open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Auaste küla

**Auaste** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Külas on Auaste bussipeatus. 

Muinsuskaitse all on Jalukse Tiinamägi, kivikalme ja kaks kultuskivi (mälestised nr. 10061 ja 10062). 

Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.

## Viited
Grigori Semjonov

**Grigori** Mihhailovitš **Semjonov** (vene *Григорий Михайлович Семёнов*; 13. september 1890 vkj Kuranža küla Durulgujevi staniitsa – 30. august 1946 Moskva) oli Venemaa sõjaväelane, Venemaa kodusõja ajal Taga-Baikali ja Kaug-Ida kasakavägede ataman.
Miroslav Hroch

**Miroslav Hroch** (sündinud 14. juunil 1932 Prahas) on tšehhi ajaloolane.

Hroch on põhjalikult tegelenud Ida-Euroopa rahvusluse uurimisega, rajades laialt kasutatava teooria rahvusluse arengu faasidest. *A-faasis* rahvuslus on tema järgi vaid kitsa eliidi isiklik hobi, mil pole rahva seas erilist kandepinda (Eestis on seda faasi nimetatud ka eelärkamisajaks). *B-faasis* asuvad rahvuslusega tegelevad haritlased ideed laiemate rahvahulkade seas levitama, tekitades kohalike aktivistide võrgu. *C-faasis* muutub rahvuslus massiliikumiseks, mis võib kaasa haarata enamiku rahvast. 

Hrochi skeemi on oma doktoritöös ("Äratajad: Rahvuslik ärkamisaeg Eestis ja selle kandjad") kasutanud Mart Laar.

## Teoseid
* "Ecclesia militans: the inquisition"; kaasautor Anna Skýbová; Leipzig, 1998 ISBN 3-361-00000-9  
* "Social preconditions of national revival in Europe: a comparative analysis of the social composition of patriotic groups among the smaller European nations"; New York, 2000
Sander Loite

**Sander "Saans" Loite** (sündinud 31. jaanuaril 1985) on eesti muusik ja saatejuht, enim tuntud loodussaate "Osoon" ühe saatejuhina.

Tuntuks sai ta ansambli Slide-Fifty laulja ja bassimängijana. Oma loomingu peamisteks mõjutajateks on ta nimetatunud ansambleid Foo Fighters ja blink-182. Võistlusel Eesti Laul 2010 osales ta rühmitusega "DISKO 4000".

2008. aastal asus ta tööle saatejuhina Uuno raadios. Sealt edasi läks ta 2011. aastal ETV loodussaate "Osoon" üheks saatejuhiks.

2011. aasta lõpus moodustati ka ansambel Oslo Skyline, kuhu Sander Loite kõrval kuulusid Erko Laurimaa, Uku Kübar, Riivo Torstenberg ja Jaagup Tormis.

2022. aastal nimetati "Osoon" saatejuhid Kristo Elias ja Sander Loite aasta keskkonnavaldkonna mõjuisikuteks.

Ta on juhtinud ka ETV telesaadet "Taevavalvurid" ja saatesarja "Elu loomaaias".

Ta on õppinud Miina Härma Gümnaasiumis ja Tartu Ülikoolis, kust sai 2011. aastal magistrikraadi zooloogia ja hüdrobioloogia erialal.

## Viited
Kallervo Karu

**Kallervo "Kalle" Karu** (sündinud 30. augustil 1985) on eesti trummar. 

Mänginud trumme ansamblites Slide-Fifty, Toe Tag, Revolver, St. Cheatersburg, Frankie Animal. Praegu mängib trumme ansamblis Vaiko Eplik ja Eliit. Oma peamisteks loomingu mõjutajateks peab ta Dredgi, Placebot, Morrisseyd.

Võistlusel Eesti Laul 2010 osales ta rühmitusega "DISKO 4000".
Eesti Postimees

**Eesti Postimees** (ka *Eesti Postimees ehk Näddalaleht : ma- ja linnarahvale*) oli eesti ajaleht, mille väljaandmist alustas Johann Voldemar Jannsen 13. jaanuaril (1. jaanuaril) 1864. 

Kuni 1894. aastani anti ajalehte välja Tartus, aastatel 1894–1905 ilmus leht Tallinnas.

Lehe väljaandmisel abistasid Jannsenit nii tütar Lydia Koidula kui ka poeg Harry Jannsen, samuti tegid sellele kui juhtivale rahvusluse häälekandjale kaastööd ka kõik olulisemad eesti rahvusliku liikumise tegelased. Aja jooksul jäi ajaleht aga uuemate ja radikaalsemate rahvuslaste arvates liiga mõõdukaks ning hambutuks. Eriti teravalt asus Jannsenit kritiseerima Carl Robert Jakobson, kes 1878. aastal rajas oma ajalehe Sakala. 

1880. aastal haigestus Jannsen afaasiasse ning pidi lehe toimetamisest loobuma ning toimetamise üle andma vormiliselt poegadele Harryle ja Eugenile. Selleks ajaks oli Eesti Postimees juba ka Sakalale alla jäänud. 

1881. aastal oli vastutav toimetaja Ado Grenzstein, toimetamisel aitas kaasa Harry Jannsen.  

Jannsenite perekonna käest läks ajaleht ära ja müüdi W. Justile, kes toimetajaks kutsub K. A. Hermanni. Aastail 1882–1886 toimetas lehte Karl August Hermann, Eesti Postimehes avaldati Eduard Magnus Jakobsoni ja Johann Rudolph Berendhoffi puulõikeid.

1893. aastal ostis Eesti Postimehe Jakob Tülkilt, August Busch ja tõi selle Tartust Tallinna ja kirjastas seda aastani 1904. 

1904. aastal kutsuti Eesti Postimehe toimetajaks ja osanikuks Jaan Sitska. 1905. aasta revolutsiooni ajal, 1905. aasta lõpul Eesti Postimees suleti ja selle toimetajal keelati Baltimaades elamine sõjaseaduse kehtimise ajaks. 

## Viited
Martin Wühner

**Martin Wühner** (7. november 1845 – 22. juuli 1923) oli apteeker ja eesti rahvusliku liikumise tegelane.

Õppis 1869–1873 Tartu ülikoolis rohuteadust. 1873–1887 apteeker Daugavpilsis, Pihkvas, Haapsalus, Pärnus, Tallinnas ja Laiusel. 1887–1909 apteeker Muhu-Liival ja apteegirentnik Pöides. 1909 ostis Pöide apteegi ja viis selle Orissaarde.

Tema vend Hans Wühneri oli aktiivne rahvusliku liikumise tegelane. Martin Wühner tegutses pea kõigis tema venna juhitud ettevõtmistes: aitas rajada Eesti Aleksandrikooli liikumist, tegutses Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsis ja Vanemuise Seltsis.

Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi asutajaliige ning külastas sageli rahvuslikke koosviibimisi Johann Voldemar Jannseni ja Lydia Koidula pool. 1920. aastal valiti ta EÜSi auvilistlaseks.
Sotsioloogide loend

''Siin on loetletud sotsiolooge. 


