open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Külmutamine

**Külmutamine** on toiduainetööstuses konserveerimine madalal temperatuuril −18 °C kuni −45 °C. Külmutamisel katkeb mikroobide elutegevus ning aeglustuvad (lakkamiseni) toiduainete kvaliteeti mõjutavad keemilised ja biokeemilised protsessid; seetõttu võivad mõned külmutatud toiduained säilida kuni kaks aastat. Toiduainete omadusi muudab külmutamine teistest konserveerimisviisidest vähem. Mida kiiremini ja mida madalamal temperatuuril toiduaineid külmutatakse, seda paremini säilivad nende toiteväärtus ja maitseomadused. Tõhusaim (kulukaim) viis on külmutada vedela lämmastikuga. Kõige rohkem kasutatakse mitmesuguse ehitusega külmuteid, millega saadakse temperatuuri kuni −30 °C või ka kuni −45 °C. 

Külmutatakse liha, kala, köögi-  puuvilja ja valmistoite. Lihas ja kalas sisalduvate rasvade rääsumise vältimiseks nad glasuuritakse, st pärast külmutamist asetatakse vette, millele on lisatud antioksüdeerijaid (naatriummonoglutamaati, askorbiinhapet, naatriumalginaati, sidrunhapet vm): moodustuv õhuke jääkoorik kaitseb toiduainet õhuhapniku oksüdeeriva toime eest.

## Vaata ka
* Külmutatud toit
* Toiduainete konserveerimine

## Viited

## Välislingid
*  Mida ja kuidas külmutada
Onegini stroof

**Onegini stroof** on stroof, mille võttis kasutusele Aleksandr Puškin värssromaanis "Jevgeni Onegin". 

Stroof koosneb 14 kindla riimiskeemiga värsist. Värsimõõt on nelikjamb.

## Vaata ka
*sonett
Menisk

**Menisk** on mitmetähenduslik sõna.

* Menisk (pinnanähtus), vedeliku kõverdunud vaba pind kapillaartorus
* Menisk (optika), kumernõgus või nõguskumer lääts
* Menisk (anatoomia), liigesepindadevaheline poolketas
Juri Melnitšenko

**Juri Melnitšenko** (sündinud 25. jaanuaril 1972) on endine Kasahstani maadleja.

Melnitšenko on võistelnud Kasahstani ja NSV Liidu maadluskoondises.

Noorsoo ja juunioride vanuseklassis on ta võitnud 1991. ja 1990. aastal NSV Liidu koondises maailmameistrivõistlustel kaks kuldmedalit. 

Ta võitis 1996. aastal Atlanta suveolümpiamängudelt Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali. Finaalis alistas ta Ameerika Ühendriikide maadleja Dennis Halli punktidega 4-1.

2000. aastal Sydney suveolümpiamängudel kaotas ta esimeses matšis Lõuna-Korea maadlejale Kim In-Seopile, saades lõpuks eelviimase – 19. koha.

## Välislingid
*
Georg Kreuks

**Georg Kreuks** (2. juuli (vkj)/ 14. juuli 1896 Alavere vald, Kose kihelkond, Harjumaa – 7. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti poliitik (kommunist), 1. detsembri riigipöördekatsest osavõtnu.

Ta osales aastatel 1915–1918 Esimeses maailmasõjas, lõpetas 1917. aastal pioneeriohvitseride kursused.

1918. aastal astus VK(b)P liikmeks ning tegutses Eesti Vabadussõja ajal aastatel 1918–1920 Eestis illegaalses kommunistlikus liikumises.

Pärast Vabadussõja lõppu läks ta Nõukogude Venemaale, osales Punaarmees Vene kodusõjas ning oli ka VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomitee sõjaväesektsiooni juhataja. 

1920. aastal saadeti ta illegaalsele tööle Eestisse, kus ta oli üks Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu (ÜENPÜ) asutajaid ja juhendajaid. Illegaalse poliitilise tegevuse eest vangistati ta 27. aprillil 1920 Iisraeli tänaval 20, kus pidi algama partei põrandaalune salakoosolek ja mõisteti 35 protsessil surma. Surmanuhtlus asendati 10-aastase sunnitööga ning 1921. aastal vahetati ta välja Nõukogude Venemaale. 

Kreuks saadeti 1924. aastal uuesti Eestisse ning ta osales 1. detsembri riigipöördekatses Tallinnas politsei ratsareservi vallutamise katses. Pärast riigipöördekatse läbikukkumist varjas ta end Tallinnas koos Rudolf Pälsoni ja Vladimir Bogdanoviga Jüri Vilmsi tänava majas nr 50, kus hukkus 7. detsembril 1924 tulevahetuses politseiga.

## Isiklikku
Ka Georg Kreuksi vanem vend Jaan Kreuks oli aktiivne kommunist.

## Viited

## Välislingid
*Eestlased Esimeses maailmasõjas. Rahvusarhiivi ühisloome algatus
*Jüri Vilmsi tänav 53 olnud mälestustahvel. Muinsuskaitseameti ajaloo fotokogu
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*1924. aasta detsembrimäss
*Alma Vaarman-Silber. Vennad Kreuksid ja nende aeg
Skíathose saar

**Skíathos** (kreeka keeles *Σκιάθος*) on Kreekale kuuluv saar Egeuse meres, läänepoolseim Põhja-Sporaadidest.

Saar on keskmiselt 12 km pikk ja 6 km lai, pindala on ligi 50 km². Maastik on mägine, kõrgeim koht on 433 m merepinnast. Saarel on palju liivarandu ja männimetsi. Enamik randu ja asustust on saare lõunaosas.

Suurim linn on Skíathos saare kirdeosas (5000 elanikku). Kogu saarel elab umbes 6000 inimest.

Saar on populaarne turismisihtkoht.

## Välislingid
Mikeno

**Mikeno** on uinunud vulkaan Virunga mägedes.

Mikeno on mäestiku kõrguselt teine mägi (4437 meetrit). Mägi asub Kongo Demokraatliku Vabariigis Virunga rahvuspargi alal.

Vulkaani geograafilised koordinaadid on . Mikeno on Virunga mägede suurtest vulkaanidest läänepoolseim. Mägi asub umbes 6 km Karisimbist loode pool.
Vesihüatsint

**Vesihüatsint** (*Eichhornia*) on pontedeerialiste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Vesihüatsindid on mitmeaastased ujuvad veetaimed, mis kasvavad pärismaisena Lõuna-Ameerikas. Invasiivsete võõrliikidena on vesihüatsindi perekonna esindajad levinud ka Põhja-Ameerikas, Aafrikas, Aasias, Austraalias ja Uus-Meremaal. Teda kasvatatakse ilutaimena ka mujal.

Taim on väga kiire kasvuga umbrohi, mis moodustab tihedaid kolooniaid ning võib lühikese ajaga terved veekogud umbe kasvatada. Ta võib kasvada kuni meetri kõrgusele veepinnast.

Vesihüatsindi lehed on ovaalse kujuga, paksud ja läikivad, 10–20 cm läbimõõduga. Varred on pikad; leherootsud on jämedad, mõnel liigil pirnikujulised. Juured on mustjaslillad ja vees hõljuvad. Õisikus on 8–15 õit. Kuue kroonlehega õied on roosakad või violetjad. Taim paljuneb peamiselt võsundite abil, kuid ka seemnetega. Seemnete idanemisvõime võib säilida kuni 30 aastat. Hariliku vesihüatsindi populatsioon võib kahekordistuda kahe nädalaga.

