open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Deutsch-Wagram

**Deutsch-Wagram**, sageli lihtsalt **Wagram**, on linn *(Stadtgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. See asub Marchfeldi nõos Viini linnapiiri lähedal, umbes 15 km kesklinnast kirdes.

## Ajalugu

Arvatavasti rajasid asula Baieri Idamargi kolonistid *[[Ostsiedlung]]*'i käigus. Wagramit on esmamainitud 1258. aasta kümniseregistris, mis koostati siis, kui Böömimaa kuningas Otakar II valitses Austria hertsogkonna üle. See sai nime praeguseks mudastunud Doonau jõekääru järgi, kus lained (saksa: *Wogen*) vastu kallast põrkasid *(Rain)*. 1560. aastal sai see eesliite *Deutsch-*, et eristada seda *Kroatisch-Wagramist* (tänapäeval *[[Eckartsau]]* osa), külast, mille asutasid horvaadi asunikud Osmanite 1529. aasta Viini piiramise käigus.

1580. aastal muutus elanikkond protestantlikuks, kuid varsti pärast seda pöördus ta vastureformatsiooni käigus Habsburgist keiser Ferdinand II juhtimisel tagasi katoliiklikuks.

Deutsch-Wagramis toimus 1809. aastal Napoleon I juhitud sissetunginud Prantsuse vägede ja ertshertsog Karli juhitud Austria armee vahel Wagrami lahing.

Rahvaarv tõusis pärast seda, kui piirkond ühendati Austria pealinnaga Kaiser Ferdinands-Nordbahni (tänapäeval Austria *[[Nordbahn (Austria)|Nordbahn]]*) avamisega 1837. aastal. Endine küla ülendati 1929. aastal turulinnaks ja sai 1984. aastal linnaõiguse. Tulirelvafirma Glock asutati seal 1963. aastal.

## Sõpruslinnad

* Calheta de São Miguel, Roheneemesaared
* Gbely, Slovakkia
* Wagram (Põhja-Carolina), USA; linn, mis on nime saanud ja asutatud 1860. aastatel Deutsch-Wagrami sisserändajate poolt

## Tuntud inimesi

* Johann Sahulka (1857–1927), elektriinsener
* Thomas Forstner (* 1969), laulja
* Jürgen Melzer, Viinis sündinud tennisist

## Vaata ka
* Wagrami printsid

## Viited
Elisabeth Jerichau-Baumann

**Anna Maria Elisabeth Lisinska Jerichau-Baumann** (21. november 1819 Varssavi – 11. juuli 1881 Kopenhaagen) oli Poola-Taani kunstnik.

19-aastaselt alustas ta õpinguid Düsseldorfi Kunstiakadeemias. Ta kuulus sealsesse Düsseldorfi kunstikoolkonda. Ta avas seal oma näituse ja saavutas avalikkuse tähelepanu esimest korda 1844. aastal. Mõni aeg hiljem kolis ta Rooma, kus tutvus Taani skulptori Jens Adolf Jerichauga, kellega abiellus 1846. aastal. Nad töötasid Roomas asuvas stuudios.

1849. aastal kolisid nad Kopenhaageni, kus tema abikaasa sai professoriks Kuninglikus Taani Kunstiakadeemias. Elisabethi ei võtnud Taani kunstikogukond hästi vastu, kuna seal oldi haaratud Taani kuldajastu kunstiidentiteedi säilitamisest.

Ta saavutas suurema edu välismaal, eriti Prantsusmaal, kus ta osales oma näitusega 1867. ja 1878. aasta Pariisi maailmanäitusel.

Aastatel 1869–1870 ning koos poja Haraldiga aastatel 1874–1875 reisis Elisabeth Vahemere idaosas ja Lähis-Idas. Tal õnnestus saada Osmanite riigi haaremite lähedale, tänu millele õnnestus tal sealset haaremielust maale teha erinevalt paljudest teistest selle aja kunstnikest isiklikust vaatepunktist lähtuvalt. Sensuaalsete toonide tõttu hoiti mõnesid tema neist maalidest kaasaegsest Euroopa kunstist varjus.

Elisabethil ja Jens Adolfil oli üheksa last, kellest kaks surid imikueas. Paljudest nende lastest said samuti kunstnikud, näiteks Harald Jerichau oli tuntud maastikumaalija.


Jerichau-Baumann - Danmark 1851.png|"Emake Taani" (1851). Õlimaal. Ny Carlsberg Glyptotek, Kopenhaagen
Egyptian_fellah_woman_(1878_painting).jpg|"Egiptuse töölisnaine lapsega" (1872). Õlimaal. Taani Rahvusgalerii, Kopenhaagen
Elisabeth Jerichau Baumann havfruen.jpg|"Merineitsi" (1873). Õlimaal. Ny Carlsberg Glyptotek, Kopenhaagen


## Viited

## Kirjandus
* Nicolaj Bøgh, *Elisabeth Jerichau-Baumann* (Kopenhaagen 1886).
* Sigurd Müller, *Nyere dansk Malerkunst*, Kopenhaagen (1884).
* Peter Nørgaard Larsen, *Elisabeth Jerichau Baumann*, Øregaard Museum (1996)
* Peter Nørgaard Larsen in: Weilbach, Vol. 4, Kopenhaagen (1996).
* Elisabeth Oxfeldt, (2005), *Nordic Orientalism: Paris and the Cosmopolitan Imagination 1800–1900*, Museum Tusculanum Press. 
* Sine Krogh og Birgitte Fink, *Breve fra London. Elisabeth Jerichau Baumann og den victorianske kunstverden*, Ny Carlsbergfondet og Strandberg Publishing (2018)
Iivi Zájedová

**Iivi Zájedová** (neiupõlvenimi Randla aastani 1980; sündinud 12. juulil 1955 Narvas) on tantsija, poliitikateaduste ja tantsuantropoloogia uurija.

Tema isa on pianist ja akordionist, ema akordionist ja koorijuht.

Lõpetas 1974 Tallinna Koreograafiakooli Liia Vink-Leetmaa klassi, õppis 1993 Londoni School of Economics and Political Science’is (Suurbritannia), 1993–1994 Kesk-Euroopa ülikoolis Prahas ning 1994–2004 Praha Karli ülikoolis (Tšehhi Vabariik) politoloogiat ja rahvusvahelisi suhteid. Kaitsnud poliitikateaduste doktorikraadi (2004) ja filosoofia doktorikraadi (2005) Karli Ülikoolis.

## Tunnustus
* 2007 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Kirbe metskõrges

**Kirbe metskõrges** (*Collybiopsis peronata*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seen on Eestis metsaradadel sage. See kuulus varem perekonda metskõrges.

## Välislingid
*
Connopus

***Connopus*** on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Connopus acervatus* – kimp-metskõrges, kimpkõrges

## Välislingid
*
Kimp-metskõrges

**Kimp-metskõrges** (*Connopus acervatus*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. See kuulus varem perekonda metskõrges.

## Välislingid
*
Tamme-külmaseen

**Tamme-külmaseen** (*Desarmillaria tabescens*) on liik külmaseente perekonnas.

## Välislingid
* Tamme-külmaseen andmebaasis eElurikkus
Mugul-külmaseen

**Mugul-külmaseen** (*Armillaria gallica*), sün *Armillaria lutea*, on liik külmaseente perekonnas.

Seen on mugulja, kollakate toonidega jalaga, vähese kiudlooriga ja hilisema esinemisega kui põhja- või harilik külmaseen.

