open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marcel Minnaert

**Marcel Gilles Jozef Minnaert** (12. veebruar 1893 Brugge &ndash; 26. oktoober 1970 Utrecht) oli Belgia päritolu hollandi astronoom. 

## Elulugu ja uurimistöö
Marcel Minnaert õppis bioloogiat Genti Ülikoolis ja füüsikat Leideni Ülikoolis. 

Flaami rahvuslasena mõisteti ta 15 aastaks sunnitööle ja ta põgenes Belgiast.

Pärast esimest maailmasõda töötas ta päikese füüsika uurimisrühmas Utrechti Ülikoolis. 

Aastatel 1937–1963 oli ta Utrechti observatooriumi direktor. Koos oma õpilastega tegi ta detailse päikese kiirgusspektri analüüsi, mis kulmineerus kuulsa “Utrechti Atlase” avaldamisega 1940. aastal. Nende välja töötatud kasvukõvera meetod võimaldas tähtede atmosfääri täpsemat uurimist. Ta uuris ka valguse hajumist kuu pinnal ja osales paljude kuu pinnavormide nimetamises. 

Kui ta oli teise maailmasõja ajal vangis, õpetas ta kaasvangidele astronoomiat ja füüsikat. 

Pärast sõda osales rahvusvahelistes organisatsioonides. Hinnatud õpetajana avaldas ta astronoomiateemalise luulekogu, tuntud raamatu "Nature Of Light And Colour in the Open Air" ning muid õpikuid.

## Nimetatud Minnaerti järgi

* Minnaerti resonants – üksiku mulli akustiline resonants veekeskkonnas
* Minnaerti funktsioon – fotomeetriline funktsioon, mida kasutatakse astronoomiliste vaatluste tõlgendamiseks
* Minnaert (kraater) – kraater Kuu tagaküljel
* Asteroid 1670 Minnaert

## Tunnustus

* 1951 Bruce'i medal 
* 1947 Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal 

## Viited
Lilija Līce

**Lilija Līce** (29. september 1913 – 27. mai 1991) oli läti skulptor.

## Elukäik ja haridus
Lilija Līce sündis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas talupidajate peres. Pärast karjalapsepõlve õppis ta Alsviki kihelkonnakoolis Strautiņis (1923–1928) ja Riia 3. gümnaasiumis (1928–1932). Seejärel jätkas õpinguid Läti Ülikoolis klassikalise filoloogia erialal (1933–1935). 1935–1942 töötas oma koduvallas Līči linnas. 1942. aastast õppis ta skulptuuri Läti Kunstiakadeemia skulptuuriosakonnas Teodors Zaļkalnsi juures, lõpetas 1949. aastal. Aastail 1949–1950 töötas Läti Kunstiakadeemias skulptuuriosakonna assistendina. Alates 1949. aastast osales näitustel, Läti Kunstnike liitu kuulus alates 1952. aastast.

## Looming
Kunstniku skulptuurid on selge, vaoshoitult modelleeritud vormiga, mõnikord peaaegu abstraktse vormini üldistatud, eriti graniidis. Ta on loonud ka pronksskulptuure ja reljeefe kohrutatud metallist, modelleerinud medaleid, samuti pisiplastikat terrakotas, šamotis ja muudes materjalides. Sage motiiv on hobused jooksmas, samuti moodustavad omaette lõigu tema loomingus lüürilised emasid ja lapsi kujutavad skulptuurid ja grupid. 1974. aastal toimus suur Lilija Līce loomingu ülevaatenäitus Alūksnes.

Tema teoseid on eksponeeritud kõigil vabariiklikel ülevaatenäitustel Lätis, samuti läti kunsti näitusel Moskvas 1955 ja Baltimaade kunsti näitustel Moskvas 1960. ja 1964. aastal. Kunstnik viibis loomingulistel lähetustel Moskvas 1955. ja 1959. aastail. 1968. aastal oli tema skulptuur "Õed" ülevaatenäitusel Hämeenlinna kunstimuuseumis Soomes.

Lilija Līce on maetud Alūksne kalmistule. Kunstniku 100. sünniaastapäevaks anti 2013. aastal välja raamat tema elust "Tēlniece Lilija Līce" (autor Jānis Polis), mis tugineb ta sugulaste ja kaasaegsete mälestustele kunstnikust.

## Viited

## Välislingid
* Lilija Līce kaks skulptuuri "Janu" ja "Vaikusehetk" Riia Rahvusliku Kunstimuuseumi fassaadi ees
* Lilija Līce skulptuur "Piiril" Riias
* Pronksist hobuseskulptuur Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi kogus
* Skulptuur "Leib" Alūksne muuseumis
* Katkend arvustusest kunstniku elulooraamatule "Tēlniece Lilija Līce" (läti keeles)
Lea Davidova-Medene

**Lea Davidova-Medene** (31. märts 1921 – 31. juuli 1986 Riia) oli läti skulptor.

## Haridus ja looming
1949. aastal lõpetas ta Läti Kunstiakadeemia skulptuuriosakonna, ta oli Teodors Zaļkalnsi õpilane. Tema loomingus on ülekaalus skulptuurportreed, näitustel hakkas osalema alates 1951. aastast. 1956. aastal sai ta Läti Kunstnike Liidu liikmeks.

Tema teoste hulgas on skulptuurportreed Peteris Upītisest (graniit, 1960), Mirdza Kempest (graniit, 1961), ja Andrejs Upītsist (graniit, 1964–1967), praegu asuvad need Läti Rahvuslikus Kunstimuuseumis. Aastail 1960–1992 seisis Riias Kommunaaride pargis (praegu Esplanāde) Imants Sudmalise pronksist portreebüst ja Peterburis Vene Muuseumi kogus on Karlis Zemdega portreeskulptuur (graniit, 1962–1965). 1965. aastal pälvis kunstnik nende teoste eest Läti NSV riikliku preemia.

Lea Davidova-Medene loodud sõduri portreeskulptuur oli ametlikult valitud esindama Nõukogude kunsti Pariisis toimunud Rodini muuseumi (Musée Rodin) korraldatud rahvusvahelisel skulptuurinäitusel 1966. aastal. Samal aastal sai kunstnik Läti NSV teenelise kunstitegelase aunimetuse (*Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks*).

## Retseptsioon
Kunstiteadlane Leo Gens nimetab kunstniku stiili pateetilis-esinduslikuks. Veebientsüklopeedia Oxford Art Online loeb Lea Davidova-Medene sotsialistliku realismi esindajate hulka.

## Viited

## Välislingid
* Lea Davidova-Medene skulptuurpäid Läti Rahvusliku kunstimuuseumi fassaadi ees
* Lea Davidova-Medene skulptuure mujal Riias
Lynne McGranger

**Lynne McGranger** (sündinud 29. jaanuaril 1953 Sydneys) on Austraalia näitleja.

Ta on eelkõige tuntud seebiooperist "Kodus ja võõrsil" ("Home and Away"), kus ta on alates 1993. aastast kehastanud Irene Robertsit. McGranger on Ray Meagheri järel teine kõige kauem sarjas mänginud näitleja, samuti on ta kõige pikemat aega Austraalia telesarjas mänginud naisnäitleja.

Ta töötas enne näitlejakarjääri algkooliõpetajana. Ta alustas näitlemist teatrinäitlejana, mängides muuhulgas muusikalides "Bye Bye Birdie" ja "West Side'i lugu" ("West Side Story").

