open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aadu Tillissoo

**Aadu Tillissoo** (kuni 1935 **Adalbert Tillisson**, 25. märts 1892 Aru vald, Tartumaa – 27. november 1941 Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti politseinik.

Oli 1913–1914 Rannu ja 1914–1915 Tähtvere vallakirjutaja. 1915–1917 osales Esimeses maailmasõjas, alates 1918. aastast teenis Eesti politseis. 

Õppis 1926–1930 Tartu Ülikoolis õigusteadust, lõpetas 1930, korporatsiooni Sakala vilistlane.

1918–1920 Tartu kriminaalpolitsei ametnik, 1920–1921 Viljandi, 1921–1932 Pärnu ja 1932–1940 Tartu kriminaalpolitsei komissar. 

Arreteeriti NKVD poolt 1941 Tartus, suri vangistuses Venemaal.

## Kirjandus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis. II köide, Tartu, 1994, lk. 430. 

## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Peeter Panksep

**Peeter Panksep** (ka **Peeter Panksepp**; 14. aprill 1898 Unipiha vald, Tartumaa – 1. august 1970 Montréal) oli Eesti ajakirjanik ja poliitik, Vabariigi Valitsuse eksiilis liige.

Lõpetanud Tartu Linna Õhtuse Ühisgümnaasiumi, õppis aastatel 1928–1942 Tartu Ülikooli õigus- ja filosoofiateaduskonnas 1943–1944, korporatsiooni Sakala vilistlane. 

Osales Vabadussõjas Scouts Rügemendi ja Soomusrongide Diviisi staabi koosseisus, kuni demobiliseerimiseni 1920 Inseneripataljonis. Postimehe toimetuse liige. Ta oli 12 aastat Tartu Eesti Majaomanike Seltsi esimees. Majaomanikkude Koja ning omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu liige. 1939. aastal valiti ta Tartu linnavolinikuks. Vandeadvokaadi abi 1942–1944.

1944. aastal põgenes Saksamaale. Hiljem siirdus Kanadasse. 

## Välislingid
* Tartu Ülikooli üliõpilased
Gustav Ernesaks (tõstja)

**Gustav Ernesaks** (2. august 1896 Kiviloo, Harjumaa – 2. september 1932 Sydney) oli eesti tõstja ja maadleja.

## Tõstjana
1921 tuli Ernesaks 378,1 kg Eesti tõstmises meistriks. Sellel võistlusel esindas ta Tallinna Valvajat.

1. maailmameistrivõistlused tõstmises toimusid 1922. aastal Tallinnas. Võistlused peeti viies tõsteviisis, mille tulemused liideti. Ernesaks võistles sulgkaalus (kuni 60 kg). Esimese võistluspäeva järel juhtis eestlane Alfred Schmidt šveitslase Heinrich Grafi ees, kuid teisel päeval esitas Graf protesti, paludes Schmidti uuesti kaaluda. Selgus, et Schmidt on ettenähtust siiski 0,2 kg raskem, ja ta diskvalifitseeriti. Graf võitis suure eduga, kuid kaks medalit tuli siiski Eestisse. Karl Kõiv sai 367½ kiloga hõbeda ja Ernesaks 365 kiloga pronksi, kuigi edestas Kõivu kolmes tõsteviisis. Ernesaksa tulemused tõsteviiside järjekorras: kahe käega surumine 65 kg, ühe käega rebimine 60 kg, ühe käega tõukamine 75 kg, kahe käega rebimine 77½ kg ja kahe käega tõukamine 87½ kg.

1924. aasta suveolümpiamängudel Pariisis saavutas Ernesaks sulgkaalus 6. koha. Tema tulemused olid 60 + 80 + 67½ + 72½ + 92½, kokku 372½ kg. Ühtlasi saavutas Ernesaks 9 olümpiarekordit. Kolm eesti tõstjat on veel rohkem olümpiarekordeid püstitanud: Alfred Neuland 14, Harald Tammer 13 ja Jaan Kikkas 10. Ühe käega rebimises saavutas Ernesaks 60 kg. Ühe käega tõukamises püstitas ta kolm olümpiarekordit: 72½, 77½ ja 80 kg. Surumises püstitas ta samuti kolm olümpiarekordit: 60, 65 ja 67½ kg. Rebimises püstitas ta olümpiarekordi 72½ kg ja viievõistluses 372½ kg. Kuid tema rekordid ületati juba samal võistlusel.

## Maadlejana
Ernesaks võistles ka maadluses, kuigi sel alal ei pääsenud ta kunagi Eesti koondisse. 1925 tuli ta kärbeskaalus Eesti meistriks klassikalises maadluses. Sellel võistlusel esindas ta Tallinna Sporti.

## Sporditegelasena
21. märtsil 1922 moodustati Eesti Spordi Liidu raskejõustiku osakonna juhatus, mille viie liikme hulka kuulusid nii Schmidt Kõiv kui ka Ernesaks.

## Edasine elukäik
Ta töötas Tallinnas pagarina. Ta emigreerus 1926. aastal Brasiiliasse ja sealt edasi Austraaliasse. Ta suri Sydneys kollatõppe.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Linden (Alberta)

**Linden** on küla Kanadas Alberta provintsis Kneehilli maakonnas. 
Linden asub umbes 100 km Calgaryst loodes, 28 km Three Hillsist edelas ja 26 km Beisekerist põhjas. 

Lindeni elanikest moodustavad 50% mennoniidid.
 
Külas on klaastaara vastuvõtupunkt, autopesula, seenioride puhketuba, koduste toitudega restoran Country Cousins, pitsarestoran TNT, hiina restoran Hong Kong, kolmeosaline motell, toidupood, pank Alberta Treasury Branch, arvutite edasimüüja ja internetikohvik. Lindenis ei müüda alkoholi.
Boris Harten

**Boris Harten** (11. märts 1899 Pärnu – 10. november 1960) oli Kohtla ja Adavere metskonna metsaülem.

Osales Vabadussõjas, õppis Tartu Ülikoolis 1917–1918 matemaatikat, 1920–1924 ja 1930 (lõpetas 1930) metsandust ja 1932–1936 (lõpetas 1936) õigusteadust. 

Asus Saksamaale, oli Geildorfi metsaülem.

## Kirjandus
*Album academicum universitatis Tartuensis, II köide, Tartu 1994, lk. 107.

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Richard Õunap

**Richard Õunap** (26. veebruar 1892 Tartu – 4. juuli 1957 Simuna) oli eesti arst.

Õppis Tartu Ülikoolis 1913–1917 ja 1920–1922 arstiteadust (lõpetas 1922) ja 1923–1927 õigusteadust (lõpetas 1927), korporatsiooni Sakala vilistlane.

1922–1923 oli Õunap Tallinna Linna Keskhaigla arst, 1923–1928 Hargla jaoskonnaarst, alates 1928 Tartu linna kutsevaliku büroo juhataja, 1936–1944 Tartu Ülikooli kriminalistika õppejõud. Tema teadustöö põhisuund oli jälgede uurimine kuriteopaigal. 1942-1944 Rahvakasvatuse Büroo Tartu osakonna juhataja.

1944 põgenes Richard Õunap Saksamaale. Ta sattus Saksamaal Nõukogude Liidu okupatsioonitsooni, tagasi Eestis. Arreteeriti NKVD poolt 1945 Tartus, viibis vangistuses, vabanes 1956.

