open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
BT-2

**BT-2** on Nõukogude Liidus aastatel 1931–1933 toodetud kergetank.

BT-2 oli esimene seeriatank sarjast BT (vene БТ – *быстроходный танк* – kiirtank), mis ehitati ameerika inseneri John Walter Christie ratas-roomiktanki baasil. Tänu oma originaalsele veermikule oli masin võimeline sõitma nii roomikutel, kui ka ratastel (roomikute eemaldamisel). Ratastel sõitmisel oli vedavaks rattaks tagumised ning pööravateks esimesed suured kanderattad.

BT-2 võeti Nõukogude Liidus relvastusse 13. veebruaril 1931 ning seda toodeti tehases Harkovi tehases nr. 183 kuni 1933. aastani kokku 620 masinat.

Tankid BT-2 osalesid Talvesõja lahingutes, kus kandsid suuri kaotusi. 1941. aasta alguses oli Nõukogude Liidu relvastuses veel keskeltläbi 200 BT-2 tanki, kuid kõik kaotati Suure Isamaasõja esimestel kuudel. 

## Prototüübid ja modifikatsioonid

*М. 1931 – Nõukogude Liidu ostetud Christie tank (2 tk), mis olid ühtlasi ka seeriamasinatele prototüübiks (osa allikaid on nimetanud neid masinaid ka tankideks BT-1).
*BТ-2 – relvastatud 37 mm suurtükiga B-3 ja kuulipildujaga DT (vene ДТ). Seeriamasin.
*BT-2 – relvastatud 37 mm suurtükiga B-3.
*BT-2 – relvastatud 1 kuulkinnitusega ja 2 kahe paariskuulipildujaga DT või DA (vene ДА). Seeriamasin.
*BT-2 – relvastatud 1 ilma kuulkinnituseta ja 2 kahe paariskuulipildujaga DT või DA. Seeriamasin.
*BT-2 – leegiheitjatank. 1. juunil 1941 oli Punaarmees 14 sellist masinat.
*BТ-2 – sapöörmasin-sillapaigaldaja. 1. jaanuaril 1940 oli Leningradi sõjaväeringkonnas 1 selline masin.
*BТ-2-IS (BТ-IS) – BT-2, millel olid vedavateks ratasteks ratastel sõitmisel kolm tagumist suurt kanderatast, see tegi ratastel maastikul läbitavuse suuremaks. Eksperimentaalmasin.
*BТ-2 – relvastatud 76 mm suurtükiga. Eksperimentaalmasin.

## Välislingid
* 
*Battlefield – BT-2 *inglise keeles*
Breinigerberg

**Breinigerberg** on Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Aacheni kreisis asuva Stolbergi linna osa. Linnaosa keskmine kõrgus on 276 m üle merepinna.

### Elanike arv
Elanike arv on 971 (31. mai 2005).

## Välislingid

*Breinig + Breinigerberg
*Breinigerberg
Hominina

***Hominina*** on inimlaste sugukonna alamtriibus, millesse ei kuulu enam šimpansid, vaid ainult *[[Orrorin tugenensis]]*, australopiteegid ja inimene.

*Hominina* liigid olid suhteliselt antropomorfsed (inimesetaolised) esikloomalised. Erinevalt šimpansidest olid nad bipedaalsed, st liikusid kahel jalal. Tagajäsemetel liikumise tõendiks on suure kuklamulgu paigutus koljul, samuti reieluu kaela ja põlveliigese ehitus. Inimesel ja meie bipedaalsetel esivanematel on reieluu kael järsema nurga all reieluu suhtes ja liiges ise on suhteliselt suur. Puu otsas elavast inimahvist ei saanud üleöö bipedaal. Ökosüsteemi muutus (metsast savanniks) ei olnud "puu otsast mahatuleku" põhjus. Bipedaalsed australopiteegid elasid aladel, kus oli veel piisavalt metsa alles. Inimahvidele iseloomulikud pikad käed ja lühikesed jalad olid säilinud ka peale miljon aastat kestnud bipedalismi.

Ainus säilinud liik on Homo sapiens. 

Šimpansi ja  inimese lahknemine oli 5-7 miljonit aastat tagasi.  3 miljonit aastat tagasi hakkasid lahknema Australopithecus ja Paranthropus. Mõlemad perekonnad eksisteerisid koos 1,5 miljonit aastat.

Esimeseks *Hominina* liigiks peetakse *[[Orrorin tugenensis]]*t, kes on australopiteekide viimane ühine esivanem.

## Fülogeneetiline jaotus

   ,______________________________________ *[[Ardipithecus ramidus]]* †
 __|
   |______________________________________ *[[Australopithecus anamensis]]* †
           |
           |,____________________________  *[[Kenyanthropus platyops]]*  †
           |
           |   ,__________________________ *[[Australopithecus afarensis]]* †
           |   |
           |   |   ,______________________ *[[Australopithecus garhi]]* †
           |   ,___|
           |   |   |______________________ *[[Australopithecus africanus]]* †
           |   |
           |   |   ,______________________ *[[Paranthropus aethiopicus]]* †
           |   |___|
           |   |   |   ,__________________ *[[Paranthropus robustus]]* †
           |   |   |___|
           |___|       |__________________ *[[Paranthropus boisei]]* †
               |
               |       ,__________________ *[[Homo habilis]]* †
               |_______|
                       |    ,_____________ *[[Homo ergaster]]* †
                       |____|
                            |
                            |   ,_________ *[[Homo erectus]]* †
                            |___|
                            |   |   ,____ * [[Homo floresiensis]] †
                            |   |___|
                            |  
                            |
                            |_____________ *Homo antecessor* †
                               |  
                               |   ,______ *Homo heidelbergensis* †
                               |___|
                               |   |   ,___*Homo neanderthalensis* †
                               |   |___|
                               |
                               |
                               |______,____*Homo rhodesiensis * †
                                      |
                                      | ,_ *Homo sapiens
                                      |_|

## Välislingid
*Hominina liigid
Windows Server 2003

**Windows Server 2003** (lühendina ka **Win2K3**) on serveritele mõeldud Microsofti operatsioonisüsteem. See anti välja 24. aprillil 2003 kui Windows 2000 Server järglane. 6. detsembril 2005 toodi turule selle uuem versioon Windows Server 2003 R2. Windows Server 2003 järglaseks on Windows Server 2008, mis anti välja 4. veebruaril 2008.

## Töökindlus

See Windowsi versioon on üks kõige töökindlam, mis Microsoft kunagi välja on andnud. Tema **uptime** ehk tõrgeteta töö aeg on keskeltläbi 99,99%. See on vähem kui üks tund mittetöötamist ühe aasta jooksul.
Windows Server 2003 on ka üks viimaseid Windowsi versioone (kerneleid), kus DOS-i rakendused töötavad enam-vähem nende täisfunktsionaalsuses, kaasa arvatud lõikelauarakendused.

## Täiendamine riistvaraliselt

Mälu saab lisada 32-bitises süsteemis kuni 32 GB RAMi ja 64-bitises isegi kuni 1 TB RAMi. Sobiva riistvara installimise järel tuleb server taaskäivitada.

## Turvalisus

Windows Server 2003 Enterprise Edition koos Service Pack 1-ga on saanud Common Criteria 4. taseme sertifikaadi. Teenuste hulgast võiks esimesena ära mainida Active Directory Federation Services (ADFS) teenuse. Selle abil saab ühe sisselogimisega autentida ennast mitmes veebirakenduses. Failide krüpteerimiseks on olemas Encrypting File System (EFS). See kaitseb ka selle eest, et ketta varastamise korral ei ole võimalik ilma sobiva võtmeta sealt faile kasutada. Võrguliikluse turvamiseks on olemas aga Internet Protocol Security (IPsec).