Kui vesihüatsindil lastakse vabalt kasvada, haarab ta enda alla terve veekogu pinna, varjab veekogu elustiku eest päikesevalguse ja blokeerib hapniku juurdepääsu, tõkestab vee voolamist ja halvab veeliikluse. Ta pakub soodsa elupaiga haigusi levitavatele sääskedele ja tigudele. Taime levikut püütakse kontrolli all hoida herbitsiidide abil, mehaanilise eemaldamise teel ja bioloogilise tõrjega, levitades taime hävitavaid putukaid.

Vesihüatsint talub hästi raskmetallisaastust. Et taim omastab keskkonnast muu hulgas kaadmiumi, kroomi, koobaltit, niklit, pliid, elavhõbedat ja arseeni, kasutatakse teda reovee biopuhastina. 

Taime on kasutatud loomasöödaks ning biogaasi ja väetise tootmiseks. Vartest saadavat kiudu kasutatakse punutiste valmistamiseks.

## Liike
* *[[Eichhornia azurea]]*
* *Eichhornia crassipes* (harilik vesihüatsint)
* *[[Eichhornia diversifolia]]*
* *[[Eichhornia martiana]]*
* *[[Eichhornia natans]]*
* *[[Eichhornia paniculata]]*

## Välislingid
Veegaas

**Veegaas** (vananenud termin: *vesigaas*) on vesinikust ja CO<sub>2</sub>-st koosnev sünteetiline gaaside segu, mis saadakse veeauru juhtimisel läbi kuuma söekihi.

Veegaasi kütteväärtus on 10–11,3 MJ/m3  .

Veegaasi kasutatakse nii kütusena kui ka tooraine (nt ammoniaagi ja metanooli) sünteesimisel.

## Vaata ka
*Generaatorigaas

## Viited
Pjotr Sedov

**Pjotr Sedov** (vene keeles Пётр Николаевич Седов, sündinud 24. augustil 1990 Sarovis Nižni Novgorodi oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja. Ta on viiekordne juunioride maailmameister.

2008. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Mallesis tuli ta juunioride maailmameistriks 4×5 km teatesõidus ja sai hõbemedali 20 km ühisstardiga vabasõidus. 2009. aastal Praz de Lys Sommandis tuli ta kolmekordseks juunioride maailmameistriks: sai esikoha 20 km suusavahetusega sõidus, 10 km vabasõidus ja kuulus Venemaa 4×5 km teatesõidu võidukasse meeskonda. 2010. aasta juunioride MM-il tuli Hinterzarten viiendat korda juunioride maailmameistriks. Võit tuli 20 km suusavahetusega sõidus. Samas oli ta teine 4×5 km teatesõidus ja kolmas 10 km klassikasõidus. 

Maailma karikasarjas debüteeris Sedov 8. märtsil 2009 Lahtis 15 km vabasõidus ja jõudis kohe punktikohale, olles kümnes. Tema parim koht MK-võistlustel etapil on 5. koht, mille ta saavutas 2010. aasta novembris Gällivares 15 km vabasõidus. 2011.–2012. aasta maailma karikasarja finaaletapil Falunis 2012. aasta märtsil oli ta viimasel distantsil 15 km suusavahetusega sõidus kõige kiirem ning üldarvestuses sai 5. koha.

## Saavutused
### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2008  Mallesis 
** **juunioride maailmameister** 4×5 km teatesõidus
**  hõbemedal 20 km ühisstardist vabasõidus 
* 2009  Praz de Lys Sommandis 
** **juunioride maailmameister** 10 km vabasõidus
**  **juunioride maailmameister** 20 km suusavahetusega sõidus
**  **juunioride maailmameister** 4×5 km teatesõidus
* 2010  Hinterzartens 
** **juunioride maailmameister** 20 km suusavahetusega sõidus
**  hõbemedal 4×5 km teatesõidus 
**  pronksmedal 10 km klassikasõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Pjotr Sedov on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 4. veebruar 2017) 46 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse kahel korral ning võitnud neist mõlemal korral.

## Välislingid
* 
* Pjotr Sedov sportcom. ru kodulehel
* Pjotr Sedov Nižni Novgorodi oblasti murdmaa- ja laskesuusatamise föderatsiooni kodulehel
Drosseldamine

**Drosseldamine** ehk **muljumine** on voolava vedeliku, auru või gaasi rõhu vähendamine drosseli abil, mis tähendab, et voolule rakendatakse hüdraulilist takistust.

Termodünaamiliselt on drosseldamine adiabaatiline protsess (nimetatakse ka adiabaatiliseks drosseldamiseks).
Drosseldamisel küll näiteks veevoolu töövõime langeb, kuid entalpia ei muutu.

## Viited
Johannes Vermeeri maalide loend

__NOTOC__
Alltoodud tabelis on esitatud Hollandi maalikunstniku **[[Johannes Vermeer]]i** maalide loend.

## Johannes Vermeeri maalide loend

## Märkused

## Kirjandus
*M. Alpatov. Kunstiajalugu, II kd. Renessansi ja uusaja kunst. Tallinn: Kunst, 1982. Lk 208–209
*Bonafoux, Pascal. *Vermeer*. New York: Konecky & Konecky, 1992. ISBN 1-5685-2308-4 (inglise keeles)
*Wheelock, Arthur K. *Vermeer: The Complete Works*. New York: Harry N. Abrams, 1997. ISBN 0-8109-2751-9 (inglise keeles)
*Cant, Serena. *Vermeer and His World 1632&ndash;1675*, Quercus Publishing Plc, 2009. ISBN 978-1-84866-001-4 (inglise keeles)

## Välislingid
* Vermeeri teoste täielik kataloog: 1653–1675, vaadatud 2012-04-01 (inglise keeles)
Metatsenter

**Metatsenter** on ujuvale kehale mõjuva üleslükkejõu mõjusirge ja keha pikisümmeetriatasandi lõikepunkt.

Kui metatsenter asub raskuskeskmest ülevalpool, siis on keha tasakaal püsiv, s.t, et tasakaalust välja viidud keha pöördub tasakaaluasendisse tagasi. Kui metatsenter asub aga allpool, siis on keha tasakaal ebapüsiv.

Metatsentri ja raskuskeskme vahelist kaugust nimetatakse **[[metatsentriline kõrgus|metatsentriliseks kõrguseks]]**.

## Viited
Andres Koern

**Andres Koern** (sündinud 13. aprillil 1946 Stockholmis) on eesti ärijuht.

Ta on õppinud Lundi ja Göteborgi ülikoolis; on loodusteaduse magister. 1967. aasta kevadsemestril astus Rootsis ka Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Rootsis töötas ta muu hulgas õpetajana ning pidas restorani.

Aastatel 1993–2004 oli ta Põltsamaa Felixi tegevdirektor. Seejärel töötas ta ettevõtte Orkla Food Soome ja Balti divisjoni äriarenduse direktorina.

Ta on veiniasjatundja ja Eesti veini eestkõneleja.

Ta on AS-i TK-Team juhatuse esimees.

Andres Koern on alates 2010. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane.

Andres Koern kuulub Bigbank AS nõukogusse.

## Tunnustus
*2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2008 – Jõgevamaa Kuldrist

## Viited

## Välislingid
* Rootsist veiniarmastusega Naistemaailm.ee
* Andres Koern: juht peab julgema sekkuda Director
* Ise oled rumal, kui aru ei saa! Andres Koerni katsetatud sisekommunikatsiooni retsept Director, 2007
Viktor Kossitškin

**Viktor Kossitškin** (25. veebruar 1938 – 30. märts 2012) oli vene kiiruisutaja.

Viktor Kossitškin võitis 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys 5000 meetri distantsil kuldmedali ja 10 000 meetri distantsil hõbemedali.

