open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Säästev hange

**Säästev hange** (inglise keeles *sustainable procurement*) on avaliku sektori korraldatav hange, kus muudele nõuetele ja kriteeriumidele (nt kvaliteet ja hind) lisatakse keskkonnanõuded ja -kriteeriumid. 

Säästva hanke eesmärk on vähendada avaliku sektori keskkonnamõju keskkonnahoidlike toodete, teenuste ja tööde valiku kaudu.

## Vaata ka
*Olelusring
*Terviklik tootepoliitika

## Viited
Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping

**Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping** (inglise Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights, lühend **TRIPS**) on üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT-leppe) raames 1995. aastal allkirjastatud mitmepoolne leping intellektuaalse omandi kaitseks.

TRIPS-i leppes on käsitletud näiteks kopeerimisõigust, kaubamärke ja patente uutele taimesortidele. Samuti on see andnud võimaluse patenteerida muu hulgas vähigeene, erinevaid eluvorme. Geneetiliste uuenduste patendid annavad aga majandusliku kontrolli muundatud organismide ja nende järglaste üle sageli rahvusvahelistele korporatsioonidele, vähendades vaeste toiduga kindlustatust ning ohustades elurikkust.

## Vaata ka
*Biopiraatlus

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 09.11.2011)
Leopold Piip

**Leopold Piip** (11. november 1916 Belgorod, Kurski kubermang, Venemaa – 18. jaanuar 1996) oli Eesti NSV riigitegelane ja meediajuht.

Ta lõpetas aastal 1931 Järva-Jaani algkooli ja aastal 1934 Tallinna Tööstuskooli. Aastal 1953 lõpetas ta NLKP KK Kõrgema Parteikooli.

Aastatel 1948–1956 töötas ta EKP Tallinna Linnakomitees mitmel ametikohal.

Leopold Piip oli 17. detsembrist 1955 kuni 30. detsembrini 1971 Eesti Televisiooni juht. 

Aastatel 1972–1988 oli ta Usuasjade Nõukogu volinik Eesti NSV-s.

Leopold Piip suri aastal 1996 ja ta maeti 25. jaanuaril 1996 Metsakalmistule.

## Viited
Toiduga kindlustatus

**Toiduga kindlustatus** ehk **toidujulgeolek** (inglise *food security*) on olukord, kus teatud piirkonna või riigi inimestel on söögiks piisavalt toitu. Toidujulgeolek ei tähenda ainult seda, et statistiliselt toodetakse piisavalt toitu, vaid toiduga varustatus peab olema stabiilne ja kõigile kättesaadav.

Toidujulgeolek on oluline küsimus Kolmanda Maailma riikides, kus näljahäda ja alatoitlus on laialt levinud. Enamasti on selle peamised põhjused olnud poliitilised otsused ja majanduslikud muutused, mis on kohalikelt ära võtnud võimaluse tegeleda traditsioonilise elatusmajandusega, ning nad ei suuda ennast kindlustada toiduga. Nõnda on juhtunud näiteks paljude Amazonase põlisrahvastega, kelle elukeskkonnale on peale tunginud suurmaaomanikud ja rahvusvahelised korporatsioonid.

## Vaata ka
*Toiduga kindlustatuse staadiumide terviklik klassifikatsioon
*Keskkonnajulgeolek
*Vaesus

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 09.11.2011)
Keskkonnajulgeolek

**Keskkonnajulgeoleku** (inglise *environmental security*) all mõeldakse **kitsamas mõttes** keskkonnakaitset (puhta õhu, vee ja pinnase tagamine) ja keskkonnariskide maandamist (nt tuumaenergeetikast lähtuvad riskid); **laiemas mõttes** tähendab see säästvat arengut ja loodusvarade säästvat kasutust.

Keskkonnajulgeolekut käsitletakse sageli eri tasanditel: üksikisiku (nt terviseaspektid), piirkonna, riigi ja rahvusvahelisel tasandil. Viimase tasandi puhul on peafookuses globaalsed puhta vee ja toiduvarud, (piiriülene) saaste ja kliimamuutusest tulenevad riskid.

## Vaata ka
*Keskkonnapagulane
*Toiduga kindlustatus

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 09.11.2011)
Tallinna Tehnikaülikooli energeetikateaduskond

**Tallinna Tehnikaülikooli energeetikateaduskond** on Tallinna Tehnikaülikooli teaduskond, mis tegeleb elektrimasinate, elektriajamite, jõuelektroonika, elektervalgustuse, elektroenergeetika, geotehnoloogia õpetamisega ning uurimistööga nendes valdkondades. Teaduskond asub Tallinnas aadressil Ehitajate tee 5 ja selle dekaan on professor Arvi Hamburg.

## Teaduskonna struktuur
* Elektrotehnika instituut 
** Elektriajamite ja elektrivarustuse õppetool (valdkonnad: jõuelektroonika, elektriajamid, hoonete elektripaigaldised, elektervalgustus).
** Robotitehnika õppetool (valdkonnad: kaitseaparaadid, energiatarbimise juhtimine, elektertransport, tööstusautomaatika, SCADA)
** Elektrimasinate õppetool (valdkonnad: elektrimootorid, elektrigeneraatorid, trafod)
** Elektrotehnika aluste õppetool (valdkonnad:  elektromagnetiline ühilduvus, elektrikvaliteet, reaktiivvõimsuse kompenseerimine, kõrgsagedusenergeetika)
* Elektroenergeetika instituut 
** Energiasüsteemide õppetool (valdkonnad: elektrivõrgud, elektrisüsteemid, elektriturg)
** Kõrgepingetehnika õppetool (valdkonnad: elektrimaterjalid, alajaamad, õhuliinid ja kaablid)
* Mäeinstituut 
** Maavarade kaevandamise õppetool 
** Rakendusgeoloogia õppetool

## Välislingid
* Energeetikateaduskonna koduleht.
* Energeetikateaduskond Facebookis.
* Video: Energeetikateaduskond on äge vol 1. YouTube, 2. juuli 2009
* Video: Energeetikateaduskond on äge vol 2. YouTube, 2. juuli 2009
* Video: Energeetikateaduskond on äge vol 3. YouTube, 2. juuli 2009
Khahhaber Žvania

**Khahhaber Žvania** (gruusia ქახაბერ  ჟვანია) on Gruusia poksija.

Žvania osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise Demetrius Andradele (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Žvania osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007) kuid kaotas 1. ringis jälle Andradele (hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 15. maailmameistrivõistlustel (Milano, 2009) kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Žvania sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Spas Genovile (Bulgaaria).

## Viited

## Välislingid
*
Tallinna Tehnikaülikooli keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskond

**Tallinna Tehnikaülikooli keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskond** oli Tallinna Tehnikaülikooli teaduskond, mis eksisteeris 1. jaanuarist 1996 kuni 31. septembrini 2016. See tegeles keemia- ja materjalitehnoloogia õpetamise ning uurimistööga nendes valdkondades. 

Teaduskond asus Tallinnas aadressil Ehitajate tee 5 ning selle dekaan oli juhtivteadur Malle Krunks. 