## Eesti sotsiolooge
### A
*Aili Aarelaid-Tart
*Kadri Aavik
*Mare Ainsaar
*Airi-Alina Allaste

### B

*Mai Beilmann

### D
*Hans Dsiss 

### E
*Katri Eespere 
*Mart Einasto 

### G
*Jüri Ginter
*Eha-Mai Graf

### H
*Leeni Hansson
*Pille Hillep 
*Jaanika Hämmal

### J
*Sofia Joons 

### K
*Leif Kalev
*Kairit Kall
*Veronika Kalmus 
*Helve Kase 
*Kairi Kasearu
*Aare Kasemets
*Margarita Kazjulja
*Aili Kelam
*Margit Keller
*Paul Kenkmann
*Marika Kirch
*Juhan Kivirähk 
*Liis Klaar
*Ave Kovaljov
*Jüri Kruusvall 
*Dagmar Kutsar 
*Henn Käärik

### L
*Anu Laas
*Marju Lauristin 

### M
*Dmitri Mihhailov 
*Argo Moor
*Rein Murakas
*Asser Murutar 
*Silvija Mõttus 

### N
*Anu Narusk 

### O
*Kalju Oja
*Liis Ojamäe 
*Arved Oksaar
*Signe Opermann
*Kaja Oras
*Kati Orru
*Janek Ote 

### P
*Katrin Paadam
*Margus Paas 
*Marion Pajumets
*Tõnu Parming
*Marje Pavelson 
*Pille Petersoo
*Iris Pettai
*Ivi Proos 
*Riin Pärnamets

### R
*Tiina Raitviir
*Eduard Raska
*Mervi Raudsaar
*Alur Reinans
*Erle Rikmann 
*Triin Roosalu
*Eve-Liis Roosmaa
*Rain Rosimannus
*Andu Rämmer

### S
*Andrus Saar
*Ellu Saar
*Helmut Schoeck
*August Sikk 
*Indrek Soidla 
*Kadri Soo 
*Tarmo Strenze
*Judit Strömpl
*Marko Sõmer

### T
*Liisa Talving 
*Indrek Tart
*Marti Taru
*Katrin Tiidenberg
*Mikk Titma
*Tuuli Toomere
*Rein Toomla 
*Avo Trumm
*Kadri Täht

### U
*Marge Unt

### V
*Katri Vallaste 
*Peeter Vihalemm
*Triin Vihalemm
*Peeter Vihma
*Ülo Vooglaid

### Ü
*Meril Ümarik




## Välismaa sotsiolooge
### A
*Hans Aage
*Olaf Aagedal
*Maliina Abelsen
*Jane Addams
*Theodor Adorno
*Erik Allardt
*Francisco Ayala

### B
*Zygmunt Bauman
*Ulrich Beck
*Walter Benjamin
*Peter Ludwig Berger
*Pierre Bourdieu

### C
*Theodore Caplow
*Fernando Henrique Cardoso 
*Manuel Castells

### D
*Wilhelm Dilthey
*Richard Louis Dugdale 
*Émile Durkheim 

### E
*Norbert Elias
*Gøsta Esping-Andersen 

### F
*Michel Foucault
*Erich Fromm

### G
*Ernest Gellner
*Anthony Giddens 
*Erving Goffman

### H
*Werner Haberman
*Jürgen Habermas
*Stuart Hall
*Max Horkheimer

### I
*Gustav Ichheiser

### J
*Vladimir Jadov

### K
*Necla Kelek
*Rudolf Kjellén

### L
*Mikko Lagerspetz 
*Gustave Le Bon
*Ainars Lerhis
*Juan Linz
*Niklas Luhmann

### M
*Michael Mann
*Karl Marx
*Elton Mayo 
*George Herbert Mead
*Robert Merton
*Ralph Miliband
*James Moody

### N
*Elisabeth Noelle-Neumann 

### P
*Vilfredo Pareto
*Tõnu Parming
*Talcott Parsons
*Karl Polanyi 

### R
*Iveta Radičová
*Stephen Russell

### S
*Alfred Schütz
*Georg Simmel 
*Pitirim Sorokin
*Herbert Spencer
*Charlotta Stern

### Z
*Eviatar Zerubavel

### T
*Gabriel Tarde
*Göran Therborn
*Ferdinand Tönnies 

### U
*John Urry
*Ksenija Ursulenko

### V
*Thorstein Veblen
*Ruut Veenhoven

### W
*Immanuel Wallerstein
*Alfred Weber
*Max Weber 
*Barry Wellman
*Edward Westermarck
Eisen

"**Eisen**" (saksa keeles 'raud') võib tähendada järgmist: 
*Eisen (perekonnanimi)
**Cliff Eisen, kanada muusikateadlane (1952–)
**Ferdinand Eisen, eesti õpetaja, Eesti NSV haridusminister  (1914–2000)
**Johann Georg Eisen von Schwarzenberg, Torma kirikuõpetaja (1717–1779)
**Matthias Johann Eisen, eesti rahvaluuleteadlane (1857–1934)
**Olaf Eisen, eesti keemik (1920–1989)
Schwabach

**Schwabach** on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Schwabachi jõe  ääres.

Schwabach sai linnaõigused 1371. aastal. Linn sai tuntuks lehtkulla tootmise poolest.

Linnas on sündinud helilooja Adolf von Henselt.

## Viited

## Välislingid

*Schwabachi koduleht
Stokker

**Stokker** on  tööriistade ja seadmete müügikett Baltikumis, mille müügikäive oli 2005. aastal üle 1,3 miljardi krooni. 24 tööriistakeskusest koosneva müügivõrguga katab 21 linna Baltikumis ning on müügiesindajate kaudu esindatud paljudes piirkondades, kus tööriistakeskusi veel pole. Stokker annab tööd 450 inimesele, neist Eestis 235-le. 

Stokkeri tööriistade ja seadmete valik hõlmab üle 60 000 erineva toote, varuosa ja tarviku maailma juhtivatelt tootjatelt.

## Välislingid

*Stokkeri Tööriistakeskused
Õisu

**Õisu** on alevik Mulgi vallas Viljandi maakonnas, 21&nbsp;km Viljandist ja 14&nbsp;km Abja-Paluojalt.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus alevik Halliste valda.

Õisut on esmamainitud 1551. aastal. Praegune alevik tekkis Õisu mõisa ümbrusse; mõisa keskus viidi praegusse asukohta 18. sajandi keskpaigas ning ehitati esinduslikult üles 1760.–1770. aastatel. Õisus kaua tegutsenud Toiduainetööstuse Kool viidi üle Olustverre.

Õisust voolab läbi Vidva oja, millele on paisutatud Veskejärv.

## Vaata ka
* Õisu maastikukaitseala
* Õisu järv
* Õisu soo
* Õisu raudteepeatus
* Viljandimaa Slaavi Kultuuri Ühing

## Viited
Sammaste

**Sammaste** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Mööda küla kirdepiiri voolab Kõpu jõgi.

## Viited
Vana-Kariste

**Vana-Kariste** on küla Viljandimaal Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

1977. aastal liideti Vana-Kariste külaga Saapaküla.

## Vaata ka
*Vana-Kariste Hooldekodu
*Vana-Kariste mõis
*Kävardi talu
*Vana-Kariste vald

## Viited
Pornuse

**Pornuse** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Pornusel asub Halliste kirik ja Halliste põhikool. Küla kirdepiiril voolab 
Pornuse oja, millele on paisutatud Pornuse paisjärv.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

## Vaata ka
*Pornuse mõis

## Viited
Kulla

**Kulla** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Asub Hallistest edelas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külas asus Kulla hiietamm.

## Vaata ka
*Halliste kalmistu

## Viited
Ramsi

**Ramsi** on alevik Viljandi vallas Viljandi maakonnas.

Külast voolab läbi Sinialliku oja. Ramsi lähedal Sinialliku külas asuvad Sinialliku järv ja Sinialliku linnamägi.

Kuni 2013. aastani kuulus Ramsi Pärsti valda.

## Viited
Heimtali

**Heimtali** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Heimtalis tegutseb Eesti suurim sporthobuste kasvatamise ja aretamise firma. Looduslikult kaunis kohas asub ka Heimtali viinaköök, mis on ehitatud 1832. aastal.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.


Heimtali Viinaköök.JPG|Heimtali viinaköök
Heimtali vallakool (6).JPG|Heimtali vallakooli hoone
Heimtali veski, 2014 01.jpg|Heimtali veski


## Vaata ka
*Heimtali mõis
*Heimtali õpperada

## Viited
Kehra vapp

**Kehra vapp** on Eestis Harju maakonnas asuva Kehra linna endine vapp.

Vapp oli kasutusel 8. oktoobrist 1993. aastal kuni 2002. aastani, mil senisest Kehra linnast ja Anija vallast moodustati uus omavalitsusüksus Anija vald, kus on kasutusel Anija valla vapp ja lipp.

