open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johannes Juhansoo

**Johannes Juhansoo** (20. mai 1919 Vändra – 16. oktoober 1994 Pärnumaa) oli eesti graafik ja karikaturist.

## Elukäik
Elas Kablis ja oli ametilt mööblimeister, hiljem kellassepp. 1957. aastast alates hakkas ta valmistama peamiselt puugravüüris eksliibriseid, olles üks viljakamaid eksliibrisemeistreid. Hiljem lisandusid ümbrikud, vimplid, karikatuurid. Teadaolevalt on Juhansoo teinud 1457 eksliibrist, millest viiendik asub Häädemeeste muuseumi kogudes. Tema eksliibristest on antud välja mitu raamatut ja kogumikku. Eduard Eljas on teinud temast 1963. aastal ringvaatesse „Nõukogude Eesti” filmiklipi "Johannes Juhansoo". 

Johannes Juhansoo on maetud Häädemeeste luteri kalmistule Pärnumaal.

## Raamatud
* 5 x 5 eksliibrist puugravüüris – Richard Kaljo, Esko Lepp, Asta Vender, Väino Tõnisson, Johannes Juhansoo ex-libriste kataloog, 1961
* Carl Robert Jakobson – Kalevipoeg, kaanekujundus Johannes Juhansoo, C. R. Jakobsoni Talumuuseum 1962
* Paul Ambur – 150 eksliibrist puugravüüris, Eesti NSV Kultuuriministeerium, M. Gorki nim. Tallinna Keskraamatukogu, 1964 
* Paul Ambur – Johannes Juhansoo eksliibris, ÜFÜ Tallinna osakond, 1969
* Olaf Esna – Johannes Juhansoo raamatumärgid, Eesti NSV Raamatuühing, 1979
* Olaf Esna – Johannes Juhansoo raamatumärgid. II, Eesti NSV Raamatuühing, 1989
* Kalju Leib – Eestimaa kirikud Johannes Juhansoo loodud eksliibristel, Tartu, 2004

## Tunnustus
* 1989 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 1989 Carl Robert Jakobsoni preemia

## Viited

## Välislingid
* art-exlibris.net – Johannes Juhansoo Exlibrised
* Pärnu Postimees 15. oktoober 2004 – Kaupo Meiel, Kaks killukest Johannes Juhansoo kultuuripärandist sai kaante vahele
Täppiskülvik

**Täppiskülvik** on põlluharimisagregaat (külvik), mis on rippes, kinnitatud kolme punkti kinnitusega või haakes ehk järelveetav. Täppiskülvik külvab seemned kindlate vahede ja laiustega põllule. Seemned jaotatakse seemnekastidest seemenditesse kindlates kogustes. Seemendid asuvad taga pikki külvikut. Seemendite vahe on muudetav, enamasti kasutatakse 70&nbsp;cm laiust vahet. Täppiskülvikute suurused on varieeruvad 1–48 reaskülvikuni. Viimane on suurim täppiskülvik, mille tootja on John Deere ja mis kannab nime DB120.

Masinad mõõdavad välja seemnete külvamise vahemiku. Suuremate seemnete külvamiseks kasutatakse täppiskülvikuid ning väiksemate seemnete külvamiseks kasutatakse teraviljakülvikuid ja heinaseemnekülvikuid. Täppiskülvikuga külvatakse maisi, uba ja hernest.

Vanematel ja väiksematel külvikutel on äärtes markiirid, mille otstes on randaalid, mis lõikavad triibu põldu. Markiir on seadistatud poole külviku laiuselt, et markiiri triip jääks järgmisel ringil traktori keskele. Suuremad ja moodsamad külvikud, mida kasutavad ka moodsamad traktorid ning millel on GPS-navigatsioon ja automaatroolimine kaob vajadus markiiri järele. Tänapäevane põllumajandustehnika kasutab GPS-i ning arvuti kontrollitavat külvikut, mis külvab seemneid 2&nbsp;cm täpsusega. Põllule, mis on ebakorrapärane, rohkete takistustega ning liigse ülekattega ei külva täppiskülvik seemneid enam sinna, kuhu on juba külvatud.

Vanematel külvikutel on tavaliselt seemnekast igale seemendile ja väetisekast kahe või enama seemendi jaoks. Iga seemnekasti all asuvale seemne jaotustaldrikule on kinnitatud kindel arv hambaid, kuhu seeme kukub ja kindel  hammaste vahe vastavalt seemnele, mida külvatakse. Hammaste vahe peab olema seadistatud nii, et üks seeme läbiks selle vahe. Tänapäeva külvikutel on sageli üks suur seemnekast, kust jagatakse seemned igasse seemendisse, mida kutsutakse keskjaotussüsteemiks.

## Külviku juhtimissüsteemid
Tänapäeval on olemas kolme tüüpi külvikut: mehaaniliselt, hüdrauliliselt ja elektriliselt juhitav. Mehaaniline külvik töötab nii öelda pöörleva ratta põhimõttel, kus külvikul on lisaratas, mis on kontaktis maaga ning hakkab seemneid seemenditesse jaotama. Külviku külvinormi reguleeritakse käsitsi. Hüdrauliline süsteem võeti kasutusele, et edasi arendada pöörleva ratta süsteemi. Hüdraulilisel süsteemil on võimalik seemnete kogust jooksvalt töö käigus muuta ning on võimalik arvutile ette anda ka õige külvinorm konkreetse põllu kohta.

John Deere on tootnud seemendi, John Deere ExactEmerge, millega on võimalik külvata varasemast kiiremini. Precision Planting käis John Deere jälgedes ja lõi vDrive süsteemi. Mõlemad  süsteemid on elektrilised ja on abiks kiiremaks külviks põllul. Erinevatel tootjatel oli varem välja töötatud elektrilised süsteemid, kuid puudusid lisanduvad uuendused seadmetele. Külvamisel on kiiruseks 7–9&nbsp;km/h, et tagada optimaalne jõudlus. Elektriliste süsteemide lisandumisel ühildusid elektrimootorid traktori kiirusega. Tänu sellele tagati parem seemnete jaotamine seemenditesse läbi seemnetaldrikute. Vanematel külvikutel lasti seeme peale igat meetrit otse vakku.

## Viited
Valgejõe lahing

**Valgejõe lahing** toimus Vabadussõjas 1918. aasta 22.-24. detsembrini Valgejõe külas ja selle lähiümbruses. 

Lääne poole taganesid Eesti Rahvaväe 4. polgu 1.,2., 3., 4., 5. rood ja 1. eskadron ning 5. polgu 1., 2.,3. rood ja 4. roodu poolrood. Peale tungisid Tallinna Kommunistliku Kütipolgu 4. ja 5. roodu võitlejad koos madruste salgaga. 4. polgu 1. rood jõudis Läsna külast taandudes Valgejõe külla 21. detsembri õhtul, kus võeti Narva maanteel kaitse sisse jõe idakaldal. 22. detsembri pärastlõunal löödi tagasi vaenlase kerge rünnak. 23. detsember möödus vaikselt. 24. detsembril hakkas vaenlane pärast suurtükitule ettevalmistust vasakul tiival peale tungima seades üles neli kuulipildujat. Vaenlane tungis läbi 5. polgu positsioonide 4. polgu 1. roodu selja taha, mispeale viimased said käsu mööda Narva maanteed taganeda Männiku liinile, mis sama päeva öö hakuks ka täideti.    

Umbes kümne kilomeetrisel lõigul Kolgakülast kuni Valgejõe küla lõunaservani oli Eesti Rahvaväes väljas 234 meest, kes olid paigutatud gruppidena Kotka–Valgejõe teele, põhiliselt siiski Valgejõele ja Vanakülasse. Gruppide vahesid valvasid patrullid. Jõgi oli osaliselt jäätunud, kohati lahti. Mets asus jõe mõlemast kaldast 100–200 meetri kaugusel. Eesti Rahvaväes võidelnuist langes Valgejõel 22. detsembril 1918 Sõmeru vallast pärit Karl Nurk (suri Tallinna 1. Sõjaväehaiglas) ning 24. detsembril 1918 Kalvi vallast pärit Jakob Johani poeg Lokutar.  Punaste poolel sai Vanaküla hõivamisel haavata 5. roodust laskur Andrei Andriainen, kes hospitaliseeriti 24. detsembril 1918. 

