open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sport (üliõpilasselts)

**Sport** oli aastatel 1908–1918 Tartus tegutsenud üliõpilaste spordiselts.

1907. aastal asusid 12 Tartu Ülikooli üliõpilast korraldama spordiringi. Ülikooli juhtkonna luba asutamiseks saadi siiski alles aasta pärast. Asutamiskoosolekul osales 34 üliõpilast. Seltsi juhtkond koosnes peamiselt venelastest, töökeeleks oli vene keel.

Ringi majanduslik alus saadi botaanikaaia liuvälja sissetulekust ja vähesel määral ka liikmemaksudest. Liuväljal mängis kaks korda nädalas sõjaväeorkester, seal korraldati maskeraade ja ilutulestikke, võistlusi kiiruisutamises ja kujundsõidus. Ülikool võimaldas kasutada võimlemiseks maneeži, väljakul mängiti tennist, kurni ja kriketit. Jalgpalliplatsi üüriti saksa võimlemisseltsilt.

1909. aastal oli liikmeid juba 70 ringis. Asuti harrastama maadlust, vehklemist ja poksi. 1910. aastaks tunti seltsi juba väljaspool Eestit, näiteks saadi Peterburist kutse astuda Ülevenemaalisse Uisutajate Ühingusse ning Dresdenist kutse Akadeemilise Spordiliidu kongressile 1910. aasta suvel. Samal aastal asuti looma sektsioone. Ring nimetati ümber seltsiks.

1911. aastaks oli seltsi jäänud vaid 44 liiget, osalt ülikooli juhtkonna soositud konkurendi, Igakülgse Kehalise Arengu Seltsi (IKAS) loomise tõttu 1910. aastal. Tegevus siiski jätkus. 1912. aastal korraldatud uisuvõistlusel oli ligi 900 pealtvaatajat, seltsi jalgpallimeeskond oli võidukas nii Tartus kui ka Tallinnas. Hakati tegelema suusatamise ja kergejõustikuga.

1913. aasta oli Spordi jalgpalli parim aasta: võideti Riia Polütehnikumi meeskonda ja Tartu spordiseltsi Aberg. Edu üks tegureid oli üliõpilaste juurdevool Venemaalt, kelle seas oli ka Vene liidumeeskonna mängijaid. 1912.–1913. aastal astusid seltsi ka esimesed eestlased (IKAS-i kuulus neid juba alguspäevil).

1914. aasta 1. veebruarist liitusid Sport ja IKAS, kokku oli neil 128 liiget. Selts astus Balti Olümpiakomiteesse. Juhatusse valiti esimene eestlasest liige Karl Zolk.

Esimese maailmasõja tõttu vähenes seltsi liikmeskond märgatavalt. Tegevus siiski pigem elavnes. 1914.–1915. aasta talvel oli liuväljal 23 000 külastajat, korraldati lahtised suusavõistlused, maneežis toimus võistlus kergejõustikus. 

1917. aastaks oli selts majanduslikes raskustes, tõenäoliselt läks suurem osa tuludest sõjaväe toetuseks. Üldkoosolek tõstis liikmemaksu.

1918. aastal, kui rinne lähenes Eestile, otsustas seltsi juhatus evakueerida seltsi koos ülikooliga. 31. mail 1918 keeldus üldkoosolek aga "üleviimisest, evakueerimisest [ja] likvideerimisest". Viimane koosolek toimus 12. juunil 1918. Valdav osa liikmeid lahkus Tartust.

 Küll aga moodustati 1920. aasta sügisel Eesti Akadeemiline Spordiklubi, mille esimeheks valiti Karl Zolk.

Seltsi arhiiv on säilinud Eesti Riigiarhiivis.

## Viited

## Kirjandus
* O. Langsepp "Tartu üliõpilaste selts "Sport" (1908–1918) "Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi" IV, Tartu, 1977, lk 103–113
Jochen Bachfeld

**Jochen Bachfeld** (17. detsember 1952 Sülte (praegu Sülstorfi vald, Ludwigslust-Parchimi kreis, Mecklenburg-Ees-Pommeri liidumaa) – 14. märts 2026) oli Ida-Saksamaa poksija.

Bachfeld oli kokku kahekordne Ida-Saksamaa meister – sulgkaalus (kuni 57 kg) 1972. aastal  ning II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1976. aastal.

Bachfeld võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Bachfeld osales kergekaalus (kuni 60 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havana, 1974), kuid kaotas 1. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrimeistrile Vassili Solominile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 2. maailmameistrivõistlustel (Belgrad, 1978), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrimeistrile Valeri Ratškovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Reaktor (ajakiri)

**Reaktor** on Eestis ilmuv veebipõhine ulmeajakiri.
 Ajakiri avaldab algupärast ulmekirjandust, tõlkekirjandust, koomikseid, intervjuusid autoritega, raamatute, filmide jm arvustusi, uudiseid ja muud ulmega seonduvat.

Reaktor hakkas ilmuma 2011. aasta oktoobris ja see on sellest ajast peale ilmunud 12 korda aastas. Ajakiri on loetav veebilehel Ulmeajakiri.ee

2023. aasta aprillis kuulus ajakirja toimetusse: Joel Jans, Agur Karukäpp, Riho Välk, Tarmo Raudsep, Ene Koppelmann, Artur Räpp, Kristjan-Jaak Rätsep, Jüri Kallas ja Laura Loolaid.

## Välislingid
* Reaktor
Enn Lemits

**Enn Lemits** (13. september 1907 Rakvere – 29. jaanuar 1974 Sydney) oli eesti aiandusarhitekt.

Ta õppis Tartu Aleksander I gümnaasiumis ja Viru maakonna poeglaste reaalgümnaasiumis, aastatel 1939–1942 Riigi Kunsttööstuskoolis ja Riigi Kõrgema Kunstikooli aiandusarhitektuurikursustel.

Ta töötas aastatel 1930–1940 aednikuna, täiendas end kolmel suvel Konstantin Pätsi stipendiumiga Saksamaal ja Taanis. Ta on planeerinud Oru, Toompea ja Kadrioru lossi aia; tema Oru lossi kiviktaimla oli 1938. aastal suurim Euroopas.

1944. aastal põgenes Saksamaale. 1947. aastast elas Austraalias, kus tegeles teatridekoratsiooni alal: tegi Sydney Palace'i teatrile dekoratsioone ning lõi lavapilte ka Eesti Seltsi lavastustele. Vabakunstnikuna viljeles õlimaali ja monotüüpiat. 

## Isiklikku
Ta oli abielus näitleja Juta Viirega.

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1286
Rudolf Grivingi muusikakool

**Rudolf Grivingi muusikakool** (mõnikord ka **Griwingi muusikakool**) oli aastatel 1897–1920 Tartus tegutsenud muusikakool, kus õpetati tulevasi luteri koguduse köstreid-orelimängijaid. 

Muusikakooli asutas 1. septembril 1897 Läti juurtega Rudolf Griving (Griwinš). Ametlik luba saadi aga alles kolm aastat hiljem. Esialgu tegutses kool Aia ja Pepleri (praegu Vanemuise ja Pälsoni) tänava nurgal oleva kivimaja esimesel korrusel, hiljem koliti Grivingi abikaasale kuulunud majadesse Pepleri tänaval.

Õppetöö toimus peamiselt väiksemas majas, oli ka kolm tuba oreliklassi õpilaste internaadi tarvis. Orelimängu harjutati Saueri vabriku seitsme heliseva registri, kahe manuaali ja pedaaliga pneumaatilisel orelil direktori kabinetis ja kahe manuaali ning pedaaliga harmooniumil keldris. 

