open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John Carl Girard de Soucanton

**John Carl Girard de Soucanton** (10/22. august 1826 Tallinn – 26. november/8. detsember 1896 Kunda) oli Kunda tsemenditehase asutaja.

Talle kuulusid Kunda ja Selja mõis. Ta oli Tallinna bürgermeistri ja kommertsnõuniku Johann Karl Girard de Soucantoni ja tema abikaasa Eleonora Christina Johanna (sündinud von Scheurmann) noorim poeg.

## Elu

Gümnaasiumihariduse sai ta Tallinna Toomkoolis (1836–1845), seejärel õppis Tartu Ülikoolis (1845–1846) majandust ning Jenas ja Mecklenburgis põllumajandust (1846–1849). 

1851. aastal sai ta emalt Kunda mõisa, mille oma töö ja hoolsusega muutis üheks eeskujulikumaks mõisaks Eestimaal. 1867. aastast kuulus talle ka Kunda naabermõis Selja.

Venemaa Valitseva Senati määrusega 6. novembrist 1863. aastast sai ta pärandatava Venemaa parunitiitli.

Välisreisidel Saksa- ja Prantsusmaale tutvus ta portlandtsemendi tähtsusega ehituses. See viis teda mõttele oma mõisa maa-alal leiduvat lubjamerglit ja savi portlandtsemendi tootmiseks ära kasutada, mis realiseerus tsemendivabriku aktsiaseltsi rajamisega 1870. aastal. 

John Carl Girard de Soucanton oli kihelkonnakohtunik, meeskohtu assessor ja meeskohtunik (1878–1881), alates 1887. aastast Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi auliige, Eestimaa Põllumeeste Seltsi liige, Kalakasvatajate Seltsi liige ja president.

John Carl Girard de Soucanton suri 26. novembril 1896 ootamatult rabandusse.

## Perekond
6. juulil 1852 abiellus Kunda vanimas linnaosas Lontovas (*Neu London*) sündinud Auguste Henriette Wilhelmine (Welly) Häntscheliga (1828–1880), abielust sündisid: 

*Johann Wilhelm Eugéne (1853–1922), Kunda ja Wruda (Ingerimaal) mõisnik abiellus 1883 Alice Amanda Karoline Muhlega.
*Alexis Häntschel Olivier (1857–1915), Parun, Valtu, Hertu ja Ohekatku mõisnik ja Valtu tellisetehase rajaja, abiellus 1884 Varangu mõisniku tütre Sophie von Luederiga.
*Josephine Henriette Eleonore (1860–1923), abiellus 1886 Kundas, meditsiinidoktor Xaver Dombrowskyga.
*Gustav John Edmund (1863–1910), Selja mõisnik, abiellus 1893 Karitsast pärit Sophie Eleonore von Rosenbachiga.
*John Karl (1866–1886)

10. aprillil 1884 abiellus ta Meta Rosenfeldtiga (1842–1911). Abielu oli lastetu.

## Vaata ka
*Girard de Soucanton

## Kirjandus
*Ave Randviir Tsemenditehase rajaja büstid kaardistavad Kunda linna Eesti Päevaleht, 5. august 2006 (online 26. jaanuar 2009)

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust 1930
Einari Koppel

**Einari Koppel** (21. detsember 1925 – 10. oktoober 1978) oli eesti näitleja.

Einari Koppel lõpetas 1950. aastal Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi.

## Töökohad
* 1946–1950 Eesti Raadio diktor
* 1950–1958 Ugala näitleja
* 1958–1973 Vanemuise näitleja
* 1973–1978 Draamateatri näitleja 

Tänu suurepärasele musikaalsusele tegi ta kaasa ka muusikalavastustes. Tunnustatud kupletistina esines ta sageli Eesti Televisiooni meelelahutussaadetes.

## Isiklikku
Tema isa oli estraadi- ja tsirkuseartist Julius Koppel (*Lex*).

## Rolle Ugalas
*"Kodu" – doktor von Keller; von Klebs
*"Kuigi on sügis" – Valter
*"Vastumürk" – Magnus Varanko

## Filmirolle
*1961 – Ühe küla mehed – Kustas
*1963 – Jäljed – Kustas
*1965 – Supernoova – Lang
*1965 – Me olime kaheksateistkümneaastased – Feliks
*1966 – Mis juhtus Andres Lapeteusega? – Andres Lapeteus
*1968 – Viini postmark – Saulus
*1968 – Surnud hooaeg "Мертвый сезон" – Draiton
*1970 – Varastati Vana Toomas – Vale-Toomas 
*1971 – Valge laev – Rudolf Talgre
*1972 – Noor pensionär – pulmakülaline
*1978 - ETV telelavastus Kolm rubiini - vanaisa ehk polkovnik Sadtšikov

## Tunnustus
*1965 – Eesti NSV teeneline kunstnik
*1976 – Eesti NSV rahvakunstnik

## Viited

## Kirjandus
* Rait Avestik, "Kütkestaja. Näitleja Einari Koppel". Kirjastus Fotosulg, Tallinn 2013, 400 lk; bibliograafia lk 395–399; rollide loetelu lk 388–394; ISBN 9789949333707

## Välislingid
* HÄÄLED. Einari Koppel, arhiiv.err.ee
* Einari Koppel – Krokodill Gena laul "Sinine vagun"
* «Dubleerinud filmistuudio Tallinnfilm...», Õhtueht
* ETV saadete järelvaatamine, Meloodia 68 (etv.err.ee)
* ERR Fotopank, Einari Koppel, Telelavastus Kolm rubiini, autor Julian Semjonovi jutustuse "Ogarjovi tänav 6" ainetel (foto.err.ee)
* Kolm rubiini, ERR, Digihoidla (arhiiv.err.ee)
* "Kütkestaja. Näitleja Einari Koppel" retsensioon
Donatello

**Donatello** (õieti **Donato di Niccolò di Betto Bardi**; umbes  1386 Firenze – 13. detsember 1466 Firenze) oli itaalia renessansiaja skulptor. 

Donatello õppis tundma Vana-Kreeka ja Vana-Rooma klassikalist skulptuuri ning kasutas oma teadmisi vararenessansi skulptuuri, kui kujutava kunsti ühe põhiliigi arendamiseks.  Ta elas ja töötas tellimustöid tehes mitmetes itaalia linnades nagu Rooma, Padova ja Siena, kus ta tutvustas ka skulptuuritehnikaid, millised ta oma pika ja produktiivse karjääri jooksul oli välja töötanud.  

Tema skulptuur *Taavet* oli esimene alasti meesskulptuur, mis loodud antiikajast alates. Suure osa tema tööde tellijaks olid Medicid, Firenze valitsejate suguvõsa esindajad.

Donatello töötas kivi, pronksi, puidu, savi, krohvi ja vahaga ning kasutas ka klaasi mitmel viisil. Kuigi tema tuntuimad teosed on enamasti kujud, töötas ta lisaks välja uue, madala bareljeefi tüübi väiksemate tööde jaoks ning suure osa tema loomingust moodustasid arhitektuursed reljeefid kantslitele, altaritele ja haudadele.

