open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
El Salvadori lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[El Salvador]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuvälju]].*

* Comalapa rahvusvaheline lennujaam
* Ilopango rahvusvaheline elnnujaam
Guatemala lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Guatemala]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

* La Aurora rahvusvaheline lennujaam
*Mundo Maya rahvusvaheline lennujaam
*Puerto Barriose lennujaam
Nicaragua lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Nicaragua]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
* Augusto C. Sandino rahvusvaheline lennujaam
*Bluefieldsi lennujaam
*Costa Esmeralda lennujaam
*Puerto Cabezase lennujaam
*San Carlose lennujaam
Hondurase lennujaamade ja lennuväljade loend

*Golosóni rahvusvaheline lennujaam
*Guanaja lennujaam
*Juan Manuel Gálveze rahvusvaheline lennujaam
*Puerto Lempira lennujaam
* Ramón Villeda Moralesi rahvusvaheline lennujaam
*Toncontíni rahvusvaheline lennujaam
*Útila lennujaam
Belize'i lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Belize]]'is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*John Greif II lennujaam
* Philip S. W. Goldsoni rahvusvaheline lennujaam
*Placencia lennujaam
*Sir Barry Boweni lennujaam
Hädaolukord

## Hädaolukorra rahvusvaheline määratlus
* 10 või enam hukkunut;
* Mõjutab 100 või enamat inimest (inimesed, kes vajavad kohest elutähtsate vajaduste rahuldamist hädaolukorra ajal, nt toit, vesi, peavari, hügieen, esmaabi;
* Kuulutatakse välja eriolukord;
* Küsitakse rahvusvahelist abi.

## Hädaolukordade haldamine Eestis
### Hädaolukorra lahendamise plaan
Hädaolukorra lahendamise plaan (**HoLP**) kehtestatakse Vabariigi Valitsuse korraldusega.

Plaan sisaldab:
* lahendamise korraldust ja juhtimisstruktuuri;
* osapoolte ülesandeid ja teabevahetuse korraldust;
* avalikkuse teavitamise korraldust;
* rahvusvahelise koostöö korraldust.

### Hädaolukordade riskianalüüsid
Päästeameti juhtimisel koostatakse järgmiste hädaolukordade riskianalüüsid:
* Ulatuslik metsa- ja maastikutulekahju;
* Raskete tagajärgedega torm;
* Üleujutus tiheasustusalal;
* Suurõnnetus ohtlikke kemikaale käitlevas ettevõttes või muus tööstus- või laohoones;
* Tulekahju, plahvatus või varing, mille tagajärjel saab vigastada palju inimesi;
* Erakordselt külm ilm.

Hädaolukorra seadus, mis on Eesti kriisireguleerimissüsteemi üheks alustalaks, annab süsteemi ülesehitusele ja korraldusele õiguslikud raamid.

## Vaata ka
* Kriisireguleerimine
* Sõjaline riigikaitse
* Elanikkonnakaitse
* Rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealane hädaolukord
* Hädaseisund
* Kriisiabi
* Kriisikava
* Kriisijuhtimine
* Kriisikommunikatsioon
* Infovastupidavus

## Viited

## Välislingid
* Kriisireguleerimine, Siseministeerium, vaadatud 07.04.2018
* Hädaolukorra seaduse käsiraamat, Siseministeerium, vaadatud 30.04.2018
* Hädaolukorraks valmisolek, Päästeamet, vaadatud 01.11.2018
* Käitumisjuhised kriisiolukordadeks, vaadatud 20.03.2019
Otto Karma

**Otto Karma** (kuni 1937 **Otto Gutmann**; 13. august (vkj)/ 26. august 1915 Retla küla, Alliku vald, Türi kihelkond, Järvamaa – 7. juuni 1995 Tallinn) oli eesti majandusajaloolane. 

Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi, 1936. aastal Antwerpenis kõrgema kaubandusinstituudi ja 1949. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. 1956. aastal kaitses ta ajalookandidaadi kraadi. 

Ta töötas aastatel 1949–1985 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis, alates 1952. aastast vanemteadurina.

## Teoseid ja publikatsioone
Avaldanud uurimusi Eesti tööstuse, maaparanduse, raudtee-ehituse ja mitme käitise ajaloo kohta.
*"Jooni maaparanduse arengust Eestis kuni 1917. aastani". Tallinn 1959
*"Tööstuslikult revolutsioonilt sotsialistlikule revolutsioonile Eestis". Tallinn 1963
*Riiklik-monopolistlikust kapitalismist kodanlikus Eestis. Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 14, 1965, nr. 2, lk 150–167
*Progress ja tehniline revolutsioon tsemenditehases «Punane Kunda». Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 15, 1966, nr. 4, lk 420–432
*Töölisvanemate tegevusest Eestis. Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 21, 1972, nr. 1, lk 29–50
* Tallinna ajalugu (1860-1965). XIX sajandi 60-ndate aastate algusest 1965. aastani. Koostaja: Raimo Pullat. I peatükk - Tallinn Vene keisririigi kubermangu-pealinnanahttps://kirj.ee/wp-content/plugins/kirj/pub/proc.hum.soc.sci-1970-2-231-235_20240510145721.pdf?v=a57b8491d1d8. Kirjastus: Eesti Raamat, Tallinn, 1969, 472 lk
*"100 aastat Eesti raudteed". Kaasautorid Veera Gussarova ja Georgi Lukin. Tallinn 1970
*Arnold Soomi Uurimus Tallinna XVII sajandi käsitöölistest, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 22, 1973, nr. 2, lk  185–189 (Kriitikat ja bibliograafiat)
*"Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaat". Kaasautorid Kulno Kala ja Toomas Karjahärm. Tallinn 1977
*"Eesti NSV majandusajalugu". Kaasautorid Valner Krinal, Herbert Ligi ja Feliks Sauks. Tallinn 1979
*"Eesti Vabariigi majanduspoliitika". Tallinn 1995

## Tunnustus
*1977 Eesti NSV riiklik preemia

## Isiklikku
Tema poeg on matemaatik Otto Karma.

## Kirjandus
*"Karma, Otto". // Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ringi biograafiline teatmik. Koostaja Marju Vilbaste. Tallinn 2000. Lk 66–67
*"Karma, Otto". // Eesti entsüklopeedia, 14. köide. Tallinn 2000. Lk 143

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Irmi, Armi ja Mustukene

**Irmi**, **Armi** ja **Mustukene** olid Kalevipoja ja tema vendade koerad rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Neid on mainitud eepose kolmandas loos (Kalevi poegade jahilkäik. Linda röövimine. Kalevi poegade kojutulek.):

:Oli neil kolm koerukesta;
:Üks oli Irmi, teine Armi,
:Kolmas murdja Mustukene.
:Pojad olid metsapaksus
:Koerte jälgil karu leidnud,
:Mesikäpa männikusta.
:Kiskus Irmi, katkes Armi,
:Murdis maha Mustukene;
:Koerad said karu kättele.

