open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Carl Gustav Schultz

**Carl Gustav Schultz** (14. mai/25. mai 1732 Lääne-Nigula – 21. veebruar/4. märts 1774 Lääne-Nigula) oli Eesti vaimulik.

Ta oli alates 8. septembrist 1746 Halle vaestekooli kasvandik. Aastatel 1750–1754 õppis ta Halle ülikoolis. Ordineeriti 2. oktoobril/13. oktoobril 1756 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1756–1764 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1764–1774 oli ta (introdutseeriti 27. novembril/8. detsembril 1764) sama koguduse õpetaja. Sai aastal 1773 Eestimaa konsistooriumi assessoriks.

## Isiklikku
Ka tema isa Georg Friedrich Schultz olid Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja, vanaisa Georg Schultz oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, tema teine vanaisa Daniel Vick oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja. Nii tema poeg Carl Gustav Schultz kui pojapoeg August Konstantin Schultz olid Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetajad, väimees (tütre Christiane Charlotte abikaasa) Carl Friedrich Stürmer oli Nissi ja Harju-Madise koguduse õpetaja.

## Viited
Kolloid

**Kolloid** (kreeka *kolla* 'liim' + *eidos* 'kuju') on kolloidsüsteemis dispersse ehk pihustunud faasina esinev aine. Kolloidsüsteemis olevaid aineosakesi nimetatakse **kolloidosakesteks**.

## Vaata ka
*Suspensioon
*Kolloidsuspensioon

## Viited
Sergei Mureiko

**Sergei Jurjevitš Mureiko** (sündinud 2. juulil 1970) on endine Bulgaaria maadleja.

Mureico on võistelnud rahvusvahelistel tiitlivõistlustel Nõukogude Liidu, Moldova ja Bulgaaria meeskonnas.

Võistles kolmedel olümpiamängudel – 1996, 2000, 2004.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Helger Hallik, kes kaotas 1996 Atlantas punktidega 0–4.

## Välislingid
*
POP Maniacs

**POP Maniacs** on Eesti ansambel.

Ansamblisse kuuluvad Rosanna Lints, Teele Viira, Rolf Roosalu ja Semy.

## Singlid
* "I Don't Know" (jaanuar 2012)
* "Lying in the Lies" (aprill 2012)
Linux Mint

**Linux Mint** on Linuxi distributsioon, mida arendab Linux Mint Team. 

Linux Mint põhineb Ubuntu distributsioonil, lastes välja uue versiooni kuu aega pärast Ubuntu uuendust, seega mais ja novembris. Distrowatch.com-i andmetel on Linux Mint kõige populaarsem Linuxi distributsioon.

## Välislingid

* Ametlik koduleht
2011. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad

**2011. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad** ehk "**Kuldne plaat 2011"** toimus 2011. aastal Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis, kus jagati popmuusikaauhindu kokku kümnes põhi- ja neljas lisakategoorias. Auhinnad andis üle Piret Järvis. 

## Auhinnad
* Aasta album: "Tuulevaiksel ööl" (Jaan Tätte)
* Aasta ansambel: Zetod
* Aasta uustulnuk: Ott Lepland
* Aasta meesartist: Jaan Tätte
* Aasta naisartist: Liisi Koikson
* Aasta esitaja: Tõnu Raadik
* Aasta autor: Jaan Tätte
* Aasta raadiohitt: "Süte peal sulanud jää" (Ott Lepland)
* Aasta plaadifirma: Hitivabrik
* Panus Eesti popmuusikasse: Els Himma
* Festivali Viru Folk eriauhind folkmuusika populariseerimise eest: Indigolapsed
* Eesti Koolimissi eriauhind, aasta ilusaim artist: Getter Jaani
* Music Online'i eriauhind, aasta edukaim artist internetikeskkonnas: Ott Lepland
* Festivali Grillfest eriauhind parimale *show*-bändile: Lehmakommionud

## Viited

## Välislingid
* Kuldne Plaat Eesti Popmuusika Aastaauhinnad
Andrzej Wroński

**Andrzej Adam Wroński** ['andžei vronski] (sündinud 8. juunil 1967) on Poola maadleja.

Ta on kahekordne olümpiavõitja Kreeka-Rooma maadluses: 1988. aastal Sŏulis võitis ta finaalis Lääne-Saksamaad esindava Gerhard Himmeli punktidega 3-1; 1996. aastal Atlantas sai ta finaalis kohtunike häältega võidu valgevenelase Sergei Lištvani üle.

1992. aastal olümpiamängudel Barcelonas saavutas ta neljanda koha ja 2000. aastal Sydneys oli ta kolmeteiskümnes.

Wroński on Poola armee ohvitser.

2011. aastal võitles MMA reeglite järgi judo olümpiavõitja poolaka Paweł Nastulaga, Wroński kaotas esimeses raundis.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Helger Hallik, kes kaotas 1996 OM-il punktidega 0-3.

## Välislingid
*
Pilistvere vana õigeusu kalmistu

**Pilistvere vana õigeusu kalmistu** on kalmistu Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kõo külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Kuna varem oli see ala Kirivere külas, on seda kalmistut nimetatud ka **Kirivere õigeusu kalmistuks**.

Õigeusu kogudus asutati naabruses Põltsamaa kihelkonnas 1846. aastal, mis kattis ka Pilistvere kihelkonda. Oma õigeusu kogudus rajati Pilistvere kihelkonda 1848. aastal. Kogudus nimetati 1871. aastal ümber Arussaare õigeusu koguduseks.

Kirik paiknes algul Kõo mõisa maadel erinevates rendiruumides, kuni 1854. aastal saadi kasutamiseks endine ait Arussaare mõisast. 1871–1873 ehitati Arussaare mõisa alale uus kivikirik. 

Kogudusel ei olnud algul oma kalmistut, surnud maeti Pilistvere kalmistule. Kõo mõis andis kogudusele 1855. aastal oma maadest 1 tiinu suuruse tüki. Sinna rajati kalmistu, mis oli kasutuses kuni uue kalmistu rajamiseni 1920. aastal Arussaare õigeusu kiriku kõrvale. Vana kalmistu paikneb õigeusu kirikust linnulennult umbes 1,3 km ida suunas. Praegu on vana õigeusu kalmistu kasutuseta.

## Välislingid
*
Dremiel Byers

**Dremiel D. Byers** (sündinud 11. septembril 1974) on Ameerika Ühendriikide maadleja

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Heiki Nabi, kes kaotas 2011. aastal Bakuus punktidega 0-2.

## Välislingid
*
Mijaín López Núñez

**Mijaín López Núñez** (sündinud 20. augustil 1982 Pinar del Ríos) on Kuuba Kreeka-Rooma maadleja. 

Ta hakkas maadlusega tegelema 1993. aastal.

2004. aastal olümpiamängudel Ateenas saavutas Núñez viienda koha.

2008. aasta olümpiamängude avatseremoonial oli ta Kuuba meeskonna lipukandja.

Kahel korral on ta võitnud esikoha Panameerika mängudel (2007, 2011).

## Viited

## Välislingid
*
Marek Švec

**Marek Švec** (sündinud 17. veebruaril 1973) on Tšehhi maadleja.

Marek Švec on pääsenud olümpiamängudele kolmel korral – 1996, 2000, 2008.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Heiki Nabi, kes võitis 2006. aastal MM-i finaalis punktidega 3-1 ja kaotas Švecile 2011 aasta EM-il punktidega 1–2. Richard Karelson kaotas 2002. aasta EM-il punktidega 11-0.

## Välislingid
*
Ukerewe

**Ukerewe saar** on Victoria järve suurim saar ja Aafrika suurim siseveekogus asuv saar. Selle pindala on 530 ruutkilomeetrit. Saar kuulub Tansaaniale ja asub Ukerewe piirkonnas. 

