open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raadium

**Raadium** on element järjekorranumbriga 88.

Kõik raadiumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on raadium 226, mille poolestusaeg on 1600 aastat. Looduses esinevad ka isotoobid massiarvudega 223, 224 ja 228.

Omadustelt on raadium leelismuldmetall. Tema tihedus normaaltingimustel on umbes 5 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 700 Celsiuse kraadi.

Raadiumi avastasid 1898 Marie ja Pierre Curie uraniniidist, mis oli kaevandatud tollases Austria-Ungaris, tänapäeva Tšehhis asuvast Jáchymovist. Nad kõrvaldasid sellest maagist uraani ja avastasid, et järelejäänud materjal on endiselt radioaktiivne. Sellest suutsid nad eraldada uue elemendi ja teatasid sellest viis päeva hiljem Prantsuse Teaduste Akadeemiale.
Toorium

**Toorium** on keemiline element järjenumbriga 90.

Kõik tooriumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on toorium-232, mille poolestusaeg on 14 miljardit aastat. Looduses esineb ka tooriumi isotoope massiarvuga 228, 230, 231 ja 234.

Omadustelt on toorium aktinoid. Tema tihedus normaaltingimustel on 11,7 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 1755 Celsiuse kraadi.

Tooriumit peetakse sobivaks kütuseks järgmise põlvkonna tuumareaktorite tarbeks, kuna selle kasutamine oleks ohutum, jäätmeid tekiks vähem ning reaktorid oleksid odavamad. Lisaks on maailma tooriumivarud uraanivarudest palju suuremad.

## Viited
Astaat

**Astaat** on keemiline element järjenumbriga 85.

Kõik ta isotoobid on radioaktiivsed. 

Stabiilseim neist on isotoop massiarvuga 210, mille poolestusaeg on 8 tundi, kuid seda looduses ei esine. Looduses esineb väikeses koguses astaadi isotoope massiarvudega 215, 216, 218 ja 219. Stabiilseim neist on isotoop massiarvuga 219, mille poolestusaeg on 56 sekundit.

Maakoores on hinnanguliselt alla 30 g astaati. Astaat on üks haruldasematest elementidest Maakoores, esinedes ainult temast suurema tuumalaenguga elementide radioaktiivse lagunemise produktina.  1940. aastal saadi astaati esmakordselt sünteetilisel teel pommitades vismutit alfaosakestega. Avastajad: Dale R. Corson, Kenneth Ross MacKenzie ja Emilio G. Segrè.   Kolm aastat hiljem leiti seda ka loodusest.

Nimetus tuleb vanakreeka sõnast *astatos* (ἄστατος), mis tähendab ebastabiilset, ebapüsivat.
Protaktiinium

**Protaktiinium** on keemiline element järjenumbriga 91.

Kõik protaktiiniumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop massiarvuga 231, mille poolestusaeg on 32 760 aastat. Looduses esineb ka isotoop massiarvuga 234, nimetusega uraan X2, mille poolestusaeg on 6,7 tundi.

Omadustelt on protaktiinium aktinoid. 

Tema tihedus normaaltingimustel on 15,37 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 1840 Celsiuse kraadi.
Kirillitsa

**Kirillitsa** ehk **kürillitsa** ehk **kürilliline kiri** on slaavi kiri, millel põhinevad vene tähestik ja paljude teiste, peamiselt õigeusu traditsiooniga slaavi rahvaste ning Venemaa mõju all olnud rahvaste keelte tähestikud. Kirja nimetatakse Kyrillose järgi.

## Vaata ka
*Kirillitsa klaviatuur

## Välislingid
Uraan

**Uraan** on keemiline element järjenumbriga 92. 

## Füüsikalised omadused
Uraani aatomkaal on 238,0289 g/mol. Aatomi energiatasemetel on elektrone alates sisemisest 2, 8, 18, 32, 21, 9, 2. Välimuselt on uraan hõbevalge metall. Uraan kuulub aktinoidide rühma. 

Uraani isotoobid on järgmiste massiarvudega:
* 232 poolestusaeg 68,9 aastat
* 233 poolestusaeg 159 200 aastat
* 234 ehk uraan II, poolestusaeg 245 500 aastat, 0,006%
* 235 ehk aktinouraan, AcU, poolestusaeg 703,8 miljonit aastat, 0,72%
* 236 poolestusaeg 23,42 miljonit aastat
* 238 ehk uraan I, poolestusaeg 4,468 miljardit aastat, 99,275%.

Loodusliku uraani tihedus normaaltingimustel on 19,05 g/cm³. Mitteloodusliku isotoopkoostisega uraanil on tavaliselt teistsugune tihedus. Uraani sulamistemperatuur on 1132 ja keemistemperatuur 1797 Celsiuse kraadi.

Kõik uraani isotoobid on radioaktiivsed. Uraan-235 aatomi tuum lõhustub, kui seda tabab aeglane neutron. Sealjuures eraldub uusi neutroneid, mis võib tekitada ahelreaktsiooni. Ta on ainus looduses olulises koguses leiduv isotoop, millel on see omadus; sellel põhineb ka tema kasutamine.

Uraanist algab radioaktiivse lagunemise rida uraani rida.

## Ajalugu
Uraani avastas 1789. aastal saksa keemik Martin Heinrich Klaproth ja nimetas selle 1781. aastal avastatud planeedi Uraani järgi. Planeet omakorda oli nimetatud jumalate isa Uranose järgi antiikmütoloogiast.

Metallilisena eraldas uraani 1841. aastal Eugene Melchior Peligot.

1896. aastal avastas Henri Becquerel uraanisoolade abil radioaktiivsuse.

Kuni 1940. aastani, mil avastati neptuunium ja plutoonium, oli uraan teadaolevalt suurima massiarvuga element.

Kui avastati, et radioaktiivsel lagunemisel eraldub palju energiat, hakati välja töötama tuumarelva. 6. augustil 1945 heitis USA tuumapommi Hiroshimale Jaapanis. 60 kilogrammi uraan-235 plahvatusel hukkus 80 000 inimest kohe ja 60 000 järgneva aasta jooksul. 9. augustil Nagasakile visatud pomm sisaldas 8 kilogrammi plutooniumi. Ka seal hukkus vähemalt 100 000 inimest.

Tänapäeval toodetakse uraani kümnete tuhandete tonnide kaupa aastas, kõige rohkem Kanadas. Suured uraanivarud on USA-s, Kesk-Aafrikas ja Austraalias. Enamikku sellest kasutatakse tuumareaktorite kütusena. 1 nael (umbes 453,6 g) uraani (U3O8) maksis 2001. aastal keskmiselt 7 USA dollarit. 2007. aastaks tõusis uraani hind 138 dollarini naela eest.

Ka Eestis on uraanivarud, seda sisaldab diktüoneemakilt. 1940. aastate keskpaigaks olid Eesti uraanivarud praktiliselt ainsad Nõukogude Liidus teadaolevad, mistõttu Sillamäele ehitati suurejooneline uraanirikastuskombinaat (praeguse ASi Silmet eelkäija), et toota toorainet tuumapommide jaoks. Hilisematel kümnenditel töötas Sillamäe tehas sisseveetaval toorainel.

## Vaata ka
*Vaesestatud uraan

## Viited

## Välislingid

*Uraani hind maailmaturul
*Materjalimaailm: Uraan
Kiri

Sõnal "**kiri**" on mitu tähendust.
***[[Kiri (lingvistika)|Kiri]]** on märgisüsteem keele ülesmärkimiseks visuaalsete või kombitavate sümbolite abil.
***[[Kiri (sõnum)|Kiri]]** on kirjalik sõnum, mida tavaliselt edastatakse postiga.
***[[Kiri (post)]]** on postisaadetis, mille põhiosa on näiteks paberile kantud tekst.
***[[Kiri (tüpograafia)|Kiri]]** on kindla kirjatüübi, kirjalaadi ja suurusega kirjamärkide komplekt, vt Trükikiri. 
***[[Kiri (žanr)|Kiri]]** on üks kirjandusžanritest.
***Kiri** ehk avers on mündi see pool, kus on kirjas tema nimiväärtus.
*Etnograafias on **[[Kiri (etnograafia)|kiri]]** muster, näiteks kinnastel või vöödel.
*„**[[Kiri (telesari)|Kiri]]**“ on 2018. aasta jaanuaris linastunud neljaosaline briti psühholoogiline kriminaal-telesari üheksa-aastase tütarlapsega (Kiri) juhtunust.
***[[Kiri (Janakkala)|Kiri]]** on küla Soomes Kanta-Häme maakonnas Janakkala vallas.
Neptuunium

**Neptuunium** on keemiline element järjenumbriga 93.

Kõik neptuuniumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop massiarvuga 237, mille poolestusaeg on 2,14 miljonit aastat.

