open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pjotr Kontšalovski

**Pjotr Kontšalovski** (vene keeles Пётр Петрович Кончаловский; 21. veebruar (9. veebruar vkj) 1876 Slovjansk – 2. veebruar 1956 Moskva) oli vene maalikunstnik.

Kontšalovski alustas kunstiõpinguid Harkivi kunstikoolis ja seejärel õppis ta Moskvas G. Stroganovi tehnilise joonistamise kooli õhtuklassis. Aastail 1897–1898 õppis ta Pariisis Académie Julianis ja 1898–1907 Peterburi Kunstide Akadeemias Vassili Savinski ja Pavel Kovalevski käe all.

Ta oli kunstirühmituse Ruutu Soldat algataja ja eestvedaja.

## Perekond ja suguvõsa
Kontšalovski isa Pjotr Kontšalovski (1839–1904) oli vene tõlkija ja kirjastaja. Vend Maksim Kontšalovski (1875–1942) oli tuntud arst. 

Pjotr Kontšalovski oli abielus tuntud maalikunstniku Vassili Surikovi tütre Olga Surikovaga (1878–1958). Nende tütar Natalja Kontšalovskaja (1903–1988) oli lastekirjanik, luuletaja ja tõlkija, kes abiellus Sergei Mihhalkoviga. Nende lapsed (st Pjotr Kontšalovski lapselapsed) on Jekaterina Mihhalkova-Kontšalovskaja, tuntud filmirežissöör Andrei Kontšalovski, filmirežissöör ja näitleja Nikita Mihhalkov.
Kastre-Võnnu vald

**Kastre-Võnnu vald** (varem **Kastre vald**; saksa keeles *Kaster*) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Valla pindala oli 281 km² ja elanikke oli 3944 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 770 talundit ja need kasutasid 12 458 ha maad. Vallamaja asus Võnnus.

Valla alale jäi üks mõis: Kastre mõis.

Perioodil 1900–1904 liideti Kastre vallaga Võnnu vald ja Kastre valla nimeks sai Kastre-Võnnu vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kastre vald

**Kastre vald** on 2. järgu haldusüksus (vald) Tartumaal.

Vald moodustati 2017. aastal Haaslava, Mäksa ja Võnnu valla ühinemisel. Samuti liideti Kastre vallaga Meeksi valla Järvselja ja Rõka küla.

10. aprillist 2025 on Kastre vallavanem Priit Lomp.

## Asustus
Vallas on kaks alevikku ja 49 küla.

Alevikud: Roiu, Võnnu

Külad: Aadami, Aardla, Aardlapalu, Agali, Ahunapalu, Alaküla, Aruaia, Haaslava, Hammaste, Igevere, Ignase, Imste, Issaku, Järvselja, Kaagvere, Kaarlimõisa, Kannu, Kastre, Kitseküla, Koke, Kriimani, Kurepalu, Kurista, Kõivuküla, Kõnnu, Lange, Liispõllu, Lääniste, Melliste, Metsanurga, Mõra, Mäksa, Mäletjärve, Paluküla, Poka, Päkste, Rookse, Rõka, Sarakuste, Sudaste, Tammevaldma, Terikeste, Tigase, Tõõraste, Uniküla, Vana-Kastre, Veskimäe, Võruküla, Võõpste

## Viited

## Välislingid
* Kastre vallavalitsuse koduleht
Kavastu vald (Tartu-Maarja kihelkond)

**Kavastu vald** (saksa keeles *Kawast*) oli vald Tartumaal Kodavere ja Tartu-Maarja kihelkonna aladel.) Valla pindala oli 155 km² ja elanikke oli 3129 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 381 talundit ja need kasutasid 10 483 hektarit maad. Vallamaja asus Koosa külas.

Vallas asus Kavastu asundus ja Kavastu küla.

Valla alale jäi üks mõis: Kavastu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Peter Capaldi

**Peter Dougan Capaldi** (sündinud 14. aprillil 1958) on šoti näitleja, režissöör ja stsenarist. 

Tema paljude rollide seast on talle rohkesti tuntust toonud Malcolm Tuckeri roll Briti telesarjas "The Thick of It" (2005–2012) ja sellel põhinevas filmis "In the Loop" (2009) ning telesari "Doctor Who", milles ta kehastas aastatel 2013–2017 sarja nimitegelast.

1995. aastal pälvis Capaldi Oscari parima lühifilmi kategoorias filmi "Franz Kafka's It's a Wonderful Life" eest.

## Välislingid

*
Poiss sinises

**"Poiss sinises"** ("The Blue Boy") on Thomas Gainsborough' maal aastast 1770.

Maal asub Californias San Marinos Huntingtoni raamatukogus.
Kehtna vald (Rapla kihelkond)

**Kehtna vald** (saksa keeles *Kechtel*) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas (teistel andmetel Juuru kihelkonnas). Vallamaja asus Nadalama külas.

Valla pindala oli 139 km² ja elanikke oli 1945 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 397 talundit ja need kasutasid 10 078 ha maad.

Vallas asus Kehtna asundus ja vallas tegutses kõrgem kodumajanduskool.

1891 liideti Kehtna vallaga Keava ja Ohekatu vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kaarma-Suure vald

**Kaarma-Suure vald** (ka **Kaarma-Suuremõisa vald**; saksa keeles *Karmel-Grossenhof*) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas ümber Kuressaare linna. Valla pindala oli koos Abruka saarega 198 km² ja elanikke oli 2996 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939, mil see liideti Kuressaare ja osalt Salme vallaga.

Vallas oli 598 talundit ja need kasutasid 14 934 ha maad.

1891 liideti Kaarma-Suure vallaga Kellamäe, Praakli, Pähkla, Randvere, Tahula vald, samuti Kuressaare kirikumõisa maakogukond, mis varem oli Praakli valla koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Karksi vald (Karksi kihelkond)

**Karksi vald** (saksa keeles *Gemeinde Karkus*) oli vald Pärnumaal Karksi kihelkonnas. Valla pindala oli 147 km² ja elanikke oli 2596 (1922. aasta seisuga). 1934. aastal oli valla maa-ala 277 km2, elanike arv 4850. Vald oleles 1866–1939.

Vallas oli 340 talundit ja need kasutasid 9644 ha maad. Vallamaja asus Sudiste külas.

Vallas asus Karksi mõisa asutatud Karksi asundus.

Valla alale jäi Karksi mõis.

Vallas oli 1934. aastal Nuia III klassi posti-telegraafi-telefoni kontor, Karksi postiagentuur telefoni kõnepunktiga, Sinejärve postiagentuur telefoni kõnepunktiga, Kaali postitalu ning Ainja, Hirmu, Karksi asunduse ja Mäeküla kirjatalu.

1. aprillist 1939 arvati valla maa-ala uue Karksi valla koosseisu Viljandimaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kilingi vald

**Kilingi vald** (saksa keeles *Kurkund*) oli vald Pärnumaal Saarde kihelkonnas. 1938. aastal nimetati ümber Pärnu maakonna Saarde vallaks.