## Donatello tööd

Image:Florence - David by Donatello.jpg|thumb|*Taavet* (u. 1440), Firenze Donatello muuseum
Donatello, Young Prophet, c1406, Museo dell'Opera del Duomo, Florence.jpg|thumb|100px|left|*Noor prohvet* 1406, Firenze katedraal

Grabmaljohannes13.jpg|Baldassarre Cossa haud 1423–1425, Firenze babtisteerium
Tesoro di san pietro, ciborio di donatello.JPG|Tabernaakel u. 1440––1433, Rooma Püha Peetruse kirik
Donatello, Annunciazione Cavalcanti, 1435 circa 01.jpg|Reljeef *Cavalcanti kuulutamine* u. 1436–1438

Donatello, madonna col bambino e cherubini, firenze, 1440 ca..JPG|Terrakota *Bode Madonna* u. 1440, Berliini Bode Museum
Donatello,_madonna_piot,_1440_ca._01.JPG|*Piot Madonna*, u. 1440
Donatello, madonna col bambino.JPG|Terrakota maal *Madonna lapsega* u. 1440, Louvre

Donatello, Crucifix, 1443-49, Padua, Sant'Antonio, High Altar, Padua, Museo Antoniano.jpg|Krutsifiks 1443–1449, Padova Antoniano muuseum
Cappella di s. giovanni, siena, 16 s. giovanni di donatello.JPG|*Ristija Johannes* u. 1455, Siena katedraal
Sala dei gigli, giuditta e oloferne 01.JPG|*Juudit ja Olovernes* u. 1460


## Välislingid
*
Enn Kose

**Enn Kose** (sündinud 26. juulil 1939 Tartus) on eesti näitleja ja teatrijuht (Ugala teatri direktor, 1973–2000).

## Haridus
*1959 Tartu 3. Keskkool
*1963 Tallinnfilmi õppestuudio
*1978 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskond

## Töökohad
*1960–1963 tisler
*1963–1973 Ugala näitleja
*1973–2000 Ugala direktor
*2000–2009 Ugala majandusjuht

## Rollid Ugalas

1962–1963
*Kajakad saadavad (Jonis Kalvis)
*Tanja (Tšapajev)

1963–1964
*Münchhauseni kosjad (kürassiir)
*Katrina (Ilmar Välbe)
*Tõrksa taltsutus (Lucentio)

1964–1965
*Inimesed valges (Leo Kulmar)
*Kuu on loojunud (leitnant Tonder)
*Noorukid omapead (Rain)

1965–1966
*Äripäev (mõisavalitseja Pürjel)
*Kasuema (Aadu)
*Kõik oleneb meist (Mati Kolper)
*Kippari unerohi (arst)

1966–1967
*Puhu, tuul! (Gatinš)
*Pulmad kogu Euroopale (Juri Sedõhh)
*Mees on mees (Galy Gay)

1967–1968
*Kõige lühem öö (Kostja)
*Kakskümmend aastat hiljem (Sashka)
*Vajatakse valetajat (Todoros Parlas)

1968–1969
*Mis kõik ei juhtu! (Kalju Karu)
*Suvi (Joosep Toots)
*Armastus, dzhäss ja kurat (Julius)

1969–1970
*Madalrõhkkond (Ivar Koskel)
*Homsed tähed (vastuluureülema abi)
*See on minu naine! (Leonel Morano)

1970–1971
*Kajakas (Jevgeni Dorn)

1971–1972
*Metsade taga (Marcus Hubbard)
*Viirastused (Vaino)

1972–1973
*Kes päästab külapoisi? (Albert Gobb)
*Võõrastemaja perenaine (krahv d`Albafiorita)
*Mowgli (jahimees Buldeo)
*Tormihoiatus (kapten Herman Kruuse)

1973–1974
*Sepp, raha ja tähed (sepp)

1975–1976
*Kaluri poeg (Oskars)

1977–1978
*Keegi ei tahtnud surra (Juozapas)

1978–1979
*Uusaastaöö (Ernst Hunt)

1979–1980
*Lunastus (Mäger)
*UFOd (restorani külastaja)

1981–1982
*Suveõhtu valss (helilooja Oskar Merikanto)

1982–1983
*Jason (Navickas; paks mees)

1983–1984
*Mare ja ta poeg (paks toomhärra)
*Diletantide teekond (sadarmipolkovnik von Müfling)
*Pikk päevatee kaob öösse (James Tyrone)

1984–1985
*Vennad Lautensackid (Manfred Proell)
*Vana Toomas (Edgar Hõbemägi)

1985–1986
*Üle läve (militsionäär)
*Tuled sa tagasi? (Georg Hain)
*Kuldrannake (Karl von Mensenkamff)

1986–1987
*Hommikusöök tundmatutega (kaabuga mees)
*Häda mõistuse pärast (vürst Tugohhovski)

1987–1988
*Side (Hans Ilves)

1988–1989
*Igal sõnnil omad sarved (vallavanem)
*Becket ehk Jumala au (Yorki piiskop)

1992–1993
*Nukitsamees (vanamees)
*Equus (Harry Dalton)
*Helisev muusika (admiral von Schreiber)

1993–1994
*Armunud lõvi (Jesse)
*Kolmekrooniooper (Kala)

1994–1995
*Kolm päeva parun von Münchauseni elust (kohtunik)

1996–1997
*Kosjasõit (vallavanem Volmer Vomm)

1997–1998
*Loojang (kõrtsiomanik Rjabtsov)

2000–2001
*Mardileib (piiskop Henricus)

2001–2002
*Unistus Mallorcast (Jöns Bier)
*Kevade (igavene juut)
*Deemon ja ingel (reb Alter Vishkover)

2002–2003
*Niskamäe kired (Juhani)
*Neetud talu (Äksi Aadu)
*Toomas Nipernaadi (Siimon Vaa)

2004–2005
*Aarete saar (Billy Bones)

2006–2007
*Keisri hull (kohtunik)

2008–2009
*Artur Rinne (ärituus Kroon; Mayer)

## Tunnustus
*1985 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*2020 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklik
Enn Kose on abielus Elgi Kosega. Neil on kaks last.

Tema õde Ester Kallakas on siiani ainus naisprefekt Eestis. 

## Viited
Sarah Bernhardt

**Sarah Bernhardt** (sünninimi **Rosine Bernardt**; 22. oktoober 1844 Pariis – 26. märts 1923 Pariis) oli prantsuse näitleja. Ta oli tuntud kui tõsine draamanäitleja ja teda peetakse 19. sajandi kuulsaimaks naisnäitlejaks.

Tema ema Julie Bernardt (1821 Amsterdam – 1876 Pariis) oli juudi päritolu kurtisaan, isa pole teada.

1860. aastal asus ta õppima Pariisi konservatooriumis ja hiljem Comédie-Française'is, kus ta 11. augustil 1862 tegi oma näitlejadebüüdi. Ta lahkus sealt varsti. Bernhardt pöördus Belgiasse, kus sai aadlimehe armukeseks, neil sündis 1864. aastal poeg Maurice. Mehe perekonna survel keeldus ta abielust ja lahkus. Seejärel elas ta kurtisaani elu, millega ta ema oli teda juba noores eas tutvustanud. Sellel perioodil teenis ta hästi ja muu hulgas ostis endale oma kuulsa kirstu, milles tavatses tihti magada. 

1866. aastast töötas ta Odéoni teatris. Kui puhkes Prantsuse-Preisi sõda, siis etendused peatati ja teatrimaja muudeti ajutiseks haiglaks, kus Bernhardt kandis hoolt lahingus haavatud sõdurite eest. 1872. aastal pöördus ta uuesti Comédie-Française'i. 25-aastaselt hakkas ta õppima ta ka maalimist ja skulptuuri, tema tööd osalesid ka näitustel.

Ta sai 1870. aastatel kogu Euroopas tuntud näitlejaks. Aastatel 1880–1881 käis ta esinemas ka Ameerika Ühendriikides ja Kanadas ning 1887. aastal Lõuna-Ameerikas. 1891–1892 osales ta maailmaturneel, külastades suurt osa Euroopast, Venemaad, Lõuna- ja Põhja-Ameerikat, Austraaliat, Uus-Meremaad, Hawaiid ja Samoad. Hiljem käis ta veel mitmel turneel Ameerikas.

1882. aastal abiellus ta kreeka äritolu näitleja Aristides Damalasega (Prantsusmaal tuntud kui Jacques Damala), mis ametlikult kestis kuni Damalase surmani 1889. aastal, kuid lagunes juba varem, suuresti mehe morfiinisõltuvuse tõttu.

Aastatel 1893–1899 oli ta Théâtre de la Renaissance'i juht. Ta juhendas mitmeid noori näitlejannasid. 1899. aastal omandas ta teatri Châtelet' väljakul ja nimetas selle enda järgi. Ta juhtis teatrit surmani, pärast seda sai teatri juhiks tema poeg Maurice.

1905. aastal vigastas ta etendusel jalga, mis ei paranenudki kunagi ja tuli 1915. aastal amputeerida. Ta jätkas oma karjääri, kandes puust jalaproteesi, mis talle ei meeldinud.

Ta oli ka üks esimesi tummfilmis esinenud naisnäitlejaid, tema debüüt oli Hamletina 1900. aasta kaheminutilises filmis (mis tehniliselt ei olnud tegelikult tummfilm).

Ta suri neerupuudulikkuse põhjustatud ureemia tagajärjel.

