open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raúl Castro

**Raúl Modesto Castro Ruz** (sündinud 3. juunil 1931) on Kuuba revolutsionäär ja poliitik, kes oli 24. veebruarist 2008 kuni 19. aprillini 2018 Kuuba president ja peaminister (1962-1976). 

1959. aastast oli ta Kuuba revolutsiooniliste relvajõudude minister. 

Aastatel 1976–2008 oli ta Kuuba Ministrite Nõukogu (valitsuse) esimehe I asetäitja. 

Ta saabus 1977. aasta kevadtalvel GAZ-13-ga Läänemaale Haapsalu metsamajandi Kullamaa metskonda. Sealse jahikantsli söödaplatsil viskas ta välja tõmbamata splintiga granaadi metssigade ja -kitsede suunas, kuna soovis teada, mitu siga on võimalik ühe granaadiga tappa. 

Ta on Fidel Castro noorem vend. Raúl Castro määrati pärast Fidel Castro tervise järsku halvenemist 2006. aasta suvel ajutiselt Kuubat juhtima. 

Ta oli 19. aprillist 2011 kuni 19. aprillini 2021 riiki valitseva Kuuba Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär. 

Varem oli ta aastakümneid olnud Kuuba KP KK teine sekretär ja riigi asepresident. 

24. veebruaril 2013 valiti Castro uuesti presidendiks, misjärel ta teatas, et see jääb tema viimaseks ametiajaks ja 2018. aasta valimistel ta enam ei kandideerinud.

## Tunnustus
*2010 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden 

## Välislingid
*  Castro maitses Venemaal nostalgilist lõunat Postimees, 29. jaanuar 2009

## Viited
Meenikunno looduskaitseala

**Meenikunno looduskaitseala** (varem Meenikunno maastikukaitseala) asub Põlva ja Võru maakonna piiril. Kaitseala loodi 1981. aastal Meenikunno raba kaitseks ja see organiseeriti ümber looduskaitsealaks 2015. aastal.

Kaitsealal asub mitmeid järvi. Neist suurimad on Nohipalu Mustjärv, Nohipalu Valgjärv, Suur Suujärv ja Keskmäne Suujärv.

Maismaaosa pindala on 2991,3 ha ja siseveekogude alla jääb 36,3 ha.

Kaitsealal on viis sihtkaitsevööndit (Meenikunno, Nohipalu, Oodsipalo, Saapasaarte ja Vinso) ning kaks piiranguvööndit (Liipsaarõ ja Mustjärve).


Meenikunno raba laudteel.jpg
Hommik metsas.jpg
Meenikunno maastikukaiteala.jpg
Meenikunnu Suur Suujärv 2015.jpg
Meenikunno raba laukad.jpg

## Vaata ka
*Eesti kaitsealade loend

## Viited

## Välislingid

*Meenikunno looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri
Jaanus Torrim

**Jaanus Torrim** (sündinud 8. detsembril 1975 Saaremaal) on EELK vaimulik, eesti helilooja ja organist. 

Ta andis oma esimese soolokontserdi 16-aastaselt Tallinna Kaarli kirikus. 

1995. aastal lõpetas ta Georg Otsa nimelise Muusikakooli koorijuht-organist-muusikapedagoogi diplomiga. Teda on õpetanud Kadri Ploompuu, Piret Aidulo, Rolf Uusväli, Andres Uibo, Lembit Veevo, Ines Maidre ja Eino Tamberg. 

1999. aasta novembrist on Torrim Pärnu Eliisabeti kiriku organist. Aastal 2000 kutsus ta ellu Pärnu Eliisabeti Kiriku Orelifondi selle kiriku oreli renoveerimiseks. 

Alates 2013. aasta 10. novembrist oli ta EELK Pärnu Eliisabeti koguduse diakon. 2. juunil 2024 seati Torrim EELK Vastseliina Katariina koguduse diakoni ametisse. Alates augustist 2025 on ta Vastseliina koguduse õpetaja. 

1. augustist 2016 kuni 6. detsembrini 2021 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse diakon. 

Tema loomingus on valdavad žanrid sümfooniline ja orelimuusika. Väljaspool Eestit on Torrim andnud kontserte Venemaal, Soomes, Rootsis ja Saksamaal.

## Liikmesus
*Isamaaliidu liige 1999–2006.
*Eesti Orelisõprade Ühingu liige ja juhatuse esimees.

## Tunnustus
*2001 – Pärnu Linna Parima Teo konkursi III koht
*2002 – Valgetähe teenetemärgi medal
*2017 – Pärnu teenetemärk (pühendunud ja aktiivse tegevuse eest Eesti muusikakultuuri edendamisel loojana ja kontsertide ning festivalide korraldajana)

## Välislingid
*Temast inglise, saksa ja prantsuse keeles
*https://www.ohtuleht.ee/118750/teenetemargi-kandidaat-muus-pettusega-valla-maad
Eduard Odinets

**Eduard Odinets** (sündinud 27. mail 1976 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik ja ühiskonnategelane, Kohtla-Järve linnavolikogu esimees, endine XV Riigikogu ja XIV Riigikogu liige, korruptsioonivastase erikomisjoni esimees (2021–2022), põhiseaduskomisjoni esimees (2022–2023). 

Eduard Odinets oli aastatel 2003–2007 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna kantselei juhataja. Aastatel 2003–2005 oli ta ühenduse Noored Sotsiaaldemokraadid peasekretär ja 1999–2002 rahvastikuminister Katrin Saksa nõunik. Aastatel 2002–2003 töötas teleproduktsioonifirmas Filmimees saatesarja Subboteja produtsendina. 2007. aasta aprillist oktoobrini oli ta rahvastikuministri Urve Palo nõunik ja büroo juhataja. 

2009. aastal astus Eduard Odinets SDEst välja, kuid astus SDEsse uuesti 5. jaanuaril 2021. 2007. oktoobrist kuni 2013. aasta oktoobrini töötas ta Integratsiooni Sihtasutuse elukestva õppe üksuse juhina. Seejärel oli ta Kultuuriministeeriumi välisvahendite juht. 

Odinets on Kohtla-Järve Linnavolikogu liige aastast 1996, SDE fraktsiooni esimees. 16. veebruaril 2023 valis Kohtla-Järve volikogu ta volikogu esimeheks. 

30. detsembrist 2020 sai ta XIV Riigikogu liikmeks Riigikogust lahkunud Katri Raiki asemel (ametivande andis 11. jaanuaril 2021). 5. veebruarist 2022 kuni 4. aprillini 2023 oli Odinets Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretär.
7. mail 2023 valiti ta SDE volikogu esimeheks. 

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 630 häält ning ei osutunud valituks, kuid sai Riigikokku siseminister Lauri Läänemetsa asendusliikmena. Ta oli XV Riigikogu koosseisus õiguskomisjoni esimees,  põhiseaduskomisjoni liige ja korruptsioonivastase erikomisjoni liige. 

Odinets lahkus Riigikogust 11. märtsil 2025 seoses SDE lahkumisega Vabariigi Valitsusest ja Lauri Läänemetsa naasmisega Riigikokku. Alates jaanuarist 2026 töötab ta Justiitsministeeriumi karistusõiguse ja menetluse talituse projektijuhina.