## Viited
Longi oja

**Longi oja** (ka **Rabi peakraav**) on peakraav Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi ja Viljandi vallas.

## Kirjeldus
Kraavi pikkus on 2,7 km, valgla suurus 13,6 km², langus 2 m ja lang 1,35 m/km. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Kraav saab alguse 98 m kõrguselt Muti järvest ja suubub 96 m kõrgusel Mäeküla järve.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Annoncenblatt

**Annoncenblatt** oli mitme Eesti alal ilmunud väljaande nimi:
*Annoncenblatt (ajaleht, 1865)
*Dorpater Annoncenblatt
*Walksches Annoncenblatt
Auf der Wacht

**Auf der Wacht** (alapealkiri **Stimmen aus der deutschen evangelischen Jugend Dorpats**) oli usuajakiri, mis 1924–1925 ilmus Tartus. Ajakirja väljaandja ja toimetaja oli P. R. Luther.

## Viited
Aus deutscher Geistesarbeit

**Aus deutscher Geistesarbeit** (alapealkiri Wochenblatt für wissenschaftliche und kulturelle Fragen der Gegenwart) oli ajakiri, mis 1924–1934 ilmus Tallinnas. Ajakirja andis 1932–1934 välja Alfred Heinrich Hermann Piers Walter.

Ajakiri ilmus ka Revaler Bote ja Revalsche  Zeitungi lisana.

## Viited
Alfonso XII

**Alfonso XII** (*Alfonso Francisco de Asís Fernando Pío Juan María de la Concepción Gregorio Pelayo*; 28. november 1857 Madrid – 25. november 1885 El Pardo Madridi lähedal) oli aastatel 1874–1885 Hispaania kuningas, kes pärast riigipööret taastas kuningavõimu ja lõpetas lühikest aega kestnud Esimese Hispaania vabariigi.

Pärast seda, kui tema ema Isabel II revolutsiooni tulemusena troonilt tõugati, õppis Alfonso Austrias ja Prantsusmaal. Isabel II loobus troonist Alfonso kasuks 1870. aastal. Neli aastat hiljem naasis Alfonso pärast sõjaväelist riigipööret kuningana Hispaaniasse. 

Alfonso XII suri 27-aastaselt 1885. aastal, troonipärijaks sai tema veel sündimata poeg Alfonso XIII.
Kertu Sillaste

**Kertu Sillaste** (sündinud 24. oktoobril 1973 Tallinnas) on eesti illustraator, pildiraamatute autor, raamatukujundaja, kunstiõpetaja ja tekstiilikunstnik.

## Elukäik
Kertu Sillaste on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia tekstiili eriala 1996. aastal. 1997. aastal õppis ta Pariisis Duperré Kõrgemas Tarbekunstikoolis (École Supérieure des Arts Appliqués Duperré) gobelääni. Aastal 2009 õppis ta Eesti Kunstiakadeemia Avatud Akadeemias Viive Noore illustratsioonikursusel. 2017. aastal lõpetas Sillaste Tallinna Ülikooli magistriõppe kunstiõpetajana. 2002–2014 töötas Tallinna Keskraamatukogus kunstnikuna, alates 2014. aastast juhendab Eesti Lastekirjanduse Keskuse kunstikambrit.

## Liikmesus
Kertu Sillaste kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu, Eesti Kujundusgraafikute Liitu ja Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu Eesti osakonda (on IBBY Eesti osakonna sekretär).

## Ilukirjanduslik looming

* "Pannkoogiraamat", Päike ja Pilv, 2012
* "Ei ole nii!", Päike ja Pilv, 2015
* "Igaüks teeb isemoodi kunsti", Päike ja Pilv, 2016
* "Mina olen kunstnik", Koolibri, 2018
* "Loomakesed läksid linna", Hea Lugu, 2019
* "Appi!", Koolibri, 2021

## Tunnustus

*2011 Põlvepikuraamatu konkurss, III koht ("Pannkoogiraamat")
*2013 Põlvepikuraamatu konkurss, I koht ("Kus on armastus?", tekst Kätlin Vainola)
*2013 Põlvepikuraamatu konkurss, äramärgitud töö ("Jänesejutt”)
*2014 Hea lasteraamat ("Kus on armastus"?)
*2014 5 kauneimat Eesti lasteraamatut, žürii eripreemia illustratsioonide eest ("Kus on armastus?")
*2014 25 kauneimat Eesti raamatut ("Kokatarkusi must valgel")
*2015 Põlvepikuraamatu konkurss, I-III koht (“Astrid ja Ott”)
*2015 Hea lasteraamat ("Ei ole nii!")
*2015 5 kauneimat Eesti lasteraamatut, Eesti Kujundusgraafikute Liidu eripreemia ("Ei ole nii!")
*2015 Aasta Rosin ("Ei ole nii!")
*2016 Hea lasteraamat ("Igaüks teeb isemoodi kunsti")
*2016 The White Ravens ("Igaüks teeb isemoodi kunsti")
*2017 Astrid Lindgreni mälestusauhinna kandidaat
*2018 Hea lasteraamat ("Mina olen kunstnik")
*2018 5 kauneimat Eesti lasteraamatut, Eesti Lastekirjanduse Keskuse eripreemia

## Tõlked

* "It’s Pancake Time!", Ginger Books, 2015
*"Jeder macht Kunst auf seine Weise", Kullerkupp Kinderbuch Verlag, 2017
* "Nein, so ist es nicht!", Kullerkupp Kinderbuch Verlag, 2017

## Viited

## Välislingid
*Kertu Sillaste koduleht
Annoncenblatt (ajaleht, 1865)

**Annoncenblatt** oli ajaleht, mis 1865–1882 ilmus Kuressaares. Ajalehel puudus pealkiri ja pole teada, kes ajalehte välja andis. Ajaleht ilmus korra nädalas. Ajalehed on säilinud vaid Saaremaa Koduloomuuseumis.

## Viited
Astronomische Beyträge

**Astronomische Beyträge** oli astronoomiaajakiri, mis 1806–1807 ilmus Tartus. 

Ajakirja andis välja Johann Wilhelm Andreas Pfaff.

## Viited
Türilane

**Türilane** oli reklaami- ja naljaleht, mis ilmus 15. detsembril 1929 Türil. Väljaandja ja vastutav toimetaja oli A. Puusaag.

Ajaleht trükiti Türil A. Michelsoni trükikojas.
Ilmus ainult üks number.

## Viited

## Välislingid
* ESTER Türilane
Naljaleht (Tallinn)

**Naljaleht** oli huumoriajaleht, mis ilmus (9. november 1929 – 17. aprill 1930) Tallinnas sagedusega kaks korda kuus.

Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Hendrik Saar. Ajalehte trükiti Tallinna trükikojas Estotrükk. Kokku ilmus neli numbrit.

## Viited
Ralf Sauter

**Ralf Sauter** (sündinud 16. juunil 1991 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja filmikriitik. 

Tema artikleid on ilmunud väljaannetes Sirp, Postimees, Teater. Muusika. Kino, Müürileht, Maaleht, Lääne Elu, Reaktor. 2022. aastast töötab Sauter ajakirjanikuna ajalehe Postimees kultuuritoimetuses.

Ta on üks filmisaate "Kinovärgiga mandariin" juhte. Saade oli Raadio 2 eetris aastatel 2016–2023 ning kolis 2024. aasta septembris Retro FM eetrisse. Sauter juhtis aastaid ka Raadio 2 hommikusaate "Hommik!" neljapäevast filmirubriiki "Filmisoovitused".

