open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kristlikud Demokraadid (Rootsi)

**Kristlikud Demokraadid** (rootsi keeles *Kristdemokraterna*, lühend *KD*) on Rootsi partei. Partei kuulub Kristlik Demokraatliku Internatsionaali ja Euroopa Rahvaparteisse.

## Ajalugu
Asutati 1964. aastal Kristliku Demokraatliku Ühtsuse (*Kristen Demokratisk Samling*) nime all, kuid saavutas oma esindatuse Rootsi parlamendis alles 1985. aastal valimisliidus Keskparteiga. Oma nime all sai partei parlamenti alles 1991. aastal. Partei muutis nime 1987. aastal Kristlik-Demokraatlikuks Sotsiaalseks Parteiks (*Kristdemokratiska Samhällspartiet*). Praeguse nime sai erakond 1996. aastal. KD osales Rootsi paremtsentristlikes valitsustes aastatel 1991–1994 ja osales paremtsentristlikus valitsuses aastatel 2006–2014.

## Partei ideoloogia
KD on paremtsentristlik kristlik demokraatlik partei. Majanduses pooldab partei maksude vähendamist, ettevõtete reguleerimise vähendamist. Sotsiaalpoliitikas taotletakse eakate hoolitsemise parandamist, ollakse leppinud samasooliste paaride perekonnaks tunnistamise ja abiellumisega (alates 2009. aasta 1. maist on samasooliste abielu Rootsis lubatud, erakonna liider Ebba Busch on osalenud Stockholmi geiparaadil). Erakond pooldab 1980. aastatest abordi lubamist, selle ajani oli KD sellele vastu.

## Valimistel
2006. aasta Rootsi parlamendivalimistel sai partei 6,6% häältest, mis andis 24 kohta 349-st. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai KD 5,5% häältest ja 1 koha 19-st. Hiljem liitus KD-ga üks ülejooksik Juuninimekirjast. KD liikmed kuuluvad Euroopa Parlamendis gruppi Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraadid.

2010. aasta parlamendivalimistel saadi 5,6% häältest, 19 kohta 349-st.

2014. aasta parlamendivalimistel saadi 4,57% häältest, 16 kohta 349-st

2018. aasta parlamendivalimistel saadi 6,32% häältest, 22 kohta 349-st

## Partei esimehed
*1964–1972 Birger Ekstedt
*1973–2004 Alf Svensson
*2004–2015 Göran Hägglund
*2015–     Ebba Busch

## Viited

## Välislingid
*KD ametlik lehekülg (*rootsi keeles*)
*Rootsi parlament:Kristlikud Demokraadid (*inglise keeles*)
Prokarüoot

**Prokarüoot** ehk **prokarüont** on eeltuumne rakk. Neil puudub membraaniga piiritletud tuum ning raku sisemuses on tunduvalt vähem erinevaid organelle ja membraanseid struktuure kui eukarüootidel. 

Prokarüoodid on jagatud kahte domeeni: bakterid ja arhead. Arhe(a)d või arhe(a)bakterid on hiljaaegu (Woese, Kandler & Wheelis, 1990) tunnustatud domeen. Varem arvati, et arhead elavad ainult teistele organismidele kõlbmatutes elupaikades, mida iseloomustavad ülikõrge või ülimadal temperatuur, pH-ekstreemsus või radioaktiivne kiirgus, kuid leitud on, et nad asustavad ka teisi (normaalseid) elupaiku. 

Arvatakse, et prokarüoodid on esimesed  planeedil Maa tekkinud elusolenditest. Väga umbkaudselt tekkisid nad 3,8 miljardit aastat tagasi.  

Enamik prokarüoote on ainuraksed, kuid leidub ka hulkrakseid organisme. 

Prokarüootide hulka kuuluvad eubakterid, arhed ja tsüanobakterid.

## Vaata ka

*prokarüootne rakk
*eukarüoot
*evolutsioon
*valgusüntees prokarüootides
Tüliõun

**Tüliõun** oli vanakreeka mütoloogias kuldõun, mille tülijumalanna Eris sokutas Peleuse ja Thetise pulmapeole, kuna teda polnud sinna kutsutud.
Õunale oli peale kirjutatud: "Kõige ilusamale". Seda tahtsid endale jumalannad Athena, Hera ja Aphrodite. Kellele õun saab, pidi otsustama Paris (Trooja kuninga poeg). Iga jumalanna lubas talle midagi: Hera head abielu ja formaalset positsiooni, Athena tarkust ja kõigi lahingute võite ning Aphrodite ilusaima naise armastust. Paris valis õuna omanikuks Aphrodite ja pälvis seega Sparta kuninga Menelaose abikaasa Helena armastuse.

Hiljem röövib Paris Helena kavalusega, sellest saab alguse Trooja  sõda.
(Paris läheb Helenale ja Menelaosele külla. Mõne aja pärast peab Menelaos nende seltskonnast lahkuma ning olles usaldav, jätab ta Helena Parise seltsi. Paris kasutab olukorda ära ja röövib Helena.)

