open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
George Wald

**George Wald** (18. november 1906 – 12. aprill 1997) oli Ameerika Ühendriikide neurobioloog. 

Wald sai 1927. aastal bakalaureusekraadi New Yorgi Ülikoolist ja 1932. aastal Columbia Ülikoolist doktorikraadi zooloogias. Pärast õpingute lõpetamist, oli tal võimalus reisida välismaale ning ta suundus Saksamaale, kus tegi koostööd Otto Heinrich Warburgiga ja avastas, et silma võrkkest sisaldab A-vitamiini. Wald suundus seejärel Šveitsi Zürichisse, kus tegi koostööd A-vitamiini avastaja Paul Karreriga. Wald tegi koostööd ka Otto Fritz Meyerhofiga, kuid lahkus 1933. aastal Euroopast kui Saksamaal tuli võimule Adolf Hitler ning Euroopa muutus juudi päritolu inimestele ohtlikumaks. 1934. aastal asus ta tööle Harvardi Ülikooli ning sai hiljem professoriks.

1967. aastal sai Wald koos Ragnar Graniti ja Haldan Hartline'iga Nobeli meditsiiniauhinna silma uurimise eest.

## Viited
Laktaas

**Laktaas** on ensüüm, mida toodavad paljud organismid. See asub inimeste ja teiste imetajate peensoole harjapiiril. Laktaas on vajalik täispiima täielikuks seedimiseks, see lagundab laktoosi, suhkrut, mis annab piimale magusust. Laktaasi puudumisel võivad piimatooteid tarbivad inimesed tunda laktoositalumatuse sümptomeid. Laktaasi saab osta toidulisandina ja see lisatakse piimale "laktoosivabade" piimatoodete tootmiseks. 

## Toidu kasutusalad
Laktaas on ensüüm, mida mõned inimesed ei suuda oma peensooles toota. Laktoosivaba piima, jäätise ja jogurti tootmise tehnoloogiat kasutatakse piimale laktaasi lisamiseks, hüdrolüüsides seeläbi piimas looduslikult leiduvat laktoosi, muutes selle kergelt magusaks, kuid kõigile seeditavaks. Ilma laktaasita suunavad laktoositalumatusega inimesed laktoosi seedimata jämesoolde, kus bakterid selle lagundavad, tekitades süsihappegaasi, mis põhjustab puhitus ja kõhugaasid.

## Ajalugu

Laktaas (täpsemalt laktaas-florisiinhüdrolaas) asub peensoole enterotsüütide harjapiiril ja vastutab toidulaktoosi hüdrolüüsi eest. Varasemad uuringud laktaasi aktiivsuse kohta imetajatel avaldati sajandivahetuse paiku. 1903. aastal leiti, et koeral oli laktaasi aktiivsus väga väike ja seetõttu jäi laktoos hüdrolüüsimata, põhjustades kõhulahtisust. Inimese hüpolaktaasiat demonstreeriti 1963. aastal ja peagi leiti, et see on enamuses maailmas väga levinud, tavalisem kui laktaasi püsivus. 1973. aastal näitas täiskasvanu tüüpi hüpolaktaasia pärilikkust üks autosomaalselt retsessiivne üksikgeen.  

Laktoosivaba piima, jäätise ja jogurti tootmise tehnoloogia töötas välja USDA põllumajandusuuringute talitus 1985. aastal.

## Keemilised reaktsioonid
Inimese laktaasi optimaalne temperatuur on umbes 37 °C  ja optimaalne pH on 6. 

Ainevahetuses hüdrolüüsitakse D-laktoosis sisalduv β-glükosiidne side, moodustades D-galaktoosi ja D-glükoosi, mis võivad imenduda läbi sooleseinte ja vereringesse. Laktaasi katalüüsitav üldine reaktsioon on C12H22O11 + H2O → C6H12O6 + C6H12O6 + kuumus.

Laktaas katalüüsib ka florisiini muundumist floretiiniks ja glükoosiks.

## Viited
J. Alfred Prufrocki armulaul

**"J. Alfred Prufrocki armulaul"** ("The Love Song of J. Alfred Prufrock") on T. S. Elioti 1910–1911 kirjutatud ja 1915. aastal ajakirjas Poetry avaldatud luuletus. Luuletus õnnestus avaldada alles pärast Ezra Poundi järjekindlat pealekäimist ajakirja toimetajale. Sellest sai Elioti esimene tuntust kogunud luuletus. 1917. aastal ilmus see luulevihikus "Prufrock and Other Observations". Seda peetakse modernistliku stiili meistriteoseks.

Luuletuse struktuuri on mõjutanud Dante Alighieri teosed. Dante "Jumalikust komöödiast" on pärit ka luuletuse moto (Põrgu XXVII, 61–66). Luuletuses on mitmeid vihjeid Piiblile, William Shakespeare'i näidenditele "Kuningas Henry Neljas", "Kaheteistkümnes öö" ja "Hamlet" ning prantsuse sümbolistidele.

Luuletus on Prufrocki sisemonoloog kogemustest teadvuse voolu tehnika kasutamisel.

Eesti keeles on luuletus ilmunud Paul-Eerik Rummo tõlkes kogumikus "Ahermaa ja teisi luuletusi" (1999) ning Juhan Aru tõlkes ajakirjas Vikerkaar (nr 6, 2020, lk 1–5).

## Viited

## Välislingid
*https://en.wikisource.org/wiki/Prufrock_and_Other_Observations/The_Love_Song_of_J._Alfred_Prufrock
Haava tee

**Haava tee** on tänav mitmes Eesti asulas:

***[[Haava tee (Haabneeme)|Haava tee]]** Haabneeme alevikus
***[[Haava tee (Kaberneeme)|Haava tee]]** Kaberneeme külas Jõelähtme vallas
***[[Haava tee (Uusküla)|Haava tee]]** Uusküla külas Jõelähtme vallas
***[[Haava tee (Piira)|Haava tee]]** Piira külas Vinni vallas

## Vaata ka
*A. Haava tänav
*Haava põik
*Haava tänav
USA Suursaatkond Helsingis

**USA Suursaatkond Helsingis** on Ühendriigid diplomaatiline esindus Soomes Helsingis. Suursaatkond asub aadressil Itäinen Puistotie 14 B.

## Välislingid
*Suursaatkonna koduleht
IQOS

**IQOS** (/ˈaɪkoʊs/ EYE-kohs) on ettevõtte Philip Morris Internationali välja töötatud tubakakuumutussüsteem. Süsteem koosneb kaasaskantavast IQOS taskulaadijast, IQOS-hoidjast ja HEETS-tubakapulgast. Toode avalikustati esimest korda 2014. aasta juunis Jaapanis Nagoyas ja Itaalias Milanos. Sarnaselt eelnevatele suitsuvabadele toodetele valiti Jaapan esmaturuks, kuna sealsed tarbijad on avatumad uuetele tehnoloogiatele.

2020. aasta detsembri seisuga on IQOS saadaval 53 riigis ja saabus Eestisse müügile 2020 aasta lõpus. IQOS tubakakuumutussüsteem erineb traditsioonilistest sigarettidest, kuna põhineb tubaka kuumutamisel mitte põletamisel ja sellest tubakaaurude eraldumisel. Hoides palju madalamat temperatuuri, alla 350*C võrreldes sigareti kuni 800*C, jääb ära põlemine ja sellega ka kõige kahjulikumate ühendite teke. Uuringud on näidanud, et keskmiselt eraldub IQOSe kasutamisel 95% vähem kahjulike kemikaale võrreldes traditsiooniliste sigarettidega.