Postimehes juhib Ralf Sauter koos ajakirjanik Tuuli Põhjakasega taskuhäälingut "Kultuuris kuum", mis alustas tegevust 2022. aasta aprillis.

2023. aastal võitis Sauter Postimehele tehtud filmiteemaliste välkarvustuste eest Jaan Tõnissoni meediaauhinna (parima videoloo-videoprojekti kategoorias).

2026. aastal pälvis Sauter Eesti Filmiajakirjanike Ühingult aasta filmiajakirjaniku tunnustuse viljaka töö eest Postimehe kultuuritoimetuses ja Retro FMi iganädalases filmisaates «Kinovärgiga mandariin».

Sauteri luulet on ilmunud ajakirjas Vikerkaar. Ta on kirjanik Peeter Sauteri vennapoeg.
/2016ALBUM/

**"W:/2016ALBUM/"** on Kanada plaadiprodutsendi deadmau5-i kaheksas stuudioalbum. Album avaldati digitaalselt 2. detsembril 2016, vinüülil 17. veebruaril 2017 ja CD-l 10. märtsil 2017. Albumi andis välja deadmau5-i enda plaadifirma mau5trap Recordings.
Nadzieja Kučar

**Nadzieja Anatoleŭna Kučar** (valgevene keeles **Надзея Анатолеўна Кучар**; sündinud 18. mail 1983 Minskis) on Valgevene ooperilaulja, sopran.
Metsa kõlakojad

**Metsa kõlakojad** on 2015. aastal valminud kolmest hiidruuporist koosnev installatsioon Võrumaal Haanja-Karula puhkealal, millega saab võimendatult kuulata looduse hääli.

Kõlakojad valmisid Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri osakonna esimese kursuse üliõpilaste ja Riigimetsa Majandamise Keskuse koostöös ning avati 18. septembril 2015. Üliõpilased püüdsid kursuseprojekti käigus mõtestada metsaraamatukogu mõistet: milline objekt rikastaks matkalise teekonda ja kus lugeda looduse raamatut. Valminud kursusetööde seast valiti ehitamiseks välja metsakõlakojad, kus istudes saab kuulata metsa helisid – nii vaikust kui ka helirikkust – tavalisest võimendatumalt. Kõlakodasid saab kasutada ka väliõppeklassina või väiksemate kultuuriürituste läbiviimiseks, vähenõudlik matkaja võib neis ka öö mööda saata (kõlakodade läbimõõt on 3 meetrit).

Installatsiooni autor on Birgit Õigus. Kõlakojad ehitasid Eesti Kunstiakadeemia puidutöökoja juhataja Avo Trageli juhendamisel sisearhitektuuri osakonna esimese kursuse üliõpilased Mariann Drell, Ardo Hiiuväin, Lennart Lind, Henri Kaarel Luht, Mariette Nõmm, Johanna Sepp, Kertti Soots, Sabine Suuster ja Birgit Õigus. Tööd juhendasid Aet Ader, Karin Tõugu, Kadri Klementi ja Mari Hunt (arhitektuuribüroost b210) ning Tõnis Kalve ja Ahti Grünberg (loomeettevõttest Derelict Furniture). Konsultandid olid Valdur Mikita, Hannes Praks ja Tõnu Peipman. Ehitusmaterjalina on kasutatud lehist ja kasevineeri.

## Viited

## Välislingid
* Intervjuu metsa kõlakodade idee autori Birgit Õigusega
* Metsa kõlakojad ja idee autor Ukraina teleuudistes *(inglise keeles)*
* Fotod kõlakodade ehitusest
* Fotod kõlakodade transpordist Võrumaale
Eesti Laul 2018

**Eesti Laul 2018** oli kümnes Eesti Laulu võistlus ja 25. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. Poolfinaalid toimusid 10. ja 17. veebruaril ETV stuudiotes ning finaal 3. märtsil 2018 Saku Suurhallis.

Võistluse võitis Elina Netšajeva lauluga "La forza", kes esindas Eestit 63. Eurovisiooni lauluvõistlusel Portugali pealinnas Lissabonis ning sai kaheksanda koha.

Tegu oli viimase Eesti Lauluga, mille produtsendiks oli Mart Normet, kes oli olnud saate ja sündmuse produtsent alates aastast 2009. Koos Normetiga lahkus pärast seda aastat ka kaasprodutsent Ruth Heinmaa.

## Võistluslaulud

## 1. poolfinaal
1. poolfinaal toimus 10. veebruaril 2018. Saatejuhid olid Kristel Aaslaid ja Martin Veisman.

### I voor

### II voor

## 2. poolfinaal
2. poolfinaal toimus 17. veebruaril 2018. Saatejuhtid olid Kristel Aaslaid ja Martin Veisman.

Žüriisse kuulusid Lenna Kuurmaa, Eeva Talsi, Hanna Parman, Mariliis Mõttus, Kristjan Hirmo, Tomi Rahula, Jaanus Nõgisto, Dave Benton, Rainer Ild, Aleksandr Zemzurov ja Erik Morna.

### I voor

### II voor

## Finaal
Finaal toimus 3. märtsil 2018 Saku Suurhallis. Saatejuhid olid Ott Sepp ja Meelis Kubo.

### I voor

### II voor
* Teises voorus osalesid I voorus kolm enim punkte kogunud laulu. Võitja kuulutati välja telefonihääletuse tulemuse põhjal. 

## Viited

## Välislingid
*Lauluvõistluse veebileht Eesti Rahvusringhäälingu veebis
Issad

**Issad** (vene keeles Исад; varem *Issadi*) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Krupi vallas. See asub Pihkva järve kaldal valla keskuset Krupist umbes 1,5 km kaugusel idas Moložva jõe suudme lähedal. Ajalooliselt jäi küla Setumaale.

2000. aastal elas külas 11 inimest.

Eesti esimesel iseseisvusperioodil jäi Issadi küla Satserinna valda.
Štšemeritsõ

**Štšemeritsõ** (eestipäraselt ka Sõmeritsa, Semeritsa, Štšemeritsa; vene keeles Щемерицы) on küla Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis.

Eesti esimesel iseseisvusperioodil jäi küla Laura valda.
Albaania Teaduste Akadeemia

**Albaania Teaduste Akadeemia**, ka **Albaania TA**, (albaania keeles *Akademia e Shkencave e Shqipërisë*) on Albaania teadusakadeemia, riigi tähtsaim teadusasutus.

Albaania TA on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Akadeemia asutati 1972. aastal Tiranas.
Akadeemia loomise eestvedaja oli ajaloolane Aleks Buda. Temast sai ka akadeemia esimene president.

Akadeemia jaguneb organisatsiooniliselt kaheks sektsiooniks:
*Sotsiaalteadused ja albanoloogia
*Loodus- ja tehnikateadused  

1975. aastal asutatud teaduste akadeemia raamatukogu on riigi suurim. 2008. aastal ühendati akadeemia struktuuri kuulunud neli uurimisinstituuti (ajaloo-, arheoloogia-, lingvistika- ja folklooriinstituut) Albanoloogiauuringute Keskuseks.

## Akadeemia liikmeskond
Akadeemia liikmeskonda kuulub 25 tegevliiget, 18 üle 75 aasta vanust liiget, 10 assotsieerunud liiget ja 26 välisliiget. 

