open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tiiru kivi

**Tiiru kivi** ehk **Painuva Suurkivi** on hiidrahn, mis asub Harju maakonnas Viinistu külas maismaa ja mere piiril roostikus. Kivi on migmatiidist ja erksavärviline. 

Hiidrahnu pikkus on 9,2 m, laius 7,2 m, kõrgus 5,3 m ja ümbermõõt 26,0 m. Rahnu maapealse osa mahuks on hinnatud 200 m³.

Rahnu kirdepoolne, väljaulatuv osa on karedapinnaline, auklik ja urbne. Seal esineb väikesi koopaid, milles pesitseb tiire - sellest on tulnud rahnu nimi. Rahnu merepoolne külg on 0,30 m sügavuses vees.

Ühe muistendi järgi tahtnud Kalevipoeg Tiirukiviga Juminda neemelt tabada Pärispea neemel Odakivil puhkavat Vanapaganat. Teise järgi olevat Kalevipoeg selle rahnu Soomest visanud.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Määrakivi

**Määrakivi** ehk **Mägrakivi** on kõrge rändrahn Raplamaal Kohila vallas Pahklas. Rahn on lõhenenud kaheks osaks. Lõhenemise tagajärjel tekkinud lõhesse mahub inimene. Läheduses leidub ka väiksemaid kive, mis võivad pärineda samast rahnust.

Määrakivi ja 220 m kirdesse jääv Eestimaa kivide kuningas on looduskaitse all.

## Viited

## Välislingid
Härjamäe rahn

**Härjamäe rahn** on suur rändrahn, mis asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas (enne valdade ühendamist Pärsti vallas).

## Looduskaitse
Härjamäe rahn on looduskaitse all alates 1959. aastast (reg. nr. 201).

## Tähtsus
Härjamäe rahn on maastikuline ja teaduslik - rändrahnul on huvitav kooslus väikeoosiga suhteliselt tasasel ümbritseval alal. Harvaesinev kivimtüüp.

## Iseloomustus
Härjamäe rahnu kirdekülg on püstine, jalamil rebaseurgude ja neis tehtud inimkaevetega. Rahn on ümarakontuuriline, pealt laiguliselt sammaldunud ja asub kruusapinnasel.

Pikkus: 5,7 Laius: 3,5 Kõrgus: 3,2 Ümbermõõt: 14,8 m.

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Kalvi pank

**Kalvi pank** on Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas asuv pankrannik. 

Kalvi pank ääristab paeplatood lääne pool Aserit Kalvis. Soome lahe ja panga vahele jääb kuni saja meetri laiune metsariba. Panga kõrgus on merepinnast kuni 51 m.

Pank on Toila kihistu Kalvi kihistiku stratotüüp. Paljandi ülemised kuus meetrit moodustavad paksukihilised lubjakivid, selle all on 12 cm Sillaoru kihistu ooididega lubjakivi. Veel allpool on pool meetrit glaukoniiti sisaldavat Kalvi kihistiku paksukihilist lubjakivi. Paljandi alumise osa moodustab Tõlinõmme kihistiku sinakashall savikas lubjakivi. 
## Viited
Astla kivi

**Astla kivi** on rändrahn Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis Astla tee ja Aianduse tee ristmiku lähedal. 

Astla kivi on alates 1992. aasta 22. maist loodusmälestisena riikliku kaitse all. 

## Iseloomustus
Astla kivi iseloomustatakse kui punakasroosat jämedateralist rahnu, mille küljed on järsud ning seal esinevad praod. Põhjakülg on negatiivse kaldenurgaga ja võrdlemisi tasane. Rahnu lagi on lame ning ebatasane, kivi pinnal on palju samblikke, välja arvatud negatiivse kaldenurgaga pindadel. 

Astla kivi ümbruskonnas esineb veel väikesi rändrahne. Läheduses (u 40 meetrit edela suunas) asub Aianduse kivi.

## Mõõtmed
Rändrahnu pikkus on 4,5 m, laius 4,2 m, kõrguseks on mõõdetud 2,4 m, ümbermõõt ulatub 13,0 meetrini ning orientatsioon on 21 kraadi.

## Viited
Jäämäekivi

**Jäämäekivi** on rändrahn Harju maakonnas Tallinna linnas Mustamäe linnaosas aadressil Mustamäe tee 173 asuva elamu kagunurga lähedal. Kivi on looduskaitse all aastast 1992.

Kivi pikkus on 4,6 m, laius 2,7 m, kõrgus 0,6 m ja ümbermõõt 13,4 m.

## Viited
Hirvli suurkivi

**Hirvli suurkivi** on rändrahn Harju maakonnas, Kuusalu vallas, Kursi külas. Kivi asub külas asuvast Kangru talust 0,2 km põhja poole lehtmetsas.  

Rahn võeti looduskaitse alla 1938. aastal. Looduskaitse alla võttes mõõdeti kivi külgede pikkusteks 6 m idas, 5,3 m lõunas, 5 m läänes ja 6,2 m põhjas. Kivi ümbermõõduks saadi 22,5 meetrit ning kõrguseks 2 meetrit. Kivi on uurinud 1939. aastal J. Orula ning 1987. aasta suvel K. Müürisepp.

## Iseloomustus

Hirvli suurkivi on kujult pikergune ning looduskülg läheb sujuvalt üle laeks, see võimaldab ronida kivi otsa. Idakülg on lõheline. Idaküljelt leiab pikad kinnilõhed ja üks paari sentimeetri laiune avalõhe. Kivi on sammaldunud, sest kivi lõhedesse tekib metsakõdust mulda. 

Kivi on kasutusel kinnistute vahelise piirikivina.

## Viited
Pimestiku suurkivi

**Pimestiku suurkivi** on rändrahn Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Pimestiku külas.

## Iseloomustus
Kivi mõõdud on 3,6 x 5,4 x 3,5 m, ümbermõõt on 18,5 m. **Pimestiku** **suurkivi** kivimiks on rabakivi-graniit. Kivil on järsud küljed, maapinna poolt negatiivsed. Kivi lagi on väga ebatasane, omab astanguid ja nõgusid, milles kasvavad magesõstra, toominga ja pihlaka põõsad ning kõrreliste puhmad. Küljed on kivil aga rikkalikult sammaldunud (samblikke esineb vähe). Suurkivi ümbruskonnas on üksteise kõrval ja -peal väikesi rändrahne, moodustades üheskoos külvikivi.

## Seisund
Pimestiku suurkivi on hästi säilinud.

## Tähtsus
Pimestiku suurkivi on teaduslik, maastikuline ja õppeotstarbeline. Ranh on vaatamisväärsuseks oma huvitava kuju ja omapärase lae floora tõttu. Suurkivi, koos teda ümbritsevate külvikividega, on pakutud kaitse alla võtmiseks

## Pärimus
Lähedal asuva Mummassaare talu põldudelt on leitud pronkskirves ja kivikalme. Arvatavasti on Pimestiku suurkivi kasutatud muinasajal ohvrikivina.

## Viited
Lahmuse kivi

**Lahmuse kivi** on kaitsealune rändrahn Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Lahmuse külas. 

## Iseloomustus
Lahmuse kivi on ümardunud püramiidja kujuga püstiste külgedega ja alusel laienev rahn. Kivi pikkus on 5 m, laius 4,3 m, kõrgus 2,9 m ja ümbermõõt 13,3 m. Kivi jalamile on kuhjatud väiksemaid kive. Põhjakülg on sammaldunud, kuna see pool on tuultele avatud. Ülejäänud osa kivist on 50% ulatuses samblaga kaetud.

