open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pulga tamm

**Pulga tamm** on kaitsealune tamm Harju maakonnas Kuusalu vallas Kahala külas Pulga talu alal. Puu võeti kaitse alla 1960.

Puu ümbermõõt on 322 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m.

## Viited

## Välislingid
*
Daniela Ruah

**Daniela Sofia Korn Ruah Olsen** (sündinud 2. detsembril 1983 Bostonis) on Portugali-USA näitleja. 

Tema tuntuim roll on NCIS eriagent Kensi Blye teleseriaalis "". 

Ta oli üks neljast õhtujuhist 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel.

Ta on abielus kaskadöör David Paul Olseniga ja neil on kaks last. 

Daniela Ruah'l on heterokroomia: ta vasak silm on helepruuni ja parem musta värvi.
Vaskjala tamm

**Vaskjala tamm** (ka **Kapa tamm, Karjavere tamm**) on kaitsealune tamm Harju maakonnas Rae vallas Vaskjala külas Kapa talu alal. Puu võeti kaitse alla 1960.

Puu ümbermõõt on 470 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 22 m.

## Viited

## Välislingid
*
Rahu tammed

**Rahu tammed** (ka **Kõrtsumardi tammed**) on kaks kaitsealust tamme Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Maeru külas Kõrtsu-Mardi talu maal. Puud võeti kaitse alla 1963.

Suurema puu ümbermõõt on 432 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kuralase tamm

**Kuralase tamm** on kaitsealune tamm Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõruse-Metsakülas Kuralase talu alal. 

Puu võeti kaitse alla 1965.

Puu ümbermõõt on 325 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 13 m.

## Viited

## Välislingid
*
Jaanimardi pärn

**Jaanimardi pärn** on kaitsealune pärn Rapla maakonnas Rapla vallas Mõisaaseme külas endise Jaanimardi talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961.

Puu ümbermõõt on 561 cm (mõõdetuna 0,4 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Sõrumäe männid

**Sõrumäe männid** on kaitsealused männid Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Sõrumäe külas. Puud võeti kaitse alla 1965. Puid on kokku 20 tükki.

## Viited

## Välislingid
*
Uruste tamm

**Uruste tamm** on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kihlepa külas Uruste kiriku juures. Puu võeti kaitse alla 1964.

Puu ümbermõõt on 465 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 27 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Ranga kadakas

**Ranga kadakas** oli kaitsealune kadakas Rapla maakonnas Rapla vallas Lipa külas Ranga talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961. Puu on hävinud.

Puu ümbermõõt oli 122 cm (mõõdetuna 1,2 m kõrguselt) ja kõrgus 8 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Serbia tamm

**Serbia tamm** on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Rapla vallas Valli külas endise Serbia talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961.

Puu ümbermõõt on 382 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Minu väike poni

**Minu väike poni** (inglise keeles *My Little Pony*) on meelelahutuse ja mänguasjade frantsiis, mille on loonud Ameerika mänguasjadefirma Hasbro. Algselt valmistati vaid ponikujulisi mänguasju, hiljem on lisandunud animeeritud sari "Minu väike poni: Sõprus on imeline" ja film "Minu väike poni: Film".

## Ajalugu
### My Pretty Pony
*My Little Pony* eelkäija oli *My Pretty Pony*, ponikujukesed, mida Hasbro tutvustas 1981. aastal. Ponid olid tehtud plastikust, umbes 25 cm kõrgused ning nad liigutasid kõrvu, vihistasid saba ja pilgutasid ühte silma. Nendele järgnesid väiksemat sorti ponid, kellel olid taguotsal juba sümbolid nagu tänapäevastele *My Little Pony*'dele kohane.

### 1982–1992
Pärast *My Pretty Pony*'de kehva läbilööki tõi Hasbro veel turule kuus väiksemat eri värvi ponikujukest *My Little Pony* nime all. Ponide kogujad nimetavad neid kujukesi esimeseks põlvkonnaks.

### 1997–1999
1997. aastal tehti ponidele uuendusi. Nimelt olid teise põlvkonna ponidel uued poosid, kalliskividest silmad, pööratavad pead ning nad olid väiksemad, kõhnemad ja neil olid pikemad jalad. Nende müümine lõpetati USA-s 1999. aastal, kuid neid toodeti edasi Lääne-Euroopas müümiseks. Paljud olid tavalised ponid, kuid tehti ka mõned ükssarvikud. 1998. aastal tuli müügile *My Little Pony* virtuaalse loomakese mäng "My Little Pony: Friendship Gardens".

### 2003–2009
Uuendatud mängulelud, mis tulid müügile 2003. aastal, olid suunatud väiksematele lastele kui eelmised. Kogujad kutsuvad neid kolmandaks põlvkonnaks.

### 2010-2021
Neid ponisid kutsutakse mitteametlikult neljandaks põlvkonnaks. Tegevus võtab aset väljamõeldud paigas nimega Equestria, kus peategelasteks on Videvikusära, Astel, Vikerkaare Sööst, Roosa Pirukas, Õunarüüp, Haruldus ja Võbelus. Mänguasjadele lisandus animeeritud sari "Minu väike poni: Sõprus on imeline" ja film "Minu väike poni: Film". Selle ajastu animeeritud sarja edukus tekitas täiskasvanute seas fänkonna.
Pilguse metsõunapuu

**Pilguse metsõunapuu** on kaitsealune metsõunapuu Saare maakonnas Saaremaa vallas Jõgela külas Pilguse haigla õuel. Puu võeti kaitse alla 1960.

Puu rinnasümbermõõt on 186 cm ja kõrgus 9 m.

## Viited

## Välislingid
*
Cole Sprouse

**Cole Mitchell Sprouse** (sündinud 4. augustil 1992) on Ameerika Ühendriikide näitleja. 

Ta on Dylan Sprouse, kus Sprouse mängis peategelast. 

## Lapsepõlv
Cole Mitchell Sprouse sündis Itaalias Arezzos. Ameeriklastest vanemad Matteuse Sprouse ja Melanie Wright õpetasid Toscana koolis inglise keelt. Cole sündis 15&#x20;minutit pärast oma kaksikvenda Dylan Sprouse'i. Ta sai nime džässlaulja ja -pianisti Nat King Cole'i järgi. Neli kuud pärast poegade sündi kolis pere tagasi oma vanematekoju Long Beachi California osariigis.

## Loometee
Cole ja tema vend Dylan hakkasid näitlemisega tegelema, kui nad olid vaid kaheksa kuu vanused. Alguse sai see nende vanaema Jonine Putka Wrighti ettepanekust. Ta ise oli draamaringi õpetaja ja näitleja. Paljud Sprouse'i karjääri alguses tehtud rollid olid jagatud tema vennaga. Tihti jagasid nad telesaadetes, reklaamides ja filmides ühe ja sama lapse rolli, kuna California lapstööd reguleerivate seaduste kohaselt on laste päevane filmimisaeg piiratud. Kaksikuid palgates on võimalik ühte rolli pikemalt filmida. Mõned märkimisväärsed rollid, mida ta jagas oma vennaga, on näiteks Patrick Kelly situatsioonikomöödias "Grace Under Fire" aastatel 1993–1998, Julian 1999. aasta filmis "Big Daddy" ja noor Pistachio Disguisey 2002. aasta filmis "Master of Disguise". 2001. aastal esines Cole NBC televisiooni situatsioonikomöödias "Sõbrad", kehastades Ross Gelleri poega Beni. See oli tema esimene roll, mida ta ei jaganud venna Dylaniga. Suuremaks kasvades võtsid vennad rohkem eraldi rolle, kuid sageli töötasid siiski samades projektides. 