#### Tegevliikmeid läbi aegade

*Aleks Buda, ajaloolane
*Shaban Demiraj, albanoloog
*Skënder Gjinushi, matemaatik ja poliitik
*Muzafer Korkuti, arheoloog
*Fatos Kongoli, kirjanik
*Rexhep Meidani, füüsik ja poliitik
*Teki Tartari, geneetik

#### Välisliikmeid läbi aegade
*Jean Aubouin, prantsuse geoloog
*Wilfried Fiedler, saksa balkanoloog ja albanoloog 
*Victor Friedman, USA lingvist, Balkani maade keelte eriteadlane
 
*Eric P. Hamp, USA keeleteadlane
*Pieter J. D. Drenth, hollandi psühholoog, ALLEA president 2000–2006
*Alain Ducellier, prantsuse ajaloolane ja bütsantsoloog
*Momir Đurović, Montenegro elektrotehnikateadlane
*Bernd Jürgen Fischer, USA ajaloolane
*Halil İnalcık, türgi ajaloolane
*Mark Krasniqi, Kosovo albaania etnograaf
*Herbert Mang, Austria ehitusteadlane
*Ferid Murad, albaania päritolu USA farmakoloog, nobelist
*Yves Quéré, prantsuse füüsik
*Răzvan Theodorescu, rumeenia ajaloolane ja poliitik

## Vaata ka
*Kosovo Teaduste ja Kunstide Akadeemia

## Viited

## Välislingid
*Akadeemia koduleht. akad.gov.al
*ANËTARË TË RREGULLT TË. Tegevliikmed. akad.gov.al
*ANËTARË NDERI. Välisliikmed. akad.gov.al
Liin (transport)

**Liin** on maa-, vee- või õhutee, mida kasutatakse enamasti korrapärase liiklusena (*liiniliiklus*) kahe või enama punkti vahel.

Sõltuvalt otspunktide asukohast eristatakse:
*pendelliin (sõidab kahe punkti vahel sama teed mööda edasi-tagasi)
*süstikliin (pendelliin, mis ei tee otspunktide vahel peatusi)
*radiaalliin (pendelliin, mis ühendab kesklinna ja äärelinna)
*diametraalliin (pendelliin, mis läbib kesklinna ja mille kaks otsa asuvad eri külgedel äärelinnas)
*tangensiaalliin (pendelliin, mis ühendab kahte äärelinna piirkonda/tõmbekeskust linna keskossa/linna jõudmata)
*ringliin (liini algus- ja lõppunkt asuvad samas kohas, liin sõidab ringi kas ühes või mõlemas suunas)

Sõltuvalt liiklusvahendist eristatakse järgmisi liine:
*rongiliin
*bussiliin
*laevaliin
*trolliliin
*trammiliin
*metrooliin
*lennuliin
Audrey Azoulay

**Audrey Azoulay** (sündinud 4. augustil 1972, La Celle-Saint-Cloud) on Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta on aastast 2017 UNESCO peadirektor. Ta oli 12. veebruarist 2016 kuni 10. maini 2017 Prantsusmaa kultuuriminister.

Ta sündis aastal 1972 Pariisis Maroko päritolu juutide perekonnas. Tema isa André Azoulay on olnud Maroko kuningate Hassan II ja Mohammed VI nõunik; lapsepõlves veetis ta koolivaheajad Marokos kuningalossis. Ta sai Pariisi Dauphine Ülikoolist magistrikraadi teaduse alal ja Lancasteri ülikoolist ärijuhtimise magistrikraadi. Ta lõpetas veel Pariisi Poliitikauuringute Instituudi ja Rahvusliku Juhtimiskooli (pr. *École nationale d’Administration*).

Ta oli 12. veebruarist 2016 kuni 6. detsembrini 2016 Prantsusmaa kultuuriminister (Manuel Vallsi teises valitsuses). 6. detsembrist 2016 kuni 10. maini 2017 oli ta Prantsusmaa kultuuriministri ametis (Bernard Cazeneuve'i valitsuses).

## Tunnustus
*2019 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks

## Isiklikku
Tema isa André Azoulay on olnud Maroko kuningate Hassan II ja Mohammed VI nõunik.

## Välislingid
* Audrey Azoulay's Campaign for Unesco - Official Website (vaadatud 22. jaanuar 2018, veebiarhiivikoopia)
* Director-General, Audrey Azoulay, The 39th session of UNESCO’s General Conference elected Audrey Azoulay as Director-General of UNESCO, succeeding Irina Bokova. She took office on 15 November for a four-year term.
Bülent Tezcan

**Bülent Tezcan** (sündinud 18. mail 1965 Havzas) on Türgi poliitik, ta kuulub Vabariikliku Rahvapartei ridadesse. Ta on aastast 2011 Türgi Suure Rahvuskogu liige (Aydıni provintsist).

Ta sündis aastal 1965 Havzas Samsuni provintsis. Ta on lõpetanud Ankara Ülikooli juristina. Ta on aastast 2012 Vabariikliku Rahvapartei aseesimees.

Ta on aastast 2011 Türgi Suure Rahvuskogu liige; ta on kuulunud Türgi Suure Rahvuskogu 24., 25. ja on 26. koosseisu liige.
101 kiri

**101 kiri** on 2016. aasta septembris avaldatud 101 eesti kultuuritegelase kiri, milles põhjendatakse kiirraudteeprojekti Rail Baltic mittemõistlikkust Eestile ja soovitatakse ehituskava oluliselt muuta. 

Kirja pealkiri on: "Avaliku elu tegelaste pöördumine: Eesti rahva ja maa tuleviku nimel tuleb peatada Rail Balticu rajamine kavandatud kujul". 

Kirja esimese variandi koostas Toomas Kiho. Kiri ilmus 30. septembri 2016 ajalehes Postimees. 

Kirjale järgnes järjest elavnev arutelu ajakirjanduses raudtee ehitamise kavade üle. Samuti organiseeriti mitu miitingut. 

Hakati välja andma ajalehte Avalik Eesti, mille peatoimetaja on Maarja Lõhmus. Ka selle esimeses numbris (9. detsembril 2016) avaldati 101 kiri.

## Allakirjutanud
Kirjale on alla kirjutanud järgmised 101 inimest.
Anzori Barkalaja, Anne Daniel-Karlsen, Jaan Einasto, Eenok Haamer, Lehte Hainsalu, Vootele Hansen, Toomas Haug, Mati Hint, Indrek Hirv, Aapo Ilves, Kärt Johanson, Jaak Jõerüüt, Arvo Järvet, Toomas Jüriado, Fred Jüssi, Mart Jüssi, Ain Kaalep, Jaak Kangilaski, Mihkel Kangur, Jaan Kaplinski, Ülle Kauksi, Toomas Kiho, Mart Kivastik, Ülo Krigul, Hasso Krull, Kalev Kukk, Toomas Kukk, Kalevi Kull, Mihkel Kunnus, Marju Kõivupuu, Urmas Kõljalg, Tõnis Kõrvits, Tõnu Kõrvits, Tõnu Laigu, Karli Lambot, Anu Lamp, Raho Langsepp, Peeter Laurits, Jüri Leesment, Marju Lepajõe, Leida Lepik, Märt-Matis Lill, Pille Lill, Silvia Lotman, Viivi Luik, Tõnis Lukas, Regina Lukk-Toompere, Valdeko Lukken, Alo Lõhmus, Asko Lõhmus, Maarja Lõhmus, Heino Mardiste, Raik-Hiio Mikelsaar, Valdur Mikita, Sulev Mäeltsemees, Tõnis Mägi, Peeter Oja, Mart Orav, Taavi Pae, Peeter Pere, Aare Pilv, Martti Preem, Margus Punab, Ivar Põllu, Peeter Päll, Tiit Pääsuke, Juhani Püttsepp, Rea Raus, Elisabet Reinsalu, Hendrik Relve, Jaan Riis, Tiit Riismaa, Jaanus Rohumaa, Riina Roose, Remo Savisaar, Jüri-Karl Seim, Kalev Sepp, Gennadi Skromnov, Kärt Summatavet, Marek Tamm, Tõnu Tannberg, Andres Tarand, Urmas Tartes, Ene-Margit Tiit, Toomas Tiivel, Tiia Toomet, Kalle Toompere, Hans-Voldemar Trass, Helena Tulve, Jaan-Eik Tulve, Leelo Tungal, Erkki-Sven Tüür, Jaak Uibu, Jaan Undusk, Tiit Vaasma, Maarja Vaino, Heiki Valk, Kalle Vellevoog, Kaupo Vipp, Peeter Volkonski, Hannes Võrno.

