open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lauto

**Lauto** on näppekeelpillide hulka kuuluv keelpill. 

Lautol on mitu kuju. Erinevused on suuruses ja keelte arvus. Instrumendi sõrmlaud ehk krihvlaud on jaotatud krihvideks, millel vasaku käega fikseeritakse helikõrgus. Lautol on lühike, iseloomuliku tahapoole pööratud häälestusosaga kael, topeltkeeled ja ümar mandlikujulise kaanega kõlakorpus.

Lauto kõlalaud valmistatakse hästi kõlavast puidust, tavaliselt kuusest. Tagakülg valmistatakse kõvast puidust, näiteks vahtrast, kirsipuust, eebenipuust või roosipuust.

## Ajalugu

Lauto arvatakse pärinevat Mesopotaamiast. 17. sajandil eKr valmistatud keraamilisel plaadil on leitud varaseima algelise 2-3 keelega lautosarnase muusikariista kujutis. See plaat asub tänapäeval Bagdadis muuseumis.

See muusikariist jõudis peagi Vana-Egiptusesse. Seal kasutati 2 keelega lautosid, mis olid valmistatud kilpkonna kilbist ja kaetud pealt nahaga, milles oli 6 kõlaava. Pillikael oli umbes 32 cm pikk ja mõnikord oli selle otsa nikerdatud hane- või pistrikupea. Seda pilli mängiti lipitsaga.

Pika kaelaga lauto ilmus Vana-Kreekasse 4. sajandil eKr. Vanad kreeklased nimetasid lautot **panduuraks**. Kreekast levis lauto Etruuriasse ja Rooma. Roomlased hindasid lautosid nagu teisigi keelpille kõrgelt. 5. sajandil mängiti lautot Bütsantsis ja Liibüas. 10. sajandil jõudis see Indiasse.

Tänapäeva lauto on otseselt arenenud araabia pillist, mille nimi oli uud. See oli lühikese kaela ja 4 keelega pill, mida mängiti lipitsaga. Mekas tunti seda juba 6. sajandil. See oli häälestatud kvartidesse. Mekas lisati pillile veel 2 keelt. Euroopasse tõid udi maurid Hispaania vallutamise ajal, kuid teistesse Euroopa maadesse jõudis see alles 13. sajandil.

Araabia keelest tuleb ka pilli nimi. Nii sõnad "ud" kui "lauto" pärinevad araabia sõnast العود (al'ud), mis tähendab puitu.

Keskaegne lauto oli meloodiline muusikariist. Seda mängiti hanesulest lipitsaga. Mängida sai üht muusikaliini, akordidega kadentsides ja fraaside lõpul. Ent 15. sajandil hakati lautot mängima sõrmedega ja see võimaldas mängida mitut partiid korraga. Nii kujunes lauto polüfoonilise häälega sooloinstrumendiks.

16. sajandi lautol oli 6 keelt, aga sajandi lõpuks koguni 10. Kasutati 7 liiki lautosid. Renessansi ajal tunnustati lautot teistest muusikariistadest rohkem, ta oli populaarseim soolopill ja suurepärane partner laulu saateks. Enne 16. sajandit oli lauto tavaliselt ansamblipill, aga 16. sajandil sai ta soolopilliks.

18. sajandil hakkas huvi selle pilli vastu raugema ja alates 19. sajandist on seda mängitud harva. 

## Lautomängijaid
*Carlo Gesualdo
*Francesco da Milano
*Robert Staak
*Vladimir Vavilov

## Viited
Vägilasmuistend

**Vägilasmuistend** ehk **hiiumuistend** on muistend, mis pajatab hiidude ja vägilaste (Eestis näiteks Kalevipoeg, Suur Tõll, Leiger, Vanapagan; vene folklooris Ilja Muromets jt) tegudest.

## Kirjandus
*Laugaste, Eduard; Normann, Erna. Muistendid Kalevipojast. Eesti muistendid. Hiiu- ja vägilasmuistendid I. Monumenta Estoniae Antiquae II. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1959.
*Laugaste, Eduard; Liiv, Ellen; Normann, Erna. Muistendid Suurest Tõllust ja teistest. Eesti muistendid. Hiiu- ja vägilasmuistendid II. Monumenta Estoniae Antiquae II. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963.
*Laugaste, Eduard; Liiv, Ellen. Muistendid Vanapaganast. Eesti muistendid. Hiiu- ja vägilasmuistendid III. Monumenta Estoniae Antiquae II. Tallinn: Eesti Raamat, 1970.
Aruküla (Alutaguse)

**Aruküla** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda.

Piirneb Võide, Rajaküla, Kiikla, Liivakünka ja Kolustre külaga. Küla kunagisest 17 talumajapidamisest on nüüdisajal asustatud kümmekond.

Kuulsamaid külaga seotud isikuid on põlevkivi ja muid kütuseid uurinud keemiateadlane emeriitprofessor Leevi Mölder (s 1933).

Nõukogude ajal eksisteeris külas Kevade kolhoos.

## Viited
1981. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXVII [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Leningradis 1981. aastal. Neljandat korda tuli meistriks Anatoli Gantvarg.
Ännikse

**Ännikse** (Hennekesten) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.

Küla on esimest korda mainitud 15. sajandi alguses. Ajalooliselt on Ännikse küla kuulunud Varbla kihelkonda Läänemaal. Vanemates ürikutes on küla tuntud Ennukse või Nõukogude ajal ka Ennikse nime all.

1919. aastal ehitati metsamaterjalide väljaveoks Vaiste–Kilgi–Ännikse metsaraudtee. Raudteed kasutati kuni 1950. aastani.

19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses oli külas 18 talu koos 4 popsikohaga. Külas oli tuuleveski, saekaater ja sepikoda. 20 sajandil hakkas küla hääbuma, kui enamik noori kolis linna. Lisaks linnastumisele avaldasid mõju II maailmasõda ning selle järgnenud küüditamislaine ja kulakuteks kuulutamine.

20. sajandi lõpus parandati külakeskuses maad, millega koos likvideeriti ka osa ahervaremetest ja kiviaedadest, mis meenutasid omaaegset hiilgust.

Alates 11. oktoobrist 1996 kannab küla jälle nime Ännikse.

8. märtsil 2007 loodi Ännikse küla ja piirnevate külade aladele Ännikse looduskaitseala.

Looduskaitse alla kuuluvad Ännikse, Kääbaste ja Põdra sihtkaitsevööndid.

Kaitstakse järgmisi liike:
* *Epipactis helleborine* (neiuvaip, laialehine);
* *Huperzia selago* (ungrukold, harilik);
* *Haliaeetus albicilla* (merikotkas).

## Viited

## Välislingid
*Vaiste-Kilgi-Ännikse metsaraudtee
* Ännikse looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri
Aides

**Aides** on eesti alternatiivrokkbänd.

## Koosseis
*Kostja Tsõbulevski – basskitarr, vokaal
*Taavi Paomets – kitarr, vokaal
*Mikk Simson – trummid

## Diskograafia
*"Aides" (2010)

## Välislingid
*Ametlik lehekülg
*Avoid Dave / Aides allstarz.ee
Keskmurre

Põhjaeesti **keskmurre** on eesti keele murre, mida on räägitud Harjumaal (v.a Jõelähtme ja Kuusalu rannas), Virumaa lääneosas (v.a Haljala jm rannas), Lõuna-Järvamaal Peetri kihelkonnas, Põhja-Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas ja Põhja-Tartumaal Laiuse, Kursi, Äksi ja Palamuse kihelkonnas.