## Tähtsus
Kivi on looduskaitse all alates 1938. aastast.

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Lubja mägi

**Lubja mägi** (ka *Viimsi Lubjamägi*) on kolmnurkse kujuga lavasaar Viimsi poolsaare keskosas. 

Lubja mäe pindala on 1 ha ja kõrgus kuni 53 m ülalpool merepinda. Lubja mäe kirdetipus asuvad Tiskre kihistu liivakividesse sõjalisel otstarbel uuristatud koopad, mis on tuntud kui Kuradi- või Röövlikoobaste ja Tondiaukudena (vaata Viimsi Kuradikoobas). Ühes Lubja mäe jalamil asuvas koopas avaneb Viimsi Rauaallikas.

Lubja mäel asub Viimsi ülemine tuletorn.

## Viited
Joomakivi

**Joomakivi** on rändrahn, Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas. Asub Lahemaa rahvuspargi kaitsealal.

Joomakivi nimi on tulnud sõnast "joom", mis murdes tähendab maalahte maraga ühendavat kitsast ja madalat veesängi.

Kivi mõõdud on 6,9x4,2m, ümbermõõt 19 meetrit (H.Viiding, 1986).

## Viide
Ülesaareneeme kivi

**Ülesaareneeme** on rändrahn, mis asub Harjumaal Prangli saarel. 

Rahnu pikkus on 7,6 meetrit, laius 6,4 meetrit ja kõrgus 3,1 meetrit. Ümbermõõt 22,1 m. Ülesaareneeme kivim on migmatiit.

## Viited
Csaba Fenyvesi

**Csaba Fenyvesi** (14. aprill 1943 – 3. november 2015) oli Ungari vehkleja.

Fenyvesi võitis kuldmedalid võistkondlikus epees 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos ja 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis. Müncheni olümpiamängudel võitis ta ka individuaalse kuldmedali.
Aleksander Tarkmees

**Aleksander Tarkmees** (21. märts 1911 – 6. detsember 1984) oli eesti õigeusu vaimulik. 

Ta lõpetas Leningradi Vaimuliku Seminari ja Leningradi Vaimuliku Akadeemia. Ta pühitseti diakoniks 14. oktoobril 1947 ja preestriks 22. veebruaril 1948. Ülempreestriks ülendati ta aastal 1959. 

Teenis Öörikul, Haapsalus ja Läänemaa kogudustes Sindis, Taškendis, Narvas ja Tapal, kokku 32 aastat.

Aleksander Tarkmees suri 6. detsembril 1984 ja on maetud Kuremäe kloostri kalmistule.

## Välislingid
* Aleksander Tarkmees Eesti Õigeusu Vaimulike andmebaasis
Riigimark

**Riigimark** (saksa keeles *Reichsmark*, lühend **RM**) oli aastatel 1924–1948 käibinud Saksamaa rahaühik. Riigimark jagunes 100 riigipenniks (*Reichspfennig*). Riigimargaga vahetati välja seni lühikest aega kehtinud rentmark. Teise maailmasõja ajal lasti Saksamaal käibelt kõrvaldatud nikkelmüntide asemel uuesti käibele ühe- ja kaherentmargased paberrahad. 

Riigimarga asemel võeti 1948. aastal kasutusele Saksa mark. 

Okupeeritud maade jaoks välja antud riigimargad (*Reichskreditkassenscheine*) ja Saksa väikemündid (1–10 riigipenni) kehtisid ka Eestis Saksa okupatsiooni ajal (1941–1944).
Notėnai vald

**Notėnai vald** (leedu keeles *Notėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis.

Valla pindala on 91&nbsp;km². 2011. aasta seisuga elas seal 1017 inimest. Valla keskuseks on Notėnai küla. Vallamaja asub aadressil Notės g. 30, vallavanem on Arvydas Mačiukas.


Šliktinės_koplytėlė_2015.JPG|Šliktinė
Prialgavos_koplytėlė_2015.JPG|Prialgava
Notenu_baznycia2014.JPG|Notėnai kirik


Vallas on järgmised asulad:

## Viited
Kohanimeandmebaas

**Kohanimeandmebaas** on kohanimesid sisaldav andmebaas.

## Kohanimeandmebaase
*KNAB
*Geographic Names Information System
*GEOnet Names Server

## Vaata ka
*Kohanimeloend
Skuodase vald

**Skuodase vald** (leedu keeles *Skuodo seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis. Vald asub Läti piiri ääres.

Valla pindala on 158&nbsp;km². 2011. aasta seisuga elas seal 2944 inimest. Valla keskuseks on Skuodase linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. (2010 aastal 1141 elanikku). Vallamaja asub aadressil Birutės g. 8, vallavanem on Viliutė Jautakienė.


Didieji_Rūšupiai_skuodo_raj.JPG|Didieji Rūšupiai
Mažieji_Rūšupiai_Skuodo_r.JPG|Mažieji Rūšupiai
Kernų_paminklas_partizanams_2011.JPG|Kernai. Mälestusmärk metsavendadele


Vallas on järgmised asulad:

## Viited
Männiku kivi-kurereha püsielupaik

**Männiku kivi-kurereha püsielupaik** on Saaremaa vallas, Leedri külas kivi-kurereha püsielupaik. 

Männiku kivi-kurereha püsielupaik on registriobjekt, mille maismaa pindala on 11,1 ha. 

Kivi-kurereha (*Geranium columbium*) leidumise tõttu on see looduskaitse all.  

## Välislingid
* https://infoleht.keskkonnainfo.ee/default.aspx?comp=objresult=ala&obj_id=-915102212
13 (arv)

**Kolmteist** ehk **13** on täisarv, mis otseselt eelneb arvule 14 ja otseselt järgneb arvule 12.

Kõnekeeles on arvu 13 nimetatud ka **kuraditosinaks**. Arvuga 13 on seotud mitmed ebausu ilmingud.

Kolmeteistkümnes istekoht või rida on vahele jäetud Iberia, Lufthansa, Air France'i, ITA Airwaysi, Ryanairi, Virgin Atlanticu, United Airlinesi (enamikul lennukitüüpidel), Qatar Airwaysi, Emirates Airline'i, Cathay Pacificu, Hong Kong Airlinesi, Thai Airwaysi ja Singapore Airlinesi lennukites.

## Viited
BMW M20

**BMW M20** on kuuesilindriline bensiinimootor, mida toodeti aastatel 1977–1993. Nagu ka suuremamahulisel mootoril M30, mida toodeti samal ajal, on M20 12-klapine (kaks silindrikohta) alumiiniumsulamist plokikaas ja malmist mootoriplokk. Kui M30 mootori klapiajam on ketiga, siis M20-l on kasutusel hammasrihmaga klapiajam. Mootorit hakati tootma karburaatoriga, aga üsna pea mindi üle Boschi sissepritsele.

## Ajalugu
Mootorite töömaht on 1991–2693 cm3. M20 on BMW mootori M30 "väike vend".

Mootorit kasutati E21 ja E30 3. seeria ning E12, E28 ja E34 5. seeria mudelitel ja oli tootmises peaaegu kaks aastakümmet, kõige hiljem oli kasutusel E30 *325i touring*. M20 asendati BMW M50 mootoriga.

