open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kokkai

**Kokkai** (jaapani keeles 国会) on Jaapani kahekojaline parlament, mis jaotub alam- ehk esindajatekojaks (衆議院, *Shūgii*) ja ülem- ehk nõunikekojaks (参議院, *Sangiin*).

Parlament loodi 1890. aastal Meiji põhiseaduse jõusutmisega, tänase kuju sai see pärast Teist maailmasõda vastuvõetud uue põhiseadusega.

Mõlemad kojad valitakse otse paralleelvalimistega. Kokkais on kokku 713 saadikut, neist 248 ülemkojas ja 465 alamkojas. Mõlema koja istungid toimuvad parlamendihoones (国会議事堂, *Kokkai-gijidō*), mis asub Tōkyō Chiyoda eriringkonna Nagatachō osas. Üldiselt on Kokkais võimukam alamkoda.

Lisaks seadusandlikele ülesannetele kinnitab parlament ametisse ka Jaapani peaministri.

## Ajalugu
Jaapani parlament, algse nimega **Keiserlik Riigipäev** (帝国議会, *Teikoku-gikai*), kogunes esimest korda 1890. aastal Meiji põhiseaduse jõustumise järel. Vastloodud parlament põhines paljuski eriti just Saksa Riigipäeval ja osalt Briti Westminsteri süsteemil, andres keisrile ka reaalset poliitilist jõudu, ehkki praktikas rakendati seda kauaaegsete riigimeeste (*Genrō*) suunamisel. Kui varem sai keiser seaduseid anda oma dekreetidega, siis nüüd pidi see saama heakskiidu ka riigipäeval. Samas säilis keisri õigus eelnõusid vetostada ning tal oli õigus nimetada nii peaminister kui tema valitsuskabinet. Riigipäevale anti omakorda õigus vetostada riigieelarvet, misjuhul kasutati järgneva aasta jaoks eelmist heakskiidetud eelarvet.

Kui Riigipäeva alamkoja liikmed olid valitavad siis ülemkoja (貴族院, *[[Kizoku-in]]*) saadikud nimetas keiser isiklikult kõrgete aadlike seast. Valimisõigus oli Jaapanis aga pikalt piiratud. Üle 25-aastasted mehed said üleüldise valimisõiguse 1925. aastal, naised said valimisõiguse aga maailmasõjajärgse põhiseadusega 1947. aastal.

Praeguse kuju sai parlament 1947. aastal vastu võetud uue põhiseadusega, näiteks võeti keisrilt ära peaministri määramise õigus.

## Koosseis
### Nõunikekoda

; Valitsuspartei (101 kohta)

; Valitsuspartei toetajad (19)

; Opositsioon (121 kohta)

 
Sotsiaaldemokraatlik Partei (SDP)
; Erapooletud (9)

; Tühjad kohad (1)

### Esindajatekoda

; Valitsuspartei (315 kohta)

; Valitsuspartei toetajad (36)

; Opositsioon (108 kohta)

; Erapooletud (9)

## Viited

## Välislingid
*
Obłazy Ryterskie

**Obłazy Ryterskie** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas Rytro vallas. Obłazy Ryterskie asub Slovakkia piirist umbes 6 km kaugusel.

Küla on esmamainitud 1630. aastal.

## Viited
Szczyrzyc

**Szczyrzyc** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Jodłowniki vallas. Szczyrzyc asub Limanowast umbes 19 km lääneloodes ja Krakówist ligikaudu 35 km lõunakagus.

Szczyrzyc sai linnaõigused 1416. aastal, kuid kaotas need enne 1499. aastat.

Szczyrzyc on turismisihtkoht ja puhkekeskus, seal asub 1620. aasta paiku rajatud tsistertslaste klooster. Külas on õllepruulikoda.

## Viited
Šagrään-helerai

**Šagrään-helerai**  (*Leucoraja fullonica*) on railiste liik railaste sugukonnast.

Šagrään tähendab karestatud päevitamata nahka, tüüpiliselt on see värvitud roheliseks ning on tehtud haide või raide nahast. Üks ingliskeelseid liiginimesid *fuller's ray"* ('vanutaja rai') tuleneb instrumendist, mida kasutavad vanutajad, et töödelda riiet, ning mis viitab tema karmile, karedale ja okkalisele seljale.

## Morfoloogia
Šagrään-helerai seljauime plaat on pigem laiem kui pikem. Eesmine marginaal on nõgus ning lainetamatu ning umbes kolmandiku võrra pikem tagumisest. Ninamik on tal koonusekujuline ja terav. Saba on plaadist lühem ning sellel asetsevad kaks väikest, ühesuurust seljauime koos algelise sabauimega. Silmad ja suu on suured, hambad on teravad; ülalõualuul on umbes 64 ja alalõualuul umbes 56 hammast. Ülemine kehapind on kareda ja karmi tekstuuriga koos suurte ogadega ninamikul, silmade ümbruses ja  õlal. Alates selja keskosast jookseb kaks viiekümnelist selgroolülide rida, mis ulatuvad esimese seljauime taha, Selgroolülid puuduvad esimese ja teise seljauime vahel. Alumine pind on sile, välja arvatud plaadi eesmine äär, saba alus ja  saba ise. Tema värvus on ülikonna hall või pruun, väikeste tumedate täpikestega ülemisel kehapinnal ning valgemad täpikesed alumisel kehapinnal. Ta kasvab kuni 120 cm pikkuseks.

## Levik ja elupaik
Seda liiki esineb suhteliselt külmades vetes mandrinõlvadel 30–550 m sügavusel. Kõige sagedamini leidub teda 200 m sügavuselt, aga lõunapoolsemates piirkondades leidub teda sügavamalt. Ta eelistab liivaseid ja ilmselt ka kiviseid elupaiku. Teda leidub Atlandi ookeani idaosas, Venemaal, Murmanskist läbi Norra, Lõuna-Islandi, Fääri saarte, Keldi mere, Põhjamere põhjaosa ja Skagerraki, Maroko põhjaosani, kaasa arvatud (harva) Vahemere lääneosas ning Madeira saarte lähistel. Inglismaa ja Walesi madalates vetes teda aga pole.

## Toitumine
Šagrään-helerai toitub mitmetest bentose liikidest, enamjaolt kaladest, aga ka koorikloomadest. Nagu teisedki raid, on tema paljunemine ovipaarne; munakapslid on merevaigu värvi ning pikliku kujuga, pikkade jäikade sarvedega igas nurgas. Üks sarvepaaridest on pikem kui kapsel ise. Kapsel on 7,5–9,9 cm pikk ja 4,5–4,7 cm lai. 

## Majanduslik tähtsus
Ajalooliselt on seda railiiki peetud toidukalana väheväärtuslikuks. Kommertsiaalselt püütakse teda õngejadade ja traalnootadega.

## Viited
Malle Blumenau

**Malle Blumenau** (26. juuni 1953 – 8. detsember 2020) oli eesti munitsipaalametnik ja -poliitik.

Ta lõpetas 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli rahanduse ja krediidi eriala ning asus tööle Tartu linna rahandusosakonnas, kus ta täitis esmalt ökonomisti ja hiljem Tartu toitlustusametis plaaniosakonna juhataja kohuseid. 

Alates 1990. aastast on Malle Blumenau töötanud Tartu ettevõtluse osakonnas, algul peaspetsialistina ning alates 1998. aasta septembrist kuni 2020. aasta veebruarini oli ta ettevõtluse osakonna juhataja. 

