open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ants Lusti

**Ants Lusti** (sündinud 10. veebruaril 1968) on eesti turundustegelane ja koolitaja. 

## Haridus

* Režii ja näitejuhtimine (Tallinna Pedagoogikaülikool, 1990)
* Diplomaatia ja rahvusvahelised suhted (Eesti Diplomaatide Kool, 1993)
* Turundus (Markkinointi Instituutti, 1999)
* Rahvusvaheline ärijuhtimine Executive MBA (Estonian Business School, 2005)

## Töökohad (1989–2012)

* Eesti Televisiooni saate "Miljon miksi" saatejuht
* Eesti Raadio reporter-saatejuht
* VAT Teatri näitleja
* Välisministeerium attaché
* Inorek Marketingu tegevdirektor, juhataja
* B2B offer.com juhataja
* Leo Express juhatuse esimees
* Kontuur Leo Burnetti juhatuse esimees
* Eesti Eco klastri arendusjuht

## Liikmesus
* Identity OÜ (http://identity.ee/) juhataja ja konsultant;   
* Creative Union AS (http://creativeunion.com/) juhatuse liige;   
* Mobile Digital OÜ (http://mdigital.ee/) juhatuse liige;
* Kultuurituur MTÜ (http://kultuurikoor.ee/) juhatuse liige;   
* Vaba Lava SA (http://vabalava.ee/) nõukogu liige;   
* Kuressaare Ametikooli (http://www.ametikool.ee/) nõunik;   
* Tallinna Ülikooli Avatud Akadeemia (https://www.tlu.ee/et/Avatud-akadeemia/Avatud-akadeemia) nõukoja liige.  
* Eesti Reklaamiagentuuride Liidu (ERAL) asutajaliige (1998)  
* Ühenduse R.A.A.A.M. asutajaliige (2000)  
* Kultuuriministeeriumi Etendusasutuste rahastuskomisjoni liige 2008–2011  

## Tunnustus
*Kontuur Leo Burnett – aasta agentuur Eesti Kuldmuna 2003 konkursil;
*Leo Express – Media Agency of the Year – auhind rahvusvahelisel Golden Hammer 2004 konkursil Riias;
*Identity – Golden Hammer otseturunduse kategoorias rahvusvahelisel Golden Hammer 2008 konkursil Riias;
*Identity – Silver Hammer kõige innovaatilisema idee eest reklaamikampaaniate kategoorias rahvusvahelisel Golden Hammer 2008 konkursil Riias;
*Identity – Grand Prix rahvusvahelisel Golden Hammer 2008 konkursil Riias; 
*Identity – Creative Agency of the Year – auhind rahvusvahelisel Golden Hammer 2008 konkursil Riias;
*Kontuur Leo Burnett – aasta agentuuri nimetus Eesti Kuldmuna 2009 konkursil;
*Identity – Aasta Innovatsioonilahendus Eesti Kuldmuna 2009 konkursil; 
*Kontuur Leo Burnett – Äripäeva Turunduse TOP 2009 võitja reklaamiagentuuride seas; 
*Identity (koostöös Ruumilabori ja Allianss Arhitektidega) – Eesti paviljoni idee ja teostus – Eesti paviljoni 30 parima vaatamisväärsuse hulka valimine Shanghai EXPO 2010-l;
*Identity – Shanghai EXPO 2010 Eesti paviljoni koorikaraoke kontseptsioon "Singing Saturdays" – parim kliendipromotsiooniüritus Eesti Kuldmuna 2011 konkursil;
*Identity – parim näitus (koostöös Ruumilaboriga) Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemiakonkursil, 2013;  
* Identity – (koostöös partneritega) Eesti Aasta Turundustegu ja Grand Prix – Retro FM rebränding (Sky Media) 2014;  
* Identity – parim disainilahendus Maiasmoka kohvik – White Square Festival, Minsk 2014;
* Identity – parim logo Loomelabor (ADCE/Eesti Disainiauhind 2015);
* Identity – parim näitus Riigikogu 95. aastapäeva näitus (Eesti Sisearhitektide Liidu Aastapreemiad 2015).
Moma rahvusuluss

**Moma rahvusuluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis.

Läbi ulussi voolab Indigirka ja Moma jõgi.

Ulussi halduskeskus on Honuu küla.

1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 5481, neist 67% jakuudid, 12% eveenid ja 15% venelased.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4699, neist 70% jakuudid, 17% eveenid ja 9% venelased.

Uluss jaguneb kuueks kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*).

Ulussis on Moma rahvuspark.

## Viited
Hangalassõ uluss

**Hangalassõ uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi keskosas. Asub Leena mõlemal kaldal.

Ulussi halduskeskus on Pokrovski linn.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 35 201, neist 60% jakuudid ja 33% venelased.

Uluss jaguneb Pokrovski linnaks, Mohsogollohhi aleviks ja 16 kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*).

## Viited

## Välislingid

*Hangalassõ ulussi koduleht
Cantori aksioom

**Cantori aksioom** on pidevusaksioom matemaatilises analüüsis. See ütleb:
: Teineteisesse sisestatud lõikude sellisel jadal
::[a_1,b_1] \supset [a_2,b_2] \supset \cdots \supset [a_n,b_n] \supset \cdots,
:kus lõikude pikkused lähenevad nullile, st
::\lim_{n \to \infty} (a_n - b_n) = 0,
:leidub parajasti üks ühine punkt.

Cantori aksioom on saanud nime saksa matemaatiku Georg Cantori järgi.

## Vaata ka

* Bolzano-Weierstrassi teoreem

## Viited
Kirkhelleren

**Kirkhelleren** on koobas Norras Nordlandi maakonnas Træna vallas Sanna saarel ühe mäetipu all. 

Koopa sügavus on 45 m, laius 20 m ja kõrgus 30 m. 

Koopa on mäe sisse tekitanud merelained. 

Kiviajal elasid seal kütid-korilased. 

On jälgi ka rauaaegsest asustusest. 

Suviti kasutatakse koobast Træna festivali kontserdisaalina.

## Välislingid
*Store Norske leksikon
Sanna

**Sanna** ehk **Sanda** on saar Norras Nordlandi maakonnas Træna vallas Helgelandi ranniku kõige merepoolsemas osas Norra mere ääres Husøyast vahetult läänes. Geograafilised koordinaadid on 66°30' N, 12°03′ E.

Pindala on 3,0 km². 

Elanike arv oli 6 (2001). 

Kõrgeim tipp on Trænstaven (336 m). Mäetippe on kokku 5.

Saarel on mere uuristatud koopad, mis olid kõik asustatud. Tuntuim neist on Kirkhelleren, mille kultuurikiht ulatub mesoliitikumini. Koobas asub ühe mäetipu all. Suviti kasutatakse seda Træna festivali kontserdisaalina. 

Saarel on hauakääpaid ja majade asemeid. 

## Viited

## Välislingid
*Store norske leksikon

Kasutatud on norra- ja uusnorrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 10.5.2009.
Lihtlause

**Lihtlause** on lause, mille koosseisu ei kuulu osalauseid. Lihtlause väljendab erinevalt liitlausest ühte tegevust, seisundit või olukorda, näiteks *Laps laulis valjult*.

Lihtlause tuum on öeldis, millega seostuvad ülejäänud lauseliikmed, näiteks *Koer* (alus) *lamas* (öeldis) *põõsa all* (määrus). Öeldise leksikaalne ja grammatiline tähendus määrab ära lihtlause ehituse põhijooned.

## Lihtlause liigid

### Koondlause

Koondlause on lihtlause, mis sisaldab vähemalt kahte ühele ja samale küsimusele vastavat, s.o ühe ja sama lauseliikmena käituvat lause moodustajat, mis on rinnastusseoses näiteks *Silvi* (*kes?*, alus), *Pilvi* (*kes?*, alus) ja *Milvi* (*kes?*, alus) *läksid seenele*.
 