Vald koosnes kahest lahusolevast tükist, mille kogupindala oli 259,6 km². Vallas oli elanikke 1887 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 412 talundit ja need kasutasid 7679 ha maad. Vallamaja asus Saarde külas.

Valla alale jäi üks mõis: Kilingi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kirepi vald

**Kirepi vald** (saksa keeles *Kirrumpäh*) oli vald Tartumaal Rõngu kihelkonnas. Valla pindala oli 28 km² ja elanikke oli 614 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 114 talundit ja need kasutasid 2756 ha maad. Vallamaja asus Kirepi külas.

Vallas asus Kirepi asundus. Valla alale jäi kaks mõisat: Kirepi mõis ja Väike-Kirepi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kodijärve vald

**Kodijärve vald** (saksa keeles *Kodjerw* või *Gothensee*) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Valla pindala oli 73 km² ja elanikke oli 1431 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 278 talundit ja elamut ning need kasutasid 6327 ha maad. Vallamaja asus Pangodi külas.

Vallas asus Kodijärve asundus ja Kodijärve küla.

1893 liideti Kodijärve vallaga Kammeri vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kohila vald (Hageri kihelkond)

**Kohila vald** (saksa keeles *Koil*) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Valla pindala oli 220 km² ja elanikke oli 3526 (1934. aasta seisuga). 

Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 604 talundit ja need kasutasid 12 287 ha maad. Vallamaja asus Kohilas.

Vallas asus Kohila asundus ja Kohila alevik, kus asus Kohila paberivabrik; samuti Kapa raudteejaam (varasema nimega Kapa-Kohila raudteejaam)

1891 liideti Kohila vallaga Angerja, Kurtna-Kirdalu, Lohu, Pahkla, Rabivere, Salutaguse, Sutlema-Lümandu ja Tohisoo vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kolga vald (Kuusalu kihelkond)

**Kolga vald** (saksa keeles *Kolk*) oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas.  

Valla pindala oli 225 km² ja elanikke oli 3689 (1934. aasta seisuga). Vallamaja asus Kolga külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 847 talundit ja elamut ning need kasutasid 12 476 ha maad.

Vallas asus Kolga asundus.

## Viited

## Välislingid
*
Tula (Mehhiko)

**Tula** (nahua keeles Tōllan-Xīcocotitlan) on endine tolteekide riigi pealinn, mille varemed asuvad tänapäeva Mehhikos Hidalgo osariigis Tula de Allende vallas. Linn oli México oru ja Puebla-Tlaxcala oru poliitiline keskus 10.-12. sajandil Teotihuacáni languse ja Tenochtitlani tõusu vahel. Selle mõju ulatus arvatavasti tänapäeva Mehhiko piiridest kaugemale, El Salvadori ja Nicaragua aladeni. Selle peamiseks vaatamisväärsuseks on Quetzalcoatli püramiid (ka Tlahuizcalpantecuhtli püramiid), mille otsas on neli 4 meetri kõrgust basaldist tahutud tolteegi sõjamehi kujutavat sammast. Varemetelinna ümber on loodud Tula rahvuspark.

## Arheoloogilised uuringud
Esimese Tula varemete teadusliku kirjelduse koostas 1873. aastal Antonio García Cubas Mehhiko Geograafia- ja Ajalooühingust. Esimesed arheoloogilised kaevamised toimusid seal 1880. aastatel prantsuse arheoloogi Désiré Charnay juhtimisel.

## Tula ja Chichén Itzá vahelised sidemed
Üks kõige vastuolulisemaid teemasid tolteekide pealinna ajaloos on selle suhe maiade linna Chichén Itzága. Linnade sarnasused on tekitanud erinevaid hüpoteese nendevahelistest sidemete kohta, millest ükski pole pälvinud spetsialistide täielikku toetust. Esimene, kes juhtis tähelepanu sellele, et Tula ja Chichén Itzá peaväljakute asend on üsna sarnane, oli Désiré Charnay. Temalt pärineb ka praeguseks kõrvale heidetud hüpotees, et maiade Puuci linnad asutasid tolteegid. See sobis kokku müüdiga, mille järgi Quetzalcóatl aeti välja Tollani linnast, mille ta samastas Tulaga.

Vastupidine hüpotees väidab, et maiad tungisid läbi Altiplano enne Tula õitsengut. Linda Manzanilla ja Leonardo López Luján väidavad oma teoses "Atlas" (1999), et nonoalkid (üks koos tolteekide kuninga Ce Ácatl Topiltzin Quetzalcóatliga kuningriigi rajanud rahvastest) olid pärit Tabasco osariigi Mehhiko lahe rannikualalt, mis oli nii Kolumbuse-eelsel ajal kui on ka tänapäeval asustatud maia hõimudega. See tundub tõepärane, sest maiade mõjutatud rühmi on dokumenteeritud Kesk-Mehhikos hilisklassikalisel ajastul kohtades nagu Xochicalco (Valle de Morelos) ja Cacaxtla (Valle de Puebla-Tlaxcala), varase postklassikalise ajastu linnade mitmerahvuselisest rahvastikust rääkimata, kuigi maiade asualalt tulnud rühmade roll Tula õitseajal ei ole siiani spetsialistidele selge.
Kooraste vald (Kanepi kihelkond)

**Kooraste vald** (saksa keeles *Korast*) oli vald Kanepi kihelkonnas Võrumaal. 

Valla pindala oli 85 km² ja elanikke oli 1897 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 389 talundit ja elamut ning need kasutasid 7049 ha maad. Vallamaja asus Kooraste külas.

Vallas asus Kooraste asundus.

1939. aasta vallareformiga vald jagati. Erastvere,  Põlgaste, Kõlleste, Kooraste ja Sõmerpalu vallast moodustati Kanepi vald ning Kooraste ja Urvaste vallast moodustati Kooraste vald.

## Viited

## Välislingid
*
Koorküla vald

**Koorküla vald** (saksa keeles *Korküll*) oli vald Viljandimaal) Helme kihelkonnas ja  Valga maakonnas. Helme kihelkonnas.  Vallamaja asus tänapäeva Jeti küla aladel.

Valla pindala oli 57 km² ja elanikke oli 754 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

1921. aastal arvati Koorküla vald Valga maakonna koosseisu.

Vallas oli 128 talundit ja need kasutasid 2964 ha maad. Vallamaja asus tänapäeva Möldre küla aladel.

Vallas asus Koorküla asundus. Valla alale jäid Koorküla ja Asu mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Koorküla valla maa-alast;  osaliselt senise Helme valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-alast; osaliselt senise Jõgeveste valla maa-alast; osaliselt senise Lõve valla  maa-aladest; osaliselt senise Holdre valla  maa-aladest Helme vald.