Saarel on parvlaevaühendus Mwanzaga, mis asub 45 km kaugusel. Üle Rugezi kanali pääseb ka parvlaevaga: mander on seal vaid 3,8 kilomeetri kaugusel. Teisel pool asub kruusatee, mis viib Kibarasse ja Musomasse. Ukerewe rannajoon on väga liigendatud ja sellel on palju lahtesid. Saart ümbritseb tosinkond väiksemat saart. Suurim asula saarel on Nansio.

Ukerewe on tuntud suure albinismiga aafriklaste populatsiooni poolest. Paljud neist viidi ja jäeti saarele lapsena oma perede poolt. Vaatamata sellele, et albiinod moodustavad saare elanikkonnast erakordselt suure osa, on nad sarnaselt ülejäänud Tansaaniaga diskrimineerimise all kannatav vähemus. 


Ukerewe Felder.jpg|Rannaniit
Ukerewe Sorghum.jpg|Sorgopõld


## Vaata ka
* Kerewed

## Viited

## Välislingid
Gutatsioon

**Gutatsioon** (ld sõnast *gutta* 'tilk') on tilkvee eraldumine taimelehtedest ja idanditest enamasti veelõhede ehk hüdatoodide kaudu.

Taimedel eraldub tilkvett siis, kui juurtega omastatava vee hulk on suurem kui lehtede kaudu auruva vee hulk. Tavaliselt toimub see öösel või varahommikul või kui õhuniiskus on suur. 

## Viited
Aleksei Mišin

**Aleksei Vladimirovitš Mišin** (sündinud 2. veebruaril 1979) on Venemaa maadleja, olümpiavõitja (2004).

Venemaa meister Kreeka-Rooma maadluses 2001., 2003., 2004., 2006., 2008. ja 2009. aastal.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Eerik Aps, kes kaotas 2009. aastal talle Euroopa meistrivõistlustel punktidega 0-2.

## Välislingid
*
Heinrich Marga valitsus

**Heinrich Marga valitsus** oli Eesti eksiilvalitsus 8. maist 1971 – 20. juunini 1990.

## Valitsuse koosseis

*Heinrich Mark – Peaministri asetäitja (kuni 1. märtsini 1990), Sõjaminister (kuni 3. aprillini 1973) ja minister 3. aprill 1973 – 1. märts 1990
*Enno Penno – Peaministri asetäitja (alates 1. märtsist 1990)
*August Koern – Välisminister (kuni 3. juunini 1982)
*Aksel Mark – Siseminister 
*Arvo Horm – Majandusminister (kuni 24. augustini 1977); minister (alates 24. augustist 1977)
*Elmar Järvesoo – Põllutööminister
*Edgar V. Saks – Haridusminister (kuni surmani 11. aprillil 1984)
*Heino Valvur – Sotsiaalminister
*August Kärsna – Kohtuminister (kuni surmani 8. veebruaril 1987)
*Renate Kaasik – minister
*Juhan Käis – Teedeminister (kuni surmani 12. novembril 1984)
*Avdy Andresson – Sõjaminister (alates 3. aprillist 1973)
*Verner Hans Puurand – minister (alates 3. aprillist 1973 kuni 24. augustini 1977);  Majandusminister (alates 24. augustist 1977 kuni surmani 12. juunil 1983)
*Jaan Timusk – minister (alates 3. aprillist 1973)
*Ants Pallop – minister (alates 25. aprillist 1973)
*Ervin Jüri Nõmmera – Finantsminister (alates 24. augustist 1977)
*Johan Ungerson – Haridusminister (alates 5. juunist 1985)
*Mihkel Mathiesen – Teedeminister (alates 5. juunist 1985)
*Ivar Paljak – minister (alates 5. juunist 1985)
*Olev Olesk – minister (alates 17. märtsist 1986)
Georgius Hollant

**Georgius Hollant** (ka *Georg*; *Holland*, *Hollandt*; surnud 12. oktoobril 1484 Karksis) oli Preisimaa päritolu Vana-Liivimaa kõrgvaimulik.

Hollant pärines Kulmi (hiljem Chełmno) diötseesist Preisimaalt, ta oli Riia peapiiskopi Silvester Stodewescheri õepoeg. 1440. aastal immatrikuleeriti ta Leipzigi ülikooli. 1452. aastal astus ta Bologna ülikooli, kust sai 1454. aastal litsentsiaadi kraadi, 1466. aastal sai ta samas doktoriks. 1455. aastal on teda esmamainitud Tartu toomhärrana, 1458. aastal sai ta Saare-Lääne toomdekaaniks. Tartu ja Saare-Lääne toomhärrana on teda mainitud kuni 1463. aastani, Saare-Lääne dekaan oli ta 1468. aastani. 1469. aastal nimetas paavst ta Roomas Riia toompraostiks, sellesse ametisse jäi ta kuni surmani.

1479. aastal võttis Liivi ordu Hollanti vangi, alates aasta lõpust viibis ta vangistuses Karksis, kus ta 1484. aastal ka suri.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit von 12. bis ins 16. Jahrhundert*. Teil II, lk 26–27, 155; Teil IV, lk 87.
*Tõnis Lukas. *Tartu toomhärrad*, lk 250.
Waldhofi tselluloosivabrik

**Waldhofi tselluloosivabrik** oli puidutööstusettevõte, mis tegutses 1900–1915 Pärnus.

Tselluloosivabrik kuulus aktsiaseltsile Waldhof (asutatud 1898. aastal Pärnus), mis omakorda oli 1884. aastal Saksamaal Mannheimis asutatud ning Mannheimis ja Tilsitis tegutseva suurfirma AG Zellstoffabrik Waldhof tütarettevõte. Pärnus 3. jaanuaril 1898 asutatud ettevõtte aktsiakapitali suurus oli kolm miljonit kuldrubla, mida 1903. aastal suurendati 6 miljoni kuldrublani, 1905. aastal 7 miljon rubla ja 1908. aastal tõsteti aktsiakapital kümne miljoni rublani. 

Aktsiakapitalis osalesid kokku Saksa Riigipäeva liige, majandusnõunik dr Carl Clemm, salanõunikud Carl Haas, dr Adolf Clemm, salanõunikust pankur Carl Ladenburg, Ernst Lämmert, Rudolph Haas, dr Wilhelm Haas, dr Richard Ladenburg, salanõunik F. F. von Pauli ja tõeline riiginõunik ja Pärnu linnapea Oscar Alexander Brackmann.

Tselluloosivabriku ehitamiseks eraldas Pärnu linnavalitsus 1897. aastal kavandatavale vabrikule linna maavaldustest Papiniidus 100 vakamaad, Esimese Juurdeveoraudteede Seltsi Pärnu-Tallinna Juurdeveo Raudtee  veeremiremonditöökodade aladest.

Waldhof ehk rahvakeeli lihtsalt Valtov asus Pärnu linna idapoolsel serval, ulatus pikuti alevi surnuaiast Papiniidu jaamani ja laiuti Pärnu jõest mereni. Vabrik ehitati linnalt saadud Papiniidu mõisa maa-alal. Pindala oli umbes 100 hektarit. Vabriku territooriumile viis raudteeharu toormaterjali juurdeveoks ja jõel oli oma sadamakai, kust umbes kolmandik toodangust eksporditi välismaale. 

Vabriku ehitamisel jäi vabriku maaalale jäi raudteeliin, mis sai vabriku omandiks, kuid ompensatsiooniks ehitas vabrik uue raudteeliini, mis kaardus ümber kalmistu ja toodi Riia maantee äärde, suundudes Sindi teeristini, kus liitus  Pärnu–Valga raudteeliiniga. Papiniitu ehitati samal ajal Papiniidu pooljaam.

## Vabrikutöötajate ehitised
Vabrikus töötas aja jooksul 2000–3000 töölist ja lisaks vabrikuhoonetele ehitati vabriku lähedale Pärnu eeslinna,  Riia maanteest mere poole vabriku ametnikele, meistritele ja töölistele elamud. Riia maantee äärde kerkis terve linnaosa.

