open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Venemaa Teaduste Akadeemia Astrofüüsika Eriobservatoorium

**Venemaa Teaduste Akadeemia Astrofüüsika Eriobservatoorium** (vene keeles *Специальная астрофизическая обсерватория РАН*; akronüüm **SAO**) on Venemaa Teaduste Akadeemia teadusuurimisinstituut, mis asub Põhja-Kaukaasias Karatšai-Tšerkessias Zelentšukskaja rajoonis. 

Observatoorium rajati 1966. aastal.

Observatooriumi põhihooned (adminkorpus, tehnilised hooned, laborihooned ja elamud) asuvad Nižni-Arhõzi teadusasulas. 

Optiline teleskoop BTA, mille peapeegli läbimõõt on 6 meetrit, paikneb Pastuhhovi mäe jalamile rajatud  peaobservatooriumis (merepinnast 2100 m kõrgusel). Samas asuvad ka kaks väiksema läbimõõduga teleskoopi. 

600-meetrise läbimõõduga ringantenniga raadioteleskoop RATAN-600 paikneb staniitsa Zelentšukskaja äärealal (üle merepinna 970 m).  

## Välislingid
*
*Observatooriumi koduleht
Merrick Garland

**Merrick Brian Garland** (sündinud 13. novembril 1952) on Ameerika Ühendriikide jurist,  alates 11. märtsist 2021 kuni 20. jaanuarini 2025 Ameerika Ühendriikide justiitsminister. 1997–2021 töötas ta Columbia ringkonna apellatsioonikohtu kohtunikuna. 

Märtsis 2016 soovis tollane president Barack Obama nimetada Garlandi ülemkohtu kohtunikuks, kuid Senati vabariiklik enamus keeldus tema kandidatuuri arutamisest. Antonin Scalia surma tõttu vabanenud ülemkohtu kohtuniku kohale nimetas järgmine president Donald Trump Neil Gorsuchi.

## Viited
André Martins

**André Renato Soares Martins** (sündinud 21. jaanuaril 1990 Santa Maria da Feiras) on Portugali jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Poola kõrgliiga klubis Varssavi Legia.

2003. aastal liitus ta Lissaboni Sportingu noorteakadeemiaga. Aastatel 2009–2011 mängis ta Sportingust laenul Portugali madalamate liigade klubides. Sportingu meeskonnas debüteeris ta Portugali kõrgliigas hooajal 2011–12. Esimese värava Portugali kõrgliigas lõi ta 15. septembril 2013 mängus Olhanense vastu.

Aastatel 2016–2018 mängis ta Kreeka kõrgliiga klubis PAE Olympiakós, kellega tuli hooajal 2016–17 Kreeka meistriks.

2018. aasta septembris liitus ta Legiaga. Hooaegadel 2019–20 ja 2020–21 on ta tulnud klubiga Poola meistriks.

Portugali jalgpallikoondises debüteeris Martins 14. augustil 2013 sõprusmängus Hollandi vastu. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Portugali olümpiavõistkonda.

## Saavutused
;Sporting
*Taça de Portugal: 2014–15
;Olympiakós
*Kreeka Super League: 2016–17
;Varssavi Legia
*Ekstraklasa: 2019–20, 2020-21
Fabian Reinhold von Vietinghoff

**Fabian Reinhold von Vietinghoff** (suri 1710 Riias) oli Liivimaa mõisnik ning Rootsi sõjaväelane (kapten).

Vietinghoffide suguvõsast pärit Fabian Reinhol von Vietinghoff sündis Vecmuiža (*Sussikas*), Mētaga (*Metack*), Ķēči (*Fossenberg*) ja Tūja mõisniku ning hilisema Liivimaa aadlilipkonna oobersti Ewold Johann von Vietinghoffi ja Anna Margaretha von Aderkasi pojana. Tema emapoolne vanaisa oli kindralmajor Fabian von Aderkas.

Alates oktoobrist 1689 kuni juulini 1698 teenis ta kapteni ja kompaniiülemana krahv Nils Bielke (1644–1716) jalaväerügemendis Pommeris.

Augustist 1698 kuni vähemalt aprillini 1700 teenis ta kapteni ja kompaniiülemana feldmarssal krahv Jürgen Mellini (1633–1713) jalaväerügemendis Pommeris. Läks 1701 erru.

13. juulil 1710 kinnitas oma pitseriga Liivimaa rüütelkonna truudusvande tsaar Peeter I-le. Suri samal aastal Riias koos abikaasaga katku.

Talle kuulusid Vecmuiža, Mētaga, Ķēči, Jaunburtnieki (*Sternhof*) ja Urga mõis (*Orgishof*).

Rootsi riigiarhiivis säilinud Fabian Reinhold von Vietinghoffi ja krahv Nils Bielke (1644–1716) kirjavahetuse ning munsterrollide põhjal on võimalik kindlaks teha Vietinghoffi asukoht mitmete aastate vältel:
*1689, Riia
*1692, Barth, Greifswald
*1693, Greifswald
*1694, Greifswald
*dateerimata, Anklam
*august 1698, Stettin

## Perekond

Fabian Reinhold von Vietinghoff oli abielus Ursula von Poorteniga (suri 1710 Riias katku), kes oli Tallinna asehalduri Matthias von Poorteni ja Anna Elisabeth von Helmerseni tütar. Abielust sündisid:
*Anna Margaretha von Vietinghoff (sünd. 1692), suri noorelt
*Christina Elisabeth von Vietinghoff (1696–1710)
*Erich Johann von Vietinghoff (1699–1761), Liivimaa ja Eestimaa Asjade Justiitskolleegiumi assessor, Saaremaa maapealik ning Vecmuiža, Adavere ja Jõepere mõisnik
*Johannes von Vietinghoff (sünd. 1699)
*Anna Helena von Vietinghoff (sünd. 1705), kes oli abielus Ozoli mõisniku ja Liivimaa maanõuniku vabahärra Gustav Reinhold von Mengdeniga (suri 1755)

## Esivanemad

## Viited
Lauri Mäesepp

**Lauri Mäesepp** (sündinud 29. mail 1992 Rakveres) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2011. aastal Rakvere Gümnaasiumi ja 2015. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (10. lend).

Ta asutas koos kursusekaaslastega 2014. aastal teatri Must Kast, kuid läks samal aastal tööle Endla teatrisse. Töötas kuni 2019. aastani Endlas näitlejana.

Alates 2020. aasta sügisest töötab ta Meremäe Koolis kehalise kasvatuse ja muusikaõpetajana.

## Rollid

### Endla Teater

* 2014 – „Testosteroon“ (Pähklimees)
* 2014 – „Kaunitar ja koletis“ (Koletis)
* 2015 – „Wether“ (Johann)
* 2015 – „Midagi tõelist“ (Brodie)
* 2015 – „Siin elavad inimesed“ (Shorty)
* 2015 – „Kangelapsed“ (Priit)
* 2015 – „Peeter Paan ja valge lind Wendy“ (Cecco)
* 2016 – „Pao-Pao. Kuldse Trio lood“ (Ingo, Mati ja Sepo)
* 2016 – „Öös on asju“ (Tähtis mees ja Raadiohääl)
* 2017 – „Säärane mulk ehk Sada vakka tangusoola“ (Männiku Märt)
* 2017 – „Et sa kaotaksid kõik“ (Peeter, Paul Gegelein)
* 2018 – „Doktor Dolittle“ (Hobune Brunhilde, Delfiin ja Alligaator Alli)
* 2018 – „Märter“ (Georg Hansen)
* 2018 – „Vedelvorst“ (Eedo, karjapoiss)
* 2018 – „DreamWorks“ (Laama John)

### Televisioon ja film

* 2010 –  (Paul)
* 2014 – Nullpunkt (õpilane)
* 2015 – Mustad lesed (meesametnik)
* 2015 – Kättemaksukontor (Jüri Somna)
* 2015, 2017 Vabad mehed (Kristo Kriis)
* 2018 – Lõbus perekond (poiss-sõber)
*2019 – Kättemaksukontor (Talis Vinkel)
* 2021 – Kennedy intsident (Lauri von Willebrand)
* 2021 – Naiste sõda (Laurenz von Willebrand)
* 2021 – Tulilind (piloot)

## Isiklikku
2018. aasta septembris tuli avalikuks Lauri Mäesepa ja Lenna Kuurmaa suhe. 2019. aasta jaanuaris paar kihlus. 2020. aasta novembris sündis neil poeg, kellele pandi nimeks Kusti. 2021. aasta juunis nad abiellusid. Paaril on 2 ühist poega. 