## Viited

## Välislingid
*
Amalfi hertsogkond

**Amalfi hertsogkond** (itaalia: *Ducato di Amalfi*) või **Amalfi vabariik** (itaalia: *Repubblica di Amalfi*) oli 10. ja 11. sajandil *[[de facto]]* sõltumatu riik keskusega Lõuna-Itaalia linnas Amalfis. Linn ja selle territoorium olid algselt suurema *[[Napoli hertsogkond|ducatus Neapolitanus]]e* osa, mida valitses patriits, kuid see vabastas end Bütsantsi alluvusest ja valis aastal 958 hertsogi (või doodži). Riik kerkis majandusvõimuks, ärikeskuseks, mille kaupmehed domineerisid Vahemerel ja Itaalia kaubanduses sajand varem, enne kui neid ületati ja tõrjuti teiste Põhja merevabariikide poolt, nagu Pisa, Veneetsia ja Genova. Aastal 1073 kaotas Amalfi oma sõltumatuse ja langes normannide kätte, kelle ikkest ei suutnud see end kahes eraldi katses vabastada.

## Ajalugu

Amalfi linn asutati kaubapunktina aastal 339. Selle esimene piiskop nimetati aastal 596. 

Aastal 838 vallutati linn Sicardo di Benevento poolt linnasiseste reeturite abil, kes juhatasid ta läbi veepoolse kaitse. Paljud amalfilased Salernos rüüstasid selle linna ja lahkusid. Aastal 839 vabastas Amalfi end langobardide alluvusest ja valis prefekti. Lähedalasunud Atrani osales esialgu prefekti valimisel. Seejärel aitas Amalfi vabastada Siconolfo di Salernot valitseva Benevento vürsti vastu. 

Aastal 897 võideti ikka veel nominaalselt Bütsantsiga seotud omavalitsuslikku vabariiki sõjas Sorrento hertsogkonnaga, keda toetas Napoli hertsogkond, kus Amalfi prefekt vahistati ja hiljem lunaraha vastu vabastati. Aastal 914 nimetas prefekt Mastalo I esimese kohtuniku. Aastal 958 mõrvati Mastalo II ja esimeseks hertsogiks (või doodžiks) valiti Sergio I. 

Aastatel 981 kuni 983 valitses Amalfi Salerno vürstkonda. Aastal 987 ülendati Amalfi piiskopkond peapiiskopkonnaks. 

Aastast 1034 läks Amalfi Capua vürstkonna kontrolli alla ja aastast 1039 Salerno vürstkonna kontrolli alla. Aastal 1073 vallutas Apuulia ja Calabria hertsog Robert Guiscard linna ja võttis tiitli *dux Amalfitanorum*: "Amalfilaste hertsog". 

Aastal 1096 Amalfi mässas, kuid see suruti aastal 1101 maha. See mässas taas aastal 1130 ja rahustati lõpuks aastal 1131 maha, kui emiir Giovanni marssis Amalfi peale maad pidi ning Giorgio Antiookiast blokeeris linna merelt ja rajas baasi Capril. Aastatel 1135 ja 1137 rüüstasid linna Pisa vabariigi väed ja Amalfi hiilgus oli minevik. 

Tiitel "Amalfi hertsog" taaselustati 14. sajandi lõpul, seda kasutati Napoli kuningriigis.

## Vaata ka

* Amalfi hertsog
* Amalfi rannik
* Merevabariigid
Lisette Tammik

**Lisette Tammik** (sündinud 14. oktoobril 1998) on Eesti jalgpallur.

Ta mängib ründaja ja poolkaitsjana Eesti meistrivõistlustel Tallinna FC Flora naiskonnas alates 2014. aastast. Tammik on tuntud on hea tehnika ja liidriomaduste poolest.

## Klubikarjäär
Tammik alustas oma mängijakarjääri Tallinna JK Kotkad võistkonnas, mängides kuni C-klassini poiste võistkonnas. Aastatel 2009–2013 lõi ta mitmes poisteliigas Kotkaste võistkonnas 51 mängus koguni 31 väravat.

### Tallinna FC Flora (N)
2014. aastal liitus ta Tallinna FC Flora naiskonnaga.

2015. aasta sügisel liitus Tammik  jalgpalliklubiga Inglismaal,  kus tal esindusnaiskonnas jäi debüüt tegemata. Inglismaalt naasnult liitus Tammik uuesti Tallinna FC Floraga.

## Koondisekarjäär
Lisaks arvukatele mängudele noortekoondises on Tammik 20 korda kaasa teinud Eesti naiste A-koondise mängudes. Koondisedebüüdi tegi Tammik 25. veebruaril 2015 Tallinnas Leedu vastu, lüües samas mängus 90+2. minutil ka oma debüütvärava.

### Koondiseväravad

## Saavutused

### Individuaalsed
Tammik on kolm korda olnud nomineeritud Eesti parima naisjuuniori kategoorias (2014, 2015, 2016), võites selle autasu korra (2016).

2017. aasta hooajal oli Tammik Eesti meistrivõistluste edukaim väravakütt, lüües 17 mängus kokku 33 väravat.

### Naiskondlikud
*  Naiste Meistriliiga
** Eesti meistrivõistluste hõbe 2014, 2015, 2016, 2017.

## Statistika

## Isiklikku
Tammiku lemmikmängija on Alex Morgan. 

## Viited
Sorrento hertsogkond

**Sorrento hertsogkond** oli varakeskajal väike poolsaare vürstkond keskusega Itaalia Sorrento linnas. 

Algselt oli Sorrento Pimedal keskajal Bütsantsi Napoli hertsogkonna osa, kuid 9. sajandil eraldus see üheskoos Amalfi ja Gaetaga Napolist, et rajada oma *ducatus* (või vabariik). Kuid jäi enamasti Amalfi varju ja vaid üks sõltumatu hertsog on teada sellest ajast, Sergio 9. sajandi lõpus. 

Aastal 1035 vallutati see Guaimario IV di Salerno juhitud langobardide poolt ja kingiti Guaimario nooremale vennale Guidole, kes valitses seda 1070. aastateni. Mitte kaua pärast seda annekteeriti see normannide poolt. 

Aastal 1119 allkirjastas keegi Sergio Guglielmo II di Puglia tunnistuse kui "Sorrento vürst".
Konguta vald (Puhja kihelkond)

**Konguta vald** (ka **Suure-Konguta vald**, saksa keeles *Gross-Kongota*) oli vald Tartumaal Puhja kihelkonnas. Valla pindala oli 58 km² ja elanikke oli 1392 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 255 talundit ja elamut ning need kasutasid 5123 ha maad. Vallamaja asus tänapäeva Annikoru küla aladel.

Vallas asus Konguta asundus.

1899 liideti Suure-Konguta vallaga Väike-Konguta vald.

## Vaata ka
*Väike-Konguta vald
*Suure-Konguta mõis

## Viited

## Välislingid
*
Koonga vald (Mihkli kihelkond)

**Koonga vald** (saksa keeles *Kokenkau*) oli vald Pärnumaal Mihkli kihelkonnas. Valla pindala oli 270 km² ja elanikke oli 2599 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vald loodi 1866. aastal vallaseadusega Koonga ja Võrungi mõisate maa-aladele. Vallamaja asus Pikavere külas.

Vallas oli 631 talundit ja elamut ning need kasutasid 19 938 ha maad.

Vallas asus Koonga asundus, kus tegutses Koonga algkool.

1899 liideti Koonga vallaga Kõima vald.

