open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaljo West

**Kaljo West** (ka **Kalju Vest**; 17. oktoober 1924 Narva – 31. jaanuar 2008 Tallinn) oli eesti flöödimängija ja muusikapedagoog.

Teise maailmasõja ajal võitles West 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi koosseisus õhutõrjekahuri ülemana Narva lahingus ning hiljem Sinimägedes. 

Arreteeriti NKVD poolt 1945. aastal Tallinnas. Viibis vangilaagris Komi ANSVs ja Norillagi vangilaagris Krasnojarski krais kuni 1955.

Hiljem sai temast üks Eesti tunnustatumaid flötiste. Ta mängis aastail 1957–1982 Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris ja õpetas aastakümneid Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis.  

Asutas 1960. aastate teisel poolel vanamuusikaansambli Antiqus ja 1970. aastate alguses Otsa-nimelises muusikakoolis flöödiansambli. 

Eesti iseseisvuse taastamise järel osales West teise maailmasõja veteranide ühingute tegevuses. Oli Eesti Relvagrenaderide Diviisi Veteranide Ühenduse juhatuse esimees. Ta oli ka Mehikoorma ausamba idee autor.

## Tunnustus
*2003 – Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Nekroloog Sirbis
Mart Kalvet

**Mart Kalvet** (sündinud 6. novembril 1975) on eesti muusik, laulusõnade autor,  tõlkija ja kolumnist.

Ta lõpetas 1993. aastal Tallinna Õismäe Humanitaarkeskkooli. Ta on õppinud nii Tallinna Pedagoogikaülikoolis kui ka Eesti Humanitaarinstituudis, mille ta lõpetas inglise filoloogina. 

Kalvet on üks teenekamaid *[[heavy metal]]*'i viljelejaid Eestis, lauljana teeb ta kaasa bändides Taak, Dawn of Gehenna ja Plekksaapad; varem oli ta ka bändide Mortified, Ecthalion, Whispering Forest, Nitrous ja Herald vokalist. Laulutekste on Kalvet kirjutanud väga erinevatele esitajatele (näiteks Tanel Padarile, ansamblile Tharaphita jt). 

Kalvet tegeleb ka ingliskeelse ulmekirjanduse tõlkimisega eesti keelde ning on ka ise avaldanud Laur Krafti pseudonüümi all ulmejutte.

## Tunnustus

* 2009 Stalker (lühijutt "Ultima Cthule")

## Viited

## Välislingid
*Kaarel Kressa: Mart Kalvet vastanditest lummatud metallimees Eesti Päevaleht, 5. september 2009.
Neeme Põder

**Neeme Põder** (sündinud 29. septembril 1976) on eesti luuletaja, proosakirjanik, tõlkija ja õpetaja.

## Elulugu
Ta lõpetas 1994. aastal Tallinna Reaalkooli ja õppis Tallinna Pedagoogikaülikoolis eesti filoloogiat.

Põder on töötanud alates 2000. aastast Vanalinna Hariduskolleegiumi eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Ta kuulus aastatel 1998–2000 tegutsenud Tallinna noorte kirjanike rühma Tallinna Noored Tegijad ja 2002. aastast rühmitusse !peatus.

## Teosed
* "Hingetõmme" (1999, luulekogu, pseudonüümi Monaco all, autori ja Mihkel Bravati omakirjastus)
* "Baile Átha Cliath" (2002, luulekogu, autori ja Mihkel Bravati omakirjastus)
* "Baile Átha Cliath" (!peatus, 2005)
* "Kaktuste puiestee" (Eesti Raamat, 2007)
* "Aken sinisesse" (Eesti Raamat, 2013)

## Tõlked
*John Galsworthy, "Häärber" 
*Johannes V. Jensen, "Kuninga langus" ja "Pikk teekond"
*Margaret Atwood, "Uputuse aasta"

## Isiklikku
Tema ema on laulja ja teatrinäitleja Mare Jõgeva, isa oli kirjanik ja kirjastuse Eesti Raamat peatoimetaja Rein Põder ning noorem vend on mälumängur Ove Põder.

## Viited

## Välislingid

* Jürgen Rooste. Metafoor – too esimene reegel Sirp, 22. juuni 2007
Zelenodolsk

**Zelenodolsk** on linn Venemaa Tatarstani Vabariigis, Zelenodolski rajooni keskus, Tatarstani suuruselt viies linn. Asub Volga jõe vasakul kaldal.

Linnaõigused sai 1932. aastal. Zelenodolsk on raudteesõlm, raudteeühendus on Kanaši, Kaasani ja Joškar-Olaga.

1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zelenodolski elanikest venelasi 67% ja tatarlasi 29,1%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zelenodolski elanikest venelasi 61,6% ja tatarlasi 35,4%.

## Vaata ka
*Zelenodolski raudteesild

## Välislingid

* Zelenodolski linnaportaal (*vene keeles*)
Tihhoretsk

**Tihhoretsk** on linn Venemaal Krasnodari krais, Tihhoretski rajooni keskus.

Linnaõigused sai 1926. aastal. Linn on lõunapoolse raudteevõrgu oluline osa. Lähedal asub Tihhoretsk (õhuväebaas), mis on Venemaa õhuväe baas.

## Viited
Liblikaefekt (film)

**"Liblikaefekt"** on 2004. aastal USA-s valminud ulmetriller.

Film esilinastus 2004. aastal Sundance'i filmifestivalil.

## Süžee
Evan Treborni (Ashton Kutcher) lapsepõlvemeenutused on täis mäluauke, mille jooksul on toimunud kohutavaid sündmusi. Lugedes nüüd tudengina üht lapsepõlves peetud päevikut, leiab Evan end korraga minevikust. Järeldades, et see oli võimalik tänu päevikule, otsustab ta minna ajas tagasi, et muuta asjade käiku. Kuid iga kord olevikku naastes leiab poiss, et tema tegudel on ettearvamatud ja katastroofilised tagajärjed.

## Osatäitjad
*Ashton Kutcher – Evan Treborn
*Melora Walters – Andrea Treborn
*Amy Smart – Kayleigh Miller
*Elden Henson – Lenny Kagan
*William Lee Scott – Tommy Miller
*John Patrick Amedori – Evan Treborn (13-aastaselt)
*Irene Gorovaia – Kayleigh Miller (13-aastaselt)
*Kevin Schmidt – Lenny (13-aastaselt)
*Jesse James – Tommy Miller (13-aastaselt)

## Vaata ka
*Liblikaefekt
Plekktrumm

"**Plekktrumm**" on Günter Grassi romaan, mis ilmus 1959. aastal. 

"Plekktrumm" on "Danzigi triloogia" esimene romaan. Raamatut peetakse üheks parimaks romaaniks sõjajärgses saksa kirjanduses.

Eesti keeles on "Plekktrumm" ilmunud 1990. aastal Eesti Raamatu ja 2006. aastal Tänapäeva kirjastuse väljaandel Mati Sirkeli tõlkes.
Sibeliuse Akadeemia

**Helsingi Kunstiülikooli Sibeliuse akadeemia** (soome keeles *Taideyliopiston Sibelius-Akatemia*, lühend **SibA**) on üks Helsingi Kunstiülikooli kolmest akadeemiast. See on ainus muusikakõrgkool Soomes ning üks suuremaid Põhjamaades.

## Ajalugu ja nimed
Sibeliuse akadeemia on asutatud 1882. aastal Helsingi Muusikainstituudi nime all, 1924. aastast kannab see nime Helsingi Konservatoorium ja 1939. aastast Sibeliuse Akadeemia. 2013. aastal liideti see vastloodud Helsingi Kunstiülikooliga. Kõrgkool kannab Soome rahvushelilooja Jean Sibeliuse nime, kes õppis seal aastatel 1885–1889 ning õpetas mõnda aega 1890. aastatel. Sibeliuse akadeemia kirikumuusika osakond asub Kuopios.

