open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Protobothrops

***Protobothrops*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Protobothrops* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Protobothrops cornutus]]* (Smith, 1930)
* *[[Protobothrops dabieshanensis]]* Huang, Pan, Han, Zhang, Hou, Yu, Zheng & Zhang, 2012
* *[[Protobothrops elegans]]* (Gray, 1849)
* *[[Protobothrops flavoviridis]]* (Hallowell, 1861)
* *[[Protobothrops himalayanus]]* Pan, Chettri, Yang, Jiang, Wang, Zhang & Vogel, 2013
* *[[Protobothrops jerdonii]]* (Günther, 1875)
* *[[Protobothrops kaulbacki]]* (Smith, 1940)
* *[[Protobothrops mangshanensis]]* (Zhao, 1990)
* *[[Protobothrops maolanensis]]* Yang, Orlov & Wang, 2011
* *[[Protobothrops mucrosquamatus]]* (Cantor, 1839)
* *[[Protobothrops sieversorum]]* (Ziegler, Herrmann, David, Orlov & Pauwels, 2000)
* *[[Protobothrops tokarensis]]* (Nagai, 1928)
* *[[Protobothrops trungkhanhensis]]* Orlov, Ryabov & Nguyen, 2009
* *[[Protobothrops xiangchengensis]]* (Zhao, Jiang & Huang, 1979).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies
Sēlija

**Sēlija** (ka **Seloonia** või **Augšzeme**) (läti keeles *Sēlija*, leedu keeles *Sėla*) on Läti ajalooline ja etnograafiline piirkond riigi keskosas.

Sēlijaga piirnevad ajaloolised piirkonnad Zemgale, Aukštaitija, Vidzeme ja Latgale. Kõige tähtsamaks jõeks on piirkonna põhjapiiril asuv Daugava. Suurimad  linnad on Jēkabpils ja Daugavpils, mis asuvad osalt Sēlijas, osalt Latgales. 

Sēlija alla kuuluvad  Aknīste piirkond, Ilūkste piirkond, Jaunjelgava piirkond, Jēkabpilsi piirkond, Nereta piirkond, Sala piirkond, lisaks veel ka Daugavpilsi piirkonna ja Krāslava piirkonna Daugava jõest lõuna poole jäävad osad. 

1795–1918 kuulus Sēlija haldusjaotuses Kuramaa kubermangu ning läks koos selle territooriumiga pärast Esimest maailmasõda Läti Vabariigile.

Piirkonna nimi tuleneb muistse balti rahva seelide nimest. 13. sajandist on seeli rahvalt nime pärinud Sēlijat peetud Zemgale osaks, tänapäeval moodustab see Zemgale valimisringkonna idaosa.

## Vaata ka
*Kurzeme
*Latgale
*Vidzeme
*Zemgale
*Läti ajalugu
Porthidium

***Porthidium*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Porthidium* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Porthidium arcosae]]* Schätti & Kramer, 1993
* *[[Porthidium dunni]]* (Hartweg & Oliver, 1938)
* *[[Porthidium hespere]]* (Campbell, 1976)
* *[[Porthidium lansbergii]]* (Schlegel, 1841)
* *[[Porthidium nasutum]]* (Bocourt, 1868)
* *[[Porthidium ophryomegas]]* (Bocourt, 1868)
* *[[Porthidium porrasi]]* Lamar, 2003 
* *[[Porthidium volcanicum]]* Solorzano, 1995
* *[[Porthidium yucatanicum]]* (Smith, 1941)

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies
Mõtsu mõis

**Mõtsu mõis** (saksa keeles *Metzaküll*, rootsi keeles *Metzeboe*) oli mõis Läänemaal Hanila kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Pärnu maakonda Lääneranna valla territooriumile.

Esmamainitud 1478. aastal nimega Metzawe.

Mõtsu mõis loodi 1681. aastal Paadrema rüütlimõisa osast.

Tänapäeval on säilinud ainult kaunis mõisapark, kus peetakse kohalikku jaanipäeva.

## Vaata ka
*Paadrema mõis

## Välislingid
* http://www.eki.ee/knn/knp2009rapla/jogisalu_kohanimed.pdf
Falsifikatsionism

**Falsifikatsionism** on Karl Popperilt pärinev induktsionismi vastustav teadusekäsitus. Selle järgi ei alusta teadus (kogemusteadus) mitte vaatlustest, vaid oletustest, mida teadlased püüavad kriitika ja kontrollimise (vaatluste ja katsete) abil ümber lükata (falsifitseerida). Kui oletus on põhjalikule tõsisele kontrollimisele vastu pidanud, võib selle oletuse esialgselt omaks võtta, kuid ta jääb siiski ainult oletuseks.

Teadusliku teooria, seaduse või üldistuse kindel teadmine ei ole falsifikatsionismi järgi võimalik. Juba järgmisel hetkel võib see kontrollimisel vääraks osutuda. 

Popper armastas näiteks tuua Newtoni mehaanikat, mis pidas 1687. aastast, mil see avaldati, kuni umbes 1900. aastani kontrollimisele hästi vastu. Aastatel 1900–1920 aga leiti, et see on ebatäpne, ning seda korrigeeriti relatiivsusteooriale toetudes.

## Kriitika
### Ernest Nagel
Ernest Nagel (1979:76) leiab, et Popperi "arusaam falsifikatsiooni rollist teooriate kasutamisel ja arendamisel on ülelihtsustus, mis on lähedal teadusliku protseduuri karikatuurile".

### Hanssoni falsifikatsioon
Sven Ove Hansson alustab falsifikatsiooni mõistelisest analüüsist. Kõigepealt peab olema hüpotees, mida falsifitseerida. Siis peab eksperimendil olema binaarne tõlgendusstruktuur, st võimalikud uurimustulemused peavad juba ette jagunema kaheks teineteist välistavaks kategooriaks vastavalt sellele, kas hüpotees läbib testi. See nõue välistab eksploratiivse uurimistöö, mille puhul puudub uurimistulemuste igasugune eelnev kategoriseerimine (näiteks mõne valgu struktuuri kindlakstegemine). Samuti välistatakse uurimustulemuste eelnev kategoriseerimine rohkem kui kaheks sama staatusega kategooriaks. Kui binaarne tõlgendusstruktuur on olemas, siis on ikkagi tarvis ka staatusasümmeetriat: peab olema selge, mis on testitav hüpotees: kumba tulemuste kategooriat peetakse just hüpoteesi toetavaks. Peale selle, Popperi järgi saab hüpoteesi ainult falsifitseerida, mitte aga verifitseerida. Sellest tuleneb kaks nõuet. Esiteks, üks tulemuste kategooriatest on kergemini kinnitatav kui teine (kinnitusasümmeetria). See on ühitatav nii verifikatsionismi kui ka falsifikatsionismiga. Teiseks, hüpoteesi eitus on kinnitatavam kui jaatus (negatiivne ühendus). Falsifikatsionism eeldab, et kõik need neli nõuet on täidetud.

