open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksander Alver

**Aleksander Julius Alver** (31. detsember 1890 Vooru vald, Tarvastu kihelkond – 3. veebruar 1949 Lübeck) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1911 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1911–1916 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, 1920–1922 matemaatika-loodusteaduskonnas ja 1925–1926 õigusteaduskonna kaubandusosakonnas. Akadeemiliselt oli ta korporatsiooni Fraternitas Estica liige, heideti välja, siis oli korporatsiooni Ugala asutajaliige, hiljem võeti Fraternitas Esticasse tagasi.

Prooviaastal oli ta Paide Püha Risti koguduses (Carl Friedrich Johann Ralli juures) ja Suure-Jaani Johannese koguduses (Johann Georg Alfred Rosenbergi juures). Ordineeriti õpetajaks 28. aprillil 1918. 

Vabadussõjast võttis ta osa 3. diviisi koosseisus välivaimulikuna.

Oli aastal 1918 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1918–1919 oli ta Püha Jakobi koguduse õpetaja ja 1919–1944 (alates 7. augustist 1919) Viru-Nigula koguduse õpetaja. 

1928. aastal karistas EELK Konsistoorium Alverit sobimatute armusuhete eest valju noomitusega.

Teenis Kaitseliidu Viru maleva Viru-Nigula malevkonna staabis.

Põgenes septembris 1944 Saksamaale. Oli lühikest aega vaimulik Lääne-Preisimaal Löbaus (praeguse haldusjaotuse ja nimede järgi Lubawas Iława maakonnas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas). Pärast sõja lõppu teenis aastatel 1944–1949 eestlasi Lübecki põgenikelaagris.

2017.aastal Viru-Nigula pastoraadi remondi ajal leiti Alveri ulatuslik pornokollektsioon. Toona leiti piltide, ajakirjade, joonistuste jms kõrval ka tema erootiline näidend  "Carpe diem. 24 tundi”.

## Tunnustus
*1940 – Kaitseliidu Valgeristi III klassi teenetemärk (9. veebruar 1940)

## Isiklikku
Tema onupoeg Eduard Alver oli Eesti Vabariigi esimene politseiülem, teine onupoeg Hans Alver oli Haapsalu linnapea.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Andres Pulver. "Viru-Nigula pastoraadihoones paljastus siivutu saladus". Postimees, 9. detsember 2017
Arnold Koop

**Arnold Koop** (16. juuli 1922 Dobrjati küla, Petrogradi kubermang – 21. aprill 1988 Moskva) oli eesti haridustegelane, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1986).

Arnold Koop oli Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja ja 1960–1968 Tallinna Pedagoogilise Instituudi rektor, 1968–1970 Eesti NSV kõrg- ja keskerihariduse minister.

Arnold Koop oli Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu (1967–1971) saadik ja ka Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja, EKP Keskkomitee liige

Aastail 1970–1988 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli rektor, vaatamata sellele, et tal endal polnud kõrgharidust. Nõukogude võimule läbinisti lojaalse figuurina ajas nn kruvide kinnikeeramise poliitikat. 
Kuni surmani oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu liige. Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 1986. aastal ajaloo alal. 1982. aastal on pälvinud Eesti Teaduste Akadeemia medali (kui Tartu Riikliku Ülikooli rektor). 

Maetud Tartusse, Raadi kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Trass, Hans 2010. Subjektiivsevõitu olbuseid rektor Arnold Koobi võimuajast 1970–1988. Rmt.: Trass, Hans, *Hellrange loodus ja inimene: Bioloogi tagasivaated 1967–2007*. Tartu: Ilmamaa, lk. 311–316. (Ilmunud ka: Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi 30 (1998), lk. 67–71.)
Linda J. Rogers

**Linda J. Rogers** on ameerika psühholoog ja semiootik.

Ta töötab California State University's, õpetades arengupsühholoogiat.

## Teosed
*Rogers, Linda J.; Swadener, Beth Blue 2001. *Semiotics and dis/ability: interrogating categories of difference*‎. Albany: State University of New York Press.
Jaan Treumann

**Jaan Treumann** (11. märts 1881 Hanila kihelkond – 30. märts 1941 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta õppis 1903–1909 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Korporatsiooni Fraternitas Estica asutaja ja auvilistlane.

Oli prooviaastal Valga Peetri koguduses, ordineeriti samas abiõpetajaks 25. detsember 1910. Oli 1911–1914 Jamburgi, Gubanitsa ja Teškovo koguduse õpetaja, 1914–1923 Võnnu Jakobi koguduse õpetaja ning 1923–1941 Tartu Peetri koguduse 2. pihtkonna õpetaja.

Tartu linnavolikogu linnavolinik, 1927.

## Tunnustus
*1934 – Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk

## Viited
Helekollane sõrmkübar

**Helekollane sõrmkübar** (*Digitalis grandiflora*) on taimeliik sõrmkübara perekonnast teeleheeliste sugukonnast.

## Kirjeldus
Tugevate püstiste vartega 30–80&nbsp;cm kõrgune rohttaim. Varre alumine ja ülemine osa on näärmekarvane. Süstjad kuni piklikelliptilised lehed on läikivad ja peensaagja servaga. Alumised lehed ahenevad lühikeseks rootsuks, ülemised on pooleldi varreümbrised. Leherood on kaetud näärmekarvadega. Suured helekollased kellukjad õied ripuvad ühekülgses kobaras. Õitseb juulis septembris. Vili on näärmekarvane paljuseemneline kupar.

Kasvatatakse ilu- ja ravimtaimena, väga harva metsistub.

## Välislingid

*
Villane sõrmkübar

**Villane sõrmkübar** (*Digitalis lanata*) on kaheaastane taim sõrmkübara perekonnast ja teeleheliste sugukonnast.

## Botaaniline kirjeldus
Villane sõrmkübar kasvab 80–150 cm kõrguseks. Varrelehed on lineaalsüstjad, 6–12 cm pikad. Vars on alumises otsas sile, ülemises otsas tihedalt pehmakarvane. Õied on 20–30 cm pikad. Õiekroon on pruunikaskollane, violetsete roodudega, kahehuuleline. Õitseb juunist augustini.

## Levila
Villane sõrmkübar kasvab looduslikult Türgis, Kreekas, Horvaatias, Sloveenias, Ungaris, Rumeenias, Serbias, Bulgaarias ja Moldoovias. Võõrliigina kasvab ta ka Itaalias, Saksamaal, Tšehhis, Austrias, Ukrainas, USA kirdeosas, Kanada kaguosas ja Eestis.

## Viited

## Välislingid

*
Aas-silmarohi

**Aas-silmarohi** (*Euphrasia rostkoviana*) on taimeliik silmarohu perekonnast ja soomukaliste sugukonnast.

## Vaata ka
*Harilik silmarohi

## Välislingid

*
Altdorf

**Altdorf** on linn Šveitsis, Uri kantoni halduskeskus. Asub 458 m kõrgusel Vierwaldstättersee lõunakalda ja Reussi jõe suudme lähedal.

## Viited

## Välislingid

*http://www.altdorf.ch/
Planaarkromatograafia

**Planaarkromatograafia** all mõistetakse ainete segu kromatograafilise lahutamise meetodeid, mis rakendatakse tasapinnalisel alusel, milleks on kromatograafiline paber või inertsele plaadile kantud sorbent. Mõlemal juhul on protsessi läbiviimise tehnika põhimõtteliselt sarnane. Paberi või plaadi alaserva sukeldamisel solventi (eluenti) liiguvad proovis olevad komponendid kapillaarjõu toimel koos solvendiga üles, kuid eri kiirustega sõltuvalt sellest, kui tugevasti antud komponent seondub statsionaarse faasiga. Mida tugevamini on aine statsionaarsel faasil adsorbeerunud, seda rohkem aega kulub tema ülesliikumisele mööda kandjat.

