open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arizona (perekond)

***Arizona*** on maoliste alamseltsi kuuluv perekond. Teadlased peavad neid mürgita madudeks. 

## Klassifikatsioon
Perekond *Arizona* koosneb ühest liigist *[[Arizona elegans]]*, millel on mitmeid alamliike.

### Alamliigid
***Arizona elegans***i alamliigid: 
**[[Arizona elegans arenicola]]* &ndash; Dixon, 1960
**[[Arizona elegans blanchardi]]* &ndash; Klauber 1946 (staatus ebaselge)
**[[Arizona elegans candida]]* &ndash; Klauber 1946
**[[Arizona elegans eburnata]]* &ndash; Klauber 1946
**[[Arizona elegans elegans]]* &ndash; Kennicot 1859
**[[Arizona elegans noctivaga]]* &ndash; Klauber 1946
**[[Arizona elegans occidentalis]]* &ndash; Blanchard 1924
**[[Arizona elegans philipi]]* &ndash; Klauber 1946

## Elupaigad

Nad elavad looduses (isegi kuni 2200 m kõrgusel) Ameerika Ühendriikide Nebraska lõunaosast Oklahoma ja Texase osariigi ja Lõuna-Californiani ning Kesk-Mehhikoni. 

## Välimus
Keha on neil mõõdukalt sale ja pea sulandub ülejäänud kehaga peaaegu märkamatult. Nad on suhteliselt pikad maod.   

## Eluviis
Arizona perekonna maod on valdavalt öise eluviisiga. Päeval poevad nad teiste loomade urgudesse ja kivide alla. Nad on valdavalt loomtoidulised. 

### Paljunemine
Nad paljunevad sugulise sigimise teel, *Arizona elegans* liigi isasloomadel on üks hemipeenis, emasloomad aga munevad 10–20 muna (ovipaar).  

## Viited

## Välislingid

*Laurence M. Klauber. *[http://archive.org/stream/cbarchive_51374_theglossysnakearizonawithdescr1905/theglossysnakearizonawithdescr1905#page/n11/mode/2up The Glossy Snake, Arizona, with Descriptions of New Subspecies*], Transactions of the San Diego Society of Natural History. San Diego: Volume 10, nr. 17, lk 311–398, 1946 Veebiversioon (vaadatud 18.09.2013) (inglise keeles) 
*MobileReference, *[http://books.google.ee/books?id=ue-TN0bHKw0C&pg=PT695&dq=Arizona+elegans&hl=et&sa=X&ei=w2E5UseTIMzP4QTR8YD4Dg&redir_esc=y#v=onepage&q=Arizona%20elegans&f=falseThe Illustrated Encyclopedia of North American Reptiles and Amphibians: An ...*] Veebiversioon (vaadatud 18.09.2013) (inglise keeles)
Garmen Tabor

**Garmen Tabor** (kuni 1989 **Garmen Suurmets**; sündinud 19. aprillil 1968 Rakveres) on eesti näitleja, Ugala teatri juht aastail 2019-2025

Ta on lõpetanud 1985. aastal Rakvere Lastemuusikakooli ja 1986. aastal Rakvere 1. Keskkooli. Aastatel 1986–1987 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis raamatukogundust. 1992. aastal lõpetas ta Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri 15. lennu näitlejana ja 2011. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli magistriõppe.

Aastatel 1987–1988 töötas ta Rakvere Teatris riietajana.

Pärast lavakooli lõpetamist 1992. aastal suundus Garmen Tabor näitlejana tööle Eesti Draamateatrisse. Aastatel 2002–2003 oli ta Vanalinnastuudio näitleja ja aastatel 2003–2007 vabakutseline näitleja. Aastatel 2005–2008 töötas ta Kuressaare Linnateatris näitleja, lavastaja ja kirjandusala juhatajana, aastatel 2009–2011 Rahvusooperis Estonia näitejuhi, lavastaja assistendi ja lavastajana.

Garmen Tabor on olnud aastatel 2011–2017 Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia lavakõne lektor, aastatel 2013–2017 ühtlasi samas teatrikunsti programmijuht ja aastatel 2014–2017 etenduskunstide osakonna juhataja.

Aastai 2019–2025 oli Garmen Tabor Ugala teatri direktor. 2024. aasta detsembris ütles Garmen Tabor intervjuus Sakalale, et ta ei kandideeri teiseks ametiajaks Ugala teatri direktoriks.

## Rolle
*1990 William Shakespeare, "Suveöö unenägu" (Titania)
*1990 Henrik Ibsen, "Väike Eyolf" (Rita)
*1992 Eduard Vilde, "Tabamata ime" (Lilli Ellert)
*1993 Madis Kõiv, "Tagasitulek isa juurde" (Hermiine)
*1993 Henrik Ibsen, "Hedda Gabler" (Thea)
*1994 Bertolt Brecht, "Härra Punttila ja tema sulane Matti" (Apteekripreili ja Laina)
*1996 Anton Tšehhov, "Onu Vanja" (Jelena Andrejevna)
*1997 Edward Albee, "Kolm pikka naist" (osaline)

## Tunnustus
* 2017 Tartu Ülikooli aumärk
* 2022 Ugala kolleegipreemia – parim naisnäitleja (professor Ruth Wolffi rolli eest lavastuses "Arst")
* 2023 Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind (professor Ruth Wolff lavastuses "Arst")

## Isiklikku
Tema abikaasa on näitleja Margus Tabor, isa oli kolhoosiesimees Georg Suurmets. Poeg Theodor Tabor on samuti näitleja.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Alethinophidia

***Alethinophidia*** on maoliste alamseltsi kuuluv infraselts, mõne autori järgi ka ülemsugukond.

## Klassifikatsioon

Infraseltsi *Alethinophidia* klassifitseeritakse järgmised maosugukonnad:
* *Acrochordidae* Bonaparte, 1831 – tüügasmadulased
* *Aniliidae* Stejneger, 1907 – rullmadulased 
* *[[Anomochilidae]]* Cundall, Wallach & Rossman, 1993
* *Boidae* Gray, 1825 – boalased
* *Bolyeriidae* Hoffstetter, 1946 – bolierialased 
* *[[Colubridae]]* Oppel, 1811
* *Cylindrophiidae* Fitzinger, 1843 – silindermadulased
* *Elapidae* Boie, 1827 – mürknastiklased 
* *Homalopsidae* Bonaparte, 1845 – veemadulased
* *[[Lamprophiidae]]* Fitzinger, 1843
* *Loxocemidae*  Cope, 1861 – kaksvärvmadulased
* *[[Pareatidae]]* Romer, 1956
* *Pythonidae* Fitzinger, 1826 – püütonlased 
* *[[Tropidophiidae]]* Brongersma, 1951
* *Uropeltidae*  Müller, 1832 – kilpsabalased
* *Viperidae* Oppel, 1811 – rästiklased 
* *[[Xenodermatidae]]* Gray, 1849
* *Xenopeltidae* Bonaparte, 1845  – kiirikmadulased.  

Infraseltsi liigitatakse *Paleobiology Database* veebipõhises portaalis Fossilworks sugukond: † *[[Nigerophiidae]]* Rage 1975.
  
