open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pärnu Noorte Puhkpilliorkester

**Pärnu Noorte Puhkpilliorkester** arenes välja Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi puhkpilliorkestrist, kui dirigent Rein Vendla tõi kokku ühiselt pilli mängima mitmed andekad muusikahuvilised noored, kellest enamus olid pillimängu õppimist alles alustanud. Nii oli Pärnu Noorte Puhkpilliorkester algselt algajate ja juba edasijõudnumate koondorkester, kuid mängijate tase ja tahe on alati olnud märkimisväärne. 

Mitte kõik orkestri liikmed ei ole pärit Pärnust. Palju on ka mängijaid Sindist, Paikuselt, Viljandist, Vändrast, Suure-Jaanist ning Tallinnast ja Tartust. Igaüks käib kohal oma võimaluste piires siis kas ühel või mõlemal korral nädalas. 
Orkestrandid, kellest nüüdseks on saanud üliõpilased, leiavad samuti aega, et tulla korra või kaks Pärnusse orkestriproovi, mis näitab suurt pühendumust.
Pärnu Noorte Puhkpilliorkester on esinenud korduvalt Soomes, Poolas ja Saksamaal, osalenud suviti Tartus toimuval puhkpillimuusika festivalil Mürtsub Pill. 2007. aastal osales orkester Eesti Noorteorkestrite konkursil kus teeniti välja Kulddiplom ja I kategooria. Samuti võeti esmakordselt osalaulupeost ning võeti see omale traditsiooniks.

Orkester peab oma ametlikuks sünnikuupäevaks 29. aprilli 2005. aastal, mil osaleti konkursil Est-Nok 2005 (5. koht Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi puhkpilliorkestri nime all).
## Auhinnad
*Pärnu linna muusika aastapreemia dirigendile Rein Vendlale

## Viited

## Välislingid
* YouTube (kuula muusikat)
* Pärnu Postimees 21.06.2006
* Ametlik koduleht
In Spe

**In Spe** oli progressiivset rokki viljelev Eesti ansambel. 

Ansambli algatas Erkki-Sven Tüür 1979. aastal. Algne nimi kuni 1979.a lõpuni oli Esra. In Spe algkoosseisu kuulusid peale tema veel Anne Tüür, Mart Metsala, Toivo Kopli, Arvo Urb, Riho Sibul ja Peeter Brambat. Ansambliga on musitseerinud Jaanus Nõgisto, Ilmar Laisaar, Alo Mattiisen jpt.

## Diskograafia
*"In Spe" (1983, Melodija LP)
*"In Spe II  Kirjutusmasina kontsert in D" (1985, Melodija LP)
*"In Spe" (2019, Vaiguviiul 2xLP)

## Viited

## Välislingid
* In Spe algkoosseis tuleb üheks kontserdiks kokku, ekspress.delfi.ee, 6. veebruar 2009
* In Spe | Muusika.ee 
* In Spe :: Ruja.ee
*
AMEX

**American Stock Exchange** ('Ameerika aktsiabörs', lühend *AMEX*) on Ühendriikide aktsiabörs, mis asub New Yorgis. Kuni 1929. aastani oli ta tuntud kui *New York Curb Exchange*.  17. jaanuaril 2008 teatas NYSE Euronext, et ostab American Stock Exchange'i 260 miljoni dollari eest aktsiates. 1. oktoobriks 2008 oli NYSE Euronext ostuprotsessi lõpule viinud. NYSE Euronext teatas, et börs ühendatakse Alternext Euroopa *[[small-cap]]* börsiga ja selle nimeks saab *NYSE Alternext U.S.* 2016. aastast kannab ta nime *NYSE American*.

## Vaata ka
* NYSE

## Viited
Alklased

**Alklased** (*Alcidae*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv sugukond linde. Eristatakse 11 perekonda 22 tänapäevase liigiga.

Alklased meenutavad mustvalge sulestiku, suhteliselt püstise kehahoiaku ja mõne teise eluviisi iseärasuste poolest pingviine. Fülogeneetiliselt nad aga seotud pole. Erinevalt pingviinidest suudavad alklased lennata, välja arvatud üks hiljuti välja surnud liik - hiidalk (*Pinguinus impennis*).

Alklased on kehaehituselt väga ühelaadsed linnud, kes on hästi kohastunud ujumiseks ja sukeldumiseks. Kere on neil kitsas ja pikenenud, kael lühike, ent liikuv, tiivad on kitsad, terava otsaga ja lühikesed, saba on lühike ja peaaegu taandarenenud. Jalad on samuti lühikesed, tahapoole nihutatud, kolme eesvarba vahel on ujulestad. Sulestik on paks ja tihke, eriti alapoolel. Seda on vaja eriti arktilistel liikidel kaitseks külma eest.

Alklased lendavad kiiresti ja sirgjooneliselt. Lindude suure kaalu tõttu on tiivalöökide sagedus suur, näiteks tirgul 8 lööki sekundis. Lennul pööramisel ei kasuta alklased tüürina saba, mis on lühike, vaid jalgu. Seetõttu on alklased õhus kohmakad ega suuda röövlindude eest kõrvale põigelda. Sel põhjusel eelistavad nad pageda vette sukeldudes.

Veest tõusevad alklased lendu pärast pikka hoojooksu, mille jooksul nad pladistavad tiibadega vastu vett. Tasaselt maapinnalt ei suudagi nad lendu tõusta, ainult järsaku servalt või kaldpinnalt. Maad mööda kõnnivad alklased kohmakalt vaarudes.

Alklased ujuvad ja sukelduvad hästi ja kiiresti. Vee all ujudes ei kasuta nad jalgu, vaid tiibu nagu pingviinid. Seejuures teevad nad 15–20 tiivalööki minutis. Vee alla jäävad nad keskmiselt 30–40 sekundiks, kuid võivad vee all viibida isegi üle minuti. Vees on nad palju osavamad kui õhus: nad suudavad kiiresti ja osavalt liikumissuunda muuta ning teha keerukaid pöördeid ja haake.

Fossiilseid alklasi tuntakse alates eotseenist. Nüüdisaegseid liike on leitud alates pleistotseenist.

Nüüdisajal elavate alklaste suurus ja kehapikkus ulatub 85 g ja 15 cm (kääbusörd (*Aethia pusilla*) kuni 1 kg ja 45 cm-ni (põhjatirk (*Uria lomvia*)).

Esimesena kirjeldas alklaste perekonda William Elford Leach 1820.

## Perekonnad
* tirk
* väikealk
* alk
* † hiidalk
* *[[Synthliboramphus]]*
* krüüsel
* *[[Brachyramphus]]*
* *[[Ptychoramphus]]*
* *[[Aethia]]*
* *[[Cerorhinca]]*
* lunn

## Viited
Cisse von dem Rutenberg

**Cisse von dem Rutenberg** (surnud oktoobris 1433) oli Liivi ordu maameister aastatel 1424–1433.

Cisse vanemad olid tõenäoliselt Dirk von dem Rutenberg ja Mechthild von Heerde. Ta pärines Overijsselist Utrechti stiftist Zalkist Zwolle lähedalt. Tema pereliikmed oli Utrechti piiskopi läänimehed. Tema ajal oli Liivimaal ka mitmeid teisi Rutenberge, Rudolf von dem Rutenberg kuulus ka Liivi ordusse. Cisse oli ainus Madalmaadest pärinev ordumeister ja kuulus reinimaalaste "parteisse".

