open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1781

**1781. aasta** (**MDCCLXXXI**) oli 18. sajandi 81. aasta.

## Sündmused maailmas

* 13. märts – inglise astronoom William Herschel avastas planeedi Uraan.
* 10. mai – Ameerika iseseisvussõda: hispaanlased vallutasid Pensacola piiramise tulemusena brittidelt Lääne-Florida.
* 18. mai – hispaanlased hukkasid Cuzcos Peruu revolutsionääri Túpac Amaru II.
* 4. september – Hispaania asunikud asutasid Californias Los Angelese linna.
* 5. september – Ameerika iseseisvussõda: Prantsuse laevastik saavutas Chesapeake'i lahingus olulise võidu brittide üle.

* 19. oktoober – lord Cornwallise juhitud Briti väed alistusid ametlikult Prantsuse-Ameerika vägedele George Washingtoni ja Jean-Baptiste Donatien de Vimeuri juhtimisel, lõpetades Yorktowni piiramise.
* 29. november – pärast seda, kui Briti orjalaeval Zong hakkasid keset merd puhta vee varud lõppema, heitis laeva meeskond kindlustuse saamiseks üle 130 aafriklasest orja üle parda merre.
*Austrias likvideeriti pärisorjus.

## Sündmused Eestis
*20. august – hiiurootslased küüditati Ukrainasse.
* Ilmus August Wilhelm Hupeli kogumiku "Nordische Miscellaneen" esimene osa.

## Sündinud
* 30. jaanuar – Adelbert von Chamisso, prantsuse päritolu saksa botaanik, romantismiaegne novellist ja luuletaja
* 8. veebruar – George Dawe, inglise portreekunstnik
* 17. veebruar – René Laennec, prantsuse arst
* 12. märts – Pierre Paul Denniée, prantsuse sõjaväelane
* 13. märts – Karl Friedrich Schinkel, Preisimaa arhitekt, linnaplaneerija ja maalikunstnik
* 27. märts – Aleksandr Vostokov, vene filoloog
* 27. märts – Charles Joseph Minard, prantsuse insener
* 9. mai – Henri Cassini, prantsuse botaanik
* 9. juuni – Georg Stephenson, inglise insener
* 21. juuni – Siméon Denis Poisson, prantsuse matemaatik, insener ja füüsik
* 25. juuni – Johann Friedrich Leberecht Schmalz, saksa põllumajandusteadlane
* 4. juuli – Alexander von Benckendorff, baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane
* 5. juuli – Stamford Raffles, Briti riigimees
* 14. juuli – Jaakko Juteini, Soome kirjanik ja rahvavalgustaja
* 5. oktoober – Bernard Bolzano, tšehhi matemaatik, loogik, filosoof, teoloog ja katoliku preester
* 1. november – Joseph Karl Stieler, Saksamaa maalikunstnik
* 6. november – Giovanni Antonio Amedeo Plana, itaalia astronoom ja matemaatik
* 11. detsember – David Brewster, šoti teadlane ja leiutaja

## Surnud
* 9. veebruar – Alexander Guillemot de Villebois, Venemaa sõjaväelane
* 15. veebruar – Gotthold Ephraim Lessing, saksa kirjanik, filosoof ja publitsist
* 18. märts – Anne Robert Jacques Turgot, prantsuse riigitegelane ja majandusteadlane
* 18. mai – Túpac Amaru II, Peruu revolutsionäär
* 18. august – Franz Josef I, Liechtensteini vürst
* 30. september – Jean-Baptiste Le Prince, prantsuse graafik ja maalikunstnik
* 5. november – John Parke Custis, ameerika istanduseomanik ja poliitik

## Viited
1782

**1782. aasta** (**MDCCLXXXII**) oli 18. sajandi 82. aasta.

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Vana-Põltsamaa mõisnik ja suurettevõtja Woldemar von Lauw hakkas juba varem toodetud klaasisortidele lisaks tootma ka portselani. 
* Ilmusid esimesed talurahvale mõeldud juturaamatud: Friedrich Gustav Arveliuse jutukogumik "Üks Kaunis Jutto ja Öppetuse-Ramat" ja Friedrich Wilhelm Willmanni "Juttud ja Teggud, kui ka Monningad Öppetused mis maiapidamisse pärrast tarwis lähtwad".
* ...

## Sündinud
*11. oktoober – Steen Steensen Blicher, Taani kirjanik
*27. oktoober – Niccolò Paganini, Itaalia muusik ja helilooja
*13. november – Esaias Tegnér, rootsi luuletaja, kreeka keele professor ja piiskop

## Surnud
*1. jaanuar – Johann Christian Bach, Saksa helilooja

## Viited
1784

**1784. aasta** (**MDCCLXXXIV**) oli 18. sajandi 84. aasta.

## Sündmused maailmas
* Valentin Haüy asutas Pariisis esimese pimedatele mõeldud kooli
* 8. august – Sitkalidaki saarel Alaskas toimus Awa'uqi massimõrv.
* 8. oktoober – Saksa-Rooma riik ja Hollandi Vabariik pidasid maha Katlasõja. Sõda sai sellise nime, sest sõja ainuke lask tabas supikatelt.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Tartus said valmis  ja Kivisild.
* Pearaharahutused
* 15. juuli (vkj 4. juuli) – pearaharahutused. Puuaiasõda: Räpinas toimunud kokkupõrge talurahva ja nende korralekutsumiseks kohale toodud sõjaväeosade vahel.
* 21. august (vkj 10. august) – eelmisel, 1783. aastal loodud uue maakonna – Võrumaa – keskus tuuakse Vana-Koiola mõisast üle Võrru.
* 31. august (vkj 18. august) – pearaharahutused: üks talupoeg hukkus Karula kiriku juures puhkenud vastuhakus.
* Saksa näitekirjanik August von Kotzebue asutas Tallinnas esimese Eesti teatriseltsi (Revaler Liebhaber-Theater).
* Esimest korda kuulis teatrilaval eesti keelt, kui etendati August von Kotzebue segakeelne rahvatükk "Isalik ootus".

## Sündinud
* 23. jaanuar – Jean François Laterrade, prantsuse botaanik
* 29. veebruar – Leo von Klenze, saksa arhitekt, maalikunstnik ja kirjanik
* 22. juuli – Friedrich Wilhelm Bessel, saksa astronoom, matemaatik, füüsik ja geodeet
* 29. september – Johann Martin Asmuss, Tartus tegutsenud saksa haridustegelane, matemaatik, prosaist ja humoristlik luuletaja
* 14. oktoober – Fernando VII, Hispaania kuningas
* 20. november – Marianne von Willemer, Austria näitleja ja tantsija
* 24. november – Zachary Taylor, Ameerika Ühendriikide 12. president
* 7. detsember – Paul von Benckendorff, Eestimaa poliitik ja mõisnik
* 11. detsember – Sven Lidman, rootsi vaimulik ja poliitik

## Surnud
* 1. juuli – Wilhelm Friedemann Bach, Saksamaa helilooja ja organist
* 3. juuli – Woldemar Dietrich von Budberg, baltisaksa mõsinik ja kunstnik
* 31. juuli – Denis Diderot, prantsuse filosoof ja kirjanik
* 13. detsember – Samuel Johnson, inglise kirjanik, keeleteadlane ja leksikograaf

## Viited
1783

**1783. aasta** (**MDCCLXXXIII**) oli 18. sajandi 83. aasta.

## Sündmused maailmas

* Versailles' rahu, millega Inglismaa tunnistas Ameerika Ühendriigid iseseisvaks.
* 19. aprill – USA Kongress kuulutasAmeerika Iseseisvussõja lõppenuks.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 14. märts (vkj 3. märts) – asutati Kuressaare oblast.
* 14. mai (vkj 3. mai) – Vene keisri Katariina II ukaasiga kaotati Eestis läänisüsteem ja läänid muudeti alloodideks. Baltikumis kaotati ka Venemaast erinev maksusüsteem.
* 14. juuli (vkj 3. juuli) – Balti provintside halduskorraldus muudeti Venemaaga sarnaseks: Eesti- ja Liivimaa kubermang muudeti asehaldurkondadeks, mille etteotsa määrati asehaldur.
* 18. oktoober (vkj 7. oktoober) – Tartumaast eraldati uus maakond, Võrumaa, mille keskuseks määrati Vana-Koiola kroonumõis.
* Liivi-, Eesti- ja Saaremaal keelati metsainstruktsiooniga tarupuude õõnestamine.