Erinevalt e-sigarettidest, kus sarnaselt leiab aset nikotiini manustamine aerosooli kaudu, ei kasuta IQOS vedeliku, vaid spetsiaalseid IQOSe jaoks loodud HEETS tubakapulki, mida kuumatatakse hoidjas spetsiaalse kuumutuslabaga. Aerosool koosneb peamiselt veest, glütseriinist ja nikotiinist. Peamisteks eelisteks on põlemise ja tuha mittetekkimine ja ebameedliva lõhna puudumine nii ruumis kui ka riietel.

IQOS brändi all müüakse kahte mudelit: esialgne IQOS 2.4 ja uuem IQOS 3 DUO, mida on võimalik kasutada kaks korda järjest ilma hoidjat laadimata.

Philip Morris Internationali uuringu tulemustel on maailmas ligikaudu 14.6 miljonit aktiivset IQOS kasutajat, kellest 73%, ehk 10.6 miljonit, on täielikult lõpetanud traditsiooniliste sigarettide suitsetamise selle tulemusel.

Rahva tervise kaitsmise eest vastutav USA Toidu- ja Ravimiamet (FDA) on tunnistanud elektriliselt kuumutatava tubakasüsteemi IQOS modifitseeritud riskiga tubakatooteks (MRTP).

Jeffrey Drope'i jt 2017. aastal koostatud ülevaade leidis, et on "vähe uuritud, milliseid aineid eraldub pärast seda, kui seade tubakapõhist pastat kuumutab". Samuti pole veel teada füüsilised mõjud kasutajatele." IQOS-i tekitatud heitkogused sisaldavad identseid kahjulikke koostisosi nagu tubakasuits, sealhulgas lenduvad orgaanilised ühendid võrreldaval tasemel sigaretisuitsu, polütsükliliste aromaatsete süsivesinike ja süsinikmonooksiidiga. Kõik need ained põhjustavad sigaretisuitsu põhjalike uuringute põhjal teadaolevalt olulist tervisekahjustust. Hollandi rahvatervise ja keskkonna instituudi andmetel on IQOS "tervisele kahjulik, kuid tõenäoliselt vähem kahjulik kui tubakasigarettide suitsetamine" 

## Viited
Miasteczko Krajeńskie

**Miasteczko Krajeńskie** (saksa keeles *Friedheim*) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Piła maakonnas, Miasteczko Krajeńskie valla halduskeskus. Miasteczko Krajeńskie asub Piłast umbes 19 km idakagus.

Asulat on esmamainitud 1454. aastal. Miasteczko Krajeńskie sai linnaõigused 1475. aastal, kuid kaotas need 1. jaanuaril 1973. aastal.

1. jaanuaril 2023 sai Miasteczko Krajeńskie linnaõigused tagasi.

## Viited
Django (raamistik)

**Django** on programmeerimiskeele Python põhine veebirakenduste loomiseks mõeldud vabavararaamistik . Django on loodud 21. juulil 2005 ning hallatud MTÜ Django Software Foundation poolt .
Peamine Django raamistiku eesmärk on muuta korduvad ja aeganõudvad veebiarenduse aspektid kiiresti läbitavaks ja komplekssed andmebaasipõhised lehed lihtsasti hallatavaks . Django raamistik on üles ehitatud järgmiste disainiprintsiipide järgi : 

* lahtiühendatavus ehk raamistiku kihtide iseseisvus ja teadmatus üksteisest;
* vähem koodi ehk Python keele dünaamilise võimekuse ära kasutamine;
* kiire arendus ehk eesmärk muuta korduvad ja aeganõudvad tööd kiiresti läbitavaks;
* ära korda end ehk arusaam, et iga kontsept ja andmetükk peaks elama ainult ühes kohas;
* selgesõnaline on parem kui kaudne ehk Pythonist tulnud PEP 20 disainipõhimõtte järgimine, mis tähendab, et kood ei tohiks teha liialt maagiat;
* järjepidevus ehk terve raamistiku nii madala taseme kui ka kõrge taseme kood peab olema üles ehitatud samaväärse järjepidevusega.

Mõned tuntumad Eesti veebirakendused, mis on Djangole ehitatud, on Ecoop, Novastar, PMC, Waybiller .

## Funktsionaalsus
Django raamistik on üles ehitatud MVC (*model-view-controller*) arhitektuuril. Raamistik sisaldab veebi mallide süsteemi, mis on mõeldud HTTP taotluste töötluseks, regulaaravaldistele üles ehitatud URL-i jagajat ja objekt-relatsioon kaardistajat, mis vahendab andmeid andmemudelite, mis on Djangos defineeritud Pythoni klassidega ja relatsioonilise andmebaasi vahel .
Lisaks on raamistikku ehitatud 

* testimisserver,
* ankeetide validatsiooni ja genereerimise funktsionaalsus, et tõlgendada andmemudeleid HTML ankeetideks,
* vahemälu süsteem mitmekülgseks kasutuseks nagu näiteks sessiooniinfo hoiustamiseks,
* tugi vahefunktsioonidele ja vaheklassidele, et sekkuda kolmanda osapoole funktsionaalsusega erinevatel andmeedastus- ja töötlusetappidel,
* Django raamistiku sisene jagaja, mis lubab erinevatel raamistiku komponentidel suhelda üksteisega ette defineeritud signaalidega,
* mitmekeelne tõlkesüsteem,
* andmebaasi ja Django mudelite tõlkesüsteem XML ja JSON keelteks,
* võimekus laiendada Django baasmootorit,
* Django raamistiku sisse ehitatud raamistik testimiseks .

Enne Django 3.0 versiooni, oli Django raamistik ehitatud WSGI printsiibile, pärast seda hakati implementeerima ASGI vaadete ehitust ning üleüldse asünkroonsust. 

## Django rakenduste serverid
Django veebirakenduste raamistik toetab ametlikult viit andmebaasi :

* PostgreSQL
* MySQL
* MariaDB
* SQLite
* Oracle

Django rakendusi saab kasutada Apache, Nginxi, Gunicorni, Cherokee ja flupi serveritega. Django sisaldab võimalust kasutada ka FastCGI serverit, lubades kasutust iga veebi serveri taga, mis kasutab FastCGI-d nagu näiteks Lighttpd või Hiawatha. Samuti on Djangot võimalik rakendada teiste WSGI tüüpi veebiserveritega .

## Viited
Kuumutatavad tubakatooted

**Kuumutatavad tubakatooted** on tooted, mis koosnevad üldjuhul tubakast või tubaka aseainest ja akutoitega küttesüsteemist, mis kuumutab tubakat . Kuumusega tekib tubakast sisse hingatav aerosool, mis sisaldab nikotiini, veeauru ja glütseriini. Kuumutatavates tubakatoodetes on tihti ka lisandeid, et tagada maitsestatus .

Tubakalehti kuumutatakse umbes 250–350 °C juures , ehk oluliselt madalamal temperatuuril kui traditsioonilised sigaretid, mille põlemistemperatuur võib olla kuni 800 °C.  Nikotiini eraldamiseks tubakalehtedest kasutavad kuumutatud tubakatooted üldiselt sisse ehitatud või väliseid soojusallikaid, soojendusega suletud kambrit või tootespetsiifilisi kohandatud tubakapulki . 

Esimesed põlemisvabad tubakatooted jõudsid turule 1980. aastate lõpus, kuid suurem kasutuselevõtt tarbijate poolt on leidnud aset viimaste aastate jooksul .

Teadusuuringutes on leitud, et kuumutatud tubakatoodetest tulev aerosool on üldjuhul vähem tervist kahjustav kui sigaretisuits. Seda on selgitatud madalama töötemperatuuri, teistsugune filtersüsteemi ja erineva füüsilise disainiga  .Uuringud on leidnud, et kuumatud tubakatoodetest ei tule nö *külgvoolu* osakesi, ehk on vähem kahjulikud teistele toas viibijatele. Selle fenomeni põhjuseks loetakse suuremat osakeste suurust ja veeauru osakaalu, mis aitab osakestel kiiresti aurustuda, võrreldes sigaretisuitsuga mille osakesed jäävad õhus ringlema.