## Teaduskonna struktuur
**Keemiatehnika instituut**
*Keemiatehnika õppetool   
*Keskkonnakaitse ja keemiatehnoloogia õppetool
**Materjaliteaduse instituut**
*Füüsikalise keemia õppetool   
*Pooljuhtmaterjalide tehnoloogia õppetool   
*Keemiliste kiletehnoloogiate teaduslaboratoorium
**Polümeermaterjalide instituut**
*Polümeeride tehnoloogia õppetool   
*Puidutöötlemise õppetool   
*Tekstiilitehnoloogia õppetool   
*Mööbli ja puitmaterjalide katselaboratoorium
*Tekstiili katselaboratoorium 
*Põlevkivi ja taastuvkütuste  teaduslaboratoorium 
**Toiduainete instituut**
*Toiduteaduse õppetool   
*Toidutehnoloogia õppetool   
**Materjaliuuringute teaduskeskus**
*Materjaliuuringute õppetool 
*Materjaliuuringute teadus- ja katselaboratoorium
**Anorgaaniliste materjalide teaduslaboratoorium**

## Välislingid
*Keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna koduleht. (Seisuga 16. juuli 2022 seda veebilehte TTÜ serveris enam pole – vastus Lehekülge ei leitud)
*ETIS
Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogia teaduskond

**Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogia teaduskond** on Tallinna Tehnikaülikooli teaduskond, mis tegeleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia õpetamisega ning uurimistööga nendes valdkondades. 

Teaduskond asub Tallinnas aadressil Akadeemia tee 15a ning selle dekaan on professor Gert Jervan. 

## Teaduskonna struktuur
### Arvutisüsteemide instituut
Arvutitehnika instituudi eekäija elektronarvutite kateeder loodi 1966.aastal.
Arvutisüsteemide instituut loodi 01. jaanuaril 2017 TTÜ struktuurireformi raames endiste Arvutitehnika instituudi, Automaatikainstituudi automaatjuhtimise teaduslabori ja Biorobootika keskuse baasil ja on üks neljast instituudist Infotehnoloogia teaduskonnas.

### Tarkvarateaduse instituut

### Tervisetehnoloogiate instituut

### Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut

### IT kolledž

## Viited

## Välislingid
* Infotehnoloogia teaduskonna koduleht
Tene Ruubel

**Tene Ruubel** (sündinud 29. oktoobril 1961 Pärnus) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1979. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli ja Pärnu Teatri õppestuudio ning 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11. lend).

Töötas aastatel 1984–1990 Nukuteatris ja 1990–2000 Endla Teatris. Ta on mänginud ka mitmes filmis.

Hiljem on Ruubel töötanud Kilingi-Nõmme klubi juhatajana. Seejärel on ta sidunud oma elu Soomega, andes seal kohvernukuteatriga etendusi nii soome kui ka eesti keeles. 

## Lavarolle
* 1978 – Jumpovaari (D. Normeti "Jumpovaari")
* 1979 – Tuhkatriinu (Rummo "Tuhkatriinumäng"), tegelane (Undi "Doktor Noormanni kirjasõprade kokkutulek")
* 1980 – Pöial-Liisi (I. Normeti "Muinasjutt Pöial-Liist"), Ludmilla (Gorki "Vassa Železnova"), Nato (Tšhaidze "Järglased") 
* 1990 – Naerutaadi eit ja Lola (Lindgreni "Vahtramäe Emil"), Charlotte (Molière'i " Don Juan"), Miranda (Fowlesi ja Pinteri "Kollektsionäär")
* 1991 – Liisa (Topeliuse "Printsess Nobekeel"), Regine Ensgstrand (Ibseni "Kummitused"), Carol Melkett (Shafferi "Must komöödia")
* 1992 – Ellie (Kerni "Teatrilaev"), Carmen (Tremblay "Igavesti Sinu, Marie-Lou"), Ida Langebrunn (Tammsaare ja Karusoo "Täieline Eesti Vabariik"), teenijanna ja Alice (Goetzi "Kolm pettust")
* 1993 – Jeppe naine ja mõisavalitseja (Holbergi "Miks Jeppe joob"), Anni ja Cora (Schnitzleri "Anatol, Max ja naised"), Ottilie (Benatzky ""Valge Hobuse" võõrastemaja")
* 1994 – Kaminska (Spiro "Kelm"), Kersti Lõmme (Reinla "Nii nad tapsid"), Luuaneiu (Lagerlöfi ja Aaloe "Gösta Berlingi saaga")
* 1995 – preili Sofie (Egneri "Kardemoni linna rahvas ja röövlid"), sanitar (Göethe "Koeratopis")
* 1996 – Maret (Raudsepa ja Aimla "Micumaerdi"), Margit (Roperi "Pesumaja lood ja laulud"), Maria (Barani "Mutanttüdruk"), Kalleken (Ehala, Costneri ja Gorini "Thijl Ulenspiegel")
* 1997 – 2. maaler (Põllu ja Velskeri "Mere ääres. Kus?"), Mann (Smuuli "Kihnu Jõnn")
* 1999 – Joan Cadwallader (Rayburni "Mees, kes arvatavasti on")
* 2000 – naine (Tätte "2000 aastat elu Eestimaal")

## Filmograafia

*1978 – "Imelugu" – Ermelina
*1978 – "Naine kütab sauna" – Katrin
*1979 – "Kõrboja peremees " – Leena
*1981 – "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust I jagu" – Elsa Kingissepp, Viktori naine
*1981 – "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust II jagu" – Elsa Kingissepp
*1984 – "Hundiseaduse aegu " – Ulla
*1984 – "Kaks paari ja üksindus" – ettekandja
*1987 - “Dżuudopoisid” - õpetaja
*1991 – "Noorelt õpitud" 

## Tunnustus
* 1989 Eesti Teatriliidu loovtöötaja preemia laureaat

## Isiklikku
Tene Ruubeli vanemad olid näitlejad Paul Ruubel ja Selma Sõõro.

## Viited

## Välislingid

*Tene Ruubel andmebaasis IMDb
*Foto näitleja Tene Ruubelist.Ajalehe Kodumaa toimetuse arhiiv
Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskond

**[[Tallinna Tehnikaülikool]]i majandusteaduskond** on üks viiest tehnikaülikooli teaduskonnast, olles Baltikumi juhtiv kõrghariduse andja majandusteaduse, ärinduse, õiguse ja avaliku halduse valdkonnas.  Teaduskond asub Tallinnas aadressil Akadeemia tee 3 ning selle dekaan on professor Enn Listra. 

Tallinna Tehnikaülikool annab majandusharidust aastast 1941. Suurima majandusülikoolina Eestis omab Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskond olulist rolli rahvusliku konkurentsivõime tagamisel. Õppetöös pööratakse võrdset tähelepanu teoreetiliste teadmiste ja praktiliste oskuste omandamisele.

Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskond on rahvusvaheline: seal õpib üle 700 välismaalase rohkem kui 70 riigist ning enam kui veerandi teaduskonna töötajatest moodustavad tippteadlased välismaalt.
## Majandusteaduskonna dekaanid

## Vilistlased
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased on püsinud viimased viis aastat Eesti palgatabeli tipus. Nende keskmine töötasu oli 2018. aastal 26 protsendi võrra kõrgem kui teistel avalik-õiguslike ülikoolide lõpetajatel.

Vilistlastega ühenduse hoidmiseks on teaduskond välja töötanud vilistlasportaali.

## Õppetöö kõrvalt
Tallinna Tehnikaülikool pakub üliõpilasele lisaks õppetööle erialast raamatukogu, sportimisvõimalusi, uusi üliõpilaskodusid ja mitmekülgset üliõpilaselu.

