open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teise maailmasõja lahingute loend

*Siin on loetletud [[Teine maailmasõda|Teise maailmasõja]] käigus toimunud lahinguid ja nende toimumise aegu.*

Tuntumad ja laiahaardelisemad lahingud on välja toodud paksus kirjas.

__NOTOC__

## A
*Ardenni lahing (1944)
*Auvere lahingud (1944)
*Avinurme lahing (1944)

## B
***[[Berliini lahing]]** (1945) 

## D
*Dukla lahing (1944)

## E
*Esimene Harkivi lahing (1941) 

## H
*Häädemeeste lahing (1944)

## I
*Izjumi lahing (1943)

## J
*Juminda miinilahing (1941)
*Jõepera lahing (1944)

## K
*Kautla lahing (1941)
*Keila lahing (1944)
*Kose lahing (1944)
*Kuramaa lahing
***[[Kurski lahing]]** (1943)

## L
*Esimene Laadoga lahing (1941)
*Teine Laadoga lahing (1943)
*Lahing Lenina all (1943)
*Liivamäe lahing (1941)
*Lingayeni lahe dessant (1941)
*Lingayeni lahe dessant (1945)
*Loobu lahing (1941)
*Läänemere lahing (1939–1945)

## M
*Meerapalu lahing (1944)
*Mehikoorma lahing (1944)
*Meriküla lahing (1944)
*Märjamaa lahing (1941)
*Moskva lahing (1941-1942)

## N
*Narva lahing (1944)
*Normandia dessant (1944)

## O
*Oppelni lahing (1945)
*Ortona lahing (1943)

## P
*Porkuni lahing (1944)
*Prohhorovka lahing (1943)
*Purtse lahing (1941)
*Putki lahing (1944)

## R
*Raate tee lahing (1940)
*Ratva lahing (1941)
*Riigiküla lahing (1944)
***[[Rünnak Pearl Harborile]]** (1941)

## S
*Sedani lahing (1940)
*Sinimägede lahingud (1944)
***[[Stalingradi lahing]]** (21. augustist 1942 – 2. veebruar 1943)
*Sõrve lahing (1944)

## T
*Tali-Ihantala lahing (1944)
*Tallinna vallutamine (1941)
*Tallinna vallutamine (1944)
*Tamsa lahing (1944)
*Tartu lahing (1944)
*Tehumardi lahing (1944)

## V
*Vaida lahing (1944)
*Velikije Luki operatsioon (1942–1943)
*Voldi lahing (1944)
*Volhovi lahing (1942)
TOP 09

**TOP 09** on tugevuselt teine parempoolne erakond Tšehhi Vabariigis. Selle nimetus koosneb sõnade *Tradice, Odpovědnost, Prosperita* (tšehhi keeles 'traditsioonid, vastutus, jõukus') esitähtedest. Erakonna lõi varasem Kristlik-Demokraatliku Liidu – Tšehhoslovakkia Rahvapartei liige ja rahandusminister Miroslav Kaloušek.

TOP 09 tähtsaimad väärtused on demokraatia ja konservatism ning see mõistab hukka populismi. Nii ei lubanud erakond oma esimeste, 2009. aasta tühistatud ennetähtaegsete parlamendivalimiste kampaania käigus maksude alandamist ega uusi sotsiaalseid tagatisi. Oma programmis peab partei oluliseks kvaliteetse tervishoiu säilitamist, haridusreformi, mis põhineb suuremal vastutusel, tõhususel ja motivatsioonil, ning teadust.

Erakonna logo kujutab endast punast ja sinist ristkülikut valge tekstiga "TOP 09" ning selle all olevat teksti *S podporou Starostů* ('omavalitsuste vanemate toetusega'). Logol on Tšehhi riigi traditsioonilised värvid, all olev tekst viitab koostööle omavalitsuste vanemate ja sõltumatute kandidaatide liikumisega, numbrid 09 tähistavad partei asutamise aastat.

2010. aasta alguses oli valijate toetus erakonnale umbes 10%.
Jevgeni Pissarev

**Jevgeni Pissarev** (sündinud 16. jaanuaril 1953 Tallinnas) oli Nõukogude sõjaväelendur, on Eesti päästeametnik, Eesti Piirivalve helikopterite eskadrilli ülem.

## Tunnustus
* 1999 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
* 2018 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Jevgeni Pissarev armastab Eestit ja lendamist - Postimees, 27. detsember 2007
Arengukoridor

**Arengukoridor** (inglise keeles *development corridor*) on piirkond kahe tõmbekeskuse vahel, mille üheaegne ja terviklik arendamine koos tõmbekeskustega võimaldab kasutada tõhusamalt vahendeid, hajutada keskkonnariske ning lähtuda otsuste tegemisel üldisematest ja jõulisematest säästvuse kriteeriumidest.

## Vaata ka
*Ruumiline planeerimine
*Kontsentreeritud hajutamine

## Viited
Aleksandr Gutškov

**Aleksandr Gutškov** (*Александр Иванович Гучков*; 26. oktoober (vkj. 14. oktoober) 1862 Moskva – 14. veebruar 1936 Pariis) oli Venemaa poliitik ja majandustegelane.

## Noorus
Aleksandr Gutškov oli pärit kaupmeheperekonnast. Ta lõpetas Moskva Ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonna. 

Aastatel 1899–1901 osales Gutškov vabatahtlikuna Inglise-Buuri sõjas, buuride poolel Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi vägede vastu, oli haavatud ning sattus sõjavangi, 1903. aastal osales Gutškov Makedoonias toimunud Ottomani impeeriumi / türklastevastases relvakonfliktis, 1904.–1905. aastal Vene-Jaapani sõjas oli Venemaa Punase Risti Ühingu ja Suurvürstinna Jelizaveta Fjodorovna Komitee ülemvolinik, sattus Jaapani vägede sõjavangi. 

## Poliitiline tegevus
Aleksandr Gutškov oli üks 17. oktoobri Liidu Partei ja Venemaa vabamüürlase looži asutajaid. 
Aastatel 1910–1911 oli Aleksandr Gutškov Venemaa Keisririigi IV Riigiduuma esimees, poliitilises tegevuses toetas Pjotr Stolõpini reformide läbiviimist. 

Esimese maailmasõja ajal oli Gutškov Venemaa Keisririigi Riiginõukogu liige ja Sõjalistööstusliku Keskkomitee esimees, üks peamisi veebruarirevolutsiooni organisaatoreid, kes võttis keiser Nikolai II vastu troonist loobumise akti, Pihkvas 2. märtsil 1917.

### Venemaa Ajutises Valitsuses
2. märtsist kuni 30. aprillini 1917 oli Gutškov Venemaa Ajutise Valitsuse sõja- ja mereminister, kes oma tegevusega (kõrvaldas armeede ja rinnete juhtimisest 8 kogemustega Keisriarmee juhti, 35 korpusekomandöri 68-st, 75 diviisiülemat 240) nõrgendas märgatavalt Venemaa sõjalist potentsiaali Esimeses maailmasõjas Saksamaa Keisririigiga. 

Protesti märgiks Petrogradi Nõukogu sekkumisele Ajutise Valitsuse tegevusse läks erru Ajutisest Valitsusest ning asutas «Venemaa majandusliku taassünni ühingu», osales Aleksandr Kerenski vastases sõjaväelises riigipöördekatses. 

1917. aasta novembris asus finantseerima Vabatahtlike Armeed. 1919. aasta 8. jaanuaril suunati Anton Denikini poolt Antandi riikide juhtidega sidemete loomiseks Euroopasse, kus tegeles relvastuse hankimisega Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigist. 