Planaarkromatograafia hulka kuuluvad:
* paberkromatograafia, mis teostatakse spetsiaalsel paberil;
* kiht- ehk õhukese kihi kromatograafia (TLC), kus sorbent paikneb õhukese (0,2–2 mm) kihina plaadil;
* kahesuunaline kromatograafia – pärast esimese solvendiga elueerimist korratakse protsessi teise, esimesest erineva solvendiga, kusjuures solventi asetatakse paberi või plaadi teisesuunaline serv.

Ainete liikuvuse iseloomustamiseks arvutatakse aeglustusfaktor *R<sub>f</sub>*, mis on määratav suhtega *R<sub>f</sub> = a/b*, kus *a* on aine tsooni keskpunkti kaugus stardijoonest ja *b* on eluendi frondi kaugus stardijoonest. Enamasti *R<sub>f</sub>* väärtus iseloomustab antud ainet küllalt usaldusväärselt.

## Kromatograafia tekstiilil
Kodus rõivastelt plekkide eemaldamisel märgmeetodil (vee, seebivee või lahustiga) saate pärast õhus kuivamist ilmselt näotud mustuse ringid märgunud ala äärtel. Põhjuseks mitmesuguste mustuse komponentide kromatografeerumine tsentrist äärtele (võrdle tsirkulaarkromatograafiaga). Seda saab lihtsalt vältida, kui märga ala mitte lasta õhus kuivada, vaid kuivatada paljukordselt alt- ja pealtpoolt vett imava paberiga vajutades nii kuivaks kui võimalik.
## Vaata ka
*Kromatograafia
Joonik käokannus

**Joonik käokannus** (*Linaria repens*) on teeleheliste sugukonda käokannuse perekonda kuuluv rohttaim.

Eestis haruldane tulnuktaim raudteedel, sadamates.

## Välislingid

*
Andres Saag

**Andres Saag** (sündinud 21. novembril 1955) on eesti botaanik (lihhenoloog).

## Elulugu
Andres Saag on teenistuja poeg.

Saag lõpetas 1974. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli ökoloogia erialal. Aastatel 1994–1998 oli ta Tartu Ülikooli doktorant ning 1998. aastal kaitses filosoofiadoktori kraadi botaanikas ja mükoloogias väitekirjaga "Evolutionary relationships in some cetrarioid genera (lichenized Ascomycota)".

Ta oli aastatel 1979–1981 Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudi looduskaitselabori vaneminsener, 1981–1992 Tartu Ülikooli ökosüsteemide labori (hilisema bioindikatsiooni labori) vaneminsener, nooremteadur ja teadur, 1993–1997 botaanika ja ökoloogia instituudi mükoloogia õppetooli teadur, alates 1998. aastast vanemteadur. 

## Teadustöö
Saagi peamised uurimisvaldkonnad on olnud samblike süstemaatika ja selle teoreetilised probleemid ning Eesti samblikuliikide levik. Ta on loonud Tartu Ülikooli samblikekogude andmebaasi. Ta on olnud sarja Folia Cryptogamica Estonica kaastoimetaja (1997–2005) ja peatoimetaja (alates 2006. aastast), samuti üks rahvusvahelise lihhenoloogide sümpoosioni IAL5 korraldajaist (sümpoosion toimus Tartus 2004. aastal, sellel oli umbes 250 osavõtjat 35 riigist). Temalt on ilmunud üle 50 teaduspublikatsiooni, sh on ta olnud 2 monograafia kaasautor ja -toimetaja.

## Tunnustus
* 2005 Tartu Ülikooli aumärk
* 2015 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
*Chemical and morphological variation in the genus Cetrelia in the Soviet Union. (kaasautor T. Randlane). // Lichenologist 23 (1991)
*The lichen genus Tuckneraria Randlane & Thell – a new segregate in the Parmeliaceae (kaasautor). // Acta Bot. Fennica 150 (1994)
*Phylogenetic affinities of cetrarioid lichens (kaasautor T. Randlane). // Cryptogamic Bot. 5 (1995) 2
*A second updated world list of cetrarioid lichens (kaasautor). // Bryologist 100 (1997) 1
*Second checklist of lichenized lichenicolous and allied fungi of Estonia (kaastoim T. Randlane). // Folia Cryptogamica Estonica 35 (1999)
*Cetrarioid lichens containing usnic acid from the Tibetan area. // Mycotaxon 80 (2001)
*Eesti pisisamblikud (kaastoim T. Randlane). // Tartu, 2004

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), lk 156
*Eesti entsüklopeedia, kd 14, lk 447
*

## Välislingid
*Elulugu
*
TV3 (Norra)

**TV3 Norra** on kommertskanal, mis on suunatud Norra vaatajaskonnale ja mille omanik on Viasat. Viasat omakorda on osa Rootsi meediagrupist Modern Times Group. 

Kui TV3 (Norra) põhirivaalide NRK, TV2 ja TVNorge saateid edastatakse Norrast, siis TV3 saateid hoopis Suurbritanniast (West Drayton, Middlesex). 3. augustil 2009 võttis TV3 kasutusele uue logo ja korporatiivse identiteedi. Uus visuaalkuvand sisaldab lillat värvi. Sama korporatiivne identiteet on saadaval ka Taanis ja Ungaris, aga TV3 Norra oli esimene, kes selle kasutusele võttis.

## Saated

* Norra saated:
** 24 Karat
** Alarmen går
** Argus
** Arkivet
** Baren
** Baren Direkte
** Minibaren
** Bill.mrk: Bryllup
** Camp Molloy
** Cash Cab
** Casino
** Charterfeber
** D'ække bare, bare Bernt
** Dekor Inne/Ute
** Den rette for Tor
** Designerspirene
** Det norske hus
** Dokument 3
** Du er hva du spiser
** Du velger filmen
** Ekstrem oppussing
** Elisas univers
** En annen Verden
** Enstemmig
** Etterlyst
** Extra
** Fame Factory
** Fangene på fortet
** Fear Factor
** Fullt hus
** Gal kanal
** The George Wendt Show
** Glem ikke tannbørsten
** Gossip SEHER
** Guinness Rekord-TV
** Harem
** Helse og velvære
** Hjelp, jeg er med i et japansk gameshow!
** Hjemme hos Paus
** Ja - vi elsker
** Komplottet
** Konebytte
** Kråkeslottet
** Kvinnene på taket
** Luksusfellen
** Lykkehjulet
** Mamma søker kjæreste
** Mann Oh! Mann
** Maday Mayday
** Med blikket på stjernene
** Minitimen
** Motebildet
** Møte med det ukjente
** Norges styggeste rom
** Norway's Next Top Model
** Nr. 15
** Otnes live
** Over streken
** Penger for livet
** Det perfekte kupp
** Piker, vin og sang
** Praksisjobben
** Proffdrømmen
** På G
** Safari
** Sangstjerner
** Sen kveld med Thyvold
** Sexskolen
** SexOrama
** Shopaholic
** Singel 24-7
** Singel 24-7 Direkte
** Singel søker
** The Singing Bee
** Snutter
** Superstars
** SuperTed
** Sykehuset
** Tilgi meg
** Tjuefjerde
** Scandinavia's Next Top Model
** Tvert imot
** Ville vesten
** Våg og vinn
** Ønskebrønnen

## Sport

Varem sporti edastanud TV3 on kõik oma spordisaated kandnud üle sõsarkanalile Viasat4.