Lisaks karule, aitasid koerad jahisaagiks murda põdra, metshärja, viis tosinat hunti, rebast ja jänest. Kalevipoeg võttis kogu saagi ning kõik nülitud nahad enda kanda.

## Viited
Gauja kihistu

**Gauja kihistu** (inglise keeles *Gauja Formation*) on devoni ajastu Gauja lademe kihistu.

Kihistu esineb ka Eesti kaguosas. Kõige paksem on see Tsiistre 327 puuraugus (78 m).

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Sietini kihistik
*Lode kihistik.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Adila kihistu

**Adila kihistu** (inglise keeles *Adila Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu.

Kihistu stratotüüp on Adila paemurd. Kihistut hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1960. Kihistu on saanud nime Adila küla järgi. Kõige paksem on see Soovälja K-1 puuraugus. 

Eestis lamab Põhja- ja Loode-Eestis selle all Moe kihistu, Kesk-Eesti aladel aga Halliku kihistu. Kihistu kivimeid eristatakse ka Läti idaosas. Kihistu on koos Moe kihistuga üks kahest Eestis avanduvast Pirgu lademe kihistust.

Kihistu koosneb valdavalt hallist või rohekashallist argilliiti sisaldavast sõlmjast lubjakivist. Läti idaosas lasub sellel veel rifitekkeline lubjakivi. Kihistu sisaldab ohtralt fossiile.

## Viited

## Välislingid
*
Ärina kihistu

**Ärina kihistu** (inglise keeles *Ärina Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistu on kõige paksem Eerikveres Palamuse puuraugus (34.4 m). Kihistu on nime saanud Ärina küla järgi.

Kihistiku stratotüüp on Ärina kõrtsi ase, kunagine paemurd, mis tänaseks on teetööde käigus mattunud ja mille täpne asukoht pole enam tuvastatav.

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Kamariku kihistik
*Siuge kihistik
*Tõrevere kihistik
*Vohilaiu kihistik.

Mõned autorid arvavad selle koosseisu ka Röa kihistiku. Eestis eristatakse selle kihistu kivimeid Loode- ja Põhja-Eesti aladel.

Kihistu tekkeaeg vastab umbkaudu Kuldiga kihistu tekkeajale. Tegemist on ainsa avanduva Porkuni lademe kihistuga.

## Viited

## Välislingid
*
Aseri kihistu

**Aseri kihistu** (inglise keeles *Aseri Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Aseri lademe kihistu. Kihistut hakkas esimesena eristama Ralf Männil aastal 1986.

Kihistu stratotüüp on Aseri paemurd, laiendatud stratotüübiks on aga Sirtsisoo 526 puurauk. Kihistu on nime saanud Aseri aleviku järgi. Kihistu on kõige paksem Kerguta puuraugus (3.75 m).

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Malla kihistik
*Ojaküla kihistik.

Kihistut iseloomustab suur ooidide hulk, mis sisaldavad kas rauda või fosforit. Lõunas asuvad Aseri ja Segerstadi kihistute vahelised üleminekukivimid loetakse vahel Rokiškise kihistusse kuuluvaks.

## Viited

## Välislingid
*
Baldone kihistu

**Baldone kihistu** (inglise keeles *Baldone Formation*) on ordoviitsiumi ajastu Kunda lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Lilita-Ilga Gailite aastal 1975.

Kihistu stratotüüp on Baldone 80 puurauk. See on nime saanud Lätis asuvalt Baldone kuurortlinnalt. Eestis esineb kihistut riigi lõunaosas, kõige paksem on see Taagepera puuraugus (28,4 m).

Kihistu moodustab punane, punakaspruun või rohekashall savikas lubjakivi, mille fossiilidefauna on mitmekesine. Kohati sisaldab kihistu ka dolomiiti või mergli vahekihte.

## Viited

## Välislingid
*
Baltinava kihistu

**Baltinava kihistu** (inglise *Baltinava Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Lilita-Ilga Gailīte ja Rita Ulste aastal 1976

Kihistu stratotüüp on Baltinava 17 puurauk. Ka kihistu on nime saanud Baltinava küla järgi.

Kihistu koosneb valdavalt sõlmjast hallist või pruunikashallist lubjakivist, mis sisaldab detriidi vahekihte ja veidi bentoniiti. Kihistu läheb lääne pool sujuvalt üle Halliku kihistuks.

## Viited

## Välislingid
*
Adze kihistu

**Adze kihistu** (inglise keeles *Adze Formation*) on ordoviitsiumi ladestu kihistu. Kihistu kuulub Keila ja Haljala lademete kõrval Kurna alamladestikku. Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1970.

Kihistu stratotüüp on Adze (tänapäeval Adzese) 6 puurauk. Neostratotüübiks on Salduse 5PM puurauk. Kihistu on nime saanud Adze küla järgi. Eestis esineb kihistu riigi lõunaosas, kus võib osalt esineda Haljala lademe koosseisus; kõige paksem on see Päigistes Abja 92 puuraugus (16 m). Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas; selle suurim paksus on Leedus 11,5 meetrit.

Kihistu on tekkinud veetõusu faasis ja seda esindavad lubjakivi ning mergel.

## Viited

## Välislingid
*
Anelema kihistu

**Anelema kihistu** (inglise keeles *Anelema Formation*) on siluri ajastu Jaani lademe kihistu. Kihistut hakkas esimesena määratlema Dimitri Kaljo 1990. aastal.

Kihistu stratotüüp on Anelema paekarjäär. Kihistule on saanud nime Anelema küla järgi.

Kihistu koosneb valdavalt peenpoorsest dolokivist, mis lasub Pärnu-Jaagupi ümbruskonnas 10–20 meetri paksuse kihina.

## Viited

## Välislingid
*
Bičinūai kihistu

**Bičinūai kihistu** (inglise *Bičinūai Formation*) on ordoviitsiumi ajastu Kunda lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976.

Kihistu stratotüüp on Obeliai vallas asuv Butkūnai 241 puurauk. Kihistu ise on nime saanud puuraugu lähistel asuva Bičinūai küla järgi (tegelik nimekuju Bučiūnai).

## Viited

## Välislingid
*
Blīdene kihistu

**Blīdene kihistu** (inglise keeles *Blīdene Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Keila lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Ralf Männil aastal 1963.

Kihistu stratotüüp on Blīdene vallas Zauri talu juures asuv Blīdene 5 puurauk. Neostratotüübiks on Salduse 5PM puurauk. Kihistu on nime saanud Blīdene küla järgi. Eestis esineb see riigi lõunaosas, kõige paksem on see Päigistes Abja 92 puuraugus (14,9 m). Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas ja Nemunase madalikul. Selle suurim paksus on Leedus 1,5 meetrit.

Kihistu moodustavad savikas mergel ja argilliit. Eesti aladel sisaldab see ka muguljat lubjakivi.

## Viited

## Välislingid
*
Dobele kihistu

**Dobele kihistu** (inglise *Dobele Formation*) on siluri ajastu Raikküla lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1973.