1413 oli Cisse Miitavi komtuur, 1420 astus ta samasse ametisse Aluliinas, 1423 aga Tallinnas. 1424. aastal valiti ta Liivi ordu maameistriks. Tema ajal toimus palju vestfaallaste ja reinimaalaste tülisid ning mitmed Liivi orduharu liikmed olid kõrgmeistri ja reinimaalaste Poola-vaenuliku poliitika vastu. Esialgu hoidsid reinimaalased siiski ülekaalu ja kuni Cisse surmani ajas ordu selgelt Preisi-meelset poliitikat.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 744 (lk 554–555).
*
Johann von Krieckenbeck

**Johann von Krieckenbeck**, teise nimega **Spor** (surnud 1470 või 1471) oli Liivi ordu maamarssal aastatel 1468–1470.

Johanni vanemad olid Evert von Krieckenbeck-Spor Hertenist ja Hermann Dückeri tütar. Ta pärines Jülichist Reinimaalt Kirchhertenist. Tema suguvõsa kuulus Jülichi maa-aadli keskkihi hulka.

1439. aastal on Krieckenbecki märgitud kumpanina Paides, 1450 oli ta aga Dünaburgi komtuur. 1451 sai ta samasse ametisse Aizkraukles, 1453 Kuldīgas ja 1462 Tallinnas. 1468 valiti ta maamarssaliks. Kaks aastat hiljem tagandati ta aga ametist ja vangistati. Ta oli vangis Võnnus, kus ta peagi ka suri, ehkki tema surma-aasta pole täpselt teada. Tema hauakirja järgi võis see juhtuda 2. veebruaril 1471, ent see pole päris kindel.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 511 (lk 392–393).
Donegali krahvkond

**Donegali krahvkond** (iiri keeles *Contae Dhún na nGall*) on krahvkond Iirimaa loodeosas Ulsteri provintsis.

## Loodus
Krahvkonnas asub Glenveagh' rahvuspark. Ranniku lähedal on ka mitmeid saari, nende seas Árainn Mhór.

## Viited

## Välislingid
* Donegali krahvkonna koduleht
Abaza vapp

**Abaza vapp** on Venemaa Hakassia Abaza linna vapp.

Vapil on kujutatud sepapõllega karu, vasar käpas. 

Vapi motiiv on seotud linna nime kahe tõlgendusega. Ühe järgi tähendab see Abakani [metalli]tehast, teise järgi hakassi keele põhjal karukäppa.
Edward Lucas

**Edward Lucas** (sündinud 3. mail 1962) on Briti ajakirjanik.

Ta on töötanud muu hulgas Moskvas, Berliinis, Prahas, Viinis ja Baltimaades.

2014. aastal sai Lucasest Eesti esimene e-resident.

Edward Lucase isa oli Oxfordi Ülikoolis tegutsenud filosoof John Lucas, kes pidas külma sõja aegses Ida-Euroopas filosoofialoenguid ja smugeldas sinna filosoofiakirjandust.

## Teoseid
* "Uus külm sõda. Kremli sünge vari Venemaa ja Lääne kohal" (2008) ISBN 9789985316276
* "Pettus. Spioonid, valed ja kuidas Venemaa Läänt tüssab" (2012) ISBN 9789985326251

## Artikleid
* Edward Lucas: Gruusia langes oma vaenlase lõksu, Delfi, 11. august 2008
* Aeg mängida vene kaardile, EPL, 27. oktoober 2008
* Baltimaade must stsenaarium?, EPL, 29. november 2008
* Uus Eesti lugu: heade uudisteta?, EPL, 10. detsember 2009
* Talv kui hüsteeria allikas, EPL, 12. jaanuar 2010
* Talle sai saatuslikuks kannatamatus, EPL, 12. aprill 2010
* Eestlased ja tšilli, Postimees, 20. september 2010
* Edward Lucas: Hodorkovski libakohus Postimees, 30. detsember 2010
* Kategooriliselt vale Diplomaatia, jaanuar 2011
* Venemaa ja Eesti erinevus on ajakirjanduses Postimees, 15. veebruar 2011

## Tunnustus

* 2012 Postimehe aasta arvamusliider

## Viited

## Välislingid

* Edward Lucase võrgupäevik (alates 13. augustist 2010)
* Edward Lucase võrgupäevik (kuni 13. augustini 2010)
* Argo Ideon: Kremli halastamatu portree , Eesti Ekspress, 7. juuni 2008
* Eesti sai Lucaselt kuldse oiviku tiitli Delfi, 5. jaanuar 2011
*Teet Korsten, “Uue külma sõja” prohvet keskendub moodsa spionaaži teemale, Põhjarannik, 15. juuni 2013
* Edward Lucase artiklid eesti Päevalehes EPL kuni 1.7.2025
Nikolai Stepulov

**Nikolai Stepulov** (20. märts 1913 Narva – 2. jaanuar 1968 Tallinn) oli Eesti poksija.

Stepulov sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2&nbsp;kg)  1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Imre Harangile (Ungari).

Stepulov sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2&nbsp;kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Herbert Nürnbergile (Saksamaa). Ta osales kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2&nbsp;kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Karl Schmedesile (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Stepulov poksis märtsist 1938 kuni juunini 1939 elukutselisena. Ta pidas kokku 12 kohtumist, millest võitis 6 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.

## Hilisem elukäik
Osales 1940. aasta riigipöörde ajal Eesti-vastases tegevuses, oli üks Nõukogude okupante toetava nn töölisomakaitse juhte Raua tänava lahingus.
Enda väitel oli ta 8. Eesti laskurkorpuses luuraja. Viibis pärast sõda korduvalt vangis, kuritarvitas alkoholi ja suri vaid 54-aastaselt. Maetud Metsakalmistule sportlaste kvartalisse.

## Viited

## Kirjandus
*"Tuhmunud hõbemedal". Vaba Maa nr 69, 25. märts 1937. Lk 10
*"Spordibiograafiline leksikon". Tallinna Kirjastuse Kooperatiiv. Tallinn 1937
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 401–402
*Pekka Erelt. "Eesti olümpiasangari traagiline saatus". Eesti Ekspress, 26. juuli 2012

## Välislingid
* 
*Nikolai Stepulov lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
*Lembit Peegel: AjaPeegel: Olümpiahõbedamehele anti armu Eesti Päevaleht, 27. oktoober 2008
*Kunsti- ja antiigigalerii pakub Eesti olümpiamedalit 100 000 krooniga! Õhtuleht, 19. juuni 2009
Renessanssfilosoofia

**Renessansi filosoofia** oli periood Euroopa filosoofia ajaloost, mis jäi umbes keskaja ja valgustusaja vahele.

Renessansiajastu oli alguseks uusaja filosoofilise mõtlemisele. 15. sajandi lõpus ja 16. sajandi alguses toimus enamikus Lääne- ja Kesk-Euroopa riikidest vaimne ja kultuuriline murrang ning alguse sai tänapäevane teadus. Tolleaegse kultuuri iseloomulikud jooned on ilmalikkus, humanism ja antiikkultuuri juurde naasmine. 

Itaalias kestis renessansiajastu 14.–16. sajandini ja teistes riikides 15. sajandi lõpust kuni 16. sajandini. Tehti mitmeid avastusi ja leiutisi, ärkas rahvustunne ning tekkisid rahvusriigid ja suured usulis-poliitilised liikumised. 

Itaalia filosoofilist mõtlemist rikastasid uute ideede ja seisukohtadega Niccolò Machiavelli, Francesco Petrarca, Bernardino Telesio, Francesco Patrizzi, Tommaso Campanella ja Giordano Bruno.

Kui Itaalias leidsid viljastavat vastukaja peamiselt platonism ja uusplatonism, siis Prantsusmaal pigem hilisemad antiikfilosoofia suunad, eriti epikureism ja skeptitsism. Prantsusmaa tuntud filosoofid olid näiteks Michel Eyquem de Montaigne, Pierre Charron ja Francisco Sanches. 

Saksamaa ülikoolides kujunesid filosoofia põhijooned reformatsiooniga seotud sündmuste ja vaimsete otsingute taustal ning mõjutusel. Huvid olid olulisel määral seotud usulise ja teoloogilise mõttemaailmaga, mistõttu oli puhtfilosoofilised probleemid siin tagaplaanil. Näiteks Martin Luther oli algul pigem mõjustatud nn saksa müstika mõttesuunast. Saksa müstika üheks huvitavamaks kehastajaks oli Jakob Böhme. Protestiliikumine kirjatähe ortodoksliku kultuse vastu kujunes Saksa müstikast. Johann Calvin ilmutas augustinismi oma mõtlemises järjekindlamalt kui Luther. Üheks radikaalsemaks ortodoksluse vastaseks ja müstiliste taotluste toonitajaks oli Sebastian Franck.

