open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Linnareform

**Linnareform** oli Venemaa linnaomavalitsuste reform. See toimus sisekubermangudes 1870 ja Balti kubermangudes 1877.

Linnareformiga kaotati senised seisuslikud linnaasutused ja asendati kõiki seisusi hõlmavate asutustega. Ent valitsev seisund linna asjades tagati kodanlusele. Balti kubermangudes kaotati rae ja bürgermeistri, mõnes väikelinnas seni püsinud foogtikohtu haldusvõim, kuid kohtuasutusena püsis raad kuni 1889. aasta kohtureformini.

Formaalselt sai linnaelu puudutavate osuste vastuvõtmise õiguse linnavolikogu. Volikogu moodustas linnavalitsuse, mida juhtis linnapea. Volikogu valimise õigus oli üksnes neil, kellele kuulus kas kinnisvara või ettevõtteid. Valijad jagunesid oma linnamaksu suuruse järgi 3 kuuriasse, millest igaüks sai valida ühepalju linnavolinikke.

Linnavalitsuste pädevus piirnes kohaliku majanduse ja heakorraga. Peale selle tohtis kuberner ükskõik millise linnavolikogu otsuse täitmise peatada.

Linnareformiga tekitatud õiguskorda muudeti 1892. aasta linnaseadusega. Varandustsensust muudeti rangemaks, linnavolikogu liikmete arvu vähendati, linnavalitsuse õigusi kitsendati veelgi ja kuberneri järelevalveõigust laiendati.

## Viited
Armeenia mütoloogia

**Armeenia mütoloogia** on armeenlaste muistne mütoloogia.

See sai alguse Urartust ning hiljem mõjutasid seda Mesopotaamia usund, zoroastrism ja vanakreeka mütoloogia.

Arvatakse, et armeenlased olid algul loodusekummardajad.

## Armeenia mütoloogia kujunemine

Armeenia jumalate (*ditsov*) panteon kujunes välja armeenia algkeelt kõnelevatel hõimudel, kes pärisid Armeenia mägismaal elavate algindoeurooplaste usundi põhijooned.

Algselt austati Arat, kes oli Arevi (päikese) kehastus. Armeenlased nimetasid end päikese lasteks. Indoeuroopa pärandi seas oli ka kotkaste ja lõvide kultus ning taevakultus.

Ajapikku ilmusid mitteindoeuroopa päritolu jumalused. Peajumal Vanatur asendati Aramazdiga, kelles zoroastristliku Ahura Mazda jooned segunesid kohaliku jumaluse joontega. Samamoodi asendati viljakusjumalanna Nar Anahitiga.

Hellenismiajal samastati armeenia jumalused kreeka jumalustega: Aramazd Zeusiga, Anahit Artemisega, Vahagn Heraklesega, Astghik Aphroditega, Nane Athenaga, Mihr Hephaistosega ja Tir Apolloniga.

Pärast kristluse vastuvõtmist teisenesid vanad müüdid ja uskumused uuteks mütoloogilisteks kujutlusteks ja lugudeks. Jumalate ja vaimude asemele astusid Piibli tegelased, näiteks võtsid Ristija Johannes ja peaingel Gabriel üle mõned Vahagni jooned.

Allikad muistse armeenia usundi kohta on vanakreeka autorid Platon, Herodotos, Xenophon ja Strabon, Bütsantsi õpetlane Prokopios Kaisareast ning keskaja armeenia autorid Movses Horenatshi, Agathangeghos, Jeznik Koghbatshi, Sebevos ja Anania Širakatshi ning suuline rahvapärimus.

## Panteon

Panteon oli algselt Urartu päritolu. Hiljem sai see semi, iraani ja kreeka mõjutusi.

### Varajased jumalused
*Ḫaldi, algne peajumal. Et tema nimest sai tiitel (nagu "Baal"; "linna Ḫaldi", "tormide Ḫaldi"), siis peajumal lõpuks sulandus või asendus Ahura Mazdaga, kellest sai Aramazd. Ḫaldi moodustas triaadi Ardinise ja Teišebaga.
*Ardinis, päikesejumal, Ḫaldi poeg, jumalate juhtkolmiku liige..
*Saris, tõenäoliselt Ištari moonutus.
*Selardi, kuujumalanna.
*Teišeba, tormijumal, Ḫaldi poeg, jumalate juhtkolmiku liige.

## Viited
Aleksander Blumberg

**Aleksander Blumberg** (5. aprill 1918 – 3. november 1973) oli Eesti muusikapedagoog ja helilooja.

Ta töötas Tallinna Pioneeride Palee lauluõpetajana.

Ta on kirjutanud mitmeid laste-, pioneeri-, kooli- ja laagrilaule ning koostanud koos Neeme Laanepõlluga laulikuid.

### Laulud
*Pioneeride laagrilaul, 1946 (helilooja ja sõnade autor)
*Timurlaste laul, 1946 (sõnad Vladimir Vinnikov)
*Teatejooks, 1951 (sõnad Ilmar Sikemäe) 
*Pioneeride laul Leninist, 1954 (sõnad Lehte Hainsalu) 
*Kääriku kokkutuleku laul, 1960 (sõnad Siiri Kaasik) 
*Kohtla-Järve pioneeride laul, 1961 (sõnad L. Luukas)
*Pioneeride laagri valss, 1961 (sõnad Lehte Hainsalu)
*Kivilõppe kokkutuleku laul, 1963 (sõnad Siiri Kaasik) 
*Elva pioneerilaagri laul, 1964 (sõnad Louis Pavel) 
*Karepa pioneerilaagri laul, 1964 (sõnad Siiri Kaasik)
*Luunja pioneerilaagri laul, 1964 (sõnad Arvo Kannike ja Edgar Salin)
*Piirivalvurite noorte sõprade marss, 1965 (sõnad Leonard Kondrašenko)
*Kehtna kooli laul, 1966 (sõnad Karl Praakli)
*Kose-Lükati pioneerilaagri laul, 1967 (sõnad Juhan Saar ja E. Juss) 
*Kuremaa pioneerilaagri laul, 1967 (sõnad Sirje Maidre) 
*Viljandi pioneeride laul (sõnad Juta Käärik) 
*Mu kodulinn Kunda (sõnad Ülle Kõverik)
*Krants ja kukk (helilooja ja sõnade autor)
*Halb unenägu (sõnad Lehte Hainsalu)
*Viimane koolikell (sõnad A. Langus ja Heino Kaljuste) 

### [[Laulik]]ud
*Noorte laulik. Tallinn: Ilukirjandus ja Kunst, 1948
*Noorte laulud. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1951
*Pioneeride laulik. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1961
*Pioneeride laulik. Tallinn: Eesti Raamat, 1965
*Noorte leninlaste laulik. Tallinn: Eesti Raamat, 1970

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Muusikaõpetaja Aleksander Blumberg ja grupp pioneere – laululapsi. Eesti Riigiarhiivi Filiaali (Parteiarhiivi) fotokogu, 1945–1946
Valgamaa metskond

**Valgamaa metskond** on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Valga maakonnas. 

Metskonna pindala on 53 010 ha, millest metsamaa moodustab 89%. Metsatüüpidest on levinumad salumetsad (46%) ja laanemetsad (20%). Puuliikidest on levinuim mänd, järgneb kuusk.

Valgamaa metskonda kuulub 4 metsandikku:
*Aakre metsandik
*Koorküla metsandik
*Taheva metsandik
*Valga metsandik

Metskonna keskus asub Valga vallas Raavitsa külas.