## Fülogeneetiline liigitus

Infraseltsi *Alethinophidia* fülogeneetelise liigituse on pakkunud välja Zaher *et al*., (2009):
	
* *[[Uropeltidae]]*
* *[[Tropidophiidae]]*
* *[[Macrostomata]]*
** *Pythonidae*  
** *[[Boidae]]*
** *[[Ungaliophiidae]]*
** *[[Caenophidia]]*
*** *Acrochordidae* 
*** *[[Colubroides]]*
**** *[[Xenodermatidae]]*
**** *[[Colubriformes]]*
***** *[[Pareatidae]]*
***** *[[Endoglyptodonta]]*
****** *Viperidae* 
****** *Homalopsidae* 
****** *[[Elapoidea]]*
******* *[[Psammophiidae]]*
******* *Elapidae*  
******* *[[Atractaspididae]]*
******* *[[Lamprophiidae]]*
****** *[[Colubroidea]]*
******* *Calamariinae* - kääbusmadulased
******* *Colubridae* 
******* *[[Pseudoxenodontidae]]*
******* *[[Natricidae]]*
******* *Dipsadidae* - jämepeamadulased

## Viited

## Välislingid

*Lee, Hugall, Lawson & Scanlon, 2007 : Phylogeny of snakes (Serpentes): combining morphological and molecular data in likelihood, Bayesian and parsimony analyses., Systematics and Biodiversity, 5- väljaanne , nr 4, lk 371–389, veebiversioon (vaadatud 18.09.2013) (inglise keeles)
*Sissekanne ITIS-es

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Alethinophidia]] seisuga 08.06.2014.*
Rein Mälksoo

**Rein Mälksoo** (7. september 1937 – 9. november 2019) oli eesti viiuldaja.

Viiulit hakkas ta õppima Tartus 1948. aastal.

1965–2003 tegutses ta ERSOs, sh üle 30 aasta viiuldajana ja ligi 30 ka orkestri inspektorina.

## Viited
Soonlepa mõis

**Soonlepa mõis** (saksa keeles *Soonlep*) oli Hiiu-Suuremõisa mõisa kõrvalmõis Pühalepa kihelkonnas Hiiumaal.

## Ajalugu
Soonlepa mõis eraldati ajavahemikul 1782–1795 Suuremõisa Soonlepa, Aruküla, Sarve, Veoma, Küla ja Lepiste mõisastatud küladest. Kuigi Soonlepa eksisteeris ametlikult iseseisva rüütlimõisana, oli see faktiliselt Suuremõisa kõrvalmõis. 1796. aastal pantis krahv Jacob Pontus Stenbock Hiiu-Suuremõisa, Pühalepa koos Vallipe, Soonlepa, Vohi ja Harjo karjamõisaga) 80 aastaks kammerhärra Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergile.

1805. aastal, pärast O.R.L. von Ungern-Sternbergi süüdimõistmist ja Siberisse asumisele saatmist, jagas Magdalene Charlotte von Ungern-Sternberg (sünd vabapreili von der Pahlen) abikaasale kuulunud vara ja jagas selle enda ja laste vahel. 1811. aastal, O.R.L. von Ungern-Sternbergi surma järel, Magdalene Charlotte von Ungern-Sternberg loobus talle testamendiga jäetud pärus- ja pandimõisatest oma laste kasuks: kaptenleitnant Peter Ludwig Konstantin von Ungern-Sternberg sai pandimõisa Hiiu-Suuremõisa koos Soonlepa, Partsi, Vilivalla ja Lojaga pärusomandiks.

P.L.K. von Ungern-Sternbergi surma järel, 1848. aastal jagas paruness Charlotte Helene Elisabeth von Ungern-Sternberg (sünd Below) päranduse ning Ewald Alexander Andreas von Ungern-Sternberg sai Kärdla, Hiiu-Suuremõisa, Soonlepa, Randvere, Partsi ja Loja mõisa.

1900. aastal päris krahv Ewald Adam Gustav Paul Konstantin von Ungern-Sternberg Hiiu-Suuremõisa, Vilivalla, Randvere, Loja, Partsi, Soonlepa ja Kärdla mõisa. 1909. aastal pärandas Ewald Adam Gustav Paul Konstantin von Ungern-Sternberg oma emale, krahvinna Adele(Ada) von Ungern-Sternbergile (sünd Stackelberg) Soonlepa mõisa ning talle kinnistati ka Suuremõisa, Partsi, Randvere, Loja ja Kärdla mõis, kes kinkis aga Soonlepa ja Hiiu-Suuremõisa mõisa oma tütrele Dorothea von Stackelbergile (sünd Ungern-Sternberg).

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Mõisahooned
Soonlepa mõisa peahoone oli arvatavasti puitehitis, mis on tänapäevaks hävinud. Mõisahoonetest on säilinud suurejoonelisi maakivist kõrvalhooneid, sealhulgas sisehooviga karjakastell ja alles on mõisa suundunud ligi poole kilomeetri pikkune allee, mille ääres asubki suur osa kõrvalhooneid.

## Vaata ka
*Ungern-Sternberg

## Välislingid
*Soonlepa mõis muinsuskaitseameti arhiivis
*Soonlepa mõis Eesti mõisaportaalis
*Soonlepa mõis rahvusarhiivi kinnistute registris
Lindau-klassi miinijahtija

**Lindau-klass** **(klass 320, 331, 351)** on Lääne-Saksamaal külma sõja ajal ehitatud miinilaevade seeria. Algselt ehitati laevad miinitraaleriteks, hiljem aga ehitati ümber miinijahtijateks või mehitamata kaater-miinitraalerite juhtlaevadeks. Ei ole enam üldjuhul aktiivses kasutuses.

## Ajalugu
Laevad ehitati 1958–1960 Burmester Werfti tehases. Tegemist oli teadaolevalt esimese sõjajärgsel Saksamaal ehitatud sõjalaevaga. Kokku ehitati 18 miinitraalerit (klass 320), millest ajavahemikul 1970–1983 ehitati 12 ümber miinijahtijateks (klass 331) ja 6 kaatertraalerite juhtlaevadeks (klass 351). Laevad teenisisd Saksamaal 4., 6., ja 8. miinitraalerite divisjonis. 1998–2001 läks neist enamus edasi teiste riikide kätte:
* Lõuna-Aafrika Vabariik – 4 (+2 varuosadeks)
* Eesti – 2
* Läti – 2
* Leedu – 2
* Gruusia – 1 

2000. aasta sügisel arvati viimased Lindau-klassi laevad Saksamaal teenistusest välja. 1 on säilitatud mereväemuuseumis Wilhelmshavenis ja 1 noortekeskusena Duisburg-Ruhrortis. 1 laev on järelturufirma VEBEG müügist leidnud kasutuse ka eramootorjahina Itaalias.

Järglaseks on Frankenthal-klassi miinijahtija (klass 332).

## Lindau-klassi laevad
# **Lindau** – teenistusse võetud 24.04.1958; ümber ehitatud 1978 (klass 331); 29.09.2000 – 26.03.2009 Eesti Mereväes EML Sulev M312; alates 2010 muuseumlaev Tallinnas Lennusadamas.
# **Göttingen**
# **Koblenz**
# **Wetzlar**
# **Tübingen**
# **Schleswig**
# **Paderborn**
# **Weilheim** – teenistusse 28.01.1959; ümber ehitatud 1978 (331); teenistusest välja 30.06.1995; muuseumlaev mereväemuuseumis Wilhelmshavenis.
# **Cuxhaven** – teenistusse 11.03.1959; ümber ehitatud 1979 (331); 23.03.2000 – 26.03.2009 Eesti Mereväes EML Wambola M311; müüdud eraomandusse ja seisab väärismetallist puhastatuna Tallinnas Noblessneri sadamas (2013).
# **Düren**
# **Marburg**
# **Konstanz**
# **Wolfsburg**
# **Ulm**
# **Flensburg** – teenistusse 22.01.1960; ümber ehitatud 1972 (331); 26.06.1991 teenistusest välja arvatud; hiljem noortekeskus Duisburg-Ruhrortis. 
# **Minden** – teenistusse 22.01.1960; ümber ehitatud 1978; alates 15.11.1998 Gruusia Rannavalves Aeti P22, uputati 08.2008 Vene dessantväelaste poolt Poti sadamas; tõsteti üles, edasine saatus ebaselge.
# **Fulda** – teenistuses 05.03.1960 – 26.03.1992; järelturufirmale.
# **Völkingen**

## Kirjeldus
Lindaud ehitati erinevast väärispuidust kerega, et vähendada magnetvälja. Kere oli jagatud sektsioonideks. Üldiselt kasutati võimalikult mittemagnetilisi materjale. Algul olid laevad kahe pika sõuvõlliga ja muudetava sammuga sõukruvidega, kuid hiljem ehitati ümberpööratavate püstsammastega sõukruvidele, mis suurendas manööverdusvõimet.

