open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antonio Tabucchi

**Antonio Tabucchi** (24. september 1943 Pisa – 25. märts 2012 Lissabon) oli itaalia kirjanik, tõlkija ja filoloog. 

Muu hulgas õpetas ta Siena ülikoolis portugali keelt ja kirjandust.

Tabucchi kasvas üles vanavanemate juures Vecchianos, mis asub 8 km kaugusel Pisast.

Ajal, mil ta ülikoolis õppis, reisis ta mööda Euroopat nende kirjanike jälgedel, kelle teoseid oli lugenud oma onu raamatukogus. Pariisis leidis ta ühest raamatukioskist poeemi "Tabacaria" prantsuskeelse tõlke, milles oli Alvaro de Campose autogramm, kuid de Campos oli Portugali luuletaja Fernando Pessoa üks paljudest varjunimedest. Sellest algas Tabucchi kiindumus Portugali ja Pessoa vastu. 

Ta kaitses 1969. aastal väitekirja teemal "Sürrealism Portugalis". Pärast seda spetsialiseerus ta 1970. aastail Pisa Kõrgemas Normaalkoolis portugali kultuurile ning määrati 1973. aastal Bolognas portugali keele ja kirjanduse õpetajaks.

Tabucchi tavatses veeta poole igast aastast Lissabonis koos abikaasaga, kes oli sellest linnast pärit, ja kahe lapsega, aga ülejäänud aja õpetas ta Siena Ülikoolis portugali kirjandust. Ta pidas end kirjanikuks üksnes selles mõttes, et kirjutas raamatuid, aga muidu eelistas ta end määratleda ülikooli professorina. Tabucchi jaoks polnud raamatute kirjutamine elukutse, "vaid midagi niisugust, mis sisaldab igatsusi, unistusi ja kujutlusvõimet".

Tabucchi tegi sageli kaastööd Itaalia ja Hispaania liberaalsetele päevalehtedele Corriere della Sera ja El Pais. 2004. aastal pälvis ta oma artiklite kõrge kvaliteedi eest ja sõnavabaduse kaitsmise eest Francisco de Cerecedo ajakirjandusauhinna, mida määrab Euroopa Ajakirjanike Assotsiatsioon ja mille andis üle Hispaania kroonprints Felipe.

## Tunnustus
* 1987 Prix Médicis étranger
* 1998 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "India nokturn", tõlkinud Malle Talvet, Perioodika 1991 
* "Taevarand", tõlkinud Malle Talvet, Perioodika 1995
* "Tunnistaja Pereira lugu", tõlkinud Malle Talvet, Varrak 1997
Sihi tänav (Tartu)

**Sihi tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Soinaste tänavalt, ristub Vapramäe tänavaga ja lõpeb Raja tänaval. Tänav on paralleelne Riia tänavaga.

Sihi tänav kulgeb kirde-edela suunal ning on 430 meetrit pikk. Tänava ääres on eramajad, suurim majanumber on 27.
Vapramäe tänav

**Vapramäe tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Elva tänavalt, ristub Sihi tänava, Riia tänava ja Ehitaja tänavaga ning lõpeb Nooruse tänaval.

Tänava pikkus on 410 meetrit.
Alumiiniumkloriid

**Alumiiniumkloriid** on alumiiniumi ja kloori ühend, mille keemiline valem on AlCl3.

Alumiiniumkloriid on kristalne valge aine, millel on madal sulamis- ja keemistemperatuur. Sellel ühendil võib olla kolm struktuuri olenevalt temperatuurist ja olekust. AlCl3 kõrval on tuntud ka dimeer Al2Cl6.

Veevaba AlCl3 on väga hügroskoopne ja „suitseb” niiskes õhus. Veega reageerib väga intensiivselt (sisisedes). Alumiiniumkloriid on tugev Lewisi hape ja kasutusel katalüsaatorina orgaanilises sünteesis (peamiselt alküülimisel) ja nafta krakkimisel.

## Vaata ka
*Lewisi hape
Pöördlabaturbiin

**Pöördlabaturbiin** ehk **Kaplani turbiin** on reaktiivhüdroturbiin, mille tiibjad labad on võimsuse reguleerimiseks üheaegselt ümber oma telje pööratavad. Labasid pööratakse vastava ajami abil automaatselt.

Vesi liigub piki turbiini telge, mis võib asetseda kas vertikaalselt või horisontaalselt.

Pöördlabaturbiini patenteeris 1920 Viktor Kaplan. 

Pöördlabaturbiine kasutatakse näiteks hüdroelektrijaamades.

## Vaata ka
*Hüdroturbiin

## Viited
Pealiskasv

**Pealiskasv** ehk **perifüüton** on veekeskkonna mittenugiorganismide kogum, mis kinnituvad esemetele või taimedele.

## Vaata ka
*Makrofüüdid
*Epifüüt

## Viited
Pindaktiivsus

**Pindaktiivsus** on aine (pindaktiivne aine) võime vähendada pindpinevust faaside piirpinnal. 

## Vaata ka
*Pindpinevus 
*Pindpinevusjõud
*Pinnanähtused

## Viited
Sergio María

**Sergio María** (täisnimega **Sergio María Ginés Jesús Hernández y Martinez**; sündinud 1. juulil 1959) oli 15. juulist 2011 kuni 22. aprillini 2016 vastupaavst **Gregorius XVIII** nime all.
Kalev Rattiste

**Kalev Rattiste** (24. jaanuar 1955 – 8. mai 2023 Tartu) oli eesti ornitoloog ja linnuökoloog. 

Ta lõpetas 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal.

Tema peamiseks uurimisobjektiks oli kalakajakate pesitsusökoloogia uurimine Matsalu rahvuspargis Kakrarahul. 

Kalev Rattiste avastas Matsalu Marta – 2015. aasta seisuga teadaolevalt maailma pikima elueaga kalakajaka.

## Tunnustus

* 2022 Eesti looduskaitsemärk

## Viited

## Välislingid

* 
* Fotod Kalev Rattistest Loodusemehe (Arne Ader) pildipangas
Wiktor Wysoczański

**Wiktor Wysoczański** (24. märts 1939 Wysocko Wyżne – 27. aprill 2023 Varssavi) oli vanakatoliikliku Poola Katoliku Kiriku juht, Varssavi piiskop, priimas alates 1995. aastast. 

Vaimulikuna tegutses alates 1963. aastast ja piiskopiks pühitseti 1975. aastal.
Halb õpetaja

**"Halb õpetaja"** on 2011. aasta komöödiafilm õpetaja Elizabeth Halseyst (Cameron Diaz), kes ropendab, joob ja suitsetab marihuaanat. Ta plaanib oma rikka kihlatuga abielluda ja töölt ära tulla, kuid too saab aru, et ihaldatakse vaid tema raha, ning tühistab kihluse. Elizabeth peab vastu tahtmist koolis edasi töötama.
Ivan Bogdan

**Ivan Gavrilovitš Bogdan** (vene keeles *Иван Гаврилович Богдан*; 1. märts 1928 – 25. detsember 2020) oli Nõukogude Liidu maadleja.

Ta võitis 1960 aasta suveolümpiamängudel Roomas kuldmedali.

Ta tõusis esile Johannes Kotka ja Aleksander Masuri maadluskarjääri lõpuaastatel.

Nõukogude Liidu meistrivõistlustel saavutas ta 1955. ja 1956. aastal hõbemedali Johannes Kotka järel. 1958., 1959. ja 1961. aastal tuli ta Nõukogude Liidu meistriks. 1960. aastal saavutas ta kolmanda koha.

