open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suryavarman II

**Suryavarman II** (tuntud ka kui **Paramavisnuloka**; enne 1113 – umbes 1150) oli Angkori Kuningriigi (praegune Kambodža) valitseja ajavahemikul 1113–1145/1150. 

Suryavarman II on Khmeeri impeeriumi tuntuim kuningas ning eeskätt just Angkor Wati templi ehitamise algatajana. Angkor Wat, mis oli algselt pühendatud hindu jumal Višnule, kujunes tema valitsemisajal impeeriumi keskseks religioosseks ja poliitiliseks sümboliks ning on tänapäeval üks maailma suurimaid ja paremini säilinud templikomplekse.

Suryavarman II valitsusaega iseloomustas riigi võimu tugevnemine, laienev halduskorraldus ja märkimisväärne ehituslik tegevus. Tema valitsusajal loodi mitu olulist pühamut ja riiklikku ehitust, mis toetasid Angkori kui piirkonna suurriigi positsiooni. Samuti hoidis ta diplomaatilisi kontakte naaberriikidega ja korraldas sõjakäike, mille eesmärk oli kindlustada Khmeeri impeeriumi territoorium ja mõjuvõim.

Kuigi tema elu lõpu kohta on ajaloolastel eriarvamusi, peetakse tõenäoliseks, et Suryavarman II suri umbes 1150. aastal. 

## Viited
Tommy Remengesau

**Thomas** Esang **Remengesau** *jr.* (sündinud 28. veebruaril 1956) on Belau poliitik.

Tommy Remengesau oli Belau president 1. jaanuarist 2001 kuni 15. jaanuarini 2009 ja 17. jaanuarist 2013 kuni 21. jaanuarini 2021.
Mary McAleese

**Mary Patricia McAleese** (iiri **Máire Mhic Ghiolla Íosa**; neiupõlvenimi **Mary Patricia Leneghan**; sündinud 27. juunil 1951 Belfastis) on Iirimaa poliitik.

11. novembrist 1997 kuni 11. novembrini 2011 oli ta Iirimaa president. Ta valiti esimest korda sellesse ametisse 1997. aastal ja teist korda 2004. aastal.

## Tunnustus
*2001 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
Hans Adam II

**Hans Adam II** (sündinud 14. veebruaril 1945 Zürichis) on Liechtensteini vürst aastast 1989. Tema täielik nimi ja tiitlid on **vürst Johannes Adam II Ferdinand Alois Josef Maria Marko d'Aviano Pius von und zu Liechtenstein, Troppau ja Jägerndorfi hertsog, Riertbergi krahv** (*Johannes Adam II Ferdinand Alois Josef Maria Marko d'Aviano Pius Fürst von und zu Liechtenstein, Herzog zu [[Troppau]] und [[Jägerndorf]], Graf zu [[Rietberg]]*).

Ta on Liechtensteini vürsti Franz Josef II ja tema abikaasa vürstinna Gina (Georgine von Wilczeki) poeg. 

Hans Adam kasvas üles oma vanemate juures Vaduzis. Ta lõpetas seal rahvakooli ja läks siis õppima Viini *[[Schottengymnasium]]isse. Aastal [[1960]] läks ta [[Zuoz]]i [[gümnaasium]]i, kust sai [[Šveits]]i ja [[Saksamaa]] [[küpsustunnistus]]e (*Matura* ja *Abitur*). 


Seejärel töötas ta ühes [[London]]i [[pank|pangas]]. Aastal [[1969]] lõpetas ta [[Sankt Galleni ülikool]]i mikro- ja makroökonoomika (*Betriebs- und Volkswirtschaft*) [[litsentsiaat|litsentsiaadina]]. 

Aastal [[1984]] sai ta oma isa asetäitjaks. Pärast isa surma 1989 võttis Hans Adam II valitsemise üle. Tema juhtimisel astus Liechtenstein [[ÜRO]]-sse ja [[Euroopa Majandusruum]]i. 

Vürstikoja varandust, mille hulka kuulub ka *LGT Bank in Liechtenstein*, haldab [[Liechtensteini Vürsti Fond]] (*Stiftung Fürst Liechtenstein*). Varanduse suurust hinnatakse miljarditesse [[Šveitsi frank]]idesse. 

Aastal [[2003]] tegi vürst ettepaneku muuta [[Liechtensteini põhiseadus]]t. Paljud kriitikud pidasid seda ettepanekut sammuks tagasi [[absolutism]]i suunas. Siiski kiideti see [[rahvahääletus]]el 64,3% häältega heaks. Hans Adam ütles rahvahääletuskampaania ajal, et kui ta selle hääletuse peaks kaotama, siis ta läheb [[eksiil]]i. Oma [[troonikõne]]s parlamendi avaistungil võrdles ta ettepaneku kriitikuid [[Kolmas Riik|Kolmanda Riigi]] poolehoidjatega. Need ütlused äratasid rahvusvahelist tähelepanu.     

[[15. august]]il [[2004]] määras ta oma poja [[Alois (Liechtensteini printsregent)|prints Aloisi]] oma asetäitjaks ning andis riigiasjad talle üle. Formaalselt täidab riigipea kohustusi siiski Hans Adam.

Ta külastas septembris [[1995]] [[Eesti]]t.

==Perekond==
[[30. juuli]]l [[1967]] abiellus Hans Adam [[Vaduz]]is oma nõo [[Marie Aglaë|Marie Kinsky, Wchinitzi ja Tettau krahvinnaga]] (*Gräfin Marie Kinsky von Wchinitz und Tettau'').

Nende ühised lapsed on:
* kroonprints Alois (sündis 1968)
* prints Maximilian (sündis 1969)
* prints Constantin (1972–2023)
* printsess Tatjana (sündis 1973)
Avamus

Kihi või mõne muu geoloogilise struktuuri **avamus** on ala, millel pinnakatte puudumisel paljanduks see kiht või struktuur.

Avamus ei tähenda seda, et vastavad kihid peaksid paljanduma maapinnal. Eestis on nad enamasti kaetud pealiskorra ülemise osa ehk pinnakattega.

Avamust eristatakse kihi levialast, mis on ala, kus vastavad kihid levivad, olenemata sellest, kui sügaval nad lasuvad ja mitme kihi poolt on kaetud. Näiteks Kambriumi ladestu setendid on levinud suuremal osal Eestist, kuid avamus hõlmab vaid kitsast riba Põhja-Eestis.
Pealiskord

**Pealiskord** on setendeist koosnev maakoore ülemine osa, mis lasub aluskorral.

Pealiskord hõlmab peale kristalseist kivimeist koosneval aluskorral lasuvate settekivimite ka pudedaid kvaternaarisetteid ehk pinnakatet.

Eesti pealiskord koosneb Ediacara, Kambriumi, Ordoviitsiumi, Siluri, Devoni ja Kvaternaari ajastu setendeist. 

## Vaata ka
*Aluspõhi
*Aluskord
*Pinnakate
Aluspõhi

**Aluspõhi** on pealiskorra settekivimeist ja aluskorra kristalseist kivimeist koosnev kiht, millel lasub pinnakate.

Pealiskord hõlmab ka pudedaist kvaternaarisetteist koosnevat pinnakatet, kuid aluspõhi, mille ülemiseks korruseks on pealiskord, pinnakatet ei sisalda. Seega, aluspõhi koosneb aluskorrast ja pealiskorrast ilma pinnakatteta.

Eesti aluspõhi koosneb Proterosoikumi tard- ja moondekivimeist ning Ediacara, Kambriumi, Ordoviitsiumi, Siluri ja Devoni ajastu settekivimeist. 

## Vaata ka
*Aluskord
*Pealiskord
*Pinnakate
Marmor

**Marmor** (kreeka *marmaros* 'särav kivi') on karbonaatkivimite moondel tekkinud moondekivim.

## Koostis ja omadused
Marmor on laialt levinud moondekivim. Olenevalt sellest, kas marmor on tekkinud lubjakivist või dolokivist, koosnevad marmorid kas kaltsiidist või dolomiidist. Lisandina võib marmor sisaldada kvartsi, küünekivi, granaate, pürokseene, diopsiidi, serpentiini jne. 

