open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tiigi tänav

**Tiigi tänav** on tänav mitmes Eesti asulas.

## Tiigi tänav Eesti linnades
***[[Tiigi tänav (Tartu)|Tiigi tänav]]** Tartus
***[[Tiigi tänav (Tallinn)|Tiigi tänav]]** Tallinnas
***[[Tiigi tänav (Abja-Paluoja)|Tiigi tänav]]** Abja-Paluojal
***[[Tiigi tänav (Antsla)|Tiigi tänav]]** Antslas
***[[Tiigi tänav (Elva)|Tiigi tänav]]** Elvas
***[[Tiigi tänav (Haapsalu)|Tiigi tänav]]** Haapsalus
***[[Tiigi tänav (Jõhvi)|Tiigi tänav]]** Jõhvis
***[[Tiigi tänav (Karksi-Nuia)|Tiigi tänav]]** Karksi-Nuial
***[[Tiigi tänav (Kuressaare)|Tiigi tänav]]** Kuressaares
***[[Tiigi tänav (Kärdla)|Tiigi tänav]]** Kärdlas
***[[Tiigi tänav (Narva)|Tiigi tänav]]** Narvas
***[[Tiigi tänav (Otepää)|Tiigi tänav]]** Otepääl
***[[Tiigi tänav (Paide)|Tiigi tänav]]** Paides
***[[Tiigi tänav (Rakvere)|Tiigi tänav]]** Rakveres
***[[Tiigi tänav (Sindi)|Tiigi tänav]]** Sindis
***[[Tiigi tänav (Tõrva)|Tiigi tänav]]** Tõrvas
***[[Tiigi tänav (Valga)|Tiigi tänav]]** Valgas
***[[Tiigi tänav (Võru)|Tiigi tänav]]** Võrus

## Tiigi tänav Eesti alevikes
***[[Tiigi tänav (Alu)|Tiigi tänav]]** Alus
***[[Tiigi tänav (Aseri)|Tiigi tänav]]** Aseris
***[[Tiigi tänav (Aruküla)|Tiigi tänav]]** Arukülas
***[[Tiigi tänav (Audru)|Tiigi tänav]]** Audrus
***[[Tiigi tänav (Eidapere)|Tiigi tänav]]** Eidaperes
***[[Tiigi tänav (Halliste)|Tiigi tänav]]** Hallistes
***[[Tiigi tänav (Iisaku)|Tiigi tänav]]** Iisakus
***[[Tiigi tänav (Jüri)|Tiigi tänav]]** Jüris
***[[Tiigi tänav (Kehtna)|Tiigi tänav]]** Kehtnas
***[[Tiigi tänav (Kilingi-Nõmme)|Tiigi tänav]]** Kilingi-Nõmmes
***[[Tiigi tänav (Koeru)|Tiigi tänav]]** Koerus
***[[Tiigi tänav (Kose-Uuemõisa)|Tiigi tänav]]** Kose-Uuemõisas
***[[Tiigi tänav (Kostivere)|Tiigi tänav]]** Kostiveres
***[[Tiigi tänav (Kuusalu)|Tiigi tänav]]** Kuusalus
***[[Tiigi tänav (Laekvere)|Tiigi tänav]]** Laekveres
***[[Tiigi tänav (Mustla)|Tiigi tänav]]** Mustlas
***[[Tiigi tänav (Olustvere)|Tiigi tänav]]** Olustveres
***[[Tiigi tänav (Paikuse)|Tiigi tänav]]** Paikusel
***[[Tiigi tänav (Puka)|Tiigi tänav]]** Pukas
***[[Tiigi tänav (Saku)|Tiigi tänav]]** Sakus
***[[Tiigi tänav (Sauga)|Tiigi tänav]]** Saugal
***[[Tiigi tänav (Sõmeru)|Tiigi tänav]]** Sõmerus
***[[Tiigi tänav (Tabivere)|Tiigi tänav]]** Tabiveres
***[[Tiigi tänav (Uuemõisa)|Tiigi tänav]]** Uuemõisas
***[[Tiigi tänav (Vastseliina)|Tiigi tänav]]** Vastseliinas
***[[Tiigi tänav (Viiratsi)|Tiigi tänav]]** Viiratsis
***[[Tiigi tänav (Vinni)|Tiigi tänav]]** Vinnis
***[[Tiigi tänav (Voka)|Tiigi tänav]]** Vokas
***[[Tiigi tänav (Vändra)|Tiigi tänav]]** Vändras

## Tiigi tänav Eesti külades
***[[Tiigi tänav (Kurtna)|Tiigi tänav]]** Kurtnas
***[[Tiigi tänav (Nasva)|Tiigi tänav]]** Nasval
***[[Tiigi tänav (Päri)|Tiigi tänav]]** Päris
***[[Tiigi tänav (Tila)|Tiigi tänav]]** Tilas
***[[Tiigi tänav (Vääna)|Tiigi tänav]]** Väänal
***[[Tiigi tänav (Ülde)|Tiigi tänav]]** Üldes
GSG 9

**GSG 9** (saksa **G**renz**S**chutz**G**ruppe **9**; 'Piirikaitsegrupp 9') on Saksamaa Föderaalpolitsei terrorismivastane eriüksus, mis moodustati 17. aprillil 1973.

## Ajalugu ja nime saamine
Eriüksus otsustati luua pärast Müncheni massimõrva, kui päästeoperatsioon lõppes totaalse läbikukkumisega. Nimelt üritasid eriettevalmistuseta snaiprid ja politseinikud pantvange lennuväljal päästa. Tulemuseks oli, et mitmete vigade ja valearvestuste tulemusena said kõik pantvangid, viis pantvangistajat ja üks politseinik surma. Pärast tragöödiat oli Saksamaa politsei häbistatud, põhjuseks Iisraeli ja Saksamaa ajalooline suhe.

GSG loomine kohtas alguses poliitikute vastuseisu, sest seda peeti SSi loomise katseks. Üksus otsustati siiski luua, aga erinevalt SS-ist: politsei koosseisu. Nimelt keelavad Saksamaa seadused sõjaväeüksuste kasutamise tsiviilisikute vastu. Eriüksus, mis koosneb politseinikest, lahendas selle probleemi Üksuse ametlikuks asutamiskuupäevaks sai 17. aprill 1973.  

Üksus loodi Saksamaa Föderaalpolitsei koosseisu. Tollal kandis see nime *Bundesgrenzschutz* (Föderaalne Piirivalve Teenistus). Sellel oli 8 piirivalve gruppi ja loodav eriüksus sai üheksandaks. Kui 2005. aastal muudeti Föderaalne Piirivalve Teenistus Föderaalpolitseiks, otsustati GSG 9 nimi samaks jätta nime kuulsuse tõttu.

## Operatsioonidest
GSG 9 esimene operatsioon toimus 1977. aastal ja see oli väga edukas. Eriüksus ründas koos Briti SASiga Palestiina terroristide hõivatud lennukit ja vallutasid selle. Operatsioon kestis 7 minutit ja selle käigus tapeti neljast hõivajast kolm, viga sai üks lennusaatja ja eriüksuslane. Enamus GSG 9 operatsioonidest on salastatud. On teada, et üksus on osalenud umbes 1500 operatsioonis ja relva on tulnud kasutada viiel korral.

## Liikmed

Kõik Saksamaa politseinikud võivad pärast kaheaastast teenistust üksuse liikmeks kandideerida. Kandidaadil kontrollitakse psüühikat ja tervist, misjärel algab 22 nädala pikkune väljaõpe. Väljaõpe on raske ja kandidaatidest läbib väljaõppe ainult umbes 20%. GSG 9 töötajate isikuandmed on rangelt salastatud.

## Vaata ka
* K-komando
* RAID
* Karhu-ryhmä
Vääveldioksiid

**Vääveldioksiid** (keemiline valem **SO<sub>2</sub>**) on ühest väävli ja kahest hapniku aatomist koosneva molekuliga oksiid, molaarmassiga 64,06 g/mol. 

Vääveldioksiid on normaaltingimustel värvitu gaas. Sellel on terav lõhn, mida võib tunda näiteks tuletiku süütamisel.

