open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
István Kovács (poksija)

**István Kovács** (sündinud 17. augustil 1970 Budapestis) on Ungari endine poksija.

## Harrastajana
### Ungari meistrivõistlustel
Ta oli vähemalt kahekordne Ungari meister kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1989 ja 1990.

### Olümpiamängudel
Ta võitis kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Chol-Su Choile (Põhja-Korea) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

### Maailmameistrivõistlustel
Ta võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991) ning sulgkaalus (kuni 57 kg) 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997) kuldmedali ja tuli maailmameistriks.

Ta osales kukk-kaalus (kuni 54 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas 3. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Dirk Krügerile (Saksamaa) jäi edasistest medaliheitlustest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta võitis kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991) kärbeskaalus (kuni 51 kg) ja 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) kukk-kaalus (kuni 54 kg). 

Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Raimkul Malahbekovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

## Elukutselisena
Ta poksis detsembrist 1997 kuni aprillini 2002 elukutselisena. Ta pidas kokku 23 kohtumist ning võitis neist 22 (neist 11 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise.

## Viited

## Välislingid
* 
*István Kovács lehel BoxRec. Inglise keeles
Wijnegem

**Wijnegem** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.


Water tower Wijnegem.jpg|Veetorn
Kasteel Kijckuit.jpg|Loss
Wijnegem Shopping Center.jpg|Kaubanduskeskus
Wijnegem, monumentaal pand foto1 2007-08-24 16.40.JPG|Raekoda


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Arendonk

**Arendonk** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.


Telowerelèer molen LR.jpg|
Arendonk - Sint-Jozefkerk.jpg|
Arendonk - Onze-Lieve-Vrouw ten Hemel Opgenomenkerk.jpg|
Arendonk Centrum Kerk OLV LR.jpg|
Academie LR.jpg|Kunstiakadeemia


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Dessel

**Dessel** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.

Alates 1996. aastast peetakse Desselis iga-aastast muusikafestivali Graspop Metal Meeting.


Dessel - Heilige Familiekerk.jpg|Püha perekonna kirik
Canal Schoten-Dessel stop lock Ravels 20040813-004.jpg|Kanal
Vaart Schoten.jpg|Kanal
Graspop.JPG|Graspop
Graspop 2008.JPG|In Flames, 2008
Dessel - Gemeentehuis.jpg|Raekoda


## Viited

## Välislingid

*Koduleht (hollandi keeles)
Eesti Maadlusliit

**Eesti Maadlusliit** (lühend **EML**) on asutatud 17. oktoobril 1989.

Eesti Maadlusliit on Eesti Kerge-, Raske- ja Veespordiliidu õigusjärglane 1920. aastast ning Eesti Maadlus-, Poksi- ja Tõsteliidu õigusjärglane 10. aprillist 1933 ja ENSV Maadlusföderatsiooni tegevuse jätkaja. Rahvusvahelises Maadlusliidus (FILA) taastati EML-i liikmesus 1. novembril 1991.

Eesti Maadlusliit on avalikes huvides mittetulundusühinguna tegutsev vabatahtlik ühendus, mille eesmärgid ja põhitegevus on suunatud Kreeka-Rooma maadluse, vabamaadluse, naistemaadluse ja rannamaadluse harrastamisele Eestis. Eesti Maadlusliit ühendab Eestis Kreeka-Rooma, vaba-, naiste- ja rannamaadlusega tegelevaid mittetulundusühinguid, seltse, klubisid, sektsioone ühistegevuseks, spordiala edendamiseks ning sellealase tegevuse koordineerimiseks.

EML-i tegevuse põhieesmärgiks on Kreeka-Rooma maadluse, vabamaadluse, naistemaadluse ja rannamaadluse arendamine ning sportlike eluviiside propageerimine riigi elanikkonna seas.

## Välislingid
*Koduleh
Edward Sharpe and the Magnetic Zeros

**Edward Sharpe and the Magnetic Zeros** on Californiast Los Angelesest pärit USA bänd, mille eesotsas on *[[power pop]]* bändi Ima Robot laulja Alex Ebert. Bändi stiiliks on peamiselt alternatiivrokk ja *[[indie rock]]*. Täiskoosseisuga astuti esimest korda üles 18. juulil 2007 West Hollywoodis Californias klubis The Troubadour. Bändi esimese täispika albumi "Up From Below" avaldas digitaalselt 7. juulil ja füüsiliselt 14. juulil 2009 Community Records. Teine album "Here" ilmus 29. mail 2012.

## Liikmed
*Alex Ebert – vokaal, kitarr, löökriistad, klaver
*Stewart Cole – trompet, löökriistad, klahvpillid, tenor ukulele, vokaal
*Josh Collazo – trummid, löökriistad, vokaal
*Orpheo McCord – trummid, löökriistad, ksülofon, vokaal
*Nora Kirkpatrick – akordion, vokaal
*Christian Letts – kitarr, vokaal
*Seth Ford-Young – bass, vokaal
*Mark Noseworthy – kitarr, vokaal (2012- )
*Aaron Arntz – klaver (2012- )

### Endised liikmed
*Aaron Embry – klahvpillid, klaver, vokaal
*Nico Aglietti – kitarr, süntesaator, klahvpillid, vokaal
*Aaron Older – bass, vokaal, bandžo, löökriistad
*Tay Strathairn – klaver, suupill, vokaal
*Michael Farfel – manager
*Jade Castrinos – vokaal, kitarr

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"Up from Below" (2009)
*"Here" (2012)
*"Edward Sharpe and the Magnetic Zeros" (2013)
*"PersonA" (2016)

### EP-d
*"Here Comes" EP (2009)

### Singlid
*"40 Day Dream/Geez Louise" (2009)
*"Home" (2010)
*"Memory of a Free Festival" (2010)
*"Chickens in Love" (2010)
*"Home" (Party Supplies Remix) (2011)
*"That's What's Up" (2012)
*"One Love to Another" (2012)
*"Man on Fire" (2012)
*"Better Days" (2013)
*"Life Is Hard" (2013)
*"Hot Coals" (2016)
*"No Love Like Yours" (2016)
Kaadrisagedus

**Kaadrisagedus** (inglise keeles *frame rate*, *frame frequency*) on kuvatavate kaadrite (videot või animatsiooni moodustavate üksikpiltide) arv sekundis. 

Kaadrisageduse mõõtühikuna kasutatakse kas kaadrit sekundis (inglise *frame per second*, lühendatult FPS) või hertsi (Hz).

Televiisorite kaadrisagedus on võrdne vooluvõrgu sagedusega (sõltuvalt riigist, kas 50 või 60 Hz), arvutikuvaritel sõltub see aga kasutaja valitud lahutusvõimest ja värvisügavusest.

Inimese silmadele on parem suurema kaadrisagedusega pilt, samas suurema kaadrisageduse tekitamiseks vajab kuvaadapter rohkem võimsust (energia kulu on suurem).

## Vaata ka
*kaadrit sekundis
*värskendussagedus (inglise *refresh rate*)

## Viited
Krihvel

**Krihvel** oli 19. sajandil ja 20. sajandi alguses koolides kasutatud pliiatsikujuline kiltkivist kirjutusvahend. Igal õpilasel oli kirjutamiseks krihvlist ja puitraamis kiltkivist tahvlist koosnev kirjutuskomplekt.
Wommelgem

**Wommelgem** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.


Fort 2 Wommelgem.jpg|
Fort 2 Wommelgem 5.jpg|
Fort 2 Wommelgem artillery.jpg|
Watertoren Wommelgem.jpg|
Fort 2 Wommelgem 6.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Duffel

**Duffel** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. 

Selle linna järgi on nimetatud Duffeli stiilis mantlid.