Muusikakooli ülalpidamisega oli Grivingil küllaltki palju raskusi. Seetõttu pidi ta kooli õppeaega järk-järgult pikendama, et väiksema eelharidusega õpilast vastu võtta ja nende arvu suurendada. Rudolf Grivingil oli hea läbisaamine näiteks Aleksander Lättega, kes asendas teda ka haiguse ajal. Ajutiselt Tartus elades asendas teda vajaduse korral ka Alfreds Kalninš. Rudolf Griving hindas kõrgelt Mihkel Lüdigit, Mart Saart jt eesti heliloojaid. 

## Õpilased
Grivingi muusikakoolis on saanud hariduse mitmed tunnustatud köster-kooliõpetajad ja muusikud, kokku umbes 50 organisti ja paarkümmend pianisti. Rudolf Grivingi muusikakoolis on õppinud näiteks klaveripedagoog ja muusikateadlane Peeter Ramul, pedagoog, muusikakirjanik ja helilooja Riho Päts, helilooja ja organist Peeter Laja, esimeste eesti algupäraste operettide looja Priit Ardna jt. Koolis on õppinud veel näiteks Võru meeskoori asutaja ja pikaaegne juht Karl Pütsepp, Karl Viljak, kes küll ei lõpetanud ja suri varakult, kuid kogus palju rahvaviise, Karl Tuvike, Eduard Soodla, August Koit, Leonhard Oja, Arnold Rässa, Eduard Kirs, David Varik, Elmar Kikas, kes on saanud tuntuks iaulupäevade juhtidena, koorijuhtidena ja mõningal määral ka heliloomingu ning vokaalsümfooniliste suurvormide ettekannetega. 

Pärast Rudolf Grivingi surma läksid kooli dokumendid kaduma. Üks esimesi klaveriklassi õpilasi oli Else Kuus (Hermann), hilisem Pärnu lastemuusikakooli õpetaja Anna Brafmann astus klaveriklassi 1908. aastal. 1904. aastal lõpetas oreliklassi näiteks kuus õpilast, järgmises lennus viis õpilast. Oreliklassi lõpetanud omandasid organisti, klaveriklassi lõpetanud muusikaõpetaja kutse. Viimastest töötas näiteks Alma Akel Tartu Kõrgema Muusikakooli klaveriõpetajatena. 

## Kooli likvideerimine
Pärast Esimest maailmasõda oli Griving sunnitud muusikakooli likvideerima. 1920. aasta märtsis sõlmis ta Eesti Helikunsti Seltsiga lepingu kooli vara müümise ja üleandmise kohta Tartu Kõrgemale Muusikakoolile. Selle tulemusel ühines Rudolf Grivingi muusikakool 1920. aastal Tartu Kõrgema Muusikakooliga ja Rudolf Griving soovitas oma õpilastel sinna edasi õppima minna. 

## Viited
Noor-Tartu

**Noor-Tartu** oli peamiselt Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo- ja filoloogiateaduskonna õpilastest moodustunud ja 1980. aastate algul tegutsenud üliõpilasorganisatsioon. 

Noor-Tartu korraldas mitme Tartu ajaloomälestise ja kultuuriloolise paiga korrastamist, konverentse, luule- ja vaidlusõhtuid ning andis välja omakirjastuslikku almanahhi "Urbspaterna". 

Organisatsiooni eesotsas olid teiste seas Mart Laar, Lauri Vahtre ja Heiki Valk.

## Viited
Tartu Pank

**Tartu Pank** oli eesti rahandusasutus, pank, mis tegutses aastatel 1868–1940. 

Tartu Pank asutati Tartu magistraadi ja linna gildide eestvõttel 10 000-rublase kapitaliga. Panka juhtis viieliikmeline direktoraat, mille kolm liiget valisid Tartu Suurgildi ja kaks väikegildi liikmed. 30. mail 1905 kinnitatud põhikirja muudatusega sai panga juriidiliseks omanikuks Tartu suurgild. Pank pidi aru andma Tartu magistraadile ja linna gildidele ning kuni 1910. aastani oli pank kohustatud põhikirja järgi suure osa oma puhaskasust linnale andma.

Pank tegeles hoiustamise, arvete avamise, vekslite diskonteerimise, pandi alusel laenude andmise, väärtpaberite ostu-müügi ning raha, väärtpaberite ja väärisesemete deponeerimisega.

Tegutsemise algul haldas panka Tartu linnavalitsus, hiljem (aastal 1913) muudeti see aktsiapangaks. 1928. aastal viidi AS Tartu Panga peakontor üle Tallinna ja pärast panga saneerimist 1929. aastal läks enamik aktsiaid British Overseas Bankile. 

Tartu Pank toetas 1920. ja 1930. aastail puidu- ja linaeksporti.

1940. aasta juunipöörde järel 26. juulil 1940 kinnitas vabariigi valitsus natsionaliseeritavate krediidiasutuste nimekirja, mille alusel natsionaliseeriti ka AS Tartu Pank ning Eesti NSV rahanduse rahvakomissari 20.05.1941 käskkirjade nr 526 ja 528 alusel liideti AS Tartu Pank ja AS Krediit Pank.

## Viited

## Välislingid
*
Tartu Näitekunsti Stuudio

**Tartu Näitekunsti Stuudio** (ka: **Tartu Teatrikunsti Stuudio**) oli aastatel 1934–1937 töötanud eraõppeasutus.

Stuudio asutas Tartu Draamateatri Selts. Algul juhtis stuudiot Viktor Hion, hiljem Alfred Koort ja Aino Thauvón-Suits.

## Viited
Airika Harrik

**Airika Harrik** (sündinud 28. veebruaril 1995 Tallinnas ) on eesti ajakirjanik ja kirjanik.

Harrik on lõpetanud Pelgulinna Gümnaasiumi kunstiklassi ja Tallinna 21. Keskkooli . 

Samuti on ta lõpetanud *[[cum laude]]* Tartu Ülikooli etnoloogia, folkloristika ja rakendusantropoloogia magistriõppe. 

2011. aastal avaldas Harrik 16-aastaselt ulmelise noorteromaani "Iseenda laps" (Randvelt Kirjastus, 444 lk). Romaan on esimene osa triloogiast , teine köide "Õnnistatud needus" (360 lk) ilmus 2012. aasta lõpul  ja kolmas köide "Elu pärast surma" (344 lk) 2013. aastal. 

Alates 1. märtsist 2020 töötab Harrik uudistetoimetajana ERRi teadusportaalis Novaator.

## Viited

## Välislingid
* Agur Tänav. "Intervjuu: Airika Harrik" Reaktor, juuni 2012
* Silvia Pärmann.  "Teismeline kirjanik teeb maailma tippudele ära" Naisteleht, 3 (301), 20. jaanuar 2012, lk 20-21
* Hillar Kohv.  "Esikromaani "Iseenda laps" autor Airika Harrik Gossip.ee-le: Kirjanik olen vaid hobikorras, tahan arstiks õppida" gossip.ee, 30.01.2012
* Intervjuu Eesti Televisiooni saates "Pealtnägija", 25.01.2012 (video, alates 20.55)
* Triinu Meres. "Raamatuarvustus: Iseenda laps" Reaktor, juuni 2012
* "Airikast, Annikkast ja Akiirast" Kuusteist, 2012
* Ülli Tõnissoo. "Airika Harrik "Iseenda laps"" Lugemissoovituse blog, 23. september 2012
* Kais Allkivi. "13aastaselt kirjanikuks: "Kirjuta, kirjuta, kirjuta ja saada ära. Ära alla anna!"" Õhtuleht, 25. veebruar 2012
* Kais Allkivi. "Eelistagem eestimaist: noorkirjanik Airika Harrik tutvustab lugejale Põrgu eluolu" Õhtuleht, 2. jaanuar 2013
* "10. klassi õpilasel Airika Harrikul ilmus romaan!" Reporter.ee, 18.02.2012 (video)
Legio XIII Gemina

***Legio tertia decima Gemina*** ehk **XIII Kaksikute leegion** oli üks tuntumaid Rooma leegione. See oli üks Julius Caesari põhileegionitest Gallias ning samuti kodusõjas. See oli ka leegion, millega ta 10. jaanuaril aastal 49 eKr Rubico jõe ületas. On võimalik, et see leegion oli tegus isegi 5. sajandil. Selle sümboliks oli lõvi.
Tartu Meestelaulu Selts

**Tartu Meestelaulu Selts** oli Tartus aastast 1923 tegutsenud meeskoor.

Meeskoorile pani 1923. aastal aluse Juhan Simm. Aastal 1925 sai koorijuhiks Alfred Karindi. 