Viimastel aastasadadel on keskmurde ala laienenud. Keskmurre on eesti kirjakeelele kõige lähedasem eesti keele murre.

### Kirjandust
* Mari Must ja Aili Univere. *Põhjaeesti keskmurre. Häälikulisi ja morfoloogilisi peajooni.* Eesti Keele Sihtasutus 2002 (Eesti Keele Instituudi toimetised 10)
Suvine peetripäev

**Suvine peetripäev** ehk **peeterpaulipäev** on apostlite Peetruse ja Pauluse märtrisurma mälestuspäev, kalendris on see 29. juunil (Juliuse kalendrit järgivates õigeusu kirikutes 12. juulil).
  
Peetrus löödi pea alaspidi risti ning Paulus hukati mõõgaga. 

## [[Eesti rahvakalender]]
Päev on rahvakalendris suhteliselt väheoluline, märgib südasuve saabumist. Tuntud peamiselt Kagu-Eestis, eriti Setumaal. Võrumaal kehtis peetripäeval kuhjategemise keeld (piksekartus).
Setumaal eelnes sellele päevale paarinädalane paast, mil piimatoidud olid keelatud. Peetripäeval käidi kirikus ja viidi ande, osa ande anti santidele ja osa viidi peale kirikuskäiku surnuaiale. 

Kroonikate põhjal võib oletada, et keskajal oli peetripäev rohkem tuntud, rahvalaulud osutavad, et varasemal ajal tehti ka peetrituld. Peetripäeva kombestik on üle kandunud jaanipäevale, ilmselt pakilise heinaja tõttu.

Ersadel-mokšadel ja venelastel oli suvine peetripäev tähtsam püha kui jaanipäev.

## Vaata ka
*Talvine peetripäev

## Viited
Riikide pingerida inimarengu indeksi järgi

**Riikide pingerida inimarengu indeksi järgi** loetleb ÜRO Arenguprogrammi Inimarengu aruandes 2011 hõlmatud riigi inimarengu indeksi järgi langevas järjestuses. Indeksid on arvutatud 2011. aasta andmete järgi.
Naine

**Naine** on naissoost täiskasvanud inimene (mitte mees soo järgi ning mitte tüdruk ega neiu vanuse järgi). Mõistet *naine* kasutatakse bioloogilise soo, kultuurilise või sotsiaalse rolli või nende kõigi eristamiseks.

Naised on võimelised lapsi sünnitama ja neid seejärel oma rinnapiimaga toitma.

Tavaliselt peetakse naiseks inimest, kellel on sünnil välise vaatluse ja sugukromosoomide järgi määratud sooks naine. 

## Vaata ka
*Naiste õigused
*Naiste valimisõigus
*Naiste olukord Keenias
*Naised teaduses
*Tüdruk
*Neiu
*Feminism
*Meessugu
*Naiskirjandus
*Naistekas

## Viited

## Välislingid
Naised

**Naised** oli Eesti naisteajakiri, mis ilmus alates 2007. aasta märtsist kuni 2016. aastani igal reedel. Seda andis välja AS Ajakirjade Kirjastus.

Ajakiri pakub nii põnevat ja maailma avardavat ajaviitelugemist kui ka nõuandeid, tarbimissoovitusi ja ideid. Ajakiri pöörab tähelepanu kõigile olulistele teemadele, millest naiste elu koosneb, kuid mitte ainult ei rahulda uudishimu, vaid on lugejaile ka selgelt praktilise, abistava ja nõuandva väärtusega.

Ajakirjast leiab lugusid nii kuulsatest kui ka erilise elusaatusega naistest, lugusid elust endast, mille lugemise järel saab juurde elurõõmu või eluusku. 

Tarbijaküljed pakuvad peale uute huvitavate dieetide ning tervisliku toitumise uudiste ka hulgaliselt naiste igapäevaelu hõlbustavaid nõuandeid. 
* soovib säästa naiste aega ja anda juurde võimalusi iseenda elu hõlbustamiseks. 
* mahutab nõuandeid kodu, moe, aksessuaaride, ilu, tehnika ehk kõigi naise igapäevaga haakuvate teemade kohta.

## Toimetus
Ajakirja peatoimetaja ja kontseptsiooni kujundaja oli Inga Raitar aastatel 2007–2014.

## Välislingid
*Ajakirja Naised koduleht
*Artikkel Eesti Päevalehes
Naissugu

**Naissugu** on inimese sugu, mille isendid sünnitavad lapsi. 

Bioloogias organismid, millel võivad olla erinevalt liigist erinevad paljunemise organid, mida nimetatakse näiteks munarakk, emakas, muna jne ja mille abil on võimalik saada järglasi, nimetatakse emasteks: naissoo loomad on **emasloomad** ja vastavad taimede isendid on **emastaimed**.

Inimesel ja teistel imetajatel määrab soo Y kromosoomi olemasolu. XX kromosoomidega indiviidid on naissoost ja XY indiviidid meessoost. 

Keeleteaduses on naissoost teatud liiki sõnad, millel on ühised tunnused grammatika seisukohalt.

## Vaata ka
*Naine
*Naissuguhormoon
*Meessugu

## Viited
Neo-

**Neo-** (kreeka keeles *neos* 'noor, uus') on eesliide, mis tähendab midagi uut.

### Sõnu, milles sisaldub eesliide neo-
* neobarokk ehk uusbarokk, baroki traditsioone elustav arhitektuuristiil
* neodarvinism, uuendatud ja täiendatud darvinism
* neodüüm, 1885. aastal avastatud keemiline element
* neofašism, pärast II maailmasõda tekkinud poliitiline liikumine
* neofreudism, psühholoogia suund
* neogeen, uusaegkonna teine ajastu (pärast paleogeeni ja enne kvaternaari)
* neogootika ehk uusgootika, gootika traditsioone elustav arhitektuuristiil
* neoimpressionism, kunstivool 19. sajandi lõpus
* neoklassitsism ehk uusklassitsism, klassitsismi traditsioone elustav suund mitmel kunstialal
* neokolonism, suurriikide kaudne kontroll vähemarenenud riikide üle
* neokonservatism, poliitiline suund
* neolamarkism, uuendatud ja täiendatud lamarkism
* neoliitikum, noorem kiviaeg
* neolingvistika, (ka areaalilingvistika) Itaalias tekkinud keeleteaduse haru
* neologism, hiljuti käibele tulnud väljend 
* neomütsiin, teatud antibiootikum
* neoon, 1898. aastal avastatud väärisgaas
* neoplastitsism, kunstivool 20. sajandil
* neopositivism, filosoofia suund
* neorealism, filmikunsti suund
* neorenessanss ehk uusrenessanss, renessanssi traditsioone elustav arhitektuuristiil
* neorokokoo ehk uusrokokoo, peamiselt rokokoo traditsioone elustav sisustussuunaline salongistiil
* neoromantism ehk uusromantism
Pinnavesi

**Pinnavee** moodustab Maa pinda kattev vesi.

Pinnavee hulka kuulub nii soolane kui ka mage, nii tahke kui ka vedel maapinnal olev vesi. Pinnavesi moodustab jõed, järved, ookeanid, mered, liustikud, loodusmaastikus asuvad tehisveekogud, ka lumikatte jne.

