open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marju Luts-Sootak

**Marju Luts-Sootak** (kuni 2007 **Marju Luts**; sündinud 3. märtsil 1966 Rakveres) on eesti õigusajaloolane, Tartu Ülikooli õiguse ajaloo õppetooli juhataja, professor. 

Alates 2014. aastast on ta Õpetatud Eesti Seltsi esimees.

## Tunnustus
* Roman Herzogi stipendium 1998–2000 (1998)
* Rektor von Ewersi auhind (Rektor von Ewers-Preis; 2005)
* Tartu Ülikooli aumärk (2010)
* Tartu Ülikooli medal (2016)
* Valgetähe IV klassi teenetemärk (2026)

## Isiklikku
Tema abikaasa on õigusteadlane Jaan Sootak.

## Viited


## Kirjandus
*2005 – "Luts, Marju". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 478

## Välislingid

*
Maris Laan

**Maris Laan** (sündinud 21. veebruaril 1968) on eesti geneetik, Tartu Ülikooli inimese geneetika professor, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2021. aastast).

## Elukäik
Ta lõpetas Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1992. aastal *cum laude*. Doktorikraadi inimese geneetika erialal sai ta Helsingi Ülikoolis 1997. aastal. Aastatel 1986−1987 oli Keemilise ja Bioloogilise Füüsika instituudi keemialaborant; 2002−2003 Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi teadur, vanemteadur, 2004−2009 erakorraline professor, 2009−2016 inimese molekulaargeneetika professor. Alates 2016. aastast on ta Tartu ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituudi inimese geneetika professor.

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 2021. aastal rahvatervise alal. Ta kuulub akadeemias bioloogia, geoloogia ja keemia osakonda.

Ta on riigi teaduspreemiate komisjoni liige.

## Teadustöö
Maris Laane uurimisvaldkonnaks on reproduktiivmeditsiin ja kitsamalt reproduktiivgeneetika. See hõlmab kogu inimese elukaare – geneetilised tegurid, mis põhjustavad viljatust, raseduse katkemisi ja muid raseduse tüsistusi, loote arengut, meeste ja naiste reproduktiivtervist.

Ta on avaldanud üle 130 teaduspublikatsiooni, on kahe patentse leiutise kaasautor.

## Tunnustus
* 2010 Eesti Vabariigi teaduspreemia
* 2018 Tartu Ülikooli aumärk
* 2019 Baltimaade teaduste akadeemiate medal

## Viited

## Välislingid
*
*Maris Laan Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel
Janno Lahe

**Janno Lahe** (sündinud 26. juunil 1978) on eesti õigusteadlane, Tartu Ülikooli deliktiõiguse professor.

## Tunnustus

* 2012 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*
Reet Mändar

**Reet Mändar** (sündinud 10. juunil 1964) on eesti mikrobioloog, Tartu Ülikooli meditsiinilise mikroobiökoloogia professor.

## Tunnustus
*1994 Eesti Vabariigi teaduspreemia
*2004, 2005, 2011 USA Prostatiidi Fondi aastapreemia väljapaistva teadussaavutuse eest
*2014 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*
Tõnu Meidla

**Tõnu Meidla** (sündinud 13. aprillil 1959) on eesti geoloog, Tartu Ülikooli paleontoloogia ja stratigraafia professor.

## Tunnustus
* 1997 Eesti Vabariigi teaduspreemia
* 2009 Tartu Ülikooli medal
* 2007 Eesti teaduse populariseerimise auhind
* 2019 Tartu Ülikooli suur medal
* 2022 fossiili *[[Cornulites meidlai]]* nimetamine Tõnu Meidla järgi

## Viited

## Välislingid
*
Aram (piirkond piiblis)

**Aram** on piirkond, mida mainitakse piiblis. Aram asus tänapäeva Kesk-Süüria aladel ja Arami territooriumil olid ka praeguse Aleppo linna alad. Oma kõrgajal ulatus Aram Liibanoni mägedest itta kuni Eufratini; Arami territooriumile jäid ka Khaburi jõe orud Kirde-Mesopotaamias, Assüüria piiril. Piirkonda tunti Akadi riigi (2334–2154 eKr), Uri III dünastia (2112–2004 eKr) ja Vana-Assüüria impeeriumi (2025–1750 eKr) aegadel nime "amoriitide maa" all, viidates suurele amoriitide osakaalule rahvastikus. Uus-Assüüria impeeriumi (911–605 eKr), Uus-Babüloonia riigi (612–539 eKr) ja Ahhemeniidide riigi ajal oli selle ala nimetus Eber-Nari.
Andres Merits

**Andres Merits** (sündinud 9. märtsil 1967) on eesti viroloog, Tartu Ülikooli rakendusviroloogia professor. 

Tal on doktorikraad Moskva Riiklikust Ülikoolist. Väitekirja teema oli "Taimede nanoviiruse genoomi keemilis-ensümaatiline süntees ja funktsionaalne iseloomustamine". 

Ta oli aastatel 2019–2021 Eesti Teaduste Akadeemia uurija-professor. 
Aastatel 2020–2021 oli ta ka koroonaviiruse teadusnõukoja liige.

## Tunnustus
* 2015 Eesti Vabariigi teaduspreemia
* 2016 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 Tartu Ülikooli suur medal

## Viited

## Välislingid
*
* "Suur intervjuu ⟩ Professor Merits: kõigi testimine tekitab ainult infomüra" Postimees, 21. märts 2020
Rumeenia leu

**Rumeenia leu** (rumeenia keeles *leu românesc*, mitmuses *lei*, ISO 4217: RON) on Rumeenia rahaühik. See jaguneb sajaks baniks (*ban*, mitmuses *bani*). Praegune leu võeti kasutusele 1. juulil 2005, kui see asendas 10&nbsp;000 vana leud (ROL). Leu tähendab tõlkes 'lõvi' ja ban 'raha'.

Kasutuses on 1, 5, 10, 50, 100, 200 ja 500-leused pangatähed ning mündid väärtusega 1, 5, 10 ja 50 bani. Rumeenia leud laseb käibele Rumeenia rahvuspank Banca Naţională a României.

Leu võeti esimest korda kasutusele 1867. aastal. Esimesed paberrahatähed tuli käibele 1877. aastal. 1914. aastal loobus Rumeenia kullastandardist ja leu väärtus vähenes.

1990. aastate majandusreformide ajal ületas inflatsioon ajuti 300% aastas ja septembris 2003 sai ühe euro eest 40&nbsp;000 leud. Jaanuarist 2005 (kui Türgi liirist võeti maha kuus nulli) juulini 2005 oli leu maailma kõige väiksema väärtusega valuuta. 

Praegused Rumeenia pangatähed on plastmassist.

## Viited

## Välislingid
*Rumeenia mündid ja pangatähed
Vahur Ööpik

**Vahur Ööpik** (sündinud 21. juunil 1957) on eesti füsioloog ja sporditeadlane, Tartu Ülikooli spordifüsioloogia professor.

Ta lõpetas aastal 1975 Juuru Keskkooli. Aastal 1979 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna *cum laude*.

Aastatel 1998–2007 oli Ööpik Tartu Ülikooli Kehakultuuriteaduskonna dekaan.

## Tunnustus

* 2008 Tartu Ülikooli aumärk
* 2013 Tartu Ülikooli medal

## Viited


## Välislingid
*
Atropatene

**Atropatene** (vanakreeka: Ἀτροπατηνή) oli kuningriik Lõuna-Aserbaidžaanis Urmia järvest idas. Hõlmas tänapäeva Iraani põhjaosa, peamiselt Ida-Aserbaidžaani ja Lääne-Aserbaidžaani ning Ardabīli provintsi lõunaosa, samuti Kurdistani ja Zanjāni provintsi põhjaosa ning Aserbaidžaani kaguosa (Talõši mäed ja Araksi jõe parem kallas) ala.