## Välislingid
*
Johannes Vares-Barbaruse mälestussammas

**[[Johannes Vares-Barbarus]]e mälestussammas** on mälestusmärk, mis algselt asus Tallinnas Kadrioru administratiivhoone ees. Samba autor on August Vomm. See püstitati 1958. aastal. 1990. aastal sammas teisaldati.

## Välislingid
*Sambast Kultuurimälestiste riikliku registri fotokogus
Jälg (ajakiri)

**Jälg** oli oktoobrist 2018 – september 2019 Eestis ilmuv keskkonnasõbraliku eluviisi, rohetehnoloogia ja roheinnovatsiooni ajakiri. 

Ajakiri ilmus korra kvartalis ja väljaandjaks oli Cleantech ForEst. Kokku ilmus 4 numbrit.

Ajakirja toimetajad olid Triinu Lukas ja Kertu Loide.

## Vaata ka
*ökoloogiline jalajälg

## Viited

## Välislingid
*Erki Ani – Uus ajakiri ''Jälg'' toob eestilikku mõtteviisi roheinnovatsiooni 29. oktoober 2018
Registreeritud kastid ja hõimud

**Registreeritud kastid ja hõimud** (inglise keeles *Scheduled Castes and Scheduled Tribes*, lühendina vastavalt SC ja ST) on rahvarühmad, mis kuuluvad Indias ametlikku ajalooliselt halvemas seisus olevate rahvarühmade loetellu. Terminid "registreeritud kastid" ja "registreeritud hõimud" on fikseertitud India põhiseaduses ning need rühmad kuuluvad ühte või teise kategooriasse. Suurema osa Briti valitsusajast Indias kasutati nende kohta väljendit "rõhutud klassid" (inglise keeles *Depressed Classes*). Sisuliselt kuulub registreeritud klassidesse hindu ühiskonna madalaim osa.

Tänapäeva kirjanduses öeldakse registreeritud kastide ja hõimude kohta vahel "puutumatud". Samuti on endiselt levinud termin dalit, mis tähendab sanskriti ja hindi keeles meaning "murtud" või "laiali pillutatud", ja mida populariseeris dalitite liikumise juht India iseseisvumise ajal, majandusteadlane, reformaator ja India põhiseaduse autor B. R. Ambedkar (1891–1956), kes oli ka ise dalit. Ta eelistas terminit "dalit" Mahatma Gandhi terminile, *[[harijan]]*, mis tähendab "Hari inimest" või "Višnu inimest". 2018. aasta septembris andis valitsus välja ametliku "soovituse" erasatellidikanalitele, milles paluti neil hoiduda termini "dalit" kasutamisest, ehkki "inimõiguslased ja intellektuaalid on avaldanud vastuseisu sellest terminist loobumisele".

2011. aasta rahvaloenduse andmeil moodustasid registreeritud kastid India elanikkonnast 16,6% ja registreeritud hõimud umbes 8,6%. 1950. aasta loend "Constitution (Scheduled Castes) Order, 1950" loetleb selle 1. registris 1108 kasti 29 osariigis ja "Constitution (Scheduled Tribes) Order, 1950" loetleb selle 1. registris 744 hõimu 22 osariigis.

India iseseisvumisest saati on registreeritud kastidele ja hõimudele antud reserveeritud seisund, mis tagab teatud ulatuses poliitilise esindatuse. Põhiseadus kehtestab üldised põhimõtted registreeritud kastide ja hõimude positiivseks diskrimineerimiseks.

## Viited
Silinderpõrnikas

**Silinderpõrnikas** (*Sinodendron cylindricum*) on mardikaline silinderpõrnika perekonnast.

Silinderpõrnikas on musta värvi, sinakas-rohelise läikega. Kehapikkus on umbes 15–18 mm. Isaste pea esiosas on pikk sarvelaadne moodustis, mis annab neile ninasarvikut meenutava välimuse. Emastel silinderpõrnikatel on selle koha peal vaid väike kühmuke.
Elupaigana eelistavad metsa, kus toituvad puumahlast. Vastsed toituvad aga kõdunevast puidust, eriti saarest või pöögist.


Pilt:Sinodendron cylindricum (Lucanidae), ♀ (9517197019).jpg|Emane silinderpõrnikas
Pilt:Sinodendron cylindricum (Lucanidae) - taking off (9519992066).jpg|Väljasirutatud tiibadega silinderpõrnikas
Pilt:Sinodendron cylindricum (Linné, 1758) (6553759673).png|Silinderpõrnikas pealtvaates

## Viited

## Välislingid
*
Derental

**Derental** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 9,23 km². 31. detsembril 2017 elas seal 583 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.derental.de
Deensen

**Deensen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 11,02 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1381 inimest.

Seal on sündinud rahvusvaheliselt tuntud skulptor Ursula von Rydingsvard.

## Viited
210 eKr

**210. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXLIV (544).

## Sündmused
*Teine Puunia sõda
**Herdonia lahing

## Sündinud
*Han Huidi, Hiina keiser
*Ptolemaios V, Egiptuse kuningas

## Surnud
*Qin Shi Huangdi, Hiina keiser
Kagiso

**Kagiso** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.

Kagiso on asutatud 1920. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kagiso elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,33%, värvilisi 0,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08%, valgeid 0,06% ja teisi 0,16%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 47,60% inimesi, suulu keelt 14,72%, koosa keelt 12,10%, sotho keelt 6,95%, pedi keelt 4,81%, tsonga keelt 4,42%, venda keelt 2,82%, inglise keelt 2,75% ja ndebele keelt 1,31%.

## Viited
Eschershausen

**Eschershausen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 23,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 646 inimest. Vald asub umbes 20 km Holzmindenist kirdes ja 50 km Hannoverist lõunas.

## Inimesed

* Wilhelm Raabe (1831–1910), Saksa kirjanik, aukodanik aastast 1901
* Hans Scheibert (1887–1969), *Deutsche Schlauchbootfabrik* (paadivabrik) asutaja, aukodanik aastast 1967
* Georg Bode (1838–1910), Saksa jurist, loodusteadlane ja ajaloolane

## Viited
Apicius

**"Apicius"** on ladinakeelne kogumik vanarooma toiduretsepte. Varajastes trükiväljaannetes nimetati seda sageli ka "De re coquinaria" ("Kokandusest") või "De re culinaria" ("Kulinaariast"). 

Üldiselt arvatakse, et see on koostatud 1. sajandil, kuna selle keel sarnaneb pigem vulgaarladina kui klassikalise ladina keelega; hilisemad vulgaarladina keeles (nagu *ficatum*, *bullire*) retseptid lisati hiljem.

Kogumiku pealkiri tuleneb selle autorsuse ekslikust omistamisest Rooma gurmaanile Marcus Gavius Apiciusele, millalgi 1. sajandil keiser Tiberiuse valitsusajal. Üks kahest vanemast säilinud käsikirjast on pealkirjaga "API CAE", samuti omistatakse tekstis Apiciusele mõned retseptid (*Patinam Apicianam sic facies*, IV, 14; *Ofellas Apicianas*, VII, 2).
Maanteesõit

**Maanteesõit** on jalgrattaspordi ala, mis toimub kattega teedel.

Maanteesõit on jalgrattaspordi kõige populaarsem elukutseliste ala, kui arvestada võistlejate, võistluste ja pealtvaatajate hulka.

