open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ramsey lause

Mingi teooria **Ramsey lause** on lause, mis saadakse, kui teooria kogu sisu kirjeldavas lauses asendatakse iga teoreetiline termin eri muutujaga, iga muutuja ulatuseks võetakse kogu lause ning lisatakse iga muutuja puhul olemasolukvantor. Seega sisaldab Ramsey lause ainult vaatlustermineid.  

Selle tehnika teoreetiliste terminite kõrvaldamiseks teooria empiirilist sisu säilitades pakkus välja Frank Ramsey. Loogilise empirismi raames arendas seda Carl Hempel (1958). Oma versiooni sellest tehnikast esitas David Lewis (1970), kasutades seda oma teoreetiliste terminite teoorias; seda lähenemist on kasutatud ka vaimufilosoofias. Ramsey lausete edasiarendusi kasutatakse teoreetiliste terminite osutuse probleemi lahendamisel ning struktuurilise realismi täpsustamisel.

## Viited

## Kirjandus
*Frank Ramsey. Theories. – D. H. Mellor (toim). *F. P. Ramsey Philosophical Papers*, Cambridge: Cambridge University Press (1990). 
*Carl G. Hempel. The Theoretician's Dilemma: A Study in the Logic of Theory Construction. – *[[Minnesota Studies in the Philosophy of Science]]*, 1958, 2, lk 173–226. Ümbertrükk: Carl Hempel. *Aspects of Scientific Exploration*, New York 1965. 
*Herbert G. Bohnert. Communication by Ramsey-Sentence Clause. – *[[Philosophy of Science]]*, 1967, 34, 4, lk 341–347.
*David Lewis. How to Define Theoretical Terms. – *[[Journal of Philosophy]]*, 1970, 67, 13, lk 427–446.
*David Papineau. Theory-Dependent Terms. – *[[Philosophy of Science]]*, 1996, 63, 1, lk 1–20.
*Stathis Psillos. *Scientific Realism: How Science Tracks Truth*,  Routledge 1999, ptk 3.
*Pierre Cruse. Ramsey Sentences, Structural Realism and Trivial Realization. – *Studies in History and Philosophy of Science Part A*, 2005, 36, 3, lk 557–576.
Rodope piirkonnaüksus

**Rodope** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Ροδόπης*) on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna idaosas. Rodope piirkonnaüksuse territoorium langeb kokku varasema Rodope maakonna territooriumiga. 

Koos Évrose piirkonnaüksuse ja Xánthi piirkonnaüksusega moodustab see Traakia geograafilise piirkonna.

Piirkonnaüksus on saanud nime oma põhjaosas paiknevate Rodope mägede järgi. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Komotiní.

## Haldusjaotus

Rodope piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
*Arrianá vald (2)
*Íasmose vald (3)
*Komotiní vald (1)
*Maróneia-Sápese vald (4)

## Viited
Kavála piirkonnaüksus

**Kavála** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Καβάλας*) on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna edelaosas, Makedoonia geograafilise piirkonna idapoolseim osa. 

Kavála piirkonnaüksuse territoorium hõlmab osa endisest Kavála maakonnast, ülejäänud osa hõlmab Thásose piirkonnaüksus. 

Piirkonnaüksuse keskasula on Kavála.

## Haldusjaotus

Kavála piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
*Kavála vald (1)
*Néstose vald (2)
*Pangaío vald (3)

## Viited
Atika loomapark

**Atika loomapark** (kr *Αττικό Ζωολογικό Πάρκο*) on eraloomaaed Kreekas Spátas. Ateena idapoolses eeslinnas asuv park avati 2000. aasta mais ja on avatud aasta läbi.

Avamise ajal olid ekspositsioonis peamiselt linnud – 1100 lindu 300 liigist; see oli maailmas suuruselt kolmas linnukogu.


Attica Zoo Park, Athens, Greece-8a.jpg|*Buceros hydrocorax*
Lemur catta -Attica Zoological Park, Spata, Greece-8a.jpg|Katta
Ara chloropterus -Attica Zoological Park, Spata, Greece -two-8a.jpg|Aarad


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*kreeka keeles*)
Thásose piirkonnaüksus

**Thásos** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Θάσους*) on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia lõunaosas Makedoonia geograafilises piirkonnas. 

Thásose piirkonnaüksus moodustati 2001 Kallistratese programmi raames. Selle territoorium hõlmab osa endise Kavála maakonna territooriumist (teise osa hõlmab Kavála piirkonnaüksus). 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Thásos.

## Haldusjaotus

Thásose piirkonnaüksuses on ainult Thásose vald.

## Viited
Cēsise Jaani kirik

**Cēsise Jaani kirik** (läti keeles *Cēsu Svētā Jāņa baznīca*) on luteriusu kirik Lätis Cēsises. Kirik on pühitsetud Ristija Johannesele.

Võnnu Jaani kirik on üks vanemaid keskaegse arhitektuuri mälestisi Lätis. Suurim keskaegne basiilika väljaspool Riiat. Kirik on 65 m pikk ja 32 m lai. Kirikus on näha Liivimaa ordumeistrite hauakivid.

## Altarimaal

Cēsise Jaani kiriku altarimaali autor on Johann Köler. Maal valmis 1858. aasta talvel, selle mõõtmed on 4,63 × 2,04&nbsp;m. Altarimaali koopiad asuvad Viini Püha Stefani katedraalis, Iisaku katedraalis ja Rootsi kirikus Peterburis, Riia Martini kirikus ning Karksi kirikus.

## Pildigalerii

Cēsu Jāņa baznīca 02.jpg|Kiriku torn
Cesis, Johanniskirche 01.jpg|Kiriku interjöör
Cēsise Jaani kirik 03.JPG|Altar
Cesis Jaani kirik altar.jpg|Altarimaal, Johann Köler (1858)



Liivimaa konsistooriumiringkonna Cēsise (Võnnu, Wenden) linna- ja maakogudused lahutati 1854. aastal. 

## Koguduse vaimulikud
*1525, Berend Brügmann
*1558, George Möller
*1561, David Tegetmeyer
*1574, Johannes Schnell(e), läti koguduse pastor
*1577, Johann Stapel, läti pastor
*1594, Christoph Werner
*1649–1656, Bartholomäus (Paul) Meyer (surn. 1656), pastor ja Võnnu praost
*David Lotichius (surn. 1678 Kuramaal),
*1665–1677, Tobias Carstens (surn. 1677)
*1678–1681, Johann Neuhausen (1645–1694), Võnnu ja Valmiera koguduse pastor
*1681–1688, Johann Neuhausen (1645–1694), Võnnu pastor ja Võnnu praostkonna praost 1687–1693
*1688–1692, Erhard Schnee
*1692—1699, Axel Dönniger (surn. 1699)
*1701–1706, Johann Ruhendorff
*1707–1711, Johann Mühlen
*1711–1713, Christian Gotthold Neuhausen (1684–1735), Võnnu ja Āraiši kiriku pastor
*1717, Immanuel Sternberg
*17_9, Paul Mey, Cēsise pastor ja Võnnu praostkonna praost 1735–1739
*1758, Liborius Mey
*1760–1790, Heinrich Baumann (1716–1790), Cēsise Jaani koguduse pastor, Võnnu kreisi 1. praostkonna praost 
*1791–1816, Gerhard Johann Pleske (1754–1816), Cēsise pastor ja Võnnu praostkonna praost 1814–1816
*1819–1854, Carl Friedrich Punchel (1780–1859), Cēsise linna- ja maakogudusepastor
**1842–1854, Carl Eduard Punschel (1814–1882), linna- ja maakoguduse adjunktpastor, 1854. aastast Katariina kiriku maakoguduse (saksa k. *Landgemeinde Wenden*) pastor
*1855–1857, ''Johann'' Ernst ''von Holst'' (1828–1898), Cēsise linnakoguduse (saksa k. *Stadtgemeinde Wenden*) pastor
*1883– , Juris Feders (saksa k. Georg Fedder) (1847–1912), pastor Cēsises
*1907– Hermann Bergengruen (1872–1919) (läti k. Hermanis Bergengrūens), Cēsise linnakoguduse saksa pastor

## Viited

## Kirjandus
*Jegor von Sivers, Wenden seine Vergangenheit und Gegenwart. En Beitrag zur Geschichte Livlands. Die Namen der Wendenscheu Pastoren, Riga Nicolai Rommel´s Buchhandelung 1837, s. 55-56
## Välislingid

* Cēsu Svētā Jāņa baznīca
Hariduse tänav

**Hariduse tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe asumis. Hariduse tänav algab Tõnismäe tänavalt ja lõpeb Pärnu maanteega ristudes. Hariduse tänav on ligikaudu 300 m pikkune.

