open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kilingi kuusk

**Kilingi kuusk** on kaitsealune kuusk Pärnu maakonnas Saarde vallas Kikepera külas Kilingi metskonnas; jääb Soo-otsa looduskaitsealale. Puu võeti kaitse alla 1991.

Puu ümbermõõt on 344 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 32,5 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Jänusmäe tamm

**Jänusmäe tamm** (ka **Uuepargi tamm**) on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Rapla vallas Raikkülas endise Raikküla mõisa lähedal. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 533 cm (mõõdetuna 0,6 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.

## Viited

## Välislingid
*
Tuberiku vaher

**Tuberiku vaher** on kaitsealune vaher Rapla maakonnas Kehtna vallas Pae külas endise Rehe talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961. 2019. aastaks oli puu hävinud ja arvati kaitse alt välja.

## Viited

## Välislingid
*
Toomari leinakask

**Toomari leinakask** on kaitsealune leinakask Rapla maakonnas Rapla vallas Uuskülas Toomari talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961.

## Viited

## Välislingid
*
Libatse tamm

**Libatse tamm** on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Libatse külas. Puu võeti kaitse alla 1966.

Puu ümbermõõt on 539 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m.

## Viited

## Välislingid
*
Põldeotsa tamm

**Põldeotsa tamm** on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Põldeotsa külas. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 501 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 23,5 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kehra ussikuusk

**Kehra ussikuusk** (ka **Ülejõe ussikuusk**) on kaitsealune kuusk (täpsemalt ussikuusk) Harju maakonnas Anija vallas Ülejõe külas. Puu võeti kaitse alla 1958. Puu on hävimas, kuna 2015. aasta detsembritormis kukkus see ümber.

Puu ümbermõõt on 94 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.

## Viited

## Välislingid
*
Käoküla tamm

**Käoküla tamm** on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Kohila vallas Sutlema külas "Käoküla" talu alal. Puu võeti kaitse alla 1988.

## Viited

## Välislingid
*
Avinurme pärnad

**Avinurme pärnad** on kolm kaitsealust pärna Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Avinurme asulas Avinurme Gümnaasiumi juures. Puud võeti kaitse alla 1959.

Suurima puu ümbermõõt on 403 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 27 m.

## Viited

## Välislingid
*
Rupi Kaur

**Rupi Kaur** (sündinud 5. oktoobril 1992) on India päritolu Kanada proosakirjanik, luuletaja ja illustraator. 

## Elukäik
Rupi Kaur on sündinud Indias Pandžabis. Ta on pärit sikhi perekonnast. Kui ta oli viieaastane, kolis nende pere Kanadasse. Ta õppis retoorilist ja loovkirjutamist Ontario provintsis Waterloo Ülikoolis. 

Rupi Kaur esineb oma *spoken word*'i luulega ja juhendab töötubasid üle kogu maailma.

## Looming
Rupi ema õpetas teda lapsena joonistama ja maalima, ning tütre esimeseks huviks sai kunst. Luuletusi hakkas Rupi kirjutama hiljem. Ta kirjutas neid sõpradele sünnipäevaks ja keskkoolikallimatele kirjadena.

Alles 2013. aasta novembris hakkas Rupi luuletamist tõsiselt võtma, saades indu luuletajatest nagu Anais Nin, Virginia Woolf ja Warsaw Shire. Rupi sõnul ajendas teda kirjutama võimetus ennast teatud situatsioonides kaitsta. Tema esialgseteks inspiratsiooniallikateks said ebaõiglus, kannatamine ja armastus. Praeguseks leiab Rupi inspiratsiooni peaaegu kõigest.

Luuletustes kasutab Rupi sikhide traditsioonilist kirjaviisi, kasutades ainult väiketähti ja kirjavahemärkidena vaid punkte.

### „Milk and Honey“
„Milk and Honey“ (stiliseeritud kui „milk and honey") on Rupi Kauri debüütteos, kus leidub nii luulet kui ka proosat ning autori enda tehtud illustratsioone. Autor avaldas teose 2014. aasta novembris ning seda saatis suur edu. 2015. aasta oktoobris avaldas teose Andrews McMeel kirjastus. „Milk and Honey“ oli New York Timesi bestsellerite nimekirjas peaaegu aasta. Teost „Milk and Honey“ on müüdud üle 1,5 miljoni eksemplari ja see on tõlgitud 30 keelde.

Teose pealkiri „Milk and Honey“ tuleb luuletusest, mille Rupi aastaid tagasi 1984. aasta sikhide genotsiidist kirjutas. Luuletuses nimetab ta selle aja ja kannatused üle elanud naisi sametiseks nagu piim ja tihedaks nagu mesi (*as smooth as milk and as thick as honey*).

Teos on neljaosaline, millest iga osa käsitleb eri teemaga luuletusi ja proosat. Teost läbivateks teemadeks on vägivald, kuritarvitamine, armastus, kaotusvalu ja naiselikkus.

### „The Sun and Her Flowers“
„The Sun and Her Flowers“ on Rupi Kauri 2017. aasta oktoobris ilmunud teos, mis räägib kasvamise ja paranemise teekonnast, oma juurte austamisest ja päritolust, kodumaalt lahkumisest ja kodu leidmisest iseendas. „The Sun and Her Flowers“ on jaotatud viieks osaks: närtsimine, langemine, juurdumine, kasvamine ja õitsemine.

## Fotograafia
Peale kunsti ja kirjanduse tegeleb Rupi ka fotograafiaga.

Rupi ülikooliõpingute ajal sai üks tema fotosari meedias suure tähelepanu osaliseks. Rupi tegi kuuest fotost koosneva seeria, mille sisuks on naise menstruatsioon. Rupi soovis sellega tähelepanu pöörata menstruatsioonile kui sotsiaalsele tabule.

## Viited
Pilladu tamm

**Pilladu tamm** on kaitsealune tamm Harju maakonnas Harku vallas Harkujärve külas endise Pilladu talu alal. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 327 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Sassi tamm

**Sassi tamm** on kaitsealune tamm Saare maakonnas Saaremaa vallas Paikülas Sassi talu alal. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 615 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.

## Viited

## Välislingid
*
Viira lehis

**Viira lehis** on kaitsealune lehis Põlva maakonnas Räpina vallas Viira külas. Puu võeti kaitse alla 1989.

Puu ümbermõõt on 410 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Nurtu Ellu tamm

**Vana-Nurtu Ellu tamm** (ka **Ellu tamm**) on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Märjamaa vallas Vana-Nurtu külas. Puu võeti kaitse alla 1958.

Puu ümbermõõt on 434 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.

## Viited

## Välislingid
*
Väike-Ulila pärn

**Väike-Ulila pärn** on kaitsealune pärn Tartu maakonnas Elva vallas Ridakülas Väike-Ulila paikkonnas (varem Väike-Ulila küla) Rehe talu alal. Puud võeti kaitse alla 1957 (tollal 3 puud, millest 2 hävinud).

Säilinud puu ümbermõõt on 293 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 18m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Hoovi künnapuu

**Hoovi künnapuu** on kaitsealune künnapuu Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas Peeterristi külas (endise Hoovi küla alal). Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 268 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m.