## Vaata ka
* Miinijahtija
* Miinitraaler
Mare Rebas

**Mare Rebas** (17. aprill 1941 Tallinn – 23. august 2013 Stockholm) oli eesti keele õpetaja, õpikute autor ja Rootsi Raadio saatejuht.

Mare Rebas lõpetas aastal 1959 Tallinna 4. Keskkooli ja aastal 1966 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna inglise filoloogia osakonna.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta saksa ja inglise keele õpetajana. Enne abiellumist Rootsi 1978. aastal – siis sai ta nimeks **Mare Aadli** – õpetas ta Tallinna Polütehnilises Instituudis inglise keelt.

Rootsis õppis Mare Rebas Uppsala Ülikoolis eesti keelt ning õpetas Stockholmi rootsi koolides eesti keelt kodukeelena. Ta töötas ka Stockholmi Eesti Koolis eesti keele õpetajana ning koostas koos kolleegi Edith Kotka-Nymaniga eesti keele õpikuid ja lugemikke.

1988. aastal alustas Rootsi Raadio eesti- ja lätikeelseid saateid. Mare Rebas töötas eestikeelsete saadete toimetuses aastail 1988–2006.

## Teoseid
*Mare Aadli, Edith Kotka-Nyman. Samm-sammult. Rootsi-Eesti õpperaamatufond, 1985; 2005
*Mare Aadli, Edith Kotka-Nyman. Samm-sammult edasi. Rootsi-Eesti Õpperaamatufond
*Mare Aadli, Edith Kotka-Nyman. Eesti kirjanduse radadel. Rootsi-Eesti Õpperaamatufond, 1987
*Silvia Airik-Priuhka. Est! est! est!. Tõlkinud Mare Rebas. Tallinn, 1998
*Helga Suits-Kangro. Kaarel, kas mäletad? Tõlkinud Mare Rebas. Tallinn, 2000

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
Frauenlob-klassi miinitraaler

**Frauenlob-klassi miinitraaler** (klass 394) on külma sõja ajal Lääne-Saksamaal ehitatud rannikumere miinitraaler. Ei ole enam kasutuses.

## Ajalugu
Selle klassi laevu hakati ehitama 1966. aastal. Kokku ehitati kolme aastaga kümme laeva. Lisaks ehitati sarnase kerega kaheksa Adriane-klassi (klass 393) laeva. Frauenlobid teenisid Saksa mereväes algul 5. ja hiljem 7. miinitraalerite divisjonis. 

1997. aastal kingiti kaks 1995. aastal Saksamaal teenistusest välja arvatud traalerit Eesti mereväele. Neile pandi nimeks Kalev ja Olev. Meeskonnad läbisid selleks mitmekuulise väljaõppe Saksamaal. 2003. aastal kingiti Eestile veel üks traaler, mis sai nimeks Vaindlo. Samuti pukseeriti vahepeal Eestisse ühe traaleri (Loreley) kere varuosadeks (kinnitamata andmetel taheti sellest arendada ohvitseride kasiino). 

Nüüdseks on kõik Frauenlobid teenistusest välja arvatud. Kalevit võib näha eksponaadina Lennusadamas. Veel üks laev, Atlantis, on eksponaadiks Dresdeni Militaar-ajaloo muuseumis.

## Frauenlob-klassi laevad
# **Frauenlob** – 1966
# **Nautilus** – 1966
# **Gefion** – 1967
# **Medusa** – 1967
# '''Undine''' – 1967
# '''Minerva''' – 1967 
# '''Diana''' – 1967
# **Loreley** – 1968
# **Atlantis** – 1968
# **Archeon** – 1969

## Kirjeldus
Frauenlobi kere on valmistatud puidust ja ka muidu on kasutatud võimalikult mittemagnetilisi materjale. Relvastuseks on 40 mm kahur Bofors. Varustuses on mitu miinitraali ja mürapoid. Samuti on laeval miinirajad meremiinide veeskamiseks.
Boa

**Boa** (*Boa*) on boalaste sugukonda kuuluv maoperekond. Boa perekonna maod võivad saakloomadele ohtlikuks saada mitte hammustuse vaid nende haardesse sattumise läbi. Teadlased peavad neid mürgita madudeks.

## Klassifikatsioon
Praegu arvatakse sellesse kindlalt ainult kuningboa (*Boa constrictor*). 

Aastal 1991 arvas osa autoreid perekonda ka järgmised liigid:
**[[Boa dumerili]]* (*[[Acrantophis dumerili]]*)
**[[Boa madagascariensis]]* (*[[Acrantophis madagascariensis]]*)	
**[[Boa manditra]]* (*[[Sanzinia madagascariensis]]*).

Aastal 2001 otsustati nimetatud boad, molekulaartasandi uuringute kaudu, siiski perekonnast välja viia.

Perekonna autor on Carl Linné ("Systema Naturae", 1758). Tema arvas sellesse ka näiteks *Boa murina*, mis on tänapäeval tuntud kui *Eunectes murinus* anakonda perekonnast (hiidanakonda).

## Kirjeldus
Boad elavad looduses valdavalt soojema kliimaga metsades, nii maapinnal kui puudel. Neid leidub Mehhikos, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, Madagaskaril ja Réunioni saarel.

### Kehaehitus
Boa võib kasvada kuni 4,5 m pikaks. Keel on kaheharuline, kasutab ta seda selleks, et haista.

## Eluviis
Neid peetakse valdavalt öise eluviisiga roomajateks, kuid sobival päikeselisel päeval võib neid kohata päikesevanne võtmas. 

### Toitumine
Boa pole just kõige osavam jahimees, kuid võib mitmeid nädalaid söömata olla. Nad on valdavalt loomtoidulised ja saaklooma haaravad nad rahulikult oma haardesse (keerdudesse) ja püüavad saaklooma lämmatada (kägistada). Saagiks langevad suured sisalikud, linnud, väiksed imetajad. Tavaolukorras boa inimest ei ründa, välja arvatud siis, kui ta on väga näljane või põgenemistee puudumisel.

### Paaritumine
#### Vaagnakannus
Boal on tagakeha küljes, kloaagi läheduses paarilised väiksemõõtmelised vaagnakannused (*Pelvic spurs*), mis on neil kohati abiks kopulatsioonil. 

#### Poegimine ja pojad
Boad on eluspoegijad (ovovivipaarid). Pojad kooruvad munadest juba enne sündi, emaslooma kehas. Vastsündinud boad on üsna kohe pärast sündi iseseisvad loomtoidulised indiviidid. Harilikult on poegi 20–50 ning nad on juba 50 cm pikad

## Termini ajalugu
Nimetust 'boa' olevat Mark O'Shea arvates kasutanud juba Plinius Vanem (23–79 pKr) oma teose "Naturalis historia" 8-köites.
 
## Viited

## Välislingid

*Oppel,*[http://www.archive.org/details/dieordnungenfami00oppe Die Ordnungen, Familien und Gattungen der Reptilien, als Prodrom einer Naturgeschichte derselben]*. in Commission bey Joseph Lindauer, München, lk 57–58, 1811 OpenLibrary raamat veebiversioon (vaadatud 23.09.2013) (saksa ja ladina keeles)

; Kuninboa
* Z. Knotek, V. Jekl, G.M. Dorrestein, S. Blahak, Z. Knotkova, Presumptive viral infections in captive populations of Boa constrictor in the Czech Republic, Veterinarni Medicina, 52, 2007 (11): 512–520
Draco

**Draco** on ladina keeles 'draakon'.

Sellega tähistatakse:
* **[[Lohe (tähtkuju)|Lohe]]** tähtkuju;
* **[[lenddraakon]]it**, sisalikuliste perekonda.