Vabrik suleti 1915. aasta juunis ja seadmed evakueeriti Venemaale Permi, vabrik õhiti 20. augustil 1915, pärast Saksa keisririigi laevastiku ilmumist Pärnu lahte. Vabrikuhoonete jäänused lammutati lõplikult 1936. aastal.

## Viited

## Kirjandus
* Toivo Meikar: "Waldhofi tselluloosivabrik Pärnus – õnn või õnnetus" Akadeemia, 3 (312), 2015
Benjamin Weger

**Benjamin Weger** (sündinud 5. oktoobril 1989 Brigis) on Šveitsi laskesuusataja.

2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai Weger 20 km eraldistardiga sõidus 55. koha ja 10 km sprindis 69. koha. Maailmameistrivõistlustel on tema parimaks kohaks seni 2011. aasta MM-il Hantõ-Mansiiskis 12,5 km jälitussõidus saadud 33. koht.

Maailma karikasarjas osales Weger esimest korda 10. jaanuaril 2009 Oberhofi etapil 10 km sprindis, kus ta sai 112 startinu seas 84. koha. **<span style="color:Purple;">Seisuga 3. märts 2012</span>** on ta jõudnud poodiumile neli korda. 

## Välislingid

*
Vändra kihelkond

**Vändra kihelkond** (lühend **Vän**; sks *Kirchspiel Fennern*) on kihelkond Pärnumaal ja Pärnu kreisis Liivimaa kubermangus.

## Piirkonna ajalugu
Vändra kihelkond asutati 17. sajandi keskpaigas. Kihelkond oli pindalalt väga suur, kuid asustuselt hõre.

Kihelkonna alad võisid muinasajal kuuluda valdavalt Alempoisi muinaskihelkonda, mis polnud maakondadega ühinenud. Teisalt arvatakse, et Vändra alad võisid muinasajal olla liitunud Sakala maakonnaga ning Viluvere piirkond jäi hoopis Läänemaale Kõrve muinaskihelkonna alla.

Vändra nime on ürikutes eri keeltes esinenud mitmel kujul, nagu Wenders-kulle, Wennier, Fendern, Fennern, mis tähendab eesti keeles soo- ja rabamaad.

Kihelkonnakirik oli Vändra Püha Martini kirik, 1860. aastal ehitati Käru abikirik.

## Vändra kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 13 mõisat – 1 kirikumõis, 5 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga, 1 poolmõis, 1 linnamõis ja 4 karjamõisat.
*Vändra kirikumõis (*Pastorat Fennern*)
*Eidapere mõis (*Eidaperre*) rüütlimõis
*Käru mõis (*Kerro*) rüütlimõis
*Lelle mõis (*Lelle*) rüütlimõis
*Uue-Vändra mõis (*Neu-Fennern*) rüütlimõis
**Rõusa mõis (*Karlshof*), Uue-Vändra kõrvalmõis
*Vana-Vändra mõis (*Alt-Fennern*) rüütlimõis
**Võidula mõis (*Karolinenhof*), Vana-Vändra mõisa klaasivabrik (poolmõisa staatuses), mis eraldati Vana-Vändra mõisast u 1880. aastal.
*Viluvere mõis (*Willofer*) Pärnu linnamõis
**Tootsi mõis (*Südhof*), Viluvere karjamõis

## Vändra kihelkonna vallad
*Vändra kirikuvald (1866–1892)
*Käru vald (1866–1917)
*Lelle vald (1866–1893)
*Lelle vald (1906–1917)
*Uue-Vändra vald (1866–1939)
*Vana-Vändra vald (1866–1939)
*Vändra vald (1939–1950)
*Vändra vald (1991–2017)

## Vändra kihelkonna kalmistud
*Hauamäe talu kalmistu
*Kurgja talu kalmistu
*Käru kalmistu
*Lelle uus kalmistu
*Lelle vana kalmistu
*Vana-Vändra mõisa kalmistu
*Vändra II maailmasõja matmispaik
*Vändra uus kalmistu
*Vändra vana kalmistu
*Ülejõe talu kalmistu

## Vändra kihelkonna pärand
Esimesed Eesti Rahva Muuseumi vanavarakogujad jõudsid Vändra kihelkonda 1912. aastal. Muuseumisse on kogutud piirkonnast üle 1200 eseme, lisaks on fotosid ja kirjalikke materjale.

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna lõunapoolne osa jääb tänapäeval Pärnu maakonna Põhja-Pärnumaa valda, kus Vändra on eraldi alev. Loodepoolne osa jääb Rapla maakonna Kehtna valla ja kirdepoolne osa Järva maakonna Türi valla aladele.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal jäi kihelkonnast kaks kolmandikku Pärnu maakonda, moodustades Vändra alevi ja endise Vändra valla.

## Vaata ka
*Käru kihelkond

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Vändra kihelkond Eesti mõisaportaalis
Dünaamiline viskoossus

**Dünaamiline viskoossus** ehk **sisehõõrdetegur** (tähis \eta)  on vooliste (vedelike ja gaaside) sisehõõrdumist iseloomustav suurus. Dünaamiline viskoossus on voolavuse pöördväärtus.

Viskoossuse SI mõõtühik on paskalsekund, tähis Pa·s: 
:{\rm 1\,Pa \cdot s} = \rm 1\, \frac{{\rm m}^2}.

CGS-süsteemis mõõdetakse dünaamilist viskoossust puaasides (tähis P), kusjuures  1 Pa·s = 10 P = 1000 cP (sentipuaasi). 

## Dünaamilise viskoossuse tüüpilisi väärtusi
Viskoossuse \eta arvväärused on antud 20 °C juures (kui pole näidatud teisiti), mõõtühik mPa·s ehk cP:

## Vaata ka
*Kinemaatiline viskoossus
*Viskoossus

## Viited
Jahutustorn

**Jahutustorn** ehk **gradiir** on veejahutusseade, milles vee jahtumist põhjustab osaline aurustumine ja otsene soojusülekanne õhku. 

Sõna "gradiir" tuleneb saksa tegusõnast *gradieren* 'soolalahust aurustamise teel kontsentreerima'; algul toodeti gradiiriga nõnda soola.

Sõltuvalt ventileerimisviisist liigitatakse jahutustornid lahtisteks, torn- ja ventilaatorjahutustornideks.

Jahutustorne kasutatakse näiteks soojuselektrijaamades.

## Viited
Füsioloogiline lahus

**Füsioloogiline lahus** on koostise ja osmootse rõhu poolest vereplasmale lähedane vesilahus. 

Meditsiinilistel eesmärkidel kasutatakse sageli 0,85–0,90%-list naatriumkloriidilahust. Kasutatud on ka teise koostisega füsioloogilisi lahuseid, nt Ringeri lahus, Tyrode'i lahus, Locke'i lahus.

Füsioloogilist lahust manustatakse nt inimese organismi, kui mingi õnnetuse tagajärjel on tekkinud suur vere- ja vedelikukaotus. Manustamise eesmärk on kompenseerida või taastada organismis ringlevat vedelikuhulka.

## Viited

## Kirjandus
*EE 3. köide, 1988.
Bordoo vedelik

**Bordoo vedelik** ehk **Bordeaux' vedelik** on taimekaitsevahend (täpsemalt fungitsiid), millega tõrjutakse seenhaigusi. 

Vedelikku kasutati esmakordselt 19. sajandil Bordeaux' ümbruse viinapuuistandustes; siit ka vedeliku nimi.

Bordoo vedelik (harilikult 1%-line) koosneb vasksulfaadist ja lubjapiimast.

## Viited
Muraste mõis

**Muraste mõis** (saksa keeles *Morras*) oli mõis Harjumaal Keila kihelkonnas.

## Ajalugu
Muraste mõis asutati arvatavasti 1620. aastatel, selle esimene omanik oli Niguliste kiriku magister Ericus Beck. 1594. aastal pantis Rootsi kuningas Sigismund Muraste küla Balzar Vegesackile, 1619. aastal kinnitas Rootsi kuningas Gustav II Adolf selle tema lesele. Gustav Adolf läänistas seni Hans von Treydeni käes pandiks olnud tühja Kurba (Muraste, 5 adramaad) küla Ericus Beckile, kes võis Harju-Viru seaduse järgi vallata. Beck ostis Bernhard von Lievenilt lisaks Murastele 1629 Gustav Adolfi poolt läänistatud Meriküla küla. Neist kujunes Muraste mõis.