## Viited

## Välislingid
*
Roseni palee (Stockholm)

**Roseni palee** on hoone Stockholmis. 

Hoone ehitati 1895–1899 õukonnategelasele Clarence von Rosenile. Hoone projekteeris Isak Gustaf Clason.
25 kauneimat Eesti raamatut

**"25 kauneimat Eesti raamatut"** on iga-aastane konkurss, mille korraldajad on Eesti Kujundusgraafikute Liit, Eesti Kirjastuste Liit, Eesti Lastekirjanduse Keskus, Eesti Rahvusraamatukogu ja 2016. aastast ka Eesti Trüki- ja Pakenditööstuse Liit.

Esimene raamatukujunduse võistlus Eestis toimus 1958. aastal. Konkurss taaselustati praegusel kujul 1998. aastal Eesti Kujundusgraafikute Liidu, Eesti Kirjastuste Liidu ja Eesti Rahvusraamatukogu koostööna.

Konkursi žürii valib igal aastal välja 25 kauneimat Eesti raamatut. Võitjad kuulutatakse välja järgmise aasta jaanuaris-veebruaris Eesti Rahvusraamatukogu Kuppelsaalis. Konkursile saab esitada Eesti kirjastajate poolt välja antud ning Eesti kunstnike kujundatud ja illustreeritud väljaandeid. Raamatute juures hinnatakse terviklikkust, disaini, küljendust, tüpograafiat, illustratsioone ning teostust.

Žürii tööd on juhtinud Viive Noor (2003), Mart Anderson (2009, 2015), Tiit Hennoste (2010, 2011), Dan Mikkin (2012), Asko Künnap (2013), Andres Tali (2016), Heino Prunsvelt (2017) ja teised. 

Žüriis on olnud näiteks Uta Schneider (2003), Andres Rõhu, Karl Martin Sinijärv, Jaan Tammsaar, Endla Tuutma, Jaak Urmet, Tauno Vahter ja Urmas Viik. 

2017. aasta esitati konkursile 150 raamatut.

## Eesti raamatud maailmakonkursil
Igal aastal esitatakse konkursi "Eesti 25 kauneimat raamatut" võitnud teosed Eesti Kirjastuste Liidu vahendusel konkursile "Maailma parima kujundusega raamatud" (*Best Book Design From All Over The World*) . 2013. aasta konkursil valiti pronksmedali vääriliseks Eesti Kunstiakadeemias Ivar Sakki doktoritööga valminud raamat "Aa kuni Zz. Tüpograafia ülevaatlik ajalugu". See on taasiseseisvusaja esmakordne oluline rahvusvaheline tunnustus Eesti raamatukujundusele. Hindamiseks oli esitatud 575 raamatut 32 maalt, auhinnad said 8 riigi esindajad, sealhulgas Eesti. Auhinnad anti kätte Leipzigi raamatumessil.

## 5 kauneimat Eesti lasteraamatut
Koos "25 kauneima Eesti raamatu" konkursiga viiakse läbi samal ajal sama korraldajate poolt teinegi konkurss – "5 kauneimat Eesti lasteraamatut".

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti 25 kaunimat raamatut 2004. Estonian 25 Best-Designed Books of 2004". – Tallinn: Eesti Kirjastuste Liit, 2004 – 36 lk https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?153717

## Välislingid
*Võistlusest Rahvusraamatukogu veebisaidil. nlib.ee
KMW

**KMW** võib tähendada järgmist:
*Krauss-Maffei Wegmann, Saksamaa ettevõte
*Karlstads Mekaniska Werkstad, Rootsi endine ettevõte
*Kristinehamns Mekaniska Werkstad, Rootsi endine ettevõte
*...
Altice Arena

**Altice Arena** (varem **MEO Arena**, samuti tuntud ka kui **Pavilhão Atlântico**) on mitmeotstarbeline sisehall Portugalis Lissabonis. Altice Arena on Portugali suurim ja Euroopa üks suurimaid sissehalle, mahutades 20 000 pealtvaatajat.

Altice Arena valmis 1998. aasta Lissaboni maailmanäituse tarbeks.

Altice Arenal toimuvad 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse poolfinaalid ja finaal.

Altice Arenal on andnud kontserdi paljud tuntud artistid, teiste seas Britney Spears, Madonna, Lady Gaga, Beyoncé, Kylie Minogue, One Direction, Coldplay jpt.

Hallis on toimunud muuhulgas veel 2001. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused.

## Välislingid

* Ametlik koduleht (*portugali keeles*)
Küünlajalg

**Küünlajalg** on jalaga ese, millega hoitakse küünalt paigal; jalaga lühter. Küünlajalal võib olla mitu haru (**[[kandelaaber]]**).

## Vaata ka

* advendiküünlajalg
* Gloucesteri küünlajalg
* Menoraa
* Braa

## Viited
Elektroonika ja telekommunikatsioon

**Elektroonika ja telekommunikatsioon** on bakalaureuseõppe õppekava ja IT-teaduskonna doktorõppe taseme õppekava ühe peaeriala (Electronics and Telecommunication) nimetuseks TTÜs. Vastav magistriõppe õppekava on kas Elektroonika ja kommunikatsioon või uuem Elektroonika ja kommunikatsioonitehnoloogiad.

Elektroonika ja telekommunikatsiooni bakalaureuseõppe õppekava eesmärgiks on tagada, et koolitavad spetsialistid oskaksid käsitleda elektroonika- ja sideseadmeid ning tunnevad nende elektrilisi ja füüsikalisi tööprintsiipe ja valmistamistehnoloogiate põhialuseid.

Eesmärgiks on anda üliõpilasele põhiteadmised tänapäeva elektroonika ja side valdkonna olulisematest alustest, nagu skeemitehnika, signaalitöötlus, sidevõrkude struktuurid ja protokollid.

Õppekava kood on IALB (vastuvõtt kuni 2016/2017. õppeaastani).

IT-teaduskonna doktoriõppe õppekava eesmärgiks on tippspetsialistide, teadlaste ja õppejõudude ettevalmistamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas. Alates 2009. aasta vastuvõtust võimaldab õppekava doktoriõpinguid kolmel peaerialal, millest üks on Elektroonika ja telekommunikatsioon (Electronics and Telecommunication).

## Välislingid
* Bakalaureuseõppe õppekava "Elektroonika-ja-telekommunikatsioon" TTÜ infotehnoloogia teaduskonna lehekülgedel
* Infotehnoloogia teaduskonna doktoriõppe õppekava
Elektroonika ja kommunikatsioon

**Elektroonika ja kommunikatsioon** (Communicative electronics) on magistriõppe taseme õppekava nimetuseks TTÜs.

Õppekava kood on IVEM. Õppekava praegune versioon on IVEM11/18, mille nimetus on Elektroonika ja kommunikatsioonitehnoloogiad.

Õppekava eesmärk on anda lõpetajale oskused ja teadmised tarkade elektrooniliste süsteemide, sidesüsteemide ja nende komponentide loomiseks, analüüsimiseks ja arendamiseks, kasutades seejuures elektrilisi ja füüsikalisi printsiipe ning sidetehnoloogia ja signaalitöötluse meetodeid.

Õppekava annab võimaluse järgmisteks spetsialiseerumisteks:
    1) Sideelektroonika
    2) Kognitiivne elektroonika

Õppetöö keel on inglise keel.

Vastav bakalaureuseõppe õppekava on Elektroonika ja telekommunikatsioon.

