open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Naine libahundiks

**"Naine libahundiks"** (**[[ATU]] 409** inglise keeles *The Girl in the Form of the Wolf*) on Ida-Euroopas levinud imemuinasjutu tüüp, mis on tõenäoliselt läänemeresoome algupära. 

Stith Thompson loeb tüübi üles muinasjuttude loendis, mille levik piirdub Baltimaadega. Sara Graça da Silva ja Jamshid J. Tehrani kvantitatiivses uuringus, kus kõrvutatakse indoeuroopa keelte pärinemist keelepuu kaudu ning nende keelte kõnelejate elupaiku muinasjututüüpide levikuga, on tüüp esitatud muinasjuttude hulgas, mis võib olla olnud tuntud baltoslaavi algkeele kõnelejate hulgas enne algkeele lahknemist üksikuteks keelteks.

## Sisukirjeldus

Vanakurjast võõrasema muudab vaeselapse või leivatainast sõtkuva nooriku hundiks. Hundiks muudetu asemele paneb oma tütre. Võõrasema tütar ei tule toime hundiks muudetud nooriku lapse imetamisega (tal võivad olla kasetohust rinnad). Seepärast peab lapsehoidja lapse viima metsa või metsa äärde kivi juurde ja kutsuma lapse õige ema imetama. Naine heidab oma hundinaha seljast kivi peale, enne kui imetama hakkab. Hundiks muudetud naise mees saab vahetamisest teada, küsib targalt nõu, kuidas oma õiget naist nõidusest päästa. Tark annab nõu kivi tuliseks kütta. Naine viskab hundinaha kivi peale, see kõrbeb ära või kuivab kokku, naine saab nõidusest vabaks. Võõrasema tütar hukatakse või jookseb sauna, kukub keeva vee katlasse või muutub harakaks.

## Tüüp eesti muinasjutupärimuses

Eesti pärimuses on see muinasjutusüžee laialt levinud: Eesti Rahvaluule Arhiivis on teada 182 varianti. Neist umbes 50 puhul esineb tüüp koos tüübiga "Vahetatud mõrsja" (ATU 403C), moodustades tervikliku süžee, mida võiks lugeda eraldi tüübiks. Peamiselt Setumaalt on kogutud tüübijärjendiks "Tuhkatriinu" (ATU 510A) + "Vahetatud mõrsja" (ATU 403C) + "Naine libahundiks" (ATU 409) eritletavaid jutte. Umbes kolmandikul esinemiskordadest esineb tüüp iseseisva loona, hulk sääraseid tekste sarnaneb esituslaadilt libahundimuistenditele.

## Viited

## Välislingid

* Näitetekst (ATU 403C + 409): Rõugutaja tütar. Kogumikus: Eesti muinasjutud. Koostanud Vaina Mälk, Ingrid Sarv ja Richard Viidalepp. Tallinn, Eesti Raamat 1967, nr 62.
* Merili Metsvahi. "Naine libahundiks" (AT 409) eesti jutupärimuses. Keel ja Kirjandus 2010, number 8/9, lk 611–627.
* Merili Metsvahi. The Woman as Wolf (AT 409): Some Interpretations of a Very Estonian Folk Tale, Journal of Ethnology and Folkloristics, Vol 7, No 2 (2013).
Pomereelia

**Pomereelia** (poola *Pomorze Gdańskie*, saksa *Pommerellen* või *Pomerellen*, inglise *Pomerelia*) on piirkond endisel Lääne-Preisimaal Pommerist (*Pomorze*) ida pool, mõnikord on seda loetud ka Pommeri idapoolseimaks osaks. Piirkond piirnes idas Pomesaania ja kagus Kulmimaaga. Saksakeelne nimetus *Pommerellen* tähendab sisuliselt "Väike-Pommerit".

## Ajalugu

Piirkond kuulus kuni 1308. aastani Poola kuningriigi ja erinevate lääneslaavi vürstiriikide koosseisu, seejärel vallutas ala Saksa ordu. Valdusele pretendeeris ka Brandenburgi markkrahv, kuid nõudest loobumise eest tasus ordu talle 1309. aastal 10 000 marka. Poola ei soovinud valdusest küll loobuda, kuid pärast ebaõnnestunud sõdu pidi Poola kuningas Kazimierz III seda 1343. aastal siiski Kaliszi lepinguga tegema. 

1410–1411 laastas maad ordu ja Poola-Leedu vaheline sõda, misjärel mitmed Lääne-Preisimaa suured linnad ordu vastu mässu tõstsid. Selle tulemusena liideti Pomereelia (Kuninglik Preisi) 1466. aastal Poola kuningriigiga. Selle koosseisu jäi see kuni Esimese Poola jagamiseni aastal 1772, mil Pomereelia liideti Preisimaa kuningriigiga.

Pärast Esimest maailmasõda anti Pomereelia taas Poolale, sellest sai kurikuulus "Poola koridor" Läänemere äärde. Pomereelia suurimast linnast Danzigist (Gdańsk) sai aga vabalinn. Teise maailmasõja ajal vallutas Saksamaa Pomereelia uuesti ning see liideti Suursaksa Riigiga, kuid 1945. aastast tänapäevani kuulub Pomereelia taas Poolale.


Fail:Poland under Boleslaw Chrobry.jpg|Läänemere-äärsed alad 10. sajandil
Fail:Pomerania 14th-15th century (135770289).jpg|Pomereelia 14. ja 15. sajandil. Putzgers Historischer Schul-Atlas (1905)
Fail:Pomerania in 1477 (134601513).jpg|Pommeri hertsogiriik, 1477. aastal. Putzgers Historischer Schul-Atlas (1923)


## Vaata ka
*Preisimaa, Saksa ordu
*Ida-Preisimaa, Hertsoglik Preisi ja Preisimaa hertsogiriik
*Lääne-Preisimaa, Kuninglik Preisi
KLM

**KLM Royal Dutch Airlines** (hollandi keeles Koninklijke Luchtvaart Maatschappij) on Hollandi rahvuslik lennufirma, mis alustas tegevust 7. oktoobril 1919, et teenindada Hollandit ja selle kolooniaid.  

Praegu on KLM vanim firma, kes opereerib oma esialgse nime all. Alates 2004. aastast on KLM osa Air France-KLMi grupist, mille peakorter asub Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaamas. KLMi tütarettevõtted on KLM Cityhopper, transavia.com ja Martinair. KLM on SkyTeami liige. 

## Lennukipark

Seisuga august 2014 on KLMi lennukipargis lennukite keskmine vanus 9 aastat:

KLM uuendab oma lennukiparki. Kõik kitsakerelised lennukid on asendatud uue generatsiooni lennukitega. Samamoodi laiakerelised. Kõik MD-11 on asendatud. Uued B789 ja A359 on tellitud Air France-KLMi grupile. Nendest esimene jõuab kohale 2015. aastal.

## Lennukipargi ajalugu

## Sihtkohad

KLM ja partnerid teenindavad 133 sihtkohta 69 riigis viiel kontinendil Amsterdam Schipholi lennujaamast Hollandis.

### Koodijagamine

Lisaks koodijagamislepingule enamiku SkyTeami liikmetega on KLM-il koodijagamislepingud ka järgmiste lennufirmadega.

## Viited
Kasutatud on ingliskeelse Vikipeedia tekste.
Suubumisjärv

**Suubumisjärv** on järv, millel puudub pindmine ja maa-alune väljavool. Suubumisjärve suubunud vesi kas aurustub või filtreerub põhjavette. 

Suubumisjärvi leidub eriti stepi-, poolkõrbe- ja kõrbevööndis. 

Paljud suubumisjärved on suure soolsusega mineraaljärved. 

## Vaata ka
*Mineraaljärv
*Umbjärv

## Viited
 

## Kirjandus
*EE 9. köide, 1996.
Allikasoo

**Allikasoo** on madalsoo, mis toitub survelisest põhjaveest.

Sageli paiknevad allikasood nõlvaalal (nimetatud ka nõlvasoodeks) või nõlva jalamil. 