## Viited

## Välislingid
*RMK Valgamaa metskonna põhimäärus
Hiiumaa metskond

**Hiiumaa metskond** on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Hiiu maakonnas. 

Metskonna pindala on 26 861 ha, millest metsamaa moodustab 85%. Metsatüüpidest on levinumad palumetsad ja nõmmemetsad. Puuliikidest on levinuim mänd, järgnevad kask ja kuusk.

Hiiumaa metskonda kuulub kaks metsandikku:
*Kärdla metsandik
*Putkaste metsandik

Metskonna keskus asub Kärdlas.

## Viited

## Välislingid
*RMK Hiiumaa metskonna põhimäärus
Harjumaa metskond

**Harjumaa metskond** on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Harju maakonnas. 

Metskonna pindala on 94 460 ha, millest metsamaa moodustab 77%. Metsatüüpidest on levinumad palumetsad, samblasoometsad, nõmmemetsad ja rabastuvad metsad. Puuliikidest on levinuim mänd, järgnevad kask ja kuusk.

Harjumaa metskonda kuulub kuus metsandikku:
*Aegviidu metsandik
*Keila metsandik
*Kuusalu metsandik
*Paunküla metsandik
*Saku metsandik
*Viimsi metsandik

Metskonna keskus asub Jõelähtme vallas Jägala külas.

## Viited

## Välislingid
*RMK Harjumaa metskonna põhimäärus
Järvamaa metskond

**Järvamaa metskond** on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Järva maakonnas. 

Metskonna pindala on 62 005 ha, millest metsamaa moodustab 78%. Metsatüüpidest on levinumad samblasoometsad, laanemetsad ja palumetsad. Puuliikidest on levinuim mänd, järgneb kask.

Järvamaa metskonda kuulub neli metsandikku:
*Kabala metsandik
*Rava metsandik
*Türi metsandik
*Väätsa metsandik

Metskonna keskus asub Järva vallas Aravetel.

## Viited

## Välislingid
*RMK Järvamaa metskonna põhimäärus
Poliitiline religioon

**Poliitiline religioon** (ka tsiviilreligioon, sekulaarne religioon) on interdistsiplinaarse analüüsi mõiste, mis peaks selgitama totalitaarse ühiskonna teket ja toimimist. Mõiste võeti kasutusele 1930. aastatel diktaatorlike režiimide (natsionaalsotsialism) ja totalitaarriikide iseloomustamiseks (stalinism). 

Poliitiline religioon ei ole jumalavalitsus (teokraatia). Jumalavalitsuses legitimeerib poliitiline juhtkond võimu jumalale viidates. Poliitilise religiooni puhul võetakse võimu legitimeerimiseks üksikuid osi usunditest (nt valitseja jumalikustamine Rooma keisrikultuses).
Jõgevamaa metskond

**Jõgevamaa metskond** on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Jõgeva maakonnas. 

Metskonna pindala on 68 815 ha, millest metsamaa moodustab 79%. Metsatüüpidest on levinumad salumetsad ja soovikumetsad, nõmmemetsad ja rabastuvad metsad. Puuliikidest on levinuim kask,  järgnevad kuusk ja mänd.

Jõgevamaa metskonda kuulub kuus metsandikku:
*Halliku metsandik
*Laiuse metsandik
*Pikknurme metsandik
*Põltsamaa metsandik
*Torma metsandik
*Vaimastvere metsandik

Metskonna keskus asub Põltsamaa vallas Pikknurme külas.

## Viited

## Välislingid
*RMK Jõgevamaa metskonna põhimäärus
Läänemaa metskond

**Läänemaa metskond** on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Lääne maakonnas. 

Metskonna pindala on 41 891 ha, millest metsamaa moodustab ligi 50%. Metsatüüpidest on levinumad palumetsad ja soovikumetsad. Puuliikidest on levinuim mänd, järgneb kask.

Läänemaa metskonda kuulub kaks metsandikku:
*Kullamaa metsandik
*Piirsalu metsandik

Metskonna keskus asub Risti alevikus.

## Viited

## Välislingid
*RMK Läänemaa metskonna põhimäärus
Raplamaa metskond

**Raplamaa metskond** on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Rapla maakonnas. 

Metskonna pindala on 68 556 ha, millest metsamaa moodustab 70%. Metsatüüpidest on levinumad soovikumetsad (26%) ja palumetsad (17%). Puuliikidest on levinuim mänd, järgneb kask.

Raplamaa metskonda kuulub neli metsandikku:
*Kõnnu metsandik
*Käru metsandik
*Mahtra metsandik
*Märjamaa metsandik

Metskonna keskus asub Käru alevikus.

## Viited

## Välislingid
*RMK Raplamaa metskonna põhimäärus
Saaremaa metskond

**Saaremaa metskond** on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Saare maakonnas. 

Metskonna pindala on 19 567 ha, millest metsamaa moodustab 88%. Metsatüüpidest on levinumad palumetsad (36%) ja soovikumetsad (16%). Puuliikidest on levinuim mänd, järgneb kask.

Saaremaa metskonda kuulub 2 metsandikku:
*Kihelkonna metsandik
*Kuressaare metsandik

Metskonna keskus asub Kärla vallas Kuuse külas.

## Viited

## Välislingid
*RMK Saaremaa metskonna põhimäärus
Tartumaa metskond

**Tartumaa metskond** on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Tartu maakonnas. 

Metskonna pindala on 76 938 ha, millest metsamaa moodustab 75%. Metsatüüpidest on levinumad salumetsad (21%) ja palumetsad (20%). Puuliikidest on levinuim kask, järgneb mänd.

Tartumaa metskonda kuulub 5 metsandikku:
*Alatskivi metsandik
*Elva metsandik
*Kastre metsandik
*Laeva metsandik
*Tartu metsandik

Metskonna keskus asub Tartus Rõõmu tee 2.

## Viited

## Välislingid
*RMK Tartumaa metskonna põhimäärus
Viljandimaa metskond

**Viljandimaa metskond** on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Viljandi maakonnas. 

Metskonna pindala on 65 825 ha, millest metsamaa moodustab 87%. Metsatüüpidest on levinumad palumetsad (23%) ja soovikumetsad (21%). Puuliikidest on mänd ja kask peaaegu võrdselt esindatud, järgneb kuusk.

Viljandimaa metskonda kuulub viis metsandikku:
*Aimla metsandik
*Karksi metsandik
*Kõpu metsandik
*Vastsemõisa metsandik
*Õisu metsandik

Metskonna keskus asub Mulgi vallas Kalvre külas.

## Viited

## Välislingid
*RMK Viljandimaa metskonna põhimäärus
Religioonipoliitika

**Religioonipoliitika** on õigus- ja kultuuripoliitika osa, millega reguleeritakse riigi ja usuliste ühenduste suhteid.
Pärnumaa metskond

**Pärnumaa metskond** on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Pärnu maakonnas. 

Metskonna pindala on 68 203 ha, millest metsamaa moodustab 87%. Metsatüüpidest on levinumad palumetsad (39%) ja soovikumetsad (25%). Puuliikidest on levinuim kask, järgneb mänd.

Pärnumaa metskonda kuulub 5 metsandikku:
*Kanaküla metsandik
*Laiksaare metsandik
*Orajõe metsandik
*Riisselja metsandik
*Surju metsandik

Metskonna keskus asub Saarde vallas Laiksaare külas.

