open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
JPMorgan Chase Tower

**JPMorgan Chase Tower** on 75-korruseline pilvelõhkuja Houstonis, mis valmis 1982. aastal. Selle kõrgus on 305,4 meetrit. Hoone on Houstoni ja Texase kõrgeim ehitis, maailma kõrgeim viieküljeline ehitis, USA kõrguselt 18nes ning maailmas 107s.

Hoone aadress on 600 Travis Street.

Hoonet ehitati aastatel 1978-1982, algse nimega **Texas Commerce Tower**. Kuni U.S. Bank Toweri avamiseni 1989. aastal oli see USA kõrgeim Chicagost lääne pool asuv hoone, ning ka riigi kõrgeim hoone väljaspool New Yorki ja Chicagot.

Kuigi hoone nimetati JPMorgan Chase panga järgi, omab pank tornis vaid ühte kontorit esimesel korrusel. Hoone omanikuks on Prime Asset Management.

Hoone 60. korrusel oli tasuta vaatluspunkt, mis oli avatud hoone tavapärastel tööaegadel (tööpäeviti 8:00-17:00), kuid see suleti juunis 2016.

13. septembril 2008 hävisid paljud hoone aknad, kui Houstonit ründas orkaan Ike.

## Viited
The Hunting Party

**"The Hunting Party"** on Linkin Parki kuues stuudioalbum, mis ilmus 13. juunil 2014.

## Lugude nimekiri
#"Keys to the Kingdom"
#"All for Nothing"
#"Guilty All the Same"
#"The Summoning"
#"War"
#"Wastelands"
#"Until It's Gone"
#"Rebellion"
#"Mark the Graves"
#"Drawbar"
#"Final Masquerade"
#"A Line in the Sand"
Edzard Schmidt-Jortzig

**Edzard Schmidt-Jortzig** (sündinud 8. oktoobril 1941 Berliinis) on Saksamaa jurist, õigusteadlane ja poliitik, ta kuulub Vaba Demokraatliku Partei ridadesse. Ta oli aastatel 1996–1998 Saksamaa justiitsminister.

Ta sündis aastal 1941 Berliinis, kuid lõpetas aastal 1961 gümnaasiumi Lüneburgis Alam-Saksimaa liidumaal. Seejärel õppis ta õigusteadust Bonni ülikoolis, Lausanne'i Ülikoolis ja Kieli ülikoolis.

Aastal 1982 astus ta Vabasse Demokraatlikku Parteisse. Ta valiti aastal 1994 Bundestagi liikmeks. 17. jaanuarist 1996 kuni 26. oktoobrini 1998 oli ta Saksamaa justiitsminister.

## Isiklikku
Ta on 1968. aastast abielus ja tal on neli last.

## Välislingid
* Edzard Schmidt-Jortzigi elulugu Bundestagi kodulehel (saksa keeles)
Pürenee rööpmelaius

**Pürenee rööpmelaius** ehk **ibeeria rööpmelaius** on Hispaania ja Portugali raudteedel kasutatav **1668&nbsp;mm** suurune rööpmelaius. Samas näiteks kiirraudteed on Hispaanias standardlaiusega.

## Ligilähedane 1676 mm rööpmelaius
Indias, Pakistanis, Argentinas ja Tšiilis on kasutusel 1676 mm rööpmelaius, mis on ibeeria rööpmelaiusest vaid 8&#160;mm võrra laiem. Seetõttu on Tšiili ja Argentina raudteedel lubatud kasutada Hispaania ja Portugali veeremit.

## Viited
Meetriline rööpmelaius

**Meetriline rööpmelaius** on **1000 mm** suurune rööpmelaius.

Nüüdisajal (2010. aastad) on 1000 mm rööpmelaiusega raudteede kogupikkus maailmas umbes 95 000 kilomeetrit.
Raplamaa kuldne vapimärk

**Raplamaa kuldne vapimärk** on Rapla maakonna teenetemärk.

Raplamaa kuldse vapimärgiga autasustatakse isikuid Rapla maakonnale arengule oluliselt kaasa aidanud pikaajalise silmapaistva tegevuse ja isikliku eeskuju tunnustamiseks, samuti Rapla maakonnale au ja tuntust toonud saavutuste tunnustamiseks. Autasustamise otsustab ja autasu annab kätte Rapla maavanem.

## Raplamaa kuldse vapimärgi kavalerid
*2013 Kalle Hamburg
*2014 Ehalill Halliste
*2015 Leili Kaas
*2016 Piret Minn
*2017 Märt Riisenberg
*2018 Maiu Linnamägi
*2019 Tanel-Taavi Bulitko
*2020 Urve Uusberg
*2021 Tiina Valk
*2022 Tõnu Rahula
*2023 Aare Leinberg
*2024 Jüri Vallsalu
*2025 Janno Ruus

## Viited

## Välislingid
*Raplamaa kuldne vapimärk
Raplamaa hõbedane vapimärk

**Raplamaa hõbedane vapimärk** on Rapla maakonna teenetemärk.

Raplamaa hõbedase vapimärgiga autasustatakse isikuid Rapla maakonnale arengule oluliselt kaasa aidanud pikaajalise silmapaistva tegevuse ja isikliku eeskuju tunnustamiseks, samuti Rapla maakonnale au ja tuntust toonud saavutuste tunnustamiseks. Autasustamise otsustab ja autasu annab kätte Rapla maavanem.

## Raplamaa hõbedase vapimärgi kavalerid
*2013 – Merja-Winha Järvinen, Toivo Ilves, Ermi Littover
*2014 – Tiit Petersoo, Einvald Nõulik, Eero Plamus
*2015 – Õie Orulaid, Raivo Heinaru, Aivar Arak
*2016 – Margit Kuhi, Rein Voorel, Mihkel Kukk
*2017 – Kimmo Behm, Arved Allemann, Kadi Saks
*2018 – Elari Hiis, Maret Saatus, Ulvi Mägi
*2019 – Jaak Karp, Villu Karu, Laine Rokk
*2020 – Janno Ruus, Pille Lill, Raul Velleste
*2021 – Eha Meidla, Rait Talvoja, Liivi Erm
*2022 – Mai Mänd, Maret Tamme, Tiiu Susi, Kalju Kalda
*2023 – Raimundas Petroševičius, Andres Saks, Sergei Koolma, Jaak Vitsur
*2024 – Katrin Klaebo, Silvi Ojamuru, Anne Kalf
*2025 – Saima Randjärv, Kalle Toomet

## Viited

## Välislingid
*Raplamaa hõbedane vapimärk
Saare maakonna vapimärk

**Saare maakonna vapimärk** on Saare maakonna teenetemärk.

Saare maakonna vapimärgiga autasustatakse isikuid Saare maakonnale osutatud eriliste teenete eest ja väljapaistvate saavutuste tunnustamiseks, samuti Saare maakonnale au ja tuntust toonud saavutuse tunnustamiseks. Autasustamise otsustab ja autasu annab kätte Saare maavanem.

## Saare maakonna vapimärgi kavalerid
*2016 Bruno Pao
*2017 Anne Keerberg, Kaido Kaasik, Andres Sarjas, Toomas Tartes, Ivar Vipp
*2019 Mare Kirr
*2020 Aarne Pagil
*2021 Kristel Pedassaar
*2022 Gunnar Havi
*2023 Maidu Lempu
*2024 Marika Leis
*2025 Tiiu Aro

## Viited

## Välislingid
*Saare maakonna vapimärk
Vjatšeslav Štõrov

**Vjatšeslav Anatoljevitš Štõrov** (vene keeles Вячеслав Анатольевич Штыров; sündinud 23. mail 1953 Handõgas Tompo rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Venemaa riigitegelane, Põhjatähe ordeni kavaler, Irkutski rahvusliku tehnikaülikooli  auprofessor, Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli auprofessor.

