open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ancona

**Ancona** (itaalia keeles [aŋˈkoːna]) on linn Itaalias, Marche maakonna ja Ancona provintsi halduskeskus. Ancona asub Roomast 280 km kirdes. Ancona on tähtis sadamalinn Aadria mere ääres. 

Linnal on parvlaevaühendus Kreeka ja Horvaatia linnadega. Anconas elab 2023. aasta seisuga 98 950 elanikku.

Linna asutasid 387 eKr kreeka kolonistid.

## Kliima
Ancona kliima on niiske subtroopiline. Linn asub Vahemere ja mandrilise piirkonna piiril. Sademeid esineb aastaläbi. Talved on jahedad (jaanuari keskmine temperatuur on 5 °C), sagedasti esineb vihma ja udu. Kõige külmemal perioodil võib temperatuur väljaspool kesklinna ulatuda –10 °C-ni. Võib esineda ka lund, eriti kesklinna ümbritsevatel küngastel. Suve on tavaliselt soojad ja niisked (juuli keskmine temperatuur on 22,5 °C). Kuid temperatuur võib küündida isegi 35–40 °C-ni, eriti kui tuul puhub lõunast või läänest. Üsna tavalised on ka äikesetormid, eriti augustis ja septembris. Aeg-ajalt võivad tekkida äkilised üleujutused, tuuletormid ja isegi rahe. Kevad ja sügis on muutliku ilmaga.Linna külmarekord –15,4 °C on registreeritud 1967. aastal, soojarekord 40,8 °C pärineb 1968. aastast.

## Vaatamisväärsused

### Ancona katedraal
Ancona katedraal on pühitsetud Juudas Cyriacusele ning see pühitseti sisse 11. sajandi alguses. Kirik valmis 1189. aastal ja restaureeriti 1234. aastal. Katedraal on ehitatud Kreeka risti ja muude Bütsantsi kunsti elementide eeskujul. Interjöör on säilinud esialgsel kujul. Kirik restaureeriti 1980. aastal.

### Traianuse kaar

Traianuse kaar 18 meetrit kõrge ning 3 meetrit lai marmorehitis. See seisab platvormil, milleni viib lai trepp. Tegemist on ühe paremini säilinud Rooma-aegse monumendiga maailmas. See ehitati sadamamüüri ülaosas asuva kaldatee sissepääsuks. Kaar on nime saanud sadama rajanud keisri Traianuse järgi. Kaarkäiku ääristavad pjedestaalidel paiknevad Korintose sambad.

### Lazzaretto kompleks
Kompleksi projekteeris arhitekt Luigi Vanvitelli 1732. aastal. Kompleks on üle 20 000 ruutmeetri suurune. Kompleks on ehitatud selleks, et kaitsta linna nakkushaiguste eest, mis koos laevadega linna jõuavad. Hiljem on seda kasutatud ka sõjaväehaiglana ja kasarmuna. Praegu on kompleks kasutusel kultuurinäituste jaoks.

* Piiskopipalee. Piiskopipalees suri paavst Pius II aastal 1464.
* Santa Maria della Piazza. Keskaegne romaani stiilis kirik, millel on keerukas arkaadfassaad. Ehitatud aastal 1210.
* Palazzo degli Anziani. Palee, mis on pühitsetud eakatele inimestele (*anziani* on tõlkes 'eakad'). Palee ehitati 1250. aastal, sellel on kõrged kaarekujulised konstruktsioonid.
* Palazzo del Governo
* Santi Pellegrino ehk Teresa kirik
* Santissimo Sacramento kirik
## Viited

## Välislingid

*Ancona koduleht
Bengt Magnusson

**Bengt Magnusson** oli Linköpingi piiskop aastatel 1220–1236.  

Ta oli Magnus Minnesköldi ja Ingrid Ylva poeg.  Birger jarl oli tema noorem vend.

Linköpingi piiskop Bengt õnnistas 1225. sisse Maarja kiriku Visbys (praegune Visby toomkirik). 

## Lapsed
#Magnus Bengtsson (Folkunga suguvõsa) 
#Catarina Bengtsdotter
FNB staadion

**FNB staadion** (*FNB Stadium*, *First National Bank Stadium* või ka *Soccer City*) on jalgpallistaadion Lõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgis Sowetos. Staadion on Aafrika suurim, mahutades 91&nbsp;141 pealtvaatajat. 

Staadioni ehitati aastatel 1986–1989 ning ehitus maksis 3,3 miljonit randi.

1996. aastal peeti staadionil Aafrika karikavõistluste finaalmäng ja veel üheksa mängu.

2008. aasta detsembrist kuni 21. oktoobril 2009 renoveeriti staadioni lähenevateks maailmameistrivõistlusteks. Staadionil peeti maailmameistrivõistluste avatseremoonia ja kaheksa võistluskohtumist, sealhulgas ka finaalmäng.

## Välislingid
*Staadioni koduleht
Alūksne piirkond

**Alūksne piirkond** (läti keeles *Alūksnes novads*) on 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirneb Eesti ja Venemaaga.

Piirkond moodustati 2009. aastal Alūksne linnast ja 15 endise Alūksne rajooni vallast (Alsviķi, Anna, Ilzene, Jaunalūksne, Jaunanna, Kalncempji, Liepna, Maliena, Mālupe, Mārkalne, Pededze, Zeltiņi, Ziemeri, Vana-Laitsna ja Vastse-Laitsna vald).

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Alūksne piirkonna elanikest lätlasi 82,01%, venelasi 13,94%, ukrainlasi 1,23% ja teistest rahvustest inimesi 2,81%.

2021. aasta haldusreformi järel säilis piirkond endistes piirides.

## Viited

## Välislingid
* Alūksne piirkonna koduleht
Holmger Knutsson

**Holmger Knutsson** (arvatavasti sündinud enne 1220. aastat, surnud 1248) oli Rootsi troonipretendent, kuningas Knut Holmgersson Pika vanim poeg.

Pärast isa surma 1234. aastal üritas Holmger tõusta troonile, kuid tõrjuti eemale taas troonile tõusnud kuningas Erik Erikssoni jarli Ulf Fase poolt. Pärast seda oli Holmger abiellunud Skost pärit Helena Filipi tütrega. Ajaloolised allikad ei maini nende lapsi. 

1247. aastal tegi Holmger Knutsson taas katse troonile tõusta. Ta kaotas otsustava Sparrsätra lahingu ja põgenes, Eriku kroonika kohaselt, Gästriklandi, kus ta vangistati ja hiljem (1248) hukati läbi pea maharaiumise. Tema liitlane Filip Larsson sunniti maapagendusse.

Hilisematest kirjutistest selgub, et Holmger Knutssoni pühaduse mälestuseks ehitati mitmesse kohta (Björklingesse, Norundasse, Upplandi) kabeleid. Olevat olnud isegi pühakukujud, mis kujutasid Holmgeri.

Holmger Knutsson maeti (arvatavasti tema naise hoolitsusel) Skokloostri kirikusse, kus tema pildi (mis on Rootsi esimene kuninglik portree) all seisab kiri:

:*"Sündinud sveade säravas kuningasoost sai Holmgerist eeskuju headele kommetele, löödud kibedast surmast lebab siin maha raiutud peaga. Kuid üks kristlik surm näib olema kaunis läbi pajatusterohke ime."*

Mõned ajaloolased on püüdnud ära kasutada seda kirjutist, kuulutades Holmgeri troonipretendendina pühakuks.
Eriku kroonika väidab: "Gud gaff honom nader oc giorden hälagh" ('Jumal oli tema vastu armuline ja tegi pühaks'). Taani kuninga Erik Plogpenningi üllituslugude kogumikus kirjutatakse Holmgeri kohta: "Holmger i Sko var *clarens miraculis*" ('Holmger oli tuntud läbi imetegude'). 