**[[Draco (kääbusgalaktika)|Draco]]** on kääbusgalaktika.

**Draco** on vanakreeka nime **[[Drakon]]** ladinapärane kuju.

**[[Draco (rakettmootor)|Draco]]** on kosmoselaeva Dragon ja kanderaketi Falcon 9 teise raketiastme orbitaalse manööverdamise põtkur.

## Vaata ka
* **[[DRACO]]**, eksperimentaalsete viirusevastaste ravimpreparaatide rühm 
* Draakon (täpsustus)
Boa (täpsustus)

*Boa on maoliste perekond, kuhu kuulub kuningboa ja mõne autori järgi ka teisi liike. 
** Boadeks võidakse nimetada ka teisi boalasi.

* Boa on lahtine karusnahkne või sulgedest krae.
* Boa saar on saar Põhja–Iirimaal.
* Boa (Боа) on Venemaa ansambel. 
* Bôa on 1993 Londonis loodud rokkansambel.  
* BOA on Horvaatia bänd.
** "Boa" on ansambli BOA debüütalbum.

* BoA on Lõuna–Korea laulja (sündinud 1986; kodanikunimi Kwon Boa)
* Bands of America, USA organisatsioon 
* Bank of America, USA suurim kommertspank
* Bank of Africa, rahvusvaheline pank
* Boliviana de Aviación, Boliivia riiklik lennufirma
* British Olympic Association, Suurbritannia Olümpiakomitee

## Vaata ka
* Luís Boa Morte, Portugali jalgpallur Boa Morte 
* Boa Esporte Clube, Brasiilia jalgpalliklubi
Standardviga

**Standardviga** on hinnang (st näitab), kui sarnane on vaadeldava valimi keskmine oletatavale populatsiooni keskmisele, samas kui standardhälve näitab, kuivõrd valimis olevad üksikväärtused erinevad valimi keskmisest. Seega sõltub standardviga valimi suurusest, vähenedes valimi suurenedes. Standardhälve valimi suurusest otseselt ei sõltu.
Standardviga arvutatakse jagades valimi standardhälve (s) ruutjuurega valimi suurusest (n). Valemite keeles:

:\text{Standardviga} = \frac{s}{\sqrt{n}}
Statistilise testi võimsus

**Statistilise testi võimsus** või lihtsalt **testi võimsus** näitab antud testi võimet lükata tagasi mittekehtiv nullhüpotees.   

Lihtsustatult näitab testi võimsus, kui suure tõenäosega antud test tuvastab gruppidevahelise erinevuse, juhul kui see erinevus tõesti eksisteerib. Teisisõnu: II tüüpi viga tehakse seda harvemini, mida võimsam on test. Lisaks II tüüpi vea tõenäosusele sõltub testi võimsus veel ka I tüüpi vea tõenäosusest, testis võrreldavate gruppide vahelisest erinevusest ja valimi suurusest. Teades neljast nimetatust kolme, on võimalik arvutada neljas. Näiteks teades aktsepteeritavaid veapiire (I ja II tüüpi vead) ja valimi suurust, saab arvutada, kui suur peab olema gruppidevaheline erinevus, et statistiline test seda tuvastada suudaks.  

Teha kas I või II tüüpi viga tähendab seejuures saada hüpoteesi testides vastavalt kas vale-positiivne või vale-negatiivne tulemus (ehk kas nullhüpotees ebaõiglaselt valeks või õigeks kuulutada). 

Testi võimsuse arvutamiseks on võimalik kasutada programmi G-Power.

## Viited

## Kirjandus
*Krebs, C.J. 1999. Ecological Methodology (2nd edn). Addison-Wesley
2005. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

**2005. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis** (ametliku nimega EuroBasket 2005) olid 34. Euroopa meistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 16.–25. septembrini Serbia ja Montenegros.

Turniiri võitis Kreeka, kes alistas finaalis Saksamaa 78 : 62.

## Mängude toimumispaigad
Mängud toimusid neljas linnas (kokku viiel areenil): alagrupimängud toimusid Vršacis, Podgoricas, Belgradis ja Novi Sadis ning kõik edasised mängud Belgradis.

## Alagrupimängud
### A-grupp

### B-grupp

### C-grupp

### D-grupp





Kreeka meeskonna koosseis:
Dimitris Diamantidis, Theodoros Papaloukas, Nikos Zisis, Lazaros Papadopoulos, Michalis Kakiouzis, Dimos Dikoudis, Antonis Fotsis, Nikos Chatzivrettas, Kostas Tsartsaris, Vassilis Spanoulis, Yiannis Bourousis, Panagiotis Vasilopoulos

Treener: Panagiotis Giannakis
Scolecophidia

***Scolecophidia*** on maoliste alamseltsi kuuluv infraselts, osade autorite järgi ka ülemsugukond.

## Klassifikatsioon
*Scolecophidia* infraselts liigitatakse viide sugukonda:  

* *[[Anomalepidae]]* Taylor, 1939 
* *[[Gerrhopilidae]]* Vidal, Wynn, Donnellan & Hedges, 2010
* *Leptotyphlopidae* (ahassuumadulased) Stejneger, 1892 
*  *Typhlopidae* (pimemadulased) Merrem, 1820
* *[[Xenotyphlopidae]]* Vidal, Vences, Branch & Hedges, 2010

## Vaata ka
**[[Alethinophidia]]*

## Viited

## Välislingid

*Miguel Vences, Addison Wynn, Corinne Cruaud, S. Blair Hedges, Nicolas Vidal, Julie Marin, Marina Morini, Steve Donnellan, William R. Branch, Richard Thomas, *[http://rsbl.royalsocietypublishing.org/content/early/2010/03/25/rsbl.2010.0220.full.pdf Blindsnake evolutionary tree reveals long history on Gondwana]*, Biol. Lett. published online 31 March 2010, veebiversioon (vaadatud 06.10.2013) (inglise keeles)
Maret Mursa

**Maret Mursa** (pseudonüüm; kodanikunimi kuni 1976. aastani **Maret Tuurmaa**, aastast **Maret Tormis**; sündinud 18. juunil 1954 Tallinnas) on eesti näitleja ja lavapraktikaõppejõud. 

Ta on lõpetanud 1972. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (9. lend). Lisaks õppis ta aastatel 1997–1999 Helsingi Alexanderi-tehnika Instituudis Alexanderi tehnikat. Ta on täiendanud end Peggy Williamsi, Erika Whittakeri, Elisabeth Walkeri, Marjory Barlow’, Walter Carringtoni jt Alexanderi tehnika meistrikursustel. Alates 2008. aastast on ta õppinud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis doktoriõppes.  

Ta on töötanud aastatel 1973–1980 "Viru" varietees lauljana ja aastatel 1980–1992 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris näitlejana ja alates 1992. aastast  Eesti Humanitaarinstituudis lavapraktikaõppejõuna. 15. oktoobril 2010 esietendus teatris NO99 Maret Mursa debüütlavastus "Neli vaadet". 

Ta on mänginud Tallinnfilmi filmis "Pihlakaväravad" (1981) ja telelavastustes "Härra Barnett" (1980), "Truu naine" (1982), "Romulus Suur" (1988), "Kummaline missis Savage" (1990) ja "Rotilõks" (1996), samuti filmides "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust" (1981), "Tulivesi" (1994), "Wikmani poisid" (1995) ja "Võta või jäta" (2018).