Põhjaveest toitumise tõttu on allikasoo temperatuurirežiim stabiilne.

Allikasoos kasvab mõnikord haruldasi ja reliktseid taimi.

## Viited

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Mullavesi

**Mullavesi** (inglise *soil water*, *soil moisture*) on mullas leiduv vesi, mis pärineb peamiselt sademeist. 

Mullavesi esineb nii veeauruna (mullaõhus), seotud veena kui ka vaba veena. Seotud vett leidub näiteks mineraalide ja huumuse koosseisus. Vaba vett leidub aga mulla kapillaarsetes poorides (kapillaarvesi) ja mittekapillaarseis poorides (gravitatsioonivesi). 

Mullavee kapillaarrõhku mõõdetakse tensiomeetriga.

## Viited
 

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Jäide

**Jäide** on jääkiht, mis tekib maapinnale ja esemeile alajahtunud vihma- või udupiiskade jäätumisel. Maapinnale tekkinud jäidet nimetatakse ka kiilasjääks.

Jäite tekkimiseks sobiv õhutemperatuur on 0...–3&nbsp;°C. Jäide võib olla mitu sentimeetrit paks.

## Vaata ka
*Kiilasjää

## Viited
Deluuvium

**Deluuvium** ehk **deluviaalsetted** ehk **deluviaalsed setted** on setted, mis on tekkinud ajutise vee (deluviaalse vee) erodeerival toimel nõlvajalamile, veerudele ja nõgudesse. 

Deluuviumi iseloomustab vähene sorteeritus. 

Deluuviumist koosnevaid muldi nimetatakse deluviaalmuldadeks.

## Vaata ka
*Deluviaalmullad
*Deluviaalsed veed

## Viited
Maavoole

**Maavoole** ehk **solifluktsioon** on veega küllastunud maapinnase liikumine kallakal maapinnal (harilikult mööda igikülmunud pinda).

Maavoole tagajärjel tekivad solifluktsioonivallid ja solifluktsiooniterrassid.

## Viited
 

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Kulina vald

**Kulina vald** (saksa keeles *Gemeinde Kullina*) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas.

Vald moodustati 1866. aastal ning liideti 1893. aastal mõne naabervallaga.
Viru-Jaagupi kihelkond

**Viru-Jaagupi kihelkond** (lühend **VJg**, saksa *Kirchspiel St. Jacobi*) oli kihelkond Viru kreisis Eestimaa kubermangus, Virumaal ja Viru/Rakvere kreisis Eestimaa kubermangus.

## Viru-Jaagupi kihelkonna mõisad

## Viru-Jaagupi kihelkonna vallad alates 1866

## Kihelkonnakool
*Viru-Jaagupi kihelkonnakool

## Vaata ka
* Viru-Jaagupi kirik

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* Stefanida Kalmet. *[http://folklore.ee/radar/digi_pre.php?area=Viru-Jaagupi Ajalooline traditsioon Viru-Jaagupi kihelkonnast 1932]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2008.
Abou Diaby

**Vassiriki Abou Diaby** (tuntud **Abou Diaby** [ab'uu djab'ii] nime all; sündinud 11. mail 1986 Pariisis) on endine Prantsusmaa jalgpallur (keskpoolkaitsja).

Klubikarjääri jooksul mängis ta AJ Auxerre'is (2004–2006), Londoni Arsenalis (2006–2015) ja Marseille Olympique'is (2015–2017). Tema jalgpallurikarjääri varjutasid vigastused.

Prantsusmaa jalgpallikoondises mängis Diaby aastatel 2007–2012 kokku 16 korda. Koondisekarjääri ainsa värava lõi ta 7. septembril 2012 MM-i valikmängus Soome vastu – see oli ühtlasi tema viimane mäng Prantsusmaa koondises. Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.
Mauri Pekkarinen

**Reijo Mauri Matias Pekkarinen** (sündinud 6. oktoobril 1947 Kinnulas) on Soome poliitik.

Mauri Pekkarinen lõpetas aastal 1974 Jyväskylä ülikooli. Ta on ühiskonnateaduste magister.

Ta kuulub Soome Keskerakonda ning on olnud Eduskunna liige alates 1979. aastast.

Aastatel 1991–1995 oli ta Esko Aho valitsuse siseminister. Aastatel 2003–2008 oli ta kaubandus- ja tööstusminister ning 2008–2011 majandusminister.

2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta 68 487 häälega Euroopa Parlamendi liikmeks.

## Välislingid
* Koduleht
* Tutvustus Eduskunna lehel
Saarlane

**Saarlane** oli ajaleht, mis ilmus Kuressaares Kuressaare kreisis, Liivimaa kubermangus.

Aastal 1884 hakkas ilmuma esimene eestikeelne maakondlik ajaleht Saarlane, alapealkirjaks "Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahwale". Lehe asutas majandusteadlase haridusega parun Hartwig Arthur Ferdinand von Sass, kes oli alates 1881. aastast välja andnud ka Arensburger Wochenblatti. Von Sass oli tolleaegse Saaremaa üheks haritumaks meheks. Ta asutas aastal 1883 Kauba tänav 17 oma trükikoja, kus trükiti mõlemat ajalehte. Samas majas asusid ka mõlema ajalehe toimetused. Alates 1905. aastast asusid mõlema ajalehe toimetus ja trükikoda  hoones Pikk tänav 13.

Ajalehe lipukiri oli: "Ei ole eestlasi, ei sakslasi, ei lätlasi ega venelasi, vaid kõik oleme isamaalased – saarlased!".

Saarlase proovinumber ilmus 16. detsembril 1883, esimene pärisnumber 1. jaanuaril 1884. Ajalehe ametlik toimetaja oli Kärla koguduse õpetaja Johannes Kerg, põhilise töö tegi ajalehes tegi ära sama koguduse köster Peeter Südda, avaldades rohkesti eesti rahvalaule ja -jutte ning muutes ajalehe sellega lihtlugeja jaoks vastuvõetavamaks. Tema järel olid ajalehe tegevtoimetajad Saaremaa Jaani koguduse köster Villem Rattur ja mitmekülgne kultuuritegelane Carl Allik. Tänu nende rahvalähedasele tööstiilile laienes lugejate silmaring ning kujunes harjumus ajalehega suhelda. Saarlane oli oluline ka kohalike kirjasaatjate väljakujundajana, kelle kaastööd olid külakajalised, täis olustikulisi üksikasju, praegugi kultuuri- ja koduloolist huvi pakkuvad. Mitmest kaastöölisest (Mihkel Soonlepp, Karl Loiken) kasvasid silmapaistvad kirjamehed, kellelt ilmus joonealuseid jutte, olukirjeldusi ja luuletusi.

Mitmed eesti ajakirjanduse uurijad on näinud poliitiliselt küllaltki alalhoidliku Saarlase ilmumahakkamises siinsete baltisaksa ringkondade püüdu tasalülitada parajasti aktiviseerunud eesti rahvusliku liikumise mõju, seda enam, et Hartwig von Sass sai oma trükikoja ja uue ajalehe asutamiseks Saaremaa rüütelkonnalt rahalist toetust. See on õige vaid osaliselt, von Sassil oli ajalehe juures vaid omaniku roll.

## Vaata ka
*Hääl
*Arensburger Wochenblatt
## Viited
Yelawolf

**Michael Wayne Atha,** esinejanimega **Yelawolf** (30. detsember 1979 Gadsden, Alabama) on Ameerika räppar. Tal on leping plaadifirmaga Interscope Records.