## Vapi kirjeldus
Hõbedasel kilbil punane vesiratas, selle all kolm lainelõikelist sinist varrast.

## Vaata ka
*Kehra lipp
Päri (Viljandi)

**Päri** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 5 km lääne pool, Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee ääres Raudna oru serval.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

Külas asub murukattega Viljandi lennuväli ja raamatukogu.

## Viited
Puiatu (Viljandi)

**Puiatu** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1958–2009 töötas külas Puiatu Erikool.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Viited
Jämejala

**Jämejala** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas paar kilomeetrit Viljandist põhja pool.

Kuni 2025. aastani asusid Jämejala külas Viljandi Haigla peahoone ja psühhiaatriakliinik. Peale haigla kolimist Viljandi kesklinnas asuvasse Tervikumi hoonesse jäi Jämejalga psühhiaatriakliinik.

Kuni 2013. aastani kuulus Jämejala Pärsti valda ja külas asus Pärsti vallavalitsus.

Läbi Jämejala voolab Valuoja.

Jämejala külast, seal asuvast haiglast ning nende ajaloost kirjutas Lauri Sommer oma 2014. aastal ilmunud raamatus "Sealpool sood".

## Viited

## Välislingid
*
*
Naistevalla

**Naistevalla** on küla Raplamaal Märjamaa vallas.

Naistevalla asub Märjamaast 5½ km lõunas ja Tallinna–Pärnu maanteest 1½ km läänes. Lähimad külad on kagus Sõmeru, edelas Paeküla ja loodes Sõtke.

Naistevalla küla esmamainimise aeg on vaieldav. Paul Johansen peab selleks aastat 1405, kui mainiti isikut lisanimega *Nayestewalde*. Kindlamini on külaga seostatav 1533 mainitud isik *Mattis Wannekubiepoyck van Nausteualle yn Fickelen*. 1586 nimetati küla *Maystwoldt*, mida Ungern-Sternbergi järgi tuleb lugeda *Naystewoldt*. Küla nimetati 1725–26 kujul *Neistewall* ja 1798 kujul *Naistewald*. Küla asus Märjamaa kihelkonnas ja kuulus Haimre mõisale.

Naistevallast kagus asus varem Väikemõisa ehk Mõisaküla karjamõis, mida nimetati 1586 kujul *Moiszernküll* ja 1699 *Moissenküll*. 1977 liideti Naistevallaga Nõmme küla, mida mainiti 1586 *Monküll*, 1699 kujul *Nommeküll gesinder* ja 1900. aasta paiku kujul Немме.

Külanimi tuleb sõnadest "naine" ja "vald", aga nime andmise motiiv on teadmata.

## Viited
Naistevalla (Mulgi)

**Naistevalla** on Viljandimaal Mulgi vallas asuv küla. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külast voolab läbi Kõpu jõgi.

Lähimad külad on kirdes Kuninga, kagus Saksaküla, edelas Tilla ja loodes Supsi. Muudest paikadest asuvad lähedal põhjas Jõeküla, idas Ülejõe, lõunas Tuhalaane ja läänes Napsi.

Kohta on esmamainitud külana 1551. aastal kujul *Naistewaldt*. 1584. aastal kirjutati külanime kujul *Nastiwalth* ning 1797. ja 1839. aastal kujul *Naistewald*. Küla asus Halliste kihelkonnas ja kuulus Vardi mõisale.

Miks küla sellist nime kannab, pole teada.

## Viited
Ereste

**Ereste** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Küla idapiiril asub Õisu järv ja voolab Kõpu jõgi.

## Viited
Päigiste

**Päigiste** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külas asub 61,5 ha suurune Kariste järv, millest voolab läbi Halliste jõgi, samuti Koodiorus asuvad Koodioru paljandid, Vana-Kariste tehiskoobas ja praeguseks kinnivarisenud Koodioru koopad.

## Viited
Tilla

**Tilla** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külast voolab läbi Pale jõgi.

1977. aastal liideti Tilla külaga Hundimaa.

## Viited
Kiisa (Viljandi)

**Kiisa** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Viited
Tohera

**Tohera** on küla Pärnumaal Tori vallas.

Tohera küla asub Navesti jõe kaldal. Läbi küla voolab Navesti jõkke suubuv Siberi oja. Tohera küla on aja jooksul väiksemaks jäänud, kuna on loodud uusi külasid.

Tohera külas on sündinud sõjaväelane Karl Haas ja põllumajandusteadlane Leida Lepajõe.

1977. aastal liideti Tohera külaga Tahkuse.

## Vaata ka
*Tohera oja

## Viited
Pärsti

**Pärsti** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

Külas asuvad Uue-Pärsti mõisa ja Vana-Pärsti mõisa süda ning Pärsti mõisa kalmistu. Uue-Pärsti mõisa ümber asuv liigirikas põlispuudega Pärsti park on võetud kaitse alla.

Külas asuvad Pärsti Veskijärv, Pärsti järv ja Kuuni järv. Kuuni järvest saab alguse Valuoja, küla lõunaosast Kavaku oja ja põhjapiirilt Pärsti oja. Külas voolab ka Pärsti ojasse suubuv Sihikraav.

1977. aastal liideti Pärsti külaga Kavaku.

Pärstist on pärit vaimulik Juhan Reidak, eestirootsi aktivist Sirle Sööt ja odaviskaja Risto Mätas.

## Vaata ka
*Pärsti järv
*Pärsti Veskijärv

## Galerii

Pärsti mõisa vesiveski sein 2012.jpg|Pärsti mõisa vesiveski sein
Pärsti mõisa park1.jpg|Mõisa park
Pärsti mõisa park2.jpg|Mõisa park
Pärsti paisjärv (Valuoja).jpg|Pärsti Veskijärv


## Viited
Kieli kanal

**Kieli kanal** (saksa keeles *Nord-Ostsee-Kanal*, varem *Kaiser-Wilhelm-Kanal*) on 98,7&nbsp;km pikkune kanal, mis ühendab Põhjamerd Läänemerega. Kanali läbimisega lüheneb laevade teekond umbes 280 meremiili (519&nbsp;km) võrreldes teekonnaga ümber Jüüti poolsaare. Kanali keskmine sügavus on 11&nbsp;m ning laius on vahemikus 102–214&nbsp;m.

Kieli kanal on üks maailma tihedaima liiklusega kanaleid. Tänapäeval ei mahu suuremad laevad enam kanalist läbi.

Kanali avas 20. juunil 1895 Saksa keiser Wilhelm II.

## Piirangud
* Suurim laeva pikkus 235&nbsp;m
* Suurim aluse laius 32,5&nbsp;m
* Mageveesüvis 9,5&nbsp;m, kui laeva pikkus on kuni 160&nbsp;m
* Süvis alustel pikemad kui 160&nbsp;m kooskõlas tabeliga
* Kõrgus veepinnast 40&nbsp;m (teatamine alates 37 meetrist)
* Suurim kiirus 8,1 sõlme = 15,0&nbsp;km/h
* Veose kirjeldus

## Välislingid
* Kanali ametlik koduleht *(inglise ja saksa keeles)*
* Navigation Rules Kkiel canal (PDF)
Alustre

**Alustre** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külast voolavad läbi Sanga oja, mis suubub küla idapiiril Kavaku ojasse, ja Kavaku oja, mis suubub küla edelapiiril voolavasse Raudna jõkke. Kavaku ojale on külas paisutatud Alustre-Päärna veehoidla.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Viited
Cristofano Allori

**Cristofano Allori** (17. oktoober 1577 Firenze – 1. aprill 1621 Firenze) oli itaalia maalikunstnik, kunstnik Alessandro Allori poeg, hilise Firenze koolkonna maneristliku suuna esindaja.