## Vaata ka
*Põhjavesi

## Välislingid
Veebilanss

**Veebilanss** on vee juurdetulekut, veekadu (veekulu) ja akumulatsiooni vahekorda iseloomustav näitaja vaadeldavas objektis (veekogus, organismis, mullas, biogeotsönoosis vms). Tavaliselt tuuakse veebilanss välja kuu või aasta lõikes.

Eristatakse tasakaalustamata ja tasakaalustatud veebilanssi.

Globaalses (planetaarses) veebilansis on täheldatud inimese poolt esile kutsutud häireid. See avaldub näiteks jõgede äravoolu vähenemises ja ookeanide veetaseme üldises tõusus.

## Veebilansi valem
Mingi ökosüsteemi või ka maakera veebilansi lihtsustatud valem on järgmine: 

:P = Q + E + \Delta S , 

kus

:P tähistab sademeid (inglise *precipitation*)
:Q  äravoolu
:E evapotranspiratsiooni
:\Delta S veevaru muutus

Et bilanss peab võrduma 0-ga, võib valemit kirjutada ka nii:

:0 = P - Q - E - \Delta S

## Vaata ka
*Veeringe
*Ainebilanss
Puiatu

**Puiatu** on:

* **[[Puiatu (Viljandi)|Puiatu]]**, küla Viljandi vallas Viljandimaal
* **[[Puiatu (Järva)|Puiatu]]**, küla Järva  vallas Järvamaal
* **[[Puiatu (Paide)|Puiatu]]**, küla Paide linnas Järvamaal
* **[[Puiatu (Põltsamaa)|Puiatu]]**, küla Põltsamaa vallas Jõgevamaal
* **[[Puiatu (Haapsalu)|Puiatu]]**, küla Haapsalu linnas Läänemaal
Manokwari

**Manokwari** on linn Indoneesias, Lääne-Paapua provintsi keskus. 

Asub Vogelkopi poolsaarel Vaikse ookeani rannikul.

Rajati 1898. aastal Hollandi sõjalise tugipunkti juurde.
Jayapura

**Jayapura** on linn Indoneesias, Paapua provintsi keskus. 

Aastatel 1910–1962 oli linna nimi **Hollandia**, 1963–1968 **Sukarnapura**.

2010. aastal hinnati linna elanike arvuks 234 000 elanikku, kellest 80% olid mujalt Indoneesiast sisserännanud, 20% paapuad.
Tārā

**Tārā** ("päästjanna") on budistlikus mütoloogias bodhisattva, idam ja pradžnja, populaarseim nais-bodhisattva mahajaana budismis. 

Tārā kultus on levinud Tiibetis, Bhutanis, Sikkimis, Mongoolias, Burjaatias, Tuvas, Kalmõkkias, Nepalis, Hiinas ja mujal.

Legend räägib, et 21 Tārā tantra ja praktika on pärit Buddha Samantabhadralt. On olemas kolm erinevat traditsiooni: Suryagupta, Atisha ja Nyingma laama Longchenpa oma.  

Kokku on 21 erinevat Tārā vormi. 
 
#(*Nyur ma pamo*)
#(*Yang chen ma*) Saraswati
#(*Sö nam chog ter ma*)
#(*Nam gyal ma*)
#(*Rig je ma*)
#(*Jig je ma*)  
#(*Shen gyi mi tub ma*)
#(*Shen le nam par gyal ma*)
#(*Jig ten sum la gyal ma*)
#(*Jig ten sum la gyal ma*) 
#(*Nor ter ma*)
#(*Ta shi dön je ma*) 
#(*Da pung som ze ma*) 
#(*To nyer chen*) 
#(*Rab shi ma*) 
#( *Bar wä od chen ma*) 
#(*Pag me nön ma*) 
#(*Ma ja ma*) 
#(*Mi pam gyal ma*) 
#(*Ri tö ma*) 
#  

Ka Khadiravani Tara kes ilmus Nāgārdžunale tema meditatsiooni ajal Khadiravani pähklipuu (Tectona grandis) metsas loetakse sageli Tarade hulka, mis teeb nende arvuks juba 22.

Thankadel ja maalingutel kannavad nad India valitsejannade tüüpilist riietust ja erinevad oma värvuse pooside (asanad) ning käte (mudrad) ja jalgade asendi poolest. Tārā mantra *(Om Tare Tuttare Ture Svaha)* hääldatakse tavaliselt ("Om Tare Tu Tare Ture Soha"). 

Tuntumad Tārādest on Roheline Tārā (Syamatara) ja Valge Tārā (Sitatara).

Tārā kultuse tekkeaeg pole teada. Võib oletada, et see oli meie ajaarvamise I aastatuhande esimesel poolel Indias. Esimesed Euroopa misjonärid, kes nägid Tārā kujutist, samastasid teda neitsi Maarjaga.

Tiibetis, kuhu Tārā kultus jõudis XI sajandil tänu Atishale ja kulmineerus XIV sajandil, on teada mitu müüti Tārā päritolu kohta. Ühe versiooni järgi sündis Tārā Avalokitešvara pisaraist, kui too nuttis maailma kannatuste pärast. 

Teine enam levinud versioon: kunagi paljude kalpade eest elanud printsess, kelles tärkas virgumismeel (bodhicitta). Et budaks saada ütlesid mungad talle, peab ta järgmises elus sündima mehena. Printsess põlgas selle idee ära, teatades, et pole olemas selliseid dharmasid nagu mees ja naine ning seetõttu ei ole tähtsust, millisel kujul sündida. Kõik tahavad mehena jõuda nirvaanasse, kuid väga vähesed tahaksid muuta oma nais-olemust virgumise teostamise vahendiks. Pärast seda suubus ta paljudeks kalpadeks keskendumisse ning lõpuks andis buda Amoghasiddhi ees tõotuse vabastada kõik olendid sansaara vaevadest.   

Pradzhnjana esineb Tārā koos Avalokitešvara ja Amoghasiddhiga. Tārā poole pöördutakse sageli kui idami poole. Tiibetis usutakse, et Tārā mantra lugemine võib päästa paljudest hädadest. 

Tārā kehastuseks on peetud mitmeid ajaloolisi isikuid, näiteks Tiibeti valitseja Songtsen Gampo naisi, Nepali printsessi (Bhirkuti, Belsa) peeti Rohelise Tara kehastuseks, teist naist Hiina printsessi Wen-ch'eng (Tib. Gyasa) Valge Tārā (Sgrol-dkar [dol-kar]), kehastuseks. Ka Vene keisrinnat Katariina II peeti Valge Tārā kehastuseks. Mongoolia kaheksanda bogdo-gegeni naist peeti Rohelise Tārā kehastuseks.
Sarasvatī

**Sarasvatī** on hinduismis teadmiste, muusika ja kunsti jumalanna.

Maha-Sarasvati mantra (*Om Hrih Mahamayange Mahasarasvatyai namah*)

Tiibetis tuntakse Yang Chenmo nime all.

Saraswati sünnikohaks peetakse Kashmiri, kust on pärit palju kuulsaid gurusid ja õpetajaid Padmasambhavaga eesotsas.

Teda seostatakse taevase muusika ja helidega.

Saraswati on Brahma ja Devi tytar, tema liikumisvahendiks taevane lind (hamsha) vöi (kinnara) 

Maha-Sarasvati mantra (*Om Hrih Mahamayange Mahasarasvatyai namah*)
Sigulda piirkond (2009–2021)

**Sigulda piirkond** oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Sigulda piirkonna elanikest lätlasi 86,09%, venelasi 8,95%, valgevenelasi 1,36% ja muudest rahvustest inimesi 3,60%.