Kaks levinumat võistlusformaati on ühisstart, kus start antakse kõigile võistlejatele korraga, ja eraldistart, kus võistlejad või võistkonnad stardivad samale rajale eri aegadel ning nende paremusjärjestus selgitatakse välja raja läbimiseks kulunud aja mõõtmisel.

## Vaata ka
*Maanteesõidu maailmameistrivõistlused
!!Going Places!!

**"!!Going Places!!"** on Herb Alpert and the Tijuana Brassi viies album. Selle laskis välja   oktoobris 1965 A&M Records ja 2005. aastal Shout!Factory. Produtsendid olid Herb Alpert ja Jerry Moss.

Julius Wechteri laulu "Spanish Flea" kasutati regulaarselt telesaates "The Dating Game".
Võrdlusoperaator

**Võrdlusoperaator** on kahekohaline loogiline operaator. Neid kasutatakse eelkõige võrrandites ja võrratustes ning programmeerimiskeelte loogilistes avaldistes.

Programmeerimiskeeltes kasutatakse võrdlusoperaatoreid enamasti silmustes ja hargnemiskäskudes. Võrdlusele järgneb reeglina hargnemine.
Blessig

**Blessig** (vene keeles *Блессиг*) oli Elsassist Wasselnheimist pärit käsitöölise- ja literaadisuguvõsa.

## Ajalugu
Teateid suguvõsa kohta on XVII sajandist, mil Wasselnheimis sündinud Mathias Blessig (1623−1688) oli Elsassis väikeses Steinmetzi linnas müürsepp ja hiljem raehärra. Temaga algab ka perekonnaliin. Pojapoeg Johann Blessig (1688−1746) asus elama Strassburgi, kus pidas võõrastemaja. Viimase pojapoeg Philipp Jakob Blessig (1762−1832) rändas noore kaupmehena Tallinna, sai seal 1793. aastal kodanikuks ja oli veel 1807. aastal I Gildi kaupmees. 

Hiljem kolis ta Peterburi ja sai osanikuks Friedrich Kümmeli ettevõttes, mis alates 1813. aastast kandis nime Blessig & Co. Tema järeltulijad jäidki Venemaaga seotuks kuni XX sajandi alguseni, samuti pidasid nad Inglismaal Liverpoolis kaubamaja. Philipp Jakobi pojapoeg Georg Blessig (1830−1884) omandas 1863. aastal Rāmuļi pandimõisa, mille ta sai hiljem päriseks ja mis jäi tema järeltulijate majandada kuni võõrandamiseni 1920. aastal. Suguvõsa kustus meesliinis 2007. aastal.

## Suguvõsa liikmeid
*Friedrich Johann Blessig (1818−1887), filoloogiakandidaat, tõeline riiginõunik
*Wilhelm Blessig (1866−1939), Riia linnanõunik, Riia linnamõisate valitsuse direktor, mõisaomanik
*Ernst Friedrich Blessig (1859−1940), meditsiinidoktor, tõeline riiginõunik, Tartu ülikooli professor

## Blessigi suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa Läti distrikt:
**Rāmuļi (*Ramelshof*) (1863−1866 ja 1866−1869 pandi-, 1869−1920 pärusvaldus), Sprēstiņi (*Spurnal*) (1876−1920)

## Kirjandus
*Seuberlich, Erich. *Stammtafeln deutsch-baltischer Geschlechter*. − Deutsche Stammtafeln in Listenform. Band IV. 3. Reihe. Hrsg. Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V. Leipzig: Verlag Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V., 1931. Veerg 48-57 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001252,00033.html?prozent=.
Mehikoorma ausammas

**Mehikoorma ausammas** on Põlva maakonnas Mehikoorma vallas Mehikoorma külas asuv ausammas, mis on pühendatud II maailmasõjas Eesti riikliku iseseisvuse taastamise eest võidelnud eesti sõjaväelastele. Ausamba idee autor on Kaljo West. Ausamba tegi Kuno Raude. Ausammas avati 26. augustil 2006.

Mehikoorma ümbruses Lämmijärve kaldal toimusid veebruaris 1944 Eesti kaitselahingud.

## Viited

## Välislingid
*http://kultuur.elu.ee/ke485_ausammas.htm
Häbbi sellel', kes petta tahhab!

"**Häbbi sellel', kes petta tahhab!**" (saksa keeles "Schande über den, der betrügen will") on 1819 Peter Andreas Johann Steinsbergi kirjutatud eestikeelne näidend. Seda peetakse esimeseks täielikult eestikeelseks näidendiks. Näidend kanti esimest korda ette 5. aprillil 1819 (ukj) Tallinnas.

## Viited
Stubai

**Stubai** võib tähendada:
*Stubai Alpid, mäestik Kesk-Ida-Alpides Euroopas
*Stubaital, Stubai Alpide keskne org
Alarma Records

**Alarma Records** oli leibel, mis kuulus Newpax Recordsile ja Frontline Recordsile. 

Selle moodustas 1983 ansambel Daniel Amos koos Tom Howardiga ansambli "Doppelgänger" väljaandmiseks. Nimi on pandud Daniel Amose albumi "¡Alarma!" järgi. 

## Artistid
* afewloosescrews
* Altar Boys
* Daniel Amos
* Dead Artist Syndrome
* Dr. Edward Daniel Taylor
* Edin-Ådahl
* Rick Elias
* Every Day Life
* Hoglund Band
* Jacob's Trouble
* Lifesavers
* Mad at the World
* Michael Knott
* Mortal
* Poor Old Lu
* Scaterd Few
* Shades of Blue
* The Swirling Eddies
* David Zaffiro
* Terry Scott Taylor
* Walk on Water
* White Frogs
Kroonu onu

"**Kroonu onu**" (täispealkirjaga "Kroonu onu. Nali kahes näituses") on 1885 Juhan Kunderi kirjutatud näidend. Näidendi kirjastas Heinrich Laakmann. Näidendis pilkab Kunder eesti talupoegade pahesid.

## Viited

## Välislingid
*
Nigel

**Nigel** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.

Nigel on asutatud 1886. aastal, kui seal avastati kulla leiukoht. Linn on saanud nime Walter Scotti romaani "The Fortunes of Nigel" järgi.

Alates 2000. aasta detsembrist ei ole Nigel enam iseseisev omavalitsus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nigeli elanikest mustanahalisi aafriklasi 44,89%, valgeid 33,40%, värvilisi 16,67%, India ja Aasia päritolu inimesi 3,95% ja teisi 1,09%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 43,49% inimesi, suulu keelt 23,32%, inglise keelt 16,06%, sotho keelt 5,34%, koosa keelt 2,94%, tsvana keelt 1,92%, pedi keelt 1,68% ja tsonga keelt 1,30%.

## Viited
Vīksna vald

**Vīksna vald** (läti keeles *Vīksnas pagasts*) on vald Lätis Balvi piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Bērzkalne, Kubuli, Susāji, Kuprava ja Žīguri vallaga ning Alūksne piirkonna Mālupe ja Liepna vallaga.

Valla pindala on 122 km². 2016. aasta seisuga elas seal 690 inimest. Aastal 2011 elas vallas 565 lätlast, 120 venelast, 3 valgevenelast ja 3 ukrainlast. Valla keskus on Vīksna küla, vallavanem on Dzintra Pipcāne.