Kossitškini isiklikud rekordid distantsiti:
*500 meetrit – 41,2 (1960)
*1000 meetrit –	1.30,7 (1963)
*1500 meetrit –	2.11,7 (1961)
*3000 meetrit –	4.41,9 (1961)
*5000 meetrit –	8.11,8 (1961)
*10 000 meetrit – 16.53,6 (1961)

## Välislingid
*
Unkaauk

**Unkaauk** (ka: ungas, ung, ungaauk, karuperse, karupeks, karupersis, karuauk, ulviauk) on nelja pinnaga kelpkatuse otstesse jäetud õhuava. Unkaauku ääristasid unkalauad.

Unkaaugu praktiline otstarve oli hoonest suitsu välja juhtimine, kui korstnaid veel ei kasutatud (neid hakati ehitama alles 19. sajandil). Samuti pääsesid sealtkadu hoonesse värske õhk ja valgus.

## Unkaauk mütoloogias

Unkaauk on tihedalt seotud mütoloogiaga. Arvati, et unkaaugu kaudu pääsevad majja välismaailma vaenulikud jõud nagu pahad vaimud, kratid jms. Risti asetsevad unkalauad pidid selle kurja sissepääsemist takistama. Unkalaudadesse ja unkaaugu kattelaudadesse lõigati erinevaid maagilisi kaitsemärke, kuna kõrgel katusel asetsedes pidid nad kaitsma kogu maja. Unkaaugu kattelaudadesse lõigati õhu- ja valgusavadeks risti, ketta, kolmnurga, südame jm üldtuntud sümbolite kujutisi. Unkalaudade otsad vooliti linnu- või hobusepea või sarve kujuliseks. Vahel pandi sinna juurde veel igaks juhuks hobuse pealuu. eestlased uskusid, et need sümbolid hoiavad majast eemale haigused, õnnetused, vargused ja toovad majale õnne.

Unkaaugu läheduses viibimine pidi andma maagilisi võimeid. Sealtkaudu võis näha muidu nähtamatut. Jaaniööl läbi unkaaugu vaadates pidi nägema kuidas vanapagan tulevalgel raha kuivatab ja pärast võivat inimene ise sealt võtta. Samuti saavat perenaine jaaniööl unkaaugu kaudu kogu ümbruskonna piimaõnne oma majja kutsuda (Põlva).

Hingedeaja lõppedes koiduajal läbi unkaaugu vaadates, võib näha, kuidas hinged tagasi surnuaiale lähevad, "keik valges riides, tee täielt kiriku poole" (Suure-Jaani). Unkaauku pandi hingedeajal toitu spetsiaalsele lauale. Unkaauk oli ava teispoolsusesse.

Sarnaseid unkaauke ja -laudu esines muinasajal peaaegu kogu Euroopas.

Tõnis Vint on leidnud üllatavaid ühtelangevusi jaapani iidsete templiehitustavade ja eesti külaarhitektuuri vahel. Unknaaugu karu- liitelised paralleelnimed võivad viidata Karu Jumalale. Eesti majade unkaauk oli suunatud Suure Karu (Suur Vanker) tähtkujule.

## Unkaauk kultuuris
Debora Vaarandil on luuletus "Tont unkaaugus".

## Viited
2012. aasta Põhjamaade noorte meistrivõistlused purjetamises

**Põhjamaade noorte meistrivõistlused purjetamises 2012** oli noorsportlaste purjetamisvõistlus, mis korraldati regatina 25.–29. juulil 2012. aastal Pärnu lahel.

Jahiklassid:
* üheinimese svertpaadid – Optimist, Zoom<sup>8</sup>, Laser 4.7, Laser Radial, Europe
* kaheinimese paadid – RS Feva, 29er,  470
* purjelaud –  (U19)

Osalejad olid Eestist, Islandilt, Leedust, Lätist, Norrast, Rootsist, Soomest, Taanist, Venemaalt.

Pärnu lahel märgiti neli võistlusrada: A ja B Pärnu lahe laevateest lääne poole (Valgeranna, Audru poole) ning C ja D Pärnu ranna lähedale laevateest idas.

## Vaata ka
* Põhjamaade Purjetamisliit – Nordic Sailing Federation – Nordic SeglarFörbundet
* 2017. aasta Põhjamaade noorte meistrivõistlused purjetamises

## Viited

## Välislingid
* Nordic Junior Championships in Sailing 2012
* Võistlusteade:
** Notice of Race of Nordic Youth Championships 2012
** Notice of Race of Nordic Youth Championships 2012
** Notice of Race of Nordic Youth Championships 2012
* 18. jaanuar 2012, Põhjamaade noorte MV 2012 NoR on avaldatud, EJL
* 06. veebruar 2012, Pärnus võistlevad suvel üheksa riigi noored purjetajad, ERR, sport.err.ee
* 06. veebruar 2012, Juulis koguneb Pärnusse enneolematu hulk noorpurjetajad, Postimees, sport.postimees.ee
Hüdrauliline takistus

**Hüdrauliline takistus** on takistus, mis põhjustab voolava vedeliku energiakadu (rõhukadu).

Hüdrauliline takistus võib olla **liini**- või **kohalik takistus**. 

## Hüdrauliline liinitakistus
Liinitakistus on tingitud kogu toru või voolusängi mingi omaduse (nt ristlõike kuju) kogumõjust veevoolule.
Liinitakistus sõltub toru või voolusängi ristlõike kujust ja mõõtmetest, samuti seina (sängi) karedusest ja vedeliku viskoossusest. Energiakadu on liinitakistuse puhul võrdeline voolu pikkusega.

## Hüdrauliline kohalik takistus
Kohalik takistus on põhjustatud nt torupõlvedest, siibritest, torustiku laienditest/kitsenditest jms. Energiakadu oleneb sel juhul takistuse liigist.

## Viited
Malaja Purga rajoon

**Malaja Purga rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb Tatarstaniga.

Rajoon jaguneb 15 külaasunduseks (*сельское поселение*). Rajooni keskus on Malaja Purga küla.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 78% elanikest udmurdid, 18% venelased ja 2,4% tatarlased.

Rajooni läbib põhjast lõunasse Iži jõgi.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/malopurginskiy/
Kijassovo rajoon

**Kijassovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes ja lõunas Tatarstaniga.

Rajoon jaguneb 8 külaasunduseks (*сельское поселение*).

38% elanikest on udmurdid, 54,3% venelased ja 5% tatarlased.

Peamine majandusharu on põllumajandus.

## Viited

## Välislingid

* http://kiyasovo.udmurt.ru/
* http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/kiyasovskiy/
Eva Truuverk

**Eva Truuverk** (sündinud 13. septembril 1970 Saaremaal) on eesti kodanikuaktivist, keskkonnakaitsja.

Ta on lõpetanud 1988. aastal Kingissepa 1. Keskkooli. Tartu Ülikoolis õppis ta kaubandust ja 1998. aastal kaitses Tallinnas magistritöö rahvusvahelise ärijuhtimise alal.

Aastatel 2004–2006 korraldas ta vabatahtlikuna Noorte Koja Euroopa konverentsi. See toimus Eestis ja osalejaid oli 2500 kokku 50 riigist.

Ta oli 2008. aastal toimunud aktsiooni "Teeme ära!" üks korraldajaid.

2018. aastal valis Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon Truuvergi aasta naiseks maailmakoristuspäeva Teeme Ära korraldamise eest. Koristamistalgutesse pühendumise eest valis Kultuuriministeerium ta ka aasta kodanikuks.

2020. aastast kuulub ta rohemajandusele keskenduva sihtasutuse Rohetiiger juhatusse.

## Tunnustus
* 2018 – aasta naine
* 2018 – aasta kodanik
* 2026 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Heidi Hanso, Eva Truuverk: Täitsa võimalik, et kõik on võimalik
Debjossõ rajoon

**Debjossõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb idas Permi kraiga.

Läbi rajooni voolab idast läände Tšeptsa.

Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks (*сельское поселение*), kus on kokku 61 asulat.

79% elanikest on udmurdid ja 20% venelased.

## Viited

## Välislingid

*http://debesy.udmurt.ru/
Domenico Capriolo

**Domenico Capriolo** (1494 Veneetsia – 8. oktoober 1528 Treviso) oli Itaalia maalikunstnik. Ta valmistas Giorgione stiilis portreesid. 

## Allikad
*Bryan, Michael (1886). Robert Edmund Graves. ed. Dictionary of Painters and Engravers, Biographical and Critical (Volume I: A-K). York St. #4, Covent Garden, London; Original from Fogg Library, Digitized May 18, 2007: George Bell and Sons. pp. pages 229–230.

## Välislingid

* Domenico Capriolo – Artcyclopedia (inglise keeles)
* [Lühibiograafia](http://www.treccani.it/enciclopedia/domenico-caprioli_(Dizionario-Biografico)/) (itaalia keeles)
Kez

**Kez** on alevik Venemaal Udmurtias, Kezi rajooni keskus. Asub Lõpi jõe ääres Iževskist 172 km põhja pool.

Kez asutati 1895. aastal raudtee ehitusega seoses, 1942–2008 oli alev.

Kezis on puidutöötlemisettevõtted, piimatoodete tehas ja linavabrik.

Umbes 3/4 elanikest on udmurdid.
Rosso Fiorentino

__NOTOC__

**Giovanni Battista di Jacopo** (8. märts 1494 Firenze &ndash; 14. november 1540 Fontainebleau), tuntud ka kui **Rosso Fiorentino** või **Il Rosso**, oli Itaalia maalikunstnik. Tema maneristlikud õlimaalid ja freskod on liigitatud Firenze koolkonda kuuluvaks.

## Elukäik
Punaste juuste tõttu punapeaks (itaalia keeles *il rosso*; tähendab ka: punane) kutsutud Giovanni sai esimese koolituse Andrea del Sarto stuudios, kõrvuti oma eakaaslase Pontormoga. 1523. aasta II poolel kolis Rosso Rooma, kus tutvus Michelangelo, Raffaeli ja teiste renessansiaja kunstnike töödega, mis avaldasid mõju ka tema enese maalimisstiilile.

## Mahavõtmine
Rosso meistritööks peetakse üldiselt Volterra pinakoteegis asuvat altarimaali "Mahavõtmine" ehk "Ristilt mahavõtmine" (triptühhon oli algselt mõeldud Volterra katedraali jaoks). 

## Galerii

Image:Rosso,_uomo_in_nero_di_profilo.jpg|
Image:Rosso fiorentino, allegoria della Salvezza, 1521 ca..jpg|
Image:Rosso fiorentino, sposalizio della vergine e santi, 1523, 02.jpg|
Image:Rosso_Fiorentino_-_The_Contest_of_the_Pierides_-_WGA20139.jpg|
Image:Fontainebleau interior francois I gallery 02.JPG|
Image:Rosso Fiorentino 001.jpg|
Image:The Holy Family with the Infant Saint John the Baptist.jpg|
Image:Fontainebleau interior francois I gallery 03.JPG|


## Välislingid

*Rosso Fiorentino biograafia veebi kunstigaleriis (inglise keeles)
*Tööde näiteid
*Näide lõpetamata maalist
Kezi rajoon

**Kezi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb idas Permi kraiga.

Rajoon jaguneb 15 külaasunduseks (*сельское поселение*).

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 68% elanikest udmurdid, 30% venelased ja 1% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/kezskiy/
* http://www.kez.udmurt.ru/
Karl Hansson

**Karl Hansson**, ka **Karl Hansen** (2. oktoober 1905 Valga – 8. oktoober 1973 Tallinn) oli eesti kommunist ja Nõukogude sõjaväelane.

Karl Hansson osales töölis- ja kommunistlikus liikumises Pärnus ning oli illegaalse poliitilise tegevuse eest kohtulikult karistatud. 

1923. aasta Tallinna linnavolinike valimisel valiti ta Tallinna linnavolinikuks Töörahva Ühise Väerinna nimekirjast ja 1927. aasta Tallinna linnavolinike valimisel Tallinna tööliste kandidaatide nimekirjast.

Vabanes Tallinna keskvanglast 1934. aastal, 1936 läks NSV Liitu. 1937. aastast osales Karl Hansson Kominterni suunamisel Hispaania kodusõjas. Mais 1939 tuli Eestisse tagasi.

Enne 1940. aasta sündmusi töötas Karl Hansson Tallinnas Lasnamäel asunud Lossmann & Co bergmanntorude vabrikus.

1940. aastal pärast juunipöörde teostamist Eestis, määrati Karl Hansson Rahva Omakaitse ülemaks ja siseasjade rahvakomissari asetäitjaks kaadrite alal.  

Pärast Teise maailmasõja käigus Nõukogude-Saksamaa sõja algust määrati Karl Hansson 11. Haapsalu hävituspataljoni komissariks.

Pärast Teist maailmasõda töötas Karl Hansson EK(b)P  piirkondliku EK(b)P Järvamaa Komitee sekretärina.

## Viited

## Välislingid
*Valdur Ohmann, Hispaaniast fašismivastasest võitlusest naasenud pandi NSV Liidus türmi, Tuna, 2006, nr 4.
* Elu ja tegevus kuni 20.06.1940, http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=paevalehtew19400720.2.16 Päewaleht, nr. 192, 20 juuli 1940
Arko Olesk

**Arko Olesk** (sündinud 22. jaanuaril 1981) on eesti teadusajakirjanik ja mälumängur.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1999. aastal Jõgeva Gümnaasiumi, 2007. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse eriala ja 2009. aastal Londonis Imperial College'i magistrikraadiga. Kaitses 2024. aastal Tallinna Ülikoolis doktoritöö "Teadlaste meediastumine: protsess, indikaatorid, mõjud".

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Aastatel 2004–2007 oli ta ajalehe Postimees välisuudiste toimetaja ning 2011–2012 teadusajakirjanik. 2007–2011 oli Olesk ajakirja Tarkade Klubi peatoimetaja. 

2012. aastast oli ta Tallinna Ülikooli teadus- ja innovatsioonikommunikatsiooni keskuse juht, 2022. aasta seisuga oli ta Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudi teaduskommunikatsiooni õppejõud.

Alates 11. oktoobrist 2021 on Arko Olesk Eesti presidendi Alar Karise teadusnõunik.

Arko Olesk on koostanud telesaate "Kuldvillak" küsimusi.

## Isiklikku
Ta oli 2012. aastal Tartus peetud Euroopa mälumängumeistrivõistluste peakorraldaja ja üks küsimuste koostajatest.

Olesk on mälumängus võitnud nii Eesti võistkondlikel meistrivõistlustel (2011 ja 2012) kui ka paarismängus (2012–2013; koos Tiit Naaritsaga). Individuaalselt on ta parim tulemus kolmas koht 2010. aastal. Ta tulnud Eesti meistriks sudokute lahendamises (2006 ja 2007).

## Teoseid
* "Mälumängupiibel". Tänapäev. 2015. ISBN 9789949278152

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*
*PÄEVAKORD. Arko Olesk ja mälumäng. Raadio 2, november 2004
*Arko Olesk (jaanuar 2014) Kuma, 2014
Moritz Daniel Oppenheim

**Moritz Daniel Oppenheim** (7. jaanuar 1800 Hanau – 26. veebruar 1882 Frankfurt) oli juudi päritolu saksa maalikunstnik, kelle loomingu põhiosa moodustavad portreed ja ajalooteemalised maalid.