Vääveldioksiid tekib väävli ja sulfiidide põlemisel. Vääveldioksiid on happeline oksiid. Vees lahustudes moodustab väävlishappe (H2SO3). Õhkkonnaga lahustudes moodustab tilgad, mis peegeldavad osa päikesekiirgusest kosmosesse, panustades seeläbi Maa temperatuuri jahenemisse.

Vääveldioksiidi tekib nii looduslike protsesside kui ka inimtegevuse tulemusena. Peamiseks vääveldioksiidi allikaks on vulkaanid, nende arvele langeb umbes pool loodusliku tekkega vääveldioksiidist. Lisaks tekib teda metsatulekahjude, ainevahetuse ja kütuse tarvitamise käigus. Kõik fossiilkütused sisaldavad väikeses koguses väävlit, mistõttu moodustub vääveldioksiid nende põletamisel. Vääveldioksiidi leidub ka kosmoses, eriti Veenuse ja Jupiteri kuu Io atmosfääris.

Vääveldioksiid on inimesele mürgine ning teda peetakse üheks olulisemaks saastegaasiks. Vihmapiiskades lahustunud vääveldioksiid põhjustab happesademeid. Inimesele ohutuks vääveldioksiidi kontsentratsiooniks õhus loetakse 0,03 ppm.

2020. aastal vähenes vääveldioksiidi heide umbes 80% võrra.

## Vaata ka
*vääveltrioksiid
*väävli oksiidid
*solfataar

## Viited
Soome Valge Roosi Rüütliordu

**Soome Valge Roosi Rüütliordu** (soome keeles *[[:fi:Suomen_Valkoisen_Ruusun_ritarikunta|Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta]]*; rootsi keeles *Finlands Vita Ros' orden*) on ühendus Soome Vabariigis, mille liikmeks võtmisega autasustatakse silmapaistvate teenetega tsiviilisikuid ja sõjaväelasi.

Suurrist koos ketiga antakse peamiselt riigijuhtidele ja seda on antud umbes sajale inimesele. President Mauno Koivisto ajal hakati andma Soome Vabariigi Presidendi abikaasale Soome Valge Roosi Suurrist. Tellervo Koivisto oli esimene soome naine, kes pälvis selle aumärgi.

Valge Roosi Rüütliordu asutas Soome riigihoidja Gustaf Mannerheim 1919. aastal. 

Nimi tuleneb valge poole võidust Soome kodusõjas 1918. aastal ja heraldilisest roosist, millest Soome vapil on üheksa hõbedast.

## Aumärgid
* Soome Valge Roosi Rüütliordu suurrist ketiga (kõrgeim autasu)
* Soome Valge Roosi Rüütliordu suurrist
* Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi komandör
* Soome Valge Roosi Rüütliordu komandör
* Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi rüütel
* Soome Valge Roosi Rüütliordu rüütel
* Soome Valge Roosi Rüütliordu teeneterist
* Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi medal kuldristiga
* Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi medal
* Soome Valge Roosi Rüütliordu medal

## Ordeni eestlastest kavalerid

* Valentin Grenz
* Andrei Erikson
*Bruno Linneberg
* Richard Jõffert
* Johannes Ivasčenko
* Joann Masik
* Lennart Meri
* Helle Meri
* Toomas Hendrik Ilves
* Evelin Ilves
* Ieva Ilves
* Aleksander (Paulus)
* Nigul Reimo
* Arnold Rüütel
* Ingrid Rüütel
* Kersti Kaljulaid
* Rudolf Roomann
* Arnold Arnemann
* Jüri Tuulik
* Konstantin Munt
* Oskar Dulder
* Aleksander Anto
* Albert Klaudius
* Oskar Bamberg
* Erich Järvlepp 
* August Schmuul
* Oskar Maasik
* Eskil Rosen
* Herbert Krikk
* Artur Normak
* Paul Lill
* Nikolai Kann
* Hans Pipar
* Jaan Hünerson
* Nikolai Viralu
* Hermann Salza
* Paul Saar (vaimulik)
* Karl Robert Pusta
* Hugo Bernhard Rahamägi
* Herman (Aav)
* Konstantin Päts
* Harald-Adam Velner
* Ernst Tiivel
* Oskar-Hugo Klement
* Otto Karell
* Rudolf Marnot
* Herbert Raidna
* Edgar Hõbemägi
* Karl Kornel
* Ants Vaadre
## Viited
Jonas Brothers

**Jonas Brothers** on Ameerika poprokki ansambel, mis loodi 2005. aastal. Bänd saavutas kiiresti populaarsuse eelkõige tänu esinemistele Disney Channeli telekanalis.  

Ansambli moodustavad kolm venda: Paul Kevin Jonas II (Kevin Jonas), Joseph Adam Jonas (Joe Jonas) ja Nicholas Jerry Jonas (Nick Jonas).

2008. aastal nomineeriti Jonas Brothers Grammy auhinnale parima uusartistina. 

Vennad on osalenud ka Disney Channeli filmides "Camp Rock" (2008) ja "Camp Rock 2: The Final Jam" (2010). Lisaks oli neil aastatel 2009–2010 oma telesaade "Jonas", kus nad mängisid iseennast.

Ansambel lõpetas tegevuse 2013. aastal, kuid tuli 2019. aastal uuesti kokku. Pärast taasühinemist on Jonas Brothers avaldanud kaks uut stuudioalbumit: "Happiness Begins (2019) ja "The Album" (2023). Samuti on nad jätkanud aktiivset esinemist ja muusika loomist.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"It's About Time" (2006)
*"Jonas Brothers" (2007)
*"A Little Bit Longer" (2008)
*"Lines, Vines and Trying Times" (2009)
*"Happiness Begins" (2019)
*"The Albums" (2023)
*"Greetings from Your Hometown" (2025)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Väävli oksiidid

**Väävli oksiidid** ehk **vääveloksiidid** on väävli ja hapniku ühendid.

Laiemalt levinud väävli oksiidid on vääveldioksiid ja vääveltrioksiid.

***[[Vääveldioksiid]]** (SO2)
***[[Vääveltrioksiid]]** (SO3)
***[[Polü(vääveltrioksiid)]]** (SO3)n)
***[[Heptavääveloksiid]]** (S7O)
***[[Oktavääveloksiid]]** (S8O)
***[[Divääveltrioksiid]]** (S2O3)
***[[Diväävelheptaoksiid]]** (S2O7)
***[[Vääveltetraoksiid]]** (SO4)

## Vaata ka
*sulfaadid
*sulfiidid
Luna

****Luna*** on ladina keeles 'Kuu'. 
***[[Luna (jumalanna)|Luna]]** on kuujumalanna vanarooma mütoloogias.
***[[Luna (kosmoseprogramm)|Luna]]** oli Nõukogude Liidu automaatjaamade seeria Kuu uurimiseks. 
***"[[Luna (telesari)|Luna]]"** (*Luna, la heredera*) on Colombia telesari.
***[[Luna (Cluji maakond)|Luna]]** on asula Rumeenias Cluji maakonna Luna vallas
***[[Luna (Zaragoza)|Luna]]** on vald Zaragoza provintsis, Hispaanias
Kummaline teekond

"**Kummaline teekond**" (ingl. *We're on the Road to D'ohwhere*) on joonissarja Simpsonid 17. hooaja 11. jagu, mis jõudis ekraanile 29. jaanuaril 2006.

## Sündmustik
Bart ja Milhouse jäid salajastes koolialustes tunnelites kolamisega vahele. Direktor saatis Barti ühte Oregoni osariigi poistelaagrisse. Moe aga teatas, et ta viib oma baarikülastajad Las Vegasesse. Homer viis Barti lennujaama, et viimane saaks laagrisse lennata. Bartil aga oli lendamine keelatud:

* Piletimüüja: "Teie poeg on lennukeelu nimistus."
* Homer: "Miks, siin peab mingi viga olema."
* Piletimüüja: "Siin pole viga. Paistab, et viimane kord kui ta ilma vanemata lendas..."
* Piloot: "Tere tulemast Atlantasse. Palun hoidke oma turvavööd kinnistena, kuni me pole lõplikult seisma jäänud."
* Bart: "Keegi ei käsuta Bart Simpsonit."
* Piloot: "Suur tänu, 33C. Nüüd peame me lendama tagasi Minneapolisse ja ma olen väga väsinud."

