open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dalton (täpsustus)

* Dalton (Da), elemendi aatommassi mõõtühik
* Dalton, Kuu kraater

Dalton on Ameerika Ühendriikides mitme koha nimi;
*Dalton, linn Georgia osariigis (Ameerika Ühendriigid)

## Inimesed
### Dalton perekonnanimena

*Annie Dalton (* 1948), Inglise lastekirjanik
*Hugh Dalton, Suurbritannia poliitik
*John Dalton (1766–1844), Inglise keemik
*John Dalton (* 1943), Briti bassist
*Judy Dalton, Ameerika tennisemängija
*Matt Dalton (*1986), Kanada jäähokimängija (väravavaht)
*Roque Dalton, El Salvadori luuletaja
*Timothy Dalton (* 1946), Briti filmi- ja teatrinäitleja.
*Daltoni vennad, Ameerika bande (1800. aastatel), millesse kuulus 4 venda

### Dalton eesnimena

*Dalton Grant (* 1966), Inglise kõrgushüppaja
*Dalton Trumbo (1905–1976), Ameerika stsenarist ja kirjanik
*Dalton Vigh (* 1964), Brasiilia näitleja
*Joseph Dalton Hooker (1817–1911), Inglise botaanik

## Vaata ka
* D'Alton
* Daltoni seadus, osarõhkude seadus
* Dalton Transactions, teadusajakiri anorgaanilise keemia valdkonnas
*Daltoni lennujaam, lennujaam Iisraelis
* daltonplaan, Helen Parkhursti loodud hariduskontseptsioon
Saaremaa Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing

**Saaremaa Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing** (lühend **Saaremaa NNKÜ-NMKÜ**; ingliskeelne lühend: **Saaremaa YWCA-YMCA**) on Eesti usuorganisatsioon; ühtlasi Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühingu haruorganisatsioon.

## Välislingid
*http://www.saaremaaymca.ee/ Organisatsiooni koduleht
Alma (Colorado)

**Alma** on linn USA-s Colorado osariigis Parki maakonnas.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 296. Aastal 2010 oli elanikke 270 ja 2000. aastal 179. 

Linn asutati 2. detsembril 1873.

Alma asub 3158 meetri kõrgusel üle merepinna, mis teeb sellest kõrgeimal asuva linna Ameerika Ühendriikides. Tänu oma asukohale on linna kliima külm. Suvel ei tõuse ööpäevane õhutemperatuur oluliselt üle 10 °C. Talved on külmad ja pikad ning temperatuur püsib −10 °C allpool. Kõige soojem kuu on juuli, kui keskmine maksimaalne temperatuur on tõuseb 17 °C-ni. Külmim kuu on jaanuar, kui keskmine minimaalne temperatuur langeb −17 °C-ni. Päevase ja öise temperatuuri erinevused võivad ulatuda 25 kraadini. Sademeid langeb 584 mm aastas.

Alma lähedal asub ajalooline hõbedakaevandus Sweet Home Mine.

  
Pilt:Main Street Alma Colorado.jpg|Peatänav
Pilt:Alma colorado.jpg|Alma linna silt
Pilt:London mine assay office? CO.jpg|Alma lähedal asuva Londoni kaevanduse ehitis


## Viited

## Välislingid
*Alma koduleht (*inglise keeles*)
Kargi mõis

**Kargi mõis** (saksa keeles *Karky*) oli rüütlimõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.

1914. aastal kuulus mõisa koosseisu 509,1 ha mõisamaad ja 329,93 ha talumaad.

1490. aastal kuulus mõis Hans Schardenbäkile, 1648–1722 Tollidele, 1919. aastal parun Albert Buxhoevedeni pärijatele.

1939. aastal asus endine mõisasüda Torgu vallas.
Rootsi Rahvaliit

**Rootsi Rahvaliit** (rootsi keeles *Svenska Folkförbundet i Estland*) oli Eesti esimese vabariigi aegne partei, mis esindas vähemusrahvuse eestirootslaste huve.

Partei asutati 1917. aastal. Aastast 1918 andis see välja ajakirja Kustbon.

## Viited
Jaak Hein

**Jaak Hein** (7. september 1951 Kiviõli – 14. märts 2021 Pärnu) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 1970 Väike-Maarja Keskkooli ja aastal 1978 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (8.lend).

Ta töötas aastatel 1978–1999 teatris Endla, seejuures aastast 1989 lavastusala juhatajana. Ta on teinud ka lavakujundusi. Aastatel 1999–2001 oli Kuressaare Linnateatri tehniline direktor. Seejärel töötas lühikest aega Kihnu rahvamaja juhatajana.

Ta on mänginud telelavastuses "Soo" (aastal 1992).

## Rollid
* 1979 Shakespeare "Mõõt mõõdu vastu" (Lucio)
* 1980 August Kitzberg "Püve talus" (Jüri Ahvenas)
* 1981 Paul Putninš "Truuduse magus koorem" (Herbert)
* 1983 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Aadam Seeliohw)
* 1983 Edward Albee "Loomaaialugu" (Jerry)
* 1984 Ott Kool "Musta kassi öösel ei näe" (Ringijooksu Ruudi)
* 1984 Vaino Vahing "Testament" (Mees)
* 1985 Oskar Luts/Priit Pedajas "Soo" (Juku)
* 1988 Hugo Raudsepp "Vaheliku vapustused" (Ants)
* 1989 Eugene O'Neill "Saatuse heidikute kuu" (Stedman)
* 1991 Peet Vallak/Priit Pedajas "Epp Pillarpardi Punjaba potitehas" (potikaupmees Helde)
* 1993 Arthur Schnitzler "Anatol, Max ja naised" (Max)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000
Karl Mikita

**Karl Mikita** (26. veebruar 1879 – 29. juuli 1933) oli eesti tööstur.

Ta oli Tallinna maalrite gildi liige. 

1918. aastal kleepis ta Tallinnas üles Eesti iseseisvusmanifesti. Ta oli päevalehe Vaba Maa asutajaid ja kuni surmani osaühingu juhatuse liige, Kaubandus-Tööstuskoja nõukogu liige, Tööstusliku Kutseoskuse Nõukogu liige, Tallinna Toompea Kaarli koguduse juhatuse ja nõukogu liige.
Catignano

**Catignano** on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis. Catignano asub Pescara lisajõe Nora kallastel.

Arheoloogiliste väljakaevamiste käigus on Catignano territooriumil asunud neoliitilisest asulast saadud huvipakkuvaid leide (keraamika, terrakota). 

365 meetri kõrgusel merepinnast asuva Catignano asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 

Catignano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Civitaquana, Cugnoli, Loreto Aprutino, Nocciano, Pianella.

Catignano halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Contrada Sterpara, Contrada De Contra, Contrada Micarone, Contrada Varano,contrada Grotte Cappuccini.

## Viited
Imbi Herm

**Imbi Herm** (aastani 1982 **Imbi Süvalep**; sündinud 12. aprillil 1955 Rakveres) on eesti endine näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas aastal 1973 Rakvere 1. Keskkooli, õppis aastatel 1973–1975 Tartu Riiklikus Ülikoolis psühholoogiat ja lõpetas aastal 1980 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (9.lend).

Ta töötas aastatel 1980–1992 näitlejana Rakvere Teatris. Hiljem on ta tegutsenud lauluõpetajana. Ta on kirjutanud näidendeid ja neile muusikat ("Nääriöö, see imeline, 1982; "Võlulaul", 1984)

Aastatel 1995–2003 oli ta Aluvere Põhikoolis lauluõpetaja ning aastast 2003 Rakvere Reaalgümnaasiumi ajaloo ja kultuuriloo õpetaja.