Meeskoori kõrgaeg oli aastatel 1928–1944, mil koori juhtis Eduard Tubin.

## Viited
Tartu metsasarvepäevad

**Tartu metsasarvepäevad** on rahvusvaheline muusikafestival, mida korraldab Tartu Metsasarveühing alates 1991. aastast.

Festivali eesmärkide seas on Eestis edendada metsasarvemängimist ja selle õpetamise metoodikat, tutvustada seda pilli laiemale üldsusele.

Rahvusvaheliselt tuntud metsasarvemängijatest on metsasarvepäevadel esinenud Nancy Cochran-Block, Froydis Lee Wekre, Michael Höltzel, Thomas Crome (Saksamaa); Eestist on seal mänginud näiteks Kalle Kauksi.

## Viited

## Välislingid
*20 aastat Tartu Metsasarvepäevi (vaadatud 04.01.2013)
Aruküla Noortekoor

**Aruküla Noortekoor** on segakoor Arukülas alevikus Raasiku vallas.

Aruküla Noortekoori dirigent on Age Imala.

## Plaadid

* 2007 "Meie"
* 2012 "See just ongi vahva"

## Viited

## Välislingid
* Aruküla noortekoor sai 10-aastaseks - Sõnumitooja
* Aruküla noortekoor andis välja CD-plaadi - Sõnumitooja
Harilik loorberipuu

**Harilik loorberipuu** (*Laurus nobilis*) on loorberiliste sugukonda loorberipuu perekonda kuuluv igihaljas lehtpuu. 

Pärineb Vahemere maade idaosast ja Väike-Aasiast. Kultuuritaimena kasvatatakse Lääne- ja Lõuna-Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas. Krimmis, Kaukaasias ja Musta mere rannikul. Loorberisaludes on iseloomulik vürtsikas lõhn, mis on eriti tugev kevadel, kui loorber õitseb. Loorberipuu elab kuni 100 aastat (mõningatel andmetel ka 400 aastat).

## Kasutamine

Vürtsina kasutatakse loorberi värskeid või kuivatatud lehti ja vilju (loorberimarju), aga ka näiteks loorberipulbrit, mida toodetakse Gruusias ning mis kujutab endast loorberilehtedest leiduvate eeterlike õlide kuivekstrakti. Loorberiõli sisaldab praktiliselt 50% tsineooli ja veel umbes 65 komponenti, sealhulgas P-vitamiini.

Loorberilehti kasutatakse kulinaarias väga laialdaselt.

Loorberipuu lehed on pikaealised, üks leht võib puul püsida 3–4 aastat. Loorberilehti kogutakse iga kahe aasta tagant. Korjatakse noori täiskasvanud lehti. Loorberiistanduses saadakse ühelt hektarilt kuni 4 tonni lehti. 
  
Rahvameditsiin kasutab loorberit reuma, podagra, halvatuse ja diabeedi raviks. Värsked lehed aitavad leevendada vapsiku ja mesilase pistet. 

Õitsvatest noortest võrsetest ja ka viljadest valmistatakse rasvõli (*Lauri oleum*).   

Kuivatatud lehtedest ja okstest valmistatakse eeterlikku õli (*Lauri aetheroleum*), mida kasutatakse homöopaatias ning veterinaarias.  

Vana-Kreekas ja Vanas-Roomas peeti loorberit pühaks taimeks ning loorberipärja või -oksaga austati poeete, heliloojaid ja sportlasi; ka jumal Apollon kandvat peas alati loorberipärga. Loorberipärg või -oks on olnud austuse märgiks, millele viitab ka hariliku loorberipuu ladinakeelne liigiepiteet – *nobilis* ('üllas'), perekonnanimi tuleneb arvatavasti keldikeelsest sõnast *lauer* ('roheline'). 

Legendide järgi muutus nümf Daphne loorberipuuks.
 
## Viited

## Välislingid

* 

*Loorberi kasvatamine Hiiumaa aias on täiesti võimalik
Loorber

**Loorber** on hariliku loorberipuu leht, mis muutub kuivatatuna aromaatseks ja pisut magusaks ning on kasutusel maitseainena.

Harilik loorberipuu on Vahemere maades kasvav igihaljas põõsaspuu, mille lehti eeterlike õlide rohkuse tõttu kasutatakse vürtsina. 

Loorberilehte kasutatakse suppides, hautistes, liharoogades, mereandide ja köögiviljatoitudega. Tavaliselt kasutatakse terveid lehti, lisades neid toidule valmistamise ajal.

## Antiik-Rooma
Loorberitest punuti Rooma impeeriumi võidupärgasid.
Tartu Poeetide Tsunft

**Tartu Poeetide Tsunft** (vene Юрьевская цех поэтов) oli aastatel 1929–1933 Tartus tegutsenud vene luuletajate ühendus. Nimi võeti rühmitusele akmeistide "Poeetide tsunfti" järgi.

Tsunfti loomise algatas Boris Pravdin. Tsunfti tegevuses osalesid peamiselt Tartu Ülikooli üliõpilased.

## Vaata ka
*Tallinna Poeetide Tsunft

## Viited
Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituut

**Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituut** (varem **Tartu ülikooli biomeditsiini instituut** ehk **ARMP**) on Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonda kuuluv instituut.

ARMP loodi 2013 viie TÜ arstiteaduskonna üksuse liitmisel. Need üksused olid biokeemia instituut, farmakoloogia instituut, füsioloogia instituut, biomeditsiini instituut ja vivaarium.

Instituudi nimi oli pikka aega **üld- ja molekulaarpatoloogia instituut** (lühend: **ÜMPI**), mis asutati 1979. aastal.

Instituudi direktorid on olnud Ants Kallikorm (1979–1982), Laur Karu (1982–1987), Aavo-Valdur Mikelsaar (1987–2011).

Praegusesse ARMPi kuulub kolm õppetooli ja üks uurimisgrupp:
*inimese bioloogia ja geneetika õppetool (lühend: ARMPGB)
*immunoloogia õppetool (lühend: ARMPIM)
*patofüsioloogia õppetool (lühend: ARMPPF)
*molekulaarpatoloogia uurimisgrupp.

## Viited

## Välislingid
* Instituudi koduleht
Maack

**Maack** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Berthold Maack, saksa sõjaväelane
* Reinhard Maack, saksa maadeuurija, geoloog ja geograaf
* Richard Maack, baltisaksa maadeuurija ja loodusteaduste õpetaja
Madis Jaakson

**Madis Jaakson** (10. veebruar 1875 Halinga vald, Pärnumaa – 23. juuli 1949 Eesti) oli eesti vallakirjutaja ja tulundustegelane.

Ta sündis põllumehe pojana, õppis Parasmaa vallakoolis aastatel 1882–1884, Vigala kihelkonnakoolis 1885–1888 ja Pärnu linnakoolis 1889–1893. 

1898. aastal lõpetas ta Peterburis kaubanduse ja raamatupidamise kursused. 

Madis Jaakson töötas Vee ja Vigala vallas vallakirjutajana ja postijaama kirjutajana Jädiveres 1895–1896. Seejärel oli ta Peterburis börsinotari kirjutaja (1897–1904) ja notari abi (1905–1912). Madis Jaakson oli 1904–1908 Peterburi Eesti Haridusseltsi esimees, Konstitutsioonilis-Demokraatliku Partei Peterburi Eesti osakonna esimees, Peterburi Eesti organisatsioonide liidu ja Peterburi Eesti komitee esimees 1917–1918.