### Verbikeskne lihtlause

Verbikeskne lihtlause on lihtlause, mis sisaldab ainult tegusõnast sõltuvaid sõnu või fraase.

### Laiendatud verbikeskne lihtlause

Laiendatud verbikeskne lihtlause on lihtlause, mis sisaldab tegusõnast sõltuvate sõnade või fraaside kõrval ka kogu lausest, lause sisust või mõnest muust tegusõnast sõltuvaid elemente.

## Kirjandus
* Rätsep, Huno. Eesti keele lihtlausete tüübid. 1978.
* Õunapuu, Toom. Igapäevane emakeel. 2002.
* Ehala, Martin. Eesti keele struktuur. 2001
Esiaja kunst

**Esiaja kunst** on esiajast pärinev kunst.

Vanimad kunstimälestised pärinevad paleoliitikumist vahemikus ligikaudu 30 000 – 8000 aastat eKr. Need on luust, kivist ja savist skulptuurid (nt Willendorfi Venus) ning koopamaalid (nt Altamiras ja Lascaux's). Koopamaalidel on kujutatud loomi. Arvatakse, et kujutati vajalikke loomi (võib-olla nende paljunemise soodustamiseks) ning jahiloomi haavatuna, et tuua jahiõnne.

Samas on leitud ka vanemaid objekte. Näiteks Lõuna-Aafrikas asuvast koopast on leitud umbes 73 000 aastat vana kivitükk, millele on tõmmatud ookriga jooni.

Mesoliitikumist (8. ja 7. aastatuhandest eKr) pärinevad inimeste kujutised; loomad hakkavad tagaplaanile jääma. Adura koobastes Sitsiilias on inimesed veel looduslähedased, Valltortas Hispaanias juba skematiseeritud. Seintele on graveeritud mehi sõdimas, jahti pidamas, mett korjamas; naised jalutavad lastega. Loomi on kujutatud Põhja-Aafrikas Fezzani ja Tassili kaljujoonistel.

Alates umbes 6. aastatuhandest eKr on neoliitikumi mälestisi leida üle kogu Põhja-Euroopa. Enamasti on tegu kujunditega kividel ja luuesemetel, mis tihti kujutasid taevakehi. Sellest ajast on olulised veel megaliitilised monumendid: menhirid, dolmenid.  

## Viited

## Kirjandus
*R. Dale Guthrie. *The Nature of Paleolithic Art*, Google'i raamat

## Välislingid
*Ancient Cave Art Full of Teenage Graffiti, LiveScience, 2006
*Cave Men Loved to Sing, LiveScience, 2008
Ashiya

**Ashiya** (jaapani 芦屋) on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris.

Ta asub Hyōgo prefektuuris Ōsaka ja Kōbe vahel. Ta piirneb läänes Kōbe ja idas Nishinomiyaga. Halduspiires on linna lindala 18,47 km² ja 2009. aasta seisuga elab seal 93 094 inimest.

Esitatud tulumaksudeklaratsioonide põhjal on Ashiya elanike keskmine sissetulek suurem ükskõik missuguse teise Jaapani linna elanike keskmisest sissetulekust. Suure hulga rikaste ja kuulsate elanike tõttu on Ashiyat nimetatud Jaapani Beverly Hillsiks. Ashiyas elab ka Ryōji Nayori, kes pälvis 1991. aastal Nobeli keemiaauhinna.

Ashiya asutati alevina 1871. 20. sajandi algul määrati see linnalise asustuse piirkonnaks. See põhjustas Osaka lahe äärsetele mäenõlvadele suurte ühepereelamute ehitamise, mille juurde kuulusid tenniseväljakud, ujulad, teemajad jne. Linnaks sai Ashiya 10. novembril 1940.

1945 keelustati Ashiyas hasartmängud ja meelelahutusasutused ning väikesed tootmisettevõtted. Need seadused kehtivad tänapäevani ja üheski teises Jaapani omavalitsuses ei ole sääraseid ettekirjutusi.

Alates 24. maist 1961 on Ashiya sõpruslinnaks USA California osariigis asuv Montebello.

1964 avati Ashiya ülikool, 1991 Ashiya kunsti- ja ajaloomuuseum.

1991 valisid linlased linnapeaks 11. juulil 1928 sündinud Harue Kitamura. Ta oli esimene naine Jaapanis, kellest sai suure linna linnapea. Kitamura oli linnapea ka 17. jaanuaril 1995 toimunud Kobe maavärina ajal.

Alates 2008 on Ashiyas keelustatud väiksema kui 4269 m² suuruse kinnisvara ostmine, müümine ja rajamine.

Ashiyat teenindab neli raudteejaama. Keskne raudteejaam on Ashiya JR West. Linnas on ka Hanshini Ashiya ja Uchide raudteejaamad, rahulikumas põhjaosas on Hankyu Ashiyagawa jaam.

Linna tunnuspuu on jaapani must mänd ja tunnuslill on asalea.

### Elanike arv
* 2008 – 93 100
* 2009 – 93 500

## Viited

## Välislingid

*Ashiya koduleht (jaapani ja inglise keeles)
Dawesi plaan

**Dawesi plaan** oli Ameerika Ühendriikide rahandustegelase ja poliitiku Charles Dawesi juhitud komisjoni koostatud plaan Saksamaalt esimese maailmasõja sõjavõlgade kättesaamiseks. 

Aastail 1923–1924 tutvus komisjon Saksamaa majandusliku olukorraga ning tuli järeldusele, et Saksamaa ei suuda reparatsiooni maksta. Komisjon pakkus välja Dawesi plaani, mis nägi ette reparatsioonimaksete tunduvat vähendamist ning Saksamaale laenuandmise ja investeeringute võimaldamist maa majanduse taastamiseks. Plaani toetas Suurbritannia ja lõpuks nõustus sellega ka Prantsusmaa. Dawesi plaan soodustas poliitilise olukorra stabiliseerumist Saksamaal ning võimaldas sakslastel alustada reparatsiooni regulaarset maksmist.

## Vaata ka
* Youngi plaan
Whittaker Chambers

**Whittaker Chambers** (sünninimega **Jay Vivian Chambers**; kasutas ka nime **David Whittaker**; 1. aprill 1901 – 9. juuli 1961) oli ameerika kirjanik ja toimetaja. 

Olnud kommunistliku partei liige ja nõukogude spioon, mõistis ta hiljem kommunismi hukka. 

Ta on tuntud oma tunnistuse tõttu, mille andis Alger Hissi kriminaalasjas vande all valetamise ja spionaaži kohta. Seda kirjeldab ta ka oma autobiograafias "Tunnistaja" (*Witness*).

## Välislingid
* WhittakerChambers.org (''inglise keeles'')
Marit Tarkin

**Marit Tarkin** (sündinud 21. septembril 1968) on eesti koolijuht ja õpetaja.

Ta õpetas aastatel 1994–2021 Kuressaare Gümnaasiumis eesti keelt ja kirjandust. Aastatel 2021–2022 töötas Marit Tarkin Saaremaa Gümnaasiumis kogukonnajuhina. 17. oktoobril 2022 asus ta ametisse Kuressaare Nooruse Kooli (endine Kuressaare Gümnaasium) direktorina.

Marit Tarkin oli Saare maakonna aasta õpetaja aastal 2003. 8. mail 2009 nimetas Naiskodukaitse Saaremaa ringkond Marit Tarkini maakonna aasta emaks.