Valla territooriumilt voolab läbi Nete jõgi.


Kasteel Ter Elst.jpg|
Parochiekerk Sint-Martinus, Duffel.jpg|
Parochiekerk Onze-Lieve-Vrouw van de Goede Wil te Duffel.jpg|
Station Duffel.jpg|
Duffel, monumentaal pand1 foto1 2007-08-25 11.29.JPG|Raekoda


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Rakendustarkvara

**Rakendustarkvara** (ingl *application software*) hõlmab arvutiprogramme, mis on ette nähtud teatud kindla ülesande täitmiseks, näiteks tekstitöötluseks, tabelarvutuseks, pilditöötluseks, raamatupidamiseks jne.

Väiksemaid eriotstarbelisi tarkvararakendusi on hakatud nimetama äppideks (ingliskeelsest nimetusest *application* on igapäevakasutuses saanud lühend *app*, eesti keeles "äpp"). Laiemalt sai see lühivorm tuntuks seoses iOS App Store'i ilmumisega 2008. aastal. Äppe kasutatakse tavaliselt mobiilseadmete (nutitelefoni, tahvelarvuti) rakendustarkvara kontekstis. Paljud äpid on välja töötatud mõne kohaliku ettevõtte turunduskava osana, näiteks on mitu kaupluseketti (Tallinna Kaubamaja Grupp, Coop, Rimi, Lidl jt) toonud turule digitaalse kliendikaardina või ostupuldina kasutamiseks oma kliendiäpi, mille kasutajatele antakse teiste klientidega võrreldes rohkem või suuremaid soodustusi.

## Vaata ka
* Mobiilirakendus
* Tarkvara
* Süsteemitarkvara

## Viited

## Välislingid
* Coopi äpi tutvustus Coopi kodulehel
* Tallinna Kaubamaja Grupi Partnerkaardi äpi tutvustus Partnerkaardi kodulehel
* Rimi äpi tutvustus Rimi kodulehel
* Lidl Plusi äpi tutvustus Google Play äpipoes
Meerhout

**Meerhout** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.


A Meerhout, Haenvense Molen, standerdmolen 06W.JPG|
Meerhout - Onze-Lieve-Vrouwkerk.jpg|
Meerhout - Sint-Bavokerk.jpg|
Meerhout - Sint-Trudokerk.jpg|
Meerhout - Sint-Jozefkerk.jpg|
Center-meerhout-2004.png


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Merksplas

**Merksplas** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.


Het Kasteeltje Molenzijde Merksplas.JPG
Merksplas, straatzicht met kerk op achtergrond foto1 2010-10-03 14.08.JPG


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Retie

**Retie** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.


Retie - Sint-Jobkerk.jpg|
Retie - Sint-Martinuskerk.jpg|
A Retie, De Heerser, standerdmolen 01W.JPG|
Eeuwenoude Lindeboom - Retie - België.jpg|
Gemeentehuis Retie - België.jpg|Raekoda


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Zelzate

**Zelzate** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.


Zelzate - Sint-Antonius van Paduakerk 1.jpg|
Onroerenderfgoed 75972 zelzate.jpg|
Onroerenderfgoed 75993 zelzate.jpg|
Zelzate - Sint-Laurentiuskerk 1.jpg|
ZelzateRathaus.JPG|Magistraadihoone


## Sõpruslinnad
* – Aubenas 
* – Cesenatico 
* – Delfzijl 
* – Schwarzenbek 
* – Sierre

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Waarschoot

**Waarschoot** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.


Waarschoot - toren en voormalige kerk.jpg|
Sint-Jozefkerk 2 - Bellebargie - Waarschoot - België.jpg|
Voormalige pastorie - Waarschoot - Belgium.jpg|
Station Waarschoot - Foto 3.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
*Waarschootse Gemeentebelangen (WGB)  (hollandi keeles)
Tartu Soome kogudus

EELK **Tartu Soome kogudus** on luterlik kogudus Tartus.

Kogudus kuulub Tartu praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Urmas Oras (telefon 5659033). Juhatuse esimees on Airi Niilo.

Jumalateenistused on iga kuu 1. ja 3. pühapäeval algusega kell 14.00 Tartu Ingeri majas (Veski 35). Juulis jumalateenistusi ei toimu.
Urmas Põldma

**Urmas Põldma** (sündinud 3. juunil 1972 Kiviõlis) on eesti ooperilaulja (tenor).

Ta on lõpetanud 1989. aastal Tõrva Muusikakooli altsaksofoni erialal, 1994. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal ja 2005. aastal Eesti Muusikaakadeemia laulu erialal Virgilijus Noreika ja Jaakko Ryhäneni õpilasena.

Aastatel 1993–2001 töötas Urmas Põldma Riiklikus Akadeemilises Meeskooris esimese tenori, koormeistri, koorilaulja ja solistina. Aastatel 2002–2014 oli ta rahvusooperi Estonia solist.

## Välislingid
*
Eesti Müsli

**Eesti Müsli OÜ** oli müslisid tootev Eesti ettevõte, mis asutati 2009. aasta sügisel.

Ettevõtte peamine eesmärk oli müslide tootmine Eesti kliendi ja eksporditurgude jaoks. Põhiliselt turustati tooteid kaubanduskettides ja hulgikaupmeeste kaudu hotellidele ning tootmisettevõtetele. Ettevõte tõi turule 2010. aastal uudse internetitellimuste keskkonna ja seda on jätkanud ettevõtte jätkajad tänaseni.

## Ajalugu
Ettevõte registreeriti 28. detsembril 2009 Budget OÜ nime all.

2010. aastal alustati müüki Eesti jaekettides ja käisid läbirääkimised välisturgudele pääsemiseks.

2011. aastal loodi Mysli.ee kaubamärk ja aprillis 2011. aastal sai ettevõtte toode Eesti Müsli tootekonkursil "Eesti parim toiduaine 2011" auhinna "Parim toode Lõuna-Eesti väikeettevõttelt". Jaanuaris 2012 valiti ettevõtte asutajad ajakirja Director aasta inimeste hulka.

2011. aastast oli Eesti Toiduainetööstuse Liidu täisliige.

2012. aastast muutis ettevõte nime, uueks nimeks sai Eesti Müsli OÜ.

2016. aastal müüdi tootmine ettevõttele Saare Leib OÜ ja 2016. a juulis toodi turule uuted pakendid. Toote pakendeid kujundas ettevõtte algusest peale ja kujundab tänaseni Saaremaa ettevõte Logolife OÜ.

Eesti Müsli OÜ kustutati äriregistrist 2017. aastal.

2017. aastal toodu müügile uued gluteenivabad meega röstitud tatramüslid oma kaubamärgi all ja Evelin Ilvese kaubamärgi all.

Saare Leib OÜ sulges 2022. aasta lõpus kogu tootmise, sh müslide tootmise.

2023. aastast toodab tooteid edasi jälle keskkonnasõbralikumas paberpakendis Saaremaal Chrislin S. OÜ 

## Vaata ka
*Eesti Toiduainetööstuse Liit
*Toiduainetetööstus

## Viited
Waasmunster

**Waasmunster** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.


Sombeke - Sint-Rochuskerk 1.jpg|
Hamme - Oude Durme 1.jpg|
Waasmunster Heidekapel1.JPG|
Ruiter, kerk foto3 2010-10-09 12.59.JPG|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Rauno Elp

**Rauno Elp** (sündinud 21. veebruaril 1971 Tartus) on eesti ooperilaulja (bariton). 

Elp on rahvusooperi Estonia ooperisolist aastast 1992. Aastal 1996 lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia dotsent Ervin Kärveti lauluklassis. 