Allori õppis maalimist isa käe all. Seejärel suundus ta õppima Gregorio Pagani juurde, kes oli üks tolleaegse Firenze silmapaistvamaid maalikunstnikke. Hiline Firenze koolkond taotles Veneetsia koolkonna rikkalike värvide ühendamist Firenze koolkonnale omase täpse joonistusega. Nähtavasti õppis Allori ka Lodovico Cardi juures.

Cristofano Allori pälvis tuntuse nii oma portreede kui ka dramaatiliste piibli- ja mütoloogiaaineliste maalidega. Tema looming paistab silma looduse täpse järgimise ning selle kujutamise tundlikkuse ja tehnilise täpsuse poolest. Tema tehnilisi oskusi tõendab see, et mitut koopiat, mille ta oli teinud Antonio da Correggio töödest, peeti minevikus Correggio enese tehtud duplikaatideks. Kuid tema suur nõudlikkus piiras tema tööde arvu.

## Teosed

Pilt:Allori C San Giovanni.jpg|"Ristija Johannes" (1612, Firenze, Palazzo Pitti
Pilt:Cristofano Allori - Portrait of Maddalena.jpg| "Maddalena portree"
Pilt:Judit con la cabeza de Holofernes, por Cristofano Allori.jpg|"Juudit Olovernese peaga" (1613)
Pilt:Francesco and Caterina Medici by Cristofano Allori.jpg| "Francesco ja Caterina Medici"
Eisleben

**Eisleben** on linn Saksamaa idaosas Saksi-Anhalti liidumaal. 

Eislebenit on esmamainitud 994. aastal. Linn on tuntud kui Martin Lutheri sünnilinn. Saksakeelne ametlik nimi on Lutherstadt Eisleben (Lutheri linn Eisleben). Kuulub koos Wittenbergiga UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Välislingid

* Eislebeni koduleht
Kookla

**Kookla** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

Külast saab alguse Polli oja.

## Viited
2000. aasta Sloveenia parlamendivalimised

**2000. aasta Sloveenia parlamendivalimised** toimusid 15. oktoobril 2000. Need andsid peamiseks tulemuseks pikaajalise dominanterakonna LDS senistest suurima edu. Mõned kuud valitseda saanud koalitsiooni jõud said lüüa. Osales 16 nimekirja ja 7 üksikkandidaati, parlamenti pääses 8 nimekirja; kandidaate oli kokku 1007. 

## Tulemused
Valijaid: 1 588 528
Osales: 1 114 170 
Osalusprotsent: 70,14% 
Äraantud hääli: 1 113 424
Kehtetuid hääli: 36 904
Kehtivaid hääli: 1 076 520

#### Rahvusringkonnad

Itaallastes valiti Roberto Battelli, ungarlastest Mária Pozsonec. Rahvusvähemuste valimine toimus eraldi, üldhulka nende hääli ei arvestatud. 

### Märkusi
* SLS ja SKD liitusid 2000. aastal, kuid valimiste eel eraldus endiste SKD liidrite Peterle ja Bajuki juhitud osa ja moodustas NSi.

## Välislingid
*Ametlikud tulemused: http://www.ipu.org/parline-e/reports/arc/2287_00.htm
*Statistikaameti valimisajalugu:
Jekibastuz

**Jekibastuz** on linn Kasahstanis Pavlodari oblastis. 

Jekibastuz asutati 1948. aastal, 1957. aastal sai linnaõigused.

Linna lähedal asuvad suured kivisöemaardlad ja kaks soojuselektrijaama: GRES-1 ja GRES-2, millel on maailma kõrgeim korsten (419,7 m).

Nõukogude ajal oli seal üks suurimaid GULAGi sunnitöölaagreid.

## Välislingid

*Linna koduleht
*Jekibastuzi akimi koduleht
Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei (1992)

**Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei** (vene keeles *Коммунистическая партия Советского Союза*) on registreerimata partei Venemaal, mida juhib Sergei Skvortsov (Скворцов, Сергей Борисович). Partei juhib kommuniste üle endise Nõukogude Liidu. Partei rajati juulis 1992 Puškinos nii-öelda 29. taastaval NLKP kongressil ja sh visati välja Mihhail Gorbatšov. Partei nõuab Nõukogude Liidu taastamist.

Parteil on mitu organisatsiooni: Ülevenemaaline Kuriilide Kaitse Komitee, Sotsiaalse Kaitse Survegrupp ja Regioonidevaheline Streigikomitee.

Partei propagandaleht on Narodnaja Gazeta (Народная газета). Skvortsov on partei juhina ka Rahvalehe peatoimetaja.

Naltšiki kriisi ajal süüdistas partei Venemaa valitsust ebaregulaarses regioonide probleemide lahendamises sotsiaalpoliitikas, mis pidavat põhjustama terrorismi.

Eestis pole partei registreeritud, kuna Eesti valitsus keelustas NLKP 23. septembril 1991. Kui NLKP lagunes, siis keelustati partei ka Nõukogude Liidu territooriumil. Taastamine toimus äärmuslaste juhtimisel (kellel polnud õigust parteid taastada). Partei "taastamisega" läks kaasa ka Eestis keelustatud Eestimaa Kommunistlik Partei (NLKP).  ja Moldovas (Transnistrias, kus tegutseb selle iseseisev allorganisatsioon Transnistria Kommunistide Partei).

## Välislingid
* Partei veebisait (vene keeles)
Kontseptualism

**Kontseptualismiks** nimetatakse filosoofias vaadet, mille kohaselt universaalid küll eksisteerivad, kuid üksnes mõistetena vaimus.

## Vaata ka
*Universaalide probleem
Aleksander Kunileid

**Aleksander Kunileid** (kodanikunimega **Aleksander Saebelmann**; 22. november 1845 Audru vald – 27. juuli 1875 Poltava) oli eesti helilooja. Teda peetakse üheks eesti rahvusliku muusika rajajaks.

Kunileid sündis köstri-õpetaja perekonnas. Tema vend oli helilooja Friedrich August Saebelmann.

Muusikahariduse omandas ta Valgas Cimze seminaris, mille lõpetas 1868. aastal.

Aleksander Kunileid ja tema vend Friedrich August Saebelmann elasid ja töötasid Paistus kihelkonnakoolis eri aegadel õpetajatena. Aleksander Kunileid aastatel 1865–1868 ning Friedrich August Saebelmann aastatel 1880–1911 kuni surmani. Paistus elamise aeg oli tema elu kõrgaeg. Tal oli tolle aja kohta erakordselt kõrge palk, millest sai lahedalt ära elada. Koolimaja juures kirikus oli hea orel, ümberringi ärgas ärkamisaegne seltskond. Paistu perioodil uuenesid Kunileiu ja Jakobsoni sõprussuhted, ta tutvus ka Jannseni ja Koidulaga. Kunileid oli andekas koolmeister, kel tärkasid ka hariduse uuendamisega seotud ideed. Ta tegeles Eesti koolielu teoreetiliste küsimustega ja oli üldse erksa suhtumisega ühiskonnaelu probleemidesse. 1867. aasta suvel Paistus kirjutas ta oma esimese koorilaulu "Veel pole kadunud kõik" (sõnad Jakobson).

Ta oli üks I üldlaulupeo juhte. Tema "Mu isamaa on minu arm" ja "Sind surmani" olid ainsad Eesti helilooja kirjutatud laulud I üldlaulupeo kavas.

Aastatel 1871–1873 oli Kunileid köster ja kooliõpetaja Peterburis, Gattšinas ja Kolppanas.

1873. aastal sõitis ta tervise halvenemisel Ukrainasse. Seal töötas köster-organistina Poltava saksa koguduse koolis elu lõpuni.

Ta suri 1875. aastal enne 30-aastaseks saamist tiisikusse.