Teda peetakse esimeseks akadeemilise haridusega moodsaks juudi kunstnikuks. Ta maalis üle 700 pildi, millest peaaegu kolmandik on teadmata kadunud. Erinevalt paljudest hilisematest juudi maalikunstnikest keskendusid tema tööd juudi teemadele ning ta oli eriti populaarne juutide hulgas.

## Välislingid
Imperial College London

**Imperial College** (ametliku nimega *Imperial College of Science, Technology and Medicine*) on ülikool Suurbritannias Londonis.

Ülikool asutati aastal 1907, mil liideti mitu senist kõrgkooli.

## Viited

## Välislingid
* Kolledži veebileht
Dosso Dossi

**Dosso Dossi** (u 1490&ndash;1542), tegeliku nimega **Giovanni di Niccolò de Luteri**, oli Itaalia renessansi maalikunstnik Ferrara koolkonnast.

## Galerii

Pilt:Alfonso_I_d'Este.jpg|
Pilt:Dosso_Dossi_01.jpg|
Pilt:Dosso_Dossi_jester.jpeg|
Pilt:Dosso_dossi_003.jpg|
Pilt:Dosso_Dossi_023.jpg|
Pilt:Dosso_Dossi_022.jpg|
Pilt:DossoDossi.jpg|
Pilt:Dosso_Dossi_010.jpg|


## Välislingid

*Lühielulugu ja pildid, J. Paul Getty Muuseum
*Kujutisi maalidest
*MuseumSyndicate – Galerii
* Tööd maailma muuseumides, loend
*Dosso Dossi tööd Ferrara maalide ja joonistuste loendis (inglise/itaalia keeles)
Pääsukalalased

**Pääsukalalased** (*Exocoetidae*; eesti keeles on kasutatud ka nimetust *lendkalalased*) on sugukond kalu seltsist tuulehaugilised (*Beloniformes*).

Pääsukalalased on valdavalt lendkalad.

## Perekonnad
Pääsukalalaste sugukonda kuuluvad järgmised perekonnad:
**[[Cheilopogon]]*
**[[Cypselurus]]*
**Exocoetus* – pääsukala
**Fodiator* – lendkala
**[[Hirundichthys]]*
**[[Parexocoetus]]*
**[[Prognichthys]]*
Tuulehaugilised

**Tuulehaugilised** (*Beloniformes*) on selts kalu klassist kiiruimsed.

## Sugukonnad
Tuulehaugiliste seltsi kuulub viis sugukonda:
**[[Adrianichthyidae]]*
**Exocoetidae* – pääsukalalased
**[[Hemiramphidae]]*
**Belonidae* – tuulehauglased
**[[Scomberesocidae]]*
Pääsukala

**Pääsukala** (*Exocoetus*) on perekond kalu sugukonnast pääsukalalased.

Perekonna tuntuim liik on harilik pääsukala (*Exocoetus volitans*).
Harilik pääsukala

**Harilik pääsukala** (*Exocoetus volitans*) kalaliik pääsukala perekonnast.

Ta on üks tuntumaid lendkalu.
Tuulehauglased

**Tuulehauglased** (*Belonidae*) on sugukond kalu seltsist tuulehaugilised.

## Perekonnad
Sellesse sugukonda kuuluvad järgmised perekonnad:
**Ablennes* 
**Belone* – tuulehaug
**Belonion* 
**Petalichthys* 
**Platybelone* 
**Potamorrhaphis* 
**Pseudotylosurus*
**Strongylura* 
**Tylosurus* 
**Xenentodon*
Tuulehaug (perekond)

**Tuulehaug** (*Belone*) on perekond kalu sugukonnast tuulehauglased.

## Liigid
Sellesse perekonda kuuluvad 
**Belone belone* – harilik tuulehaug 
**[[Belone svetovidovi]]*
Kantor

**Kantor** on kiriku eeslaulja, koori juht, mõnel pool ka muusikahariduse andja kiriku juures.

Kantori ülesanded on varieerunud olenevalt ajast ja piirkonnast, kuid üldiselt on ta vastutanud jumalateenistuste muusikalise poole eest.

Õigeusu, orientaalses ja kreekakatoliku traditsioonis on kantor ilmik, kes jumalateenistusel laulab hümne ja antifoone.

Roomakatoliku kirikus oli kantor enne II Vatikani kirikukogu vaimulik, koori eeslaulja. Keskaegsetes katedraalides juhatas ta jumalateenistuse muusikat. 14. sajandi jooksul hakkasid paljude kirikute kantorid osa oma ülesannetest koori juhtimisel üle andma koormeistrile. Tänapäeval ei pea kantor olema vaimulik. Kui kirikul ei ole koori, juhib kantor (orelimänguga) koguduse laulu.

Luteri kirikus on kantorid olnud nii vaimulikud kui ilmikud. Põhja-Euroopas, eriti Saksamaal, oli kantor muusik, kes vastutas jumalateenistuste muusika esitamise, poiste muusikalise õpetamise ning uute teoste loomise eest (nii kiriku kui muude funktsioonide jaoks). Johann Sebastian Bach ja Georg Philipp Telemann on nende kuulsate muusikute seas, kes töötasid kantoritena.
Mērsragsi vald

**Mērsragsi vald** on vald Lätis Kuramaa kirdeosas Liivi lahe rannikul Talsi piirkonnas. See piirneb sama piirkonna Roja, Ķūļciemsi, Lauciene ja Vandzene vallaga ning Tukumsi piirkonna Engure ja Zentene vallaga.

Valla pindala on 109 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1712 inimest. 2011. aastal oli Mērsragsi piirkonna elanike seas lätlasi 92,7% ja venelasi 3,9%. Valla keskus on Mērsragsi küla, haldushoone asub aadressil Lielā iela 35.

## Loodus

### Pinnamood
Vald paikneb Rannikumadaliku Engure tasandikul. Kõrgeim punkt asub valla idaosas ja ulatub 20 m üle merepinna.

### Jõed
*Mērsragsi kanal – tehisveekogu Engure järve ja mere vahel, rajatud 1842. aastal
*Čēkstgrāvis
*Alksnājgrāvis

### Järved
Valda jääb suurem osa Engure järvest (22,22 km² 40,46 ruutkilomeetrist).

### Looduskaitse

Looduskaitse all on Mērsragsis asuvad Rozu iela 12 sanglepad ja veel üks nimetu sanglepp, üks pärn, üks saar, seitseteist mändi, Bākas iela 13 tammed, kaks vahtrat ja üks hobukastan. Väljaspool Mērsragsi kasvab vallas veel kolm looduskaitsealust põlispuud. Enamik valla territooriumist jääb Engure järve loodusparki. Vallas asub Mērsragsi metsade hoiuala. Suurem osa valla rannikust jääb Riia lahe läänekalda kaitstavale merealale.

## Ajalugu

Mērsragsi vald loodi 1918. aastal Engure metsakaitsevalla baasil. 1935. aastal oli valla pindala 71,7 km2.

1945. aastal loodi Mērsragsi vallas Mērsragsi külanõukogu ja Ķūļciemsi külanõukogu. 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal liideti Mērsragsi külanõukoguga Upesgrīva külanõukogu, Mērsragsi külanõukogu alla kuulunud kolhoosi Plēsums ala liideti aga Ķūļciemsi külanõukoguga. 1961. aastal liideti osa Mērsragsi külanõukogust Vandzene külanõukoguga. 1963. aastal liideti Mērsragsi külanõukoguga Ķūļciemsi külanõukogu kolhoosi 1. Maijs maad. 1990. aastal reorganiseeriti külanõukogud valdadeks.

2008. aastal ühendati Mērsragsi vald Roja vallaga Roja piirkonnaks.