## Kasvandikud
Enamik Soome kutselistest muusikutest on koolitatud Sibeliuse akadeemias. Seal on õppinud rohkelt eesti muusikuid ja heliloojaid, sealhulgas Jüri Reinvere, Märt-Matis Lill, Andrus Kallastu, Mikk Murdvee ja Lauri Õunapuu. Koolis õpib umbes 1700 üliõpilast.

## Vaata ka
*Jean Sibelius

## Viited

## Välislingid

*Sibeliuse akadeemia veebisait
Liblikaefekt

**Liblikaefektiks** nimetatakse mittelineaarse dünaamilise süsteemi tundlikkust lähteandmete suhtes. Väljendi võttis kasutusele ameerika matemaatik ja meteoroloog Edward Lorenz. 

Praktikas avaldub liblikaefekt selles, et keerukate süsteemide käitumist on raske prognoosida, sest iga piiratud mudel, mis üritab säärast süsteemi simuleerida, peab  jätma arvestamata osa informatsiooni algseisundi kohta. Kui näiteks simuleeritakse ilmastikku, ei saa arvestada iga liblika tiivalöögist tekkivat õhukeerist. Kaootilises süsteemis iga taoline viga ajapikku võimendub. See nähtus on kaoseteooria uurimisvaldkonnale iseloomulik. 

Samas on ideed väljendatud varemgi. Nii kirjutas Johann Gottlieb Fichte 1800. aastal raamatus "Inimese määratlus": "Igal oma kestvuse hetkel on loodus kokkukuuluv tervik; igal hetkel peab *iga üksik osa* temast olema selline, nagu see on, kuna *kõik ülejäänud* on sellised, nagu nad on; ja sa ei võiks ühtki liivatera kohalt liigutada, muutmata seeläbi, vahest sinu silmale nähtamatult, midagi kõigis tohutu terviku osades. Aga *iga selle terviku hetk on määratud kõigi möödunud hetkede poolt* ja määrab kõik *tulevased hetked*; ja sa ei või praegusel hetkel ühegi liivatera asukohta teisiti mõelda, kui see on, olemata sunnitud kogu minevikku kuni üles määramatuseni ja kogu tulevikku kuni alla määramatuseni teisiti mõtlema."

Üks liblikaefekti tuntumaid ilukirjanduslikke kirjeldusi on Ray Bradbury ajarännuteemaline ulmejutustus "Kõuekärgatus", mille ainetel on loodud film "Liblikaefekt".

## Viited
Oskar Lutsu majamuuseum

**Oskar Lutsu majamuuseum** asub Tartus aadressil Riia 38. Selle maja ehitas Oskar Luts oma perele 1936. aastal (projekt Tartu linnaarhitektilt Arnold Matteuselt) ja elas seal viimased 17 eluaastat. 1964. aasta 22. märtsil avati sealsamas majamuuseum, otsus selle rajamiseks langetati Tartu linnavõimude poolt 1962.

Tartu linnavolikogu otsustas 28. detsembril 1936 ühehäälselt kinkida Oskar Lutsule ehituskrundi Tamme linnaosas, Riia maantee nr. 8, suurusega 1850 ruutmeetrit, ametliku hinnaga 740 krooni. Lepingu sõlmimise ja kinnistamise kulud võttis linn enda kanda.

Oskar Lutsu majamuuseum on osa Tartu Linnaajaloo Muuseumidest.

2006. aastal renoveeritud ja taasavatud Oskar Lutsu majamuuseumi püsinäitus kannab pealkirja "Kirjanik Oskar Luts: elu ja kujutluse piiril". 

Oskar Lutsu majamuuseumi kogusse kuulub ligi 3600 eset, sealhulgas 1700 fotost koosnev fotokogu, 1000 raamatut ja kunstikogu. Lisaks on muuseumis mitmeid Oskar Lutsu isiklikke esemeid. 

## Kirjandus
* "Oskar Lutsu majamuuseum: postkaartide komplekt" Tartu: Kunst, 1964
* "Oskar Lutsu majamuuseum: postkaartide komplekt" Tartu: Kunst, 1969
* "Oskar Lutsu majamuuseum: tutvustaja" Eesti NSV Kultuuriministeerium, Tartu Linnamuuseum; koostanud E. Teder. Tartu, 1965

## Välislingid

*Oskar Lutsu majamuuseumi koduleht
Euroopa merikurat

**Euroopa merikurat** ehk **õngitseja** (ka **merikurat**) (*Lophius piscatorius*) on kiiruimsete klassi merikuratlaste sugukonda kuuluv kala. Ta pikkus võib olla kuni 2 meetrit ja kaal kuni 40 kg.

## Eluviis

Merikurat on põhjakala. Tal on hästiarenenud rinnauimed, mis asetsevad käsivarretaolistel alustel nõnda, et võimaldavad tal mööda merepõhja "kõndida" (libiseda).

Merikurat on spetsialiseerunud toidu hankimisele istu-ja-oota stiilis. Ta varjub merepõhja, ta tume nahk sulandub põhjasetetega ja ta sabauimel on lihav peibutis. Kui mõni väiksem kala mööda ujub, avab merikurat suu ja imeb ta sisse.

## Välislingid
*Euroopa merikurat FishBase.org-is
*Pilte, filme ja informatsiooni Euroopa merikuradist veebisaidil www.arkive.org
KGB kongide muuseum

**KGB kongide muuseum** on muuseum Tartu aadressil Riia 15b. KGB kongide muuseum on osa Tartu Linnaajaloo Muuseumidest.

Muuseum avati aasta 2001. Selle rajamise eestvedajateks olid kunagise Tartu koolinoorte põrandaaluse vastupanuorganisatsiooni Sini-Must-Valge (SMV) endised liikmed.

## Ekspositsioon
KGB kongide muuseum asub Tartus aadressil Riia 15b (nn hallis majas), kus 1940.–1950. aastatel asus Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi Tartu osakond. Külastajatele on avatud hoone keldriosa, kus asus poliitilistel põhjustel arreteeritute eeluurimisvangla. Osa kongidest, kartserid ja koridoriosa on taastatud originaalsel kujul.

Vangikambreid täidab ekspositsioon, mis annab ülevaate sõjajärgsest vabadusvõitlusest Eestis, kommunistliku režiimi kuritegudest ning eluolust eeluurimisvanglas. Muuhulgas saab väljapanekus näha GULAG-i vangilaagritest kaasa toodud fotosid ja esemeid, samuti materjale metsavendluse ja salajaste vastupanuorganisatsioonide ajaloost.

## Välislingid

*KGB kongide muuseumi koduleht
*Metsavendlus
*Küüditamised
*KGB
*GULAG
*Salaorganisatsioonid
Ivar Sild

**Ivar Sild** (sündinud 24. märtsil 1977) on eesti luuletaja. 

Tegutsenud ka arvustaja ja ajakirjanikuna. 

Olnud aastail 1998–2000 kirjandusliku rühma Tallinna Noored Tegijad (TNT) liige.

