open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Franz Ferdinand

**Franz Ferdinand** (18. detsember 1863 Graz – 28. juuni 1914 Sarajevo) oli Austria-Este ertshertsog ja Austria-Ungari troonipärija alates 1896 kuni surmani. Ta oli ka Modena hertsogliku perekonna pea viimase Modena hertsogi Francesco V testamendi alusel (Austria-Este ertshertsog) alates 1875. aastast.

Franz Ferdinandi elu muutus oluliselt 1889, kui tema onupoeg Rudolf tappis oma armukese ja seejärel ka enese. Kuna tal poegi polnud, vaid ainult tütar, sai Austria-Ungari troonipärijaks Franz Ferdinandi isa Karl Ludwig. Franz Ferdinand oli oma isa vanim poeg. 1896, pärast oma isa surma, sai ta Austria-Ungari troonipärijaks.

Franz Ferdinand oli tülis oma onu Franz Josephiga oma seisusevastase abielu tõttu Sophie Chotekiga. Kuigi Chotek oli aadlik, ei olnud ta pärit kuninglikust perekonnast, mistõttu Austria-Ungari seaduste järgi oli see morganaatiline abielu. Abielu sõlmiti 1. juulil 1900 Böömimaal Reichstadtis (tänapäeval Zákupy). Sellest abielust sündisid tütar Sophie (1901–1990), poeg Maximilian (1902–1962) ja poeg Ernst (1904–1954). Viimane poeg sündis 1908. aastal surnult. Lastel ei olnud keisritrooni pärimise õigust ja nad kandsid ema tiitlit (Hohenbergi hertsogid ja vürstid). Sellegipoolest oleks Franz Ferdinand ise saanud keisriks, kui ta oleks oma onust kauem elanud.

Franz Ferdinandil oli Tšehhis Konopištes mõis ja loss, kus ta oma perega elas.

Franz Ferdinand plaanis riiki reformida, oletatavasti muuta Horvaatia Austria ja Ungari kõrval kolmandaks riigi osaks ehk ta oleks loonud Austria-Ungari-Horvaatia (või Jugoslaavia) kolmikmonarhia. Seetõttu on isegi irooniline, et ta just lõunaslaavlase Gavrilo Principi käe läbi hukkus, kuid serblaste vastumeelsust võib mõista, kuna see oleks keisririigis pingeid maandanud ja nõrgendanud lõunaslaavlaste toetust Serbia kavale luua Jugoslaavia riik. Tema mahalaskmine Sarajevos oli Esimese maailmasõja puhkemise otsene ajend.

Franz Ferdinandi järel sai Austria-Ungari troonipärijaks tema vennapoeg Karl, kes Franz Josephi surma järel ka keisriks sai.

Jaroslav Hašeki romaan "Vahva sõduri Švejki juhtumised maailmasõja päevil" algab lausega: ""Nii nad tapsidki meie Ferdinandi."" 

## Viited

## Välislingid
1504

**1504. aasta** (**MDIV**) oli 16. sajandi 4. aasta.

## Sündmused maailmas
*Rootsi kuningaks sai Svante Sture.
*Hispaania kuningaks sai Philipp Ilus.
*Roomas valmis San Pietro in Montorio kabel.
*Iirimaa parlament kolis Dublinisse.
*8. september – Michelangelo esitles oma "Taavetit".
*17. detsember – rajati Santiago ülikool.
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*Hakati ehitama Kõpu tuletorni.
*Esimest korda mainiti Halliste kihelkonda ja Abja küla.
* ...

## Sündinud
*Patrick Hamilton, šoti reformija
*17. jaanuar – paavst Pius V
*5. mai – Stanislaus Hosius, Poola kirikutegelane, diplomaat ja riigiametnik
*4. september – Johann IV, Saksa vürst
* ...

## Surnud
*Filiberto II, Savoia hertsog
*2. juuli – Ştefan cel Mare, Moldaavia vürst
*26. november – Isabel I, Kastiilia kuninganna
* ...
1505

**1505. aasta** (**MDV**) oli 16. sajandi 5. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* (jaanuar) – Arnold von Harff, saksa rändur ja reisikirjanik
* 27. oktoober – Ivan III, Moskva suurvürst
Karl I (Austria-Ungari)

**Karl I** (17. august 1887 Persenbeugi loss, Persenbeug-Gottsdorf, Alam-Austria, Austria-Ungari – 1. aprill 1922 Funchal, Madeira, Portugal) oli viimane Austria keiser ja Ungari kuningas (**Károly IV**) aastail 1916–1918.

Ta oli keiser Franz Joseph I venna Karl Ludwigi teise poja Otto Franzi (1865–1906) vanim poeg ja sai troonipärijaks pärast onu Franz Ferdinandi mõrvamist. Ta abiellus 1911. aastal Bourbon-Parma soost printsessi Zitaga (1892–1989), kellega tal oli 8 last.

21. novembril 1916 sai temast pärast vana keisri surma viimane Austria keiser ja Ungari kuningas. Enne seda oli ta teeninud ohvitserina Austria sõjaväes. Keisrina oli ta ühtlasi armee ülemjuhataja. Ta püüdis sõda lõpetada, enne kui see tema riigi hävitab, kuid Saksamaa vastuseisu ja Antandi leppimatuse tõttu osutus see võimatuks. Teda ei päästnud ka katse muuta riiki autonoomsete rahvusüksuste föderatsiooniks, sest Antant oli juba asunud toetama Tšehhoslovakkia ja Jugoslaavia loomist ning nii ei olnud Habsburgide impeeriumile enam kohta. 

11. novembril 1918 loobus Karl osalusest Austria valitsuses ning 13. novembril tegi ta seda ka Ungaris. Ent troonist ta ei loobunud ning ootas sobivat hetke, et restauratsiooni üritada. Sobiv hetk paistis selleks olevat 1921. aasta kevadel, kui Ungaris tugevnesid monarhistlikud meeleolud ja ka Antant tundus neid soosivat. Ungari oli tol ajal ametlikult kuningriik, ehkki kuninga asemel valitses regent (riigihoidja) Miklós Horthy de Nagybánya. Kuid Horthy ei tahtnud mingist Habsburgide restauratsioonist kuuldagi, pealegi valmistusid Karli trooniletõusmise järel Ungarisse tungima nii Tšehhoslovakkia, Rumeenia kui ka Jugoslaavia, kes ilmselt kartsid Suur-Ungari taastamist. Horthyl õnnestus Karl ümber veenda ning too lahkus oma perega taas Šveitsi. 

Tema naine Zita õhutas Karli tegema veel ühte meeleheitlikku katset, et saada enda kätte püha Istváni trooni. Sügisel 1921 sisenes Karl uuesti Ungarisse ning tal läks korda koguda husaariarmee, teda toetasid ka magnaadid, kes lootsid aadli tegeliku ülemvõimu all oleva riigi taastamist. Budaörsi lahingus said Karli väed lüüa ning ta vangistati ja saadeti eksiili Madeira saarele, kus ta 1922. aastal vaid 34-aastaselt suri. 

Aastal 2004 kuulutati Karl katoliku kiriku poolt õndsaks, mis on viimane samm enne pühakuks kuulutamist. See võib aset leida juba lähemas tulevikus, sest pühakult nõutavat kolm imetegu olevat tal olemas ning väidetavasti elanud ta ka vaga ja harda katoliiklase elu, lisaks võidelnud ta pidevalt rahu saavutamise eest ja seadnud sisse maailma esimese kultuuriministeeriumi.