## Tunnustus
* 2024 – Setomaa valla ettevõtlusauhind (Obinitsa endisest koolkiriku hoonest ümber ehitatud Ilmaveere sündmus- ja majutuskeskuse loomise eest)

## Viited


## Välislingid

* Lauri Mäesepp Eesti Lavastuste Andmebaas
*  andmebaasis IMDb (inglise keeles)
Patriots.eu

**Identiteet ja Demokraatia** (lühend **ID**) on Euroopa rahvuslike, parempoolsete, parempopulistlike ja euroskeptiliste parteide liit, mis asutati 2014. aastal. Parteid on nimetatud nii parempoolseks kui ka paremäärmuslikuks.

## Parlamendifraktsioon

Nende Euroopa Parlamendi fraktsiooni eelkäija oli Rahvaste ja Vabaduse Euroopa, mis asendati 2019. aastal Identiteedi ja Demokraatia fraktsiooniga. See parlamendifraktsiooni keskendub oma sõnul töökohtade loomisele ja majanduskasvule, julgeoleku suurendamisele ja võitlusele ebaseadusliku sisserändega ning ELi bürokraatia vähendamisele.

2020. aasta seisuga oli nende fraktsioonis 76 saadikut (10,8% kõigist saadikutest). Eestist valitud saadikutest kuulub sinna Jaak Madison (EKRE).

## Viited
Pentagoni uforaport

**Pentagoni uforaport** on Ameerika Ühendriikide kaitseministeeriumi (teise nimega Pentagoni) koostatud ja avalikustatud 9-leheküljeline aruanne, mis annab ülevaate 16 aasta jooksul (novembrist 2004 kuni märtsini 2021) dokumenteeritud 144 ufojuhtumi kohta. Raportis on lühendi "UFO" (ingl *unidentified flying object*, tuvastamata lendav objekt) asemel kasutatud lühendit "UAP" (*unidentified aerial phenomena*, tuvastamata õhufenomen). Aruanne avalikustati 25. juunil 2021. 

143 õhufenomeni lõplik hinnang on "seletamatu" (*unexplained*). Üks UAP tuvastati kui tühjenenud meteoroloogiline õhupall.

## Juhtumid
Enamik vaadeldud õhufenomenidest segasid plaanijärgset sõjaväelist treeningut või muud sõjaväelist aktiivsust. 144 dokumenteeritud vaatlusest 80 on mitmete sensoritega jäädvustatud (sh radarid, infrapuna, elektrooptika, isesihtivad relvaotsijad), kaasa arvatud ka inimvaatlus. 11 aruandes on kirjeldatud olukordi, kus piloodid peaaegu põrkusid UAPga kokku.

### Arenenud tehnoloogia
18 juhtumis (esitatuna 21 aruandes) UAPd demonstreerisid ebatavalisi liikumismustreid või lennuomadusi. Osad UAPd püsisid statsionaarselt õhus, liikusid vastutuult, manööverdasid äkiliselt või liikusid suurtel kiirustel ilma nähtava tõukejõumehhanismita (näiteks reaktiivmootor, turbiinid). Osades juhtumites sõjaväe lennusüsteemid tuvastasid raadiolaineid, mis olid UAP märkamisega seotud.

## Järeldused
Raportis on toodud välja, et UAPd on selge oht lennundusele ja võimalik väljakutse Ameerika Ühendriikide riiklikule julgeolekule. 

## Ajalugu
2017. aastal lekitati internetti kolm Ameerika Ühendriikide mereväe videot, millel on näha tuvastamata õhusõidukeid. Lekitajad olid kaks endist kaitseministeeriumi töötajat Christopher Mellon ja Luis Elizondo, kes tahtsid valitsuse tähelepanu juhtida potentsiaalsele julgeolekuohule. Videote lekkimise järel astusid juhtumitega seotud piloodid komandör David Fravor, leitnant Ryan Graves ja leitnantkomandör Alex Dietrich aegamisi samuti avalikkuse ette, andes intervjuusid ja avalikke tunnistusi.

Aastal 2019 lekitati veel kaks mereväe videot ja kolm fotot. Igaühel neist on näha ebahariliku väljanägemise ja lennuvõimega õhusõidukeid.

Aprillis 2020 kinnitas Pentagon 2017. aastal lekkinud kolme video autentsust, seletamatust ja avalikustas need ka ise. Aprillis 2021 kinnitas Pentagon ka 2019. aastal jooksul lekkinud materjali autentsust, kuigi neid ise ei avalikustatud.

Aastate jooksul sagenenud lekked, nende autentsuse kinnitamine Pentagoni poolt ja asjaosaliste ülesastumised püüdsid avalikkuse tähelepanu. Detsembris 2020 esitas Ameerika Ühendriikide Kongress kaitseministeeriumile käsu 180 päeva jooksul koostada aruanne, mis käsitleb tundmatuid õhufenomene ja nende potentsiaalset ohtu Ameerika Ühendriikide julgeolekule. Aruanne avalikustati 25. juunil 2021.

## Vaata ka
* Pentagoni ufovideod

## Viited
Ogre Zilie Kalni looduspark

**Ogre Zilie Kalni looduspark** on kaitseala Lätis Vidzemes Ogre piirkonna Ogre linnas ja Tīnūži vallas. Looduspark asub Zilie kalni ('sinimäed') nime kandva oosi nõlvadel. Kaitseala loodi 2004. aastal, kaitsmaks sealse oosi okasmetsasid ja taimestikku.

Kaitsealale jääb kolm kaitstavat elupaigatüüpi. Valdava osa (68% kaitseala territooriumist) moodustavad okasmetsad oosidel või glatsiofluviaalsetel mõhnadel. Seal esinevad ka siirdesoo- ja rabametsad ning looduslikus seisundis rabad.

Kaitseala on valdavalt SIA "Rīgas meži" omandis, osa selle territooriumist kuulub ka Ogre piirkonna omavalitsusele. Eraomandis alasid kaitsealal pole.

Kaitsealale jääb Zilais kalnsi linnamägi, mis on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. See puhastati aastal 1907 metsast. Linnamäe pikkus on 60, laius 25 meetrit.  Seda piiravad loodest vall ja kraav, ülejäänud külgedel oli kaitseks mäe 37 meetri kõrgune nõlv. Arheoloogilisi leide mäelt leitud pole, ent oletatakse, et tegu on liivlaste linnusega. Aastal 1913 rajati mäele tuletõrje vaatlustorn, aastal 1934 aga suusahüppetorn, mis hiljem jäi kasutuseta.

Kaitseala kujunes juba 18. sajandi lõpus kuurortpiirkonnaks, sellal kui selle lääneosa oli 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses tsaariarmee harjutusväljakuks. Ala kujunes tähtsamaks kuurortvööndiks pärast Riia–Daugavpilsi raudtee valmimist.  Esimese maailmasõja ajal rajati kaitsealale tranšeed. Teise maailmasõja järel hakkas suuremat osa kaitsealast haldama Riia linn. Aastal 1959 rajati oosile 29,8 ha suurune Dubkalni kruusakarjäär. Kaitseala idaosa kasutas Läti NSV ajal harjutusväljakuna ka Punaarmee. Aastal 1999 moodustati Ikšķile linnavalitsuse eestvedamisel kaitseala lääneosas Ogre Zilie Kalni hoiuala.  Aastal 2013 avati pargis 30 meetri kõrgune vaatetorn.

