open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saarde valla vapp

**Saarde valla vapp** on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Saarde valla vapp.

Valla vapp kinnitati Saarde vallavolikogu poolt 2. augustil 2006.

2017. aastal ühinesid Saarde vald ja Surju vald ning ühendvalla vapina jäi kasutusele Saarde valla vapp.

## Vapi kirjeldus
Saarde valla vapiks on roheline heraldiline kilp, millel kuldne ilvesefiguur.

## Põhjendus
Ilvese kolm küünistega jalga toetuvad tugevasti maha, olles samas liikumist väljendavas poosis ning sümboliseerides kolme ühinenud omavalitsuse: Saarde, Tali ja Kilingi-Nõmme soovi koos edasi minna. Neljas käpp (esikäpp) on üles tõstetud, rõhutades dünaamilisust ning valmisolekut uuendusteks. Roheline vapikilbi taustvärv sümboliseerib Saarde valla metsaderikkust. Kuldne värv on Pärnumaa vapivärv, tähistades väärikust, õnne ja heaolu. Vapil või vimplitel võib kulla asendusvärvusena kasutada kollast. 

## Vapi kasutamise kord
#Valla vapi kujutist võib kasutada vallavolikogu, vallavalitsuse ning vallavalitsuse hallatavate asutuste pitsatitel.
#Valla vapi kujutist võib kasutada vallavolikogu, vallavalitsus ja vallavalitsuse hallatavad asutused dokumendiblankettide, trükiste, embleemide, meenete ja siltide kujundamiselemendina ning vallavolikogu liikmed ja vallavalitsuse liikmed oma visiitkaartidel. Muudel juhtudel reguleeritakse vapi kujutise kasutamist vallavalitsuse poolt antava loaga. Luba antakse ja selle eest makstava tasu suurus määratakse igal juhul esitatud kirjaliku avalduse alusel.
#Valla vapi loata või ebastandardsel kujul kasutamise eest kannavad süüdlased vastutust vastavalt Eesti Vabariigi Haldusõiguserikkumiste seadustikule.
#Kontrolli valla vapi kasutamise üle teostab vallavalitsus. 

## Vapi ajalugu
### Saarde valla vapp 1994–2005

Kuldsel kilbil kolm rohelist saare liitlehte, ühendatud harkristina. Saateks neli punast palgina asetatud sõõri. 

Kuld tähistab õnne ja heaolu. Kuld on ka Pärnumaa vapivärvus. Saarelehed märgivad valla metsarohkust ning osutavad kaudselt ka Saarde nimele. Punased sõõrid sümboliseerivad valla rikkalikke marjamaid.

16. oktoobril 2005 ühinesid Saarde ja Tali vald ning Kilingi-Nõmme linn ühtseks omavalitsusüksuseks Saarde vallaks ning kasutusele võeti uus vapp.

### Sümboolikakonkurss
Saarde valla uue sümboolika leidmiseks korraldas Saarde vald konkursi, kuhu sai esitada oma töid 10. märtsini 2006. aastal. Sümboolikakomisjon kutsus osalema kolme kohaliku kooli vanemate klasside õpilasi. Konkursi eesmärk oli kolme omavalitsuse liitumisel tekkinud uue valla sümboolika väljatöötamine, preemia ootas iga kooli kolm parimat kavandit. 

Saarde vallavolikogu sümboolikakomisjoni esimees oli Tihemetsa põhikooli õpetaja Aita Matson.

## Vaata ka
* Saarde valla lipp
* Kilingi-Nõmme vapp
* Tali valla vapp
* Pärnu maakond

## Välislingid
* Saarde valla sümboolika (veebiarhiiv)
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Saarde vald.
Kivikalme

**Kivikalme** (Saaremaal rahvapäraselt ka **raun**) on kalme, mis on ehitatud põhiliselt kividest.

Eestis on kivikalme ehitusmaterjalina kasutatud peamiselt raudkivi, Põhja-Eestis ja Saaremaal ka paasi.

## Ajalugu

Kivikalmeid hakati ehitama kiviajal (megaliitehitised). Kivikalmete hulka võib arvata ka Egiptuse püramiidid.

### Kivikalmed Skandinaavias ja Läänemere maades

Kivikalmed olid alates pronksiajast valdavad Skandinaavias, Soomes, Eestis ja Põhja-Lätis. Pronksiajal ja vanemal rauaajal kasutati Eestis ja Põhja-Lätis kõigepealt kivikirstkalmeid, mille eeskuju arvatakse olevat Skandinaavias või Soomes. Sõrve poolsaarelt ja Kuramaalt on teada ka laevkalmeid, mille eeskuju oli Skandinaavias. 1. aastatuhande esimesel poolel ilmusid Eestis ja Põhja-Lätis tarandkalmed. 1. aastatuhande teisel poolel levisid Eesti mandriosas korrapäratu ehitusega kivikalmed.

Saaremaalt on 11. ja 12. sajandi kalmetest leitud kiviringe.

Kivikalmed jäid Eestis kasutusele 13. sajandini.

## Kivikalmeid Eestis

Pilt:Kivikalme, Salu Karula küla nr 10558.jpg|Kivikalme, Salu, Karula küla, Haljala vald Harju maakond, arh. mälestis nr 10558
Pilt:Kivikalme, Sirje Karula küla nr 10560.jpg|Kivikalme, Sirje, Karula küla, Haljala vald Harju mk, arh. mälestis nr 10560
Pilt:Kivikalme, Arumetsa Karula küla nr 10567.jpg|Kivikalme, Karula küla, Haljala vald Harju mk, arh. mälestis nr 10567
Pilt:Kivikalme, Karula küla nr 10569.jpg|Kivikalme, Karula küla, Haljala vald Harju mk, arh. mälestis nr 10569
Pilt:Kivikalme, Arumetsa Karula küla nr 10570.jpg|Kivikalme, Arumetsa, Karula küla, Haljala v Harju mk, nr 10570
Pilt:Kivikalme Kihelkonna vallas.JPG|Kivikalme, Rehe, Pajumõisa küla Saaremaa vald, Saare maakond arh. mälestis nr 12388
Pilt:Kivikalme "Hundikangur" 1.jpg|Kivikalme "Hundikangur", Muuksi küla Kuusalu vald Harju maakond arh. mälestis nr 18274
Pilt:Kivikalme "Hundikangur" 2.jpg|Kivikalme "Hundikangur", Muuksi küla Kuusalu vald Harju maakond
Pilt:Kivikalme "Hundikangur" 3.jpg|Kivikalme "Hundikangur", Muuksi küla Kuusalu vald Harju maakond
Pilt:Kivikalme "Hundikangur".jpg|Kivikalme "Hundikangur", Muuksi küla Kuusalu vald Harju maakond


## Viited
Oonga

**Oonga** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

## Viited
Koosa osavald

**Koosa osavald** oli Tartu maakonna Vara valla territooriumi osa, mis tegutses vallavolikogu kinnitatud osavalla põhimääruse alusel.

Osavald moodustati 1992. aastal ja kaotati aastaks 2003.

## Viited
Võntküla

**Võntküla** (18. sajandi kaartidel *Woinkulla*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.

Ta piirneb põhjas Tagavere ja Väänla külaga, idas Allikmaa külaga, lõunas Turvalepa ja Kedre külaga ning läänes Pälli ja Nigula külaga.

Võntküla läbib Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee.

Küla lähistelt kulges kuni 2004. aastani Keila–Haapsalu raudtee ning asus Nigula raudteepeatus.

## Viited
Bismarck

**Bismarck** on saksa perekonnanimi, mida enamasti seostatakse **[[Otto von Bismarck]]i**, Saksamaa ühe tuntuima poliitikuga.