Varasematele versioonidele on viidatud kui "M60", kuigi aastast 1992 on kood M60 kasutusel BMW V8-mootoritel.

M20 oli baasiks M21 diiselmootorile. Sel on mõningaid sarnasusi ka BMW M70 V12-mootoriga.

## Mudelid
### Nimetused
Mootori tähiste tähendus 

M20B20 – M20 on mootori nimi, B on kütus (bensiin) ja 20 on maht (2,0 l).

### M20B20
Esimene M20 mootoriga mudel oli E12 *520/6*, millele paigaldati M20B20 versioon. Sellel kasutati Solex karburaatorit.

Uus 520i ehk Boschi sissepritsega mootor valmis aastal 1982. Mootorit uuendati ka 1987, kui lisati Boschi mootorijuhtimine ja katalüsaator.

Kasutus:
* 1977&ndash;1981 E12 520/6
* 1979&ndash;1983 E21 320/6
* 1982&ndash;1984 E28 520
* 1982&ndash;1988 E28 520i
* 1983&ndash;1992 E30 320i
* 1988&ndash;1990 E34 520i

### M20B23
2,3-liitrine M20B23 kasutas sama plokki ja kaant, mis M20B20, aga tänu teistsugusele väntvõllile on kolvikäik pikem ja mootori maht suurenes. M20B23 kasutati 323i mudelitel. M20B23 asendati mootoriga M20b25 aastal 1985. E30 versioon kasutas Boschi sissepritset ja algselt andis 102 kW, mida suurendati 110 kW peale aastal 1984.

Kasutus:
* 1977&ndash;1982 E21 323i
* 1982&ndash;1985 E30 323i

### M20B25
M20B25 maht on 2,5 liitrit ja algselt andis 120 kW (126 kW ilma katalüsaatorita). M20B25 plokikaas on tuntud kui "885". 1987. aastal M20B25 uuendati ja uus võimsus oli 125 kW.

Kasutus:
* 1986&ndash;1993 E30 325i, 325iS, 325iC 325iX
* 1989&ndash;1990 E34 525i
* 1988&ndash;1991 Z1

### M20B27
M20B27 disainiti olema võimalikult efektiivne madalatel pööretel (sealt ka mudeli nimede lõpus "e").

Kasutus:
* 1982&ndash;1988 E30 325/325e/325es
* 1982&ndash;1988 E28 525e

## Viited

* https://en.wikipedia.org/wiki/BMW_M20
Liina Loper

**Liina Loper** (sündinud 29. novembril 1987 Viljandis) on eesti graafik ja tätoveerija.

Ta on lõpetanud Tartu Kunstikooli kunstilise kujundamise erialal ning Eesti Kunstiakadeemia graafika erialal. 

Loper on osalenud grupinäitustel ja kuulunud kunstirühmitustesse "NOT NOW I`M BUSY" ja "SIHT".

Liina Loper on tätoveerimisega tegelenud alates aastast 2011.
Leo F. Buscaglia

**Felice Leonardo Buscaglia** (31. märts 1924 Los Angeles, California – 12. juuni 1998 Glenbrook, Nevada) tuntud ka kui "**Dr. Love**", oli itaalia päritolu ameerika pedagoogikaprofessor. Aastatel 1965–1984 töötas ta  Lõuna-California Ülikooli eripedagoogika kateedris.
  
Ta oli paljude raamatute autor ja sai tuntuks oma armastuse teemaliste raamatute ja loengutega. Oma hinnetevaba armastuse kursuse "Love 1A"  kohta olevat ta öelnud, et pole kunagi sellisel kursusel õpetanud, ainult osalenud ning lisades, et õppis sama palju kui teisedki.

Buscaglia suri 12. juunil 1998 Glenbrookis Nevadas 74-aastaselt.

## Teosed
*"Ser persona", Emecé, 1995 
*"Leo Buscaglia's Love Cookbook" (1994; koos Biba Caggianoga)
*"Born for Love: Reflections on Loving" (1994)
*"Born for Love" (1992)
*"Papa My Father" (1989)
*"A Memory for Tino" (1988)
*"Seven Stories of Christmas Love" (1987)
*"Bus 9 to Paradise" (1987)
*"Personhood: The Art of Being Fully Human" (1986)
*"Amar a los demás" (1985)
*"Loving Each Other: The Challenge of Human Relationships" (1984)
*"The Disabled and Their Parents: A Counseling Challenge" (1983)
*"Living, Loving and Learning" (1983)
*"The Fall of Freddie the Leaf" (1982)
*"The Way of the Bull" (1973)
*"Love" (1972)
*"Because I Am Human" (1972)

## Viited

## Välislingid
* Veronica Hay, Leo Buscaglia - An Exclusive Interview
Tallinna FC Ajax Veteranid

**FC Ajax Veteranid** oli Eesti jalgpalliklubi Lasnamäe FC Ajax duubelmeeskonna Lasnamäe FC Ajax II duubel. 

## Statistika ja loendid
### FC Ajax Veteranid varasemad liigahooajad

## FC Ajax Junior
**FC Ajax Junior** oli Lasnamäe FC Ajaxi neljas meeskond, mis eksisteeris ainult ühe hooaja.

### FC Ajax Junior Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Lasnamäe FC Ajax
*Lasnamäe FC Ajax II
Krabi (arhitektuur)

**Krabi** (saksa keeles *Krabbe*, prantsuse keeles *crochet*), ka **ronileht** (saksa *Kriechblume*) on gooti arhitektuuris esinev lehe- või pungataoline plastiline element näiteks tornitippude, vimpergide, viilude, fiaalide ja portaalide kantidel. Krabi võib olla väljapoole lahtirulluva lehe või punga kujuline; seda kasutati geomeetrilisi arhitektuurivorme elavdava orgaanilise elemendina.. Krabidega ääristatud vorm (fiaal, ehisviil) lõpeb reeglina ristlillikuga.

Eesti keskaja arhitektuuris on ainuke ümarplastiline näide krabidega kaunistatud fiaalid Oleviste kiriku Maarja kabeli välisseinal, tugipiitade niššides ning tugipiitade tipus. Ronilehemotiivi leiab küll reljeefidena, näiteks sakramendiniššide ehisviilude kaunistustena Kuressaare linnusekabelis, Tallinna Toomkirikus, Niguliste kirikus ja Oleviste kirikus, mõnedel aknapalenditel ja silluskividel, ning Suure Rannavärava reljeefil vapikilbi ehisraamistuses. Väga lihtsad ümmarguste pungade kujulised krabimotiivid raamivad Tartu Jaani kiriku pseudotrifooriumi baldahhiine. Ronilehe motiivi on rakendatud ka siinses uusgootikas.