Tänapäeval kasutatakse sõna "tüliõun" väljendina mingi asja või küsimuse kohta, mis tüli põhjustab.
Devoni saar

**Devon** (inglise *Devon Island*) on Kanadale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus.

Devonist idas asub Baffini laht. Lõuna pool asuvatest Baffini ja Somerseti saarest eraldab Devoni saart Lancasteri väin. Idas asuvast Cornwallise saarest eraldab teda Wellingtoni väin ja Bathursti saarest Perry väin. Loodes asuvatest Cornwalli ja Grahami saarest eraldab teda Belcheri väin. Põhjas asuvast Ellersmere'i maast eraldavad teda Cardigani ja Jonesi väin. Kirdes asuvast Coburgi saarest eraldab teda Lady Anni väin.

Devoni pindala on 55 000 km². See on suuruselt maailmas 27. ja Kanada saarte hulgas 6. kohal. See on maailma suurim asustamata saar.

Saar on mägine, kõrgus kuni 1908 meetrit  või 1920 m. Kõrgeim tipp asub Devoni jääkilbil. Saare idaosa on kõrge ja kaetud Devoni jääkilbiga. Saare lääneosa on madalam ja seal leidub igijääd vaid kohati. Saare loodeosas asub Grinnelli poolsaar.

Devoni saar koosneb eelkambriumi gneissidest ja paleosoilisest savikildast.

Saare kliima on karm. Vegetatsiooniperiood kestab 40–55 päeva. Üle +10 °C tõuseb temperatuur harva, talvel võib temperatuur langeda kuni –50 °C-ni. Sellepärast on saar kaetud polaarkõrbega. Saarel elab ainult väike muskusveiste populatsioon, pisut on linde ja imetajaid. Kogu loomastik on koondunud saare keskossa, mis on pisut madalam ja tasasem.

Devoni saarel asub Haughtoni meteoriidikraater. Umbes 39 miljonit aastat tagasi langes saare keskossa umbes 2 km läbimõõduga meteoriit. Sel ajal oli Devon kaetud metsadega. Kukkumiskohta tekkis 23 km läbimõõduga kraater, mis oli mitme miljoni aasta jooksul järv.

Selleks, et ohjeldada välismaiste vaalapüüdjate tegevust, asutas Kanada valitsus augustis 1924 Devoni lõunarannikul olevasse lahte eelposti Dundas Harbour. 1933 üüriti see välja Hudsoni lahe kompaniile. Karusnahahindade languse ja raske kliima tõttu suleti asula 1936. Patrullteenistuse jaoks taastati asustus 1940. aastate lõpus, kuid raskete jääolude tõttu jäeti 1951 lõplikult maha. Tänapäeval on seal näha vaid üksikute hoonete varemed.

## Devoni saar kirjanduses

Jules Verne'i raamatus "Kapten Hatterase seiklused" surevad kapten Hatterase vastu mässu tõstnud laevameeskonna liikmed Devonil nälja ja külma kätte.

## Viited
Virve Reid

**Virve Reid** (sündinud 24. novembril 1956 Vancouveris) on Kanada modell. 

Tema ema oli eesti põgenik, isa oli šoti ja inglise päritolu. 

Ta oli juunis 1977 ajakirja Playboy *[[Playmate of the Month]]*. Muuhulgas ilmus selles numbris poster (*[[centerfold]]*). Foto autorid on Grant Edwards ja Phillip Dixon. 

Ta tegutseb Vancouveris aroomteraapia alal. Pärast tema fotode avaldamist Playboys oli ta mõnda aega ettekandja (*[[Playboy Bunny]]*) Londoni Playboy klubis. 

## Isiklikku
Tema mõõdud poseerimise ajal olid:
*rinnaümbermõõt 36 tolli (91 cm)
*vööümbermõõt 22 tolli (56 cm)
*puusaümbermõõt 32 tolli (81 cm)
*kasv 5 jalga 2,5 tolli (157 cm)
*kaal 105 naela (47 kg)

## Välislingid
*Fotod
*Hilisemad fotod
*Jaan Ruus: Nagu ema ja tütar, Eesti Ekspress, 29. november 2001 (kommentaar, intervjuu tõlge)
Süstemaatika

**Süstemaatika** (kreeka sõnast συστηματικός (*systēmatikos*)) on valdkond, mis tegeleb liigitamisega või kategoriseerimisega ühiste tunnuste alusel.

## Vaata ka
*kategoriseerimine
*klassifikatsioon
*taksonoomia
Refraktsioon

**Refraktsioon** on füüsikas laine levimise suuna muutus, mis tekib tema levimisel ühest keskkonnast teise või keskkonna ühtlasel muutumisel. 

Kitsamalt  võib refraktsiooni defineerida kui atmosfääris või hüdrosfääris levivate elektromagnet- või helilainete pidevat murdumist (kiirte kõverdumist).

## Ajalugu
Refraktsioon oli tuntud juba antiikajal. Seda kirjeldas 3. sajandil eKr Eukleides Aleksandriast oma teoses "Optika".