Blumenau on olnud eestvedaja mitmele suurele projektile: ettevõtluse nädal, ühisturundusprojekt "Maitsev Tartu", rahvusköökide kuu, Tartu toidufestival, käivitanud projekti "Tartu – hea teenindusega linn". Ta on korraldanud kakskümmend korda Tartu Hansalaata ning on olnud Kevadlaada, Maarjalaada ja Jõululaada algataja ja korraldaja.

Kuulus Reformierakonda ja kandideeris korduvalt nii Tartu linnavolikokku kui Riigikokku.
Sotsiaal- ja solidaarsusmajandus

**Solidaarsusmajandust** on defineeritud erinevalt, kuid kõik definitsioonid maailmas sisaldavad neid ühendavaid põhimõttelisi printsiipe, nagu solidaarsus, jätkusuutlikkus, õiglus igas mõõtmes, osalusdemokraatia ja pluralism. Sotsiaal- ja solidaarsusmajandusterminit on kasutatud, et viidata majandustegevuse vormidele, mis prioriseerivad sotsiaalseid ja tihti keskkondlikke eesmärke ning hõlmab tootjaid, töölisi, tarbijaid ja kodanikke, kes tegutsevad solidaarselt ja kollektiivselt. See tähendab töötajate ja kogu ühiskonna suuremat kaasatust, pidades silmas laiemat ühiskondliku kasu ja vastutustundlikku tarbimist, et vähendada vaesust ja saavutada õiglasem ühiskond kogu maailmas. Sotsiaal- ja solidaarsusmajanduse aluseks on sotsiaalne innovatsioon, mis on orienteeritud kapitalistliku süsteemi vigade parandusele ning toetub kooperatiivse filosoofia eestvedajate, nagu Robert Owen, Henri de Saint Simon, Charles Fourier ja Pierre-Joseph Proudhon (kes olid tuntud ka kui utopistlikud sotsialistid), kontseptsioonidele.

## Viited
Marmorjas veiseliha

**Marmorjas veiseliha** on liha, mis sisaldab mitmesugustes kogustes lihasesisest rasva, andes sellele marmoriga sarnase välimuse. Kuid seda liha hinnatakse üldjuhul mitte tema välimuse järgi, vaid õrna, tavalise veiseliha jaoks iseloomutu maitse järgi.

Marmorlus on lihasesisene rasv, mis koosneb polüküllastumata, monoküllastumata ja küllastunud rasvadest. See on veiseliha kvaliteedi iseloomustamisel peamine omadus ja oluline tegur veiseliha hinna määramiseks. Marmoreerida saab ainult veiseliha, kuigi petturid on suutnud naiivsetele ja mitteteadlikele inimestele müüa ka marmoriseeritud sea- või lambaliha.

## Tootmine
Marmoriseerimise astme määravad nii veise geneetika kui ka toitumine. Üldiselt on Wagyu tõugu veiste lihas parem marmoriseerimise tase kui teistel tõugudel. Marmoriseerimise eesmärgil kasvatatavate tõugude toitmisel lähtutakse tasakaalustatud toitumisest, tähtis on piisava süsivesikute, rasvade ja valgu koguse tagamine toidus. Sellisel täisväärtuslikul toitumisel on veiselihale väga positiivne mõju. Rasv muudab liha pehmemaks ja kergemini näritavaks, kuna selline liha sisaldab vähem lihaskiude ja kollageeni. See vähendab vajaliku närimise hulka, mis põhjustab toidu kiiremat lagunemist ja suuremat lõhna eraldumist. Uuringud on näidanud, et marmoriseeritud veiselihal on 10 protsenti rohkem lihasesisest rasva ja tema maitsetugevus on märkimisväärselt suurem.

## Kvaliteedi hindamine
Kvaliteedi hindamisel võetakse arvesse väga paljusid tegureid, alustades liha hellusest, mahlakusest ja maitsest ning lõpetades nähtavate rasvakihtide jaotusega. Liha küpsust hinnatakse füsioloogilise vanuse järgi – selle näitajad on luu omadused, kõhre luustumine, ribilihase värvus ja tekstuur. Vananedes muutub kõhr luuks, lahja värv tumeneb ja tekstuur muutub vanuse kasvades jämedamaks. Lahjat värvi ja tekstuuri võivad mõjutada ka muud veise surmajärgsed tegurid. Veiseliha marmoriseerituse taset hinnatakse 0–9 pallise süsteemiga, kus 0 tähendab, et liha ei ole marmoriseeritud ning 9 tähendab, et liha on väga hästi marmoriseeritud.

## Viited
Heitgaasitagastus

Heitgaasitagastus (*inglise keeles exhaust gas recirculation või EGR*) on bensiini- ja diislimootorites lämmastikoksiidide (NOx) heitkoguste vähendamise tehnika. Heitgaaside tagastussüsteem juhib osa mootori heitgaase tagasi mootori silindritesse. Sellega kaasnedes küttesegu koostis halveneb ning põlemistemperatuur alaneb ja lämmastikoksiidide hulk väheneb.

## Viited
Saueaugu tänav

**Saueaugu tänav** on tänav Rakveres, paiknedes linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust on linnulennult 1,2 km.

Tänav on 294 meetrit pikk ja ligikaudu 11,5 meetrit lai. Saueaugu tänav on piiritänavaks Lepiku ja Õpetaja Heinamaa linnaosa vahel. Tänav saab alguse Vabaduse tänavalt ja on suunaga lääne poole, Viru tänavani. Saueaugu tänav ristub lõuna poolt Lepiku tänavaga.

Tänava ääres paiknevad katusekorrusega ühepereelamud koos abihoonetega, hooned on rajatud põhiliselt 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Õunroheline

**Õunroheline** ehk **õunaroheline** on üks rohelistest värvitoonidest, õuna värvi heleroheline värvus, šartröösrohelisest tumedam ja külmem, salatirohelisest ja leherohelisest soojem ja heledam.

## Pildid

Granny smith closeup.jpg|Roheline õun "Granny Smith"
Pommes vertes.JPG|Roheline õun "Ballerina"
Raw apple.JPG|Toores õun puul
Chrysoprase-sample2.jpg|Krüsopraas
Chrysoprase - Brazil (2933074084).jpg|Krüsopraas toorkivina ja lihvituna
Titanite-163984.jpg|Roheline titaniit
Staurophora celsia - Совка роскошная (41087856282).jpg|Öölane *[[Staurophora celsia]]*
Rohelised color nomenclature naturalists.jpg|Õunroheline on toon nr 20


## Variatsioonid
Ernst Friedrich Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." loeb õunrohelise (*apfelgrün*) kollase suunas kalduvate roheliste hulgas esimeseks, kõige vähem kollast sisaldavaks ja kirjeldab seda kui puhast heledat rohelist natukese hallikasvalgega. Näitemineraaliks toob ta krüsopraasi, aga ka liguriidi ja spodumeeni.

1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" näitab õunrohelist (*apple green*) jaheda heleda rohelisena, mis on segatud smaragdrohelisest ja natukesest hallikasvalgest. Värvuse näideteks toob ta rohelise öölase (*Green Broom Moth*) tiibade alakülje ja krüsopraasi  .

Loodusteadlastele ja linnuvaatlejatele määratud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." soovitab õunrohelist (*Apple green*) segada Preisi sinisest (*Antwerp blue*), kaadmium-sidrunkollasest ja valgest, selle värvus on soojatooniline heledapoolne roheline.

ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamat "Color: universal language and dictionary of names" määratleb õunrohelist (*Apple green*) ereda, murtud või keskmise kollarohelisena , või siis murtud, heleda või keskmise kollakasrohelisena  .

Kunstitarvete tootja Cansoni Mi-Teintes' seeria pastellpaberi üks toone on *vert pomme* 'õunaroheline', selle toon on mandlirohelisest tumedam jahedavõitu roheline  ja eesti keelde on see tõlgitud rohelisena.