## Viited

## Kirjandus
* "Album Academicum Universitatis Tartuensis", II köide, Tartu 1994, lk 119

## Välislingid
* Jälgede uurija Õunapi väärikas kingitus. Tartu Linnaleht, 9. detsember 2008, lk 10
Siegfried Aaslava

**Siegfried Johannes Aaslava** (1. märts 1899 Tartu – 22. aprill 1957 Tartu) oli eesti usuteadlane.

## Elukäik

Aaslava õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1918 ja 1920–1927 (lõpetas) usuteadust. 1928. aastal sai ta teoloogiamagistriks ("Das Neue Testament und die Askese. I. Teil"). Aaslava oli üliõpilasseltsi Raimla vilistlane.

Osales Vabadussõjas Tartu kooliõpilaste pataljonis (reamees, tõlk). 1922–1928 oli usuteaduskonna, seminari raamatukogu ja kristliku arheoloogia kabineti asjaajaja, 1928–1929 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlastegümnaasiumi ja Hugo Treffneri Gümnaasiumi klassikaliste keelte õpetaja. 1929–1931 teaduslik stipendiaat Greifswaldis, Heidelbergis ja Pariisis. 1931–1937 õppeülesande täitja, 1937 Uue testamendi usuteaduse dotsent, 1938 adjunktprofessor. 22. jaanuaril 1940 valiti usuteaduskonna dekaaniks. Eesti Entsüklopeedia usuteaduse osakonna abitoimetaja. 

NKVD arreteeris ta 1945. aastal, viibis vangilaagris Krasnojarski krais. Eestisse tagasi tuli pärast vabanemist 1955. aastal.

## Teoseid
*Rooma rahva raamatu õigeksmõistmise õpetuse võrdlus Pauluse teiste kuulutusollustega (auhinnatöö, Tartu Ülikooli usuteaduskond, 1925)
*Das Neue Testament und die Askese. Erster Teil, Voraussetzungen betreffend das Problem, den Gegenstand und die Aufgabe (magistritöö, Tartu Ülikooli Usuteaduskond, 1928)

## Viited

## Kirjandus
*Album academicum universitatis Tartuensis. II köide, Tartu 1994, lk. 1027.
*Andreas Härm, Siegfried Aaslava elu ja töö (diplomitöö, EELK Usuteaduse Instituut, 2002)
Ürt-penimünt

**Ürt-penimünt** (*Marrubium vulgare*) on huulõieliste sugukonda penimündi perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.  

## Levila
Taime levila hõlmab Euroopa lõunaosa, samuti kasvab seda Põhja-Aafrikas ja Aasia edelaosas. 

Eestis on leitud vaid väga haruldase tulnukana mõnel korral 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi algul.

## Kirjeldus
Kasvab 30–60 cm kõrguseks. Neljatahuliste, valgete, karvadega kaetud, hargnevate vartega. Lehed vastastikused, ümar-munajad, hambulised, kurrutatud, pealt tumerohelised, alt valgekarvalised. Õied väikesed, kahetised, määrdunudvalged, koondunud kerakujulisse poolmännasõisikusse. Viljaks neli äraspidimunajat pähklikest, mis asetsevad tupes.  

## Kasutamine
Taim sisaldab meeldiva lõhnaga eeterlikke õlisid (0,06%), erinevaid mõruaineid, parkaineid, mineraalsoolasid. Ürt-penimünti on Vahemere regioonis kasutatud ammusest ajast köharohuna. Selleks otstarbeks soovitab taime kasutada ka Plinius Vanem.

## Välislingid
*
Psii

**Psii** (suurtähena **Ψ**, väiketähena **ψ**) on Kreeka keele tähestiku 23. täht. Psii väärtus kreeka numbrina on 700.

Psiid kasutatakse sümbolina mitmetes distsipliinides:
*Psühholoogia, psühhiaatria, parapsühholoogia.
*Matemaatikas kuldlõike valemis.
*Astronoomias planeet Neptuun tähisena.
*Füüsikas lainefunktsiooni valemis.
*Indiana Ülikooli sümbol.
Mart Arold

**Mart Arold** (kirjanikunimega **Leo Levala**; 12. august 1944 Saare vald – 15. jaanuar 2014) oli eesti füüsik ja publitsist.

Mart Arold lõpetas 1973. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
 
Ta kandideeris kohalike volikogude valimistel 1999. ja 2002. aastal erakonna Isamaaliit nimekirjas Saare vallas. Aastatel 1999–2008 kuulus ta IRL-i.

1993. aastal registreeris Tartus kirjastuse Tungal, mille kaudu avaldas peamiselt publitsistikat kommunistidest ja nende korda saadetud kuritegudest. Koostanud kogumikud "Sortside saladused" (4 osa), "Pärnumaa kommunistid kutsetööl" (1996) ja "Sortside saladused" (6 osa), "Võrumaa ja Setumaa kommunistid kutsetööl" (1997). 

## Tunnustus
*2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*Vastasseis Kultuur ja Elu
*"Härra Rüütel, mul on uued raamatud kommunistide kuritegudest. Lugege, mida nad, kuradid, tegid!" Õhtuleht, 14. juuli 2007
Trotuș

**Trotuș** on jõgi Rumeenias. Algab Ida-Karpaatidest, voolab valdavalt kagusse. Suubub paremalt Siretisse. Pikkus 162 km.

## Välislingid
Messier' kataloog

**Messier' kataloog** (ka **Messier' tähekataloog**) on prantsuse astronoomi Charles Messier' koostatud kataloog, mis sisaldab andmeid 103 galaktika, udukogu ja täheparve kohta. Messier koostas kataloogi 1784. aastal ja see on kasutusel tänapäevalgi. Hiljem täiendati seda teiste astronoomide poolt 7 objektiga, mille tulemusel tänapäeval on selles 110 objekti.

Messier kasutas nende objektide vaatlemiseks kuni 8-tolliseid reflektoreid, kuid need olid metallpeeglitega ning väiksema lahutusvõimega kui tänapäeva 8-tollised teleskoobid. Need teleskoobid olid asimutaalse monteeringuga, ekvaatoriline monteering ei levinud enne 19. sajandit.

Kataloogi objekte tähistatakse tähega M, näiteks üks konkreetne objekt on M11.

## Vaata ka
*Messier' kataloogi objektide loend
*NGC

## Viited
Galantiin

**Galantiin** (prantsuskeelsest sõnast *galantine*) on kallerdisega kaetud linnu- või vasikalihast hakktäidisega külmtoit.
Ekenäs

**Ekenäs** (soome keeles *Tammisaari*) on linn  Soomes Raseborgi linnas, kuni 2008. aastani Ekenäsi linnaks nimetatud omavalitsusüksuse keskus.
Aleksandr Šelepin

**Aleksandr Nikolajevitš Šelepin** (vene keeles Александр Николаевич Шелепин; 18. august 1918 Voronež – 24. oktoober 1994 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigitegelane, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee (KGB) esimees (1958–1961).

Šelepin teenis aastatel 1939–1940 Punaarmees. 1941. aastal lõpetas ta Tšernõševski-nimelise Moskva Filosoofia, Kirjanduse ja Ajaloo Instituudi ajalooteaduskonna. 1940. aastal suunati ta komsomolitööle. Alustas instruktorina, seejärel töötas osakonnajuhatajana. Aastatel 1943–1952 oli ta ÜLKNÜ Moskva Linnakomitee sekretär, 1952–1958 Üleliidulise Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu Keskkomitee esimene sekretär. 1958. aasta aprillist detsembrini oli ta NLKP Keskkomitee osakonnajuhataja.

Šelepin oli aastatel 1958–1961 NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee esimees.

Aastatel 1961–1967 oli ta NLKP Keskkomitee sekretär, ühtlasi aastail 1962–1965 NSV Liidu Ministrite Nõukogu ja NLKP Keskkomitee Parteikontrolli Komisjoni esimees ja NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. 11. juulist 1967 kuni 22. maini 1975 oli Šelepin Üleliidulise Ametiühingute Kesknõukogu esimees. 1984. aastast pensionil. 