17. sajandi teisel poolel kuulus mõis Henning Grassile ja ka Raedkenite suguvõsale. 

18. sajandil oli mõis järgemisi von zur Mühlenite, von Kaulbarside ja von Westphalenite aadliperekondade käes. 

1810. aastal sai mõisa omanikuks Gertrude Karoline von Maydell, kellelt läks mõis 1822. aastal Amalie Mylleri valdusse.

1848. aastal sai mõisa omanikuks Otto von Krusenstern, kes ehitas senisest esinduslikuma mõisasüdame. 

1857. aastal omandas Muraste mõisa naabermõisa Rannamõisa omanik Otto Wilhelm von Budberg (1813–1888) (1813–1888) ning Murastest sai Rannamõisa mõisa kõrvalmõis, kuigi Rannamõisa mõisaomanikud elasid sellest ajast peale Murastel. 

Alates 1880. aastatest kuulus Muraste (ja ka Rannamõisa) von Weymarnide aadliperekonnale, kelle kätte jäi mõis kuni võõrandamiseni 1919. aastal maareformi käigus.

1920. aastal avati mõisa härrastemajas Eesti Punase Risti Muraste Lastekodu. Mõisa härrastemajas oli 1920–1995 lastekodu, lastekodu tarbeks püstitati peahoonest edela poole 1980tel aastatel uus kogukas mitme tiivaga hoone, mis ühendati mõisahoonega galerii abil. 1996. aastal proovis Eesti Erastamisagentuur müüa edutult Muraste lastekodu kompleksi (koolimaja-internaat, saun-pesumaja, pumbamaja, ladu garaaž, katlamaja, garaažid, tuletõrje-veemahuti, biopuhasti, töökoda-õppeklass, puurkaev, trassid, aiandi katlamaja ja aiamaja). Müügi ebaõnnestumise järel müüs Harju maavalitsus Muraste lastekodu internaadihoone ja ka teisi objekte kogu kompleksist eraldi

1998. aastal ostis Jaan Mölder ligi poole miljoni krooni eest Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee lähedal asuva Muraste mõisa. Eesti Punane Rist müüs kahekorruselise mõisahoone koos endise lastekodu tarbeks juurde ehitatud hoone ja mõisa juurde kuuluva maaga, kuna muinsuskaitse all oleva hoone hooldamine käis organisatsioonil üle jõu.

2001. aastal oli Paldiski endise linnapea Jaan Möldri õele Jaana Möldrile kuuluvas Muraste mõisas tulekahju.

Alates 2006. aastast töötab Muraste mõisa juures Muraste looduskool.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Uusrenessanss
## Viited

## Välislingid
*
*Muraste mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Muraste mõis (''Morras in Kirchspiel Kegel, Harrien''). Eesti Mõisaportaal
Pamjati 13 Bortsov

**Pamjati 13 Bortsov** on alev Venemaal Krasnojarski krais Jemeljanovo rajoonis.

Asula rajati 1823. aastal Konovalovo klaasitehase juurde. Pärast kiriku avamist kandis nime **Znamenski**. 1920 sai praeguse nime kodusõja ajal hukatud 13 klaasitehase töölise auks.

1928 sai aleviks.
Tipu looduskool

**Tipu looduskool** on keskkonnahariduskeskus, mis tegutseb Soomaa rahvuspargis Tipu külas vanas koolimajas. Tipu Looduskool MTÜ loodi 2007. aastal eesmärgiga anda vanale koolimajale uus elu ja luua piirkonda loodushariduse andmist võimaldav kompleks. Samas majas asus varem Tartu Ülikooli Tipu välibaas.

Tipu Looduskool annab oma õppeprogrammide ja koolituste kaudu huviharidust nii lastele kui täiskasvanutele. Samuti korraldatakse matku, laagreid ja loodusõhtuid põnevate külalistega. 

## Vaata ka
*keskkonnaharidus

## Välislingid
*Tipu looduskooli koduleht
Intervjuu vampiiriga

**"Intervjuu vampiiriga: vampiirikroonikad"** (inglise "**Interview with the Vampire: The Vampire Chronicles**") on 1994. aastal valminud USA fantaasiafilm, mis põhineb Anne Rice'i romaanisarja "Vampiirikroonikad" samanimelisel esimesel osal. Filmi režissöör on Neil Jordan. 

## Näitlejad

* Tom Cruise – Lestat de Lioncourt
* Brad Pitt – Louis de Pointe du Lac
* Christian Slater – Daniel Molloy
* Kirsten Dunst – Claudia
* Antonio Banderas – Armand
* Stephen Rea – Santiago
* Domiziana Giordano – Madeleine
* Thandie Newton – Yvette

## Välislingid
*
Fluorestseiin

**Fluorestseiin** (keemilise valemiga C20H12O5) on vees raskesti lahustuv roheliselt fluorestseeriv punane kristalne aine.

Fluorestseiini kasutatakse näiteks analüütilises keemias (indikaatorina), biokeemias, hüdroloogias (märkainena) jm.

## Viited

## Kirjandus
* *Fluorescinum*: Fluorescite 100 mg/ml süstelahus
Härmatis

**Härmatis** ehk **härm** on valge kohev lumetaoline sademekiht, mis tekib puuokstele, traatidele jm külma uduse ilmaga või eriti tugeva külmaga.

Eristatakse kristallilist (inglise keeles *white frost*) ja teralist härmatist (inglise keeles *soft rime*).

## Vaata ka
*Kaste 
*Hall
*Jäide
*Kiilasjää
*Jäälill

## Viited

## Välislingid

*Kristallilise ja teralise härmatise kohta EMHI lehel
Tomas Johansson

**Karl Tomas Ingemar Johansson** (sündinud 20. juuli 1962 Haparandas) on endine Rootsi maadleja.

Johansson võistles neljadel olümpiamängudel. 1984. aasta olümpiamängudel karistati teda 18-kuulise võistluskeeluga dopingu kasutamise eest.

1982. aastal tuli juunioride MM-il vabamaadluses ja Kreeka-Rooma maadluses kolmandale kohale. 11 korda tulnud Põhjamaade meistriks.

1986. aastal pälvis ta Svenska Dagbladeti kuldmedali (rootsi keeles *Svenska Dagbladets guldmedalj*); Rootsi maadlejatest on autasu saanud veel Ivar Johansson, Frank Öivind Stefan Andersson, Hans Bertil Augustin Antonsson, Gösta Valdemar Jönsson-Frändfors ja Johan Cornelius Richthoff.

1987. aastal pälvis ta kroonprintsess Victoria nimelise stipendiumi. Maadlejatest on auhinna saanud veel 2001. aastal Mikael Ljungberg.

## Vaata ka
* Maadlus 1984. aasta suveolümpiamängudel
* Maadlus 1988. aasta suveolümpiamängudel
* Maadlus 1992. aasta suveolümpiamängudel
* Maadlus 1996. aasta suveolümpiamängudel

## Viited

## Välislingid
*
Krüptoniit

**Krüptoniit** on väljamõeldud aine koomiksi- ja filmikangelase Supermani mütoloogiast, mineraalina esinev radioaktiivne element Supermani koduplaneedilt Kryptonilt. See on tuntud erilise omaduse poolest: krüptoniit peatab Supermani (ja enamiku teiste Kryptoni asukate) ülivõimed, muutes nad jõuetuks. Sõna "krüptoniit" levinud ka samas tähenduses kui "Achilleuse kand" – muidu võitmatu kangelase ainus nõrk koht.

