open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sigalased

**Sigalased** (*Suidae*) on sõraliste (*Artiodactyla*) seltsi kuuluv sugukond.

Lisaks arvukatele väljasurnud liikidele kuulub sigalaste sekka 18 nüüdisaegset liiki, kes jaotatakse kuude perekonda. Enim liike koondav perekond on siga. 

Sigalasteks on näiteks metssiga, kääbussiga (*Porcula salvania*), laanesiga (*Hylochoerus meinertzhageni*), babirussa (*Babyrousa babyrussa*) ja tüügassead. Levinuim sigalane on kodusiga (*Sus scrofa domesticus* või *Sus domestica*). 

Kõik sigalased pärinevad Vanast Maailmast. Nende looduslik levila ulatub Aasia saartest Euroopa ja Aafrikani.
Tessaalia piirkond

**Tessaalia piirkond** (kreeka keeles *Περιφέρεια Θεσσαλίας*) on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Kreekas.

Tessaalia piirkond asub Mandri-Kreeka keskosas ning selle naaberpiirkonnad on Kesk-Makedoonia, Lääne-Makedoonia, Ípeirose ja Kesk-Kreeka piirkond. Idas on Egeuse meri. Tessaalia piirkonda kuuluvad ka Põhja-Sporaadid.

Tessaaliat ümbritsevad läänest Pindose ja idast Ossa mäed. Põhjast piirab Tessaaliat mäeahelik, kus asub igilumega kaetud Olümpose mägi (umbes 2985 m). Tessaalia viljakaim osa on Tempe org, mida niisutab Peneiose jõgi.

Tessaalia piirkond sai tänapäevase Kreeka riigi osaks 1881. aastal pärast nelja ja poolt sajandit Osmanite riigi võimu all olemist. Alates 1987. aastast on see üks riigi 13 piirkonnast. 2010. aasta haldusreformi järel jaguneb piirkond viieks piirkonnaüksuseks (*perifereiakí̱ enóti̱ta*): Kardítsa, Lárisa, Magneesia, Tríkala ja Sporaadide piirkonnaüksus, mis jagunevad 25 vallaks.

Piirkonna keskus on Lárisa.

Tessaalia piirkonna rahvaarv oli 2001. aasta rahvaloenduse andmetel 753 888, mis moodustas 6,9% kogu riigi rahvastikust. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 730 730 ehk 6,77% riigi rahvastikust.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (kreeka keeles)
Kommunismi Koit (Väike-Maarja)

**Kommunismi Koit** oli Väike-Maarjas 18. aprillist 1951 kuni 3. aprillini 1962 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Väike-Maarja Rajoonikomitee ja Väike-Maarja Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Väike-Maarja rajooni liitmisega Rakvere rajooniga.
Uus Tee

**Uus Tee** oli Elvas 3. veebruarist 1951 kuni 12. maini 1962 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Elva Rajoonikomitee ja Elva Rajooni TSN häälekandja. Toimetus asus Jaan Kärneri tänav 2, (pea)toimetaja oli Alfred Kotta.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Elva rajooni likvideerimisega.

Ajaleht on digiteeritud.
Marge Paal

**Marge Paal** (sündinud 3. oktoobril 1975) on eesti tõlkija.

2001. aastal lõpetas Paal Tartu Ülikooli inglise keele ja kirjanduse erialal.

Ta tõlgib peamiselt ilukirjandust. Muuhulgas on ta tõlkinud Stephenie Meyeri ("Videvik"), Christopher Paolini ("Eragon") ja Trudi Canavani (Musta Võluri triloogia) noorteulmesarjad.

Tõlkija ja kriitik Anu Saluäär on oma ulmeskeptilises artiklis "Allakäigutrepist üles? Tõlkeülevaate asemel" nimetanud Marge Paali "Videviku" sarja tõlkimise eest uueks kandidaadiks "Visa Tõlkija auhinnale, mis oleks tulnud asutada kohe, kui Mati Sirkel oli tõlkinud Musili "Omadusteta mehe"".

## Välislingid
* Anu Saluäär "Allakäigutrepist üles? Tõlkeülevaate asemel" Looming 6/2010
* "Nemad lõpetasid tänavu ülikooli 1" EPL, 27. juuni 2001
Sotsialistlik Räpina

**Sotsialistlik Räpina** oli Räpinas 17. märtsist 1951 kuni 20. aprillini 1961 ilmunud eestikeelne ajaleht, Eestimaa KP Räpina Rajoonikomitee ja Räpina Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus kolm korda nädalas. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Räpina rajooni likvideerimisega.
Kolhoosi Tee

**Kolhoosi Tee** oli Kilingi-Nõmmes 17. veebruarist 1951 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Kilingi-Nõmme Rajoonikomitee ja Kilingi-Nõmme Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus kolm korda nädalas. Lehte trükiti 1692-2600 eksemplari. Algsest kahest leheküljest jõuti nelja leheküljeni alles 1956. aastal.

Toimetajateks olid V. Eelrand (1951), E. Koosma (1951-1953), J. Kurm (1953), E. Kuusk (1953-1954), Aleksander Pajunurm (1954), L. Pill (1954-1957), A. Abramova (1957) ja uuesti J. Kurm (1958-1959). 

Ajutise kohusetäitjana veel V. Martoja (1958).

Ilmumine lõppes seoses Kilingi-Nõmme rajooni likvideerimisega.

## Viited
Karl-Eerik Luigend

**Karl-Eerik Luigend** (sündinud 15. jaanuaril 1993) on endine Eesti jalgpallur. 

## Klubikarjäär
### Statistika

## Koondisekarjäär
Ta oli Eesti U-19 koondise kapten, mis osales kodusel 2012. aasta U-19 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril . Viieliikmeline UEFA reporteritetiim valis ta kümne finaalturniiril osalenud talendika mängija nimekirja.

## Saavutused
* Tallinna FC Flora
** Eesti superkarika võitja 2011

## Viited

## Välislingid

* Karl-Eerik Luigend klubikarjäär Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
* Karl-Eerik Luigend koondisekarjäär Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Sotsialismi Võit

**Sotsialismi Võit** oli Vändras 6. juunist 1951 kuni 12. mai 1962 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Vändra Rajoonikomitee ja Vändra Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Vändra rajooni likvideerimisega.
Kolhoosi Elu

**Kolhoosi Elu** oli Antslas 24. veebruarist 1951 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Antsla Rajoonikomitee ja Antsla Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajaleht ilmumine lõppes seoses Antsla rajooni liitmisega Võru rajooniga.
Kolhoosi Tõde

**Kolhoosi Tõde** oli Märjamaal 22. aprillist 1951 kuni 12. maini 1962 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Märjamaa Rajoonikomitee ja Märjamaa Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda kuus. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Märjamaa rajooni likvideerimisega.
Töösangar

**Töösangar** oli Pärnu-Jaagupis 24. veebruarist 1951 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Pärnu-Jaagupi Rajoonikomitee ja Pärnu-Jaagupi Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Pärnu-Jaagupi rajooni likvideerimisega.
Kollektiivne Töö (ajaleht)

**Kollektiivne Töö** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Keilas 1. jaanuarist 1953 kuni 3. aprillini 1962; Eestimaa Kommunistliku Partei Keila Rajoonikomitee ja Keila Rajooni TSN häälekandja. 26. oktoobrist 1950 kuni 1952. aasta detsembrini kandis ajaleht nime **Bolševistlik Sõna**.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Keila rajooni liitmisega Harju rajooniga.