Hansson vaatas läbi ajakirjas Nature 2000. aastal ilmunud 70 artiklit. Ainult kahes artiklis kirjeldatud uurimuses olid kõik nõuded täidetud, ja ühes neist leidis aset falsifikatsioon. Hansson teeb järelduse, et falsifikatsionismist metodoloogilise soovitusena on vähe kasu, sest enamasti ei ole selle eeldused täidetud. Falsifikatsionism on "falsifitseeritud". 

## Kirjandus
*K. R. Popper. *[[Conjectures and Refutations]]: The Growth of Scientific Knowledge*. New York: Basic Books 1963.
*Ernest Nagel. 'Teleology Revisited and Other Essays in the Philosophy and History of Science*, New York: Columbia University Press [[1979]].*
*K. R. Popper. *The Logic of Scientific Discovery*, Tiptree: The Anchor Press 1980.
*Sven Ove Hansson. Falsificationism Falsified. – *[[Foundations of Science]]*, 2006, 11, 275–286.
Corte de' Cortesi con Cignone

**Corte de' Cortesi con Cignone** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Corte de' Cortesi con Cignones.

60 meetri kõrgusel merepinnast asuva Corte de' Cortesi con Cignone asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Corte de' Cortesi con Cignone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bordolano, Casalbuttano ed Uniti, Olmeneta, Quinzano d'Oglio (BS), Robecco d'Oglio, Verolavecchia (BS).

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Credera Rubbiano

**Credera Rubbiano** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis.

69 meetri kõrgusel merepinnast asuva Credera Rubbiano asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Credera Rubbiano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Capergnanica, Casaletto Ceredano, Cavenago d'Adda (LO), Moscazzano, Ripalta Cremasca, Turano Lodigiano (LO).

Credera Rubbiano halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Cascine San Carlo, Credera, Rovereto, Rubbiano.

## Ajalugu
Credera Rubbiano moodustati 1928. aastal Credera ja Rubbiano valla ühendamisega.

Credera piazza.JPG|Credera keskväljak
Credera Rubbiano - frazione Rubbiano - chiesa parrocchiale.jpg|Rubbiano kirik


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Ilmajaama andmed
Drizzona

**Drizzona** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Drizzonas.

34 meetri kõrgusel merepinnast asuva Drizzona asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Drizzona piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Canneto sull'Oglio (MN), Isola Dovarese, Piadena, Torre de' Picenardi, Voltido.

Drizzona halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Castelfranco d'Oglio, Pontirolo.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Gabbioneta-Binanuova

**Gabbioneta-Binanuova** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Gabbionetas.

38 meetri kõrgusel merepinnast asuva Gabbioneta-Binanuova asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Gabbioneta-Binanuova piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Grontardo, Ostiano, Pescarolo ed Uniti, Pessina Cremonese, Scandolara Ripa d'Oglio, Seniga (BS).

Gabbioneta-Binanuova halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Binanuova, Gabbioneta (halduskeskus).

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Riigimets

**Riigimets** on mets, mis kuulub mingi riigi omandisse. 

Eestis kuulub riigile praegu u 40% metsast. 

Eestis on riigimetsa majandamist ja säästlikku kasutamist organiseerinud Riigimetsa Majandamise Keskus.

## Viited
Rohumaaviljelus

**Rohumaaviljelus** on maaviljeluse haru, mis keskendub rohttaimede kasvatamisele. Rohumaaviljeluse teoreetiline alus on rohumaateadus.

Eesti alal tekkis algeline rohumaaviljelus u 500 a eKr.

## Viited
Maduhaugas

**Maduhaugas** (*Spilornis*) on haugaslaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

## Klassifikatsioon
Maduhauka perekonda liigitatakse järgmised liigid:   
* *Spilornis cheela* (Latham, 1790) – aasia maduhaugas
* *Spilornis elgini* (Blyth, 1863) – andamani maduhaugas
* *Spilornis holospilus* (Vigors, 1831) – filipiini maduhaugas
* *Spilornis kinabaluensis* (Sclater, 1919) – mägi-maduhaugas
* *Spilornis klossi* (Richmond, 1902) – nicobari maduhaugas
* *Spilornis minimus* (Hume, 1873) – väike-maduhaugas (ka aasia maduhauka alamliik *Spilornis cheela minimus*)
* *Spilornis rufipectus* (Gould, 1858) – sulawesi maduhaugas.

Eraldi liikidena on vaadeldud ka aasia maduhauka alamliike:
**Spilornis abbotti* (*Spilornis cheela abbotti*) – simeulue maduhaugas
**Spilornis asturinus* (*Spilornis cheela asturinus*) – niase maduhaugas 
**Spilornis baweanus* (*Spilornis cheela baweanus*) – baweani maduhaugas 
**Spilornis hoya* (*Spilornis cheela hoya*) – taivani maduhaugas 
**Spilornis natunensis* (*Spilornis cheela natunensis*) – hele-maduhaugas
**Spilornis perplexus* (*Spilornis cheela perplexus*) – ryukyu maduhaugas 
**Spilornis sipora* (*Spilornis cheela sipora*) – mentawai maduhaugas

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne andmeebaasis ADW
*Sissekanne andmeebaasis ITIS
*Sissekanne andmeebaasis IUCN
*Sissekanne andmeebaasis NCBI 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
Aljaksei Dudarav

**Aljaksei Dudarav** (valgevene keeles *Аляксей Ануфриевич Дудараў*, vene keeles *Алексей Ануфриевич Дударев*; sündinud 6. juunil 1950 Dubrouna rajoonis Viciebski oblastis — 27. veebruar 2023) oli valgevene näitekirjanik.

Ta sündis aastal 1950 Kljanõ külas (Dubrouna rajoonis Viciebski oblastis). Aastal 1968 lõpetas ta Navapołackis naftatöötlejate kutsekooli. Aastatel 1968–1970 oli ta ajateenistuses Nõukogude armees; aastal 1968 töötas ta sidemontöörina ja aastatel 1970–1972 lukksepana. Aastal 1976 lõpetas ta Valgevene teatriinstituudi.

Aastatel 1976–1979 töötas ta Valgevene noorsooteatris (*Белорусский республиканский театр юного зрителя*) näitlejana ja peanäitejuhi abina kirjanduse alal. Aastatel 1979–1983 oli ta Valgevene Televisiooni toimetuskolleegiumi liige.

## Viited
Saku Maakorralduse ja Maaparanduse Tehnikum

**Saku Maakorralduse ja Maaparanduse Tehnikum** oli Harju maakonnas Sakus aastatel 1948–1961 töötanud õppeasutus (tehnikum).

Tehnikum õpetas välja maakorraldus- ja maaparandustehnikuid.

## Vaata ka
*Tihemetsa Põllumajandustehnikum

## Viited
Tony Abbott

**Anthony John Abbott** (sündinud 4. novembril 1957 Londonis) on Austraalia poliitik

Ta oli 18. septembrist 2013 kuni 15. septembrini 2015 Austraalia peaminister.