## Välislingid
*
Põhja-külmaseen

**Põhja-külmaseen** (*Armillaria borealis*) on liik külmaseente perekonnas.

Põhja-külmaseen on Eesti tavalisemaid külmaseeni.

## Välislingid
*
Kollane lambaseenik

**Kollane lambaseenik** (*Albatrellus citrinus*) on pilvikulaadsete seltsi sugukonda *[[Albatrellaceae]]* kuuluv seente liik.

Kollane lambaseenik kasvab kuusikutes.

## Välislingid
*
Parandamisõigus

**Parandamisõigus** on omandiõigusest tulenev omaniku võim omandit vabalt modifitseerida ja parandada. Õigus kohaldub loomuldasa kõigile asjadele, kuid parandamisõiguse riivete tõttu reguleeritakse seadustega eriti autode, elektroonika ja põllumajandustehnika parandamist. Õigus parandamisele vastandub piirangutele nagu nõue kasutada ainult tootja hooldusteenuseid, piiratud ligipääs vajalikele tööriistadele ja komponentidele ning tarkvaralised takistused.

## Definitsioon
Parandamisõigus on lõppkasutaja voli tooteid piiranguteta parandada. Kuigi õigust kohaldatakse kõigile asjadele, defineeritakse see sageli tehnika, elektrooniliste seadmete või autode parandamise kontekstis. Siinkohal on olulised neli põhimõtet:
* seade olgu kokku pandud ja konstrueeritud nii, et seda on lihtne parandada;
* lõppkasutajatel ja iseseisvatel remonditöökodadel olgu ligipääs originaalvaruosadele ja vajalikele tööriistadele (nii tarkvara kui ka füüsilised tööriistad) õiglastel turutingimustel;
* parandamine olgu loomuldasa võimalik ja tarkvara ei tohi seda takistada;
* tootja andku selgelt teada seadme parandamise võimalusest.

## Olulisus
Parandamisõigus soosib seadme asendamise asemel selle parandamist ja teeb parandustöö taskukohasemaks. Seeläbi muutub majandus jätkusuutlikumaks ja väheneb elektroonikajäätmete hulk. Seetõttu on õiguse toetamine võtnud mitmel pool maailmas sotsiaalse liikumise mõõtme, sealhulgas ka Euroopas.

Euroopa Parlament näeb õigust parandamisele olulise tegurina Euroopa Liidu (EL) ringmajanduse saavutamise plaanis. See on osa Euroopa roheleppest, misläbi püüdleb EL 2050. aastaks kliimaneutraalsuse poole. Parandamisõiguse seadusandluse vajalikkust põhjendatakse nelja argumendiga:
* Eurobaromeetri uuringu järgi tahaks 77% EL-i tarbijatest uute toodete ostmise asemel olemasolevaid parandada. Parandamise hind ja teenuse kasin kättesaadavus sunnivad aga uusi tooteid ostma.
* Jätkusuutlikumat tarbimist takistab kulumine, sest osa tooteid ongi konstrueeritud kindla pikkusega kasutusajaga. Mõnel juhul takistab seadme konstruktsioon osade eemaldamist ja asendamist.
* Elektroonika on EL-i kõige kiiremini kasvav reostusallikas. Näiteks 2017. aastal koguti rohkem kui 3,5 miljonit tonni elektroonikat, millest taaskasutati ainult 40%.
* Elektroonika parandamine on keskkonnale kasulik, sest see vähendab ressursikasutust, kasvuhoonegaaside emissiooni ja energiatarbimist.

## Rakendamine
Seni pole üldist parandamisõiguse seadust, mille asemel on tootekategooriaid reguleerivad õigusaktid. Näiteks Colorado osariik võttis esimesena vastu põllutehnika parandamist lubava seaduse. 2023. aasta seisuga kehtib parandamist reguleeriv seadus neljas Ameerika Ühendriikide osariigis ja mitu teist osariiki menetleb parandamisõiguse seadust.

Euroopa Komisjon esitas 22. märtsil 2023 ettepaneku tarbekaupade parandamise ühiste reeglite kehtestamiseks. Direktiiv on võrreldes Ameerika Ühendriikide osariikide seadustega üldisem, sest kohaldub tarbekaupadele ja mitte kindlale tootekategooriale nagu elektroonika või põllumajandustehnika.

## Viited
Drösing

**Drösing** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas.

Drösing asub Viini lähedal Marchi jõe ja Slovakkia piiri ääres. U 25,7 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
Oxfordi inglise keele sõnaraamat

**Oxfordi inglise keele sõnaraamat** (inglise keeles *Oxford English Dictionary*; lühend **OED**) on Oxfordi Ülikooli kirjastuse (OUP) välja antav peamine inglise keele arengut ajas kajastav sõnaraamat. Inglise keele arengut ja kasutust selle paljudes variatsioonides kogu maailmas kirjeldav teos on teadlastele ja uurijatele oluline allikas. Sõnaraamatus on enam kui 500&nbsp;000 ingliskeelset sõna ja väljendit koos ajaloolise ja kaasaegse tähenduse ning kasutusviisiga. Sõnaraamat annab ülevaate inglise keele arengust viimase aastatuhande jooksul ja  kajastab ühiskonnas aset leidnud muutusi.

Sõnaraamatu loomise algusaastaks peetakse 1857. aastat, mil Londonis asuvale inglise keele teaduslikule uurimisele pühendunud filoloogiaseltsile (*Philological Society*) tehti ettepanek koostada uus inglise keele sõnaraamat. 1879. aastal sai sõnaraamatu toimetajaks leksikograaf ja filoloog James Murray (1837–1915), kes pühendas sellele kogu oma elu. Eeldati, et sõnaraamatu valmimine võtab aega umbes kümme aastat ja see ilmub nelja köitena. Esimene köide ilmus alles 1884. aastal, mis kinnitas, et sõnaraamatu väljaandmisest kujuneb pikem protsess, kui algul arvati.

2024. aasta veebruari alguse seisuga oli sõnaraamatus enam kui pool miljonit ingliskeelset sõna ja väljendit.

## Vaata ka
* Oxford University Press

## Viited

## Välislingid
* Oxford English Dictionary
Dürnkrut

**Dürnkrut** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Dürnkruti palee on kuulsaim maamärk vallas. Vald on põllumajanduslik ja seal on mõned tähelepanuväärsed ettevõtted. Tasasematel aladel kasvatatakse rapsi, maisi, päevalille ja suhkrupeeti. Lainjatele küngastele on kohalikud viinamarjakasvatajad istutatud veiniviinapuud.

Dürnkrut asub Marchi jõe ääres, mis tõuseb sageli üle kallaste ja moodustab ka piiri Slovakkiaga. Viimane suur üleujutus toimus 2006. aastal, mil paljud jõeäärsed majad ujutati 2-meetrise veega üle. Dürnkrut asub Austria raudteede *Nordbahni* liinil. Vanasti oli seal suur suhkruvabrik, mis valmistas suhkrupeedist rafineeritud suhkrut. See suleti aastaid tagasi, kuid mõned hooned on endiselt püsti. Veini tänav pakub palju vanu veine.

Sõsarlinn Waidendorf asub 2 km kaugusel ja seal on veelgi rohkem.

## Vaata ka

* Marchfeldi lahing (tuntud ka kui "Dürnkruti lahing")

## Viited
The Dancing Master

**The Dancing Master** (esimese väljaande pealkiri oli **The English Dancing Master**) on John Playfordi ja hiljem tema järeltulijate kirjastatud tantsukäsiraamat, mis sisaldas inglise kontratantsude (*english country dances*) meloodiaid ja juhendeid nende tantsimiseks. Esimene väljaanne ilmus 1651. aastal. Aastail 1651–1728 ilmus käsiraamatust kokku 18 väljaannet, lisaks arvukalt lisasid.