### Endised spordisaated

** Serie A
** Formula One
** SAS Ligaen
** UEFA Champions League
** Norwegian national football team välimängud
** Motorsports
** Boxing
** Handball
** Sailing

## Viited

1. TNS Gallup

2. Kampanje. August 3, 2009.

3. HegnarOnline. Retrieved 2009-06-15.

## Välislingid
* TV3 Norra ametlik koduleht
Feather

**Feather** on jõgi Põhja-Ameerikas. Algab Sierra Nevada jalamilt. Voolab valdavalt edelasse ja lõunasse. Suubub vasakult Sacramento jõkke.

## Vaata ka
*Oroville'i pais
Birdi saar

**Birdi saar** on saar India ookeanis, üks Seišellidest. Pindala 120 ha. Saar on madal, kõrgus kuni 4 m. Kuulub Seišellidele.
TV3 (Leedu)

**TV3** on Leedu telekanal, mille omanik on Modern Times Group (MTG). Telekanali sihtrühm on leedu keelt kõnelev vaatajaskond. Telekanal asutati 7. mail 1992 ja läks eetrisse 11. aprillil 1993 nimega Tele-3. TV3-ks nimetati kanal 1996. aastal. 

TV3 programmis on näiteks järgmised saated ja filmid: "Käsna-Kalle Kantpüks", "Simpsonid", "Meeleheitel koduperenaised", "Põgenemine", "Californication", "Heroes", "", "CSI kriminalistid", "" ja "Lie To Me". Omasaadete hulgas on tõsielusarju, mänge, dokumentaalfilme ja uudiseid.

## Vaata ka
*TV3

## Välislingid
*Koduleht
*Viasat Leedu
John Napier

**John Napier** (1550 Edinburgh – 1617 Edinburgh) oli Šotimaa matemaatik.

Napier võttis matemaatikas kasutusele logaritmid. Naturaallogaritmide alust *e* nimetatakse ka Napieri arvuks.

Ta sündis Archibald Napieri ja Šotimaa parlamendi liikme tütre Janet Napieri (sündinud Bothwell) pojana Merchistoni lossis. Isa oli Johni sündimise ajal 16-aastane.

Nagu tollal kombeks, ei läinud John kooli enne 13-aastaseks saamist. Ta ei jäänud siiski kooli kauaks ja usutakse, et ta langes sealt välja. Tema järgmistest eluaastatest pole midagi teada, kuid 5. detsembril 1560 kirjutas onu Adam Bothwell, kes oli vaimulik, isale kirja, milles soovitas saata poiss kooli Prantsusmaale või Flandriasse, sest kodumaal polevat tal midagi kasulikku õppida, ja usutavasti Johni vanemad selle nõuande järgi käisid.

Napier naasis Šotimaale 21-aastaselt 1571. 1572 abiellus ta Elizabeth Stirlingiga ja ostis 1574 Gurthnessis lossi. Abielust sündis 2 last, enne kui Elizabeth 1579 suri. Seejärel abiellus Napier Agnes Chisholmiga ja sellest abielust sündis veel 10 last. Pärast isa surma 1608 kolis perekond sünnikoju Merchistoni lossi, kus elas kuni oma surmani.

Napieri peateos "*Mirifici Logarithmorum Canonis Descriptio*" ilmus 1614. See sisaldas 90 lehekülge naturaallogaritmidega seotud arvude tabeleid ja 57 lehekülge selgitusi. Raamatus on ka väljapaistev arutlus sfäärilise trigonomeetria teoreemidest, mida tavaliselt tuntakse Napieri reeglitena ringi osade kohta. Tema leiutatud logaritmid võeti kiiresti kasutusele Greshami kolledžis.

1615 külastas Napieri tollase Inglismaa üks parimaid matemaatikuid Henry Briggs. Muu hulgas arutasid nad Napieri logaritmide ümberarvutamist ja teisendamist ning sealjuures tekitas suuri praktilisi raskusi see, et naturaallogaritmi aluse väärtus oli veel täpselt teadmata. Napier tegi Briggsile ülesandeks tabeli uue versiooni väljaarvutamise.

Astmetele ja astendajatele vastanduvate logaritmide kasutuselevõtt pakkus võimalust käsitsiarvutused palju lihtsamaks muuta. Niimoodi avanes uus tee astronoomia, dünaamika ja füüsika ning ka astroloogia arenguks.

Napier jätkas oma teadustööd. Ta täiustas Simon Stevini kümnendnotatsiooni. Korrutamise, milleks varem tarvitati Leonardo Fibonacci kasutusele võetud araabia võret, tegi Napier mugavamaks, leiutades Napieri pulgad. See korrutamise abivahend koosnes hulgast nummerdatud varrastest.

Napier töötas suuresti üksinda, aga oma sõbra John Craigi kaudu oli ta sidemetes Tycho Brahega. Kindlasti teatas Craig 1590. aastatel Brahele logaritmide avastamisest. On oletatud, võib-olla alusetult, et Craig oli Napierile teatanud, et Brahe õpilane Longomontanus töötas ise umbes samas suunas.
20-eurone rahatäht

**20-[[euro]]ne [[Euro rahatähed|rahatäht]]** on keskmise väärtusega rahatäht euroalas. Seda on kasutatud aastast 2002. 

Rahatäht on 50-eurose järel populaarsuselt teine, umbes 17% euro rahatähtedest on 20-eurosed. 

## Kujundus
20-eurone on väiksuselt kolmas mõõtmetega 133×72 mm ja sinise värvilahendusega. Kõikidel rahatähtedel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid erinevates Euroopa arhitektuuristiilides. 20-eurosel on gooti stiil, mis oli iseloomulik 13.–14. sajandile. Kuigi Robert Kalina kujutas  originaalkavandites konkreetseid arhitektuurimälestisi, pidi ta poliitilistel põhjustel asendama need stilisatsioonidega. 

Nagu kõikidel euro rahatähtedel, on ka 20-eurosel rahatähel kujutatud vääring, Euroopa Liidu lipp, Euroopa Keskpanga presidendi allkiri, Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu keeltes, Euroopa Liidu riikide ülemereterritooriumide kujutised, tähed Euroopa Liidu lipul ja hulk turvaelemente.

2. seeria rahatäht võeti kasutusele 25. novembril 2015.

## Turvaelemendid 1. seeria rahatähel

Enamik turvaelemente kordub kõikidel rahatähtedel. Olulisemad turvaelemendid on näiteks järgmised.
*Rahatähe paber
**Rahatäht on valmistatud puuvillast ja tundub katsudes krobeline ja tugev, mitte sile ja pehme.
*Reljeeftrükk
**Sügavtrükis põhimotiiv ja veel mõned elemendid on käega kombitavad.
*Vesimärk
**Märki võib näha rahatähe vastu valgust vaatamisel. Vesimärgi heledamad osad lähevad sujuvalt üle tumedamaks.
*Turvaniit
**See on peidetud rahatähe sisse. Rahatähe vastu valgust vaatamisel tuleb turvaniit nähtavale tumeda ribana, selle peal on väikselt sõna EURO ja rahatähe nimiväärtus ("20").
*Hologrammiriba
**Rahatähe kallutamisel (sõltuvalt kaldenurgast) ilmuvad nähtavale vikerkaarevärvilisel taustal rahatähe nimiväärtus ja euro sümbol.
*Kuldne riba
**Rahatähe kallutamisel ilmub nähtavale kuldne riba, millel on kujutatud rahatähe nimiväärtus ja euro sümbol.
*Mikrokiri
**Rahatähtedel on kohati mikrokirjas tekst. Selle nägemiseks on vaja suurendusklaasi, mille abil on tekst selgelt nähtav, mitte hägune.
*Punktiir
**Rahatähe vastu valgust vaatamisel on hologrammil näha punktiirkirjas euro sümbol ja rahatähe nimiväärtus.
*Katkendlik number
**Rahatähtede mõlema külje nurkadesse trükitud turvamärgid moodustavad vastu valgust vaatamisel terviku.
*EURioni konstellatsioon

## Viited
Käopäkk

**Käopäkk** (*Lathraea*) on perekond soomukaliste sugukonnas.

Eestis on levinud harilik käopäkk.