## Hallatavus
Active Directory abil on saab kasutajatele määrata sobivad õigused. Windows System Resource Manageri (WSRM) abil saab piirata kasutajatele eraldatavat serveriressurssi. Tähtsamate toimingute jaoks saab seda rohkem anda ja vähem tähtsate jaoks jällegi vähem. Automated Deployment Services (ADS) abil on võimalik hallata eri paigus asuvaid servereid. Terminal Services Session Directory on teenus, mis võimaldab kasutajal näiteks pärast voolukatkestust uuesti sisse logides tööd jätkata samast kohast.

## Välislingid
*Windows Server System
Konakovo

**Konakovo** on linn Venemaal Tveri oblastis, Konakovo rajooni keskus. Asub Tverist 82 km kagus Ivankovo veehoidla ääres.

Asulat on mainitud 1806. aastal Kuznetsovo külana. 1930. aastal sai küla praeguse nime. Linnaõigused sai 1937. aastal.

Konakovos asub elektrijaam ja fajanssnõude tehas. Linna läbib raudtee.

## Välislingid

*http://www.konakovo.org/
Georg von Grünewaldt

**Johann Georg Ernst von Grünewaldt** (11. aprill (vkj 30. märts) 1835 Koigi mõis – 23. märts (vkj. 10. märts) 1901 Koigi mõis) oli baltisaksa poliitik.

Johann Georg Ernst von Grünewaldt sündis Koigi, Prandi ja Laimetsa mõisniku Otto Magnus von Grünewaldti ja Mathilde Ottilia Helene Antoinette von Wulffi pojana.

Grünewaldt sai 1882. aastal Järvamaa kreisisaadikuks, aastatel 1886–1893 oli ta Eestimaa Põllumajanduse Seltsi esimees.

Aastail 1892–1893 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja 1889–1901 oli ta Eestimaa rüütelkonna maanõunik.

Talle kuulusid Koigi, Prandi ja Laimetsa mõis.

## Perekond

Johann Georg Ernst von Grünewaldt abiellus 1862. aastal oma onutütre Elsbeth von Grünewaldtiga, Elsbethi isa oli Esna mõisa omanik ja Ernsti isa vend Alexander von Grünewaldt (1805–1886). Elsbethi ema oli paruness Pauline von Ungern-Sternberg. Abielust sündisid:
* Alexander Moritz Arved von Grünewaldt (10. juuni 1863 Koigi mõis – 18. september/1. november 1910 Maini-äärne Frankfurt), kes õppis Tartu Ülikoolis 1881–1888, hiljem kunstiajalugu Berliinis, Dresdenis ja Viinis 1894–1895 ja oli Eestimaa rüütelkonna nooremsekretär
* Otto Johann Werner von Grünewaldt (sünd. 22.06.1866 Koigi mõis), Koigi, Prandi ja Laimetsa mõisnik
* Georg August Arthur von Grünewaldt (1868–1929), baltisaksa poliitik, õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust ja agronoomiat 1886–1889, reservlipnik, kreisisaadik Virumaalt, 1897. aastast Triigi mõisa (Ottenküll) omanik
* Pauline Mathilde Bertha von Grünewaldt (28. detsember 1870 Koigi – 23. märts 1874 Koigi)
* Theodor Johann Moritz von Grünewaldt (sünd. 1873), Saksamaal näitleja

### Sugupuu

## Vaata ka
* Grünewaldt

## Välislingid
* Stackelberg, Otto Magnus von.  Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Estland Band II,  Görlitz, 1930, 
*
Jakimanka

**Jakimanka** on rajoon (munitsipaalringkond) Moskvas, mis kuulub Kesklinna haldusringkonda. Asub Moskva jõe lõunakaldal.

Rajoonis asuvad Riiklik Tretjakovi galerii ja Gorki nimeline park.

Rajoon on nime saanud seal asunud Püha Joakimi ja Püha Anna kiriku järgi.

## Välislingid

*http://www.yakimanka.ru/
Johann von Grünewaldt

**Johann Christoph Engelbrecht von Grünewaldt** (vene keeles *Иван Егорович Грюневальдт*; 1. aprill (vkj 21. märts) 1796 Koigi mõis – 30. aprill (vkj 18. aprill) 1862 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane.

Johann von Grünewaldt sündis Koigi, Ahula ja Esna mõisniku Johann Georg von Grünewaldti ja Anna Christina von Kurselli pojana. Tema noorem vend oli Otto Magnus von Grünewaldt.

1830–1836 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees, 1842–1859 Eestimaa tsiviilkuberner ja aastast 1859 Venemaa senaator ja salanõunik.

Ta oli Püha Vladimiri ordeni 2. järgu ja Püha Anna ordeni 2. järgu kavaler.

Johann von Grünewaldtile kuulus Huuksi mõis.

## Perekond

Johann von Grünewaldt abiellus 1821. aastal Alexandra Eveline von Engelhardtiga (1801–1874). Abielust sündisid:
*Anna Katharina Marie von Grünewaldt (1822–1842)
*Julie Auguste Alexandra von Grünewaldt (1823–1900), abiellus Wilhelm von Samson-Himmelstiernaga.
*Conrad von Grünewaldt (1825–1868), Venemaa sõjaväelane ja poliitik, Ahula mõisnik
*Konstantia Gustava Elisabeth von Grünewaldt (1827–1905), abiellus Karl von Mühlendahliga
*Katharina Helene Amalie von Grünewaldt (1833–1900), abiellus Friedrich von Gernetiga.
*Anna Mathilde Pauline von Grünewaldt (1837–1914), abiellus Gottwalt von zur Mühleniga.
*Ernst von Grünewaldt (1839–1891), Venemaa sõjaväelane

### Esivanemad

## Vaata ka
*Grünewaldt

## Viited

## Välislingid
* 
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Portree. Johann (Iwan) Christoph Engelbrecht von Grünewald (1796-1862). Hunksi mõisaomanik, maanõunik, Paides., Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
Itabashi

**Itabashi** (jaapani 板橋) on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tokyos. Asub linna põhjaosas, piirneb põhjas Saitama prefektuuriga. Piki põhjapiiri voolab Arakawa jõgi. 

Itabashi on nime saanud üle Shakujii jõe ehitatud puust rippsilla järgi.

1932. aastal liideti Tōkyōga 9 väikelinna ja küla, mis moodustasid Itabashi linnarajooni. 1947. aastal nimetati see eriringkonnaks (*tokubetsu-ku*). 

Itabashis asuvad Itabashi botaanikaaed ja Akatsuka botaanikaaed.

Itabashis on neli ülikooli.

1. veebruari 2026 seisuga oli Itabashis 596 670 elanikku.

## Viited

## Välislingid

*Itabashi koduleht
Dublini krahvkond

**Dublini krahvkond** (iiri keeles *Contae Átha Cliath*) ehk **Dublini regioon** on ajalooline krahvkond Iirimaa idaosas, Leinsteri provintsis. Krahvkond on nime saanud oma keskuse, Dublini linna järgi.

1994. aastal moodustati krahvkonna alale neli omavalitsusüksust: Dublini linn (1) ja Dún Laoghaire-Rathdowni (2), Fingali (3) ning Lõuna-Dublini (4) halduskrahvkond.

## Välislingid

*Dublini regiooni nõukogu
Katrin Väli

**Katrin Väli** (kodanikunimega **Katrin Hallas**; sündinud 11. aprillil 1956 Tallinnas) on eesti luuletaja, tõlkija ja toimetaja.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Moskvas Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi.

1994. aastast Eesti Ekspressi keeletoimetaja. Toimetanud ka raamatuid, eelkõige kirjastusele Medicina.