Tony Abbott oli 1. detsembrist 2009 kuni 14. septembrini 2015 Austraalia Liberaalse Partei liider.

Ta on alates 1994. aastast Austraalia parlamendi liige. Aastatel 1998–2003 oli ta tööhõive ja väikeettevõtluse minister ning 2003–2007 tervishoiuminister.
Anna Maria Muccioli

**Anna Maria Muccioli** (sündinud 15. augustil 1964) on San Marino poliitik.

Ta oli 1. oktoobrist 2013 kuni 1. aprillini 2014 San Marino kaptenregent. Ta oli kaptenregendi ametis koos Gian Carlo Capicchioniga.

Ta on hariduselt jurist. Aastatel 2003–2008 juhtis ta Chiesanuova valda. Alates 2011. aastast on ta parlamendi liige.

## Välislingid
* San Marino, Anna Maria Muccioli e Gian Carlo Capicchioni i nuovi Reggenti
Seenekasvatus

**Seenekasvatus** on põllumajandusharu, mis tegeleb tehistingimustes väärtuslike söögi- ja söödaseente kasvatamisega.

## Kasvatuse etapid

### Kasvukeskkonna ettevalmistamine
Seened vajavad kasvamiseks substraati. Sageli kasutatakse põhku, puidugraanuleid aga ka kasutatud kohvipuru. Substraat pannakse sageli kasvatuseks mõeldud kilekotti, samuti kasutatakse ämbreid või aluseid. Et tagada kultiveeritavate seente edu, võidakse substraat steriliseerida. Samuti tuleb tagada kasvukeskkonna piisav niiskus, sobiv temperatuur ning õhuvahetus, sest seened hingavad hapniku ja eritavad süsihappegaasi.

Samuti on seeni võimalik kasvatada puutüvedel. Eelistatakse lehtpuitu, kuid puidu valik oleneb seeneliigist. Oluline on tagada piisav niiskus, sest muidu võib niidistik hävida. On soovitatav hoida tüvesid varjus ja maas kalde all, et nad läbi ei kuivaks ning maksimaalselt vihmaveega kokku puutuksid. Sageli kasvatatakse tüvedel shiitake seeni.

### Inokulatsioon
Substraat nakatatakse seeneniidistikuga. Seeneniidistikku võib substraati kas vedelkultuurina süstida, viia keskkonda olemasolevat seeneniidistikku või eoseid. Tüvede nakatamiseks kasutatakse kas nakatatud puidutüübleid või saepuru, mis viiakse tüve sisse puuritud aukudesse ning kaetakse vahaga.

### Inkubatsioon
Inkubatsiooniperioodil koloniseerib seeneniidistik kasvukeskkonna, kasvades läbi kogu substraadi. Puutüve inkubatsiooniperiood kestab 1-2 aastat, pudedal substraadil kasvatades mõned nädalad kuni mõned kuud.

### Viljumine
Viljumisel moodustuvad viljakehad. See toimub harilikult siis, kui niidistik on kogu substraadi koloniseerinud. Kotis kasvatades tehakse kotti auk, millest viljakehad välja kasvavad. Viljakehad tuleb ära korjata enne, kui seenekübar täielikult valmib, sest seente kasv on väga kiire ning vanad seened vabastavad eoseid. Viljakehade korjamine soodustab uute seente kasvu. Tüvede viljumist on võimalik esile kutsuda neid mõned tunnid külmas vees leotades.

## Eesti seenekasvatus
Eestis on kasvatatud austerservikut ja kasvatatakse alates 2015. aastast Shiitake seent. 

Ettevõte Shroomwell OÜ avas 2023. aastal Tõrvas seenefarmi, kirjeldades ennast oma veebilehel kui põhjamaade suurimat sisetingimustel funktsionaalsete seente kasvatajat.

Eestis tegutseb mitmeid ettevõtteid, kes kasvatavad seeni nii müügiks kui ka pakuvad hobikasvatajatele seenekasvatuskomplekte.

## Viited
Vircava

**Vircava** (vanasti ka **Kroņvircava**)  on küla (*vidējciems*) Lätis, Jelgava piirkonnas. Vircava valla halduskeskus. Esimest korda mainiti aastal 1566. Asulas asub Kroņvircava mõisa (*Kron-Würzau*) süda. Lisaks on seal veel raamatukogu, põhikool, postkontor.


Pilt:Vircava (Kronvircava) manor chevaliers' house.jpg
Gian Carlo Capicchioni

**Gian Carlo Capicchioni** (sündinud 19. veebruaril 1956) on San Marino poliitik.

Ta oli 1. oktoobrist 2013 kuni 1. aprillini 2014 San Marino kaptenregent. Ta oli kaptenregendi ametis koos Anna Maria Muccioliga.

Aastatel 2003–2006 juhtis ta Serravalle valda. Ta on alates 2006. aastast parlamendi liige.

Gian Carlo Capicchioni on Sotsialistide ja Demokraatide Partei liige.

## Välislingid
* San Marino, Anna Maria Muccioli e Gian Carlo Capicchioni i nuovi Reggenti
Sigala

**Sigala** on hoone või hoonete kompleks, kus kasvatatakse sigasid. 

Sigalate tüübid: imetavate, vabade ja tiinete emiste, võõrdepõrsaste või nuumikute sigala.

## Viited
Kroņvircava mõis

**Kroņvircava mõis** (*Vircavas muiža*, ka *Kroņvircavas muiža*) on mõis Lätis Jelgava piirkonnas Vircava vallas Vircavas. Saksa keeles *Kron-Würzau*, ka *Würzau*.

Mõis rajati aastal 1566. Mõis on kuulunud von Brunnowite ja von Grotthußide perele, aastast 1687 oli omanikuks Friedrich Kasimir Kettler. Sellest ajast peale oli Kroņvircava riigimõis. Peahoone rajati aastail 1776–1785 klassitsistlikus stiilis, hooned lasi rajada  Severin Jenseni projekti põhjal Peter von Biron. Aastast 1920 on mõis valla valduses.

Peahoone on säilinud vaid osaliselt - alles on  19. sajandil juurdeehitisena rajatud köök. Mõisakompleksist on säilinud mõisavalitseja maja, magasiait, ait-tall. Maneež ehitati ümber Vircava vallamajaks. Kõige silmapaistvam hoone on  **Kavaleride maja**, mis on ehitatud vana häärberi kohale ja milles on vana hoone osi veel säilinud. Hoonet kasutab Vircava põhikool.

Regulaarse planeeringuga pargi rajamist alustati aastal 1693. Pargi pindala on 18 hektarit. Pargis on kaks tiiki ja seda ümbritses müür. Pargi planeering püsis muutumatuna aastani 1930, mil seda hakkas läbima maantee.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (*läti keeles*)
Grontardo

**Grontardo** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Grontardos.

46 meetri kõrgusel merepinnast asuva Grontardo asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Grontardo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Corte de' Frati, Gabbioneta-Binanuova, Gadesco-Pieve Delmona, Persico Dosimo, Pescarolo ed Uniti, Scandolara Ripa d'Oglio, Vescovato.