## Viited

## Allikad
*Gold, Arthur and Fizdale, Robert (1991). The Divine Sarah: A Life of Sarah Bernhardt. New York: Knopf. ISBN 0394528794.

## Välislingid
Humanitaarabi

**Humanitaarabi **on kiireloomuline materiaalne abi (nt toiduained, vesi, ravimid, eluase jms) tsiviilelanikkonnale looduse või inimese poolt esile kutsutud õnnetuste, näiteks looduskatastroofide ja näljahäda korral või sõjaga kaasnevate kannatuste tagajärgede leevendamiseks või likvideerimiseks.

Humanitaarabi eesmärk on toetada ja täiendada sihtriigi valitsuse vastavaid meetmeid elanikkonna põhivajaduste täitmiseks. Humanitaarabi andmine tugineb mittediskrimineerimise, sõltumatuse ja inimlikkuse printsiipidele.

Humanitaarabi andmist koordineerivad enamasti sellised rahvusvahelised humanitaarorganisatsioonid nagu Rahvusvaheline Punase Risti Komitee (ICRC), ÜRO Humanitaarabiasjade Koordinatsiooni Büroo (OCHA) jms. Erinevad humanitaarabi andvad organisatsioonid on liitunud ka klastritesse, et suurendada humanitaarabi andmise efektiivsust läbi koordineeritud koostöö.

Euroopa Liit on üks maailma suuremaid humanitaarabiandjaid. 1992. aastal loodi Euroopa Komisjoni humanitaarabi amet (ECHO), mille eesmärk on anda abi loodusõnnetuste ja inimeste tekitatud katastroofide ohvritele.

Humanitaarabi ja arengukoostöö vahe seisneb antava abi kestuses ja iseloomus. Humanitaarabi antakse katastroofide tagajärgede leevendamiseks või likvideerimiseks; arengukoostöö on pikemaajaline toetus kogukonna arenguks.

## Humanitaarabi Eestis
Eestis tegeleb humanitaarabi andmise koordineerimisega Välisministeerium. Näiteks 2014. aastal eraldas ministeerium humanitaarabiks 2,7 miljonit euro ning valdav osa sellest liikus läbi erinevate ÜRO organisatsioonide ja teiste rahvusvaheliste abiorganisatsioonide.

## Vaata ka
*Humanitaarabipalve
*Ühine hädaabi palve
*Piirideta Arstid 
*Sphere'i standardid

## Viited

## Kirjandus
* Eero Janson (2016). Humanitaarabi käsiraamat alustavale humanitaatöötajale ISBN 978-9949-81-096-3

## Välislingid

* "Eero Janson: kolm kontrollküsimust Ukraina toetajatele" ERR, 23. mai 2023
Enn Kraam

**Enn Kraam** (õieti **Enn Kram**; 20. juuli 1943 Uusküla, Rapla – 18. juuni 2001 Viljandi) oli eesti näitleja.

Enn Kraam lõpetas 1961. aastal Rapla Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2.lend).

Ta on mänginud kuuldemängudes, telelavastustes („Ukse taga”, 1966, „Plekkmehed”, 1984, „Romulus Suur”, 1988, „Andke neile andeks”, 1998) ja filmides ("Keskpäevane praam", 1967, "Valge laev", 1971, "Metskapten", 1972, "Surma hinda küsi surnutelt", 1978, "Vana mees tahab koju", 1991, „Surmatants”, 1991).

## Töökohad
*1965–1992 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri näitleja
*1993 Eesti Nukuteatri näitleja
*1993 Vanalinnastuudio näitleja
*1994–2001 Ugala näitleja

## Rollid Ugalas
### 1993–1994
*Kolmekrooniooper (Pihkum)
*Suvi ja suits (reverend Winemiller)
### 1994–1995
*Ehitusmeister Solness (doktor Herdal)
*Meie linnake (professor Willard)
*Salemi nõiad (asekuberner Danforth)
*Kolm päeva parun von Münchauseni elust (linnapea)
### 1995–1996
*Köietantsija lugu (Julius Schmittolini)
*Poolearuline Jourdain (du Croisy)
*Draakon (arhivaar Charlemange)
### 1996–1997
*Proovireisija surm (onu Ben)
*Saabastega kass (kuningas)
### 1997–1998
*Loojang (Mendl Krik)
*Maria Stuart (George Talbot)
### 1998–1999
*Elav laip (teenija)
*Ainult unistus (majaperemees Rõõmuoks)
*Õnne, Leena! (kunstnik Hagen)
### 1999–2000
*Sõbrad, kurikaelad ja muud elukad (hiidkilpkonn)
*Naiste naljad, meeste mängud (Antti Coveen)
*Don Carlos (kardinal-suurinkvisiitor)
### 2000–2001
*Kuum süda (Kuroslepov)
*Tom Sawyeri seiklused (mister Robbins)
*Vabaduse rist (Pjotr Morozov)

## Tunnustus
*1975 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
On olnud abielus Karin Karmiga.

## Mälestuse jäädvustamine

2009. aastal paigaldati Enn Kraami sünnikoju Raplas Uuskülas Ott Herodese kujundatud mälestuskivi.

## Viited

## Välislingid
*Haud Viljandi Metsakalmistul
*Näitleja Enn Kraamil on mälestuskivi Rapla Uuskülas
Johann Karl Girard de Soucanton

**Parun Johann Karl Girard de Soucanton** (2. juuli 1785 Tallinn – 22. detsember 1868 Tallinn) oli Tallinna raehärra ja bürgermeister, Venemaa parun aastast 1862 ning firma Thomas Clayhills and Son omanik ja juhataja.

Talle kuulusid Kunda ja Röa mõis.

## Elu
Tallinna raehärra 1805–1864, Tallinna bürgermeister 1837–1864, kaubafirma Thomas Clayhills and Son omanik, kommertsnõunik, prantsuse viitsekonsul.
Sai 10. detsembril 1862 Vene keisririigi parunitiitli (aadlidiplom väljastati 2. aprillil 1865) kui parun Girard de Soucanton, immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse 13. märtsil 1865.

## Perekond
10. juunil 1810 abiellus Eleonora Christina Johanna von Scheurmanniga (1786 Nuckü–1861 Tallinn), kes oli Vahakõnnu mõisaomaniku leitnant Karl von Scheurmanni (1752–1826) ja Augusta Dorothea von Buddenbrocki (1757–1839) tütar, ning kelle vennad Friedrich ja Wilhelm teenisid ohvitseridena Vene keisririigi sõjaväes. Abielust sündisid:

*Edmund (1810–1861), Thomas Clayhills & Son juhataja, raehärra, Tallinna Suurgildi vanem, inglise konsul, 1837 abiellus Henriette Pauline Gahlnbäckiga (sündinud 1817), Jõhvi mõisnik Moritz Girard de Soucantoni (1846–1898) isa, uppus Prangli saare lähedal. 
*Theodolph (1812–1878 Peterburi), Venemaa sõjaväelane, Semjonovski kaardiväepolgu ooberst
*Arthur (1813–1884), Tallinna raehärra ja bürgermeister, Thomas Clayhills & Son juhataja
*Lydia Eleonore (1814–1883), 1834 abiellus meditsiinidoktor Gustav Hieronymus Ehrenbuschiga (1809–1869)
*Herda Dorothea (1816–1895), 1847 abiellus meditsiinidoktor Gustav Anton Iverseniga (1816–1866)
*Anna Charlotte (1818–1879), 1838 abiellus Carl Ferdinand Gahlnbäckiga (1812–1892), kes oli Tallinna Suurgildi oldermann, Lübecki, Bremeni ja Hamburgi konsul ning kaubandusfirma Carl F. Gahlnbäcki omanik
*Johanna (Jenny) Eleonore (1821–1895), 1851 abiellus Franz Schrutek von Monte Selvaga (surnud 1861), kes uppus Prangli saare lähedal.
*Augusta (1822–1825)
*John (1826–1896), Kunda tsemenditehase asutaja, Kunda ja Selja mõisnik

## Vaata ka
*Girard de Soucanton

## Viited

## Välislingid
*Girard, Johann Karl, seit 1862 Bar. G. de Soucanton (1785-1868), Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710-1960 (DBBL)
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust 1930
*Parandused Eestimaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus 1930
*Aadlivapid Ajalooarhiivis. Johann Karl Girard de Soucanton
Tiina Kukli

**Tiina Kukli** (sündinud 1. oktoobril 1945 Tallinnas) on endine eesti näitleja; töötas hiljem ligi 30 aastat Tallinna Linnateatris inspitsiendina.

Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (3.lend).

1969–1970 õppis Leningradi Teatrikoolis LGITMiK lavalist liikumist.

## Töökohad
*1968–1976 Rakvere Teatri näitleja
*1976–1977 Ugala näitleja
*1979–1982 Riia Ooperiteatri kostüümikunstnik
*1985–2014 Noorsooteatri näitleja ja inspitsient
*1986–2006 Tallinna Pedagoogikaülikooli lavalise liikumise õppejõud

## Rollid Ugalas

1976–1977
*"Kaluri poeg" (Zenta)
*"Idioot" (Katja)
*"Rõõmu tee" (Maia)
*"Lood Viljandi paadimehe aegadest" (osaline)
Paul Kuusik

**Paul Kuusik** (23. aprill 1912 Pärnu – 3. juuni 1989 Võru) oli eesti näitleja.

Ta oli aastatel 1932–1941 kaubandustööline ja 1943–1945 Abhaasias kolhoositööline.

## Näitlejatöö
*1946–1948 Narva Teatri näitleja
*1949–1950 Narva Teatri direktor
*1957–1959 Ugala näitleja
*1959      Ugala näitleja ja näitejuhi abi
*1961–1971 Ugala näitejuhi abi

## Rollid Ugalas

1957–1958
*Torm (kasakaohvitser)
*Kuigi on sügis (Genimin Linar)
*Kriidiring (kohtuametnik)
*Maja mere ääres (seersant)
1958–1959
*Aladini imelamp (valvur; kodanik)
*Naiste kool (Oronte)
1962–1963
*Münchhauseni kosjad (kabinetiülem Saltõkov)
1963–1964
*Veli Henn ja Hennu veli (sulane Ants)
*Helepunane lilleke (Anton)
1964–1965
*Rops (onu Magnus)
1965–1966
*Rops aitab kõiki (onu Magnus)
1967–1968
*Hulkur Rasmus (politseinik Andersson)
*Vajatakse valetajat (Vrasidas)
1969–1970
*Kindral Kriuh minestab (kindral Kriuh)
Alfred Kütt

**Alfred Kütt** (4. mai 1924 – 12. juuni 1962) oli eesti näitleja.

Ta töötas aastatel 1952–1962 näitlejana Ugalas.

## Rollid Ugalas

1957–1958
*Kodu (professor Beckmann)
*Kriidiring (Su-Shun)
*Vastumürk (insener Heikki Norenius)
1958–1959
*Aladini imelamp (haaremivaht Bambu)
*Naiste kool (teener Alain)
*Cornelia (tööline)
1959–1960
*Lootus õnnistusele (Clemens Boss)
*Põikpead (Mauricio)
1960–1961
*Kosjasõit (Volmer Vomm)
*Mauruse kool (isand Mäeberg)
1961–1962
*Vanapoiss (Alkibiades Sozomenos)
*Vaaraod (Aristarh)
Arne Laos

**Arne Laos** (15. juuni 1933 Tallinn – 28. veebruar 1989 Tartu) oli eesti näitleja.

*1949–1951 õppis Tallinna Elektromehaanika Tehnikumis.
*1951–1952 õppis Kehakultuuri Tehnikumis.
*1960–1973 töötas Ugalas näitlejana.
*1973–1989 töötas treiali ja ehitustöölisena.

## Rollid Ugalas

**1960–61**
*"Kosjasõit" (Kägu)
*"Mrs Warreni elukutse" (Frank)
*"Mauruse kool" (Tigapuu)
**1961–62**
*"Elavad õied" (don Karlos)
*"Põuavälgud" (Egil)
*"Olime kord samasugused poisikesed" (Volodja Maksimov)
*"Lumekuninganna" (nõunik)
**1962–63**
*"Kajakad saadavad" (Juozas Vaišvila)
*"Viimane öö" (õpilane)
*"Tanja" (Herman)
**1963–64**
*"Katrina" (Villem)
*"Tõrksa taltsutus" (teener Tranio)
**1964–65**
*"Vigased pruudid" (sulane Joosep)
*"Kuu on loojunud" (Alex Morden)
*"Öised mõtted" (Ivar)
**1965–66**
*"Äripäev" (Joosep Toots)
*"Poolteist päeva muret" (Ilmar Kartau)
*"Kõik oleneb meist" (Leo Tekkel)
*"Kippari unerohi" (Mait Näkisaar)
**1966–67**
*"Karjäär Itaalia moodi" (Celestino)
*"Püsti, kohus tuleb!" (Kaalu)
*"Mees on mees" (Jesse Mahoney)
**1967–68**
*"Kõige lühem öö" (Matvejev)
*"Hulkur Rasmus" (Lif)
*"Vajatakse valetajat" (Vrasidas)
**1968–69**
*"Veidrikud" (Konstantin Mastakov)
*"Kuidas jaotada kuldjumalannat?" (Kristap Krone)
*"Hooaeg mere ääres" (Geza)
**1968–70**
*"Juudit" (Olovernes)
*"Homsed tähed" (V. I. Lenin)
*"Hüva leili!" (Mihhail)
**1970–71**
*"Kajakas" (Ilja Samrajev)
*"Püve Peetri riukad" (Jaan Jalakas)
**1971–72**
*"Viirastused" (doktor Hans Lepik)
**1972–73**
*"Kes päästab külapoisi?" (mees)
*"Võõrastemaja perenaine" (tänavamuusik)
Asta Lees

**Asta Lees** (23. jaanuar 1924 Aravete – 28. juuni 2013) oli eesti näitleja. 

Asta Lees lõpetas 1941. aastal Tallinna Tütarlaste Kaubanduskeskkooli.

Ta töötas aastatel 1941–1948 raamatupidajana, 1948. aastast Noorsooteatri etteütlejana ja 1952. aastast Draamateatri administraatorina.

1955. aastal lõpetas ta Draamateatri õppestuudio ning töötas 1959. aastani sealsamas administraatorina.

Aastatel 1963–1967 ja 1972–1998 töötas ta Ugala teatris (sh 1983–1998 laohoidjana). Ta tegi kaasa ka estraadikavades.

Lees on maetud Viljandi Metsakalmistule.

## Rollid Ugalas
1962–1963
*"Tanja" (arst)
1963–1964
*"Münchhauseni kosjad" (vanem õuedaam)
*"Vika esimene ball" (Paula Valdman)
*"Veli Henn ja Hennu veli" (Reet Tedremets)
*"Helepunane lilleke" (Kapa)
1964–1965
*Vigased pruudid (Leena)
*Kuu on loojunud (kokk Annie)
*Noorukid omapead (tädi)
1965–1966
*Rops (kooliõpetaja)
*Äripäev (Purtsli Liisa)
*Kasuema (kasvataja)
*Kippari unerohi (teenija Leenu)
1966–1967
*Puhu, tuul! (ema)
*Pulmad kogu Euroopale (Jevdokia Ivanovna)
1971–1972
*Trooja hobune (Varvara Jagodka)
1972–1973
*Valentin ja Valentina (ema)
*Matk naeratuse eest (laagriülem)
*Tootsi pulm (Purtsli lesk)
1973–1974
*Enne, kui kukk saab laulnud (apteekriproua)
*Luiskaja (Zoe)
1974–1975
*Naiste sõda saatanaga (proua Piiber)
*Niskamäe noorperenaine (Juse)
1975–1976
*Kaluri poeg (Klava naine; Kate)
1976–1977
*Idioot (Darja Aleksandrovna)
1977–1978
*Lunastus (proua Köögertal)
*Pahupidi-polka (peaminister)
*Niskamäe Heta (Nikkilä perenaine)
1978–1979
*See maailm või teine (õpetaja)
*Pärand oma rahvale (Fransesca)
*Otsustav hetk (Angelina)
1979–1980
*UFOd (restorani külastaja)
*Kohtunik Di. Libarebaste mõrvad (Huangi naine)
1980–1981
*Naljapäev (Teodora)
*Pühak ja patune (Dasha)
1981–1982
*Rahva sõda (episoodid)
*Jane Eyre (missis Reed; Grace Poole)
*Puhh ja pusad. Teised ka (öökull; pusa; elevants)
*Suveõhtu valss (Hilja Häyrynen)
1982–1983
1983–1984
*Mare ja ta poeg (vanem naine)
*Diletantide teekond (õuedaam)
*Valge katk (ema)
1984–1985
*Tuled sa tagasi? (Anu)
*Vennad Lautensackid (teener Ali)
1987–1988
*Side (ostja)
1988–1989
*Becket ehk Jumala au (prantsuse parun)
1990–1991
*Südamete murdumise maja (amm Guinnes)
1993–1994
*Kolmekrooniooper (kerjus)