## Välislingid
*
Filimon Kuznetsov

**Filimon Kuznetsov** (sündinud 28. novembril 1939 Piirissaare vallas) on endine Piirissaare vallavanem (2005–2009) ja hilisem vallavolikogu juht.

Vallavanemana tegutses ta uue sadama ja korraliku laevaühenduse nimel. Erinevalt Maria Korotkovast sai ta hästi läbi nii Keskkonnaameti kui ka eestlastest kogukonnaga.

## Elulugu
Filimon Kuznetsov sündis 1939. aastal Piirissaare vallas. Nagu enamik saareelanikke tegeles tema isa kalapüügiga ja ema oli kodune – tegeles sibulakasvatusega ja muude koduste tegevustega. Nende pere oli sügavalt usklik. Nagu Piirissaare venelastele kohane oli ka tema pere vanausuline.

Poliitiliselt muutus Kuznetsov aktiivseks alles pärast Eesti Vabariigi taasiseseisvumist.

## Poliitiline tegevus

Piirissaare vallavanemaks valiti ta alles 2005. aastal. Hääletamas käis 89% valijatest. Valimisliit Kodupaik sai 61 häält ehk 72,6% häältest. Kuigi Kuznetsov sai vaid 17,5% oma valimisliidu häältest, tehti talle ettepanek asuda juhtima Piirissaare vallavalitsust.

Vallavanemana sai Filimon hästi hakkama: remonditi Piirissaare vanausuliste kirik, süvendati nn Eesti väravaid, elustati kohalik kauplus jne. Kuigi juba järgmistel kohaliku omavalitsuse valimistel sai ta ülekaalukalt parima tulemuse (17 häält) loobus ta uuesti vallavanemaks hakkamast ja loovutas koha endisele vallavalitsuse liikmele Maria Korotkovale. 

Aastatel 2009–2013 oli ta vallavolikogu esimees.

2013. aasta valimistel kogus 25 häält, olles Piirissaare valla suurim häältemagnet.

## Viited

## Välislingid
*Vallavanem Filimon toob õigust maa peale
Maria Korotkova

**Maria Korotkova** (sündinud 21. augustil 1957 Piirissaare vallas) on endine Piirissaare vallavanem. Paistis silma oma Keskkonnaameti vastaste seisukohtadega. Pälvis Piirissaare eestlaste pahameele, kui tõmbas sadamasse Venemaa lipu. Samuti astus 2004. aastal tagasi nn kauplusesaaga tõttu.

## Kauplusesaaga
2004. aastal tabas Piirissaart võimukriis, mille tulemusena olid senine vallajuht Maria Korotkova ja vallavolikogu esimees Georg Romanenkov sunnitud tagasi astuma. Uueks vallavanemaks sai opositsioonilise Keskerakonna juht Kalju Sakk.

## Tsitaadid
"Mina olen vallavanem ja sõidan hõljukiga, sõidan traktoriga, sõidan Buraniga, ehitan teed, vean prügi, teen arhiivi korda, tegelen projektidega." 

## Ajakirjandus
* Maria Korotkova: Keskkonnaamet on hulluks läinud

## Viited
Lahustunud hapnik

**Lahustunud hapnik** (inglise *dissolved oxygen*, lühend **DO**) on veeorganismide (sh kalade) eluks vajalik hapnik vees.

Elu veekeskkonnas, kus leidub lahustunud hapnikku, nimetatakse aerobioosiks, vastavat keskkonda aga aeroobseks keskkonnaks.

Kui vees on lahustunud hapnikku väga vähe, siis nimetatakse seda seisundit hüpoksiliseks (hüpoksia).

## Vaata ka
*Ummuksisolek
*Lahustunud aine
*Hapnikudefitsiit
*Hüpoksia

## Viited
Siim Avi

**Siim Avi** (sündinud 22. juulil 1984) on Eesti jurist ja mitme valla endine vallavanem. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 2007. aastal. 

Siim Avi sai Piirissaare vallavanemaks aastal 2011, mil senine vallajuht Maria Korotkova probleemide ja venemeelsuse tõttu tagasi astus. Avi kutsuti saarele konkursiga. Vallavanemaks sai ta 1. aprillil. Pärast 2013. aasta valimisi sai vallavanemaks Jelena Umbleja. 

Veebruaris 2016 valiti Avi Kõpu valla vallavanemaks. Töötas ka 2022 aastal Keila Koolis geograafia õpetajana. 
Alates 2017. aasta jõuludest oli ta Põhja-Sakala vallavanem. Kuni 2018. aasta suveni töötas Avi ka Tabasalu Gümnaasiumi ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetajana. Augustis 2018 valiti ta Ruhnu vallavanemaks, loobus ametist jaanuaris 2019. 

Tema hobiks on mälumäng.

## Viited

## Välislingid
*Eesti väikseima valla noorelt juhilt oodatakse imesid. Postimees.ee, 17. mai 2011
Geigeri loendur

**Geigeri loendur**, ka **Geigeri-Mülleri loendur** on osakeste detektor ioniseeriva kiirguse mõõtmiseks. Loenduriga on võimalik kindlaks teha järgmisi radioaktiivse kiirguse liike: alfaosakesi, beetaosakesi ja gammakiirgust.

Geigeri loenduri sensor on Geigeri-Mülleri toru, milles tekib radioaktiivse kiirguse tõttu gaasi iooniseerumine. Iga registreeritud osake tekitab mõõteahelas vooluimpulsi, mida loendades saadakse teada radioaktiivsete osakeste arv. Loenduriga ei ole võimalik kindlaks teha radioaktiivse kiirguse osakeste energiat.

Geigeri loenduri leiutas 1908. aastal Hans Geiger. Oma lihtsuse tõttu on see mõõteriist siiani populaarne tervishoius, füüsikas, tööstuses, geoloogias ja muudeski valdkondades.

## Tööpõhimõte
1. Kiirgus siseneb loenduri torusse läbi akna.

2. Kui kiirgus põrkub toru gaasimolekuliga, põhjustab see ioniseerumist: mõned gaasimolekulid muudetakse positiivseteks ioonideks ja elektronideks.

3. Positiivsed ioonid tõmbuvad metalltoru (katoodi) poole, mis on ühendatud kõrge pinge allika negatiivse poolusega.  

4. Elektronid liiguvad anoodina tomivale traadile, mis jookseb toru sisemuses ja on kõrgel positiivsel pingel. Kuna elektronid liiguvad traadi suunas, satuvad mõned neist kokku teiste gaasimolekulidega, jagades need omakorda ioonideks ja rohkemateks elektronideks. Nii et me saame ahelreaktsiooni, kus isegi üks kiirguse osake võib kiiresti tekitada elektronide laviini.

5. Tekkinud elektronid liiguvad traati pidi, tekitades elektriahelas voolu ja takistil pingeimpulsi.

6. Pingeimpulsside arvu näitab loendusmehhanism. Kui sellega on ühendatud valjuhääldi, kostab plõks iga kord, kui osake on tuvastatud. Plõksude sagedus annab aimu sellest, kui palju kiirgust esineb.

## Vaata ka
*Osakeste loendur
*Kiirgusdetektor

## Välislingid
*  Geiger counters
* The Geiger counter (video)
Nukleaarmeditsiin

**Nukleaarmeditsiin** on meditsiiniteaduse eriarstiabi haru, mis sisaldab haiguslike seisundite diagnoosimist, kasutades selleks ioniseerivat või mitteioniseerivat kiirgust, ultraheli või lahtiseid kiirgusallikaid (radiaktiivseid isotoope) ning kasutab samu võtteid ka haiguslike seisundite ravimisel.