## Viited

## Välislingid
*RMK Pärnumaa metskonna põhimäärus
Humanistlik kristlus

**Humanistlikus kristluses** on tähtsaimaks väärtuseks inimene. Humanistliku kristluse pooldajad nõuavad loobumist antiikaegsest maailmapildist ja teadusevaenulikust fundamentalismist. Humanistlikus kristluses on religiooni lahutamatuks osaks inimõiguste austamine.

Rudolf Bultmann arvas, et mõnel perioodil on humanismi ja kristlust teravalt teineteisele vastandatud, mõnel perioodil on aga tunnistanud nende ühisosa.

Humanismi ja kristlust ühendab inimese erilisuse ja väärtuse tunnistamine. Tänapäeval pole vaja humanismile vastanduvat kristlust. Jumalakartus, ilma inimesekesksuseta on fanatism, mis võimaldab õigustada vägivaldsust, ristisõda, inkvisitsiooni, autoritaarsust, rassilist või soolist ahistamist. Igasugune religioon ilma humanismi maailmavaateta on ebainimlik. 

Filosoofias nimetatakse inimsuse eitamist inimese asjastamiseks. Inimese asjastamist esineb erinevates vormides nii kapitalistlikus majandussüsteemis kui ka kirikus. 

*Kui kirik peaks millelegi ühiskonnas vastu seisma, siis just nimelt mõtteviisile, mis näeb inimeses vaid objekti ning vahendit mingi süsteemi (firma, partei, riigi) eesmärkide saavutamiseks*.

*Humanistlik kristlus vastandub sellistele kristluse vormidele, mis ei tunnista inimese õigust ise otsustada ja vastutada; mis nõuavad inimese pimedat allumist kiriklikele autoriteetidele; mis tahavad demokraatiat kirikus asendada autoritaarsusega*.

## Viited
Raharong

**"Raharong"** ("Money Train") on 1995. aastal valminud USA põnevusmärul kasuvendadest Johnist (Wesley Snipes) ja Charliest (Woody Harrelson), kes tegutsevad metroojaamades pätte püüdvate detektiividena. Ehkki meeste suhteid segab ka ühine kirg seksika naiskolleegi (Jennifer Lopez) vastu, läheb tõsiseks jamaks alles siis, kui võlgades siplev Charley otsustab röövida metroos kihutava raharongi. Režissöör on Joseph Ruben.
Lycodonomorphus leleupi

***Lycodonomorphus leleupi*** on  *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik. 

## Levila

Seda maoliiki võib kohata Tansaanias, Malawis, Sambias, Zimbabwes, Mosambiigis ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis.   

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lycodonomorphus leleupi]] seisuga 24.03.2015.*
Sonoscopia

**Sonoscopia** on loome- ja kultuurikeskus instituut Portugalis Portos. Asutus tegeleb muusika uute väljendusvahendite ja tehnoloogiate arendamise ning teadustööga. 

## Välislingid
*Koduleht
Lycophidion acutirostre

***Lycophidion acutirostre*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid madusid võib kohata Tansaanias, Malawis ja Mosambiigis.

## Viited

## Kirjandus
* Günther, 1868: Sixth account of new species of snakes in the collection of the British Museum. Annals and Magazine of Natural History, lk 427, The Annals and magazine of natural history; zoology, botany, and geology, 4, sari, 1. köide, lk 427

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lycophidion acutirostre]] seisuga 30.08.2014.*
Pierre Bérégovoy

**Pierre Eugène Bérégovoy** [pjäär öž'enn beregovu'aa] (23. detsember 1925 Déville-lès-Rouen – 1. mai 1993 Pariis) oli ukraina päritolu Prantsusmaa poliitik. Ta oli aastatel 1992–1993 Prantsusmaa peaminister.

Ta sündis Déville-lès-Rouenis Ülem-Normandias ukraina-prantsuse segaperekonnas; tema isa Adrian Beregovoi sündis Harkovi kubermangus Izjumis, ema oli prantslane. Tööle hakkas ta juba 16-aastaselt metallitöölisena. Teise maailmasõja ajal, töötades prantsuse raudtee-ettevõttes SNCF, võttis ta osa Prantsuse vastupanuliikumisest.

Ta võttis osa sotsialistlikust liikumisest. Aastast 1969 oli ta Sotsialistliku Partei liige. Aastatel 1982–1984 oli ta sotsiaalminister Pierre Mauroy teises ja kolmandas valitsuses. Aastatel 1984–1986 oli ta rahandusminister Laurent Fabiuse valitsuses. Aastatel 1988–1992 oli ta rahandus-, majandus- ja erastamisminister (Michel Rocardi ja Édith Cressoni valitsuses). 2. aprillist 1992 kuni 29. märtsini 1993 oli ta Prantsusmaa peaminister.

Pierre Bérégovoy lõpetas 1. mail 1993 oma elu enesetapuga, peale sotsialistide halba tulemust 1993. aasta parlamendivalimistel, kui nad võitsid ainult 53 kohta 577st, lisaks oli ta sattunud uurimise alla sõbralt, ärimees Roger-Patrice Pelat'ilt saadud intressivaba miljonifrangise laenu eest.
Lioliai

**Lioliai** on alev (endine linn) Leedus Kelmė rajoonis, Lioliai valla halduskeskus.

Lioliais on põhikool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on aastal 1768 püstitatud katoliku kirik, pastoraat aastast 1857, kalmistul asuv puidust kabel aastast 1853 ja XIX sajandi algul püstitatud nikerdatud ristiga tulpkabel.

## Ajalugu

Esimesel aastatuhandel asus Lioliais linnamägi. Sealset mõisa on esimest korda mainitud XV sajandil. Aastal 1508 suutis sealne mõisnik Mykolas Viekavičius mõisa juures asuvale asulale välja kaubelda linnaõigused, sinna rajati turuplats ja asula sai õiguse pidada laata. Aastal 1522 rajas ta sinna esimese kiriku.

XVI sajandi teisel poolel läks sealne kirik kalvinistide valdusse. Katoliiklased said selle tagasi aastal 1628. Aastail 1709–1710 laastas linna katk, kõik sealsed elanikud surid. XVIII sajandil sai tunduvalt väiksemaks muutunud Lioliai alevi staatuse.
 
Teise maailmasõja järel tegutsesid Lioliai ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Lioliai kohaliku kolhoosi keskasula.

## Pilte

Lioliu Sv apastalu Simono ir Judo Tado baznycia ir vartai 2013.jpg|Lioliai kirik
Lioliu Sv apastalu Simono ir Judo Tado baznycios varpine 2013.jpg|Lioliai kiriku kellatorn
Liolių mokykla (2).JPG|Lioliai kool


## Viited

## Välislingid

*Lioliai
*Alev portaalis vietoves.Lt
Lycophidion capense

***Lycophidion capense*** on huntmao perekonna *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Klassifikatsioon

*Lycophidion capense* alamliigid:  
* *[[Lycophidion capense jacksoni]]* BOULENGER 1893
* *[[Lycophidion capense capense]]* (SMITH 1831)
* *[[Lycophidion capense loveridgei]]* LAURENT 1968.

## Levila

Neid madusid võib kohata Lõuna - ja Kesk-Aafrikas (sh Malawis ja Sambias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lycodonomorphus capense]] seisuga 24.03.2015.*
Lycodonomorphus obscuriventris

***Lycodonomorphus obscuriventris*** on  *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid veelise eluviisiga madusid võib kohata Mosambiigis, Lõuna-Aafrikas, Malawis ja Zimbabwes.