## Tuntud renessansiaja filosoofe

* Francesco Petrarca (1304–1374) 
* Leonardo Bruni (1374–1444)
* Nicolaus Cusanus (1401–1464)
* Lorenzo Valla (1405–1457)
* Marsilio Ficino (1433–1499)
* Pietro Pomponazzi (1462–1525)
* Giovanni Pico della Mirandola (1463–1494)
* Erasmus Rotterdamist (1466–1536)
* Niccolò Machiavelli (1469–1527)
* Mikołaj Kopernik (1473–1543)
* Thomas More (1478–1535)
* Francisco de Vitoria (u1480–1546)
* Martin Luther (1483–1546)
* Huldrych Zwingli (1484–1531)
* Juan Luis Vives (1492–1540)
* William Tyndale (1494–1536)
* Franciscus Patricius (1529–1597)
* Michel de Montaigne (1533–1592)
* Giordano Bruno (1548–1600)
* Francisco Suárez (1548–1617)
* Francis Bacon (1561–1626) 
* Galileo Galilei (1564–1642)
* Tommaso Campanella (1568–1639)
* Hugo Grotius (1583–1645)

## Renessansifilosoofia koolkondi
*Heliotsentrism
*Hermetitsism
*Humanism
*Uusplatonism
*Sekularism

## Kirjandus
*Elmar Salumaa. Filosoofia ajalugu III. Uusaja filosoofia I. Renessansiajastu filosoofia. Tallinn, 1995.
Sõjatribunal

**Sõjatribunal** on rahvusvahelise õiguse kohtumõistmise süsteemi osa, mille jurisdiktsiooni alla kuuluvad sõjaväelaste ja sõjategevuse ajal toime pandud inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude ning mõnel juhul ka sõjaväe ja sõjaväelaste suhtes toime pandud õigusrikkumiste menetlemine ja õigusemõistmine.

* Nürnbergi Rahvusvaheline Sõjatribunal, 
** Rahvusvaheline Sõjatribunal (Nürnbergi tribunal), Nürnbergi protsess, Nürnbergi kohtuprotsess, Nürnbergi Tribunal
** 
* Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal
* Haagi Sõjakohus, Haagi tribunal, 
*

----
Siseriiklike sõjaväega seotud süütegude ja sõjaväelaste ning sõjalise võimsuse, kehtestatud sõjaseisukorra vastu suunatud õigusrikkumistega tegelenud kohtuid:
*Eesti Vabariik
** Sõjaväljakohus (http://www.hot.ee/seadustekogu/skiv-4-3.html -Viktor Kingissepp ja 1. detsembri mäss)
*NSV Liit
**NSV Liidus olid Revolutsioonilised sõjatribunalid ja sõjatribunalid muuhulgas ka repressiivorganiteks. 

## Vaata ka
*Revolutsiooniline tribunal
*NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi juures asuv Erinõupidamine
*Sõjaväelised süüteod
Ridali lennuväli

**Ridali lennuväli** asub Põlva maakonna Põlva valla Suurküla aladel. Lennuvälja haldab MTÜ Ridali Lennuklubi. Lennuväljal alustati lende 1960. aastate alguses.

### Lennurada
Ridali lennuväli on murukattega väli, mille kõrgus merepinnast on 99 meetrit. Niidetud lennuvälja pikkus on 1200 meetrit ja laius on 300 meetrit. Lennuraja kandevõime on seitse tonni ning rajaja otste magnetkurss on 360 kraadi ja 180 kraadi.

### Lennuklubi
Ridali Lennuklubi on ainuke purilennu marsruutlendudega tegelev lennuklubi Eestis. Klubi omanduses on küllaltki suur lennukipark ja praegu aktiivses kasutuses kaks puksiirlennukit Wilga 35A ning purilennukitest viis Jantar Std, üks Jantar 2b, mitu LAK-12, üks ASW-15 ning üks kahekohaline SZD-50 Punchacz. Klubi liikmete eraomanduses on üks kahekohaline Grob G103 Twin Astir ja üks DG-1000 ning ühekohalistest üks Jonker JS1-B, üks Let L-33 Solo ja ASW-20.

Lennuhooaja esimesed lennud algavad tavaliselt aprillis, viimased lennud toimuvad veel ka oktoobris.

2010. aastal valminud klubihoone on klubi liikmete ja külaliste majutamiseks. MTÜ maa-alal asub neli angaari, millest viimane valmis aastal 2017, ja muid abiehitisi. 

## Välislingid
* Ridali lennuvälja maa-ala eraldamise dokument, 1956. Lennuväli sai valmis 1958. aastal
Hewlett Johnson

**Hewlett Johnson** (25. jaanuar 1874 Manchester – 22. oktoober 1966) oli inglise kommunistlik vaimulik.
Nui

**Nui** on vahend materiaalse objekti pinna löömiseks, tampimiseks või tagumiseks võimaliku eesmärgiga objekt lömastada, purustada, pehmendada, peenendada, vormida vms. Nui oli inimese üks esimesi tööriistu ja relvi. 

Nuia töö eesmärk on olnud tavaliselt objekti mõjutamine objekti pinna mõjutamise kaudu, mitte objekti penetratsioon (vrd kirves). 

Nui ja vasar on sarnase ehituse, tööpõhimõtte ja funktsiooniga.

## Ehitus
Nui on tavaliselt pikliku kujuga ese, mille ühes otsas on raskem, tömbi kujuga pea ja teises otsas kergem vars. Nui võib olla valmistatud ühes tükis, aga pea võib olla kinnitatud ka varre külge. Vastavalt nuia kasutamise otstarbele võib nuia pea olla valmistatud näiteks metallist, puidust, plastikust, kummist või nailonist ning nuia vars näiteks puidust, metallist või plastist.

## Tööpõhimõte
Nuia töö põhineb energiatransformatsioonil: löögi hetkel siirdub nuia pea ja varre kineetiline energia löödava objektiga kokku puutuva koha kaudu löödavasse objekti. Löödava objektiga puutub tavaliselt kokku nuia tömbi kujuga pea. Nuia töö eesmärk on olnud tavaliselt objekti mõjutamine objekti pinna mõjutamise kaudu, mitte objekti penetratsioon (vrd kirves). 

## Nuiade loend

Erinevatel elualadel kasutatavate nuiade hulka kuuluvad näiteks: 
*kapsanui
*kriketikurikas
*kumminui
*kurikas ehk pesunui pesu tampimiseks
*lihanui ehk lihavasar
*löökpillinuiad, mida valmistatakse erinevast materjalist pea ja varrega erinevate löökpillide mängimiseks
*pesapallinui
*polonui
*pudrunui näiteks kartulipudru valmistamiseks
*põrunui
*sõjanuiad, mille hulka kuuluvad nii varre kui ka varre ja keti otsa kinnitatud peaga kuul- või kettkuulnuiad, ogadeta või ogadega nuiad nagu "kurikas" ehk "hommikutäht" (vt morgenstern)
*teleskoopnui
*tislerinui
*trumminui
*uhmrinui

## Vaata ka
*Hundinui

## Viited

## Välislingid
Dilaila Nahkur-Tammiksaar

**Dilaila Nahkur-Tammiksaar** (sündinud 24. aprillil 1969) on eesti jurist. 

Ta on juulist 2010 juhtiv riigiprokurör. 2005–2010 töötas Viru ringkonnaprokuratuuri juhina. 

Ta on lõpetanud 1995. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja töötab prokuratuuris 1989. aastast.

Novembrist 2014 on ta Vabariigi Valimiskomisjoni liige. 