## Sündinud
* 2. jaanuar – Christoffer Wilhelm Eckersberg, taani maalikunstnik
* 23. jaanuar – Stendhal, prantsuse kirjanik
* 9. veebruar – Vassili Žukovski, vene luuletaja
* 3. aprill – Washington Irving, Ameerika Ühendriikide novellikirjanik, esseist, biograaf, ajaloolane ja diplomaat
* 13. juuli – August I (Oldenburg), saksa päritolu Venemaa sõjaväelane
* 24. juuli – Simón Bolívar, Lõuna-Ameerika revolutsionäär
* 25. juuli – Carl Sigismund Walther, baltisaksa päritolu Eesti maalikunstnik ja graafik
* 14. august – Eugène Labaume, prantsuse sõjatopograaf ja sõjaajaloolane
* 23. august – William Tierney Clark, inglise ehitusinsener ja sillaehitaja
* 8. september – Nikolai Frederik Severin Grundtvig, taani pastor, kirjamees, luuletaja, filosoof, ajaloolane, õpetaja ja poliitik
* 17. september – Samuel Prout, inglise maalikunstnik
* 27. september – Agustín de Iturbide, Mehhiko sõjaväelane ja riigitegelane
* 30. september – Nadežda Durova, Venemaa sõjaväelane ja kirjanik
* 6. oktoober – François Magendie, prantsuse anatoom, arst ja füsioloog
* 23. oktoober – Georges de Chambray, prantsuse sõjaväelane ja literaat
* 31. oktoober – Karl Wilhelm Gottlob Kastner, saksa keemik
* 14. november – Gaspard Gourgaud, prantsuse sõjaväelane

## Surnud
* 18. jaanuar – Jeanne Quinault, prantsuse näitleja
* 6. veebruar – Lancelot Brown, inglise arhitekt
* 2. märts – Francisco Salzillo, hispaania skulptor
* 31. märts – Nikita Panin, Venemaa riigiametnik ja poliitik
* 24. aprill – Grigori Orlov, Venemaa riigitegelane
* 18. september – Leonhard Euler, Šveitsi matemaatik ja füüsik
* 29. oktoober – Jean le Rond d'Alembert, Prantsuse matemaatik, füüsik, filosoof, entsüklopedist ja muusikateoreetik
* 13. detsember – Pehr Wilhelm Wargentin, rootsi astronoom ja statistik
* 20. detsember – Antonio Soler, hispaania helilooja

## Viited
Molübdeen

**Molübdeen** on keemiline element, metall järjenumbriga 42. Aatommass on 95,94.

Tal on 7 stabiilset isotoopi massiarvudega 92, 94, 95, 96, 97, 98 ja 100.

Molübdeeni avastas Carl Wilhelm Scheele 1778. aastal.

Normaaltingimustel on molübdeeni tihedus 10,22–10.28 g/cm3. Tema sulamistemperatuur on 2623 Celsiuse kraadi.

## Kasutamine
Umbes 25% toodetud molübdeenist läheb roostevaba terase tootmiseks, umbes 25% määrdeainete tootmiseks ja umbes 50% muuks otstarbeks, peamiselt mitmesuguste rauasulamite tootmiseks.

## Vaata ka
*Molübdeendisulfiid

## Välislingid
* International Molybdenum Association (IMOA)
Püha Neitsi Maarja kirik

**Püha Neitsi Maarja kirik** on mitme kiriku nimi.

Paljud Eesti kirikud on pühitsetud neitsi Maarjale ja nimetatud Püha Neitsi Maarja kirikuks. Sageli kutsutakse neid kirikuid ka ainult asupaiga (kihelkonna) järgi.

*Ambla Püha Neitsi Maarja kirik
*Helme Püha Neitsi Maarja kirik
*Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kirik
*Loksa Püha Neitsi Maarja kirik
*Paistu Püha Neitsi Maarja kirik
*Põlva Püha Neitsi Maarja kirik
*Rõuge Püha Neitsi Maarja kirik
*Väike-Maarja Püha Neitsi Maarja kirik

## Vaata ka
*Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise kirik
*Maarja kirik
Tehneetsium

**Tehneetsium** on keemiline element järjenumbriga 43.

Kõik selle isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop 97, mille poolestusaeg on 4,2 miljonit aastat. Isotoobi 98 poolestusaeg on 2,6 miljonit aastat ja isotoobil 99 on see 210 000 aastat. Levinuim on isotoop 99, sest seda tekib uraani lõhustumisel tuumareaktorites ja väikesel hulgal ka looduses.

Omadustelt on tehneetsium metall. Tema tihedus normaaltingimustel on 11,5 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 2157 Celsiuse kraadi.
Aine

***[[Aine (füüsika)|Aine]]** on füüsikas mateeria, millest koosnevad kõik kehad. See koosneb põhiliselt aatomituumadest ja elektronidest, mis enamasti esinevad ioonide, aatomite ja molekulide kujul. Mõnikord nimetatakse ainet selles tähenduses ka **mateeriaks**. 
***Aine** all mõeldakse filosoofiaalases kirjanduses mõnikord mateeriat Aristotelese mõistes.
***Ainete** all mõistetakse loodusteadustes ja tehnikas kas **[[keemiline aine|keemilisi aineid]]** (näiteks väävel, lämmastikhape) või **[[materjal]]e** (näiteks plastid, puit, klaas, tekstiil).
*Mingi teadusharu **[[teadusharu aine|aine]]** on teadusharu uurimisobjekt koos aspektiga, millest see teadusharu teda vaatleb. 
***Ained** ehk **[[õppeaine]]d** on teadmiste ja oskuste valdkonnad, mida koolide õppekavades eristatakse ja milles hindamine toimub eraldi. 

## Vaata ka
*Áine, iiri armastusejumalanna 
*Aines
*Aine omadused
Ruteenium

**Ruteenium** on keemiline element järjenumbriga 44.

Tal on 7 stabiilset isotoopi massiarvudega 96, 98, 99, 100, 101, 102 ja 104.

Omadustelt on ruteenium plaatinametall ja sellisena väärismetall.

Normaaltingimustel on ruteeniumi tihedus 12,37 g/cm3 ja sulamistemperatuur 2334 Celsiuse kraadi.

## Avastamislugu

Looduslik plaatina sisaldab kõiki kuut plaatinametalli. Plaatina tundsid ja kasutasid juba Kolumbuse-eelsed indiaanlased ja Euroopa 16. sajandi keemikud, aga alles 18. sajandi keskel näidati, et plaatina on iseseisev keemiline element. Ülejäänud plaatinametallid pallaadium, roodium, osmium ja iriidium avastati 1803–1804. Plaatina saadi peamiselt Venemaalt jõesetetest. Sellepärast tehti tol ajal enamik plaatinametallide uuringutest Ida-Euroopas. Venemaal hakati plaatinast tootma kandikuid ja medaleid ning alates 1828 vermima rublasid.