## Ajalugu

Vīksna vald moodustati aastal 1936, mil selle maad eraldati Balvi vallast. 1945. aastal moodustati valda Georgijeva, Nikolajeva ja Oknupe külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Nikolajeva külanõukoguga likvideeritav Oknupe külanõukogu, ent kolhoosi Zaveti Iļjiča maad liideti Georgijeva külanõukoguga. Aastal 1960 liideti sellega Liepna külanõukogu kolhoosi Pobeda maad. Aastal 1965 liideti sellega osa likvideeritavast Georgijeva külanõukogust, ka nimetati külanõukogu ümber Vīksna külanõukoguks. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mīzaji muinaskalmed ehk Sõjahauad ja Kauguri mäe linnamägi. Kohaliku kaitse all on Mežarija tuulik, Vīksna õigeusu kirik, Derdziņi muinaskalmed, Aizezere muinaskalmed ja Kačupe muinaskalmed ehk Baabamägi. Valla suurim jõgi on Bolupe. Looduskaitse all on Mežareja künnapuu, Miezaji künnapuu, Vīksna Õõnestamm, Lauzi Suurmänd, Osīši vana pärn, Annasbirzsi künnapuu, Aizezere põõsastamm, Ozolkalni tamm ja Makšinova tamm.

## Külad

Vallas on 32 küla. Valla keskuses Vīksnas (*vidējciems*) oli aastal 2018 213 elanikku. Teised valla külad on staatusega *skrajciems* – Aizezere 8 elanikuga aastal 2018, Annasbirzs 14 elanikuga aastal 2018, Apšukolns 5 elanikuga aastal 2007, Ašusils 9 elanikuga aastal 2018, Augstābirzs 5 elanikuga aastal 2018, Berezņaks 7 elanikuga aastal 2018, Čāgas 8 elanikuga aastal 2018, Dampadruva 5 elanikuga aastal 2018, Derdziņi 26 elanikuga aastal 2007, Dubudeksnis 10 elanikuga aastal 2018, Egļukolns 26 elanikuga aastal 2018, Georgijeva 5 elanikuga aastal 2018, Jūdiņi 4 elanikuga aastal 2018, Kačupe 8 elanikuga aastal 2018, Louzi 17 elanikuga aastal 2018, Makšinova 32 elanikuga aastal 2018, Makšinovas Strauti 5 elanikuga aastal 2018, Mežareja 4 elanikuga aastal 2018, Mīzaji 10 elanikuga aastal 2018, Oknupe 4 elanikuga aastal 2018, Pakalnīši 6 elanikuga aastal 2018, Pārkuni 4 elanikuga aastal 2007, Pokuļova 19 elanikuga aastal 2007, Rimši 1 elanikuga aastal 2018, Smiltine 7 elanikuga aastal 2018, Sprūgas 26 elanikuga aastal 2018, Strauti 31 elanikuga aastal 2018, Ukraina 6 elanikuga aastal 2007, Vackuprava 7 elanikuga aastal 2018, Valentinova 2 elanikuga aastal 2018 ja Zaļmežnīki 4 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
México rahvusvaheline lennujaam

**México rahvusvaheline lennujaam** (hispaania keeles *Aeropuerto Internacional de la Ciudad de México, AICM*); ametlikult *Aeropuerto Internacional Benito Juárez* (**Benito Juáreze rahvusvaheline lennujaam**) (IATA: **MEX**, ICAO: **MMMX**) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Méxicot Mehhikos. 

Lennujaam on Mehhikos ja Ladina-Ameerikas kõige reisijaterohkem lennujaam. Lennujaam on Mehhiko rahvusliku lennufirma Aeroméxico kodulennujaam. Lennujaamas on kaks lennurada, millest pikem on 3952 meetrit pikk. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 44 miljonit reisijat.
Saare sosinad

"**Saare sosinad**" oli 2012–2013 Kanal 2-s näidatud Eesti teleseriaal, mille režissöör ja stsenarist on Elo Selirand. Kahe hooaja peale jõudis eetrisse kokku 40 osa.

Tegemist on suhtedraamaga, mille tegevustik toimub Madeira saarel.

Seriaali peaosades on Jaan Rekkor ja Marilyn Jurman. Teistes osades teevad kaasa Viire Valdma, Marika Vaarik, Tiit Sukk, Indrek Sammul, Margus Tabor, Helene Vannari ja Inga Salurand. 

## Viited

## Välislingid
* Sarjast Kanal 2 kodulehel
* "Saare sosinad" on uus kodumaine draamasari. Maaleht/Delfi 11. veebruar 2012
Vīksna

**Vīksna** või **Viksna** (vanasti ka **Vīksnumežs**, **Nikolajeva**) on küla (*vidējciems*) Lätis Balvi piirkonnas, Vīksna valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 125 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 13 ja Riiast 224 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel Stacija põhikooli Viksna osakond, rahvamaja ja raamatukogu.

Küla tekkis Abrene-Sita raudtee Vīksna raudteepeatuse juurde. Aastal 1945 nimetati see ümber Nikolajevaks, seda nime kandis küla aastani 1965.  Nõukogude ajal oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.

Külas asub aastal 1916 ehitatud õigeusu kirik.

## Viited
Marcos Witt

**Marcos Witt** (sünninimi **Jonathan Mark Witt Holder**; sündinud 19. mail 1962 San Antonios) on ameerika kristliku muusika laulja ning pastor.

## Albumid
### Stuudioalbumid
*1986 "Canción a Dios"
*1988 "Adoremos!"
*1990 "Proyecto AA"
*1992 "Te Anhelo"
*1992 "A una voz
*1995 "Recordando...una misma senda"
*1996 "Es Navidad"
*2001 "Vivencias"
*2004 "Tiempo de Navidad
*2007 "Sinfonía del Alma"
*2009 "En Adoración"

### ''Live''-albumid
*1991 "Tú y Yo"
*1992 "Alabanza y Adoración: Te Exaltamos"
*1993 "Poderoso"
*1993 "Grandes son tus maravillas"
*1994 "¡Alabadle!"
*1996 "Venció"'
*1998 "Preparad el Camino"
*1999 "Enciende una luz"
*1999 "Él volverá"
*2000 "Todos Deben de Saber"
*2000 "Homenaje A Jesús"
*2000 "Venceu"
*2001 "Sana Nuestra Tierra"
*2002 "El Encuentro"
*2003 "Dios de Pactos"
*2003 "Amazing God"
*2005 "Dios es Bueno"
*2006 "Alegría"
*2008 "Sobrenatural"
*2011 "25 Concierto Conmemorativo"
*2017 "Jesús Salva"

### Kogumikalbumid
*1994 "Lo Mejor de Marcos"
*1998 "Lo Mejor de Instrumentales"
*1998 "Lo Mejor de Marcos II"
*2003 "Lo Mejor de Marcos III"
*2004 "Antología"
*2005 "Solo Adoración"
Imants Sudmalis

**Imants Sudmalis** (18. märts 1916 Cēsis, Liivimaa kubermang – 25. mai 1944 Riia) oli läti partisan ja kommunist, Nõukogude Liidu kangelane (postuumselt autasustatud 23. oktoobril 1957).
Regilaulutuba

**Regilaulutuba** on regilauluteemaline ürituste sari, mis toimub igal aastal Eesti Rahva Muuseumis. Ürituse eestlauljaks valitakse üks tuntud pärimusmuusik, kelle eestvedamisel laulavad teised kaasa.