Kihistu stratotüüp on Blīdene vallas Zauri talu juures asuv Blidene 5 puurauk. Kihistu neostratotüüp on Remte 3 puurauk. Kihistu on nime saanud Dobele linna järgi. Selle moodustavad mustad kildad.

Leedu keskosas esineb kihistu ligi 17 meetri paksuse argilliidi kihina.

## Viited

## Välislingid
*
Dreimani kihistu

**Dreimani kihistu** (inglise keeles *Dreimani Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe  kihistu. Seda hakkas esimesena eristama T. Springis aastal 1974.

Kihistu stratotüüp on Dreimaņi-11 puurauk. Neostratotüübiks on Salduse 5PM puurauk. Eestis esineb see riigi lõunaosas, kõige paksem on see Arumetsas Häädemeeste 172 puuraugus (15.5 m). Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas; selle suurim paksus on Leedus 7 meetrit.

Kihistu koosneb hallist või rohekashallist lubjakivist, mis sisaldab alumises osas lubjarikka mergli vahekihte ja läätsesid. Kihistule on omane  detriidi ja püriidi sisaldus. Leedus sisaldab see ka savikat merglit.

## Viited

## Välislingid
*
Dzerbene kihistu

**Dzerbene kihistu** (inglise *Dzerbene Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Nabala lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978.

Kihistu stratotüüp on Dzerbene 100 puurauk. Kihistu on nime saanud Dzērbene küla järgi.

Kihistu koosneb helehallist kaltsilutiidist.

## Viited

## Välislingid
*
Engure kihistu

**Engure kihistu** (inglise *Engure Formation*) on siluri ajastu Paadla lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976. Kihistu on nime saanud Engure asula järgi.

Kihistu stratotüüp on Valdgale lähistel asuv Talsi 55 puurauk, kus kihistu esineb 479,2..525,6 meetril.

Kihistu koosneb valdavalt lubjarikkast sõlmjast merglist.

## Viited

## Välislingid
*
Fjäcka kihistu

**Fjäcka kihistu** (inglise keeles *Fjäcka Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Vormsi lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Vladimir Jaanusson 1963. aastal. Kihistu on saanud nime Fjäcka oja järgi Dalarnas.

Eestis on see esindatud riigi lõunaosas, kus see on kõige paksem Taagepera puuraugus (2,7 m). Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas ja Nemunase madalikul. Selle suurim paksus on Leedus 4,5 meetrit.

Kihistu moodustab hall savimergel ja must argilliit. Seda peetakse Rootsi Fjäcka kihistu vasteks, kuigi sealsed kildad kuuluvad osalt ka Nabala lademesse.

## Viited

## Välislingid
*
Cradock

**Cradock** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas, Inxuba Yethemba valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1818. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cradocki elanikest mustanahalisi aafriklasi 61,83%, värvilisi 25,45%, valgeid 11,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,36% ja teisi 0,55%. Koosa keelt pidas emakeeleks 55,92% inimesi, afrikaani keelt 38,17% ja inglise keelt 3,51%.

Linn on nime saanud John Cradocki järgi, kes oli 19. sajandi alguses Kapimaa koloonia kuberner ja vägede ülemjuhataja.

## Viited
Elanikkonnakaitse

**Elanikkonnakaitse** on meetmete süsteem, mille eesmärk on kaitsta inimesi ja ühiskonda kõikvõimalike kriiside korral.

Elanikkonnakaitse tänapäevane käsitus:
* Elanikkonnakaitse aluseks on elanikkonna suutlikkus ennast ise kaitsta ja vajaduse korral üksteist kuni abi saabumiseni aidata.
* Elanikkonnakaitse on ühiskonna eri osaliste – inimeste, kogukondade, kohaliku omavalitsuse üksuste, ettevõtjate ja valitsusasutuste – ühine jõupingutus.
* Elanikkonnakaitse hõlmab elanike kaitset mistahes üleriigilise mõjuga kriisiolukorras.

Elanikkonnakaitse rakkerühma moodustamise otsustas Vabariigi Valitsus 3. detsembril 2015. Valitsus kiitis kontseptsiooni heaks 15. veebruaril 2018.

Naiskodukaitse andis 29. aprillil 2018 välja mobiilirakenduse "Ole valmis!". Rakendus sisaldab osaliselt elanikkonnakaitse rakkerühma poolt kokkupandud käitumisjuhiseid ja mitmeid Päästeameti poolt välja antud materjale. Infot saab tule- ja veeohutuse, loodusõnnetuste, elutähtsate teenuste katkestuste, küberturvalisuse ja erinevate julgeolekuohtude kohta. Rakendus on nii Androidile kui ka iPhone'ile.

2019. aasta märtsis avaldati kriisiabi käitumisjuhised, mis on koostatud paljude asutuste ja organisatsioonide ekspertide koostöös ning Riigikantselei elanikkonnakaitse rakkerühma eestvedamisel.

## Elanikkonnakaitsesse kaasatud partnerid
* Indiviid
* Perekond
* Kogukond
* Vabatahtlikud institutsioonid
* Kohaliku omavalitsuse üksused
* Meedia
* Haridussüsteem
* Ettevõtted
* Riiklikud institutsioonid
* Riik tervikuna
* Välispartnerid bilateraalses koostöös
* Rahvusvahelised organisatsioonid

## Päästeameti spikker koduste varude kohta
* Joogivesi
* Sularaha
* Mobiiltelefon, laadija ja varuaku
* Taskulamp ja varupatareid
* Tikud ja küünlad
* Esmaabitarbed ja olulised ravimid
* Taskunuga, konserviavaja ja söögiriistad
* Patareide või aku pealt töötav raadio
* Akupank mobiilsete seadmete laadimiseks

## Viited

## Välislingid
* Mida hädaolukorraks toidukappi varuda?, Maaeluministeeriumi ajaveeb, 12. november 2013
* Tuleohukaart: kus Eesti metsades on tuleoht äärmiselt suur, Postimees, 2. juuni 2016
* Arupärimine Eesti elanikkonnakaitse ja selle juhtimise kohta (nr 366), Riigikogu stenogramm, 11. september 2017
* Käitumisjuhised kriisiolukordadeks
* Kriisitoit Eesti firmalt Tactical Solutions
* Pere kriisivaru Coop Eesti poest

### Kust otsida infot riskide kohta?
* Ilmahoiatused - `http://www.ilmateenistus.ee/ilm/prognoosid/hoiatused/`
* Tuleohu kaart - `http://www.ilmateenistus.ee/2008/04/tuleohukaart/` (`http://ilm.pri.ee/tuleohukaart`)
* Üleujutusohu kaart - `http://geoportaal.maaamet.ee/`
* Ohtlike ettevõtete kaart - `http://geoportaal.maaamet.ee/est/Kaardiserver-p2.html`
* Seakatku järelevalvetsoonid - `https://www.agri.ee/et/uudised-pressiinfo/seakatk/kitsendustega-tsoonid#kaardid`
* Teeolude kaart - `https://tarktee.mnt.ee/`
* Info välisriiki reisides - `http://reisitargalt.vm.ee/`

### Kuidas jälgida olukorda kriisi ajal?
* Äikeseradar - `http://www.lightningmaps.org/`
* Elektrilevi katkestuste kaart - `https://www.elektrilevi.ee/et/katkestuste-kaart`
Põrgupiigad

**Põrgupiigad** on müütilised tegelased rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Neid on mainitud eepose kolmeteistkümnendas loos (Rännak laudadega. Teekond allmaailma. Põrgupiigad.). 