Kaitseala maastikus on kesksel kohal Ogres Kangari nime kandev ooside süsteem. Tegemist on deltalise iseloomuga oosidega, kus sageli mitu oosiahelikku kõrvuti paiknemas. Sinna jäävad Zilie Kalni, Augstkalni, Lazdukalni, Grantskalni ja Ozolkalni oosid.

Looduskaitsealustest taimedest kasvavad seal palu-liivkann, vaevakask, nõmmnelk, mets-vareskold, sile tondipea, suur näär, kattekold, karukold, liiv-esparsett, mägi-piimputk, kahelehine käokeel, sinine kopsurohi, aas-karukell, palu-karukell ja alpi ristik. Varem on piirkonnast leitud ka niidu-kuremõõka ja jalgtarna.

Lindudest elavad kaitsealal jääkoskel, jõgitiir, laanepüü, musträhn, väike-kärbsenäpp ja nõmmelõoke. Selgrootutest elavad seal harilik viinamäetigu, must seenesultan, *Peltis grossa*, kevadpaabusilm, pääsusaba, puumurelane, *Laphria gibbosa* ja ruuge-küttkärbes. Varem on sealt leitud ka selliseid liike nagu *Nothorhina muricata*, vaablassikk, *Ceruchus chrysomelinus* ja apteegikaan.

Kaitsealal on probleemiks liig intensiivne inimtegevus, mille korraldamiseks on asutud sinna rajama radasid. Ka on sinna tunginud mitmed võõrliigid – tähk-toompihlakas, saarvaher ja kanada kuldvits, samuti levib seal antud piirkonnale võõras punane leeder.

## Viited

## Välislingid

* Kaitseala kaart
* Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (*läti keeles*)
Nové Strašecí

**Nové Strašecí** (saksa keeles *Neustraschitz*, ka *Neu Straschitz*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Rakovníki ringkonnas. Nové Strašecí asub Rakovníkist 13 km idakirdes, Kladnost umbes 15 km läänes ja Praha kesklinnast ligikaudu 38 km lääneloodes.

Asulat on esmamainitud 1334. aastal, linnaõigused sai Nové Strašecí 1503. aastal.

## Viited
Vilniuse linna omavalitsus

**Vilniuse linna omavalitsus** (leedu keeles *Vilniaus miesto savivaldybė*) on 1. järgu haldusüksus Leedus endise Vilniuse maakonna aladel. 

Omavalitsuses on 21 haldusüksust, selle pindala on 401 km2 ja elanike arv oli 2020. aastal 562 030 inimest.

Omavalitsus moodustati 1995. aastal Vilniuse linna kuulunud aladest. 1999. aastal liideti sellega seni Trakai rajooni kuulunud Grigiškėse linn ja selle ümbruskond. Omavalitsus koosneb järgmistest valdadest: Antakalnise, Fabijoniškėse, Grigiškėse, Justiniškėse, Karoliniškėse, Lazdynai, Naujamiestise, Naujininkai, Naujoji Vilnia, Paneriai, Pašilaičiai, Pilaitė, Rasose, Senamiestise, Šeškinė, Šnipiškėse, Žirmūnai, Žvėrynase, Verkiai, Vilkpėdė ja Viršuliškėse vald.

Suurim asula on halduskeskus Vilnius, mille koosseisus on kakskümmend valda omavalitsuse kahekümne ühest vallast. Teine tähtsam asula omavalitsuse territooriumil on veel Grigiškėse linn. 

Omavalitsuse territooriumile jäävad Pavilniai regionaalpark ja Verkiai regionaalpark ning Vilniuse linnuse kaitseala.

## Välislingid
* Vilniuse linna omavalitsuse koduleht
Otto Reinhold von Aderkas

**Otto Reinhold von Aderkas** (maeti 1707) oli Rootsi sõjaväelane (rittmeister) ja Eestimaa mõisnik.

Aderkaside suguvõsast põlvnenud Otto Reinhold von Aderkas sündis kindralmajor Fabian von Aderkasi (surnud 1683) ja Anna von Tiesenhauseni pojana.

Ta oli osaline 19. detsembril 1676 Tallinnas aset leidnud intsidendis, mille tagajärjel teda süüdistati kapten Heinrich Herzogi kolme poja solvamises ja haavamises, tänavavägivallas ning rahurikkumises.

Teenis 1678. aastal leitnandina Eestimaa aadlilipkonnas. 1690. aasta munsterrolli järgi teenis leitnandina aadlilipkonna Järva kompaniis ja 1695. aastal Läänemaa kompaniis. 1698. aastal oli samas rittmeister. Ajalooarhiivis on säilinud kindral Otto Vellingki 8. augustil 1700 allkirjastatud tunnistus kaptenleitnant Otto Reinhold von Aderkasi rittmeistriks ülendamise kohta.

Talle kuulusid Tagavere (*Tackfer*), Salajõe (*Sallajöggi*) ja Penijõe (*Pennijöggi*) mõis. Samuti maja Toompeal, mille isa kinkis talle 5. juulil 1679.

1694. aastal oli ta Lääne-Nigula kirikueestseisja.

Otto Reinhold von Aderkas maeti 29. detsembril 1707 Lääne-Nigula kirikusse.

## Perekond

Otto Reinhold von Aderkas oli abielus vabapreili Anna Margaretha von Lieveniga (suri sünnitusel 8. aprillil 1703, maeti 3. jaanuaril 1704 Lääne-Nigula kirikusse), kes oli kindralmajor vabahärra Reinhold von Lieveni (1621–1665) ja Anna Margaretha Zöge (maetud 1693) tütar. Abielust sündisid:
*Gertruda Elisabeth (1682–1744), oli abielus Padise mõisniku Reinhold von Rammiga (1665–1755)
*Karl Friedrich von Aderkas, Penijõe mõisnik, Rootsi sõjaväelane (rittmeister)
*Berend Otto von Aderkas (suri 1753), Salajõe mõisnik, Rootsi sõjaväelane (rittmeister)
*Agneta Helena von Aderkas (1694–1697)
*Georg Gustav von Aderkas (sünd. 1699), Tagavere ja Salajõe mõisnik, meeskohtunik
*Agneta Helena von Aderkas (sünd. 8. aprill 1703)

## Esivanemad

## Viited
Windows 11

**Windows 11** on Microsofti operatsioonisüsteem, mille eelkäija Microsoft Windowsi reas on Windows 10. See on mõeldud kasutamiseks nii personaalarvutites kui ka tahvelarvutites. Ametlikult teatati Windows 11 väljatulekust juunis 2021, levitama hakati seda sama aasta 5. oktoobrist.

Windows 11 kasutamiseks peab arvuti vastama järgmistele põhinõuetele:
* operatsioonisüsteemi uuele versiooni üleminekul peab arvutis töötama Windows 10;
* protsessor või süsteemikiip peab olema taktsagedusega vähemalt 1 gigaherts (GHz), vähemalt kahetuumaline ja 64-bitine;
* töömälu (RAM) maht vähemalt 4 gigabaiti (GB); 
* salvestusmälus vähemalt 64 GB vaba ruumi;
* süsteemi püsivara liides (UEFI, *Unified Extensible Firmware Interface*) toetab turvalist käivitust;
* emaplaadil peab olema usaldusväärse platvormi moodul (TPM, *Trusted Platform Module*), versioon 2.0;
* graafikakaardi draiver (WDDM, *Windows Display Driver Model*) DirectX 12 või uuem;
* kuvari diagonaal vähemalt 9” ja eraldusvõime vähemalt 720p.