## Isiklikku
Tema ema oli näitleja Galina Süvalep, isa oli näitleja, lavastaja ja dramaturg Kulno Süvalep, vanaisa oli ajakirjanik ja poliitik, Riigikogu sekretär Arnold Süvalep; õde on kirjandusteadlane Ele Süvalep-Lõhmus,tütar on Laura Herm.

## Lavastusi
* 1980 Frank Baum "Smaragdlinna võlur"
* 1981 Betti Alver "Viletsuse komöödia"
* 1981 August Kitzberg "Neetud talu"
* 1985 Henrik Visnapuu/Hendrik Lindepuu "Süda kaheks"
* 1989 Jean Cocteau "Hirmsad vanemad"
* 1991 Shelagh Delaney "Mee maitse"

## Rolle
* 1981 Mait Metsanurk/Raivo Trass "Taavet Soovere elu ja surm" (Mary Sandov)
* 1984 John Osborne "Vaata raevus tagasi" (Helena)
* 1986 Genrihh Rjabkin "Öö kupees" (Alina)
* 1987 Anton Tšehhov "Kirsiaed" (Šarlotta)
* 1988 August Mälk/Andres Särev "Õitsev meri" (Liida)
* 1988 Valeri Brjussov/Toomas Suuman "Üks lugu armastusest" (Nathalie)
* 1989 Ingmar Bergman "Stseenid ühest abielust" (Marianne)
* 1991 David Guerdon "Paabeli ooper" (Katya)
* 1992 Jevgeni Švarts "Vari" (Julia Giuli)

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000
Capitol City

**Capitol City** on kummituslinn Colorado osariigis Hinsdale'i maakonnas Alpine Loop National Back Country Byway teede võrgustikus.

Capitol City asutati 1877. aastal ja tippajal elas asulas 400 inimest. Selle asula asutajad soovisid, et sellest saaks Colorado pealinn.

Asulas on säilinud on postkontor, mõned kõrvalhooned ja põletusahjud.

## Välislingid
*Capitol City ghosttowns.com lehel (*inglise keeles*)
Tulbi tänav (Tartu)

**Tulbi tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas.

Tänav algab Veeriku tänavalt ja suundub kagusse. Tänav ristub Nisu, Maisi, Rukki, Sangla, Nelgi, Varju tänava, Viljandi maantee ja Ülase tänavaga.

Tänava pikkus on 680 meetrit.
Kärbes (raamat)

**"Kärbes"** on A. H. Tammsaare armastusnovell, mille esmatrükk ilmus 1917. aastal. Jutustus on trükis ilmunud aastatel 1924, 1949 ja 1960 ning võrguteavikuna 2011. aastal Novelli pealkiri tuleneb ühe tegelase Andres Meriheina korteris elavast kärbsest, keda kirjanik Merihein jälgib, joodab-söödab ja kellega vestlusi peab. Novelli sõlmtegelaseks on preili Västrik, keda kutsutakse Tiksiks. Tiksi püüd leida endale abikaasat mõjutab loo mitmeid tegelasi. Tiksi on uudne ja kordumatu karakter Tammsaare tegelaste hulgas.

Novelli tegelastes Andres Meriheinas ja Kulnos on osaliselt nähtud teose autori isiksust. Meriheinas avaldub justkui autori lüüriline mina, Kulnos on esikohal kultuurifilosoof ning kummaski tegelases kordub palju teisest.

Loos on Tammsaare kasutanud impressionistlikku kujutluslaadi, samuti leidub süžees tunnuseid kunstisuunast, mida nimetatakse neorealismiks.

## Tegelased
* preili Västrik, hüüdnimega Tiksi – vaesest keskkonnast pärit neiu
* Lutvei – boheemlasliku elulaadiga üliõpilane, Tiksi kavaler
* Andres Merihein – tunnustatud kirjanik ja luuletaja, loo alguses 49-aastane
* Kulno – üliõpilane, Lutvei ja Andres Meriheina sõber
* proua Maasepp – majaperenaine, kelle juures Lutvei loo alguses elab
* Helene – majaperenaise täisealine tütar
* emand Koorik – Andres Meriheina koduabiline (talitaja, passija)
* Mänd – üliõpilane
* Säga – üliõpilane
* Kobru ehk Kõva P – üliõpilane
* Taavet – üliõpilane

## Vastuvõtt
*Marta Sillaots (1927) tunnustas selles teoses mitmes suhtes kõrget väärtust. 
*Mihkel Kampmaa (1936) andis "Kärbsele" graafiliseltki madala hinnangu – see osa oli laotud ptiikirjas. 
*Leenu Siimisker (1977) näeb "Kärbse" sisu Tiksi mehevalikus ning lihtsustab kärbest kui sümbolit, kuid samas peab novelli siiski kirjaniku loomingu teatud tähiseks, mis ennustab kirjaniku "muutumist loominguliselt küpseks meistriks". 
*Nigol Andreseni meelest on "Kärbes" juba kunstilist küpsust näitav teos, sest novelli kompositsioon ja stiilitöötlus on oma aja kohta erilaadsed. Inimkujudes olevat selles novellis revolutsioonieelne epohh leidnud sügavama käsitluse kui mis tahes muus eesti kirjanduse teoses. 

## Viited

## Kirjandus
*Juhani Salokannel. *Noore Eesti südametunnistus: Rahvuskirjanik A. H. Tammsaare*, tlk Piret Saluri, EKSA 2019, lk 60–65.
Johann Voldemar Jannseni tänav

**Johann Voldemar Jannseni tänav** on olemas mitmes linnas:
*Johann Voldemar Jannseni tänav Pärnus
*Johann Voldemar Jannseni tänav Tallinnas
*Johann Voldemar Jannseni tänav Tartus
Miami Beach

**Miami Beach** on linn USA-s Florida osariigis Miami-Dade'i maakonnas.

Elanike arv oli 2000. aasta rahvaloenduse järgi 87 933 ja 55,5% linna elanikest olid välismaist päritolu.

Linn asutati 26. märtsil 1915.

Miami Beach on olnud juba üle sajandi Ameerika Ühendriikide kuulsamaid mereäärseid kuurorte.

## Sõpruslinnad
Miami Beachil on 12 sõpruslinna.

## Välislingid
*Miami Beachi koduleht (*inglise keeles*)
Elice

**Elice** on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.

259 meetri kõrgusel merepinnast asuva Elice asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 

Elice piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Atri (TE), Castilenti (TE), Città Sant'Angelo, Collecorvino, Penne, Picciano.

Elice halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Castellano, Colle d'Odio, Collina, Elice (keskus), Madonna degli Angeli, Quattro Strade, Sant'Agnello.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Loreto Aprutino

**Loreto Aprutino** on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.

307 meetri kõrgusel merepinnast asuva Loreto Aprutino asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 

Loreto Aprutino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Catignano, Civitaquana, Civitella Casanova, Collecorvino, Moscufo, Penne, Pianella, Picciano.

Loreto Aprutino halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Loreto Aprutino (keskus), Cartiera, Ferrauto, Il Tarallo, Passocordone, Poggioragone, Remartello, Rotacesta, San Pellegrino, Cordano, Cappuccini, Fiorano, Villa Scannella, Madonna degli Angeli, Gallo, Collecera, Colle Cavaliere, Collefreddo, Scrizzetto, Paterno, Pallante, Colleospedale, Cancelli, Salmacina, Cecalupo, Pretara, Sablanico.