## Stsintigraafia ehk gammauuring
 
Stsintigraafilise ehk gammauuringu läbiviimiseks seotakse erinevad radioaktiivsed isotoobid vajalike märkainetega ning viiakse nüüd juba märgistatud radioaktiivsed isotoobid elusorganismi parenteraalselt, kas suu või inhalatsiooni kaudu. Seejärel teostatakse gammakaameraga radioaktiivse märkaine laialivalgumine ning kogunemine elusorganismis. 

## Vaata ka

* Radiograaf
Gennadi Sapunov

**Gennadi Andrejevitš Sapunov** (vene keeles *Геннадий Андреевич Сапунов*; 5. detsember 1938 Burjaatia Muja rajoon – 30. august 2023 Moskva) oli Nõukogude Liidu maadleja ja mitme riigi koondise peatreener.

Gennadi Sapunov oli kahekordne maailmameister Kreeka-Rooma maadluses.

Alates 1970. aastast oli ta Nõukogude Liidu Kreeka-Rooma maadluse treener, hiljem töötas Türgi ja seejärel Valgevene maadluskoondisega.

1968. aasta suveolümpiamängudel oli ta kuues, Nõukogude Liidu maadlejatest jäid nendel olümpiamängude medalitest ilma vaid tema ja viiekordne maailmameister Viktor Igumenov.

## Välislingid
*
Pinta (laev)

**Pinta** oli üks kolmest Christoph Kolumbuse laevast, mida ta kasutas oma esimesel sõidul üle Atlandi ookeani 1492. aastal.

Ameerikat nägi esimesena Pinta pardal seisev Rodrigo de Triana.

Kolumbuse kolm laeva ei olnud tollel ajal kõige suuremad laevad, mida Euroopas leida võis. Nad olid ehitatud sõitmiseks Vahemerel, mitte avaookeanil. Pinta oli karavell-tüüpi laev. Traditsiooniliselt anti Hispaania laevadele nimed pühakute järgi, kuid tavaliselt kasutati hüüdnimesid. Pinta oligi hüüdnimi, mitte laeva ametlik nimi, mis pole teada. Laeva täpne päritolu pole kindel, kuid arvatavasti ehitati see Hispaanias 1441. aastal. Kolumbus lasi selle enda tarbeks ümber ehitada. Pinta oli kiireim kolmest laevast, väiksem kui Santa Maria, kuid suurem kui Niña. Laev kaalus umbes 60 tonni ning oli 17 meetrit pikk ja üle 5 meetri lai. 26-liikmelist meeskonda juhtis kapten Martín Alonso Pinzón. 

## Välislingid
Tertsiaar

**Tertsiaar** on geoloogiline periood vahemikus 65 miljonit kuni 1,8 miljonit aastat tagasi. Tänapäeva geoloogias on tertsiaari mõistest loobutud.

Selle alguseks on dinosauruste väljasuremine ning lõpuks viimase jääaja algus. Tertsiaarile järgneb kvaternaar.
Fakultatiivanaeroob

**Fakultatiivanaeroobid** ehk **fakultatiivsed anaeroobid** on bakterid (anaeroobid), kellel peale hapnikuhingamise on mineraalse hingamise võime ja kes võivad elada ka anaeroobses keskkonnas. 

Fakultatiivanaeroobide elektronaktseptor võib olla nii hapnik kui ka nitraat.

Fakultatiivanaeroobid on näiteks denitrifitseerijad bakterid.

## Vaata ka
*Anaeroobid
*Obligaatanaeroobid

## Viited
Burgundia Ülikool

**Burgundia Ülikool** (prantsuse keeles *Université de Bourgogne*) on ülikool Prantsusmaal Dijoni linnas Burgundias. 

Ülikool on asutatud aastal 1722.
Mare Kelpman

**Mare Kelpman** (sündinud 27. juunil 1958 Orissaares) on eesti tekstiilidisainer. 

Ta on lõpetanud Orissaare Keskkooli. ja 1990. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi tekstiilidisaini erialal.

Ta on Eesti Kunstiakadeemia tekstiilidisaini osakonna professor. 

## Tunnustus
* 2003 aasta tekstiilikunstnik
* 2005, 2006 Japan Textile Contest preemia Work with Superior Quality, Jaapan
* 2008 parim tootedisain, disainiauhind Bruno 
* 2010 aasta tekstiilikunstnik
* 2011 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (eesti tekstiilidisaini pioneerile silmapaistva ja inspireeriva töö eest autorina ja õppejõuna tekstiilikunsti ning disaini valdkonnas Eestis ja mujal ning isikunäituse "Lood" eest HOP galeriis)
* 2017 Hõbenõel
* 2017 aasta tekstiilikunstnik

## Liikmesus
Alates 1998. aastast Eesti Tekstiilikunstnike Liidu ja Eesti Kunstnike Liidu liige, aastast 2004 Eesti Disainerite Liidu liige. 

## Isiklikku
Ta on olnud maalikunstnik Rein Kelpmani abikaasa.

## Viited
Põlemissoojus

**Põlemissoojus** on soojushulk (energiahulk), mis vabaneb aine põlemisel.

Ainet iseloomustav põlemissoojus ehk **põlemisentalpia** ehk **eripõlemissoojus** on soojushulk, mis eraldub kindla hulga aine täielikul põlemisel standardtingimustel. Seda mõõdetakse džaulides ühe mooli aine kohta (kJ/mol) või ühe kilogrammi aine kohta (kJ/kg) või gaaside korral mahuühiku kohta (kJ/m3). Soojushulga iseloomustamiseks kasutatakse džauli asemel ka kalorit (cal või kcal). Kokkuleppeliselt on kalori  väärtuseks defineeritud 4,1868 J.

Põlemisreaktsiooni soojusefekt (entalpia muutus) -''ΔH''o on:
:*ΔH*o = *ΔH*oproduktid - *ΔH*olähteained
Eksotermilises reaktsioonis on produktide entalpia väiksem kui lähteainete oma ja *ΔH*o on negatiivne. 

Põlemissoojust määratakse harilikult kalorimeetri abil. Kütuste põlemissoojust nimetatakse kütteväärtuseks. Toiduainete energiasisaldust nimetatakse kalorsuseks.

## Vaata ka
*Kütteväärtus
*Tekkesoojus
*Soojusefekt

## Viited
Peeter Kuutma

**Peeter Kuutma** (sündinud 8. aprillil 1938) on eesti tekstiilikunstnik.

## Elukäik
Kuutma lõpetas 1966. aastal Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis tekstiili eriala. Pärast seda hakkas ta näitustel osalema ning asus tööle kunstnikuna tekstiilivabrikus Punane Koit (1967–1987), kavandades paralleelselt ka Kunstitoodete Kombinaadile ARS. 1960.–1980. aastatel tegeles Kuutma nii trükitud, maalitud kui ka žakaarkangaste kavandamisega. Samal ajal algas kunstniku tihe koostöö sisearhitektidega, ta lõi kaasa mitmete sel ajal üle Eesti ümber kujundatud ja/või loodud avalike interjööride kujundamisel.  

Tema kavandatud on näiteks tekstiilid restoranidele Gloria (1968), Rae (1970. aastad), Kevad (1973 ja 1980), Kalinka (1978), Kungla (1980), baarile Regatt (1979) jne, lavaeesriided Ugala teatrile (1981), Eesti Draamateatrile (1983), Vene Draamateatrile (1984) ning Endla teatrile (1986).  