Seetõttu pidi Homer Barti ise laagrisse viima. Kui nad jõudsid ühte teeäärsesse restorani, siis Bart põgenes. Homer sai ta kätte ja viis Barti ikkagi laagrisse. Ehkki Bartile mingil määral laagrism meeldis, tuli Homer tagasi ja otsustas Barti Las Vegasesse kaasa võtta. Seal sattus Homer kaklusesse ning viidi Nevada osariigi vanglasse.

Samal ajal müüsid Marge ja Lisa kodus vanavara. Alguses läks müük halvasti ja Marge arvas, et nad peavad kõik Päästearmeele andma. – Samal ajal sõitis üks Päästearmee auto mööda ja juht ütles, et nad ei taha seda kraami. Siis sai Marge palju raha aegunud retseptiravimite müügist ning Wiggum sai sellest teada ja Marge sattus vanglasse. 

Jao lõpus sai Lisa 2 telefonikõnet, ühe Homerilt ja teise Marge'lt, kes tahtsid, et nende kautsjonid ära makstaks. Seepeale ütles Lisa Maggie'le, et nad on mõnda aega kahekesi kodus. Lisa mainis veel, et ta otsib endale järgmisel päeval tööd.
Ruffian

**Ruffian** (17. aprill 1972 – 7. juuli 1975) oli USA võidusõiduhobune, kes valitses  aastal ratsavõistlusi. 

6. juulil 1975 startis Ruffian Pleasurest. Kui hobune oli sõitnud 1 km, murdus Ruffiani parem kabi. Hoolimata arstide pingutustest ei suudetud Ruffiani elu päästa. Pärast narkoosi oli hobune ebakindel ja šokis. 15 arsti hoidsid teda kinni, kuid hobune murdis ka oma teise kabja. Seejärel otsustati, et Ruffian pannakse magama. Ta suri 7. juulil 1975 parema kabja murru tõttu. Ruffian on ainuke hobune, kes on maetud Belmont Parki.

## Välislingid
*Foto
Olivia Saar

**Olivia Saar** (18. oktoober 1931 Narva – 16. märts 2025) oli eesti ajakirjandustegelane, lastekirjanik ja luuletaja.

## Haridus
Ta õppis Mäetaguse 7-klassilises Koolis ja Rakvere Pedagoogilises Koolis, lõpetas Tallinna Õpetajate Instituudi 1952. ning Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse erialal 1959. aastal.

## Töökäik
Ta töötas vastutava sekretärina ajalehes Säde (1952–1955), seejärel üle 30 aasta ajakirjas Pioneer (1955–1987) ning alates 1960. aastast, pärast ajakirja Täheke asutamist (mille loojate ringi ta samuti kuulus), Pioneeri ja Tähekese ühistoimetuses (1960–1977). 

Aastatel 1987–1992 töötas ta Eesti Raamatuühingus ja 1992–2006 registraator-informaatorina Tallinna Lastehaiglas.  

2006.–2011. aastal töötas ta TEA Kirjastuse lastekirjanduse vanemkonsultandina. Sel perioodil algatas ta mitu menukat lasteraamatusarja ("Eesti lastejuttude kuldraamat", "TEA lasteraamatute varalaegas" jt). 

Ta oli 1982. aastast Kirjanike Liidu liige.

## Looming
Olivia Saar kirjutas esimese luuletuse juba kuueaastaselt, kokku on temalt ilmunud (2006. aasta seisuga) veerandsada luulekogu ja proosaraamatut.

Ehkki ajakirjades Pioneer ja Täheke ilmus rohkesti Olivia Saare lasteluuletusi ja -jutte, ilmus tema esimene lasteluulekogu "Tere, tere, tedretähnid" alles 1966. aastal.

### "Lõvi Lõrr ja Jänes Jass"
Tema 1972. aastal ilmunud humoorikate mõistujuttude kogust "Lõvi Lõrr ja Jänes Jass" on välja kasvanud palju järgmisi lugusid, mida peetakse Eesti lastekirjanduse klassikaks. Neid loetakse aeg-ajalt raadios laste õhtujuttudena, 1972. aastal valmis Eesti Televisioonis samanimeline nukulavastus (lavastaja Uno Leies). 

2008. aastal ilmus TEA kirjastuses raamat "Lõvi Lõrr ja Jänes Jass : vanad ja uued lood", 2011. aastal samuti TEA kirjastuses jutukogumik "Lõvi Lõrr ja Jänes Jass seiklevad jälle", 2020. aastal ilmus raamat "Lõvi Lõrr ja Jänes Jass" ka kirjastuses Pegasus. 

2010. aastal ilmus Olivia Saare mälestusteraamat "Kanarbikukartus" (TEA kirjastus).

2019. aasta üldlaulupeol kõlas Olivia Saare luuletus "Naerulohkudega maailm" mudilaskooride esituses Helin-Mari Arderi viisistatud lauluna.

## Tunnustus
* 1988 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Tuulelillede tuba", kunstnik Endel Palmiste)
* 2017 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2019 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Tähed on taevatuled")
* 2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

## Viited

## Välislingid

* "Olivia Saar pidas 75. sünnipäeva" Eesti Päevaleht, 25. oktoober 2006
* Jaanus Kulli, "Olivia Saar: «Loodan ikkagi sulge mitte rooste lasta.»" Õhtuleht, 25. oktoober 2006
* Erika Prave, "Olivia Saar toimetab lasteluuleklassika tänapäeva lasteni" Põhjarannik, 4. september 2007
Päikki Priha

**Päikki Priha** (sünninimi **Palosuo**; sündinud 2. juulil 1948 Helsingis) on soome tekstiilikunstnik, kunstiteaduste doktor. Doktorikraadi teemal «Soome Käsitöö Sõprade Seltsi kirikutekstiilid» kaitses Päikki Priha 1991. aastal.

Päikki Priha on Soome Tarbekunsti kõrgkooli tekstiili- ja rõivadisaini professor.

## Looming
Päikki Priha loominguline tegevus algas kohe pärast Tarbekunsti kõrgkooli lõpetamist 1972. aastal. Tema loomingut on paljudes ühiskondlikes hoonetes.

Alates 1982. aastast on Päikki Priha kavandanud kirikutekstiile ligikaudu 40 kirikule, sealhulgas Kuopio, Helsingi, Lapua, Tampere ja Espoo piiskopkondade piiskopirõivad.

Aastatel 1998–2004 kavandas ta kirikutekstiilid Helsingi toomkiriku, selle kabeli ja krüpti jaoks.

Ta on kavandanud Sibeliuse Akadeemia, Jyväskylä ülikooli, Joensuu ülikooli ja Tarbekunsti kõrgkooli rektorite ametirüü.

Päikki Priha osaleb näitustel alates 1973. aastast. Tal on olnud ka mitu isikunäitust.

2.–27. mail 2009 eksponeeriti Päikki Priha kirikutekstiilinäitust "Seitse teerada" EELK Tallinna Jaani kiriku lõunasaalis.