Igal üritusel on oma nimi ja teema. Näiteks 2018 lauldi õhtu- ja unelaulusid.

## Eestlauljad

*2017 Jaak Juhanson
*2018 Anneli Vilbaste

## Viited

## Välislingid
*Üritusest ERMi kodulehel
Uus Laul 1994

**Uus Laul 1994** oli 1994. aastal Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni korraldatud lauluvõistlus. Võistlus toimus Tallinna Linnahallis. Võistluse võitis Evelin Samuel lauluga "Vari ja roos". 

Televaatajate ja publiku preemia sai Maarja-Liis Ilus, kes esitas laulu "Paradiis".

Võistluse toimumise ajendiks oli see, et Eesti ei pääsenud 1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele. Seetõttu korraldati alternatiivne üritus Uus Laul 1994.

## Viited

## Välislingid
*Võistlused saated ERRi digiarhiivis
Läänemere mängud

**Läänemere mängud** (inglise *Baltic Sea Games*) olid iga nelja aasta tagant toimunud spordivõistlused, kus osalesid Läänemere-äärsed riigid (sealhulgas Eesti).

Esimesed mängud toimusid 1993 Tallinnas.

Teised mängud toimusid 1997 Leedus Kaunases. 1997 oli kavas 29 spordiala. 1997 võtsid mängudest osa 11 riigi sportlased, kokku umbes 2500 sportlast.

2001 ei leitud võistlustele korraldajat ja siiani (2018) pole enam toimunud.

## Vaata ka
*Läänemere noorte mängud (inglise *Baltic Sea Youth Games*)

## Viited

## Välislingid
*Avati Läänemere mängud Õhtuleht, 28. juuni 1997
Rolands Kalniņš

**Rolands Kalniņš** (9. mai 1922 Vecslabada, Ludza maakond – 17. mai 2022 Riia) oli läti filmilavastaja.

Rolands Kalniņš on pärit postiametniku perekonnast. 1940. aastal lõpetas ta Riia 1. Keskkooli.  

Aastatel 1947–1990 töötas ta Riia Filmistuudios. Alates 1990. aastast töötas filmistuudio Trīs juhatajana ja oli üheksa filmi produtsent. 

## Filmid

## Viited
Stadtoldendorf

**Stadtoldendorf** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Linna pindala on 24,86 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5758 inimest.

## Kultuur
### Muuseumid

* Stadtmuseum im Charlotte-Leitzen-Haus
* Freilichtmuseum Mühlenanger

### Hooned

* Försterbergturm, 13. sajandist
* Hagentorturm
* Kellbergturm
* Homburgi loss, vana küla kohal
* Altes Rathaus (aastast 1875)
* Ratskeller (aastast 1621)
* Charlotte-Leitzen-Haus

## Viited

## Välislingid

* www.stadtoldendorf.de
Wangelnstedt

**Wangelnstedt** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 15,15 km². 31. detsembril 2017 elas seal 571 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.stadtoldendorf.de
Kubuli vald

**Kubuli vald** (läti *Kubulu pagasts*) on vald Lätis Balvi piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Balvi linnaga, Bērzkalne, Rugāji ja Vīksna vallaga, Alūksne piirkonna Mālupe ja Jaunanna vallaga ning Gulbene piirkonna Litene vallaga.

Valla pindala on 167 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1386 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1237 lätlast, 270 venelast, 10 valgevenelast, 4 ukrainlast, 4 poolakat ja 5 leedulast. Valla keskus oli varem Kurna küla, tänapäeval on keskuseks Kubuli. Vallamaja asub aadressil Balvu iela 15, vallavanem on Artūrs Luksts.

## Ajalugu

Valla maad kuulusid varem Balvi mõisale. Aastal 1945 moodustati Balvi vallas Kubuli külanõukogu, aastal 1949 Balvi vald likvideeriti. Aastal 1959 liideti sellega likvideeritavad Celmene ja Dekšņi külanõukogu. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Nime sai see Kubuli metsa järgi, mis katab suuremat osa valla territooriumist. Aastani 2010 oli valla nimi *Kubuļi vald*. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Rijnieki muinaskalmed ehk Sõjahauad. Kohaliku kaitse all on Pērkone Zvirbuļi muinaskalmed ja Sõjahaudade muinaskalmed. Valla tähtsamad jõed on Sita jõgi ja Bolupe. Looduskaitse all on Pansionaadi künnapuu, Ezerābeli Idatamm, Ezerābeli Põhjatamm, Ieviņlauki tamm, Kurna tamm, Grīvasgola pärn, Vana park, Krastmaļase tamm, Kubuli Ozoli tamm, Gruzdova tamm ja Dvorupe tamm. Valla loodeosa jääb Sita ja Pedetsi luha hoiualale.

## Külad

Vallas on 39 küla. Valla keskuses Kurnas (*vidējciems*) oli aastal 2018 48 elanikku. Teine sama kategooria küla on Balvu stacija 484 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems* – Brīdīši 25 elanikuga aastal 2018, Celmene 118 elanikuga aastal 2018, Celmenīki 33 elanikuga aastal 2018, Dekšņi 1 elanikuga aastal 2017, Druvenīki 43 elanikuga aastal 2018, Dvorupe 9 elanikuga aastal 2018, Esmeraldova 28 elanikuga aastal 2018, Ežusola 26 elanikuga aastal 2018, Fabrika 31 elanikuga aastal 2018, Grīvgols 1 elanikuga aastal 2018, Guznova 36 elanikuga aastal 2018, Gūbusola 7 elanikuga aastal 2018, Joņusola 1 elanikuga aastal 2018, Kozlova 7 elanikuga aastal 2018, Krasnogorka 20 elanikuga aastal 2018, Lasinnaja 4 elanikuga aastal 2018, Liepava 1 elanikuga aastal 2018, Līdumnīki 3 elanikuga aastal 2018, Meirāni 16 elanikuga aastal 2018, Nikolajeva 15 elanikuga aastal 2018, Oļģina 1 elanikuga aastal 2018, Palnupe 2 elanikuga aastal 2018, Paulāni 5 elanikuga aastal 2018, Pārkuni 44 elanikuga aastal 2018, Pordari 2 elanikuga aastal 2018, Rūbežnīki 21 elanikuga aastal 2018, Silacīms 26 elanikuga aastal 2018, Sita 28 elanikuga aastal 2018, Sitas stacija 3 elanikuga aastal 2003, Steķintava 44 elanikuga aastal 2018, Stirnusola 8 elanikuga aastal 2018, Zači 33 elanikuga aastal 2018, Tīreļi 17 elanikuga aastal 2018, Trūpiņi 18 elanikuga aastal 2018, Tutinova 36 elanikuga aastal 2018, Vasiļjeva 11 elanikuga aastal 2018 ja Vladimirova 13 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Jānis Streičs

**Jānis Streičs** (26. september 1936 Preiļi vald – 5. märts 2026 Leedu) oli läti filmilavastaja ja stsenarist.

Jānis Streičs lõpetas 1955. aastal Rēzekne Pedagoogilise Kooli. Lõpetamise järel töötas lühikest aega õpetajana ja võeti seejärel sundajateenistusse Nõukogude armees. 1963. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Konservatooriumi teatriteaduskonna lavastajana. 1963–1990 töötas ta Riia Filmistuudios filmilavastajana.

