open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pareto-efektiivne jaotus

**Pareto-efektiivne jaotus** või **Pareto-optimaalne jaotus** on majandusteaduse mõiste, mis kirjeldab niisugust ressursside jaotust, mille korral ei ole võimalik kellegi olukorda parandada ilma kellegi teise olukorda halvendamata. Nimetus tuleneb itaalia majandusteadlase Vilfredo Pareto nimest. Mõistet kasutatakse ressursside jaotamise ja heaoluga tegelevates teadusharudes, nagu mikroökonoomika.

## Pareto-efektiivne ressursikasutus

Pareto-efektiivsus on üks ressursside optimaalse kasutamise kriteerium. Kui see ei ole täidetud &ndash; mõne inimese heaolu ei ole võimalik suurendada ilma teiste heaolu vähendamata &ndash; siis on ressursse võimalik paremini kasutada. Näiteks spetsialiseerumine võimaldab vähendada toodangu omahinda ja seega suurendada kõige hüviste toodangut. Kui kõigi hüviste tootmiseks juba kasutatakse võimalikult odavat tootmisviisi, siis ei ole ühtegi neist võimalik toota rohkem ilma, et mõne teise toodang väheneks. See on Pareto-efektiivne jaotus. Teiseks näiteks Pareto-efektiivse jaotuse saavutamisest on kaubavahetus &ndash; mõlemad kauplevad pooled annavad ära hüviseid, mida neil on külluses ja saavad vastu midagi, millest nad tunnevad suuremat puudust.

Pareto-efektiivsus on ainult üks ressursside optimaalse jaotuse kriteerium. Mõned Pareto-efektiivsed jaotused on ühiskonna seisukohalt eriti ebasoovitavad. Näiteks jaotus, mille korral kõik kuulub ühele inimesele, on Pareto-efektiivne &ndash; kellegi teise heaolu ei ole võimalik parandada ilma ainsa omaniku heaolu vähendamata.
Otranto väin

**Otranto väin** ühendab Aadria ja Joonia merd ning eraldab Apenniini ja Balkani poolsaart, on eraldajaks Itaalia ja Albaania vahel. Laius umbes 80 km, sügavus ligikaudu 800 m.
Eelarve

**Eelarve** (ingl.k. *budget*) on mitmesugustel eesmärkidel koostatud formaalne tulevaste perioodide tegevuskava, milles määratletakse organisatsiooni strateegiliste eesmärkide saavutamiseks vajalikud olulisemad tegevused ja ressursid ning nende kasutamine nii rahalistes kui ka mitterahalistes näitajates. Eelarve on ka tulevikus ellu viia kavatsetava majandusüksuse sissetulekute ja väljaminekute hinnang koos ressursiarvutustega. 
Eelarve on ka arvuliselt väljendatud rahaline plaan tulude (ehk sissetulekute laekumise - kust ja kui suures ulatuses raha laekub) ning kulude (ehk väljaminekute arvestuse - millele ja kui suures ulatuses kulutusi tehakse) suhte väljendamiseks.

## Vaata ka
*Riigieelarve

## Viited

## Välislingid
* Online Perekonna eelarve
Konkurentsipoliitika

**Konkurentsipoliitika** on üks osa riigi majanduspoliitikast ning sellel on selge eesmärk: kaitsta ja arendada efektiivset konkurentsi.

Riigi tegevus tõhusa konkurentsipoliitika saavutamiseks on turu ja sellega kogu turumajanduse efektiivse toimimise põhialus. On ju konkurents turumajanduse koordineerimise ja suunamise põhimehhanism. Vaid juhul, kui see mehhanism hästi töötab, on loota positiivseid majanduslikke tulemusi nii staatilis-struktuurses (allokatsiooni ehk ressursside paigutuse) kui ka dünaamilises  (majandusarengu) mõttes. Toimiva ja tegusa konkurentsiga seostatakse ka üldisemaid eesmärke – vabadust ja õiglust.

Eristatakse konkurentsipoliitika nelja põhisuunda: loovat, kaitsvat, toetavat ja asendavat konkurentsipoliitikat.
***Konkurentsi loomise poliitika** seostub turumajanduse loomuliku arengu jaoks vajaliku **mikromajandus**liku lähtesituatsiooni loomisega lahtiriigistamise ja eelkõige erastamise kaudu.
***Konkurentsikaitse poliitika** seisneb uute sihilike konkurentsipiirangute tekke tõkestamises. Seejuures vajavad tõkestamist nii ettevõtete kui ka riigi ja kohalike omavalitsuste tegevustest tulenevad piirangud.
***Konkurentsi toetamise poliitika** avaldub mittesihilike turutõrgete vähendamise poliitikana, mis on suunatud eelkõige turu läbipaistvuse ja turuosaliste mobiilsuse suurendamisele. Esimest ülesannet täidetakse näiteks tarbijakaitse, teist aga ettevõtlustoetuse ja -koolituse kaudu.
*Laiemas tähenduses hõlmab konkurentsipoliitika ka **konkurentsi asendavat** regulatsiooni korrigeerimatute turutõrgete korral. Sellisel juhul kuulutatakse vastavad tegevusalad erandvaldkondadeks ning vajaduse korral isegi tugevdatakse riikliku regulatsiooniga olemasolevaid vabaduspiiranguid. Tehnoloogia areng võib teha konkurentsi võimalikuks seal, kus see varem oli võimatu (näiteks mobiilside). Seetõttu on konkurentsipoliitika ülesandeks eelkõige konkurentsi asendava reguleerimise piiramine minimaalselt vajaliku määraga ja kõigi võimaluste kasutamine konkurentsi mõjusfääri laiendamiseks.

Konkurentsipoliitikat on vaja, sest:
*Konkurents ei teki kõigil turgudekl iseenesest, vaid vajab mõnikord riigi meetmeid;
*Konkurents vajab sisulist piiramist, sest mitte kõik konkurentsi vormid ei soodusta majanduslikku efektiivsust, rääkimata õiglusest;
*Konkurents vajab kaitsmist piirangute eest. Majandussubjektid üritavad ennast konkurentsist vabastada.
Iskǎr

**Iskǎr** (bulgaaria keeles *Искър*) on jõgi Euroopas Bulgaarias.

Jõgi algab Rila mägedest Bulgaaria edelaosas. Laskub Sofia nõkku ja möödub Sofia idapoolsetest eeslinnadest. Seejärel läbib sügavas kuristikus Stara planina. Alamjooksul voolab läbi Alam-Doonau lavamaa ja suubub paremalt Doonausse.

Jõe pikkus on 368 km ja valgala 8600 km².
Andrus Värnik

**Andrus Värnik** (sündinud 27. septembril 1977 Antslas) on endine Eesti kergejõustiklane (odaviskaja), kes 2005. aastal tuli odaviskes maailmameistriks.

Isiklik rekord: **87.83** (19. august 2003 Valga, kuni 2018. aastani Eesti rekord)

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
2000 Sydneys:
* 15. koht **81.34** (22. august)

2004 Ateenas:
* 6. koht **83.25** (28. august)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
2003 Pariisis Saint-Denises:
* 2. koht **85.17** (31. august) 

2005 Helsingis:
* 1. koht **87.17** (10. august)

## Isikliku rekordi areng
*2000 **82.16** (29. juuli Haapsalu)
*2002 **83.75** (6. juuni Haapsalu)
*2002 **85.10** (6. juuni Haapsalu)
*2002 **85.47** (Eesti rekord; 12. juuni Ostrava) 
*2003 **87.83** (Eesti rekord; 19. august Valga)

## Isiklikku
Andrus Värnik on 182 cm pikk ja kaalub 110 kg. Ta elab Antslas. Värnik kuulus klubisse Võru KJK Lõunalõvi ja treenis Heino Puuste juhendamisel. Alates 2009. aasta kevadest treenis Värnikut Sulev Lepik. 

