open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Carl Rathlef

**Carl Albert Rathlef** (15/27. juuli 1810 Viljandi – 8. detsember 1895 Tartu) oli baltisaksa geograaf ja ajaloolane.

## Elulugu

Carl Rathlef oli Viljandi fiskaali poeg. Ta õppis Tartu ülikoolis aastatel 1828–1832 filosoofiat, algul ka mõnda aega teoloogiat ja filoloogiat. Seejärel õppis Rathlef professor Karl Morgensterni toetusel aasta Berliini ülikoolis. Võimalik, et ajendatuna Carl Ritteri loengutest, hakkas ta seal suurt huvi tundma geograafia vastu. Saanud Königsbergi ülikoolist filosoofiadoktori kraadi, naasis ta Tartusse ja jätkas geograafiaga tegelemist.

1835. aastal oli Rathlef lühikest aega botaanikaaia direktori abi. Aastatel 1836–1838 töötas ta Peterburis algul eraõpetajana ja hiljem õpetajana saksa koolides. Seejärel oli ta õpetajaametis Tartus ja aastatel 1841–1853 Tallinnas. Pärast tema ajalooalase teose ilmumist 1853. aastal valiti ta Tartu ülikooli ajalooprofessoriks. Esialgu pidi Rathlef olema küll erakorraline professori kohusetäitja, kuna magistri- ja doktorikraadi sai ta alles aastatel 1858 ja 1860. 1866. aastal teda professoriks tagasi ei valitud ja ta läks 56-aastaselt pensionile.

Carl Rathlef suri 1895. aastal ja on maetud Vana-Jaani kalmistule.

## Teadustöö
Rathlefi olulisim teos on 1852. aastal ilmunud "Liivi-, Eesti- ja Kuramaa orograafiline ja hüdrograafiline skeem. Orograafilise ja hüdrograafilise kaardiga ja üheksa kõrgusprofiiliga". Säärast orograafilist ja hüdrograafilist skeemi Eesti-, Liivi- ja Kuramaa alade kohta polnud varem tehtud. Teoses on toodud 317 punkti kõrgused. Autor märkis, et Liivimaa kõrgussuhted on kaardil tänu Wilhelm Struve töödele rahuldavama täpsusega ja mujal ligikaudsemad. Kõrgussuhete järgi jagas Rathlef Eesti ala Põhja-Eesti lavamaaks, Otepää kõrgustikuks, Pärnu jõe madalikuks ning veel mitmeks nõoks ja veelahkmeks. Hüdrograafiline ülevaade on enam-vähem tänapäevane. Selle töö eest pälvis Rathlef Demidovi auhinna.

## Teoseid
*Skizze der orographischen und hydrographischen Verhältnisse von Liv-, Ehst- und Kurland : ein geographischer Versuch 1852
*Die welthistorische Bedeutung der Meere, insbesondere des Mittelmeers 1858
*De A. Cremutio Cordo commentatio 1860

## Isiklikku
Carl Rathlefi poeg Georg oli samuti ajaloolane ja pojapoeg Carlos Woldemar Harald sordiaretaja. Tema tütar oli abielus Karl Ernst von Baeri tütrepojaga.

## Viited

## Välislingid
* 
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000433,00185.html?prozent=
Carl Eduard Raupach

**Carl Eduard Raupach** (26. november 1793 Haapsalu – 16. juuli 1882 Tartu) oli Tartu Ülikooli itaalia ja saksa keele lektor 1820–1846.

Tema isa oli Stralsundist pärit apteeker.

Ta abiellus 1821. aastal Alexandra von Schulmanniga ja 1841. aastal Sophia von Wasmundtiga.

Tema pojad olid loomaarstiteadlased Casimir Carl Eduard von Raupach ja Maximilian Raupach.

## Teoseid
* Inländisches Museum (Erster Band) 1820
* Inländisches Museum (Zweiter Band) 1821
* Neues Museum der teutschen Provinzen Russlands 1824

## Viited

## Välislingid
* http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000433,00061.html?prozent=
*
Vassili Regel

**Vassili Eduardovitš Regel** (vene keeles Василий Эдуардович Регель; 27. november 1857 Peterburi – 1. detsember 1932 Kaunas) oli vene ajaloolane.

Ta õppis Peterburi Ülikoolis ja töötas sealsamas. Aastatel 1914–1918 oli ta Tartu Ülikoolis üldajaloo professor.

## Viited
Carl Bogislaus Reichert

**Carl Bogislaus Reichert** (20. detsember 1811 Rastenburg – 24. detsember 1883 Berliin) oli saksa arstiteadlane.

## Elulugu
Carl Bogislaus Reichert oli sakslane. Pürjermeistri poeg.

Lõpetas Rastenburgi gümnaasiumi ja 1836 Berliini Friedrich Wilhelmi Sõjameditsiininstituudi; meditsiinidoktor (1836, Berliin), väitekiri "De arcubus sic dictis bronchialibus". Õppis ka Königsbergi Ülikoolis. Oli 1840–1843 Berliini Ülikooli anatoomia instituudi assistent ja prosektor. Töötas Tartu Ülikoolis anatoomia ja kohtumeditsiini professorina 1843–1853.  1853–1858 Breslau (Wrocławi) Ülikooli füsioloogia kateedri professor ja 1858–1883 Berliini Ülikooli anatoomia kateedri professor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: imetajate embrüogenees, munaraku lõigustumis- ja lootelehtede moodustamisprotsessid, sidekoe, kuulmeluukeste, kolju arengu uuringud, inimese peaaju ehitus, selgroogsete loomade lõpusekaared, nende metamorfoosid lindudel ja imetajatel. Tegi 1849 tähtsa avastuse hemoglobiini kristalliseerumise kohta, mis võimaldas saada valgupreparaate puhtal kujul. Peterburi TA korrespondentliige (1850). Andis 1850–1876 välja perioodilist väljaannet Archiv Anatomie und Psysiologie.

## Teoseid
* Ueber die Visceralbogen der Wibeltiere im allgemeine und deren Metaphorphosen bei Vögeln u. d. Säugetieren. 1837
* Bemerkungen zur vergleichenden Naturforschung in allgemeinen und vergleichenden Beobachtungen über das Bindgewebe und die verwandten Gebilde. Dorpat, 1845
* Zur Controverse üben den Primordialschädel. // Müllers Archiv (1849)
* Beschreibung einer frühzeitigen menschlichen Frucht in bläschenförmigen Früchte der Säugetiere und des Menschen. // Abhandlungen der Keiserlichen Akademie der Wissenschhaften zu Berlin (1873).

## Viited

## Kirjandus
* Левицкий II, 15
* TÜ ajalugu II, 86, 90, 147, 233–235
* Toomsalu, M., 48. Käbin, I., 41, 43–47, 60, 65, 69, 102, 193, 311, 355, 362, 367, 374, 382, 384.
Ernst Andreas Reissner

**Ernst Andreas Reissner** (12. september 1824 Riia – 4. september 1878 Rundāle, Kuramaa) oli baltisaksa arstiteadlane ja anatoom.

## Elulugu
Ernst Andreas Reissner oli baltisakslasest kaupmehe poeg.

Lõpetas Riia kubermangugümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikoolis 1845–1851, meditsiinidoktor (1851, TÜ), doktoriväitekiri "De auris internae formatione". Oli 1851–1853 Tartu Ülikooli anatoomia õppetooli prosektor, anatoomia ja kohtumeditsiini eradotsent, 1853–1857 erakorraline professor ja 1857–1875 professor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: närvisüsteemi võrdlev anatoomia, sisekõrva embrüoloogia ja võrdleva anatoomia uuringud. Avastas kõrva vestibulaarmembraani (*membrana vestibularis* Reissneri). Alustas 1858. aastal esimesena Tartus praktilisi harjutusi histoloogias.