## Vaata ka
*Valguse murdumine
*Snelli seadus
*Atmosfääri refraktsioon
*Refraktor

## Viited
Riigiõigus

**Riigiõigus** on avaliku õiguse haru, mis reguleerib põhiseaduslike riigiorganite ülesehitust ja toimimist ning määratleb isikute põhiõigused, vabadused ja põhikohustused. Riigiõiguse olulisim allikas on riigi põhiseadus.
Ott Kool

**Otto Kool** (12. november 1930 Toolse küla, Kunda-Malla vald – 28. august 2000) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik. Ajakirjanikuna kasutas ta nime **Ott Kool**. Maetud Kunda kalmistule.

## Haridus
Ta õppis aastatel 1938–1941 Malla algkoolis, 1941–1945 Kunda 6-klassilises koolis ja 1945–1947 Karepa algkoolis.
1948. aastal lõpetas ta Kohtla-Järve Tööstuskooli elektriku erialal ja 1949. aastal lõpetas Kohtla-Järve Õhtukeskkooli.

## Töökäik
* 1948–1950 töötas tsemendivabrikus Punane Kunda algul elektrimontööri õpilasena, hiljem elektrimasinistina
* 1953. aastast töötas kuus aastat Rakvere Metsatööstuskeskuses
* Seejärel kaks aastat Väike-Maarja Remondi-Tehnikajaamas elektrikuna.
* 1961. aastast oli ta ajakirja Noorus korrespondent. Samast ajast algas ka tema Eesti Raadio korrespondenditöö Põhja-Eestis.

## Ühiskondlik tegevus
* 1962. aastast Eesti Ajakirjanike Liidu liige
* 1987. aastast Kirjanike Liidu liige
* Eesti Kongressi, Eesti Komitee ja Põhiseaduse Assamblee liige

## Looming
Ott Kool oli tuntud ka kirjanikuna – tema sulest on ilmunud teravate probleemidega publitsistikat ja lühijutte ("Adraseadmise aegu", "Tähed allikas"). Samuti kirjutas ta publitsistliku kallakuga näidendeid – "Lilled professorile", "Maarja maal", "Kes paljajalu käib?", "Musta kassi öösel ei näe" jt. Käsitles põhiliselt Virumaa külaelu päevaprobleeme ja eetilisi küsimusi. Ott Kooli näidendeid on edukalt esitatud ka Rakvere Teatris, samuti Endla teatris. 

Kool kirjutas ka filmistsenaariume: "Puud ja inimesed", "Hommikumeeleolu", "Leib" jt. Eriti kuulsaks sai ta taasiseseisvumise ajal fosforiidi kaevandamise vastases kampaanias osalemisega ja selle avalikustamisega.

## Tunnustus
* 1968 Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Tähed allikas")
* 1988 Eesti NSV suur looduskaitsemärk
* 1988 Karl Ernst von Baeri medal
* 1988 Eesti NSV teeneline ajakirjanik

## Isiklikku
Ott Koolil oli mitu õde-venda: Elsa, Alfred, Hilda, Alfild, Linda, Helmi (hilisem Helmi Mets, kelle loodud on "Rutja jenka" laulusõnad). Samuti oli tal neli last.

## Viited

## Välislingid
* Foto: Ott Kool 1990. aastal
Protsessile suunatud psühholoogia

**Protsessile suunatud psühholoogia** ehk **protsessitöö** on 1970. aastate lõpus Arnold Mindelli loodud psühhoterapeutiliste, isiksusarenguliste ja grupitöö praktikate ja teooriate kogum.

Füüsikuharidusega Mindell läks Zürichisse algul füüsika kraadiõppesse, kuid lõpetas selle asemel Jungi Instituudi jungiaanliku analüütilise psühholoogina. Teda hakkasid huvitama kehaliste sümptomite seosed unenägudega. Jungiaanlikust taustast arendas Mindell, sageli koos abikaasa Amy Mindelliga, lisades mõjutusi taoismist, šamanismist ja alkeemiast, samuti metafooridena kvantfüüsikast.

Protsessitöö keskseteks mõisteteks on **primaarprotsessi** ja **sekundaarprotsessi** ideed. Primaarprotsessideks on kõik kogemused, mida klient peab enda omadeks. Sekundaarprotsessid seevastu on aistingud, sündmused, ideed, mida klient peab endavälisteks, võõrasteks.

Protsessitöö üheks omapäraks teiste arvukate eklektiliste psühholoogiliste lähenemiste kõrval on võimalused suurtes gruppides konfliktide lahendamiseks, mida nimetatakse **maailmatöö**. Maailmatöö põhineb **süvademokraatia** põhimõttel. Mindelli järgi vastandub süvademokraatia tavapärasele esindusdemokraatiale, milles kuuldavale jääb üksnes enamuse hääl. Süvademokraatias seevastu püütakse teadvustada kõiki hääli, teadvuse seisundeid ja tegelikkuse kaarte, eeldades et need on tervikprotsessi mõistmiseks vajalikud.

## Välislingid
*Mis on protsessitöö? Protsessitöö kirjeldus Eesti protsessitöö praktiseerija Viktoria Saati lehelt
*Marika Tomberg. Ma näen häält, kuulen lõhna, tunnen silmi. Terviseleht, kuupäevata
Douro

**Douro** (hispaania **Duero**) on jõgi Euroopas Pürenee poolsaarel. 

Jõgi saab alguse Ibeeria mägedest ja voolab peamiselt läände. Suubub Atlandi ookeani. 