Pealiskaudsel vaatlusel võib marmorit mõnikord kvartsiidiga segi ajada, kuid neil on lihtne vahet teha näiteks kõvaduse järgi. Et kvartsiit koosneb kvartsist, mille kõvadus on 7, ei saa teda nõelaga kriimustada. Marmor koosneb aga valdavalt kaltsiidist, mille kõvadus on 3, seetõttu saab marmorit nõelaga hõlpsasti kriimustada. Erinevalt kvartsiidist reageerib marmor ka hapetega, näiteks soolhappega, mille tilgutamisel marmorile järgneb reaktsioon, mille käigus eraldub kihisedes süsinikdioksiid.

Marmorite värvus on väga varieeruv – helevalgest mustani. Erikaal on 2,65...2,80. Marmorile on sageli omane voolutekstuur, mis tekib moonde käigus osaliselt ülessulanud kivimite liikumisest üksteise suhtes.

## Liigid
Erineva värvuse ja tekstuuriga marmori liike nimetatakse sageli leidumiskoha või mõne omaduse järgi:
* Parose marmor
* Pentelikoni marmor
* Carrara marmor
* Früügia marmor ehk *[[pavonazzo]]* ('paabulinnusinine')

### Eesti marmoritaolised lubjakivid
Mitmeid Eesti settekivimeid on nimetatud marmoriks. Näiteks "Kalana marmor" või "Vasalemma marmor". Isegi Saaremaa dolomiiti on nimetatud "Saaremaa marmoriks". Et tegemist ei ole moondekivimitega, ei ole nende marmoriks nimetamine korrektne. Äärmisel juhul võib seda teha siis, kui sõna "marmor" panna jutumärkidesse. Eesti moondunud aluskorrakivimeis siiski leidub väheses koguses marmorit.

## Kasutamine
Marmorit kasutatakse ehitusmaterjali ja dekoratiivkivina. Kohati leidub marmorit maakoores suurtes kogustes. Kõige kuulsam on Carrara piirkond Itaalias, kust juba etruskid marmorit murdsid.
God zij met ons Suriname

**God zij met ons Suriname** on Suriname riigihümn.

Hümni sõnad hollandi keeles:

:God zij met ons Suriname
:Hij verheffe ons heerlijk land
:Hoe wij hier ook samen kwamen
:Aan zijn land zijn wij verpand
:Werkend houden we in gedachten
:Recht en waarheid maken vrij
:Al wat goed is te betrachten
:Dat geeft aan ons land waardij.

Hollandi keelest inglise keelde:

:God be with us Suriname
:He elevated our lovely land
:However we came together here
:We are dedicated to his land
:Working we keep in mind
:justice and truth make free
:All that's good we should do
:That gives value to our land

Eestikeelne ligilähedane tõlge:
:*Vaieldav on hümni selline interpreteering.*

:Olgu Jumal meiega Suriname
:Ta on Meie armsat maad õilistanud
:Siiski koos Me tulime siia maale
:Me oleme ihu ja hingega pühendunud Tema maale
:Töötades hoiame oma usku
:ausus ja tõde toob vabaduse
:Kõiki neid häid külgi peaksime järgima
:See annabki väärtuse meie maale

## Välislingid
*Suriname hümn National Anthems lehel
Uljanovsk

**Uljanovsk** (vene *Ульяновск*) on linn Venemaal Volga jõe mõlemal kaldal. Ta on Uljanovski oblasti keskus.

Asutatud aastal 1648. Linnaõigused aastal 1796. Kuni 1924. aastani kandis nime **Simbirsk** (*Симбирск*), kuid nimetati siis Lenini kodanikunime 'Uljanov' järgi ümber. Tatari keeles on linna nimi Сембер, tšuvaši keeles Чĕмпĕр, ersa keeles Ульянонь ош (varem Симбирь).

Uljanovskis toodetakse UAZ autosid ja seal on Aviastari lennukitehas, kus toodetakse muu hulgas Tu-204 lennukeid.

Linn jaguneb 4 linnarajooniks.

Uljanovskis elas 623 100 (2005) ja 611 700 (2007) inimest.

## Viited

## Välislingid

* Linnavalitsuse koduleht
Absoluut

**Absoluut** on filosoofias see, mille olemasolu ei sõltu millestki muust ning mis seetõttu on kõigest muust sõltumatu ja eneseküllane. 

Absoluudiks peetakse sageli maailmatervikut või Jumalat. Absoluut on määramatu ja täiuslik.

Absoluut on kõige olema viimne alus (nagu Platonil hüve idee) või iseenese põhjus *[[causa sui]]*). 

Absoluut on absoluutne, kuivõrd tema olemasolu ei vaja suhet millegi muuga. Näiteks on kõik Jumala loodud relatiivsed, Jumal aga absoluutne. 

Ka inimese tunnetus Jumalast saab olla ainult relatiivne ega anna absoluutset tõde. Absoluutne tõde ei tohiks sõltuda selle avastamise ja sõnastamise tingimustest; teaduslik tõde aga on sõltuv vähemalt inimese võimetest.  

## Ajalugu
Juba Aquino Thomas nimetas Jumalat absoluutseks. 

Nicolaus Cusanus nimetas Jumalat absoluudiks (*absolutum*). 

Ka Gottfried Wilhelm Leibniz nimetas Jumalat absoluutseks. Christian Wolfi järgi on absoluut "see asi, mille tegelikkuse alus on temas endas ning mis on seega säärane, et pole võimalik, et teda poleks"; ta on iseseisev olend, mis on kõikidest asjadest sõltumatu.  

Hegelil on absoluudiks iseendale tegelikkust andev idee (mõistus). Absoluut (absoluutne idee) on täielikult realiseerunud idee. "Absoluut on üldine ja üks idee, mis *'otsustusi tehes* erilisestab end määrsatletud süsteemiks määratletud ideedest, mis aga on ainult ühte ideesse, oma tõesse tagasiminemine." ("Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 213) Absoluut on ühest küljest ontoloogiline lähtekoht, mis iseennast teisendab, ja teisest küljest, vaimu isearengu lõpp-punkt. Läbi kunsti, religiooni ja filosoofia realiseeruv absoluutne vaim lepitab teadvuse pärast selle mateeriasse võõrandumist iseendaga.         

Schopenhaueril on absoluudiks tahe, kuna ilma tahteta ei eksisteerigi maailma.

Marksismis-leninismis on absoluudiks mateeria.

## Vaata ka
*Absoluutsus
*Jumal
Eelparlament

**Eelparlament** (Vabariigi Eelparlament) oli Venemaal Petrogradis 5. oktoobrist kuni 7. novembrini (vkj. 22. septembrist 25. oktoobrini) 1917 tegutsenud esinduskogu, mille ülesandeks oli Asutava Kogu töö ettevalmistamine. 

Eelparlamendi valis 27. septembrist kuni 5. oktoobrini (vkj. 14.–22. septembrini) 1917 toimunud **[[Ülevenemaaline Demokraatlik Konverents]]**, kus olid esindatud kõik suuremad parteid, tööliste ja talupoegade nõukogud, ametiühingud, maa-omavalitsused, äri- ja tööstusringkonnad ning väeüksused. 

Bolševikud eelparlamenti ei toetanud, ehkki näiteks Lev Kamenev, Aleksei Rõkov ja Rjazanov soovitasid ka bolševikel selle tööst osa võtta.  

7. novembril, oktoobrirevolutsiooni käigus ajasid bolševike väeüksused eelparlamendi laiali.
Oudova

**Oudova** (venepäraselt **Gdov**) on linn Venemaa Pihkva oblastis. See on Oudova rajooni (Гдовский район) ja Oudova linnaasunduse keskus. Asub Peipsi järve suubuva Gdovka jõe suudmest 2 km ülesvoolu. 
## Ajalugu
Oudova linnus (*Augdow*) on rajatud aastal 1431 varasema, 14. sajandi alguses seal paiknenud kindlustuse kohale. 