Omadustelt on neptuunium aktinoid. 

Tema tihedus normaaltingimustel on 20,25 g/cm3 Ta esineb kõrgematel temperatuuridel veel kahe kristallmodifikatsioonina ja sulab temperatuuril 637 Celsiuse kraadi.
Plutoonium

**Plutoonium** (keemiline sümbol **Pu**) on keemiline element järjenumbriga 94.

Kõik plutooniumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop massiarvuga 244, mille poolestusaeg on 80,8 miljonit aastat ja mida esineb väga väikestes kogustes looduses. Isotoobi massiarvuga 242 poolestusaeg on 373 000 aastat. Isotoobi massiarvuga 239 poolestusaeg on 24 100 aastat ja ka teda esineb väga väikestes kogustes looduses; see on ka praktikas kõige olulisem plutooniumi isotoop. Teised olulised isotoobid on massiarvudega 238, 240 ja 241.

Omadustelt on plutoonium aktinoid. 

Ta esineb mitme kristallmodifikatsioonina, mis võivad temperatuuri või rõhu muutumise tõttu üksteiseks üle minna. See asjaolu raskendab plutooniumi töötlemist. 

Samuti raskendavad plutooniumi töötlemist tema keemiline aktiivsus (reageerib õhuhapnikuga, kõrgemal temperatuuril süttib kergesti ja põleb õhus), tema radioaktiivsus ja seetõttu ka mürgisus ning võimalus kriitilise massi tekkeks. Plutoonium sulab temperatuuril 639 °C.

Plutoonium avastati 1941. aastal.

Plutoonium on uraani kõrval üks levinuimad tuumapommide valmistamise algmaterjale. 9. augustil 1945 Nagasakile heidetud pomm oli plutooniumpomm. Looduses plutooniumi suurtes kogustes ei leidu, küll aga tekib plutooniumi tuumaelektrijaamas uraani isotoopide lõhustumisel.

## Viited

## Välislingid
Kuurium

**Kuurium** (ladina *Curium*) on keemiline element järjenumbriga 96.

Ta on nimetuse saanud Marie ja Pierre Curie järgi.  

Kuurium on sünteetiline element, mida saadakse näiteks plutooniumi pommitamisel alfaosakestega (heeliumiioonidega). Kuid peamine kuuriumi saamise viis on plutooniumi, esialgu uraani pommitamine neutronitega pikka aega ja suurel hulgal.

Kõik kuuriumi isotoobid on radioaktiivsed. Neist pikima elueaga on isotoop massiarvuga 247, mille poolestusaeg on 15,6 miljonit aastat.

Omadustelt on kuurium aktinoid.

Kuurium sünteesiti esimest korda 1944. aastal.

## Viited

## Välislingid
Osaliselt järjestatud hulk

**Osaliselt järjestatud hulk** ehk **järjestatud hulk** on hulk *P*, millel on defineeritud binaarne seos ≤ (**osaline järjestus**), mis on refleksiivne, transitiivne ja antisümmeetriline, ehk teiste sõnadega, hulga *P* mis tahes elementide *a*, *b* ja *c* puhul kehtivad tingimused

:*a* &le; *a* (refleksiivsus)
: kui *a* &le; *b* ja *b* &le; *c*, siis *a* &le; *c* (transitiivsus)
: kui *a* &le; *b* ja *b* &le; *a*, siis *a* = *b* (antisümmeetrilisus)

Nii naturaalarvude, täisarvude, ratsionaalarvude ja reaalarvude tavapärane järjestus on osaline järjestus. Ent nende järjestuste puhul on tegemist **[[lineaarne järjestus|lineaarse järjestuse]]**, ehk teiste sõnadega, hulga *P* mis tahes erinevate elementide korral kehtib lisatingimus:

:*a* &le; *b* või *b* &le; *a* (täielikkus)

Lineaarselt järjestatud hulka nimetatakse ka ahelaks. Enamik klassikalisi järjestusi on küll lineaarsed, kuid hulkade järjestus, mis tekib sellest, et üks hulk võib olla teise alamhulk, ei ole lineaarne.

## Taust ja motiveering

Järjestusi kohtab kõikjal, vähemalt matemaatikas ja selle naabervaldkondades, näiteks informaatikas. Esimene järjestus, millega puututakse kokku juba algkoolimatemaatikas, on naturaalarvude järjestus ≤. See intuitiivne mõiste on hõlpsasti ülekantav teistele arvuhulkadele, nagu näiteks täisarvudele ja reaalarvudele. Ettekujutus, et üks arv on teisega võrdne või teisest väiksem, on üks põhiline arvudega seotud intuitsioon üldse (kuigi tavaliselt pakub huvi ainult kahe arvu vahe, mis järjestusega pole kindlaks määratud). Teine igapäevane näide on sõnade tähestikuline järjestus sõnastikus.

Ülalmainitud järjestustel on üks eriomadus: iga elementi saab võrrelda mis tahes teise elemendiga, ehk teiste sõnadega, ta on teisest suurem, teisest väiksem või teisega võrdne. See nõue ei ole siiski alati soovitav. Üks tuntud näide on hulkade järjestus, mis seisneb selles, et üks hulk võib olla teise alamhulk. Kui kõik ühe hulga elemendid on ühtlasi teise hulga elemendid, siis võib öelda, et esimene hulk on teisest hulgast väiksem või teise hulgaga võrdne. Kuid on hulki, mida ei saa teineteisega sel kombel võrrelda, sest kummaski on elemente, mis teises puuduvad. Seega on tegemist osalise järjestusega, mitte täieliku ehk lineaarse järjestusega nagu ülaltoodud näidetes.
Willendorfi Venus

**Willendorfi Venus** on naisekujuke, mille avastas 7. augustil 1908 paleoliitikumi asulakohast Willendorfi linna lähedalt Austriast Wachau piirkonnast (tänapäeval Alam-Austria liidumaa) arheoloog Josef Szombathy.

## Avastamine
Kuju leiti Aurignaci ajastu lössilasundist terrassilt, mis on Doonau jõest 30 meetrit kõrgemal.

Kujukese avastamisest teatas esimesena Yale'i Ülikooli antropoloog George Grant MacCurdy (1863–1947), kes juhtus suvel 1908 Viinis olema. Szombathy oli talle seda kujukest näidanud.

## Päritolu
1990. aasta hinnangul, mis põhineb stratigraafial, on kujuke nikerdatud umbes 24 000...22 000 eKr.

Algul arvati, et kuju on pärit ajast umbes 15 000...10 000 eKr, umbes samast ajast mis Lascaux' koopamaalid. 1970. aastatel nihutati dateeringut tagasi ajale 25 000...20 000 eKr ning 1980. aastatel koguni 30 000...25 000 eKr.

Väga vähe on teada selle päritolust, valmistamise viisist ja kultuurilisest tähendusest. Tõenäoliselt kasutati ränikivist tööriistu. Materjal ei olnud kohalik ja võib-olla oli see ka nikerdatud mujal.

## Kirjeldus
Willendorfi Venuse pikkus on 11,1&nbsp;cm või 11,25&nbsp;cm või 11,9&nbsp;cm. Ta on nikerdatud poorsest lubjakiviooliidist, mis ei ole kohalikku päritolu, ja õrnalt värvitud punase ookriga (algselt oli värvitud paksu värviga). Tal on väga huvitav kuju. Ta näib kujutavat väga rasket, rasvavoltidega alasti naist, kellel on aga väga peened käsivarred, mis katavad tohutuid täidlasi rindu. Häbe on väga rõhutatud. Istmik on lai. Nägu ei ole näha, sest see on kaetud millegagi, mis meenutab patse või lokke. Randmetel on sakilised käevõrud.