2005. aastal mängis Sprouse koos vennaga Cody Martinit Disney Channeli originaalseriaalis "The Suite Life of Zack ja Cody".

9. veebruaril 2016 valiti Sprouse kehastama Jughead Jonesi teleseriaalis "Riverdale".

### Helikandjad
* "A Dream Is a Wish Your Heart Makes", "Disneymania 4" (2005)
* "A Dream Is a Wish Your Heart Makes", "Princess Disneymania" (2008)

## Isiklikku
Sprouse on suur koomiksifänn ja on töötanud Los Angelese koomiksipoes Meltdown.

2011. aastast õppis Sprouse New Yorgi Ülikoolis. Algul oli ta huvitatud filmi- ja teleproduktsiooni õppimisest, kuid siis otsustas hoopis arheoloogiaga kasuks. Ta lõpetas kooli koos oma vennaga 2015. aasta mais. Sprouse töötas ka vahepeal arheoloogia valdkonnas, osales väljakaevamistel ja tegi laboritööd. Ta on spetsialiseerunud geograafiliste infosüsteemidele ja satelliidifotode tegemisele.

Sprouse huvitub fotograafiast. 2011. aastal avaldas ta oma isikliku fotograafiaalase veebilehe ja osales NYU-s fotograafiakursustel. Ta on pildistanud sellistele suurtele moeajakirjadele nagu Teen Vogue, L'Uomo Vogue, The Sunday Times Style ja W Magazine. Cole Sprouse'i esindab LGA Management.

## Viited
Armastusega, Simon

"**Armastusega, Simon**" on 2018. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide romantiline komöödiafilm, mille režissöör on Greg Berlanti ning stsenaristid Isaac Aptaker ja Elizabeth Berger. See põhineb Becky Albertalli romaanil "Simon vs. homo sapiens'i vandenõu". Peaosades on Nick Robinson, Josh Duhamel ja Jennifer Garner.

## Välislingid
*
Uljas Tamm

**Uljas Tamm** (16. juuni 1936 Leisi, Saaremaa – 11. jaanuar 2026 Tallinn) oli eesti elektroonikateadlane.

## Haridus
Ta lõpetas aastal 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna automaatika ja telemehaanika erialal *cum laude*, õppis Kržižanovski-nimelise Moskva Energeetikainstituudi aspirantuuris 1965–1968 ja kaitses tehnikateaduste kandidaadi kraadi 1970.

## Teenistuskäik
Uljas Tamm töötas Tallinna Polütehnilises Instituudis/Tallinna Tehnikaülikoolis 1961. aastast. Ta oli teoreetilise mehaanika kateedri vanemlaborant; automaatika kateedri vanemõpetaja, dotsent (alates 1976) ja kateedrijuhataja; elektroonika kateedri dotsent ja juhataja (1978–1983); automaatikateaduskonna dekaan 1980–1985; süsteemitehnika teaduskonna prodekaan; elektroonikainstituudi dotsent aastast 1992; infotehnoloogia teaduskonna dekanaadi projektijuht alates 2003. Aastast 2006 oli ta TTÜ infotehnoloogia teaduskonna emeriitdotsent.

## Viited

## Välislingid
*Fotod TTÜ muuseumi digiteegis
*"Uljas Tamm külastab Kanada sugulasi" Eesti filmi andmebaas
*Uljas Tamme publikatsioone
Iljušin Il-78

**Iljušin Il-78** (vene keeles *Ильюшин Ил*-78; NATO koodnimega **Midas**) on Nõukogude Liidus konstrueeritud neljamootoriline tankerlennuk. 

Il-78 on loodud lennuki Il-76MD (*Ил-76МД*) põhjal ja mõeldud sõjalennukite kütusega tankimiseks nii õhus kui ka maa peal. 

Il-78 Midas võib tankida üheaegselt 3 lennukit, selleks on paigaldatud kolm Severin / UPAZ PAE välist tankimisseadet. 2 seadet on paigaldatud tiibadele ja 1 lennuki taha. Lennukisisesed kütusepaagid mahutavad 35 tonni kütust. 

## Vaata ka
*KC-10A Extender
*Boeing KC-135 Stratotanker
Raplamaa laulu- ja tantsupidu

**Raplamaa laulu- ja tantsupidu** on Raplamaa erinevas paigus toimuv traditsiooniline üritus, kus esinevad tantsijad, lauljad, võimlejad ja pillimängijad üle maakonna. Lisaks kunstilisele ning kultuurilisele väärtusele on laulu- ja tantsupeol ka kogukonda koondav roll. See on osa kultuuripärandist ning on ka lisatud Eesti vaimse kultuuripärandi nimistusse.

Praeguseks on toimunud Raplamaa laulu- ja tantsupeod Raplas, Märjamaal, Kohilas, Vana-Vigalas ja Mahtras.

2018. aastal toimus Raplamaa laulu- ja tantsupidu "Üle Õue Õunapuu" 10. juunil Raplas Tammemäel. 

## Ajalugu
Praeguste Rapla maakonna laulu- ja tantsupidude traditsiooni eelkäijaks peetakse Rapla rajooni rahvakunstiõhtut, mis toimus esimest korda 1953. aastal Kohilas. Rapla maakonna praegusel territooriumil on toimunud laulu- ja tantsupidusid ka varem, kuid need toimusid Harjumaa koosseisu kuuludes. 

## Viited
Helju Mikkeli nimeline Tartumaa rahvatantsupreemia

**Helju Mikkeli nimeline Tartumaa rahvatantsupreemia** on tunnustus, mis antakse igal aastal ühele silmapaistvale Tartumaa rahvatantsujuhile.

## Viited
Viljandi reoveepuhasti

*'Viljandi reoveepuhasti* (ka *Kösti reoveepuhasti*) on Viljandi linna reoveepuhasti. Puhasti avati 21. septembril 2005. Puhasti läks maksma 99,2 miljonit krooni.

Puhasti suubla on Tarnakraav, samuti on sinna suunatud avariiülevoolu väljalask.

## Viited

## Välislingid
*
Roiupalu õpperada

**Roiupalu õpperada** on õpperada Põlva maakonnas Põlva vallas Kiidjärve külas. Raja pikkus on 2,5 km. Rada jääb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealale.

Vaatamisväärsusi:
*Sõnajalamägi
*Palanumägi
*Linasoo
*Kunnimägi
*korgikuusk (krokodillikuusk)
*rekordmänd
*ohvrikivi
*Hatiku oja
*Ahja jõgi.

## Viited

## Välislingid
*Õpperajast RMK hallataval kodulehel
Euroopa kultuuripärandi aasta

**Euroopa kultuuripärandi aasta** on 2018. aastal tähistatavaks valitud Euroopa aasta, mille eesmärk on tuua esile Euroopa kultuuri ning pöörata suuremat tähelepanu kultuuripärandile.
## Välislingid
*Euroopa kultuuripärandi aastale pühendatud eestikeelne koduleht
*Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 Muinsuskaitseamet
Külvandu luitestik

**Külvandu luitestik** (ka **Külvandu rannikuluited**; kohalikus keelepruugis Suur selg ja Väike selg) on luitestik (rannikuluited) Harju maakonnas; jäävad Kõrvemaa maastikukaitsealale. Need luited olid Balti jääpaisjärve rannikuluited.