Kohad:
*Bismarcki saarestik, saared Paapua Uus-Guinea rannikul
*Bismarcki meri, meri Uus-Guineast põhjas
*Gelsenkirchen-Bismarck, linnaosa Saksamaal Gelsenkirchenis
*Bismarck (Põhja-Dakota), USA osariigi Põhja-Dakota pealinn
*Bismarck (Arkansas), linn USA-s Arkansase osariigis

Isikud:
*Herebord von Bismarck (umbes 1200–1280), esimene Bismarcki nime kandja ja suguvõsa rajaja
*Ludolf August von Bismarck (1683–1750), vene kindral
*Levin Friedrich von Bismarck (1703–1774), Preisi justiitsminister
*August Wilhelm von Bismarck (1750–1783), Preisi sõja- ja majandusminister
*Ferdinand von Bismarck (1771–1845), Otto von Bismarcki isa
*Bernhard von Bismarck (1810–1893), eelmise poeg, Preisi kammerhärra ja poliitik
*Klaus von Bismarck (1912–1997), saksa ajakirjanik ja meediategelane
*Philipp von Bismarck (1913–2006), saksa sõjaväelane ja poliitik
*Marie von Bismarck (1847–1926), Otto von Bismarcki tütar
*Herbert von Bismarck (1849–1904), riigisekretär, Otto von Bismarcki poeg
*Otto Christian Archibald von Bismarck (1897–1975), Herbert von Bismarcki poeg, poliitik
*Ferdinand von Bismarck (sündinud 1930), eelmise poeg, Bismarcki dünastia praegune pea
*Carl-Eduard von Bismarck (sündinud 1961), eelmise poeg, poliitik

Laevad:
* Bismarck (korvett), 1877. aastal ehitatud korvett
* Bismarck (soomusristleja), 1900. aastal ehitatud soomusristleja
* Fürst Bismarck (laev), 1918. aastal pooleli jäänud sõjalaev
* Bismarck (laev), 1939. aastal ehitatud sõjalaev

Muu:
*Bismarck (kokteil)

## Vaata ka
*Bismark, kaardimäng
*Bismarcki torn
45

**45. aasta**

Sajandid: 1. sajand eKr - **[[1. sajand]]** - 2. sajand

Aastakümned:0. aastad eKr 0. aastad 10. aastad 20. aastad 30. aastad - **[[40. aastad]]** -  50. aastad 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 

Aastad: 40 41 42 43 44- 45 - 46 47 48 49 50

----

## Sündmused

* Claudius ajas juudid Roomast välja.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Hullo

**Hullo** (rootsi *hũllu*, kohalikus pruugis *Holo (hulu)*, varem ka (*Horro (hurru)*) on küla Lääne maakonnas Vormsi vallas, Vormsi valla halduskeskus.

Külas asub kaks kirikut: Vormsi Olavi kirik, kus tegutseb EELK Vormsi Püha Olavi kogudus, ja õigeusklik Vormsi Ülestõusmise kirik, mis on tänapäeval varemetes. Püha Olavi kiriku läheduses paikneb Vormsi kalmistu, mis on tuntud oma 18. sajandist pärit rõngasristide poolest. Hullo põhjaosa kannab nime Håkabackan (Haagiküngas), kirjakeelestatult Hakebacken, mis on endine Vormsi kirikumõisa asula. Päris küla põhjaotsas, muude külade piiril, oli varem väike asula Nyby (Uusküla).

Muinsuskaitse all on II maailmasõjas hukkunute ühishaud, õigeusu kirik, Olavi kirik, selle kirikuaed ja piirdemüür, kalmistu, Vabadussõja mälestussammas ja Otto Friedrich Fromhold von Stackelbergi mälestuskivi ehk Parunikivi (viimane on ka looduskaitse all).

Külas tegutseb Vormsi Raamatukogu.

## Nimi
Küla kohta kasutati aastal 1540 nime *Hully*, aastal 1564 *Hulleby*, aastal 1565 *Hwllaby, Hwlloby*, aastal 1637 *Hulu* ja aastal 1642 *Hurru*.

Nime päritolu on vaadelnud eeskätt Per Wieselgren ja E. Lagman. Mõlemad lähtuvad vanarootsi sõnast *hul*, mis tähendab auku või koobast. Maa kerkimise tulemusel tekkisid saarele Prästvike järv ja väljapoole Hullo laht (rootsi *Hulloviken*). Nimekäsitlustes on viidatud võrdluseks teistele kohanimedele, näiteks Ahvenamaa külanimele Hullaby (1537), Uusimaa Hulloszby (1540) ja Skåne lahenimele Höllwijk (1684). Wieselgren peab olulisemaks siiski 1642. aasta nimekuju *Hurru*, mida ta olevat ka oma keelejuhilt kuulnud. Taolisi nimesid, milles l ja r vahelduvad, leidub Taanis, kus Lollandi saarel asuv Holeby on aastal 1449 üles kirjutatud kui Horeby. Sõna **horu* Skandinaavia keeltes ei tunta, ent vanas alamsaksa keeles tähendas see soomaad. Wieselgreni arvates on Hullo nime ehk andnud alamsaksa päritolu isikud. Sel juhul oleks esmalt nimi pandud soodest ümbritsetud Hullo lahele, millelt omakorda võis nime saada ka küla.

## Loodus
Küla asub Hullo lahe ääres. 

Küla idaosas asub Prästvike järv, kust voolab lahte Prästvike oja (Prestviigi oja). Järv koos seda ümbritseva alaga kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu. Laheäärne ala kuulub Väinamere hoiuala koosseisu.

Sealne puurauk nr 385 on Vormsi lademe laiendatud stratotüübiks ja Hullo kihistiku stratotüübiks. Kihistik on küla järgi ka nime saanud.

## Transport
Külas on Hullo bussipeatus.

Külas asub Vormsi lennuväli.

## Vaata ka
* Vormsi sovhoos

## Viited
Emmaste

**Emmaste** on Hiiumaa lõunaosas asuv küla.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini oli küla Emmaste valla halduskeskus. Haldusreformiga liideti kõik Hiiumaa vallad ja uueks vallakeskuseks sai Kärdla. 

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 289 püsielanikku.

Emmastes asuvad Emmaste Põhikool, lasteaed ja avatud noortekeskus. Külas on raamatukogu, rahvamaja, apteek ja postkontor. Lisaks asuvad Emmastes kirik, kalmistu ning Teises maailmasõjas hukkunute ja terroriohvrite ühishaud, mille juures on nõukogudeaegne mälestusmärk.

## Nimi
Emmaste nime aluseks oli tõenäoliselt germaani mehenimi Emme(rich). Lauri Kettunen esitas vasteks sõna "emane", mitmuse omastav "emaste", aga see on arvatavasti rahvaetümoloogia.

## Ajalugu
Seda kohanime on esmamainitud 1564. aastal, kui on nimetatud talupoega *Emeste Matt(hias)*. Emmaste mõis eraldati Suuremõisa mõisast 1796. aastal.

Mõisa maadele tekkis 1920. aastatel asundus, millest 1977. aastal sai küla. Samal aastal liideti Emmastega Viiterna. Mõisa hoonestusest on säilinud Emmaste mõisa magasiaida ja viinaköögi varemed.

Mõisa viinatööstuse ruumid soetas 1925. aastal Emmaste Piimaühing, kes rajas sinna Emmaste koorejaama. 1936. aastal soetati ka Agapää ja Jausa koorejaam. Vahepeal kuulusid majandusühistule ka Keina ja Männamaa koorejaam.

Nõukogude okupatsiooni ajal paiknes asulas kolhoosi kanala.

Emmaste idaosa oli tuntud Nõmme nime all. Seda kohanime on esmamainitud 1811. aastal, kui on nimetatud talupoega *Nöme Michel*. 1920. ja 1930. aastail peeti Nõmmet omaette külaks, siis olid seal ka kõrts ja koolimaja.