## Kirjandus
* Harrison, Dick (1966-); *Jarlens sekel - en berättelse om 1200-talets Sverige*, Ordfront, Stockholm, 2002, ISBN 91-7324-898-3, LIBRIS-id 8449618, lk. 118 f
* Lagerqvist, Lars O. (1929-); *Sverige och dess regenter under 1000 år*, Bonniers, Stockholm, 1982 (ny utgåva), ISBN 91-0-075007-7, LIBRIS-id 7150831, lk. 65
American River

**American River** on jõgi Põhja-Ameerikas Californias.

Jõgi algab Sierra Nevadast, voolab valdavalt läände ja suubub vasakult Sacramentosse. Jõe suudmes asub Sacramento linn. 

Jõe kaldal Folsomis asub Folsomi vangla.

American Riveri kaldalt leiti 1848. aastal kulda.
Casablanca konverents

**Casablanca konverents** oli üks liitlaste tippkohtumistest Teise maailmasõja ajal. See toimus 14. jaanuarist kuni 24. jaanuarini 1943 Maroko linnas Casablancas Anfa hotellis.

Konverentsil osalesid Roosevelt ja Churchill, Stalin oli samuti kutsutud, kuid keeldus, viidates heitlustele Stalingradis.

Konverentsil arutati liitlasvägede strateegiat ning kohtumisel võeti vastu Casablanca deklaratsioon, millega otsustati teljeriikidele peale sundida tingimusteta kapituleerumine. Peale selle otsustati aidata Nõukogude Liitu, alustades ulatuslikke õhurünnakuid Saksamaa vastu ning täpsustati invasiooni Itaaliasse.
Riddarfjärden

**Riddarfjärden** on laht Mälareni järve idapoolseimas osas. Pikkus idast läände on 2700 m, laius 400 m, sügavus kuni 23 m. Riddarfjärdenist voolavad välja Norrström ja Söderström.

Riddarfjärdenit eraldab Läänemerest väike Stadsholmeni saar, millel asub Stockholmi vanalinn.

Lahes on harilikult mage vesi, sest Saltsjöni kiillahe riimvesi tungib sinna harva.

## Vaata ka
*Strömmen
Heidenreich von Plettenberg

**Heidenreich von Plettenberg** oli mitme Plettenbergi suguvõsasse kuuluva isiku nimi:
*Heidenreich ehk Heydenricus von Plettenberg oli Vestfaali maamarssal 13. sajandil
*Heidenreich von Plettenberg oli Saksa ordu liige Preisimaal 14. sajandi lõpus
Ametiühingu liikmemaks

**Ametiühingu liikmemaks** on vastava ametiühingu liikmeskonda kuuluva isiku tehtav kohustuslik perioodiline makse ametiühingule. 

Eestis sätestab ametiühingu liikmemaksu määra ametiühingu põhikiri. Maksumäär on tavaliselt 1% töötasult. Enamasti kannab ametiühingu liikmemaksu töötaja avalduse alusel üle tööandja, aga sellekohase deklaratsiooni (vorm INF8) saab, teatud tingimustel, Maksuametile esitada üksnes ametiühingu volitatud esindaja.  

## Viited

## Välislingid
*Eesti ametiühingute seadus (lühend – AÜS)
Põhja-Korea jalgpallikoondis

Põhja-Korea rahvuskoondis. 

Föderatsioon: DPR Korea Football Association

President: Rim Kyong-Man

Asustamisaasta:  1945

FIFA Liige: 1958

AFC Liige: 1954

Koht FIFA edetabelis: 122. koht (juuni 2019)

Kõrgeim koht FIFA edetabelis: 57 (november 1993)

Osalemine MM-võistluste finaalturniiridel: 2 korda (1966, 2010)

Koondise põhivorm: Üleni punane

Koondise varuvorm:  Üleni valge

Koondise peatreener: Kim Jong-Hun

## Saavutused
### [[AFC Challenge Cup]]
* 2008 – kolmas koht
Kuuste Kool

**Kuuste Kool** on põhikool, mis asub Tartu maakonnas Kambja vallas Vana-Kuuste külas aadressil Kooli tee 2. 

Kool tegutseb endise Vana-Kuuste mõisa härrastemajas ja on ainus Tartu maakonnas olev mõisakool.

## Ajalugu

### Sipe kool

Liivimaa kindralkuberneri George Browne'i 1765. aasta koolipatent ehk koolikorralduse kava nägi ette Lõuna-Eestis külakoolide avamise nii, et igas mõisas pidi olema kool. Selle tulemusel avati 1765. aastal külakool ka Vana-Kuuste vallas Sipel (Sipe järvest ehk Küti järvest ligi kilomeeter Lootvina poole). Sipe kooli peetakse Vana-Kuuste piirkonna koolihariduse alguseks ja Kuuste Kooli omakorda Sipe kooli järglaseks: Sipe kool viidi 1951. aastal üle 3 km kaugusel olevasse Vana-Kuuste mõisahoonesse, 1. klass jäi kuni 1961. aasta suveni Sipele. 2000. aastal paigaldati sinna mälestuskivi, mis tähistab hariduselu algust Vana-Kuuste vallas.

### Kuuste kool
1951. aastal viidi Sipe kool üle Vana-Kuuste mõisahoonesse ja uueks nimeks sai **Kuuste 7-klassiline Kool**, kus asusid seni Kuuste külanõukogu, sidejaoskond, rahvamaja ja raamatukogu. Õpetajad pidid tegema remondi ja muretsema ümbruskonna koolidest mööbli ja õppevahendid. 1. klass jäi kuni 1961. aasta suveni Sipele.

1959. aastal muudeti Kuuste kool **8-klassiliseks**. Õpilaste arv oli pöördunud kasvule ja seetõttu tekkinud ruumikitsikuse tõttu rajati koolile nelja klassiruumiga juurdeehitis, mis valmis 1967. aastal. Samasse perioodi jäi ka mõisapargi korrastamine, spordiväljakute rajamine ja klaaskasvuhoone ehitamine. Looduskaitse all oleva pargi hooldamisel tehtud suure töö eest nimetati Kuuste kool 1966. aastal parimaks kooliks looduskaitse alal. 1970. aastatel kujundati koolimaja ümbrus heakorrastusplaani järgi ümber.

Kuuste 8-klassilise Kooli mudilas-, laste- ja poistekoor osales enamikul laulupidudel. 1966. aastal alustas tegevust puhkpilliorkester Richard Nemvaltsi käe all, koolil oli ka keelpilliorkester.

Kuni 1992. aastani kandis kool nime **Kuuste 9-klassiline Kool**. Seejärel oli kooli nimi kuni 2007. aastani **Kuuste Põhikool**.

2000. aastal pälvis kool tunnustuse "Kauni kodu" konkursil. Alates 2001. aastast asub koolimajas ka Kuuste Raamatukogu.

Alates 2007/2008. õppeaastast on kooli nimi **Kuuste Kool**. Samal aastal kohandati koolimajja ruumid sobivaks ka lasteaiarühmale. Väikeste laste arvu kasvu tõttu lisati 2010. aastal mõisahoonele lõunatiivaga sümmeetriline põhjatiib veel kahe lasteaiarühma jaoks. 2011. aastal ehitati kooli parki Vana-Kuuste seltsimaja, kus on ruumid nii noortele kui ka naisseltsile.

## Direktorid

**Kuuste kooli** direktorid läbi aegade: 
*Maria Pall (1951–1952)
*Otto Pikkat (1952–1955)
*Herta Koosapoeg (1955–1960)
*Heino Hindriksoo (1960–1980)
*Hele Kilg (1980–1987)
*Jüri Sasi (1987–1990)
*Juta Hennoste (1990–1995)
*Rein Härmoja (1995–2018)
*Lenne Ojamets (2018–...)