Värniku hobid on golf ja tennis.

Värnik valdab võru keelt.

2007. aasta sügisel osales Värnik saates "Tantsud tähtedega", kus tema partner oli Kaisa Oja . Ta ei jõudnud paremate hulka.

### Liikluseeskirja rikkumine
1. augustil 2006 sõitis Värnik 163 km/h kohas, kus suurim lubatud kiirus oli 90 km/h. 

2007. aasta aprillis jäi Värnik Tallinnas Ehitajate teel oma autot Audi A6 juhtides vahele juhiloata sõiduga. Värnikult oli sõidukijuhtimisõigus kiiruse ületamise tõttu ära võetud. Politsei vormistas talle väärteoprotokolli ja määras karistuseks rahatrahvi, mille suurust ei avalikustatud. 

16. jaanuaril 2010 tabas politsei Värniku Tallinnas Tehnika tänaval alkoholijoobes autoroolist. Politsei karistas teda 12 000 krooni suuruse rahatrahvi ja juhtimisõiguse äravõtmisega neljaks kuuks. 

## Tunnustus
* 2003 – Eesti aasta meessportlane
* 2003 – Eesti aasta meeskergejõustiklane
* 2004 – Eesti Vabariigi spordipreemia (hõbemedali võitmise eest odaviskes 2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel)
* 2005 – Eesti aasta meessportlane 
* 2005 – Eesti aasta meeskergejõustiklane
* 2006 – Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2006 – Eesti Vabariigi spordipreemia (kuldmedali võitmise eest odaviskes kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Helsingis 2005. aastal)

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* Andrus Värnik – haiglavoodist Eesti meistriks Õhtuleht, 25. juuli 2005
*Intervjuu värske maailmameistriga EPL, 12. august 2005 
*Märt Roosna: Treener Puuste: Värniku odakaare pikkus sõltub mehe tervisest, Eesti Päevaleht, 18. juuli 2008
*Andrus Värniku eduka karjääri kurb lõpp Eesti Ekspress, 14. november 2012
Jidiši keel

**Jidiši keel** ehk **jidiš** (ka *juudi keel*) on Aškenazi juutide keel, mis kuulub germaani keelte hulka.

Keel kujunes 10.–12. sajandil kesk-ülemsaksa murrete baasil ning sisaldas lisaks mõjusid heebrea, romaani ja slaavi keeltest. Alates 15. sajandist oli see oma idapoolses levialas slaavi keelte tugeva mõju all.

Jidiš jaguneb kahe suurema dialekti vahel:
*läänedialekt – oli levinud Saksamaal, Šveitsis, Belgias, Hollandis; praktiliselt kadus käibelt 19. sajandil, säilinud on vaid üksikud keelesaared Elsassis
*idadialekt – levinud Poolas, Leedus, Valgevenes, Ukrainas; on ametlik keel Venemaa Juudi autonoomses oblastis.

Jidiš on kirjakeel 18. sajandi algusest (algselt läänedialekti põhjal). Jidiši keele kirjutamiseks kasutatakse heebrea kirja.

Enne Teist maailmasõda oli jidiš levinud Ida-Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Praegu kõnelejate arv väheneb.

Venemaal on jidiši keel kadumas, 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas seda keelt seal ainult 1683 inimest.

## Vaata ka
*jidiši kirjandus
*heebrea keel
*ladiino keel

## Viited

## Välislingid

* Jidišikeelne Vikipeedia
* Di Velt fun Yidish: Audio Stories
* Zuckermann, Ghil'ad (2014). Jewish Language Contact (Special Issue of the International Journal of the Sociology of Language 226). Berlin - Boston: De Gruyter Mouton.
Ketser

**Ketser** ehk **hereetik** on kristluses isik, kes pooldab hereesiat – õpetust või seisukohta, mis kaldub kõrvale kiriku ametlikust õpetusest ehk ortodoksiast.

Sõna 'hereesia' tuleneb kreekakeelsest sõnast 'hairesis' (tõlkes ‘valik’, ‘õpetus’, ‘usulahk’) ning ei pärine katarite liikumise nimest. Ajalooliselt on hereesiaks peetud õpetusi, mis on vastuolus kirikukogude või kiriku autoriteetide kinnitatud dogmadega.

Mõistet 'ketser' on kasutatud nii katoliku, õigeusu kui ka protestantlike kirikute kontekstis nende õpetusest kõrvalekaldujate kohta. Keskajal tegeles eriti Katoliku kirik hereesiate uurimise ja tõkestamisega inkvisitsiooni kaudu. Inkvisitsioonide eesmärk oli kaitsta kiriku õpetuslikku ühtsust; süüdimõistetuid võidi karistada kiriklike või ilmalike võimude poolt.

Ülekantud tähenduses nimetatakse **ketseriks** ka inimest, kes kaldub kõrvale valitsevast ideoloogiast, usust või üldlevinud arvamusest.

## Vaata ka
*nõid 

## Viited
Jahve

**Jahve** (יהוה 'see, kes on', 'see,  kes saab', 'olemise, saamise algpõhjus', 'igavesti olemasolev'; *hájah* 'olema'; tetragramm *[[YHWH|JHWH]]*) on Iisraeli Jumala nimi Vanas Testamendis. Iisraeli Jumala nimi esineb Vanas Testamendis 7000 korda. Lühivormid: *Jahu*, *Jo*, *Ja*, *Jeho*; vrd El.

Kuna heebrea kiri on konsonantkiri, siis vokaalide hääldusi on mitmeid (sõltub käändest). Juudid ei tohtinud Jumala nime välja öelda ja lugesid selle koha peal ***[[Adonai]]***, mida eesti keelde tõlgitakse **[[Issand]]**. Hiljem, kui hakati lugemise hõlbustamiseks lisama vokaalimärke, lisati ka kirjapildile tetragramm ***JHWH***. Sõnale lisati *[[Elohim]]* vokaalimärgid, millest tuli hiljem väärkuju Jehoova.

Tegelik hääldus on ***Jahve***. Et oleks üks Jumala nimi, kasutavad mitteteaduslikud Vana Testamendi tõlked *Jahve* asemel sõna *Issand*.

Jumal ütles iisraellastele, et Tema nimi on ***Jahve***, mis tähendab 'Mina olen (siin)', või veel täpsemas tõlkes 'Mina olen see, kes mina olen' (2 Moosese 3:13–15). 2 Ms 3:14 "Mina olen olemine" kõlab juba filosoofiliselt.

## Tekst
*Kui Jumal rääkis Moosesega põleva põõsa seest, küsis Mooses temalt: "Vaata, kui ma lähen [[iisrael]]laste juurde ja ütlen neile: "Teie vanemate Jumal on mind läkitanud teie juurde," aga nemad küsivad minult: "Mis ta nimi on?" mis ma siis pean neile vastama?" Ja Jumal ütles Moosesele: "Ma olen see, kes ma olen!" Ja ta jätkas: "Ütle Iisraeli lastele nõnda: "Mina olen on mind läkitanud teie juurde!"* (2 Mo 3:14–14)

## Vaata ka
*Jahve (allikas)
Jehoova

**Jehoova** on Jumala nime Jahve (YHWH; JHWH; JHVH; יהוה) üks hääldusvariante, mille tunnustamise lõpetasid keeleteadlased 20. sajandil. 