On võimalik, et esimesena eraldas ruteeniumi 1807 poola keemik Jędrzej Śniadecki, kes avaldas 1808 Vilniuses poola keeles artikli "Rosprawa o nowym metallu w surowey platynie odkrytym", kus nimetas uut metalli **vestiumiks**. Kuid tema tööd ei kinnitatud iialgi ja hiljem loobus ta ka ise väitest, et on avastanud uue metalli.

Plaatina avastamisest ei jäänud palju puudu Jöns Berzeliusel ja Gottfried Osannil aastal 1827. Osann oli sel ajal Tartu ülikooli õppejõud. Nad uurisid Uuralitest pärit loodusliku plaatina kuningvees lahustamise järel tekkinud jääke. Berzelius ei leidnud sealt midagi erilist, aga Osann väitis, et avastas kolm uut metalli: pluraaniumi, ruteeniumi ja poliiniumi. Nad ei jõudnudki omavahel kokkuleppele selles, missugune nende jääkide keemiline koostis on.

1844 näitas Tartus sündinud Kaasani ülikooli õppejõud ja hilisem Tartu ülikooli õppejõud Carl Claus rublade tootmisjääkidest Kaasanis uue metalli. Samal aastal näitas ta, et segu, mida uuris Osann, sisaldab sedasama metalli. Claus eraldas kõigepealt ruteeniumoksiidi ja sai sellest 6 g puhast ruteeniumi.

Claus nimetas elemendi ladinakeelse kohanime *Ruthenia* järgi, mis tähendab Vene. See on ajalooline piirkond, mis hõlmab Lääne-Venemaa, Valgevene, põhiosa Ukrainast ning osalt Slovakkia ja Poola. Claus kasutas Osanni pakutud nimetust oma sünnimaa Venemaa auks (Osanni sünnimaa see ei olnud, tema oli Saksamaal sündinud).
Eesti NSV hümn

**Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi hümn** ehk **Eesti NSV hümn** oli Eesti NSV hümn.

Muusika autor oli Gustav Ernesaks, sõnade ("Jää kestma, Kalevite kange rahvas") autor Johannes Semper.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium kinnitas Eesti NSV hümni 20. juulil 1945.

Pärast Stalini surma muudeti hümni 3. salmi sõnu kahel korral (teisel korral jäeti välja muuhulgas ka Stalini ülistamine). Hümn kinnitati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 25. detsembril 1954 ja viimaks 21. juulil 1956.

Eesti NSV, Gruusia NSV ning kuni 1956. aastani eksisteerinud Karjala-Soome NSV hümnid olid NSV Liidus ainsad, mille tekst ei maininud vene rahvast. 

Oma versiooni hümnist salvestas ansambel Meie Mees aastal 2001 pealkirjaga "Hümn" (ilmus albumil "Pööning põleb") ning selles on teksti muudetud Euroopa Liidule vastavaks.

## Eesti NSV hümnide versioonid

## Viited

## Vaata ka
*Eesti hümn

## Kirjandust
### Seotud arhivaale Eesti Riigiarhiivis
*ERA.R-3.3.2807. Seadlus uue, parandatud Eesti NSV hümni teksti kinnitamisest. 21.07.1956

## Välislingid
*MP3-fail (2,4 MB)
*Hümni 1945. aasta versiooni lühifilm YouTube'is (halb kvaliteet, teine salm ja lühilõike mujaltki puudu). Huvitav, et filmi tegemisel on kasutatud sõjaeelseid kaadreid, nt Tartu vaadetes näeb tervet Kivisilda.
Antimon

**Antimon** on keemiline element järjenumbriga 51.

Tal on kaks stabiilset isotoopi massiarvudega 121 ja 123.

Omadustelt on antimon poolmetall. 

Normaaltingimustel on ta hõbehall, habras, halvasti elektrit juhtiv tahke aine  tihedusega 6,7 g/cm3, mis sulab temperatuuril 630 Celsiuse kraadi. 

Varaseim teadaolev kirjeldus läänes pärineb 1540. aastast Vannoccio Biringuccio sulest.

## Kasutusalasid
Vana-Egiptuses kasutati antimoni kosmeetikas. Keskajal tarvitati antimonist valmistatud kuulikesi kõhukinnisuse raviks. Kurioosne on, et kuulike läbis organismi muutumatult ning see pesti puhtaks ja kasutati uuesti. Lisaks pärandati seda edasi kuna tegemist oli haruldase metalliga. Samuti kasutati antimoni rasestumisvastase vahendina (*morning after pill*).
Roodium

**Roodium** on keemiline element järjenumbriga 45.

Tal on üks stabiilne isotoop, selle massiarv on 103.

Omadustelt on roodium plaatinametall ja sellisena väärismetall.

Tema tihedus normaaltingimustel on 12,45 g/cm&sup3; ja sulamistemperatuur 1964 <sup>o</sup>C.
Soul

**Soul** (korea keeles 서울 *Seoul*) on Lõuna-Korea pealinn. Soul oli Korea pealinn 29. novembrist 1394 kuni Jaapani Keisririiki inkorporeerimiseni 1910. aastal. Pärast seda allus linn Jaapani koloniaalvalitsusele kuni Põhja- ja Lõuna-Korea lõhenemiseni 1953. aastal. Soul oli pealinnana määratletud ka Põhja-Korea põhiseaduses, kuid 1972. aasta detsembris kinnitatud põhiseadusemuudatus määras pealinnaks Pyongyangi, mis oli pärast Teist maailmasõda olnud Korea Rahvademokraatliku Vabariigi valitsuse ajutine asukoht.

Päris-Soulis on 10,5 miljonit elanikku. Souli suurlinnastus, mida sageli nimetatakse Pealinna piirkonnaks (korea keeles Sudogwon 수도권; 首都圈) ning mille hulka kuuluvaks loetakse ka miljonilinnu Incheonit ja Suwonit, elas 2009. aasta 31. detsembri seisuga umbes 25 miljonit inimest. Seega on Souli ja selle satelliitlinnadesse koondunud umbes pool Lõuna-Korea rahvastikust. Souli pealinnapiirkonda peetakse Tōkyō-Yokohama järel suuruselt teiseks ​​suurlinnastuks maailmas. Mastaabivahe México, New Yorgi ja São Pauloga on siiski väike, kuid täpsema pingerea koostamist takistavad suurlinnastute defineerimisel ja võrdlemisel kasutatavad erinevad kriteeriumid.

Soul pole mitte üksnes Lõuna-Korea suurim linn, vaid ka selle kaubandus-, tööstus- ja kultuurikeskus. 1988. aastal toimusid Soulis XXIV suveolümpiamängud ning 2002. aastal Jaapaniga kahasse korraldatud jalgpalli maailmameistrivõistlused.

## Asend

Soul asub Lõuna-Korea loodeosas Põhja-Korea piiri lähedal keskmiselt 87 meetri kõrgusel üle merepinna. Linn asub Hani jõe alamjooksul, mis moodustub Soulist ida pool Bukhangangi (ehk Põhja-Hani jõe) ja Namhangangi (ehk Lõuna-Hani jõe) liitumiskohal Yangsuris. Kesklinn on ümbritsetud arvukatest mägedest. Kesklinna vahetus naabruses kõrgub Namsan (e.k. Lõunamägi), mille otsas asuva teletornini viib köisraudtee. Bukhansan ('Hani jõest põhjas asuv mägi') asub põhja pool linna ning Namhansan ('Hani jõest lõunas asuv mägi') linnast kagus. Ümbruskonna orgudes on arvukalt väikeseid külasid ja iidseid budistlikke kloostreid. Linna lõunaservas asub Gwanaksani mägi, mis on linlaste jaoks tähtis puhkeala. Soulist lookleb läbi Cheonggyecheoni jõgi.