Atropatene oli piirkonna muistne kreekakeelne nimi, 4. sajandil eKr seal valitsenud Ahhemeniidide satraabi ja hilisema Meedia asevalitseja Atropatese järgi. Selle hilisemaist muukeelseist vormidest (pärsia keeles *Āzarbādgān*, araabia keeles *Azarbāigan*) on tulnud nüüdne nimi Aserbaidžaan.

Atropatene elanikkonnast moodustasid enamuse iraani hõimud. Keskajal kujunes Atropatenes iraani keelte hulka kuuluv azeri keel, mida kõneldi 17. sajandini. 11. sajandist asendus see aegapidi turgi keelte hulka kuuluva aserbaidžaani keelega. Aseri keele järglaseks peetakse talõši keelt. Valitsev usund oli zoroastrism, antiikautorite järgi oli Atropatene zoroastrismi keskusi, piirkonnas oli üks kolmest suurest templist. Atropatene pealinn oli Gazaka (ka Qazaka, Urmiast kagus), teised suuremad linnad olid Fraspa, Fanaspa ja Aganzana.

Atropatenest põhja pool oli Albaania kuningriik.

## Ajalugu
Atropatene alal oli 10.–7. sajandil eKr muistne Manna riik, seejärel kuulus Meedia ja aastast 550 Ahhemeniidide riiki Meedia satraapia osana. 

Aastast 331 kuulus Makedoonia Aleksandri suurriiki, tema pärandi jagamisel aastal 323 sai eraldi halduspiirkonnaks Media Atropatene, mida valitses Atropates (323–300). 

Seleukiidide riigi ajastul oli Atropatene sisuliselt iseseisev riik, mida valitsesid Atropatese järeltulijad (Atropatiidid). 3. sajandil sõditi Artavazd I-se (270–220) valitsemisajal korduvalt Seleukiididega. 

2. sajandi alguses saavutas Atropatene suurima geograafilise ulatuse, hõlvates Araksi põhjakalda ja ulatudes Kaspia ääres Kura jõeni (hõlmas ka tänapäeva Nahhitševani). 2. sajandil eKr sõditi Partia, Rooma ja Armeeniaga, mille tulemusel oldi sunnitud loovutama põhjapoolsed alad.
Peter Matthiessen

**Peter Matthiessen** (22. mai 1927 New York – 5. aprill 2014 Sagaponack, New Yorgi osariik) oli Ameerika Ühendriikide looduskirjanik ja keskkonnaaktivist.

## Tunnustus
*1974 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Teosed
*1978 "Snow Leopard"

### Eesti keeles
*1995. "Lumeleopard" (tõlkija Olev Luhaveer)
Sitta kah!

**"Sitta kah!"** on Eesti karikaturisti ja animaatori Priit Pärna karikatuur, mis ilmus 1987. aasta 8. mail kultuurilehes Sirp ja Vasar. Pärna tänini tuntuimat karikatuuri on nimetatud ka Eesti ajaloo kõige tuntumaks karikatuuriks.

Pilt kujutas hobuvankrilt põllule sõnnikut loopivat vatijopes meest, kelle vigla otsast lendab Eesti-kujuline sõnnikukamakas. Pildil kujutatud mehe repliik "Sitta kah!" iseloomustas pildil toimuva tegevuse kontekstis põlluväetamist, kuid üldistuse tasandil omistas fraasile teise tähenduse üleoleva ja hoolimatu suhtumise väljendusena. Tollase Eesti fosforiidisõja taustal, milles Eesti elanikkond oli valdavalt Eestis fosforiidi kaevandamise vastu, mida kavandas NSV Liidu keskvalitsus, omistas karikatuur niisuguse põlgliku suhtumise Eesti keskkonda ja elanike avalikku arvamusse keskvalitsusele, mis oli valmis üleliidulise majandusliku kasu nimel riskima Eesti keskkonna ulatusliku kahjustamisega, mis tollal Eestis valitsenud arvamuse kohaselt kaevandamisele järgnenuks.

Karikatuur tekitas laialdase vastukaja, kuna kritiseeris NSV Liidu keskvõime ja poleks veel mõne aasta eest kehtinud eeltsensuuri tingimustes ilmuda saanudki. Pilt avaldati Sirbi ja Vasara karikatuurivõistluse võidutööna, kuid osa žüriiliikmeid ei olnud väidetavalt seda näinud. Sirbi peatoimetaja sai karistuseks EKP KK büroo otsusega noomituse.

"Sitta kah!" on leidnud ohtralt kajastust nii omaaegses ajakirjanduses kui ka ajaloolistes ülevaadetes. Semiootiliselt on seda analüüsinud Maarja Lõhmus.

2016. aastal tegi Pärn karikatuurist uusversiooni, mis kritiseerib tema vabastamist animatsiooniosakonna juhi kohalt Eesti Kunstiakadeemias.

## Viited

## Kirjandus
* Maarja Lõhmus "An effect of meaning-breaker: Analysis of the cartoon 'Just shit'". Semiotica 150 2004 (1): 257–282
* Rein Raudsep "Kümme aastat fosforiidisõjast". Eesti Loodus 1997 (7)

## Välislingid
* "Sitta kah!", Sirp ja Vasar, 8. mai 1987
* Sitta kah! 1987 Jalutuskäik ajas, 24. veebruar 2016
* Raminagrobis mäletab IV Sirp, 29. mai 2015
Românași

**Românași** (ungari *Alsóegregy*) on asula Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Sălaji maakonna Românași vallas. 

## Vaatamisväärsused
*Rooma linnus (*castrum*), mis on kultuurimälestis 2-3. sajandist pKr 
*Endine õigeusu puukirik (rumeenia keeles *Fosta Biserică de Lemn*), mis toodi Românași üle 20. sajandi alguses (algselt ehitatud arvatavasti 17. sajandil)

## Viited
Kergekuulipilduja

**Kergekuulipilduja** on üksiklaskuri õlale või harkjalale toetatav kuulipilduja, mille kaliiber on enamasti 5,45–5,56&nbsp;mm ja 7,62&nbsp;mm.

## Kirjeldus
Kergekuulipilduja on tänu oma väiksele kaliibrile ja sellest tulenevale kergele kaalule ning lihtsale käsitsemisele hõlpsalt kasutatav ühe sõduri poolt (erinevalt keskmisest- ja raskekuulipildujast). Üldjuhul on tänapäevase kergekuulipilduja kaliiber 5,45 (Vene) või 5,56 (NATO) mm ja kaal laetuna alla 10 kg. Laskemoona ette söötmine toimub kas suurema mahuga salvest (sealhulgas trummelsalvest) või lindist. Lindi kandmiseks on relva küljes reeglina lindikott või lindikarp. Padruni kaliiber sarnaneb teiste jao laskur-tulirelvade omaga, mis võimaldab lihtsustada logistikat. Samas on kergekuulipilduja siiski tavalisest automaadist raskem ja raud on tavaliselt pikem, mis teeb relva automaattulega laskmisel täpsemaks ja stabiilsemaks ning konstruktsioonilt vastupidavamaks. 