## Tunnustus
* 2003 Saare maakonna aasta õpetaja 
* 2009 Saare maakonna aasta ema
* 2018 Eesti Väitlusseltsi tunnustus – aasta väitlusõpetaja
* 2019 Saare maakonna aasta gümnaasiumiõpetaja

## Lingid

## Välislingid
* "Peakorraldaja Marit Tarkini hinnang suurele teatriõhtule" Meie Maa, 27. november 2007
* Raul Vinni, "Aasta ema on Marit Tarkin" Oma Saar, 9. mai 2009
* Raul Vinni, "Aasta ema tahaks olla nagu vihmavarjuga Mary Poppins" Oma Saar, 9. mai 2009
* Ene Kallas, "Aasta ema Marit Tarkin: see tiitel kuulub kõigile Saaremaa naistele" Meie Maa, 9. mai 2009
Sõjaväeline distsipliin

**Sõjaväeline distsipliin** (Eesti kaitseväes = *kaitseväe*distsipliin) on seaduste, sõjaväes kehtivate määrustike, neist alamate õigusaktidega ja ülemate käskudega kehtestatud teenistuskohustuste ning sõjaväelise korra nõuete täpne täitmine kõigi sõjaväelaste poolt. 

Distsipliin on sõjaväe üks põhiline liikumapanev jõud. Distsiplineerimata sõjavägi on riigile pigem kahjulik, sest sõja korral osutuks see lahinguvõimetuks.

Distsipliin põhineb: 
*ülemate käsuõigusel ja distsiplinaarvõimul,
*alluvate kohustusel täpselt täita õigusaktide nõudeid, ülemate seaduslikke käske ja korraldusi,
*sõjaväelaste teadlikul allumisel teenistuse nõuetele. 

Kaitseväedistsipliin kohustab kõiki kaitseväelasi täpselt täitma õigusaktide ja käskude nõudeid. Ülem peab alluvate suhtes olema nõudlik, võtma tarvitusele vajalikud mõjutusvahendid, karistama neid distsiplinaarselt või algatama seaduses ettenähtud korras teenistusliku juurdluse, kui alluvad astuvad üle õigusaktide või käsu nõuetest, jätavad need täitmata, täidavad neid lohakalt ja hooletult või ei pea kinni viisakusreeglitest. (Kaitseväe sisemäärustikust)

Distsipliini tagamise põhilised vahendid:
#ülema autoriteet;
#ülema nõudlikkus;
#nõuetele vastav sisekord üksuses;
#inimesekeskne juhtimine;
#alluvate kasvatamine;
#kiitused ja ergutused;
#laitused ja distsiplinaarkaristused.
Parima filmi Oscar

**Parima filmi Oscar** (inglise keeles *Academy Award for Best Picture*) on Oscari-filmiauhinna tähtsaim kategooria. Auhinnaga tunnustab Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia eelneva kalendriaasta parimat filmi. Auhind antakse üle võidufilmi produtsendile.

Auhinnale saab filme esitada Akadeemia iga liige. Ka auhinna saaja valimises saavad osaleda kõik liikmed. 

Selles kategoorias auhinnatakse filme alates esimesest Oscari-tseremooniast 1929. aastal. 

1951. aasta galast antakse parima filmi Oscar kätte tseremoonia viimase auhinnana.

## Võitjad

## Viited

## Välislingid
* Oscari auhindade koduleht 
* Oscari auhindade andmebaas
Sanda

**Sanda** (jaapani keeles 三田市 (*Sanda-shi*) on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Sanda geograafilised koordinaadid on 34° 53′ N, 135° 14′ E.

Sanda pindala on 210,22 km², elanike arv on 104 753 (1.11.2024 seisuga). 2009. aastal oli elanikke 113 900.

Sanda asub Kōbest 25 km põhjas teisel pool Rokkō mägesid, Osakast 35 km loodes.

Ta piirneb põhjas Sasayamaga ning idas Takarazuka ja Inagawaga. Läänes asuvad Tōjō, Yokawa ja Yoshiro linn.

## Ajalugu

Vanimad asustuse jäljed Sandas pärinevad 30 000 aasta tagusest ajast.

7. sajandi lõpul asutati nüüdse Yashiki asukoha lähedale budistlik Konshinji tempel, mille ümber kohe tekkis asula ehk templilinn. Muromachi ajastu lõpul rajati Sanda kindlus ning Azuchi-Momoyama ajastul tekkis selle ümber asula.

Nime "Sanda" on kasutatud juba vähemalt 1300 aastat. Konshinji templis olevast Mirokubutsuzazo kujust leitud dokumentidel on kirjas: "Need piirkonnad on määratud Matsuyama maadeks: Onden, Hiden ja Keiden, mis on kolm riisipõldu ja mida sellepärast nimetatakse Sanda." Jaapani keeles tähendab "san" 'kolm' ja "da" 'riisipõld'.

Pärast Meiji perioodi jõudis alevisse raudtee ja Sanda hakkas Arima maakonna keskusena kasvama.

1956. aastal ühendati Sandaga halduslikult Hirono, Miwa, Ono ja Takahira. Samal aastal ühendati Ai ja Honjō Aino asulaks. 1957. aastal liideti Aino Sandaga. 1. juulil 1958 ülendati Sanda alevist linnaks.

## Viited
Kollane ülane

**Kollane ülane** (*Anemone ranunculoides*) on ülase perekonda kuuluv taimeliik. 

Tegemist on mitmeaastase taimega, mis on levinud Mandri-Euroopas ja Väike-Aasias, veidi vähem Vahemere aladel. Kasvab leht- ja segametsades, metsaservadel, põõsastikes jõe- ja ojakallastel. Levikut takistavad varisevad lehed ja tihe samblakiht. 

## Kirjeldus
Taim kasvab 5–15 sentimeetri kõrguseks, õie läbimõõt võib olla kuni 1,5 sentimeetrit. Kroonlehed õiel puuduvad, selle asemel on viis kuni kaheksa tupplehte. Taimel leidub palju tolmukaid ja emakaid. Kollane ülane õitseb märtsist kuni maini.

Õiest pisut allpool asuvad ainsad varrelehed. Kollase ülase lehed on peaaegu ilma kaitsekihtideta, kuna taim vajab neid vaid paaril kuul – lehed on suureks ahvatluseks putukatele ja seentele. Vili on kollasel ülasel kõvera nokaga, karvane, umbes 4 mm pikkune pähklike.

Kollane ülane paljuneb nii seemnetega kui ka vegetatiivselt – risoomi abil. Seemnete peamiseteks levitajateks võib lugeda sipelgaid. Risoomi külgharudest arenevad uued taimed, kuid vaid juhul, kui risoomiharu kaotab ühenduse emataimega. 

## Mürgisus
Kollane ülane on mürgine taim ning pärast taime korjamist ei tohiks kindlasti käega silmi või nägu hõõruda. Mürgistuse võib saada isegi sellest, kui taime kaua käes hoida, kuna taimemahl pääseb kätele. Peamiselt põhjustavad nad nahal vesiville, mis lõhkevad mõne aja pärast ja tekitavad väga raskesti paranevaid haavu. Eriti mürgine on risoom, millega kunagi surmati isegi loomi.

## Kasutus rahvameditsiinis
Kollase ülase mürke on kasutatud juba mõnda aega. Eestlased on ravinud nende mürkidega eelkõige reumat ja peavalu – pannes välispidiselt nahale värskeid taimeosi. Kollane ülane on väidetavalt aidanud ka teisi haigusi ületada nagu näiteks: astma, rahhiit, silmahaigused, läkaköha, halvatus, vesitõbi, süüfilis jt. Samuti on kollase ülase lehti tarvitatud higistamist soodustava vahendina ning neerude ja kopsude töö tugevdajana.

Ravimisega peab olema muidugi ettevaatlik, sest mürgise taimega võib endale kasu asemel ka suurt kahju tekitada.

## Viited

## Välislingid
*
Kompanii sisetoimkond

**Kompanii sisetoimkond** on kompanii isikkoosseisust vahetuste kaupa määratud ja teenistustoimkonna koosseisu kuuluv meeskond, mille ülesandeks on kompanii ruumides turvalisuse ja sõjaväelise sisekorra nõuete pideva täitmise tagamine. 

## Kompanii toimkondlased

Toimkond koosneb: 
***kompanii korrapidajast** (tavaliselt nooremallohvitser või kapral),
***1–3 päevnikust**, sõltuvalt vajadusest, 
*ajutistest valvuritest väljaspool kompanii põhiruume (harva, vastavalt erivajadusele).