Pärast seda, kui Kalevipoeg on lauakoorma ära toonud, jõuab ta koopasse, kus kolm meest keedavad katlas leent. Selgub, et nad on põrgukokad ja valmistavad oma peremehele Sarvikule einet. Kalevipoeg küsib teejuhatust ja läheb Sarvikut otsima. Ta jõuab raudukseni, millest läbi ei saa. Ukse tagant õpetab üks neidis teda, kuidas ust avada - uksepiida kõrval on kaks toobrit, ühes piimvalge, teises jälle must tõrvakarva märjuke. Käsi tuleb musta nõidusveega toobrisse kasta. Pärast õpetust purustab Kalevipoeg ühe hoobiga ukse. Seejärel kohtabki ta esimest põrgupiigat, kes soovitab tal võtta Sarviku vara, millel on võluvõime - mõõk, pajuvits ja vana küünelaastudest tehtud kübar. Siis kutsub neid kohale ka oma õed:
:Palus tuppa teise piiga,
:Kes see kulda küürimassa,
:Hõbedada haljastamas,
:Kutsus õe kolmandama,
:Kes see käinud hanekarjas
:Lestajalgu lepitamas.
Kalevipoeg tõotab piigadele allilmast pääsemist ja maa peal saabuvat paremat põlve.

Tegevad on põrgupiigad ka neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.). 

Põrgu vanaeit pannakse kööki kinni ja piigad tutvustavad Kalevipojale Sarviku valdusi ja eluruume - raudtuba, vasktuba, hõbedast tuba, kullast tuba ja teisi tubasid, kuna Sarvikut kodus ei ole. Laialdaste valitsetavate valdade pärast pidavat Sarvik sageli salamahti kaugel rändamas käima, ilma et piigad ise teaksid, kuhu ta läinud või kust ta tulnud. Ühtlasi kurdavad põrgupiigad oma kurba saatust:
:Meie, õed õnnetumad,
:Kaunid neitsid kolmekesi
:Langesime lapsepõlves
:Õnnetuse tuulehoolla,
:Viletsuse vihmasaolla
:Pärisorjaks Sarvikulle.
Sarviku tagasitulek sünnitab sedamaid võitluse, kus mehed lähevad teineteisega rammu katsuma, kumb kumma üle viimaks võimust saab. Pärast esimest võidukat jõukatsumist Sarvikuga tõstab Kalevipoeg varandusekotid õlale, piigad kolmekesi kottide otsa ja toimetab siis end - teekäigu lühendamiseks - soovikübara abiga koopasuhu, kuhu tulles lauakoorem maha jäi. 

Põrgupiigade edasisest saatusest on juttu viiesteistkümnendas loos (Tagaajajad. Raudoja nõianeitsi. Olevipoeg ja linnaehitus. Põrgupiigade saatus.). Piigad lähevad mehele Kalevipoja sõpradele:
:Alevite armas poega
:Kosis kohe kolmandama
:Neitsi noore enda naiseks... 
:Sulevipoeg, sugulane,
:Valitses vanema piiga
:Õhtuõnneks enesele...
:Olevipoeg, hoonetarka,
:Kosind hiljem kolmandama
:Kasvandiku kodukanaks.

## Viited
Tagama

**Tagama** on paikkond Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Sirtsi küla alal. Enne 1945 oli Tagama (ka **Tagamaa**) küla staatuses. Küla on esimest korda mainitud 1594 (Takema).

## Viited
Aruoja (küla)

**Aruoja** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Vikipalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vikipalu külaga.

## Viited
Mitmevõistlus

**Mitmevõistlus** on mitmest spordialast või sama spordiala mitmest harjutusest koosnev võistlus.

Mitmevõistlused on näiteks kergejõustiku mitmevõistlus, moodne viievõistlus, laskesuusatamine, põhja suusaalade kahevõistlus, triatlon, duatlon.
Oidipus (Dryden)

**"Oidipus"** (inglise keeles koos alapealkirjaga "Oedipus: A Tragedy") on inglise näitekirjanike John Drydeni ja Nathaniel Lee heroiline värssdraama, mis põhineb vanakreeka kirjaniku Sophoklese tragöödial "Kuningas Oidipus" 5. sajandist eKr.  

"Oidipuse" esitamise litsents anti Londoni teatritrupile Duke's Company 1678. aastal ning näidend ilmus trükist kirjastajate R. Bentley ja M. Magnesi juures 1679. aastal. Teost saatis suur lavaline edu, sellest sai üks Inglise restauratsiooni menukamaid draamasid. 

Näidend kirjutati, arvestades omaaegset keskmist tunduvalt ületavate lavatehniliste võimalustega, kuna Duke's Company oli just asunud uude, tehnikaga hästi varustatud teatrihoonesse. Ehkki tänapäeva vaatajate maitse jaoks peetakse draama lõpplahendust liialt veriseks, pälvis see oma kaasajal rahvusvahelise tunnustuse: 1700. aastal ülistas seda pealkirja all "Celebratur Oedipus" isegi Leipzigis ilmuv teadusajakiri Acta Eruditorum, mille oli asutanud Gottfried Wilhelm Leibniz. Tänini on ent teadmata, millised teose osad kirjutas üks inglise kirjanduse tuntumaid poeete Dryden ja millised Lee; Walter Scotti hinnangul olevat Dryden kirjutanud draama I ja III osa, kuna nende kirjanduslik kvaliteet olevat märgatavalt parem, samas ei ole teised kriitikud temaga nõustunud.

Drydeni jaoks oli "Oidipus" eelkõige poliitiline draama ning nimitegelane oli hea valitseja, keda küll tabasid kohutavad õnnetused. Hea valitseja oli ta eeskätt sellepärast, et lähtus kaalutlevast mõistusest, mitte emotsioonidest ja eelarvamustest.

1692. aastal seadis neli lõiku "Oidipusest" muusikale inglise barokkmuusika suurkuju Henry Purcell, kes oli varem viisistanud ka teisi Drydeni teoseid. Tuntuim neist on laul "Music for a While", mis ilmus trükist Purcelli postuumses teostekogus "Orpheus Britannicus".

## Viited

## Välislingid
* Näidendi täistekst EEBO-TCP kodulehel
Šešuoliai vald

**Šešuoliai vald** (leedu keeles *Šešuolių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 110 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 884 inimest. Valla keskus on Liaušiai küla, vallamaja asub aadressil Liepų g. 7, vallavanem on Jolanta Lukšienė. 

Teine tähtsam asula on Šešuoliai alev, mille järgi on vald nime saanud ja kus 2011. aastal oli 138 elanikku.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid.