Piirkond moodustati 2003. aastal, kui liideti Sigulda linn ning Sigulda ja More vald. Kuulus 2009. aastani Riia rajooni. 2009. aastal liideti piirkonnaga Allaži vald. 2021. aastal moodustati senisest Sigulda piirkonnast, Mālpilsi ja Krimulda piirkonnast ning Inčukalnsi piirkonna Inčukalnsi vallast uus Sigulda piirkond.

## Viited
Vadim Zagladin

**Vadim Valentinovitš Zagladin** (vene keeles *Вадим Валентинович Загладин*; 23. juuni 1927 Moskva – 21. november 2006 Moskva) oli Nõukogude Liidu välissuhete ekspert, ajakirjanik ja NLKP tegelane.

Hariduse omandas Vadim Zagladin Nõukogude Liidu Siseministeeriumi alluvuses tegutsenud Moskva Riiklikus Rahvusvaheliste Suhete Instituudis, lõpetades selle ajaloolasena. 

Pärast instituudi lõpetamist töötas Vadim Zagladin samas kõrgkoolis õppejõuna ning oli ajakirjanik väljaannetes Novoje Vremja ("*Новое время*") ja Problemõ Mira i Sotsializma ("*Проблемы мира и социализма*").

1964. aastal asus Vadim Zagladin tööle konsultandina välissuhete alal, töötades NLKP Keskkomitee rahvusvaheliste suhete osakonnas. Konsultandi ametikohalt tõusis ta osakonna juhataja esimeseks asetäitjaks. Ühtlasi juhtis ta paljude aastate kestel põhitöö kõrvalt NLKP Keskkomitee Sotsiaalteaduste Instituudi rahvusvahelise töölisliikumise probleemide õppetooli ja oli aastatel 1979–1989 ka Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Liidunõukogu välissuhete komisjoni sekretär. 

Vadim Zagladin oli Nõukogude Liidu juhtivaid eksperte Euroopa riikide alal. Erilist huvi tundis ta Prantsusmaa vastu. Oma ametikohal suhtles ta vahetult kõigi NLKP KK peasekretäridega alates Leonid Brežnevist, kuni Mihhail Gorbatšovini.

Rahvusvaheliste suhete osakonna juhataja asetäitja ametikohalt viidi ta 1988. aastal üle Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe Mihhail Gorbatšovi nõunikuks. Hiljem nõustas ta Gorbatšovi kui Nõukogude Liidu presidenti, jäädes ametisse Nõukogude Liidu likvideerimiseni aastal 1991. aastal.

1992. aastal, kui asutati Gorbatšovi Fond, jätkas Zagladin fondis tööd Mihhail Gorbatšovi nõunikuna. Sellel ametikohal oli tema peamiseks tegevussuunaks suhete arendamine Itaalia ja Vatikaniga.

Vadim Zagladin oli ajalooteaduse kandidaat, filosoofiadoktor ja Venemaa Teaduste Akadeemia tegevliige. Ta valdas prantsuse, saksa ja inglise keelt. Zagladin avaldas elu jooksul mitu raamatut ja ligi 300 artiklit. Tema isiklik arhiiv, milles sisaldub umbes 500 dokumenti, on kasutatav Gorbatšovi Fondi lugemissaalis Moskvas.

## Välislingid

*Газета.ру: Умер Вадим Загладин (nekroloog vene keeles)
*Горбачев Фонд: Скончался Вадим Загладин (nekroloog vene keeles)
Lhukang

**Lhukang** (ka **Dzonggyab Lukhang Naga tempel** või **Draakoni tempel**) on Lozang Gyatso V dalai-laama rajatud buda tempel Tiibetis. 

Lozang Gyatso (1617–1682) rajas templi oma õpetaja Lobsang Choekyi Gyaltseni (1505–1568) soovitusel ja juhtimisel. Tempel asub Potala palee taga (Kuningliku Draakoni) tiigi keskel asuval väikesel saarel. Aastatel 1654–1692, kui ehitati Potala paleed, võeti ehituse käigus pinnast, millest tekkisid suured sügavad augud, mis täitusid tasapisi veega. Ühe sellise augu saarele ongi tempel ehitatud. Lukhangi tempel vaatab fassaadiga lõunasse, samasse suunda kuhu Potala paleegi. Saarele viib Hiina stiilis kivisild. Templi hoone hõlmab 3700 ruutmeetrit. Templi seinad on osaliselt kaetud maalingutega 84 mahasiddha elust ja tegevusest. Tempel on legendi kohaselt pühitsetud vees elavatele müstiliste ja salajase tarkuse valvuritele nagadele.

1791. aastal ehitas templi osaliselt ümber VIII dalai-laama, XIII dalai-laama lasi Lukhangi templi täielikult restaureerida. 1984.–1985. aasta restaureerimise käigus vahetati välja enamik templist. 

Tempel oli läbi aegade dalai-laamade isiklik paik, kuhu võõrastel polnud võimalust siseneda. Dalai-laamad kasutasid templit oma visualiseerimispraktikate jaoks, et saavutada läbi sisekaemuse ja kujustamise kõrgemat teadmist ja teadvuse seisundeid. Templi rajanud V dalai-laama Lozang Gyatso on kirjutanud seal kogetud imelistest kujustamistest ja nägemustest teksti "Saladuslikud nägemused" (*gSang-ba,i rnam-thar rgya-can*). Seda kutsutakse "mustaks raamatuks", kuna kogu tekst on kirjutatud mustale paberile. Raamatus on ka hulgaliselt illustratsioone ja jooniseid.

## Välislingid
*Hidden temple of Tibet 
*The Lukhang temple
Lozang Gyatso

**Ngawang Lozang Gyatso** (Blo-bzang Rgya-mtsho; ka Lobsang Gyatso; 1617–1682) oli V dalai-laama.
 
Ta oli esimene dalai-laama, kes haaras enda kätte Tiibetis võimu ja tsentraliseeris selle, toimides gelukpa koolkonna huvides. Tõrjus võimult tol ajal populaarsuse tipul oleva kagjü koolkonna.

Ta oli poliitiliselt aktiivne, arukas ja diplomaatiline. Lõi suhted Hiinas Qingi dünastia imperaatori Shunzhiga (15. märts 1638 – 5. veebruar 1661?). Tänu sidemete loomisele Shunzhiga andis imperaator enda kinnituse ja lugupidamise Ngawang Lozang Gyatsole kui "dalai-laamale lõpmatu kaastunde avaldusele läänes Buddha õpetuse juhile ja Vadzra hoidjale". Selle kinnituseks anti Pekingist dalai-laamale kuldne pitsat, mis sai traditsiooniks dalai-laamade troonile pühitsemise puhul. 

1639 lõi suhted Güshi Khaaniga (päritolult kalmõkk; 1582–1655), kes aitas enda militaarpotentsiaaliga Lozang Gyatsol Tiibetis võimu haarata. Keelas poliitilistel motiividel Tiibetis jonangi pärinevusliini selle populaarsuse ja mõjuvõimu tõttu kloostrites.

Tema võttis kasutusele Geshe tiitli filosoofias, mida tol ajal traditsiooni järgi anti väga vähestele.  