Tavaliselt väidetakse, et krüptoniit on loodud Supermani koduplaneedi Kryptoni radioaktiivsetest jäänustest. See esineb eri kujudel, millest levinuim on roheline krüptoniit.

Algse koomiksisarja andmeil valmistati krüptoniiti Supermani ürgvaenlase Christopher Galvini eritistest. Krüptoniidi mõiste eelkäija K-metall esines 1940. aastal valminud, kuid avaldamata jäänud loos "The K-Metal from Krypton", mille kirjutas üks Supermani loojaid Jerry Siegel. K-metall oli osake Kryptonist, mis röövis Supermanilt tema jõu, kuid andis tavalistele inimestele ülivõimed. Sama süžeearendust kasutati aastakümneid hiljem telesarjas "Smallville". Jerry Siegeli väitel sai planeet Krypton nime element krüptooni järgi, kuna mõlemale oli omane suur tihedus ja viskoossus.

Krüptoniiti mainiti esimest korda 1943. aastal raadio saatesarjas "The Adventures of Superman", osalt süžeearendusena ning osalt seetõttu, et nii sai Supermani mängiv Bud Collyer puhkust võtta. Aine mängis olulist rolli vähemalt sarja ühes peamises süžeeliinis.

Koomiksitesse jõudis aine alles 1949. aastal nii mugavalt kasutatava ohuna ja Supermani nõrkusena kui ka põnevuse lisamise vahendina. Toimetaja Dorothy Woolfolki sõnul võttis just tema selle kasutusele. 1993. aasta augustis rääkis ta Florida ajalehele Today, et ta pidas Supermani võitmatust igavaks ning Achilleuse kand muutis DC kuulsaima kangelase tema arvates huvitavamaks.

## Viited

## Välislingid
* Siim Sepp, "2007 teaduses: leiti relv Supermani vastu", Äripäev, 28. detsember 2007
Powell (perekonnanimi)

**Powell** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
***[[Asafa Powell]]** (sündinud 1982) on Jamaica sprinter.
***[[Bud Powell]]** (1924–1966) oli USA džässpianist ja helilooja.
***Caroline Powell** on Uus-Meremaa ratsasportlane.
***[[Cecil Frank Powell]]** (1903–1969) oli inglise füüsik.
***[[Colin Powell]]** (1937–2021) oli kindral ja USA riigisekretär.
***[[Cozy Powell]]** (1947–1998) oli inglise muusik.
***[[Cynthia Powell]]** (sündinud 1939) oli John Lennoni esimene abikaasa.
***Edward Powell** kuulutati 1886 õndsaks.
***[[Gary Powell]]** (sündinud 1969) on inglise muusik.
***[[John Powell]]** (sündinud 1947) on USA endine kettaheitja.
***[[John Powell (helilooja)|John Powell]]** (sündinud 1963) on inglise helilooja.
***[[John Powell (keskmaajooksja)|John Powell]]** oli Suurbritannia keskmaajooksja.
***[[John Wesley Powell]]** oli USA keeleteadlane.
***Kelly Powell** on USA endine ujuja.
***[[Kenneth Powell]]** (1885–1915) oli Suurbritannia tõkkejooksja.
***[[Martin Powell]]** on inglise muusik.
***Mary Powell** (1625–1652) oli John Miltoni naine.
***[[Mike Powell]]** (sündinud 1963) on USA endine kaugushüppaja.
***Richard Powell** (1908–1999) oli USA kirjanik.
***Russ Powell** (1875–1950) oli USA filminäitleja.
***[[Sandy Powell]]** (sündinud 1960) on USA kostüümikunstnik.
***Stacie Powell** on Suurbritannia vettehüppaja.

## Vaata ka
***[[Robert Baden-Powell]]** (1857–1941) on skautluse rajaja.
***[[William Powell Frith]]** oli inglise kunstnik.
***[[Edwin Powell Hubble]]** (1889–1953) oli USA astronoom.
***[[William Geoffrey Powell Jones]]** oli 1939. aasta seisuga Eesti auasekonsul Swanseas.
Ryszard Wolny

**Ryszard Marcin Wolny** (sündinud 24. märtsil 1969) on poola maadleja.

Wolny on võistelnud kolmedel olümpiamängudel ning tulnud üheksa korda Poola meistriks.

Alates 2007. aastast on ta Poola maadluskoondise treener.

Wolny valiti aastatel 2006. ja 2010. aastal kodulinna Racibórzi volikogusse.

## Välislingid
*
Tori kihelkond

**Tori kihelkond** (lühend **Tor**; sks *Kirchspiel Torgel*) oli kihelkond Pärnumaal ja Pärnu kreisis Liivimaa kubermangus.

## Piirkonna ajalugu
Kui rootslased 1562. aastal esimest korda Pärnumaa põhjaosa ja Pärnu linna vallutasid, moodustasid nad endise Saare-Lääne piiskopkonna Pärnumaa osa ja Pärnu komtuurkonna maadest nn Pärnu lossilääni, millesse kuulus ka Tori kihelkond. Tori kihelkonna alla kuulus siis ka Pärnu-Jaagupi kihelkonna kesk- ja kaguosa. 16. sajandi lõpu sõdades kaotas  Tori kihelkond oma iseseisvuse ning Pärnu jõest loodes olev kihelkonna osa läks Pärnu-Jaagupi kihelkonna alla.

Gustav II Adolfi ajal, 1617. aastal, läks Pärnu lään täielikult Rootsi valitsuse alla. Kuninga käsul 1624. aasta kevadel koostatud Pärnu lossilääni revisjoniraamatus mainitakse, et Tori kroonumõis on 1621. aastal 5000 taalri eest panditud Pärnu bürgermeistrile Arend Eckhoffile.  Bürgermeister Arend Eckhoff'il olid teened Rootsi valitsuse ees: ta varustas rootslast sõjaajal toiduainetega ja rahaga, ning sai selle eest riigilt Tori ja Tammiste mõisad. Talle kuulus ka Häädemeeste ja veel teisi mõisaid Järva- ja Läänemaal. Kuninganna Christine poolt tõseti Arend Eckhoff 1638 aastal aadliseisusse. 

Tori kirikukihelkond taasmoodustati ca 1634,  Pärnu praostkonna maadest.

## Tori kihelkonna mõisad
Tori kihelkonnas paiknes 5 mõisat – 1 kirikumõis, 2 rüütlimõisast peamõisat ning 2 riigimõisat. Lisaks veel 3 karjamõisat. 
*Tori kirikumõis (*Pastorat Torgel*)
*Sindi (*Zintenhof*) rüütlimõis
*Suigu (*Suik*) riigimõis
*Taali (*Staelenhof, Paixt*) rüütlimõis
*Tori (*Torgel*) riigimõis 

## Tori kihelkonna vallad
*Are vald (1866–1892)
*Sindi vald (1866–1893)
*Suigu vald (1866–1917)
*Taali vald (1866–1917)
*Tori vald (1866–1917)

## Tori kihelkonna kalmistud
*Taali mõisa kalmistu
*Tori kalmistu
*Tori õigeusu kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*
*Ada Piirak. *[http://folklore.ee/radar/digi_pre.php?area=Tori Ajalooline traditsioon Tori kihelkonnast 1925. a.]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2007.

## Välislingid
*Tori kihelkond, Eesti mõisaportaalis
Kuremaa loss

**Kuremaa loss** ehk **[[Kuremaa mõis]]a peahoone** on Kuremaal asuv klassitsistlikus stiilis Oettingenide perekonnale kuulunud mõisahoone.

Hoone ehitati aastail 1836–1843 Tartu arhitekti Emil Julius Straussi projekti järgi. Hoone sarnaneb väga ühe teise sama arhitekti projekteeritud mõisahoonega, nimelt Suure-Kõpu mõisa peahoonega. Algselt oli ehitise keskosa ja tiivad kahekorruselised ning neid ühendavad hooneosad on ühekorruselised, 1935. aastal ehitati kogu hoone kahekorruseliseks. 1986. aastal toimunud tulekahjus sai hoone tugevasti kannatada, seetõttu oldi sunnitud puitkonstruktsioonid lammutama. Ehitis taastati 1987. aastal.