Viimaste uuringute kohaselt on kõige rohkem kasutatav kuumutatud tubakatoode Philip Morris Internationali IQOS . Kõige suurem turg on Jaapan, kus kuumutatud tubakatooteid tuuakse turule tihti esimesena. Seda põhjendatakse Jaapani klientide suurema uudishimu ja uute tehnoloogiate vastuvõtlikkusega.

## Viited
Hommiku tänav (täpsustus)

**Hommiku tänav** on tänav järgmistes Eesti asulates:

*Hommiku tänav Järva-Jaani alevis 
*Hommiku tänav Keilas
*Hommiku tänav Kilingi-Nõmmes
*Hommiku tänav Kohila alevis 
*Hommiku tänav Mõisakülas
*Hommiku tänav Narvas
*Hommiku tänav Piira külas Vinni vallas
*Hommiku tänav Puhja alevikus 
*Hommiku tänav Pärnus
*Hommiku tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Pääsküla asumis
*Hommiku tänav Tartus Veeriku linnaosas
*Hommiku tänav Valgas
*Hommiku tänav Vanamõisa külas Saue vallas
*Hommiku tänav Vissi külas Nõo vallas
All Lives Matter

**"All Lives Matter"** on tunnuslause, mis on seotud liikumise Black Lives Matter kriitikaga. Sotsiaalmeedias levis vastav häštäg **#AllLivesMatter** (näiteks Pew Research Center' uurimuse kohaselt kasutati Twitteris ajavahemikus juuli 2016 – mai 2018 seda häštägi keskmiselt 1844 korda päevas). 

Tunnuslause "All Lives Matter" kasutajate arvates väljendab see rassiliselt neutraalset seisukohta Ameerika Ühendriikides esinevatele probleemidele. Kriitikute meelest väljendab "All Lives Matter" seisukohta, mille kohaselt rassiprobleeme ignoreeritakse või eitatakse.

"All Lives Matter" pooldajate seas on tuntud tegelasi, teiste seas USA president Donald Trump, presidendikandidaat (2016) Hillary Clinton, senaator Rand Paul ja räppar XXXTentacion; mustanahalistest kuulsustest näiteks senaator Tim Scott ja minister Ben Carson. 

## Viited

## Välislingid
*
Kuusiku tänav (täpsustus)

**Kuusiku tänav** on tänav järgmistes Eesti asulates:

*Kuusiku tänav Aandu külas Kohila vallas
*Kuusiku tänav Kiviõlis
*Kuusiku tänav Kohila alevis
*Kuusiku tänav Kohtla-Nõmme alevis
*Kuusiku tänav Märjamaa alevis
*Kuusiku tänav Rakveres 
*Kuusiku tänav Rootsi külas Kohila vallas
*Kuusiku tänav Rummu alevikus
*Kuusiku tänav Tabasalu alevikus
*Kuusiku tänav Tapal
*Kuusiku tänav Tõrvas
Janika Leoste

**Janika Leoste** (sündinud 17. augustil 1971) on eesti haridusteadlane, Tallinna Ülikooli nooremteadur. Tema uurimisvaldkond on õpperobootika.

2008. aastal pälvis ta aasta keeleteo konkursil peaauhinna ja rahvaauhinna eestikeelse väikelastekeskkonna mudila.lastekas.ee loomise eest.

2012. tunnustati teda Aadu Luukase missioonipreemia nominendipreemiaga.

2013. aastal andis ta välja lastemängu Jänku Jussi mängukaartidega.

## Viited


## Välislingid
*
Lehise tänav (täpsustus)

**Lehise tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Lehise tänav Haapsalus
*Lehise tänav Järva-Jaani alevis
*Lehise tänav Kiili alevis
*Lehise tänav Klooga alevikus
*Lehise tänav Laiuse alevikus
*Lehise tänav Maramaa külas Tartu vallas
*Lehise tänav Mäetaguse alevikus
*Lehise tänav Narvas
*Lehise tänav Saku alevikus
*Lehise tänav, tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis
*Lehise tänav Tuudi külas Lääneranna vallas
Ester Oras

**Ester Oras** (sündinud 11. septembril 1984) on eesti arheokeemik. Ta on Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonnas keemia instituudis analüütilise keemia kaasprofessor.

Peamiselt töötab ta orgaaniliste jäägianalüüside alal, kombineerides arheoloogiliste leidude uurimist analüütilise keemiaga. Tema põhiline uurimisvaldkond on biomolekulaaranalüüsid (lipiidid, proteiinid) ja muistse toidukultuuri uuringud. Samuti on tal kogemused massispektromeetria ja elementanalüüsi alal.

Ester Oras on Eesti Noorte Teaduste Akadeemia liige.

## Tunnustus
2017. aastal pälvis ta Professor Peeter Tulviste mälestusfondi stipendiumi. Fondi eesmärk on toetada ja tunnustada üliõpilasi ja noorteadlasi, kes on ühiskondlikult aktiivsed ning panustavad silmapaistva õppe- ja teadustööga Eesti ühiskonna edendamisse.

Samal aastal sai Oras Eesti muuseumide auhinnakonkursil väikse muuseumiroti parima muuseumikogu arendaja kategoorias koos Jaanika Andersoniga Tartu Ülikooli muuseumi projekti "Muumiate interdistsiplinaarsed uuringud ja tulemuste tutvustamine erinevatele sihtgruppidele" eest.

2022. aastal pälvis ta Tartu Ülikooli aumärgi.

## Viited


## Välislingid
*
Mari Väina

**Mari Väina** (varem **Mari Sarv**; sündinud 22. augustil 1972) on eesti folklorist.

Ta on õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis majandusteaduskonnas (ei lõpetanud). Ta lõpetas 1998. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogina.

Eesti Kirjandusmuuseumi vanemteadur. Teaduskraadi sai ta 2008. aastal Tartu ülikoolis folkloristika doktoriõppes.

Ta on Haridus- ja Teadusministeeriumi Teaduskollektsioonide humanitaarteaduslike kogude ekspertnõukogu juhtkonnas, Eesti Rahvaluule Arhiivi (ERA) uurimisprojekti "Folkloor kultuurilise kommunikatsiooni protsessis: ideoloogiad ja kogukonnad" juht, ERA toimetuste toimetuskolleegiumi liige, Eesti digitaalhumanitaaria aastakonverentside üks peakorraldajatest, Eesti Kirjandusmuuseumi teadusnõukogu liige, Rahvusraamatukogu Eesti veebiarhiveerimise ekspertide töörühma liige, Rahvusvaheliste regilaulukonverentside seeria üks peakorraldajatest.

2020. aastal aitas Mari Sarv koguda ja valitsusele viia toetusallkirjad Eesti-uuringute rahastuse parandamiseks.

## Teoseid

* 2001 – "Regilaul – keel, muusika, poeetika" (toim Mari Sarv ja Tiiu Jaago)
* 2008 – "Loomiseks loodud: regivärsimõõt traditsiooniprotsessis"

## Tunnustus

* 2022 – Eesti folkloristika aastapreemia

## Viited


## Välislingid
*
Montaigne (laulja)

**Jessica Alyssa Cerro** (sündinud 14. augustil 1995 Sydneys), rohkem tuntud esinejanime **Montaigne** all, on Austraalia laulja, laulukirjutaja ja muusik.

2016. aastal võitis Montaigne oma albumi "Glorious Heights" eest ARIA muusikaauhindade debüütartisti auhinna.

Ta pidi esindama 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Austraaliat lauluga "Don't Break Me", kuid võistlus jäi koroonapandeemia tõttu ära. 2. aprillil 2020 teatati, et Montaigne esindab oma riiki ka 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. 5. märtsil 2021 avaldati ta laul "Technicolour", mis ei pääsenud poolfinaalist edasi, saavutades 28 punktiga 14. koha.