## Isiklikku
Ta abiellus novembris 2024 Arvo Niitmetsaga.

## Viited
Nitra

**Nitra** (ungari keeles *Nyitra*, saksa keeles *Neutra*) on linn Slovakkias, mis asub samanimelise jõe kaldal Zobori mäe jalamil riigi lääneosas. Linn on Nitra ringkonna ja Nitra maakonna halduskeskus.

Tegemist on Slovakkia suuruselt viienda ja vanuselt teise linnaga.

## Rahvastik

## Viited
Jinmen

**Jinmen** (ka *Chinmen, Kinmen*, hiina 金門,* Jīnmén* 'Kuldvärav') on saarestik Hiina kagurannikul, mis on Taiwani (Hiina Vabariigi) valduses. Hiina RV peab saarestikku Fujiani provintsi Jinmeni maakonnaks.

Saarestik koosneb 15 saarest, millest 2 peasaart kannavad nime Suur ja Väike Jinmen. Saarte kogupindala on 150,46&nbsp;km². Vähim kaugus mandrini on tõusu ajal 2,3&nbsp;km ja mõõna ajal 1,8&nbsp;km.

Saartel elab umbes 50 000 inimest. Suurim linn on Jincheng.

Saared on olnud korduvalt Taiwani ja Hiina RV vahelise vaidluse ja sõjategevuse objektiks. 1950. aastatel ähvardasid Ameerika Ühendriigid Hiina RV vastu tuumarelva kasutada, kui see peaks saared vallutama.
Prussakas

**Prussakas** ehk **harilik prussakas** (ka *saksa prussakas*, *tõeline prussakas*; ladinakeelne teaduslik nimi *Blattella germanica*) on tihti hoonetes elav prussakaliste liik.

Prussakad on varjulise eluviisiga putukad, päevavalguse kätte nad tavaliselt ei tule. Prussakate dieet on lai, nad võivad toituda nii loomsetest kui taimsetest produktidest, aga võivad kahjustada ka näiteks paberit ja nahkesemeid. Sõltuvalt temperatuurist võib emane prussakas elada kuni 10 kuud, isaste eluiga on tavaliselt lühem. Täiskasvanud prussakas on kuni 16 mm pikk ja kaalub kuni 0,1 grammi. Emased ja isased on väliselt üsna sarnased. Kõige lihtsam on emast isasest eristada siis, kui emane kannab tagakeha tipus munakapslit (vt. pilti). Seda piklikku, pakikese taolist moodustist, milles on tavaliselt 20–45 muna, kannab emane peaaegu kuni munade koorumiseni, jättes selle alles siis kuhugile varjatud paika. Oma elu jooksul võib emane prussakas produtseerida 4–5, harvemini kuni 8 munakapslit. Juba 1–2 päeva pärast kooruvad munadest noored isendid, kellest 6–7 kestumise järel saavad valmikud. Areng munast valmikuni kestab 22 kraadi juures umbes pool aastat, kõrgematel temperatuuridel toimub aga märksa kiiremini.

## Vaata ka
*metsaprussakas
*tarakan

## Välislingid
*
Sandra

**Sandra** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Sandra küla on pindalalt Eesti suurim küla. Selle pindala on suurem kui Tallinna pindala. 

Suurem osa külast asub Soomaa rahvuspargi territooriumil. Külast voolab läbi Raudna jõgi, küla keskus asub jõe ääres. Külas suubuvad Raudna jõkke Lemmjõgi, Mulgi oja ja Ördi peakraav, küla piiril suubuvad Raudna jõkke Tõramaa jõgi ja Uia oja.

Esimest korda on Sandra küla märgitud 16. sajandil. 

1946–1962 tegutses külas ka kool.

Sandra külas on kolm majapidamist: Kuusekäära, Kiinoja ja Käära.

## Vaata ka
*Ingatsi õpperada
*Kuuraniidu õpperada
*Meiekose õpperada

## Viited

## Välislingid
*Eesti suurimas külas on vaid kolm majapidamist
*Eesti suurimas külas on kolm majapidamist Sakala, 20. november 2007
Võhmassaare

**Võhmassaare** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Külas asub Lubjaahju raba, kuhu on rajatud kaks tehisjärve: Lubjaahju järv ja Väike-Lubjaahju järv. Küla loodepiiril voolab Tipina oja.

## Viited
Vastemõisa

**Vastemõisa** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.

Vastemõisat on esimest korda mainitud 1559. aastal, kui Viljandi palgasõdurid tapsid Viljandi-Vastemõisa tee peal Riia bürgermeistri poja Wilm Butti. 1583. aastal oli Vastemõisa Poola võimu all haldusüksuse - folvarki - keskus, 1601 kirjas mõisana (Neuwe Hoff), mis jagunes kaheks vakuseks. 1624 Rootsi võimu all Viljandi linnuselääni ühe vakuse keskus. 1638 mainitakse Vastemõisat müüridega mõisana Viljandi linna halduses. 1688. aasta maarevisjonis on Vastemõisa juba kirjas eraldi mõisana, mille valdajaks on linnakodanik Dirich Wistinghausen. 1715 adramaarevisjonis on mõis kirjas riigimõisana. 

Vastemõisa vald loodi 1866. aastal. Vastemõisa külanõukogu loodi aastal 1945.

Vastemõisa oli uuesti aastatel 1990–2005 eksisteerinud Vastemõisa valla keskus. Sügisel 2005 liideti vald Suure-Jaani valla koosseisu ja selle valla koosseisu kuulus küla kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini 2017. aasta sügisel.

Külast saab alguse Vastemõisa oja, millele on paisutatud Vastemõisa järv.

Külas asub endise Vastemõisa mõisa keskus. 1624. aastal kinkis kuningas Gustav II Adolf Vastemõisa koos teiste aladega krahv Jakob De la Gardiele. Krahv Magnus Gabriel De la Gardie müüs selle 1658. aastal 15 000 taalri eest Ewert Kahlenile. Tema järglaste käest Vastemõisa 1682. aastal riigistati ning see kuulus riigile kuni 1919. aastani. Seal on tegutsenud Vastemõisa postijaam.

Vastemõisa külas tegutses 1880–1924 Järavere (Kasari ehk Kildu) kool. Kuni 1974. aastani kasutati maakivist hoonet seltsi- ja rahvamajana.

## Viited
Valjala-Ariste

**Valjala-Ariste** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Valjala valda ja kandis nime **Ariste**.

Aristes on sündinud Bernhard Viiding.

## Vaata ka
*Ariste laht

## Viited
Guangxi

**Guangxi Tšuangi autonoomne piirkond** on Hiina Rahvavabariigi koosseisu kuuluv 1. järgu haldusüksus. Asub Hiina lõunaosas, piirneb edelas Vietnamiga. Guangxi on tšuangide autonoomne piirkond. 

## Haldusjaotus

Piirkond jaguneb 14 ringkonna õigustega linnaks, 34 ringkonnaks, 56 maakonnaks, 12 autonoomseks maakonnaks ja 7 maakonna õigustega linnaks.

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Guangxi Tšuangi autonoomse piirkonna elanikest hiinlased 62%, tšuangid 32%, jaod 3%, miaod 1%, dongid 0,7% ja gelaod 0,4%.