Nimi *Jehoova* tekkis piiblitõlgetesse sellepärast, et judaismis on nime *JHVH* hääldamine keelatud. JHVH hääldamisel kasutatakse pigem nime Jahve, kuna vana testamendi tekstides on ka teisi sedalaadi vorme (nt Jah, Jaah). 

Hääldus *jehoova* on oletuslik. Seepärast ei saa ka väita, et vanemates piiblitõlgetes olev Jumala nimekuju *Jehoova* oleks täpne. Uuemates ristiusukiriku tõlgetes kasutatakse JHVH või Jehoova asemel Issand.

Sellegipoolest pole piiblis nime JHVH hääldamine keelatud. Seda nime tohib kasutada, kuid mitte asjatult. Sama kehtib häälduse *jehoova* kohta.  

Tegemist on kahe erineva sõna häälikute kombinatsiooniga. JHVH kohal öeldakse juudi pärimuse kohaselt *[[Adonai]]* ('mu Isand'). Nime יהוה kohale paigutatakse tekstis sõna *Adonai* vokaalimärgid, et lugejale meenuks öelda *Adonai*. Kui lugeda nime יהוה nende vokaalimärkidega, saadaksegi *Jehoova*.  

Jehoova tunnistajad on võtnud omale nimetuse kirjakoha Jesaja 43:10 põhjal, kus on sõnad "Teie olete minu tunnistajad, ütleb Jehoova" (1968. aasta piiblitõlge).
Suur järvistu

**Suur järvistu** (inglise keeles *Great Lakes*) on järvestik Põhja-Ameerikas, see laiub nii Ameerika Ühendriikides kui Kanadas.

Atlandi ookeaniga ühendub see peamiselt läbi loodusliku Saint Lawrence'i jõe, kuid ka väheldaselt läbi tehisliku Chicago jõe (Des Plaines' jõe kaudu suubudes Mississippi jõestikku).

## Liigitus
Suur järvistu koosneb ametlikult viiest järvest.
### Järved
*Ülemjärv (82 100 km²)
*Erie järv (25 700 km²)
*Huroni järv (59 590 km²)
*Michigani järv (58 030 km²)
*Ontario järv (18 970 km²)

## Hüdroloogia

Järvistu hakkas tekkima umbes 14 000 aastat tagasi sulamisvetest, mil oli lõppemas viimane jääaeg.

Suur järvistu on suurim mageveejärvistu planeedil Maa, kogupindalaga 244 106 km². Kogumaht on 22 671 km³, jäädes mõnevõrra alla Baikali järvele. Ülemjärv on Kaspia mere järel pindalalt teine järv maailmas, samas olles planeedi suurimaks mageveejärveks. Ülemjärve kogumaht on suurem kui ülejäänud nelja järve kogumaht kokku, seal asub ka järvistu sügavaim koht Siskiwiti sügavik (-406 m).

Suure järvistu hüdroloogilises süsteemis leidub veel järvesid. Neist suurimat Nipigoni järve, mis asub Ülemjärvest põhja pool, nimetatakse vahel ka kuuendaks suureks järveks. Temast tunduvalt väiksemat Saint Clairi järve, mis jääb Huroni ja Erie järve vahele, ei loeta suureks järveks. Michigani ja Huroni järve ühendab kaheksa kilomeetrit lai Mackinaci väin ning need moodustavad hüdrograafiliselt ühe järve.

## Geograafia
Suure järvistu valgla alamvesikonnad on ühisena tuntud Suure järvistu regioonina, mis hõlmab kaheksat Ameerika Ühendriikide osariiki ja Ontario provintsi Kanadas. Regiooni tihedaim asustuspiirkond moodustab hiidlinnastu hüüdnimega “ChiPitts”.

## Vaata ka
*1913. aasta torm Suurel järvistul
Munk

**Munk** (kreeka keelest μοναχός *monachos* 'üksik, üksildane') on isik, kes praktiseerib religioosset askeetlust, elades kas üksi või koos teiste munkadega, kuid säilitades alati teatava eraldatuse nendest, kes ei jaga temaga sama eesmärki. Munkluse põhimõte on väga vana ning esineb paljudes religioonides ja filosoofilistes õpetustes.

Munga eesmärk on isikliku pääste saavutamine, aga munklus on tugevasti mõjutanud ka heategevust ja kultuuri.

Budismis on munkluse ja kloostri traditsioon praegu eksisteerivate religioonide seas kõige vanem.

Kristluses on munk oma elu Jumalale pühendanud mees, kes üldreeglina on andnud ajutised või igavesed tõotused ning seeläbi ordu või kongregatsiooni liikmeks saanud.

Esimesteks kristlikeks munkadeks võib pidada erakuid, kes hülgasid perekonna ja töö ning elasid askeetlikult üksildastes paikades, näiteks kõrbetes ja mägedes. Esimene tuntud kristlik erak (hiljem peeti teda väga tähtsaks) oli egiptlane Antonius Suur, kes suri aastal 356 pKr. Esimese kristliku kloostri, kus mungad elasid kindlate reeglite järgi koos, rajas aastal 326 egiptlane Pachomios, kes suri aastal 348.

Munkadeks nimetatakse üksnes mehi. Samasugust elu elavaid naisi nimetatakse nunnadeks.

Kõik kristluse suunad munklust ei toeta. Munklus on mõjukas õigeusus ja katoliikluses, kuid protestantismis on see vähe levinud. Anglikaani kirikus on ometigi olnud suhteliselt palju munki, kelle arv ulatus 20. sajandi algul paljudesse tuhandetesse. Siiski on kogu 20. sajandi jooksul anglikaani munkade arv pidevalt vähenenud. Üksikuid munki on ka luterluses, isegi tänapäeval.

Isiklikule arengule pühendunud mehe kohta kasutatakse sõna "munk" ka teiste religioonide ja õpetuste puhul.
### Vaata ka
* Munklus#Budism
* Thera (munk)
* Bhikkhu
* Budism#Sangha
* Sangha

## Viited
Numiidia

**Numiidia** oli antiikajal hami päritolu berberi hõimudega asustatud rannikuala Põhja-Aafrikas (praegu Alžeeria ja osa Tuneesiast).

Ida-Numiidia vallutati Julius Caesari vägede poolt 46. aastal eKr, kuna Numiidia kuningas toetas Caesari kodusõjas Pompeiust ja Lääne-Numiidia vallutati 40. aastal eKr. 

Rooma võimu all jaotati Mauretaania ja Africa Nova provintside vahel. 193. aastast moodustas eraldi provintsi *Numidia Cirtensis*.

Tähtsamad linnad olid Cirta ja Hippo Regius.
Haam

**Haam** (heebrea חם) oli Piibli järgi Noa teine poeg. Tema vennad olid Seem ja Jaafet.

Haamil oli neli poega: Kuus, Mitsraim, Puut ja Kaanan (Noa pojapoeg).

## Sugupuu
Eklesioloogia

**Eklesioloogia** (vanakreeka keelest ἐκκλησία *ekklesia* 'kogudus, kirik' ja λογος *logos* 'õpetus, sõna') on kristlikus teoloogias õpetus kirikust. 