Korea sõja (1950–1953) järel kahe Korea vahelise piirina toimival 38. laiuskraadil, mis asub Soulist 56 km põhja pool, on Panmunjeomi küla, kus 27. juulil 1953 allkirjastati Põhja- ja Lõuna-Korea vaheline relvarahukokkulepe.

Souli linna piirides asub Hani jões mitu saart, millest kõige olulisem on Yeouido. Üks jõeharu on maaparanduse eesmärgil kuivendatud. Seouli ajalooline süda asub geomantiliselt soodsas paigas seal w-kujuliselt kulgevast jõest veidi põhjas.

Linnasüda on vana Chosŏni dünastia aegne hoonestus.

## Souli haldusjaotus

Soul jaguneb 25 ringkonnaks (*gu*).

## Vaata ka
* Ewha Naisülikool

## Viited

## Välislingid
Kaadmium

**Kaadmium** (sümbol **Cd**) on keemiline element järjenumbriga 48, metall.

Tal on 7 stabiilset isotoopi massiarvudega 108, 110, 111, 112, 113, 114 ja 116.

Tema tihedus normaaltingimustel on 8,65 g/cm³.

Kaadmium sulab temperatuuril 321 °C ja keeb temperatuuril 767 °C.

Kaadmium on nimetuse saanud vanakreeka mütoloogia tegelase Kadmose järgi.

Kaadmiumi sisaldavad griinokiit (CdS) ja otaviit (CdCO3). Kaadmiumi saadakse tsingitootmisel kõrvalsaadusena.

## Vaata ka
*Kaadmiumkollane
Indium

**Indium** on keemiline element number 49, metall. Tal on 2 stabiilset isotoopi, massiarvudega 113 ja 115. Tema tihedus normaaltingimustel on 7,31 g/cm³ ja sulamistemperatuur 156 Celsiuse kraadi. Indium sai nime domineeriva värvi indigo järgi selle spektris.

Indium on väga pehme metall, seda kasutatakse muuhulgas tihenditeks ja läbipaistvate voolu juhtivate radade loomiseks vedelkristallkuvarites. See metall on elektroonikatööstusele väga vajalik.

## Vaata ka

## Viited
Tina

**Tina** (varasem eestikeelne nimetus *inglistina*) on keemiline element järjekorranumbriga 50, metall. Sümbol **Sn**, ladina Stannum.

Tal on 10 stabiilset isotoopi, massiarvudega 112, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 122 ja 124. Tal on kõigist elementidest kõige rohkem stabiilseid isotoope.

Tina esineb 3 kristallmodifikatsioonina. Normaaltingimustel on stabiilne valge tina, mis on hõbehall pehme tahke aine tihedusega 7,31 g/cm³ ja juhib elektrit kui metall. Temperatuuril alla 13,2 °C on stabiilseim hall tina, mis on hall, habras pooljuht tihedusega 5,5 g/cm³. Temperatuuril üle 160 °C on ta stabiilne habras tina, mis on habras, kuid metalne.

Tina sulamistemperatuur on 232 °C.

Peamine tinamaak on kassiteriit.

## Välislingid
Lantaan

**Lantaan** (sümbol **La**) on keemiline element järjekorranumbriga 57, haruldane muldmetall.

Lantaanil on üks stabiilne isotoop massiarvuga 139. Ka esineb looduses üks radioaktiivne isotoop massiarvuga 138, mille poolestusaeg on 105 miljardit aastat.

Omadustelt on lantaan lantanoid. Selle tihedus normaaltingimustel on 6,15 g/cm³ ja sulamistemperatuur on 820 Celsiuse kraadi.

## Vaata ka
*Radioaktiivsus
Praseodüüm

**Praseodüüm** (sümbol **Pr**) on keemiline element järjekorranumbriga 59, haruldane muldmetall.

Tal on üks stabiilne isotoop massiarvuga 141.

Omadustelt on praseodüüm lantanoid. Tema tihedus normaaltingimustel on 6,64 g/cm&sup3; ja sulamistemperatuur 931 Celsiuse kraadi.

1841. aastal avastati praseodüüm koos teise elemendi neodüümiga, kuid sel ajal arvati, et tegemist oli ühe elemendi, didüümiumiga. Didüümium oli tegelikult lihtsalt mõlema elemendi segu. Praseodüümi eraldas ja avastas 1885. aastal austria keemik Carl Auer von Welsbach.  

Praseodüümi nimetus tuleb kreekakeelsest väljendist *prasios dymius*, mis tähendab rohelist kaksikut, kuna kui von Welsbach selle didüümiumist eraldas, oli praseodüüm roheka värvusega ja neodüüm roosaka värvusega.
Palladium

**Palladium** (20. veebruar 1989 Valgevene NSV – 21. juuli 2006 Viljandi maakond) oli võistlushobune, trakeeni tõugu täkk.

Teda peetakse Eesti kuulsaimaks võistlushobuseks ja ta oli Eesti ainuke eliit-täkk. Eesti parim takistussõidu hobune 2000. ja 2001. aastal. Maailma edetabelis oli Palladium juulis 2002 478. kohal. Euroopa trakeenide hulgas oli ta aga number üks.

Palladium suri ööl vastu 21. juulit 2006, kui pärast jalaluumurdu otsustati ta surmata.

## Välimus
Palladium oli ilus, elegantset ja kerget tüüpi väikest kasvu hobune, tema turjakõrgus oli 164 cm.
 
Värvuselt oli ta must. Palladiumi sabal oli valge laik, mis tekkis talle siis, kui ta kord transportimise käigus saba ära hõõrus. Asemele kasvanud karvad olid valged. Palladiumil oli lauk, mis paremal küljel ulatus silmani. Tema mõlemal tagajalal olid sokid (valged märgised jala allosas, mis ulatuvad sõrgatsiliigeseni) ning vasakul esijalal oli piire (valge märgis, mis ei ulatu sõrgatsiliigeseni). Märgistel olid ka mustad tähnid, mis on üsna haruldane, kuid väga efektne.

## Omanikud, ratsanikud
Palladiumi omanik oli Oliver Kruuda. Gunnar Klettenberg ratsutas Palladiumiga alates 1996. aastast.

## Palladiumi tuntumad järglased
* Topaas sündis 28. detsembril 1993, kuulub maailma 1000 parema hüppehobuse hulka
* Epicuros sündis 1995
* Opella sündis 1995
* Tropic sündis 1995
* Picasso sündis 1996
* Mombol (hobune)
* Veega (hobune)

## Mälestuse jäädvustamine
* 2006. aastal tehti temast dokumentaalfilm "Lugu hobusest Palladium" (režissöör Ago Ruus).
* Palladiumi auks korraldatakse igal aastal ratsavõistlus Palladium Cup.

## Vaata ka
* ratsasport
* Favoritas
* Terror
* Totar

## Viited

## Välislingid
* "Hobune, kes andis nime võistlussarjale" Õhtuleht, 19. mai 2005
* "Võistlushobune Palladium uinus igaveseks" Delfi, 21. juuli 2006
Neodüüm

**Neodüüm** (sümbol **Nd**) on keemiline element järjekorranumbriga 60, haruldane muldmetall.

Neodüümi esineb looduses seitsme stabiilse isotoobina. Nende massiarvud on 142, 143, 144, 145, 146, 148 ja 150.

Omadustelt on neodüüm lantanoid. Selle tihedus normaaltingimustel on 6,8 g/cm³. Neodüüm sulab 1024 Celsiuse kraadi juures ning selle keemistemperatuur on 3170 °C.

## Vaata ka
*Neodüümmagnet
Promeetium

**Promeetium** (sümbol **Pm**) on keemiline element järjekorranumbriga 61, haruldane muldmetall.

Kõik ta isotoobid on radioaktiivsed. Pikim poolestusaeg on isotoobil massiarvuga 145, nimelt 17,7 aastat.