## Teosed
### Luule

*„Valimata luulet” (1996) 
*„Pildimasin” (2001) 
*„Minu erinnüsed” (2002) 
*„Usk, loodus, armastus” (2002) 
*„Siniveri ja surrogaat” (2003) 
*„Oletus” (2004) 
*„Spermaga ja puha” (2006)
*„Diivan” (2008)
*"Mutant kuurinurgas" (2017)
*"Heinakõrred" (2016)
*"Taas kasutu" (2018)
*"Näita mulle päikest" (2018)
*"Kohane matus" (2021)

### Proosa

*„Tantsiv linn” (2007)

### Almanahh

*„Mõned ei tahtnudki” (rühmituse TNT almanahh, 2002)

### Ühiskogu
*„Pegasus on pisut pervers” (Jürgen Rooste ja Ivar Sild nime all **Tandem**, Loomingu Raamatukogu 1/2002)

### Muusika

*Gene Rador "EP 01"
*Gene Rador "Ambientics"
*Gene Rador "Symbiotic"
*Gene Rador "EclecticElectronic"
*Gene Rador "Connections"
*Gene Rador "SmallPieces"

## Välislingid
* Ivar Silla raamatud PDF-failidena allalaadimiseks
* Kirjanikud tulid lugejate juurde (Kristiina Ehin, Kalle Kurg, Toomas Raudam, Ivar Sild)https://jarvateataja.postimees.ee/2080081/kirjanikud-tulid-lugejate-juurde - Järva Teataja 13. november 2008
* Ivar Sild saates "Narratiiv" 1999. aastal
* Ivar Sild saates "Kulturg" 2002. aastal
* Ivar Sild loeb luulet kohvikus Sinilind
* Ivar Sild saates "Jüri Üdi klubi"
* Ivar Sild saates "Öölendurid"
* Sugu: M intervjuu ERR-le
* Hanna Kangro arvustab "Spermaga ja puha"
* Peeter Helme Vikerraadio rubriigis "Uus raamat"
* Mari Peegel arvustab "Heinakõrsi"
* Madis Järvekülg arvustab "Heinakõrsi"
* Jüri Pino arvustab "Heinakõrsi"
* Aarne Ruben arvustab "Heinakõrsi"
* Ivar Sild külalisena Klassikaraadio saates "Öölendurid"
* Ivar Sild külalisena Klassikaraadio saates "Delta"
* Jürgen Rooste pidukõne
* Jüri Pino arvustab raamatut "Mutant kuurinurgas"
* Leo Luks arvustab raamatut "Mutant kuurinurgas"
* Jüri Pino arvustab raamatut "Taas kasutu"
* Eda Ahi arvustab raamatut "Taas kasutu"
* Ivar Sild räägib oma raamatust "Näita mulle päikest"
* Jüri Pino raamatust "Näita mulle päikest"
* Deivi Suiste Sõnarännust 2018
Renée Estévez

**Renée Pilar Estévez** (sündinud 2. aprillil 1967 New Yorgis) on USA näitleja.

Ta on Martin Sheeni tütar ning Emilio Estévezi, Ramon Estévezi ja Charlie Sheeni noorem õde.
Ramón Estévez

**Ramón Estévez** (sündinud 7. august 1963) on USA näitleja.

Ta on Martin Sheeni poeg ning Emilio Estévezi, Charlie Sheeni ja Renée Estévezi vend.
Lameussid

**Lameussid** (*Platyhelminthes* ehk *Plathelminthes*) on kõige primitiivsem bilateraalse sümmeetriaga loomade hõimkond.

Enamik lameusse on parasiidid. Nende peremeesorganismideks on linnud ja teod. Lind sööb lameussiga nakatunud tigu, pidades viimast tõuguks, kuna lameuss muudab teo silma tipujätke tõugusarnaseks. Lameussi munad väljuvad linnust koos väljaheidetega. Tigu sööb linnu väljaheiteid.

## Anatoomia

Lameusside ühtlane või lülideks jaotunud keha on selja-kõhu suunas tugevalt lamenenud. Nende nahklihasmõik koosneb keha kattest (epiteelist) ja mitmekehalisest lihastikust. Kõik siseelundid paiknevad parenhüümis (tülbkoes) – kogu nahklihasmõiku täitvas õrnas koes.

Seedeelundkond algab keha kõhtmisel küljel paikneva suuavaga. Esinevad neel ja sool, pärak puudub. Selle asemel on arenenud kanalitekujuline erituselundkond, mida mööda vedelad jäägid eritatakse tavaliselt keha tagaotsast paikneva spetsiaalse eritusurve kaudu väliskeskkonda.

Lameusside närvisüsteemi moodustavad pikinärvitüved. Neil on arenenud meeleelundid, sealhulgas keemilise meele elundid ja fotoretseptorid, samuti erilised tasakaalu elundid. 

Lameussidel puuduvad ringe- ja hingamiselundid.

## Sigimine
Lameussid on mõlemasugulised loomad (hermafrodiidid).

## Lameusside süstemaatika
Lameusside hõimkonda kuulub 4 klassi:
*Ripsussid (*Turbellaria*)
*Paelussid (*Cestoda*)
*Ainupõlvsed (*Monogenea*)
*Imiussid ehk kahepõlvsed (*Trematoda* ehk *Digenea*)

Need klassid sisaldavad umbes 360 perekonda ja 13 000 liiki.

## Vaata ka
*Lameusside loend

## Viited
Nikolai Pirogovi monument

**Nikolai Pirogovi monument** on püstitatud Tartu Ülikooli vilistlase ja õppejõu Nikolai Pirogovi mälestuseks Tartusse, Raekoja taha Lossi tänava ja Ülikooli tänava nurgale haljasalale, mis monumendi järgi on tuntud kui Pirogovi plats. Monument rajati 1952. aastal, selle autorid on Juhan Raudsepp, Arseni Mölder, Peeter Tarvas ja August Volberg.

## Viited
Nikolai Reegi bareljeef

**Nikolai Reegi bareljeef** avati kindralleitnant Nikolai Reegi mälestuse jäädvustamiseks Tartus Barclay hotellis 23. veebruaril 2004. Bareljeefi autor on Airike Taniloo.

## Välislingid
*Nikolai Reegi bareljeef
Mati Kuulberg

**Mati Kuulberg** (9. juuli 1947 Tallinn – 14. juuni 2001 Tallinn) oli eesti viiuldaja, helilooja ja pedagoog. 

Oli Eesti Kongressi liige.

Mati Kuulberg on maetud Metsakalmistule.

Tema vend on Priit Kuulberg.

## Õpingud
*Tallinna Muusikakeskkool – Harald Aasa viiuliklass, lõpetas 1966
*Tallinna Riiklik Konservatoorium – Anatoli Garšneki kompositsiooniklass, lõpetas 1971

## Töökohad
*ERSO – viiuldaja (1966–1974)
*Tallinna Muusikakool (1970–1973)
*Tallinna Muusikakeskkool – muusikateooria ja kompositsiooni õpetaja (1975–1998)

## Teoseid
* 5 sümfooniat (1971, 1977, 1978, 1983, 1986)
* 3 balletti
** "Pöördlava" (1973)
** "Mont Valérien" (1971)
** Kompositsioon viiele (1971)
* instrumentaalkontserte
* CV orelile (2001)
* 4 sonaati sooloviiulile (1971/1974, 1976, 1977, 1983)

## Õpilasi
* Mirjam Tally
* Timo Steiner
* Mihkel Kerem

## Kirjastused
* Eres Edition
* Antes Edition
* Edition 49 
* SP Muusikaprojekt

## Viited


## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Elulugu EMICi lehel
* Teoste nimekiri EMICi lehel
Mihkel Kerem

**Mihkel Kerem** (sündinud 23. jaanuaril 1981 Tallinnas) on eesti viiuldaja ja helilooja.

Eesti Heliloojate Liidu liige aastast 2007.

## Õpingud
Mihkel Kerem on õppinud aastatel 1987–1999 Tallinna Muusikakeskkoolis Mirjam Keremi viiuliklassis ja Mati Kuulbergi kompositsiooniklassis. Aastatel 1999–2003 jätkas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Mirjam Keremi viiuliklassis ja Jaan Räätsa kompositsiooniklassis. Aastatel 2002–2004 täiendas ta end Royal College of Musicus Londonis Levon Chilingiriani ja William Mivali juhendamisel ning sai 2006. aastal samast magistrikraadi.

## Teosed
* 8 sümfooniat
* 3 sonaati viiulile ja klaverile
* 10 keelpillikvartetti
* orkestrimuusikat
* kammermuusikat

## Tunnustus

* 2024 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (silmapaistva loomingulise aasta eest – autoriplaadi ilmumine, klaverikontserdi ning metsasarvekontserdi esiettekanded)

## Välislingid
* Mihkel Kerem kappiyhing.ee
* Mihkel Kerem EMIK 
* Kalle Kurg. "1984". Maailma vaevane helin. - Teater. Muusika. Kino 4, 2022. https://www.temuki.ee/archives/4728
Kansk

**Kansk** on linn Venemaal Krasnojarski krais. Asub Kani jõe ääres, jõe mõlemal kaldal.

Kansk asutati 1682. aastal, linnaõigused sai 1782. Linna läbib Siberi raudtee.