1939 liideti Koonga ja Veltsa vallad üheks Soontaga vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Narva Issanda Muutmise peakirik

**Narva Issanda Muutmise peakirik** (vene keeles *Спасо-Преображенский собор*) oli vanim (esmamainitud 1442. aastal) paekivist ehitatud kirik Narvas, hilisema aadressiga Viru tänav 14
## Narva Jeruusalemma Johannese kirik
Kirik ehitati katoliikliku pühakojana. 1460. aasta tulekahjus kirik põles. See taastati kiiresti, 1467. aastal olid juba seinad püsti ja alustati katuse tegemist. Linna elanikkond kasvas kiiresti ja esialgne ehitis jäi väikeseks, seetõttu 16. sajandi alguses laiendati kirikut.

Pärast reformatsiooni pühitseti kirik Jeruusalemma Johannesele ning seal hakati pidama luteriusu jumalateenistusi. 1659. aastal said rootsi koguduse ja saksa koguduse Narva Jeruusalemma Johannese kirik kannatada suures linnatulekahjus. Narva Jeruusalemma Johannese kirikut kasutas kuni 1704. aastal Narva vallutamiseni vene vägede poolt, saksa kogudus.

## Narva Issanda Muutmise peakirik

1704. aastal vallutas Peeter I Narva. Narva Jaani kirik muudeti õigeusu kirikuks, pühitseti Aleksander Nevskile ja anti Narva polgu kirikuks. Õigeusu kirikuna tegutses Johannese kirik kuni 29. juunil (vkj) 1708, mil kirik pühitseti Issanda Muutmise kirikuks ja anti üle õigeusu kogudusele.
 ehk Narva Preobraženski kogudus.
18. sajandi teisel poolel tehti Narva Preobraženski kiriku põhjapoolsele küljele juurdeehitis, kus oli Nikolai kõrvalaltar. Sellel oli hiljem omaette  kogudus.

Narva Issanda Muutmise peakirik kannatas Nõukogude õhurünnakus märtsipommitamisel 1944, selle varemed lammutati 1950. aastatel. Spasso-Preobraženski kiriku varemete koristamisel leiti 1954. aastal kaks kirikukella. Üks neist kaalus 700 kilogrammi, teine kell oli mehekõrgune ja kaalus üle kolme tonni - kell oli valatud 1779. aastal. Kellad on kaunistatud ilusate vanaaegsete ornamentidega. Ajalooline leid anti üle Narva linna muuseumile.

## Viited
August Kitzbergi tänav (Kuressaare)

**August Kitzbergi tänav** on tänav Kuressaares.

Tänav algab Lossi tänavalt ja lõppeb Kevade, Suve ja Liiva tänava ristumiskohas.

Kitzbergi ja Kitsa tänava nurgal asub kultuurimälestisena arvele võetud Põlluvahi maja.
Kaarli mõis (Kambja)

**Kaarli mõis** ehk **Puugi mõis** (saksa keeles *Karlsberg*) oli poolmõis Kambja kihelkonnas Tartumaal. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõis Valgjärve vallas Põlva maakonnas.

## Ajalugu
Mõis rajati Krüüdneri mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Kammeri mõis

**Kammeri mõis** (saksa keeles *Duckershof*) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Tartu maakonda Kambja valda.

## Ajalugu
Mõisat on esimest korda mainitud 16. sajandi keskel. Tollal olid mõisa omanikud Dückerid, kelle järgi on mõis ka oma saksakeelse nime (Duckershof) saanud.

17. sajandil olid mõisa omanikud Fersenid, pärast Põhjasõda Rennenkampffid ja Helmersenid. Aastatel 1856–1919 olid mõisa omanikud Stadenid, seejuures viimane omanik Richard Karl Alexander von Staden (1890−1974).

## Mõisaansambel
Mõisa peahoone oli ühekorruseline ja kivist ning see ehitati 18. sajandi lõpus. Pärast 1919. aastat tegutses hoones kool. Hoone lammutati 2009 ja samasse kohta ehitati uus koolihoone, kus tegutseb Kammeri Kool.

## Varia
Mõisas sündis 1803. aastal geoloog Gregor von Helmersen. 

## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 28.
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 118–121.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 23–25 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00039.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 169 http://www2.kirmus.ee/grafo/index.php?ID=697.

## Välislingid
*
Kelmė vald

**Kelmė vald** (leedu keeles *Kelmės apylinkių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis Kelmė linna ümbruskonnas. 2011. aasta seisuga elas seal 2299 inimest. Valla keskus on Naudvarise küla. Vallamaja asub aadressil Kaštonų g. 1. Vallavanem on Algimantas Dambrauskas.


Šalteniai,_parduotuvė.JPG|Šalteniai
Verpena_baznycia_2005_1.jpg|Verpena kirik
Verpenos_dvaras,_svirnas.JPG|Verpena mõisa ait


Lisaks küladele on selles vallas veel arvukalt huutoreid.

## Viited
Reola mõis

**Reola mõis** (saksa keeles *Rewold, Gross-Rewold*, ka *Reol* ja *Dunkelmois*) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõis Kambja vallas Tartu maakonnas.

17. sajandil eraldati Väike-Reola ja 1829 Vastse-Reola, hilisem Maaritsa mõis (sks *Neu-Rewold*). 

## Ajalugu
Mõisast on teateid alates 1522. 1522. aastal läänistas Tartu piiskop Johannes V Blankenfeld Reola mõisa kloostrifoogt Peter Stackelbergile. Tema poeg, Tartu toompraost müüs Reola pärusmõisa 1546. aastal 3000 Riia marga eest Johan Zögele. Rootsi kuningas Gustav II Adolf andis Reola 1630. aastal Sigmund Beckerile, kes selle samal aastal Riia kodanikule Heinrich Wulffile müüs. 1632. aastal ostis Reola kuninglik õuekohtunik, linnusekrahv Johann von Ulrich. 1638. aastal toimunud maarevisjoni ajal oli mõisaomanikuks eelmise poeg Wilhelm von Ulrich, hiljem Ungern-Sternbergid.
## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 72.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 35-37 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00051.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 171 http://www2.kirmus.ee/grafo/index.php?ID=697.

## Välislingid
*
*
*Reola mõis (Kambja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Johanna Mikl-Leitner

**Johanna Mikl-Leitner** (sünninimi **Johanna Leitner**; sündinud 9. veebruaril 1964 Hollabrunnis) on Austria poliitik, Austria Rahvapartei liige. Ta oli 21. aprillist 2011 kuni 21. aprillini 2016 Austria siseminister.

Ta sündis Alam-Austria liidumaal Hollabrunnis. Aastal 1983 lõpetas ta Alam-Austria liidumaal Laa an der Thayas gümnaasiumi ja aastal 1989 Viini Majandusülikooli.