## Tunnustus
*2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*Intervjuu ajalehes Põhjarannik
*Nahkur-Tammiksaarest saab juhtiv riigiprokurör, Postimees, 11. juuli 2010
Hans Viinapuu

**Hans Viinapuu** (4. november 1897 Kärstna vald, Viljandimaa – 27. juuli 1987 Göteborg) oli eesti arst.

Osales Vabadussõjas, lõpetas 1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, Viljandimaa Üliõpilaste Kogu esimees.

Töötas Tartus, Nõmmel ja Jämejalal, oli Järvakandi jaoskonnaarst, Eesti rügemendi arst ja Viljandi sõjaväehaigla juhataja.

1931–1932 oli ta Kaitseliidu Tallinna maleva Nõmme malevkonna gaasikaitse pealik.

1944 põgenes Rootsi.

## Kirjandus
*Bernhard Mäelo. Dr. Hans Viinapuud mälestades. Teataja, 8. august 1987, nr. 14, lk. 9.
Kiltsi Mõisakool

**Kiltsi Mõisakool** (varem *Kiltsi Põhikool*) on lasteaed-põhikool Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Liivakülas.

Kiltsi kool avati, kui 1920. aastal endises Kiltsi mõisa valitsejamajas avati Rägavälja kooli paralleelklass. 1921. aasta sügisel üüriti mõisa peahoonest koolile üks ruumb ja  22. septembril 1921. aastal alustas paralleelklass tööd juba iseseisva Kiltsi 2-klassilise koolina. 1924/25. õppeaastast oli kool 6klassiline.

1944. aastal kooli tegevus taastati peahoones, 1950. aaasta tulekahjus põlesid ära tiibhoonete katused. 1961. aastal muudeti kool 8-klassiliseks kooliks. 1984. aastal sai kool sai 9-klassiliseks kooliks.
## Koolijuhid
* Hilda Einberg 1921–1924 
* Villem Alto(a) 1924–1927 
* Voldemar Toom 1927–1939 
* Aleksander Traks 1939–1949 
* Johannes Kübarsepp 1949–1950, 1958–1961 
* Artur Lauringson 1950–1957 
* Irene Must 1957–1958 
* Voldemar Nagel 1961–1967 
* August Saaremäel 1967–1972 
* Kadri Pajula 1972–1973 
* Lembit Keerus 1973–

## Tuntud vilistlasi
*Kersti Merilaas, Heino Väli, Mihkel Jürna, Uno Leist.

## Kirjandus
*Juta Torma, KILTSI LOSSIST JA KOOLIST, Pandivere Teataja: teabeleht, nr. 21, 1 juuni 1990
## Välislingid
*Kiltsi Mõisakooli veebisait
Glehni rahula

**Nikolai von Glehni perekonna rahula** asub Tallinnas Nõmme linnaosas aadressil Lossi 13.

Nikolai von Glehn rajas kalmistu 1896. aastal pärast oma abikaasa Carolina Henriette Marie von Glehni surma. Hiljem maeti sinna ka tema poja Manfredi lapsed Barbara Maria ja Ulrich. 
Ka Glehn soovis leida seal oma viimase rahupaiga, aga elu viis ta Brasiiliasse, kus ta 1923. aastal suri.

Nõukogude ajal purustati rist ja kalmistu hävitati.

Augustis 2005 taastati park aiandusarhitektide Ülle Grišakovi ja Triin Järve projekti järgi. Puhastati tiigid, remonditi sillad ja rajati uued pargiteed. Esialgu paigutati parki puust rist.

21. mail 2008 avati taastatud marmorrist. Rist taastati Nõmme Koduloohuviliste Koja, mitme ettevõtte ja eraisikute abil.


Glehni rahula1.JPG
Glehni rahula-Lossi tn 13a.jpg
Glehni rahula.jpg


## Viited

## Välislingid

*Aastaid räämas olnud Glehni rahulast sai kena metsapark
*Nõmmel asuv von Glehnide rahula korrastatakse puhkealaks Nõmme linnaosa arengukava 2008–2012
*
Akiharu Tsukiyama

**Akiharu Tsukiyama** (sündinud 5. jaanuaril 1984) on jaapani meeslaulja, ansambli An Cafe solist **Miku** nime all.

## Info
Miku liitus An Cafega mais 2003. Enne seda oli ta bändi Reverie laulja. Miku on kirjutanud peaaegu kõigi An Cafe laulude sõnad. 

## Välislingid
* Soomekeelne fännileht
Reinhold Gideon von Mohrenschildt

**Reinhold Gideon von Mohrenschildt** (7. aprill (vkj 27. märts) 1786 Idavere mõis – 14. jaanuar (vkj 2. jaanuar) 1827 Kurisoo mõis) oli Kurisoo mõisnik ja Venemaa sõjaväelane (leitnant).

## Perekond

Reinhold Gideon von Mohrenschildt oli Kurisoo mõisniku Gideon Johann von Mohrenschildti ja Marie Helene von Mohrenschildti poeg.

Reinhold Gideon von Mohrenschildt oli abielus kahel korral:
1811. aastal abiellus ta Wilhelmine Charlotte von Ulrichiga (1783–1815), kes oli Haiba mõisniku Friedrich Johann von Ulrichi tütar. Abielust sündisid:
*Eveline Pauline von Mohrenschildt (1813–1834), abiellus Silmsi mõisniku Alexander von Staaliga
*noorelt surnud poeg

Hiljem abiellus Mohrenschildt Marianne von Scharnhorstiga (1796–1858). Abielust sündisid:
*Hugo Oskar von Mohrenschildt (1818–1899), Kurisoo mõisnik
*Marie Charlotte Hippolithe von Mohrenschildt (1819–1865), abiellus oma õe lese Alexander von Staaliga
*Sophie Elwire von Mohrenschildt (1821–1869)
*Charlotte Ernestine von Mohrenschildt (sünd. 1824)
*noorelt surnud poeg

### Sugupuu

## Vaata ka
*Mohrenschildt

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Lado Gurgenidze

**Vladimer** (**Lado**) **Gurgenidze** (gruusia keeles ვლადიმერ (ლადო) გურგენიძე; sündinud 17. detsembril 1970 Thbilisis) on Gruusia poliitik.

22. novembrist 2007 kuni 27. oktoobrini 2008 oli Lado Gurgenidze Gruusia peaminister.

Ta õppis Thbilisi Riiklikus ülikoolis, aga 1990. aastal jätkas haridusteed USA-s Middlebury kolledžis. Ta lõpetas USA Georgia osariigis Emory ülikooli haldusjuhtimise erialal.

Gurgenidze töötas rahanduse ja panganduse alal algul Hollandi pangas MeesPierson, alates 1997. aastast Londonis. 1998–2002 oli ta SRÜ rahanduskorporatsiooni ABN AMRO liitumiste ja ülevõtmiste osakonna juht Euroopa arenevatel turgudel ning seejärel selle korporatsiooni tegevdirektor. Alates 2003. aasta juulist oli ta Kanada riigipanga Euroopa piirkonna juht ja selle tütarettevõtte panga Putnam Lovell NBF tegevdirektor.

Alates 2004. aasta oktoobrist oli Gurgenidze Gruusia panga Sakharthvelos Banki peadirektor ja hiljem panga revisjonikomisjoni esimees. Tema juhtimisel suurenes pangas 3 aasta jooksul hoiuste maht 854%, aga puhaskasum koguni 1779%. Panga turuosa tõusis 18%-lt 34%-ni. Sakharthvelos Banki tõusis Gruusia suurimaks pangaks ja oma osakute käibe poolest Londoni börsil endise NSV Liidu territooriumi suuruselt teiseks pangaks. Sakharthvelos Banki oli esimene Gruusia pank, mis sai reitingu kolmelt suurelt reitinguagentuurilt (Standard & Poor's, Moody's ja Fitch Group). Ajakiri The Banker valis 2006. ja 2007. aastal Sakharthvelos Banki Gruusia parimaks pangaks.
Grigol Mgaloblišvili

**Grigol Mgaloblišvili** (gruusia გრიგოლ მგალობლიშვილი; sündinud 7. oktoobril 1973 Thbilisis) on Gruusia poliitik ja diplomaat.