Jalgade kuju ei võimaldaks tal oma jalgadel seista. Sellepärast on arvatud, et teda ei tulnud ainult vaadata, vaid ka käes hoida.

## Nimi ja tõlgendus
Pisut üleolev hüüdnimi, mis vihjab selle rasvunud, rõhutatud viljakusega kujukese võrdlusele Venusega, ei ole kõigile uurijatele vastuvõetav. Asjatundjad ei taha teda samastada ka paleoliitilise Vana-Euroopa Emakese Maaga, Gaia-taolise jumalannaga. Tema tüsemus võib tähendada kõrget staatust küttide-korilaste ühiskonnas: peale ilmse viljakuse viitab see turvalisusele ja edukusele.

## Asukoht
Willendorfi Venus asub praegu Viini Loodusloomuuseumis (*[[Naturhistorisches Museum]]*). Originaali peetakse nii väärtuslikuks, et pikka aega eksponeeriti ainult koopiat. Nüüd on ekspositsioonis spetsiaalne aardevitriin.

## Maine
Tegemist on Austria tuntuima paleoliitikumi leiuga ning kõige tuntuma esiaegse inimfiguuriga.

Et tegemist on vanima tuntud naise- (ja üldse inim)figuuriga, siis sai temast omamoodi Ürg-Eeva, esimene naine. Ta kujundab meie ettekujutust esiaja kunstist.

## Venuse-kujukesed
Pärast Willendorfi Venuse avastamist ja sellele nime andmist on avastatud mitu sarnast kujukest, mida nimetatakse Venuse-kujukesteks. Samast kohast on leitud mammutikihvast kujukesed Venus II ja Venus III. Venus II on võib-olla lõpetamata 22,5&nbsp;cm kõrgune naisekujuke. Veenus III on 9 m kõrgune ovaalne keha.

## Vaata ka
* Dolní Věstonice Venus

## Välislingid

*Pilt
*Pilt
*Pildid kujust ja Willendorfist
*"Willendorfi Veenus võib pärineda Itaaliast" ERR Novaator, 2. märts 2022
Filoloogia

**Filoloogia** on humanitaarteadus, mis uurib keelt ja kirjandust. Filoloogia põhiharud on keeleteadus (lingvistika), kirjandusteadus ja folkloristika (rahvaluuleteadus). 

Uuritavate kultuuripiirkondade järgi eristatakse kulturoloogiaga piirnevad alldistsipliine, mille hulka kuuluvad näiteks klassikaline filoloogia (Antiik-Kreeka ja -Rooma), orientalistika (Lähis- ja Kaug-Ida), romanistika, germanistika, fennougristika jts. Üksikuid keeli ja rahvaid käsitlevad näiteks inglise filoloogia, vene filoloogia, eesti filoloogia jts.

Algselt mõisteti filoloogia all klassikalist filoloogiat. Teistesse kultuuripiirkondadesse laienes filoloogia alles pärast renessanssi. Alates põhiharude iseseisvumisest 18.-19. sajandil kasutatakse terminit "filoloogia" eelkõige nende ühisnimetajana või interdistsiplinaarsete uurimuste tähistamiseks.

Filoloogiaga tegelevat inimest nimetatakse **filoloogiks**.

## Filoloogia harud
*Fennougristika
*Germanistika
*Indoloogia
*Klassikaline filoloogia
*Orientalistika
*Romanistika
*Sinoloogia
*Skandinavistika
*Slavistika

## Vaata ka
*folkloristika
*keeleteadus
*kirjandusteadus
*kulturoloogia

## Välislingid
*Gruppo04 Filoloogia alaste veebisaitide loetelu
*Joel Sang. "Laguneb? Ei lagune?". Keel ja Kirjandus 2016 / 8–9
Hahk (perekond)

**Hahk** (*Somateria*) on lindude perekond haneliste seltsi partlaste sugukonnast.

Kirjuhahk on eraldi perekond.

## Liigid
* hahk (*Somateria mollissima*)
* kuninghahk (*Somateria spectabilis*)
* prillhahk (*Somateria fischeri*)

## Välislingid
Suuremõisa park

**Suuremõisa park** (ka **Suuremõisa mõisa park**) on Hiiumaa kõige suurem ja esinduslikum park, mis asub Suuremõisa külas Suuremõisa lossi ümber. Pargi pindala on 45 hektarit.

Pargi asutas krahvinna Ebba Margareta von Stenbock (1704–1775) (sünd. De la Gardie) 1755. aastal lossi ehitamise ajal. Algselt kavandati park baroksena ning lossile lähem osa (terrassid, teed ja tiigid) kujundati korrapärasena. Vanim osa pargist asub peahoone taga idas ning on piiritletud paari meetri kõrguse punase katusekiviga kaetud müüriga, läänes on müür suures osas hävinud. Hiljem korrapärataotlusest loobuti ehk põhiosa pargist on Inglise stiilis.

Põhiosa pargist asub lossi esiküljel, lossist läänes. Park on üldiselt tasane, erandiks väike küngas tiikide vahel, kus asus kunagi Baabeloni-nimeline suvemajake. Nimi tulenes mäekesel olevast paviljonist (kohalikus murdes oli see "babiljon"). Tiigid on allikatoitelised ja eraldavad õunapuuaeda muust pargist. Tiikides on ka kalu kasvatatud. Lossist läänes läbib pargi põhjast lõunasse Suuremõisa jõgi. Jõest läänes ulatub kuni Salinõmme teeni metsapark.

Pargis kasvab poolsada liiki puid ja põõsaid, sealhulgas Eesti kõrgeim euroopa nulg (*Abies alba*), mille kõrguseks mõõdeti 2000. aastal 36 meetrit, Eesti kõrgeimad sitka kuused (15 meetrit) ja Eesti kõrgeimad jaapani lehised (15 meetrit). Suurim saar on 32 meetrit kõrge ja 2,2 meetrit ümbermõõdus. Suurim jalakas on 25 meetrit kõrge ja 2,1 meetrit ümbermõõdus. Suurim pärn on 21 meetrit kõrge ja 2,4 meetrit ümbermõõdus. Pargis on tamme-, hobukastani- ja vahtraalleed. Pargis kasvavad valge mänd, alpi seedermänd, palsaminulg, valge nulg, põhjatamm ja kanada kuusk.

Käina suunas kulgeb piki vana maanteed mitme kilomeetri ulatuses sanglepaallee, mis ei kuulu pargi koosseisu.

Alates 1959. aastast on Suuremõisa park looduskaitse all.

## Pildid

Pilt:Vaade_pargist_häärberile.JPG|Suuremõisa park talvel. Taamal Suuremõisa loss
Pilt:Suuremõisa_talv.jpg|Pargi idaosa paistab üle lossi
Pilt:23624_Suuremõisa_mõisa_piirdemüürid.jpg|Parki piiravad katusekividega kaetud müürid
Pilt:Suuremõisa kirsiaed.jpg|Rajatis Suuremõisa kirsiaias 2023. aastal
Pilt:Suuremõisa kirsiaed 2.jpg|Suuremõisa kirsiaed 2023. aastal, taustal pargi piirdemüür



## Välislingid
*
Danijal Ahmetov

**Danijal Ahmetov** (kasahhi **Даниял** Кенжатай&#x04b1;лы **Ахметов**; vene Даниал Кенжетаевич Ахметов; sündis 15. juunil 1954 Pavlodaris) on Kasahstani poliitik. Ta oli  13. juunist 2003 kuni 9. jaanuarini 2007 Kasahstani peaminister ja alates 11. jaanuarist 2007 kuni 17. juunini 2009 Kasahstani kaitseminister.

Lõpetas 1976 Pavlodari Tööstusinstituudi ehitusinsenerina. Majanduskandidaat. 

Töötas ehitusalal Pavlodaris ja Jekibastuzis. On olnud Pavlodari ja Põhja-Kasahstani oblasti *[[äkim]]* (kuberner) ning Kasahstani peaministri asetäitja. 