## Välislingid
*Triin Käpp. "Eklesioloogiline oikumeenia" Kirik & Teoloogia, 19. juuli 2013
Kirik

Sõnal "**kirik**" on eesti keeles mitu tähendust:
* **[[Kirik (institutsioon)|kirik]]** ehk **kristlik kirik** on kristlike koguduste struktuuri üldnimetus;
* **[[kirik (pühakoda)|kirik]]** ehk pühakoda või hoone, kuhu kogudus jumalateenistuse pidamiseks koguneb.

## Välislingid
Augustus (lisanimi)

**Augustus** (ladina keeles 'suursugune') oli Rooma keisrite lisanimi, hiljem sai sellest imperaatori ehk tseesari sünonüüm, näiteks Otto I puhul.

Augustuse lisanime kandjaid on Arvo Mägi nimetanud **ülemkeisriteks**.
Konkurents

**Konkurents** on subjektide püüdlemine eesmärgi (ühise ressursi) poole olukorras, kus ühe suhteline edu tähendab teise ebaedu.

Mõistel on valdkonniti spetsiifilisi tähendusi:

***Poliitiline konkurents** on konkurents poliitiliste ettevõtjate (parteide) vahel poliitilise võimu pärast.
***Institutsionaalne konkurents ehk süsteemikonkurents** on konkurents riikide ja regioonide vahel mobiilsete tootmistegurite pärast.
***[[Konkurents (bioloogia)|Konkurents]]** on bioloogias liikide või organismide vastastikku negatiivne suhe ühise limiteeriva ressursi korral.
***[[Konkurents (majandus)|Konkurents]]** on majanduses võitlus suurema turuosa nimel, milles osalevad ettevõtted ja ka indiviidid.

## Vaata ka
*võistlus
*ametkondlikkus ehk korporatiivne konkurents
*Giorgio Vasari
*võitlus
Makroökonoomika

**Makroökonoomika uurib** majanduse kui terviku käitumist. Riigi majanduseelu mõjutavad üksikute majandussubjektide (ettevõtete, tarbijate ja valitsuse) miljonid individuaalsed tegevused ning makroökonoomika keskendub kogu nende individuaalsete tegevuste uurimisele. Avatud majanduse puhul võetakse arvesse ka välissektori mõju, mis avaldub eelkõige väliskaubanduse ja -investeeringute riigi maksebilansis.

**Makroökonoomika uurimisobjektiks** on kogunõudlus ja kogupakkumine kaubaturul, kogutoodang ja selle kasv, üldine hinnatase ja selle muutused (inflatsioon), tööpuudus, rahaturg, intressimäärad jms.

Makroökonoomikas ei vaadelda üksikute majandussubjektide käitumise detaile või hindade kujunemist erinevatel turgudel vaid kauba- ja teenuse turgu kui ühtset tervikut, tegemata vahet näiteks põllumajandussaaduste või meditsiiniteenuste turgudel.

**Riigi neli peamist makromajanduspoliitilist eesmärki:**

1) hindade stabiilsus (madal inflatsioon);

2) kõrge tööhõive (madal tööpuudus);

3) pidev majanduskasv (SKP elaniku kohta);

4) stabiilne maksebilanss.

Seega on tähtsamateks **makroökonoomilisteks näitajataks** majanduse koguprodukt (SKP ja RKP), inflatsioon ja tööpuudus. Kõiki võtmemuutujaid analüüsitakse kolmel tasandil: praegusel hetkel, lühikesel perioodil ja pikal perioodil. Riigi arengutaseme ja -tempo iseloomustamiseks kasutatakse kõige sagedamini rahvamajanduse koguprodukti (RKP) näitajat.

## Vaata ka

**Makroökonomistid**
*Milton Friedman 
*John Maynard Keynes 
*Robert Lucas Jr 
*Robert Mundell 
*Finn E. Kydland 
*Edward C. Prescott  
*Thomas J. Sargent 
*J. Bradford De Long

**Makroökonoomikaga seotud teemad**
*keskpank 
*kullastandard
*inflatsioon 
*majandusteadus 
*raha 
*SKP
*töötus
*valuuta
Kirikulugu

**Kirikulugu** ehk **kirikuajalugu** ehk **kiriku ajalugu** on teadusharu, mis tegeleb kristluse ajaloo uurimisega. Tänapäeval on kirikulugu interdistsiplinaarne uurimisvaldkond, mida võib käsitleda nii osana teoloogiast kui ka ajaloost. 

Kirikuloo käsitlusaineks on antiikmaailmas tekkinud kristlike kirikute arengulugu tänapäevani. Akadeemiliselt ei ole enam pädev arusaam, et Jeesus on kirikute rajaja. Pigem tekkisid esimesed kristlikud kirikud mõnede evangeeliumiteks nimetatavate tekstide ümber.  

## Kirikulugu kui ajalooteadus
Kirikulugu on ajalooteadus oma meetodi poolest. Kirikulugu on seotud ajalooliste allikatega: kirjalikud allikad (ürikud, aktid, kirjad, kroonikad) või monumentaalsed allikad (raidkirjad, kirikud, kloostrid). Kirikulugu saab välja öelda vaid seda, mida ta suudab allikatest lähtuvalt tõestada, teispool allikaid algab ajalooline romaan. Kirjalike allikate ehtsust tuleb uurida, kriitiliselt laitmatute tekstidena välja anda ja kommenteerida. Seda, kui tähtis allikate taoline editsioon on, mõisteti alles 16. sajandil.

Oluline on allikate töötlemine, interpreteerimine ja usutavuse kontrollimine.

## Distsipliini teemad
*Algkristlus 
*Varaste kirikute kui organisatsioonide kujunemine (ladina, kreeka ja süüria kiriku kujunemine).
*Kirikukogud ja dogmadelugu ning nende seos kuni 6. sajandini.
*Paavstlus, kloostrid, ordud, kirikukoolid.
*Keskaegse kristluse põhijooned.
*Idakiriku kujunemine.
*Patristika
*Lääne kristluse ajalugu kuni reformatsioonini. 
**Õpetuslikud põhiseisukohad.
**Sakramendid 
**Ristisõjad
*Skolastika.
*Ristiusk Põhjamaades.
*Reformatsioon Euroopas (reformatsiooniliikumiste suhe katoliku kirikuga ja nende liikumiste omavaheline seos).
*Vastureformatsioon ja uute konfessioonide tekkimine. Reformatsiooniajastu vaimsus.
*Uusaja kirikulugu maailma ajaloo taustal. Katoliikluse, luterluse jt konfessioonide omaette arenemine. Uute konfessioonide tekkimine, oikumeeniline liikumine.

*Sümboolika ajalugu (kiriklike usutunnistuslike sümbolite kujunemine ja tähendus. Sümbolite seos Piibliga, dogmadelooga ja kirikulooga).

*Eesti kirikulugu

## Kirikuloo mõisteid

Aabel - Aabraham - Aadam - Apostel - Apostlik suktsessioon - Augustinus

Enchiridion (Augustinus)

Ester - Evangeelium

Jeesus Kristus - Johannese evangeelium - Jumala nimi

Katehhees - Kirik (pühakoda) - Klooster - Kristus 

Märter

Nelipühad

Kristus - kristlus - Kirikukogud - 

reformatsioon 

Oikumeenia - ordud

Paavst - Patriarh - Paulus - Peapiiskop - Peetrus - Piiskop - Prohvet - Pühitsus

Uus Testament - Vana Testament

## Kirjandus
*Riho Saard, "Euroopa üldine kiriku ajalugu selle algusest kuni tänapäevani", kirjastus Argo 2005.
Turg (kauplemiskoht)

**Turg** on paljude väikekauplejate regulaarselt kasutatav ühine kauplemiskoht.

Liiginimena esineb *turg* väljakute nimedes, enamasti paikades, kus on ajalooliselt asunud turuplats.