Tänu omadustele on tegemist sõjavägedes populaarse jao koosseisus-varustuses oleva kerge tuletoetusrelvaga. 
## Mudeleid
* Tüüp 11 kergekuulipilduja
* Solothurn MG30 (7.92 × 57&nbsp;mm)
* MG 34
* MG 42
* FG 42
* Rheinmetall MG3 (7.62 × 51&nbsp;mm NATO)
* RPK-74 (5.45 × 39 mm)
* IMI Negev (5.56 × 45&nbsp;mm)
* Steyr AUG HBAR (5.56 × 45&nbsp;mm)
* MG36 (5.56 × 45&nbsp;mm NATO)
* MG4 (5.56 × 45&nbsp;mm NATO)

## Vaata ka
*Raskekuulipilduja
*Täiskuulipilduja

## Viited
Jaan Lellep

**Jaan Lellep** (sündinud 25. juunil 1945) on eesti matemaatik ja mehaanikateadlane, Tartu Ülikooli teoreetilise mehaanika professor.

## Haridus
Lellep lõpetas Nõo Keskkooli ja seejärel 1968. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna.

1972. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi tööga "К изгибу пластических элементов конструкций, имеющих пределы текучести при растяжении и сжатии", 1990. aastal Läti Teaduste Akadeemia Polümeeride Mehaanika Instituudis füüsika-matemaatikadoktori kraadi tööga geomeetriliselt mittelineaarsete plastsete konstruktsioonide optimeerimisest ("Оптимизация пластических геометрически нелинейных элементов конструкций").

## Töökäik
Lellep oli 1968−1971 Tartu Ülikoolis aspirant, 1971−1972 töötas assistendina, 1972−1978 vanemõpetajana, 1978−1990 dotsendina. Alates 1991. aastast on ta Tartu Ülikooli teoreetilise mehaanika korraline professor.

Tema teadustöö põhisuunad on plastsete konstruktsioonide dünaamika, mitteelastsete konstruktsioonide optimeerimine ning konstruktsioonide purunemine.

## Tunnustus
* 2005 Tartu Ülikooli medal
* 2010 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Monograafiaid ja õpikuid
* Kõrgem matemaatika. Diferentsiaalvõrrandid ja read. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1977.
* Основы математической теории оптимального управления. Тарту: Тартуский государственный университет, 1981.
* Optimization of plastic structures. Tartu: Tartu Ülikool, 1991.
* Süsteemide optimeerimine. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2013.

## Viited

## Välislingid
*
Nooremohvitser

**Nooremohvitser** (inglise *junior officer*) on ohvitseride kategooria mitmes riigis, sh Eestis.

## Eesti kaitseväe nooremohvitserid
### Auastmed
Maa- ja õhuväes:
*lipnik
*nooremleitnant
*leitnant
*kapten

Mereväes:
*lipnik
*nooremleitnant
*leitnant
*vanemleitnant
Suurtükitorn

**Suurtükitorn** on liikuva sõjavahendi (nt tanki, sõjalaeva) või liikumatu sõjavahendi (näiteks kaitserajatise) soomustatud tarind, kus saab viibida sõjavahendi isikkoosseis, asuvad vaatlusseadmed ning mis pakub neile ja suurtükile kaitset. Enamikku suurtükitornidest saab pöörata 360°.

## Vaata ka
*Suurtükitorn Paks Margareeta, Tallinna linnamüüris
*Punalipulise Balti laevastiku Tallinna mereväebaasi Läänemere rannikukaitsesüsteemi Rannakaitsepatarei nr 314 suurtükitornide ja komandokeskusega
*basteitorn
*punker
*rondeel
Vanemohvitser

**Vanemohvitser** (inglise *senior officer*) on ohvitseride kategooria mitmes riigis, sh Eestis.

## Eesti kaitseväe vanemohvitserid
### Auastmed
Maa- ja õhuväes:
*major
*kolonelleitnant
*kolonel

Mereväes:
*kaptenmajor
*kaptenleitnant
*mereväekapten
Staabiohvitser

**Staabiohvitser** (inglise *staff officer*) on staabis teeniv tegevteenistuse ohvitser. 

Venemaa Keisririigis nimetati vanemohvitsere ka staabiohvitserideks (vene штаб-офицер).

## Viited
Kindralstaabi Valitsus

**Kindralstaabi Valitsus** oli üks kahest Eesti Sõjavägede Staabi ja 1924. aastast ümbernimetatud Kindralstaabi põhiüksusest (teine oli Korraldusvalitsus). 

1. juunil 1929 ühendati Kindralstaap ja Korraldusvalitsus Kaitsevägede Staabiks.
## Kindralstaabi Valitsus, 1919–1924
1919. aasta 23. veebruaril nimetati Operatiivstaap – Kindralstaabi Valitsuseks, mis allus Ülemjuhataja (Johan Laidoneri) Staabile.

Eesti Vabadussõja võiduka lõpetamise järel, 1920. aasta 26/27. märtsil kaotati Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja institutsioon ning seoses sellega nimetati senine Ülemjuhataja Staap – Sõjavägede Staabiks, mille ülem – Sõjavägede Staabi ülem, juhtis ja koordineeris ka Kindralstaabi Valitsuse (1924. aastast Kindralstaap) ja Sõjavägede Korraldusvalitsuse tegevust.
:Kindralstaabi Valitsuse koosseisu kuulusid:
* 1. (operatiiv)osakond
**Jaoskond A (operatiivkorraldus)
**Jaoskond B (mobilisatsioon)
**Jaoskond C (sõjaväe liikumine)
*2. (informatsiooni)osakond
**Jaoskond A (teadete kogumine Nõukogude Venemaa sõjaväe organisatsiooni ja majanduspoliitilise olukorra kohta)
**Jaoskond B (teadete kogumine teiste välisriikide kohta)
**Jaoskond D (trükitoodete kontroll)
*3. (vastuluure)jaoskond
*4. (Topo-hüdrograafia) osakond
**Topograafiajaoskond
**Hüdrograafia jaoskond
**Triangulatsiooni jaoskond
**Kartograafia jaoskond koos Joonestuskoja ja kaartide ning instrumentide laoga
*5. (Sidede)osakond (12. mail 1921 anti sideosakond üle Inseneripataljonile)
*Raamatukogu
*Ajakirja Sõdur toimetus

## Kindralstaap, 1924–1929
:Kindralstaabi koosseisu kuulusid:
* 1. (operatiiv)osakond
**Jaoskond A (operatiivkorraldus)
**Jaoskond C (sõjaväe liikumine)
*2. (informatsiooni)osakond
*3. (liikumise)jaoskond
*4. (Topo-hüdrograafia)osakond
*5. (Mobilisatsiooni)osakond, ülem (1924–1929) kolonelleitnant Juhan Järver
*6. (Väljaõppe)osakond 
**Jaoskond A 
**Jaoskond B, millele allusid ka raamatukogu ja ajakirja Sõdur toimetus ning Sõjamuuseum.

1929. aastal 1. juunil iseseisev Kindralstaap liideti moodustatud Kaitsevägede Staabiga.

## Viited
Kaspar K. Riemschneider

**Kaspar Klaus Riemschneider** (3. aprill 1934 Jena – 5. juuni 1976) oli saksa orientalist.

Pärast keskkooli lõpetamist Jenas õppis Riemschneider 1952. aastast Berliini Humboldti Ülikoolis assürioloogiat ja hetitoloogiat Heinrich Otteni juhendamisel ning Praha Karli ülikoolis Lubor Matouši juhendamisel, kus ta 1959. aastal promoveeriti. Pärast proteste Praha kevade mahasurumise vastu kolis ta 1971. aastal Saksa DV-st  Münchenisse ja sai Deutsche Forschungsgemeinschaftilt habileerumisstipendiumi. 

Ta töötas Chigago assüüria sõnaraamatu (Chicago Assyrian Dictionary) kallal. Riemschneider hukkus autoõnnetuses USA-s.