Pantone värvitoon 15-0543 *Apple Green* on tuntavalt kollakasroheline keskmise tumedusega toon  

Veebivärv *Apple Green* on keskmise tumedusega soe roheline  .

## Kasutamine
Kasutatakse moes, kaubanduses ja sisekujunduses tekstiilide ja tarbeesemete värvuse kirjeldamiseks.

Sõna on prantsuskeelses moesõnavaras juba 18. sajandil. 1773. aasta teadusajakirjas kirjeldatakse õunrohelisena (*vert-pomme*) koobaltnitraadi värvust teatud tingimustel.

Sisekujunduses peetakse seda värskeks ja oma iseloomuga värviks, mis pole üleliia tõsine ja mis sobib hästi mõne pilkupüüdva suurema pinna värviks. Teised soovitavad seda rõõmsameelse värvina, mis annab ruumile päikeselise mulje.

## Vaata ka
* Mandliroheline
* Pistaatsiaroheline
* Rohuroheline

## Viited
Rajbrot

**Rajbrot** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Bochnia maakonnas Lipnica Murowana vallas. Rajbrot asub Bochniast ligi 18 km lõunas ja Krakówist umbes 48 km kagus.

## Viited
Toidukorra asendaja

**Toidukorra asendaja** on jook, batoon supp jms, mis on mõeldud tahke toidukorra asendajaks, tavaliselt kontrollitud koguses kalorite ja toitainetega. Mõned joogid on tervisekokteili vormis. Meditsiiniliselt määratud söögikorra asendus joogid sisaldavad vajalikke vitamiine ja mineraale. Kulturistid, kes söövad 5–6 toidukorda päevas. kasutavad mõnikord toidukorra asendajaid, et säästa toidu valmistamise aega.

## Kasutamine
Toidukorra asendajaid kasutatakse kehakaalu langetamiseks. Samuti kasutavad toidukorra asendajaid kiire elutempoga inimesed, et täita enda päevased toitainete vajadused, ilma raiskamata aega toidu valmistamisele. Toidukorra asendajad võivad olla kasulikud ka vanainimestele, et nad saaksid kätte vajalikud toitained.

On mõningaid tõendeid selle kohta, et toidukorra asendajate kasutamine on tõhus rasvunud inimeste kehakaalu langetamiseks.

Söögikorra asendajaid saab kasutada diabeedi raviks, sest need aitavad säilitada madalat keha kaalu. Ameerika Diabeedi Assotsiatsiooni (ADA) andmetel võib toidukorra asendajaid kasutada tavaliste söögikordade asemel üks või kaks korda päevas, et aidata diabeediga inimestel hoida madalat kehakaalu. Madal kehakaal säilib seni, kuni inimene järgib toidukorra asendamise kava.

Söögikorra asendajaid saab kasutada, et lihtsustada kaalulangetust psüühikahäiretega inimeste jaoks, nagu skisofreenia, skisoafektiivne häire, bipolaarne häire.

## Viited
Heinrich Schneider

**Heinrich Schneider** (11. juuni 1925 Vandu küla, Undla vald, Virumaa – 4. juuni 2013) oli eesti õigusteadlane.

22. novembril 1943 astus Soome sõjaväkke. Sai väljaõppe algul Porokyläs, hiljem Taavetti allohvitserikoolis. 9. veebruaril 1944 moodustati eesti vabatahtlikest, nn soomepoistest 200. jalaväerügement. Schneider arvati selle 6. kompaniisse. Osales tõrjelahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. Naasis Eestisse 19. augustil 1944 ning sai väljaõppe Kehra õppelaagris. Pärast sõda varjas end metsas.

1946. aastal lõpetas Rakvere keskkooli ja 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Töötas ajalehe Edasi toimetuses, õppis aspirantuuris. 1956. aastast teaduste kandidaat, 1990. aastast õigusteaduste doktor. Osales Põhiseaduse Assamblee töös. 1993. aastast sai temast nõunik Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumis. Schneider oli ka Eesti Agraarökonoomika Instituudi juhtteadur. Ta oli ka Eesti valitsuse moodustatud põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjoni liige 1996–1998. Elas Tartus.

Heinrich Schneider on maetud Tallinnas Metsakalmistule soomepoiste matmispaika.

## Tunnustus
*1999 Riigivapi III klassi teenetemärk
*2006 Valgetähe II klassi teenetemärk

## Viited
Serles

**Serles** on mägi Stubai Alpides Austrias Tiroolis Stubaitali ja Wipptali vahel, Itaalia piiri lähedal. Selle hüüdnimi on *Altar von Tirol*, sõna-sõnalt 'Tirooli altar'. Sellel on mitu madalamat tippu, sealhulgas Sonnenstein (2476 m) lääneküljel.

Paiknedes Habichtist itta kulgeva pika mäeharja serval, on see populaarne *[[scrambling]]u* tipp ja suviti võib seal väga rahvarohke olla. Tipust avaneb suurepärane vaade Stubai Alpidele ja Zillertali Alpidele.

Sellele pääseb Serlesjöchli kaudu:

* Matrei am Brennerist Wipptalis Maria Waldrasti kaudu (kergeim marsruut)
* Fulpmesist ja Kamplist Stubaitalis Wildebeni kaudu
Spīgana raudteepeatus

**Spīgana raudteepeatus** on endine raudteepeatus Lätis Pļaviņase–Gulbene raudteel. 

Raudteepeatus asus Pļaviņase piirkonnas Aiviekste vallas. Peatus jäi Pļaviņase raudteejaamast 8,7 ja Riia jaamast 121 km kaugusel3.

Raudteejaam avati aastal 1934. Peatus suleti aastal 2015, sealsed hooned lammutati aastal 2018.
## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Patscherkofel

**Patscherkofel** on mägi ja suusakeskus Alpides Tiroolis Lääne-Austrias, 7 km Innsbruckist lõunas. Tipp on 2246 m kõrgusel üle merepinna. Iglsi linn loodejalamil on kõrgusel 870 m, vertikaalne langus on seal 1376 m.

## Geoloogia ja pinnased

Kvartsfülliit on domineeriv aluspõhi, mille tipus on gneiss ja päevakivi. Esineb ka kaltsiumirikast aluspõhja, näiteks basalti, kriiti ja dolokivi, kuid see on liiga napp, et selle tugevalt jäätunud mäe pinnast palju mõjutada. Happeline pruunmuld, leeteline pruunmuld ja raudhuumusleetmuld on domineerivad mullatüübid.

## Taliolümpiamängud

Nii 1964. kui ka 1976. aasta taliolümpiamängudel oli mägi meeste kiirlaskumisvõistluse toimumispaik, koos bobisõidu ja kelgutamise võistlustega naabruses asuvas Iglsis. Ülejäänud viis mäesuusatamise ala peeti Axamer Lizumis.

Austria suusalegend Franz Klammer, siis 22-aastane, võitis Patscherkofelil olümpiamängude kuldmedali, edestades 1976. aastal kiirlaskumises valitsevat olümpiavõitjat Bernhard Russiit Šveitsist dramaatiliselt 0,33 sekundiga. 3,02 km pikkuse raja vertikaalne langus oli 870 m ja see algas 1950 m kõrguselt, kõvasti mäe tipust allpool. Klammer lõpetas ajaga 1:45.73, keskmine kiirus 102,8 km/h ja vertikaalne laskumiskiirus 8,2 m/s.