## Vaata ka
* Kanski lennuväebaas

## Viited

## Välislingid

* Kanski koduleht
Harald Aasa

**Harald Aasa** (30. november 1922  Silmsi, Koigi vald, Järvamaa – 25. detsember 2014) oli eesti viiuldaja ja pedagoog.

Ta õppis viiulimängu Tartu Kõrgemas Muusikakoolis 1937–1941 Evald Turgani viiuliklassis, 1947–1952 Tartu Riiklikus Muusikakoolis Eduard Poolakese viiuliklassis ning 1952–1957 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis professor Vladimir Alumäe viiuliklassis. 

Aastal 1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kus ta oli 1942–1945 Eesti Laskurkorpuse orkestri viiuldaja.

Ta töötas viiuldajana Vanemuise teatris 1947–1950, Eesti Raadio Sümfooniaorkestris 1952–1954, Eesti Filharmoonia keelpillikvartetis (koosseisus Endel Lippus, Harald Aasa, Herbert Laan, Toomas Tummeleht) 1962–1965.

Töötas pedagoogina Tallinna Lastemuusikakoolis (1956–1961), Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (1961–1974), Tallinna Muusikakeskkoolis (direktorina 1974–1977, pedagoogina 1986–1997), Nõmme Lastemuusikakoolis (1978–1982)

Õpilasi: Mati Kärmas, Mare Teearu, Imbi Kuus, Tiiu Peäske, Mart Traksmann, Mati Kuulberg, Niina Murdvee, Toomas Veenre, Feliks Herman, Jaak Sepp, Mikk Murdvee jt.

Ta oli mitmete regionaalsete viiuldajate konkursside žürii liige (Minskis, Vilniuses).

## Välislingid
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Pápa

**Pápa** on linn Ungaris Veszprémi komitaadis, Pápa kreisi halduskeskus. Asub Bakonyi põhjaserval Tapolca oja orus.

Esmamainitud 1061. aastal. Peamiselt 18. sajandil saabus linna palju saksa asunikke, kelle järeltulijad moodustavad suure osa linnaelanikest. Linnas oli ka suur juudi kogukond, kuid see hävis holokaustis.

Linnas on sündinud Ferenc Gyurcsány.

## Vaata ka
* Pápa Lombard

## Viited

## Välislingid
* Pápa koduleht
Orav

**Orav** ehk **harilik orav** ehk **punaorav** (*Sciurus vulgaris*) on oravlaste sugukonda kuuluv näriline.

See on ainus Eestis pärismaisena elav orava perekonna liik. 

Orava karvastiku värvus varieerub ka Eesti ulatuses: Saaremaal on see valdavalt hallikam, mandril punakam.

## Toitumine
Sügisel hakkab orav talveks toiduvarusid koguma. Ta matab need peidikutesse 20–30 cm sügavusele mulla alla, varud leiab hiljem üles tänu suurepärasele haistmisele.

## Eluviis
Ta on pidevalt valvel, ronides väledalt mööda puutüvesid või hüpates oksalt oksale. Orava nägemine ja kuulmine on väga hea ning ta põgeneb väikseimagi harjumatu müra puhul.


Fail:Harilik orav.jpg|Harilik orav
Fail:Orava jäljed lumel - Squirrel tracks in snow.jpg|Orava jäljed lumel
Fail:Orava näritud käbid Kõrvemaal, 2015. aastal.jpg|Orava näritud käbid Kõrvemaal (2015)
Fail:Squrirels mating (10802).jpg|Paarituvad oravad


## Välislingid

* 
* Heiki Suurkask. Punaoravad on hädas halloravate topeltohuga, Eesti Päevaleht 20. oktoober 2008
Maasuslik

**Maasuslikud** (perekond *Xerus*) moodustavad *Xerinae* alamsugukonnas oravlaste taksoni. Neid leidub ainult Aafrikas.

Maasuslikuid on nelja liiki, mis jagunevad kolme alamperekonda.

## Liigid
**Perekond ''Xerus***
* Alamperekond *Euxerus*
** *Xerus erythropus* (Edela-Marokos, Lõuna-[[Mauritaania|Mauritaanias]] ja [[Senegal]]is)
* Alamperekond *Geosciurus*
** *Xerus inauris* ([[Namiibia]]s, [[Botswana]]s, [[Zimbabwe]]s, Lõuna-Aafrikas)
** *Xerus princeps* (Angola edelaosas, Namiibias)
* Alamperekond *Xerus*
** *Xerus rutilus* ([[Sudaan]]i kirdeosast kuni [[Tansaania]] kirdeosani)

== Eluviis ==
Maasuslikud elavad avaratel metsa- ja rohualadel või kivisel maastikul. Nad on päevase eluviisiga ning elavad urgudes. Toituvad taimejuurtest, seemnetest, puu- ja kaunviljadest, teraviljasaadustest, putukatest, väikestest selgroogsetest ja linnumunadest. Nad elavad sarnaselt Põhja-Ameerika [[Rohtlahaukur|rohtlahaukuritele]] kolooniates ning omavad samalaadseid käitumismustrid. Lemmikloomana jookseb maasuslik kodus vabalt ringi, kuid põllumehed peavad seda looma pigem kahjuriks. Lõuna-Aafrika maasuslikute sigimine on asünkroonne, neil puudub konkreetne sigimisperiood, kuigi juulist oktoobrini on maapinnal näha väga vähe pesakondi. [[Tiinus]] kestab 48 päeva ja 52. päevaks pärast sündi on pojad emast võõrutatud. Ühes pesakonnas on korraga üks kuni kolm järglast. Emane saab suguliselt küpseks kümnekuuselt, isane kaheksakuuselt. Kuigi emane on võimeline sigima aasta läbi, suudab vähem kui 10% maasuslikutest üle ühe korra aastas paljuneda.

Lõuna-Aafrika maasuslikud ei maga [[Talveuni|talveund]]. Nad on väga sotsiaalsed loomad ning elavad rühmades, mis koosnevad tavaliselt 1–3 emasest ja 2-3 isasest. Mõnikord võib isasloomade arv küündida üheksani. Maasuslikute puhul on huvitav see, et täiskasvanud isastele meeldib koguneda 19-20 isendist koosnevatesse salkadesse.

Oma pesitsemispiirkonda jagavad nad teiste salkadega, mis on üsna üllatav, sest üldiselt on isaste [[Imetajad|imetajate]] vahel karm konkurents emaslooma saamiseks. Maasuslikute instinkt elada rühmades võimaldab neil röövloomade ees ellu jääda, mis kaalub üles suurest konkurentsist tulenevad kehvad sigimisvõimalused.

== Pilte ==
<gallery>
Fail:Xerus inauris.jpg
Fail:Borstenhörnchen 060319 2.jpg
Fail:Borstenhoernchen-02.jpg
</gallery>

== Kirjandus ==
* Nowak, Ronald M. 1991. pp. 577–8 *Walker's Mammals of the World* Fifth Edition, vol. I. Johns Hopkins University Press, Baltimore.
* Thorington, R. W. Jr. and R. S. Hoffman. 2005. Family Sciuridae. pp. 754–818 *in''Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore
Ajka

**Ajka** on linn Ungaris Veszprémi komitaadis, Ajka kreisi halduskeskus. Asub Bakonyi keskosas.

## Ajalugu

Ajkat on esmamainitud 1214. aastal. 1836. aastal hakati kaevandama kivisütt, 1930. aastatel hakati kaevandama ka boksiiti. Linn loodi 1960. aastal mitme küla liitmise teel.