Vaipu hakkas Peeter Kuutma kujundama 1970. aastate lõpus, olles keskendunud just põimetehnikale. Lisaks näitusetöödele jätkus selleski plaanis töö sisekujundajatega. Monumentaalsete tellimustöödena valmisid 1980. aastatel Tallinna Postimaja nõupidamiste saali „Sidevaip“ (1985, 3x7 m) ja Haljala Rahvamajas siiani eksponeeritav „Virumaa valgus“ (1988, 3,5x7,5 m), 1995. aastal valmis Narva Linnavolikogu koosolekute ruumi „Narva – mälestuste linn“ (2x5 m).  

Riigi esindushoonete suuremahuliste renoveerimisprojektide tarvis on Kuutma kavandanud Leila Pärtelpoja juhtimisel Toompea lossi Riigikogu põrandavaibad ning taasloonud koostöös sisearhitekt Juta Lemberiga Vabariigi Presidendi Kantseleisse kaks vaipa – vabariigi algusaastatel kavandatud Aarne Mõttuse vapivaiba ja Adamson-Ericu 1937. aasta Pariisi maailmanäitusel edukalt eksponeeritud flossatehnikas vaiba. 

Loomingule lisaks on Peeter Kuutma olnud pidevalt tegev organisaatori ja õpetajana. Ametnikutöö sai alguse Kunstnike Liidu juhatuse sekretärina. 1987–1994 oli Kuutma Kultuuriministeeriumi kujutava kunsti osakonna peaekspert, üheks tööülesandeks kujunes ka Estonia Talveaia näituste korraldamine, mis kestis ligi 20 aastat. Töö Tallinna Kunstikoolis joonistamise ja kompositsiooni õpetajana algas 1994. aastal ning kestab siiani.

Peeter Kuutma kuulub rühmitusse Vaba Tahe, mille põhiideeks on põimevaiba traditsioonide säilitamine.

## Tunnustus
* 2005 – aasta tekstiilikunstnik
* 2011 – aasta tekstiilitegu
* 2015 – Eesti Tekstiilikunstnike Liidu elutööpreemia
* 2016 – Kristjan Raua preemia (Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi klassikute sarjas toimunud isikunäitus "Klassikud. Peeter Kuutma" ja näitusega kaasnenud mahukas kataloog) 
* 2025 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti valdkonna elutööpreemia erakordselt laia haardega tekstiilikunstnikule ja disainerile, kelle teosed on tehnilistest võtetest sõltumatult selgelt eristuvad, geomeetrilise käsitluslaadi ja peenetundelise koloriiditunnetusega ning ajaüleselt kaasaegsed

## Viited

## Välislingid
* Näituse "Klassikud. Peeter Kuutma" pressiteade – Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum, 9. oktoober 2015
Teekond maailma lõppu

**"Teekond maailma lõppu"** on Mehis Heinsaare novell.

Novelli peategelane on Tartu Karlova Gümnaasiumi geograafia ja ajaloo õpetaja Naatan Vaeras, kes saab päranduseks laeva.

Novell ilmus Heinsaare jutukogus "Rändaja õnn" 2007. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Järjejutt. M.Heinsaar "Teekond maailma lõppu". 1. osa Vikerraadio, 20.11.2013 
*Järjejutt. M.Heinsaar "Teekond maailma lõppu". 2. osa Vikerraadio, 21.11.2013
Centro Federal de Educação Tecnológica de Minas Gerais

**Centro Federal de Educação Tecnológica de Minas Gerais** (**CEFET-MG**) on tehnikakõrgkool Brasiilias Minas Geraisi osariigis.

## Välislingid
*Koduleht
Molberti tänav

**Molberti tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab Endel Kõksi tänavalt ja suundub kirdesse, ristudes E. Wiiralti, Lõuendi, Pintsli, Akvarelli, Pliiatsi, Tempera, Pastelli tänavaga ning lõpeb Sangviini tänaval. Tänava pikkus on umbes 460 meetrit.
Lõuendi tänav

**Lõuendi tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab Molberti tänavalt, kulgeb üldiselt itta, teeb kaks väikest käänakut ning lõppeb Kasesalu teel, olles 240 meetri pikkune. Hooned paiknevad vaid ühel pool tänavat.
Lammi tänav

**Lammi tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab Kalda tee ja Mõisavahe tänava kohtumiskohas, kulgeb algul lõunasse, pöörab siis kagusse ning lõpeb, ristudes Nõlvaku tänavaga.
Tänav on umbes 1250 meetrit pikk.

Nõlvaku tänavaga piirneb Anne looduskaitseala.
Minas Geraisi Föderaalülikool

**Minas Geraisi Föderaalülikool** (**Universidade Federal de Minas Gerais**, **UFMG**) on Brasiilia ülikool, mis asub Minas Geraisi osariigi pealinnas Belo Horizontes.

See on asutatud 7. septembril 1927.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Feira de Santana Riiklik Ülikool

**Feira de Santana Riiklik Ülikool** (**Universidade Estadual de Feira de Santana**, **UEFS**) on Brasiilia ülikool, mis asub Bahia osariigis Feira de Santanas.

## Välislingid
*UEFS
Bahia Föderaalülikool

**Bahia Föderaalülikool** (*Universidade Federal da Bahia*, **UFBA**) on ülikool Brasiilias Bahia osariigis Salvadori linnas.

Ülikool on asutatud aastal 1946.

## Side Eestiga
2022. aasta sügisest töötab selles ülikoolis külalisõppejõuna Jaan Valsiner.

## Välislingid
*UFBA
Tallinn, I'm Famous

**"Tallinn, I'm Famous"** (tõlkes "Tallinn, olen kuulus") oli Tallinna TV korraldatud muusikaprodutsentide võistlus, kus iga produtsent üritas luua oma käe alla võetud lauljatest staare. Lauljatest võitis võistluse Stefania Airapetjan, kes kuulus produtsent Tõnu Laikre tiimi.

Saatesari jõudis ekraanidele 2011. aasta sügisel, võistluse finaalsaadete salvestused toimusid klubis Arena 3 ja superfinaal 22. detsembril Salme kultuurikeskuses. Produtsentideks olid Ivar Must, Andrei Hartšenko ja Tõnu Laikre.

## Formaat
Saatesse pääsemiseks tuli läbida mitu vooru. Esimesse võisid kohale minna kõik soovijad. Teise vooru pääses edasi 44 lauljat, kes pidid läbima näitlemise, lavakunsti ja laulmise töötoa ning seejärel astusid gruppides žürii ette tantsuga ja igaüks eraldi oma *a cappella* laululõiguga. Neist pääses edasi 15 paremat, kes pidid järgmiseks päevaks valmistama ette vabalt valitud loo fonogrammi saatel. Neist pääses pingelise võistluse järel edasi 9 paremat. Ülejäänud kuuel lauljal oli siiski võimalus finaali saada: nad pandi nädalaks hääletusele ja neist pääses edasi kolm lauljat.

Saate eelvooru kohtunikud olid Andrei Hartšenko, Sofia Rubina ja Vladimir Vysotski.

Teatrivooru kohtunikud olid Andrei Hartšenko, Vladimir Vysotski ja Tõnu Laikre, keda ühel teatrivooru päeval asendas tema abikaasa Piret Laikre.

Finaalsaadete kohtunikeks olid peamiselt Lauri Viikna, Meelis Eskola ja Adolf Käis. Asenduskohtunikena tegid üksikutes saadetes kaasa Ivo Linna, Mia (Kersti Kukk), Silvi Vrait, Olga Sinjakova ja Kirill Vlassov.

## Finalistid
Ivar Musta tiimi pääsesid otse Mariel Aim, Margit Viirma, Jekaterina Kolpakova ja hilisema hääletusega Julia Kuusmets. Andrei Hartšenko tiimi pääsesid otse Nois Niin, Anett Tamm, Julia Pavlova ja hiljem Artur Kazarjan. Tõnu Laikre tiimi pääsesid otse Janek Valgepea, Stefania Airapetjan, Stefan Airapetjan ja hiljem Inga Tislar.

