August Sang

**August Sang** (27. juuli 1914 Pärnu – 14. oktoober 1969 Tallinn) oli eesti luuletaja ja tõlkija. 

Lõpetas 1932. aastal Pärnu poeglaste gümnaasiumi. Sõjaväekohustuse täitmise järel astus Sang 1934. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda, kus õppis vaheaegadega kuni 1942. aastani.

Järjekindlamalt hakkas Sang luulega tegelema gümnaasiumi lõpuklassis (kuigi esimesed katsetused said teoks juba üheksa-aastaselt). 1933. aastal võttis ta osa luulevõistlusest luuletusega "Improvisatsioon quick-step tempos", mis avaldati **Injo** varjunime all ajakirjas Kevadik.

Ajakirjas Looming debüteeris August Sang 1934. aastal.

Esikkogu "Üks noormees otsib õnne" ilmus alles 1936. aastal. Umbes samal ajal hakkas ta ka publitsistikat kirjutama: temalt ilmus arvukalt retsensioone ja ülevaateid.

Osales 1930. lõpul "Arbujate" antoloogias.

1945. aastast Eesti Nõukogude Kirjanike Liidu liige, kuid dekadentsis süüdistatuna arvati ta sealt välja 1950. aastal. Kirjaniku õigused taastati 1955. aastal.

August Sang on maetud Vana-Pärnu kalmistule.

## Looming
"Sanga luules on luuletaja sõnum ja värss kui luuletamise vahend teineteisest eristatavad. Keel on Sangale nagu aknaklaas – läbipaistev meedium selle juurde, mida näidata tahetakse," kirjutab Märt Väljataga.

Esikkogu "Üks noormees otsib õnne" (1936) pole nõrkusteta. Ülepaisutatud noorusnukruse kõrval esineb selles võõraid intonatsioone ja kujundilist ebaühtsust. Heine-mõjuline aktsentueeriv värsisüsteem, mis armastab kontraste, iroonilisi repliike ja teritatud puänte. 

Teises luulekogus "Müürid" (1939) leidub viimsepäeva motiive, mis arvestades pingelist poliitilist õhustikku tundub loomulik.

"August Sanga küpset luulet iseloomustab värsi erakordne lihtsus, loomulikkus ja ladusus. Eesti värss kui väljendusvahend on selles jõudnud seni ületamata klassikalise täiuseni." (M. Väljataga)

"Võrreldes teiste arbujatega on noore August Sanga luule rõhutatult napisõnaline, paatosevaba, võib isegi ütelda: lihtsakoeline."

Sang on paljud oma luuletused pealkirjastanud lauludeks. See rõhutab lihtsat, isegi nagu vanamoelist vormi (laul on olnud luuletuse sünonüümiks), sõnastuse ja lausestuse selgust, värsside korrapärast paigutust.

## August Sang tõlkijana
Sanga tõlkelooming oli kõrgetasemeline, viljakas ja väärtkirjandusele keskenduv, eriti luules. Märt Väljataga nimetab August Sanga "meie parimaks luuletõlkijaks". Värsstõlkeid on ta teinud umbes kaheteistkümnest keelest. Suurema osa neist moodustavad saksa, vene, prantsuse ja tšehhi keelest tõlgitud luuletused. Ain Kaalepi andmeil õppis Sang tšehhi keele ära seetõttu, et saaks tõlkida Vítězslav Nezvali tekste.

Luuletõlked on ilmunud kahes osas ja kannavad pealkirja "Laenatud laulud". 

Eesti keeles on olnud Augast Sanga vahendusel võimalus tutvuda Aleksandr Puškini, Mihhail Lermontovi, Nikolai Nekrassovi, Sergei Jessenini, Johann Wolfgang von Goethe, Heinrich Heine, Johannes Becheri ja Bertolt Brechti, Charles Baudelaire'i, Vítězslav Nezvali ja paljude teiste poeetide lüürikaga. Proosas ja näitekirjanduses on Sang eesti keelde tõlkinud Ernst Theodor Amadeus Hoffmanni, Maksim Gorki, Vladimir Majakovski, Franz Kafka, Gottfried Kelleri, Molière'i, Egon Erwin Kischi, Lion Feuchtwangeri ja teiste teoseid.