## Loodus
Loodusobjektidest asub külas Tärkma ohvritamm.

## Pilte

Emmaste-Pohikool-OlariPilnik-4.jpg|Emmaste Põhikool
Emmaste-Pohikool-OlariPilnik-1.jpg|Kooli lähiümbrus
Emmaste raamatukogu-OlariPilnik-1.jpg|Emmaste raamatukogu
Emmaste kalmistu-OlariPilnik-3.jpg|Emmaste kalmistu
Hiiumaa Emmaste Emmanueli 05 2021.04.13MF.jpg|Emmaste kirik


## Vaata ka
*Emmaste kirikumõis Emmaste kihelkonnas

## Viited
Mäeküla

**Mäeküla** on mitme Eesti koha nimi:

* **[[Mäeküla (Hiiumaa)|Mäeküla]]** on küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas
* **[[Mäeküla (Paide)|Mäeküla]]** on küla Paide linnas Järva maakonnas
* **[[Mäeküla (Türi)|Mäeküla]]** on küla Türi vallas Järva maakonnas
* **[[Mäeküla (Haapsalu)|Mäeküla]]** on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas
* **[[Mäeküla (Põhja-Pärnumaa)|Mäeküla]]** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas
* **[[Mäeküla (Saaremaa)|Mäeküla]]** on küla Saaremaa vallas Saare maakonnas
* **[[Mäeküla (Kambja)|Mäeküla]]** on küla Kambja vallas Tartu maakonnas
* **[[Mäeküla (Otepää)|Mäeküla]]** on küla Otepää vallas Valga maakonnas
* **[[Mäeküla (Karksi)|Mäeküla]]** on küla Karksi vallas Viljandi maakonnas
* **[[Mäeküla (Põhja-Sakala)|Mäeküla]]** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas
* **[[Mäeküla asum]]** asub Tallinnas Haabersti linnaosas

## Vaata ka
* Mäekülä, küla Võrumaal
* Mäekülä (Kanepi vald), endine küla Põlvamaal
* Mäeküla järv
* Mäeküla piimamees
Ühtri

**Ühtri** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla keskosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Ühtrist põhjas asub Pärnselja, läänes Lelu, lõunas Aadma, idas Kleemu ja kirdes Kaigutsi küla.

Ühtri küla rahvast koos Pärnselja, Taterma ja teiste Hiiumaa metsakülade inimestega kutsuti hiidlaste seltside jaotuses toobrihiidlasteks, kuna nendes külades elasid tuntud puust esemete valmistajad. 

## Nimi

Kohanime päritolu on teadmata. Kohanime on esmamainitud 1665. aastal kujul *Vchtry*.

## Loodus
Ühtri lõunaosa läbib Luguse jõgi.

## Elanike arv

## Ajalugu
Ühtri küla kuulus ajalooliselt algselt Putkaste mõisa alla ja hiljem Aadma mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid külas talunikud Uchtri Peet, Knuti Siemo ja Siemona Matz.

1835 oli Ühtris kuus talu, mille elanikud said omale perekonnanimeks nimed Ernes, Jaakson (Jakson), Jõemets, Kaev (Kaew), Lapp, Lipp, Maasik, Maripuu (Marripu), Roasto (Rooasto), Saarna, Sooster, Uusman, Wardas ja Wihhor.

## Taristu

Ühtri küla läbib kagust loodesse Käina–Ühtri–Aadma–Kuriste tee, kus asuvad Ühtri ja Lelu teeristi bussipeatus. Teest suundub edelasse Ühtri–Lelu tee ja loodesse Pärnselja tee.

## Kultuur
Ühtri külas Pendi talus on sündinud kunstnik Ülo Sooster. Tema sünnikodu tähistab mälestuskivi.  Külas asub baptistide palvela. Nõukogude ajal tegutses külas Tarbijate kooperatiivi kauplus.

## Viited

## Kirjandus
*Uno Kiisa. "Ühtri." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 93, 10. august 1971 lk 3
Rando Aav

**Rando Aav** (sündinud 20. juunil 1974) on eesti ralliajakirjanik ja -fotograaf, võrguajakirja rally.ee tegevtoimetaja. 

Saaremaa muuseumis Kuressaare linnuses oli 21.–30. oktoobril 2005 väljas fotonäitus "Autoralli", mida kureeris Rando Aav.

## Artikleid

*Rando Aav, Mari Sobolev. "Kes või mis on armastus?", küsitlus Valve Kirsipuult, Liia Hännilt ja Marju Lauristinilt, Sõnumileht, 24. detsember 1999.
*Rando Aav, Aare Arula, Karmen Vesselov (koostajad). "*Neste Rally Finland* ... teejuht", Tallinn: 2004. 
*"Maarika, maailmameistri ema?" *[[Auto Bild Eesti]]*, 2004, nr 6, lk 66–67.
*"Haanja lumetorm". *Auto Bild Eesti*, 2005, nr 3, lk 82–83.
*"Murakas võitis ka Lätis". *Auto Bild Eesti*, 2005, nr 3, lk 84.

## Viited
Külaküla

**Külaküla** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Ta jääb Hiiumaa edelarannikule. Kuni 2017. aasta haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Külaküla piirneb põhjas Kitsa, kirdes Nurste, idas Leisu ja lõunas Prähnu külaga.

## Nimi
Kohanimi on tekkinud kas lisanimest või talunimest, mille aluseks oli sõna "küla". Kohanime on esmamainitud 1726. aasta Läänemaa adramaarevisjonis kui *Külla*. 1913. aastal on mainitud *Külla* küla. Hiljem kandis asula nime *Küla-küla küla* ja 1977. aastast kannab asula praegust nime.

Külaküla lõunaosa, mis varem kuulus Kassari mõisa ja Prähnu küla alla, kutsutakse Saksakülaks.

## Loodus
Külast läände jääb Küla lõugas, küla läbib Leetselja peakraav.

## Elanike arv

## Ajalugu
Külaküla kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1726. aastal on mainitud Hagapäe vakuses talunikku Külla Laas. 1835. aastal said taluelanikud omale perekonnanimeks Lund.

Külaga oli aastatel 1977–1997 liidetud Prähnu.

## Taristu
Küla läbib Emmaste–Luidja maanteelt algav külatee.

## Kultuur
Kaitsealune Külaküla tuulik asub Külama külas. Külas on sündinud Vaino Väljas.

## Viited

## Kirjandus
*Reet Kokovkin. "KÖIKSE KÖIKSEM KÜLA | Külas Külaküla külas." Hiiu Leht, 14. oktoober 2023
Katase

**Katase** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alajõe valda.

Külas oli 2000. aasta rahvaloenduse andmeil 75 elanikku ning 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 49 elanikku. Neist eestlasi oli 7 (14,3%).

Katase küla on kirjalikult esmamainitud 1419. aastal.

## Viited
Alajõe

**Alajõe** (vene keeles *Олешница*, Olešnitsa) on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Asub Peipsi järve kaldal Alajõe suudmes.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla samanimelise valla halduskeskus.

Külas oli 2000. aasta rahvaloenduse andmeil 147 elanikku ning 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 117 elanikku. Eestlasi oli neist 24 (20,5%).

## Ajalugu
Alajõe küla (Allajocki) on kirjalikult esmamainitud 1583. aastal.

Historitsistlik Alajõe Jumalaema Sündimise telliskirik Iisaku kihelkonnas valmis 1889. aastal.

## Pilte

Alajõe orthodox church.JPG|Alajõe Jumalaema Sündimise kirik
Alajõe kalmistu 02.jpg|Punamonument Alajõe kalmistul
Alajõgi 03.jpg|Alajõgi


## Vaata ka
*Alajõe 8-klassiline kool
*Alajõe külanõukogu
*Alajõe vetelpäästejaam

## Viited
Metsküla

**Metsküla** on mitme koha nimi Eestis:

* **[[Metsküla (Alutaguse)|Metsküla]]**, küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
* **[[Metsküla (Lääneranna)|Metsküla]]**, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
* **[[Metsküla (Märjamaa)|Metsküla]]**, küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas
* **[[Metsküla (Rapla)|Metsküla]]**, küla Rapla maakonnas Rapla vallas (varem Raikküla vallas)
* **[[Metsküla (Saaremaa)|Metsküla]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas (varem Leisi vallas)
* **[[Metsküla (Põhja-Sakala)|Metsküla]]**, küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas

* **[[Metsküla (Vaivara)|Metsküla]]** asus Vaivara kihelkonnas
* **[[Metsküla (Noarootsi kihelkond)|Metsküla]]** (rootsi keeles Derskogen) asus Noarootsi kihelkonnas

## Vaata ka
* **[[Metsküla oja]]** voolab Vaivara vallas Ida-Viru maakonnas
* **[[Metsküla mõis]]** asus Karja kihelkonnas
Žukovski

**Žukovski** on linn Venemaal Moskva oblastis. Linn asub Moskva jõe ääres, 40 km Moskvast edelas. Linn on ümbritsetud Ramenskoje rajoonist, kuid 1959. aastal eraldati rajoonist ja allub otse Moskva oblastile.