Suudmes asub Porto linn. Jõe kaldal asuvad Hispaania linnad Soria, Aranda de Duero, Tordesillas ja Zamora. 

Jõe pikkus on 897 km, millest 112 km moodustab Hispaania ja Portugali piiri. Jõe valgala on 98 400 km². 

Douro suuremad lisajõed on Esla, Valderaduey, Pisuerga, Águeda, Yeltes ja Tormes.

Douro org on veinitootmispiirkond. Alto Douro veinipiirkond jõe ülemjooksul kuulub 2001. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited
Tejo

**Tejo** [t'ežu] (hispaania **Tajo** [t'ahho]) on jõgi Euroopas Pürenee poolsaarel. Saab alguse Albarracíni mägedest ja voolab peamiselt läände. Suubub Atlandi ookeani. Suudmes asub Lissaboni linn.  Jõe ääres asuvad veel Aranjuez, Toledo, Talavera de la Reina ja Alcántara Hispaanias ning Constância ja Santarém Portugalis.

Jõe pikkus on 1038 km, valgala on 80 100 km². 

Lissabonis  on üle jõe ehitatud Vasco da Gama sild, mis on teine kõige pikem sild Euroopas.
Korea poolsaar

**Korea poolsaar** on poolsaar Aasia idaosas. Seda ümbritsevad Jaapani meri idast, Korea väin lõunast ja Kollane meri läänest. Poolsaare pikkus on umbes 600&nbsp;km ja pindala 150 000&nbsp;km².

Pinnamood on peamiselt mägine, kõrgeim tipp on Jirisani mägi (1915&nbsp;m).

Poolsaarel asuvad Põhja-Korea ja Lõuna-Korea.

## Välislingid
Hispaania peseeta

**Hispaania peseeta** oli Hispaania valuuta 1869. aastast kuni euro kasutuselevõtuni aastal 1999 (sularahana 2002).

### Viimased peseeta mündid

* 1 peseeta (alumiiniumist); harva
* 5 peseetat (alumiiniumpronksist); väga tihti
* 10 peseetat (nikkel); harva
* 25 peseetat (alumiiniumpronksist, keskel auk); väga tihti
* 50 peseetat (nikkel, tuntud ka "hispaania lillena", mille eeskujul ka 20 - eurosendiste rant kujundati); tihti
* 100 peseetat (alumiiniumpronksist, paks rant); väga tihti
* 200 peseetat (nikkel); harva
* 500 peseetat (alumiiniumpronksist, paks rant); tihti

### Rahatähed

Enne euro kasutuselevõttu oli Hispaanias käibel ainult neli pangatähenominaali:

* 1000 peseetat
* 2000 peseetat
* 5000 peseetat
* 10 000 peseetat
Euroala

**Euroala** ehk **eurotsoon** on ala, kus kehtib Euroopa Liidu ühisraha euro. Euroalasse kuulub 21 riiki.

Euroala rahapoliitikat juhib Euroopa Keskpank. Euroala riikide keskpangad moodustavad eurosüsteemi.

Euroala riikide rahandusministrid moodustavad eurorühma, mis loodi 13. detsembril 1997 Euroopa Ülemkogu otsusega. Alates 12. jaanuarist 2018 on eurorühma alaline esimees Mário Centeno.

## Ajalugu
1998. aastal leppisid üksteist Euroopa riiki kokku ühisraha kasutuselevõtu tingimused. Euroala tekkis euro ametliku kasutuselevõtuga 1. jaanuaril 1999 (kuid esialgu vaid elektroonilise valuutana pankades ja ettevõtetes) Austrias, Belgias, Hispaanias, Hollandis, Iirimaal, Itaalias, Luksemburgis, Portugalis, Prantsusmaal, Saksamaal ja Soomes.

Nendega liitus Kreeka, kes täitis (statistikat võltsides) euro kasutuselevõtu tingimused ehk Maastrichti kriteeriumid aastal 2000 ja võttis euro kasutusele 1. jaanuaril 2001.

Euromündid ja -paberraha võeti käibele 1. jaanuaril 2002 (enne oli euro kasutusel vaid elektroonilistes arveldustes).

Sloveenia täitis eurotingimused 2006 ja euro võeti riigis käibele 1. jaanuaril 2007.

Küpros ja Malta täitsid eurotingimused 2007 ning euro võeti riigis käibele 1. jaanuaril 2008.

Slovakkia täitis eurotingimused 2008 ja euro võeti riigis käibele 1. jaanuaril 2009.

Eesti täitis eurotingimused aastal 2009. Euro võeti riigis käibele 1. jaanuaril 2011, vahetades välja Eesti krooni. Eestist sai euroala 17. riik.

Läti esitas formaalse taotluse euroalaga liitumiseks 2013. aastal ja liitus euroalaga ning võttis euro käibele 1. jaanuaril 2014.

Leedu täitis eurotingimused 2014, euro võeti käibele 1. jaanuaril 2015.

Horvaatia täitis eurotingimused juulis 2022 ja euro võeti käibele 1. jaanuaril 2023.

Bulgaaria täitis eurotingimused aastal 2025 ja riik võttis euro kasutusele 1. jaanuaril 2026.