## Isiklikku
Johanna Mikl-Leitner on abielus ja ta on kahe tütre ema. Ta elab Klosterneuburgis.
Taani-Rootsi sõda

**Taani-Norra**  ja **Rootsi** vahel on peetud mitu sõda:

*Taani-Rootsi sõda (1470–1471)
*Taani-Rootsi sõda (1501–1512)
*Rootsi vabadussõda (1521–23)
*Põhjamaade seitsmeaastane sõda (1563–70)
*Kalmari sõda (1611–13)
*Torstensoni sõda (1643–45)

* Osana Teisest Põhjasõjast:
**Taani-Rootsi sõda (1657–1658)
**Taani-Rootsi sõda (1658–1660)

*Skåne sõda (1675–79)
*Põhjasõda (1700–21)
*Teatrisõda (1788–89), osa Vene-Rootsi sõjast (1788–90)

* Osana Napoleoni sõdadest:
**Taani-Rootsi sõda (1808–1809)
**Taani-Rootsi sõda (1813–1814), osa Kuuenda koalitsiooni sõjast
Raekoja plats (Narva)

**Raekoja plats** on väljak Narvas Vanalinna linnaosas. Selle idapiiriks on Suur tänav ja põhjapiiriks Rüütli tänav.

1874. aastal püstitati Raekoja platsile Peeter I 200. sünniaastapäeva auks mälestussammas. See oli raudbetoonist paari meetri kõrgune obelisk. 1922. aastal mälestussammas linnavõimu otsusega likvideeriti.

1968. aastal paigaldati Raekoja platsile Jaak Soansi loodud monument Eesti Töörahva Kommuuni 50. aastapäeva auks. 2008. aastal mälestusmärk teisaldati ja asub praegu Narva Kunstigalerii õues.

Aadressil Raekoja plats 1 asub Narva raekoda, aadressil Raekoja plats 2 endise börsihoone kohal asub Narva kolledži uus õppehoone.

## Pilte

Pilt:Нарвская ратуша до ВОВ.jpg|Vaade Raekoja platsile enne 1922. aastat. Pildi paremal on Peeter I mälestussammas
Pilt:Raekoja plats Suur ja Rüütli tänav.jpg|Raekoja plats, vaade Suure ja Rüütli tänava ristmikule. Peeter I mälestussammas
Pilt:Carl Sarap. Narva. Raekoja trepi sepisvõre ja Raekoja plats. 1930. SA Virumaa Muuseumid kogu RMF949-105 1.jpg|Raekoja trepi sepisvõre ja Raekoja plats (1930)
Pilt:Narva raekoja plats1.jpg|Vaade Raekoja platsile enne teist maailmasõda. Suure ja Rüütli tänava ristmik 
Pilt:Narva raekoja plats2.jpg|Raekoja plats, vaade Rüütli tänavale. Vasakul on Narva raekoda
Pilt:Narva börsihoone, Sarap.jpg|Narva börsihoone 1936. aastal
Pilt:1997 - Estland 27 (Narva, Ida Virumaa).jpg|Raekoja plats 1990. aastate lõpus. Vaade raekojale
Pilt:Excavations in front of Narva Town Hall 2010.JPG|Raekoja plats 2010. aastal. Arheoloogilised kaevamised ja ehitustööd börsihoone piirkonnas 
Pilt:Narva – Town hall (2023).jpg|Raekoja plats, vaade Narva kolledži uuele õppehoonele ja Narva raekojale (2023)


## Viited
Kražiai vald

**Kražiai vald** (leedu keeles *Kražių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 2676 inimest. Valla keskus on Kražiai alev (2011. aastal oli seal 603 elanikku). Vallamaja asub aadressil M. Valančiaus g.59. Vallavanem on Rolandas Karčiauskas. Lisaks Kražiaile asuvad vallas veel Karklėnai (2011. aastal 285 elanikku) ja Pašilė (2011. aastal 160 elanikku) alevid.


Medziokalnis.2010-05-23.jpg|Medžiokalnis
Karklenu_baznycia.jpg|Karklėnai kirik
Kraziai20.JPG|Kražiai kirik
Pasiles_baznycia.jpg|Pašilė kirik


Lisaks küladele on selles vallas veel arvukalt huutoreid.

## Viited
Marcel Pagnol

**Marcel Pagnol** (28. veebruar 1895 Aubagne, Bouches-du-Rhône – 18. aprill 1974 Pariis) oli prantsuse romaani- ja näitekirjanik ning režissöör.

1913. aastal lõpetas ta Aix-en-Provence'i ülikooli. 1916. aastal abiellus ta Simone Coliniga. Hiljem oli ta veel mitu korda abielus. Tal oli viis last.

1927. aastast oli ta vabakutseline kirjanik. 1932. aastal asutas ta Marseilles oma filmistuudio, mille 1942 maha müüs.

1946. aastast oli ta Prantsuse Akadeemia liige.

Tema tuntumaid teoseid on 1957–1959 ilmunud autobiograafiliste sugemetega romaanitriloogia "Meenutusi lapsepõlvest" (originaalpealkirjaga "Souvenirs d'enfance"). Triloogia raamatud on aastakümneid olnud Prantsusmaa kooliõpilaste kohustuslike kirjandusteoste seas.

## Teoseid
*1928 näidend "Eluaabits" (originaalpealkirjaga "Topaze")
*1929 näidenditriloogia "Kauged rannad" (originaalpealkirjaga "Marius")
*1932 romaan "Piruetid"
*1936 näidend "César"
*1957–1959 romaanitriloogia "Meenutusi lapsepõlvest"
**1957 "Minu isa kuulsus"
**1958 "Minu ema lossid"
**1959 "Le temps des secrets" ('Salatsemiste aeg', eesti keeles ilmumata)
*1963 romaan "Küngaste vesi"
Marcus Hildebrandt

**Marcus Hildebrandt** (õieti **Ernst Marcus Hildebrandt**; sündinud 31. detsembril 1969 Goslaris Saksamaal) on Eesti pedagoog ja tõlkija.

Hildebrandt lõpetas 1994. aastal USA-s Texase Ülikooli Austinis inglise keele erialal (kõrvalerialaks lingvistika) *summa cum laude*. Lisaks on ta õppinud Göttingeni ülikoolis inglise filoloogiat ja ladina keelt (kõrvalerialadena politoloogiat ja pedagoogikat) ning lõpetanud õpingud 1997. aastal (*1. Staatsexamen*, mis on võrdsustatud magistrikraadiga). Aastatel 1998–2000 läbis Hildebrandt õpetajakoolituse Tübingenis Saksamaal.

2000. aastal tuli Hildebrandt Saksa valitsuse toel Eestisse tutvustama saksa kultuuri ja õpetama saksa keelt Tartu Raatuse Gümnaasiumis, kus töötas kuni 2006. aastani. Pärast seda õpetas ta ühe aasta Tartu Kivilinna Gümnaasiumis saksa keelt. 2008. aastast töötab Hildebrandt Hugo Treffneri Gümnaasiumis inglise ja ladina keele õpetajana. 

2015. aastal valiti ta Hugo Treffneri gümnaasiumi aasta õpetajaks. 2016. aastal oli Hildebrandt "Eestimaa õpib ja tänab" Tartu linna aasta gümnaasiumiõpetaja nominent.

Hildebrandti haridusteemalisi artikleid on ilmunud ajalehtedes Postimees ja Õpetajate Leht.