Kompanii toimkonna alluvuses võivad olla ka lisatoimkondlased, kes on määratud distsiplinaarkaristusega päevnike ülesandeid täitma väljaspool järjekorda kas ööpäevaks või öörahuks, harvem päevaajaks.

Toimkondlased kannavad reeglina vormil tunnusena vastavat rinnasilti, käelinti või kaelaketti plaadiga.

## Üldine teenistuskorraldus

Kompanii sisetoimkondlased määratakse kompanii sõdurite ja nooremallohvitseride hulgast graafiku alusel 24 tunni kaupa. 

Kompanii toimkonnal on oma teenistuskoht kompanii ruumides koos vajaliku inventari ja ette nähtud dokumentatsiooniga. Kompanii toimkonna teenistuskoht on tavaliselt paigutatud kompanii peasissepääsu juurde ja relvastuse hoiuruumide jälgimisulatusse. Kompanii toimkondlased võivad olla relvastatud kinnistatud käsitulirelvadega ja juurdekuuluva laskemoonaga.

## Põhiülesanded

Toimkonna põhiülesanneteks kompanii kasarmuruumides on:
*turvalisuse tagamine,
*sisekorra nõuete täitmise kontroll,
*relvastuse ja muu olulise vara pidev valve,
*nende vastutusel olevate ja määratud ruumide pidev korrashoidmine,
*isikkoosseisu üle jooksva riviaruandluse pidamine,
*kompanii juhtkonna käskude edastamine isikkoosseisule,
*signaalide ja tegevuskäskluste andmine isikkoosseisule vastavalt päevakorrale või häire andmine,
*kompanii ruumidesse sisenemise-väljumise jälgimine ja ettekandega esinemine kõrgemate ülemate saabumisel.
Vollsmose

**Vollsmose** on Taani linna Odense linnaosa, mis asub kesklinnast umbes 3 km loodes. Selle piir kulgeb mööda Ejbygadet, Kertemindevejd, Åsumvejd ja Vollsmose Alléd. 

Linnaosas on 11 518 elanikku.

Linnaosas on muu hulgas kuus suurte kortermajadega elamukvartalit, millest suurim on Bøgeparken, kus on umbes 450 korterit ja 1600 elanikku. 

Taanlasi on linnaosas umbes 40%, ülejäänud on immigrandid või nende järeltulijad. Seal elab 80 rahvuse esindajaid. Enamik on pärit Somaaliast, Iraagist või Palestiinast. Kahe suurema kooli õpilased on peaaegu kõik immigrantide lapsed või lapselapsed. 

1990. aastatel oli Vollsmose tuntud väga suure kuritegevusega piirkonnana. Viimastel aastatel on suudetud kuritegevust tunduvalt vähendada ja linnaosa on oma halva kuulsuse minetanud. 

## Välislingid

*http://www.vollsmose.dk/
Saksa okupatsioon Ingeris

**Saksa okupatsioon Ingeris** oli Ingeri ala okupeerimine Saksamaa vägede poolt Teise maailmasõja käigus. 

Esimesed Saksa väed ületasid Ingeri lõunapiiri augustis 1941 ning viimasena jätsid Saksa väed – III Germaani Soomuskorpus – 26. juulil 1944 maha oma positsioonid Jaanilinnas.

1941. aasta augustist 1944. aasta augustini oli Ingeri okupeeritud Saksamaa poolt ning osaliselt liidetud Eesti kindralkomissariaadi ja ühes sellega Ostlandi koosseisu. Ingeris tegutsesid Saksamaa politseiasutused, mis allusid Eesti kindralkomissariaadi kõrgeimale SS ja politseijuhile (*SS- und Polizeiführer Estland*), *[[SS-Brigadeführer]]* Hinrich Möllerile. Möllerile allusid nii Saksa Korrapolitsei (*Ordnungspolizei*), kui ka Saksa Julgeolekupolitsei ja SD, mille ülem oli Eestis Martin Sandberger ja julgestus- ning politseiaktsioonide läbiviimisel rakendatavad sõjaväestatud üksused: Eesti Julgeolekupolitsei ja Omakaitse.

## Vastupanuliikumine okupeeritud Ingeris 1941–1944

## Koonduslaagrid
*Kerstova koonduslaager (KZ Kerestowo)

## Okupatsiooni lõpp
1944. aasta jaanuaris tungisid Punaarmee üksused Eesti piirideni. 2. veebruaril ületasid punased mitmes kohas Narva jõe ja moodustasid sinna sillapead. 25. juulil 1944 murdsid Nõukogude üksused Narva rindel Eesti ja Saksa väeosade positsioonidesse. Narva jõe ääres asus vaenlane ründama Vaasa, Riigiküla ja Narva-Jõesuu all. III Germaani Soomuskorpus jättis 26. juulil maha oma positsioonid Narva jõe ääres Jaanilinnas.

## Vaata ka
*Leningradi blokaad
*Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944)
*Viru Ingeri

## Viited

## Välislingid
*Gatchina
*Historische Photosammlung 2 (Weltkrieg II)
*INGRIA IN ENGLISH
*Iwangorod, 1942
*The Blue Brigade
*Western Ingria
*В сожженной Гатчине
*Гатчинский дворец, годы испытаний
*[Группа ГРГ «Остланд»...](http://city.gatchina.ru/school/gym/razruha/pushkin(okonchanie).htm)
*Ленинградский фронт.
*"Этот день мы приближали, как могли…"
*Подпольная антифашистская группа Серафима Соколова.Подпольная антифашистская организация «Бориса – Павла»

## Kirjandus, seotud ka Ingeriga
* Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas, Koguteos. XI–XV osa. Ajalehe "Kodumaa (ajaleht)" Väljaanne (KGB), Tallinn 1964–1972
* Eesti rahvas Nõukogude Liidu Suures Isamaasõjas 1941–1945. EKP Keskkomitee Partei Ajaloo Instituut, Tallinn, osa I: 1971, osa II: 1977, Osa Dokumente ja materjale: 1975
* SS tegutseb. Dokumentide kogumik SS-kuritegude kohta. Eesti Riiklik Kirjastus 1963;
* Extermination of the Gypsies in Estonia during World War II;
* Eesti vaimuhaigete saatus Saksa okupatsiooni aastail (1941–1944), Eesti Arst, nr. 3 Märts 2007
Planimeetria

**Planimeetria** on elementaargeomeetria haru, milles uuritakse kujundeid tasandil neid ümbritsevat ruumi arvestamata. Kujundeid ruumis uurib stereomeetria.

## Kujundeid planimeetrias

Sirgjoon - Nurk - Kolmnurk - Ring - Ristkülik - Romb - Rööpkülik - Ruut - Trapets - Hulknurk

## Vaata ka

* Stereomeetria

## Viited
Kõrgem matemaatika

**Kõrgem matemaatika** on enamasti kõrgkoolides õpetatav õppeaine, milles käsitletakse matemaatilise analüüsi, analüütilise geomeetria, kõrgema algebra ja diferentsiaalvõrrandite teooria põhiküsimusi. Kõrgema matemaatika kursustes keskendutakse enamasti praktilistele rakendustele ning vaadeldavaid teemasid ei käsitleta kuigi abstraktselt. Õppe abstraktsus on siiski ülikooliti erinev.

## Vaata ka
* Elementaarmatemaatika

## Viited
Kõrgem algebra

**Kõrgem algebra** on algebra klassikaline osa, milles käsitletakse lineaaralgebra ja polünoomide algebra aluseid.

## Vaata ka

* Kõrgem matemaatika

## Viited
Elementaargeomeetria

**Elementaargeomeetria** on geomeetria haru, milles kõrgemat matemaatikat kasutamata uuritakse lihtsamate kujundite (nurkade, hulknurkade ja -tahukate, ringi, kera ja mõnede pöördkehade) põhilisi omadusi. Elementaargeomeetria objektid võivad asuda ruumis või tasandil, kusjuures tasandil paiknevaid kujundeid uurivat elementaargeomeetria haru nimetatakse planimeetriaks ja ruumis paiknevaid kujundeid uurivat haru nimetatakse vastavalt stereomeetriaks. 