Rooma ajal asus Loreto Aprutino kohal **Laurentum**i asula, mis on saanud nime piirkonnas kasvanud lauruse (loorberilised) järgi. Tänapäeva asula kujunes välja kindluse ja benediktiinide kloostri ümber XI sajandil.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Johann Voldemar Jannseni tänav (Tartu)

**Johann Voldemar Jannseni tänav** on tänav Tartus Tähtvere linnaosas. Tänav on ligikaudu 440 meetrit pikk.

Tänav sai nime Tartu linnavolikogu otsusega 24. oktoobrist 1932.
Eduard Kääparin

**Eduard Kääparin** (16. september 1898 Võru vald, Võrumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti õpetaja.

Ta õppis aastail 1922–1926 Tartu Ülikooli põllumajandus- ja 1926–1927 õigusteaduskonnas.

Alates 1916. aastast oli ta pangaametnik Võrus, Nižni Novgorodis ja Lukojanovis, 1922–1928 Tartu linna 3. algkooli õpetaja, 1928–1930 Tartu linna haridusinstruktori kt.

1932. aasta sügisel, elades Navi külas Võru vallas, saatis ta valitsuskriisi ajal Riigikogu esimehele Karl Einbundile telegrammi, pakkudes end riigivanemaks. Seejärel käis ta kohalike ajalehtede toimetustes teateid hankimas, kas pole midagi kuulda tema riigivanemaks kutsumise kohta. Veendunud, et nii kergesti riigivanemaks ei saa, läks Kääparin Nõukogude Liitu. Seal viibis ta Pihkva, Leningradi ja Moskva vanglais. Venelased, nähes, et tegu on vaimuhaigega, saatsid ta Eestisse tagasi.

1934. aastal andis ta Rapla ümbruse taludes põllumajanduslikku nõu, nimetades end õpetatud agronoomiks. Ta soovitas asutada 1 000 000 sordiga puukooli, kasvatada kuni 250 kalkunit, ehitada klaasseintega elamuid, edendada ulgumere kalapüüki, propageerida 10–14-lapse süsteemi.

## Viited

## Välislingid
* TÜ üliõpilased
Ülemiste tunnel

**Ülemiste tunnel** on Järvevana teed Peterburi teega ühendav tunnel Tallinnas.

Tunnel avati 9. oktoobril 2013. 

Tunnel on 320 m pikk. Sisse- ja väljasõiduteede kogupikkus on 355 m. 

Tunnel koosneb kahest omavahel paksu betoonseinaga eraldatud osast.
## Vaata ka
*Tallinna tunnelite loend
Conopsis

***Conopsis*** on maoperekond, kes elavad peamiselt Mehhikos. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Conopsis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: 
* *[[Conopsis acuta]]* Cope, 1886
* *[[Conopsis amphisticha]]* Smith & Laufe, 1945
* *[[Conopsis biserialis]]* Taylor & Smith, 1942
* *[[Conopsis lineata]]* Kennicott, 1859
* *[[Conopsis megalodon]]* Taylor & Smith, 1942
* *[[Conopsis nasus]]* Günther, 1858.

## Viited

## Välislingid
*Günther, *[http://www.archive.org/details/catalogueofcolub00brit *Catalogue of Colubrine Snakes in the Collection of the British Museum*]*, London, 1858, lk 6, *[http://archive.org/stream/catalogueofcolub00brit#page/6/mode/2up]*, veebiversioon (vaadatud 11.10.2013) (inglise keeles)
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Conopsis]] seisuga 28.12.2013.*
Compton

**Compton** on linn USA-s California osariigis Los Angelese maakonna lõunaosas.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 96 455. Aastal 2000 oli 93 493.

Linn asutati 1888. aastal.

Compton on ühe kõrgeima kuritegevuse määraga linn USA-s.

## Sõpruslinnad
Comptonil on kolm sõpruslinna.

*  Onitsha, Nigeeria (2010. aastast)
*  Apia, Samoa (2010. aastast)
*  Targovishte, Bulgaaria (2010. aastast)

## Välislingid
* Comptoni ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Harilik elupuu

**Harilik elupuu** (*Thuja occidentalis* L.) on okaspuuliik elupuu perekonnast.

Harilik elupuu kasvab pärismaisena Põhja-Ameerikas. Euroopas on ta sageli kasvatatav ilupuu ja hekipõõsas.

## Välislingid
*
Lamav käokuld

**Lamav käokuld** (*Helichrysum petiolare*) on Lõuna-Aafrika kuivadest piirkondadest pärit mitmeaastane pindakattev poolpõõsas.

## Kirjeldus
Taime kõrgus on 25 sentimeetrit. Lehed pikad, vastakate ümarate pehmete viltkarvaste hõbehallides, kollastes, rohelistes ja kirjudes toonides. Õisikud kreemikad või hallikasvalged.

## Kultiveerimine
Päikesepaisteline või ka poolvarjuline kasvukoht. Eeldab toitaineterikast ja vett hästi läbilaskvat pinnast. Võib kasvatada peenral (istutada umbes 35 cm vahega), samuti kiviktaimlas, aga ka konteineris.

## Kasutus
Lõhnalt meenutab karrit. Kasutatakse madratsitäitena.

## Viited
Üle piiri

**"Üle piiri"** on Eesti kirjaniku A. H. Tammsaare 1910. aastal ilmunud linnaaineline novell Roberti ja Hedwigi armuloost, aga ka ühiskondlikest muudatustest (naisemantsipatsioon jm).

Novell kuulub Tammsaare üliõpilasnovellide tsüklisse koos "Pikkade sammude" (1908) ja "Noorte hingedega" (1909). Novellid keskenduvad esimese põlve noorte haritlaste ja üliõpilaste elule. 

Kolm üliõpilasnovelliks kutsutud kirjanduslikku pala ei ole seotud Tartuga mitte niivõrd sündmuskoha, vaid ilmumisaja poolest: need ilmusid siis, kui Tammsaare õppis Tartu Ülikoolis. "Üle piiri" tegevustik on paigutatav Tallinna (sellele viitavad meri, rongijaam ja tramm).  

Novellide ruumikontseptsioon on silmatorkavalt sarnane, ühendavaks tunnuseks ebamäärasus ja suletus. Sisu keskmes on inimsuhted. Tegelaste kohtumised ja vestlused toimuvad peamiselt kuskil toakeses, mis tundub asuvat agulis. 

Hedvigit ühendab mitmete Tammsaare naistegelastega see, et tal pole ema. Kõiki seda tüüpi naiskangelannasid ühendab isepäisus, eristumine, teistsugune-olemine. Hedvigit kasvatavad isa ja tädi. 

Novelli teise trüki lõpplahendus erineb esialgsest variandist: kui algversioonis viskab Hedvigi isa Robert Muidu uksest välja, siis teises trükis (1923) annab ta noormehele kaasa oma õnnistuse, reisiraha Moskvasse sõiduks ning käsu Hedvig aasta jooksul tagasi tuua.