Ta oli aastatel 2002–2010 Sahha (Jakuutia) Vabariigi president ja 2010–2014 Venemaa Föderatsiooninõukogu aseesimees.

## Päritolu ja haridustee
Štõrov on pärit Kesk-Jakuutiast, isa oli vene rahvusest mereväeohvitser (hilisem kontradmiral), kes teenis allveelaevadel Kamtšatkal, ema oli geoloog, kes on töötanud Jakuutias, Kolõmal, Sihhote-Alini mäestikus ja Kamtšatkal.

Štõrov lõpetas 1975. aastal Vladivostokis Kaug-Ida polütehnilise instituudi ehitusinsenerina ja suunati tööle NSV Liidu energeetika ja elektrifitseerimise ministeeriumi ehitusorganisatsiooni Jakuutias.
 
## Töökäik
Aastatel 1988–1991 oli ta NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia aspirant. Ta on kaitsnud majandusteaduste kandidaadi väitekirja teemal "Sotsiaalmajanduslike protsesside juhtimisprobleemid".

Ta oli aastatel 1991–1994 Sahha (Jakuutia) Vabariigi asepresident, ühtlasi 1992–1994 vabariigi valitsuse esimees.

Štõrov oli aastatel 1995–2002 teemanditöötlusettevõtete grupi ALROSA president.

2002. aastal kandideeris ta Sahha Vabariigi presidendivalimistel ja võitis teises voorus kogudes 52 % valijate häältest. 2007. aastal astus ta Ühtse Venemaa liikmeks. 2010. aastal andis Venemaa Föderatsiooni president Dmitri Medvedev välja seadluse Štõrovi presidendivolituste ennetähtaegsest lõppemisest. Vabariigi presidendi ajutiseks kohusetäitjaks määrati Jegor Borissov.

2010. aastast töötab Štõrov Moskvas Venemaa parlamendis juhtival ametikohal.

## Tunnustus
*1997 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Ammossovi-nimeline riiklik preemia 
*1998 – Põhjatähe orden 
*2001 – Venemaa Föderatsiooni teeneline ehitaja
*2001 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik
*2005 – Venemaa Föderatsiooni valitsuse preemia teaduse ja tehnika valdkonnas

## Viited

## Välislingid
*Штыров Вячеслав Анатольевич.  ysia.ru
*Президент Якутии ушел в отставку. 31. mai 2010. kommersant.ru
*Локомотив Якуцкой экономики. 21. juuni 2010. va-shtyrov.ru
Saare maakonna teenetemärk

**Saare maakonna teenetemärk** on Saare maakonna autasu.

Saare maakonna teenetemärgiga autasustatakse isikuid Saare maakonnale osutatud teenete eest või saavutuse tunnustamiseks. Autasustamise otsustab ja autasu annab kätte Saare maavanem. Kuni 2015. aastani anti välja Saare maavalitsuse teeneteplaati.

## Saare maakonna teenetemärgi kavalerid
*2016 Õie Pärtel, Tõnu Sepp, Sirje Ellermaa, Kalmer Poopuu, Väino Kaldoja, Sven Lennart Alpstål, Lembit Soe, Tõnis Kipper
*2017 Eimar Täht, Rein Kirst, Robert Pajussaar, Meelis Kubits, Ülo Roos, Valentin Elbek, Veikko Lehto, Aivar Pohlak
*2019 Erika Keskküla
*2020 Mark Muru, Edward Laane
*2021 Vilma Rauniste
*2022 Jaan Mitt, Martin Kivisoo
*2023 Piret Rauk, Lembit Uustulnd
*2024 Raivo Peeters, Tiit Aavik
*2025 Margus Lindmäe, Liia Raun, Siiri Rannama, Tõnu Veldre

## Viited

## Välislingid
*Saare maakonna teenetemärk
Järvamaa vapimärk

**Järvamaa vapimärk** on Järva maakonna teenetemärk.

Järvamaa vapimärgiga autasustatakse isikuid Järva maakonnale osutatud eriliste teenete ja väljapaistvate saavutuste tunnustamiseks. Aastatel 1998–2017 otsustas vapimärgiga autasustamise ja andis autasu kätte Järva maavanem. Aastatel 2018–2022 andis Järvamaa vapimärke välja Järvamaa Omavalitsuste Liit, 2023. aastast teeb seda Sihtasutus Järvamaa.

## Järvamaa vapimärgi laureaadid
*1998 Alar Ainumäe, Herbert Last, Jaan Eilart
*1999 Endel Lieberg, Kalju Lepik, Karl Kranich
*2000 Henn Sokk, Jaan Nõlve
*2001 Helve Ratnik, Urmas Sisask
*2002 Janne Vink, Peeter  Kibe, Jaak Mae
*2003 Piret Rammo, Rein Valdru 
*2004 Ants Käärma
*2005 Ervin Runnel, Oskar Kreem, Toomas Šadeiko
*2006 Eino Sepp, Aino Pung, Rein Köster 
*2007 Arvi Kallakmaa, Evi Sikstus
*2008 Taso Veere, Kalju Kertsmik
*2009 Uno Aan, Jüri Ellram
*2010 Andres Müürsepp, Tuve Kärner
*2011 Kalev Aun
*2012 Mati Hõbemägi
*2013 Arvi Niglas
*2014 Ülle Välimäe
*2015 Arvo Pärt
*2016 Urmas Jõgi
*2017 Mart-Järvo Hirtentreu, Jaan Meikup
*2018 Milvi Aun, Kersti Laastau
*2019 Toomas Agasild, Mihhail Feštšin
*2020 Kaia Iva, Teet Kallakmaa 
*2021 Pipi-Liis Siemann 
*2022 Veiko Veskimäe, Maire Raidvere
*2023 Tõnu Uibopuu
*2024 Kaarel Aluoja

## Viited

## Välislingid
*Järvamaa vapimärk
Tristan Tzara

**Tristan Tzara** (sündinud **Samuel** või **Samy Rosenstock**; 16. aprill 1896 Moinești – 25. detsember 1963 Pariis) oli Rumeenia juudi päritolu prantsuse kirjanik, üks dadaismi rajajaid. Nooruses oli ta sümbolist ning asutas 1912. aastal koos Ion Vinea ja Marcel Jancoga Bukarestis ajakirja Simbolul. 

Esimese maailmasõja ajal emigreerus ta Šveitsi, kus asus elama Zürichisse. Ta andis etendusi Cabaret Voltaire'is ja Zunfthaus zur Waagis ning kirjutas mitmeid manifeste, et anda dadaismile ühtne ideoloogiline suund. Tema esimene dadaistlik tekst oli "La Première Aventure céleste de Monsieur Antipyrine" (1916). Ta andis välja ajakirja Dada. 

1919. aastal kolis ta Pariisi. Tzara osales Pariisi dadaistide tegevuses koos André Bretoni, Philippe Soupault', Louis Aragoni ja paljude teistega. 1921. aastal läks ta dadaistidega tülli, mis viis rühmituse lagunemiseni ja mõni kuu hiljem sürrealistliku liikumise tekkimiseni. 1929. aastal liitus ta ka ise sürrealistidega.

Tzara astus 1937. aastal Prantsusmaa Kommunistlikku Parteisse, võitles Hispaania kodusõjas ja osales hiljem Prantsuse vastupanuliikumises. 1956. aastal astus ta kommunistlikust parteist välja protestina Nõukogude vägede sissetungile Ungarisse.

## Isiklikku
1924. aastal tutvus Tzara Rootsi kunstniku ja kirjaniku Greta Knutsoniga. 1925. aastal nad abiellusid Stockholmis ja 1927. aastal sündis neil poeg. Abielu lahutati 1942. aastal.