Kuulsa V dalai-laama ajal alustati Potala palee ehitust, mis lõpetati alles pärast tema surma, samuti rajas Lozang Gyatso kuulsa Lukhangi ehk "Naga templi", mida kutsutakse veel "Draakoni templiks". Idee andis talle tema õpetaja Lobsang Choekyi Gyaltsen (1570–1662), kes koostas visuaalse keelevormi, kuis edasi anda V Dalai laama müstilisi nägemusi, mis pandi kokku eraldi raamatuks (tekstiks) ("Saladuslikud nägemused") (*[[gSang-ba,i rnam-thar rgya-can]]*). Kirjutas samuti ajaloolisi ülevaateid ja mingil määral luulet, kuid tuntuks on saanud just enda nägemuste ja kujustamistekstidega. Oli kiindunud tugevalt tantrismi ja lood tema suhetest paljude naistega Lhasas olid rahva hulgas laialt levinud. Väidetakse, et tal oli ka kari lapsi, kuid dokumentaalset tõestust selle kohta pole.

Ta suri 1682. aastal, kuid tema surma hoiti 15 aastat ehk 1697. aastani tema peaministri ja regendi Desi Sangay Gyatso poolt avalikkuse eest saladuses. Arvatakse, et Desi Sangay oli üks tema poegi. 

## Välislingid

* China Tibetology 
*gsung 'bum/_ngag dbang blo bzang rgya mtsho
Padaemand

**"Padaemand"** (vene keeles *Пи́ковая дама*) on Pjotr Tšaikovski ooper, mis esietendus 1890. aastal Peterburis Maria teatris.

Ooper koosneb kolmest vaatusest ja seitsmest stseenist. Tegevus toimub Peterburis 18. sajandi lõpul. Venekeelse libreto kirjutas helilooja vend Modest Tšaikovski Aleksander Puškini samanimelise lühijutu järgi.

Peategelane Herman laulab kõigis seitsmes stseenis, mis eeldab lauljalt suurt vastupidavust.
Gilgit-Baltistan

**Gilgit-Baltistan** (varem *Põhjaalad*) on Pakistani eriterritoorium, mis moodustab osa vaidlusalusest alast Kashmirist. Piirneb India, Hiina ja Afganistaniga.

Kirdeosas asub Karakoram.

## Välislingid
*Gilgit-Baltistani valitsuse koduleht
Disteghil Sar

**Disteghil Sar** on mägi Karakorami mäestikus Hispar Muztaghi ahelikus. Asub Pakistanis Kashmiris. Kõrgus 7885 m. See on kõrguselt 19. mäetipp maailmas. Tippu tõusid esimestena 1960. aastal Austria ekspeditsiooni liikmed.
1979. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXV [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Riias 1979. aastal. Esmakordselt nende võistluste ajaloos anti välja kaks kuldmedalit.
Mehmet Murat İldan

**Mehmet Murat İldan** (sündinud 16. mail 1965 Elazığis) on türgi kirjanik.

## Looming türgi keeles
*"*Sisam Adası Aşıkları*" (*Lovers of Samos Island*), jutustus, Istanbul: Truva Yayınları, 2006
*"*Paris'in Altındaki Güller*" (*Roses underneath Paris*), romaan, Istanbul: Truva Yayınları, 2006
*"*Antikacı Arago'nun Günlüğü*" (*Antiquary Arago's Diary*), romaan, Istanbul: Truva Yayınları, 2005
*"William Shakespeare", näidend, Ankara: T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı Yayınları, 2002
*"Mohandas Karamchand Gandhi", näidend, Ankara: T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı Yayınları, 2002
*"Galileo Galilei", näidend, Ankara: T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı Yayınları, 2001
*"*Dilencinin Kehaneti*", (*Beggar's Prophecy*), näidend, Ankara: T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı Yayınları, 2001
*"*Sakyamuni*", näidend, Ankara: T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı Yayınları, 2000
*"*Ödüllü Oyunlar 2 - Büyünün Gözleri*" (*Eyes of Magic*), näidend, Istanbul: MitosBOYUT Yayınları, 2000
*"*Ormanın Hayaletleri*", (*Ghosts of Forest*), näidend, Ankara: T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı Yayınları, 2000

## Välislingid
*Põhjalik lehekülg Mehmet Murat İldanist (''inglise keeles'')
1977. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXIII [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Jerevanis 1977. aastal. Ehkki Anatoli Gantvargil aasta varasem turniir ebaõnnestus, tuli ta nüüd kolmandat korda NSV Liidu meistriks.
Lingen (aadlisuguvõsa)

**Lingen** oli Schleswig-Holsteinist Eckernfördest pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.

## Sugupuu
*Christoffer von Lingen (esimest korda mainitud 1661) tuli Eckernfördest Saaremaale ja sai Kuressaare kodanikuks. 4. septembril (vkj 25. augustil) 1675 oli ta Kuressaares kaupmees.
**Niclas von Lingen (surnud 1710)
**Friedrich von Lingen (1688–1756), kaupmees, Kuressaare raehärra ja bürgermeister
***Georg Friedrich von Lingen (1728–1796)
***Christoph Johann von Lingen (1744–1808) saavutas Vene aadliseisuse.
****Magnus von Lingen (1789–1865), Sõtke ja Türsamäe mõisnik
*****Karl von Lingen (1817–1896), meditsiinidoktor
******Karl Magnus von Lingen (1851–1924), filoloogiadoktor, riiginõunik
******Leo Ernst von Lingen (1864–1923), meditsiinidoktor
*****Johann Robert von Lingen (1819–1892)
******Emanuel von Lingen (1865–1936) oli Kuusnõmme viimane mõisavanem.
****Andreas Alexander von Lingen (1792–1866), kindraladjutant, immatrikuleeriti Saaremaa rüütelkonda 20. detsembril (vkj 8. detsembril) 1845.
*****Gustav Ferdinand von Lingen (1832–1882), kindralmajor
*Johan Claesson von Lingen (surnud 1675), läks Ojamaale
**Johan von Lingen (1663–1746), 
**Peter von Lingen (surnud 1710),
***Reinhold Johan von Lingen (1708–1785), Rootsi kindralleitnant, maahärra ja vabahärra 
****Herman von Lingen (1748–1820), Rootsi vabahärra

## Kirjandus
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelige Häuser B. Band VII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1965. Lk 236-245.

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Pieter Willem Botha

**Pieter Willem Botha** (12. jaanuar 1916 Paul Roux – 31. oktoober 2006 Wildernis) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik, peaminister 1978–1984 ja president aastatel 1984–1989.

Ta oli viimane apartheidi pooldav LAV-i president. Siiski leevendas ta oma ametiajal mitmeid mustanahalisi diskrimineerivaid seadusi.

Ta hüüdnimi oli *Die Groot Krokodil* (Suur Krokodill).



| Eelnev:  **[[Marais Viljoen]]**
| **[[Lõuna-Aafrika Vabariigi riigipresident (1961–1994)|Lõuna-Aafrika Vabariigi president]]**  1984–1989
| Järgnev:  Frederik Willem de Klerk
Onkogeen

**Onkogeen** (inglise *oncoprotein*) on muteerumas/muteerunud protonkogeen ka vähigeen, raku pärilikkusaine geen, mis kodeerib onkoproteiine, kes osalevad rakutsükli ja DNA hüperstimulatsioonis ja tagavad protoonkogeeni muutumise pahaloomulise kasvaja kaastekitajaks.