Egon Zimmermann, samuti Austriast, võitis kuldmedali tosin aastat varem 1964. aasta olümpia kiirlaskumises. Tema võiduaeg oli 2:18.16, rohkem kui pool minutit Klammerist kehvem.
Reseedaroheline

**Reseedaroheline** on üks rohelistest värvitoonidest, reseeda värvi tuhmjas heleroheline, salveirohelisest tumedam ja küllastatum.

## Pildid

Reseda odorata (réséda odorant).JPG|*Reseda odorata*
Reseda glauca 894.JPG|*Reseda glauca*
20180604Reseda lutea1.jpg|*Reseda lutea*


## Variatsioonid
ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamat "Color: universal language and dictionary of names" loeb reseedarohelist (*Reseda green*) hallikaks rohekaskollaseks (*Grayish Greenish Yellow*)  , hallikaks kollaroheliseks  või keskmiseks kollakasroheliseks  , heledat reseedarohelist (*Light Reseda Green*) hallikaks kollaroheliseks  või kahvaturoheliseks  .

Pantone värvitoon PQ-15-6414TCX *Reseda* on hele hallikas roheline  .

RAL Classic värvikaardi toon 6011 *Resedagrün* on keskmise tugevusega veidi tuhm roheline  .

Kunstitarvete tootja J Herbini reseedaroheline (*vert reseda*) tint on õhukeselt külm sinakasroheline, paksemas kihis kuivanult küpse smaragdrohelise tooniga.

## Kasutamine
Enne Esimest maailmasõda tehti Prantsusmaa armees ettepanek vahetada endised indigosinised mundrid reseedaroheliste vastu, kuid see lükati tagasi

Värvinimetus esineb 1930. aastate eesti moesõnavaras ja tähistab pigem heledat rohelist tooni.

## Vaata ka
* Salveiroheline
* Seladoniroheline
* Khakiroheline
* *[[feldgrau]]*

## Viited
Helmer-Rainer Sinisalo

**Helmer-Rainer Sinisalo** (14. juuni 1920 Zlatoust, Venemaa – 2. august 1989 Petroskoi, Karjala ANSV) oli karjala helilooja ja flötist.

Sinisalo vanemad emigreerusid Nõukogude Venemaale Soomest 1918. aastal. Sinisalo lõpetas 1939. aastal Petroskoi muusikakooli. Õppis aastatel 1952–1954 kompositsiooni Moskva konservatooriumis Nikolai Peiko klassis ja aastatel 1954–1955 Leningradi konservatooriumis Viktor Vološinovi klassis.

Aastatel 1936–41 ja 1944–56 töötas Karjala raadio sümfooniaorkestri solistina oli samal ajal ka Karjala riikliku rahvamuusikaansambli Kantele kunstiline juht ja dirigent. Aastatel 1948–1957 õpetas Sinisalo Petroskoi muusikakoolis kompositsiooni ja flöödimängu. Alates 1956. aastast oli Karjala heliloojate liidu juhatuse esimees. Karjala-Soome NSV rahvakunstnik (1949), Vene NFSV rahvakunstnik (1959) ja NSV Liidu rahvakunstnik (1978).

Sinisalo teoste hulgas on Kalevala ainetel kirjutatud balletid *Kyllikki röövimine* (1944) ja *Sampo* (1959), sümfoonia *Metsa vägilased* ja süidi *Karjala pildid* rahvapilliorkestrile. On kirjutanud koori- ja orkestriteoseid, aga ka kammermuusikat. 

## Viited

## Välislingid
* Sinisalo sümfoonia ''Metsa Vägilased'' (Youtube)
* Sinisalo klaverikontsert aastast 1958 (Youtube)
* Sinisalo kolm miniatuuri (Youtube)
* Sinisalo ballett Sampo (Youtube)
Herzsee (Tirool)

**Herzsee** on järv Aldransi küla lähedal Tiroolis Austrias ja on mõeldud peamiselt kalakasvatuseks. Varem oli järv supluseks avatud. Järv on kaetud metsases keskkonnas, mis kulgeb edasi-tagasi marsruudil Ampassi või Sistransi. Selle pikkus on 200 m; selle laius on 50 m.

Väikese suuruse tõttu vaevavad järve mõnikord vetikad. Vee kvaliteedi hinne on B. Herztalbach on väljavool järvest ja suubub 5 km eemal Inni.
Rdzawa

**Rdzawa** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Bochnia maakonnas Trzciana vallas. Rdzawa asub Bochniast ligi 18 km lõunaedelas ja Krakówist umbes 40 km kagus.

## Viited
Hugo Mallo

**Hugo Mallo Novegil** (sündinud 22. juunil 1991 Marínis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Internacional.

1999. aastal liitus ta Celta de Vigo noorteakadeemiaga. Klubi põhimeeskonnas debüteeris Mallo 29. augustil 2009 Hispaania esiliiga mängus CD Numancia vastu. Esimese värava lõi ta liigas 16. oktoobril 2010 Villarreali reservmeeskonna vastu. Hispaania kõrgliigas mängis ta Celtaga esmakordselt hooajal 2012–13. Hispaania kõrgliigas lõi ta esimese värava 23. mail 2015 mängus RCD Espanyoli vastu. Hooajal 2016–17 jõudis ta Celtaga UEFA Euroopa Liigas poolfinaali.

2018. aastal loobus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Fulham liitumisest, sõlmides Celtaga uue viieaastase lepingu.

2023. aasta augustis sõlmis ta kuni 2024. aasta detsembrini kehtiva lepingu 

2010. aastal võitis ta Hispaania kuni 19-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistrivõistlustel hõbemedali. Aasta hiljem osales ta Hispaania kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel, kus jõuti veerandfinaali.

## Viited
Eve Veromann

**Eve Veromann** (sündinud 27. mail 1961) on eesti entomoloog. 

Tema peamisteks uurimisteemadeks on jätkusuutlik põllumajandus, põllumajandusmaastiku mitmekesistamine, kasulikud lülijalgsed, ökosüsteemi teenused ja keskkonnasäästlik taimekaitse. Doktorikraadi sai ta 2007. aastal kaitstud väitekirjaga "Rapsikahjurite kiletiivalised parasitoidid".

Veroman töötab Eesti Maaülikoolis taimetervise õppetooli professorina.

## Tunnustus
*2025 Eesti looduskaitsemärk

## Viited

## Välislingid
*Eesti teadusinfoportaal
Lars Stindl

**Lars Edi Stindl** (sündinud 26. augustil 1988 Speyeris) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib ründva poolkaitsja või ründajana Saksamaa esiliigaklubis Karlsruher.

Ta alustas klubikarjääri Karlsruheris, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2000. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas 2008. aastal. Saksamaa kõrgliigas lõi Stindl esimese värava sama aasta 29. novembril mängus Hannover 96 vastu.

Aastatel 2010–2015 mängis Stindl Saksamaa kõrgliigas Hannover 96 ja 2015–2023 Mönchengladbachi Borussia ridades. Tema edukaim hooaeg Saksamaa kõrgliigas oli 2020/21. Alates 2016. aasta augustis oli Stindl Mönchengladbachi Borussia kapten.

Pärast Mönchengladbachi Borussiaga lepingu lõppemist naasis Stindil oma esimese koduklubi Karlsruheri juurde.

[Saksamaa jalgpallikoondis]]es tegi Stindl debüüdi 6. juunil 2017 sõprusmängus Taani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri esimeses alagrupimängus 19. juunil Austraalia vastu. Ta lõi turniiril kolm väravat, sh finaalis Saksamaa võiduvärava Tšiili vastu. Koondisekarjääri neljanda ja viimase värava lõi ta 14. novembril 2017 sõprusmängus Prantsusmaa vastu. Koondisesärgis kogus Stindil 2017. aastal kümme mängu, lisaks 2018. aastal ühe mängu.