Superfinaali pääses igast tiimist üks laulja. Ivar Musta tiimist pääses edasi Margit Viirma, Andrei Hartšenko tiimist Nois Niin ja Tõnu Laikre tiimist Stefania Airapetjan.

Saate võitis Stefania Airapetjan, kes sai auhinnaks plaadilepingu Wolk Recording Studioga Lätist.

Pärast superfinaali ilmus ka finalistide ühine album "Tallinn, olen kuulus – esimese hooaja kogumik".

## Lõppjärjestus
Farhat Mustafin

**Fargat Mustafin** (tatari Фәрхәт Мостафин; sündinud 7. septembril 1950) on tatari rahvusest endise NSV Liidu maadleja.

Ta on kolmekordne NSV Liidu meister Kreeka-Rooma maadluses (1972, 1973, 1974).

1974. aastal võitis ta Nikola Petrovi maadlusturniiri Bulgaarias.

1976. aasta olümpiamängudel võitis ta pronksmedali, mis oli NSV Liidu maadlejatest kõige kehvem tulemus.

Pärast tippsportlaskarjääri töötab treenerina.

Tema tütar Alija Mustafina on kahekordne olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister riistvõimlemises.

## Viited

## Välislingid
*
Aleksei Šumakov

**Aleksei Šumakov** (vene Алексей Васильевич Шумаков; sündinud 7. septembril 1948) on endise NSV Liidu maadleja.

1976. aasta suveolümpiamängudel võitis ta Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali.

Ta on kahekordne NSV Liidu meister Kreeka-Rooma maadluses – 1972. ja 1979. aastal.

1972. aastal saavutas Ivan Poddubnõi mälestusvõistlustel kolmanda koha.

Krasnojarskis korraldatakse alates 1983. aastast temanimelist noorteturniiri maadluses.

## Välislingid
*
Alik Tseiko

**Alik Tseiko** (sündinud 8. oktoobril 1982) on eesti maadleja ja vabavõitleja. 

Ta on lõpetanud 2001. aastal Audentese Erakooli.

Tema profikonto MMAs on 9–6–1 (9 võitu, 6 kaotust ja 1 viik).

Alustas sportliku vabavõitlusega 2009. aastal.

Father of 2 children, 1 son and 1 daughter. Has open cases and lawsuits from abuse of romantic partners and blackmail.

Enne profikarjääri algust pidas Soomes ühe amatöörmatši, alistades teises raundis nokaudiga soomlase Lauri Rusama.

2011. aastal sõlmis viieaastase lepingu maailma ühe suurema võitlusspordi klubiga American Top Team. 2014. aastal naasis finantsprobleemide tõttu kodumaale ja hakkas treenima Tallinna klubis 3D-Treening.
## Saavutused Kreeka-Rooma ja vabamaadluses

### Eesti meistrivõistlused
2001. aastal Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 76 kg – 3. koht.

2002. aastal Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 84 kg – 2. koht.

2002. aastal Eesti meistrivõistlused vabamaadluses kehakaalus 84 kg – 2. koht.

2005. aastal Eesti meistrivõistlused absoluutkaalus 2. koht.

2006. aastal Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 96 kg – 5. koht.

2007. aastal Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 96 kg – 5. koht.

2008. aastal Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 96 kg – 3. koht.

Ta on 2009. aasta Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses kaalus 96 kg. 

2010. aastal Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 96 kg – 3. koht.

2012. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 96 kg – 10. koht

2012. aasta Eesti meister vabamaadluses kehakaalus 96 kg.

### Rahvusvahelised võistlused
Põhjamaade meistrivõistlused

2001. aastal – 4. koht (juuniorid)

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused  

2008. aastal – 8. koht.

2011. aastal – 9. koht.

2008. aastal Euroopa meistrivõistlused vöömaadluses  – 2. koht ja 3. koht.

### [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2002. aasta –  Subotica kehakaalus 76 kg – 18. koht (juuniorid);

### [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2001. aasta –  Taškent kehakaalus 76 kg – 36. koht (juuniorid);

## MMA karjäär

## Viited

## Välislingid
* Saa tuttavaks: Sportlik vabavõitleja Alik Tseiko peab enda tugevuseks maadlustausta (VIDEO) Delfi
*Alik Tseiko Higlights (Kreeka-Rooma maadlus ja MMA)

* Maadlusliit
Sven Kinnunen

**Sven Kinnunen** (23. veebruar 1930 Tallinn – 8. oktoober 2009
Saltsjö-Duvnäs, Nacka, Rootsi) oli eesti päritolu Rootsi tehnikateadlane.

Ta sündis Tallinnas ja kasvas üles Pärnus, kuni ta perekond 1944. aastal Rootsi põgenes. 

Seal lõpetas ta 1951. aastal Gävle tehnikagümnaasiumi insenerieksamiga ja 1955. aastal Stockholmi Kuningliku Tehnikainstituudi (KTH). 1958. aastal kaitses ta litsentsiaaditöö ja sai 1963. aastal samas doktorikraadi.

1973. aastal sai ta ehitusstaatika professori koha. Professuuri kõrval töötas ta ka KTH prefekti ja dekaanina ning tegi betooniuuringuid.

Rootsi Betooniühing (*Svenska Betongföreningen*) andis 1998. aastal talle uurimistöö eest kuldmedali. 70. sünnipäeva puhul pühendati talle 2000. aastal rahvusvaheline konverents.

Ta oli rahvusvahelise organisatsiooni Comité Euro-Internationale du Béton (CEB) ja Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis liige.

1999. aastal osales ta rahvusvahelise komisjoni liikmena Eesti ehitusalase kõrghariduse rahvusvahelises akrediteerimises.

## Isiklikku
Tema isa oli ehitusinsener Joonas Kinnunen.

## Viited

## Kirjandus
*"''IN MEMORIAM''. SVEN KINNUNEN 23. II 1930 - 8. X 2009". Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis aastaraamat = *Annales Societatis Litterarum Estonicae in Svecia*, nr 14, jaanuar 2012

## Välislingid
*Profiil. geni.com
Dreek Stuudio

**Dreek Stuudio** on kaasaegse tantsu- ja teatristuudio, mis tegutseb Tallinnas.
Läbivaks jooneks on erinevate kunstide sümbioos – teater, tants, liikumine, muusika, video jms. 
Stuudio on esinenud teatri- ja tantsufestivalidel üle Eesti. Vabariiklikul festivalil Koolitants on tuldud laureaadiks 8 korral. Lavastus "Õde ja Tõigus" pärjati vabariiklikul teatrifestivalil Saaremaa Miniteatripäevad festivali Grand Prix ja parima lavastaja preemiaga. 
Alates 2010. aasta sügisest on stuudiotegevus suunatud kõikidele vanuserühmadele: vanusekontseptsiooniks on 7–107.
Stuudio juhendaja ja asutaja on vabakutseline koreograaf ja lavastaja Renate Keerd.

## Stuudio lavastused
*"Batsaania" (2007)
*"Dialoogid tegevusega" (2007)
*"Kaelkirjand" (2008)
*"Harilik kosmos" (2008)
*"Õde ja Tõigus" (2009)
*"Caravano" (2010)
*"Nii valge süda" (2011)
*"Otto'd oodates" (2012)

## Välislingid
*Dreek Stuudio Facebookis
Momir Petković

**Momir Petković** (serbia Момир Петковић; sündinud 21. juulil 1953) on serbia rahvusest endise Jugoslaavia maadleja ja treener.