Aastatel 2007–2018 kuulus Hildebrandt Eesti Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

## Viited

## Välislingid
* Marcus Hildebrandt: kurna ja külva segadust
* Marcus Hildebrandt: «Maa sool» – ületöötanud ja alamakstud
* Marcus Hildebrandt: miks on Eestis meesõpetaja nii harv nähtus?
* Marcus Hildebrandt: 35 = 45
* Marcus Hildebrandt: konkreetsust, härra minister!
* Marcus Hildebrandt: ootustest, nõudmistest ja jalgade trampimisest
* Marcus Hildebrandt: teeme Eesti vundamendi korda
* Järelvastamissüsteem on ebapedagoogiline
* Kas vanadel keeltel on koolis kohta?
Alexandre Dumas noorem

**Alexandre Dumas noorem** (27. juuli 1824 Pariis – 27. november 1895 Mary-le-Roi, Prantsusmaa) oli prantsuse romaanikirjanik ja luuletaja.

Ta sündis kirjanik Alexandre Dumas vanema ja õmbleja Marie-Catherine Labay (1794–1868) abieluvälise pojana. 1831 tunnistas isa teda oma pojana, võttis ta ema juurest ära – tollased seadused seda lubasid – kuid ei hakanud teda ise kasvatama, vaid pani ta Prantsusmaa parimatesse pansion-koolidesse. Seal poissi kiusati sellepärast, et ta oli sündinud väljaspool abielu, ja sellepärast, et tema ema oli väga madalast soost. See muutis nooruki tundlikuks igasuguse ebaõigluse suhtes.

Dumas-noorem uskus, et üks kirjanduse eesmärkidest peab olema muuta ühiskonda moraalsemaks. Paljud tema teosed kujutavad traagilisi naisi. Kirjanik uskus, et kui mees on sigitanud lapse väljaspool abielu, on tal moraalne kohustus see laps legitimeerida ja lapse emaga abielluda. Seda motiivi kohtab tema mitmes teoses.

1864 abiellus Dumas-noorem Natalja Narõškinaga (sündinud von Knorring, 1826–1895). Nad elasid juba aastaid varem koos, aga ei saanud abielluda enne, kui naise esimene mees suri. Neile sündis kaks tütart: Marie-Alexandrine-Henriette (1860–1907) ja Jeanine (1867–1943). Lisaks kasvatasid nad üles Natalja kaks varasemat tütart, kellest esimene oli sündinud abielust ja teine vallaslapsena. Kaks kuud pärast Natalja surma abiellus Alexandre Dumas uuesti. Tema teine naine oli Henriette Régnier de La Brière (1851–1934). Teisest abielust lapsi ei sündinud.

Tema tuntuim teos on 1848 ilmunud romaan "Kameeliadaam", kus ta räägib ühe Pariisi kurtisaani lühikesest elust ja tema austajatest. Kameeliadaami prototüüp oli tema enda armuke Marie Duplessis (1824–1847). 1852. aastal mängiti Pariisis Théâtre du Vaudeville'is esimest korda ette romaani põhjal tehtud näidend, millel oli suur edu. 

1911. aastal tehti selle romaani põhjal film, milles peaosa mängis Sarah Bernhardt. 1937. aastal tehti romaani põhjal teine film, milles peaosa mängis Greta Garbo. 

Ka Giuseppe Verdi 1853. aasta ooper "Traviata" on loodud sama romaani ainetel.

Alates 1875. aastast oli Alexandre Dumas noorem Prantsuse Akadeemia liige.

## Välislingid

*Vapp
Krüüdneri vald

**Krüüdneri vald** (saksa keeles *Krüdnershof*) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Valla pindala oli 104 km² ja elanikke oli 1947 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 403 talundit ja elamut ning kasutasid 8930 ha maad. Vallamaja asus Maaritsa külas.

Vallas asus Krüüdneri asundus

1892 liideti Krüüdneri vallaga Vastse-Prangli ning 1916 Vana-Prangli ja Veski vald.

## Viited

## Välislingid
*
Joosep Teinman

**Joosep Heinrich Teinman** (15. oktoober 1896 Haljala, Virumaa – 10. september 1923) oli eesti üliõpilasliikumise tegelane, näitekirjanik ja tõlkija.

1916. aastal lõpetas ta Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda ja Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmeks. Ta oli
Eesti üliõpilaste organisatsioonide asemike kogu liige, aastatel 1916—1917 oli tegev Üliõpilaste Lehe toimetuses.

Võttis velskrina osa Vabadussõjast.

1920. aastal kutsuti tema algatusel kokku üliõpilaste üldkoosolek, kus teda valiti ajutise eestseisuse esimeheks. Tema algatusel taaskäivitati Üliõpilasleht.

Pseudonüümi **J.H. Talomaa** all kirjutas ta draama "Igavene elu", mida mängiti 1922. aastal Estonia teatris ja mis ilmus 1923. aastal ka raamatuna.

Ta tõlkis eesti keelde saksa õpetlase Otto Schmeili raamatu "Inimene: inimesteaduse ja tervisõpetuse käsiraamat" (1920) ja soome lastearsti Arvo Ylppö raamatud "Lastetoast koolipingile" (1922) ja "Ema rinnalapse hoidjana ja toitjana" (1924; koos Richard Jannoga).

Suri noorena tuberkuloosi.

## Viited
Kurista vald

**Kurista vald** (saksa keeles *Gemeinde Kurrista*) oli vald Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939.

Vald loodi 1866. aastal vallaseadusega Kurista mõisapiirkonna territooriumile. Vallamaja asus Vägari külas.

Esialgsesse valda kuulusid Aidu, Vägari, Kose, Kurista, Siimusti ja Viruvere küla.

1892 liideti vallaga Kaave vald Kaave ja Kõpu külaga ning Kaavere vald Kaavere ja Sulustvere külaga.

1920. aastate alguses liideti Kaave, Kurista, Siimusti ja Viruvere küla Jõgeva vallaga.

1934. aastal oli valla pindala 38 km² ja elanikke oli 1052. 

Vallas oli 217 talundit ja elamut ning nende kasutuses oli 5524 ha maad.

1939. aasta vallareformi käigus liideti vald Lustivere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Maidla mõis (Kambja)

**Maidla mõis** (saksa keeles *Maydellshof*) oli Suure-Kambja mõisa kõrvalmõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.

Mõisast on teateid juba 16. sajandi keskpaigast. Kambja Maidla mõis oli Liivimaa ordu ajal Pühajärve Maydell'ite valduses. Omanike perekonnanimest lähtub saksakeelne mõisanimi:  Maidelhof (1684), Maidelshof, Maydelshof (1690). Eesti keeles anti mõisale nimi samuti omanike perekonnanime järgi:  Maydeltmoisia (1638),  Maidelmoise (1648), hiljem muutus nimetus samaks oma põhjapoolse mõisanimetusega:  Maidle (1782) ja hiljem Maidla.