## Teoseid
* Nonnula de hominis mammaliumque pilis. Dorpat, 1853
* Beitrag zur Kenntnis der Haare des Menschen und der Säugetiere. Breslau, 1854
* Der Bau des centralen Nervensystems der ungeschwänzten Batrachier. Dorpat, 1864.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat, 1889, 348
* DbL, 618
* Die Aerzte Estlands (1922), 504
* Левицкий II, 20
* TÜ ajalugu II, 233, 235
* Toomsalu, M., 51
* Leiutisi ja avastusi Keiserlikus Tartu Ülikoolis. Arstiteadus. Tartu, 2004, 4–5.
Friedrich Eberhard Rambach

**Friedrich Eberhard Rambach** (14. juuli 1767 Quedlinburg, Saksamaa – 30. juuni 1826 Tallinn) oli õppejõud rahanduse alal.

Rambach oli vaimuliku poeg. Ta õppis Halle Ülikoolis 1786–1793, seejärel oli professor Berliinis. Töötas Tartu ülikoolis kameraalteaduste, rahanduse ja kaubanduse professorina 1803–1826. 1814–1816 oli ta Tartu Ülikooli rektor.

## Viited

## Välislingid
*
Carl Rathhaus

**Carl Rathhaus** (1805 Leszno, Saksamaa – 10. juuli 1872 Skierniewice) oli arhitektuuri aluste õpetaja Tartu Ülikoolis aastatel 1851–1869.

Ta oli vabrikandi poeg, oma eriala omandas Breslaus ja Berliinis.

## Viited
Alexander Magnus Fromhold von Reutz

**Alexander Magnus Fromhold von Reutz** (28. juuli 1799 Restu, Liivimaa – 2. juuli 1862 Gdovi maakond, Peterburi kubermang) oli baltisaksa päritolu Venemaa õigusteadlane, riiginõunik.

Sõjaväelase poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1817–1821, tudeeris ka Pariisi ja Viini Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis vene õiguse õpetajana 1821 ja professorina 1825–1840.

## Viited
Dan Brown

**Dan Brown** (sündinud 22. juunil 1964 Exeteri linnas Rockinghami maakonnas USA New Hampshire'i osariigis) on Ameerika romaanikirjanik. Tema tuntuim teos on 2003. aastal ilmunud romaan "Da Vinci kood".

Brown on huvitatud krüptograafiast ja koodidest, mida ta ka tihti oma lugudesse põimib. Tema teoseid on tõlgitud 54 keelde.

## Elukäik

Brown oli pere kolmest lapsest vanim. Tema ema Constance oli muusik ja isa Richard G. Brown matemaatikaõpetaja. 1982. aastal lõpetas Brown Phillips Exeteri akadeemia ja läks Amhersti kunstikolledžisse. 1991. aastal läks Brown Hollywoodi, et teha karjääri laulja, laulukirjutaja ja pianistina. Elatist teenis ta Beverly Hillsi eelkoolis tunde andes. 1993. aastal kolis Brown tagasi New Hampshire'i osariiki ja hakkas oma endises koolis inglise keele õpetajaks. 1997. aastal abiellus ta Blythe Newloniga.

## Kirjanikutee

1996. aastal lahkus Brown õpetajatöölt, et hakata kirjanikuks. 1998. aastal ilmus Browni esimene romaan "Digitaalne kindlus". 2000. aastal järgnes sellele "Inglid ja deemonid" ning 2001. aastal "Pettepunkt". Browni esimesel kolmel romaanil oli vähe edu, kuid kui neljas romaan "Da Vinci kood" esimesel müüginädalal bestselleriks sai, hakkas ka tema varasemate romaanide läbimüük suurenema. Romaani "Da Vinci kood" on maailmas müüdud üle 60 miljoni eksemplari, millega läbi aegade suurima läbimüügiga raamatute edetabelis 19. kohale.  

2004. aastal olid kõik Browni romaanid samal nädalal New York Timesi bestsellerite nimekirjas. Ajakiri Forbes arvutas Browni aastaseks sissetulekuks 76,5 miljonit USA dollarit.

2009. aastal ilmus Dan Browni romaan "Kadunud sümbol" (*The Lost Symbol*; eesti keeles 2010), mis on romaani "Da Vinci kood" järg. Teos räägib vabamüürlusest. Peategelasest professor Robert Langdon satub taas kord põnevasse sündmustejadasse, mis leiab aset 12 tunni jooksul peamiselt Washingtonis. Romaani kirjutamiseks ja enamasti vabamüürluse kohta andmete kogumiseks kulus Dan Brownil viis aastat.

2013. aastal ilmus romaan "Inferno", mis on neljas professor Robert Langdonist jutustavate romaanide sarjas.

2017. aastal ilmus Robert Langdoni sarja viies romaan "Päritolu" ("Origin").

2025. aastal ilmus "Saladuste saladus" ("The Secret of Secrets"), mis on kuues professor Robert Langdoni tegelaskuju seiklus.

## Isiklikku

Browni sõnul pidi ta lapsepõlves oma jõulu- ja sünnipäevakinkide leidmiseks läbima aardejahi, järgides salajasi vihjeid ja koode, mille ta isa oli jätnud. Sama käib ka tema tegelaskuju Sophie Neveau lapsepõlve kohta romaanis "Da Vinci kood".

## Viited

## Välislingid
* Dan Browni koduleht
* Dan Brown Ulmekirjanduse BAASis
Gustav Ernst Victor Reyher

**Gustav Ernst Victor Reyher** (29. juuni/11. juuli 1831 Riia – 12. november 1903 Miltenberg) oli baltisaksa arstiteadlane.

Reyher oli kaupmehe poeg. Ta õppis Tartu ülikoolis 1852–1857, töötas samas teraapia eradotsendina 1860–1861 ja dotsendina 1861–1883.

## Viited

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000433,00434.html?prozent=
* De trachomatis initiis, statisticis de eo notationibus adjunctis : dissertatio inauguralis 1857
*De rationibus compensantibus in corde aegroto : commentatio 1859
Karl Wilhelm August Riemenschneider

**Karl Wilhelm August Riemenschneider** (14. september 1815 Stolzenberg, Saksamaa – 6. detsember 1898 Neuville) oli saksa keele lektor Tartu Ülikoolis aastatel 1852–1865.

## Viited
Stephan Marie Bernard Rocher

**Stephan Marie Bernard Rocher** (29. märts 1847 Le Mas-d Azil, Prantsusmaa – 29. oktoober 1901 Peterburi) oli prantsuse keele lektor Tartu Ülikoolis 1895–1901. 

## Viited
Mihhail Rosberg

**Mihhail Petrovitš Rosberg** (vene Михаил Петрович Розберг; 17. august (vkj. 5. august) 1804 Moskva – 1. november 1874 Tartu) oli keeleteadlane ja filoloog, akadeemik ja tõeline riiginõunik.

Rosberg oli ihuarsti poeg. Ta lõpetas 1825 Moskva Ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonna kandidaadikraadiga.

1. jaanuaril 1830 asus Rosberg Novorossiiski ja Bessaraabia kindralkuberneri krahv Mihhail Vorontsovi kutsel tööle tema kantseleis ja ühtlasi määrati ta ajalehe Odesski vestnik peatoimetajaks. Peale selle sai ta Odessas asuva Richelieu lütseumi professoriks: 20. oktoobril 1831 ajaloo kateedris ja 14. detsembril 1831 sõnakunsti kateedris. Mõlemat professorikohta hoidis ta kuni 1835. aastani, mil lahkus Odessast.