Šelepin oli NSV Liidu Ülemnõukogu IV, V, VI, VII, VIII ja IX koosseisu saadik.

## Viited
Walrabe von Hunsbach

**Walrabe von Hunsbach** oli Liivi ordu maamarssal ja Saksa ordu suurkäsknik 15. sajandi alguses.

Walrabe vanemad olid oletatavasti Wigand von Hunsbach ja Jutta. Ta pärines Nassau krahvkonnast Hunsbachist Weilburgi ja Wetzlari lähedalt, kus ta suguvõsa alates 1340. aastatest tegev oli. Tema oletatav lähisugulane Friedrich von Hunsbach oli temaga samal ajal tegev Saksa ordus. Tema suguvõsa kuulus kohaliku väikeaadli hulka.

1412. aastal oli Hunsbach metsnik Schlochaus (Człuchów) Preisimaal, olles samal ajal ka kohaliku komtuuri kumpan. 1416. aastal oli ta aga linnusekomtuuriks Ragnitis (Neman), 1419. aasta paiku sama ameti peal Thornis (Toruń). Seejärel läks ta aga Liivimaale ning sai 1420. aastal Kuldīga komtuuriks ja veel samal aastal ka maamarssaliks. Sellest ametist loobus ta aga juba kahe aasta pärast järgmise Preisimaalt tulnud tegelase, Dietrich Kra kasuks, ning läks tagasi Preisimaale, kus oli aastatel 1423–1424 suurkomtuur ja 1424–1428 ordu kõrgeim marssal, seejärel veel aasta *Oberster Spittler*. Seejärel aga teated temast lõppevad. 

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 452 (lk 355–356).
Hermann Vincke

**Hermann Vincke** oli Liivi ordu maamarssal 1410. aastal.

Hermanni vanemad olid tõenäoliselt Albert Vincke ja Clemencia, sest teda samastatakse Johann ja Albert Vincke abiellumata venna Hermanniga, kes esineb Vestfaali allikates aastatel 1365–1373. Ta pärines tõenäoliselt Osnabrücki lähedalt Ostenwaldest.

Vincke teenistuskäigust on vähe teada: 1391. aastal oli ta Rakvere foogt, aastatel 1398–1399 on teda märgitud Järva foogtina ja 1410. aastal maamarssalina. Seejärel teated temast lõppevad.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 909 (lk 675).
Gottschalk Vincke

**Gottschalk Vincke** (ka *Gustav*; enne 1540 – umbes 1635) oli Liivi ordu rüütelvend selle eksistentsi viimasel kümnendil.

Gottschalcki vanemad olid Jobst Vincke ja Hadwig von der Recke. Ta pärines Osnabrücki lähedalt Ostenwaldest. Ka tema vanem vend Rudolf Vincke oli Liivi ordu liige. Tema suguvõsa oli olnud ministeriaalidena juba 13. sajandil Osnabrücki piiskopi ja Ravensburgi krahvi teenistuses. Hiljem kuulus see piirkonna olulisemate suguvõsade hulka.

1554. aastal on Vincket märgitud rüütelvennana Kuldīgas, sel ajal pidi ta olema vähemalt 14-aastane. 1561. aastal oli ta rüütelvend Tallinnas. Ta jäi ordule ustavaks kuni selle lõpuni, kui asus 1566. aastal Lääne-Kuramaal. Aastatel 1566–1572 oli ta alampeamees ka Sēlpilsis. Sel aastal päris ta aga maavaldusi Melles Osnabrücki lähedal ja siirdus seetõttu tagasi Vestfaali. Seal abiellus ta Margarete Plateriga. 1635. aastal tegi ta Mindenis testamendi ning suri tõenäoliselt ligi saja-aastaselt varsti pärast seda, olles kuni sinnani ilmselt viimane elusolev endine Liivi ordu liige.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 908 (lk 673–675).
Dietrich Kra

**Dietrich Kra** oli Liivi ordu maamarssal aastatel 1422–1427.

Kra pärines Meißeni markkrahvkonnast Grimmast Leipzigi lähedalt. Tema suguvõsa tegutses piirkonnas juba 12. sajandil ning oli alates 13. sajandist Kra nime all tuntud. 

1412. aastal sai Kra Mortegis Preisimaal kalameistriks, 1415. aastal oli ta linnusekomtuur Christburgis (Dzierzgońis). Seejärel saatis kõrgmeister ta Liivimaale, et oma mõju seal tugevdada. 1420. aastal sai Kra seal Miitavi komtuuriks ja 1422. aastal Kuldīga komtuuriks. Juba samal aastal määrati ta maamarssaliks. Sellest ametist lahkus ta viis aastat hiljem ning seejärel teated temast lõppevad.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 506 (lk 389).
Rudolf Vincke

**Rudolf Vincke** (surnud enne 1584) oli Liivi ordu rüütelvend selle eksistentsi viimastel aastatel.

Rudolfi vanemad olid Jobst Vincke ja Hadwig von der Recke. Ta pärines Osnabrücki lähedalt Ostenwaldest. Ka tema noorem vend Gottschalk Vincke oli Liivi ordu liige. Tema suguvõsa oli olnud ministeriaalidena juba 13. sajandil Osnabrücki piiskopi ja Ravensburgi krahvi teenistuses, kuuludes hiljem piirkonna olulisemate suguvõsade hulka.

Rudolfi kohta pole täpselt teada, millal ta Liivimaale saabus ja kus ta rüütelvennana teenis, kuid enne 1562. aastat see igal juhul aset leidis.  Tal oli 1566. aastal lään Kuramaal, mistõttu teda on endiseks orduvennaks üldse peetud. Pärast ordu sekulariseerimist pöördus ta aga tagasi Vestfaali ning tülitses seal oma sugulastega juba 1565. aastal ehituslike erimeelsuste pärast. 1577. aastal abiellus ta Margarethe von Neheimiga ja suri enne 1584. aastat.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 910 (lk 675).
Ürt-allikkerss

**Ürt-allikkerss** (*Nasturtium officinale*) on ristõieliste sugukonda allikkersi perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik.

## Levila ja kasvukoht
Kasvab Euroopa subatlantilistes piirkondades. Eestis kultuurtaim. Ürt-allikkerssi on leitud 19. sajandil ja 20. sajandi algul mõnel korral metsistunult.

## Kirjeldus
Ürt-allikkerss on vee- või sootaim. Kasvab 20–60 cm kõrguseks. Õitseb juunis-augustis. Neli valget kroonlehte on 3–4 mm pikkused. Õiel on 6 kollast tolmukat.

## Kasutamine
Ürt-allikkerssi kasvatatakse ja kasutatakse toiduks salatina, suppides ja garneeringuna. Maitselt meenutab aedkressi.

Ravimtaimena on teda kasutatud afrodisiaakumi, isutekitajana ja ainevahetuse soodustajana.

## Välislingid
*
Aasta vabatahtlik

**Aasta vabatahtlik** on Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskuse poolt antav tunnustus tähelepanuväärselt olulise vabatahtliku töö eest.

Vabatahtlike tunnustamisüritused on Eestis toimunud alates 2005. aastast. 

2005. aastal tunnustati 100, 2006. aastal 50, 2007. aastal 50, 2008. aastal 15, 2009. aastal 17, 2010. aastal 15 vabatahtlikku, 2011. aastal 10 vabatahtlikku, 2 vabatahtlike juhendajat ning Eesti Advokatuuri kui vabatahtlikkust enim soodustanud organisatsiooni. 2012. aastal tunnustati 10 vabatahtlikku, 3 vabatahtlike juhendajat ja Elioni kui töötajate vabatahtlikku tegevust enim soodustanud ettevõtet.