Praktikakohtade vahendamiseks on loodud Majandusteaduskonna praktikaportaal. Rahvusvahelised praktikapakkumised on kättesaadavad Higheredi keskkonna kaudu.

## Üliõpilaselu
Tallinna Tehnikaülikooli Majandusteaduskonnal on oma üliõpilaskogu. Organisatsioon esindab majandusteaduskonna üliõpilaste huve ning pakub ülikooliõpingutele vaheldust meelelahutus- ja haridusürituste näol.

## Teaduskonna struktuur
* Majandusanalüüsi ja rahanduse instituut
* Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituut
* Õigusinstituut
* Ärikorraldusinstituut

## Viited

## Välislingid
* Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna koduleht
Tallinna Tehnikaülikooli matemaatika-loodusteaduskond

**Tallinna Tehnikaülikooli matemaatika-loodusteaduskond** on Tallinna Tehnikaülikooli teaduskond, mis tegeleb matemaatika, füüsika, keemia, bioloogia, biotehnoloogia ja biomeditsiini õpetamisega ning uurimistööga nendes valdkondades. 

Teaduskond asub Tallinnas aadressil Ehitajate tee 5 ning selle dekaan on professor Tõnis Kanger. 

## Teaduskonna struktuur
* Füüsikainstituut 
** Rakendusfüüsika õppetool 
** Teoreetilise füüsika õppetool 
* Geenitehnoloogia instituut 
** Geenitehnoloogia õppetool 
** Genoomika ja proteoomika õppetool 
** Molekulaarbioloogia õppetool 
** Molekulaardiagnostika õppetool 
* Keemiainstituut 
** Analüütilise keemia õppetool 
** Anorgaanilise keemia õppetool 
** Bioorgaanilise keemia õppetool 
** Biotehnoloogia õppetool 
** Molekulaartehnoloogia õppetool 
** Orgaanilise keemia õppetool
** Rohelise keemia õppetool  
** Keemilise analüüsi teadus- ja katselaboratoorium 
* Matemaatikainstituut 
** Algebra ja geomeetria õppetool 
** Matemaatilise analüüsi õppetool 
** Matemaatilise füüsika õppetool 
** Rakendusmatemaatika õppetool 
* Mitmefaasiliste keskkondade füüsika teaduslaboratoorium

## Välislingid
* Matemaatika-loodusteaduskonna koduleht.
Deister

**Deister** on küngasteahelik Saksamaa Alam-Saksi liidumaal, umbes 25 km Hannoveri linnast edelas. See jookseb loodesuunaliselt Springest lõunas Rodenbergini põhjas. Järgmist küngasteahelikku, mis külgneb lõunas, kutsutakse **Väike Deister**. Küngastikku ümbritsevad Springe, Wennigsen, Barsinghausen, Bad Nenndorf, Rodenberg ja Bad Münder (vastupäeva, alustades lõunast).

Aheliku pikkus on 21 km ja see tõuseb Hofeleris kõrguseni 395 m. Kõrgeim punkt on Bröhn 405 m.

Ahelik on metsane. 17. sajandist oli siin mitu söekaevandust, viimane suleti 1950. aastatel. Liivakivi Altenhageni karjääridest (Väike Deister) kasutati mitmel tähtsal ehitisel üle Euroopa, sealhulgas ooperimajal Hannoveris ja Riigipäevahoonel Berliinis. Tänapäeval on Deister populaarne koht Hannoveri rahvale jalutuskäikudeks ja rattasõiduks.

Deister on piiriala juba iidsetest aegadest. Selle tõttu võib leida palju mälestuskividega kohti, tumulusi ja lossivaremeid.

## Floora ja fauna
Künkaharjad on kaetud pöögi ja kuuse ning kohati ka pöögi ja tamme segametsaga. Cecilienhöhel Bad Nenndorfi juures, Lauenau-Feggendorfi piknikualal ja Köllnischfeldi vanast metsavahimajast edelas on mõned näidised haruldasest kohalikust kääbuspöögist (*Süntelbuche*).


Image:Deister_Kammweg.jpg|Kuused ja pöögid piki Deisteri harjateed
Image:FeggendorfGrillplatz.jpg|Kääbuspöögid Feggendorfi piknikualal


Haruldaste taimede seas Deisteril on astelpõõsa, hariliku näsiniini, käpaliste, huulheinte, kullerkuppude, ogase astelsõnajala ja suure lumikellukese liigid.

Deister on koduks tüüpilistele loomadele, keda leidub Saksamaa Keskkõrgustikul. Punahirv, metskits ja metssiga on väga tavalised. Teised siin leiduvad metsloomad on metsnugis ja kivinugis, kärp, tuhkur, nirk ja rebane. Röövlindudest on esindatud hiireviu, kanakull ja puna-harksaba.

## Künkad
Enamiku Deisteri küngaste tipus on torn, mida kasutatakse erinevatel eesmärkidel.

* Bröhn (405 m) ja Anna torn
* Höfeler (395 m) ja õhuliikluse kontrolltorn
* Reinekensiekskopf (382 m) ja Nordmanni torn
* Hohe Warte (379 m)
* Fahrenbrink (376 m)
* Großer Hals (361 m) ja telekommunikatsioonitorn
* Ebersberg (355 m)
* Bielstein (344 m) ja vaatlustorn
* Egge (339 m)
* Kniggenbrink (312 m)
* Kalenberg (310 m)
* Strutzberg (198 m) ja Belvedere torn

## Vaata ka
*Deister Electronics
Tallinna Tehnikaülikooli mehaanikateaduskond

**Tallinna Tehnikaülikooli mehaanikateaduskond** on Tallinna Tehnikaülikooli teaduskond, mis tegeleb erinevate mehaanikavaldkondade õpetamisega ning uurimistööga nendes valdkondades. 

Teaduskond asub Tallinnas aadressil Ehitajate tee 5 ning selle dekaan on professor Tauno Otto. 

## Teaduskonna struktuur
Masinaehituse instituut 
* Autotehnika õppetool 
* Disaini õppetool 
* Tootearenduse õppetool 
* Tootmissüsteemide õppetool 
* Tootmistehnika õppetool 
Materjalitehnika instituut 
* Materjaliõpetuse õppetool 
* Metallide tehnoloogia õppetool 
* Pulbertehnoloogia teaduslaboratoorium 
* Triboloogia teaduslaboratoorium 
* Materjalide taaskasutuse teadus- ja katselabor 
Mehhatroonikainstituut 
* Kvaliteeditehnika ja metroloogia õppetool
* Mehhanosüsteemide komponentide õppetool	
* Mehhatroonikasüsteemide õppetool 
* Mehhatroonika-, mehhano- ja mõõtesüsteemide teadus- ja katselaboratoorium Soojustehnika instituut
* Soojusenergeetika õppetool 
* Soojusjõuseadmete õppetool 
* Tööstusliku soojustehnika õppetool 
Mehaanika ja metroloogia katselaboratoorium

## Välislingid
* Mehaanikateaduskonna koduleht
Tallinna Tehnikaülikooli sotsiaalteaduskond

**Tallinna Tehnikaülikooli sotsiaalteaduskond** oli Tallinna Tehnikaülikooli teaduskond, mis tegeles humanitaar- ja sotsiaalteaduste õpetamisega ning uurimistööga nendes valdkondades. 

Teaduskond asus Tallinnas aadressil Ehitajate tee 3 ning selle dekaan oli aastatel 2005-2016 professor Sulev Mäeltsemees. 