Aastatel 1991–1995 oli ta Läti Kinematografistide Liidu esimees.

## Filmid

## Viited

## Välislingid
E.O.S. ralli

**E.O.S. ralli** (inglise keeles *E.O.S. Rally*) oli 2000. aastatel Eestis toimunud autoralli. Võistluste peasponsor oli ettevõte E.O.S. Võistlused olid osa Eesti meistrivõistlustest rallis.

2002 korraldas võistlusi AS EK Holding.

## Võitjad
*2001 Markko Märtin
*2002 Markko Märtin
*2003 Markko Märtin
*2005 Markko Märtin

## Viited

## Välislingid
*https://www.rally.ee/?a=a018&b=412
Lavakujundus

**Lavakujundus** on kunstivorm, kus stsenograafi poolt on kokku pandud visuaalsed elemendid lavastuse ruumis.

See moodustab terviku, hõlmates rekvisiite, dekoratsioone, kostüüme, valgust, heli ja multimeediaefekte. Need elemendid loovad keskkonna, milles toimub lavastus.

## Eesmärk
Lavakujunduses dekoratsioonide kasutamise eesmärk on luua vastav ajastu, ajaline määratus (lumelabidas – talv), koht (vastav keskkond), meeleolu (romantiline) või karakteristika (piip, kepp). Lisaks kasutatakse dekoratsioone ka näitleja tegevuse toetamiseks, näiteks vihahoos millegi puruks viskamine.

## Alaliigid
*Dekoratsioon

Lavadekoratsioonide alla kuuluvad mitmesugused riputised, raamdekoratsioonid ehk kulissid, plastilised ehk ruumilised dekoratsioonid, poolplastilised dekoratsioonid, poodiumid, trepid ja käsipuud.

*Rekvisiit

Lavakujunduses on rekvisiidid jaotatud kolme valdkonda: lavarekvisiidid, käsirekvisiidid ja kujunduselemendid. Lavarekvisiidid on enamasti suuremad esemed, mis loovad vajalikku atmosfääri ning mida on lihtne laval transportida. Näiteks mööbel, vaip ja ahi. Käsirekvisiidid on väiksemad esemed, mida näitlejad saavad vajadusel endaga kaasas kanda. Nendeks võib olla näiteks taldrik, kiri, raamat ja latern. Kujunduselementideks peetakse üldjuhul selliseid rekvisiite, mida näitlejad ei puutu ega kasuta, näiteks kardinad, seinamaalid ja laternad.

*Kostüüm

Kostüüme kasutatakse lavakujunduses karakterite võimendamiseks. Kostüüme saab liigitada kaheks – visuaalselt nähtavad ja varjatud. Varjatud kostüümielemendid on aluspluus, korsett, püksid, sukad jms. Lisaks kuuluvad varjatud kostüümi alla ka keha moonutavad elemendid, näiteks padjad kõhu või lihaste suurendamiseks. Visuaalselt nähtavate kostüümielementide alla kuuluvad riided, aksessuaarid (saapad, mütsid, kotid), ehted, parukad ning ka näitlejate grimm.

*Helikujundus

Helikujundus luuakse vastavalt stseeni meeleolu loomiseks. Helitehnik loob heliefekte ja muusikat. Helikujundus kooskõlastatakse dekoratsioonide, rekvisiitide, kostüümide ja valguskujundusega.

*Valguskujundus

Lavakujunduses kasutatakse valguskujundust eri valgusallikate kaudu lavastuse atmosfääri loomiseks. Valgusallikateks võivad olla nii prožektorid kui ka küünlad ja lambid. Valguskujundus luuakse vastavalt atmosfääri, karakteri, konteksti või objekti informatsiooni edasiandmiseks.

## Stsenograaf
Stsenograaf ehk lavakujundaja on kunstnik, kes loob ja organiseerib kõik vajaminevad elemendid lavakujunduse loomiseks. Üldjuhul jaotuvad need oskused selliste töötajate vahel nagu butafoor, kostüümikunstik, grimeerija, helitehnik ja valguskujundaja.

## Viited
Bit (täpsustus)

**BIT** tähendab järgmist:
*BIT (kirjastus)

**Bit** tähendab järgmist:
*Bit (eksperimentaalkombinaat), Nõukogude-aegne

**bit** tähendab järgmist:
*bit on  andmehulga mõõtühiku bitt tähis (sümbol)
Milestone Media

OÜ **Milestone Media** (varasema nimega *Saare Media*) on Eesti meediaettevõte, mis on tegelenud kirjastamisega ja filmitootmisega.

Ettevõte asutati 1998.

2014 tootis ettevõte dokumentaalfilmi "Sõda rahu ajal".

## Viited
Eesti Ajaleht Välismaal

**Eesti Ajaleht Välismaal** oli eesti pagulaste kirjastusühisus Saksamaal. 

1948 andis ühisus ajalehte Eesti Post.

## Viited
Kurna (Kubuli)

**Kurna** on endine küla Lätis Balvi piirkonnas. Seal asus Kubuli valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 115 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 5 ja Riiast 212 kilomeetri kaugusel. 

Lisaks vallamajale asuvad külas veel lasteaed, valla vabaõhulava, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu.

Küla on üks vanemaid Kubuli valla asulaid. Kurna varasem asukoht oli tänapäevasest asulast lõuna pool, küla vanast asupaigast on tänapäeva asulasse toodud vana rist.

Tänapäeva Kurna rajati 1970. aastatel, kui külla rajati kolm korterelamut. 1971. aastal ehitati sinna ka kultuurimaja ja ülejäänud taristu.

Kurna küla on kavas ühendada Fabrika, Druvenīki ja Balvu stacija külaga ühiseks Kubuli külaks.

## Viited
Üks (ajakiri)

**Üks : terviseajakiri tervetele** oli Eesti ajakiri, mis ilmus aastatel 2005–2014. Ajakirja andis välja OÜ Meedium. 

Ajakiri ilmus kuus korda aastas. 

2005–2012 oli ajakirja toimetaja Ülli Plink ja 2013–2014 Anne Veskimeister.

## Viited

## Välislingid
*
Balvi vald

**Balvi vald** (läti keeles *Balvu pagasts*) on vald Lätis Balvi piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Balvi linna ning Bērzkalne, Kubuli ja Rugāji vallaga.

Valla pindala on 82,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 726 inimest. Aastal 2011 elas vallas 581 lätlast, 98 venelast, 5 valgevenelast, 3 ukrainlast, 1 poolakas ja 4 leedulast. Valla keskus on Naudaskalnsi küla, vallavanem on Andris Ķerāns.