## Euro käibimine väljaspool euroala

Euro on käibel ka kääbusriikides Monacos, millel varem oli rahaliit Prantsusmaaga franki kasutamiseks; Vatikanis ja San Marinos, millel oli rahaliit Itaaliaga liiri kasutamiseks; ning Andorras, mis pole ühegi riigiga ametlikult rahaliidus olnud, kuid kus oli paralleelselt kasutuses Hispaania peseeta ja Prantsuse frank. Need neli riiki annavad välja ka oma kujundusega euromünte.

Ühepoolselt on euro kasutusele võtnud Montenegro ja Kosovo, kus enne eurot oli käibel Saksa mark.

Nelja kääbusriiki, mis on euro kasutusele võtnud ametliku lepingu alusel, ning kahte riiki, mis on euro kasutusele võtnud ühepoolselt, ei arvata ametlikult euroala riikide hulka.

Paljude riikide valuutad on fikseeritud euro vahetuskursiga – näiteks Euroopas Bosnia ja Hertsegoviina. Selliseid riike on palju ka Aafrikas ning nad kõik on endised Prantsusmaa asumaad: Benin, Elevandiluurannik, Gabon, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Kongo Vabariik, Lääne-Sahara, Mali, Maroko, Niger, Senegal, Togo ja Tšaad.

Taani krooni vahetuskurss on seotud euroga nii, et lubatud on selle väike kõikumine euro suhtes.

## Vaata ka
* Euroala laienemine
* Euroalast väljaastumine
Meeleheitel koduperenaised

**"Meeleheitel koduperenaised"** (originaalpealkiri **"Desperate Housewives"**) on USA telesari, mis räägib väljamõeldud Fairview' äärelinnas Wisteria Lane'i tänaval elava viie koduperenaise elust. 

"Meeleheitel koduperenaised" on segu mitmest žanrist: draamast, komöödiast, krimiloost, satiirist, põnevikust ja seebiooperist. 

Eestis võib sarja näha Kanal 2-s, Fox Life'is ning Sony Channel’is

## Osatäitjad
*Teri Hatcher – Susan Mayer 
*Felicity Huffman – Lynette Scavo
*Marcia Cross – Bree Van de Kamp Hodge
*Eva Longoria Parker – Gabrielle Solis Marquez 
*Nicollette Sheridan – Edie Britt
*Ricardo Chavira – Carlos Solis
*Andrea Bowen – Julie Mayer 
*Doug Savant – Tom Scavo
*Kyle MacLachlan – Orson Hodge
*Brenda Strong – Mary Alice Young
*James Denton – Mike Delfino
*Drea de Matteo – Angie Bolen

## Auhinnad
**[[Kuldgloobus]]**
*2004 nimetati sari 5 Kuldgloobuse kandidaadiks, millest võitis kaks: parim muusikal või komöödia ning parim muusikali- või komöödianäitlejanna (Teri Hatcher)
*2005 nimetati sari 5 Kuldgloobuse kandidaadiks, millest võitis ühe: parim muusikal või komöödia
*2006 nimetati sari 3 Kuldgloobuse kandidaadiks, millest ta ei võitnud ühtki
*kokku 13 nominatsiooni ja 3 Kuldgloobust

**[[Emmy]]**
*2005 kandideeris sari 15 Emmyle, millest võitis kuus: parim komöödiasari, parim režissöör (Charles McDougall), parim komöödianäitlejanna (Felicity Huffman), parim naiskülalisosatäitja komöödiasarjas (Kathryn Joosten), parim operaator ja parim teemamuusika
*2006 kandideeris sari 7 Emmyle, millest ei võitnud ühtki
*2007 kandideeris sari 6 Emmyle, millest ei võitnud ühtki
*2008 kandideeris sari 4 Emmyle, millest võitis ühe: naiskülalisosatäitja kategoorias komöödiasarjas (Kathryn Joosten)
*2009 kandideeris sari 2 Emmyle, millest ei võitnud ühtki
*kokku 34 nominatsioni ja 7 Emmyt

## Välislingid
* ABC.com: Desperate Housewives
* Eestikeelne foorum
*
Temirtau

**Temirtau** on linn Kasahstanis Karagandõ oblastis. Asub Nura jõe ääres Karagandõst põhjas.

Temirtau on asutatud 1905. aastal Samarast pärit asunike poolt Žauri külana ja nimetati 1909 Samarkandski külaks. 1945 sai linnaks ja tänapäevase nime (kasahhi keeles 'rauamägi').

Linnas on metallurgiakombinaat Mittal Steel Temirtau ja metallurgiainstituut.
Prantsuse frank

**Prantsuse frank** oli Prantsusmaa valuuta alates 1795. aastast kuni euro kasutuselevõtuni aastal 1999 (sularahana 2002). Prantsuse frank kehtis ka Monacos ja Andorras.