## Viited
Paunküla hüdromeetriajaam

**Paunküla hüdromeetriajaam** oli hüdromeetriajaam Harju maakonnas Kose vallas Paunkülas Pirita jõel. Jaam avati 1. oktoobril 1941 ja suleti 31. detsembril 1986.

## Vaata ka
*Paunküla hs. hüdromeetriajaam

## Viited

## Välislingid
*
Soovälja K-1 puurauk

**Soovälja K-1 puurauk** (ka **K-1 puurauk**) on puurauk Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kärdla meteoriidikraatri keskosas. See on Eesti sügavaim puurauk (815,2 m).

Puurauk on Kärdla kihistu stratotüüp.

## Viited

## Välislingid
*Puurauk Eesti geokogude infosüsteemis
Riigi Ilmateenistus

**Riigi Ilmateenistus** on Keskkonnaagentuuri alluvuses tegutsev üksus, mis täidab oma eelkäija (Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut) ülesandeid. 

Teenistus loodi pärast Keskkonnaagentuuri asutamist 1. juunil 2013.

Teenistuses on kolm osakonda: prognoosmudelite, ilmaprognooside ja ilmavaatluste osakond.

## Vaata ka
*Eesti meteoroloogide loend
*Keskkonnaagentuur

## Viited

## Välislingid
*Riigi Ilmateenistuse koduleht
Soomaa suurvesi

**Soomaa suurvesi** on iga-aastane nähtus (suurvesi) Soomaa maastikurajoonis. See on Soomaa tuntumaid vaatamisväärsusi, mida kutsutakse ka **viiendaks [[aastaaeg|aastaajaks]]**. 

Üleujutused tekivad enamasti kevaditi kiire lumesulamise ja jäämineku ajal. Sakala kõrgustiku lumeveed, mis valguvad Soomaale suuremate jõgede kaudu, ei mahu enam jõesängidesse ja ujutavad üle madalad tasandikud. Üksnes Halliste jõe kaudu pääseb vesi liikvele.

Veetase võib olla keskmisest 5 m kõrgem. Päevas võib vesi tõusta kuni 1 m. Suurimate üleujutuste ajal võib vee all olla Võrtsjärve-suurune ala.

1927. aastal rajati Riisale veemõõdujaam eesmärgiga uurida üleujutuste tekkepõhjuseid ja mõjusid. Selleks paigaldati jõekaldasse betoonpostid, mille abil mõõdeti kolm korda päevas veeseisu.

Üleujutuste ajaks rajatakse veematkatrassid, mis pakuvad veesõidukiga liiklejatele head ülevaadet üleujutatud alast. Talvel pakuvad jäätunud veteväljad võimalusi uisutamiseks ja tõukekelgutamiseks.

## Galerii

Suurvesi Soomaal.JPG|Suurvesi Soomaal aprillis 2010
Soomaa viies aastaaeg, Soomaa Rahvuspargis Viljandimaal.JPG|Suurvee tõttu suletud sõidutee aprillis 2011
Soomaa rahvuspargi V aastaaeg..JPG|Üleujutatud sõidutee aprillis 2010
Tõramaa puisniit talvel, Soomaa rahvuspark 19. jaanuar 2020 (2).jpg|Tõramaa puisniit talvel, 19. jaanuar 2020


## Viited
Mai Lumiste

**Mai Lumiste** (õieti **Maie-Lea**; kuni 1935. aastani **Maie-Lea Spirka**; 23. juuni 1932 Narva – 12. jaanuar 1985 Tallinn) oli eesti kunstiajaloolane ja muinsuskaitsja.

## Elukäik
Ta sündis sõjaväelase perekonnas. Õppis Narva 3. algkoolis ja Tallinna 28. 7-klassilises koolis, 1950. aastal lõpetas Tallinna 10. Keskkooli. Pärast I. Repini nimelise Kunstiinstituudi lõpetamist Leningradis kunstiteooria ja -ajaloo erialal 1955. aastal oli kogu tema edasine elu ja töö seotud Tallinnaga. Kaitses 1975 kunstiteaduse kandidaadi väitekirja "Eesti maal ja skulptuur 16. sajandi ja 17. sajandi I poolel".

Töötanud mõnda aega Kunstimälestiste Kaitse Inspektsioonis, täiendas ta end Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi aspirantuuris, mille lõpetas 1965. Samast aastast töötas Vabariiklikus Restaureerimisvalitsuses. 1978. aastast oli Kultuurimälestiste Riikliku Projekteerimise Instituudi Tallinna osakonna peaspetsialist.

## Teadustöö
Tema peamine uurimisala oli Eesti renessansi- ja barokiajastu kunst. Ta oli ligi 15 aastat tegev Niguliste kiriku arhitektuurilis-ajaloolisel uurimisel ja rekonstrueerimisel. Tema juhtida olid ka Pühavaimu kiriku restaureerimistööd.

Kirjutanud rohkesti artikleid ja uurimusi, sealhulgas "Tallinna Surmatants" (1976), artiklid albumis "Madalmaade maalikunst XV–XVIII sajandil" ja koguteoses "Eesti kunsti ajalugu" (1975).

## Tunnustus
*1978 – Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus)
**1980 – sama teose eest Nõukogude Eesti preemia
*1991 – Kristjan Raua preemia (postuumselt) (1990. aastal kirjastuses Kunst ilmunud monograafia "Niguliste kirik" eest, koos Rasmus Kangropooliga)

## Isiklikku
Tema abikaasa oli arhitektuuriajaloolane Rasmus Kangropool.

## Viited

## Kirjandus
*"Mai Lumiste" (nekroloog). Sirp ja Vasar nr 3, 18. jaanuar 1985. Lk 15
*Jevgeni Kaljundi. "Mai Lumiste (23. mai 1932 – 12. jaanuar 1985) loominguline pärand". // Kunstiteadus. Kunstikriitika 6. Kunst. Tallinn 1986. Lk 291–298
**Евгений Кальюнди. "*О творческом наследии Май Лумисте*". Lk 313–314
**Jewgeni Kaljundi. "*Das wissenschaftliche Erbe von Mai Lumiste*". Lk 338
*Jevgeni Kaljundi. "Lumiste, Mai, kunstiajaloolane". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 282–283
*Mari-Liis Paaver. "Mai Lumiste ja tema aeg". Sirp nr 39, 19. oktoober 2012. Lk 22

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Kõrgessaare kanal

**Kõrgessaare kanal** on kanal Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaare asulas. Kanali pikkus on 0,5 km. Kanal saab alguse Kirikulahest ja suubub merre.

## Viited

## Välislingid
*
Palu kanal

**Palu kanal** on kanal Valga maakonnas Otepää vallas. Kanali pikkus on 1,8 km. Kanali valgla suurus on alla 10 km²

## Viited

## Välislingid
*
Kulgu kanal

**Kulgu kanal** on kanal Ida-Viru maakonnas Narvas. Kanali pikkus on 3,9 km. Kanali valgla suurus on alla 10 km².

## Viited

## Välislingid
*
Räägu kanal

**Räägu kanal** (ka *Uusjõgi*) on kanal, mis ühendab Endla järve, Sinijärve ja Põltsamaa jõge. Kanal asub Järva ja Jõgeva maakonnas. Selle pikkus on 5,2 km, valgla suurus 66,2 km².