## Ajalugu
Praegune Hariduse tänav oli osa Vaestepatuste tänavast. Praegune nimi anti tänavale 16. detsembril 1936. Saksa okupatsiooni ajal kasutati ka saksakeelset nime *Bildungstraße*.

## Hoonestus
*Hariduse tänav 2 // Tõnismägi 3, 1938. aastal arhitekt Richard Falkenbergi projekti järgi ehitatud Peeter Kooritsa maja. Hoone on kasutusel elamuna, I korrusel äriruumid. Efektse nurgalahendusega silmapaistev esindustraditsionalistlik maja.

*Hariduse tänav 3, Herbert Johansoni projekteeritud 1936–1937 ehitatud funktsionalistlik Tallinna Prantsuse Lütseumi hoone. Hoones tegutses kuni 1996. aastani Tallinna 7. Keskkool. Praegu on seal Tallinna Prantsuse Lütseumi peahoone, kus toimub 6.–12. klassi õppetöö.
*Hariduse tänav 4 // Tõnismägi 3a (algselt Tõnismägi 5), endine August Naarise maja, valmis 1938. aastal, arhitekt Eugen Sacharias
*Hariduse 6 // Tõnismägi 5, algne Tallinna Ühise Haigekassa hoone. Valmis 1939. aastal, arhitekt Elmar Lohk. Hoones tegutses ka Tallinna Linna Kiirabi Jaam. Tänapäeval Ida-Tallinna Keskhaigla Tõnismäe polikliinik ja Tõnismäe apteek
*Hariduse tänav 8, 1939. aastal valminud, algselt Eesti Naisliidu Kodumajanduse Instituudi hoone (arhitekt Arthur Jürvetson), hoones on asunud ka Tööstuslik Naiskutsekool. Nõukogude ajal ühendati kõrvalhoonega ja selles hoones asus osa Tõnismäe Haiglast. Hoones toimub praegu Tallinna Prantsuse Lütseumi 1.–5. klassi õppetöö.
*Hariduse tänav 11, 1937. aastal valminud, Eugen Habermanni projekteeritud korterelamu. 
*Hariduse tänav 13, viiekorruseline korterelamu äripindadega.  Ehitatud 1937. aastal arhitekt Viktor Tretjakevitši projekti järgi.
 
## Vaata ka
*Tõnismäe Antoniuse kabel
*Vaestepatuste tänav
## Viited

## Välislingid
Võidu tänav

**Võidu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe, Liiva ja Männiku asumis. 

Võidu tänav algab Vabaduse puiesteelt ja lõpeb lõunapoolses otsas pärast Võidu põiku umbtänavana. Võidu tänav on ligikaudu 1600 meetrit pikk.

Võidu tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime ilmselt Vabadussõja võidu tähistamiseks.


Võidu street in Tallinn.JPG|Võidu tänav (2015)


## Viited
Tähetorni tänav

**Tähetorni tänav** on tänav Tallinnas. Tähetorni tänav algab Paldiski maanteelt ja lõppeb Vääna tänaval. Tähetorni tänav on ligikaudu 4299 m pikkune.

Tänaval asub Tallinna tähetorn.
Vanemuise tänav (Tallinn)

**Vanemuise tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas. Vanemuise tänav algab Ugala tänavalt ja lõppeb Sõbra tänaval. Vanemuise tänav on ligikaudu 1000 m pikkune.

Vanemuise tänav sai nime 8. novembril 1927.

## Viited
Tolli tänav

**Tolli tänav** on tänav Tallinna vanalinnas. Tolli tänav jääb Pika ja Laia tänava vahele. Tolli tänava pikkus on umbes 75 m. 

Tänav on saanud nime praeguse aadressiga Tolli 8 majas 1786–1873 tegutsenud tollihoone järgi. 

## Hoonestus
*Tolli 1 // Pikk 69. Kinnistu kuulus Hetlingite perekonnale, 1889. aastast kuulus aga Tallinna Katariina II kõrgemale linnakoolile. Aastatel 1935–1944 tegutses hoones Tallinna Linna Vene gümnaasium ja progümnaasium, Tallinna Linna 6. Gümnaasium ja 6. progümnaasium, Tallinna 6. gümnaasium. Kuni 1993. aastani tegutses hoones Tallinna õmbluskool.
* Tolli 2 // Pikk 71 nurgal, hoonestu Kolm Õde
* Tolli 3
* Tolli 4, kus asub 1989. aastast Tallinna Linnaarhiiv
* Tolli 6, kus asub 1973. aastast Tallinna Linnaarhiiv
* Tolli 8 // Lai 54, kus asub 1989. aastast Tallinna Linnaarhiiv

## Galerii

File:Elamu Tolli tn3, 17.-20.saj..JPG|Elamu Tolli 3
File:Tallinn, elamu Tolli 3, 17.-20.saj.jpg|Elamu Tolli 3, 2011. aastal
Elamu Tolli t.4 hooviansambliga.jpg|Elamu, Tolli 4
Tallinn, elamu Tolli 4, 15.-20.saj.jpg|Elamu, Tolli 4
Elamu-ait Tolli t.6.jpg|Elamu-ait, Tolli 6

## Ajalugu
Tänav sai nime praeguse Tolli tn 8 majas 1786–1873 tegutsenud tollihoone järgi, mis ehitati Eestimaa kubermangu arhitekti Johann Caspar Mohri projekti järgi. 1843. aastal koostatud Tallinna aadressiraamatus olid Tolli 3 kinnistu on pandud Laia tänava alla. Tolli tänavat on esmamainitud 1865. aastal Eestimaa kubermangu maamõõtja J. H. Schmidti koostatud Tallinna kinnisvarade hindamise atlases. Varem tänaval nime polnud ning seda nimetati lihtsalt põiktänavaks või väikeseks põiktänavaks. 

Tänav viis linna peatänavalt Tallinna linnamüüri ääres asunud ühe linna vanima ehitise – hobuveski juurde. Linna ülemineku järel Venemaa võimu alla, ehitati tänava äärde Peeter I linnapalee, mis ehitati oletatavalt 1713. aastal ja põles maha 29. juunil 1757 ning mille varemeile ehitatigi 1786. aastal tollihoone.
## Viited

## Välislingid
Piiri tänav (Tallinn)

**Piiri tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis. Piiri tänav algab Rahumäe teest ja lõppeb Vana-Pärnu maantee ristumisel. Piiri tänav on ligikaudu 650 m pikkune.

Piiri tänav sai nime 27. oktoobril 1922. Saksa keeles oli tänava nimi *Grenzstrasse* ja vene keeles *Пограничная улица*. Tänav on saanud nime selle järgi, et ta oli rajatud omaaegsele Tallinna linna ja Nõmme alevi piirile.

## Viited

## Välislingid
Tähe tänav (Tallinn)

**Tähe tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas  Hiiu asumis. Tähe tänav algab Raudtee tänavalt ja lõpeb Hiiu tänavaga ristumisel. Tähe tänav on ligikaudu 1400 m pikkune. 

Tänava nimi oli algselt Romanovi tänav, 17. märtsil 1922 sai praeguse nime. 25. märtsist 1940 kuni 1941. aastani oli tänava nimi Vasara tänav.