Onkogeeni produktiks on onkovalk.

## Välislingid
* List of web sites - oncogenes tables
* Cancer Gene Census
* Proto-oncogenes to Oncogenes to Cancer
Frederik Willem de Klerk

**Frederik Willem de Klerk** (18. märts 1936 Johannesburg – 11. november 2021) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik.

Frederik Willem de Klerk valiti 1972. aastal Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamenti. 

Ta oli Lõuna-Aafrika Vabariigi president aastatel 1989–1994. Tema ajal lõpetati LAV-is apartheidipoliitika. 

## Tunnustus
Frederik Willem de Klerk pälvis 1993. aastal koos Nelson Mandelaga Nobeli rahuauhinna.

Järgmisel aastal (1994) valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.



| Eelnev:  **[[Pieter Willem Botha]]**
| **[[Lõuna-Aafrika Vabariigi riigipresident (1961–1994)|Lõuna-Aafrika Vabariigi president]]**  1989–1994
| Järgnev:  Nelson Mandela
Martin Heinrich Klaproth

**Martin Heinrich Klaproth** (1. detsember 1743 Wernigerode – 1. jaanuar 1817 Berliin)  oli saksa keemik. 

Ta on tuntud peamiselt kui keemiliste elementide uraani (1789), titaani (1795), telluuri (1798) ja kroomi (1798) avastaja.

## Tunnustus
*1795 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1804 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1815 – valiti Göttingeni Teaduste Akadeemia välisliikmeks
Alavuotto

**Alavuotto** (soome keeles ka: *Ala-Vuotto*) on küla Soomes Oulu linna Vuotto linnaosas, endises Ylikiiminki vallas. Asub Kiiminki jõe kaldal.

Külas elab umbes 60 inimest ja pindala on 95 km&sup2;.
Lõhenevus

**Lõhenevus** on kristallstruktuuri omavate ainete omadus mehaaniliselt jaguneda väiksemaiks osadeks (lõheneda) mööda kindlasuunalisi tasapindu.

See, kuidas mineraal lõheneb, sõltub tema kristallstruktuuri ehitusest. Näiteks vilkude kristallstruktuuri ehitus meenutab üliõhukesi üksteise peale asetatud lehti. Lehe sees on tugevamad keemilised sidemed kui lehtede vahel. Seetõttu on vilkudele omane ühesuunaline ülitäiuslik lõhenevus. Kaltsiidis (CaCO3) on aga kaltsiumi, süsiniku ja hapniku aatomeist moodustatud ühikrakk (väikseim vastavat kristalli esindav osa) romboeedrikujuline, mistõttu lõhenebki kaltsiidi kristall purunemisel väiksemateks romboeedriteks (enamasti pole küll tegemist täiusliku romboeedri, vaid paljude sama orientatsiooniga romboeedrite kogumiga). Kvartsi (SiO2) kristallstruktuuris esinevad aga vaid tugevad kovalentsed sidemed, mistõttu pole tal eelistatud lõhenevussuunda. Seetõttu ei teki kvartsi kristalli mehaanilisel purustamisel tasapinnalisi lõhenevusjälgi, vaid niinimetatud karplik murre ehk sile, läikiv ja kõverjooneline murdepind.

Lõhenevuspinnad ei ole samaväärsed kristalli tahkudega. Nii kaltsiit kui ka kvarts esinevad tihti hästi väljakujunenud morfoloogiaga kristallidena, mis ei sarnane kuidagi vastava mineraali lõhenevuspindadega.
Saareküla (Viljandi)

**Saareküla** on küla Viljandimaal Viljandi vallas 12 km Viljandist ida pool. See piirneb Ärma jõega.

Saareküla on tüüpiline hajaküla.

Külas on Everti talu kalmistu. Küla idapiiril voolab Mähma oja.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

## Viited
Raahe linn

**Raahe** on linn Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Asub 77 km Oulust lõunas Põhjalahe kaldal.

Linna asutas 1649. aastal Per Brahe. Linna algne nimi oli Salo.

Raahel asub Rautaruukki Oyj terasetehas.

Linnaga on halduslikult liidetud Saloineni,  Pattijoki ja Vihanti vald.

Sõprusvald Eestis on Kullamaa vald.

## Viited

## Välislingid

* Raahe koduleht
Saareküla

**Saareküla** nime kannab Eestis mitu kohta:
* **[[Saareküla (Laimjala)|Saareküla]]** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Saareküla (Räpina)|Saareküla]]** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas
* **[[Saareküla (Viljandi)|Saareküla]]** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas

## Vaata ka
*Saareküla järv
*Saarküla, Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis
Sebastian Haffner

**Sebastian Haffner** (kodanikunimi **Raimund Pretzel**; 27. detsember 1907 Berliin – 2. jaanuar 1999 Berliin) oli saksa ajakirjanik ja kirjanik. Ta kirjutas palju Saksamaa ajaloost.

Ta emigreerus 1938. aastal koos oma juudi päritolu kihlatuga Londonisse. Seal töötas ta ajakirjanikuna ning võttis endale pseudonüümi, mille all ta hiljem ka laialdase tuntuse omandas.

Haffner kuulus Golo Manni ja Stefan Zweigi kõrval ühtede edukamate ajaloopopulariseerijate hulka. Tema meelisteemadeks olid Adolf Hitler ja natsionaalsotsialism ning Saksamaa, eriti aga Preisi ajalugu, millest ta kirjutas arvukalt raamatuid. Ühe oma populaarsema raamatu, "Preisi profiilid" ("Preußische Profile", 1980) kirjutas ta koos ajakirjanik Wolfgang Venohriga.

## Teoseid
* "Anmerkungen zu Hitler", Frankfurt am Main 1978
* "Preußen ohne Legende", 1979
* "Preußische Profile", 1980 (koos Wolfgang Venohriga)
* "Von Bismarck zu Hitler: Ein Rückblick", 1987
* "Der Teufelspakt: Die deutsch-russischen Beziehungen vom Ersten zum Zweiten Weltkrieg", 1989
* "Der Verrat: Deutschland 1918/19", 1995

## Välislingid
* Artikkel Sebastian Haffnerist võrguajakirjas Kriteerium
Béla Bartók

**Béla Viktor János Bartók** (25. märts 1881 Nagyszentmiklós – 26. september 1945 New York) oli ungari helilooja, pianist ja rahvamuusikateadlane. 

Ta sündis põllumajanduskooli direktori pojana Nagyszentmiklósis (tollal Austria-Ungari, nüüd Rumeenia). Pärast isa surma 1888. aastal kolis ta koos ema ja õe Erzsebetiga Nagyszőlősisse (tänapäeval Võnogradiv Ukrainas) ja seejärel Pozsonyisse (tänapäeval Bratislava Slovakkias). Lapsena oli ta kidurat kasvu ja haiglane ning kannatas kuni viienda eluaastani valuliku lööbe all.

Tema muusikaanne ilmnes varakult. Ema sõnul suutis ta eristada tantsurütme, mida ema talle klaveril mängis, veel enne, kui ta täislausetega rääkima õppis. Nelja-aastaselt oskas ta klaveril mängida juba 40 pala. Esimese avaliku kontserdi andis ta 11-aastaselt. Sealjuures esitas ta ka enese kaks aastat varem komponeeritud pala "Doonau kulg".

Ta õppis alates 1899. aastast Budapesti muusikaakadeemias klaverit ja kompositsiooni. Õpingute ajal tutvus Zoltán Kodályga, kellega koos ta kogus rahvamuusikat.