## Isiklikku
Tal on abielust Eesti Filharmoonia Kammerkoori laulja ja fotograafi Tõnu Tormisega kaks poega.

## Rolle
* 1978 Rein Saluri/ Mikk Mikiver "Poiste sõidud" (tüdruk)
* 1980 Mihhail Lermontov/Mati Unt "Meie aja kangelane" (vürstitar Mary)
* 1980 Merle Karusoo "Olen 13-aastane" (Guido õde)
* 1980 Mati Unt "Peaproov" (Mari/Maria)
* 1981 Fjodor Dostojevski/Mati Unt "Pihtimus allilmast" (Liisa)
* 1982 Charles Perrault/Jevgeni Švarts// Kalju Orro "Tuhkatriinu" (Tuhkatriinu)
* 1983 Carl Michael Bellman/ Kaarel Kilvet "Verinoor plika ja pilgeni klaas..." (Ulla Winblad)
* 1983 Aleksei Kazantsev "Vana maja" (Olja)
* 1985 Harri Vasar/Kalju Komissarov "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi" (Lumivalgeke)
* 1986 Molière/Lembit Peterson "Misantroop" (Eliante)
* 1987 August Strindberg"/ Mati Unt Preili Julie" (Julie)
* 1989 Tom Stoppard/ Roman Baskin "Rosencrantz ja Guildenstern on surnud" (Ophelia)
* 1991 Per Olov Enquist/ Madis Kalmet "Ilvese tund" (noorem naine)

## Viide

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000

## Välislingid
* Maret Mursa Eesti Filmiarhiivi andmebaasis
* Maret Mursa CV Alexanderi Tehnika Instituudi kodulehel
Misha Collins

**Misha Collins** (sünninimi **Dmitri Tippens Krushnic**; sündinud 20. augustil 1974) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja, kelle tuntuim roll on ingel Castiel seriaalis "Supernatural". 

## Osatäitmised filmides ja seriaalides

## Viited

## Välislingid

* 
*
Aivar Simmermann

**Aivar Simmermann** (sündinud 2. aprillil 1959 Paides) on endine näitleja, koolitaja ja Tallinna Ülikooli õppejõud.

Ta lõpetas aastal 1977 Tallinna 22. Keskkooli ja aastal 1982 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (10. lennu).

Ta mängis aastatel 1982–1990 Vanalinnastuudios ja 1990–1992 VAT Teatris. Hiljem on ta tegelenud koolitamisega Moreno Keskuses ja Tallinna Ülikoolis, kus ta on psühhodraama ja draama õppejõud.

## Isiklikku
Tema isa oli näitleja Endel Simmermann.

## Rolle
* 1982 Semjon Zlotnikov "Naiskond" (Kits)
* 1983 John Patrick "Grupipilt" (Känguru)
* 1984 Jacob Grimm / Wilhelm Grimm / Jüri Karindi "Vahva rätsep" (Ilus mees)
* 1984 Aleksandr Tšhaidze "Kolmest kuueni" (Miša Meshi)
* 1985 Bertolt Brecht "Švejk Teises maailmasõjas" (Prochazka)
* 1988 Joseph Kesselring "Hapu vein ja sinihape" (Klein)
* 1990 Joe Orton "Mida nägi ülemteener?" (doktor Rance)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
BoA

**Kwon Bo-ah** (korea keeles 권보아, tuntud esinejanimega **BoA**, sündinud 5. novembril 1986) on Lõuna-Korea laulja, laulukirjutaja, muusikaprodutsent ja näitleja. Ta tegutseb lisaks Lõuna-Koreale ka Jaapanis.
Tüügasmadulased

**Tüügasmadulased** (*Acrochordidae*) on maoliste alamseltsi *[[Alethinophidia]]* infraseltsi kuuluv valdavalt veelise eluviisiga madude sugukond.

## Klassifikatsioon

Tüügasmadulaste sugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoperekond:
**Acrochordus* Hornstedt, 1787 – tüügasmadu, mis on esindatud kolme retsentse liigiga.

## Levila

Tüügasmadulased elavad Indias, Aasias, Filipiinidel, Suurtel Sunda saartel ja Väikestel Sunda saartel, Uus-Guineas, Põhja-Austraalias. *[[Acrochordus arafurae]]* levila võib piirduda Austraalia ja Uus-Guineaga.

## Bioloogia
### Seedeelundkond
Sapipõis asub maksale suhteliselt lähedal.

### Vereringe ja hingamine
Süda paikneb neil keha keskosas.

### Suguküpsus ja paljunemine
Suguküpsus saabub mõlemast soost madudel 5. eluaasta paiku. Enamik emasloomi igal aastal ei sünnita.  
 
Isasloomade paariline hemipeenis asub kõhu all saba pool, neid suudavad nad soovi korral kloaagi kaudu välja sopistada. Hemipeenise morfoloogia erineb tüügasmadulaste kolmel liigil märgatavalt (McDowell, 1979).

Kopulatsiooniaktis võivad püüda osaleda üks emasloom ja mitmed isasloomad 1–8, moodustades omamoodi *paaritumiskuhja*.

Tüügasmadulased on elussünnitajad. Emasloomad poegivad vees. Poegade arv (4–40) võib liigiti samuti varieeruda, *[[Acrochordus arafurae]]*l 11–25 ja *[[Acrochordus granulatus]]*el 1–8 poega. 

Kinnitamata andmetel võib emaste *Acrochordus arafurae* sigimisvormiks olla ka partenogenees.

### Toitumisahel

Tüügasmadulased toituvad valdavalt *Gobioidea* kaladest.

*Acrochordus arafurae* on saagiks lindudele (*[[Haliaeetus leucogaster]]*) ja (*[[Ephippiorhynchus asiaticus]]*), roomajatele, kaladele ja inimestele.

## Geokronoloogiline vanus
### Väljasurnud liik
**[[Acrochordus dehmi]]* (Hoffstetter, 1964) kivistisi, mille teadlased peavad pärinevaks miotseeni lõpust ja/või pliotseeni algusest, on leitud Pakistanis.

## Viited

## Välislingid
* Carlo Luciano Bonaparte, *[http://www.biodiversitylibrary.org/ia/saggiodiunadistr00bona Saggio di una distribuzioine metodica degli animali vertebrati.*] Antonio Boulzaler, Rome, 1831
*Toimetajad C.G. Glasby, G.J.B. Ross, P.L. Beesley, *[http://www.environment.gov.au/biodiversity/abrs/publications/fauna-of-australia/pubs/volume2a/38-fauna-2a-squamata-acrochordidae.pdf FAUNA of AUSTRALIA Volume 2A*], 38. FAMILY ACROCHORDIDAE, Richard Shine, Daryl Houston, AGPS Canberra, 1993, ISBN 978 0 644 32429 8''
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne roomajate andmebaasis
Rätsep

**Rätsep** on riidest esemete (peamiselt rõivaste) tegija.

## Vaata ka
*õmbleja

## Kirjandus
*Kas me varsti jääme alasti? Rahvaleht, 20. aprill 1929, nr. 46, lk. 2.
Hydrops

***Hydrops*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Hydrops* liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
**[[Hydrops caesurus]]* SCROCCHI, FERREIRA, GIRAUDO, AVILA & MOTTE, 2005
**[[Hydrops martii]]* WAGLER, 1824
**[[Hydrops triangularis]]* WAGLER, 1824.

## Levila
Nad elavad valdavalt Lõuna-Ameerika mandril ja Trinidadi saarel.

## Viited

## Välislingid
*Wagler,  *[http://www.archive.org/details/natrlichessyste00waglgoog Natürliches System der Amphibien, mit vorangehender Classification der Säugetiere und Vögel]*. Ein Beitrag zur vergleichenden Zoologie. 1.0. Cotta, München, Stuttgart ja Tübingen, 1830, Veebiversioon (vaadatud 20.09.2013) (saksa keeles) 
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hydrops (genre)]] seisuga 11.12.2013.*
Toomas Ots

**Toomas Ots** (31. jaanuar 1951 Tallinn – 20. oktoober 2019 Pärnu) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1976. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (7. lend).