## Viited
Bhutani lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Bhutan]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

* Bathpalathangi lennujaam
* Gelephu lennujaam
* Paro rahvusvaheline lennujaam
* Yongphulla lennujaam
Lõuna-Sudaani lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Lõuna-Sudaan]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

* Juba rahvusvaheline lennujaam
*Malakali lennujaam
*Rumbeki lennujaam
*Wau lennujaam
Lesotho lennujaamade ja lennuväljade loend

*Leribe lennujaam
*Lesobengi lennujaam
*Mafetengi lennujaam
*Mokhotlongi lennujaam
* Moshoeshoe I rahvusvaheline lennujaam
*Qacha's Neki lennujaam
*Quthingi lennujaam
*Sehonghongi lennujaam
*Semonkongi lennujaam
*Seshote lennujaam
*Thaba Tseka lennujaam
Malawi lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Malawi]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

* Chileka rahvusvaheline lennujaam
*Karonga lennujaam
* Lilongwe rahvusvaheline lennujaam
*Mzuzu lennujaam
Madagaskari lennujaamade ja lennuväljade loend

*Ambanja lennujaam
*Ambatondrazaka lennujaam
*Analalava lennujaam
*Ankavandra lennujaam
*Antsirabato lennujaam
*Antsalova lennujaam
*Arracharti lennujaam
*Ambalabe lennujaam
* Ivato rahvusvaheline lennujaam
Svaasimaa lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Svaasimaa]]l asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

* Kuningas Mswati III rahvusvaheline lennujaam
*Matsapha lennujaam
Benini lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Benin]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Boundétingou lennujaam
* Cadjehouni lennujaam
*Djougou lennujaam
*Kandi lennujaam
*Parakou lennujaam
*Savé lennujaam
Burkina Faso lennujaamade ja lennuväljade loend

*Banfora lennujaam
*Bobo Dioulasso lennujaam
*Bogandé lennujaam
*Boulsa lennujaam
*Dédougou lennujaam
*Diapaga lennujaam
*Diébougou lennujaam
*Djibo lennujaam
*Dori lennujaam
*Fada N'Gourma lennujaam
*Gaoua lennujaam
* Ouagadougou lennujaam
Somaalia lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Somaalia]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Abdullahi Yusufi lennujaam
* Adeni Adde rahvusvaheline lennujaam
*Bosaso lennujaam
* Kismayo lennujaam
* Hargeisa lennujaam
Tšaadi lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Tšaad]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Abéché lennujaam
*Am Timani lennujaam
*Faya-Largeau lennujaam
*Moundou lennujaam
* N'Djamena rahvusvaheline lennujaam
*Sarhi lennujaam
Kesk-Aafrika Vabariigi lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Kesk-Aafrika Vabariik|Kesk-Aafrika Vabariigis]] asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Berbérati lennujaam
* M'Poko rahvusvaheline lennujaam
Kameruni lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Kamerun]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
* Douala rahvusvaheline lennujaam
*Garoua rahvusvaheline lennujaam
*Maroua Salaki lennujaam
*Ngaoundéré lennujaam
* Yaoundé Nsimaleni rahvusvaheline lennujaam
Guinea lennujaamade ja lennuväljade loend

*Boké Baralande lennujaam
* Conakry rahvusvaheline lennujaam
*Faranah' lennujaam
*Fria lennujaam
*Kankani lennujaam
*Kissidougou lennujaam
*Macenta lennujaam
*Nzérékoré lennujaam
*Sambailo lennujaam
*Siguiri lennujaam
*Tata lennujaam
Libeeria lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Libeeria]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

* Robertsi rahvusvaheline lennujaam
*Spriggs Payne'i lennujaam
Nigeri lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Niger]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Arliti lennujaam
* Diori Hamani rahvusvaheline lennujaam
*Mano Dayaki rahvusvaheline lennujaam
*Maradi lennujaam
*Tahoua lennujaam
*Zinderi lennujaam
Senegali lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Senegal]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Blaise Diagne'i rahvusvaheline lennujaam
*Cap Skirringi lennujaam
* Léopold Sédar Senghori rahvusvaheline lennujaam
*Ziguinchori lennujaam
Sierra Leone lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Sierra Leone]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Bo lennujaam
*Hastingsi lennujaam
*Kenema lennujaam
* Lungi rahvusvaheline lennujaam
*Yengema lennujaam
Haiti lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Haiti]]l asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Antoine-Simoni lennujaam
*Cap-Haïtieni rahvusvaheline lennujaam
*Jacmeli lennujaam
*Jérémie lennujaam
*Port-de-Paix lennujaam
* Toussaint Louverture'i rahvusvaheline lennujaam
Gröönimaa lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Gröönimaa]]l asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Aasiaati lennujaam
* Ilulissati lennujaam
* Kangerlussuaqi lennujaam
*Kulusuki lennujaam
* Nuuki lennujaam
*Qaarsuti lennujaam
Mauritaania lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Mauritaania]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

* Nouakchott-Oumtounsy rahvusvaheline lennujaam
* Nouadhibou rahvusvaheline lennujaam
Mali lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Mali]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Gao lennujaam
*Mopti lennujaam
* Senou rahvusvaheline lennujaam
*Timbuktu lennujaam
Tadžikistani lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Tadžikistan]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
* Dušanbe rahvusvaheline lennujaam
* Hudžandi rahvusvaheline lennujaam
*Kulobi lennujaam
*Kurgonteppa lennujaam
Kõrgõzstani lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Kõrgõzstan]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Batkeni lennujaam
*Karakoli rahvusvaheline lennujaam
* Manasi rahvusvaheline lennujaam
* Oshi lennujaam
*Õsõk-Kölii rahvusvaheline lennujaam
Põhja-Korea lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Põhja-Korea]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Kalma lennujaam
*Samjiyoni lennujaam
* Sunani rahvusvaheline lennujaam
Lõuna-Korea lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Lõuna-Korea]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Gimpo rahvusvaheline lennujaam
* Incheoni rahvusvaheline lennujaam
*Jeju rahvusvaheline lennujaam
*Muani rahvusvaheline lennujaam
*Yangyangi rahvusvaheline lennujaam
Raudmehed

**Raudmehed** on müütilised tegelased rahvuseeposes "Kalevipoeg". Selles kontekstis on nende all mõeldud muinasajal Eesti vallutanud ristirüütleid.