2019. aastaks oli tunnustuse pälvinud 312 vabatahtlikku, sel aastal lisandus neile veel 8.

## Viited

## Välislingid
*Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskuse koduleht
*"Ilves: vabatahtlikud on kaitsevall ükskõiksuse ja hoolimatuse vastu" Postimees, 4. detsember 2011
*Vabatahtlike tunnustamine. Vabatahtlike Värav
Letseburgi keel

**Letseburgi keel** (omanimetus *Lëtzebuergesch*; inglise keeles *Luxembourgish*; vahel eesti keeles ka "luksemburgi keel") on peamiselt Luksemburgis kõneldav läänegermaani keel. See on ühtlasi ülemsaksa keele läänekesksaksa keskfrangi murderühma Moseli frangi murde osa.

Selle keele kõnelejaid on maailmas umbes 390 000.

Letseburgi keel on Luksemburgi riigikeel, kuid seejuures üks kolmest ametlikust keelest (teised kaks on prantsuse keel ja saksa keel).

## Tähestik
Letseburgi keele tähestik koosneb 26 ladina tähest ja lisaks tähtedest é, ä ja ë.

## Viited

## Välislingid

*Letseburgikeelne vikipeedia
*Letseburgi keelest Vikerraadio "Keelesaates"
Detsembrimäss

**Detsembrimässu** all võidakse mõelda 
***[[1. detsembri riigipöördekatse]]t** Eestis  1924 või
***[[dekabristide ülestõus]]u** Venemaal 1825.
Kaupo Ilmet

**Kaupo Ilmet** (29. märts 1931 – 21. mai 2021) oli eesti metsandustegelane.

Ta oli Elistvere Loomapargi rajaja ja juhataja ning Eesti Metsaseltsi president.

Kaupo Ilmet kuulus Jõgevamaa Metsaseltsi juhatusse ning oli 1989. aastast Mulkide Seltsi vanem. 

Ta on koostanud ja toimetanud raamatu "80 aastat akadeemilist metsanduslikku haridust Eestis" (Eesti Metsaselts 2000). 

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2004 Kodanikupäeva aumärk
* 2005 Eesti aasta vabatahtlik
* 2006 Jõgevamaa Kuldrist
* 2009 Metsanduse elutööpreemia
* 2013 aunimetus Mulgimaa Uhkus
* 2014 Tabivere valla teenetemärk

## Välislingid
*Kaupo Ilmeti teoste nimestik
Alfa

**Alfa** (suurtähena **Α**, väiketähena **α**, vanakreeka *ἄλφα*, uuskreeka *Άλφα*) on kreeka tähestiku 1. täht. Alfa väärtus kreeka numbrina on 1.  Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest  /alef/.

Alfaga märgitakse nii vanakreeka kui uuskreeka keeles ümardamata madalat eesvokaali /a/.
Ürt-punanupp

**Ürt-punanupp** (*Sanguisorba officinalis*) on roosõieliste sugukonda punanupu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Levik
Taime levila hõlmab jahedamaid piirkondi Euroopas, Aasia põhjaosas ja Põhja-Ameerikas. Eestis on ta oma areaali loodepiiril. Teda leidub Eestis paiguti, sagedamini mandri lääne- ja keskosa niitudel. 

## Kirjeldus
Kasvab 30 cm kuni 1 m kõrguseks. Risoom jäme, kuni 12 cm pikk, pikkade peenikeste juurtega. Vars on ribiline, püstine, ülemises osas harunev. Juurmised lehed suured, pikkade rootsudega, paaritusulgjad, hulga piklike ja saagja servaga lehekestega. Ülemised varrelehed on väiksemad, rootsudeta. Õied pisikesed, tumepunased. Mõlemasoolised, koosnevad neljaosalisest tupplehest, ilma kroonlehtedeta, 4 tumepunase tolmukaga ja 1 emakaga. Õied on koondunud ovaalsetesse või ovaal-silindrilistesse õisikutesse, mis asetsevad pikkadel õieraagudel võrsete tippudes. Taim õitseb 4–5 eluaastal. Vili on kuiv pruuni värvi üheseemneline pähklike. Õitseb juunis–augustis, viljad valmivad augustis, septembris. 

## Kasutamine
Ürt-punanuppu on Hiina meditsiinis kasutatud ammusest ajast verejooksude peatamiseks, põletuste ja putukahammustuste vastu. Taime lehti kasutatakse salatina, need meenutavad maitselt kurki.

Laialdase ja tugeva juurestiku tõttu on taime kasutatud võitluses erosiooni vastu.

## Viited


Pilt:Sanguisorba officinalis inflorescence - Niitvälja.jpg
Pilt:Toten 2.jpg
Pilt:Sanguisorba-officinalis.JPG


## Välislingid
*
Werner Faymann

**Werner Faymann** (sündinud 4. mail 1960 Viinis) on Austria poliitik.

Ta oli 2. detsembrist 2008 kuni 9. maini 2016 Austria liidukantsler. 

Alates 11. jaanuarist 2007 oli Werner Faymann Alfred Gusenbaueri valitsuse transpordi- ja tehnoloogiaminister. Pärast Gusenbaueri tagasiastumist partei esimehe kohalt 16. juunil 2008 sai Faymannist Austria Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees. Selles ametis oli ta kuni 9. maini 2016. 

Pärast sotsiaaldemokraatide võitu 28. septembril 2008 peetud erakorralistel parlamendivalimistel tegi president Heinz Fischer 8. oktoobril Werner Faymannile ettepaneku moodustada valitsus.

## Välislingid
*http://www.das-ist-faymann.at/
Tiia Selli

**Tiia Selli** (sündinud 26. detsembril 1959 Rakveres) on eesti kirjanik. Ta on Eesti Kirjanike Liidu liige alates 10.06.2025.

## Teosed
### Näidendid
*"Marionettnukud" (2004, situatsioonikomöödia)
*"Laps räägib siis..." (2005, tragikomöödia)
*"Linnud laulavad ikka" (2007, draama)
*"Mäng" (2009, kuuldemäng)
*"Päästja" (2012, draama)
*"Redel" (2017)
*"Inimene, looduse kuningas" (2018)
*"Kohver" (2019, komöödia)
*"Pärija" (2025, komöödia)

### Raamatud
*"Neletriin ja Kapi-Kaarup" (Tänapäev, 2008)
*"Kass Kriibik" (Tänapäev, 2009)
*"Kuningas Lambapea ja Piripoti Kuningriik" (Tänapäev, 2011)
*"Rõõmus Miia" (Dolce Press, 2012); läti keeles "Mia ir priecīga", tõlkija Maima Grīnberga (Jāņa Rozes apgāds, 2017)
*"Pelle parim päev" (Minimal House, 2017)
*"Väike piss" (Minimal House, 2018)
*"Härra politseinik Jasper ja kõrvits Kusti" (Eesti Raamat, 2021)
*"MirtMärt Loomapäästekamp" (Varrak, 2022)
*"Команда Мирт-Мярт по спасению животных" (BRI & Ko, 2023, vene keeles).
*"Jänesse hällüpääväkuuk" (Võru Instituut, 2024, võru keeles) 

### Artiklid
*"Olu­dest Tal­lin­ki lae­va­del", Ärileht, 26. september 2008
*"Alkohooliku naine elab oma mehe elu", Eesti Naine, aprill 2008

## Tunnustus
*2005 – Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse äramärgitud töö ("Laps räägib siis...")
*2007 – Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse ergutuspreemia ("Linnud laulavad ikka")
*2008 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse, ajakirja Täheke ja kirjastuse Tänapäev korraldatud lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" III koht ("Neletriin ja Kapi-Kaarup")
*2009 – ergutuspreemia Raadioteatri kuuldemänguvõistlusel (kuuldemäng "Mäng")
*2009 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse, ajakirja Täheke ja kirjastuse Tänapäev korraldatud lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" äramärgitud töö ("Kuningas Lambapea ja Piripoti Kuningriik")
*2011 -  Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali lastekirjanduse aastaauhinna nominent ("Kuningas Lambapea ja Piripoti Kuningriik")
*2012 - „25 kauneimat Eesti raamatut”, („Rõõmus Miia“, illustraator Katrin Ehrlich), 2 diplomit
*2018 – rahvusvaheline Läänemere piirkonna Jānis Baltvilksi lastekirjanduse auhind raamatu „Mia ir priecīga” ("Rõõmus Miia") eest.
*2018 - Läti Lastekirjanduse Keskuse korraldatud lugemisprogrammis „Laste-, noorte- ja lapsevanemate žürii" 3. koht („Mia ir priecīga“)
*2023 - Põlvepikuraamatu konkursil Võru instituudi eripreemia "Jänese sünnipäevakook" eest (illustraator Kersti Selli).