Grontardo halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Levata.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Sulawesi maduhaugas

**Sulawesi maduhaugas** (*Spilornis rufipectus*) on röövlinnuliik haugaslaste sugukonnast. Sulawesi maduhaugas on Indoneesias endeemne. Tema looduslikud elupaigad on lähistroopilised või troopilised niisked madalmaa metsad.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Sulawesi Serpent Eagle]] seisuga 14.11.2013.*
Ziedoņi

**Ziedoņi** (vanasti ka **Bornsminde**)  on küla (*mazciems*) Lätis Bauska piirkonnas Rundāle vallas. 

Esimest korda mainiti asulat aastal 1566. Aastatel 2009–2021 jäi asula Rundāle piirkonda.

Asulas asub Bornsminde mõisa (*Bornsmünde*) süda. Ziedoņi ümbrus on rikas arheoloogiliste mälestiste poolest.


Pilt:Bornsmindes pils 1999-11-13.jpg
Ophryacus

***Ophryacus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Nüüdisajal klassifitseeritakse perekonda *Ophryacus* järgmised maoliigid:
**[[Ophryacus melanurus]]* (L. Müller, 1924)
**[[Ophryacus undulatus]]* (Jan, 1859).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
Bornsminde mõis

**Bornsminde mõis** (läti keeles *Bornsmindes muiža*, saksa keeles *Bornsmünde*) on mõis Lätis Rundāle piirkonnas Rundāle vallas Ziedoņis. 

Mõis rajati aastal 1462, mil Johann von Mengede andis selle Heidenite suguvõsale. XV sajandi lõpust kuni võõrandamiseni aastal 1920 kuulus mõis Schöppingite suguvõsale. Pärast võõrandamist tegutses mõisas aianduskool, aastast 2000 on see eravalduses.

Peahoone rajati aastal 1763 ühekorruselise barokkstiilis hoonena. Aastail 1805–1806 lisati teine korrus ning maja muudeti Pietro Poncino projekti järgi klassitsistlikuks. 1880. aastatel võeti mõisa ümberehitamine taas käsile, lisati torn ja muudeti häärber uusgooti stiilile vastavaks. Aastal 1962 remonditi peahoonet, mille käigus see kaotas nii välisilmes kui ka interjööris. Mõisa kõrvalhoonetest on säilinud teenijate maja.

Pargi rajamist alustati aastal XIX sajandi algul, XIX sajandi teisel poolel lisati dendropark. Parki ehtis hiinapärane teepaviljon. Park laskus Lielupe jõeni, jõe kaldal oli park vabakujundusega, seda ehtisid pärnaalleed.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Suvivili

**Suvivili** on teravili, mis külvatakse maha kevadel ja annab saaki külvamise aastal (vegetatsiooniperioodi jooksul). 

Eestis kasvatatakse suviviljadena otra, nisu, kaera ja tatart. 

Suvivilja saak on talivilja omast u 1/3 võrra väiksem.

## Vaata ka
*talivili

## Viited
Talivili

**Talivili** (ka taliteravili) on teravilja vorm, mis on võimeline talvituma. 

Eestis kasvatatakse taliviljadena eeskätt rukist (talirukis) ja nisu (talinisu), vähesemal määral ka otra ja tritikut.

Taliviljade saagipotentsiaal on suviviljade omast u 1/3 võrra suurem. Taliviljad on põllumajanduskultuurid, mis külvatakse sügisel ja koristatakse kevadel või suvel. Need taimed taluvad külma ning saavad kasvada ja areneda ka madalamatel temperatuuridel. Taliviljade hulka kuuluvad näiteks nisu, oder, rukis, hernes, kaer ja raps. Taliviljade kasvatamine on oluline osa põllumajanduslikust tootmisest, kuna need taimed suudavad täita toidu, sööda ja kütuse vajadusi. Taliviljade kasvatamine on eriti oluline põllumajanduspiirkondades, kus suvine kasvuperiood on lühike ja suvised põllukultuurid ei jõua korralikult valmida. Taliviljad on ka oluline osa mulla viljakuse säilitamisest, sest nende sügav juurestik aitab vältida erosiooni ning parandab mulla struktuuri ja bioloogilist mitmekesisust. 
## Külmaga kohanemine
Taliviljadel on vaja aega külmaga kohanemiseks, et taluda madalaid temperatuure. Jahedad sügisilmad aitavad taliviljadel saavutada külmakindlus. See protsess võtab aega kaheksa kuni kaksteist nädalat. Aktiivne kasvuperiood kestab esimesed neli kuni viis nädalat, mis nõuab taimede tervislikuks kasvuks soojemaid temperatuure. Nendel taliviljade taimedel, kellel on enne talvist külmumist välja arenenud  vähemalt kaks-kolm lehega, on hea külmataluvus. Külmaga aklimatiseerumine algab siis, kui sügisesed temperatuurid langevad umbes +16 °C juurde. Erinevate taimeosade külmakindlus sõltub osadele mõjuvast temperatuurist, kusjuures taime külmakindel kiht sisaldab kudesid, mis on vajalikud taime ellujäämiseks. Kui külmakindla kihi temperatuur langeb talve lähenedes, aeglustub taimekasv märkimisväärselt ja aklimatiseerumine suureneb. Taliviljade maksimaalne külmakindlus saavutatakse tavaliselt hilissügisesel pärast maapinna külmumist.

## Kriitiliselt madalad temperatuurid ja stressiperiood
Hilissügisel on mullal suur soojusmahtuvus ja taimede külmataluvus on maksimaalne, mistõttu on madalate temperatuuride kahju taliviljadele vähetõenäoline. Pikenenud talvised külmaperioodid, eriti kaitsva lumekihi puudumisel, suurendavad kahjustumisriske. Pikemad kevadised külmaperioodid, mis oleksid taliviljadele ohtlikud, on Eestis väga haruldased, seega ei ole see Eestis probleemiks.

## Viited
Bolieria

**Bolieria** (*Bolyeria*) on maoperekond ühe liigiga. Mauritiuse saare endeemset maoliiki nähti viimati 1975. aastal ja see loetakse väljasurnuks . 

## Klassifikatsioon

Bolieria perekond on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (*[[incertae sedis]]*). Perekonda klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**Bolyeria multocarinata* (Boie, 1827) - roundi bolieria.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
Kiilsoomusboa

**Kiilsoomusboa** (*Casarea*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekond *Casarea* on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (*[[incertae sedis]]*).   

Perekonda *Casarea* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Casarea dussumieri]]*  (Schlegel, 1837).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s
Samoa keel

**Samoa keel** on Polüneesias Samoa saartel räägitav polüneesia keel.

Samoa keele kõnelejaid on 1999. aasta andmetel kokku umbes 360 000 inimest. Umbes 200 000 inimest kõneleb samoa keelt Lääne-Samoa saarel, mis paikneb Vaikses ookeanis ida pool, ülejäänud samoa keele kõnelejad on Ameerika-Samoa saarel, Fidžil, Uus-Meremaal, Tongal ja Ameerika Ühendriikides. 