## Vaata ka
*Kollektiivne Töö (ajakiri, mis ilmus aastal 1941)

## Välislingid
"Kollektiivne Töö" digiteeritud kujul, DIGAR
Leek (ajaleht)

**Leek** oli Türil 9. jaanuarist 1951 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Türi Rajoonikomitee ja Türi Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Türi rajooni likvideerimisega.
Kommunaar (ajaleht)

**Kommunaar** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Abja-Paluojal 3. aprillist 1951 kuni 12. maini 1962; EKP Abja Rajoonikomitee ja Abja Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas.

### Toimetajad
* Eduard Vajakas (1951) 
* A. Lutt (1951–1953) 
* Elmar Samoson (1954–1962)
* Andres Toht (1961–1962)
* V. (Virve?) Rätsepp (1962)

Kommunaari trükiti Abja-Paluojal algul kaheleheküljelisena, 1953. aastal trükiti ajalehte juba neljaleheküljelisena. Tiraaž oli algul 1745 eksemplari, 1961. aastaks tõusis see 5900 eksemplarini.
Ajalehe ilmumine lõppes seoses Abja rajooni likvideerimisega 12. mail 1962. Selle asemel hakkas 15. mail 1962 ilmuma Kommunist – EKP KK ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu ajaleht Abja territoriaalse tootmisvalitsuse juures.

## Välislingid
*Olaf Esna, Pärnupostimees - EKP Abja rajoonikomitee ja Abja rajooni TSNi häälekandja, 27. detsember 2009
Jaan Tõnissoni Instituut

**Jaan Tõnissoni Instituut** on mittetulundusühingute seaduse alusel asutatud valitsusväline mittetulundusühing, teadus- ja koolituskeskus. Instituut asutati 17. aprillil 1991 asutamislepingu allkirjastamisega Tallinna raekojas.

## Viited

## Välislingid
* Instituudi koduleht
### 20. aastapäeva kõned
* Vabariigi President Jaan Tõnissoni Instituudi juubelikonverentsil 21.04.5011 Tallinnas 
** President Ilves: vabakond on parim kaitsesüst autoritaarsuse vastu, postimees.ee 
* Kadri Simson: Julge olemisest ja ellujäämisest
Sleipniri stipendium

**Sleipnir** oli aastatel 1999–2008 Põhjamaade Ministrite Nõukogu väljaantav reisistipendium Põhjamaadesse. 

Stipendiumi said taotleda kuni 36-aastased kutselised loomeinimesed enda erialaseks täiendamiseks Põhjamaades.

Sarnase reisistipendiumi saavad 2009. aastast loovisikud taotleda Põhjamaade Ministrite Nõukogu aastateks 2009–2011 väljatöötatud kultuuri mobiilsusprogrammi kaudu.

Stipendium on nime saanud vanapõhja jumala Odini kuuejalgse hobuse Sleipniri järgi.
Oktoobri Tee

**Oktoobri Tee** oli Mustvees 16. oktoobrist 1951 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Mustvee Rajoonikomitee ja Mustvee Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Mustvee rajooni likvideerimisega.
Sotsialistlik Küla

**Sotsialistlik Küla** oli Kosel 16. septembrist 1951 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud eestikeelne ajaleht, Eestimaa KP Kose Rajoonikomitee ja Kose Rajooni TSN häälekandja.

1951 aastal asus toimetus Kosel Võidu 5 ja ajalehte trükiti Tallinnas trükikojas "Kommunist". 1955. aastal trükiti ajalehte juba Kosel trükikojas nr 28, kus asus ka toimetus.

Ajaleht ilmus 3 korda kuus. Üksiknumbri hind oli 15, alates 1952. aasta 40. numbrist 10 kopikat, 1957. aasta algusest uuesti 15 kopikat.

Ajalehe ilmumine lõppes seoses Kose rajooni likvideerimisega.

Toimetajad: Ilmar Reidi 1951–1952, Mari Meerik 1952–1954 ja 1958, H. Jamul 1954, L. Oja 1954–1955, H. Mäeväli 1955–1957, Herbert Vainu 1957–1958, M. Arsenjeva 1959

Ajalehe lisad olid:
*Kultuurileht (1958, 6 numbrit)
*Kose rajooni põllumajanduse alal töötajate sotsialistliku võistluse bülletäänid (1954–1959)
Kommunismi Lipp

**Kommunismi Lipp** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Otepääl 15. märtsist 1951 kuni 13. jaanuarini 1959, EKP Otepää Rajoonikomitee ja Otepää Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus kolm korda nädalas. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Otepää rajooni likvideerimisega.
Ieperi vald

**Ieperi vald** on kohaliku omavalitsuse üksus Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis.

Valda kuuluvad Ieperi linn ja mitmed külad (Boezinge, Brielen, Dikkebus, Elverdinge, Hollebeke, Sint-Jan, Vlamertinge, Voormezele, Zillebeke ja Zuidschote).

2018. aasta alguses elas vallas 34 964 inimest.

Esimese maailmasõja ajal toimusid seal mitmed lahingud.

## Viited
Nõukogude Küla

**Nõukogude Küla** oli Kallastel 7. juulist 1951 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Kallaste Rajoonikomitee ja Kallaste Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajalehel oli ka venekeelne paralleelväljaanne **Советская Деревня** (1951, 1957-1959). Seoses Kallaste rajooni likvideerimisega ajalehe ilmumine lõppes.
Bolševistlike Kolhooside Eest

**Bolševistlike Kolhooside Eest** oli Suure-Jaanis 1. märtsist 1951 kuni 30. detsembrini 1952 ilmunud eestikeelne ajaleht, EK(b)P Suure-Jaani Rajoonikomitee ja Suure-Jaani Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Aastatel 1953–1959 ilmus ajaleht nimega Oktoobri Lipp.

https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=cl&cl=CL1&sp=bolshevistlikekolhooside
Põhja- ja Baltimaade kultuuri mobiilsusprogramm

**Põhja- ja Baltimaade kultuuri mobiilsusprogramm** on 2009. aastal kolmeks aastaks Põhjamaade Ministrite Nõukogu välja töötatud programm, mille eesmärk on toetada ja soodustada loomeinimeste liikuvust ja enesetäiendamist ning erinevate kultuuriorganisatsioonide omavahelist koostööd.

## Välislingid
*Programmist norden.ee lehel
Nikita Baranov

**Nikita Baranov** (sündinud 19. augustil 1992 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Norra Eliteserieni klubis Kristiansund BK. 

## Klubikarjäär
### Varajane karjäär
Baranov alustas mängimist Puuma noortevõistkonnas. Hiljem mängis ta Araratis, Warrioris ja Elvas.

### Flora
2010 liitus Baranov Floraga. Ta võitis oma esimese Meistriliiga tiitlit Floraga 2011. aasta hooajal ja teise 2015. aasta hooajal.

