Tanah

**Tanah** (heebrea תנ״ך, lühend sõnadest Torah, Nevi'im, Ketuvim; (eesti kirjapildis ka *Tanak*) on judaismi pühakiri, mida nimetatakse ka Miqra (מקרא). Tanah koosneb kolmest osast: Toora (Õpetus, Viisraamat), Nevi'im (Prohvetid) ja Ketuvim (Kirjad).

## Nimetus ja kirjutusviis
Lühend Tanakh/Tanah moodustub osade esitähtedest: T–N–K (ת–נ–ך). Heebrea kirjapildis märgitakse akronüümi sageli jutumärkidega (gereshayim): תנ״ך. Mõisted Tanah ja Miqra on juudi traditsioonis sünonüümsed.

## Struktuur ja raamatute arv
Tanah jaguneb kolmeks osaks, millest igaühel on oma sisemine jaotus ja traditsiooniline raamatute järjestus. Juudi traditsioonis on Tanahis tavaliselt 24 raamatut (mõnikord loendatakse 22). Arv erineb kristlikus traditsioonis kasutatavast 39 raamatust, sest juudi loend liidab mitmed teosed üheks: näiteks **[[Kaksteist väikeprohvetit]]** on üks rull, **[[Saamueli raamat|Saamuel]]** ja **[[Kuningate raamat|Kuningad]]** on kumbki üks raamat ning **[[Esra raamat|Esra]]–[[Nehemja raamat|Nehemja]]** arvestatakse sageli ühiselt. Sisu on sisuliselt sama; erineb rühmitus ja loendusviis.

### Toora (Õpetus)
Toora koosneb viiest Moosese raamatust. Heebrea keeles tähistatakse neid tavaliselt teose algussõnaga:

Rahvusvaheliselt on kasutusel ka ladinapärased nimetused: *Genesis, Exodus, Leviticus, Numeri, Deuteronomium*.

### Nevi’im (Prohvetid)
Esmased prohvetid (*Neviʾim rišonim*): Joosua, Kohtumõistjate raamat, Saamuel (1–2 ühes), Kuningad (1–2 ühes).  
Hilised prohvetid (*Neviʾim aḥaronim*): Jesaja, Jeremia, Hesekiel, Kaksteist väikeprohvetit (üks rull).

### Ketuvim (Kirjad)

Ketuvim hõlmab luule-, tarkus- ja ajalookirjandust, sh viis rullraamatut (*Megillot*), mida loetakse konkreetsetel pühadel:
* Psalmid (*Tehillim*)  
* Iiob  
* Õpetussõnad  
* *Megillot*:  
** Ülemlaul – loetakse tavaliselt Paasapüha ajal  
** Rutt – loetakse Nädalapühal (*Šavuot*)  
** Nutulaulud – loetakse Tis’a be-Avil (Templi hävingu mälestuspäev)  
** Koguja – loetakse Lehtmajadepühal (*Sukkot*)  
** Ester – loetakse Purimil  
* Taaniel  
* Esra–Nehemja  
* Ajaraamat (1–2 ühes; *Divre ha-Yamim*)

## Suhe [[Vana Testament|kristliku Vana Testamendiga]]
Tanahi ja kristliku Vana Testamendi tekstikorpus on suures osas sama, kuid erinevad (1) raamatute rühmitus ja järjekord ning (2) mõnes kristlikus traditsioonis kasutatavad deuterokanoonilised/apokrüüfsed kirjutised (nt Tarkus, Siirak, Tobia, Juudit jt), mis ei kuulu juudi Tanahi hulka.

## Tekstitraditsioon ja käsikirjad

Tanahi standardne alus on masoreetlik tekst (MT), mille kujundasid masoreedid (eriti Tiberia koolkond). Nende panus hõlmab konsonantteksti stabiliseerimist, vokaalimärke, aktsentuaatsiooni (kantillatsiooni) ja ulatuslikke marginaaliaid (*Masora parva*/*magna*). Olulisemad käsikirjad teksti aluseks on:
* **[[Aleppo koodeks]]** (10. saj; osaliselt säilinud)  
* **[[Leningradi koodeks]]** (1008/1009; täielik; aluseks kriitilistele väljaannetele *BHS/BHQ*)  
* Varasemad tunnistused: **[[Surnumere käsikirjad]]** (u 3. saj eKr – 1. saj pKr) näitavad tekstiperekondade mitmekesisust; **[[Samaaria Pentateuhh]]** on Pentateuhi eraldi traditsioon, millel on MT-st lahknevusi. 