Tema repertuaari kuulub palju eriilmelisi baritonirolle nii eesti kui ka maailma ooperiliteratuurist. Maailma ooperiloomingust kuuluvad tema rollide hulka Argante (Händeli "Rinaldo"), Krahv Almaviva, Don Giovanni ja Guglielmo (Mozarti "Figaro pulm", "Don Giovanni" ja "Cosi fan tutte"), Dulcamara ja Belcore (Donizetti Armujook"), Don Magnifico (Rossini "Tuhkatriinu"), Scarpia, Jack Rance, Marcello, Lescaut ja Gianni Schicchi (Puccini "Tosca", "Tütarlaps kuldsest läänest", "Boheem", "Manon Lescaut" ja "Gianni Schicchi"), Silvio (Leoncavallo "Pajatsid"), Alfio (Mascagni "Talupoja au"), Valentin (Gounod' "Faust"), Germont, Rigoletto, Amonasro, Renato, Jago, Rodrigo di Posa (Verdi "Traviata", "Rigoletto", "Aida", "Maskiball", "Otello" ja "Don Carlo"), Cardillac ja Roderick (Hindemithi "Cardillac" ja "Pikk jõulueine"), Escamillo (Bizet' "Carmen"), Jeletski (Tšaikovski "Padaemand"), Pantalone ja Kokatar (Prokofjevi "Armastus kolme apelsini vastu"), Hollandlane, Kurwenal, Amfortas ja Wolfram (Wagneri "Lendav hollandlane", "Tristan ja Isolde", "Parsifal" ja "Tannhäuser"). Eesti lavateostest on tema repertuaaris Cyrano (Tambergi "Cyrano de Bergerac"), Wallenberg (Tüüri "Wallenberg"), Isa Kaarel (Puuri "Pilvede värvid"), Theodor (Kõrvitsa "Liblikas"), Jürgen (Tubina "Barbara von Tisenhusen"), Sebastian (Eespere "Gurmaanid"), Lembo (Steineri "Kosjas"), Onu Julius ja Rulle (Aintsi "Karlsson katuselt"), Miles Hendon (Pajusaare "Prints ja kerjus"). 

## Preemiad
* 1993 ja 1997 I auhind Tiit Kuusiku nimelisel lauluvõistlusel, 
* 1994 II auhind rahvusvahelisel noorte lauljate võistlusel Walesis (International Young Singer of the Year 1994).

## Tunnustus
* 2004 Harjumaa teatripreemia
*2007 Georg Otsa nimeline auhind
* 2016 Eesti Teatriliidu muusikaauhind

## Välislingid
*Teatrilood, Ene Pilliroo intervjuu Rauno Elbiga novembris 2003 
*Portree. Rauno Elp, Tiina Kuninga intervjuu Rauno Elbiga märtsis 2008 
*Rauno Elbi Wallenberg, Eesti Ekspress, 29.02.2008 
*Rauno Elp – ürgselt aus romantik, Ajakiri Muusika, jaanuar 2016
Hiie Hinrikus

**Hiie Hinrikus** (sündinud 2. novembril 1934 Tallinnas) on eesti füüsik, tehnikadoktor ja Tallinna Tehnikaülikooli raadiotehnika professor.

Ta on lõpetanud 1953. aastal kuldmedaliga Tallinna 7. Keskkooli ja 1960. aastal Moskva Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna raadiofüüsika erialal. Aastatel 1962–1965 oli ta aspirantuuris Üleliidulises Füüsikalis-Tehniliste ja Raadiotehniliste Mõõtmiste Teadusliku Uurimise Instituudis (Mendelejevos Solnetšnogorski rajoonis Moskva oblastis). 1966. aastal kaitses tehnikateaduste kandidaadi väitekirja (kinnitati 1967). 1989. aastal kaitses ta NSVL TA Raadiotehnika- ja Elektroonika Instituudis (Moskvas) tehnikateaduste doktori väitekirja.

Ta töötas aastatel 1960–1962 raadiotehases Punane RET insenerina. Aastatel 1965–1968 oli ta Üleliidulises Füüsikalis-Tehniliste ja Raadiotehniliste Mõõtmiste Teadusliku Uurimise Instituudis vaneminsener ja vanemteadur. 1968. aastal asus tööle Tallinna Polütehnilisse Instituuti: aastatel 1968–1970 oli ta raadiotehnika kateedri vanemõpetaja, 1970–1973 dotsendi kohusetäitja, 1973–1976 vanemteadur, 1976–1989 dotsent, 1989–1991 professori kohusetäitja, 1991–1992 professor. Aastatel 1992–1994 oli ta raadio- ja sidetehnika instituudi raadio- ja lasertehnika professor ning õppetooli juhataja. Aastatel 1994–2002 oli ta Biomeditsiinitehnika keskuse asutaja ja juhataja, raadiofüüsika professor ja õppetooli juhataja. 2002. aastast on ta TTÜ emeriitprofessor ja 2007. aastast TTÜ Tehnomeedikumi biomeditsiini instituudi juhtivteadur, aastatel 2002–2006 oli ka erakorraline vanemteadur.

Tema teadustöö põhisuundadeks on elektromagnetkiirguse mõju aju rütmidele, bioelektromagnetiliste signaalide interpreteerimine, mikrolaine radiomeetria vähidiagnostikas, elektromagnetlainete koosmõju laseri aktiivkeskkonnas, laserite kasutamine infoedastus- ja mõõtesüsteemides, mürad kvantelektroonikas ning mikrolaine vastuvõtusüsteemide tundlikkus. Ta on avaldanud üle 200 teaduspublikatsiooni, sealhulgas 3 monograafiat ja 2 õpikut. Ta on 10 leiutise autor või kaasautor. Lasersüsteeme ja mikrolaine radiomeetrit on eksponeeritud 15 rahvusvahelisel näitusel ja messil 12 välisriigis. Tema juhendamisel on kaitstud 6 magistri- ja 5 doktoritööd.

## Tunnustus
*1981 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedal
*1986 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse hõbemedal
*2000 Eesti Vabariigi teaduspreemia (tehnikateaduste alal)
*2003 Biomeditsiinitehnika Rahvusvahelise Akadeemia liikmeks valimine
*2004 Tallinna Tehnikaülikooli suur teenetemedal Mente et Manu

## Välislingid

*
* Hiie Hinrikuse autobiograafia "Hetked ja aastad" Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus, 2014.
Vallooni Brabandi provints

**Vallooni Brabandi provints** on prantsuskeelne provints Belgia keskosas Valloonias. Provints moodustati 1995. aastal endise Brabandi provintsi jagamisega hollandikeelseks Flaami Brabandi provintsiks, prantsuskeelseks Vallooni Brabandi provintsiks ning eraldiseisvaks hollandi- ja prantsuskeelseks Pealinna Brüsseli piirkonnaks.

Vallooni Brabandi provints piirneb põhjas Flaami Brabandi, idas Limburgi, lõunas Namuri ja edelas Hainaut' provintsiga.

## Haldusjaotus
Tervikuna Nivellesi haldusringkonda kuuluv provints jaguneb 27 omavalitsusüksuseks.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse, hollandi, saksa ja inglise keeles)
Flaami Brabandi provints

**Flaami Brabandi provints** on hollandikeelne provints Belgia keskosas Flandrias. Provints moodustati 1995. aastal endise Brabandi provintsi jagamisega prantsuskeelseks Vallooni Brabandi provintsiks, hollandikeelseks Flaami Brabandi provintsiks ning eraldiseisvaks hollandi- ja prantsuskeelseks Pealinna Brüsseli piirkonnaks. 