## Teaduskonna struktuur
Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituut
*Filosoofia õppetool	
*Haldusjuhtimise ja halduspoliitika õppetool
*Innovatsioonipoliitika ja tehnoloogia valitsemise õppetool
*Kohaliku omavalitsuse ja regionaalpoliitika õppetool
*Riigiteaduse õppetool
Tööstuspsühholoogia instituut
*Personaliarenduse õppetool
*Psühholoogia õppetool
*Eesti inseneripedagoogika keskus
Õiguse instituut
*Avaliku õiguse õppetool
*Jean Monnet Euroopa õiguse õppetool
*Majandusõiguse õppetool
*Tehnoloogiaõiguse õppetool
Keeltekeskus
*Eesti ja vene keele lektoraat
*Inglise ja põhjamaade keelte lektoraat
*Saksa ja prantsuse keele lektoraat
Spordikeskus

## Välislingid
Jászberény

**Jászberény** (saksa *Jaßbring*) on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis, Jászberényi kreisi halduskeskus.

Asub Zagyva jõe ääres.

13. sajandil asustasid piirkonna iraani päritolu jaasid, kelle keskuseks sai Jászberény.

## Viited

## Välislingid
*http://www.jaszbereny.hu/
Suurmeister (male)

**Suurmeister** (saksa keeles *Großmeister*) on males sportlike saavutuste eest saadav kõrgeim tiitel. 

20. sajandi alguses nimetati suurmeistriteks ehk veltmeistriteks (saksa keeles *Weltmeister* tähendab "maailmameister") selle aja tuntumaid maletajaid, suurte rahvusvaheliste võistluste võitjaid. 20. sajandi esimesel poolel kuulusid suurmeistrite hulka Aleksandr Alehhin, Ossip Bernstein, Jefim Bogoljubov, Milan Vidmar, Ernst Grünfeld, Oldřich Duras, Friedrich Sämisch, José Raúl Capablanca, Paul Keres, Emanuel Lasker, Andor Lilienthal, Géza Maróczy, Frank James Marshall, Jacques Mieses, Ārons Ņimcovičs, Richard Réti, Samuel Reshevsky, Akiba Rubinštein, Siegbert Tarrasch, Saveli Tartakover, Richard Teichmann, Reuben Fine, Salomon Flohr, Mihhail Tšigorin, Carl Schlechter, Rudolf Spielmann, Gideon Ståhlberg, Max Euwe, Erich Gottlieb Eliskases, David Janovski ja mõned teised maletajad.

Nõukogude Liidus võeti suurmeistri aunimetus kasutusele 1927. aastal. Esimeseks suurmeistriks sai 1929. aastal Boriss Verlinski, kes võitis NSV Liidu meistrivõistlused. 1931 sellest aunimetust loobuti, kuid see taastati 1935. aastal. Suurmeistriteks said Mihhail Botvinnik (1935) ja Grigori Löwenfisch (1937).

NSV Liidu suurmeistri nimetuse saamise kord oli kinnitatud 1940. aastal. Pärast 1950. aastat anti suurele osale nõukogude tippmaletajaist nii rahvusvahelise suurmeistri kui ka NSV Liidu suurmeistri nimetus. Erandiks oli vaid Igor Platonov, kes FIDE-lt mingit nimetust ei saanud.

Rahvusvahelise suurmeistri nimetuse võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele 1949. aastal. Seda nimetust annab ta alates aastast 1950. 1976. aastal kehtestati naiste suurmeistri nimetus.

Rahvusliku suurmeistri nimetust annavad välja rahvuslikud maleföderatsioonid, muuhulgas ka Eesti Maleliit (EML). Venemaal antakse tulemuspõhiselt välja Venemaa suurmeistri nimetust.
Keskkonnapõgenikud

**Keskkonnapõgenikud** ehk **keskkonnapagulased** (inglise *environmental refugees* või *environmental migrants*) on inimesed, kes on sunnitud ajutiselt või alaliselt lahkuma oma traditsioonilisest elukohast keskkonnaseisundi loodus- või inimtekkelise halvenemise või elulise loodusvara (nt vesi, viljakas pinnas) ammendumise tõttu. 

Potentsiaalsete keskkonnapõgenike arv suureneb eriti loodusvarade vähenemise ja kliimamuutusest põhjustatud keskkonnakatastroofide sagenemise tõttu maailmas pidevalt.

2001. aastal hinnati keskkonnapõgenike arvuks maailmas 25 miljonit.

## Viited
 

## Allikad
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=141 (vaadatud 22.06.2019)
Jätkusuutliku ühiskonna indeks

**Jätkusuutliku ühiskonna indeks** (inglise *sustainable society index*) on indeks, mis mõõdab riikide elukvaliteeti ja jätkusuutlikkust.

Indeks töötati välja 2006. aastal Hollandis. 

Indeksi tulemused saadakse 22 näitaja põhjal.

## Vaata ka
*Dow Jonesi jätkusuutlikkuse indeksid
*Inimarengu indeks
*Säästva majandusliku heaolu indeks (ISEW)
*Tõelise arengu indeks (TAI)

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 09.11.2011)
Evi Rauer

**Evi Rauer** (kodanikunimi alates 1940. aastast **Evi Sikkel**; 29. oktoober 1915 Tallinn – 17. september 2004) oli eesti näitleja ja telerežissöör.

Ta lõpetas aastal 1935 Elfriede Lenderi Tütarlaste Eragümnaasiumi. Seejärel töötas ta aastatel 1935–1939 müüjana ja õppis (1936–1939) Tallinna Töölisteatri õpperühmas.

Evi Rauer oli aastatel 1939–1942, 1945–1952 ja 1969–1973 näitlejana Viljandi teatris Ugala, 1942–1945 Pärnu teatris Endla ja 1952–1958 Tallinna Draamateatris. Aastatel 1958–1968 töötas ta Eesti Televisioonis režissöörina.

Ta mängis ka filmides ("Valgus Koordis", 1951; "Libahunt", 1968).

Aastatel 1997–2000 mängis ta episoodilist rolli teleseriaalis "Õnne 13".

## Rolle teatrites
*1939 Eugene O'Neill "Anna Christie" (Anna Christie)
*1940 Hella Wuolijoki "Vastumürk" (Kaarina)
*1940 Aleksei Arbuzov "Tanja" (Tanja)
*1940 Tammsaare/Andres Särev "Põrgupõhja uus Vanapagan" (Maia)
*1942 August Mälk "Lõunatuul" (Ellen)
*1945 Herman Heijermans "Lootus õnnistusele" (Jo)
*1946 Aleksandr Ostrovski "Tulus amet" (Polina)
*1947 Shakespeare "Windsori lõbusad naised" (missis Ford)
*1947 Boriss Lavrenjov "Murrang" (Tatjana)
*1949 Aleksandr Ostrovski "Mets" (Gurmõžskaja)
*1951 Ernst Särgava/Alfred Mering "Rahvavalgustaja" (Alviine Maasikas)
*1952 Konstantin Trenjov "Ljubov Jarovaja" (Ljubov)
*1953 Aleksandr Korneitšuk "Eskaadri hukk" (Oksana)
*1953 Maria Baratašvili "Ritsikas" (Marine)
*1954 August Kitzberg "Libahunt" (Mari)
*1955 Oskar Luts/Andres Särev "Tagahoovis"
*1955 Aadu Hint/Andres Särev "Kaugatoma kuningas" (Roosi)
*1969 Tammsaare "Juudit" (Susanna)
*1971 Anton Tšehhov "Kajakas" (Arkadina)

## Isiklikku

Näitleja ja lavastaja Arnold Sikkel oli Evi Raueri abikaasa.