## Mündid
* 5 santiimi (messing)
* 10 santiimi (messing)
* 20 santiimi (messing)
* 1/2 franki (nikkel)
* 1 frank (nikkel)
* 2 franki (nikkel)
* 5 franki (nikkel)
* 10 franki (bimetalne; keskel nikkel, väljaspool messing)
* 20 franki (bimetalne; keskel punkt messingist, selle ümber rõngas niklist ja siis omakorda rõngas messingust); väga harva

Varem olid ka 1- ja 2-santiimised mündid, mis võeti juba ammu enne euro käibelevõttu käibelt ära. Prantsusmaa pank (Banque de France) lõpetas 17. veebruaril 2005 müntide vahetamise eurodeks, st Prantsuse frangi ja santiimi münte enam ümber ei vahetata.

## Rahatähed
Enne euro kasutuselevõttu olid Prantsusmaal käibel järgmised rahatähed:

* 20 franki (Claude Debussy; vanast seeriast)
* 50 franki (Antoine de Saint-Exupéry)
* 100 franki (Paul Cézanne)
* 200 franki (Gustave Eiffel)
* 500 franki (Marie Curie ja Pierre Curie)

Ülalnimetatud pangatähti vahetas Prantsusmaa pank (Banque de France) kuni 17. veebruarini 2012 eurodeks ümber.

## Vaata ka
*Luidoor
*Napoleondoor
Sisemaataipan

**Sisemaataipan** (*Oxyuranus microlepidotus*) on Austraalias esinev mürkmadu, kes taksonoomiliselt on arvatud mürknastiklaste sugukonda. Teda peetakse maailma mürgiseimaks maoks. Ühe hammustusega eralduvast mürgist piisaks 100 inimese või 250 000 hiire tapmiseks. Korraga eralduv mürgikogus on keskmiselt 44 mg, kuid on leitud ka madusid, kellel see on 110 mg. 

Mao mürgisus selgus alles 1975. aastal, kui püüti kinni elus madu.

Sisemaataipani keskmine pikkus on 1,8 m, kuid ta võib kasvada ka 2,5 m pikkuseks.

Madu elab Austraalia sisemaal Simpsoni kõrbes ja Suures Arteesiabasseinis. 

Madu on väga arg ja varjatud eluviisiga. 

Siiani ei ole teada sisemaataipani põhjustatud surmajuhtumeid.
Porto

**Porto** on Portugali suuruselt teine linn pärast Lissaboni. See on Porto ringkonna pealinn ja üks Ibeeria poolsaare suurimaid linnu. Porto linnas elab 2025. aasta seisuga hinnanguliselt 252 687 inimest ning seda ümbritsevas linnastus 1,4 miljonit inimest. See on elanike arvult riigi teine linn. Linna pindala on 41,42 km².

Asudes Douro jõe suudmealal Põhja-Portugalis, on Porto üks Euroopa vanimaid asulaid. Porto vanalinn kuulub alates 1996. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linna lääneosa ulatub Atlandi ookeani rannikule.

Linna nime järgi on saanud nime Douro orus valmistatav portvein.

Linnas tegutseb jalgpallimeeskond FC Porto. 

## Vaata ka
*Portus Cale
*Sonoscopia

## Viited

## Välislingid
*Porto koduleht
Vararenessanss

**Vararenessanss** on renessansiaja osa, mis vältas umbes aastatel 1430–1500.
Sel ajajärgul on vähemalt renessansiaja kirjanduses ja kujutavas kunstis tooniandjaks Itaalia. 
Renessanssmuusika raskuspunkt on Madalmaades.
Taraz

**Taraz** on linn Kasahstanis, Žambõli oblasti keskus.

Taraz on Kasahstani vanim linn. 2001. aastal tähistati linna 2000.  aastapäeva.

1936–1938 oli linna nimi **Mirzojan** ja 1938–1997 **Žambõl** (venepäraselt Džambul).

## Välislingid

*Linna koduleht
Maksiim

**Maksiim** (prantsuse *maxime*) on lühikesse lausesse pandud elutarkus või käitumisreegel.

## Vaata ka
*Aforism
*Sentents
Pikkusplaat

**Pikkusplaat** on vahend pikkusühiku säilitamiseks ning pikkuse mõõtmiseks. Pikkusplaadid valmistatakse karastatud terasest. Pikkusplaatidega kontrollitakse mõõteriistade näitu, gradueeritakse skaalasid, seadistatakse mõõtevahendeid ja tööpinke. Neid kasutatakse täpseteks märkimistöödeks, kuid ka detailide otseseks mõõtmiseks. Pikkusplaatide mõõtmed on normeeritud ning neid tarnitakse komplektina.

## Välislingid
*Pikkusplaatide kasutamine ja nende mõõtmine inteferentsmeetodi abil TTÜ mehhatroonikainstituudi laboratoorse töö juhend
Glåma

**Glåma** ehk **Glomma** on Norra pikim jõgi. Jõe pikkus on 604 km.

Glåma saab alguse Trøndelagi maakonnast Rørosi lähedalt ja suubub Fredrikstadis Oslo fjordi.

Jõe valgala on 42 441 km², millest 422 km² asub Rootsis.

Jõgi läbib metsarikkaid piirkondi ja on juba ajalooliselt Norra üks juhtivamaid jõgesid palgiparvetamisel.

Juba sajandeid on Glomma jõge kasutatud transporditeena ja vee-energia saamiseks.