Flaami Brabanti provints piirneb põhjas Antwerpeni, idas Limburgi, lõunas Vallooni Brabandi, edelas Hainaut' provintsi ja lääne-loodes Ida-Flandria provintsiga.

## Flaami Brabandi provintsi haldusjaotus
Provintsi 65 omavalitsusüksust kuuluvad kahte ringkonda, 35 Halle-Vilvoorde ja 30 Leuveni ringkonda.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Johannes van der Aa

**Johannes van der Aa** (1824 Oosterhout, Põhja-Brabant – 14. märts 1860 Oosterhout), oli hollandi orelimeister, Huibert Cornelis van der Aa vend.

Ta oli mööbelsepp Adriaan van der Aa ja Anna Maria van Hasseli poeg.

Aastal 1859 ehitas ta koos vend Huibert Cornelisega Hoeveni (Põhja-Brabant) Bovendonki seminarile uue oreli.
Marcel Van der Aa

**Marcel Van der Aa** (9. august 1924 Bevereni vald, Ida-Flandria  – 5. september 2002 Wilrijk) oli Belgia flaami poliitik (Christen-Democratisch en Vlaams).

Van der Aa oli ametiühingusekretär ning sai Bevereni vallas volikogu liikmeks (1952. aastast), abivallavanem (1961–1970) ja vallavanem (1970–1992). 

Beverenis nimetati 2005 tema auks Marcel Van der Aastraat.
Bever (Belgia)

**Bever** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Flaami Brabandi provintsis.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi ja prantsuse keeles)
Rolandas Paksas

**Rolandas Paksas** (sündinud 10. juunil 1956 Telšiais) on Leedu poliitik, kes on olnud Leedu peaminister (1999 ja 2000–2001) ja Leedu president (2003–2004). 

Ta oli 18. maist kuni 27. oktoobrini 1999 ning 26. oktoobrist 2000 kuni 20. juunini 2001 Leedu peaminister, 26. veebruarist 2003 kuni 6. aprillini 2004 Leedu president. Aastatel 2009–2019 oli ta Euroopa Parlamendi liige, ta kuulus Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsiooni.

Pärast presidendivalimiste võitu 2003. aastal süüdistati Paksast kahtlastes sidemetes Venemaaga. Nimelt andis ta lennundusfirma Avia Baltika presidendile Juri Borissovile dekreediga Leedu kodakondsuse, pärast seda kui Borissov oli Paksase valimiskampaania jaoks annetanud 400 000 USA dollarit. Leedu põhiseaduskohus tunnistas Paksase süüdi kodakondsuse andmises Juri Borissovile, riigisaladuse rikkumises ning oma ametivõimu kuritarvitamises. 6. aprillil 2004 taan­das seim Paksase ametist. Sellega sai temast esimene ametist tagandatud president Euroopas.

## Viited

## Välislingid
*Paksase Euroopa Parlamendi koduleht
Filmograafia

**Filmograafia** on filmide loend, mis on koostatud mingi kriteeriumi alusel. Nii näiteks näitleja filmograafia on loend filmidest, milles ta on mänginud. Filmograafia ei pruugi olla seotud ühe konkreetse isikuga ega ka täielik, vaid see võib olla näiteks loend mingi žanri filmidest, mida soovitatakse vaadata.
Martinus Wilhelmus van der Aa

**Martinus Wilhelmus van der Aa** (Amsterdam, 15. märts 1831 Amsterdam – 23. mai 1905 Amsterdam) oli hollandi ajakirjanik ja kirjanik. 

Ta oli katoliikliku päevalehe De Tijd peatoimetaja ning kirjutas pseudonüümi  **Henry van Meerbeke** nime all muu hulgas:
* *Waarnemingen en waarheden*, Amsterdam 1859
* *Nog iets over Klaasje Zevenster*, Amsterdam 1866
* *Zoo wordt men lid van de Tweede Kamer, een Hollandsche verkiezingsroman*, Amsterdam 1869
* *Een ministeriëele Crisis, politiek blijspel*, Amsterdam 1887

Ta oli ka väljaande De Katholiek toimetaja.

## Välislingid
* Biograafiad, teosed ja tekstid
Pieter Pijnsen van der Aa

**Pieter Pijnsen van der Aa** oli Haagi külavanem 1572. 

Van der Aa pärines väljapaistvast Delfti perekonnast. Tema perekonnanimi oli õieti Pijnsen. 1536. aasta Delfti tulekahju tõttu ei ole temast rohkem andmeid.
Willem Pince van der Aa

**Wilhelmus Lambertus Johannes Jozef Pince van der Aa** (sündinud 24. mail 1958 Haagis) on hollandi raamatukaupmees. 

Ta on esinenud genealoogina ning koostanud võltsgenealoogiaid. Ta on kolm korda kelmuses süüdi mõistetud.
Enno Hallek

**Enno Hallek** (7. november 1931 Rohuküla – 31. detsember 2025 Stockholm) oli väliseesti ja Rootsi maalikunstnik.

Enno Hallek sündis Läänemaal Rohukülas. Aastal 1943 põgenes ta koos vanematega Rootsi. Õppis 1953. aastast Stockholmi Kunstikõrgkoolis maalimist, lõpetas 1958 ning tegutses kuni 1981. aastani vabakutselise kunstnikuna. 1981–1991 oli Kunstikõrgkooli maalikateedri professor ja monumentaalkunsti osakonna juhataja.

Ta on saanud mõjutusi popkunstist ja kontseptualismist, hiljem postmodernismist. Alates 1970. aastatest valmistab ta puidust väljasaetud säravalt värvitud objekte. Ta on teinud monumentaaltöid, sealhulgas Stockholmi võidukaare mosaiigid ja metroojaama kujunduse.

## Tunnustus
*2004 – Valgetähe V klassi teenetemärk 
*2011 – Kristjan Raua preemia (maaliinstallatsioonide näitus „Fraktaalne abielu varjuga” Tallinna kunstihoone galeriis, kus maalikunstnik esitles talle tuntust toonud *lego-pop*'i)
*2020 – Eerik Haameri nimeline kunstiauhind

## Viited

## Välislingid

*Enno Halleki ametlik koduleht
Brûly

**Brûly** (ka *Le Brûly*, *Brûly-de-Couvin*) on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Couvini vallas.

Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli kagus Prantsusmaaga piirnev Brûly omaette vald. 


Brûly 003.jpg|
Brûly 002.jpg|


## Välislingid
Arni Alandi

**Arni Alandi** (sündinud 27. augustil 1969) on eesti ajakirjanik.

## Haridus
1991. aasta lõpetas Alandi Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi. Ta on õppinud Olustvere sovhoostehnikumis, EELK Usuteaduse Instituudis ja Tallinna Ülikoolis.

## Töö
Alandi on töötanud EELK Usuteaduse Instituudis raamatukoguhoidjana ning ajakirjanikuna RTV-s, raadiojaamas Pulss B3, Eesti Televisioonis ja keskkonnaportaalis Roheline Värav. 

Eesti Rahvusringhäälingus töötades on ta teinud välisuudiseid ETV uudistesaatele "Aktuaalne kaamera", tutvustanud Klassikaraadio saatesarjas "Öölendurid" *[[new age]]*i muusikat ning juhtinud raadiosaateid "Fantaasia" ja "Fantaasiaplaat". 2023. aasta seisuga on ta ERR-i teleuudiste toimetaja.