## Viited

## Välislingid
Must küüslauk

**Must küüslauk** valmib tavalisest küüslaugust ja selle valmistamiseks kasutatakse Maillardi reaktsiooni. Nii valmistatud küüslauku kasutatakse toidulisandina üle maailma, kuid alguse sai kasutus Aasia köökidest.

Must küüslauk valmib küüslaugu sibula kuumutamisel ettenähtud kraadidel ja õhuniiskusel, kuumutamine võtab tavaliselt aega mõni nädal. Selle protsessi tulemusel mustuvad küüslaugu küüned ja küüslaugu maitse muutub magusaks ja siirupiseks ning võib meenutada palsamiäädikat ja tamarindi. Sedasorti küüslauk on võetud kasutusele nii tipptasemel köökides, kui koduses küpsetamises.

## Tootmine
Musta küüslaugu valmistamiseks tuleb küüslaugu sibul spetsiaalses keskkonnas kuumutada ja niisutada. Küüslaugu sibulad tuleks hoida kontrollitud niiskusega ja temperatuuriga keskkonnas, õhuniiskus vahemikus 80–90% ning temperatuur 60–90 °C. Vastav protsess peaks kestma 15–90 päeva olenevalt temperatuurist ja õhuniiskusest (tavaliselt 85%, 70 °C, 40 päeva). Protsessi käigus ei vaja küüslauk lisandeid, säilitusaineid ega kõrvetamist. Küüslaugule omapärase teravuse/kibeduse andvad ensüümid lõhustuvad, mille tulemusel tekib uus maitsete tasand, mis on võrreldav praetud sibula maitsega. Küüslaugu küüned muutuvad protsessi käigus mustaks ning küüntel on siirupine ja kleepuv tekstuur.

## Kulinaarne kasutamine
Musta küüslaugu puhul on maitse pehmem, küüslaugu maitse võib ka täiesti ära kaduda olenedes küpsetamise ajast. Suurema suhkrusisaldusega küüslaugust saab mahedama ja siirupisema maitse ning väikese suhkrusisalduse korral tekib tomatipasta maitset meenutav maitse. 

Musta küüslauku saab süüa paljalt võileiva peal või kasutada suppides, kastmetes, purustatuna eri määretes. Võrreldes tavalise valge küüslauguga, mis on tuntud oma intensiivse maitse poolest, tuleks musta küüslauku roogadele lisada suuremas koguses, sest selle maitse on palju mahedam.

## Viited
Brais Méndez

**Brais Méndez Portela** (sündinud 7. jaanuaril 1997 Mosis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Real Sociedad.

Aastatel 2010–2012 kuulus ta Villarreali noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Celta de Vigoga. 2014. aasta septembris debüteeris Méndez Celta reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas.

Hispaania kõrgliigas debüteeris ta Celta meeskonnas 21. septembril 2017 mängus Getafe vastu. Esimese värava lõi ta Hispaania kõrgliigas 31. märtsil 2018 mängus Athletic Bilbao vastu. Hooajal 2020/21 lõi Méndez Hispaania kõrgliigas üheksa väravat.

2022. aasta juulis sõlmis ta kuueaastase lepingu Real Sociedadiga.

Hispaania jalgpallikoondises debüteeris Méndez 18. novembril 2018 sõprusmängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu ja lõi mängu ainsa värava.
Vähkpunane

**Vähkpunane** (saksa keeles *krebsrot*, prantsuse keeles *rouge écrevisse*) on üks punastest värvitoonidest, keedetud vähi värvi. Arvatavasti tõlkelaen saksa keelest.

See on erk oranži poole kalduv punane, seostub kuumuse ja vürtsikusega.

Sõna kasutatakse sageli punase näojume kirjeldamiseks, olgu see tingitud kas punastamisest, vihast ja ärritusest või päikesepõletuse tõttu

## Pildid

Kräftor kokning, 2019.jpg|Vähikeetmine
BoiledCrawdads.jpeg|Keedetud vähid taldrikul
K.u.k.Farbenkastl 1912 (2).png|1867. aasta Austria-Ungari vormiriietuse värvinäidised 1912. aasta väljaandes - vähkpunane all paremal


## Variatsioonid
On vanemaid allikaid, milles saksakeelne *krebsrot* seostub pigem punakasroosa kui oranžpunase värvusega. 1867. aasta Austria-Ungari sõjaväemundrite värvinäidistel on see roosa poole kalduv soe hele punane

1905. aastast pärit värvinäidiste kogus "Répertoire de couleurs pour aider à la détermination des couleurs des fleurs, des feuillages et des fruits" aiandusega tegelejate tarbeks on see *Rouge crevette* kreveti värvi roosaga sarnanev kuni oranžpunane, siiski ka samas kogumikus esinev *rouge écrevisse* on tomatipunase sünonüüm, soojatooniline tugev punane.

Pantone värvitoon 16-1520 *Lobster Bisque* on vanaroosaga sarnanev pruunikas tumedam roosa, kuid vanaroosast küllastatum   (*[[bisque]]* on teatud mereannisupp ja värvinimetus).

## Viited
Kakaopulber

**Kakaopulber** on kakao pressimisjäägi jahvatamisel saadud aine.

Pressimisega eemaldatakse purustatud kakaoubade massist kakaovõi, mida on algselt 50–57% kakaooa kaalust. Jahvatatud kakaopulbris on kuivaine jääkrasvasisaldus 12–17%. Niiskus mitte üle 9%. Toiteväärtus 100 g kohta: energiat 954 kJ (228 kcal), süsivesikuid 57,9 g, rasva 15,7 g, valku, 19,6 g, vett 3 g, mineraalid (kaltsium, raud, magneesium, fosfor, kaalium, naatrium, tsink) ja kofeiin. Kakaopulber on ka flavonoididerikas polüfenoolide allikas. Flavonoidide kogus sõltub töötlusest, mille käigus on oht hävitada toote kasulikke omadusi. 

## Parameetrid

Naturaalse kakaopulbri värv on helepruun ja pH 5,3–5,8. Töötlemisel muutub kakaopulbri värv tumedamaks kuni mustaks ja pH võib olla kuni 8,1, lõpptootes sõltuvalt lisaainetest varieerub värv tumepruunist heleda hallikaspruunini. Töötlemisel vähendatakse mõrudust, et see oleks lõpptarbija ootuste järgi kasutatav.

## Toiteväärtus

## Tootmine
Tootmine toimub aasta läbi nii kasvukohtade lähedal kui ka tootmisüksustes teistel kontinentidel. Kakaopuu kannab vilja katkematult läbi kogu aasta ja vilju küpseb pidevalt. Seega on ka pidev vajadus ja võimalus kakaopulbri tootmiseks. Tootmistehnoloogia järgi eristatakse külm- ja kuumpressimist. Külmpress – suur antioksüdantide sisaldus. Kuumpress – suurem tootlikkus, efektiivsem tootmine. 

Suurimad kakao tootjamaad on Elevandiluurannik, Ghana, Indoneesia ja Nigeeria. Valdavalt kakaopulber töödeldakse tootjariigis ja eksporditakse arenenud riikidesse, kus sellest valmistatakse tooted. Suured kakaopulbri importijad on Belgia, Prantsusmaa ja Šveits.

## Kasutus

Kakaopulber on peamine šokolaadi- ja kondiitritööstuse tooraine. Osa kakaopulbrist leiab kasutust kakaojoogi segudes ja puhtal kujul kodukasutuses. Kakaopulber annab tihti kondiitritoodetele iseloomuliku värvuse ja mõrkja maitsenoodi. Kakaopulbrit kasutatakse ka klassikaliste kondiitritoodete dekoreerimiseks.  

