Rangu

**Rangu** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Küla läbib Märjamaa–Koluvere tee.

## Nimi
Asulat, mis kujunes Märjamaa kirikumõisast loodes asunud Vana-Märjamaa mõisa valdustele, kutsuti 1902. aasta seisuga **Märjamaa külaks**. Märjamaa küla asus valdavalt Sipa tee (tänapäeval suuresti asendatud Märjamaa–Koluvere teega) ääres; muuhulgas asus seal ka hoone, milles töötas aastatel 1870–1918 Märjamaa vallakool. 

Pärast 1919. aasta maareformi jagati Vana-Märjamaa mõisa maad asundustaludeks, mida riik asunikele rentis-müüs. Selle käigus kujunes Vana-Märjamaa mõisasüdame ümber uus asula, mida hakati kutsuma **Märjamaa asunduseks**. 1939. aasta vallareformi käigus nimetati seni asunduse nime kandnud Eesti asulad ümber küladeks, muutmaks neid eestipärasemaks. 13. jaanuaril 1939 kuulutati ajalehes Lääne Elu, et Märjamaa asundus nimetati ümber **Märjamaa külaks**. Kui veel aastakümneid pärast seda ilmunud trükistest võib leida endiselt asunduse nimena Märjamaad, tõenäoliselt vältimaks segiajamist jätkuvalt eraldiseisva asulana eksisteerinud Märjamaa külaga. Näiteks on 1963. aasta Rapla Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu valimisringkondade nimistus loetletud Orgita valimisringkonda kuulunud asulate hulgas eraldi Märjamaa küla ja Märjamaa asundus.

1977. aastal nimetati Märjamaa asundus ümber Rangu külaks, millega liideti ka Märjamaa küla.

Küla nimi pärineb Vana-Märjamaa mõisa Rangu metsavahikordonilt, mida on märgitud kaartidele aastatel 1899 (üheverstane kaart), 1902 (kaheverstane kaart) ning 1915 (kolmeverstane kaart) venekeelse kirjapildiga *Дв. Рангу.* 

Rangu nime päritolu pole kindlalt teada. Arvatakse, et nimi võib pärineda perekonnanimest (näiteks nimest *Rank*, mis Vana-Märjamaa mõisas esines teadaolevalt 1858. aastal) või talupoja lisanimest (näiteks on 1725. aastast teada Kullamaa kihelkonna Kohatu mõisa talupoeg *Rango Mart*). Lähtekohaks võisid olla ka sõnad *rank* (st rüngas, kivipank) või *rangud* (st kärbised).

## Ajalugu
Küla piiridesse jääb arheoloogiamälestiseks arvatud muistne linnamägi, mida tuntakse Kantsimäe ja Ussimäe nimede all. Arvatav linnusease on dateeritud ajavahemikku I. aastatuhande teine pool kuni II. aastatuhande algus.

Tänapäevase Rangu küla aladele jäid ajalooliselt Vana-Märjamaa rüütlimõis ning selle juurde kuulunud Annemõisa ja Katlepa karjamõisad. Rangu küla piirid ühtivad enam-vähem Vana-Märjamaa rüütlimõisa piiridega, kui välja arvata tänapäeval Märjamaa alevisse kuuluv maa-ala kagus.

## Asustus
1972. aastal elas Märjamaa külas ja asunduses kokku 137 inimest.

## Huviväärsused

### Looduslikud huviväärsused

* Konnaveski oja
* Kurisu-Jaani allikas
* Maavahe soon
* Põlde talu põllutamm
* Rangu nõmm – looduslikult puhtatüübiline loomets, mis on tuntud botaaniku Teodor Lippmaa 1939. aastal läbi viidud väliuuringute poolest.
* Tammik Rangu–Orgita külatee ääres
* Virita talu heinamaamägi – kunagine puisniit, mis on niitmise lakkamise tõttu kujunenud metsaks. Sealsamas ka Virita talu heinaküüni ase.

### Ajaloolised huviväärsused

* Annemõisa karjamõisa kunagine asukoht
* Katlepa karjamõisa ehk talu kunagine asukoht – varasem taluõu on võsastunud.
* Kantsimägi ehk Ussimägi – arvatav muistne linnamägi.
* Kirikuteed – kulgevad Rangu külast loodesse Sipa ja Männiku poole.
* Poola mägi – küngas Märjamaa–Koluvere maantee ääres, mille kohta rahvapärimus räägib, et sellest ei jaksanud sõjast väsinud poolakad enam üle ronida. Samuti olevat seal toimunud lahing eestlaste ning poola röövsalkade vahel, mille järel maetud hukkunud Poola väejuht koos oma kuldse mõõgaga Poola mäele.
* Rangu metsavahikordoni varemed – sealhulgas ahjuvare, kaev, karjaköögi ase, keldriauk ning paekivist piiriaed.
* Rangu nõmme paekarjäär
* Teodor Lippmaa mälestuskivi
* Vana-Märjamaa rüütlimõisa mõisasüda – peahoone varemed ning kõrvalhooned; mõisasüdamesse viib Märjamaa*–*Koluvere tee suunast puiestee.

## Vaata ka
*Vaimõisa kraav

## Viited

## Välislingid

* Rangu EKI kohanimendmebaasis.

__SISUKORRATA__