Tähe tänav.jpg|Tähe tänav
Tähe 7-2.jpg|Tähe 7


## Välislingid
Thesprotía piirkonnaüksus

**Thesprotía piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Θεσπρωτίας*) on Kreeka piirkonnaüksus Ípeirose piirkonna lääneosas. 

Piirkonnaüksuse keskasula on Igoumenítsa.

Piirkond  moodustati 2011. aastast Kallikratese programmi raames Thesprotía maakonna asemel samal territooriumil.

## Haldusjaotus

Thesprotía piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
Tuulte pesa

**"Tuulte pesa"** on 1979. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.

## Süžee
Filmi tegevus toimub süngel sõjajärgsel ajal. Jüri Piir peab kõrvalises kohas talu. Talle avaldavad survet kord nõukogude võimuesindajad, kord metsavennad. Raskes olukorras on ta sunnitud tegema keerulisi valikuid.

Filmis lasid metsavennad päriselt maha 28-aastase Rõuge postihobuse Uku.

## Osatäitjad
*Rudolf Allabert – Jüri Piir, Mahtjamäe talu peremees
*Nelli Taar – Roosi Piir, tema naine
*Anne Maasik – Liisa Piir, Piiride poja naine
*Indrek Korb – Indrek Piir, Liisa Piiri poeg
*Evald Aavik – võõras
*Tõnu Kark – Tiit Paljasmaa
*Vaino Vahing – metsavend
*Ain Lutsepp – metsavend

## Filmi retseptsioon
Film "Tuulte pesa" oli omal ajal kahtlemata sündmuseks Eesti filmikunstis ning äratas tõsist tähelepanu kogu tollases Nõukogude Liidus ja sotsialismimaades. Valdavalt olid kõik selle filmi kohta avaldatud retsensioonid kiitvad.

## Viited
Heby vald

**Heby vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Uppsala läänis Upplandi maakonnas. 2006. aasta lõpuni kuulus vald Västmanlandi lääni.

Suuremad asulad vallas on Harbo, Heby, Morgongåva, Runhällen, Tärnsjö, Vittinge ja Östervåla. Valla keskuses Hebys elab umbes 2600 inimest.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Olevimägi

**Olevimägi** on tänav Tallinna vanalinnas. Olevimägi algab Pikalt tänavalt, läbib Olevi ristmiku ja lõppeb Vene tänaval. Olevimägi on ligikaudu 175 m pikkune.

Aadressil Suur-Brookusmägi 14 asus ekspeditsioonifirma Thomas Clayhills and Son kontor. Hoone õues aadressil Olevimägi 14 asuvad kaks Põhjasõja-aegset kahurit, mis on kaitse all tehnikamälestistena.
## Galerii

Calle Olevimägi, Tallin, Estonia, 2012-08-05, DD 01.JPG|Olevimäe ja Vene tänava ristmik
Image-Old streets of Tallinn city center in autumn2.jpg|Vaade Olevimäele
Olevimägi1.jpg|Olevimägi 1
Street in Tallinn 4.JPG|
OLEVI restaurant in Tallinn.JPG|Olevi restoran ja Olevi Residents, Olevimägi 4
Tallinn, elamu-sepikoda Uus 27 ja Olevimägi 13, 19.saj.jpg|Elamu-sepikoda, Uus 27 / Olevimägi 13
Flickr - tm-tm - Tallinn Up Close (3).jpg|Kahur Olevimägi 14 õues

## Ajalugu
Tallinnas on Brookusmäe nime kandnud kaks tänavat: Suur Brookusmägi ja Väike Brookusmägi (saksa keeles vastavalt *Grosser Brokusberg* ja *Kleiner Brokusberg*; vene keeles *Большая Брокусова гора*, *Малая Брокусова гора*). Tallinna Magistraadi otsusega 3. veebruarist 1872 määrati hilisemate Suure ja Väikese Brookusmäe nimelistele tänavatele ühiseks nimeks *Brockusstrasse* ja nende hargnemise kohale *Brockusplatz*. Hiljem anti  pikemale tänavale nimeks *Grosser Brokusberg* ('Suur Brookusmägi') ja lühemale, põiktänavale *Kleiner Brokusberg* ('Väike Brookusmägi'). 

1935. aastal nimetati Suur-Brookusmäe tänav Olevimäe tänavaks ja Väike-Brookusmäe tänav Sulevimäe tänavaks. Nende ristumiskohta nimetati 1989. aastal Brookusplatsiks.

1939. aastal nimetati Olevimägi, Tallinna linnavolikogu poolt Olevimäeks.

## Viited

## Välislingid
Käo tänav (Tallinn)

**Käo tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi ja Lilleküla asumis. Käo tänav algab Tedre tänavalt ja lõppeb lõuna poolt kaheks minevana vasakult Tondi ja paremalt Nõmme teega. 

Käo tänav sai nime 17. oktoobril 1928. 1940-1941 oli nimeks Käbliku.

## Viited
Limburgi hertsogkond (1839–1867)

**Limburgi hertsogkond** loodi ja moodustati Limburgi provintsi idaosast Londoni lepinguga aastal 1839. Aastani 1866 oli see ka Saksa Liidu liige, seda esindas Hollandi kuningas. *Limburgi hertsogkonda* ei tohi segi ajada varasema Limburgi hertsogkonnaga, mis lakkas olemast aastal 1794.

## Ajalugu
### Rajamine

Viini kongressil aastal 1815 loodud Saksa Liit oli 39 Saksa riigi lõtv liit liikmesriikide majanduste koordineerimiseks. Selle põhisaavutus oli tolliliidu loomine, mida arendati aastatel 1818 ja 1834 ja mis sätestas oma liikmesriikidele ühisturu. Kuigi olemata Saksa Liidu osa selle asutamisel, sai Limburg sellega ühineda aastal 1839 Belgia revolutsiooni järel. Aastal 1830 ühendasid mitmed prantsuskeelsed, katoliiklikud ja liberaalsed grupid jõu ja kuulutasid välja Belgia sõltumatuse, mille territoorium enne seda moodustas osa Madalmaadest. 

Rahulepinguga 9 aastat hiljem, aastal 1839 loovutas Hollandi kuningas Luksemburgi suurhertsogkonna lääneosa äsjaloodud Belgia riigile. Luksemburg oli olnud Saksa Liidu liikmesriik viimase loomisest ja kaotas oma lääneosa annekteerimisega ligikaudu 150 000 asukat. Preisimaa juhitud Saksa Liit nõudis, et tolliliidu ühisturgu tuleb Hollandi poolt kompenseerida mujal. Kompenseerimiseks asutas Holland **Limburgi hertsogkonna** (mis koosnes endisest Limburgi provintsist ilma kahe suure linna, Maastrichti ja Venlota, et mitte ületada arvu 150 000).

### Lõpetamine ja järelkajad

Seitsme nädala sõda Austria ja Preisimaa vahel aastal 1866 viis Saksa Liidu kokkuvarisemiseni. Et selgitada Luksemburgi suurhertsogkonna ja Limburgi hertsogkonna seisundit, mis olid Hollandi kuninga valdused, kuid mis olid ka liidu liikmesriigid, kinnitas Teine Londoni leping aastal 1867, et Limburg oli "Hollandi kuningriigi lahutamatu osa", samas Luksemburg oli ja pidi jääma sõltumatuks riigiks personaalunioonis Hollandi kuningriigiga aastast 1839. Seejärel lahkus Limburg Saksa tolliliidust.