## Elulugu
Yelawolf on sündinud Alabama osariigis Gadsdenis. Ta veetis suure osa lapsepõlvest USA lõunaosas, muu hulgas Baton Rouge'is Louisianas, Atlantas Georgias ja Antiochis Tennessees. Atha on pooleldi valge ja pooleldi tšerokii ning tema esinejanimi Yelawolf tuleb tema indiaani juurtest. Yelawolf on innukas rulataja, ta on proovinud ka elukutseliseks rulatajaks saada, kuid pidi sellest plaanist vigastuse tõttu loobuma. Yelawolf hakkas iseseisvalt muusikat välja andma 2007. aastal. Tal oli 2007. aastal lühikest aega ka leping plaadifirmaga Columbia Records. 

Yelawolf tegi 2009. aastal kaasa Slim Thugi albumis "Boss of All Bosses" ja Juelz Santanase esiksinglis "Mixin' Up the Medicine" (albumilt "Born to Lose, Built to Win"). 2010. aastal osales ta loo "Down This Road" tegemisel. Lugu ilmus Bizarre'i kolmandal stuudioalbumil "Friday Night at St. Andrews". Lisaks tegi ta kaasa Big Boi esimese sooloalbumi "Sir Lucious Left Foot: The Son of Chico Dusty" loos "You Ain't No DJ", mille produtseeris André 3000.

Tema kõige äsjasem ilmumine on Paul Walli viienda stuudioalbumi "Heart of a Champion" loos "Live It", kus teevad kaasa ka Jay Electronica ja Raekwon ning mille on produtseerinud Travis Barker.
Yelawolf kinnitas 2010. aastal, et tal on leping plaadifirmaga Interscope Recordsi. Ta teatas, et töötab oma debüütalbumi kallal ja sooviks teha koostööd Eminemiga.

## Albumid
### Stuudioalbumid
* "CreekWater", 2005
* "Radioactive", 2011
* "Love Story", 2015
* "Trial by Fire", 2017

### Koostöö
* "Shady XV"*,* 2014

### [[Extended play|EP]]-d
* "Arena Rap"*,* 2008
* "Trunk Muzik 0-60"*,* 2010
* "The Slumdon Bridge" (koos Ed Sheeraniga), 2012
* "Psycho White" *<small>(</small>*koos Travis Barkeriga*)*, 2012

### ''Mixtape''’id
* "Pissin' in a Barrel of Beez"*,* 2007
* "Ball of Flames: The Ballad of Slick Rick E. Bobby", 2007
* "Stereo"*,* 2008
* "Trunk Muzik"*,* 2010
* "Heart of Dixie"*,* 2012
* "Trunk Muzik Returns"*,* 2013
* "Black Fall" (koos DJ Pauliga)*,* 2013
* "Hotel"*,* 2016

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Turrialba vulkaan

**Turrialba** on tegev kihtvulkaan Costa Rica keskosas Cartago provintsis, 53&nbsp;km pealinnast San Josést ida pool.

Vulkaani geograafilised koordinaadid on .

Turrialba kõrgus on 3340 meetrit. Vulkaanil on kolm kraatrit.

19. sajandi keskel toimus mitu plahvatuslikku lõõmpilvi üles paisanud purset, neist viimane 1866. aastal.

2001. aastal aktiveerus vulkaan uuesti ning 5. jaanuaril 2010 paiskus sellest vulkaanilist tuhka.

Vulkaani ja seda ümbritsevate vihmametsade kaitseks on loodud Turrialba vulkaani rahvuspark.

## Viited

## Välislingid
* Volcanoes of the World
Esko Aho valitsus

**Esko Aho valitsus** oli Soome 65. valitsus.

Valitsus astus ametisse pärast 17. märtsil 1991 toimunud parlamendivalimisi ning tegutses 26. aprillist 1991 kuni 13. aprillini 1995, mil astus ametisse Paavo Lippose esimene valitsus.

Parempoolse valitsuse moodustasid Soome Keskerakond, Rahvuslik Koonderakond, Rootsi Rahvapartei ja Soome Kristlik Liit.

## Ministrid

## Välislingid
* Esko Aho valitsus Soome valitsuse kodulehel (*soome keeles*)
Puʻu ʻŌʻō

**Puʻu ʻŌʻō** on  šlaki- ja tuhakoonus Kīlauea vulkaanil, Hawaii saarel. 

Koonus ulatub 698 m kõrguseni merepinnast. 1983. aastast on vulkaan lühikeste vahedega pidevalt pursanud. Laava voolab mereni osaliselt mööda laavatunneleid.

3,1 miljardit kuupmeetrit magmat, mis jaanuarini 2007 oli välja voolanud, kattis üle 117 km² suuruse ala ja lisas Kīlauea lõunarannikule 230 hektarit maad. Seejuures oli kuni 35 m paksuse laavakihi alla jäänud 189 ehitist ja 14 kilomeetrit maanteed.
Łukasz Fabiański

**Łukasz Marek Fabiański** (sündinud 18. aprillil 1985 Kostrzyn nad Odrąs) on poola jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis West Ham United ja Poola jalgpallikoondises väravavahina.

Aastatel 2007–2014 mängis Fabiański Londoni Arsenalis, kuid oli põhiliselt Arsenali varuväravavaht. 2014. aastal liitus ta Swansea City, kus ta mängis kokku neli hooaega. 2018. aastal valiti ta Swansea City aasta mängijaks. 2019. aastal valiti ta West Ham Unitedi aasta mängijaks.

## Saavutused
### Varssavi Legia
*Ekstraklasa (1): 2005–06

### Londoni Arsenal
*FA Cup (1): 2014

## Välislingid

*Łukasz Fabiański (90minut.pl)
Glaskek

**AS Glaskek** oli Eesti ettevõte, Baltimaade ja Eesti suurim klaaspakettide, plast- ja puitakende ning alumiiniumprofiilide tootja. AS Glaskek asutati 1992. aastal Eesti erakapitalile tuginedes. 

Lisaks akendele tootis Glaskek ka klaasalumiiniumist fassaade ja alumiiniumkonstruktsioone, lükksüsteeme ning uksi.

Firmale kuulus 2010. aasta seisuga 15 tehast (sh ka Tallinnas, Tartus, Narvas, Riias ja Daugavpilsis), kus töötas üle 800 töötaja. Tal olid esindused ja filiaalid Lätis, Leedus ja Venemaal. Aasta jooksul tootis ettevõte üle 300 000 akna ja klaaspaketi. 

Juuni lõpus 2010 taotles AS Glaskeki suurim laenuandja Swedbank kohtult ettevõtte pankrotti. 11. augustil 2010 otsustas Harju Maakohus kuulutada välja ASi Glaskek pankroti võlgadega üle 10 miljoni krooni, sh maksuvõlgu 9,7 miljonit krooni ja intressivõlga 491 987 krooni.

Glaskekil oli mitu tütarettevõtet:

***AS Glaskek Alumiinium** asutati 1999. aastal AS Glaskeki tütarettevõttena, pankrotistus 2009. aastal;
***AS Glaskek-Narva** oli AS Glaskeki tütarettevõte, mis eksisteeris aastatel 1997–2009;
***AS Glaskek Puitaken** oli AS Glaskeki tütarettevõte, mis eksisteeris aastatel 1997–2004;
***AS Glaskek Tallinn** oli AS Glaskeki tütarettevõte aastatel 2004–2009, muutis 2009. aastal nime aktsiaseltsiks **Delooralt** ja pankrotistus samal aastal; 
***AS Glaskek Tartu** oli AS Glaskeki tütarettevõte, mis eksisteeris aastatel 2000–2009;
***OÜ Glaskek Trading** oli 2006. aastal asutatud AS Glaskeki tütarettevõte.

## Viited

## Välislingid
*AS Glaskeki koduleht (arhiveeritult)
*Glaskeki pankrot kasvatab töötute ridu, 2. august 2010
*Võlausaldajad ei pidanud Glaskeki päästmist mõttekaks, 14. oktoober 2010
*Glaskek võis aknatellijailt alusetult raha nõuda, err.ee, 27. jaanuar 2011
Akranes

**Akranes** (ametlikult **Akraneskaupstaður**) on linn Islandi lääneosas Vesturlandis.

Landnámabóki järgi asutasid linna iiri vennad Þormóður gamli Bresason ja Ketill Bresason. Iiri päritolule viitavad ka mõned ümbruskonna talunimed.