## Välislingid
*Külli Koppelmaa, "Raasiku Lustiring pidas 10. sünnipäeva esietendusega", Sõnumitooja, mai 2008
*Kadri Haavajõe, Tiia Selli usub laste tarkusse", Virumaa Teataja, jaanuar 2010
*https://virumaateataja.postimees.ee/5912259/rakvere-lastekirjanik-tiia-selli-toi-latimaalt-auhinna
*https://elk.ee/tiia-selli-ja-katrin-ehrlichi-roomus-miia-palvis-tunnustuse-latis/
Ioonsed ained

**Ioonsed ained** on ained, mille kristallvõre osakesed on valdavalt seotud ioonilise sidemega.

## Tüüpilised omadused
### Füüsikalised omadused
*Kristallid on kõvad, seejuures haprad (suhteliselt kerge purustada).
*Sulamistemperatuur on üsna kõrge (... > 800 °C).
*Tavatingimustes elektrit ei juhi, kuid näiteks sulatatud NaCl teeb seda siiski (on hea elektrijuht).

### Selgitusi
Ioonsed ained on haprad, sest neil puudub plastilisus. Ioonidevahelised tõmbejõud hoiavad kristalli tugevasti koos ainult sel juhul, kui iga iooni vahetus läheduses asuvad vastaslaenguga ioonid. Kui aga näiteks löögi mõjul satuvad kristallis lähestikku samalaengulised ioonid, võib kristall nendevaheliste tõukejõudude tõttu kergesti puruneda.

Mida tugevam on iooniline side (st mida tugevamad on vastaslaenguliste ioonide vahelised tõmbejõud), seda kõrgem on vastava ioonse aine sulamistemperatuur.

Ioonvõres on iga ioon vastastiktoimes terve hulga vastaslaenguliste ioonidega. Seetõttu tuleb ioonilise sideme lõhkumiseks kulutada palju energiat ja ioone hoitakse kristallivõres tugevasti kinni.
Vigo

**Vigo** on linn Hispaanias Galicias Pontevedra provintsis. Linn asub Atlandi ookeani ääres.

Vigo on Galicia piirkonna suurim linn ja oluline sadamalinn. Linnas elas 2021. aastal 294 650 inimest, suurlinna-ala rahvastik on kokku 481 268 inimest.

Linna elanike peamiste tegevusalade hulgas on kalapüük ja laevaehitus. Vigos asub Galicia suurim tööandja Peugeot Citroëni autotööstus. Asetsedes Portugali-Hispaania piiri lähedal, on Vigo ka osa Galicia-Põhja-Portugali euroregioonist.

Vigo sadam on Euroopa suurim kalasadam, kus asub ka maailma suurim kalapüügiettevõte Pescanova. Vigos asub ka Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) peakorter.

Linnas asub Vigo Ülikool. Vigo jalgpallimeeskond Celta de Vigo mängib Hispaania kõrgliigas.

## Vaatamisväärsused
Vigos asuvad Santa María katedraal ja mitmed muuseumid, millest enamik avati 1990. aastate lõpust 2000. aastate alguseni. Nende hulgas on Kaasaegse Kunsti Muuseum (MARCO) ja Meremuuseum. Vanim muuseum on Quiñones de Leóni linnamuuseum.

* Samili rand ja Toralla saar

* Casco Vello (ajalooline keskus)

* Porta do Sol, Policarpo Sanz ja Alameda piirkond (kaasaegne keskus)

* Príncipe ja Urzaizi tänavad (kaubanduspiirkond)

* Castro kindlus

* Santa Maria de Vigo kirik

## Populaarkultuuris
Vigo laht on üks Jules Verne'i 1870. aasta romaani "Kakskümmend tuhat ljööd vee all" tegevuspaikadest. Raamatu peategelane, kapten Nemo, ammutab suure osa oma rikkusest ja allveelaeva Nautilus ehitamise rahastusest 1702. aastal Vigo lahe lahingus brittide poolt uputatud Hispaania laevastiku vrakkidest.

Wolfgang Peterseni sõjafilmis "Das Boot" (põhineb Lothar-Günther Buchheimi samanimelisel romaanil), mille tegevus toimub II maailmasõja ajal, peatub Saksa allveelaev U-96 pimeduse varjus Vigos, külastades (salaja, kuna Hispaania on sõjas ametlikult neutraalne) seal interneeritud Saksa kaubalaeva, et meeskond saaks pisut puhata ja varusid täiendada.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Metallivõre

**Metallivõre** on metallides esinev kristallivõre tüüp, kus võre sõlmpunktides asuvad metalli aatomid.

## Vaata ka
*Ioonvõre
Piirdenärvisüsteem

**Piirdenärvisüsteem** ehk **perifeerne närvisüsteem** (lühendatult **PNS**, ladina keeles *pars peripherica*, *pars peripherica systematis nervosi*, *systema nervosum periphericum*) on närvisüsteemi osa, mille moodustavad pea- ja seljaajust väljuvad närvid ja närvisõlmed ning autonoomse närvisüsteemi perifeersed osad. 

Perifeerne närvisüsteem ja selle osad ühendavad elundeid kesknärvisüsteemiga.

Piirdenärvisüsteemi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Piirdenärvisüsteem jaotub funktsionaalsuse alusel somaatiliseks närvisüsteemiks ja autonoomseks närvisüsteemiks.

## Selgroogsetel
## Imetajatel
### Inimestel
#### Kraniaalnärvid

Peaajunärvid on peaajust väljuvad närvid (erinevalt spinaalnärvidest, mis väljuvad seljaajust), millele viitamisel kasutatakse tihti numbreid. I kraniaalnärv väljub otsajust, ülejäänud ajutüvest.

* I haistmisnärv (*nervus olfactorius, nervi olfactorii*);
* II nägemisnärv (*nervus opticus*) ( tinglik: vaheajus paiknevast nägemisristmikust silma võrkkestasse kulgev sensoorne närv) 
* III silmaliigutajanärv (*nervus oculomotorius*);
* IV plokinärv (*nervus trochlearis*);
* V kolmiknärv (*nervus trigeminus*);
* VI eemaldajanärv (*nervus abducens*);
* VII näonärv (*nervus facialis*);
* VIII esikuteonärv ehk kuulmis- ja tasakaalunärv (*nervus cochlearis*);
* IX keele-neelunärv (*nervus glossopharyngeus*);
* X uitnärv (*nervus vagus*);
* XI lisanärv (*nervus accessorius*);
* XII keelealune närv (*nervus hypoglossus*).

#### Seljaajunärvid

Inimestel on 31 seljaajusegmenti, millel on oma seljaajunärvide paar. Kokku on inimesel 31 paari seljaajunärve: 8 paari kaela-, 12 paari rindkere-, 5 paari nimme-, 5 paari ristluu- ja 1 paar õndranärve.