Elementaargeomeetria lähtub kolmest põhikujundist: punktist, sirgest ja tasandist. Punkte tähistatakse tavaliselt suurte ladina tähtedega (*A, B, C* jne), sirgeid väikeste ladina tähtedega (*a, b, c* jne), tasandeid väikeste kreeka tähtedega (*&alpha;, &beta;, &gamma;* jne).

## Vaata ka

* Planimeetria
* Stereomeetria
* Eukleidese geomeetria

## Viited
Stereomeetria

**Stereomeetria** on elementaargeomeetria haru, milles uuritakse kujundeid ruumis.

## Kujundeid stereomeetrias

Tasand - Prisma - Püramiid - Tüvipüramiid - Silinder - Koonus - Tüvikoonus - Kera

## Vaata ka

* Planimeetria uurib kujundeid tasandil.

## Viited
Algebraline pind

**Algebraline pind** on algebralises geomeetrias pind, mille punktide koordinaadid *x*,*y*,*z* rahuldavad võrrandit
:F(x,y,z) = 0, \,
kus *F* on reaalarvuliste kordajatega polünoom. Polünoomi *F* astet nimetatakse *algebralise pinna järguks*.

## Vaata ka

* Algebraline joon

## Viited
Algebraline geomeetria

**Algebraline geomeetria** on geomeetria haru, mis uurib algebraliste muutkondade ja nende mitmesuguste üldistuste omadusi.

## Vaata ka

* Algebraline pind
* Algebraline joon
* Diofantiline geomeetria

## Viited
Algebraline joon

**Algebraline joon** ehk **tasandiline algebraline joon** (ka *algebraline kõver*, *tasandiline algebraline kõver*) elementaarses mõttes on  tasandiline joon, mille (ja ainult mille) punktide koordinaadid *x*, *y* rahuldavad mingit võrrandit
:F(x,y) = 0, \,
kus *F* on kahe reaalarvulise muutujaga polünoom. Polünoomi *F* astet nimetatakse selle **algebralise joone järguks** (või **astmeks**).

Algebralisi jooni, mille järk on 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 või 8, nimetatakse vastavalt ka sirgeteks, koonikuteks ehk koonuselõigeteks, kuubikuteks, kvartikuteks, pentikuteks, sekstikuteks, septikuteks ja oktikuteks. Näiteks ühikringjoon on teist järku  algebraline joon (koonik), sest selle saab anda võrrandiga *x*2 + *y*2 − 1 = 0.

Sageli modifitseeritakse **algebralise joone** mõistet nii, et algebraline joon sisaldab ka polünoomi *F* kompleksarvulisi juuri, s.o esindab ka kõiki kompleksarvude järjestatud paare, mis on eeltoodud võrrandi lahendid.

Tänapäeva algebralises geomeetrias räägitakse algebralistest joontest üldistatult mitte ainult reaalarvude korpuse, vaid mis tahes korpuse puhul. **Tasandiline afiinne algebraline joon** üle  *k* defineeritakse kui üle korpuse *k* võetud polünoomide juurte hulk punktihulgas *K*2, kus *K* on korpuse *k* algebraline sulund. Selle joone punkte, mille kõik koordinaadid kuuluvad korpusesse *k*, nimetatakse  *k*-punktideks. Näiteks punkt (2,\sqrt {-3}) kuulub kompleksarvuliste juuri arvesse võtvasse ühikringjoonde, kuid ei kuulu selle reaalossa. Polünoom *x*2 + *y*2 + 1 annab algebralise joone, mille reaalosa on tühi.

Veel üldisemalt võib vaadelda algebralisi jooni, mis ei sisaldu mitte tasandil, vaid suurema mõõtmega ruumis või projektiivses ruumis. Osutub, et algebralise joone paljud omadused ei sõltu konkreetselt valitud sisestusest mingisse ruumi, ja see viib algebralise joone üldisema definitsioonini: 

**Algebraline joon** on algebraline muutkond mõõtmega 1. Selle definitsiooni võib sõnastada ka nii: algebraline joon on algebraline muutkond, mille kõik alammuutkonnad koosnevad ühest punktist.  

## Vaata ka

* Algebraline pind

## Viited
Kaassõnafraas

**Kaassõnafraas** ehk **adpositsioonifraas** on fraas, mis koosneb kaassõnast ja nimisõnast.

Nt *Tüdruk jooksis* ***mööda teed***. *Pane ümbrik* ***selle kapi peale***.

## Eesti keel
**Kaassõnafraas** täidab lauses sama funktsiooni, mis nimisõna käändevorm, kuid ei ole nimisõnafraasiga samaväärne. Mõnel juhul on kaassõnafraas  asendatav nimisõna käändevormiga, 
nt *tooli pealt* = ***toolilt***, *tütre poolt joonistatud pilt* =  ***tütre joonistatud pilt***, kuid tavaliselt on raske leida ühesõnalist asendajat, nt *üle tee, tänu sinule, sõbra tõttu*.

**Kaassõnafraas** erineb teistest nominaalfraasidest eksotsentrilise struktuuri poolest. See tähendab, et fraasi kumbagi komponenti ei saa lausest ära jätta.

Vrd ***Tilluke koer*** (nimisõnafraas) *haugub*. – *Koer haugub*. *Koer tallas *'lillede peal*** (kaassõnafraas).  – ''Koer tallas peal''.

Kaassõnafraas ei ole süntaktiliselt samaväärne ei fraasi [[fraasi peasõna|põhja]] ega [[fraasi laiend|laiendiga]], kuna [[lauseliige|süntaktilist funktsiooni]] kannab fraas tervikuna. Kuna nimisõna käändevorm on tingitud kaassõna [[rektsioon]]ist (nt ''mööda teed'', aga ''üle mäe''), on kaassõnafraasi põhjaks [[kaassõna]].

Kaassõnafraasi tervikuna võib laiendada

*[[määrsõna]], nt ''Tüdruk lahkus ['''veidi''' enne kontserdi lõppu]. ['''Varsti''' pärast kooli] alustati kodutööde lahendamisega.''
*[[hulgafraas]], nt ''Raamat tuuakse tagasi ['''viie päeva''' pärast].''

Lauses on kaassõnafraas

*[[määrus]], nt ''Poiss jooksis '''ümber auto'''. Reedel '''pärast lõunat''' peame minema loengusse.''
*[[määrustäiend]], nt ***Eksamite peale** mõtlemine tegi ta närviliseks.''

== Kirjandus ==
*M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, **Eesti keele grammatika II. Süntaks.''' Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993.
Bedfordshire

**Bedfordshire** on tseremoniaalkrahvkond Inglismaal East of Englandi piirkonnas.

Bedfordshire jaguneb kolmeks tervikomavalitsuseks:

# Bedford
# Kesk-Bedfordshire
# Luton

## Viited
Kesk-Bedfordshire

**Kesk-Bedfordshire** on tervikomavalitsus Inglismaal Bedfordshire'i krahvkonnas. See moodustati Mid Bedfordshire'i ja South Bedfordshire'i liitmisel 1. aprillil 2009.

Valimised omavalitsuse nõukogusse toimusid 4. juunil 2009. Nõukogusse valiti 66 liiget.

## Viited

## Välislingid

* http://www.centralbedfordshire.gov.uk
John Desmond Bernal

**John Desmond Bernal** (10. mai 1901 Nenagh, Tipperary krahvkond, Iirimaa – 15. september 1971 London) oli Briti füüsik, filosoof ja poliitiline aktivist.