Nimetust "*Limburgi hertsogkond*" kasutati veel mõnes ametlikus toimingus veebruarini 1907.
Vana-Kalamaja tänav

**Vana-Kalamaja tänav** on tänav Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. 

Vana-Kalamaja tänav algab Kopli tänavalt, ristub Kotzebue tänava, Niine tänava, Tööstuse tänava, Soo tänava, Suur-Laagri tänava,  Jahu tänava, Köie tänava, Küti tänava,   Väike-Patarei tänavaga ja lõppeb Suur-Patarei tänavaga.
## Hoonestus
*Vana-Kalamaja tänav 6, 8 ja 10 kinnistutel paikneb, 2019. aastal ehitatud, ühtse terviku moodustav eluhoone, Vana-Kalamaja kvartal. 
*Vana-Kalamaja 7a, 4-kordne korterelamu  äripindadega esimesel korrusel.
*Vana-Kalamaja tänav 9 asub Gustav Adolfi Gümnaasiumi Kotzebue õppehoone. 
*Vana-Kalamaja tänav 9a asub arhitekt Aleksander Vladovski projekti järgi 1928. aastal ehitatud Kalma saun. Eesti NSV ajal Teeninduskombinaadi "Kiir" saun nr. 2.
*Vana-Kalamaja tänav 11 asub 1927. aastal ehitatud kolmekorruseline elamu.
*Vana-Kalamaja tänav 13 asub 2005. aastal endisele vundamendile  ehitatud kolmekorruseline elamu.
*Vana-Kalamaja tänav 17 asub, neljakorruseline elamu äripindadega esimesel korrusel.
*Vana-Kalamaja tänav 20 korterelamu, kus Eesti NSV ajal tegutses Tallinna Rajoonidevahelise kaubanduskontori lillekauplus  "Elisabeth"
*Vana-Kalamaja tänav 20a asub Eesti NSV Teenindusvalitsuse tellimusel rajatud elu- ja ärihoone.
*Vana-Kalamaja tänav 22/25 asub uusehitis – korterelamu.
*Vana-Kalamaja tänav 27 // Soo tänav 17 
*Vana-Kalamaja tänav 28a asub Kalamaja Lasteaed.
*Vana-Kalamaja tänav 32 asub 1885. aastal ehitatud elamu. Vana-Kalamaja 32 hoones asus enne 1917. aastat Natalie Jenseni kaheklassiline tütarlaste eraalgkool. 
*Vana-Kalamaja tänav 39 / Küti tänav 1 elamu
*Vana-Kalamaja 39-1 asub 2017. aastal endisele vundamendile  ehitatud kolmekorruseline elamu.

## Galerii

File:Vana-Kalamaja ja Kotzebue tänav ning Kalamaja väljak 08.09.2023.jpg|Vana-Kalamaja ja Kotzebue tänav ning Kalamaja väljak
File:Vana-Kalamaja tänav (Kotzebue ja Kopli tänava vahel) 08.09.2023.jpg|
File:Vana-Kalamaja tänav (vaade Toompeale) 08.09.2023.jpg|
File:EU-EE-TLN-PT-Vana-Kalamaja.JPG|Vana-Kalamaja 7a, 7, 5
File:Tallinn Vana-Kalamaja tänav.jpg|Vana-Kalamaja 16
File:Vana-Kalamaja 2010-07-20.jpg|Vana-Kalamaja (2010)
File:Kalamaja1.jpg|Vana-Kalamaja 32
File:Uuendatud Vana-Kalamaja tänav 08.09.2023.jpg|
File:Vana-Kalamaja tänava lõpp 08.09.2023.jpg|


## Ajalugu
Vana- Kalamaja tänava iidne tee algas juba Nunnavärava juurest ja suundus randa, Kalamaja asulasse. Alles Balti raudtee ja Balti vaksali rajamisel (1868–1870) kaotas tänav oma algosa ja uus ülesõidukoht suunas liikluse Väike-Kalamaja tänavale.  25. III 1925  muudeti Väike-Kalamaja tänav Kesk-Kalamaja tänavaks.

Vana-Kalamaja tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - saksa keeles *Alte Fischermaystraße; Große Fischermay-Straße, Fischermaischer Weg*, vene keeles *Старая Фишермайская ул.*.

Vana-Kalamaja 7a hoones tegutses Kalamaja apteek

## Viited

## Välislingid
Kodumaa

**Kodumaa** on maa, riik, kust isik on pärit või mille kodanik ta on.

"Kodumaa" sünonüümiks on tihti "isamaa", kuid neid on ka vastandatud.

## Vaata ka

*kodu
*riik

## Viited
Ursula (ansambel)

**Ursula** oli Eesti alternatiivroki ansambel, mis tegutses aastatel 2003–2007. 

Ansambel on võitnud konkursi "Noortebänd 2004".

## Koosseis

* Johannes Naan – mikrofon
* Omar Nõmm – kitarr ja mikrofon
* Mihkel Masso – kitarr
* Karl-Gunnar Isand – bass                                                               
* Andrei Ozdoba – trummid

## Diskograafia

* “Annamemenõu” (2005)
* “Armastan end aeglaselt” (2006)

## Välislingid

* Ursula andmekogus IMDb (inglise)
Isamaa

**Isamaa** on isiku enda või tema esivanemate kodumaa.

Seda nime on kandnud:
*Isamaa, ajaleht, mis ilmus 1906–1909
***[[Valimisliit Isamaa]]**, Eesti valimisliit, mis tegutses 1991–1992
***[[Rahvuslik Koonderakond Isamaa]]**, Eesti erakond 21. novembrist 1992 kuni 2. detsembrini 1995
***[[Erakond Isamaa]]**, Eesti erakond, mis kandis 2018. aastani nime Isamaa ja Res Publica Liit

## Vaata ka
* Patriotism
Ioánnina piirkonnaüksus

**Ioánnina** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Ιωαννίνων*) on Kreeka piirkonnaüksus Ípeirose piirkonna põhja- ja keskosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ioánnina.

## Haldusjaotus

Ioánnina piirkonnaüksus jaguneb 8 vallaks. Need on:
*Ioánnina vald (1)
*Dodóni vald (3)
*Kónitsa vald (6)
*Métsovo vald (7)
*Pogóni vald (8)
*Voreía Tzoumérka vald (2)
*Zagóri vald (4)
*Zítsa vald (5)
Árta piirkonnaüksus

**Árta** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Άρτας*) on Kreeka piirkonnaüksus Ípeirose piirkonna edelaosas. 

Piirkonnaüksuse keskasula on Árta.

## Haldusjaotus

Árta piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
*Árta vald (1)
*Geórgios Karaïskákise  vald (2)
*Kentriká Tzoumérka vald (3)
*Nikólaos Skoufási vald (4)

## Viited
Préveza piirkonnaüksus

**Préveza** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Πρέβεζας*) on Kreeka piirkonnaüksus Ípeirose piirkonna kaguosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Préveza.

## Haldusjaotus

Préveza piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
*Préveza vald (1)
*Zirósi  vald (2)
*Párga vald (3)

## Viited
Eraldis

**Eraldis** ehk **assigneering** on majanduses teatud normide või eeskirjade kohaselt mingil kindlal eesmärgil kasutamiseks eraldatav rahasumma.
Thesprotía maakond

**Thesprotía maakond** oli Kreeka maakond 1937–2010. Praegu on selle territooriumil Thesprotía piirkonnaüksus.

Maakonna halduskeskus oli Igumenítsa.

Kapodístriase programmi kohaselt (2001. aastast) jagunes maakond 8 vallaks ja 2 kogukonnaks:

*Igumenítsa vald
*Achérontase vald
*Margaríti vald
*Paramythía vald
*Parapótamose vald
*Sagiáda vald
*Sýbota vald
*Filiátese vald
*Pérdika kogukond
*Soúli kogukond
Odaji (Krõžopili rajoon)

**Odaji** (ukraina keeles Одаї) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 71. Pindala on 0,382 km².
Puunõu

**Puunõu** ehk **puuanum** on puidust valmistatud anum.

Puunõud on olnud traditsiooniliselt kasutuses kodumajapidamises: neis hoiti, transporditi ja serveeriti mitmesuguseid vedelaid ja tahkeid aineid. Sellisena on nad etnograafia uurimisobjektiks. Eesti talutraditsioonis on puunõud olnud näiteks liud, astja, vakk, kapp (kibu), lähker (lass), lännik ehk länik, kirn, küna, toober, vaat, piimapütt.