## Isiklikku
Tema naine Zita elas veel 67 aastat (97-aastaseks). Tema vanim poeg ja Austria-Ungari viimane kroonprints Otto von Habsburg oli Euroopa Liidu poliitik, kirjanik ja ajakirjanik. Ta oli 1973–2004 Paneuroopa Liidu president (seejärel kuni surmani aupresident) ja 1979–1999 Euroopa Parlamendi liige

## Välislingid
1506

**1506. aasta** (**MDVI**) oli 16. sajandi 6. aasta.

## Sündmused maailmas
* 22. jaanuar – Paavst Julius II rajas Paavstliku Šveitsi kardiväe, mis pidi tegelema paavsti isikliku turvamisega.

## Sündinud
* 1. juuli – Lajos II, Ungari ja Böömimaa kuningas

## Surnud
* 20. mai – Christoph Kolumbus, maadeavastaja ja kaupmees
* 15. august – Alexander Agricola, helilooja
* 19. august – Aleksander, Leedu suurvürst ja Poola kuningas
* 13. september – Andrea Mantegna, itaalia maalikunstnik
* 25. september  Philipp Ilus, Burgundia hertsog ja Kastiilia kuningas
* Johann Burchard, vaimulik ja kroonik
1507

**1507. aasta** (**MDVII**) oli 16. sajandi 7. aasta.

## Sündmused maailmas
*Algas Moskva-Leedu sõda.
*Martin Waldseemüller valmistas suure gloobuse ja maailma kaardi, kus oli esimest korda peal nimi "Ameerika".

## Sündmused [[Eesti]]s
*Vana-Liivimaa talupoegadel keelati kanda relva.
* ...

## Sündinud
*14. jaanuar – Hispaania Catarina, Portugali kuninganna
*15. august – Georg III, Anhalt-Dessau vürst
* 29. oktoober – Fernando Álvarez de Toledo Alba, Hispaania väejuht

## Surnud
*Konrad von Vietinghoff, Pärnu komtuur
*12. märts – Cesare Borgia, paavst Aleksander VI vallaspoeg
*2. aprill – Francesco di Paola, Itaalia rändmunk
*23. august – Jean Molinet, prantsuse luuletaja, kroonik ja helilooja

## Viited
1508

**1542. aasta** (**MDXLII**) oli 16. sajandi 42. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* Rakvere kloostris avati kool.
* ...

## Sündinud
* 30. november – Andrea Palladio, Itaalia arhitekt

## Surnud

* ...

## Viited
1509

**1509. aasta** (**MDIX**) oli 16. sajandi 9. aasta.

## Sündmused maailmas

* 10. september – Türgis İstanbuli lähedal leidis aset maavärin, mille tagajärjel hukkus hinnanguliselt 10 000 inimest.

## Sündmused [[Eesti]]s
*Rostocki ülikooli immatrikuleeriti eestlane Johann Pulck.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*21. mai – Henry VII, Inglismaa kuningas
*Bernt Notke, maalikunstnik ja puunikerdaja

## Viited
1512

**1512. aasta** (**MDXII**) oli 16. sajandi 12. aasta.

## Sündmused maailmas
***Juunis** tegi Volmari maapäeval Riia peapiiskop Jasper Linde ettepaneku hakata asutama toom- ja kloostrikoolidest kõrgemaid koole ehk nn partikulaarkoole.
*1. november – avati Michelangelo laemaalid Vatikani Sixtuse kabelis.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1513

**1513. aasta** (**MDXIII**) oli 16. sajandi 13. aasta.

## Sündmused maailmas
* 9. märts – Pärast Julius II surma valiti uueks paavstiks Leo X.

* 2. aprill – Hispaania konkistadoor Juan Ponce de León avastas igavese nooruse allika otsinguil Florida, kuid ei taibanud, et see on osa Põhja-Ameerika mandrist.
* 16. august – Cambrai liiga sõda: Inglismaa ja Saksa-Rooma riigi väed võitsid Guinegate'i lahingus (Kannuste lahingus) Prantsusmaa ratsaväge.
* 9. september – Cambrai liiga sõda: Inglased võitsid Floddeni lahingus šotlasi. Hukkus Šotimaa kuningas James IV. Uueks Šotimaa kuningaks sai James V.
* 25. september – Hispaania maadeuurija Vasco Núñez de Balboa jõudis esimese eurooplasena üle Panama maakitsuse Vaikse ookeanini.
* 7. oktoober – Cambrai liiga sõda: Bartolomeo d'Alviano juhitud Venezia väed saavutasid La Motta lahingus otsustava võidu Ramón de Cardona ja Fernando d'Ávalosi juhitud Hispaania vägede üle.

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 21. veebruar – Julius II, paavst
* 9. september – James IV, Šotimaa kuningas
Aba

**Aba** on mitme koha nimi:

* **[[Aba (Okayama)|Aba]]** on küla Jaapanis Okayama prefektuuris
* **[[Aba (Kongo)|Aba]]** on linn Kongo DV-s 
* **[[Aba (Nigeeria)|Aba]]** on linn Nigeerias
** Selle järgi on nime saanud **[[Aba jõgi (Nigeeria)|Aba jõgi]]**
* **[[Aba (Ungari)|Aba]]** on asula ja vald Ungaris
* **[[Aba jõgi (Venemaa)|Aba jõgi]]** on ka Kemerovo oblastis
* **[[Ngawa]]** ehk **Aba** on linn Hiinas Sichuanis 

**Aba** on ka isikunimi:

* Sámuel Aba oli Ungari kuningas 11. sajandil.
** Temast põlvneb Aba suguvõsa.

**[[Aba (eesnimi)|Aba]]** on Ghana naisenimi

## Vaata ka
* ABA
* ‘abā'ah
Ngawa

**Ngawa** (hiinapäraselt **Aba**) on linn Hiinas Sichuani loodeosas Ngawa Tiibeti-Tsjangi autonoomses ringkonnas, Ngawa maakonna keskus. 

Linn asub Tiibeti kiltmaal 3200 m kõrgusel merepinnast.
Aba (Okayama)

**Aba** (jaapani keeles 阿波村 *Aba-son*) on küla Jaapanis Okayama prefektuuris Tomata maakonnas.
 
Küla pindala on 42,07 km².

Aastal 2005 liideti küla Tsuyama linnaga (kohaliku omavalitsuse üksusega).

2003. aastal oli küla elanike arv 669. Rahvastiku tihedus oli 15,90 in/km².
1510

**1510. aasta** (**MDX**) oli 16. sajandi 10. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*25. märts – Guillaume Postel, Prantsuse keeleteadlane, astronoom, kabalist ja diplomaat

## Surnud
* 17. mai – Sandro Botticelli, itaalia kunstnik
1511

**1511. aasta** (**MDXI**) oli 16. sajandi 11. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Esimest korda mainiti Aaspere mõisa (*Kattentaken*). 

## Sündinud

* ...