Ta võitis 1976. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali ja 1984. aasta suveolümpiamängudel saavutas neljanda koha.

Noorsoo Euroopa meistrivõistlustel 1970. ja 1972. aastal saavutas ta 2. koha. Ta on neljakordne Jugoslaavia meister maadluses.

1986. aastal emigreerus ta perega Ameerika Ühendriikidesse, kus temast sai 1992. aastal New York Athletic Clubi maadlustreener. 2000. aastal alustas ta tööd Ameerika maadluskoondise juures. Tema treeneriks oleku ajal võitis Rulon Gardner 2000. aasta suveolümpiamängudel 13 aastat võitmatuna püsinud Aleksandr Karelinit. Samadel olümpiamängudel võitis hõbemedali Matt Lindland ja pronksi Garrett Lowney. Meeskondlikult oli Ameerika Ühendriikide koondis kolmas, mida loetakse siiani koondise parimaks saavutuseks.   

Ta on treeninud ka vabavõitlejaid – B.J. Penni ja Matt Lindlandi.
## Välislingid
*
Santa Catalina saar (Colombia)

**Santa Catalina** on saar Colombias San Andrés, Providencia y Santa Catalina departemangus Providencia saarest põhjas.

Santa Catalina on suuremast Providencia saarest eraldatud 150 meetri laiuse väinaga. Saare pindala on 1 km², maksimaalne kõrgus 133 meetrit merepinnast.
Vitali Konstantinov

**Vitali Konstantinov** (vene Виталий Викторович Константинов; sündinud 28. märtsil 1949 Moskvas) on endise NSV Liidu Kreeka-Rooma maadleja.

Ta võitis 1976. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali. 1972. aasta suveolümpiamängudel tal nii hästi ei läinud – ta kaotas itaallasele Giuseppe Bognannille.

Ta on neljakordne NSV Liidu meister Kreeka-Rooma maadluses – 1976, 1977, 1979, 1980.

1976. ja 1979. aastal võitis ta Nikola Petrovi maadlusturniiri Bulgaarias.

1980. aastal võitis ta kõik katsevõistlused, millel sai kvalifitseeruda Moskva olümpiamängudele saadetavasse NSV Liidu koondisse, kuid viimasel hetkel pandi meeskonda hoopis Šamil Serikov. Sellise ootamatu käigu põhjustas Leonid Brežnev, kes Kasahhi NSV 60. aastapäeva puhul käskis olümpiakoondisse panna ka ühe kasahhi maadleja.

Pärast aktiivset sportlaskarjääri töötas treenerina.
## Viited

## Välislingid
*
Santa Catalina saar (Hispaania)

**Santa Catalina** on Hispaaniale kuuluv väike saar Gibraltari väinas Ceuta linna lähedal. Saare suurus on 2 ha, maksimaalne kõrgus 5 meetrit merepinnast. Saar asub umbes 30 meetri kaugusel Almina poolsaarest. Alalisi elanikke ei ole.
Owariki

**Owariki** ehk **Owa Riki** (endise nimega *Santa Catalina*) on Saalomoni Saartele kuuluv saar Vaikses ookeanis.

See väike korallsaar on umbes 3 km pikk ja 2 km lai. See asub Makira saarest 7,5 km kaugusel idas ning Owaraha saarest 2,5 km kaugusel lõunas. Maksimaalne kõrgus on 97 meetrit merepinnast. Saarel on kolm küla: Naparaomafal, Mwamwako ja Raghapu.

Saart külastas ning kohalikku kultuuri uuris 1932. aastal Austria antropoloog ja fotograaf Hugo Bernatzik.
Stella Kalkun

**Stella Kalkun** (sündinud 21. veebruaril 1989) on eesti tekstiilikunstnik.

Eesti Tekstiilikunstnike Liit tunnistas ta 2011. aasta nooreks tekstiilikunstnikuks.

## Viited
Anne-Grete Strøm-Erichsen

**Anne-Grete Hjelle Strøm-Erichsen** (sündinud 21. oktoobril 1949 Bergenis) on Norra poliitik, tervishoiuminister aastatel 2009–2012. Ta on Norra Töölispartei liige.

Ta oli Bergeni linnapea 1999–2000 ja linnavolikogu esimees 2000–2003.

2005 valiti ta Norra parlamenti. Oktoobris 2005 nimetati ta Jens Stoltenbergi valitsuse kaitseministriks. Pärast 2009. aasta parlamendivalimisi asus ta tervishoiuministri kohale.
Metsaneenetsi keel

**Metsaneenetsi keel** on samojeedi keelte hulka kuuluv keel või neenetsi keele murderühm, mida kõnelevad metsaneenetsid, kes elavad Handi-Mansimaal. Metsaneenetsi keel on väga ohustatud keel.

Florian Siegl järeldas aastatel 2006–2011 tehtud välitööde põhjal, et metsaeenetsi keele võimalikke oskajaid oli nelikümmend, kellest häid oskajaid oli kümmekond.

## Metsaneenetsi tähestik
Metsaneenetsi tähestik on samasugune nagu tundraneenetsi tähestik.

## Fonoloogia
Rõhulistes silpides eristatakse pikki ja lühikesi vokaale, rõhututes silpides eristust ei ole. Pikad vokaalid esinevad sagedamini kui lühikesed, kuid ühesilbilistes sõnades on vokaal alati lühike.

Konsonantfoneeme on 24. Helilisus ei ole tähendust eristav, kuid palatalisatsioon on.

## Ortograafia
Kirjutatakse mugandatud kirillitsas.

## Viited
Rudolf Riives

**Rudolf Riives** VR II/3 (18. juuni 1890 Vana-Kuuste vald, Tartumaa – 23. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1933) ja poliitik (I Riigivolikogu liige). 

Rudolf Riives õppis Tartu linnakoolis, Tallinna Õhtugümnaasiumis ja hiljem Peterburis. Esimese maailmasõja alguses mobiliseeriti Vene keisririigi sõjaväkke, kus lõpetas Irkutski lipnike kooli, võttis pärast seda sõjast osa Rumeenia rindel. 

1918. aasta algul saabus tagasi Eestisse, kus astus Eesti rahvaväkke. 1918. aasta juunis alustas Kaitseliidu organiseerimist Kambjas selle ülemana. Kuperjanovi partisanide pataljoniga osales Vabadussõjas, teenis mitmesugustel kohtadel, lõpetades teenistuse sõjaväes Kuperjanovi partisanide polgu ülema abina. Vabadussõjas osutatud vahvuse eest anti Vabadusrist II/3. 

Pärast Vabadussõda asus tööle põllupidajana oma isatalus Ropka vallas Reola-Pikal. Kuulus Maapanga nõukokku, oli „Lihaekspordi" asemikekogu liige, Punasekarja tõuseltsi abiesimees, Tartu majandusühisuse revisjonikomisjoni esimees. Oli Kaitseliidu Kambja malevkonna pealik, Tartumaa maleva juhatuse liige.

Hukati nõukogude okupatsioonivõimude poolt. 

## Kirjandus
*Rvkl. ja põllumees R. Riives 50-a. Uus Eesti, 15. juuni 1940, nr. 158, lk. 6.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Austria Elisabeth

**Austria Elisabeth** (poola keeles *Elżbieta Rakuszanka/Elżbieta Austriaczka/Elżbieta Habsburżanka*, ungari keeles *Erzsébet*; 1436 - 30. august 1505) oli Poola-Leedu kuninganna.

Tema isa oli Saksa kuningas Albrecht II ja ema Saksa-Rooma keisri Sigismundi tütar Elisabeth.