## Vaata ka
*Vastse-Kuuste Kool

## Välislingid
*Kuuste Kooli veebisait
Koluvere mõisa park

**Koluvere mõisa park** on kaitsealune park Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koluvere külas (invaliididekodu park).

Pargi pindala on 13,7 ha.

Park jääb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maanteest läände ja Ollimäe–Koluvere teest põhja.

Pargi territooriumile jääb suurem osa Koluvere järvest, parki läbib Liivi jõgi.

Pargi geograafilised koordinaadid on .

Koluvere mõisa park võeti kaitse alla aastal 1964. Pargi keskkonnaregistri kood on KLO1200518.

## Vaata ka
*Koluvere mõis

## Välislingid
*Koluvere mõisa park Keskkonnaregistri lehel
*
Elissa

**Elissar Zakaria Khoury** (araabia keeles إليسار زكريا خوري ; sündinud 27. oktoobril 1972 Deir El Ahmaris Liibanonis), tuntud kui Elissa (araabia keeles إليسا) on Liibanoni laulja, kes on võitnud ka auhindu.
Kahassoo oja

**Kahassoo oja** (ka *Kahasoo peakraav*) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Leevre ja Maidla külas.

Oja pikkus on 6,5 km ning see suubub vasakult Liivi jõkke (38,2 km suudmest). Oja valgla on 11,2 km². Oja kallastele jääb Marimetsa-Õmma hoiuala. Oja saab alguse Tõlva raba (Õmma raba) idaküljel. Samas piirkonnas saavad alguse ka Pokuti oja ja Soosalu oja. Oja keskjooksust itta jääb Kahasoo.

Kahassoo oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Kahassoo oja keskkonnaregistri kood on VEE1116700.

## Välislingid
*
Kesamailane

**Kesamailane** (*Veronica agrestis*) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast.

## Välislingid

*
Kevadmailane

**Kevadmailane** (*Veronica verna*) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast.

## Välislingid

*
Rändlusteenus

**Rändlusteenus** (inglise keeles *roaming*) on mobiilse telekommunikatsiooni teenus, kus ühe mobiilsideoperaatori klient saab telekommunikatsiooniteenuseid kasutada teise operaatori võrgus. 

Teenus võimaldab kasutada sideteenuseid võrgust ja asukohariigist sõltumata. Harilikult on GSM rändlus defineeritud (vt. GSM Association Permanent Reference Document AA.39) kui võimalus, kus mobiilioperaatori klient saab teha teise operaatori võrgus sisenevaid ja väljuvaid kõnesid, kasutada andmesidet, muid funktsioone ja teenuseid. Rändlus toetub tehniliselt halduse, autentimise, autoriseerimise ja arvete väljastamise protseduuridele.

Teenuse sisu või maksumuse mittemõistmine võib tekitada kasutajatele neile arusaamatult suuri mobiilteenuste arveid.
Võru linna teenetemärk

**Võru linna teenetemärk** on Võru linna teenetemärk füüsilisele isikule Võru linnale osutatud teenete eest või linnapoolse erilise austusavaldusena.

Teenetemärk võidakse anda Eesti kodanikule või välismaalasele.
Ettepanekuid linna teenetemärgi andmiseks võivad esitada kõik isikud. Taotlused esitatakse kirjalikult linnavalitsusele. Ettepanek peab sisaldama soovitava teenetemärgi omaniku isikuandmeid, tegevusala ja teenete või muude põhjuste loetelu.
Linnavalitsus esitab nõuetekohaselt vormistatud teenetemärgi andmise taotlused ja oma ettepanekud kandidaatide kohta linnavolikogule. Teenetemärgi andmise otsustab linnavolikogu.

Linna teenetemärk võidakse anda välja igal aastal. Võru linna teenetemärk antakse Võru linna asutamise aastapäevaks (21. august).
Võru linna teenetemärke hakati välja andma alates 1994. aastast. 

## Võru linna teenetemärgi kavalerid

# Aleksander Krull 1994
# Paul-Valter Elken 1994
# Hendrik Juurikas 1994 
# Harri Neem 1994
# Kai Leete 1994
# Hillar Kalda 1995
# Ilmar Kudu 1995
# Heino Sikk (postuumselt) 1995
# Asta Määrits 1997
# Rudolf Adelmann 1998
# Aksel Asi 1999
# Arnold Kauts 1999
# Aigar Pindmaa 2000
# Kerstin Raudmets 2000
# Rein Raudmets 2000
# Erki Nool 2000
# Bernhard Mark 2002
# Jörg Specht 2002
# Helmut Kostabi 2004
# Alar Sikk 2004
# Kari Aholainen 2004
# Eha Tillmann 2005
# Laur Lukin 2006
# Ain Saar 2007
# Aavo Lind 2008
# Valdur Raudvassar 2010
# Valter-Ivar-Jüri Pärg 2011
# Koit Ossa 2013
# Ants Joonas 2014
# Malle Punman 2015
# Mati Ojandu 2016
# Andri Needo 2017
# Peeter Saan 2018
# Malle-Hedi Henning 2019
# Olev Kasak 2020
# Egon Johanson 2021
# Reet Kangro 2022
# Tõnu Anton 2023
# Aksel Saal 2024
# Silvi Jansons 2025

## Välislingid
* Võru linna teenetemärgi omanikud
Liivateelehine mailane

**Liivateelehine mailane** (*Veronica serpyllifolia*) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast.

## Kirjeldus
Liivateelehise mailase valged või helesinised õied on 0,6–1,5 cm läbimõõduga ning asuvad varre tipul asetsevas õisikus. Taime lehed on enamasti alla 2 cm pikad, keskmised varrelehed peaaegu terveservalised, varred roomavad, tõusvad või püstised. Taime kõrgus on 5–40 cm, jäädes tavaliselt 10–25 cm vahele.

## Kasvukoht
Kasvab niisketel niitudel, põldudel, teeservades, eelistab savikaid muldasid.

## Levik
Eestis tavaline.

## Viited

## Välislingid

*
2010. aasta taliolümpiamängude medalitabel

**[[2010. aasta taliolümpiamängud]]e medalitabel.** Riikide paremusjärjestus on algul kuldmedalite arvu järgi, siis hõbe- ja lõpuks pronksmedalite arvu järgi. Kui selle järel riikide medalite arv on sama, siis riikide koht selgub tähestikulises järjekorras vastavalt ROK-i riikide koodile.

Meeste laskesuusatamise 20 km eraldistardiga sõidus anti välja kaks hõbemedalit.

## Välislingid
* Madalitabel OM-i kodulehel
Teise maailmasõja tippkohtumised

Siin on loend liitlasvägede konverentsidest ja teistest tippkohtumistest.
__TOC__

## Täpsustusi

Churchill võttis tippkohtumistest osa 14 korda, Roosevelt 12 ja Stalin 5 korda.

## Galerii


Image:Prince of Wales-5.jpg|Atlandi konverents, Newfoundlandi dominioon, 1941
Image:Casablanca-Conference.jpg|Casablanca konverents, Casablanca, Maroko, 1943
Image:Quebec conference 1943.png|Esimene Quebeci konverents Quebeci linn, Kanada, 1943
Image:Cairo conference.jpg|Kairo konverents, Kairo, Egiptus, 1943 
Image:Teheran conference-1943.jpg|Teherani konverents, Teheran, Iraan, 1943
Image:Roosevelt Inonu Churchill.jpg|Teine Kairo konverents, Kairo, Egiptus, 1943 
Image:Yalta_summit_1945_with_Churchill,_Roosevelt,_Stalin.jpg|Jalta konverents, Jalta, Nõukogude Liit, 1945
Todd Abernethy

**Todd Abernethy** (sündinud 24. juulil 1984) on ameerika korvpallur, kes mängib 2012. aastast Poola klubis Energa Czarni.

Todd Abernethy on lõpetanud Mississippi Ülikooli.