## Pilte

Käopäkk.jpg|Harilikud käopäkad Matsalu rahvuspargis
Lathraea japonica 1.JPG|*[[Lathraea japonica]]* Jaapanis
Lathraea rhodopaea.jpg|*[[Lathraea rhodopea]]*
Lathraea clandestina bergeG Ciron Bernos-Beaulac 2016 a 10.JPG|*[[Lathraea clandestina]]* Prantsusmaal
Harilik käopäkk

**Harilik käopäkk** (*Lathraea squamaria*) on taimeliik käopäka perekonnast ja soomukaliste sugukonnast.

Parasiittaim lehtpuude, eriti leppade ja sarapuude juurtel. Puude juurtelt saavad nad kogu vajaliku süsiniku, ise käopäkad ei fotosünteesi.

Õitseb kevadel. Muul ajal elab maa all. 

## Välislingid
* 

*Käopäkk
Nõgilillik

**Nõgilillik** (*Limosella*) on perekond Sealõuarohuliste sugukonnas.

Eestis on levinud harilik nõgilillik.
Harilik nõgilillik

**Harilik nõgilillik** (*Limosella aquatica*) on taimeliik nõgililliku perekonnast ja Sealõuarohuliste sugukonnast.

## Kirjeldus
Väikene poolveelise eluviisiga ühe- või mitmeaastane taim, paljuneb seemnetega ja võsunditega. Kõik lehed juurmised, enamasti 3–5 cm kõrgused, mõlajad või äraspidimunajad, tihti punakad või punased. Õied viietised, umbes 3–5 mm läbimõõdus, roosad. Õitseb juunist oktoobrini (külmadeni).

## Levik ja kasvukohad
Üldlevilalt tsirkumpolaarne, osadel andmetel looduslikult vaid Euroopas, Gröönimaal ja Siberis. Eestis levinud hajusalt mandriosas.  Kasvab märjal mudal või pinnasel, veekogude kaldavees rannikul, karjääride põhjas, pinnasteede servadel jne. Leiukohti on jäänud vähemaks, seetõttu on liikide ohustatuse hindamisel (2018) pälvinud staatuse "ohualdis". Kindlasti võiks nõgilillikut Eestis sagedamini kohata, kui taimehuvilised oskaksid talle rohkem tähelepanu pöörata. 

## Viited

## Välislingid

*
Oskar Lutsu huumoripreemia

**[[Oskar Luts|Oskar Lutsu]] huumoripreemia** on auhind, mida antakse stipendiumina välja 1987. aastast Palamusel. Esimene huumoripreemia laureaat kuulutati välja Oskar Lutsu 100. sünniaastapäeva pidustustel 5. jaanuaril 1987. Selleks oli Priit Aimla. Auhinda ei antud välja 1991. ja 1992. aastal. 

Stipendiumi eesmärk on ergutada ja avaldada Palamuse rahva poolehoidu eeskätt kirjutavatele humoristidele. Stipendium antakse ühele inimesele või loomingulisele kollektiivile, kes on eelmise aasta jooksul enim rahvast naerutanud. Stipendium antakse pidulikult üle Palamusel ja seda tehakse tavaliselt naljakuus ehk aprillis. Alates 2003. aastast toimub preemia üleandmise tseremoonia Palamuse rahvamajas.

Oskar Lutsu huumoripreemia stipendiumi annab välja Jõgeva Valla Kultuur koostöös Jõgeva vallavalitsusega. Stipendiumina laureaadile üle antav summa koguneb suuresti huumorisõprade – üksikisikute ja asutuste-ettevõtete – annetustest. Ettepanekuid huumoripreemia saaja osas saab teha igaüks, laureaadi valib välja korraldustoimkond.   

## Ajalugu
Humoristide oma aastapreemia väljaandmise mõte tekkis 1986. aastal huumoriajakirja Pikker toimetusel. Ettepanekuga oli kohe nõus tolleaegse Kevade kolhoosi juhatus. Preemia žürii koosseisus oli peale Kevade kolhoosi ja Pikri toimetuse esindatud ka Kirjanike Liit. Preemiasummast pani kolm viiendikku välja kolhoos ja kaks viiendikku Pikri toimetus. Ka diplomi kujundas Pikri toimetus. Esimene laureaat — Priit Aimla — kuulutati välja Oskar Lutsu sajanda sünniaastapäeva pidustustel 5. jaanuaril 1987.

1991. ja 1992. aastal preemiat välja ei antud. 1992. aastal otsustasid Palamuse rahvamaja ja Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum traditsiooni asutustest, ettevõtetest ja eraisikutest annetajate toetusel taastada. Viies huumoripreemia anti välja 1993. aastal.

Aastatel 2008–2018 andsid huumoripreemiat kahasse välja MTÜ Sokuturi ja Palamuse vallavalitsus. Viimane oli preemia peamine toetaja. Ülejäänud preemiasumma kogunes vabatahtlike annetustest. Samuti toetas ettevõtmist Eesti Kultuurkapital.

Alates 2019. aastast kuni 2023. aastani oli huumoripreemia väljaandmise eestvedajaks Jõgeva valla hallatav asutus Palamuse Kultuur. 2024. aastast annab preemiat välja Jõgeva Valla Kultuur koos Jõgeva vallavalitsusega.

## Preemia laureaadid

## Viited

## Välislingid

* Oskar Lutsu huumoripreemia
Valeri Leontjev

**Valeri Leontjev** (vene keeles Валерий Яковлевич Леонтьев; sündinud 19. märtsil 1949 Ust-Usas Komi ANSV-s) on mansi päritolu NSV Liidu ja Venemaa laulja.

## Tunnustus
*Leninliku komsomoli preemia laureaat (1985) 
*Ukraina NSV teeneline kunstnik (1987) 
*Vene Föderatsiooni rahvakunstnik (1996) 
*Ordeni Teenete eest Isamaa ees 4. järk (2005)
*Peeter Suure ordeni 1. järk (2007) 
*Lomonossovi orden (2007)
*Austuse orden (2009)
*Komi Vabariigi rahvakunstnik (2009) 
*Sõpruse orden (2014)

Aastatel 1980–2001 oli Leontjev 13 aastat järjest (1980–1992; lisaks 1996 ja 1997) valitud NSV Liidu/ Venemaa aasta parimaks meessoost poplauljaks. Seda rekordit pole seni keegi suutnud purustada. 

Lisaks on ta saanud kaheksal korral preemia "Heli tee" («*Звуковая дорожка*»), sealhulgas kategoorias "Legend" («*Легенда*», 2009) ja viiel korral Venemaa riikliku preemia "Ovatsioon" («*Овация*»), sealhulgas kategoorias "Elav legend" («*Живая легенда*», 1998).  

Teda on tunnustatud ka auhindadega World Music Awards ja "Kuldne grammofon" («*Золотой Граммофон*»).

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht (*vene keeles*)
Vladislav Galkin

**Vladislav Borissovitš Galkin** (vene keeles Владислав Борисович Галкин (Сухачев-Галкин)) (25. detsember 1971, Moskva või  Leningrad – 25. veebruar 2010, Moskva ) oli Venemaa näitleja, Venemaa teeneline kunstnik.

Tema esimene roll kinos oli Huckleberry Finn filmis "Tom Sawyeri ja Huckleberry Finni seiklused" (1981).

Ta leiti oma korterist surnuna 27. veebruaril 2010. Galkin suri 38-aastaselt. Ta on maetud Moskva Trojekurovo kalmistule. 