## Surnud
*21. veebruar – Julius II, Rooma paavst
Karl I

**Karl I** on olnud mitme monarhi nimi:

* Karl I (Rootsi), Rootsi kuningas
* Karl I (Austria-Ungari), Austria-Ungari keiser 1916–1918
* Karl I (Baden), Badeni markkrahv 1453–1475
* Karl I (Liechtenstein), Liechtensteini krahv 1608–1627
* Karl I (Pfalz) (Karl Ludwig), kuurvürst ja Reini pfaltskrahv 1649–1680
* Karl I (Braunschweig), Braunschweigi hertsog 1735–1780
* Karl I (Württemberg), Württembergi kuningas 1864–1891
* Karl I (Münsterberg), Münsterbergi hertsog 1498–1536
* Karl I (Braunschweig-Wolfenbüttel), Wolfenbütteli vürst 1735–1780
* Karl I (Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld), Zweibrücken-Birkenfeldi hertsog 1569–1600
* Karl Suur (Karl I), Frangi kuningas ja keiser 778/800–814
* Karl VIII, Rootsi kuningas (Norra kuningana Karl I)

## Vaata ka
* Karl
* Karl IV (Karel I)
* Charles I (täpsustus)
* Karl II
* Karl III
* Karl IV (täpsustus)
* Karl V (täpsustus)
* Karl VI (täpsustus)
* Karl VII
1030

**1030. aasta** (**MXXX**) oli 11. sajandi 30. aasta.

## Sündmused maailmas

* 29. juuli – Stiklestadi lahingus hukkus hiljem Norra kaitsepühakuks kuulutatud kuningas Olav.

## Sündmused Eestis
* Kiievi-Vene vürst Jaroslav Tark tegi sõjakäigu tšuudide vastu, võitis neid ja rajas Tartu kohale Jurjevi linnuse (seda peetakse esimeseks Tartu mainimiseks). Pole teada, kas seni sel kohal olnud linnus vallutati või oli see tolleks ajaks maha jäetud.

## Sündinud
*... 

## Surnud
* 29. juuli – Olav II Haraldsson, Norra kuningas

## Viited
1040. aastad

**1040. aastad**

1040. aastad on aastad 1040–1049 pKr.

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Kümnendid: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad

Aastad: 1040 1041 1042 1043 1044 1045 1046 1047 1048 1049

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
Abraham Jacob van der Aa

**Abraham Jacob van der Aa** (7. detsember 1792 Amsterdam – 21. märts 1857 Gorinchem) oli hollandi kirjamees.

Tema tuntuim teos on "Aardrijkskundig Woordenboek der Nederlanden" ("Madalmaade geograafia sõnaraamat").

## Elulugu
Tema vanemad olid Pierre Jean Baptiste Charles van der Aa ja Francina Adriana Bartha van Peene.

Ta kasvas üles Nieuwer-Amstelis (praegu Amstelveen), kus tema isa oli vallasekretär.

Ta õppis kuus aastat Amstelveenis, seejärel Alphenis internaatkoolis, Utrechtis koduõppel, ladina koolis, seminaris ja apteegis õpilasena. Aastal 1810 asus ta Leideni ülikoolis meditsiini õppima.

Isa surma tõttu läks ta 1812 Prantsusmaa kohustuslikku sõjaväeteenistusse. Ta valis mereväeteenistuse. Ta võeti uuele fregatile, mille inglased 1813 oma valdusse võtsid, ning ta jäi kaheks kuuks Inglismaale sõjavangi. Seejärel asus ta Willem II teenistusse. Ta oli sõduriks liiga noor, mistõttu temast sai jalaväe trummilööja. Aastal 1814 osales ta Napoleoni-vastases sõjakäigus, 1815 viibis ta Waterloo lahingu juures.

Aastal 1817 läks ta erru ning hakkas Leuvenis raamatukaupmeheks. Aastal 1819 hakkas ta õpetajaks.
Aastast 1825 oli ta Antwerpenis *[[auditeur-militair]]*i erasekretär, 1830. aastast oli ta seotud Breda sõjakuberneriga. Aastast 1839 oli ta ametita. Aastal 1841 läks ta elama Gorinchemi.

## Isiklikku
30. augustil 1841 abiellus ta Bredas Francina Johanna Jacoba Gastelaarsiga.

## Teosed
**Aardrijkskundig Woordenboek van Noord-Braband*, Breda 1832
**Herinneringen en Nieuwe herinneringen uit het gebied der geschiedenis, betrekkelijk de Nederlanden* (Amsterdam 1835, 1837)
**[[Aardrijkskundig Woordenboek der Nederlanden]]*, Gorinchem 1836–1851, 13 köidet
**Geschied- en aardrijkskundige beschrijving van het Koningrijk der Nederlanden en het Groothertogdom Luxemburg*, Gorinchem 1841
**Nieuw biographisch, anthologisch en critisch Woordenboek van Nederlandsche Dichters*, Amsterdam 1844–1846, 3 köidet 
**Geschiedkundige beschrijving van de stad Breda en hare omstreken*, Gorinchem 1845 
**Nederlandsch Oost-Indië* Amsterdam, Breda 1846–1857, 4 köidet 
**Beschrijving van den Krimpener- en Loopikkerwaard, Schoonhoven 1847
**Biographisch Woordenboek der Nederlanden*, Haarlem 1852–1878, 12 köidet, oktaavis 21 köidet
**Beknopt aardrijkskundig Woordenboek*, Gorinchem 1855
**Ons vaderland en zijne bewoners'', Amsterdam 1855–1857

## Välislingid
*Nekroloog
*Sissekanne kirjandusleksikonis
*Sissekanne NNBW-s
*Sissekanne BWN-is
Gustav II Adolf

**Gustav II Adolf** (19. detsember (Juliuse kalendri järgi 9. detsember) 1594 – 16. november (6. november) 1632) oli Rootsi kuningas 1611–1632. 

Gustav II Adolf oli Karl IX poeg ja kuninganna Kristiina isa. Ta sai troonile isa surma järel 1611. aastal, olles ise 17-aastane. 

Gustav II Adolf sai tuntuks hiilgava väejuhina Kolmekümneaastases sõjas, kus ta juhtis protestantlike riikide võitlust Püha Rooma riigi vastu. Kuningas ise langes 1632. aastal samas sõjas Lützeni lahingus, mille protestandid siiski võitsid. Veidi enne lahingut kirjutas ta alla Tartu Ülikooli ja Gustav Adolfi gümnaasiumi asutamisürikule. Kuningas maeti 1634. aastal Riddarholmeni kirikusse Stockholmis.

Gustav II ­Adolf hakkas 1629. aastal valmistama ette kaubavahetust Rootsi ja Ameerika vahel. 

Gustav II Adolf on läinud ajalukku ennekõike Rootsi suurriigi loojana. Tema valitsemisaega jäi mitme käimasoleva sõja lõpetamine (sh. Liivi sõda Eesti aladel), riigi territooriumi laiendamine ja halduslikud ümberkorraldused.

## Perekond
Gustav II Adolf abiellus 25. novembril 1620, Brandenburg-Preisimaa valitseja Brandenburgi kuurvürst Johann Sigismundi tütre Maria Eleonora von Brandenburgiga, kellega tal oli kaks tütart:

* Kristina Augusta (16. oktoober 1623 – 21. september 1624) – Rootsi printsess
* Kristiina (18. detsember 1626 – 19. aprill 1689) – Rootsi kuninganna 1632–1654.

## Sugupuu

## Monumendid
*Gustav II Adolfi monument Tartus.
*Gustav II Adolfi büst Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumis.
## Viited
1030. aastad

**1030. aastad**

1030. aastad on aastad 1030–1039 pKr.

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Kümnendid:
980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad

Aastad: 1030 1031 1032 1033 1034 1035 1036 1037 1038 1039

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*1030 –  Tartu esmamainimine.