Bernal oli iiri-itaalia-juudi päritolu. Ta oli Londoni Ülikool]]is 1937–1963 füüsika ja 1963–1968 kristallograafia professor ning tegeles uurimistööga röntgenkristallograafia molekulaarbioloogiliste rakenduste vallas. 1937. aastal võeti ta vastu Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks.

Aastatel 1923–1933 oli John Bernal Suurbritannia Kommunistliku Partei liige. Pärast kohtumist Nõukogude teadusloolaste ja -filosoofide Nikolai Buhharini ja Boris Hesseniga Londoni konverentsil 1931. aastal sai Bernalist innukas Nõukogude Liidu ja Jossif Stalini toetaja, kelleks ta jäi elu lõpuni. 1930. aastate alguses pooldas ta rahu, kuid muutis oma seisukohti Hispaania kodusõja mõjul ning 1939. aastal asus tööle sisejulgeoleku ministeeriumis. Lisaks üldisele tööle teaduse panuse tõstmiseks sõjategevuse suunamisel osales Bernal konkreetsetes uurimustes nagu Saksa pommitamiste mõju analüüs Inglise linnades ning Normandia rannikust põhjaliku ülevaate koostamine enne Normandia dessanti 1944. aastal. Pärast Teist maailmasõda osales Bernal rahuliikumises, toetades Nõukogude Liidu välispoliitilisi algatusi ja kritiseerides USA imperialismi, 1953. aastal anti talle Stalini rahupreemia.

Bernali tuntumate teoste hulka kuuluvad 1929. aastal ilmunud "Maailm, ihu ja kurat", milles ta kirjeldas kosmoseasunduste loomist, inimese keha ja mõistuse muutmist tehnoloogiliste vahenditega ning nende võimalikku mõju ühiskonnale (raamatut hindas kõrgelt üks tuntumaid ulmekirjanikke Arthur C. Clarke), 1939. aastal avaldatud "Teaduse ühiskondlik funktsioon", mida peetakse teaduse sotsioloogia varaseimaks näiteks, ning 1958. aastal trükki jõudnud "Teadus ühiskonna ajaloos", milles Bernal kirjeldas teaduse ja ühiskonna vastasmõju marksistliku teadusfilosoofia positsioonilt.

## Tunnustus
*1937 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1953 – Stalini rahupreemia
*1958 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Teoseid
* "The World, the Flesh and the Devil" ("Maailm, ihu ja kurat", 1929)
* "The Social Function of Science" ("Teaduse ühiskondlik funktsioon", 1939)
* "Science in History" (1954; eesti keeles "Teadus ühiskonna ajaloos", 1962)

## Isiklikku
Tema poeg Martin Bernal (1937–2013) oli poliitikaajaloolane.

## Välislingid
* Max Laosson "John Bernal teaduse olukorrast tänapäeva ühiskonnas" Sirp ja Vasar, 6. juuni 1958, lk 2
Vaeglause

**Vaeglause** on sisuliselt mõistetav lause, kus puudub mõni süntaktiline komponent (mittetäieliku struktuuriga lause), kuid puuduvat komponenti ei saa sisulistel põhjustel juurde mõelda.

Teine mittetäieliku struktuuriga lause liik vaeglause kõrval on lünklause, kus puuduv komponent on samuti süntaktiliselt väljendamata, kuid sisuliselt olemas (soovi korral sõnastatav).

## Vaeglausetüübid
**Vaeglauses** on mingi lauseosa puudumisel kindel tähendus ja seda ei saa lausesse ka lisada ega juurde mõelda. 

Vastavalt lausest väljajäetud süntaktilisele osale jaotuvad vaeglause tüübid nelja suurde kategooriasse:

### Verbita laused
Puudub tegusõna.

Näited: 
**Hästi!* (ligikaudne tähendus 'see on hästi')
**Buss.* (võimalik tähendus 'buss tuleb')
**Lilled, kõikjal lilled.* (ligikaudne tähendus 'ümbruses leidub/kasvab palju lilli' vms)

### Vaegisikulised laused
Puudub täisalus.

Vaeglaused esinevad tihti umbisikulise tegumoe ehk impersonaali kasutamisel, kus aluse puudumine näitab, et tegija on ebamäärane.

Näited: 
**Muudkui sõditakse ja valatakse verd.*
**Nooruses omandab kõike hõlpsasti.*
**Täna sai kõvasti raha kulutatud.*

### Fraaslaused
Laused, mis koosnevad ühest fraasist.

#### [[Nimisõnafraas]]
Näited: 
**Pühapäeva õhtu.*
**Vihmane sügispäev.*
**Selle päeva esimene uudis*

#### Hüüdlaused
Näited: 
**Tohoh!*
**Vaat nüüd!*
**Säh sulle!*

### Määramatu struktuuriga laused
Vormelid ehk kinnistunud lauseühendid, mis täidavad kindlaid suhtlusülesandeid (tervitus, hüvastijätt, õnnesoov jms).

Näited: 
**Palju õnne sünnipäevaks!*
**Jätku leivale!*
**Sõida seenele!*

Eritekstide - siltide ja pealkirjade laused.

Näited: 
**Tallinn 120 km*
**Maha lühinägelik poliitika!*
**Lõpp JOKK-ile!*

## Kirjandus
*Vaeglause Eesti keele käsiraamat
*"Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: KIRI" M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare 1993
Beetli-areekapalm

**Beetlipalm** ehk **beetli-areekapalm** (*Areca catechu*) on palmiliste sugukonna areekapalmi perekonna liik. Beetlipalmi vili on beetlipähkel. 

Beetli-areekapalm on kuni 30 m kõrguseks ja 20–30 cm jämeduseks kasvav oksteta palm, mille läikivad liitlehed on umbes 150 cm pikad. Õied asetsevad lehekaenaldes. Vilja kollase koore all on kiuline kiht, mille sees on üks 2,5–3 cm suurune väga kõva koorega seeme. Iga palm annab umbes 250 pähklit aastas.

Beetlipalmi kodumaaks peetakse Ida-Indiat või Polüneesiat. Teda kasvatatakse Ida-Aafrikas, Lõuna-Hiinas, Sri Lankal, troopilises Indias ja Filipiinidel, eeskätt seemnete pärast. Väljarändajate abiga on ta levinud ka Austraaliasse ja Uus-Meremaale.

Beetlipalmi nime järgi kohalikes keeltes on nimetatud Penangi saar Malaisia poolsaare läänekaldal, Fua Mulaku Maldiivides ja Guwahati Indias Assamis.

Beetlipalmi kasutatakse toataimena suurte hoonete, näiteks kaupluste ja hotellide sisekujunduses. Selline palm ei vilju ega kasva täissuuruseni, kasvab aeglaselt, vajab vähe vett ning palju soojust ja valgust. Noored palmid seevastu taluvad otsest päikesekiirgust halvasti.

Beetlipalmi kahjustavad võrgendilestad ja viinamarja-kilptäid.

## Beetlipalmi saadused

Aasias kasvatatakse beetlipalmi peamiselt seemnete pärast. Seemned sisaldavad metanooli ja alkaloide, näiteks arekaiini ja arekoliini, mis on närimisel mürgised ning tekitavad kerget sõltuvust ja suuvähki. Seemnete närimine suurendab süljeeritust ja mõjub virgutavalt. Seemneid segatakse närimiseks kunstlike lisandite, näiteks kriidipulbriga. Tänapäeval lisatakse kibeda maitse vähendamiseks ka piparmünti, lagritsat ja närimistubakat.

Seemned sisaldavad palju punast pigmenti, mistõttu beetlinärija sülg, keel, hambad ja suuõõs värvuvad tellispunaseks. Sel põhjusel kasutatakse seemneid ka puuvillase riide värvimiseks. Taiwanis närivad naised beetlit sellepärast, et peavad saadavat punast suud ilusaks. Seal tarvitatakse seda tänapäevani, eriti laialdaselt maapiirkondades.

Beetli-areekapalm on ravimtaim ja tema seemnete meditsiinilise nimetusena kasutatakse ka nimetusi "areekapähkel" ja "areekaseeme".

