open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Banská Bystrica

**Banská Bystrica** (saksa keeles: *Neusohl*, ungari keeles: *Besztercebánya*) on linn Slovakkias, Banská Bystrica maakonna ja Banská Bystrica ringkonna keskus. Banská Bystrica on elanike arvult kuues linn Slovakkias. Asub Hroni jõe orus. Linn paikneb Slovakkia keskosas, umbes 200 kilomeetrit riigi pealinnast Bratislavast kirdes. Linn on Kesk-Slovakkia majandus-, haldus- ja kultuurikeskus. 

## Rahvastik

98% linna elanikest on slovakid. Järgmised suuremad rahvusrühmad on ungarlased, rumeenlased ja tšehhid. 

Linna elanikest 97% emakeel on slovakkia keel. 

## Ajalugu

* 1255. aastal sai Banská Bystrica linnaõigused.
* 1873. avati raudteeliin Banská Bystrica ja Zvoleni linna vahel.
* 29. augustil 1944 toimus Banská Bystricas rahvuslik ülestõus sakslaste vastu.
* 26. märtsil 1945 vabastas Dăscălescu Rumeenia 4. armee Banská Bystrica.

## Majandus
Enne 20. sajandit oli linna peamiseks majandusharuks vasekaevandamine. Kui linna maavarad olid 20. sajandiks praktiliselt ammendatud, on Banská Bystricast saanud tekstiili, paberi, metalltoodete ja tsemendi tootmise tööstuskeskus. 21. sajandi alguses on linna jaoks suurenenud turismi majanduslik tähtsus. Linnast on saanud populaarne suve- ja talvekuurort. Linna lähedus Alam-Tatra mägedele muudab selle matkajatele ja suusatajatele ligitõmbavaks.

## Transport
Linna viib hea maanteevõrk. Linna saab jõuda nii auto, bussi kui rongiga. Linna läbib Euroopa maantee E77. 

Linnasisene ühistransport on korraldatud bussi- ja trolliliinidega ning taksoteenuse osutamisega.

## Meditsiin
Linnas on F. D. Roosvelti Ülikooli haigla ja Lastehaigla. 

**F. D. Roosvelti Ülikooli haigla** loodi 1991. aastal. Selles haiglas raviti enam kui kahe nädala jooksul ka Slovakkia peaministrit Robert Ficot pärast talle 15. mail 2024 tehtud atentaati.

Lastehaigla avati 2014. aastal.

## Vaatamisväärsused

* **Kellatorn** – kesklinnas paikneva kellatorni ehitust alustati 1552. aastal. Torn hävis suures osas 1761. aasta tulekahjus. Pärast seda on torni on korduvalt renoveeritud. 
* **Slovakkia Rahvusliku Ülestõusu muuseum** – muuseum paikneb arhitektuuriliselt huvitavas majas, mis ehitati 1969. aastal. 
* **Banska Bystrica linnakindlustused** – 13. sajandil pärit linnakindlustustes on II maailmasõja muuseum.

## Viited

## Välislingid

* Banská Bystrica koduleht
Cácerese provints

**Cácerese provints** on 2. järgu haldusüksus (provints) Hispaanias Extremadura autonoomses piirkonnas.

Cácerese provints on jagatud järgmisteks maakondadeks:
* Campo de Arañuelo maakond
* El Campo de Trujillo maakond
* La Hoya de Coria maakond
* La Hurdese maakond
* La Sierra de Montáncheze maakond
* La Sierra de Gata maakond
* La Tierra de Alcántara maakond
* La Tierra de Cácerese maakond
* La Tierra de Plasenca maakond
* El Valle del Jerse maakond
* La Vera maakond
* Las Villuercase maakond

## Kliima

Cácerese aasta keskmine temperatuur on +16,0 °C, jaanuaris +8,3 °C, augustis +25,6 °C.

Aastas sajab keskmiselt 487 mm, sealhulgas jaanuaris 56 mm ja augustis 6 mm sademeid.

## Viited
Taupo järv

**Taupo järv** (kirjutatakse ka Taupō; maoori: *Taupō-nui-a-Tia* või *Taupōmoana*) on kraatrijärv Uus-Meremaa Põhjasaarel Waikato piirkonnas

See asub Taupo vulkaani kaldeeras. Järv on andnud nime Taupo linnale, mis asub järve kirdekaldal. Järve pindala on 616 ruutkilomeetrit, millega see on pindalalt Uus-Meremaa suurim järv. Järve suurim sügavus on 186 meetrit.
Jüri Toit

**Jüri Toit** (sündinud 18. märtsil 1957) on eesti õpetaja ja koolijuht.

Ta on olnud Jõgeva Ühisgümnaasiumi direktor ja õpetaja. Aastatel 2013–2016 oli ta Vara Põhikooli direktor ja seejärel alates 2016. aastast Oskar Lutsu Palamuse Gümnaasiumi õppealajuhataja. 

## Välislingid
*https://tartu.postimees.ee/1073066/koolijuhi-valimine-lohestas-jogeva
*https://www.vooremaa.ee/lutsu-koolis-on-palju-uudiseid/
*https://www.reform.ee/kov-valimised-2017/kandidaat/juri-toit
Hando Kruuv

**Hando Kruuv** (sündinud 13. mail 1937 Tartus) on eesti sportlane, sporditegelane ja leiutaja (leiutas kahekohalise hiirelõksu).

Hando Kruuvile kuulub Eesti vanim puulaev Tempo, mille tema sünni puhul ehitas tema isa, Tartu lodjameister August Kruuv.

## Poliitiline tegevus
Ta kandideeris Riigikogu valimistel aastatel 1992 (sai 82 häält) ja 1999 (sai 40 häält). 

Ta oli Põllumeeste Kogu juhatuse liige (erakonna liige alates 25. juulist 1997).

Ta on nn Nõmme valitsuse liige alates 1992.a.

## Tunnustus
*Emajõe Lodjaseltsi auliige

## Isiklikku
Tema isa oli laevandusettevõtja August Kruuv.

Tema tütar on purjetaja ja meditsiinitegelane Krista Kruuv.

## Kirjandus
* Veesuusatajate mured Eestis ja saksa eriajakirja harimatus. Võitleja, detsember 1963, nr. 12, lk. 3

## Välislingid
*Eesti NSV 1. esivõistlused veemotospordis. Tartu, 3–4. august 1957
* Tiksoja mets – KGB kuritegude tumm tunnistaja
* KGB ahvatles Hando Kruuvi tapma Karl Vainot
* Võrtsjärve regatt kestab põlvest põlve
* Kuidas me Tartu 23. augustil 1990 Leninist vabastasime (arhiiviversioon)
* Lähme külla: Hando Kruuv
* Külas Tartu Da Vincil Hando Kruuvil
* Hando Kruuv 80 13 05 2017
Antoine de Saint-Exupéry

**Antoine Marie Roger de Saint-Exupéry** [antu'an mar'i rož'e(r) dö sää(n)teksüper'i] (29. juunil 1900, Lyon, Prantsusmaa – 31. juuli 1944) oli prantsuse kirjanik ja lendur.

Ta sai maailmakuulsaks oma romaanilaadsete jutustuste ja mõtisklustega. Tähtsamad neist: "Lõunapost" (1928), "Öine lend" (1931), "Tuul, liiv ja tähed" (1939), "Lend Arrasse" (1942). Aasta enne surma kirjutas ta kujunditerohke muinasjutu "Väike prints" (1943). 

Tema teiste raamatute hulka kuuluvad mõtiskluste kogu "Liivade tarkus" (avaldatud postuumselt 1948. aastal) ning kaks raamatut lennundusest. 

Saint-Exupéry teosed tuginevad peaaegu alati autori elukogemustele ja on lahutamatult seotud kirjaniku tõelise kire ja kutsumusega – lendamisega. 

Ta hukkus, kui ta lennuk luurelennul merre kukkus. Märtsis 2008 väitis 88-aastane endine Saksa õhujõudude (Luftwaffe) lendur Horst Rippert end olevat allatulistaja.  

Saint-Exupéry järgi on nimetatud Lyoni rahvusvaheline lennujaam ja asteroid 2578 Saint-Exupéry. Väikese printsi järgi on nime saanud asteroidikuu Petit-Prince.

## Tunnustus
*1943 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks

## Teosed eesti keeles
* "Inimeste maa". Tõlkinud Maria Hange, Loomingu Raamatukogu 1958, nr. 23
* "Väike prints". Tõlkinud Ott Ojamaa, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1960, 1966 (kogumikus "Öine lend"); Tiritamm, Tallinn 1993, 1999, 2002, 2003, 2009, 2014; Eesti Trüki- ja Paberimuuseum, Tartu 2018;  Pilgrim, Tallinn 2016. Tõlkinud Sirje Keevallik, Tänapäev, Tallinn 2017, 2019. Tõlkinud Reet Alas, Rahva Raamat, Tallinn 2018, 2020
* "Öine lend" (jutustused "Öine lend", "Inimeste maa", "Lahingulendur" ja "Väike prints"). Tõlkinud Eha Vasara jt, järelsõna Jaan Eilart, Eesti Raamat, Tallinn 1966
* "Sõnad kui taevatähed" (tsitaadivalimik). Tõlkinud Liina Ootsing, Logos, Tallinn 1999
* "Tsitadell". Tõlkinud ja eessõna: Laine Hone, Eesti Raamat, Tallinn 2003
* "Lõuna postilennuk. Inimeste maa". Tõlkinud Merike Riives ja Maria Hange, Varrak, Tallinn 2003

## Viited

## Kirjandus
* Consuelo de Saint-Exupéry, "Roosi mälestused" (kirjaniku abikaasa mälestused). Tõlkinud Signe Ernist, Kunst, Tallinn 2001
* Simone de Saint-Exupéry, "Viis last pargis" (kirjaniku õe mälestused). Tõlkinud Margot Endjärv, Eesti Raamat, Tallinn 2001 
* Stacy Schiff, "Antoine de Saint-Exupéry". Inglise keelest tõlkinud ja eessõna: Lia Rajandi. Varrak, Tallinn 2003, 596 lk
Marie-Adélaïde (Luksemburgi suurhertsoginna)

**Marie-Adélaïde** (sünninimi **Marie-Adélaïde Thérèse Hilda Wilhelmine**; 14. juuni 1894 – 24. jaanuar 1924) oli Luksemburgi suurhertsoginna 25. veebruarist 1912 kuni 14. jaanuarini 1919.

Ta on tuntud ka saksapärase nimekuju **Marie-Adelheid** all.

Marie-Adélaïde oli suurhertsog Guillaume IV ja tolle abikaasa Maria Anna vanim tütar. Seoses asjaoluga, et tema isal meessoost järeltulijaid ei olnud, muudeti troonipärimisseadust ja Marie-Adélaïde'ist sai 10. juulil 1907 Luksemburgi troonipärija. Pärast oma isa surma 1912. aastal krooniti ta suurhertsoginnaks. Temast sai esimene naine Luksemburgi troonil. Ühtlasi oli ta esimene Luksemburgi valitseja pärast 1296. aastat, kes oli sündinud Luksemburgi territooriumil.

Ta oli poliitiliselt aktiivne ja väga saksameelne valitseja, mistõttu tegi ta Esimese maailmasõja päevil aktiivset koostööd Saksamaa okupatsioonivõimudega. See tõi sõja lõppedes kaasa tugeva kriitika tema suhtes ja kuigi ta ei olnud teinud midagi seadusevastast, loobus ta pärast nõupidamist peaministriga 14. jaanuaril 1919 vabatahtlikult troonist oma noorema õe Charlotte'i kasuks.

Pärast troonist loobumist kolis vallaline Marie-Adélaïde Itaaliasse. Seal astus ta Modenas karmeliitide nunnakloostrisse, hiljem liitus aga Roomas vaeste eest hoolitsemisega tegelenud nunnaorduga. Halb tervis sundis teda siiski kloostrielust loobuma – ta asus elama oma ema juurde Hohenburgi lossi Baieris, kus ta 1924. aastal grippi suri.

## Välislingid
*Fotoalbum
Aribert

**Aribert Joachim Alexander**, Anhalti prints (18. juuni 1864 – 24. detsember 1933) oli Anhalti printsregent 13. septembrist kuni 12. novembrini 1918 hertsog Joachim Ernsti valitsusajal.

Aribert oli abielus Schleswig-Holsteini printsessi Marie Louisega.
Christina Stürmer

**Christina Stürmer** (sündinud 9. juunil 1982 Linzis) on Austria poplaulja.

## Elulugu
13-aastaselt mängis saksofoni.

### Albumid

## Välislingid

*Christina Stürmeri Austria ametlik koduleht
*Saksa ametlik koduleht
Simeon II

**Simeon II** (kodanikunimi **Simeon Sakskoburggotski**; sündinud 16. juunil 1937) on endine Bulgaaria tsaar (oli troonil 28. augustist 1943 kuni 15. septembrini 1946) ja Bulgaaria poliitik. Ta oli 24. juulist 2001 kuni 16. augustini 2005 Bulgaaria peaminister.

Ta abiellus Margarita Gomez-Acebo y Cejuelaga, kellega tal on viis last:

* Kardam (1962–2015)
* Kiril (sündinud 1964)
* Kubrat (sündinud 1965)
* Konstantin-Asen (sündinud 1967)
* Kalina (sündinud 1972)

## Tunnustus

*Stara planina orden (2007)
Tahkis

**Tahkis** ehk **tahke keha** on keha, mis on **tahkeks olekuks** nimetatavas agregaatolekus. Tahkiste tunnuseks on võime avaldada erinevalt gaasidest ja vedelikest vastupanu nihkedeformatsioonile: tahkiseid iseloomustavad suured nihkemooduli väärtused.

Tahke oleku korral mõjuvad aineosakeste, molekulide või aatomite vahel tugevad seosejõud, nii et need osakesed saavad üksteise suhtes ainult võnkuda, säilitades olemasoleva temperatuuri ja rõhu juures aineosakeste kogumi kui terviku kindla kuju.

Enamiku ainete puhul on tahkise tihedus suurem kui vedeliku ja gaasi oma. Tuntud erandiks on jää, mis on vedelast veest väiksema tihedusega. 

## Vaata ka
*Seoseenergia
*Tahkisefüüsika
Veeaur

**Veeaur** on vesi gaasilises olekus. 

Vesi aurab nii tahkes kui ka vedelas olekus sõltumata temperatuurist, kui ümbritseva keskkonna veeauru osarõhk on väiksem kui küllastunud auru rõhk vastaval temperatuuril.

Kuigi kõnekeeles kasutatakse sõna veeaur tihti nähtava udu kirjeldamiseks, on veeaur ehk gaasiline vesi nähtamatu. Nähtav udu koosneb pisikestest tahke vee kristallidest või vedela vee piiskadest.

## Vaata ka
*Kastepunkt
*Rõhk ja Õhurõhk
New Orleans

**New Orleans** (prantsuse keeles *La Nouvelle-Orléans*) on linn USA-s Louisiana osariigis Mehhiko lahe ääres.

New Orleansi (Nouvelle-Orléans) asutasid prantslased 1718. aastal Missisippi jõe suudme liivasele põhjal. Alates 1722. aastast oli see Prantsusmaale kuulunud Louisiana piirkonna halduskeskus.

New Orleansis tekkis 1920. aastail džäss.

1930. aastaist on kuivendatud New Orleansi märgalasid, kus kasvavad linna orkaanide ja üleujutuste eest kaitsvate mangroovide juured.

New Orleans on üks kahest USA piirkonnast, mis asub merepinnast madalamal (teine on Surmaorg). Suur osa linnast jäi vee alla 2005. aasta augustis orkaani Katrina tõttu. Linnas ja selle lähiümbruses hukkus umbes 1500 inimest, kümned tuhanded jäid koduta. 2007. aastal elas linnas hinnanguliselt 273 000 inimest.

New Orleans vajub maa seest vee, nafta ja gaasi pumpamise tõttu 6,4-40 millimeetrit aastas.

New Orleans on liigas NFL mängiva jalgpallimeeskonna New Orleans Saints kodulinn. Meeskonna kodustaadion on Louisiana Superdome.

Linna korvpalliklubi New Orleans Hornets mängib liigas NBA.

## Vaata ka
* Krewe

## Viited

## Välislingid

* New Orleansi koduleht (*inglise keeles*)
Korporatsioon Leola

**Korporatsioon Leola** (**Korp! Leola**, Üliõpilaskorporatsioon Leola) on 1920. aastal asutatud akadeemiline organisatsioon.

Korp! Leola alustas tegevust 16. oktoobril 1920. aastal esimese Tallinnas loodud üliõpilasorganisatsioonina ning esimese iseseisvas Eesti Vabariigis loodud korporatsioonina.

Korp! Leola tegevus Eestis taastati 1988. aastal.

Lipukiri: truudus, tublidus, ausus.

Deviis: *Age quod agis*.

## Ajalugu
Juba 1920. aasta sügissemestrist kujunes grupp üliõpilasi, kes pidas vajalikuks tihedamat liitumist. Põhimõtteliselt valitses grupis üksmeel, kuid organisatsiooni vormi suhtes tekkisid lahkhelid. Küsimus pandi hääletamisele. Enamus hääletas korporatsiooni poolt. Vähemus sellega ei nõustunud ja lahkus koosolekult. Korporatsiooni pooldav rühm võis asuda põhikirja koostama. Selles nähti eesmärkidena ette isamaa teenimist, rahvusliku vaimu süvendamist, iseloomu kujundamist, demokraatliku mõtteviisi arendamist ja vastastikust abistamist.

Alustada tuli tühjalt kohalt, sest Tallinnas puudusid üliõpilasorganisatsioonid. Värvide valikul konsulteeriti väljapaistvate kunstnikega. Valik langes Estonia teatri dekoraatori Eduard Polandi kavandile. Värvidele punakasviolett, kuldkollane ja valge anti tähendus: truudus, tublidus ja ausus. Deviisiks valiti *age quod agis* (*tee mis teed*, mille mõte on, et mida iganes sa teed, tee seda hästi). Korporatsiooni nimeks pakuti kas Ridala, Leola, Varbola või Valjala. Leola kui Lembitu linnuse nimi vaimustas asutajaid, kellest enamik oli tulnud võidukast sõjast. Nii sai Liivimaa kroonikas märgitud Castrum Leola endale veel teise tähenduse.

Tänapäevase Tallinna Tehnikaülikooli eksisteerimistki võib mõneti pidada ka Leola toonaste vilistlaste teeneks, kes pärast Tallinna Tehnikumi sulgemist 1933. aastal otsustasid Leola tegevust siiski Tallinnas jätkata. Tallinnas tehnilise kõrghariduse jätkamise vajalikkuse teemal tehtud selgitustöö tulemusel alustaski 1936. aastal tegevus juba Tallinna Tehnikainstituut, tänapäevane Tallinna Tehnikaülikool.

Korporatsioon "Leola" suleti Siseministri resolutsiooniga 15. novembrist 1939 ja likvideerimiskomisjoni üleskutse avaldati Riigi Teataja Lisas 20. veebruaril 1940.

### Algatused
Eesti Korporatsioonide Liidu eesistujana alustas korporatsioon Leola koos teiste liidu liikmetega 2009. aastal Vastupanuvõitluse päeva avaliku tähistamise traditsiooni sellisel kujul, nagu seda tänapäevani tähistatakse.

## Asutajaliikmed
*Artur Juks (hüdrotehnika)
*Otto Laarman (masinaehitus)
*Voldemar Lepp (tehniline keemia)
*Oskar Märtson (ehitustehnika)
*Mihkel Ollino (tehniline keemia)
*Nikolai Pelovas-Põlluaas (ehitustehnika)
*Karl Puidak (elektrotehnika)
*August Soop (ehitustehnika)
*Richard Tedro (masinaehitus)

Asutajaliikmete mälestuseks on Korp! Leola värvitekli rosetil üheksa aasa ning vapil kujutatud müüris
üheksa telliskivi.

## Viited

## Välislingid
*Korporatsioon Leola koduleht
*Korporatsioon Leola Facebookis
*Korporatsioon Leola Instagramis
Trumani doktriin

**Trumani doktriin** oli USA välispoliitiline doktriin, mis lubas Kreeka ja Türgi valitsustele sõjaväelist ja majandusabi, vältimaks nende riikide langemist Nõukogude Liidu mõjusfääri. Doktriini tegi avalikuks president Harry S. Truman 12. märtsil 1947 ettekandega Kongressile. Doktriin viis USA välispoliitika *détente*ilt lähemale George F. Kennani sõnastatud ohjeldamispoliitikale. Paljude ajaloolaste arvates märgib Trumani doktriini väljakuulutamine külma sõja algust.

Teisele maailmasõjale järgneval ajal võistlesid USA ja Nõukogude Liit jõutasakaalu pärast. Suurbritannia teatas, et ei saa pärast 1947. aasta 31. märtsi enam lubada Kreeka ja Türgi toetamist. Pärast Trumani kõnet Kongressile eraldas viimane kiiresti abiks 400 miljonit dollarit.

Ettekandes ütles Truman järgmist:

*Maailm pole staatiline ning *status quo* ei ole püha. Siiski ei saa me lubada muudatusi *status quo*s [[ÜRO põhikiri|ÜRO harta]] vastaselt, kasutades selliseid meetodeid nagu ähvardus või petlikke vahendeid nagu poliitiline sisseimbumine. Aidates vabadel ja sõltumatutel rahvastel säilitada vabadust, aitab USA ÜRO harta põhimõtteid ellu viia.*

Sellest tulenevalt võisid edaspidi analoogsele abile loota ka teised riigid.

## Välislingid
*12. märtsi 1947 ettekande tekst (inglise k.)
Aljoša

**Aljoša** on hüüdnimi vene eesnimest Aleksei.

Ka Tallinnas varem Tõnismäel asunud, praegu Tallinna Kaitseväe kalmistul asuvat pronkssõdurit kutsutakse rahva seas selle nimega, kuigi tegemist on eestlasega Nõukogude sõjaväemundris.

Selle nime all on tuntud Fjodor Dostojevski romaani "Vennad Karamazovid" tegelane Aljoša Karamazov.
Eisenhoweri doktriin

**Eisenhoweri doktriin** ehk **tagasitõrjumisdoktriin** oli USA välispoliitiline doktriin, mille kohaselt USA oli valmis kasutama sõjalist jõudu tõrjumaks kommunismi levikut. Eisenhower väljendas seda ettekandes Kongressile 5. jaanuaril 1957.

President Dwight Eisenhoweri arvates oli pidurdamisdoktriin liiga passiivne, mistõttu ta deklareeris, et Ühendriikide südametunnistus ei rahunevat seni, kuni Ida-Euroopa rahvad (sealhulgas eestlased) "kes meie verd ja kel meie elulaad, ei pöördu tagasi vabade rahvaste perre". Kui pidurdamisdoktriin piirdus ohustatud maadele majandusliku ja sõjalise abi andmisega, siis lubas tagasitõrjumisdoktriin ka relvajõu kasutamist. USA riigisekretär John Foster Dullese väitel olevat USA vajadusel valmis kasutama ka tuumarelva ning andma tuumalöögi NSV Liidule endale. Selle eesmärgi saavutamise võimaldamiseks suurendati strateegilist lennuväge.

## Välislingid
*5. jaanuari ettekande tekst (inglise k.)
Hallsteini doktriin

**Hallsteini doktriin,** mis on nime saanud Saksamaa välisministri Walter Hallsteini järgi, oli Saksamaa Liitvabariigi (Lääne-Saksamaa) olulisim välispoliitiline doktriin pärast 1955. aastat. Walter Hallstein avaldas 22. septembril 1955 seisukoha, mis kuulutas, et Lääne-Saksamaa loobub diplomaatilistest suhetest iga riigiga, mis tunnustab Saksa DV-d. Saksamaa Liitvabariik kuulutati ainsaks Saksa riigiks. Nõukogude Liidule tehti erand ja aktsepteeriti tema lähedasi suhteid Saksa DV-ga. Need seisukohad ähvardasid viia Lääne-Saksamaa välispoliitilisse isolatsiooni. Pärast diplomaatiliste suhete sõlmimist Rumeeniaga 1967. aastal kuulutati välja pragmaatilisem reguleeritud kooseksisteerimise (*Geregeltes nebeneinander*) poliitika, mis väljendas leppimist reaalse olukorraga ning rahumeelsema idapoliitika (*Ostpolitik*) viljelemist nii Saksa DV-ga kui ka Nõukogude Liiduga. 1968. aastal taastati 1957. aastal katkenud suhted Jugoslaaviaga. 1969. aastal ametisse asunud kantsler Willy Brandt deklareeris doktriinist loobumist. Detsembris 1972 sõlmiti kahe Saksa riigi vahel leping, et kumbki ei saa tegutseda teise nimel, mis tähendas ametlikku loobumist Hallsteini doktriinist.
600

**[[Sajandid]]**: 5. sajand - **[[6. sajand]]** - 7. sajand

**[[Kümnendid]]**: 550. aastad 560. aastad 570. aastad 580. aastad 590. aastad - **[[600. aastad]]** - 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad

**Aastad**: 595 596 597 598 599 - **600** - 601 602 603 604 605

## Sündmused
*Alustati Aleksandria Katariina kloostri ehitamist Siinai mäel.
*Pärslased hakkasid põldude niisutamiseks kasutama tuuleveskeid

## Sündmused [[Eesti]]s
*13. sajandi alguses kirja pandud Ynglingite saaga kohaselt tungis oletatavasti 600. aasta paiku Rootsis valitsenud kuningas Ingvar oma sõjaväega Adalsyslasse, rüüstas Steini-nimelist kohta, kuid sai siis lahingus *Sýsla* sugu rahva (mõnikord tõlgitud ka eestlastena) väelt lüüa ja maeti sinnasamasse merekaldale. Raivo Palmaru hinnangul toimusid need sündmused hoopis Saaremaal.

## Sündinud
*(umbes 600) Ali ibn Abu Talib, neljas islami kaliif.

## Surnud
*(umbes 600) Ingvar, svealaste kuningas.

## Viited
1008

**1008. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - **[[1000. aastad]]** - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad

Aastad: 1003 1004 1005 1006 1007 - **1008** - 1009 1010 1011 1012 1013

----

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Hilisem Norra kuningas Olav Püha tegi sõjakäigu Saaremaale.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Olaf Sild

**Olaf Sild** (2. jaanuar (ukj) 1880 Rõngu – 20. mai 1944 Tartu) oli eesti vaimulik, usuteadlane ja usuteaduse professor.

## Elulugu

Sündis Rõngus ja õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja ajaloo-keeleteaduskonnas, ülikooli lõpetas 1904. aastal. Korp! Fraternitas Estica asutajavilistlane. Fraterintas Estica auvilistlaseks valiti 1927. aastal.

Ordineeriti 5. märtsil 1906. Aastatel 1905–1907 oli ta abiõpetaja Võrus ja Peterburi Jaani koguduses, 1907–1911 õpetaja Teškovo ja Jamburgi koguduses. 1918–1919 Valga koolide usuõpetaja ja Valga Poeglaste Gümnaasiumi juhataja.

Aastatel 1919–1921 oli ta Tartu Ülikooli ajaloolise usuteaduse professori kohusetäitja ja professor, 1921–1926 Tartu Ülikooli usuteaduskonna dekaan. 

Ta oli 1921. aastal asutatud Tartu Ülikooli usuteaduskonna Ristiusu Arheoloogia Muuseumi juhataja. Aastatel 1926–1928 oli ta Usuteadusliku Ajakirja toimetaja. 1928–1940 ajaloolise usuteaduse korraline professor Tartu Ülikoolis. 

Avaldanud uurimusi üld- ja eesti kirikuloo alalt.

## Publikatsioone
*Olaf Sild,  Eestlaste vabaduse järkjärguline kokkuvarisemine keskajal, Eesti Kirjandus, 1926 nr. 3/1926
*Olaf Sild, Kas Tallinna doomkirik on kirikuloolises arenemiskäigus olnud piiskopi-kirikuks?, Usuteaduslik Ajakiri, 1926, LISAVIHK NR. 1
* Olaf Sild, Mõningaid vanu hauakive meie maalt = Über einige alte Grabsteine in Estland, Tartu 1928.
*Olaf Sild, Liivimaa kiriku sinod Tartus a, 1693, Usuteadusline Ajakiri, IV aastakäik, November 1929, nr 1
* Olaf Sild, Tallinna linna ja ta ligema ümbruskonna vanust hauakivest., Usuteadusline Ajakiri, IV aastakäik, November 1929, nr 1,
* Olaf Sild,Tartu-Pärnu rootsiaegse ülikooli usuteaduskonna õppejõud, nende elukäik ja tegevus, Usuteadusline Ajakiri nr 1932 LISAVIHK NR 3, lk 47-68
* Olaf Sild. Kirikuvisitatsioonid eestlaste maal vanemast ajast kuni olevikuni. Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli Toimetised B, Humaniora XL. Tartu, 1937

## Viited

## Välislingid
* Fraternitas Estica auvilistlased
Kavkaz Center

**Kavkaz Center** on radikaalne tšetšeeni uudisteagentuur, mis edastab uudiseid Kaukaasiast, Venemaalt ja mujalt maailmast, lähtudes islami vaadetest. Agentuuri asutas 1999. aastal Groznõis Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi infominister Movladi Udugov. 

Nende internetiportaal on korduvalt suletud olnud Venemaa võimude, FSB ja vene häkkerite rünnakute tõttu. Vene võimude väitel on tegemist terroristide infoportaaliga.

Nende server on paiknenud Leedus, Lätis, Rootsis, Eestis, Soomes ja USAs. Internetiportaal on vene-, inglis- ja türgikeelne.

## Välislingid
* http://www.kavkazcenter.com/
Maania

**Maania** ehk **maniakaalne episood** ehk **mania** [man'iia] (ladina keeles *mania*) on meeleoluhäire, mida iseloomustab patsiendi meeleolu haiguslik kõrgenemine. Reeglina kaasub ka mõttekäigu kiirenemine ja tahteaktiivsuse tõus. Nimetatud kolme sümptomi koosesinemist nimetatakse maniakaalseks triaadiks.

Meeleolu kõrgenemine võib esineda ka ilma tahteaktiivsuse tõusuta (loid maania) või võivad kaasuda tigeduse episoodid (pahur maania).

Meeleolu on kõrgenenud sõltumata olukorrast ning võib varieeruda lihtsalt heast tujust eufoorilisuseni. Sageli kaasneb meeleolutõusuga kõnetulv, suurenenud tegutsemistung, vähenenud unevajadus. Väheneb kriitikameel iseenda tegemiste suhtes: enesehinnang on tõusnud, vahel suurusmõtete tasemele. 

Kuigi maania kirjeldus võib tunduda positiivne, on see raske haiguslik seisund. Maania puhul ei ole haige võimeline adekvaatselt olukorda hindama ja seetõttu võtab vastu vääraid otsuseid, mis tulenevad tema kõrgenenud enesehinnangust. Maania puhul võtab inimene liigseid riske: näiteks kihutab autoga ohtlikke manöövreid tehes, kulutab mõtlematult raha või muutub teistele ohtlikuks. Piltlikult öeldes on maaniaseisundis viibival inimesel "meri põlvini".

Tulenevalt suurenenud energiatulvast ning kõrgenenud enesehinnangust võivad maaniaga patsiendid mõnel juhul kergesti ja valimatult armuda. Maniakaalne isik suudab suhteid kiirelt luua, kuid mitte kaua hoida. Suureneb sugutung, mida rahuldatakse tihti valimatult ning ka inimese haigusvaba perioodi eelistusi silmas pidades ebaloomulikul viisil. 

Mõnel juhul kaasnevad maaniaga psühhootililised sümptomid. Sellistel patsientidel võib kõne ja mõtlemise tempo muutuda nii kiireks, et kõnest ei ole võimalik aru saada. Söömise, joomise ja unevajaduse eiramine võib tekitada eluohtlikke seisundeid. Võib esineda fragmentaarset tagakiusamisluulu või näiteks religioosse sisuga suurusmõtteid.

Kui maniakaalsele episoodile järgneb depressioon või teine maniakaalne episood, on tegemist bipolaarse meeleoluhäirega.

Maniakaalseid patsiente tuleb äärmuslikel juhtudel sundhospitaliseerida. Üldjuhul ei saa maniakaalne patsient ise oma seisundist aru ning ka teda ümbritsevatel inimestel võib esialgu jääda mulje kui tegusast inimesest, kellega paljud läbi ei saa.

## Vaata ka
*Hüpomaania
Murdskriptimine

**Murdskriptimine** (ka **ristskriptimine**; ingl *cross-site scripting*, lüh **XSS**) on arvutiturbes kasutatav termin kindlat tüüpi rünnakute kirjeldamiseks. Vahel kasutatakse ka lühendit CSS, kuid see kattub veebinduses kasutatava kaskaadlaadistiku lühendiga ning on eksitav. X-täht lühendis tuleneb ingliskeelsest sõnast *cross*, mis on eesti keeles *rist*.

Tehnika alus seisneb ühe serverarvuti mõjutamises, mille tulemusena server edastab oma kasutajale ründaja etteantud sõnumi. Sõnum võib olla nii kuuldelis-vaateline kui ka peidetud instruktsioon, mille käigus kasutaja arvuti teeb midagi ettearvamatut.
Manana Estios Primi-Futu Bänd

**Manana Estios Primi-Futu Bänd** oli 1980. aastatel tegutsenud ansambel, milles osalesid Hardi Volmer (trummid), Villu Veski (süntesaator, saksofon), Olavi Kõrre ja Peeter Oja (laul).

Bändi repertuaaris oli kolm-neli lugu, millest kuulsaim on "Today I kiss you».

## Viited

## Välislingid
*Video Youtube'is
Solingen

**Solingen** on kreisivaba linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Asub Wupperi jõe ääres. Solingeni naaberlinnad on Düsseldorf, Wuppertal, Remscheid ja Leverkusen.

## Ajalugu

Solingen sai linnaõigused 1374. aastal.

Solingen on keskajast alates tuntud kui terariistade – mõõkade, nugade ja kääride – tootmise paik. Ka tänapäeval valmib umbes 90% Saksamaal toodetud nugadest Solingenis.

## Kaadrid Solingeni terariistatehasest 1988–1990

Fail:Solinger Schneidwarenindustrie. Der Scherenhärter.webm
Fail:Solinger Schneidwarenindustrie - Der Einsteckreider.webm
Fail:Solinger Schneidwarenindustrie. Der Heft- und Schalenschneider.webm
Fail:Solinger Schneidwarenindustrie – Augenpliester und Scherennagler. Werkstatt Ohlinger.webm


## Viited

## Välislingid
* Solingeni koduleht
Bibliofiilia

**Bibliofiilia** on harrastus, mis seisneb haruldaste või muul põhjusel tähelepanuväärsete raamatute kogumises.

Bibliofiiliaga tegeleja on **bibliofiil**.

Rasketel juhtudel võib bibliofiilia areneda bibliomaaniaks.
Loteristika

**Loteristika** on loteriipiletite kogumine.

Kogutakse mis tahes loteriipileteid, kuid kõige rohkem kraabitavaid pileteid.

## Välislingid
*Suurbritannia lotopiletite kataloog
*USA lotopiletite kataloog
Faleristika

**Faleristika** on rinnamärkide (sealhulgas ordenite, teenetemärkide ja medalite) uurimine ja kogumine.

Faleristika uurib ühelt poolt autasude ajalugu, sotsiaalset tausta, ühiskondlikke nähtusi, mis põhjustavad autasude asutamist, autasude saajaid, autasude sotsiaalset väärtust, sümboleid, kunstilist kujundust, valmistustehnoloogiaid, juriidilisi aluseid jne. Ometi on faleristika rohkem tuntud kui autasude välismärkide (insiigniate), teatud tähendusega esemete, enamasti kullassepatoodete uurimine, olles seega numismaatika haru. Termini "faleristika" võttis kasutusele Václav Mericka 30. aastatel ja see on tuletatud Vana-Rooma sõjalise aumärgi *falera* nimetusest.

## Välislingid
*Phaléristique européenne
Bonistika

**Bonistika** (prantsuse *bonistique*) on 20. sajandi alguses numismaatikast eristunud ajalooteaduse haru, mis uurib finantsajalugu rahatähtede, boonide, assignaatide, obligatsioonide, panga- ja kassatähtede jms põhjal.

Bonistikaga tegelevaid ka harrastuskogujad, keda nimetatakse bonistideks. Mõnikord eristatakse otseselt maksevahenditena mittemõeldud väärtpaberite (osatähtede, võlatähtede jms) kogujaid, keda nimetatakse skripofiilideks.

## Vaata ka
*Klubid
*Numismaatika
*Skripofiilia
*Tartu linna kassatähed
*Tsemendivabriku "Port-Kunda" võlatähikud

## Välislingid
*Coins.ee - Mündid, medalid, paberraha - Ost, müük, mündioksjon
*Ron Wise's World Paper Money Homepage
*numismondo World Paper Money Picture Catalog
*History and Photo Catalog with over 13.000 images of world paper money by ATSnotes
Ekslibristika

**Ekslibristika** on eksliibriste kogumine ja uurimine. Ekslibristikaga tegeleja on **ekslibrist**.

Eesti esimesi ekslibriste oli Udo-Nestor Ivask. Ta oli eksliibrisekunstnikuna arvatavasti esimese eesti eksliibrise looja (oma isale, 1898), ent ka eksliibriste uurija.

Tuntud eesti ekslibrist oli Julius Genss.
Lipumast

**Lipumast** on vertikaalne mast, mille otsa heisatakse lipunööri abil lipp. Lipumast vastandina lipuvardale on ilmselt alguse saanud merendusest, kus lipp heisati laevamasti otsa. Lipumaste valmistatakse tavaliselt puidust või metallist, viimasel ajal enam ka plastist. 

Soovituslik mastilipu laius on ligikaudu 1/6 lipumasti pikkusest.

Maailma kõrgeim lipumast on alates 2011. aastast Tadžikistanis Dušanbes asuv mast, mis on 165 m kõrge. Eelmine rekordiomanik oli 162-meetrine mast Aserbaidžaanis Bakuus ning veel enne seda 160 meetri kõrgune mast Põhja-Koreas Gijeong-dongis.
Eksliibris

**Eksliibris** ehk **raamatuviit** on omanikumärk raamatus.

Eksliibris on eraldi leheke, etikett, mis kleebitakse tavaliselt raamatu kaane siseküljele. Selle ülesandeks on näidata raamatu omanikku, kaitsta omaniku huve raamatu kaotamisel või varastamisel. Tavaliselt moodustab ühe eksliibrise osa pilt/joonistus, mis tõstab esile selle omaniku tegevust, harrastusi, samuti nimest tuletatud kujundust jne, ning omaniku nimi ja ladinakeelne väljend *ex libris*. Eksliibriseid valmistatakse graafikatehnikates (puulõige, vasegravüür, kivitrükk, tsinkograafia), mis võimaldavad olla sellel hõlpsasti paljundatavad.

## Nimetus
Sõna "eksliibris" on tulnud tavaliselt eksliibristel leiduvatestladinakeelsetest sõnadest *ex libris* – "raamatute seast", millele lisatakse omaniku nimi (*Ex libris N. N.* – "N. N. raamatute seast"). Vahel kasutatakse ka muid sõnu, näiteks "Minu raamat".

## Ajalugu
Eksliibriste kasutuselevõtmist ja selle arengut tuleks siduda tõenäoliselt juba trükikunsti leiutamisega. Kuna eksliibriseid tavaliselt ei dateerita, siis on raske piiritleda, millal on ühel või teisel alanud eksliibriste kasutuselevõtt. Üks vanemaid eksemplare on teada 1502. aastast Šveitsist. Eksliibriste kasutamine muutus kombeks ja raamatuviit sai nimetuse 17. sajandil Prantsusmaal. Seal ka muutus väljend *ex libris* nimisõnaliseks, tihti kirjutatuna *ex-libris* või *exlibris*. Selle kombe levik võttis siiski aega. Näiteks Ameerika Ühendriikides hakkas see levima 19. sajandil, mil see vahetas välja raamaturiimid. 19. sajandi lõpul hakati eksliibriseid koguma, kirjeldama ning nende uurimine võeti eriharuna raamatuteadusse.

## Eksliibris Eestis
Eestis on eksliibriste kasutamine olnud erakordselt populaarne. Kaua aega peeti vanimaks eesti eksliibriseks Kristjan Raua oma sõbrale kunstnik Gori Ristile ofordis loodud eksliibrist (1903). Paul Ambur väidab oma suurteoses "Eesti kunstipärasest eksliibrisest" (1958), et Eesti vanim on Kristjan Raua eksliibris (1900) vend Paul Rauale. Nüüd peetakse siiski vanimaks Udo-Nestor Ivaski oma isale loodut, mis on signeeritud 14. märtsil 1898.

Eksliibrise populariseerimisel on suur teene kunstiühingul Pallas. 1922. aastal korraldatud raamatunäitusel oli eksliibriste jaoks juba eraldi osakond. Selle osakonna moodustamisel oli suur roll Udo Ivaskil, kes lubas näitusele osa oma eksliibriste kogust ning koostas kataloogi tarbeks ajaloolise ülevaate. Pallase 1925. aasta graafikanäituselt leiame juba terve rea eesti eksliibriseid.

Eesti vanematest kunstnikest on eksliibriseid valmistanud näiteks Aleksander Tassa, Nikolai Triik, Ado Vabbe, Peet Aren, Jaan Vahtra, Eduard Wiiralt jt. Väga viljakas eksliibriste valmistaja oli näiteks kunstnik Arkadio Laigo.

### Eesti eksliibrisekunstnikke
* Peet Aren
* Hugo Hiibus
* Richard Kaljo
* Ernst Kollom
* Riho Lahi
* Arkadio Laigo
* Evald Okas
* Kristjan Raud
* Günther Reindorff
* Aleksander Tassa
* Nikolai Triik
* Ado Vabbe
* Jaan Vahtra
* Eduard Wiiralt

## Vaata ka
* Supereksliibris
* Ekslibristika
* Buksiim

## Viited
Fillumeenia

**Fillumeenia** on tikutooside, tikutoosietikettide ja muude tuletikkudega seotud  esemete kogumine.

Terminit "fillumeenia" (inglise keeles *phillumeny*) kasutas esimesena Suurbritannia koguja Marjorie S. Evans 1943. aastal.

## Kirjandus
*Udo Tõnisson. Fillumeenia. Tallinn : Valgus, 1975

## Välislingid
https://phillumeny.info/

https://phillumeny.info/wp-content/uploads/2023/04/Gallaher-Tony-The-Baltic-States-1919-1939-4.pdf Baltimaade tikuvabrikute ajalugu ja tikutooside etikette aastani 1939. (inglise keeles)

https://www.filateelia.ee/ElvaFilatelist/ElvaFilatelist1999_1.pdf lk 7-9, Eestimaal tegutsenud tikuvabrikud ja nende etikette aastani 1939.
Nikolai Kummits

**Nikolai Kummits** (7. jaanuar 1897 Tartu – 20. aprill 1944 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

Nikolai Kummits sündis Tartu Ülejõe agulis kingsepaperes. Võttis osa nii Esimesest maailmasõjast kui Vabadussõjast. Pärast Kõrgema Kunstikooli Pallas lõpetamist 1929. aastal sulandus Kummits leplikult samasse olustikku. Iialgi Euroopa kunstikeskustes käimata, arenes tema žanripiltides Pallase üldisest orientatsioonist erinev mahe kolorism. 

1943. aasta 26. mail arreteerisid Saksa okupatsioonivõimud Kummitsa Tartus Jaama tn 25. Vangistuses viibis Kummits Tallinna Keskvanglas, kus ta töötas trükikojas koos mitmete teiste tuntud kultuuritegelastega, seal hulgas Arkadio Laigo, Romulus Tiituse, Evald Tammlaane ja Rudolf Pangsepaga. 

1944. aasta kevadel hakkas juba varem kehva tervisega Nikolai Kummitsa tervis veelgi halvenema, reuma tõttu muutus töö tegemine tema jaoks peaaegu võimatuks ning 1944. aasta 20. aprillil ta suri.

## Looming
Kunstiajaloolase Juta Kivimäe sõnul hingestas Kummits Tartu aguliolustikku, poetiseeris oma maalides ja joonistustes leebelt seda ainust keskkonda, mida tõesti väga hästi tundis. "Kummitsa kujutatud allajäänud ja viletsad on oma toakeste lambi- ja küünlavalguse hägusas nimbuses peaaegu religioosselt ülendatud. Ta on maalinud nende üksildase ja armetu elu väikesed hetked kütkestavaks." 

Tema kõige kallimalt müüdud teoseks on "Tänav õhtul" (1940), mis müüdi Allee galerii 2024. aasta kevadoksjonil 94 000 euroga.

### Maalid
*1935 "Ema"
*1935 "Talutares"
*1938 "Ahjupaistel"
*1939 "Lugemas"
*1939 "Maastik kuuvalgel"
*1942 "Mees kirvega"


Karjalaut, Nikolai Kummits, EKM j 19277 M 5213.jpg|"Karjalaut" (1936), Eesti Kunstimuuseum
TKM 0071M, Õhtu, Nikolai Kummits.jpg|"Õhtu" (1937), Tartu Kunstimuuseum
Ahju paistel, Nikolai Kummits, TKM TR 9 M 9.jpg|"Ahju paistel" (1938), Tartu Kunstimuuseum
Nikolai Kummits, Tänav õhtul, 1940, 46-x-58-cm, Allee galerii.jpg|"Tänav õhtul" (1940), eraomanduses


## Viited

## Kirjandus
* Linda Alekõrs, "Nikolai Kummits 1897-1944". Kunst, 1966

## Välislingid
*EKM E-Kunstimuuseum, Nikolai Kummits
Torgau

**Torgau** on linn  Saksamaal Saksimaa liidumaal Elbe kaldal, Põhja-Saksi kreisi halduskeskus.

1. jaanuaril 2009 liideti linnaga Pflückuffi vald.


Torgau Rathaus.jpg|Torgau raekoda
Katharina von Bora Epitaph.jpg|Katharina von Bora epitaaf
Torgau-.JPG|Vaade Torgaule


## Viited

## Välislingid

* http://www.torgau.de/
* http://www.torgau-oschatz.info/
Hiiu Raadio

**Hiiu Raadio** oli Hiiumaa kohalik raadiojaam. Tegutses 1993–2000 osalise programmiga.

Hiiu Raadio pani 1993. aasta suvel tööle ajakirjanik Madis Salum, kes oli ka raadiojaama esimene peatoimetaja.

Hiiu Raadio kuulus Kohalike Raadiote Liitu (KORAL).

Hiiu Raadio kunagisel sagedusel 100,4 MHz hakkas 2006. aasta lõpust eetrisse minema Kuku Raadio. 

## Vaata ka
*Eesti raadiojaamade loend
Mu‘āwīyah I

**Mu‘āwīyah I** ehk **Mu‘āwīyah ibn Abī-Sufyān** (ka *Mu‘āwiyyah I* ehk *Mu‘āwiyyah ibn Abī-Sufyān*; araabia keeles معاوية بن أبي سفيان ;i 602–680) oli Umaijaadide dünastia teine kaliif Araabia Kalifaadis aastatel 661–680.

Aastatel 640–661 oli Muawiya Süüria asevalitseja ning sõdis pidevalt Bütsantsiga. Ta alistas moslemitele ka suure osa Kaukasusest. Omaijaadist kaliifi Uthmani ajal läks tal kõik hästi, kuid 656. aastal kaliifiks saanud Ali ibn Abu Talibiga tekkisid tal tõsised lahkarvamused. Kui Ali tahtis teda vallandada, algatas Muawiya kodusõja. Ali väed olid küll edukamad, kuid Muawiya liitlane Amr ibn al-As suutis korraldada läbirääkimised, mille tulemusel sai Muawiya endale õiguse kaliifikohale. Nii oli 660. aastal kalifaadis kaks kaliifi. Segase olukorra lõpetas aga haridžiitide tegevus, kes Ali tapsid ning Muawiyat haavasid. Et pärast Ali surma Muawiyale võrdset figuuri vastasrinnas ei leidunud, saigi ta üldtunnustatud kaliifiks. Ta viis riigi pealinna Damaskusesse, kus see oli 762. aastani.

Muawiyat on mõnikord peetud Araabia Kalifaadi kui riigi tegelikuks rajajaks, kuna tema ajal kujunesid konkreetne haldusaparaat, maksusüsteem ning kalifaadi keskusest Damaskusest sai tõeline valitsusasutustega pealinn. Muawiya oli osav poliitik, kes suutis sisepoliitilisi pingeid maandada ning välisvallutusi jätkata. Tema ajal ühendati kalifaadiga suur osa Kesk-Aasiast ja Põhja-Aafrikast.
Savala jõgi

**Savala** [saval'aa] (vene *Савала*) on jõgi Euroopas Oka-Doni madalikul. Voolab valdavalt edelasse ja lõunasse. Suubub paremalt Hopjori. Pikkus 285 km, valgla 7720 km&sup2;.
Lipari

**Lipari** on Türreeni meres olevate Lipari saarte suurim saar.

Saar on mägine ja vulkaaniline. Selle pindala on 37 km² ja kõrgus 602 meetrit.

Lipari kuulub Itaaliale Messina provintsi. Saarel asub ka samanimeline asula. Seal elab 11 000 inimest, kuid turismihooajal ulatub inimeste arv saarel 20 000-ni.

Üldiselt usutakse, et saar tekkis nelja vulkaanilise aktiivsuse tsükli tulemusena, millest tähtsaim oli kolmas 22 000 – 15 000 aastat tagasi. Viimane tsükkel algas 11 000 aasta eest ja viimased pursked toimusid 5. sajandil, mil vulkaanid katsid saarel asuvad rooma külad pimsi tükkidega. Tänapäeval ei peeta vulkaane aktiivseteks.

Saar oli asustatud juba neoliitikumis. See oli tähtis obsidiaaniga kaubitsemise koht. Obsidiaan on must paks vulkaaniline klaas, mida kiviaja inimesed hindasid tema terava lõikeserva pärast. Oletatavasti on saart juba kiviajal korduvalt vallutatud, nagu näitavad arheoloogide poolt välja kaevatud surnuaiad.

580 eKr rajasid kolonistid Cnidiast Pentathlose juhtimisel saarele kreeka koloonia.

Tänapäeval on saare tähtsaim majandusharu turismi kõrval pimsi ja obsidiaani tootmine.

## Pilte

Pilt:Lipari-Parc archéologique (9).jpg| Peatänav 2. saj eKr
Pilt:Lipari-Parc archéologique (5).jpg| XVII kuni X saj eKr


## Välislingid
Läbisõidumõõdik

**Läbisõidumõõdik** ehk **hodomeeter** ehk **kilomeetriloendur** (ka *läbisõidunäidik*, inglise keeles *odometer*) on auto või mõne muu liikuvvahendi läbitud tee pikkuse mõõtmiseks kasutatav elektrooniline või mehaaniline seade. 

## Vaata ka
* Spidomeeter
* Tahhomeeter – pöördeloendur

## Välislingid
* Kuhu kadus h hodomeetri eest? (vaadatud 9.11.2012)
Katharina von Bora

**Katharina von Bora** (**Katharina Luther**; 29. jaanuar 1499 Lippendorf (Neukieritzsch) – 20. detsember 1552 Torgau) oli Martin Lutheri abikaasa alates 13. juunist 1525.

Katharina sündis Saksimaa väikeaadliku peres. Kui ta oli viieaastane, siis saatsid vanemad ta Brehnasse (see asub tänapäeval Saksi-Anhaltis) benediktiini kloostrisse haridust omandama. Üheksa-aastaselt läks tsistertslaste Nimbscheni kloostrisse Grimma lähedal, mis asus 25 km kaugusel Leipzigist ja kus abtissiks oli tema ema õde.

Reformatsiooni mõjul, tüdinenud kloostrielust, konspireerides teiste nunnadega võttis ta ühendust reformaator Martin Lutheriga, paludes abi. 4. aprillil 1523 saatis Luther kloostrisse Torgau linna volikoguliikme, kaupmehe Leonhard Köppe, kes aeg-ajalt kloostrisse heeringat vedas. Katharina ja teised nunnad peitsid end Köppe kaetud vankris kalatünnide vahel ja põgenesid nii Wittenbergi. Seal tutvus ta mehega, kellega abiellus ja sünnitas talle kuus last. Luther oli kahe aastaga leidnud põgenenud nunnadele uued kodud – peale Katharina enda. Teda kosisid näiteks Nürnbergi linnavolikogu liige Hieronymus Baumgartner kui ka Orlamünde pastor Kaspar Glatz, kuid Katharina keeldus. Ta ütles Lutheri sõbrale Nikolaus von Amsdorfile, et on nõus abielluma vaid tema või Lutheriga. Kuigi Luther polnud algul kindel, kas ta peaks abielluma, lõpuks ta siiski nõustus ja 13. juunil 1525 nad abiellusidki.

Katharina ja Martini abielu oli protestantismi ajaloos väga tähtis, sest aitas kujundada Martin Lutheri vaateid abielule ja soorollidele. Kuigi Luther polnud esimene vaimulik, kes abiellus reformatsiooniideede mõjul, oli ta kõige kuulsam. Kuna Luther kirjutas palju antikatoliiklikku propagandat ja kõneles vaimulike abiellumise poolt, sai tema abielu tema vaenlaste märklauaks.

Kuigi Katharina ja Martin ei abiellunud armastusest, õppisid nad abielu jooksul teineteist armastama. Katharinale ei meeldinud Martini poissmehelik elustiil, niisiis võttis ta majapidamise enese kätte.

Abielust sündis kolm poega ja kolmtütart. Kaks vanemat tütart (nad sündisid peres teise ja kolmanda lapsena) surid noorelt, esimene 7 kuu ja teine 13 aasta vanuselt, ülejäänud elasid oma mõlemad vanemad üle. Lapsed ei saanud kuulsaks, erandina eelviimasena sündinud noorim poeg Paul Luther (1533–1593), kes oli paljude saksa valitsejate õukonnaarst ja alkeemik. Paul elas oma õdedest-vendadest nii kauem kui vanemaks.

Abikaasa kõrval sai Katharinast üks 16. sajandi silmapaistvamaid naisi, kes rääkis kaasa oma mehe elutöös ning keda maalisid Lucas Cranach vanem ja Tizian. Katharina sai hüüdnime Wittenbergi hommikutäht.

Martin Luther suri 1546. Oma armastuse märgina kirjutas ta testamendis, et usaldab oma naist täielikult oma laste eest hoolitsemisel isegi juhul, kui too peaks uuesti abielluma. Niisugune ebatavaline usaldus naise vastu oli tollal tehniliselt võttes isegi seadusevastane ja 16. sajandil ainulaadne.

## Välislingid

* Katharina von Bora
* Katharina von Bora, Lutherin
The Rasmus

**The Rasmus** (varasema nimega **Rasmus**) on Soome rokkansambel. Bänd moodustati 1994. aasta lõpul, kui selle liikmed käisid veel keskkoolis.

## Ajalugu
1995. aastal salvestasid nad oma esimese singli "1st", mille järel said plaadilepingu Warner Music Finlandiga. 1996 ilmus nende esimene stuudioalbum "Peep", mis sai Soomes kuldalbumi staatuse. Bänd andis üle 100 kontserdi Soomes ja Eestis.

1997. aastal ilmus nende teine album "Playboys", mille müügiedu oli samuti suur.

1998. aastal ilmus bändi kolmas album "Hell of a Tester", mille singli "Liquid" valisid Soome kriitikud aasta looks.

The Rasmus oli soojendusbänd Garbage ja Red Hot Chili Peppersi turneel Soomes.

Aastal 2000 võtsid nad ansambli nimeks The Rasmus, et mitte segi minna Rootsi artisti DJ Rasmusega.

2001. aastal andis The Rasmus välja albumi "Into", mida müüdi Soomes topeltplaatinaplaadi jagu. Albumi esimene singel "F-F-F-Falling" püsis Soome singlite edetabelis esikohal 3 kuud.

Albumi "Dead Letters" salvestas bänd aastal 2003 Rootsis. Albumi edu Soomes, Austrias ja Saksamaal ajendas selle avaldamist ka teistes riikides. Album pääses Inglismaa Top 10-sse ja singel "In the Shadows" oli singlite edetabeli 3. kohal. Suur edu Euroopas tegi plaadi populaarseks ka mujal maailmas.

Kuues album "Hide From the Sun" tuli välja 2005. aastal, sellelt ilmusid singlid "No Fear", "Shot" ja "Sail Away".

## The Rasmus Eestis
The Rasmus on Eestis esinenud mitmel korral, sealhulgas 2004. aasta septembris klubis Hollywood, 2017. aasta juunis ja 2022. aasta juulis Pirita kloostri varemetes.

## Koosseis
* Lauri Ylönen (vokaal)
* Emilia Suhonen (kitarr)
* Aki Hakala (trummid)
* Eero Heinonen (bass)

### Endised liikmed
*Jarno Lahti (trummid 1994–1995)
*Janne Heiskanen (trummid 1995–1998)
* Pauli Rantasalmi (kitarr 1994-2022)

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* Peep (1996)
* Playboys (1997)
* Hell of a Tester (1998)
* Into (2001)
* Dead Letters (2003)
* Hide From the Sun (2005)
* Black Roses (2008)
* The Rasmus (2012)
* Dark Matters (2017)
* Rise (2022)

### Kogumikalbumid
*Hell of a Collection (2001)
*Best of 2001–2009 (2009)

### Singlid
* 1st (1995) 
* 2nd (1996) 
* 3rd (1996) 
* Kola (1997) 
* Blue (1997) 
* Playboys (1997) 
* Ice (1998) 
* Liquid (1998) 
* Swimming With The Kids (1999) 
* F-F-F-Falling (2001) 
* Chill (2001) 
* Madness (2001) 
* Heartbreaker / Days (2002) 
* In the Shadows (2003) (2004– UK) 
* In My Life (2003) 
* First Day Of My Life (2003) (2004– UK) 
* Funeral Song (The Resurrection) (2004) 
* Guilty (2004) 
* No Fear (2005) 
* Sail Away (2005) 
* Shot (2006)
* Livin' in the world without you (2008)
* Justify (2008)
* October and April (2009)
* I'm a Mess (2012)
* Stranger (2012)
* Mysteria (2012)
* Paradise (2017)
* Silver Night (2017)
* Wonderman (2017)
* Teardrops (2017)
* Nothing (2018)
* Elephant's Weight (2018)
* Holy Grail (2018)
* Bones (2021)
* Venomous Moon (2021)
* Jezebel (2022)

## Auhinnad
* 1996 Soome Grammy auhind – parim uus artist.
*2004 ja 28. aprill 2006 mainekas ESKA auhind kategoorias "Maailma parim rokkbänd".
Edinburgh

**Edinburgh** (eestikeelne hääldus ['edinburg], ingliskeelne hääldus ['edinbərə]) on linn Suurbritannias, Šotimaa pealinn.

Edinburghis tegutsevad Šotimaa parlament, Šotimaa valitsus ja Šotimaa ülemkohus. Holyroodhouse'i palee on Suurbritannia monarhi ametlik residents Šotimaal.

Edinburgh on rahvaarvult Šotimaa suuruselt teine ja Suurbritannia suuruselt seitsmes linn.

Edinburghi vanalinn (Old Town) ja uuslinn (New Town) kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Linnas asub 1583. aastal asutatud Edinburghi Ülikool. Seal asuvad Šotimaa rahvusmuuseum, Šotimaa rahvusraamatukogu ja Šotimaa rahvusgalerii.

## Nimi
Mitmed keskaegsed Walesi kirjalikud allikad viitavad sellel paigale kui *Eidyn*, mida arvatakse olevat ka koha algupäraseks nimeks. Liide *-burgh* viitab linnusekohale.

Linna tuntakse mitme hüüdnime all. Nende seas näiteks Auld Reekie (*Old Smoky* šotipärane versioon) ja Põhjala Ateena (*Athens of the North*). Neist esimene on seotud küttekolletest tõusnud suitsuga, mis linna kohal heljus. Teine pärineb aga paljuski šoti valgustusajastust, kus Edinburghi Ülikool mängis olulist rolli linna kujunemisel teaduskeskuseks. Samas omab asula ka sarnast topoloogiat Ateena linnaga ning mõlemad asuvad lahe kaldal.

## Sõpruslinnad

## Vaata ka
*Šoti valgustus
*Šoti parunistiil
*Grantoni aed

## Välislingid

*Edinburghi linnavalitsus
*Edinburghi turismiinfo
Rasmus

**[[Rasmus (eesnimi)|Rasmus]]** on mehenimi.

***Rasmus** on Soome ansambli **[[The Rasmus]]** endine nimi.
***[[Rasmus (rootsi muusik)|Rasmus]]** on rootsi muusik.

**[[Rasmus (Kanada)|Rasmus]]** on koht Kanadas Alberta provintsis. 

**[[Rasmus (Varjatud elud)|Rasmus]]** on tegelane Soome telesarjas "Varjatud elud".

**[[Rasmus Persson]]** on tegelane Astrid Lindgreni raamatus "Rasmus, Pontus ja Lontu". 

## Vaata ka
*Hulkur Rasmus
*Erasmus
Savala

**Savala** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Asub Purtse jõe ääres.

Savalas on rahvamaja ja raamatukogu.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Enne Maidla valla liitumist Lüganuse vallaga 2013. aastal oli Savala Maidla valla halduskeskus.

## Vaata ka
*Maidla rahvamaja

## Viited
VR

**VR** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Vabadusrist
*Vabariiklik Raamatukaubastu, kirjastus
*Vikerraadio
*VR (ettevõte), Soome ettevõte
*...
Balašov

**Balašov** on linn Venemaal Saratovi oblastis, Balašovi rajooni keskus. Asub Hopjori jõe ääres.

Balašov on rajatud 18. sajandi alguses ja saanud nime vürst Ivan Balašovi järgi. Linnaõigused sai 1780. aastal.

Peamised tööstusharud on tekstiili- ja toiduainetööstus.

Elanikke oli linnas 2005. aastal 96 700, 2007. aastal 93 400 ja 2009. aastal 91 600.
## Vaata ka
*Balašov (aadlisuguvõsa)

## Välislingid

*Balašovi koduleht