### Kristiansund
15. veebruaril 2017 liitus Baranov Norra klubiga Kristiansund.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Baranov 11. novembril 2015 sõpruskohtumises Gruusia vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi ka Rauno Sappinen.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 22. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 9. juuni 2018*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
* Meistriliiga: 2011, 2015
* Evald Tipneri karikas: 2011, 2013, 2016
* Eesti Superkarikas: 2011, 2012, 2014, 2016

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Oktoobri Lipp

**Oktoobri Lipp** oli Suure-Jaanis 1. jaanuarist 1953 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Suure-Jaani Rajoonikomitee ja Suure-Jaani Rajooni TSN häälekandja. Aastatel 1951–1952 kandis ajaleht nime Bolševistlike Kolhooside eest.

Ajaleht ilmus 3 korda kuus.

Ajalehe ilmumine lõppes Suure-Jaani rajooni likvideerimise tõttu.
Oktoobri Lipp (Pöide)

**Oktoobri Lipp** oli Pöides 19. augustist 1951 kuni 31. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Pöide Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus 2 korda nädalas.
Koit (Lihula)

**Koit** oli Lihulas 20. veebruarist 1951 kuni 20. aprillini 1961 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Lihula Rajoonikomitee ja Lihula Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajalehe väljaandmine lõppes seoses Lihula rajooni likvideerimisega.

1951–1953 ilmus Lihulas ka ajaleht Kommunismi Koit.
Punalipp (Orissaare)

**Punalipp** oli Orissaares 7. märtsist 1951 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Orissaare Rajoonikomitee ja Orissaare Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus kolm korda nädalas. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Orissaare rajooni liitmisega Kingissepa rajooniga.
Kiir (Põltsamaa ajaleht)

**Kiir** oli Põltsamaal 11. märtsist 1951 kuni 30. detsembrini 1962 ilmunud eestikeelne ajaleht, Eestimaa Kommunistliku Partei Põltsamaa rajoonikomitee ja Põltsamaa Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu häälekandja.

Ajaleht ilmus kolm korda nädalas, lõpetas ilmumise seoses Põltsamaa rajooni likvideerimisega.
Leninlik Lipp (Loksa)

**Leninlik Lipp** oli Loksal 7. aprillist 1951 kuni 23. novembrini 1957 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Loksa Rajoonikomitee ja Loksa Rajooni TSN häälekandja. 

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas, mida trükiti Trükikojas nr 24, samas hoones asus ka ajalehetoimetus. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Loksa rajooni likvideerimisega.
Leninlik Lipp (Vändra)

**Leninlik Lipp** oli Vändras 24. märtsist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Vändra Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Uus Elu (Tõrva)

**Uus Elu** oli Tõrvas 2. veebruarist 1951 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Tõrva Rajoonikomitee ja Tõrva Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajaleht lõpetas ilmumise seoses Tõrva rajooni likvideerimisega.
Leninlik Lipp

**Leninlik Lipp** oli mitme ajalehe nimi:
***[[Leninlik Lipp (Vändra)|Leninlik Lipp]]** oli aastatel 1952–1953 ilmunud Vändra Masina-Traktorijaama ajaleht
***[[Leninlik Lipp (Loksa)|Leninlik Lipp]]** oli aastatel 1951–1957 ilmunud Loksa rajooni ajaleht 
***[[Leninlik Lipp (Kohtla-Järve)|Leninlik Lipp]]** oli aastatel 1960–1990 ilmunud Kohtla-Järve rajooni ajaleht (selle järeltulija on ajaleht Põhjarannik)
Bolševistlik Töö

**Bolševistlik Töö** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Rakveres 24. veebruarist 1951 kuni 26. detsembrini 1953, Rakvere Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. 

1953. aastal ilmus ajaleht nimega **Kommunistlik Töö**.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Jürgen Henn

**Jürgen Henn** (sündinud 2. juunil 1987) on eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Temast sai 2024. aasta juunis Eesti jalgpallikoondise peatreener.

2018. aastal nimetati ta FC Flora esindusmeeskonna peatreeneriks. Tema juhendamisel tuli Flora neli korda Eesti meistriks ning võitis ühel korral Evald Tipneri karika ja kahel korral Eesti Superkarika. 

## Klubikarjäär

## Saavutused
* Tallinna FC Flora
** Eesti superkarika võitja 2011

## Välislingid
* Jürgen Henn Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
* https://sport.err.ee/1609342713/eesti-jalgpallikoondise-peatreeneriks-saab-jurgen-henn
Eron Krillo

**Eron Krillo** (sündinud 18. oktoobril 1991) on eesti jalgpallur.

Ta kuulub Eesti Meistriliigas Tallinna FC Flora meeskonda.

## Klubikarjäär
### Statistika

## Saavutused
* Tallinna FC Flora
** Eesti superkarika võitja 2011

## Välislingid
* Eron Krillo Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
* Eron Krillo Transfermarktis
Kõrge Saak

**Kõrge Saak** oli Kursil 12. septembrist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Kursi Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus 2 korda nädalas.
Loov Töö

**Loov Töö** oli Amblas 13. aprillist 1951 kuni 20. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Ambla Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Stalinlik Võit

**Stalinlik Võit** oli Jõgeval 23. maist 1951 kuni 24. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Jõgeva Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Frida Nokken

**Frida Nokken** (sündinud 20. septembril 1948 Fredrikstadis) on Norra ametnik.

Tal on *[[cand. polit.]]*i kraad. Ta töötas aastast 1975 riiklikus konsultatsioonifirmas Statskonsult, alates 1989. aastast Finantsjärelevalveametis ja alates 1992. aastast Posten Norges. 

Septembrist 1999 juulini 2007 oli ta Põhjamaade Nõukogu peasekretär ehk presiidiumi sekretariaadi direktor.
Lise Anette Vaher

**Lise Anette Vaher** (sündinud 12. aprillil 1996) on eesti mäesuusataja. Ta on pälvinud nimetuse "Eesti parim noor mäesuusataja".

Aastal 2008 saavutas ta Eesti noorte meistrivõistlustel suurslaalomis 3. koha. Aastal 2009 tuli ta ülisuurslaalomis ja suurslaalomis Eesti noortemeistriks ning slaalomis saavutas noorte meistrivõistlustel 2. koha.

Aastatel 2010 ja 2013 saavutas ta slaalomis ja ülisuurslaalomis Eesti noorte meistrivõistlustel 3. koha ning 2013. aastal suurslaalomis 2. koha. Samuti saavutas Lise 2013. aastal Eesti meistrivõistlustel suurslaalomis 2. koha ning slaalomis ja ülisuurslaalomis 3. koha.

Veel tegeleb Lise purjelauaspordiga ning on pälvinud hinnalisi võite klassis Techno 293 ja Techno 293+. Aastal 2010 oli ta Eesti meistrivõistlustel klassis U16 teine ning aastatel 2012 ja 2013 vastavalt U18- ja O17-klassis kolmas. Samuti on Lise esindanud Eestit aastal 2013 klassis Techno 293 plus maailma marikavõistlustel ning seal saavutanud 20. koha.

## Välislingid
*Lise Anette Vaheri koduleht
* 
*Tulemused portaalis Sport24
Per Unckel

**Per Carl Gustav Unckel** (24. veebruar 1948 Finspång, Östergötland – 20. september 2011) oli Rootsi poliitik, Mõõduka Koalitsioonipartei liige.

Ta õppis Uppsala Ülikoolis 1968–1971 õigusteadust.