Töötas aastatel 1975–1984 näitlejana Lydia Koidula nimelises Pärnu Draamateatris.

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Anne Paluveriga, kellega tal on tütar.

### ''Taiji'' ja ''qigong''
Tegeles oma elu viimased kaheksa aastat Pärnus ''qigong''<nowiki/>'iga ja viimased neli aastat ka Rein Siimu Taiji Koolis ''taiji''<nowiki/>'ga.

## Rolle
### Teatris
* 1975 Eduard Vilde "Tabamata ime" (Gustav Laurits)
* 1976 Stanislav Grochowiak "Püsime veel sadulas, härrased!" (Jumbu)
* 1977 Rudolfs Blaumanis "Rätsepad Sillamatsil" (Aleks)
* 1979 William Shakespeare "Mõõt mõõdu vastu" (Küünarnukk)
* 1980 August Kitzberg "Püve talus" (Ernst)
* 1981 August Jakobson / Vaino Vahing "Vaeste-Patuste alev" (Pjoss)
* 1982 Agatha Christie / Edgar Allen "Kutse mõrvale" (Patrick Simmons)
* 1982 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Aadam Seeliohw)
* 1983 Edward Albee "Loomaaialugu"
### Televisioonis
* 2015 TV3 seriaalis "Varjudemaa" (Saare komissar)

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti teatri biograafiline leksikon", Tallinn, 2000.

## Välislingid
*Eesti entsüklopeedia
Liis Bender

**Liis Bender** (alates 1986 **Liis Tooming**; 19. juuli 1947 Punikvere – 20. oktoober 2005 Tartu) oli eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1965. aastal Alatskivi Keskkooli ja 1970. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (4.lend).

Ta töötas 1970. aastast teatris Vanemuine. 

## Rolle
Ta on mänginud telelavastustes (nt "Elujõgi", 1970) ja filmis ("Rasked aastad", 1973, Eesti Telefilm).
* 1971 Afanassi Salõnski "Maria" (Vassilissa)
* 1973 Henrik Ibsen "Väike Eyolf" (Asta Allmers)
* 1975 Eugène Labiche "Itaalia õlgkübar" (Virginie)
* 1976 Tammsaare / Osvald Tooming "Põrgupõhja uus Vanapagan" (Lisete)
* 1976 Jerzy Andrzejewski / Jaan Tooming "Polonees 1945"
* 1977 August Kitzberg "Kauka jumal" (Leena)
* 1978 Aleksei Arbuzov "Julmad mängud" (Nelja)
* 1980 Anton Tšehhov "Onu Vanja" (Sonja)
* 1981 Osvald Tooming "Musta mandri kasupoeg" (Helene Schweitzer ja Rhena)
* 1981 Louize Labé "Eleegiad ja sonetid" (esitaja)
* 1982 Maksim Gorki "Jegor Bulõtšev ja teised" (Zobunova)
* 1983 Vladimir Arro "Kõrgeim määr" (Kislitsõna)
* 1985 August Strindberg "Unenäomäng" (Indra tütar)
* 1989 Thomas Stearns Eliot "Mõrv katedraalis" (Koor)
* 1990 Ronald Duncan "Proov" (Patricia)
* 1990 Henrik Ibsen "Metspart" (Gina Ekdal)
* 1991 John Boynton Priestley "Ma olen siin varem olnud" (Sally)
* 1992 Franz Werfel "Ainsal ööl" (Felizitas)
* 1993 Tomson Highway "Me sõidame Torontosse" (Marie-Adele)
* 1993 Kulno Süvalep "Emajõe ööbik" (Koidula)
* 1996 Lord Dunsany "Jumalate naer" (Kuninganna)
* 1996 Henrik Ibsen "John Gabriel Borkman" (Ella Rentheim)
* 1997 Astrid Lindgren / Mikk Mikiver "Väikevend ja Karlsson katuselt" (Ema)

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1986–2000 abielus Jaan Toominguga.

## Kirjandus
*Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000.
Łyntupy

**Łyntupy** (transkribeerituna **Lõntupõ**, poola keeles **Łyntupy**, leedu keeles *Lentupis*) on alev Valgevenes Viciebski oblastis Pastavy rajoonis, Łyntupy külanõukogu halduskeskus. Asub 1 km kaugusel Leedu piirist.

## Ajalugu
Łyntupy nimi on ilmselt balti päritolu. Seda on esmamainitud 1385. aastal ja seejärel 1459. aastal, mil sinna rajati katoliku kirik. 1591. aastal oli asulas kaks tänavat ja 28 maja. 1795. aastal, Poola kolmandal jagamisel sai piirkonna endale Venemaa.

Aastatel 1854–1939 kuulus asula Biszewskitele, kes rajasid sinna uhke lossi. 1897. aastal valmis asulat läbiv Połacki ja Vilniuse vaheline raudtee. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Łyntupy Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. Alev aastast 1967.

## Pilte

Pilt:Сядзібна-паркавы комплекс Лынтупы.JPG|Łyntupy mõis
Pilt:Łyntupy-vieža.jpg|Łyntupy park
Pilt:Łyntupy. Лынтупы (F. Krauskopf, 1916).jpg|Łyntupy (1916)
Dipsadoboa

***Dipsadoboa*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Dipsadoboa* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
**[[Dipsadoboa aulica]]* GÜNTHER, 1864
**[[Dipsadoboa brevirostris]]* STERNFELD, 1908
**[[Dipsadoboa duchesnii]]* BOULENGER, 1901
**[[Dipsadoboa flavida]]* BROADLEY & STEVENS, 1971
**[[Dipsadoboa shrevei]]* LOVERIDGE, 1932
**[[Dipsadoboa underwoodi]]* RASMUSSEN, 1993
**[[Dipsadoboa unicolor]]* GÜNTHER, 1858
**[[Dipsadoboa viridis]]* PETERS, 1869
**[[Dipsadoboa weileri]]* LINDHOLM, 1905
**[[Dipsadoboa werneri]]* BOULENGER, 1897.

## Levila
Need maod on levinud Sahara-taguses Aafrikas. 

## Eluviis
Valdavalt öise eluviisiga, päevasel ajal püüavad nad varjulist kohta leida. Emasloomad munevad ja järglased kooruvad munadest.

### Mürginäärmed
Teadlased loevad, et neil on hästi arenenud mürginäärmed.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Dipsadoboa]] seisuga 29.12.2013.*
Ränduri tänav

**Ränduri tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Ränduri tänav algab Olevi tänavalt, ristub Hõimu, Sõbra ja Lemmiku tänavaga ning lõpeb Rännaku puiesteel.

Ränduri tänav on oma põhiosas enam-vähem kirde–edelasuunaline ja ligikaudu 790 meetri pikkune.

## Tänava nimed ja ajalugu
Varem oli Ränduri tänav osa Raudtee tänavast. 19. augustil 2008 nimetati Raudtee tänava lõik Olevi tänava ja Rännaku puiestee vahel **Relsi tänavaks**. Tänava elanikelt tuli aga uue nime kohta nii palju kaebusi, et linnavalitsus otsustas nime ära muuta. Sobivaimaks peeti kõnealuse tänava elanike kirjas pakutud Ränduri nime, kuna tänav ristub Rännaku puiesteega. Alates 4. märtsist 2009 ongi tänava nimi Ränduri tänav.

## Viited
Termokeemiline muundamine

**Termokeemiline muundamine** (*thermochemical conversion*) tähendab keemiatehnoloogias mingi toorme kõrgel temperatuuril töötlemist, mille käigus tahked või vedelad ained muundatakse väärtuslikeks tahketeks, vedelateks või gaasilisteks saadusteks.