1870. aastatel lasi Vaimastvere mõisa omanik Endla järve veetaseme alandamiseks ja ümbruskonna heinamaade kuivendamiseks ehitada kraavi (*Suurkraav* ehk *Uusjõgi*) Endla järvest Sinijärve kaudu Põltsamaa jõkke (ühinemiskoht veidi enne Jõeküla) ning rajada Endla järve otse Põltsamaa jõega ühendavale Nava jõele tammi. Loodimisvigade tõttu alanes veetase vaid 30&nbsp;cm. 1950. aastatel süvendati kraav kanaliks. Nüüd langes järvede veetase sedavõrd, et enamik Endlast ja kogu Sinijärv kadus ning vool vanas Põltsamaa jõe sängis aeglustus tunduvalt. Jõgi hakkas voolama Nava jõe, järvede ja Räägu kanali kaudu. 1968. aastal rajati Sinijärvele algeline pais, mis mõlemad järved suures osas taastas. 1997. aastal ehitati sinna kindlam pais ja 2005. aastal ka kalatrepp. Pärast seda voolab põhiosa Põltsamaa jõe veest vana jõeharu kaudu. Räägu kanalis voolav veehulk on sellega võrreldes tühine ja võib pärineda Endla järve suubuva Mustjõe ja kraavide veest.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Poldrikanal

**Poldrikanal** (ka **Perasoonetsa kanal**) on kanal Põlva maakonnas Räpina vallas Linte ja Tooste külas. Kanali pikkus on 7,4 km. Kanali valgla suurus on alla 17,6 km²

## Viited

## Välislingid
*
Purdi kanal

**Purdi kanal** (ka **Pärnu-Jägala kanal**) on kanal Järva maakonnas Paide linna haldusalas. Kanali pikkus on 4,3 km. Kanali valgla suurus on 10,6 km².

## Viited

## Välislingid
*
Aavoja–Kaunissaare kanal

**Aavoja–Kaunissaare kanal** (ka Aavoja–Jägala kanal) on kanal Harju maakonnas Anija vallas. Kanal on osa Tallinna veevarustussüsteemist. Kanali pikkus on 2,4 km. Kanali valgla suurus on üle 25 km².

## Viited

## Välislingid
*
Konsu kanal

**Konsu kanal** (ka Raudi-Konsu kanal) on kanal Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Kanali pikkus on 1,9 km. Kanali valgla suurus on 1,3 km².

## Vaata ka
*Raudi kanal

## Viited

## Välislingid
*
Raudi kanal

**Raudi kanal** (ka *Raudi jõgi*) on kanal Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. See saab alguse Viru kaevandusest ja see suubub Konsu külas Peen-Kirjakjärve. Kanali pikkus on 24,1 km ja valgla pindala 72 km².

## Vaata ka
*Konsu kanal

## Viited

## Välislingid
*
Rikassaare kanal

**Rikassaare kanal** (ka Prandi II kanal) on kanal Järva maakonnas Türi vallas Rikassaare ja Äiamaa külas. Kanali pikkus on 4,8 km. Kanali valgla suurus on alla 10 km².

## Vaata ka
*Prandi I kanal

## Viited

## Välislingid
*
Balti SEJ väljavoolukanal

**Balti SEJ väljavoolukanal** (ka Kõrgesoo kanal) on kanal Eesti (Narvas) ja Venemaa piirialal. Kanali pikkus on 8,4 km. Kanal saab alguse Balti SEJst ja suubub Narva veehoidlasse.

## Vaata ka
*Balti SEJ settebasseinid

## Viited

## Välislingid
*
Allikukalju allikas

**Allikukalju allikas** on allikas Põlva maakonnas Põlva vallas Valgemetsa külas.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti SEJ juurdevoolukanal

**Eesti SEJ juurdevoolukanal** (ka Mustajõe kanal) on kanal Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas Auvere ja Mustanina külas Eesti SEJ juures. Kanali pikkus on 3 km. Kanal suubub Mustajõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Heiko Unt

**Heiko Unt** (sündinud 17. jaanuaril 1977 Tartus) on eesti disainer ja raamatukujundaja. 

## Haridus
Heiko Unt on 1995. aastal lõpetanud Tartu 15. Keskkooli. Aastatel 1997–1999 õppis ta Tartu Kunstikooli arvutigraafika osakonnas ja 2000–2002 Tartu Kõrgema Kunstikooli meedia- ja reklaamikunsti osakonnas. 2002. aastal lõpetas ta TKK arvutigraafika osakonna meedia- ja reklaamikunsti erialal, seejuures kaitses ta diplomitöö "Digitaalne tüpograafia" (juhendaja Andres Rõhu).

## Töö ja looming
Ta on Tartu Ülikooli infotehnoloogia osakonna infosüsteemide talituse disainer. Ühtlasi on ta 2000. aastast ühemehe disainibüroo Cirkus-Visual Communications disainer ja juhatuse liige.

Aastatel 1998–2000 töötas ta õppejõuna Tartu Kunstikoolis ja 2000–2007 Tartu Kõrgema Kunstikooli arvutigraafika osakonnas (õpetas trükikunsti aluseid, tüpograafiat ja küljendamist).

Unt on Viljandi linnavalitsuse tunnusgraafika konkursi võitja.

Ta on tunnistatud internetikeskkonna Entertainmail nädala kunstnikuks mänguga "Interflight 76".

### Raamatukujundusi
*"Astrofüüsika inimestele, kel on kiire". (Autor Neil deGrasse Tyson. Kirjastus Rahva Raamat, 2018. 192 lk. Trükitud Print Bestis. ISBN 978-9949722778) https://www.rahvaraamat.ee/p/astrof%C3%BC%C3%BCsika-inimestele-kel-on-kiire/1030914/et?isbn=9789949722778

## Isiklikku
Heiko Unt on abielus. Elab perega Konguta külas Tartumaal. 

Ta valdab inglise, vene ja saksa keelt.

## Viited

## Välislingid
*Foto. ee.linkedin.com
*Heiko Unt. "Digitaalne tüpograafia". Diplomitöö. cirkus.ee
*Undi disainifirma koduleht. cirkus.ee
*Heiko Undi kujundatud raamatud Raamatukoi kodulehel. raamatukoi.ee
Nujabes

**Nujabes** (*Nujabesu* ヌジャベス), kodanikunimega **Jun Seba** (jaapani keeles 瀬葉 淳, Hepburni transkriptsioonis *Seba Jun*; sünnimega **Jun Yamada** 山田 淳; 7. veebruar 1974 – 26. veebruar 2010), oli jaapani muusikaprodutsent, helilooja ja DJ.

Nujabese muusikale on omane hiphopist ja džässist pärit sämplite miksimine. Temalt on ilmunud kolm stuudioalbumit: "Methaphorical Music" (2003), "Modal Soul" (2005) ja "Spiritual State" (postuumselt 2011).

Seba hukkus 36-aastaselt 26. veebruaril 2010 liiklusõnnetuses. Ta on maetud Aoyama kalmistule Tokyos.

## Viited
Tooma põlispuud

**Tooma põlispuud** (ka **Tooma talu põlispuud, Viirika põlispuud**) on kaks kaitsealust puud (tamm ja harilik saar) Rapla maakonnas Rapla vallas Tolla külas Tooma talu alal. Puud võeti kaitse alla 1961. aastal.