Alandi artikleid on ilmunud ajakirjas Kalale.ee, Terviselehes, Eesti Päevalehes, ERR-i uudisteportaalis ja muudes väljaannetes. Ta on üks teabefilmi "Terve ilm 3: õiglane kaubandus" autoreid (koos Ylle Rajasaare ja Anne-Mari Mülleriga).

### Artikleid
* "Gorbatšov kavandab uut eesriiet Euroopat jagama" EPL, 2. august 2003
* "Julgus kodumaal kartmata elada" EPL, 28. juuli 2004
* "Rohelised Heast Uuest Ilmast" Kortsleht nr 1, 2007
* "Kahest totalitarismist ühe võidupäeva valgel" EPL, 8. mai 2007
* "Hedonismi kaitseks" EPL, 9. juuli 2011
* "Noored, kes enam ei mässa" EPL, 22. august 2012
* "Paksude kaitseks" EPL, 26. oktoober 2012
* "Taani valmistab ette pühakirjade põletamise keelustamist" ERR Uudised, 25. august 2023
* "Kreeka ja Suurbritannia tülitsevad antiikskulptuuride pärast" ERR Uudised, 28. november 2023
* ""Välisilm" uuris Kissingeri vastuolulist pärandit" ERR Uudised, 3. detsember 2023

## Poliitiline ja ühiskondlik tegevus
Alandi oli *[[wicca]]* usundi pooldaja, 2025 aastal taasühines EELK-ga. Sageli on ta kaitsnud rohelisi ja vasakpoolseid seisukohti ning kuulunud erakonda Mõõdukad. Alandi on rajanud mitteametliku sotsiaalökoloogiaklubi Heauusilm.

## Viited

## Välislingid
* Kaarel Kressa "Arni Alandi - ETV välisuudiste kaadritagune hääl" EPL, 17. veebruar 2007
* "Uus e-postilist ühendab globaliseerumisvastaseid" EPL, 7. detsember 2001
Nõmme vaateplatvorm

**Nõmme vaateplatvorm** asub Nõmmel Ehitajate tee ja Nõmme suusasilla ristumiskohas, silla lõunaotsas. Vaateplatvormilt avaneb vaade Tallinna linnale.
Oskar Kodres

**Oskar Kodres** (ka **Oskar Koodres**; 10. märts 1907 Olustvere vald – 10. august 1978 Borås, Rootsi) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1926. aastal Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1926–1934 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli korporatsiooni Fraternitas Liviensis vilistlane.

Ta oli aastatel 1936–1942 Tartu Maarja koguduse abiõpetaja ja 1942–1944 sama koguduse õpetaja.

1944. aastal põgenes ta Rootsi, kus oli algul Rootsi kiriku teenistuses, kuid hiljem teenis E.E.L.K. Boråsi kogudust.

Oskar Kodres suri 1978. aastal Boråsis.

## Viited
Ehtekunst

**Ehtekunst** (ka **ehetekunst**) on tarbekunsti liik, mis tegeleb ehete kunstilise loomisega. 

## Vaata ka
*Sepakunst

## Viited
Brûly-de-Pesche

**Brûly-de-Pesche** on prantsuskeelne asula Belgias Couvini vallas. Suhteliselt eraldatud küla asub Ardennides Namuri provintsis Valloonia piirkonnas.

Aastast 1825 kuni valdade ühendamiseni 1977. aastal oli Brûly-de-Pesche omaette vald.

6–28. juuni 1940 asus küla lähistel 22 päeva jooksul Hitleri peastaap ("Hundikoobas I", *Wolfsschlucht I*).

17. juunil 1940 kirjutati küla kirikus  alla Petaini kapitulatsioonilepingule. 28. juunil kell 7:30 sõitis Hitler Strasbourg'i, misjärel suundus oma uude peakorterisse, Tannenbergi peastaapi Freudenstadtis Schwarzwaldis.


Pilt:Broûli d' Peche fontinne Sint-Min3.JPG|St Mevennuse purskkaev
Pilt:Wolfsschlucht 1 01.jpg|Organisation Todti poolt valmistatud küla makett (1940)
Pilt:Wolfsschlucht 1 03.jpg|"Hundikoobas I" (*Wolfsschlucht I*)
Pilt:Wolfsschlucht 1 02.jpg|"Hundikoobas I" interjöör
Pilt:Wolfsschlucht 1, Bunker of Hitler in Ardennes, Brûly-de-Pesche, near Couvin, Belgium.jpg|"Hundikoobas I" interjöör
Pilt:Wolfsschlucht 1 04.jpg|"Hundikoobas I" interjöör
Pilt:Broûli d' Peche bagnwere Hitler.JPG|"Hundikoobas I"
Pilt:Hitler-Headquarters-Europe-fr.svg|II maailmasõja-aegsed Hitleri peakorterid


## Vaata ka
* Margival, Hundikoobas II asukoht.

## Välislingid
Karl Johannes Teel

**Karl Johannes Teel** (ka **Karl Johannes Teer-Teel**; 22. september 1897 Tartu – 11. jaanuar 1950 New York) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1929. aastal Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Aastatel 1929–1935 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli korporatsiooni Ugala vilistlane.

Ta oli aastatel 1936–1938 Tartu praostkonna adjunktõpetaja, seejärel vikaarõpetaja Rakvere Kolmainu, Tartu Peetri ja Tartu Maarja koguduses.

1944. aastal põgenes ta sõja jalust Saksamaale ning oli eesti põgenike vaimulik Schleswig-Holsteinis ja Alam-Saksimaal. 1949. aastal kolis Saksamaalt USA-sse, kus ta aastal 1950 suri.

## Viited
Toitlustamine

**Toitlustamine** ehk **toitlustus** on ettevõtlusvaldkond ja tegevusala, mis on seotud inimeste toiduainetega varustamisega, menüü koostamisega, toidu valmistamisega või serveerimisega.

## Vaata ka
*toitlustusettevõte
*kodune toitlustamine
*ühiskondlik toitlustamine
*söögiriist
Meelis Aab

**Meelis Aab** (sündinud 19. märtsil 1968) on saalihokikohtunik, endine saalihokimängija. 

## Välislingid
*
Keemiatehnoloogia

**Keemiatehnoloogia** (ka **keemiline tehnoloogia**, inglise *chemical technology*, *chemical engineering*) on teadus tooraine keemilisest töötlemisest tarbeaineteks (nt kaupadeks) ja tootmisvahenditeks.

Keemiatehnoloogia ja keemiatööstuse mõisted osaliselt kattuvad.

## Vaata ka
*Biotehnoloogia
*Keemiatööstus

## Viited
Villu Aabne

**Villu Aabne** (5. veebruar 1932 Tapa – 20. august 2002 Tallinn) oli eesti korvpallur ja ehitusinsener. 

Ta lõpetas 1951. aastal Tapa Keskkooli ja 1956. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina. 

## Tunnustus
*1981 – spordiühingu Jõud auliige
*1983 – Eesti NSV teeneline ehitaja
*2000 – Rae vallavapi teeneteplaat

## Välislingid
* 
*Rae vallavapi teeneteplaat
Tuumapatarei

**Tuumapatarei** ehk **aatomipatarei** on vooluallikas, milles radioaktiivsel lagunemisel vabanev soojus muudetakse elektrienergiaks termoelektrilise efekti kaudu.

Aatomipatareid on tavapärastest patareidest kallimad, kuid neil on väga pikk eluiga ning kõrge energiatihedus. Nende omaduste tõttu kasutatakse aatompatareisid energiaallikana vaid seadmetes, mis peavad suutma ilma inimese sekkumiseta töötada pikki perioode. Selliste seadmete hulka kuuluvad näiteks kosmoseaparaadid, südamestimulaatorid jne.