Omadustelt on promeetium lantanoid. Tema harulduse ja radioaktiivsuse tõttu on ta omadustest vähe teada.

Promeetium on nimetuse saanud vanakreeka mütoloogia heerose Prometheuse järgi.

Looduses tekib promeetium uraani ja euroopiumi radioaktiivse lagunemise teel, kuid promeetium laguneb omakorda kiiresti samaariumiks. Promeetiumi õnnestus saada väikeses koguses uraani aatomituumade kiiritamisel alles 1945. aastal USAs. Promeetiumi tuvastasid Jacob A. Marinsky, Lawrence E. Glendenin ja Charles D. Coryell.

Kuna promeetium on väga radioaktiivne ja seda on vähe, kasutatakse teda peamiselt teaduslikes uuringutes. 

## Viited
Iriidium

**Iriidium** on keemiline element järjekorranumbriga 77.

Tal on 2 stabiilset isotoopi, massiarvudega 191 ja 193.

Omadustelt on iriidium plaatinametall ja sellisena väärismetall. Ta on hõbedane, kõva ja rabe metall, mille tihedus normaaltingimustel on 22,65 g/cm&sup3;. See on mõõtmistäpsuse piires võrdne osmiumi tihedusega, ja üks neist kahest on tihedaim lihtaine ja metall. Iriidiumi sulamistemperatuur on 2466 °C.
Samaarium

**Samaarium** (sümbol **Sm**) on keemiline element järjekorranumbriga 62, haruldane muldmetall.

Ta esineb looduses 7 isotoobina. Nende massiarvud on 144, 147, 148, 149, 150, 152 ja 154.

Omadustelt on samaarium lantanoid. Tema tihedus normaaltingimustel on 7,35 g/cm³. Sulamistemperatuur on 1072 Celsiuse kraadi ja keemistemperatuur 1800 °C.
Gadoliinium

**Gadoliinium** (sümbol **Gd**) on keemiline element järjekorranumbriga 64, lantanoid ja haruldane muldmetall.

See esineb 7 isotoobina. Nende massiarvud on 152, 154, 155, 156, 157, 158 ja 160.

Gadoliiniumi tihedus normaaltingimustel on 7,9 g/cm&sup3; ja sulamistemperatuur 1312 Celsiuse kraadi.

Gadoliinium on nimetatud soome keemiku Johan Gadolini järgi.
Terbium

**Terbium** (sümbol **Tb**) on keemiline element järjekorranumbriga 65, lantanoid ja haruldane muldmetall.

Tal on 1 stabiilne isotoop, mille massiarv on 159.

Terbiumi tihedus normaaltingimustel on 8,22 g/cm&sup3; ja sulamistemperatuur 1356 Celsiuse kraadi.
Osmium

**Osmium** (sümbol **Os**) on keemiline element järjekorranumbriga 76.

Ta esineb looduses 7 isotoobina, massiarvudega 184, 186, 187, 188, 189, 190 ja 192.

Omadustelt on osmium plaatinametall ja sellisena väärismetall. Ta on hõbedane, kõva ja habras tahke aine, mille tihedus 22,65 g/cm³ on mõõtmistäpsuse piires võrdne iriidiumi omaga, ja üks neist on tihedaim lihtaine ja metall. Osmiumi sulamistemperatuur on 3033 °C.

Osmiumi nimetus tuleneb sellest, et ta haiseb. Ta on seega ainuke metall, millel on lõhn. Nimelt reageerib osmium juba toatemperatuuril ja eriti kuumutamisel õhuhapnikuga, moodustades osmiumtetraoksiidi. See on kergesti lenduv tahke aine, keemistemperatuuriga 130 Celsiuse kraadi, mis on keemiliselt aktiivne ja mürgine, kahjustades kopse ja silmi, isegi selliste kontsentratsioonide puhul, mis on liiga väikesed lõhna tajumiseks.
Erbium

**Erbium** (sümbol **Er**) on keemiline element järjekorranumbriga 68.

Tal on 6 stabiilset isotoopi massiarvudega 162, 164, 166, 167, 168 ja 170.

Omadustelt on erbium lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Tema tihedus normaaltingimustel on 9,07 g/cm&sup3; ja sulamistemperatuur on 1522 Celsiuse kraadi.
Kirjapomm

**Kirjapomm** on posti teel saadetud lõhkeseadeldis, mis on ehitatud lõhkema selle avamisel. Kuna kirjapomm saadetakse posti teel, jõuab see peaaegu alati otse adressaadile. Kirja avamisel võib pomm põhjustada vigastusi või tappa kirja avanud isiku(d).

Kirjapommi all mõistetakse mõnikord ka ühele adressaadile saadetud suures koguses sarnaseid või identseid elektronkirju, mis suurtes kogustes ummistavad adressaadi postkasti.
Riigihümn

**Riigihümn** (ehk lihtsalt **hümn**) on kodumaad ülistav pidulik muusikapala, mis kuulub riigi ametlike sümbolite hulka.

Riigihümne hakati kasutama 18. sajandi lõpus. Tänapäeval on hümn igal riigil. Riigihümne esitatakse pidulikel riiklikel üritustel, vastuvõttudel, aktustel ja meeleavaldustel, kuid ka rahvusvahelistel spordivõistlustel, näiteks enne riikidevahelist jalgpallimatši või sportlaste autasustamisel. Riigihümni lauldakse enamasti ühiselt, selle laulmise ajaks tõustakse püsti või võetakse sisse valveseisak.

Eesti Vabariigi hümn on "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm" (Fredrik Paciuse viis, 1848; Johann Voldemar Jannseni sõnad, umbes 1866–1869).

## Vaata ka
*Riigihümnide loend

## Välislingid

*"National Anthems, Hymns, Patriotic and Folk Songs"
*Eesti Vabariigi hümn Riigikantselei veebilehel
*National Anthem Reference Page Riigihümnide kogu
2010. aastad

**2010. aastad** on ajavahemik 2010. aasta algusest kuni 2019. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm
*Araabia kevad
*2011. aasta Sendai maavärin
*...

### Eesti
*2011. aastal oli Tallinn Euroopa kultuuripealinn.
2000. aastad

**2000. aastad** on ajavahemik 2000. aasta algusest kuni 2009. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

*...

## Tähtsad inimesed

* ...

## Välislingid
* Priit Simson. ENN SOOSAAR: see oli anarhistliku vabanemise aeg EPL, 16. detsember 2009
Düsproosium

**Düsproosium** (sümbol **Dy**) on keemiline element järjekorranumbriga 66.

Tal on 7 stabiilset isotoopi massiarvudega 156, 158, 160, 161, 162, 163 ja 164.

Omadustelt on düsproosium lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Tema tihedus normaaltingimustel on 8,55 g/cm&sup3; ja sulamistemperatuur 1407 Celsiuse kraadi.

Esimesena eraldas düsproosiumi Paul Emile Lecoq de Boisbaudran 1886. aastal.

Ka Eestis toodetakse düsproosiumit, kuigi üksnes väheses koguses. Tootmine toimub Sillamäel, ettevõttes NPM Silmet.
Holmium

**Holmium** (sümbol **Ho**) on keemiline element järjekorranumbriga 67. Holmiumi avastas Rootsi keemik Per Teodor Cleve.

Tal on 1 stabiilne isotoop massiarvuga 165.