## Viited
Kostelec nad Orlicí

**Kostelec nad Orlicí** (saksa keeles *Adlerkosteletz*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Rychnov nad Kněžnou ringkonnas. Kostelec nad Orlicí asub Rychnov nad Kněžnoust umbes 6,5 km edelas ja Hradec Královést ligi 29 km idakagus.

Kostelec nad Orlicí asub merepinnast 273 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1316. aastal, linnaõigused sai Kostelec nad Orlicí 1568. aastal.

## Viited
Pilaitė vald

**Pilaitė vald** (leedu keeles *Pilaitės seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse loodepoolses osas, kuhu kuuluvad Naujoji, Dvarykščiai, Kriaučiūnai, Padekaniškėse, Pilaitė, Platiniškėse, Salotė, Smalinė, Upytė, Gudeliai, Varnė, Plytinė ja Vilkeliškėse linnaosa. Valla pindala on 14 km². Aastal 2011 oli seal 21 178 elanikku.  

Vallamaja asub aadressil Vydūno g. 20, vallavanem on Albinas Šniras.
## Viited
Karoliniškėse vald

**Karoliniškėse vald** (leedu keeles *Karoliniškių seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse läänepoolses osas. Kogu valla territoorium on ühtlasi Vilniuse Karoliniškėse linnaosa. Valla pindala on 4 km². 2011. aastal oli seal 27 270 elanikku. 

Vallamaja asub aadressil Loretos Asanavičiūtės g. 20, vallavanem on (2022. aasta seisuga) Tomas Lilas.

## Karoliniškės

**Karoliniškės** (poola keeles *Karolinka*) on Vilniuse linnaosa. See piirneb lõunas Lazdynaiga, läänes Gudeliaiga, idas Žvėrynasega, põhjas aga Viršuliškėsega.

Haridust annavad kaks progümnaasiumi, kaks leedukeelset gümnaasiumi, poola- ja venekeelne gümnaasium ning valgevenekeelne keskkool. Linnaosas on raamatukogu.

Kohaliku pärimuse kohaselt asunud seal kunagi Karolinastele kuulunud mõis. Tegelikult asus seal Karolina kõrts, mille juurde XIX sajandi alguses kujunes kolmest elamust külake. Sajandi teisel poolel rajati sinna telliselööv. Lisaks asusid linnaosa aladel Šaltūnai, Raišiai, Raišeliai ja Gudeliai küla maad. Algul plaanitigi linnaosa nimeks panna Šaltūnai.

Küla kohale asuti rajama Vilniuse linnaosa 1971. aastal. 1981. aastal valmis Vilniuse teletorn. 1986. aastal hakati Karoliniškėse ja Lazdynai vahele rajama Muinasjutuparki. 

1991. aastal toimus piirkonnas Vilniuse veresaun. Kaheksa linnaosa tänavat kannavad selles sündmuses hukkunud isikute nime.

Karoliniškėse lääneosa jääb Karoliniškėse maastikukaitsealale. Seal asub Nerise kaldal Leedu kõrguselt teine paljand – Plikakalnise paljand kõrgusega 58 meetrit.

## Viited
Viršuliškėse vald

**Viršuliškėse vald** (leedu keeles *Viršuliškių seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse läänepoolses osas. Vald moodustab ühtlasi Vilniuse Viršuliškėse linnaosa. Valla pindala on 2,5 km². 2011. aastal oli seal 14 733 elanikku.  

Vallamaja asub aadressil Viršuliškių g. 53, vallavanem on Vladimiras Bieliauskas.

## Viršuliškės

Viršuliškės (poola keeles *Vierszuliszki*) on Vilniuse linnaosa. See piirneb lõunas Karoliniškėsega, läänes Pilaitėga, idas Šeškinega, loodes aga Justiniškėsega.

Haridust annavad poolakeelne progümnaasium, leedukeelne kool ja venekeelne keskkool. Linnaosas asub ka Rahvusvaheline õigus- ja majandusteaduste kõrgkool.

Viršuliškėse küla kohta on esimesed teated XVI sajandist. Suurem osa sellest liideti Vilniusega 1966. aastal. 1977. aastal hakati sinna rajama korterelamute piirkonda. Projekti autoriid olid Birutė Kasperavičienė ja J. Zinkevičius. 1996. aastal valmis sealne katoliku kirik. Kiriku juures on tulpkabel, millega mälestatakse Nõukogude võimu ohvreid. 

Linnaosas on kolm kalmistut. Seal asub Viršuliškėse küla kalmistu, lisaks jäävad sinna Sudervė kalmistu ja selle juutide matmispaigana kasutatav osa, kus mitmed hauad on muinsuskaitse all. Viršuliškėse kaguosa jääb Karoliniškėse maastikukaitsealale.

## Elanikkond

* 185 (1905)
* 311 (1931)
* 27 (1979)

* 16 (1989)
* 14 733 (2011)


## Viited
Justiniškėse vald

**Justiniškėse vald** (leedu keeles *Justiniškių seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse loodepoolses osas. Kogu valla territoorium on ühtlasi Vilniuse Justiniškėse (poola keeles *Justinówka*) linnaosa.

Valla pindala on 3 km². 2011. aastal oli seal 27 462 elanikku. 

Justiniškės piirneb linnaosadest kagus Viršuliškėsega, läänes Smalinėga, idas Šeškinėga, põhjas aga Pašilaičiaiga.

Hoonestuses domineerivad viie- ja üheksakorruselised korterelamud. Haridust annavad kaks progümnaasiumi, kaks algkooli, gümnaasium ja erakeskkool. Linnaosas on raamatukogu, teine sealne raamatukogu suleti 2012. aastal. Seal asub ka politseikomissariaadi noorteklubi. Loodeosas asub Justiniškėse kalmistu.

1931. aastal asus linnaosa kohal Justinuvka karjamõis, kus oli 45 elanikku. Hiljem asusid selle kohal Justiniškėse ja Lūžiai külad, mille alad liideti Vilniusega XX sajandi lõpus. Linnaosa projekt valmis aastal 1982. Suurem osa sealsetest ehitistest rajati 1990. aastatel.

## Juhtimine
Vallamaja asub aadressil Rygos g. 15. Vallavanem on Jurgita Kurminaitė-Želvienė.

Varem on vallavanemad olnud näiteks Algis Čaplikas (1990–1995), Kazimieras Šiaulys (2008–2009) ja Taurintas Rudys (2009–2013).

## Viited
Lazdynai vald

**Lazdynai vald** (leedu keeles *Lazdynų seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse läänepoolses osas, kuhu kuuluvad Lazdynai, Lazdynėliai, Miškiniai ja Bukčiai linnaosa. Valla pindala on 10 km². Aastal 2011 oli seal 31 097 elanikku.  

Vallamaja asub aadressil Erfurto g. 29, vallavanema on alates 2015. aastast Vytautas Kirsnys. 

## Viited
Žvėrynase vald

**Žvėrynase vald** (leedu keeles *Žvėryno seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse keskosas, kuhu kuuluvad Saltoniškėse ja Žvėrynase linnaosa. Valla pindala on 2,7 km². Aastal 2011 oli seal 11 079 elanikku. 

Vallamaja asub aadressil Sėlių g. 39, vallavanem on Saulė Kazlauskienė.
## Viited
Vilkpėdė vald

**Vilkpėdė vald** (leedu keeles *Vilkpėdės seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse läänepoolses osas, kuhu kuuluvad Žemieji Paneriai, Riovonysi, Vingise, Jankiškėse ja Vilkpėdė linnaosa. Valla pindala on 10 km². Aastal 2011 oli seal 21 346 elanikku.  

Vallamaja asub aadressil Savanorių pr. 49, vallavanem on Raimundas Rimašius.