Kodanikunime all tegutseb ta tõlkija ja toimetajana. Näiteks on ta tõlkinud Jevgeni Kisseljovi ja Mihhail Kasjanovi raamatu "Putinita". Katrin Väli nime all on ta tõlkinud ilukirjandust, peamiselt luulet. Tema luuletusi on tõlgitud vene, ungari, ukraina, inglise ja soome keelde.

## Luulekogud
*"Eluase" (1978)
*"Vahemaad" (1982)
*"Risttee" (1988)
*"Uneskõndija" (1990)
*"Vesikiri" (1991)
*"Lained ja punktid" (1996)
*"Taim kasvab kell käib" (1999)
*"Ilmad" (2002)
*"neli" (2007)
*"ktrn" (2013)
*"Tselluloos/Целлюлоза" (koos P. I. Filimonoviga, 2015)
*"Sugulane" (2018)
*"Aheraine laul" (koos Laura Põlluga, 2020)

## Tõlkeid
*P. I. Filimonov "Väärastuste käsiraamat" (2011)
*P. I. Filimonov "Nekroloogide kirjutamise oskus" (2013)
*Hamdam Zakirov "Vahimadrus kaugel merest" (2014)
*Sergei Zavjalov "Meelika. Kõned" (koos Aare Pilvega, 2015)
*Igor Kotjuh "Kuidas kujutada päeva?" (2015)
*Gennadi Aigi "Tihnikud metsas" (2017)

## Tunnustus

* 2021 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia (valikkogu "Kasvab tagasi lindudeks. Luuletusi 1978–2021" avab tugeval isikupärasel häälel maailmas olemise ja kulgemise, samuti luule enda kihte ja varjundeid. Autori kujundlikus seisundiluules hägustuvad piirid teeloleku ja kohalejõudmise, välise ja sisima, sõna ja asja vahel, luues köitva ja kordumatu poeetilise universumi.)

## Isiklikku
Tema abikaasa on tõlkija ja toimetaja Jaakko Hallas. Tema isa oli kirjanik Heino Väli, ema tõlkija Silvi Väli.

## Viited

## Välislingid
* Katrin Väli. Raamat, mille ilmumiseks pole õigemat hetke kui praegu. „Lugedes on kogu aeg kuklas teadmine Ukraina sõjast“ . Eesti Ekspress, 30.10.2022.
Nakano

Nakano on mitme koha nimi:

***[[Nakano (Tōkyō)|Nakano]]**, Jaapani Tōkyō linna ringkond
***[[Nakano (Nagano)|Nakano]]**, linn Jaapanis Nagano prefektuuris

**[[Nakano (perekonnanimi)|Nakano]]** on perekonnanimi.
Mihhail Goltisson

**Mihhail Aleksandrovitš Goltisson** (sündinud **Michel Goltisson**, 28. oktoober (16. oktoober vkj) 1870 Kroonlinn – 28. veebruar (15. veebruar vkj) 1914 Peterburi) oli juudi päritolu vene helilooja ja laulja (tenor).

Ta õppis 1894–1901 Peterburi konservatooriumis (diplom 14. septembril (1. septembril vkj) 1905) ja oli 1909–1914 ajakirja Muzõka i Penije toimetaja.

1901 salvestas ta esimesed kuus eestikeelset heliplaati (esimesena August Weizenbergi laulu Karl August Hermanni sõnadele "Paistab sügisel ka päikene", mis on ka säilinud) ja esimese soomekeelse heliplaadi.

1903 esines ta Eestis.

## Välislingid
* http://filmi.arhiiv.ee/audio/m_a_goltisson_1901.mp3
BT-5

**BT-5** on Nõukogude Liidus aastatel 1933–1935 toodetud kergetank.

BT-5 (БТ – быстроходный танк, 'kiirtank') oli tanki BT-2 edasiarendus, mille korpusele oli paigaldatud uus torn suurtükiga 45 mm Mod.32 L/46, millega paaris oli kuulipilduja DT. Tanki ehitati tehases nr 183 (Harkovi Kominterni nimeline veduritehas) aastatel 1933–1935 kokku 2108 masinat.

## Välislingid
* 
*Battlefield – BT-5 *inglise keeles*
Kami (täpsustus)

***[[Kami]]** (神) on šintoismis jumalik loodusjõud.
***[[Kami (trummar)|Kami]]** oli trummar J-Rock grupis Malice Mizer.

**Kami** on ka mitme koha nimi Jaapanis:
*Kami (Hyōgo)
*Kami (Nagano)
Nakano (Tokyo)

**Nakano** (jaapani 中野) on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tokyos. Asub kesklinnast lääne pool, piirneb Shinjuku, Suginami, Nerima, Shibuya ja Toshima ringkondadega.  

Nakanos asuvad valdavalt elamurajoonid, see on kõige tihedamini asustatud Tōkyō ringkond – rahvastiku tihedus on seal 20 000 inimest ruutkilomeetri kohta.

## Ajalugu

1871. aastal liideti tänapäeva Nakano kohal asunud 12 küla Tokyo prefektuuriga. 1897 sai Nakanost eraldi haldusüksus. 1932. aastal liideti Tōkyōga Nogata ja Nakano linnad, millest moodustati Nakano linnarajoon. Praegune haldusstruktuur pärineb 1947. aasta haldusreformist.

1961. aastal laienes Nakanosse Tōkyō metroo.

## Pilte

Nakano Sunplaza.jpg|Nakano Sunplaza
Nakano Oka1.jpg|Panoraam
Hosen-ji (main hall).jpg|Hōsenji


## Viited

## Välislingid

*Nakano koduleht
Kami (trummar)

**Kami** (sünninimi **Ukyō Kamimura** (神村右狂); 1. veebruar 1973 – 21. juuni 1999) oli Jaapani bändi Malice Mizeri trummar aastatel 1993–1999.

Ta oli pärit Ōsaka prefektuurist Ibarakist.

Ta suri une pealt subarahnoidaalse hemorraagia tagajärjel, olles ainult 26 aastat vana.
Stockholmi sündroom

**Stockholmi sündroom** on pantvangi(de)l vahel ilmnev psühholoogiline sündroom, milles pantvang ilmutab pantvangi võtjale lojaalsust ja poolehoidu, vaatamata viimase põhjustatud ilmsest ohust tema elule. Sageli asuvad Stockholmi sündroomiga pantvangid oma kinnihoidjat abistama või pärast vabastamist teda õigustama ja kaitsma.

Sündroomi kirjeldas esimesena rootsi psühhiaater Nils Bejerot, rääkides 1973. aasta suvel aset leidnud kuuepäevasest pantvangikriisist Stockholmis Kreditbankenis. Selle ohvrid tegutsesid oma vabastamisele vastu, keeldusid hiljem tunnistusi andmast, kogusid raha oma vangistajate advokaatidele tasumiseks jms.

Evolutsioonilise tõlgenduse järgi on abitul inimesel kasulik pöörduda toetuse saamiseks tugevaima olemasoleva inimese poole ja teha temaga koostööd.

Stockholmi sündroomiga sarnane sündroom ilmneb sageli ka seksuaalse ärakasutamise või vägivalla ohvritel, kes asuvad süüdistamise asemel kurjategijat õigustama.

Stockholmi sündroomi nimetatakse vahel ekslikult Helsingi sündroomiks.

Vastupidist olukorda, kus pantvangi(de) võtjad muutuvad vastuvõtlikuks oma ohvrite soovide ja nõudmiste suhtes, nimetatakse Lima sündroomiks.

