Viljandi Linna RSN Täitevkomitee

**Viljandi Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee** (**Viljandi Linna RSN Täitevkomitee**; 1978. aastani **Viljandi Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee**) oli kohaliku võimu organ Eesti NSV-s Viljandi maakonnas maakondliku alluvusega (1950. aastast rajoonilise alluvusega) Viljandi linnas, **Viljandi Linna Rahvasaadikute Nõukogu** täidesaatev ja korraldav organ. 

Täitevkomitee liikmete arv määrati linna rahvasaadikute nõukogu poolt ja see oli vahemikus 5–11. Täitevkomitee istungid toimusid kord nädalas või kahe nädala järel. Et paljud linna täitevkomitee ülesanded läksid üle rajooni täitevkomiteele, siis oli ka Viljandi linna ametnikkond väike ja raekotta mahtus veel teisigi riigiametnikke ja teenistujaid. 

## Linna rahvasaadikute nõukogu
Järgmise Viljandi Linna Rahvasaadikute Nõukogu liikmete arvu määras eelmine nõukogu, aastatel 1948–1982 oli see arv vahemikus 47–76 ja esialgu toimusid istungjärgud raekoja saalis. Kui arv kasvas, siis rajooni täitevkomitee suures saalis. 1980. aastast kuulus linna nõukokku 100 liiget. Igal istungjärgul valiti juhataja ja sekretär.

Linnasaadikutele olid ette nähtud ka valijate vastuvõtuajad, algul koguni kaks korda kuus, hiljem kord, ent seda nõuet täideti nõrgalt.

## Ajalugu
Viljandi Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee moodustati 17. jaanuaril 1941 Eesti NSV ajutise Ülemnõukogu Presiidiumi (esimees Johannes Vares) seadlusega nr 11. Samas seadluses kohustati Viljandi Maakonna TSN Täitevkomiteed kinnitamaks Viljandi Linna TSN Täitevkomitee viieliikmeline isikuline koosseis. Linna täitevkomitee esimehed ja liikmed määrati tollal ametisse maakonna täitevkomitee poolt kooskõlas kompartei kohalike organitega. 

Esimene Viljandi linna täitevkomitee esimees Jakob Koppel, ametilt kingsepp, oli linnajuhi rollis väga lühikest aega (poolteist kuud). Alates 12. veebruarist 1941 täitis täitevkomitee esimehe ametit varem samuti kingsepana töötanud Mihkel Link. Kuid juunis alanud sõja tõttu ka tema ametiaeg pikaks ei kujunenud. 

Pärast Viljandi hõivamist Punaarmee üksuste poolt 23. septembril 1944 määrati Viljandi Linna TSN Täitevkomitee esimeheks koorijuhina tuntud Augustin Pung.

### Linna täitevkomitee ametiruumid raekojas 1960. aastate teisel poolel
Tollel ajal allus linna täitevkomitee rajooni juhtidele ja linna elu korraldasid rajooni täitevkomitee osakonnad. Seetõttu Viljandi Linna TSN Täitevkomitee ise oli väikse koosseisuga (esimees, esimehe asetäitja ja sekretär). Linna palgal oli veel masinakirjutaja, koristaja ning kojamees-kütja. Ametiruumid olid raekoja esimesel korrusel. Esimehe kabinett oli samas, kus Eesti ajal oli istunud linnapea. Koosolekud peeti sekretäri ruumis, millest viis rauduks arhiivi. Kuna hoone kuulus ametlikult linna täitevkomiteele, siis raekoja teisel korrusel paiknenud kojamees-kütja ametikorter kuulus samuti täitevkomiteele.

## Ümberkujundamine linnavalitsuseks
1989. aasta detsembris olid korralised kohalike nõukogude valimised. Valimisseadust oli muudetud ja lisaks EKP-le võisid saadikukandiaate esitada ka teised organisatsioonid. Alates nendest valimistest oli valitud saadikutel võimalik vabalt valida ka Viljandi Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimeest ehk rahvakeeli linnapead. Kandideerisid EKP poolt soovitatud EKP Viljandi Rajoonikomitee ideoloogiasekretär Kalle Jents ja tema vastaskandidaat, eelmise koosseisu täitevkomitee esimees Ahto Ani. Varem oli täitevkomitee esimehe määranud EKP Viljandi Rajoonikomitee, ning selle poolt oli ka hääletatud. Seekord tegid uued saadikud parteikomitee vastu kihutustööd ning Jentsi soovid luhtusid. 22. detsembril 1989 valis rahvasaadikute nõukogu salajasel hääletamisel Ahto Ani täitevkomitee esimehe ametikohale (teistel andmetel kinnitas RSN 21. veebruaril 1990 täitevkomitee uue koosseisu, sealhulgas täitevkomitee esimehe ametis Ahto Ani). 
 
5. veebruaril 1991 teatati Sakala esiküljel, et linnapea Ahto Ani on koos perekonnaga jäänud välismaale – hiljem selgus, et Saksamaale. 16. veebruaril teatas Sakala, et seoses linnapea puudumisega moodustas volikogu 11. veebruaril ajutise linnavalitsuse eesotsas aselinnapea Einar Lauksega. 25. aprillil valis Viljandi linnavolikogu salajasel hääletamisel 7 häälega volikogu esimeheks Heiki Raudla. Teine kandidaat oli Kalle Jents. Sellega oli Heiki Raudla valitud ka linnapeaks.

24. oktoobril 1991 andis Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidium Viljandi linnale omavalitsusstaatuse. Alates sellest päevast loetakse toonast täitevkomitee esimeest Heiki Raudlat ametlikult Viljandi linnapeaks ja rahvasaadikute nõukogut Viljandi linnavolikoguks.

25. novembril 1991 võttis volikogu vastu otsuse reorganiseerida Viljandi Linna RSN Täitevkomitee tehniline amet alates 1. jaanuarist 1992 Viljandi linnavalitsuse kommunaalametiks, ehitusametiks ja arhitektuuriametiks.

## Linna täitevkomitee esimehed
*1940–1940 Adolf Mannermaa (pärast juunipööret määratud linnapea augustist detsembrini)
*1940–1941 Jakob Koppel (määratud linnapea asetäitja detsembrist 1940 veebruarini 1941, sisuliselt kohusetäitja)
*1941–1941 Mihkel Link (veebruarist juulini)
*1944–1945 Augustin Pung
*1945–1946 Eduard Aaso
*1946–1948 Ralf Pauker
*1948–1951 August Litter
*1951–1953 Ilmar Paltser
*1953–1955 Elfriede Saks
*1955–1955 Hilda Arsenjeva (märtsist maini)
*1955–1957 Augustin Naber
*1957–1959 Harri Roobert
*1959–1961 Oskar Kasik
*1961–1962 Aksel Reinpuu
*1962–1964 Andrei Tereštšenko
*1964–1967 Aino Danilenko
*1967–1973 Johannes Klaassepp
*1973–1977 Harald Möll
*1977–1986 Aleksander Sepp
*1986–1991 Ahto Ani (kuni 6. veebruarini 1991)
*1991–1991 Einar Laukse (täitevkomitee esimehe kohusetäitja veebruarist aprillini)
*1991–1991 Heiki Raudla (aprillist oktoobrini)

## Vaata ka
* Viljandi Maakonna TSN Täitevkomitee
* Viljandi Rajooni RSN Täitevkomitee

## Viited