## Arvsõnad
* 1 – tasi
* 2 – lua
* 3 – tolu
* 4 – fa
* 5 – lima
* 6 – ono
* 7 – fitu
* 8 – valu
* 9 – iva
* 10 – sefulu 

## Keele struktuur
**Kasutusel on 5 täishäälikut:** a [a:] e [ei] i [i:] o [ou] u [u:] Täishääliku hääldamisel on oluline selle pikkus, kuna sellest võib oleneda sõna tähendus (näiteks: *mama* – sõrmus, *mamā* – puhas).

**Konsonante on 9:**f, g, l, m, n, p, s, t, v. Laensõnad inglise keelest võivad koosneda ka lisakonsonantidest: h, k ja r.

Vähehaaval on samoa keeles hakatud asendama tähte t ja n vastavalt tähtedega k ja g. Samoa keele hääldus on sama, mis inglise keeles, kuid täht *g* hääldub nagu *ng*. 

Samoa keelel on kanooniline muster: K, T, K, T (konsonant, täishäälik, konsonant, täishäälik). Mitut konsonanti ühes sõnas kõrvuti ei esine, välja arvatud siis, kui sõna alguses on identsed silbid (näiteks: *momotu*, *tutuli* jne); sel juhul hääldatakse need *mmotu* ja *ttuli*.

Kõrisulghäälik ( **`** ) on konsonant, kuid seda ei loeta tähestiku koosseisu. Sõnas on see alati enne täishäälikut ja tähendab pausi ning selle mitteväljahääldamine või – kirjutamine võib muuta sõna tähendust.

Pikkusmärk ( **-** ) näitab täishääliku pikkust hääldamisel.

**Isikulised asesõnad:** nagu ka eesti keeles isikulistel asesõnadel sugu ei ole. Need jagunevad ainsuse (mina, sina, tema), mitmuse (meie, teie, nemad) ja duaalseteks asesõnadeks (mõeldakse kahte isikut). Tavaliselt järgnevad asesõnad verbile: verb-isik-sihitis.

Omastavate asesõnade puhul on samuti kolm vormi: ainsus, mitmus ja duaalsus.

Tegusõnad on esinevad ainult ühes algvormis – oleviku vormis, sõnalõpu pöördeid ei esine. Mineviku ja tuleviku märkimiseks kasutatakse eessõnu. 

## Keelenäide
*O ai lou igoa?* – Mis su nimi on?

*Ou te alofa ia te oe* – Ma armastan sind 

*O si alii/tama'ita'i lea o le a totogiina uma –* See härra/proua maksab kõige eest 

*Vili le leoleo! –* Helista politseisse!

## Kirjaviis
Kasutusel on ladina tähestik. 

## Veel huvitavat
Usutakse, et Samoa saare esivanemad jõudsid saarele umbes 3000 aastat tagasi Kagu-Aasiast. Esimene kohtumine samoalaste ja eurooplaste vahel toimus 1722. aastal, kui hollandlased avastasid Samoa saare. 1899. aastal Saksamaa ja USA jagasid Samoa saarestiku omavahel, kuid aastal 1900 USA okupeeris Samoa täielikult – see hakkas kandma nime Ameerika-Samoa.

## Viited

## Välislingid
Samoakeelset muusikat:
* http://www.youtube.com/watch?v=dqzabDKFGfA
* http://www.youtube.com/watch?v=_8EubsO4zHE&feature=youtu.be

Kuidas palvetada samoa keeles:
* http://www.youtube.com/watch?v=YJ-IKZKyHk4
Taluarhitektuur

**Taluarhitektuur** (ka *talurahvaarhitektuur*, *talupojaarhitektuur*) on arhitektuuriharu, mis käsitleb taluehitisi.

## Eesti taluarhitektuur

## Viited
Talveaed

**Talveaed** on hoone või hoone osa, mis on suurte seina- ja laeakendega ning kus on palju eksootilisi taimi, haljastuslikke väikevorme.

Eesti tuntumaid talveaedu on Estonia talveaed ja Viimsi talveaed.

## Viited
Malagnino

**Malagnino** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Malagninos.

43 meetri kõrgusel merepinnast asuva Malagnino asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Malagnino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bonemerse, Cremona, Gadesco-Pieve Delmona, Pieve d'Olmi, Sospiro, Vescovato.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Eelteema

**Eelteema **on sõna või fraas, millega sõnastatakse ennetavalt lause teema. Eelteemale järgnevas lauses märgib eelteemat asesõnaline teema.

## Eesti keel
Eelteema ja ülejäänud lause vahel puudub grammatiline seos – nimisõnaline eelteema on sõltumata lausest alati nimetavas käändes ja tegusõnaline eelteema ''da''-infinitiivi vormis. Eelteemat märkiv asesõnaline teema on aga selles vormis, mida nõuab lause struktuur. Oma vormilise erinevuse tõttu ei kuulu eelteema lausesse kui vormilisse tervikusse. Kui aga käsitleda lauset kui teatestruktuurilist tervikut, siis on ka eelteema lause element. Eelteemat võib nimetada ka iseseisvaks fraaslauseks.

Lisaks nimisõnalisele ja tegusõnalisele eelteemale võib eelteema olla ka nimisõna- või tegusõnafraas. Nimisõnafraasi peasõna peab seejuures olema nimetavas käändes ja tegusõnafraasi peasõna ''da''-infinitiivi vormis.

Eelteema eraldatakse lausest mõttekriipsu või komaga.

Näited:
* nimisõnana: ***Laupäev '''– see on ju parim päev nädalas! ''
* [[nimisõnafraas]]ina: [''Väikesed''' rõõmud'''<u>]</u> – neid leidub meie kõigi argipäevas. ''
* tegusõnana [[da-tegevusnimi|''da''-infinitiivi]] vormis: ***Unistada** – seda oskab iga inimene. ''
* [[tegusõnafraas]]ina: [***Saada*' presidendiks] – sellest oli Laura alati unistanud.*

==Vaata ka==
* [[Teema ja reema]]

== Kirjandus ==
* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993, 196; 208–210.
* Hennoste, Tiit. Suuline süntaks ehk dialoogi protsessilausete grammatika. – Oma Keel, 2011, 2, 11–16.
* Penjam, Pille. Eesti kirjakeele *da-* ja *ma-''infinitiiviga konstruktsioonid. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus 2008, 154.
Motta Baluffi

**Motta Baluffia** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Motta Baluffias.

31 meetri kõrgusel merepinnast asuva Motta Baluffia asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Motta Baluffia piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cella Dati, Cingia de' Botti, Roccabianca (PR), San Daniele Po, Scandolara Ravara, Torricella del Pizzo.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Charles Savarin

**Charles Angelo Savarin** (sündinud 1943) on Dominica poliitik ja diplomaat, alates 2. oktoobrist 2013 Dominica president.

Ta kuulub Dominica Tööparteisse ja on olnud mitmes ministriametis.