## Teoseid
* La première aventure céleste de Monsieur Antipyrine, 1916
* Vingt-cinq poèmes, 1918
* Sept manifestes Dada, 1918
* De nos oiseaux, 1923
* Sept Manifestes Dada, 1924
* Essai sur la situation de la poésie, 1931
* L’Homme approximatif, 1931
* Où boivent les loups, 1932
* L’Antitête, 1933
* Grains et issues, 1935
* Le poids du monde, 1951
* La face intérieur, 1953

## Viited
Metroo rööpmelaius

Allmaaraudteedel on valdavalt kasutusel standardne rööpmelaius (1435&nbsp;mm), mis on ülekaalus Euroopas, Põhja-Ameerikas, Lääne-Aasias, Põhja-Aafrikas ja Hiinas. 

Eestile lähimas, Helsingi metroos on kasutusel 1524&nbsp;mm rööpmelaius. Peterburi metroo rongid sõidavad 1520&nbsp;mm vahekaugusega rööbastel.


2011-07-30-helsinki-wv-by-RalfR-015.jpg|Metroosild Helsingi allmaaraudteeliinil
Metro SPB Line1 Avtovo.jpg|Peterburi metroo Avtovo metroojaama perroon
Batõrhan Šökenov

**Batõrhan Kamalulõ Šökenov**, lauljanimi **Batõr**, (kasahhi keeles Батырхан Камалұлы Шөкенов; vene keeles Батырхан Камалович Шукенов; 18. mai 1962 Kõzõlorda, Kasahhi NSV – 28. aprill 2015 Moskva) oli kasahhi ja Venemaa muusik, UNICEF-i hea tahte saadik.

Ta oli estraadilaulja, saksofonist, helilooja ja luuletaja. Ta oli Kasahstani-Venemaa popmuusikaansambli A'Studio loojaid ja solist aastatel 1987–2000. Pärast ansamblist lahkumist 2000. aastal pühendus ta soolokarjäärile. Viljeles maailmamuusikat. Tema esimene sooloalbum "Otan ana" ("Отан ана", 'Kodumaa') ilmus 2002. aastal kasahhi keeles, viimane album 2013. aastal "Duša" ("Душа", 'Hing') oli venekeelne. 

Šökenov oli 2007. aastast Kasahstani presidendi Nursultan Nazarbajevi kultuurinõunik.

## Haridustee
Šökenov õppis aastatel 1979–1981Krupskaja-nimelises Leningradi Riiklikus Kultuuriinstituudis saksofoni eriala. 1981. aastal jätkas ta õpinguidAlmatõ riiklikus konservatooriumis, kus õppis sama eriala. Konservatooriumi lõpetas ta 1985. aastal.

## Osalemine Venemaa telesaadetes
Šökenov on osa võtnud mitmest Venemaa meelelahutus- ja muusikatelesarjast, sealhulgas 2013. aastal telekanal Rossija-1 saatest "Živoi zvuk" ("Живой звук") (võitis saate) ja 2015. aastal saates "Odin v odin!" ("Один в один!"), mis põhines Hispaania produktsioonifirma saateformaadil (Eestis tuntud versioon "Su nägu kõlab tuttavalt"). Saatesarja finaalsaade toimus mai algul, kuid Šökenovi osaluseta, sest ta oli 28. aprillil ootamatult surnud infarkti tagajärjel. Ta maeti Almatõs. Saatesarja finaalis tunnistati ta postuumselt saate kaasvõitjaks.

## Tunnustus

*2009 – UNICEF-i hea tahte saadik
*2010 – Kasahstani teeneline kunstitegelane

## Isiklikku
Tema poeg Maksut (sündinud 2002. aastal) huvitub tänapäeva muusikast, mängib klaverit ja elab ema Jekaterina Šeljakovaga USA-s.

## Viited

## Välislingid
*Batõrhan Šökenovi fondi koduleht. fund.batyr.live
*A'Studio ajalugu. astudio.ru
*Lauluga "Besame Mucho" Cesária Évorat kehastamas Venemaa meelelahutustelesarjas "Odin v odin!". youtube.com, 8. märts 2015
*Tõnis Mäge kehastamas Venemaa meelelahutustelesarjas "Odin v odin!". youtube.com, 26. aprill 2015
Meelis Luht

**Meelis Luht** (sündinud 20. juunil 1970 Viljandis) on Eesti tippjuht ja *executive coach* (ICF).

Ta on lõpetanud Ülenurme gümnaasiumi, õppinud Tartu ülikoolis füüsikat ning lõpetanud 1995. aastal Tartu ülikooli turunduse ja kaubanduse erialal (MBA), majandusõpingute ajal oli ta ka vahetusüliõpilane Hamburgi Ülikoolis Saksamaal. 

Luht on töötanud ajalehes Postimees majandusajakirjanikuna, aastatel 1995–1997 oli Bigbanki grupi juhtkonna liige. Alates 1997. aastast töötas Eesti Meedia (täna Postimees Grupp ja Baltic Classifieds Group) grupis ning olnud alates 2000. aastast selle meediagrupi juhatuse liige täites finants- ja multimeedia direktori ülesandeid. Lisaks on ta kuulunud paljude meediaorganisatsioonide nõukokku Eestis, Lätis ja Leedus. Ta osales Eesti Meedia väljaostuprotsessis (MBO) ning tema juhtimisel pandi suuresti kokku Baltic Classifieds Group, mis on täna noteeritud Londoni börsil.

Alates 21. augustist 2017 kuni 3. märtsini 2019 oli Luht Tartu Ülikooli kantsler. Oma ametiajal tegeles ta muuhulgas ülikooli raamatukogu remondi lõpetamise, Ujula tänava õppe- ja spordihoone ehituse ning Delta keskuse rajamise alustamisega.

Luht asus 2022. aasta oktoobris tööle Tartu Linnavalitsuse rahandusosakonna juhatajana.

## Viited
Korkini-nimeline Tšuraptša Vabariiklik Spordiinternaatkool

**Korkini-nimeline Tšuraptša Vabariiklik Spordiinternaatkool** (vene keeles Чурапчинская республиканская спортивная средняя школа-интернат им. Коркина) on üldhariduslik õppeasutus
Sahha Vabariigi Tšuraptša ulussi halduskeskuses Tšuraptšas.

Kool seab oma eesmärgiks Sahha spordikoondiste järelkasvu ettevalmistamise. Kool loeb oma asutusaastaks 1957. Kooli direktor on Nikolai Guljajev.
 
## Ajalugu
1957. aastal loodi Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu otsusega Tšuraptša kooli baasil internaatkool. Pärast seda kui vene keele õpetaja ja ühiskondlikus korras vabamaadluse treener Dmitri Korkin oli 5 aastat seal tulemusrikkalt juhtinud vabamaadluse sektsiooni, tekkis kooli juhtkonnal idee luua laste-noortespordikool. Luba saadi ja 1966. aastast tegutseski Tšuraptšas selline kool. Algselt avati seal kaks sektsiooni: vabamaadlus (vanemtreener Dmitri Korkin) ja lauatennis. 1968. aastast hakati treenima ka teistel spordialadel. 1991. aastal sai kool vabariikliku spordiinternaatkooli staatuse ja kool nimetati Dmitri Korkini auks Korkini-nimeliseks Tšuraptša Vabariiklikuks Spordiinternaatkooliks.  

Kooli kasvandike seas on olnud tulevasi olümpiavõitjaid, maailmameistrivõistluste medalivõitjaid, Euroopa, NSV Liidu ja Venemaa meistreid.

## Vilistlasi
*Roman Dmitrijev
*Matrena Nogovitsõna‎

## Viited
Bosnia rööpmelaius

**Bosnia rööpmelaius**, kaugus rööbaste sisekülgede vahel, on **760&nbsp;mm**.

Endises Austria-Ungari riigis oli see kitsarööpmelise raudtee rööpmelaiuse norm. Nimetust kasutatakse ka sama rööpmelaiusega liinide kohta väljaspool Bosniat, näiteks Austrias.