Poolsaare tipp, millel linn asub, kandis varem nime **Skagi** ja kõnekeeles kasutatakse seda tänapäevani ka linna nimena.

Akranes sai aleviõigused 1874. aastal ja linnaõigused 1942.

Peamine majandusharu on kalandus. Linnas asub tsemenditehas.

Akranesi jalgpalliklubi ÍA Akranes on 18-kordne Islandi meister.

Linnas on koduloomuuseum.

## Viited

## Välislingid
*Akranesi koduleht
*Akranesi muuseumi koduleht
Indre'i departemang

**Indre'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas.

Departemang on nime saanud Indre'i jõe järgi.

Departemang jaguneb halduslikult:

Departemangu ümbritsevad Indre-et-Loire'i, Loir-et-Cheri, Cheri, Creuse'i ja Vienne'i departemang.

## Vaata ka
* Indre'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Trepp

**Trepp** on eri kõrgusel asuvate pindade vahel liikumiseks mõeldud rajatis või tarind, mis jagab vertikaalse vahemaa väiksemateks osadeks horisontaalsete tasapindade ehk trepiastmete abil. 

Trepid võivad olla sirged või keerdus või koosneda kahest või enamast üksteisega nurga all ühenduses olevast osast. Treppe kasutatakse peamiselt hoonetes, vähem hoovides ja looduses. Trepp võib olla valmistatud puidust, metallist, betoonist, kivist, klaasist vm. Olenevalt trepi materjalist valmistab trepi selleks vastavad teadmised ja oskused omandanud ehitaja.

Trepi peamine osa on trepimarss ehk astmestik. Trepiastme möödud leitakse valemiga
1 sügavus + 2 kõrgust = 58 kuni 62 cm.
Trepil võivad olla veel trepivõre või vähemalt käsipuu ning korruse- ja vahemademed.

Trepi projekteerimisel joonestatakse välja kõik astmed ja näidatakse tõusu suund.

## Puittrepp

### Ehitus
Puittrepp koosneb põsk-, astme- ja varvaslaudadest. Põsklauad peavad olema vähemalt 18–22 cm laiad ja 7–8 cm paksud. Astmelauad valmistatakse 4–5 cm paksused. Varvaslaudu kasutatakse siis, kui on tegemist umbtrepiga. Varvaslaua paksus on tavaliselt 25 mm. Trepi valmistamiseks kasutatakse hööveldatud laudu. Trepi elemendid ühendatakse omavahel tappidega ja kinnitatakse kas naelte või poltidega.

### Puittrepi hooldamine
Puittreppi võib hooldada tolmuimejaga, aeg-ajalt ka niiske lapiga. Puiduõliga immutatud detailidele tuleb kord aastas teha korduvõlitamist. Õliga töödeldud treppide puhul peaks niiske lapiga puhastamise asemel eelistama kuivalt puhastamist.

### Puittrepi mõõtmed
Trepi mõõtmed, eriti tema kallak ja astme kõrgus peaksid jääma kogu trepi ulatuses samaks.
Järgmised trepi mõõdud on olulised:
* astme tõus mõõdetakse iga astme pealt järgmise peale, inimene astudes liigub igale astmele astudes selle maa üles
* astme sügavust mõõdetakse astme algusest kuni astme vertikaal tõusuni 
* astme minekut mõõdetakse astme laua esimesest äärest kuni järgmise astme laua ääreni. See on maa, mida inimene läbib edasi liikudes trepil. Vältimaks segadust on trepi astmete arv trepi tõusude arv mitte reaalsete astmete arv. Trepi kogupikkus on horisontaalne vahemaa, mida mõõdetakse esimese tõusu pealt kuni viimase tõusuni.
* trepi kogu tõus või kõrgus on kõrgus kahe korruse vahel, kui trepil on N kogus astmeid siis kogu kõrgus trepil on N* astme tõusude arv
* trepi kalle on suhe trepi kõrguse ja tema astme arvu vahel (see on kujutletav joon trepi astme alumisest otsast kuni järgmiseni)
* pearuum on trepi astme ja lae vaheline kaugus.

## Galerii

Opera Garnier Stairway 2008.JPG|Suur paraadtrepp Pariisi ooperimajas
Flickr - tm-tm - Crumbling steps.jpg|Lagunev kivitrepp Tallinna Linnahalli juures
Reigi pastoraat (10).JPG|Reigi kirikumõisa peahoone veranda trepp


## Vaata ka
*eskalaator
*keerdtrepp
*paraadtrepp
*Põhjakonna trepp
*redel

## Viited

## Välislingid
*
Karboksürühm

**Karboksürühm** ehk **karboksüülrühm** on orgaanilist hapet karboksüülhapet iseloomustav funktsionaalrühm, mida tähistatakse valemiga –C(=O)OH ehk –COOH ehk –CO2H.

Karboksürühm koosneb karbonüülrühmast ja hüdroksüülrühmast ning on karboksüülhappe molekuli osa, sest ei eksisteeri iseseisvalt. 

Kuna karbonüülrühm on elektronide aktseptor ja hüdroksüülrühm on elektronide doonor, siis need rühmad moodustavad kergesti vesiniksidemeid. Karboksüülhapete happelised omadused tulenevad elektrontiheduse nihkumisest karbonüülrühma hapniku aatomi poole ja O-H sideme polarisatsioonist.

Karboksüülhappe vesilahuses võib karboksürühm laguneda ja moodustada kaks iooni:
:R-COOH  R-COO− + H+.

Kuid karboksüülhapped on nõrgad happed ja neutraalses vesilahuses nende molekulid üldiselt ei moodusta ioone. Näiteks etaanhappe molekulidest laguneb toatemperatuuril vesilahuses üksnes 0,02%. Seda arvu saab suurendada elektronegatiivsete lisandite abil. Etaanhape on omakorda karboksüülhapetest keemiliselt kõige aktiivsem, ülejäänud karboksüülhapetel on see arv veelgi väiksem.

Ühendeid, milles on kaks või kolm karboksürühma, nimetatakse vastavalt dikarboksüül- ja trikarboksüülhapeteks. Neid esineb looduses karboksüülhapetest märksa harvem.

Rühma –CH2–COOH nimetatakse **karboksümetüülrühmaks**.
Sioule

**Sioule** on jõgi Prantsusmaal, Allier' vasakpoolne lisajõgi.

Jõgi algab Keskmassiivilt Orcivali lähedalt. Suubub vasakult Allier' jõkke.

Jõe pikkus on 167 km (mõnedel andmetel 150 km).

Sioule voolab läbi Puy-de-Dôme'i ja Allier' departemangu. Jõe ääres asuvad Pontgibaud, Ébreuil ja Saint-Pourçain-sur-Sioule.

## Pilte

Pilt:Pont menat 3.jpg|Sild Menat's 
Pilt:Sioule chateauneuf 2.jpg|
Pilt:Viaduc des Fades.jpg|Fadesi viadukt


## Välislingid
Célé

**Célé** on jõgi Prantsusmaal, Loti parempoolne lisajõgi.

Jõgi algab Keskmassiivilt Calvineti lähedalt. Suubub paremalt Lotti.

Célé pikkus on 104 km.

Jõgi voolab Cantali ja Loti departemangus. Jõe ääres asuvad Saint-Constant, Bagnac-sur-Célé ja Figeac.

## Välislingid
Troopiline ookeaniline kliima

**Troopiline ookeaniline kliima** on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik ookeanide troopikas paiknevatele osadele. Et piirkonnas valitsevad aasta läbi passaadid, siis nimetatakse seda mõnikord **passaatkliimaks**.