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
Sigismund

**Sigismund** on olnud mitme monarhi ja monarhi perekonnaliikme nimi:
***[[Sigismund (Burgundia)|Sigismund Püha]]** oli Burgundia kuningas
***[[Sigismund (Rootsi)|Sigismund]]** oli Rootsi kuningas 1592&ndash;1599 ning Poola kuningas **Zygmunt III Waza** 1587&ndash;1632.
***[[Sigismund (Saksa-Rooma keiser)|Sigismund von Luxemburg]]** oli Saksa-Rooma keiser 1410&ndash;1437.
***[[Sigismund (Baieri)|Sigismund Wittelsbach]]** oli Baieri hertsog 
***[[Sigismund (Tirool)|Sigismund von Habsburg]]** oli Tirooli hertsog 1439&ndash;1490.
***[[Sigismund Bàthory]]** oli Transilvaania vürst
***[[Sigismund (ertshertsog, 1826–1891)|Sigismund]]** (1826–1891) oli Austria ertshertsog. 

----
*Sigismundiks on Lääne-Euroopas nimetatud ka Poola kuningaid **[[Zygmunt I Vana]]** ja **[[Zygmunt II August]]it**.
**Wilhelm Gottsreich Sigismund von Ormstein* on Cassel-Felsteini suurvürst ja Böömimaa kuningas. Fiktiivne tegelaskuju Arthur Conan Doyle'i jutustuses "Skandaal Böömimaal".
*Seda nime kannab ka Gioachino Rossini ooper
Karl X Gustav

**Karl X Gustav** (8. november 1622 – 13. veebruar 1660) oli Rootsi kuningas 1654–1660.

## Riigivalitsemine ja välispoliitika
Pärast kuninganna Kristiina loobumist Rootsi troonist 1654. aastal sai Rootsi kuningaks tema tädi  Katarina Vasa poeg, Pfalzi-Zweibrückenide dünastiast Pfalzi vürst, kes kuningana sai nimeks Karl X Gustav. Kuningas Karl X Gustav oli sunnitud sõdima nii Rzeczpospolita kui ka Taaniga. Taanlased tahtsid tagasi vallutada Brömsebro rahuga kaotatud Skåne, Hallandi, Blekinge ja Jämtlandi maakonna ning Saaremaa. 

Karl X Gustav pidi sõdima ka Poola kuningatega (Teine Põhjasõda, Uputus (Poola), kes Vasade dünastia Poola kuningatena, Vasa suguvõsa liikmetena ja Zygmunt I järglastena pidasid end juriidiliselt Rootsi kuningateks ja unistasid Rootsi troonist, sest Poola kuninga ja Karl X Gustavi ühine vanaisa Karl IX oli tõuganud Rootsi troonilt oma vennapoja Zygmunt III Waza tema katoliku usu tõttu.

Energilise kuninga varajane surm 1660. aastal peatas igasuguse arengu kümmekonnaks aastaks nii riigis, kirikuelus kui ka sõjajõududes, sest tema alaealise poja Karl XI eestkostjad ei näidanud riigi valitsemise alal üles erilist aktiivsust ning riigi sissetulekud vähenesid aja jooksul märkimisväärselt.

## Isiklikku
Karl X Gustav oli Rootsi kuninga  (1604–1611) Karl IX tütre Katarina Vasa ja  Wittelsbachide haru Pfalz-Zweibrückeni Zweibrückeni pfaltskrahv Johann Kasimiri poeg.

Tema õed-vennad olid:
* Christine Magdalena (1616–1662)
* Maria Eufrosyne (1625–1687),  Magnus Gabriel De la Gardie abikaasa.
* Eleonore Katharine (1626–1692)
* Adolf Johann (1629–1689), Rootsi kroonprints Karl eestkostevalitsuse liige ja  Rootsi riigimarssal.
Karl X Gustav oli 1654. aastast abielus Holstein-Gottorpi Hedwig Eleonoraga (1636–1715), kellega neil olid järglane: 
*Karl (1655–1697), Rootsi kuningas Karl XI 1660–1697

## Vaata ka
*Marss üle Beltide
Ferdinand I (Austria)

**Ferdinand I** (**Ferdinand Karl Leopold Joseph Franz Marchlin**; 19. aprill 1793 Viin – 29. juuni 1875 Praha) oli 1835–1848 Austria keiser. Ta kuulus Habsburgide-Lotringite dünastiasse.  

Ferdinand sündis keiser Franz I ja tema teise abikaasa Marie Therese vanima pojana. Lapsepõlvest peale oli ta haiglane, kannatades nii vesipäisuse kui ka langetõve käes. Tal puudusid ka riigi juhtimiseks vajalikud vaimsed võimed ja arstid kinnitasid, et Ferdinand ei ole võimeline saama järeltulijaid. Kõigi nende puuduste tõttu ei peetud teda tõenäoliseks troonipärijaks ja arvati, et Franz I surma järel läheb troon Ferdinandi vennale Franz Karlile.

Vaatamata sellele otsustas keiser Franz I koos oma mõjuka kantsleri Klemens Wenzel von Metternichiga vanima poja kasuks. 1830. aastal sai Ferdinand Ungari valitsejaks ja 1831. aastal abiellus ta Sardiinia printsessi Maria Annaga. Nii nagu arstid hoiatasid, lapsi sellest abielust ei sündinud. 1832 tabas teda raske langetõvehoog, millest toibumist peeti väikeseks imeks. Küll süvenesid selle hoo tõttu tema kõne- ja kuulmishäired.

Franz I surma järel 2. märtsil 1835 krooniti Ferdinand Austria keisriks. Austria keisrina oli ta ühtlasi Ungari, Böömimaa ja Lombardia-Venezia kuningas. Kuigi Ferdinandi ei tunnistatud teovõimetuks, valitses riiki siiski regendinõukogu, kuhu kuulusid teised Habsburgide perekonna liikmed ja kantsler Metternich. 

Keiser Franz I nõuanne oma pojale surivoodil oli olnud: valitse ja ära midagi muuda. Riigi tegelik valitseja Metternich jätkaski vana keisri jäika ja konservatiivset poliitikat, mis oli osaliselt 1848. aasta revolutsiooni põhjuseks. Rahutuste laienedes astus Metternich 13. märtsil 1848 mässajate nõudel ametist tagasi ja põgenes välismaale. Keiser lahkus õukonnaga Viinist Innsbrucki.

Keiser Ferdinand oli vaatamata oma puudustele rahva hulgas populaarne ja suhtus ka ise rahvasse heatahtlikult. 1848. aasta revolutsiooni ajal ei olnud ta nõus rahva vastu relvi kasutama ja leidis, et võimaluse piires tuleb inimeste soovidele vastu tulla. Kui konservatiivid kehtestasid oktoobris 1848 Viinis sõjaseisukorra ja taastasid keskvõimu, kerkis päevakorda keisri väljavahetamine. Metternichi kaitseta ei olnud Ferdinandil võimalust trooni säilitada ja 2. detsembril 1848 loobus ta võimust oma 18-aastase vennapoja Franz Josephi kasuks.

Pärast troonist loobumist kolis ta koos abikaasaga Böömimaale, mida ta väga armastas, ja veetis kogu ülejäänud elu Praha kindluses, kus tegeles botaanika, muusika ja heraldikaga. Ka tšehhid tundsid keisri vastu sümpaatiat ja panid talle hüüdnime Ferdinand Hea. 