Oletatavalt vanim säilinud puunõu on Hiiumaalt Käina kihelkonnast pärit lüpsik, millesse on lõigatud aastaarv 1510.

## Viited

## Välislingid
*"Töötuba: Puunõud" ETV 1989
Richard Axel

**Richard Axel** (sündinud 2. juulil 1946 New Yorgis) on USA molekulaarbioloog ning Columbia ülikooli professor ja Howard Hughesi Meditsiiniinstituudi teadur. Richard Axel jagas 2004. aastal Nobeli auhinda füsioloogia ja meditsiini valdkonnas koos Linda Buckiga oma teadustöö eest imetajate haistmismeele uurimisel. Richard Axel ja tema tolleaegne järeldoktorant Linda Buck kloonisid esimest korda imetajate haistmisretseptorid, näidates, et haistmisretseptorid kuuluvad G-valguga seotud retseptorite perekonda. See avastus võimaldas uurida haistmismeele molekulaargeneetilisi ja neurobioloogilisi mehhanisme. Tänapäeval tegeleb Axeli labor haistmisinformatsiooni töötluse uurimisega kõrgemates ajukeskustes.

Richard Axel sündis New Yorgis. Bakalaureusekraadi sai ta 1967. aastal Columbia ülikoolist New Yorgis ja meditsiinidoktori kraadi 1971. aastal Johns Hopkinsi ülikoolist Baltimore'is. 1971. aastal naasis ta Columbia ülikooli, kus ta sai 1978. aastal professoriks.

## Tunnustus
*1983 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1983 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2003 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*2014 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Viited

## Välislingid
Õpetaja kosmoses

**"Õpetaja kosmoses"** oli NASA programm, mille USA president Ronald Reagan kuulutas välja 1984. aastal. Programmi eesmärk oli inspireerida õpilasi, austada pedagooge ning suurendada huvi matemaatika, teaduse ja kosmose avastuste vastu. 

Programm lõpetati 1990. aastal, pärast seda, kui selle ainuke osaleja, pedagoog Christa McAuliffe sai neli aastat varem koos kuue astronaudiga Challengeri katastroofis surma.

McAuliffe'i tagavaraastronaut oli Barbara Morgan. 12 aastat pärast McAuliffe'i hukkumist, jaanuaris 1998, valiti Morgan missiooni STS-118 meeskonda, mida teenindas Endeavour (see süstik ehitati Challengeri asenduseks). Vaatamata algsetele uudistele, et Morgan kavatseb anda samad tunnid kosmoses, mis olid plaanis McAuliffe'il, kinnitas NASA hiljem, et Morgan kosmoses koolitunde ei anna.

## Viited
Tedre tänav

**Tedre tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi ja Lilleküla asumis. 

Tänav algab Kotka tänavalt ja suundub loodesse. Tänav ristub Ööbiku, Spordi, Västriku, Käo, Vindi tänavaga, Nõmme teega, Rästa põigu, Tedre põigu, Lehe tänava, Mõtuse, Vuti, Mooni ja Keemia tänavaga ning lõpeb Kuldnoka tänavaga ristudes. 

Tänava pikkus on umbes 1,9 km.

Nõmme tee ristmikul asuvad Tallinna Kristiine Gümnaasium, Maxima pood ja kiirsöögikiosk Staap.

Tedre tänav sai nime 27. augustil 1930. Tänav rajati juba 1653. aastal heinamaadevahelise teena.

## Viited
Mahla tänav

**Mahla tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva ja Männiku asumis. Mahla tänav algab Orava tänavalt ja lõppeb umbtänavana. Mahla tänav on ligikaudu 2000 m pikkune.

Tänav ristub Valdeku tänavaga, selle juures asub 2017. aastal avatud Valdeku raudteepeatus.

Kuni 9. detsembrist 1940 ja uuesti alates 1941. aastast kuni 22. aprillini 1960 oli Roopa tänav.

## Viited
Suurtüki tänav

**Suurtüki tänav** on tänav Tallinna vanalinnas, Kesklinna linnaosas ja Vanalinna asumis. 

Suurtüki tänav algab Põhja puiesteelt, ristub Rannamäe teega ja lõpeb Laial tänaval. Suurtüki tänav on ligikaudu 320 m pikkune.
## Hoonestus

Lai tänav 33 // Suurtüki tänav 2, hoone mis tunnistati parimaks restaureeritud hooneks Tallinna vanalinnas 2018. aastal.

Suurtüki 4 hoone anti 1998. aastal AS Restorile luba rekonstrueerida ja renoveerida Suurtüki 4 kinnistul ajalooliselt olemasolevad hooned. AS Restor omandas ka Suurtüki 4a, 4b ja 4c kinnistud 1997. aasta detsembris, kui siseministeerium hooned avalikule enampakkumisele pani. 

Suurtüki tänava ääres asub Toompark.

Rannamäe Skoone bastioni tagusel alal Suurtüki 10 asub pisikese puithoonega, kus kunagi asus raudteetööliste elamu. Suurtüki 12, asub raudtee veetorn ja asuv hoonestus, mis kuulus Eesti Raudteele.

## Ajalugu

Tallinna linnamüüri taga asuvates hoonetes paiknes 20. sajandi alguses Venemaa keisririigi 90. Onega jalaväepolgu  töörood ja kasarmud.

Eesti iseseisvumise järel paiknes Tallinna linnamüüri taga asuvates hoonetes Eesti kaitseväe Auto-Tanki rügemendi autokompanii.

25. mail 1939 liideti Kotzebue tänav Suurtüki tänavaga. 

Eesti NSV ajal asusid Suurtüki tänava Tallinna linnamüüri taga asuvates hoonetes Eesti NSV Siseministeeriumi üksused. Eesti taasiseseisvumise järel asusid hoonetes Tallinna Politseipataljoni üksused. Suurtüki 4 majad olid politseipataljoni patrullüksuse käes, müüriäärsetes garaažides hoiti aga  siseministri ja politseiülemate autosid.

22. aprillil 1960 nimetati kogu Suurtüki tänav Johannes Käsperti järgi ümber Johannes Käsperti tänavaks ja aastatel 1960–1990 kandis Kotzebue tänav koos Suurtüki tänava osaga Johannes Käsperti tänava nime. 

Suurtüki tänava osa nimi taastati 1987. aastal, kui tänavast lahutati uuesti Kotzebue tänav 03. augustil 1990.

## Galerii


File:Mg 3870 Jpg (135519847).jpeg|Suurtüki 1, 3
File:German-Baltic Chamber of Commerce - Saksa-Balti Kaubanduskoda - panoramio.jpg|Suurtüki 4B
File:The Tower of Epping and St. Olaf's Church - Tower of Epping ja Oleviste kirik - panoramio.jpg|Suurtüki tänav 4c hooned ja Tallinna linnamüüri Eppingi torn ja Grusbeke-tagune torn


## Viited

## Välislingid
*Küllike Rooväli, Ehitaja rajab linnamüüri äärde omavoliliselt maju, www.postimees.ee, 11. juuni 2003
Heina tänav

**Heina tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Heina tänav algab Telliskivi tänavalt ja lõppeb Luste tänaval. Heina tänav on ligikaudu 1220 m pikkune.
## Ajalugu
Heina tänav on rajatud 18. sajandi teisel poolel, mil Tallinna raad loovutas sealt jõukatele kodanikele suuri heinamaatükke. Heina tänav sai nime 1882. aastal, saksa keeles *Heustrasse, Heustraße* ja vene keeles *Сенная улица*.. Heina tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nime *Wiesenstraße*

Heina tänav 16 asub 1940. aastal ehitatud hoone rahvakorterite ehitusprogrammist, rahvakorterid olid kahekorruselised puitehitised ühe kivitrepikojaga, kummalgi korrusel neli korterit. Korterid on kahes suuruses, trepikojapoolsel hoone küljel on kahetoalised korterid ühes köögi, sahvri, duširuumi, kloseti ja esikuga, vastasküljel kolmetoalised samade kõrvalruumidega.
## Galerii

File:Heina tänav Tallinnas, 17. juuli 2011.jpg|Vaade Heina tänavale, 2011


## Viited

## Välislingid
Dinaar

**Dinaar** on rahaühik, millenimelist valuutat kasutavad tänapäeval mitmed araabia ja Aafrika maad, aga ka Serbia.

Dinaar oli käibel näiteks juba Uthmani kalifaadis 7. sajandil pKr. 