Ingeri sõjas vallutasid linnuse rootslased ja sealseks asehalduriks oli 1611 Wolmar von Ungern. ja 1615 Svante Gustafsson Banér. Stolbovo rahulepinguga alad tagastati Moskva tsaaririigile 1621. aastal ning piirkonda haldas Novgorodi vojevood.

Oudova sai linnaõigused 1780. aastal, oli järgnevalt Peterburi kubermangu Oudova maakonna, maakonnalinn. 

Teises maailmasõjas linn praktiliselt hävitati.

Oudova asub Pihkva–Slantsõ–Kingissepa–Peterburi maantee ääres, seal on lennuväli ja Kingissepast lähtuva raudtee lõppjaam. 

Oudovas on sündinud laulja Voldemar Kuslap ja hüdrogeoloog Erna Sepp. Seal on teeninud Oudova koguduse pastorina 1885–1915 Johannes Hauboldt, 1918–1919 Ado Köögardal. 

## Elanike arv
* 4112 (1970)
* 4745 (1979)
* 5966 (1989)
* 4800 (2006; arvestuslikult)
* 4500 (2009)
* 4300 (2011)
* 3700 (2015)
* 3500 (2017)
* 3400 (2019)
* 3200 (2021)
* 3326 (2023)

## Viited
Gregor von Bochmann

**Alexander Heinrich Gregor von Bochmann** (1. juuni 1850 Nehatu mõis, Läänemaa – 2. veebruar 1930 Düsseldorf) oli baltisaksa maalikunstnik.

## Elulugu

Bochmann sündis Läänemaal Nehatu mõisas riigimaade revidendi perekonnas. 

Aastatel 1862–1868 õppis ta Tallinna kubermangugümnaasiumis. Kunstialase algõpetuse sai W. Jordanilt, hiljem gümnaasiumi joonistusõpetajalt Albert Sprengelilt. 

1868. aastal sai ta Eestimaa Kirjanduse Ühingu Friedrich von Schilleri stipendiumi ning jätkas kuni 1871. aastani kunstiõpinguid Düsseldorfi Kunstiakadeemias Oswald Achenbachi maastikumaaliklassis. Seejärel asutas oma ateljee ja töötas vabakunstnikuna. Tegi õpireise Belgiasse ja Hollandisse, viibis korduvalt Eestis.  

Ta oli 1893. aastast Berliini Kunstiakadeemia liige.

Kuni 1895. aastani oli ta Düsseldorfi Kunstiakadeemia professor.

## Looming

Bochmann oli põhiliselt olustikumaalija, kujutas eesti talupoegade ja randlaste, ka hollandlaste ja teiste rahvaste igapäevaelu. Pruunides galeriitoonides paljufiguurilised kompositsioonid on realistlikud, ilma ühiskonnakriitilise hoiakuta ja etnograafilise eksootika huvita.

20. sajandi alguses muutus tema värvikäsitlus impressionismilähedasemaks ("Hobused sepikoja ees", tempera; Eesti Kunstimuuseum).

Bochmann viljeles ka akvarelli.

## Maalid

*"Laadal", õli 1872, Eesti Kunstimuuseum M 3114
*"Lastud linnud", õli, 1887 Eesti Kunstimuuseum M 4494
*"Hobused sepikoja ees", tempera, 1880.–1890. aastad, Eesti Kunstimuuseum M 1331
*"Eesti külakõrts" (1890. aastad, Poznańi Rahvusmuuseum)
*"Eesti maanteel", õli, 1910, Eesti Kunstimuuseum M 2869
*"Puhkus kõrtsi juures", õli 1894, Eesti Kunstimuuseum M 3130

## Tööde asukohad
Gregor von Bachmanni teoseid on Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis, Berliini Rahvusgaleriis ja vaselõikekabinetis, Münchenis Uues Pinakoteegis, Kölnis Wallraf-Richartz-Museumis ning Aacheni, Bautzeni, Düsseldorfi, Hamburgi, Riia ja Stuttgardi muuseumides.

## Vaata ka
*Bochmann

## Välislingid
Maurice Stokes

**Maurice Stokes** (17. juunil 1933 Rankini – 6. aprillil 1970) oli USA elukutseline korvpallur. 

## Keskkool
* Westinghouse'i keskkool, Pittsburgh, Pennsylvania osariik, USA (1948–1951)
* Pittsburghi meister 1950 ja 1951

## Ülikool
* St. Francise ülikool 1951–1955
* NCAA meister 1952
* Rahvusliku kutseturniiri väärtuslikem mängija (MVP) 1952
* NIT-i MVP 1953 ja 1954
* Kuulus Ameerika teise meeskonda 1955

## NBA
* Rochesteri Royals 1955–1957
* Cincinnati Royals 1957–1958
* NBA aasta uustulnukas 1956
* Royalsi parim punktide, lauapallide ja resultatiivsete söötude poolest
* 1256 lauapalli ühel hooajal (1956–1957, NBA rekord)
* NBA tähtede mängus osaleja 1956–1958

## Elulugu
Stokes alustas oma korvpallikarjääri Westinghouse'i keskkoolis, kus ta aitas oma võistkonnal tulla Pittsburghi meistriks. Noormees jätkas korvpalli mängimist St. Francise ülikoolis, kus viskas keskmiselt 22 punkti ja hankis 24 lauapalli. Sellega aitas ta oma meeskonnal tulla NCAA (1952) ja NITi meistriks (1953 ja 1954). Stokes valiti kõige väärtuslikumaks mängijaks ka rahvuslikul kutseturniiril. 1955 sai ta ainsaks mängijaks NITi ajaloos, kes valiti kõige väärtuslikumaks mängijaks, kuigi tema meeskond ei võitnud (oli alles 4.) 

Vaatamata imepärasele ülikoolikarjäärile, oli Stokes 1955. aasta NBA *draft*'is alles teine valik. Ta oli juba esimesel aastal oma meeskonna parim visatud punktide (16,8), lauapallide (16,3) ja resultatiivsete söötude poolest (4,9). See avaldas muljet ja Stokes valiti 1956 NBA aasta uustulnukaks. Juba teisel aastal suutis ta lüüa hooaja jooksul võetud lauapallide rekordi: uus rekord oli 1256. Stokes oli väga populaarne korvpallur ja valiti igal aastal tähtede mängu.

Kolmanda aasta viimasel põhihooaja mängus kukkus ta väga õnnetult põrandale ja lõi nii tugevalt pea ära, et langes koomasse. Ta jäi elu lõpuni invaliidiks. Vaatamata sellele jälgis ta NBA mänge edasi ning jagas noortele talentidele õpetusi oma elupäevade lõpuni.

Tegevsportlasena oli ta 201 cm pikk ja kaalus 106,5 kg.

## Statistika
Atlas (kartograafia)

**Atlas** on kaartide kogumik.

Tavaliselt peetakse Atlase all silmas raamatut, kuid atlas võib olla kirjutatud ka muudele andmekandjatele.

Atlase mõiste võttis kasutusele Madalmaade kartograaf Gerardus Mercator. Ta kasutab seda terminit 1595. aastal postuumselt ilmunud teoses *[[Atlas sive cosmographicae meditationes de fabrica mundi et fabricati figura]]*. See oli viieosaline maailmaatlas, mida võib nimetada Mercatori elutööks. Laialt on levinud eksiarvamus, et "Atlas" tähendab siin vanakreeka mütoloogia tegelaskuju. Tegelikult on tegemist hoopis mütoloogilise kuninga Atlasega, kelle kuningriik oli tänapäeva Liibüa aladel. Ta olevat olnud matemaatik, filosoof ja astronoom, kes väidetavalt valmistas esimese tähistaeva gloobuse. Just temale Mercator viitaski.