1969. aastal ilmus tema akadi keele õpik. Ta uuris ka hetiidi keelt ja avaldas selle (sh eelkõige endetekstide) kohta uurimusi.

## Publikatsioonid
* Toimetajana: *Probleme der Lexikographie. Protokollband der Sektion II der Tagung des Instituts für Orientforschung der Deutschen Akademie der Wissenschaften zu Berlin anlässlich seines zwanzigjährigen Bestehens vom 23.-25. Oktober 1967.* Akademie-Verlag, Berlin 1967.
* *Lehrbuch des Akkadischen.* Verlag Enzyklopädie, Leipzig 1969 (6. Auflage 1992).
* *Babylonische Geburtsomina in hethitischer Übersetzung* (= *[[Studien zu den Boǧazköy-Texten]].* Band 9). Harrasowitz, Wiesbaden 1970.
* *Omina, Rituale und literarische Texte in hethitischer Sprache, zum Teil im alten Duktus* (= *Keilschrifturkunden aus Boghazköi.* Band 43). Akademie-Verlag, Berlin 1972.
* *Die akkadischen und hethitischen Omentexte aus Boǧazköy,* zum Druck gebracht von Henning Marquardt (= *Dresdner Beiträge zur Hethitologie.* Band 12). Verlag der TU Dresden, Dresden 2004, ISBN 3-86005-412-0 (= Habilitationsschrift, mit Schriftenverzeichnis auf S. 335–337).

## Kirjandus
* Dietz-Otto Edzard: *Kaspar K. Riemschneider.* - * [[Archiv für Orientforschung]]*, Band 25, 1974/78, S. 350–351.
Gârbău

**Gârbău** (ungari *Magyargorbó*) on asula Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonna Gârbău vallas ning on selle valla keskus. 

## Vaatamisväärsused
*Rooma-aegne kindlustatud asulakoht (rumeenia *Dealul Babii*), mis on kultuurimälestis 
*Õigeusu puukirik (rumeenia *Biserică de Lemn Gârbău*) 19. sajandist
*Lészay mõisa peahoone (rumeenia *Conacul Laszay*) 19. sajandist, mis on kultuurimälestis 
*puitnikerdustega taluhooned

## Pildid
Üks reljeefkrohvitud maja ja selle puitnikerdustega värav. Foto: Robert Treufeldt, 20. mai 2011

Gârbău 02.jpg|Maja ja selle puitnikerdustega värava üldvaade
Gârbău 03.jpg|Puitnikerdustega värav ja varjualune
Gârbău 04.jpg|Viinamarja- jm loodusmotiividega trafaretiga tehtud reljeefkrohv.
Gârbău 05.jpg|Nikerdatud väravapost


## Viited

## Välislingid
Hanno Soans

**[[Hanno Soans|Hanno]] Soans** (sündinud 22. novembril 1974) on eesti kuraator ja kunstikriitik.

Ta lõpetas 1998. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse eriala.

Ta valiti üheks kunstnikupalga saajaks aastatel 2022‒2024.

## Tunnustus
* 1998 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (kuraatoriprojektid 1998. aastal)
* 2023 Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (viimaste aastate kunstitekstid ja kunstikriitika)

## Viited

## Välislingid
*ETIS
Marstal

**Marstal** on  väikelinn Taanis Ærø saarel.

Linnas tegutseb aastast 1860 Marstali Meresõidukool (*Marstal Navigationsskole*). 

## Viited

## Välislingid
*Marstal Navigationsskole
*Marstal Søfartsmuseum
Juhan Sedman

**Juhan Sedman** (sündinud 7. detsembril 1958) on eesti biokeemik. 

Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. 

Ta on alates 2016. aastast Tartu Ülikooli üldise ja mikroobibiokeemia professor.
## Tunnustus

* 2018 Tartu Ülikooli medal

## Viited


## Välislingid
*ETIS
*
Anneli Saro

**Anneli Saro** (sündinud 5. septembril 1968) on eesti teatriteadlane, aastast 2014 Tartu Ülikooli teatriteaduse professor. Aastatel 2017–2018 oli ta Tartu Ülikooli õppeprorektor.

## Haridus
Lõpetas Tartu Ülikooli 1992. aastal eesti filoloogia ning eesti keele ja kirjanduse õpetaja erialal. 1997. aastal kaitses samas teadusmagistrikraadi väitekirjaga "Ruum ja vaatajad eesti teatris 1992–1997" ning 2004. aastal doktorikraadi väitekirjaga "Madis Kõivu näidendite teatriretseptsioon" (mõlema töö juhendaja oli Luule Epner).

## Erialane tegevus
Anneli Saro on alates 1997. aastast õpetanud Tartu Ülikoolis teatriteaduse aineid – Eesti teatri ajalugu, teatriteaduse alused, etenduse analüüs, maailma draamaklassika, retseptsiooniteooria, publiku-uuringud.

Teadustöö hõlmab järgmisi uurimisteemasid: Eesti teatri ajalugu, retseptsiooniteooria ja teatrisotsioloogia.

Aastail 1993–1995 töötas Tartu Ülikoolis eesti keele (võõrkeelena) assistendina. Aastail 1997–2007 teatriteaduse lektorina ning aastail 2007–2013 teatriteaduse dotsendi ja professorina.

Anneli Saro on end täiendanud välisülikoolides õpetades ja rahvusvahelisi uurimisrühmi juhtides. Aastail 2010–2014 oli ta eesti kultuuri lektor Helsingi Ülikoolis. Lisaks on end teadlase ja õppejõuna täiendanud Stockholmi ja Utrechti ülikoolis.

Aastail 2006–2008 oli ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna prodekaan, 2016–2017 humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna õppeprodekaan ja 2017–2018 õppeprorektor.

On olnud Eesti teatriuurijate ühenduse esimees (2005–2008), rahvusvahelise teatriuurimise föderatsiooni täitevkomitee liige (2007–2015), rahvusvahelise teatriuurimise föderatsiooni abirahade komisjoni esimees (2007, 2009–2013) ning Põhjamaade Teatriuurijate Assotsiatsiooni täitevkomitee liige.

Aastail 2013–2015 oli ta ajakirja Nordic Theatre Studies peatoimetaja.

Anneli Saro kuulub Tartu Ülikooli senati kolmandasse koosseisu.

## Tunnustus
* 2018 Tartu Ülikooli aumärk 
* 2025 Tartu Ülikooli medal 
* 2026 Priit Põldroosi nimeline auhind

## Viited

## Välislingid

*
*Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna dekanaadi kontaktid
*Ilmunud on raamat "101 Eesti teatrisündmust Intervjuu Anneli Saroga ERRi hommikuprogrammis "Terevisioon"
Teet Seene

**Teet Seene** (15. juuli 1940, Pärnu – 18. veebruar 2023) oli eesti spordifüsioloog ja -pedagoog, Tartu Ülikooli professor.

Ta lõpetas 1958 Tallinna Meditsiinikeskkooli ja 1966 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 1974. aastal kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis bioloogiakandidaadi kraadi ja 1988. aastal Leningradi Ülikoolis bioloogiadoktori kraadi (kinnitatud 1989).

Ta oli 1966–1974 Tartu kuulmishäiretega laste eriinternaatkooli ravikehakultuuri õpetaja, ühtlasi 1966–1971 Tartu Riikliku Ülikooli veespordi kateedri (aastast 1969 raskejõustiku ja veespordi kateedri) õppejõud sõudmise alal, 1974–1978 lihastalitluse hormonaalregulatsiooni labori vanemteadur, 1978–1983 labori juhataja, 1983–1989 spordifüsioloogia kateedri dotsent, 1989–1992 professor, 1993. aastast spordibioloogia instituudi funktsionaalse morfoloogia professor ja instituudi juhataja, 1993–1998 Tartu Ülikooli õppeprorektor, 1998–2001 Tartu Ülikooli avatud ülikooli prorektor, 2002–2005 spordibioloogia ja füsioteraapia instituudi funktsionaalse morfoloogia professor; aastast 2005 emeriitprofessor.