1790. aastal vahetas Johanna Maria von Brümmer (snd Stackelberg), Suure-Kambja ja Maidla karjamõisa, Gotthard Johann von Knorringuga Vaiatu mõisa vastu, 1838. aastal päris Gotthard Johann von Knorringu testamendi järgi mõisa tema vennapoeg Woldemar Pontus von Knorring   (1786–1864). 1864. aastal pärisid Suure-Kambja ja Maidla, tema lapsed Konstantin von Knorring, krahvinna Louise Tiesenhausen (snd von Knorring) ja Karl von Knorring ning Woldemar Pontus von Knorringu pärijate omavahelisel kokkuleppel läksid Suure-Kambja ja Maidla mõis Konstantin von Knorringule. 1903. aastal olid erukaardiväekapten, kreisisaadik Konstantin Karl Heinrich von Knorringi (surn. 1903) pärijad on võrdsetes osades tema pojad Pontus Karl Konstantin von Knorring ja õukonna tseremooniameister Konstantin Egolf Gustav von Knorring. Nendevahelise pärandavara jagamise lepinguga 1903. aastal omandas mõisa Pontus von Knorring, kes müüs mõisa Edgar Löwis of Menarile.

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 19-20 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00035.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 168 http://www2.kirmus.ee/grafo/index.php?ID=697.

## Välislingid
*
*Suure-Kambja mõis (Kambja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Alporti sündroom

**Alporti sündroom** on geneetiline häire, millele on iseloomulikud silmahaigused, glomerulonefriit, neerupuudulikkus ja kuulmislangus. Alporti sündroomi esinemissagedus on keskmiselt 1:50 000.

Üks sündroomi varajasematest tunnustest on hematuuria, haiguse kulgedes ka proteinuuria. Silmahaigustest võivad Alporti sündroomiga kaasneda keratokoonus, makulopaatia ehk kollatähni kahjustus ja kataraktid. Kuulmislangus on progresseeruv ja muutub märgatavaks puberteediea lõppedes. 

Alporti sündroomi põhjustavad mutatsioonid *COL*4*A*3, *COL*4*A*4 ja *COL*4*A*5 geenis, mis on seotud IV tüübi kollageeni sünteesiga. Haigus pärandub X-liiteliselt, autosoomretsessiivselt või autosoomdominantselt.

## Viited
Aminoglükosiididest tingitud kurtus

**Aminoglükosiididest tingitud kurtus** on...

Aminoglükosiidid on grupp farmakoloogilisi toimeaineid, mille puhul on täheldatud toksilist mõju kohlea vestibulaarsele süsteemile.

Kohlea mürgistus võib päädida sensorineuraalse kuulmislanguse ja düsekviliibriumiga. Kuulmislangus on bilateraalne ning varieerub raskest sügavani, ilmnedes mõnest päevast kuni nädalani pärast aminoglükosiidide manustamist. Antibiootikumidena mõjuvad aminoglükosiidid on gentamütsiin, tobramütsiin, amikatsiin, kanamütsiin ja streptomütsiin.

Soodumust aminoglükosiidide põhjustatud mürgistuse saamiseks seostatakse patogeense variandiga MT-RNR1 (:en:MT-RNR1) geenis. Mittesündroomne mitokondriaalne kuulmislangus ja kurtus on emaliinis päritavad.

## Viited
Lihula vald (Lihula kihelkond)

**Lihula vald** (saksa keeles *Schloss-Leal*) oli vald Läänemaal Lihula kihelkonnas. Valla pindala oli 147 km² ja elanikke oli 2900 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 457 talundit ja elamut ning need kasutasid 13 120 ha maad. Vallamaja asus Lihula külas.

Vallas asus Lihula asundus

1891 liideti Lihula vallaga Penijõe ja Tuudi vald ning Karuse ja Lihula kirikuvald; 1892 liideti Matsalu vald; 1893 liideti Sipa vald ja Kirbla kirikuvald.

1939. aasta vallareformiga moodustati muudetud piirides uus Lihula vald.

## Viited

## Välislingid
*
Lustivere vald (Põltsamaa kihelkond)

**Lustivere vald** (saksa keeles *Lustifer*; varasem nimi **Lustivere-Kalliküla vald**) oli vald Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas. Valla pindala oli 82 km² ja elanikke oli 1444 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 304 talundit ja elamut ning need kasutasid 6050 ha maad. Vallamaja asus Lustivere külas.

Vallas asus Lustivere asundus. Enne 1919. aasta mõisate võõrandamist asus vallas Kaliküla ja Lustivere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Hanna Mäntylä

**Hanna Katariina Mäntylä** (sündinud 19. septembril 1974 Lahtis) on Soome poliitik. Ta oli 29. maist 2015 kuni 25. augustini 2016 Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister.

Mäntylä on ametilt noorsootöötaja. Ta on õppinud Lapi Ülikoolis sotsiaaltöö erialal.

2011. aasta Soome parlamendivalimistel kandideeris ta põlissoomlaste nimekirjas Eduskunna liikmeks ning osutus valituks. 2015. aasta Soome parlamendivalimistel kandideeris ta taas Eduskunda ning osutus samuti valituks. 29. maist 2015 kuni 25. augustini 2016 oli ta Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister (Juha Sipilä valitsuses). Ta lahkus ministriametist isiklikel põhjustel ja jätkas parlamendiliikmena.

13. juunil 2017 lahkus ta koos 19 teise poliitikuga põlissoomlaste parteist.

21. juunil 2017 andis ta teada, et lahkub parlamendist, et asuda tööle Euroopa Nõukogu juures.
Lähtru vald

**Lähtru vald** (saksa keeles *Lechtigal*; ka **Suure-Lähtru vald**) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Valla pindala oli 73 km² ja elanikke oli 979 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 248 talundit ja elamut ning need kasutasid 5634 ha maad. Vallamaja asus Kirna külas.

Vallas asus Suure-Lähtru ja Väike-Lähtru asundus.

1890 liideti Lähtru vallaga Ohtla ja Väike-Lähtru vald.

1939. aasta vallareformiga liideti lõunapoolne osa valla territooriumist Martna valla koosseisu ja põhjapoolne osa Taebla valla koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*
Käina vald (Käina kihelkond)

**Käina vald** (ka **Keina vald**; saksa keeles *Keinis*) oli vald Läänemaal (hiljem Hiiumaal) Käina kihelkonnas. Valla pindala oli 276 km² ja 1934. aasta seisuga elas seal 4015 inimest. Vald eksisteeris 1866–1950.

Vallas oli 888 talundit ja elamut ning need kasutasid 18 231 ha maad. Vallamaja asus Käina külas.

Vald asus kuni 1917. aastani Haapsalu kreisis ning seejärel kuni 1946. aastani Lääne maakonnas ja aastail 1946–1950 Hiiu maakonnas.

Käina valla aukodanik oli Paul Kogerman. Käina vallas on sündinud Ada Lundver.

## Ajalugu
Vald moodustati 1866. aastal sarnaselt teiste Hiiumaa valdadega (1866. aasta vallareform).

1893 liideti Käina vallaga Aadma, Kassari, Putkaste ja Vaemla vald.

1939. aasta vallareformi käigus liideti Vallaniit III nr A-23 talu maa-ala Emmaste vallaga.

1945 septembris moodustati Käina vallas Käina külanõukogu keskusega Käina külas, Vaemla külanõukogu keskusega Vaemla külas ja Ühtri külanõukogu keskusega Ühtri asunduses. 1950. aastal Käina vald likvideeriti ja selle alad arvati Hiiumaa rajooni koosseisu.