### Sõnavara
Krabimotiivi on mõnes kohas nimetatud ka *mugul*.

## Pildid

Crochets.tete.simple.png|Lihtsaima kujuga krabid Pariisi Jumalaema kirikul, 1220
Detail, Cologne Cathedral Tower (3611782600).jpg|Kölni katedraali torn, krabid selle kõigil kantidel
Vitré (35) Église Notre-Dame Façade sud 4ème pinacle.JPG|Vitré Jumalaema kiriku fiaal
Crochet.XIVe.siecle.png|14. sajandi krabi
Église Saint-Malo de Dinan 2373.JPG|Dinani Saint-Malo kiriku katuseviil
Toomkiriku sakramendiniss.JPG|Krabid ja ristlillik Tallinna Toomkiriku sakramendiniši ehisviilul
Crochet.XVe.siecle.png|15. sajandi krabi
Gran Puerta Costera, Tallinn, Estonia, 2012-08-05, DD 01.JPG|Vapitahvel Tallinna Suurel Rannaväraval, 16. sajandi algus


## Viited
Lantsettkaar

**Lantsettkaar** (ladina keeles *lancea* – 'oda') ehk kõrgendatud teravkaar (saksa keeles *überhöhter Spitzbogen*, *Lanzettbogen*) on tavalisest teravkaarest teravama tipuga kitsas teravkaar.

Lantsettkaare konstrueerimisele on iseloomulik, et akna ülaosa moodustavate kaarte raadiused on tugevalt pikemad ava laiusest. Iseloomulik element hilisele gooti arhitektuurile, eriti Inglismaal.

Eesti keskaegses arhitektuuris lantsettkaart ei kohta, küll aga leidub seda Eestis näiteks uusgooti kirikutel.

### Konstrueerimine
Lantsettkaar konstrueeritakse nagu tavaline teravkaar, lähtudes kahest ringjoonest. Ringjoonte raadiused on pikemad ava laiusest, nii et ringjoonte keskpunktid jäävad avast väljapoole. Ringjoone suurem suurus tekitab laugjama kaare ning kaare lähtejoonest suhteliselt kõrgel asuv kaaretipp on teravam.
 
Gotischer Bogen, überhöht a.jpg|Kõrgendatud teravkaar, konstrueerimiskäik A
Gotischer Bogen, überhöht b.jpg|Kõrgendatud teravkaar, konstrueerimiskäik B


## Pildid

York York minster windows 002.jpg|Yorki katedraali põhjapoolse transepti lantsettkaartega aknad
Vít - interiér.JPG|Praha Püha Vituse katedraali kooriosa
Detail view showing gable, pointed arch and entrance at the south end of the west elevation - Grace Methodist Episcopal Church, Lanvale and Carrollton Streets, Baltimore, Independent HABS MD-1147-6.tif|Lantsettkaarega ja ehisviiluga portaal, metodisti kirik Grace'is, Baltimore
WEST WALL, SHOWING ARCHED LANCET WINDOWS - Christ Chapel, Broadway and Campus Drive, Boise, Ada County, ID HABS ID,1-BOISE,10-4.tif|Lantsettkaartega aknad puukabelil Idahos
Muuseumi sissepääs.jpg|Lantsettkaar Tartu Ülikooli muuseumi sisekujunduses
Tartu Salemi kirik.JPG|Lantsettkaart on kasutatud Tartu Salemi kiriku välisarhitektuuris


## Vaata ka
* Lantsettaken

## Viited
Munk-nunn-katusekate

**Munk-nunn katusekate** on peamiselt keskajast tuntud tarind, milles kasutatakse poolringikujulise ristlõikega, kuid kahe erineva kujuga telliseid. "Nunnad" kinnitatakse näsade abil roovitisele "selili" (kumer külg allapoole), "mungad" – kummuli (kumer külg ülespoole) "nunnade liitejoonele".

## Vaata ka
*Katusekate

## Viited

## Välislingid
* Eesti arhitektuur: oskussõnastik
Kalle Pilt

**Kalle Pilt** (sündinud 15. juunil 1966 Võrumaal) on ehitusinsener, poliitik ja ettevõtja. 

## Hariduskäik
Lõpetas 1984 Vastseliina keskkooli ja 1991 Eesti Põllumajanduse Akadeemia hüdrotehnikainsenerina (*cum laude*). 

1994. aastal läbis koolituse "Strategic Business Development Consultants Training Programme". 2002. aastal sai Tartu Ülikooli Avatud Ülikoolis ärijuhtimise magistrikraadi. 

2012. aastast oli doktoriõppes Eesti Maaülikooli Metsandus- ja Maaehitusinstituudis tehnikateaduse õppekaval ning alates 2013 doktoriõppes Tallinna Tehnikaülikoolis Ehituse- ja Keskkonnatehnika doktorikoolis.

## Töökäik
Aastatel 1990–1991 oli ta Valga maakonna Hellenurme kolhoosi peainsener ehituse alal, 1991–1992 ITC direktori assistent, 1992–1994 AS Est Stein Tartu esinduse juhataja. 1994–1995 oli ta EKE Ariko juhtimis- ja ettevõtluskonsultant ning 1995–1999 Arilekt OÜ juhtimis- ja ettevõtluskonsultant.

1999. aastast on ta OÜ Puleium juhataja. 2003–2007 Eesti Mükoloogiauuringute Keskuse juhataja. 2013. aastast Eesti Mükoloogiauuringute Keskus sihtasutuse nõukogu esimees.

2007–2024 Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi riiklikult tunnustatud kohtuekspert. 2007–2012 Eesti Maaülikool lektor (puitkonstruktsioonid, tarindite projekteerimise alused). 2010–2013 Eesti Vabaõhumuuseumi Interreg IVA rahvusvahelise projekti FaBBi projektijuht.

## Liikmesus
* International Biodeterioration & Biodegradation Society (IBBS) liige 
* Eesti Desinfektsiooni- ja Kahjuritõrjeettevõtete Liidu juhatuse liige
* ICOMOS Eesti komitee liige

## Poliitiline tegevus
Kalle Pilt oli Eesti Vabaerakonna asutajaliige ning juhatuse liige 2014–2015. Olnud ka Vabaerakonna Tartu ühenduse esimees ja Tartu valimisringkonna koordinaator. Alates novembrist 2015 osales Tartu Linnavolikogu linnavarade komisjoni töös. Tartu Linnavolikogu liige 2019-2020.

## Publikatsioone

## Isiklikku
Ta tantsis kuni 2023. aastani rahvatantsuansambli Tarbatu vilistlasrühmas. Alates 2024. aastast laulab segakooris Tarbatu. 

## Välislingid
* Kalle Pilt ETIS-es
* OÜ Puleium
* International Biodeterioration & Biodegradation Society
Šatėse vald

**Šatėse vald** (leedu keeles *Šačių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis.

Valla pindala on 81&nbsp;km². 2011. aasta seisuga elas seal 1171 inimest. Valla keskuseks on Šatėse küla. Vallamaja asub aadressil Beržo g. 1. Vallavanem on Antanas Raudonis.


Geiduciai.paminklas.Vaiciu.sodybvieteje.2012.JPG|Geidučiai. Mälestusmärk Antanas Vaičiusele.
Sates.baznycia.2012.JPG|Šatėse kirik
Sates.koplycia.2012.JPG|Šatėse surnuaed


Vallas on järgmised asulad:

## Viited
Ylakiai vald

**Ylakiai vald** (leedu keeles *Ylakių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis.

Valla pindala on 216&nbsp;km². 2011. aasta seisuga elas seal 3063 inimest. Valla keskuseks on Ylakiai alev (2011 aastal 950 elanikku). Vallamaja asub aadressil Sedos g. 3. Vallavanem on  Vytautas Gudauskas. Varem oli sellel positsioonil Augenijus Zabitis.