## Välislingid

Magistriõpe erialal Elektroonika ja kommunikatsioon

Masters studies in Communicative electronics
Arabia

**Arabia** oli Soome portselani. Arabia tegutses Helsingis Arabianranta linnaosas (arvatavasti nimetatud ettevõtte järgi). Tänapäeval kuulub Arabia koos BodaNova, Hackmani, Rörstrandiga ja teistega Soome kontserni Iittalagruppen.

Arabia asutati 1874 Rootsi ettevõte Rörstrand filiaalina. Rörstrand eksportis portselani Venemaale.

1930. aastatel oli Arabia Euroopa suurim portselaniettevõte, kus töötas üle 1500 inimese.
Kadri Asmer

**Kadri Asmer** (sündinud 11. mail 1985) on eesti kunstiajaloolane, õppejõud, kunstikriitik ja kuraator.

Ta on lõpetanud 2004. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppinud aastatel 2004–2008 Tartu Ülikoolis kunstiajalugu. 2014. aastal kaitses ta samas magistritöö *[[cum laude]]*.

Kadri Asmer on töötanud 2008–2010 Kadrioru kunstimuuseumis haridustöö kuraatorina, 2009–2010 Kolga Keskkoolis kunstiajaloo õpetajana ning 2013–2014 Tartu Kunstimuuseumis graafika- ja joonistuskogu hoidjana. Alates 2014. aastast töötab ta Tartu Ülikooli kunstiajaloo osakonnas.

Kadri Asmer on kureerinud kunstinäitusi, näiteks Helle Vahersalu juubelinäitus "Lumi, rooste, värv" (koos Tiiu Talvistuga, Tartu Kunstimaja, 2019), "Silent Collections. Privately Owned Lithuanian and Estonian Art from the Second Half of the 20th Century" (Leedu Rahvusgalerii, Vilnius, 2018), "Maskuliinne eksistentsialism. Kunst Margus Punabi kogust" (Galerii Noorus, 2016), "The Age of Sex. Fotokunst Margus Punabi kogust" (Tartu Kunstimaja, 2016), "Avangardi aabits. 1960. ja 1970. aastate eesti kunst Margus Punabi kogust" (Jakobi galerii, 2016), "Valguse linn. Eesti kunstnikud Euroopa suurlinnades" (koos Kerttu Männistega, Eesti Kunstimuuseum, 2016), "Ilmar Malin. EluLõng" (koos Jaan Maliniga, Tartu Kunstimaja, 2014).

Ta on koostanud raamatuid, näiteks Armin Tuulse, "Linnad ja lossid" (2013), Ilmar Malin, "Kunsti pärast" (koos Jaan Maliniga, 2014), Indrek Hirv, "Tartust Pariisi ja tagasi" (2016), Juhan Maiste, "Vabadus mäletada" (2017), "In Search of the University Landscape: The Age of the Enlightenment" (koos Juhan Maistega, 2018).

Alates 2021. aastast on Kadri Asmer rahvusvahelise teadusajakirja Baltic Journal of Art History peatoimetaja (aastatel 2015–2020 tegevtoimetaja).

Asmer on Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu (ICOM-i), Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Liidu ning Tartu Kunstnike Liidu liige.

## Tunnustus
* 2020 – Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 – Tartu Kultuurikandja auhind (2019. aasta kultuurikorraldaja)

## Viited

## Välislingid

*Kadri Asmer Eesti Teadusinfosüsteemis
*Uus Tartu kunst: Kadri Asmer Müürileht
Koroibos

**Koroibos [[Elis]]est** (kreeka keeles Κόροιβος Ἠλεῖος) oli vanakreeka kokk, pagar ja sportlane, teadaolevalt esimene olümpiavõitja.

Koroibos võitis 776. aastal eKr toimunud antiikolümpiamängudel staadionijooksu.

## Viited

## Kirjandus
* Symons, Michael (2003). *A History of Cooks and Cooking*. University of Illinois Press. ISBN 9780252071928
* Garland, Robert (2006). *Celebrity in Antiquity: From Media Tarts to Tabloid Queens*. London: Duckworth. ISBN 9780715634486
* Golden, Mark (2004). *Sport in the Ancient World from A to Z*. Routledge. ISBN 781134535958.
Krista Andreson

**Krista Andreson** (sündinud 20. juunil 1976) on eesti kunstiajaloolane ja õppejõud, keskaja ajaloo ja kunstiajaloo uurija.

Ta on õppinud aastatel 1995–2000 Tartu Ülikoolis kunstiajalugu ja kaitsnud 2006. aastal samas magistritöö. Ta on täiendanud end Kieli ülikoolis, Greifswaldi ülikoolis ja Leipzigi Ülikoolis Saksamaal. 

Aastatel 2003–2010 töötas Andreson teadurina Eesti Kunstimuuseumis ja 2013. aastast Tartu Ülikooli kunstiajaloo osakonnas; 2017–2018 oli ta ühtlasi Greifswaldi Ülikooli teadur. 

2017. aasta lõpus valiti Andreson Paide Riigigümnaasiumi õppejuhiks. Aastatel 2018–2022 oli ta Viljandi Jakobsoni Kooli direktor.  

Alates 1. septembrist 2022 on ta Tartu Karlova Kooli direktor.  

## Liikmesus
Andreson on Saksa Kunstiajaloolaste Ühingu (*Verband Deutscher Kunsthistoriker*), Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu ja Akadeemilise Ajalooseltsi liige.

## Viited

## Välislingid
*Krista Andreson Eesti Teadusinfosüsteemis
Anu Ormisson-Lahe

**Anu Ormisson-Lahe** (sündinud 3. detsembril 1984) on eesti kunstiajaloolane.

Ta lõpetas 2007. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna ja kaitses kunstiajaloo õppetooli juures 2010. aastal magistritöö.

2009. aastast on ta töötanud Tartu Ülikooli kunstiajaloo osakonnas referendi (2009–2011), lektori (2014–2017) ja assistendina (2011–2014 ja alates 2017).

## Teadustöö
Tal on ilmunud uurimusi ülikooli- ja pargiarhitektuurist, Tartu Ülikooli hooneteansamblist, Tartu toomkirikust ja Toomemäe pargist. Ormisson-Lahe on 2017. aastal ilmunud monograafia "Johann Wilhelm Krause 1757–1828. Kataloog" 4. osa kaasautor.

## Tunnustus
*2022 Tartu Ülikooli aumärk
### Nominatsioonid
*2017 Eesti ajalookirjanduse aastapreemia nominent (monograafia "Johann Wilhelm Krause 1757–1828. Kataloog" 4. osa kaasautorina)

## Isiklikku
Ormisson-Lahe on abielus õigusteadlase Janno Lahega.

## Viited


## Välislingid
*Anu Ormisson-Lahe Eesti Teadusinfosüsteemis
Women’s Leadership Programme

**Naisjuhtide osakaalu suurendamise programm** (inglise keeles *Women’s Leadership Programme*) on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni algatatud programm, mille kohaselt peaks aastaks 2050 olema riigiameteis naisi võrdselt meestega.

## Viited
Tõrvassoo

**Tõrvas(s)oo** on kohanimi:
*Tõrvassoo on külaosa Undva külas
*Tõrvassoo on Undva küla varasem nimi
*Tõrvassoo (Tartumaa), endine küla

## Vaata ka
*Tõrva soo
*Tõrvasoo pank
Kula

**Kula** võib tähendada järgmist:
*Kula ehk kullimäng
*Kula on suur puukulp
*Kula oli küla Tartumaal
*Kula on linn Bulgaarias
*...