Peamised uurimisvaldkonnad: lihasvalkude transformatsioon, skeletilihaste regeneratsioon, hormonaalmüopaatiad ja valgu ainevahetuse hormonaalregulatsioon lihaskoes. Avaldanud üle 350 teadustöö.

Ta oli Eesti Olümpiaakadeemia asutajaliige ja SA Ülikoolide Keskus Saaremaal nõukogu esimees. 

## Tunnustus
* 2000 Tartu Ülikooli medal
* 2005 Tartu Ülikooli suur medal
* 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Karin Sein

**Karin Sein** (sündinud 27. juunil 1974) on eesti õigusteadlane, Tartu Ülikooli tsiviilõiguse professor.

Tema peamised uurimissuunad on tsiviilõigus, tarbijaõigus ja IT-õigus. 

## Haridustee
Sein lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, 1999. aastal sai Freiburgi Ülikoolis õigusteaduse magistrikraadi ning 2007. aastal kaitses Tartu Ülikoolis doktorikraadi teemal "Ettenähtavus ja rikutud kohustuse eesmärk kui lepingulise kahjuhüvitise piiramise alused" (juhendaja Paul Varul). 

## Töökäik
Karin Sein oli aastatel 1996–2001 Eesti Justiitsministeeriumi nõunik ning 2001–2004 Sisekaitseakadeemia eraõiguse õppetooli juhataja. 

Ta oli aastatel 2005–2006 ja 2008–2009 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna eraõiguse instituudi rahvusvahelise eraõiguse lektor. 2009–2014 oli ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna eraõiguse instituudi tsiviilõiguse dotsent ning alates 2015. aastast sealsamas tsiviilõiguse professor.  

Lisaks tööle Tartu Ülikoolis töötas ta 2015-2016 Riigikohtu nõunikuna ning 2017. aastal Eesti eesistumise ajal Euroopa Liidu Nõukogu lepinguõiguse töögrupi juhina.

## Tunnustus
1999 - Saksamaa Büchneri nimelise Fondi preemia 

## Teadusorganisatsiooniline tegevus
Karin Sein oli aastatel 2005–2006 eraõiguse koordinaator Tartu Ülikooli Õigusinstituudis, alates 2009. aastast on ta tsiviilõiguse õppetooli juhataja asetäitja ning 2011. aastast eraõiguse instituudi juhataja kohusetäitja.  

Ta on 2010. aastast Eesti esindaja UNIDROITis, 2012. aastast Euroopa Õiguse Instituudi liige, 2013. aastast ajakirjade Juridica ja Juridica International toimetuskolleegiumi liige ning 2017. aastast ajakirja Journal of Intellectual Property, Information Technology and E-Commerce Law toimetuskolleegiumi liige. 

## Viited

## Välislingid

Karin Sein Google Scholar lehekülg

Karin Sein ResearchGate lehekülg

Karin Sein AcademiaNet lehekülg
Georgetown (täpsustus)

**Georgetown** on mitme koha nimi:

* Georgetown, Guyana pealinn
* Georgetown (Colorado), linn Ühendriikides Colorado osariigis
* Georgetown, linnaosa USA-s Washingtoni linnas
* Georgetown (Saint Vincent ja Grenadiinid), linn Saint Vincentil

*Georgetowni Ülikool on ülikool Washingtonis.
## Vaata ka
* George Town, Malaisia osariigi Pinangi pealinn
* George Town, Briti ülemereala Kaimanisaarte pealinn
* George Town, linn Austraalias
* George Town, linn Bahamal
Ursel Soomets

**Ursel Soomets** (18. juuli 1962 – 15. jaanuar 2022) oli eesti biokeemik.

Ta lõpetas 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioorgaanilise ja biokeemia erialal eriprogrammi alusel. 1994. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö ja 2000. aastal Stockholmi Ülikoolis doktoritöö.

Ta on töötanud Tartu Ülikoolis stažöör-uurija, inseneri, vanemassistendi, vaneminseneri, dotsendi ja vanemteadurina. Aastail 2008–2013 oli ta külalislektor Londoni Ülikooli King's College'i psühhiaatriainstituudis. 2010. aastast töötas ta Tartu Ülikoolis üldise biokeemia vanemteadurina ja oli meditsiinilise metaboloomika professor.

## Tunnustus
* 2008 Tartu Ülikooli aumärk
* 2009 Eesti Vabariigi teaduspreemia
* 2010 Tartu Ülikooli Kliinikumi teadustööpreemia
* 2012 Tartu Ülikooli medal

## Viited


## Välislingid
*
Aspirant (sõjandus)

**Aspirant**  (ladina keeles *aspirans* – taotlev) on sõjakoolis või kaitseväeüksuses sõjapraktika ajal reservohvitseriks taotleja. Eesti sõjaväes nimetati kuni 1940. aastani **aspirandiks** täiendusohvitseriks ettevalmistatavat Sõjakooli aspirantideklassi ja Lennukooli õpilast. Pärast kooli lõpetamist kasutati aspirandi nimetust väeosas juhtimise praktikal või mereväes navigatsioonis viibiva allohvitseri auastme ees..

*Portupeeaspirant* oli Sõjakooli lõpetanud aspirant, kes ajateenistuse lõppedes teenis väeosas edasi üleajateenijana, sooritades teenistus- ja juhtimise praktika. Teenistus- ja juhtimise praktika läbimine oli eelduseks Sõjakooli ohvitseriklassi astumisel. 

## Viited
Vints

**Vints** on mehaaniline seade, mida kasutatakse tõmbamiseks, laskumisteks või mingil muul viisil nöörile või kaablile pinge reguleerimiseks. Kõige lihtsamal kujul koosneb see poolist, millele on kinnitatud käsivänt. Suuremad vintsid on kasutusel sellistes masinates nagu puksiirid ja liftid. Pooli võib nimetada ka vintsi trumliks. Keerukamatel vintsidel on käikudega ülekanne, mis saab toidet elektriliselt, hüdrauliliselt, pneumaatiliselt või sisepõlemismootorilt. Mõned vintsid võivad olla solenoid piduri- ja/või mehaanilise piduri või hammasratas ja põrklink seadmega, mis takistab tal lahti kerimast, kui põrklinki on sisse tõmmatud.

## Pilte

Pilt:US Navy 070322-N-9520G-002 Boatswain's Mate 3rd Class Rueben Lee uses a capstan to remove slack on a double-braided line used on tugboats moored at Commander Fleet Activities Yokosuka.jpg| ???
Pilt:Self-tailing Winch.jpg| ???


## Vaata ka
* Sõtkeratas
* Kraana
Lõkmed

**Lõke** (mitmuses *lõkmed*) on vormirõiva kraenurgal olev, harilikult trapetsikujuline värviline riideriba. Lõkmeid kasutatakse näiteks sõjaväelaste vormirõivastel.

## Viited
Viktor Auster

**Viktor Auster** (22. detsember 1863 – 7. august 1922) oli Eesti tööstur. Ta alustas 1896. aastal Tallinnas puuviljalimonaadide tootmist. 

Viktor Auster oli Vaimastvere mõisavalitseja poeg.

Ta suri pika raske haiguse järel 7. augustil 1922 ning maeti 10. augustil Kopli surnuaiale.