2010. aasta jaanuaris otsustati Mērsragsi elanike koosolekul eralduda Roja piirkonnast ja luua Mērsragsi piirkond. 2010. aasta septembris toetas seimi esimesel lugemisel haldusüksuste ja asulate seaduse muutmist, nähes ette Mērsragsi piirkonna loomise. Eraldi Roja ja Mērsragsi piirkondade volikogude valimised toimusid 18. detsembril 2010.

2012. aastal oli piirkonnas 1800 elanikku.

2021. aastal liideti piirkond Talsi, Dundaga ja Roja piirkonnaga uueks, Talsi piirkonnaks. Piirkonnast kujunes üks uue omavalitsusüksuse valdu.

## Vaatamisväärsused

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mērsragsi tuletorn. Kohaliku kaitse all on Mērsragsi kirik koos sealse oreliga.

## Asulad

Valla külad on:

Ülejäänud piirkonna elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

2015 09 Mersrags (1).jpg|Mērsragsi kirik
Mērsrags lighthouse.jpg|Mērsragsi tuletorn
Sea at Upesgriva, August 2011. 28°C - panoramio.jpg|Liivi lahe rand
2010 10 Meersrags (15).jpg|Vaade tuletornist
Engures ezers, Mērsraga pagasts, Latvia.jpg|Engure järv


## Viited

## Välislingid

* Mērsragsi piirkonna koduleht
* Mērsragsi piirkonna kaart
Sjur Røthe

**Sjur Røthe** (sündinud 2. juulil 1988 Vossis) on Norra murdmaasuusataja. 

Juunioride maailmameistrivõistlustel 2007. aastal Travisios võitis Røthe hõbemedali 20 km suusavahetusega sõidus. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos sai ta 50 km ühisstardiga vabasõidus 4. koha ja 30 km suusavahetusega sõidus 14. koha ning 15 km klassikasõidus 21. koha. 

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis tuli ta maailmameistriks 30 km suusavahetusega sõidus ja teatesõidus.

Maailma karikasarjas debüteeris Røthe 14. märtsil 2009 Trondheimis 50 km ühisstardiga klassikasõidus, kus ta katkestas. Esimest korda jõudis ta punktikohale ehk 30 parema hulka 21. novembril 2009 Beitostølenis 15 km vabasõidus, kus ta sai 18. koha. 2010. aasta märtsis Lahti Mk-etapil kuulus ta 4×10 km teatesõidus Norra võidukasse meeskonda. Kaks aastat hiljem 2011.–2012. aasta maailma karikasarjas Lahtis peetud MK-etapil sai ta oma parima koha individuaaldistantsil, olles 30 km suusavahetusega sõidus neljas. Esimest korda jõudis ta poodiumile 13. detsembril 2012 Canmore'is, kui oli 15 km ühisstardiga klassikasõidus teine. Esimese etapivõidu sai ta 14. märtsil 2015, kui võitis 50 km vabatehnikaetapi Oslos.

## Saavutused
### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2013  Val di Fiemmes 
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
**  pronksmedal 30 km suusavahetusega sõidus
* 2019  Seefeldis
**  **maailmameister** 30 suusavahetusega sõidus
**  **maailmameister** teatesõidus

### [[Põhja suusaalade juunioride ja kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2007  Tarvisios
**  hõbemedal 20 km suusavahetusega sõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Sjur Røthe on individuaalselt osalenud 138 maailma karikasarja etapil (seisuga 24. veebruar 2019) ja jõudnud poodiumile 14 korral, millest 4 korral kõige kõrgemal astmel. 

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Sjur Røthe FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Kollapalavik

**Kollapalavik** (ladina keeles *febris flava*) on kollapalaviku viiruse põhjustatud äge viirushaigus, mida levitavad emased pistesääsklased (*[[Aedes aegypti]]* ja *[[Haemagogus]]*) Lõuna-Ameerika ja Aafrika troopilistel ja lähistroopilistel aladel.

Haigus on pärit ilmselt Aafrikast, kust see kandus Lõuna-Ameerikasse 16. sajandil sinna veetud orjadega. Alates 17. sajandist on Ameerikas, Aafrikas ja Euroopas olnud mitmeid tõsiseid kollapalaviku epideemiaid. 19. sajandil arvati see kõige ohtlikumate nakkushaiguste hulka.

Kollapalaviku põhilised sümptomid on palavik ja iiveldus. Haigus möödub tavaliselt mõne päeva jooksul. Mõnedel patsientidel võib järgneda toksiline faas koos kollatõve ja maksakahjustusega, mis võib põhjustada surma. Kollapalavik muudab naha kollaseks.

Igal aastal on maailmas hinnanguliselt 200 000 haigestumisjuhtu, neist 30 000-60 000 surmavat. Umbes 90% nakkusjuhtudest esineb Aafrikas.

20. sajandi keskel töötati välja efektiivne vaktsiin. Kuna kollapalavikule ei ole leitud ravi, on vaktsineerimine ja viirust kandvate sääskede hulga vähendamine tähtsad meetmed haigusega võitlemisel. Alates 1980. aastatest on haigestumised sagenenud.

## Viited
IV noorte laulu- ja tantsupidu

**IV noorte laulu- ja tantsupidu** (täisnimetusega **Eesti NSV koolinoorte IV laulu- ja tantsupidu**) oli noorte laulu- ja tantsupidu, mis toimus 1.–3. juulil 1977. aastal. Ametlikult tähistas see pioneeriorganisatsiooni 55. aastapäeva.

Esinejaid oli 25 260 (ilma välisesinejate ja saatjateta).

Toimus üks laulupeokontsert ja kolm tantsupeo etendust (lisaks peaproov-etendus laulupeolistele). Avatseremoonia toimus Tallinna Maarjamäel ning Lenini ausamba juures, kust viidi tuli peoväljakule.

## Laulupidu
Laulupeo avasid lastekoorid Eugen Kapi "Lauluga kodumaast" ning Kabalevski "Õnnega". Poistekoorid esitasid "K.O.K" ja "Laulis isa, laulis poega" (juhatas Venno Laul). Mudilaskoorid laulsid rahvaviisi Pilvi Üllaste sõnadega "Maja ehitamas" (juhatas Vilja Toomi). Peo lõpetasid ühendkooride esituses "Mu isamaa on minu arm" ja "Olgu jääv meile päike" (juhatas Heino Kaljuste). 

Dirigendidebüüdi tegid Tiia-Ester Loitme, Anneli Mäeots, Venno Laul ja Ants Üleoja.

## Tantsupidu
Tantsupeo deviis oli "Me ees on lahti kõik teed". Üldjuhiks oli Alfred Raadik. 5.-6. klasside segarühmad esitasid "Pioneerisüidi" (Vello Ainsalu, koreograafia ja lavastus Lille-Astra Arraste). Mudilasrühmad Tallinna lasteaedadest esitasid "Jänkude tantsu" (Vello Lipand, sõnad U. Buschmann, koreograafia: Niina ja Alfred Raadik). Neiduderühmad tantsisid tantsud "Ringtants" ja "Klopandi". Lisaks neile tantsisid 1.–2. klasside, 3.–4. klasside, 7.–8. klasside, vanema astme ja ühendatud vene rühmad. Külalisrühmad tulid Ungarist ja Armeeniast. Tantsijaid oli kokku 7002.

## Viited
Gigliola Cinquetti

**Gigliola Cinquetti** (; sündinud 20. detsembril 1947 Veronas) on itaalia laulja ja ajakirjanik.

1964. aastal võitis ta 16-aastaselt Sanremo muusikafestivali lauluga "Non ho l'età" (eesti keeles "Ei ole ma veel selles eas"). Võit võimaldas tal selle lauluga esindada Itaaliat 1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, mille ta samuti võitis. See oli Itaaliale esimene võit. Laul sai rahvusvaheliselt väga populaarseks, singlit müüdi üle kolme miljoni eksemplari.