Pärast Venemaa kodusõda emigratsioonis ei liitunud ühegi emigratsiooniparteiga, kuid võttis osa bolševikevastastest üritustest:
*osales katsetes Genua konverentsi takistada;
*osales Bulgaarias Nõukogude-meelse Aleksandar Stamboliyski valitsuse sõjalises võimult tõukamise katses;
*kogus raha 1923. aastal Nõukogude diplomaadi Wacław Worowski kättemaksuks Punase terrori eest tapnud Maurice Conradi ja Arkasdi Polunini kohtuasja kaitsekulude katteks.

## Isiklikku
Aleksandr Gutškovi isa Ivan Jefimovitš Gutškov oli 1860. aastail Moskva kaupmeeste gildi vanem, seejärel Kaubanduse ja manufaktuuride nõukogu Moskva allosakonna liige ja Moskva aurahukohtunik ning Moskva börsikomitee vanem. 

Aleksandr Gutškovil oli kolm venda: kaksikvennad Fjodor ja Nikolai, kellest Nikolai Gutškov (1860–1935) oli aastatel 1905–1913 Moskva linnapea, ning vend Konstantin.
Sheffield United FC

**Sheffield United** (ametlikult *Sheffield United Football Club*) on 1889. aastal asutatud Inglismaa jalgpalliklubi, mille kodulinn on Sheffield ja -väljak Bramall Lane. Klubi mängib Inglismaa kõrgliigas Premier League.

Klubi on tulnud korra Inglismaa meistriks (1898) ja võitnud neljal korral karika (1899, 1902, 1915, 1925).

Hooajal 2018–19 sai Sheffield United Inglismaa esiliigas teise koha ja tõusis esimest korda pärast hooaega 2006–2007 tagasi kõrgliigasse.

Sheffield Unitedi lähim rivaal on Sheffield Wednesday.

Klubi värvid on punane ja valge.

## Praegune koosseis
*Seisuga 2. oktoober 2020*

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Mihkel Aksalu (2010)

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Panaigiáleios G.S.

**Panegialios FC** (ametlikult *Panegialios Football Club*) on 1927 asutatud Kreeka jalgpalliklubi, mille kodulinn on Peloponnesosel asuv Aígio.

Panegialios oli 1959. aastal Kreeka meistrisarja Alpha Ethniki asutaja.  Meeskond langes 1961. aastal esiliigasse, kuid suutis  järgmisel hooajal kõrgseltskonda tagasi tõusta. Pärast teist väljalangemist 1966. aastal on Panegialiose laeks jäänud madalamad liigad.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Kristen Viikmäe (2010)
Fjodorovka

**Fjodorovka** (vene Фёдоровка) on kohanimi:
***[[Fjodorovka (Fjodorovka rajoon)|Fjodorovka]]**, küla Baškortostanis Fjodorovka rajoonis
*Fjodorovka, küla Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Kuzjomkino külaasunduses
*Fjodorovka, küla Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Opolje külaasunduses
***[[Zubakine]]** (varem Fjodorovka), küla Krimmis

## Vaata ka
*Novaja Fjodorovka, endine küla Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis
2009. aasta Singapuri grand prix

**2009. aasta Singapuri Grand Prix** oli 2009. aasta Vormel 1 hooaja neljateistkümnes etapp, mis peeti Singapuris Singapuri tänavarajal 27. septembril 2009.

Võistlus peeti õhtul tehisvalgustuses.

Sõideti 61 ringi, võistluse kogupikkus oli 309,316 km. Ilm oli kuiv ja kuum.

Nii kvalifikatsioonisõidu kui ka võistluse võitis Lewis Hamilton.

Võistluse kiireima ringi sõitis Fernando Alonso (1.48,240).

## Tulemused
### Kvalifikatsioon

## Võistlus
Vassili Aksjonov

**Vassili Pavlovitš Aksjonov** (vene keeles Василий Павлович Аксёнов; 20. august 1932 Kaasan – 6. juuli 2009 Moskva) oli vene kirjanik, stsenarist ja teisitimõtleja.

Ta sattus oma loomingu pärast vastuollu Nõukogude võimudega ning 1980. aastal emigreerus Nõukogude Liidust Ameerika Ühendriikidesse, kus elas kuni 2004. aastani.

## Looming
1960. aastatel ja 1970. aastate alguses külastas Aksjonov tihti Eestit. 1960. aastate Eestist on juttu tema romaanis "Tähepilet" (1961), Tallinna-aineline on romaan "On aeg, mu sõber, on aeg" (1965).

### [[Eesti keel]]es ilmunud teosed
*"Väikene vaal, tegelikkuse lakeerija". Tõlkinud Uno Laht. Loomingu raamatukogu, Perioodika, 1965, 80 lk
*"Teekond tühjade tünnidega". Tõlkinud Teet Kallas. Loomingu Raamatukogu, Perioodika, 1974
*"Armastus elektri vastu". Tõlkinud Piret Saluri. Eesti Raamat, 1979, 152 lk
*"Nukra nõia rännutee ehk žanriotsing". Tõlkinud Teet Kallas. Loomingu Raamatukogu, Perioodika, 1994
* "Tähepilet". Tõlkinud Tiito Himma. Eesti Päevalehe raamat, 2009

## Tunnustus
* 2004 Vene Booker
Arthur Hiller

**Arthur Hiller** (22. november 1923 Edmonton – 17. august 2016 Los Angeles) oli Kanada filmirežissöör ja produtsent, tuntud eelkõige 1970. aasta menufilmi "Armastuse lugu" lavastajana.

Tema karjäär kestis üle 50 aasta, mille jooksul ta lavastas mitmeid komöödiaid, draamasid ja romantilisi filme. 

Hiller oli Ameerika režissööride gildi president aastatel 1989–1993 ja Ameerika Filmiakadeemia president aastatel 1993–1997.

## Filme

## Tunnustus
Arthur Hiller kandideeris 1971. aastal filmiga "Love Story" kahele Oscarile: parima lavastaja ja parima filmi kategoorias. Sama film tõi talle ka Kuldgloobuse parima režissööri kategoorias.

2001. aastal pälvis Hiller Jean Hersholti humanitaarauhinna – Ameerika Filmiakadeemia kõrge tunnustuse silmapaistva panuse eest heategevusse ja ühiskondlikku tegevusse.

Arthur Hiller on pälvinud mitu auhinda Režissööride Gildilt (Directors Guild of America, DGA). Tunnustuseks pikaajalise panuse eest filmikunsti ja lavastustöösse on ta pälvinud Honorary Life Member Awardi (1993) ja Robert B. Aldrich Achievement Awardi (1999).

Lisaks on tema film "The Hospital" (1971) võitnud Berliini rahvusvahelisel filmifestivalil žürii eriauhinna ja OCIC-i erisoovituse ning kandideerinud Kuldkaru (Golden Bear) auhinnale.

Hiller oli Primetime Emmy auhinna nominent ka 1962. aastal parima lavastaja kategoorias telesarja "Naked City" eest.

## Viited

## Välislingid
*
Rapuntsel (muinasjutt)

"**Rapuntsel**" (**[[ATU]] 310**) on saksa muinasjutt, mille panid kirja Jacob ja Wilhelm Grimm aastal 1812.

## Esialgne versioon

Rapuntseli vanemad olid talupojad, kes elasid nõia valduste kõrval. Tema ema oli rase ja tal tuli himu nõia aias kasvavate rapuntseli-nimeliste aedviljade järele. (Missugust taime siinjuures silmas peeti, on teadmata.) Isa läks nõia aeda vargile ja jäi vahele. Karistuseks käskis nõid tal vastsündinud laps endale tuua ja isa pidi seda tegema. (Niisugune ebavõrdne vahetus esineb paljudes muinasjuttudes, näiteks muinasjutus "Jack ja oavars" vahetab Jack härja kotitäie ubade vastu, muinasjutus "Tulipunane lilleke" vahetab kaupmees oma täiskasvanud tütre ühe lille vastu.)