## Viited

## Kirjandus
* V. FitzSimons,  A new subspecies of water-snake from Kruger National Park, Transwaal Museum, 7. väljaanne, lk 26 – 29, 1963 
* Lycodonomorphus Scale Counts 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lycodonomorphus obscuriventris]] seisuga 24.03.2015.*
Psammophis angolensis

***Psammophis angolensis*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Botswanas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Namiibias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Angolas, Mosambiigis, Malawis, Tansaanias, Sambias, Zimbabwes ja Etioopias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Psammophis angolensis]] seisuga 24.03.2015.*
Pseudaspis cana

***Pseudaspis cana*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Keenias, Rwandas, Burundis, Tansaanias, Malawis, Zimbabwes, Mosambiigis, Sambias, Lõuna-Aafrikas, Svaasimaal, Namiibias, Botswanas ja Angolas.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudaspis cana]] seisuga 24.03.2015.*
Muinsuskaitse aastaraamat

**Muinsuskaitse aastaraamat** on aastaraamat (jätkväljaanne), mis kajastab eelneval aastal Eesti muinsuskaitses ja mälestisel toimunut.

## Aastaraamat
Aastaraamatut antakse välja Muinsuskaitseameti, Tallinna linnavalitsuse muinsuskaitsega tegeleva allüksuse (praeguse nimetusega Tallinna Linnaplaneerimise Ameti muinsuskaitse osakond) ja EKA vastava üksuse (praeguse nimetusega muinsuskaitse ja konserveerimise osakond) koostöös alates 2005. aastast (tegevuste kajastus alates 2004. aastast).

* Muinsuskaitse aastaraamat 2004. Tallinn 2005. Toimetaja: Leele Välja. 116 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2005. Tallinn 2006. Toimetaja: Leele Välja. 128 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2006. Tallinn 2007. Toimetaja: Leele Välja. 116 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2007. Tallinn 2008. Toimetaja: Kais Matteus. 128 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2008. Tallinn 2009. Toimetajad: Liina Jänes ja Kais Matteus. 128 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2009. Tallinn 2010. Toimetajad: Liina Jänes ja Kais Matteus. 128 lk.
* Muinsuskaitseraamat 2010. Tallinn 2011. Toimetajad: Liina Jänes ja Kais Matteus. 128 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2011. Tallinn 2012. Toimetajad: Mari Loit ja Kais Matteus. 128 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2012. Tallinn 2013. Toimetajad: Mari Loit ja Kais Matteus. 128 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2013. Tallinn 2014. Toimetajad: Elle Lepik ja Mari Loit. 136 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2014. Tallinn 2015. Toimetaja: Leele Välja. 136 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2015. Tallinn 2016. Peatoimetaja: Mari Loit. 136 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2016. Tallinn 2017. Peatoimetaja: Reesi Sild. 136 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2017. Tallinn 2018. Peatoimetaja: Reesi Sild. 136 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2018. Tallinn 2019. Peatoimetaja: Leele Välja. 136 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2019. Tallinn 2020. Peatoimetaja: Kais Matteus. 136 lk.
* Muinsuskaitse aastaraamat 2020. Tallinn 2020. Toimetajad: Riin Alatalu ja Maris Mändel. 136 lk.

## Ingliskeelne kogumik
2013. aastal anti välja ingliskeelne kogumik, mis võttis kokku aastatel 2005–2012 Eesti muinsuskaitses ja mälestisel toimunu. 2017. aastal anti välja järjekorras teine kogumik, mis võttis kokku aastatel 2013–2016 ning osaliselt 2017. aastal Eesti muinsuskaitses ja mälestisel toimunu.
* Estonian Cultural Heritage. Preservation and Conservation. Vol. 1. 2005-2012. Tallinn 2013. Toimetajad: Mari Loit, Kais Matteus ja Anneli Randla. 160 lk.
* Estonian Cultural Heritage. Preservation and Conservation. Vol. 2. 2013-2017. Tallinn 2017. Toimetaja: Anneli Randla. 160 lk.

## Vaata ka
*Tutulus (ajakiri)

## Välislingid
*Muinsuskaitseameti trükised. Muinsuskaitse aastaraamat Muinsuskaitseameti kodulehel
Albaania muusika

**Albaania muusika** on Albaanias ja albaanlaste loodud muusika.

Albaania rahvamuusika erineb regiooniti, kõige silmapaistvamad on geegide (põhjas) ja toskide (lõunas) traditsioonilise muusika stiilierinevused. Geegide muusikat kirjeldatakse jõulise ja kangelaslikuna, toskide oma rahuliku, õrna ja kaunina. Mõlemat stiili iseloomustab taktimõõtude 3/8, 5/8 ja 10/8 kasutamine. Albaania muusika on saanud tugevaid mõjutusi Kagu-Euroopa kultuuridelt, eriti Osmanite riigilt, mille võimu all Albaania üle viie sajandi oli, kuid need mõjud on väiksemad maapiirkondades ja eraldatud paikades. Albaania rahvalaulude seas on eepilisi kangelaslaule, meloodilisi hällilaule, armastuslaule, töölaule jm. Olulised on tähtpäevadega seotud laulud, nt püha Laatsaruse päeva puhul, mis märgib kevade algust. Hällilaulud ja itkud on tähtsad naiste laulud.

Põhja-Albaania geegid on tuntud oma laia valiku eepiliste laulude poolest. Paljud neist räägivad Skanderbegist, kes oli 15. sajandi vabadusvõitleja ja Albaania rahvuskangelane. Need laulud kannavad suulises vormis edasi rahva ajalugu, moraalinorme ja sotsiaalseid väärtusi. Kangelaslaule saadetakse ühekeelsel poogenpillil lahutal. Lahutat mängitakse tänapäeval veel ainult mõnedes Põhja-Albaania mägipiirkondades, veidi lõuna pool on rohkem levinud kahekeelne çifteli, mille ühel keelel mängitakse meloodiat ja teine kõlab burdoonina kaasa. Eepiliste kangelaslaulude ja ballaadide (ning pillisaate) esitajaks on traditsiooniliselt olnud mehed, kuid naiste osakaal on aja jooksul suurenenud. Laulud, mida laulavad lambakarjused, on melanhoolsed ja mõtlikud. Karjused mängivad ka lihtsaid puupuhkpille, näiteks klarnetisarnast zumarët.

Lõuna-Albaania traditsiooniline muusika on pehmem ja õrnem. Laulud on polüfoonilise loomuga ja sarnanevad Kreeka muusikaga. Vlorë piirkonnas on levinud tähelepanuväärne neljahäälne laulustiil. Lauludes on emotsionaalne pinge ja samal ajal range rituaalne vorm. Üks laululiike on ka matuseitkud, mida esitavad koor ja üks või kaks solisti. Esile kerkivad ka armastuslaulud, milles on vaba rütm, heakõlalised kooskõlad, kaunistused ja melismid. Toskidel on levinud ansamblid, kuhu kuuluvad viiulid, klarnetid, lahutad ja defid (tamburiin).

Üks tähtsamaid rahvamuusikasündmusi on iga viie aasta järel Gjirokastëris toimuv folkloorifestival.

1920. aastatest on loodud ka Albaania iseloomulikku süvamuusikat. 

## Vaata ka
*"Hymni i Flamurit", Albaania riigihümn
*Albaania Eurovisiooni lauluvõistlusel
*Albaania isopolüfoonia
Eesti Jäähokiliit

**Eesti Jäähokiliit** (***EJL***) on Eesti jäähoki riiklik juhtorgan. Eesti oli Rahvusvahelise Jäähokiföderatsiooni (IIHF) liige alates 1935. aastast, kuid pärast seal osalenud riikide annekteerimist Nõukogude Liidu poolt vastavalt 1940. ja 1945. aastal liikmesus katkes. See taastati pärast nende riikide suveräänsuse taastamist 1990. aastatel. 