Hoone riigistati 1919.

1921. aastal asutati seal Kuremaa Karjakasvatuse Kool. Samas hoones tegutsenud kool kandis hiljem veel nimetusi Kuremaa Zootehnikum, Kuremaa Loomakasvatustehnikum, Kuremaa Põllumajandustehnikum, Kuremaa Sovhoostehnikum ja Kuremaa Põllumajandustehnikum. 2004. aastal aga liideti Põllumajandustehnikum Luua Metsanduskooliga, koolitegevus Kuremaal lõppes ning 2005. aastal anti endise kooli varad Jõgeva valla omandusse.

## Kuremaa lossituba
Lossis on üks ruum kohandatud muuseumiks, kus tutvustatakse Kuremaa piirkonna ajalugu ja tänapäeva. Enamik väljapanekutest on seotud Kuremaal antud põllumajandusliku haridusega.

## Viited

## Välislingid
*
*Kuremaa mõisaloost
*Kuremaa mõisast Mõisaportaalis
Võnnu liit

**Võnnu liit** oli 1. aprillil 1533 Võnnus (läti Cēsises) sõlmitud liiduleping Riia peapiiskopi koadjuutori Wilhelm von Hohenzollerni, Liivi ordu maameistri Wolter von Plettenbergi, maamarssali Hermann von Brüggenei ja Riia linna vahel.

Liiduleping sätestas, et selle osapooled lubavad evangeeliumi ehk luterluse vaba levitamist, kaitsevad üksteist võimalike rünnakute korral ega otsi sõjalist tuge väljastpoolt Liivimaad. Eelkõige seostus liit Saare-Lääne vaenusega ning ordu püüdis selle abil vaos hoida  Saare-Lääne piiskopi, Reinhold von Buxhoevedeni ja Wilhelm von Hohenzollerni sõjalist vastasseisu.

Liivi ordu poolt kirjutasid liidulepingule lisaks ordumeistri ja maamarssali poolt alla ka Järva foogt Heinrich von Thülen, Kuldīga komtuur Heinrich von Galen, Aluliina komtuur Johann von der Recke, Pärnu komtuur Loeff von Loe, Dünaburgi komtuur Johann von Eickel, Karksi foogt Melchior von Galen, Dobele komtuur Jürgen von Hoete ja Riia linnusekomtuur Eberhard von Schüren. Olulisematest käsknikest jätsid alla kirjutamata Tallinna komtuur Remmert von Scharenberg ja Viljandi komtuur Rupert de Grave, kes mõlemad tegutsesid hiljem (koos Maasilinna foogti Rutger von Schwansbelliga) otseselt markkrahv Wilhelmi huvide vastaselt.

Võnnu liit kehtis ametlikult kuni 1534. aasta alguseni, mil ordumeister liitus Viljandi liiduga.

## Kirjandus
**Akten und Rezesse der livländischen Ständetage*. Band 3. Toimetanud Leonid Arbusow vanem. Riia: Deubner, 1910, nr 324 (Võnnu liidulepingu tekst).
Kastepunkt

**Kastepunkt** on selline õhu või muu gaasi temperatuuri väärtus jääval rõhul, milleni  jahtudes õhus sisalduv niiskus muutub küllastavaks, see tähendab, et kastepunkti saavutanud õhu suhteline niiskus on 100%,  õhus olev veeaur kondenseerub. 

Kondenseerumine avaldub uduna, kastena, pilvedena või härmatisena.

## Viited
Juan Luis Marén

**Juan Luis Marén Delís** (sündinud 20. märtsil 1971 Santiago de Cubas) on Kuuba endine Kreeka-Rooma maadleja. 

Marén Delís hakkas maadlemist treenima 1985. aastal. Ta on võistelnud neljadel olümpiamängudel, lisaks on ta neljakordne Panameerika mängude võitja.

## Välislingid
*
Naglfar

**Naglfar** või **Naglfari** (vanapõhja keeles "küünelaev") Põhjala mütoloogias surnute küüntest valmistatud laev.

Ennustuste kohaselt sõidab Naglfar maailmalõpu katastroofi Ragnaröki ajal Vígríðrisse, kandes põrguvägesid, mis Loki või Hrymi juhtimisel jumalate vastu lahingusse sõuavad, seepärast oli kombeks surnutel küüned ära lõigata.

Naglfari on nimetatud nii 13. sajandil vanemate allikate alusel koostatud "Vanemas Eddas" kui ka samal sajandil Snorri Sturlusoni kirjutatud "Nooremas Eddas". Laeva on seostatud indoeuroopa kultuurides laialt levinud juukse- ja küünetavadega, mis pärinevad tõenäoliselt protoindoeuroopa traditsioonist. Arvatakse, et Naglfari on kujutatud Tullstorpi ruunikivil Rootsis Skånes.

Küüntest laeva pärimust on tuntud Eestiski, sellega pidavat saama sõita nii meres kui ka kuival maal.

## Vaata ka
* Küüntest kübar
Valge laev

**Valge laev** oli 1860. aasta paiku Tallinna lähistel Juhan Leinbergi ehk Prohvet Maltsveti ümber kogunenud sekti uskumustes laev, mis pidi tulema ja viima usklikud paremale maale. Soterioloogilise legendi taustaks olid eestlaste seas 19. sajandi vältel levinud väljarändamine ning sellega seotud uskumused "tsaari antavast" maast Venemaal, peamiselt Siberis, kuid ka Kaukaasias, Krimmis jms.

Riho Saardi järgi mainivad varasemad allikad maltsvetlaste uskumist ime läbi Jeruusalemma jõudmisest või pilve ootamisest, mis neid ära viiks. Ning *valge laeva* ootamise jutt on tekkinud hiljem kuulujuttude segunemisel. Maltsvetlaste valge laeva ootamise jutt hakkas ajakirjanduses levima 1861. aasta juunist ning selle kinnistas Eduard Vilde oma romaaniga "Prohvet Maltsvet".

## Valge laev eesti kultuuris
Maltsvetlastest saati on valge laev muutunud eesti kultuuris tugevaks kujundiks, tähistades oodatavat ja loodetavat pääsemist, mis võib ka tulemata jääda. Ajaloolisi paralleele on nähtud nii Teise maailmasõja aegse massilise põgenemisega üle Läänemere (peamiselt Rootsi) kui ka Nõukogude aja alguses katkenud sidemete taastamise järel esimesena Eesti ja Soome vahet kurseerinud reisilaevaga Georg Ots.

Valge laeva ainetel on sündinud rida lavateoseid:
### Kirjandus
1988. aastal ilmus Osvald Toominga raamat "Musta Mandri kasupoeg. Rahva sõda ehk Valge laev". Kriitik Aivar Kull kirjutas 1998. aastal Hellar Grabbi raamatu "Vabal häälel" arvustuse "Meie kriitika valge laev". Eestis elanud rootslase, Teise maailmasõja aastail eestirootslaste evakueerimist korraldanud Carl Mothanderi mälestusteraamat "Rootsi kuninga valge laev", mis ilmus eesti keeles 2011. aastal Anu Saluääre tõlkes.
### Teater ja film
*1931 Jaan Metua näidend "Valge laev" neljas vaatuses 1905. aasta sündmustest
*1970 täispikk mängufilm "Valge laev" (režissöör Kalju Komissarov, operaator Jüri Garšnek, näitlejad Enn Kraam, Katrin Kumpan, Kalju Komissarov, Ago Roo, Tõnu Tepandi, Tõnu Mikiver, Einari Koppel, Gunnar Kilgas, Aarne Üksküla, Mikk Mikiver)
*2004 Anne Türnpu näidend "Valge laev ja taevakäijad" (etendatud Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli XXI lennu diplomilavastusena Albu mõisas)
*2011 Viktor Siilatsi muusikal "Valge laev" eestlaste väljarändest Krimmi 19. sajandi teisel poolel
### Muusika
*ansambli Ultima Thule laul "Valge laev" Peep Ilmeti sõnadele
*Samanimeline on 8. lugu Violina 2010. aasta debüütalbumilt "Maagiline" (muusika ja sõnad Mihkel Mattisen, esitaja Jassi Zahharov)

## Viited
Bush

**Bush** on sõna, mis tähendab inglise keeles **[[põõsas]]t**.
***[[Bush (bänd)|Bush]]** on 1992 moodustatud inglise rokkansambel.