Omadustelt on holmium lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Tema tihedus normaaltingimustel on 8,8 g/cm&sup3; ja sulamistemperatuur on 1470 Celsiuse kraadi.
1990. aastad

**1990. aastad** on ajavahemik 1990. aasta algusest kuni 1999. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*Nõukogude Liidu lagunemine ja endiste liiduvabariikide iseseisvumine (1991)
*Jugoslaavia lagunemine Jugoslaavia sõdades (1990–1999)
*Saksamaa taasühinemine (1990)
*Hongkongi ja Macau Hiinale tagastamine (1997/1999)
*Namiibia, Eritrea, Belau ja Ida-Timori iseseisvumine (1990/1993/1994/1999)
*Tšehhoslovakkia lagunemine (1993)
*Transnistria sõda ja Karabahhi sõda
*Rwanda genotsiid (1994)
*Lahesõda (1990)
*Kongo sõjad
*Tšetšeenia kaks iseseisvussõda
*Suure reede leping (1998)
*Maastrichti leping (1991) paneb aluse tänapäevasele Euroopa Liidule
*Apartheidi lõpp Lõuna-Aafrika Vabariigis

### Eesti
*Eesti taasiseseisvumine (20.08.1991)
*Eesti krooni kasutuselevõtt (1991)
*Eesti liitumine WTO ja ÜRO-ga
*Narva ja Sillamäe 1993. aasta autonoomia referendum (1993)
*M/S Estonia uppus 28. septembri 1994 ööl reisil Tallinnast Stockholmi, põhjustades vähemalt 852 inimese surma. Paljud laevahuku uurimisel vastuseta jäänud küsimused on siiani selgusetud.
*Juulilepped ja Vene armee väljaviimine Eestist

## Tähtsad inimesed

* Bill Clinton
* Michael Jackson
* Oprah Winfrey
* Boriss Jeltsin
* Mahathir Mohamad
* Lennart Meri
* Arnold Schwarzenegger
1970. aastad

**1970. aastad** on ajavahemik 1970. aasta algusest kuni 1979. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

*...

## Olulised tegijad
### Maailmas
#### Poliitika- ja riigitegelased
Menaẖem Begin – Willy Brandt – Leonid Brežnev – James Callaghan – Jimmy Carter – Elizabeth II – Valéry Giscard d'Estaing – Gerald Ford – Francisco Franco – Indira Gandhi – Edward Heath – Johannes Paulus I – Johannes Paulus II – Hirohito – Urho Kekkonen – Golda Me'ir – Richard Nixon – Paulus VI – Georges Pompidou – Yitzhak Rabin – Anwar Sadat – Helmut Schmidt –  Suharto – Josip Broz Tito – Harold Wilson – Fidel Castro – Augusto Pinochet – Muammar al-Qaddafi – Yasser Arafat – Deng Xiaoping – Mao Zedong – Kim Il-sŏng

#### Kirjandus
Edward Albee – Saul Bellow – Anthony Burgess – John Gardner – William Golding – Arthur Miller – Iris Murdoch – Harold Pinter – Salman Rushdie – Tom Stoppard – Kurt Vonnegut

#### Sport
Muhammad Ali – Franz Beckenbauer – George Best – Larry Bird – Björn Borg – Nadia Comăneci – Jimmy Connors – Johan Cruijff – George Foreman – Joe Frazier – Bobby Hull – Kareem Abdul Jabbar – Billie Jean King – Olga Korbut – Niki Lauda – Eddie Merckx – Gerd Müller – Jack Nicklaus – Pelé – O. J. Simpson – Mark Spitz

#### Film ja meelelahutus
Woody Allen – Ingmar Bergman – Ingrid Bergman – Jean-Paul Belmondo – Humphrey Bogart – Kenneth Branagh – Richard Burton – Claudia Cardinale – Sean Connery – Francis Ford Coppola – Marlene Dietrich – Richard Dreyfuss – Clint Eastwood – Harrison Ford – Louis de Funès – Greta Garbo – Mel Gibson – Gene Hackman – Goldie Hawn – Audrey Hepburn – Katharine Hepburn – Dustin Hoffman – Diane Keaton – Jack Lemmon – George Lucas – Steve Martin – Jack Nicholson – Robert De Niro – Al Pacino – Peter O'Toole – Laurence Olivier – Gregory Peck – Anthony Quinn – Robert Redford – Vanessa Redgrave – Sylvester Stallone – Meryl Streep – Barbra Streisand – Elizabeth Taylor – John Travolta – Liv Ullmann – Peter Ustinov – John Wayne

#### Muusika
"ABBA" – "Aerosmith" – "Black Sabbath" – "Blue Öyster Cult" – David Bowie – Jackson Browne –  "Carpenters" – Johnny Cash – Cher – "Chicago" – Eric Clapton – "The Clash" – Alice Cooper – Elvis Costello – "Deep Purple" – Neil Diamond – "The Eagles" – "Electric Light Orchestra" – "Emerson, Lake & Palmer" –  "Fleetwood Mac" – Gloria Gaynor – "Genesis" – Gary Glitter – "Grateful Dead" – Billy Joel – Elton John – "Journey" – "Kiss" – "Led Zeppelin" – John Lennon – "Lynyrd Skynyrd" – Barry Manilow – Bob Marley – "Motörhead" – Willie Nelson – Chris Norman – "Pink Floyd" – Elvis Presley – "Queen" – Suzi Quatro – "Rainbow" – "Rush" – "Sex Pistols" – Bruce Springsteen – "Styx" – Donna Summer – "T. Rex" – "Van Halen" – Neil Young - "Yes"

* Top-Albums of the 70s
* Hit-Singles of the 70s

#### Teadus

...

### Eestis

...
1960. aastad

**1960. aastad** on ajavahemik 1960. aasta algusest kuni 1969. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm
* Raamatukogudesse jõudsid tasuta heliraamatud.

### Eesti
* 1960. aastate II poolel hakati ühevaldkonnalisi tööstusettevõtteid ühendama tootmiskoondisteks.
*...

## Tähtsad inimesed
* John Lennon, Paul McCartney, Ringo Starr, George Harrison

## Viited
1950. aastad

**1950. aastad** on ajavahemik 1950. aasta algusest kuni 1959. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

*...

## Tähtsaid inimesi
### Riigijuhte
* President Harry Truman (Ameerika Ühendriigid)
* President Dwight Eisenhower (Ameerika Ühendriigid)
* Kuningas George VI (Suurbritannia)
* Kuninganna Elizabeth II (Suurbritannia)
* Peaminister Winston Churchill (Suurbritannia)
* Peaminister Anthony Eden (Suurbritannia)
* Peaminister Harold Macmillan (Suurbritannia)
* Liidukantsler Konrad Adenauer (Lääne-Saksamaa)
* President Charles de Gaulle (Prantsusmaa)
* Jossif Stalin (Nõukogude Liit)
* Nikita Hruštšov (Nõukogude Liit)
* President Josip Broz Tito (Jugoslaavia)
* Paavst Pius XII
* Paavst Johannes XXIII
* Peaminister John Costello (Iirimaa)
* Peaminister Éamon de Valera (Iirimaa)
* Peaminister Seán Lemass (Iirimaa)
* Keiser Hirohito (Jaapan)
* Esimees Mao Zedong (Hiina)
* President Chiang Kai-shek (Taiwan)
* Kim Il-sŏng (Põhja-Korea)
* Peaminister David Ben-Guriyyon (Iisrael)
* Peaminister Jawaharlal Nehru (India)
* President Gamal Abdel Nasser (Egiptus)
* Peaminister Robert Menzies (Austraalia)
* President Fidel Castro (Kuuba)
1900. aastad

**1900. aastad** on ajavahemik 1900. aasta algusest kuni 1909. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti
*1905.–1907. aasta revolutsioon

*...

## Tähtsad inimesed

* ...
1890. aastad

**1890. aastad** on ajavahemik 1890. aasta algusest kuni 1899. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

*...