## Tunnustus

*Nõukogude Eesti preemia 1950
*Eesti NSV teeneline kunstnik 1952
*NSV Liidu riiklik preemia 1952

## Välislingid

*Evi Rauer andmebaasis IMDb
*
Arnold Sikkel

**Arnold Sikkel** (28. august 1912 Tallinn – 22. detsember 1974 Pärnu) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Arnold Sikkel alustas lavategevust Narvas "Võitleja" seltsi kooris ja tantsurühmas, oli aastatel 1937–1939 Narva Teatri inspitsient ja näitleja. 

Ta oli aastatel 1939–1942 Ugala Teatri näitleja ning aastatel 1942–1974 L. Koidula nim. Pärnu Draamateatri näitleja ja lavastaja.

Ta mängis ka filmides.

## Isiklikku
Näitleja Evi Rauer oli Arnold Sikkeli abikaasa. Tütar Piret Sikkel oli samuti näitleja.

## Tunnustus

*1957 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Välislingid
*Arnold Sikkel andmebaasis IMDb
Satelliitokeanograafia

**Satelliitokeanograafia** on okeanograafia haru, mis kasutab ookeani ja tema protsesside kohta vaatlusandmete saamiseks satelliite.

Ookeanivee tsirkulatsiooni ja anomaaliaid on mastaapses (tihti ka globaalses) skaalas efektiivsem jälgida satelliitide abil. Kuna laevad ei pääse igale poole, ning ka poid ei kata kogu maailma ookeani, siis on satelliidi üleslaskmine ja pidamine odavam laevadest. Satelliitside ning tervikliku pildi saamine suure ala kohta on kiirem ning ühildub reaalajaga paremini kui laevadelt saadetud ning vahetatud info.

Meeles tuleb pidada seda, et elektromagnetlaine tungib ookeanis siiski piiratud sügavusteni.

## Peamised seirealad
* Maailmamere pinnatemperatuur ja selle anomaaliad (seirates pinnatemperatuuri ning kogudes infot teatud perioodi muutuste kohta ookeanis, saab välja töötada mudeleid, et esinemismustreid registreerida. Seni on peamiselt uuritud El Nino ja La Nina nähtusi.)

* vee ning selle kohal oleva õhu seosed ja mõjutused
* jäämustrid
* ookeani lained
* merepinna kõrgus
* hoovuste, keeriste ja anomaaliate analüüs (nt El Nino)
* bioloogiline produktiivsus
* sadememustrid

## Vaatlusviisid
*Passiivne vaatlus – peegeldunud või kiirgunud energia analüüs.
*Aktiivne vaatlus – signaalide komplekt kiiratakse satelliidilt alla ning analüüsitakse kiirgust ja energiat, mis tagasi jõuab. (Saadetud ja saadud signaalide suhe.)

## Areng
Satelliitokeanograafia on üks kiiremini arenevaid harusid moodsas okeanoloogias ning nüüd, kui kliimamuutuse teema on kogu maailmas hoogu kogunud, arvestatakse ookeani uurimist satelliitidelt väga olulise osana ka kliimauuringutes.
Arendustööd uute ja paremate sensorite ehituseks käivad kogu aeg. 2010. aasta seisuga käib töö soolsust ja voolukiirust mõõtvate sensorite kallal.

## TOPEX/Poseidon

Ameerika Ühendriikide NASA ja prantsuse CNES liitprojekt, mille peamine eesmärk oli uurida ookeani topograafiat. Tegutses aastail 1992–2006, kokku 13 aastat "puhast" missiooni. Algselt oli satelliidi missiooniks ette nähtud 3 aastat, kuid see venis uute vajaduste tõttu ja tänu enese hästi tõestamisel 13-aastaseks missiooniks. TOPEX/Poseidon oli senini kõige suurem ja arvatakse, et ka parim ookeani kosmoseuurimislaev, mis kunagi orbiidile saadetud. 2006. aasta jaanuaris tekkinud juhtimisrike lõpetas satelliidi töö. TOPEX/Poseidon oli esimene, mis varustas teadlasi ookeani globaalse topograafilise pildiga. Satelliit mõõtis 1330&nbsp;km kõrguselt 95% usaldusnivooga 3,3&nbsp;cm täpsusega jäävaba ookeanipinda.

## Mida jõuti TOPEX/Poseidoni 13 aasta jooksul teha?

* Mõõta globaalselt konkurentsitu täpsusega merepinda
* kaardistada esmakordselt suureskaalaliselt tõususid/mõõnasid
* jälgida kliimamuutust ning hoovuste hooajalist muutust
* uurida fenomene nagu näiteks El Nino ja La Nina
* kaardistada aastasi temperatuuri talletumisi ookeanis
* laiendada teadmisi Maa gravitatsiooniväljast

## Viited

## Välislingid
* TOPEX/Poseidon
Nikolai Krjukov

* Nikolai Vjatšeslavovitš Krjukov (sünd. 1978) – Venemaa sportlane, riistvõimleja
* Nikolai Nikolajevitš Krjukov (1915–1993) – teatri- ja filminäitleja
* Nikolai Nikolajevitš Krjukov (1908–1961) – vene helilooja
Nikolai Krjukov (sportlane)

**Nikolai Krjukov** (vene keeles Николай Вячеславович Крюков, sündinud 11. novembril 1978 Voronežis) on Venemaa riistvõimleja. 

Ta tuli Venemaa võistkonna koosseisus 1996. aasta suveolümpiamängudel olümpiavõitjaks ja võitis 2000. aasta suveolümpiamängudel pronksmedali.
Edgars Rinkēvičs

**Edgars Rinkēvičs** (sündinud 21. septembril 1973 Jūrmalas) on Läti poliitik, alates 8. juulist 2023 Läti president. Ta valiti Läti presidendiks 31. mail 2023.  

Rinkēvičs oli Läti välisminister alates 25. oktoobrist 2011 Valdis Dombrovskise kolmandas valitsuses, seejärel Laimdota Straujuma esimeses ja teises valitsuses, Māris Kučinskise valitsuses ja Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses. Ta kuulus erakonda Ühtsus.

Ta on lõpetanud 1995. aastal Läti Ülikooli ja kaitsnud 1997. aastal samas magistritöö politoloogias. Ta on õppinud ka Groningeni ülikoolis ja USA Kaitseakadeemias.

Aastatel 1998–2004 kuulus ta erakonda Läti Tee. 1997–2008 töötas ta Läti kaitseministeeriumis. 2008–2011 oli ta Läti presidendi kantselei juhataja. 2011–2014 kuulus Reformierakonda.

Kui Läti sai 2015. aastal Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigiks, tegi Edgars Rinkēvičs 10. jaanuaril 2015 esimese ametliku visiidi Ukrainasse, kus kohtus president Petro Porošenko jt ametiisikutega. 

31. mail 2023 valis Läti seim ta kolmandas hääletusvoorus uueks presidendiks. Ta astus ametisse 8. juulil.