Kunileid kirjutas suure osa oma koorilauludest Lydia Koidula ja Carl Robert Jakobsoni tekstidele.

## Koorilaulud
* "Mu isamaa on minu arm" (sõnad Lydia Koidula)
* "Sind surmani" (sõnad Lydia Koidula)
* "Veel pole kadund kõik" (sõnad Carl Robert Jakobson)
* "Ema ja laps" (sõnad Carl Robert Jakobson)
* "Mu isamaa nad olid matnud" (sõnad Lydia Koidula)

Muusikaajaloolase Elmar Arro sõnul sai Kunileid laulude "Sind surmani" ja "Mu isamaa on minu arm" viisi loomiseks innustust Karl Collani 1854. aastal laulukogumikus avaldatud soome rahvalauludest "Kreivin sylissä istunut" ('krahvi süles istunud') ja "Paremp' olla tyttönä" ('parem olla tüdruk').

## Viited
Halže vald

**Halže** on vald Tšehhi Plzeňi maakonna Tachovi ringkonnas (tšehhi keeles: *okres Tachov*). 

Vallas on neli küla: Branka, Svobodka, Horní Výšina ja Halže. 

## Viited

## Välislingid
*Halže valla koduleht
Tachov

** Tachov ** (saksa *Tachau*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas, Tachovi ringkonna halduskeskus.

Tachovi vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.

## Viited

## Välislingid
*Tachovi linna koduleht
Porhov

**Porhov** (eesti keeles ka *Porkva*) on linn Venemaal, Pihkva oblastis, Šeloni jõel. Linn asub Pihkvast 56 km idas ja on Porhovi rajooni keskus.

## Ajalugu
Aleksander Nevski rajas praeguse Porhovi kohale 1239. aastal linnuse. Puitlinnus põles 1387. aastal maha ning selle asemele rajati kivist linnus. 

Pärast Põhjasõda, Rootsilt vallutatud Ingerimaast moodustati Ingerimaa kubermang, kuhu 1708. aastast kuulus ka Porhovi piirkond. 1719. aastal liideti piirkond Peterburi kubermangu Novgorodi provintsi koosseisu; 1732. aastal Novgorodi kubermangu Novgorodi provintsi koosseisu. 

1776. aasta 24. augustil anti piirkond üle Pihkva kubermangu koosseisu ja 1777. aastal andis keisrinna Katariina II andis linnuse ja hiljem Porhovi kindluse juurde tekkinud asulale linnaõigused. 

Porhovist sai samanimelise Porhovi maakonna keskus 1772. aastal loodud Pihkva asehaldurkonnas, mis 1796. aastast nimetati Pihkva kubermanguks.

Porhovi maakonda kuulusid aastatel 1773–1924: 
*Võsokogorodi maakond (Nikolski vald, Roždestvenski vald, Degožski vald, Pažerivski vald ja Belski ehk Jurjevi kloostri vald, Jurjev); 
*Võšegorodi maakond (osa Boltšinski valdadest, Oblutšinski vald, Võšegorodi vald; 
*Porhovi maakond (osa Boltšinski valdadest, Jasnenski vald, Porhovi linnalähedastest valdadest, Smolinski vald, Mihhailovski vald, Karatšunitski vald, Opotski vald, Dubrovenski vald, Rutšaiski vald);
*Koškino linnamaakond (Žedrinski vallad, Jasnenski vallad). 

Kui Nõukogude Liidus kaotati 1. augustil 1927. aastal kubermangud, läks Porhov Leningradi oblasti koosseisu. Teise maailmasõja ajal oli Porhov 11. juulist 1941 kuni 26. veebruarini 1944 Saksa vägede käes. Sõja käigus purustati ligi 90% linna ehitistest.

## Majandus
Porhovis on ehitusmaterjali- (kohalik lubjakivi), turba-, vähesel määral elektrotehnika- ja mitmesugust toiduainetööstust.

## Elanike arv
* 5573 (1900)
* 11 900 (2005)
* 11 500 (2007)
* 11 400 (2008)
* 11 200 (2009)
* 10 600 (2011)
* 9900 (2013)
* 9600 (2014)
* 9200 (2016)

## Välislingid

*http://porhov.com
2004. aasta Sloveenia parlamendivalimised

**2004. aasta Sloveenia parlamendivalimised** toimusid 3. oktoobril 2004. aastal. Nende olulisem tagajärg oli enam kui 10 aastat ühe lühikese pausiga kestnud LDS valitsemisaja lõppemine. Osales 20 nimekirja ja 3 üksikkandidaati, parlamenti pääses 7 nimekirja; kandidaate oli kokku 1395. 

## Tulemused
Valijaid: 1 634 402
Osales: 991 263
Osalusprotsent: 60,65% 
Äraantud hääli: 991 123
Kehtetuid hääli: 22 351
Kehtivaid hääli: 968 772

---------------------

#### Rahvusringkonnad

Itaallastes valiti Roberto Battelli, ungarlastest Mária Pozsonec. Rahvusvähemuste valimine toimus eraldi, üldhulka nende hääli ei arvestatud. 

### Märkusi
* SDS esines varem nime all Sloveenia sotsiaaldemokraatlik partei (, SDSS).
* ZLSD võttis juunist 2005 nimeks lihtsalt Sotsiaaldemokraadid (Socialni demokrati).

### Linke
*Ametlikud tulemused: https://archive.today/20121225065034/volitve.gov.si/dz2004/html/rez_si.htm
*Statistikaameti valimisajalugu:
Mulgi

**Mulgi** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Seal asub Mulgi külamuuseum. Külast voolab läbi Pale jõgi.

Küla on nime saanud talupoja lisanimest "mulk : mulgi", mida on kirja pandud alates 16. sajandist. Võibre küla all on 1565 mainitud Mullick Mattz.

1977. aastal liideti Mulgi külaga Kirnu ja Võibre. Mulgi küla lõunaosa tuntakse Kosksilla nime all.

## Viited
Päideroog

**Päideroog** ehk **harilik paelrohi** (*Phalaris arundinacea*) on kõrreliste sugukonda paelrohu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Päideroog kasvab Euraasias, Põhja-Aafrikas ja Põhja-Ameerikas veekogude kallastel ja niisketel avatud aladel, kus ta moodustab ühest liigist koosnevaid taimekooslusi.

Päideroog on niidutaim, mis kasvab tihti niisketel kasvukohtadel. Taimel on 70–150 cm, soodsais oludes kuni 2,5 m kõrgused jämedad varred (kõrred), piklikud pöörised ja arvukad kõrrelehed. Lehed on värskelt sinakasrohelised ja kuivanult õlekarva. Õied asuvad varrel lehtedest palju kõrgemal ja on roosad. Taim õitseb juuni teisel poolel. Seeme valmib juuli keskpaigast kuu lõpuni. Päideroog paljuneb ka vegetatiivselt risoomi kaudu, moodustades ulatuslikke kloone.

Suuri päideroo kogumikke leidub jõeluhtadel ja veekogude kaldail või kaldavees. Seal võivad nad moodustada roostikke. Päideroog sarnaneb mõneti pillirooga, kuid on viimasest väiksem, ja jäneskastikuga, kellest on suurem. Kuigi päideroog armastab vett ja võib kasvada koguni veetaimena, talub ta ka põuda.

## Majanduslik tähtsus

Soomes kasvatatakse päideroogu energiataimena (2005. aastal umbes 10 000 hektaril). Päideroog niidetakse, pallitatakse ja põletatakse segus turba või puidujäätmetega (päideroogu on segus 5–10%). Hektarilt annab päideroog 6–13 tonni kuivainet. Soomes ja Rootsis on uuritud päideroo potentsiaali kiutaimena, näiteks paberitööstuse toormena.

Päideroog kasvab hästi ka viletsal pinnasel ja saastunud tööstusmaastikul. Ta sobib hästi saastunud pinnase parendamiseks ja selle bioloogilise mitmekesisuse suurendamiseks.