Oma varanduse pärandas ta samuti keiser Franz Josephile. Ferdinand on maetud Viini kaputsiinide kirikus asuvasse keiserlikku krüpti.

## Autasud
* Anhalti Albrecht Karu ordeni suurrist (18. märts 1837)

## Välislingid
*Ferdinand of Austria (ingliskeelne)
1050. aastad

**1050. aastad**

1050. aastad on aastad 1050–1059 pKr.

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Kümnendid: 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad - 1050. aastad - 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad

Aastad: 1050 1051 1052 1053 1054 1055 1056 1057 1058 1059

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
1060. aastad

**1060. aastad**

1060. aastad on aastad 1060–1069 pKr.

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Kümnendid: 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad - 1060. aastad - 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad

Aastad: 1060 1061 1062 1063 1064 1065 1066 1067 1068 1069

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*1061 – sossolid (arvatavalt sakalased) hävitasid Jurjevi ning liikusid sõjakäiguga kuni Pihkvani, kus toimus nende ja venelaste vahel lahing, kus Pihkva kroonikate andmeil langes nende poolel tuhat ning sossoleid lugematu hulk.
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
1481

**1481. aasta** (**MCDLXXXI**) oli 15. sajandi 81. aasta.

## Sündmused maailmas
* 3. mai – Rhodose saart tabas tugev maavärin, mille tõttu hukkus hinnanguliselt 30 000 inimest.

## Sündmused Eestis
*Veebruaris-märtsis ründasid Vene väed Liivimaa-Pihkva sõjas Liivimaad, vallutades ja põletades Viljandi, ent sealse linnuse piiramine ei õnnestunud.
*Septembris sõlmisid Novgorodis ja Pihkvas Vana-Liivimaa ja Vene kümneaastase vaherahu.

## Sündinud
* 1. juuli – Christian II, Taani ja Norra kuningas

## Surnud
* 3. mai – Mehmed II, Türgi sultan
* 28. august – Afonso V, Portugali kuningas
* 21. september – Bartolomeo Platina, itaalia humanist

## Viited
1482

**1482. aasta** (MCDLXXXII) oli 15. sajandi 82. aasta.

## Sündmused maailmas
*23. detsember – Prantsuse kuningas Louis XI ja ertshertsog Maximilian von Habsburg jagasid Arrasi rahulepinguga omavahel Burgundia hertsogkonna.
*algas Ferrara sõda
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*Marie (Burgundia)
* ...
1479

**1479. aasta**
## Sündmused maailmas
* 1. juuni – asutati Kopenhaageni Ülikool.

## Sündmused [[Eesti]]s
* ...

## Sündinud
* 25. märts – Vassili III, Moskva suurvürst

## Surnud
* ...
1480

**1480. aasta**

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
***Aasta algul** algas 1481. aastani kestnud Liivimaa-Pihkva sõda.
***Suvi**. Liivimaa-Pihkva sõda: Liivimaa vägedel ei õnnestunud vallutada Irboskat ja Pihkvat.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1490

**1490. aasta** (**MCDXC**) oli 15. sajandi 90. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 12. mai – Gustav I Vasa, Rootsi kuningas 1523–1560

## Surnud

* ...
Abar

**Abar** (vene sõnast *обор*) ehk **abaravõrk **(Tartu murdes *kimm* või *kemm*, Pärnumaal *kimudega mutt*), samuti *kimu*, *kimudega võrk*, *liigsilmadega võrk* on eesti rahvakultuuris kalavõrk, mille võrgulinad on kolmekordsed (vahel ka kahekordsed).

Välised võrgulinad on keskmisest kitsamad ja palju suuremate silmadega. Suuruse järgi jagunesid abarad särjeabaraks ja latikaabaraks. Abarvõrk oli tavaliselt 30&nbsp;m pikk ja kuni 1,5&nbsp;m kõrge. 

## Kasutus
Abarat kasutati põhiliselt Lõuna-Eesti veekogudel roostikes suurte kalade püüdmisel, kusjuures kalu hirmutati mütaga. Süvavee- ehk latikaabar oli püügivahendiks ka talvel.

Abar on kasutusel olnud kogu Euroopas.

Varasemas "kalapüügieeskirjas" oli abar määratletud kui "nakkevõrk, millele on ühele või mõlemale küljele juurde rakendatud suuresilmne võrgulina". Alates 2016. a ei kuulu abar enam Eestis lubatud püügivahendite hulka.

## Viited

## Välislingid
*Abar, Eesti Rahva Muuseum
1032

**1032. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - **[[1030. aastad]]** - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad

Aastad: 1027 1028 1029 1030 1031 - 1032 - 1033 1034 1035 1036 1037

----

## Sündmused maailmas
* Raudvärava lahing – novgorodlaste lüüasaamisega lõppenud lahingu vastaspool ja täpne toimumiskoht on teadmata, sageli on selleks pakutud Põhja-Venemaad, mõnikord aga ka merekitsust Aegna ja Rohuneeme (vanasti Raudneeme) vahel.

## Sündmused [[Eesti]]s
* ...

## Sündinud
*... 

## Surnud
* Johannes XIX, paavst
Göran Persson

**Hans Göran Persson** (sündinud 20. jaanuaril 1949 Södermanlandi läänis Vingåkeris) on Rootsi poliitik, aastatel 1996–2007 Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei esimees ja 1996–2006 Rootsi peaminister.

Töölisklassi perekonnast pärit Göran Persson asus õppima Örebro kolledžisse sotsioloogiat ja politoloogiat, kuid lahkus sealt 1971. aastal õppeasutust lõpetamata. Aastal 2005 anti talle vaatamata lõpetamata kõrgharidusele Örebro Ülikooli audoktori kraad meditsiini alal.

Poliitikas on Persson osalenud juba 1970. aastate algusest. Aastatel 1972–1975 kuulus ta Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Noorteühenduse juhatusse. Hiljem oli ta tegev munitsipaalpoliitikuna Katrineholmi vallas ja loobus 1979 isegi parlamendiliikme kohast, et jätkata tegevust Katrineholmis.

Aastatel 1989–1991 oli Göran Persson Ingvar Carlssoni valitsuses koolide minister ja 1994–1996 rahandusminister. Pärast Carlssoni pensionile minekut valiti Persson Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Partei uueks esimeheks ja 22. märtsil 1996 kinnitas parlament ta ühtlasi riigi uueks peaministriks.

Aastal 1998 toimunud parlamendivalimistel kaotasid sotsiaaldemokraadid kõvasti hääli, saavutades vaid 36,4% valijate toetuste. Teiste vasakpoolsete parteide toel õnnestus Perssoni valitsuskoalitsioonil siiski püsima jääda. Järgmistel valimistel parandasid sotsiaaldemokraadid oma valimistulemust, kuid ei moodustanud koalitsiooni, vaid jätkasid vähemusvalitsuses.

Perssoni valitsus langes 2006. aasta parlamendivalimiste järel. 17. septembril 2006 toimunud valimistel kogusid sotsiaaldemokraadid küll kõige enam kohti parlamendis, kuid tervikuna jäi vasakpoolsete parteide valimisliidu tulemus nõrgemaks parempoolsete parteide tulemusest.

5. oktoobril 2006 kinnitas Rootsi parlament riigi uueks peaministriks Moderaatide partei liidri Fredrik Reinfeldti. Perssoni enam kui kümme aastat kestnud valitsusaeg oli lõppenud.