## Viited
Lüli (täpsustus)

**Lüli** on järk, osa, lõik. Sõna kasutatakse ka terminina:
*Lüli ehk selgroolüli
*Lüli ehk segment selgrootutel
*Lüli (sõjandus), sõjaline üksus
*Lüli on tööbrigaadi osa
***[[Murdjoon]]e lüli** on üks murdjoont moodustavatest lõikudest.
Bekir Bozdağ

**Bekir Bozdağ** (sündinud 1. aprillil 1965 Akdağmadenis Yozgati provintsis) on Türgi teoloog, jurist ja poliitik, Õigluse ja Arengu Partei liige, Türgi asepeaminister. Ta oli Türgi asepeaminister ka 6. juulist 2011 kuni 25. detsembrini 2013. 26. detsembrist 2013 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi justiitsminister.

Ta sündis aastal 1965 Akdağmadenis Yozgati provintsis. Ta on lõpetanud Bursas Uludaği ülikooli kristliku teoloogia alal; ta kaitses samas ülikoolis magistri väitekirja kristliku teoloogia ajaloo alal. Hiljem lõpetas ta Konyas (Konya provintsis) asuva Selçuki ülikooli juristina. Enne poliitikasse asumist töötas ta juristina.

Ta on osutunud neljal korral valitud Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks: 2002, 2007, 2011 ja 2015. aasta Türgi erakorralistel parlamendivalimistel. 6. juulist 2011 kuni 25. detsembrini 2013 oli ta Türgi asepeaminister. 26. detsembrist 2013 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi justiitsminister. 19. juulist 2017 kuni 9. juulini 2018 oli ta uuesti Türgi asepeaminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last. Ta on sunni muslim.
Greenspooni efekt

**Greenspooni efekt** on biheivioristliku õppimise käsitlus psühholoogias, mille kohaselt mõjutavad nõustumist väljendavad vastused inimese enda vastuseid. Positiivselt kinnitatud vastuseid antakse sagedamini kui neid vastuseid, mida ei ole kinnitatud. 

## Greenspooni eksperiment
Ameerika psühholoog Joel Greenspoon (1921–2004) huvitus mittedirektiivsest psühhoteraapiast, kus terapeut vastab kliendile ainult "mhm"-ga. Selle uurimiseks korraldas Greenspoon 1955. aastal operantse tingimise katse, kus katseisikul tuli välja öelda mitmesuguseid sõnu. Eksperiment tehti kahes osas. Esmalt, kui katseisik ütles mitmuses olevaid sõnu, vastas eksperimentaator "mhm"-ga, muul juhul ei vastanud midagi. Eksperimendi teises pooles aga sellist tingimust ei olnud, eksperimentaator ei vastanud enam üldse midagi. Katse lõppedes paluti katseisikutel seletada, mis katse ajal toimus. Greenspooni katses said mitmuses olevate sõnade kinnitamisest aru vaid 10 osalejat 75 osalejast. 

Greenspooni efekt seisneb tulemuses, et eksperimendi esimeses osas mitmuses olevate sõnade osakaal suurenes ning eksperimendi teises osas vähenes. Seda aga vaid neil katseisikutel, kes ei olnud teadlikud mitmuses sõnade ja kinnitamise omavahelisest seosest. Teised Greenspooni eksperimendiga sarnased katsed on jõudnud samasuguste tulemusteni.

## Kirjandus
*Leahey, T. H. (1997). A history of psychology: Main currents in psychological thought (lk 431). Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall.
Tundra-rabahani

**Tundra-rabahani** (*Anser serrirostris* või *Anser serrirostris rossicus*, varem *Anser fabalis rossicus*) on partlaste sugukonda hane perekonda kuuluv liik. Varem käsitleti tundra-rabahane kui rabahane alamliiki. Liiki on kohatud ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
*Tundra-rabahani YouTube'is
Joel Starkopf

**Joel Starkopf** (sündinud 8. veebruaril 1966 Tallinnas) on eesti arst ja arstiteadlane, Tartu Ülikooliarstiteaduskonna dekaan (2000–2015), Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik aastast 2025. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 1983. aastal Tallinna 43. Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal. Aastail 1991–1992 oli ta anestesioloogia internatuuris. 1997. aastal kaitses ta doktoriväitekirja "Oxidative stress and ischaemia-reperfusion of the heart: a clinical and experimental study". 

## Töökäik
Ta on olnud Tartu Ülikooli kliinilise meditsiini instituudi juhataja aastatel 2004–2021, Tartu Ülikooli anestesioloogia ja intensiivravi professor alates 2001 ja Tartu Ülikooli anestesioloogia ja intensiivravi kliiniku juhataja 2000–2021. Aastatel 2009–2015 oli ta Tartu Ülikooliarstiteaduskonna dekaan. 
Alates 1. aprillist 2021 on ta SA Tartu Ülikooli Kliinikum juhatuse liige.

## Teadustöö
Tema põhilised uurimisteemad on olnud oksüdatiivne stress ja südamelihase isheemia-reperfusioon, hüperoksia kardioprotektiivne toime, gastrointestinaalne puudulikkus ja intra-abdominaalne hüpertensioon intensiivravi haigetel, taaselustamise kaugtulemused ja elukvaliteet, antibiootikumide farmakokineetika intensiivravi haigetel. 

## Liikmesus
Ta on Eesti Anestesioloogide Seltsi liige. 3. detsembril 2025 valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia üldkogu istungil akadeemikuks.

## Tunnustus
* 2015 – Eesti Arstide Liidu aumärk
* 2016 – Tartu Ülikooli suur medal
* 2018 – Eesti riigi teaduspreemia

## Isiklikku
Tema vanaisa oli skulptor Anton Starkopf, skulptor oli ka ta vend Hannes Starkopf.

## Viited

## Välislingid
*
*Joel Starkopf: COVID-19 võib ohustada igaüht, meie noorim patsient on juba kõigest 8-aastane, Delfi, 23. märts 2021
Agu Tamm

**Agu Tamm** (sündinud 25. märtsil 1942) on eesti arstiteadlane.

Ta sai Tartu Ülikoolist meditsiinikandidaadi kraadi 1972. aastal väitekirjaga "Uriini lenduvad fenoolid ja nende diagnostiline tähendus" ning meditsiinidoktori kraadi 1993. aastal väitekirjaga "On metabolic action of intestinal microflora: clinical aspects".

Ta oli Tartu Ülikooli laboratoorse meditsiini professor.

## Tunnustus
* 1994 Eesti Perearstide Seltsi auliige
* 1994 Eesti Vabariigi teaduspreemia (koos prof. K. Villakoga)
* 2009 Soome Kliinilise Keemia Seltsi auliige
* 2012 Tartu Ülikooli medal
* 2012 Balti Laborimeditsiini Ühingu auliige
* 2017 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*
Tiit Tammaru

**Tiit Tammaru** (sündinud 4. veebruaril 1972) on eesti geograaf, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2018).

## Elukäik
1994. aastal lõpetas ta Tartu ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafia erialal ja kaitses 1996. aastal samas teadusmagistri kraadi. Pärast doktorantuuri lõpetamist Tartu ülikooli juures kaitses ta 2001. aastal doktoriväitekirja “Linnastumine ja linnade kasv Eestis nõukogude aastatel”. 

Alates 1997. aastast on Tiit Tammaru töötanud Tartu ülikooli geograafia instituudis teadurina, alates 2002. aastast vanemteadurina. Alates 2012. aastast on ta Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduse instituudi linna- ja rahvastikugeograafia professor, alates 2018. aastast inimgeograafia ja regionaalplaneerimise õppetooli juhataja. 

Ta on töötanud külalisteadurina Utah' ülikoolis (USA) ja Umeå ülikoolis (Rootsi) ja külalisprofessorina Delfti tehnoloogiaülikoolis (Holland). 