## Diskograafia
### Albumid

### EP-d

### Singlid
#### Peaartistina

#### Kaasartistina

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Goodhouse

**Goodhouse** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas. Goodhouse asub Oranje jõe vasakul kaldal Namiibia piiri ääres.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goodhouse'i elanikest värvilisi 98,83%, mustanahalisi aafriklasi 0,58% ja teisi 0,58%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,51% inimesi, inglise keelt 2,91% ja tsvana keelt 0,58%.

## Viited
Soo (film)

**"Soo"** on Oskar Lutsu  jutustuse "Kirjutatud on ..." (1914, hilisemais trükkides "Soo") ainetel valminud Eesti film.

Filmi näidati esmakordselt 8. jaanuaril 2022 Palamusel. Pidulik esilinastus toimus aga 14. veebruaril.

## Osatäitjad

* Liis – Liis Lass 
* Jakub – Indrek Taalmaa 
* Toomas – Franz Malmsten juunior 
* Metskassi ema – Epp Eespäev 
* Metskass Hilda – Hanna-Ly Aavik 
* Johannes – Helgur Rosental 
* Proua Martinson – Grete Kuld 
* Ülemteener – Toomas Suuman 
* Jannu – Märten Matsu 
* Madjak – Martin Kork

## Viited


## Välislingid
* "Soo" Taska Filmi kodulehel
*  IMDb-s
* "Soo" treiler YouTube'is
* "Ilmus Oskar Lutsu samanimelisel jutustusel põhineva filmi "Soo" esimene lühiklipp" ERR kultuur, 26. mai 2021
* "Franz Malmsten: "Soo" võtetel oli pingelisi loodusega võitlusi" ERR Menu, 6. jaanuar 2022
* "Grete Kuld mängufilmist "Soo": õudust saab küll" ERR Menu, 11. veebruar 2022
* "Andrei Liimets: "Soo" on üle ootuste hea" ERR Kultuur, 15. veebruar 2022
* "Arvustus. "Soo": žanrikino potentsiaal rahvafilmis" ERR Kultuur, 15. veebruar 2022
Grödig

**Grödig** on alev ja vald *(Marktgemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Salzburgi liidumaal Austrias. 

## Geograafia

Grödig asub Salzburgi linnapiirist lõunas ajaloolises *Flachgau* piirkonnas, Saksamaa Baieri piiri ääres. Turulinn paikneb Salzburgi nõo edelaservas Berchtesgadeni Alpide jalamil. Naabruses asuva Untersbergi massiivi tipud, samuti selle arvukad šahtkoopad on kaitseala ja populaarne päevareisijate sihtkoht. Köisraudtee viib üles Geierecki kannusele kõrgusel 1776 m. Turulinn ühines Euroopa kliimaliiduga 1990. aastal.

Grödigis asuvad rahvusvahelise juurdepääsu kontrolli- ja turvaettevõte SKIDATA ning *[[Mozartkugel]]i* kondiitritootja Mirabell (Mondelez Internationali osa). Sellel on Salzburg-Südi ristmiku kaudu juurdepääs *[[Tauern Autobahn]]ile*.

Asumid on Eichet, Glanegg, Grödig, Fürstenbrunn ja Sankt Leonhard.

## Ajalugu

*Crethica* kirikut on esmamainitud piiskop Arn von Salzburgi poolt välja antud 790. aasta dokumendis. Nimi on tõenäoliselt seotud friuli keelse *cret*, "kivi", "pragu" ja võib pärineda Vana-Rooma aegsest *[[Salzburg|Iuvavum]]i* linnast, kui Untersbergi piirkonnas kaevandati lubjakivi. Toonase *[[Noricum]]i* provintsi osana oli kohalik elanikkond Püha Severinuse (suri 482. aastal) poolt ristitud, kui piirkonda hakkasid asustama Baieri talupojad.

Grödigi valdusi haldas Salzburgi Püha Peetruse klooster. Mungad ehitasid kunstliku vooluveekogu (*Almkanal*), mis kulges Berchtesgadener Achest Grödigi kaudu Salzburgi kesklinna, sealhulgas kulg läbi Mönchsbergi mäe. 1350. aasta paiku sai Glaneggi loss Salzburgi vürstlike peapiiskoppide halduskohaks. Leonhard von Keutschachi (1495–1519) ja Markus Sittikus von Hohenemsi (1612–1619) valitsemisajal ehitati see ümber tornlinnuseks ja sai hiljem Salzburgi kindlussüsteemi osaks. Pärast vürstliku peapiiskopkonna sekulariseerimist 1803. aastal ostis hoone kuurvürst Ferdinand III ja see siiani eravalduses.

Viienda koalitsiooni sõja ajal 1809. aastal algatas üks Tirooli mässu juhte Joachim Haspinger kohalikke ülestõuse Prantsuse vägede vastu, mis novembris lõpuks maha suruti.

## Sport

Jalgpallimeeskond SV Grödig võistles aastatel 2015–16 Austria jalgpalli Bundesligas.

## Tuntud inimesi
* Harald Krassnitzer (* 1960), näitleja
* Karlheinz Böhm, näitleja ja filantroop

## Viited
Koroonaviiruse teadusnõukoda

**Koroonaviiruse teadusnõukoda** on Jüri Ratase teise valitsuse eriolukorra valitsuskomisjoni poolt 20. märtsil 2020 kokku kutsutud teadusnõukoda, mis kogub ja analüüsib valitsuskomisjoni jaoks eksperdiinfot. Nõukoda hindab muu hulgas seda, kuidas kehtivad piirangud koroonaviiruse levikut tõkestavad ja tõrjuvad.

COVID-19 tõrje teadusnõukoja juht oli algselt Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituudi professor Irja Lutsar. Detsembris 2021 määrati teadusnõukoja uueks juhiks Tartu Ülikooli rakubioloogia professor Toivo Maimets.

Ülejäänud nõukoja liikmed olid algselt:
*Tartu Ülikooli matemaatilise statistika professor Krista Fischer,
*Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi afektiivse psühholoogia vanemteadur Andero Uusberg,
*Põhja-Eesti Regionaalhaigla ülemarst ja Tartu Ülikooli kirurgiliste haiguste professor Peep Talving,
*Tartu Ülikooli Kliinikumi infektsioonhaiguste arst Pilleriin Soodla. 
**Kuni novembrini 2021 oli teadusnõukoja liikmeks ka Tartu Ülikooli rakendusviroloogia uurija-professor Andres Merits.
**Kuni 2020. aasta lõpuni oli teadusnõukoja liikmeks ka Tervise Arengu Instituudi teadussekretär Kristi Rüütel, kelle vahetas välja Andero Uusberg.

Toivo Maimets pani kokku teadusnõukoja uue koosseisu, mis alustas tegevust jaanuaris 2022. Sinna kuuluvad:
* Põhja-Eesti Regionaalhaigla infektsioonikontrolli talituse juhataja ja vanemarst Mait Altmets,
* Tartu Ülikooli psühhofüsioloogia professor Jaanus Harro,
* Tartu Ülikooli peremeditsiini professor ning peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituudi juhataja Ruth Kalda,
* Tartu Ülikooli molekulaarimmunoloogia professor ja bio- ja siirdemeditsiini instituudi biomeditsiini osakonna juhataja Pärt Peterson,
* Tartu Ülikooli viroloogia kaasprofessor Margus Varjak,
* Tartu Ülikooli kommunikatsiooniuuringute professor Triin Vihalemm.

Alates 2023. aastast annab nõukoda nõu Sotsiaalministeeriumi tervisevaldkonna kriisijuhtimise meeskonnale ning neil on leping tegutsemiseks aasta lõpuni.