## Vaata ka
*"Suur maailma atlas"
*Linnuatlas

## Välislingid
*Geograafiaatlas keskkooliõpetajatele (vene keeles)
Atlas

**Atlase** nime kannavad kaks mütoloogilist tegelast, kelle nime järgi on nimetatud erinevaid asju ja mõisteid:
***[[Atlas (mütoloogia)|Atlas]]** on vanakreeka mütoloogias titaan, kes kannab oma õlul taevavõlvi. Tema järgi on nime saanud:
****[[Atlase mäed|Atlas]]** (mäestik Põhja-Aafrikas);
****atlas** ehk atlant (mehekujuline tugisammas, mis kannab maja portaali vms);
****atlas** ehk **[[esimene kaelalüli]]** (roomajate, lindude, imetajate ka inimese) kõige ülemine, koljut kandev selgroolüli
**Atlas (planeedi Saturn kaaslane);
**Atlas (USA kanderakett);
**Atlas (superarvuti);
**...  
*Kuningas **[[Atlas (kuningas)|Atlas]]** oli müütiline Mauretaania kuningas, kes olevat valmistanud esimese taevagloobuse. Tema järgi on nime saanud: 
****[[atlas (kartograafia)|atlas]]** (kaartide kogumik kartograafias); 
***analoogia põhjal ka **[[anatoomiaatlas]]** (elusorganismide ehitust näitav pildimaterjali kogumik anatoomias ja histoloogias);
*** hulga **[[atlas (matemaatika)|atlas]]** (topoloogias omavahel kooskõlastatud lokaalsete kaartide süsteem, mis katab kogu hulga) 

**[[Atlas (laev)|Atlas]]** on kuunar.

**"[[Atlas (Coldplay laul)|Atlas]]"** on ansambli Coldplay laul.  

### Vaata ka
*atlass (tekstiilmaterjal)
Antsla vald (1999)

**Antsla vald** oli vald Võru maakonnas.

2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus ühinesid Antsla vald ja Urvaste vald uueks Antsla vallaks.

Antsla vallavanem on Avo Kirsbaum. Varem on vallavanem olnud Merike Prätz.

## Asustus
### Vallasisesed linnad
Antsla.

### Alevikud
Kobela ja Vana-Antsla.

### Külad
Antsla vallas oli 24 küla: Anne, Antsu, Haabsaare, Jõepera, Kaika, Kikkaoja, Kollino, Kraavi, Litsmetsa, Luhametsa, Lusti, Madise, Mähkli, Oe, Piisi, Rimmi, Roosiku, Savilöövi, Soome, Säre, Taberlaane, Tsooru, Viirapalu ja Ähijärve küla.

## Loodus
Antsla vallast osa kuulub Karula rahvusparki.

Valla alal on muu hulgas Pormeistri järv, Sibula järv ja Alakonnu järv.

## Viited
Erikaal

**Erikaal** (tähis  \gamma) on aine ruumalaühiku kaal. Aine erikaalu saab avaldada gravitatsioonijõu F_{\text{G}} ja ruumala  V jagatisena:
:\gamma = \frac{F_\mathrm{G}}V = \frac{m \, g}V = \rho \, g,
kus
:m on aine mass;
:g on raskuskiirendus;
:\rho on aine tihedus.

Seega võrdub kaal aine tiheduse ja raskuskiirenduse korrutisega.

Erikaalu . mõõtühik on njuuton kuupmeetri kohta (N/m3).
Lasva vald

**Lasva vald** oli vald Võru maakonnas.

Lasva vallavanem oli Juris Juhansoo.

## Asustus

### Külad
Lasva vallas oli 37 küla: Andsumäe, Hellekunnu, Husari, Kaku, Kannu, Kõrgessaare, Kääpa, Kühmamäe, Lasva, Lauga, Lehemetsa, Listaku, Madala, Mõrgi, Mäessaare, Noodasküla, Nõnova, Oleski, Otsa, Paidra, Peraküla, Pikakannu, Pikasilla, Pille, Pindi, Puusepa, Pässä, Rusima, Saaremaa, Sooküla, Tammsaare, Tiri, Tohkri, Tsolgo, Tüütsmäe, Villa ja Voki-Tamme küla.

## Ajalugu
Lasva vald moodustati 1992. aasta 7. mail.

2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus liita Lasva vald haldusreformi käigus moodustatava Võru vallaga. Lasva Vallavolikogu ei soovinud vabatahtlikult ühineda ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.

## Vaatamisväärsused
EELK Pindi Jaani kirik ja kalmistu

Lasva veetorn-galerii

## Viited
Rõuge vald

**Rõuge vald** on vald Võru maakonnas.

Vald moodustati 2017. aastal Mõniste, Misso, Varstu, Haanja ja Rõuge valla liitumisel.

Nimevariantidena kaaluti nii Lõuna-Võrumaad kui ka Rõuget, ent esmalt valiti valla nimeks hoopis Haanjamaa. Kohanimenõukogu soovitas siiski jääda Rõuge nime juurde. Sama leidis Vabariigi Valitsus.

Vallas asuvad looduskaitse all olnud Murati männid.

2017. aastal moodustatud valla sümboolika autor on Raul Vinni.

## Asustus

### Alevikud

Rõuge vallas on kolm alevikku: Misso, Rõuge ja Varstu.

### Külad
Vallas on 273 küla: Aabra, Ahitsa, Ala-Palo, Ala-Suhka, Ala-Tilga, Andsumäe, Augli, Haabsilla, Haanja, Haavistu, Haki, Hallimäe, Handimiku, Hanija, Hansi, Hapsu, Harjuküla, Heedu, Heibri, Hino, Hintsiko, Hinu, Holdi, Horoski, Horosuu, Horsa, Hotõmäe, Hulaku, Hurda, Hämkoti, Härämäe, Häärmäni, Hürova, Hürsi, Hüti, Ihatsi, Jaanimäe, Jaanipeebu, Jugu, Järvekülä, Järvepalu, Kaaratautsa, Kadõni, Kahrila-Mustahamba, Kahru, Kaku, Kaldemäe, Kallaste, Kaloga, Kaluka, Kangsti, Karaski, Karba, Karisöödi, Kaubi, Kaugu, Kavõldi, Kellämäe, Kergatsi, Kiidi, Kilomani, Kimalasõ, Kirbu, Kiviora, Koemetsa, Kogrõ, Kokõ, Kokõjüri, Kokõmäe, Kolga, Korgõssaarõ, Kotka, Krabi, Kriguli, Kuiandi, Kuklase, Kuklasõ, Kundsa, Kurgjärve, Kurvitsa, Kurõ, Kuuda, Kuura, Kuutsi, Kõomäe, Kõrgepalu, Käbli, Kähri, Kängsepä, Kärinä, Käänu, Kääraku, Külma, Laisi, Laitsna-Hurda, Laossaarõ, Lauri, Laurimäe, Leoski, Liguri, Liivakupalu, Lillimõisa, Listaku, Loogamäe, Lutika, Luutsniku, Lükkä, Lüütsepa, Mahtja, Mallika, Matsi, Mauri, Meelaku, Metstaga, Miilimäe, Mikita, Missokülä, Misso-Saika, Muduri, Muhkamõtsa, Muna, Muraski, Murati, Murdõmäe, Mustahamba, Mutemetsa, Mõniste, Mõõlu, Mäe-Lüütsepä, Mäe-Palo, Mäe-Suhka, Mäe-Tilga, Märdi, Märdimiku, Möldre, Möldri, Naapka, Nilbõ, Nogu, Nursi, Ortumäe, Paaburissa, Paeboja, Paganamaa, Palanumäe, Palli, Palujüri, Parmu, Parmupalu, Pausakunnu, Pedejä, Peebu, Peedo, Petrakuudi, Piipsemäe, Pillardi, Plaani, Plaksi, Posti, Preeksa, Pressi, Pugõstu, Pulli, Pundi, Punsa, Pupli, Purka, Puspuri, Põdra, Põdramõtsa, Põnni, Põru, Pähni, Pältre, Pärlijõe, Püssä, Raagi, Rammuka, Rasva, Raudsepa, Raudsepä, Rebäse, Rebäsemõisa, Resto, Riitsilla, Ristemäe, Ritsiko, Rogosi-Mikita, Roobi, Rusa, Ruuksu, Ruusmäe, Rõuge-Matsi, Saagri, Saagrimäe, Saarlasõ, Sadramõtsa, Saika, Saki, Sakudi, Sakurgi, Saluora, Sandi, Sandisuu, Sapi, Sarise, Saru, Savimäe, Savioja, Savioru, Sika, Sikalaanõ, Siksälä, Simmuli, Simula, Singa, Soekõrdsi, Soemõisa, Soodi, Soolätte, Soomõoru, Sormuli, Suurõ-Ruuga, Suurõsuu, Sänna, Söödi, Tagakolga, Tallima, Taudsa, Tialasõ, Tiidu, Tiitsa, Tika, Tilgu, Tindi, Toodsi, Trolla, Tsiamäe, Tsiiruli, Tsiistre, Tsirgupalu, Tsilgutaja, Tsolli, Tsutsu, Tummelka, Tundu, Tursa, Tuuka, Tõnkova, Tüütsi, Udsali, Utessuu, Uue-Saaluse, Vaalimäe, Vaarkali, Vadsa, Vakari, Vanamõisa, Vana-Roosa, Vastsekivi, Vastse-Roosa, Vihkla, Viitina, Viliksaarõ, Villa, Villike, Viru, Vodi, Vorstimäe, Vungi, Väiku-Ruuga, Väiko-Tiilige ja Vänni.

