Pärnu Alevi kalmistule.

## Raamatud
* "Hiiumaast ja hiidlastest" – Tallinn, Perioodika, ( 76 lk, 1978), Kujundaja: Endel Palmiste, Fotod: A. Alla, Tiit Leito, E. Saar, 
* "Saaremaast ja saarlastest" – Tallinn, Perioodika (158 lk, 1983), Kujundanud Silvi Virkepuu, Fotod: A. Altmäe, V. Maasik, V. Puhm, V. Rudko, Viktor Salmre, P. Tooming, I. Trapido ja J. Vendelin

## Viited
Holstre mõis

**Holstre mõis** (saksa keeles * Wittensee, Holstfershof*) oli riigimõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

Holste mõisa kohal oli 15. sajandil Holstre vasallilinnus. Linnuse 15. sajandi lõpu omaniku Holsteferi järgi ongi hilisem mõis nime saanud. 1494. aastal anti Nicolaus Hоlstever'ile Wittensee mõis, kolm küla (Pererzierlbe, Letsche ja Lytell) ning heinamaid (Mylstever ja Tavekas) lääniks. 

16. sajandi lõpul ja 17. sajandil kuulus mõis Karksi lossi maade hulka, pärast seda oli mõis jälle iseseisev.  Holstfershofi nimetusega on mainitud 17. sajandi I poolel. 
17. sajandi lõpus sai mõisast Holstre riigimõis.  

Peahoone ei ole säilinud.  Säilinud on mõned kõrvalhooned. Neist esinduslikem on 1780. aastatel ehitatud köögihoone, mille ehitas mõisa tollane rentnik kindral Magnus Johann von Berg., säilinud on ka 19. sajandil ehitatud magasiait.

1935. aastal ehitati mõisasüdamesse Holstre koolimaja.
## Viited

## Välislingid
*
¡Uno!

**"¡Uno!"** on ansambli Green Day üheksas stuudioalbum (2012), triloogia "¡Uno! ¡Dos! ¡Tré!" esimene osa. Albumi andis välja Reprise Records.

Esimese nädalaga müüdi seda USA-s 139 000 eksemplari ja edetabelis Billboard 200 oli see teisel kohal.

Albumilt ilmusid singlid "Oh Love", "Kill the DJ" ja "Let Yourself Go".

## Viited
Uulu mõis

**Uulu mõis** (saksa keeles *Uhla*) oli rüütlimõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Häädemeeste valda.

Uulu mõisa kõrvalmõis oli Surju mõis.

Andmed Uulu mõisa kohta 1892.a. 

* Mõisal maad: 8745,05 dessatiini = 9000 ha. Omanik kammerhärra Gotthard Reinhold Staël von Holstein, elab kohapeal. Mõisavalitseja: Eichen, metsnik Michelson, Surju metskond. 
* Äri ja majandus: Viinavabrik, viinapõletaja meister Tomson, destillator Graumann. Tellisevabrik, meister Suss. Saeveski, meister Johanson ja jahuveski mölder Zube Laadi kõrtsi juures. Kalapüük - välja renditud. Puukool ja roosikasvatus. Talurahvapood asub Surju kõrtsi juures, omanik Norrberg.
* 4 kõrtsi: Rannakõrts, kõrtsmik Pumbo. Sillakõrts, kõrtsmik Tomson. Laadi kõrts, kõrtsmik Johanson. Surju kõrts, kõrtsmik Krastings.
* Ühingud: laulukoor
* Kirikud: 1 luteri kirik, Uulu kirik
* Koolid: 2 luteri kooli. Uulus, õpetaja Tuul. Surjus, õpetaja Michelson. Vene õigeusu kool Surjus, õpetaja Raab.
* Waldhofi mõisas piimatööstus ja võitööstus.
* Vaatamisväärsused: **Uulu lossi** ees 2 tamme, mis istutatud 1880.a. vene majesteedi poolt ja mererannas Uulu muuli juures marmorist mälestustahvel, mis märgib Majesteedi maaletulekut 1880. aastal.