## Ajalugu
Aatompatarei tehnoloogia sai alguse 1903. aastal, kui avastati beetakiirgus. Esimese aatompatarei ehitas Henry Moseley 1913. aastal. 1954. aastal avalikustati järgmised aatompatareid, mida hakati kasutama kuulmisaparaatides ning raadiosaatjates.

Nõukogude ajal kasutati tuumapatareisid Eesti rannikuvetes paiknevate tuletornide elektritoiteks. Tuletornides kasutati radioisotoopse Sr’90 termoelektrilist seadet BETA-M. Tuumageneraatorite paigaldamist Eesti tuletornidesse alustati 1970. aastatel ja viimane seade paigaldati 1991. a. Tuumapatareisid oli kokku 29 Eesti tuletornis.

## Kasutusel olevad radioaktiivsed isotoobid
Tänapäeval kasutatakse aatompatarei tehnoloogias eelkõige isotoope, mis toodavad kõige vähem beetakiirgust, et vältida ohtu inimestele ja keskkonnale. Nende hulka kuuluvad: plutoonium-238, kuurium-242, kuurium-244 and strontsium-90. Testitud on ka  triitiumi, nikkel-63 ning promeetium-147.

## Vaata ka
*Tuumaenergia

## Viited
Erko Aabrams

**Erko Aabrams** (sündinud 24. aprillil 1985) on eesti veemotosportlane.

Ta on maailmameister O-125 võistlusklassis 2009. aastal ja maailmameister F-500 võistlusklassis aastatel 2021 ja 2022.

## Viited
*Veemoto
*Eestlastest veemoto maailmameistrid

## Välislingid
* 
*Sporditulemused ESBL-is
*Sissekanne Eesti veemoto saidil
Johann Georg von Aach

**Johann Georg von Aach** oli saksa pronksivalaja. Ta tegutses 18. sajandi teisel poolel Nürnbergis.  

Temalt pärineb viis epitaafi Nürnbergi kalmistutel Johannisfriedhofil ja Rochusfriedhofil.
Maria Johanna von Aachen

**Maria Johanna von Aachen** (sünninimi **Maria Johanna Katharina Erika Elisabeth von Amboten**; 21. aprill 1755 Vechta – 21. jaanuar 1845 Münster) oli saksa luuletaja. Tema pseudonüümid olid **Maria**, **J.**, **J.v.A.**, **Johanna**, **Heimchen**.

Maria Johanna von Aachen sündis Münsteri majori tütrena. Aastal 1777 abiellus ta Preisi kapteni Klemens August von Aacheniga, kes oli kirjanik. Pärast abiellumist hakkas Maria Johanna luulet kirjutama. Tema esimesed luuletused ja esseed andsid trükki enamasti teised, sest ta ise ei mõelnud kunagi oma luuletusi avaldada. Peaaegu kõik luuletused on kurva saatuse sünnitised. 

Ta protežeeris ajakirja väljaandjat ja antologisti Friedrich Raßmanni ning oli Elisa von Ahlefeldti ja Elise Rüdigeri kirjandusliku ringi liige. Annette von Droste-Hülshoffi kirjavahetuses mainitakse Maria Johanna von Aachenit sageli, tema komöödia "Perdu!" (1840) tegelane proua von Asten on võib-olla karikatuur von Aachenist. 

## Välislingid
*Sissekanne Vestfaali kirjanike leksikonis
Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiuse kirik

**Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiuse kirik** on EAÕK haldusalas olev õigeusu kirik Pärnumaal Pärnu linnas Jõõpre külas.

## Koguduse ajaloost
Pärnumaal Jõõpre kandis siirdus õigeusku 1848. aastal esimesena kohalik vallakohtu kirjutaja Jüri Grauverk. Kohalik mõisnik peksis ta selle eest poolsurnuks. Jüri Grauverk viibis Pärnu ja Riia vanglates kolm aastat. Baltimaade kindralkuberneri sekkumise tulemusena vabastati Grauverk pärast kolme vangla-aastat ja talle anti hüvituseks talukoht. Jõõpre eestlastest õigeusklikud kuulusid esialgu Uruste kogudusse. Oma kogudus avati 1861. aastal. Jumalateenistusi toimetati talutubades ja hiljem juba koolimaja saalis. Kujusein (ikonostaas) paigutati samuti esialgu koolimajja. 1890. aastal kuulus kogudusse 1290 ja 1939. aastal 901 liiget. Nõukogude okupatsiooni ajal kogudust ei suletud, kuid alates 1945. aastast on kogudust hooldanud preestri kohusetäitjad.

## Jõõpre kirik
Kirik ehitati aastail 1876–1879 ja pühitseti 8. septembril 1879 Riia ja Miitavi piiskopi Filareti poolt püha suurkannataja Georgiuse auks. Kirikul on kaheksatahuline kellatorn ja kaheksatahuline haritorn.1998. aastal kanti kirik Kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Tänapäeval kasutab kirikut EAÕK Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiuse kogudus.

## Õigeusu koolid
Usuvahetusliikumise algusjärgus, 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette usuvahetajatele õigeusu kirikute juures kihelkonnakoolide asutamist. Jõõpre kihelkonnakool asutati 1878. aastal, samuti abikool (1875), Saare abikool (1881–1909). Need koolid suleti 1918. aastal.

## Kalmistud
Jõõpre õigeusklikke on maetud Uruste õigeusu kalmistule, mis rajati 1850. aastal, samuti Audru ja Jõõpre õigeusu kalmistutele.


Orthodox Church of Jõõpre 1.jpg
Orthodox Church of Jõõpre 2.jpg


## Vaata ka
* Jõõpre vald
* Jõõpre mõis
* Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiuse kogudus

## Viited

## Kirjandus
* " Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007; lk 924–927
* "Mitut usku Eesti IV. Valik usundiloolisi uurimusi: õigeusu eri". Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu, 2007; lk 26–37
* Jaanus Plaat, Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 330–333

## Välislingid

*
Benjamin Sass

**Benjamin Sass** (4. september 1725 Königsberg – 13. september 1791 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 7. augustil 1745) Königsbergi ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist oli ta sõjaväevaimulik.

Aastatel 1764–1791 oli ta (introdutseeriti 9. jaanuaril 1765) Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1781–1784 Tartu kreisi praost ja aastatel 1784–1791 Tartu praostkonna praost.

## Viited
Aacheperkareseneb

**Aacheperkareseneb** (ka **Aacheperkaraseneb**, **Aacheperka**), Nebiauti poeg, oli Vana-Egiptuse skulptor ("Amoni skulptor"). 

Aacheperkaresenebi nimi sisaldab Thutmosis I trooninime, mistõttu ta tegutses 18. dünastia ajal aastate 1490 eKr ja 1292 eKr vahel võib-olla Heliopolise elumajas, ühes Ra domeenis. Peale selle tegutses ta tõenäoliselt Ülem-Egiptuses Teeba ümbruses. 

Aacheperkaraseneb on teada ainult ühe steeli järgi, mille ta püstitas oma isale Nebiautile. Sealjuures pole selge, kas on tegu tema enda tööga või oli ta ainult tellija. "Amoni skulptorina" pidi ta tegutsema Teeba linna ümbruses, sest seal oli selle jumala kultuse keskus. Aacheperkaraseneb figureerib lubjakivisteelil nii pikal nimekujul kui ka lühikujul Aacheperka hieroglüüfkirjas. Peale selle kujutatakse teistes registritres mitut muud perekonnaliiget, sealhulgas  Aacheperkarasenebi venda Ri'd.