Pašilė_Skuodo_raj.JPG|Pašilė
Ylakiai.jpg|Ylakiai
Ylakių_kapinės._Koplyčia.JPG|Ylakiai kabel


Vallas on järgmised asulad:

## Viited
Pulmakivid

**Pulmakivid ehk pruudikivid** on rändrahnud ja kivid, mis asuvad Eesti lääneosas Noarootsi poolsaare edelarannal Einby küla supelranna kohal rannavees umbes saja meetri kaugusel kaldast. Kõrgvee ajal on nähtaval üksik kivi, teised kivid on veel all. Kivi juures on vee sügavus umbes 1 m ning kaldalt vaadatuna jääb kivi kõrguseks 1,5–2 m. 

Kuigi Pulmakive pole kaitse alla võetud, on neil oluline roll ürglooduse pärandis. 

Pulmakivide kohta on liikvel huvitav rahvajutt. Nimelt toonud Paslepast (Noarootsi kihelkond) pärit peigmees endale pruudi Vormsi saarelt (Vormsi kihelkond). Kõik oli ilus hetkeni, kui peigmees oma pruudiga ning kogu ülejäänud pulmaseltskond vette kukkusid ja uppusid. Jää oli õhuke ja sestap polnudki palju vaja. Kõik uppunud muutusid vee all kivideks. Ajendatuna sellest kurva lõpuga loost, ei abiellu ükski neiu võõra paikkonna mehega, sest jumalast olla määratud, et iga kihelkond peab omaette jääma.

## Viited
Melissa Mathison

**Melissa Marie Mathison** (3. juuni 1950 Los Angeles – 4. november 2015 Los Angeles) oli USA filmistsenarist ja -produtsent.

Filmiga "E.T. the Extra-Terrestrial" kandideeris ta Oscarile, Kuldgloobusele ja BAFTA auhinnale. 

Melissa Mathison oli aastail 1983–2004 abielus filminäitleja Harrison Fordiga, kellega tal on poeg Malcolm (sündinud 1987) ja tütar Georgia (sündinud 1990).

## Filme

## Välislingid
*
Rae kultuskivi

**Rae kultuskivi** on rändrahn, mis asub Harju maakonnas, Assakult 2&nbsp;km kirdes. Rahn on arvel arheoloogiamälestisena.

Kultuskivi koosneb peeneteralisest roosast graniidist. Sinna on võimalik kultuslohke sisse hõõruda. 

Rae kultuskivi mõõtmed on 3,6 × 2,8 × 2,2&nbsp;m, ümbermõõt 9,8&nbsp;m.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Agluonėnai vald

**Agluonėnai vald** (leedu keeles *Agluonėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.

Valla pindala on 57 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1178 inimest. Valla keskuseks on Agluonėnai küla. Vallavanem on Laima Tučienė.


Vanagu_baznycia_7.JPG|Vanagai luteri kirik
Grobšiai.JPG|Grobštai
AgluonėnaiDvůr.jpg|Agluonėnai


## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*leedu keeles*)
Dauparai-Kvietiniai vald

**Dauparai-Kvietiniai vald** (leedu keeles *Dauparų-Kvietinių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.

Valla pindala on 92 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2900 inimest. Valla keskuseks on Gargždai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallavanem on Judita Čekuolienė.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*leedu keeles*)
BMW M50

**BMW M50** on reasasetusega kuuesilindriline kahe ülanukkvõlliga (DOHC) bensiinimootor, mida toodeti aastatel 1990–1996. Kõigepealt võeti see kasutusele E34 kerega 5. seeria mudelite 520i ja 525i juures ning see mootor vahetas välja M20 mudelitähisega mootori.

M50 mootoriplokk oli valmistatud malmist ja plokikaas oli alumiiniumsulamist. Iga silindri kohta on neli klappi.  

1992. aasta septembris uuendati M50 M50TU-ks (*technical update* – 'tehniline uuendus') ning see oli BMW esimene mootor, mis kasutas muutuvat klappide ajastust. BMW nimetas seda süsteemi Single-VANOS-eks ning see muutis ainult sisselaske nukkvõlli faasi.

M50-st hakati järk-järgult loobuma pärast M52 mootori kasutuselevõttu 1994. aastal.

E36 M3 jõuallikaks on S50 mootoriseeria, mis on M50 suurema võimsusega versioon.

## S50

S50 on M50 sportlikum versioon, mis võeti kasutusele E36 kerega BMW M3-l ning see vahetas välja neljasilindrilise BMW S14 mootori, mida kasutas eelmise põlvkonna E30 M3. Sarnaselt M50-ga oli mootoriplokk valmistatud malmist ja plokikaas alumiiniumsulamist.  

Ameerika Ühendriikides kasutati väiksema võimsusega mootorit tähistusega S50B30US, millel on tavalise M50 mootoriga rohkem ühist kui teistel S50 versioonidel.   

## Viited
BMW M52

BMW M52 on reasasetusega 6-silindriline kahe ülanukkvõlliga (DOHC) bensiinimootor, mida kasutas BMW aastatel 1994–2000 ning see vahetas välja mootori, mis kandis tähistust M50. 

Esimesena võeti see mootor kasutusele E36 mudeliseeria 320i juures. 

M52 on erinevalt eelkäijast M50-st juba alumiiniumist mootoriplokiga, aga näiteks USA ja Kanada turgudel kasutati mõne mudeli puhul ka endiselt malmist mootoriplokke. Põhjuseks oli sealne suurem väävlisisaldus tolleaegses bensiinis, sest esimeste mootorite silindriavad olid vooderdanud Nikasili sulamiga, mis väävliga reageerides korrodeerus.    

M52 suurima töömahuga versioon on 2,8-liitrine, samas kui M50 puhul on see 2,5 liitrit. Nagu M50 hilisemates versioonides, kasutab M52 sisselaske nukkvõllil muutuvat klapiajastust (nimetatakse "single-VANOSeks"). Pööretepiiraja on 6500 p/min juures.

## S52
S52 on M52 võimsam versioon, mis asendas S50B30US mudeliuuenduse järgses (1996–1999) Põhja-Ameerika turu jaoks toodetud E36 M3-l.

Võrreldes S50, oli S52 väiksema võimsusega. Töömahuks oli 3&nbsp;152 cm3, surveaste 10,5:1 ning võimsuseks 179 kW (243 hj) 6&nbsp;000 p/min juures ning pöördemoment 320 N⋅m 3&nbsp;800 p/min juures.
BMW M54

BMW M54 on reasasetusega 6-silindriline bensiinimootor, mida kasutas BMW aastatel 2000–2006. See mootor vahetas välja M52 ning esmakordselt võeti see kasutusele E53 tähistusega BMW X5 juures. Erinevalt oma eelkäijast, oli M54 alumiiniumist ploki ning terasest hülssidega mootor, samuti oli plokikaas valmistatud alumiiniumist. 

M54 sportlikum versioon kandis nime S54 ning see leidis kasutust E46 kerega BMW M3,  Z3 M Coupé/Roadsteri ning E85 kerega Z4 M juures. 

## S54

Kuigi S54 turundati kui M54 sportlikku versiooni, oli tegelikult tegu pigem S50 edasiarendusega, milles kasutati ka M54 detaile. Sarnaselt S50-ga, kasutati ka S54 juures malmist mootoriplokki ning alumiiniumist plokikaant. Pööretepiiraja seati 8000 p/min juurde.  