## Tähtsad inimesed
* Thomas Alva Edison 
* Nikola Tesla
1880. aastad

**1880. aastad** on ajavahemik 1880. aasta algusest kuni 1889. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

*1880. aastatel tabasid rahvuslikku liikumist venestamisreformid, mis ohustasid ärkamisaja saavutusi: üks eestlaste püüete sümboleid aleksandrikool avati venekeelse koolina.

## Tähtsad inimesed
* Jakob Hurt
1870. aastad

**1870. aastad** on ajavahemik 1870. aasta algusest kuni 1879. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

* Talupoegade riietuses võeti meeste pikk-kuubede ja vattide asemel kasutusele saterkuued.

## Tähtsad inimesed

* ...
1910. aastad

**1910. aastad** on ajavahemik 1910. aasta algusest kuni 1919. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm
*1914 – 11. november 1918 – toimus Esimene maailmasõda.

### Eesti
*24. veebruar 1918 – kuulutati välja Eesti Vabariik.
*1918–1920 toimus Eesti Vabadussõda.

## Tähtsad isikud

* Johannes Pääsuke (1892–1918)
1850. aastad

**1850. aastad** on ajavahemik 1850. aasta algusest kuni 1859. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

* Toimus kümnes Vene-Türgi sõda ehk Krimmi sõda, mis kestis oktoobrist 1853 kuni märtsini 1856.

### Eesti
* Krimmi sõda puudutas ka Eestit. 1854. ja 1855. aastal lasus elanikkonnal sõjakoormistena vooriskäimiskohustus, sildade ehitus, teede korrashoid jm. Nekrutinorm oli sel ajal mitu korda suurem. 1854. ja 1855. aastal võeti Eestis nekrutiks 12 300 meest.
* Kümnendi teises pooles võeti Johann Voldemar Jannseni eestvedamisel senise „maarahva” asemel omanimetusena kasutusele mõiste „eestlased”.
* Eesti alal elas umbes 660 000 eestlast.
* Kasutama hakati meeste nokkmütse, mis sajandi lõpuks olid valdavad.

## Tähtsad isikud
* Aastatel 1850–1854 oli Fjodor Dostojevski sunnitööl ning seejärel 1854–1859 väeteenistuses lihtsõdurina. 
* Giuseppe Verdi loominguliselt küpseim periood, mil ta kirjutas kuus ooperit, sealhulgas kolm kuulsaimat: "Rigoletto" 1851. aastal, "Trubaduuri" 1853. aastal ja "Traviata" 1853. aastal.

## Viited
1860. aastad

**1860. aastad** on ajavahemik 1860. aasta algusest kuni 1869. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*toimus Itaalia ühendamine kuningas Victor Emmanuel II juhtimisel Itaalia kuningriigiks.
*Dmitri Mendelejev töötas välja kaasaegse keemiliste elementide perioodilisussüsteemi.
*1860–1861 – toimus esimene Taranaki sõda Uus-Meremaa Põhjasaarel Briti kolonistide ja maooride vahel.
*1861 – pärisorjus kaotati Venemaal tsaar Aleksander II poolt.
*1861–1867 – toimus teine Prantsuse-Mehhiko sõda.
*1861–1865 – toimus Ameerika Ühendriikide kodusõda.
*10. jaanuar 1863 – avati Londoni metroo.
*1863–1864 – toimus Venemaa Keisririigi alla kuuluvas Poolas jaanuariülestõus.
*1864 – lõppes Vene–Tšerkessi sõda, toimus tšerkesside genotsiid. 
*1864–1870 – toimus Paraguay sõda, kui Argentinast, Brasiiliast ja Uruguayst koosnev kolmikliit tungis Paraguaysse.
*14. aprill 1865 – John Wilkes Booth mõrvas Ameerika Ühendriikide presidendi Abraham Lincolni.
*1866 – rajati Atlandi-ülene telegraafikaabel, võimaldades sidet Ameerika ja Euroopa vahel.
*1867 – sai alguse Austria-Ungari monarhia Austria-Ungari kompromissi tulemusel.
*1868 – algas Meiji periood Jaapani ajaloos.
*17. november 1869 – avati Suessi kanal.

### Eesti
*Eestis algas suurem talude päriseks ostmine talupoegade poolt, seda võimaldas kehtima hakanud talurahvaseadus.

## Tähtsad inimesed

* ...
1920. aastad

**1920. aastad** on ajavahemik 1920. aasta algusest kuni 1929. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

*keelati tulusepüük ehk öine ahinguga kalapüük

## Tähtsad inimesed

* ...

## Vaata ka
*Möirgavad kahekümnendad
1820. aastad

**1820. aastad** on ajavahemik 1820. aasta algusest kuni 1829. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

*...

## Tähtsad inimesed
* John Quincy Adams, USA 6. president
18. sajand

**18. sajand** ehk **XVIII sajand** **pKr** ehk **m.a.j.** on kristliku ajaarvamise kaheksateistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1701 ja lõppes 31. detsembril 1800.

## Sündmused
*1700–1721 Põhjasõda
*1701 – Brandenburgi markkrahv, Hohenzollernite dünastiast Friedrich III nimetas end Friedrich I nime all Preisimaa kuningaks, valitsedes personaaluniooniga nii Brandenburgi ja Preisimaad – Preisi kuningriiki.
*1701–1714 Hispaania pärilussõda
*1707 – Suurbritannia kuningriigi moodustamine Inglismaa ja Šotimaa kuningriigist
*1721 – Moskva ehk Vene tsaari Peeter I kuulutamine Venemaa keisriks ja Moskva tsaaririigi kuulutamine Venemaa keisririigiks
*1740–1748 Austria pärilussõda
*1756–1763 Seitsmeaastane sõda
*1772, 1793 ja 1795 Poola jagamised
*1775–1783 USA Iseseisvussõda
*1776 USA iseseisvusdeklaratsioon
*1778–1779 Baieri pärilussõda
*1789–1799 Prantsuse revolutsioon
**1792–1797 Esimese koalitsiooni sõda

## Sündmused Eestis

## Inimesed
*Felipe V, Hispaania kuningas
*Friedrich Suur, Preisimaa kuningas
*Benjamin Franklin, USA riigitegelane ja teadlane
*George I, Inglismaa kuningas
*George III, Inglismaa kuningas
*Gustav III, Rootsi kuningas
*Ibrahim Hannibal, aafrika päritolu Venemaa sõjaväelane ning Tallinna ülemkomandant
*Joseph II, Saksa-Rooma keiser ja Austria valitseja
*Karl VI, Saksa-Rooma keiser 
*Karl XII, Rootsi kuningas
*Katariina II, Venemaa keisrinna
*Louis XV, Prantsusmaa kuningas
*Louis XVI, Prantsusmaa kuningas
*Maria Theresia, Austria valitsejanna
*Honoré de Mirabeau, Prantsusmaa revolutsionäär ja riigitegelane
*Maximilien Robespierre, Prantsusmaa revolutsionäär ja riigitegelane
*Emmanuel-Joseph Sieyès, Prantsusmaa revolutsionäär ja riigitegelane
*Peeter I, Venemaa esimene keiser
*William Pitt noorem, Inglismaa peaminister
*Robert Walpole, esimene Inglismaa peaminister
*George Washington, USA esimene president

## Avastused, leiutised ja uuendused
*...

## Kümnendid ja aastad

1700. aastad: (1700), 1701, 1702, 1703, 1704, 1705, 1706, 1707, 1708, 1709

1710. aastad: 1710, 1711, 1712, 1713, 1714, 1715, 1716, 1717, 1718, 1719

1720. aastad: 1720, 1721, 1722, 1723, 1724, 1725, 1726, 1727, 1728, 1729

1730. aastad: 1730, 1731, 1732, 1733, 1734, 1735, 1736, 1737, 1738, 1739

1740. aastad: 1740, 1741, 1742, 1743, 1744, 1745, 1746, 1747, 1748, 1749

1750. aastad: 1750, 1751, 1752, 1753, 1754, 1755, 1756, 1757, 1758, 1759

1760. aastad: 1760, 1761, 1762, 1763, 1764, 1765, 1766, 1767, 1768, 1769

1770. aastad: 1770, 1771, 1772, 1773, 1774, 1775, 1776, 1777, 1778, 1779

1780. aastad: 1780, 1781, 1782, 1783, 1784, 1785, 1786, 1787, 1788, 1789

1790. aastad: 1790, 1791, 1792, 1793, 1794, 1795, 1796, 1797, 1798, 1799

1800
Tuulium

**Tuulium** (sümbol **Tm**) on keemiline element järjenumbriga 69. Tuuliumi avastas Rootsi keemik Per Teodor Cleve.

Tal on üks stabiilne isotoop massiarvuga 169.