Ta on 185 cm pikk.

2006/2007 mängis ta NCAA I divisjonis Ole Miss meeskonnas. 2008–2009 mängis võistkonnas Barons LMT Riga.
2009–2011 mängis Tartu Ülikool/Rocki meeskonnas.

## Välislingid

*http://www.eurobasket.com/player.asp?Cntry=LAT&PlayerID=61193
*http://tartukorv.postimees.ee/937378/abernethy-jatkab-poolas/
Tasmin Archer

**Tasmin Archer** (sündinud 3. augustil 1963 Bradfordis) on inglise naispoplaulja.

## Diskograafia
### Singlid
*"Sleeping Satellite" (1992)
*"In Your Care" (1993)
*"Lords of the New Church" (1993)
*"Arienne" (1993)
*"Shipbuilding" (EP) (1994)
*"Somebody's Daughter"
*"One More Good Night With The Boys" (1996)
*"Sweet Little Truth" (1996) 
*"Every Time I Want It (Effect is Monotony)" (2006)
*"Sedan" (2006)

### Stuudioalbumid
*"Great Expectations" (1992)
*"Bloom" (1996)
*"ON" (2006)

### Kogumikalbumid
*"Premium Gold Collection" (2000)
*"Singer/Songwriter" (2004)
*"The Best Of" (2009)
Steven Soderbergh

**Steven Andrew Soderbergh** (sündinud 14. jaanuaril 1963 Atlantas) on USA filmiprodutsent, stsenarist ja filmirežissöör.

## Osaline filmograafia

## Välislingid
*
1-eurone münt

**1-[[euro]]ne [[euromünt|münt]]** on euroalas käibiv münt.

See münt käibib eurotsoonis alates 2002. aastast.

Euromündi esikülg (avers) on kõigil riikidel ühine, kuid tagakülje (revers) kujundus on igal eurotsooni riigil erinev.

Üheeuroseid münte on 2010. aasta septembri seisuga ringluses 6,290 miljardit.

## Kujundus

Münt koosneb kahest sulamist. Sisemine ring koosneb kolmest kihist: kupronikkel, nikkel ja kupronikkel ning välimine osa on nikkelpronksist. See annab mündile kaks värvi. Mündi läbimõõt on 23,25 mm, paksus 2,33 mm ja kaal 7,5 grammi. Mündi serv on vahelduvalt rihveldatud.

## Ühine külg
Esikülje kujundas Belgia kunstnik Luc Luycx, kes võitis vastava üleeuroopalise konkursi. Sellel on kujutatud Euroopa kaarti, kus pole peal Islandi. Euroopa idapiir kulgeb mündil läbi Bosporuse väina, Ukraina ja Valgevene keskosa ning Skandinaavia põhjaosa. Kaarti läbivad mere kohalt 6 põhja-lõuna-suunalist joont, mis katkevad maa kohalt. Kõige läänepoolsem joon kulgeb umbes Oslo–Elba meridiaanil, kõige idapoolsem umbes Laadoga–İstanbuli joonel. Joonte mõlemas otsas on täht, kokku on tähti 12 ja need on sellised kui Euroopa Liidu lipul. Risti üle kaardi on idas suurelt sõna EURO ja läänes number 2. Küprose kõrval on disaineri initsiaalid LL.

Eurotsooni laienemise tõttu 2007–2009 Sloveenia, Küprose, Malta ja Slovakkiaga muudeti 2007 euromündi esikülje kujundust, lisades kaardile Küprose ja Malta. Küpros on rohkem läänes kui peaks ja Maltat on suurendatud, et see mündil näha oleks.

## Rahvuslik külg
Rahvuslikul küljel peab olema riigi tähis. Esimeses, 2002. aasta kujunduses puudus Belgia ja Soome kujunduses riigi tähis; see puudus parandati 2007 välja tulnud teises kujunduses, kus lisati vastavalt tähed BE ja FI.

## Plaanitud kujundused


## Viited
TV3 (Läti)

**TV3 Läti** on lätikeelne telekanal, mille omanik on Modern Times Group (MTG). See alustas tegevust 1998. aastal, kuid sai litsentsi alles 2001. aastal. Telekanal on püüelnud suurema sisukuse poole, et olla Läti populaarseim kanal ning edestada lähimat rivaali LNT-d.

TV3 omasaadete hulgas on uudisteprogramm TV3 Ziņas, kuid kava sisaldab ka sisseostetud sarju, näiteks "", "", "", "Põgenemine", "Dr House", "M.D.", "Meeleheitel koduperenaised", "Shark".

## Välislingid
*Koduleht
Rocca al Mare kaubanduskeskus

**Rocca al Mare Kaubanduskeskus** on kaubanduskeskus Tallinnas Haabersti linnaosas, mis avas uksed 1998. aastal, olles tollal esimene ja suurim omataoline ostukoht Eestis.

2005. aastal omandas Rocca al Mare Kaubanduskeskuse Citycon Oyj – kaubanduskeskuste arendamisele ja haldamisele spetsialiseerunud kinnisvarainvesteerimisfirma.

Citycon Oyj juhtimisel avati 1. oktoobril 2008 Rocca al Mare keskuse esimene uuendatud osa. Keskust on sealt alates korduvalt renoveeritud. Selles on enam kui 54 000 ruutmeetrit äripinda, tasuta garderoob ja üle 1300 parklakoha ning seal tegutseb umbes 170 rentnikku. Keskus asub aadressil Paldiski mnt 102.

Kaubanduskeskuse arhitekt on Meeli Truu (1946&ndash;2013).

## Viited

## Välislingid
*Rocca al Mare kaubanduskeskuse koduleht
Korsika keel

**Korsika keel** (korsika keeles *lingua corsa*, *corsu*) on Korsikal ja Sardiinia põhjaosas kõneldav keel, mis kuulub romaani keelte lõunarühma ning sarnaneb itaalia keele Toscana murdega. 

Korsika keelel on alates 1974. aastast Prantsusmaa regionaalkeele staatus. 

Keelt räägivad korsiklased. 

1768. aastani, mil Korsika läks Prantsusmaa valdusse, oli korsika keel ainus saarel kõneldav keel. 1990. aasta seisuga oskasid mingil määral korsika keelt umbes pooled Korsika elanikud ehk 125 000 inimest ning põhikeelena kasutas korsika keelt neist omakorda arvatavalt viiendik.

Korsika keel jaguneb mitmeks murdeks. Bastias ja Cortes räägitakse põhjamurret ning Sartenes ja Porto-Vecchios lõunamurret. Murret, mida räägitakse Ajaccios, peetakse kahe eelmise üleminekumurdeks. Calvis ja Bonifacios räägitakse aga murret, mis meenutab Genovas kõneldavat liguuri keelt.

UNESCO järgi on korsika keel on potentsiaalselt ohustatud keel.