## Järg
26. jaanuaril 2017 avaldati 152 kiri, milles oldi seisukohal, et Rail Balticu rajamine praegusel kujul tuleb peatada ja asuda kavandama Eesti vajadustest lähtuvat raudteed.

12. juunil 2017 avaldati 222 kodaniku kiri, millega paluti jätta Rail Balticu leping ratifitseerimata.

222 kodaniku kiri pälvis Eesti Kultuuri Koja auhinna Kultuuri Tegu 2017.

## Vaata ka
*Avalik Eesti
*Avalikult Rail Balticust
*152 kiri
*222 kiri
*400 kiri
*500 kiri

## Viited

## Välislingid
*Avalik Eesti
*"Avaliku elu tegelaste pöördumine: Eesti rahva ja maa tuleviku nimel tuleb peatada Rail Balticu rajamine kavandatud kujul", 29.09.2016, ajalehe Postimees veebiväljaanne (arvamus.postimees.ee).
Avalik Eesti

**Avalik Eesti** on Eesti ajaleht ja võrguteavik, mis ilmub alates detsembrist 2016.

Ajalehe peatoimetaja on Maarja Lõhmus, lehe väljaandmist ajendas 101 kiri. Leht ilmub ka ajalehe Õhtuleht vahel.

## Vaata ka
*Avalikult Rail Balticust

## Viited

## Välislingid
*Ajalehe võrguteavik
Léon Foucault

**Jean Bernard Léon Foucault**  (18. september 1819 – 11. veebruar 1868) oli prantsuse füüsik, Foucault' pendli leiutaja.

Foucault' pendel on pikk vabalt võnkuv pendel, mida kasutatakse Maa pöörlemise demonstreerimiseks. Foucault viis läbi esimesed valguse kiiruse mõõtmised, avastas põhivoolule vastupidises suunas liikuvad voolud (hoovused) ning on saanud tunnustust güroskoobile ehk vurrile nime andmise eest.

## Lapsepõlv ja noorus

Foucault sündis Pariisis 18. septembril 1819 kirjastaja peres. Pärast peamiselt kodus omandatud haridust õppis ta meditsiini, mille ta hülgas füüsika kasuks verekartuse tõttu. Ta oli esimene, kes suunas tähelepanu Louis Daguerre'i fototöötlusele. Kolm aastat oli ta Alfred Donné (1801–1878) katsete assistent mikroskoopilise anatoomia loengusarjadel.

Koos Hippolyte Fizeauga viis ta läbi uurimisi päikesevalguse intensiivsusest võrreldes seda süsielektroodidega kaarlampides ning kaltsiumoksiidiga.

## Edasised avastused

1850. aastal tegi Foucault eksperimendi, kus ta kasutas Fizeau-Foucault' seadeldist, et mõõta valguse kiirust. Seda hakati kutsuma Foucault'-Fizeau eksperimendiks. Antud eksperimenti peeti lõpetuseks Newtoni teooriale, mille kohaselt valgus liigub aeglasemini vees kui õhus.

1851. aastal tegi ta demonstratsiooni Maa tiirlemisest ümber oma telje. Sellise eksperimendi ülesehitust oli varem kasutanud Vincenzo Viviani juba 1661. aastal, kuid sai üldsuse poolt suurema tähelepanu just läbi Foucault.

1855. aasta septembris avastas Foucault, et vaskketta pöörlemiseks vajalik jõud suureneb, kui seda pannakse pöörlema servapidi magneti pooluste vahele. Samal ajal kuumeneb ketas metalli juhitud Foucault' voolude abil.

Foucault leiutas 1857. aastal polarisaatori, mis kannab tema nime. Aasta hiljem kavandas ta meetodi, mille abil on võimalik katsetada peegelteleskoobi peeglit.

## Elu lõpuaastad

Foucault määrati 1862. aastal Bureau des Longitudesi (Mõõtude Büroo) liikmeks ja Auleegioni ohvitseriks. 1864. aastal sai ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks.

Surma eel pöördus ta tagasi Rooma-Katoliku usku, mille ta oli varem hüljanud.

## Surm

1868. aasta 11. veebruaril suri Foucault Pariisis arvatavasti polüskleroosi tagajärjel. Ta maeti Pariisis asuvasse Montmartre'i surnuaeda.

Foucault' järgi on nimetatud asteroid 5668 Foucault.

Foucault' nimi on üks 72 Eiffeli tornile graveeritud nimest.

## Viited

## Välislingid
* 
* Leon Foucault. Encyclopædia Britannica
Kautsjon

**Kautsjon** (ladina keeles *cautio*; ettevaatus) on varaline või mittevaralise kohustuse täitmist tagav rahasumma, millest maksja kohustuse täitmata jätmisel ilma jääb. 

## Eestis
### Ajalugu
#### 1918–1940
1918–1940 toimis Eestis nn "Ladina notariaadi" mudel: notareid loeti küll avaliku teenistusse kuuluvaiks riigiametnikeks kohtuministeeriumi võimkonnas, kuid riigikassast nad palka ei saanud ning vastutasid oma varaga. Kahjunõude tagamiseks oli sisse seatud kautsjon, mille maksmata jätmine võis kaasa tuua ametist tagandamise. Kautsjoni summad olid kõrged, samas polnud notari vastutus piiratud kautsjoni summaga. NSV õiguses (1940–1991) kautsjonit ei rakendatud.

### Kriminaalõiguses
Inimesel on õigus taotleda enda vahistamise asendamist kautsjoniga, mis tasutakse kohtu hoiuarvele. Selleks tuleb esitada kohtule taotlus. Pärast seda langetab kohtunik otsuse, kas süüaluse võib vabastada kautsjoni vastu. Kautsjoni suuruse määramisel lähtub kohtunik võimaliku karistuse raskusest, kuriteoga põhjustatud kahju suurusest ning inimese varalisest tagatisest. Kui kohtunik taotluse rahuldab, vabastatakse inimene pärast kautsjonisumma laekumist. Kautsjon tagastatakse, kui inimene ei riku ettekirjutatud tingimusi, menetlus lõpetatakse või inimene mõistetakse õigeks. Vastasel juhul kantakse raha riigituludesse. Alates 1. juulist 2014 tuleb kautsjon tasuda rahandusministeeriumi arveldusarvele. Selgitusse tuleb märkida, kelle eest kautsjon tasutakse. Kautsjoni miinimumsuurus on viissada päevapalka.

### Tsiviilõiguses
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku järgi tasutakse kassatsioonkaebuselt (ringkonnakohtu otsuse edasikaebamine riigikohtusse) kautsjoni 1% tsiviilasja hinnast, arvestades kaebuse ulatust. Kautsjoni suurus ei saa olla alla 100 euro ja ei saa olla suurem kui 3000 eurot. Hagita asjas, mittevaralise hagi asjas, tasutakse määruskaebuselt kautsjoni 50 eurot. Eesti Vabariik kui menetlusosaline on kautsjoni tasumisest vabastatud.

### Valimistel
Riigikogu valimistel ja Euroopa Parlamendi valimistel tuleb kautsjon tasuda iga kandidaadi kohta. Kautsjoni suuruseks Riigikogu valimistel on ühekordne kuupalga alammäär ja Euroopa Parlamendi valimistel viiekordne kuupalga alammäär.

Riigikogu valimistel kautsjon tagastatakse kui kandidaat osutub valituks või saab valimisringkonnas hääli vähemalt poole lihtkvoodi ulatuses või kui erakonna kandidaadid kogusid üleriigiliselt kokku vähemalt 5 protsenti häältest.

Euroopa Parlamendi valimistel kautsjon tagastatakse kui üksikkandidaat või erakond kogus üleriigiliselt kokku vähemalt 5% häältest.