Tänu vastupidavusele on päideroog märgaladel invasiivne liik, eriti kui alad on inimtegevuse poolt häiritud. Sellistes kohtades võtab päideroog kergesti võimust ja vähendab bioloogilist mitmekesisust. Päideroog levib nii seemnete kui ka risoomi kaudu ja selletõttu on temast raske vabaneda.

Eestis on päideroogu kasutatud kultuurniitudel heintaimena, eriti loomasöödana.

Päideroost on aretatud sorte, mida kasvatatakse ilutaimena. Sort 'Strawberries and Cream' on saanud nime ('maasikad ja koor') lehtede järgi, mis on roosakad laiade valgete triipudega.

Päiderohu lehed sisaldavad dimetüültrüptamiini, mis on *[[ayahuasca]]* üks komponente. Lehtedes leidub ka 5-metoksüdimetüültrüptamiini ja sellele lähedasi aineid. Täheldatud on ka beetakarboliini. Mõned päiderohuliigid sisaldavad gramiini, mis võib kahjustada aju, kesknärvisüsteemi ja teisi elundeid ning võib põhjustada surma inimese magamise ajal.

## Välislingid
*
Auguste Herbin

**Auguste Herbin** (29. aprill 1882 Quiévy – 31. jaanuar 1960 Pariis) oli prantsuse kubist ja hiljem ka abstraktsionistlik kunstnik. 

Tema teostes on ühendatud kubism ja geomeetriline abstraktsionism. Tema puhtad geomeetrilised kujundid ja rõõmsad värvid mõjutasid tugevalt noori, tulevasi abstraktsioniste.
Dmitri Bruns

**Dmitri Bruns** (, ; 11. jaanuar 1929 Riia – 21. märts 2020 Tallinn) oli vene päritolu Eesti arhitekt ja arhitektuuritegelane.

Tema pere tuli 1942. aastal Tallinna. Ta lõpetas 1946. aastal Tallinna 6. Keskkooli ja 1953. aastal Leningradi Ehitusinseneride Instituudi arhitektina.

Aastatel 1960–1980 oli ta Tallinna peaarhitekt.

## Looming
### Hooneid
*1952 Pärnu oblasti NLKP komitee hoone. Kaasautorid Harald Arman, Grigori Šumovski, Olga Bruns ja Mart Port. Teostamata
*1955–1959 Ehitajate klubi Endla 8, Tallinn. Kaasautor Ester Liiberg
*1955 125-kohalise lasteaia tüüpprojekt. Kaasautorid Alar Kotli ja Mart Port

### Teoseid
*"Tallinn täna ja homme". Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus 1962
*Dmitri Bruns, Rasmus Kangropool. "Tallinn sajandeis". Eesti Raamat. 1972
*"Homne Tallinn". Tallinn: Eesti Raamat 1973
*"Tallinn valmistub olümpiaks". Tallinn 1979
*"Tallinn. Linnaehituslik kujunemine". Tallinn: Valgus 1993. ISBN 5440013288
*"Tallinn. Linnaehitus Eesti Vabariigi aastail 1918 – 1940". Tallinn: Valgus 1998. ISBN 9985680324
*"Tallinna peaarhitekti mälestusi ja artikleid". Tallinn: Eesti Arhitektuurimuuseum 2007. ISBN 9789985982808
*"*Архитектурные и исторические шедевры Таллинна*". Tallinn 2016. 544 lk. ISBN 9789985899816

### Loeng
*Dmitri Bruns. "Linna kujunemislugu". Ööülikool 2007
**Loengu helifail

## Liikmesus
*1955 Eesti NSV Arhitektide Liit 
**1959 sekretär
**1961–1979 vastutav sekretär

## Tunnustus
* 1973 – Eesti NSV teeneline arhitekt 
* 2003 – Tallinna vapimärk

## Isiklikku
Tema ema oli näitleja Maria Zahharova-Bruns.

Tema abikaasa oli arhitekt Olga Bruns.

## Viited

## Kirjandus
*Mart Kalm. "Bruns, Dmitri, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 50–51

## Välislingid
*Ants Juske. "Dmitri Bruns — terve peatükk Eesti arhitektuuriajaloos". Eesti Päevaleht, 19. jaanuar 2008
*Ants Juske. "Dmitri Bruns – mees, kes päästis vanalinna". Eesti Päevaleht, 13. jaanuar 2009
*Toomas Raag, Suri arhitekt Dmitri Bruns, www.pealinn.ee, 23. märts 2020
Väike trumm

**Väike trumm** on ebamäärase helikõrgusega löökpill.

Euroopas kasutati väikest trummi algselt rahva- ja sõjaväemuusikas, 19. sajandil lülitati pill ka sümfooniaorkestri koosseisu. Nagu suurel trummil, katab ka väikese trummi kõlakorpuse mõlemat poolt nahk või sünteetiline materjal, mis on pinguldatud metallvõrudega. Alumise naha välispinnale tõmmatud peened metallspiraalid annavad pillile terava säriseva kõla. Väikest trummi mängitakse kahe tihkest puust pulgaga. Pulkade kujust ja pea suurusest sõltub tämbri varjund.

## Viited
Eesti Ekspressi Kirjastus

**Eesti Ekspressi Kirjastuse AS** oli Eesti ettevõte, mis andis välja sõltumatut nädalalehte Eesti Ekspress ja kuulus Tallinna börsil noteeritud Ekspress Gruppi. 

Ettevõte ühines 1. oktoobril 2009 teist Ekspress Gruppi kuuluvat nädalalehte Maaleht välja andva aktsiaseltsiga Maaleht. Ühendamisel sündinud äriühing kannab nime AS Eesti Ajalehed.

## Raamatukirjastamine

Eesti Ekspressi Kirjastus andis välja ka raamatuid, mida müüdi ajalehest eraldi. Nii näiteks avaldati sarja "Seiklusjutte maalt ja merelt" kordustrükke, ajalehe toimetajate artiklikogumikke (nt Kalev Keskülalt ja Barbi Pilvrelt), algupärast eesti ilukirjandust (Andrei Hvostovi "Lombakas Achilleus", Linnar Priimäe "Kelle tee on varjul"), koomiksiraamatuid ("Ernie", "Kosmosemutid") ja uusi tõlkeid (näiteks Chuck Palahniuki "Kaklusklubi").

## Kirjastuse käive
2001. aastal teenis kirjastus 8,8 miljonit krooni (562 000 eurot) kasumit.

2003. aastal teeniti 94 miljoni kroonise (6 miljonit eurot) käibe juures 14,2 miljonit krooni (907 000 eurot) kasumit.

Kirjastuse käive 2005. aastal oli peaaegu 108 miljonit krooni (6,9 miljonit eurot) ning kasum oli ligikaudu 16 miljonit krooni (üle miljoni euro). Reklaamikäive oli 2005. aastal 65 miljonit krooni (4,15 miljonit eurot), mis tegi 2004. aastaga võrreldes tõusuks 4 miljonit krooni.

## Viited

## Välislingid
*  Maalehe ja Eesti Ekspressi väljaandjad ühinevad ERR.ee, 2. september 2009
Vabatahtlik

**Vabatahtlik** on inimene, kes pakub oma aega, energiat või oskusi vabast tahtest ja tasu saamata. Vabatahtlikud aitavad teisi või tegutsevad peamiselt avalikes huvides ja ühiskonna heaks.

Vabatahtlikuks nimetatakse ka inimest, kes astub sõjaväkke mitte mobilisatsiooni korras, vaid omal algatusel.