## Tulevikuohud
Kakao tootmine on muutumises nii kliima, ökoloogiliste, poliitiliste, kui majanduslike muudatuste tõttu. Üha suurem väljakutse on lapstööjõu kasutamise vastane võitlus, säästlik majandamine ja vihmametsade kaitse ning õiglane majandusliku kasumi jaotus. Arenenud maailm võtab tooraine ja jätab arengumaadele ressursse raiskava kasvatamise ja keskkonda saastava töötlemise. 

## Viited

USDA - USA Toidu- ja ravimiameti andmebaas


## Kirjandus
* Edoh, A. K. 2014, Cocoa production and processing, ISBN: 978-92-9081-566-2.

## Välislingid
* Vebrova, H.; Lojka, B.; Husband, T.-P.; Zans, M.- E. C.; Van Damme, P.; Rollo, A. and Kalousova M. 2014. "Tree Diversity in Cacao Agroforests in San Alejandro, Peruvian Amazon". In Agroforestry Systems. 88 (6): 1101–1115.
Kinnistusregister

**Kinnistusregister** on register, mis sisaldab andmeid kõigi Eesti kinnistute kohta. Registrist saab kontrollida kinnistute üldandmeid, pindala, omanikke, piiranguid, kinnistuid koormavate hüpoteekide andmeid jm. Samuti saab tutvuda kinnistusdokumentidega ja volitada teisi nendega tutvuma. E-kinnistusraamatu andmed on seadusliku jõuga. 

Kinnistusregister on üks osa kinnistusraamatust, lisaks kinnistusregistrile sisaldab kinnistusraamat veel kinnistuspäevikut ja -toimikut. Kinnistusregister on elektroonne.

Eraisikuna sisenemine võimaldab tasuta enda kinnistu andmete ja kinnistusdokumentidega tutvuda, dokumentidega tutvumiseks volitada, digiteerimise teenust tellida ning tasu eest teiste kinnistute andmete vaatamist.

E-kinnistusraamatu lepingulised kliendid on ettevõtted ja asutused, mis vajavad iga päev palju usaldusväärset informatsiooni kinnistute kohta.

Iga kinnistu (kinnisasja, korteriomandi, hoonestusõigus, korterihoonestusõiguse) kohta avatakse kinnistusregistris eraldi registriosa, kuhu tehakse kanded selle kinnistu kohta. Kinnisasjaõigused tekivad, muutuvad ja lõppevad kande tegemisega. Iga kinnisasja kohta avatakse eraldi registriosa ja sellele antakse kordumatu number (kinnistu number).

## Kinnistusregistri osad
Kinnistusregistriosal on pealkiri ja neli jagu.

### Kinnistusregistriosa pealkiri
Kinnistusregistriosa pealkirjas näidatakse:

# kinnistusosakonna nimetus;
# kinnistu number.

### Kinnistusregistriosa esimene jagu
Kinnistusregistriosa esimesse jakku "Kinnistu koosseis" kantakse kinnistu:

# katastritunnus;
# sihtotstarve;
# asukoht;
# kasuks seatud piiratud asjaõigused;
# pindala;
# ühendamine ja jagamine, samuti kinnistuga kinnistu osa liitmine või eraldamine.

### Kinnistusregistriosa teine jagu
Kinnistusregistriosa teise jakku "Omanik" kantakse:

# omanik;
# kas kinnistu on ühis- või kaasomandis: ühisomandi puhul omanikud, kaasomandi puhul omanikud ja kaasomanike osade suurus.

### Kinnistusregistriosa kolmas jagu
Kinnistusregistriosa kolmandasse jakku "Koormatised ja kitsendused" kantakse:

# kinnistut koormavad piiratud asjaõigused, välja arvatud hüpoteek, kinnisomandi kitsendused ja märked nende kohta;
# kinnistu omaniku käsutusõiguse kitsendused, samuti muud märked omandi kohta;
# kannete muudatused, sealhulgas puudutatud isikute kitsendused oma õiguste käsutamisel;
# kannete kustutamine.

### Kinnistusregistriosa neljas jagu
Kinnistusregistriosa neljandasse jakku "Hüpoteegid" kantakse:

# hüpoteegipidaja;
# hüpoteegi rahaline suurus (hüpoteegi summa);
# märked hüpoteegi kohta;
# hüpoteegi kannete muudatused;
# hüpoteegi kannete kustutamine.

## Päringute tegemine
Kinnistusregistris on võimalik teha päringuid ja otsida teavet kinnistute kohta järgmiste kriteeriumite järgi:

* aadress;
* katastritunnus;
* omaniku nimi;
* isikukood/registrikood;
* kinnistu number.

## Ajalugu
Elektroonne kinnistusraamatu infosüsteem sisaldab teavet 1994. aastast. Üleminekut elektroonsele kinnistustoimikule alustati 2010. aasta suvel. Alates 01.01.2015 on kõik kinnistustoimikud elektroonsed.

## Viited
Leiko

**Leiko** oli aastatel 1964–2015 Värskas tegutsenud seto leelokoor.

Koori nimi tuleneb Setomaal tuntud regilaulust "Hobusemäng", mille iga värss lõpeb refrääniga "heiko-leiko". Leiko kutsus 4. oktoobril 1964 Värska kultuurimaja juhataja Juta Kalev. Alates 1976. aastast juhtis koori Veera Hirsik, kes tegutses ka Värska kooli matemaatikaõpetaja ja õppealajuhatajana.

Tegevusaastate jooksul laulis Leikos kokku 36 naist. Lauljate kõrvalt oli koosseisus ka lõõtsamees, kes esitas laulude vahele tantsulugusid.

2004. aastal anti välja CD "Leiko laulud" ning ilmus Andreas Kalkuni koostatud raamat "40 aastat Värska leelokoori Leiko" (ka *Leiko. 40 aastat Värska leelokoori*).

Leiko lõpetas tegevuse oma 51. sünnipäeval (4. oktoobril 2016), olles tollal vanim tegutsev leelokoor. Esineda jõuti mitmel pool Eestis ja Euroopas, samuti Ameerika Ühendriikides ning 2000. aastal Hannoveris EXPO maailmanäitusel.

## Tunnustus ja pärand
1996. ja 2005. aastal pälvis kollektiiv Värska valla Anne Vabarna nimelise omakultuuripreemia maailmas Seto kultuuri ja leelo tutvustamise ning aktiivse kontserttegevuse eest.

Leiko eeskuju on järginud 1988. aastal asutatud leelokoor Kuldatsäuk, milles on laulnud ka Leikode liikmeid.

## Viited

## Välislingid
* Raadiointervjuu Leiko liikmetega 1997. aastal. ERR
Kierlikówka

**Kierlikówka** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Bochnia maakonnas Trzciana vallas. Kierlikówka asub Bochniast umbes 16,5 km lõunas.

## Viited
Lepiku tänav (Rakvere)

**Lepiku tänav** on tänav Rakvere linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust on linnulennult 1,3 km.

Tänav on 196 meetrit pikk ja ligikaudu 10 meetrit lai. Lepiku tänav on umbtänav ja asub Lepiku linnaosas. Tänav saab alguse Saueaugu tänavalt ja on suunaga lõuna poole, ristudes Purde tänavaga, mis on umbtänav. Lõunaosas teeb tänav pöörde edelasuunas ja lõpeb puistuga enne Mäe tänavat.