## Vaata ka
*Õpitud abitus
Kaspar Koppel

**Kaspar Koppel** (hüüdnimed Bassu, Kassu, Bassius; sündinud 18. aprillil 1990) on ansambli Bedwetters basskitarrist.
Poikilotsütoos

**Poikilotsütoos** on erikujuliste erütrotsüütide ehk poikilotsüütide esinemine veres.

Poikilotsüüte võib normaalselt esineda kliiniliselt tervete kitsede ja noorte lehmade veres.
Inimahvlased

***Hominoidea*** (ka *inimahvlased, inimahvid, inimlaadsed, hominoidid, inimahvilised*) on esikloomaliste ülemsugukond, millesse kuulub ka inimene. 

Inimahvid jagunevad kahte sugukonda:
*Gibonlased (*Hylobatidae*) koosnevad neljast perekonnast: väikegibon (sh laar), huulok, tuttgibon ja siamang kokku 20 liigiga. 
*Inimlased (*Hominidae*) on orangutanid, gorillad, šimpansid ja inimesed.

Kitsaninaline ahv (*Catarrhini*) magot ehk berberiahv (*Macaca sylvanus*) kuulub pärdiklaste sugukonda. Erinevus seisneb selles, et pärdikutel on saba aga inimahvidel see puudub. Inimahve ja pärdikuid saab paremini eristada küünarliigese abil, sest see on iseloomulik kõigile tänapäeva inimahvidele. Üheks tunnuseks on ka ussjätke olemasolu.

Inimahv on enamasti omnivoor, välja arvatud gorilla, kes on taimtoiduline loom. Šimpans armastab jahti pidada ja tõuke süüa, aga kõhu saab ta täis taimsest toidust.

Paljud inimahvi liigid on ohustatud või harva esinevad. Selle põhjuseks on troopiliste vihmametsade kadumine.

## Süstemaatika
Ülemsugukond Inimahvid
*Sugukond Gibonlased *Hylobatidae*:
**Perekond *Hylobates* väikegibon 
**Perekond *Hoolock* huulok
**Perekond *Symphalangus* siamang
**Perekond *Nomascus* tuttgibon
*Sugukond Inimlased *Hominidae*: 
**Alamsugukond *[[Ponginae]]*
***Perekond *Pongo* orangutan
**Alamsugukond Homininae
***Triibus *[[Gorillini]]*
****Perekond *Gorilla* gorilla
***Triibus *[[Hominini]]*
****Perekond †*[[Australopithecus]]*
****Perekond *Homo* inimene
****Perekond *Pan* šimpans

### Süstemaatika muutus eri aegadel

### Inimese positsioon süstemaatikas
*Ülemriik: *Eukaryota* Eukarüoodid
**Riik: *Animalia* Loomad
***Alamriik: *Eumetazoa* Pärishulkraksed
****Ülemhõimkond: *Deuterostomia* Teissuused
*****Hõimkond: *Chordata* Keelikloomad
******Alamhõimkond: *Vertebrata* Selgroogsed
*******Infrahõimkond: *Gnathostomata* Lõugsuused
********Ülemklass: *[[Tetrapoda]]*
*********Klass: *Mammalia* Imetajad
**********Alamklass: *[[Theria]]*
***********Infraklass: *[[Placentalia]]*
************Selts: *Primates* Esikloomalised

Kasutades 60 000 bp tuuma DNA-d leidsid teadlased, et esikloomalised tekkisid umbes 80 miljonit aastat tagasi (MAT), *[[Haplorrhini]]* 63 MAT.

Selts: *Primates* Esikloomalised
*Alamselts: *[[Haplorrhini]]* (*Tarsiiformes* ja *Simiiformes* lahknemine 58 MAT)
**Infraselts: *[[Simiiformes]]* (*Platyrrhini* ja *Catarrhini* lahknemine 40 MAT)
***Parvordo: *[[Catarrhini]]* (*Cercopithecoidea* ja *Hominoidea* lahknemine 25v MAT)
****Ülemsugukond: *[[Cercopithecoidea]]*
****Ülemsugukond: *[[Hominoidea]]* (inimlaste ja gibonlaste lahknemine 18 MAT)
*****Sugukond: *Hominidae* Inimlased

 Inimlased Hominidae
  ├─ Orangutanid (Pongo)
  └─ "Aafrika inimahv" Pierolapithecus catalaunicus (Homininae)
       ├─ Gorillad (Gorilla)
       └─ Proconsul africanus
          ├─ Šimpansid (Pan)
          └─ Inimesed (Homo)

## Viited


## Välislingid
*Leiti esimese suure inimahvi luustik
Almazán

**Almazán** on asula Hispaanias Castilla-Leóni piirkonnas Soria provintsis Almazáni vallas.

2010. aastal elas asulas 5870 inimest.
Sümfooniline metal

**Sümfooniline ''metal*** on üks *heavy metal*<nowiki/>'i alaliike. Sümfoonilise *metal*<nowiki/>'i mõjutajateks on olnud *power metal*, *gothic metal* ja [[progressiivne metal|progressiivne *metal*]]. Muusikastiil hakkas arenema välja 1990. aastate keskel. 2000.–2010. aastateks on see saavutanud suure populaarsuse [[Euroopa]] põhjaosas ning on kanda kinnitamas ka mujal Euroopas.

==Sümfoonilise *metal*<nowiki/>'i iseloomustus==
Sümfoonilises *metal*<nowiki/>'is on väga tähtsaks instrumendiks [[süntesaator]]. Kitarrid (eriti elektriline) mängivad ka väga suurt rolli. Solistiks on tavaliselt naislaulja, kellel on ooperilaulja hääle laadne hääl. Seetõttu kutsutakse mõnikord seda muusikat ka ooperi-*metal*<nowiki/>'iks. Paljud bändid kasutavad muusikasalvestustel orkestreid, et tekitada kuulajates tunnet, nagu oleks tegemist sümfooniaga. Teemadeks on väga tihti üleloomulikud jõud või utoopiad, kuid samas on ka armastusteemalisi laule.
Tuntum sümfoonilist *metal*<nowiki/>'it viljelev bänd on [[Nightwish]], kes on küll seganud oma muusikas kokku sümfoonilise ja *power metal'''i.
Gablenz

**Gablenz** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

## Vallaosad
Valda kuuluvad Wossinka, Gablenz (*Jabłońc*) ja Kromlau (*Kromola*).

## Viited
Eesti E-tervise Sihtasutus

**Eesti E-tervise Sihtasutus** on loodud Sotsiaalministeeriumi ja tervishoiuteenust osutavate asutuste ja nende ühenduste poolt. 

Eesti E-tervise SA strateegilised suunad määrab kindlaks SA nõukogu kuhu kuuluvad asutajate esindajad.

Sihtasutus lahendab tervishoiusüsteemi ühiseid probleeme (integratsioon, standardimine) ning vähendab sellega tervishoiu süsteemi kui terviku kulutusi IT-le ja raviasutuste vahelise koostöö organiseerimisele.
Püstitatud eesmärkide saavutamiseks tervishoiu süsteemis Eesti E-tervise SA:
*arendab ja haldab üleriigilisi e-tervise projekte, nagu Digitaalne terviselugu, Digiregistratuur, Digipildid, Digiretsept ning muid tervishoiuga seotud elektroonseid teenuseid;
*tegeleb tervisevaldkonna standardite ja klassifikaatorite arenduse ning haldusega;
*tegeleb üleriigiliste ravijuhiste arendamise koordineerimisega, aktualiseerimise ja publitseerimisega;
*publitseerib ja aktualiseerib avalikult kõik kohustuslikud tervise valdkonna standardid, klassifikaatorid ja ravijuhised ja muud infosüsteemide tööks vajalikud tsentraalselt hallatavad dokumendid;
*teeb koostööd teiste tervishoiuteenuste osutajatega, erialaühendustega ning muude tervishoiuga tegelevate institutsioonidega;
*koordineerib ja arendab Eesti Vabariigi tervishoiuteenuse osutajate infosüsteemide ühtlustamist;
*arendab ja haldab üleriigilisi terviseregistreid ning vajadusel muid registreid;
*loob oma tegevuseks ja eesmärgi saavutamiseks vajaliku materiaal‑tehnilise baasi ja infrastruktuuri, tagab selle töö ja arengu;
*täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seadusega või on vajalikud sihtasutuse eesmärgi saavutamiseks.