## Ajaloost
1651. aastal ilmunud "The English Dancing Master" sisaldas 105 tantsu juhendeid koos enamasti ühele joonestikureale mahtuva meloodiaga. Tõenäoliselt oli see raamat algselt mõeldud toetama tantsu õpetamist. Manuaal oli väikeses formaadis, nii et tantsuõpetaja võis selle hõlpsalt pista suurde taskusse või hõlma alla. Järgnevates väljaannetes lisati uusi lauluviise ja tantse, samal ajal osa vanadest jäeti välja, ja mõned hilisemad väljaanded ilmusid mitmes köites.

Tantsukäsiraamatu tantse hakati taas avaldama 20. sajandi alguses Cecil Sharpi seadetes. 1957. aastal ilmus tantsuraamatu faksiimileväljaanne.

Tänapäeval on manuaal populaarne allikmaterjal vanatantsuansamblitele. 

## Käsiraamatu väljaannete kronoloogiline nimistu
* 1651 Esimene väljaanne pealkirjaga "The English Dancing Master"
* 1652 Teine väljaanne pealkirjaga "The Dancing Master"
* 1657 või 1665 Kolmas väljaanne
* 1670 neljas väljaanne
* 1675 viies väljaanne
* 1679 kuues väljaanne
* 1679 lisa (A Supplement to The Dancing-Master)
* 1686 seitsmes väljaanne
* 1687? "Tunes of other Country-Dances"
* 1688? "A new Additional Sheet to the Dancing-Master"
* 1689? "A new Addition to the Dancing-Master"
* 1690 kaheksas väljaanne (esimest korda mainitud kirjastaja Henry Playford)
* 1695 üheksas väljaanne
* 1696 "The second Part of the Dancing Master"
* 1698 "The Second Part of the Dancing Master" teine väljaanne
* 1698 pealkirjata lisa
* 1698? "An Additional Sheet to the Second Part of the Dancing-Master"
* 1698 kümnes väljaanne
* 1701 11. väljaanne
* 1702 "Twenty Four New Country Dances" William Pearson, Henry Playford
* 1703 12. väljaanne
* 1706 13. väljaanne (esimest korda mainitud kirjastaja John Young)
* 1709 14. väljaanne
* 1710? Teine köide, esimene väljaanne
* 1713 15. väljaanne
* 1714? Teine köide, teine väljaanne
* 1716 16. väljaanne
* 1718 Teine köide, kolmas väljaanne
* 1721 17. väljaanne
* 1726 Kolmas köide
* 1728 18. väljaanne
* 1728 Teine köide, neljas väljaanne

## Viited

## Välislingid
* Playford’s Dancing Master: The Compleat Dance Guide
* The Dancing Master, 1651–1728: An Illustrated Compendium
* H. Stewart. What are Playford dances? - The Round. Cambridge University English Country Dance Club
* Inglise kontratantsud. - Tantsust. - Vanatantsuansambel Saltatriculi
Väino Metsis

**Väino Metsis** (15. juuli 1957 Kohtla-Järve – 5. august 2023) oli eesti poksija.

Ta poksis Kohtla-Järve "Kalevis".

Ta sai 1975. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel I keskkaalus (kuni 71 kg) ja 1976. aastal II keskkaalus (kuni 75 kg) 3. koha.

Oli kokku kolmekordne Eesti NSV meister, 1977. aastal I keskkaalus (kuni 71 kg) ning aastatel 1978 ja 1979 II keskkaalus (kuni 75 kg).

Sai 1980. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 81 kg) 2. koha.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2019. Lk 437–438

## Välislingid
*Väino Metsise sporditulemused
*Haud Jõhvi kalmistul
Colton Sissons

**Colton Sissons** (sündinud 5. novembril 1993 North Vancouveris Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Nashville Predators.

Aastatel 2010–2013 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Kelowna Rockets.

2012. aastal valis Predators ta NHL-i ''draft''is 50. valikuna. Hooajal 2013/14 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Predatorsi tütarklubis Milwaukee Admirals. Hooaja keskpaigaks oli Sissons 13 väravaga uustulnukatest teine parim väravalööja ning 2014. aastal valiti ta AHL-i tähtede mängule. NHL-is debüteeris Sissons 28. jaanuaril 2014 mängus Winnipeg Jetsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is 28. märtsil 2014 mängus Buffalo Sabresi vastu. Hooajal 2013/14 sai ta AHL-is 62 mänguga kirja 25 väravat ja 19 väravasöötu ning NHL-is 17 mänguga ühe värava ja kolm väravasöötu.

Hooajal 2014/15 jätkas Sissos mängimist AHL-is Admiralis ridades. Hooajal 2015/16 sai ta Admiralsi ajaloo noorimaks kapteniks. NHL-is mängis ta taas 2015. aasta novembris. Hooaja teises pooles hakkas ta aina enam mänguaega saama NHL-is. Alates hooajast 2016/17 on Sissons kuulunud püsivalt Predatorsi põhikoosseisu. 6. jaanuaril 2017 tegi ta mängus Tampa Bay Lightningi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is. 2017. aastal jõudis ta Predatorsiga esimest korda klubi ajaloos Stanley karika finaalmängudele, kus küll kaotati Pittsburgh Penguinsile mängudega 2:4.

NHL-is on Sissonsi resultatiivsemad hooajad olnud 2018/19 (15+15) ja 2022/23 (12+18).

## Viited

## Välislingid
* Colton Sissons NHL.com lehel
* Colton Sissons hockeydb.com lehel
Gavi

**Gavi** (sündinud 5. augustil 2004 Hispaanias) on Hispaania jalgpallur poolkaitsja. Ta mängib poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Barcelona ja Hispaania jalgpallikoondises.
Enn Riisalu

**Enn Riisalu** (kuni 1937 **Enn Riksa**; 8. november 1936 Tallinn – 11. juuli 2022) oli eesti poksija.

Poksis aastatel 1950–1960, algul Dünamos Nigul Maatsoo juhendamisel, hiljem Tööjõureservides treener Martin Linnamäe juhendamisel. Pidas kokku 80 kohtumist ja võitis neist 50.

Ta oli aastatel 1950 ja 1952. aastal Tallinna noortemeister.

Sai 1955. aastal Eesti NSV täiskasvanute meistrivõistlustel I keskkaalus (kuni 71 kg) 3. koha. 

Tööjõureservide üleliidulistel meistrivõistlustel 1954. aastal sai diplomi parima poksitehnika eest. Osales 1955. aastal Tööjõureservide liikmena NSV Liidu meeskondlikel meistrivõistlustel.

Oli aastatel 1957–1959 Nõukogude sõjaväe ajateenistuses Valgevene NSV-s, oli 1958. aastal Valgevene sõjaväeringkonna meister II keskkaalus (kuni 75 kg).

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 451

## Välislingid
*Enn Riisalu sporditulemused
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Mõttemudelite teooria

**Mõttemudelite teooria** väljendab arusaama, et me ei tee ratsionaalseid otsuseid lihtsate loogika reeglite abil, vaid representatsioonide kaudu, mida ilmestame näidete või vastunäidetega. Mudeli kujundasid kognitiivsed psühholoogid Philip Johnson-Laird ja Ruth M. J. Byrne.