## Kirjandus
* Dietrich Raue. Namen in einer heiligen Stadt. – Sibylle Meyer. *Egypt - Temple of the whole World: Studies in honour of Jan Assmann*, Brill, Leiden 2003, ISBN 90-04-13240-6, lk 369.
* Tina Schrottenbaum. *Aacheperkaraseneb*. – Rainer Vollkommer. *[[Künstlerlexikon der Antike]]*, Nikol, Hamburg 2007, lk 1 ISBN 978-3-937872-53-7
Hartwig Arthur Ferdinand von Sass

**Hartwig Arthur Ferdinand von Sass** (8. juuli/20. juuli 1857 Loona mõis Kihelkonna kihelkond Kuressaare kreis – 12. aprill 1909 Kuressaare) oli baltisakslasest ajakirjanik Saaremaal.

Ta õppis aastatel 1877–1880 Tartu Ülikoolis õigus- ja majandusteadust, lõpetades ülikooli *cand. oec pol.* astmega. 

Pärast ülikooli lõpetamist asus ta Kuressaarde, kus ostis aastal 1883 trükikoja ja hakkas uuesti välja andma aastal 1875 asutatud, kuid vahepeal seisma jäänud ajalehte Arensburger Wochenblatt. Samal aastal asutas ta ka Saarlase, mis aastani 1907 oli Kuressaare ainus eestikeelne ajaleht. Aastal 1904 müüs ta trükikoja ja mõlemad ajalehed K. Palgile, püsides siiski maini 1906 Saarlase vastutava toimetaja ametikohal.

Eesti seltskondlikust elust on ta osa võtnud Kuressaare eesti karskusseltsi esimehena. Ka oli ta Saaremaa rüütelkonna konvendisaadik.

## Viited
Valguspliiats

**Valguspliiats** oli kineskoopkuvariga arvuti sisestusvahend 1980. aastatel ja varem. 

Valguspliiatsi kasutamisel oli puuduseks asjaolu, et pliiatsiga osutamine varjas ekraanipilti. Valguspliiatsite asemel tulid kasutusele arvutihiired.

Valguspliiats sisaldas fotodioodi ja elektroonikaplokki, mis püüdis kinni elektronkiiretorust väljuva kiire ja edastas signaali videokaarti. 

## Vaata ka
*Arvutihiir
*Stiilus (inglise *stylus*)
Mare Aade

**Mare Aade** (sünninimi **Mare Pommer** 1971. aastani; sündinud 7. detsembril 1945 Koerus) on eesti endine motosportlane.

Ta tuli hipodroomisõidus 1979 NSV Liidu meistriks.

## Välislingid
*
Guanqiu Jian

**Guanqiu Jian** (hiina keeles 毌丘儉 *Gùanqiū Jiǎn*; suri 255) oli Wei riigi kõrge sõjaväeohvitser Hiina Kolme riigi ajastul.
Anton Heinrich Königshaven

**Anton Heinrich Königshaven** (15. juuli 1710 Jever – 7. juuli 1765 Pilistvere) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 13. aprillil 1731) Helmstedti ülikoolis. Aastal 1739 ordineeriti ta Peterburis vaimulikuks.

Ta oli aastatel 1739–1749 nn reisvaimulikuks, olles asekuberner Lorenz Lange käsutuses. Aastatel 1750–1764 oli ta (introdutseeriti 13. mail 1750) Pilistvere Andrease koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1762–1764 Tartu 3. osa praost.

## Viited
Kirurg

**Kirurg** (vanamoeliselt *haavaarst*) on arst (eriarst või arstiteadlane), kes tegeleb haiguste ravimisega kirurgiliste protseduurida abil.

Peamised kirurgilised erialad on:

* üldkirurgia (nahk, pehmed koed, seedetrakt ja endokriinsüsteem)
* uroloogia (meeste ja naiste kuseelundid - neerud, kusejuhad, põis; meeste suguelundid - peenis, kusiti, eesnääre, munandid)
* veresoontekirurgia
* südamekirurgia
* plastika- ja rekonstruktiivkirurgia
* rindkerekirurgia
* ortopeedia
* otorinolarüngoloogia
* neurokirurgia
* günekoloogia

## Vaata ka
*ilukirurg
*kopsukirurg
*neurokirurg
*sõjaväekirurg
*südamekirurg
*veterinaarkirurg
*Eesti Kirurgide Assotsiatsioon
*Balti Kirurgide Assotsiatsioon
Argo Ideon

**Argo Ideon** (sündinud 16. oktoobril 1966 Tallinnas) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud 1992. aastal Tallinna Tehnikaülikooli (õppis majandusteaduskonnas).

Ta on töötanud ajakirjanikuna ajalehtedes Päevaleht (1992–1995), Eesti Päevaleht (1995), Postimees (1996–2003 ja 2009–2015), Eesti Ekspress (2003–2009) ja Maaleht (2015–2025).

Ideon on ajakirjanikuna eeskätt majandusanalüütik, kuid lisaks majandusteemadele kirjutab palju ka poliitikast. Ainuüksi ajalehe Eesti Ekspress rubriigis "Sõjapäevik" on temalt aastatel 2023–2025 ilmunud sadakond artiklit Venemaa sõjalisest sissetungist Ukrainasse ja Ukraina vabadusvõitlusest. Tema kirjutatud publitsistikaraamatutes on käsitletud Eesti lähimineviku välis- ja sisepoliitikat koos toonaste keerukate majandusolude ja -probleemidega, Hansapanga loomist ja arengut, Gruusia sõda, pronksiööd, niinimetatud Brüsseli klubi ja palju muud.

## Teosed
### Raamatud
* „Eesti rahareform 1992. Nelja mehe ettepanekust oma rahani” (Tallinn, 1997) – üks autoreid
* „Kapitali sünd” (Tallinn, 2001)
* „THI. President Ilvese Kadrioru aastad 2006–2016” (Tallinn, 2016)
* "Rahvusvahelised mehed" (Tallinn, 2020)

### Artikleid
* Poliitvõitlusest rahvadiplomaatiaks Diplomaatia, märts 2007
* Keegi ei küsinud 750 000kroonist „Eesti Nobelit" Eesti Ekspress, 14. veebruar 2008
* Argo Ideon: Wikileaks Kremli propagandakanali süleluses Postimees.ee, 18. aprill 2012
* PRIA ja PTA ametnike palgad tõusevad! Minister: nõrgemaid tuleb järele aidata Maaleht.ee, 4. oktoober 2024
* Eesti ja maailm 2025: kohalike valimiste aasta, maksuralli aasta, neljas sõja-aasta Maaleht.ee, 2. jaanuar 2025
* Argo Ideon: Vene astmeline maks on leebem kui Eesti oma Maaleht.ee, 9. jaanuar 2025
* Rail Balticu rööpaid ei ole veel ühtki sentimeetrit paigaldatud: „Puudu on 350–450 miljonit eurot“ Maaleht.ee, 21. veebruar 2025

## Tunnustus
* 2020 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Argo Ideon Twitteris
* Argo Ideoni blogi (arhiiviversioon)
Kass Oggy ja kurjad prussakad

"**Kass Oggy ja kurjad prussakad**" (prantsuse keeles "Oggy et les Cafards") on Gaumont Film Company toodetud Prantsuse animasari, mille on loonud Jean-Yves Raimbaud.

## Tegelased
Peategelane on sinine kass Oggy, kes on laisk ja vaatab tavaliselt televiisorit või sööb, kui ta parasjagu ei aja taga kolme kurja prussakat. 

