Põlva kihelkond

**Põlva kihelkond** (lühend Plv; saksa keeles *Kirchspiel Pölwe*) oli kihelkond Võrumaal ning Liivimaa kubermangus Tartu ja Võru kreisis.

Põlva kihelkonnkirik oli arvatavalt olemas juba 13. sajandil, arvatakse, et Põlva Maarja kirik rajati aastal 1240.

Põlva kihelkonna Tartu piiskopile kuulunud aladest on mainitud 1403. aastal  Adiste (Attis) vakust, 1495. aastal Kioma (Kimo) küla ja Hatiku (Hattikas) talu, 1544. aastal Meemaste (Memskul) ja Peri (Pergel) küla. Juba enne Liivi sõda oli Kirumpää alal mitmeid mõisaid: Kioma (1495. aastal – Küemahe), Peri (1544. aastal – Memskul ), Partsi (Vietinghof). 

Kihelkonna esmamainimine kirjalikes allikates on aastal 1452. 1498. aastal on kihelkonda nimetatud saksa keeles Pölwesz. algselt ei kandnud ta mitte Põlva kihelkonna nime ja võimalik, et teda tunti Alt–Kirrumpäh–Koiküll nime all. Oli olemas ka Väimela kihelkond, mis tõenäoliselt ühendati Kirumpää kihelkonnaga ja seejärel Põlva kihelkonnaga. Põlva kihelkonnas asus  Kirumpää linnus, mis rajati Tartu piiskopkonna kaitseks Venemaa eest.

Põlva kihelkonna piirid kinnistusid alles pärast keisrinna Katariina II ukaasi 1784. aastal Võru linna asutamise kohta, ning 1784. aastal ostis Venemaa keisririik parun Carl Ludwig von Mengdenilt 57 000 rubla eest ära Põlva kihelkonna Võru rüütlimõisa koos härrastemajaga ning viimane anti Võru magistraadile. ja sinna 1789. aastal luteri Võru Katariina kiriku rajamisega. Seega asub kihelkonna alal kaks maakonnakeskust ehk Põlva ja Võru. 

## Põlva kihelkonna mõisad
* Põlva kirikumõis (*Pastorat Pölwe*, *Pölwe Kirchspiel*)
* Joosu mõis ehk Vastse-Väimela (*Waimel-Neuhof*, *Neu-Koikel*) rüütlimõis
* Kiuma mõis (*Kioma*) rüütlimõis
* Kähri mõis (*Heimadra*) riigimõis
* Lepa mõis (*Leppa*), Kähri kõrvalmõis
* Maaska mõis (*Maaska*), Timo kõrvalmõis
* Mooste mõis (*Moisekatz*, *Moisekaß*, *Kaugesiß*) rüütlimõis
* Partsi mõis ehk Widiki mõis (*Parzimois*, *Parsimoiß*) rüütlimõis
* Peri mõis (*Perrist*) rüütlimõis
* Pragi mõis (*Alexandershof*) rüütlimõis
* Saarjärve mõis (*Saarjerw*) rüütlimõis
* Tilsi mõis (*Tilsit*) rüütlimõis, eraldati Väimela mõisast 1749. aastal
* Timo mõis (*Klein-Koiküll-Kirrumpäh*) riigimõis
* Tõdu mõis (*Tödwenshof*) rüütlimõis
* Uibujärve mõis (*Appelsee*) rüütlimõis
* Vana-Koiola mõis (*Alt-Koiküll-Kirrumpäh*) riigimõis
* Varbuse mõis (*Warbus*) rüütlimõis
* Vastse-Koiola mõis (*Neu-Koiküll-Kirrumpäh*) rüütlimõis
* Viira mõis (*Wiera*) rüütlimõis
* Väimela mõis (*Waimel*, *Alt-Waimel*, *Waimel mit Waiso*) rüütlimõis
* Võru mõis (*Werrohof*, *Werro*) riigimõis

## Põlva kihelkonna vallad
* Joosu vald (1866–1892)
* Kiuma vald (1866–1917)
* Kähri vald (1866–1917)
* Mooste vald (1866–1917)
* Partsi vald (1866–1892)
* Peri vald (1866–1917)
* Pragi (Vardja, Aleksandri) vald (1866–1917)
* Saarjärve vald (1866–1917)
* Tilsi vald (1866–1892)
* Timo vald (1866–1917)
* Vana-Koiola (Koiola) vald (1866–1917)
* Varbuse vald (1866–1892)
* Vastse-Koiola vald (1866–1892)
* Võru vald (1866–1917)
* Väimela vald (1866–1892)
## Põlva kihelkonna kihelkonnakoolid
*luterlik  Põlva kihelkonnakool
* Põlva õigeusu kihelkonnakool
* 1866/1867. aasta koolitalvel töötas Põlva kihelkonnas talupoegade laste jaoks 12 kooli:  Moisekatsi mõisakool ja 11 külakooli: Metste, Vanaküla, Adiste, Tsolgo, Tännassilma, Kioma, Karilatsi, Lukka, Partsi, Rahiste ja Navi.

## Põlva kihelkonna kalmistud
* Jaanimõisa kalmistu
* Kähri uus kalmistu
* Kähri vana kalmistu
* Põlva kalmistu
* Põlva kirikuaed
* Rosma kalmistu
* Väimela mõisa Loewenite kalmistu
* Väimela mõisa Richterite kalmistu

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* A. Madiberg. *[http://folklore.ee/pubte/ajaloolist/polva Ajalooline traditsioon Põlva kihelkonnast Kähri, Kioma, Karilatsi, Koiola, Moisekatsi vallast]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2007.