1971–76 oli ta mõõdukate noorteorganisatsiooni esimees. 21. sajandi alguses valiti ta mõõdukate noorteorganisatsiooni auesimeheks.

Aastatel 1976–86 ja 1994–2003 oli ta Riksdagi liige, 1986–91 mõõdukate erakonna peasekretär ja 1991–94 Rootsi haridusminister. 1994–98 oli ta mõõdukate kõneisik tööhõivepoliitika alal, 1998 sai põhiseaduskomisjoni esimeheks ja 1999 mõõdukate parlamendifraktsiooni juhiks.

Tema karjäär parlamendis lõppes siis, kui mõõdukate esindus parlamendis vähenes 2002. aasta parlamendivalimiste järel 82 kohalt 55-le. Suur osa mõõdukate juhtkonnast astus siis tagasi ja Unckel oli üks neist, keda peeti vana suuna esindajaks koos näiteks Anders Björki ja Gunnar Hökmarkiga. Kuid mõõdukate noorteorganisatsioon valis Unckeli oma auesimeheks.

2003–2006 oli Per Unckel Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär. Seejärel juhtis ta Valgevene Euroopa Humanitaarülikooli.

Alates 2007. aastast kuni surmani oli ta Stockholmi lääni maavanem.

## Tunnustus
* 2011 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

## Viited
Pär Stenbäck

**Pär Olav Mikael Stenbäck** (sündinud 12. augustil 1941 Porvoos) on Soome ajakirjanik ja poliitik.

Ta on lõpetanud 1973. aastal Helsingi ülikooli magistrikraadiga haldusjuhtimise alal. 

## Töö ajakirjanikuna
Enne poliitikasse siirdumist oli ta ajakirjanik: 1963. aastal ajalehe Studentbladet peatoimetaja ja aastatel 1964–1967 Yleisradio toimetaja. Aastatel 1965–1969 toimetas ta välispoliitika kvartalikirja Ulkopolitiikka ja 1970–1974 oli ajalehe Västra Nyland parlamendikorrespondent. Alates 1966. aastast on ta kuulunud ajakirja Nya Argus toimetuskolleegiumi. 

## Töö Soome omavalitsusasutustes ja organisatsioonides
Aastatel 1974–1985 oli Stenbäck Espoos Hanasaare Rootsi-Soome Kultuurikeskuse juhataja ning Espoo linnanõukogu liige. 

Aastatel 1985–1988 oli ta Soome Punase Risti peasekretär ja 1996–1999 esimees, 1996–2002 Soome Rootsi kultuurifondi esimees.

## Poliitiline tegevus
Pär Stenbäck on 1970. aastast Soome Rootsi Rahvapartei liige (sh 1977–1985 oli partei esimees).

Aastatel 1970–1985 oli ta Soome parlamendi (Eduskunna) liige, 1979–1982 Soome haridusminister ja 1982–1983 välisminister. 

## Tegevus rahvusvahelistes organisatsioonides
Aastatel 1988–1992 oli Stenbäck Genfis asuva Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Föderatsiooni peasekretär.

1992–1996 oli ta Kopenhaagenis asuva Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär.

## Tunnustus
1999. aastal sai ta Soome presidendilt ministri aunimetuse.

2009 pälvis ta Punase Risti väljaantava Henri Duranti ordeni.

## Välislingid
* Pär Stenbäcki CV Soome parlamendi veebiportaalis
* Pär Stenbäcki koduleht
Ökolingvistika

**Ökolingvistika** on lähenemisviis lingvistikas, mis pöörab tähelepanu mitte üksnes keelte arengu sotsiaalsele keskkonnale, vaid ka ökoloogilisele kontekstile.

Ökolingvistikat rajavaks peetakse tihti Michael Halliday 1990. aastal ilmunud artiklit uutest lähenemistest keeleteaduses. 

Ökolingvistikat võib vaadelda kui ökosemiootika haru.

## Vaata ka
*geolingvistika
*ökosemiootika

## Kirjandus
*Bastardas-Boada, Albert 2007. "Linguistic sustainability for a multilingual humanity" *Glossa. An Interdisciplinary Journal* 2(2).
*Calvet, Jean-Louis 1999. *Pour une écologie des langues du monde*. Plon.
*Fill, Alwin 1996. Ökologie der Linguistik - Linguistik der Ökologie. In: Alwin Fill (ed.), *Sprachökologie und Ökolinguistik*. Tübingen: Stauffenburg Linguistik, 3–16.
*Fill, Alwin; Mühlhäusler, Peter 2001. *The Ecolinguistics Reader*. London: Continuum.
*Halliday, Michael 1990. New ways of meaning: the challenge to applied linguistics. (vt taastrükk: in Fill, Mühlhäusler 2001: 175–202.)
*Harré, Rom; Brockmeier, Jens; Mühlhäusler, Peter 1999. *Greenspeak: a Study of Environmental Discourse*. London: Sage.
*Mühlhäusler, Peter 1995. *Linguistic Ecology; Language Change and Linguistic Imperialism in the Pacific Rim*. London: Routledge.
Lestalised (kalad)

**Lestalised** (*Pleuronectiformes*) on kiiruimsete kalade hulka kuuluv selts.

Sellesse seltsi kuuluvad sugukonnad:
*Kammellased (*Scophthalmidae*)
*Lestlased (*Pleuronectidae*)

## Eesti liigid
Eestis elavaist kaladest kuuluvad sellesse seltsi kammeljas (*Psetta maxima*), lest (*Platichthys flesus*), soomuslest (*Limanda limanda*) ja merilest (*Pleuronectes platessa*).
Solomon Asch

**Solomon Eliot Asch** (14. september 1907 Varssavi – 20. veebruar 1996 Haverford, Pennsylvania), samuti tuntud kui Shalym, oli geštaltpsühholoog ja üks sotsiaalpsühholoogia teerajajatest.

## Elukäik ja karjäär
Solomon Asch oli juudi perekonnast. Ta immigreerus Ameerika Ühendriikidesse 1920. aastal. Solomon Asch sai bakalaureusekraadi (1928) New Yorgi kolledžist ning magistrikraadi (1930) ja doktorikraadi (1932) Columbia Ülikoolist.

Asch oli 19 aastat psühholoogiaprofessor Swarthmore College'is ning töötas mõnda aega koos Wolfgang Köhleriga. Aschi töö inspireeris Stanley Milgrami, kelle doktoritööd ta ka Harvardi Ülikoolis juhendas.

1950. aastatel sai Asch kuulsaks konformsuse katsetega. Konformsus tähendab inimese kalduvust alluda grupi survele ja loobuda oma tõekspidamistest. Katsed näitasid, et sotsiaalse surve mõjul võib panna inimese ütlema midagi, mis on ilmselgelt vale.

## Konformsuse eksperiment

Eksperiment viidi läbi 123 meessoost katseisikuga. Iga osaleja pandi ühte gruppi 5–7 "teesklejaga", kes katse tegelikke eesmärke teadsid, kuid keda tõelisele katseisikule tutvustati kui teisi samasuguseid katseisikuid. Katseisikutele näidati kaarti, mille peal oli üks sirge. Seejärel näidati neile teist kaarti, mille peal oli kolm sirget märgistusega a, b ja c. Katseisikud pidid ütlema, milline neist kolmest on sama pikk kui sirge esimesel kaardil. Tõeline katseisik vastas küsimustele alati viimase või eelviimasena. Esimese katse ajal andsid kõik katseisikud (nii tõelised kui ka "teesklejad") õigeid vastuseid. Kolmanda katse ajal andsid kõik "teesklejad" vale vastuse. Kokku viidi läbi 18 katset, millest 12-l andsid "teesklejad" vale vastuse. Katsete eesmärgiks oli teada saada, kas "teesklejad" mõjutavad katseisikute vastuseid.