Jäähokiliidu põhiülesanne on jäähoki populariseerimine ja arendamine Eesti Vabariigis.

Riigis on 14 klubi, 1303 mängijat (neist 125 mängivad Unibet Hokiliigas), 10 sisejäähalli ja 23 välijäähalli. Eesti meistrivõistluste mänge vilistab kõigis vanuseklassides 28 kohtunikku.

Suurim areen: Tondiraba (peaareen mahutab 5840 pealtvaatajat) Tallinnas.

IIHF edetabelis on meeste võistkond 28. ja naiskond 40. kohal.

## Unibet Hokiliiga
**[[Meistriliiga (jäähoki)|Unibet Hokiliiga]]** on Eesti kõrgeima tasemega jäähokiliiga. Liiga koosneb viiest meeskonnast. Tavahooaja 2024-25 tulemused:

## Vaata ka
*Eesti jäähokikoondis
*Eesti U20 jäähokikoondis
*Eesti U18 jäähokikoondis
*Eesti naiste jäähokikoondis

## Viited

## Välislingid
* https://eestihoki.ee/
* EJL Klubid
Užventise mõis

**Užventise mõis** (leedu *Užvenčio dvaras*) on endine mõis Leedus Kelmė rajoonis Užventise linnas.

Mõisa on esimest korda mainitud aastal 1527, toona oli see  riigimõis. Mõis on kuulunud Andrius Tujinlaitisele, Kasparas Bilevičiusele, Gorskitele, Simonas Vainiusele, Matas Vainiusele, Elžbieta Vainienėle, Antanas Gadonasele.  Aastal 1820 said mõisa omanikuks Drucki-Lubeckid.

Aastail 1887–1898 rentisid mõisa Leedu kirjaniku Šatrijos Ragana vanemad. Sealset olustikku on ta hiljem kirjeldanud oma aastal 1922 ilmunud raamatus "Vana mõis".

Aastail 1912–1942 kuulus mõis Leedu poliitikule, iseseisvusdeklaratsioonile alla kirjutanud Jonas Smilgevičiusele. Tema rajas mõisa telliselöövi ja vesiveski, mille ruumides asus ka viinavabrik.

Peahoone on tagasihoidlik kahe sissepääsuga puidust hoone. Lisaks vesiveskile ja peahoonele on säilinud veel mõisa ait, kus asub koduloomuuseum, küün, sigala, lehmalaut, teenijate maja koos selle juurde kuuluva laudaga, piimaköök, kelder, sepikoda, veski ametiruumid, linnaseladu. Ka on säilinud mõisa juures asuv park.

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Video mõisa pargist ja vesiveskist
Balti meistrivõistlused males

**Balti meistrivõistlused males** on aastast 1931 toimuvad Baltimaade meistrivõistlused males.

Enne I maailmasõda peeti võistlust Balti malekongress (inglise *Baltic Chess Congress*).

## Võitjad
*1931 Isakas Vistaneckis (Leedu)
*...
Eesti naiste jäähokikoondis

**Eesti naiste jäähokikoondis** on Eestit naiste jäähokis esindav rahvuskoondis. Koondis kuulub Eesti Jäähoki Liitu.

Koondise esimene matš oli 25. novembril 2005, kui Tallinnas mängiti Islandi vastu ja see mäng võideti 8:2.

## Välislingid
*Pääsupiigad — Eesti Jäähokiliit
Ivan Babikov

**Ivan Babikov** (sündinud 4. juulil 1980 Sõktõvkaris) on Venemaal sündinud Kanada endine murdmaasuusataja. 

Ta võistles alates 2002. aastast. Ta kasvas Venemaal, kuid asus Kanadasse elama, sai kodakondsuse ning asus Kanadat esindades võistlema.

## Sportlaskarjäär
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris saavutas ta karjääri parima koha, kui oli 30 km suusavahetusega sõidus viies. Lisaks oli ta teatesõidus seitsmes, 15 km vabatehnikasõidus kaheksas ja 50 km klassikas 33.

Babikovi parimaks saavutuseks maailmameistrivõistlustel jäi neljas koht, mille ta sai vabastiilis 15 km eraldistardis sõidus Val di Fiemmes 2013. aastal. Tema parim maailma karikasarja koht oli samuti neljas, mille ta saavutas 15 km vabatehnikas Canmore'is 2005. aasta detsembris. 2008.–2009. aasta Tour de Skil võitis ta viimase etapi.

Babikov lõpetas sportlaskarjääri 2016. aasta juunis.

## Kodakondsuse vahetus
Babikov elab alates 2003. aasta kevadest Kanadas ning sai 2007. aastal Kanada kodakondsuse. FIS-i reeglite kohaselt pidi Babikov Venemaa koondises võistlema ka 2008. aastal. Kanada murdmaasuusataja sai temast 2009. aasta jaanuaris. Nüüd elab ta Alberta provintsis Canmore'is.

## Varustus
Babikovi sponsor oli Salomon. Babikov sõitis Salomoni saabaste, suuskade ja klambritega. Babikov kasutas Swixi suusakeppe.

## Saavutused

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Ivan Babikov osales individuaalarvestuses 164 maailma karikasarja etapil ja jõudis esikolmikusse kolmel korral, neist ühe etapi ta võitis.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Ivan Babikov FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Tamara Sõrmus

**Tamara Sõrmus** (aastani 1953 **Tamara Sander**; 29. november 1926 Tartu – 28. märts 2018 Tartu) oli eesti baleriin ja matemaatik.

Ta oli aastatel 1945–1951 Vanemuise teatri baleriin.

Ta lõpetas 1954. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatikuna. 1963. aastal kaitses ta füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja (juhendaja professor Gunnar Kangro).

Aastatel 1955–1975 töötas ta õppejõuna (aastast 1968 dotsendina) Tartu Riikliku Ülikooli matemaatilise analüüsi kateedris. Aastatel 1975–1995 töötas ta õppejõuna (dotsendina) Tallinna Pedagoogilises Instituudis, hiljem Tallinna Pedagoogikaülikoolis.

Tal on uurimusi hajuvate ridade teooria alalt, ta on üldistanud selle teooria tulemusi Banachi ruumide jadadele ja operaatormaatriksitega summeerimismenetlustele. Ta koostas mitu kõrgkooliõpikut.

## Tunnustus
*1994 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal

## Isiklikku
Tema vend Georg Sander (1923–2016) oli eesti teatrikunstnik.

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Haud Tartu Pauluse kalmistul
Eesti U18 jäähokikoondis

**Eesti U18 jäähokikoondis** on Eestit kuni 18-aastaste jäähokis esindav rahvuskoondis. Koondis kuulub Eesti Jäähoki Liitu.

## Vaata ka
*Eesti jäähokikoondis
*Eesti naiste jäähokikoondis
*Eesti U20 jäähokikoondis

## Välislingid
*U18 noortekoondis Eesti Jäähokiliit
Eesti U20 jäähokikoondis

**Eesti U20 jäähokikoondis** on Eestit noorte (juunioride) jäähokis esindav rahvuskoondis. Koondis kuulub Eesti Jäähoki Liitu.

Koondise esimene matš oli 10. novembril 1992, kui Riias mängiti Sloveenia vastu ja see mäng kaotati 3:4.