2003. aastal valiti ta Tartu Ülikooli Välis-Eesti uuringute keskuse (VEUK), mis 2012. aastal muudeti Tartu Ülikooli rände- ja linnauuringute keskuseks (CMUS) ning mida ta juhtis kuni 2016. aastani. 

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti ta 2018. aastal inimgeograafia alal. Ta kuulub akadeemia bioloogia, geoloogia ja keemia osakonda. 2021. aastal valis Eesti teaduste akadeemia Tiit Tammaru uurija-professoriks.  

## Teadustöö
Tiit Tammaru teadustöö põhisuundadeks on ränne ja segregatsioon. Tema viimaste aastate teadustööde põhiline sisu on selgitada, millised muutused toimuvad Euroopa linnades segregatsioonis ning mis on selle põhjused ja tagajärjed. Ta on osalenud nii mahukates rahvusvahelistes kui ka Eesti-sisestes teadusprojektides. Ta on rahvastiku teadusliku uurimise rahvusvahelise ühingu (IUSSP), Euroopa rahvastiku-uuringute ühenduse (EAPS) ja linnauuringutega tegeleva teadlaste võrgustiku (CAT) liige.

Tartu ülikoolis vastutab Tiit Tammaru inimgeograafia ainekava eest nii bakalaureuse-, magistri- kui doktoriõppes. Tema juhendamisel on kaitstud bakalaureuse- ja magistritöid ning kaheksa doktoritööd. 

Tiit Tammaru on üks kõige enam publikatsioone avaldanud ja tsiteeritud sotsiaalteadlasi Eestis (v.a. psühholoogia). Ta on avaldanud üle 70 kõrgetasemelist teaduspublikatsiooni (WoS) kõige olulisemates geograafia, demograafia ja linnauuringute ajakirjades.

Ta on riigi teaduspreemiate komisjoni liige.

## Töid

* Venelased Eestis: ränne ja kohanemine / Tiit Tammaru. Tallinn, 1999, 92 lk. ISBN 9985670574
* Valglinnastuv Tallinn: neli arengustsenaariumit / Külliki Tafel, Tiit Tammaru, Erik Terk. Tallinn, 2007, 55 lk. 
* Eesti rändeajastul / Eesti Koostöö Kogu ; peatoimetaja Tiit Tammaru. Tallinn, 2017, 261 lk.

## Tunnustus
* 2011 Eesti Vabariigi teaduspreemia sotsiaalteaduste alal uurimuste tsükli “Rahvastikurühmade linnastumine, eeslinnastumine ja vastulinnastumine Eestis” eest
* 2021 Baltimaade teaduste akadeemiate medal

* 2022 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid

* Tiit Tammaru Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel

*
Peeter Tenjes

**Peeter Tenjes** (sündinud 14. juulil 1955 Türil) on eesti astrofüüsik.

Ta lõpetas aastal 1978 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.

Ta sai doktorikraadi 1993. aastal Tartu Ülikoolis tööga "Models of Regular Galaxies" (juhendaja Jaan Einasto).

Ta on töötanud Tartu Ülikoolis assistendi, teaduri, vanemteaduri ja dotsendina. Alates 2012. aastast on ta Tartu Ülikooli astrofüüsikaprofessor.

Tema teadustöö põhiteemad on galaktikate fotomeetria, tähesüsteemide fotomeetrilised ja kinemaatilised mudelid, galaktikate allsüsteemide struktuur, kaugete galaktikate struktuur ja formeerumine, galaktikate struktuur erinevas keskkonnas, tähesüsteemide dünaamika.

## Tunnustus
* 2020 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*
Tanel Tenson

**Tanel Tenson** (sündinud 5. augustil 1970 Tallinnas) on eesti biokeemik, molekulaarbioloog ja mikrobioloog, Tartu Ülikooli antimikroobsete ainete tehnoloogia professor.

Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna 3. Keskkooli ning 1992. aastal Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna *[[cum laude]]* biokeemikuna. Magistrikraadi sai ta Tartu Ülikoolis 1994. aastal tööga "Mõnda *Escherichia coli* ribosoomide biosünteesist" ning doktorikraadi 1997. aastal tööga "Ribosomes, peptides and antibiotic resistance".

Aastail 1994–1996 oli ta külalisteadur Illinoisi Ülikoolis Chicagos, 1997–1998 vanemteadur Eesti Biokeskuses, 1998–2007 vanemteadur Tartu Ülikoolis, 2001. aastal külalisteadur Uppsala Ülikoolis. 2007. aastast on ta Tartu Ülikooli professor.

Tema teadustöö põhiteemaks on valkude biosünteesi mehhanismid, antibiootikumid ja antibiootikumiresistentsus.

Ema on portselanikunstnik Krista Virkus, isa merebioloog ja fotograaf Jüri Tenson, abikaasa Viia Kõiv, lapsed Kaur Tenson, Kaaren Tenson ja Tuule Tenson.

## Tunnustus
* 2016 Tartu Ülikooli aumärk
* 2018 Eesti riigi teaduspreemia

* 2021 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid
*
Soomusrongide Brigaad

**Soomusrongide Brigaad** oli Eesti soomusrongide väeüksus (brigaad).

Brigaad moodustati 1. veebruaril 1921 pärast Soomusrongide Diviisi reorganiseerimist. Reorganiseerimise käigus olid tulevaselt brigaadilt ära võetud jalaväeosad. 

1923. aasta 1. augustist reorganiseeriti Soomusrongide Brigaad kaheks rügemendiks: 1. Soomusrongirügement, mis asus Tapal, ja 2. Soomusrongirügement, mis asus Valgas. 1934. aasta 30. novembrist moodustati kahest soomusrongirügemendist üks Soomusrongirügement, mis asus Tapal.

1923. aasta augustis Soomusrongide brigaadi koosseisu kuulunud tankide- ja soomusautokompaniist, mis  jagati kaheks rügemendiks ja  Sõjaväe Varustusvalitsuse koosseisu kuulunud autokompaniist  formeeriti ka auto-tankidivisjon.

## Viited
Rodrigo Duterte

**Rodrigo "Rody" Roa Duterte** (sündinud 28. märtsil 1945 Maasinis) on Filipiinide poliitik, president 2016–2022.

Ta sündis aastal 1945 Maasinis Habagatang Leyte provintsis Ida-Visayase regioonis.

Duterte esimene välispoliitiline avaldus oli väljakutseks Malaisiale, sest ta nõudis tagasi Sabahi osariiki. Rodrigo Duterte hinnangul kuulub Sabah tegelikult Sulu sultanaadile ning seda valitsenud Kirami dünastiale.

Oktoobris 2021 teatas Rodrigo Duterte, et ei kandideeri 2022. aastal asepresidendiks ja lahkub poliitilisest elust.

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu uurimine viis Duterte vahistamiseni ja Haagi kohtule üleandmiseni 11. märtsil 2025. Ta on esimese Filipiinide president, kes on silmitsi seisnud rahvusvahelise tribunaliga, ja esimene Aasia juht, kelle RKK on kohtu alla andnud. 

## Tunnustus
* 2017 – OCCRP aasta inimene organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vallas

## Viited
Vallo Tillmann

**Vallo Tillmann** (sündinud 28. augustil 1963) on eesti arst (pediaater) ja arstiteadlane.

Ta lõpetas 1988. aastal *[[cum laude]]* Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ning sai 1989. aastal internatuuridiplomi pediaatrias. 

2000. aastal kaitses ta Manchesteri Ülikoolis väitekirja "Methodological, biochemical and clinical aspects of short-term growth in children" ning sai meditsiinidoktori kraadi.