## Vaata ka
* korsikakeelne Vikipeedia

## Viited
Tina Maze

**Tina Maze** (sündinud 2. mail 1983) on Sloveenia mäesuusataja ja lastekirjanik.

Aastatel 2005, 2010 ja 2011 valiti ta Sloveenia parimaks naissportlaseks. Vancouveri olümpiamängude avatseremoonial kandis ta Sloveenia lippu.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2010  Vancouveris
**  hõbemedal ülisuurslaalomis
**  hõbemedal suurslaalomis
* 2014  Sotšis
**  **olümpiavõitja** kiirlaskumises
**  **olümpiavõitja** suurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009  Val-d'Isère'is
**  hõbemedal suurslaalomis
* 2011  Garmisch-Partenkirchenis 
**  **maailmameister** suurslaalomis
**  hõbemedal suures Alpi kahevõistluses
* 2013  Schladmingis
**  **maailmameister** ülisuurslaalomis
**  hõbemedal suures Alpi kahevõistluses
**  hõbemedal suurslaalomis
* 2015  Beaver Creekis
**  **maailmameister** kiirlaskumises
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  hõbemedal ülisuurslaalomis

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht: 2013**
** 2. koht: 2012, 2015
** 3. koht: 2011
* Kiirlaskumise karikas
** 3. koht: 2015
* Slaalomi karikas
** 3. koht: 2012, 2015
* Suurslaalomi karikas
** **1. koht: 2013**
** 3. koht: 2009, 2010
* Ülisuurslaalomi karikas
** 3. koht: 2015
* Suure Alpi kahevõistluse karikas
** **1. koht: 2013**
** 2. koht: 2011, 2012, 2015

#### Maailma karikasarja etapivõidud
Tina Maze on osalenud (seisuga 22. märts 2015) 400 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 81 korral, neist 26 etappi on ta võitnud.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
*
Junõi Tehnik

**"Junõi Tehnik"** ("*Юный техник*"; 'Noor Tehnik') on Venemaal aastast 1956 ilmuv venekeelne tehnika teemaline kuukiri noortele. 

## Välislingid
* "Юный техник"
* Arhiiv 1956-1991
Andrea Fischbacher

**Andrea Fischbacher** (sündinud 14. oktoobril 1985 Schwarzach im Pongaus) on Austria mäesuusataja, olümpiavõitja (2010).

2010 valiti ta Austria aasta naissportlaseks.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2010  Vancouveris
**  **olümpiavõitja** ülisuurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009  Val-d'Isère'is
**  pronksmedal ülisuurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Andrea Fischbacher on osalenud (seisuga 24. jaanuar 2015) 245 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 10 korral, millest 3 korda kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Andrea Fischbacher FIS-i kodulehel
* Andrea Fischbacher Ski.db kodulehel
Veebiajakiri

**Veebiajakiri** ehk **võrguajakiri** on ajakiri, mis ilmub üksnes veebis.

## Eesti veebiajakirju
*Algernon
*Buduaar
*e-perekool
*Femme
*Hortus Semioticus
*Kirik ja Teoloogia
*Kirikiri
*Kirjandusarhiiv
*Meie Kirik
*Nihilist.fm
*Reaktor
*Telegram
*Toidutare
*Vaatleja
*ZA/UM
Rŭngrado 1. Mai staadion

**Rŭngrado 1. Mai staadion** (korea 릉라도 5월1일 경기장 *Rŭngrado 5-ŏl 1-il kyŏnggijang*) on Põhja-Koreas Pyongyangis paiknev mitmeotstarbeline staadion.

Staadioni nimi on moodustatud tema asukoha järgi Taedongi jõe Rungra saarel ja 1. mai auks, mis on rahvusvaheline töörahva püha. 

Rŭngrado 1. Mai staadioni tribüünidel on 150 000 istekohta, millega ta kuulub maailma kümne suurema staadioni hulka, aga kui võtta arvesse ka autode, mootorrataste, hobuste ja muude võidusõitude jälgimiseks ehitatud ringrajad, spordiareenid ja eriotstarbelised staadionid, on ta koguni maailma suurim tänapäevane staadion, mis võimaldab korraldada kergejõustiku- ja eeskätt jalgpallivõistlusi. 

Staadioni väljaku pindala on 2,25 ha. Kogu põrandapind, kaasa arvatud pealtvaatajate ala 8 korrusel, on 20,7 ha. Staadioni katusetipud ulatuvad maapinnast rohkem kui 60 m kõrgusele. 

Staadion valmis 1. mail 1989 13. maailma noorsoo- ja üliõpilasfestivaliks, mis oli kõigist eelmistest ja järgmistest suurem mitte küll osalejate arvu (22 000), küll aga osalevate riikide arvu (177) poolest. 

Enamasti peetakse seal jalgpallivõistlusi, aga seal on korraldatud ka mitmesuguseid muusikaüritusi. 

Iga aasta 15. aprillil toimub seal Arirangi festivali ehk riigipea Kim Il-sungi sünnipäeva avapidustused. Need massipropagandaüritused, mis kestavad kaks kuud, on ühed vähestest Põhja-Korea üritustest, kuhu turiste lubatakse. Neil üritustel võib olla osalejaid üle 100 000, rohkem kui pealtvaatajaid. Oma mastaapsusega on Arirang pääsenud isegi Guinnessi rekordite raamatusse. 

## Viited

## Välislingid
*http://www.worldstadiums.com/stadium_menu/architecture/stadium_design/pyongyang_may_day.shtml
Noor tehnik

**Noor tehnik** võib tähendada mitut asja.
***"[[Noor tehnik (Sepp)|Noor tehnik]]"** on Aino Sepa skulptuur Viljandi Lastepargis.
***[[Noor Tehnik OÜ]]** on tehnikakauplusi pidav ettevõte.
*Junõi Tehnik on Venemaa ajakiri.
Piret Kalda

**Piret Kalda** (sündinud 4. veebruaril 1966 Tartus) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1984. aastal Tartu 5. Keskkooli.

1988. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (XIII lend). Samast aastast töötab ta Tallinna Linnateatris.

## Rollid telesarjades ja filmides
### Telesarjad

### Mängufilmid

### Animafilmid
*1993 "Elutuba", ema
*2000 "Saamueli internet" (hääl)
*2006 "Leiutajateküla Lotte", Paula (hääl)
*2007 "Lõpuõhtu" (hääl)
*2013 "Lisa Limone ja Maroc Orange: tormakas armulugu" (hääl)
*2019 "Lotte ja kadunud lohed", Inger (hääl)

## Tunnustus
*1999 Ants Lauteri nimeline auhind
*1999 Linnateatri kolleegipreemia: parim naisnäitleja
*1999 Tallinna Linnateatri juhtkonna preemia möödunud aasta jooksul enim etendusi andnud naisnäitlejale
*2000 Tallinna Linnateatri juhtkonna preemia möödunud aasta jooksul enim etendusi andnud naisnäitlejale
*2003 Tallinna Linnateatri juhtkonna preemia möödunud aasta jooksul enim etendusi andnud naisnäitlejale
*2009 Tallinna Linnateatri juhtkonna preemia möödunud aasta jooksul enim etendusi andnud naisnäitlejale
*2009 Linnateatri kolleegipreemia: parim naiskõrvalosatäitja 
*2010 Tallinna Linnateatri juhtkonna preemia möödunud aasta jooksul enim etendusi andnud naisnäitlejale
*2015 Tallinna Linnateatri kolleegipreemia: parima naiskõrvalosa eest
*2022 ERR-i saate "Ringvaade" Terasmikrofon
*2022 ABC Motorsi näitlejapreemia
*2022 Espaki näitlejapreemia

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1989–2013 abielus Priit Künnapasega ning neil on tütred Laura-Helene, Amanda Hermiine ja Aurora Aleksandra.

## Viited

## Välislingid

*Piret Kalda kiiksud, Eesti Päevaleht, 9. oktoober 2000
*Aive Antsov, Piret Kalda ei unusta autoroolis ka jalakäijaid, Postimees, 24. oktoober 2005
*Mis on Piret Kaldale olnud emana kõige raskem?, Õhtuleht, 23. november 2007
*Piret Kalda: kuigi omavahel peab suhtlema, on tihti parem suu kinni hoida, Õhtuleht, 5. mai 2009
*Priit Pullerits. Piret Kalda: Mehed jätavad endale tagasitee. Postimees, 12. juuli 2014
Tiina Toomet (tõlkija)

**Tiina Toomet** (sündinud aastal 1976) on eesti tõlkija.

Ta on tõlkinud teoseid taani keelest, sealhulgas Peter Høegi romaane.