## Tunnustus
*2005 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk
*2007 Kolme Tähe ordeni suurohvitser
*2009 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk
*2019 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Isiklikku
6. novembril 2014 teatas Rinkēvičs Twitteris, et on gei. Ta oli esimene kõrgetasemeline Läti poliitik, kes avalikustas oma LGBT-staatuse. Samuti on ta väljapaistvaim avalikult LGBT-poliitik Baltikumis. 
Ta on ka esimene avalikult homoseksuaalne poliitik Läti riigipea kohal.

## Viited

## Välislingid
*Elulugu Läti valitsuse kodulehel
Eesti Maleliit

**Eesti Maleliit** (lühend **EML**) on spordialaliit, mis juhib male kui spordiala tegevust Eestis. Maleliit on klubide ühendus. 

Eesti Maleliit asutati 1931. aastal, selle tegevus taastati 31. märtsil 1990. Eesti Maleliit on Rahvusvahelise Maleföderatsiooni (FIDE), Euroopa Maleliidu ja Eesti Olümpiakomitee liige. 

## Presidendid
* 2000–2004 Andres Taimla
* 2004–2011 Carmen Kass
* 2011–2017 Andrei Korobeinik
* 2017–2023 Ken Koort
* 2023. aastast Joakim  Helenius

Eesti Maleliidu juhatuse esimees on Margus Sööt.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Maleliidu koduleht
Säästva majandusliku heaolu indeks

**Säästva majandusliku heaolu indeks** (inglise *index of sustainable economic welfare*, lühendatult **ISEW**) on majandusnäitaja, mis töötati välja sisemajanduse kogutoodangu (SKT) näitaja asendamiseks või täiendamiseks.

Indeksi töötasid 1989. aastal välja Herman Daly ja John B. Cobb. ISEW peamine eesmärk on mõõta elukvaliteeti parandavat majandustegevust.

ISEW korrigeerib osaliselt SKT-d, lahutades sellest näiteks keskkonnakahjude ja sotsiaalsete probleemide tõrjumisega seotud kulud ning liites sellele näiteks kodumajapidamistes tehtava mitterahalise töö väärtuse.

ISEW indeksi kasutamine on näidanud, et SKT kasv ei tähenda automaatselt heaolu kasvu.

## Vaata ka
*Dow Jonesi jätkusuutlikkuse indeksid
*Inimarengu indeks
*Jätkusuutliku ühiskonna indeks 
*Tõelise arengu indeks (TAI)

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 09.11.2011)
David Kalākaua

**David Kalākaua** (David Laʻamea Kamanakapuʻu Mahinulani Nalaiaehuokalani Lumialani Kalākaua, (12. november 1836 – 20. jaanuar 1891 San Francisco) oli viimane Hawaii kuningas. Ta valitses 1874. aastast kuni surmani 1891. aastal.

David Kalākaua isa oli havai pealik Caesar Kaluaiku Kapaʻakea ja ema Annie Keohokālole.

Pärast Kamehameha IV surma 1872 jäi kuningatroon tühjaks, sest kuningal ei olnud järeltulijaid. Mitme kandidaadi seast valiti kuningaks William Charles Lunalilo, kes suri aasta hiljem.

12. veebruaril 1874 valis Hawaii valitsus kuningaks David Kalākaua 39 poolt- ja 6 vastuhäälega. Tema vastaskandidaadiks oli surnud kuninga Kamehameha IV lesk kuninganna Emma. Emma toetajad alustasid pärast valimistulemuste selgumist mässu, milles said vigastada mitmed valitsuse liikmed ning üks hukkus.

Pärast ametisse asumist nimetas ta oma venna William Pitt Leleiohoku troonipärijaks, kuid viimane suri 22-aastaselt 9. aprillil 1877.

1881 võttis ta esimese ametis oleva kuningana ette ümbermaailmareisi. Ta külastas muuhulgas Austria-Ungarit, Saksamaad ja Prantsusmaad.

Ta lasi oma paleesse panna telefoni ja elektrivalgustuse. Veidi enne surma salvestati tema häält fonograafiga.

1874 asutas ta Kapiʻolani ordeni ja 1875 Kalākaua I ordeni.

Pärast tema surma asus troonile tema õde Liliuokalani, kellest sai viimane Hawaii monarh.
Avatud menetlus

**Avatud menetlus** (inglise *open procedure*) on erimenetlus õigusakti andmisel. 

Avatud menetlust kasutatakse näiteks keskkonnamõjude hindamisel (KMH) ja keskkonnamõju strateegilisel hindamisel (KSH).

Avatud menetlus eeldab muu hulgas, et haldusorgan peab enne otsuse tegemist andma menetlusosalistele võimaluse avaldada eelnõu või taotluse kohta oma arvamust ja esitada asjakohaseid vastuväiteid ning need ära kuulama.
Haldusorgan määrab ettepanekute ja vastuväidete esitamiseks tähtaja, mis ei või olla lühem kui kaks nädalat väljapaneku algusest arvates. Ka asja arutamine avalikul istungil avatud menetluse osana on laialt levinud just keskkonnamõju hindamiste menetluses, kuna avatud menetluse korral otsustab haldusorgan õigusakti andmise pärast asja arutamist avalikul istungil. 

## Vaata ka
*Avalik arutelu

## Viited
Erahuvi

**Erahuvi** (inglise *private interest*) on üksikisikute, kogukondade, äriühingute või teiste huvirühmade taotlused saada kasu ja hüvesid. 

Mõnikord erahuvi kattub üldsuse ja/või avaliku sektori huviga, mõnikord võib aga neile ka vastanduda, põhjustades konflikte ja korruptsiooni. 

## Vaata ka
*Avalik huvi

## Viited
Tõelise arengu indeks

**Tõelise arengu indeks** (inglise *genuine progress indicator*, lühendatult **GPI**) on säästva majandusliku heaolu indeksist edasi arendatud näitaja, mis loodi, asendamaks või täiendamaks sisemajanduse kogutoodangu (SKT) näitajat.

GPI töötasid 1995. aastal välja John B. Cobb, Ted Halstead ja Jonathan Rowe.

GPI osutab, et praegused (kehtivad) eelarvestrateegiad edendavad ületarbimist, välislaenu, krediidiga ostmist, loodusvarade kurnamist, rikkuse ebavõrdset jagunemist jms. TAI arvestab suurenevaid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnakahjusid, mida SKT ignoreerib.

GPI arvutamiseks lahutatakse SKT-st heaolu mitteparandavad kulutused (nt kuritegevuse ja keskkonnakahjude likvideerimise kulud).

## Vaata ka
*Dow Jonesi jätkusuutlikkuse indeksid
*inimarengu indeks
*jätkusuutliku ühiskonna indeks
*säästva majandusliku heaolu indeks (ISEW)

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 09.11.2011)
Nikolai Krjukov (näitleja)

**Nikolai Krjukov** (vene keeles Николай Николаевич Крюков, 25. juuni (vkj 8. juuli) 1915 Tveri kubermang – 17. aprill  1993 Peterburi) oli nõukogude teatri- ja filminäitleja, Vene NSFV teeneline kunstnik (1991).
Jewel of the Seas

**Jewel of the Seas** on neljas Radiance-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Jewel of the Seas, Inc. – Royal Caribbean Cruises Ltd., ja mida opereerib laevakompanii Royal Caribbean International. Laev ehitati Meyer Werft GmbH laevatehases Papenburgis Saksamaal 2004. aastal. Laeva ristiemaks sai Kathy Mellor. Jewel of the Seas asus oma esmareisile 8. mail 2004. aastal, pärast mitmepäevast esmareisi kasutas Royal Caribbean International laeva Kariibi merel. Aastail 2010–2011 külastas Jewel of the Seas tihti Tallinna sadamat.

3. mail 2012 väljus Jewel of the Seas Miamist ja sõitis üle Atlandi ookeani ning külastas Ponta Delgadat (Assori saartel), Bresti ja Cherbourgi (Prantsusmaal), Harwichi Suurbritannias. Pärast seda sõitis Jewel of the Seas Skandinaavia ja Venemaa sadamalinnade vahet, ning külastas ka Tallinna.

Laeva kodusadam on Nassau Bahamal.

## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend
## Viited

## Välislingid
*Laeva andmed Royal Caribbean Internationali kodulehel (inglise keeles)
Mihhail Rõtšagov

**Mihhail Rõtšagov** (sündinud 12. novembril 1967 Tallinnas) on Eesti maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1997), FIDE vanemtreener (2011). 

Ta on lõpetanud 1984. aastal Tallinna 6. Keskkooli. Males olid tema treenerid Tatjana Fomina ja Iivo Nei.

FIDE maailmameistrivõistluste raames 2000. aastal Lätis peetud Balti tsooniturniiril jagas Rõtšagov koos Kaido Külaotsaga 3.–4. kohta, võitis seejärel kolmanda koha järelmatši ja kvalifitseerus novembris 2000 New Delhis alanud MM-i turniirile nokautsüsteemis, kus sai turniiritabelis 80. asetuse. Ta kaotas avaringis Étienne Bacrot'le.

Rõtšagov on kuulunud Eesti koondisse maleolümpiatel aastatel 1992, 1994, 1996, 1998, 2000 ja 2002 ning Euroopa võistkondlikel male meistrivõistlustel aastatel 1992 ja 1997.

Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel ühe kuld- (2000), kolm hõbe- (1994, 1995, 1997) ja kaks pronksmedalit (1989, 1992). Ka on ta tulnud 1996. aastal kiirmales Eesti meistriks. 

Rõtšagov on mänginud paljudel rahvusvahelistel turniiridel, sealhulgas võitnud 2006. aastal Tallinnas Paul Kerese mälestusvõistluste A-turniiri. 

Ta kuulus Soome võistkondlikel meistrivõistlustel 2000/2001. aasta võitjaks tulnud Helsingi Garde ja 2003/2004 võitjaks tulnud Helsingi Gaia võistkonda. 
__NOTOC__
## Maletreener
Mihhail Rõtšagov on ainsana Eesti treeneritest saanud FIDE vanemtreeneri nimetuse (2011). 1997. aastal oli ta Hispaania suurmeistri Aleksei Širovi (PCA maailmameistrivõistluste tiitlipretendent 1998. aastal) treener. Aastatel 2003–2006 oli Rõtšagov Leedu suurmeistri Viktorija Čmilytė treener. Čmilytė tuli 2003. aastal Euroopa naiste meistriks ja sai 2006. aastal naiste MM-i turniiri poolfinalistiks. Rõtšagov on olnud ka Lembit Olli sekundant.

Rõtšagov on 2012. aastast Malekool 64 juhatuse liige, Paul Kerese Malemajas tegutseva malekooli juht ja treener. Treeningutunnid viiakse läbi kas eesti või vene keeles. Kodulehe väitel suurmeistri ühe tunni maletreeningu taks on algaja maletaja jaoks 40 eurot.

## Isiklikku
Tema poeg Nikita Rõtšagov (s. 2005) on meistrikandidaat males ja saanud 2023. aastal Eesti meistrivõistlustel vanusegrupis U20 hõbemedali. Tegutseb ka abitreenerina isa juures malekoolis. Tema tunnitaks on 25 eurot. Noorem poeg Anton Rõtšagov (s. 2008) on samuti maletaja ja tulnud 2024. aastal Eesti noortemeistriks kiirmales vanusegrupis U16.

## Viited

## Välislingid
*Mihhail Rõtšagov FIDE andmebaasis
*Mihhail Rõtšagov ESBL-is
Leonid Kane

**Leonid Kane** (3. märts 1896 Pärsamaa vald, Saaremaa – 23. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti politseinik.

Ta osales Venemaa keisririigi sõjaväe koosseisus Esimeses maailmasõjas ja Eesti sõjaväe koosseisus Vabadussõjas (alamkapten). Sai normaaltalu. 

Politseiteenistusse astus Leonid Kane 14. juulil 1921, oli 1924. aastast Tallinna Linna Politseivalitsuse ülema abi, 1933–1937 oli ta Narva prefekt, 1937–1939 Lääne-Saare prefekt ja 1939–1940 Lääne prefektuuri prefekt. 

Arreteeriti NKVD poolt 28. jaanuaril 1941 Elvas, mõisteti surma ja hukati.

## Tunnustus

* Kotkaristi 3. klassi teenetemärk, 1936

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Jakob Vares

**Jakob Vares** (1. aprill 1890 Aidu, Paistu vald, Viljandimaa – 2. juuli 1942 Ussollagi vangilaager, Solikamsk, Venemaa) oli Eesti politseinik.

Jakob Vares õppis Viljandi Linnakoolis, asus seejärel Moskvasse, kus teenides apteegis sooritas reaalkooli lõpueksami. Jätkas õpinguid Petrogradis kõrgematel põllumajanduskursustel ja Riia polütehnikumis. 1911. aastal astus ta Venemaa keisririigi sõjaväkke, kust vabanes 1912. aastal tagavaraväeohvitserina. Teenis Venemaa keisririigi sõjaväes ja võitles Esimeses maailmasõjas, langes 23. oktoobril 1914 haavatuna vangi. 

1917. aastal tuli Jakob Vares Eestisse tagasi, oli novembrist 1918 kuni septembrini 1919 Viljandimaa miilitsaülem ja Viljandi komandant. Organiseeris Viljandi maakonna komandandina 36–45-aastaste meeste mobilisatsiooni Paistu, Tarvastu, Suure-Jaani ja Kõpu kihelkonnas ning moodustas mobiliseeritutest komandandi komandod Viljandimaa igasse kihelkonda. Komandandi komandode koosseisudest formeeriti hiljem 6. jalaväepolgu 4. pataljoni 13. ja 14. roodud Viljandi maakonna sisemiseks kaitseks. Jakob Vares määrati ka 4. pataljoni ülemaks. 1920. aastate algul töötas ta Põllutööministeeriumis ja oma talus. 

1925. aastal läks Jakob Vares tagasi politseiteenistusse, oli aasta lõpuni Petseri maakonna politseiülem, seejärel Võru-Petseri abiprefekt, 1. aprillist 1927 Viljandi-Pärnu abiprefekt, alates 1. augustist 1931 Tartu-Valga prefekt. 2.–27. juunini 1933 oli Jakob Vares Jaan Tõnissoni valitsuse poolt ametist vabastatud. 1. septembril 1934 nimetati Jakob Vares Viljandi-Pärnu prefektiks. 

19. septembril 1940 arreteeriti ta NKVD poolt kodutalus.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Sünnipäevi: Viljandi-Pärnu prefekt J. Vares 50-a, Uus Eesti, nr. 84, 30 märts 1940
Roman Kard

**Roman Kard** (enne eestistamist **Roman Karl Pavian**; 7. september (vkj)/ 19. september 1898 Kunda asundus, Kunda-Malla vald, Viru-Nigula kihelkond – 9. aprill 1942 Ussollagi vangilaager, Molotovi oblast, Vene NFSV) oli Eesti politseiametnik.

Ta lõpetas 1917. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, läks 1917. aastal Petrogradi, õppis aastatel 1917–1919 matemaatikat Petrogradi Ülikoolis ja teenis 1920. aastani Punaarmees.

1920. aastal opteerus ta Eesti kodakondsusesse. 1921. aastal lõpetas ta Tallinnas kõrgemate politseiametnike kursused ja astus Eesti politsei teenistusse.

Aastatel 1923–1925 õppis ta õigusteadust Tartu Ülikoolis.

Ta oli aastatel 1932–1933 Narva ja 1933–1940 Petseri-Võru prefekt. 

Roman Kard arreteeriti NKVD poolt 28. aprillil 1941 Petseris. Ta mõisteti vangilaagris surma, kuid ta suri enne otsuse täideviimist.

## Tunnustus
*1938 Valgetähe III klassi teenetemärk
*1940 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Rein Kaldma. "Kuidas sündis politsei vanal Võrumaal ja kes oli prefekt Roman Kard". Lõunaleht.ee, 7. november 2013
August Tuulse

**August Tuulse** (kuni 1936 **August Tenson (Tõns)**; 30. september 1894 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 23. juuni 1940 Tallinn) oli Eesti politseinik.

## Elulugu
August Tenson sündis Kastre-Võnnu vallas Tartumaal ning õppis Võnnu kihelkonnakoolis.

Aastatel 1913–1917 töötas A. Tuulse politsei Tartu linna kriminaaljaoskonnas, esialgu kirjutajana ning Vene Ajutise Valitsuse ajal juba komissari abina.

## Esimeses maailmasõjas
1917. aastal mobiliseeriti ja tegutses 12. armee peastaabi vastuluure osakonna käsundusametnikuna ning hiljem 2. Siberi korpuse staabi vastuluure salga juhina. Pärast 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni vastuluureasutused likvideeriti detsembris ja ta vabastati ametist.

1918. aasta kevadel jätkas A. Tuulse teenistust Tartu kriminaaljaoskonnas ja tegi 1918. aastal Tartu Aleksandri Gümnaasiumi juures apteekriõpilase eksami, 1918. aasta lõpus töötas ta ajalehe Postimees toimetuses.
 
## Eesti Vabadussõjas
Pärast Eesti Vabadussõja algust liitus ta 1919. aasta alguses vabatahtlikuna Eesti rahvaväkke, kus võeti Tartumaa komandandi juurde erakorraliste kohustustega ametnikuks, 1919. aasta 1. veebruarist kuni 1. juunini 1920. aastal teenis Tuulse Sõjaväe Operatiivstaabi teadete kogumise osakonna Tartu punktis ülema abina. 

## Teenistus Eesti Vabariigis
1920. aasta juunis määrati ta Kaitsepolitsei Peavalitsuse ülema abi kohusetäitjaks ning kinnitati lõplikult Kaitsepolitsei Peavalitsuse ülema abiks 16. septembril 1921. aastal. 

1924. aasta 2. juulil nimetati August Tenson Politsei Peavalitsuse kaitsepolitsei osakonna ülemaks. Ta õppis töö kõrvalt Tallinna Rahvaülikoolide Seltsi Kolledži eragümnaasiumis, mille lõpetas 1926. aastal.

1926. aasta 20. veebruaril määrati ta Politsei Peavalitsuse Poliitilise Politsei osakonna politsei inspektoriks, kelle ülesandeks oli poliitilise politsei töö sisuline korraldamine. 1929. aasta 1. juulil tema ametinimetust täpsustati ning temast sai Politsei Peavalitsuse poliitilise politsei inspektor. 

1933. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

16. novembrist 1935 nimetati August Tensoni asemel poliitilise politsei uueks inspektoriks Konstantin Kirsimägi.

1935. aasta 29. oktoobrist töötas ta Siseministeeriumis siseministri abina, osales 1937. aastal uue Eesti põhiseaduse väljatöötamises.  

1938. aastal täitis ta lühikest aega sisekaitseülema ülesandeid, samal aastal määrati ta riikliku katsekomisjoni esimeheks. 

August Tuulse sooritas 23. juunil 1940 (pärast juunipööret) Tallinnas koos abikaasa Nelliga enesetapu. Mõlemad on maetud Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1933 – Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk
* 1935 – Kotkaristi III klassi teenetemärk
* 1936 – Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk
* 1937 – Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Valtu mõis

**Valtu mõis** (saksa keeles alates 1816 *Waldau*, varem *Kotz*) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Rapla valda Rapla maakonnas.

Taani hindamisraamatus on mainitud *Kotoaassen*i küla. Valtu mõisa (*Koettes*) on esmamainitud 1412. aastal. 1558. aastal läheb Valtu (Kotz) valdus Maydellidelt Hermann Dönhoffile, 1588. aastal  müüs Gerhard (Gerd) Dönhoff Valtu Frommhold von Tiesenhausenile (surn. 1641).

1588–1828 oli mõis Tiesenhausenite (Frommhold von Tiesenhausen (surn. 1641), Fabian von Tiesenhausen (1589–1649), Frommhold von Tiesenhausen (1627–1694), Fabian ja Jürgen Tiesenhausenid, Berend Johann von Tiesenhausen, riigikrahv  Berend Heinrich von Tiesenhausen  (1703–1789), Hans Heinrich von Tiesenhausen (1741–1815), Paul von Tiesenhausen (1774–1864)) omanduses, 1828–1858 kuulus Venemaa keisririigile. 1858 ostis mõisa riigilt Vääna parun Otto von Stackelberg (1806–1866), hiljem oli Maydellide, Ungern-Sternbergide ja Girard de Soucantonide valduses, 1919. aastal kuulus mõis (küll kinnistamata müügilepingu alusel) Otto Seislerile.

Mõisa senine saksakeelne nimi Kotz muudeti aastal 1816 nimeks Waldau (sks *Wald* ’mets’ + *Aue* ’jõeniit’), millest kujunes eestikeelne kohanimi Valtu. Eesti keeles oli varem kasutusel mõisanimena ka Kosu (1732 *Kosso mois*).

1913. aastal oli mõisa koosseisus 2070,3 ha mõisamaad, 99 lahustükki (2974,9 ha), üks kõrvalmõis ja kaheksa küla.

Valtu mõisakompleks oli Eesti klassitsismi üks tippteoseid.

Mõisa peahoone põletati 1905. aastal ja selle varemed lammutati lõplikult 1958. aastal. Tänapäeval asub peahoone asukoha ees kortermaja. Mõisakompleksist on säilinud külghäärberid ja mõned ümber ehitatud kõrvalhooned. Mõisasüdamest pool kilomeetrit lääne pool asub 1815. aastal ehitatud Hollandi tüüpi tuulik, nn Puraviku tuuleveski.

## Viited

## Välislingid

* Eesti mõisaportaal: Valtu mõis
*Valtu mõis (Mõisate ülevaated) – Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv
*Valtu mõis (Rapla khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register
*Haubold, Anna Caroline; Puss, Fred. Valtu mõis. TÜ kursuse „Aadlikultuur ja Balti villa rustica“ kodutöö. Tartu, 2021.