Sanremo festivalil osales ta veel aastatel 1965, 1966, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972, 1973, 1985, 1989 ja 1995.

1974. aastal sai ta Eurovisioonil lauluga "Sì" teise koha.

1991. aastal oli ta koos Toto Cutugnoga Itaalias Eurovisiooni õhtujuht.
Ernst Moritz Arndt

**Ernst Moritz Arndt** (26. detsember 1769 Groß Schoritz, Rügen – 29. jaanuar 1860 Bonn) oli saksa kirjanik ja ajaloolane, Frankfurdi Rahvuskogu liige.

Arndt õppis aastast 1791 Greifswaldi ülikoolis, aastast 1793 Jena ülikoolis usuteadust, ajalugu, etnoloogiat, loodusteadusi ja filosoofiat. 1801 sai temast Greifswaldi ülikooli eradotsent ja 1806 professor, hiljem töötas ta ajalooprofessorina Bonni ülikoolis.

Poliitiliselt pühendus ta peamiselt sellele, et mobiliseerida inimesi Napoleoni Saksamaa-vallutuse vastu. Selleks kirjutas ta pamflette, mis tõid mõneks ajaks kaasa maapao Rootsis ja Venemaal.

Preisi valitsusega tekkinud vastuolude tõttu pidi ta 1820. aastal professorikohast loobuma. 1840. aastal ta rehabiliteeriti ning 1841. aastal sai ta Bonni ülikooli rektoriks. 1848–1848 oli ta Frankfurdi rahvuskogu, Saksamaa esimese vabalt valitud parlamendi liige.

Hinnangud Arndti tegevusele on vastukäivad: ühed tõstavad esile tema demokraatlikke ideid ning näevad teda kui Saksamaa patriooti keerulistel aegadel, teised iseloomustavad teda natsionalistina ning toovad tema teostest välja antisemiitlikke tendentse.

1933. aastal anti Greifswaldi ülikoolile Preisimaa peaministri Hermann Göringi korraldusel Ernst Moritz Arndti nimi. Hoolimata diskussioonidest jäi see nimi ülikoolile kuni 2018. aasta maini.

## Viited
Vaskpuhkpillid

**Vaskpuhkpillid** on puhkpillide hulka kuuluvad muusikainstrumendid, millel tekib heli, kui pilli resonaatortorus hakkab õhk võnkuma pillimängija huulte vibreerimise toimel.

Tekitatava heli kõrgust on võimalik muuta mitmel moel: huulte kuju ja pinge muutmisel, õhuvoolu suurendamisel või vähendamisel, resonaatortoru pikkuse muutmisega.

Nimetus "vaskpuhkpill" ei tähenda, et pill on tingimata valmistatud vasest. Mõned vaskpuhkpillid, näiteks alpisarv, serpent ja didžeriduu, on valmistatud puidust, vasest valmistatud saksofon on aga puupuhkpill. Selline vastuolu tuleb sellest, et pille rühmitatakse tegelikult heli tekitamise viisi järgi.

## Vaata ka
*Vaskpuhkpillide loend
Tabla

**Tabla** on populaarne India löökpill membranofonide perekonnast.

Pill sarnaneb bongoga. Seda kasutatakse Hindustani klassikalises muusikas ja India popmuusikas. Termin **tabla** tuleneb araabia sõnast *tabl*, mis tähendab trummi. Mängutehnika hõlmab sõrmede ja peopesade erinevaid asendeid, et luua mitmekülgseid helisid. Rannet kasutatakse surve avaldamiseks või liikumiseks teisele trummile, nii et see võimaldaks helikõrgust madaldada.

## Ehitus

Instrument koosneb kahest käsitrummist, mis on erineva suuruse ja tämbriga. Mõlema trummi nahad on valmistatud kitsenahast. Nahad kinnitatakse ja pingutatakse kitse- või kaamelinahast tehtud nööridega, mida reguleeritakse *gatta*-nimeliste puukiilude abil. Häälestamine toimub spetsiaalse haamrikese abil.

Mõlema trumminaha peal on tärklisest valmistatud must *shāī* (ka *gāb*), mille kuju mõjutab trumminaha võnkumisest tekkivaid helisid ning annab tablale tema iseloomuliku heli. *Shāī* kvaliteedist oleneb iga individuaalse pilli hind. 

**Dāyāñ**

Väiksem trumm *dāyāñ* on reeglina valmistatud alt ahenevast poolenisti tühjaks õõnestatud tiigi- või roosipuupakust. *Dāyāñ* vibreerib kindlal helikõrgusel. *Dāyāñ*i teised nimetused on *dāhina*, *siddha* ja *chattū*. 

**Bāyāñ**

Suurem trumm kannab nime *bāyāñ*. Kasutatakse ka nimesid *dagga*, *duggī* ja *dhāmā*. *Bāyāñ* on valmistatud reeglina messingist, kuigi kasutatakse ka odavamaid materjale nagu alumiinium ja teras. Ka vask on hinnatud kui tihti liiga kallis materjal. Vanemad *bāyāñ*id võivad olla ka puust. Bengali piirkonnas esineb ka savist *bāyāñ*-trumme.

## Ajalugu
Tabla sünnimaaks on India, instrumendi täpne sünnilugu on tuliste arutelude teemaks. Rebecca Stewart on oletanud, et tõenäoliselt saadi pill olemasolevate trummide – *[[pakhhawaj]]*, *[[mridangam]]*, *[[dholhak]]* ja *[[naqareh]]* – koosmõjul. Tabla repertuaaris, ehituses ja mängutehnikas on sarnasusi eelnimetatutega. Võimalikuks tabla leiutajaks peetakse 13. sajandi India luuletajat Amīr Khusrowd. Ta lahutas *mridangam*i ja *pakhawaj*i kaheks. 

Tabla ehitus, mis meenutab Lääne savitrumme ja timpaneid, üldiselt toetab seisukohta, et tabla on hilisem leiutis. Esimene tõestatav tabla trummide mängija oli Ustad Suddhar Khan Delhist.
Telegraafside

**Telegraafside** (tuleb Kreeka keelest *tele* – *τηλε* ehk 'kaugele' ja *graphein* – *γραφειν* ehk 'kirjutamine') on sõnumite edastamine pika distantsi taha ilma füüsilist sõnumikandjat edastamata.

18. sajandi lõpupoole võeti kasutusele semafortelegraaf. Kuid selle kasutegur oli väike ja tegevuspiirkond piiratud.
 
Suur murrang sõnumite edastamise ajaloos toimus koos elektri kasutuselevõtuga. Ühe esimese elektrivoolul töötava telegraafi leiutas 1809. aastal saksa arst ja leiutaja Thomas Samuel von Sömmering. 

1837. aastal konstrueeris ameeriklane Samuel Morse elektromagnetilise telegraafiaparaadi, millega sai edastada punkte ja kriipse, mille vastasjaama vastuvõtuaparaat paberilindile kirjutas. Sõnumite edastamiseks töötas Morse välja erilise koodmärgisüsteemi – siiani tuntud Morse tähestiku.

Telegraafi arengut pidurdas tugevasti 1914. aastal alanud I maailmasõda. Sõja lõppedes küll telegraafi areng jätkus, kuid sellele oli tekkinud vahepeal jõudsalt arenema hakanud telefoni näol uus ja tõsine konkurent. Kiiresti arenev ja tihe telefoniühenduste võrk põhjustas telegrammide arvu järsu vähenemise.
Frankfurdi rahvuskogu

**Frankfurdi Rahvuskogu**, ka **Frankfurdi parlament** (saksa keeles **Frankfurter Nationalversammlung**), oli Saksamaa esinduskogu Saksa märtsirevolutsiooni ajal 1848–1849.