## Viited
Söetööstus

**Söetööstus** on kütusetööstuse haru, mis tegeleb kivi- ja pruunsöe kaevandamise, rikastamise ja ümbertöötlemisega ning tarbijatele edastamisega.

Söe kaevandamine toimub kas karjäärides või allmaakaevandustes sõltuvalt sellest, kui sügavalt lasub söe kiht.
The Royal Vio

**The Royal Vio** (ka *The-Royal-Vio*, *Royal Vio*, *Royal-Vio*) oli kino Tallinnas, aadressil Viru tänav 10.

Kino rajati 1910. või 1911. aastal. Kino omanikuks oli Salomon Fallstein. 1914. aasta veebruaris esilinastus kinos The Royal Vio üks esimesi Eesti mängufilme "Karujaht Pärnumaal".

1930. aastast kandis kino nime **Skandia**. 1941. aastal kino natsionaliseeriti. 1947. aastal pandi kinole nimeks **Pioneer**.

## Viited
BMW M57

**BMW M57** on reasasetusega kuuesilindriline diiselmootor, mida hakati tootma 1998. aastal Austrias Steyri mootoritehases.

## Kirjeldus

M57 on vesijahutusega ja turboga ülelaetud kuuesilindriline mootor, millel on ühisanum *(common rail)* sissepritse. Paljud omadused ja tunnused on sarnased eelkäijale M51 ja tootmise jooksul modifitseeriti seda mootorit kaks korda. Esimese M57 ja TÜ (Technische Überarbeitung = tehniline uuendus) plokk ja plokikaas on tehtud sepistatud rauast, TÜ2 uuendusega mootoriplokk on tehtud alumiiniumist. Veel muudeti TÜ2 uuendusega põlemiskambri kuju. 

Pihustusrõhk 2,5-liitrisel mootoril on 1350 baari, kuid teised mudelid kasutavad 1600-baarist rõhku. Kütuse pihustamiseks on kasutusel magnetilise tööpõhimõttega pihustid. TÜ2 mootorites on teist tüüpi pihustid. Pihustussüsteem on toodetud Boschi poolt ja on juhitud Bosch DDE 5 mootoriaju poolt. M57 mootor kasutab üht Garrett GT2556V turbot koos vahejahutiga. M57 TÜ kasutab Garrett GT2260V turbot ja vahejahutit. M57D30TÜTOP kasutab BorgWarner KP39 turbiini kõrge rõhuga ja K26 turbiini madala rõhuga turboülelaadimiseks. 

Mootori surveaste on vahemikus 16,5:1–18:1 ja võimsamad M57 mootorid, millel on rohkem kui üks turbo, on väiksema surveastmega. Iga silindri kohta on kaks sisse- ja väljalaskeklappi ning mootoril on kaks kettajamiga nukkvõlli. Mootori pöörete piiraja on seatud 4750 p/min.

## Tehniline informatsioon

## Viited
BMW M51

**BMW M51** on 6-silindriline reasasetusega diiselmootor, mida toodeti Austrias Steyris asuvas BMW tehases. Selle eelkäijaks oli BMW M21 ja järeltulijaks oli BMW M57.

## Kirjeldus

Tegu on vedelikjahutusega turbolaaduriga 6-silindrilise ridamootoriga, mille töömaht on 2,5 liitrit ning surveaste on 22,0:1. Mootoriplokk on valmistatud malmist ning sellel on 2 klappi silindri kohta (kokku 12 klappi). Klapiajamis on kasutusel üks ülanukkvõll (SOHC), mida ajab ringi kettajam ning erinevalt M21-st, on M51 varustatud juba hüdrotõukuritega. 

Mõningad mootoriversioonid olid varustatud lisaks turbole ka vahejahutiga ning nende versioonide tähistamiseks kasutas BMW markeeringut *tds* (ilma vahejahutita mudelite tähiseks oli *td*).

Sõltuvalt versioonist oli M51 võimsuseks 85–105 kW (116–143 hj).
## Kasutus

Kasutusel oli see mootor 1991-2000 mudelitel BMW E36, E34, E39 ja E38 ning lisaks kasutasid sama BMW mootorit ka Opel Omega (1995-2001) ja Land Rover Range Rover (1995-2001).
BMW M21

**[[BMW]]** **M21** mootor on vedelikjahutusega 6-silindriline reasasetusega diiselmootor, mida toodeti 1983–1991 Austrias Steyr-Daimler-Puchi mootoritehases. See oli BMW esimene diiselmootor.

1973. aasta naftakriisi tõttu otsustas BMW arendada mootori, mis oleks nii võimas kui ka kütusesäästlik. Võttes aluseks M20 bensiinimootori, hakkasid BMW insenerid 1975. aastal arendama M21-diiselmootorit.

1983. aasta Frankfurdi autonäitusel esitles BMW esimest M21-mootoriga autot, milleks oli E28 kerega 524td. Tippkiirusega 180 km/h, 0–100 kiirendusega 12,9 sekundit ja kütusekuluga 7,1 liitrit 100 km kohta oli see 1983. aastal maailma kiireim seeriatootmises olev diiselauto.

Mootor oli saadaval kahes variandis, algselt 1983. aastal oli saadaval vaid turbolaaduriga variant (115 hj, 210 Nm), 1987. aastal suurenes pöördemoment 220 Nm-ni; 1985. aastal tuli välja ka vabalthingav (85 hj, 152 Nm).

Vabalthingavat kasutasid 1985.–1993. aastal E30 kerega 324d ning 1985.–1988. aastal E28 524d.

Turbodiislit kasutasid BMW autodest E28 524td (1983-1988), E30 324td (1985-1993)  ning E34 524td (1988-1991).
Dovilai vald

**Dovilai vald** (leedu keeles *Dovilų seniūnija*) on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.

Valla pindala on 121,7 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4888 inimest. Valla keskus on Dovilai alev (2011. aastal  oli seal 1246 elanikku). Vallavanem on Antanas Skiotys.


KetvergiaiŠkola.JPG|Ketvergiai kool
Šernai2mostyPřesMiniji013.JPG|Šernai. Sillad Minija jõel
Dovilų_evangelikų_liuteronų_bažnyčia.jpg|Dovilai kirik


Vallas on järgmised külad.

## Viited
Turbatööstus

**Turbatööstus** on tööstusharu, kütusetööstuse allharu, mis tegeleb turba kaevandamise, ümbertöötamise ja tarbijatele edastamisega. 

## Turbatööstus Eestis

Eestis on turbatööstuse käive umbes 100 miljonit eurot aastas ja Eestist on pärit 10% maailma turbatoodangust. Sektoris töötab 35 ettevõtet, kes kaevandavad turvast ligi 14 000 hektaril.

2021. aastal andis turba kaevandamine kümnendiku kogu Eesti kasvuhoonegaaside heitest, mida on sarnases mahus kõigi Eesti sõiduautode tekitatud heitmetega.

## Viited
Endriejavase vald

**Endriejavase vald** (leedu keeles *Endriejavo seniūnija*) on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.

Valla pindala on 145 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1675 inimest. Valla keskus on Endriejavase alev (2011. aastal  oli seal 640 elanikku). Vallavanem on Laimutė Šunokienė.