## Viited
Andrew Mangiapane

**Andrew Mangiapane** (sündinud 4. aprillil 1996 Boltonis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-klubis Calgary Flames ründajana vasakäärel.

Aastatel 2013–2016 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Barrie Colts.

2015. aastal valis Calgary Flames ta NHL-i ''draft''is 166. valikuna. Hooajal 2016/17 asus Mangiapane mängima American Hockey League'is (AHL) Flamesi tütarklubis Stockton Heat. NHL-is debüteeris ta 31. detsembril 2017 mängus Chicago Blackhawksi vastu. Hooajal 2017/18 sai Mangiapane NHL-is kirja kokku kümme mängu. 2018. aastal valiti ta AHL-i tähtede mängule. Püsivalt on ta Flamesi koosseisu kuulunud alates järgmise hooaja teisest poolest. Esimese värava NHL-is lõi ta 9. veebruaril 2019 mängus Vancouver Canucksi vastu. Hooajal 2018/19 jäi tema arvele üheksa väravat ja kaheksa väravasöötu. Hooajal 2021/22 oli Mangiapane Flamesi resultatiivsuselt neljas mängija (35+20).

2021. aastal tuli Mangiapane Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Ta saabus 2021. aasta jäähoki maailmameistrivõistlustele neljandaks alagrupimänguks, kui Kanada oli kaotatud kolm esimest mängu. Seitsme mänguga lõi Mangiapane turniiril seitse väravat ja andis neli väravasöötu. Ta oli Suurbritannia mängija Liam Kirki kõrval turniiri suurim väravakütt. Turniiri lõpus valiti Mangiapane turniiri väärtuslikumaks mängijaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu.

Ta on ema kaudu Itaalia päritolu ja isa kaudu Šotimaa päritolu.

## Viited

## Välislingid
* Andrew Mangiapane NHL.com lehel
* Andrew Mangiapane hockeydb.com lehel
* "Üks uus pusletükk päästis kuristiku äärel kõikunud Kanada". sport.postimees.ee. 8. juuni 2021
Või-punakõrges

**Või-punakõrges** (*Rhodocollybia butyracea*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seen.

Seen kasvab segametsas.

## Välislingid
*
Hornpipe (tants)

***Hornpipe*** on kiiretempoline inglise, šoti või iiri tants, mis on nimetuse saanud samanimelise loomasarvest tehtud puhkpilli järgi ja mida on mainitud alates 16.–17. sajandist. Vanimad kirjalikud viited *hornpipe*ile pärinevad Inglismaalt.

Tantsu on sageli nimetatud meremeeste tantsuks, kuid see arvamus pärineb ajast pärast 1740. aastat, mil tantsija esitas *hornpipe*i Jack Tari tegelaskujuna (hüüdnimi kaubalaevastiku või kuningliku mereväe meremehe kohta) Drury Lane'i teatris ja 1741. aastal märgitakse ära härrasmees, kes tantsib *hornpipe*i Covent Gardenis meremehena. Sama seost võib täheldada ka hiljem.

## Kirjeldus
Tänapäeval on tuntuim *hornpipe* 4/4 taktimõõdus ja seda tantsitakse kõvades kingades. Varasem *hornpipe* on 3/2 rütmis ja selle rütmiga *hornpipe*id olid Põhja-Inglismaal ja Šoti tasandiku instrumentaalmuusikas levinud 19. sajandini.

Kolmeosaline meetrum iseloomustab ka 17.–18. sajandi instrumentaalmuusikas tantsuviisina kasutatud *hornpipe*i, millest on näiteid nii Inglismaalt (Henry Purcellilt on teada sellenimelised palad semiooperitest "Abdelazer", "Haldjakuninganna" ja "King Arthur") kui ka Prantsusmaa õukonnaballettidest. Barokse *hornpipe*i koreograafiad kasutavad Prantsusmaa barokktantsus välja töötatud sammustikku ja seda iseloomustab sammuühikute vastuollu minek muusikafraasidega teatud kohtades.

Ajalooliste tantsude rekonstrueerija Külli Kressa on kirjeldanud 17. sajandi *hornpipe*i kui spetsiifiliselt inglispärast tantsužanri, mille sammudes analoogselt muusikale on äratuntav aeglasem kolmene meetrum ja sellega paralleelselt kulgev kiirem kuuendikrütm.

## Viited

## Välislingid
* Madeleine Inglehearn. The Hornpipe National Early Music Association (1993). Papers from a Conference held at Sutton House, Homerton, London
* P. L. Stewart. The triple Time Hornpipe from 1550 to 1800. - Three Extraordinary Collections. Hornpipe Music, Pencaitland, 2007
* 3/2 meetrumis John Playfordi "Hole in the Wall" (1695) Henry Purcelli muusikale - vanatantsuansambel Saltatriculi rekonstruktsioon
* 4/4 taktis Lancashire'i Clog Dance
* Kõvakingadega tantsitud 4/4 taktis iiri ''hornpipe''
* Lavaseade šoti hornpipe'ist: Sailor's Hornpipe
Hornpipe

*Hornpipe* võib olenevalt kontekstist tähistada järgmist:
* barokkmuusikas on ***[[hornpipe (muusika)|hornpipe]]*** 3/2 taktimõõdus kiiretempoline tantsulise karakteriga muusikapala
* ***[[Hornpipe (tants)|Hornpipe]]*** on elavaloomuline 3/2 taktimõõdus (vanem, nn barokne *hornpipe*) või 4/4 taktimõõdus (alates 19. sajandist) tants
* ***[[Hornpipe (muusikainstrument)|Hornpipe]]*** on veisesarvest valmistatud, puupuhkpillide hulka liigitatud muusikainstrument
Kersti Zilmer

**Kersti Zilmer** (neiupõlvenimega **Kersti Riiv**; 5. juuni 1948 Kursi – 28. oktoober 2023) oli eesti biokeemik.

## Elulugu
Lõpetas Tartu 5. Keskkooli 1996. aastal ning 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafia teaduskonna eriprogrammi alusel (osa aineid läbis arstiteaduskonnas) omandamaks inimese biokeemiku eriala. Töötas Tartu Ülikoolis üle 100 semestri, erinevates teadusametites, viimasena vanemteadurina (PhD aastast 1986). Juhendanud 6 magistritööd, avaldanud üle viiekümne rahvusvahelise teadusartikli. 

Ta oli mitme patendi kaasautor, mitme inimorganismi ehk meditsiinilise biokeemia õpiku (eeskätt ainevahetusest) kaasautor. 

Kersti Zilmer suri 28. oktoobril 2023. Tema pühitsetud tuhk puistati Emajõkke Vabadussilla Tartu Ülikooli botaanikaaiapoolse kaareotsa vasakule poole (viimse puhkepaiga ja mälestamise koha valik omab perekondlikku tähendust).

Tema isa oli Jaan Riiv, ema Salme Riiv.  

Kesti tutvus ülikooli esimesel kursusel Mihkel Zilmeriga, nad abiellusid 1969. aastal. Nende lapsed on Chris Pruunsild, Kristel Zilmer ja Mihkel Zilmer.

## Tunnustus
* 2010, 2007, 2004 – Eesti Kardioloogide Seltsi Teaduspreemia
* 2009 – Korea Rahvusvahelise Naisleidurite ekspositsiooni kuldpreemia
* 2001 – Tartu Ülikooli Kliinikumi teadustöö preemia
* 2013 – Tartu Ülikooli medal
* 2018 – Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 – teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Viited
Lastepark (Pärnu)

**Lastepark** on Pärnus Uue, Vee, Munga ja Rüütli tänava vahelisel alal asuv park.

Pargis asub veinibaar Vinoteek Vino & Gino Uue tänava ääres ja kiirtoidukiosk Habib Food Rüütli tänava ääres.