4. oktoobril 2010 purunes Ajkas asuva alumiiniumitehase mudahoidla kaitsetamm, ujutades mürgise mudaga üle 40-ruutkilomeetrise ala, sealhulgas Kolontári ja Devecseri küla.

## Viited

## Välislingid

* Ajka koduleht
Metsümiseja

**Metsümiseja** (*Marmota monax*) on Põhja-Ameerika suurim oravlane.

Täiskasvanud isend on tavaliselt 40–65 cm pikk (sealhulgas 15 cm saba) ja kaalub 2–4 kg.

## Vaata ka
*Metsümiseja päev
Peter Tägtgren

**Peter Tägtgren** (sündinud 3. juunil 1970) on Rootsi muusik, produtsent ning mitme *metal*-bändi looja ja seal kaasalööja.

Tal on Rootsi kuulsaim ja maailma üks kvaliteetsemaid *metal*-muusika jaoks sisse seatud stuudio – The Abyss stuudio.

Tägtgren on eestvedaja bändides Hypocrisy, Pain jt.
Soo-kastehein

**Soo-kastehein** (*Agrostis canina*) on kõrreliste sugukonda ja kasteheina perekonda kuuluv üheiduleheline taim. 

Ta kasvab märgadel ja soostunud aladel: niisketel soomuldadel, luhtadel ja veekogude kallastel. Soostunud niitudel moodustab ta eriti sügisepoole tiheda ja pehme rohukamara, mis on kariloomadele heaks söödaks.

Ta on Eestis sage.

## Üldkirjeldus
Soo-kasteheina kõrs on 20-60 cm kõrge, püstine või põlvjalt tõusev suhteliselt jäme. Tal on rohkesti pehmeid õrnjaid peeneid juurmisi lehti.
Pööriseharud on karedad, 3-6 kaupa männases. Pähikud on tumelillad, harvem pruunikad või rohelised. Libled on 2-2,5 mm pikad. Tolmukapead on 1-1,5 mm pikad, purpurpunakad või harva kollased. Teris on 1 mm pikk, kahvatu kollakaspruun ovaalne. 

Soo-kastehein õitseb juunis ja juulis.

## Välislingid
*
Produtsent

**Produtsent** on mitmetähenduslik sõna:

**[[Produtsent (tootmine)|Produtsent]]** on tootmises tootja või valmistaja.

**[[Produtsent (amet)|Produtsent]]** on loomevaldkonnas tehnilise ametikoha ametinimetus: 
***[[filmiprodutsent]]** on filmi tootmise juht;
***[[teleprodutsent]]** on televisioonisaate tootmise juht; 
***[[muusikaprodutsent]]** on fonogrammi ehk helisalvestise ehk heliülesvõtte tootmise ehk muusikaproduktsiooni juht;
*'''teatriprodutsent''' on teatritööd korraldav inimene. 

**[[Produtsent (bioloogia)|Produtsent]]** on bioloogias ja ökoloogias tootev organism.

## Vaata ka

* Produtsendid
Valge kastehein

**Valge kastehein** (*Agrostis stolonifera*) on üheiduleheline taimeliik kõrreliste sugukonna kasteheina perekonnast.

Alamliik on kollakas kastehein.

## Välislingid
*
Harilik kastehein

**Harilik kastehein** (*Agrostis capillaris*) on üheiduleheline taimeliik kõrreliste sugukonna kasteheina perekonnast.

## Välislingid
*
Harilik heinmuda

**Harilik heinmuda** (*Ruppia maritima*) on üheiduleheline konnarohulaadsete seltsi ja heinmudaliste sugukonda kuuluv taim.

Ta on riimveele iseloomulik taim. Ta kasvab liivasel ja mudasel merepõhjal, enamasti lainetuse eest kaitstud kohtades. Teda võib leida jõgede lehtersuudmetes (estuaarides), rannikulõugastes (laguunides) ning laiades madalates abajates ja lahtedes.

Heinmuda õitseb juulis.

## Välislingid
* 

*Heinmuda ingliskeelne kirjeldus
*[Artikkel vee soolsuse mõjust harilikule heinmudale](http://links.jstor.org/sici?sici=0022-541X(197007)34%3A3%3C658%3ATEOSOW%3E2.0.CO%3B2-A)
Železnogorsk (Krasnojarsk)

**Železnogorsk** on kinnine linn Venemaal Krasnojarski krais. Asub Kantati ja Baikali jõe ääres, 64 km kaugusel Krasnojarskist.

Železnogorsk tekkis 1950. aastal rajama hakatud plutooniumitehase juurde, linnaõigused sai 1954. Nõukogude ajal kandis koodnime **Krasnojarsk-26**. 1958. aastal hakkas 20 m sügavusel maa all tööle mäekeemiatehase esimene reaktor, mis tootis plutooniumi.

Linnas on ka tuumajäätmete hoidla.

## Viited

## Välislingid
*http://www.adm.k26.ru/
Kärt Johanson

**Kärt Johanson** (sündinud 8. novembril 1971 Tallinnas) on eesti laulja ja näitleja.

Ta on Theatrumi asutajaliige.

## Diskograafia
*"Seitse une nägu" (2004)
*"Unistadt" (2007)

## Isiklikku
Tema vennad on Jaak, Ants ja Mart Johanson.

Kärt Johanson abiellus 2001. aastal Tõnis Mäega. 
1999. aastal sündis neil tütar Liidia. 2003. aastal sündis neil teine tütar Mirt.

## Viited

## Välislingid

* Kärt Johansoni lahtilükkamine – aga kes olen siis mina? / Piret Kooli, Eesti Naine, oktoober 2021
Produtsendid

"**Produtsendid**" on mitmuse vorm sõnast "produtsent".

***"[[Produtsendid (film 1968)|Produtsendid]]**" on Mel Brooksi 1968. aasta komöödiafilm (backstage-muusikal), mille peaosades olid Zero Mostel ja Gene Wilder.
****"[[Produtsendid (muusikal)|Produtsendid]]"** on sellel filmil põhinev muusikal 2001. aastast 
*****"[[Produtsendid (film 2005)|Produtsendid]]"** on sellel muusikalil põhinev Susan Stromani film, milles peaosi mängisid  Nathan Lane, Matthew Broderick ja Uma Thurman.

## Vaata ka
*Produtsent
Suur kastehein

**Suur kastehein** (*Agrostis gigantea*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. 

Taime kõrgus on 40–120 cm, erandjuhtudel kuni 150 cm.

## Välislingid
*
The Producers

**"The Producers"** (**"Produtsendid"**) on mitme teose pealkiri:

***"[[Produtsendid (film 1968)|Produtsendid]]**" on Mel Brooksi 1968. aasta komöödiafilm, mille peaosades olid Zero Mostel ja Gene Wilder.
****"[[Produtsendid (muusikal)|Produtsendid]]"** on sellel filmil põhinev muusikal 2001. aastast. 
*****"[[Produtsendid (film 2005)|Produtsendid]]"** on sellel muusikalil põhinev Susan Stromani film, milles peaosi mängisid Nathan Lane, Matthew Broderick ja Uma Thurman.

**The Producers** on ka mitme ansambli nimi:

***[[The Producers (USA ansambel)|The Producers]]** oli 1980. aastate USA *[[new wave]]* ja *[[power pop]]* ansambel.
***[[The Producers (Inglismaa ansambel)|The Producers]]** on 2006. aastal Londonis loodud ansambel.
Železnogorsk

**Železnogorsk** on kahe linna nimi:

***[[Železnogorsk (Krasnojarsk)|Železnogorsk]]**, linn Krasnojarski krais
***[[Železnogorsk (Kurski oblast)|Železnogorsk]]**, linn Kurski oblastis
181

**181. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - **[[180. aastad]]** - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad

Aastad: 176 177 178 179 180 - 181 - 182 183 184 185 186
----

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Benita Otti

**Benita Otti** (sündinud Kobbin, 27. august 1922 Tallinn – 4. aprill 1984 Tallinn) oli eesti draamanäitleja.

Pärast Tallinna III Progümnaasiumi lõpetamist alustas 1942 õpinguid Tallinna Teatrikoolis, mille lõpetas 15. juulil 1946, siis juba Eesti NSV Riikliku Draamateatri juures asuva Draamastuudio eriklassi nime all.