## Välislingid
*E-tervise Sihtasutuse koduleht
Bocholt

**Bocholt** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Borkeni kreisis. Piirneb Hollandiga. Läbi linna voolab Bocholter Aa.

## Ajalugu

Bocholti on esmamainitud 779. aastal. 1222. aastal sai linnaõigused. 

## Viited

## Välislingid

* Bocholti koduleht
Käli

**Käli** on naiseõde ehk naissoost abikaasa õde.

Käli on 3. astme hõimlane.

Käli meest kutsutakse kälimeheks.

## Vaata ka
*Sugulussuhted
Keemik

**Keemik** on spetsialist keemia valdkonnas.

Keemikud uurivad ainete koostist ja nende keemilisi omadusi.

Keemikuks saab Eestis õppida Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis. 

Eestis koondab keemikuid Eesti Keemia Selts.

## Vaata ka
* Keemikute loend
Füüsik

**Füüsik** on spetsialist füüsika valdkonnas.

Füüsiku peamisteks oskusteks on füüsikaliste suuruste mõõtmise ja nendega seotud loodusseaduste tundmine.  

Füüsikuks saab Eestis õppida Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis, füüsikaõpetajaks ka Tallinna Ülikoolis.
Peetri

**Peetri** on mitme koha nimi:

***[[Peetri (Rae)|Peetri]]**, alevik Harju maakonnas Rae vallas
***[[Peetri (Järva)|Peetri]]**, alevik Järva maakonnas Järva vallas
***[[Peetri tänav (Tallinn)|Peetri]]**, tänav Tallinnas.
***[[Peetri tänav (Tartu)|Peetri]]**, tänav Tartus.
***[[Peetri tänav (Pärnu)|Peetri]]**, tänav Pärnus.

## Vaata ka
***[[Peetri kihelkond]]**, kihelkond Järvamaal
***Peetri kihelkond**: Narva kihelkond või Vaivara kihelkond, mida on ajalooallikates paaril korral Peetrikabeli järgi vale nime all mainitud
***[[Peetri vald]]**, vald Virumaal Vaivara kihelkonnas kuni 1939. aastani 
***[[Peetri mõis (Paistu)|Peetri mõis]]**, Heimtali mõisa karjamõis Viljandimaal Paistu kihelkonnas 
***[[Peetri mõis (Keila)|Peetri mõis]]**, Vääna mõisa kõrvalmõis Harjumaal Keila kihelkonnas
***[[Peetri mõis (Pilistvere)|Peetri mõis]]**, Imavere mõisa karjamõis Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas
***[[Peetri jõgi]]**
*Peetri kool
DefRage

**DefRage** oli Eesti *[[new age]] [[post-grunge]]* muusikakollektiiv, mis loodi 2007. aastal Pärnus. 2014. aastal lõpetas ansambel tegutsemise DefRage nime all. Samas koosseisus loodi uus bänd Illumenium. 

Bändi asutas 2007. aasta jaanuaris kitarristi ja produtsendi Kari Kärneri poolt, kes kutsus bändi metal.ee kuulutuse kaudu teise kitarristi Mikk Künnapase. Kaks nädalat pärast ühiste plaanide paikapanemist liitus bändiga bassist Daniel Leppsoo. Esialgu tegutses bänd ilma laulja ega nimeta. Sel ajal harjutati kokkumängu erinevates laohoonetes. Aprillis 2007 lindistati esimest korda stuudios Tallinnas, kus mängiti sisse instrumentaalid nagu näiteks "Broken Anus" ja "Do Us, Parts". Mais 2007 kohtus Kari Kärner Sindist pärit laulja Argo Ollepiga, kes kohe bändi kutsuti. DefRage ametlikuks sünnikuupäevaks võib pidada 30. mai 2007, kuna sellest ajast tegutsetakse täiskoosseisus.

2007. aasta augustis ja septembris lindistasid Kari Kärner ja Argo Ollep lugude demosid eelseisva albumi jaoks. Lisaks sellele käidi ühiselt harjutamas Pärnus Che noortekeskuses.

8. septembril 2007 astuti üles esimest korda *live*-üritusel CHE Rock 2007, mille eripreemiana sai DefRage presidendi vastuvõtu osaliseks. 15. oktoobril astuti üles üritusel Sindi Rock 2007.

17. oktoobril sõitis bänd Tallinna *post-grunge* produtsent Kari Kärneri eestvedamisel esimest albumit koostama. Vokaali lindistamiseks pidid bändi lauljad hääleulatust arendama, mille tulemusel suutis Kari Kärner laulda kolmanda oktavi do-dieesi.

Loo "The Truth Seeker" lindistamisel, pärast 35 tundi tööd, avastati, et laulja mikrofon on teisel pool tuba ja kogu lugu tuli uuesti salvestada. Laulja hääl pidas siiski vastu. Pärast edukat stuudiokülastust Tallinnas astuti üles 1. detsembril Pärnu Kaubamajakas toimunud heategevusüritusel "Stop Aids", mis tutvustas *post-grunge* bändi DefRage suurematele ringkondadele.
26. detsembril esineti Che jõulurocki nimelisel üritusel, mida võib siiamaani pidada parima vastuvõtuga New Age'i bändi DefRage esinemiseks.
Alates 2009. aastast on DefRage uues koosseisus. 2010. aasta alguse pidasid nad meeleolukalt parkimisplatsidel plaate müües vastu – eesmärgiks on neil minna Euroopa-USA turneele.

2011. aastal jõudis müügile album "Jackal". 

Ansambel on meediatähelepanu pälvinud hotellides märatsemisega.

## Koosseis
*Fred Suup – beatboxer
*Argo Ollep – solist
*Andre Kaldas – scream
*Kari Kärner – rütmikitarrist
*Joonas Uus – basskitarrist
*Kevin Presmann – trummar

### Endised liikmed
*Mikk Künnapas – kitarrist
*Artjom Jevstafjev – solist
*Daniel Leppsoo – soolokitarrist
*Andres Arens – trummar
*Kaspar Peterson – basskitarrist
*Aleks Ohaka – soolokitarrist

## Viited

## Välislingid
* Whitesnake'i toetab Eesti postgrunge bänd DefRage elu24, 9. detsember 2008
* Kais Allkivi. Solisti ootamatu lahkumine nurjas Defrage’i Euroopa tuuri Õhtuleht.ee, 15. oktoober 2010
* Andris Tammela. Parklamuusikud DefRage’ist suunduvad maailma vallutama Pärnu Postimees, 20. jaanuar 2012
* DefRage Facebookis
* Illumenium Facebookis
Niigata

**Niigata** (jaapani 新潟) on linn Jaapanis, Honsh&#363; saarel, Niigata prefektuuri keskus. Asub Jaapani mere kaldal Shinano jõe suudmes. 

Linnas on nafta- ja maagaasi-, paberi-, toiduainete-, masinaehitus- ja laevaehitustööstuse ettevõtted.

## Viited

## Välislingid

*Niigata koduleht
Karl von Lilienfeld

**Karl Reinhold Georg von Lilienfeld** (4. detsember 1790 Uue-Põltsamaa mõis – 24. detsember 1875) oli baltisaksa provintsiaalpoliitik (Liivimaa maamarssal, Liivimaa maanõunik).

Karl Reinhold Georg von Lilienfeld sündis Uue-Põltsamaa mõisniku Preisi kammerhärra Karl Magnus von Liliendfeldi ja Hedwig Charlotte von Krüdeneri pojana. 