Tamme ümbermõõt on 356 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 25 m. Hariliku saare ümbermõõt on 298 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 27 m.

## Viited

## Välislingid
*
Sööni-Möldri tamm

**Sööni-Möldri tamm** on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kalli külas Pärdi mäel Sööni-Möldri talu maal. Puu võeti kaitse alla 1991.

Puu ümbermõõt on 485 cm (mõõdetuna 1 m kõrguselt) ja kõrgus 21 m.

## Viited

## Välislingid
*
Arametsa tamm

**Arametsa tamm** on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Metsakülas. Puu võeti kaitse alla 1939.

Puu ümbermõõt on 510 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17,5 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Carl Robert Jakobsoni mänd

**[[Carl Robert Jakobson]]i mänd** on kaitsealune mänd Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kurgja külas Kurgja talu maal Pärnu jõe kaldal. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 235 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17,5 m.

## Viited

## Välislingid
*
Jalgsema kahevennakask

**Jalgsema kahevennakask** on kaitsealune kask Järva maakonnas Järva vallas Jalgsema külas Johan Pitka sünnikoha juures. Puu võeti kaitse alla 1965.

Puu ümbermõõt on 187 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kõrgessaare kask

**Kõrgessaare kask** on kaitsealune kask Põlva maakonnas Räpina vallas Leevaku külas Kõrgessaare talu alal. Puu võeti kaitse alla 1972.

Puu ümbermõõt on 490 cm (mõõdetuna 0,1 m kõrguselt) ja kõrgus 28 m.

## Viited

## Välislingid
*
Uulu tammed

**Uulu tammed** on kaks kaitsealust tamme Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Uulu külas. Puud võeti kaitse alla 1991.

Jämedama puu ümbermõõt on 497 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Oti pärn

**Oti pärn** on kaitsealune pärn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Arjassaare külas Oti talu alal. Puu võeti kaitse alla 1990.

Puu ümbermõõt on 342 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 26 m.

## Viited

## Välislingid
*
Karksi elupuud

**Karksi elupuud** on kaks kaitsealust elupuud Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi külas Karksi pargi juures. Puud võeti kaitse alla 1990.

Suurema puu ümbermõõt on 216 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kopli künnapuu

**Kopli künnapuu** oli kaitsealune künnapuu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kopli talu alal. Puu võeti kaitse alla 1990. Puu on hävinud (murdunud).

## Viited

## Välislingid
*
Sabaku pärnad

**Sabaku pärnad** on kaitsealused pärnad Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vardi külas Sabaku talu alal. Puud võeti kaitse alla 1990.

## Viited

## Välislingid
*
Plekk-katus

**Plekk-katus** on üks populaarsema katusekattematerjaliga katuseid tänu oma soodsale hinnale, vastupidavusele ja laiale värvivalikule.

Korrektselt paigaldatud, hästi hooldatud plekk-katuse eluiga võib olla kuni 100 aastat. Kuna plekk-katus ei ima niiskust, on see vastupidav Eesti kliimale omastele suurtele temperatuurikõikumistele, tuulele, vihmale ja lumele. Katuse õige paigaldamine tagab vastupidavuse ka tormidele.

Pleki pind takistab sambla vohamist ja prahi kogunemist. See on kerge, sobib kohandamiseks olemasolevale katusele, ühes tükis katusepaanid teevad katusevahetusprotsessi kiireks ja lihtsaks. Plekkkatuseid tehakse eri profiilides: kiviprofiil, trapetsprofiil, klassikprofiil, valtsprofiil, kandvad profiilid. Plekk-katuse miinuseks on vihmase ilmaga tekkiv müra.

## Kivipuistega plekk-katus

Kivipuistega plekk-katusematerjalil on naturaalse katusekivi efekt, mille annab see, et plekk on kaetud ehtsa kivipuistega. Kivipuiste kaitseb katust kriimustuste eest ning summutab vihmamüra. Naturaalsel kivil baseeruv materjali pealmine kiht on pleekimiskindel ning sellesse on lisatud aineid, mis hoiavad ära sambliku tekke 7–10 aasta jooksul. Eluiga 60–100 aastat.

## Valtsplekk-katus
Plekk-katuse kattena kasutatakse ka valtsplekk, mille kestvus on sõltuvast pleki kvaliteedist 30–100 aastat. Valtskatus kinnitatakse katusele spetsiaalsete klambritega, seejuures plekipaane kruviaukudega läbistamata. Kõik sõlmed ja liited ühendatakse valtsimise teel. Valtsimine võimaldab ühendada väga erikujulisi pindu ning teostada korrektsed liited katusel ettetulevate väljaehitiste ja läbiviikudega – on selleks siis korsten, vintskapid, aga ka keerukamad uugid, parapetid, luugid jms.

Lisaks valtsimisele on võimalus plekk-katuse paanid kinnitada katusele kruvidega, nii et liitekohas varjab üks paan eelmise paani kruvirea. Kruvidele mõeldud augud on tehases ettevalmistatud, piklikud avad, arvestamaks temperatuurierinevusest põhjustatud soojuspaisumist. Sellised katused vajavad rohkem kallet, kuna liitekohad ei ole nii veekindlad, kui valtsplekil. Selline meetod on võrreldes valtsplekiga soodsam ja töö kiirem.

## Tsingitud terasplekk
Tsingitud terasplekki kasutatakse näiteks tootmis- ja abihoonetel. Samuti muinsuskaitsealustel hoonetel, kus pole lubatud kasutada eelvärvitud materjale ning on ette antud ka pleki minimaalne paksus. Tsingitud terasplekk on saadaval erineva tsingikihi paksusega (grammi ruutmeetri kohta).

## Välislingid
* Pros & Cons of Metal Roofing (inglise keeles)
Ikarus

**Ikarus** (ametlikult **Ikarus Global Zrt.**) on Ungari bussitootja. 1960. aastatest kuni 1990. aastate alguseni oli see üks maailma suurimaid ja olulisemaid bussitootmisettevõtteid, domineerides Idabloki ja paljude arengumaade ühistransporditurgudel.

Pärast rasket üleminekuperioodi ja ajutist tootmise peatumist 2000. aastate alguses on Ikarus 2010. aastate lõpust alates teinud läbi uuestisünni, keskendudes kaasaegsetele elektribussidele ja säästvale transpordile.

## Ajalugu

### Algusaastad ja hiilgeaeg (1895–1990)
Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1895, mil Imre Uhry asutas Budapestis sepa- ja tõllatöökoja. 1920. aastatel alustati seal bussi- ja veokikerede ehitamist. 1949. aastal liideti Uhry ettevõte lennukiosi tootnud tehasega Ikarus Gép- és Fémáru Rt. ning sündis tänapäevane kaubamärk Ikarus.

Ikaruse tõeline tähetund saabus 1970. aastatel seoses **200-seeria** busside väljatöötamisega. Need olid modulaarse ehitusega, töökindlad ja kergesti hooldatavad. Tippajal tootis Ikarus üle 12 000 bussi aastas, olles peamine tarnija Nõukogude Liidus, Ida-Saksamaal ja teistes Varssavi pakti riikides.

### Madalseis ja erastamine (1991–2003)
Vastastikuse Majandusabi Nõukogu lagunemise ja Nõukogude Liidu kokkuvarisemise järel kaotas Ikarus oma suurima turu. 1999. aastal müüdi ettevõte Prantsuse-Itaalia kontsernile Irisbus, kuid see samm ei päästnud tehast ning 2003. aastal tootmine Budapestis ja Székesfehérváris peatati.