## Ajalugu

Vald kujunes Balvi mõisast. Aastal 1935 oli valla pindala 445,6 km² ja seal elas 11 038 inimest. Aastal 1945 moodustati Balvi vallas Kubuli, Balvi, Silamala, Vistusala, Ploskena, Celmene ja Dekšņi külanõukogu, aastal 1949 Balvi vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Balvi külanõukoguga likvideeritavad Silamala ja Medņi külanõukogu, ent kolhoosi Strana Sovetov maad liideti Ploskena külanõukoguga. Aastal 1961 liideti külanõukoguga Kubuli ja Ploskena külanõukogusse kuulunud sovhoosi Balvi maad. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa Rugāji külanõukogust, samas loovutas külanõukogu maid Rugāji ja Ploskena külanõukogule. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all üks linnamägi. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Kübaramägi ja Lācupe keskaegne kalmistu ehk Sõjahauad. Looduskaitse all on Kārnīte künnapuu, Ozoli tamm ja Veckalni tamm.

## Külad

Vallas on kakskümmend kolm küla. Valla keskuses Naudaskalnsis (*vidējciems*) oli 2018. aastal 153 elanikku. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems* – Āžudambis 32 elanikuga aastal 2018, Centramuiža 63 elanikuga aastal 2018, Dobenieki 11 elanikuga aastal 2018, Dūrupe 16 elanikuga aastal 20187, Dzeņalauzs 22 elanikuga aastal 2018, Kārklinieki 11 elanikuga aastal 2018, Keņi 15 elanikuga aastal 2018, Lācupe 25 elanikuga aastal 2018, Lāčugabali 4 elanikuga aastal 2018, Lemešava 27 elanikuga aastal 2018, Mēķi 21 elanikuga aastal 2018, Pilskalns 15 elanikuga aastal 2018, Plītinava 24 elanikuga aastal 2018, Rāvusala 1 elanikuga aastal 2018, Reči 16 elanikuga aastal 2018, Salmaņi 16 elanikuga aastal 2018, Silamala 11 elanikuga aastal 2018, Stepjugabali 13 elanikuga aastal 2018, Žaugupe 28 elanikuga aastal 2018, Ūzulsola 13 elanikuga aastal 2018, Vaņki 23 elanikuga aastal 2018 ja Verpuļeva 131 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Naudaskalns

**Naudaskalns** (latgali **Naudyšova**, vanasti ka **Naudaskolns** ja **Naudišova**) on küla (*vidējciems*) Lätis Balvi piirkonnas, Balvi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 115 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 5 ja Riiast 228 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel rahvamaja, kultuuri- ja spordikeskus ning raamatukogu.

Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.
## Viited
Aleksandrs Leimanis

**Aleksandrs Leimanis** (17. september 1913 Gavrilovo küla, Smolenski kubermang – 17. juuni 1990 Riia) oli läti filmilavastaja.

Aleksandrs Leimanis lõpetas 1939. aastal Moskvas Anatoli Lunatšarski nimelise Riikliku Teatrikunstiinstituudi. Töötas seejärel Tšeboksarõ, Semipalatinski ja Omski teatrites ja läti kunstiansambites. Alates 1944. aastast elas Lätis. Ta oli 1946–1947 Noorsooteatri ja 1952–1953 Jelgava Draamateatri pealavastaja. Alates 1954. aastast töötas Leimanis Riia Filmistuudios. Lisaks oli ta aastatel 1948–1957 Läti Riikliku Konservatooriumi teatriteaduskonna õppejõud ja 1971–1973 kateedrijuhataja.

## Filmid

## Viited
Ya‘qūb Ḩaydarī

**Moḩammad Ya‘qūb Ḩaydarī** (passinimi **Mohammad Yaqub Haidari**; puštu ja pärsia  محمد یعقوب حیدری; sündinud 15. mail 1962) on tadžiki päritolu Afganistani ettevõtja ja poliitik.

Haidari on lõpetanud tehnikakooli Kabulis, 1980-1984 õppis ta Minski kõrgemas poliitilises sõjakoolis. 1984-1987 teenis ta Afganistani kaadriohvitserina, tõustes hiljem Afganistani julgeolekuteenistuse ülema nõunikuks. 

1989. aastal alustas ta põllumajandusäriga Ida-Euroopas, talle kuulusid mitmed toiduainetööstusettevõtted ning ka karjamaid. Hiljem alustas ta põllumajandustoodete impordi-ekspordiga Afganistani.

2001–2003 oli ta Eesti piimandusettevõtte AS Rapla Diary juht.

2013. aastast on ta Afganistani turvaettevõtte TacForce juht.

2002. aastast alates oli ta Ahmad Zia Massudi nõunik ning 2014. aastal juhtis tema presidendivalimiste kampaaniat. 2017. aastast on ta Kabuli provintsi kuberner.

## Viited

## Välislingid
* afghan-bios.info: Haidari, Yaqoob
Plaadikompass

**Plaadikompass** on magnetkompass, mille ristkülikukujulisele alusplaadile on kinnitatud magnetilise nõela karp.

Nõela punane ots näitab põhjasuunda, selle järgi keeratakse orienteerumiskaart põhja suunas. Kompassi nõel pöörleb laagerdatud teravikul hermeetilises nõelakarbis, mis on täidetud vedelikuga. Vedelik tagab nõela stabiilse liikumise. Esimese vedelikuga täidetud kompassi valmistas soomlane Tuomas Volhonen 1936 aastal. Kompassinõelu on mitme kuju ja suurusega, millest olenevalt peatub nõel kas kiiremini või aeglasemalt. Samuti oleneb nõela kujust, kui stabiilne on see liikumise pealt suunda jälgides. Pööratava nõelakarbi läbipaistval põhjal on markerid ehk peened jooned, mis keeratakse paralleelseks kaardi põhjasuuna joontega.

Plaadikompassil võivad lisadena olla:
* nurgakraadidega asimuutskaala või värvisektorid;
* millimeeterskaalaga joonlaud;
* mõõtkavaline joonlaud;
* suunanool ja plaadi pikisuunalised abijooned;
* avaused – kolmnurk stardi ja ring kontrollpunkti joonistamiseks kaardile;
* luup kaardipildi suurendamiseks;
* pael kompassi randmele kinnitamiseks.

## Viited

## Välislingid
Kompassitootjaid:
*Silva, Rootsi 
*Suunto, Soome
*Moscompass, Venemaa
Pöidlakompass

**Pöidlakompass** on magnetkompass, mis kinnitatakse kummipaelaga ümber pöidla.

Pöidlakompassi põhilised funktsioonid on samad mis plaadikompassil. Pöidlakompass võimaldab mugavamalt kaarti kompassiga samas käes hoida ning kaardil asukohale vastavat järge hoida.

Pöidlakompasse valmistatakse nii parema kui ka vasaku käe jaoks. Kompassi nõelakarp võib olla pööratav või mitte. Osale mudelitest on võimalik kinnitada luup detailse kaardiinfo lugemise hõlbustamiseks.

## Viited

## Välislingid
Kompassitootjaid:
*Silva, Rootsi
*Suunto, Soome
*Moscompass, Venemaa
Jamāl Khāshuqjī

**Jamāl Aḩmad Khāshuqjī** (araabia keeles جمال أحمد خاشقجي‎ *jamāl ʾaḥmad ḵāšuqjī*; türgi keeles Cemal kaşıkçı; kasutatud ka kirjapilti **Jamal Ahmad Khashoggi**; 13. oktoober 1958 – 2. oktoober 2018) oli Saudi Araabia ajakirjanik, dissident, kirjanik ja uudistekanali Al Arab News juht ja peatoimetaja. Ta oli ka Saudi Araabia progressiivse ajalehe Al Watan toimetaja.