## Koosseis
Eesti koondise koosseis 2026. aasta jäähoki juunioride maailmameistrivõistluste 1. divisjoni B-grupi turniiriks.

## Vaata ka
*Eesti jäähokikoondis
*Eesti naiste jäähokikoondis
*Eesti U18 jäähokikoondis

## Välislingid
*U20 noortekoondis Eesti Jäähokiliit

## Viited
Fototöötlus

**Fototöötlus** on protsess, mille käigus muudetakse varem tehtud fotosid. Digifotograafias kasutatakse selleks fototöötlusprogramme.

## Manipulatsiooni mõte
Fototöötlus teenib mitmesuguseid eesmärke. Küllap tähtsaim või vähemasti levinuim on pildistatava objekti või stseeni võimalikult täpne, kvaliteetne ja tehniliselt pädev edastamine vaatajatele. Sellest eesmärgist lähtudes on ideaalne fototöötlus niisugune, kus tehakse vaid hädatarvilik. Lõpptulemuse kvaliteet sõltub seega enim hetkest, mil foto tehakse – hilisem töötlus saab seda paremuse suunas mõjutada vähe.

Tihti mõistetakse fototöötluse all ka protsessi, kus fotot moonutatakse sedavõrd, et see ei kujuta enam olukorda, mis oli pildi tegemise ajal. Sellisel juhul võib olla tegu kunstiliste ja esteetiliste taotlustega, aga ka näiteks sooviga õppe-eesmärgil rõhutada mõnd objekti või objekti omadust.

## Ajalugu
Enne arvutiajastut saavutati fotomanipulatsiooni efekte tindi, mitmekordse särituse ning fotode või negatiivide kokkusobitamisel. Samuti kasutati värvipüstoleid, pliiatseid ning kõikvõimalikke vahendeid, mis soovitud tulemuseni jõudmisel kaasa aitasid. Sellist tüüpi fototöötlust peeti omaette kunstivaldkonnaks, kuna nõudis palju oskusi ja annet.

## Vaata ka
*Fotograafia

## Välislingid
* Sissejuhatus pilditöötlusesse
Gonionotophis nyassae

***Gonionotophis nyassae*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Namiibias, Botswanas, Sambias, Zimbabwes, Mosambiigis, Lõuna-Aafrikas, Svaasimaal, Malawis, Tansaanias, Rwandas, Burundis, 
Keenias, Somaalias ja  Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

## Viited

## Kirjandus
* Günther, 1888: *The Annals and magazine of natural history; zoology, botany, and geology (1840)*,lk 328, 6. sari, 1. köide, 1888

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Gonionotophis nyassae]] seisuga 25.03.2015.*
Vili Kazasjan

**Vili Kazasjan** (õieti **Edmond Aram Kazasjan**, bulgaaria keeles Едмонд Арам Казасян; 8. detsember 1934 Sofia – 12. juuli 2008 Sofia) oli bulgaaria helilooja, dirigent ja džässpianist.

Ta oli armeenia päritolu. 1957. aastal lõpetas ta Sofias tehnikumi. 1950. aastatel hakkas esinema muusikuna.

Tema tütar on laulja Hilda Kazasjan.
Hemorrhois hippocrepis

**Hoburaud-vilbasnastik** (*Hemorrhois hippocrepis*) on *[[Colubridae]]* sugukonna maoliik. 

## Klassifikatsioon

Tänapäeval liigitatakse see madu soomuseliste seltsi *[[Colubridae]]* sugukonna *[[Hemorrhois]]* perekonna maoliigina ja tema teaduslik ladinakeelne nimetus on *Hemorrhois hippocrepis*. Eestikeelne nimetus on **hoburaud-vilbasnastik**.

Veebipõhises roomajate taksonoomilises andmebaasis on hoburaud-vilbasnastikul 2 alamliiki: 
* *[[Hemorrhois hippocrepis hippocrepis]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Hemorrhois hippocrepis nigrescens]]* (Cattaneo, 1985).

## Levila

Neid madusid võib kohata Alžeerias, Hispaanias, Gibraltaril, Itaalias, Sardiinias, Pantelleria saarel, Marokos, Portugalis ja Tuneesias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hemorrhois hippocrepis]] seisuga 25.03.2015.*
Eesti käsipallikoondis

**Eesti käsipallikoondis** on Eestit käsipallis esindav rahvuskoondis. Koondis kuulub Eesti Käsipalliliitu.

Koondis on mänge pidanud alates 1995. aastast, kuid tiitlivõistluste finaalturniiridele ei ole kunagi jõudnud.

## Osalemine tiitlivõistlustel
### EM 2022 kvalifikatsioon
1. etapp, väljalangemismängud

Edasi järgmise etapi mängudele sai Eesti üldskooriga 69:53.

2. etapp, alagrupiturniir

Saksamaa kogus 12 punkti, Austria 6 ning Bosnia ja Hertsegoviina 4 punkti. Kõik kolm said võimaluse mängida finaalturniiril. Eesti tulemus oli 2 punkti.
### MM 2023 Euroopa kvalifikatsioon
1. etapp, alagrupiturniir

Soome kogus 5 ja Eesti 4 punkti ning nad jätkasid 2. etapi mängudega. 

2. etapp

Edasi järgmise etapi mängudele sai Austria üldskooriga 62:57.

### EM 2024 kvalifikatsioon
Alagrupiturniir

Island ja Tšehhi kogusid 10 punkti ja said finaalturniirile, Eesti ja Iisrael said turniiril 2 punkti ning edasi ei pääsenud. Eesti sai 3. koha tänu paremale väravate üldvahele.
### MM 2025 Euroopa kvalifikatsioon
1. etapp

Edasi järgmisesse ringi sai Eesti üldskooriga 58:51.

2. etapp

Edasi järgmisesse ringi sai Eesti üldskooriga 73:62.

3. etapp

Edasi järgmisele etapile sai Island üldskooriga 87:49.

### EM 2026 kvalifikatsioon
Kvalifikatsioonivõistluste 1. etapil Eesti meeskond ei pidanud osalema. 2. etapi mängudeks loositi 32 meeskonda 8 alagruppi. Finaalturniirile saavad iga alagrupi kaks paremat ja neli parima tulemusega kolmanda koha meeskonda. Eesti vastasteks on Sloveenia, Põhja-Makedoonia ja Leedu.

 
## Koondise mängijad

## Peatreenerid
*1991–2001 Jüri Lepp
*2001–2003 Tarmo Volt
*2003–2005 Raivo Laast
*2005–2008 Riho-Bruno Bramanis
*2008–2012 Kalmer Musting
*2012–2014 Jüri Lepp
*2014–2018 Rein Suvi
*2018–2023 Thomas Sivertsson 
*2023–.... Martin Noodla, treener Janar Mägi, abijõud Priit Allikivi ja Margus Parts.

## Viited

## Välislingid
* Päev koondisega. Youtube, märts 2024.
Orienteerumise maailmameistrivõistlused

**Orienteerumise maailmameistrivõistlused** (inglise The World Orienteering Championships) on maailmameistrivõistlused orienteerumisjooksus. Võistlusi on peetud alates 1966. aastast. Kuni 2003. aastani toimusid need iga kahe aasta tagant (v.a 1978 ja 1979) ja aastast 2003 toimuvad need igal aastal.

2017. aasta orienteerumise maailmameistrivõistlused toimusid Eestis.