Neid on mainitud eepose kahekümnendas loos (Valmistumine sõjaks.  Lahingud.  Raudmeeste saadikud.  Kalevipoja surm.  Põrgu väravas.).
Kalevipoeg kogub väe Emajõe kaldale ning kolmandal päeval läheb vägi Taara mäelt taplusesse:
:Mässamine möllamaie
:Raudariides rüütlitega,
:Keda laevad kaugelt kannud,
:Vetelained viletsuseks
:Meie maale mängitanud........
:Kalevite kange poega
:Puistas, pillas raudamehi
:Lademesse lagedalle,
:Viskas vaenlast vankumaie,
:Pärast pakku põgenema.
Järgnesid lahingud poolakate, tatarlaste, leedulaste ja Vene väega. Langes Sulevipoeg. Peale lahingute lõppu läks Kalevipoeg Koiva jõe äärde puhkama. Sinna saabusid läbirääkimistele raudmeeste saadikud, kes üritasid teda reetlikult selja tagant surmata:
:Kui nad mõõgad mõrtsukana
:Salanõude sünnitusel
:Tuppedesta tõmbasivad,
:Miska meesta mõrtsukana
:Tagantselja tahtsid tappa.
Saadikud said oma palga, kuid siis saadeti raudmeeste poolt uus vahendaja:
:Teisel korral tuli targem
:Petiskeelil poisikene
:Kalevipoega kiusamaie,
:Keda rannast raudalased
:Saatnud kaupa sobitama.
Kalevipoja vastus oli lühike:
:Võõra voliduse alla.
:Kalevite kanget kaela
:Saa ei kütke kinnitada,
:Orjaike ormandada.

## Viited
Janusz Gortat

**Janusz Kazimierz Gortat** (5. november 1948; Brzozów, Rzeczyca vald, Tomaszów Mazowiecki maakond, Łódźi vojevoodkond – 19. detsember 2023) oli Poola poksija ja poksitreener.

## Harrastajana
### Poola meistrivõistlustel
Ta oli kokku kuuekordne Poola meister poolraskekaalus (kuni 81 kg) aastatel 1973–1976, 1978 ja 1980. 

### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) pronksmedali 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Mate Parlovile (Jugoslaavia) ning 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis samuti hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Leon Spinksile (USA).

### Maailmameistrivõistlustel
Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 2. maailmameistrivõistlustel (Belgrad, 1978), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 20. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1973) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Mate Parlovile (Jugoslaavia). 

Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 18. Euroopa meistrivõistlustel (Bukarest, 1969), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Mate Parlovile (Jugoslaavia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja., poolraskekaalus (kuni 81 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kuid kaotas veerandfinaalis jällegi hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Mate Parlovile (Jugoslaavia) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja. ning poolraskekaalus (kuni 81 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Anatoli Klimanovile (Nõukogude Liit) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Treenerina
Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas ta aastatel 1982–1994 Varssavis poksitreenerina. Tema tuntumaid õpilasi on Andrzej Gołota ja Tomasz Adamek.

## Isiklikku
Tema pojad on poksija Robert Gortat ja korvpallur Marcin Gortat.

## Viited

## Välislingid
*
Saarepiiga

**Saarepiiga** on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". 

Teda on mainitud eepose neljandas loos (“Kalevipoja ujumisreis. Saare piiga.  Laul meresügavusest”) kui Kalevipoeg alustab ujumist Soome rannale, et vabastada oma ema Linda Tuuslari käest, kes oli ema röövinud. Ujudes jõuab ta kesköö paiku saareni, kus otsustab puhata. Enne uinumist kostab ta kõrvu neiu lauluhääl. Kalevipoeg läheb lauljat otsima ja märkab lõkke ääres neidu, kes valvas murule pleekima laotatud lõuendeid:
:Istus ilus laululindu,
:Kuldanokka neiukene.
:Käharhiuksed katsid kaela,
:Krookes käiksed kõrget rinda.
Kalevipoeg hakkas vastu laulma ja piiga tuli vaatama, oodates kosilast: 
:Kas tuli Soomest sugulane,
:Ehk kas Virust viinakruusi,
:Kosilane kihladega?........
:Nägi murul noore mehe,
:Nägi kaldal kangelase,
:Läks siis vähe ligemalle.
:Saare piiga, peenikene,
:Istus ise mehe kõrva,
:Langes lapse rumalusel
:Kogemata kalda peale, 

Saarepiiga langes Kalevipoja armukütkeisse. Lärmi peale ärkas Saare taat ja tuli asja uurima ning näinud vägimeest, hakkas uurima kes too on. Kalevipoeg selgitas ja ütles, et otsib Tuuslarit. Saarepiiga, kuulnud külalise kõrget päritolu, ehmatas ja komistas kaljul:
:Liugles kalda ligemalle,
:Äkilise serva peale,
:Sealap sammu komisteli,
:Sealap piiga libastelles
:Üle kaela merre kukkus, 

Kalevipoeg hüppas laintesse ja püüdis piigat päästa, kuid vetevald ei andnud enam Saarepiigat välja. Kalevipoeg jättis Saare taadiga jumalaga ja ujus edasi Soome poole. 

## Viited
Krolevets

**Krolevets** (ukraina keeles Кролевець) on linn Ukrainas Sumõ oblastis, Krolevetsi rajooni keskus.

Krolevets on rajatud 1601. aastal, linnaõigused sai 1644. aastal. Lõplikult läks Venemaa tsaaririigi koosseisu 1686. aastal.

1941. aasta 3. septembrist kuni 1. septembrini 1943 oli Krolevets Saksa vägede poolt okupeeritud.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krolevetsi elanikest ukrainlasi 94,98%, venelasi 4,39% ja valgevenelasi 0,19%.

## Viited
Charles Dryden

**Charles Dryden** (27. august 1666 Charlton Park, Wiltshire, Inglismaa – 1704 Datchet) oli inglise kirjanik ja paavst Innocentius XII kantsler, luuletaja John Drydeni vanim poeg.

Dryden õppis Westminsteris ja Oxfordi Ülikooli Trinity College'is. Ta kirjutas luulet inglise ja ladina keeles ning tõlkis oma isa 1692. aastal ilmunud väljaande tarvis inglise keelde Juvenalise seitsmenda satiiri. Umbkaudu samal ajal reisis ta Itaaliasse, kus määrati paavst Innocentius XII kantsleriks. Inglismaale naasis ta 1697 või 1698.

1704. aastal uppus Dryden Datcheti lähistel katsel ujuda üle Thamesi jõe. Walter Scott kirjutas raamatus "John Drydeni elu" (1834), et Charles uppus 20. augustil; samas kinnitavad teised allikad, et ta maeti 20. augustil Windsoris.
Šešuoliai

**Šešuoliai** on alev Leedus Ukmergė rajoonis Šešuoliai vallas. Alev asub Šešuoliai järve ääres. 

Šešuoliais on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Alevis töödeldakse puitu, seal asub ka põllumajandustehnika remonditöökoda. Vaatamisväärsusteks on alevi ajalooline süda ja 1751. aastal ehitatud katoliku kirik koos XVIII sajandist pärineva kellatorniga. Asula on saanud nime Šešuoliai järve järgi, kuigi vahel on kasutatud ka lähedal asuva Šašuola oja nimest tuletatud kuju **Šašuoliai**.

## Ajalugu

Šešuoliai nime kasutati esimest korda 1334. aastal, küla ennast on esmamainitud 1398. aastal. Samal aastal rajas Vytautas Šešuoliai mõisa, kuigi mõisakompleks ise asub tänapäevase haldusjaotuse järgi Dvarniniai külas. Aastani 1375 kasutati saksa kroonikates nimekuju *Sessolen*, aastal 1478 aga *Scheszule*.