## Viited
Mattsee

**Mattsee** on turulinn *(Marktgemeinde)* samanimelise järve ääres Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.

## Ajalugu

765. aasta paiku rajas Baieri hertsog Tassilo III Mattsee benediktlaste kloostri, mis sai 993. aastal Passau piiskopkonna osaks ja muudeti kanoonikute kolleegiumiks. Passau piiskopid ehitasid 12. sajandil Mattsee lossi.

1807. aastast Salzburgi peapiiskopkonna jurisdiktsiooni all, on kolleegium ka tänapäeval olemas. Gooti stiilis kloostrikirikus on rikkalik barokkvarustus ja silmatorkav 60 m kõrge torn, mis lisati 1766. aastal. Kõrval on muuseum, kus on Johann Michael Rottmayri maalid, astronoomiline kell ja kuningas Ludwig Sakslase 860. aastal väljastatud kinkeakt.

## Tuntud inimesi

* Anton Diabelli (1781-1858), helilooja

## Sõpruslinn

* Bühl (Saksamaa, aastast 1972)

## Viited
Philipstown

**Philipstown** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Renosterbergi vallas.

Philipstown asutati 1863. aastal ja sai linnaõigused 1876. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Philipstowni elanikest värvilisi 58,47%, mustanahalisi aafriklasi 36,30%, valgeid 4,55%, India või Aasia päritolu inimesi 0,36% ja teisi 0,33%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 70,18%, koosa keelt 27,00% ja inglise keelt 0,83%.

## Viited
Igor Mölder

**Igor Mölder** (sündinud 1. juulil 1977) on Eesti ettevõtja ja investor.

Ta on Capital Mill OÜ tegevjuht ja juhatuse liige, ettevõtte peamiseks tegevusalaks on kinnisvaraarendus ja -haldus. 

Investorina omab osalust mitmes Eesti ettevõtetes, millest üks tuntumaid on Coop Pank. Ta omab pangas osalust läbi ettevõtte CM Capital OÜ, millele kuulub 6,8% Coop Panga aktsiatest).

Igor Mölder alustas investeerimisalast tegevust Hansapangas 2001. aastal investeerimiskonsultandina ja 2003. aastal sai personaalse varahalduse investeeringute direktoriks. Tema peamiseks vastutusalaks oli kinnisvara ja portfellihaldus. Pikka aega oli ta Hansa investeerimisfondide ja varahalduse investeerimiskomitee liige.

Aastatel 2005–2008 kuulus Igor Mölder Arco Baltic Real Estate Fundi nõukokku.

## Ettevõtlus

## Vaata ka
* Coop Pank

## Viited
Watergate'i skandaal

**Watergate'i skandaal** oli Ameerika Ühendriikide poliitiline skandaal, mis põhjustas president Richard Nixoni tagasiastumise.

17. juunil 1972 murdsid viis meest sisse Demokraatliku Partei peakontorisse, et parandada sinna ebaseaduslikult paigaldatud pealtkuulamisseadmeid. Kuna turvamees avastas sissemurdmise, arreteeris politsei kõik sissetungijad sündmuspaigal ning leidis ka pealtkuulamisseadmed. Nixon otsustas sissemurdmise, illegaalse pealtkuulamise ja dokumentide varguse kinni mätsida.

1973. aastal avaldasid New York Times ja Washington Post, et peakontorisse sissemurdnud meestelt leitud raha pärines president Nixoni tagasivalimiskampaania komiteest. Washington Postiga tegi koostööd anonüümne informaator "Sügav kõri", kes andis ajakirjanikele olulise info Nixoni administratsiooni seotusest sissemurdmisega ning selle kinnimätsimise kohta. 2005. aastal avalikustas, endine FBI abidirektor William Mark Felt, et tema oli olnud Posti anonüümne informaator.

Senati ülekuulamistel tunnistas Nixoni abiassistent Alexander Butterfield, et Ovaalkabineti vestlusi salvestati ning endine Valge Maja nõunik John Dean tunnistas, et Nixon oli käskinud Watergate'i sissemurdmise kinni mätsida. Ülemkohus otsustas üksmeelselt, et Nixon peab Ovaalkabineti salvestised uurijatele üle andma ning need tõestasid tema süüd. 

9. augustil 1974 teatas Nixon, et astub ametist tagasi ja on ainus Ameerika Ühendriikide president, kes on ametist tagasi astunud. 8. septembril 1974 andis uus president Gerald Ford talle armu.

## Vaata ka
* Katargate

## Viited
Tainarull

**Tainarull** (ka *taignarull*) on puidust enamlevinud töövahend paljude tainaste puhul.

Marmorist tainarulli kasutatakse tundlike tainaste puhul, mis peavad püsima külmana. Raske tainarulliga on tainast lihtsam lahtirullida. Nakkumatu pinnakattega tainarulli kasutatakse kleepuvate tainaste puhul. Nailonist ja silikoonist tainarull sobib martsipani ja suhkrumassi puhul, kasuta abivahendina ka tuhksuhkrut. Väiksemad käepidemega rullid on abiks tainarullimisel pirukavormides. tainarullid on metallist teljega, puhastatavad.


Rolling pin 2017.jpg|
Mini-Nudelholz -0992.jpg|
Válečeky na těsto 03.jpg|


## Välislingid
Lamborghini Aventador

**Lamborghini Aventador** on Itaalia autotootja Lamborghini keskmootoriga kaheukseline sportauto, mida toodeti kaheukselise kupee ja rodsterina..

## Ajalugu
Aventador avalikustati Genfi autonäitusel 28. veebruaril 2011. aastal ja see oli mõeldud asendama tollal juba kümnendijagu vana Murciélagot. Algselt oli planeeritud toota 4000 Aventadori, aga 2016. aastaks oli toodetud juba 5000 autot. 

## Mootor

Aventator LP700-4 mootor on 6,5-liitrine V12 bensiinimootor, mille võimsus on 515 kW (700 hobujõudu). Mootori mass on 235 kg. 

## Kiirus
Ametlik tippkiirus on 350 km/h (217 mph). 

## Mudelid
# Aventator LP700-4 Roadster
# Aventator SuperVeloce
# Aventator SuperVeloce LP 750-4 Roadster
# Aventator S LP740-4 
# Aventator SVJ LP770-4 Roadster
# Aventator dreamliner edition

## Kere
Aventadoril on kaks ust ja uksed avanevad üles poole. Lamborghini Aventatori disainer oli Filippo Perini.
Viini nõgu

**Viini nõgu** (saksa keeles *Wiener Becken*, baieri keeles *Weana Beckn*, tšehhi keeles *Vídeňská pánev*, slovaki keeles *Viedenská kotlina*) on geoloogiliselt noor settebassein Alpi mäestiku ja Karpaatia mäestiku eelahelike ning Pannoonia tasandiku vahelises alas. Kuigi nõgu eraldab Ida-Alpe topograafiliselt Lääne-Karpaatidest, ühendab ta neid geoloogiliselt vastavate kivimite kaudu maa all.

Nõgu on nime saanud Austria pealinna Viini järgi.

## Vaata ka
*Pannoonia meri

## Välislingid
Valents (keemia)

**Valents** on keemilise elemendi aatomi omadus moodustada keemilisi sidemeid teiste aatomite või aatomirühmadega. Ühe elemendi aatomeil võib erinevates ühendites olla erisugune arv sidemeid.

Valentsiarvuks (või ka valentsiks) nimetatakse suurimat sidemete arvu, mida element võib luua. Selle määrab aatomi väliskihi elektronide – valentselektronide – arv. See arv on võrdne elementide perioodilisussüsteemi peaalarühma numbriga (I kuni VIII).

Valentsi mõiste võttis 1852. aastal kasutusele inglise keemik Edward Frankland. Tänapäeval kasutatakse selle asemel mitmekülgsema tähendusega terminit oksüdatsiooniaste. Valentsiarv on võrdne oksüdatsiooniarvu absoluutväärtusega.   