Asch arvas, et katseisikud ei võta omaks vastusteid, mis on ilmselgelt valed. Tulemused aga näitasid vastupidist. Kui "teesklejad" vastasid valesti, siis 37%-l katsetest vastasid valesti ka katseisikud. 75% katseisikutest allusid grupi survele vähemalt ühel korral ja 5% igal korral. 25% katseisikutest jäid aga iseendale kindlaks kõikidel katsetel.

Aschi katseid on kritiseeritud, kuna arvatakse, et tema tulemusi ei saa laiendada päris elu situatsioonidele. Samuti on tekitanud küsimusi see, kas katseisikud alluvad grupile või mõjutavad nende vastuseid hoopis eksperimentaatori oletatavad ootused. Perrin ja Spencer viisid läbi Aschi eksperimentidega sarnased katsed ning leidsid, et katseisikud võtavad valed vastused omaks ainult juhul, kui õigesti vastates oleks nende isiklik kahju suur. Standing ja Lalancette viisid läbi Aschi eksperimentidega sarnased katseid ning jõudsid järeldusele, et grupi survele allumine ei ole inimeste käitumise süsteemne omapära ja Aschi eksperimentide tulemused olid pigem eriline fenomen.

## Viited

## Välislingid
*"Speaking From Ignorance: Not Agreeing With Others We Believe Are Correct"
Narva Issanda Ülestõusmise peakirik

**Narva Issanda Ülestõusmise peakirik** (vene keeles *Нарвский Воскресенский кафедральный собор*) on õigeusu kirik Narvas aadressil Bastrakovi 4.

Kreenholmi Kristuse Ülestõusmise kirik ehitati aastatel 1890–1898 arhitekt Paul Alischi projekti järgi. Tegu on ainsa uusbütsantsi stiilis sakraalehitisega Eestis. Kirik (vene k. *Кренгольмская Воскресения Христова церковь*) ehitati Kreenholmi Manufaktuuri õigeusulistele töölistele ja Kreenholmi Kristuse Ülestõusmise kogudusele. Kirik pühitseti 17. novembril 1896. Nurgakivipaneku tseremoonia toimus kuus aastat varem, 5. augustil 1890. Tseremooniat toimetas Riia ja Miitavi piiskop Arseni (Brjantsev). Sellel sündmusel osalesid keisrid Aleksander III ja Wilhelm II, kellel toimus samal ajal Narvas ametlik kohtumine. Tseremoonial pani kirikule nurgakivi Aleksander III.

Narva Kreenholmi Ülestõusmise koguduse esimene preester  (12. detsembrist 1896 – 2. augustini 1920) oli ülempreester Vladimir Bežanitski.

Sõjajärgsel Narva taastamisel ja sakraalhoonete remondil kavatseti Narvas taastada ainult kolm endist kirikut – õigeusu Narva Issanda Ülestõusmise peakirik ja Aleksandri kirik kultushoonetena, endine Vladimiri kirik aga kombinaadi nr. 7 tarbeks, kes pidi sinna paigutama oma projekteerijad.

Kirikuhoonet ja selle juures paiknevat kinnistut kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Narva Issanda Ülestõusmise peakiriku kogudus.

Kiriku eesseisja on Narva ja Peipsiveere piiskop Lazar.

Kirikus on Narva Znamenja kirikust pärit Jumalaema Tunnustähe ikoon.

Kirik on arvele võetud ehitismälestisena.

## Pilte

Narvafronten, 1944 - Narvafront038.jpg|Narva Issanda Ülestõusmise peakirik 1944. aastal
Narva Õigeusu kirik II.jpg|Narva Issanda Ülestõusmise peakirik, taustal Baltijetsi tehase hoone
Narva õigeusu kirik.JPG|Narva Issanda Ülestõusmise peakirik, vaade Linda tänavalt
Narva Auferstehungskathedrale 1.JPG|Peakiriku värav

Распятие (Нарвский Воскресенский Собор).jpg|Ristilöödu kuju
22737 Ikoon Püha Panteleimon.jpg|Püha Panteleimoni ikoon
22842 Kroonlühter 50 tulega.jpg|50 tulega kroonlühter 
22851 Vitraažaken.jpg|Vitraažaken


## Viited

## Välislingid
*
Kiir (täpsustus)

Sõnal **kiir** on mitu tähendust.

* **[[Kiir]]** on matemaatikas punktide teatud tüüpi hulk.
* **[[Valguskiir]]** on mõiste optikas.
* **[[Kiir (maa)|Kiir]]** oli vanaaja maa.
* **[[Kiir (ettevõte)|Kiir]]** oli endine teenindusettevõte.
* **[[Kiir (kolhoos)|Kiir]]** oli kolhoos Paide rajoonis.
* **Kiir** on Lõuna-Sudaanis voolava Bahr-el-Arabi jõe paralleelnimi.

;väljaanded
* **[[Kiir (Peterburi ajaleht)|Kiir]]** oli 1906–1907 Peterburis ilmunud revolutsiooniline ajaleht, suleti võimude poolt.
* **[[Kiir (Narva ajaleht)|Kiir]]** oli aastal 1912 Narvas ilmunud, hiljem detsembrini 1914 teiste nimede all ilmunud revolutsiooniline ajaleht.
* **[[Kiir - Tööline]]***: Töörahva kirjandus*, oli 1912–1922 Tallinnas ilmunud ajaleht.
* **[[Kiir (ajaleht, 1917)|Kiir]]** oli aastal 1917 Tallinnas ilmunud VSDTP Tallinna Komitee ajaleht, mille toimetus asus Suur-Karja 18 ja mis suleti Ajutise Valitsuse korraldusel https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:193385/142695/page/41.
* '''Kiir''' oli aastal 1920 Narvas ilmunud Kommunistliku Partei (enamlaste) Narva Komitee häälekandja.
* **[[Kiir (ajaleht, 1927)|Kiir]]** oli aastal 1927 Tallinnas ilmunud EKP ajaleht.
* '''Kiir''' oli aastal 1930 Tallinnas ilmunud Eestimaa Kommunistlise Partei ja Eestimaa Kommunistilise Noorsoo Ühingu Tallinna Komiteede häälekandja.
* '''Kiir''' oli aastal 1931 Tartus ilmunud ajaleht.
* **[[Kiir (Põltsamaa ajaleht)|Kiir]]** oli 1951–1962 Põltsamaal  ilmunud ajaleht.