## Viited
Sõmerpalu vald

**Sõmerpalu vald** oli vald Võru maakonnas.

Sõmerpalu vald paiknes Võru maakonna loodeosas ja piirnes Võru maakonnast Urvaste, Antsla, Rõuge ja Võru vallaga ning Põlva maakonnast Kanepi ja Laheda vallaga.

Valla territooriumi suurus oli 181,6 km&sup2;. 2011. aasta rahvaloenduse järgi elas vallas 1753 inimest.

Vallas oli 32 väiksemat ja 3 suuremat asulat. Suurema elanike arvuga on Sõmerpalu alevik, Osula ja Järvere küla.

Sõmerpalu alevikus asunud vallakeskus on Võrust 12 km, Antslast 23 km ja Tartust 67 km kaugusel.

Valda läbisid Võru–Tartu ja Võru–Tõrva maantee.

Sõmerpalu vallavanem oli Aare Hollo.

## Asustus
Sõmerpalu vallas oli Sõmerpalu alevik ja 34 küla: Alakülä, Alapõdra, Haava, Haidaku, Haamaste, Hargi, Heeska, Horma, Hutita, Hänike, Järvere, Kahro, Keema, Kurenurme, Kärgula, Lakovitsa, Leiso, Liiva, Lilli-Anne, Linnamäe, Majala, Mustassaare, Mustja, Mäekülä, Osula, Pritsi, Pulli, Punakülä, Rauskapalu, Rummi, Sulbi, Sõmerpalu, Udsali ja Varese küla.

## Ajalugu
Sõmerpalu vald moodustati 1991. aasta 26. septembril.

## Tuntud inimesi
Sõmerpalu vallast on pärit Eesti Maaülikooli professor Elmar Haller (Linnamäe), Tallinna Ülikooli professor Taimi Tulva (Kurenurme), Tartu Ülikooli professor Vambola Raudsepp (Hänike). Sõmerpaluga on seotud ka Tallinna Tehnikaülikooli professor Evald Maltenek ning põllumajandusjuht Aleksander Mette.


Soe kõrtsihoone.JPG|Soe kõrts
Kärgula mõisa kõrvalhoone.jpg|Kärgula mõisa kõrvalhoone
Sõmerpalu jaamahoone.jpg|Sõmerpalu endine jaamahoone
Heimtali Peetri kirik eestvaates.JPG|Heimtali Peetri kirik
Järvere bussipeatus.jpg|Järvere bussipeatus


## Vaata ka
*Sõmerpalu vallamuuseum

## Viited

## Välislingid
Varstu vald

**Varstu vald** oli vald Võru maakonnas.

Varstu vald moodustati 30. juulil 1992. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Haanja, Misso, Mõniste, Rõuge ja Varstu valla ühinemise uus haldusüksus, mille nimeks sai Rõuge vald.

Varstu viimane vallavanem oli Rein Ansip.

## Asustus
Varstu vallas oli üks alevik (Varstu) ja 19 küla: Harjuküla, Hintsiko, Kangsti, Krabi, Kõrgepalu, Laurimäe, Liguri, Lüütsepa, Matsi, Metstaga, Mutemetsa, Paganamaa, Punsa, Pähni, Raudsepa, Soolätte, Tagakolga, Vana-Roosa ja Viru küla.

## Vaatamisväärsused

Varstu alevikus asub Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese apostliku õigeusu kirik, ehitatud 1855.

## Viited
Misso vald

**Misso vald** oli vald Võru maakonnas. See oli ainuke Eesti vald, millel oli maismaapiir kahe välisriigiga: Venemaa ja Lätiga.

Misso vallavanem oli Mariliis Raidma.

## Ajalugu
Misso vald moodustati 1992. aasta 10. septembril.

2017. aasta omavalitsuste haldusreformiga liideti Misso valla setu külad Hindsa, Koorla, Kossa, Kriiva, Leimani, Lütä, Mokra, Määsi, Napi, Pruntova, Põrstõ, Saagri, Tiastõ, Tiilige, Toodsi ja Tserebi Setomaa vallaga. Ülejäänud Misso vald liitus Rõuge vallaga.

## Asustus

### Alevikud
Misso

### Külad
Misso vallas oli 54 küla: Hindsa, Hino, Horosuu, Häärmäni, Hürsi, Kaubi, Kimalasõ, Kiviora, Koorla, Korgõssaarõ, Kossa, Kriiva, Kundsa, Kurõ, Käbli, Kärinä, Laisi, Leimani, Lütä, Mauri, Missokülä, Mokra, Muraski, Määsi, Möldre, Napi, Parmu, Pedejä, Pruntova, Pulli, Pupli, Põnni, Põrstõ, Pältre, Rammuka, Rebäse, Ritsiko, Saagri, Saagrimäe, Saika, Sakudi, Sandi, Sapi, Savimäe, Savioja, Siksälä, Suurõsuu, Tiastõ, Tiilige, Tika, Toodsi, Tserebi, Tsiistre ja Väiko-Tiilige küla.

## Loodus
Misso vallas on palju järvi, tuntumad on Hino järv, Kisejärv ja Pullijärv.


Sõnajalad Kisõjärve maastikukaitsealal.JPG|Kisejärve maastikukaitseala
Suvine Immaku järv.JPG|Immaku järv
Sõdaalonõ järv juunikuus 01.JPG|Sõdaalonõ järv
Põrstõ lake (Põrstõ järv) 1.JPG|Põrstõ järv


## Vaata ka
*Misso Valla Leht

## Viited
Henri Poincaré

**Jules Henri Poincaré** (29. aprill 1854 Nancy &ndash; 17. juuli 1912 Pariis) oli prantsuse matemaatik, astronoom, füüsik ja teadusfilosoof. Pariisi ülikooli professor.

Poincaré ema oli Eugénie Launois, tema isa Léon Poincaré tegutses Nancy ülikooli meditsiiniprofessorina. Léoni venna, Antoine Poincaré pojast Raymond Poincarést sai tuntud riigitegelane. Henri Poincaré õde Aline oli abielus filosoof Emile Boutroux'ga.

Poincaré uurimisvaldkonnad olid mitmekesised, mistõttu teda tihti nimetatud matemaatika "viimaseks universalistiks". Poincaré on avaldanud olulisi töid arvuteooria, algebra, topoloogia, teoreetilise füüsika, matemaatilise füüsika, taevamehaanika ja teadusfilosoofia alalt. Kombinatoorse topoloogia ja diferentsiaalvõrrandite kvalitatiivse teooria aluste ning konventsionalismi rajaja. Sõnastas 1904&ndash;1905 Einsteinist sõltumatult relatiivsusteooria põhivõrrandid. Arendas kolme keha probleemi.

## Valitud akadeemiatesse ja õpetatud seltsidesse
*1887 – Prantsuse Teaduste Akadeemia
*1894 – Londoni Kuninglik Selts
*1895 – Keiserlik Peterburi Teaduste Akadeemia
*1898 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia
*1899 – Ameerika Filosoofiaselts
*1900 – Baieri Teaduste Akadeemia
*1900 – Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia
*1901 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia
*1908 – Prantsuse Akadeemia

## Tunnustus

* 1900 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal
* 1901 – Sylvesteri medal
* 1905 – Matteucci medal
* 1905 – Bolyai auhind
* 1911 – Bruce'i medal

## Mälestuse jäädvustamine
Jules Henri Poincaré järgi on nimetatud muuhulgas Poincaré kraater Kuul ja Henri Poincaré Instituut.