## Kirjandus
**[[Maija Forss]]*, *Päikki Priha*, *[[Kirsti Rantanen]]*, *[[Suvi Ylinen]]* Kankaanpainanta (Espoo : Weilin+Göös, 1979) ISBN 9513518817
*Kirkollinen tekstiilitaide : tekstiilien käyttö ja suunnittelu *toim. Päikki Priha* (Helsinki, 1983) ISBN 9519384065
**Päikki Priha* Pyhä kaunistus : kirkkotekstiilit Suomen käsityön ystävien toiminnassa 1904-1950 (Helsinki : Taideteollinen Korkeakoulu, 1991) ISBN 9519384464
**Päikki Priha* Silkkinen seppele : Hanna Loimaranta, tuntematon kirkkotekstiilien taitaja (Helsinki : Taideteollinen korkeakoulu, 1994) ISBN 9519384677
**Päikki Priha* Rakkaat ystävät : Suomen Käsityön Ystävät 120 vuotta (Helsingissä : Ajatus, 1999) ISBN 951944078x
*Langan varassa : Kirsti Rantasen merkkejä ja merkintöjä *toim. Päikki Priha* (Helsinki : Taideteollinen korkeakoulu, 2000) ISBN 9515580528

## Tunnustus
*2004 – Soome evangeelse luterliku kiriku kultuuripreemia
*2010 – Helsingi toomkoguduse antud kirikukunsti Engeli auhind
*2015 – Soome Evangeelne Luterliku Kiriku Mikael Agricola rist

## Välislingid
* Päikki Priha

* Marju Raabe Kirikutekstiilid mujal ja meil. – *Eesti Kirik* 09.11.2005
* Lea Jürgenstein Kirikutekstiilid peegeldavad koguduse hinge. – *Eesti Kirik* 05.04.2006
* Marju Raabe Seitse teerada Tallinna Jaani kirikus. – *Eesti Kirik* 20.05.2009
Tahk

**Tahk** on tasandiline hulknurk, mis ühes teiste samataolistega piirab hulktahukat ja moodustab selle pinna.

## Vaata ka

* Serv
* Tipp

## Viited
Carl Wilhelm Siemens

**Carl Wilhelm Siemens** (ka **Charles William Siemens**; **Sir William Siemens**; 4. aprill 1823 Gehrden – 19. november 1883 London) oli saksa insener ja leiutaja, kes tegutses suurema osa oma elust Suurbritannias.
Tauno Pylkkänen

**Tauno Kullervo Pylkkänen** (22. märts 1918 Helsingi – 13. märts 1980 Helsingi) oli soome helilooja ja muusikakriitik.

Ta õppis Helsingi Konservatooriumis, seejärel ka Pariisis, Roomas ja Viinis.

Tema esimene ooper "Patseba Saaremaal" (Aino Kallase järgi) käsitleb naiste saatust läbi aegade ja selle kirjutas ta 22-aastaselt. 

Aastal 1952 sai ta teenetemärgi Pro Finlandia. Aastatel 1960–1969 oli ta Soome Rahvusooperi kunstiline juht.

Tauno Pylkkäse viimane ooper oli Väinö Linna romaanil põhinev "Tundmatu sõdur", mis esietendus 1967. aastal.

Aastatel 1943–1972 kirjutas ta muusikaarvustusi teiste hulgas ajalehele Uusi Suomi.

Pylkkänen on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Glatsioisostaasia

**Glatsioisostaasia** on litosfääri vertikaalsihiline liikumine, mille põhjuseks on selle kohal lasuva liustiku lisanduv või vähenev mass.

Mida raskem on maapinna kohal olev liustik, seda sügavamale astenosfääri vajub litosfäär. Kui liustik sulab, siis selle mass väheneb ning plastiline astenosfäär taastab külgnevate litosfääriosade survel oma esialgse kuju ning surub maapinda ülespoole. Seetõttu kerkib maapind aladel, kust liustik hiljuti taandus. Glatsioisostaatilisi liikumisi nimetatakse **glatsioisostaatiliseks korrektsiooniks**.

Ka Eesti maapinna aeglast kerkimist (kagu-loodesuunaline maatõus jääb vahemikku 0,3–3,3 mm/aastas) seostatakse glatsioisostaatilise korrektsiooniga, mis järgnes Weichseli jäätumise lõppemisele. Seda maapinna liikumist on Eestis nimetatud ka **maakerkeks**, **maatõusuks**, **neotektooniliseks maakerkeks** ja **neotektooniliseks maatõusuks**. Lisaks sellele triivib Eesti koos Euraasia laamaga Maa massikeskme suhtes pidevalt kiirusega u 25 mm/a kirde suunas.

## Vaata ka
*Isostaasia
*Glatsioeustaasia

## Viited
Trollvatn (Agder)

**Trollvatn** on järv Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas Gjerstadvatnetist idas. 

Kõrgus merepinnast on 116 m.

Järve pindala on 3,83 hektarit.

## Viited
Türosiin

**Türosiin** ehk **4-hüdroksüfenüülalaniin** (C9H11NO3; lühend **Tyr** või **Y**) on aminohape, üks 20 aminohappest, millest rakkudes sünteesitakse valke. Türosiinist toodab organism türoksiini ja muid olulisi fenoolseid ühendeid. Organism saab türosiini moodustada fenüülalaniini hüdroksüülimisel.

Türosiini leidub ka kaseiinis, millest Justus von Liebig selle 1846. aastal avastas.

Türosiini leidub ka liimis, millega ravitakse haavu.

## Vaata ka
*türosiinkinaas

## Viited
Fiane

**Fiane** on asula Norras Gjerstadi vallas, Eikelandist lääne pool. Geograafilised koordinaadid on 58°48' N, 9°05′ E.

Keskmine kõrgus merepinnast on 95 m.

Fianes asub 7-klassiline kool.

## Viited
Stift

**Stift** oli piiskopkonna ilmaliku võimu ala, peapiiskopile alluv maavaldus (lään), mida reaalselt haldas stiftifoogt.

Piiskopkonna maavaldused olid suuremalt jaolt läänistatud piiskopi vasallidele, kelle olulisimaks kohustuseks oli teenistus piiskopi sõjaväes.

Kiriku haldusüksus - kiriklik ja vaimulik võimuala oli diötsees.
Grytinggrend

**Grytinggrend** on raudteeäärne asula Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas.

Kõrgus merepinnast on keskmiselt umbes 150 m.

Seal avati 1935 Sørlandsbaneni raudteepeatus. Kaugus Oslost mööda raudteed on 243,30 km.

## Viited
Sundebru

**Sundebru** on küla Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas.

See asub Gjerstadvatneti kaguotsa lähedal, Fianest, Eikelandist ja Brokelandsheiast põhja pool ning Østerholtist läänes.
Lääne-Eesti paekallas

**Lääne-Eesti paekallas** (ka **Siluri paekallas**) on Lääne-Eestist alguse saav horisontaalsihis mööda Läänemere põhja Ojamaani kulgev pankade ahelik.

Paekallas ei moodusta ühtset silmatorkavat ahelikuriba (erinevalt Põhja-Eesti pangast), vaid katkendlikke paeseid mühke. Esilekerkivam ja võimsam on see Ojamaal.
Eesti alale jäävaist tuntuim pangamoodustis on Panga pank (vanemas kirjanduses ka Mustjala pank).

## Vaata ka
*Põhja-Eesti pank

## Kirjandus
*Tuuling, I. ja Tilk, K. Saaremaad ja Gotlandi ühendav klindivöönd. – Eesti Loodus. 2004:06
Trollvatn

**Trollvatn** on Norras mitme järve nimi:

* Trollvatn (Finnmark), järv Finnmargi maakonnas
* Trollvatn (Agder), järv Agderi maakonnas Gjerstadi vallas

## Vaata ka
*Trollvatnet
Gjerstadvatnet

**Gjerstadvatnet** ehk **Gjerstadvannet** on järv Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas. Kitsas järv on loode-kagusuunas piklik.

Kõrgus merepinnast on umbes 80 m.

Suurem osa valla asustusest asub selle järve kaldal. Põhjakaldal on valla keskus Gjerstad. Kui liiguti mööda veeteid, oli Gjerstadi mere äärest võimalik jõuda ainult selle järve kaudu.
Holmen

**Holmen** on mitme asja nimi.
* Holmen (Kopenhaagen), väikestest saartest koosnev piirkond Kopenhaagenis
* Holmen (Wisconsin), asula USA-s Wisconsini osariigis
* Holmen (ettevõte), on Rootsi paberitööstusettevõte

## Vaata ka
* Holmeni talu (Norras Gjerstadi vallas)
Näituse väljak

**Näituse väljak** oli väljak Tartus.

1941. aasta 14. juulist 27. augustini asus seal Tartu koonduslaager.
Lauk (lind)

**Lauk** (*Fulica atra*), varasema nimetusega **vesikana**, on ruiklaste sugukonda laugu perekonda kuuluv linnuliik. 

## Levila

Laugu pesitsusala hõlmab peaaegu kogu Euroopa põhjas kuni Islandi, Kesk-Rootsi ja Lõuna-Soomeni, Taga-Kaukaasia, Kesk-Aasia ja Lõuna-Siberi kuni Ohhoota mereni, Sahhalini ja Jaapani. Edasi kulgeb areaal üle Ida- ja Lõuna-Hiina ja Põhja-Birma ning võtab enda alla terve India. Ta pesitseb ka Kanaari saartel, Niiluse deltas, Uus-Guineas, Austraalias, välja arvatud Kesk-Austraalia kõrbetes ja Tasmaanias.