Žadeikiai_(Klaipėda)_(2).JPG|Žadeikiai
Ablingos_lurdas_(2).JPG|Ablinga
Ablingos_memorialas_(2).JPG|Ablinga


Vallas on järgmised külad.

## Viited
Maria Stuart

**Maria Stuart** on eesti ansambel.

## Koosseis
*Liana Kolodinskaja – vokaal
*Ragnar Häide – klahvpillid
*Hanna-Roosi Karro – basskitarr
*Margus Sekk – kitarr
*Ralf Erik Kollom – trummid

### Endised liikmed
*Martins Briedis – trummid
*Tõnu Ilves – trummid
*Mari Rauba – trummid
*Sigrid Luiga – süntesaator, vokaal

## Ajalugu
Maria Stuart loodi 2013. aastal Tartus. Esialgse koosseisuga tehti proove kaks kuud ning salvestati J.M.K.E austusplaadile lugu "Õhtumaa viimased tunnid". Ametlikult loeb bänd oma alguseks 2013. aasta oktoobrit, kui bändiga liitusid klahvpillidel Meelis Tisler ja trummidel Tõnu Ilves. 2014. aasta algul avaldati esimene singel "Luuraja". 

## Diskograafia
### Singlid
*"Luuraja" (2014)
*"Emotsioonid" (2014)
*"Peegelpildis" (2015)
*"Ookeanisinine" (2015)
*"Sügislehtedes" (2015)
*"Ibuprofeen" (2016)
*"Dinosaurused" (2016)

## Viited

## Välislingid
Kõštõm

**Kõštõm** on linn Venemaal Tšeljabinski oblastis. 

## Ajalugu
Asutati 1757. aastal rauasulatustehaste ehitamise käigus. Linn aastast 1934. Kõštõmis asub endine Demidovide residents Valge maja.

## Rahvastik

## Kõštõmis sündinud kuulsaid inimesi
* Nikolai Pusanov (1938–2008), laskesuusataja

## Vaata ka
*Kõštõmi plahvatus

## Viited

## Välislingid

*Kõštõmi koduleht (vene keeles)
Raketis

**Raketis** on igasugune ajutine ehituskonstruktsioon, mida kasutatakse uue või rekonstrueeritava püsiehitise toestamiseks. Vigane raketis võib põhjustada ehitise kokkuvarisemise. Raketis ehk saalung on kergesti ja kiirelt ülespandav ajutine konstruktsioon, mida kasutatakse ehitustöödel seinte, lagede, põrandate ja vundamentide toestamiseks ja betoneerimiseks.Raketis koosneb ajutistest ehitistest, mida kasutatakse ehituses püsiva ehitise toestamiseks, kuni selle konstruktsioon on piisavalt arenenud, et ennast toetada. Raketised hõlmavad ajutisi tugistruktuure raketise jaoks, mida kasutatakse betooni vormimiseks hoonete, sildade ja kõrgendatud sõiduteede ehitamisel.

## Ajalugu
Raketiselaadseid toestuskonstruktsioone tunti juba Rooma Panteoni ehituse ajal, kuid üldkasutust leidis tänapäeval tuntud raketis alles 18. sajandil seoses tsemendi leiutamisega.Kuni 20. sajandi vahetuseni ehitati peaaegu kõik raketised puidust. Erinevate piirkondade puidupuuduse kompenseerimiseks ning tööjõu- ja materjalikasutuse ratsionaliseerimiseks töötati välja uued süsteemid.

Peamised arendused hõlmavad ühendusseadmete konstruktsiooni, üleminekuid muudele kandetaladele, nagu terastorud või -profiilid või korduvkasutatavad puittalad, ja reguleeritavad terasest tugipostid. 1935. aastal kavandas W.A. de Vigier reguleeritava terasest tugiposti, mis muutis paljusid ehitustööstuse aspekte, sealhulgas plaatraketise, seinaraketise, kraavipleki ja raketiste toetamisel. Materjalid, millest raketised valmistatakse, on samuti mitmekesisemaks muutunud traditsioonilisest terasest ja puidust alumiiniumkomponentideni.

## Kasutus
Terasest või alumiiniumist raketist kasutatakse tavaliselt tsemendi või muu sarnase materjali vormi valamiseks. Selline raketis on peaaegu täiesti purunemiskindel ning püsib kauem kui samasugune puust või plastikust konstrueeritud raketis. Tavaliselt monteeritakse raketis kokku kohapeal.

Raketist saab kasutada näiteks sillaehituse ajal kohapealse betooni, monteeritavate betoonelementide, terasprofiilide või kivikaarte raketise toetamiseks

## Viited
Vahvärkhoone

**Vahvärkhoone** (saksa keeles *Fachwerkhaus*) on hoone, mis on ehitatud vahvärk-stiilis.

Vahvärkhoone on sõrestikhoone edasiarendus.
Lennu number

**Lennu number** või **lennunumber** () on reisilennunduses lendude eristamiseks kasutatav, tavaliselt kolmest või neljast numbrimärgist koosnev lennu tunnuskood. 

Lennu numbri ees käib harilikult lennuettevõtet tähistav IATA lennufirmakood või ICAO lennufirmakood. 

Konkreetse lennu identifitseerimiseks on tarvis peale lennu numbri ja lennuettevõtte koodi teada ka lennu toimumise kuupäeva. 

Reisilennu puhul on lennuettevõtte kood ja lennu number märgitud nii lennupiletile kui ka lennujaama infotahvlile, nii et neid võrreldes saab reisija kontrollida oma lennu väljumisaega ja -kohta.

Tsiviillennukite kerel näha olev tähtede ja numbrite kombinatsioon ei ole lennu number, see on registritunnus, kuid mõlemat koodi (tunnust) kasutatakse tsiviillennunduses ka raadiokutsungina.

Üks lennuk võib samal päeval lennata mitme lennunumbri all ja eri päevadel võivad sama lennunumbri all lennata sama lennuettevõtte erinevad lennukid.

## Välislingid
* Mida lennunumber tegelikult tähendab?. Maarja Hindoalla, reis.postimees.ee, 28. juuli 2013
JK Tabasalu

**JK Tabasalu** on Tabasalus tegutsev jalgpalliklubi.

## Saavutused
***[[Esiliiga B]]** 
:**2. koht (1)**: 2022

***[[II liiga]]**
:**3. koht (1)**: 2017, 2018

***[[III liiga]]**
:**2. koht (1)**: 2014

***[[IV liiga]]**
:**2. koht (1)**: 2013

## Statistika ja loendid

ImageSize  = width:850 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2012 till:01/07/2024
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2013
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2018 till:01/07/2019 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2019 till:01/07/2020 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2020 till:01/07/2021 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2021 till:01/07/2022 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2023 till:01/07/2024 shift:(1,-4) text:
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 color:IV  shift:(0,13) text:"IV liiga"
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 color:III  shift:(0,13) text:"III liiga"
 from:01/07/2014 till:01/07/2018 color:II shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2018 till:01/07/2022 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"
 from:01/07/2022 till:01/07/2024 color:EL shift:(0,13) text:"Esiliiga"


### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend
*Tabasalu Jalgpalliklubi

## Viited

## Välislingid
*Tallinna FC Charma mööbel jalgpall.ee
*Tallinna FC Charma jalgpall.ee
*Tabasalu JK Charma jalgpall.ee
*JK Tabasalu jalgpall.ee
JK Leisi

**JK Leisi** on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Leisis. 

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend
*Saaremaa JK

## Viited
Riigigümnaasium

**Riigigümnaasium** on Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuuluv gümnaasium, mida peab üleval riik. 2024. aastal on Eestis kokku 28 riigigümnaasiumi, mis on asutatud kõikidesse maakonnakeskustesse ja suurematesse linnadesse, kuid mõni riigigümnaasium asub ka maapiirkondades (nt Nõo Reaalgümnaasium, Noarootsi Gümnaasium, Kiviõli I Keskkool).