Ta on alates 2003. aastast Tartu Ülikooli pediaatriaprofessor ja Tartu Ülikooli Kliinikumi lastekliiniku juhataja.

## Tunnustus
*2013 Tartu Ülikooli medal
* 2015 Eesti Vabariigi teaduspreemia

## Viited


## Välislingid
*
Jaak Truu

**Jaak Truu** (sündinud 3. juunil 1967) on eesti mikrobioloog.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli 1991. aastal mikrobioloogia erialal ning sai magistrikraadi 1994. aastal hüdrobioloogia erialal. 2004. aastal sai ta Tartu Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi mikrobioloogia alal tööga "Oil shale industry wastewater: impact on river microbial community and possibilities for bioremediation".

Ta on Tartu Ülikooli keskkonnatehnoloogia professor.

## Tunnustus

* 2017 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*
Kadri Ukrainski

**Kadri Ukrainski** (sündinud 10. oktoobril 1974) on eesti majandusteadlane.

Tema peamised uurimisteemad on teadus- ja innovatsioonipoliitika. Ta on toetanud oma uuringutega teaduspoliitika kujundamist nii Eestis kui ka rahvusvahelistes organisatsioonides. Ukrainski on avaldanud üle 80 teaduspublikatsiooni ja uuringuraporti.

## Haridustee
Kadri Ukrainski lõpetas 1996. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna, 1998. aastal kaitses sealsamas magistritöö "Varjatud tööpuudus Eestis" ning 2008. aastal kaitses Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Sources of Knowledge Used in Innovation: An Example of Estonian Wood Industries" ("Innovatsiooniteadmuse allikad Eesti puidusektori näitel"), juhendajad prof George Nicholas von Tunzelmann ja prof Janno Reiljan.  

## Töökäik
Alates 2001. aastast on Kadri Ukrainski töötanud Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas erinevatel ametikohtadel. 2008. aastal, pärast doktorikraadi saamist, töötas ta vanemteadurina, 2015. aastal valiti Ukrainski teadus- ja innovatsioonipoliitika professoriks. 

Alates 2013. aastast on Kadri Ukrainski majandusteaduskonna riigimajanduse ja majanduspoliitika õppetooli juhataja. Aastatel 2014–2016 on ta töötanud majandusteadukskonna teadusprodekaanina ja asejuhatajana teaduse alal ning alates 2019. aastast on ta majandusteaduskonna juhataja. Ta on majandusteaduskonna (aastast 2013) ja Johan Skytte instituudi (aastast 2018) nõukogu liige.  

### Teadusorganisatsiooniline tegevus

Ukrainski on 2003. aastast Eesti Majandusteaduse Seltsi liige ning 2014. aastast Horizon 2020 programmikomitee ekspert.  Aastatel 2015–2019 oli ta Eesti teaduspoliitika komisjoni liige ning 2020. aastal valitsuse majandusarengu komisjoni juurde loodud ekspertkogu ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt kokku kutsutud nutika spetsialiseerumise eksperdikogu liige. 

## Tunnustus
* 2021 – Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
* Kadri Ukrainski Google Scholaris
* Kadri Ukrainski ResearchGate'is
Raipekotkas

**Raipekotkas** (*Neophron percnopterus*) on linnuliik haugaslaste sugukonnast raipekotka perekonnast. 

Eestis on raipekotkas eksikülaline.

Raipekotkas on esindatud ka Tallinna Loomaaias. 

## Viited

## Välislingid
*
Eero Vainikko

**Eero Vainikko** (sündinud 28. juulil 1963) on eesti matemaatik ja informaatik.

Ta on lõpetanud 1981. aastal Tartu 2. Keskkooli ning 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli rakendusmatemaatikuna. Aastail 1987–1990 oli ta aspirantuuris Moskva Juhtimisprobleemide Instituudis, 1990. aastal kaitses ta seal füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Вынужденные периодические колебания в управляемых системах с обратными связями, зависящими от производных". 1997. aastal kaitses ta Norras Bergeni Ülikoolis doktoriväitekirja "Robust Additive Schwarz Methods – Parallel Implementations and Applications".

Ta on töötanud Tartu Ülikoolis lektori, teaduri, vanemteaduri ja erakorralise professorina. Alates 2008. aastast on ta Tartu Ülikooli hajussüsteemide professor.

## Tunnustus
* 2009 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tema isa oli akadeemik, Tartu Ülikooli arvutusmatemaatika professor Gennadi Vainikko, ema oli matemaatik ja mehaanikateadlane Iivi Vainikko.

## Viited


## Välislingid

*
Zdeněk Mlynář

**Zdeněk Mlynář** (kuni 1945. aastani **Zdeněk Müller**; 22. juuni 1930 Vysoké Mýto – 15. aprill 1997 Viin) oli Tšehhoslovakkia ja Tšehhi poliitik. 

Mlynář oli Praha kevade üks liidreid, inimnäolise sotsialismi üks ideolooge. 

Aastatel 1968–1970 oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei sekretär. 
Jaanuaris 1977 kirjutas ta koos mõttekaaslastega, nende hulgas ka hilisem Tšehhi president Václav Havel, alla manifestile Harta 77. Seejärel emigreerus ta Austriasse, kus tegeles politoloogiauuringutega. 

Pärast Sametrevolutsiooni 1989. aasta detsembris pöördus tagasi Tšehhoslovakkiasse, kus liitus vasakjõududega, kuid oli mõistmatuse tõttu inimnäolise sotsialismi ideedesse sunnitud taas Austriasse emigreeruma. 

Ta sündis aastal 1930 Vysoké Mýtos (praeguse haldusjaotuse järgi Ústí nad Orlicí ringkonnas Pardubice maakonnas Tšehhis) ohvitseri perekonnas. Ta astus 16-aastaselt Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei liikmeks. Aastal 1955 lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Üliõpilasaastail tutvus ta Mihhail Gorbatšoviga, nad olid ühiselamus naabrid. Nad olid head sõbrad ka siis, kui Mihhail Gorbatšov oli NLKP KK peasekretär ja NSV Liidu president. 

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Tšehhoslovakkia Teaduste Akadeemias Riigi ja Õiguse Instituudis. 1960. aastate keskpaigas algas Tšehhoslovakkia ühiskonnas piiratud liberaliseerimine. Mlynář kui teadustöötaja lülitati Kommunistliku Partei juhtkonna referentide gruppi. Aastatel 1964–1968 juhtis ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee juures olevat õiguskomisjoni.
Ilja Abdurahmanov

**Ilja Abramovitš Abdurahmanov** (vene keeles Илья Абрамович Абдурахманов), tadžikipäraselt **Ilja Abdurahmonov**, ka **Ilja Ben Avraam Abdurahmanov** (10. november 1923 Dušanbe – 2003 Iisrael) oli juudi päritolu Tadžikistani maalikunstnik (akvarellist, monumentalist). 

Abdurahmanov õppis Leningradi kõrgemas kunsttööstuskoolis, kus diplomitööna valmis tal Tadžikistani Riikliku Ooperi- ja Balletiteatri laemaalingu projekt. Aastatel 1950–1952 töötas ta õppejõuna Dušanbe kunstikoolis. 

Abdurahmanov oli NSV Liidu Kunstnike Liidu liige ja valitud Tadžikistani Kunstnike Liidu juhatuse liikmeks.

Alates 1992. aastast kuni oma surmani elas ta Iisraelis.

## Tunnustus
*Tadžiki NSV teeneline kunstitegelane (1983)

## Isiklikku
Tema vend on maalikunstnik Mihhail Abdurahmanov. 

## Viited

## Välislingid
*Ilja Abdurahmanovi maalid