## Viited
Paneriai vald

**Paneriai vald** (leedu keeles *Panerių seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse edelapoolses osas, kuhu kuuluvad linnaosadest Aukštieji Paneriai, Trakų Vokė, Daniliškės, Vaidotai, Pagiriai, Užukampis, Degeniai, Kazbėjai, Kulokiškės, Naujakiemis, Gariūnai, Metropolis, Jočionys, Mačiuliškės, Gureliai, Vaidegiai, Bališkės, Mūrinė Vokė, Guobos, Dobrovolė ja Liudvinavas. Valla pindala on 85  km². Aastal 2011 oli seal 7740 elanikku.  

Vallamaja asub aadressil Žalioji a. 3, vallavanem on Božena Macinkevič.

Paneriai vald asub maadel, mille Jogaila aastal 1390 Vilniuse kapiitlile annetas. 16. sajandil oli see hõredalt asustatud piirkond kanoonikute ja Vilniuse katedraali prelaatide valduses.

## Viited
Podbořany

**Podbořany** (saksa keeles *Podersam*) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Louny ringkonnas. Podbořany asub Lounyst umbes 32 km lääneedelas ja Ústí nad Labemist ligikaudu 66 km edelas.

Podbořanyt on esmamainitud 1369. aastal. Linnaõigused sai Podbořany 1575. aastal.

## Viited
Veselí nad Lužnicí

**Veselí nad Lužnicí** (saksa keeles *Wesseli an der Lainsitz*, varem *Frohenbruck an der Lainsitz*) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Tábori ringkonnas. Veselí nad Lužnicí asub Táborist umbes 25 km lõunas ja České Budějovicest ligikaudu 29 km kirdes.

Veselí nad Lužnicí asub merepinnast 407 meetri kõrgusel.

Veselí nad Lužnicít on esmamainitud 1259. aastal. Raudteeühenduse sai Veselí nad Lužnicí 1871. aastal ja kujunes seejärel oluliseks raudteesõlmeks. Linnaõigused sai Veselí nad Lužnicí 1908. aastal.

Veselí nad Lužnicís on sündinud Tšehhoslovakkia riigitegelane Lubomír Štrougal (1924–2023), kes oli aastatel 1959–1961 Tšehhoslovakkia põllumajandusminister, 1961–1965 Tšehhoslovakkia siseminister ja 1970–1988 Tšehhoslovakkia valitsuse esimees (sisuliselt peaminister).

## Viited
Šeškinė vald

**Šeškinė vald** (leedu keeles *Šeškinės seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse keskosas. Kogu valla territoorium on ühtlasi Vilniuse Šeškinė linnaosa. Valla pindala on 4,4 km². Aastal 2011 oli seal 29 548 elanikku. 

Vallamaja asub aadressil Šeškinės g. 30, vallavanema on Svajūnas Poškus.

## Šeškinė

**Šeškinė** (poola keeles *Szeszkinie*) on Vilniuse linnaosa. See piirneb lõunas Saltoniškėsega, edelas Viršuliškėsega, läänes Justiniškėsega, loodes Pašilaičiaiga, idas Šnipiškėse ja Baltupiaiga, põhjas aga Fabijoniškėsega.

Šeškinės asub Akropolise nime kandev kaubanduskeskus. Haridust annavad algkool, põhikool, venekeelne keskkool, progümnaasium ja kolm gümnaasiumi. Linnaosas on polikliinik ja raamatukogu (teine raamatukogu suleti aastal 2013). Seal asub aastal 1962 rajatud Saltoniškėse kalmistu.

Šeškinė ehk Šeškiniai nimelist paika on mainitud aastail 1390 ja 1545. See kuulus XVI–XIX sajandini Radziwillidele. Aastal 1865 elas külas kaksteist juuti. Aastal 1904 oli sealses külas 55 elanikku, aastal 1931 oli külas aga 169 elanikku. Teise maailmasõja järel moodustati seal kolhoos.

Küla liideti Vilniusega aastal 1955. Aastal 1977 asuti sinna rajama korterelamuid. Šeškinė idaossa ulatub parkmetsaga kaetud Šeškinė oos. Seal asub ka Šeškinė nõlvade geomorfoloogiline kaitseala. Linnaosa edelaosa jääb Karoliniškėse maastikukaitsealale.

Muinsuskaitse all on sealne kaubandus-teeninduskeskus, Balti keti tähis, Poola sõjaväe Vilniuse garnisoni Šnipiškėse laskemoonalaod ja mitmed Saltoniškėse kalmistu hauad.

## Viited
Joe Rodon

**Joseph Peter Rodon** (sündinud 22. oktoobril 1997 Swanseas) on Walesi jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Leeds United ja Walesi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Swansea City, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Hooaja 2017–18 teises pooles mängis ta laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Cheltenham Town. Swansea City meeskonnas debüteeris Rodon Inglismaa esiliigas hooajal 2018–19.

2020. aasta oktoobris siirdus ta 11 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliigaklubisse Tottenham Hotspur, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi 26. oktoobril 2020 mängus Burnley vastu. Hooajal 2022/23 oli ta Tottenham Hotspurist laenul Prantsusmaa kõrgliigaklubis Stade Rennais. 2023. aasta augustis läks ta laenule Leeds Unitedi.

Walesi jalgpallikoondises debüteeris Rodon 6. septembril 2019 EM-i valikmängus Aserbaidžaani vastu. Ta kuulus Walesi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Profiil Tottenham Hotspur F.C. kodulehel
Naujamiestise vald (Vilnius)

**Naujamiestise vald** (leedu keeles *Naujamiesčio seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse keskosas, kuhu kuuluvad Lukiškėse ja Naujamiestise linnaosa. Valla pindala on 4,8 km². 2011. aastal oli seal 23 232 elanikku ja 2020. aastal 32 289 elanikku.  

Vallamaja asub aadressil Odminių g. 3, vallavanem on Mantas Mikšta.

## Viited
Connor Roberts

**Connor Richard Jones Roberts** (sündinud 23. septembril 1995 Neathis) on Walesi jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Burnley ja Walesi jalgpallikoondises.

2004. aastal liitus ta Swansea City noorteakadeemiaga. Hooajal 2015–16 mängis ta laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Yeovil Town, hooajal 2016–17 Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Bristol Rovers ja hooaja 2017–18 esimeses pooles Inglismaa esiliiga klubis Middlesbrough. Swansea City meeskonnas debüteeris Roberts hooajal 2017–18 Inglismaa kõrgliigas. Klubi põhimeeskonnas mängis ta alates hooajast 2018–19. Hooajal 2020–21 valiti ta Swansea City hooaja parimaks mängijaks.

2021. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Burnleyga. Hooaegadel 2021/22 ja 2023/24 mängis ta Burnleyga Inglismaa kõrgliigas, kuigi hooaja 2302/24 teises pooles oli ta laenul Inglismaa esiliigaklubis Leeds United. Hooajal 2022/23 mängis ta Burnleyga Inglismaa esiliigas. Burnley tuli esiliiga võitjaks ning Roberts koos nelja teise Burnley mängijaga esiliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Walesi jalgpallikoondises debüteeris Roberts 2018. aasta märtsis mängus Uruguay vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 6. septembril UEFA Rahvuste Liiga mängus Iirimaa vastu. 2021. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus 16. juunil lõi ta värava Türgi vastu.

## Viited
Naujininkai vald

**Naujininkai vald** (leedu keeles *Naujininkų seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse lõunapoolses osas, kuhu kuuluvad linnaosadest Daškūnai, Klebniškės, Barkiškės, Baraškos, Mickūnai, Kelmija, Ąžuolijai, Burbiškės, Dilgynė, Kuzmiškės, Kirtimai, Naujininkai, Pakupečiai, Pupinė, Raisteliai, Salininkai ja Užusienis. Valla pindala on 41 km². Aastal 2011 oli seal 31 171 elanikku.  

Vallamaja asub aadressil Dariaus ir Girėno g. 11, vallavanem on Raimondas Lingys.