### Terminoloogia

Piirdenärvisüsteem on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse *[[Terminologia Anatomica]]*. 

## Ajaloolist

Paljud piirdenärvisüsteemi joonised pärinevad Andreas Vesaliuselt.

## Vaata ka
*kesknärvisüsteem

## Välislingid
*  Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.2.00.001: Systema nervosum periphericum. Piirdenärvisüsteem
Tigu (anatoomia)

**Tigu** (ladina keeles *cochlea*) on paljudel selgroogsetel peas paiknev paariline sisekõrva luulabürindi osa.

## Imetajatel
### Inimestel
Inimestel on tigu oimuluu kaljuosas sisekõrva sees paiknev teokujuline spiraalne luukanal.

Teo osad on:
*teojuha
*trummiastrik – ümaraknast algav kanal 
*esikuastrik – ovaalaknast algav kanal 
* kanaleid eraldav basilaarmembraan (*lamina basilaris*).

Selles on vedelikuga täidetud kanalid, mis on üksteisest membraanidega eraldatud.

Teojuhas asuval basilaarmembraanil paikneb Corti elund, mis koosneb neljast reast karvarakkudest (kuulmisretseptorrakud) ja ka tugirakkudest.

Ruumilise teo allosas asuvad kõrgeid toone tuvastavad karvarakud, milleni heli kandub kõige esimesena.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A15.3.03.025: Cochlea. Tigu
Menstruatsioon

**Menstruatsioon** ehk **menses** ehk **menorröa** ehk **menorraagia** (varem ka *kuupuhastus*), argikeeles ka **päevad,** on naisel (ka emasahvi), vastavalt menstruaaltsüklile, tekkiv emakalimaskesta irdumine, mis avaldub menstruaalverejooksuna.

Paar nädalat enne munaraku küpsemist hakkab emakat vooderdav emakalimaskest vohama ja paksenema. Siin on oluline osa munasarjast verre erituvatel hormoonidel. Nii toimub igakordne ettevalmistus viljastatud munaraku vastuvõtuks. Enamikul juhtudel aga munaraku viljastamist ei toimu ning emaka pehme ja vooderdav limaskest osutub tarbetuks. See eraldub ja heidetakse kehast välja.

## Vaata ka
*Hügieeniside

## Viited
Molekulaarne aine

**Molekulaarne aine** on molekulidest koosnev keemiline aine.

Molekulaarsed ained on paljud mittemetallid: näiteks divesinik, dihapnik, dibroom, dijood, valge fosfor jt. Molekulidest koosnevad ka paljud mittemetalliliste elementide ühendid, näiteks vesinikkloriid, divesiniksulfiid, süsinikdioksiid, tetrafosfordekaoksiid, sealhulgas ka väga paljud orgaanilised ained, näiteks metaan, benseen, etanool, glükoos.

Molekulaarsed ained võivad olla tavatingimustes gaasid, vedelikud või tahked ained.

Molekulide sees on aatomid omavahel seotud kovalentsete sidemete abil. Kui molekulaarne aine on gaasilises olekus, siis tema molekulide vahel vastastiktoime praktiliselt puudub. Gaasi molekulid liiguvad kiiresti ja korrapäratult ringi, täites kogu ruumi, milles nad asuvad.

## Vaata ka
*Molekulaarne hapnik
*Mittemolekulaarne aine
Teisesed sootunnused

**Teisesed sootunnused** ehk **teisesed sugutunnused** ehk **sekundaarsed sootunnused** ehk **sekundaarsed sugutunnused** on suguküpsete loomade (kaasa arvatud inimese) välised morfoloogilised soospetsiifilised tunnused, mis pole vahetult seotud suguelundkonnaga (erinevalt esmastest sootunnustest, milleks on näiteks munasari, emakas, munand, suguti). Teisesed sootunnused võivad olla olulised seksuaalkäitumise kujundamises või mõjutamises. 

Nende sootunnuste arengut ja talitlust juhivad suguhormoonid (emastel peaasjalikult östrogeen ja isastel testosteroon).

Teisesteks sootunnusteks on näiteks emasloomade rinnanäärmed. Inimese puhul ka naiste suhteliselt laiemad puusad ja nahaalune paksem rasvkude.

Meestel loetakse teisesteks sootunnusteks näiteks habet, vuntse, suhteliselt arenenumat lihaskonda, pikemat kasvu jne.

## Vaata ka
*Esmased sugutunnused
Sääse raamatukogu

**Sääse raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu (endine Mustamäe III raamatukogu). Raamatukogu asub Tallinna Mustamäe linnaosa Sääse asumis, aadressil Sõpruse pst 186. Pindala 449 m2 ja kogus on ligi 30 000 teavikut. Raamatukogus on võimalik kasutada Wi-Fi-t.

Raamatukogu asub hoones, mille ehitas EKE Projekt. 9-korruselise elumaja projekteerimise eeltingimus oli ka uute linnaraamatukogu ruumide ehitus. Raamatukogu avati 1984. aastal. Algusaastal hakkas raamatukoguhoidjate eestvedamisel koos käima täiskasvanud lugejatele mõeldud kirjanduslik klubi *Tarapita*. 1985. aastal koliti Keskraamatukogu muusikaosakond Lasnamäelt Mustamäe III (praegune Sääse) raamatukogusse. 1990. aastatel viidi see üle Keskraamatukogu ruumidesse. Lastefondi hakati looma 1990. aastate lõpul. Raamatukogu ruume on kasutanud ka seltsid ja muud asutused: Eesti Esteetilise Kasvatuse Keskus, Eesti Muinasteadlaste Selts, Eesti Leedu Selts, Vabariiklik Koerakasvatajate Klubi jt. Selles on peetud ka keeleõppekursusi. 

2005. aastal tehtud remondi järel on raamatukogu üle läinud arvutiteenindusele.

Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

## Välislingid
* Sääse raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Platsenta

**Platsenta** (lad *placenta* 'kook'; eesti keeles kasutatakse ka sõna **emakook**) on emaste selgroogsete imetajate, aga ka mõnede roomajate elund, mis areneb tiinuse või raseduse puhul ja on ühine ema ja loote organismile.

Platsenta anatoomiline ja histoloogiline ehitus erineb liigiti.

## Imetajatel
### Inimesel

Platsenta moodustub emakalimaskestast (emaka sisepind ehk endomeetrium) ja loote trofoblastidest. Loodet ühendavad emakoogiga loote vereringe vasak ja parem nabaarter ja nabaveen, mis moodustavad nabaväädi, mille kaudu ema ja üsas arenev organism on omavahel seotud.

Platsenta on emakalimaskesta ja lootekesti ühendav elund, mille abil lootel arenevad üsaväliseks eluks vajalikud füsioloogilised funktsioonid ja vastavad elundid, nagu seede-, hingamis-, sisenõristus- ja erituselundid.

Teatud mitmikraseduste korral võib igal lootel olla oma emakook.

Raseduse lõpul on platsenta mõned morfoloogilised näitajad järgmised:

*diameeter tavaliselt 15–20 cm;
*paksus 2–3 cm;
*kaal 400–600 g;
*normaalne platsenta ja loote kaalu suhe on 1:6 või 1:7;
*kongenitaalse süüfilise või ema diabeedi korral võib olla suhe 1:2 või 1:3.

Platsenta võib olla tavalisest väiksem loote üsasisese kasvupeetuse, hüpertensiivsete häirete ja preeklampsia korral, ka suitsetajatel.