## Ajalugu
Lastepargi alal asus 17. sajandil turg, mis oli uusaegse linna keskpunkt.

## Pildigalerii

Rahvatantsijad Lastepargis Pärnus.jpg|Rahvatantsijad Lastepargis juunis 2023
Lastepark, Pärnu.jpg|Lastepark
Söögiputka lastepargis.jpg|Söögikiosk lastepargis
Lastepargi söögiputka menüü.jpg|Lastepargi söögikioski menüü novembris
Lastepark, Pärnu 2.jpg|Lastepark Rüütli tänavalt


## Viited
Karikkapiteel

**Karikkapiteel** on hilisromaanikas ja varagootikas levinud kapiteel, mille kuju alt üles kooniliselt laieneb ning mis kujult meenutab saleda sirgete või nõgusate seintega karika kupat.

On arvatud, et karikkapiteeli kuju on laenatud korintose või komposiitkapiteelilt. Karikkapiteel võib olla üldse pinnadekoorita, kuid enamasti on see kaetud raiddekooriga. Raiddekoori iseloomu järgi liigitatakse karikkapiteelid pung- ja lehtkapiteelideks; lehtdekoori vahele või kapiteeli pinnale võib olla paigutatud ka figuure nagu romaani kujukapiteelil. Üldse dekoorita on Inglismaa varagootika taldrikkapiteel.

## Pildid

058 Stoke Rochford Ss Andrew & Mary, interior - chancel south arcade capital.jpg|Dekoorita karikkapiteel Rochfordi kirikus
059 Stoke Rochford Ss Andrew & Mary, interior - chancel north arcade capital.jpg|Püstliistuga kaunistatud karikkapiteel Rochfordi kirikus
Gelnhausen, Marienkirche, Südportal-20160804-004.jpg|Gelnhauseni Maarja kiriku lõunaportaali pungkapiteelid
Southwell minster 028.JPG|Southwelli katedraali lehtkapiteelid
Fig 146 -Moulded Capital, Triforium of Beverly.jpg|Taldrikkapiteel, Beverly kiriku trifooriumis]]
Gelnhausen Marienkirche Kapitell 419.JPG|Figuraalse dekooriga kapiteel Gelnhausenis


## Viited
Ebenthal

**Ebenthal** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas.

Ebenthal asub Viini lähedal. U. 40,22 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
Eckartsau

**Eckartsau** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas.

## Ajalugu

Eckartsau loss oli Karl I viimane residents enne tema lahkumist endisest Austria-Ungarist 1919. aasta märtsis.

Tänane Eckartsau moodustati 1971. aastal, kui Eckartsauga liideti Witzelsdorf, Kopfstetten, Pframa ja Wagram.

## Vaata ka

* Eckartsau loss
* *[[Marchegger Ostbahn]]*

## Viited
Maicon Pereira Roque

**Maicon Pereira Roque** (tuntud  lihtsalt kui **Maicon**; sündinud 14. septembril 1988 Barretoses) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Vasco da Gama.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Cruzeiro, mille põhimeeskonnas debüteeris ta 2007. aastal. Hooajal 2008/09 oli ta Cruzeirost laenul Portugali kõrgliigaklubis Nacional.

2009. aasta juunis liitus ta Portugali suurklubiga FC Porto. Seal mängis ta kokku seitse ja pool hooaega. Hooaegadel 2010/11, 2011/12 ja 2012/13 tuli ta klubiga Portugali meistriks, lisaks võitis ta kaks korda Portugali karikavõistlused, viis korda Portugali superkarikafinaali ja hooajal 2010/11 UEFA Euroopa Liiga. 2012. aastal valiti Maicon Porto aasta mängijaks.

2016. aasta veebruaris läks ta Portost laenule Brasiilia kõrgliigaklubisse São Paulo. Sama aasta juunis sõlmis ta klubiga püsiva lepingu.

2017. aasta juulis naasis ta Euroopasse ja sõlmis nelja-aastase lepingu Türgi kõrgliigaklubiga Galatasaray. Hooajal 2017/18 tuli ta klubiga Türgi meistriks.

2019. aasta veebruaris läks ta Galatasarayst laenule Saudi Araabia kõrgliigaklubisse Al Nassr. Hooajal 2018/19 tuli ta klubiga Saudi Araabia meistriks. 2020. aastal läks ta Al Nassri püsivalt üle, kuid ta katkestas klubiga lepingu 2021. aasta juunis.

2021. aasta novembris naasis Maicon Cruzeirosse, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu, kuid ta lõpetas klubiga lepingu juba pärast kolme mängu. Vaid paar tundi pärast Cruzeirost lahkumist sõlmis ta 2022. aasta märtsis lepingu Santosega. 2023. aastal kaotas ta Santose keskkaitses oma koha uutele liitujatele Joaquim Henrique ja Messias.

2023. aasta juunis sõlmis ta kuni hooaja lõpuni lepingu Vasco da Gamaga.

## Saavutused
;Porto
*Primeira Liga: 2010–11, 2011–12, 2012–13
*Taça de Portugal: 2009–10, 2010–11
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2009, 2010, 2011, 2012, 2013
*UEFA Euroopa Liiga: 2010–11
*UEFA Superkarikas: teine koht 2011
*Taça da Liga: teised kohad 2009–10, 2012–13
;Galatasaray
*Süper Lig: 2017–18
;Al Nassr
*Saudi Professional League: 2018–19
*Saudi Super Cup: 2019

## Viited

## Välislingid
Kolm maailma

**"Kolm maailma"** on Karl Popperi Michigani Ülikoolis 7. aprillil 1978. aastal peetud ettekanne objektiivsest teadmisest. Popperi arvates on olemas füüsiline maailm, mille elusorganismide osast arenes välja teadvusliku kogemuse maailm ning sellest kasvas välja inimese loodud kultuuri ja väärtuste maailm.

Ettekanne on ilmunud eesti keeles Tanel Perni tõlkes ajakirjas Akadeemia (9/2023).
Siinmaa park

**Siinmaa park** on park Pärnu kesklinnas. Park on nimetatud Olev Siinmaa järgi.

Riia maantee ja Kooli tänava vahel asuv park sai Siinmaa nime Pärnu linnavolikogu otsusega 1998. aasta novembris.

## Viited

## Välislingid
*Postimees (1886-1944), nr. 229, 28 september 1942. dea.digar.ee
Salme park

**Salme  park** on park Pärnus Raekülas. Park on nimetatud Salme tänava järgi.

Park piirneb Salme, Vambola ja Lehola tänavaga.

2004. aasta detsembrist kuulub park Pärnu linnale.


Salme park, Pärnu.jpg
Salme park, Pärnu 2.jpg
Salme park, Pärnu 3.jpg
Salme park, Pärnu 4.jpg


## Viited
Agano

**Agano** (jaapani 阿賀野) on linn Jaapanis Niigata prefektuuris. Asub sisemaal Niigata tasandikul. Linna lõuna- ja läänepiiril voolab Agano jõgi. Idas asub Gozu mägi.

Agano linn moodustati 2004. aastal Suibara ja Yasuda alevi ning Kyōgase ja Sasakami küla liitmise teel.

Agano piires asub luikede peatuspaigana tuntud Hyōko järv.

2020. aastal oli Aganos 40 696 elanikku.