Laugu talvitusala langeb enam-vähem kokku Vana-Rooma piiridega, lisaks Lähis-Ida ja Kesk-Aasia ilma selle kõrbealadeta, India, Indohiina ja Indoneesia ilma Bangladeshi, Vietnami, Malaka poolsaare ja Kalimantanita.

Eestis on lauk tavaline haudelind. Tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 3000–5000 paarile, talvist arvukust 10–1500 isendile.
Lauk on rändlind.

## Välimus ja eluviis

Lauk on keskmise pardi suurune, kaalub 0,6–1 kg. Tal on tuhm mustjas sulestik ja valge laubakilp.

Lauk on veega seotud rohkem kui teised ruiklased. Ta eelistab soo- ja põõsataimestikku täis kasvanud mageveekogusid, madalaid järvi ja merelahti, kus taimepadrikud vahelduvad vaba vee laikudega. Kuivale maale tuleb ruik harva. Hädaohu korral sööstab ta vette ja peitub taimetihnikusse.

Lauk ujub hästi, aga sukeldub halvasti. Veest tõuseb ta lendu raskepäraselt ja alati vastutuult. Sealjuures võtab ta pikalt hoogu, pladistades jalgadega mööda vett. Kui aga lauk on juba õhus, suudab ta üsna kiiresti lennata.

## Pesitsemine

Pesapaika saabub lauk varakult. Põhjas ei ole selleks ajaks vahel veekogud jääkattest vabanenudki. Kevadine ränne toimub öösiti, väikestes salkades või üksikult.

Pärast pesitsuskohta saabumist algavad paaritumismängud. Pärast nende lõpu moodustuvad paarid ja algab pesaehitamine. Pesa ehitavad mõlemad vanemad. Pesa ehitatakse keset tihedat taimestikku, toetub mullustele taimetüügastele ja ulatub põhjaga vette, vahel isegi ujub vees. Pesaks on veetaimede ja vartest ja lehtedest tehtud hunnik, mille keskel on süvend. Pesalohk moodustatakse märgade pilliroo, tarna ja muude taimede lehtedega, mida vanemad enne pessa asetamist kaua loputavad. Pärast kuivamist muutub pesalohk kõvaks, siledaks ja läikivaks.

On täheldatud, et isalauk ehitab kaks pesa, niinimetatud põhipesa ja sellele lisaks puhkepesa, kus mune ega poegi ei ole.

Valminud pessa hakkab emane kohe munema. munemise algusaeg kõigub areaali piires aprilli teisest poolest mai lõpuni. Täiskurnas on 4–15, sagedamini 6–9 pikergust muna. Munad on heledad, ühtlaselt tähnilised, kreemikad või savikarva. Pesalt lahkudes ei kata lauk neid kinni, mistõttu palju mune hukkub röövlindude läbi.

## Viited

## Välislingid
*
Léon Degrelle

**Léon Degrelle** (1954. aastast **José León Ramírez Reina**; 15. juuni 1906 Bouilloni vald – 1. aprill 1994 Málaga) oli Belgias tegutsenud vallooni poliitik, kes tegi poliitilist koostööd Natsi-Saksamaaga ning võitles hiljem Saksa relvajõudude koosseisu kuulunud Vallooni Leegioni koosseisus Teise maailmasõja idarindel. Hiljem oli ta tuntud holokaustieitajana.

1930. aastatel tutvus ta kunstnik Hergega (Georges Remi). Hiljem väitis ta, et oli Tintini inspiratsiooniks, kuigi Herge oli öelnud, et tegelikult oli üheks Tintini eeskujuks ta vend Paul Remi. Degrelle oli Mehhikos sõjakorrespondendiks ja sealt saatnud Hergele Mehhiko ajalehti, kus oli kujutatud ameerika koomikseid.

Ta oli kleerilis-fašistliku reksistide liikumise juht, võitles Teises maailmasõjas vabatahtlikuna SS-Sturmbrigade Wallonieniga Saksa poolel (Tšerkassõ kotis ja ka Eestis 1944. aasta Sinimägede lahingus).

Kui Berliin 2. mail 1945 alistus, soovides vältida Punaarmee kätte langemist, käskis Degrelle oma meestel põgeneda, niipalju kui vähegi võimalik Lübeckisse, et seal Suurbritannia vägedele alistuda. Ta ise põgenes Taani ja sealt Norrasse, kus ta sai Heinkel He 111 pommituslennuki, millega ta lendas üle Euroopa Norrast Hispaaniasse, maandudes Donostias La Concha rannas vette. Maandumisel sai ta raskelt vigastada ja oli rohkem kui aasta haiglas. Teda üritati palju kordi tappa või röövida, kuid edutult. Belgias mõisteti ta tagaselja surma.

Et vältida Belgiale väljaandmist, sai ta Hispaania kodakondsuse **José León Ramírez Reina** nime all, kui üks vanem hispaanlanna ta adopteeris. Franco tegi temast ehitusfirma juhi, mis sai tihti riigihankeid. Ka tema lapsed üle Euroopa leiti üles ja toimetati Hispaaniasse.

Hispaanias elas ta jõukalt ja esines tihti avalikel esinemistel valges mundris koos Kolmanda Reichi autasudega. Ka pärast Franco surma ja Hispaania üleminekut demokraatiale elas ta segamatult, jätkates tihti neonatside toetamist. Tema holokausti eitamisega sattus ta konflikti koonduslaagriohvri Violeta Friedmaniga, Hispaania ülemkohus mõistis ta süüdi ja ta pidi maksma trahvi. Kui talt küsiti, et kas tal oli sõjakahetsusi, vastas ta: "Ainult see, et me kaotasime!"

Degrell suri 31. märtsil 1994 Malagas.

## Mälestused
* Kadunud leegion. Tallinn, Olion, 1996. Saksa keelest tõlkinud Lembi Tigane
Jbel Toubkal

**Jbel Toubkal** ehk **Jebel Toubkal** (kohalikus tamasikti keeles ⴰⴷⵔⴰⵔ ⵏ ⵜⵓⴱⵇⴰⵍ *Adrar n Toubkal*) on 4167 m kõrgune mägi Maroko edelaosas, Atlase mäestiku lääneosas Kõrg-Atlase ahelikus. See on nii Atlase mägede, Maroko kui kogu Põhja-Aafrika kõrgeim mägi. Toubkal asub 60 km kaugusel Marrakechi linnast. Hea ilmaga ja selge õhu korral on Toubkal linnast näha. 

Atlase mäestik koosneb üldiselt settekivimitest, kuid Toubkali massiiv on vulkaanilise tekkega. Toubkali peatipu lähedal on veel teine tipp - 4010 m kõrgune Toubkal West. 

Toubkali ilm on suvel üldiselt kuiv, kuid võib esineda vihma- ja tormihoogusid. Sügisest alates on nõlvadel lund ja jääd. 

##### Juurdepääs ja mägimatkamine
Kuna mägi on kõrge, kergesti ligipääsetav ning suhteliselt lihtsalt ja ohutult ronitav, on see väga populaarne mägimatkamise siht. Põhiline rada algab Imlili asulast 1700 m kõrguselt, kulgeb orgu pidi üles Toubkali mägimajadeni (3200 m), jõuab tipust läänes asuvaid orge pidi tipuharjani ja sealt päristipuni. Tippu märgib mitme meetri kõrgune kolmnurkne metallist rajatis.