## Vaata ka
* Bosnia Idaraudtee

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* Bosnia raudtee ajalugu Vaadatud 4. augustil 2017 (*inglise keeles*)
Eigla

**Eigla** oli küla Läänemaal Ridala kihelkonnas. Tänapäeval jääb küla territoorium Rohuküla alale. Küla lähedal asus Eigla paemurd.

## Viited
BALTECH

**BALTECH** (lühend fraasist Baltic Sea region university consortium for Science and Technology) on Läänemere  maade ülikoolide koostöökoondis (konsortsium). Koondis võimaldab näiteks ülikoolidevahelist üliõpilaste liikumist, kaugõpet, samuti tugevdab ülikoolide koostööd tööstusettevõtetega (inglise keeles *industrial liaison*).

BALTECHi asutasid 1997 seitsme ülikooli rektorid. Need ülikoolid olid:
*Tallinna Tehnikaülikool
*Riia Tehnikaülikool
*Kaunase Tehnikaülikool
*Vilniuse Tehnikaülikool
*Linköpingi Ülikool
*Lundi Ülikool
*Kuninglik Tehnikainstituut (Rootsi).

## Viited

## Välislingid
*BALTECHi koduleht
Ahli

**Ahli** on/oli mitme Eesti asula nimi või nime osa:
*Ahli oli küla Läänemaal Ridala vallas
*Suure-Ahli on küla Läänemaal Ridala vallas
*Väike-Ahli on küla Läänemaal Ridala vallas
*Ahli oli küla Võrumaal Hargla vallas

## Vaata ka
*Ahli jõgi
*Ahli kivikalme
*Ahli külanõukogu
*Ahli soo
Sõprus (täpsustus)

**[[Sõprus]]** on inimeste vaheline isiklik suhe. Sõprus võib tähendada ka järgmist:
*Sõprus (kino); 
*Tantsuansambel Sõprus
*Sõprus (torujuhe)
*Sõprus (laev)
*Sõprus (Haapsalu rajooni kolhoos)
*Sõprus (Hiiumaa rajooni kolhoos)
*Sõprus (Põlva rajooni kolhoos)
*Sõprus (Võru rajooni kolhoos)
*Sõprus (sovhoos), Pärnu rajoonis
Sõprus (Haapsalu rajooni kolhoos)

"**Sõprus**" (**Sõpruse kolhoos**) oli näidiskolhoos Haapsalu rajoonis. Kolhoosi keskus asus Taebla külanõukogus  Nigula külas.

Sõpruse kolhoos oli esimene Eesti NSV kolhoos, kus võeti kasutusele suured lüpsikarjalaudad.

Kolhoosil oli maad 10 600 ha, millest haritavat maad oli 3600 ha.

Kolhoosi esimees oli Eesti NSV teeneline insener Kaljo Kalamees.

## Viited
Palivere Ehitusmaterjalide Tehas

**Palivere Ehitusmaterjalide Tehas** oli tehas Paliveres.

Tehase rajas Eesti Kolhoosiehitus.

Tehas tootis muu hulgas silikaltsiidist ehituspaneele (aastane toodang 45 000 m³), magistraalkraavide kaldakindlustuse plaate, põllumajanduses kasutatavat lupja. Samuti toodeti laiatarbe-elektroonikaseadmeid.

## Viited
India rööpmelaius

**India rööpmelaius** on **1676 mm** suurune rööpmelaius.

Nüüdisajal (2010. aastad) on see rööpmelaius kasutusel Indias, Pakistanis, Bangladeshis, Sri Lankas, Argentinas, Tšiilis ja San Fransisco lahe piirkonna BART süsteemis Põhja-Ameerikas.

Lõuna-Aasias on see tuntud kui "laiarööpmeline raudtee", Põhja-Ameerikas kutsutakse seda 
provintsi, portlandi või texase rööpmelaiuseks, mujal tuntakse seda india rööpmelaiusena. Tegemist on igapäevases kasutuses oleva suurima rööbete vahekaugusega laiarööpmelise raudteega.

Pürenee rööpmelaius, 1668 mm, on vaid 8 mm võrra kitsam, mistõttu näiteks Tšiilis ja Argentinas on võimalik kasutada Hispaania/Portugali veeremeid.

## Viited
Trammitee rööpmelaius

**Trammitee rööpmelaius** on trammitee rööpapeade sisekülgede vaheline kaugus.

21. sajandi teisel aastakümnel kasutusel olevaist trammiliinidest oli väikseim rööpmelaius, 800&nbsp;mm, Šveitsis reisijateveoks kasutataval Euroopa kõrgeimal (2210&nbsp;m üle merepinna) Riffelalpi tramm; Ameerikas sõidavad New Orleansi trammid 1588&nbsp;mm rööpmelaiusega teedel.

21. sajandi teisel aastakümnel oli maailma suurima, 250&nbsp;km kogupikkusega Melbourne'i trammi rööpmelaius 1435&nbsp;mm.

Tallinna trammiteede rööpmelaius on 1067&#160;mm. Helsingi trammiliikluses on kasutusel 1000&nbsp;mm rööpmelaius.

## Viited
Roman Dmitrijev

**Roman Mihhailovitš Dmitrijev** (jakuudi keeles Роман Михайлович Дмитриев; 7. märts 1949 Žiganski rajoon,  Jakuudi ANSV – 11. veebruar 2010 Moskva) oli jakuudi maadleja ja treener, olümpiavõitja, Põhjatähe ordeni kavaler.

Ta võitis vabamaadluses helveskaalus 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis kuldmedali ja 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis hõbemedali. Ta on maailmameister (1973), Euroopa meister (1969) ja kuuekordne NSV Liidu meister.

Aastatel 2008–2013 oli Dmitrijev Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) liige.

## Haridus- ja töökäik
Roman Dmitrijev oli Tšuraptša Spordiinternaatkooli kasvandik, tema treener oli Dmitri Korkin. Ta lõpetas 1978. aastal Moskva riikliku kehakultuuri keskinstituudi. Ta on töötanud Jakuudi ANSV maadluskoondise ja Venemaa Föderatsiooni noorte maadluskoondise vanemtreenerina. Pärast treenerikarjääri töötas ta spordiametnikuna, sealhulgas 2002. aastal Sahha (Jakuutia) Vabariigi spordiministri esimese asetäitjana.

Ta on maetud Jakutskis.

## Tunnustus
*1972 – NSV Liidu teeneline meistersportlane
*1984 – Jakuudi ANSV teeneline treener
*1985 – NSV Liidu teeneline treener 
*2003 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Korkini-nimeline riiklik preemia kehakultuuri ja spordi valdkonnas
*2006 – Põhjatähe orden

## Viited

## Välislingid
*Foto. ru.wikipedia.org
*Foto. sah.wikipedia.org
*В Ил Тумэне проходит круглый стол о роли Романа Дмитриева в спорте и политике. m.iltumen.ru
Shin'ichirō Tomonaga

**Shin'ichirō Tomonaga** (朝永 振一郎 **Tomonaga Shin'ichirō**, 31. märts 1906 Tokyo – 8. juuli 1979) oli jaapani füüsik.

Ta oli kvantelektrodünaamika üks alusepanijaid, mille eest pälvis 1965. aastal Nobeli füüsikaauhinna koos Richard Feynmani ja Julian Schwingeriga.
Endel Karell

**Endel Karell** (hüüdnimed "Kurul", "Luftmarssal"; 1922 – 27. veebruar 1949 Kodesma punker, Ertsma raba, Halinga vald, Pärnumaa) oli Eesti vabadusvõitleja, metsavendade organisatsiooni Relvastatud Võitluse Liit staabiülem.