Karl von Lilienfeld oli 1816. aastast Viljandi sillakohtu adjunkt, 1830–1844 Pärnu-Viljandi kreisideputaat. 

Aastatel 1844-1847 oli Karl von Lilienfeld Liivimaa maamarssal, 1847–1848 Liivimaa maamarssal vikaar, 1847–1864 Liivimaa maanõunik. 1864. aastal siirdus pensionile ja sai Liivimaa maanõunike kolleegiumi auliikmeks.

Talle kuulus Uue-Põltsamaa mõis, tema naisele Elisabeth Wilhelmine von Lilienfeldile kuulus Keeni mõis.

## Perekond

Karl Reinhold Georg von Lilienfeld abiellus 1824. aastal Elisabeth Wilhelmine von Bergiga (1803–1832). Abielust sündis:
*''Eduard'' Karl Balthasar von Lilienfeld (1825–1903), Uue-Põltsamaa mõisnik
*''Georg'' Reinhold Karl von Lilienfeld (1828–1881), Keeni ja Lotta mõisnik, Tartu kreisideputaat, 1866–1869 Liivimaa maamarssal, 1869–1874 Liivimaa maanõunik.
*Alexander Peter Ernst von Lilienfeld (1831–1909), Albu mõisnik

## Esivanemad

 
## Vaata ka
*Lilienfeld
## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Kumamoto

**Kumamoto** (jaapani 熊本) on linn Jaapanis Kyūshū saarel, Kumamoto prefektuuri keskus. 

Linnas on keemia-, farmaatsia- ja paberitööstuse ettevõtted.

1633. aastast valitses Kumamotos Hosokawa klann, mille otseseks järglaseks on endine peaminister Morihiro Hosokawa. 

Kumamotos on 1607. aastal ehitatud, 1877 purustatud ja 1960. aastatel rekonstrueeritud Kumamoto loss. Mitmed lossi ümbritsevad puithooned on säilinud algsel kujul.

1877. aastal toimunud Satsuma mässu ajast tekkis komme süüa *[[basashi]]*'t (toores hobuseliha). *Basashi* on seal populaarne ka tänapäeval ja delikatessina süüakse seda ka mujal Jaapanis.

## Viited

## Välislingid

*Kumamoto koduleht
Otto von Lilienfeld

**Otto Gustav von Lilienfeld** (vene keeles *Отто Георгиевич Лилиенфельд*; 10./22. september 1805 Tallinn – 15./27. märts 1896 Kuusiku mõis) oli Eestimaa poliitik.

Otto von Lilienfeld sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Georg von Lilienfeldi ja tema abikaasa Gustaviana (sündinud vabapreili von Dellingshausen; 1765–1820) pojana.

Aastatel 1842–1845 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees, aastatel 1858–1863 Eestimaa Aadli Krediitkassa president, 1868–1879 VELK Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi president ja 1846–1892 Eestimaa rüütelkonna maanõunik.

Talle kuulusid Kuusiku, Sikeldi, Alu, Rapla ja Angerja mõis.

Otto von Lilienfeld on maetud Rapla kalmistule. 

## Perekond
Otto von Lilienfeld abiellus Marie von Benckendorffiga (1811–1892), kes oli Eestimaa rüütelkonna peamehe Paul von Benckendorffi ja tema abikaasa Elisabethi (sündinud von Rehbinder) tütar. Abielust sündisid:
*Elisabeth (1832–1917), abiellus vabahärra Ludwig von Wertherniga.
*Sophie (1834–1920)
*Pauline (1836–1879)
*Georg (1838–1867)
*Otto (1840–1910),  Harju kreisi kreisisaadik, Eestimaa rüütelkonna maanõunik, Eestimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi president ning Kehtna, Kabala ja Kuusiku mõisnik
*Marie (sündis 1841)
*Rudolf (1844–1910), Alu, Rapla ja Sikeldi mõisnik
*Amalie (1845–1926), abiellus parun Woldemar von Krüdeneriga

## Esivanemad
 

## Viited

## Välislingid
*
Hähnichen

**Hähnichen** on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.

## Vallaosad
Hähnichen, Quolsdorf, Spree ja Trebus.

## Viited
Hohendubrau

**Hohendubrau** on vald Saksamaal Saksimaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani oli vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi koosseisus.

## Vallaosad
Dauban (*Dubo*), Gebelzig (*Hbjelsk*), Groß Radisch (*Radšow*), Groß Saubernitz (*Zubornica*), Jerchwitz (*Jerchecy*), Ober Prauske (*Hornje Brusy*), Sandförstgen (*Borštka*), Thräna (*Drěnow*) ja Weigersdorf (*Wukrančicy*).

## Viited
Kääpa Põhikool

**Kääpa Kool** on üldhariduskool Võru maakonnas Võru vallas Kääpal.

Kääpal algas korrapärane koolitöö 1835. aastal. Praegune koolihoone valmis 1939. Hoone renoveeriti 2002, mil tehti ka juurdeehitis.

## Välislingid
*Kooli koduleht
Frankenstein (film 1931)

**"Frankenstein"** on 1931. aasta USA õudusfilm.

## Süžee
Film põhineb Mary Shelley romaanil "Frankenstein".

Dr Henry Frankenstein on innuga lõpetamas eksperimenti, luues elu laipadest kokku pandud olendi kehasse. Doktori küürakas abiline Fritz rikub aga kõik ilusa ära. Ta ärritab monstrumit tulega ning piitsutab teda, mis tekitab viimases sallimatust inimeste vastu.

Monstrum tapab teda piinanud Fritzi ja pärast intsidenti teda hooldama jäänud dr Waldmani ning põgeneb laboratooriumist. Välja saades uputab ta kogemata väikse tüdruku, mis tekitab viha linnarahvas, kes korraldavad ulatusliku ajujahi, et peletis hävitada, mille tulemusena põletatakse ta vanasse tuulikusse sisse.

## Peamised osatäitjad
*Colin Clive (dr Henry Frankenstein)
*Mae Clarke (Elizabeth)
*John Boles (Victor Moritz)
*Boris Karloff (monstrum)
*Edward Van Sloan (dr Waldman)
*Frederick Kerr (parun Frankenstein)
*Dwight Frye (dr Frankensteini küürakas abiline Fritz)
*Lionel Belmore (härra Vogel)
*Marilyn Harris (väike Maria)
Toni Sailer

**Anton Engelbert "Toni" Sailer** (17. november 1935 Kitzbühel – 24. august 2009 Innsbruck) oli Austria mäesuusataja.

Sailer oli esimene sportlane, kes võitis olümpiamängudel kolm mäesuusatamise ala (slaalomi, suurslaalomi ja kiirlaskumise). 1956. aasta olümpiamängudel Cortina d'Ampezzos tuli ta kolmekordseks olümpiavõitjaks ja oli samas viies sportlane taliolümpiamängudel, kes võitis ühtedelt mängudelt kolm kuldmedalit. Tema suurt üleolekut tõestab veel see, et samal aastal tuli ta Alpi kahevõistluses ka maailmameistriks. Sellise saavutuseni pole keegi ei enne ega pärast teda jõudnud. Sailer tuli kokku seitsmekordseks maailmameistriks.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1956  Cortina d'Ampezzos
**  **olümpiavõitja** slaalomis
**  **olümpiavõitja** suurslaalomis
**  **olümpiavõitja** kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1956  Cortina d'Ampezzos
**  **maailmameister** slaalomis
**  **maailmameister** suurslaalomis
**  **maailmameister** kiirlaskumises
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
* 1958  Bad Gasteinis
**  **maailmameister** suurslaalomis
**  **maailmameister** kiirlaskumises
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  hõbemedal slaalomis
 
## Välislingid

*Toni Sailer Sports
*Pilte Toni Sailerist sportlase ja näitlejana
*
Frankenstein (film 1910)

**"Frankenstein"** on 1910. aasta USA tummfilm, esimene film Frankensteini monstrumist. Võtted kestsid kolm päeva.

Aastaid peeti seda filmi kadunuks, kuid 1970. aastate keskel leiti filmi koopia ühe filmikollektsionääri kogust.