## Vaata ka
***[[Jorh Aadniel Kiir]]**, Oskar Lutsu "Kevade" tegelane
***[[Salva Kiir]]**, Lõuna-Sudaani poliitik
Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide teaduskond

**[[Eesti Kunstiakadeemia]] vabade kunstide teaduskonnas** saab omandada bakalaureuse-, magistri- või doktorikraadi õppekavadel:
*Kunst
*Maal
*Graafika
*Skulptuur
*Tegevuskunst
*Uusmeedia
*Joonistamine
*Fotograafia
*Stsenograafia
*Animatsioon 

## Viited
Ahvenamaa dokument

**Ahvenamaa dokument** (soome *Ahvenanmaan asiakirja*) on dokument, mis annab Ahvenamaale, Gröönimaale ja Fääri saartele õiguse osaleda Põhjamaade institutsioonides ja koostööorganisatsioonides riikidega samadel tingimustel. See võeti vastu Põhjamaade koostöö ministrite kohtumisel Ahvenamaal Maarianhaminas 5. septembril 2007.

## Viited

## Välislingid
*Ålandsdokumentet (rootsi k.)
*Soome Välisministeeriumi uudised "Ahvenanmaan asiakirja vahvistaa itsehallintoalueiden asemaa" 6. september 2007 (soome k.)
Reijo Mäki

**Reijo Mäki** (sündinud 12. oktoobril 1958) on soome kirjanik.

Tema kriminaalromaanides lahendab kuritegusid Turu linnas tegutsev detektiiv Jussi Vares.

Mäki romaanide põhjal on tehtud kaheksa mängufilmi.

## Elukäik
Reijo Mäki on sündinud 1958. aastal Põhja-Satakunta maakonnas põllumehe peres. Hariduse omandas noormees Pomarkku vallas ja Turu Kõrgemas Majanduskoolis (Turun Kauppakorkeakoulu). Aastatel 1983–1993 töötas Mäki Postipankki turundusosakonnas.

## Teosed
* "Moukanpeli" (1986)
* "Satakieli lauloi yöllä" (1987)
* "Marraskuu on musta hauta" (1988)
* "Sukkanauhakäärme" (1989)
* "Jäätynyt enkeli" (1990)
* "Kuoleman kapellimestari" (1991)
* "Vares ja kaidan tien kulkijat" (1992)
* "Enkelit kanssasi" (1995)
* "Pimeyden tango" (1997)
* "Pahan suudelma" (1998)
* "Kollane lesk" – "Keltainen leski", 1999; eesti keeles: Eesti Raamat 2006 sarjas "Mirabilia"
* "Mullan maku" (2000)
* "Kolmeteistkümnes öö" – "Kolmastoista yö", 2001; eesti keeles: Eesti Raamat 2005 sarjas "Mirabilia"
* "Black Jack" (2003)
* "Aprillitüdrukud" – "Huhtikuun tytöt", 2004; eesti keeles: Eesti Raamat 2009 sarjas "Mirabilia"
* "Nuoruustango" (2005)
* "Hard Luck Cafe" – "Hard Luck Cafe", 2006; eesti keeles: Eesti Raamat 2007 sarjas "Mirabilia"
* "Uhkapelimerkki" (2007)
* "Lännen mies" (2008)
* "Valkovenäläinen" (2009)
* "Kolmijalkainen mies" (2010)
* "Mustasiipi" (2011) 
* "Šerif" – "Sheriffi", 2012; eesti keeles: Eesti Raamat 2014 sarjas "Mirabilia"
* "Indiaanlane" – "Intiaani", 2013; eesti keeles: Eesti Raamat 2015 sarjas "Mirabilia"
* "Cowboy" (2014)
* "Tulivuori" (2015)
* "Hot dog" – "Hot dog", 2016; eesti keeles: Eesti Raamat 2017 sarjas "Mirabilia"
* "Kakolan kalpea" (2017)

## Viited

## Välislingid

* Reijo Mäki. Kirjastus Otava
Tõnis Kaasik

**Tõnis Kaasik** (sündinud 9. jaanuaril 1949) on Eesti ettevõtja, endine vehkleja, keskkonnakaitsetegelane ja poliitik.

Ta harrastas aastatel 1961–1971 Olev Piirsalu juhendamisel vehklemist. Tuli 1966. ja 1969. aastal meeskondlikus espadronis Eesti NSV meistriks. 

Kaasik lõpetas 1966. aastal Tallinna 36. Keskkooli ja 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsilise geograafia alal (kitsam eriala looduskaitse). Ta kaitses 1985. aastal Leningradis geograafiakandidaadi väitekirja.

Ta oli keskkonnaminister Tiit Vähi esimeses valitsuses.

Kaasik on olnud Säästva Eesti Instituudi direktor. Aastatel 2004–2013 oli ta Vehklemisliidu president ja 2005–2013 Eesti Olümpiakomitee esindajatekogu liige.

Ta rajas Saka mõisa Saka Cliff Hotelli.

## Tunnustus
*2002 Riigivapi IV klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk
*2007 Ida-Virumaa teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*"Kaasik, Tõnis". // Eesti entsüklopeedia. 14. kd (Eesti elulood). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2000. Lk 126

## Välislingid
*
Jaan Tepp (kirurg)

**Jaan Tepp** (sündinud 15. märtsil 1953) on eesti kirurg.

1977. aastal lõpetas Tepp Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravi eriala. Internatuuri läbis ta kirurgia alal Tallinna Tõnismäe haiglas.

Ta on olnud Põhja-Eesti regionaalhaigla ülemarst ja II üldkirurgia osakonna juhataja, Eesti Kirurgide Assotsiatsiooni president ning Tallinna Kirurgide Seltsi esimees.

Tepp on Eesti Kirurgide Assotsiatsiooni, Tallinna Kirurgide Seltsi ning International Society of Surgery liige.

## Tunnustus
*2012 Eesti Arstide Liidu aumärk
*2013 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Jaan Tepp portaalis kliinik.ee
* Tallinna Kirurgide Selts
* Tuuli Koch "Jaan Tepp: Tipparstid lähevad välismaale trotsist ja raha pärast" EPL, 10. detsember 2004 (intervjuu)
* Siiri Rebane "Patsiendi lähedased arsti vaatevinklist" Elukiri, 23.05.2009
Hellat Rumvolt

**Hellat Rumvolt** (11. mai 1935 Tallinn – 18. aprill 2011 Tallinn) oli Eesti poksija ja liiklustegelane. 

Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna 22. Keskkooli.

Rumvolti treenerid olid Artemi Tepp, Rinald Bamberg, Raimond Turja ja Evald Seepere. Rumvolt pidas poksijana 83 kohtumist ning võitis neist 61.

Rumvolt oli sulgkaalus (kuni 57 kg) Eesti NSV meister (1957). Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel sulgkaalus (kuni 57 kg) kolmanda koha (1955).

Hellat Rumvolt oli Eesti NSV ajal Eesti NSV Siseministeeriumi Riiklik Autoinspektsiooni Valitsuse ülem, miilitsapolkovnik ja hiljem töötas ta ka Liiklusohutusameti peadirektorina.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

## Välislingid
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Nurmikas

**Nurmikas** (*Poa*) on kõrreliselaadsete seltsi kõrreliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond. 

Perekonda kuulub umbes 500 liiki, mis kasvavad parasvöötmes. Enamik liikidest perekonnas on mitmeaastased, aga üksikud liigid on üheaastased. Enamik liikidest on ühekojalised, aga üksikud liigid on kahekojalised.

Esimesena kirjeldas nurmikat teaduslikult Linnaeus. Ta andis nurmikale ka teadusliku nime, mis tuleb kreeka keelest ja tähendab selles keeles loomasööta.