Grigol Mgaloblišvili oli Gruusia peaminister 1. novembrist 2008 kuni 6. veebruarini 2009.

27. oktoobril 2008 esitas Gruusia president Mihheil Saakašvili Grigol Mgaloblišvili peaministri kandidaadiks. Parlament kiitis ta heaks 1. novembril 2008.

Grigol Mgaloblišvili töötas alates 1995. aastast Gruusia välisministeeriumis, aastatel 2004–2008 oli ta Gruusia suursaadik Türgis.

30. jaanuaril 2009 teatas Grigol Mgaloblišvili, et astub neeruhaiguse tõttu peaministri ametist tagasi.

## Välislingid
*  Saakašvili esitas uueks peaministriks diplomaadi, Postimees, 27. oktoober 2008
*  Gruusia peaminister teatas oma tagasiastumisest ERR, 30. jaanuar 2009
Hermann Ronneberg

**Hermann Ronneberg** (surnud enne 17. novembrit 1539) oli Kuramaa piiskop (**Hermann II** nime all) aastatel 1524–1539.

Ronneberg pärines Hildesheimist kodaniku perekonnast. Tema varasema elukäigu kohta pole eriti midagi teada, 1501. aastal on teda mainitud Königsbergis viibivana, kui ta oli teel Liivimaale. Selleks ajaks oli ta juba Saksa ordu liige ning saabus mõni aeg hiljem Liivimaale. 1505. aastal sai temast Liivimaa indulgentsikomisjoni alamkomissar Saksamaal, kelleks ta jäi 1510. aastani. 1506. aastal sai ta endale ka Pöide jutlustajakoha. Tõenäoliselt ta aga Liivimaal toona ei viibinud, sest ta sai 1506. aastal Leipzigist kanoonilise õiguse doktori kraadi.

1508–1509 ja võib-olla ka hiljem oli Ronneberg Volmari jutlustaja, selleks ajaks oli ta ka Liivi ordumeistri Wolter von Plettenbergi sekretär, 1512. aastal sai ta Plettenbergi kantsleriks. Kaks aastat hiljem osales ta Plettenbergi saadikuna (oraatorina) Lateraani kirikukogul, mille ajal paavst nimetas ta enda notariks ja asepfaltskrahviks. 

1518. aastal on Ronnebergi mainitud Riia toomhärrana, aasta hiljem sai temast Ruhja jutlustaja ning 1523–1524 oli ta tõenäoliselt Riia toomdekaan. Sellel ametikohal polnud ta aga kuigi kaua, kuna Kuramaa toomkapiitel valis ta kas 1523. aasta lõpus või 1524. aasta alguses uueks Kuramaa piiskopiks, 1524. aasta 3. märtsil kinnitas tema piiskopikoha ka paavst Clemens VII. Selle vastu protesteeris kõrgmeister Albrecht von Hohenzollern, kellega Ronneberg oli juba 1520. aastal vastuollu sattunud ning kes soovis piiskopikohale oma soosikut. Kuid et Albrecht oli paavsti silmis juba suure kahtluse all ning temast sai aasta hiljem luterlasest Preisimaa hertsog, siis ei suutnud ta Ronnebergi ametissekinnitamist takistada. Karl V poolt antavad riigivürsti regaalid sai ta kätte alles 1526. aastal, samaaegselt ordumeister Plettenbergile riigivürsti staatuse andmisega. 

Ronneberg jäi ka piiskopina ordu toetajaks. Ta jäi kindlalt truuks ka katoliiklusele ja seetõttu tekkis tal konflikte Riia peapiiskopi koadjuutori ja hilisema peapiiskopi Wilhelm von Hohenzollerniga, kes formaalselt katoliiklaseks jäädes toetas tegelikult protestantlust. Ronnebergi täpne surmaaeg pole teada, viimast korda oli ta kindlasti elus 1539. aasta 9. oktoobril, kuid ta suri enne 17. novembrit.

## Viited

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Wilhelm von Hohenzollern (täpsustus)

**Wilhelm von Hohenzollern** on olnud mitme tuntud inimese nimi:
***[[Wilhelm von Hohenzollern]]** (1498–1563) oli Riia peapiiskop 1539–1563
***[[Wilhelm (Hohenzollern-Sigmaringen)|Wilhelm von Hohenzollern]]** (1864–1927) oli Hohenzollern-Sigmaringeni vürst 1905–1918
***[[Wilhelm I]]** ehk **Wilhelm von Hohenzollern** (1797–1888) oli esimene Saksamaa keiser
***[[Wilhelm II]]** ehk **Wilhelm von Hohenzollern** (1859–1941) oli kolmas ja viimane Saksamaa keiser
***[[Friedrich Wilhelm Victor August Ernst von Hohenzollern]]** ehk **Wilhelm von Hohenzollern** (1882–1951) oli viimane Saksamaa kroonprints
***[[Wilhelm Friedrich Franz Joseph Christian Olaf von Hohenzollern|Wilhelm von Hohenzollern]]** (1906–1940) oli Saksamaa prints, kroonprintsi poeg
Johann (Saksimaa hertsog)

**Johann Kindlameelne** (*Johann der Beständige*; 30. juuni 1468 – 16. august 1532) oli Saksi hertsog ja kuurvürst alates 1525. aastast. 

Johann oli eelmise kuurvürsti ja silmapaistvaima Martin Lutheri toetaja Friedrich Targa vend. Ta jätkas oma venna poliitikat, mistõttu hüüti teda ka kindlameelseks, sest ta ei hüljanud luterlust ka siis, kui keiser Karl V selle vastu 1530. aastate alguses selgelt välja astus. 1527. aastal viis Johann Saksimaal läbi reformatsiooni, kuulutades end kirikupeaks. 1531. aastal sai ta protestantliku Schmalkaldeni liiga juhiks.
Joachim II

**Joachim II Hector** (13. jaanuar 1505 – 3. jaanuar 1571) oli Brandenburgi kuurvürst aastatel 1535–1571.

Ta oli Joachim I Nestori poeg. Et ta isa oli veendunud katoliiklane, ei astunud tugevate protestantlike sümpaatiatega noorem Joachim tükk aega ametlikult luterliku kiriku liikmeks, ka valitsejaks saamise järel püüdis ta leida kahe usu vahel pigem tasakaalu kui protestantlust selgelt eelistada. 1539. aastal alustas ta järkjärgulist reformatsiooni läbiviimist, kuid alles 1555. aastal, Augsburgi usurahu järel, viis ta Brandenburgis lõplikult läbi poliitilise reformatsiooni ja sai kirikupeaks.
Princetoni Ülikool

**Princetoni ülikool** on eraülikool, mis asub USA New Jersey osariigi Princetoni piirkonna kolmes maakonnas. Kool asub Princetonis, Princetoni vallas ja Lääne-Windsori vallas ja on üks kaheksast Ivy League'i kuuluvast ülikoolist.

Kool asutati 1746. aastal New Jersey osariigis Elizabethis New Jersey kolledžina (College of New Jersey). 1756. aastal viidi kool üle Princetoni ja 1896. aastal nimetati ümber Princetoni ülikooliks. Princeton on vanuselt neljas kõrgharidust andev asutus USAs. Nii Princetoni ülikool kui ka Pennsylvania ülikool soovivad mõlemad olla neljandad. Pennsylvania ülikool kasutas esialgu asutamisaastat 1749, mis jättis selle viiendaks, kuid 1899. aastal otsustati, et asutamisaasta on hoopis 1740..

Erinevalt teistest tol ajal rajatud ülikoolidest polnud Princetoni ülikool ametlikult religioosse kallakuga. Sellel on küll olnud sidemeid presbüteri kirikuga, kuid tänapäeval üliõpilastele mingeid religioosseid nõudmisi ei esitata. 