## Vaata ka

* Basaar
* Laat
* Tallinna turgude loend
* Turg
September 2004

**September [[2004]]**, kroonika

## [[1. september]]
* Algas Beslani pantvangikriis. 
* Kättemaksuks 12 Nepali pantvangi tapmisele Iraagis algasid Nepali pealinnas Katmandus tänavarahutused. Valitsust süüdistati tahtmatuses tegutseda. Rünnati kesklinnas asuvat Jama mošeed, valitsusasutusi ja kahe Lähis-Ida lennufirma kontorit. Märulipolitsei kasutas mošee ründajate tõkestamiseks kumminuiasid ja pisargaasi. Mošee oli parajasti tühi, kuid hoone sai kivivisetest kahjustada. Mošeed püüti ka süüdata. Mošee lähedal suurel ristmikul põletas umbes 1000 demonstranti autorehve, blokeerides liikluse. Politsei kasutas pisargaasi. Mustad tossupilved matsid mošee. Politsei püstitas mošeeni viivatele peaaegu tühjadele tänavatele barrikaadid. Tööameti hoone pihta visati kive, nii et aknad purunesid ja sisustus sai kannatada. Ründajate tõkestamiseks kasutati kumminuiasid. Rünnati ka Lähis-Itta Nepalist töötajaid värbavaid agentuure (Nepali võimud ei luba nepallasi Iraagis töötada). Äärelinnas põletas umbes 150 demonstranti ristmikel autorehve, tõkestades liiklust. Sündmuste käigus sai üks demonstrant surma ja kolm haavata. Politsei seadis määramata ajaks sisse komandanditunni. Peaminister Sher Bahadur Deuba kutsus raadioläkituses rahvast üles rahunema.  
* 29 inimest, kes väitsid olevat Põhja-Korea ülejooksikud ja kelle hulgas oli lapsi, tungisid Hiina pealinnas Pekingis Jaapani kooli. Nad taotlesid asüüli Lõuna-Koreas. Lõuna-Korea valitsus on valmis neid vastu võtma ja palus Hiina võimudelt abi. Nähtavasti toimetatakse nad kolmandate maade kaudu Lõuna-Koreasse.

## [[21. september]]
*Kaliningradi oblastis oli kaks suurt maavärinat, mille epitsenter asus Kaliningradist 40 km kagu pool, umbes 6 km kaugusel Primorskist. Need toimusid Eesti aja järgi kell 14.05 (Richteri skaala järgi 5 magnituudi) ja kell 16.32 (5,4 magnituudi). Teise maavärina ajal Kaliningradis hooned kõikusid ja inimesed jooksid tänavale. Ohvreid ega märkimisväärseid purustusi ei olnud. Teist maavärinat oli selgelt tunda Valgevenest Kesk-Rootsini, sealhulgas Eestis. Ignalinas registreeriti 4-magnituudine maavärin.

## [[29. september]]
*Asteroid 4179 Toutatis möödus Maast kauguselt, mis on neli korda suurem kui Maa ja Kuu vahemaa.

## [[30. september]]
*Tallinna linnavolikogus algatas Res Publica fraktsioon umbusaldusavalduse linnapea Edgar Savisaare vastu. Fraktsiooni esimees Kaupo Reede tõi põhjenduseks, et linna ei suudeta juhtida sihipäraselt ja demokraatlikult.
Religioosne haridus

**Religiooniharidus** jaguneb kaheks valdkonnaks: katehheesiks ehk usuõpetuseks koguduses ja religiooniõpetuseks ehk usuliseks hariduseks koolis.

Religioonihariduse rahvusvahelistumisele aitas kaasa Kirikute Maailmanõukogu 1970. aastatel. 1977. aastal loodi Rahvusvaheline Usuõpetuse (ja -väärtuste) Seminar (ISREV).

## Religiooniharidusega seotud mõisteid
*Teoloogia on usuteadus. Ajaloolise traditsiooni põhjal on Euroopas levinud teoloogia õpetamine klassikalist struktuuri järgivate ülikoolide usuteaduskondades, enamasti konfessionaalsel alusel. Eestis õpetatakse teoloogiat mitmes õppeasutuses, sh Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.
*Religioonipedagoogika on pedagoogika haru, mis tegeleb religiooniteemalise õpetuse spetsiifikaga. On iseseisva õppeainena näiteks Tartu Ülikooli kasvatusteaduskonnas.
*Religiooniõpetus on Eesti kooli sisseviidava maailmareligioone tutvustava aine ametlik nimetus.
*Katehhees on kirikus tehtava õpetustöö üldnimetus õigeusu- ja katoliku kirikus. Eesti protestandid kasutavad nime leeriõpetus või üldnime usuõpetus. Usuõpetuse tunnus on usutunnistuse kesksus (konfessionaalsus); religiooniõpetus on interkonfessionaalne ja erapooletu.
*Pühapäevakool või piiblikool on kiriku juures laste ja noortega tegelev huviring.

## Kiriku usuõpetuse ja kooli religiooniõpetuse erinevused
Leho Lamus võttis oma magistritöö "Kiriku usuõpetuse ja kooli religiooniõpetuse erinevused" kokku nii:

### Kiriku usuõpetuse ja üldhariduskooli religiooniõpetuse olulisemad erinevused

## Viited
RKP

**RKP** võib olla:
*Rahvamajanduse koguprodukt
*Rumeenia Kommunistlik Partei
*Soome Rootsi Rahvapartei soomekeelse nime lühend
Rahvamajanduse kogutoodang

**Rahvamajanduse koguprodukt** (RKP) ehk **rahvamajanduse kogutoodang** (RKT) (inglise keeles *gross national product*, lühend *GNP*) on teatud perioodi (tavaliselt aasta) jooksul riigi tootmistegurite loodud kaupade ja teenuste lõpptarbimise kogusumma rahalises väljenduses.

Viimastel aastatel kasutatakse rahvusvahelises statistikas RKP asemel rahvamajanduse kogutulu (ingl *gross national income*).

RKP on makroökonoomika tähtsaim näitaja.

## Arvutamine
#SNA-meetodi (tuginetakse raamatupidamise andmetele) alusel: 
#*Kuluvoomeetod: palk + intressid ja renditulud + korporatsiooniväliste ettevõtete tulud + korporatsioonide kasumid + kaudsed maksud + amortisatsioon.
#*Kaubavoomeetod: eratarbimise kulud + riigi ostetud kaupade ja teenuste maksumus + erainvesteeringud + puhaseksport + amortisatsioon (aasta jooksul ostetud, müüdud ja tarbitud kaupade maksumus).
#MPS-meetodi (tuginetakse materiaalse tootmise sfäärile) järgi:  
#*arvutatakse tootmisettevõtetes kasutatud materjalide maksumuse summa.

## RKP ja SKP erinevused
RKP näitab, kui palju kaupu ja teenuseid tootsid konkreetses riigis registreeritud ettevõtjad, ning pole oluline, kas firma asub selles riigis või välismaal. SKP arvestab kõiki koduriigis loodud väärtusi, kusjuures ei ole tähtis, kas need on tootnud kodanikud või mittekodanikud.