## Tegelased
* Robert Muidu – teise aasta üliõpilane
* Hedvig Stern – jõuka kaupmehe tütar
* vana Stern – Hedvigi isa
* tädi Anna – Hedvigi tädi
* Emma Kalamaa – Hedvigi kooliõde ja sõbranna
* doktor Joosep Kalamaa – Emma vend, Hedvigi kihlatu
* Kata – halva kuulsusega kõõrdsilmne naine
* pesunaine
* Alter

## Viited

## Välislingid
Taro (mäng)

**Taro** ehk **tarokk** (ka ***tarot***) on kaardimäng tavaliselt neljale mängijale, kuid võimalik ka kolmele või viiele mängijale. Mängimiseks kasutatakse 78 kaardist koosnevat mängukaardipakki. See on ainuke meie aegadeni säilinud laialt levinud kaardimäng, milles kasutatakse täielikku 78-lehelist tarokaardipakki. Mäng on populaarne Prantsusmaal ja Kanada prantsuskeelsetes piirkondades.

Ühe levinud hüpoteesi järgi oli tarokaardipakk kõikide Euroopa mängukaardipakkide ühine eelkäija. Nagu ka tavalised mängukaardid, kasutati tarokaarte just hasartmängude eesmärgil, täpsemalt mängus, mis tuletas meelde bridži.

Prantsusmaa taro on tuntud alates kaugetest aegadest ja need olid populaarsed mängukaardid vähemalt mitme sajandi jooksul.

## Ametlikud reeglid
Fédération Française de Tarot' loodud reeglid kehtivad Prantsusmaal nii ametlikel meistrivõistlustel kui ka sõpruspartiide puhul.

## Kaardipakk
Tarot mängitakse 78 kaardist koosneva kaardipakiga:

* 21 nummerdatud kaarti (*atouts*). Need on trumbid, mis on mastikaartidest tugevamad. Number näitab iga ühe tugevust, kõige tugevamast, 21st, kõige nõrgema, 1ni (mida kutsutakse Väikeseks (*Petit*)). 
* 1 Vabandus (*l'Excuse*), mille peal on täht ja mandoliinimängija ning mis on jokrilaadne kaart, säästes mängijat küsitud masti või trumbi mängimisest. Juhul, kui mängija võttis viimase käigu ajaks kõik altkäemaksud, siis kasutatakse Narri kui vanemat trumpi. Narri kasutamine muutuva nimiväärtusega kaardina peegeldab selle kaootilist tähendust tarokaartidega ennustamisel.
* 4 masti: ♠, ♥, ♦ja ♣ (poti, ärtu, ruutu, risti). Igas mastis on 14 kaarti. Tugevuse ja väärtuse vähenevas järjekorras:
** neli pildikaarti: *Roi* (Kuningas), *Dame* (Emand), *Chevalier* (Ratsur) ja *Valet* (Poiss või Soldat). 
** numbrikaardid 10, 9, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, äss (äss on kõige nõrgem)

21, Väike ja Vabandus on 3 vääriskaarti, mille ümber kogu taro strateegia keerleb. 

## Kaartide väärtused
* 1 Vääriskaart (1, 21, Vabandus): 4,5 punkti
* 1 Kuningas: 4,5 punkti
* 1 Emand: 3,5 punkti
* 1 Ratsanik: 2,5 punkti
* 1 Soldat: 1,5 punkti
* Kõik muud kaardid: 0,5 punkti

Arvutamise lihtsustamiseks loetakse kaarte kahekaupa, näiteks:
* 1 vääriskaart (1, 21, Vabandus) + 1 väike kaart: 5 punkti
* 1 Kuningas + 1 väike kaart: 5 punkti
* 1 Emand + 1 väike kaart: 4 punkti
* 1 Ratsanik + 1 väike kaart: 3 punkti
* 1 Soldat + 1 väike kaart: 2 punkti
* 2 väikest mastiga kaarti või trumpi: 1 punkt

Kokku on kõikide kaartide peale 91 punkti.

## Viited

## Välislingid
### Prantsuse keeles
*Fédération Française de Tarot
Balti õhuturbe missioon

**Balti õhuturbe missioon** (inglise keeles *Baltic Air Policing*) on NATO õhukaitse Balti riikidele pakutav miinimumnõuetele vastav õhuturve (*[[Quick Reaction Alert]], QRA*).

## Missioonis osalejad

## Vaata ka
*Eesti õhuvägi

## Viited
Kodukaitse

**Kodukaitse** (ka: **Eesti Kodukaitse**) oli Eesti riigikaitseorganisatsioon. 

15. mai 1990 õhtul kuulutas valitsuse esimees Edgar Savisaar Toompea lossi rõdult välja Kodukaitse moodustamise. Organisatsioon asutati 17. mail 1990, «Organisatsiooni «Eesti Kodukaitse» põhikiri kinnitati Vabariigi Valitsuse 28. aprilli 1992. a määrusega nr. 134,

17. märtsil 1995. aastal kinnitas Vabariigi valitsus Eesti Kodukaitse uue põhikirja, mille kohaselt oli Eesti Kodukaitse organisatsioon, mille liikmed oma vabast tahtest ja vabatahtlikult ning tasu saamata osalesid politsei abistamisel avalikukorra kaitsel ning õigusrikkumiste ennetamisel, tõkestamisel ja avastamisel. Politseiameti peadirektorile tehti ülesandeks tagada Eesti Kodukaitse vabariiklike organite likvideerimine ning Kodukaitse relvastuse, erivahendite ja muu vara arvele võtmine, asjaajamise ja vara üleandmine Eesti politseiasutuste bilanssi.

Kodukaitse likvideeriti valitsuse 15. märtsi 1996 määrusega, kuna organisatsiooni tegevus oli selleks ajaks sisuliselt ammendunud.

## Kodukaitse tegevusvaldkonnad
Kodukaitse tegutses järgmistes valdkondades:

# abistas politseid, piirivalvet, riigivalitsemis- ja kohaliku omavalitsuse täitevorganeid avaliku korra ning ühiskondliku julgeoleku tagamisel;
# osales kodanike, asutuste, ettevõtete ja organisatsioonide vara ja territooriumi valvamisel ja kaitsmisel;
# osales loodusõnnetuste, katastroofide, suurte tulekahjude ja avariide lokaliseerimisel ja nende tagajärgede likvideerimisel;
# osutas abi kaitsejõududele seaduses ettenähtud juhtudel ja korras;
# osales piiri- ja tollikontrolli tagamisel;
# osales liiklusjärelevalve tagamisel.

30. juulil 1990 kolis Kodukaitse staap Toompea lossist ajaloolisse komandandi majja. 

1990. aasta oktoobrist kuni 1991. aasta aprillini oli Kodukaitse tegev Eesti Vabariigi majanduspiiri loomise ja piiripunktide mehitatud valve tagamisega. 

1991. aasta jaanuarikriisi ja augustiputši ajal organiseeris Eesti riiklikult tähtsate objektide kaitset. 

9. juulil 1991 toimus Toompeal komandandi majas, kus asusid Eesti Kodukaitse ja Eesti Riikliku Piirikaitseameti peakorter ja piirikaitse staap, plahvatus. Pomm plahvatas kell 22, mil Pika Hermanni tornis langetati signatuuri saatel sinimustvalget riigilippu.

3. märtsist kuni 2. aprillini 1992 teostas Eesti Kodukaitse Rummu vangla II ja III koloonia välisvalvet ning 19.–21. juunil 1992 julgestas riigis toimunud 1992. aasta Eesti rahareformi.

15. augustil 1994 võtsid kodukaitsjad Tondil Matrossovi-nimelise motoriseeritud jalaväediviisi territooriumi kasarmud ja objektid oma valve alla. 