Nõid võttis Rapuntseli enda juurde ja kasvatas üles oma lapsena. Kui ta oli 14-aastane, pani nõid ta kinni torni, millest ilma kõrvalise abita ei saanud üles ega alla ronida. Seal elas ta vangistuses ja arvatavasti ei käinud ta sellest ajast peale tornist väljas.

Rapuntselil olid väga pikad juuksed. Kui ta need aknast välja laskis, ulatusid need maani ja nõid ronis juukseid mööda hommikul välja. Õhtul, kui ta koju tagasi tuli, tuues muu hulgas Rapuntselile ja endale süüa, hüüdis ta: "Rapuntsel, Rapuntsel, lase oma juuksed alla!" Rapuntsel tegi seda ja nõid ronis lossi.

Ükskord kuulis üks noormees, kuidas nõid hüüab Rapuntselit, see laseb juuksed aknast välja ja nõid ronib neid mööda üles. (Noormeest nimetati printsiks, kuid tema valdusi ega sugulasi ei nimetata kordagi, samuti ei ole kindel, kuidas prints saab iga päev nii omapead ringi liikuda.) Printsi hakkas asi huvitama ning järgmisel päeval, kui nõid oli läinud, astus prints torni juurde ja hüüdis nõia lause. Rapuntsel laskis juuksed aknast välja ja prints ronis neid mööda üles. Niimoodi kohtusid nad pärast seda palju kordi ja astusid sageli sugulisse vahekorda, kuni Rapuntsel jäi rasedaks.

Ühel päeval küsis Rapuntsel nõialt, miks tema riided nii tihedalt kõhu ümber on. Nõid sai aru, et Rapuntsel on rase, ja neiu tunnistas talle printsi külaskäigud üles. Nõid sai vihaseks, lõikas Rapuntselil juuksed peast ja pagendas neiu läheduses asuvasse kõrbe. Järgmisel päeval, kui prints Rapuntselit hüüdis, laskis nõid Rapuntseli juuksed välja. Prints ronis mööda neid üles. Nähes üleval nõida, kukkus ta ehmatusest alla, maandus astelpõõsasse ja torkas oma silmad peast.

Pimedana hulkus prints mööda ilma, kuni sattus lõpuks Rapuntseli juurde. Rapuntseli pisarad kukkusid printsi silmadele ja prints sai nägemise tagasi. Prints viis Rapuntseli endaga kaasa. Mis sai nende lapsest ja nõiast, ei selgitata.

## Hilisemad muudatused

Pärastpoole peeti ebasoovitavaks rääkida printsi ja Rapuntseli sugulisest vahekorrast ja Rapuntseli rasestumisest. Selle asemel saab nõid printsi olemasolust teada siis, kui Rapuntsel temalt küsib, miks printsi on kergem juukseidpidi üles tõmmata kui nõida.

Hiljem lisati muinasjuttu ka koht, et nõid pillas Rapuntseli juuksed aknast alla ega saanudki seetõttu enam tornist välja.

## Välislingid
*Jacob ja Wilhelm Grimm. Rapunzel. (Saksakeelne tekst Projekt Gutenbergis.)
*More original versions of classic fairy tales.
Põhjalutsern

**Põhjalutsern** (*Medicago borealis*) on ühekojaline rohttaim liblikõieliste sugukonnast lutserni perekonnast.

Taime kõrgus 30–60 cm. 

Kasvab kuivadel niitudel. Eestis kasvab loode- ja lääneosas.

Õitseb juulist oktoobrini. 

Põhjalutsern sarnaneb sirplutserniga. Mõlema taime kaunad on sirbi moodi kõverad. Viimased aga on püstistel raagudel ning veidi karvased, põhjalutserni kaunad on seevastu rippuvatel raagudel ja paljad.

## Välislingid
*
Mustakivi Selver

**Mustakivi Selver** on Selveri ketti kuuluv supermarket Tallinnas Lasnamäel Mustakivi tee ja Osmussaare tee nurgal.

Pood avati 13. oktoobril 2005 aadressil Mustakivi tee 3a. Pood läbis põhjaliku uuenduse 2020. aasta lõpus.

Selveri ees on 130-kohaline parkla. 2021. aasta seisuga asuvad hoones veel ka apteek, lillepood ja juuksurisalong.

Maja parempoolsel küljel on ka taaraautomaat.

## Viited



## Välislingid

* Mustakivi selver Selveri kodulehel
Vojtěch Filip

**Vojtěch Filip** (sündinud 13. jaanuaril 1955 Jedovarys České Budějovice lähedal) on Tšehhi poliitik, Čechy ja Morava Kommunistliku Partei esimees.

Vojtěch Filip sündis kutselise sõjaväelase perekonnas. Gümnaasiumis õppides astus ta sotsialistlikku noorteorganisatsiooni. Õppis Brnos õigusteadust ja asus 1978. aastal České Budějovices tööle tehase juristina. Aasta hiljem abiellus, tal on poeg ja tütar.

1983. aastal astus Filip Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse. 1986. aastal hakkas tegema koostööd julgeolekuga, andes kuni aastani 1989 regulaarselt infot, muuhulgas kolleegide kohta välismaareiside ajal. Algselt otsustas kohus 1992. aastal, et Filip ei teinud koostööd teadlikult, pärast tema toimiku avaldamist internetis aga muutis kohus 2006. aastal oma otsust: Filip tegi koostööd küll teadlikult, kuid ei teadnud, et vastav luureteenistus kuulus julgeolekuameti alla.

1990. aastal sai Filip Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei rahvasaadikuks, tema mandaat lõppes 31. detsembril 1992 seoses Tšehhoslovakkia lagunemisega. Parlamendiliige sai temast jälle 1996. aastal, siis juba Čechy ja Morava Kommunistliku Partei kandidaadina. Alates 2002. aastast on ta parlamendi alamkoja aseesimees, alates 1. oktoobrist 2005 oma partei esimees.

Filip on nn ortodoksse kommunistina alati eitanud igasugust varasema režiimi kriitikat ja kaitsnud näiteks illegaalselt piiri ületanud inimeste tulistamist. Ta on võrrelnud George W. Bushi Hitleriga ja nimetanud NATO-t kuritegelikuks organisatsiooniks.
Hernes (perekond)

**Hernes** (*Pisum*) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

## Levila
Herneliigid on pärismaised Vahemere maades ja Lähis-Idas. 

Kultuurina kasvatatakse harilikku hernest, sealhulgas Eestis. 

## Süstemaatika
Perekonda arvatakse olenevalt süstemaatikast üks kuni seitse liiki. 

### Liike, alamliike, teisendeid ja rühmi
**[[Pisum fulvum]]*
**Pisum sativum* – harilik hernes 
***Pisum sativum* subsp. *abyssinicum* või *Pisum abyssinicum* – abessiinia hernes
***Pisum sativum* subsp. *sativum* 
****Pisum sativum* subsp. *sativum* var. *arvense* või *Pisum arvense* – põldhernes ehk hall hernes ehk pelusk ehk söödahernes  
****Pisum sativum* subsp. *sativum* var. *macrocarpon* – suhkruhernes ehk lesthernes
*****Pisum sativum* subsp. *sativum* var. *macrocarpon* Round-Podded rühm – jäme suhkruhernes
****Pisum sativum* subsp. *sativum* var. *sativum* – söögihernes
*****Pisum sativum* subsp. *sativum* var. *sativum* Medullare rühm – üdihernes ehk kortsteraline hernes
***
*****Pisum sativum* subsp. *sativum* Medullo-saccharatum rühm – üdi-suhkruhernes
Rio Branco jõgi

**Rio Branco** (portugali keeles 'valge jõgi') on jõgi Brasiilia põhjaosas, Rio Negro suurim põhjapoolne lisajõgi. 

Rio Brancosse suubub palju lisajõgesid. Need algavad Guajaana mägismaalt, mis eraldab Venezuelat ja Guyanat Brasiiliast. Rio Branco jõe peamised lisajõed ülemjooksul on Urariquira ja Takutu ning nende ühinemiskohta peetaksegi Rio Branco lähteks. Viimase jõe lähe on peaaegu ühenduses Essequibo jõe omaga.