Rosberg töötas Tartu Ülikoolis vene keele ja kirjanduse ning slaavi filoloogia professorina 1835–1867. Ta kutsuti Tartusse 6. juulil 1835, kuid töötas Vorontsovi kantseleis kuni 13. juunini 1836 ja asus Tartus tööle alles 21. septembril 1836. 7. detsembril 1838 kaitses Rosberg filosoofiadoktori kraadi väitekirjaga "Ilu arengust kunstis ja eriti sõnakunstis". Sama aasta 23. detsembril kinnitati ta ülikooli korraliseks professoriks. 24. märtsil 1841 määrati Rosberg Tartu tsensuurikomitee tsensoriks. 19. oktoobril 1841 valiti Rosberg Peterburi Teaduste Akadeemia äsja avatud vene keele ja sõnakunsti osakonna adjunktiks.

7. juunil 1843 autasustati Rosbergi Püha Vladimiri ordeni 4. järguga. 29. oktoobril 1843 anti talle kolleegiuminõuniku auaste. 1843 juhatas ta Võrumaa koolide revisjoni, mille eest teda autasustati briljantsulega. 3. veebruaril 1849 valiti ta Peterburi Teaduste Akadeemia erakorraliseks akadeemikuks.

1867 läks ta erru tõelise riiginõuniku auastmes.

## Viited
Woldemar von Rohland

**Woldemar Eduard von Rohland** (27. mai/8. juuni 1850 Riia – 18. detsember 1936 Freiburg) oli baltisaksa päritolu Eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Woldemar Eduard von Rohland oli Riia arsti Leo Theodor von Rohlandi poeg.

Lõpetas 1867 Tartu Kubermangugümnaasiumi ja 1872 TÜ õigusteaduse kandidaadina; õppides Berliinis ja Leipzigis, oli tal tihe side juhtivate saksa õigusteadlaste eraõiguslase Otto Stobbe ja karistusõiguslase Karl Bindinguga. Õigusteaduse doktor (1875, Leipzigi Ülikool), väitekiri "Zur Theorie und Praxis des deutsches Enteigungsrechts". Oli 1877–78 Leipzigi Ülikooli kriminaalõiguse eradotsent, õigusteaduse magister (1887, TÜ), väitekiri "Die strafbare Unterlassung. Erste Abteilung. Die Theorien über die Causalität beim Comissivdelict durh Unterlassung", õigusteaduse doktor (1888, TÜ), väitekiri "Die Gefahr im Strafrecht". 1878–92 TÜ kriminaalõiguse erakorraline professor, 1893–1919 Freiburgi Ülikooli professor, aastast 1919 emeriitprofessor, jätkas auprofessorina karistus- ja rahvusvahelise õiguse ning õigusfilosoofia õpetamist aastani 1936. TÜ venestamisperioodil jätkas juriidilise ajakirja Dorpater Juristische Studien (4 köidet, 1891–96) toimetajana.

## Viited

## Teoseid
* Das internationale Strafrecht. Leipzig, 1877
* Die Gefahr im Strafrecht. Dorpat, 1886
* Historische Wandlungen der Religionsverbrechen. Leipzig, 1902
* Die Kausallehre des Strafrechts. Leipzig, 1903
* Die Willensfreiheit und ihre Gegner. Leipzig, 1905
* Die soziologische Strafrechtslehre: Eine Kritik. Leipzig, 1911 (uus trükis: Aalen, 1978) .

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 639
* Левицкий I, 530–532
* EE 8, 174
* EE 14, 431
* Sootak, Jaan. Tartu ülikooli kriminaalõiguse õppejõud Woldemar von Rohland. // TÜ Toim 868 (1989), 161–166.
* Prof. Rohlandiga kokku lepitud. Kaja, 22. november 1928, nr. 275, lk. 3.

*  

## Välislingid
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Christian Daniel Rosenmüller

**Christian Daniel Rosenmüller** (12. aprill 1762 Erfurdi lähedal – 15. aprill 1823 Rakvere) oli õigusteadlane.

Töötas Tartu Ülikoolis kohaliku õiguse (eesti ja soome) professorina 1803–1805.

## Viited
Georg Philipp August von Roth

**Georg Philipp August von Roth** (8. oktoober 1782 (teistel andmetel 1783) Tartu – 15. veebruar 1817 Tartu) oli Eesti keeleteadlane, ühtlasi eesti ja soome keele lektor Tartu Ülikoolis.

Georg von Roth õppis aastatel 1802-1806 Tartu Ülikoolis ning töötas aastatel 1810-1817 ülikoolis eesti ja soome keele lektorina. Osales oma isa praost Johann Philipp von Rothi abilisena "Tarto maa rahwa Näddali Lehe" trükkitoimetamisel ja selle jaoks artiklite tõlkimisel välismaa  lehtedest. Andis 1814 välja võru-tartukeelse aabitsa, millest ilmus neli kordustrükki. Noore õppejõu ootamatu surma puhul külastas tema vanemaid Kanepis ja perekonda Pilkuses Tartu Ülikooli rektor G. F. Parrot,  kõik tema meessoost järeltulijad kolmes põlves õppisid Tartu Ülikoolis ja said ülikooli senati/nõukogu otsusega õppetoetust isa teenete tõttu.

On maetud Vana-Otepää kalmistul asuvale Rothide perekonnakalmistule.

## Isiklikku
Tema vanemad olid vaimulik Johann Philipp von Roth ja Beata Katharina Seefels.

## Elulugu
Georg Philippe August von Roth oli baltisakslane ja Johann Philipp v R-i poeg.

Õppis 1802–03 ja 1806 TÜ-s (matrikkel nr 4) ning 1803–06 mitmes Saksamaa ülikoolis teoloogiat. 1806 abistas oma isa "Tartomaa rahva Näddali-Lehe" väljaandmisel. Oli 1806–09 Otepääl koduõpetaja ja 1810–17 TÜ eesti ja sm keele lektor. Koostanud lõunaeestikeelse aabitsa.

## Viited

## Teoseid
* "Tarto maa rahwa Näddali-Leht" (kaastööline, tõlkija, tsensorile esitaja ja trükkitoim) selle väljaandmisel Tartus 1806
* "ABD nink weikenne luggemisse ramat Tarto ma rahwa tullus". Tarto-linan, trükkitu nink müwwa M. G. Grentsiusse man 1814, 3. trükk 1817.

## Kirjandus
* Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat, 1889, 1
* Levitski II, 630
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 175
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 654
* M. G. Grenziuse trüki- ja kirjastustoodang 1786–1818. Bibliograafianimestik. Koost E. Jaanson. Tartu, 1985
* Roth, Friedrich v.. Das Roth-Buch. Die Familie v. Roth. Hamburg, 1985
* Johann Philipp von Roth. Koost M. Hirvlaane. Tartu, 2000
* Tamul, S. Veel kord Tartu ülikooli taasavamise ja eesti keele lektori küsimusest. // 200 aastat eesti keele ülikooliõpet: 1803 eesti ja soome keele lektoraat Tartu Ülikoolis: juubelikogumik. Tartu, 2003, 25
* Tarto maa rahwa Näddali-Leht. Uurimusi ja allikmaterjale. Koost T. Tannberg. Tartu, 1998, 12–13.
* 

## Välislingid
*
Oscar Eduard Rothberg

**Oscar Eduard Rothberg** (30. jaanuar (18. jaanuar vkj) 1869 Tartu – 25. aprill 1935 Tartu) oli eesti arstiteadlane.

Talupidaja Gustav Rothbergi ja tema naise Katharina poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1888–1894, tudeeris ka Breslau Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis lastehaiguste eradotsendina 1911–1918 ja professorina 1918. aastal. 