## Elulugu
Endel Karell lõpetas 1941. aastal Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi, Endel Redlichi klassivend. Põgenes 1944. aasta sügisel koos Redlichiga Nõukogude mobilisatsiooni eest metsa. Legaliseerus 1945. aasta lõpul koos Redlichiga lubadusega teha  Nõukogude julgeolekuasutustega koostööd, kuid põgenes koos Redlichiga uuesti metsa. Rajas koos Redlichi ja teiste Velise valla metsavendadega Relvastud Võitluse Liidu (RVL) – relvastatud vastupanuorganisatsiooni Nõukogude võimule, kuuludes selle juhtkonda. Nimetati RVLi "staabiülemaks". 27. veebruaril 1949 korraldasid 15 Nõukogude julgeolekutöötajat koos 350 sisevägede sõduriga rünnaku RVLi staabipunkrile Ertsma rabas. Puhkenud lahingus langes Endel Karell koos kaheksa teise RVLi staabi liikmega. Tema matmiskoht on teadmata.

## Viited
Vello Ambus

**Vello Ambus** (27. detsember 1930 Tapa – 27. juuli 2017) oli eesti motospordiaktivist, Kalevi suursõitude korraldaja.

Ambus lõpetas 1959 Tallinna 1. tööstuskooli. Ta kuulus 1978–1983 Mootorispordiföderatsiooni presiidiumi. Aastast 1967 kuulus ta Kalevi suursõidu korraldustoimkonda, 1982–1991 oli ta võistluse direktor, hiljem asedirektor. 

Ambus oli Tallinnas korraldatud Nõukogude Liidu ringrajasõidu meistrivõistluste komandant. Kalevi auliige alates 1987.

Vello Ambuse ärasaatmine toimus 3. augustil 2017 Pärnamäe krematooriumis.

## Välislingid
*
*Suri motospordiaktivist Vello Ambus, ERR, 29. juuli 2017
Aivar Teppo

**Aivar Teppo** (6. august 1958 Elva – 25. juuli 2017 Vedu) oli eesti lõõtspillimängija. 

Aivar Teppo mängis ka kannelt, akordionit ja karmoškat, kuid kontsertidel ja pidudel astus ta üles enamasti pillimeister August Teppo lõõtsade eeskujul valmistatud lõunaeesti ehk Teppo lõõtsadel. Esimesed pillilood õppis ta isalt ja vanaisalt, hiljem omandas ta palju ühelt Eesti tuntumalt lõõtspillimehelt Karl Kikaselt, kelle mantlipärijaks Aivarit võibki pidada. Lõõtsakuninga tiitli pälvis ta August Teppo nimelisel lõõtsamängijate võistlusel Võrus.

Salvestisi Aivar Teppo pillimänguga leidub paarikümnel CD-l, neist peaaegu pooled on tema sooloplaadid. Sooloplaatidena on tal ilmunud näiteks "Mälestuseks vanameistritele ja pillimeestele", "Kodulood", "Rõõmuvalss", "Tuuleveski polka" ja "Teppo lõõtsad". 2002. aastal ilmunud CD-l "Lõõtsakuningad" on tema kaaslaseks Juhan Uppin. Aivar Teppo lõõtsamängu on salvestatud ka ERR arhiivi.

Ta maeti 30. juulil 2017 Tartu Rahumäe kalmistule. 8. augustil 2020 avati Arbi järve spordihoonepoolsel küljel Aivar Teppo mälestuspink.

## Isiklikku
August Teppo oli Aivar Teppo hõimlane. Ka Aivar Teppo isa Martin Teppo oli rahvamuusik.

## Tunnustus
* 1995 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia lõõtspillimängu traditsioonide edendamise eest

## Viited

## Välislingid
*Raimu Hanson, Suri lõõtsakuningas Aivar Teppo, Tartu Postimees, 26. juuli 2017
Ain Joala

**Ain Joala** (13. august 1935 Pärnu – 23. juuli 2017) oli eesti veemotosportlane, treener ja veemotospordikohtunik. 

Joala lõpetas 1955 tislerina Võru Tööstustehnikumi. Hakkas veemootorisporti harrastama 1961. Perioodil 1962–1966 võitis ta Eesti veemootorispordi meistrivõistlustel 2 kulda, 6 hõbedat ja 2 pronksi. 

Ta oli 1961–2000 Pärnus veemootorisporditreener. Õpilasi: Ülo Koodi, Vello Tamme, Ago-Tarvo Kungla, Ilmar Laagus ja Peeter Pilt. Veemootorispordikohtunikuna tegutsenud aastast 1966. Ta kuulus aastatel 1968–1976 Eesti Veemotospordiföderatsiooni presiidiumi. 

Töötanud Pärnu Sädemes, AS-is Viisnurk ja masinatehases tislerina ja mudelsepana. Paadiehitaja ja sõukruvimeister.

## Isiklikku
Ta oli Johannes Joala poeg. Pojad Vahur ja Atso olid samuti tema õpilased veemootorispordis.

## Viited

*Kommentaar: Järjepidevus pole veel katkenud 27. november 2003
*Pärnu veemotospordi isa tiitlit kandva Ain Joala pojapojad Ott ja Mikk Joala teenisid meistrivõistlustel S550 klassis vastavalt hõbe- ja pronksmedali. 22. september 2009
Eduard Hermann (käija)

**Eduard Hermann** (28. juuni/10. juuli (ukj) 1887 Sootaga vald, Äksi kihelkond, Tartumaa – 8. veebruar 1960 Chatswood, Uus-Lõuna-Wales, Austraalia) oli Venemaa ja Eesti kergejõustiklane (käija) ning poksija.

Ta alustas sportimist Tartus (hilisemas spordiseltsis Aberg).

Ta sõdis Venemaa eest Esimeses maailmasõjas, kuid sattus novembris 1914 Saksamaale sõjavangi. 

## Käijana
Ta osales Venemaa eest 1912. aastal Stockholmi olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel 10 km käimises, kus ta katkestas võistluse. 

Ta osales Eesti eest 1920. aastal Antwerpeni olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel 3000 meetri ja 10 km käimises, kuid diskvalifitseeriti mõlemal distantsil ebapuhta käigu tõttu.

## Poksijana
Ta alustas poksimist 1920. aastal Tallinna "Spordis", kus tema treener oli Arkadi Harlampijev. 

Ta on esimene Eestis, kes põhjalikumalt kirjutas poksi ajaloost ning tehnikast ning ta on seega poksi teadusliku käsitluse üks teerajajaid Eestis.

Ta kuulus Spordi meeskonda selle esimesel avalikul võistlusel, kohtumisel 1. oktoobril 1921 Helsingi Poksiklubiga (see oli ka helsinglaste esimene avalik võistlus üldse). Ta kaotas keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) oma kohtumise Helsingi Poksiklubi esindajale Tallqvistile.

## Hilisem elukäik
Aastal 1926 siirdus elama Austraaliasse. Töötas algul Eesti sisserändajatest moodustatud maa- ja metsatööbrigaadi juhina, hiljem oli farmer. 

## Artikleid
*Ed. Herman. "Rusikavõitlus". Eesti Spordileht nr 6, 31. juuli 1920. Lk 5–7
*Ed. Hermann. "Lühikesed näpunäited algajatele Bokseritele". Eesti Spordileht nr 7, 19. september 1920. Lk 5–6

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 173
*Eduard Tinn. "Lurichi jälgedes. Eesti sport tsaariajast tänapäevani". Tallinn 2017. Lk 166

## Välislingid
*
*Eduard Hermanni sporditulemused
*http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=20736 Tallinna "Spordi" esimeste poksikursuste lõpetajad ja avavõistlustest osavõtjad. Keskel on võistluste kohtunikekogu – Edgar Klumberg, Arkadi Harlampijev ja **Eduard Hermann**, kohtunikest vasakul istub noorim kursuslane Peeter Matsov, Harlampijevi selja taga seisab Nikolai Matsov. Tallinn, 27. august 1921. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi fotokogu, EFA.259.0-68989
*
Iiri rööpmelaius

**Iiri rööpmelaius** on **1600 mm** suurune rööpmelaius. 

2010. aastate seisuga on selle rööpmelaiusega raudteevõrgustik kasutusel Austraalias (4017&nbsp;km), Brasiilias (4057&nbsp;km ehk 15% kogu raudteevõrgust), Iirimaal (2400&nbsp;km) ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Põhja-Iiri osas (330&nbsp;km).