Töötas Tallinna Riiklikus Draamateatris alates 1. novembrist 1944 (alus: Riikliku Draamateatri direktori käskkiri nr 52, novembrist 1944) kuni 1. märtsini 1945 draamanäitlejana.

Alates 15. märtsist 1945 töötas Riiklikus Akadeemilises Ooperi- ja Balletiteatris Estonia draamanäitlejana (käskkiri nr 65, 30.03.1945) kuni 1. septembrini 1946. Vabastati töölt seoses üleviimisega Vanemuise teatri koosseisu Eesti NSV Kunstide Valitsuse käskkirja nr 128, 26. juulist 1946 alusel.

Alustas 1955 tööd Eesti Televisioonis lavastaja assistendina. Osales ka telelavastustes "Hõissa, näärid!" ja "Vahimajake nr. 27".

## Rolle
*"AASTAL 1905", K. Aluoja dramatiseering A. H. Tammsaare romaani "Tõde ja õigus" III osa järgi.
*"Libahunt", August Kitzberg (Tiina)
*"Tartuffe", K. Aluoja seatud läbilõige Moliere'i komöödiast (Elmire, Orgoni naine)
*"Pärast tarku palju", Aleksandr Ostrovski komöödia.
Žabalj

**Žabalj** serbia keeles Жабаљ/*Žabalj*, ungari keeles *Zsablya*, saksa keeles *Josefsdorf*) on linn Serbias Vojvodina autonoomses piirkonnas Lõuna-Bačka ringkonnas, Žabalji valla keskus. 

Elanike arv oli 2000. aasta Serbia rahvaloenduse andmetel 9598.
Råsunda

**Råsunda** on Rootsis Stockholmi läänis asuva Solna linnaosa.   

Nimi on saadud kahe vana talunime (Råsta ja Frösunda) liitmisel. 

Rahvastik hakkas kasvama 1900. aasta paiku  Råsunda Förstads AB algatusel Stockholmi ja Sundbybergi vahelise raudtee ääres. 

10. novembril 1911 sai Råsundast munitsipaalkogukond Solna kihelkonnas. Munitsipaalkogukond kaotati  1943, kui Solna sai linnaks. 

Linnaosa on tuntud eelkõige endise Rootsi rahvuskoondise jalgpallistaadioni Råsunda staadioni järgi.
Järv-lahnarohi

**Järv-lahnarohi** (*Isoëtes lacustris*) on lahnarohuliste sugukonda lahnarohu perekonda kuuluv koldtaim.

Taime leidub Atlandi ookeani mõlemal kaldal. Euroopas elab ta Skandinaavias, Poolas, Põhja-Saksamaal, Madalmaades, Põhja-Prantsusmaal, Briti ja Fääri saartel ning Islandil. Põhja-Ameerikas kohtab teda Ameerika Ühendriikide Maine'i, Vermonti, New Hampshire'i ja Massachusettsi osariigis ning Kanadas New Brunswicki ja Nova Scotia provintsis. Taim on Eestis haruldane, kuulub II kaitsekategooria liigina looduskaitse alla (Eestis kasvab ka muda-lahnarohi, mis on aga veel haruldasem ja kuulub esimesse kaitsekategooriasse).

Järv-lahnarohi kasvab Eestis oligotroofsetes ja semidüstroofsetes liivase või kivise põhjaga järvedes. Eelistab nõrgalt happelist vett. Kasvab 5–460 cm, välismaal vahel kuni 8 m sügavuses vees.

Tema lehed on 8–25, harva kuni 40 cm pikad ja 2–3 mm laiad, alusel kuni 5 mm laiused. Iga lehe alusel on eoskott, kus asuvad eosed. Lehti juurtega ühendav vars on väga lühike. Aastas kasvab varre otsa kaks täiendavat lehekogumit, kevadel ja sügisel. Taime kõrgus on 3–15 cm.

Paljunemine toimub tavaliselt hilissuvel või varasügisel. Eoskottides kasvab kahesuguseid eoseid: emased ehk megaspoorid, mille läbimõõt on 530–700 μm, ja isased ehk mikrospoorid, mille läbimõõt on mõni mikromeeter. Need eosed vabanevad eoskottidest ja alustavad uut elutsüklit.

Järv-lahnarohi on dekaploidne taim (10 komplekti kromosoome).

## Välislingid

*
Virgiinia võtmehein

**Virgiinia võtmehein** (*Botrychium virginianum*) on sõnajalgtaimede hulka kuuluv taimeliik võtmeheina perekonnast.

Eestis on ta haruldane.

## Välislingid
Kuu-võtmehein

**Kuu-võtmehein** (*Botrychium lunaria*) on maokeeleliste sugukonda võtmeheina perekonda kuuluv sõnajalgtaim.

Kuu-võtmehein kasvab põhjapoolkeral nii Euraasias, Alaskal kui Gröönimaal, lisaks kasvab ta Lõuna-Ameerikas ja Austraalias. Ta kasvab parasvöötmes ja tundras, Lääne-Gröönimaal kuni laiuseni 69° 30' ja Ida-Gröönimaal kuni laiuseni 72°, Islandil, kogu Skandinaavias, Kolgujevi saarel, Malozemelskaja ja Bolšezemelskaja tundras, Polaar-Uraalis ning Obi ja Kolõma alamjooksul. Lõunas ulatub levila Venemaa ja Mongoolia vahelise piiri, Mandžuuria ja Kesk-Jaapanini. Taime võib kohata ka Kesk-Aasia ja Himaalaja mägedes. Põhja-Ameerikas kulgeb levila lõunapiir mööda USA territooriumi.

Eestis esineb taim hajusalt, kuid on siin kõige levinum võtmehein. Eestis võib teda kohata kuivadel niitudel, ka puisniitudel. Nagu mujal levilas, nii ka Eestis on kuu-võtmehein tavaline, kuid mitte kusagil sage.

Kuu-võtmeleht on kuni 30&nbsp;cm kõrge. Taim koosneb lehest, millel on kaks osa: viljatu ja viljakas. Viljatu leheosa on püstine või kuni 12&nbsp;cm pika varrega, 4–10 lehehõlma paariga. Viljakas leheosa on haraline sporangium 5–10&nbsp;cm pikkusel varrel. Sporangiumi tipp ulatub üldjuhul maapinnast kõrgemale kui lehetipp. Eosed valmivad juunis-juulis. Leht ilmub kevadel ja sureb suve teisel poolel. Kuu-võtmehein on diploidne taim, millel on 90 kromosoomi.

Võtmeheinad paljunevad väga vaevaliselt: selleks, et eosest areneks taim, kulub kümmekond aastat, kusjuures see enamikul juhtudest hoopis ebaõnnestub, kui ei leita sobivat mükoriisa-partnerit. Võtmeheinte arvukus kõigub aastati, sest mõnel aastal maapealne osa ei arene, taimed jäävad puhkeolekusse.

## Viited

## Välislingid
Parkinsoni seadus

**Parkinsoni seadus** on juhtimisalane põhimõte, mille järgi "töö maht kasvab, kuni täidab kogu selle valmimiseks saada oleva aja".

Põhimõtte sõnastas C. Northcote Parkinson 1955. aastal ajakirjas The Economist ilmunud artiklis.

Parkinsoni järgi põhjustavad seda kaks asjaolu: 
* "ametnik soovib kasvatada alluvate, mitte konkurentide hulka" ja
* "ametnikud töötavad üksteise jaoks".

Samuti märkis ta, et bürokraatliku süsteemi ametnike hulk kasvas 5–7% aastas "olenemata tehtud (kui üldse) töö hulgast".