## Viited

## Välislingid

*Agano koduleht
Waldhofi park

**Waldhofi park** on park Pärnus Papiniidus. Park on nimetatud Waldhofi tselluloosivabriku järgi.


Waldhofi parki läbiv Suur-Jõe tänav.jpg|Waldhofi parki läbiv Suur-Jõe tänav
Waldhofi park.jpg|Waldhofi park novembris 2023
Puu Waldhofi pargis.jpg|Puu Waldhofi pargis
Daniela Melchior

**Daniela Melchior dos Reis Lopes Pereira** (sündinud 1. novembril 1996 Lissabon) on Portugali näitleja.

## Filmograafia
### Film
* 2018 : *[[The Black Book (2018 film)|The Black Book]]* ... La Fille
* 2018 : *[[Parque Mayer]]* ... Deolinda 
* 2021 : *[[The Suicide Squad]]* ... Cleo Cazo / Ratcatcher 2
* 2022 : *[[Marlowe]]* ... Lynn Peterson
* 2023 : *[[Assassin Club]]* ... Sophie
* 2023 : *[[Guardians of the Galaxy Vol. 3]]* ... Ura
* 2023 : *[[Fast X]]* ... Isabel Neves

### Televisioon
* 2014–2015 : *[[Mulheres]]* ... Viviana Gomes
* 2016 : *[[Massa Fresca]]* ... Carminho Santiago
* 2017 : *[[Ouro Verde]]* ... Cláudia Andrade
* 2018 : *[[A Herdeira]]* ... Ariana Franco
* 2018–2019 : *[[Valor da Vida]]* ... Isabel Vasconcellos
* 2019 : *[[O Livro Negro do Padre Dinis]]* ...  : La Fille
* 2021 : *[[Pecado]]* ... Maria Manuel

## Viited

## Välislingid

*
Luukas (perekonnanimi)

**Luukas** on perekonnanimi. 

Soomes elas 2014. aastal 124 sellenimelist isikut, Ühendkuningriigis 24 isikut.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Luukas 180 inimesel: 74 mehel ja 106 naisel. Perekonnanimede levikult oli Luukas meeste puhul 1256. ja naiste puhul 870. kohal. Perekonnanime Luukas kandja oli keskmiselt 46 aasta vanune. Kõige levinum oli perekonnanimi Luukas üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,07. Nimi oli kõige sagedasem Hiiu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 16,39 inimest.

Nimede eestistamisel loobuti nimest Luukas aastatel 1935–1939 11 korral isikute poolt, kes uueks perekonnanimeks võtsid Eerme, Luhari, Luhaste, Luhtla, Luige, Männasalu, Ojamäe (2 juhul), Salumets, Sööt ja Uduveer.	

## Nime kandjaid
*Aadu Luukas, eesti ettevõtja (1939–2006) 
*Meelis Luukas, eesti alpinist (1979–)

## Viited

## Välislingid
*
Veteranide park

**Veteranide park** on park Pärnus Papiniidu silla juures Pärnu jõe kaldal.

Linnavalitsuse poolt on parki rajatud kolm grilli.


Veteranide park, Pärnu 2.jpg
Veteranide park, Pärnu 3.jpg|Avalik ujumiskoht pargis
Veteranide park, Pärnu 4.jpg
Veteranide park, Pärnu 5.jpg
Veteranide park, Pärnu 6.jpg
Veteranide park, Pärnu 7.jpg
Veteranide park, Pärnu 8.jpg
Veteranide park, Pärnu 9.jpg
Veteranide park, Pärnu 11.jpg
Veteranide park, Pärnu 12.jpg
Veteranide park, Pärnu 13.jpg|Vaade pargile Papiniidu silla alt


## Viited
Annemõisa park

**Annemõisa park** on park Pärnus Papiniidus Pärnu jõe kaldal. Teisel pool piirneb Suur-Jõe tänavaga.

Annemõisa park on nime saanud seal asunud Annenhofi linnamõisa järgi. Mõisa peahoone oli Eesti kaitseväe kasutuses ja hävis tulekahjus Teise maailmasõja ajal. Annenhofi linnamõis oli aga nime saanud kunagi sinna lähedusse uppunud Anne-nimelise neiu järgi.

Pargi pindala on vähendatud linna keskkatlamaja, mis ehitati pargi Papiniidu-poolsesse serva, ja teiselt poolt Pärnu Sõudekeskuse Kalev sõudebaasi tõttu.

2006. aasta andmeil kasvas pargis 26 puittaimeliiki, neist 15 kodumaist ja 11 võõramaist.

Pargi pindala on 2,3 hektarit.

## Viited
Pilli park

**Pilli park** on park Pärnus eeslinnas Pärnu jõe kaldal, aadressil Vesiroosi tänav 2.

Parki läbib Jüri Jaansoni rada ja piirneb Pilli tänavaga. Seal asub jõulinnak.


Pilli park, Pärnu.jpg|
Pilli park, Pärnu 2.jpg|
Pilli park, Pärnu 3.jpg|
Pilli park, Pärnu 4.jpg|
Pilli park, Pärnu 5.jpg|


## Viited
Ihor Klõmenko

**Ihor Klõmenko**  (ukraina keeles Ігор Володимирович Клименко; sündinud 25. oktoobril 1972 Kiievis) on Ukraina riigitegelane, aastast 2023 Ukraina siseminister. 

18. jaanuarist kuni 7. veebruarini 2023 oli ta siseministri kohusetäitja; 1. järgu politseikindral (2021), psühholoogiadoktor (2019), endine Ukraina politsei juht.

Alates 11. veebruarist 2023 Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu liige, alates 24. veebruarist 2022 ülemjuhataja staabi liige (Ukraina politsei juhina, alates 14. veebruarist 2023 – Ukraina siseministrina).

## Viited
Erinevusmõtlemine

**Erinevusmõtlemine** on vastandites mõtlemise vältimine, Theodor Adorno teoses *Negatiivne dialektika*. 

Michel Foucault laiendas erinevusmõtlemise ajaloo, kõnelemise, mõttevahetuse ja diskursuse valdkondadele. 

Teoses *Erinevus ja kordus* Gilles Deleuze vastandas selle samasusmõtlemisele.

## Viited
Tõlgitsus

**Tõlgitsus** (sk *Auslegung*; `interpretatsioon`) on Hans-Georg Gadameril olemasoleva tõlgenduse edasiarendus, korrastus ja avardamine. Tõlgitsust kasutatakse, kui keeleväljendite või teiste märkide mõistmine esimesel lugemisel ei õnnestu. 

## Vaata ka

* Mõistmine
* Tõlgendus
* Tõlgendusring

## Viited
Roostekollane mampel

**Roostekollane mampel** (*Pholiota aurivella*) on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente liik.

## Välislingid
*
Vabaduse park (Pärnu)

**Vabaduse park** (ka **Võidu park**) on park Pärnus kesklinnas.

22. septembril, vastupanuvõitluse päeval, toimub pargis mälestusmärgi juures iga-aastaselt tseremoonia.


Vabaduse park.jpg|Vabaduse park
Vabaduse park 2.jpg|Vabaduse park
Monument Vabaduse pargis, Pärnu.jpg|Monument Vabaduse pargis


## Viited
Phellinidium

***Phellinidium*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
Liigid on liigutatud teistesse perekondadesse.

## Varasemaid liike
**Phellinus ferrugineofuscus* – tumepruun taelik

## Välislingid
*
Tumepruun taelik

**Tumepruun taelik** (*Phellinus ferrugineofuscus*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente liik seeni.

Seen kasvab tavaliselt kuuskede lamatüvedel.