Troopilisele ookeanilisele kliimale on iseloomulikud mõõdukalt kõrged õhutemperatuurid, mis kasvavad suvel ekvaatori suunas temperatuurini +20 kuni +27 °С. Talvel muutuvad kõrgematel laiuskraadidel õhutemperatuurid madalamaks ning ulatuvad kuni +10 kuni +15 °С.

Et atmosfäär on ebastabiilne ja seal esineb inversioon, siis tekib palju rünk- ja kihtrünkpilvi, keskmine pilvisus on üle 50%. Aga sademete hulk on suhteliselt väike, välja arvatud saarte tuulepealsetel külgedel. Näiteks Hawaii saarte hulka kuuluva Kauai saare tuulepealsel küljel on aasta keskmine sademete hulk umbes 12 000&nbsp;mm aastas, mille põhjuseks on niiskete õhumasside tõus kirdeküljel. Sama saare tuulealusel küljel on aasta keskmine sademete hulk vaid 560&nbsp;mm.

Avatud ookeanis on ilm tavaliselt kuiv, mõnikord sajab nõrka vihma. Harva sajab tugevat vihma seoses troopiliste tsüklonite tegevusega.

## Viited
Rodeesia

**Rodeesia**, alates 1970. aastast ametlikult **Rodeesia Vabariik** (*Republic of Rhodesia*), oli aastatel 1965–1979 Lõuna-Aafrikas eksisteerinud tunnustamata riik. Riik oli merepiirita, piirnedes lõunas Lõuna-Aafrika Vabariigiga, Betšuaanamaaga (hiljem Botswana) edelas, Sambiaga loodes ja Mosambiigiga idas.

Rodeesiat võib pidada *de facto* järglasriigiks Briti Lõuna-Rodeesia kolooniale, mis oli 1923. aastal saavutanud omavalitsuse. Riik nimetati pärast kodusõda 1980. aastal ümber Zimbabweks.

Rodeesia suurimaid linnad olid pealinn Salisbury (tänapäeval Harare) ja Bulawayo. Poliitikas ja majanduselus domineeris enamjaolt valge elanikkond, mis moodustas riigi üldisest rahvastikust umbes 8% (300 000). Enamik mustanahalisi sai valimisõiguse 1979. aastal. Riigi suurimad ekspordiallikad olid kroom, teras ja tubakas.

## Vaata ka
* Põhja-Rodeesia
* Loode-Rodeesia
* Kirde-Rodeesia
* Lõuna-Rodeesia

## Välislingid
*
Karolina Gočeva

**Karolina Gočeva** (makedoonia Каролина Гочева; sündinud 28. aprillil 1980 Bitolas) on Põhja-Makedoonia laulja. Ta on esindanud oma maad kahel Eurovisiooni lauluvõistlusel.

2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel sai tema laul "Od nas zavisi" ("Од нас зависи") 19. koha. 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel pääses ta poolfinaalist edasi finaali lauluga "Mojot svet". Poolfinaalis sai ta 9. ning finaalis 14. koha.

## Välislingid
* Koduleht
Maas

**Maas** (prantsuse keeles *Meuse*, hollandi keeles *Maas*, vallooni keeles *Mouze*, ladina keeles *Mosa*) on jõgi Prantsusmaal, Belgias ja Hollandis. Jõe pikkus on 925 km, valgala pindala 36 000 km².

Maasi jõgi saab alguse 409 m kõrguselt Kirde-Prantsusmaalt Langresi platoolt Bassigny mikropiirkonnast Le Châtelet-sur-Meuse'i vallast Pouilly-en-Bassigny külast, voolab põhjasuunas Sedani ja Charleville-Mézièresini, läbib Ardennid, edasi voolab Belgia territooriumil. Namuri juures pöörab kirdesse, voolab Ardennidest lääne pool, pärast Liège'i pöörab põhja. Belgias suubuvad Maasi ka suuremad lisajõed Sambre ja Ourthe. Seejärel voolab ta mööda Belgia ja Hollandi piiri. Hollandi territooriumil voolab põhjasuunas Venloni ja pärast pöörab läände. Reini haruga ühinedes moodustab ühise delta ja suubub Hollandsch Diepi, endisse Põhjamere lahte.

Jõgi toitub sademetest ja sulaveest. Alamjooksul on keskmine äravool 300–400 m³/s, suurim kuni 3000 m³/s.

Laevatatav ülemjooksuni, kanalite kaudu ühenduses Schelde, Seine'i, Reiniga jt. Sedanist ülesvoolu on rajatud lüüsid. Alamjooksul ületab jõe veetase tasandiku maapinna taset, seetõttu on üleujutuste kaitseks Maasi jõesäng piiratud tammidega.

Maasi kaldal asuvad Neufchâteau, Commercy, Verdun, Sedan, Charleville-Mézières, Nouzonville, Revin, Givet, Dinant, Namur, Andenne, Huy, Liège, Maasmechelen, Maastricht, Ruremonde, Venlo.

Maasis on Belgia suurim saar l'île de Dave.
Sulgpilved

**Sulgpilved** ehk *cirrus vertebratus* (*Ci vertebratus* ehk *Ci vert*) on kiudpilvede vorm. Nad on tavaliselt läänest itta ulatuvad kõrgel (parasvöötmes kõrgusel 7–10 km, troopikas kõrgusel 17–18 km) paiknevad pikad kitsad pilveribad, mis koosnevad jääkristallidest. 

Sulgpilved on läbipaistvad ega kata kogu taevast, neil on iseloomulik katkendlik struktuur: keskel on tihedam pilveriba ja sellest hargnevad kahele poole pilveniidid. Nad esinevad tavaliselt juhul, kui ilm on hea ning on olemas tõusvad õhuvoolud ja õhu turbulentsus. 

Sulgpilved on saanud nimetuse selle järgi, et sageli sarnanevad nad linnusulega, mille keskset rootsu ümbritsevad kahest küljest õrnad suleebemed. 

Pilved meenutavad ka vanaaegset kaartega laeva ja seetõttu on neid kutsutud ka **Noa laevaks**.
 
Mõnikord on neid võrreldud ka kala skeletiga, sest nad meenutavad kala selgroogu roietega.

Nende kuju võib meenutada ka mäeahelikku satelliidipildil, kus pilved sarnanevad lumikattega mäeahelikuga, mille harjalt voolavad kahes suunas alla jõed.

Kui taevas on sulgpilved, võib ennustada, et mõne aja pärast, näiteks järgmisel päeval, saabub vihm.

## Viited

## Välislingid
*Ci vertebratus, sulgpilved Ilm.ee kodulehel
Tarni departemang

**Tarni departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas. 

Departemang on nime saanud Tarni jõe järgi.

Tarni departemang jaguneb Albi ringkonnaks (keskus Albi) ja Castresi ringkonnaks (keskus Castres), 23 kantoniks ja 314 vallaks.

Departemangu number on 81.

2015. aastani kuulus departemang Midi-Pyrénées' piirkonda.

## Vaata ka
* Tarni departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Kärla Maarja-Magdaleena kogudus

EELK **Kärla Maarja-Magdaleena kogudus** on luterlik kogudus Kärlal, mis kasutab Kärla kirikut.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda.

Koguduse õpetaja on Rene Reinsoo, organist Ülle Vallaste, juhatuse esimees Paavo Mändar.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 13 Kärla kirikus.