Moskva–Kaasani raudtee äärde hakkas elamuid ja suvilaid tekkima 19. sajandi lõpul. Enne Esimest maailmasõda kavandati Prozorovskaja (praegu Kratovo) raudteejaama ümbrusse suur aedlinn. Sõda katkestas linnaehituse, säilinud ehitised asuvad praegu Kratovo alevis. Ametlikult loodi asula 1939. aastal **Stahhanovo** alevina. Linnaõigused ja tänapäeva nime sai 1947. aastal. Linn on saanud nime vene aerodünaamika pioneeri Nikolai Žukovski järgi.

Žukovskis asub Gromovi nimeline Lennu-uurimisinstituut ja Aerohüdrodünaamika Keskinstituut. Linnas peetakse lennundusnäitusi MAKS.

Žukovskist on pärit mitu tuntud kergejõustiklast (Andrei Jepišin, Juri Borzakovski jt).

## Viited

## Välislingid

*Žukovski koduleht
Ridala (Läänemaa)

**Ridala** on endine küla Haapsalu rajoonis Ridala külanõukogus.

Küla moodustati 1977. aastal Vilkla, Lõbe, Liivaküla, Kolila, Lannuste, Jõõdre ja Vätse külast. 

Ridala külas asus Külvaja kolhoosi keskus.

1997. aasta asulareformiga kaotati Ridala küla kohanimede nimistust.

## Vaata ka
* Ridala raudteepeatus
Salu

**Salu** on Eestis mitme koha nimi:

* **[[Salu (Rae)|Salu]]**, küla Harju maakonnas Rae vallas
* **[[Salu (Halinga)|Salu]]**, küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas
* **[[Salu (Tartu)|Salu]]**, küla Tartu maakonnas Tartu vallas
* **[[Salu (Saaremaa)|Salu]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas

**[[Salu (perekonnanimi)|Salu]]** on eesti perekonnanimi. 

## Vaata ka
* salumets
* Salu tänav, tänav mitmes Eesti asulas
* Salu mõis
* Salu külaks on nimetatud Polovina küla Võrumaal
* Salu külaks on nimetatud Zimni Boroki küla Venemaal
Rummu

**Rummu** on alevik Eestis Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Asub Keila–Haapsalu maantee ääres.

Rummus on paekarjäär ja killustikutehas.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus Rummu Vasalemma valda.

## Vaata ka
*Rummu karjäär
*Rummu raamatukogu
*Paldiski–Padise tee
*Murru vangla
*Rummu vangla
*Ämari vangla
*Rummu Media
*

## Viited
Haiba

**Haiba** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Piirneb põhjas ja läänes Mõnuste külaga, lõunas Kustja külaga, idas Kernu külaga. Küla piiri pikkus on 10,0 km.

Küla paikneb Kernu–Riisipere tee (Haiba küla tänavana *Riisipere tee*) ääres, ligikaudu 2 km Kernu koolist edelas. Küla kagunurka läbib Tallinna–Pärnu–Ikla maantee.

Haibas asuvad Kernu valla rahvamaja, postkontor, Haiba Lastekodu ja Kernu raamatukogu.

## Ajalugu
Haibat on esmamainitud Taani hindamisraamatus (*Howympæ*).

Külas asus Haiba mõis. Mõisa peahoone on säilinud veidi ümber ehitatud kujul. 

Küla oli ka Haiba sovhoosi keskasula.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi oli küla Kernu valla halduskeskus.

## Loodus
Külas asub pühaks peetav Haiba allikas. Küla keskosas asub Haiba tiik. Külast voolab läbi Haiba oja.

Haiba mõisa park on võetud kaitse alla. Pargi alale jäävad ka arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht ja kultusekivi.

## Haiba küla tänavad

* Karjatse tee
* Kernu kooli tee (*kergliiklustee Riisipere tee kõrval*)
* Kustja tee
* Kuuse tee
* Pargi tee
* Pihlaka tee
* Riisipere tee
* Sireli tee
* Suve tee
* Tiigi tee

## Vaata ka
*Haiba külanõukogu

## Viited

## Välislingid

*Haiba lastekodu
Soodevahe

***[[Soodevahe (Saaremaa)|Soodevahe]]** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas;
***[[Soodevahe (Rae)|Soodevahe]]** on küla Harju maakonnas Rae vallas
Tuksi

**Tuksi** ehk **Bergsby** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Osa külast kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu.

Külas asub Remmelmanni Lodurahn.

## Vaata ka
* Tuksi külanõukogu

## Viited
Kirimäe

**Kirimäe** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.

Paikkond on nime saanud kunagise Kirimäe mõisa (sks *Kirrmäggi*) järgi. Mõis asutati 1422. aastal Võnnu mõisa maadest eraldamise teel ning seda on esmamainitud 1569. aastal. 20. sajandi algul kuulus mõis Lebedewidele. Algselt poolkelpkatusega ühekorruseline kivihoone on ehitatud arvatavasti 18.-19. sajandi vahetusel.

Kirimäe külas leiduvad mitmed mälestised: viis muistset asulakohta, muistsed põllud, kalmistu ja kivikalme.

Väga oluline leid nii Eesti ja Läänemaa kui ka Põhjamaade esiajaloos on 1923. aastal Kirimäe Kabelimäelt kruusavõtmise käigus leitud põletusmatus 6. sajandist. Leid sisaldas ohtralt panuseid (kokku 174 eset ja fragmenti), mis on sarnaste leidude hulgas tähelepanuväärne. Kirimäe matus sai laiemalt tuntuks tänu arheoloog Marta Schmiedehelmile.

Kirimäelt paar kilomeetrit kirde pool asub Hallimäe linnusemägi. Hallimägi pärineb noorema rauaaja lõpust ning pakkus ümberkaudsetele elanikele kaitset vaenlaste eest.

1999. aastal leidis Kirimäe küla elanik kartuleid võttes väikese kivikirve, mis on arheoloogide hinnangul 3500 aastat vana. Kirimäe külast on leitud ka Eesti vanimad vikatid.

## Vaata ka
*Kirimäe põletusmatus
*Kaarupipealne soo
*Kirimäe Jaanisoo
*Aamse looduskaitseala

## Viited
76

**76. aasta**

Sajandid: 1. sajand eKr - **[[1. sajand]]** - 2. sajand

Aastakümned: 20. aastad 30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad- **[[70. aastad]]** -  80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad

Aastad: 71 72 73 74 75 - 76 - 77 78 79 80 81
----

## Sündmused

* ...
## Sündinud

* 24. jaanuar – Hadrianus, Vana-Rooma keiser

## Surnud

* ...
Kotka linn

**Kotka** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Asub Soome lahe kaldal Kymijoki suudmes.

Põhiosa Kotka linnast moodustab Kotka tiheasustusega paikkond (*keskustaajama*).

Kotkast lõunas asub Ruotsinsalmi väin, mis eraldab Kotkansaari ja Kuutsamo saart. Vene-Rootsi sõja ajal, mis peeti 1788–1790, toimus väinas kaks lahingut Rootsi ja Venemaa mereväe vahel: esimese Venemaa võitis, teises purustas Rootsi kogu Venemaa Läänemere laevastiku. Pärast sõda ehitas Venemaa praeguse Kotka alale Ruotsinsalmi kindluse, et väina kontrollida.

Kotka moodustati 16. aprillil 1878, kui Soome hertsogiriigi senat eraldas Kymi vallast kaks saart Kotkansaari ja Hovinsaari linna rajamiseks ning andis talle kohe linna õigused. Nendel kahel saarel (ja lähedastel pisisaartel) asub Kotka tänini.

Linnaga on liidetud Haapasaari vald (1974), Karhula alev (1977) ja Kymi vald (1977).

Kotka oli Soome üks esimesi tööstuspiirkondi. Paberi- ja tselluloositööstus on tänini linna tähtsad tööandjad. Siiski on alates 1980. aastatest linna tehaseid hakatud reorganiseerima, mis on kaasa toonud töötuse suurenemise ja see omakorda linna elanike arvu vähenemise. 1990. aastal oli Kotkas 56 634 elanikku, kuid see arv on järjekindlalt vähenenud ja 2020. aastal oli elanikke 51 668.