Riigigümnaasiumide projekteerimine ja ehitamine koosneb 85% ELi regionaalarengu fondist ja 15% riiklikust kaasfinantseeringust.

Esimene nn maakondlik gümnaasium, Viljandi Gümnaasium, alustas tegevust 1. septembril 2012.

## Riigigümnaasiumid
*Noarootsi Gümnaasium (1994)
*Nõo Reaalgümnaasium (1994)
*Viljandi Gümnaasium (2012)
*Läänemaa Ühisgümnaasium (2013)
*Jõgevamaa Gümnaasium (2013)
*Jõhvi Gümnaasium (2015)
*Pärnu Koidula Gümnaasium (2015)
*Tartu Tamme Gümnaasium (2015)
*Võru Gümnaasium (2015)
*Põlva Gümnaasium (2016)
*Valga Gümnaasium (2016)
*Hiiumaa Gümnaasium (2016)
*Rapla Gümnaasium (2018)
*Paide Gümnaasium (2018)
*Viimsi Gümnaasium (2018)
*Kohtla-Järve Gümnaasium (2019)
*Saaremaa Gümnaasium (2021)
*Tabasalu Gümnaasium (2021)
*Rakvere Riigigümnaasium (2022)
*Saue Riigigümnaasium (2022)
*Pärnu Täiskasvanute Gümnaasium (2022)
*Tallinna Mustamäe Riigigümnaasium (2023)
*Tallinna Tõnismäe Riigigümnaasium (2023)
*Tallinna Pelgulinna Riigigümnaasium (2023)
*Narva Eesti Gümnaasium (2023)
*Narva Gümnaasium (2023)
*Sillamäe Gümnaasium (2023)
*Rae Gümnaasium (2024)

## Viited

## Välislingid
* Riigigümnaasiumidest Haridus- ja Teadusministeeriumi veebisaidil
Vill (vigastus)

**Vill** ehk **rakk** on mingi kahjustuse tagajärjel tekkinud põisjas vedelikuga täitunud moodustis nahal või limaskestal.

Villid võivad enamasti tekkida hõõrumise, põletuse, külmakahjustuse või teatud keemiliste ainetega kokkupuutumisel.

Põiekese sisu järgi võidakse villi nimetada vesivilliks, verivilliks, mädavilliks.
Judrėnai vald

**Judrėnai vald** (leedu keeles *Judrėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.

Valla pindala on 87,4 km². 2011. aasta seisuga elas seal 705 inimest. Valla keskuseks on Judrėnai alev (2011. aastal  oli seal 468 elanikku). Vallavanem on Zigmantas Siminauskas.


Judrėnai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Judrėnai.JPG|Judrėnai
Judrėnų_Šv._Antano_Paduviečio_bažnyčia_(2).JPG|Judrėnai kirik


Vallas on järgmised külad.

## Viited
Ranna sovhoos

**Ranna sovhoos** oli sovhoos Eesti NSV-s Harju rajoonis Harku külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Tabasalus.

Ranna sovhoos oli Eesti NSV Põllumajandusministeeriumi Eesti Linnukasvatuse Valitsuse tõulihakanade paljundus- ja lihakanade tõuaretusmajand. Sovhoos moodustati 1966. aastal kolme varasema kolhoosi liitmise teel.

1978. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 9700 hektarit, sellest põllumajanduslikku maad 6041 hektarit, sealhulgas haritavat maad umbes 3000 hektarit. Sovhoosi töötajate arv oli samal aastal 651.

Sovhoosi peamised tootmisharud olid veisekasvatus ja broilerikasvatus. Ranna sovhoosil oli eesti mustakirju veise tõufarm 1000 veisega (1979. aasta seisuga). Broileriliha toodang 1978. aastal oli 2800 tonni. 1979. aastal ehitati uus broilerifarm tootmismahuga 6500 tonni liha aastas.

Sovhoosi direktor aastatel 1968–1981 oli Vello Lind ja 1981–1991 Richard Martinson.

## Viited
Muhumaa JK

**Muhumaa JK** on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Kuressaares.

## Ajalugu
Klubi asutasid Tallinna FC Flora, FC Kuressaare ja Priit Penu.

2008. aastal kaebas endine treener Margus Kuusk klubi kohtusse, arvates ekslikult, et klubi kuulub mängijatele.

## Varasemad liigahooajad

## Viited
Tallinn C.F.

**Tallinn C.F.** on 2015. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas.

Klubi on Tallinna JK Visaduse õigusjärglane.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Viited

## Välislingid
*Tallinn C.F. EJL-i kodulehel
Harku külanõukogu

**Harku külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s, algselt Harku vallas Harjumaal (kuni 1950), hiljem (alates 1950) Harju rajoonis. 

Harku külanõukogu moodustati 8. augustil 1945 Harku valla territooriumi jagamisel kolme külanõukogu (Harku, Muraste ja Vääna külanõukogu) vahel. Külanõukogu administratiivkeskus asus Tabasalus.

1954. aastal ühendati Muraste ja Vääna külanõukogu Harku külanõukoguga.

1978. aasta seisuga kuulusid Harku külanõukokku Harku ja Tabasalu alevik ning Adra, Harkujärve, Humala, Ilmandu, Kumna, Kütke, Laabi, Liikva, Muraste, Naage, Rannamõisa, Suurupi, Sõrve, Tiskre, Tutermaa, Türisalu, Vahi, Vaila, Viti, Vääna ja Vääna-Jõesuu küla. 

Harku külanõukogu (välja arvatud Rannamõisa asula, Harku järv ja 100 meetri laiune vöönd selle ümber) kuulus piiritsooni.

Harku külanõukogu territooriumil tegutsesid Ranna sovhoos ja Tallinna Aiandussovhoos.

21. novembril 1991 moodustati Harku külanõukogust uuesti Harku vald.

## Viited
Henri Broms

**Henri Juhana Fredrik Broms** (24. august 1927 – 11. aprill 2014) oli soome semiootik.

Ta töötas Helsingi Ülikoolis pärsia keele ja kirjanduse dotsendina.

## Teosed
*Broms, Henri; Gahmberg, Henrik 1987. *Semiotics of Management*. Helsinki: School of Economics.
*Broms, Henri; Kaufmann, Rebecca (eds.) 1988. *Semiotics of Culture: Proceedings of the 25th Symposium of the Tartu–Moscow School of Semiotics, Imatra, Finland, 27th–29th July, 1987*. Helsingi: Arator.
*Broms, Henri 2007. *Jazzin semiotiikkaa*. (Imatran kansainvälisen semiotiikka-instituutin julkaisuja nro 4.) Imatra: Imatran kansainvalinen semiotiikka-instituutti (Helsingi: Suomen semiotiikan seura).

### Eesti keeles
*Broms, Henri 2001. *Paiga hing*. Tallinn: Eesti Raamat.