Valda jääb Vilniuse lennujaam.
## Viited
Světlá nad Sázavou

**Světlá nad Sázavou** (saksa keeles *Swietla ob der Sasau*) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Havlíčkův Brodi ringkonnas. Světlá nad Sázavou asub Sázava jõe ääres, Havlíčkův Brodist umbes 14 km lääneloodes ja Jihlavast ligi 33 km põhjaloodes.

Světlá nad Sázavou asub merepinnast 400 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1207. aastal. Světlá nad Sázavou sai alevi staatuse 1562. aastal ja linnaõigused 1855. aastal.

## Viited
Mihkel Kallaste

**Mihkel Kallaste** (sündinud 18. märtsil 1992 Kehtnas) on eesti näitleja.

Ta õppis aastatel 1999–2001 Kehtna Põhikoolis, 2001–2008 Kohila Gümnaasiumis ja 2008–2011 Noarootsi Gümnaasiumis.

Ta on lõpetanud 2015. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitleja erialal (teatrikunsti X lend).

Ta asutas koos kursusekaaslastega 2014. aastal teatri Must Kast.

## Välislingid

* Mihkel Kallaste Eesti Lavastuste Andmebaas
*  andmebaasis IMDb (inglise keeles)
Nejdek

**Nejdek** (saksa keeles *Neudek*) on linn Tšehhis Karlovy Vary maakonnas Karlovy Vary ringkonnas. Nejdek asub Saksamaa piirist umbes 8,5 km kaugusel ja Karlovy Varyst ligikaudu 14 km loodes.

Nejdek asub Maagimäestikus 568 meetri kõrgusel merepinnast.

Tõenäoliselt asutati Nejdek 1250. aasta paiku tinakaevurite asulana. Ürikutes on Nejdekit esmamainitud 1340. aastal. 

## Viited
Červený Kostelec

**Červený Kostelec** (saksa keeles *Rothkosteletz*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Náchodi ringkonnas. Červený Kostelec asub Poola piirist ligi 8,5 km kaugusel, Náchodist umbes 9 km loodes ja Hradec Královést 35 km põhjakirdes.

Červený Kostelec asub merepinnast 414 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1362. aastal. Asula algne nimi oli **Kostelec**, Červený Kosteleciks nimetati see 1876. aastal. Raudteeühenduse sai asula 1858. aastal ja linnaõigused 1867. aastal.

## Viited
Albrecht Christoph Finck von Finckenstein

**Albrecht Christoph Finck von Finckenstein** (suri oktoobris 1660 Saberaus, Ida-Preisimaal) oli Brandenburgi aadlik, õukondlane ja ametnik.

Finck von Finckensteinide suguvõsast põlvenud Albrecht Christoph Finck von Finckenstein sündis Albrecht Finck von Finckensteini ja Katharina von Rautteri (1588–1615) pojana.

Oli Brandenburgi kuurvürsti Friedrich Wilhelmi (1620–1688) kammerjunkur.

Ta oli Neidenburgi ja Soldau ametkondade administraator (*amtsverwalter*) ning Hasenbergi pärushärra.

Suri oktoobris 1660 Saberaus (poola *Zaborowo*) katku.

## Perekond
Albrecht Christophi esimene abikaasa oli Katharina Hedwig von Halle (1605–1649), kes oli Reinhold von Halle (1572–1635) ja Margaretha Dorothea von Röbeli tütar. Abielust sündisid:
*Barbara Finck von Finckenstein (30. oktoober 1635 Hebersdorf – 12. november 1682 Riia), oli abielus Liivimaa maamarssali ja kindralmajori Gustav von Mengdeniga (1627–1688)
*Juliane Charlotte Finck von Finckenstein (15. veebruar 1640 Doberschau-Gaußig – 28. märts 1693 Schönberg), oli abielus oma sugulase krahv Ernst Christoph Finck von Finckensteiniga (1633–1717)
*Christoph Reinhold Finck von Finckenstein

Albrecht Christoph Finck von Finckensteini teine abikaasa oli Charlotte Catharina von Obentraut (suri 1663), kes oli Konrad Nikolaus von Obentrauti ja Amalie Katharina von Geispitzheimi tütar. Abielust sündisid:
*Krahv Albrecht Konrad Finck von Finckenstein (1660–1735), Preisi feldmarssal, Pillau komandant, kroonprints Friedrichi õpetaja

Albrecht Christoph Finck von Finckenstein on oma tütre Juliane Charlotte kaudu teiste seas ka Walesi prints Charlesi, belglaste kuningas Philippe I, Luksemburgi suurhertsog Henri, Taani kuninganna Margrethe II, Madalmaade kuningas Willem-Alexanderi, Rootsi kuningas Carl XVI Gustafi ja Norra kuningas Harald V esivanem.

## Viited
Elmayonesa

**Elmayonesa**, kodanikunimega **Nicolas Hugo Behler Calzetta**, on Eestis tegutsenud Argentina laulja.

Laulja oli Eestis tegev aastatel 2010–2012.

Elmayonesa on osalenud 2011. aastal Eesti Laulu võistlusel.

## Looming
*"Liigutage peput" – 2010
*"Eesti suvehitt" – 2010
*"Kes ei tantsi on politsei" – 2011
*"Eesti kuninganna" – 2011
*"Kui ma oleksin president" – 2012
Pašilaičiai vald

**Pašilaičiai vald** (leedu keeles *Pašilaičių seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse loodepoolses osas, kuhu kuuluvad Pavilionysi, Gineitiškėse, Tarandė ja Pašilaičiai linnaosa. Valla pindala on 8 km². Aastal 2011 oli seal 33 056 elanikku.  

Vallamaja asub aadressil Žemynos g. 1, vallavanem on Ramunė Poliakovienė.
## Viited
Fabijoniškėse vald

**Fabijoniškėse vald** (leedu keeles *Fabijoniškių seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse loodepoolses osas. Suurema osa valla territooriumist võtab enda alla Fabijoniškėse linnaosa, sinna jäävad ka Pavilionysi ja Bajorai linnaosa. Valla pindala on 4 km². Aastal 2011 oli seal 39 759 elanikku.  

Vallamaja asub aadressil S. Stanevičiaus g. 24, vallavanem on Jonas Novikevičius.
## Viited
Šnipiškėse vald

**Šnipiškėse vald** (leedu keeles *Šnipiškių seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse keskosas. Valla pindala on 3 km². Aastal 2011 oli seal 15 342 elanikku.  

Valla territoorium moodustab ühtlasi Vilniuse Šnipiškėse linnaosa ning sinna linnaossa kuuluvad Skansenase ja Piromontase asum. 

Vallamaja asub aadressil Konstitucijos pr. 3. Vallavanem on Taurintas Rudys.

## Šnipiškėse linnaosa
Šnipiškės (poola keeles *Śnipiszki*) on Vilniuse linnaosa. See piirneb põhjas Baltupiaiga, idas Žirmūnaiga, läänes Saltoniškėsega, loodes Šeškinėga, edelas üle Nerise Lukiškėsega ja lõunas Vilniuse vanalinnaga. Linnaossa jäävad Skansenase ja Piromontase asum.

Linnaosa nimi tuleneb Vilniuse kaupmehe Povilas Šnipka nimest, kellele Vytautas Nerise jõe ääres suure maavalduse eraldas. 

Šnipiškėses asuvad aastal 1709 valminud katoliku kirik, rahvusgalerii, ülikooli haigla, seal asuv ka Vilniuse linna omavalitsuse hoone. 

Linnaossa ulatub Šeškinė nõlvade geomorfoloogiline kaitseala.

Šnipiškėse lõunaosa on muinsuskaitse all olev piirkond. Muinsuskaitse all on veel Poola sõjaväe Vilniuse garnisoni Šnipiškėse laskemoonalaod, üles Nerise viiv sild, skulptuur Sutartinė, Šiluminė elektrijaama hoone, jesuiitide kloostri hoonetekompleks koos sealse Peaingel Rafaeli kirikuga, Peaingel Rafaeli kiriku kalmistu, Hilarijus Raduškevičiuse loss ja kolm vana elumaja. 