Parkinsoni seadust on kasutatud ka viidatuna algsele seosele arvutitega: "andmete hulk kasvab vastavalt vabale kettaruumile" – suurema hulga mälu ostmine julgustab kasutama rohkem mälu võtvaid programme. Viimasel kümnel aastal on jälgitud, et süsteemi kasutamisele kuluva mälu hulk kipub järsult kahekordistuma iga 18 kuu järel. Kuigi sama raha eest saada oleva mälu hulk kipub iga 24 kuu järel samuti kahekordistuma, siis garanteerivad füüsikaseadused, et see ei kesta igavesti.

Parkinsoni seadust oleks võimalik üldistada järgmiselt: "Nõudlus ressursi järele kasvab alati vastavalt pakutava ressursi hulgale". Selle lisatakse sageli täiendus, mille kohaselt "vastupidine ei ole tõene".

## Allikas
* 1960, Loomingu raamatukogu, Parkinsoni seadus ja teisi administratiivalaseid uurimusi, ester.ee
* 1972, Peteri printsiip, ester.ee
* 1982, Murphy seadus ja teisi põhjusi, miks asjad alati untsu lähevad, ester.ee (Murphy seadus)
C. Northcote Parkinson

**Cyril Northcote Parkinson** (30. juuli 1909 – 9. märts 1993) oli Briti mereajaloolane ja kirjanik. 

Ta on umbes kuuekümne raamatu autor. Et ta sõnastas Parkinsoni seaduse, hakati teda pidama oluliseks eriteadlaseks avaliku halduse alal.

## Kirjandus
* C. Northcote Parkinson. "Parkinsoni seadus ja teisi administratiivalaseid uurimusi". Inglise keelest tõlkinud Hans Luik. , Tallinn, Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, Loomingu Raamatukogu 36/1960.
* C. Northcote Parkinson, "Parkinsoni kolmas seadus", tlk Henno Rajandi, LR 23/1965.
** "Parkinsoni seadus", Kupar 1994 (mõlema varasema väljaande kordustrükk)
Halldór Laxness

**Halldór Kiljan Laxness** (sünninimi **Halldór Guðjónsson**; 23. aprill 1902 Reykjavík – 8. veebruar 1998 Reykjavík) oli islandi kirjanik, 1955. aasta Nobeli kirjandusauhinna laureaat.

## Teosed eesti keeles
* "Hea preili ja Härrasmaja" (jutustus). Islandi keelest tõlkinud Henrik Sepamaa. Tallinn, Loomingu Raamatukogu 1957, nr 17, 56 lk
* "Jutustus heeringast" (lühijutt). Tõlkinud Hendrik Sepamaa – valimikus "Merejutte", Loomingu Raamatukogu 1959, nr 2, lk 3–9
* "Iseseisvad inimesed: kangelassaaga" (romaan). Tõlkinud ja järelsõna: Henrik Sepamaa. Sari "Suuri sõnameistreid", Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1960, 576 lk
* "Napoleon Bonaparte" (novellivalimik). Tõlkinud Hendrik Sepamaa. Loomingu Raamatukogu 1962, nr 15, 48 lk
* "Salka Valka" (romaan). Tõlkinud ja järelsõna: Henrik Sepamaa. Sari "XX sajandi raamat", Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1963, 440 lk; 2. trükk: Eesti Raamat, Tallinn 1979
* "Aatomijaam" (romaan). Tõlkinud Henrik Sepamaa. Eesti Raamat, Tallinn 1970, 176 lk
* "Napoleon Bonaparte" (novell). Tõlkinud Henrik Sepamaa – valimikus "Islandi novell", Eesti Raamat, Tallinn 1979, lk 29–46
* "Islandi kell" (romaan). Tõlkinud Arvo Alas ja Askur Alas. Sari "20. sajandi klassika", Varrak, Tallinn 2008, 492 lk; ISBN 9789985317020

## Kirjandus
* Helgi Pukk, "Island tule ja jää maa" (Põhjamaade kirjandus II). Greif, Tartu 1998, 76 lk; Laxnessist lk 48–73

## Välislingid

* Islandi kirjanik ülendas alandatuid: katked Halldór Laxnessi Nobel-loengust (1955). Lisa : H. Laxnessi eluloost ja teoste bibliograafia – Eesti Päevaleht/Arkaadia 25. märts 2000, lk 8
Lehterämbliklased

**Lehterämbliklased** (*Agelenidae*) on ämblikuliste seltsi kuuluv sugukond, kuhu kuulub üle 40 ämblike perekonna kogu maailmast. Nimetuse on nad saanud võrgu järgi, mis meenutab tunnelit ja on otsast lehtrikujuline. "Tunnel" on kahe avaga ning tavaliselt istub ka ämblik ise selle tagumises otsas ja ootab, kuni saak võrku jookseb või lendab.

Lehterämbliklased ei uuenda oma võrku iga päev, nagu seda teevad näiteks võrkurlased (*Araneidae*).

Lehterämbliklased on karvase keha ja karvaste jalgadega. Nende kaheksa silma asetsevad ristuvate ja üksteist katvate kahe reana.

Mõned liigid sellest sugukonnast on huvitavad oma sotsiaalse eluviisi poolest, kus võrke tehakse ja kasutatakse erinevate ämblike vahel. On liike, kes hoolitsevad ühiselt järglaste eest, kuigi siiski puuduvad neil oma töölised ja sõdurid nagu sipelgatel või mesilastel. Samuti on kõigi nende emasloomade eesmärk sigida.

## Eesti liigid
**Agelena labyrinthica* – harilik lehterämblik. Lääne-Eestis ja saartel elavad lehterämblikud koovad lehterjaid võrke. Need asuvad madalal rohustus, mis on efektiivsed maad ligi liikuvate saakloomade püüdmiseks. Ainus lehterämbliklase liik Eesti looduses.

**Tegenaria domestica* – harilik majaämblik. Kuni 10 millimeetri pikkune pikkade karvaste jalgade ja kehaga loom. Tema vaibakujulisi, lehtriga lõppevaid võrke kohtab sageli toanurkades.

**Tegenaria atrica* – keskeuroopa majaämblik. Väga suur. Eestis märgatud alates 1990. aastate teisest poolest.

## Perekonnad
**Agelena* – labürintämblik (Aasia, Aafrika, Euroopa)
**[[Agelenella]]*
**[[Agelenopsis]]*
**[[Agelescape]]* (Vahemere maad)
**[[Ahua]]*
**[[Azerithonica]]*
**[[Barronopsis]]*
**[[Benoitia]]*
**[[Calilena]]*
**[[Hadites]]* (Balkan)
**[[Histopona]]* (Kesk-Euroopa)
**[[Hololena]]*
**[[Huangyuania]]*
**[[Huka]]*
**[[Kidugua]]*
**[[Lycosoides]]*
**[[Mahura]]*
**[[Maimuna]]* (Lõuna-Euroopa, Kesk-Aasia)
**[[Malthonica]]*
**[[Melpomene (ämblik)|Melpomene]]*
**[[Mistaria]]*
**[[Neoramia]]*
**[[Neorepukia]]*
**[[Neotegenaria]]*
**[[Novalena]]*
**[[Olorunia]]*
**[[Oramia]]*
**[[Oramiella]]*
**[[Orepukia]]*
**[[Paramyro]]*
**[[Porotaka]]*
**[[Pseudotegenaria]]* (Balkan)
**[[Rualena]]*
**[[Tararua]]*
**Tegenaria* – majaämblik
**[[Textrix]]* (Lõuna-Euroopa, Aafrika)
**[[Tikaderia]]*
**[[Tortolena]]*
**[[Tuapoka]]*

## Välislingid
* Maailma ämblike kataloog (inglise keeles)
Põšma

**Põšma** on alev Venemaal Sverdlovski oblastis, Põšma rajooni keskus. Linn asub Põšma jõe ääres Jurmatši jõe suudme juures186 km Jekaterinburgist ida pool. 

