Lutikalised

**Lutikalised** (*Heteroptera*) on suurim vaegmoondega (*Hemimetabola*) putukate alamselts, mille esindajad on levinud peaaegu üle maakera, kui poolusepiirkonnad ja mõned väiksed ookeanisaared välja arvata. Kokku on maailmas teada ligikaudu 40 000 lutikaliiki, Eestis 467.  

Lutikalised on väikesed kuni suured (1 mm – 11 cm), välimuselt väga mitmesuguse kujuga putukad. Nende keha on sageli lamendunud, kehakatted tugeva kitiinkestaga. Suised on pistmistüüpi, ka neil, nagu sarnastiivalistel, moodustub iminokk. Enamikul liikidel on jooksujalad, esinevad veel rööv- ja ujujalad. Tiibu kaks paari, nendest eesmised nahkjad kattetiivad, tagumised aga kilejad. Tagarindmikus asuvad lutikalistel vinanäärmed. Nende eritis on ebameeldiva lõhnaga ning eemale peletav. 

Lutikalised elavad väga mitmesugustes elupaikades, alates kuumavee allikatest ja lõpetades ookeaniavarustega. 
*Veelutikalistest on tuntud sõudurlased. Saleda, veidi lamendunud kehaga, seljapoolelt mustad, kõhupoolelt heledad putukad. Toituvad veetaimedel. Selgsõudurlased ujuvad kõhupool ülespoole, sellepärast on nad seljapoolt heledamad kui kõhupoolt. Üks tavalisemaid liike on selgsõudur. 
*Vesijooksiklased on vee pindkilel kohatavad röövtoidulised lutikad. 
*Vesivaksurlased on samuti veepinnal liikuvad putukad. 
*Verelutiklased on laia ja väga õhukese kehaga lühikeste tiivajäsemetega verd imevad ektoparasiidid. Elavad loomade urgudes ja linnupesades. 
*Kilplutiklased on lühikese, laia ja õhukese kehaga. Seljal esinev kilbike (*[[scutellum]]*) on suur ja ulatub vähemalt tagakeha keskpaigani. 
**Kapsal toitub on kapsalutikas, metsamarjadel on tavaline marjalutikas. 
*Inimkaasleja on voodilutikas (*Cimex lectularius*) ja vanades majades elav kuni 19 millimeetri pikkune, omapäraselt tolmukorraga kaetud tolmulutikas. 

Lutiklased on fülogeneetiliselt väga vanad putukad, fossiilseid jäänuseid on leitud juba ülem-Permist, kus toimus arvatavasti evolutsiooniline lahknemine tirdilistest (*Auchenorrynca*). Mõned süstemaatikud paigutavad lutikalised koos sarnastiivaliste ühte seltsi nii ühise põlvnemise kui ka mõneti sarnase anatoomia ning füsioloogia tõttu.

## Taksonoomia
Lutikalised on väga suure liikide arvu ning suure rühmasisese muutlikkusega putukaselts ja nende süstematiseerimises on erinevaid variante, mida ka sageli muudetakse. Levinud on süsteem, kus selts jagatakse kaheksasse infraseltsi.

### ''Coleorrhyncha''
*Ülemsugukond *Peloridoidea*
**Sugukond *Pelorididae*
Peloriidide praegused levilad paiknevad Lõuna-Ameerikas ja Austraalias. 

### ''Enicocephalomorpha''
*Ülemsugukond *Enicocephaloidea* 
**Sugukond *Enicocephalidae*
Umbes 260 liiki on levinud troopikas ja subtroopikas. Kuna lennuvõimelised vormid kogunevad hämariku saabudes tihti suurtesse kihavatesse parvedesse kutsutakse neid mõnel pool ka sääsklutikateks.

### ''[[Dipsocoromorpha]]''
*Ülemsugukond *Dipsocoroidea*
**Sugukond *Schizopteridae* (Väikesed rööveluviisilised lutikad, kes elavad samblas, lehekõdus ja sipelgapesades.)