## Viited
Maarja Lõhmus

**Maarja Lõhmus** (kuni 1987 **Maarja Pärl**; sündinud 16. veebruaril 1960) on eesti ajakirjanik ja meediateadlane. 

Ta lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna žurnalistikaosakonna.

Ta on olnud Tartu Ülikooli ajakirjanduse õppejõud.

Ta on ajalehe Avalik Eesti peatoimetaja.

## Isiklikku
Ta oli abielus kirjaniku ja tõlkija Aivo Lõhmusega.

## Välislingid
*CV Eesti teaduse infosüsteemis
Treeger

**Treeger** on abivahend maamõõduseadme (näiteks teodoliidi, tahhümeetri, GNSS-seadme, reflektori) kinnitamiseks statiivi külge.

Treeger koosneb kolmest kõrgusi tellitavast kruvist. Kinnituskruvi on vajalik tahhümeetri kinnitamiseks statiivi külge. Treegeri all asub 5/8–11 suurune auk, mis on tsenseeritud treegeri keskele, et seda saaks kinnitada statiivile kinnituskruviga. Treeger on mõeldud instrumendi loodimiseks ja tsentreerimiseks punktile. Täpse mõõtmistulemuse saamiseks peab treeger olema loodis ja stabiilselt statiivi külge kinnitatud.

## Treegeri konstruktsioon
Treegeri konstruktsiooni osad:
* kaks kolmnurkset metallplaati
* kolm peenliigutuskruvi, mis asuvad kahe metallplaadivahel, igas nurgas üks
* vesilood
* optiline või lasersihik
* keermega auk, kuhu kinnitub statiivi kruvi
* kolm auku ülemisel metallplaadil, mille külge kinnitub tahhümeeter
* tahhümeetri lukusti

## Treegeri kasutus
Treeger kinnitatakse statiivile kruviga ja asetatakse geodeetilisele punktile. Läbi optilise sihiku vaadates sihitakse niitristik täpselt punktile, kasutades peenliigutuskruvisid. Kui niitristik paigas, tuleb treeger loodi ajada. Vesiloodi loodi ajamiseks tuleb muuta statiivi jalgade kõrgust, kuni vesiloodi mull asub ringi keskel. Pärast loodiajamist tuleb taas kontrollida treegeri asendit läbi optilise sihiku punkti suhtes. Kui treeger on tsentreeritud punktile ja loodis, võib sellele kinnitada tahhümeetri. Treegeri asendit peab kontrollima ka mõõtmiste ajal, sest kui treeger on paigast liikunud, on ka mõõtmistulemused ebatäpsed või mõõdetud tulemused ületavad lubatud mõõtevea.

## Optilise loodi kontrollimine

Optilise loodi nõue – optilise loodi viseerimistelg peab kokku langema tahhümeetri põhiteljega.

Kontrollimiseks kinnitatakse tahhümeeter statiivile ja horisonteeritakse silindrilise vesiloodi järgi. Seejärel kinnitatakse põrandale paberileht nii, et paber on kontrolli ajal liikumatu. Abiline märgib paberilehele vaatleja ütluse abil optilise loodi niitristiku keskpunkti järgi punktid loodi kolmes asendis (120° vahedega). Nendest kolmest punktist tekib vigade kolmnurk. Kui kolmnurga külje pikkus jääb alla 2 mm, on lood korras, vastasel korral tuleks seda justeerida. Optilise loodi jaotiste keskpunkt justeeritakse kolmnurga keskele, kasutades optilise loodi justeerimiskruve. Pärast justeerimist kontrolli korratakse. 

## Viited
Slimsi jõgi

**Slimsi jõgi** oli jõgi Kanadas Yukonis.

Jõgi on 24 km pikk ja on voolanud Kluane järve. Jõgi sai alguse Kaskawulshi liustikust.

2016. aastal jõgi kuivas.

## Viited
Bui keel

**Bui keel** ehk **boji keel** on kami-tai keelkonda kuuluv keel.

Bui keelt räägib bui rahvas. Keel on elujõuline, kõnelejaid kokku on ligikaudu 2 649 100, kellest umbes 2 600 000 elab Hiinas. Keelt kõneldakse Hiina idaosas ning Põhja- ja Loode-Vietnamis. Hiina idaosas elavad buid lähistroopilises ja mägises Guizhou provintsis. Buid on suuruselt üheteistkümnes etniline vähemus, mis on saanud Hiina Rahvavabariigi ametliku tunnustuse. Ka Vietnamis elavad buid on ametlik etniline rühm.

Hiinas on keel jagunenud kolmeks: *qiannan*, *qianzhong* ja *qianxi*. *Qiannan*’i arvatakse standardiks, sest selle kasutajaskond on kõige suurem. Vietnamis kasutusel olev bui keel sarnaneb kõige enam *qianxi* dialektiga.

Algselt ei olnud keelel oma kirjaviisi ja kasutati hani kirja. Pärast 1949. aastat aitas Hiina valitsus buidel kujundada oma kirjastiili, toetudes ladina tähtedele. 

## Fonoloogia
Bui keeles on . Bui on toonikeel, kasutusel on 8 tooni.

## Morfoloogia
Buikeelsed sõnad on morfoloogiliselt liht- ja liitsõnad. Liitsõnad koosnevad kahest või enamast lihtsõnast. Liitsõnad moodustatakse kolmel erineval viisil: 1) juurde lisamisel, 2) lihtsõnade liitmisel, või 3) sama sõna kordamisel. 

Lihtsõnad:
**mit* – nuga 
**zan* – nägema
**da:t* – kuum

Liitsõnad:
*(*po* – mitmuse näitaja)
***po te* – nemad
***po zau* – meie
***po su* – teie
*(*ka:i* – asjad)
***ka:i tan* – riided, asjad mida kanda
***ka:i yu:n* – seadmed, asjad mida kasutada
**ta xa:i* – linnutee ( *ta* – jõgi, *xa:i* – meri)
**tan non* – päike (*tan* – valgus, *non* – päev)
**pu pu* – igaüks
**non non* – iga päev

## Arvsõnad
*Üks – *deu*
*Kaks *– song*
*Kolm *– sam* 
*Neli – *si* 
*Viis – *ha* 
*Kuus – *zok* 
*Seitse – *ch’at*
*Kaheksa *– pet* 
*Üheksa – *ku* 
*Kümme – *ch’ip*

## Viited
Mall (eesnimi)

**Mall** on vanem eesti naisenimi. Mall on arvatavasti lühendvorm nimest Magdaleena.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Mall 570 naisel. Mall on Eestis populaarsuselt 281. naisenimi.

Mall oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli 70). Kõige populaarsem on eesnimi Mall vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,12 ning Pärnu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,62.

1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Mall 523 naisel. Mall oli levikult 299. naisenimi. Mall oli keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus oli 73). Kõige populaarsem on eesnimi Mall vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,26.

## Nime kandjaid
*Mall Hellam
*Mall Hiiemäe
*Mall Nukke
*Mall Orru
*Mall Valk-Sooster

## Viited
Masinaühistu

**Masinaühistu** ehk **masinatarvitajate ühing** on endisaegne ühing, mille eesmärk oli ülal pidada masinaid ja teisi tööriistu ning võimaldada nende kasutamist ühingu liikmetele. 

Eestis asutati masinaühistuid peamiselt põllumajandusmasinatega seotult. Ühistud pidasid üleval näiteks rehepeksugarnituure ja traktoreid.

1934. aastal oli Eestis umbes 680 masinaühistut.

Eestis tegutses Masinatarvitajate Ühingute Liit.

## Viited
Massoprodukt

**Massoprodukt** oli mööbliettevõte, mis tegutses Tallinnas. Ettevõte valmistas mööblit ja äride sisseseadeid.

Ettevõtte asutasid 1916. aastal Jaan Olbrei ja August Kapsi. Aastast 1917 tegutses ettevõte aktsiaseltsina, olles üks esimesi eesti kapitaliga asutatud aktsiaseltsidest. 