10. märtsil 1454 abiellus ta Poola kuninga Kazimierz IV-ga. Neli nende poegadest said kuningaks. Pärast oma lastetu venna Ladislaus Postumuse surma 1457. aastal hakkas Elisabeth koos oma perega nõudlema Böömimaa ja Ungari trooni. Tema vanim poeg sai lõpuks mõlemad. Nooremad pojad said Poola ja Leedu valitsejateks.

Lapsed:
* Ulászló II (1456–1516), Ungari ja Böömimaa kuningas
* Hedwig (1457–1502), Baieri hertsoginna
* Püha Kazimierz (1458–84)
* Jan I (1459–1501), Poola kuningas
* Alexander (1461–1506), Leedu suurvürst ja Poola kuningas
* Zofia (1464–1512), Brandenburg-Ansbachi markkrahvi Friedrich II naine ja Preisimaa hertsog Albrect I ema
* Elisabeth (Elżbieta) (1465–66)
* Zygmunt I (1467–1548), Leedu suurvürst ja Poola kuningas
* Fryderyk (1468–1503)
* Elisabeth (Elżbieta) (1472–80)
* Anna (1476–1503)
* Barbara (1478–1534)
* Elisabeth (Elżbieta)(1482–1517)

## Välislingid
Erwin Kreuzer

**Erwin Kreuzer** (24. veebruar 1878 Berliin – 20. august 1953 Bonn) oli saksa vanakatoliku vaimulik.

Ta õppis aastail 1897–1900 Bonni ülikoolis usuteadust, ordineeriti 1. aprillil 1900, oli Kempteni ja Freiburgi koguduste preester. 20. märtsil 1935 valiti ta viiendaks Saksa vanakatoliiklaste piiskopiks ja ordineeriti 8. mail 1935.
Matthias Ring

**Matthias Franz Johann Ring** (sündinud 22. veebruaril 1963 Wallenfelsis) on saksa vaimulik, alates 2010. aastast saksa vanakatoliiklaste piiskop.

Aastail 1982–1982 (lõpetas) õppis ta Bambergi ülikoolis ja Bonni ülikoolis usuteadust, dr. theol. 2006. 

Ta ordineeriti 13. mail 1989 preestriks, teenis Regensburgi ja Passau kogudusi. Aastail 2000–2005 oli Matthias Ring Bonni ülikooli vanakatoliikliku seminari teaduslik kaastööline Bonni vanakatoliikliku kiriku piiskopliku seminari direktor. 7. novembril 2009 valiti ta Mannhaimis kümnendaks saksa vanakatoliiklaste piiskopiks ja pühitseti 20. märtsil 2010 Karlsruhes.
Saeveski

**Saeveski** (kõnekeeles ka saekaater) on saetööstuse ettevõte või ehitis, kus palkidest või pakkudest saetakse laudu ja valmistatakse muud puitmaterjalitoodangut.

## Vaata ka

* metsatööstus
* metsandus
* plank
* laud
* lintsaag
* ketassaag

## Viited

## Välislingid
Thomas Mayne Reid

**Thomas Mayne Reid** (4. aprill 1818 – 22. oktoober 1883) oli iiri-ameerika seiklusromaanikirjanik.

Ta sündis Põhja-Iirimaal väikeses külas vaimuliku peres. Isa soovis, et ka pojast saaks vaimulik, ning saatis ta 1834. aastal Belfasti kooli. Poiss õppis seal neli aastat, kuid ei leidnud motivatsiooni õpingute korralikuks lõpetamiseks. Ta pöördus tagasi kodukülla, kus hakkas töötama kooliõpetajana.

1839. aasta detsembris asus ta laeva Dumfriesshire pardale, mis sõitis New Orleansi USA Louisiana osariigis, jõudes kohale 1840. aasta jaanuaris. Varsti pärast seda leidis ta tööd teraviljavahendaja juures. Ta jäi New Orleansi kuueks kuuks, seejärel siirdus Tennessee osariiki. Nashville'i lähedal õpetas ta Dr. Peyton Robertsoni lapsi. Pärast tööandja surma asutas ta Nashville'is erakooli, mis küll kaua ei tegutsenud.

1842. aasta sügisel kolis Reid Pittsburghi Pennsylvanias, kus alustas kirjanikukarjääri. Ta kirjutas proosat ja luuletusi linna ajalehele varjunime The Poor Scholar ('vaene õpetlane') all, samas töötades lehekandjana. Järgmise aasta kevadel läks ta Philadelphiasse, kuhu jäi kolmeks aastaks. Selle aja jooksul töötas ta ajakirjanikuna ning aeg-ajalt avaldati tema luuletusi ajakirjades. Philadelphias kohtus ta ka Edgar Allan Poega.

Kui 1846. aastal algas Ameerika-Mehhiko sõda, töötas Reid NewPortis Rhode Islandil korrespondendina New York Heraldile. Sellel ajal hakkas ta lisaks senisele varjunimele kasutama nime Ecolier. 1846. aasta novembris liitus ta vabatahtlike jalaväelastega ning järgmise aasta jaanuaris lahkus rügement laevaga New Yorgist. Reid jätkas New Yorgi ajalehele kaastöö saatmist. 1847. aasta 13. septembril sai ta lahingus raske puusahaava. Vapruse eest ülendati ta hiljem nooremleitnandist leitnandiks. 1848. aasta juulis naasis ta koos oma rügemendiga New Yorki.

Tema esimest näidendit "Love's Martyr" mängiti sama aasta oktoobris New Yorgis viiel õhtul. Järgmise aasta juunis avaldas ta oma armeeteenistuste mälestused raamatus "War Life".

Kui ta sai teada revolutsioonilainest Euroopas, tahtis ta vabatahtlikuna appi tõtata ning võttis suuna Inglismaale. Kuid pärast Atlandi ookeani ületamist muutis ta meelt ning siirdus koju, Põhja-Iirimaale. Varsti läks ta Londonisse ning avaldas 1850. aastal oma esimese romaani.

## Välislingid
François de Bovet

**François de Bovet** (21. märts 1745 – 6. aprill 1838) oli prantsuse vaimulik.

Ta oli alates 1789. aastast Sisteroni piiskop ja alates 1817. aastast Toulouse'i peapiiskop.

## Välislingid
*An example of the de Bovet lineage
Kärbeskaal

**Kärbeskaal** on kaalukategooria mitmel spordialal:
*maadluses 48–52 kg
*judos kuni 60 kg
*poksis 49–52 kg
*tõstmises 52–56 kg
Belgia frank

**Belgia frank** (lühend **BEF**) oli Belgias käibiv valuuta kuni aastani 2002, kui mindi üle eurole. Üks frank jagunes sajaks santiimiks.

Mündid olid vääringutes 1, 5, 10, 20 ja 50 franki ning 50 santiimi. Paberrahad olid vääringutes 100, 200, 500, 1000, 2000 ja 10 000 franki.

## Välislingid
* Belgia frank: pangatähtede galerii (saksa keeles) (inglise keeles) (prantsuse keeles)
Aasimine

**Aasimine** ehk **nöökamine** on heatahtlik mänguline või naljatlev kritiseerimine.

Aasimine on veidi sissevedav väike nali, millega aasija juhib tähelepanu mingile aasitava iseäralikule joonele.
Meistriliiga 2012

**Meistriliiga 2012** oli Eesti jalgpalli kõrgliiga Meistriliiga 22. hooaeg, mis algas 10. märtsil 2012 ja lõppes 3. novembril 2012. Tiitlikaitsja oli Tallinna FC Flora, kes võitis oma üheksanda meistriliiga tiitli eelneval hooajal (Meistriliiga 2011). Meistriks tuli Nõmme JK Kalju.