Rio Branco jõgi voolab lõuna suunas. Selle pikkus on 775 km. Jões on mitu saart. 378 km kaugusel suudmest on palju kärestikke.

Rio Branco suurimad lisajõed on Rio Mucajai (paremalt), Rio Ajarani (paremalt), Rio Anauá (vasakult), Rio Catrimani (paremalt) ja Rio Xeriuini (paremalt).

Suurvee ajal, mis kestab oktoobrist aprilli või maini, on jõgi laevatatav kuni Caracaraí linnani.

Üle Rio Branco on ehitatud üksainus sild. See on 1200 m pikkune Macuxi sild Brasiilias Roraima osariigis Boa Vista linnas.
Kaelusrästas

**Kaelusrästas** (*Turdus torquatus*) on linnuliik rästaslaste sugukonnast rästa perekonnast.

## Levila
Kaelusrästas on pesitsusajal levinud Lääne-, Kesk- ja Lõuna-Euroopa mäestikes, Lapimaal, Kaukasuses ja Türkmenistanis. Ta on suuremas osas levilast rändlind. Talvitub Vahemere maades.

Kaelusrästas on Eestis haruldane läbirändaja, teda kohatakse peamiselt läänesaartel.

## Välimus
Üldpikkus 24–27 cm. Isaslind on must või tumehall, välja arvatud valge laik pugualal ja pruunikaskollane musta tipuga nokk. Tema tiivad on hõbedaläikelised. Emaslind ja noorlind on tuhmimad. Noorlinnu heledat pugulaiku on sügisel ja talvel raske eristada, see muutub selgeks kevadel seoses sulgede kulumisega.

Kesk- ja Lõuna-Euroopa alamliigil *alpestris* on heledad suleäärised laiemad ja silmatorkavamad.

Kaelusrästas on üsna pelglik lind, siiski istub ta musträstast meelsamini silmapaistval kohal puul või põõsal. Lend on sirgjooneline ja erineb tüüpilisest rästa lennust.

Laul koosneb mõnest nukrakõlalisest vilesilbist, millele mõnikord järgneb sädin. Häälitseb musträsta taoliselt naksutavalt.

## Elupaik
Pesitsusajal elab mägede okasmetsades, Lapimaal tundrutes, Briti saartel nõmmrabades.
Rändel peatub mitmesugusel avamaastikul.

## Pesitsemine
Kaelusrästas pesitseb põhjas ühe korra, lõunas sageli kaks korda suve jooksul. Ta rajab oma poolkerakujulise pesa okaspuu või põõsa alla maapinnale. Pesamaterjaliks kasutab oksaraage, kõrsi, juuri ja sammalt. Kurnas on 3–6, tavaliselt neli muna, neid hauvad ja poegi toidavad mõlemad vanemad. Munad on sinirohelised, pruunide laigukestega. Pojad saavad suguküpseks ühe aastaga.

## Toitumine
Sööb putukaid, vihmausse ja teisi selgrootuid ning marju.

## Viited

## Välislingid
*
Hoburästas

**Hoburästas** (*Turdus viscivorus*) on linnuliik rästaslaste sugukonnast rästa perekonnast.

## Levila
Hoburästas on levinud Euroopas, Lääne-Siberis, Loode-Aafrikas ja Edela-Aasias.

Hoburästas on Eestis väikesearvuline haudelind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 25 000–35 000 paarile.

## Välimus
Ta on suur rästas, üldpikkusega 26–29 cm. Hoburästas on Eesti suurim rästas ja suuremaid laululinde vareslaste kõrval. Vanalinnu ülapool on hallikaspruun, veidi heledama päranipualaga. Alapool on valge või nõrgalt ookerkollakas ja kogu ulatuses tihedalt kirjatud suurte mustpruunide tähnidega, mis erinevalt laulurästast on puguala külgedel sageli sulandunud ühtseks tumedaks vööks. Tiivasulgedel on heledad äärised. Linnu laskudes on sageli näha äärmiste tüürsulgede valged tipud.
Noorlind sarnaneb vanalinnuga, kuid kogu ülapoolel on valkjaskollased rootriibud ja mustpruunid suletipud.

## Lend
Hoburästa lend on lainjas, liuglemisjärgus kokku tõmmatud tiibadega nagu tuvil.

## Laul
Kutsehüüd on tüüpiline, kuiv särisev või puristav *rrrrr*, mida toob ta kuuldavale eriti lennul. Laul sarnaneb musträsta lauluga ja koosneb pausidega eraldatud lühikestest flöötivatest stroofidest, kuid on väiksema hääleulatusega ja stroofi lõpus ilma kiginata. Laulab tihti vihmas või muu kehva ilmaga, kui teised rästad vaikivad.

## Elupaik
Hoburästas elab Eestis mitmesugustes männikutes, sealhulgas nõmme- ja rabamännikutes, männi-kuuse segametsades ja Lääne-Eestis ka salu-puisniitudel.

Lääne-Euroopas asustab ka suuri parke ja aedu.

## Pesitsemine

Pesa paikneb okas- või lehtpuul oksaharude vahel, vastu peatüve või rõhtsal külgoksal kuni üle 10 meetri kõrgusel. Üksikuid pesi on Lääne-Eestis leitud ka heinaküünidel. Pesa valmib umbes ühe nädalaga.
Pesa koosneb väljast peentest oksaraagudest, jämedatest kõrtest, samblast ja samblikest, seinas leidub ka mulda. Pesa on seestpoolt paksult vooderdatud rohukõrtega.

Kurnas on 4–6 muna, mis on rohekad või sinakad, tumedate laikudega. Mõlemad vanemad toidavad poegi peamiselt putukate, vihmausside ja nälkjatega. Pojad lahkuvad pesast kahe nädala vanustena ja paar nädalat hiljem iseseisvuvad.

Hoburästas võib pesitseda suve jooksul kaks korda, isaslind hoolitseb sel juhul esimese kurna poegade eest ja emaslind muneb ning haub teist kurna.

## Toitumine
Toiduks on putukad, ussid ja marjad. Kesk-Euroopas on hoburästa talvine toit peamiselt puuvõõriku marjad.

## Viited

## Välislingid
*
Sotsiaaltöö

**Sotsiaaltöö** on sotsiaalprobleemide ennetamiseks, vähendamiseks või kaotamiseks tehtav kutsetöö. Sotsiaaltöö ülimateks põhimõteteks on inimese olemusliku väärtuse ja inimväärikuse austamine, kahjustamisest hoidumine, erinevuste austamine ning inimõiguste ja sotsiaalse õigluse kaitsmine.

2014. aastal Rahvusvahelise Sotsiaaltöötajate Föderatsiooni heaks kiidetud definitsiooni kohaselt on sotsiaaltöö "*praktikapõhine elukutse ja akadeemiline distsipliin, mis edendab [[sotsiaalne muutus|sotsiaalset muutust]] ja arengut, [[sotsiaalne sidusus|sotsiaalset sidusust]], inimeste [[võimestamine|võimestamist]] ja vabastamist. Sotsiaaltöö keskseteks pritsiipideks on [[sotsiaalne õiglus]], [[inimõigused]], [[kollektiivne vastutus]] ja erinevuste respekteerimine. Tuginedes sotsiaaltöö teooriatele, [[sotsiaalteadused|sotsiaal]]- ja [[humanitaarteadused|humanitaarteadustele]] ning [[pärimusteadmus]]ele kaasab sotsiaaltöö inimesi ja struktuure, et lahendada elu väljakutseid ja suurendada [[heaolu]].*"

Sotsiaaltöötajatel on Eestis oma ajakiri Sotsiaaltöö, mida annavad välja Eesti Vabariigi Sotsiaalministeerium ja Tervise Arengu Instituut.