## Tõlgitud teoseid
*Peter Høeg "Piiri peal" (Eesti Raamat 2004)
*Thorkild Hansen "Õnnelik Araabia" (Odamees 2004)
*Roald Dahl "Tohlamid" (Eesti Raamat 2005)
*Else Roesdahl "Viikingite maailm" (Tänapäev 2007)
*Peter Høeg "Vaikne tüdruk" (Eesti Raamat 2008)
*Jens Christian Grøndahl "Virginia" (Eesti Raamat 2010)
Ain Lutsepp

**Ain Lutsepp** (sündinud 6. mail 1954 Tallinnas) on eesti näitleja ja poliitik. Ta oli XIII Riigikogu liige (2015–2019).

Ta on lõpetanud 1972. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (IX lend). 

Aastatel 1980–2015 töötas ta Eesti Draamateatris näitlejana ja töötab seal taas alates 2019. aastast.

Aastatel 2008–2021 oli Ain Lutsepp Eesti Teatriliidu esimees.

Ta sai tuntuks lapsnäitlejana Tõnissoni rollis kultusfilmis "Kevade" (1969) ja hiljem brontosaurus Bronti rolliga ETV telelavastuses "Onu Tik-Taki seiklused" (1981).

Ain Lutsepp kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonna nr 3 (Nõmme ja Mustamäe) Eesti Vabaerakonna esinumbrina, kogus 4109 häält ja osutus valituks.

Ta on olnud alates 2005. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli lõpueksamite komisjoni esimees.

Temast on portreefilm "Lutsepa lugu" (2006, Luxfilm).

## Tunnustus
* 1979 – Voldemar Panso nimeline auhind
* 1987 – Ants Lauteri nimeline auhind
* 1989 – Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1990 – Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind
* 1992 – Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind
* 1995 – Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind
* 1995 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia
* 1998–2017 – Albert Üksipi – Rudolf Nuude taskukell
* 2001 – Eesti Teatriliidu meeskõrvalosatäitja auhind (Eesti Draamateatri lavastuse "Aristokraadid" trupile)
* 2001 – Eesti Teatriliidu sõnalavastuste žürii eriauhind (Eesti Draamateatri lavastuse "Aristokraadid" trupile)
* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2001 – Stipendium "Ela ja sära"
* 2003 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia
* 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2010 – Karl Adra nimeline auhind

## Viited

## Välislingid

* Ain Lutsepp Draamateatri kodulehel
* Andres Laasik, Ain Lutsepp – 50, Eesti Päevaleht, 6. mai 2004
* Margot Visnap, Ain Lutsepp: Ei ütleks, et kultuurirahva häält pole kuulda. Võib-olla lihtsalt ei osata kuulata, sest ka vaikimine on sõnum, Sirp, 12. jaanuar 2009
* Janar Ala. Ain Lutsepp sai ilusa keelekasutuse eest preemia, Postimees, 18. märts 2010
Vabariigi kodanikud

**"Vabariigi kodanikud"** oli Eesti Televisiooni vestlussaade aktuaalsetel teemadel. Saatesse kutsuti eri elualade esindajaid. Vaatajad said saate jooksul e-posti ja telefoni teel sõna sekka öelda.

Saatejuht oli Aarne Rannamäe.
Charlottenlundi loss

**Charlottenlund** (taani keeles *Charlottenlund Slot*) on loss Taanis Kopenhaageni lähistel. 

Algselt barokkstiilis loss ehitati 1731–1733 Gyldenlundi-nimelise lossi vundamendile. Loss on saanud nime printsess Charlotte Amalie järgi, kes oli Frederik IV tütar ja Christian IV õde. 1880. aastal lossi laiendati ning see ehitati ümber Prantsuse renessanss-stiilis.

Esimesed kuningapere liikmed, kes lossi elama asusid, olid 1869. aastal kroonprints Frederik ja kroonprintsess Louise. Lossis on sündinud Christian X ja Haakon VII. Leskkuninganna Louise elas lossis kuni surmani 1926. aastal. 1935. aastal loobus kuningapere lossist ning andis selle Taani Kalandusuuringute Seltsile.
Tel Quel

**Tel Quel** oli prantsuse kirjanike ja teoreetikute rühmitus ja nende asutatud ajakiri. Ajakirja andis aastail 1960–1982 Pariisis välja kirjastus Éditions du Seuil. 

Ajakirjas tutvustas rühmitus kirjutamise, teksti, tekstuaalsusest, teadvustamatuse, märgiõpetuse, seksuaalsuse ja tarbimise ning keha ja mõnu uusi mudeleid. Ajakiri mõjutas dekonstruktsionismi sündi. Kirjanduse ja kunstiuuringute kõrval levitati ka isikuvabaduse poliitikast lähtuvat kultuurikriitikat.

Tel Quel oli prantsuse strukturalismi keskseid väljaandeid. Ajakirja asutasid kirjanik ja kriitik Philippe Sollers ning kirjanik Jean-Edern Hallier. Juhtiv esindaja oli ka Julia Kristeva.

## Viited
Morgenstern

**Morgenstern** (saksa keeles 'koidutäht') on keskaegne relv, ogaline sõjanui.

Morgenstern oli 20–100 cm pikk raskejalaväe relv, mis kaalus 1–5 kilo. Morgensternidel oli tavaliselt 10–15 cm pikkused ogad relva otsas. Tavalistel morgensternidel oli 4–16 oga, need olid 3-10 cm pikad. Mõned morgensternid olid 1 ogaga.
George Best

**George Best** (22. mai 1946 Belfast – 25. november 2005 London) oli Põhja-Iirimaa jalgpallur. 

Suurema osa oma karjäärist mängis ta Manchester Unitedis. Seal mängis ta 361 mängu ja lõi 137 väravat. Hiljem mängis ta muudes Inglismaa, Ameerika, Austraalia, Hiina ja Põhja-Iirimaa klubides. Põhja-Iirimaa jalgpallikoondises lõi ta 9 väravat 37 mängus. Best suri alkoholismi tagajärjel tekkinud haigustesse.

## Saavutused

### Manchester United
* Inglismaa jalgpalliliiga 1. divisjoni võitja: 1965, 1967
* Euroopa karikas: 1968

### Isiklikud
* FIFA 100
* Euroopa aasta jalgpallur: 1968
Rutger von Brüggenei

**Rutger von Brüggenei** (surnud umbes 1403/1404) oli Kuramaa piiskop aastatel 1399–1403/1404.

Rutger von Brüggenei pärines ilmselt Bochumi lähistel valduseid omavate Brüggenei aadlisuguvõsast. Pärast Kuramaa piiskopi Otto surma sai Rutgerit arvatavasti tänu oma Liivi ordumeistrist sugulase Wennemar von Brüggenei toele piiskopitoolile. 1399. aasta suvel viibis ta Saksa ordu kõrgmeistri lähikonnas Marienburgis, jõudis aasta lõpus Königsbergi ja ratsutas sealt 60-mehelise kaaskonna saatel oma piiskopkonda. Rutger von  Brüggenei täpne surmaaeg pole teada, viimati on teda mainitud 1406. aastal, ent siis juba surnuna.

## Viide
Balthasar von Campenhausen (1745–1800)

Vabahärra **Balthasar von [[Campenhausen]]** (läti keeles Baltazars fon Kampenhauzens; vene keeles Балтазар Иванович Кампенгаузен) (28. november 1745 Ungurmuiža – 12. juuni 1800 Pädaste Muhumaa ) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane.

## Elulugu

Ta oli Liivimaal Ungurmuiža, Kūdumsi ja Lenči mõisa pärushärra, Liivimaa maanõunik (1777), Riia asehaldurkonna majandusvalitsuse peadirektor ja asekuberner, Saaremaa maarevisjonikomisjoni esimees, salanõunik (1796).