## Süžee
Film põhineb Mary Shelley 1818. aasta romaanil "Frankenstein".

Noor Frankenstein õpib kolledžis. Kui ta pärast õpinguid kodukanti naaseb, hakkavad teda huvitama küsimused elu ja surma ümber ja nii tekibki tal unistus ise üks elusolend luua. Ta viib oma plaani täide, kuid loodetud perfektse inimese asemel tuleb eksperimendist välja aga koletis.

## Osatäitjad
*Augustus Phillips (dr Frankenstein)
*Charles Ogle (monstrum)
*Mary Fuller (dr Frankensteini kihlatu)
Vulcănești

**Vulcănești** (gagauusi **Valkaneş**) on linn Moldovas Gagauusias.

Aleviks sai Vulcănești 1965. aastal, linnaõigused sai 1995. aastal.

Linnas elab 15 400 inimest (2006), kellest umbes 70% on gagauusid.

## Viited
Giovanni Paolo Maggini

**Giovanni Paolo Maggini** (1580–1632) oli Itaalia viiulimeister, Gasparo di Bertolotti da Salò õpilane, kes elas ja tegutses Brescias. 

Magginil ei olnud märkimisväärseid õpilasi, samuti ei olnud tal Brescias olulisi konkurente, seetõttu jäi Brescia Maggini surma järel viiuliehituse poolest tagaplaanile ning juhtpositsiooni võttis sel alal sama maakonna Lombardia linn Cremona. Viiuli ajaloo ja -ehituse sümboolse pealinnana püsib Cremona õhtumaises kultuuriteadvuses tänini.

Eesti tuntud viiuldaja ja meelelahutuskunstnik Vladimir Sapožnin mängis palju aastaid viiulil, mille võimalikuks meistriks peeti Magginit. Eraelus tagasihoidliku inimesena heitis Sapožnin sellekohaste pärimiste peale nalja, et tegemist võib olla nii Maggini kui Matsuniga ... (*matsuni* pidi Boba kinnitusel gruusia keeles tähendama 'kohupiima', kuid teatud viisil hääldades võis asjatundmatule jääda mulje, et tegemist on mõne "tuntud itaalia meistriga").

Tänapäeval on teada, et Šapožnin mängis tõepoolest Maggini viiulil. Haruldase pilli andis Sapožnini perekond Pillifondi käsutusse. 

## Viited
Gasparo di Bertolotti da Salò

**Gasparo di Bertolotti da Salò** (sünninimi **Gasparo di Bertolotti**; 20. mai 1540–14. aprill 1609) oli Itaalia viiulimeister, kes asutas oma pillitöökoja Lombardias Brescia linnas. Kuulsaimatest meistritest oli Gasparo da Salò kaasaegseks Cremonas töötanud Andrea Amati.

Gasparo da Salò't ja Gasparo Duiffopruggar'it peetakse esimesteks meistriteks, kes valmistasid tänase viiuliga sarnaseid instrumente. Kuigi "uued" pillid ei olnud muusikute hulgas esialgu eriti nõutud, leidsid da Salò pillid ometigi tee ka välismaale. Nimelt on säilinud tulumaksu kohta koostatud dokument (!), mille kohaselt meister oma pille 1588. aastal Prantsusmaale müüs. Gasparo da Salò kuulsaim õpilane ja nn Brescia koolkonna suurim meister oli Giovanni Paolo Maggini.
Mati Raidma

**Mati Raidma** (sündinud 7. aprillil 1965 Iisakus) on Eesti poliitik. 

Ta on olnud Riigikogu mitme koosseisu liige ja Taavi Rõivase esimese valitsuse Eesti keskkonnaminister (17. novembrist 2014). 17. aprillist 2023 on Mati Raidma XV Riigikogu koosseisu liige.

## Haridus
Mati Raidma on lõpetanud Nõo Keskkooli 1983, Leningradi Tuletõrjetehnikakooli tuletõrjetehnikuna 1986 ning Moskva Kõrgema Tuletõrjetehnikakooli tuletõrjetehnika ja tuleohutuse insenerina 1993. 

## Töökäik
Raidma on töötanud mitmel ametikohal Pärnu tuletõrjes 1986–1990, Pärnu Tuletõrjeameti ülemana 1990–1991 ning direktorina 1991–1992, Päästeameti peadirektori asetäitjana päästealal 1992–2000 ning Päästeameti peadirektorina 2000–2006. 

## Poliitiline tegevus

Raidma on Eesti Reformierakonna liige alates 2006. Ta oli peaminister Andrus Ansipi nõunik 2006–2007, XI Riigikogu koosseisu liige 2007–2011 ning 2011–2014 XII Riigikogu koosseisu liige. XII Riigikogu koosseisus oli Raidma kuni novembrini 2014 ka riigikaitsekomisjoni esimees.

Pärast välisminister Urmas Paeti minekut Euroopa Parlamenti otsustas Reformierakonna juhatus nimetada senise keskkonnaministri Keit Pentus-Rosimannuse uueks välisministriks ja Mati Raidma tema asemel keskkonnaministriks. Raidma andis XII Riigikogu koosseisu ees ametivande keskkonnaministrina 17. novembril 2014.

2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 9. valimisringkonnas 959 häält ja valituks ei osutunud. Ta sai XIII Riigikogu koosseisu liikmeks Urmas Kruuse asendusliikmena ning lahkus Riigikogust 23. novembril 2016, kui Kruuse naasis. 5. septembril 2018 sai ta taas Riigikogu liikmeks, seekord Igor Gräzini asendusliikmena.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 899 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Põhja-Tallinna linnaosas, sai 115 häält ning ei osutunud valituks.

## Ühiskondlik tegevus
Mati Raidma on endine Kaitseliidu Vanematekogu liige, Eesti Reservohvitseride Kogu liige, ÜRO OCHA juurde formeeritud UNDACi (United Nations Disaster Assessment and Coordination) meeskonna liige alates 2001. aastast ning ÜRO Hädaabi Keskfondi (CERF – Central Emergency Response Fond) nõukogu asendusliige 2006-2009.

## Tunnustus
*1997 Kotkaristi III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*Mati Raidma "Hallo, Kosmos!", Raadio 2, 9. detsember 2012
*Lühitutvustus Riigikogu lehel
*CV Reformierakonna lehel
Kogutud teosed I

**"Kogutud teosed I"** on album Urmas Alenderi aastate 1968–1980 loomingust. See anti välja 4. jaanuaril 2000.

## Lood
# Võta mind lehtede varju
# Haldjasaar
# Armastuslaul
# Heli
# Veereva elu ragin
# Hüvasti kollane koer
# Neli tähte
# Kuidas joonistada kurbust
# Piiblite kustunud lõhnad
# Vihma, pimedat vihma
# Katkemine
# Raskemeelsus / Hauakiri
# Kivid, lambad
# Jaanipäevaks
# Igavene naine
# Mälestus
# Ja kuigi veel
# Ööpäev
# Peninukid
# Tuli
# Mere laul

## Välislingid
*
Kogutud teosed II

"Kogutud teosed II" on Urmas Alenderi album. See on välja antud 5. jaanuar 2000.