Kotkas on 23 põhikooli ja 3 gümnaasiumi. Kuigi linna asjaajamine on soomekeelne, on üks koolidest, 1885 asutatud *Kotka Svenska samskola*, rootsikeelne.

Kotkas asub Läänemere regiooni vee-elustikku tutvustav Maretarium ja Sapokka veepark.

Kotka sadam on Soome suurim ekspordisadam. Regulaarne laevaühendus on Göteborgi, Tallinna, Sillamäe, Lübecki, Hamburgi, Bremeni, Bremerhaveni, Felixstowe'i, Amsterdami, Rotterdami ja Antwerpeniga.

## Külad
Haapasaari, Huruksela, Juurikorpi, Jäppilä, Kaarniemi, Kurittula, Kuutsalo, Marinkylä, Laajakoski, Peippola, Pernoo, Tavastila, Ylänummi.

## Sõpruslinnad
*  Landskrona, Rootsi
*  Glostrup, Taani
*  Fredrikstad, Norra
*  Tallinn, Eesti (Kotka on Tallinna sõpruslinn 1955. aastast.)
*  Greifswald, Saksamaa
*  Lübeck, Saksamaa
*  Gdynia, Poola
*  Kroonlinn, Venemaa
*  Klaipeda, Leedu
*  Taizhou, Hiina

## Vaata ka
* Suulisniemi

## Viited

## Välislingid

* Kotka koduleht
* Kotka sadama koduleht
Viiuldajate loend

''Siin on loetletud viiuldajaid.  

## A
*Eivind Aadland
*Harald Aasa 
*Hugo Alfvén
*Moissei Alperten 
*Birgitte Alsted
*Vladimir Alumäe 
*Kaul Annuk 
*Leopold Auer 
*Hubert Aumere
*Zelia Aumere
*Emilie Autumn
*Rudolf Avasalu

## B
*Arve Moen Bergset
*Ernest Bloch

## C
*Camille Camille
*Sarah Chang
*Ornette Coleman
*Arcangelo Corelli

## D
*Eugen Dachsenberg
*Ferdinand David
*Taylor Davis
*Gustavo Dudamel

## E
*Kristel Eeroja-Põldoja
*Lemmo Erendy
*Raivo Erendi

## F
*Aleksandr Fisch

## G
*David Garrett
*Anu Gehlert
*Jüri Gerretz
*Ivri Gitlis
*Stéphane Grappelli
*Arthur Grumiaux

## H
*Tuomas Haapanen
*Andrus Haav
*Ruth Haav
*Kristjan Hallik
*Johan Halvorsen
*Tiiu Heinsalu-Peäske
*Feliks Herman

## I
*Liana Isakadze

## J
*Lasse Joamets
*Liis Joamets
*Melissa Jõesaar
*Anu Järvela
*Riho Järvi

## K
*Ülo Kaadu 
*Maie Kalaus
*Mihkel Kerem
*Natali Ketšek
*Katariina Maria Kits
*Dmitri Kogan
*Leonid Kogan
*Pavel Kogan
*Johanna Marie Kork
*Juhan Kotkas
*Fritz Kreisler
*Gidon Kremer
*Kristina Kriit
*Elar Kuiv
*Mati Kuulberg
*Mati Kärmas

## L
*Herbert Laan 
*Emil Laansoo
*Leena Laas
*Arvo Leibur 
*Vilma Lepiksoo
*Evi Liivak 
*Eero Liives 
*Endel Lippus 
*Kalle Loona
*Aleksei Lvov

## M
*Lorin Maazel 
*Midori
*August Milli 
*Rudolf Milli 
*Marco Misciagna
*Viktorija Mullova
*Mikk Murdvee
*Niina Murdvee
*Andres Mustonen
*Rein Mälksoo
*Maano Männi

## N
*Oskar Nedbal
*Toomas Nestor

## P
*Niccolò Paganini
*Rudolf Palm 
*Indrek Palu
*Alfred Papmehl 
*Johannes Karl Paulsen
*Robert Peenemaa 
*Alfred Pisuke
*Jocelyn Pook
*Eduard Poolakene 
*Karmen Prii

## R
*Ines Rannap 
*Tõnu Reimann
*Ottorino Respighi
*Silvestre Revueltas  
*Olev Roomet 
*Helmut Rosenvald
*Alexander Rybak

## S
*Artur Saat 
*Anna Samsonova
*Vladimir Sapožnin
*Pablo Sarasate
*Hugo Schütz 
*Juhan Schütz
*Juta Schütz
*Jaak Sepp
*Raimund Sepp
*Olavi Sild
*Ingmar Simson-Valtin
*Baiba Skride
*Saulius Sondeckis
*Hendrik Soon
*Isaac Stern
*Mari-Katrina Suss
*Eduard Sõrmus
*Niina Särev

## Š
*Jossif Šagal

## Z
*Anna Zielińska
*Wojciech Żywny

## T
*Hillar Taamal 
*Eeva Talsi
*Mari Tampere 
*Mare Teearu
*Jacques Thibaud 
*Valdur Tiikvee
*Eivin Toodo
*Harry Traksmann
*Robert Traksmann
*Patricia Tuckwell
*Evald Turgan

## U
*Mati Uffert 
## V
*Meelis Vahar
*Vanessa-Mae
*Maksim Vengerov
*Helmi Viitol
*Olga Voronova
*Urmas Vulp 
*Artur Värik

## Õ
*Villem Õunapuu
Klarnetistide loend

''Siin on loetletud klarnetiste.

## A
*Karl Aavik
*Kōmei Abe
*Hannes Altrov

## D
*Gervase de Peyer

## K
*Juhan Kaljaspoolik
*Rein Karin
*Kari Kriikku
*Roland Kriit

## L
*Bernhard Lukk

## M
*Ivan Müller
 
## N
*Hendrik Nagla

## P
*Argo Pilliroog

## R
*Aadu Regi
*Aleksander Rjabov
*Selvadore Rähni
## S
*Alfred Sikk

## T
*Helena Tuuling
*Ilmar Tõnisson

## V
*Toomas Vavilov
*Meelis Vind
*Vahur Vurm
Mõtleme veel

**"Mõtleme veel"** oli poliitiline vestlussaade Eesti Televisioonis aastatel 1987–1989.

"Mõtleme veel" saatejuhid olid Hagi Šein, Rein Järlik ja Feliks Undusk, režissöör Vello Reili, toimetaja Renita Timak. "Mõtleme veel" oli otsesaade, mis oli Nõukogude Liidus 1980. aastatel haruldane. 

13. aprillil 1988 tegi Edgar Savisaar selles saates ettepaneku moodustada Rahvarinne Perestroika toetuseks.

## Viited
Organistide loend

''Siin on loetletud organiste.

## A
*Truid Aagesen
*Joosep Aavik
*Ādolfs Ābele
*Jean Absil 
*Jaan Adamson
*Kristel Aer
*Jehan Alain
*Elfrida Andrée
*Hendrik Andriessen
*Priit Ardna
*Lembit Avesson
*Piret Aidulo

## B
*Johann Sebastian Bach
*Wilhelm Friedemann Bach
*Count Basie
*Ludwig van Beethoven
*William Boyce
*Louis Braille 
*Nicolaus Bruhns
*Pablo Bruna
*Ludwig Busbetzky
*Dietrich Buxtehude

## C
*Juan Cabanilles
*Louis-Nicolas Clérambault
*François Couperin

## D
*Eugen Dachsenberg
*Jean-François Dandrieu
*Louis-Claude Daquin

## E
*Paul-Valter Elken

## F
*César Franck
*Girolamo Frescobaldi

## G
* Maurice Greene
* Nicolas de Grigny
* Alexandre Guilmant
* Kaj-Erik Gustafsson
*Jüri Goltsov

## H
*Hans Harthan
*Johannes Hiob
*Valdur Hirvesoo
*Kristiina Hoidre
*Louis Homilius
*John Hong

## I
*Paul Indra

## J
*Juhan Jürme

## K
*Artur Kapp
*Villem Kapp
*Johannes Kappel
*Alfred Karindi
*Jaak Karis
*Tiit Kiik
*Gustav-Leo Kivirand
*Merle Kollom
*Paul Krigul
*Jan Křtitel Kuchař
*Herman Känd
*Denis Kasparovitch