Vabatahtlik tegevus jaguneb:
# omaalgatuslikuks ning organisatsioonide juhitud vabatahtlikuks tegevuseks. Omaalgatuslik vabatahtlik tegevus on vabatahtlikuna tegutsemine omal algatusel ja iseseisvalt. Organisatsioonide korraldatud vabatahtlik tegevus on vabatahtlikuna osalemine mõne organisatsiooni algatatud ja korraldatud tegevustes.
# ühekordseks ning regulaarseks vabatahtlikuks tegevuseks. Ühekordne vabatahtlik tegevus tähendab, et vabatahtlikud abistavad konkreetse tegevuse, ürituse või projekti läbiviimisel või reageerivad väljakutsele. Regulaarne vabatahtlik tegevus tähendab, et vabatahtlikud tegutsevad regulaarselt pikema aja jooksul.

## Vaata ka
*Heateo Sihtasutus 
*Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskus
*Aasta vabatahtlik
*vabatahtlikkus
*Rahukorpus

## Välislingid

* Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskuse koduleht
* Vabatahtlike Värav
* Teele Tammeorg, "Pass muudab vabatahtlikud tööandja jaoks nähtavaks", Eesti Päevaleht, 24. juuli 2009
* Tunnustatakse selle aasta tublimaid vabatahtlikke - Postimees, 6. detsember 2009
* "Olen vabatahtlik, muudan maailma!", Euroopa Vabatahtliku Aasta raames valminud raamat Siseministeeriumi kodulehel
Kellamäng

**Kellamäng** on löökpill, idiofon.

See arenes välja ksülofonist, erinevalt viimasest on aga kellamängu plaadikesed metallist, sellest ka kellukeste helinat meenutav kõla. Mängitakse kahe haamrikesega. Kellamängu heliulatus sõltub pilli suurusest.

## Vaata ka
*Metallofon
Nepali haldusjaotus

**[[Nepal]]** on jaotatud seitsmeks provintsiks, mis omakorda jagunevad 77 ringkonnaks.

## Ringkonnad
Ringkond (जिल्ला *jillā*) on Nepali 2. järgu haldusüksus. Seoses provintside moodustamisega jagati Navalparāsī ringkond ja Rūkumi ringkond 2015. aastal vastavalt Navalpuri ja Parāsī ringkonnaks ning Ida-Rūkumi ja Lääne-Rūkumi ringkonnaks.

## Endised piirkonnad ja arenduspiirkonnad
2015. aastani olid 14 piirkonda (अञ्चल *ānchal*) Nepali 1. järgu haldusüksused.

Haldusüksuste üleselt olid piirkonnad jaotatud viie arenduspiirkonna (*vikāskṣhetra*) vahel:

* Idapiirkond
* Kaug-Läänepiirkond
* Kesk-Läänepiirkond
* Keskpiirkond
* Läänepiirkond
Vibrafon

**Vibrafon** on löökpill. Esimene teadaolev vibrafon loodi Ameerika Ühendriikides 1921. aastal. Ehituselt meenutab see nii ksülofoni kui ka kellamängu. Vibrafoni metallplaatide alla on aga paigutatud torukujulised resonaatorid, milles õhu paneb võnkuma elektrimootor. Sellest ka omapärane vibreeriv heli.
Roosiromaan

**"Roosiromaan"** (prantsuse "Le Roman de la Rose") on allegooriline prantsuse poeem. Teos on kirjutatud kahes osas. Esimese osa kirjutas 1230. aasta paiku Guillaume de Lorris, teise osa lisas 1279. aastal Jean de Meung.
Autorid ründavad usupimedust ja rumalust. 

## Sisukokkuvõte
Noormees näeb Roosi ja armub sellesse, kuid tal ei lasta seda noppida. Teoses esineb nii häid kui ka halbu tegelasi, näiteks lahke Tervitus, Suuremeelsus, Kaastunne, Keelepeks, Häbi, Hirm jms. Peategelased on Loodus ja Mõistus. Teose lõpus lubab Loodus siiski Noormehel Roosi noppida.

## Kirjandus
* "Roosiromaan" (katkendid, tõlkinud Jaan Kross) – Keskaja ja vararenessansi kirjanduse antoloogia, ERK, Tallinn 1962, lk 364–372 (autor Guillaume de Lorris) ja lk 373–379 (autor Jean de Meung) ja kommentaarid lk 551–553
Konkordaat

**Konkordaat** (ladina keeles: *concordare* = sobima, kooskõlas olema) on kokkulepe Rooma paavsti ja mõne (harilikult katoliikliku rahvastikuga) riigi valitsuse või riigipea vahel. Konkordaatidega lepiti kokku katoliku kiriku ning ilmaliku võimu suhete osas. Vanim on Wormsi konkordaat (1122).
Luṁbinī piirkond

**Luṁbinī piirkond** oli 2015. aastani piirkond (1. järgu haldusüksus) Nepalis.

Piirkonnas oli kuus ringkonda:
Ilmjärv (Nava)

**Ilmjärv** on väike järv Jõgevamaal Jõgeva vallas Kaareperest 6 km kagu pool. See asub Vooremaal kahe mäe, Kolsi ja Nava mõisa mäe vahel. Ilmjärv on ainus Vooremaal asuvatest järvedest, mis paikneb edela-kirde suunas, kõik teised järved selles piirkonnas paiknevad loode-kagu suunas. Selle põhjuseks on järve paiknemine vanas mattunud edela-kirdesuunalises orundis. 

## Looduslik kirjeldus
Järve suurim sügavus on 6,2 m ja keskmine sügavus 4,2 m. Kõige sügavam koht asub järve kirdeotsas. 

Järve pindala on 2,5 ha. Ilmjärv on sügav, mudase põhjaga järv. Kaldad on madalad ja õõtsikulised ning on kaetud soostunud heinamaa ja põõsatikuga. Edelakaldale ulatub voore ots ning seal asuvad Ilmjärve allikad. Järve põhja katab üsna paks mudakiht. 

Nähtavasti toitub järv ainult allikate ja sademete veest, väljavool Visusti oja kaudu Laeva jõkke. Vesi on kollakasroheline, selle läbipaistvus on keskmine – 2,7 m. 

Ilmjärves elavad ahven, särg, roosärg, haug, linask ja jõevähk.

## Folkloor
Eesti folklooris on Ilmjärv üks sagedamini käsitletavaid järvi. On levinud ütlus "põhjatu nagu Ilmjärv".
Vanapagan olevat tahtnud järvest silda üle ehitada. 

Muistendi järgi olevat Ilmjärv ulatunud Kalevipojale üle pea ja vägilane pole järvest läbi pääsenud.

Ilmjärve on mainitud rahvuseepose kolmeteistkümnendas loos (Rännak laudadega. Teekond allmaailma. Põrgupiigad.).
Kalevipoeg jõuab Ilmjärve äärde ja otsustab mudalombist läbi sammuda.
:Astus sammu, astus kaksi,
:Hakkas kolmat astumaie,
:Sealap kippus sügav vesi
:Kaenlaid mehel kastemaie,
:Kippus nina niisutama.
Kalevipoeg imestas väga ning keeras tuldud teed pidi tagasi. 

Ilmjärve on mainitud ka eepose kuueteistkümnendas loos ("Lennuki" ehitus ja merereisi algus. Teekond maailma otsa. Lapumaa ja Varrak, lapu tark.) Kalevipoeg otsustas sõita suure ilma otsa, kuid mööda teid, mida varem pole käidud. Tark lind kaaren soovitas leida selleks salavärav põrutades jalga õiges kohas vastu kallast. Kalevipoeg teatas seepeale oma kogemustest:
:Peipsi järv mul puusast saadik,
:Võrtsjärv mulle vöödest saadik,
:Musta järv mul maost saadik,
:Kaiu järv mul kaelast saadik,
:Lääne lõualuudest saadik,
:Suur meri suudest saadik.
:Ilmjärv jäi mul ainuüksi
:Keskipaigast katsumata,
:Hauakohtelt arvamata,
 
## Viited
Kalvre

**Kalvre** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külas asub RMK Viljandimaa metskonna keskus ja Õisu mõisa kalmistu. Külas asub suurem osa Õisu põrguorust, mööda oru põhja voolab Vidva oja. Oru ülaosa juures on ojale paisutatud Kalvre järv. Küla edelapiiril voolab Kõpu jõgi.