Tänapäeval on dinaar kasutusel näiteks Alžeerias, Bahreinis, Iraagis, Jordaanias, Kuveidis, Liibüas, Serbias, Sudaanis, Zimbabwes ja Tuneesias.

## Viited
NyNorden

**NyNorden** on Tallinnas osaühinguna tegutsev kirjastus, mis vahendab eesti lugejaile kaasaegset Põhjamaade ilukirjandust ning annab omakorda Põhjala keeltes välja kaasaegset eesti ilukirjandust. 

Kirjastus on loodud 2006. a. detsembris.

## Välislingid
* Kirjastuse koduleht
Tüümuse perivaskulaarsed ruumid

**Tüümuse perivaskulaarsed ruumid** (*the perivascular spaces of the thymus gland*) on paljudel selgroogsetel loomadel, sealhulgas inimesel, tüümuse talitlevad sidekoeosad, mis paiknevad tüümuse kihnus.

Perivaskulaarsed ruumid on ühenduses elundit ümbritseva kihnuga, ulatuvad kuni kortikomedullaarse tsooni ühendusteni ja ühinevad tüümuse säsiga.

Mitmete autorite arvates aga paiknevad tüümuse perivaskulaarsed ruumid üksnes tüümuse säsis.

Perivaskulaarsete ruumide kaudu liiguvad rakud, võimalik, et ka kehasisesed lahustuvad ained, tüümuse säsisse ja välja, tüümuse koort läbimata.

Perivaskuaarsete ruumide täpses anatoomilises ja füsioloogilises kirjelduses pole kokkuleppele jõutud – mõnede uurijate arvates on need mõningate tüümuses paiknevate soonte laiendid.

Perivaskulaarseid ruume varustavad vastavad arterid, veenid, lümfisooned ja närvid, mis paiknevad enamiku tüümuse säsi veresoonte ning veenide ja veenulite läheduses.

Perivaskulaarsetest ruumidest saavad alguse väikesed eferentsed lümfikapillaarid.

Normaalse anatoomia ja füsioloogiaga inimestel toimub tüümuse taandareng – 50. eluaastaks moodustab tüümuse perivaskulaarsete ruumide ja nende vahel paikneva elundi põhikoe massi rasv (80%)

## Histoloogia
Perivaskulaarsetes ruumides on tuvastatud sageli lümfotsüüte, tüümuse plasmarakke, tüümuse müoidrakke, tüümuse T-rakke ja B-rakke ning monotsüüte, väikelastel peamiselt eosinofiile.

## Vaata ka
* vere-tüümuse barjäär

## Viited
Abū Bakr al-Baghdādī

**Abū Bakr al-Baghdādī** (araabia keeles أبو بكر البغدادي; sünnimini **Ibrāhīm ʿAwād Ibrāhīm al-Badrī**; 1971 Sāmarrā' Iraak – 26. oktoober 2019) oli terrorirühmituse Iraagi ja Levandi Islamiriik (ISIL) juht. 

Teadaolevalt õppis ta Bagdadi Islami Ülikoolis islami seadust ja koraani ja tegutses hiljem vaimulikuna oma kodulinna mošees Sāmarrā's Kesk-Iraagis. Ameerika Ühendriikide sõdurid vahistasid ta 2004. aastal. Ta oli mõnda aega interneeritud Camp Bucca kinnipidamiskohas Umm Qaşri lähedal, kuid ameeriklased ei pidanud teda ohtlikuks ja ta vabastati sama aasta lõpus. Oma rühmituse ISIL eelkäija – Islamiriik Iraagis – juhiks sai ta 2010. aastal. 2014. aasta juunist nimetas ta end *ḫalīfa* Ibrāhīm (kaliif Ibrāhīm) ja *Amīr al-Mu'minīn* ("usklike emiir"'). Kaliif Ibrāhīm ei olnud al-Qā‘idah' juhi Ayman az̧-Z̧awāhirī laadne õpetlase tüüpi teoreetik, vaid oma juhtimisstiililt juht-sõdalane, kes tegutses välikomandörina otse lahinguväljal ning osales sõjaliste operatsioonide planeerimisel.

Alates 2016. aastast pakkus Ameerika Ühendriikide Riigidepartemang tema tabamise või tapmiseni viiva informatsiooni eest kuni 25 miljoni dollari suurust tasu.

26. oktoobril 2019 korraldas Ameerika Ühendriikide Erioperatsioonide ühendväejuhatus Süüria Idlibi provintsis Barisha külas sõjalise operatsiooni al-Baghdādī tabamiseks või tapmiseks, mille viisid läbi eriüksuse Delta Force võitlejad kaheksal helikopteril. Al-Baghdādī põgenes puhkenud tulevahetuse käigus oma kodu all asunud tupiktunnelisse, kus lõhkas eriüksuslaste lähenedes pommivesti, tappes iseenda ja oma kolm last. Operatsioonis hukkus ka mitu Islamiriigi võitlejat.

## Viited

## Välislingid
*
Tsípouro

**Tsípouro** (*τσίπουρο*) on Kreeka brändi, destilleerimisel saadud kange alkohoolne jook, mis sisaldab 40–45 mahuprotsenti alkoholi. Jooki valmistatakse ka aniisimaitselisena.

Tsípouro on eriti levinud järgmistes Kreeka piirkondades: Tessaalia, Ípeiros, Makedoonia piirkonnad, Máni poolsaar ja Kreeta saar (kus seda tuntakse nimega tsikoudiá). 

## Ajalugu
Legendi järgi valmistasid esimese tsípouro 14. sajandil Kreekas Áthose mäel elanud õigeusklikud mungad.

## Valmistamisviis

Küpsed tumedad viinamarjad aetakse läbi purusti ning tekkinud mass jäetakse mõneks päevaks seisma – piisavalt pikaks ajaks, et algaks käärimine. Kui varem kasutati tsípouro jaoks vaid järgi jäänud tahket massi, et kogu mari ära kasutada (vedelik kasutati muuks otstarbeks), siis tänapäeval kasutavad paljud tootjad kogu tekkivat massi.

Järgmise sammuna juhitakse mass destilleerimise seadmetesse, kus jälgitakse selle temperatuuri ja rõhku. Jättes kõrvale valmis destillaadi esimese ja viimase osa, mis visatakse ära, jäetakse tsípouro tegemiseks alles vaid selle "keskmine" osa. Seda protsessi korratakse seejärel veel vähemalt korra.

Lõpuks jäetakse saadud vedelik roostekindlatesse mahutitesse settima ja laagerduma. Suhteliselt uus valmistusviis on tsípouro puidust tünnidesse küpsema jätmine, mis annab küpsema maitsega viskiga sarnaneva joogi.

## Serveerimine
Sõltuvalt aastaajast tarbitakse tsípourot kas värskendava joogina või soojalt ning see võib asendada ka kohvi või tee joomise korda.

Tootjate soovituste järgi on tsípourot kõige parem nautida otse sügavkülmast võetuna. Sageli lahjendatakse seda vee või jää lisamise teel. Tsípourot pakutakse tavaliselt viinaklaasidest ning kõrvale serveeritakse eelroogasid (nt pähklid, kuivatatud puuviljad, juust, oliivid, mereannid, liha, halvaa või kuivikud).