## Viited
Eesti haldusüksuste vappide loend

*Siin loetletakse [[Eesti haldusjaotus|Eesti haldusüksuste]] vappe.*

## Maakondade vapid

## Linnade vapid

## Valdade vapid

## Endiste Eesti haldusüksuste vapid

### Endised maakonnad

### Valdadega ühinenud linnad

### Endised alevvallad

### Endised vallad

## Vaata ka
*Eesti haldusüksuste lippude loend
*Haldusüksuste vapid
*Endiste haldusüksuste vapid

## Välislingid

*Rahvusarhiiv: Maakondade lipud ja vapid
Piret Torm-Kriis

**Piret Torm-Kriis** (sündinud 27. märtsil 1964) on tantsija ja tantsutreener. 

Torm-Kriis on tantsutrupi Modus asutaja ning kunstiline juht ja peatreener alates 1984. aastast, tantsutunnid toimuvad Värskas ja Tallinnas. Samuti on ta Eesti Swingtantsu Liidu juhatuse liige.

Ta on pärit Petserimaalt, aga elab Tallinnas. 5. augustil 2017 toimunud Setu kuningriigi päevadel valiti ta ülemsootskaks. Torm-Kriis on kuulunud ka seto leelokoori Leiko.

## Tunnustus
*2018 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia

## Välislingid
* http://kaguelu.blogspot.com.ee/2013/07/talendid-kodus-piret-torm-kriis.html
* http://tartu.postimees.ee/4201351/setode-ulemsootskaks-valisid-kuningriigipaevalised-piret-torm-kriisi
* http://www.err.ee/611356/setode-uus-ulembsootska-on-piret-torm-kriis
Fritz Todt

**Fritz Todt** (4. september 1891 Pforzheim – 8. veebruar 1942 Rastenburgi lennuväli, Ida-Preisimaa (tänapäeval Kętrzyn-Wilamowo lennuväli, Warmia-Masuuria vojevoodkond, Poola)) oli saksa ehitusinsener ja Saksamaa riigitegelane.

Fritz Todt oli pärit vabrikandi perekonnast. Pärast gümnaasiumi lõpetamist teenis ta 1910–1911 vabatahtlikuna sõjaväes ja alustas seejärel 1911. aastal Münchenis inseneriõpinguid. 1914–1918 osales ta ohvitserina Esimeses maailmasõjas. 1920. aastal lõpetas ta ülikooliõpingud Karlsruhes. 

1921–1933 töötas ta ehitusfirmas Sager & Woerner, esmalt veevarustuse, seejärel teedeehituse alal. 1922. aastal astus Todt Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse, 1931. aastal sai ta SA-s Oberführeri (vastab kolonelile) auastme. 

1932. aastal kaitses Fritz Todt väitekirja ja sai doktorikraadi. Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel sai Todt Saksa Teedeameti peainspektoriks. 1938. aastal sai ta Saksamaa ehitustööstuse peavolinikuks, samal ajal rajas ta ka riikliku ehitusorganisatsiooni Organisation Todt.

Alates 17. märtsist 1940 oli ta Saksamaa relvastuse ja laskemoona minister.

29. novembril 1941 ütles Fritz Todt Adolf Hitlerile, et sõda ei ole enam võimalik võita militaarsete vahenditega ja tuleks otsida poliitilisi lahendusi.

Fritz Todt hukkus lennuõnnetuses. Pärast Hitleri peakorteri külastamist Rastenburgis hakkas Todt lennukiga tagasi Berliini sõitma. Varsti pärast õhkutõusmist lennuk plahvatas ja kukkus alla. Kõik pardalviibinud hukkusid. On oletatud, et tegemist võis olla sabotaažiga.

## Tunnustus
*1938 – Kunsti ja Teaduse Saksa Rahvuslik Auhind

## Viited
Por una cabeza

**"Por una cabeza"** on populaarne tangolaul, mille kirjutasid 1935. aastal Carlos Gardel (muusika) ja Alfredo Le Pera (sõnad) filmile "Tango Bar". Filmi stsenaariumi kirjutas Le Pera ja peaosa mängis Gardel.

Ehkki autorid lõid laulu New Yorgis, olid nad mõlemad ladinaameeriklased: ajakirjanik ja kirjanik Alfredo Le Pera sündis Brasiilias Itaalia immigrantide järeltulijana, kuid veetis suurema osa elust Argentinas, nagu ka Prantsusmaal Toulouse'is sündinud Carlos Gardel – helilooja, näitleja ja laulja, keda tuntakse eelkõige tema kirjutatud ja lauldud Argentina tangode järgi. Autorite, muusikastiili ja hispaaniakeelsete sõnade tõttu peetakse "Por una cabezat" sünnikohale vaatamata Argentina muusikasse kuuluvaks.

Laulu pealkiri "Por una cabeza" tähendab tõlkes "peajagu" ning viitab hobusele, kes kaotab võiduajamise napilt, olles konkurendist vaid pea võrra taga. Laulus võrdleb mängur oma kiindumust võiduajamistesse oma kiindumusega naistesse.

Pala B-osa algusfraasi on võib-olla mõjutanud Mozarti "Rondo viiulile ja orkestrile C-duuris" (K 373).

Algselt kirjutati "Por una cabeza" A-duuris. Hiljem arranžeeriti see viiulile ja klaverile ning seda mängitakse vahel A-duuris, vahel G-duuris.

Le Pera ja Gardel said surma 24. juunil 1935 lennuõnnetuses, mis toimus Colombias Medellínis. Seetõttu on "Por una cabeza" praeguseks üks vähestest avalikus omandis klassikalistest tangodest. Film "Tango Bar" esilinastus New Yorgis vähem kui kahe nädala pärast, 5. juulil 1935.

"Por una cabeza" on leidnud korduvalt kasutamist filmides. Üks tuntumaid tangostseene selle saatel on filmis "Naise lõhn" ("The Scent of a Woman", 1992), kus tantsivad peaosa mängiv Al Pacino ja Gabrielle Anwar. Filmi "True Lies" (1994) alguses tantsivad "Por una cabeza" saatel Arnold Schwarzenegger ja Tia Carrera, lõpukaadreis Schwarzenegger ja Jamie Lee Curtis. Pala esineb ka filmides "All Kings Men" (2006), "Titanic" (1997), "Schindleri nimekiri" (1993) ja "Delicatessen" (1991).

Riigivisiidi ajal Argentinasse tantsisid "Por una cabeza" saatel 23. märtsil 2016 Buenos Aireses USA president Barack Obama ja tema abikaasa Michelle Obama, kelle partneriteks olid vastavalt Mora Godoy ja José Lugones.

## Viited

## Välislingid

*"Por una cabeza": sõnad, muusika, noodid, variandid, Todotango
*Laulu algtekst ja inglise tõlge, Planet Tango
*"Por una cabeza", Petrucci Music Library
*"Por una cabeza" Itzhak Perlmani esituses Youtube, 04.06.2008
Temptation

**"Temptation"** on 2005. aasta peamine hittsingel Rootsi-Iraani poplauljalt Arashilt koos Rebecca Zadigiga, mis on pärit tema debüütalbumilt "Arash". 

Sellest laulust on tehtud hiljem mitmes keeles kavereid.