Frankfurdi Rahvuskogu oli esimene vabadel valimistel valitud kogu Saksamaa esinduskogu. Selle töö toimus Frankfurdis Pauli kirikus 18. maist 1848 kuni 31. maini 1849. Parlamendi eesmärk oli Saksamaa ühendamine ja põhiseaduse väljatöötamine. Pärast põhjalikke arutelusid kinnitati 28. märtsil 1849 põhiseadus (*Verfassung des Deutschen Reiches*), mis rajanes parlamentaarse demokraatia põhimõtetel ning millega pidi Saksa Liit muudetama keisri valitsuse all olevaks pärilikuks konstitutsiooniliseks monarhiaks. Keisrivõim taheti anda Preisi kuningadünastiale, ent Preisimaa kuningas Friedrich Wilhelm IV keeldus 1849. a aprillis keisritiitlist. Enamik Saksa Liidu riike lükkasid põhiseaduse tagasi ja üha rohkem saadikuid lahkus parlamendist. 31. mail 1849 viidi see üle Stuttgarti ja 18. juunil saatsid Württembergi võimud selle sõjaväe abil laiali.

Frankfurdi põhiseadus oli mitmes osas eeskujuks 1919. aasta Weimari vabariigi põhiseadusele ja 1949. aasta Saksamaa Liitvabariigi põhiseadusele.

## Viited
Jõgeva Ramm

**Jõgeva Ramm** on raskejõustikuklubi Jõgeval.

Klubi loodi 16. novembril 1989. Kuni 2005. aastani võistlesid Rammu klubi nime all ka Põltsamaa maadlejad.

Klubi treener on Aimur Säärits ja Rauno Lehla. Treeneriteks on olnud Izmail Uspenski, Tiit Uspenski, Viktor Nõmm, Joel Juht, Meeli Saar, Oleg Peussa.

Jõgeva raskejõustikuklubi Ramm maadlejatest on kuulunud Eesti koondisse ning võistelnud Kreeka-Rooma maadluse maailma- ja Euroopa meistrivõistlustel Aap Uspenski, Meelis Barbo ja Viljo Kokla.

Eesti meistriteks Kreeka-Rooma maadluses, vabamaadluses, naistemaadluses ja rannamaadluses on ajavahemikul 1989–2022 tulnud eri vanusegruppides võisteldes Aap Uspenski, Tiit Uspenski, Aimur Säärits, Herkin Malm, Krister Tamm, Meelis Barbo, Vardo Malm, Tõnu Tammearu, Viljo Kokla, Kristin Lepp, Maris Truusa, Kätlin Mänd, Kätri-Avelin Säärits, Mattias Säärits, Eha Ester Laube, Gudrun Roosiõis ja Greete Kõnnussaar.

Klubis on tegeletud ka sumomaadlusega. 2007. aastal tuli sumos Euroopa noorte meistriks Kristin Lepp. 2017. aastal tulid Euroopa noorte meistriteks Ander Järv, Jana Deinekin ja Mattias Säärits. 2022 aastal tulid Euroopa noorte MV võitjaks Eha Ester Laube ja Kärol Tamson. Gudrun Roosiõis võitis 2022 võistkonnavõistluses kulla. Euroopa juunioride ja noorte meistrivõistlustelt on hõbe Mattias Säärits, Aleksandr Grits, Kärol Tamson, Gudrun Roosiõis ning pronksmedalini on jõudnud Tõnu Tammearu, Asso Nettan, Kätri-Avelin Säärits, Ingelo Raja ja Christopher Rasmus Viitman.

Jõgeva Rammu treeningud toimuvad spordikeskuses Virtus.

## Välislingid
* Koduleht
Pungsammal

**Pungsammal** (*Bryum*) on perekond samblaid pungsamblaliste sugukonnast.

Pungsamblad on väiksed samblad. 

See on suurim perekond lehtsammalde (*Bryopsida*) klassis. Perekonnas on kokku umbes 1000 liiki, neist leidub Eestis 30 liiki.

## Eesti liigid
***[[Bryum algovicum]]* Sendtn. ex Müll.Hal. -- rippuv pungsammal
***[[Bryum arcticum]]* (R.Br.) Bruch & Schimp. -- arktika pungsammal
***[[Bryum argenteum]]* Hedw. -- hõbe-pungsammal
***[[Bryum badium]]* (Brid.) Schimp. *Brym caespiticium* Hedw. -- ruske pungsammal
***[[Bryum bicolor]]* Dicks. (*Bryum dichotomum* Hedw.) -- kahevärviline pungsammal
***[[Bryum blindii]]* Bruch & Schimp. -- Blindi pungsammal
***[[Bryum caespiticium]]* Hedw. -- muru-pungsammal
***[[Bryum calophyllum]]* R.Br. -- laialehine pungsammal
***[[Bryum capillare]]* Hedw. -- tüve-pungsammal
***[[Bryum elegans]]* Nees -- peen pungsammal
***[[Bryum flaccidum]]* auct. non Brid. (*Bryum moravicum* Podp.) -- siginiit-pungsammal
***[[Bryum funckii]]* Schwägr. -- Funcki pungsammal
***[[Bryum imbricatum]]* auct. non (Schwägr.) Bruch & Schimp. (*[[Bryum archangelicum]]* Bruch & Schimp.) -- longus pungsammal
***[[Bryum intermedium]]* (Brid.) Blandow -- vahelmine pungsammal
***[[Bryum klinggraeffii]]* Schimp. -- Klinggraeffi pungsammal
***[[Bryum knowltonii]]* Barnes -- lomp-pungsammal
***[[Bryum mamillatum]]* Lindb. (*Bryum warneum* (Röhl.) Brid.) -- näsa-pungsammal
***[[Bryum marratii]]* Hook.f. & Wilson -- meri-pungsammal
***[[Bryum neodamense]]* Itzigs. -- tõmmu pungsammal
***[[Bryum pallens]]* Sw. ex anon. -- kahvatu pungsammal
***[[Bryum pallescens]]* Schleich. & Schwägr. -- kahkjas pungsammal
***[[Bryum pseudotriquetrum]]* (Hedw.) P.Gaertn. et al. -- allika-pungsammal var. *bimum* (Schreb.) Lilj.
***[[Bryum radiculosum]]* Brid. – lõuna-pungsammal
***[[Bryum rubens]]* Mitt. -- puna-pungsammal
***[[Bryum salinum]]* I.Hagen ex Limpr. -- rand-pungsammal
***[[Bryum subapiculatum]]* Hampe -- mugul-pungsammal
***[[Bryum subelegans]]* auct. non Kindb. (*[[Bryum pallens]]* Sw. ex anon.) -- väike pungsammal
***[[Bryum turbinatum]]* (Hedw.) Turner -- liiv-pungsammal
***[[Bryum uliginosum]]* (Brid.) Bruch & Schimp. -- soo-pungsammal
***[[Bryum violaceum]]* (*Gemmabryum violaceum*)
***[[Bryum warneum]]* (Röhl.) Brid. -- kallas-pungsammal
***[[Bryum weigelii]]* Spreng. -- Weigeli pungsammal

Varem perekonda arvatud:
**Ptychostomum moravicum* – siginiit-nuttsammal
Eksegeetika

**Eksegeetika** on teoloogia osateadus, mis uurib ja kasutab eksegeesi ehk religioossete tekstide kriitilist selgitamist ja interpreteerimist, et mõista teksti sügavamat või algset tähendust.