Paljud nurmikaliigid on tähtsad karjamaataimed, mida laialdaselt kasutatakse kariloomade toiduks. Stepis võivad nurmikad moodustada fütotsönoosi põhiosa. Mitut liiki nurmikad on tähtsad heintaimed, eriti aasnurmikas, mida sellepärast isegi kultiveerima on hakatud. Head heina saab ka soonurmikast ja harilikust nurmikast. Loomade toidutaimeks karjamaal sobib kõige paremini murunurmikas.

Kõik mainitud ja paljud mainimata nurmikad on tähtsad umbrohud. Maa-aluse võsundi tõttu on neist raske lahti saada, sest kui taime täielikult välja ei kitkuta, vaid osa sellest maa sisse jääb, siis kasvavad sealt uued lehed asemele.

Nurmikad kasvavad 1–12, vahel isegi 14 dm kõrgeks. Maa all on neil tavaliselt võsund ja siis moodustavad nad rohkem või vähem tiheda mätta. Vars on tavaliselt püstine, sile ja paljas, harvem kare.

Lehed on kitsad ja kas tasapinnalised või keskelt pikuti kokku murtud, mõnikord moodustavad harjase. Lehetupp on õhenenud, aga mõnel liigil paksenenud, kas nüri või väljaulatuva lehekeelega. Lehetupp on eri liikidel eri ulatuses, mõnikord peaaegu täies pikkuses suletud, sile või kare, harvem lühikeste narmastega. Lehekeel on kilejas, 0,2–6 mm pikk või kaetud tagapoolel ja ääres väga lühikeste narmastega. Lehed on 1–8, harva kuni 12 mm laiad.

Lülisoomused on nahksed või kilejad, vahel peaaegu täielikult kilejad, munajad kuni süstjad, teravad, kiiljad või nürid. Alumised lülisoomused ei ole tavaliselt üle 3 korra lülist lühemad ja nad on 1–3 soonega, aga ülemised on 1½–2 korda lülist lühemad ja 3–5 soonega.

Õisik on kahar, harvemini kokkusurutud ja tihe pööris pikkusega 1½–25, vahel isegi 30 cm. Õisiku õieraod on siledad või karedad. Üksikud pähad õisikus on 2½–10 mm pikad ning nad on 3–6, harvem 2 või 8 mõlemasoolise õiega, kuid kõige ülemine on neist harilikult väljaarenemata. Iga õie all on tavaliselt õierao sõlmekoht. Õies on umbes 3 tolmukat. Tolmukapea on 0,3–3 mm pikk.

Nurmikate vili on teris. See on 1,3–3 mm pikk, ellipsoidne või piklik. Seemned pudenevad terisest koos värviliste soomustega.

Nurmika kromosoomid on suured. Nurmikal on kõigest 7 kromosoomi.

## Eesti liigid
**Poa alpina* – alpi nurmikas
**Poa angustifolia* – ahtalehine nurmikas
**Poa annua* – murunurmikas
**Poa bulbosa* – mugulnurmikas
**Poa compressa* – lapik nurmikas
**Poa nemoralis* – salunurmikas
**Poa palustris* – soonurmikas
**Poa pratensis* – aasnurmikas
**Poa remota* – kahar nurmikas
**Poa subcaerulea* – ligunurmikas
**Poa trivialis* – harilik nurmikas

## Teisi liike
Ardi Paul

**Ardi Paul** (sündinud 16. märtsil 1963, Pärnus) on eesti õpetaja ja koolijuht.

Paul on lõpetanud Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli ja Tallinna Ülikooli.

Ta oli 1993–2003 Püünsi Põhikooli direktor, 2004-2024 Tallinna Nõmme Põhikooli direktor ja alates 2025 Püünsi Kooli õpetaja.
Kalle Jents

**Kalle Jents** (sündinud 22. juunil 1957 Karksi-Nuias) on Eesti poliitik ja XII Riigikogu liige.

Ta on lõpetanud 1975. aastal Nuia Keskkooli ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta astus 1984. aastal EKPsse ja töötas aastatel 1988–1990 EKP Viljandi Rajoonikomitee ideoloogiasekretärina.

Aastatel 1992–2007 oli ta AS Hetika juhataja.

Alates 3. augustist 2004 kuni 1. jaanuarini 2009 oli ta Eesti Reformierakonna liige. 

Aastatel 1989–1992 ja 2005–2007 oli ta Viljandi linnavolikogu liige ja aastatel 2007–2011 oli ta Viljandi linnapea, olles saanud Viljandi linnapeaks pärast seda, kui  eelmine linnapea Peep Aru siirdus Riigikogu liikmeks.

Aastatel 2011–2015 oli ta XII Riigikogu liige, muu hulgas Riigikogu õiguskomisjoni liige ning kolme parlamendirühma – Eesti-Iirimaa parlamendirühma, Eesti-Makedoonia parlamendirühma ja Eesti-Tai parlamendirühma – liige. Samuti oli ta kolme ühenduse – Mulgimaa toetusrühma, spordi- ja liikumisharrastuse toetusrühma ning Järva- ja Viljandimaa toetusrühma – liige.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
*Äriregistri päring
*Kalle Jents annetas kogu oma aastapalga Reformierakonnale. Delfi, 25. mai 2012
Põhjamaade Tippteaduse Algatus

**Põhjamaade Tippteaduse Algatus** (inglise keeles *Nordic Top-level Research Initiative*, rootsi keeles *Toppforskningsinitiativet*) on Põhjamaade ühine programm, mis keskendub uurimistööle ja innovatsioonile kliima, energia ja keskkonnaga seotud valdkondades.

Programmi algatasid 2008. aastal Islandi peaminister Geir H. Haarde, Norra peaminister Jens Stoltenberg, Taani peaminister Anders Fogh Rasmussen, Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt ja Soome peaminister Matti Vanhanen. Seda haldab Põhjamaade Ministrite Nõukogu, algatuse sekretariaadiks on ühiselt NordForsk, Põhjamaade Innovatsioonikeskus ja Põhjamaade Energiauuringute Keskus.

Programmi kestus on viis aastat (2009–2013) ning selle perioodi eelarve on 400 miljonit Taani krooni.

Juhatusse kuulub 15 liiget eri Põhjamaadest. Juhatuse esimees on Rolf Annerberg.

Algatus hõlmab uurimusi kuue alamprogrammi raames:
* Kliimamuutuse mõju uurimine ja arvesse võtmine
* Kliimamuutuse ja krüosfääri vastastikmõju
* Energiakasutuse tõhustamine nanotehnoloogia abil
* Tuuleenergeetika integreerimine Põhjamaades
* Säästlike biokütuste kasutamine
* Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine

## Viited

## Välislingid
* Programmi koduleht
Põhjamaade Innovatsioonikeskus

**Põhjamaade Innovatsioonikeskus** (rootsi keeles *Nordisk InnovationsCenter*, lühend *NICe*) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu alluvuses tegutsev organisatsioon, mis tegeleb innovatsiooni ja jätkusuutliku arengu edendamisega Põhjamaades.

Põhjamaade Innovatsioonikeskus moodustati 2004. aastal Põhjamaade Tööstusfondi ja Nordtesti ühendamise teel.