Göran Persson teatas, et 2007. aastal lahkub ta ka Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Partei esimehe ametikohalt. 17. märtsil 2007 valitigi tema asemel partei uueks esimeheks Mona Sahlin.

## Tunnustus
*2011 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Isiklikku

Göran Persson on aastast 2003 abielus Anitra Steeniga. See on tema kolmas abielu. Aastatel 1978–1995 oli ta abielus Gunnel Claessoniga, kellega tal on kaks tütart. Tema teine abikaasa oli Annika Barthine (abielu kestis 1995–2002).
Abara tänav

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            24.58692,
            59.440941
          ],
          [
            24.585943,
            59.440401
          ],
          [
            24.584967,
            59.439855
          ],
          [
            24.584119,
            59.439408
          ],
          [
            24.583218,
            59.438939
          ],
          [
            24.583014,
            59.438879
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}
**Abara tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. 

Tänav ulatub Jõeküla tänavast Jõeoti tänavani ja on umbes 300 meetrit pikk.

Tänava nime määras Tallinna Linnavalitsus määrusega nr 103 19. septembrist 2001. Tänav on saanud nime kalastusvahendi abara järgi.

Tänavale on ette nähtud 60 eramut.

## Galerii

Pilt:Abara1.jpg|Eramud Abara tänaval
Pilt:Abara2.jpg|Abara tänav
Pilt:Abara3.jpg|Abara tänav


## Viited
Franz Joseph

**Franz Joseph** on olnud mitme inimese nimi.
*Franz Joseph I, Austria-Ungari keiser
*Franz Josef I, Liechtensteini vürst
*Franz Josef II, Liechtensteini vürst

*Franz Joseph, Eesti kergejõustiklane ja sporditegelane
Olof Palme

**Sven Olof Joachim Palme** (30. jaanuar 1927 Stockholm – 28. veebruar 1986 Stockholm) oli rootsi poliitik, Rootsi peaminister 1969–1976 ja 1982–1986.

## Elukäik
Olof Palme sündis Stockholmis Östermalmis. Tal puudus traditsiooniline sotsiaaldemokraatlik taust: tema isa Gunnar Palme oli rikas kindlustusärimees ja vanaisa Sven Palme oli samuti ärimees ning liberaalist poliitik. Olof Palme ema Elisabeth Sophie von Knieriem oli pärit Liivimaalt, tema vanaisa Alexander oli Vene impeeriumi Senati peaprokurör ning Riiginõukogu liige. Isapoolsed esivanemad olid muuhulgas sellistest tuntud aadliperekondadest nagu von Born, de Geer, von Rotkirch, von Sydow jt. Olof Palme abikaasa Lisbet oli samuti kõrgest aadlisoost, krahvide ja vabahärrade Beck-Friiside perekonnast.

Palme oli sotsiaaldemokraat ja erakonna Rootsi Sotsiaaldemokraatlik Töölispartei juht alates 14. oktoobrist 1969 kuni surmani.

## Tapmine

Olof Palmele ei meeldinud ihukaitsjaid kasutada. Neid polnud tal kaasas ka 1986. aasta 28. veebruari õhtul, kui ta koos abikaasa Lisbetiga pärast kinos käimist kodu poole jalutas. Kui Palmed olid Sveavägeni ja Tunnelgatani ristmikul sisenemas metroosse, et sõita koju umbes kahe kilomeetri kaugusel vanalinnas, ilmus mõrvar, tulistas Palmele Magnum 357-st kuuli selga, saatis teise kuuli Lisbeti poole ning põgenes Tunnelgatani kaudu ida suunas. Palme suri silmapilkselt, mõnede hinnangute järgi koguni enne kukkumist. Lisbetti kuul ei tabanud.

Tema mõrv oli pikka aega lahendamata. 1988. aasta detsembris arreteeriti mõrvas kahtlustatavana Stockholmi allilmas tuntud Christer Pettersson. Lisbet Palme tuvastas ta oma mehe tapjana, ning Pettersson läks kohtu alla, kus ta mõisteti 27. juunil 1989 süüdi, kuid ringkonnakohus vabastas ta hiljem süüdistuse vähese tõendatuse tõttu. 1990. aastate lõpus tuli ilmsiks uusi tõendeid Petterssoni vastu, kuid mais 1998 keeldus Rootsi ülemkohus uut menetlust alustamast.

2020. aasta 10. juunil toimunud pressikonverentsil kinnitas Rootsi peaprokurör Krister Petersson, et Olof Palme mõrva lahendamiseks algatatud kriminaalasja menetlus on lõpetatud, süüdlaseks tunnistati 2000. aastal surnud Stig Engström.

## Tsitaat
Ütlen, et Sovet on kommunistlik diktatuurimaa, mille vastu tunneme samasugust vastikust, kui kõikide diktatuuride vastu. (30. augustil 1973; tsitaat on võetud Teatajast, tõlge rootsi keelest)

## Mälestuse jäädvustamine
Alates 1987. aastast annab Olof Palme mälestusfond välja Olof Palme auhinda.

## Viited

## Välislingid
*Saksa ajaleht: Palme mõrvamise korraldas Jugoslaavia julgeolekuteenistus, postimees.ee, 18. jaanuar 2011
Molekulmass

**Molekulmass** (vananenud nimetus *molekulaarmass*) on molekuli massi iseloomustav suurus. Molekulmassi ühikuna kasutatakse daltonit (Da), mis võrdne aatommassiühikuga (amü). **Suhteline molekulmass** on arv, mis näitab, mitu korda on ühe molekuli mass suurem kui aatommassiühik. 

Molekulmassi tähis on *M*r.

Selleks et leida molekulmass, tuleb liita antud molekuli koostises olevate elementide aatommassid. 
Näiteks kaltsiumkarbonaadi (CaCO3) molekulmass *M*r = 40×1+12×1+16×3 = 100.

Molekulmassi ei tohiks segamini ajada molaarmassiga, mis kirjeldab aine massi ainehulgaühiku (mooli) kohta. Kui massiühikuna kasutatakse grammi, siis on molaarmass arvuliselt võrdne molekulmassiga. Näiteks CaCO3 molekulmass on 100 Da ning molaarmass on 100 g/mol.

## Vaata ka
*Aatommass
*Molaarmass
*Mool
Thorbjörn Fälldin

**Nils Olof Thorbjörn Fälldin** (24. aprill 1926 Hogsjö, Västernorrlandi lään – 23. juuli 2016 Hogsjö, Västernorrlandi lään) oli Rootsi poliitik, Rootsi peaminister  1976–1978 ja 1979–1982,  Keskpartei juht aastatel 1971–1985. 

Kui ta sai 1976. aastal Rootsi peaministriks, oli ta esimene parem- ja keskjõudude bloki (tollal) suurimast parteist pärit valitsusjuht. Keskpartei sai sama aasta valimisel üldtulemuselt teise koha, kogudes 24,08% häältest ja 86 kohta 349-st.

Thorbjörn Fälldin kasvas üles talupidajate  perekonnas Ångermanlandis ja hakkas ise talupidajaks. Poliitikaga hakkas tegelema 1940. aastatel. 

Ta valiti 1958 parlamendiliikmeks: Riksdagi koosseisu kuulus ta esmalt 1964. aastani ja siis uuesti aastatel 1967–1986.