Ülikoolil on oma kunstimuuseum, kus on ligi 60 000 originaalteost kogu maailmast, eri ajastutest ja eri liikidest. Osa skulptuure on paigutatud ka õue ühiselamute ümbrusse.

Ülikoolil on gooti stiilis kabel, kus toimuvad ava- ja lõpuaktused. Seda hinnatakse maailmas suuruselt kolmandaks ülikoolikabeliks.

Princetoni ülikool on üks maailma paremini rahastatud ülikoole tänu oma lõpetajate ja sponsorite annetustele. Osa sellest rikkusest on paigutatud ka väärtuslikesse (nt Claude Monet' ja Andy Warholi) kunstiteostesse.

Ülikooli ühiselamutes on kohti kõigile üliõpilastele kogu nelja-aastaseks õppeks ja üle 95 protsendi üliõpilastest elabki seal, kuna piirkonnas on üüripinnad kallid.

Bakalaureuseõppes on võimalik lõpetada kas Bachelor of Arts (A.B.) või Bachelor of Science insenerialal (B.S.E.).

Magistriõppes (Graduate School) saab õppida humanitaar-, sotsiaalteaduste, loodusteaduste ja insenertehnilistes programmides. Doktoriõpe on samuti kõigil neil programmidel. 

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Frederick Muhlenberg

**Frederick Augustus Conrad Muhlenberg** (1. jaanuar 1750 – 4. juuni 1801) oli USA poliitik, Esindajatekoja esimene esimees.

Legendi järgi hoidis ta 1794. aastal ära saksa keele saamise Ameerika Ühendriikide riigikeeleks. Tegelikult oli otsuse sisuks, kas tõlkida mõned USA seadused saksa keelde või mitte, hääled jagunesid 42:41 (Muhlenberg hääletamises ei osalenud). USA-s pole tänapäevani ametlikku riigikeelt.
Aarno Maliniemi

**Aarno Henrik Maliniemi** (9. mai 1892 Oulu – 8. oktoober 1972 Helsingi) oli soome kirikuajaloolane, Helsingi ülikooli professor aastatel 1942–1960.

Maliniemi oli Soome keskaja kultuuriloo asjatundja. Ta uuris ka soome kirjanduse ajalugu.

## Teoseid
* *Der Heiligenkalender Finnlands* (1925)
* *Studier i Vadstena klosters bibliotek* (1926)
* *S.G. Elmgrenin muistiinpanot* (1939)
* *De Sancto Henrico* (1942)
* *Birgittalaisuudesta sekä kohtia Naantalin luostarin historiasta* (1943)
* *Zur Kenntnis des Breviarium Aboense* (1957)
Albaania jalgpallikoondis

**Albaania jalgpallikoondis** on Albaania rahvuskoondis jalgpallis.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlused olid esimene suurturniir, millest Albaania koondis osa võttis. Alagrupiturniiril kaotas Albaania Šveitsile 0:1 ja Prantsusmaale 0:2, võitis Armando Sadiku väravast 1:0 Rumeeniat ning saavutas oma alagrupis kolmanda koha.

1946. aastal võitis Albaania nelja koondise (Albaania, Bulgaaria, Rumeenia ja Jugoslaavia) osavõtul toimunud Balkani karika.
## Praegune koosseis
Albaania koondis sõprusmänguks Eesti vastu 13. juunil 2022 (*sulgudes koduklubi*).
***Väravavahid**: Gentian Selmani (Boluspor), Elhan Kastrati (Cittadella), Simon Simoni (Tirana Dinamo)
***Kaitsjad**: Elseid Hysaj (Lazio), Frédéric Veseli (Salernitana), Enea Mihaj (PAOK), Erion Hoxhallari (UTA Arad), Jon Mersinaj (Lokomotiva), Kevin Haveri (Rimini), Adrian Bajrami (Benfica)
***Poolkaitsjad**: Amir Abrashi (Grasshoppers), Ylber Ramadani (Aberdeen), Endri Çekiçi (Konyaspor), Enis Çokaj (Lokomotiva), Arbnor Muçolli (Vejle)
***Ründajad**: Myrto Uzuni (Granada), Armando Broja (Chelsea), Taulant Seferi (Tirana), Giacomo Vrioni (WSG Tirol)

## Mängud Eesti koondise vastu

## Viited

## Välislingid
* Albaania Jalgpalliliidu koduleht (*albaania keeles*)
Viia Uluots-Wiget

**Viia Uluots-Wiget** (9. aprill 1927 Tartu – 4. märts 1987 Šveits) oli eesti tervisvõimleja.

Jüri Uluotsa tütar, põgenes 1944 Rootsi. Lõpetas 1947 Sigtuna Eesti Gümnaasiumi ja hiljem Rootsi Võimlemise Keskinstituudi. Töötas erinevates haiglates ja juhatas võimlemisrühmi.

Eesti Naisüliõpilaste Seltsi vilistlane.

1966 abiellus Albert Wigetiga ja asus elama Šveitsi.

## Kirjandus
* Viia Uluots-Wiget in memoriam. Teataja, 11. aprill 1987, nr. 7, lk. 12.
Karl Kook

**Karl Kook** (6. veebruar 1899 Raadi vald – 10. veebruar 1987 Stockholm) oli eesti arst, günekoloog. 

Õppis Tartu Aleksandri Gümnaasiumis. 1918–1919 oli Vabadussõjas. 1919. aastal lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi.

Õppis 1919–1926 Tartu Ülikoolis arstiteadust, vahepeal 1922–1924 Berliini ülikoolis. 1933 promoveeriti Tartus arstiteaduse doktoriks ("Võrdlevaid uurimusi mõningate keemiliste ainete toimest embrüonaalsesse koesse ja Rous-sarkoomisse koekultuuris"). 1925–1928 ülikooli naistekliiniku assistent, 1928–1939 naistearst Tartu Eesti Erakliinikus. 1939–1944 Tallinna Keskhaigla naistehaiguste ja sünnitusabi osakonna juhataja. 1944 põgenes Rootsi. 1951–1956 naistearst Luleås, 1956–1961 Hultsfredi jaoskonnaarst, aastast 1962 eraarst-günekoloog Stockholmis.

Karl Kook oli 1919. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1946. aasta sügissemestril oli ta Stockholmi koonduse esimees ja alates 1950. aastast vanematekogu liige. 1978 valiti ta EÜS-i auvilistlaseks.

## Viited

## Kirjandus
* Jaan Novek. Dr. med. Karl Kook in memoriam. Teataja, 28. veebruar 1987, nr 4, lk 12.
* Tallinn vajab moodsat naistehaiglat. Keskhaigla sünnitus-günekoloogia osak. uue juhataja dr. med. Karl Kook'i jutuajamine "Uus Eestile". Uus Eesti, 3. märts 1939, nr 61, lk 6.
Berwick-upon-Tweed

**Berwick-upon-Tweed** on linn Inglismaal Northumberlandi krahvkonnas. Ta on Inglismaa põhjapoolseim linn, Šotimaal piiri ääres.

Linn asub Tweedi jõe suudmes. Aastal 2001 elas linnas 11 665 inimest. 