## Välislingid

*Guangxi valitsus
Jõelepa

**Jõelepa** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.

## Viited
Koonderakond ja Maarahva Ühendus

**Koonderakond ja Maarahva Ühendus** (harvem nimetatud Koonderakonna ja Maarahva Ühendus) (lühend KMÜ) oli 1995. aasta Riigikogu valimisteks loodud valimisliit, mis koosnes viiest parteist:
#Eesti Koonderakond
#Eesti Maaliit
#Eesti Maarahva Erakond
#Eesti Pensionäride ja Perede Liit
#Põllumeeste Kogu

KMÜ võitis valimised ja sai 174 248 häält (32,23%), mis andis Riigikogus 41 kohta.

Valimiste tulemusel said Riigikokku: 
# Juhan Aare 
# Toomas Alatalu 
# Jaak Allik 
# Lembit Arro 
# Endel Eero 
# Vahur Glaase 
# Rein Järlik 
# Ants Järvesaar 
# Ants Käärma 
# Raivo Kallas 
# Rein Kask 
# Märt Kubo 
# Tõnu-Reid Kukk 
# Ando Leps 
# Endel Lippmaa
# Peeter Lorents 
# Harald Mägi 
# Ilmar Mändmets 
# Jaanus Männik 
# Talvi Märja 
# Mati Meos 
# Aavo Mölder 
# Villu Müüripeal 
# Andrus Öövel 
# Eldur Parder 
# Ülo Peets 
# Jaan Pöör 
# Villu Reiljan 
# Arnold Rüütel 
# Mart Siimann 
# Arvo Sirendi 
# Eino Tamm 
# Juhan Telgmaa 
# Olev Toomet 
# Mai Treial 
# Elmar Truu 
# Raoul Üksvärav
# Ülo Uluots 
# Tiit Vähi 
# Andres Varik 
# Ülo Vooglaid
Männiku

**Männiku** on mitme koha nimi Eestis:

* **[[Männiku (Tallinn)|Männiku]]**, asum Tallinnas Nõmme linnaosas
* **[[Männiku (Haapsalu)|Männiku]]**, Haapsalu linnajagu 
* **[[Männiku (Saaremaa)|Männiku]] küla** Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Männiku (Saku)|Männiku]] küla** Harju maakonnas Saku vallas
* **[[Männiku (Lääne-Nigula)|Männiku]] küla** Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* **[[Männiku (Märjamaa)|Männiku]] küla** Rapla maakonnas Märjamaa vallas
***[[Männiku (Järvakandi)|Männiku]] küla**  Harju maakonnas Järvakandi vallas
* **Männiku** nime on pakutud Martsina külale
* **Männiku**, Aa küla osa 

## Vaata ka
* Männiku järv
* Männiku mõis
* Männiku mägi
* Männiku oja
* Männiku põik
* Männiku raba
* Männiku soo
* Männiku tee
* Männiku tänav
*...
Nurme

**Nurme** on mitme koha nimi Eestis:
***[[Nurme (Saue)|Nurme]]**, küla Harju maakonnas Saue vallas
***[[Nurme (Paide)|Nurme]]**, küla Järva maakonnas Paide linnas
***[[Nurme (Lääneranna)|Nurme]]**, küla Lääneranna vallas Lääne maakonnas
***[[Nurme (Rakvere)|Nurme]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas
***[[Nurme (Saaremaa)|Nurme]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
***[[Nurme (Muhu)|Nurme]]**, küla Saare maakonnas Muhu vallas
***[[Nurme (Tori)|Nurme]]**, küla Pärnu maakonnas Tori vallas
***[[Nurme (Märjamaa)|Nurme]]**, küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas
*...

*Nurme on Sokolova küla variantnimi, Venemaal Petseri rajoonis

* **Nurme** oli Saaremaa vallas asuva Valjala-Nurme küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.
* **Nurme** oli Pootsiku küla nimi aastatel 1933–1977.

***[[Nurme (perekonnanimi)]]**
**Minni Nurme oli Eesti kirjanik.

## Vaata ka
*Nurme tänav
Kungla

**Kungla** võib tähendada:
***[[Kungla (Saaremaa)|Kungla]]** on küla Saaremaa vallas (Valjala vallas enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi).
* **Kungla** oli Saaremaa vallas asuva Kaarma-Kungla küla nimi enne 2017. aasta haldusreformi.
***[[Kungla (mütoloogia)|Kungla]]** on õnnemaa eesti mütoloogias.
***[[Kungla (segakoor)|Kungla]]** on eesti segakoor
***[[Kungla (hotell)|Kungla]]** oli hotell Tallinnas
***[[Kungla (restoran)|Kungla]]** oli restoran Tallinnas
***[[Kungla (kolhoos)|Kungla]]** oli kolhoos Jõgeva rajoonis
***[[Kungla (sovhoos)|Kungla]]** oli sovhoos Harju rajoonis
***[[Kungla (kino)|Kungla]]** oli kino Tallinnas
***[[Kungla (Vändra kino)|Kungla]]** oli kino Vändras
***[[Kungla (Valga kino)|Kungla]]** oli kino Valgas
***[[Kungla (ratasaurik)|Kungla]]** oli Eesti reisi-ratasaurik
**Kungla** nimetusega on seotud:
***[[Kungla tänav]]** on tänav mitmes Eesti linnas
***[[Kungla järv]]** on järv Kose vallas
***[[Kungla raamatukogu]]** oli raamatukogu nimi Parksepa asulas
***"[[Kungla rahvas]]"** on Karl August Hermanni koorilaul
***[[Kungla kuningas]]** on müütiline tegelane eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg"
***"[[Kohtume Kunglas]]"** on Elmar Rajaloo operett
***[[Kungla Karskuse Selts]]** oli eesti selts Haapsalus 
***[[Korporatsioon Kungla]]** oli Tartu Ülikooli juures tegutsenud korporatsioon
Kogula

**Kogula** on kahe küla nimi Eestis:
***[[Kogula (Saaremaa)|Kogula]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
*endine **Kogula**, pärast 2017. aasta haldusreformi **[[Valjala-Kogula]]**, küla Saare maakonnas endises Valjala vallas

## Vaata ka
*Kogula mõis
*Kogula vald
Rannaküla

**Rannaküla** on mitme küla nimi Eestis:
***[[Rannaküla (Emmaste)|Rannaküla]]** ehk **Ranna küla**, küla Hiiu maakonnas
***[[Rannaküla (Lääne-Nigula)|Rannaküla]]**, küla Lääne maakonnas	Lääne-Nigula vallas (varem Nõva vallas)
***[[Rannaküla (Lääneranna)|Rannaküla]]** ehk **Ranna küla**, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
***[[Rannaküla (Muhu)|Rannaküla]]** ehk **Ranna küla**, küla Saare maakonnas Muhu vallas
***[[Rannaküla (Laimjala)|Rannaküla]]** ehk **Ranna küla**, endine küla Saare maakonnas endises Laimjala vallas
***[[Rannaküla (Saaremaa)|Rannaküla]]** ehk **Ranna küla**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas;
***[[Rannaküla (Elva)|Rannaküla]]**, küla Tartu maakonnas Elva vallas
***[[Rannaküla (Haljala)|Rannaküla]]**, koht Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Toolse külas
***[[Rannaküla (Oru)|Rannaküla]]**, endine küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Oru vallas)
***[[Rannaküla (Häädemeeste)|Rannaküla]]** ehk **Ranna küla**, endine küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas
***[[Rannaküla (Laimjala)|Rannaküla]]** oli endine küla Saaremaa vallas (varem Laimjala vallas), mis 2017. aastal ühendati Saarekülaga.
***Rannaküla** oli Pärnu maakonnas Lääneranna vallas asuva (varem Lääne maakonnas Hanila vallas asunud) Rooglaiu küla nimi kuni 2017. aastani.
***Rannaküla** oli Saaremaa vallas asuva (varem Kihelkonna vallas asunud) Vaigu-Rannaküla küla nimi kuni 2017. aastani.
***Rannaküla** oli Saaremaa vallas asuva (varem Orissaare vallas asunud) Kirderanna küla nimi kuni 2017. aastani.
***Rannaküla** oli Saaremaa vallas asuva (varem Valjala vallas asunud) Laevaranna küla nimi kuni 2017. aastani.