Tõusu mäemajast tipuni on rajavalikust sõltuvalt 950 .. 1000 meetrit. Kogu matk Imlilist tipuni ja tagasi võtab 2-3 päeva ja eeldab keskmist füüsilist vormi, kuid ei vaja mägironimise ega tehnilise alpinismi oskusi. Matkamisel on nõutav kohaliku giidi kasutamine.
Aakre vald

**Aakre vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Rebaste küla aladel.

See moodustati 1. aprillil 1939 Vabariigi Presidendi otsusega 7. oktoobrist 1938 senise Aakre valla maa-alast; senise Palupera valla Kure, Kähri, Koorvere, Meegaste, Vaela, Rebaste ja Albi küla ning osa Kundse küla ja osa Vanamõisa piirkondadest; senise Rõngu valla Sootla nr. 30, Sootla nr. 31, Sandkotare nr. 31-a, Ülpre nr. 46, Alamärdi nr. 47, Alanüssiku nr. 48, Mäenüssiku nr. 49, Trile nr. 80, Lülle nr. 58-a, Lülleveski nr. 58, Alamärdi nr. 59 ja Võlsi nr. 60 talu maa-aladest.

Esimene vallavanem oli August Tammiste. 1940. aastal valiti ta valla aukodanikuks ja määrati talle autasuks 100 krooni. Vald kuulus Riigivolikogu 54. valimisringkonda, kust valiti Artur Tupits, ja Otepää põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Aakre valla koosseisus moodustati 1945. aastal Aakre külanõukogu.

## Vaata ka
* Aakre mõis

## Viited
Ahja vald (1939)

**Ahja vald** oli vald Tartumaal aastatel 1939–1950. 

Vald moodustati 1939. aasta vallareformi käigus 1. aprillist 1939. 

Valla piiridesse jäi senise Ahja valla maa-ala (välja arvatud lahusasuv Pedaspää osa, Lääniste ja Kõnnu külade maa-alad ning osa Imste ja Sonnatari külade maa-aladest) ja senise Rasina valla maa-ala (välja arvatud Uulika ja Sikakurmu külade piirkond ja osa Issaku soo maa-alast) ning senise Mooste valla Kruusa nr. 205, Annika nr. 83, Kruusavälja nr. 206, Kuusesaare nr. 207, Arnikaveski nr. 208 talude piirkonnad ja talude nr. 209 ja 215 maa-alad ning Ahja metsandiku osa maa-ala.

Vald kuulus Riigivolikogu 52. valimisringkonda, kust valiti Henn Treial.

Ahja vallavanem 1939. aasta aprillist oli Oskar Kripson. 1940. aasta augustist oli vallavanem Eduard Viira.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega moodustati Ahja valla koosseisus neli külanõukogu – Ahja, Akste-Kärsa, Laane ja Rasina külanõukogu.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Ahja vald likvideeriti ja selle territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. 

## Viited
Helme vald (1939)

**Helme vald** oli vald Valgamaal aastail 1939–1950.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati senise Helme valla maa-alast, välja arvatud Purde küla ning Väikese Emajõe ja Pikasilla lähedal asuvate lahustükkide maa-alad; senise Patküla valla maa-alast, välja arvatud Roksi nr. 10, 11 ja A-93 ning Viljärv nr. 9-a ja 9-b talude maa-alad ja Väikese Emajõe ääres asuva tüki põhjapoolse osa maa-ala kuni Peedukse taluni, viimane kaasa arvatud; senise Jõgeveste valla maa-alast, välja arvatud Tani, Luiga, Uubi ja Mihklihansu talude ning Väikese Emajõe ja Pikasilla lähedal asuvate lahustükkide maa-alad; senise Lõve valla Tehvandi nr. 17-a, Ennomõisa nr. 18-a ja 18-b, Üprese, Mangle, Kuremäe, Kõrgesilla, Kivija, Lombi, Raudsima, Kaera ja Sarantso nr. 25 ja 26 talude maa-aladest; senise Holdre valla Künka, Haapsal, Imapalu, Matsi, Niiluse, Kirbo, Rätsepa, Mäe-Küüni, Ala-Küüni, Märdi, Sillaotsa, Kanguri ja Pihla nr. B talude ning Lagesoo järve juures oleva metsa maa-aladest; senise Koorküla valla maa-alast.

1. aprillil 1939 oli vallas 3476 elanikku.

1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Juhan Ennuse.

## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Helme külanõukogu, Jõgeveste külanõukogu ja Koorküla külanõukogu.

## Vaata ka
* Helme mõis

## Viited

## Kirjandus
* "J. Soots Helme valla aukodanikuks" Päevaleht, 16. märts 1940, nr. 73, lk. 5.
GGG

**GGG** on lühend, mis tähistab mitut:
* **[[Gennady Gennadyevich Golovkin]]**
* **[[Gunnar Grapsi Grupp]]** 
* **[[Generatiivse Grammatika Grupp]]** 
* **[[glütsiin]]**
* **[[Ida-Texase regionaalne lennujaam|Ida-Texase regionaalse lennujaama]]** IATA lennujaamakood
Kõrg-Atlas

**Kõrg-Atlas** on mäeahelik Põhja-Aafrikas Marokos, osa Atlase mäestikust.  

Aheliku kõrgeim tipp on Jbel Toubkal (4167 m).

Kõrg-Atlas ulatub Atlandi ookeani rannikust kuni Maroko ja Alžeeria piirini.
Hummuli vald (1939)

**Hummuli vald** oli vald Valga maakonnas aastatel 1939–1950. Vallamaja asus Kulli külas.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga 1. aprillil 1939 senise Hummuli valla maa-alast, senise Patküla valla Roksi nr. 10, 11 ja A-93 ning Viljärv nr. 9-a ja 9-b talude maa-aladest, senise Helme valla Purde küla maa-alast, senise Jõgeveste valla Tani, Uubi, Luiga ja Mihklihansu talude maa-aladest.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Hummuli külanõukogu, Puide külanõukogu, Kaagjärve külanõukogu ja Paju külanõukogu.

## Viited
Kaagjärve vald

**Kaagjärve vald** oli vald Valgamaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Pugritsa küla aladel.

Vald moodustati senise Kaagjärve valla maa-alast, välja arvatud Mürgi talu maa-ala; senise Tõlliste valla Kingsepa, Surdi-Kotter, Surdi-Hindrek, Püsniku-Abram, Püsniku-Peeter ja Kakko-Jaan talude maa-aladest; senise Laanemetsa valla Juuta küla, Lepa asunduse ja Lutsu nr. 30 ja 31, Eomõisa, Ohsul, Juta, Kunagu, Uiometsa, Mahlamäe, Oisu-Poola, Simsoni nr. 19-b, Lepingu ja Nõmme nr. 7-a talude maa-aladest; senise Karula valla Paluotsa, Orandu, Sikamäe, Ujametsa ja Mäesika talude maa-aladest; senise Sooru valla Paju asunduse ja Läti piiri ääres oleva riigimetsa maa-aladest.

1. aprillil 1939 oli vallas 1794 elanikku.

31. märtsil ja 1. aprillil 1940 valiti Kaagjärve vallavolikokku Jaan Elerand, Ferdinand Lillipuu, Ernst-Teodor-Loos (uus), Mihkel Luha (uus), Karl Madiste (uus), Jakob Morus, Jaan Palvadre, Peeter-Aleksander Polis, Jakob Tavinov (uus), Eduard Treumuth, Villem Truuväli ja Alfred-Eduard Villist. Kokku kandideeris vallavolikoguss 35 isikut. Hääletamas käis üle 80% hääleõiguslikest. Kõige rohkem hääli (390) sai vallavanem Jaan Palvadre.

## Viited

## Kirjandus
* Kaagjärves kaks kolmandikku endisi volinikke. Päevaleht, 3. aprill 1940, nr. 88, lk. 3.
Avinurme vald (1939)

**Avinurme vald** oli vald Tartu maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõgevamaal aastail 1949–1950. Vallamaja asus Avinurme külas.