## Ajalugu
Šnipiškėse nimelist paika on esmamainitud XVI sajandil. Aastal 1436 lasi Zygmunt I üle Nerise rajada kivist sammastele toetuva ja kivist väravahoonega puitsilla. Toona kujunes Šnipiškės ka Vilniuse eeslinnaks.

XVI sajandi teisel poolel kuulus sealne maa Mikalojus Astikasele, sajandi lõpus omandas selle Eustachy Wołłowicz. Hiljem kuulus see Vilniuse piiskopile Valerijonas Protasevičiusele, Ogińskitele ja Sapiehadele. Aastal 16697 annetas Jan Kazimierz Sapieha sealse maa jesuiitidele.

XIX sajandi lõpus rajati sealsed elamupiirkonnad Skansenas ja Piromontas. Aastal 1905 oli Šnipiškėse eeslinnas 302 elanikku. 

## Pilte

Šnipiškės_1.JPG|Vaade linnaosale
Vilnius New City Center from the White Bridge (2013).jpg|Kõrghooned
Šnipiškės 3.jpg|Uushoonestus
Vilnius_-_Planetarium.jpg|Planetaarium
Church_of_the_St_Raphael_the_Archangel_in_Vilnius12.jpg|Peaingel Rafaeli kirik
Raduszkiewicz House in Vilnius3.jpg|Raduškevičiuse loss


## Viited
Kyjov

**Kyjov** (saksa keeles *Gaya*, varem ka *Geyen*) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Hodoníni ringkonnas. Kyjov asub Slovakkia piirist natuke rohkem kui 15 km kaugusel, Hodonínist ligi 18 km põhjas ja Brnost umbes 44 km kagus.

Kyjovit on esmamainitud 1126. aastal. Kuni 1539. aastani kuulus Kyjov Olomouci lähedal asuvale Hradisko kloostrile. Aleviks on Kyjovit esmakordselt nimetatud 1201. aastal. Linnaõigused sai Kyjov 1515. aastal, kuningalinnaks sai 1548. aastal.

## Sõpruslinnad
* Biograd na Moru, Horvaatia
* Hollabrunn, Austria
* Lutsk, Ukraina
* Prizren, Kosovo
* Seravezza, Itaalia
* Yvetot, Prantsusmaa

## Viited
Veselí nad Moravou

**Veselí nad Moravou** (saksa keeles *Wessely an der March*) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Hodoníni ringkonnas. Veselí nad Moravou asub Slovakkia piirist 12 km kaugusel, Hodonínist ligi 22 km kirdes ja Brnost 63 km idakagus.

Veselí nad Moravoud on esmamainitud 1261. aastal. Linnaks on Veselí nad Moravoud ürikutes esimest korda nimetatud 1397. aastal.

Veselí nad Moravou vanalinn on alates 22. septembrist 1995 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Raadio V6

**Raadio V6** oli Eestis kunagine Rock-raadio kus lasti peamiselt muusikat. Alustas tegevust 1999 ja tegutses kuni 2002 aastani, mil tuli nimemuutus ja raadio sai nimeks Radio Mania. Kuuldavus levis peamiselt Harjumaal. Kõllid ning Tiku ja Taku anekdoodid olid üpris sagedased.

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend
Zábřeh

**Zábřeh** (saksa keeles *Hohenstadt an der March*) on linn Tšehhis Olomouci maakonnas Šumperki ringkonnas. Zábřeh asub Šumperkist ligi 12 km lõunaedelas ja Olomoucist umbes 53 km põhjaloodes.

Zábřehit on esmamainitud 1254. aastal. Linnaks on Zábřehit ürikutes esimest korda nimetatud 1278. aastal.

## Viited
Pelhřimov

**Pelhřimov** (saksa keeles *Pilgrams*) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas, Pelhřimovi ringkonna halduskeskus. Pelhřimov asub Jihlavast ligikaudu 26 km läänes.

Asula on rajatud 13. sajandi esimesel poolel. 15. sajandil oli Pelhřimov üks hussiitliku liikumise keskuseid. 1596. aastal sai Pelhřimov kuningalinna staatuse. Linn sai rängalt kannatada 1646. ja 1766. aastal toimunud tulekahjude tagajärjel.

Pelhřimovi vanalinn on alates 15. septembrist 1969 ajalooline linnakaitsereservaat.

## Viited
Aleksei Gromov

**Aleksei Gromov** (vene keeles Алексей Алексеевич Громов *Aleksei Aleksejevitš Gromov*; sündinud 31. mail 1960 Zagorskis (praegune Sergijev Possad)) on Venemaa kõrgem riigiametnik, Venemaa Presidendi Administratsiooni juhataja asetäitja.

## Elukäik ja tegevus
Ta lõpetas 1982. aastal Moskva Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna, olles õpingutel keskendunud lõuna- ja lääneslaavlaste ajaloole, ning asus tööle NSV Liidu Välisministeeriumisse. 

Aastatel 1982–1985 oli ta NSV Liidu peakonsulaadi sekretär Karlovy Varys Tšehhoslovakkias; 1985–1988 Nõukogude suursaatkonna atašee Prahas; 1988–1991 NSV Liidu välisministri asetäitja, sekretariaadi kolmas ja teine sekretär. Aastatel 1991–1992 oli ta Venemaa välisministeeriumi peasekretariaadi esimene sekretär. Aastatel 1992–1993 oli ta Venemaa Bratislava peakonsulaadi konsul Slovakkias, 1993–1996 Venemaa suursaatkonna nõunik Bratislavas. 

Alates 1996. aastast oli ta tööl Venemaa presidendi administratsioonis: 1996–2000 Venemaa presidendi pressitalituse juhataja, 2000–2008 Venemaa presidendi pressiatašee, 2008–2012 Venemaa presidendi administratsiooni juhataja teine asetäitja, alates 21. maist 2012 esimene asetäitja.

Teda peetakse üheks lähimaks isikuks Venemaa presidendile Vladimir Putinile ja Venemaa Föderatsiooni meedia "tõeliseks peremeheks".

## Sanktsioonid
Seoses Krimmi annekteerimise pooldamisega kehtestasid Ameerika Ühendriigid talle 20. märtsil 2014 viisa- ja majandussanktsioonid. 12. mail 2014 kehtestas talle sanktsioonid Euroopa Liit: tal on keelatud liitu kuuluvatesse riikidesse sisenemine ja tema seal olevad varad külmutati.

## Viited
Sachsenburg

**Sachsenburg** on turulinn Austria Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.

Omavalitsusala on piki Drava jõe orgu, kus see siseneb Lurnfeldi tasandikule Kõrg-Tauerni mäestiku Kreuzecki rühma (põhjas) ja Gailtali Alpide (lõunas) vahel. Omavalitsuse osad on Sachsenburg ja Obergottesfeld.

## Ajalugu

Nime päritolu on ebamäärane: sidet kaugelasuva keskaegse Saksimaa hertsogiriigiga pole kunagi tõestatud; kuid tõenäoliselt 16. sajandil välja antud vapil on näha *Saxe*, omamoodi pann, mida kasutati varem Kõrg-Tauerni mäestikus kullaotsimiseks. Drava oru strateegiliselt olulist kitsaskohta (*Sachsenburger Klause*) valvati tõenäoliselt juba Rooma ajal, kui ala oli osa *[[Noricum]]i* provintsist.