Alates 6. maist 1919 nimetati ta 2. Tartu sõjaväehaigla vanemordinaatoriks. 1926. aastal arvati erru vanuse tõttu.

Ta on maetud Tartu Raadi (Vana-Jaani) kalmistule.

## Viited
Vladimir Rubaškin

**Vladimir Jakovlevitš Rubaškin** (vene keeles *Владимир Яковлевич Рубашкин*; 5. aprill 1876 Novotšerkassk – 24. juuni 1932 Harkov) oli vene arstiteadlane.

Ta oli kasakast ametniku poeg. Õppis Sõjalis-Meditsiinilises Akadeemias ja töötas sealsamas. Oli Tartu Ülikoolis võrdleva anatoomia, embrüoloogia ja histoloogia professor aastatel 1912–1918.

Tema õpilasi oli histoloog Eduard Aunap.

## Viited
Carl Christian Leopold von Rummel

**Carl Christian Leopold von Rummel** (1. november 1812 Aizpute, Kuramaa kubermang – 29. detsember 1887 Tartu) oli baltisaksa õigusteadlane. Ta uuris Balti provintsiaalõigust ja andis välja Kuramaa õigusallikad.

Von Rummel oli kohtuametniku poeg. Ta lõpetas 1832. aastal Miitavi (Jelgava) Gümnaasiumi ja õppis 1835–1838 Tartu Ülikoolis õigusteadust. 1843. aastal kaitses Tartu Ülikoolis õigusteaduse magistritöö "Zur Lehre von der Einwerfung des Vorausempfangenen nach liv-, esth- und kurländischem Landrecht". Doktoriväitekirja õigusteaduses kaitses ta *in absentia* 1844. aastal Heidelbergi Ülikoolis teemal "Instructorium des kurländisches Processes nach Vergleichung mehrerer Handschriften herausgegeben" ja 1847. aastal Tartu Ülikoolis teemal "De statu aetatis secundum juris livonici principa".

Töötas Tartus kohaliku õiguse eradotsendina 1841–1843, dotsendina 1843–1845 ja professorina 1845–1872. Seejuures oli ta aastail 1841–1844 ühtlasi ülikooli kohtu notar, 1866–1867 Tartu Ülikooli prorektor ning 1855–1866 ja 1867–1872 õigusteaduskonna dekaan. Professoriametis oli ta 1845–1852 provintsiaalõiguse erakorraline professor, 1852–1872 korraline professor ning 1872. aastast emeriitprofessor.

## Teoseid
* Die Quellen des Kurländischen Landrechts. Dorpat, 1844–51
* Das curländische Vormundschaftsrecht. Dorpat, 1850.

## Viited

## Kirjandus
* TÜ KHO Carl Rummeli isikuarhiiv
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 656–657
* Левицкий I, 565
* EE 8, 243
* EE 14, 439.
Edmund August Friedrich Russow

**Edmund August Friedrich Russow** (8. märts (24. veebruar vkj) 1841 Tallinn – 23. aprill (11. aprill vkj) 1897 Tartu) oli baltisaksa botaanik. 

Russowi isa oli sõjaväeinsener. Ta õppis aastatel 1860–1864 Tartu Ülikoolis ja seejärel Berliini Ülikoolis. 

Ta töötas Tartu Ülikoolis botaanika eradotsendina aastatel 1866–1867, dotsendina 1867–1874 ja professorina 1874. aastast kuni surmani. 

Aastatel 1864–1874 töötas ta Tartu Ülikooli botaanikaaia direktori abilisena. 1865. aastal sai ta magistrikraadi tööga "Beiträge zur Kenntniss der Torfmoose" ("Lisandused teadmistele turbasambla kohta"). 

1872. aastal ilmus Russowi suurteos "Vergleichende Untersuchungen der Leitbündel Kryptogamen" ("Eostaimede soonte võrdlev uuring") ja Russow pälvis selle eest samal aastal Karl Ernst von Baeri preemia. See oli 200 rubla suurune preemia, mida andis välja Peterburi Teaduste Akadeemia, ja Russowile tuli läbi aegade teine Baeri preemia. 7. detsembril 1885 sai Russow Peterburi Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliikmeks. 

1895. aastast kuni surmani oli Russow Eesti Looduseuurijate Seltsi president. 

Russow oli üks looduskaitseliikumise algatajaid Eestis. Ta oli kontaktis Euroopa looduskaitse rajaja Hugo Conwentziga. 

Ta uuris turbasamblaid ja tegeles loodusfotograafiaga.

## Isiklikku
Tema vend oli ornitoloog Valerian Carl Michael Russow.

## Viited

## Välislingid
* Teoseid
Otto Rosenberger

**Otto Benjamin Gottfried Rosenberger** (17. veebruar (6. veebruar vkj) 1769 Jaunpils, Kuramaa – 7. oktoober 1856 Tartu) oli pedagoog, koolijuht ja keeleteadlane. Tartu ülikooli läti keele lektor (1803−1847) ja Tartu Kubermangugümnaasiumi esimene direktor. Riiginõunik.

## Elulugu
### Päritolu ja haridustee
Põlvnes Kuramaa pastorisuguvõsast. Tema isa Otto Ludwig Rosenberger (1739−1809) oli Jaunpilsi pastor. Ema Marie Elisabeth Denffer (suri 1779) oli Salduse pastori tütar. 1787. aastast õppis Halle ülikoolis teoloogiat. 1790. aastal immatrikuleeriti Jena ülikooli, kus omandas teoloogiakandidaadi kraadi.

### Pedagoog ja koolijuht
Pärast ülikoolistuudiumi lõppu naasis Kuramaale, kus oli aastatel 1792−1803 koduõpetaja. Seejärel sai temast taasavatud Tartu ülikooli läti keele lektor, kellena oli ametis 1847. aastani. 1804−1814 oli ta ühtlasi Tartu kreiskooli õpetaja. 1814−1820 oli ta Tartu koolide direktor ja seejärel kuni 1838. aastani Tartu Kubermangugümnaasiumi direktor.

## Töid
**Formenlehre der lettischen Sprache in neuer Darstellung* (1848)
**Der lettischen Grammatik zweiter Teil, Syntax* (1852) 

## Tunnustus
* Püha Vladimiri ordeni IV klass
* Püha Stanislavi ordeni II klass

## Viited

## Kirjandus
*Lenz, Wilhelm. *Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710−1960*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 651.

## Välislingid
*
*Erik Amburgeri andmebaas. Nr 94480 https://amburger.ios-regensburg.de/?id=94480
Emil Woldemar Rosenberg

**Emil Woldemar Rosenberg** (26. aprill 1842 Vana-Vändra karjamõis – 29. detsember 1925 München) oli baltisaksa arstiteadlane.

Klaaskoja omaniku poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1860–1868, tudeeris ka Leipzigi Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis võrdleva anatoomia, embrüoloogia ja histoloogia professorina 1876–1888, seejärel oli professor Utrechti Ülikoolis kuni 1909.

## Viited
Franz Rühl

**Carl Friedrich Julius Peter Franz Rühl** (26. oktoober 1845 Hanau – 3. juuli 1916 Jena) oli saksa ajaloolane.

Tubakavabrikandi poeg. Õppis Jena ülikoolis 1863–1867, tudeeris ka Berliini ja Marburgi Ülikoolis. Oli 1871–1872 eradotsent Leipzigis, töötas Tartu Ülikoolis klassikalise filoloogia ja arheoloogia dotsendina 1872–1875 ja professorina 1875–1876, seejärel oli professor Königsbergi ülikoolis. 