## Välislingid
*
Mõrra park

**Mõrra park** on park Pärnus Vana-Pärnu linnaosas, Sauga jõe kaldal, Mõrra tänava alguses.


Mõrra park, Pärnu.jpg|
Mõrra park, Pärnu 2.jpg


## Viited
Luur

**Luur** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Luur 168 inimesel: 78 mehel ja 90 naisel. Perekonnanimede levikult oli Luur meeste puhul 1156. kohal ja naiste puhul 1087. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Luur vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,65. Nimi oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 7,17 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Pärnumaal Audru, Tori, Pärnu-Eliisabeti ja Mihkli kihelkondades, Virumaal Simuna, Väike-Maarja ja Viru-Nigula kihelkondades, Järvamaal Ambka ja Koeru kihelkonnas ning Harjumaal Keila kihelkonnas 13 korral nimeks Luhr, Luir, Lur ja Luur. 

Nimede eestistamisel võeti Luur aastatel 1937. ja 1939. aastal uueks perekonnanimeks 2 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Henning ja Järvetson.	

## Nime kandjaid
*August Luur, Eesti sõjaväelane (1902–1992)
*August Luur, eesti ajakirjanik ja kirjastaja (1934–1990) 
*Ene-Mai Luur, eesti keraamik ja portselanimaalija (1942–2021) 
*Veera Luur, eesti näitleja ja inspitsient (1911–2003) 

## Viited

## Välislingid
*
Gotthard Wilhelm von Uexküll

**Gotthard Wilhelm von Uexküll** oli Rootsi sõjaväelane ja ooberstleitnant, kes osales Põhjasõjas.

## Elulugu
Gotthard Wilhelm von Uexküll sündis Hans Jürgen von Uexkülli (surn. pärast 1713) ja Marie von Plateri peres. 

1688. aastal teenis von Uexküll kaptenina Hollandis Bielke jalaväerügemendis. Põhjasõja alguseks oli Uexküll juba ooberstleitnandi auastmes. 

25. augustil 1702 vkj piirasid Vene väed Boriss Šeremetjevi juhatusel Uexküllide pere valduses olevat Mõniste mõisa. Gotthard Wilhelm kaitses Mõnistet koos 200–300 jalaväelase ja talupoja ning 30 traguniga. Lõpuks vallutasid venelased aga mõisa ning Uexküll langes vangi.

## Isiklikku
Gotthard Wilhelm von Uexküll abiellus Anna Ebba Horniga. Nende abielust sündis Hans Jürgen von Uexküll.

## Viited


## Kirjandus
* Lewenhaupt, Adam. Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar. 1920. 
* Kelch, Christian. Liivimaa kroonika järg. Tõlkinud Ivar Leimus Toimetanud ja registrid koostanud Kai Tafenau. Tartu : Eesti Ajalooarhiiv. 2009.
Leucogyrophana

***Leucogyrophana*** on puravikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Leucogyrophana mollusca]]*
**[[Leucogyrophana romellii]]*

## Varasemaid liike
**Hydnomerulius pinastri* – männi-mädiknahkis
**Serpula pulverulenta* – väike vamm, varem pulber-mädiknahkis *Leucogyrophana pulverulenta*

## Välislingid
*
Leucogyrophana mollusca

***Leucogyrophana mollusca*** on puravikulaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seen kasvab kuuskede lamatüvedel.

## Välislingid
*
Gänserndorf

**Gänserndorf** on linn *(Stadtgemeinde)* Marchfeldis, Austria Alam-Austria liidumaal, ja see on Gänserndorfi ringkonna keskus. See asub u. 20 km kirdes Viinist, millega ühendab seda nii Angerner Straße kui ka Nordbahn.

## Maastikupark

Maastikupark Gänserndorfis on ligikaudu 70 000 m² suurune ja seda kasutatakse laialdaselt puhkealana. Park pakub nii jalutusteid kui ka palju jalgrattateid piki pajupuudega ääristatud oja.

## ''Kellergasse''

*Kellergasse* on eriti ilus, kus on kuristik, viinamäed, keldrituurid, barokkpaleed, paljud muuseumid, Niedersulzi muuseum ja Kesk-Euroopa kõige põnevamad lammid.

## Raekoda

1925. aastal ümberehitatud ajaloolise raekojaga on Gänserndorf ajaloomälestisena kaitstud ja esitleb end jõulude ajal 24 kaunistatud aknaga.

## Suvised üritused

Gänserndorf on tuntud oma suveürituste, sealhulgas kunstigaleriide avamiste, raamatute ettelugemiste ja kontsertide, elava muusika programmide ja paljude teiste festivalide poolest. Gänserndorfi linn ja maakond korraldavad soojadel kuudel palju tegevusi, millest osavõtt on alati suur.

## Viited
Selma (Alabama)

**Selma** on linn Ameerika Ühendriikides Alabamas Dallase maakonnas. See asub Alabama osariigi lõunaosas, umbes 80 km kaugusel Montgomery linnast. Selma on ajalooliselt oluline linn, eriti seoses kodanikuõiguste liikumisega.
Ferdinand Tietz

**Ferdinand Tietz** (või Ferdinand Dietz; 1708 Holešice ー 1777 Bamberg) oli Austria skulptor, kes töötas ja tegutses suurema osa oma elust Saksamaal.

## Elulugu
Ferdinand on sündinud Holešice'is ja oli skulptor Johann Adam Tietzi (1671-1742) poeg. Tema isa töötas Lobkowitzi perekonna õukonnaskulptorina. Seal asus ka tema isa töökoda, kus ta alustas lapsepõlvest peale tutvust skulptuuride ja kunstiga üldiselt. Ferdinandil oli ka vend, Johannes Joseph Tietz, kellega ta õppis koos isa töökojas. Ferdinand Tietz töötas mõnda aega Böömi skulptori Matthias Brauni töökojas, mis asus Prahas. Seda õpiti Tietzi loomingut uurides, kuna see näitab Brauni loomingu suurt mõju. Tema skulptuure mõjutasid paljud Kesk-Euroopas tegutsenud skulptorid. Dietzil õnnestus jätta oma pärand sellistesse Euroopa paikadesse nagu Viin, Würzburg, kus ta elas aastast 1736, Trier ja Bamberg. Alles 1736. aastast võib leida arhiividokumente saksa skulptori elust. Just sel perioodil asus ta Würzburgis Balthasar Neumanni (1687-1753) skulptorina tööle. Dietz saabus Bambergi alles 1747. aastal. Johann Philipp Anton von Frankenstein (1695-1753) kutsus teda parki skulptuure tegema. Ta töötas Trieris aastatel 1754–1760 printspiiskopi Franz Georg von Schönborni (1682-1756) palvel.

## Kunst

Dietzi skulptuurid on tehtud rokokoo stiilis või täpsemalt öeldes oli see Baieri rokokoo. Baieri rokokoo ei olnud väga levinud ja praegu on paljud selles stiilis tehtud tööd Münchenis Baieri rahvusmuuseumis. Seal on ka mitmeid Ferdinand Dietzi tehtud skulptuure. Näiteks on seal tema rokokooskulptuur "Merkuur", mis valmis 1765. aastal. Ferdinand Dietz arendas Kesk-Euroopa skulptuurides rokokoo stiili. Enne teda oli selles stiilis tuntud selline skulptor nagu Johann Wolfgang van der Auwera (1708-1756). Teda võib pidada ka üheks Fitzi inspireerijaks, kuna nende loomingus on teatud sarnasusi. Neid hakati märkama ajast, mil Ferdinand viibis Viinis. 