Välismaal:
*Rannaküla on Krimmi poolsaarel oleva Beregove küla harva kasutatud eestipärane nimi

## Vaata ka
***[[Ranna|Ranna küla]]**, küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas
***[[Rannaküla mõis]]**, mõis Saare maakonnas Orissaare vallas
***[[Rannaküla sadam]]**, sadam Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
***[[Rannaküla tulepaak]]**, tulepaak Saare maakonnas Orissaare vallas
Kalju

**Kalju** all mõistetakse kõvast kivimist paljandit, mis ulatub ümbritsevast pinnasest kõrgemale, või suurt järskude nõlvadega kivist kaldapanga osa.

Kaljud võivad olla nii maal kui merel, ning tekivad tavaliselt erosiooni tulemusena.

## Vaata ka

* Pank
* Mägi
* Küngas

## Viited
Torgu-Mõisaküla

**Torgu-Mõisaküla** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Torgu valda ja kandis nime **Mõisaküla**.

1. jaanuaril 2006 elas külas 14 inimest.

## Viited
Mõntu

**Mõntu** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda.

Seal asuvad Mõntu liitsihi alumine tulepaak (57°57’04"N : 22°07’30"E), Mõntu sadam ja Mõntu liitsihi ülemine tulepaak (57°57’07"N : 22°07’19"E).

Küla järgi on nime saanud Nabala lademe Mõntu kihistu.

## Vaata ka
*Mõntu algkool
*Mõntu kraav
*Mõntu mõis
*Mõntu mõisa kalmistu
*Mõntu park
*Mõntu rand

## Viited

## Välislingid
*Mõntu sadamast
Mässa

**Mässa** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda.

Küla asub Saaremaal Sõrve poolsaarel, endises Jämaja kihelkonnas.

Küla territooriumil asus kunagi Koltse mõis

## Viited
Anna küla

**Anna** on küla Järva maakonnas Paide linnas.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Paide valda.

Küla asub Tallinna–Tartu maantee ääres. Sealsamas tee ääres asus varem ka sõidukijuhtide seas populaarne olnud mehitatud tankla. Pärast neljarealise Tallinna–Tartu maantee sealse teelõigu valmimist 2022. aastal senine tankla suleti. 2023. aastal avati selle asemel automaattankla, mis asub neljarealise maantee mahasõidust umbes 2 km põhjas.

Annas on 1780. aastal ehitatud Anna kirik ja kalmistu.

Külas on ka Anna Vaba Aja Maja, kus tegutseb ka Anna raamatukogu.

## Pildid

Anna_kyla_2011_talv.jpeg|Anna küla
Vana kelder Anna kiriku lähedal.jpg|Vana kelder Anna kiriku lähedal
Anna kirik.JPG|Anna kirik


## Viited
Ohessaare

**Ohessaare** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda.

Külas asub Ohessaare pank (57°59’58"N : 22°01’16"E). Küla järgi on saanud nime Ohessaare lade ja selle Ohesaare kihistu. Sealne puurauk on Sõrve kihistu ja Jamaja kihistu stratotüüp. Lisaks on see Lõo kihtide neostratotüüp.

## Vaata ka
*Ohessaare maastikukaitseala
*Ohessaare rand

## Viited
Sääre (Saaremaa)

**Sääre** on küla Saaremaa vallas Saare maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda.

Sääre küla asub Sõrve poolsaare lõunatipus, piirneb loodes Karuste, põhjas Hänga ning kirdes Läbara ja Maantee külaga.

Küla lõunaosas sirutub Kura kurku Sõrve säär. Säärest lõunas asuvad Siiasaar, Vesitükimaa ja Lombimaa saar ning Pitkasääre madal, mis moodustavad Vesitükimaa laidude maastikukaitseala.

## Loodus

Sääre on Eestis üks paremaid paiku lindude rände jälgimiseks, külas tegutseb Sõrve linnujaam.

## Turism
Küla tuntuim vaatamisväärsus on Sõrve säär koos Sääre majakaga.

## Vaata ka
*Sõrve tuletorn
*Sõrve säär
*Sääre tuulegeneraator

## Viited

## Välislingid
*Sõrve linnujaama päevaraamat
Aaviku (Saaremaa)

**Aaviku** (kohakääne Aavikusse või Aavikule) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Küla asub Saaremaa kagurannikul mitme kilomeetri kaugusel merest Asvast põhjas, Kõigustest kirdes ja Laimjalast kagus.

Küla tekkis alles 1920. aastatel Laimjala mõisa maadele moodustatud asundusena. Külas on ka Aaviku talu. Kohanime on esmamainitud 1787. aastal, kui nimetati Laimjala mõisale kuuluvat põldu *Hawicko-Peld*. See koht kuulus Pöide kihelkonda. Külana mainiti teda alles 1922 kujul *Aviko*. 1977. aastal nimetati Aaviku küla ümber Laimjalaks – varem selle nimega küla polnudki. 1997 jagati Laimjala küla kaheks, selle kagupoolsest osast moodustati uuesti Aaviku küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda.

Külanimi pärineb loodusnimetusest "haavik".

## Viited
Kogula (Saaremaa)

**Kogula** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

## Viited
Kõiguste

**Kõiguste** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda.

Seal on Kõiguste ülemine ja alumine päevamärk, Kõiguste laht, Kõiguste sadam.

## Vaata ka
*Kõiguste bioloogiajaam

## Viited
Käo

**Käo** on kahe küla nimi Eestis:
*Käo, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
*Käo, küla Tartu maakonnas Elva vallas

## Vaata ka
*Käo tänav (Tartu)
*Käo tänav (Tallinn)
*Käo põik (Tartu)
Allikalahe

**Allikalahe** küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Laimjala valda ja kandis nime **Laheküla** ehk **Lahe**.