## Viited
Auguste Saget

**Auguste Saget** seenior (30. aprill 1820, Neuchatel, Šveits – 5. jaanuar 1910, Tartu) oli prantsuse keele lektor Tartu Ülikoolis 1861–1874. 

## Viited
Ami Friedrich August Saget

**Ami Friedrich August Saget** juunior (31. detsember 1858 Pärnu – 28. mai 1909 Tartu) oli prantsuse keele lektor Tartu Ülikoolis 1902–1909.

## Viited
Franz Sahmen

**Gottlieb Franz Emanuel Sahmen** (22. juuli 1789 Apekalns, Liivimaa – 3. mai 1848 Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane.

## Elulugu
Gottlieb Franz Emmanuel Sahmen oli baltisakslane, pastori poeg.

Lõpetas Riia Toomkooli ja . 1806–1811 õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, meditsiinidoktor (1811, TÜ), väitekiri "Dogmata veterum et recentorium medicorum eorumque in praxi medica usus" (Dorpat, 1811). Täiendas end 1814–1815 Viini ülikoolis ja 1815–1816 Würzburgi ülikoolis.

Oli 1811–1814 Mõisakülas koduõpetaja, 1816–1823 Tartus maakonnaarst, 1823–1826 Tartu Ülikooli kliiniku sisehaiguste osakonna juhataja, 1826–1828 dieteetika, *materia medica*, meditsiiniajaloo ja -kirjanduse (aastast 1865 farmakoloogia, dieteetika ja meditsiiniajaloo) professor ja kateedri juhataja, 1828–1847 teraapia ja kliiniku kateedri professor, aastast 1847 emeriitprofessor.

Joseph August Heinrich Sahmen oli tema poeg.

## Teadustöö
Andis suure panuse empirismi jäänuste likvideerimiseks diagnostikas ja ravis. Hankis 1835 Tartu Ülikooli kliinikule  ja plessimeetri ning 1844 ajakohase mikroskoobi, pani aluse kliinilisele laborile. Oli tol ajal veel algastmel oleva objektiivse (füüsikalise) haigete uurimismeetodi innukas järgija, temast alates juurdus kliinilises ja pedagoogilises praktikas peale auskultatsiooni ka perkussioon. 1825 astus välja homöopaatide tegevuse vastu. Teadustöödest on tähtsaim 1826 avaldatud monograafia aju- ja ajukelmete haigustest, käsitletuina patoloogilis-diagnostilisest aspektist.

## Teoseid
* Ueber die gegenwärtige Stellung der Homöopathie zur bisheringen Heilkunde. Dorpat, 1825
* Ueber die Witterungs- und Krankheits-Constitution der Stadt Dorpat in den Jahren 1822, 1823, 1824. // Vermischte Abhandlungen aus dem Gebiete der Heilkunde von einer Gesellschaft practischer Aerzte zu St. Petersburg. 3-te Samml., 1825
* Die Krankenheiten des Gehirns und der Hirnhäute, patologisch-diagnostisch betrachtet von Dr G. F. J. Sahmen zu Dorpat. Riga und Dorpat, 1826
* Ein Paar Worte über die medicinische Literatur Russlands. // Dorpater Jb. II (1834).

## Vaata ka
*Sahmen

## Viited

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 662
* Die Aerzte Livlands, 345
* Из истории медицины. VI. Рига, 1964, 173–174
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 138, 239, 241, 243
* Käbin, I., 142, 302, 356, 358
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 36, 348.
*
Heinrich Sahmen

**Joseph August Heinrich Sahmen** (1. detsember 1829 Tartu – 10. veebruar 1896 Tartu) oli baltisaksa päritolu Eesti arstiteadlane ja terapeut.

## Elulugu
Joseph August Heinrich Sahmen oli baltisakslane ja professor Gottlieb Franz Emmanuel Sahmeni poeg.

Sahmen lõpetas Tartu Kubermangugümnaasiumi ja astus 1848 Tartu Ülikooli. 1852. aastal lõpetas ta TÜ arstiteaduskonna ning 1854. aastal kaitses samas meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga "Disquisitiones microscopiae de chismatis optici texture" (Dorpat, 1854). 1854–56 täiendas ta end Berliini, Praha ja Viini ülikoolis ja 1856–57 Itaalias. 1853–54 oli ta Tartu teraapiakliiniku assistent, 1858–59 Pärnu lähedal vabrikuarst, aastast 1859 praktiseeriv arst Tartus, ühtlasi 1861–64 ka TÜ polikliiniku assistent ja teraapia eradotsent.

## Vaata ka
*Sahmen

## Viited

## Kirjandus
* "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat" Dorpat, 1889, lk 370
* Brennsohn, I. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905, lk 346
* Levitski, G. V. "Biografitšeskij slowarj professorov i prepodavatelei Imperatorskogo Jurjevskogo, bõvšego Derptskogo universiteta za sto let jego suštšestvovanii (1802–1902)" Jurjev, 1902–1903, II kd, lk 130–131, 319
* "Album Dorpato-Livonorum" Dorpat, 1908, lk 153
Nikolai Samsonov

**Nikolai Aleksandrovitš Samsonov** (18. juuli 1877 Petrovsk, Saratovi kubermang – 22. aprill 1920 Voronež) oli zooloog.

Ta oli kaupmehe poeg. Õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1901–1908. Töötas Tartu Ülikoolis zooloogia eradotsendina 1918. aastal. 

## Viited

## Välislingid
*Foto, foto
Jānis Sanders

**Jānis Sanders** (ka **Jahnis** või **Joann**; 28. detsember 1857 Zehren, Kuramaa kubermang – 19. jaanuar 1951 Esslingen Saksamaa) oli läti usuteadlane.

Jānis Sanders oli talupoja poeg, ta õppis aastatel 1873–1879 Miitavi kubermangugümnaasiumis, 1879–1883 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.

Aastatel 1885–1917 oli ta Peterburis, Peterburi Läti Jeesuse kiriku koguduse pastor, 1916–1917 praktilise usuteaduse professor Tartu Ülikoolis, kus pidas loenguid läti keeles..

Aastatel 1920–1935 Riias, Riia Püha Jeesuse kiriku koguduse pastor ja 1921. aastast Läti Ülikooli eradotsent.

Lahkus 1944. aastal Saksamaale.

## Viited
Nikolai Saveljev

**Nikolai Aleksandrovitš Saveljev** (vene Николай Александрович Савельев; 24. september 1860 Moskva – 11. juuli 1933) oli vene arstiteadlane.

Saveljev õppis ja töötas Moskva Ülikoolis. Ta oli Tartu Ülikooli eripatoloogia professor 1898–1911.

## Viited
Hägused lood

"**Hägused lood**" (ingl. *Milhouse of Sand and Fog*) on joonissarja "Simpsonid" 17. hooaja kolmas jagu. See oli esimest korda ekraanil 25. septembril 2005.

## Sündmustik
Simpsonite pere on kirikus. Pastor Lovejoy jutluse ajal hakkab Maggie ennast lauluraamatuga kratsima. Kui ta arsti juurde viiakse, selgub, et Maggie'l on tuulerõuged. Kodus pannakse Maggie'le kindad kätte, et ta ennast sügada ei saaks. Kuid Maggie sügab ennast ikkagi - ananassiga, juusturiiviga ja kaisukaru sees oleva oraga. Siis korraldab Homer Nedi soovitusel rõugepeo, kuhu lapsed kokku tulevad.