## Vaata ka
*Küla
Novruz Məmmədov

**Novruz İsmayıl oğlu Məmmədov** (sündinud 15. märtsil 1947 Babəki rajoonis Nahhitševanis Aserbaidžaanis) on Aserbaidžaani tõlkija ja poliitik, ta on kuulunud NLKP ridadesse, ta on erakonna Uus Aserbaidžaan liige. Ta oli 21. aprillist 2018 kuni 8. oktoobrini 2019 Aserbaidžaani peaminister.

Ta sündis aastal 1947 Babəki rajoonis Nahhitševanis Aserbaidžaanis. Ta lõpetas aastal 1964 keskkooli, misjärel asus õppima Aserbaidžaani Pedagoogilisse Keelte Instituuti prantsuse keele erialale. Ta kaitses aastal 1991 filoloogiakandidaadi väitekirja.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.
Lydia Pintman

**Lydia Pintman** (ka **Liidia Pintmann**; 25. september 1896 Luunja vald – 26. juuli 1951 Tartu) oli eesti klassikaline filoloog ja kunstiajaloolane.

## Elulugu
Lydia Pintman oli vallakirjutaja tütar.

Ta lõpetas 1916. aastal Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tartu Tütarlastegümnaasiumi ning 1937. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ladina keele, filosoofia ja kunstiajaloo erialal. 

Aastatel 1919–1922 oli ta Tartu Maavalitsuse ja 1923–1929 Valga koolivalitsuse sekretär, 1937–1940 Tartu gümnaasiumides ladina keele, filosoofia, vene ja saksa keele õpetaja, 1938–1939 ka Tartu Ülikooli klassikalise muinasteaduse instituudi abijõud. 

Aastatel 1940–1941 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli klassikalise filoloogia kateedri vanemlaborant, 1941–1946 assistent, 1946–1951 vanemõpetaja. Õpetas ladina keelt ja vanade keelte õpetamise metoodikat ning antiikkirjandust; koostas õppevahendeid. 1944. aastast töötas ta klassikalise filoloogia kateedris, kus oli kõigepealt assistent ning seejärel ladina keele, antiikkirjanduse ja vanade keelte metoodika vanemõpetaja ja õpetaja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: vanad keeled ja rooma kirjandus, eriti Vergilius Maro luule ja eepos "Aeneis".

1947. aastal ilmus Tartu kirjastuses Teaduslik Kirjandus tema eessõna, kommentaaride ja sõnastikuga Vergiliuse eepose "Aeneis" I raamat.

## Teoseid
* Metoodilisi juhendeid võõrkeelte ja ladina keele eelkursuse omandamiseks (kaasautor P. Koppel). // Metoodilisi juhendeid TRÜ ajaloo-keeleteaduskonna üliõpilastele. Tartu, 1945, 2. trükk 1946
* P. Vergilius Maro "Aeneis", liber I (kommentaaride, eessõna ja sõnastiku autor). Tartu, 1947.

## Viited

## Kirjandus
* Album "Academicum Universitatis Tartuensis" 1918–1944. I–III. Tartu, 1994, II, 11
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, 237.
* 

## Välislingid
* Album "Academicum Universitatis Tartuensis" 1918-1944
Etatism

**Etatism** on anarhismile vastanduv poliitiline süsteem, milles riigivõimu esindajad ulatuslikult kontrollivad majandust, ühiskonda ja poliitikat.
Leïla Slimani

**Leïla Slimani** (sündinud 3. oktoobril 1981 Rabatis Marokos) on Maroko päritolu Prantsuse kirjanik. Ta sai 2016. aastal Goncourti auhinna romaani "Chanson douce" eest (eesti keeles "Hällilaul", Tallinn: Tänapäev, 2018, tõlkinud Sirje Keevallik).

Ta sündis aastal 1981 Rabatis Marokos. 17-aastaselt asus ta Pariisi õppima politoloogiat ja meediat õppima Sciences-Po-sse ja ESCP Europesse.

## Välislingid

* Kirjanduse aeg 2019: Leïla Slimani ja Indrek Koff
Hartbeespoort

**Hartbeespoort** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Madibengi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hartbeespoort elanikest valgeid 59,41%, mustanahalisi aafriklasi 38,21%, värvilisi 1,14%, India või Aasia päritolu inimesi 0.73% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 46,51% inimesi, inglise keelt 19,29%, tsvana keelt 7,31%, tsonga keelt 6,24%, pedi keelt 5,93%, sotho keelt 2,50%, suulu keelt 1,92%, koosa keelt 1,58%, venda keelt 1,50% ja ndebele keelt 1,06%.

## Viited
Tõepõhjata ajastu

**Tõepõhjata** või **tõejärgne ajastu** (ka sotsiaalmeedia tõe ajastu) on väidetav periood infoühiskonna arengus, kus informatsiooni ülekülluse ja manipulatsiooni tingimustes on ühiskonnas üha raskem teha kindlaks meedias, sealhulgas sotsiaalmeedias esitatavate väidete tõesust ning teha teadmistel põhinevaid ratsionaalseid valikuid. 

Tõepõhjata ajastu problemaatika tõusis avalikkuse huviorbiiti 2016. aastal ning see väljendab uue meedia levikumehhanismidega ja poliitilise retoorikaga seotud väljakutseid, sealhulgas toimetulemist infosõjaga, desinformeerimisega, võitlust libauudistega ning tähelepanumajanduse varjukülgedega.

## Vaata ka
*kehtetus
*manipuleerimine
*tõejärgne poliitika
*tõetus
*õigussüsteemi kurnamine

## Viited
Nurtu pärn

**Nurtu pärn** (ka **Lebinase (tõotamise) pärn**) oli kaitsealune pärn Rapla maakonnas Märjamaa vallas Ojaäärse külas Oja talu alal Nurtu kaupluse lähedal. 

Puu võeti kaitse alla 1958. Puu hävis 2000. aasta tormis. Puust on säilinud tüügas.

Puu ümbermõõt oli 327 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Kaubi kuusk

**Kaubi kuusk** oli kaitsealune kuusk Viljandi maakonnas Viljandi vallas Eesnurga külas Parika metskonna Kaubi kvartalis. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu hävis 1989.

## Viited

## Välislingid
*
Tuuleveski kask

**Tuuleveski kask** on kaitsealune kask Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Kaavere külas endise Põltsamaa metskonna Tuuleveski kvartalis. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 324 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 34 m.

## Viited

## Välislingid
*
Saare-Siimu tamm

**Saare-Siimu tamm** on kaitsealune tamm Järva maakonnas Türi vallas Rassi külas. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 596 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.

2016. aastal puu murdus ja kaotas enamuse oma suurusest.

## Viited

## Välislingid
*
Snikkeri tamm

**Snikkeri tamm** (ka **Savimäe tamm**) on kaitsealune tamm Võru maakonnas Setomaa vallas Kriiva külas. Puu võeti kaitse alla 1992.

Puu ümbermõõt on 424 cm (mõõdetuna 0,9 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.

## Viited

## Välislingid
*
Raasiku remmelgas

**Raasiku remmelgas** on kaitsealune remmelgas Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku asulas. Puu võeti kaitse alla 2006.