Sotsiaaltöö on tihedalt integreeritud eripedagoogika, meditsiini, sotsioloogia, psühholoogia, politoloogia ja avaliku haldusega.

## Sotsiaaltöö valdkonnad
*diakooniatöö
*koolisotsiaaltöö
*kriminaalpreventsioon
*lastekaitse
*ohvriabi
*sotsiaalhoolekanne
*sotsiaalpoliitika
*tervishoiu sotsiaaltöö

## Mõisteid

## Sotsiaaltöö organisatsioonid
*Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsioon
*Tallinna Sotsiaaltöö Keskus

## Viited
Jaan Rebane (majaomanik)

**Jaan Rebane** (6/18. veebruar 1877 Vastemõisa vald – 30. september 1963) oli eesti tööstur ja tuletõrjuja.

Ta oli riidevärvimistöökoja omanik 1901–1903 Pärnus, alates 1903 Kilingi-Nõmmes ja alates 1910 Viljandis. Ta oli ka Viljandi tuletõrjeühingu esimees, Viljandimaa tuletõrje brigaadi pealik ja Majaomanikkude Koja liige.
Lembit Aaslav-Kaasik

**Lembit Aaslav-Kaasik** (6. märts 1930 Tartu – 17. aprill 2025 Laoküla) oli eesti veemootorisportlane, Euroopa meister (2001) ja maailmarekordi (1972) püstitaja. 

Ta on lõpetanud Pärnu Merekooli nr 2 motoristina, Eesti NSV Kalatööstuse Pärnu merekooli 1955. aastal, töötas aastast 1957 DOSAAF Tallinna vetelpäästejaamas Pirital tuuker-motoristina ja aastail 1964 -1996 Noorte Meremeeste Klubis laevamehaanikuna ning juhendas samas 1966. aastast veemotoringi.

Ta on valmistanud võidusõidupaate, eriti tuntud oli ta võidusõidupaatide sõukruvide ehk vintide valmistajana, isa tööd jätkab noorim poeg Erik Aaslav-Kaasik ettevõttes LAK Propellers.

## Sportlasena

Ta hakkas veemootorispordiga tegelema 1957. aastal. 

Ta tuli aastatel 1959–1987 30 korda Eesti NSV meistriks ning kuulus aastatel 1958–2005 Eesti NSV ja Eesti koondisse. 

Ta sai Nõukogude Liidu meistrivõistlustel viis kuld-, kolm hõbe- ja kaks pronksmedalit. 

2000. aastal võitis ta O-125 klassi maailmameistrivõistlustel hõbemedali ning tuli samas võistlusklassis 2001. aastal Euroopa meistriks. Veel 2005. aastal osales ta 75-aastaselt Tallinnas Harku järvel toimunud O-125 klassi maailmameistrivõistlustel ja sai 16. koha.

## Rekordeid
Ta on esimene eestlane, kes ületas vee peal kiiruse 100 km/h (1966, O-175 klass, 101,694 km/h). 

Ta püstitas esimese eesti veemotosportlasena maailmarekordi (Lipetskis 1972, O-250 klass, 99,96 km/h, 10 miili sõit) ning mitmes võistlusklassis kokku 17 Eesti NSV ja Eesti ning 3 Nõukogude Liidu rekordit.

## Treenerina
Ta on töötanud treenerina 1958. aastast. Tema õpilasi: Maie, Ahto, Uku, Erik Aaslav-Kaasik ja Lembit Aaslav-Kaasik juunior ning Vello Lehtma, Urmas Sepp, Urmas Mägi, Rivo Jõõras ja Alo Näks.  

Tema õpilane Toomas Mets püstitas 1975. aastal maailmarekordi ja tuli 2005. aastal maailmameistriks. 

## Liikmesus
Kuulunud Nõukogude mereväe klubidesse, ALMAVÜ-sse ja Eesti Vetelpäästeühingusse.
*1967–2007 Veemotoliidu juhatuse liige 
*1991 Tallinna Veemotoklubi kommodoor 

## Tunnustus
*1967 aumeistersportlane
*1976 NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane
*1976 Eesti NSV teeneline treener
*2000 Eesti parim veemotosportlane 
*2001 Eesti parim veemotosportlane
*2008 Eesti Kultuurkapitali elutöötoetus 
*2018 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa aastatel 1957–1966 oli veemotosportlane Maie Aaslav-Kaasik. Neil on tütar Ingrid.

Lembit Aaslav-Kaasiku teisest abielust on tütar ning pojad Ahto ja Uku, pojad on isa jälgedes samuti veemotosportlased, niisamuti pojatütar Sanna.

Tema kolmas abikaasa Eve Aaslav-Kaasik on tegutsenud veemoto võistlustel kohtunikuna, nende pojad on veemotosportlased Erik ja Lembit.

## Viited

## Kirjandus
*"Lembit Aaslav-Kaasik". // Veemoto Eestis 1954 – 2003. Koostanud Vahur Joala. Varrak. Tallinn 2003, lk 260–270.
*Kaarel Täll. "Valgetähe teenetemärgi kavaler Lembit Aaslav-Kaasik jääb mootorpaatide juurde surmatunnini". Õhtuleht, 5. veebruar 2018.

## Välislingid
*Lembit Aaslav-Kaasik
*
*Lembit Aaslav-Kaasiku sporditulemused
Kinnine ninahääldus

**Kinnine ninahääldus** ehk *rhinophonia clausa* on rinolaalia vorm, mida iseloomustab ninaresonantsi vähesus ning õhuvoolu ninast läbi pääsemise raskused. Kõnes kaotavad täishäälikud oma loomuliku kõla ning nasaalid asenduvad sulghäälikute või indiferentsete häälikutega. Mõjutatud on ka intonatsioon ja kõne selgus.

Kui põhjused on orgaanilised, on probleem võimalik lahendada kirurgilise sekkumisega. Kui põhjused on funktsionaalsed, tuleb pöördudalogopeedi poole.

## Võimalikud põhjused
*Nohu, sh krooniline nohu
*laienenud pehme suulagi
*suurenenud adenoidid
*kasvajad, ninapolüüp, limaskesta hüpertroofia
*harjumuslikud (funktsionaalsed) põhjused

## Korrektsiooni suunad
*Keha pinge reguleerimine
*õhuvoolu kontrolli harjutamine
*taju parandamine ja õigete hääldusasendite kujundamine
*kõnemuskulatuuri parandamine

## Seotud mõisted
*eripedagoogika
*hüponasaalsus
*logopeedia
*neelulukk ehk velofarüngaalne süsteem
*rinofoonia
*rinolaalia

## Kirjandust
*Marika Padrik, 1998, Hääli hälvikute huulilt. Esimene osa : õppevahend logopeedidele [Elektrooniline teavik] CD plaat
*Tiia Espe, 1973, Logopeedia alused

## Välislingid
*saksakeelne ülevaade
*Leitlinien der Deutschen Gesellschaft für Phoniatrie und Pädaudiologie
*tutvustus ja videod inglise keeles
Jürg Wyttenbach

**Jürg Wyttenbach** (2. detsember 1935 Bern – 22. detsember 2021) oli Šveitsi helilooja, dirigent ja pianist. Elas Baselis.

## Õpingud
Jürg Wyttenbach õppis Berni Kunstikõrgkoolis (Hochschule der Künste Bern) Kurt Fischeri õpilasena klaverit ja Pariisi Konservatooriumis (Conservatoire de Paris) Sándor Veressi õpilasena heliloomingut. 