## L
*Neeme Laanepõld
*Peeter Laja
*Francesco Landini
*Hugo Lepnurm
*Hildor Lundvik
*Vincent Lübeck
*Mihkel Lüdig
*Peeter Paul Lüdig

## M
*Ines Maidre
*Gustav Merkel
*Claudio Merulo
*Olivier Messiaen
*Aleksander Märtson
*August Eberhard Müller

## N
*Christian Gottlob Neefe

## P
*Johann Pachelbel
*Pierre Pincemaille
*Kadri Ploompuu
*Henry Purcell

## R
*Johann Adam Reincken
*Norman-Illis Reintamm
*Julius Reubke
*Marju Riisikamp

## S
*Joosep Saar
*Mart Saar
*Ene Salumäe
*Lia Salumäe
*Heinrich Scheidemann
*John Stanley
*Peeter Süda

## T
*Aime Tampere
*Urmas Taniloo
*Tiiu Targama
*Tiia Tenno
*Aaro Tetsmann
*Rudolf Tobias
*Helen Tobias-Duesberg
*Roman Toi
*August Topman
*Jaanus Torrim
*Toomas Trass
*Konstantin Türnpu

## U
*Andres Uibo
*Elke Unt
*Rolf Uusväli

## V
*Louis Vierne
*Enn Võrk
*Matthias Weckmann
Leedu jõgede loend

*Siin on loetletud [[Leedu]] jõgesid. 



==A==
*[[Akmena]]
*[[Apaščia]]

==B==
*[[Bārta]]
*[[Birvėta]]

==D==
*[[Dangė]]
*[[Dzisna jõgi|Dzisna]]
*[[Dzitva]]
*[[Dubysa]]

==G==
*[[Gauja (Nemunas)|Gauja]]

==J==
*[[Jūra]]

==K==
*[[Kena jõgi|Kena]]
*[[Kražantė]]
==L==
*[[Lėvuo]]
==M==
*[[Mēmele]] (*Nemunėlis*)
*[[Minija]]
*[[Mituva jõgi]]
*[[Merkys]]
*[[Mūsa jõgi|Mūsa]] (*Mūša'')

## N
*Nemunas  
*Neris  
*Nevėžis 

## Š
*Šalčia
*Šalčykščia
*Šešupė
*Šešuvis
*Širvinta, Šešupė lisajõgi
*Širvinta, Šventoji lisajõgi
*Šušvė  
*Šventoji, pikim täielikult Leedu territooriumil asuv jõgi, pikkus 246 km
*Šventoji, jõgi Leedu–Läti piiril, pikkus 73 km

## Ž
*Žeimena

## V
*Varduva  
*Venta jõgi
*Vilnia
*Virvytė ehk Virvyčia 
*Visinčia
Vääriskivide loend

''Siin on loetletud vääriskivisid, poolvääriskivisid ja levinumaid ehtekive.

* ahhaat
* aksiniit
* akvamariin
* aleksandriit
* almandiin
* amasoniit
* ametüst
* andalusiit
* andradiit
* asuriit
* aventuriin
* benitoiit
* berüll
* brasilianiit
* demantoid
* euklaas
* gagaat
* grossulaar
* heliodoor
* hematiit
* hessoniit
* jadeiit
* jaspis
* kaltsedon
* karneool
* kloorspinell
* kordieriit
* krüsoberüll
* krüsokolla
* krüsopraas
* kuukivi
* küaniit
* labradoriit
* lasuriit
* malahhiit
* merevaik
* morganiit
* must opaal
* mäekristall
* nefriit
* obsidiaan
* opaal
* peridoot ehk krüsoliit
* pärl
* püroop
* rodoliit
* rodoniit
* roosakvarts
* rubiin
* rubiinspinell
* safiir
* safiriin
* sardoonüks
* smaragd
* sodaliit
* spessartiin
* spinell
* spodumeen
* suitskvarts
* tansaniit
* teemant
* tiigrisilm
* topaas
* tsirkoon
* tsitriin
* tsölestiin
* tuliahhaat
* tuliopaal
* turmaliin
* tähtrubiin
* tähtsafiir
* türkiis
* valge opaal
* vesuvianiit
* vääriskorall
Leedu järvede loend

''Siin on loetletud Leedu järvi. 

## A
Aisetas - Akmena‎ - Alaušai järv‎ - Alaušas‎ - Ančia järv‎ - Apvardai - Arinas‎ - Asalnai‎ - Asavas‎ - Asveja‎ - Ažvintis - Avilys

## B

Baltieji Lakajai - Baluošas - Baluošas - Bebrusai

## C

Čičirys

## D
Didžiulis - Dringis - Drūkšiai - Dūkštase järv - Dūriai - Dusia - Dysnai - Dysnykštis

## E
Erzvėtase järv

## G

Galstas - Galuonai - Galuonis - Galvė - Giluitis

## I

Ilgis - Indrajai - Išnarai

## J

Juodieji Lakajai

## K

Kertuojai - Kretuonas - Krokų Lanka

## L
Lūkstas - Luodis - Lūšiai

## M
Mastis - Metelys

## N

Nedzingis

## O
Obelija

## P
Peršoksnai - Plateliai järv - Pravalas - Prūtas

## R
Rėkyva - Rubikiai järv - Rūžas

## S
Samavas - Sartai - Seda - Seirijis - Siesartise järv - Simnase järv - Skaistis - Smalvas - Stirniai - Suosa - Svėdasas

## Š

Širvėna - Šventas

## Z

Zarasas

## Ž
Žeimenys - Žuvintas

## T

Tauragnas

## U

Utenas - Ūsiai

## V
Vajuonis - Veisiejis - Vencavas - Viešintas - Vievis - Vilkokšnis - Virintai - Vištytis
Leedu linnade loend

*Siin on loetletud [[Leedu]] [[linn]]ad. Leedus on 103 linna.*

## A
*Akmenė
*Alytus
*Anykščiai
*Ariogala
## B
*Baltoji Vokė
*Birštonas
*Biržai
## D
*Daugai
*Druskininkai
*Dūkštas
*Dusetos
## E
*Eišiškės
*Elektrėnai
*Ežerėlis

## G
*Gargždai
*Garliava
*Gelgaudiškis
*Grigiškės

## I
*Ignalina
## J
*Jieznas
*Jonava
*Joniškėlis
*Joniškis
*Jurbarkas

## K
*Kaišiadorys
*Kalvarija
*Kazlų Rūda
*Kaunas
*Kavarskas
*Kėdainiai
*Kelmė
*Klaipėda
*Kretinga
*Kudirkos Naumiestis
*Kupiškis
*Kuršėnai
*Kybartai
## L
*Lazdijai
*Lentvaris
*Linkuva
## M
*Marijampolė
*Mažeikiai
*Molėtai
## N
*Naujoji Akmenė
*Nemenčinė
*Neringa
## O
*Obeliai
## P
*Pabradė
*Pagėgiai
*Pakruojis
*Palanga
*Pandėlys
*Panemunė
*Panevėžys
*Pasvalys
*Plungė
*Priekulė
*Prienai

## R
*Radviliškis
*Ramygala
*Raseiniai
*Rietavas
*Rokiškis
*Rūdiškės

## S
*Salantai
*Seda
*Simnas
*Skaudvilė
*Skuodas
*Smalininkai
*Subačius

## Š
*Šakiai
*Šalčininkai
*Šeduva
*Šiauliai
*Šilalė
*Šilutė
*Širvintos
*Švenčionėliai
*Švenčionys
## Z
*Zarasai
## Ž
*Žagarė
*Žiežmariai
## T
*Tauragė
*Telšiai
*Trakai
*Troškūnai
*Tytuvėnai

## U
*Ukmergė
*Užventis
*Utena
## V
*Vabalninkas
*Varėna
*Varniai
*Veisiejai
*Venta
*Viekšniai
*Vievis
*Vilkaviškis
*Vilkija
*Vilnius
*Virbalis
*Visaginas
Allilma jõed

**Allilma jõed** on vanakreeka mütoloogias viis Hadese ehk allilma jõge.

*Acheron
*Kokytos
*Lethe
*Phlegethon
*Styx
Allilma kolm kohtunikku

**Allilma kolm kohtunikku** on tegelased vanakreeka mütoloogiast. Nende ülesandeks oli hinnata pärast surma allilma ehk Hadesesse sattunud inimeste elu ja tegevust maa peal, mille alusel langetasid nad ühe kolmest võimalikust otsusest. Kui hing oli puhas, võis ta jätkata teed Elysioni väljadele. Kui hing oli vääritu või kuri, siis suunasid kohtunikud ta Tartarosesse. Kui hing polnud vooruslik ega paha, siis võisid kohtunikud ta tagasi saata Asphodeli väljadele.