## Viited

## Välislingid
*
Jõõpre pärnad

**Jõõpre pärnad** (ka **Jõõpre kooli pärnad**) on 8-9 kaitsealust pärna Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Jõõpre külas Jõõpre kooli alal Audru jõe kaldal. Puud võeti kaitse alla 1938.

Kõige jämedama pärna ümbermõõt on 424 cm (mõõdetuna 1,0 m kõrguselt) ja kõrgus 26 m.

## Viited

## Välislingid
*
Tõnis Tatar

**Tõnis Tatar** (sündinud 12. mail 1980) on eesti kunstiajaloolane, õppejõud ja tõlkija. 

## Hariduskäik
Tõnis Tatar õppis Tartu Ülikoolis aastatel 2000–2005 bakalaureuse-, 2005–2008 magistri- ja 2008–2015 doktoriõppes. Ta kaitses 2005. aastal 
bakalaureusekraadi (kunstiajaloo-alane bakalaureusetöö Joseph Beuysist –  "Peatükke Joseph Beuysi loomingust") ja 2008. aastal teadusmagistri (*Magister artium*) kraadi kunstiajaloos (väitekiri "Olav Marani kunstnikutee"; juhendaja Jaak Kangilaski, retsensent Sirje Helme).

Doktorandina astus Tatar üles kunstiajaloo õppetooli juures magistritööde kaitsmisel 2013. aastal retsensendina ja 2015. aastal juhendajana.

2015. aasta juunis kaitses Tõnis Tatar TÜ filosoofiateaduskonnas kunstiajaloo õppetooli juures kolmanda eesti ajaloolasena pärast Eesti taasiseseisvumist väitekirjaga "Kolmas tee Eesti NSV kunstis: avangardi ja võimumeelsuse vahel" (juhendajad Jaak Kangilaski ja Juhan Maiste, retsensendid Sirje Helme ja Szczecini Ülikooli Ida-Euroopa ajaloo professor Jörg Hackmann) filosoofiadoktori kraadi kunstiajaloos.

## Töökäik
Aastatel 2005–2013 töötas ta Tartu Kunstimuuseumis.

Alates 2012. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis. Ta oli aastatel 2012–2017 TÜ ajaloo ja arheoloogia instituudi kunstiajaloo osakonnas referent. Ta töötab 2017. aasta veebruarist Tartu Ülikoolis kunstiajaloo lektorina..

## Teadustöö
Eesti 20. sajandi kunsti ajalugu; Eesti kunstiajalugu nõukogude perioodil; 20. sajandi kunstiteooriad. Lisaks uurib ta neuroesteetikat (kognitiivteaduste haru).

## Teoseid
*2007 – Sven Regener. "Berliini bluus". Saksa keelest tõlkinud Tõnis Tatar. Kujundanud Dan Mikkin. – Tallinn: Varrak. – 229 lk. (romaanisari "Moodne aeg"). ISBN 978-9985314692 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?163420
*2013 – "Metsa ja mere vahel. Eesti loodusmaal = Between the forest and the sea: Estonian landscape painting" [näitus Tartu Kunstimuuseumis 28.06.2013 – 12.01.2014]. Koostajad Reeli Kõiv ja Tõnis Tatar. Inglise keelde tõlkinud Kersti Unt. Toimetanud Tiiu Talvistu. Kujundanud Jaan Evart – Tartu: Tartu Kunstimuuseum. – 111 lk. ISBN 978-9985976586 https://www.rahvaraamat.ee/p/metsa-ja-mere-vahel-eesti-loodusmaal/424098/et?isbn=9789985976586
*2015 – Tõnis Tatar. "Kolmas tee Eesti NSV kunstis: avangardi ja võimumeelsuse vahel". Doktoritöö  [juhendajad: Jaak Kangilaski, Juhan Maiste; Tartu Ülikooli ajaloo- ja arheoloogia instituut, Tartu, Eesti]. – Tartu: University of Tartu Press. – 294 lk. (*Dissertationes historiae Universitatis Tartuensis* 36). ISBN 978-9949328208

## Liikmesus
*2009 Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing

## Viited

## Välislingid

*Tõnis Tatar. Eesti Teadusinfosüsteemis
*Tõnis Tatar Tartu Ülikooli kodulehel ut.ee
*Tõnis Tatari doktoritöö kokkuvõte. ut.ee
*Doktoritöö kokkuvõte Tartu Ülikooli kirjastuse kodulehel. dspace.ut.ee
*Tõnis Tatar. "Igatsus kommunikatiivse ühtsuse järele". sirp.ee, 12. detsember 2013
*Tõnis Tatar. sirp.ee, 4. mai 2018
Milorad Žižić

**Milorad Žižić** (serbia kirillitsas *Милорад Жижић*; sündinud 1. detsembril 1986 Nikšićis) on Serbia ja Montenegro ning Montenegro endine poksija.

## Harrastajana
Ta võistles kuni 2006. aastani juunioride klassis Serbiat ja Montenegrot ning alates 2006. aastast Montenegrot esindades.

## Elukutselisena
Ta poksis alates maist 2011 kuni septembrini 2016 elukutselisena. Ta pidas kokku 14 kohtumist ning võitis neist 12 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 2 kohtumist (mõlemad nokaudiga).

Ta oli 13. aprillist 2013 kuni 3. oktoobrini 2015 WBC Vahemere regiooni meister keskkaalus (kuni 160 naela ehk 73 kg).

## Viited

## Välislingid
*Milorad Žižić lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Mthatha

**Mthatha** (kuni 2004. aastani **Umtata**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis, OR Tambo ringkonna ja King Sabata Dalindyebo valla halduskeskus.

Aastatel 1976–1994 oli Umtata Transkei bantustani pealinn.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mthatha elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,61%, värvilisi 2,66%, India või Aafrika päritolu inimesi 1,23%, valgeid 1,04% ja teisi 0,46%. Koosa keelt pidas emakeeleks 85,02%, inglise keelt 8,62%, afrikaani keelt 1,14%, sotho keelt 0,79% ja suulu keelt 0,79%.

## Viited
Port St. Johns

**Port St. Johns** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul Mzimvubu jõe suudmes.

Aastatel 1976–1994 kuulus Port St. Johns Transkei bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Port St. Johns'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,67%, värvilisi 3,49%, valgeid 1,10%, India või Aasia päritolu inimesi 0,62% ja teisi 0,11%. Koosa keelt pidas emakeeleks 89,66% inimesi, inglise keelt 6,22%, afrikaani keelt 0,99% ja suulu keelt 0,52%.

## Viited
Kareedouw

**Kareedouw** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas, Kou-Kamma valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1905. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kareedouw'i elanikest värvilisi 56,47%, mustanahalisi aafriklasi 32,78%, valgeid 9,51%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26% ja teisi 0,96%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 72,58% inimesi, koosa keelt 22,07%, inglise keelt 2,43%, tsvana keelt 0,57% ja sotho keelt 0,53%.

## Viited
Aardla linnutorn

**Aardla linnutorn** ehk **Aardla poldri linnuvaatlustorn** oli vaatlustorn Aardla järve ääres Tartumaal.

Linnutorn asus Aardla järve kaitsealal Aardla järve idakaldal.

2015. aastal välja antud kaitsekorralduskavas märgiti, et linnuvaatlustorn on väga amortiseerunud ja tuleks kiiresti uuendada. Samuti peeti tarvilikuks laudtee rajamist vaatlustornini, mis võimaldaks ligipääsu ka kõrgvee ajal.