1908. aastal reisis ta koos Kodályga mööda maad, kogudes vanu ungari rahvalaule. Nende leiud olid üllatuslikud. Ungari rahvamuusikana oli varem esitletud mustlasmuusikat. Klassikaline näide sellest eksitusest on Ferenc Liszti "Ungari rapsoodiad" klaverile, mis põhinevad populaarsetel kunstlauludel, mida esitasid mustlasbändid. Seevastu vanad ungari rahvaviisid, mille avastasid Bartók ja Kodály, sarnanevad nendega vähe. Selle asemel avastasid nad, et paljud rahvalaulud põhinevad pentatoonikal, mis meenutab idamaade rahvalaule, näiteks Kesk-Aasia ja Siberi omi.

Bartókit mõjutas Richard Straussi muusika.

1909. aastal abiellus ta Márta Ziegleriga. Nende poeg Béla II sündis 1910. aastal. 1911. aastal kirjutas ta oma ainsa ooperi "Hertsog Sinihabeme loss" ja pühendas selle abikaasale. 1923 see abielu lahutati. Seejärel abiellus Bartók oma õpilase Ditta Pásztoryga. 1924 sündis Bartóki teine poeg Péter.

Ta on kirjutanud ooperi, kaks balletti, klaveri- ja viiulikontserte, koori- ja kammermuusikat. Noorena kirjutas ta peamiselt klaverimuusikat, keskeas lisandus keelpillimuusika. Vanas eas polnud tal lemmikinstrumenti.

## Kirjandus
* Bence Szabolcsi, "Béla Bartók" : [elu ja looming]. Tõlkinud Helju Tauk. Eesti Raamat, Tallinn 1973, 116 lk. (ka bibliograafia)
* György Kadar, "Bartóki ja Kodály elutööst kultuurivallutuste valguses: sissevaateid keskeuroopluse ja selle kultuuriloo võrdlevasse uurimisse massikultuuri ajastul". Soomekeelsest käsikirjast lühendatult tõlkinud Andres Langemets – Tuna 2002, nr. 3, lk. 4–17
Luup (täpsustus)

Sõna "**luup**" või "**Luup**" võib tähendada mitut asja:

*Luup on suurendusklaas.
*Luup on purjekas.
*Luup on elektroakustilises muusikas korduv muusikalõik. 
*Luup on Eestis ilmunud ajakiri.
*Luup oli Vihula valla võrguajaleht.
*Luup oli 1990. aastatel tegutsenud arhitektuuribüroo.
*Luup on eesti perekonnanimi.
Kalvi vasallilinnus

**Kalvi vasallilinnus** asub Virumaal Kalvi külas.

15. sajandil rajatud kastelli tüüpi Kalvi linnust on esmamainitud 1485. aastal. Selle rajas Lodede perekond.

Kuigi see oli Virumaa suurim läänilinnus pindalaga 586 m², on üllatav sealete müüride napp paksus – kõigest 0,8–1,25 meetrit. Ehitusmaterjalina on kasutatud nii pae- kui ka raudkivi.

Linnuse sissepääs asub lääneküljel. Kaarja väravaava kohal on säilinud väljapoole kitsenev laskeava. Väikest sisehoovi ümbritsevad kõigist neljast küljest elu- ja majandusruumid. Enamik alumise korruse lagedest on aga kaetud silindervõlviga.

Linnuse ida- ja lõunatiib kui peatiivad on 10–15 meetrit laiad ja neis on sügavuti kaks eraldi ruumi. Linnuse teised tiivad on 5–7 meetri laiused.

Linnuse sisehoovis on säilinud viie meetri sügavune kaev.

18. sajandi lõpul ehitati linnuse idatiib ümber härrastemajaks, mis hävis tulekahjus 1910. aastal. Praegune Kalvi mõisahoone asub linnusest pisut põhja pool.

## Kirjandus
*Kalvi Aluve. *Eesti keskaegsed linnused*. Tallinn: Valgus, 1993. Lk 56.

## Välislingid
*
Verst

**Verst** (vene keeles *верста́*, mitmuse omastav *вёрст*) on vana Vene pikkusühik.

Verst on võrdne 500 süllaga ehk 1066,781 meetriga. Verst vastab 3500-le 20. sajandi alguse Inglise jalale (jalg oli siis praegusest veidi lühem). Versta mainitakse kirjalikes allikates alates 11. sajandist, 17. sajandil asendas see lõplikult Vana-Vene termini *поприще*.

Versta pikkus on korduvalt muutunud, sõltudes süldade arvust ja sülla enese pikkusest. Venekeelne Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik räägib "vanast vene verstast", milles oli 656 sülda ja teisest, milles oli 875 sülda. Veelgi vanem metroloogiline käsiraamat räägib aga "vanast verstast", milles oli 700 sülda ja veel vanemast, milles 100 sülda. Tõenäoliselt on Brockhausi ja Efroni koostajad arvutanud varasemad süllad ümber hilisemaks, 48-verssokiliseks süllaks ja tegelikult on juttu 45-verssokilise süllaga 700-süllalisest verstast ja 42-verssokilise süllaga 1000-süllalisest verstast.

1649. aasta koodeksiga kehtestati versta pikkuseks 1000 sülda. Selle ühiku kõrval hakati 18. sajandil kasutama teepikkuse versta pikkusega 500 sülda.

Ajalooliselt on Venemaal kasutusel olnud ka piiriverst, mis võrdus kahe verstaga.

Soome verst erineb Vene omast, selle pikkus on 1068,80 meetrit.

Nõukogude ajal tekkis Volga autotehases väljend "VAZ-i verst", mis võrdus tehase konveieri pikkusega 1433 meetrit. Nii nimetatakse siiani mitmesuguseid spordiüritusi. Väljend sümboliseerib autotehase töötajate solidaarsust.

## Nimetus
Versta kui pikkusmõõdu nimetust on vene keelest eesti keelde laenatud korduvalt. Murretes ja kirjakeeles üldlevinud *verst* on laen uusvene keelest, mis kodunes eesti keeles 18. sajandist alates. Murrakuti esinev *vörst* toetub vene mitmuse genitiivile *вёрст*. Eesti vanemas kirjakeeles, idapoolsetes murretes ja kirderannikumurretes, samuti enamikus teistes läänemeresoome keeltes esinev *virst, -a* on laen muinasvene keelest
Rahvus

**Rahvus**, ka **natsioon** (ladina keeles *natio*, sõnast *nasci*, ’sündima’) on etnose arengustaadium, mida iseloomustab keelel, kultuuril, usul või muudel teguritel põhinev identiteet. 

Rahvust eristab etnosest tavaliselt rahvuslik eneseteadvus: rahvus nimetab ja piiritleb ennast ise, etnos ei pruugi seda teha.

## Mõiste
Ladinakeelne sõna *natio* tähendas Vana-Roomas välismaalast, inimest, kes ei olnud sünni­pärane roomlane. 

Keskajal oli *natio* inimrühm, keda sidus ühine piirkondlik päritolu ja ühine keel või murrak. Erinevate rahvaste keeltesse ilmus see sõna keskaja lõpul.

17. sajandil omandas rahvus poliitilise sisu, viidates inimestele, keda valitses sama valitseja ja kes olid allutatud ühistele seadustele. 