Peole tulevad ka Milhouse'i vanemad ja viimasele ei meeldinud, et nende pere jälle koos on. Nad otsustavad Bartiga Milhouse'i vanemad jälle lahku ajada. Milhouse valetab isale, et ema ütles, et isa haiseb ja ajab südame pahaks. Siis ütleb Milhouse emale, et isa andis talle õlut juua, kuid ema saab aru, et Milhouse valetab. Kui nad Bartiga ühte "O.C." osa vaatavad, tuleb neile hea idee - nad viivad ühe Marge'i rinnahoidja Milhouse'i isa voodisse. Nii ajavad nad hoopis Homeri ja Marge'i tülli. Bart ja Milhouse lähevad ohtlikule kaljule, mille lähedal Homer ja Marge kohtuvad. Samal ajal kui Bart püüab nende tähelepanu, peab Milhouse Barti-sarnase nuku vette lükkama, kuid ta näeb valesti ja lükkab hoopis Barti vette. Homer üritab Barti päästa, kuid nad mõlemad satuvad joale lähemale. Marge päästab Homeri ja Barti, aga Milhouse ei tea seda ja hüppab kaljult alla, teatades, et ta ei taha elada maailmas ilma Bartita. Marge küsib, et kas ta oskab ujuda, mispeale Bart küsis talt tema enda arvamust.

## Välislingid
*
Stepan Bandera monument

**Stepan Bandera monument** on Ukraina rahvuslaste juhi Stepan Bandera mälestuseks püstitatud sammas Lvivi kesklinnas.

Mälestussammas püstitati 2007. aasta oktoobris pärast aastatepikkust planeerimist.
Carl Schmidt

**Carl Schmidt** on mitme inimese nimi.
***[[Carl Ernst Heinrich Schmidt]]** (1822–1894) oli baltisaksa arstiteadlane.
***[[Carl Schmidt (arhitekt)]]** (1866–1945) projekteeris 1905 Neeruti mõisa ümberehituse.
Ștefan cel Mare

**Ștefan cel Mare** (Stefan Suur, ka **Ștefan cel Mare și Sfânt**, Stefan Suur ja Püha; umbes 1433 – 2. juuli 1504) oli Moldova vürst (Ștefan III nime all) aastatel 1457–1504.

Stefan kuulus Mușatini suguvõsasse, mis valitses Moldovat pikka aega. Tema isa Bogdan II oli vürst olnud aastatel 1449–1451, kuid seejärel haaras võimu Stefani onu Petru Aron, kes ei suutnud oma võimu Moldova üle aga lõplikult kindlustada ja pidas pidevaid kodusõdu oma sugulastega. Stefan suutis ta lõpuks alistada, tunnustades oma süseräänina Poola kuningat ja Leedu suurvürsti Kazimierz IV-t. Sisepoliitiliselt jäi Stefan aga täiesti sõltumatuks. 

Et Moldova oli surutud võimsamate riikide vahele, pidi Stefan pidevalt võitlema oma riigi sõltumatuse säilitamise eest. 1467. aastal võitis ta sissetungivaid Ungari kuningriigi vägesid, 1471. aastal lõi osmanid välja Valahhiast ja võitis neid 1475. aastal ka Moldovas. Tänu sellele sai ta rooma-katoliku kiriku paavstilt usukaitsja tiitli, ehkki ta oli õigeusklik.  Valahhias suutis Stefan võimule aidata oma liitlase, Vlad III Tepesi venna Vlad Călugăruli. 

1484. aastal tungisid osmanid aga uuesti Moldovasse ja Stefan suutis nad pärast piirikindluste kaotamist siiski tagasi lüüa. Samas püüdis Poola kuningriik Moldova üle reaalset dominatsiooni saada, kuid ka poolakate sissetungid suutis Stefan tõrjuda. 1503. aastal oli Stefan sunnitud tunnistama Osmanite riigi ülemuslikkust, kuid tegelikult jäi ta riik endiselt iseseisvaks. 1504. aastal suri ta umbes 71-aastaselt.  

Stefan oli ka väga jumalakartlik valitseja ning püstitas mitmeid kirikuid. Hiljem kanoniseeris Rumeenia õigeusu kirik ta kui 'õigeusliku vojevoodi Stefan Suure ja Püha'. Ștefan cel Mare on rahvuskangelase staatuses nii Moldovas kui ka Rumeenias.
Katkestatud suguühe

**Katkestatud suguühe** (ladina keeles *coitus interruptus*) on vahetult enne seemnepurset katkestatud suguühe. Selle tulemusel on takistatud seemnerakkude pääs emakasse.

Katkestatud suguühte puhul mees püüab tõmmata peenist välja naise tupest enne, kui tal toimub seemnepurse. Selle järel stimuleeruvad seemnerakud sageli veel seemnepurske toimumiseni, niikaua kui seemnepurse ei tule otse välja. Väljapurskuv seemnevedelik suunatakse väljapoole naise suguelundeid.

## Eelised ja puudused

Katkestatud suguühe toimub ilma rasestumisvastaste vahenditeta. See sobib ka isikutele, kelle usuliste veendumuste tõttu ei või kasutada teisi rasestumisvastaseid vahendeid. Katkestatud suguühtel ei ole ka kõrvaltoimeid. Katkestatud suguühe ei kaitse siiski suguhaiguste eest ja selle töökindlus on nõrk võrreldes teiste meetoditega. Ainult õigeaegne seemnepurse on vaevaline sellepärast, et suguühted erutusega on võimalikumad. Seemnepurske esilekutsumine võib olla samuti vaevaline.

## Usaldusväärsus

Tänapäeval ollakse seda meelt, et katkestatud suguühe ei ole usaldusväärne lahendus. Riskiks on, et orgasmi saades tõmbab mees peenise hilja ära. Ka kui järgmine suguühe toimub varsti edasi või suguti peas on seemnerakkude jäljed, kasvab jälle risk rasedaks jääda. Katkestatud suguühe vähendab riski rasestuda, kuid ei ole turvaline lahendus.

Iisraeli teadlaste uurimused näitasid, et Cowperi näärmete ergutamisel eritus puhast lima 12 mehel. Neist kolmel esines võimas lima eritumine Cowperi näärmetest. Viiel mehel tuli kiiresti seemnepurse ja neljal mehel oli normaalne seksuaalreaktsioon. Katsealuste rühm oli küll väike, kuid uuringutest selgusid edukalt erinevat tüüpi mehed. Uurimustes analüüsiti meeste erutumise aega enne vedeliku eritumist, kuid see ei näita sisaldust peenises.

## Allikad
* Tohtori.fi: Keskeytetty yhdyntä. Tuleeko ’touhutipasta’ raskaaksi vai ei?
Sade

**Sade** on lahusest enamasti keemilise reaktsiooni käigus eraldunud (settinud) tahke aines.

Sõna mitmuse – sademed – all mõistetakse vihma, lund, rahet.

## Vaata ka
*Sete
*Sadestamine (keemia)
Johann von Neumann

* **[[John von Neumann]]** (1903–1957), Ungari juudi päritolu USA matemaatik, füüsik ja leiutaja
* **[[Johann Georg Josias von Neumann]]** (1780–1855), Saksa päritolu Vene õigusteadlane, Tartu Ülikooli professor
Mõhhailo Hruševskõi

**Mõhhailo Hruševskõi** (ukraina keeles Михайло Сергійович Грушевський; 29. september (vana kalendri järgi 17. september) 1866 Chełm – 26. november 1934 Kislovodsk) oli ukraina ajaloolane ja poliitik.

Hruševskõi oli Ukraina mõjukamaid ajaloolasi, üks rahvusliku ajalookirjutuse rajajatest. Tema kirjutatud "Ukraina-Vene ajalugu", mis ulatus 1660. aastani, käsitles esmakordselt Vana-Vene riiki kui ukrainlaste ja mitte venelaste oma. Ka Bogdan Hmelnõtski mässus Poola vastu nägi ta rahvuslikke põhjuseid. 