1994. aasta novembris loodi õppekeskus, mille peamiseks ülesandeks oli Kodukaitse liikmetele väljaõppe ja koolituse korraldamine.

## Vaata ka
* Eesti Kodukaitse Ajaloo Selts

## Viited
Väikeselehine jalakas

**Väikeselehine jalakas** (*Ulmus parvifolia*) on jalaka perekonda kuuluv puuliik.

Kasvab Hiinas, Jaapanis, Põhja-Koreas ja Vietnamis.

Teda kasvatatakse tihti potipuuna (bonsaina).
Ficimia

***Ficimia*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekond *Ficimia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmisteks maoliikideks: 

* *[[Ficimia hardyi]]* Mendoza-Quijano & Smith, 1993
* *[[Ficimia olivacea]]* Gray, 1849
* *[[Ficimia publia]]* Cope, 1866
* *[[Ficimia ramirezi]]* Smith & Langebartel, 1949
* *[[Ficimia ruspator]]* Smith & Taylor, 1941
* *[[Ficimia streckeri]]* Taylor, 1931
* *[[Ficimia variegata]]* Günther, 1858

## Viited

## Välislingid
* ADW: *[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Ficimia/classification/   *Ficimia*]* Veebiversioon (vaadatud 12.10.2013) (inglise keeles)
* ITIS:174227,*[http://www.cbif.gc.ca/pls/itisca/next?taxa=&p_format=&p_ifx=&p_lang=fr&v_tsn=174227 *Ficimia* Gray, 1849]* Veebiversioon (vaadatud 12.10.2013) (prantsuse keeles) 
* ReptileDB:*[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Ficimia Roomajate andmebaas - *Ficimia*]* veebiversioon (vaadatud 12.10.2013) (inglise keeles)
* UICN: *[http://www.iucnredlist.org/search perekond *Ficimia*]* veebiversioon (vaadatud 12.10.2013) (inglise keeles)
Granite Peak

**Granite Peak** on mägi Ameerika Ühendriikides, Montana osariigi kõrgeim mägi. Selle kõrgus on 3901 meetrit.

Granite Peak paikneb Parki maakonnas asuval Absaroka-Beartoothi ürgloodusalal. Granite Peak asub Wyomingi piirist 16 km kaugusel põhjas ja Columbuse linnast 72 km kaugusel edelas.

Granite Peaki tippu jõudmine on üks raskemaid USA-s. Põhjuseks on sageli mäge ümbritsev halb ilm ja teed tippu on raske leida. Pärast mitme ekspeditsiooni ebaõnnestunud katseid jõuda mäetippu õnnestus see esimesena Elers Kochil 29. augustil 1923.

## Viited
Basciano

**Basciano** on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Teramo provintsis.

388 meetri kõrgusel merepinnast asuva Basciano asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 

Basciano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castel Castagna, Colledara, Montorio al Vomano, Penna Sant'Andrea, Teramo.

Basciano halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Basciano (keskus), Feudo, San Rustico, Sant'Agostino, Santa Maria, Tomolati,  Zampitto.

Basciano territooriumil voolab Vomano parempoolne lisajõgi Mavone.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Basciano ajalugu (itaalia keeles)
Stalingrad (Accepti album)

"**Stalingrad**" on Saksa *[[heavy metal]]*'i-ansambli Accept 13. stuudioalbum. Plaat jõudis müüki 6. aprillil 2012 ja selle andis välja Saksa sõltumatu plaadifirma Nuclear Blast Records.

See on bändi teine album pärast uuesti kokkutulemist 2009. aastal. Plaadi produtsent on Andy Sneap.

## Muusikud
* Mark Tornillo – vokaal
* Wolf Hoffmann – kitarr
* Herman Frank – kitarr
* Peter Baltes – basskitarr
* Stefan Schwarzmann – trummid

## Lood
# "Hung, Drawn and Quartered" – 4:35
# "Stalingrad" – 5:59
# "Hellfire" – 6:07
# "Flash to Bang Time" – 4:06
# "Shadow Soldiers" – 5:47
# "Revolution" – 4:08
# "Against the World" – 3:36
# "Twist of Fate" – 5:30
# "The Quick and the Dead" – 4:25
# "Never Forget" (boonuspala) – 4:52
# "The Galley" – 7:21
Parki maakond (Montana)

**Parki maakond** (*Park County*) on maakond USA-s Montana osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Livingston.

Maakonna pindala on 7288 km². Veepindala on 28 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 636. Aastal 2000 oli elanikke 15 694.

## Naabermaakonnad
* Gallatini maakond (läänes)
* Meagheri maakond (põhjas)
* Sweet Grassi maakond (idas)
* Stillwateri maakond (idas)
* Carboni maakond (idas)
* Parki maakond (Wyoming) (lõunas)

## Ajalugu
Parki maakond moodustati 1887. aastal.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
* Clyde Park
* Livingston

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed

Parki maakonnas oli 15 694 inimest, 6828 leibkonda ja 4219 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 2 in/km².

Elamuühikuid (*housing units*) oli 8247 (keskmine tihedus 1/km²).

Rassiline koosseis oli järgmine:
* valgeid 96,65%
* mustanahalisi 0,40%
* põlisameeriklasi 0,92%
* aasialasi 0,36%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,03%
* teistest rassidest 0,47%
* kahest või enam rassist 1,17%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 1,84%.

6828 leibkonna seas oli
* 28,10% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi;
* 51,00% koos elavaid abielupaare;
* 7,30% neid, kus oli ilma abikaasata naine;
* 38,20% neid, mis ei olnud perekonnad.

* 32,40% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
* 11,70% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene

Leibkonnas oli keskmiselt 2,27 ja perekonnas keskmiselt 2,88 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii:
* 23,50% alla 18-aastasi;
* 6,50% 18–24-aastasi;
* 27,90% 25–44-aastasi;
* 27,10% 45–64-aastasi;
* 14,90% üle 65-aastasi.

Ea mediaan oli 41 aastat.

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 97,40 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 96,10 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 31 739 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 40 561 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 28 125 dollarit, naistel 19 973 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 704 dollarit.

11,40% elanikkonnast ja 7,20% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 13,10% alla 18-aastasi ja 10,10% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
* Custeri metsakaitseala (osa)
* Gallatini metsakaitseala (osa)
* Lewis and Clarki metsakaitseala (osa)
* Yellowstone'i rahvuspark (osa)

## Viited

## Välislingid
* Parki maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Gran Sasso

**Gran Sasso** (itaalia keeles 'suur kalju, kivi') ehk **Gran Sasso d'Italia** on mäeahelik või mäemassiiv Kesk-Itaalias. Mandri-Apenniinide kõrgeimad mäed asuvad tervikuna Abruzzo maakonnas ja on osa Abruzzo Apenniinidest.

## Kõrgeimad tipud


Gran_Sasso _02.jpg|Monte Prena
Cefalone001.jpg|Pizzo Cefalone
Gransasso dal cefalone.jpg|Gran Sasso
Gran sasso.jpg|Gran Sasso
Due corni teramano.JPG|Kaks mäetippu Teramo poolt vaadatuna


## Vaata ka
* Gran Sasso e Monti della Laga rahvuspark

## Viited

## Välislingid
Nädalapäev

**Nädalapäev** on üks nädala seitsmest eri nimetusega päevast. Nädalapäevad on esmaspäev, teisipäev, kolmapäev, neljapäev, reede, laupäev ja pühapäev. 