## Viited

## Välislingid
*Foto Eesti Draamateatri administraatorina
*Foto etenduse vaheajal
Aleksander Laas

**Aleksander Laas** (18. märts 1889 Aru mõis, Tartumaa – 15. oktoober 1957 Tartu) oli eesti loomaarst.

Õppis Moskva Veterinaarinstituudis 1919–1921 (lõpetas 1921), Tartu Ülikooli veterinaaria vabakuulaja 1922, õppis veterinaariat 1924–1925 (lõpetas 1925), 1926–1928 õppis Viini Veterinaarülikoolis, dr, med. vet 1927 (Bestimmung der Alkalireserve des Pferdeblutes bei Lungenerkrankungen und Paralytischer Haemoglobinanemie), 1928 Utrechti Ülikoolis veterinaariat. Fraternitas Tartuensise vilistlane.

Tartu Ülikooli ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõud (1932 erakorraline, 1934 korraline professor), Tartu üliõpilaskonna kuraator (1940).
Frank Lloyd Wright

**Frank Lloyd Wright** (sünninimi **Frank Lincoln Wright**; 8. juuni 1867 Richland Center, Wisconsin – 9. aprill 1959 Phoenix, Arizona) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt, sisekujundaja, kirjanik ja lektor.

Ta projekteeris oma 70-aastase karjääri jooksul üle tuhande ehitise, millest 532 ehitati valmis. Tema loomingusse kuuluvad isikupärased ja uuenduslikud näited paljudest hoonetüüpidest, sh kontorihooned, kirikud, koolid, pilvelõhkujad, hotellid ja muuseumid. Ta kavandas oma hoonetele ka rohkesti sisekujunduselemente, näiteks mööblit.

Ta lähtus oma töös põhimõttest, et arhitektuur peab olema harmoonias inimlikkuse ja keskkonnaga, ning nimetas selle vaate orgaaniliseks arhitektuuriks. Selle mõtteviisi parimaks näiteks on 1939. aastal valminud elamu Fallingwater, mida on nimetatud Ameerika kõigi aegade parimaks arhitektuuriteoseks.

Ta kirjutas 20 raamatut ja palju artikleid ning pidas loenguid nii Ameerika Ühendriikides kui ka Euroopas.

Ta oli juba eluajal väga tuntud ja populaarne. 1991. aastal nimetas Ameerika Arhitektide Instituut ta kõigi aegade suurimaks Ameerika arhitektiks.

Tartus asuv Eesti Üliõpilaste Seltsi maja on suures osas lähtutud ajakirjas The Architectural Review 1900. aastal avaldatud noore ameerika arhitekti Frank Lloyd Wrighti joonistest.

## Tunnustus
* 1941 – Briti Arhitektide Kuningliku Instituudi kuninglik kuldmedal
* 1947 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
* 1949 – Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal
* 1953 – Frank P. Brown Medal

## Teoseid

Fallingwater - DSC05639.JPG|Fallingwater
Guggenheim di new york, ext. 01.JPG|Guggenheimi muuseum
Arthur Heurtley House (1902), Oak Park, IL.JPG|Arthur Heurtley House, Oak Park, Illinois 1902.
Taliesin600.jpg|Hillside Home School, Taliesin (studio)|Taliesin, Spring Green, Wisconsin 1902.
Darwin D. Martin House.jpg|Darwin D. Martin House, Buffalo, New York 1904.
Frank LLoyd Wright Studio Chicago Frontage.jpg|Frank Lloyd Wright Home 1898.
Weltzheimer Johnson House 2010.jpg|Weltzheimer/Johnson House|Charles Weltzheimer Residence, Oberlin, Ohio 1948.
Johnsonwax02.jpg|Wright's Johnson Wax headquarters complex, Racine, Wisconsin 1939.
Oak Park Il Walter Gale House4.jpg|The Walter Gale House, Oak Park, Illinois 1893.


## Viited

## Kirjandus
* Arnt Cobbers. *Frank Lloyd Wright*. Tallinn: Koolibri, 2008, ISBN 9789985020401
Valfried Lehtmets

**Valfried August Lehtmets** (5. juuni 1900 Tallinn – 1984 Ulricehamn, Rootsi) oli eesti loomaarst.

## Elu
Lõpetas 1918. aastal Rakvere Poeglaste Gümnaasiumi. Õppis 1919–1919 Varssavi ülikoolis (evakueeritud Rostovisse Doni ääres) ja 1920–1926 Tartu Ülikoolis arstiteadust, 1926–1932 Tartu Ülikoolis loomaarstiteadust.

Ta oli aastatel 1928–1932 Tartu Ülikooli Loomaarstiteaduskonna sisehaiguste kliiniku assistent, 1932–1938 Vaivara, 1938–1944 Antsla jaoskonna loomaarst.

Osales Vabadussõjas. 1944 põgenes Saksamaale, 1948 läks Rootsi.

## Viited
Reet Mägedi

**Helgi Reet Leissar-Mägedi** (11. juuni 1934 Tallinn – 10. mai 2024) oli eesti näitleja ja luterlik vaimulik.

Ta sündis näitlejate perekonnas: isa Aadu Leissar, ema Johanna-Marie Leissar. Ta õppis aastatel 1951–1955 koos kaksikõe Mall Leissariga Draamateatri õppestuudios.

Reet Leissar oli aastatel 1955–1962 Ugala ja 1962–1976 Endla näitleja.

Aastal 1976 jättis ta teatri, käis leeris EELK Treimani koguduses ja läks õppima EELK Usuteaduse Instituuti. 1. detsembril 1978 ordineeriti ta EELK diakonõpetajaks ja määrati teenima Häädemeeste ja Treimani kogudusi. Aastal 1980 määrati ta teenima EELK Varbla Urbanuse kogudust, kus teenis kuni aastani 2002. Aastatel 1984–1992 oli ta paralleelselt ka EELK Tõstamaa koguduse hooldajaõpetaja.  
Aastal 1989 oli ta Varbla piirkonna Kodanike Komitee osakonna juhataja.

Ta oli abielus näitleja Lembit Mägediga, nende poeg oli animaator Leho Mägedi (1968–2021).

## Tunnustus
* 1990 Eesti Kodanike Komiteede mälestusmärk 
* 2010 EELK Teeneteristi III järk 

## Rollid Ugalas
1956–1957
* Ibsen "Kummitused" (Regine Engstrand)
1957–1958
* Hermann Sudermann "Kodu" (Marie)
* "Kuigi on sügis" (Ligita)
* "Kriidiring" (lapsehoidja)
* Stefan Zweig "Maja mere ääres" (Christine)
* "Karin ja Indrek" (Tiina)
1958–1959
* "Aladini imelamp" (printsess Budur; naisori)
* Molière "Naiste kool" (Agnes)
* "Cornelia" (Anneta)
1959–1960
* "Lootus õnnistusele" (Clementine)
* "Viimased nelgid" (Anuš)
1960–1961
* "Kosjasõit" (Liisi)
* "Mauruse kool" (Miralda)
1961–1962
* "Elavad õied" (ettekandja)
* "Põuavälgud" (Aivi)
* "Olime kord samasugused poisikesed" (Lida)
1962–1963
* "Kajakad saadavad" (Mirta Vaišvilene)
* Gunārs Priede "Vika esimene ball" (Edith)

## Rollid Endlas
1963
* "Jumalik komöödia" (Eeva)
1966
* "Verine pulm" (mõrsja)
1967
* "Varssavlanna" (Helja)
* "Viru laulik ja Koidula" (Koidula)
1969
* "Alarm" (naine)
1970
* "Armunud lõvi" (Nell)
1972
* "Suvekool" (Elviira)
1973
* "Naine merelt" (Ellida)
* "Kohvioad" (Salme)
1974
* "Uksed pauguvad" (ema)
1976
* "Pisuhänd" (Matilde)

## Viited
Andres Lepik

**Andres Lepik** (sündinud 27. aprillil 1957 Haapsalus) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas aastal 1975 Haapsalu 1. Keskkooli ja 1982 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (10.lend). 