Kõik kolm kohtunikku olid maises elus olnud surelikud mehed, peajumal Zeusi pojad, kes oma eluajal tehtud tarkade otsuste eest määrati pärast surma teiste üle kohut mõistma. Need kolm olid Aiakos, Minos ja Rhadamanthys.

Vahel, peamiselt hilisemates müütides, on räägitud ka neljandast kohtunikust Triptolemosest.
Pales

**Pales** oli vanarooma mütoloogias karjaste, karjade ja kariloomade jumal või jumalanna, kariloomadele jõu andja.
Fuajee

**Fuajee** (prantsuse sõnast *foyer*, mille põhitähendus on 'kolle') on teatrites ja teistes etendus- ja kontserdiasutustes ruum, kus publik saab etenduse vaheajal jalutada ja vestelda.

Prantsusmaa teatrites võis vanasti etenduste vaheaegadel fuajees ka süüa-juua ning end soojendada.

Tänapäeva teatrites võivad olla eraldi jalutusruumid, fuajee ja puhvet, samuti vestibüül, mis aga mõnikord moodustab koos fuajeega ühtse ruumi.

**Fuajeeks** nimetatakse ka hubast vestlusruumi muudes ühiskondlikes asutustes, näiteks suursaatkondades.

Mõnikord samastatakse fuajee vestibüüliga, kuigi eesti keele norm näeb ette nende sõnade tähenduse eristamist.
Fint

**Fint** (itaalia *finta*) on pettetorge vehklemises või pettelöök poksis.

Petteliigutused on oluline osa võitluspordialade repertuaarist, neid treenitakse lisaks klassikalisele ja sportvehklemisele ka muudel mõõgavõitluse aladel ja lisaks poksile ka muudel käsitsivõitluse aladel nagu maadlus, kikkpoks jt, lisaks ka pallimängudes.

## Vaata ka
*Pettemanööver

## Viited
Vao vasallilinnus

**Vao vasallilinnus** (saksa keeles *Vasallenburg Wack*) oli kunagise Vao mõisa kindlustatud peahoone. Tänapäeval asub linnus Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Vao külas. Tornlinnuse sees on Vao tornlinnus-muuseum.

## Kirjeldus
See ruudukujuline tornkonstruktsioon tõuseb neljale korrusele, kusjuures igal tasandil on ühetoaline konfiguratsioon.

Esimene ehk keldrikorrus on maa all ning seal hoiti toitu ja muud moona. Sissepääs keldrisse peaukse kõrvalt on ilmselt hilisema päritoluga.

Kaks alumist korrust on võlvlagedega. Ruudu küljepikkused on enam-vähem võrdsed 9,6–10,1 m, kõrgus keldripõrandast karniisini 13,1 m. Seinte paksus on allkorrusel on 1,3–2,4 m, ülakorrusel umbes 1 m. Linnus oli rajatud kaitseehitisena, seda on näha kõrgest sissepääsust ja idaküljel paiknevast ja riivpalgiga suletavast ukseavast.

Algse päritoluga ukseava küljepõskedes on näha hästisäilinud riivpalgi avad. Ristlõige 20X20 cm ja sügavus 150&nbsp;cm. Auku kattev 3&nbsp;cm paksune laud on säilinud siiani. Sissepääs linnuse teisele korrusele võis olla kerge ülestõstetava sillaga, mis ohu korral üles tõsteti. Samuti on riivpalgi ja luukidega olnud suletavad ka trellitatud aknaavad teisel korrusel.

Linnuse teine korrus oli ettenähtud tööde tegemiseks ja eelkorruseks kolmandale korrusele.

Kolmas korrus oli põhiliselt elukorrus. Loodenurgas paiknes kamin, põhjakülje aknanišis aknaavaga lavatoorium ning dansker. Dansker oli varustatud laskepiludega. Lavatooriumi olemasolu viitab sellele, et seal peeti koduseid jumalateenistusi.

Neljas korrus oli põhiliselt kaitsekorrus. Igas küljes on kolm klaasimata ja trellideta ava. Laskeavade taga oli kaitsekäik, mille laius idas oli 122&nbsp;cm ja lõunaküljel 85&nbsp;cm. Teistel külgedel oli käigurada vaid 25&nbsp;cm. Arvatavasti võis seal olla puidust laiendus.

Kõikide korruste vahel on vaatepiludega trepikäik.

Hävinud on Vao linnuse maapealse ringmüürid ja vallikraavid.

## Ajalugu
Tornlinnus on rajatud 14. sajandi lõpus või 15. sajandi alguses Wackede aadlisuguvõsa poolt.

Linnus oli mõisa peahoonena kasutusel kuni 1770. aastateni.

Tornlinnus on väga hästi säilinud, see restaureeriti 1986.

## Pildid

Vao tornlinnus 14-05-2013.jpg|Linnus
Vao linnus 7.jpg|Linnuse keldrikorrus
Vao linnus 4.jpg|Sissepääs linnuse teisele korrusele 
Vao linnus 2.jpg|Linnuse elukorrus
V04.jpg|Linnuse elukorrus
Vao linnus 5.jpg|Linnuse dansker seestpoolt
Vao linnus 6.jpg|Linnuse lavatoorium
Vao linnus 8.jpg|Linnuse dansker
Vao linnus 3.jpg|Vao linnuse kaitsekorrus


## Välislingid

*Vao linnus ja mõis Eesti mõisaportaalis
*
Kagu Kabujalakõsõ

**Kagu Kabujalakõsõ** on rahvatantsurühm Põlva maakonnast. 

Rühm ühendab 1998. aastast kogu maakonna õpilasi alates põhikooli 7. klassist. Põhijuhendaja on Maido Saar.

Alates 2003. aastast korraldab Kagu Kabujalakõsõ rahvusvahelist noorte rahvatantsufestivali Vikkel-Fest, mis toimub iga kahe aasta tagant.

## Välislingid
*Rahvatantsurühma koduleht
Estonia poistekoor

**Rahvusooper Estonia Poistekoor** on poistekoor Eestis.

Koor alustas tegevust 1971. aastal **RAMi poistekoorina.** 1990. aastal nimetati koor ümber **Eesti Poistekooriks**. Alates 1997. aastast kuulub koor Rahvusooper Estonia koosseisu ja kannab alates 2001. aastast ka nime **Rahvusooper Estonia Poistekoor**. Koori asutaja, professor Venno Laul juhtis laulukollektiivi tegevust 30 aastat. 

2001. aastal asus koori kunstilise juhi ja peadirigendina tööle Hirvo Surva. Estonia poistekoor töötab kooristuudiona, millel on kolm koosseisu: põhikoor ja kaks õppekoori, kus vokaalkunsti omandavad kokku 140 noort lauljat.

## Ajalugu
Koori asutas 1971. aastal Venno Laul, kes oli koori peadirigent kuni 1990. aastani (kogu koori tegevusaja vältel), kui koor nimetati ümber **Eesti Poistekooriks**. 

1976. aastal esines RAMi poistekoor koos RAMiga NLKP 25. kongressi kontserdil Moskvas Kremli Kongresside Palees. 1978. aastal esines koor Moskvas Suures Teatris kirjanik A. H. Tammsaare 100. sünniaastapäeva kontserdil. Traditsiooniks kujunesid RAMi kolme põlvkonna kontserdid koos meeskoori ja noortekooriga ning suurvormide esitused aastalõpukontsertidel Estonia kontserdisaalis.

1988. aasta juunis käis koor esimesel kontserdireisil USAs. 11. septembril 1988 laulis RAMi poistekoor laulva revolutsiooni ühel tippüritusel "Eestimaa Laul ’88". 1988. aasta detsembris esineti Austraalias ESTO päevadel. 1989. aasta novembris-detsembris andis RAMi poistekoor koos ERSOga Kanadas ja USAs 16 kontserti.