Bush on mitme inimese perekonnanimi.
***[[George H.W. Bush]]** (sündinud 1924) oli 1989–1993 USA president.
***[[George W. Bush]]** (sündinud 1946) oli 2001–2009 USA president.
***[[Grand Bush]]** (sündinud 1955) on USA näitleja.
***[[John Bush]]** (sündinud 1963) on USA laulja.
***[[Kate Bush]]** (sündinud 1958) on inglise laulja.
***[[Laura Bush]]** (sündinud 1946) on USA ekspresidendi George W. Bushi abikaasa.
***[[McKeeva Bush]]** (sündinud 1955) on Kaimanisaarte esimene peaminister.
***[[Sophia Bush]]** (sündinud 1982) on USA näitleja.
***[[Vannevar Bush]]** (1890–1974) oli USA infotehnoloog.

## Muusika
*"Bush", Snoop Doggi album, 2015

## Vaata ka
***[[Bush House]]** on maja, kus asub Suurbritannia luureteenistus Secret Intelligence Service.
***[[USS George H. W. Bush (CVN-77)]]** on USA lennukikandja.
***Sarah Bush Lincoln** oli Abraham Lincolni võõrasema.
Rwanda Nziza

**"Rwanda Nziza"** ('ilus Rwanda') on Rwanda riigihümn alates 1. jaanuarist 2001.

Hümni muusika autor on Jean-Bosco Hashakaimana ja sõnade autor Faustin Murigo.

Eelmine hümn "Rwanda Rwacu" oli kasutusel aastatel 1962–2001.

## Hümni sõnad

## Viited

## Välislingid
* Lyrics of Rwanda Nziza (Wikisources)
* Rwanda ''Rwanda Nziza'' - Audio of the national anthem of Rwanda, with information and lyrics
Idaprovints (Rwanda)

**Idaprovints** (ruanda keeles *Intara y'Iburasirazuba*) on 1. järgu haldusüksus Rwandas.

Idaprovints moodustati 2006. aastal, kui haldusreformi käigus ühendati Kibungo ja Umutara provints, suurem osa Kigali maaprovintsist ja osa Byumba provintsist.

Provints piirneb põhjas Uganda, idas Tansaania ja lõunas Burundiga.

Idaprovintsi pindala on 9813 km². Ta on Rwanda viiest provintsist suurim. Aastal 2009 elas Idaprovintsis 2 141 174 inimest.

Provintsi halduskeskus on Rwamagana. Teised suuremad asulad on Umutara ja Kibungo.

Inimeste põhiline tegevusala on põllumajandus, mida pärsivad kuivaperioodid, põhjaosas ka mulla erosioon.

## Loodus
Maapind tõuseb põhja suunas.

Piiri Tansaaniaga moodustab Kagera jõgi. Idapiiri ääres on hulk järvi, sealhulgas Ihema, Cyambwe, Nasho, Hago, Rwanyakizinga. Lõunaosas on Mugesera, lõunapiiril Rweru järv ja Lõuna-Cyohoha järv, keskosas Muhazi.

Provintsi alal asub Akagera rahvuspark.

## Haldusjaotus
Provints jaguneb seitsmeks ringkonnaks:
# Bugesera ringkond
# Gatsibo ringkond
# Kayonza ringkond
# Kirehe ringkond
# Ngoma ringkond
# Nyagatare ringkond
# Rwamagana ringkond

## Viited
Kagitumba

**Kagitumba** on küla Rwandas Idaprovintsis Uganda piiri ääres.

Küla asub Kagera jõe kaldal.

Kagitumba asub umbes 1300 meetri kõrgusel merepinnast.

Kayonzast Kagitumbasse viiv maantee kuulub riigi suuremate teede hulka.

Kagitumbast vahetult loodes asub Rwanda põhjapoolseim punkt.
Osmootne rõhk

**Osmootne rõhk** on rõhk, mida tuleb rakendada lahusele, et takistada lahusti (tavaliselt vee) liikumist läbi poolläbilaskva membraani ehk vältida osmoosi toimumist.

Sõna "osmootne" kreekakeelne algkuju on "ωσμωτικός", latiniseeritult "osmoticus", ingliskeelselt "osmotic". 

## Vaata ka
*Hüpertooniline lahus
*Hüpotooniline lahus
*Isotooniline lahus
*Kolligatiivsed omadused
*Veepotentsiaal
*Van't Hoffi seadus

## Viited
Lõunaprovints (Rwanda)

**Lõunaprovints** (ruanda keeles *Intara y'Amajyepfo*) on 1. järgu haldusüksus Rwandas.

Lõunaprovints moodustati 2006. aastal, kui haldusreformi käigus ühendati Gikongoro, Gitarama ja Butare provints.

Provints piirneb lõunas Burundiga.

Lõunaprovintsi pindala on 6118 km². Aastal 2007 elas provintsis 2 266 124 inimest.

Provintsi halduskeskus on Nyanza. Teised suuremad asulad on Butare, Gikongoro ja Ruhango.

Inimeste põhiline tegevusala on põllumajandus, eelkõige karjakasvatus. Kasvatatakse kohvipuud ja teepõõsaid, mille saadusi kohalikud väikeettevõtted töötlevad.

Lõunast põhja voolab Mwogo jõgi.

Provintsi alal asub osa Nyungwe rahvuspargist.

## Haldusjaotus
Provints jaguneb kaheksaks ringkonnaks:
# Gisagara ringkond
# Huye ringkond
# Kamonyi ringkond
# Muhanga ringkond
# Nyamagabe ringkond
# Nyanza ringkond
# Nyaruguru ringkond
# Ruhango ringkond

## Välislingid

* Koduleht
Lääneprovints (Rwanda)

**Lääneprovints** (ruanda keeles *Intara y'Iburengerazuba*) on 1. järgu haldusüksus Rwandas.

Lääneprovints moodustati 2006. aastal, kui haldusreformi käigus ühendati Cyangugu, Gisenyi, Kibuye ja väike osa Ruhengeri provintsist.

Provints piirneb läänes Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kivu järvega ning lõunas Burundiga.

Lääneprovintsi pindala on 5882 km². Provintsis elab umbes kaks miljonit inimest.

Provintsi halduskeskus on Kibuye. Teised suuremad asulad on Gisenyi ja Cyangugu.

Inimeste põhiline tegevusala on põllumajandus. Kasvatatakse kohvipuud ja teepõõsaid. Piirkonnas on kaks teevabrikut ja tsemenditehas. Cyangugus Rusizi jõel on hüdroelektrijaam. Peetakse piiriäärset kaubavahetust Kongo Demokraatliku Vabariigiga.

Provintsi alal asub suurem osa Nyungwe rahvuspargist ja Mukura metsakaitseala. Kogu ala on mägine, põhjaosas on Virunga mäed.

## Haldusjaotus
Provints jaguneb seitsmeks ringkonnaks:
# Karongi ringkond
# Ngororero ringkond
# Nyabihu ringkond
# Nyamasheke ringkond
# Rubavu ringkond
# Rusizi ringkond
# Rutsiro ringkond

## Välislingid

* Koduleht
Põhjaprovints (Rwanda)

**Põhjaprovints** (ruanda keeles *Intara y'Amajyaruguru*) on 1. järgu haldusüksus Rwandas.

Põhjaprovints moodustati 2006. aastal, kui haldusreformi käigus ühendati suurem osa Ruhengeri ja Byumba provintsist ning Kigali maaprovintsi põhjaosa.