6. detsembril 1917 kell 5 hommikul põles Uulu mõisa omaniku elumaja sõjaväelaste poolt tulega hooletu ümberkäimise tagajärjel maha. 5. detsembri õhtul purjutasid majas olevad sõjaväelased. Kahju ligi 300 000 rubla. 2. veebruaril 1917 paigutati Uulu lossi teistesse majadesse rindelt toodud Borovski polk. Polk oli Uulus kuni 10. juunini 1917. Pärast lahkumist koostas mõisa järelevalvaja ja kohalik miilitsaülem koos teiste tunnistajatega akti. Selles oli kirjas, mis veel rüüstamisest alles oli. Ära oli viidud voodid, toolid, kapid jt. Esemed müüdi Pärnus ja külades. Ära viidi ka kõik väärtuslik, mis oli tallides ja viinavabrikus. Röövimisele aitasid kaasa ka kohalikud mõisamoonakad ja sulased. Sama aasta oktoobris (10.1917.a.) paigutati mõisa uus sõjaväeosa, kes lõpetas mõisahoone eksistentsi.

## Kinnistu detailandmed
Tagasi

Kinnistu üldandmed

Tehingud

Copyright © 2025 Rahvusarhiiv

## Vaata ka
* Uulu mõisa kalmistu
* Uulu kirik

## Viited

## Välislingid
*Uulu mõis (Pärnu-Elisabethi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
¡Viva! Los Straitjackets

**"¡Viva! Los Straitjackets"** on ansambli Los Straitjackets teine stuudioalbum (1996).

## Lood
#"Cavalcade"   	Danny Amis, Eddie Angel, Scott Esbeck, Jimmy Lester 	2:33
#"The Casbah"   	Angel 	2:40
#"Wrong Planet"   	Amis 	1:45
#"Lonely Apache"   	Angel 	2:54
#"Outta Gear"   	Angel 	2:03
#"Pacifica"   	Amis, Angel 	3:01
#"Espionage"   	Amis 	2:25
#"Swamp Fire"   	Angel 	3:53
#"Lawnmower"   	Amis, Angel, Esbeck, Ben Vaughn 	2:14
#"Lurking in the Shadows"   	Amis, Angel, Esbeck, Lester 	2:31
#"Brains and Eggs"   	Amis, Angel, Esbeck, Lester 	3:07
#"Venturing Out"   	Angel 	2:47
#"Tsunami!"   	Amis 	2:32
#"Nightmare in Monte Cristo"   	Amis 	3:30
¡Viva! Vaughan

**"¡Viva! Vaughan"** on džässilauljatar Sarah Vaughani stuudioalbum (1965). Albumi produtsendiks oli Quincy Jones. Albumi andis välja Mercury Records.

## Lood
# "The Boy from Ipanema" Vinícius de Moraes, Norman Gimbel, Antonio Carlos Jobim 2:30
# "Fascinating Rhythm" George Gershwin, Ira Gershwin 2:37
# "Night Song" Lee Adams, Charles Strouse 3:14
# "Mr. Lucky" Ray Evans, Jay Livingston, Henry Mancini 2:29
# "Fever" Eddie Cooley, Otis Blackwell 2:49
# "Shiny Stockings" Frank Foster, Jon Hendricks 3:27
# "Avalon" Buddy DeSylva, Al Jolson, Vincent Rose 1:48
# "Tea for Two" Irving Caesar, Vincent Youmans 2:44
# "Corcovado" Jobim, Gene Lees 3:23
# "Stompin' at the Savoy" Benny Goodman, Andy Razaf, Edgar Sampson, Chick Webb 2:44
# "Moment of Truth" Tex Satterwhite, Frank Scott 2:39
# "Jive Samba" Nat Adderley 3:03
# "A Taste of Honey" Ric Marlow, Bobby Scott 2:51
¡Viva la Cobra!

**"¡Viva la Cobra!"** on ansambli Cobra Starship teine stuudioalbum.

See ilmus 23. aprillil 2007. Plaadi produtseeris Patrick Stump, kes ka kaasa laulab. Edetabelis Billboard 200 jõudis album 80. kohale. Albumit on müüdud üle 40 000 eksemplari.