## Koguduse vaimulikud
* 1625–1642, Thomas Cothenius
* 1642–?, Martin Lemchen
* 1653–1692, Peter Schönberg
* 1693–1710, Jodocus Kohl (ca 1653 – 1710)
* 1711–1742, Michael Städter
* 1742–1755, Leonhard Samuel Swahn
* 1755–1787, Friedrich Reinhold Dreyer  (1717–1787)
* 1787–1794, Georg Christian Seeland
* 1795–1828, Johann Heinrich Koch
* 1829–1874, Wilhelm Johann Benedikt Meder
* 1875–1876, August Jacob Westren-Doll, hooldajaõpetaja Mustjalast
* 1877–1878, Christoph Friedrich Mickwitz IV
* 1878–1907, Johannes Kerg, hooldajaõpetaja Kaarmalt
* 1908–1910, August Pass, hooldajaõpetaja Kaarmalt
* 1911–1918, Gustav Hermann Axel Oehrn
* 1918–1920, Hugo Bernhard Rahamägi, hooldajaõpetaja Kaarmalt
* 1923–1930, Herbert Lieberg, hooldajaõpetaja Kaarmalt
* 1931–1932, Ernst Adolf Greinert, hooldajaõpetaja Ansekülast
* 1937–1940, Artur Vipper
* 1942–1944, Endel Kõpp, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
* 1944–1944, Karl Lipping
* 1946–1955, Eduard Kalda, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
* 1956–1960, Rinaldo Nurm, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
* 1960–1970, Richard Saaremets, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
* 1970–1971, Juhan Vaher, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
* 1971–2001, Elmar Reinsoo, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
** 1993–2000 diakon Rene Reinsoo
* 2001–, Rene Reinsoo, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt

## Viited
Käsmu kogudus

EELK **Käsmu kogudus** on luterlik kogudus Käsmus Haljala kihelkonnas, mis kasutab Käsmu kirikut.

Kogudus kuulub Viru praostkonda.

Koguduse õpetaja on Urmas Karileet, organist Külli Erikson, juhatuse esimees Heino Laanemets.

Jumalateenistused toimuvad pühapäeviti kell 15 Käsmu kirikus.

## Välislingid
* EELK Käsmu kogudus Facebookis
Käru kogudus

EELK **Käru kogudus** on luterlik kogudus Kärus, mis kasutab Käru kirikut.

Kogudus kuulub Järva praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Jaanus Noormägi, organist Meeli Rammul, juhatuse esimees Merje Parts.

Iseseisva Käru koguduse alguseks saab lugeda 1749. aastat, kui valmis esimene Käru puukirik. Praegune kirik valmis 1860. aastal, kui eelmine kirik oli kogudusele kitsaks jäänud ja lammutatud.

## Koguduse õpetajad
* 1836–1859, Carl Eduard Anton Körber**     ** 
* 1860–1891, Ernst Johann Georg Sokolowsky
* 1891–1892, Paul Maurach 
* 1892–1893, August Constantin Hörschelmann noorem
* 1894–1901, Paul Alexander Robert Hörschelmann
* 1901–1904, Ernst Gottlieb Jaesche, hooldajaõpetaja Vändrast
* 1904–1907, Joosep Liiv, hooldajaõpetaja Vändrast
* 1907–1910, Paul Alexander Robert Hörschelmann
* 1911–1932, Jaan Nuudi

* 1933–1937, Elmar Maks Kikas
* 1936–1950, Eduard Uibo
* 1950–1956, Julius Voolaid, hooldajaõpetaja Türilt
* 1956–1961, Gustav Kaarli
* 1961–1966, Karl Puusemp, hooldajaõpetaja Türilt
* 1966–1969, Kalle Mesila
* 1969–1971, Hermann Andreas Nirk
* 1971–1978, Karl Puusemp, hooldajaõpetaja Türilt
* 1979–1989, Harald Meri, hooldajaõpetaja Türilt
* 1989–1993, Sulev Sova
* 1993–2000, Teet Hanschmidt, hooldajaõpetaja Türilt
* 2000–2009, Andres Tšumakov
* 2009–2024, Teet Hanschmidt, hooldajaõpetaja Türilt
* 2024–2024, Katrin-Helena Melder, hooldajaõpetaja Järva-Jaanist
* 2024–, Jaanus Noormägi, hooldajaõpetaja Türilt
Neljas Kuriili väin

**Neljas Kuriili väin** (vene keeles Четвёртый Курильский пролив) on väin Vaikse ookeanis Venemaa idaosas, eraldab Onekotani ja Makanruši saart  Paramuširi ja Antsiferovi saarest ning ühendab Ohhoota merd Vaikse ookeaniga.

Väina pikkus on umbes 30 km, vähim laius 1,5 km, suurim sügavus üle 1100 m. Rannik on järsk, kaljune.

Põhjas on ühendatud Lužini väina ja Jevreinovi väinaga.  

Loodete keskmine kõrgus 1,0 m.

Väin paikneb Sahhalini oblasti akvatooriumis ja selle rannik on asustamata.
Loksa Püha Neitsi Maarja kogudus

EELK **Loksa Püha Neitsi Maarja kogudus** on luterlik kogudus Loksal, mis kasutab Loksa kirikut.

Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Ahti Udam, organistid Harri Roopenani ja Kai Peterson, juhatuse esimees Eivolt Genergard.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.30 Loksa kirikus.

## Köstrid-koolmeistrid
Kuni 1920 oli köstri asemel ametis laulumees.
* 1827–1859 Jaagup Janter (1798–1859)
* 1859–1915 Jaagup Janter (1832–1915)
* 1926–1928 Joosep Janter (1866–1928)

## Viited
Leesi Katariina kogudus

EELK **Leesi Katariina kogudus** on luterlik kogudus Leesil, mis kasutab Leesi kirikut.

Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Jaanus Jalakas, organist Harri Roopenani, juhatuse esimees Karli Lambot.

Jumalateenistused on kaks korda kuus kell 13.00 Leesi kirikus.

## Koguduse pastorid ja õpetajad
*1939–1953, Albert Roosvalt, hooldajaõpetaja Kuusalust
*1953–1958, Eduard Salumäe, hooldajaõpetaja Kuusalust
*1958–1972, Johannes Tammets
*1972–1985, Eduard Salumäe, hooldajaõpetaja Kuusalust
*1985–1997, Endel Kuulpak, hooldajaõpetaja Kuusalust
**1997–1998, diakon Jaan Lahe
*1998–1998, Jaanus Jalakas, hooldajaõpetaja Kuusalust
*1998–2000, Heiki Reila, hooldajaõpetaja Loksalt
*2000–2024, Jaanus Jalakas, hooldajaõpetaja Kuusalust
*2024–2024, Ahti Udam, hooldajaõpetaja Loksalt
*2025,– Külli Suurevälja, hooldajaõpetaja Tallinna Peetelist

## Viited
Kõpu Peetri kogudus

EELK **Kõpu Peetri kogudus** on luterlik kogudus Kõpus, mis kasutab Kõpu Peetri kirikut.

Kogudus kuulub EELK Viljandi praostkonda.

Koguduse õpetaja on Hedi Vilumaa, organist on Mihkel Pajupuu, juhatuse esimees Taivo Lehesmets.

Jumalateenistused algavad pühapäeviti kell 11 või vastavalt kavale Kõpu Peetri kirikus.

## Koguduse pastoreid
* 1891–1923 Johann Tischler
* 1925–1927 Georg Wilhelm Kiviste
* 1928–1937 Andres Põldmets
* 1937–1945 Gustav Johannes Küla
* 1946–1949 Henn Unt, hooldajaõpetaja Viljandi Jaanist
* 1949–1956 Alfred Tooming, hooldajaõpetaja Viljandi Paulusest
* 1956–1957 Voldemar Kuljus, hooldajaõpetaja Paistust
* 1957–1964 Jaan Muru, hooldajaõpetaja Paistust
* 1964–1968 Harri Haamer, hooldajaõpetaja Tarvastust
* 1968–1969 Martin Terasmaa, hooldajaõpetaja Viljandi Paulusest
* 1969–1982 Harri Haamer, hooldajaõpetaja Tarvastust
* 1982–1983 Andres Põder, hooldajaõpetaja Suure–Jaanist
* 1983–1983 Heino Nurk, hooldajaõpetaja Suure–Jaanist
* 1983–1987 Harri Haamer, hooldajaõpetaja Tarvastust
* 1987–1990 Heino Nurk, hooldajaõpetaja Suure–Jaanist
* 1990–1997 Helmut Mõtsnik, hooldajaõpetaja Suure–Jaanist
* 1997–1998 Jaan Tammsalu, hooldajaõpetaja Viljandi Jaanist
* 1998–2003 Mart Salumäe, hooldajaõpetaja Viljandi Paulusest
* 2003– Hedi Vilumaa

## Vaata ka
*Kõpu Peetri koguduse vaimulikud

## Välislingid
* Koguduse koduleht
Püha Jakobi kogudus

EELK **Püha Jakobi kogudus** on luterlik kogudus Pühal.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Anti Toplaan. Juhatuse esimees on Mati Mägi.