## Tegevus
### Interpreet
Algusest peale tegutses pianisti ja dirigendina eelkõige nüüdismuusika interpreedina. 

Dirigendina kandis ette üle saja nüüdisheliteose, millest enamiku puhul oli tegu esiettekandega. Juhatas Dresdeni Filharmoonikuid (Dresdner Philharmonie), Baden-Badeni Raadio Sümfooniaorkestrit (SWR Sinfonieorchester Baden-Baden) ja Freiburgi Raadio Sümfooniaorkestrit (Südwestfunk-Orchester), Hesseni Raadio Sümfooniaorkestrit (Hessischer Rundfunk-Orchester) ning Krakówi Sümfooniaorkestrit. Ta juhatas ka paljusid nüüdismuusikale spetsialiseerunud ansambleid, nagu näiteks Ensemble Modern, Klangforum Wien, Ensemble recherche, Baseli nüüdismuusikaühingu (Internationale Gesellschaft für Neue Musik IGNM) ansambel, Ensemble l'Itinéraire ja Ensemble Forum Lyon.

Jürg Wyttenbach oli regulaarne külaline Donaueschingeri Muusikapäevadel (Donaueschinger Musiktage), Pariisi festivalil "Festival d’Automne", festivalidel "Wien modern", "Festival musica“ Strasbourgis ja "Varssavi sügis". Tegi pidevalt koostööd Basel Sinfoniettaga, osaledes selle orkestriga festivalidel "Archipel" Genfis ja "Octobre en Normandie" Rouenis.

### Õppejõud
Ta töötas õppejõuna Bieli Muusikakoolis ja Berni Konservatooriumis. 1967–2003 juhtis ta Baseli linna muusikaakadeemia juures asuva konservatooriumi (Konservatorium der Musik-Akademie der Stadt Basel) klaveriklassi ja alates 1970. aastast nüüdismuusika interpretatsiooni klassi.

### Helilooja
Teda kui heliloojat mõjutas kõigepealt Béla Bartók ja hiljem Mauricio Kagel. Jürg Wyttenbach kirjutas enamasti teoseid, mis lähenevad erinevatele teatrivormidele.

## Teoseid
*"Exécution ajournée" keelpillikvartetile
*"Lamentoroso" sopranile ja 6 meesklarnetistile
*"Tarantella" laulvale ja tantsivale naisviiuldajale
*"Encore!" naisnäitlejale (naislauljale) ja tšellistile
*"Harlekinade" naisnäitlejale, kahele klounile ja keelpillikvintetile
*"Divisions" klaverile ja 9 soolokeelpillile
*"De Metalli aus den Prophezeiungen von Leonardo da Vinci" baritonile ja orkestrile

## Tunnustus
Lisaks paljudele positiivsetele heliplaadiarvustustele on Jürg Wyttenbachi dirigeeritud Giacinto Scelsi kogutud koori- ja orkestriteoste CD saanud auhinna Grand Prix du Disque ning Saksa heliplaadikriitika preemia (Preis der Deutschen Schallplattenkritik). 

1993. aastal sai Jürg Wyttenbach Baseli linna kultuuripreemia (Kulturpreis der Stadt Basel) ning 2003. aastal Šveitsi Helikunstnike Liidu (Schweizerische Tonkünstlerverein) heliloomingupreemia.

## Kirjandus
*Jürg Wyttenbach 1999: "Laudatio auf Klaus Huber". Musik-Texte 81/82 (1999), lk 16 jne
*Kelterborn, Rudolf 1994: "Jürg Wyttenbach: Fülle und Engagiertheit (Dossier Musik 4)", Zytglogge, Bern / Zürich
Sohrab Uduman

**Sohrab Uduman** (sündinud 1962 Sri Lankal) on Briti helilooja. 

## Elulugu
Alustas klarnetiõpingud Surrey Ülikoolis (*University of Surrey*) ning jätkas heliloomingu õpinguid Birminghami Ülikoolis (*University of Birmingham*) Vic Hoylandi ja Jonty Harrisoni juures.

Tema muusika on kõlanud paljudel festivalidel, näiteks Oxfordi nüüdismuusikafestivalil (*Oxford Festival of Contemporary Music*), Spitalfieldsi festivalil (*The Spitalfields Festival*), Cheltenhami rahvusvahelisel muusikafestivalil (*Cheltenham International Festival of Music*) ja Darmstadti suvekursustel. Töötanud Arditti keelpillikvarteti tellimusel IRCAM'is teosega keelpillikvartetile ja *live*-elektroonikale.

Ta on saanud mitmeid preemiaid, millest olulisemad on Huddersfieldi nüüdismuusikafestivali (*Huddersfield Festival of Contemporary Music*), Bourges'i rahvusvahelise elektroakustilise muusika konkursi (*The Bourges International Competition for Electroacoustic Music*) preemiad, George Butterworthi preemia ning Oskar Backi Fondi preemia noorele Euroopa heliloojale (*Oskar Back Foundation Prize for Young European Composers*). 

Töötanud 1991–1996 kompositsiooniõppejõuna Durhami ülikoolis (*University of Durham*) ning töötab praegu Keele'i ülikooli muusikaosakonnas (*Department of Music at the University of Keele*).

## Välislingid
*Sohrab Uduman Keele'i ülikooli veebilehel
Püsiasustus

**Püsiasustus** on paikne (vastandina rändlevale) või pidev (vastandina hooajalisele) asustus. 

Eesti õigusaktides kasutatakse seda terminit eelkõige asustatud väikesaarte puhul (püsiasustusega väikesaar).

## Viited
Basaalkommunikatsioon

**Basaalkommunikatsioon** on kehalise orientatsiooniga eripedagoogika kontseptsioon, mis pakub välja kommunikatiivse võimaluse inimestele, kel puudub enese kõnelise väljendamise võimalus. Eelkõige on see võimalus neile, kel inimestevaheline kogemuste vahetamine meie tavapäraste suhtlusviisidega pole võimalik.

Basaalkommunikatsiooni rajaja on Winfried Mall, kes sai inspiratsiooni Andreas D. Fröhlichi basaalstimulatsiooni ideest.

Basaalkommunikatsioon on mõeldud inimestele, kel on
*raske vaimne alaareng
*raske füüsiline puue
*autistlik käitumine + vaimne alaareng
*dementsus või koomajärgne seisund

Basaalkommunikatsiooni seisukohalt aitab vaid kommunikatsioonisituatsioon inimesi paremini mõista. Taju tundlikkust suurendatakse kehalisi väljendusvahendeid kasutades (sh partneri kompimise teel). Nii on võimalik suhtlusprobleeme vältida või neist jagu saada.

## Seotud mõisted
*basaalstimulatsioon
*eripedagoogika
*hooldus
*taastusravi
*vaimupuudepedagoogika
*vaimupuue

## Välislingid
* Winfried Mall: basaalksommunikatioon
* Winfried Malls Website zur Heilpädagogischen Fachberatung
* Landau Ülikool – Basaalkommunikatsioonist saksa keeles zur basalen Kommunikation
Saastaja maksab

**"Saastaja maksab"** (ka **põhimõte "saastaja maksab"**, **"reostaja maksab"**, **põhjustajapõhimõte**, **saastaja rahalise vastutuse põhimõte**) on põhimõte, mille järgi kulud, mis tehakse saaste vältimiseks, piiramiseks ja käitlemiseks, katab saastaja. 

Põhimõtte "saastaja maksab" rakendamise vahend on keskkonnavastutus.

## Vaata ka
*Ettevaatuspõhimõte
*Keskkonnavastutus
*Tootja vastutab 

## Viited
 
## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=307 (vaadatud 4.02.2010)
Gunnar Press

**Gunnar Press** (sündinud 5. augustil 1957 Tallinnas) on eesti spordiajakirjanik ja kirjanik. 

Lõpetas 1975. aastal Tallinna 37. Keskkooli ja 1980. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna.