## Ainevahetus
Pikka aega usuti, et platsenta ja hematoplatsentaarne barjäär ei lase läbi suurt osa ema vereringesse sattunud aineid, sealhulgas ravimeid. Nüüdseks on leitud, et peaaegu kõik emale manustatud ravimid jõuavad passiivse difusiooni teel loote vereringesse.

Platsenta osaleb ka ravimite metabolismis.

## Vaata ka
*platsentofaagia
*loote vereringe
*vivipaaria

## Viited

## Välislingid
* A. Arstila, S.-E. Björkqvist, O. Hänninen, W. Nienstedt, 2011. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", lk 229, 468-470, 2011. ISBN 9789985829360
*Michael L. Power, Jay Schulkin, *[http://books.google.ee/books?id=xfffGC3hjPoC&pg=PA1883&dq=Viviparity+and+Placentation+in+Snakes&hl=et&sa=X&ei=WONXUq2WDoPm4wTS84HoCg&redir_esc=y#v=onepage&q=Viviparity%20and%20Placentation%20in%20Snakes&f=false The Evolution of the Human Placenta]*, 2012, The Johns Hopkins University Press, ISBN 978 1 4214 06435 Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 11.10.2013) (inglise keeles)

; Platsenta ja preeklampsia
*Nikotiin: Oonagh Dowling, Burton Rochelson, Kathleen Way, Yousef Al-Abed, ja Christine N Metz, Nicotine Inhibits Cytokine Production by Placenta Cells via NFκB: Potential Role in Pregnancy-Induced Hypertension, Mol Med., november-detsember 2007; 13(11-12): 576–583., doi: 10.2119/2007-00067.Dowling, PMCID: PMC1978252, veebiversioon (18.09.2014)(*inglise keeles*)

; Platsenta teraapia
* Two of the most important LIVE CELL products for Anti-Aging, are Placenta and Thymus. Why?
Nabaväät

**Nabaväät** ehk **nabanöör** (ladina keeles *funiculus umbilicalis*) on nöörjas koeväät, mis koosneb suurte veresoonte kogumist (nabaarterid ja nabaveen) ja ühendab loodet ja platsentat ehk emakooki vereringe kaudu.

Nabanööri kaudu metaboliseeruvad üsasse loote arenguks vajalikud põhibioelemendid, vitamiinid, toitained, hapnik jpm. Nabaväädi kaudu omandatud ained võimaldavad loote üsaväliseks eluks vajalike füsioloogilis-anatoomiliste funktsioonide ning toitumis-, hingamis-, sisenõristus- ja erituselundite jpt arengu.

## Kirjeldus

*Tavapärane pikkus 50–70&nbsp;cm. Normaalseks vaginaalseks sünnituseks peaks pikkus olema vähemalt 40&nbsp;cm. Nabaväädi keerdumist ümber loote kaela esineb sagedamini üle 70&nbsp;cm pikkuse nabaväädi korral. Tõelisi sõlmi esineb u 1% sünnitustest.
*Peab olema kolm soont: üks veen ja kaks arterit. 0,2–1,1% esineb nabaväädis vaid üks arter – tagajärjena võib lootel esineda suguteede ja kardiovaskulaarsüsteemi väärarendeid, huulesuulaelõhe, tsioomia jne.
*Enamasti kinnitub nabaväät platsentale tsentraalselt. Kinnitumist lootekestadele esineb u 1%.

## Vaata ka

*Loote vereringe

## Viited

## Kirjandus
*A. Arstila, S.-E. Björkqvist, O. Hänninen, W. Nienstedt, 2011. "*Inimese füsioloogia ja anatoomia*". 229,468-470 lk ISBN 978-9985-829-36-0
*P. Bogovski, R. Kull, S. Ootsing, L. Trapido, "*Meditsiinisõnastik*", 2004, 589 lk ISBN 9985-829-55-7
Bioloogiline surm

**Bioloogiline surm** on surma faas, mis järgneb kliinilisele surmale. 

Kuna kõige tundlikumad hapnikupuuduse suhtes on ajurakud, surevad need esimesena. Meditsiin samastabki bioloogilise surma ajusurmaga. 

Bioloogilise surma nähtavateks tunnusteks on keha jahtumine, vere ümberpaiknemine keha madalamatesse piirkondadesse (koolnulaigud) ja lihaskangestus.

## Vaata ka
*Agoonia
Mittemolekulaarne aine

**Mittemolekulaarne aine** on keemiline aine, mis koosneb väga suurest hulgast aatomitest või ioonidest, mis on omavahel seotud keemiliste sidemetega. Molekule nendes ainetes ei esine.

Tüüpilised mittemolekulaarsed ained on ioonsed ained ja metallid. 

## Ioonsed ained ja metallid
Ioonsed ained (peamiselt soolad, leelised ja ioonsed oksiidid) koosnevad omavahel ioonilise sidemega ühendatud ioonidest, metallid aga koosnevad paljudest omavahel metallilise sidemega ühendatud aatomitest. Mõlemat tüüpi ained on tahkes olekus kristalsed – ioonsetes ainetes on ioonvõre, metallides metallivõre.

## Kovalentsete sidemetega mittemolekulaarsed ained
Mittemolekulaarsed ained, milles esinevad kovalentsed sidemed, võivad olla korrapärase ruumilise struktuuriga (tuntumad nendest on teemant ja kvarts) või kihilise ehitusega (grafiit, punane fosfor), kuid on ka kiulise ehitusega või keerulisema struktuuriga aineid.

## Vaata ka
*Molekulaarne aine
Induktor (mähis)

**Induktor** on  elektrimasina mähis, mis tekitab magnetvälja.

Induktoriks võib olla nii rootor kui ka staator.

## Vaata ka
*Elektrimasina üldine ehitus
*Ankur
Alor

**Alor** on suurim saar Alori saarestikus, mis asub Väikestes Sunda saartes Kagu-Indoneesias.

Alorist põhja jääb Banda meri ja edelasse Sawu meri. Lähisaartest jääb kagusse Timor. Teisel pool Ombai väina asuvad idas Ida-Timorile kuuluv Atauro ja kirdes Wetar. Läänes on Pantar ja teised Alori saarestiku saared ning sealt edasi ülejäänud Sunda saared. Lähisaared, kaasa arvatud väikesed, on üldjuhul asustatud. Kõik nimetatud Indoneesia saared kuuluvad Ida-Nusa-Tenggara provintsi, välja arvatud Wetar, mis kuulub Maluku provintsi.

Alori pindala on umbes 2800 km². Saarel elab umbes 168 000 inimest, neist umbes 60 000 suurimas asulas Kalabahis, mis asub Alori looderannikul. Suuruselt teine asula Mantaing asub idarannikul.

Formaalselt on kolmveerand saareelanikest protestandid, veerand moslemid ja mõnes külas leidub ka katoliiklasi. Suur osa Alori elanikest järgib animistlikke traditsioone.

Alori saarel räägitakse rohkem kui 15 põliselanike keelt. Enamik neist kuulub paapua ja teiste mitteaustroneesia keelte hulka. Alor on kõige läänepoolsem saar maailmas, millel räägitakse põhiliselt paapua keeli. Austroneesia keeltest räägitakse Aloril kõige rohkem alori keelt. Rahvastevahelise suhtluse keelena kasutatakse alori malai keelt, mis on malai keele murre. Koolides õpetatakse ja ajakirjanduses kasutatakse laialt indoneesia keelt.

Paljud Aloril räägitavad paapua keeled on ohustatud. Mõnda neist räägib vähem kui tuhat inimest ja mõnda ei õpetata enam lastele. Leideni ülikool on käivitanud Alori keelte dokumenteerimise projekti.