Enne Esimest maailmasõda aitas Hruševskõi rajada Ukraina teaduslikke organisatsioone nii Austria-Ungarile kuulunud aladel kui ka Venemaal. 1920. aastatel tegutses ta õpetlasena Ukraina NSV-s, olles mõjukamaid figuure Ukraina NSV Teaduste Akadeemias.

Poliitikuna asus Hruševskõi tegutsema 19. sajandi lõpus. Ta tegi seda peamiselt Austria-Ungaris, kus olud selleks olid vabamad, võttes sõna poolakate domineerimise ja russiinide partikularismi vastu Galiitsias. 1905. aasta revolutsiooni ajal tegutses ta ka Venemaal, esitades idee autonoomsest Ukrainast demokraatliku Venemaa koosseisus. Vaadetelt oli ta sotsialist ning üks mõjukamaid Ukraina sotsialiste-revolutsionääre (esseere).

1917. aastal, kui tuli kokku Ukraina Keskraada, valiti ta selle esimeheks ja peagi kuulutas see välja iseseisva Ukraina Rahvavabariigi. Nõnda võib Hruševskõid lugeda esimeseks tänapäevase Ukraina riigipeaks. Kuid 1918. aastal, kui bolševike ja valgete vahel algas kodusõda, langes Ukraina kaosesse: see jagunes hetman Pavlo Skoropadski, anarhistide, keda juhtis Nestor Mahno, Matvei Grigorjevi rohelise armee ja teiste rühmituste vahel. Hruševskõi läks eksiili ja jätkas seal nii akadeemilist kui ka poliitilist tegevust. Kui bolševikud olid Ukraina vallutanud, tahtis Hruševskõi koos teiste ukraina esseeridega sinna naasta, lootes kommunistidega koostööd teha. 1924. aastal võimaldatigi tal Ukrainasse tagasi tulla, kuid poliitiline tegevus välistati täielikult. Nii keskendus ta akadeemilisele tööle, eriti oma Ukraina üldajaloo kirjutamisele.

1931. aastal sundisid kommunistid Hruševskõi aga Ukrainast lahkuma (algul Moskvasse, hiljem Kaukaasiasse), tema ja teiste Ukraina intelligentide vastu algatati stalinistlik laimukampaania ja tema teoste avaldamine keelati. Ta paigutati OGPU range järelevalve alla ja 1934. aastal suri ta ootamatult, võimalik, et ta tapeti.  

Kui Ukraina riik 1991. aastal taastati, tõsteti ka Hruševskõi taas au sisse. Tema portree on Ukraina 50-grivnasel rahatähel. Kiievis asub ka tema mälestusmärk.
Shanghai Shi

**Shanghai Shi** (hiina keeles 上海市 *Shanghai Shi*) on linnaks (*shi*) nimetatav 1. järgu haldusüksus Hiinas, keskalluvusega linn.

Shanghai Shi jaguneb 16 linnarajooniks:

2009. aastal liideti Nanhui linnarajoon Pudongi linnarajooniga, 2011. aastal Luwani linnarajoon Huangpu linnarajooniga ja 2015. aastal Zhabei linnarajoon Jing'ani linnarajooniga. 

## Välislingid

* Shanghai koduleht (hiina keeles)
Brüsseli lennujaam

**Brüsseli lennujaam** (IATA: **BRU**, ICAO: **EBBR**) on Belgia peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvuslike lennufirmade Sabena ning Brussels Airlines baasjaam. Lennujaam asub Zaventemis, Brüsseli kesklinnast 12 kilomeetrit kirde pool. 

Lennujaam rajati 1940. aastal militaarlennuväljana, kui Saksa sõjavägi nõudis selleks tarbeks 600 ha põllumaad. Ehitati kolm rada, millest kaks on ka tänapäeval kasutuses.

Estonian Air avas lennuliini Tallinn–Brüssel 7. septembril 2004, ettevõtte lennutegevuse peatamisest saati on seda teenindanud Nordica. 

22. märtsil 2016 toimus lennujaamas terrorirünnak, kus pisut enne kaheksat hommikul tekitati kaks plahvatust.

## Vaata ka
*2016. aasta Brüsseli plahvatused
Vlad Țepeși büst

**Vlad Țepeși büst** on Valahhia valitseja Vlad Dracula mälestusmärk tema sünnikoha lähedal Sighișoara linnas. Büst asub keskaegse katoliku katedraali taga.
Dreadnought (1906)

Järjekorranumbrilt kuues **HMS Dreadnought** oli briti kuningliku mereväe lahingulaev (drednoot), mis muutis põhjalikult sõjalaevade kontseptsiooni. HMS Dreadnoughti valmimine 1906. aastal muutis suure hulga olemasolevaid laevu kasututeks, kuna tema kümme suurekaliibrilist kahurit võimaldasid vastase laeva tule alla võtta ja hävitada enne, kui viimane jõudis olulist vastupanu osutada. Lisaks suurele tulejõule oli laeval ka konkurentidest parem tippkiirus: 21 sõlme, mille tagas uudne turbiinmootor. Seetõttu jagatakse 20. sajandi alguse sõjalaevad tinglikult Dreadnoughti eelseteks ja järgseteks laevadeks.

## Välislingid
Julia Skripnik

**Julia Skripnik** (sündinud 10. augustil 1985; neiupõlvenimi **Matojan**) on Eesti endine tennisist.

Tema senine parim koht WTA edetabelis oli 866. (25. august 2008).

## Välislingid
* Julia Skripniku andmed WTA Touri ametlikul kodulehel
Varvara Jerilova

**Varvara Jerilova** (sündinud 4. aprillil 1965 Volgogradis) on vene päritolu Eesti metsosopran. 

Ta elab Eestis alates 1968. aastast. Aastatel 1982–1984 õppis ta laulmist Klaudia Taevi vokaalstuudios ja aastatel 1984–1987 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. Jätkas lauluõpinguid 1996–1998 Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi muusikaosakonnas Malle Raidi õpilasena. Aastatel 1996, 1997 ja 2000 osales ta Pärnus Matti Pelo lauljate meistrikursustel. 

Lisaks solistitegevusele on Varvara Jerilova laulnud vene õigeusu kiriku koorides. Alates aastast 1998 on ta esinenud Eesti kontserdipaikades vene romanssidest koosneva kavaga. Alates juulist 2000 juhendab ta oma vokaalstuudiot, mis kuulub Pärnu Slaavi ühingusse „Jaroslavna“.

## Viited
Raer Saar

**Raer Saar** (sündinud 16. juunil 1978) on eesti kontrabassimängija.

Raer Saar on õppinud Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi muusikaosakonnas. 

Tegutseb kontserteeriva levimuusikuna. Teinud kaasa teatrilavastustes, sealhulgas rahvusooperi Estonia ja Pärnu Teatri Endla ühistööna Pärnu Teatris Endla 26. märtsil 1999 esietendunud Marguerite Monnot' muusikalis "Irma" ("Irma la Douce").

Ta mängib basskitarri ansamblis Steel Wheels, mis on osalenud saates "7 vaprat".

## Viited

## Kirjandus
* Baradinskas, Silvi. 2003: Kontserdikaja. Pärnu Postimees, 28.05.2003:9

## Välislingid
* Foto
WTA

**Women's Tennis Association** (lühend **WTA**) on ülemaailmne elukutseliste naistennisistide katusorganisatsioon, mis korraldab ühtse naistennisistide edetabeli koostamist ning mille koostatud reeglite järgi jagatakse tenniseturniiridel punkte ja pääseb erineva auhinnarahaga turniiridele mängima.