Laupäeva ja pühapäeva koos kutsutakse nädalalõpuks ehk nädalavahetuseks. Paljudes riikides on need kaks päeva puhkepäevad. Ülejäänud viis päeva on töö- ehk argi- ehk äripäevad.
Uromacer

***Uromacer*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon

Perekond liigitatakse roomajate andmebaasis järgmisteks maoliikideks: 

* *[[Uromacer catesbyi]]* Schlegel, 1837
* *[[Uromacer frenatus]]* Günther, 1865
* *[[Uromacer oxyrhynchus]]* Duméril, Bibron & Duméril, 1854.

## Viited

## Välislingid
*  Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es''
*Sissekanne ReptileDB-s
Galina Süvalep

**Galina Süvalep** (neiuna **Galina Kapalõgina**, aastatel 1941–1951 **Galina Gorbovskaja**; 15. juuli 1923 Narva – 22. august 2020) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 1941 Narva vene keskkooli ja aastal 1951 Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi.

Ta töötas aastatel 1952–1953 Draamateatris ja Nukuteatris ning aastatel 1954–1967 Rakvere Teatris.

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1951–1962 abielus Kulno Süvalepaga, nende tütred on kirjandusteadlane Ele Süvalep-Lõhmus (sündinud 8. novembril 1951) ja lauluõpetaja ning endine Rakvere Teatri näitleja ja lavastaja Imbi Süvalep-Herm (sündinud 12. aprillil 1955); esimesest abielust on tal poeg Paul.

## Rolle
* 1952 Tolstoi/Kurakin "Kolm karu" (Maša)
* 1953 Maria Baratašvili "Ritsikas" (Suliko)
* 1954 Gotthold Ephraim Lessing "Minna von Barnhelm" (Franziska)
* 1955 Lope de Vega "Teravmeelne armunu" (Gerarde)
* 1956 Kulno Süvalep "Armastus ja vale" (Helga)
* 1956 Alexandre Dumas "Kameeliadaam" (Marguerite)
* 1958 Oskar Luts/Andres Särev "Vaikne nurgake"
* 1958 Vambola Rähn "Nilakanta aaria" (Külli)
* 1958 Pavel Kohut "Selline armastus" (Lida)
* 1959 Mart Raud "Kirves ja kuu" (Linda)
* 1960 Manfred Richter "Jumala saar" (Maria)
* 1960 Juliusz Slowacki "Maria Stuart" (Maria Stuart)
* 1962 Ilze Indrāne "Sild" (Asja)
* 1966 Max Frisch "Don Juan ehk Armastus geomeetria vastu" (donna Elvira)

## Kirjandus

* Eesti teatri biograafiline leksikon, Tallinn, 2000

## Välislingid

* Foto
* Galina Süvalep: sain ennast laval vabaks võidelda, Virumaa Teataja, 14. september 2002
Kuupäev

**Kuupäev** ehk **daatum** on päeva järjekorranumber kuus, millele sageli lisatakse ka kuu ja aasta. Kuupäev on nt 15. märts 2013, mida võib kirjutada ka 15.03.2013.

Kuupäeva määramine sõltub kasutatavast kalendrisüsteemist. Sama päeva võidakse eri kalendrites märkida eri järjekorranumbriga, näiteks on kasutatud eri paigus samal ajal kuupäevi Juliuse kalendri ja Gregoriuse kalendri järgi.

Kuupäev sõltub ka ajavööndist. Näiteks rünnak Pearl Harborile algas 7. detsembril 1941 kell 7.48 Havai aja järgi, aga 8. detsembril kell 3.18 Jaapani aja järgi.

## Vaata ka
* ISO 8601
Mil Mi-8

**Mil Mi-8**  (NATO koodnimetus Hip) on Nõukogude Liidus konstrueeritud transpordikopter.

## Ajalugu

See on üks enim toodetud helikoptereid (u 12 000) maailmas.

Mil Mi-8 koptereid toodeti Kaasani helikopteritehases.

Põhiversioon relvastamata; sõjaväetranspordihelikopteri Püloonidele on võimalik kinnitada erinevat relvastust (kokku 8 kinnituspunkti); Hip-E/H versioonidel on korpuses 12,7 mm kuulipilduja ja kandevõime on 28 sõdurit koos varustusega. Kuigi Mi-8 on kasutatud relvastatud üldkopterina, ei ole ta soomustatud. 

## Kasutajad
*  
*  – Ukraina ettevõte Motor Sitš tutvustas 2017. aastal Dubais Mi-8 moderniseeritud versiooni Mi-8MSB
** Mi-8 MSB-V

### Endised kasutajad

*  – 7. detsembril 1995 andis Saksa Õhupääste Eestile üle neli Mi-8 kopterit, mida hakkas kasutama Eesti Riiklik Lennusalk. Kaks kopterit moderniseeriti aastail 1997–1998. Üks saadeti erru 2006. aastal ja pandi välja Muraste piirivalvekooli esisele platsile, üks annetati Eesti Lennundusmuuseumile, üks müüdi maha oksjonil ja üks anti Valga linnale muuseumieksponaadiks. 

## Tehnilised andmed

**Meeskond** 3

**Tühimass** 7380&nbsp;kg [KM1] 

**Stardimass** (norm/max) 11 100 / 13 000&nbsp;kg

**Mahutavus** 28 sõdurit koos varustusega

**Laadung** 4000&nbsp;kg

**Lennukiirus** 205–250&nbsp;km/h

**Lennukaugus** 580&nbsp;km / lisakütusepaakidega 1065&nbsp;km

**Lennukõrgus** 5000&nbsp;m

**Võimalik relvastus**  
* 2 × 7,62&nbsp;mm või 2 × 12,7&nbsp;mm KP 
* 4–6 × 57&nbsp;mm raketiheitjasüsteem
* 2 × 80&nbsp;mm raketiheitjasüsteem
* 4 × 250&nbsp;kg pomme 
* 2 × 500&nbsp;kg pomme
* 2 × 12,7&nbsp;mm KP püloonidel 
* 2 × 2 × 23&nbsp;mm kahurit  

## Vaata ka
* Sikorsky UH-60 Black Hawk

## Galerii

Russian Air Force Mil Mi-17 yellow 62.jpg|Mil Mi-17


## Viited

## Välislingid
*Армия получила три улучшенных вертолета Ми-8 - Lb.ua, 4. detsember 2014
*Russian Helicopters delivers new batch of Mi-8MTV-5-1 helicopters to Russian Defence Ministry - Defence Blog, 25. jaanuar 2017
Pütagoreism

**Pütagoreism** oli vanakreeka filosoofi ning matemaatiku Pythagorase (6. sajand eKr)  õpetusest lähtunud antiikfilosoofia suund. Pythagorase järgijaid nimetatakse **pütaagorlasteks** ehk **pütagoorlasteks**.

## Vaata ka
*Uuspütagoorlus
Saaremaa Malev

**Saaremaa Malev** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Kuressaares.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*FC Kuressaare
*FC Kuressaare II
*JK Leisi

## Viited
Lestkeel

**Lestkeel** on õhuvoolu käes vibreeriv ja heli tekitav lehekese- või plaadikesekujuline detail muusikainstrumendil.

Lestkeeled on näiteks harmooniumil, akordionil ja lõõtspillil.