## Seos oúzoga
Valmistatakse ka aniisimaitselist tsípourot, eriti Kesk-Makedoonias, Chalkidikes ja Tessaalias. Aniisimaitselise tsípouro ja oúzo maitsed on peaaegu samasugused, kuid nende valmistamisviis erineb oluliselt. Oúzo valmistamiseks kasutatakse 96 mahuprotsendiga etüülalkoholi ning seetõttu ei säili selles tooraine maitseomadused. Samas võimaldab tsípouro vähesem destilleerimine sellel säilitada kasutatavale viinamarjade massile omase maitse.

## Vaata ka
* Aniisiviin
* Kreeka köök
* Tsikoudiá (Kreeta)

## Viited
Vyhanaščanskaje järv

**Vyhanaščanskaje järv** ehk **Võganaštšanskaje järv** (valgevene keeles *Возера Выганашчанскае*, ka *Вы́ганаўскае возера* (Vyhanaŭskaje, transkribeerituna Võganavskaje), vene keeles *Выгоноща́нское* (Vigonoštšanskaje) või *Вы́гоновское* (Vigonovskoje)) on järv Valgevenes Bresti oblasti Ivacevičy rajoonis. Järv asub merepinnast 153 meetri kõrgusel, selle valgla on 87,1 km².

Järv asub Ščara ja Jasselda jõe vahel ning on mõlema jõega ühendatud Ogiński kanali kaudu. 

Kaldajoone pikkus on 21 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja soised, põhja- ja lõunakaldal on õõtsik. Järve põhja katab sapropeel.

Järvest on leitud 106 liiki fütoplanktonit. Järv on kalarikas, levinumad liigid on haug, ahven, särg ja kiisk, esineb ka latikat, linaskit ja roosärge.

1968. aastal loodi järve ja selle ümbruse kaitseks hüdroloogiline kaitseala. 2003. aastast asub järv ka Vyhanaščanskaje maastikukaitseala koosseisus.

## Välislingid
*Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Traakia (Kreeka geograafiline piirkond)

**Traakia** (kreeka keeles Θράκη ehk *Thráki*) ehk **Lääne-Traakia** (Δυτική Θράκη ehk *Dytikí Thráki*) on üks  geograafilistest piirkondadest Kreekas.

Traakia geograafiline piirkond asub Kreeka kirdeosas, seda Makedoonia geograafilise piirkonna ja Ida-Traakia vahel. See on osa ajaloolisest Traakiast, kuuludes Kreeka riigipiiridesse (teised osad ongi niinimetatud Türgi-Traakia ja Bulgaaria-Traakia).

Halduslikult paikneb see Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas, jagunedes Xánthi piirkonnaüksuseks, Rodope piirkonnaüksuseks ja Évrose piirkonnaüksuseks.

## Vaata ka
*Ida-Traakia
*Põhja-Traakia
Sporava järv

**Sporava järv** (valgevene keeles  *Спораўскае возера*, vene keeles *Споровское*) on järv Valgevenes Bresti oblastis Biaroza ja Drahičyni rajooni piiril. Järve ümbruses on Sporava looduskaitseala.

Kaldajoone pikkus on 19,5 kilomeetrit. Kaldad on soostunud, turbased, põhjaosas kohati ka liivased. Järve põhja katab keskosas sapropeel, ent kuni 0,5 meetri sügavuseni on põhi liivane. Vee läbipaistvus on 0,5 meetrit. Sporava järve valgala on 3030 km².

Järv on linnurikas. Sporava järvel paikneb Euroopa suurim tarna-roolinnu pesitsusala.
Makedoonia (Kreeka geograafiline piirkond)

**Makedoonia** (Μακεδονία (*Makedonía*)) on üks Kreeka geograafilistest piirkondadest, mis paikneb riigi põhjaosas. 

Makedoonia pindala on 34 177 km², elanike arv on umbes 2,625 miljonit.

Keskasula on Thessaloníki. 

Makedoonia hümn on "Makedonía ksakustí".

## Haldusjaotus

Makedoonia ei ole tänapäeval haldusüksus.

Makedoonia hõlmab kolm piirkonda, mis jagunevad kokku 14 piirkonnaüksuseks. Piirkonnad on: 
* Ida-Makedoonia ja Traakia piirkond
* Kesk-Makedoonia piirkond
* Lääne-Makedoonia piirkond

Peale selle on Makedoonias autonoomne piirkond, mungavabariik Ágio Óros.

## Vaata ka
*Põhja-Makedoonia Vabariik
*Vana-Makedoonia
Čornaje järv

**Čornaje järv** ehk **Tšornaje järv** (valgevene keeles  *Чорнае возера*, vene keeles *Черное* ehk *Tšernoje*) on järv Valgevenes Bresti oblastis Biaroza rajoonis. Järv asub merepinnast 143,1 meetri kõrgusel, selle valgala on 539 km².

Kaldajoone pikkus on 31,2 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja soised. Zdzitava küla juures asub järve kaldal neoliitikumis ja pronksiajal kasutusel olnud asulakoht. Järve põhja katab sapropeel.

Kaladest elavad järves haug, ahven, koger ja särg.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Julia Annas

**Julia Elizabeth Annas** (sündinud 13. juunil 1946) on USA filosoof, kes uurib antiikfilosoofiat ning on esitanud antiikideedel põhineva eetikateooria. 

Ta on Arizona Ülikooli filosoofia *[[Regents Professor]]*. Varem on ta õpetanud Oxfordi Ülikoolis St Hugh's College'is ja Columbia Ülikoolis. 

Julia Annas rajas ajakirja Oxford Studies in Ancient Philosophy. 

Ta on olnud Ameerika Filosoofiaassotsiatsiooni Vaikse ookeani divisjoni president.

## Publikatsioone
**Aristotle's Metaphysics, Books M and N, translated with introduction and notes*, Oxford 1976.
*Plato and Aristotle on Friendship and Altruism. – *Mind*, 1977, kd 86, lk 532–554.
**An Introduction to Plato's Republic*, Oxford 1981.
*Julia Annas, Jonathan Barnes. *The Modes of Scepticism*, Cambridge 1985.
**Metaphysics Books M and N*, tõlgitud kommentaariga, Oxford: Oxford University Press 1988.
**Hellenistic Philosophy of Mind*, California 1992.
**Platonic Ethics, Old and New*, Cornell 1999*.
**The Morality of Happiness*, Oxford University Press  [[1993]], ISBN 978-0-19-509652-1, 1995. aasta trükk, ISBN 978-0-19-509652-1. [http://books.google.com/books?id=KRfwSjk3fBcC&printsec=frontcover&dq=Julia+Annas&cd=1#v=onepage&q=&f=false Google'i raamat]
**Voices of Ancient Philosophy: An Introductory Reader*, Oxford [[2000]].
**Ancient Philosophy: A Very Short Introduction*, Oxford [[2000]].
**Plato: A Very Short Introduction*, Oxford [[2003]].
**Intelligent Virtue'', Oxford 2011.

## Tunnustus
*1992 Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige. 

## Isiklikku
Julia Annas on olnud abielus David Hume'i uurija David Oweniga.
## Välislingid
*Koduleht
Lamivudiin

**Lamivudiin** (**3TC**) (*lamivudinum*) on süsteemseks kasutamiseks välja töötatud viirusevastane aine, suukaudselt manustatav keemiline aine, mis kuulub nukleosiid- ja nukleotiid-pöördtranskriptaasi inhibiitorite hulka.

Lamivudiin on ravimi geneeriline nimetus. Ravimi tootenimed on **Zeffix, Heptovir, Epivir** ja **Epivir-HBV**. Lamivudiin on retseptiravim.

## Nimetused ja tähised

IUPAC-nimetus: *4-amino-1-[(2R,5S)-2-(hydroxymethyl)-1,3-oxathiolan-5-yl]-1,2-dihydropyrimidin-2-one*

CAS-i registreerimisnumber on 134678-17-4. PubChemi number on CID 73339.

Sünonüümid: *(+)-BCH 189, DSSTox_CID_3194, *2'-deoxy-3'-thiacytidine*, 
*4-amino-1-[(2S,5R)-2-(hydroxymethyl)-1,3-oxathiolan-5-yl]-1,2-dihydropyrimidin-2-one*, *DSSTox_RID_76917*, *DSSTox_GSID_23194*, *134680-32-3*, *lamavudine*,
*ent-Lamivudine*. 
  