## Tunnustus
*2009 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik

## Viited
Mehed mustas

**"Mehed mustas"** on 1997. aastal ulme-/põnevuskomöödia žanris mängufilm, mille lavastas Barry Sonnenfeld. 

Film põhineb samanimelisel koomiksil, mille autor on Lowell Cunningham ja väljaandja Aircel Comics.

Peaosi mängivad Tommy Lee Jones, Will Smith, Linda Fiorentino, Vincent D'Onofrio ja Rip Torn. 

2002. aastal valmis filmile järg "Mehed mustas 2".
Paulina Rubio

**Paulina Rubio Dosamantes** (sündinud 17. juunil 1971 Méxicos) on Mehhiko laulja, tantsija, laulukirjutaja, produtsent ja näitleja.

## Elulugu
Üle 23-aastase karjääri jooksul on ta maailma üks edukamaid muusikuid. Ta alustas oma lauljakarjääri bändis Timbiriche. 

Paulina kui sooloartisti albumeid on ostetud üle 20 miljoni.

Ta on olnud nomineeritud Latin Grammy ja Latin Billboardi auhindadele.

## Albumid
* *[[La chica dorada]]* (1992)
* *[[24 kilates]]* (1993)
* *[[El tiempo es oro]]* (1995)
* *[[Planeta Paulina]]* (1996)
* *[[Paulina (album)|Paulina]]* (2000)
* *[[Border Girl]]* (2002)
* *[[Pau-Latina]]* (2004)
* *[[Ananda]]* (2006)
* *[[Gran City Pop]]* (2009)
* *[[Brava!]]* (2011)

## Singlid
* "Mio" (1992)
* "Abriendo las puertas al amor" (1992)
* "Amor de mujer" (1992)
* "Sabor a miel" (1992)
* "Nieva, nieva" (1993)
* "Vuelve junto a mi" (1993)
* "El ultimo adios" (2000)
* "Lo hare por ti" (2000)
* "Sexi dance" (2000)
* "Fire (Sexi Dance)" (2000)
* "Tal vez, quiza" (2000)
* "Y yo sigo aquí" (2001)
* "Yo no soy esa mujer" (2001)
* "Don't Say Goodbye" (2002)
* "Si tu te vas" (2002)
* "Todo mi amor" (2002)
* "The One You Love" (2002)
* "Baila Casanova" (2002)
* "Te quise tanto" (2004)
* "Algo tienes" (2004)
* "Dame otro tequila" (2004)
* "Alma en libertad" (2004)
* "Mia" (2005)
* "Ni una sola palabra" (2006)
* "Nada puede cambiarme" (2006)
* "Ayudame" (2007)
* "Causa y Efecto" (2009)
* "Ni rosas ni juguetes" (2009)
* "Ni rosas ni juguetes" Feat Pitbull (2010)
* "Algo de ti"  (2010)
* "Me Gustas Tanto" (2011)

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Pau Power: ametlik fänniklubi
*Twitter
*Facebook
Osoon (saade)

**"Osoon"** on alates 1993. aastast Eesti Televisioonis näidatav loodus- ja keskkonnasaade. 

Saatesarja algataja ning esimesi toimetajaid ja saatejuhte oli Tiina Kangro. "Osooni" staažikaim toimetaja on Õie Arusoo, mitu aastat juhtis saadet Vladislav Koržets. 

## Vaata ka
*loodusajakirjandus
*Ökoskoop

## Viited

## Välislingid
*"Osooni" saade ETV veebilehel
*Martin Altraja. ETV loodus- ja keskkonnasaade „Osoon“ 1993-2011: muutuv formaat, teisenev käsitluslaad. Bakalaureusetöö. Tartu Ülikool, 2012
Giurgiu Astra

**Giurgiu Astra** (ametlikult **Fotbal Club Astra Giurgiu**) on 1934. aastal asutatud ja 2005. aastal taasasutatud Rumeenia jalgpalliklubi, mille kodulinn on Giurgiu ja koduväljak Stadionul Marin Anastasovici.

Jõudis 1998. aastal esimest korda Rumeenia kõrgliigasse. Pole tulnud ei meistriks ega võitnud karikat.

Klubivärvid on must ja valge.

## Eesti mängijad
*Vitali Gussev (2010–2011)

## Välislingid
*Klubi koduleht
Los Angelese räpased saladused

**"Los Angelese räpased saladused"** on 1997. aastal valminud mängufilm, kriminaaldraama, mille lavastas Curtis Hanson. 
Film põhineb 1990. aastal ilmunud James Ellroy samanimelisel romaanil. 

Filmi sündmused leiavad aset 1950. aastate Ameerikas.
Soome jäähokimeeskond 2010. aasta taliolümpiamängudel

**Soome jäähokimeeskond 2010. aasta taliolümpiamängudel**

## Vaata ka
*Jäähoki 2010. aasta taliolümpiamängudel
Valka piirkond

**Valka piirkond** (läti keeles *Valkas novads*) on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis. Piirneb põhjas Eestiga.

Piirkond moodustati 2009. aastal Valka linna ja viie valla (Härgmäe, Kārķi, Valka, Vijciemsi ja Zvārtava) liitmise teel. Härgmäe valla suuremad asulad: Härgmäe, Hoomuli, Turna; Kārķi valla suuremad asulad: Kārķi, Veckārķi, Vēveri; Valka valla suuremad asulad: Luke, Sēļi, Pedele, Zīle, Saule, Ķeizarpurvs, Žuldiņas, Kalnstaldoti, Tomēni, Alieši, Bērzezers; Vijciemsi valla suuremad asulad: Vijciems; Zvārtava valla suuremad asulad: Stepi, Putras, Zaķi, Jaunāmuiža, Mierkalns, Vērsīši, Cirgaļi, Kaģuciems.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Valka piirkonna elanikest lätlasi 75,54%, venelasi 15,83%, valgevenelasi 2,42%, ukrainlasi 2,27%, eestlasi 1,15% ja teistest rahvustest inimesi 2,80%.

2021. aasta haldusreformi järel säilis piirkond endistes piirides.

## Viited

## Välislingid
* Valka piirkonna koduleht (läti, vene, inglise)
Hopa piirkond

**Hopa piirkond** (läti keeles *Apes novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes põhjas Eestiga.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Hopa piirkonna elanikest lätlasi 87,58%, venelasi 7,44%, ukrainlasi 1,13%, eestlasi 1,06% ja teistest rahvustest inimesi 2,8%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Hopa linnast ning Hopa, Koivaliina, Trapene ja Vireši vallast. 2021. aastal liideti Hopa piirkond Smiltene piirkonnaga.

## Viited
Terry Fox

**Terrance Stanley Fox** (hüüdnimi Terry; 28. juuli 1958 – 28. juuni 1981) oli Kanada sportlane ja rahvuskangelane.

18-aastaselt amputeeriti tema parem jalg alates põlvest osteosarkoomi tõttu. Pärast operatsioonijärgset kemoteraapiat ja taastusravi otsustas ta koguda raha vähiuuringuteks ning alustas jooksu läbi kogu Kanada. Ta ei jõudnud aga eesmärgile, sest pärast 143. jooksupäeva ja 5373 läbitud kilomeetrit diagnoositi tal kopsuvähk. 

Tema nimi on antud Terry Foxi jooksule, mida joosti esmakordselt 1981. aastal. Sellest on saanud maailma suurim ühepäevane üritus, millega kogutakse raha vähiuuringute tarvis.

Terry Foxile on püstitatud ausambaid ja tema järgi on nimetatud tänavaid mitmes Kanada linnas.

Terry Foxi auhinda antakse olümpiamängudel välja alates 2010. aasta taliolümpiamängudest.
Gižiga laht

**Gižiga laht** (vene keeles Гижигинская губа) on laht Euraasia kirdeosas, Šelihhovi lahe lääneosas.

Taigonossi poolsaar eraldab seda Penžina lahest. Lahe lõunapiiriks loetakse 60° 30' põhjalaiuskraadi.