Liivimaa asekuberner Balthasar von Campenhausen resideeris aastatel 1784–1797  Kuressaares ja edendas linna heakorda ja kultuurielu ja lasi ehitada Turu tänav 2 hoone, mis sai valmis arvatavasti 1785. aastal. Balthasar von Campenhauseni  algatusel viidi Kuressaares ellu rida uuendusi. Alustati kivist majade ja tulekindlate kivikatuste ehitamist, hoonete rajamist pikiküljega tänavajoonele, paekivist aedade rajamist ning tänavate sillutamist . 

Liivimaa tsiviilkuberner 6. jaanuarist kuni 26. veebruarini 1797 ja seejärel Peterburis Venemaa Keisririigi Valitseva Senati senaator ja riigi kodifikatsioonikomisjoni liige. 

Talle anti Püha Anna orden (I klass) ja Püha Vladimiri orden (II klass).

Balthasar von Campenhausen suri 1800. aastal Pädaste mõisas  Muhumaal.

## Perekond
Tema vanemad olid Liivimaa maanõunik, Venemaa kindralleitnant, Soome kindralkuberner (1742–1743) ja Püha Aleksander Nevski ordeni kavaler, vabahärra Johann Balthasar von Campenhausen (1689–1758) ja Tallinnas sündinud kindralmajori tütar Helene Juliane von Straelborn (1703–1775).

Ta abiellus 1767 Sophie Eleonore Woldeck von Arneburgiga (1744 Arnim –1791 Kuressaare). Abielust sündisid:

*Balthasar von Campenhausen (1772–1823; ru), Turaida mõisaomanik, riigitegelane, esimene Venemaa riigikontrolör
*Hermann Johann von Campenhausen (1773–1836), Ungurmuiža, Kūdumsi jpt mõisaomanik, Liivimaa maanõunik ja Liivimaa konsistooriumi president, krahvinna Dorothea von Keyserlingki (1779–1847) abikaasa
*Martha Friederike Sophie von Campenhausen (1776–1835), Härgmäe mõisaomanik, Mecklenburg-Schwerini riigiministri Leopold Hartwich von Plesseni (1769–1837; de) abikaasa
*Charlotte Dorothea Henriette von Campenhausen (1778–1831), Eestimaa kuberneri ja vabahärra Gotthard Wilhelm von Budberg-Bönninghauseni abikaasa
*Johann Christoph von Campenhausen (1780–1841), Ungurmuiža ja Kūdumsi mõisaomanik, maakohtu assessor ja ülemkonsistooriumi liige Peterburis
*Lorenz Johann von Campenhausen (1781–1830), Turaida mõisaomanik, abiellus Anija mõisniku tütre Helene Ulrike Staël von Holsteiniga (1802–1869).

### Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*Olavi Pesti: Balthasar von Campenhausen ja Saaremaa
*
Jacques-Yves Cousteau

**Jacques-Yves Cousteau** [ʒak iv kusto] (11. juuni 1910 – 25. juuni 1997) oli prantsuse mereväeohvitser, maadeuurija, ökoloog, filmiprodutsent, teadlane, fotograaf ja kirjanik, kelle huviala oli maailmameri ja kõik vee-eluvormid. Ta oli akvalangi arendaja ja Prantsuse Akadeemia liige. 

Ta oli tuntud ka kapten Cousteau (*Commandant Cousteau*) rolli järgi.

## Filmid
* 1956 "Le monde du silence" (Oscar  1957 )
* 1959 "Histoire d'un poisson rouge" (Oscar  1960 )
* 1964 "Le monde sans soleil" (Oscar  1965 )

## Vaata ka
* laev Calypso

## Välislingid

*
Johari aken

**Johari aken** on kognitiivse psühholoogia vahend, mille lõid käitumisteadlased Joseph Lufth ja Harry Ingman 1955. aastal. See vahend näitab, kuidas inimene kasutab teavet enese ja teiste kohta.
Aneta Florczyk

**Aneta Florczyk** (sündinud 26. veebruaril 1982 Malborkis) on Poola raskejõustiklane. 

Aastatel 2003, 2005, 2006 ja 2008 tunnistati ta maailma kõige tugevamaks naiseks.

## Rekordid

* Jõutõmme: 270 kg
* Rinnalt surumine: 135 kg
* Kükk: 245 kg
* Rebimine: 105 kg
* Tõukamine: 135 kg

## Välislingid

* Koduleht
Peter Van Loan

**Peter Leo Van Loan** (sündinud 18. aprillil 1963 Ontario provintsis Niagara Fallsis) on Kanada poliitik, alates 19. jaanuarist 2010 kuni 18. maini 2011 Kanada rahvusvahelise kaubanduse minister.

Ta on ema poolt eestlane, kuid eesti keelt ei räägi. Tema ema põgenes koos oma vanematega Teise maailmasõja ajal Kanadasse.

Ta õppis Toronto ülikoolis ja Yorki ülikoolis ning lõpetas magistrikraadiga rahvusvahelises õiguses ja teise magistrikraadiga geograafias. 1989 võeti ta vastu Toronto advokaatide kolleegiumi.

Peter Van Loan valiti Kanada parlamenti Yorki-Somcoe valimisringkonnast alates selle loomisest 2004 kuni oma poliitikukarjääri lõpuni 2018 ja ta valiti vahepeal 4 korda tagasi. Aastail 2006–18 täitis ta vahetapidamata kokku seitset ministrikohta või sellega võrdsustatud ametikohta. 2006–07 oli ta spordiminister, ühtlasi provintsi- ja territooriumivalitsustega suhtlemise minister ning kuninganna Kanada erinõukogu president. 2007–08 oli ta demokraatlike reformide minister ja ühtlasi riigiminister ehk teisisõnu valitsuse esindaja parlamendi alamkojas. 2008–10 oli ta julgeolekuminister, 2010–11 väliskaubandusminister ja 2011–15 taas riigiminister.

Van Loan oli üks 14 kanadalasest, kellel Vladimir Putin märtsis 2014 keelas vastusanktsioonide korras Venemaale reisida. Van Loan ütles selle kohta, et sellel ei ole tõsiseid tagajärgi ja et ta ei kaota sellepärast und.

29. juulil 2018 teatas Van Loan, et astub parlamendist tagasi enne ametiaja lõppu. Parlamendist lahkus ta 30. septembril. Tema erakonnakaaslane Scot Davidson võitis nii samal aastal toimunud erakorralised kui järgmisel aastal toimunud korralised valimised Van Loani valimisringkonnas.

## Tunnustus
*2009 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

## Välislingid
*Eesti mees Kanada parlamendis Eesti Päevaleht, 15. aprill 2006
*Kanada valitsuses on eesti päritolu minister Õhtuleht, 19. detsember 2006
*Kanada minister Peter Van Loan on hobieestlane Eesti Ekspress, 1. märts 2007
*Peter Van Loan Kanada eestlaste häbipostis Eesti Ekspress, 30. mai 2007
Jason Lamy-Chappuis

**Jason Lamy-Chappuis** (sündinud 9. septembril 1986 Missoulas) on Prantsusmaa kahevõistleja, olümpiavõitja.

Jason Lamy-Chappuis' isa on prantslane ja ema ameeriklane. Ta on sündinud Ameerika Ühendriikides, kuid viieaastasena kolis koos vanematega Prantsusmaale.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2010  Vancouveris 
**  **olümpiavõitja** normaalmäe võistlusel

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009  Liberecis
**  pronksmedal ühisstardiga võistlusel 
**  pronksmedal suure mäe võistlusel 
* 2011  Oslos
**  **maailmameister** suure mäe võistlusel
* 2013  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** normaalmäe võistlusel
**  **maailmameister** normaalmäe meeskonnavõistlusel
**  **maailmameister** sprindivõistlusel
**  pronksmedal suure mäe võistlusel
* 2015  Falunis
**  **maailmameister** sprindivõistlusel
**  pronksmedal normaalmäe võistlusel
**  pronksmedal normaalmäe meeskonnavõistlusel

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Jason Lamy-Chappuis on osalenud 175 maailma karikasarja etapil (seisuga 19. jaanuar 2015) ja jõudnud poodiumile 59 korral, millest 26 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Koduleht
* Tulemused FIS-i lehel
Johnny Spillane

**Johnny Spillane** (sündinud 24. novembril 1980) on Ameerika Ühendriikide kahevõistleja, maailmameister.

Aastal 2003 tuli Johnny Spillane esimese USA sportlasena põhja suusaalade maailmameistriks ning 2010 võitis esimese kahevõistluse olümpiamedali.