## Mälestusmärgid
Küla lõunaosas asub Blesta kivi.

Külas avati 2016 kevadel mälestuskivi kahele mehele, kes 1941. aasta suvel end punavõimude eest varjasid ning kellele võimud haarangu korraldasid. Juhan Martin (Rihvaaugu perepoeg) juhtus haarangu ajal kodus olema ja tema koduõuel läks tulevahetuseks. Johannes Martin ja ka üks võimuesindajaist, rajoonivolinik, said haavata. Mõlemad viidi Kuressaare haiglasse, kust Martin kohe edasi Kuressaare lossihoovis asuvasse miilitsajaoskonda toimetati ning arvatavasti üsna peatselt ka tapeti. Tema haua asukoht on teadmata. 1970. aastate teises pooles likvideeris Laimjala kolhoos Rihvaaugu talu maaparandustööde käigus. Johannes Martini vanemate istutatud kuused aga jätsid maaparandustöid teinud mehed teadlikult alles. Nende kuuskede keskele pandigi mälestuskivi. Juhan Martiniga koos peitis end metsas Andrei Ennemuist. Tema jäi 1941. aastal küll ellu, kuid arreteeriti 4. juunil 1945 ja saadeti 15 + 5 aastaks Siberisse, kus ta jäi teadmata kadunuks. Nii otsustati mälestuskivi rajada ühe ohvri asemel kahele saatusekaaslasele.

## Inimesed
Lahekülas on sündinud kunstnik, kirjanik ja muusik Henno Käo.

## Viited
Laimjala

**Laimjala** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Laimjala valla halduskeskus.

Laimjala oli Laimjala kolhoosi keskasula.

Külas tegutseb Laimjala raamatukogu.

## Vaata ka
*Laimjala mõis, Pöide kihelkond Kuressaare kreis
*Laimjala Vassilius Suure kirik, Laimjala kalmistu

## Viited

## Välislingid
* Aili Kokk, "Päevaring Laimjalas", Oma Saar, 25. jaanuar 2008
Aaviku

**Aaviku** on mitme küla nimi Eestis:
***[[Aaviku (Saaremaa)|Aaviku]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
***[[Aaviku (Rae)|Aaviku]]**, küla Harju maakonnas Rae vallas
***[[Aaviku (Haljala)|Aaviku]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas
Kalme (täpsustus)

* **[[Kalme]]** on surnute matmispaik.

**Kalme** on ka mitme küla nimi Eestis:
* **[[Kalme (Tõrva)|Kalme]]** küla Valga maakonnas Tõrva vallas
* **[[Kalme (Kuusalu)|Kalme]]** küla Harju maakonnas Kuusalu vallas
* **[[Kalme (Põltsamaa)|Kalme]]** küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas
* **[[Kalme (Elva)|Kalme]]** küla Tartu maakonnas Elva vallas
Pahavalla

**Pahavalla** on Saaremaal Saaremaa vallas asuv küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda. 1940. aastal kuulus küla Laimjala valda.

Pahavallale lähimad külad on põhjas Jõe ja Ridala ning lõunas Paju-Kurdla ja Mustla. Muudest lähedastest paikadest jääb põhja Kuke ja kirdesse Ihumetsa.

Nime esmamainimise aeg pole selge. Küla *Pahawald* on mainitud 1645. ja 1738. aastal. 1798. aastast pärineb nimekuju *Pahhewel*. Küla asus Pöide kihelkonnas ja kuulus Kingli mõisale. On võimalik, et ka 1434 mainitud *Pawedall* on Pahavalla.

Küla Tooma talus sündis Arnold Rüütel.

Küla nimi on tekkinud sõnadest "paha" ja "vald".

Külas Kolga-Jakobi talu maadel asub Mustla ringvall, mis on ringvall-linnuse tüüpi linnamägi.

## Viited
Rannaküla (Laimjala)

**Rannaküla** ehk **Ranna** küla asus Saaremaal Laimjala vallas.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformiga ühendati Rannaküla Saarekülaga.

## Viited
Ridala (Saaremaa)

**Ridala** küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda.

1977. aastal liideti Ridala külaga Ihumetsa.

## Vaata ka
*Ridala kindlustatud asula

## Viited
Saareküla (Saaremaa)

**Saareküla** ehk **Saare** küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda. Haldusreformiga liideti Saarekülaga püsielaniketa Rannaküla.

Küla juures asub Saareküla laht ja Pihlatsi poolsaar.

## Viited
Koigi järv

**Koigi järv** (ka *Koigi Suurjärv*) on järv Koigi rabas Koigi järvestikus Saaremaa vallas Saaremaal.

Kõige sügavam on järve kagusopp. Kaldad on madalad, turbased või mudased, idakaldal paljandub paiguti klibu. Koigi järv on kinni kasvamas, madalaveeline. Intensiivse kinnikasvamise põhjuseks on korduv järvepinna alandamine alates 18. sajandi lõpust.

## Välislingid
*
Sääre

**Sääre** nime kannab mitu küla Eestis.

***[[Sääre (Hiiumaa)|Sääre]]** on küla Hiiumaal. 
***[[Sääre (Kihnu)|Sääre]]** on küla Kihnu saarel. 
***[[Sääre (Saaremaa)|Sääre]]** on küla Saaremaal.

## Vaata ka

*Sääre tirp
*Sääri ehk Sääre saar
Fats Waller

**Fats Waller** (sünninimi **Thomas Wright Waller**; 21. mai 1904 New York – 15. detsember 1943 Kansas City, Missouri osariik) oli Ameerika Ühendriikide džässpianist, organist, helilooja, laulja ja laulusõnade autor.

Waller kirjutas palju populaarseid džässilugusid, mis on tuntud ka tänapäeval. Tema looming mõjutas paljusid hilisemaid džässipianiste, näiteks Art Tatumit ja Thelonious Monki. Tema tuntumad laulud on "Honeysuckle Rose", "Ain't Misbehavin" ja "Squeeze Me", mis kuuluvad tänapäeval džässi klassikasse.

Lisaks esinemistele ja salvestustele kirjutas Waller ka muusikat muusikalidele ning osales raadiosaadetes.

Fats Waller suri ootamatult 39‑aastaselt 15. detsembril 1943, kui ta oli rongiga teel Los Angelesest New Yorki. Ta oli haigestunud reisil olles ning suri rongis, mis peatus Kansas Citys. Surma põhjuseks märgiti bronhopneumoonia.

## Viited
Jõe

**Jõe** on küla nimi Eestis:

* **[[Jõe (Saaremaa)|Jõe]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **Jõe** oli Saaremaa vallas (varem Lääne-Saare vallas) asuva Kaarma-Jõe küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.
***[[Jõe (Haljala)|Jõe]]**, küla Haljala vallas Viru maakonnas

**[[Jõe (perekonnanimi)|Jõe]]** on eesti perekonnanimi

**Jõe** on Jõelähtme kihelkonna lühend

## Vaata ka
*Jõeküla
*Jõe mõis
*Jõe tänav
Jauni

**Jauni** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

Sealkandis asub Jauni järv (koordinaadid 58°26’32" N ja 22°11’51" E).

## Viited
Järise (Lääneranna)

**Järise** (on kasutatud vigast nimekuju *Järvise*) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas.

## Viited
Kiruma

**Kiruma** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

Aastal 1976 jäi küla tühjaks. Praegu elab seal kaks peret.

16. juunil 2010 sai küla tagasi ka elektrivarustuse. Enne seda olid külaelanikud 19 aastat võidelnud Eesti Energiaga, kes ei tunnistanud külasse viivaid elektriliine enda omaks ning nõudis, et külaelanikud maksaksid elektriliinide renoveerimise eest ise.