1990. aastal nimetati koor ümber **Eesti Poistekooriks** ja koori dirigendiks sai Hirvo Surva, 2001. aastal sai Eesti Poistekoorist **Rahvusooper Estonia Poistekoor**.

RAMi poistekoori koormeistri ja dirigendina on töötanud Ene Lillepärk ja Lydia Rahula. Koori kontsertmeistriks oli Reet Laul, koori õpetaja-administraatorina töötas Tiina Tšatšua.

RAMi poistekooris on laulnud hilisem ooperilaulja ja Estonia teatri ooperijuht Mart Mikk, koorijuht ja Nõmme Muusikakooli direktor Indrek Vijard, Estonia solist ja lastelaulude autor Villu Valdmaa, RAMi solist ja Savonlinna ooperikoori laulja Aivar Kaldre, ERSO viiuldaja Tarmo Truuväärt jt.

## Tunnustus
*2006 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (aktiivse kontserttegevuse ja kõrgete kunstiliste saavutuste eest)
*August 2006 – kuldmedal kuuendal Cantemuse noortekooride festivalil Ungaris Nyíregyházas

## Vaata ka
*Eesti kooride loend

## Viited
Soomusloomalised

**Soomusloomalised** (*Pholidota*) on imetajate selts, kuhu arvatakse üks retsentne sugukond –  soomusloomlased (*Manidae*) – ühe tänapäevaste esindajatega perekonnaga soomusloom (*Manis*).
 
## Klassifikatsioon
Soomusloomaliste seltsi klassifitseeritakse järgmised sugukonnad:
* †*[[Escavadodontidae]]* Rose & Lucas, 2000
* †*[[Epoicotheriidae]]* Simpson, 1927
* †*[[Metacheiromyidae]]* Wortman, 1903
* *Manidae* Gray, 1821 - soomusloomlased;
Lee

**Lee **ehk **kolle ** (tartu ja võru murdes ka **tuhkhaud**) oli ürgne lahtine tulease toidu valmistamiseks. Juba 12. sajandil olid Eestis elamute ahjud koldega.

## Asukoht
Eesti rehetoas, samuti setude suitsutoas asus kolle ahjusuu ees, moodustades ahjuga ühe terviku. Omaette keedukohad olid kolle suveköögis ja õuekolle lahtise taeva all. 

## Kirjeldus
Kolle oli ahjupõrandast madalamal ja sinna tõmmati ahjust söed ja tuhk. Kolde ühel või mõlemal küljel oli lõugas ja kolde ees madal lõmmukivi.

Lee kohal oli keedunõu hoidmiseks tavaliselt tugev horisontaalne pajapuu. Selle otsad olid kinnitatud kolde külgmüüridesse või ka postide ning harkide külge. Kasutati ka pööratavat pajavinna, eriti kui kolle oli külgmüürideta.

19. sajandi teisel poolel võeti kasutusele pliidid, mistõttu kolde osatähtsus vähenes.  

## Vaata ka
*katlakook
*katlapuu
*katlavinn
*reheahi
*õuekolle

## Viited

## Välislingid
*Lee, Eesti Vabaõhumuuseum
Aamen

**Aamen** (heebrea אָמֵן ’Āmēn, araabia  آمين ’Āmīn), eesti keeles "tõesti", "see sündigu nõnda" on Piiblis ja Koraanis sõna palve, kõne või jutluse lõpul selle kinnitamiseks.

Etümoloogiliselt on tegu tuletisega heebrea verbist *aman* ('kinnitama, tugevdama'). On ka oletatud, et algselt pärineb sõna hoopis vanaegiptuse taeva- ja päikesejumala Amoni nimest.
Lordoos

**Lordoos** ehk **nõgusselgsus** on inimese lülisamba kõverdus kumerusega ettepoole. 

Normaalne selgroog on ettepoole kõverdunud kaela- ja nimmeosas.

## Vaata ka
*Küfoos
*Seljavalu
Pyrrhos

**Pyrrhos** (kreeka keeles Πύρρος; umbes 318 eKr – 272 eKr) oli vanakreeka väejuht ja riigivalitseja.

Ta sai Epeirose väikeriigi kuningaks 12-aastaselt aastal 306 eKr. 5 aasta pärast tõukas Neoptolemos II ta troonilt ning saatis Pyrrhose pantvangiks Aleksandriasse.

Seal hakkas Pyrrhos sõjaväge looma. Ta oli tugev väejuht. Rooma armee vastu astus tema poolel umbes 22 000 jalaväelast, 3000 ratsaväelast ja sõjaelevandid.

## Vaata ka
*Pyrrhose võit
Purpuriin

**Purpuriin** ehk **1,2,4-trihüdroksüantrakinoon** on  puuvilla värvimiseks kasutatav punane värvaine, mida leidub südalehise punavärviku juurtes.
Tulehoidjad

**Tulehoidjad** on eesti rahvatantsurühm Portlandis, mis alustas tegevust 1950. aastal. Rühmituse eesmärk on eestlasperet  linnas koos hoida ning Eesti kultuuri ameeriklastele tutvustada. 

Portlandis on nendega koos esinenud Eestist tantsuansamblid Kuljus, Savijalakesed, Lee, Kandali, Killuke.

Tulehoidjate juhendajad on Liina Teose (täiskasvanute rühm) ja Janne Sepp (laste rühm). 1950–1985 juhendas rühma Lehti Merilo.

## Välislingid
* Tulehoidjad.org veeb
* fotod Tulehoidjatest
Purtse vasallilinnus

**Purtse vasallilinnus** (ka **Purtse kindluselamu** ja **Purtse mõis**; saksa keeles *Isenhof* või *Alt-Isenhof*) asub Lüganuse vallas Purtse jõe idakaldal.

Purtse vasallilinnus on omapärane kindlusehitis, mis kätkeb endas elemente arhailisest majalinnusest, keskaegsest kantsist ja ehitusajal populaarses renessanss-stiilis lossist. Linnuse ehitas 16. sajandi keskel arvatavasti Purtse mõisa tolleaegne omanik Johann Taube (Tuve).

Pärast Põhjasõda ühendati Purtse mõis Püssi mõisaga ja kujunes selle abimajandiks. Mõis hüljati 1940. aastal. Linnus restaureeriti aastail 1987–1990.

Praegu tegutseb hoone alumisel korrusel restoran. 

## Kirjeldus
Kolmekorruselise, läänepoolse nurgatorniga linnuse ülesehitus sarnaneb tornlinnuse omaga. Purtseski on alumine korrus kasutusel niinimetatud moonakorrusena, teine elukorrusena ja ülemine kaitsekorrusena. Erinevalt tornlinnusest ja sarnaselt majalinnusega pole korrused aga mitte üheruumilised, vaid koosnevad koguni kolmest toast.

Sissepääs linnusesse asus teisel korrusel. Oletatavasti asus selle ees kahekorruseline puithoone, mille teiselt korruselt läks käik linnusesse. Linnuses viis alumisele korrusele müüritrepp, ülemisele pääses aga üksnes redeli abil, mis ohu korral üles tõsteti. Soklikorrusel asus teise korruse saali kütmiseks hüpokaustahi. Lisaks oli teisel korrusel saali idaseinas kamin. Sama korruse üht väiksemat tuba köeti ahjuga, teist kaminaga.


Purtse vasallilinnus 2019 - 003.jpg|Läänepoolne nurgatorn
Purtse vasallilinnus 2.jpg|Naiste eluruumi korvkamin
Purtse vasallilinnus 3.jpg|Teise korruse saal
Purtse kindluselamu interjöör 2006.jpg|Linnuse sisevaade
Purtse vasallilinnus 2019 - 002.jpg|Linnuse esine kaev
Purtse vasallilinnuse tagumine külg.jpg|Hoone tagumine külg

## Vaata ka
*Purtse mõis
*Purtse Tarakalda linnamägi

## Viited

## Kirjandus
* Varanduseotsijad "Purtse lossis". Uus Eesti, 20. juuli 1937, nr. 193, lk. 7.

## Välislingid

*
* Purtse mõis (vasallilinnus) Eesti mõisaportaalis
* Purtse kindluse restorani koduleht