### Uuestisünd ja elektribussid (2018–tänapäev)
Ikaruse kaubamärgi omandas Ungari ettevõtja Gábor Széles (Műszertechnika grupp). 2018. aastal alustati koostööd Hiina autotootjaga CRRC, et välja töötada moodsad elektribussid. 
* 2021. aastal tuli müügile esimene uus mudel **Ikarus 120e**.
* 2026. aasta seisuga on Ikarus tegutsemas dünaamilise Euroopa bussitootjana, kelle tootevalikus on erineva pikkusega elektribussid (80e, 120e, 180e) ning kes osaleb aktiivselt Euroopa linnade transpordi dekarboniseerimises.

## Ikarus Eestis
Eestis oli Ikarus aastakümneid ühistranspordi selgroog. 
* **Linnatransport:** Tallinna ja Tartu tänavatel domineerisid liigendbussid Ikarus 280 (hüüdnimega "lõõts") ja soolobussid Ikarus 260. Tallinnas olid kasutusel ka Ikaruse trollibussid.
* **Kaugsõit:** Mugavust pakkusid mudelid Ikarus 250 ja 256. 
Viimased Ikarused lahkusid Tallinna liiniliiklusest 2003. aastal, kuid on tänaseks populaarsed uunikumid ja muuseumieksponaadid.

## Legendaarsed ja uued mudelid

Fail:Ikarus-250(2).JPG|Ikarus 250 – luksuslik kaugsõidubuss
Fail:Yellow Ikarus 260.JPG|Ikarus 260 – klassikaline linnabuss
Fail:Ikarus 280 in Angarsk.jpg|Ikarus 280 – maailma enimtoodetud liigendbuss
Fail:Ikarus 120e in Malsch (DE).jpg|Ikarus 120e 


### Tootmises olevad mudelid (2026)
* **Ikarus 120e:** 12-meetrine täiselektriline linnabuss.
* **Ikarus 80e:** Kompaktne elektribuss kitsamatele tänavatele.
* **Ikarus 180e:** Täiselektriline liigendbuss.

## Vaata ka
* Tallinna Autobussikoondis
* Ühistransport

## Viited
Ivanov

**Ivanov** (vene Иванов) on venepärane perekonnanimi.

Nime naissoost vorm on **Ivanova** (Иванова). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ivanov 2610 mehel ja 120 naisel ning Ivanova 2823 naisel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Ivanov 2586 mehel ja 138 naisel ning Ivanova 2735 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ivanov meeste puhul 1. ja naiste puhul 599. kohal. Nii Ivanov kui ka Ivanova olid 2018. aastal levinuimad perekonnanimed Eestis. 2021. aastal oli Ivanova levikult 2. perekonnanimi Eesti naiste seas.

2021. aasta alguse seisuga oli Ivanov levinuim perekonnanimi Eestis elavate 1946-1950, 1951-1955, 1956-1960, 1961-1965, 1971-1975, 1976-1980, 1981-1985 ja 1996-2000 sündinud meeste seas.

## Nime kandjaid
*Andrei Ivanov, Eesti venekeelne kirjanik
*Vladimir Ivanov, Eesti tennisist
*Sergei Ivanov, Venemaa poliitik
*Sergei Ivanov, Eesti poliitik
*Vjatšeslav Ivanov, vene keeleteadlane, semiootik ja antropoloog
*Vjatšeslav Ivanov, Eesti ajakirjanik
*Vjatšeslav Ivanov, vene sümbolistlik luuletaja

*Albertina Ivanova
*Hiie Ivanova
*Olga Ivanova
*...

## Viited

## Välislingid
* 
*
Milorad Gajović

**Milorad Gajović** (serbia kirillitsas *Милорад Гајовић*; sündinud 27. aprillil 1974 Nikšićis) on Jugoslaavia Liitvabariigi, Serbia ja Montenegro ning Montenegro endine kikkpoksija ja poksija.

Ta võistles kuni 2003. aastani Jugoslaavia Liitvabariigi eest ning aastatel 2003–2006 Serbia ja Montenegro eest.

## Kikkpoksijana
### Maailmameistrivõistlustel
Ta sai 2007. aastal WAKO 16. maailmameistrivõistlustel Montenegro esindajana meeste täiskontaktses kikkpoksis hõbemedali.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta võitis meeste täiskontaktses kikkpoksis 2004. aastal WAKO 17. Euroopa meistrivõistlustel Serbia ja Montenegro esindajana kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai 2006. aastal WAKO 18. Euroopa meistrivõistlustel Montenegro esindajana pronksmedali.

## Harrastuspoksijana
### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel Montenegro eest, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Maailmameistrivõistlustel
Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) Jugoslaavia Liitvabariigi eest, kuid kaotas 2. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Antonio Tarverile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003) Serbia ja Montenegro eest, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Odlanier Solísile (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007) Montenegro eest, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Clemente Russole (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) pronksmedali 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Aleksandr Lebzjakile (Venemaa) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

## Elukutselise poksijana
Ta poksis juunist kuni oktoobrini 2009 elukutselisena. Ta pidas kokku 3 kohtumist ning võitis need kõik (neist 2 nokaudiga).

## Viited

## Välislingid
* 
*Milorad Gajović lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
ECall

**eCall** on automaatne hädaabiteavitussüsteem, mille puhul teeb liiklusõnnetusse sattunud sõiduk automaatse hädaabikõne häirekeskusse. Hädaabikõnet on võimalik teha ka käsitsi. Kui riikidel on välja arendatud eCalli kõnede vastuvõtmise võimalused, hakkab süsteem tööle kõikjal Euroopa Liidus.

Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 15. mai 2014 otsuse kohaselt tuli häirekeskustel Euroopas alates 1. oktoobrist 2017 välja arendada eCall-kõnede vastuvõtuvõimekus. Autotootjatele on Euroopa Komisjoni regulatsiooniga kehtestatud kohustus paigaldada nõuetele vastav eCall-seade uutele sõiduautodele ja kaubikutele, mis tulevad Euroopa Liidus müügile alates 31. märtsist 2018. Lisaks peavad sideoperaatorid oma võrgus tegema vajalikud seadistused, et eCalli kõned häirekeskusteni jõuaksid. eCalli täielikuks rakendamiseks on vajalik, et kõik osapooled – häirekeskused, sõidukitootjad ja sideoperaatorid – oleksid teinud vajalikud ettevalmistused.

eCall aktiveeritakse õnnetuse korral automaatselt sõidukisiseste andurite kaudu (näiteks õhkpatjade avanemine) või käsitsi, vajutades SOS-nuppu. Automaatse käivituse eelis on see, et häirekeskus saab teate õnnetusest ka siis, kui sõidukis viibivad inimesed ei ole võimelised õnnetusest teatama või kui õnnetus juhtub ajal, kui liiklus on hõre ja pealtnägijaid ei ole, näiteks öösel, lihtsustab ja kiirendab eCall abi saamist ning aitab päästa elusid.