Võisteldes Keskpartei juhi koha pärast Johannes Antonssoniga, sai ta 1969 Keskpartei aseesimeheks. 1971 tõusis ta erakonna esimeheks, edestades sisevalimistel Gunnar Hedlundit.

Aastal 1973 soovitas ta Keskpartei ja Liberaalse Rahvapartei ühinemist suureks poliitiliseks keskjõuks, mis jäi ära Keskpartei liikmete enamiku vastuseisu tõttu.
Mayerling

**Mayerling** on 200 elanikuga küla AustriasAlam-Austria liidumaal, kuulub Allandi linna haldusalasse. Küla asub Schwechati jõe ääres, 24 kilomeetri kaugusel Viinist edelas. 

1550. aastast alates oli see Heiligenkreuzi kloostri valduses.

## Mayerlingi loss

Mayerlingis asub loss, mille 1886. aastal omandas Austria-Ungari kroonprints Rudolf, kes tegi sellest jahimaja. 30. jaanuaril 1889 leiti kroonprints lossist surnuna koos oma armukese Maria Vetseraga. Üldtunnustatud seisukoht on, et tegu oli enesetapuga, kuid on ka muid teooriaid. Pärast seda intsidenti muutis kroonprintsi isa keiser Franz Joseph I hoone Paljasjalgsete Karmeliitide Ordu nunnakloostriks. Tänapäeval on hoones muuseum.

## Välislingid
Tage Erlander

**Tage Fritiof Erlander** (13. juuni 1901 Värmlandi lään, Ransäter – 21. juuni 1985 Stockholm) oli Rootsi poliitik, Rootsi peaminister 1946–1969. Ta on kõige kauem ametis olnud Rootsi peaminister.

## Elukäik
Tage Erlander pärines usklikust ja liberaalsest perekonnast. Õpingute ajal Lundis mõjutasid teda sotsiaaldemokraatlikud ideed ja ideaalid ning 1928. aastal astus ta Rootsi Sotsiaaldemokraatlikku Tööparteisse.  

1930. aastal valiti ta Lundi linnavolikokku ja 1932 Riigipäeva, mille liige oli ta kuni 1973. aastani. 1944–1945 oli ta sotsiaal-, 1945–1946 haridusminister.

Pärast Per Albin Hanssoni surma 1946. aastal sai Erlanderist Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei juht ja peaminister. Ta oli neil ametikohtadel 23 aastat, kuni oktoobrini 1969. Ta on kõige kauem ametis olnud Rootsi peaminister.

Alguses suhtuti temasse kahtlevalt isegi tema enda parteis, kuid aja jooksul omandas ta suure populaarsuse. Peaministrina teostas ta sotsiaalseid reforme ja ajas neutraliteedipoliitikat.

Tage Erlander suri 21. juunil 1985 Stockholmis.

## Isiklikku
1930. aastal abiellus Aina Anderssoniga, kellega tal oli kaks last.

Pärast poliitikast taandumist elas koos abikaasaga Bommersvikis.
Ola Ullsten

**Stig Kjell Olof Ullsten** (23. juuni 1931 Umeå – 28. mai 2018) oli Rootsi poliitik, Rootsi peaminister 1978–1979. 1978–1982 oli ta Rootsi välisminister.

Ta oli Rahvapartei liige.

1961 abiellus ta Evi Eskoga (1931–1992), kes oli õpetajate Roman Esko ja Elsa Tammiku tütar. Neil oli kaks last. Abielu lahutati ja 1989 abiellus ta Louise Beaudoiniga (sündinud 1954).

## Viited
Władysław IV Waza

**Władysław IV Waza** (9. juuni 1595 – 20. mai 1648) oli Poola kuningriigi ja Leedu suurvürstiriigi ühendriigi Rzeczpospolita valitseja, valitses 8. novembrist 1632 kuni surmani 1648. aastal; eelnevalt Moskoovia segaduste ajastu Moskva suurvürst 1610–1613.

Władysław oli Poola kuningriigi ja Leedu suurvürstiriigi ühendriigi Rzeczpospolita valitseja Zygmunt III Waza ja Austria Anna  poeg.

Kuninglik tiitel: *Vladislaus Quartus Dei gratia [[kuningas|rex]] [[Poola|Poloniae]], [[suurvürst|magnus dux]] [[Leedu|Lithuaniae]], [[Vene|Russiae]], [[Preisimaa|Prussiae]], [[Masoovia|Masoviae]], [[Žemaitija|Samogitiae]], [[Liivimaa|Livoniae]]que, necnon [[rootslased|Suecorum]], [[gootid|Gothorum]] [[vandaalid|Vandalorum]]que haereditarius rex, electus magnus dux [[Moskva Suurvürstiriik|Moschoviae]]*

Eesti keeles: Poola kuningas, Leedu, Vene suurvürst, Preisi, Masoovia, Žemaitija, Liivimaa hertsog, rootslaste, gootide, vandaalide päruskuningas, Moskva valitud  suurvürst.
## Vene tsaarina
,
1609. aastal tungisid Rzeczpospolita väed Moskooviasse, Stanisław Żółkiewski aga hõivas 1610. aasta augustis Moskva. 1610. aastal kukutasid Moskva bojaarid toetuse kaotanud tsaari Vassili IV lõplikult ja lubasid Poola väepealike palgasõdurite väed Kremlisse. Nad pakkusid trooni Poola kuninga Zygmunt III Waza pojale Władysławile, kes valiti Moskvas ka Moskva suurvürstiks, kuid kes ei asunud reaalselt Moskvas valitsema.
 
27. septembrist 1610 4. novembrini 1612 kuulus Moskva linn Rzeczpospolita koosseisu ning Władysław IV Waza oli ka Vene tsaar 1610–1613. Poola vägede käitumise ja Poola ning Moskoovia bojaaride ja aadlike vaheliste vastuolude tõttu hakati Moskva *vabastamiseks* koguma maakaitseväge. 1612. aastaks saadi kokku 20 000 meest. Moskva alla kogunenud maakaitsevägi Kuzma Minini ja Dmitri Požarski juhtimisel sundis poolakad linnast lahkuma. Venemaa Föderatsioonis tähistatakse 2004. aastast, vene vägede võitu 1612. aastal Poola vägede vastu ja sellega Poola võimu alt vabanemist 4. oktoobril, rahvusliku ühtsuse päevana, 1613. aastast 1917. aastani tähistati seda Venemaa keisririigis, Moskva Poola vallutajatest vabastamise päevana.

## Vaata ka
Rainier III

**Rainier III** (**Rainier Louis Henri Maxence Bertrand Grimaldi**; 31. mai 1923 – 6. aprill 2005) oli Monaco vürst 1949–2005. 