## Teosed
* *Les méthodes nouvelles de la mécanique célèste* (1892&ndash;1899)
* *La science et l´hypothèse* (1902, eesti keeles: "Teadus ja hüpotees", tõlkinud Jaan Kalviste, Loodus, Tartu 1936)
* *La valeur de la science* (1905)
* *Leçons de mécanique céleste* (1905)
* *Science et méthode* (1908)
* *Dernières pensées* (1913, eesti keeles: "Viimased mõtted", tõlkinud Maido Rahula – Akadeemia 2006, nr 8, 9, 10, 12 ja 2007, nr 1, 2)

## Vaata ka
* Poincaré hüpotees

## Kirjandus
* Peeter Müürsepp, "Kuulsaid 19.–20. sajandi matemaatikuid". Valgus, Tallinn 1985, lk. 48–63
Arvuteooria

**Arvuteooria** on matemaatika haru, mis uurib (peamiselt) täisarvude omadusi. Tänapäeva arvuteooria tegeleb ka ratsionaalarvude, reaalarvude ja kompleksarvudega.

Arvuteooria probleemid on jaotatavad teatavatesse põhirühmadesse:

* diofantiliste võrrandite lahendamine
* diofantiline lähendamine
* algarvude jaotus
* aditiivne arvuteooria

Kasutatavate meetodite järgi võib arvuteooria jagada järgmisteks põhiharudeks:

* elementaarne arvuteooria ehk aritmeetiline arvuteooria, mis on aritmeetika üldistus 
* analüütiline arvuteooria
* algebraline arvuteooria
* geomeetriline arvuteooria
* kombinatoorne arvuteooria
* algoritmiline arvuteooria (*computational number theory*)

## Harud
### Elementaarne ehk aritmeetiline arvuteooria

Antiikajast kuni 16. sajandini kujunes välja arvuteooria kui omaette distsipliin, mis ei vajanud teiste matemaatikaharude abi. Kasutati ainult täisarvude omadusi, sealhulgas algteguriteks lahutus (aritmeetika põhiseadus), jaguvus ja kongruentsidega arvutamine.      Niisugust puhast lähenemist nimetatakse elementaarseks arvuteooriaks. Olulised tulemused, mida niisuguste meetoditega on võimalik saada, on  Eukleidese algoritm,  Hiina jäägiklassiteoreem, Fermat' väike teoreem ja selle üldistus Euleri teoreem.

Tänapäevalgi kasutatakse üksikuid jaguvuse, kongruentside jms probleeme elementaarse arvuteooria meetoditega. Samuti püütakse keerulisemaid meetodeid kasutavaid tõestusi "tõlkida" elementaarse arvuteooria mõistetesse, mis võib anda uusi teadmisi. Üks näide on arvuteoreetiliste funktsioonide (nt Möbiuse funktsioon ja Euleri fiifunktsioon) elementaarne käsitlus.

## Vaata ka
*Sõelateooria
Geograaf

**Geograaf** on aktiivselt geograafiaga tegelev inimene.

Geograafia on jagunenud mitmeks üksteisest suuresti eristuvaks haruks. Seetõttu ei ole geograafide seas üksmeelt selles, mis on geograafia ja kes on geograaf.

Geograafia on väga vana teadus ja seepärast on aja jooksul muutunud ka geograafi tööülesanded. Esimeseks geograafiks peetakse enamasti Eratosthenest.

Traditsiooniliselt on peetud geograafiks inimest kes valmistab kaarte. Tänapäeval tegelevad sellega geograafid, keda nimetatakse kartograafideks. Geograaf oli senitundmatute maade avastaja ja kirjeldaja – sellest ka nimetus. Praeguseks on geograafiast kujunemas midagi keskkonnateaduse laadset, mis uurib inimese ja looduse vastastikmõju. Kui geoloogias tegeldakse enamasti küsimustega, mille tekkimises inimesel pole mingit rolli (vulkaanipursked, maavarad), siis geograafias on asi risti vastupidine. Enamik geograafilisi probleeme, ka loodusgeograafias, on seotud inimese tegevusega. Sellisteks inimese poolt tugevasti mõjutatud küsimusteks loodusgeograafias on näiteks happevihmade levik või kliimamuutus.

Geograafia on sünteesiv teadus, mis uurib keskkonda läbi ruumikontseptsiooni. Seega on geograafil vaja laiapõhjalist haridust, milles oleks ühendatud nii reaal- kui ka humanitaarteadused. Et geograafia õppekava ülikoolides ei ole reeglina väga spetsiifiline, ei ole geograafiks olemiseks vaja alati vastavat haridust. Paljud geograafiaga produktiivselt tegelevad inimesed ongi majandusteaduse, geoloogia, keskkonnateaduse, bioloogia vms. taustaga.

## Vaata ka
*Geograafide loend
Kaarma vald

**Kaarma vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas. Kunagise valla territooriumil on täna moodustatud Saaremaa valla koosseisu kuuluv **Kaarma [[osavald]]**.

2014. aastal ühines vald Kärla ja Lümanda vallaga, mille käigus moodustati Lääne-Saare vald, mis omakorda ühines 2017. aastal kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

Valla pindala oli 400 km², maismaapiiri pikkus oli 87 km ja merepiiri pikkus 98 km.

Kaarma viimane vallavanem oli Andres Tinno.

## Asustus

### Alevikud
Aste, Kudjape, Nasva

### Külad
Abruka, Anijala, Ansi, Aste, Asuküla, Aula-Vintri, Eikla, Endla, Haamse, Hakjala, Hübja, Irase, Jootme, Jõe, Kaarma, Kaarmise, Kaisvere, Kasti, Kaubi, Kellamäe, Keskranna, Keskvere, Kiratsi, Kirikuküla, Koidu, Koidula, Kuke, Kungla, Käku, Kärdu, Laadjala, Laheküla, Laoküla, Lilbi, Maleva, Meedla, Metsaküla, Mullutu, Muratsi, Mõisaküla, Mändjala, Nõmme, Paimala, Parila, Piila, Praakli, Põlluküla, Pähkla, Pärni, Randvere, Saia, Sepa, Sikassaare, Tahula, Tamsalu, Tõlli, Tõrise, Tõru, Uduvere, Unimäe, Upa, Vaivere, Vantri, Vatsküla, Vestla, Viira, Õha

## Ajalugu
Kaarma vald tekkis, kui 1999. aastal ühines toonane Kaarma ja Kuressaare vald, mille baasil loodi uus omavalitsusüksus.

2014. aastal moodustas Kaarma vald koos Kärla ja Lümanda vallaga Lääne-Saare valla, mis omakorda ühines 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

Saaremaa valla koosseisus moodustati endise Lääne-Saare valla territooriumil osavallale sarnane piirkondlik üksus, Lääne-Saare kogukond. Viimase põhjal moodustati aastal 2020 omakorda kolm kogukonda, mis kattusid kolme endise, Lääne-Saare vallaks ühinenud valdade territooriumitega – sealhulgas moodustati ka Kaarma kogukond. Kogukonnad, sealhulgas Kaarma kogukond, nimetati 2025. aasta kohalike valimiste tulemusel ümber osavaldadeks.

## Kirikud ja kalmistud
Valla territooriumil asusid Kaarma kirik ja Piila kirik ning kalmistutest Kaarma kalmistu, Kaarma-Liiva kalmistu, Kudjape kalmistu, Saia kalmistu, Piila kalmistu ja Abruka kalmistu.