Seisuga 1. jaanuar 1996 oli alevis 11 600 elanikku. 2006. aasta lõpu hinnangul oli elanike arv 10 094. 

## Majandus
Alevi põhiline tööstusettevõte on masinatehas. On ka piimatöötlemise ettevõte ja metsamajandusettevõtted.  

4 km kaugusel on Oštšepkovo jaam (rajatud 1885) Jekaterinburgi ja Tjumeni vahelisel raudteelõigul (Siberi raudtee 1996. kilomeetril Sverdlovski raudteeliinil).

## Ajalugu
Põšma asutati 1646 slobodaana (**Põšminskaja Sloboda**).  

Aastal 1655 ehitati kindlusvangla, kus 1826 ja 1827 peatusid Siberisse sunnitööle saadetavad dekabristid.      

Aastal 1949 sai Põšma alevi õigused.

## Kultuur
Põšmas asub põlluharimise ja talurahva elu-olu muuseum.

## Vaata ka
*Verhnjaja Põšma

## Viited

## Välislingid
*Muuseum
*Kirik
*Gasifitseerimine
*Oštšepkovo jaam
François Mauriac

**François Charles Mauriac** [franssu'a mori'ak] (11. oktoober 1885 Bordeaux – 1. september 1970 Pariis) oli prantsuse kirjanik, esseist ja ajakirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat (1952).

Mauriac oli tuntud oma romaanide poolest, mis olid sügava sisuga ja käsitlesid usulisi ja moraalseid teemasid nagu süü, pattulangemine ja andestus. Paljude tema teoste tegevus toimub Prantsusmaa edelaosas, eriti Bordeaux' ümbruses, kust ta ise pärit oli. 

Lisaks ilukirjandusele avaldas ta ka päevikuid, esseesid ja poliitilisi kirjutisi.

Ta kuulus alates 1933. aastast Prantsuse Akadeemiasse ja teda peetakse üheks 20. sajandi tähtsamaks prantsuse katoliiklikuks kirjanikuks.

## Tunnustus
*1958 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks

## Teosed eesti keeles
* "Langenud inglid" (*Anges noirs*; romaan). Tõlkinud ja eessõna: Viktor Veskimäe. Eesti Kirjastus Orto, Toronto 1954, 300 lk
* "Ussipesa". 1. osa (romaan). Tõlkinud Hans Vanaveski. LR, 1959, nr 8, 62 lk
* "Ussipesa", 2. osa, LR nr 9, 52 lk
* "Armastuse kõrb" (*Le Désert de l'amour*; romaan, (1925). Tõlkinud Henno Rajandi, LR 1970, nr 40/41, 128 lk
* "Thérèse Desqueyroux; Öö lõpp" (*Thérèse Desqueyroux; La fin de la nuit*; romaanid). Tõlkinud ja järelsõna: Henno Rajandi. Sari "Varamu", Eesti Raamat, Tallinn 1972, 254 lk
* "Ohvritall" (*L'Agneau*; romaan). Tõlkinud ja järelsõna: Malle Talvet; värsid tõlkinud Indrek Hirv. LR 1986, nr 43/45, 86 lk 
* "Endise aja nooruk" (*Desert de l'amour; Galigai; Un adolescent d'autrefois*; romaanid "Armastuse kõrb", "Galigai", "Endise aja nooruk"). Tõlkinud Henno Rajandi ja Tõnu Õnnepalu; järelsõna Tõnu Õnnepalu. Sari "Nobeli laureaat", Eesti Raamat 1991, 336 lk

## Kirjandus
* J. S. (= Johannes Semper, "Raamatute keskel" (F. Mauriac. Le désert de l'amour) – Looming 1925, nr 10, lk 839–840
* Aleksander Aspel, "Romaan ja kirjaniku mõttesüsteem" (Sartre ja Mauriac) – Looming 1939, nr 6, lk 645–651 ja A. Aspeli raamatus "Kirjad Pariisist", Ilmamaa, Tartu 2000, lk 34–43  
* "François Mauriac 1885–1970" – Looming 1970, nr 10, lk 1597–98
* "20. sajandi väliskirjandus" (kõrgkooliõpik). Valgus, Tallinn 1971, lk 100–106
* Linnar Priimägi, "François Mauriaci jumalikkus. Essee" – Akadeemia 1993, nr 4, lk 742–754
* Vaapo Vaher, "Nobeli kirjandusauhinnad XLV" – Eesti Aeg 15. veebruar 1995, lk 15
* Henno Rajandi, "Tõlkija teekond", Ilmamaa, Tartu 2002, lk 34–39 ("François Mauriac" – raamatu "Thérèse Desqueyroux. Öö lõpp" järelsõna kordustrükk)
Merikurat

**Merikurat** (*Lophius*) on kalade perekond merikuratlaste sugukonnast.

## Liigid

*Ameerika merikurat (*Lophius americanus*)
**[[Lophius budegassa]]*
**[[Lophius gastrophysus]]*
**[[Lophius litulon]]*
*Euroopa merikurat (*Lophius piscatorius*)
**[[Lophius vaillanti]]*
**[[Lophius vomerinus]]*
Brunnsviken

**Brunnsviken** on 3,5 km pikkune merelaht Rootsis Stockholmi valla ja Solna valla piiril. Lahel on Ålkistani kanali kaudu ühendus Saltsjöniga.
Solna vapp

**Solna vapp** on Rootsi Stockholmi läänis asuva Solna valla vapp. 

Vapi ametliku kirjelduse järgi on vapil kujutatud "sinisel väljal kuldset päikest" (*I blått fält en sol av guld*).  

1930. aastatel hakati kasutama Solna sümbolina päikest. Solna kihelkonna keskel oli varem Solnö saar, mille nimi tähendas päikesest valgustatud saart. 

Vapp kinnitati 1940. aastal. Solna valla vapina registreeriti see Patendi- ja Registreerimisametis 1974. aastal.
William I (täpsustus)

**William I** nime all võivad olla tuntud mitu monarhi:
***[[William Vallutaja]]** oli Normandia hertsog (William II nime all) ja Inglismaa kuningas
***[[William de Warenne (1. Surrey krahv)|William de Warenne]]** oli eelmise kaaskondlane ja 1. Surrey krahv
***[[William I (Šotimaa)|William I]]** oli Šotimaa kuningas
***[[William I, Douglase lord]]**
***[[Uilleam I]]** ehk *William I*, Rossi krahv
***[[William I (Bimbia)|William I]]** oli Bimbia kuningas 19. sajandil
***[[William I (Aumale)|William I]]** oli Aumale'i, Albemarle'i ja Yorkshire'i krahv
***[[William I, 3. Salisbury krahv]]** ehk *William Pikkmõõk*

***[[Guillaume I (Normandia)|Guillaume Pikkmõõk]]** ehk **William I** oli Normandia hertsog 10. sajandil

## Vaata ka
*Wilhelm I (täpsustus)
*Guillaume I
*Guglielmo I

*William II (täpsustus)
*William III (täpsustus)
*William IV (täpsustus)
William II (täpsustus)

**William II** nime all tuntud monarhe oli mitu:

***[[William II]] Rufus** oli Inglismaa kuningas
***[[William de Warenne (2. Surrey krahv)|William de Warenne]]** oli teine Surrey krahv
***[[William II, Douglase lord]]**
***[[Uilleam II]]** ehk *William II*, Rossi krahv
***William II** oli Inglismaa kuningas William III Šotimaa kuningana
***[[William II (Bimbia)|William II]]** oli Bimbia kuningas
***[[William II Pikkmõõk]]** oli inglise ülik ja ristisõdija

***Guillaume II** ehk **William II** oli William Vallutaja Normandia hertsogina

## Vaata ka
*Wilhelm II (täpsustus)
*Guillaume II
*Guglielmo II

*William I (täpsustus)
*William III (täpsustus)