## Ettevalmistused eCalli kasutuselevõtuks Eestis
2015. aastal alustasid ettevalmistusi nii Siseministeerium, Häirekeskus kui ka SMIT. Ettevalmistuste käigus soetati eCall-seadmed, mis võimaldavad Häirekeskusel vastu võtta eCall-kõnesid ja kõnedest eraldada miinimumteave (õnnetuse asukoht, sõiduki ja turvavarustuse info). Häirekeskuse hädaabiteadete menetlemise infosüsteemis on loodud eCall-kõnede ja miinimumteabe vastuvõtmise ja menetlemise võimekus. eCall-kõne võtab vastu päästekorraldaja, kellele kuvatakse andmed automaatselt infosüsteemis, mis võimaldab abi kiirelt välja saata.    

Ettevalmistavad tegevused olid planeeritud kaheks aastaks. Esimeses etapis oli Siseministeeriumi ülesanne korraldada õiguskeskkonna analüüs eCall-teadete edastamiseks ja vastuvõtuks. SMITi roll oli teenuse pakkumiseks vajalike seadmete hankimine, paigaldamine ja tööle rakendamine ning sidevõrkude häälestamise korraldamine. Häirekeskus valmistab ette sisulised vajadused ehk kirjeldab ära tööprotsessi. Teise etapi tegevuste hulka kuulus hädaabiteadete menetlemise infosüsteemi arendustegevuste ettevalmistamine ja läbiviimine SMIT-is. Häirekeskuse ja SMIT-i koostöös testiti uusi lahendusi, juurutati tarkvara ja teavitati elanikkonda.

eCall-süsteemi rakendamist koordineeris Eestis Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Siseministeerium vastutas selle eest, et Häirekeskus oleks valmis eCall-teateid vastu võtma ja menetlema vastavalt kohaldatavatele nõuetele.
Tõllioja

**Tõllioja** (ka *Kikkoja, Raudoja*) on oja Võru maakonnas Rõuge vallas, Mustjõe vasakpoolne lisaoja. Oja pikkus on 5,5 km.

## Vaata ka
*Kikkaoja

## Viited
Kobi

**Kobi** võib tähendada järgmist:
*Kobi (Võrumaa), Eesti endine küla
*Kobi, küla Gruusias
*Kobi (eesnimi)
*...
Gratšonok-klassi patrullkaater

**Gratšonok-klassi patrullkaater**, projekt 21980 (*Противодиверсионный катер проекта 21980 «Грачонок»*) on Venemaal rannikulähedase akvatooriumi valveks ja mereväebaaside julgestamiseks valmistatud eriotstarbeline patrullkaater, mis on kasutatav ka väekaitseks, sealhulgas võitluseks allveediversantidega, merepiirivalve tugevdamiseks ja tuukrilaevana.

## Kirjeldus
Kuigi kaater on üldiselt pigem klassifitseeritav, kui patrullalus või valvealus, on sellel tugev allveeseire võime ja võime rünnata väiksemaid veealuseid objekte. Laeva varustusse kuuluvad veepõhja sonar, veetav sonar-hüdrofon ja mehitamata allveesõiduk. Tõstetöödeks on ahtritekil kraana. Alates seeria teisest laevast (seeria esimene laev on P-104 Nahhimovets Balti laevastikus) on pardale paigaldatud barokamber, mis annab hea tuukritööde võime. Arvestades kõiki võimeid, on laev praktiliselt rakendatav ka ranniku miinijahtija (miiniotsija) ülesannetes.

Esimesed kaatrid said endale Saksamaal valmistatud 2400 hj MTU peamasinad, kuid pärast rahvusvaheliste majandussanktsioonide kehtestamist Venemaale seoses Ukraina sõjaga 2014. aastal said järgnevad endale Hiina 2215 hj peamasinad TBD620V12.

Kaatri turvaline merekõlblikkus on kuni 4 palli. Veealuseid otsinguid on võimalik läbi viia kuni 8-sõlmelise kiirusega ja kuni 3-pallise lainetusega.

Kaatri tugevaks küljeks võib pidada sensoreid ja mitmeotstarbelisust, nõrgaks küljeks piiratud sõidukaugust ja -merekõlbulikkust.

## Kasutus
2024. aasta seisuga on kaatreid valmis ehitatud 27. Nad on kasutusel Vene mereväes järgnevalt:
*Balti laevastik - 4;
*Põhjalaevastik - 4;
*Musta mere laevastik - 6 + 4 Venemaa Rahvuskaardi Lõuna ringkonnal;
*Vaikse ookeani laevastik - 6;
*Kaspia flotill - 3.

## Ajalugu
Kaatrid on ehitatud Zelenodolskis, Vladivostokis ja Rõbinskis. 

Venemaa sõjalaevastiku aastapäeva tähistamisel mereparaadiga Peterburis 2017. aastal olid kaatrid kasutusel lipukandjatena.

Kaatreid, mis on Venemaa Rahvuskaardi käsutuses, on kasutatud Kertši väina silla julgestamisel.

## Vaata ka
* Flamingo klassi abilaev

## Välislingid
* Противодиверсионные катера, большие сторожевые катера Проект 21980, шифр «Грачонок»
* Противодиверсионный катер проекта 21980 «Грачонок»
Pärimisregister

**Pärimisregister** on riiklik elektrooniline andmekogu, mille eesmärk on aidata kaasa pärimismenetluse korrektsele läbiviimisele ning pärija ja pärandaja õiguste kaitse tagamisele, võimaldada dokumentide ja andmete elektroonilist säilimist, edastamist ning avalikkuse informeerimist. Pärimisregistrit peab Notarite Koda. Pärimisregistri vastutav töötleja on Justiitsministeerium ning volitatud töötlejad on notarid, erikutsega konsulaarametnikud ja kohtud.

## Pärimisregistri sisu
Pärimisregistrisse kantakse andmed testamentide, pärimislepingute, pärandvara hoiumeetmete, pärimismenetluste, pärimistunnistuste ja pärandvara ühisusest osa võõrandamise kohta. Pärimisregistris testamendi registreerimine ei muuda vormilt kodust testamenti notariaalseks ega seega pikenda koduse testamendi kehtivusaega.

Pärimisregistrist saab järgmist infot:

* kas inimene on teinud testamendi (sh koduse testamendi, kui sellest on pärimisregistrile teada antud) või pärimislepingu;
* kas pärandvara suhtes on rakendatud hoiumeetmeid;
* kas on algatatud pärimismenetlus;
* kas on tõestatud pärimistunnistus;
* kas on tõestatud pärandvara ühisusest osa võõrandamise tehinguid.

## Teabe saamise kord
Pärimisregistri andmetega võib igaüks tutvuda pärast seda, kui pärandaja surm on tõendatud. Abikaasade vastastikuse testamendi kohta antakse teavet pärast ühe abikaasa surma. Pärimisregistri andmetega on võimalik tutvuda notaribüroos või vastava veebilehe kaudu. Pärimisregistri andmetega tutvumise eest notaribüroos tasutakse notari tasu, veebilehel andmetega tutvumine on tasuta.

## Viited
Nicholas Culpeper

**Nicholas Culpeper** (18. oktoober 1616 – 10. jaanuar 1654) oli inglise botaanik, taimeteadlane, arst ja astroloog.

Ta on kirjutanud raamatud "The English Physitian" (1652) ja "The Complete Herbal" (1653), mis sisaldab rikkalikke farmatseutilisi ja taimealaseid teadmisi, ning "Astrological Judgement of Diseases from the Decumbiture of the Sick" (1655), mis on üks detailsemaid kirjutisi meditsiinilise astroloogia kasutusest varajases Euroopas.