Areekapalmi seemnekestadest saadavat punast värvainet on kasutatud puuvillkangaste värvimiseks. Puust saadakse ka parkaineid tanniine, millega saab kiude toonida mustaks.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne CoLis
* Sissekanne GRINis
* Sissekanne ITISis
* Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
* Sissekanne uBios
Oxfordshire

**Oxfordshire** on tseremoniaal- ja mittelinnkrahvkond Inglismaal.

Praegustes piirides on krahvkond alates 1974. aastast.

Oxfordshire jaguneb viieks omavalitsusüksuseks:

Suuremad linnad on Oxford (155 000), Banbury (52 000) ja Abingdon (36 000).

## Viited

## Välislingid

* Krahvkonna koduleht
Üte

**Üte** (ka **kõnetlussõna**) on kiil, mis kõnetab lause adressaati, teda nimetades või kirjeldades. 

Ütte põhiülesanne on kontakti sõlmimine või hoidmine tähelepanu tõmbamise teel. 

Sageli avaldub üttes ka kõneleja halvustav, lugupidav või muu suhtumine kõnetatavasse, näiteks:
**Mis sa, *'rumal**, teed?''
****Lugupeetud kamraad*, ***teie idee on suurepärane!''

== Eesti keel ==
===Ütte kääne===
[[Eesti keel]]es on üte [[nimetav kääne|nimetavas käändes]]. Mõnes muus keeles on olemas ka [[Vokatiiv|üttekääne]].
===Ütte asend lauses===
Üttel ei ole lauses kindlat asendit. See võib paikneda nii lause alguses, keskel kui ka lõpus.
 
===Kirjavahemärgid===
Kirjalikus kõnes eraldatakse üte ülejäänud tekstist tavaliselt [[koma]](de)ga, näiteks: 
****Tüdruk**, jäta poiss rahule!''
*''Hakkame, **mehed**, minema!''
*''Pane aken kinni, **Vello**!''

Ütte esiletõstmiseks võib kasutada ka [[mõttekriips]]e, näiteks:
* ''Kus sa olid – **sa häbematu jõmpsikas, keda kõik taga otsivad**?''

Üte võidakse kirjalikus tekstis vormistada ka nagu eraldi lause. Sel juhul pannakse ütte järele hüüumärk.

===Ütte ehitus===
Ütet vormistab [[nimisõnafraas]]. See tähistab harilikult inimest (''Palun astu edasi, **vanaisa**!''), harvemini loomi või eluta objekte (''Oled mulle kallis, **kodupaik**!'').

===Veel näiteid===
Rohkesti ütteid leidub [[Eesti NSV hümn]]is (1944 ja 1956, sõnade autor [[Johannes Semper]]), näiteks järgmises salmis:
:Nüüd huuga, **tehas**, **vili**, nurmel vooga,
:**sirp**, lõika, alasile, **haamer**, löö!
:**Nõukogu elu**, tuksu võimsa hooga,
:too õnne rahvale, **me tubli töö**!
:Me Liidu rahvaste ja riike seas
:sa, **Eesti''', sammu esimeste kindlas reas!

Neid ridu kasutatakse sageli ütte õppimisel ja grammatikateadmiste kontrollimisel. Osa sellest tekstist võib leida isegi 2021. aasta e-etteütluseks valmistumise avalikust harjutusest.

## Viited

## Välislingid

* Eesti keele käsiraamat
Ühendatud inimesed

**"Ühendatud inimesed"** on Chalice'i 2003. aastal ilmunud album.

## Lood

# Tere hommikust
# Mulle meeldib see
# Ööpäevaringselt
# Mikrofoni püha retk (koos Basquet'iga)
# Me saame hakkama
# Preilisid on ka tegelt niisama vaadata hea
# Ühendatud inimesed (Kõmm kõmm) (koos Martiniga)
# Suhtekorraldaja
# Kuulsusenarr
# Ekstasy (kohustuslik tablett)
# Popsulaul
# Generatsioon XXXL
# Tulevik on meie päralt
# Laula vanaema, laula (koos vanaemaga)
# Kuixi nurk
# Kuku
# Sounds Of Hip Hop
# Mei saa aru
# Ma olen teel
# Au revoir
# Head ööd

## Välislingid
*
Afiksoid

**Afiksoid** ehk **poolafiks** ehk **semiafiks** ehk **poolliide** on sõna osa, mis liidetakse sõnatüvele uue sõna moodustamisel. 
 
Kõige produktiivsem sõnamoodustusviis ongi liite lisamine sõnatüvele. Sõnatüvi on sõna osa, mis eelneb grammatilisele liitele, tunnusele ja/või lõpule ja on oma häälikkoosseisult püsiv. Liited jagunevad **ees- ja järelliideteks**. Eesti omasõnades on kasutusel vaid üks eesliide: ***eba***-. Järelliiteid on aga väga palju. Igal sõnaliigil on oma kindlad liited. 

**Afiksoidi** puhul on tegemist **poolliitega**. Poolliite lisamisel saadakse uus sõna, mille tähendus ei erine oluliselt algsest sõnast. Liite lisamisel saadakse aga algse sõnaga võrreldes täiesti teist liiki sõna. 

**Poolliide**: Selle peale uurinud noor poisikese***ohtu*** kalamees vanameest suu lahti ning imestusest päranisilmi. 

**[[Afiks|Liide]]**: Mis kasu saab Eesti kala***ndus*** Euroopa Liiduga liitumisest?
Esimese lause juures poolliite ärajätmisel ei muutuks sõna tähendus (vrdl poisikeseohtu kalamees ja poisikesest kalamees), ent teise lause puhul on liite kasutamine vältimatu.

## Afiksoidi liike
Afiksoid jaguneb 
***sufiksoidiks** ehk pooljärelliiteks ja 
***prefiksoidiks** ehk pooleesliiteks. 

Sufiksoid on vahetu järellisandiga poolliide ja prefiksoid on vahetu eeslisandiga poolliide.
Sufiksoid lauses: Korralik tuuleiil võib suure***võitu*** kübara-kaabu vallatult peast puhuda ja siis on häda käes.
Prefiksoid lauses: Teie usk ja kannatlikkus on meile ***üli***tähtsad. 
Järelosad -mees, -võitu, – jmt toimivad kõik pooljärelliidetena ehk sufiksoididena. 
Eesosad ala-, üli-, euro-  jmt toimivad pooleesliidetena ehk prefiksoididena.

## Vaata ka
*Afiks ehk liide
Süsteemsüsteem

**"Süsteemsüsteem"** on Chalice'i 2005. aasta stuudioalbum.

## Lood
# Ekskursioon (Tee-pilt-ära-kodus-vaatad versioon)
# Hitimeistrid
# Peremeesorganismid (8nda Märtsi paraad)
# Üks linn Eestist (I osa)
# Loll ja hingest tükki andes
# Kõik on võimalik (Vsje vas mosno) (koos Skazoga)
# I begin to Singin'
# Härri Potterid minu keldris ja Vibu rünnak
# Masterplan
# A.U.S.
# Siuh (koos Mäxiga)
# Õekesele
# Kodutee ja koduteel (koos Hannaliisaga)
# Obsession ja SX
# Ku tempel
# Kuidas küll (Koos Maianiga)
# Elagu! (koos DJ Rein Karnatsiooniga)
# Esimesed triibulised

Albumi pikkus 72min 29sek

## Välislingid
*
Taevas ja perse

**"Taevas ja perse"** on Chalice'i 2007. aasta stuudioalbum.

## Lood
#Positiivsed tulnukad
#Ilu päästab
#Energia
#Kas tantsukingad löövad pilli
#David Lynch
#Saddam pühadeks koju
#Kõrgevalulävegamees
#Kiim
#Gnoom
#Alati jääb puudu 1 väikene reiv
#Need sõnad
#Teise planeedi saladus
#Hiirelõks
#Pimeduse polka
#Minu inimesed
#Müsteeriummüsteerium

## Välislingid
*
Supervõimed

**"Supervõimed"** on Chalice'i 2008. aasta stuudioalbum.

## Lood
# Leitud asjad
# Lindimees
# Lysimachuc Aaria
# Universumi Aku Laadija
# Lahke nägu
# Nelikümend
# Lohutuse Laul (peaosas Lenna Kuurmaa)
# Kergelt süttiv inimpomm
# Epilaator (peaosas Rein Pakk)
# Võrno Veljed
# Absurd
# Mis Toimub Kaenla All Mul
# Siit tuleb suur Aitähh
# Öökapimõmmi

## Välislingid
*
*
*
Paul Toom

**Paul Toom** (Pavel Toom; 27. september 1932 Tjumeni oblast NSV Liit – 20. märts 2018) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane ja julgeolekuorganite töötaja, sh Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee 1. osakonna (välisluure) juht.