Kriitilised väljaanded ja ressursid.  
Tänapäeval kasutatavad peamised teadusväljaanded on *Biblia Hebraica Stuttgartensia* (BHS), selle järeltulija *Biblia Hebraica Quinta* (BHQ) ning The Hebrew University Bible Projecti köited (*HUB*); laialt kasutatakse ka Leningradi koodeksi diplomaatilist väljaannet (nt *Westminster Leningrad Codex*).

## Kaanoni kujunemine
Uurijad on arutlenud, millal heebrea piibli (Tanahi) piirid „lõplikult” kujunesid. Paljud tööd rõhutavad, et juudi pühakirja põhikoosseis oli hilise teise templi ajal (1. saj pKr) kogudustes juba kasutuses. Üht kindlat „sulgumispäeva” või ametlikku istungit pole allikates nimetatud.

* Roger T. Beckwith väidab, et kaanon (*Toora–Prohvetid–Kirjad*) oli põhimõtteliselt suletud juba enne varakristlust; tõenditeks toob ta Josephuse 22-raamatu skeemi (*Against Apion* 1.8), *4. Esra* ning varase sünagoogipraktika.
* Ettevaatlikumad käsiraamatud (ABD; *Oxford Companion*) märgivad, et kuigi tuumik oli 1. sajandiks pKr faktiliselt olemas, peetakse väga ebatõenäoliseks ideed ühest hilisest ametlikust otsusest Javnes (nn Jamnia teooria), mis oleks kaanoni lõplikult „fikseerinud”. See hüpotees on alates 20. sajandi keskpaigast tagasi lükatud.

## Kasutus juudi traditsioonis
 
Tanahi lugemine ja õppimine käib mitmel tasandil: 
* Sünagoogide lugemistsükkel: iganädalased parashad Toorast ning haftarad Prohvetitest.  
* Pühad ja Megillot: viie rullraamatu ettelugemine vastavatel pühadel.
* Targumid: aramea tõlke-parafraasid (nt *Targum Onkelos* Toorale; *Targum Jonathan* Prohvetitele).  
* Õppetraditsioon: tekstikommenteerimise ja -tõlgenduse põhiainesus (midraš, talmudi arutelud jm).

## Tõlked ja suhted teiste traditsioonidega
Varaseim ulatuslik tõlge on Septuaginta (VT kreeka keeles, 3.–1. saj eKr), mille raamatute järjekord ja ulatus erinevad osaliselt heebrea kaanonist ning mis mõjutas varakristlikku pühakirjakasutust. Juudi traditsioonis säilis heebreakeelne põhitekst koos aramea targumitega; uusaegsetes juudi piiblitõlgetes (inglise, saksa jm) järgitakse tavaliselt masoreetset aluspõhja.

## Hääldus ja kantillatsioon

Tanahi ettelugemisel kasutatakse traditsioonilisi hääldusnorme (Tiberia, Jemeeni, Aškenazi/Sefardi variandid) ning kantillatsioonimärke (*ṭeʿamim*), mis tähistavad nii lauserütmi kui ka muusikalisi motiive. Masoreetlikus tekstis eristatakse *ketiv/qere*-paare (kirjutatud vs loetav vorm).

## Märkused kristliku ja juudi jaotuse erinevustest
Kristlikus traditsioonis on Tanahi raamatud tavaliselt jaotatud nelja rühma (Seadus–Ajalugu–Tarkus–Prohvetid) ja teises järjekorras. Raamatute arv 39 (protestantlik VT) saadakse sisuliselt samast tekstikorpusest, kuid loendades eraldi need teosed, mis Tanahis on liidetud (nt Saamuel 1–2, Kuningad 1–2, Ajaraamat 1–2, Kaksteist prohvetit).

## Viited