Vererõhk

**Vererõhk** on suletud vereringeelundkonnaga organismidel vereringe eri osades toimiv sisemine hüdrostaatiline rõhk, mis põhineb vere liikumisel veresoontes.

Vererõhk võib varieeruda nii liigiti kui ka indiviiditi ja on sõltuvuses nii elueast, keha asendist, organismi tervislikust ja/või haiguslikust seisundist, manustatavatest ravimitest, toitumisest ja pärilikkusest, aga ka patsiendi seisundist (ärkvel, tuimestatud jne) ning paljudest muudest teguritest.

## Liigitus

Eristatakse diastoolset, keskmist ja süstoolset vererõhku.

Arterites esinevat maksimaalset rõhku nimetatakse süstoolseks ja minimaalset diastoolseks. Nimetused tulenevad sellest, et maksimaalne rõhk tekib südame vasaku vatsakese kokkutõmbest (süstolist) ja minimaalne rõhk kujuneb välja südame lõõgastumise (diastoli) ajal. Süstoolse ja diastoolse vererõhu vahet nimetatakse pulsirõhuks.

## Vererõhk inimestel

Inimese südame poolt väljapumbatava vere rõhk südame-veresoonkonnas, mida saab mõõta. Veresoonkonna erinevates osades on see erinev.

Vererõhk on varieeruv näitaja, mis muutub vastavalt organismi vajadusele ja seisundile, samuti ööpäeva osast sõltuvalt. Arvatakse, et madalamate näitajatega on vererõhk öösel, kõrgem erutuse või kehalise koormuse korral. Rõhu suurust mõjutavad ka südamelihase jõud ja veresoonte toonus.

Kõige tavalisemaks arteriaalse vererõhu mõõtmise kohaks on õlavarre arter, kus rõhk on südamesageduse rütmis tugevalt pulseeriv. Tervel vastsündinul on vererõhk 55/30 – 80/50 mmHg.
 Tervel täiskasvanud inimesel on kokkuleppelisteks normaalseteks vererõhuväärtusteks 
Blutdruck.jpg|Automaatne vererõhuaparaat
Sphygmomanometer.jpg‎|Mehaaniline manomeeter koos stetoskoobiga
Mercury_manometer.jpg|Elavhõbemanomeeter


### Mõõtmise põhimõte

Ümber õlavarre seotakse riidega kaetud kummimansett, millesse pumbatakse õhku. Rõhku mansetis näitab manomeeter, mis on ühendatud voolikuga. Kui õhurõhk mansetis ületab vere maksimaalse ehk süstoolse rõhu väärtuse, siis vere ringvool käes lakkab ja stetoskoobist, mis tavaliselt asetatakse küünarnuki juures arteri kohale, mingit heli kuulda ei ole. Kummiballooni ventiili avamise järel mansetis rõhk langeb ja mingil momendil pääseb osa verest manseti alt arteritest läbi ning see on stetoskoobiga kuulda tümpsuva helina. Rõhk mansetis heli tekkimise algul võrdub süstoolse rõhuga. Manomeetri näit helide kadumisel võrdub diastoolse vererõhuga. Kui rõhk mansetis langeb diastoolsest rõhust väiksemaks, siis voolab veri manseti alt vabalt läbi ja teravam heli kaob, jääb ainult südamelöökidega võrdse sagedusega rõhu kõikumine. Mõõtjal peab kuulmine korras olema.

Automaatset vererõhuaparaati võib kasutada vererõhu mõõtmiseks kodustes tingimustes. Vererõhuaparaati on võimalik ühendada ka arvutiga.

## Patoloogia
* Kõrge arteriaalne vererõhk võib esineda hüpertoonia, kopsuvereringe hüpertensiooni ja muude seisundite korral;
* madal arteriaalne vererõhk võib esineda hüpotoonia korral;
* sobilike vererõhu näitajate puudumine peenise vererõhu mõõtmisel võib näidata impotentsust.

## Vaata ka
* vererõhutõved
* vegetodüstoonia
* šokk

## Viited

## Kirjandus
* Sissekanne Encyclopædia Britannicas
* ADH
* Madal vererõhk
* L. Gabriel Navar, L. Lee Hamm, The Kidney in Blood Pressure Regulation
* Daniel W. Trott, David G. Harrison, The immune system in hypertension, Advances in Physiology Education Published, 1. märts 2014, 38. väljaanne, nr 1, 20–24 DOI: 10.1152/advan.00063.2013
* Michael J. Ryan, "Immune Mechanisms of Hypertension", 2013
* Svendsen UG, The role of thymus for the development and prognosis of hypertension and hypertensive vascular disease in mice following renal infarction, Acta Pathol Microbiol Scand A. mai 1976 ;84(3):235-43.
* Ba D, Takeichi N, Kodama T, Kobayashi H., Restoration of T cell depression and suppression of blood pressure in spontaneously hypertensive rats (SHR) by thymus grafts or thymus extracts, J Immunol. märts 1982 ;128(3):1211-6.