Näide: 

Tallinna Ericssoni tehase saadud kogutulu läheb SKP arvestusse, sest selle on tootnud Eesti territooriumil välisfirma. Klaipedas asuvas Balti Laevatehases saadud väärtus läheb RKP arvestusse, sest see on Eesti firma toodud väärtus.

Majanduse näitajana kasutatakse rohkem SKP-d, sest SKP on tihedamalt seotud paljude teiste majanduslike näitajatega (tööhõive, tööstustoodangu tase) kui RKP. Oma kogutoodangu mõõdikuna kasutab enamik maailma riike SKP-d, mistõttu on SKP järgi lihtsam riikide majandusi omavahel võrrelda.

## Vaata ka
* Sisemajanduse kogutoodang

## Viited
Kogupakkumine

**Kogupakkumine** on reaalse rahvamajanduse kogutoodangu kogus, mida ettevõtted tahavad toota ja müügiks pakkuda igal antud hinnatasemel.

Hüvise kogupakkumine määratakse riigi käsutuses olevate tootmisteguritega ja tootmistehnoloogiaga. Hüvise kogupakkumine võrdub majanduse koguväljundiga. Majanduse koguväljund on igal antud ajamomendil fikseeritud ja muutub ainult siis, kui toimub muutus tootmistegurite pakkumises või tehnoloogias.

## Vaata ka
*Kogupakkumiskõver
Sekt

**Sekt** ehk **usulahk** (ladina sõnast *secta*) on usuline rühmitus, mis vastandab end kõigile teistele (nn "maailmale") ja allub rangele ainujuhtimisele (juhikultus). Sekt võib üheaegselt tähistada lihtsustatud usulist, filosoofilist või poliitilist ideoloogiat, kui ka seda ideoloogiat järgivat inimeste ühendust. Eesti keeles kasutatakse sõna peamiselt rangelt juhitud inimeste rühma kohta.

Sekt võib olla mõnest suuremast ja vanemast usundist lahku löönud. Sekti õpetuses ja rituaalides on palju ühist usundiga, millest ta lahku lõi, kuid teatud õpetusepunktides on erinevusi. Sektide eraldumine usundite küljest on olnud aegade vältel tavaline nähtus.

## Ajalugu
Sõna *secta*, millest sõna "sekt" pärineb, tähendas algselt mõtte- ja eluviisi ning tuleneb sõnast *sequor* 'järgin', mitte sõnast *seco* 'lõikan', nagu tavaliselt arvatakse. Sõna *secta* oli kreeka sõna *haírēsis* 'valik, mõtteviis' tõlkevaste.  

Antiikajal nimetati sektideks filosoofilisi ja usulisi rühmitusi ning sellel sõnal puudus negatiivne kõrvaltähendus. Ka esimesi kristlasi kui juutluse suunda nimetati neutraalses mõttes natsareenide sektiks. Tollal võis sektiks nimetada esseene (vastandusid maailmale ja olid range sisekorraga). Variserid ja saduserid olid erakonnad.   

Paulus kasutab oma kirjades sõna *haírēsis* kogudusesiseste lõhede tähistamiseks (näiteks 1Ko 1:10: *Ma kutsun teid üles, vennad, meie [[Issand]]a [[Jeesus Kristus|Jeesuse Kristuse]] pärast, et te kõik räägiksite ühtviisi ja et teie seas ei oleks lõhesid, vaid et te oleksite ühte liidetud samas meeles ja samas nõus.* Ta taunib lõhesid kui niisuguseid, andmata eelistust mingile kindlale suunale. 

Hilisantiikses kristluses hakati sõna *haírēsis* üha enam kasutama kõrvalekallete kohta üksteisega osadusühtsuses olevate kristlike koguduste ühisest õpetusest. 4. sajandil hakati kirikus seda sõna kasutama 'eksiõpetuse' tähenduses. 

Keskaegse katoliku kirikus oli selles tähenduses käibel sõna *secta*. Näiteks luterlasi nimetati *secta lutherana* ning katoliku kirik on veel 20. sajandilgi nimetanud protestantlikke kirikuid sektideks. 

## Sotsioloogia
Sotsioloogias nimetatakse **sektiks** usulist rühmitust, millel on ümbritseva ühiskonnaga pingeline vahekord, kuid mille uskumused on selle ühiskonna seisukohast enam-vähem traditsioonilised. (Kui ka uskumused on uudsed, siis räägitakse  kultusest.) Sektid selles sotsioloogilises mõttes on tavaliselt konservatiivsed ning taotlevad religiooni puhtuse taastamist.  

Tavakeeles mõeldakse **sekti** all väikest usulist rühmitust, mis on kõneleja arvates ühiskonnale ohtlik.

**Sekti põhilised tunnused:**
* autoritaarne juhtimine 
* 100%ne lojaalsusnõue 
* ülelihtustatud maailmapilt 
* karistused "reeglite" rikkumise eest 
* ajupesule omased mõjutusvahendid 
* inimõiguste rikkumine ja isikuvabaduste piiramine 

## Vaata ka
*Usulahk
*Ketserlus
*Hereesia
Demilitariseeritud tsoon

**Demilitariseeritud tsoon** on maa-ala, kus sõjaväe tegevus ei ole lubatud. Tavaliselt on demilitariseeritud tsoon loodud lepingu või muu leppega ning asub vaenupooli eraldaval piirialal. Sageli asetseb   ta kontrolljoone ümber ning moodustab *[[de facto]]* riikidevahelise piiri.

Demilitariseeritud tsoonidest on tahtmatult saanud ka puutumatu looduse piirkondadeks, sest nendesse ehitamine on riskantne. Heaks näiteks on Korea demilitariseeritud tsoon.  

## Vaata ka
*Reini demilitariseeritud tsoon
* Nikosia
* Korea demilitariseeritud tsoon
* Põhja-Korea välissuhted
* UNIKOM
* Vietnami sõda
Dünaamiline IP-aadress

**Dünaamiline IP-aadress** on IP-aadress, mis on määratud arvutile kasutamiseks ajutiselt teatud perioodiks. Dünaamilise IP-aadressi määramiseks kasutatakse dünaamilist hostikonfiguratsiooni protokolli (DHCP), mõningatel juhtudel ka PPP-d (Point-to-Point Protocol).

## Vaata ka
* PPPoE: PPP over Ethernet 
* PPPoA: PPP over ATM
Demilitariseeritud tsoon (informaatika)

**Demilitariseeritud tsoon** on osa omaniku arvutivõrgust, millele ligipääs välisvõrkudest, näiteks Internetist, on avatud kõigile ja mis on tulemüüri abil eraldatud sama omaniku sisevõrgust.

Kohalik arvutivõrk eraldatakse Internetist tulemüüriga peamiselt sisevõrgu arvutite kaitsmiseks väliste rünnete eest. Enamasti tähendab see sisevõrku suunatud päringute keelamist. Kui tekib vajadus lubada välisvõrgust lähtuvate pöördumiste läbilaskmist näiteks veebiserverite poole, luuakse tulemüüris neile eraldi tsoon ja nendest arvutitest moodustatud võrku nimetatakse **demilitariseeritud tsooniks** (**DMZ**). Missioonikriitilistes süsteemides peetakse turvalisemaks veebiserverid hoida väljaspool asutust, serverimajutust pakkuvates ettevõtetes.