Kesk-Euroopas sündinud kunsti ei tuntud väljaspool Saksamaa, Austria, Šveitsi, Tšehhoslovakkia ja Ungari piire. Kui võrrelda nende riikide kultuuri, võib leida palju sarnasusi. Selle kunsti iseloomulikuks jooneks oli pühakute kujutamine ehk seda võib teatud mõttes nimetada kirikukunstiks. Kuna see ei levinud üle Euroopa, jäi selles stiilis töid uurimiseks päris palju. Ka kunst Kesk-Euroopas jäi Itaalia tasemest maha.

Ferdinand Tietz tegi oma esimesed skulptuurid puidust. Need skulptuurid olid pühade piiskoppide kujukesed. Ei saa kindlalt öelda, kas need on tehtud eritellimusel või olid need näidised suuremate skulptuuride jaoks.

Tietzil oli oma stiil nii skulptuuride kui ka mööbli teostamisel. S-tähe kujuliste siledate lokkide, kestakujuliste elementide, aga ka lillepärgade järgi - kõigi nende märkide järgi tunnete ära, millise töö tegi Ferdinand Tietz. Kõigis neis elementides on märgata ka nende kuulsate skulptorite mõju, kellelt ta kunagi inspiratsiooni ammutas. Osa oma skulptuure ja mööblit valmistas ta ka puidust. Neis on näha ka Tietzi homogeenset stiili, kuna tema dekoratiivsed puunikerdused on ainulaadsed.

## Viited
Florian Thilo von Thilau

**Florian Thilo von Thilau** (1665 – 1720. aastad) oli Rootsi sõjaväelane, ooberstleitnant ja Alūksne komandant, kes osales Põhjasõjas.

## Elulugu
Florian Thilo von Thilau sündis 1665. aastal Liivimaal Victorin Thilo von Thilau peres. 

1680. aastal astus Thilau Tartus kahurväelasena sõjaväkke. 1681. aastal astus ta Taube jalaväerügementi, kus sai samal aastal kapraliks. 1684. aastal edutati ta seersandiks ning hiljem adjutandiks. Kaks aastat hiljem oli Thilau veltveebel ning 1689. aastal lipnik. 1694. aastaks oli ta ülendatud leitnandiks.

1690. aastate lõpus määrati Thilau Vastseliina linnuse komandandiks. 

1700. aastal määrati Thilau rügemendi kortermeistriks ja järgmisel aastal ülendati ta kapteniks. Oma juulis-septembris saadetud kirjades Erik Dahlbergile teavitas Thilau oma informaatoritelt saadud teadete põhjal Pihkva ümber suurenenud Vene agressioonist, sealsete Rootsi ametnike arreteerimisest ja kaubanduse seiskumisest. Järgmise aasta lõpus vallutasid Vene väed Vastseliina. Thilau põgenes ja vallutas linnuse 27. novembril tagasi. 

1702. aastal naasid venelased Vastseliina alla ning vallutasid selle taas. Thilau langes vangi ja naasis kodumaale alles 1721. juulis. Järgmisel aastal läks ta ooberstleitnandina erru. 

## Isiklikku
Florian Thilo von Thilau abiellus Margaretha Elisabeth Thilo von Thilauga. Abielust sündis Carl Florian Thilo von Thilau.

## Viited
Indrek Jets

**Indrek Jets** (sündinud 6. aprillil 1970 Haapsalus) on eesti kunstiajaloolane, kunstnik ja pedagoog. 

Ta sündis aastal 1970 Haapsalus inseneri ja pedagoogi perekonnas.

1988 lõpetas Haapsalu I keskkooli. Samal aastal astus TTÜsse. 1995. aastal lõpetas *cum laude* Tallinna Pedagoogikaülikooli kunstiõpetuse erialal (vastab magistrikraadile)
1994. aastast Haapsalu Kunstikooli õpetaja. Külalisena TÜ Viljandi Kultuuriakadeemias, TLÜ Haapsalu kolledžis, Haapsalu Kutsehariduskeskuses. 

Tema õpilased on filmikunstnik Matis Mäesalu, kunstnikud Urmas Lüüs, Elis Saareväli, Karel Rahu, disainer Triin Heimann.

2013. aastal kaitses väitekirja kunstiajaloo ja arheoloogia piirilt: "Lahingu maod. Skandinaavia 9.-11. sajandi kunstistiilid Eesti arheoloogilistel leidudel" ja sai filosoofiadoktori kraadi.

Keskendunud perioodile 5.-12.sajand Eestis: ajalugu, kunst, ornamentika. Nn. ajaloo taaskehastamisega tegeleva MTÜ Rotelevik asutajaid. Pidanud loenguid ja töötubasid, osalenud Kiruvere muinaslaagri korraldamisel.

## Valik teadustöid
* Lahingumaod. Skandinaavia 9-11 saj kunstistiilid Eesti arheoloogilistel leidudel. Doktoriväitekiri 2013
* Skandinavian Late Viking Age Art Styles as a Part of the Visual Display of Warriors in 11th Century Estonia. EstonianJournal of Arheology  2012 16.2 pp 118 - 139.
* Local  Shape, Foreign decoration. Shared cultural values in dress pins from the Viidumäe sacrificial site on Saaremaa. M.Mägi, I. Jets Fornvänner Journal of Swedish antiquasian research 110(4) 2015 pp 257 -266.
* Eesti kunsti ajalugu I. Tallinn 2023

## Muud tööd
*Eesti identiteedist Ümin 47 - 63) Lee Tartu Eesti Rahva Muuseumi sõprade Selts Tartu 1997
*Jääkaru Haapsalu Promnaadil (koopia R. Haavamäe skulptuurist, koos Mai ja Ursula Aavasaluga)

## Näitused
*Unund barbaarsuse lumm (ehted) A-Galeriis "2021, Rakvere teatris 2022, Pärnu muuseumis näituse "Kings and guards " juures 2023
Paulsoni loengud

**Paulsoni loengud** on akadeemiline loengusari kaasaja religiooniuuringute vallas. 

Loengusari on nimetatud Ivar Paulsoni (1922–1966) järgi.

Loenguid korraldab Eesti Akadeemiline Usundiloo Selts koostöös Tartu Ülikooli usuteaduskonnaga alates 2022. aastast.

## Loengupidajad
*2022 november – Paolo E. Rosati, India tantra uurija
*2023 november – Kocku von Stuckrad, Euroopa animismide teemal

## Välislingid
*Paulsoni loengud Usundiloo Seltsi lehel
*TÜ lehel
Regulaarne temperatsioon

**Regulaarne temperatsioon** (inglise keeles *regular temperament*) on muusikas temperatsioon, mille puhul helisüsteemi kõigi helide intervallide saamiseks piisab lõplikust arvust generaatorintervallidest.

## Välislingid
*Regular temperament. Xenharmonic Wiki
Carl Friedrich von Stern

**Carl Friedrich von Stern** (18. jaanuar 1859 Vana Salis, Liivimaa – 1. veebruar 1944 Posen) oli baltisaksa ajaloolane.

## Teoseid
*"Beiträge zur historischen Geographie des Ostbaltikums". Riga, "Ernst Plates", 1937.
Glinzendorf

**Glinzendorf** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas.

Glinzendorf asub 10 km Viinist idas. Vaid u. 0,83 % valla territooriumist on metsaga kaetud.

## Viited