Lahe pikkus on 148 km, laius suudmeosas umbes 260 km, suurim sügavus 88 m.

Lahe kaldad on järsud ja mägised. Lahe läänekaldal asub Kolõma mägismaa, mis küündib peaaegu 2 kilomeetri kõrgusele merepinnast. Taigonossi poolsaarel ulatuvad kõrgused peaaegu 1,5 kilomeetrini.

Lahte suubub Gižiga jõgi.

Gižiga laht on peaaegu kogu aasta läbi kaetud jääga.

Loodete kõrgus lahes on kuni 9,5 m.

Suuri asulaid lahe kaldail ei ole. Põhjakaldal asub Evensk, kirdekaldal Tšaibuhha ja idakaldal Topolovka. Kõigis neis tegelevad elanikud peamiselt kalapüügiga. Kõige levinum kala Gižiga lahes on vaikse ookeani heeringas.

Halduslikult kuuluvad Gižiga lahe kaldad Magadani oblastisse.

Juba 1752 asutati Gižiga jõe alamjooksule, 25 km kaugusele suudmest jõe vasakule kaldale Gižiga asula. 1866. aastal oli seal 50–60 palkmaja, Venemaa kuberner ja neli-viis kaupmeest. Igal aastal külastasid Gižigat riiklik varustuslaev ja USA kaubalaevad.
Jussi Jääskeläinen

**Jussi Albert Jääskeläinen** (sündinud 19. aprillil 1975 Mikkelis) on endine Soome jalgpallur (väravavaht).

Ta alustas klubikarjääri Soome klubides MP ja VPS, kuid mängis suurema osa karjäärist Inglismaal: 1997–2012 Bolton Wanderersis, 2012–2015 West Ham Unitedi ja 2015–2017 Wigan Athleticus. Bolton Wanderersi põhiväravavaht oli ta koguni 13 hooaegea järjest. 2007. aastal valiti ta Bolton Wanderersi kui ka Soome aasta mängijaks.

2009. aasta oktoobris teatas ta, et lõpetab Soome koondises mängimise. Jääskeläinen mängis seal 55 mängu. 6. oktoobril 2010 mängis ta aga veel korra Soome koondises põhiväravavahi Otto Fredriksoni vigastuse tõttu. 

## Isiklikku
Jääskeläinen on abielus ja tal on 3 poega. Ta on 193 cm pikk.

## Välislingid
Terry Foxi auhind

**Terry Foxi auhind** on Kanada sportlase Terry Foxi mälestuseks 2010. aasta taliolümpiamängudel algatatud olümpiaauhind. 

Auhind antakse sportlastele, kes on suutnud olümpiamängude ajal näidata suurimat vaprust ja sihikindlust. 

2010. aastal paistsid erakordse vaprusega silma kaks sportlast ja auhind läks jagamisele. Selle pälvisid Kanada iluuisutaja Joannie Rochette ja Sloveenia murdmaasuusataja Petra Majdič. Rochette võitis pronksmedali mõned päevad pärast ema surma ja Majdič pälvis sama värvi medali mitme murtud roidega.

## Välislingid
*Rochette’ile ja Majdicile anti erakordse vapruse eest auhind, Postimees Online, 28. veebruar 2010
Hiiumaa malevkond

**Hiiumaa malevkond** on Kaitseliidu Saaremaa maleva malevkond, mis tegutseb Hiiumaal.

Kuni 31. maini 2023 oli Hiiumaa malevkond Lääne maleva osa.

Hiiumaa malevkond taastati mais 1992.

2008. aastal sai Hiiumaa malevkond kaks Hollandist ostetud veokit DAF.

Hiiumaa malevkonna pealik on leitnant Urmas Selirand.Alates 2012. aastast on malevkonnapealik leitnant Mart Reino.

## Ajalugu
Eesti Vabadussõja alguses oli Saare-, Hiiumaa malevkonna ja Muhumaa Kaitseliidu ülem Johannes Poopuu. 

18. aprillil 1925 nimetati Lääne maleva V malevkond ümber Hiiumaa malevkonnaks. 

1926. aastal oli Hiiumaa malevkonna pealik leitnant Ernst Johanson, tema abiks oli lipnik R. Takking. Hiiumaa malevkond suutis endale 1926. aastal spordiplatsi soetada, aasta lõpuks jõudsid kohale ka spordiriistad. 1941. aastani oli Hiiumaa malevkonna pealikuks Lääne prefektuuri politseikomissar Villem Rõõmus (1888–1942).

## Viited



## Välislingid

* Urmas Lauri. Kaitseliit sai sünnipäevakingiks maja. Hiiu Leht.
* Kadi Laid. Kaitseliit 88!. Hiiu Leht, 10.11.2006.
* Ivar Soopan. Kaitseliit sai juurde seitse lahingumasinat Lääne Elu, 8. november 2008.
* Kaire Reiljan, Kaitseliidu Hiiumaa malevkond võib Läänemaa alt minna Saaremaa alla, online.le.ee, 2. oktoober 2018
* Kaitseliidu Hiiumaa malevkond liitus Saaremaa malevaga Arto Reinmaa, KL Saaremaa maleva pealik, 01.06.2023
Rävala malevkond

**Rävala malevkond** (varem Linnaümbruse malevkond) on Kaitseliidu Harju maleva malevkond, mis tegutseb Harjumaa idaosas. 

## Allüksused
* Rävala malevkonda juhib major Avo Aljas
* Jõelähtme kompanii, mis koosneb Viimsi ning Jõelähtme valla ja Maardu linna kaitseliitlastest
* Kuusalu kompanii, mis koosneb Kuusalu valla ja Loksa linna kaitseliitlastest
* Harju-Jaani kompanii, mis koosneb Anija, Raasiku ja Aegviidu valla kaitseliitlastest
 
Rävala_lipp.jpg|Rävala malevkonna lipp 
Rävala_lipp_2.jpg|Rävala malevkonna lipu teine külg 
Rävala.jpg|Lipu ots
 
## Liikmeid
* Rein Randveer
## Ajalugu
Rävala malevkond, tolleaegse nimega Linnaümbruse jaoskond, hiljem malevkond tegutses organisatsioonina augustist 1918, kuid avaliku organisatsioonina 11. novembrist 1918. 2. veebruaril 1919 sai Kaitseliidu Harju maleva Tallinna linnaümbruse kaitseliidu ülemaks senine Nõmme komandant ning ühtlasi kohaliku kaitseliidu ülem, nooremleitnant Eduard Putmaker. Linnaümbruse malevkonna staap asus Nõmmel.

Rävala malevkonna pealikuks, aastatel 1925–1934 oli Harjumaa KL looja major Eduard Saulep VR I/3 ja alates 1934. aastast leitnant Enn Heinaru VR II/3.

1925. aastal kehtestatud uue Kaitseliidu põhikirjaga fikseeriti täpsed Kaitseliidu allüksuse nimetused. Kaitseliidu ringkond nimetati malevaks ja senised jaoskonnad malevkondadeks. 5. aprill 1925 kuulus Rävala malevkonda 14 iseseisvat malevkonna üksust: staabikompanii, Harku kompanii, Saue kompanii, Saku kompanii, Nabala kompanii, Rae kompanii, Nehatu kompanii, Viimsi kompanii, Saku üksikrühm, Pääsküla - ja Tänassilma üksikrühm, Kurna üksikrühm, Mõigu üksikrühm, Vaida üksikrühm ja Prangli meri üksikrühm. Oli veel olemas Kuusalu kompanii Muugamäe juhtimisel, millesse kuulusid 8 eraldiseisvat üksust: Jõelähtme kompanii, Anija kompanii, Kodasoo kompanii, Kiiu kompanii, Kolga kompanii, Kõnnu kompanii, Raasiku kompanii ja Loksa üksik mererühm.
## Viited

## Välislingid
* Rävala malevkonna koduleht
Eesti Laul 2010

**Eesti Laul 2010** oli teine Eesti Laulu võistlus ja 17. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor, mis toimus 12. märtsil 2010 Nokia Kontserdimajas. Lauluvõistluse võitja sõitis Eestit esindama Norras toimunud 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele. 