Termokeemiline muundamine tähendab aine molekuli lagundamist kõrge temperatuuri toimel (keemiliste sidemete katkemine, termolüüs), millele võib järgneda esmaste lagusaaduste edasine lagunemine (näiteks õliaurude lagunemine gaasiks ja koksiks) või modifitseerumine keskkonda viidud ainete (õhuhapnik, veeaur) osalusel.

Termokeemiline muundamine tähendab valdavalt orgaaniliste kõrgmolekulaarsete ainete (looduslikud tahked kütused, nafta, energiataimed, mitmesugused orgaanilised jäätmed jm) lagundamist (pürolüüsi) tahke-, vedel- ja gaaskütusteks. Enamasti teostatakse pürolüüs ilma õhu juurdepääsuta (krakkimine, utmine, destruktiivne destillatsioon) või vähese õhu juuresolekul või reguleeritud koguse õhu ja veeauru osalusel (gaasistamine, hüdropürolüüs). 

Paljudel juhtudel kasutatakse termokeemilise muundamise tähenduses selliseid üldisi termineid nagu "termolüüs", "pürolüüs" ja "termiline destruktsioon" ning spetsiifilisi termineid nagu "lubjapõletus", "rauasulatus", "tõrvaajamine", "depolümerisatsioon" jt.

## Vaata ka
*Termolüüs
*Lagunemisreaktsioon
*Põlevkiviõli
Boaedon

***Boaedon*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda kirjeldas esimesena Duméril. 1843. aastal klassifitseeris Fitzinger liigid perekonda *[[Lamprophis]]*. Kelly, C.M.R jt avaldasid novembris 2010 fülogeneetilise uuringu mille alusel klassifitseeriti liigid taas perekonda *Boaedon*.

Erinevad autorid klassifitseerivad neid erinevalt, nii loetakse neid nastiklaste (*Colubridae*) aga ka *[[Lamprophiidae]]* sugukonda kuuluvaiks.

### [[Roomajate andmebaas]]i klassifikatsioon

Perekonda *Boaedon* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Boaedon capensis]]* Duméril, Bibron & Duméril, 1854
* *[[Boaedon fuliginosus]]* Boie, 1827
* *[[Boaedon lineatus]]* Duméril, Bibron & Duméril, 1854
* *[[Boaedon maculatus]]* Parker, 1932
* *[[Boaedon olivaceus]]* Duméril, 1856
* *[[Boaedon radfordi]]* Greenbaum, Portillo, Jackson & Kusamba, 2015
* *[[Boaedon upembae]]* Laurent, 1954
* *[[Boaedon virgatus]]* Hallowell, 1854.

## Levila

Nad elavad kõikjal Sahara-taguses Aafrikas, sh Sambias, metsades, kõrbetes ja mujal.

## Viited

## Välislingid

* Duméril, Bibron & Duméril, 1854 : *[http://www.archive.org/details/erptologiegn71185dum Erpétologie générale ou histoire naturelle complète des reptiles*], 7. köide. Veebiversioon (vaadatud 20.09.2013) (prantsuse keeles)
Kings Peak

**Kings Peak** on mägi Ameerika Ühendriikides. Kings Peak on Utah' ja Duchesne'i maakonna kõrgeim mägi. Selle kõrgus on 4123 m (13 528 jalga).

Asub ligikaudu 68 kilomeetri (42 miili) kaugusel Duchesne'ist põhjas High Uintasi ürgloodusealal.

Mägi on saanud nime esimese Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistuse juhi Clarence Kingi järgi. 

Enne 1966. aasta satelliidilt tehtud mõõtmisi loeti Utah' kõrgemaks mäeks South Kings Peaki, mis on 7 meetrit madalam kui Kings Peak.

## Viited
Metalli tänav

**Metalli tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis.

Metalli tänav algab Endla tänavalt ja lõpeb Mehaanika tänaval. Metalli tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ning ligikaudu 340 meetri pikkune. Tänapäeval on Metalli tänava keskosa planguga eraldatud, mistõttu tänav ei ole läbitav.

Metalli tänav sai nime 1904. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli *Metallstrasse* ja venekeelne *Металлическая улица*.

## Viited
Luise tänav

**Luise tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. 

Luise tänav algab Toompuiesteelt, ristub Koidu, Villardi ja Tehnika tänavaga ning lõpeb Endla tänaval raudteeviadukti juures. Luise tänav on ligikaudu 780 meetri pikkune.

## Tänava nimi ja ajalugu
Tänava esialgne nimi oli **Luisenthali tänav** (saksa keeles *Luisentaler Strasse*, vene keeles *Луйзентальская улица*). Selle tänava rajas 1882. aastal omaaegse Toomgildi oldermanni Hans Heinrich Falcki poeg Paul Theodor Falck. 

Tänav on saanud nime Luisenthali suvemõisa järgi. Praeguse nime sai tänav 17. jaanuaril 1923. 1939. aastal nimetati Luise tänav, Tallinna linnavolikogu poolt Luule tänavaks.

Aastatel 1919–1939 tegutses Luise tänav 1 Erich Jacoby projekteeritud hoones, Tallinna Saksa Reaalkool. Kooli tegevus lõppes 1939. aastal, peale suure osa baltisakslaste lahkumist *[[umsiedlung]]*'i käigus. 1944. aasta märtsipommitamises koolihoone suuresti hävines, püsti jäid vaid kiviseinad. 1947.–1948. aastal hoone rekonstrueeriti ja ehitati kolmekorruseliseks, 1951. aastal ehitati koolimajale tänavajoonega risti kvartali sisse võimla (arhitekt Asti Valamaa). Aastatel 1949–1958 tegutses koolimajas Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikum. 1958. aasta sügisel asus hoonesse 1945. aastal asutatud Tallinna Kalandustehnikum (rahvasuus „kilukool“). Hoone lammutati 2020. aastal.

## Hoonestus
*Luise tänav 1/3 // Endla tänav 2 // Toompuiestee 3 kinnistul aadressil Luise tn 1/3 asus kolmekorruseline õppehoone koos kuni kahekorruselise võimlaga, mis ehitati Tallinna Saksa Reaalkooli hooneks 1928. aastal. Hoone lammutati 2020. aastal.
*Luise tänav 4, viiekorruseline korterelamu, mille esimesel korruse äripinnal tegutseb kauplus Noor Tehnik ja Eesti NSV ajal Sõjaväekaubastu nr 574 moeateljee nr 2.
*Luise tänav 9a, kahekorruseline Lenderi tüüpi maja
*Luise tänav 14, Anton Uessoni projekteeritud 1911. aastal ehitatud kahekorruseline pööningukorrusega juugendlik puidust eeslinna kodanlase-elamu koos hoovimajaga
*Luise tänav 15, 1915. aastal ehitatud kahekorruseline korterelamu, üks uhkemaid ja omapärasemaid juugendpuumaju Tallinnas. Ehitismälestis nr 8775
*Luise tänav 17, kahekorruseline viieteljeline Lenderi tüüpi maja
*Luise tänav 18, 1938. aastal ehitatud, arhitekt Eugen Sachariase projekteeritud viiekorruseline korterelamu, mille esimesel korrusel tegutses kauplus Luise.
*Luise tänav 19, kahekorruseline viieteljeline Lenderi tüüpi maja
*Luise tänav 22, 1938. aastal ehitatud viiekorruseline korterelamu, arhitekt Eugen Sacharias. Hoones tegutses Eesti NSV ajal Tallinna I Toidukaubastu kaupluse Endla filiaalkauplus Luise
* Luise tänav 38, Jakob Westholmi Gümnaasiumi algklasside maja
*Luise tänav 38a, 1997. aastal ehitatud neljakorruseline korterelamu
*Luise tänav 40, 2001. aastal ehitatud viiekorruseline korterelamu

## Galerii
 
File:2023 Luise tänav Tallinn.jpg|Luise 2
File:Luise 15 2.JPG|Luise 15
File:LUise 15 3.JPG|Luise 15
File:2023 Luise street Tallinn.jpg|Luise tn 18/1, 16, 14 hooned
File:EU-EE-TLN-Kesklinn-Louise 27.JPG|Luise 27
File:Tallinn Luise.jpg|Luise tänava ja Villardi tänav 22 nurgahoone


## Viited
Anatoli Kašpirovski

**Anatoli Mihhailovitš Kašpirovski** (vene keeles Анатолий Михайлович Кашпировский; sündinud 11. augustil 1939 Stavnõtsja külas Kamjanets-Podilskõi oblastis Ukrainas) on Venemaa psühhoterapeut, kes sai tuntuks 1989. aastal NSV Liidu Kesktelevisioonis edastatud teleraviseanssidega. 