## Viited
Toosi

**Toosi** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

## Pildid

Rapsipõld (Brassica napus) Toosi külas.jpg|Rapsipõld
Sultsi-Abja-Paluoja tee Toosi külas.jpg|Sultsi – Abja-Paluoja tee


## Viited
Kaarli (Mulgi)

**Kaarli** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külas asus Kaarli raudteejaam. Küla edelapiiril voolab Kõpu jõgi ja kulgeb Õisu järve kallas. Läbi küla voolab Raadi oja ja sellele on rajatud Kaarli hüdroelektrijaam.

## Viited
Njuuton meetri kohta

**Njuuton meetri kohta** on SI-süsteemi erinimetusega tuletatud jõu ühiku njuuton \text {N} ja pikkuse põhiühiku \text {m} jagatis \text{N/m}.  Antud kombinatsiooni dimensioon on \text{dim}\;\text {N/m}=\text{M}\text{T}^{-2}ja põhiühikutes väljendub see kujul \text{kg/s}^2. Seda ühikut kasutatakse juhul, kui soovitakse rõhutada, et tegemist pikkusele mõjuva jõuga.

Näiteks, kui tugevusõpetuses on tegu varda pikkusele mõjuva ühtlase koormusega, märgitakse tema intensiivsust ühikuga \text{N/m}. Üldiselt on tugevusõpetuses taoliselt mõjuv jõud varda omakaalust tingitud raskusjõud või tema peale toetuva keha raskusjõud, mis mõlemad mõjuvad varda pikkusel.

Vedru jäikust võib samuti esitada ühikuga \text{N/m}, aga kasutatakse ka sama dimensiooniga ühikut \text{kg/s}^2.

Samuti saab ühikuga \text{N/m} esitada pindpinevustegurit.
Tesla

**Tesla** on magnetilise induktsiooni SI-süsteemi tuletatud mõõtühik. Ühiku tähis on T. Mõõtühik on nimetuse saanud Nikola Tesla järgi 11. Kaalude ja Mõõtude Peakonverentsil 1960. aastal. 

Teslat on võimalik defineerida mitmeti.
* Tesla on niisuguse välja magnetinduktsioon, milles välja suunaga risti asetatud 1 m2 suurust pinda läbib magnetvoog 1 veeber:
:\mathrm{T = \frac{Wb}{m^2}}.

* Tesla on niisuguse välja magnetinduktsioon, milles välja suunaga risti paiknevale juhtmele mõjub selle pikkuse 1 meetri kohta jõud 1 njuuton, kui juhet läbib vool tugevusega 1 amper:
:\mathrm{T = \frac{N}{A\, m}}.

* Tesla on sellise välja magnetiline induktsioon, kus vooluga raamile, mille pindala on 1 m² (ruutmeeter), mõjub maksimaalne jõumoment 1 Nm (njuutonmeeter), kui raamis on vool 1 A (amper).

Tesla SI-süsteemi põhiühikutes:
:\mathrm{1\, T = 1\,\frac{kg}{A\, s^2}},

## Vaata ka
* Gauss

## Viited
Veeber

**Veeber** on magnetvoo mõõtühik rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis (SI). Ühiku tähis on Wb.
Veeber on nimetatud saksa füüsiku Wilhelm Eduard Weberi järgi.

Veebrit saab defineerida lähtudes Faraday seadusest, mis seob juhtmekeeruga piiratud pinda läbiva  magnetvoo muutuse keerus indutseeritava elektromotoorjõuga (ja vastavalt juhtmekeeru otste vahel tekkiva  pingega): 
  magnetvoo muutus 1 veeber sekundis tekitab juhtmekeeru otste vahel pinge 1 volt,
\mathrm{Wb} = \mathrm{V}{\cdot}\mathrm{s}. 

Veeber on ka võrdne magnetvooga, mis läbib magnetvälja suunaga ristuvat 1 m2 suurust  pinda, kui välja magnetinduktsioon on 1 tesla (T): 
: \mathrm{Wb} = \mathrm{T}{\cdot}\mathrm{m}^2.

Induktiivsuse mõõtühikut henri (H) defineeritakse kui veeber ampri (A) kohta, järelikult saab veebrit väljendada nende ühikute korrutisena:
: \mathrm{Wb} = \mathrm{H}{\cdot}\mathrm{A}.

Veeber väljendatuna SI põhiühikutes:
: \mathrm{Wb} = \dfrac{\mathrm{kg}{\cdot}\mathrm{m}^2}{\mathrm{s}^2{\cdot}\mathrm{A}} .

Elektromagnetilises CGS-süsteemis oli magnetvoo mõõtühik maksvell (Mx):
:\mathrm{1\, Wb = 10^8\, Mx}.
Bekrell

**Bekrell** (tähis Bq) on SI-süsteemi mõõtühik radioaktiivse aine aktiivsuse mõõtmiseks. Aine aktiivsus on 1 Bq, kui selles toimub üks aatomituuma lagunemine sekundis.

Bekrell on nimetuse saanud Prantsuse füüsiku Henri Becquereli järgi.

Kuna 1 Bq on väga madal aktiivsuse tase, kasutatakse praktikas esinevate aktiivsuse arvväärtuste esitamisel kümnendeesliiteid "mega-", "giga-", "tera-".
Cambridge'i Ülikool

**Cambridge'i Ülikool** on ülikool Cambridge'i linnas Inglismaal. See on ingliskeelsetes maades vanuselt teine ülikool. 

## Vaata ka
* Cambridge'i Ülikooli Raamatukogu
* Cambridge'i Ülikooli struktuuriüksuste nimistu

## Viited

## Välislingid
* Ülikooli koduleht
Elektromagnetiline induktsioon

**Elektromagnetiliseks induktsiooniks** nimetatakse elektrivoolu tekkimist juhtivas kontuuris (näiteks suletud juhtmekeerus), kui muutub selle kontuuri pinda läbiv magnetvoog. Magnetvoo muutumise võib esile kutsuda kontuuri liikumine magnetväljas. Voolu suuna määrab sel juhul parema käe reegel. Elektromagnetiline induktsioon tekib ka liikumatus kontuuris, mis asetseb muutuvas magnetväljas.

Indutseeritud elektromotoorjõud E on Faraday seaduse kohaselt võrdeline magnetvoo \Phi muutumise kiirusega, mida diferentsiaalkujul väljendab valem
:E = - \frac{\mathrm d \Phi}{\mathrm dt}.
Miinusmärk tuleneb Lenzi reeglist, mille järgi elektromagnetilise induktsiooni toime on alati vastassuunaline seda nähtust esilekutsuva muutuse suhtes.

Kui muutuvas magnetväljas on ühe sirgjuhtme asemel solenoid vm induktiivpool keerdude arvuga N, saab Faraday seaduse avaldada kujul:
:E = - N \frac{\mathrm d \Phi}{\mathrm dt} = \frac{\mathrm d \Psi}{\mathrm dt},
kus
:E on pooli keerdudes indutseeritud summaarne elektromotoorjõud;
:N on keerdude arv;
:\Phi on ühte keerdu läbiv magnetvoog; 
:\Psi on aheldusvoog, s.o kõiki keerde läbiv (nendega ahelduv) magnetvoog.

Elektromagnetilise induktsiooni erijuhud on eneseinduktsioon ja vastastikune induktsioon.

Elektromagnetiline induktsioon on üks elektrotehnika põhialuseid. Sellel rajanevad elektrimootorid, elektrigeneraatorid, paljud mõõteriistad jm elektriseadmed.

## Vaata ka
* Faraday seadus
*Lenzi reegel
* Eneseinduktsioon
* Vastastikune induktsioon

## Välislingid
*  Elektromagnetism (e-õpik)