Vald moodustati senise Avinurme valla maa-alast, senise Laius-Tähkvere valla Lissi nr 103 talu ja heinamaatükkide nr 99 ja 134 maa-aladest, senise Venevere valla Västriku küla talude nr 560, 575, 579 ja 599 lahustükkide ning talude nr 548, 549, 551 ja 554 osade maa-aladest.

1. aprillil 1939 oli vallas 4488 elanikku.

## Viited

## Kirjandus
*"Avinurme meistreilt ei nõuta eksamit". Päevaleht nr 187, 14. juuli 1939. Lk 1
Elva vald (1939)

**Elva vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 55. valimisringkonda, kust valiti Mart Rõigas.

1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Endel Haljasmaa.

Elva vald moodustati seniste Hellenurme, Kirepi (välja arvatud talude nr. 48 ja nr. A-108 maa-alad ning osa Konguta metskonna maa-alast), Pangodi, Uderna valdade maa-aladest, Meeri valla Kulbilohu piirkonnast ning Peedu, Pirnaku, Kulbimäe ja Kulbilohu talude piirkonnast, senise Kodijärve valla Oomiste küla maa-alast ning senise Päidla valla Ruusa talu maa-alast.
Jõgeva vald (1939)

**Jõgeva vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1949 ja Jõgeva maakonnas aastail 1949–1950.

Vald moodustati senise Jõgeva valla maa-alast, välja arvatud Oonurme küla Pobeli nr. 1, Pobeli-Hans nr. 2, Pobeli-Tõnu nr. 3 ja Tuule nr. A-71 talude, Tuule metsavahikoha nr. A-72, Sarapuu metsahikoha nr. A-116 ning Kurista metskonna Kurista metsandiku kvartaalide nr. 1–11 ja 14–18 maa-alad; senise Härjanurme valla maa-alast; senise Kuremaa valla Võikvere asunduse maa-alast.

Jõgeva vald kuulus Riigivolikogu 47. valimisringkonda, kust valiti Karl Roomet, Jõgeva põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda ja Jõgeva jaoskonnakohtu jaoskonda.

Esimene vallavanem oli valla aukodanik Taavet-Eduard Laanemäe.

Valla täitevkomitee esimees Karl Põder vahistati ja mõisteti surma 13. juulil 1941.

13. septembril 1945 moodustati vallas Härjanurme külanõukogu (Jõune, Pööra, Saduküla, Kurukse, Mõisaküla, Kaatvere ja Saareküla), Jõgeva külanõukogu (Mäe, Liivoja, Mõisamaa, Õuna, Jõgeva, Võduvere, Kaasikutaguse, Võitvere ja Ellakvere küla) ning Siimusti külanõukogu (Siimusti, Väljaotsa, Pakaste, Painküla, Eristvere, Kurista, Kaera, Viruvere ja Kaave küla). 26. septembril 1950 Jõgeva vald kaotati ja tema külanõukogud arvati Jõgeva rajooni koosseisu.   
 
## Vaata ka
* Jõgeva mõis

## Viited

## Välislingid
*Eesti talundid: Tartumaa
Kaarepere vald

**Kaarepere vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1949 ja Jõgeva maakonnas aastail 1949–1950. Vallamaja asus tänapäeva Kaarepere küla aladel.

Vald moodustati senise Kaarepere valla maa-alast, senise Elistvere valla Sudiste, Kärksi ja Praaklima külade maa-aladest.

## Viited
Kambja vald (1939)

**Kambja vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Kambja valla maa-alast, välja arvatud Voore asunduse piirkond ning Männiku nr. A-9, Vissi nr. A-11, Palu nr. A-12, Puntuse nr. 10, Alliku nr. 7, Villemi nr. 8, Romäe nr. 9, Põliste nr. A-10, Tigase nr. 67, Rumaski nr. 66, Sojo nr. 61, Kangro nr. 62, Kõrve nr. 63, Kõrve nr. 64, Inso nr. 65, Lalli nr. 68, Seerumetsa nr. 69 ja Soosaare nr. 45 talude maa-alad; senise Kodijärve valla maa-alast, välja arvatud Oomiste küla ja Iduste küla Mangeluse nr. 6, Ora nr. 8, Uus-Ora nr. 8-a ja Visuri nr. 1 talude maa-alad ning osa Unipiha asunduse piirkonnast.

Esimene vallavanem oli Peeter Unt. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Albert Kevend.

Vald kuulus Riigivolikogu 53. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Riives.

## Viited
Alatskivi vald (1939)

**Alatskivi vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Alatskivi valla maa-alast, välja arvatud Kirepi, Sipelga, Sahvka ja Vene küla, Väänastu metsavahi, Piiri metsavahi, Kasepää, Puiandi, Kõnnu, Traessi (Pronni) nr. 70 talu ja Varnja küla ühiskarjamaa maa-alad ning suurem osa Metsakivi küla maa-alast; senise Kokora valla maa-alast, välja arvatud Viljuse küla maa-ala; senise Peipsiääre valla Rootsi ja Nina küla piirkonnast.

Vald kuulus Riigivolikogu 49. valimisringkonda, kust valiti Ernst Haabpiht.

## Viited

## Välislingid
*Alatskivi vallast uue Alatskivi valla külge minema maa-ala elanike nimekiri 15. dets 1938 
*Peipsiääre vallast Alatskivi valla külge minema maa-ala elanike nimekiri 15. dets 1938 
*Kokora vallast Alatskivi valla külge minema maa-ala elanike nimekiri 15. dets 1939
Karula vald (1939)

**Karula vald** oli vald Valga maakonnas 1. aprillist 1939 kuni 1950. aastani. Vallamaja asus tänapäeva Käärikmäe küla aladel.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Karula valla maa-alast, välja arvatud Kõrtsi, Muhkva, Muhkva-Hansu, Ussi, Päästu-Andu, Päästu-Jakob – Mangu, Suur-Kõrtsi, Piiri, Päästo-Mango, Paluotsa, Orandu, Sikamäe, Ujametsa ja Mäesika talude maa-alad; senise Kaagjärve valla Mürgi talu maa-alast.

Vald kuulus Riigivolikogu 58. valimisringkonda, kust valiti Värdi Velner.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Iigaste külanõukogu, Karula külanõukogu ja Lüllemäe külanõukogu.

## Viited
Hüdrohalogeenimine

**Hüdrohalogeenimine** on keemiline protsess, milles hüdrohalogeniid (H-Hlg) liitub mingi keemilise ühendiga. Kõige sagedamini mõeldakse hüdrohalogeenimise all hüdrohaliidi (HCl, HBr) elektrofiilset liitumist küllastumata ühendile nagu alkeenid, alküünid, dieenid, stüreenid jne. Näiteks propeeni **hüdrobroomimine** ja isopreeni **hüdrokloorimine**.

H2C=CHCH3  +  HBr  →  CH3-CH(Br)CH3

СН2=С(СН3)–СН=СН2 +  HCl   → CH3–CCl(СН3)-СН=СH2  [ →  
CH3–С(СН3)=СН–СH2–Cl ]

Hüdrokloorimine teostatakse enamasti madalal temperatuuril gaasilise HCl lahusesse juhtimisega. HCl (ka HBr) liitumise kiirus on suurem ja protsessi kerge teostada diklorometaanis, kui lisada silikageeli või alumiiniumoksiidi. Hüdrokloorimist kasutatakse keemiatööstuses monomeeride nagu kloropreen ja vinüülkloriid tootmiseks atsetüleenist.

Nagu elektrofiilsetele (karbokatioonsetele) protsessidele iseloomulik, toimub hüdrohalogeniidide liitumine vastavuses Markovnikovi reegliga. Kaksiksidemest järgmise süsiniku aatomi juures hargnenud alkeenidele on iseloomulik  karbokatioonses intermediaadis hüdriidi või alküülrühma 1,2-nihe, mille tulemusena sekundaarne katioon annab stabiilsema tertsiaarse katiooni. Nii saadakse 1,3-liitumisproduktid. Näiteks

CH2=CH-CHMe2  +  HCl   →   CH3-CHCl-CHMe2  + CH3-CH2-CClMe2

Erandina esineb anti-Markovnikovi liitumine HBr korral, kui protsess viiakse läbi peroksiidide juuresolekul, kuna sel juhul realiseerub radikaalreaktsioon.