Kašpirovski lõpetas 1962. aastal Vinnõtsja meditsiiniinstituudi ning seejärel töötas 25 aastat Vinnõtsja psühhiaatriahaiglas.

## Elukäik
Isa Mihhail Jakovlevitš Kašpirovski (1912–1985) oli sõjaväelane. Ema Jadviiga Nikolajevna Hmelnitskaja (1918–2002) oli poolatar.

## Viited

## Välislingid
* Anatoli Kašpirovski koduleht
*Peter Schille, *[http://www.spiegel.de/spiegel/print/d-13500510.html Peter Schille über sowjetische Psychiatrie im Zeitalter von Gorbatschow (III) Gesellschaft der Wahnsinnigen]*, *DER SPIEGEL* 33/1990 ,13.08.1990. Der Spiegel'i veebiversioon (vaadatud 22.09.2103) (saksa keeles)
*Кашпировский: Интервью с Давидом. Москва, 2024г., 19.12.2024
Liimi tänav

**Liimi tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis. Liimi tänav algab Mustamäe teelt ja lõpeb Artelli tänaval. Liimi tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ja ligikaudu 375 meetri pikkune.

Tänav sai nime 22. veebruaril 1955 seal paiknenud liimitehase järgi.

## Viited
Välja tänav (Tallinn)

**Välja tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. 

Välja tänav algab Mustamäe teelt, ristub Keemia tänavaga ja lõpeb Mooni tänaval. Välja tänav on idakagu-põhjaloodesuunaline ning ligikaudu 515 meetri pikkune.

Välja tänav sai nime 4. veebruaril 1925. Tänav on saanud nime Kristiine heinamaa järgi.

## Viited
Duchesne'i maakond

**Duchesne'i maakond** (*Duchesne County*) on maakond USA-s Utah' osariigis.

Maakonna halduskeskus on Duchesne ja suurim linn Roosevelt.

Maakonna pindala on 8433 km², millest 46 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 607. Aastal 2000 oli elanike arv 14 371.

## Naabermaakonnad
* Summiti maakond (põhjas)
* Daggetti maakond (kirdes)
* Uintah' maakond (idas)
* Carboni maakond (lõunas)
* Utah' maakond (edelas)
* Wasatchi maakond (läänes)

## Ajalugu
Duchesne'i maakond moodustati 1915. aastal. Maakond on saanud nime Duchesne'i jõe järgi.

## Kaitsealad
* Ashley metsakaitseala (osa)
* Wasatchi metsakaitseala (osa)
* High Uintasi ürgloodusala

## Viited

## Välislingid

* Duchesne'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Auguste Beernaert

**Auguste Marie François Beernaert** (26. juuli 1829 Oostende, Madalmaad – 6. oktoober 1912 Luzern, Šveits) oli Belgia jurist ja poliitik. 

Beernaert õppis Louvaini, Pariisi, Berliini ja Heidelbergi ülikoolides.

26. oktoobrist 1884 kuni 26. märtsini 1894 oli ta Belgia peaminister, 30. jaanuarist 1896 kuni 18. juulini 1900 Belgia Esindajatekoja esimees. Ta esindas Belgiat 1899. ja 1907. aasta Haagi rahukonverentsidel.

1909. aastal anti talle ja Paul Henri Benjamin d'Estournelles de Constant'ile Nobeli rahuauhind.

## Viited

## Välislingid
* Auguste Beernaert Nobeli rahuauhinna ametlikul lehel
Vojevood (film)

**"Vojevood"** on Poola Kuningriigis 1912. aastal valminud tummfilm. 

## Näitlejad
* Bolesław Leszczyński
Forelli tänav

**Forelli tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis. 

Forelli tänav algab Mustamäe teelt, ristub Artelli tänavaga ja lõpeb Laki tänaval. Forelli tänav on ligikaudu 630 meetri pikkune.

Forelli tänav sai nime 25. septembril 1958. Tänav on nimetatud selle ääres asetsenud kalatiikides kasvatatud forellide järgi.

## Viited
Keskööl

**"Keskööl"** on Lorimer Johnstoni poolt Ameerikas 1913. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Harry Van Meter
* Violet Neitz
* Louise Lester
* Jack Richardson 
* Vivian Rich
Kiire tänav

**Kiire tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Kiire tänav algab Koidu tänavalt ja lõpeb Tehnika tänaval raudtee ääres.

Kiire tänav on peaaegu kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 80 meetri pikkune.

## Tänava nimi ja ajalugu
Kiire tänav sai nime 29. septembril 1926. 1950. aastal nimetati tänav ümber **Väike-Kiire tänavaks**. Varasema nime sai Kiire tänav tagasi 12. aprillil 1996.,

27. juunist 1950 kuni 18. oktoobrini 1991 kandis Kiire tänava nime praegune Väike-Ameerika tänav.

## Viited
Eesti NSV riiklik preemia

**Eesti NSV riiklik preemia** oli Eesti NSV autasu, mis asutati 1982. aastal EKP Keskkomitee ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega seniste Nõukogude Eesti preemiate asemele.

Riiklik preemia anti silmapaistvate ning üldise tunnustuse pälvinud tööde ja saavutuste eest teaduse, tehnika ja tootmise (korraga kuni 15 preemiat) ning arhitektuuri, ehituse, kirjanduse ja kunsti alal (kuni kaheksa preemiat).

Eesti NSV riikliku preemia laureaat sai diplomi, rinnamärgi ja rahalise preemia 2500 rubla. Preemiaid määrati kaks korda viie aasta jooksul.

## Laureaate
*1982 – teaduse alal: Jaan Einasto juhitud töörühm (Urmas Haud, Mihkel Jõeveer, Ants Kaasik, Enn Saar, Jaan Vennik, Erik Tago ja Jaak Jaaniste) tööde tsükli eest "Varjatud aine ja universumi suuremastaabiline struktuur"

## Vaata ka
* Nõukogude Eesti preemia

## Viited
Majaka põik

**Majaka põik** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis. 

Majaka põik algab Majaka tänavalt ning kulgeb kirde suunas, ristudes Killustiku ja Tuha tänavaga. Seejärel pöördub tänav itta ja lõpeb Pae tänaval. Majaka põik on ligi 550 meetri pikkune.

Majaka põik sai nime 25. veebruaril 1941.

## Viited
Hinemoa (film 1913)

**"Hinemoa"** on Gaston Méliès' poolt Uus-Meremaal 1913. aastal loodud tummfilm. 

Võimalik, et film Uus-Meremaal ei linastunudki. Filmi peetakse kaotsiläinuks.

## Viited

## Välislingid
* Hinemoa legend (inglise keeles)
* Uus-Meremaa filmitööstuse ajalugu (inglise keeles)
Kui me vaid teadnuks

**"Kui me vaid teadnuks"** on Ameerikas 1913. aastal valminud tummfilm. Võimalik, et filmi lavastas D. W. Griffith.

## Näitlejad
* Henry B. Walthall – isa
* Blanche Sweet – ema
* Harry Carey – meremees
* William Courtright – vaimulik
* Mae Marsh 

## Viited