## Vaata ka
*Orienteerumise Euroopa meistrivõistlused
*Eesti meistrivõistlused orienteerumises
Miloslav Stingl

**Miloslav Stingl** (19. detsember 1930 Bílina – 11. mai 2020 Praha) oli tšehhi maailmarändur, reisikirjanik ja etnograaf, kes on rahvusvaheliselt tuntud paljusid maailma põlisrahvaste kultuure käsitlevate teoste poolest, mis osaliselt põhinevad autori enda vahetul kogemusel. Mitmed Stingli raamatud on tõlgitud eesti keelde.

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Hurmav Havai" (*Očarovaná Havaj*). Tšehhi keelest tõlkinud Leo Metsar; kujundanud Jüri Kaarma. Sari Maailm ja mõnda, Eesti Raamat, Tallinn 1986, 304 lk.
* "Indiaani püramiidide saladused" (*Tajemství indiánských pyramid*). Tšehhi keelest tõlkinud Leo Metsar; kujundanud Helmut Polberg; kaanekujundus Jaak Adamson. Sari Maailm ja mõnda, Eesti Raamat, Tallinn 1977, 280 lk.
* "Indiaanlased ilma tomahookideta" (*Indiáni bez tomahavků*). Tšehhi keelest tõlkinud Leo Metsar; kujundanud Milvi Torim. Eesti Raamat, Tallinn 1981, 448 lk.
Hemirhagerrhis nototaenia

***Hemirhagerrhis nototaenia*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid madusid võib kohata Burkina Fasos, Nigeris, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Tšaadis, Sudaanis, Lõuna-Sudaanis, Etioopias, Somaalias, Keenias, Tansaanias, Malawis, Zimbabwes, Mosambiigis, Sambias, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Namiibias, Botswanas ja Angolas.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hemirhagerrhis nototaenia]] seisuga 25.03.2015.*
Erki Savisaar

**Erki Savisaar** (sündinud 16. juunil 1978 Vastse-Kuustes) on Eesti poliitik, ettevõtja ja IT-spetsialist, XIII ja XIV Riigikogu liige ning alates detsembrist 2025 Vormsi vallavanem. 

2. novembrist 2023 detsembrini 2025 oli ta Vinni vallavanem, 18. novembrist 2021 kuni 3. juunini 2022 Eesti keskkonnaminister.

## Elulugu
Savisaar lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikoolis rakendusinformaatika eriala. Ta on töötanud Tallinna linnavalitsuses linnatranspordi IT-osakonna juhatajana.

2015. aastani oli Erki Savisaar Tallinna linnavolikogu liige. 2015. aasta Riigikogu valimistel pääses ta Keskerakonna nimekirjas parlamenti, kogudes Mustamäel ja Nõmmel 1862 häält, kuid ei kuulunud sel ajal erakonda.

Ta on 2. novembrist 2023 Vinni vallavanem. 10. veebruaril 2024 valiti ta Keskerakonna volikogu esimeheks.

## Valimistel
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Haabersti linnaosas, kogus 373 häält ning ei osutunud valituks.

## Kriitika
* 2021 – Keskkonnakirves – algatatud looduskaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu eest. Eelnõus tehakse ettepanek sisuliselt kaotada praegu kehtiv ehituskeeluvöönd – selle ulatust vähendataks praeguselt kuni 200-meetrilt vaid 20 meetrini. Selline muudatus mõjutaks oluliselt nii randade ja kallaste hapraid ökosüsteeme, veekogude veekvaliteeti kui ka avalikkuse ligipääsu veekogude äärde.

## Isiklikku
Erki Savisaar on Edgar Savisaare poeg.

## Viited

## Kirjandus
* Kristjan Pihl. "Erki Savisaar: Seisame isaga samade väärtuste eest!" Eesti Ekspress, 25. märts 2015, lk 8–9

## Välislingid
Beržėnai

**Beržėnai** (ka Beržėnai I) on küla Leedus Kelmė rajoonis Užventise vallas. Küla asub Venta jõe kaldal.

Asulat on esmamainitud XV sajandil. XVII sajandil rajati sinna Beržėnai mõis. Nõukogude ajal asus seal kohaliku kolhoosi keskasula.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Beržėnai mõis

**Beržėnai mõis** (leedu keeles *Beržėnų dvaras*) on endine mõis Leedus Kelmė rajoonis Užventise vallas Beržėnais.

Mõis rajati XVII sajandil, selle esimesed omanikud olid Szemetid. Aastal 1636 läks see Korffide, XVIII sajandi teisel poolel aga Gorskite valdusse. XIX sajandi alguses läks mõis Czapskite valdusse. Aastal 1926 tükeldati suurem osa mõisa valdustest talukruntideks, Czapskitele jäi vaid 80 hektarit maad.

Uusgooti stiilis peahoone valmis aastal 1840, seda rekonstrueeriti aastail 1885–1887. Ümberehitustööde projekti autor oli saksa arhitekt Karl Lorentz. Tänapäeval on hoone restaureeritud ja asub eravalduses.

Lisaks peahoonele on säilinud veel vahimajake ja teenijate maja, ait, sigala, kaks lauta, õllevabrik, pesuköök ja kabel. Ka on säilinud mõisa juures asuv park.

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Artikkel mõisa kohta (*leedu keeles*)
Billie Jean King Cup

**Fed Cupi karikavõistlused** ehk **Fed Cup** (aastani 1995 *Federation Cup*) on iga-aastane riikide naiskondade võistkondlik võistlus tennises.

Seda korraldab Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon.

Võistlused said alguse 1963. aastal, et tähistada 50. Rahvusvahelise Tenniseföderatsiooni aastapäeva.

## Eesti Fed Cupi koondis

## Vaata ka
*Davis Cup, Fed Cupi vaste meeskondadele
Meistriliiga (jäähoki)

**Meistriliiga** (EML, sponsorluse tõttu tuntud ka kui **Unibet Hokiliiga**) on Eesti kõrgeima tasemega jäähokiliiga. Liigas osaleb kuus Eesti meeskonda.

## Ajalugu
Liiga moodustati hooajal 1990–91. Aastatel 1945–46 olid Eesti võistkonnad osalenud Eesti NSV meistrivõistlustel. Enne riigi annekteerimist ja liitmist Nõukogude Liiduga võisteldi Eesti meistrivõistlustel sõdadevahelises Eestis aastatel 1934–1940. Hooajal 2017–18 oli liiga tuntud kui *Nordic Power Hokiliiga*. Aastatel 2018–23 oli liiga nimi *Coolbet Hokiliiga*.

Narva PSK on alguses domineerinud liigas, võites esimesest 11 hooajast kuus esimest meistritiitlit ja kaheksa. Tartu Välk 494 on alates esimesest tiitlivõidust 1997. aastal olnud Meistriliiga stabiilselt edukaim meeskond liiga algusest peale, olles võitnud kokku üheksa meistritiitlit. HK Stars võitis aastatel 2005–2009 viie aasta jooksul neli tiitlit.

Hooajal 2022–23 omandas turniir rahvusvahelise staatuse, meistrivõistlustel osales seitse meeskonda: viis Eestist (HC Panter, Välk 494, Narva PSK, HC Everest, Viru Sputnik) ja 2 Lätist (HK Kurbads, HS Riga). Sel aastal võitis meistritiitli HK Kurbads.

Hooajal 2023–24 kandis liiga nime Unibet Hokiliiga, seitse aastat hiljem suutsid Narva hokimängijad võita Eesti meistritiitli ning esindavad riiki 2024–25 IIHF kontinentaalkarikal B-grupis, mille mängud peetakse Narvas.

Liiga säilitas oma nime ka hooajaks 2024–25. Eelmisel hooajal mänginud viiele meeskonnale lisandus pealinna HC Vipers.