2010. aasta 22. veebruari seisuga on ta võitnud ühe maailma karikasarja etapi – 3. jaanuaril 2010 Oberhofis. 

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2010  Vancouveris 
**  hõbemedal normaalmäe võistlusel
**  hõbemedal suurmäe võistlusel
**  hõbemedal meeskonnavõistlusel

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** sprindis 

## Välislingid
*
Holyhead

**Holyhead** [ˈhɒlɪhɛd] (kõmri keeles *Caergybi* 'püha Cybi kindlus') on linn Loode-Walesis, Anglesey saare suurim linn.
Eliisabet (eesnimi)

**Eliisabet** on eesti naisenimi.  Selle eeskujuks on Ristija Johannese ema Eliisabeti nimi Uues Testamendis.

## Nime kandjaid
*Eliisabet Envere, tõlkija
*Eliisabet Karotam, näitleja
*May Eliisabet Maiste, õpetaja ja kodu-uurija

### Tegelased
*Elisabeth Jõhvi

## Vaata ka
*Elisabet
*Elisabeth
*Elizabeth
Hiiumaa Eiffel

**Hiiumaa Eiffel** on torn Hiiumaal Kõrgessaare vallas Kootsaare poolsaarel Reigi küla põhjatipus, mille ehitas kohalik külamees Jaan Alliksoo (1961-2025) oma koduõuele.

Jaan Alliksoo ehitas Eiffeli torni esimese koopia 2007. aastal ja oli 31,4 meetrit kõrge ehk 1/10 Prantsusmaal asuvast Eiffeli torni kõrgusest. 2008. aasta aprillis algas pikk vaidlus torni püsimajäämise üle, sest selle püstitamiseks puudus ehitusluba. Aasta jooksul lammutas Jaan Alliksoo vana torni ja ehitas asemele uue, veidi kõrgema ehk 33 meetri kõrguse torni, mis on Eiffeli tornu täpne koopia. Ainulaadne roigasarhitektuuri näidis sai kuulsaks kogu maailmas. Torni tipus on Eesti ja Prantsuse lipp.

Torni külastab igal suvel umbes 30 000 turisti, kohal on käinud telekanalid Eestist, Prantsusmaalt ja Venemaalt. Külaliste lõbustamiseks ehitas Jaan Alliksoo torni ümber seikluspargi, mida hakati kutsuma Hiiumaa Disneylandiks.

Torni õnnistas 2010. aasta juulis sisse Urmas Sisask.

## Vaata ka

* kaasaegne rahvakunst
* roigasehitis

## Viited
Dekkani kiltmaa

**Dekkani kiltmaa** ehk **Dekkani platoo** on kiltmaa Euraasia lõunaosas Hindustani poolsaare keskosas. Põhjast piirab seda Nabarda jõgi, lõunast Kaveri jõgi. Kiltmaa pindala on umbes 1 000 000 km². Kiltmaa pind on ida suunas kaldu ning seetõttu voolab suurem osa jõgedest itta ja suubub Bengali lahte.
Sundeksemplar

**Sundeksemplar** on trükise, auvise või elektrondokumendi eksemplar, mille väljaandja kohustuslikus korras tasuta loovutab raamatukogule.

## Välislingid
*Sundeksemplari seadus
Kaltenkirchen

**Kaltenkirchen** (alamsaksa keeles *Kolenkarken*) on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Segebergi kreisis. 

## Sõpruslinnad
*  Kalisz Pomorski, Poola
*  Putlitz, Saksamaa
*  Aabenraa, Taani

## Välislingid

* Kaltenkircheni koduleht (*saksa ja inglise keeles*)
Lewesi nael

**Lewesi nael** on Inglismaal Lewesi linnas käibiv kohalik raha.

Lewesi nael võeti linnavalitsuse heakskiidul kasutusele 2008. aasta septembris ja seda sündmust kajastati kogu riigi meedias. Rahatähe esiküljel on kujutatud Thomas Paine'i ja tagaküljel Lewesi kindlust. Raha on trükitud traditsioonilisele rahapaberile, sellel on turvaelemendid. 2009. aastal sai Lewesi naelaga maksta kauba eest üle sajas Lewesi poes.

Lewesis oli kohalik raha kasutusel ka aastatel 1789–1895.

## Välislingid
* Koduleht
Rumba maanteesild

**Rumba maanteesild** oli 1937–1941 kasutusel olnud maanteesild üle Velise jõe. Sild asus Rumba külas.

Maanteesild jäi Rumba raudteesillast mõnikümmend meetrit Velise lähte poole ja oli sarnase konstruktsiooniga. Velise suudmest Vigala jões asus maanteesild umbes 200 meetri kaugusel. (Velise jõge nimetati varem sageli Päärdu jõeks.)

## Ehitustööd
Koos sillaga ehitati Kirbla–Tolli 2. klassi maantee uus 1,2 kilomeetri pikkune lõik.

Maanteesilda hakati ehitama kevadel 1936. Ehitustöid tegi Taani firma Hoigaard ja Schultz. Sild läks maksma 78&nbsp;575 krooni.

## Avamine
Sild avati pidulikult 31. oktoobril 1937. Avamisele kogunes umbes 1000 inimest. Pidustuste avakõne pidas Lääne maavalitsuse abiesimees J. Nurk, misjärel Läänemaa praost Ferdinand Jürgenson silla sisse õnnistas ja insener R. Adams silla tehnilisi omadusi iseloomustas. Silla avas maanteede valitsuse direktor, insener Maksimilian Grasberg, kes pärast lühikest kõnet lindi läbi lõikas. Järgnesid tervituskõned Vigala ja Kirbla vallavanematelt ja teistelt kohalikul tasandil tähtsatelt isikutelt. Esinesid Teenuse maanaiste seltsi segakoor ja Vigala muusikaseltsi puhkpilliorkester. Pidustused jäädvustati Eesti kultuurfilmi operaatori poolt filmilindile.

Varem nimetati ajakirjanduses silla avajana teedeminister Nikolai Viitakit, kuid tema kohalviibimist ära ei märgitud.

Enne silla avamist liiguti madala veetaseme puhul lihtsalt läbi Velise jõe. Kevadise ja sügisese suurvee ajal tõusis aga veetase ja liiklemine muutus ohtlikuks. Lisaks sellele jõge ka süvendati (koos Kasari jõe süvendustöödega), et vähendada üleujutusi piirkonnas. Seetõttu oli enne silla avamist mõnda aega jõest läbisõit suletud.

## Tehnilised andmed
Silla raudbetoonkaar koosnes kolmest liigendist. Sambad olid rajatud paekivist.

Silla pikkus oli 38,60 meetrit.

## Silla purustamine
Sild purustati Teise maailmasõja ajal 1941. aastal.

## Tänapäev
Sillast on säilinud varemed mõlemal pool jõge. Tänapäeval kasutatakse Kirbla–Rumba–Vana-Vigala tee maanteesillana endist raudteesilda, kuhu üle ühe auto kõrvuti ei mahu (eesõigus on Vana-Vigala poolt Kirbla poole liiklejatel).

## Viited

## Välislingid
*Rumba silla avamine 1937. Eesti Kultuurfilmi ringvaade nr. 121. Filmiarhiiv
*Pilte silla olukorrast 2008. aastal