Farmakoterapeutiline rühm: viirusevastased ained süsteemseks kasutamiseks, nukleosiid- ja nukleotiid-pöördtranskriptaasi inhibiitorid, [[ATC-kood]]: *'J05AF05*'.

==Õigusraamistik==

[[Euroopa Liit|Euroopa Liidus]] tohivad [[arst]]id [[patsient]]idele lamivudiini välja kirjutada.

Lamivudiin on registreeritud [[Eesti ravimiregister|Eesti ravimiregistris]]:
* [http://www.ema.europa.eu/docs/et_EE/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/001113/WC500035751.pdf ravimiomaduste kokkuvõte (SPC)] 
* [http://www.ema.europa.eu/docs/et_EE/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/001113/WC500035751.pdf pakendi infoleht (PIL)].

== Tarvitamine ==

Lamivudiin leiab rakendust mõne [[viirus]]te, nagu [[B-hepatiidi viirus|B-hepatiidi]] ja [[HI-viirus]]e, vastase [[ravim]]ina harilikult täiskasvanutel inimestel (suukaudne tablett), katseloomadel ja rakukultuurides.

*In vitro* ja *in vivo* on demonstreeritud, et nukleosiidi ja nukleotiidi analoogid põhjustavad eri raskusastmega [[mitokonder|mitokondrite]] kahjustust (talitlushäireid).

Lamivudiini manustamine ei vähenda haigusetekitajate edasikandumist (teiste nakatumist kokkupuutel nakatunuga).

Lamivudiin läbib [[hematoentsefaalne barjäär|hematoentsefaalse barjääri]] ja pärast manustamist on väikestes kogustes on tuvastatav ka [[rinnapiim]]as.

=== [[Ebola viirus]]e vastu ===

[[2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia]] ajal manustas [[Libeeria]] [[arst]] [[Gorbee Logan]] 15 [[Ebola viirushaigus]]se haigestunule lamivudiini ja 13 neist tervenesid.

== Annustamine ja maksumus ==

Soovitatav lamivudiini annustamine toimub vastavalt patsiendi diagnoosikoodile.
B-hepatiidi nakkuse korral on ravi aasta(te)pikkune.

150&nbsp;mg N30 tablettide hind on vahemikus 80,54–168,62 dollarit.

== Kõrvaltoimed ja ohud ==

Sagedasti esineb B-hepatiidi ägenemist ning [[südame-veresoonkond|veresoonkonna]] ja [[lümfisüsteem|lümfi]](-[[immuunsüsteem|immuun]])süsteemi talitlushäireid.

Paljudel patsientidel tekib lamivudiini pikemaajalisel tarbimisel resistentsus (ravivastuse kadu).

==Vaata ka==
*[[brintsidofoviir]]
*[[BCX4430]]
*[[favipiraviir]]
*[[JK-05]]

==Viited==


== Välislingid ==
* [http://pubchem.ncbi.nlm.nih.gov/compound/73339?from=summary#section=Top Sissekanne PubChem-is]<nowiki/>is

<small>*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit :en:Lamivudine seisuga 18.11.2014.''
Krypton

**Krypton** (Krüpton) on väljamõeldud planeet koomiksi- ja filmikangelase Supermani mütoloogiast. Krypton on Supermani koduplaneet, mida kujutatakse hävinemas vahetult pärast Supermani põgenemist sellelt. Planeedi hävimise üksikasjad erinevad sõltuvalt teoste kirjutamise ajast, autoritest ja frantsiisist.

Krüptoon on tegelikult keemiline element perioodilisussüsteemis. Selle nimetus on tuletatud kreekakeelsest sõnast *κρυπτός* (kryptos), mis tähendab 'peidetud'. Koomiksi ühe autori Jerry Siegeli väitel sai planeet Krypton nime element krüptooni järgi, kuna mõlemale on omane suur tihedus ja viskoossus.

Koomiksi paljude versioonide kohaselt oli Krypton koduks suurele tsivilisatsioonile, mis hooples arenenud teaduse ja tehnoloogiaga.
Samuti oli Krypton paljudes versioonides viljatu või jäine planeet, kuid seal oli siiski oma loomastik ja taimestik. Krypton hävib, kuid enne planeedi purunemist saadetakse kosmoselaevaga Maa poole teele imik. Imiku leiab ja kasvatab üles abielupaar. Hiljem saab temast ajalehes Daily Planet töötav ajakirjanik, kes tegutseb samal ajal Supermanina.

Paljudes versioonides hävib Krypton planeedi sisemise surve tõttu, mis paneb plahvatama uraanist koosneva planeedituuma.
Veel ühe versiooni kohaselt tiirleb Krypton koos teiste planeetidega ümber punase hiidtähe. Tähe supernoovana plahvatades Krypton hävib. Planeedi hävingust jäävad järele radioaktiivsed jäänused, mida hakatakse nimetama krüptoniidiks. Krüptoniit on radioaktiivne mineraal, mis esineb eri kujudel, millest levinuim on roheline krüptoniit, kuid on mainitud ka punast krüptoniiti. Rohelisel krüptoniidil on laastav mõju Supermanile ja teistele krüptonlastele, mis põhjustab neile valu ja surma. Punane krüptoniit mõjutab Supermani ja teisi krüptonlasi nii, et nad on ükskõiksed ümbritseva suhtes, või lööb nende võimed sassi. Samuti saab selle mineraali abil siirata võimed krüptonlaselt maalasele. Põhjus, miks krüptoniit mõjutab ainult krüptonlasi, on arvatavasti selles, et see mineraal kiirgab kõrgsageduskiirgust, mida tunnetavad vaid nemad.

Ühe versiooni kohaselt ei hukkunud mitte kõik krüptonlased planeedi hävingus, umbes tuhat neist pääses enne hävingut kosmoselaevaga planeedi pinnalt. Nad otsivad ning leiavad endale sobiva planeedi, mille tingimused on analoogsed vana omadega, mis tiirleb samuti punase tähe ümber ja mis saab nimeks Uus Krypton.
Naatriumsulfaat

**Naatriumsulfaat** on väävelhappe naatriumisool. See esineb nii veevaba vormina (Na2SO4) kui ka kristallhüdraatidena (Na2SO4•7H2O ja Na2SO4•10H2O).

Veevaba naatriumsulfaat on kibeda maitsega vees hästi lahustuv niiskustimav valge kristalne aine, pH on neutraalne. Seda leidub looduslikult mineraali tenardiidina. Temperatuuril alla 32,4&nbsp;°C kristalliseerub vesilahusest dekahüdraadina. Naatriumsulfaadi dekahüdraati leidub loodusliku evaporiitse mineraali mirabiliidina, mis puhastatud kujul oli varem tuntud nimetusega **glaubrisool** (Johann Rudolf Glauberi järgi), kuid nüüd mõrusoolana, mida on kasutatud meditsiinis lahtistina.

Esimesena kirjeldas naatriumsulfaadi valmistamist saksa apteeker ja keemik Johann Rudolf Glauber (1604–1670). Naatriumsulfaat on odav ja seda toodetakse maailmas väga suurtes kogustes. Toodetakse nii mirabiliidist kui ka mitmete kemikaalide (viskooskiu, naatriumdikromaadi, askorbiinhappe jt) tootmise kõrvalsaadusena.

Naatriumsulfaati kasutatakse pesuvahendites paakumisvastase ainena (viimasel ajal vähem), tselluloosi tootmise sulfaatmenetlusel ligniini eraldamiseks, klaasi- ja soodatööstuses, naatriumsulfiidi tootmiseks ning vähemal määral muudeks otstarveteks, sh toidulisaainena E514 ning keemialaborites kuivatusainena. 

## Vaata ka
*Sulfaadid
*Naatriumvesiniksulfaat

## Viited