## Loodus
Elmereika, Loode tammik, Pootsareika

### Järved
Kaarmise järv, Mullutu-Suurlaht, Padura loik, Ärgessoo järv

### Lahed
Kasti laht, Kuressaare laht, Muratsi laht, Põlde lõugas, Sepamaa laht

### Ojad
Anepesa oja, Kaarma oja, Kortsisoo oja, Laiaselja oja, Luhaniidu oja

### Poolsaared, neemed
Kadakanina, Koplina säär, Limbinina, Muratsi poolsaar, Pitkanina, Suur-Tulpe poolsaar, Tagasäär, Tõugasäär, Vaherahu nukk

### Saared
Abruka, Iilaste laid, Kasselaid, Kabüse, Kirjurahu, Laidu, Linnusitamaa, Läkumätas, Roolaid, Vahase, Väike-Tulpe.

### Sood
Allikasoo, Hübja soo, Kurgessoo

## Vaata ka
*Kaarma kihelkond
*Kaarma Koolide Muuseum
*Kuressaare vald
*Lääne-Saare vald
*Saaremaa vald

## Viited

## Kirjandus
*"Kaarma valla ajaloo jutustus", Urve Kirss
*"Mõnda Kaarma minevikust", 1996. aasta valla päeva ajalookonverentsi ettekanded, Tallinn 1998
Kihelkonna vald

**Kihelkonna vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas. Kunagise valla territooriumil on täna moodustatud Saaremaa valla koosseisu kuuluv **Kihelkonna [[osavald]]**.

Vald ühines 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

Kihelkonna viimane vallavanem oli Raimu Aardam.

## Asustus

### Alevik
Kihelkonna

### Külad
Abaja, Abula, Kallaste, Kalmu, Karujärve, Kehila, Kiirassaare, Kotsma, Kuralase, Kuremetsa, Kurevere, Kuumi, Kuusiku, Kõruse, Kõõru, Liiva, Loona, Lätiniidi, Läägi, Metsaküla, Mäebe, Neeme, Odalätsi, Oju, Pajumõisa, Pidula, Rannaküla, Rootsiküla, Sepise, Tagamõisa, Tammese, Tohku, Undva, Vaigu, Varkja, Vedruka, Veere, Viki, Vilsandi, Virita, Üru

## Ajalugu
Kihelkonna vald moodustati 1992. aasta 12. märtsil.

Kihelkonna viimane vallavanem oli alates 2009. aasta novembrist Raimu Aardam. Alates aprillist 2007 oli vallavanem Jüri Saar ja enne teda Marju Lõbus.

Peale 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi ühines Kihelkonna vald kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks ning kunagise valla territooriumil moodustati Kihelkonna osavald.

## Loodus
Odalätsi allikad, Tagamõisa puisniit, Viidumäe looduskaitseala, Vilsandi rahvuspark

### Järved
Laialepa laht, Laibu laht, Lehmalaht, Lülle laht, Meendrenina laht, Naale laht, Pautsaare laht, Pealmine laht, Postilaht, Roolaht, Säärelaht, Varesemaa laht, Venedelaht

### Lahed
Abaja laht, Auksaare laht, Kihelkonna laht, Kiirassaare laht, Kiisa laht, Pidula laht, Pitkanina laht, Uudepanga laht

### Pangad
Kuriku pank, Suuriku pank, Undva pank

### Poolsaared
Harilaid, Juksirahu poolsaar, Maturahu poolsaar, Papissaare poolsaar, Tagamõisa poolsaar

### Saared
Allikarahu, Antsulaiud, Kalarahu, Kullipank, Laiarahu, Mustarahu, Mustpank, Noogimaa, Ojurahu, Pihlalaht, Rannasitik, Sepasitik, Telve Kuivarahu, Telvemaa, Vaika saared, Vasikalaid, Vesiloo maa, Vilsandi

### Sood
Arasoo, Iiesoo, Kõljala soo, Lee soo, Meelusmaa soo, Paatse soo, Tähtsoo, Vannassoo

## Viited
Kärla vald

**Kärla vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas. Kunagise valla territooriumil on täna moodustatud Saaremaa valla koosseisu kuuluv **Kärla [[osavald]]**.

2014. aastal ühines vald Kaarma ja Lümanda vallaga, mille käigus moodustati Lääne-Saare vald, mis omakorda ühines 2017. aastal kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

1. jaanuaril 2012 oli rahvastikuregistri järgi elanike arv 1691, neist 308 olid hooldekodu elanikud.

Kärla viimane vallavanem oli Tiina Luks.

## Asustus

### Alevik
Kärla

### Külad
Anepesa, Arandi, Hirmuste, Jõempa, Kandla, Karida, Kirikuküla, Kogula, Kulli, Kuuse, Kõrkküla, Käesla, Mõnnuste, Mätasselja, Nõmpa, Paevere, Paiküla, Sauvere, Sõmera, Ulje, Vendise, Vennati

## Ajalugu
Kärla vald moodustati 1992. aasta 12. märtsil.

2014. aastal moodustas Kaarma vald koos Kaarma ja Lümanda vallaga Lääne-Saare valla, mis omakorda ühines 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

Saaremaa valla koosseisus moodustati endise Lääne-Saare valla territooriumil osavallale sarnane piirkondlik üksus, Lääne-Saare kogukond. Viimase põhjal moodustati aastal 2020 omakorda kolm kogukonda mis kattusid kolme endise, Lääne-Saare vallaks ühinenud valdade territooriumitega – sealhulgas moodustati ka Kärla kogukond. Kogukonnad, sealhulgas Kärla kogukond, nimetati 2025. aasta kohalike valimiste tulemusel ümber osavaldadeks.

## Kirikud ja kalmistud
Kärla Maarja Magdaleena kirik

## Loodus
Agari kraav, Anepesa oja, Hooldekodu kraav, Jõempa järv, Kaalupi laht, Kaarmise-Jõempa karstiala, Kaarmise peakraav, Kalja oja, Kandla oja, Karida peakraav, Karujärv, Kessu oja (Ahioja), Kestri oja, Killikari allikas, Kogula peakraav, Kärla jõgi, Marisoo oja, Mullutu laht, Mullutu-Suurlaht, Mõnnuste kraav, Oriküla veski tiik, Pühajõgi, Tirtsi jõgi, Vägara laht

## Vaata ka
*Kärla kihelkond

## Viited

## Kirjandus
*Kuidas möödus punaste terror Kärlal. Meie Maa (Kuressaare: 1919-1944) nr.50, 30. aprill 1942, lk 6,7

## Välislingid
*Kärla valla koduleht
Lümanda vald

**Lümanda vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas. Kunagise valla territooriumil on täna moodustatud Saaremaa valla koosseisu kuuluv **Lümanda [[osavald]]**.

2014. aastal ühines vald Kaarma ja Kärla vallaga, mille käigus moodustati Lääne-Saare vald, mis omakorda ühines 2017. aastal kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

Lümanda oli Eesti läänepoolseim vald. Piirkonna rannajoon on tugevalt liigestatud ja koos arvukate laidudega vähemalt 75 km pikkune.

Lümanda viimane vallavanem oli Jaanika Vakker.

## Asustus

### Külad
Atla, Austla, Eeriksaare, Himmiste, Jõgela, Karala, Kipi, Koimla, Koki, Koovi, Kotlandi, Kulli, Kuusnõmme, Kärdu, Leedri, Lümanda, Metsapere, Mõisaküla, Põlluküla, Riksu, Taritu, Vahva, Vana-Lahetaguse, Varpe, Viidu

## Ajalugu
2014. aastal moodustas Lümanda vald koos Kaarma ja Kärla vallaga Lääne-Saare valla, mis omakorda ühines 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

Saaremaa valla koosseisus moodustati endise Lääne-Saare valla territooriumil osavallale sarnane piirkondlik üksus, Lääne-Saare kogukond. Viimase põhjal moodustati aastal 2020 omakorda kolm kogukonda mis kattusid kolme endise, Lääne-Saare vallaks ühinenud valdade territooriumitega – sealhulgas moodustati ka Lümanda kogukond. Kogukonnad, sealhulgas Lümanda kogukond, nimetati 2025. aasta kohalike valimiste tulemusel ümber osavaldadeks.