Juunis 2003 sai temast Kasahstani peaminister, vahetades välja Imangali Tasmagambetovi. President Nursultan Nazarbajev põhjendas uue peaministri valikut sellega, et on tarvis mittepoliitilise töö kogemusega pragmaatikut, kes suudab valitsuse koordineeritult tööle panna. 

Ahmetovi plussiks peeti ka võimet suhelda parlamendiliikmetega tänu oskusele kuulata oponente.    

Tal on õnnestunud läbi suruda maareform, mille pärast tema eelkäija tagasi astus. Tema miinusteks loeti negatiivset suhtumist poliitilisse liberaliseerimisse ning eelistust teatud välismaiste firmade soosimist.

## Töökäik
*1976–1981 Trusti Pavlodaržilstroi majaehituskombinaadi meister   
*1981–1983 Kasahstani Kommunistliku Partei Jekibustazi linnakomitee ehitus- ja linnamajandusosakonna  instruktor 
*1983–1987 kombinaadi Ekibustazšahtostroi peainseneri asetäitja ning seejärel kombinaadi parteikomitee sekretär  
*1987–1991 Jekibastuzi Linna TSN täitevkomitee esimehe asetäitja
*1991–1992 trusti Ekibastuzenergožilpromstroi juhataja 
*veebruar 1992 – jaanuar 1993 Jekibustazi linna administratsiooni juht 
*jaanuar 1993 – 1997 Pavlodari oblasti administratsiooni juht (oktoobrist  1995 Pavlodari oblasti *[[akim]]*) 
*1997–1999 Põhja-Kasahstani oblasti *[[akim]]*
*oktoober 1999 – detsember 2000 Kasahstani Vabariigi peaministri asetäitja (kureeris tööstust, energeetikat, põllumajandust, transporti ja kommunikatsioone ning migratsiooni- ja demograafiapoliitikat)
*detsember 2000 – november 2001 Kasahstani Vabariigi peaministri esimene asetäitja 
*november 2001 – juuni 2003 Pavlodari oblasti *[[akim]]* 
*13. juunil 2003 kinnitati parlamendi poolt Kasahstani Vabariigi peaministriks; astus tagasi 8. jaanuaril 2007
*11. jaanuarist 2007 kuni 17. juunini 2009 oli ta Kasahstani kaitseminister

Ahmetov on Kasahstani Vabariigi Jalgrattaföderatsiooni president.

## Tunnustus
*1986 orden "Austuse märk"
*1998 mälestusmedal Astana
*1999 ordeni Barõs III järk
*2001 juubelimedal "10 aastat Kasahstani Vabariigi iseseisvust"
*2004 ordeni Barõs II järk

## Isiklikku
Ahmetov on abielus. Tal on kaks last.

Ta on olnud sportlane. 

## Välislingid
*Foto
*Foto (vasakul)
Aabasoo

**Aabasoo** on laiade älveste ja kitsaste piklike või kaarjate rabapeenardega siirdesoo. Älved ja rabapeenrad moodustavad mosaiigi.

Aabasood moodustavad suure osa maailma turbavarudest.

## Levik
Aabasoo on tüüpiline taigavööndi põhjaosale (näiteks Kesk-Karjalale). Nende peamine levikuala on Skandinaavia mäestik, Kesk-Soome, Karjala ja Põhja-Siber (Lääne-Siberi põhjaosas võtavad nad enda alla tohutu pindala). Soomes on aabasood levinud 62. laiuskraadist põhja pool. Põhja-Ameerikas on aabasood peamiselt Alaskas, kus on külm kontinentaalne kliima.

Ka näiteks Muraka soostiku põhjaosa on aabasoo tüüpi.

## Ehitus ja teke
Aabasoole on iseloomulik, et selle keskpaik on äärtest tunduvalt madalamal.

Aabasood on tavaliselt suured puudeta sood.

## Taimkate
Rabapeenardel kasvavad puhmad ja turbasammal, älvestel tarnad ja turbasammal.

## Pakase mõju
Aabasoole on iseloomulik, et suvelgi on maa külmunud.

## Vaata ka
*Soo
*Raba

## Välislingid
Imangali Tasmagambetov

**Imangali Nurgaliulõ Tasmagambetov** (*kasahhi* **Иманғали Нұрғалиұлы Тасмағамбетов**; *vene* Тасмагамбетов Имангали Нургалиевич; sündinud 9. detsembril 1956) on Kasahstani poliitik, Kasahstani peaminister 22. jaanuarist 2002 kuni juunini 2003. 

Imangali Tasmagambetov sündis 9. oktoobril 1956 Atõrau (Gurjevi) oblasti Mahhambeti rajoonis. Lõpetas Orali (Uralski) Puškini-nimelise Pedagoogilise Instituudi; filosoofiakandidaat. 

1989 valiti ta Kasahhi Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu esimeseks sekretäriks. 1991. aastast juhtis Tasmagambetov Kasahstani riiklikku noorsooasjade komiteed, 1993. aastal sai Kasahstani presidendi abiks. Seejärel oli ta Atõrau oblasti *[[äkim]]* ja Kasahstani peaministri asetäitja.

Tema eelkäija peaministri ametis oli Kasõm-Žomart Tokajev ja järglane Danijal Ahmetov.
Äkim

***Äkim*** on oblasti kuberner Kasahstanis.

*Äkim* määratakse ametisse presidendi poolt.

*Äkim* on ka kohaliku omavalitsuse juht, kelle määrab ametisse oblasti *äkim*.
Kirjand

**Kirjand** on üles ehitatud tekst. See on enamasti mõne lehekülje pikkune proosavormis kirjutis, mis  tuleb kooliõpilasel koostada õppetöö käigus harjutusülesandena või kontrolltööna (eriti emakeele ja kirjanduse õpetamisel), võistlustööna või eksamitööna (näiteks küpsuskirjandina või sisseastumiskirjandina). 

Kirjand võib olla arutlev, kirjeldav või jutustav.

Arutleva kirjandi puhul nõutakse enamasti, et ta koosneks sissejuhatusest, teemaarendusest ja kokkuvõttest. 
 
Kirjandis võib kombineerida elemente esseest (oma seisukohad) ja (ümber)jutustusest (ilukirjanduslikus vormis kirjeldused), kuid ei sisalda tavaliselt viiteid ega otsekõnet.

Võrreldes esseega on kirjand vähem kujundlik ja ei tõsta autori arvamust esile.

## Välislingid
*Kirjandikursus Cicero
*Kirjandiõpetus
*Argo Kerb "Tiit Hennoste: las kirjand sureb rahus" Õpetajate Leht, 2. märts 2012
*Kirjandi hindamisjuhend
Käsitöö

**Käsitöö** on tarbe- ja iluesemete valmistamine käsitsi, lihtsaid tööriistu kasutades. 

Enne tööstuslikku pööret ja vabrikutööstuse kujunemist valmistati kõik esemed sisuliselt käsitööna. Elukutselised käsitöölised, kes ei valmistanud asju üksnes oma tarbeks, vaid ka vahetuseks ja müügiks, tekkisid arvatavasti koos metallide sulatamise leviku ja linnadega. Eestiski tekkisid käsitöölised seoses linnade arenguga. Keskaja Euroopas reguleerisid käsitööliste tegevust tsunftid ja gildid ning nende reeglid. 

Sageli liigitatakse käsitöid meeste ja naiste töödeks. Eestis olid traditsioonilised meeste käsitööd metalli, puidu ja savi töötlemine ja vitspunumine, aga naiste käsitööd kanga ja silmuskudumine, õmblemine, heegeldamine ja tikkimine.

Käsitööstuskoda oli käsitööstuse alal tegutsevate isikute kutseesindus Eestis. See asutati 1935. aastal ja likvideeriti 1940.

Tänapäeva arenenud riikides on levinud käsitöö meelelahutuse ja ajaviitena või massitiraažis tööstustoodangust taotluslikult erinevate unikaalesemete valmistamisena enda tarbeks või müügiks. Selline käsitöö piirneb tihedalt kunstiga. Käsitöös kasutatakse tihti traditsioonilisi töövõtteid, tööriistu ja kujunduselemente, kuid neid võidakse ka ühendada tänapäevastega.