1930. aastal olid ettevõtte peaaktsionärid ning direktorid Arnold Kapsi (August Kapsi vend), Richard Olbrei (Jaan Olbrei poeg) ja Mihkel Pung Kaubandustööstuskojast. Tehase tehniline juhataja oli H. Rehesaar.

Massoprodukt tegutses suures neljakorruselises tehasehoones. Tehasel oli suur poolvalmis mööbli ladu ning valmistoodangu tutvustamiseks kolm müügisalongi. Tehas tootis võõrastetoa, söögitoa, kabineti- ja magamistoa mööblit, olles peamiselt pühendunud just viimasele. Komplektide hinnad ulatusid 450 kroonist 4000 kroonini.

## Viited
ARE (ettevõte)

**ARE** (algselt ametliku nimetusega Elektrotehnika Tehased A./S. "ARE") oli elektrotehnika ettevõte, mis tegutses Tallinnas.

Aja jooksul nimekuju muutus mitmel korral, kuid selle juures säilis osa "ARE".

Ettevõte asutaja ja omanik oli Endel Are.

Ettevõte tootis raadioaparaate ja mitmesuguseid elektrotehnilisi aparaate.

Ettevõte asutati 1932. aastal. 1937. aastal muudeti see aktsiaseltsiks.

1939. aastal töötas ettevõttes 131 inimest. Sellega ja ka tootmismahu poolest oli ettevõte RETi kõrval suuruselt teine omalaadsete hulgas.

Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal ettevõte riigistati ja ühendati tehasega RET.

## Viited
Franz S. Exner

**Franz Serafin Exner** (24. märts 1849 – 15. oktoober 1926) oli Austria füüsik. 

## Elukäik
Exner kuulus ühte tähtsamasse Austria-Ungari impeeriumi suguvõssa, kuhu kuulsid ka Adolf Exner, Karl Exner, Sigmund Exner ja Marie von Frisch. Exner oli Franz Serafin Exneri ja Charlotte Dusensy noorim laps ja Adolf Exneri, Karl Exneri, Sigmund Exneri ja Marie von Frischi vend. Tema isa Franz Serafin tegeles Austria ülikoolide reformimisega, oli aastatel 1831–1848 Karli ülikooli filosoofiaprofessor ja töötas alates 1848. aastast Viini ülikooli õppetoolis.

Exner õppis füüsikat 1867. aastal Viin ja omandas doktorikraadi pärast aastast õppimist August Kundti käe all Zürichis. Ta töötas ka 1871. aastal Wilhelm Conrad Röntgeniga, et saada doktorikraad filosoofias. Tema õppimise suurim mõjutaja oli Viktor von Lang, kes aitas tal 1872. aastal teha uurimistööd. 1879 sai temast poole kohaga professor. 1891. aastal nimetati ta keemia ja füüsika instituudi professoriks. 1902. aastal sai temast tähtsuselt teine mees füüsikainstituudis ja oli Johann Josef Loschmidti järeltulija, kes oli pärast vanemate surma perekonna lähedane sõber ja muretses alati Exneri laste pärast. Exnerist sai 1908. aastal, mil oli tema teadusliku töö haripunktis, Viini ülikooli kantsler.

## Saavutused
Franz Serafin Exner oli tugeva nägemuse ja kindla veendumusega füüsik, kes õpetas välja mitmekülgsed ja haritud kodanikke. Ta oli paljude kaasaegse füüsika valdkondade teerajaja. Sissejuhatuse radioaktiivsuse, spektroskoopia, elektrokeemia, keemia atmosfääris ja värviteooria juurde Austrias tegi just nimelt Exner.

Tema kuulsamate õpilaste hulka kuulusid
*Marian Smoluchowski, Poola päritolu Viini füüsik, kes avastas Browni liikumise (sõltumatult Albert Einsteinist ja Friedrich Hasenöhrlist);
*Victor Hess, kelle tähelepanu juhtisid põneva ja ulatusliku atmosfääri elektri ja sellega seotud radioaktiivsuse poole Franz Exner ja Egon Schweidler, atmosfääri elektri uurimise teerajaja. Hess sai ka kosmilise kiirguse avastamise eest Nobeli auhinna;
*Erwin Schrödinger, kes alustas teadlaskarjääri 1911. aastal Exneri assistendina ja sai Nobeli füüsikaauhinna Schrödingeri võrrandi eest;
*Stefan Meyer.

1920. ja 1930. aastatel oli enamik füüsika õppetoole tema õpilaste hõivatud. Need õpilased olid Josef Thuma (professor Prahas), Anton Lampa (Praha), Hans Benndorf (Graz), Marian Smoluschowski (Czernowitz, Krakau), Stefan Meyer (Viin), Egon Schweidler (Innsbruck, Viin), Eduard Haschek (Viin), Friendrich Hasenöhrl (Viin), Arthur Szarvassi, Heinrich Mache (Viin), Victor Conrad (Brünn, USA), Felix Maria von Exner-Ewarten (Viin), Friedrich von Lerch (Innsbruck), Karl Przibram (Viin), Felix Ehrenhaft (Viin), Erwin Lohr (Brünn), Wilhelm Schmidt (Viin), Franz Aigner (Viin), Victor Francis Hess (Graz, Innsbruck, New York), Karl Wilhelm Friedrich Aigner (Graz), Ludwig Flamm (Viin), Erwin Schrödinger (Leipzig, Zürich, Berliin, Dublin, Viin) ja Hans Thirring (Viin).
Jakob Jaason

**Jakob Jaason** (kasutusel ka nimekuju **Jakob Jason**, pseudonüümiga **Meie Mats**; 20. august 1882 Keila vald – 16. september 1931 Keila vald) oli toimetaja ja kirjastaja.Jakob Jaason oli pilkeajakirjade Meie Mats (ajakirja tegelik väljaandja oli raamatukaupmees Jakob Ploompuu), Nalja Madis (1903), Nalja Liisa (1904), Meie Matsi vastane (1905) ja muude trükiste (laulikud, kalendrid) väljaandja. Arvatavasti oli Jaason nendes väljaannetes ka peamisi autoreid.

## Viited
Suur Kollaps

**Suur kollaps** on üks universumi võimalikest saatustest, mis saab tõeks, kui universumi paisumine aeglustub ja hakkab lõpuks kokku tõmbuma. Universum tõmbub kokku kuni temast saab singulaarsus ja uue Suure Pauguga saab alguse uus universum.

## Ülevaade
Kui universumi paisumise kiirus ei saavuta ülekaalu paokiirusest, siis hakkab kõik aine universumis vastastikkuse gravitatsiooni mõjul kokku tõmbuma. Erinevalt algsest universumist, mis oli ühtne, muutub meie praegune universum kokku tõmbumise kühmuliseks. Lõpuks kukuks kõik aine kokku mustadeks aukudeks, mis liiguvad kokku, et moodustada üks suur must auk ehk suure kollapsi singulaarsus.

Tulevikusündmuste täpsed detailid, mis toimuvad enne suure kollapsi lõppfaasi, sõltuvad nii universumi paisumise faasi kui ka eelmise kokkutõmbumisfaasi pikkusest. Siiski tuleb ära märkida, et teadlased ei suudaks kohe kindlaks teha, millal universum läheb üle kokkutõmbumisfaasi, sest valgus ei jõua maale silmapilkselt ja seetõttu ei saa ka täpselt kindlaks teha, millal üks faas asendub teisega.

Meie universumile võib ennustada, et kõigepealt ühinevad superklastrid, neile järgneb galaktikaklastrite ja galaktikate ühinemine. Kui tähed asuvad nii lähestikku, et nendevahelised kokkupõrked on muutunud tavaliseks, muutuks kosmiline mikrolaine-taustkiirgus nii suureks, et tähed ei suudaks enam enda soojust eraldada ja nad kuumeneksid seestpoolt niivõrd, et nad plahvataksid ja jätaksid maha kuuma gaasi, mille aatomid kukuksid suure kuumuse tõttu oma ehituskivikesteks.