Jõel on Euroopa suurim sisemaa delta.


Raanaasfoss kraftstasjon2.jpg|Rånåsfossi hüdroelektrijaam Glåma jõel
Raanaasfoss kraftstasjon1.jpg|Rånåsfossi hüdroelektrijaam Glåma jõel
Gaston Planté

**Gaston Planté** (22. aprill 1834 Orthez, Prantsusmaa – 21. mai 1889 Bellevue, Pariisi lähedal) oli prantsuse füüsik, kes leiutas pliiaku.

Aastal 1854 hakkas tööle õppejõuna Pariisi kunsti- ja käsitöö koolis. Uuris elektrinähtusi õhus, tegeles töödega kõrgepingenähtuste vallas.

1855. aastal avastas ta Pariisi lähedalt lennuvõimetu linnu fossiili, mis sai tema järgi nimeks *[[Gastornis]] parisiensis*.

Leiutas 1859. aastal esimese laiadesse massidesse jõudnud elektrivoolu salvestamise seadme, pliiaku.

1860. aastal sai Polütehnilise Assotsiatsiooni professoriks. 1881. aastal kasutas pliiakut jalgratta- ja paadiajami vooluallikatena.

1882. aastal võeti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

Aastal 1989 hakkas Bulgaaria Teaduste Akadeemia välja andma temanimelist medalit teadlastele, kes on arendanud või leiutanud uusi viise elektri salvestamiseks.
Adapter

**Adapter** on seade või detail, mis teeb võimalikuks muude seadmete või komponentide omavahelise ühendamise. 

Adapter võimaldab suurendada mingi seadme või komponendi kasutusvõimalusi. Näiteks saab nn autoadapteri abiga ühendada auto elektrisüsteemi seadmeid, mis on algselt mõeldud kasutamiseks seinatoitega. Lihtsamal kujul võib adapter lihtsalt sobitada omavahel sobimatuid ühenduskohti - näiteks arvutihiire PS2-otsiku arvuti USB-porti või suurema läbimõõduga vooliku väiksema läbimõõduga kraani otsa. Keerulisemal juhul muudab adapter edasiantava energia või signaali omadusi, näiteks 220-voldise voolu 24-voldiseks. Sellist seadet nimetatakse ka muunduriks.

## Vaata ka
*Adapter (CNC)
*Toiteadapter
*Sülearvuti toide
Björn Ulvaeus

**Björn Kristian Ulvaeus** (rootsi keeles: [ɵl'veːɵs]; sündinud 25. aprillil 1945 Göteborgis Rootsis) on rootsi muusik. Tuntud eelkõige ansambli ABBA liikmena. 

## Tunnustus

* Vasa ordeni I klassi komandör (2024).
Skaala (täpsustus)

**Skaala** on:

* **[[Skaala]]** on piki joont kulgevate märkide (kriipsude, punktide) rida, mis moodustavad mõõtühikute väärtustele vastava järjestikuste arvude rea.
*Skaalafunktsioon
* **[[Temperatuuriskaala]]** on...
* **[[Võimsusskaala]]** on ...
* **[[Tuuleskaala]]** on ...
*Heledusskaala
* Helirida
*Helitugevuse skaala
*Lineaarne skaala
*Logaritmiline skaala
*Ruutskaala
*Skaala ulatus
*Mõõteskaala 
*Skaala täpsus/viga
*Värvusskaala
Adapter (CNC)

**Adapter** ehk **vaheotsik** on seade, mille abil kinnitatakse lõiketera arvprogrammjuhitava tööpingi supordi revolverpeasse.
Agnetha Fältskog

**Agnetha Åse Fältskog** [agn'eeta 'oose f'eltskuug] (sündinud 5. aprillil 1950 Jönköpingis Rootsis) on rootsi poplaulja, kes on tuntud eelkõige popansambli ABBA liikmena.

## Elukäik

Agnetha sündis kaubamajajuhataja Ingvar Fältskogi ja Birgiti (neiupõlvenimi Johansson) peres. Agnetha noorem õde Mona sündis 1955. aastal. 

Enne ABBA-karjääri oli Agnetha Rootsis edukas soololaulja, kellel oli ilmunud mitu singlit ja albumit. 

15-aastaselt sai temast kohaliku tantsuansambli laulja. Paar aastat hiljem kirjutas ta laulu "Jag var så kär", mis sai 1967. aastal Rootsis hitiks. Eestis sai lugu tuntuks pealkirjaga "Sulle kõik nüüd ütlen". 

Agnethalt on ilmunud mitu singlit ka saksakeelsete lauludega. 1968. aastal töötas ta mõne kuu Lääne-Berliinis ning oli mõnda aega sisse võetud saksa laulukirjutajast Dieter Zimmermannist. 

1975. aastal, olles juba ABBA liige, andis ta välja rootsikeelse albumi "Elva kvinnor i ett hus", millest sai tema senise soolokarjääri edukaim album. 

Pärast ABBA laialiminekut jätkas ta kuni 2013. aastani arvestatavat soololauljakarjääri nii salvestiste kui ka kontsertesinemistega. 

## Tunnustus

* Vasa ordeni I klassi komandör (2024).