Omadustelt on ta lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Tuuliumi tihedus normaaltingimustel on 9,32 g/cm&sup3;. Sulamistemperatuur on 1545 ja keemistemperatuur 1950 Celsiuse kraadi.

## Välislingid
Kuri

**Kuri** (ka: kurjus) on see, mida usutakse olevat moraalselt halb, rikutud, hoolimatult destruktiivne, isekas ja õel. Ta kuulub ühe poolena paari, mille moodustavad hea ja kuri. 
Kurjus väljendub ebaõiglusena.

Tavaliselt peetakse inimese omaduste seas kõige soovimatumaks kurjust ja kõige soovitumaks headust või armastust.

## Vaata ka

*Headus
*Kurjus
*Kurjuse probleem
*Pahe
Žemaitija

**Žemaitija** (žemaidi keeles *Žemaitėjė*; nimetatud ka *Žemaitia*) on ajalooline ja etnograafiline piirkond Leedu lääneosas Žemaitija kõrgustikul. Muust Leedust eraldatud jõgederohke Kesk-Leedu madalikuga.

Suuremad keskused: Šiauliai, Telšiai, Leedu ajaloolises piirkonnas Žemaitijas elasid balti hõim žemaidid.

## Žemaitija ajalugu
Kuni 1795. aastani moodustas Žemaitija Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigis eraldiseisva haldusüksuse/osa (leedukeelse nimega *Žemaičių seniūnija*).

Žemaitija valitsejad enne Leedu suurvürstiriigi loomist (vürstid; leedu keeles *kunigaikštis*):
*Gvinšbuntas 11. sajand
*Kiernus (Kernius) 11. sajand
* 11. sajand
*Montvilas 10?? – 1070
*Vykintas 11. - 12. sajand
*Trobius (Trabus) 1??? - 1268 (või 1267)
* 1268 (1267) - 1270
*Narimontas 1270 - 12??

## Välislingid
*Žemaitija.lt
*http://www.kresy.co.uk/zmudz.html
*Žemaidikeelne vikipeedia
Aramea keel

**Aramea keel** on semi keelte hulka kuuluv keel.
Jeesuse Kristuse ajal oli see iidse Süüria ja Mesopotaamia piirkonnas üldlevinud kõnekeel.
Piibli Vana Testamendi mõned kohad on algselt kirja pandud ka aramea keeles. 
Tänapäeval räägitakse mitmeid uusaramea keeli ja murdeid.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Entsüklopeedia: aramea keel
* Eesti Entsüklopeedia: semi keeled
Enchiridion (Augustinus)

***Enchiridion ad Laurentium*** (***Käsiraamat Laurentiusele***) ehk ***De fide, spe et caritate*** (***[[Usk, lootus ja armastus|Usust, lootusest ja armastusest]]***) on Augustinuse teos.

## Tekst

III Jumal, kõige Looja, ja kõige loodu headus

Et kristliku usu usutavus ei ole rajatud asjade loomustele, vaid Looja headusele.

**3**. 9. Nii et kui küsitakse, mida tuleb uskuda, mis religioonisse puutub, siis ei tule uurida loodust (asjade loomust) nõnda nagu need, keda kreeklased hüüavad füüsikuteks, ega muretseda, kui kristlane ei tea mõnd asja elementide jõust ja arvust, taevakehade liikumisest, korrast ja kadumistest, taeva kujust, loomade, põõsaste, kivide, allikate, jõgede, mägede loomusest ja liikidest, aegade ja kohtade vahemikest, ähvardavate tormide märkidest, ja musttuhat säärast asja, mis nad kas on leidnud või arvavad, et on leidnud: sest isegi nemad, nii silmapaistvalt andekad, vaimustunud uurijad, kellel oli külluses jõudeaega,  kes uurisid midagi inimlike oletuste abil, midagi aga ajaloolise kogemuse põhjal, ei leidnud kõike üles, ja selles, mille leidmisega nad uhkustavad, on rohkem arvamusi kui teadmist.  

Kristlasel piisab uskumisest, et kõikide loodud asjade, taevaste või maiste, nähtavate või nähtamatute põhjus ei ole miski muu, kui Looja, ainsa ja tõelise Jumala headus, ja pole mingit loomust, mis ei oleks kas tema või temast: tema on Kolmainsus, ja nimelt Isa, Poeg ja Püha Vaim, kes lähtub sellestsamast Isast, aga on seesama Isa, Poeg ja Püha Vaim.
Ulysses S. Grant

**Ulysses Simpson Grant** (sünninimi **Hiram Ulysses Grant**; 27. aprill 1822 – 23. juuli 1885) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane ja 18. president aastail 1869–1877. Tema ametiaeg jäi Ameerika kodusõjale järgnenud taasülesehitusperioodi (*reconstruction era*) aega. Ta kuulus Vabariiklikku Parteisse. 

Ameerika kodusõja ajal teenis Grant põhjaosariikide ehk Uniooni armee koosseisus. Ta sai tuntuks oma sõjalise võimekuse ja otsustavuse poolest, saavutades mitmeid olulisi võite, sealhulgas Vicksburgi lahingu (1863). 1864. aastal määras president Abraham Lincoln ta kogu Uniooni armee ülemjuhatajaks. Selle ametikoha tõttu ülendati ta auaste armeekindraliks (*General of the Army*), mis oli tollal kõrgeim võimalik sõjaväeline auaste.

Grant sai rahva seas populaarseks sõjakangelasena ning valiti 1868. aastal presidendiks. Tema presidendiaega iseloomustas jõuline toetus kodanikuõigustele ning katsed kindlustada endiste orjade õigusi lõunaosariikides. Samas oli tema administratsiooni ajal mitmeid korruptsiooniskandaale, kuigi pole tõendeid, et Grant ise oleks neis osalenud.

Pärast presidendiametit kirjutas ta oma mälestusteraamatu "Personal Memoirs of U.S. Grant", mis pälvis kriitikute heakskiidu ning kindlustas tema perekonna rahalise toimetuleku.

## Tunnustus ja mälestuse jäädvustamine
1868. aastal valiti Ulysses Simpson Grant Ameerika Filosoofiaseltsi (American Philosophical Society) liikmeks, mis tunnustas tema saavutusi sõjaväelasena ja avaliku elu tegelasena.

Washingtonis asub Ulysses S. Granti monument – üks suuremaid ratsamonumente Ameerika Ühendriikides; see paikneb Kapitooliumi ees. Teda on kujutatud ka 50-dollarilisel rahatähel ning mälestatud mitmetes monumentides, postmarkidel ja kirjandusteostes.

Tema matmispaik asub New Yorgis Manhattanil Riverside Parkis. Seal asuv General Grant National Memorial on Ameerika Ühendriikide suurim omataoline. See avati 1897. aastal ja on avalik mälestusmärk, kuhu on maetud ka tema abikaasa Julia. Mausoleum on ehitatud klassikalises stiilis.