Sealne asula kuulus kohalikele piiskoppidele. Aastal 1567 hakati Šesuoliaisse kirikut ehitama, ühtlasi sai see aleviks. Nende ettevõtmiste eestseisja oli piiskop Valerijonas Protasevičius. Kirik valmis aastal 1572.

Alev põles aastal 1656. XVII sajandi keskpaiga poola kroonikates oli asula nimekuju *Szeszuli*. Aastal 1837 põles maha sealne mõisakompleks ja peahoonet enam üles ei ehitatud. Tsaariajal kandis alev venekeelset nimekuju Шешоли.

Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa okupatsiooniväed kõik alevis elanud juudid.

## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
TUI Airways

**TUI Airways** on maailma suurim tšarterlennufirma, mis pakub Ühendkuningriigist ja Iirimaalt regulaarseid ja tšarterlende sihtkohtadesse Euroopas, Aafrikas, Aasias ja Põhja-Ameerikas. Lennufirma teenindas 2016. aastal 10,9 miljonit reisijat, mistõttu on see reisijate arvu poolest Suurbritannia suuruselt kolmas lennufirma pärast EasyJeti ja British Airwaysi. 

TUI Airways muutis nime Thomson Airwaysilt TUI Airwaysile 2. oktoobril 2017. Nimi on kooskõlas tütarettevõtetega **TUI fly Belgium**, **TUI fly Deutschland**, **TUI fly Netherlands** ja **TUI fly Nordic**uga.
Estcourt

**Estcourt** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas Inkosi Langalibalele vallas.

1847. aastal asutati praeguse Estcourti kohale kaubapunkt ja paigutati sinna väiksem Briti sõjaväeosa. Linnaõigused sai asula 1848. aastal. 1863. aastal sai linn nimeks Estcourt, tõenäoliselt Thomas Henry Sotheron Estcourt'i järgi. Enne seda olid linna nimed **Bushmans River Post** ja **Bushmans River Drift**.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Estcourti elanikest mustanahalisi aafriklasi 68,81%, India või Aasia päritolu inimesi 20,52%, valgeid 5,28%, värvilisi 4,41% ja teisi 0,97%. Suulu keelt pidas emakeeleks 60,95%, inglise keelt 31,87%, afrikaani keelt 2,40% ja ndebele keelt 1,08%.

## Viited
John Dryden

**John Dryden** (19. august (vkj 9. august) 1631 Aldwincle, Thrapston, Northamptonshire, Inglismaa – 12. mai (vkj 1. mai) 1700 London) oli inglise luuletaja, kirjanduskriitik, tõlkija ja näitekirjanik, 1668. aastast Inglismaa esimene poeet-laureaat. Drydenit peeti Inglise restauratsiooniajastu kirjanduselus sedavõrd mõjuvõimsaks, et kirjanduslugudes nimetatakse seda Drydeni ajastuks.

Dryden sai hariduse Westminsteri koolis ning Cambridge'i ülikooli Trinity College'is. 1662. aastal valiti Dryden Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks, kuid ta ei osalenud seltsi tegemistes ning arvati 1666. aastal tasumata liikmemaksu tõttu välja. 1687. aastal pöördus ta katoliiklusse. Kui katoliikliku kuninga asendas 1688. aastal protestantlik kuningavõim, keeldus Dryden kuningale truudust vandumast, ent kuna ta teenis elatist peamiselt erakirjastuste kaudu, mitte poliitilise patronaaži teel, ei olnud saadud tagasilöögil tema jaoks ulatuslikke tagajärgi.

## Looming
Tema esimene oluline trükis ilmunud teos oli 1658. aastal avaldatud "Heroilised stantsid" ("Heroic Stanzas"), euloogia samal aastal surnud Oliver Cromwellile. Pärast kuningavõimu taastamist Inglismaal sidus ta end aga uue võimuga ning temast sai peagi juhtiv kirjanduskriitik ja luuletaja. Kui 1660. aastal tühistati puritaanlik teatrikeeld, asus Dryden kirjutama näidendeid Londoni teatritruppidele, kellega tal olid püsilepingud: algul King's Company ja hiljem Duke's Company. 

Drydeni tuntumate teoste hulka kuuluvad satiirilised poeemid "Absalom ja Achitophel" (1681) ja "Mac Flecknoe" (1678), "Hirv ja panter" ("The Hind and the Panther", 1687) ja "Annus Mirabilis" (1667), essee "Dramaatilisest luulest" ("Of Dramatick Poesie", 1668), komöödia "Moodne abielu" ("Marriage à la Mode", 1673), heroilised värssdraamad "Oidipus" (1678), "Almanzor ja Almahide ehk Granada vallutamine hispaanlaste poolt" ja semiooper "Kuningas Arthur" (1691). Dryden tõlkis mitmeid antiikaegseid ja ka uuemaid autoreid nagu Horatius, Juvenalis, Ovidius, Lucretius ja Theokritos. Tema tõlketöö tipuks sai Vergiliuse koguteoste ilmumine 1697. aastal.

Dryden tõi inglise keelde uusi sõnu nagu "biography" ja kirjandusloolisi termineid nagu "Metaphysical poets" (nn metafüüsilised poeedid). Laialt on levinud mitmed tema sententsid nagu "Suur lust on olla hull, ent seda lusti tunneb ainult hull." ("Hispaania munk") ja "Kõigepealt me loome oma tavad ja siis loovad tavad meid."

Drydeni "Oodi Hr Henry Purcelli surma puhul" on tõlkinud eesti keelde Marju Riisikamp. Purcell, inglise barokkmuusika suurkuju, viisistas mitmeid Drydeni tekste. Drydeni "Laul püha Cecilia päevaks" ilmus ajakirjas Akadeemia nr 9/2016 Märt Väljataga tõlkes.

## Välislingid
* Drydeni "An Ode on the Death of Mr. Henry Purcell" ja selle eestikeelne tõlge EMTA raamatukogu andmebaasis LORETA
Liaušiai

**Liaušiai** on küla Leedus Ukmergė rajoonis, Šešuoliai valla halduskeskus. 2011. aastal oli küla valla rahvarohkeim asula.

Liaušiais on algkool (juriidiliselt Šešuoliai kooli filiaal), postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Külas töödeldakse puitu (3 ettevõtet).

Küla on esmamainitud 1744. aastal. Vana asula moodustab Liaušiai loodeosa. Nõukogude perioodil oli Liaušiai kohaliku kolhoosi keskasulaks, siis ehitati välja ka ülejäänud osa tänapäevasest asulast.
## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Star Wars: Viimased jedid

"**Star Wars: Viimased jedid**" ("Star Wars: The Last Jedi") on 2017. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film, kosmoseooper. Filmi lavastas ja kirjutas Rian Johnson. 

Tegemist on "Star Warsi" saaga kaheksanda filmiga, mille tegevus leiab aset pärast filmi "Star Wars: Jõud tärkab" sündmusi.