## Laulud CD-singlil
* **CD MAXI-SINGEL (2005)**
# "Temptation" (Radio Edit) – 3:28
# "Temptation" (Extended) – 4:57
# "Temptation" (Ali Payami Club) – 4:40
# "Temptation" (CMN Remix) – 3:16
# "Temptation" (Ali Payami Dreamy) – 5:10

## Originaalversioon
Selle laulu salvestas originaalis Rebecca Zadig teiste laulusõnadega ja väga väikese Arashi laulusoologa. Arash esines sel ajal veel nimega **Alex**. See oli Alex Arash Labafi mononüüm, kuid ta kasutas seda väga lühikest aega ja üsna pea pärast seda laulu loobus ning muutis oma nime Arashiks. Originaalis laulab Rebecca Zadig inglise keeles suuremat põhiosa ja Arash toob vaid mõned oma pärsiakeelsed laused terve laulu vältel sisse. See versioon sai eraldi ralliteemalise muusikavideo, mille filmis Alec Cartio. 

## Arashi versioon
Kaverdatud "Temptation" on pärsiakeelne laul, kus Rebecca Zadig laulab ingliskeelset refrääni. See laul oli kolmas edukas singel Arashilt pärast laule "Boro Boro" (jõudis Rootsis esikohale) ja "Tike Tike Kardi" (jõudis Rootsis 2. kohale). "Temptation" jõudis Rootsi singlite edetabelis "Sverigetopplistan" 2. kohale ning ka Saksamaal, Šveitsis ja Soomes jõudis see edetabelitesse. Selle versiooni videos oli solist Arash.

## Kohad edetabelites

## Muud versioonid
### Venekeelne versioon "Восточные Сказки" koos Blestjaštšiega
Aastal 2006 tehti laulust venekeelne versioon koos Blestjaštšiega (Блестящие). Laul "Восточные сказки" ('Idamaised muinasjutud') ilmus ansambli samanimelisel albumil esisinglina. Sellele versioonile filmiti juba kolmas eraldi video, seekord Vene turu jaoks.

### Hi-5 versioon "Versoeking"
2006. aastal tegi Lõuna-Aafrika Vabariigi poistebänd Hi-5 afrikaanikeelse versiooni "Versoeking" (pealkiri on otsetõlge inglise keelest). See oli nende peamine singel samanimelisel albumil "Versoeking". See album oli nende jätkuks pärast kahte eelnevat albumit "Soebat EP" (2003) ja endanimeline "Hi-5" (2004).

### Wing-Meni singel
2015. aastal tegi Madalmaade ansambel Wing-Men hollandikeelse kaveri "Verleid Mij". See oli ansambli debüütsingel.
Feruza Jumaniyozova

**Feruza Jumaniyozova** (usbeki keeles: *Feruza Jumaniyozova*, vene keeles: Феруза Жуманиёзова, Феруза Джуманиязова; sündinud 1984 Horezmi vilajetis) on usbeki poplaulja, kes laulab enamasti usbeki keeles, aga mõnikord ka muudes turgi keeltes (aserbaidžaani keel) ning tadžiki ja araabia keeles. 
Mõned tema tuntumad laulud on "Vaexo", "Yalla Habibi", "Yurak Duk Duk" ja "Kel Azizim". Ta on kuulus turgi ja pärsia päritolu Afganistani inimeste seas ning ka pärsia ja aseri päritolu Iraani inimeste seas. 

## Isiklikku
Ta abiellus oktoobris 2010. 

## Filmograafia

### Näitlejana

## Diskograafia
* Kumushning Ko'zi Manda (2003)
* Kel Azizim (2004)
* Men Qo'shiq (2005)
* Zang-Zangi (2006)
* Sizniki San'atim, Sizniki Qalbim (2007)
* Ikkimizga G'animatdur Ishq (2008)
* Voy-Voy Lazgi (2015)

## Muusikavideod
Series episcoporum Curoniae

**Series episcoporum Curoniae** on 16. sajandist pärinev Kuramaa piiskoppide nimekiri.

Nimekiri algab Kuramaa piiskopkonna müütilise asutamisega 1161. aastal Taani kuninga Abeli poolt (ainus sellenimeline Taani kuningas (Abel) valitses palju hiljem) ja annab 24 piiskopi nimed kuni Taani printsi Magnuseni. Varasemad piiskopid on välja mõeldud, andmaks Kuramaa piiskopile vanemust teiste Vana-Liivimaa piiskoppide ees. Mõne piiskopi puhul on antud vapi kirjeldus. Nimekirja aluseks on piiskoppide portreed seinamaalidel Piltene lossis.

Nimekirja järgi asutas Kuramaa piiskopkonna Taani kuningas Abel 1161. aastal ja määras esimeseks piiskopiks Lundi kanooniku Ernemorduse, saates ta 1169. aastal Rooma pühitsust saama.

*Ernemordus valitses 15 aastat ja neli kuud (müütiline)
*Teine piiskop Hermannus valitses 9 aastat. 1183. aastal kutsus ta mõõgavennad (fratres sacrae militiae) Kuramaale (müütiline)
*Kolmas piiskop Engelbertus valitses 20 aastat ja tapeti leedulaste poolt
*Neljas piiskop Henricus valitses 18 aastat ja 8 päeva
*Viies piiskop Joannes valitses 7 aastat ja 4 päeva (müütiline)
*Kuues piiskop Eumundus valitses 9 aastat ja 2 kuud
*Seitsmes piiskop Burchardus valitses 26 aastat ja 9 päeva
*Kaheksas piiskop Paulus valitses 9 aastat ja 3 päeva
*Üheksas piiskop Joannes valitses 6 aastat ja 3 kuud
*Kümnes piiskop Joannes valitses 21 aastat ja 5 kuud
*Üheteistkümnes piiskop Ludolphus valitses 8 aastat ja mitu kuud
*Kaheteistkümnes piiskop Jacobus valitses 12 aastat
*Kolmeteistkümnes piiskop Otto valitses 24 aastat ja 7 kuud
*Neljateistkümnes piiskop Ruthgerdus valitses 5 aastat
*Viieteistkümnes piiskop Gottschalkus valitses 24 aastat ja 7 kuud
**(Piiskop Dietrich Tanke, kes valitses 1424–1425, puudub siit?)
*Kuueteistkümnes piiskop Joannes Tiergarde valitses üks kuu vähem kui 31 aastat
*Seitsmeteistkümnes piiskop Paulus
*Kaheksateistkümnes piiskop Martinus Levitz valitses 28 aastat
*Üheksateistkümnes piiskop Michael Grulteri
*Kahekümnes piiskop Henricus Basdore
*Kahekümne esimene piiskop Hermannus Ronnenburgk valitses kakskümmend aastat
*Kahekümne teine piiskop Joannes a Monnichhausen valitses 24 aastat
*Kahekümne kolmas piiskop Magnus valitses 25 aastat

## Kirjandus
*H. Diedrichs. Ein altes Verzeichniss der Bischöfe von Kurland. Mittheilungen aus dem Gebiete der Geschichte Liv-, Est- und Kurlands. Dreizehnter Band. Riga 1886. Lk. 245–252.
Kaseküla asulakoht

**Kaseküla asulakoht** on asulakoht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kasekülas.

Asulakoht on tunnistatud kultuurimälestiseks (nr 9833). 

Asulakoht on asustatud alates I aastatuhande keskpaigast eKr.

Muistne asulakoht leiti 1970. aastate arheoloogiliste väljakaevamiste käigus, mida juhtis Vello Lõugas.

## Kirjandust
*Vello Lõugas. Über die Entstehung ortsgebundener Bodenbaukultur in Westestland. Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateadused 1975, nr. 1, 85-88

## Viited

## Välislingid
*
*Kivikalmest portaalis Läänemaa Arheoloogia
Luise von Mecklenburg-Strelitz

**Luise von Mecklenburg-Strelitz** (**Luise Auguste Wilhelmine Amalie**; 10. märts 1776 – 19. juuli 1810) oli Preisi kuninganna. Tema abikaasa oli Preisi kuningas Friedrich Wilhelm III. 