## Viited
Kugalepa

**Kugalepa** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Ninase poolsaare lõunaosas. See jääb Kugalepa ja Küdema lahe äärde.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

## Viited
Mustla

**Mustla** on alevik Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1938–1979 olid Mustlal linnaõigused. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus Mustla alevikus Tarvastu valla halduskeskus. Mustlas on tehtud komöödiafilmi "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" filmivõtted.

## Ajalugu

Mustla tekkis 19. sajandi lõpul, kui Tarvastu mõis ja kirikumõis hakkasid Mustla kõrtsi juurde krunte müüma.

19. ja 20. sajandi vahetusel sai Mustlast Tarvastu kihelkonna keskus. 1899. aastal asutati Mustla Põllumeeste Selts, 1914. aastal valmis (1962. aastal tulekahjus hävinenud) seltsimaja. Mustlas tegutses Tarvastu kihelkonnakooli õpetaja ja köster Hans Wühner

## Mustla alev
Aleviõigused sai Mustla 18. juunil 1926, seoses asula eraldamisega Tarvastu vallast; kehtima hakkasid need 1. jaanuarist 1927.

## Mustla linn
Mustla sai kolmanda astme linna staatuse 1. mail 1938 jõustunud linnaseadusega, Mustla linnavanem oli Johan Rekand.

Mustla kaotas linna staatuse 1979. aastal, kui Mustla liideti tollase Tarvastu külanõukoguga.

## Kultuur
Mustlas asuvad Tarvastu muuseum, Tarvastu kalmistu ja Viljandimaa päästeteenistuse Mustla komando muuseum.

Mustla aleviku Posti tänaval on miljööväärtuslik lõik Õnne tänavast Vabriku tänavani. Selle pikkus on umbes pool kilomeetrit ning see hõlmab ka aleviku südamikku koos Tünni kõrtsi, turuplatsi, postkontori, bussijaama ja pangakontoriga. 1930. aastatel töötasid neis majades kaks restorani, kingsepa- ja õmblustöökoda, lihakarn ning mitu poodi ja pangakontorit. Posti tänav 27 sihvakal nurgatorniga majas asus Eesti ajal  Ühispank ja juuksur, kuid maja omanik jäi pangale võlgu ja pidi maja võlgade katteks ära andma. Nõukogude ajal läks maja Viljandi Tarbijate Ühistule.

## Rahvastik

## Inimesed
Mustlas sündinud inimesi:
* Lembit Lõhmus, graafik
* Madis Milling, koomik ja näitleja
* Heino Pars, nukufilmilavastaja
* Raivo Tafenau, džäss-saksofonist

## Vaatamisväärsused

* Tarvastu Vabadussõja mälestussammas


Mustla Posti tn 27.jpg|Mustla Posti tn 27, elamu- ärihoone
Mustla Tünni kõrts.jpg|Mustla Tünni kõrts, Posti tn
Tarvastu raamatukogu.jpg|Tarvastu Raamatukogu Mustlas
Tarvastu Gümnaasium.JPG|Tarvastu Gümnaasiumihoone Mustlas


## Vaata ka
* Tarvastu Gümnaasium
* Tarvastu Raamatukogu
* Mustla rahvamaja

## Viited

## Välislingid
Liivaranna

**Liivaranna** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Mustjala valda ja kandis nime **Liiva**.

Küla territooriumil asub Liiva neem.

## Vaata ka
*Liiva pank

## Viited
Mustla (täpsustus)

**Mustla** on mitme asula nimi Eestis: 
***[[Mustla]]**, alevik Viljandi maakonnas Viljandi vallas
***[[Mustla (Saaremaa)|Mustla]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
***[[Mustla (Saarde)|Mustla]]**, küla Pärnu maakonnas Saarde vallas
***[[Mustla (Paide)|Mustla]]**, küla Järva maakonnas Paide linnas

* **Mustla** oli Saaremaa vallas asuva **[[Saue-Mustla]]** küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.
* 1939. aastal tegutses Tallinnas Mustla restoran.

## Viited
Merise

**Merise** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

Seal asub Merise nina ehk Merise neem, Merise pank ja Merise tulepaak.

## Kaande meteoriit

Esimene meteoriit Eestis, mille langemisest on meieni jõudnud ka pealtnägijate kirjeldused, on Kaande meteoriit.

## Vaata ka
*Merise madal

## Viited
Mustjala

**Mustjala** (varem *Alevi*) on küla on Saaremaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla samanimelise valla halduskeskus.

Mustjalga on esimest korda mainitud 1592. aastal Mustelli külana. Mustjala mõis (saksa keeles *Mustelhof*) rajati 1605. aasta paiku. Mõlemad kuulusid Mustjala kihelkonda. Mõisa maadele rajati 1920. aastatel asundus, aga 1923. aastal nimetati ka selle kõrval olevat alevikku. Hiljem nimetati asulat ametlikult Alevi külaks. 1977. aastal anti talle tagasi Mustjala küla nimi.

Külanimi võib lähtuda isikunimest Mustjalg.

Mustjalas asuvad Mustjala Lasteaed-Põhikool, Mustjala raamatukogu, Mustjala rahvamaja, Mustjala kirik ja Mustjala Prohvet Eeliase kirik. Mustjala Käsitöösahver on Anna kiriku kõrval olev käsitööpood.

Mustjala puurauk on Ninase kihistiku laiendatud stratotüüp ja Mustjala kihistiku stratotüüp. Viimane on nime saanud küla järgi.

## Vaata ka
*Mustjala kolhoos
*Mustjala festival

## Viited
Ninase

**Ninase** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Ninase poolsaarel.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Mustjala valda.

Seal asuvad Ninase pank, Soobkand ja Säinaauk. Ninase külas Küdema lahe ääres asub Saaremaa sadam.

Külast põhja poole poolsaare tippu jääb Tagaranna ja lõunasse Kugalepa.

Küla järgi on nime saanud siluri Jaani lademe Ninase kihistik.

## Viited
Ohtja

**Ohtja** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

Seal asuvad Ohtja järv ja Tirtsi jõgi.

## Vaata ka
*Ohtja mõis

## Viited

## Välislingid
*Viktor Nurja, Ohtja külatalgust külaseltsini, Saarte Hääl, 4. mai 2011
Paatsa

**Paatsa** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

Seal asub Paatsa oja.

## Vaata ka
*Paatsa mõis
*Paatsa maalinn

## Viited

## Välislingid
* Aare Laine, "Paatsas ei ela enam ühtegi selles külas sündinud inimest", 18. august 2008
Panga (Saaremaa)

**Panga** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

Küla lähistel asuvad Panga laht, pank ja tulepaak.

2010. aastal valmis Panga külast dokumentaalfilm – "Panga – ühe küla lugu". Filmi autor on kõrvalkülas Liival elav Saaremaa televisioonimees Margus Muld, kelle sõnul tekkis filmi idee sellest, et kunagi olevat Panga külas maandunud lennuk. Seda sündmust mäletavaid inimesi külas aga enam ei olnud.

## Vaata ka
*Panga tulepaak

## Viited
Selgase

**Selgase** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

Külas asub dolomiidi kaevandamise paemurd, mis nõukogude perioodil kuulus tehase Eesti Dolomiit Saaremaa tsehhile, hiljem AS-le Saare Dolomiit (nüüd OÜ Saare Dolomiit-Väokivi).