Tänava ääres paiknevad ühe- ja kahekorruselised ühepereelamud koos abihoonetega, hooned on rajatud põhiliselt 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Purde tänav (Rakvere)

**Purde tänav** on tänav Rakvere linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust on linnulennult 1,3 km.

Tänav on 119 meetrit pikk ja ligikaudu 8,5 meetrit lai. Purde tänav on  umbtänav ja asub Lepiku linnaosas. Purde tänav saab alguse Lepiku tänavalt ja on suunaga lääne poole. Tänav lõpeb  enne Soolikaoja.

Tänava põhjaküljel paiknevad ühe- ja kahekorruselised ühepereelamud koos abihoonetega, hooned on rajatud 20. sajandi teises pooles. Lõunaküljel asub puistu.

## Viited
Kandiru

**Kandiru** (*Vandellia cirrhosa*) on tuntud ka **hambatikukalana** või **vampiirkalana**. Kandirud on magevee säga parasiidi liigid. Kandirud kuuluvad *Trichomycteridae* perekonda. Nad on pärit Amazonase jõestikust ning neid leidub Boliivias, Brasiilias, Colombias, Ecuadoris ja Peruus. 

Kandiru määratlus on autorite lõikes erinev. Seda sõna on kasutatud *Vandellia cirrhosa*, kogu perekonna *[[Vandellia]]*, alamsugukonna *[[Vandelliinae]]* või isegi kahe alamperekonna *[[Vandelliinae]]* ja *[[Stegophilinae]]* tähistamiseks.

Kuigi on teada, et mõned kandiru liigid kasvavad kuni 40 sentimeetri pikkuseks, siis tegelikult on teised liigid tunduvalt väiksemad. Väiksemad liigid on tuntud selle tõttu, et nad võivad tungida inimese kusejuhasse. Hoolimata 19. sajandi lõpust pärinevatest etnoloogilistest aruannetest, esines esimene dokumenteeritud juhtum kandiru eemaldamisest inimese ureetrast alles 1997. aastal ja isegi see juhtum on tekitanud poleemikat. 

## Kirjeldus

Kandirud on väikesed kalad. Kandirude keskmine pikkus võib olla kuni 17 sentimeetrit, kuid mõned isendid võivad kasvada kuni 40 sentimeetri pikkuseks. Mõlemal on üsna väike pea ja kõht, mis võivad tunduda väljaveninud, eriti peale toitumist. Keha on neil poolläbipaistev, mistõttu on neid häguses vees raske märgata. Ümber pea on lühikesed poised koos tahapoole suunatud ogadega, mis asuvad lõpuste kaantel.

## Elupaik

Kandiru asustab Amazonase ja Orinoco jõgikondi. Nad moodustavad seal osa neutroopilisest kalastikust. Kandirud on hematofaagsed ja parasiitideks suuremate Amazonase kalade lõpustel.

## Väidetavad rünnakud inimeste vastu

Inimrünnakute kohta on anekdoote palju, aga tõestatud on väga vähe juhtumeid. Praeguseks on ainult üks dokumenteeritud juhtum, kus kandiru sisenes inimese kusejuhasse. See leidis aset 1997. aastal. 1999. aastal sõitis Ameerika merebioloog Stephen Spotte Brasiiliasse, et juhtumit uurida. Ta kirjeldab oma uurimist raamatus "Candiru: Life and Legend of the Bloodsucking Catfishes". Siiski ei usuta, et juhtum tegelikult aset leidis, kuna uurimine näitas, et polnud kuidagi võimalik, et kandiru saanuks inimese kusejuhasse tungida.

## Viited
Verevärv (heraldika)

**Verevärv** (prantsuse keeles *sanguine*) ehk **verepunane** on tumepunase või punakaspruuni värvusega, "vere värvi" heraldiline tinktuur, mis kuulub harvaesinevate lisavärvide hulka.

Mõni allikas samastab selle mooruspuuvärviga (*Murrey*): need on küll värvitoonilt erinevad, kuid neil on sarnane viirutus.

## Kasutamine
Verevärvi on ajalooliselt kasutatud enamasti Inglismaa vappidel. J. Parker toob näiteks Clayhillsi vapi Šotimaal:
:*"Per bend sanguine and vert, two greyhounds courant bendwise argen"*
:"Verepunaseks ja roheliseks kaldjaotatud vapil kaks jooksvat hurta [...]"

Mõni allikas loeb verepunaseks Läti lipu punase värvuse.

## Pildid

File:Clayhills COA.svg|Clayhillsi perekonna vapp.
File:Emblem of Central Logistics Base (Serbia).svg|Serbia armee logistikabaasi embleem 
Harvard University coat of arms.svg|Veripunane värvus Harvardi ülikooli logol


## Vaata ka
* Punane (heraldika)
* Mooruspuuvärv (heraldika)
* Veripunane

## Viited
Briģi vald

**Briģi vald** (läti keeles *Briģu pagasts*) on vald Lätis Ludza piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Zilupe linna ning Isnauda, Nirza, Līdumnieki, Cibla ja Zaļesje vallaga. Idas piirneb vald Venemaaga.

Valla pindala on 125 km². 2011. aasta seisuga elas seal 608 inimest. Aastal 2011 elas vallas 204 lätlast, 369 venelast, 18 valgevenelast, 2 ukrainlast, 9 poolakat ja 2 leedulast. Valla keskus on Brigi küla. Vallavanem on Andris Valeinis.

## Ajalugu

Aastani 1925 kandis vald nime *Janovole vald*, seejärel hakkas see kandma nime *Brigi vald*. Toona oli vallas 4842 elanikku, neist 1738 olid lätlased, 44 juudid ja 3011 venelased. Aastal 1935 oli valla pindala 183,6 km² ja seal oli 4947 elanikku; neist 1422 olid lätlased, 55 valgevenelased, 3257 aga venelased.

Aastal 1945 moodustati Brigi vallas Briģi, Fedorki, Jučeva ja Krivanda külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Briģi külanõukoguga Fedorki külanõukogu, ent kolhoosi Putj Iļjiča maad liideti Ploskije külanõukoguga. Aastal 1956 liideti külanõukoguga likvideeritava Skrini külanõukogu kolhoosi Krasnaja zvezda maad. Aastal 1979 liideti osa külanõukogu maadest Cibla külanõukoguga, ent aastal 1980 liideti külanõukoguga osa Cibla külanõukogu alasid. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Briģi vald. 2009. aastast kuulub vald Ludza piirkonda.

## Kaitstavad paigad

Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Reiki õigeusu kirik ja sealsed maavalitseja väravad, Jorzova muinaskalmed, Briģi muinaskalmed ehk Francuzskije mogili ning Zabolocki keskaegne kalmistu.

Looduskaitse all on Ņiviņi künnapuu ja Brigi pappel.

## Külad

Vallas on kolmkümmend seitse küla. Valla keskuse Brigi (*vidējciems *) elanike arv aastal 2020 oli 275. Viis valla küla on staatusega *mazciems* – Jučova 12 elanikuga aastal 2020, Lielā Pīkova 50 elanikuga aastal 2020, Ņivņiki 13 elanikuga aastal 2020, Opuļi 36 elanikuga aastal 2020 ja Reiki 5 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems* – Berjozovka 2 elanikuga aastal 2020, Bļaideļi 7 elanikuga aastal 2020, Cibuļi 1 elanikuga aastal 2020, Dilāni 9 elanikuga aastal 2020, Dinaburski, Fedorki 2 elanikuga aastal 2020, Garbari, Janova 10 elanikuga aastal 2020, Jaunā Slobodka 2 elanikuga aastal 2020, Jerčova 3 elanikuga aastal 2020, Jorzova 4 elanikuga aastal 2020, Kliši 8 elanikuga aastal 2020, Konogoļci 9 elanikuga aastal 2020, Ļukati 1 elanikuga aastal 2020, Matisenki 5 elanikuga aastal 2020, Mazā Pīkova 8 elanikuga aastal 2020, Mieržova 6 elanikuga aastal 2020, Noviki 7 elanikuga aastal 2020, Ņičipurenki, Pīzāni 5 elanikuga aastal 2020, Poddubje 13 elanikuga aastal 2020, Popsuiki 4 elanikuga aastal 2020, Prohori 4 elanikuga aastal 2020, Puncuļi 1 elanikuga aastal 2020, Rancāni 11 elanikuga aastal 2020, Rimši 2 elanikuga aastal 2020, Samuši 5 elanikuga aastal 2020, Senčati 3 elanikuga aastal 2020, Sokāni, Svikli 2 elanikuga aastal 2020 ja Zabolocki 9 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Brigi

**Brigi** (ka **Briģi**, latgali keeles **Brygi**) on küla (*vidējciems*) Lätis Ludza piirkonnas, Briģi valla halduskeskus.