## Viited
* Vallaste: DMZ (Demilitarized Zone)
* ESTERM: demilitariseeritud tsoon
Aadria meri

**Aadria meri** on sopistunud osa Vahemerest, mis ühendub Otranto väina kaudu Joonia merre.

## Nimi
Mere nimi (ladina keeles *Mare Hadriaticum*) tuleneb tõenäoliselt vanadelt illüürlastelt Etruurias. Po jõe suudmeharuna kulgenud ja tänaseks kadunud etruskide kaevatud jõesängi kutsuti nimega *Atria* või *Hatria*. Tänapäeval tähistab sama asukohta linn Adria, kust kirdes asuvasse Veneetsiasse on linnulennult 48 km. Illüüria keeles tähendas sõna *adur* kas vett või merd.

Vana-Kreeka meresõitjad nimetasid merd *Κρόνιον πέλαγος* ('Saturni meri').

### Nüüdisaegne nimi eri keeltes
**Αδριατική θάλασσα* (kreeka keeles)
**Deti Adriatik* (albaania keeles)
**Jadransko more* (horvaadi, bosnia ja montenegro keeltes)
**Јадранско море* (serbia keeles)
**Jadransko morje* (sloveeni keeles)
**Mar Adriàtico* (veneetsia keeles).
**Mâr Adriatic* (friuuli keeles)
**Marea Adriatică* (istrorumeenia keeles)
**Mare Adriatico* (itaalia keeles)
**Mèr Adriatic* (emilia keeles) 

Lõunaslaavi keeltes kutsutakse merd lihtsalt ka tihti nimega *Jadran*.

## Kirjeldus
Aadria meri on piklik, loode-kagusuunaline, pikkusega umbes 800 km ja pindalaga 144 000 km&sup2;. Loodeosas on suuremas osas sügavus alla 200 meetri. Sügavaim, kuni 1230 meetrit, on kaguosa, kuid Vahemere nõost on see osa eraldatud kõrge veealuse künnisega.

Aadria mere edelarannik on valdavalt madal ja liivane, kirderannik aga kaljune ja seal on Dalmaatsia saared. Loodeosas on rannik eriti madal ja soine, seal asub Veneetsia.

Aadria merre suubuvatest jõgedest on suurim Po. Nendest lähtuv mage vesi hoovab mere edelarannikut mööda kagusse, seetõttu on Aadria mere vesi Vahemere veega võrreldes magedam ja sogasem ning talvel külmem.

Aadria mere põhjaosa on üks väheseid Vahemere osi, kus loodete kõrgus ulatub ühe meetrini.

## Aadria nullpunkt

Austrias, Sloveenias, Horvaatias ning ka mujal Lääne-Balkanil kasutatakse vertikaalse nullpunktina Trieste sadamas mõõdetavat meretaset. Sartorio muuli juures olevalt veemõõdulatilt kontrollitakse seda aastast 1875, määratud korraldus pärineb Austria-Ungarist.

## Vaata ka
* Drini laht
* Veneetsia laht

## Viited

## Välislingid
Beslan

**Beslan** on linn Venemaal Põhja-Osseetias Inguššia piiri lähedal 15 km kaugusel Vladikavkazist, Osseedi tasandikul Tereki jõe paremal kaldal. See on Pravoberežnõi rajooni keskus, rajoonialluvusega linn.

Linn sai üle maailma kurikuulsaks 2004. aasta Beslani pantvangikriisi järel.

## Rahvastik

Elanike arvu dünaamika:
*1959: 19 400    
*1967: 25 000       
*1970: 26 900   
*1979: 29 900
*1989: 32 400
*1992: 34 100
*1996: 33 900
*1998: 34 300
*2000: 34 500
*2001: 34 600
*2002: 33 600
*2008: 36 000

Beslan on Vladikavkazi ja Mozdoki järel suuruselt kolmas linn Põhja-Osseetias. 

## Majandus
Beslan on tähtis raudteesõlm, mis asub Doni-äärset Rostovi Bakuuga ühendaval raudteel ning Vladikavkazi viiva raudteeharu algus.  

Linnalik asula kujunes 1940. aastatel suure maisitöötlemiskombinaadi (endise tärklise-siirupikombinaadi) juurde ning sai linna õigused 1950. aastal. Kombinaadis valmistatakse maisist tärklist, siirupit, glükoosi, dekstriini, maisiõli ja kuivsööta. Kombinaadi nimi on AO "Beslan-kombinat". Selle peadirektor on Azapat Hadikov.

Linnas on ka autode eriseadmete tehas, elektromehaanikatehas ja teised tehased ning õmblusvabrik. Toodetakse ehitusmaterjale. 

## Ajalugu
Asula rajasid 1847. aastal teistest Osseetia piirkondadest saabunud asunikud, kes panid sellele kohaliku feodaali Beslan Tulatovi järgi nimeks **Beslanõkäu** (Бесланыхъæу 'Beslani asundus'). Ametlikult hakati küla kutsuma Tulatovi perekonnanime järgi **Tulatovo** või **Tulatovskoje**.  

1941. aastal sai Tulatovskoje küla nimeks **Iriston** ('osseedi'). 1950. aastal linna staatuse andmisel nimetati asula ümber Beslaniks. 

## Pantvangikriis

1. septembril 2004 algas Beslani pantvangikriis. Relvastatud mehed ja naised hõivasid ühe keskkooli, võttes pantvangi mitusada õpilast, lapsevanemat ja õpetajat. Polnud ilmne, kes ründajad on, kuid üldise arvamuse kohaselt oli tegemist tšetšeeni mässulistega. 3. septembril ründasid Venemaa relvastatud eriüksused tormijooksuga koolimaja ja vabastasid vangid. Ametlikel andmetel hukkus 344 tsiviilisikut, neist 186 last, sadu inimesi sai haavata.

## Viited

## Välislingid
*Igor Taro. Beslani pantvangikriis sai verise lõpu Õhtuleht, 4. september 2004
Tuuleelektrijaam

**Tuuleelektrijaam** on elektrijaam, mis muundab tuule kineetilist energiat elektrienergiaks. 

Palju tuuleelektrijaamu üksteise läheduses moodustavad tuulepargi.

Tuuleelektrijaam koosneb tuulemootorist, elektrigeneraatorist, nende juhtimise automaatseadmetest ja hoonest. Tuulevaikuse puhuks võib see olla varustatud tagavarasoojusmootoriga.

Tuulelektrijaama kõige tähtsam seade on tuulegeneraator, mis muundabki tuule kineetilist energiat teist liiki energiaks. Tuulegeneraator koosneb tuulemootorist ja selle juurde kuuluvast ühe või mitme töömasina kompleksist, energiat akumuleerivast või võimsust reserveerivast plokist ning automaatsest juhtimis-reguleerimissüsteemist. Tuulegeneraatorisse võib kuuluda ka dubleeriv mootor, milleks harilikult on soojusmootor.

Tuuleparke rajatakse tuulistesse paikadesse. Neiks sobivad kõrgemad künkad, samuti ava- või rannikumere madalikud. Need sobivad piirkondadesse, kus side ülejäänud maailmaga on nõrk, nii et seal pole elektriliine, näiteks steppidesse, poolkõrbetesse ja Arktikasse.

1984. aasta seisuga jäid maailma suurimad tuulelektrijaamad võimsuselt umbes sajakordselt alla suurimatele hüdro- ja tuumaelektrijaamadele ning ligi sajakordselt geotermilistele elektrijaamadele, aga edestasid kõiki päikeseelektrijaamu ja peaaegu kõiki loodete-hüdroelektrijaamu. Maailma esimesed seitse enam kui 10 MW võimsusega tuulelektrijaama valmisid 1983. aastal Ameerika Ühendriikides Californias ning igaühel neist oli erinev omanik.