## Meeskonnad

### Treenerivahetused
*Tammeka: Kristjan Tiirik → Joti Stamatopoulos (20. juuli)
*Sillamäe Kalev: Valeri Bondarenko → Algimantas Briaunys (7. september)
*Flora: Martin Reim → Marko Lelov (14. oktoober)

## Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}
1Narva JK Trans kvalifitseerus Euroopa Liigasse kuna 2012–13 Eesti karikavõitja Tallinna FC Flora ning finalist JK Nõmme Kalju olid juba UEFA turniiridele kvalifitseerunudning UEFA reeglite kohaselt läks seejärel karikavõistluste koht jagamisele liigatabeli alusel.2Tartu JK Tammeka säilitas koha meistriliigas kuna FC Viljandi lõpetas hooaja lõpus tegevuse.Reeglid paremusjärjestuse määramiseks: 1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) võidud; 4) punktid omavahelistest mängudest;5) väravate vahe omavahelistest mängudest; 6) väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravadKui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir).**(M)** = Meister; **(LV)** = Langes liigast välja; **(E)** = Edutatud; **(ÜV)** = Üleminekumängude võitja.

### Meistriliiga üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad Meistriliiga 9. koht ja Esiliiga 2. koht üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal Meistriliigas ning kaotaja Esiliigas.

* *'Tallinna Kalev*' säilitas oma koha Meistriliigas, võites kahe mängu kokkuvõttes 3:1*

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Esiliiga 2012
*II liiga 2012
*III liiga 2012
*IV liiga 2012

## Viited
Jalapeño

**Jalapeño** (hääld. *hala-pen-jo*) on hariliku paprika kibedaviljaline sort. Taime vili on jalapeno.

Seda kasvatatakse peamiselt Mehhikos, eelkõige Veracruzi osariigi põhjaosas Papaloapani jõe ümbruses ning Chihuahua osariigis Deliciase piirkonnas, vähem ka Jalisco, Nayariti, Sonora, Sinaloa ja Chiapase osariigis; kokku umbes 160 ruutkilomeetril.

Sordile andis nime Veracruzi osariigi linn Xalapa, kus seda traditsiooniliselt kasvatati, kuid praegu enam kaubanduslikus koguses ei viljelda. Jalapeñot kasvatatakse ka Ameerika Ühendriikides Texases ja New Mexicos.

Jalapeño taim on rohttaim, mis kasvab 60–90 cm (harvem kuni 120 cm) kõrguseks. Tal on püstine puitunud vars, millest hargnevad peenemad oksad. Lehed on tumerohelised, umbes 7,5 cm pikkused ja 5 cm laiused. 

Taime õied on enamasti valged, kuid on ka violetjate õitega teisendeid. Viljad on rippuvad. Vili valmib 70–80 päevaga. Vili on paljuseemneline kolmekambriline ebamari. Küps vili on 5–9 cm pikkune ja umbes 2 cm läbimõõduga. Üks taim võib anda umbes 30 vilja, väga heades tingimustes ka üle 120 vilja. Toored viljad on tavaliselt tumerohelised, kuid on ka teisendeid, mille viljad on tumevioletsed, mustad või valged. Küpsedes värvuvad viljad alati erkpunaseks. Vili on mahlane ja paksu viljalihaga. Küpsemise käigus tekivad viljadele pikisuunalised koorikusarnased triibud ja peened praod, mida peetakse Mehhikos tihti kvaliteedi märgiks. Jalapeno on erinevalt paljudest teistest tšillipipardest ümaratipuline.

## Viited
Žaksõlõk Üškempirov

**Žaksõlõk Üškempirov** (kasahhi Жақсылық Үшкемпіров; vene Жаксылы́к Ушкемпи́ров; sündinud 6. mail 1951 – 2. august 2020) oli kasahhi rahvusest Nõukogude Liidu maadleja.

Ta võitis 1980. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses.

Ta oli esimene kasahhi maadleja, kes võitis olümpiamängudel kuldmedali.

Ta oli kahekordne NSV Liidu meister Kreeka-Rooma maadluses.

Ta võitis 1975. aastal NSV Liidu rahvaste spartakiaadil esikoha.

Almatõs peetakse temanimelist jalgpalliturniiri.

## Viited

## Välislingid
*
Konstantin Folker

**Konstantin Folker** VR II/3 (14. september 1894 Riia – 25. jaanuar 1960 Augsburg) oli Eesti politseinik.

Ta osales Vabadussõjas allohvitserina, teenis iseseisvusajal Tartus poliitilise politsei assistendina. Eesti Võitlejate Ühingu Saksamaal liige.

## Kirjandus
*K. Folker †. Võitleja, märts 1960, nr. 3, lk. 6.
René Tasmuth

**René Erich Tasmuth** (16. veebruar 1928 Tallinn – 23. veebruar 2008 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Ta omandas alghariduse Tallinna I algkoolis ja lõpetas aastal 1946 Tallinna 2. Keskkooli. Seejärel käis ta leeris Tallinna Toompea Kaarli koguduses ja asus õppima Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kus õppis kaks semestrit. Aastal 1947 asus ta õppima Usuteaduse Instituudis (siis veel Usuteaduse Kõrgema Katsekomisjoni nime all). Ta alustas ajalooliste ainetega oma kodukoguduse õpetaja magister Lembit Tedderi juhendamisel. Ordineeriti 23. augustil 1951 aseõpetajaks, õpetajaõigused sai ta pärast Usuteaduse Instituudi lõpetamist, aastal 1960.

Ta oli aastatel 1951–1956 (määrati 15. märtsist 1951) Vändra Martini koguduse õpetaja ja Tori koguduse hooldajaõpetaja. Aastatel 1956–1962 (määrati 1. juunist 1956) teenis ta praost Albert Roosvalti abilisena Pärnu Eliisabeti kogudust. Ta vabastati Pärnust 1. juulist 1962 tervislikel põhjustel ja arvati ajutiselt reservi. Aastatel 1963–1966 oli ta (määrati 15. septembrist 1963) Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, kust ta 1. detsembrist 1966 taas tervislikel põhjustel vabastati. 1. jaanuarist 1967 määrati ta õpetajaks Nõmme Rahu koguduse filiaali, Harku tänava palvelasse, mis saigi tema elutööks. Lisaks oli ta aastaid ka Tallinna praostkonna mitteametlik vikaarõpetaja, kelle teeneid asendajana kasutati kõigis pealinna kogudustes. Ametlikult jäi ta 31. märtsist 1992 pensionile, kuid ta jätkas Jumala Sõna kuulutamist. Ta oli väga mõjukas jutlustaja ja kuulutaja, kes oskas palju näiteid tuua. Tavaline õpetajatöö, kus surnuid maetakse ja ristimistalitusi peetakse, ei olnud talle eriti omane. Tema üheks kaasakiskuvaks harrastuseks oli male, ta äratas huvi selle vastu ka pojas.

## Isiklikku
Tema poeg Randar Tasmuth on eesti vaimulik ja teoloog. Tema tädipoeg (isa õepoeg) Helmut Rüdmik (1923–1998) oli E.E.L.K. Toronto Peetri koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*In memoriam. RENÉ-ERICH TASMUTH "Eesti Kirik" 5. märts 2008
*Jumala lapsena maailmas "Eesti Kirik" 12. veebruar 2003
Sadenemine

**Sadenemine** on lahuses, suspensioonis või segus mittelahustuvate ja lahustist suurema tihedusega osakeste (aatomite võimolekulide) langemine sademena põhja.

## Vaata ka
*Sadestamine (keemia)
*Selitamine
*Setitamine