1980. aastatel oli ta muu hulgas Dominica alaline esindaja Euroopa Liidu juures.
Tihemetsa Põllumajandustehnikum

**Tihemetsa Põllumajandustehnikum** oli aastatel 1925–2003 Pärnu maakonnas Saarde vallas Tihemetsas tegutsenud kutsekool. Tehnikum asus Voltveti mõisa härrastemajas.

## Ajalugu
1925. aastal asutati Voltveti mõisa härrastemajas **Voltveti metsakool**, kus koolitati metsnikke. 1939. aastal nimetati see kool ümber **Tihemetsa metsatehnikumiks**. Aastatel 1945–1959 kandis kool nime **Tihemetsa metsatehniline tehnikum**. 1959. aastal viidi metsaosakonna varad üle Luuale. Tihemetsa viidi üle Vaeküla Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikum ja metsaharidus asendus põllumajanduslikuga. Aastatel 1959–1961 kandis kool nime **Tihemetsa Põllu- ja Metsamajandustehnikum**, 1961–1968 **Tihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikum**, 1969–1993 **Tihemetsa Sovhoostehnikum** ja aastatel 1993–2003 **Tihemetsa Põllumajandustehnikum**. 

Vabariigi valitsuse 11. veebruari 2003. aasta korraldusega nr 139 "Pärnu Kutseõppekeskuse, Sindi Kergetööstuskooli ja Tihemetsa Põllumajandustehnikumi ümberkorraldamine" lõpetati 31. augustist 2003 nimetatud kolme kooli tegevus ja moodustati nende baasil uus kutseõppeasutus – Pärnumaa Kutsehariduskeskus. Õppetöö Voltveti mõisas jätkus: Tihemetsas filiaali nimeks oli aastatel 2003–2009 *Pärnumaa Kutsehariduskeskuse Tihemetsa õppekoht* ja aastatel 2009–2016 *Pärnumaa Kutsehariduskeskuse Voltveti koolituskeskus*. Pärnumaa kutsehariduskeskuse Voltveti koolituskeskus suleti 1. septembrist 2016. 

Tihemetsas on kutsetunnistuse saanud üle 9000 inimese.

Tehnikum andis aastatel 1998–2002 välja õpilaslehte Tihnu Teataja.

## Viited

## Välislingid
* Tihemetsa päästab halvatusest vaid häärberi ettevõtlik omanik maaelu.postimees.ee, 9. märts 2017
Enele Sopoaga

**Enele Sosene Sopoaga** (sündinud 10. veebruaril 1956) on Tuvalu diplomaat ja poliitik, kes oli 1. augustist 2013 kuni 19. septembrini 2019 Tuvalu peaminister.

Enele Sopoaga töötas alates 1992. aastast välisministeeriumis, sealhulgas välisteenistuses mitmes lähiriigis ja Tuvalu alalise esindajana ÜRO juures. 

Aastal 2010 valiti ta parlamendi liikmeks. Sama aasta septembrist detsembrini oli ta välisminister ja ühtlasi asepeaminister.

Pärast Willy Telavi ametist kõrvaldamist 1. augustil 2013 sai Enele Sopoagast peaministri kohusetäitja, seejärel valis parlament ta peaministriks ja ta vannutati ametisse 5. augustil 2013.

Enele Sopoaga vend Saufatu Sopoanga oli peaminister aastatel 2002–2004.

## Viited
César Villanueva

**César Villanueva Arévalo** (sündinud 5. augustil 1946) on Peruu poliitik. 

31. oktoobrist 2013 kuni 24. veebruarini 2014 oli ta Peruu peaminister. Villanueva astus ametist tagasi valitsuse sees tekkinud vastuolude tõttu.

Teisti korda oli ta peaminister 2. aprillist 2018 kuni 11. märtsini 2019.

## Viited
Aminata Touré

**Aminata Touré** (sündinud 12. oktoobril 1962 Dakaris) on Senegali poliitik.

Ta oli 1. septembrist 2013 kuni 6. juulini 2014 Senegali peaminister.

Enne peaministriks saamist oli ta justiitsminister.

2025. aasta märtsis võttis Aminata Touré Aafrikas sõna CFA frangi vastu.

## Välislingid
* Senegal hails new prime minister known for football and feminism
Tshering Tobgay

**Tshering Tobgay** (dzongkha keeles ཚེ་རིང་སྟོབས་རྒྱས།; sündinud 19. septembril 1965) on Bhutani poliitik, 30. juulist 2013 kuni 9. augustini 2018 ja uuesti alates 28. jaanuarist 2024 Bhutani peaminister.

Ta on Rahva Demokraatliku Partei asutajaliige ja 2012. aastast partei esimees.

Tshering Tobgay omandas keskhariduse Indias, seejärel õppis Ameerika Ühendriikides Pittsburghi ülikoolis mehaanikainseneriks ning 2004. aastal sai Harvardi ülikoolist magistrikraadi avaliku halduse alal.

Enne poliitikasse siirdumist töötas ta riigiametnikuna. Ta töötas 1991. aastast haridusministeeriumis kutsehariduse vallas ja juhtis 1998. aastast riiklikku tehnikahariduse ametkonda. Aastatel 2003–2007 töötas ta tööministeeriumis.

## Viited
Lõgisti

**Lõgisti** ehk **kõristi** on mõnede madude saba tipus, osaliselt üksteise peal paiknevatest nahast (soomustest) kellukestest ehk nahkrõngastest kestamiste käigus tekkiv moodustis.   

Lõgisti on lõgismadulaste maoperekondadel lõgismadu (*Crotalus*) ja kääbuslõgismadu (*Sistrurus*). 

Lõgisti nahkrõngaste arv oleneb mao vanusest, kuid nahkrõngaste arv ei ole piisav mao vanuse määramisel, kuna maod vigastavad tihti oma lõgistit. 

Saba väristamisel tekitavad need nahkrõngad lõgisevat heli.  

Varem pidasid teatud autorid lõgistit mürgielundiks, mis kujutas teistele organismidele suuremat ohtu kui mürgihambad. 

Varem arvati, et lõgisti signaliseerib paaritumiseks valmisolekut või on lõgisti tekitatav heli madude omavaheline suhtlusvahend. Tänapäeva teadlased on arvamisel, et maod on peaaegu kurdid, seega toimib lõgisti kas kaitse- või hoiatusvahendina.     

*1578 – lõgisti esmakirjeldajaks kirjalikes allikates peetakse Magalhães Gândavot.