Linna on tuntuks teinud legend, mille järgi ta oli alates Krimmi sõjast kuni 1966. aastani sõjas Venemaa ja Nõukogude Liiduga.
Johann (Saksimaa)

**Johann** (12. detsember 1801 – 29. oktoober 1873) oli Saksimaa kuningas aastatel 1854–1873.

## Isiklikku ja järglased
Johann oli abielus Baieri esimene kuninga Maximilian I Josephi tütre Amalie Augustega (1801–1877), nende järglased:
*printsess Marie Auguste (1827) – jäi vallaliseks;
*Friedrich August Albert Anton Ferdinand Joseph Karl Maria Baptist Nepomuk Wilhelm Xaver Georg Fidelis (1828–1902), Saksimaa kuningas (1873–1902), abiellus Rootsi Vasa printsi Gustavi tütre printsess Carolaga. Järglasteta abielu;
*printsess Maria Elisabeth (1830–1912) – abiellus (1) Genova hertsogi prints Savoy Ferdinandoga; (2) Rapallo markii Niccològa;
*prints Friedrich August (1831) – jäi vallaliseks;
*Friedrich August Georg Ludwig Wilhelm Maximilian Karl Maria Nepomuk Baptist Xaver Cyriacus Romanus (1832–1904), Saksimaa kuningas (1902–1904), abiellus Portugali infanta Maria Anaga. Järglasteta abielu;
*printsess Maria Sidonia (1834–1862);
*printsess Anna (1836–1859), abiellus Toscana suurhertsogi Ferdinando IV-ga;
*printsess Margaretha (1840–1858), abiellus ertshertsog Karl Ludwig Joseph Mariaga (1833–1896);
*printsess Sophie (1845–1867), abielus Baieri hertsogi Karl-Theodoriga.
Bachelor of Arts

***Bachelor of Arts*** (**B.A.**, **BA** või **A.B.**) tuleb ladina keelest *artium baccalaureus* ja tähistab kõrghariduse esimese astme (inglise keeles ka *undergraduate*) bakalaureuse kraadi, mille saab vabade kunstide alal, kas kursuse või programmi täitmisel.

*Bachelor of Arts* kraadiõpe kestab tavaliselt kõigis Euroopa Liidu riikides kolm aastat. Samuti ka Austraalias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Horvaatias, Indias, Iisraelis, Uus-Meremaal, Norras, Québecis, Singapuris, Lõuna-Aafrikas ja Šveitsis. Nelja-aastane on õpe Bangladeshis, Kanadas (v.a Québec), Islandil, Iirimaal, Pakistanis, Šotimaal, Venemaal ja USAs.

Eestis antakse kolme tüüpi *Bachelor of Arts* kraadi:
* haridusteaduse bakalaureus; *Bachelor of Arts in Education*; BA;
* humanitaarteaduse bakalaureus; *Bachelor of Arts in Humanities*; BA;
* sotsiaalteaduse bakalaureus; *Bachelor of Arts in Social Sciences*; BA.

## Viited

## Välislingid
* Haridusseadus
* Ülikooliseadus
* Rakenduskõrgkooli seadus
* Kõrgharidusstandard
* Õppeasutuste antavate akadeemiliste kraadide nimetuste loetelu Vabariigi Valitsuse 23. augusti 2004. a määrus 
* Bachelor in Europe
Harry Tillmann

**Harry Tillmann** (9. märts 1912 Vana-Antsla – 25. oktoober 1986 Giessen) oli eesti loomaarst.

Ta lõpetas 1931. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1937. aastal Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna *[[cum laude]]*. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Tartuensis liige.

1941. aastal põgenes Saksamaale. Töötas Saksamaa ülikoolides, alates 1958. aastast Giesseni Justus Liebigi nimelise Ülikooli veterinaargünekoloogia professor.

## Kirjandus
*Helmuth Riispere. Prof. Harry Tillmann In memoriam. Teataja (Stockholm), 6. detsember 1986, nr. 23, lk. 12.

## Välislingid
* Tartu Ülikooli üliõpilased
Hikaru Utada

**Hikaru Utada** (jaapani keeles 宇多田ヒカル *Utada Hikaru*; sündinud 19. jaanuaril 1983 New Yorgis) on üks Jaapani kõigi aegade edukamaid poplauljaid.

Hikaru Utada debüütalbum "First Love" on siiani Jaapani enim müüdud vinüülplaat (7,65 miljonit). Tema kaks hilisemat albumit kuuluvad samuti Jaapani kümne müüduima vinüülplaadi hulka. Oriconi singlimüügi edetabeli tippu on jõudnud 12 Utada laulu. 2007. aasta singlit "Flavor of Life", mida levitati interneti kaudu, laaditi alla 7,2 miljonit korda. Sellega tõusis singel 2007. aastal maailmas teisele kohale pärast Avril Lavigne'i lugu "Girlfriend". Samal aastal müüdi üle 12 miljoni Utada lugudest tehtud digitaalse mobiilihelina.

Ta on tootnud koostöös ettevõttega Squaresoft videomängud "Kingdom Hearts" ja "Kingdom Hearts 2". "Kingdom Heartsi" teemaloo pealkiri on "Hikari". 

Hikaru Utada on kakskeelne, ta räägib inglise ja jaapani keelt. Ta kasvas üles New Yorgis ja Tōkyōs. Utada vanemad on samuti muusikud.

Aastatel 2002–2007 oli ta abielus fotograafi Kazuaki Kiriyaga.

## Albumid

* "Precious" (1998)
* "First Love" (1999)
* "Distance" (2001)
* "Deep River" (2002)
* "Exodus" (2004)
* "Utada Hikaru Single Collection Vol. 1" (2004)
* "Ultra Blue" (2006)
* "Heart Station" (2008)
* "This Is The One" (2009)
* "Utada Hikaru Single Collection Vol. 2" (2010)
* "Utada The Best" (2010)
* "Fantome" (2016)
* "Hatsukoi" (2018)
* "BADモード (Bad Mode, 2022)

## Välislingid

*Hikaru Utada koduleht
Soome penikoorem

**Soome penikoorem** (soome *peninkulma*) on ajalooline teekonna pikkusühik Soomes, mis vastab tänapäeval täpselt 10 kilomeetrile. Sõna "penikoorem" tuleneb tõenäoliselt soome-eesti ühiskeelest.

Algupärane Soome penikoorem oli umbes viie kilomeetri pikkune teekond, kuid selle pikkus varieerus piirkonniti. 1665. aastal võeti Soome penikoorma pikkuseks Rootsi miil (rootsi *mil*), mis oli siis umbes 10 kilomeetrit. Soome minekul Venemaa koosseisu sai Soome penikoorma pikkuseks 10 versta ehk 10 688 meetrit.

Kui Venemaa läks 1881. aastal üle meetermõõdustikule, siis jäi penikoorem Soomes endiselt tarvitusele, kuigi rahvusvahelisse süsteemi see ei kuulunud. Soome penikoorma pikkuseks sai täpselt 10 000 meetrit. Tänapäevases Soome mõõtühikute süsteemis Soome penikoormat ei kasutata.

Soome keeles kasutatakse sama ühiku vastena lihtsalt sõna *peninkulma*, eesti keeles on "penikoorma" ette lisatud täiend "soome", et teda mitte segi ajada teiste penikoormaks nimetatavate ühikutega.
Keila-Joa siseteed

**Keila-Joa siseteed** (registrinumber 11394) oli kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Meremõisa külas. Tee pikkus on 0,8 km.

Tee sai alguse ja ka lõppes Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 29. kilomeetril. Tee ei ületanud ühtegi silda, küll aga üht truupi. Teele ei jäänud ühtegi bussipeatust.

Tee oli mustkattega. Tee oli klassita. Liiklussagedus teel oli kuni 200 autot ööpäevas.

2013. aastal andis riik tee Keila vallale, millest peale on riigitee asemel kohalikud teed.

## Viited
BHT

**BHT** on akronüüm, mis võib tähendada mitut asja:

***[[biokeemiline hapnikutarve]]** 
***[[butüülhüdroksütolueen]]**
Pipett

**Pipett** on gradueeritud ehk ühikutega varustatud instrument, mida kasutatakse kindla ruumalaga vedeliku, harvem gaasi viimiseks uuritavasse proovilahusesse vm. 

Pipette kasutatakse laialdaselt praktilises keemias, molekulaarbioloogias jm.

Varem olid pipetid enamasti klaasist ja käsitsi täidetavad mingi kindla koguseni. Tänapäeval kasutatakse valdavalt automaatpipette, mis võimaldavad pipetile määratud vedelikukoguse hõlpsasti sisse tõmmata. Automaatpipeti mõõtetäpsus on enamasti suurem kui klassikalise klaasist pipeti oma.