## Vaata ka
*Oksüdatsiooniaste
*Valentssidemete teooria
Linnuse tee (täpsustus)

**Linnuse tee** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Linnuse tee Iru külas Jõelähtme vallas
*Linnuse tee Kirumpää külas Võru vallas
*Linnuse tee Kuressaares
*Linnuse tee Lihulas
*Linnuse tee, tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis
*Linnuse tee Valjala alevikus
Loigu tänav (täpsustus)

**Loigu tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Loigu tänav Karksi-Nuias
*Loigu tänav Kilingi-Nõmmes
*Loigu tänav Kärdlas
*Loigu tänav Märjamaa alevis
*Loigu tänav Saarde külas Saarde vallas
*Loigu tänav, tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis
*Loigu tänav Võhmas
Grete Arro

**Grete Arro** (sündinud 18. märtsil 1982) on eesti haridus- ja keskkonnapsühholoog.

Aastatel 2006–2009 töötas ta Tartu Ülikoolis, 2010. aastast töötab Tallinna Ülikoolis teadurina. 
Tema uurimishuvid on seotud õppimise eri aspektidega, peamiselt mõtlemise arengu, väärmõistete, motivatsiooni ja eneseregulatsiooniga, ühe huvifookusega ka keskkonnateadlikkuse mõtestamisel ja toetamisel.

## Teadusauhinnad
2013. aastal sai Arro Tallinna ülikooli rakenduslike teadus- ja arendustööde konkursil teise koha uuringuga „Risti aleviku elanike hoiakud 330 kV elektriliini trassi asukoha võimalike variantide suhtes“. 

Samal aastal pälvis ta oma ülikooli üliõpilaste teadustööde konkursil teise koha teaduspublikatsioonide arvestuses uuringuga „Peeking into Personality Test Answers: Inter- and Intraindividual Variety in Item Interpretations“.

## Ühiskondlik tegevus
2017. aastal toetas Arro "152 kirja", kus 152 eesti kultuuritegelast soovis Rail Balticu toonasel kujul rajamise peatamist ja Eesti vajadustest lähtuva raudtee kavandamist.

2020. aastal oli Grete Arro Arengukoostöö Ümarlaua käivitatud asjade lugusid rääkima õhutava kampaania #väärtvana idee autor.

## Tunnustus
*2024 Kodanikupäeva aumärk

## Viited

## Välislingid
*
Wienerwald

**Wienerwald** ('Viini mets'; baieri keeles *Weanawoid*, ladina keeles *Mons Cetius*) on metsane mägipiirkond, mis moodustab Põhja-Lubjakivialpide kirdepoolse eelmäestiku Alam-Austria ja Viini liidumaades. 45 km pikk ja 20–30 km lai küngastik on tiheda metsaga ning viinlaste seas populaarne puhkeala.

## Asukoht

Wienerwald külgneb Triestingi, Gölseni, Traiseni ja Doonau jõega ning asub Mostvierteli ja Industrievierteli piiril, mis on kaks neljast Alam-Austria veerandikust. Ulatudes Viini linna endasse, on see linna ümbruse tihedalt asustatud piirkonna populaarne väljasõidukoht.

## Loodus
### Pinnamood

Wienerwaldi kõrgeim kõrgus on Schöpfl (893 m üle merepinna), kus asub Leopold Figli observatoorium. Olulised jõed Wienerwaldis on Wien, Schwechat ja Triesting. Kirdepoolseim Leopoldsberg, kust avaneb vaade Doonaule ja Viini nõole, moodustab Alpide idaotsa.

Wienerwaldi mäeahelik on üleminek Ida-Alpide ja Karpaatide vahel, mida eraldavad Doonau ja mõned Viini lähedal asuvad tektoonilised jooned. Põhjaosa on Alpide liivakivivööndi osa, lõunaosa aga Põhja-Lubjakivialpide osa. Idas on piiriks termiline joon, mis moodustab geoloogilise murdejoone Viini nõoga.

### Looduskaitse
Kuigi Wienerwald on kaitsealune maastik ja oluline puhkeala, ohustab seda valglinnastumine. Lainzer Tiergarten, ulatuslik metssigade ja teiste metsloomadega asustatud park, samuti Schwarzenbergpark, rajati Viini linna territooriumile 19. sajandil. Sandstein-Wienerwaldi looduspark asub Purkersdorfi lähedal, Viinist u 20 km lääne pool. Seal on ka mõned koopad, näiteks Dreidärrischenhöhle ('kolme kurdi mehe koobas').

Kogu Wienerwaldi metsa põhjaosas kasvavad pöögid, tammed ja valgepöögid, lõunas on okaspuud, enamasti männid ja nulud. Viimases piirkonnas asub Föhrenberge ('männimägede') looduspark.

## Ajalugu

Wienerwald on olnud asustatud ilmselt alates 8. sajandist. Wienerwald oli kuninglik jahipiirkond 11. sajandist kuni 1850. aastani. Avaaride mõjul asus sinna pärast suurt rahvasterännet elama palju slaavlasi, mis võib seletada selliseid külanimesid nagu Döbling, Liesing või Gablitz. Alates 16. sajandist tegeleti metsandusega. Umbes 1840. aastal alanud tööstusareng soodustas piirkonna asustamist.

Läbi Wienerwaldi põhjaosa (Tulln an der Donaust) toimus kuningas Jan III Sobieski Poola vägede marss, mis pidi 1683. aasta septembris Viini aitama.

1870. aastal tehti plaane suurem osa metsast maha võtta, kuid see põhjustas avalikkuse vastuseisu, mille üks tähtsamaid tegelasi oli Josef Schöffel. 1987. aastal kirjutasid Viini, Alam-Austria ja Burgenlandi liidumaa kubernerid alla Wienerwaldi deklaratsioonile, et kaitsta piirkonna loodust.

## Vaata ka
* Wienerwaldsee
Wienerwaldsee

**Wienerwaldsee** (tõlkes *Viini metsjärv*) on madal veehoidla, mis asub Viinist 20 kilomeetrit läänes Alam-Austrias. Veehoidla pindala on 	0,32 km².

See jääb Austria A1 maantee äärde.

Veehoidla loodi Viini jõe paisutamisega aastatel 1895–1897.

Veehoidla põhjakaldal asub mälestusmärk Wilhelm Kressile.

## Vaata ka
*Wienerwald
Marina Kurvits

**Marina Kurvits** (sündinud 9. juulil 1978) on Eesti haridustehnoloog. 

Ta töötab Tallinna Ülikooli digitehnoloogiate instituudi õpikeskkondade arendaja ja matemaatika didaktika õppejõuna.

Ta on mitme haridusteadusliku uuringu kaasautor.https://www.researchgate.net/profile/Marina-Kurvits

## Ühiskondlik tegevus
Ta on pidanud blogi haridustehnoloogiaveeb.blogspot.com.

2020. aastal osales ta Arvamusfestivali teadusalal arutelus "Matemaatika õppimise võlu".

## Muu tegevus
Marina Kurvits on ettevõtete Kurvits Studio ja Marina Kurvitsa Õpidisaini Töökoda juhatuste liige.https://www.inforegister.ee/ATEKJCV-MARINA-KURVITS

## Viited

## Välislingid
*
Karin Täht

**Karin Täht** (sündinud 31. mail 1969) on eesti teadlane, Tartu Ülikooli psühhomeetria lektor ja matemaatikahariduse psühholoogia kaasprofessor.

Ta lõpetas 1986 Tartu 1. keskkooli, praeguse Treffneri gümnaasiumi. 1992 sai ta Tartu ülikooli matemaatikateaduskonnast matemaatikaõpetaja kutse ja 1993 kaitses samas magistritöö matemaatika alal.