Uusaegsel Saksamaal omandas sõna "rahvus" (saksa keeles *Nation*) mõneti teise sisu. Seda hakati seostama pigem ühise keele ja kultuuri ning vähem seaduste ja territooriumiga (Kemiläinen 2001).

Rahvusluseuurija Anthony D. Smith (2005) on nimetanud rahvuseks inimeste kooslust, mis 
* kannab sama nime;
* elab ajaloolisel territooriumil; 
* määratleb ennast ise rahvusena;
* jagab samu müüte, mälestusi, sümboleid, väärtusi ja traditsioone.
Smithi meelest on rahvuse eelduseks teatava etnilise identiteedi olemasolu, sest rahvus ei teki tühjale kohale. Samas etniliste rühmade ja tänapäevaste rahvuste vahel tihtipeale seos puudub.

## Eestis
1992. aasta Eesti põhiseaduse § 49 järgi on igaühel õigus säilitada oma rahvuskuuluvus.

Eesti riigi vaatest on inimese rahvus rahvastikuregistrisse kantav enesemääratluslik tunnus; igaüks võib oma rahvuse määratleda vastavalt sellele, millisesse rahvusesse ta tunneb end kuuluvat, ja seda igal ajal muuta.

Rahvastikuregistri seaduse §21 järgi kantakse rahvastikuregistrisse ütluspõhised andmed rahvuse ja emakeele kohta. 
Iga inimene saab Eesti rahvastikuregistris oma rahvuse ise muuta ning andmed rahvuse kohta küsitakse üle ka iga kord, kui PPA-s mõnda isikut tõendavat dokumenti vahetatakse.

Statistikaameti hinnangul muutis aastatel 2001–2021 oma registrisse kantud rahvust 5% täiskasvanud Eesti elanikest.

## Vaata ka
*etnos
*hõim
*multikultuursus
*natsionalism
*primordialism
*rahvas
*rahvuskultuur
*rahvuslus
*rahvussuhted
*rahvussümbol

## Viited

## Kirjandus
* Marek Tamm. Rahvuste tegemine, ERR, 14. veebruar 2018
* Lauri Vahtre. Kust eestlased tulevad, Postimees, 22. märts 2016
* Lauri Vahtre (2016). Suur pettumus ehk humanismi kriis. SE&JS

## Välislingid

*Jaak Jõerüüt: diplomaatia ja rahvuslus postimees.ee, 8. detsember 2017
Yobe osariik

**Yobe osariik** on Nigeeria 1. järgu haldusüksus (osariik) riigi põhjaosas. Piirneb põhjas Nigeriga.

Osariik asub savannivööndis, seetõttu on kliima suurema osa aastast palav ja kuiv.

Jaguneb 17 omavalitsuseks: Barde, Bosari, Damaturu, Fika, Fune, Geidam, Gujba, Gulani, Jakusko, Karasuwa, Machina, Nangere, Nguru, Potiskum, Tarmua, Yunusari ja Yusufari.

Elanikud tegelevad peamiselt loomakasvatuse ja muu põllumajandusega, kuid kaevandatakse ka kipsi, kaoliini ja kvartsi.

## Välislingid

*Yobe osariigi valitsuse koduleht
Borno osariik

**Borno osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria põhjaosas. Piirneb põhjas Nigeriga ja idas Tšaadiga.

Jaguneb 27 omavalitsuseks: Abadam, Askira-Uba, Bama, Bayo, Biu, Chibok, Damboa, Dikwa, Gubio, Guzamala, Gwoza, Hawul, Jere, Kaga, Kala-Balge, Konduga, Kukawa, Kwaya-Kusar, Mafa, Magumeri, Maiduguri, Marte, Mobbar, Monguno, Ngala, Nganzai ja Shani.

Suurim rahvas on kanurid.

## Välislingid

*Borno osariigi valitsus
Adamawa osariik

**Adamawa osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria idaosas. Piirneb idas Kameruniga.

Jaguneb 21 omavalitsusalaks.
Lihtside

**Lihtside** on teoreetilises mehaanikas side, mis takistab jõu rakenduspunkti liikumist ainult ühes suunas, jättes võimalikuks kõik teised liikumised. Lihtsidemeid on vaid kaks: niit (teoreetilises mehaanikas elastne väikese kaaluga riputusvahend) ja sile tasapind. Niit takistab liikumist piki niidi telje sihti niidi kinnituspunktist eemalduva tõmbejõu suunas. Sile tasapind takistab liikumist tasapinna sisse pinna normaali suunas ehk sile tasapind takistab survejõudu. Seega kumbki lihtside takistab liikumise alghetkel jõu rakenduspunkti liikumise, mille trajektoori mingi punkt satuks poolruumi, mille lahutav pind on risti võimaliku tekkiva toereaktsiooni sihiga. 

Kombineerides niidi ja sileda tasapinna, saame teoreetilises mehaanikas sideme, mis kannab nimetust varras. Varras võtab vastu nii tõmbe- kui survejõudu. Varras on tinglikult liitside, mis võimaldab liikumist igal liikumise hetkel vaid risti varda teljega, seega tasapinnal mööda ringjoont ning ruumis mööda kerapinda.
Päri

**Päri**

* **[[Päri (Lääne-Nigula)|Päri]]**, küla Lääne-Nigula vallas Läänemaal
* **[[Päri (Viljandi)|Päri]]**, küla Viljandi vallas Viljandimaal
* **[[Päri (Kaiu)|Päri]]**, endine küla praeguse Rapla valla (Rapla maakond) territooriumil (liideti 1977)

* **[[Päri (perekonnanimi)|Päri]]**, perekonnanimi (näiteks Viktor Päri)

## Vaata ka
*Päri vald, endine vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas
*Päri vald, endine vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas
Jüri

**Jüri** on alevik Eestis Harju maakonnas, Rae valla keskus. Asub Tallinnast kagus, Tallinna–Tartu maantee ääres.

Alevikus asub Jüri Gümnaasium, Jüri kirik, kalmistu, raamatukogu, kultuurikeskus, hooldekodu ja postkontor.
Aleviku lääneservas asus Lehmja mõis (*Rosenhagen*).

Jüris asub Lehmja tammik.

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
Colors =
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:300 till:3600
ScaleMajor = unit:year increment:400 start:300 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1
   from:300 till:369 width:15 text:369 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1
   from:300 till:535 width:15 text:535 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1
   from:300 till:1210  width:15  text:1210 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1
   from:300 till:2589  width:15  text:2589 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1
   from:300 till:2627  width:15  text:2627 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1
   from:300 till:2507 width:15  text:2507 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2007 color:gray1 width:1
   from:300 till:3050 width:15  text:3050 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1
   from:300 till:3253 width:15  text:3253 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2012 color:gray1 width:1
   from:300 till:3396 width:15  text:3396 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2015 color:gray1 width:1
   from:300 till:3528 width:15  text:3528 textcolor:red  fontsize:8px


## Pilte

LehmjaTammik.JPG|Lehmja tammik
Vabadussõja mälestussammas Jüri alevikus 2014.jpg|Vabadussõja mälestussammas


## Vaata ka
*Jüri rauasulatuskoht
*Rae Huvialakool
*A. Sommerlingi nimeline sovhoos
*Lehmja asulakoht
*Rae Gümnaasium

## Viited

## Välislingid
*Jüri 360° aeropanoraam / aerofoto
Surat Thani provints

**Surat Thani provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Tai lahe ääres.

## Viited