## Vaata ka
*Mao soomused

## Viited

## Välislingid
* Laurence Monroe Klauber, *[http://books.google.ee/books?id=ijblNZQrk_wC&pg=PA193&lpg=PA193&dq=tracheal+lung&source=bl&ots=CBmYiSvxAs&sig=SlMnUeNihsEX4Dr-dNX0jwW0HY4&hl=et&sa=X&ei=uwWBUoLZBKn-4QTRxoH4Cw&redir_esc=y#v=onepage&q=tracheal%20lung&f=false Rattlesnakes: Their Habits, Life Histories, and Influence on Mankind]*, Volume 1, pp 249 - 322, 2nd ed, 1972, University of California Press, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 11.11.2013) (inglise keeles)
Pieranica

**Pieranica** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Pieranicas.

91 meetri kõrgusel merepinnast asuva Pieranica asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Pieranica piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Capralba, Quintano, Torlino Vimercati.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Toidumärgis

**Toidumärgis** on toidukaubal olev märgis, mis näitab toidukauba geograafilist ja/või traditsioonilist tunnust või tunnuseid. Toidumärgiste kasutamisega saab ettevõte (tootja) kaitsta oma toodet ebaõiglase konkurentsi eest.

## Eesti toidumärgised
Eestis on kasutatud või on praegu kasutusel järgmised toidumärgised:
*Tunnustatud Eesti maitse
*Tunnustatud maitse
*Eesti parim toiduaine
*Eesti parim toit tervisele
*...

## Viited

## Välislingid
*Eestis kasutatavad toidumärgised Põllumajandusministeeriumi kodulehel
Turismitalu

**Turismitalu** on turismiteenuseid osutav talu.  

Eestis ühendab turismitalusid MTÜ Eesti Maaturism.

## Eesti turismitalusid
*Setomaa Turismitalo

## Viited
Quintano

#### 
* **[[Quintano vald|Quintano]]** – vald (*comune*) Cremona provintsis
* **[[Quintano (Castelli Calepio)|Quintano]]** – Castelli Calepio valla fraktsioon Bergamo provintsis
Modra

**Modra** (saksa keeles Modern, ungari keeles Modor, ladina keeles Modur; slovaki keeles "sinine") on linn ja omavalitsusüksus Slovakkias Bratislava maakonnas. 2005. aastal elas Modras 8704 inimest. Linn asub Väikeste Karpaatide eelmägedes ja on populaarne matkakeskus.

Modrat tuntakse sealse keraamikatööstuse poolest, kus valmistatakse sinivalget majoolikat. Linn on ka üks Väikeste Karpaatide tähtsamaid veinitootmiskeskusi.

Lisaks Modra linnale asuvad samas omavalitsusüksuses ka väiksemad asulad: veiniküla Kráľová, kaks puhkuseküla Harmónia ja Piesok (teise nimega *Zochova Chata*).

## Rahvastik

## Viited
Edward

**Edward** on inglise mehenimi.

Eestis on kasutusel nime mugandatud kuju: **Eduard**. Eduardist omakorda on tehtud meelitusvorm *Eedi*.

## Viited
L-OW

**L-OW** (kodanikunimega **Margus Löve**; sündinud 1985) on eesti elektroonilise muusika produtsent. Artistina kasutanud ka nimekuju: **1DERL&**.

## Välislingid
*L-OW biograafia
Bisweed

**Bisweed** (kodanikunimega **Maksim Adel**; sündinud 24. märtsil 1993) on eesti elektroonilise muusika produtsent.

## Välislingid
*"Uus Eesti Biit: Bisweed" Müürileht, 16. juuni 2014
Eesti (ajaleht, 1917)

**Eesti** oli aastatel 1917–1918 Peterburis ilmunud eesti nädalaleht. Ajalehe toimetusse kuulusid Juhan Kartau, K. Luts ja Ants Piip.

## Viited
Eesti (kindlustusselts)

**Eesti** (ka **Eesti Vastastikuse Tule Vastu Kinnituse Selts**, **Eesti(maa) Vastastikune Tulekinnituse Selts**, **Eesti Kinnituse Selts** ja **Eesti Kindlustuse Selts**) oli üks esimesi eestlaste asutatud kindlustusettevõtteid. 

Kindlustusseltsi asutasid 4. aprillil 1907 Tartus eesti soost majaomanikud. Seltsi loomist juhtisid toonased ärksamas rahvusliku liikumise tegelased (Jaan Tõnisson, Kaarel Parts jt). Esmalt piirduti vaid Tartu linna kinnisvara kindlustamisega, sealt laiendati tegevust vallasvarale ning kaupadele. Hiljem avati osakonnad teistes suuremates linnades. 1930. aastatel pakkus selts tule-, elu-, klaasi-, rahe- ja veokindlustust. 

22. aprilli 1936. aasta kindlustusasutuste seadusega nimetati ülemaalised kindlustusühistud ühistegelikeks kindlustusseltsideks. Seaduse põhjal anti neile õigus tegutseda kogu riigis kõikidel kindlustusaladel nii otse- kui ka edasikindlustuses, kui nende põhikapital oli vähemalt 50 000 krooni.

1940. aastal asus kindlustusselts hoonesse aadressil Suurturg 10, suurde neljakorruselisse majja.

Ühistegelik Kindlustusselts „Eesti” eksisteeris kuni 1940. aastani. Seejärel natsionaliseeriti erinevad kindlustusseltsid ja moodustati monopoolne Riiklik Kindlustus.

## Viited
Trachyboa

***Trachyboa*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekond *Trachyboa* on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (*[[incertae sedis]]*). Perekonda klassifitseeritakse järgmised maoliigid:
* *[[Trachyboa boulengeri]]* Peracca, 1910
* *[[Trachyboa gularis]]* Peters, 1860.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Trachyboa]] seisuga 15.11.2013.*
Scandolara Ripa d'Oglio

**Scandolara Ripa d'Oglio** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Scandolara Ripa d'Oglios.

Oglio lõunakaldal asuva Scandolara Ripa d'Oglio kõrgus merepinnast on 47 meetrit, asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Scandolara Ripa d'Oglio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alfianello (BS), Corte de' Frati, Gabbioneta-Binanuova, Grontardo, Seniga (BS).

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Solarolo Rainerio

**Solarolo Rainerio** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Solarolo Rainerios.

28 meetri kõrgusel merepinnast asuva Solarolo Rainerio asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Solarolo Rainerio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Gussola, Piadena, San Giovanni in Croce, San Martino del Lago, Scandolara Ravara, Voltido.

Solarolo Rainerio halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: San Lorenzo Aroldo.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Eesti (täpsustus)

**[[Eesti]]** on riik Euroopas.

**Eesti** nime on kandnud veel:
*Eesti, 1917–1918 Peterburis ilmunud eestikeelne nädalaleht
*Eesti, 1923–1924 Tallinnas ilmunud eestikeelne ajaleht
*Eesti, 1925 Pärnus ilmunud eestikeelne ajakiri
*Eesti, 1907. aastal asutatud kindlustusselts
*eesti keel

## Vaata ka
* Estonia
* Estland
Spinadesco

**Spinadesco** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Spinadescos.

48 meetri kõrgusel merepinnast asuva Spinadesco asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Spinadesco piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acquanegra Cremonese, Castelvetro Piacentino (PC), Cremona, Crotta d'Adda, Monticelli d'Ongina (PC), Sesto ed Uniti.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Aita Vaher

**Aita Vaher** (aastani 1986 **Aita Mägi**; sündinud 24. juulil 1963 Tallinnas) on vabakutseline näitleja, draama- ja kõnetehnika õpetaja. 