Alates 2007 on ta töötanud Tartu ülikooli psühholoogia instituudis ja alates 2022 on ta samas psühhomeetria kaasprofessor.

Oma doktorikraadi sai ta 2012. aastal Tartu ülikoolis tööga "Õpilaste õpimotivatsioon erinevates kultuurides".

Ta on uurinud nutiseadmete ja digiõpikute mõju lastele, tema peamine uurimisvaldkond on matemaatikaharidus, kitsamalt selle psühholoogilised alamkategooriad matemaatikaärevus, matemaatika õppimine ja digiseadmete kasutamine.

2013. aastal ilmus tema kaasautorlusel õpik "Kõrgkool ja psühholoogia" Tartu Ülikooli kirjastuselt.

2013. aastal ilmus tema kaastõlkimisel raamat "Psühholoogia uurimismeetodid" Tartu Ülikooli kirjastuselt.

Aastast 2019 on ta töötanud ka Tartu ülikooli matemaatika ja statistika instituudis matemaatikahariduse psühholoogia kaasprofessorina.

Ta osaleb psühholoogia instituudi teadusprojektis "Heaolu ennustamine, mõistmine ja tõstmine harukordselt rikkaliku ja mahuka andmestiku toel", mis uurib koolides toimuvat.

Karin Täht on kahe täiskasvanud poja ema. 2025. aasta seisuga on tal 3 lapselast.

## Viited


## Välislingid

*
Faraday elektrolüüsiseadused

**Elektrolüüsiseadused**, mis on nimetatud nende avastaja '''Faraday''' järgi, kirjeldavad elektrilaengu ja aine muundumise vahelist seost elektrokeemilistes reaktsioonides. Elektrokeemia põhiliste seadustena kehtivad nad ka keemiliste vooluallikate korral.

Faraday avaldas oma elektrolüüsiseadused 1834. aastal järgmises sõnastuses:
#Elektrolüütiliselt sadestunud aine hulk on võrdeline elektrolüüti läbiva elektrilaenguga.
#Ühesuguste elektrihulkade korral on elektroodil sadestuva aine (elemendi) hulk võrdeline aine molaarmassiga ja pöördvõrdeline aine ekvivalentse massiga.

Mõlemat seadust saab väljendada ühe valemiga, milleni võib jõuda järgmiselt.

Ühevalentse keemilise elemendi ühe mooli elektrolüütiliseks sadestamiseks elektroodil on vajalik elektrilaeng
: \frac{Q_1}{\text{1 mol}} = e \cdot N_\mathrm A = F,

kus e  (= 1,602&nbsp;176&nbsp;634 × 10–19 C) on elementaarlaeng, N_\mathrm A  (= 6,022&nbsp;140&nbsp;76 × 1023 1/mol) on Avogadro arv (väljendab elemendi ioonide arvu 1-moolises ainehulgas) ja F (= 96&nbsp;485,33212 C/mol) on Faraday arv (võrdub elektrilaenguga, mis on vajalik ühevalentse aine 1 mooli sadestamiseks (ühtlasi võrdne aine 1 mooli elektronide laenguga). 

Ainehulga n elektrolüütiliseks sadestamiseks keemilise elemendi mis tahes valentsi korral peab ainet läbima elektrilaeng

:Q = n \cdot z \cdot F, 

kus n on ainehulk (moolides),  z on reageeriva elemendi iooni valentsiarv (puuduvate või liigsete elektronide arv), ja F on Faraday arv. 

Vastavalt molaarmassi M definitsioonile saab sadestuva (reageeriva) aine massi m avaldada kujul

:m = M \cdot n. 

Kui avaldada elektrilaengu valemist ainehulk  n = \frac {Q}{z \cdot F} ja panna massi m valemisse, saamegi Faraday seadusi väljendava valemi:

:m = {M \cdot Q \over z \cdot F}.

Faraday esimese seaduse puhul on M, \,F  ja z konstantsed, seega mida suurem laeng Q, seda suurem mass m.

Teise seaduse puhul on konstantsed Q, \,F  ja z, nii et mida suurem M/z, seda suurem m.

Konstantse  voolutugevuse I korral on laeng Q võrdeline elektrolüüsi ajaga t:

:Q = I \cdot t.

Kui teha see asendus massi valemis, saame avaldada elektrolüüsil sadestuva aine massi sõltuvalt muutumatu tugevusega voolust ja ajast:

:m = {M \cdot I \cdot t \over z \cdot F}.

## Vaata ka
* Elektrolüüs
Wienerwaldi vald

**Wienerwald** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas. See on saanud nime Wienerwaldi järgi.

## Külad

* Ameisbühel
* Buchelbach
* Dornbach
* Festleiten
* Grub
* Gruberau
* Lindenhof
* Rohrberg
* Sittendorf
* Stangau
* Sulz im Wienerwald
* Vogelgraben
* Wöglerin

## Vaatamisväärsusi

* Wildeggi loss Sittendorfis


 Sittendorf Kirche1755.jpg|Sittendorfi kirik
 Kirche Sulz.jpg|Sulzi kiriku sisevaade
 Sulz Kirche1762.jpg|Sulzi kiriku välisvaade


## Viited
Lõo tänav (täpsustus)

**Lõo tänav** on tänav mitmes asulas:

* Lõo tänav on tänav Eametsa külas Tori vallas
* Lõo tänav on tänav Järvakandi alevis Kehtna vallas
* **[[Lõo tänav (Pärnu)|Lõo tänav]]** on tänav Pärnus
* Lõo tänav on tänav Sauga alevikus Tori vallas
* **[[Lõo tänav (Tallinn)|Lõo tänav]]** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis
* **[[Lõo tänav]]** on tänav Tartus Tammelinnas
Jüri Kurvits (teadlane)

**Jüri Kurvits** (sündinud 1978) on eesti matemaatik. 

Ta on Tallinna Ülikooli matemaatika didaktika lektor ja Tallinna Tehnikaülikooli matemaatika lektor.

Doktoritöö "Development of proportional reasoning and rational numbers" kaitses ta Helsingi ülikoolis.

## Tunnustus
* 2012 – Tallinna ülikooli parim matemaatika õppejõud
* 2012 – Tallinna haridusameti innovaatilise õpetaja auhinna laureaat
* 2019 – Tallinna ülikooli digitehnoloogiate instituudi parim õppejõud

## Raamat
2015. aastal ilmus Jüri Kurvitsa kaasautorlusel teos "Investeeringute matemaatika alused" (kirjastus Argo)

## Viited


## Välislingid
*
Kara Mustafa Paša

**Kara Mustafa Paša** (osmanitürgi keeles *مرزيفونلى قره مصطفى پاشا*‎; sündinud 1634/1635. aastal Merzifonis Rumi ejaletis – 25. detsember 1683 Belgrad Budini ejalett) oli Osmanite riigi suurvesiir ja sõjaväelane, kes pärast ebaõnnestumist Viini lahingus lämmatati sultan Mehmed IV käsul.
Lõokese tänav (täpsustus)

**Lõokese tänav** on tänav mitmes asulas:

* **[[Lõokese tänav (Haapsalu)|Lõokese tänav]]** Haapsalus
* **[[Lõokese tänav (Jõgisoo)|Lõokese tänav]]** Jõgisoo külas Saue vallas
* **[[Lõokese tänav (Käina)|Lõokese tänav]]** Käina alevikus
* **[[Lõokese tänav (Narva)|Lõokese tänav]]** Narvas
* **[[Lõokese tänav (Paide)|Lõokese tänav]]** Paides
* **[[Lõokese tänav (Pühajõe)|Lõokese tänav]]** Pühajõe külas Toila vallas
* **[[Lõokese tänav (Sindi)|Lõokese tänav]]** Sindis
* **[[Lõokese tänav (Tabasalu)|Lõokese tänav]]** Tabasalu alevikus
* **[[Lõokese tänav]]** Tallinnas Kristiine linnaosa Tondi asumis
* **[[Lõokese tänav (Türi)|Lõokese tänav]]** Türil

## Vaata ka
* **[[Lõo tänav (täpsustus)]]**
Rumi ejalett

**Rumi ejalett** (osmanitürgi keeles *ایالت روم*‎ ehk *Eyālet-i Rūm*), hiljem **Sivasi ejalett**, oli Osmanite riigi haldusüksus Põhja-Anatoolias aastatel 1398–1864. Ejaleti halduskeskuseks määrati algselt Amasya, siis Tokati ning hiljem  Sivasi linn.
Uku Vainik

**Uku Vainik** (sündinud 31. mail 1985) on eesti psühholoog, Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi käitumisgeneetika professor ja Montréali neuroloogilise instituudi külalisprofessor.