## Viited

## Välislingid
* "Liigirikkaim linnuvaatlustorn asub Tartumaal" ERR menu, 11. mai 2015
Dordrecht (LAV)

**Dordrecht** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Emalahleni vallas.

Dordrecht on asutatud 1856. aastal. Linn sai nime Hollandi  Dordrechti linna järgi. 2001. aastal elas seal umbes 8741 inimest.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dordrechti elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,1%, värvilisi 3,3%, valgeid 2,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,4%. Koosa keelt pidas emakeeleks 90,1% inimesi, afrikaani keelt 5,4%, inglise keelt 2,0% ja teisi keeli 2,5%.,

## Viited
Thohoyandou

**Thohoyandou** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis, Vhembe ringkonna ja Thulamela valla halduskeskus.

Thohoyandou on asutatud 1977. aastal. Aastatel 1979–1994 oli Thohoyandou Venda bantustani pealinn.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Thohoyandou elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,47%, India või Aasia päritolu inimesi 4,09%, värvilisi 0,19%, valgeid 0,16% ja teisi 0,10%. Venda keelt pidas emakeeleks 84,74% inimesi, tsonga keelt 2,61%, inglise keelt 2,11%, pedi keelt 1,15%, afrikaani keelt 0,37% ja sotho keelt 0,36%.

## Viited
Lennox Sebe

**Lennox Leslie Wongama Sebe** (26. juuli 1926 Belstone – 23. juuli 1994) oli Ciskei bantustani peaminister aastail 1973–1981 ja seejärel esimene president aastail 1981–1990.
Tõmmits

**Tõmmits** on tööriist, millega kehale jõudu avaldades hakkab keha liikuma jõuallika suunas.

Tõmmits võib olla mehaaniline või hüdrauliline. Levinud on kahe ja kolme haaraga tõmmitsad.

## Viited
Mount Frere

**Mount Frere** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Alfred Nzo ringkonnas, Umzimvubu valla halduskeskus.

Mount Frere on asutatud 1876. aastal. Aastatel 1976–1994 kuulus Mount Frere Transkei bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mount Frere elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 96,08%, värvilisi 1,24%, India või Aasia päritolu inimesi 0,80%, valgeid 0,78% ja teisi 1,10%. Koosa keelt pidas emakeeleks 86,58% inimestest, inglise keelt 6,05%, suulu keelt 1,62%, afrikaani keelt 0,81% ja sotho keelt 0,51%.

## Viited
Aleksandr Volkov (Karjala kirjanik)

**Aleksandr Volkov** (25. detsember 1928 Prääsä rajoon Dessoila küla – 4. aprill 2020 Petroskoi) oli Karjala luuletaja ja tõlkija.

Volkov sündis taluniku perekonnas ning 1930. aastatel represseeriti ta isa. 1941. aastal, kui puhkes sõda, evakueeriti kogu ülejäänud perekond Sverdlovski oblastisse, kust Karjalasse tuldi tagasi juba 1944. aastal.

Volkov lõpetas 1948. aastal kooperatiivtehnikumi ning 1959. aastal kaugõppes Karjala Riikliku Pedagoogilise Instituudi, kus tema erialaks oli vene keel ja kirjandus.

Esimesed venekeelsed luuletused avaldas Volkov 1959. aastal ning järgmistel aastakümnetel ilmus üksikuid luuletusi. Kirjandusele pühendus Volkov alles 1991. aastal, mil ta jäi pensionile. Volkov on üks aunuse Karjala ilukirjanduse loojaid.

Volkov andis suure panuse karjala kirjandusse ka tõlkijana: tema soov oli tõestada, et karjala keele sõnavara- ja vormirikkus ei jää alla suuremate keelte omale.

Tänu Volkovi initsiatiivikusele sündis 1998. aastal ka karjala keeles kirjutavate kirjanike ühendus Karjalaine Sana (Karjala Sõna), mille juhiks ta oli.

2008. aastast oli Volkov Venemaa Kirjanike Liidu liige.

Eesti keeles on ilmunud Volkovi luulekogu "Hilissügis" Jaan Õispuu ja Arvo Valtoni tõlkes.

## Teoseid
* *Pieni Dessoilu. Runot, kiännökset* ("Väike Dessoilu. Luuletused, tõlked") 1993.
* *Ven'an runot* ("Vene luuletused") 1998.
* *Vetšnyj ogonj. Iguine tuli* ("Igavene tuli") 2000.
* *Pozdnjaja osenj* ("Hilissügis") 2003.
* *Järvet Karjalan. Vallitut runot* ("Karjala järved. Valitud luuletused") Valikkogumik, 2003.
* *Slovo o livah. Liivin virret* ("Liivi lood") Nimiluuletuse kõrval ka selle tõlked vene, soome, eesti, liivi ja komi keelde. 2004. Kordustrükk 2008, tõlge 14 keelde.
* *Tihoje nebo* ("Vaikne taevas") 2008.

## Viited

## Välislingid
* Volkov saab 85-aastaseks. 2013. *(Youtube)*
* Volkovi bibliograafia
Eesti Küberfüüsika Selts

**Eesti Küberfüüsika Selts** koondab küberfüüsika ja teiste interdistsiplinaarsete infotehnoloogiate ning elektroonika erialadel tegutsevaid isikuid ja organisatsioone. Seltsi asutasid 2016. aastal TTÜ Tartu Kolledži küberfüüsikalise süsteemitehnika üliõpilased. 

## Välislingid
*Eesti Küberfüüsika Seltsi koduleht
Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

**Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut** (inglise keeles *European Institute for Gender Equality* (**EIGE**)) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006 määrusega (EÜ) nr 1922/2006 loodud Euroopa Liidu organ, mis alustas tööd 2007. aastal.

Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtetest. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 21 (Diskrimineerimiskeeld) ja 23 (Naiste ja meeste võrdõiguslikkus) keelatakse igasugune sooline diskrimineerimine ning nähakse ette, et meeste ja naiste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades.

## Vaata ka
*Sooline võrdõiguslikkus

## Viited

## Välislingid
* Määruse nr 1922/2006 tekst (*eesti ja inglise keeles*)
Neljas Dimensioon

**Neljas Dimensioon** on Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni üliõpilaste veebiväljaanne. Selle asutas 21. jaanuaril 2016 Margus Hanno Murakas koos oma kursusekaaslastega Tartu Ülikoolis. 

Ühtlasi oli Murakas väljaande esimene peatoimetaja. Väljaande veebiaadress on **www.4dimensioon.org.** 

2017. aastal korraldas Neljanda Dimensiooni MTÜ projekti "Noored meediatargad", mille eesmärk oli värskelt valimisõiguse saanud Tartu üldhariduskoolide õpilasi meediateemadel harida. 

2018. aasta septembris laienes Neljas Dimensioon ka raadiosse. Kord kuus oli Vikerraadio eetris saade "Vähemolijad" (saatejuhid Indrek Ojamets, Romet Toomas Tiitsaar ja Lisete Reineberg). Saade lõpetati pärast ühte aastat. 

2020. aasta sügisest kuni 2023. aasta maini ilmus Postimehe lisalehena 4jaleht. 

2025. aasta sügisest teeb tudengiväljaanne koostööd Õhtulehe noorteportaaliga. 