### Eelvoor
Võistlus oli kahevooruline ning koosnes eelvoorust ja finaalist. Eelvooru laulude esitamise tähtaeg oli 7. jaanuar 2010 kell 15:00. Laule võisid esitada kõik heliloojad ning vähemalt 16-aastased artistid, kes on Eesti Vabariigi kodanikud või elavad alaliselt Eestis. 10. jaanuaril 2010 valiti laekunud 155 laulust välja 10. Finalistid avalikustati sama päeva õhtul ETV-s eetris olnud saates "Ringvaade". 

### Finaal
Lauluvõistluse finaal toimus 12. märtsil 2010 avaliku kontserdina Nokia Kontserdimajas. Finaalis astusid üles kõik 10 finalisti ning külalisesinejatena Urban Symphony, Metsatöll ja Eesti Rahvusmeeskoor. Õhtujuhid olid Ott Sepp ja Märt Avandi. 

Ka finaal oli kahevooruline. Esimeses voorus tegid otsuse 11-liikmeline žürii ning televaatajad. Rahva hääled ning žürii punktid tasandati punktideks 1–10, mille liitmisel selgunud järjestikus esimese kahena pääsesid finaali Lenna Kuurmaa ning Malcolm Lincoln & Manpower 4. Teises voorus toimunud telefonihääletuse tulemusena võitis saate 54% Malcolm Lincoln & Manpower 4 

### Diskvalifikatsioon
10. jaanuaril avalikustati ühe kümne finalistina Nikita Bogdanovi ehk Alysheni lugu "Made me Cry". Tähelepanelikud inimesed leidsid Youtube'ist selle loo videona, mis oli laaditud sinna augustis 2009. Sellega rikkus see laul reegleid, mis nägi ette, et osalevat lugu ei tohi avalikustada enne 2009. aasta 1. oktoobrit. Laul diskvalifikatseeriti ning tagavarana pääses võistlustulle Malcolm Lincolni lugu "Siren".

## Osalejad
### I voor

### II voor

## Vaata ka
* 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
Standard Oil Building

*26 Broadway, tuntud kui Standard Oil Building, hoone New Yorgis
*Aon Center (endine Standard Oil Building), hoone Chicagos
*Standard Oil Building (Baltimore), hoone Baltimore'is
*Standard Oil Building (Whittier), hoone Whittieris
*200 Public Square (tuntud ka kui Standard Oil Building), hoone Clevelandis
Amoco Building

Seda nime kannavad mitu hoonet:
* Amoco Building (Denver)
* Amoco Building (New Orleans)

* Aon Center (endise nimega Amoco Building) on hoone Chicagos.
Nõmme malevkond

**Nõmme malevkond** on Kaitseliidu Tallinna maleva territoriaalne allüksus. 

## Allüksused

Nõmme malevkonnas tegutseb tankitõrjerühm, luurerühm, tagalarühm, meditsiiniteenistuse rühm, staabikaitserühm, võitlusgrupp ja veel mõni spetsialiseeritud rühm. 

Samuti Nõmmel on Naiskodukaitse jaoskond, Noorte kotkaste rühm ja Kodutütred.

## Ajalugu

12. novembril 1918 andis Eesti Kaitse Liidu Harjumaakonna ja Tallinna ülem alamooberst P. Kann lipnik H. Wismannile korralduse: "Teen teile ülesandeks Harjumaa Kaitseliidu Nõmme osakonna organiseerimisele asuda." 

Wismann jõudis Nõmme malevkonna pealik olla 21. novembrini, kui ta viidi üle inseneripataljoni. 1. jaanuaril 1919 määrati Kaitseliidu Nõmme osakonna ülemaks Eduard Putmaker (ühtlasi täitis ta Nõmme komandandi kohuseid). 5. märtsil 1919 määrati Eduard Putmaker Harju maleva Linnaümbruse malevkonna ülemaks, mille staap asus Nõmmel. Kui olukord oli pärast Vabadussõja lõppu stabiliseerunud, viidi Putmaker 5. juulil 1920 üle teenima Varustusvalitsusse. 

Pärast Kaitseliidu tegevuse taastamist 1925. aastal kuulus Nõmme malevkond kuni 1940. aastani Tallinna malevasse.

Aastail 1928–1935 oli Nõmme malevkonna pealik Artur Odenberg (aastast 1935 eestistatud nimega Artur Ojalo). Nõmme malevkonna pealikuna teenis Karl Reinaste.

Nõmme malevkond taasasutati 1990. aasta 29. märtsil. Malevkond kuulus taastamise järel Kaitseliidu Harju malevasse ning oli maleva suurim malevkond, kuid 1992. aastal eraldus malevast. Aprillis 1992 arvati malevkond Tallinna maleva koosseisu, kuid juulis muutus iseseisvaks malevkonnaks maleva õigustes.

Alates 1. jaanuarist 2000 kuulub Nõmme malevkond taas eriõigusteta territoriaalse malevkonnana Kaitseliidu Tallinna malevasse.

## Malevkonna pealikud taastamise järel

* 23.03.1990–14.06.1990 Viktor Imala (juhatuse esimees)
* 14.06.1990–27.02.1991 Meelis Jürisson
* 27.02.1991–18.08.1991 Kalev Ots (kohusetäitjana alates 27.02.1991)
* 19.08.1991–21.11.1991 Teet Kivisson (kohusetäitjana)
* 21.11.1991–15.02.1993 Vahto Murumets
* veebruar 1993 Tarmo Valvas (ajutine kohusetäitja)
* veebruar 1993 Luoni Partsa (ajutine kohusetäitja)
* 01.03.1993–21.11.1994 Mati Sülluste
* 21.11.1994–16.08.1999 Teet Kivisson
* 1999 Tiidu Sade (ajutine kohusetäitja) 
* 10.02.2000–01.07.2001 Kalev Ader
* 10.02.2000–01.07.2001 Heino Piirsalu
* 02.07.2001–22.04.2005 kapten Olavi Tammemäe
* 22.04.2005–15.08.2006 nooremleitnant Priit Heinsalu
* 15.08.2006–02.04.2007 nooremleitnant Aivar Pilv
* 02.04.2007–11.03.2010 nooremleitnant Priit Heinsalu
* 11.03.2010–15.01.2017 leitnant Aivar Pilv
* 15.01.2017–31.09.2017 kapten Rando Kruusmaa
*01.10.2017–31.03.2018 lipnik Kert Meidra (tähtajaline kohusetäitja) 
*01.04.2018–31.10.2018 leitnant Jürgen Sarmet (tähtajaline kohusetäitja) 
*01.11.2018–31.12.2018 major Rando Kruusmaa
*31.12.2018–... leitnant Paul Ney 

## Liikmeid

* Kaupo Deemant
* Tõnu Raid
* Raivo E. Tamm
* Riho Terras
* Kalle Eller (auliige)

## Viited



## Kirjandus
* Leho Lõhmus. Nõmme kaitseliit. Koolibri 2009 (Raamatukoi)

## Välislingid

* Tallinna Maleva Nõmme malevkonna koduleht
* Kaitseliidu Tallinna maleva Nõmme malevkonna rinnamärk
Pisihiir

**Pisihiir** (*Micromys minutus*) on hiirlaste sugukonda pisihiire perekonda kuuluv näriline.

Pisihiir elab Euraasia parasvöötmes. Tema tavaliseks elupaigaks on teraviljapõllud, samuti muud kõrgema rohttaimestikuga alad. Kaug-Idas võib ta kohati kahjustada külve. Eestis leidub teda sagedamini Lõuna- ja Kagu-Eestis. Mägedes elab kuni 2200 m kõrgusel.