## Unibet Hokiliiga klubid

## Võitjad (alates iseseisvuse taastamisest)

## Vaata ka
* Eesti Jäähokiliit
* Eesti noorte meistrivõistlused jäähokis
* Naiste hokiliiga

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Naftna Industrija Srbije

**Naftna Industrija Srbije** (Нафтна Индустрија Србије, lühend **NIS**) on Serbia nafta- ja gaasitootmisettevõte.

Ettevõtte peakorter asub Novi Sadis.

Ettevõtte suuremateks osanikeks on Gazprom Neft (56,15%) ja Serbia riik (29,87%).

2013. aastal töötas ettevõttes üle 7600 inimese. Samal aastal olid ettevõtte tulud 2,3 miljardit eurot, millega NIS oli Serbia ettevõtete seas esimene.
Põldohakas

**Põldohakas** (*Cirsium arvense*) on korvõieliste sugukonda ohaka perekonda kuuluv kaheaastane rohttaim.

Põldohakas kasvab niiskematel niitudel ja puisniitudel, metsasihtidel ja -servadel ning veekogude kallastel.

## Välislingid

*
Kapuutsnastik

**Kapuutsnastik** (*Macroprotodon cucullatus*) on *[[Colubridae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid madusid võib kohata Hispaanias, Portugalis, Lääne-Saharas, Marokos, Alžeerias, Tuneesias, Itaalias, Liibüas, Egiptuses ja Iisraelis.   

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Macroprotodon cucullatus]] seisuga 25.03.2015.*
Nürnbergi järelprotsessid

**Nürnbergi järelprotsessid** toimusid pärast Nürnbergi protsessi aastatel 1946–1949. Järelprotsessides peeti kohut sõjakurjategijate üle, kes Kolmanda Riigi valitsemise hierarhias olid madalamal astmel või kelle süüd hinnati esialgu väiksemaks kui Nürnbergi protsessil.

## Süüasjad
I Don't Care

"**I Don't Care**" on Briti laulja Cheryli esitatud  ja kirjutatud (kaasautor) laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.  

## Kirjandus
* "I Don't Care" laulu sõnad

## Videod
* "I Don't Care" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:https://en.wikipedia.org/wiki/I_Don%27t_Care_(Cheryl_Cole_song)]] seisuga 25.03.2015.*
Eesti Jalgratturite Liit

**Eesti Jalgratturite Liit** (lühend **EJL**) on Eesti jalgrattaspordi alaliit. 

Liit koordineerib jalgrattaspordiga seotud tegevust Eestis.

EJL on liitude Union Cycliste Internationale (UCI) ja Union Européenne de Cyclisme (UEC) liige.

Eesti Jalgratturite Liidu peasekretär on Urmas Karlson ja president Raivo Rand.

## Välislingid
* Liidu koduleht
*Liidu liikmed
*Liidu juhatus
Macroprotodon brevis

***Macroprotodon brevis*** on *[[Colubridae]]* sugukonna maoliik.

## Klassifikatsioon
*Macroprotodon brevis* alamliigid :
* *Macroprotodon brevis brevis* (Günther, 1862) 
* *Macroprotodon brevis ibericus* Busack & McCoy, 1990 .

## Levila

Neid madusid võib kohata Marokos, Gibraltaril, Hispaanias ja Portugalis. 

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Macroprotodon brevis]] seisuga 25.03.2015.*
Seoane rästik

**Seoane rästik** (*Vipera seoanei*) on soomuseliste seltsi rästiklaste sugukonna rästiku perekonna maoliik. 

## Alamliigid
**[[Vipera seoanei cantabrica]]* Brana ja Bas, 1983	 
**[[Vipera seoanei seoanei]]* Lataste, 1879

## Levila

Seoane rästikut võib kohata Prantsusmaa edelaosas ja Hispaania ning Portugali põhjaosas.  

## Kokkupuuted inimestega

Inimeste suhtes on nad mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib mürgistusseisundi esile kutsuda.

### Seoane rästiku sülg

Seoane rästiku toksiinina toimivat sülge on võimalik mürgistuse korral neutraliseerida on hariliku rästiku vastumürkidega. Seoane rästiku mürgistamisvõime on madalam kui *V. aspis zinniker* 'i ja hariliku rästiku mürgil.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Vipera seoanei]] seisuga 25.03.2015.*
Milano amfiteater

**Milano amfiteater** oli Vana-Rooma aegne Mediolanumi (tänapäeva Milano Itaalia põhjaosas) linnas asunud amfiteater.

## Ajalugu
Amfiteater ehitati Mediolanumi "Ticino värava" (*Porta Ticinese*) lähedale 2. või 3. sajandil, mil linna majanduslik ja poliitiline tähtsus kasvas ja Rooma tähtsus vähenes. Rajatis jäi kasutusse seni kuni linn oli üks Lääne-Rooma keisririigi pealinnu ehk 4. kuni 5. sajandini. Seejärel see aga erinevatel põhjustel hüljati: kristlus surus peale võitlusareenil läbi viidud mängude lõpetamise ja keisririigi kriisi tõttu ei toodud enam sisse loomi, keda amfiteatris kasutati. Amfiteatrist sai seejärel aga juba 4. sajandil koht, kust võeti ehituskive (sh San Lorenzo basiilika ehitamisel).

Ehitis lammutati ajal, mil barbarid Mediolanumit ründasid – kuna see asus väljaspool linnamüüri, võisid ründajad seda tugipunktina kasutada. Ent selle sündmuse aeg on ebaselge: see võis toimuda aastal 402 kui visigoodid Itaaliasse tungisid, aastal 452, mil Itaalia põhjaosa rüüstas Attila või aastatel 535–554 toimunud Gooti sõja käigus.

## Ehitus
Amfiteatri vähesed säilinud osad on siiski võimaldanud arheoloogidel arvutada välja, et valmiskujul oli rajatis 129,5 meetrit pikk ja 109,3 meetrit lai. Amfiteatri võitlusareeni mõõtmed olid 71 x 41 meetrit.

## Viited

*

## Välislingid
*Ancient Roman Milan Mediolanum
Anastassija Gubanova

**Anastassija Andrejevna Gubanova** (vene keeles Анастасия Андреевна Губанова; sündinud 20. augustil 2000 Mednogorskis) on Venemaa iluuisutaja. 

Oma partneri Aleksei Sintsoviga saavutas ta neljanda koha 2015. aasta juunioride iluuisutamise maailmameistrivõistlustel Tondiraba jäähallis.

## Välislingid
*
Renata Oganesjan

**Renata Oganesjan** (ukraina keeles Рената Оганесян; sündinud 2. märtsil 2001 Dnepropetrovskis) on Ukraina iluuisutaja.

Oma partneri Mark Bardeiga osales ta 2015. aasta juunioride iluuisutamise maailmameistrivõistlustel Tondiraba jäähallis.
Mednogorsk

**Mednogorsk** (vene keeles *Медногорск*) on oblastilise alluvusega tööstuslinn Venemaal Orenburgi oblastis Kuvandõki rajoonis.

Aastal 1933 hakati ehitama vase-väävlikombinaati, selle ümber kujunes töölisasula. 8. aprillil 1939 anti Vene NFSV Ülemnõukogu Presiidiumi määrusega asulale linnaõigused, linna nimeks sai Mednogorsk.

Linna tähtsamateks tööstusettevõteteks on Mednogorski vase-väävlikombinaat ja Mednogorski elektrotehnikatehas Uralelektro.

## Välislingid