Toimetusse kuuluvad Tartu Ülikooli üliõpilased, kes kirjutavad Neljandasse Dimensiooni kirest ajakirjanduse vastu ja soovist luua midagi omanäolist. Toimetus võtab vastu ka kaastöid külalisautoritelt. Samuti on 4dimensiooni liikmeks võetud inimesi, kes õpivad teistel erialadel. 

Väljaande lööklause "Värskelt. Rikkumata. Otse" viitab sellele, et toimetus tegutseb iseseisvalt ja on sõltumatu. Neljas Dimensioon on reklaamivaba ja artikleid saab lugeda tasuta. Väljaande eesmärk ei ole teenida tulu, vaid mitmekesistada Eesti ajakirjandusmaastikku. 

Neljas Dimensioon kajastab teemasid peamiselt publitsistikažanrides. Kindlaid teemasid veebiväljaandes ei ole, kuid üldiselt on need seotud ülikooliga. Väljaande ühed loetuimad on olnud lood raamatumüüjate värbamisest Ameerikasse, Tartu korporatsioonidest, Taxify juhi tööst ja Tartu Ülikooli veidramatest õppeainetest.

## Peatoimetajad

4dimensioonil on traditsioon valida uus peatoimetaja iga aasta jaanuaris, kui on väljaande asutamise aastapäev. 

## Auhinnanominatsioon
2021. aastal oli 4jaleht nomineeritud Eesti Meediaettevõtete Liidu kujunduskonkursil väikeste lehtede auhinnale avatud rühma kategoorias infograafika ja illustratsioonide eest.

## Viited
Rohetiib

**Rohetiib** (*Callophrys rubi*) on sinilibliklaste sugukonda kuuluv liik päevaliblikaid.

Tiivad (sirutatult 20–26 mm) pealt pruunid, alt rohelised. Eestiiva ülaosas heledam lõhnasoomuste laik.

Elab metsades ja rabaservades. Lendavad mai algusest juuni keskpaigani. Eestis laialt levinud. Samuti laialt levinud kogu Euroopas.

Talvituvad nukuna.

Callophrys rubi egg.jpg|Rohetiiva muna
Rups van het groentje.jpg|Rohetiiva röövik


## Viited

## Välislingid
*
Roossenekal

**Roossenekal** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Elias Motsoaledi vallas.

Roossenekal on asutatud 1886. aastal. Linn on saanud nime kahe sõduri Stephanus Johannes Roosi ja Frederik Senekali järgi, kes hukkusid maputše hõimu vastu peetud sõjas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Roossenekali elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,50%, valgeid 6,10%, värvilisi 0,69%, India või Aasia päritolu inimesi 0,46% ja teisi 0,30%. Pedi keelt pidas emakeeleks 67,29% inimesi, ndebele keelt 8,83%, afrikaani keelt 6,27%, suulu keelt 3,29%, koosa keelt 2,33%, inglise keelt 2,03%, svaasi keelt 1,83%, tsonga keel 1,49% ja venda keelt 1,45%.

## Viited
Tšetšeenia naxar

**Tšetšeenia naxar** (hääldus *nakhar* või *nahar*) oli Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi rahaühik, mida ei jõutud kasutusele võtta. 

1994. aastal trükiti Suurbritannias 1-, 3-, 5-, 10-, 20-, 50-, 100-, 500- ja 1000-naxarised rahatähed dateeringuga 1995. 

Seda rahaühikut ei võetud ringlusse ja peaaegu kõik rahatähed hävinesid Groznõi pangas, mille hävitas Venemaa sõjavägi.
Polokwane

**Polokwane** (kuni 2003. aastani **Pietersburg**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Limpopo provintsi ja Capricorni ringkonna halduskeskus.

Pietersburg asutati 1886. aastal. Asula on saanud nime buuride poliitikategelase Piet Jouberti järgi. Linnaõigused sai Pietersburg 1992. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Polokwane elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 74,38%, valgeid 18,25%, värvilisi 3,75%, India või Aasia päritolu inimesi 3,14% ja teisi 0,49%. Pedi keelt pidas emakeeleks 45,89% inimesi, afrikaani keelt 19,81%, inglise keelt 10,31%, venda keelt 6,68%, tsonga keelt 5,71%, sotho keelt 1,74%, ndebele keelt 1,36%, suulu keelt 1,35% ja tsvana keelt 1,24%.

## Viited
Euroopa Meresõiduohutuse Amet

**Euroopa Meresõiduohutuse Amet** on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002 määrusega (EÜ) nr 1406/2002 loodud Euroopa Liidu amet, mille ülesannete seas on muu hulgas „meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme“ tagamine.

## Viited
Raamatukujundus

**Raamatukujundus**, ka **raamatukunst**, on raamatu kunstipärane kujundamine, ka raamatute kujundamisega tegelev kunstiharu. Raamatukujundus hõlmab illustratsiooni, kirja-, trüki- ja köitekujundust.

Raamatuid kujundavat kunstnikku nimetatakse **raamatukujundajaks**, ka **raamatukunstnikuks**.

Esimene raamatukujunduse võistlus Eestis toimus 1958. aastal. Konkurss "25 kauneimat Eesti raamatut" taaselustati praegusel kujul 1998. aastal Eesti Kujundusgraafikute Liidu, Eesti Kirjastuste Liidu ja Eesti Rahvusraamatukogu koostööna.

## Kaanekujundusi

Pilt: Taska_köide.jpg|Raamatuköitekojas Taska valminud kalingurköites Henrik Ibseni "Peer Gynt" (1938)
Pilt:Musta risti ikke all.jpg|Aristarch Sinkeli "Musta risti ikke all" esikaas. Kujundanud diplomitööna Maret Olvet (1956) 
Pilt:Cover of Lesbian Love by Marlene Longman - Illustrator McCauley - Nightstand NB 1523 1960.jpg|Marlene Longmani "Lesbian Love" esikaas. Kujundanud Harold W. McCauley (1960)
Pilt: Sharpe diadala.jpg|Bernard Cornwelli "Sharpe diadala" ('Sharpe'i triumf') esikaas (2006)


## Vaata ka
*raamatukunsti mõisteid 
* kujundusgraafika

## Viited

## Kirjandus
*Rein Loodus. "Eesti raamatukunsti teke ja areng. Kuni 1940. aastani". Kaane kujundanud Silvia Liiberg. Tallinn: Kirjastus Eesti Raamat, 1982. – 146 lk https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?92411

## Välislingid
*Mis teeb raamatust Raamatu. epl.delfi.ee, 6. veebruar 2004
*Reet Varblane. Ilusa raamatu kujundamine nõuab aega. sirp.ee, 14. mai 2004
*Ardo Kaljuvee. "Millega raamatukujundaja tegeleb?". epl.delfi.ee, 26. jaanuar 2008
*Kiitus Eesti raamatukujundusele. blog.varrak.ee, 21. veebruar 2010
*Märkmeid ärajäänud ettekandest - külalise tund. ulmeajakiri.ee, juuli 2014
Bones (täpsustus)

**Bones** võib tähendada

* "**Bones**" ("**[[Kondid]]**"), USA telesari
* "**[[Bones (laul)|Bones]]**", Equinoxi laul 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
* ...
Malda kadakas

**Malda kadakas** on kaitsealune kadakas Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Lemmetsa külas Latika talu alal. Puu võeti kaitse alla 1938.