Provints piirneb põhjas Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Ugandaga.

Põhjaprovintsi pindala on 3293 km². Provintsis elas 2009. aastal 1 650 704 inimest.

Provintsi halduskeskus on Byumba. Teine suurem asula on Ruhengeri.

Inimeste põhiline tegevusala on põllumajandus. Kaevandatakse volframiiti, kolumbiit-tantaliiti, kassiteriiti ja ehitusmaterjalide tooraineid. Elektrit toodavad hüdroelektrijaamad Mukungwas ja Ntarukas.

Lääneosa on kõrgem. Läänepiiri ääres kõrguvates Virunga mägedes on Rwanda kõrgeim tipp Karisimbi mägi (4519 m). Provintsi alal asub osa Vulkaanide rahvuspargist.

## Haldusjaotus
Provints jaguneb viieks ringkonnaks:
# Burera ringkond
# Gakenke ringkond
# Gicumbi ringkond
# Musanze ringkond
# Rulindo ringkond

## Välislingid

* Koduleht
Jon Rønningen

**Jon Rønningen** (sündinud 28. novembril 1961 Oslos) on norra Kreeka-Rooma maadleja. 

Rønningen on võistelnud olümpiamängudel neli korda.

1988. aastal valiti ta Norra parimaks sportlaseks.

Ta oli aastatel 2000–2002 Norra juunioride maadluskoondise treener.

2009. aastast kuulub ta Fila Hall of Fame'i. 

Tema vend Lars Rønningen on kahekordne Euroopa meister ning on võitnud MM-il hõbe- ja pronksmedali maadluses.

## Välislingid
*
Rutu tänav

**Rutu tänav** on tänav Tallinna vanalinnas Toompeal.

See algab Piiskopi tänavalt ning lõpeb Toom-Kooli tänaval. Tänava pikkus on umbes 70 meetrit.

Tänava vanemad nimed on olnud Ruttu tänav, *Eilstraße, Eilgasse, Спѣшный пер.*
Ruanda keel

**Ruanda keel** (ruanda keeles *ikinyarwanda*) on bantu keelte hulka kuuluv keel.

Ruanda keel on üks Rwanda ametlikest keeltest prantsuse ja inglise keele kõrval.

Ruanda keelt kõneleb umbes 12 miljonit inimest Rwandas, Ugandas ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

Ruanda keel sarnaneb väga rundi keelega.

## Välislingid

* Ethnologue: Languages of the World
* Ruanda-inglise-ruanda sõnastik
Võit

**Võit** on vastase või vastaste vastupanu murdmine, alistamine, näiteks sõjas, võitluses, spordis, võistluses, konkurentsis.
Rwamagana

**Rwamagana** on linn Rwandas, Idaprovintsi ja Rwamagana ringkonna halduskeskus.

Rwamagana asub peamise pealinna Kigalit Tansaaniaga ühendava maantee ääres.

2002. aastal elas linnas 47 203 inimest.

## Välislingid
Võit (täpsustus)

***[[Võit]]** on vastase vastupanu murdmine, alistamine.
***[[Võit (saavutus)|Võit]]** on suur saavutus, edu või õnnestumine.
***[[Võit (loterii)|Võit]]** on raha, ese vm, mis võidetakse lotomängus.
***Võit** on kasu, sääst, kokkuhoid.
***[[Võit (ajaleht)|Võit]]** oli Varstu ajaleht.

*Sovhoos "Võit" Võru rajoonis
*Võit (kolhoos) Viljandi rajoonis

## Vaata ka
*Pyrrhose võit
*Win-win
*Victoria
*Pobeda

### Ajalehed
*Sotsialismi Võit, Vändra
*Stalinlik Võit, Jõgeva
*Tehnika Võit, Pärnu-Jaagupi
*Kolhoosi Võit, Rõuge
*Ühistöö Võit, Põltsamaa
Deprotoneerimine

**Deprotoneerimine** on vesinikiooni ehk prootoni eemaldamine (äravõtmine) molekulist või ioonist. Aine deprotoneerub teise aine toimel, kui viimane on tugevamate aluseliste omadustega, mis tähendab: on võimeline prootonit vastu võtma ehk protoneeruma. 

Aine deprotoneerumise võimet näitab pK<sub>a</sub> (see on logaritmiline happe dissotsiatsiooni konstant) väärtus. Deprotoneerivate agentidena kasutatakse tihti hüdroksiide (nt NaOH). Väikese happelisusega prootoni eemaldamiseks kasutatakse hüdriide, mis on tugeva deprotoneeriva võimega (nt NaH).

## Deprotoneerumine kui kõrvalreaktsioon
Karbokatioon kui positiivse laenguga ebastabiilne intermediaat omab kalduvust anda ära prooton H+ ja moodustub hoopis stabiilsem neutraalne alkeenimolekul. Selleks on vajalik süsteemis piisavas kontsentratsioonis piisavalt aluselise (nukleofiilse) komponendi kui prootoni vastuvõtja olemasolu. 
Paljudes karbokatioonsetes protsessides esineb β-deprotoneerumine nukleofiili osalusel. Teada-tuntud on S<sub>N</sub>1 ja E1 reaktsioonide konkurents. β-deprotoneerumine on sisemiselt omane just tertsiaarsetele karbokatioonidele RR’R”C+. Liitumisreaktsioonide korral lisandub eelnimetatud soodustavatele faktoritele veel kvaternaarse süsinikuaatomi tekke raskendatus, eriti kui liitumisproduktis tekiks kõrvu kaks suure hargnemisega tsentrit. 
:Me3C+ + Nu → Me3CNu+ + H2C=CMe2 + HNu+ (kus Nu on süsteemis esinev nukleofiil, nt ROH, Cl-, nukleofiilne alkeen jm)
Deprotoneerumine esineb kõrvalreaktsioonina paljudes katioonsetes protsessides.
Märkimisväärset tähtsust omab tertsiaarsete karbokatioonide oluline kalduvus deprotoneerumisele isoalkeenidele liitumise reaktsioonides. 
Trialküülasendatud eteenidest RCH=CR’R” (isoalkeenid) ei ole võimalik happelisel katalüüsil saada kõrgpolümeere, sest ahela katkestab kasvavast kabokatioonist prootoni ülekanne monomeeri alustades nii uut ahelat. Ka ei saa isoalkeenide ioonsel kloorimisel (madal temperatuur, gaasiline Cl2) normaalseid AdE adukte (dikloriide), vaid saadakse allüülsed kloriidid (nimetatakse allüülne kloorimine). Ioonse kloorimise reaktsiooni võib vaadelda kui vastava karbokatiooni deprotoneerumisele kalduvuse indikaatorit: tetrametüületüleen (99%), isobuteen (87%), trimetüületüleen (85%), metallüülkloriid (80%), isopreen (50%), stüreen (46%), tsüklohekseen (20%), 1- või 2-buteen (3%).

## Vaata ka
*Protoneerimine
*Ahela ülekanne
Piirkiht

**Piirkiht** (inglise *boundary layer*) on õhuke vedeliku- või gaasikiht voolavas vedelikus või gaasis oleva jäiga keha pinna juures. 

Piirkihis on sisehõõrdejõud suurusjärgult võrdsed rõhu ja inertsijõududega. Piirkihi paksuse on pöördvõrdeline ruutjuurega Reynoldsi arvust. 

Piirkihi sees võib vedeliku või gaasi voolamine olla laminaarne või turbulentne.

## Vaata ka
*Vabapind

## Viited
Nyanza

**Nyanza** on linn Rwandas, Lõunaprovintsi ja Nyanza ringkonna halduskeskus.

Nyanzas asub Rwesero kunstimuuseum.

Nyanza oli enne monarhia kaotamist viimane kuninga residents.

2002. aastal elas omavalitsusüksuses, mille keskuseks linn on, 55 699 inimest, 2005. aastal 56 679 inimest.