Neil oli üheksa last, teiste seas Friedrich Wilhelm IV (Preisimaa kuningas 1840–1861) ja Wilhelm I (Preisimaa kuningas 1861–1888 ja Saksa keiser 1871–1888).

1807. aastal kohtus ta Tilsitis Prantsusmaa keisri Napoleon I-ga, et paluda keisrilt Preisimaale vastuvõetavaid rahutingimusi. Rahutingimuste leevendamine tal küll ei õnnestunud, kuid tema ilu ja mõistus avaldasid Napoleonile muljet. 

Natsi-Saksamaal esitati Luiset ideaalse Saksa naise võrdkujuna.
Vitali Bassõgõssov

**Vitali Nikolajevitš Bassõgõssov** (vene keeles Виталий Николаевич Басыгысов; sündinud 1. märtsil 1946 Mirnõi rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi rahvusest Sahha riigitegelane, Põhjatähe ordeni kavaler.

Ta on Ühtse Venemaa liige ja aastatel 2008–2013 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) esimees.

Ta pälvis 1999. aastal Ammossovi-nimelise Jakuudi Riikliku Ülikooli auprofessori aunimetuse suure panuse eest Jakuudi ülikooli Mirnõi filiaali (SVFU Mirnõi polütehniline instituut) rajamisel ja aktiivse osavõtu eest teemanditööstuse spetsialistide väljaõppe õppeprotsessi loomisel.

## Haridus ja töökäik
Bassõgõssov lõpetas 1970. aastal Sverdlovskis Uurali riikliku mäeinstituudi mäenduse tehnoloogia erialal. Aastatel 1970–1983 töötas ta Jakuutias Mirnõis asuva teemanditöötlusettevõttes; 1983–1991 oli ta parteitööl.

1993. aastal määrati ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi seadlusega Mirnõi ulussi administratsiooni peaks, 1995. aastal valis ulussi valijaskond ta samale ametikohale tagasi. Ta oli aastatel 1999–2008 Venemaa Riigiduuma liige ja 2008–2013 Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) rahvasaadik ühtlasi Il Tümene esimees.

## Tunnustus
*1999 – Ammossovi-nimelise Jakuudi Riikliku Ülikooli auprofessor.
*2011 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Ammossovi-nimeline riiklik preemia 
*2013 – Põhjatähe orden

## Viited
Njurgun Timofejev

**Njurgun Semjonovitš Timofejev** (jakuudi keeles Ньургун Семенович Тимофеев; 7. veebruar 1963 Jakutsk Jakuudi ANSV – 13. detsember 2017) oli jakuudi rahvusest Sahha poliitik.
 
Ta oli Ühtse Venemaa liige ja aastatel 2005–2008 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) esimees.

## Haridus ja töökäik
Timofejev lõpetas 1985. aastal Jakutski Riikliku Ülikooli ja 1989. aastal Tomski polütehnilise instituudi aspirantuuri. Ta on kaitsnud tehnikakandidaadi kraadi. Aastatel 1990–1991 töötas ta Jakuudi ülikoolis vanemteadurina.

Aastatel 1991–2005 töötas ta teemanditöötlusettevõtetes juhtivatel ametikohtadel, oli 1993–1996 ALROSA turundusettevõtte JPTA direktor, 1996–2005 ALROSA Moskvas asuva turundusettevõtte peadirektori asetäitja.  2000. aastal lõpetas ta Moskvas Venemaa Föderatsiooni valitsuse juures asuva Rahvamajanduse Akadeemia.

Timofejev oli Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) III ja IV koosseisu rahvasaadik ja aastatel 2005–2008 Il Tümene esimees. 2012. aastal sai ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi nõunikuks. 2017. aastal vabastati ta sellest ametist.

## Tunnustus
*2007 – peamine ülevenemaaline ühiskondlik auhind "Venemaa rahvuslik Olümpos" koos autiitliga "aasta spiiker 2006–2007"

## Viited

## Välislingid
*Интервью Председателя Парламента Ньургуна Семеновича Тимофеева. 11. oktoober 2005. old.iltumen.ru 
*советник президента. news.ykt.ru
Aleksandr Žirkov

**Aleksandr Nikolajevitš Žirkov** (vene keeles Александр Николаевич Жирков; sündinud 1. jaanuaril 1956 Ust-Aldanski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi rahvusest Sahha riigitegelane ja ajaloolane, kahe vabariikliku riikliku preemia laureaat.

Ta on Ühtse Venemaa liige ja 2013. aastast Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) esimees.

2011. aastal pälvis Žirkov viieliikmelise autorite grupi koosseisus Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimelise riikliku preemia kolmeköitelise "Antologija Saha teatra" ("Антология Саха театра", 'Sahha teatri antoloogia') väljaandmise eest. 

Ta on Venemaa Föderatsiooni Ajakirjanike Liidu liige ja saanud Sahha (Jakuutia) Vabariigi  Riigikogu (Il Tümene) Illarionovi-nimelise ajakirjanduspreemia.

## Haridus ja töökäik
Žirkov lõpetas 1981. aastal Jakutski Riikliku Ülikooli kiitusega ajaloo erialal ja 1984. aastal samas aspirantuuri. 1987. aastal kaitses ta Irkutskis ajalookandidaadi kraadi. Aastatel 1989–1994 töötas ta Jakutski Riikliku Ülikooli jakuudi ja kirde põlisrahvaste ajaloo ja kultuuri kateedris vanemõpetaja ja dotsendina. 

Alates 1994. aastast on ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) rahvasaadik, alates 2013 Il Tümene esimees.

## "Maailma rahvaste eeposed"
Žirkov on Rahvusvahelise Assotsiatsiooni "Maailma Rahvaste Eeposed" (peakorter Biškekis) asepresident. Tema juhtimisel (ta oli korralduskomitee esimees) toimus 2017. aasta juunis Sahha (Jakuutia) Vabariigis UNESCO egiidi all kolmepäevane foorum "Maailma rahvaste eeposed Olongho maal". Teiste seas esinesid foorumil UNESCO peadirektor Irina Bokova ja Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea Jegor Borissov.

## Tunnustus
*2011 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimeline riiklik preemia 
*2015 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Ammossovi-nimeline riiklik preemia 

## Viited
Ivan Denõssenko

**Ivan Denõssenko** (3. september 1983 Vassõlkiv Kiievi oblast – 5. august 2017) oli ukraina kunstnik, muusik ja kultuuritegelane. 

Denõssenko muusikutee algas paralleelselt kunstiõpingutega Ukraina Rahvuslikus Kunsti ja Arhitektuuri Akadeemias. Akadeemia lõpetas ta 2001. aastal. 

Ivan põdes akromegaaliat ehk liikmehiidsust. 

Ivan Blues & Friends andis esimese kontserdi 31. detsembril 2007 Kiievi baaris Rag-Time. Bändiga salvestas ta 6 albumit. 

Ta kukkus 5. augustil 2017 Haapsalus Augustibluusi laval kokku, seejärel viidi Läänemaa haiglasse. Läänemaa haiglas suri ta öösel vastu 6. augustit.

## Viited

## Välislingid
*Ivan Denõssenko koduleht
* І.&nbsp;В.&nbsp;Шаванова. Денисенко Іван Васильович // Енциклопедія сучасної України: електронна версія [веб-сайт] / гол. редкол.: І.&nbsp;М.&nbsp;Дзюба, А.&nbsp;І.&nbsp;Жуковський, М.&nbsp;Г.&nbsp;Железняк та ін.; НАН України, НТШ. Київ: Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2017. URL: https://esu.com.ua/search_articles.php?id=21625