Innovatsioonikeskus rahastab kuni kolm aastat kestvaid projekte, milles osalevad vähemalt kolme Põhjamaa esindajad ja mille omafinantseering on vähemalt 50 protsenti. Projekti eesmärgiks peab olema konkreetne ainulaadne ja innovatiivne toode või teenus, mis on loodud koostöös ja säästlikku arengut silmas pidades. Soositud on ka Baltimaade ja Loode-Venemaa kaasamine.

Põhjamaade Innovatsioonikeskus toimib koos NordForski ja Põhjamaade Energiauuringute Keskusega Põhjamaade Tippteaduse Algatuse sekretariaadina.

Põhjamaade Innovatsioonikeskuse peakorter asub Oslos. Keskuse tegevdirektor on Ivar H. Kristensen.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Tegevusobjekt

**Tegevusobjekt** on tegusõna seotud laiend, mis näitab kellele või millele on tegevus või protsess suunatud: *Isa loeb* ***ajalehte***.*Mart ehitas endale* ***maja.***

Tegevusobjekt esineb lauses peamiselt grammatilise objekti ehk sihitisena: *Ma mängisin *'palli*** või harvem [[määrus]]ena: ''Ma mõtlesin '''talle.***

Tegevusobjekt toimib süntaktiliste protsesside kontrollijana. Kui lauses on tegevusobjekt, siis enamasti kontrollib see infinitiivi tegevussubjekti väljajättu. Lauses *Ema kutsus lapse tuppa sööma* on *laps* (tegevusobjekt) see, kes tuleb/hakkab sööma, mitte *ema* (tegevussubjekt).

## Tegevusobjekti [[Moodustajate semantilised funktsioonid|semantilised funktsioonid]]
Olenevalt tegusõna tähendusest võib tegevusobjekt kanda erinevaid täpsemaid tähendusi. See võib olla:
* **patsient** - objekt, mis tegevuse tulemusel muudab seisundit või asukohta: *Ma sulgesin *'ukse***.
* '''teemaobjekt (käsitlusobjekt)''' - objekt, millele tegevus on suunatud, kuid see pole mõjutatav: ''Mari luges '''raamatut***. 
* **siht** - sihtkoht või seisund, mis esineb seisundimuutust väljendavates tulemuslausetes: *Neiust sirgus *'naine***.
* '''stiimul''' - psüühilise protsessi esilekutsuja: ''Ma armastan'' ***sind**''.
* **saaja** - esineb lausetes, mis väljendavad millegi siirmist ühelt valdajalt teisele: ''Laps kinkis **emale** lilli''. 
* **kasusaaja** **(benefitsient)** - semantiline roll, mis on väga lähedane saajale: ''Isa ehitas **pojale*' maja.* 
## Vaata ka
*Tegevussubjekt

## Viited
Kirikuslaavi keel

**Kirikuslaavi keel** ehk **vanaslaavi keel** on slaavi keel, mis on tänapäeval kasutusel vaid liturgilise keelena Bulgaaria Õigeusu Kirikus, Serbia Õigeusu Kirikus, Vene Õigeusu Kirikus, aga ka Russiini Katoliku Kirikus, Horvaatia kreekakatoliku kirikus ja Tšehhi kreekakatoliku kirikus (uniaadi kirikutes). Valahhia ja Moldova õigeusu kirikutes tarvitati seda 17. sajandi lõpuni.

Kirikuslaavi keel on lähedane bulgaaria ja makedoonia keelele. Ajalooliselt pärineb see vanakirikuslaavi keelest, milles kohendati hääldust ja ortograafiat ning asendati mõned vanad ja haruldased sõnad igapäevastega (näiteks vanaidaslaavi keelest). Kirikuslaavi keelest on mälestisi varases kirillitsas ja glagoolitsas. Glagoolitsa on praeguseks käibelt kadunud, ehkki algusest peale kasutati kõrvuti mõlemat kirja. 

Esimene kirikuslaavi keeles trükitud raamat oli Horvaatia "Missale Romanum Glagolitice" 1483. aastast, mis oli Horvaatia glagoolitsas. Sellele järgnesid viis kirillitsas liturgikaraamatut, mis trükiti 1491. aastal Krakówis.

## Vaata ka
* Interslaavi keel
Väljendverb

**Väljendverb** on  tegusõna, mis koosneb käändsõna(de)st ja tegusõna(de)st.

### Eesti keel
Väljendverbi sisuliseks tuumaks on käändsõna, näiteks ***jalga''' laskma''.

Mõned väljendverbid võivad hõlmata ka mitut käändsõnavormi, näiteks ***ajast** ja **arust** olema, **ühist keelt** leidma, **tühja juttu*' ajama*.

##### Tähendus
Ühendverbil on alati nii otsene kui ka ülekantud tähendus, väljendverbil on määrav ülekantud tähendus. See tähendab, et *suppi kokku keetma* ei ole seotud mitte söögitegemisega, vaid probleemide tekitamisega.

##### Õigekiri
Väljendverbi võib pidada pigem sõnade ühendiks kui üheks sõnaks. See tähendab, et üldjuhul kirjutatakse selle osad teineteisest lahku, aga mõnel juhul võib väljendtegusõna osad kokku kirjutada, näiteks  *silmahakkav* areng – erinevus *hakkas silma*. Kokkukirjutatuna muutub ühend omadussõnaliseks, lahkujäetuna väljendab tegevust.

Tegusõna osade järjekord lauses võib muutuda, näiteks *lasen leiva luusse - lähen leiba luusse laskma.*

## Viited
Loit Kivistik

**Loit Kivistik** (sündinud 10. aprillil 1969 Rakveres) on Eesti poliitik, endine Viljandi linnapea. 

Loit Kivistik lõpetas Viljandi 4. keskkooli ja 1993. aastal Eesti Põllumajandusülikooli tehnikateaduskonna põllumajanduse mehhaniseerimise erialal. 

Kuulub Eesti Reformierakonda alates 19. oktoobrist 2004. 

Oli Viljandi linnavolikogu liige alates 2005. aastast, viimati majanduskomisjoni esimehena. 

Viljandi linnavolikogu valis Loit Kivistiku Viljandi linnapeaks 30. märtsil 2011 pärast XII Riigikogu liikmeks siirdunud Kalle Jentsi linnapea kohalt vabastamist.

## Viited
Hambaork

**Hambaork** ehk **hambatikk** on väike puust, plastist, bambusest, metallist, luust või muust materjalist pulk, mida kasutatakse hammastelt toidujäätmete eemaldamiseks, tavaliselt pärast sööki. Enamasti on hambaorgi üks või mõlemad otsad teravad, et see mahuks hammaste vahele. 

Hambaorke võib kasutada ka eelroogade (näiteks juustukuubikute või oliivide) tõstmiseks ja kokteilitikuna.

Puidust ja plastist hambaorke on kasutatud tikuvõileibu koos hoidva tikuna.

USA-s on üks levinumaid hambatikumaterjale kasepuit. Kasepalgid lõigatakse kõigepealt spiraalselt õhukesteks lehtedeks, mis seejärel lõigatakse, hakitakse ja lihvitakse üksikuteks hambaorkideks. USA osariikidest suurim hambaorgitootja on Maine.

## Vaata ka
* Hügieen
* Lauakombed