### ''[[Gerromorpha]]''
*Ülemsugukond *Gerroidea*
*Ülemugukond *Mesovelioidea*
**Sugukond *[[Mesoveliidae]]*. 
*Ülemsugukond *Hebroidea* 
**Sugukond *[[Hebridae]]*
*Ülemsugukond *Gerroidea*
**Sugukond liuskurlased *Gerridae* 
**Sugukond merikilgid *Veliidae*
*Ülemsugukond *Hydrometrodea*
**Sugukond vesivaksurlased *Hydrometridae*. Troopika pika ja peene väljavenitatud pulgakujulise kehaga lutikad. Elutsevad veepinnal ning vees ulpivatel esemetel,

### ''[[Leptopodomorpha]]''
*Ülemsugukond *Leptopodoidea*
**Sugukond *Leptopodidae*
*Ülemsugukond *Saldoidea*
**Sugukond rannalutiklased *Saldidae* 

### ''[[Nepomorpha]]''
*Ülemsugukond *Nepoidea*. Vee-elulised lutikad
**Sugukond harklutiklased *Nepidae*. Vesihark (*Nepa cinerea*)
**Sugukond hiidlutiklased *Belostomatidae* 
*Ülemsugukond *Ochteroidea*
**Sugukond *Ochteridae*
**Sugukond *Gelastocoridae*
*Ülemsugukond *Naucoroidea*
**Sugukond ujurlutiklased *Naucoridae* 
*Ülemsugukond *Notonectoidea*
**Sugukond selgsõudurlased *Notonectidae*. Selgsõudur *Notonecta glauca* 
*Ülemsugukond *Corixoidea*
**Sugukond sõudurlased *Notonectidae*

### ''[[Cimicomorpha]]''
*Ülemsugukond *Thaumastocoroidea*
**Sugukond *Thaumastocoridae*. Enamik nendest on taimtoidulised ning elavad Austraalias, mõned liigid ka Indias ning Lõuna- ja Kesk-Ameerikas.
*Ülemsugukond *Tingoidea* 
**Sugukond võrklutiklased *Tingidae*. Nende keha välispinda katab soontest moodustunud erilise võrgukujuline muster. Mustriga on kaetud pea, rindmik, tagakeha selgmine osa ning tiivad. Võrklutikad on taimtoidulised
*Ülemsugukond *Miroidea* 
**Sugukond *[[Miridae]]*. Enamik liike on taimtoidulised. Sellesse sugukonda kuuluvad ka mitmed olulised kultuurtaimede kahjurid, nagu näiteks *Lygus lineolaris*, kes toitub puuvillal, ristikul ning mitmetel puu- ja juurviljadel, nelitriip taimelutikas (*Poecilocapsus lineatus*) kahjustab aga karusmarju, sõstraid, kibuvitsa ning mitmeid kultuurlilli. Mõned selle sugukonna esindajad toituvad ka seentel ning esineb omnivoore, kes tarvitavad toiduks nii taimemahla kui ka teiste putukate vedelaid kudesid.
*Ülemsugukond *Cimicoidea*
**Sugukond *[[Nabidae]]* 
**Sugukond õielutikad *Anthocoridae* 
**Sugukond *Cimicidae*. Lindude ning imetajate ektoparasiidid. Voodilutikas *Cimex lectularius* 
*Ülemsugukond *Reduvioidea*
**Sugukond röövlutiklased *Reduviidae*. Röövtoidulised, kuid leidub ka soojavereliste, sealhulgas inimese ektoparasiite. Enamik liike eritab ohvri kehasse sülge, mis takistab vere hüübimist ning on kudesid lagundava toimega, valmistades sellega ohvrile suuri piinu.

### ''[[Pentatomomorpha]]''

*Ülemsugukond *Aradoidea*
**Sugukond *Aradidae*. Elavad puude koore all, lehekõdus, mädanevas puidus; toiduobjektiks on seened.
*Ülemsugukond *Idiostoloidea*
*Ülemsugukond *Piesmatoidea* 
**Sugukond *Piesmatidae*
*Ülemsugukond *Lygaoidea*
**Sugukond *Lygaeidae*
**Sugukond punalutiklased *Pyrrhocoridae* 
*Ülemsugukond *Coreoidea*
**Sugukond *Coreidae*. Levinud Aasias, Aafrikas ja Lõuna-Ameerikas. Kõik nad on taimtoidulised, osad võivad kahjustada ka kultuurtaimi. 
**Sugukond *Alydidae*. Sellesse sugukonda kuuluvad ka mitmed riisil ja kaunviljadel toitujad.
*Ülemsugukond *Pentatomoidea*
**Sugukond kilplutiklased *Pentatomidae*. Kapsalutikas (*Eurydema oleraceum*).
**Sugukond *Cydnidae*. Sarnased kilplutikatele, kuid tumedalt värvunud ning elavad kivide all, lehekõdus või sipelgapesades.
**Sugukond rüülutiklased *Scutellerinae*. Levinud troopikas ja subtroopikas.

## Viited