## Vaata ka
*Dosaator
Oskar Luiga

**Oskar Luiga** VR I/2, VR II/2, VR II/3 (28. september 1894 Pangodi vald, Tartumaa – 24. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). 

Laiarööpmelise soomusrongi nr 3 ülem Vabadussõjas.

## Teenistuskäik
Oskar Luiga sündis 1894. aastal Pangodi mõisas metsavahi peres, õppis Tartu Linnakoolis, metsanduskoolis ja Peterburi lipnike koolis, töötas mõnda aega Novgorodi kubermangus abimetsaülemana. Võttis osa Esimesest maailmasõjast, siirdus staabikaptenina Eesti rahvusväeosade 1. Eesti jalaväepolku, kus oli roodu- ja pataljoniülemaks 1918. aasta aprillini. 

Eesti Vabadussõja ajal määrati ta Tallinna 1. löögipataljoni ülema abiks ja seejärel teenis soomusrongil, 7. jaanuarist 1919 määrati ta laiarööpmelise soomusrongi nr 3 ülemaks, kellena teenis 27. jaanuarini 1920. 

1920. aasta veebruaris teenis alampolkovniku auastmes Kalevlaste maleva ülemana ja 6. Jalaväepolgu ülema abina. 

1921. aastal lahkus ta kaitseväeteenistusest kolonelleitnandi aukraadis ning töötas Rakvere metskonna metsaülemana. Oskar Luiga oli Rahvusliku Keskerakonna liige ja Rakvere osakonna esimees, kuid heideti erakonnast välja vastuolude tõttu peakontoriga 29. septembril 1933.

Oskar Luiga vahistati 27. novembril 1940 ja hukati NKVD poolt arvatavasti 24. juunil 1941 Kosel Scheeli villas. O. Luiga on maetud Tallinna Kaitseväe kalmistule.

## Isiklikku
Oskar Luiga vend Johannes Luiga oli üks nooremaid Vabadussõjas langenud võitlejaid.

## Viited
 

## Kirjandus
*"Eesti Vabadusristi kavalerid". Stockholm: Välis-Eesti & EMP, 1984, lk 60–61. 
*Mati Õun, Jaak Pihlak. "Eesti ohvitserid ja sõjandustegelased." II kogumik, Tallinn 2002, lk 47–48.
*Jaak Pihlak, "Karutapjad ja Vabaduse Risti vennad". Jaak Pihlak ja Viljandi Muuseum, 2010.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Sberbank

**Sberbank Rossii** (Сбербанк России ОАО, lühend sõnadest "сберегательный банк" – 'hoiupank') on üks Venemaa ja Ida-Euroopa suuremaid panku. Sberbanki peakorter asub Moskvas.

Panga asutamise ajaks loetakse 1841. aastat, mil loodi Venemaa esimene hoiukassa.

Sberbanki enamusosanik on Venemaa Föderatsiooni Keskpank.

Panga president ja juhatuse esimees on alates 2007. aastast German Gref.

## Välislingid
*Venemaa suurim pank otsib välismaiseid kosilasi, Äripäev, 15. aprill 2011
Julija Latõnina

**Julija** Leonidovna **Latõnina** (Юлия Леонидовна Латынина; sündinud 16. juunil 1966 Moskvas) on Venemaa ajakirjanik ja kirjanik, kes oli tuntud Putini administratsioonile vastuseisu poolest.
 
Tema isa Leonid Aleksandrovitš Latõnin (*Леонид Александрович Латынин*) sündis Ivanovo oblastis Privolžski linnas, on vene luuletaja ja proosakirjanik. Leonid Latõnin töötas kirjastuses Hudožestvennaja literatura (1962–1974), Moskva raadio hispaaniakeelsete saadete toimetuses ja hiljem ajakirja Junost luuleosakonnas. Julija Latõnina ema Alla Nikolajevna Latõnina (*Алла Николаевна Латынина*) on kirjanduskriitik ja ajakirjanik.

Lõpetas 1988 Gorki-nimelise Kirjandusinstituudi. Filoloogia teaduste kandidaat (1992).

Ta töötab ajalehes Novaja Gazeta, teeb raadiojaamas Ehho Moskvõ ja telekanalil RTVi saatesarja "Kod Dostupa" ning on veebiväljaannete Ježednevnõi Žurnal ja Gazeta.ru kolumnist. Ta on kirjutanud palju romaane.

2008. aastal pälvis Latõnina vabaduse kaitsmise eest USA välisministeeriumi auhinna Freedom Defenders Award. Ta on saanud Maria Grazia Cutuli nimelise uuriva ajakirjanduse preemia Itaalia väljaandelt Corriere della Sera.

## Välislingid
* Teet Korsten, "Tülikas naaber on inspireeriv väljakutse" Põhjarannik, 7. november 2010
* Jaanus Piirsalu, "Julia Latõnina: kumb jääb peale, kas Putini režiim või internet?" Eesti Päevaleht, 29. oktoober 2010
*Lauri Laugen, Vene opositsioonilise ajakirjaniku Latõnina kodu rünnati tundmatu ainega, Delfi, 20. juuli 2017
Gamavit

**Gamavit** on kompleksne immunomodulatoorne süstelahuse preparaat, mille aktiivne koostisosa on *emulsified denatured placenta* (PDE) ja mida võidakse manustada osadele loomadele (kassid, hobused, lehmad, koerad jt).

Gamaviti valmistamisel kasutatav platsenta on inimpäritolu.

Ravimi koostisse kuuluvad:
* vitamiinipreparaadid : L-askorbiinhape; α-tokoferoolfosfaat (dinaatriumsool); d-biotiin; kaltsiferool; D-Ca-pantotenaat; koliinkloriid; foolhape; i-inositool; vikasool; niatsiin; niatsiinamiid; nikotiinamiid; paraaminobensoehape; püridoksaalkloriid; püridoksiinkloriid; riboflaviin; tiamiinkloriid; retinoolatsetaat; tsüanokobalamiin.
* aminohapped:L-alaniin; L-arginiin; L-arginiinkloriid; L-asparagiin; DL-aspartaat; L-aspartaat; HCl L-tsüsteiin; L-tsüstiin; L-glutamiinhape; L-glutamiin; glütsiin; L-histidiin; HCl•H2O L-histidiin; L-hüdroksüproliin; L-isoleitsiin; L-leitsiin; DL-leitsiin; L-lüsiin; L-metioniin; L-fenüülaniin; L-proliin; L-seriin; L-treoniin; L-triptofaan; L-türosiin; L-valiin;
* anorgaanilised soolad: СаС122Н2О; Fe(NO3)3•2H2O; КСl; MgSO4•7H2O; NaCl+; NaHCO3; NaH2PO4•2H2O
* muud komponendid: adeniinsulfaat; fenoolpunane; adenosiin-5-trifosfaat; adenosiin-5-fosfaat; kolesteriin; 2-desoksüriboos; glükoos; glutatioon ; guaniin; hüpoksantiin; riboos; naatriumatsetaat•3H2O; tümiin; "Твин 80"; uratsiil; ksantiin; naatriumnuleinaat; PDE; naatriumpiruvaat

Gamavit on 2000 aastal registreeritud veterinaarravim mille töötasid välja *N. F. Gamaleya Research Institute of Epidemiology and Microbiology* teadlased.

Gamaviti toodab Venemaal Moskvas tegutsev aktsiaselts Микро–плюс, mis asutati 1988 ja registreeriti 1992. aastal.

## Vaata ka
* Nutri-Plus
* Calo-Pet

## Viited

## Välislingid
* Гамавит tootja kodulehel
* Registreerimisdokumendid
* Гамавит
Metroloogia (ajalugu)

**Metroloogia** on ajaloo abiteadus, mis uurib kunagi kasutusel olnud mõõtühikuid: pikkus-, pindala-, mahu- ja kaalu- (massi-) -ühikuid.

## Vaata ka
* Vanade ja vähemlevinud mõõtühikute loend