Brigi asub merepinnast 125 meetri kõrgusel Brigi järve põhjakaldal ja jääb piirkonna keskusest Ludzast 27 ning Riiast 295 kilomeetri kaugusele. Külas on raamatukogu, postkontor ja rahvamaja. Seal asub katoliku kirik, külast lõunas on Briģi raudteepeatus.

Küla on esmamainitud 1784. aastal. 1923. aastal ehitati sinna vallamaja, kuigi küla oli juba varem olnud Janovole valla halduskeskus. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

2008. aastal oli külas 320 elanikku, 2020. aastal 275.
## Viited
Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond

**Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond** (**EFSI**) on 2015. aastal loodud oluline osa Euroopa investeerimiskavast. EFSI on tähtsaim investeeringuid toetav rahastamisvahend Euroopa Liidus. Fondi eesmärk on kasutada avaliku sektori raha, et kaasata rohkem erainvesteeringuid Euroopa Liidu projektidesse. EFSI toetab investeeringuid sellistesse valdkondadesse nagu taristu, teadusuuringud ja innovatsioon, haridus, tervis, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia. 

Tänu Euroopa Liidu eelarvetagatisele on Euroopa Investeerimispanga grupil võimalik rahastada riskantsemaid projekte. EFSI toetuse saajad otsustab sõltumatu investeeringute komitee rangete kriteeriumide ja nõudluse põhjal. Ühtegi valdkonda ega riiki ei eelistata.  

## Euroopa investeerimiskava
EFSI on Euroopa investeerimiskava alus ja üks kava kolmest sambast. Teised investeerimiskava osad on parandada investeerimiskeskkonda ja tagada, et investeeringute rahastamine jõuab reaalmajanduseni. Euroopa investeerimiskava eesmärk on edendada investeeringuid, suurendada konkurentsivõimet ja toetada pikaajalist majanduskasvu Euroopa Liidus. 

## EFSI 2.0
2017. aastal pikendati fondi kestust kuni 2020. aasta lõpuni ja tehti tehnilisi täiustusi. Investeerimiseesmärki suurendati 315 miljardilt eurolt 500 miljardi euroni, Euroopa Liidu eelarvetagatist suurendati 26 miljardi euroni, Euroopa Investeerimispanga panust suurendati 7,5 miljardi euroni. 

Üks muudatuste eesmärk oli tagada, et fondi toetus laieneks võimalikult paljudele Euroopa Liidu riikidele ja ka rohkematele sektoritele, nagu põllumajandus, metsandus, kalandus ja kliimamuutustealane tegevus. Vähemalt 40% taristu ja innovatsiooni valdkonna projektidest aitavad kaasa Pariisi kliimakonverentsi eesmärkide täitmisele. EFSI muudatustega toetati rohkem väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid. Samuti suurendati fondi tegevuse läbipaistvust – projektide valimise põhjused avalikustatakse.

## Taotlemine
EFSI-st rahastatakse projekte, mida on võimalik alustada kolme aasta jooksul. Võimalik on taotleda laenu, tagatist, vahefinantseerimist ja allutatud rahastamist, kapitalituru instrumente, sh krediidikvaliteedi parandamine, ning omakapitali- või kvaasiomakapitali osalusi, sh liikmesriikide tugipankade või finantseerimisasutuste, investeerimisplatvormide või -fondide kaudu. 

EFSI toetatavat projekti hinnatakse neljast sambast koosneva tulemustabeli põhjal: 

* 1. sammas – panus EFSI poliitikaeesmärkidesse
* 2. sammas – projekti kvaliteet ja usaldusväärsus
* 3. sammas – tehniline ja rahaline tugi
* 4. sammas – lisanäitajad

## EFSI edu
EFSI esialgne eesmärk kaasata 315 miljardi euro väärtuses investeeringuid täideti 2018. aasta juulis, täpselt kolm aastat pärast EFSI asutamist. 2020. aasta seisuga on täidetud ka teine investeerimiseesmärk – 500 miljardit eurot. 

Prognoositakse, et 2022. aastaks on EFSI toetatud investeeringud suurendanud SKP-d 1,9% ja tekitanud 1,8 miljonit uut töökohta.

## Viited
Nierza

**Nierza** (ka **Nirza** või **Nerza**) on küla (*vidējciems*) Lätis Ludza piirkonnas, Nirza valla halduskeskus.

Nierza asub merepinnast 162 meetri kõrgusel Nirza järve kirdekaldal ning jääb piirkonna keskusest Ludzast 27 ja Riiast 295 kilomeetri kaugusele. Külas on raamatukogu, põhikool ja rahvamaja.

Nerzat on esimest korda mainitud 1840. aastal seoses Janovole ja Muržinova mõisa talupoegade mässuga. Varasem Nerza küla jagati 1920. aastal taludeks, ent 1933. aastal sai see Nirza nime all küla staatuse tagasi. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku Nirza sovhoosi keskasula.

2008. aastal oli külas 207 ja 2020. aastal 146 elanikku.
## Viited
Rapsikollane

**Rapsikollane** on üks kollastest värvitoonidest, hele, soe ja särav kollane värvus, sarnane rapsi õite värvusega.

Värvus on karakterilt kevadine, särtsakas, soe ja habras. Peetakse tulikakollase sünonüümiks. 

Rapsikollasena kirjeldatakse ses toonis paberit, tekstiile, viimistlusvahendeid ja kunstitarbeid, nagu värvid ja keraamikaglasuurid.

## Pildid

(MHNT) Brassica napus - Inflorescence.jpg|Rapsi õisik
Atlas roslin pl Kapusta rzepak 9151 6493.jpg|Õitsev rapsipõld


## Variatsioonid
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab rapsikollase (*jaune colza*) vasteks rapsiõite värvi erkkollase  

Kaubamärgi IQ Color paberivalikus on rapsikollane värvitoon, see on keskmise tumedusega kollane toon, rapsiõitest veidi tumedam.

RAL Classic värvikaardi toon 1021 *Rapsgelb* on soe jõuline tumekollane  

## Viited
Brantôme'i Sicarius

**Brantôme'i Sicarius** ehk **Petlemma Sicarius** (prantsuse keeles *Sicaire de Brantôme*, *Sicaire de Bethléem*) on lapspühak, keda on Karl Suure ajast peale austatud kui Herodese süütute laste veresauna üht ohvrit. Sündmus leidis aset Petlemmas Jeesuse sündimise ajal (Mt 2:16–18). Tema säilmed asuvad Prantsusmaal Dordogne'i departemangus Brantôme'i Püha Peetruse kloostris (*Abbaye Saint-Pierre de Brantôme*).

## Vaata ka
* Süütalastepäev