## Käsitööalad
Heegeldamine - Kudumine - Kullassepatöö - Maalritöö - Nõelumistehnika - Pottsepatöö - Sepatöö - Silmuskudumine - Tikkimine - Tisleritöö - Viltimine - Õmblemine

## Vaata ka
*Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit
*käsitööselts
*käsitööteadus
*käsitöökeel
*Tee ise

## Viited

## Välislingid

*Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit
*Käsitööfoorum isetegija.net
*IIDA käsitöökursused ja blogi
*Õpetuse raamat käsitöö koolidele ja iseõppimiseks Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
Aaderduskamm

**Aaderduskamm** on lame painduv terasest või plastmassist tööriist, millel on  traadist või kummist piid või hambad ning mida kasutatakse aaderdamiseks. 

Aaderduskamm tõmmatakse läbi märja laki või värvi, et saada triibuline või sooniline pind.

Aaderduskammi võib asendada ka tavaline juuksekamm. 

## Vaata ka
*Aaderdamine
*Aaderduspintsel

## Välislingid
*Pildid: kummist aaderduskammid
*Pildid: terasest aaderduskammid
*Pilt: kolmnurkse aaderduskammi jälg
*Pilt: terasest aaderduskammi jälg
*Pilt: gradueeritud aaderduskammi jälg
*Alumine pilt: metallist aaderduskammid
*Aaderduskammi kasutamine (ingliskeelne jutt ja pildid)
Triiton

**Triiton** on triitiumi (vesinik-3) tuum. 

Triiton koosneb ühest prootonist ja kahest neutronist ja on radioaktiivne.

## Vaata ka
*Tritoon
*Triton
Tritoon

**Tritoon** (ladina sõnast *tritonus* 'kolmtoon') on muusikas intervall, mille moodustab kolm tervetooni. Tritoon on ka pool oktavit.

Tritooni on keskajal peetud kõige dissonantsemaks intervalliks, nimetatud ka Saatana intervalliks (*[[Diabolus in musica]]* 'kurat muusikas').
Aaderdamine

**Aaderdamine** ehk **aaderdus**  on värvitud pinnale eseme vääristamiseks puidu- või marmorisarnase  tekstuuri andmine.

Aaderdatakse tavaliselt seinu, uksi, aknaid ja mööblit.

## Tehnoloogia
Aaderdatakse sel ajal, kui värv ei ole veel kuivanud. Aaderdamisel kasutatakse aaderduskammi, -harja või muud -riista.

Aaderdatav aluspind peab olema sile ja krunditud. Kõigepealt see alusvärvitakse. Seejuures võib erinevaid värve kombineerida. Alusvärv ei tohi olla vett imav ega vett hülgav, samuti ei tohi ta olla täismatt.

Alusvärvile kantakse kujuteldavate puitdetailide praod ja liitekohad. Seejärel joonistatakse muster ning lakitakse pind üle.

*Vajab täiendamist ja täpsustamist*

## Vaata ka
*Aaderduspintsel
*Marmoreerimine

## Kirjandus
*Ele Praks. Aaderdamine: kuidas seda tehakse? – Kodukolle (ajakiri),   2000, nr 6, lk 34 (kuidas aaderdab kunstnik Tuuli Puhvel).

## Välislingid
*Aaderdamise tehnoloogia; pildid
*Aaderdamise koduleht inglise keeles
*Aaderdamine (inglise keeles)
*Aaderdamisest inglise keeles
Euroopa lipp

**Euroopa lipp** on sinine plagu, mille keskel asuvad ringis 12 kollast tähte. Euroopa lipp on kasutusel nii Euroopa Nõukogu kui ka Euroopa Liidu ametliku lipuna.

Lipu sinisel taustal on ringina 12 kollast viieharulist tähekest. Sinise värvi kood on RGB-süsteemis #1E448A ja CMYK-süsteemis 100.67.0.40. Kollase värvi kood on RGB-süsteemis #FDCB0B ja CMYK-süsteemis 0.20.100.0.

Euroopa lipp sümboliseerib Euroopa identiteeti ja ühtsust. Sinise taeva taustal moodustavad tähed ringi, mis sümboliseerib liitu. Tähtede arv ei ole seotud liikmesriikide arvuga. Tähtede arv on kindlaks määratud, sest kaksteist on täiuslikkuse ning terviklikkuse sümbol ning meenutab Jeesuse apostleid, Jaakobi poegi, Heraklese vägitöid ja kalendriaasta kuid. 12 liikmesriiki oli Euroopa Liidus aastail 1986–1995.

Alates asutamisest 1949. aastal oli inimõiguste kaitse ja euroopa kultuuri edendamisega tegelev Euroopa Nõukogu teadlik vajadusest anda Euroopale sümbol, mille Euroopa elanikud võtaksid omaks. Euroopa lipu tänapäevast praegust kujundust hakkas Euroopa Nõukogu kasutama 8. aprillil 1955. 25. oktoobril 1955 kiitis Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee kujunduse heaks. 9. detsembril 1955 võttis Euroopa Nõukogu Ministrite Nõukogu tähtedega kaunistatud lipu vastu ja see lasti ametlikult käiku sama aasta 13. detsembril Pariisis.

## Kogu Euroopa sümbol

Euroopa Nõukogu otsustas 11. aprillil 1983, et kõik Euroopa ühendused peaksid hakkama kasutama Euroopa lippu. 28. ja 29. juunil 1985 võttis Euroopa Ülemkogu ametliku logona vastu Euroopa lipu kavandi. 29. mail 1986 heisati Euroopa lipp esimest korda Berlaymonti hoone ees, mis on Euroopa Komisjoni asukoht.

Euroopa lippu kasutatakse Euroopa rahatähtedel ja euromüntidel on 12 tähest koosnev rõngas niihästi riiklikul küljel kui ühisel küljel.

Euroopa lipp on saanud euroopa identiteedi sümboliks ning seda kasutavad euroopameelsed jõud ka väljaspool Euroopa Liitu oma meelsuse väljendamiseks, seda mitte ainult kandidaatriikides, vaid ka näiteks Serbias, Gruusias ja Ukrainas. Ka Euroopa Liidu vastased jõud kasutavad Euroopa lippu Euroopa Liidu sümbolina nii Euroopa Liidus kui väljaspool.

## Viited
Berkeelium

**Berkeelium** on keemiline element järjenumbriga 97.

Kõik berkeeliumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop massiarvuga 247, mille poolestusaeg on 1380 aastat.

Omadustelt on berkeelium aktinoid.

Esimest korda saadi berkeeliumi ameriitsiumi pommitamisel alfaosakestega Berkeleys (USA California osariigis) 1949. aastal.

Berkeelium on nimetuse saanud USA California osariigis asuva Berkeley linna järgi.
Osoon

**Osoon** ehk **trihapnik** (**O<sub>3</sub>**) on hapniku allotroopne vorm, mille molekul koosneb kolmest hapniku aatomist.

Normaaltingimustel on osoon sinakas gaas, mis neelab ultraviolettkiirgust. Ultraviolettkiirgus neeldub osoonis reaktsioonil
O3 + hγ = O2 + O, mis on pöörduv, kuid O reageerides dihapnikuga eraldub energia soojusena, mitte valgusena.

Osoon on termodünaamiliselt ebastabiilne. Reaktsioonil
2O3 = 3O2 eraldub soojust, kuid madalal temperatuuril pole see reaktsioon kõrge energiabarjääri tõttu kiire. Vastupidine reaktsioon leiab aset kaudsel teel: kui dihapniku molekul lõhustatakse ultraviolettkiirguse, elektrilahenduse või muu mõjul, tekib osoon hapniku aatomite reageerides allesjäänud dihapniku molekulidega. Sel viisil tekib osoon nii stratosfääris, välgu mõjul kui ka tehislikes osoonigeneraatorites (mis põhinevad elektrivoolu toimel hapnikule või õhule). See reaktsioon ei saa minna lõpuni, sest nii ultraviolettkiirgus kui ka elekter lõhustavad tekkivat osooni, muutes seda tagasi dihapnikuks.

Osoon kondenseerub temperatuuril –112 °C siniseks vedelikuks. Et dihapnik kondenseerub alles temperatuuril –183&nbsp;°C, saab vedeldamisega eraldada puhast osooni, mis külmub temperatuuril –192&nbsp;°C. Ent see on ohtlik: et osooni lagunemine on eksotermiline, võib see kulgeda plahvatusega.