Ta on lõpetanud 1981. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1986. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana (12. lend). 

2011. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias magistriõppe teatrikunsti ja teatripedagoogika ja 2015. aastal magistriõppe muusika interpretatsiooni alal. 

Ta töötas kutselise näitlejana aastatel 1986–1995 Nukuteatris ja 1995–1996 Von Krahli Teatris.  

1996. aastast on ta vabakutseline näitleja. Lisaks tavalistele draamarollidele on ta laval lustinud klouni, miimi ja hääleimprovisaatorina.   

Üks tema tuntumaid näitlejarolle on olnud Eesti Televisiooni 1990. aasta üheksaosalises telelavastuses "Pätu" (stsenarist Astrid Reinla), kus ta mängis ema.  

Ta on viiel aastal osalenud Itaalia tsirkuse töös Sitsiilias, Horvaatias, Hispaanias ja Marokos.

## Isiklikku
Tema abikaasa on akrobaat ja akrobaatikatreener Vello Vaher. Nad abiellusid 1986. aastal.

Paaril on viis last: poeg Vootele Vaher ning tütred Lembi Vaher, Linda Vaher, Endla Vaher ja Lemme Vaher.

## Rolle
* 1986 Friedebert Tuglas / Rein Agur "Toome helbed" (Marie)
* 1987 Hans Christian Andersen / Tiiu Aasmäe "Pöial-Liisi" (Pöial-Liisi)
* 1988 Leelo Tungal "Tuhkatriinu" (Tuhkatriinu)
* 1989 Marcelijus Martinaitis "Tuhapart" (Tuhapart)
* 1990 Ansomardi "Jalgsemaa järv" (osaline)
* 1991 Libuše Lopejska / Hanka Krčulova "Kureke ja Hernetont" (kureke Aiko)
* 1992 Juhan Kallak "Jõuluvaimud" (Kerjatüdruk)
* 1993 Esko-Pekka Tiitinen "Metsakuninga kroon" (Jänes)
* 1994 Lewis Carroll / Eero Spriit "Alice imedemaal" (Hiir ja Unihiir)
* 1994 Henno Käo "Sünnipäev esikus" (Roosa kingalusikas)
* 1995 Johann Wolfgang von Goethe / Eero Spriit "Faustike" (Margareta jt)
* 1995 Lewis Carroll / Mart Kampus "Alice peegli taga" (osaline)
* 1995 Franz Kafka / Sven Kuntu "Protsess" (osaline)
* 1995 Kreutzwald / Mart Kampus  Kivialuste Ristitütar" (esitaja)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000.
Spino d'Adda

**Spino d'Adda** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Spino d'Addas.

84 meetri kõrgusel merepinnast asuva Spino d'Adda asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Spino d'Adda piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Boffalora d'Adda (LO), Dovera, Merlino (LO), Pandino, Rivolta d'Adda, Zelo Buon Persico (LO).

Spino d'Adda halduspiirides asuvad järgmised asulad (*nucleo abitato*): Erbatico, Fornace, Fracchia-Fracina, Gamello ja Resega.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Torre de' Picenardi

**Torre de' Picenardi** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Torre de' Picenardis.

37 meetri kõrgusel merepinnast asuva Torre de' Picenardi asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Torre de' Picenardi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ca' d'Andrea, Cappella de' Picenardi, Drizzona, Isola Dovarese, Pessina Cremonese, Voltido.

Torre de' Picenardi halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Ca' de Caggi, Canove de' Biazzi, Pozzo Baronzio, San Lorenzo Picenardi, Torre de' Picenardi.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Provints (Kongo DV)

**Provints** on Kongo Demokraatliku Vabariigi 1. järgu haldusüksuse nimetus.

Kongo DV jaguneb 25 provintsiks ja üheks keskalluvusega linnaks ehk pealinna-alaks.

Rahvaarv on hinnatud 2005. aastal valimisõigusega isikute arvu põhjal, eeldades, et nad moodustavad 33% kogu elanikkonnast.

## Ajalugu
Aastatel 1988–2015 oli riik jagatud kümneks provintsiks ja pealinna-alaks.

2006. aastal vastu võetud põhiseadus sätestas haldusreformi käigus riigi jaotamise 26 provintsiks, mis pidi täide viidama kolme aasta jooksul, kuid protsess oli aeglane. 9. jaanuaril 2015 võeti vastu seadus uutest haldusüksustest ning määrati selle rakendamiseks tähtaeg 12 kuud.

### Provintsid aastatel 1997–2015
Esko-Pekka Tiitinen

**Esko-Pekka Tiitinen** (sündinud 1. detsembril 1956 Suonenjokis) on soome lastekirjanik.

Ta on lõpetanud 1976. aastal Joensuu ülikooli lasteaiaõpetajana ja 1981. aastal Sibeliuse Akadeemia muusikaõpetajana. 1981. aastast on ta vabakutseline kirjanik.

## Teoseid
Lisaks väiksematele lastele mõeldud teostele on ta kirjutanud noorteromaani "Villapäät" (Helsingi, Tammi 2008).

### Eesti keelde tõlgitud
Eesti keelde on tõlgitud tema lasteraamat "Uudishimulik siilipoeg" (Tallinn, Ilo 2007).

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.
PocketBook International

**PocketBook** on E-tindi tehnoloogial (elektrooniline paber) põhinevate e-raamatu lugerite kui ka multimeedia lugerite ja Android -põhiste tahvelarvutite ülemaailmne tootja. 

Ettevõte rajati 2007. a. Peakorter asub Luganos (Šveits).  

## Arendus ja tootmine
Seadmed pannakse kokku Foxconnis (Wisky,Yitoa) ja teistes tehastes.

## Müügigeograafia
Ettevõtte tooteid müüakse 30 riigis – kõikjal Euroopas ja SRÜ-s. 2012. a. sisenes PocketBook uutele turgudele: Slovakkiasse, Poolasse, Leetu, Lätisse ja Ungarisse. 2012. a. detsembri seisuga on PocketBook müünud 1 500 000 seadet.

## Välislingid

*PocketBook koduleht
* Foxconni koduleht
Wahoo

**Wahoo** on linn USA-s Nebraska osariigis, Saundersi maakonna halduskeskus.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4508. Aastal 2000 oli seal 3942 elanikku.

Wahoo asutati 1870. Wahoo on nime saanud põõsaliigi purpur-kikkapuu (inglise keeles *eastern wahoo*) järgi, mida leidub Wahoo Creeki kaldal. Linna rajasid tšehhi, saksa ja skandinaavia asunikud.

Wahoos on sündinud Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat George Wells Beadle, Pulitzeri preemia pälvinud helilooja ja dirigent Howard Hanson ning Oscari pälvinud produtsent, kirjanik, režissöör ja 20th Century Foxi kaasasutaja Darryl F. Zanuck.

## Viited

## Välislingid
*Wahoo koduleht (*inglise keeles*)