Ta abiellus 1956 USA filminäitleja Grace Patricia Kellyga, kellega tal oli kolm last:
* printsess Caroline Louise Marguerite (sündinud 1957)
* prints Albert Alexandre Louis Pierre (praegune Monaco vürst Albert II; sündinud 1958)
* printsess Stéphanie Marie Elisabeth (sündinud 1965)
Geneetikute ja biokeemikute loend

*Siin on loetletud [[geneetik]]uid ja [[biokeemik]]uid.*

__NOTOC__

## A

*Erik Abner
*Jerry Adams
*Michael Ashburner
*Oswald Avery

## B
*Nenad Ban
*George Beadle
*John Belling
*Paul Berg
*Jöns Berzelius
*Theodor Boveri
*Sydney Brenner
*Calvin Bridges

## C

*Christopher Caudwell
*Aravinda Chakravarti
*Jean-Pierre Changeux
*Edwin Chargaff
*Erwin Chargaff
*Martha Chase
*David P. Clark
*Stanley Cohen
*Lucien Cuenot

## D

*Margaret Oakley Dayhoff
*John Doebley
*Christian de Duve

## E
*Gerald Edelman
*Gertrude Elion

## G
*Gerty Cori

## H
*Ain Heinaru
*Alfred Day Hershey
*Avram Hershko
*Dorothy Hodgkin
*Jonathan C. Howard
*Hwang Woo-Suk

## K
*Allen Kaasik
*Ants Kallikorm
*Avo Karus
*Har Gobind Khorana
*Toomas Kivisild
*Vincenz Kletzinsky
*Arthur Kornberg
*Hans Adolf Krebs
*Ants Kurg
*Charles Gabriel Kurland
*Elvira Kurvinen

## L

*Maris Laan
*Jean-Baptiste Lamarck
*Eric Lander
*Nick Lane 
*Richard Lewontin
*Fritz Lipmann
*Trofim Lysenko

## M

*Tom Maniatis
*John Maynard Smith
*Barbara McClintock
*Matthew Meselson
*Andres Metspalu
*Friedrich Mieschler
*Aavo-Valdur Mikelsaar
*Lili Milani
*Cesar Milstein
*Thomas Morgan
*Hermann Joseph Muller
*Kary Mullis

## N
*Christiane Nüsslein-Volhard

## O
*Arnold Orasson
*Toivo Orav

## P
*Linus Pauling
*Max Pertuz
*Max Perutz
*Tõnu Püssa

## R
*Marika Raftell-Tamm

## S
*Juhan Sedman
*Oliver Smithies
*Ursel Soomets

## Ž
*Riina Žordania

## T
*Risto Tanner
*Rein Teinberg
*Tanel Tenson
*Vello Tohver

## U
*Maria-Kristina Ulas

## V
*Mart Viikmaa
*Richard Villems
*Raivo Vilu
*Nikolai Vorontsov
*Hugo de Vries (1848–1935)

## W
*Selman Waksman
Morta

* **[[Morta (parka)|Morta]]** on vanarooma saatusejumalanna, üks parkadest.
* **[[Morta (Leedu)|Morta]]** oli Leedu kuninganna
2030. aastad

**2030. aastad** on ajavahemik 2030. aasta algusest kuni 2039. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm
*25. aprill 2038 – 1. ülestõusmispüha on hiliseimal võimalikul kuupäeval
*26. detsember 2038 – täielik päikesevarjutus, vaadeldav lõunapoolkeral.
*...

### Eesti
*...
Hugo de Vries

**Hugo Marie de Vries** [vri:s] (16. veebruar 1848 – 21. mai 1935) oli hollandi bioloog, kes rööbiti Carl Corrensi ja Erich von Tschermakiga taasavastas 1900. aastal Gregor Mendeli tööd geneetika alal.

De Vries õppis Leideni, Heidelbergi ja Würzburgi ülikoolis. 1878. aastal sai ta Amsterdami Ülikoolis doktorikraadi botaanika alal.

1890. aastatel tegeles de Vries taimede hübridiseerimise katsete seeriatega ja avastas uusi suureõielise kuningakepi vorme, mis kasvasid looduslikel jäätmaadel. Need avastused viisid ta samadele järeldustele, milleni oli jõudnud Mendel: konkreetsete tunnuste pärandumine ilmneb vaid üksikutel isenditel. Ta arvas koguni, et geenid (mida ta nimetas pangeenideks) suudavad ületada liigibarjääri: sama geeni olemasolu on vastutav kahe lilleliigi karvasuse eest. Nendes oletustes oli ta oma ajast palju ees.

1890. aastate lõpus tutvus de Vries Mendeli artikliga, mis oli kirjutatud 40 aastat varem. De Vries muutis Mendeli töödes terminoloogiat, et kõrvaldada arusaamatused. Aastal 1900 avaldas ta oma katsete tulemused Prantsuse ajakirjas Comtes Rendus de l'Académie des Sciences, kuid ei maininud sõnagagi Mendeli töid, millest ta oli lähtunud. Pärast Carl Corrensi teravat kriitikat oli de Vries nõus mainima Mendeli nime.

Hugo Marie de Vries lahkus küll 1918. aastal Amsterdami Ülikoolist, kuid jätkas uurimistöid uute bioloogiliste objektide kallal. Tema tuntumad tööd on järgmised: 
* "Intracellular Pangenesis" ('rakusisene pangenees') (1889) 
* "Mutatsiooniteooria" (saksakeelne väljaanne "Die Mutationstheorie" 1900–1903, ingliskeelne väljaanne 1910–1911) 
* "Taimekasvatus", saksakeelne tõlge (1908)

## Tunnustus
* 1900 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
* 1903 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks

## Vaata ka
* Geneetikute ja biokeemikute loend
1437

**1437. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 7. detsember – Sigismund, Saksa-Rooma keiser
1442

**1442. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*Liivi ordu lõpetas Vasknarva kindluse ehituse endisele kohale. Kindlust kutsuti Vastne-Narva, alamsaksa keeles Nyslot.
*Stralsundi hansapäeval nenditi, et Tartul ja Tallinnal on juhtiv osa Novgorodi kaubakontoris.
* Mainiti esimest korda Ristiküla.
* ...

## Sündinud

* 28. aprill – Edward IV, Inglismaa kuningas, Iirimaa lord

## Surnud

* ...

## Viited
Kirgiisi ahelik

**Kirgiisi ahelik** (kirgiisi *Кыргыз Ала-Тоо*, kasahhi *Қырғыз жотасы*) on mäestik Aasias, osa Tian Shanist. 

Kulgeb ida-lääne suunas Tarazist Boami kuristikuni (Tšüj jõel). Pikkus 375 km.

Põhjanõlvad laskuvad laugelt Mojõnkumi kõrbesse Lõuna-Kasahstanis. 

Kõrgus kuni 4875 meetrit (Lääne-Alamedin). Kuni 2500 m kõrguseni stepp ja metsad, kõrgemal alpiniidud. Umbes 3700 meetrist alates igilumi ja -jää.
1440

**1440. aasta**
## Sündmused maailmas

* Saksa kuningaks valiti Steiermargi hertsog Friedrich V, Saksa kuningana Friedrich IV, keisrina Friedrich III.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 22. jaanuar – Ivan III, Moskva suurvürst
* 22. veebruar – Ladislaus Postumus, Böömi ja Ungari kuningas 1444–1457

## Surnud

* ...
Villeneuve-d'Ascq

**Villeneuve-d'Ascq** (hääldus *vill'nööv dask*) on vald ja linn Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Nordi departemangus, Villeneuve-d'Ascqi kantoni keskus.

Linn kuulub Lille'i linnastusse (*Lille Métropole Communauté urbaine*).

Linna territoorium asub 19–46 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Sõpruslinnad
* Stirling, Šotimaa (1984)
* Gatineau, Quebec (1989)
* La Possession, La Réunion (1992)
* Tournai, Belgia (1994)
* Chaidari *(Χαϊδάρι)*, Kreeka (2001)
* Leverkusen, Baieri (2001)
* Iaşi, Rumeenia (2006)
* Ouidah, Benin (2006)
* Racibórz, Poola (2007)

## Viited