Töötas 1975–1983 Noorte Hääle korrespondendina ja 1983–1990 osakonnajuhatajana. 1990–1995 oli Päevalehe ja 1995–1999 Eesti Päevalehe spordiosakonna juhataja ning 1999–2006 Õhtulehe ja SL Õhtulehe spordiosakonna juhataja. 2006–2008 Õhtulehe erikorrespondent ja alates 2009. aastast vabakutseline spordikirjutaja.

## Teosed
### Autoriraamatud
* "Uba. Toomas Uba" (koos Voldemar Lindströmiga; Menu 2010)
* "Jüri Jaanson. Sauruse tee" (Menu 2011) 
* "Aavo Pikkuus, kurat rattasadulas" (Menu 2012) 
* "Härra sportlane Viljar Loor" (Menu 2013) 
* "Jäämurdja Ants Antson" (Menu 2015) 
* "Ninamees Raio Piiroja. Õhuvõitleja" (Menu ja Õhtuleht 2016) 
*"Eesti vehklemise raamat 1908–2018" (Eesti Vehklemisliit / Menu Meedia 2018)
*Meie aja EOK.I osa (Eesti Olümpiakomitee /Menu Meedia 2023)
*Meie aja EOK.II osa (Eesti Olümpiakomitee /Menu Meedia 2023)
*"Kahuriga Mercurist Püha Lehmani. Eesti sõudmine 1875 - 2025" (Eesti Sõudeliit / Menu Meedia 2025)

Kirjutanud artikleid mitmesse kogumikku, näiteks kaheksa artiklit raamatusse "Eesti kergejõustiku kullakamber" (koostaja Deivil Tserp; 2010).
### Koostatud või toimetatud raamatud
#### Peatoimetatud olümpiaraamatud
* "Nagano 1998" (Eesti Päevaleht 1998)
* "Sydney 2000" (Inreko Press 2000)
* "Salt Lake City 2002" (2002)
* "Torino 2006" (Ajakirjade Kirjastus 2006)
* "Peking 2008" (Ajakirjade Kirjastus 2008)
* "Vancouver 2010" (Ajakirjade Kirjastus 2010)
* "London 2012" (Ajakirjade Kirjastus 2012)
* "Sotši 2014" (Ajakirjade Kirjastus 2014)
* "Rio 2016" (Ajakirjade Kirjastus 2016)
* "Pyeongchang 2018" (Ajakirjade Kirjastus 2018)
* "Tokyo 2020" (Hea Lugu  2021)
#### Muud koostatud/toimetatud raamatud
* "Sporditähed 2006" kuni "Sporditähed 2024" (kokku 18 raamatut)
* "Eesti "Dünamo" viis aastakümmet" (Valgus 1990)
* Raamatu "Eesti Vabariigi preemiad" (Eesti Teaduste Akadeemia; kolm raamatut: 2016, 2017, 2018) spordiosa

## Tunnustus
* 2012 stipendium "Ela ja sära"
*2015 stipendium "Ela ja sära"
*2016 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (spordiajakirjanduse lipulaev – Eesti suurematele sporditoimetustele juhid kasvatanud ajakirjanik, kelle praegune igapäevatöö on kirjutada vabariigi loetumaid spordiraamatuid)
* 2018 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
*2018 stipendium "Ela ja sära"
*2021 stipendium "Ela ja sära"

## Isiklikku
Tema isa oli sportlane ja spordiajakirjanik Endel Press (1929–1982).

## Välislingid
*
Peeter Kaljumäe

**Peeter Kaljumäe** (sündinud 20. mail 1966 Pärnus) on eesti näitleja ja laulja. 

Ta on lõpetanud Pärnu 6. Keskkooli. Aastatel 1984–1991 õppis klassikalist laulu ja koorijuhtimist Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis.

Aastatel 1991–1992 Pärnu Raadio toimetaja, aastatel 1992–1998 oli Endla ja 1998–2001 ning 2003 Vanalinnastuudio näitleja. Hiljem on ta tegutsenud vabakutselisena, osaledes muu hulgas Variuse teatri ja Vana Baskini Teatri lavastustes. 
Aastast 1994 kuulub Eesti Näitlejate Liitu.

## Rolle lavastustes
Mänginud viies eri lavastuses Paul Pinnat (sealhulgas Ludvig Holbergi "Miks Jeppe joob" – Endla, 1993, Pinna/Hindrey/Sarapuu/Kaljumäe  „Paul Pinnat otsimas“ – Varius, 2002 ja Heidi Sarapuu "Lõbusad estoonlased" – Varius, 2011). Kuues lavastuses Eduard Vildet (Heidi Sarapuu „Tervist, härra Vilde“ – Varius, 2001, „Rida on raha“ – Varius, 2009, "Viis kuud Vildega" - Varius, 2013, "Wilded" - Varius, 2019 ja "Treffpunkt - Berlin!" - Varius, 2020). Olaf Kopvillemit (Juhan Saare/Olaf Kopvillemi „Toronto-Vilsandi, nõudmiseni“ – Endla, 1993 ja Heidi Sarapuu „Üle vee“ – Varius, 2003), Bernhard Lindet (Heidi Sarapuu/Elem Treieri "See ei ole Tammsaare" - Varius, 2008 ja Heidi Sarapuu "Kui me elasime raamatukogus" - Varius, 2013), Artur Rinnet (Heidi Sarapuu "His Masters Voice" - Varius, 2008 ja Heidi Sarapuu "Suurem kui saatus" - Varius, 2015).

Lisaks: Leopold Brandtmeyer (Ralph Benatzky operett “Valge Hobu“ võõrastemaja“ – Endla, 1993), BB (George Bernard Shaw „Doktori dilemma“ – Endla, 1997), Lövenborg (Selma Lagerlöf/Ülev Aaloe „Gösta Berlingi saaga“ – Endla, 1994), Manny Weinstock (Terrence McNally „Maria Callase meistrikursus“ – Endla, 1997 ja Komöödiateater, 2019), diakon Pobedov (Anton Tšehhovi/Lauris Gundarsi "Duell" - Endla, 1997), Jaan Imelik (Oskar Lutsu/Voldemar Panso "Kevade" - Endla, 1996) jne. 
Kokku laval üle 50 osatäitmise.

## Filmid

* 1997 – "Minu Leninid" – Rombergi sekretär
* 2006 – "Sõber" – Eduard Vilde
* 2013 – "Elavad pildid" – Parun Stahl

Samuti mänginud paljudes BFMi tudengifilmides.

## Televisioon

* 1998,1999,2001,2003 – "Õnne 13" – Leo Kukuveer
* 2000 – "Vanad ja kobedad" – Maakler
* 2006 – "Ohtlik lend" – Külli isa
* 2010-2011 – "Ühikarotid" – Pauli isa
* 2011 – "Kelgukoerad" – Üllar
* 2012 – "Pilvede all" – Ülo
* 2016 – "Siberi võmm" – Feliks Tarmak
* 2018 – "Kättemaksukontor" – Olev Larkin

## Muu tegevus
Laulis kupleeansambli Talong (1987–1993) koosseisus. Salvestanud Olaf Kopvillemi laule (DVD ja CD *Vindilised viisid*, 2007). Koos dirigent Endel Nõgenega asutanud peamiselt operetti esitava Ferenc Lehári Orkestri ja esinenud sellega korduvalt mitmel pool Eestis. Tegutsenud ka konferansjee ja õhtujuhina.

## Lavavälist
Kaljumäe on 2004. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 

Aastatel 2021–2025 õppis EELK Usuteaduste Instituudis kirikumuusika õppesuunal. On Tallinna Püha Vaimu koguduse liige ja osaleb sealse pühapäevakooli ja kiriku noorte muusikatöös. 