Khashoggi põgenes kodumaalt 2017. aasta septembris ning läks eksiili. Ta väitis, et Saudi Araabia valitsus eemaldas tema konto Twitterist ning hiljem kritiseeris oma artiklites kodumaa võime. Khashoggi kritiseeris teravalt ka Saudi Araabia kroonprintsi Mohammad bin Salmani ning kuningas Salman bin Abdul-Aziz Al Saudi. Ta oli vastu Saudi Araabia juhitud koalitsiooni sekkumisele Jeemenis. 2018. aasta 2. oktoobril mõrvasid Saudi Araabia valitsuse agendid ta Saudi Araabia Istanbuli konsulaadis. 

## Khāshuqjī mõrv
Khashoggi sisenes Saudi Araabia Istanbuli konsulaati 2. oktoobril 2018, kuid enam sealt ei väljunud. Kui liikuma hakkasid jutud sellest, et ajakirjanik tapeti ja tükeldati konsulaadis, viisid Saudi Araabia ja Türgi ametnikud 15. oktoobril majas läbi uurimise. Alguses väitsid Saudi võimud, et Khashoggi väljus konsulaadist elusana, kuid 20. oktoobril tunnistasid, et ta kägistati seal puhkenud kakluse käigus surnuks. 25. oktoobril tunnistas Saudi Araabia peaprokurör pärast Türgis kohapeal käimist, et mõrv oli ettekavatsetud.

16. novembril 2018 teatas USA meedia eesotsas The Washington Postiga, et Luure Keskagentuur (CIA) jõudis oma uurimises järelduseni, et kroonprints Mohammed bin Salman tellis Khashoggi mõrva. 20. novembril vaidlustas president Donald Trump selle järelduse ning ütles, et uurimine peab jätkuma. Kaks päeva hiljem väitis Trump uuesti, et CIA pole jõudnud järelduseni, et Mohammed bin Salman mõrvaks käsu andis.

## Vaata ka

* Ajakirjandusvabadus
* Saudi Araabia

## Viited
Bērzkalne vald

**Bērzkalne vald** (läti keeles *Bērzkalnes pagasts*) on vald Lätis Balvi piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Vectilža, Lazduleja, Kubuli, Balvi, Vīksna, Kuprava, Susāji, Medņeva ja Rugāji vallaga.

Valla pindala on 103 km². 2016. aasta seisuga elas seal 498 inimest. Aastal 2011 elas vallas 333 lätlast, 146 venelast, 2 valgevenelast, 8 ukrainlast ja 3 poolakat. Valla keskus on Bērzkalne küla. Vallamaja asub aadressil Ūdru iela 1, vallavanem on Skaidrīte Saleniece.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Balvi vallas Ploskena külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti  aga Balvi vald ametlikult. Aastal 1959 liideti Ploskena külanõukoguga likvideeritav Vistusala külanõukogu ja Balvi külanõukogu kolhoosi Strana Sovetov maad, kolhoosi Progress maad liideti aga Kraukļi külanõukoguga. Aastal 1961 liideti Balvi külanõukoguga sovhoosi Balvi maad. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa Balvi külanõukogu maadest. Aastal 1989 nimetati Ploskena külanõukogu ümber Bērzkalne külanõukoguks. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mežarija muinaskalmed ehk Sõjahauad. Kohaliku kaitse all on Silakrogsi keskaegne kalmistu ja Moziņķi muinaskalmed ehk Sõjahauad.  Valla lääneossa jääb osaliselt Stompaki soo hoiuala.

## Külad

Vallas on kakskümmend seitse küla. Valla keskuses Bērzkalnes (*vidējciems*) oli aastal 2018 181 elanikku. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems* – Aizpūre  26 elanikuga aastal 2018, Auzāji 8 elanikuga aastal 2018, Babāni 6 elanikuga aastal 2018, Brīžova 31 elanikuga aastal 2017, Brūklāji 8 elanikuga aastal 2018, Burčava 6 elanikuga aastal 2018, Dubļava 30 elanikuga aastal 2018, Elkšņova 21 elanikuga aastal 2018, Gaiļi 2 elanikuga aastal 2007, Garstierdele, Kārnīte 2 elanikuga aastal 2018, Krievkalns 6 elanikuga aastal 2018, Lemešava 1 elanikuga aastal 2018, Lielmežnieki 9 elanikuga aastal 2018, Lozdukolns 8 elanikuga aastal 2018, Mežarija 4 elanikuga aastal 2018, Moziņki 8 elanikuga aastal 2018, Mūrava 8 elanikuga aastal 2018, Ploskīne 4 elanikuga aastal 2007, Rubeņi 45 elanikuga aastal 2018, Silakrūgs 13 elanikuga aastal 2018, Šūcene 1 elanikuga aastal 2018, Taureskalns 10 elanikuga aastal 2018, Užgova 1 elanikuga aastal 2018, Vējava 11 elanikuga aastal 2018 ja Vistusola 19 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Bērzkalne

**Bērzkalne**  on küla (*vidējciems*) Lätis Balvi piirkonnas, Bērzkalne valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 125 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 6 ja Riiast 229 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel vabaõhulava, postkontor, lasteaed ja raamatukogu.

Küla tekkis nõukogude perioodil kui kolhoosi Sarkanais partizāns keskasula. 

## Viited
Julija Belorukova

**Julija Sergejevna Belorukova-Stupak** (vene keeles Юлия Сергеевна Белорукова-Ступак; sündinud 21. jaanuaril 1995 Sosnogorskis) on Venemaa murdmaasuusataja. 

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 1. märtsil 2014 Lahtis toimunud etapil vabatehnikasprindis. Esimest korda jõudis ta poodiumile 24. novembril 2017 Kuusamos klassikasprindis. Aasta aega hiljem sai ta seal samas oma esimese etapivõidu. 

2. mail 2022 andis president Vladimir Putin Stupakile Venemaa relvajõudude kapteni auastme.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyeongchangis
**  pronksmedal individuaalsprindis
**  pronksmedal 4×5 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2017  Lahtis
**  hõbemedal sprinditeates
*2019  Seefeldis
**  pronksmedal 4×5 km teatesõidus

### [[Suusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2014  Val di Fiemmes
**  hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus
**  pronksmedal individuaalsprindis
* 2015  Almatõs
**  hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus
**  hõbemedal individuaalsprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Julija Belorukova on osalenud individuaalselt (seisuga 25. veebruar 2019) 68 maailma karikasarja etapil, millest jõudnud esikolmikusse kahel korral ja võitnud korra.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Julija Belorukova FIS-i kodulehel
Tribeca filmifestival

**Tribeca filmifestival** on 2002. aastal Jane Rosenthali, Robert De Niro ja Craig Hatkoffi asutatud filmifestival.

Festival toimub igal aastal Tribeca naabruskonnas Lower Manhattanil New Yorgis Ameerika Ühendriikides.

18. aprillil 2014 toimus festivali raames Ilmar Raagi lavastatud draamafilmi "Ma ei tule tagasi" maailmaesilinastus.

24. aprillil 2017 toimus seal Rainer Sarneti filmi "November" maailmaesilinastus.

## Viited

## Välislingid
* Festivali koduleht
Food Network

**Food Network** on ülemaailmne telekanal. Mis näitab peamiselt toidu ja kokkamise saateid. Kanal alustas tegevust 22. novembril 1993. aastal