## Lood plaadil
# "The City Is at War" - 2:51
# "Guilty Pleasure" - 3:22
# "One Day, Robots Will Cry" - 3:40
# "Kiss My Sass" - 3:41
# "Damn You Look Good and I'm Drunk (Scandalous)" - 3:51
# "The World Has Its Shine (But I Would Drop It on a Dime)" - 3:25
# "Smile for the Paparazzi" - 3:21
# "Angie" - 3:54
# "Prostitution Is the World's Oldest Profession (And I, Dear Madame, Am a Professional)" - 2:38
# "My Moves Are White (White Hot, That Is)" - 3:55
# "Pleasure Ryland" - 2:17
¡Viva Nueva!

**"¡Viva Nueva!"** on ansambli Rustic Overtones neljas album (2001).

## Lood
#"C'mon"
#"Gas on Skin"
#"Love Underground"
#"Hardest Way Possible"
#"Crash Landing"
#"Smoke"
#"Baby Blue"
#"Revolution AM"
#"Sector Z"
#"Combustible"
#"Valentine's Day Massacre"
#"Hit Man"
#"Check"
#"Boys and Girls"
#"Beekeeper"
#"Man Without a Mouth"
¡Viva Zapata!

**"¡Viva Zapata!"** on ansambli 7 Year Bitch teine album. See ilmus 28. juunil 1994. Selle andis välja C/Z Records.

## Lood
#"The Scratch" 1:59
#"Hip Like Junk" 3:50
#"M.I.A." 3:54
#"Derailed" 3:11
#"Cat's Meow" 3:54
#"Rock A Bye" 2:39
#"It's Too Late" 2:39
#"Damn Good And Well" 1:59
#"Kiss My Ass Goodbye" 2:53
#"Icy Blue" 3:57
#"Get Lit" 1:53
Tiina Kurik

**Tiina Kurik** (aastani 1969 **Tiina Pärn**; sündinud 1. märtsil 1941 Tartus) on eesti pianist ja klaveriõpetaja.

Ta õppis aastatel 1958–1962 Tartu Muusikakoolis (Aime Karmi klassis) ja aastatel 1962–1967 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (Heljo Sepa klassis).

Töötas pikka aega Tallinna Muusikakeskkoolis klaveri eriala õpetajana, nüüd on Nõmme Muusikakooli klaveriõpetaja. 

Tema õpilaste seas on olnud Diana Liiv, Siim Poll, Kalle Randalu, Kristjan Randalu, Juss Tamm, Indrek Vijard.

## Tunnustus
*1986 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teenelised kultuuritegelased, Tallinna Muusikakeskkooli õpetajad Tiina Kurik ja Ell Saviauk
¡Vampiros en La Habana!

**¡Vampiros en La Habana!**" on Kuuba täispikk animafilm (1985). Režissöör on Juan Padrón.

See on kapitalismikriitiline satiiriline film, mis oli menukas ka USA-s. Seda on peetud parimaks hispaaniakeelseks animafilmiks.

## Välislingid
*
Vámonos con Pancho Villa

**"Vámonos con Pancho Villa"** on Mehhiko film. Selle võtted toimusid 1935. aastal, esilinastus 31. detsembril 1936.

Režissöör oli Fernando de Fuentes. Film põhineb  Rafael F. Muñozi samanimelisel romaanil. See on tema teine film Mehhiko revolutsiooni ainelisest triloogiast, kuhu kuuluvad ka "El compadre Mendoza" ja "Allá en el Rancho Grande". 

Film jutustab loo sõpruskonnast, kellest saavad Pancho Villa (osatäitja Domingo Soler) võitluskaaslased. Kõik peale ühe, kes koju tagasi jõuavad, hukkuvad kõik raske võitluse tõttu ning Pancho Villa vähese huvi tõttu oma meeste vastu. Režissöör näitab revolutsiooni julmust ja hoidub paljudele sõjafilmidele omasest glorifitseerimisest.  

Riik subsideeris vastloodud Studio Cinematográfico Latino Americana toodetud filmi. Varem ei olnud Mehhikos nii suure eelarvega filmi tehtud. Pärast võtete lõppu oli stuudio pankroti äärel ja riik aitas võlad maksta. 

Film ei olnud menukas, alles hiljem hakkas huvi selle filmi vastu kasvama. Praegu peetakse seda Mehhiko filmikunsti meistriteoseks.

## Välislingid
*