## Asustus
1939. aastal kuulusid Käina valla koosseisu: Käina alevik, Lahe küla, Putkaste asundus, Nurme, Allika, Valli, Kreiandi, Ristivälja, Määltse, Mäe, Moka, Käina, Putkaste-Selja, Kiriku-Selja, Nõmme, Koiga, Võnküla, Nasva, Kaigutsi, Tiitsi, Villemi, Luguse külad ja Nõmmerga üksikelamud, Orjaku, Mere, Kassare, Uus, Esiküla, Taguküla, Kiisi, Uuidu, Pasti, Jõe, Niidi, Rehe, Kaasiku, Kogri ja Põllu külad ning Hanikatsi saar, Jausa, Utu, Aadma, Lelu, Ühtri, Pärnselja, Männamaa külad ning Metskonna üksikelamud. 

## Vaata ka
* Käina vald

## Viited

## Välislingid
*
Kukečiai vald

**Kukečiai vald** (leedu keeles *Kukečių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 1681 inimest. Valla keskus on Kukečiai küla. Vallavanem on Meilutė Masalskienė.


Burbaiciu_piliakalnis_01_2009.jpg|Burbaičiai linnamägi
Jautmalkė4.JPG|Jautmalkė I
Jautmalkėsenkapiai.JPG|Jautmalkė muinaskalme


Lisaks küladele on selles vallas veel arvukalt huutoreid.

## Viited
Lõve vald

**Lõve vald** (saksa keeles *Lauenhof*) oli vald Valgamaal) Helme kihelkonnas ja  Valga maakonnas. 

Valla pindala oli 42 km² ja elanikke oli 823 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 65 talundit ja elamut ning need kasutasid 3029 ha maad. Vallamaja asus tänapäeva Möldre küla aladel.

Vallas asus Lõve asundus. Enne 1919. aasta mõisate võõrandamist asus valla alal Lõve mõis.

1921. aastal arvati Lõve vald Valga maakonna koosseisu.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise  Lõve valla Tehvandi nr. 17-a, Ennomõisa nr. 18-a ja 18-b, Üprese, Mangle, Kuremäe, Kõrgesilla, Kivija, Lombi, Raudsima, Kaera ja Sarantso nr. 25 ja 26 talude maa-aladest; osaliselt senise Helme valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-alast; osaliselt senise Jõgeveste valla maa-alast; osaliselt senise Holdre valla  maa-aladest; senise Koorküla valla maa-alast Helme vald. 

Senise Lõve valla maa-alast, välja arvatud Tehvandi nr. 17-a, Ennomõisanr. 18-a ja 18-b, Üprese, Mangle, Kuremäe, Kõrgesilla, Kivija, Lombi, Raudsima, Kaera ja Sarantso nr. 25 ja 26 talude maa-aladest; senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast;  osaliselt senise Patküla valla  maa-aladest; osaliselt senise Suislepa valla  maa-aladest; osaliselt senise Kärstna valla  maa-aladest; osaliselt seniste Helme ja Jõgeveste valdade Väike-Ema-jõe ja Pikasilla juures asuvate lahustükkide maa-aladest Põdrala vald.
## Viited

## Välislingid
*
Mäo vald

**Mäo vald** (saksa keeles *Mexhof*) oli vald Järvamaal Paide kihelkonnas. Valla pindala oli 133 km² ja elanikke oli 2212 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1892–1939.

Vallas oli 487 talundit ja elamut ning need kasutasid 10 641 ha maad. Vallamaja asus tänapäeva Mäeküla küla aladel Põhjaka külas.

Vallas asus Mäo asundus.

1892 liideti Mäo vallaga Mündi vald ja 1906 Sargvere vald.

## Vaata ka
*Mäo, Prääma, Paide kirikuvald (saksa Mexhof mit Bremerfeldt und Pastorat Weissenstein, 1866–1892)

## Viited

## Välislingid
*
Orajõe vald (Häädemeeste kihelkond)

**Orajõe vald** (saksa keeles *Orrenhof*) oli vald Pärnumaal Häädemeeste kihelkonnas. Valla pindala oli 93 km² ja elanikke oli 2528 (1934. aasta seisuga).

Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga moodustati väikeste muudatustega uus Orajõe vald.

Vallas oli 359 talundit ja need kasutasid 5175 ha maad. Vallamaja asus Orajõe külas.

Vallas asus Orajõe raudteejaam ja Orajõe mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Pala vald (Kodavere kihelkond)

**Pala vald** (saksa keeles *Palla*) oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Valla pindala oli 138&nbsp;km² ja elanikke oli 2773 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 603 talundit ja elamut ning need kasutasid 10 041 ha maad.

Vallas asus Pala küla, kus asus ka vallamaja.

1893 liideti Pala vallaga Halliku, Jõe ja Kadrina vald.

## Viited

## Välislingid
*
Pangodi vald

**Pangodi vald** (saksa keeles *Spankau*) oli vald Tartumaal keskusega Nõo kihelkonnas (teistel andmetel Nõo ja Kambja kihelkonnas). Suurem osa valla külasid kuulus aga Otepää kihelkonda.

Valla pindala oli 57 km² ja elanikke oli 1219 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 310 talundit ja elamut ning need kasutasid 4320 ha maad. Vallamaja asus Tamsa külas.

Vallas asus Pangodi asundus.

1894 liideti Pangodi vallaga Vana-Nõo vald.

## Viited

## Välislingid
*
Pati vald

**Pati vald** (saksa keeles *Pattenhof*) oli vald Pärnumaal Saarde kihelkonnas. Valla pindala oli 101,58 km² ja elanikke oli 1667 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 368 talundit ja elamut ning need kasutasid 7179 ha maad. Vallamaja asus tänapäeva Leipste küla aladel.

Vallas asus Pati asundus. Enne 1919. aasta mõisate võõrandamist asus valla alal Pati mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Kilingi, Pati ja Saarde vallast - Saarde vald. Talli, Jäärja, Kilingi ja Pati valla osast moodustati Tali vald. Volveti, Vana-Kariste, Uue-Kariste ja Pati vallast moodustati Tihemetsa vald.

## Viited

## Välislingid
*
Peetri vald

**Peetri vald** (saksa keeles *Petrigemeinde*, vene keeles Petrovskaja) oli vald Vaivara kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas. Vallamaja asus Vodava külas.

Valla pindala oli 118 km² ja elanikke oli 1651 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1891–1939.

Vallas oli 445 talundit ja nende kasutuses oli kokku 6668 ha maad.

1891. aastal  Peetri vallaga Hermamäe, Kudruküla ja Laagna vald.

Valla koosseisus oli hingeloendites Kudruküla alla kuulunud Narva-Jõesuu, samuti Metski supluskoht ja Viivikonna poolmõis. 19. maist 1914 eraldati Merekülast 2 talu ja liideti Mustajõe vallaga.

1939. aasta vallareformiga moodustati Auvere-Joala ja Peetri vallast Alutaguse vald. Vaivara ja Voka valla ning senise Peetri valla Udria ja Mummosaare küla maa-aladest moodustati Vaivara vald.

## Viited

## Välislingid
*