## Viisistatud luule näiteid
August Sanga luuletusi, nii lihtsaid kui ka sügava sisuga salme, on sageli väga meeldejäävalt viisistatud. 
* Gustav Ernesaksa viisil kõlavad Sanga laulusõnad mängufilmis "Jahid merel" (1955, režissöör Mihhail Jegorov) meremeeste kvarteti laul ja soololaul "Üks puri on sinisel lahel".
* Gustav Ernesaks on August Sanga sõnadele kirjutanud koorilaule (nt "Küll kõik ladvad lähenevad"), lastelaulu ("Laul lume lagunemisest", 1971) ning ooperi ("Mari ja Mihkel", ooperi "Käsikäes" 2. redaktsioon, Kersti Merilaasi, August Sanga ja Ardi Liivese libreto).
* Kevadel 1980 esietendus Tallinnas Noorsooteatris lavastatud rokkooper "Johnny", kus kõlas August Sanga "Laul surnud linnust" ansambli Ruja elavas esituses, meloodia autor Olav Ehala mängis klaverit.
* August Sanga luulel põhinev laul "Vilu öö" leidub ka Mari Kalkuni CD-l "Vihmakõnõ" (2010).
* Lembit Peterson on viisistanud August Sanga luuletuse "Ära mine lapsekene" hällilauluks, mis kõlas mängufilmis "1944" (2015, režissöör Elmo Nüganen) Maria Petersoni ja Eva Eensaare esituses.

## Teosed
*"Üks noormees otsib õnne", 1936
*"Arbujad: valimik uusimat eesti lüürikat" (koguteos), 1938
*"Heinrich Heine" (biograafia), 1938
*"Müürid", 1939
*"Võileib suudlusega", 1963
*"Sada laulu" (valikkogu), 1965
*"Luuletused" (valikkogu), 1970
*"Väike luuleraamat" (valikkogu), 1971
*"Laulud" (valikkogu), 1977
*"Emajõe unisel veerel" (valikkogu), 2003
*"Laenatud laulud" (tõlkevalimik, 2 köidet), 1973–74

## Tunnustus
* 1969 – Eesti NSV teeneline kirjanik
* 1969 – Juhan Liivi luuleauhind ("Mida mõtleb mees")
* 1970 – Eesti NSV kirjanduse aastapreemia (postuumselt, P. Weissi "Juurdlus" eestindus)

## Mälestuse jäädvustamine
Alates 2018. aastast antakse välja August Sanga nimelist luuletõlke auhinda.

## Isiklikku
August Sang oli Kersti Merilaasi abikaasa ning Liina Pihlaku, Maarja Panovi ja Joel Sanga isa. Tema lapselaps on Kristina Pai.

## Viited

## Kirjandus
* Karl Muru. *Eesti kirjanduse ajalugu*, Tallinn, Eesti Raamat 1984, 4. kd, 2. rmt ja 1991, 5. kd, 2. rmt
* Ain Kaalep. *Kolm Lydiat*, Tartu, *Ilmamaa* 1998

## Välislingid

* Märt Väljataga. ''August Sang, lihtsuse luulendaja'', Eesti Päevaleht / Arkaadia, 4. juuni 2004
* 
* Luulet õhtutunniks. August Sanga luulet. Loeb Tõnu Aav. Eesti Raadio saade, esmaeeter: 12. mai 1969
* Kristina Pai. Aukudega sokkidest kuldsete lokkideni. Kersti Merilaas ja August Sang 100. Sirp, 16. jaanuar 2014