Jumalateenistus on igal pühapäeval algusega kell 15.00 Püha Jakobi kirikus.
## Püha Jakobi koguduse vaimulikud
*1519– , Gerhardus Becle
*1520– , Johann Su(e)per
*1522– , Theodoricus Eichler
*–1554, Jacob Klovennagel
*1554– , Matheus Laurman
*1572–1573, Timann Brakel (u 1535–1602), koguduse pastor, Taani valitsusajal
*1574– , Joachim Balke, hooldajaõpetaja Kuresaare kogudusest
*1597–1598, Georgius Strecke
*1598–1599, Bartholomäi Corneri
*1575–1576, Timan Brackel
*1577–1639, Christian Buchar(d)ius
*1640–1655, Martin Grickunnus
**1648–1649, Jacobus Ewold (surn. 1664)
*1656/1687–1689, Johannes Taustius noorem,  Püha Jakobi koguduse pastor
*1690–1710, Georg Melitz (surn. 1710 katku)
*1710–1715, Andreas Anton Krull (surn. 1738
*1716–1730, Conrad Willcken
*1731, Johann Ludwig Dittmar (1713–1763)
*1732–1738, Jakob Gottlieb Gonsior
*1739–1770, Carl Friedrich Papperitz
*1771–1782, Johan Michael Stange
*1783–1785, Johann von Luce, Püha Jakobi koguduse pastor
*1785–1833, Peter Heinrich von Frey, Püha Jakobi koguduse pastor
*1834–1888, Heinrich Gahlnbäck, Püha Jakobi koguduse pastor
*1888–1906, Gottwald Grohmann, Püha Jakobi koguduse pastor
*1907–1911, Johan Reitag, Püha Jakobi koguduse pastor
*1911–1914, Gustav Friedrich Eduard Bunndt, hooldajaõpetaja Valjala kogudusest
*1915–1918, Hugo Bernhard Rahamägi, hooldajaõpetaja  Kaarma kogudusest
*1918–1919, Aleksander Alver
*1918–1919, Adolf Greinert, ajutine õpetaja kt
*1921–1926, Gustav Friedrich Eduard Pundt, hooldajaõpetaja Valjala kogudusest
*1929–1933, Harri Haamer, Püha Jakobi koguduse kirikuõpetaja
*1935–1939, Rudolf Reinaru, Püha Jakobi koguduse kirikuõpetaja
*1939–1941, 1943–1946 Paul Uibopuu, Püha Jakobi koguduse kirikuõpetaja
*1946–1954, Alfred Tammiko, Püha Jakobi koguduse kirikuõpetaja
*1954–1959, Rikhold Klaas, Püha Jakobi koguduse kirikuõpetaja
*1959–1967, Armand Leimann, Püha Jakobi koguduse õpetaja
*1967–1968, Juhan Vaher, Püha Jakobi koguduse ajutine õpetaja
*1968–1981, Toomas Paul, Püha Jakobi koguduse hooldajaõpetaja
*1981–1985, Jüri Vallsalu, Püha Jakobi koguduse kirikuõpetaja
*1989–1991, Mart Salumäe, Püha Jakobi koguduse kirikuõpetaja
*1991–1992, Elmar Reinsoo, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
*1992, Jaan Tammsalu, Püha Jakobi koguduse hooldajaõpetaja
*1993– Anti Toplaan, Püha ja Kuressaare koguduse kirikuõpetaja
*Püha Jakobi koguduse vaimulikud

## Viited
Lüganuse Ristija Johannese kogudus

EELK **Lüganuse Ristija Johannese kogudus** on luterlik kogudus Lüganusel.

Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Avo Kiir, koguduse diakon on Tõnis Tamm. Organist on Inge Kasesalk. Juhatuse esimees on Risto Lindeberg.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Lüganuse kirikus, lisaks on kuu 1. ja 3. pühapäeval algusega kell 09.30 teenistus Kiviõlis.

## Lüganuse koguduse vaimulikud
*enne 1550 Balthasar Pommeranus
*1546 Joachim Gorries, Lüganuse Ristija Johannese koguduse pastor
*1571–1574, 1582–1589 Petrus Stamer
*1589–1596 Jacob Hohenkirchen
*1596–1598 Elias Hilner
*1623 Johannes Lotaides
*1624–1630 Michael Michaelis
*1632–1646 Andreas Besicke
*1647–1660 Wolmar Holtzhausen
*1661–1698 Martin Closius (surn. 1703)
*1699–1710 Heinrich Kohsen
*1716–1735 Andreas Chalenius (surn. 1735)
*1735–1770 Eberhard von Renteln  (surn. 1770)
*1771–1780 Gabriel Kempe
*1781–1787 Georg Salomon
*1788–1795 Otto Wilhelm Masing
*1795–1844 Carl Friedemann Vogt
*1844–1882 Carl Heinrich Friedemann Vogt (1838–1844 adjunkt)
*1882–1918 Carl Ferdinand Sigismund Walther
*1920–1939 Bruno Hörschelmann
*1940–1944 Martin Ots
*1949–1959 Johannes Selliov
*1959–1971 Arnold Võsu
*1971–1973 Evald Odar
*1973–1973 Elmar Kull, hooldajaõpetaja Narvast
*1973–1985 Einar Soone
*1985–1993 Üllar Kask
*1993–1997 Aarne Lätte
*1997–1998 Avo Kiir, hooldajaõpetaja Iisakult
*1998–2003 Ahto Mäe
*2003–2011 Avo Kiir, hooldajaõpetaja Iisakult
*2011–2014 Jaanus Klaas
*2014–2011 Avo Kiir, hooldajaõpetaja Iisakult
*2022–2023 Peeter Kaldur, hooldajaõpetaja Jõhvist
*2023– Ulvar Kullerkupp

## Vaata ka
*Lüganuse kalmistu, Lüganuse kirikuaed, Lüganuse vana kalmistu
*Lüganuse pastoraat
## Viited
Õunapuu-võrgendikoi

**Õunapuu-võrgendikoi** (*Yponomeuta malinellus*) on võrgendikoilaste sugukonda kuuluv liblikas.

Ta on Euroopas levinud viljapuukahjur. Ta elab peamiselt õunapuudel, harvem pirnipuudel.

Koi talvitub röövikuna. Kevadel ja suve algul söövad röövikud puude pungi ja lehti ning mässivad lehed ja hiljem terved oksad paksu võrgendisse. Kollakasrohelised röövikud kogunevad võrgendist kootud pesadesse. Juulis koovad nad igaüks endale hõbevalge kookoni, mille sees nad nukkuvad. Juuli lõpul või augustis kooruvad nukkudest liblikad. Liblikas muneb okstele kuni sajast munast koosnevaid kogumikke ning katab need näärmenõrega, mis moodustab oksaga värvuselt sarnaneva tugeva kilbi. Kilbi all munadest koorunud röövikud taluvad isegi kuni &minus;37 kraadini ulatuvat pakast.

## Pilte

Pilt:Yponomeuta.malinellus.mounted.jpg|Liblikas
Pilt:Yponomeuta malinellus 7501.jpg|Võrgendisse mähkunud puu
Pilt:Yponomeuta malinellus 2.jpg|Võrgendipesa


## Viited

## Välislingid
Turrialba

**Turrialba** on asula Costa Ricas Cartago provintsis.

Asula geograafilised koordinaadid on .

Turrialba elanike arv on 32 752 (2010, arvutuslik).