## Töökohad
*1982–1994 Ugala näitleja
*1989–1995 Viljandi Kultuurikolledži õppejõud
*1994–1995 vabakutseline lavastaja
*1995–1999 Ugala peanäitejuht
*1999–2000 Ugala lavastaja
*2000–2003 Endla lavastaja ja näitleja
*2003–         vabakutseline lavastaja

## Rollid Ugalas

1982–1983
*Maa ja päikese nimel (Ion Skutaru)
*Üle lääne kangemees (Christopher Mahon)
*Põhjas (näitleja)
*Jason (Jason)
1983–1984
*Mare ja ta poeg (Imant)
*Kass, kes kõndis omapead (koer)
*Diletantide teekond (Sergei Trubetskoi)
*Pikk päevatee kaob öösse (Edmund Tyrone)
1984–1985
*Üle läve (Dragun)
*Hamlet (Hamlet)
*Kolm põrsakest ja hea hunt (Niff-Niff)
*Vennad Lautensackid (kabareeagent Joseph Mantz)
*Naljahammas (Henry Apjohn)
1985–1986
*Nora (doktor Rank)
*Kuldrannake (J.Luik)
1986–1987
*Othello (Jago; episoodid)
*Häda mõistuse pärast (Repetilov)
*Seitse venda (Eero)
*Lihtsalt liha (noor mees; Jim)
1987–1988
*Androkles ja lõvi (Androkles)
*Giljotiin Dantonile (Camille Desmoulins)
*Side (Padar)
1988–1989
*Becket ehk Jumala au (kuningas)
1989–1990
*Kihnu Jõnn (kõrtsmik Vallin)
*Kuningas Lear (narr)
*Hullumeelne ja nunn (osaline)
1990–1991
*Südamete murdumise maja (kapten Shotover)
1991–1992
*Ühe kire lugu (Joaquin Monegro)
1992–1993
*Equus (Frank Strang)
*Dorian Gray portree (lord Henry Wotton)
1993–1994/1995–1996
*Tsehhov Jaltas (Anton Tsehhov)
*Kadunud sõrmus (preester)
1996–1997
*Timm Thaler ehk Müüdud naer (parun Taruk)
1997–1998
*Loojang (musjöö Bojarski)
1998–1999
*Elav laip (Fjodor Protassov)

2001–2002
*Roheline muna (K)

2007–2008
*Runar & Kyllikki (Jaakko Laiho)

2008–2009
*Grafiti (härra Bouvier)

## Lavastused Ugalas

1984–1985
*Tšehhovi naljad
1988–1989
*Salome
*Greenfingersi saladus
1989–1990
*Kojutulek
*Hullumeelne ja nunn
1991–1992
*Kui me, surnud, ärkame
1992–1993
*Salakavalus ja armastus
*Surnud liblikate tants
*Krahv Monte-Cristo
1994–1995
*Salemi nõiad
1996–1997
*Oidipuse kompleks
*Kosjasõit
1997–1998
*Maria Stuart
*Tantsutund
1998–1999
*Appi, Korupid!
*Vigased pruudid

1999–2000
*Noad kanade sees

2001–2002
*Roheline muna

2003–2004
*Lõika maha ja lase jalga

2008–2009
*Linnapea

## Tunnustus

* 1991 Ants Lauteri nimeline auhind

## Viited
Karl Liigand

**Karl Liigand** (16. veebruar 1918 Petrogradi kubermang – 27. juuli 1997 Pikasilla) oli eesti näitleja.

Aastal 1935 lõpetas Viljandi Poeglaste Gümnaasiumi. 

Töötas 1937–1944 elektrikuna ja 1944–1973 Ugala teatris näitlejana.

## Rolle Ugalas
1957–58
*"Kodu" (doktor von Keller; von Klebs)
*"Kuigi on sügis" (Genimin Linar)
*"Vastumürk" (kohtunik Arvin Katra)
*"Karin ja Indrek" (Indrek)
1958–59
*"Kaks abielu" (Vello Tuiskam)
*"Naiste kool" (Chrysalde)
*"Cornelia" (Nino)
1959–60
*"Perekondlik pidu" (Tomas Merkis)
*"Viimased nelgid" (Ašot Asratjan)
1960–61
*"Vika esimene ball" (Alfred Graud)
*"Mauruse kool" (Timusk)
1961–62
*"Elavad õied" (Ilmetu)
*"Vaaraod" (Kornei)
*"Olime kord samasugused poisikesed" (mees)
1962–63
*"Münchhauseni kosjad" (Semjon Narõškin)
*"Viimane öö" (Fosco)
*"Tanja" (noormees)
1963–64
*"Veli Henn ja Hennu veli" (kokk Beersing)
*"Tõrksa taltsutus" (Gremio)
1964–65
*"Vigased pruudid" (Jaak)
*"Kuu on loojunud" (George Corell)
*"Noorukid omapead" (miilits)
1965–66
*"Äripäev" (Aaberkukk)
*"Rops aitab kõiki" (isa)
*"Kippari unerohi" (arst)
1966–67
*"Karjäär Itaalia moodi" (Alberto)
*"Pulmad kogu Euroopale" (Ivan Glotov)
*"Mees on mees" (Jeraiah Jip)
1967–68
*"Kõige lühem öö" (Matvejev)
*"Hulkur Rasmus" (Oskar)
*"Vajatakse valetajat" (Panagis Derevisis)
1968–69
*"Veidrikud" (Nikolai Potehhin)
*"Suvi" (köster)
*"Hooaeg mere ääres" (Wadysaw Zetemski)
1969–70
*"Madalrõhkkond" (Hugo Tibar)
1970–71
*"Silm silma vastu" (Gerassim Grumov)
*"Kajakas" (Ilja Samrajev)
*"Püve Peetri riukad" (Kütise Jaak)
1971–72
*"Metsade taga" (Harald Penniman)
*"Prints ja kerjus" (röövel Nahkhiir)
1972–73
*"Kes päästab külapoisi?" (doktor)
*"Valentin ja Valetina" (Volodja)
*"Matk naeratuse eest" (asjalik autojuht)
*"Tootsi pulm" (õpetaja; kaupmees)

## Lavastus Ugalas
1964–65
*"Vigased pruudid"

## Viited
Theodor Vinnal

**Theodor Vinnal** (25. september 1898 Karula vald, Võrumaa – 12. oktoober 1945 Saksamaa) oli eesti notar.

Lõpetas 1918 Rakvere Poeglaste Gümnaasiumi. Õppis 1918 Tartu Ülikoolis arsti- ja 1920–1940 õigusteadust (lõpetas 1940).

Osales Vabadussõjas, oli notar Kuressaares, 1944 Saksa sõjaväes, langes 1945 prantslaste kätte sõjavangi, anti Nõukogude Liidule välja, suri põgenemiskatsel saadud haavadesse.

## Välislingid
*Korp! Fraternitas Estica, ''coetus'' 1918/1919
Harald Oert

**Harald Oert** (ka **Harald Öört**; 12. veebruar 1895 Helme vald, Viljandimaa – 4. november 1943 Petseri) oli eesti jurist.

Lõpetas 1917. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis 1917–1918 ja 1920–1926 Tartu Ülikoolis õigusteadust.

Osales Vabadussõjas, 1920–1923 Viljandi-Pärnu rahukogu kohtuameti kandidaat, 1923–1929 Jõgeva, 1929–1940 Võru 2., 1940 Valga jaoskonnakohtunik. 

NKVD püüdis Harald Oertit küüditada 1941, kuid tal õnnestus pääseda.

## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Taliuinak

**Taliuinak** on homöotermsete (püsisoojaste) loomade eriline puhkeseisund ebasoodsate keskkonnatingimuste üleelamiseks. 

Tõelise talveune ja taliuinaku vahe on nendega seotud füsioloogiliste protsesside ulatus: nii iseloomustab talveund tunduvalt aeglasem pulss ja madalam ainevahetuskiirus, hingamissagedus ja kehatemperatuur kui taliuinaku korral. Taliuinak sarnaneb lihtsalt väga sügava unega, looma elulised näitajad taliuinaku ajal väga suurel määral ei muutu.

Eestis elavatest imetajatest teevad taliuinakut karu, kährik ja mäger.

## Vaata ka
*diapaus
*suveuni
*talveuni
*tardumusuni
Zoja Mellov

**Zoja Mellov** (sündinud 3. veebruaril 1950 Tallinnas) on Eesti endine näitleja.

Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna Koreograafiakooli (XII lend, erialaõppejõud Niina Kurvits ja Arvid Ozolinš) ja 1974 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (VI lend, juhendajad Grigori Kromanov ja Mikk Mikiver). Ta on õppinud ka EELK Usuteaduse Instituudis ja Tartu Ülikooli avatud ülikoolis.

Ta töötas aastatel 1974–1979 näitlejana Eesti Riiklikus Noorsooteatris ning 1979–1984 Ugalas näitleja ja liikumisjuhina. Ta on töötanud õppejõuna Viljandi Kultuuriakadeemias ja kutseõpetajana Tallinna Kopli Ametikoolis ning juhendanud Võrus Papa Kreutzwaldi Õueteatris laste näitetruppi.

## Poliitiline tegevus
Zoja Mellov on erakonna Eestimaa Rohelised liige. 2007. aastal kandideeris ta Põlva maakonnas sama erakonna nimekirjas Riigikokku.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas, sai 40 häält ning ei osutunud valituks.

## Looming
### Rollid Ugalas
1979–1980
*Iiri muinasjutud (osaline)
1980–1981
*Maa (õh-mifi) inimene (osaline)
1981–1982
*Rahva sõda (peretütar; koor)
1982–1983
*Kõik aias (Louise)
*Põhjas (Vassilissa Karpovna)
1983–1984
*Juudit (naine)
### Lavastusi
*"Puhh ja pusad. Teised ka". Ugala, 1981–82 (lavastaja, liikumine)
*"Keegi peab olema". Võru Teatriateljee, 1999 (lavastaja)
### Teoseid
*"Rütmika - loov liikumine. Metoodiline käsiraamat". Koolibri. 1999
*"Teatrimäng lastega". Koolibri. 2007
Ta on kujundanud ka raamatuid.

## Isiklikku
Tema isa oli kirjanik Andres Vanapa (Viktor Mellov) ja ema kunstnik Siima Škop. Ta oli abielus näitleja Paul Laasikuga. Mellovil on kaks täiskasvanud poega.

## Viited

## Välislingid
*Zoja Mellovi tutvustus Riigikogu 2007. aasta valimiste kandidaadina, Postimees
*"Minu maailm: Saared" ERR arhiiv (saatejuhid Zoja Mellov ja Toomas Kokovkin)
Märt Meos

**Märt Meos** (sündinud 30. märtsil 1968 Rakveres) on eesti näitleja ja produtsent.

Ta on lõpetanud 1986. aastal Kadrina Keskkooli ja 1990. aastal näitejuhtimise erialal Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Ta töötas aastal 1990–1994 Rakvere Teatris ja 1994–1998 VAT Teatris.

Alates 2000. aastast töötab ta MTÜ Ühendus R.A.A.A.M.-is, on selle asutaja juht. Ta on ka SA Vaba Lava idee autor, üks asutajaid juhatuse liige.

## Rollid Rakvere Teatris ja VAT Teatris

* 1991 Tammsaare / Illar Mõtus "Jumalaga Vargamäe" (noor Andres)
* 1992 Tammsaare / Andres Särev "Abielu ja õnn" (Paralepp)
* 1997 Merle Karusoo "Laste Riskiretk" (Täiskasvanu)

## Tegevus produtsendina
Produtsendina on Meos algatanud üle 60 teatrilavastuse. Kutsunud Eestisse lavastama lavastajad Iraanist, Tšiilist, Venemaalt, USA-st, Saksamaalt, Austriast jne. Tellinud Eesti autoritelt üle 50 näitemängu

Tema produtseeritud tuntumaid teatrilavastusi:

„Save Our Souls II, III“, „HIV“, „Eestisse sündinud“, „Külmetava kunstniku portree“, „Misjonärid” (koostöös Rakvere Teatriga), „Põrgu wärk“, „Kits viiuli ja õngega“, „Minust jäävad ainult laulud”, „Under”, „Sõdur”, „Eesti asi”, „Võlg”, „Keiserlik kokk”, „Vahepeatus”, „Tuult tiibadesse”, „Jõud”, „Antigone”, „Pruutide kool”, „Tühermaa”, „Pärast surma Jendalis”, „Soolo“, „Tahame luua näitemängu, mis muudaks maailma“, „Titanicu orkester“, Mõnikord on kõik nii selge“, „Fenomen“, "Libahunt", "Aleksei Karenin", "Vannutatud neitsid", "Praegu pole aeg armastamiseks", "Kostja ja hiiglane", "Pikse pill", "Minu Eesti vanaema", "Juudit" "Diktaator, naljamees ja liiderdaja", "Ema, kas meie kass on ka juut", "Põgenik", "(elu) sunnitud valikud" jt.

## Tunnustus
* 2019 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2022 – Ida-Virumaa Kultuurkapitali ekspertnõukogu preemia Kultuurpärl

## Viited
Martin Algus

**Martin Algus** (sündinud 25. detsembril 1973) on eesti näitleja ja näitekirjanik.

Ta on lõpetanud 1992. aastal Jõgeva 1. Keskkooli ja 1997. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (1. lend).

Ta töötas aastatel 1997–2005 Ugalas näitlejana, alates 2005. aastast tegutseb reklaaminduses ja tõlkijana.

Ta on mänginud muu hulgas telesarjas "Ühikarotid" ja "Ment".

Ta on filmide "Suvitajad", "Soo", "Tähtsad ninad" ning "Elu ja armastus" stsenarist.

## Filmograafia

### Filmid

### Telesarjad

## Rollid Ugalas

## Tegevus näitekirjanikuna
2005 pälvis Martin Algus Aleksander Kurtna nimelise auhinna (12 000 Eesti krooni) algatusvõime eest maailma uudisdramaturgia jälgimisel ja vahendamisel, samuti mitmest keelest tõlkimise ning ladusate ja teatritundlike näidenditõlgete eest. 2004. aastal lavastati Vladimir ja Oleg Presnjakovi "Terrorism", Brian Frieli "Jalta mäng" (Ugala) ning Franz Xavier Kroetzi "Tavalised inimesed kaks ehk Inimene Meier" ("Tavalised inimesed", Rakvere teater).

Eesti Näitemänguagentuuri 2007. aasta näidendivõistlusel võitis Martin Algus I preemia näidendiga "Janu". Martin Alguse teine näidend "Ise oled" võitis samal võistlusel II preemia. Žürii esimehe Andrus Kivirähki sõnul ühendas kõiki esile tõstetud töid soov rääkida elust meie ümber. Tema sõnul olid need kõik piisavalt head selleks, et need kas või kohe lavale tuua.

Martin Algus on telesarja "Ment" stsenarist ja kaasprodutsent. Sarja idee olevat tekkinud soovist teha inimlikku sarja põnevatel teemadel, näidata inimest, kes peab lahendama korraga nii enda kui ka paljude teiste probleeme. „Patrullpolitseinik peab tihti sekkuma väga erinevatel põhjustel olukordadesse, mis on "üle kuumenenud". See annab võimaluse näidata meie elu kogu oma jaburuses, eheduses ja koomilisuses. Lisaks võimalus keskenduda ka peategelase, patrullpolitseiniku enda pürgimustele, rääkides pikema loo ühe tõsise eesti mehe pingutustest oma igapäevase eluga hakkama saamisel,“ kirjeldab Algus.