## Peamised osatäitjad

* Mark Hamill (Luke Skywalker)
* Carrie Fisher (Printsess Leia)
* Adam Driver (Kylo Ren)
* Daisy Ridley (Rey)
* John Boyega (Finn)
* Oscar Isaac (Poe Dameron)

## Välislingid
*
Erumäe maastikukaitseala

**Erumäe maastikukaitseala** on maastikukaitseala Tartu maakonnas Elva vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta, tutvustada ja säilitada Maioru ürgoru maastikku ja orule iseloomulikku reljeefi, vanu laanemetsi ja poollooduslikke kooslusi, kaitsealuseid liike ning pärandkultuurmaastikku. Kaitseala pindala on 35 ha.

Kaitseala moodustati 2015.

## Viited

## Välislingid
*
Haabneeme klindiastangu maastikukaitseala

**Haabneeme klindiastangu maastikukaitseala** on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Haabneeme klindiastangut ja Tilio-Acerion-kooslustega nõlvade, rusukallete ja jäärakute metsi. Kaitsealale jääb ka Viimsi koobas. Kaitseala pindala on 16,1 ha.

Kaitseala moodustati 2009.

## Viited

## Välislingid
*
Iganõmme maastikukaitseala

**Iganõmme maastikukaitseala** on maastikukaitseala Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Joldiamere aluspõhjalist rannaastangut, Iganõmme Pakamäge ja seda ümbritsevat metsa, samuti sealseid puisniite, lubjakivipaljandeid. Kaitseala pindala on 5,1 ha.

Kaitseala moodustati 1960.

## Viited

## Välislingid
*
Ellinair

**Ellinair** on Kreeka lennufirma, mille peakorter asub Thessalonikis ja mis tegeleb regulaarlendude ja tellimuslendudega.
East vs. West – A Hearts of Iron Game

**"East vs. West – A Hearts of Iron Game"** on avaldamata sõjalise strateegia videomäng, mida arendas Paradox Interactive'i poolt avaldatud mängu Hearts of Iron IV põhjal ettevõte BL-Logic. Mängija sai juhtida riike, mis eksisteerisid külma sõja ajal aastatel 1946–1991. Mängu arendamine katkestati 2014. aastal.

## Kirjeldus
*East vs. West *oleks olnud väga sarnane Hearts of Ironi seeria varasemate mängudega*. *Mängija oleks saanud oma riigis mõjutada poliitikat, diplomaatiat, spioneerimist*, *majandust, sõjaväge ja tehnoloogia arengut*.* Mäng ei ole palju seotud traditsioonilise sõjapidamisega, vaid hoopis tuumapommide ja tuumasõjaga.

## Viited
United Parcel Service

**United Parcel Service (UPS)** on Ameerika rahvusvaheline pakettandmesideettevõte ja tarneahela juhtimise lahenduste pakkuja. Ülemaailmse logistikafirma peakorter asub Ühendriikide linnas Sandy Springs Georgias.
FCI (täpsustus)

**FCI** on lühend, mis võib tähendada:
*Rahvusvaheline Künoloogiline Föderatsioon (pr.k. Fédération Cynologique Internationale)

*FCI Tallinn, Eesti jalgpalliklubi

*...
Lolu oja

**Lolu oja** on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Orika oja vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 3,2 km, valgla pindala 7,6 km², langus 21 m ja lang 6,56 m/km. Oja saab alguse 79,5 m kõrgusel Viisukülas ja suubub Lolu külas 58,5 m kõrgusel vasakult poolt Orika ojasse 9,8 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Elutähtis teenus

Elutähtsad on need teenused, mis on hädavajalikud nii ettevõtetele, riigiasutustele kui ka inimestele, et rahuldada nende esmavajadused ning tagada elu ja tervis.

;Elutähtsate teenuste loetelu ja nende toimepidevust korraldavad asutused
# Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium korraldab järgmiste elutähtsate teenuste toimepidevust:
## elektriga varustamine;
## maagaasiga varustamine;
## vedelkütusega varustamine;
## riigitee sõidetavuse tagamine;
## telefoniteenus;
## mobiiltelefoniteenus;
## andmesideteenus;
## elektrooniline isikutuvastamine ja digitaalne allkirjastamine.
# Sotsiaalministeerium korraldab tervishoiuteenuste korraldamise seaduse tähenduses vältimatu abi toimepidevust (vältimatu arstiabi).
# Eesti Pank korraldab järgmiste elutähtsate teenuste toimepidevust:
## makseteenus;
## sularaharinglus.
# Kohaliku omavalitsuse üksus, kelle korraldatavat teenust osutab elutähtsa teenuse osutaja ja kelle territooriumil elab rohkem kui 10 000 elanikku, korraldab oma haldusterritooriumil järgmiste elutähtsate teenuste toimepidevust:
## kaugküttega varustamine;
## kohaliku tee sõidetavuse tagamine;
## veega varustamine ja kanalisatsioon.

Hädaolukorra seaduse tähenduses on elutähtsa teenuse osutajad üksnes väike osa loetletud valdkondades tegutsevaid ettevõtjaid. 

;Elutähtsa teenuse osutajate kriteeriumid on sätestatud järgmistes eriseadustes:
* ehitusseadustik;
* elektrituruseadus;
* elektroonilise side seadus;
* isikut tõendavate dokumentide seadus;
* kaugkütteseadus;
* krediidiasutuste seadus;
* maagaasiseadus;
* tervishoiuteenuste korraldamise seadus;
* vedelkütuse seadus;
* ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni seadus.

Elutähtsa teenuse osutajad peavad 1. juuliks 2018 koostama elutähtsa teenuse toimepidevuse riskianalüüsi ja plaani ning esitama need kooskõlastamiseks korraldavale asutusele.
Korraldav asutus peab 1. juuliks 2019 koostama elutähtsa teenuse katkestusest põhjustatud hädaolukorra lahendamise plaani ja esitama selle kooskõlastamiseks siseministeeriumile. Kohaliku omavalitsuse üksused esitavad hädaolukorra lahendamise plaani päästeametile.

## Vaata ka
* Kriisireguleerimine
* Hädaolukord

## Viited

## Välislingid
* Hädaolukorra seadus (lühend - HOS), Riigi Teataja, Vastu võetud 08.02.2017
* Elutähtsa teenuse kirjelduse ja toimepidevuse nõuete kehtestamise juhend elutähtsat teenust korraldavale asutusele (PDF), Siseministeerium, vaadatud 09.04.2018
Elektrooniline isikutuvastamine

E-identimist ning e-tehingute jaoks vajalikke usaldusteenuseid reguleerib Euroopa Liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 910/2014.

## Vaata ka
* eID
* eIDAS

## Viited

## Välislingid
* E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus (lühend - EUTS), Riigi Teataja, Vastu võetud 12.10.2016
* Jõustus e-identifitseerimist ja usaldusteenuseid reguleeriv seadus, ITuudised, 28. oktoober 2016
* Elektrooniline isikutuvastamine, Rahvusraamatukogu, vaadatud 08.04.2018