Culpeper veetis enamuse oma elust Inglismaa looduses, kataloogides sadu ravimtaimi.

## Taimeomaduste kirjeldusi raamatust "The English Physitian"

*Anemoon – mahlaga määrides saab ravida haavandeid, põletikku ja leeprat, sisse hingates saab puhastada ninasõõrmeid.
*Takjas – õli sees keetmise järel peale määrida – töötab stimulandina. Toorena määrides aitab kaasa vere hüübimisele.
*Puuvill – leelises keetmise järel hea peatäide raviks. Sissehingatult peavalu ja köha leevendav.
*Puju – aitab sünnitusele kaasa ning vähendab sünnitusega kaasnevaid valusid.
* Piparrohi – aitab gaase kehast väljutada (eriti head tulemused koos herneste ja ubadega tarvitades).

## Viited
Röstäm Miñnexan

**Röstäm Miñnexan** (tatari keeles **Röstäm Nurğäli ulı Miñnexan** või **Рөстәм Нургали улы Миңнеханов**, vene keeles **Рустам Нургалиевич Минниханов** (Rustam Nurgalijevitš Minnihanov); sündinud 1. märtsil 1957 Novõi Arõši asulas Rõbnaja Sloboda rajoonis Tatarstanis) on Tatarstani Vabariigi president alates 25. märtsist 2010.

Ta lõpetas aastal 1978 Kaasani Põllumajandusinstituudi põllumajanduse mehhaniseerimise erialal. Aastal 1986 lõpetas ta Moskva Kaubandusinstituudi Kaasani filiaali erialal *toidukaubanduse organiseerimine ja -kaubatundmine*.

Ta töötas aastatel 1978–1980 Saba rajoonis koondises "Põllumajandustehnika" insenerina.

1996–1998 oli ta rahandusminister ning alates
1998. aastast Tatarstani peaminister. 

Ta on 25. märtsist 2010 Tatarstani Vabariigi president.

## Välislingid
* Röstäm Miñnexani elulugu (vene keeles)
Eesti meistrivõistlused tennises

**Eesti meistrivõistlused tennises** on Eesti meistrivõistlused tennises, mida korraldatakse alates 1920. aastast. Võistlusi korraldab Eesti Tennise Liit.

## Välislingid
*Eesti meistrid läbi aegade Eesti Tennise Liit
Eesti meistrivõistlused vehklemises

**Eesti meistrivõistlused vehklemises** on Eesti meistrivõistlused vehklemises, mida korraldatakse alates 1946. aastast. Võistlusi korraldab Eesti Vehklemisliit.

Enim kordi on epeevehklemises on Eesti meistriks tulnud meestest Kaido Kaaberma ja Nikolai Novosjolov (kaheksa) ning naistest Olga Aleksejeva ja Irina Embrich (neli). Naiste floretis on Aita Roots (Puistama) tulnud Eesti meistriks seitsmel ja meeste espadronis Albert Tiido kümnel korral.

## Välislingid
*Eesti meistrid Eesti Vehklemisliit
Roti

**Roti** võib tähendada järgmist:
*Roti, Eesti endine küla
*Roti saar, saar Indoneesias
*Roti, india hapendamata lameleib
*...
Sangviinik

**Sangviinik** on üks neljast temperamenditüübist teadusliku psühholoogia eelses isiksuseteoorias. Sangviinik on entusiastlik, aktiivne ja sotsiaalne. Sangviinikud on reeglina ekstravertsed ning nende jaoks on sotsiaalsus ja karismaatilisus kergesti saavutatav. Sangviinikutel on raske mitte midagi teha ning tihti on nad seotud riskialti käitumisega.

## Vaata ka
* Koleerik
* Flegmaatik
* Melanhoolik
* Neli temperamenditüüpi

## Viited
Tolga

**Tolga** võib tähendada järgmist:
*Tolga, Eesti endine küla
*Tolga, Norra asula
*Tolga on türgipärane eesnimi
*...
Ketu

**Ketu** võib tähendada järgmist:
*Ketu, Eesti endine küla
*Ketu, hindi mütoloogia tegelane
*Ketu on mäe K2 variantnimi
Pali

**Pali** võib tähendada järgmist:
*Pali, endine küla Viljandimaal Paistu kihelkonnas
*Pali, endine küla Viljandimaal Viljandi kihelkonnas
*pali ehk pesupali
Paasioja

**Paasioja** on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Navesti jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 9,1 km, valgla pindala 10,5 km², langus 33,5 m ja lang 3,68 m/km.
Oja saab alguse 71,5 m kõrgusel Reegoldi külas ning suubub Taevere ja Navesti küla piiril 38 m kõrgusel vasakult poolt Navesti jõkke.
Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Boško Drašković

**Boško Drašković** (serbia kirillitsas *Бошко Драшковић*; sündinud 4. jaanuaril 1987 Nikšićis) on  Montenegro endine poksija.

## Poksijana
### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Artur Beterbijevile (Venemaa) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

## Treenerina
Pärast tegevsporti on ta olnud tegev treenerina oma kodulinnas Nikšićis), ühes klubis oma isaga.

## Isiklikku
Tema isa on siiani (seisuga 10. märts 2018) tegev Montenegro elukutseline poksija Ratko Drašković.

## Viited

## Välislingid
*
Kääriko jalakas

**Kääriko jalakas** on kaitsealune jalakas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pahuvere külas Kääriko talu alal. Puu võeti kaitse alla 1990.

Puu ümbermõõt on 275 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 22 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Putkaste mänd

**Putkaste mänd** on kaitsealune mänd Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Õngu külas. Puu võeti kaitse alla 1958. Puu on murdunud.

## Viited

## Välislingid
*
Lepna pappel

**Lepna pappel** on kaitsealune Kanada pappel Saare maakonnas Saaremaa vallas Röösa külas Lepna talu alal Maadevahe jõe kaldal. Puu võeti kaitse alla 1970.

Puu ümbermõõt on 417 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 22 m.

## Viited

## Välislingid
*
Ilmatsalu linnutorn

**Ilmatsalu linnutorn** on linnutorn Ilmatsalu lähedal Tartu maakonnas.

Tornist on vaated Ilmatsalu paisjärvele ja Kärevere looduskaitsealale.

Tornist möödub Ilmatsalu-Kärevere linnutee matkarada.

## Välislingid
*Ilmatsalu-Kärevere linnutee matkaraja kirjaldus ja kaart
Kohtla-Nõmme tamm

**Kohtla-Nõmme tamm** on kaitsealune tamm Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Kohtla-Nõmme alevis. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 458 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.

## Viited

## Välislingid
*
Sõrgkakandilised

**Sõrgkakandilised** (*Tanaidacea*) on selts kõrgemaid vähke.

Sõrgkakandilisi on umbes 850 liiki. 

Nad elavad merepõhjas. Nad on väikesed, tavaliselt 2–7 mm pikkused. 

Eestis sõrgkakandilisi ei ela.

## Välislingid
*Sõrgkakandilised
Piiga

**Piiga** võib tähendada järgmist:
*Piiga on neiu, tüdruk
*Piiga, Eesti endine küla
*Piiga, Tallinna Loomaaia amuuri tiiger
Laane pärn

**Laane pärn** oli kaitsealune pärn Tartu maakonnas Elva vallas Tammiste külas Laane talu aias. Puu võeti kaitse alla 1957. Puu on hävinud.

Puu ümbermõõt oli 422 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 26 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*