Kahte jõeäärset läbipääsu blokeerivat kindlust on esmamainitud 1213. aasta dokumendis. Sachsenburgi on 1292. aastal dokumenteeritud Salzburgi peapiiskoppide halduskohana, kes omasid Kärnteni hertsogkonnas suuri valdusi. Salzburgi kantsina oli see okkaks tagumikus nii Kärnteni hertsogitele kui ka Görzi krahvidele Lienzis, seetõttu sageli nende vägede rünnaku all. 1252. aastal piiras Görzi krahv Meinhard III koos oma äia Tirooli krahvi Albert IV-ga kantsi, kuid tulutult. Salzburgi peapiiskopid andsid asulale 1326. aastal turuõiguse ning rajasid ka kaitsevallid ja linnamüürid.

Salzburgi valdused mediatiseeriti alles 1803. aastal. Kindlustused lammutati 1813. aastal, kui Ülem-Kärnten moodustas Prantsusmaa poolt okupeeritud Illüüria provintside põhjapoolse osa. 1848. aasta revolutsioonide ajal kuulutasid mitmed kodanikud 20. märtsil välja iseseisva "Sachsenburgi vabariigi", kuid Austria sõjavägi surus nad kohe maha. Sachsenburgi omavalitsus loodi 1850. aastal, see ühendati koos Möllbrücke ja Pusarnitziga Lurnfeldi turulinnaks, kuid saavutas 1992. aastal iseseisvuse.

## Sõpruslinnad

* Spilimbergo, Itaalia 
* Sachsenburg, Frankenberg (Saksimaa), Saksamaa

## Viited
Antakalnise vald

**Antakalnise vald** (leedu keeles *Antakalnio seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse põhjapoolses osas, kuhu kuuluvad linnaosadest Lyglaukiai, Aukštagiris, Gvazdikai, Aukštieji Karačiūnai, Antakalnis, Antaviliai, Baniškės, Didieji Pupojai, Dvarčionys, Galgiai, Kalnai, Kairėnai, Liepynė, Mažieji Pupojai, Meiriškės, Mileišiškės, Pečiukai, Pylimėliai, Sapieginė, Saulėtekis, Smėlynė, Šilas, Šilėnai, Turniškės, Vaguva, Valakampiai, Veržuva, Aukštoji Veržuva, Žemoji Veržuva, Vinciūniškės, Vismalai, Vismaliukai, Vyriai ja Žemieji Karačiūnai. Valla pindala on 77 km². Aastal 2011 oli seal 38 940 elanikku.  

Tegemist on pindalalt suurima Vilniuse vallaga.

Vallamaja asub aadressil Antakalnio g. 17. Alates 2021. aastast on vallavanem Mantas Ilgūnas.

## Viited
Naujoji Vilnia vald

**Naujoji Vilnia vald** (leedu keeles *Naujosios Vilnios seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse idapoolses osas, kuhu kuuluvad linnaosadest Didieji Karklėnai, Juodasis Kelias, Kalnėnai, Aukštasis Pavilnys, Guriai, Kučkuriškės, Leoniškės, Naujoji Vilnia, Nemėžis, Pūčkoriai, Rokantiškės, Strielčiukai, Žemasis Pavilnys ja Tuputiškės. Valla pindala on 39 km². Aastal 2011 oli seal 31 933 elanikku.  

Vallamaja asub aadressil Gerovės g. 1, 2023. aasta seisuga on vallavanem Jurijus Gridiuško.

## Viited
Verkiai vald

**Verkiai vald** (leedu keeles *Verkių seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse põhjapoolses osas, kuhu kuuluvad linnaosadest Šilinė, Babiniai, Balsiai, Baltupiai, Bireliai, Didieji Gulbinai, Bajorai, Dvarykščiai, Gulbinėliai, Jeruzalė, Kalvarijos, Krakiškės, Krempliai, Kryžiokai, Mažieji Gulbinai, Naujaneriai, Naujieji Verkiai, Ožkiniai, Pagubė, Prašiškės, Sakališkės, Santariškės, Skersinė, Staviškės, Trinapolis, Turniškės, Ustronė, Verkiai, Verkių Riešė ja Visoriai. Valla pindala on 56 km². Aastal 2011 oli seal 42 179 elanikku.  

Vallamaja asub aadressil Kalvarijų g. 156, vallavanem on Rasius Virbalas.
## Viited
Žirmūnai vald

**Žirmūnai vald** (leedu keeles *Žirmūnų seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse põhjaosas. Valla pindala on 8,5 km².

Kogu valla territoorium on ühtlasi Vilniuse Žirmūnai linnaosa. Linnaosas on Tuskulėnai ja Šiaurės miestelise asumid.

Aastal 2011 oli seal 44 079 elanikku. Tegemist on kõige rahvarohkema Vilniuse koosseisu kuuluva vallaga.

Vallamaja asub aadressil Žirmūnų g. 143. Vallavanem on Ona Suncovienė.

## Žirmūnai linnaosa
Žirmūnai (poola keeles *Żyrmuny*) on Vilniuse linnaosa. See piirneb loodes Trinapolisega, läänes Šnipiškėse ja Baltupiaiga, lõunas üle Nerise Vilniuse vanalinnaga, põhjas samamoodi Valakampiaiga, idas aga asub jõe teisel kaldal Antakalnis. Linnaossa jäävad Tuskulėnai ja Šiaurės miestelise asumid.

Žirmūnai põhjapoolsem osa jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see ka Kalvarijose ajaloolisel kaitsealal.

Linnaosa nimi tuleneb Žirmūnai tänava nimest, mida on kaartidel kujutatud juba XVI sajandil ja XVII sajandil. Kohalikud poolakad kutsusid aga piirkonda Łosiówkaks. See nimi tulenes tsaariarmee kindrali Aleksandr Lossevi nimest. 

Žirmūnai lõunaosa on muinsuskaitse all olev piirkond, põhjaosa ulatub Kalvarijose kompleksi aladele. Muinsuskaitse all on veel Žirmūnai sild, Šnipiškėse juudi kalmistu asupaik, Vilniuse kontserdi- ja spordihoone, VRM-i kultuuri- ja spordihoone, endine kino Tėvynė hoone, Tuskulėnai mõisa hoonetekompleks ja maja aadressil Šeimyniškių g. 30. 

### Ajalugu
Žirmūnai aladel asus varem neli küla - Leoniškės, Kazliškės, Šeimyniškės ja Pašeimyniškės. Leoniškės, Kazliškės ja Pašeimyniškės kadusid kaardilt XVIII sajandil, Šeimyniškės eksisteeris aga XIX sajandi lõpuaastateni. Šeimyniškėses asus XVIII sajandini Derevnictva või Horodnictva riigimõis, mille asutas tõenäoliselt Zygmunt II August. Mõis oli sisuliselt Vilniuse linnuse ülalpidajaks. Mõisa talupoegade kohta kasutati nimetust *šeimyniški*, millest tulenes siis ka küla nimi. XVII sajandil läks mõis eraomandisse, kuuludes Pacidele, Wołłowiczidele, Rudaminadele ja Tiesenhausenitele.

XX sajandi keskpaigani olid sealsed alad Vilniuse hõredalt asustatud äärelinnaks. Seal elasid töölised, hooned olid lihtsad puithooned. Aastal 1962 kavandati sinna paneelelamute piirkond. Ehitustööd algasid aastal 1965.

## Pilte

Zirmunai evening1.jpg|Žirmūnai
JewishCemeteryVilnius.jpg|Juudi kalmistu aastal 1922
CinemaTevyne01.JPG|Kino Tėvynė
Zirmunai district.jpg|Uushoonestus
Žalgiris-Stadion.jpg|Žalgirise staadion


## Viited
Senamiestise vald

**Senamiestise vald** (leedu keeles *Senamiesčio seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse keskosas, kuhu kuuluvad linnaosadest Rasų kolonija, Užupis, Paupys ja Vilniuse vanalinn. Valla pindala on 4,5 km². 2011. aastal oli seal 19 447 elanikku.  

Vallamaja asub aadressil Odminių g. 3, vallavanem on Irena Paukštytė. 
## Viited