## Vaata ka
*lesthuulik
Skeemipesa

**Skeemipesa / SP Engineers OÜ** on ettevõte, mis osutab riist- ja tarkvara arendusteenuseid alates 2014. aastast.  

Ettevõte loob tooteid alates kiiresti valmivatest prototüüpidest kuni masstootmiseks sobilike lõpptarbijale mõeldud lahendusteni. Koostöö Tallinna Tehnikaülikooli instituutide, erialaliitude ja ettevõtetega võimaldab töötada efektiivselt ja paindlikult.

SP Engineers OÜ on Eesti Elektroonikatööstuse Liidu liige.

## Välislingid
* www.skeemipesa.ee
Battipaglia

**Battipaglia** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Salerno provintsis. Battipaglia sai linnaõigused Itaalia presidendi 2008. aasta 26. juuni dekreediga.

72 meetri kõrgusel merepinnast asuva Battipaglia asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Battipaglia piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bellizzi, Eboli, Montecorvino Rovella, Olevano sul Tusciano, Pontecagnano Faiano.

Battipaglia halduspiires asuvad järgmised asulad ja asumid: Aversana, Belvedere, Centro, Fasanara, Idrovora, Lido Lago, Monteleone, Parco Russo, San Emilio, San Gaetano, San Luigi, San Mattia, Sant'Anna, Santa Rosa, Schiavo, Serroni Basso, Serroni Alto, Spineta, Stella, Taverna delle rose, Taverna Maratea, Tempa delle Craste, Torre dei Mussi, Turco, Verdesca, Villa Lisa. Ainus madalama taseme haldusüksus (*frazione*) on Santa Lucia inferiore.

## Loodus
Tusciano jõe kallastel asuva Battipaglia edelapiiriks on Türreeni meri.

Kolmekümne aasta (1961–1990) vaatluste andmetel on kõige jahedam kuu jaanuar (keskmine temperatuur +9&nbsp;°C) ja kõige soojem kuu august (keskmine temperatuur +23,6&nbsp;°C). Aasta keskmine sademete hulk on umbes 1100 mm, keskmiselt 84 sajupäeval aastas.

## Ajalugu
Battipagliat on kirjasõnas esmamainitud 1080. aastal, kui Robert Guiscard andis Sele ja Tusciano jõe vahelise maa-ala koos Castelluccio kindlusega Salerno kirikule.

## Vaatamisväärsused

### Sakraalarhitektuur
* Chiesa di Santa Maria della Speranza
* Chiesa di Santa Lucia da Siracusa, esmamainitud 1140
* Chiesa dell'Aversana, ehitatud umbes 1600
* San Mattia, rajas Guaimario IV

### Tsiviilarhitektuur

* Palazzo Municipale
* Masseria del Fosso
* Tenuta Porta di Ferro
* Villa Schlaepfer-Rago
* Villa Budetta
* Masseria Farina di Fiorignano
* Complesso La Morella
* Torre Caciottoli
* Torre di Raj
* Torre dei Mussi
* Villa D'Amore

### Militaararhitektuur
*Castelluccio
*Torre sul Tusciano

### Muud
*Passo di San Mattia
* Büst Mõlema Sitsiilia kuningriigi kuningale Ferdinando II-le, Piazza della Repubblica.

### [[Arheoloogilised väljakaevamised]]
* Arenosola – nekropolid 6.–5. sajandist eKr ja 4.–3. sajandist eKr
* San Giovanni – Rooma villa 3.–1. sajandist eKr, lõik Capua-Rhegiumi teest (Via Capua-Rhegium) ja nekropolid.
* Spineta – Rooma villa 3.–1. sajandist eKr

## Viited

## Kirjandus
**Battipaglia, 70 anni nella sua storia*, Massa Editore 1999
**Il terremoto del 1857 e la fondazione della "Colonia Agricola" di Battipaglia*, Ed. Osanna Venosa 1994

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
La Hulpe

**La Hulpe** on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Vallooni Brabandi provintsis Nivellesi haldusringkonnas.

2007. aastal elas vallas 7309 inimest.

## Viited
Āraiši

**Āraiši** (vanasti ka **Āraišu mācītājmuiža**, saksa keeles *Arrasch*) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Drabeši vallas Āraiši järve kaldal Gauja rahvuspargi territooriumil. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Āraiši asub valla idaosas merepinnast 124 meetri kõrgusel Valga–Riia rongiliini ja Āraiši järve ääres. Küla jääb valla keskusest Ausmasest 4 ja Riiast 84 kilomeetri kaugusele.

Āraiši jääb Gauja rahvusparki.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Āraiši kirikumõisa ansambel, sealhulgas heinalakaga laut, tall-tõllakuur, jääkelder, ait, koolimaja, õpetajamaja ja kaks sealset ahju, Āraiši kirik, selle orel ja kaks vitraaži, Āraiši ordulinnus koos asulakohaga, Āraiši muuseumpargi ajaloolised hooned ja Āraiši järvelinnus. Regionaalse kaitse all on Āraiši kiriku keskaegne kalmistu. Asulas on ka Drabeši mõisale kuulunud Hollandi tuulik. 

Külas asub Āraiši bussipeatus, selle lähistele jääb Āraiši raudteejaam.

2007. aastal oli külas 35 elanikku.


Vējdzirnavas, Drabešu pagasts.JPG|Āraiši tuulik
Āraišu luterāņu baznīca.JPG|Āraiši kirikumõisa hooned
Āraiši järvelinnus.JPG|Āraiši järvelinnus
Āraiši ordulinnuse varemed 02.jpg|Āraiši ordulinnuse varemed
Āraiši kalmistu (Jaunie kapi).jpg|Kalmistu
Āraišu Zviedru priede.jpg|Āraiši Rootsi mänd
Āraišu luterāņu baznīca (drone).jpg|Āraiši kirik


## Viited
Kännu Kukk

**Kännu Kukk** on Liviko toodetav liköör, mille kangus on 45%. Praegu (2018) toodetavast sortimendist on Kännu Kukk Liviko vanim.

Kännu Kukk on rubiinpunase värvusega, meeldiva köömnemaitse ja -aroomiga kange liköör, mida valmistatakse kuumvillimise teel. 

## Välislingid
* Tooteleht Liviko
Seto leelo

**Seto leelo** on setode traditsiooniline laulmisstiil. See on üle 1000 aasta vana. 

30. septembril 2009 kandis UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse komitee selle inimkonna vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja. 

Leelole on omane kaks häält. Põhihääl on mitmekesi lauldud torrõ ja kõrvalhääl üksi lauldud killõ. Eeslaulja laulab torrõt. Vanemas stiilis ei lauldud torrõt unisoonis. Nii võib eriti meeste leelo puhul tinglikult eristada ka kolmandat häält ehk alumist torrõt. Alumine torrõ kasutab heliredeli alumisi noote, kuid erinevalt teistest häältest sellel kindlaid varieerimise reegleid ei ole. Killõ kasutab kõrgemiad noote, ja kuna leelo puhul helistik laulu jooksul tõuseb, siis võib vahel killõl oma osa laulmine raskeks minna. Sel puhul kasutatakse erilist võtet - kergütamist. Kergütamise puhul võtab eeslaulja järgmise rea järsult madalamalt. Lisaks setu leelole esineb kergütamist veel mordvalaste rahvalaulude puhul.

## Viited

## Välislingid
*Seto leelo teemaline veebileht
*Gümnaasiumitöö seto leelost
*Seto leelo Eesti vaimse kultuuripärandi nimistus
Alcamo vald

**Alcamo vald** (itaalia keeles *comune di Alcamo*, sitsiilia keeles *Àrcamu*, Palermo murdes [Aiccamu]) on vald Itaalias Sitsiilia maakonnas umbes 50 km Trapanist idas ja 66 km Palermost loodes.