Ta kuulub soodsas seisundis liikide hulka.

## Välimus

Pisihiir on oma sugukonna kõige väiksem liik ja maailmas üks väiksemaid imetajaid. Täiskasvanud looma keha pikkus on 6–7 cm, saba pikkus 5–7 cm, mass 5–6 g.

Pisihiirel on punakas- või kollakaspruun karvastik ja heledam kõhualune, lapik nina ning suhteliselt suured silmad ja kõrvad.

Tal on arenenud haardsaba kõrtel ja põõsastel ronimiseks. Tagajalgade ja saba abil leiab ta kindla asendi, mis võimaldab tal samal ajal esikäppadega toitu haarata.

## Eluviis

Pisihiir on aktiivne ööpäev ringi. Vahelduvad puhke- ja toitumisperioodid. Pisihiir on tundlik ülekuumenemise suhtes ja väldib otsest päikesekiirgust.

Pisihiir toitub peamiselt seemnetest. Putukaid sööb ta ka meelsasti. Talveks kogub ta seemnevarusid. Sööb ka nektarit ja puuvilju.

Pesa valmistab ta kõrtest. See on kerajas, 6–13 cm läbimõõduga ja punutud kõrgele rohttaimede vahele või põõsasse, tavaliselt meetri kõrgusele. Pesa on kahekihiline: välimine kiht koosneb sellesama taime lehtedest, millele ta on ehitatud, sisemine on pehmem.

Pesakonnas on 5–9, harva kuni 12 poega. Tiinus kestab 21 päeva. Pojad sünnivad paljaste ja pimedatena.

Sigimise vaheaegadel elab pisihiir maapealsetes varjepaikades: tuulemurrus, viljarõukude ja heinakuhjade all.

Pisihiir ei ole sotsiaalne loom. Isendid kohtuvad väljaspool paljunemisaega üksnes talvitumiskohtades, kus võivad moodustuda suured, kuni 5000 isendist koosnevad karjad. Erinevalt teistest hiirlastest nad talvitudes ei paljune, seda teevad nad üksnes suvel. Taliuinakusse nad ei lange. Kevade saabudes muutuvad isendid üksteise suhtes agressiivseteks.

Inglismaal on ta haruldane. Seal püütakse looma eest hoolitseda. Näiteks Wimbledoni turniiril kasutatud tennisepallidest valmistatakse pisihiirele sobivaid pesi. Arvatakse, et nendest ei tule vaenlased nii kergesti poegi sööma.

Pisihiir on väga julge. Ta talub vangistust hästi ja sööb peaaegu kõike seda, mida inimenegi. Isasloomi ei tohi koos pidada, sest nad lähevad omavahel vihaselt kaklema.

## Viited


## Välislingid
*
TV3 (Sloveenia)

**TV3** on Sloveenia telekanal, mille omanik on Modern Times Group (MTG). Alates 1. novembrist 2004 kuni 1. oktoobrini 2006 oli kanali nimi Prva TV. 

See kanal on hästi tuntud USA saadete näitamise poolest. Sellised saated on näiteks "24", "Tähtede sõda: Galaktika", "Heroes", "Smallville", "Kontor", "Ameerika supermodellid", "Lapsehoidja 911", "Outback Jack" ja Nickelodeoni multifilmid "", "Käsna-Kalle Kantpüks", "Jimmy Neutron" ja teised.

TV3 omab ka õigusi edastada UEFA Champion League'i, UEFA Euro 2008 ja EHF Champions League'i matše.

3. juunil 2008 hakati kanalit edastama Sloveenia DVB-T võrgus, kuid see katkestati 1. septembril 2008.

Aprillis 2009 hakkas TV3 näitama Sloveenia versiooni sarjast "The Moment of Truth" ja 21. oktoobril 2009 kohalikku versiooni sarjast "Survivor".

## Ajalugu
Telekanal alustas TV3 nime all 24. detsembril 1995. Algselt kuulus kanal roomakatoliku kirikule ja suur osa esialgsest programmist sisaldas usklikke saateid. Kanali vaadatavus ja rahaline tulu olid väiksed.

13. veebruaril 2003 ostis Horvaatia ärimees Ivan Caleta TV3-s 75% osaluse ja hakkas pakkuma palju populaarsemat programmi. Vaatajaskond kasvas 2004. aastaks 1,7% võrra, kuid jäi Sloveenia telekanalite seas viiendale kohale ning kaugele teistest avalikest ja eratelekanalitest. 

1. novembril 2004 muudeti kanali nimi Prva TV-ks. 1. juulil 2006 ostis selle ära Rootsi meediakontserni Times Modern Group. 1. oktoobril 2006 muudeti kanali nimi tagasi TV3-ks.

## Välislingid
*Koduleht
* Sloveenia Bulletini blogiteade
* Euroopa Ajakirjanduse Keskuse artikkel Sloveenia meedias
* Sloveenia Ärinädala artikkel TV3 väljastamisel
* Avatud Ühiskonna Instituudi aruanne Sloveenia televisioonis
Marlies Schild

**Marlies Schild** (sündinud 31. mail 1981 Admontis) on Austria mäesuusataja, maailmameister ja mitme tiitlivõistluste medali võitja.

## Isiklikku
Marlies Schild on kihlatud mäesuusataja Benjamin Raichiga.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2006  Torinos
**  Hõbemedal Alpi kahevõistluses
**  pronksmedal slaalomis
* 2010  Vancouveris
**  hõbemedal slaalomis
* 2014  Sotšis
**  hõbemedal slaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Sankt Moritzis
** hõbemedal slaalomis
* 2005  Bormios
** pronksmedal Alpi kahevõistluses
* 2007  Åres
** **maailmameister** meeskonnavõistluses
** hõbemedal slaalomis
** pronksmedal Alpi kahevõistluses
* 2011  Garmisch-Partenkirchenis 
** **maailmameister** slaalomis
** hõbemedal võistkonnavõistluses

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarja võistlustel]]

#### Maailma karikas

* **Üldkarikas**
** 2. koht: 2007
* Slaalomi karikas
** **1. koht: 2007, 2008, 2011**
** 2. koht: 2004, 2006
** 3. koht: 2005, 2010
* Alpi kahevõistluse karikas
** **1. koht: 2007**

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Marlies Schild on osalenud (seisuga 29. detsember 2011) 186 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 59 korda, millest 33 korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

* Marlies Schildi koduleht
*
Manivald Kasepõld

**Manivald Kasepõld** (sündinud 15. veebruaril 1952) on Eesti sõjaväelane, aastast 1992  Vabariigi Presidendi käskkirja alusel kindralmajor. 

Ta oli Kaitseliidu Harju maleva pealik 9. augustist 1990 kuni 19. augustini 1991 ja Kaitseliidu ülem 10. novembrist 1990 kuni 16. novembrini 1992.

Teenis Vahipataljoni ülemana aastail 1994–1995.  Aastast 2023 on ta Eesti Eruohvitseride Kogu juhatuse esimees.

## Tunnustus
*2018 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Viited
Aon Center

**Aon Center**i nime kannavad mitu kindlustusfirma Aon järgi nime saanud hoonet:

*Aon Center (Chicago)
*Aon Center (Los Angeles)

;Vaata ka
*Aon Tower (Sydney) 
*Aon Insurance Tower (Hongkong)
*Aon China Building (Hongkong)
*Aon Centre (Melbourne)
*Aon Centre (Adelaide)