## Vaata ka
*Selgase mõis – mille järgi on nime saanud Essen af Zellie aadlisuguvõsa

## Viited

## Välislingid
*Julius Mark: Balti-sakslased avasid Selgasel mälestuskivi oma esivanemate mõisas, Meie Maa 13.08.2002
Tagaranna

**Tagaranna** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Ninase poolsaarel.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

## Vaata ka
*Tagaranna kirjanduspäev

## Viited

## Välislingid
*Aili Kokk, "Tagaranna – miljonivaatega kaluriküla", Oma Saar, 31. august 2009
Tuiu

**Tuiu** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

Küla lähistel asus Eesti suurim muistne rauasulatuskeskus ja seda tuntakse Tuiu Rauasaatme mägedena.

Seal asub ka Tuiu oja.

## Viited

## Välislingid
* Aare Laine, "Tuiu tõmbab ajaloohuvilisi, arheoloogidest rääkimata", Oma Saar, 7. juuni 2008
Pahapilli

**Pahapilli** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

1592. aastal on mainitud sealkandis isikut *Pilli Pent* ja 1627. aastal isikut *Paha Pilli Tönnis*, 1798. aastal on nimetatud talurühma *Pahhapil*, 1826. aastal juba Pahapilli küla ja 1900. aasta paiku Пахапилли küla. Küla kuulus Mustjala kihelkonda.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

Küla nimi pärineb talunimest, külas on tänapäevani Pahapilli talu. Talu nimi omakorda võib olla pandud taluomaniku nime järgi.

Pahapilli nimi võib pärineda omadussõnast "paha", millele lisandub isikunimi Pill – see on mugand mehenimest Filip, Philipp, Philippos. Kuid pahk tähendab ka taimekahjuri tekitatud mügarat (näiteks puutüvel) ja pahapill on pahast valmistatud muusikariist.

Küla nime käänatakse väliskohakäänetega (nt Pahapillile).

Pahapilli rannaäärset osa tuntakse sadama järgi Varese nime all. 1645. aastal on mainitud isikut nimega *Warreßa Laratz* ja 1798. aastal *Warrese* talu.

## Viited

## Välislingid
* https://xn--pahapillikla-mlb.ee/
Kõo

*See artikkel rägib külast Viljandimaal; küla kohta Võrumaal vaata artiklit [[Kõo (Vastseliina)]]
----


*'Kõo''' on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Kõo valla halduskeskus.

Kõo paikneb Põltsamaa–Võhma maantee ääres.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 326 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 296 elanikku. Neist 292 (98,6%) olid eestlased. 2012. aasta seisuga oli Kõos registreeritud 319 elanikku.

Kõos oli mõis.

## Vaata ka
*Pilistvere vana õigeusu kalmistu

## Viited
Vanakubja

**Vanakubja** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

2000. aastal elas Vanakubja külas 37 inimest.

Vanaküla asub Tõlli–Mustjala–Tagaranna teel Mustjalast põhja pool.

Vanakubja küla on esmamainitud 1798. aastal kujul *Wannakubja*. Küla on saanud nime talupoja lisanime järgi. Vanakubja oli Mustjala tütarküla ja seetõttu hüüti teda ka Mustjala-Kirikukülaks.

Küla kuulus Mustjala kihelkonda Mustjala kirikumõisale. Aastatel 1977–1997 oli see Mustjala külaga liidetud. Vanakubja eraldi osad on Kohula kirdes ja Taguküla läänes.

Külast voolab läbi Vanakubja oja, mis suubub Tagalahte. Küla alale jäävad Liisagu järv, Navajärv ja Linajärv.

## Viited
Võhma (Saaremaa)

**Võhma** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.

1990. aastatel toimunud arheoloogilistel väljakaevamistel leiti tõendeid, et tegemist on ühe vanima Eesti külaga, kus kunagi elas üle 1500 inimese.

Külast on leitud varasest rauaajast pärinev Võhma asulakoht.

Võhma viikingiaegseks nimeks oli "Waymes".


Veski talu tuulik.jpg|Veski talu tuulik
Võhma maalinn 1.jpg|Võhma maalinna kinnikasvanud müürid


## Vaata ka
*Võhma maalinn

## Viited
Inari (jumal)

**Inari** (jaapani keeles: 稲荷) on Jaapani riisi, viljakuse ja rebaste jumal (kami).

## Vaata ka
*Kitsune
*Šintoism
Anseküla

**Anseküla** on küla Saaremaa vallas Saare maakonnas.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Salme valda.

Anseküla kiriku endisse asukohta on ehitatud Anseküla tuletorn.

## Vaata ka
*Anseküla kihelkond
*Anseküla mõis

## Viited
Easte

**Easte** on hajaküla Saaremaa vallas Saare maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.

## Viited
Sõrve-Hindu

**Sõrve-Hindu** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Salme valda ja kandis nime **Hindu**.

## Vaata ka
*Leeltse nina

## Viited
Inari

**Inari** (inarisaami keeles **Aanaar**, põhjasaami keeles **Anár**, koltasaami keeles **Aanar**) on küla Soomes, Inari valla keskus, mis asub Inari järve kaldal. 

Inaris elab 1128 inimest. 

Inaris asub saami muuseum ja looduskeskus Siida.
Järise

**Järise** on kahe küla nimi Eestis: 
***[[Järise (Saaremaa)|Järise]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
***[[Järise (Lääneranna)|Järise]]**, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas

## Vaata ka
*Järise järv
*Järise soo
Saaremetsa (Torma)

**Saaremetsa** oli küla Torma kihelkonnas.

1977. aastal liideti Saaremetsa Võtikvere külaga.

## Viited
Salme alevik

**Salme** alevik on  Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Salme valla halduskeskus.

Salme aleviku lõunaservas märkas ornitoloog Marco Purovesi 2018. aasta 4. novembril Eestis esimest korda veisehaigrut.

## Aadressikohad
*Aia tänav
*Kasekese tänav
*Kastani tänav
*Kooli tee
*Liiva tänav
*Mere tänav
*Sõrve maantee

## Vaata ka
*Salme laevmatused
*Salme Põhikool
*Salme staadion

## Viited

## Välislingid
* Erik Rand: Saaremaal avastatud inimluud võivad olla tuhat aastat vanad, Eesti Päevaleht, 29. september 2008
* Dannar Leitmaa: Maapõu paljastas viikingiaegse "mängupõrgu", Eesti Päevaleht, 7. oktoober 2008
* Fotod leidudest, Eesti Päevaleht
* Saaremaal võib tegemist olla paatmatusega, Postimees
* Salme muinaslaev 
*Salme aleviku fotod (2009)
* The First Vikings
Võhma (täpsustus)

**Võhma** nime kannab Eestis mitu kohta:

***[[Võhma]]** on linn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas
***[[Võhma (Saaremaa)|Võhma]]** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
***[[Võhma (Lääneranna)|Võhma]]** on küla Lääne maakonnas Lääneranna vallas
***[[Võhma (Alutaguse)|Võhma]]** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
***[[Võhma (Rakvere)|Võhma]]** on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas
***[[Võhma (Haljala)|Võhma]]** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas
***[[Pahajänese|Võhma]]** oli postijaam asukohaga Pahajänese kõrtsis Kabala mõisa maa-alal, 5 km Võhmast (tänapäeval Võhma linnast) lõunas Võhmassaare külas.