Hubble'i konstant mõõdab praegust universumi paisumist. Gravitatsioonilise jõu tugevus sõltub universumis leiduva aine tihedusest ja survest ehk kriitilisest tihedusest. Kui universumi tihedus osutub suuremaks kui kriitiline tihedus, siis toimub paisumise pidev aeglustumine, mis asendub kunagi kokkutõmbumisega ja põhjustab lõpuks universumi kokkukukkumise. Kui tihedus on väiksem kriitilisest tihedusest või sellega võrdne, siis jätkub paisumine igavesti. Järgneks universumi külmussurm, milles universum jahtub samal ajal kui toimub paisumine. Üks teooria oletab, et universum kukub kokku olekusse millest ta alustas ja seejärel algaks Suure Pauguga uus universum. Selle teooria järgi elaks universum igavesti ja temas toimuksid paisumise (Suur Pauk) ja kokkutõmbumise (Suur Kollaps) faasid.

## Viited
Schrödingeri kass

**Schrödingeri kass** on mõtteline eksperiment, mis illustreerib superpositsiooniprintsiipi, ehk seda kuidas objekt saab olla korraga mitmes teineteist välistavas olekus. Mõttelises eksperimendis tekitatakse süsteem, kus hüpoteetiline kass on suletud kasti sees korraga nii surnud kui ka elus. Selle mõttelise eksperimendi pakkus välja Austria füüsikateoreetik Erwin Schrödinger 1935. aastal eesmärgiga näidata kvantmehaanika ebatäiuslikkust üleminekul mikromaailmast makromaailma. 

Schrödingeri kassi mõtteline eksperiment seatakse üles järgmiselt.

Terasest kasti asetatakse elus kass ja seade, mis koosneb mürgiga pudelist, haamrist, Geigeri loendurist ja väiksest kogusest radioaktiivsest materjalist. Radioaktiivsest materjali on nii vähe, et tunni aja jooksul laguneb sellest viiekümne protsendise tõenäosusega ainult üks aatom, kuid sama suur on tõenäosus, et mitte üksi aatom ei lagune. Tuuma lagunemisest tekkivat kiirgust tuvastab Geigeri loendur, mis peale kiirguse tuvastamist vabastab haamri, lastes sellel langedes lõhkuda mürki täis pudeli. Ehk kui tuum laguneb, sureb kass mürgi tõttu, kuid kui tuum ei lagune, jääb mürgipudel terveks ja kass ellu.

Kui eksperiment on nii üles seatud, suletakse kast, kus on kass ja seade. Peale tunni aja möödumist on sama tõenäoline, et kass on kasti sees elus kui surnud. Sel hetkel võib öelda, et kass ei olegi elus, ega surnud vaid kass on mõlemas olekus korraga ehk superpositsioonis. Kuid kasti avamisel ning selle sisse vaatamisel ei näe vaatleja kassi korraga elus ja surnud, vaid kass on kas elus või surnud. Vaatluse hetkel selle süsteemi lainefunktsioon kollapseerub ehk segatud tõenäosuslikust olekust saab üks kindel olek.

Eksperimendi põhiküsimus on: millal muutub süsteem kahe oleku segust üheks konkreetseks olekuks? Schrödingeri eesmärk oli näidata, et puudub reeglistik, mis ütleks, millal täpselt lainefunktsioon kollapseerub. See probleem on füüsikas tuntud kui mõõtmisprobleem. Erinevad kvantmehaanika interpretatsioonid käsitlevad seda probleemi erinevalt. Kopenhaageni interpretatsiooni kohaselt eksisteerib kass superpositsioonis vaatluse hetkeni, kuid vaatlus ja vaatleja pole väga täpselt defineeritud. Teiseks võrreldamisi populaarseks tõlgenduseks on paljude maailmade interpretatsioon, mille kohaselt lainefunktsioon ei kollapseeru, vaid iga erinev mõõtmistulemus on realiseeritud mingis universumis ehk kass on mingis universumis kasti avamisel elus ning mingis teises universumis surnud. Leidub veel mitmeid interpretatsioone, kuid kõik need on kinnitamata, sest süsteemi pole võimalik vaadelda superpositsioonis ega kollapsi hetkel, seega on tegemist ühe lahendamata probleemiga füüsikas.

Kuigi esialgselt oli mõtteline eksperiment kvantfüüsika puudujääkide esiletõstmiseks suunatud, siis kasutatakse seda nüüd tihti kvantfüüsika õpetamisel, et illustreerida superpositsiooniprintsiipi. Lisaks on Schrödingeri kassi kasutatud palju popkultuuris.

## Vaata ka
* Schrödingeri võrrand
* Maxwelli deemon

## Viited
Kääri peakraav

**Kääri peakraav** (ka **Kääri oja**) on peakraav Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Vastemõisa oja parempoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 9,7 km, valgla pindala 6,8 km², langus 17,5 m ja lang 2,57 m/km. Kraav saab alguse 69,5 m kõrgusel Kildu külas Vastemõisa – Võlli – Suure-Jaani tee servas ja suubub Ivaski külas 52 m kõrgusel paremalt poolt Vastemõisa ojasse 4,2 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Naer ja lõbu

"**Naer ja lõbu** *: piltidega ilustatud naljade kogu*" oli huumoriajakiri, mis ilmus 1906. aastal Tallinnas.

Väljaandjateks olid raamatukaupmees Eduard Konstantin Berggrün nr. 1 ja N. Lement nr. 2. Ajakirja trükiti Tallinnas "M. Antje" trükikojas.

Kokku ilmus ainult 2 numbrit. Nr 1: 6000 eks., Nr 2: 4400 eks.

## Viited
Vastemõisa – Võlli – Suure-Jaani tee

**Vastemõisa – Võlli – Suure-Jaani tee** (registrinumbriga 24123) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 19,973 km.

Tee saab alguse Kobruvere külas Viljandi – Suure-Jaani tee 12. kilomeetrilt, läbib Kildu, Võlli, Arjadi ja Ängi külasid ja Suure-Jaani linna ning lõppeb Päraküla külas Mudiste – Suure-Jaani – Vändra maantee 9. kilomeetril. Suure-Jaani linnas kannab tee nimesid Nurme tänav ja Pärnu tänav.

Tee 4. kilomeetrilt hargnevad teest Kildu–Oksa–Tõramaa tee ja Epra–Kildu tee.

## Viited
Latentne soojus

**Latentne soojus** on soojusenergia, mis neelatakse või vabastatakse aine faasisiirdel.

Kõik puhtad ained looduses on võimelised muutma oma olekut. Näiteks tahketest ainetest võivad saada vedelad (jääst saab vesi) ning vedelad ained võivad omakorda muutuda gaasiliseks (veest saab veeaur). Sellised aineoleku muutused aga nõuavad vastavalt kas soojushulga lisamist või eemaldamist. See soojushulk, mis põhjustab olekus muutusi, ongi latentne soojus.

Latentne ehk teisisõnu peidetud soojus on saanud nimetuse selle järgi, et toimuvad protsessid ei väljendu temperatuuri muutusena (aine sulamissoojus ja aine aurustumissoojus). Näiteks vee temperatuur keemishetkel on 100&nbsp;°C. See soojushulk, mis kogu aeg veele lisandub, et hoida teda keemas ja 100&nbsp;°C juures, on latentne soojus.

Mõiste võttis 1762. aastal esimesena kasutusele šoti keemik Joseph Black, kelle uurimused ja taiplikkus ületasid kaugelt tema kaasaegsete keemikute oma. Hiljem avastas latentse soojuse iseseisvalt ka šoti insener James Watt, kes kasutas teadmisi aurumasina ehitamisel.

Latentse soojuse leidmiseks saab kasutada valemit
:L = \frac {Q}{m},
kus Q on vabanenud või neeldunud energia hulk aine faasimuutusel (kJ), m on aine mass (kg), ja L aine latentne soojus (kJ kg−1).