Tuuleelektrijaamad kasutavad elektrienergia tootmisel taastuvat energiaallikat, samuti võimaldavad need energiatootmist detsentraliseerida, sellega suurõnnetuste ohtu vähendades. Need on olnud tuuleelektrijaamade rajamisel olulisteks argumentideks.

2018. aasta seisuga on Eestis paigaldatud 139 tuulegeneraatorit, nendest 60 kuuluvad Nelja Energiale ja 49 Eesti Energiale. Kavas on ehitada Tootsis veel 46 tuulegeneraatorit.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon
Egeuse meri

**Egeuse meri** on Vahemere osa, piiratud Balkani poolsaarega läänes ja põhjas, Väike-Aasia poolsaarega idas ja Kreetaga lõunas. Kirdes on ühenduses Dardanellide väinaga.

Meres on palju saari. Neist Küklaadid asuvad mere keskel ja jagavad ta neljaks osaks: Kreeta meri, Myrtooni meri, Traakia meri ja Ikaría meri.

Kuna Dardanellidest hoovab Egeuse merre magedamat vett, on Egeuse mere põhjaosas vesi magedam kui mujal Vahemeres.

## Vaata ka
* Egeuse saared
Tuulepark

**Tuulepark** on tuuleelektrijaam, milles elektrienergiat toodetakse mitme elektrituuliku abil.

## Tuuleparkide võimsus

Tuulepargid võivad olla väga erineva võimsusega, sõltuvalt tuulegeneraatorite arvust ja suurusest.

Maailma suurim tuulepark on Hiinas asuv Gansu tuulepark (*Jiuquan wind Power Base*) üldvõimsusega 6 GW (2012). 2020. aastaks pidi see kasvama 20 GW-ni. 

Suuruselt teine tuulepark maailmas on Jaisalmeri tuulepark (*Jaisalmer wind park*) Indias Rajasthani osariigis üldvõimsusega 1600 MW.

Suuruselt kolmas tuulepark maailmas on Alta tuuleenergia keskus (*Alta Wind Energy Center*) ehk **Mojave tuulepark** (*Mojave Wind Farm*) Ameerika Ühendriikides California osariigis üldvõimsusega 1548 MW, plaanis on suurendada seda 3 GW-ni..

Suurimad tuulepargid asuvad Ameerika Ühendriikides veel Texase osariigis, sealhulgas Roscoe tuulepark, mille võimsus on 781,5 MW.

2009. aasta septembris avati Taani ranniku lähedal tol ajal maailma suurim avamere tuulepark Horns Rev 2, mis hõlmas 35 ruutkilomeetri suuruse ala ja koosnes 91 elektrituulikust üldvõimsusega 209 MW.

2010. aasta septembris avati Põhjameres Inglismaa ranniku lähedal tol ajal maailma suurim Thaneti avamere tuulepark, mis koosnes 100 elektrituulikust üldvõimsusega 300 MW.

2013. aasta aprillis avati Inglismaa kaguosas umbes 20 km kaugusel Kenti krahvkonna rannikust tol ajal maailma suurim London Array tuulepark, mis koosnes 175 elektrituulikust üldvõimsusega 630 MW.

2018. aasta septembris avati Inglismaa loodeosas Cumbria krahvkonna rannikust 15 kilomeetri kaugusel Iiri meres maailma suurim Walney meretuulepark (*Walney Extension offshore wind farm*) üldvõimsusega 659 MW, mis koosneb 87 elektrituulikust ja hõlmab umbes 145 ruutkilomeetri suuruse ala. Tuulepargis on 40 MHI-Vestase-tüüpi elektrituulikut võimsusega 8,25 MW ja 47 Siemens Gamesa tüüpi elektrituulikut võimsusega 7 MW. See on aastatel 2010–2011 loodud Walney I ja Walney II meretuuleparkide jätk. Seega on Walney meretuulepargis kokku 189 tuulikut üldvõimsusega 1026,2 MW.

Maailmas on ehitamisel mitu üle 1 GW võimsusega tuuleparki.

Aastaks 2020 on plaanis ehitada Põhja-Inglismaal Yorkshire'i ranniku lähedale 407 ruutkilomeetri suurusele alale Hornsea Project One tuulepark üldvõimsusega 1,2 GW, mis hakkab koosnema 174 tuuleturbiinist kõrgusega 190 meetrit.

## Tuulepargid Eestis

Esimene tuulepark Eestis rajati 2002. aasta sügisel Virtsu sadama lähedale. See oli Virtsu I tuulepark, mille koosseisu kuulus 3 tuulikut võimsusega 0,6 MW. 

2008. aasta lõpus Eestis oli 59 elektrituulikut (sh 47 töötavat) koguvõimsusega 78 MW.

2011. aasta lõpus oli Eestis töös 85 elektrituulikut koguvõimsusega 184 MW, mis tootsid 365 GWh energiat.

2018. aasta seisuga oli Eestis üle 20 tuulepargi, kokku 139 tuulikut üldvõimsusega 309,96 MW ning nendega toodeti 591 GWh elektrit. 

 

## Viited
Niagara

**Niagara** on mitme koha nimi või nime osa:

*Niagara jõgi on jõgi USA ja Kanada piiril.
*Niagara juga on juga Niagara jõel.
*Niagara Falls on linn USA-s.
*Niagara Falls on linn Kanadas.

## Ettevõtted
*Niagara oli Karl-Gustav Reinholdile kuulunud jalgrattaid tootnud ettevõte Tartus

## Filmid
* **"[[Niagara (film 1953)|Niagara]]"**, 1953. aasta film Marilyn Monroega peaosas.
CGI

**CGI** (ingliskeelne akronüüm nimetusest *Common Gateway Interface*) on standard (RFC 3875: *CGI Versioon 1.1*), mis defineerib, kuidas veebiserver saab veebilehtede genereerimise delegeerida teistele tekstipõhist sisendit-väljundit toetavatele programmidele.

Standardit toetavaid programme nimetatakse ka CGI-programmideks. Kuigi selleks võib kasutada peaaegu kõiki programmeerimiskeeli, taandub see nende mugavama kasutuse tõttu enamasti siiski vaid skriptimiskeeltele. Skriptimiskeeltest leiavad CGI-programmide koostamisel enim kasutust Perl ja PHP aga ka Python ning Ruby, UNIXi laadsetel operatsioonisüsteemidel ka shell skript.

CGI-programmidega käib veebilehe genereerimine võrdlemisi aeglaselt, kuna iga programmi poole pöördumise korral peab veebiserver selle uuesti käivitama (mälu hõivamine, muutujate algväärtustamine, programmi käivitamine, mälu vabastamine). Väikese koormusega veebilehtedel pole see probleem, kuid keskmise koormuse juures hakkab see veebilehe kiirust märgatavalt piirama. Lahenduseks pakutakse serveriprogrammidele mooduleid või laiendusi, mille peamine eesmärk on kaotada CGI-programmide alalised mälu hõivamise ja vabastamise protseduurid. Teiseks võimaluseks on kasutada veebiserveri juures FastCGI-moodulit, mis üritab veidi vähendada mälu hõivamise ja vabastamise tsükleid. 
Suuremat ajutist koormust põhjustavate veebilehtede loomiseks saab kasutada võtet, kus staatilised lehed koostatakse kindlate ajavahemike järel ja veebiserver serveerib valmis lehti, mitte ei genereeri iga päringu korral uut.