## Tunnustus
* 2005 Aleksander Kurtna nimeline auhind (algatusvõime eest maailma uudisdramaturgia jälgimisel ja vahendamisel, mitmest keelest tõlkimise ning ladusate, teatritundlike näidenditõlgete eest, millest 2004. aastal jõudsid lavale Vladimir ja Oleg Presnjakovi „Terrorism“, Brian Frieli „Jalta mäng“ (mõlemad Ugalas) ja Franz Xavier Kroetzi „Tavalised inimesed kaks ehk Inimene Meier“ (Rakvere teater))
* 2007 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse I preemia ("Janu")
* 2007 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse II preemia ("Ise oled")
*2009 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse I preemia ("Postmodernsed leibkonnad")
*2010 New Baltic Drama 2011 Eesti peapreemia ("Kontakt")
*2012 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia („ Kontakt“)
*2013 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse II preemia ("Väävelmagnooliad")
* 2015 Eesti Teatriliidu algupärase dramaturgia auhind
* 2016 Oskar Lutsu huumoripreemia
* 2018 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia („Midagi tõelist“)
*2019 Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Midagi tõelist")

## Viited
Udo Jääger

**Udo Jääger** (21. september 1951 – 20. november 1978) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1969. aastal Vanemuise lavakunstistuudio 3. lennu.

Jääger oli aastatel 1975–1978 Ugala näitleja.

## Rollid Ugalas

1974–1975
*Naiste sõda saatanaga (Udras)
*Aladdini imelamp (Aladdin)
*Niskamäe noorperenaine (kubjas)
1975–1976
*Õhtuvalgus (Stepan)
*Kaluri poeg (Kristaps)
1976–1977
*Idioot (kõrge aukandja)
*Lasud tuisus (Küla Priidik)
*Rõõmu tee (Aleksei)
*Lood Viljandi paadimehe aegadest (osaline)
1977–1978
*Keegi ei tahtnud surra (mölder)
*Niskamäe Heta (popsnik Jokinen; küüdimees Mikko)

## Viited


## Välislingid

* M. Vajakas. EKP EPA Komitees Põllumajanduse Akadeemia, 6. aprill 1972
Rein Anon

**Rein Anon** töötas aastatel 1958–1960 Ugalas näitleja ja näitejuhi abina.

## Rollid Ugalas

1958–1959
*Normundi tütarlaps (Edvin)
*Laternate püha (James)
1959–1960
*Lootus õnnistusele (politseinik)
Vaike Kaasik

**Vaike Kaasik** (**Vaike Vitola**, sündinud 16. juunil 1957) töötas aastatel 1974–1976 Ugala teatris näitlejana.

## Rollid Ugalas

1974, Anna Brigadere **"Naiste sõda saatanaga"** (Aeruke), lavastaja Peteris Lucis

1975, Toomas Kalmet **"Ingliballaad"** (Anne), lavastajad Heino Torga ja Toomas Kalmet

1975, Gustav Raeder **"Aladdini imelamp"** (episoodid), lavastaja Aleks Sats

1975 Hella Wuolijoki **"Niskamäe noorperenaine"** (Korinteri Iita), lavastaja Heino Torga

1976 Aleksei Arbuzov **"Õhtuvalgus"** (Bella), lavastaja Heino Torga

1976 Vilis Lacis **"Kaluri poeg"** (Kate), lavastaja Peteris Lucis
Karl Särgava

**Karl Särgava** (kuni 1935 **Karl Peterson**; 23. august 1898 Kaarli mõis, Viljandimaa – 16. märts 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat.

Võttis osa Vabadussõjast laiarööpmelisel soomusrongil nr 2.

Ta lõpetas 1917. aastal Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Õppis aastatel 1917–1918 Tartu Ülikoolis arsti- ja 1920–1929 õigusteadust (lõpetas 1929). Oli üliõpilasena Üliõpilaslehe vastutav toimetaja ja laekahoidja. Korporatsiooni Fraternitas Estica liige (c. 1917/1918) ning esimees aastatel 1922 ja 1923, hiljem vilistlane.

Eesti Laskurliidu asutajaliige, Eesti Autoklubi esimees. Alates 1930. aastast vandeadvokaadi abi, aastatel 1936–1940 vandeadvokaat Tallinnas.

Vangistati NKVD poolt 14. juunil 1941, mõisteti 4. märtsil 1942 tribunali poolt surma, külmus surnuks 16. märtsil 1942 Sosva vangilaagris Sverdlovski oblastis.

## Tunnustus
*Eesti ja Läti Vabadussõja mälestusmärgid
*Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, 1936
*Kaitseliidu Valgeristi III klass

## Isiklikku
Ta oli kirjanik Ernst Petersoni poeg.

## Välislingid
*Korp! Fraternitas Estica Album Esticum
Johannes Albert Semper

**Johannes Albert Semper** (20. august 1889 Aakre vald, Tartumaa – 1951) oli eesti agronoom.

Õppis 1918–1919 Balti Tehnikaülikoolis ja 1920–1923 ja 1932 Tartu Ülikoolis agronoomiat (lõpetas). Korporatsioon Vironia liige.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas (alamleitnant, 1919). Agronoom Tartu maavalitsuse juures, pidas ühtlasi kodutalu ja vesiveskit. 1941 Aakre Omakaitse ülem, 1941–1944 Tartu maavalitsuse ametnik. Alates 1944 varjas end. 

Leiti surnuna. Maetud Rõngu kalmistule.
Hannes Ambos

**Hannes Ambos** (6. september 1945 – 9. august 2017) oli eesti .

Ta töötas aastatel 1961–1962 Ugalas näitleja ja näitejuhi abina ning 1962–1963 sealsamas rekvisiitorina.

## Rollid Ugalas

1961–1962
*Vaaraod (Pavel)
*Lumekuninganna (prints Klaus)
Tiit Kaldma

**Tiit Kaldma** (9. oktoober 1943 Tallinn – 12. august 1986 Tallinn) oli eesti näitleja ja käsipallur.

## Elulugu
Kaldma lõpetas 1961. aastal Tallinna 20. Keskkooli ning õppis 1963.–1966. aastani Tallinna Pedagoogilises Instituudis saksa keelt. Aastal 1971 lõpetas ta Eesti Draamateatri õppestuudio. 

1961. aastast tegeles ta ka käsipalliga. 1961. aastal hakkas mängima Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadi (VMK) meeskonnas Aleksander Šaraga juhendamisel. Järgmise kümmekonna aasta jooksul tuli ta neljal korral Tallinna VMK ja Kirovi-nimelise näidiskalurikolhoosi meeskonna koosseisus Eesti meistriks ning võitis ka Eesti karika. 

Aastatel 1961–1971 töötas ta käsipallitreenerina, aastatel 1971–1977 aga ühtlasi näitlejana Ugalas ja 1977–1980 näitlejana Noorsooteatris. 

Kaldma on maetud Pärnamäe kalmistule. 

## Rollid Ugalas

*Rem lavastuses "Tüdruk ja aprill" (1971–1972)
*Miles Hendon lavastuses "Prints ja kerjus" (1971–1972)
*klaköör lavastuses "Trooja hobune" (1971–1972)

*teener Fabrizio lavastuses "Võõrastemaja perenaine" (1972–1973)
*Pikk lavastuses "Matk naeratuse eest" (1972–1973)
*Tali lavastuses "Tootsi pulm" (1972–1973)

*Fische lavastuses "Enne kui kukk saab laulnud" (1973–1974)
*episoodides lavastuses "Aadu ja Madise imelised juhtumised nääriõhtul" (1973–1974)
*Juss ja Kalev lavastuses "Loobumised kevade kasuks" (1973–1974)
*nooruk lavastuses "Sepp, raha ja tähed" (1973–1974)

*Talivaldis lavastuses "Udmurdi kannike" (1974–1975)
*öine külaline lavastuses "Ingliballaad" (1974–1975)
*osaline lavastuses "Sooja ja sumeda laotuse all" (1974–1975)
*arst lavastuses "Niskamäe noorperenaine" (1974–1975)

*Igor Galetski lavastuses "Õhtuvalgus" (1975–1976)
*Garoza lavastuses "Kaluri poeg" (1975–1976)

*Lebedev lavastuses "Idioot" (1976–1977)
*Gustav Valk lavastuses "Lasud tuisus" (1976–1977)
*noorem autoinspektor ja geoloog lavastuses "Rõõmu tee" (1976–1977)

*Melesk lavastuses "Lunastus" (1977–1978)

## Välislingid
*Biograafia Eesti spordi biograafilises leksikonis