Osoon on keemiliselt aktiivne aine ja oksüdeerib paljusid aineid. Osoon kahjustab elusorganisme, mõjudes söövitavalt ja ärritavalt. Väikesed osoonikogused võivad inimestele soodsalt mõjuda, sest selle kahjulik mõju mikroorganismidele on tugevam kui kahjulik mõju inimestele.

Atmosfääri ülakihis stratosfääris (20–25&nbsp;km kõrgusel) asuva osoonikihi võime neelata ultraviolettkiirgust kaitseb maapealset elu päikeselt lähtuva liigse UV-kiirguse eest.

## Vaata ka

*Osooniauk
*Osoonikiht
*Osoonravi
*Osonaator

## Välislingid
Üksikside

**Üksikside** on kahe aatomi vaheline keemiline side, mille moodustab üks ühine elektronpaar.

Üksikside kuulub kovalentsete sidemete hulka.

## Vaata ka
*Kaksikside
*Kolmikside
Koreograafide loend

''Siin on loetletud koreograafe.

## A
*Andreas Aabel
*Per Aabel
*Alpo Aaltokoski
*Heino Aassalu
*Paula Abdul
*Ilma Adamson
*Mait Agu
*Märt Agu
*Richard Alston
*Angela Arraste
*Aveli Asber
*Fred Astaire
*Ajjar Ausma

## B
*Gennadi Baišev
*George Balanchine 
*Pina Bausch 
*Margery Beddow
*Maurice Béjart
*Marco Bjurström
*Marika Blossfeldt
*August Bournonville

## C
*Fabritio Caroso
*Isabelle Cavoit

## D
*Stanley Donen

## E
*Anna Ekston 
*Katrin Essenson

## F
*Roberta Ferguson

## G
*Sveta Grigorjeva
*Juri Grigorovitš

## H
*Dmitri Hartšenko
*Tiit Härm

## I
*Liis Ilula-Niinemets
*Aleksandr Ivaškevitš

## J
*Taavet Jansen
*Ingmar Jõela
*Tatjana Järvi
*Kätrin Järvis

## K
*Mart Kangro
*Kaja Kann
*Jarmo Karing
*Teet Kask
*Renate Keerd
*Gene Kelly
*Marina Kesler
*Lehti Kostabi
*Külli Kressa
*Dmitri Kruus
*Reet Kudu
*Agne Kurrikoff-Herman

## L
*Kai Leete
*Heili Lindepuu
*Ülo Luht

## M
*Helju Mikkel
*Mai Murdmaa
*Tiina Mölder

## N
*Jüri Nael
*Gerd Neggo
*Cesare Negri
*Linda Niinemets

## O
*Rahel Olbrei
*Tiina Ollesk
*Maie Orav

## P
*Steve Paxton
*Roland Petit
*Mairika Plakso
*Natalja Posselskaja
*Päär Pärenson

## R
*Anna Raudkats
*Alfred Raadik
*Niina Raadik
*Triin Reemann

## S
*Maido Saar
*Kalju Saareke
*Jaak Sapas
*Ruslan Stepanov

## Z
*Sandra Z
*Sergei Zverev (Kõõl Uola)

## T
*Henn Tiivel
*Mare Tommingas
*Ullo Toomi 
*Margus Toomla
*Kristjan Torop
*Aleksandra Tratševskaja
*Kärt Tõnisson

## U
*Jaan Ulst
*Jorma Uotinen
*Ida Urbel
*Nelli Uustalu

## Ü
*Eike Ülevain

## V
*Liis Vares
*Vladimir Vassiljev
*Tõnu Veiler
*Ülo Vilimaa

## W
*Sacha Waltz
Dihapnik

**Dihapnik** ehk **molekulaarne hapnik** (**O<sub>2</sub>**) on hapniku kui lihtaine kõige levinum allotroopne vorm, milles molekul koosneb kahest aatomist.

*Lähemalt on sellest juttu artiklis [[Hapnik]]*

## Vaata ka
*Trihapnik ehk osoon
Mata Hari

**Mata Hari** (sündinud **Margaretha Geertruida Zelle**; 7. august 1876 Leeuwarden – 15. oktoober 1917) oli Hollandi päritolu friisi rahvusest eksootiline tantsija, kes esimese maailmasõja ajal mõisteti Prantsusmaal Saksamaa spioonina süüdi ja hukati.

Margaretha sündis Adam Zelle ja tema abikaasa Antje van der Meuleni tütrena. Pärast vanemate surma abiellus ta 1895. aastal šotlase kapten Rudolph Campbell McLeodiga. 1896. aastal sündis paaril poeg ning samal aastal suunati kapten McLeod Indoneesiasse Jaavale, kuhu asus elama terve pere. Nende poeg suri Jaaval viibides, seejärel sündis tütar. Kuna McLeod oli vägivaldne alkohoolik, põgenes Margaretha 1904. aastal Amsterdami ja sai 1906. aastal ka lahutuse. Nende tütar aga jäi pärast lahutust isa hoole alla. Margaretha sai tütre küll kohtuotsusega tagasi, kuid endine abikaasa keeldus naisele elatist maksmast.

Pärast ebaõnnestunud katset õpetajaks saada suundus naine Pariisi ja hakkas elatist teenima eksootilise tantsuga. Tema lavanimeks sai Mata Hari, mis tähendab malai keeles päikest, sõna-sõnalt tõlgituna 'päeva silm'. Mata Hari lasi liikvele kuulujutte, et tema ema oli jaavalane või et ta ise oli Jaaval üles kasvanud, esinedes vahel ka "Jaava printsessina". Ta esines paljudes Euroopa linnades ning oli ka tuntud kurtisaan, olles lähedastes suhetes paljude poliitikute ja sõjaväelastega.

Esimese maailmasõja ajal sattus Mata Hari Saksa luureorganisatsiooni Abwehri huviorbiiti. Talle anti koodnimetus H2, aga luureandmeid ta organisatsioonile ei edastanud. Ta ei osanud teavet koguda, vaid tantsida ja rikkaid mehi võrgutada. 1916. aastal püüti teda värvata Prantsuse luuresse, ähvardades teda keeldumise korral sõja lõpuni riigist väljasaatmisega.

Prantsusmaa salapolitsei Sûreté kahtlustas Mata Harit Saksamaa luure heaks töötamises ning palus tal toimetada viis kirja Prantsusmaa agentidele okupeeritud Belgias. Kõik agendid peale ühe olid aga sakslaste poole üle läinud ning sakslased vahistasid viimase Prantsusmaale lojaalse agendi. Kuigi Mata Hari sõitis Belgia asemel hoopis Hispaaniasse, selgus läbiotsimise käigus, et kirjad olid tema pagasist kadunud. Arnold Kalle, saksa mereväeatašee Hispaanias, saatis Saksa salaluurele Amsterdamis šifreeritud telegrammi korraldusega edastada agendile H21 tšekk 15 000 peseetale, mille too pidi Pariisis isiklikult vastu võtma. Telegrammis oli aga kasutatud (ilmselt teadlikult) vananenud šifrit, mille prantslased olid lahti murdnud, andes neile ka teavet agendi saabumise kohta. Mata Hari vahistati Pariisis 13. veebruaril 1917. Kohtus eitas ta kõiki süüdistusi, kuid mõisteti süüdi spionaažis ja hukati 15. oktoobril Pariisi lähedal Vincennes'is.

Mata Hari eluloo ainetel on tehtud mitu filmi, milles on teda kehastanud Asta Nielsen (1921), Magda Sonja, Greta Garbo (1932), Zsa Zsa Gabor, Jeanne Moreau (1964) ja Sylvia Kristel.