Hüdrohalogeniidid ühinevad kergesti ka orgaaniliste alustega, põhiliselt amiinidega. Näiteks püridiini C5H5N reaktsioon vesinikkloriidiga annab püridiinhüdrokloriidi C5H5N•HCl, mis tegelikult on ammooniumsool – püridiiniumkloriid C5H5N+H Cl-.

Hüdrohalogeenimisele vastupidist protsessi nimetatakse dehüdrohalogeenimiseks. Näiteks 1,2-dikloroetaani kuumutamisel 500&nbsp;°C rõhul 15–30 atm toimub HCl eraldumine ja saadakse vinüülkloriid.

## Vaata ka
*Elektrofiilne liitumine
*Karbokatioonid
*Dehüdrohalogeenimine
Emma Roberts

**Emma Rose Roberts** (sündinud 10. veebruaril 1991) on USA näitleja ja laulja.

## Lapsepõlv

Emma Rose Roberts on sündinud New Yorgi osariigis Rhinebeckis. Tema vanemad on Kelly Cunningham ja näitleja Eric Roberts.  Vanemad lahutasid, kui Emma oli seitsmekuune. Isa abielu kaudu on ta Eliza Robertsi kasutütar ning David Rayfieldi ja Lila Garretti kasulapselaps. Ema abielu kaudu on ta muusik Kelly Nickelsi kasutütar. Tal on noorem poolõde Grace. 

Tema isapoolne vanaema oli näitlemisõpetaja Betty Lou Bredemus ning tädid on näitlejad Julia Roberts ja Lisa Roberts Gillan. Lapsepõlves veetis Roberts tihti aega Julia Robertsi filmivõtetel. Need kogemused sütitasid temas soovi isa ja tädide jälgedes käia ning hakata näitlejaks. Tal on isa poolt inglise, šoti, iiri, kõmri, saksa ja rootsi juured.
## Filmograafia

## Diskograafia
;Albumid
**[[Unfabulous and More]]* (2005)

## Viited
Eduard Voitra

**Eduard Voitra** (16. november (3. november vkj) 1911 Võru – 22. september 1983 Tallinn) oli Eesti purilendur ja motosportlane.

Ta kuulus Kaitseliidu Tallinna maleva purilennu salka.

16. augustil 1938 püstitas ta purilennus Eesti kestuslennu rekordi 2 tundi 20 minutit. 

30. aprillil 1939 sai Eduard Voitra Ülemiste lennuväljal lennuõnnetusel raskesti vigastada.

## Viited

## Kirjandus
* 2 tundi 20 minutit purilendu. Uus Eesti, 17. august 1938, nr 224, lk 3
* Rekordpurilendur E. Voitra kukkus startimisel alla. Uus Eesti, 2. mai 1939, nr 118, lk 1
* "Sinilinnu" ohvri 10 ravikuud. Rahvaleht, 28. veebruar 1940, nr 50, lk 3

## Välislingid
*
Liverpooli laht

**Liverpooli laht** on laht Iiri mere idaosas Kirde-Walesi, Cheshire'i, Lancashire'i ja Merseyside'i vahel. 

Liverpooli laht on tugevalt mõjutatud mageveest. Lahte suubuvad Alti, Conwy, Dee, Ribble'i ja Mersey jõed. Lahes on mitu laevavrakki ja sukeldumispaika. Lahes paikneb mitu nafta- ja gaasimaardlat, mille päeva kogutootlikkus on (2008. aasta jaanuari seisuga) 60 000 barrelit. 

Lahe lõunaosas paikneb Suurbritannia esimene avamere tuulepark North Hoyle.

Liverpooli lahes on keelatud kala püüda.

## Tuntud laevavrakid Liverpooli lahes
*SS City of Brussels
*Ellan Vannin
*PS Lelia
*Ocean Monarch
*Resurgam
*HMS Thetis (N25)

## Viited


## Välislingid
*School of Ocean Sciences Bangor
*Diving Liverpool Bay
*Real-time map of shipping in the bay
Kromlehh

**Kromlehh** on megaliitne ehitis. Kromlehh on bretooni keelest pärit sõna, mida kasutatakse eelajalooliste megaliitiliste rajatiste kohta. Termin kromlehh on arheoloogiaringkondades praktiliselt vananenud, kuid seda kasutatakse kõnekeeles märkimaks kaht tüüpi megaliitseid ehitisi.

Kromlehh koosneb mitmest või ühest suurte püstkivide ringist, millele võib olla paarikaupa kolmas plokk peale tõstetud ja mille keskel asub mõnikord dolmen või menhir. Kromlehh koosneb dolmenitest ja menhiritest. Kromlehhid pärinevad peamiselt neoliitikumist ja pronksiajast ning need rajatised olid tõenäoliselt seotud päikesekultusega .

Kõige paremini on säilinud Stonehenge'i kromlehh Lõuna-Inglismaal Salisbury külje all. Stonehenge ehitati umbes aastatel 2500-1500 eKr.

## Viited
Menhir

**Menhir** on esiajast pärinev inimese püstitatud sambataoline tahumata või vähe tahutud kivirahn. 

Menhireid võib leida seismas üksikute monoliitidena, aga ka osana sarnaste kivirahnude grupist. Menhireid on väga erinevas suuruses, nende kuju on enamasti neljakandiline ja tipust kitsenev. Neid leidub Euroopas, Aafrikas ja Aasias, kõige enam on menhireid Lääne-Euroopas: Iirimaal, Suurbritannias ja Bretagne'is. Loode-Prantsusmaal on 1200 menhiri.

## Ajalugu
Menhirite otstarbe kohta ei ole ühest seisukohta. Sajandite jooksul on arvatud, et menhireid kasutasid druiidid inimeste ohverdamiseks, asukoha märgistena, keerukate ideoloogiliste süsteemide elementidena, kalendrina.

Menhirite püstitajate ühiskonnakorralduse, usuliste tõekspidamiste ja isegi keele kohta ei ole praktiliselt midagi teada. On välja selgitatud, et nad matsid oma surnuid ning oskasid kasvatada teravilja ja valmistada keraamikat, kivist tööriistu ja ehteid. Viimase ajani seostati menhireid Beakeri inimestega, kes elasid Euroopas hilis-neoliitikumis ja varasel pronksiajal. Viimased Suurbritannia megaliitidealased uuringud viitavad aga palju varasemale loomisajale, võib-olla isegi 6000–7000 aastat tagasi.

## Silmapaistvaimad menhirid

Bretagne Prantsusmaal paistab silma mehnirite leviku sageduse ja erinevate menhiritüüpide poolest. Suurim säilinud menhir maailmas asub Locmariaqueris Bretagne'is ning seda tuntakse nimega Suur menhir. Kunagi ligi 20 meetrit kõrge, lebab see nüüd neljaks tükiks murdununa maas. Menhiri kaal oleks tervikuna olnud 330 tonni. See on raskuselt kolmas objekt, mida on liigutanud inimesed ilma mootori jõul töötavate masinateta.

Teine kõige suurem menhirite kontsentratsioon Prantsusmaal on Cham des Bondonsis, mis asub Sevennide platool.

## Vaata ka
*Megaliit

## Viited
615

**615. aasta** (**DCXV**) oli 7. sajandi 15. aasta, Juliuse kalendri aasta, mis algas kolmapäeval.

## Sündmused
*19. oktoober – paavstiks sai Adeodatus I.
	
## Sündinud
*...

## Surnud
*Bonifatius IV
604

**604. aasta** (**[[Rooma numbrid|DCIV]]**) oli 7. sajandi 4. aasta.

## Sündmused
*Valmis Gregorius I käsul koostatud koraaliviiside valikkogumik, nn. Gregoriuse antifonaarium. Sellest alates kasutati kirikus ainult selles kogumiskus olevaid viise.
*Gregorius I järel sai paavstiks Sabinianus.

## Sündinud
*Songtsen Gampo

## Surnud
*Gregorius I
*Canterbury Augustinus