Madis Jaakson oli aastatel Põhja Vastastikuse Krediitühingu juhatuse liige ja direktor Peterburis aastatel 1912–1918, Peterburi Laenu-Hoiu-Ühisuse asutajaliige, esimees ja nõukogu esimees aastatel 1911–1917 ning ka Peterburi Fondibörsi liige, kirjastusühisuse Ühiselu asutaja ja juhatuse esimees. 

1919. aasta jaanuaris oli ta Tallinnas Eesti Vabariigi riigivarade ülevõtmise komisjoni esimees. Ta oli 1920–1922. aastani oli ta Tallinna Börsikomitee liige ja Tallinna Börsikomitee esimees aastatel 1922–1923. Eesti-Vene Kaubanduskoja asutamise initsiaator 1923. aastal. Aastatel 1923–1925 pankade nõukogude aseesimees, Riigi Majandusnõukogu liige ja Centumi asutaja.

Madis Jaakson oli Harju Panga juhatuse esimees ja direktor –1925, vangistati 1926. aastal. «... 1929. a. mõistis Tallinna-Haapsalu rahukogu Harju Panga tegevjuhid süüdi nuhtlusseadustiku § 362 ja 1154 (süüdistus võltsimises) alusel: Madis Jaaksoni, Gustav Linkvisti ja Alfred Gnadebergi ja mõisteti mitmeks aastaks vangiroodu." 1930. aasta 22. detsembril Riigikohus tühistas süüdimõistmise § 362 ja 1154 järgi ning süüdistus selles asjas lõpetati. Kehtima jäi süüdistus panga raha omastamises. Rahukogu mõistis süüalused §§ 362 1154 järgi õigeks ja § 354 järele määras 2 ½ aastaks vangiroodu.

## Viited

## Välislingid
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*kalmistud.ee
Tartu ülikooli anatoomikum

**Tartu ülikooli anatoomikumi** all võidakse mõelda:
*Vana anatoomikum
*Uus anatoomikum

Mõlema anatoomikumi õppetoolid on aastast 1999 Biomeedikumis.
Nomos

***Nomos*** (kreeka keeles 'reegel') muusikas on reeglite kogum, mida peab kitara saatel lauldav kultuslik laul järgima. Reeglid puudutavad karakteerseid meloodiakäike, rütmi, helilaade ja laulu vormi. Nomose mõiste kujunes arhailisel ajastul Vana-Kreeka muusikas.

Nomos võimaldas kindlates raamides improvisatsiooni ja mängis erilist rolli muusikute võistlustel, mida sageli peeti koos suurte spordivõistlustega, näiteks olümpiamängudega (alates 776 eKr). Nomoseõpetuse kujunemist seostatakse Lesbose saarelt pärit lauliku Terpandrosega, kes võitis muusikute võistluse 676. aastal ekr Spartas.
Torricelli seadus

**Torricelli seadus** on Itaalia teadlase Evangelista Torricelli avastatud ja tema järgi nime saanud seadus, mis määrab anumast ava kaudu väljavoolava vee kiiruse.
Eesti NSV jalgpalli kõrgliiga 1991

**Eesti NSV Jalgpalli Kõrgliiga 1991** võitis ja tuli seega 1991. aasta Eesti jalgpallimeistriks FC TVMK.

## Liiga tabel

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka

## Viited
Mulla happesus

**Mulla happesus** on mulla omadus, mis sõltub vesinik- ja alumiiniumioonide ning dissotsieerumata hapete sisaldusest mullas.

Dissotsieerumata hapete sisaldumine mullas oleneb mulla lähtekivimist ning osaliselt ka orgaanilise aine muundumisest mullas (nt kõdunemine).

Mulla happesust saab reguleerida väetamise, lupjamise ja viljavahetusega.

Mulla happesust saab liigitada kahte kategooriasse aktiivsuse põhjal aktiivseks ja passiivseks, passiivne mullahappesus jaguneb veel asendushappelisuseks ja hüdrolüütiliseks happelisuseks.

## Aktiivne mulla happesus
Aktiivset happelisuse põhjustajaks on vesinikioonid mullalahuses. 

Mulla aktiivset happesust väljendab mulla reaktsioon, mida kirjeldatakse logaritmilise suuruse pH kaudu. Selle järgi jagunevad mullad tugevalt, mõõdukalt ja nõrgalt happelisteks.

## Passiivne mulla happesus
Potentsiaalset ehk varjatud ehk passiivset mulla happesust põhjustavad neeldunud vesiniku- või alumiiniumiioonid ning dissotsieerumata happed.

### Asendushappesus
Asendushappelisus on põhjustatud neutraalsoolade lahustest, mis tõrjuvad mulla koostisest välja vesinik- ja alumiiniumioonid. Alumiiniumioonid on kahjulikud enamikule kultuurtaimedele.

### Hüdrolüütiline happesus
Hüdrolüütilist happesust põhjustavad aluseliste soolade hüdrolüüsi tõttu mulla koostisest välja tõrjutud ioonid.

## Viited
Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu valimised 1959

'''Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu teise koosseisu valimised toimusid 29. maist kuni 7. juunini 1959.

Valimistest võttis osa 3870 Eesti Vabariigi kodanikku, neist mehi 53% ja naisi 47%.

100 kohale esitati 141 kandidaati.

Rahvusliku Koostöö Grupp sai 25,9, Eesti Vabadusliit 23, 0, Rahvuslik Parempoolne Rühm 23,5, Parlamentaarne Rühm 12,7 ja erapooletud 14,9% häältest.

Valituks osutusid:

### Stockholm
* Jaan Lattik
* Heinrich Laretei
* Elmar Tõldsepp
* Johannes Aavik
* Aksel Linkhorst
* Artur Adson
* Vello Pekomäe
* Voldemar Kask
* Voldemar Kures
* Märt Raud
* Franz Grant
* Jüri Poska
* Edgar Pärli
* Ivar Multer
* Edvard Õun
* Jussi Romot
* Leo Rannaleet
* Karl Schlossman
* Imant Siimer
* Boris Görman
* Leo Karupää
* Olav Rebane
* Inna Karin Hubel-Hurt
* Arbo Nael
* Priidu Puusepp
* Ilmar Toigre
* Evald Põdra
* Valentin Reose
* Ago Vallas
* Nikolai Suursööt
* Eino Joandi
* Valter Soo
* Nikolai Raudvere
* Ants Kippar
* Voldemar Strentse
* Elvo Loosme
* Maret Kalju
* Harald Nurk
* Friedrich Jungerman
* Aarne Võting
* Herbert Iir
* Johannes Kant
* Arnold Kuldvere
* Alfons Pajuste
* Rockeliffe Klasen
* Elfride Krimm

### Göteborg
* Jaan Gnadenteich
* Ivar Grünthal
* Eero Tarjus
* Heiki Karjel
* Martin Pommer
* Nikolai Raag
* Boris Rätsep
* Harald Jürgens
* Ilmar Päts
* Elmar Aibast
* Jaan Savioja

### Eskilstuna
* Eduard Karjel
* Mihkel Jüris
* Mart Kiiver
* Tõnis Ausma
* Voldemar Pielbusch
* Jaan Eisman
* Roman Esko

### Uppsala
* Evald Arand
* Tarmo Oja
* Gustav Puu
* Ahti Pae
* Voldemar Krüppelman
* Alur Reinans
* Elsa Tippo

### Norrköping
* Theodor Kalberg
* Kalju Kimber
* Jaan Allas
* Kristjan Meikup
* Vaike Jüriado
* Konstantin Kärk

### Hälsingborg
* August Kõiv
* Jüri Loosme
* Ilmar Laan
* Härmo Palk
* Herman Öödik

### Borås
* Ado Irval
* Ernst Änilane
* Eduard Lilleste

### Lund
* Hans Kauri
* Harald Viirsalu
* Osvald Viirsoo

### Södertälje
* Jüri Remmelgas
* Kalju Piigert

### Arvika
* Ilmar Vooremaa

### Falun
* Voldemar Kiviaed

### Hässleholm
* Heldur Alver

### Landskrona
* Arnold Sergo

### Gävle
* Endel Pärt

### Malmö
* Hans Leesment

### Undrom
* Helmut Anier

### Umeå
* Herman Luik

### Varberg
* Arvo Põldre

### Vislanda
* Ilo Käbin

### Västerås
* Ain Treufeldt

## Kirjandus
* Ahti Pae. Üldvalimiste tulemused. Rahvuslik Kontakt, 1959, nr. 3/4, lk. 47–51.
Ühiskondlik Pedagoogika Uurimise Instituut

**Ühiskondlik Pedagoogika Uurimise Instituut** (lühend: **ÜPUI**) on Tartus asuv organisatsioon, kuhu kuuluvad kasvatuse ja õpetamisega seotud teaduslikust uurimistööst huvitatud õpetajad.

ÜPUI ajalugu algab 1962. aastast, kui Aleksander Elango eestvedamisel asutati TRÜ pedagoogikakateedri juurde õpetajate teadusseminar. Aastatel 1964–1972 nimetati seda **pedagoogiliseks uurimiskursuseks**. Praegune nimi on aastast 1972.

Aastatel 1972–1989 oli ÜPUI direktor Heino Liimets, 1989–1998 Heino Rannap, aastast 1998 Hillar Põldoja (juhatuse esimees).

Praegusel ajal tegutseb ÜPUIs kuus sektsiooni:
*kooliajaloo sektsioon – juhataja Hillar Põldoja
*isiksuse arengu sektsioon  – juhataja pedagoogikakandidaat Inger Kraav
*ülddidaktika sektsioon – juhataja Sirje Pihlap
*emakeeledidaktika sektsioon – juhataja pedagoogikakandidaat Viivi Maanso
*reaalainete didaktika sektsioon – juhataja pedagoogikakandidaat Aivo Saar
*psühhodiagnostika ja eripedagoogika sektsioon –  juhataja psühholoogiakandidaat Helle-Mall Kadajas

## Vaata ka
*Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituut
*Eesti pedagoogika ja kool

## Viited

## Kirjandus
*ÜPUI. Nelikümmend aastat õpetajaid-uurijaid. – Eesti pedagoogika ja kool. [Koostanud V. Eksta.] Tallinn,  2001
* I. Unt. Ühiskondlik Pedagoogika Uurimise Instituut – probleemid ja lahendused. – Õpetajate Leht 1. IX, 2006

## Välislingid
*Instituudi koduleht (vaadatud 10.01.2013)
Õlikivide uurimise laboratoorium

**Õlikivide uurimise laboratoorium** oli 1925. aastal Paul Kogermani ja Michael Wittlichi eestvedamisel Tartu Ülikooli keemiainstituudi juurde loodud laboratoorium, kus uuriti põlevkivi. See oli Eesti esimene põlevkivi uurimise keskus.

Labori juhataja oli Paul Kogerman. Laboris tehtavaid uuringuid rahastas põlevkivitööstus.

Aastatel 1936–1941 tegutses labor Tallinna Tehnikaülikooli alluvuses. 

## Viited
Peegeldus

**Peegeldus** on eukleidilise ruumi isomeetriline teisendus, mille püsipunktid moodustavad selle ruumi hüpertasandi. Tasandil toimub peegeldamine sirge suhtes ja ruumis tasandi suhtes. Viimaseid nimetatakse vastavalt **peegeldusteljeks** ja **peegeldustasandiks**.

## Peegeldus sirge suhtes
Tasandil asuva vektori **v** peegeldust koordinaatide alguspunkti läbiva sirge suhtes kirjeldab valem
:\mathrm{Ref}_\mathbf{l}(\mathbf{v}) = 2\frac{\mathbf{v}\cdot \mathbf{l}}{\mathbf{l}\cdot \mathbf{l}}\mathbf{l} - \mathbf{v}, 
kus **v** on peegeldatav vektor, **l** on suvaline sirge sihiline vektor ja **v**·**l** tähistab vektorite **v** ja **l** skalaarkorrutis.

## Peegeldus hüpertasandi suhtes ''n''-mõõtmelises ruumis

Vektori **v** peegeldus eukleidilise ruumi **R***n*  hüpertasandi, mis läbib koordinaatide alguspunkti ja mis on risti vektoriga **a**, suhtes on antud valemiga

:\mathrm{Ref}_\mathbf{a}(\mathbf{v}) = \mathbf{v} - 2\frac{\mathbf{v}\cdot \mathbf{a}}{\mathbf{a}\cdot \mathbf{a}}\mathbf{a}, 

kus **v**·**a** on vektorite **v** ja **a** skalaarkorrutis. On lihtne veenduda, et
*Ref**a**(**v**) = &minus; **v**, kui **v** on paralleelne vektoriga **a** ja
*Ref**a**(**v**) = **v**, kui **v** risti vektoriga **a**.

## Vaata ka
* Peegeldus punkti suhtes
* Tasandi inversioon

## Viited
Roman Varts

**Roman Varts** (30. detsember 1903 (vkj)/ 12. jaanuar 1904 Rakvere – 14. aprill 1973 Rakvere) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1917. aastal Rakvere haridusseltsi kooli. Ta oli aastatel 1920–1940 Rakveres trükitööline ning aastatel 1940–1961 Rakvere Teatri näitleja ja jumestaja.

## Rolle
*1940 Tammsaare/Andres Särev "Põrgupõhja uus Vanapagan" (Kaval-Ants)
*1942 August Mälk/Andres Särev "Õitsev meri" (Turja Laas)
*1943 Hella Wuolijoki "Vastumürk" (Varenius)
*1945 Tammsaare/Andres Särev "Andres ja Pearu" (Hundipalu Tiit)
*1947 Aadu Hint "Tagaranna meeste kalakuunar" (Pime-Juhan)
*1955 Oskar Luts/Andres Särev "Suvi" (köster)
*1956 Oskar Luts/Andres Särev "Tootsi pulm" (Luts)
*1957 Oskar Luts/Andres Särev "Äripäev" (Luts)
*1958 Oskar Luts/Andres Särev "Vaikne nurgake" (Vestberg)
*1959 George Bernard Shaw "Saatana õpilane" (Swindon)
*1960 Juliusz Słowacki "Maria Stuart" (Morton)

## Isiklikku
Tema õde oli näitleja Elli Prillup.

Tema poeg on muusik Tiit Varts.

## Kirjandus
*Odette Kirss. "Ühe pere näitlejad ja muusikud.100 aastat nimeka näitleja Elli Varts-Prillupi sünnist". Virumaa Teataja nr 111, 11. juuni 2015. Lk 9

## Välislingid
*Matmine Tõrma kalmistule
Pelli võrrand

**Pelli võrrand** on diofantiline võrrand kujul

:x^2-ny^2=1\,

kus *n* on naturaalarv, mis pole täisruut.

Joseph Louis Lagrange tõestas, et seni, kuni *n* pole täisruut, omab Pelli võrrand lõputut hulka täisarvulisi lahendeid. Neid lahendeid saab kasutada täisarvu *n* ruutjuure lähendamiseks ratsionaalarvuga *x*/*y*.

## Viited
Scrum

**Scrum** on iteratiivne ja kasvava populaarsusega agiilse tarkvara arendamise raamistik. Scrum keskendub projektijuhtimisele, kus on raske pikalt ette planeerida.

Scrum koosneb sprintidest, mis jäävad tavaliselt ühe nädala kuni ühe kuu vahele. Igal sprindi päeval toimub arendajatel lühikoosolek, kus arutatakse seniseid saavutusi ning eesmärke.

Scrum'is või agiilses arenduses tihti kasutatakse ka stand-up koosolekuid.

## Välislingid
* Koduleht
Valio Eesti AS

**Valio Eesti AS** on Soome Valio OY tütarettevõte, mis on asutatud 1992. aastal, ja mis toodab ja turustab piimatooteid ja juustusid. Valio Eesti AS asutati aastal 1992.

Ettevõtte tootevalikus on üle 150 piima- ja juustutoote.

Valio Eesti AS kaubamärgid on Alma, Atleet, Eesti Juust (mitte Traditsiooniline Eesti Juust, mis on Estoveri kaubamärk), Eila, Forte, Gefilus, Gran Regale, Profeel ja Royal Gouda.

Peale Eesti müüb ettevõte piimatooteid ka Lätis, Leedus, Venemaal, Soomes, Rootsis ja Itaalias.

Valio Eesti tooted valmivad kahes Lõuna-Eestis asuvas tehases: Valio Eesti Laeva Meiereis ja Valio Võru juustutehases.

Ettevõtte tunnuslause on: "Et tunneksid end hästi!".

Valio juust Atleet Cheddar sai Eesti Toiduliidult parima piimatoote hõbemärgi.

Aastal 2018. oli Valio Eesti AS käive 122,5 miljonit eurot ja ärikasum 3,67 miljonit eurot.

Aastal 2020. oli Valio Eesti AS käive 125,3 miljonit eurot ja ärikasum 5,29 miljonit eurot.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte veebileht (vaadatud 10.01.2013)
Eesti NSV jalgpalli kõrgliiga 1990

**Eesti NSV Jalgpalli Kõrgliiga 1990** võitis ja tuli seega 1990. aasta Eesti jalgpallimeistriks FC TVMK.

## Liiga tabel

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka

## Viited
Kose valla kultuurimälestiste loend

See artikkel loetleb kõik Kose vallas asuvad kultuurimälestised.

Loendis on 7 ajaloomälestist, 88 arheoloogiamälestist, 27 ehitismälestist, 1 ehitus- ja ajaloomälestis ning 88 kunstimälestist ehk kokku 210 kultuurimälestist.va

## Ajaloomälestised

## Arheoloogiamälestised

## Ehitismälestised

## Ehitus- ja ajaloomälestised

## Kunstimälestised
Arkusfunktsioonid

**Arkusfunktsioonid** ehk **tsüklomeetrilised funktsioonid** on trigonomeetriliste funktsioonide pöördfunktsioonid. Arkusfunktsioonid on mitmesed funktsioonid. 

Arkusfunktsioonid on arkussiinus, arkuskoosinus, arkustangens, arkuskootangens, arkusseekans, arkuskoosekans.

## Viited
Vaatleja

Sõnal **vaatleja** või nimel **Vaatleja** on mitu tähendust:

***[[vaatleja (teadus)|vaatleja]]**, nähtusi teaduslikul või õppeotstarbel või harrastusena vaatlev isik
***[[vaatleja (õigusteadus)|vaatleja]]**, piiratud volitustega isik, kelle näiteks riik on saatnud osalema näiteks rahvusvahelise organisatsiooni töös
***[[Valimiste vaatlemine|vaatleja]]**, valimiste õigsust jälgiv sõltumatu isik või organisatsioon
***[[Vaatleja (ajakiri)|Vaatleja]]**, Tartu Tähetorni Astronoomiaringi välja antav võrgus ilmuv astronoomiaajakiri
***[[Vaatleja (ajaleht)|Vaatleja]]**, ajaleht, mis ilmus 1906 Tallinnas
*"**[[Vaatleja (film)|Vaatleja]]**", Eesti film (1987)
Vaatleja (ajakiri)

**Vaatleja** on 2000. aastast ilmuv Tartu Tähetorni Astronoomiaringi koostatav elektrooniline astronoomiaajakiri.

Ajakirjas avaldatakse astronoomiateemalisi kirjutisi.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Pöördfunktsioon

Funktsiooni ƒ **pöördfunktsioon** on funktsioon ƒ−1, mis seab igale ƒ muutumispiirkonna väärtusele *y* vastavusse need väärtused *x* määramispiikonnast, mille korral ƒ(*x*) = *y*:
:f^{-1}(y) = \left\{ x\in X : f(x) = y \right\} . \,\!
Teisisõnu on pöördfunktsioon selline funktsioon, mis tühistab esialgse funktsiooni toime ja vastupidi: ƒ(ƒ−1(*y*)) = *y*.

Pöördfunktsioon ƒ−1 on ühene, kui ƒ on injektiivne. Vastupidisel juhul on see mitmene.

## Vaata ka
* Arkusfunktsioonid
Virmaline

**Virmaline** oli 1887. aastal Jaan Reinvaldi eestvedamisel Peterburis ilmuma hakanud venestusmeelne nädalaleht. 

Aastatel 1888–1898 ilmus see Narvas (toimetas Eduard Vilde) ja 1898 Tartus (toimetajad Jaan Reinvald ja Mihkel Neumann). 

Aastal 1898 hakkas Virmalise asemel ilmuma ajaleht Uus Aeg.

Aastal 1898 oli ajalehe trükiarv 1500 eksemplari. 

## Viited
Tüvikoonus

**Tüvikoonus** on keha, mida piiravad kooniline pind ja kaks paralleelset tasandit, mis lõikavad kõiki koonilise pinna moodustajaid. Tüvikoonus saadakse koonuse lõikamisel selle põhjaga paralleelse tasandiga.

Vastavat koonilist pinda nimetatakse tüvikoonuse *külgpinnaks* ja tasandeid *põhjatasandeiks*. Põhjatasandeil asuvad tüvikoonuse küljed on tüvikoonuse *põhjad* ja põhjadevahelist kaugust nimetatakse tüvikoonuse *kõrguseks*. Tüvikoonuse põhjadeks võib olla kaks ellipsit või ringi. Juhul, kui tüvikoonuse põhjad on ringid, räägitakse **pöördtüvikoonusest**. See on pöördkeha, mis tekib täisnurkse trapetsi pöörlemisel ümber alusega ristuva haara.

## Ruumala

Tüvikoonuse ruumala on

:\!V = \frac{h}{3} (S_1 + \sqrt{S_1\cdot S_2} + S_2),

kus *h* on kõrgus ja *S*1 ning *S*2 on põhjade pindalad.

## Vaata ka

* Tüvipüramiid

## Viited
Eesti NSV jalgpalli kõrgliiga 1989

**Eesti NSV Jalgpalli Kõrgliiga 1989** võitis ja tuli seega 1989. aasta Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Zvezda.

## Liiga tabel

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka

## Viited
Uus Aeg

**Uus Aeg** oli aastatel 1899–1900 Tartus ja 1900–1905 Tallinnas ilmunud liberaaldemokraatlik nädalaleht. 

Uus Aeg oli nädalehe Virmaline järglane. Algul toimetas ja andis lehte välja Mihkel Neumann, aastast 1900 hakkas ajalehte välja andma Andres Pert. 

Aastatel 1901–1905 ilmus lehel ka meelelahutusliku ja populaarteadusliku (aime-) sisuline lisa. Uus Aeg oli 20. sajandi alguses üks Eesti loetavamatest ajalehtedest. Selle trükiarv oli 8000–10 000.

## Viited
Tänapäev (ajakiri)

**Tänapäev** oli aastatel 1935–1940 Tartus mitme pausiga ilmunud kuukiri. Algul andis kuukirja välja kirjastus Noor-Eesti, hiljem kirjastus Tänapäev. Ajakirja toimetajad olid Eduard Roone ja Jaan Kärner. 

Väljaandes kajastati paljusid teemasid: nii kirjandus-, kunsti-, ühiskonna- kui ka teadustemaatikat. Kuukirjale tegid kaastööd teiste seas A. H. Tammsaare, Friedebert Tuglas, Gustav Suits ja Karl August Hindrey. 

1938 ilmus 7 numbrit, kusjuures numbrid 4-7 kandsid järgmisi eripealkirju: 
*Jüripäev : Noor-Eesti kevadealbum (1938 aprill)
*Künnipäev : Noor-Eesti mai-album (1938 mai)
*Jaanipäev : Noor-Eesti suvealbum (1938 juuni)
*7me magaja päev : Noor-Eesti suvealbum (1938 juuli).

## Viited
Frisbi

**Frisbi** ehk **lendav taldrik** (ka *frisbee*) on tavaliselt plastmassist valmistatud spordivahend, mis on õhukese lameda ja üles painutatud servadega ketta kujuline, diameetriga 20–25 cm.

Spordialadest kasutatakse frisbit näiteks kettagolfis ja võistkondlikus taldrikulennutamises, lendtaldrikuid pruugitakse ka koeraspordis. Levinum on frisbi siiski ajaviitevahendina, mida vabas õhus üksteisele visatakse, muuhulgas on see populaarne rannatarve.

Teadaolevalt pikima taldrikuviske au kuulub David Wigginsile, kes heitis taldriku 225,0 meetri kaugusele.

## Nimi
Frisbi eestikeelne nimetus *lendav taldrik* on tulnud taldrikukujulistest tundmatutest lendavatest objektidest ehk ufodest. Inglise keeles on nende nimetused tänapäeval siiski erinevad: frisbi nimetus on tavaliselt *flying disc*, ufodel aga *flying saucer*. Nimetus *frisbi* tuleneb nimest *Frisbee*, mida inglise keeles kasutatakse küll frisbide üldnimetusena, kuid mis on mänguasjafirma Wham-O registreeritud kaubamärk.

## Ajalugu
Frisbid leiutas ameeriklane Fred Morrison 1938. aastal, kui koos oma tulevase abikaasa Lucile'iga California osariigis Santa Monica rannas viibides lennutasid nad edasi-tagasi koogivormi. Keegi rannalistest pakkus neile viiesendise koogivormi eest 25 senti. Morrisonid tegelesid algeliste frisbide müügiga Teise maailmasõjani, mille ajal Morrison teenis USA õhuväes, sattudes ka sõjavangi. Sel ajal visandas ta paremate lennuomadustega ketta. 1948. aastaks hakkasid Morrison ja tema äripartner Warren Franscioni pärast mitmete prototüüpide katsetamist tootma plastmassist frisbisid, mille nad 1947. aastal puhkenud ufohulluse ajel nimetasid lendavateks taldrikuteks (Flyin-Saucer).

1957. aastal müüs Morrison õigused Wham-O-le, mille üks omanikke Richard Knerr andis tootele nimeks Frisbee, kuna lähikonna üliõpilased kutsusid seda nõnda pirukatootja Frisbie Pie Company järgi. 1958. aastal sai Morrison oma leiutisele patendi; 1982. aastal ütles ta ühes intervjuus, et oli saanud patenditasudena üle 2 miljoni USA dollari. Frisbide tänapäevase suure leviku taga oli 1964. aastal Wham-O turundusjuhiks palgatud Edward Headrick, kes parandas veelgi taldriku lennuomadusi, rajas mitu taldrikuspordiala (sh kettagolfi) ja asutas Rahvusvahelise Frisbiliidu (International Frisbee Association).

## Välislingid
* Lennuketta sport Eestis Eesti Spordiregister
Teaduslik Kirjandus

**Teaduslik Kirjandus** oli aastatel 1940–1941 ja 1944–1949 Tartus töötanud kirjastus, mis halduslikult oli Eesti Riikliku Kirjastuskeskuse allüksus. 

1949. aastal liideti Teaduslik Kirjandus koos veel mitme kirjastusega kirjastuseks Eesti Riiklik Kirjastus. 

Teaduslik Kirjandus andis välja teadusteemalisi raamatuid, kõrgkooliõpikuid, sõnaraamatuid ja ajakirju. Kirjastus jõudis välja anda üle 600 raamatu ja brošüüri; nende kogutrükiarv oli umbes 6,26 miljonit).

## Trükiseid
* Henry Norris Russell. "Päikesesüsteem ja selle tekkimine". Tõlkinud Grigori Kusmin (126 lk). Teaduslik Kirjastus 1947.

## Viited
Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist

**"Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist"** on aastast 1968 ELUSi ja Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse välja antav teadusajalootemaatikat käsitlev artiklikogumike sari. 

Alates teisest artiklite kogumikust (2. köitest) on igas kogumikus käsitluse all kindel temaatika. Nt 13. köide (ilmus 2004) oli pühendatud Eesti täppisteaduste ajaloole. 2014. aastal ilmus sarja 14., seni viimane köide alapealkirjaga "Eesti sisevete hüdrobioloogia ajaloost".

## Köited
* I kd (toimetaja Helje Heinoja) Tallinn: Valgus, 1968
* II kd (toimetajad Ülo Lumiste ja Helje Heinoja) Tallinn: Valgus, 1976
* III kd (toimetaja H. Heinoja) Tallinn: Valgus, 1980
* IV kd "Teadusorganisatsioonide arengust Eestis" (vastutav toimetaja Vello Kaavere, toimetaja Helje Heinoja) Tallinn: Valgus, 1983
* V kd "Põllumajanduse ajalugu" (vastutav toimetaja Aarne Pung) Tallinn: Valgus, 1985
* VI kd "Looduskaitse ajaloost Eestis" (vastutav toimetaja Eerik Kumari) Tallinn: Valgus, 1986
* VII kd "Geoloogia arengust Eestis" (vastutav toimetaja Herbert Viiding) Tallinn: Valgus, 1989
* VIII kd "Geofüüsikaliste uurimistööde ajaloost" (vastutav toimetaja Herman Mürk) Tallinn: Valgus, 1992
* IX kd "Geoloogia rajajooni Eestis" (vastutavad toimetajad H. Viiding, Anto Raukas) Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1993
* X kd "Botaanika ajaloost Eestis" (vastutav toimetaja Viktor Masing) Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1994
* XI kd "Geograafia ajaloost Eestis" (koostajad Vello Kaavere, Linda Kongo, Erki Tammiksaar) Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1995
* XII kd "Metsateaduse ajaloost Eestis" (koostaja Toivo Meikar) Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1998
* XIII kd "Täppisteaduste ajaloost Eestis: pühendatud Wilhelm Ostwaldi 150. sünniaastapäevale" (koostaja Ivar Piir) Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2004
* XIV kd "Eesti sisevete hüdrobioloogia ajaloost" (koostaja Tarmo Timm) Tartu: Eesti Looduseuurijate Selts, 2014

## Vaata ka
*Teaduslugu ja nüüdisaeg

## Viited

## Välislingid
* Sari ELUSi kodulehel
* Sari Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis
Tartu gümnaasium

**Tartu gümnaasiumi** all võidakse mõelda kas:
*Tartu jesuiitide gümnaasium, 1583–1601 ja 1611–1625 Tatus tegutsenud katoliku kiriku gümnaasium
*Tartu gümnaasiumi, 1630–1632 tegutsenud Eesti esimest luteri usu gümnaasiumi; 1632 muudeti Academia Gustaviana'ks, või
*Tartu Kubermangugümnaasiumi likvideerimisel asutatud gümnaasium; tegutses **Tartu Gümnaasiumi** nime all 1890–1904.
Tarmeko

**Tarmeko** (täpsemalt: Tarmeko ettevõtete grupp) on Tartus asuv puidu töötlemise ja mööbli tootmisega tegelev ettevõtete grupp. 

Ettevõtte ajalugu ulatub 1947. aastasse, mil loodi seitsme mehe kartell "**Puit**", praegune nimi aastast 1987.

Tarmekos töötab 200 inimest. Tarmeko toodangust 85% eksporditakse.

## Viited

## Välislingid
*Tarmeko koduleht (vaadatud 10.01.2013)
HANZA Mechanics Tartu AS

**HANZA Mechanics Tartu AS** (varem ka: *AS Tarkon ja HANZA Tarkon AS*) on Tartus asuv ja mitmesuguseid elektroonikakomponente valmistav ettevõte.

## Ajalugu
Ettevõtte ajalugu ulatub 1907. aastasse, mil asutati telefonitehas **Edisson-Kompagnie**. 1930. aastast kandis tehas nime **AS Tartu Telefonivabrik** ja asus aadressil Puiestee tänav 9/11. Ettevõte natsionaliseeriti 1940. aastal.

Nime **Tarkon** (riikliku aktsiaseltsina) sai ettevõte 1. detsembril 1992. 

1996. aastal Tarkon erastati ning suuromanikuks sai Rootsi ettevõte Hallberg-Sekrom Fabriks AB.

2008. aastast on Tarkon Hanza Groupi liige, ettevõte sai nimeks **HANZA Tarkon AS**.

2012. aastal loodi uus lehtmetalli töötlemisega tegelev tehas Vahi tööstusparki. Ettevõtte sai uue nime **HANZA Mechanics Tartu AS**. 

2014. aastal sisenes HANZA Grupp **[[Nasdaq First North]]** börsiturule, saades avalikuks ettevõtteks.

2019. aastal liikus HANZA Grupp Nasdaq First North börsiturult '''Nasdaq Stockholm''' '''Main Market''' börsile.

## Viited
Tõuloomakasvatus

**Tõuloomakasvatus** on aastast 1998 neli korda aastas ilmuv populaarteaduslik ajakiri. Ajakirja annavad välja Eesti Tõuloomakasvatuse Liit ja EMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut . 

Ajakirja eesmärk on loomakasvatajatele süsteemselt edasi anda infot tõuaretusest, asjakohastest õigusaktidest, seadustest, tõuaretusühingutes toimunust jm.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja veebileht (vaadatud 10.01.2013)
Muusikafestival

**Muusikafestival** on perioodiliselt korraldatav muusika festival, kus esitatakse  teatud žanri, ajastu, piirkonna või helilooja(te) muusikat. Mõnikord on muusikafestivalid laiema haardega pidustuste (festivalide) osaks.

## Vaata ka
* Ooperifestival
* Lauluvõistlus
* Eesti muusikafestivalid

## Välislingid
*Eesti muusikafestivalid koduleht
Tallorahwa Postimees

**Tallorahwa Postimees** oli Tartus aastatel 1857–1859 ilmunud nädalaleht, mida andis välja Heinrich Laakmann.

Ajalehte toimetasid pastorid Adalbert Hugo Willigerode, Gustav Theol ja Carl Körber. 

Ajaleht suleti kaastöö vähesuse ja lugejaskonna väikse arvu tõttu 1859. aastal, samuti ei suutnud see võistelda Johann Voldemar Jannseni Perno Postimehega.

## Viited
Reinke

**Reinke** on saksa päritolu perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Aleksander Reinke, eesti poksija
*Friedrich Berthold Reinke, saksa anatoom
* Johannes Reinke, saksa botaanik, bioloogiateoreetik ja filosoof
Agu Sisask

**Agu Sisask** (sündinud 20. augustil 1940 Tartus ) on eesti tõlkija, kirjanik ja luuletaja.

Ta sündis kirikuõpetaja pojana.  Lõpetas 1958. aastal Tartu 3. Keskkooli. Aastatel 1961–1963 õppis EELK Usuteaduse Instituudis ja lõpetas 1974. aastal orientalistina Leningradi Riikliku Ülikooli Idamaade teaduskonna.  

Ta on olnud 1966–1971 Eesti Televisiooni kunsti- ja kirjandussaadete ning ajalehe Televisioon toimetaja, 1974–1982 Eesti NSV Rahvakontrollikomitee esimehe abi, 1982 ajakirja Looming peatoimetaja asetäitja, 1983–1994 Loomingu Raamatukogu toimetaja (toimetuse juht), aastast 1994 vabakutseline.  

Ta on tõlkinud jaapani keelest eesti keelde jaapani ilukirjandust ning kirjutanud Jaapani-ainelist luulet, proosat ja mälestusi.

## Tunnustus
* 2015 – Eesti Vabariigi Kultuuriministeeriumi aukiri ja preemia 
* 2017 – Jaapani Välisministeeriumi aukiri 
* 2019 – Tõusva Päikese orden kuldsete ja hõbedaste kiirtega jaapani kirjanduse tutvustamise ning Jaapani ja Eesti vaheliste sõprussuhete arendamise eest.

## Tõlkeid
* Shusaku Endo, "Meri ja mürk". Loomingu Raamatukogu 9/10, 1965
* Kobo Abe, "Neljas jääaeg". Loomingu Raamatukogu 11–13, 1966
* Kobo Abe, "Luitenaine". Tallinn: Eesti Raamat, 1968 
* Yukio Mishima, "Pärast banketti". Tallinn: Eesti Raamat, 1969
* Seicho Matsumato, "Mäng sõiduplaaniga". Tallinn: Eesti Raamat, 1974 
* Yasunari Kawabata, "Mäe hääl". (Koos Ülle Udamiga.) Tallinn: Eesti Raamat, 1980
* Takeshi Kaiko, "Jaapani kolmekrossiooper". Tallinn: Eesti Raamat, 1983
* Kobo Abe, "Härra S. Karma kuritöö". Loomingu Raamatukogu 9, 1984
* Shusaku Endo, "Ajal, mil ma vilistasin". Tallinn: Eesti Raamat, 1988
* Naomi Uemura, "Silmast silma Arktikaga". Tallinn: Olion, 1996
* Yasunari Kawabata, "Tuhat kurge. Vana pealinn". Tallinn: Eesti Raamat, 2001

## Teoseid
* "Mägi ja lehvik" (proosaluuletused). Tallinn: Eesti Raamat, 1985
* "Draakonilend" (poeem). Tallinn: Eesti Raamat, 1987
* "Ja mu tähendamissõnaks on vabadus" (luuletused). Tallinn: Loomingu Raamatukogu, 1989
* "Mõrv Jaapanis" (lühiromaan). Tallinn: Perioodika, 1994 
* "Yumiko" (romaan). Tallinn: Pegasus, 2002
* "Siin, Hüpoloonias" (romaan). Tallinn: Hotger, 2003
* "Kummalised seosed". Tallinn: Tänapäev, 2009
* "Elust ja inimestest: meenutusteraamat". Tallinn: Tormikiri, 2011

## Isiklikku
Tema isa Richard Sisask oli Rõngu ja Tartu Maarja koguduse õpetaja, tütred on Annaliisa Sisask-Silla ja Kaia Sisask (PhD), abikaasa on õppejõud ja kunstiajaloolane Helli Sisask (PhD)

## Viited
Kemba (Jõgeva)

**Kemba** oli küla Tartumaal Laiuse kihelkonnas Vaimastvere vallas. Tänapäeval jääb endine küla Jõgevamaale Jõgeva valda Kärde lähedale maantee ja raudtee vahele. 

Raudtee teeb Ripuka linnamäest põhjas paikneva endise küla ja Kemba soo ümber jõnksu. Endisest külast põhjas paikneb Selli küla. 

Geograafilised koordinaadid on 

## Vaata ka
*Selli
*Kemba (Villakvere) - küla 18. sajandil lähedalasuva Villakvere küla põhjaosas