## Kirikud ja kalmistud
Lümanda Issanda Muutmise kirik

## Loodus
Viidumägi
### Pangad
Elda pank – Katri pank – Laidupank – Leonapank – Loonapank – Roopa pank – Soeginina pank – Uuskuiv

### Kaitsealad
Viidumäe looduskaitseala – Vilsandi rahvuspark

### Järved
Adriska järv – Kaabna järv – Katri luht – Lahuksi järv – Nigu laht – Nonni järv – Panga luht – Riksu laht – Roobimaa järv – Salujärv – Suursilm – Süllalaht – Tõri järv

### Lahed
Atla laht – Katri lõugas – Kiirassaare laht – Koovi laht – Koplimaa lõugas – Kuusnõmme laht – Kööbe lõugas –  Pilguse laht – Pussa laht – Roja abajas – Roopa laht – Süaja laht – Ülbaku laht

### Saared
Aherahu – Innarahu – Juksirahu – Kitselaid – Koerakuiv – Kolmekivirahud – Kurgurahu – Käkirahu – Käkisilm – Lambarahu – Laurisaar – Liivarahu – Loonalaid – Mihklirahu – Mõndelaid – Naistekivimaa – Nasvarahu – Nootamaa – Nosurahu – Ojurahu – Piskumadal – Punasekivirahu – Põtkemaa madalad – Püskeldi rahud – Rahuneem – Salava saar – Sepasitik – Sokulaid – Suurrahu – Suur-Urve – Umalakotid – Urverahu – Uus Nootamaa – Võrkrahu – Väike-Urve

### Poolsaared
Eeriksaare poolsaar – Elda poolsaar – Kahrunukk – Kuusnõmme poolsaar – Linarahu neem – Meelaiu nukk – Muhanina – Pangarahu – Pikanina – Rahumaa poolsaar – Roopa nukk – Soeginina

#### Vaata ka

*Lümanda külanõukogu

## Viited
Muhu vald

**Muhu vald** on vald Saare maakonnas. See hõlmab Muhu saare ja seda ümbritsevad laiud.

Muhu valla elanikest 99,53% on eestlased, see on suurim eestlaste osakaal kõikide Eesti omavalitsuste arvestuses.

Muhu vallavanem on Raido Liitmäe.

## Külad
Muhu vallas on 52 küla.

Tähtsamad külad on Hellamaa, Koguva, Kuivastu, Liiva, Nõmmküla ja Pädaste.

Teised külad:
Aljava - Igaküla - Kallaste - Kantsi - Kapi - Kesse - Külasema - Laheküla - Lalli - Leeskopa - Lehtmetsa - Lepiku - Levalõpme - Linnuse - Lõetsa - Mõega - Mõisaküla - Mäla - Nautse - Nurme - Oina - Paenase - Pallasmaa - Piiri - Põitse - Päelda - Pärase - Raegma - Rannaküla - Raugi - Rebaski - Ridasi - Rinsi - Rootsivere - Rässa - Simiste - Soonda - Suuremõisa - Tamse - Tupenurme - Tusti - Vahtraste - Vanamõisa - Viira - Võiküla - Võlla

## Kirikud ja kalmistud
Muhu Katariina kirik, Muhu-Hellamaa Peetruse ja Pauluse kirik, Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani Pühakuju kirik

## Loodus
### Lahed
Aljava abajas, Hiiu laht, Lalli laht, Lõpemeri, Pädaste laht, Suuremõisa laht, Väike-Suuremõisa laht

### Pangad
Muhu vallas asuvad Kautliku pank, Kesselaiu pank, Kiigari pank, Panga pank, Peedu pank, Püssina pank, Rannaniidi pangad, Tupenurme pank ja Üügu pank.

### Poolsaared
Adjanina, Ahenda, Ahenda nukk, Anenina, Hännasäär, Kaistu lõpp, Kalama nina, Kansi säär, Koeranina, Kompassi madal, Kuuralaid, Kuuralõpp, Laasikse laid, Laedemäealune, Lepanina, Luutsenukk, Nukasäär, Oosaare neem, Paljaslao nukk, Pikasääre ots, Rübjagi neem, Seanina, Suursäär, Tammiski nukk, Vanasillanukk, Villema nina, Võrgusääre nukk, Üllissaare nina

### Saared

Muhu valla suuremad saared on Muhu, Kesselaid, Suurlaid, Viirelaid ja Võilaid

Väiksemad saared: Abluse kare, Argi kare, Juudikse laid, Kesse madal, Kindakare, Leemetikare, Leenilaid, Litsu kare, Muhukare, Neolaid, Olevikare, Oolaid, Pühadekare, Rombikare, Sepakare, Silmkare, Sääri saar, Vahtnakare.

### Madalad
Valla territooriumile jäävad näiteks Raugi madal ja Viinakari.

## Kultuur
Muhu rahvarõivad eesotsas triibuliste seelikutega on mingil määral Eesti "esindusrahvariieteks" kujunenud. Muhus kasutatakse siiani rahvakultuurist pärinevat aidauste värvimisstiili.
* Koguva kunstitall
* Muhu muuseum
* Muhu väina regatt
* muhu tool
* Juu Jääb

## Rahvastik

## Poliitika

## Muu
Vallaeelarve maht 2008. aastal oli 33 532 000 krooni ehk 2,14 miljonit eurot.

## Vaata ka
*Muhu kihelkond

## Viited

## Välislingid

*Muhu valla koduleht
Orissaare vald

**Orissaare vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas. Kunagise valla territooriumil on täna moodustatud Saaremaa valla koosseisu kuuluv **Orissaare [[osavald]]**.

Vald ühines 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

Orissaare viimane vallavanem oli Vello Runthal.

## Asustus

### Alevik
Orissaare

### Külad
Ariste, Arju, Haapsu, Hindu, Imavere, Jaani, Järveküla, Kalma küla, Kareda, Kavandi, Kuninguste, Kõinastu, Laheküla, Liigalaskma, Liiva, Maasi, Mehama, Mäeküla, Orinõmme, Pulli, Põripõllu, Randküla, Rannaküla, Raugu, Saikla, Salu, Suur-Pahila, Suur-Rahula, Taaliku, Tagavere, Tumala, Võhma, Väike-Pahila, Väike-Rahula, Väljaküla, Ööriku

## Ajalugu
Orissaare valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

Peale 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi ühines Orissaare vald kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks ning kunagise valla territooriumil moodustati Orissaare osavald.

## Looduslikud objektid
### Lahed
Hiiu laht, Leetse laht, Paramaja laht.

### Laiud
Illiklaid, Kindalaid, Koigilaid, Kõinastu laid.

### Siseveekogud
Järveküla järved, Sammelsoo, Tätsi allikad, Võlupe jõgi.

## Vaata ka
*Jaani kihelkond

## Viited

## Välislingid
*Ahto Jakson, "Orissaare vald jäi hümnita", Meie Maa, 6. juuli 2011
Mustjala vald

**Mustjala vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas. Kunagise valla territooriumil on täna moodustatud Saaremaa valla koosseisu kuuluv **Mustjala [[osavald]]**.

Vald ühines 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

Mustjala viimane vallavanem oli Kalle Kolter.

## Asustus

### Külad
Jauni, Järise, Kiruma, Kugalepa, Küdema, Liiküla, Liiva, Merise, Mustjala, Ninase, Ohtja, Paatsa, Pahapilli, Panga, Rahtla, Selgase, Silla, Tagaranna, Tuiu, Vanakubja, Võhma

## Ajalugu
Mustjala vald moodustati 1992. aasta 26. märtsil.

Peale 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi ühines Mustjala vald kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks ning kunagise valla territooriumil moodustati Mustjala osavald.

## Loodus
### Järved
Endu laht, Jahajärv, Jauni järv, Järise järv, Kaanda, Kivijärv, Koese, Konati, Kooru, Lammaslaht, Liisangu järv, Linajärv, Lõuka laht, Ohtja järv, Purtsa järv, Ruusmetsa, Soobkand.

### Lahed
Küdema laht, Panga laht.

### Pangad
Merise pank, Ninase pank, Panga pank.

### Poolsaared
Liiva neem, Merise nina, Ninase poolsaar.

### Saared
Laidu saar.

### Vooluveekogud
Kaljajõgi, Mustjõgi, Möldri jõgi, Paatsa oja, Tirtsi jõgi, Tuiu jõgi, Vanakubja oja.

## Viited