## Viited
Vabaduse Liit – Demokraatlik Liit

**Vabaduse Liit – Demokraatlik Liit** (tšehhi *Unie svobody - Demokratická unie*, lühend *US-DEU*) on Tšehhi Vabariigi liberaalne parempoolne poliitiline partei.

1997. aastal tekkisid Kodanike Demokraatliku Partei (ODS-i) sees vastuolud ning osa liikmetest püüdis kukutada partei tollast juhtkonda, eelkõige esimeest Václav Klausi, kellel oli väga tugev positsioon. Pärast ebaõnnestunud katset muuta partei juhtkonda astusid need liikmed parteist välja ja asutasid Vabaduse Liidu, mis registreeriti 22. jaanuaril 1998.

Algul oli uuel parteil suur meedia, presidendi ja osa üldsuse toetus ning sellele ennustati suurt tulevikku, kuid asutamisaastal sai erakond ODS-iga võrreldes ennetähtaegsetel parlamendivalimistel väga vähe hääli. Siiski kuulus Vabaduse Liit aastatel 1998–2002 koos Tšehhi Sotsiaaldemokraatliku Partei ja ODS-iga koalitsiooni, mis lagunes vahetult enne 2002. aasta parlamendivalimisi.

2001. aasta detsembris liitus partei Demokraatliku Liiduga ja nii tekkis US-DEU.

2002. aasta valimiste järel kaotas partei valijate poolehoiu ning parteist astusid välja järelejäänud väljapaistvad isikud. 2006. aasta parlamendivalimisteks muutis partei oma imagot ning püüdis noorte anarhistlike ja ultraliberaalsete valijate hääli. Siiski saadi vaid 0,3% häältest. Selle peale astus partei juhtkond koos esimees Pavel Němeciga tagasi. Aasta jagu oli partei esimees Jan Hadrava ja seejärel aastatel 2007–2011 Jan Černý.
Sojapiim

**Sojajook** ehk **sojapiim** on sojaubadest valmistatud jook, üks taimse piima liike.

Seda müüakse valmiskujul, kuid seda saab ka ise spetsiaalse sojapiimamasinaga valmistada. Sageli rikastatakse sojajooki vitamiinide ja mineraalainetega, sest võrreldes lehmapiimaga on selles neid aineid vähem.  

2017. aastal otsustas Euroopa Kohus, et Euroopa Liidus ei tohi täiesti taimse toote turustamisel kasutada selle nimes sõna "piim", mistõttu müüakse seda enamasti näiteks sojajoogi nimetuse all.

Sojapiimast valmistatakse tofut, mis on kohupiima- või juustulaadne toiduaine.

## Koostis
Sojapiim on väga valgurikas ja tema aminohappeline koostis on suhteliselt lähedane loomsete valkude omale. Sojapiim on kergesti seeditav ja sisaldab arvestataval hulgal nõrkade anaboolsete omadustega hargnenud ahelatega aminohappeid ja aminohapet glutamiini. See aitab suurendada jõudu ja võimaldab rohkem lihaseenergiat dieedi ajal.

## Raviomadused
Sojapiim on raviomadustega – tal on kolesterooli taset langetav toime. Ta kaitseb aju, aeglustades aju degeneratiivseid protsesse. Sojapiimal on peavalu ja põletikulisi protsesse vähendav toime ning lahustav/lagundav toime. Taimetoitlastele on sojapiim hea valgu- ja rasvaallikas.

Sojaubades sisalduv rasv kujutab inimorganismi jaoks väärtuslikku õli, mis mitmest aspektist sarnaneb oliiviõliga – väike küllastatud rasvhapete ja suur oleiinhappe sisaldus ning suhteliselt hea asendamatute rasvhapete – linool-(*n*-6) või -(ω-6) ja alfalinoleenhappe (*n*-3) või -(ω-3) vahekord.

Alfalinoleenhappe sisaldus sojas aitab kaasa luude tugevuse tagamisele, soodustades kaltsiumi jäämist luudesse. Sojaubades leiduv õli on suure bioloogilise aktiivsusega, millest inimene omastab kuni 98%. Õlis leidub rohkesti letsitiini. Letsitiini tunneme lisaainena (E322), seda toodetakse põhiliselt sojast nii meditsiinipreparaatide kui ka toiduainetetööstuse jaoks (emulgaator). Letsitiini vaegus toidus võib põhjustada rasvumise kiirenemist ja kolesterooli taseme tõusu, aga ka mälu ja ajutöö probleeme.

Sojapiimas on suhteliselt vähe süsivesikuid, mis teeb soja asendamatuks toiduaineks diabeetikule ja tänuväärseks ka kaalujälgijale ning tsöliaakia korral.

Soja on rikas küllastumata rasvade poolest. Kuna sojatooted on looduslikult väikse küllastatud rasvade sisaldusega, aitavad need säilitada tervislikku kaalu. Sojas on arvestatavalt ka kiudaineid, mis koos rikkaliku valgu ja rasvaga annavad pikemaks ajaks täiskõhutunde, võimaldades kaalu langetada.

Toitumisteadlased soovitavad päevas tarvitada 100–300 g sojapiima või sojapiimatooteid. Sojapiima väärtuslikud toitained ringlevad organismis 24–36 tundi.

Valio tehtud uuringute põhjal on Eestis ligi 100 000 inimest, kes ei talu lehmapiima.

## Viited

## Välislingid
* Sojapiima valmistamine
* Eesti Sojaliit
Tinamulased

**Tinamulased** (*Tinamidae*) on lindude sugukond tinamuliste seltsist. Siia arvatakse 47 liiki, kes kõik elavad Põhja- ja Lõuna-Ameerikas. 

## Viited
Sulev Vedler

**Sulev Vedler** (sündinud 2. aprillil 1970) on eesti ajakirjanik, kahe Bonnieri preemia (2003 ja 2019) laureaat. 

Ta on lõpetanud 1988. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli kaubandusliku raamatupidamise erialal.

Sulev Vedler võitis 1993. aastal ajalehe Eesti Ekspress korraldatud artiklivõistluse, mis oli mõeldud õigusteaduse- ja majandusüliõpilastele. Sestpeale on ta töötanud samas ajalehes uuriva ajakirjanikuna ning olnud vähemalt 2013. aastast ühtlasi ka peatoimetaja asetäitja. 2014. aasta jaanuarist märtsini töötas ta ajalehes Postimees samuti peatoimetaja asetäitjana, aga naasis peagi Eesti Ekspressi endisele ametikohale. 

Tema kui uuriva ajakirjaniku kirjatööd käsitlevad sageli suurt raha ja tugevaid kirgi ning toovad päevavalgele vähem või rohkem peidetud ebaõiglust; näiteks on ta paljastanud euro kommertskurssi kasutavate pankade tegutsemist ja pangapettusi, Eesti riigireservi miljardite ohtusattumist välismaal ja maadevahetusmahhinatsioone kodumaal, kajastanud tavaliste eestlaste elu majanduskriisi tingimustes ja palju muud. 2025. aasta seisuga on temalt Eesti Ekspressis ilmunud üle 1800 artikli. 

Eesti tippajakirjanikuna on ta pälvinud Valgetähe IV klassi teenetemärgi ning lisaks kahele Bonnieri preemiale ka muid ajakirjanduse aastapreemiaid.

## Artikleid
* Elust hirmu vabariigis – Eesti Ekspress, 4. veebruar 2010
* Eesti kuulsaim lastekaitsja: „Meie kohtusüsteem on muutunud neljaastmeliseks. Neljas aste on omakohus“ – Eesti Ekspress, 15. jaanuar 2025

## Tunnustus
* 2003 – Bonnieri preemia
* 2008 – aasta ajakirjaniku auhind
* 2017 – parima uudise auhind
* 2019 – Bonnieri preemia (Sulev Vedlerile ja Anna Pihlile)
* 2025 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited