open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alaline nõukogu

**Alaline nõukogu** (vene keeles *Непременный совет*) oli aastatel 1801−1810 Venemaa keisririigi kõrgeim nõuandev kogu. Selle õigusjärglane oli Riiginõukogu.

## Ajalugu
Alalise nõukogu eelkäijaks oli Kõigekõrgema õukonna juures asuv nõukogu (*Совет при высочайшем дворе*) ehk Kõigekõrgem nõukogu, mille asutas 1769. aastal keisrinna Katariina II. Keiser Aleksander I kaotas selle 1801. aastal ja asutas selle asemele sama aasta 30. märtsil (vkj) Alalise nõukogu. See kaotati 1810. aastal ja seda asendas omakorda Riiginõukogu.

## Pädevus
Nõukogul oli õigus esitada keisri tegevusele ja ukaasidele vastuväiteid. Tegevuse algusperioodil tegeles see erinevate oluliste küsimuste käsitlemises ja valmistas ette mitmeid reforme (nt talurahvaasjad). Pärast Ministrite Komitee loomist 1802. aastal menetles nõukogu vähemtähtsamaid ja keerulisemaid kaasusi.

## Liikmed

Nõukogu rajamisel nimetas keiser liikmeteks 12 isikut. Aja jooksul lisandus liikmeid veelgi. Aastatel 1801−1810 kuulus nõukokku 32 liiget. Pärast Riiginõukogu rajamist said Alalise nõukogu liikmed selle liikmeteks.

## Struktuur
Nõukogu koosnes kantseleist ja ekspeditsioonidest. 

**Kantselei** eesotsas oli direktor, kelleks oli Johann Weidemeyer.

**Ekspeditsioone** oli neli (neid juhtisid ekspediitorid):
***Välisasjade ja kaubanduse ekspeditsioon** (ekspediitor riigisekretär Theodor Engel)
***Maa- ja mereväe asjade ekspeditsioon** (lühikest aega vürst Pavle Tsitsishvili)
***Tsiviil- ja vaimulike asjade ekspeditsioon** (lühikest aega Pavel Ivanovitš Averin, seejärel riigisekretär Mihhail Mihhailovitš Speranski)
***Riigimajanduse ekspeditsioon** (riigisekretär Aleksei Nikolajevitš Olenin)

## Vaata ka
*Alalise nõukogu liikmete loend
*Riiginõukogu (Venemaa keisririik)

## Viited

## Kirjandus
*Amburger, Erik. *Geschichte der Behördenorganisation Russlands von Peter dem Grossen bis 1917*. − Studien zur Geschichte Osteuropas. Bd X. Leiden: E. J. Brill, 1966. Lk 65-66 https://opacplus.bsb-muenchen.de/Vta2/bsb00108118/bsb:BV005050575?page=103.
Mönch

**Mönch** (saksa keeles "munk") on mägi Šveitsis Berni Alpides. Koos Eigeri ja Jungfrauga moodustab see hästi äratuntava mäerühma, mis on kaugelt nähtav.

Mönch asub Valais' ja Berni kantoni vahelisel piiril ning moodustab osa Jungfrau ning Jungfraujochi (läänes) ja Eigeri (idas) vahelisest seljakust. See on Mönchsjochi kurust (3650 m) ja Mönchsjochi hütist läänes ning Jungfraufirnist ja Ewigschneefäldist põhjas (kaks suure Aletschi liustiku lätet). Mönchi põhjakülg moodustab järsu seina Lauterbrunneni oru kohal.

Jungfrau raudteetunnel kulgeb otse tipu all (u 3300 m).

Tippu ronisid esmakordselt 15. augustil 1857 Christian Almer, Christian Kaufmann, Ulrich Kaufmann ja Sigismund Porges.

## Galerii


Pilt:Moench 2348.jpg|Vaade Mönchile Jungfraujochilt
Pilt:Männlichen01.jpg|Panoraam Männlichenist: Eiger, Mönch ja Jungfrau (vasakult paremale)
Pilt:The Moench, by Helga von Cramm, with prayer by Achespè, chromolithograph, c. 1879. (3 x 4.5 inches).jpg|*Mönch*, autor Helga von Cramm, palvega Achespè, kromolitograafia, u. 1879. (3 x 4,5 tolli).
Krookusnarmik

**Krookusnarmik** (*Sarcodontia crocea*) on torikulaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Krookusnarmik elab vaid väga vanadel õuna- ja pirnipuudel.

Seent peeti Eestis väljasurnuks, kuid alates aastast 2019 on lisandunud mitmeid uusi leiukohti üle Eesti.

Küpsed viljakehad on tugeva õuna- või ananassi-lõhnaga.

## Välislingid
*
Oriljoon

**Oriljoon** (prantsuse keeles *oreille* 'kõrv; sealt *orillon* 'kõrvake') on militaararhitektuuris bastioni õla eenduv osa, mis varjab taandflanki (seal võivad olla värav, laskevad vms). Oriljoon võib olla neljakandilise või ümara kujuga. 

Eestis on hästisäilinud ümaroriljoon Narva Kristervalli bastionil.

## Kirjandus
*Ragnar Nurk, Robert Treufeldt. "Uusaeg tõi bastionid". Horisont 5/ 2014. Lk 37–47

## Välislingid
Schreckhorn

**Schreckhorn** on mägi Berni Alpides. See on kõrgeim tipp, mis asub täielikult Berni kantonis. Schreckhorn on põhjapoolseim neljatuhandeline mägi Euroopas.

Schreckhorn asub 10 km Grindelwaldist kagus Ülemise ja Alumise Grindelwaldi liustiku vahel. Piirkonna moodustavad asustamata liustikuorud, suur Aare liustik ja Fiescheri liustik. Lauteraarhorni tipp asub väga lähedal ja ulatub peaaegu samale kõrgusele. Berni Alpide kõrgeim tipp Finsteraarhorn asub 6 km lõuna pool.

Geoloogiliselt on Schreckhorn Aarmassiivi osa.

## Ronimisajalugu

Esimese mäkketõusu tegid 16. augustil 1861 Leslie Stephen, Ulrich Kaufmann, Christian Michel ja Peter Michel. Nende tõusutee, ülemise Schrecki uurde kaudu Schrecksattelile ja siis kaguseljakule, oli tavamarsruut järgmiseks 50 aastaks, kuid nüüd kasutatakse seda harva.

Tippu üritati mitu korda enne sedagi, eriti Šveitsi loodusteadlane Joseph Hugi 1828. aastal ja Pierre Jean Édouard Desori (Šveitsi geoloog) teejuhiga seltskond 1842. aastal.

Esimese tõusu edelaseljakult – Schreckhornile ronimise tavamarsruut – tegid John Wicks, Edward Branby ja Claude Wilson 26. juulil 1902. Nad otsustasid kohalike teejuhtide abita väga järsule seljakule ronida ja neil õnnestus tippu jõuda. Loodeseljakule (Andersongrat) ronisid 7. augustil 1883 esimestena John Stafford Anderson ja George Percival Baker koos teejuhtide Ulrich Almeri ja Aloys Pollingeriga.

Strahleggi hütti, mille hävitas laviin, asendab Schreckhorni hütt (2520 m). Schreckhornile võib tõusta ka Glecksteini hütist (2317 m) ja Lauteraari hütist (2392 m).
Morea

**Morea** (kreeka keeles *Μορέας* või *Μωριάς*) oli kesk- ja varauusaegne nimetus, mida kasutati Lõuna-Kreekas asuva Peloponnesose poolsaare kohta. Seda kasutasid Bütsants (vt Morea despootkond), Osmanite riik (vt Morea ejalett) ja Veneetsia vabariik (vt Morea kuningriik).

## Vaata ka
*Morea sõda
Pinge-voolu tunnusjoon

**Pinge-voolu tunnusjoon** ehk **pinge-voolu karakteristik** (inglise keeles *current–voltage characteristic*) ehk **volt-amper-karakteristik** (vene keeles *вольт-амперная характеристика*) väljendab kahe viiguga (klemmiga) seadist läbiva voolu I sõltuvust klemmidevahelisest pingest U. Pinge-voolu tunnusjoon on funktsiooni  I = f(U)  graafiline kujutis.. 

Aktiivtakistusega seadise, näiteks aktiivtakisti korral muutub seadist läbiv vool pingest lineaarselt, mispuhul pinge-voolu tunnusjooneks on koordinaattelgede lõikepunkti läbiv sirge joon. 

Mittelineaarse pinge-voolu tunnusjoonega kaksklemmid on näiteks pooljuhtdioodid.

Thevenini teoreemi kohaselt on mistahes viisil kahe väljundklemmi vahele ühendatud lineaarsete elementidega elektriahel asendatav ekvivalentse kaksklemmiga. Seega on võimalik kujutada ka keerukate lineaarsete elektriahelate pinge-voolu tunnusjooni.

## Vaata ka
* Lineaarne ahel
* Mittelineaarne ahel

## Viited
Makseettepanek

Makseettepanekut kasutatakse maksekäsu kiirmenetluses, kui kohus rahuldab maksekäsu kiirmenetluse avalduse ja edastab maksekäsu kiirmenetluse avalduse koos vastuväite blanketiga võlgnikule, et võlgnikult küsida, kas ta tunnistab nõuet või mitte ja antakse võimalus nõue tasuda või nõudele vastuväide esitada.

Makseettepanekus peavad sisalduma vähemalt järgmised andmed:

(1) Maksekäsu kiirmenetluse avalduses olevad andmed:

1) poolte ja nende esindajate andmed;

2) kohtu andmed, kuhu avaldus esitatakse;

3) nõutav rahasumma, kusjuures eraldi tuleb märkida põhinõue ja kõrvalnõuded, viivise arvestamise korral viivise määr ja arvestamise kestus;

4) nõude aluseks olevate asjaolude lühikirjeldus;

5) tõendite lühikirjeldus, mida avaldaja saaks kasutada oma nõude tõendamiseks hagimenetluses;

6) kinnitus, et nõue on sissenõutav ega sõltu vastastikuse kohustuse täitmisest või et vastastikune kohustus on täidetud;

61) kinnitus, et avaldaja on esitanud andmed ausalt oma parimate teadmiste kohaselt ja on teadlik, et tahtlik valeandmete esitamine kohtule võib kaasa tuua kriminaalvastutuse;

7) kohtu, kes võib kohtualluvuse järgi maksekäsu esemeks oleva nõude lahendada hagimenetluses, korteriomandist või kaasomandist tulenevas asjas aga hagita menetluses, andmed.

(2) selgitus, et kohus ei ole põhjalikult kontrollinud, kas avaldaja võib nõude esitada;

(3) ettepanek tasuda väidetav võlg koos viivise ja makseettepanekus nimetatud menetluskuludega makseettepaneku kättetoimetamisest alates 15 päeva jooksul, makseettepaneku välismaal kättetoimetamise korral 30 päeva jooksul, kui võlgnik loeb esitatud nõuet põhjendatuks, või sama tähtaja jooksul kohtule teatada, kas ja millises ulatuses esitab võlgnik nõudele vastuväiteid;

(4) selgitus, et kohus võib makseettepaneku alusel koostada täitedokumendina maksekäsu, kui võlgnik ettenähtud tähtaja jooksul makseettepanekule vastuväidet ei esita;

(5) selgitus, et maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamisega peatub nõude aegumistähtaeg samamoodi hagi esitamisega;

(6) vastuväite esitamise juhuks teave, millisesse kohtusse asi menetleda antakse, koos märkega, et see kohus võib kontrollida, kas hagi talle allub.

**Viited**

Jurist Aitab. https://www.juristaitab.ee/et/maksekasu-kiirmenetlus/mis-makseettepanek-ja-maksekask

Tsiviilkohtumenetluse seadustik1 § 482. Riigiteataja. https://www.riigiteataja.ee/akt/109042021017?leiaKehtiv#para482
Kommunismivastane võitlus Poolas (1944–1953)

**Kommunismivastane võitlus Poolas** oli aastatel 1944–1953 toimunud võitlus Poola põrandaaluste ühingute ja pärast teise maailmasõja lõppu Poolas võimu üle võtnud Nõukogude Liidu nukuvalitsuse vahel. Sissisõda juhtis Poola poolel juba sõja ajal moodustunud liikumine "neetud sõdurid" (*zołnierze niezłomni*). Rünnati stalinistliku režiimi asutatud vanglaid, riiklikke julgeolekuameteid, poliitvangide kinnipidamisasutusi ja vangilaagreid.

Jaanuaris 1945 kuulutas Punaarmee poolt ametisse pandud nukuvalitsus Poolas, et natsismivastased liikumised eesotsas Armia Krajowaga on ebaseaduslikud ning kutsus selle liikmeid välja tulema, lubades neile vabadust ja julgeolekut. Paljud vastupanuvõitlejad otsustasid relvad ära anda ning välja tulla, kuid paljud neist arreteeriti ja pandi vangi. Tuhandeid piinati ning saadeti GULAG-i vangilaagritesse või anti libakohtu alla ja hukati (näiteks Uroczysko Barani hukkamisväljadel).

Repressioonid tõid kaasa Armia Krajowa umbusu uue valitsuse vastu ning selle liikmed kogunesid uuesti salaja, et jätkata võitlust Nõukogude okupatsioonivõimude vastu. Moodustati mitmeid uusi organisatsioone, näiteks Vabadus ja Iseseisvus (Wolność i Niezawisłość), ning vabastati sadu poliitvange. Lõpuks õnnestus võimudel julgeolekuteenistuste ja mõrvarühmade abil enamik "neetud sõduritest" alistada.

## Vaata ka
* Kommunismivastane võitlus Poolas (1944–1989)
* Ida-Euroopa kommunismivastased ülestõusud

## Viited
Ene-Lille Kitsing-Jaanson

**Ene-Lille Kitsing-Jaanson** (kuni aastani 1960 **Ene-Lille Kitsing**, 19. jaanuar 1934 Tartu – 23. oktoober 2013 Tartu) oli eesti korvpallur. Ta oli Lydia-Marie Kitsingu ja Jüri Kitsingu tütar ning  Heldur Jaansoni abikaasa.

Ene-Lille Kitsing küüditati koos vanematega 1941. aastal Siberisse, tagasi tuli omal käel 1948. aastal.
Ta lõpetas Tartu 3. Keskkooli 1952. aastal, Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna 1956. aastal ning ajaloo-keeleteaduskonna 1967. aastal kaugõppes saksa filoloogina.

Ta oli 173 cm pikk. Algul harrastas Ene-Lille Kitsing kergejõustikku ja jalgrattasporti, seejärel alustas korvpallitreeninguid Edgar Naaritsa juures. 

Ta oli Eesti NSV noortekoondise liige ning võitis NSV Liidu noortemeistrivõistlustel 1952. aastal hõbemedali. Kitsing kuulus Nõukogude Liidu täiskasvanute koondisse, mille koosseisus võitis kuldmedali 1959. aastal maailmameistrivõistlustel. 1957. aastal tuli ta rahvusvahelise noorsoofestivali võitjaks.

Ene-Lille Kitsing-Jaanson mängis aastaid Eesti NSV koondises ja Tartu Ülikooli korvpallinaiskonnas. Ta oli mitmekordne NSV Liidu ametiühingute meister ja üliõpilasmeister. 1959. aastal võitis NSV Liidu rahvaste spartakiaadil hõbemedali ning aastatel 1957–1960 hõbemedalid NSV Liidu meistrivõistlustel. 1954. aastal oli Balti spartakiaadi võitja. Meistersportlase nimetuse sai ta 1954. aastal.

Eesti meistrivõistlustel (1950–1965) on ta tulnud 3 korda Eesti meistriks ning võitnud 6 hõbe- ja ühe pronksmedali. 1963. aastast on ta Kalevi auliige. 2020. aastal valiti Ene-Lille Kitsing-Jaanson Eesti korvpalli kuulsuste halli.

Hiljem töötas Kitsing-Jaanson Spordiselts Kalevi kesknõukogu instruktorina, Tartu Laste Spordikoolis treenerina, Tartu 3. Keskkoolis ja Tartu 5. keskkoolis saksa keele õpetajana ning Tartu Ülikooli Raamatukogu pearaamatukoguhoidjana (1969–2000).

## Viited

## Kirjandus
* Eesti korvpall. Portreed. Vello Lään, Märt Ibrus. Kirjastaja: Eesti Korvpalliliit. Tallinn 2006.
* Üheksa kaptenit, ehk, Maailma tipule lähedal. Vello Lään. Kirjastaja: Elmatar. Tartu 2011,

## Välislingid
* Korvpallur Ene-Lille Jaanson (Kitsing). Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum.
* Korvpallurid Ene Jaanson ja Maret-Mai Otsa. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum.
* Ene-Lille Kitsing-Jaanson – Basket.ee.
* Kuulsuste hall. Korvpall 100.
* Ene-Lille Kitsing-Jaanson. Postimees, 1.06.2010.
Maksekäsk

**Maksekäsk** on kohtumäärus võla sissenõudmise kohta, kui võlgnik ei ole makseettepanekus nimetatud summat tasunud ega makseettepanekule õigeaegselt vastuväidet esitanud. Maksekäsk kuulub viivitamata täitmisele sõltumata maksekäsu kättetoimetamisest võlgnikule.

## Viited

## Vaata ka
*Maksekäsu kiirmenetlus
Poola Rahvavabariik

**Poola Rahvavabariik** (poola keeles *Polska Rzeczpospolita Ludowa*; lühend **Poola RV**) oli aastatel 1947–1989 riik Kesk-Euroopas, tänapäeva Poola Vabariigi eelkäija. Lõpuaastatel elas riigis umbes 37,9 miljonit inimest, seega oli Poola RV Euroopa ja Idabloki suuruselt teine kommunistlik riik. Tegu oli marksist-leninistliku unitaarriigiga, mis kuulus ka Varssavi Lepingu Organisatsiooni. Suurimad linnad olid pealinn Varssavi, tööstuslinn Łódź ning sümboolne kultuuripealinn Kraków. Poola RV piirnes põhjas Läänemerega, idas Nõukogude Liiduga, lõunas Tšehhoslovakkiaga ning idas Ida-Saksamaaga.

Poolas kehtis aastatel 1947–1989 kommunistlik režiim, mis kehtestati, kui Punaarmee vallutas riigi teise maailmasõja ajal Saksa okupatsiooni alt enda kontrolli alla. Riigi ametlik nimi aastatel 1947–1952 oli 1947. aastal kehtima hakanud ajutise Väikese põhiseaduse järgi Poola Vabariik (Rzeczpospolita Polska). 

Nimekuju "Rahvavabariik" võeti vastu 1952. aasta põhiseadusega. Nagu teisedki Idabloki riigid (Ida-Saksamaa, Tšehhoslovakkia, Ungari, Rumeenia, Bulgaaria ja Albaania) oli Poola RV Nõukogude Liidu satelliitriik, kuid ei kuulunud NSV Liidu koosseisu.

Poola Rahvavabariik oli üheparteiriik, mida iseloomustas pidev sisemine püüdlus demokraatia poole. Põhiline poliitiline jõud oli Poola Ühendatud Töölispartei, mis tegi riigist ametlikult sotsialistliku riigi. Poola oli teistest Idabloki riikidest liberaalsem. Kogu enda eksistentsi vältel räsisid Poolat majandusraskused ja sotsiaalne ebastabiilsus. Riigi rahvas lõhenes partei toetajateks, partei oponentideks ja poliitikavälisteks inimesteks. Hoolimata sellest saavutati Poola Rahvavabariigi ajal nii mõndagi märkimisväärset: paranesid üldised elutingimused, toimus kiire linnastumine ning kõikidel kodanikel oli ligipääs haridusele ja tervishoiule. Sündimus oli suur ning riigi rahvaarv peaaegu kahekordistus aastatel 1947–1989. Partei suurimad saavutused olid teises maailmasõjas hävinud Varssavi ülesehitamine ja kirjaoskamatuse väljatõrjumine.

Relvajõudude põhiline haru oli Poola Rahvaarmee, lisaks olid riigis Nõukogude armee Põhja väegrupi väeüksused. Poola Rahvavabariigis tegutses salapolitsei UB/SB, mis sarnanes Ida-Saksamaa Stasile ja Nõukogude KGB-le. Ametlik politseiüksus, mis vastutas nt meeleavalduste vägivaldse mahasurumise eest, nimetati Kodanike Miilitsaks. Miilitsa eriüksus ZOMO suhtus kommunistide kriitikutesse karmilt: meeleavaldajaid koheldi vägivaldselt, opositsiooni juhte vahistati ning režiimi poolt tapeti kokku vähemalt 22 000 inimest. Selle tulemusel oli Poola vanglates palju kinnipeetavaid, kuid kuritegevust oli rekordvähe.

## Vaata ka
*Solidaarsus, Lech Wałęsa
*Varssavi Lepingu Organisatsioon
*Vastastikuse Majandusabi Nõukogu

## Viited

## Kirjandus
*
*

## Välislingid
*PRL at Czas-PRL.pl (poola keeles)
*Internetowe Muzeum Polski Ludowej at PolskaLudowa.com (poola keeles)
*Muzeum PRL at MuzeumPRL.com (poola keeles)
*Komunizm, socjalizm i czasy PRL-u at Komunizm.eu (poola keeles)
*Propaganda komunistyczna (poola keeles)
*PRL Tube, a categorized collection of videos from the Polish Communist period (poola keeles)
Švetaketu

**Švetaketu** (ka Śvetaketu) on Chāndogya-upaniṣadis Uddalaka Aruni poeg ja teadmiste (jñāna) otsija, kes vestleb isaga teadmatuse, enese ja tõe tundmise teemadel.

Švetaketu esineb kolmes põhilises (*mukhya*) upanišadis: Brhadaranyaka 6.2.1 - 6.2.8, Chandogya 5.3 ja Kausitakis 1.
Metsavendlus Baltimaades

**Sissisõda Baltimaades** oli periood, mil Baltimaade metsavennad (läti keeles *mežabrāļi*, leedu keeles *miško broliai*) võitlesid teise maailmasõja ajal alanud Nõukogude okupatsiooni vastu. 

Sarnased Nõukogude-vastased vastupanuliikumised tegutsesid Nõukogude Liidu kommunistliku režiimi vastu näiteks ka Bulgaarias, Poolas, Rumeenias ja Lääne-Ukrainas.

Punaarmee okupeeris Baltimaad aastatel 1940–1941 ning pärast Saksa okupatsiooni uuesti aastatel 1944–1945. Aastate jooksul muutusid stalinistlikud repressioonid rängemaks ning umbes 50 000 Eesti, Läti ja Leedu elanikku otsustas varjuda metsadesse, et sealt võimude eest peidus olla ning sealt valitsusvastaseid rünnakuid korraldada.

Hinnanguliselt osales nii Eestist kui ka Lätist 10 000 metsavenda ja Leedust 30 000. Lisaks oli metsavendadel külades ja linnades palju abilisi. 

Metsavendlus lõppes NSV Liidu relvajõudude ülemvõimu ja Jossif Stalini surma järgse amnestia tõttu suures osas 1950. aastatel. Eesti viimane metsavend August Sabbe hukkus alles 1978. aastal.

## Vaata ka
* Nõukogude-vastased partisanid
* Osula lahing
* Nõukogude okupatsioon Eestis, Lätis ja Leedus
* Operatsioon Priboi

## Viited

## Kirjandus
* Daumantas, Juozas L. (1975). "Fighters for Freedom", Manyland Books, New York, ISBN 0-87141-049-4
* 
* Razgaitis, Darius. ''Forest Brothers from the West'', research thesis, 2002.
* Rieber, Alfred J. (2003). Civil Wars in the Soviet Union. ** 4.1, 129–162.
* Smit, Mikie (1865). "The Legend of The Forest"
* Vardys, V. Stanley (1965). ''Lithuania Under the Soviets: Portrait of a Nation, 1940–65'', F. A. Praeger, New York

## Välislingid
* Genocide and Resistance Research Centre of Lithuania
* Lithuanian Tauras District Partisans and Deportation Museum
* War Chronicle of the Partisans – Chronicle of Lithuanian partisans, June 1944 – May 1949, prepared by Algis Rupainis
* «Forest Brothers – Fight for the Baltics» – official *YouTube* channel of NATO, 2017
* Documentary examines the fight of the 'Forest Brothers'. 9. oktoober 2020. Läti Rahvusringhääling.
Biograd na Moru

**Biograd na Moru** on linn Horvaatias Dalmaatsia põhjaosas. Tänane Zadari maakonna halduskeskus oli kunagise keskaegse Horvaatia kuningriigi pealinn. See asub Aadria mere rannikul ning seda eraldab Pašmani saarest kaks väikesaart Otok Planac ja Sveta Katarina. Seda läbib Zadarist ja Sukošanist lähtuv maantee, mis suundub Vodice ja Šibenikku.

Linn on tuntud kui turismikuurort, esimesed turistid saabusid 1920. aastatel Tšehhoslovakkiast ja selle esimene hotell ehitati 1935. aastal.

## Viited

## Välislingid
Vodice

**Vodice** on Šibeniki-Knini maakonna linn Horvaatias. See asub Aadria mere ääres.

## Viited

## Välislingid
Sukošan

**Sukošan** (itaalia keeles *San Cassiano*) on Zadari maakonna küla Horvaatias. See asub Aadria mere ääres.

## Välislingid
Heinsalu

**Heinsalu** on eesti perekonnanimi. 

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Heinsalu 328 inimesel (155 mehel ja 173 naisel). Perekonnanimede levikult oli Heinsalu meeste puhul 446. ja naiste puhul 421. kohal. Levinuim on see Lääne-Viru maakonnas, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 6,81.

## Nime kandjaid
*Alo Heinsalu, Eesti riigiametnik (1958–) 
*Anne Heinsalu, eesti õpetaja
*Anu Heinsalu, eesti inspitsient, näitleja ja tekstiilivärvija (1959–) 
*Els Heinsalu, eesti füüsik (1980–) 
*Hillar Heinsalu, eesti karikaturist ja toimetaja (1934–1991)
*Ülo Heinsalu, eesti geoloog ja looduskaitsja (1928–1994)

## Viited
Tanel Sepp

**Tanel Sepp** on eesti diplomaat.

## Haridus
Sepp sai põhihariduse Saaremaa Ühisgümnaasiumis ja keskhariduse Nõo Reaalgümnaasiumis. Rahvusvaheliste suhete eriala bakalaureusekraadi sai Tanel Sepp Euroülikoolis ning magistrikraadi Audentese ülikoolis

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Tanel Sepp on diplomaat alates 2003. aastast, tegelenud välisministeeriumis nii Euroopa julgeoleku kui Lõuna-Aasia teemadega. Neli aastat kaitseministeeriumis töötades tegeles Sepp peamiselt küberjulgeolekuga. Ta on olnud lähetustel Luksemburgis, Brüsselis, Kabulis, Washingtonis ja alates 2020. aastast Addis Abebas.

## Viited
Harry Tuul

**Harry Tuul** (sündinud 26. septembril 1980) on eesti ajakirjanik.

## Haridus
Tuul lõpetas 1999. aastal Tallinna Reaalkooli ja sai 2004. aastal Tartu Ülikooli vene ja slaavi filoloogia erialal bakalaureusekraadi.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Harry Tuul on majandusajakirjanik. Ta oli koos Andrus Karnauga Raadio 2 saate "Olukorrast riigis" saatejuht. Lisaks on ta töötanud väljaannetes Äripäev, Postimees, DigiPro ja Geenius, samuti Kuku raadios.
## Viited
Odawara

**Odawara** (jaapani 小田原, haldusüksusena 小田原市 *Odawara-shi*) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Asub Hakone mäe ja Sakawa jõe vahel Sagami lahe kaldal.

Elanike arv oli 2021. aasta 1. augustil 188 403.

Odawara sümboliteks on Thunbergi mänd, ploomiõis, väiketiir ja medaka.

## Viited

## Välislingid

*Odawara koduleht
Korea konflikt

**Korea konflikt** on käimasolev konflikt Põhja-Korea (Korea Rahvademokraatlik Vabariik) ja Lõuna-Korea (Korea Vabariik) vahel. Mõlemad riigid peavad ennast Korea ainsaks legitiimseks valitsuseks. Külma sõja ajal toetasid Põhja-Koread Nõukogude Liit, Hiina ja nende liitlased. Lõuna-Koread toetasid Ameerika Ühendriigid ja selle liitlased.

Korea lõhenes USA ja NSVL-i eestvedamisel aastal 1945. Mõlemad suurjõud panid enda poolel püsti oma vaadetele vastava valitsuse. Kahe Korea pinged kulmineerusid aastatel 1950–1953 toimunud Korea sõjaks. Sõja lõppedes olid mõlemad riigid palju kannatada saanud, kuid poolsaar oli endiselt kaheks jaotatud. Põhja- ja Lõuna-Korea lõpetasid küll täiemahulise sõjategevuse, kuid aeg-ajalt toimusid piirialadel siiski kokkupõrked. Konflikt on kestma jäänud ka pärast külma sõja lõppu.

Ameerika Ühendriikidel on Vastastikuse kaitse lepingu alusel Lõuna-Koreas enda väeosad. Aastal 1997 nimetas USA president Bill Clinton Korea konflikti "külma sõja viimaseks lõheks". Aastal 2002 kirjaldas president George W. Bush Korea RDV-d osana "kurjuse teljest". Aina süvenevamasse isolatsiooni jäänud Põhja-Korea on välja arendanud raketi- ja tuumavõimekuse.

Pärast 2017. aastal toimunud pingete suurenemist kohtusid Põhja-Korea, Lõuna-Korea ja Ameerika Ühendriikide juhid aastal 2018 korduvalt ning tuumarelvadest loobumine ja desarmeerimine tundusid realistlikud eesmärgid. Protsess kulmineerus Panmunjomi deklaratsiooniga, kus Põhja- ja Lõuna-Korea leppisid kokku poolsaare tuumadesarmeerimise ja omavaheliste suhete parandamise osas. Lisaks lubati liikuda konflikti lõpetamise ja Korea rahumeelse taasühendamise osas.

## Vaata ka
* Põhja-Korea ajalugu
* Lõuna-Korea ajalugu
* Korea taasühendamine
* Lõuna-Korea ja Põhja-Korea suhted
* Ameerika Ühendriikide ja Põhja-Korea suhted
* Lõuna- ja Põhja-Korea piiriintsidentide loend
* 2018.–2019. aasta Korea rahuprotsess

## Viited

## Välislingid
* Examining North Korea's Missiles Displayed During the 2017 Day of the Sun Parade
* Excerpts From Chinese Historian Shen Zhihua's Speech on North Korea
Alm. Brand

**Alm. Brand** (kuni 2002. aastani **Alm. Brand af 1792**) on Taani kindlustutuskontsern. Grupi ettevõtted pakuvad kahjukindlustust. Lisaks tegeleb kontsern ka investeerimisega. Kontserni emaettevõte on Alm. Brand A/S. Teenust osutatakse peamiselt Taanis. Kliente teenindatakse piirkondlike esinduste, kindlustusagentide ja veebilehe kaudu. Alm. Brandi aktsiad on noteeritud Kopenhaageni börsil. 

Kontsern on Taani suuruselt kolmas kahjukindlustuse pakkuja (hõlmates 2021. aasta I kvartali seisuga umbes 9% Taani kahjukindlustuse turust). 

2022. aasta jaanuaris tabas Taanit viimase kuue aasta tugevaim sügistorm Malik. Alm. Brand hindab tormiga seotud neile laekuvate kahjunõuete kogusummaks 50–75 miljonit Taani krooni (u 6,7–10,1 miljonit eurot).

## Ajalugu

* 29. veebruaril 1792 asutas Taani kuningas Christian VII kindlusandja ALM. Brand, mille eesmärk oli kindlustada väljaspool Kopenhaagenit asuvaid hooneid tulekahu vastu.
* 2002. aastal moodustati Alm. Brand A/S-st valdusettevõte, mille alla koodndati kontserni tütarettevõtted.
* 31. augustil 2009 noteeriti Alm. Brand A/S aktsiad Kopenhaageni börsil.
*30. oktoobril 2020 võõrandati tütarettevõte Alm. Brand Bank A/S pangale Sydbank A/S.
*11. juunil 2021 teavitati, et oma majandustegevuse laiendamise eesmärgil soovitakse omandada Taani ettevõtte Codan Forsikring A/S. Omandamiseks on vajalik vastavate õigusorganite nõusolek. Omandamine loodetakse lõpule viia 2022. aasta esimesel poolaastal. Ettevõte omandatakse 12,6 miljardi Taani krooni eest. Antud ettevõtte omandamine võimaldab ALM. Brandil tõusta suuruselt teiseks kahjukindlustuse pakkujaks Taanis.
*1. oktoobril 2021 võõrandati tütarettevõte Alm. Brand Liv og Pension A/S ettevõttele Nordic I&P Holding ApS. Tehingu väärtuseks oli 1,1 miljardit taani krooni ehk umbes 148 miljonit eurot. Vabanenud vahendeid plaanitakse kasutada Codan Forsikring A/Si omandamisel. Müügiga sooviti senisest enam fokuseerida oma tegevust kahjukindlustuse pakkumisele.

## Suurimad konkurendid
* Tryg (omab 2021. aasta I kvartali seisuga 22,5% Taani kahjukindlustuse turust);
* Topdanmark (15,6%); 
* Codan Forsikring A/S (8,6%);
* Gjensidige Forsikring (6,7%).

## Alm. Brand börsil
Kontserni aktsiad on noteeritud Kopenhaageni börsil. Aktsia lühinimi on ALMB. Kontsernil on kokku umbes 28 742 aktsionäri. Suurim aktsionär on Alm. Brand af 1792 fmba, mis omab 46,7% kontserni aktsiatest. Ülejäänud aktsiatest kuulub umbes 75% Taani, 14% Euroopa (va Taani ja põhjamaad); 8% USA ja 2% Põhjamaade füüsilistele ja juriidilistele isikutele. Ettevõtte turuväärtus 2021. aasta 31. detsembri seisuga oli 19,6 miljardit Taani krooni ehk umbes 2,6 miljardit eurot (+73% võrreldes 2020. aastaga).

Alates 2015. aastast on kontsern maksnud igal aastal dividende. Erandiks on olnud vaid 2020. aasta, mil dividende ei makstud.

## Vaata ka
* Kopenhaageni börs

## Viited


## Välislingid
* Investori leht
* Nasdaq Nordic
Toomas Kariis

**Toomas Kariis** (sündinud 29. septembril 1964) on eesti gastroenteroloog.

## Haridus
Kariis lõpetas 1983. aastal C. R. Jakobsoni nimelise 1. keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ning läbis 1998. aastal gastroenteroloogia residentuuri. Lisaks on ta end erialaselt harinud haiglates Saksamaal, Sloveenias, Soomes, Tais ja Taivanis.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Kariis on erialalt gastroenteroloog, lisaks oli ta 2019–2023 Ida-Viru Keskhaigla ülemarst ja juhatuse liige. 

Aastast 2023 on ta Tartu Ülikooli Kliinikumi Sisekliiniku juhataja.

## Tunnustus
* 2021 Eesti Arstide Liidu aumärk

## Viited
Lauri Lugna

**Lauri Lugna** (sündinud 29. oktoobril 1979) on eesti ametnik.

## Haridus
Lauri Lugna lõpetas 1998. aastal Tallinna Reaalkooli. Tal on Tartu Ülikooli bakalaureusekraad avaliku halduse erialal ja Leuveni Katholieke Universiteiti magistrikraad poliitikas ja sotsiaalteadustes. Lisaks on ta täiendanud end politoloogia ja turvalisuse alal Soomes Tampere Ülikoolis.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Lauri Lugna on töötanud avalikus teenistuses alates 2003. aastast, seejuures mitmel ametikohal siseministeeriumis. Alates 2015. aasta augustist kuni 13. jaanuarini 2022 oli ta siseministeeriumi kantsler. Alates 17. jaanuarist 2022 kuni 28. aprillini 2023 oli Lauri Lugna KredExi ja EASi baasil loodud ühendasutuse Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutuse juhatuse esimees. Lugna lahkus ametist nõukogu tahtel ja isiklikul soovil.

## Viited
Erki Mölder

**Erki Mölder**  (sündinud 20. mail 1975) on eesti ettevõtja ja investor.

## Haridus
Mölder sai 1997. aastal Tartu Ülikoolis magistrikraadi majandusteaduskonna investeerimise ja panganduse erialal.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Erki Mölder on alates 2013. aastast keskendunud peamiselt tervishoiuvaldkonnale, ta on ettevõtte Health Founders kaasasutaja ja Eesti Golfi Liidu president. Ta on olnud Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse nõukogu esimees, loonud ja juhtinud meditsiinilaborit Quattromed (SYNLABi eelkäija), TREV-2 Gruppi, MediCap Holding AS kontserni, töötanud juhatuse liikmena ettevõttes Nova Vita Kliinik ning ostudirektorina aktsiaseltsis Kalev. Ta juhib eraarstikeskuseid Qvalitas ja Unimed, ta on Eesti Äriinglite Assotsiatsiooni (EstBAN) liige, samuti Läti suurima haigla (Riia Ida Ülikoolihaigla) nõukogu liige.

## Viited
Morea ejalett

**Morea ejalett** oli esimese järgu provints (ejalett) Peloponnesosel, mida haldas Osmanite riik aastatel 1661–1686 ja 1715–1821. Selle pealinn oli eri aegadel Kórinthos, Náfplio ja Tripoli. Kreeka Vabadussõjaga võeti poolsaar Esimese Kreeka Vabariigi valdusse.
Urmas Ambur

**Urmas Ambur** (sündinud 15. mail 1975) on eesti jurist, kes on spetsialiseerunud autorikaitsele.

## Haridus
Ambur on õppinud õigusteadust Tallinna Ülikoolis, mille lõpetas 2021. aastal magistrikraadiga.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Urmas Ambur on Eesti Esitajate Liidu tegevdirektor. 

Ta on Vabariigi Valitsuse autoriõiguse komisjoni liige, Societies' Council for the Collective Management of Performers' Rights (SCAPR) arendus- ja koostöö töögrupi liige. Urmas Ambur on Reformierakonna liige Harku vallas.

## Viited
Indrek Sirp

**Indrek Sirp** (sündinud 17. augustil 1977) on eesti ametnik ja julgeolekuekspert.

## Haridus
Sirp on lõpetanud 1995. aastal Kuressaare 2. Keskkooli ja 2001. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloo-osakonnas bakalaureuseõppes ning saanud Genfi Ülikoolist magistrikraadi rahvusvahelise ajaloo erialal.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Indrek Sirp on riigikantselei julgeoleku ja riigikaitse koordinatsioonidirektor. Ta on alates 2001. aastast olnud kaitseministeeriumis kahepoolsete suhete spetsialist, Balti koostöö büroo juhataja, rahvusvahelise koostöö osakonna juhataja, Eesti esindaja NATO Kooperatiivse küberkaitse koostöö oivakeskuse juhtkomitees, kaitsepoliitika nõunik ja kaitseministeeriumi esindaja Eesti Vabariigi Suursaatkonnas Ameerika Ühendriikides.

## Isiklikku
Tal on kaks last.

## Viited
Meelis Käärik

**Meelis Käärik** (sündinud 3. novembril 1976) on eesti matemaatik ja statistik.

## Haridus
Käärik on lõpetanud 1994. aastal Hugo Treffneri gümnaasiumi hõbemedaligaja 1998. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe (matemaatika-informaatikateaduskonnas) *cum laude*.  2005. aastal sai ta doktorikraadi väitekirjaga "Fitting Sets to Probability Distributions".

## Töökäik ja teadustegevus
Meelis Käärik on Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituudi juhataja ja tõenäosusteooria kaasprofessor. Tema teadustöö käsitleb tõenäosusjaotuste lähendamist ja varjatud Markovi mudeleid.

## Tunnustus
* 2020 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020  aasta õppejõud (Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituut)
### Auhinnad
* 2006 Arnold Humala preemia noorele matemaatikule doktoritöö "Fitting sets to probability distributions" eest
* 2006 I preemia üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil loodusteaduste valdkonnas doktoritöö  eest

## Viited
Ober Gabelhorn

**Ober Gabelhorn** on mägi Šveitsis Penniini Alpides, asudes Zermatti ja Zinali vahel.

Ober Gabelhorn asub Šveitsi Valais' kantonis Zinali oru lõunapoolses otsas (Val d'Anniviersi osa). See kõrgub koos Dent Blanche'i (läänes) ja Zinalrothorniga (põhjas) Zinali liustiku kohal. Lõunaküljel asub Zmutti liustik Zmutti orus, mis laiub Zermattist läänes.

Ober Gabelhornil on püramiidjas kuju, sarnane Matterhorniga, kuid väiksemas mõõdus. Vaid lauge põhjakülg on täiesti jäätunud, teised küljed on enamasti kivised. Edelaseljak on *Arbengrat*, samas põhjaloodeseljak on *Arête du Coeur*. Kaguseljak *Ober Gabeljochi* (3597 m) kohal on *Gabelhorngrat*. Wellenkuppe on madalam prominence kirdeseljakul; seal ronitakse tavaliselt kui tavamarsruudi osal.

Tippu teenindavad hütid on Rothorni hütt (3198 m), Grand Mountet' hütt (2886 m) ja Arben Bivouac (3224 m).

## Ronimisajalugu

Esimese mäkketõusu tegid Adolphus Warburton Moore, Horace Walker ja Jakob Anderegg 6. juulil 1865 idaküljelt.

Teise mäkketõusu ja esimese põhjaloodeseljakult tegid päev hiljem Francis Douglas, Peter Taugwalder ja Joseph Vianin 7. juulil 1865. Tõusu ajal polnud nad teadlikud Moore'i ja seltskonna edust eelmisel päeval. 

Douglas ja Taugwalder tegid mitu katset, enne kui tippu jõudsid. P. Inäbnit oli esimesel katsel kaguseljakult nendega kaasas. Neil ei olnud piisavalt aega mäe allosast kõrgemale minna. Teisel katsel jõudsid nad Wellenkuppele (3900 m) kirdeseljakul (tänapäeval tavamarsruut), kuid leidsid, et ülaltoodud seljak oli jätkamiseks liiga raske. Lõpuks jõudsid nad tippu kolmandal katsel (Inäbnitit asendas Viennin). Nad olid hämmingus, nähes jalajälgi idaküljel (Moore'i, Walkeri ja Andereggi poolt eelmisel päeval tehtud), kuid olid kergendatud, et tipus polnud jälgi näha. Olles teadmata ohtudest, mis võisid panna eelmise ekspeditsiooni tagasi pöörduma, istusid nad tipus maha lõunat sööma. Järsku algas laviin ja kõik tipus hakkas neist eemale langema. Douglas ja Taugwalder pühiti minema, kuid nad olid köiega Viennini küljes kinni, kes asus tipust veidi eemal. Viennin suutis Taugwalderi ja Douglase julgestada köiega, mis ei katkenud. Francis Douglas naasis Zermatti ja sai nädal hiljem 14. juulil esimesel mäkketõusul Matterhornile surma.

Arbengratile ronisid esmakordselt 1874. aastal H. S. Hoare ja E. Hulton koos teejuhtide J. von Bergeni, P. Rubi ja J. Moseriga. Marsruudi Gabelhorngratile avasid kolm aastat hiljem J. Walker Hartley, W. E. Davidson, P. Rubi ja J. Juan.

Põhjaküljel, mis on Lenzspitze kirdeküljele sarnane, kuid 'üsna järsem', ronisid esmakordselt 30. juulil 1930 H. Kiener ja R. Schwarzgruber. Nad alustasid Zermattist keskööl ja tegid otse 2000-meetrise tõusu Triftjochile. Nad jõudsid põhjakülje allossa pärast Ober Gabelhorni liustiku lõhede ületamist ja ronisid edukalt sellele. Seda marsruuti korrati 1951. aastani vaid üks kord.

Christian Klucker ja L. Norman-Neruda tegid esimese tõusu idakirdeseljakule 1. augustil 1890. Tänapäeval kasutab enamik mägironijaid seda teed, alustades Rothorni hütist (Zermatti kohal) ja minnes üle Wellenkuppe tipu. Peamine takistus, Kluckeri torn, on köitega varustatud 1918. aastast.
Naujaneriai mõis

**Naujaneriai mõis** (leedu keeles *Naujanerių dvaras*) ehk **Vilijanovo mõis** (*Vilijanovos dvaras*) on endine mõis Leedus Vilniuses Verkiai vallas Naujaneriai linnaosas. Mõisakompleks asub aadressidel Naujanerių Sodų 1-oji g. 10 ja 12 .

Sealsed alad kuulusid varem Šukštulė mõisale. See mõis kuulus XVIII sajandist Vilniuse Bonifratrise kloostrile. Aastal 1843 klooster suleti, selle valdused aga võõrandati. Mõis jagati väiksemateks valdusteks, aastal 1848 eraldati sellest ka uus mõis - Naujaneriai mõis.

XIX sajandi teisel poolel hakkas mõis kuuluma Falevičiustele. Kamile Falevičienė  rajas sealse viinaköögi. Aastal 1899 omandas mõisa Jonas Falevičius, kes selle aastal 1906 Henrikas Svencickisele müüs. Aastal 1921 ostis mõisa Marija Magdalena Lenskaitė Helerienė, viimaseks omanikuks oli tema õde Adelaida Lenskaitė. Mõis natsionaliseeriti aastal 1940.

Mõisakompleksist on säilinud häärber, kontorihoone, laut, viinavabrik ja viinavabriku ladu. Sealne lehmalaut on varemeis.

Sealne häärber on kahekorruseline keldriga kivihoone. See püstitati aastal 1934 varasema maha põlenud häärberi asemele. Kirdeküljel on kolmnurkne frontoon, väiksem frontoon on ka edelaküljel. Kirdeküljel on ka risaliit, palkon ning peamine sissepääs. Ülemises otsas on profileeritud karniis. Sokkel on maakividest, ülejäänud hoone punastest krohviga kaetud tellistest. Kirdefassaadil on kirjas hoone rajamisaasta. Hoone asub aadressil Ažulaukės g. 7.

Kontorihoone asub aadressil Naujanerių Sodų 1-oji g. 12. Tegemist on ühekorruselise poolkeldriga hoonega. Hoone rajati XX sajandi algusaastatel. Punastest tellistest maja on sümmeetrilise fassaadiga. Seda ehib profileeritud karniis. Sokkel on maakividest.

Viinavabriku aadress on Naujanerių Sodų 1-oji g. 10. Hoone valmis aastal 1892. Vabrik on osalt ühe- osalt aga kahekorruseline maakividest ja kollastest tellistest ehitis. Edelaküljel on kirjas hoone valmimisaasta.. Umbkaudu samal ajal valmis ka maakividest laohoone. Tellistest sammaste ja puidust vaheseintega laut valmis XX sajandi algusaastail.

## Viited
Trípoli

**Trípoli** (kreeka keeles *Τρίπολη*) on Lõuna-Kreeka linn Peloponnesose poolsaarel. See on Peloponnesose piirkonna kui ka Arkaadia piirkonnaüksuse halduskeskus.

## Viited

## Välislingid
Dmitrijs Kalašņikovs

**Dmitrijs Kalašnikovs** (sündinud 11. detsembril 1983) on Läti jalgpallitreener. Ta on klubi JK Tartu Tammeka peatreener. Varem on ta olnud ka FC Kuressaare, JK Tallinna Kalevi ja JK Narva Transi peatreener.

## Välislingid
*Transfermarkti profiil
Antaviliai mõis

**Antaviliai mõis** (leedu keeles *Antavilių dvaras*) on endine mõis Leedus Vilniuses Antakalnise vallas Antaviliai linnaosas. Mõisakompleks asub aadressidel Naujanerių Sodų 1-oji g. 10 ja 12 .

Sealset mõisa on esmamainitud XVII sajandil. Selle esimesed omanikud olid Pacid, hiljem kuulus see Korsakkidele ja Radziszewskitele. XVIII sajandi lõpuaastatel oli mõisa omanikuks Antoni Tiesenhausen, aastal 1784 ostis temalt mõisa Franciškus Mučynski, kes veel samal sajandil mõisa Radziszewskitele edasi müüs.

Mõisakompleksist on säilinud kelder, kuur, ait, kaks abihoonet ja kaks rehealust. Kompleksi jäävad ka kolme elumaja, kooli ja kahe juurdeehitise varemed. Säilinud on veel pärnaalee, sillakese varemed ja mõisakompleksi munakivisillutisega teed.

Esimene hoone asub aadressil Antavilių g. 12. Tegemist on XIX sajandi teisel poolel rajatud ehitisega, mis oli algselt ühekorruseline. Maja all on mõisaaegne kelder. Teine hoone asub aadressil Antavilių g. 6 . Ka see on rajatud XIX sajandil. Nelinurkse põhiplaaniga ühekorruselisele hoonele on hiljem lisatud silikaattellistest eeskoda. Hoone ise on tellistest, selle fassaadi liigendavad tellistest ja maakividest pilastrid.

Puidust sammastega rahvalikku arhitektuuri esindav ait asub aadressil Antavilių g. 5. Puidust ühekorruseline hoone rajati XIX sajandil. Kirdeküljel asub sammastega eraldatud aidaesine.

Kelder asub aadressil Antavilių g. 7a, kuur aadressil Antavilių g. 3. Samal aadressil asuvad ka mõlemad mõisa rehealused.

## Viited
Kolossaalorder

**Kolossaalorder** (prantsuse keeles *colossal* 'hiiglaslik') on Itaalia arhitekti Andrea Palladio välja töötatud orderivorm, mille puhul sambad, piilarid või pilastrid ulatuvad hoonel vähemalt läbi kahe korruse.

Kuigi hiiglaslikke sambaid kasutati palju ka antiikaja ehituskunstis, ilmusid need mitmekorruseliste hoonete fassaadidele alles Itaalia renessanssarhitektuuris. Kolossaalorderina võidi kasutada ükskõik millise klassikalise orderi (Toscana, joonia, dooria, korintose või komposiitorderi) sambaid. Kolossaalorderi võidukäik jätkus manerismi ja barokkarhitektuuris.

Kolossaalorder taaselustati uuesti 18. sajandi Euroopas, näiteks Inglismaal kasutasid seda fassaadidel suurejoonelist teatraalset klassitsismi viljelevad arhitektid John Vanbrugh ja Nicholas Hawksmoor.

## Pildid

Sant Andrea straight.jpg|Mantova Sant Andrea kiriku fassaad
Muzeum_Kapitolinskie.JPG|Michelangelo Palazzo dei Conservatori Roomas
9039 - Milano, Corso Venezia - Giovanni Perego, Palazzo Saporiti (1812) - Foto Giovanni Dall'Orto 22-Apr-2007.jpg|Palazzo Saporiti Milanos
3888ParigiLouvre.JPG|Louvre'i idafassaad
Wien - Universitätskirche (1).JPG|Viini ülikooli kiriku fassaad joonia ja korintose pilastritega
Москва-Дом-Пашкова.jpg|Paškovi maja Moskvas (1784–1786)
Tartu Ülikooli peahoone 2012.jpg|Tartu Ülikooli peahoone
Aberdeen St Mark's. A Marshall Mackenzie (1847-1933), 1892, photo jc 2010.jpg|Aberdeeni Püha Markuse kirik (1892)


## Viited
Mieko Kawakami

**Mieko Kawakami** (jaapani keeles 川上未映子 *Kawakami Mieko*; sündinud 29. augustil 1976 Ōsakas) on jaapani kirjanik ja laulja.

Kawakami sai tuntuks lauljana, kuid 2006. aastal loobus ta laulmisest ning pühendus kirjandusele. Kirjanduslikku tegevust alustas ta blogijana.

2008. aastal avaldatud romaani *Chichi to ran* (乳と卵 'Rinnad ja munad') eest pälvis ta Akutagawa auhinna.

2011. aastast on ta abielus kirjanik Kazushige Abega.

## Viited
Fröjeli kirik

**Fröjeli kirik** (rootsi keeles *Fröjel kyrka*) on keskaegne kirik Fröjelis Ojamaal. Arhitektuurilt on see romaanika-gootika üleminekustiilis ehitis. Interjööri kaunistavad 14. sajandi seinamaalingud. Fröjeli kirik kuulub Rootsi kiriku Visby piiskopkonnale.

## Arhitektuur
Fröjeli kirik võis olla ehitatud mitte ainult pühakojaks, vaid ka kindluskirikuks ja paopaigaks. Sellele viitab kiriku asukoht, mis asub kõrgemal kohal mere lähedal ja kiriku lähedal asuvad keskaegse kaitsetorni varemed. Kirik on ehitatud kristluse-eelse kivilabürindi, võimaliku kunagise kultusekoha lähedusse.

Kirik on ehitatud lubjakivist. Hoone vanim osa on pikihoone, mis pärineb 12. sajandist. Torn paistab olevat löövist hilisem. Ruumikas ning löövist kõrgem kooriruum pärineb umbes 1300. aastast ja on juba gooti vormides, mitte romaanipärane nagu kiriku teised osad. Võimalik, et ka kogu kirik plaaniti uuesti ehitada gooti stiilis, kuid valmis ainult kooriosa.

## Interjöör
Interjööris on arvukalt 14. sajandi alguse seinamaalinguid, mis kujutavad lohesid, hirvi, lõvisid ja greife. Ristimiskivi jalg on vanem ja selle autoriks peetakse Ojamaal töötanud meister Byzantiost; ristimiskivi fantaasiaolenditega kaunistatud kupa pärineb 14. sajandist.

Suur keskaegne triumfirist võidukaares on samuti 14. sajandist. Barokne altariretaabel ja nelja evangelisti kujudega kantsel on mõlemad loodud 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
* Fröjel kyrka. - Svenska kyrkan
* Fröjel kyrka. - guteinfo.com
Klinte kirik

**Klinte kirik** (rootsi keeles *Klinte kyrka*) on keskaegne kirik Klintes Ojamaal, Klintehamni lähedal. Põhiosas gooti stiilis kirik valmis 1300. aasta paiku. Kirik kuulub Rootsi kiriku Visby piiskopkonnale.

## Arhitektuur
Klinte kiriku vanim osa on torni alumine osa, mis pärineb 13. sajandi algupoolelt ja on romaani vormides, olles arvatavasti säilinud varasemast romaani ehitisest. 1300. aasta paiku ehitati uues gooti stiilis ümber kiriku pikihoone ja kooriruum, mis on tänaseni säilinud. Umbes sel ajal kõrgendati ka kirikutorni.

Torniosa punasest ja hallist kivist portaal ja aknad on romaani ümarkaartega. Torni kõrgemas osas on teravkaarsed gooti aknad. Kooriruumi avanev lõunaportaal on teravkaarne astmikportaal, mille palestiku pungkapiteelid on kõrgetasemelise ja ajastule iseloomuliku raiddekooriga.

## Interjöör
Kooriruumi võlvi ehivad seinamaalingud, mis stiililt sarnanevad Rone kiriku maalingutega. Kiriku suures ehisraamistikuga idaaknas on säilinud mõned paneelid algsetest klaasvitraažidest, mis arvatakse olevat sama meistri töö, kes töötas Alskogi kirikus.

Sisustuses on säilinud 15. sajandist pärinev triumfirist. Liivakivist altariretaabel 1643. aastast on skulptor Gert van Egheni töö. Ristimiskivi on 1667. aastast ja kirikupingid pärinevad samuti 17. sajandist.

1933. aastal kirikut renoveeriti.

## Viited

## Välislingid
* Klinte kyrka. – guteinfo.com
Boge kirik

**Boge kirik** (rootsi keeles *Boge kyrka*) on keskaegne maakirik Boges Slite lähedal Ojamaal Rootsis. Kirik ehitati 13. sajandil, vaid torn on 19. sajandil uuesti püstitatud pärast selle kokkuvarisemist tormi tõttu. Kirikus on rida keskaegseid seinamaalinguid. Kirik kuulub Rootsi kiriku Visby piiskopkonnale.

## Arhitektuur
Arhitektuurilt on Boge kirik varagooti ehitis. Vanimad osad kooriruum ja käärkamber pärinevad 13. sajandi keskpaigast. Pikihoone on hilisem ja sellega asendati varasem romaani ehitis, kuid säilis selle ebatavaliselt lühike ja lai kuju. Torn varises 1857. aastal ja ehitati uuesti aastail 1867–1892; samal ajal parandati ka vigastusi saanud löövi. Kirikut toetab väljast üks tugipiilar, mis püstitati 19. sajandil kiriku stabiliseerimiseks pärast torni kokkuvarisemist.

Kiriku peaportaal on kiriku põhikehandist veidi hilisem ja pärineb 14. sajandi keskpaigast. Astmikportaali kaunistavad ümarsambad ja raiddekooriga kapiteelid.

## Interjöör
Kiriku sisemust kaunistavad seinamaalingud, mille valmimise aeg jääb kiriku ehitusperioodist 13. sajandil kuni oletatavasti 15. sajandi keskpaigani. Kiriku sisustus on 18. sajandist, välja arvatud 13. sajandi ristimiskivi ja samuti keskaegne suur rauast lühter. Kooriruumis on säilinud mõned keskaegsed hauakivid.

## Viited

## Välislingid
* Boge kyrka. – guteinfo.com
Gran Paradiso

**Gran Paradiso** ([ˈɡran para'dizo]) või **Grand Paradis** ([ɡʁɑ̃ paʁadi]) on mägi Itaalias Graie Alpides, asudes Valle d'Aosta ja Piemonte piirkondade vahel. Tipp on kõrguselt seitsmes mägi Graie Alpides.

Kuigi Mont Blanci massiiv ulatub Prantsusmaa ja Itaalia vahelisele piirile, on Gran Paradiso ainus neljatuhandene mägi, mis on täielikult Itaalia territooriumil.

## Looduskaitse

Gran Paradiso asub Gran Paradiso rahvuspargis, mis on mäe järgi nimetatud Itaalia rahvuspark. Üle piiri Prantsusmaal jätkub park kui Vanoise'i rahvuspark.
Lauri Habakuk

**Lauri Habakuk** (sündinud 2. septembril 1990) on eesti ajakirjanik.

## Haridus
Habakuk lõpetas 2009. aastal Pärnu Koidula gümnaasiumi, läks Tartu Ülikooli õppima ning sai 2021. aastal Tartu Ülikoolis magistrikraadi ajakirjanduse erialal.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Ta on ajakirjanik väljaandes Pärnu Postimees.

## Viited
Visby piiskopkond

**Visby piiskopkond** on üks Rootsi kiriku 13 piiskopkonnast. Piiskopkond hõlmab Ojamaa saare ja mõned väikesed naabersaared. Piiskopkonna peakirik on Visby toomkirik Visbys.

## Viited

## Välislingid
* Piiskopkonna koduleht (rootsi keeles)
Bambergi ratsanik

**Bambergi ratsanik** (saksa keeles *Der Bamberger Reiter*) on 13. sajandi algusest pärinev tundmatu skulptori loodud kroonitud ratsanikku kujutav kiviskulptuur Bambergi toomkirikus Saksamaal.

## Kirjeldus
Skulptuur pärineb arvatavasti ajast enne kiriku pühitsemist 1237. aastal, kuid on loodud pärast 1225. aastat. Skulptuur toetub konsoolidele mõne meetri kõrgusel idapoolse Püha Georgi kooriruumi esimese põhjapiilari küljes.

Skulptuur on esimene teadaolev monumentaalratsakuju, mis loodud pärast antiikaega. Hobuse esikapjade all olev konsool on üks paljudest keskaegsetest Rohelise mehe skulptuurkujutistest.

Kuju oli tõenäoliselt algselt polükroomne - sokkel oli roheline, hobune valge pruunide täppidega, ratsaniku rüü ja mantel punased kuldsete ja hõbedaste tähtedega, juuksed tumedad ja jalatsid pruunid; kroon, vöö ja kannused olid kullatud. Hobusel on all rauad ja see on üks varasemaid rautatud hobuse kujutisi.

## Viited

## Välislingid
* Bamberger Reiter. - GoBamberg
* Das Rätsel um den Bamberger Reiter. Wer bin ich? - Bayerischer Rundfunk
Jarek

**Jarek** on mehenimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Jarek 189 mehel, millega see oli levikult 465. mehenimi. Jarek oli keskmiselt 17 aasta vanune (mediaanvanus oli 11). Kõige populaarsem oli eesnimi Jarek vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,31.

## Nime kandjaid
*Jarek Jõepera, eesti fotograaf
*Jarek Kasar, eesti helilooja, laulja ja sõnadekirjutaja
*Jarek Kurnitski, eesti tehnikateadlane
*Jarek Mäestu, eesti sõudja ja sporditeadlane

## Viited