* **Võhma** oli Saaremaa vallas asuva Väike-Võhma küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.

## Vaata ka
*Võhma karjamõis asus Jõhvi kihelkonnas
*Võhma kivikülvi kaitseala
*Võhma raba asub Harju maakonnas Kuusalu vallas
*...
Kõnnu (Saaremaa)

**Kõnnu** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.

## Viited
Kanissaare

**Kanissaare** (saare keeles 'ilussaar') on sumbküla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Lääne poole asuvad Kanissaare naaberkülad Ula küla ja Talila küla, idas Pöide-Keskvere küla. Kanissaare alal leidub ka Sitme sadam, kus Kanissaare elanikud ning suvitajad kuni Orissaareni välja ujumas käivad. Küla kõrgeim punkt on Kabelimägi, kus Kanissaare elanikud käivad uut aastat vastu võtmas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda.

## Talud
Kanissaares on aastast 2006 17 talu:

## Ajalugu
Legendide järgi oli Kanissaar 16. sajandil üksik saar, mille nimi oli Kaunissaar. Seoses maakoore kerkimisega ühines Kaunissaar Tornimäega. 1640. aastatel oli Kaunissaarel 16 talu ning 13 vabadikku. Teise maailmasõja ajal 5. oktoobril 1944 toimus Väikese väina dessant ning Kanissaare ja tema naaberküla Ula sattusid Vene miinipilduja tule alla. Külade majad oli tehtud palgist ja roost, mispärast majad väga lihtsalt maha põlesid. Kanissaare külas põles maha üks maja, aga Ula küla põles suuremas osas maha. Samuti hävis venelaste miinipilduja tule all Keskvere küla. Keskvere küla põlemise tõttu süttis üks Kanissaare maja, kuid järsu tuulepöördumise tõttu, suudeti päästa ülejäänud küla tule edasi kandumisest. 1948. aastal algasid kolhoosid ning 1949. aastal tekkis esimene kalurikolhoos, Kaunissaare kolhoos. 1953. aastal liideti Kaunissaare kolhoosiga Ula ja Talila kolhoosid ning tekkis Randlase kalurikolhoos.

## Viited
Pöide-Keskvere

**Pöide-Keskvere** (varem *Keskvere*) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pöide valda ja kandis nime *Keskvere*.

## Viited
Ambroosia

**Ambroosia** (kreeka keeles: αμβροσία) on Kreeka mütoloogias surematuks tegev jumalate toit.

Ambroosia tuleb kreekakeelsetest sõnadest *a-* ("ei") ja *mbrotos* ("surelik").
Liigkasuvõtmine

**Liigkasuvõtmine** (vananenud termin: *liiakasuvõtmine*) on ebamõistlike või kõrgete intresside nõudmine raha kasutamise eest laenu andmisel. Sõna algne tähendus oli raha laenamise eest üldse tasu nõudmine.

Liigkasuvõtmine on mitmetes riikides väärteona karistatav, Saksamaal on liigkasuvõtmine kriminaalkorras karistatav rahatrahvi või vabadusekaotusega.

Venemaa Keisririigis oli seaduse poolt ära keelatud laenu eest enam kui 1% kuus võtta. Kes enam võttis, langes liiakasu võtmise eest vastutuse alla.

## Liigkasuvõtmisest Eestis
Enne Nõukogude okupatsiooni kehtis Eestis 1932. aastal välja antud kokkuleppeprotsentide määra seadus, mis käsitles ka liigkasuvõtmise temaatikat.

## Vaata ka
*SMS-laen

## Viited
Viivis

**Viivis** on rahasumma, mille tasumist võlausaldaja saab võlgniku käest nõuda, juhul kui viimane viivitab rahalise kohustuse täitmisega. Viivis on üks õiguskaitsevahenditest. 

Viivist ei ole lubatud arvestada intressivõlalt (VÕS § 116 lg 6). Eesti kohtupraktika on seda piirangut toetanud, kuigi ratsionaalne alus selliseks piiranguks puudub. Samuti rikub selline piirang Põhiseaduse §-i 32 põhimõtet, et "Igaühe omand on [...] võrdselt kaitstud." St omandi kaitse ei peaks sõltuma sellest, kas võlausaldajale kuulub viivituses olev põhinõue (viivis lubatud), leppetrahvinõue (viivis lubatud), kahjunõue (viivis lubatud) või intressinõue (viivis pole lubatud).

Viivist aetakse sagedasti segamini intressiga, kuid need on erinevad mõisted. Maksukorralduse seadus kasutab mõistet intress, kuigi see kuulub arvestamisele kohustuse rikkumise korral. St maksõiguse intress on tegelikult viivis.

## Eesti
Võlaõigusseaduse § 113 lõike 1 kohaselt on viivise määr poolaasta kaupa Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav viimane intressimäär enne iga aasta 1. jaanuari ja 1. juulit, millele liidetakse 8 %. Seadusest tulenevast viivisemäärast võib lepinguga kõrvale kalduda.
Reina

**Reina** on küla Saaremaa vallas Saare maakonnas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda.

2020. aasta 30. novembril avati Reina ja Põripõllu küla lahkmejoonel õ ja ö häälikulise piiri tähis.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Tornimäe (Saaremaa)

**Tornimäe** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Tornimäel asus enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal Pöide valla halduskeskus.

Külas tegutseb Tornimäe rahvamaja ja Tornimäe raamatukogu. Naaberkülas (Kärneri) tegutseb Tornimäe Põhikool.

Kohalik ettevõte ehitab Tornimäel alumiiniumist väikelaevasid.

Külas asub Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise õigeusu kirik.

Külas on leitud 7.–8. sajandist pärit Tornimäe kindlustatud asula koht.

Tornimäelt pärit mehe järgi on nime saanud Tallinna Kesklinna Tornimäe piirkond.

## Vaata ka
*Tornimäe sadamakoht

## Viited

## Kirjandus
*Friedrich Kruse: Necrolivonica., Dorpat 1842, (Tab. 62., Bauerberge (Ma-lin) auf den Inseln Mohne und Ösel – **Torni Mäggi**, Pilt)

## Välislingid
* Aare Laine, "Pöide valla taidlustegevus saab haridusseltsi juubeliks kaante vahele", Oma Saar 2. märts 2009
Veere

**Veere** on mitme Eesti küla nimi:  
***[[Veere (Saaremaa)|Veere]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
***[[Veere (Puka)|Veere]]**, endine küla Valga maakonnas Puka vallas
* **Veere** oli Saaremaa vallas asuva Veeremäe küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.

## Vaata ka
*Veere vald on vald Hollandis.
Tornimäe

**Tornimäe** on mitme koha nimi Eestis: 

***[[Tornimäe (Tallinn)|Tornimäe]]**, Tallinna kesklinna osa Maakri asumis
***[[Tornimäe (Saaremaa)|Tornimäe]]**, küla Saaremaa vallas
***[[Tornimäe (Kõlleste)|Tornimäe]]**, endine küla Põlva maakonnas Kanepi vallas
***[[Tornimäe (Võru)|Tornimäe]]**, paik Võru maakonnas Võru vallas

## Vaata ka
*Tornimäe juga Laulasmaal
*Tornimäe kalmistu
*Tornimäe tänav Tallinnas