## Viited
Kai Kai

**Kai Kai** (1840. aastate lõpp – umbes 1940) oli kitsai keelejuht, viimane kitsai keele kõneleja, kes keelt vabalt valdas. Tema käest pärineb peaaegu kogu teadaolev kitsai keeleaines.

## Elulugu

Kai Kai täpne sünniaasta ei ole teada. 1929. aastal, kui algas Kai Kai koostöö keeleteadlase Alexander Lesseriga, oli ta veidi üle 80-aastane. Kai Kai oli olnud mitu korda abielus, kuid pärast oma viimase abikaasa surma pidas ta üle 40 aasta elu lõpuni lesepõlve. Kai Kai elas kauem kõikidest oma lastest ja lastelastest. Pärast 1900. aastat elas Kai Kai üksinda Oklahomas, Anadarkost 8 miili põhjas enne Indiaaniterritooriumi kaotamist valitsuse antud hingemaal asuvas rohtelamus. Aastal 1923 lasi Kai Kai Anadarkos resideerival indiaanivolinikul endale kõrvalhoonega puumaja ehitada. Kai Kai elatas ennast peamiselt valgetele talunikele väljarenditud hingemaalt saadavast tulust, enda kasutada jättis ta ühe aakri. Pärast Saint Louise maailmanäitusel käimist 1904. aastal vältis Kai Kai linnu ja rahvahulki ning rohkem ta kodust ei lahkunud, välja arvatud kord nädalas Anadarkos toidukraami järel käimine. 1932. aastal kirjutas ajakiri Time Kai Kaist lühikese portreeloo, esitledes teda "viimase kitsaina". Kai Kai suri kas 1930. aastate lõpus või 1940. aastate alguses.

## Töö keelejuhina

1928. aastal tuvastas Oklahomas välitöödel viibiv Alexander Lesser vaid neli võimalikku kitsai keele kõnelejat. Kuna kitsai keel oli viiest kado keelkonda kuuluvast keelest väljasuremisele kõige lähemal, tegi Lesseri doktoriväitekirja juhendaja Franz Boas talle ülesandeks igakülgselt kitsai keeleainest koguda ja kirjeldada. 1929. aasta suvel naasis Lesser Oklahomasse, kus töötas kahe nädala jooksul viie keelejuhiga, keda peeti kitsai keele kõnelejateks. Töö toimus vitšita keele tõlgi vahendusel, sest keelejuhtidest keegi inglise keelt ei vallanud. Lesser tegi peatselt kindlaks, et Anadarko ümbruses hajutatult vitšitate seas elavatest viimastest kitsaidest suutis vaid Kai Kai kitsai keelt vabalt kõnelda. Kuna vaid kitsai ja vitšita keelt rääkiv Kai Kai inglise keelt ei osanud, toimus Lesseri töö ka Kai Kaiga alguses vitšita keele tõlgi Tom Haddoni vahendusel. Aja jooksul omandas Lesser kitsai keele põhialused ning tõlgi abi kasutati edaspidi vaid pisteliselt uute sõnade ja tekstide tõlkimiseks.

Lesser dokumenteeris Kai Kai abiga kitsai keelt 1929. ja 1930. aasta suvel ning pisteliselt veel järgnenud sügisel ja talvel. Analüüsitud interlineaarsete kitsai tekstide maht ületas lõpuks 750 lehekülge, millele lisandub üle 500 lehekülje muid märkmeid ja muuteparadigmasid. Kokku kirjutas Lesser Kai Kailt üles umbes 25 eri pikkusega teksti. Lisaks koostas Lesser tekstides leiduvast ja keelejuhi käest süstemaatiliselt kogutud sõnavarast põhjaliku sedelkogu.

## Viited
Gerhard Alexander Robert Plath

**Gerhard Alexander Robert Plath** (13. oktoober 1897 Käina – 2. juuni 1983 Paderborn) oli Eesti vaimulik.

Lõpetas aastal 1915 Tallinna Toomkooli. Õppis aastatel 1915–1916 ja 1920–1924 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastatel 1916–1917 ja 1918–1920 oli sõjaväeteenistuses. Ordineeriti 3. jaanuaril 1926 õpetajaks.

Oli aastatel 1926–1927 Peetrimõisa koguduse abiõpetaja ja 1927–1939 sama koguduse õpetaja. Töötas aastatel 1923–1939 lisaks kooliõpetajana.

Siirdus aastal 1939 Saksamaale. Oli aastatel 1940–1945 pastor Lüderitzis (praegu Łabiszyn Żnini maakonnas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Poolas) ning aastatel 1941–1945 Wehrmachti juures. 1945–1953 oli sõjavangis. 1954–1956 oli ametis Bielefeldi läheduses Eckardtsheimis Betheli kiriklikus abiorganisatsioonis. 1956–1964 oli ta pastor Rietbergis (Nordrhein-Westfaleni liidumaal). Läks aastal 1964 emerituuri. Suri aastal 1983 Paderbornis.

## Isiklikku
Tema isa Paul Wilhelm Ernst Plath oli Käina Martini koguduse õpetaja, vend Werner Arthur Wolfgang Plath oli arst. Tema poeg Volker Plath on pastor Saksamaal.

## Viited
Antarktiline kliima

**Antarktiline kliima** on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik antarktilisele kliimavöötmele. Aasta läbi valitsevad siin antarktilised õhumassid, mis põhjustavad madalaid õhutemperatuure. Seda põhjustab ka päikesekiirte väike langemisnurk, kuni poole aastani kestav polaaröö ning valge jää ja lumega kaetud pinna tõttu suur albeedo ehk peegelduva kiirguse osakaal. Samuti on Antarktise keskmine üldkõrgus üle 3000 m, mis tähendab, et õhutemperatuurid on keskmiselt 18 kraadi võrra madalamad kui meretasemel. Antarktist ümbritsev Läänetuulte hoovus takistab soojema veega veemasside liikumist rannaaladele.

Antarktilise kliimaga piirkondades on väga madalad õhutemperatuurid nii talvel (keskmine õhutemperatuur mandri keskosas −60...−70&nbsp;°C (mererannikul on õhutemperatuur kõrgem – umbes −30...−35&nbsp;°C), absoluutne miinimum −89,2&nbsp;°C oli registreeritud Vostoki polaarjaamas 21. juulil 1983) kui ka suvel (jaanuari keskmine õhutemperatuur mandri keskosas on umbes −25...−45&nbsp;°C, mere rannikul umbes −5...+2&nbsp;°C). Absoluutne maksimum Antarktises (+14,6&nbsp;°C) on registreeritud Hope Bay rannikul ja Vanda polaarjaamas 5. jaanuaril 1974.

Aasta keskmine sademete hulk on umbes 166&nbsp;mm, aga see kõigub kliimavöötme ulatuses suurtes piirides (suurim on üle 600&nbsp;mm Antarktika poolsaarel, madalaim 50&nbsp;mm aastas Antarktise keskosas). Sademed on peaaegu alati lume kujul.

## Tüüpilised kliimadiagrammid

Pilt:Bellingshauseni kliimadiagramm.png|Bellingshauseni polaarjaama kliimadiagramm
Pilt:Novolazarevskaja kliimadiagramm.png|Novolazarevskaja polaarjaama kliimadiagramm
Pilt:Davise kliimadiagramm.png|Davise' polaarjaama  kliimadiagramm
Pilt:Amundsen scott kliimadiagramm.png|Amundsen-Scotti polaarjaama kliimadiagramm 


Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastab antarktilisele kliimatüübile E polaarkliima kõige soojema kuu keskmise temperatuuriga alla +10&nbsp;°C, kus eristatakse kaht kliimatüüpi: ET – tundrakliima kõige soojema kuu keskmise temperatuuriga 0&nbsp;°C ja +10&nbsp;°C vahel ja EF – külmakõrbe kliima, kui ühegi kuu keskmine temperatuur ei ületa 0&nbsp;°C.