## Lood
1.Kevade

2.Minu Eestimaa

3.Sõnad su suust

4.Küll ma ootasin sind

5.Inimese loom

6.Meenutus

7.Lauluke

8.Üks väike rõõm

9.Üksikutele

10.Tunne

11.Kui mind enam ei ole

12.Ma näen sind taas

13.Imetlen sind

14.Sügiselaul

15.Millest sa unistad?

16.Kui kaua veel

17.Kui ma enesesse tõmbun

18.Usaldus

19.Sa ütlesid: näkku ei lööda

20.Solaarne

## Välislingid
*
Elastinen

**Elastinen** (kodanikunimega **Kimmo Ilpo Juhani Laiho**; sündinud 18. aprillil 1981 Helsingis) on Soome räppmuusik.

Ta on lõpetanud 2000. aastal Sibeliuse Akadeemia.

Tal on ilmunud kolm sooloalbumit.

## Diskograafia
### Albumid
*"Elaksis Kivi" (2004)
*"Anna soida" (2006)
*"E.L.A." (2007)

### Singlid
*"Syljen" (2004)
*"Bäkkiin Stadiin" (2004)
*"Anna soida" (2006)
*"Päivä kerrallaan" (2007)
*"Ovet paukkuu" (2007)
*"Häivytään" (2007)
Armastuse ämblik

**"Armastuse ämblik"** on Urmas Alenderi album. See anti välja 29. detsember 2003.

## Lood
#Paaria
#Laupäev naisega
#Sina pikajuukseline!
#Kevade
#Kui kaua veel
#Öine vahetus
#On kui kevad
#Sa ütlesid: Näkku ei lööda
#Solaarne
#Suvenukrus
#Kohtumine
#Mereigatsus
#Unenägu
#Vihmane ja talvekauge
#Neoonist silmad külmas kivilinnas
#Lummus
#Lootuses
#Elame veel
#Mõtisklus
#Metsluiged (Vennad luiged)
Esikloomalised

**Esikloomalised** ehk **primaadid** (*Primates*) on imetajate klassi kuuluv selts. Esikloomalistega tegelevat teadusharu nimetatakse **[[primatoloogia]]ks**. Ka inimene kuulub esikloomade seltsi. Esikloomalisi on kokku umbes 500 liiki.

## Süstemaatika ja evolutsioon
Esikloomaliste klassifikatsioon on põlvnemisvahekordade selgumist mööda aja jooksul muutunud.

Esimesed primaadid tekkisid umbes 40 miljonit aastat tagasi.

### Tänapäevane süstemaatika

*alamselts poolahvilised ehk strepsiriinsed primaadid (*Strepsirrhini*)
**infraselts leemurilaadsed (*Lemuriformes*)
****ülemsugukond *[[Lemuroidea]]*
*****sugukond kääbusleemurlased (*Cheirogaleidae*)
*****sugukond aielased (*Daubentoniidae*)
*****sugukond leemurlased (*Lemuridae*)
*****sugukond sireleemurlased (*Lepilemuridae*)
*****sugukond indrilased (*Indriidae*)
****ülemsugukond *[[Lorisoidea]]*
*****sugukond loorilased (*Lorisidae*)
*****sugukond galaagolased (*Galagidae*)
*alamselts ahvilised ehk haploriinsed primaadid (*Haplorrhini*)
**infraselts kandlaselaadsed (*Tarsiiformes*)
*****sugukond kandlased (*Tarsiidae*)
**infraselts ahvilaadsed (*Simiiformes*)
****[[parvordo]]* *[[Platyrrhini]]*
*****sugukond küünisahvlased (*Callitrichidae*)
*****sugukond karbusahvlased (*Cebidae*)
*****sugukond ööahvlased (*Aotidae*)
*****sugukond saakilased (*Pitheciidae*)
*****sugukond ämblikahvlased (*Atelidae*)
****parvordo* *[[Catarrhini]]*
****ülemsugukond kitsaninalised ahvid (*Cercopithecoidea*)
*****sugukond pärdiklased (*Cercopithecidae*)
****ülemsugukond *[[Hominoidea]]*
*****sugukond gibonlased (*Hylobatidae*)
*****sugukond inimlased (*Hominidae*)

### Vanem süstemaatika

"Loomade elus" on järgmine klassifikatsioon: 
*alamselts poolahvilised (*Prosimii*)
***sugukond tupaialased (*Tupaiidae*)
***sugukond leemurlased (*Lemuridae*)
***sugukond indrilased (*Indriidae*)
***sugukond aielased (*Daubentoniidae*)
***sugukond loorilased (*Lorisidae*)
***sugukond kandlased (*Tarsiidae*)
*alamselts ahvilised  (*Anthropoidea*)
**ülemsugukond laianinalised ahvid (*Ceboidea*)
***sugukond küünisahvlased (*Callitrichidae*)
***sugukond karbusahvlased (*Cebidae*)
**ülemsugukond kitsaninalised ahvid (*Cercopithecoidea*)
***sugukond pärdiklased (*Cercopithecidae*)
**ülemsugukond inimahvlased (*Hominoidea*)
***sugukond gibonlased (*Hylobatidae*)
***sugukond inimahvlased (*Pongidae*)
***sugukond inimlased (*Hominidae*)

## Välislingid
*Colin Groves Mammal Species of the World. *Johns Hopkins University Press* ISBN 0-801-88221-4
Trihhotoomia

**Trihhotoomia** (<kreeka *tricha* "kolmeks osaks" + *tomē* "lõikamine") on kolmikliigitus.

## Vaata ka
*Dihhotoomia
Kohtumine Albertiga

"**Kohtumine Albertiga**" on Urmas Alenderi album, mis välja antud 29. detsembril 2003.

## Lood
1.Varjude revolutsioon

2.Sel poisil oli raske

3.Teravik on suunatud alla

4.Vana kloun

5.Kadunud poeg

6.Korralik pere

7.Laul sügavast düünist

8.Oma saar

9.Võta mind lehtede varju!

10.Suur rõõm ja väike mure

11.Meelelahutus

12.Juuspeened keeled

13.Kohtumine Albertiga

14.Lauluke

15.Imelapse lapsepõlv

16.Kõik läheb mööda

17.Kui kaua?

18.Tuumavaba Eesti

19.Taevased ratsamehed

20.Hoia mind nii
NARIS

**NARIS** (Narkomaaniaravi Infosüsteem) on veebipõhine andmebaasiliides, mis võimaldab
kasutajatel sisestada, muuta ning vaadata andmeid narkomaaniaravi andmebaasis.

Andmebaas alustas tegevust 1. jaanuaril 2008

NARIS sisaldab andmeid kitsalt narkomaania juhtumite jaoks, ehk siis diagnoosid RHK-10 järgi F11-F16.9, F18-F19.9.

NARIS-e eesmärgiks on narkomaaniaravile pöördunud isikute anonüümsete andmete töötlemine, mis on vajalik:
*Narkomaania esinemise analüüsimiseks;
*Sellealaste tervishoiuteenuste korraldamiseks;
*Narkomaania ennetusmeetmete kavandamiseks;
*Ennetusmeetmete tõhususe hindamiseks;
*Narkomaaniaravi alase statistika korraldamiseks.

Kas NARIS hakkab edaspidi olema digilooga ühenduses, pole 2007. aastal veel teada.

NARIS on valminud Sotsiaalministeeriumi ja Tervise Arengu Instituudi ühistööna.

## Välislingid
*Tööd alustab Narkomaaniaravi andmekogu
*NARIS-e andmesisestuse esileht
*Narkomaaniaravi andmekogu asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus
Horka

**Horka** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

## Vallaosad
Horka (*Hórka*), Biehain (*Běhany*) ja Mückenhain.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Klitten

**Klitten** (sorbi keeles *Klětno*) on asula Saksamaal Saksimaa Boxbergi vallas.

Varem oli ta osa Klitteni vallast.