Puu ümbermõõt on 120 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 9,5 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Juuru saar

**Juuru saar** oli kaitsealune saar Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru asulas. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu hävis suvel 1991.

Puu ümbermõõt oli 400 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Kabala tamm

**Kabala tamm** on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Rapla vallas Kabala külas endise Kabala mõisa alal. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 479 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 21 m.

## Viited

## Välislingid
*
Lepiku pärnad

**Lepiku pärnad** on kaitsealused pärnad Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas endise Lepiku talu lähedal. Puud võeti kaitse alla 1961.

## Viited

## Välislingid
*
Murekünka tammed

**Murekünka tammed** on kuus kaitsealust tamme Rapla maakonnas Kohila vallas Pahkla külas. Puud võeti kaitse alla 1964.

## Viited

## Välislingid
*
Plotina mänd

**Plotina** on kaitsealune mänd Võru maakonnas Setomaa vallas Kahkva külas. Puu võeti kaitse alla 1938.

Puu ümbermõõt on 310 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 13 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Isejuhtiv sõiduk

**Isejuhtiv sõiduk** on sõiduk, mis suudab liikuda iseseisvalt, st ilma inimjuhtimiseta.

Isejuhtiv sõiduk on varustatud sensoritega, mis kaardistavad ümbritsevat keskkonda ja protsessori või protsessoritega, mis antud andmete põhjal sõiduki liikumist juhivad. 

## Isejuhtivate sõidukite liigitus
Isejuhtivad sõidukid on jagatud viide kategooriasse, võttes aluseks kas sõiduki võimekuse (Ameerika Ühendriikide Transpordiamet, National Highway Traffic Safety Administration ehk NHTSA) või juhi sekkumise vajaduse (Rahvusvaheline Autoinseneride Ühing (Society of Automotive Engineers International) ehk SAE International) järgi. Euroopa ja Jaapani autotootjad eelistavad SAE Internationali süsteemi selle täpsuse tõttu. Ka Eesti valitsus on võtnud aluseks SAE Internatonali klassifikatsiooni. Selle põhjal valmib robootikaseaduse ehk #krattlaw eelnõu.

## Isejuhtivad sõidukid Eestis

Eestis on lubatud isejuhtivate sõidukite testimine liikluses alates 2. märtsist 2017. Sama aasta juuli lõpus jõudsid Tallinna tänavatele 2 Prantsusmaal valmistatud väikebussi EasyMile EZ10, mis läbisid augusti lõpuni kestnud katsetuste käigus kokku 1500 kilomeetrit ja sõidutades umbes 5500 reisijat. 

Veebruaris 2018 valmis Riigikantselei strateegiabüroo tellimusel kokku kutsutud Isejuhtivate sõidukite ajastu algus: ekspertrühma lõppraport, mis analüüsib, millist potentsiaali, riske ja võimalusi kätkevad isejuhtivad sõidukid ja liikuvuse digitaliseerimine laiemalt. 

## Viited
Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur

**Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur** (lühendatud kasutus **Frontex**; prantsuse keeles **''Front**ières **ex**térieures'' (‘välispiirid’)) oli Euroopa Liidu Nõukogu 26. oktoobri 2004 määrusega (EÜ) 2007/2004 loodud Euroopa Liidu amet, mille ülesannete seas oli muu hulgas „Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiri ühendatud juhtimise parandamine.“

Frontexi tegevust laiendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019 määrusega (EL) 2019/1896, millega asutati Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, et tagada välispiiridel Euroopa integreeritud piirihaldus eesmärgiga hallata piire tulemuslikult, järgides täiel määral põhiõigusi, ning tõhustada liidu tagasisaatmispoliitikat.

## Viited

## Välislingid
Lolu kadakas

**Lolu kadakas** oli kaitsealune kadakas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas Lolu talu alal. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu on hävinud.

## Viited

## Välislingid
*
Pärsti saar

**Pärsti saar** oli kaitsealune harilik saar Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pärsti külas. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu hävis 1996.

Puu ümbermõõt oli  570 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.

## Viited

## Välislingid
*
Puuri künnapuu

**Puuri künnapuu** oli kaitsealune künnapuu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi (varem Uue-Võidu küla ala) külas Puuri talu alal. Puu võeti kaitse alla 1938. Puu oli hävinud 1988. aastaks.

Puu ümbermõõt oli 470 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Korjun

**Korjun** (armeenia keeles Կորյուն; täpsed sünni- ja surma-aastad ei ole teada) oli armeenia ajaloolane, kirjanik ja tõlkija V sajandi esimesel poolel , Mesrop Maštotshi õpilane ja kaastööline. Kirjutas aastate 443 ja 450 vahel raamatu "Maštotshi elu", mida loetakse armeenia kirjanduse vanimaks säilinud teoseks. See on tõlgitud vene, inglise, prantsuse ja saksa keelde.

## Viited

## Kirjandus
* Корюн, "Житие Мащтоца",Пер. с древнеармянского Ш. В. Смбатяна и К. А. Мелик-Огаджаняна. М., 1962
* Абегян М. Х., «История древнеармянской литературы», т. 1, Ер., 1975
* Koryun, The Life of Mashtots
Peetri mägimännid

**Peetri mägimännid** olid kaitsealused mägimännid Rapla maakonnas Rapla vallas Raikkülas (varem Kaigepere küla ala) Peetri talu alal. Puud võeti kaitse alla 1964. 2020. aastal arvati need hävimise tõttu kaitse alt välja.

## Viited

## Välislingid
*
Mäsna arukased

**Mäsna arukased** on kaitsealused arukased Rapla maakonnas Rapla vallas Raka külas endise Parima talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1961.

## Viited

## Välislingid
*
Vargametsa tammed

**Vargametsa tammed** (ka **Vargamäe tammed**) on kaitsealused tammed Rapla maakonnas Rapla vallas Hagudi külas Vargamäel. Puud võeti kaitse alla 1961.

## Viited

## Välislingid
*
Kurista sanglepp

**Kurista sanglepp** oli looduskaitsealune puu (sanglepp) Tartu maakonnas Kastre vallas Kurista külas.

Puu ümbermõõt oli 317 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m.

Kurista sanglepp oli 30.04.1966 - 05.02.2024 looduskaitse all.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Ratko Drašković

**Ratko Drašković** (serbia kirillitsas *Ратко Драшковић*; sündinud 24. jaanuaril 1966 Nikšićis) on Jugoslaavia FSV, Jugoslaavia Liitvabariigi, Serbia ja Montenegro ning Montenegro poksija.

## Harrastajana
Ta võistles kuni oktoobrini 1990 Jugoslaavia FSV eest.

## Elukutselisena
Ta on poksinud alates oktoobrist 1990 elukutselisena. Ta on pidanud seni (seisuga 10. märts 2018) kokku 49 kohtumist ning on võitnud neist 35 (neist 23 nokaudiga), kaotanud 12 (neist 8 nokaudiga) ja viigistanud 2 kohtumist.

## Suhted Montenegro riigiga
Oma varjamatu Serbia-meelsuse tõttu on tema ja Montenegro riigi suhted jahedad ning teda on vähe ametlikult tunnustatud.

## Isiklikku
Tema poeg on Montenegro endine poksija Boško Drašković.

## Viited

## Välislingid
*Ratko Drašković lehel ''BoxRec''. Inglise keeles