Vald piirneb põhjas Türreeni merega, idas Palermo provintsi Balestrate valla ja Partinico vallaga, lõunas Palermo provintsi Camporeale vallaga ning läänes Trapani provintsi Calatafimi Segesta valla ja Castellammare del Golfo vallaga.

Valla pindala on 130,79 km², elanike arv 45 314 (31.12.2011), rahvastiku tihedus 346,46 in/km². 

Valla keskus on Alcamo.

## Loodus
Vald piirneb põhjas Türreeni mere Castellammare lahega selle ranniku keskosas.

Vald asetseb Monte Bonifato jalamil. See on lubjakivimägi. Seal on travertiini leiukoht. Keskmine kõrgus merepinnast on 258 m. Mere ja mäe vahel on laineline künklik maastik.

Alcamo Marinas on liivaluited ja mererand.

Alates 500 meetrist üle merepinna asetseb Monte Bonifato looduskaitseala. 

Mäelt avaneb looduskaunis vaade. 

Kliima on mõõdukas. Itaalia valdade klimaatilise klassifikatsiooni järgi kuulub vald tsooni B (3512 GR/C).

Itaalia seismilise klassifikatsiooni järgi kuulub vald tsooni 2 (keskkõrge seismilisus; määrus PCM 3274, 20.3.2003).

## Rahvastik
Elanike arv 45 314 (seisuga 31. detsember 2011), rahvastiku tihedus 346,46 in/km².

Valdav osa rahvastikust elab Alcamos. Sellest 6 km põhja pool mere ääres on Alcamo Marina. 

## Haldus
Valla keskus on Alcamo. 

Vallal ei ole õigust end ametlikult linnaks nimetada. 

Vallavanem on alates 24. maist 2002 vasaktsentrist Sebastiano Bonventre.

## Majandus
Peamised elatusallikad on põllumajandus, viinamarjakasvatus (küngastel on viinamäed) ja travertiini kaevandamine.

## Ajalugu
Monte Bonifato mäe nõlval on esiaegse kalmistu jäänused.

Monte Bonifato mäe nõlval on ka antiikaegse asula jäänused. Pärimuse järgi oli praeguse Alcamo kohal roomlaste asula Longaricum.

Valla ala oli Bütsantsi ning seejärel araablaste võimu all. 9. või 10. sajandil rajati Calatubo linnus. 
Alcamo rajasid araablased arvatavasti 10. sajandil. 12. sajandist alates on teada Bonifato küla Monte Bonifatol. 

Pärast araablasi oli valla ala normannide ja Švaabimaa hertsogkonna võimu all. Lääniisandad vaheldusid. Ventimigliadelt pärineb Ventimigliade linnus, mille varemed on Monte Bonifato mäel. Modica krahvidelt pärineb Modica krahvide linnus Alcamos.

Aastal 1631 andis asekuningas Francesco La Cueva Alcamole linnaõigused.

## Vaatamisväärsused
Valla keskuses Alcamos on hulk vaatamisväärsusi.

Alcamost Palermo pool kiirtee ääres asetseb kõrgkeskaegne kindlus Calatubo linnus.

Monte Bonifato mäel on Ventimigliade linnuse varemed ja Bosco di Alcamo looduskaitseala.

## Viited
Alcamo

**Alcamo** ['alkamo] (itaalia keeles *Alcamo*, sitsiilia keeles *Àrcamu*, Palermo murdes [Aiccamu]) on asula Itaalias Sitsiilia maakonnas Trapani provintsis, Alcamo valla keskus.

## Nimi ja ajalugu
Nime päritolu on lahtine. Ühe oletuse järgi sai asula nime muslimist palgasõdurite pealiku Al-Qāmūqi (القاموق‎) või Al-Qāmah' järgi, kes legendi järgi 828 asutas asula Bonifato mäe nõlvadele. Teise oletuse järgi pärineb see araabia sõnast *al-qāmah* ('mudane või viljakas maa').

Legendi järgi rajati Alcamo roomlaste asunduse **Longaricum** kohale. Kaks künkakest Alcamo vapil öeldakse kujutavat Longaricumi ja Alcamot.

Alcamot on kirjalikult esmamaininud 1154. aastal Muḩammad al-Idrīsī "Rogeri raamatus". Ta kirjeldab Al-Qāmah't Calatubo linnusest ja nimetab seda *manzil* ('talu või majade rühm'), millel on viljakad maad ja õitsev turg. Üle poole elanikest olid araablased.

Aastast 1185 pärinev Andaluusia palveränduri päevik kinnitab, et Alcamo on araabia päritolu: ta nimetab seda *beleda* (mošee ja turuga koht). 

Pärast araablasi oli Alcamo kõigepealt normannide ja seejärel Švaabimaa hertsogkonna võimu all. Asulas elasid muslimid ning see oli jagatud neljaks osaks: S. Vito, S. Leonardo, S. Ippolito e S. Nicolò. 

Saratseenide mässude sari aastatel 1221–1243 ajendas keiser Friedrich II araablasi Alcamost küüditama ning Alcamo sai aegamööda kristlaste asulaks. 13. sajandil tekkis ka asula praegusesse asukohta mäe jalamile. Hiljem tehti mäe nõlval paiknenud asula maatasa.  

Alcamo oli järgemööda erinevate lääniisandate käes. Algul oli see Ventimiglia suguvõsa käes. Neilt pärinevad Ventimigliade linnuse varemed Monte Bonifato mäel. Järgmised isandad olid Modica krahvid, kellelt pärineb hästi säilinud Modica krahvide linnus.

Alcamo vanalinn pärineb 14. sajandist. 

1500. aasta paiku oli Alcamo mõnda aega türgi piraatide vastu võidelnud õiguskapteni Ferdinando Vega jurisdiktsiooni all. Alcamo piirati linnamüüriga, milles oli neli väravat: Porta Palermo praeguse via Rossotti lõpus, Porta Corleone praeguse via Communale Navarra lõpus, Porta di Gesù Alcamo Santa Maria di Gesù kiriku ees frantsisklaste kloostri kõrval ja Porta Trapani via Communale Navarra alguses. 

1631. aastal andis asekuningas Francesco La Cueva Alcamole linnaõigused.

## Mälestised
*Alcamo San Tommaso kirik
*Alcamo Santi Cosma e Damiano kirik
*Badia Nuova ehk Alcamo San Francesco di Paola klooster ehk San Francesco di Paola
*Alcamo San Francesco kirik
*Alcamo Santa Maria Assunta basiilika ehk Chiesa Madre ehk Chiesa Matrice 
*Alcamo Sant'Oliva kirik
*Alcamo Gesù kirik ehk Santa Maria di Gesù kirik
*Alcamo Santi Paolo e Bartolomeo kirik
*Alcamo Santissimo Crocifisso kirik
*Alcamo Maria Santissima dei Miracoli pühamu
*Alcamo L'Annunziata kirik
*Modica krahvide linnus
*Palazzo De Ballis
*Palazzo Fraccia
*Palazzo Rocca
*Palazzo Rossetti-Chiarelli
*Palazzo Peria
*Alcamo vallapalee ehk Palazzo Comunale
*Palazzo Ferrara
*Villa Luisa

## Tuntud alcamolased
*Cielo d'Alcamo (Ciullo d'Alcamo), luuletaja (13. sajand, Alcamos sündinud)

## Viited