## Kirjandus
* Russell Warren Howe. *Mata Hari: tõetruu lugu*, tõlkinud Matti Piirimaa, Tallinn: 1996. ISBN 9985-812-65-4
* Friedrich Wencker-Wildberg. *Mata Hari: tantsijatar ja salakuulaja*, Tallinn 1939 [biograafiline romaan].
Kasvatusteadus

**Kasvatusteadus** ehk **[[pedagoogika]]** on kasvatust ja õpetust uuriv teadus.

## Pedagoogikaharud
*alternatiivpedagoogika
*andragoogika
*eelkoolipedagoogika
*elamuspedagoogika
*eripedagoogika
*inseneripedagoogika
*intuitiivpedagoogika
*koolipedagoogika
*kunstipedagoogika
*kõrgkoolipedagoogika
*muuseumipedagoogika
*muusikapedagoogika
*pedagoogika ajalugu
*religioonipedagoogika
*sotsiaalpedagoogika
*spordipedagoogika
*sõjaväepedagoogika
*töökoolipedagoogika
*võrdlev pedagoogika
*õpetajate koolitus

## Kasvatusteadlasi ja pedagooge

## Vaata ka
*kasvatusteaduse mõisteid
*didaktika 
*haridus 
*hariduspoliitika
*kasvatusfilosoofia 
*kool
*metoodika
*nõukogude pedagoogika

## Viited

## Välislingid

* Pedagogy and Practice: Teaching and Learning in Secondary Schools. Leadership guide, Senior leaders, subject leaders and teachers in secondary schools, 09.2004, Ref: DfES 0444-2004 G
Eesti ajakirjandus

Eesti ajakirjandus on Eestis ilmunud või eestikeelne ajakirjandus.

## Ajalugu

Teadaolevalt esimene Eestis lugejateni jõudnud ajaleht oli aastatel 1689–1710 Tallinnas ilmunud saksakeelne *[[Revalische Post-Zeitung]]* (ka kujul: *Revalsche Post-Zeitung*; tõlkes: 'Tallinna Postiajaleht'). Selle asutaja ja ühtlasi ka toimetaja (aastani 1707) oli Carl Philipp Grubb.

Eestikeelse ajakirjanduse alguseks loetakse aastat 1766, mil Põltsamaal hakkas Peter Ernst Wilde väljaandel ilmuma arstiteadusliku sisuga leht "Lühhike öppetus, mis sees monned head rohhud teäda antakse...". Et Wilde ise ei vallanud eesti keelt küllaldasel määral, hoolitses eestikeelse väljaande sisu eest Põltsamaa kirikuõpetaja August Wilhelm Hupel.

1806. aastal hakkasid Johann Philipp von Roth ja Gustav Adolph Oldekop Tartus välja andma kohalikus murdes ajalehte Tartoma Rahva Näddali-Leht.

Järjepideva ajakirjanduse ja lehelugemisharjumuse lõi Johann Voldemar Jannseni 1857. aastal asutatud Perno Postimees, millest mitme nime- ja asukohavahetuse järel kujunes Eesti vanim enam-vähem järjepidevalt ilmunud ajaleht (tänapäevane Postimees). Suur tähtsus oli Carl Robert Jakobsoni Sakalal. 19. sajandi lõpus ilmus eesti keeles juba paarkümmend ajalehte.

Eesti ajakirjanduse ajalugu kogub Põltsamaal tegutsev Eesti pressimuuseum.

## Vaata ka
*Ordinari Freytags Post-Zeitung
*Eesti ajalehtede loend
*Eesti ajakirjade loend
*Akadeemilise Kooperatiivi Ajalehe-väljalõigete Büroo

## Viited

## Kirjandus
* "Peatükke Eesti ajakirjanduse ajaloost 1900–1940" Koostanud Epp Lauk. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2000

## Välislingid
* Anu Pallas: "Eesti ajakirjanduse ajalugu", e-kursuse "Massikommunikatsiooni ja Eesti ajakirjanduse ajalugu" õppematerjal Tartu Ülikooli portaalis DSpace
* Indrek Ibrus: "Eesti meedia tee tõeärisse" Müürileht, 13. jaanuar 2020
* Toomas Sildam: "Kadastik ja Luik: miks Eestis on ajakirjandusega kõik enam-vähem hästi?" ERR, 30. juuli 2021
Apollo 14

**Apollo 14** oli Apollo programmi kaheksas mehitatud missioon, mis sooritas kolmanda maandumise Kuule.

Meeskonda kuulusid komandör Alan Shepard, juhtimismooduli ("Kitty Hawk"; CM-110) piloot Stuart Roosa ja kuumooduli ("Antares"; LM-8) piloot Edgar Mitchell. Shepardile oli see teine kosmoselend, Mitchellile ja Roosale esimene.

Apollo 14 startis 31. jaanuaril 1971 kell 21:03.02 maailmaaja järgi stardiplatvormilt 39A. Meeskond jõudis juhtimismoodulis Maale tagasi 9. veebruaril kell 21:05.00 maailmaaja järgi. Missioon kestis kokku 216 tundi, 1 minuti ja 58 sekundit ehk 9 ööpäeva, 1 minuti ja 58 sekundit.

Maandumispaik oli Fra Mauro kõrgustik (3,65 S, 17,47 W). Kuule jõudsid Shepard ja Mitchell 5. veebruaril kell 9:18.11. Kuult lahkuti 6. veebruaril kell 18:48.42. Kuul viibiti 1 ööpäev ja 9,5 tundi. Otseselt Kuu pinnal viibisid Shepard ja Mitchell kahe peale kokku 9,2 (4,7+4,5) tundi.

Shepardi skafandril olid käte ja jalgade ümber punased triibud, et oleks võimalik kosmonautidel vahet teha. Näiteks Apollo 12 fotodel tekitas suurt segadust asjaolu, et kosmonautidel ei olnud võimalik vahet teha. Hiljem kasutati seda meetodit nii Apollo ülejäänud missioonidel kui ka kosmosesüstikute ja Rahvusvahelise kosmosejaama lendudel.

Pinnaseproove võeti Kuult kaasa 43 kg. 

Shepard võttis poolsalaja kaasa golfikepi ja -pallid ning tegi Kuul kaks lööki. Ta väitis, et teine pall liikus edasi "miile ja miile ja miile", kuid hiljem leidis, et tegelikult jõudis see 200–400 jardi kaugusele. “Ilmselt olen ma kaugelt kuulsam selle mehena, kes Kuul golfipalli lõi, kui esimese ameeriklasena kosmoses.”

Mitchell tegi teel Kuule mõned volitamata meeltevälise taju eksperimendid. Maale jäänud sõbrad lasksid tal kaarte ära arvata. Äraarvamiste protsent olevat olnud statistilisest keskmisest väiksem.

Stuart Roosa, kes oli nooruses töötanud metsanduses, oli kaasa võtnud mitusada seemet 5 okaspuuliigilt, et kindlaks teha, kas neile mõjub kaaluta olek. Pärast Maale naasmist idanesid seemned normaalselt. Seemneist idanenud puukesi jagati paljudesse kohtadesse üle USA ja mõned välismaalegi. Neid nimetatakse kuupuudeks.

## Välislingid
*Kennedy kosmosekeskus
*Apollo Explorer
*NASM
*NSSDC
*VSS
*Apollo14
*Apollo14
*HG NASA
*Astronautika Entsüklopeedia
Kalifornium

**Kalifornium** on keemiline element järjenumbriga 98.

Kõik kaliforniumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop massiarvuga 251, mille poolestusaeg on 898 aastat. Kasutatakse eriti isotoopi 252, mille poolestusaeg on 2,6 aastat ja mis laguneb olulisel määral spontaanse lõhustumise teel, eraldades neutroneid.

Omadustelt on kalifornium aktinoid.

Kalifornium sünteesiti esimest korda 1950. aastal.

## Viited
Tantsijate loend

''Siin on loetletud tantsijaid. 