Ta kaitses 2015. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia instituudis doktoritöö teemal "Towards a comprehensive framework for the psychological mechanisms of obesity and overeating" (Ülekaalu ja ülesöömisega seotud psühholoogilised mehhanismid: mitmekülgse raamistiku loomine). Töö juhendajad oli Jüri Allik ja Lesley Kathleen Fellows.

Vainiku uurimise põhisuunad on tervisepsühholoogia ja isiksusepsühholoogia. Teda huvitab impulsiivuse ja enesekontrolli täpsem mõõtmine. Ta on uurinud peamiselt toitumishäireid.

Temast sai seitsmes Eestis töötav teadlane, kes sai 2023. aasta septembris Euroopa Teadusnõukogu alustava teadlase grandi. Selle eesmärgiks on kaardistada kehakaalumuutuste käitumuslikke ja geneetilisi seoseid.

## Publikatsioonid
2019. aastal ilmus tema artikkel rasvumise ja sõltuvuse vahelistest seostest ajakirjas Nature Human Behaviour.

## Auhinnad
* 2013. aastal pälvis Vainik teise koha Eesti Teadusagentuuri doktoritööde konkursil terviseuuringute kategoorias
* 2013. aastal publikatsioonipreemia käitumis-, sotsiaal- ja terviseteaduste doktorikoolis
* 2014. aastal oli tal Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi parim juuniori publikatsioon
* 2018. aastal sai Uku Vainik Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna publikatsioonipreemia

## Viited

## Välislingid
*
Merzifon

**Merzifon** on linn Türgis Amasya provintsis.

Merzifon asub 109 km kaugusel Samsunist, 325 km kaugusel Ankarast ja 40 km kaugusel provintsi keskusest Amasyast.

## Välislingid
Marko Uibu

**Marko Uibu** (sündinud 8. jaanuaril 1983) on eesti sotsiaalteadlane, Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi sotsiaalse innovatsiooni kaasprofessor.

Doktoritöö "Religioossus kui kultuuriline tööriistakast: Eesti uue vaimsuse analüüs" kaitses ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 2016. aastal.

## Tunnustus

* 2022 Tartu Ülikooli aumärk

## Publikatsioonid
2013. aastal ilmus "Mitut usku Eesti III. Valik usundiloolisi uurimusi", mille toimetaja oli Marko Uibu (Tartu Ülikooli Kirjastus).

## Viited

## Välislingid
*
Indrek Tulp

**Indrek Tulp** (sündinud 29. juulil 1976) on arvutuskeemia- ja biotehnoloogiateadlane.

Tulp kaitses doktoritöö "Keemiliste ja bioloogiliste omaduste mitmemõõtmeline analüüs" Tartu Ülikooli keemia instituudis 2010. aastal.

Ta juhib Eesti Teadusagentuuri ressursside väärindamise programmi. Enne seda oli ta Tartu ülikooli tehnoloogiainstituudi molekulaarse biotehnoloogia vanemteadur.https://www.etis.ee/CV/Indrek_Tulp/est 

Indrek Tulbi teadustöö põhilised suunad on arvutuskeemia, *in silico* ravimidisain, biotehnoloogia. Erioskused on näiteks molekulaardiagnostikas, meditsiinikeemias, molekulaarmodelleerimises ja arvutuskeemias.https://www.researchgate.net/profile/Indrek_Tulp

## Tunnustus
2006. aastal pälvis Indrek Tulp Prantsusmaal seminaril "12th International Workshop on Quantitative Structure-Activity Relationships in Environmental Toxicology" parima noorteadlase stendiettekande auhinna.

## Viited


## Välislingid
*
Astrid Väizene

**Astrid Väizene** (sündinud 1. märtsil 1971) on eesti koreograaf, tantsupedagoog ja rahvakultuuri edendaja. 

Ta on asutanud Tantsuselts As-Sa MTÜ, mis on katusorganisatsioon järgmistele rahvatantsurühmadele: segarühm Tammed ja Toomed, naisrühm Harku Harakad, naisrühm Hele ning Tibutare Tibud.

## Haridustee
*1986–1989 Värska keskkool
*1989–1991 Tallinna Majandustehnikum – õigusteadus/jurist
*1991–1995 Viljandi Kultuurikolledž (nüüd Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia) – kultuuriosakond, tantsujuhtimine
*2004–2006 Tallinna Ülikool – koreograaf-lavastaja

## Tunnustus
* Eesti Vabariigi presidendi tänukiri
* 2012 Harku valla teenetemärk kultuurielu edendamise eest
* 2018 Erna ja Juhan Tui stipendium teenete eest Harku valla kultuuriürituste korraldamisel

## Isiklikku
Astrid Väizene lapsepõlv ja kooliiga möödus väikeses Setomaa külas Mikitamäel.
Mesika tänav (täpsustus)

**Mesika tänav** on tänava nimi järgmistes Eesti asulates:

*Mesika tänav, tänav Kalme külas Elva vallas
*Mesika tänav, tänav Kiili alevis
*Mesika tänav, tänav Kudjape alevikus
*Mesika tänav, tänav Käärdi alevikus
*Mesika tänav, tänav Narvas
*Mesika tänav, tänav Rannamõisa külas Harku vallas
*Mesika tänav, tänav Sõmeru alevikus
*Mesika tänav, tänav Tabasalu alevikus
*Mesika tänav, tänav Tammiste külas Tori vallas
***[[Mesika tänav]]** Tartus Variku linnaosas
*Mesika tänav, tänav Urge külas Kohila vallas

## Vaata ka
***[[Mesika põik]]** Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Rando Värnik

**Rando Värnik** (sündinud 30. augustil 1969) on eesti teadlane, Eesti Maaülikooli maamajanduse ökonoomika õppetooli juht (professor), Agroinfo projektijuht. 

2001. aastal sai ta Eesti Põllumajandusülikoolis majandusdoktori kraadi agraarökonoomika erialal. 

Ta on ajakirja German Journal of Agricultural Economics teadusnõukogu liige, samuti ajakirja Food Economiks toimetuskolleegiumi liige. 

Värniku põhiline uurimissuund on põllumajandusökonoomika: maamajanduse konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus, ökonoomika, samuti biomajandus. 

Ta on esinenud Vikerraadio saates "Nutikas", kus rääkis varustuskindluse tagamise uuringust  (november 2020) ja kirjutanud ajalehte Äripäev artikli "Rando Värnik: biomajandus tekitab tulevikus suure hulga töökohti" (aprill 2019).

## Tunnustus
* 1997 – Põllumajandusministeeriumi noorte agraarökonomistide konkursi esimene koht
* 2007 – Põllumajandusministeeriumi hõbedane teenetemärk
* 2012 – Raefondi preemia
* 2015 – Eesti Maaülikooli teenetemedal
* 2017 – Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja aumärk "EestiMAA Heaks"
* 2026 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited


## Välislingid
*