WTA korraldab WTA 1000, WTA 500, WTA 250 ja WTA 125 turniire, WTA aastalõputurniiri ja WTA Elite Trophy, neli suure slämmi turniiri ning ITF W100, W80, W60 ja W40 turniire.

## Reeglid
WTA punkte ei saa nooremad kui 14 aastat vanad. WTA pingeritta kaasatakse mängijad, kes saavad punkte vähemalt kolmel turniiril või kes saavad vähemalt 10 punkti ühel või mitmel turniiril.

Aastalõputurniirile pääsevad edetabeli kaheksa esimest. Mängijad jaotatakse kahte rühma ning turniiri eelvoorus mängivad kummaski rühmas kõik kõigiga. Poolfinaali pääsevad kummastki rühmast kaks paremat. WTA Elite Trophy turniiril osalevad 12 mängijat. Turniirile pääsevad 11 edetabeli paremat mängijat, kes ei ole aastalõputurniirile kvalifitseerunute hulgas. Kaheteistkümnendana osaleb kas finaalturniiri varumängija või edetabelis järgmine. Mängijad jaotatakse nelja kolmeliikmelisse rühma, kes eelvoorus mängivad igas rühmas kõik kõigiga. Poofinaali pääseb igast rühmast üks.

## WTA punktitabel

W - võitja 
F - finalist 
SF - poolfinaali jõudnu 
RR - eelvooru (Round Robin) tulemus

W - võitja 
F - finalist 
SF - poolfinaali jõudnu 
QF - veerandfinaali jõudnu 
Q - kvalifikatsioon

W - võitja 
F - finalist 
SF - poolfinaali jõudnu 
QF - veerandfinaali jõudnu 

W - võitja 
F - finalist 
SF - poolfinaali jõudnu 
QF - veerandfinaali jõudnu 
Q - kvalifikatsioon 
+H - täiendavad boonused

W - võitja 
F - finalist 
SF - poolfinaali jõudnu 
QF - veerandfinaali jõudnu 
+H - täiendavad boonused

## Viited

## Vaata ka
* Association of Tennis Professionals (ATP)
* Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon

## Välislingid
* Ametlik veeb
* ajalugu
Suur järvekarp

**Suur järvekarp** (*Anodonta cygnea*) on jõekarplaste sugukonda kuuluv karbiliik.

Suurt järvekarpi on leitud nii jõgedest kui ka järvedest. Eestis on ta harilik.

Suure järvekarbi koda on õhuke, kuid suur, koja pikkus kuni 18 cm. Koja värvus varieerub mustjatest toonidest pruunideni. 

## Vaata ka
*Eesti limused
*Harilik järvekarp
*Ebajärvekarp

## Viited

## Välislingid

*
Elo Kalda

**Elo Kalda** (sündinud 28. märtsil 1977 Sindis) on eesti kandlemängija.

## Õpingud
*Aastatel 1992–1996 õppis Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi muusikaosakonnas kandle erialal.
*Lõpetanud 2001. aastal Viljandi Kultuuriakadeemia rahvamuusika eriala, põhipillideks erinevad kandled.
*Õpib Sibeliuse Akadeemia rahvamuusika osakonna magistriõppes, peaaineks kandlemäng. 

## Tegevus
Elo Kalda on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika eriala õppejõud. Õpetanud nii lastele kui täiskasvanutele kandlemängu ja folklooritundmist erinevates Eesti paikades.
Osalenud mitmete Eesti pärimusmuusikaansamblite ja -projektide, näiteks Wirbel, Väike Seltsike, Armastuse ja Rõõmu Laulud, tegevuses.

Tegutseb nii solisti kui ka ansamblistina Eestis, Soomes ja mujal.
Kesk-Saksimaa kreis

**Kesk-Saksimaa kreis** on kreis Saksimaa keskosas. Moodustati 1. augustil 2008 Döbelni, Freibergi ja Mittweida kreisist.

## Viited

## Välislingid

* Kesk-Saksimaa koduleht
Ebe Müntel ja Jorma Toots

**Ebe Müntel ja Jorma Toots** on eesti klaveriduo, mille koosseisu kuuluvad pianistid Ebe Müntel ja Jorma Toots. 

Klaveriduo alustas tegevust 2004. aastal. Samal aastal jõudis duo finaali noorte interpreetide konkursil Con Brio '04. 
Aastal 2005 võttis ansambel osa kõrgetasemelisest klaveriduode võistlusest Jesenikis (Tšehhi), kus osaleti poolfinaalis. 

Klaveriduo on andnud kontserte Eestis ja Saksamaal. Lisaks klaveriduode klassikalisele repertuaarile ja eesti muusikale mängib ansambel ka improvisatsioonilist muusikat.
Ebe Müntel

**Ebe Müntel** (sündinud 14. märtsil 1976) on eesti pianist.

Omandas magistrikraadi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias professor Ivari Ilja ja Tanel Joametsa klaveriklassis. 

Ta on esinenud solistina Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sümfooniaorkestri ja Tartu H. Elleri nimelise Muusikakooli sümfooniaorkestri ees. Solisti ja kammermuusikuna on ta esinenud Eestis, Soomes, Rootsis, Tšehhis, Saksamaal ja Itaalias. 21. juulil 2000 esitas ta Kappide muusikapäevadel Eesti Muusikaakadeemia sümfooniaorkestriga Schumanni klaverikontserdi e-moll. Festivalil improvizz '01 esines ta Eesti Muusikaakadeemia üliõpilaste kontserdil duos saksofonist Eve Susloviga. Anu Haamer kirjutas, et nende esinemisel "maad võtnud rahu lasi enesekaitse asemel kuulajal kaasa minna. Selle nauditav interaktsioon ja pehmus paitasid sisemust..." Detsembris 2002 esines ta Eesti Muusikaakadeemia improvisatsioonikontserdil trios viiuldaja Marilys-Mirjam Kure ja tšellist Lembi Metsaga. Anu Sõõrole jäi trio meelde "tervikliku joone taotlemisega".

Koos Jorma Tootsiga osaleb ta klaveriduo Ebe Müntel ja Jorma Toots tegevuses.

Konkursil improvizz '00 sai Ebe Müntel teise koha. Ta osales konkursil Con brio 2000, esitades Schuberti sonaadi G-duur. Tiia Tederi sõnul oli ta "hoolikalt kõlavarjunditeks valmistunud". VI üleriigilisel pianistide konkursil paistis Ebe Müntel I voorus arvustaja Tanel Joametsale silma nii kohustusliku Bachi prelüüdi ja fuugaga kui ka valitud sonaadiga. Ia Remmel hindas tema esitatud Beethoveni sonaati kauniks ja selgejooneliseks ning Skrjabini etüüdile omistas ta harvakuuldavalt läbipaistva faktuuri. Konkursi II voorus esitatust hindas Ia Remmel heaks Bergi sonaadi esituse, kuid mitte nii õnnestunuks Chopini sonaadi nr 3 esituse. Konkursil Con brio 2000 osales ta duos tšellist Andre Perega, esitades Schuberti "Arpeggione". "Nauditava kergusega mänginud ansambli esitus õnnestus igati" (Aare Tammetalu).

Ebe Müntel on Leipzigi rahvusvahelise improvisatsioonikonkursi II preemia laureaat.  

Valga VII pianistide suvekoolis 22.–25. augustil 2000 juhendas Ebe Müntel koos Anto Peti ja Tanel Joametsaga improviseerimist. Praegu on Ebe Müntel Tartu Ülikooli haridusteaduskonnas instrumentaalmuusika lektor.

## Viited