## A
*Agar Vahur 28.10.1984 - breik,modern
*Andreas Aabel
*Per Aabel
*Alpo Aaltokoski
*Märt Agu
*Carmen Amaya
*Nino Ananiašvili
*Eve Andre
*Nadežda Antipenko
*Anatoli Arhangelski
*Fred Astaire
*Ajjar Ausma

## B
*George Balanchine
*Mihhail Barõšnikov
*Aleksandr Basihhin
*Pina Bausch
*Margery Beddow
*Hayley Blackburn
*Marika Blossfeldt
*Tamara Burova, balleti- ja varieteetantsija

## C
*Nick Carter
*Isabelle Cavoit
*Misty Copeland

## D
*Darija Dmitrijeva
*Rita Dolgihh
*Julija Džugašvili
*Gulnara Dulova
*Isadora Duncan

## E
*Toomas Edur
*Anna Ekston

## F
*Roberta Ferguson
*Maria Fessai-Olennikov
*Margot Fonteyn

## G
*Adam Garcia
*Konstantin Gorodilov
*Martha Graham
*Sveta Grigorjeva
*Juri Grigorovitš

## H
*Helena Hanni 22.08.1990 klassika,modern,kaasaegne,folk
*Dmitri Hartšenko
*Tiit Härm

## I
*Ella Ilbak
*Pastora Imperio
*Aleksandr Ivaškevitš

## J
*Michael Jackson
*Taavet Jansen
*Viesturs Jansons
*Galina Jarova-Tšernjavskaja
*Joel Juht
*Svetlana Järvi
*Tatjana Järvi
*Kätrin Järvis

## K
*Johanna-Elise Kabel
*Madis Kallas
*Aivar Kallaste
*Mart Kangro
*Kaja Kann
*Sille Kapper
*Jarmo Karing
*Kaire Kasetalu  
*Teet Kask 
*Gene Kelly
*Marina Kesler
*Marko Kiigajaan
*Virve Kiple
*Emma-Leena Koger
*Linda Konsap
*Milvi Koppel
*Heidi Kopti
*Greta Korju
*Eduard Korotin
*Olga Kosmina
*Lehti Kostabi
*Külli Kressa 
*Dmitri Kruus
*Aita Kurfeldt 
*Kristjan Kuusk
*Kaie Kõrb

## L
*Jüri Lass
*Liia Leetmaa
*Juta Lehiste
*Olga Lepešinskaja
*Jevgenia Litvinova
*Verner Loo
*Jean-Baptiste Lully
*Ross Lynch

## M
*Ralf Mackenbach
*Aleksander Makarov
*Nanae Maruyama
*Mata Hari
*August Michelson
*Mairold Millert
*Marika Muiste
*Tiina Mölder

## N
*Jüri Nael
*Gerd Neggo
*Cesare Negri
*Vatslav Nižinski (Waslaw Nijinsky)
*Rufina Noor
*Rudolf Nurejev
*Sulev Nõmmik

## O
*Kaisa Oja
*Age Oks
*Rahel Olbrei

## P
*Reet Paavel
*Lola Pagnani
*Martin Parmas
*Anna Pavlova
*Steve Paxton
*Roland Petit
*Mairika Plakso
*Maia Plissetskaja
*Sergei Polunin
*Arseni Poolgas
*Endel Poom
*Elena Poznjak
*Helmi Puur
*Uno Puusaag
*Päär Pärenson
*Kustav-Agu Püüman

## R
*Tiiu Randviir
*Aili Rannaste
*Ülo Rannaste
*Veiko Ratas
*Tiina Rebane
*Triin Reemann
*Lotte Rudhart
*Paul Rusanov

## S
*Maido Saar
*Kalju Saareke
*Lemme Saarma
*Sonia Sabri
*Marija Saidõkulova
*Jaak Sapas
*Alena Shkatula
*Ilmar Silla
*Ruslan Stepanov
*Inna Sõrmus
*Tamara Sõrmus

## Š
*David Šur

## T
*Maria Taglioni (Marie Taglioni)
*Kristina Tennokese
*Erika Tetzky
*Piia Tiitus
*Jani Toivola 
*Mare Tommingas
*Matis Toome
*Oksana Tralla
*Esko Tullus  
*Kärt Tõnisson
*Regina Tõško
*Kerttu Tänav

## U
*Alla Udovenko
*Ülle Ulla
*Jaan Ulst
*Jorma Uotinen
*Sergei Upkin
*Elve Uustalu

## Ü
*Eike Ülevain

## V
*Ninette de Valois
*Ave Vardja
*Villu Vähk
*Udo Väljaots

## W
*Barbara Werle
Skåne maakond

**Skåne** on ajalooline maakond (rootsi keeles *landskap*) Rootsi lõunaosas. Ajalooliselt keskaegse Taani kuningriigi osa. 

Skånes asusid Helsingborgi, Malmö, Skanöri ja Falsterbo lossid.

Läks Rootsile Roskilde rahuga 1658. aastal.

## Vaata ka
*Skåne lään
*Skåne kindralkuberneride loend
*Skåne sõda (1675–1679)
*Lundi peapiiskopkond

## Viited
Skåne lään

**Skåne lään** [skoone] on 1. järgu haldusüksus Rootsi lõunaosas.

## Haldusjaotus

Läänis on 33 valda:

## Vaata ka
*Skåne maakond 
*Skåne regioon

## Viited

## Välislingid

*Läänivalitsuse koduleht
Siinus

**Siinus** ehk **siinusfunktsioon** (sümbol: **sin**) on matemaatikas üks trigonomeetrilistest funktsioonidest.

## Definitsioon täisnurkse kolmnurga järgi

Täisnurkse kolmnurga teravnurkse nurga &alpha; **siinuseks** nimetatakse selle nurga vastaskaateti *a* ning hüpotenuusi *c* pikkuse jagatist.

\sin\alpha = \frac{a}{c}

## Sinusoid
Siinusfunktsiooni graafikuks olevat joont nimetatakse sinusoidiks. Sinusoidi joonestamisel on abiks ühikringjoone (mille keskpunkt on koordinaattelgede 0-punktpunkt) keskpunkti ja ringjoone vahel asuvate täisnurksete kolmnurkade siinuste võrdlemine. Sellise ringjoone sees olevad kolmnurgad, mille hüpotenuus on alati 1 ja kaatetid ringjoone vastava punkti väärtused x- ja y-teljel, hõlmavad kõiki võimalikke erinevate nurkadega täisnurkseid kolmnurki. Nii saabki kõiki siinusfunktsiooni väärtusi vaadelda ühikringi abil, joonestades täisringi kordumisperioodiga lõpmatult korduva sinusoidi. Sinusoidi graafik on pidev, ulatudes x-telje väärtustega - lõpmatusest + lõpmatusse.

## Siinusfunktsiooni omadused
*siinusfunktsioon on määratud kogu reaalarvude hulgal
*siinusfunktsiooni muutumispiirkond on lõik [-1;1]
*siinusfunktsioon on perioodiline funktsioon (periood on 2π)
*siinusfunktsioon on paaritu funktsioon (mistahes nurga x korral kehtib seos sin(-x)= -sinx )
*siinusfunktsiooni väärtused korduvad iga 2π järgi, öeldakse, et siinusfunktsioon on perioodiga 2π

Funktsiooni graafik muutub, kui
*funktsioonile liita või sellest lahutada mingi nullist erinev arv
*funktsiooni argumenti korrutada arvuga a>1
*funktsiooni argumenti korrutada arvuga 0<a<1

## Vaata ka

*Kolmnurk 
*Siinusteoreem
*Pythagorase teoreem
*Siinusvool
*Koosinus
*Tangens
Ümbermõõt

**Ümbermõõt** on matemaatikas pinna ääre pikkus tasandil R2.

Näiteks ringi ümbermõõdu valem on:


U = 2 \cdot \pi \cdot r
,
kus U 
on ringi ümbermõõt, 

r
on ringi raadius ja 

\pi
on konstant pii, mis võrdub 3,141592654...

Teine ringi ümbermõõdu valem on

U = \pi \cdot d,

kus d on ringi diameeter (läbimõõt).

Ehitise välispiiret mööda kulgevat kinnist murdjoont (ka selle pikkust st hoone ümbermõõtu) nimetatakse perimeetriks.

## Vaata ka
*läbimõõt
Suuremõisa mõis

**Suuremõisa mõis** oli mitme mõisa nimi Eestis. 

***[[Hiiu-Suuremõis]]** (rüütlimõis) asus Hiiumaal keskusega Suuremõisas. 
***[[Suuremõisa mõis (Vormsi)|Suuremõisa mõis]]** (riigimõis) asus Vormsil keskusega Suuremõisas.
***[[Kaarma-Suuremõisa mõis]]** asus Saaremaal Kaarma kihelkonnas.
***[[Muhu-Suuremõisa mõis]]** asus Muhul.