Alori infrastruktuur ei ole arenenud. Saarlased elatuvad peamiselt põllumajandusest. Kasvatatakse vanilli, tamarindipuud ja harilikku mandlipuud. Metsast raiutakse sandalipuud, mis läheb ekspordiks. Kalapüük on ammendanud saare kalavarud ja see on kahjustanud saare korallrahusid. Geoloogid on saarel avastanud kipsi, kaoliniidi, nafta, maagaasi, tina, kulla ja teemantide maardlaid. Aloril on suur potentsiaal turismi, eriti allveeujumise vallas, aga vahelduvate ja sageli tugevate hoovuste tõttu on parem snorgeldada või ujuda koos kellegagi, kes seda kanti hästi tunneb.

Kuival aastaajal pääseb Kalabahisse lennukiga. Provintsi keskusest, Lääne-Timoril asuvast Kupangist väljub viis lendu nädalas. Kaks reisilaeva sõidavad Alori vahet, kumbki kord nädalas. Vihmaperioodil on transport raskendatud tugeva tuule ja suurte lainete tõttu.
Cartagena protokoll

**Cartagena bioloogilise ohutuse protokoll** ehk **Cartagena protokoll** on rahvusvaheline lepe, mille üldiseks eesmärgiks on piirata geenmuundatud organismide levikut ning nende kasutamise korral sätestada ohtu vähendavad reeglid, seda eriti nende piiriülesel liikumisel. 

Protokolli peamine eesmärk on tagada, et kõigile oleks kättesaadav teave erandina turule lubatud ja kasutatavate GMO-de kohta ning et ilma vastava loata ei võiks GMO-sid riiki sisse vedada.

Cartagena protokoll on 1992. aastal Rio de Janeiros vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni lisa.
Protokoll jõustus 11. septembril 2003. Eesti ratifitseeris Cartagena protokolli 21. jaanuaril 2004, ning Eestis jõustus see 22. juunil 2004.

Protokoll sai nime leppe sõlmimise paiga, Cartagena linna järgi Colombias.
Juudi kalmistu

Eestis on juudi kalmistuid mitmes paigas:
*Juudi kalmistu (Tallinn)
*Tallinna vana juudi kalmistu
*Lohkva juudi kalmistu
*Tartu juudi kalmistu
*Pärnu juudi kalmistu asub Pärnu Alevi kalmistu vanemas osas
*Viljandi juudi kalmistu ehk Vana-Võidu Juudi kalmistu asub Viljandi vallas Vana-Võidu külas Piimal
*Haapsalu juudi kalmistu asus Haapsalus praeguse Haapsalu Metsakalmistu asukohal, kalmistu hävitati Saksa okupatsiooni ajal.
*Narva juudi kalmistu oli osa endisest Narva Siivertsi kalmistust
Eesti Roheline Partei

**Eesti Roheline Partei** (ERP) oli rohelise ideoloogia alusel tegutsenud erakond, mille moodustas osa Eesti Rohelise Liikumise (ERL) aktiviste 1989. aastal.  

Partei asutati 10. augustil 1989, selle esimene esimees oli Mario Kivistik. Partei tegutses kuni 9. detsembrini 1991, mil liituti Eesti Rohelise Erakonnaga ja moodustati erakond Eesti Rohelised.

### Ajaloost
Rohelise maailmavaatega inimeste organiseeritum tegevus sai Eestis alguse juba 1980. aastate lõpus, kui nn fosforiidisõja ajal 23. mail 1988 loodi poliitilise rahvaliikumisena Eesti Roheline Liikumine. ERL-i esimesse juhatusse kuulusid lisaks parteitutele (nt Juhan Aare, Lennart Meri, Endel Lippmaa, Mario Kivistik) ka mitmed kommunistliku partei liikmed (nt Vello Pohla ja Tiit Made).

10. augustil 1989 toimus Raplas asutamiskoosolek, millel moodustati Eesti Roheline Partei (ERP). Partei asutati nende "rahulolematute" ERL-i aktivistide initsiatiivil, kelle hinnangul ei olnud tollane ERL-i juhtkond piisavalt aktiivne ega soovinud võidelda kõigi võimalike poliitiliste vahenditega Nõukogude okupatsioonivõimu vastu. Partei tuntumad asutajaliikmed olid Mario Kivistik ja Jüri Liim (liikumise Genf-49 juht, kes võitles okupeeritud Eestist meeste Nõukogude Liidu sõjaväkke sundvärbamise vastu).

20. septembril 1989 registreeriti Eesti Roheline Liikumine tollase Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe Arnold Rüüteli poolt kui "poliitilise süsteemi osa" ning nii sai ERL-ist Eestis esimene ametlikult registreeritud, parteile sarnanev poliitiline organisatsioon tolleaegse kommunistliku võimupartei (NLKP) kõrval. Ehkki nii Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) kui ka Eesti Roheline Partei asutati varem, ei soovinud Eesti NSV toonased võimuorganid neid parteisid registreerida.

Vaatamata mitmetele omavahelistele lahkhelidele olid ennast rohelise nime all üles seadnud kandidaadid 1990. aastal mõlema demokraatlikult valitud esinduskogu, Eesti Kongressi ja Eesti Vabariigi Ülemnõukogu, valimistel väga edukad. Näiteks Ülemnõukogusse sai koha 8 ERL-i saadikut (sh ERP juhatuse liige Jüri Liim kui ka sel hetkel parteitu Arnold Rüütel, kes valiti ka ülemnõukogu esimeheks). Eesti Kongressi valiti 2 ERP esindajat ja üle kümne rohelises liikumises tuntust kogunud poliitiku, kes kandideerisid teistes valimisnimekirjades. 

9. detsembril 1991 kaks ERL-ist välja kujunenud rohelist parteid, Eesti Roheline Partei (ERP, juht Mario Kivistik) ja Eesti Roheline Erakond (ERE, juht Vello Pohla) ühinesid. Uue ühinenud erakonna nimeks valiti Eesti Rohelised ja esimeheks Jüri Liim. 

Tekkinud uus erakond Eesti Rohelised registreeriti märtsis 1992. Eesti Roheline Liikumine on pärast seda jätkanud tegevust parteidest eraldiseisva valitsusvälise mittetulundusühinguna. 

## Vaata ka
*Erakond Eestimaa Rohelised
Priit-Kalev Parts

**Priit-Kalev Parts** (sündinud 25. detsember 1972) on rahvusliku ehituse õppejõud Viljandi Kultuuriakadeemias.

Ta lõpetas 1998. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskona eesti ja soome-ugri filoloogia erialal.

Aastal 2015 kaitses ta doktorikraadi teemal "Kestlik kogukonnakorraldus: kultuuripärandiga seostuvate arendustegevuste peegeldusi Kihnu saarelt, Viljandi maakonnast ja Eesti kaitsealadelt" Eesti Maaülikoolis.

## Tunnustus
* 2012 Tartu Ülikooli aumärk

## Kirjutisi
*"Väärtuse määratlemine maastikul". Akadeemia 2/ 2004. Lk 236–277
*"Kultuurilise tootmise tehnoloogia poole: kultuuripärandi näide". Akadeemia 2/ 2007. Lk 227–271
*http://www.metsas.ee/et/tekstid/priitkalev_parts
*"Vaateid pärandimajandusele teoorias ja praktikas". Kirikiri, 2007
*"Priit-Kalev Parts: Kalevipoegade ja allaandjate Eesti". Maaleht, 2. mai 2014
*"Kliima. Kellu. Kultuur". Sirp, 10. september 2021

## Tõlketöö
Ta on tõlkinud eesti keelde mitmeid Pentti Linkola kirjutisi.

## Viited


## Välislingid
*Tutvustus Kultuuriakadeemia lehel
*"PRIIT-KALEV PARTS: kodus peab olema võimalus toimetamiseks, varude soetamiseks, nii koos kui omaette olemiseks". Sakala, 7. jaanuar 2006