Dee Dee on roheliste silmade, oranži pea ja sinise kehaga paks prussakas, kes on kogu aeg näljane, ning Marky on roosade silmade, rohelise pea ja halli kehaga kõhn pikk prussakas, kelle hobid on raamatute lugemine ja tüdrukutega kohtamine (isegi nendega, kes on kõigest nukud). Joey on kõige väiksem prussakas, roosa keha, sinise pea ja eri värvi silmadega ülemprussakas. Ta vasak silm on kollane, parem silm punane. Ta ei jäta kunagi planeeritud töid ja tegemisi tegemata ning tallegi meeldib tüdrukuid, eriti mesilasi kohata.

Jack on teine kass, Oggy vastand: jultunud, vägivaldne ja kergesti ärrituv. Ta teeb sageli prussakatapmisseadeldisi, aga enamasti need ei tööta. Teda huvitab keemia. Jack on Oggy lähedane sõber, elab tema naabruses ja magab sageli Oggy majas – ta ei pea isegi koputama. Tal on *monster truck*-tüüpi auto, tema telefoninumber on 2. Jackile meeldib eputada ja tüdrukuid, eriti Oggy õde Monicat välja kutsuda. Episoodis "Don't Rock The Cradle" oli abielupaaril Jackil ja Monical laps, keda Oggy pidi hoidma.

Bob on buldog, Oggy hiigelsuur naaber. Kui Oggy ja Jack teda prussakatega ärritavad, siis peksab Bob kassid läbi.  

Monica on Oggy õde ja Jacki armastatu. Ta külastab mõnikord Oggyt. Ta on aktiivne, talle meeldivad *benji*- ja langevarjuhüpped. Tal on jalas rulluisud. Teda näeb sarjas vähem kui Bobi. 

Olivia on emane valge kass ja Oggy armastatu neljandas hooajas. 

## Filmid
Māris Štrombergs

**Māris Štrombergs** (sündinud 10. märtsil 1987 Valmieras) on Läti BMX-rattur. Ta on kahekordne olümpiavõitja. Ta tuli olümpiavõitjaks 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis ja 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis.

2008 tuli ta ka maailma- ja Euroopa meistriks.
Margival

**Margival** on asula Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus.

Margivalist põhjas asub "Hundikoobas II" (*Wolfsschlucht II*), üks kahekümnest teadaolevast II maailmasõja aegsest Natsi-Saksamaa peakorterist. Hitler oli viimast korda väljaspool Kolmanda Reichi territooriumit just seal, koos Jodli, Rommeli ja von Rundstedtiga (16.–17. juuni 1944).


Un des bunkers du Wolfsschlucht 2 vue depuis la voie ferrée Laon-Soissons.jpg|Hundikoobas II
Détail d'un des bunkers du Wolfsschlucht 2 à Margival dans l'Aisne.jpg|Hundikoobas II
Wolfsschlucht 2 4.jpg|Hundikoobas II
Wolfsschlucht II 1.jpg|Hundikoobas II
Margival monument aux morts.JPG|Sõja mälestusmärk
Hitler-Headquarters-Europe-fr.svg|II maailmasõja-aegsed Hitleri peakorterid
Eglise de Margival.JPG


## Vaata ka
* Brûly-de-Pesche, Hundikoobas I asukoht 

## Viited

## Välislingid
Kupee

**Kupee** on seintega eraldatud osa vagunist. 

Kupeed võivad rongis asetseda ainult ühel pool ning teisel pool on vahekäik, või on kupeed mõlemal pool ning vahekäik on nende vahel.

Kupees on tavaliselt lisaks istekohtadele ka magamisasemed. Vastavalt mugavusele jagatakse kupeed klassidesse: esimese klassi kupee on mugavam kui teise klassi kupee.

## Vaata ka
*Lamamisvagun

## Viited
Ohutustehnika

**Ohutustehnika** (ka **ohutushoid**, lühivormina **ohutus**; inglise *safety technology*) on tehniliste abinõude kogum, mille eesmärk on kaitsta inimorganismi tööprotsessist tulenevate ohtude ja kahjustuste eest.

## Vaata ka
*Elektromagnetiline ohutus
*Keskkonnaohutus
*Turvalisus
*Tööohutus

## Viited
Tööohutus

**Tööohutus** (ka **töökaitse** või **tööturvalisus**) on töökorralduslike abinõude ja tehnikavahendite süsteem sellise töökeskkonna seisundi saavutamiseks, mis võimaldab töötajal teha tööd oma tervist ohtu seadmata. 

Eestis sätestab töötervishoiu ja tööohutuse nõuded, töötervishoiu ja tööohutuse korralduse ettevõtte ja riigi tasandil ning vastutuse töötervishoiu ja tööohutuse nõuete rikkumise eest töötervishoiu ja tööohutuse seadus ja selle rakendusaktid.

Tööandja on kohustatud tagama tööohutuse nõuete täitmise igas tööga seotud olukorras, rakendama ennetustegevusi töökeskkonna riskide vältimiseks või vähendamiseks, jälgima tööohutuse olukorda ettevõttes, korraldama töökeskkonna riskianalüüsi töökeskkonna ohutegurite väljaselgitamiseks ning selle alusel koostama ja rakendama tegevuskava tööohutuse suurendamiseks.

Järelevalvet tööohutuse nõuete täitmise üle teostab Tööinspektsioon.

## Vaata ka
*Töötervishoid
*Tööõnnetus
*Kutsehaigus
*Rahvusvaheline tööohutuse ja töötervishoiu päev
*OHSAS 18001

## Viited

## Välislingid
*Tööinspektsioon.Töötervishoid ja tööohutus
*Tööelu.ee - Töökeskkond
Päästeteenistus

**Päästeteenistus** päästetöid organiseeriv ja teostav organisatsioon.

Eestis teostab päästetöid siseministeeriumile alluv Päästeamet ja selle struktuuriüksused.

## Viited
Petturid

*"**[[Petturid (film 1963)|Petturid]]**" ("Charade") on 1963. aasta romantiline põnevuskomöödia, režissöör Stanley Donen, peaosades Cary Grant ja Audrey Hepburn.
*"**[[Petturid (film 1990)|Petturid]]**" ("The Grifters") on 1990. aasta krimithriller, režissöör Stephen Frears, peaosades Anjelica Huston, John Cusack, Annette Bening.
*"**[[Petturid (film 1998)|Petturid]]**" ("The Impostors") on 1998. aasta film-farss, režissöör on Stanley Tucci, peaosades Oliver Platt ja Stanley Tucci.
Petturid (film 1998)

"**Petturid**" (inglise keeles "The Impostors") on 1998. aastal esilinastunud farss. Filmi stsenarist ja režissöör on Stanley Tucci, kes mängib ka ühte peategelast. 

Muudes olulisemates rollides teevad kaasa Oliver Platt, Alfred Molina, Tony Shalhoub, Steve Buscemi ja Billy Connolly.
Timur (eesnimi)

**Timur** on türgi ja mongoli päritolu mehenimi.

Seisuga 2021. aasta 1. jaanuar oli Eestis eesnimi Timur 709 mehel. Timur oli Eestis levikult 219. mehenimi. Timur oli keskmiselt 14 aasta vanune (mediaanvanus oli 8). Kõige populaarsem oli eesnimi Timur vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 25,35 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 11,12.

## Nime kandjaid
*Timur,  mongoli päritolu Turkestani väepealik
*Timur Guzairov, slaavi filoloog ja ajaloolane
*Timur Junussov (Timati), vene laulja ja näitleja
*Timur Kulõbajev, Kasahstani ärimees

## Viited