1988. aastal koostas Toom salaplaani väliseestlaste pööramisest nõukogude-sõbralikeks, mis hõlmas ülemaailmsetele Eesti päevadele Tõnu Kaljuste kammerkoori, Ellerheina lastekoori ja paari rokkansambli saatmist ning väliseesti lastele keelelaagrite korraldamist Eestis.

## Teenistuskäik
Teenistust Eesti NSV Riiklikus Julgeolekukomitees alustas 1957. aasta novembris, välisluure ülemaks tõusis 1982. aastal, kus oli kuni 29.02.1988. 

Aastatel 1962–1965 ja 1969–1974 töötas Nõukogude Liidu suursaatkonnas Stockholmis.

## Tegevus pärast 1991. aastat
Pensionieas elas Toom Tallinnas. 1994. aastal Eesti kodakondsust taotledes "unustas" ta oma ankeeti märkida, et on üldse kunagi KGB-s töötanud ja kirjutas, et töötas "välisministeeriumi liinis".

## Isiklikku
Toomil on ajakirjanikust poeg Aleksei Toom.

## Viited

## Välislingid
* Komitee mehed
* HAUDI https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=6p5Nn8w6Yg1G
Tazi poolsaar

**Tazi poolsaar** (vene Тазовский полуостров) on poolsaar Lääne-Siberi madaliku põhjaosas, Obi lahe ja Tazi lahe vahel. Pikkus on umbes 200 km, laius keskmiselt 100 km, kõrgus kuni 100 m. Pinnas on tasane, taimkate on tundra sammalde, samblike ja puhmastega. On palju järvi ja soid. Maagaasi leiukohad.
Liitlause

**Liitlause** on kahest või enamast osalausest koosnev lause. 

Terviklik lause koosneb öeldisest ja selle laienditest. Liitlause sisaldab vähemalt kahte öeldist, nt *Poiss *'mängib** jalgpalli ja tüdruk **loeb** raamatut.'' 

Liitlause osalaused seob tervikuks [[rinnastus]]seos või [[alistus]]seos.

== Liitlause liigid ==

Liitlaused jagunevad [[rindlause]]teks ja [[põimlause]]teks.

=== Rindlause ===

[[Rindlause]] [[osalause]]d on omavahel [[rinnastus|rinnastatud]] ning süntaktiliselt suhteliselt võrdväärsed. 

Rindlause osalaused võivad olla seotud:
* rinnastavate [[sidesõna]]dega (ja, ning, kuid, ega, ent, või jne), nt ''Mati ei oska kitarri mängida, **kuid** klaverit mängib ta hästi.'' 
* koma, semikooloni, kooloni või mõttekriipsuga, nt ''Ema keedab kohvi**,** isa loeb ajalehte.''

Rindlauses peab [[öeldis]] olema igas osalauses, vastasel juhul on tegemist [[koondlause]]ga.

=== Põimlause ===

[[Põimlause]] [[osalause|osalausete]] vahel on [[alistus]]seos, see tähendab, et üks osalause on alistatud teisele. Alistuv osalause ehk [[kõrvallause]] on [[pealause]]ga seotud [[sidend]]i abil. 

Sidendiks võivad olla
* alistavad [[sidesõna]]d (et, sest, nagu, kui, sellepärast jne), nt ''Ta ei söö herneid, **sest** need ei maitse talle.'' 
* siduvad asesõnad (kes, mis, kumb, millal, missugune jne), nt ''Ütle mulle palun, **mis** kell on!'' 
* Küsiv rõhumäärsõna ''kas'', nt ''Ega sa ei tea, **kas** raamatukogu on täna avatud?''

== Liitlause kirjavahemärgid ==

Liitlause osalaused võivad omavahel seotud olla:
* komaga, nt ''Vanaema armastab kududa**,** vanaisale meeldib magada.''
* sidesõnaga, mis ei vaja koma, nt ''Kass näub **ja** koer uriseb.''
* sidesõnaga, mis vajab koma, nt ''Väljas paukus pakane**, aga*' toas oli soe.*

## Välislingid

Ülejäänud liitlause kirjavahemärgid ja nende kasutamisvõimaluste kohta vt "Eesti keele käsiraamat" (rindlause ja põimlause).
Pütilised

**Pütilised** (*Podicipediformes*) on selts veelinde lindude klassis.

Pütiliste hulka kuulub ainult üks sugukond – pütlased (*Podicipedidae*).

Ka kõik teadaolevad fossiilsed pütilised kuulusid sellessesamasse sugukonda ja tänapäevastesse perekondadesse.
Rikassaare relvaleid

**Rikassaare relvaleid** on peitleid, mis leiti 1969. aastal Paide rajoonist Rikassaare külast Prandi jõe kaldalt.

Drenaažikraavi kaevates avastati 10–15&nbsp;cm sügavuselt 54 odaotsa ning 7 võitlusnuga. Odaotsad olid laotud korrapäraselt, tipud seespool. Odaotsad olid kahelt poolt maha pandud ja moodustasid kaks rida, tipud vastamisi. Säilinud oli ka varte puitosi, mis lubab oletada, et relvad olid algselt varretatud.

Tõenäoliselt asetati relvad 6. või 7. sajandil otse maapinnale kuid ajapikku kattis Prandi jõgi need setetega.

On oletatud, et relvad asetati maha mingi lepingu sõlmimise tähistamiseks või piiride märkimiseks.

Rikassaare relvaleid on Eesti suurim relvaleid.

## Viited

## Välislingid
*Mati Mandel, Toomas Tamla. Rikassaare relvaleid, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 26, 1977, nr. 2, lk 158–164
*EESTI LUGU 10. Rahutud aastasajad
*Odaotsad Rikassaare peitleiust (foto)	
*Võitlusnoad Rikassaare peitleiust (foto)
Parima võõrkeelse filmi Oscar

**Parima võõrkeelse filmi Oscar** (inglise keeles *Academy Award for Best International Feature Film*) on Oscari filmiauhind. Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia tunnustab auhinnaga eelneva aasta parimat filmi, mille dialoog ei ole inglise keeles. Esimest korda kuulutati parim võõrkeelne film välja 1948. aastal. 

Aastatel 1948–1956 puudus eraldi võõrkeelse filmi kategooria ning filmid pärjati austusauhinnaga. Samuti kuulutati algusaastatel võitja välja ilma varem teisi kandidaate esitamata. 1954. aastal parimat võõrkeelset filmi välja ei kuulutatud. Eraldi võõrkeelse filmi Oscarit antakse välja 1957. aastast.

2006. aastast kuulutatakse välja eelvalik, kus algselt oli üheksa, siis kümme ja alates 2020. aastast 15 filmi. Eesti filmidest on eelvalikusse pääsenud "Mandariinid" (2014; sai ka nominendiks), "Vehkleja" (2015) ja "Tõde ja õigus" (2019).

## Auhinnatud filmid

## Välislingid

* Oscari auhindade koduleht 
* Oscari auhindade andmebaas