## Elulooraamatud
Tema edukat karjääri käsitlevad kaks elulooraamatut: 1996. aastal ilmunud autobiograafia "Som jag är" (inglise keeles "As I Am" 1997), mis täiendatud kujul ilmus inglise keeles 1998. aastal, ning 2016. aastal Suurbritannias välja antud Daniel Wardi raamat "Agnetha Fältskog – The Girl With The Golden Hair".

## Välislingid
*Agnetha Fältskogi koduleht 
*ABBA koduleht
Simferopol

**Simferopol** (varem eesti keeles *Simferoopol*) on linn Ukrainas Krimmi poolsaarel, Krimmi Autonoomse Vabariigi pealinn. Pärast Krimmi annekteerimist märtsis 2014 kuulub *de facto* Krimmi Vabariigi koosseisus Venemaale.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Simferopoli elanikest venelasi 66,8%, ukrainlasi 21,2%, krimmitatarlasi 7%, valgevenelasi 1,1%, juute 0,7% ja armeenlasi 0,6%.

Simferopolil on trollibussiühendus Jaltaga.

## Vaata ka
* Krimmitatari riiklik akadeemiline muusika- ja draamateater
* Simferopoli lennujaam
* 2014. aasta Simferopoli intsident
## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
*http://sim.gov.ua/
*http://www.simferopol.info/
Meelis Kompus

**Meelis Kompus** (sündinud 27. detsembril 1980 Tallinnas) on eesti kommunikatsioonijuht, endine riigiametnik ja ajakirjanik.

## Haridus
Meelis Kompus on lõpetanud 1999. aastal Kose Keskkooli, õppinud lastemuusikakoolis akordioni ja lõpetanud 2003. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli raadiorežii erialal. 2012. aastal kaitses ta magistritöö kultuurikorralduse erialal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja sai magistrikraadi.

## Töö
2002. aastal töötas ta lühikest aega raadiojaamas Star FM, seejärel asus tööle Eesti Raadio uudistetoimetuses, kus oli vastutav toimetaja ja üks "Vikerhommiku" saatejuhte (2002–2011).

Aastatel 2007–2013 oli ta Eesti Televisioonis saadete "Terevisiooni" ja "Aktuaalse kaamera" toimetaja-saatejuht ning tegi otseülekannete (Eesti Vabariigi aastapäeva kontsert ja vastuvõtt, laulu- ja tantsupeod, valimiste õhtud jmt) reportaaže. Ta juhtis ka meelelahutussaateid, näiteks "Tähelaev" (2007–2013) ja "Laulukarussell" (2010–2011).

Tele- ja raadiotöö eest pälvis Kompus Eesti Rahvusringhäälingus korduvalt kolleegipreemiaid (2007, 2010, 2011, 2013) ja oli valitud meediaväljaannete auditooriumiküsitlustel parimate uudistesaatejuhtide esikolmikusse (2007, 2008, 2009).

2013. aastast töötas ta Maanteeametis. 2014. aastast on ta Kultuuriministeeriumi kommunikatsiooni ja rahvusvahelise koostöö juht. Selle kõrvalt on ta teinud kaastööd Eesti Rahvusringhäälingule. 

Aastatel 2021–2023 oli ta Sihtasutuse Eesti Noorsooteater nõukogu esimees ja 2023–2024 teatri Vanemuine nõukogu liige. Alates 2024. aastast on ta Eesti Filharmoonia Kammerkoori sihtasutuse nõukogu liige.

2025. aastast töötab ta AS Tallink Grupi kommunikatsioonidirektorina.

## Muu tegevus

Meelis Kompus oli 2017. aastal toimunud XII noorte tantsupeo "Mina jään" stsenaariumi idee autor. 

Ta on sisse lugenud heliraamatuid, sh romaani "Tõde ja õigus" I, II, III ja V osa. Ta on ürituste konferansjee, muu hulgas teadustaja laulu- ja tantsupidudel ning on aastaid olnud vabariigi presidendi 24. veebruari vastuvõtu heerold ja kõrgkooli kommunikatsioonilektor. 

Meelis Kompuse hääl on kõlanud Vanemuise teatri lavastuses "Remondimees" (Urmas Lennuk, 2012) ning Apollo kino teatriprojektis "Tramp ja Puutin" (Diana Leesalu, Erik Moora, Mart Normet, 2017).

Kompus paljudel aastatel läbinud Tartu suusamaratoni ja pälvinud Klubi Tartu Maraton kuldmärgi.

Ta oli 2023. aastal ERR-i "Eesti mängu" telemängu hooaja üldvõitja.

## Viited

## Välislingid

* Erika Klaats. "Meelis Kompus – Vikerraadio parim meeshääl" Maaleht, 12. aprill 2007
Aandu

**Aandu** (kohakääne Aandusse) on küla Raplamaal Kohila vallas.

Aandule lähimad asulad on kirdes Kohila, kagus Rootsi, läänes Hageri ja põhjas Masti. Muudest paikadest lähemad on põhjas Päevati ja loodes Nõmme.

Aandus asub Aandu karstikaitseala. Aandu lähedalt möödub Kernu–Kohila tee. Kohilas on lähim raudteejaam.

Aandut on esmamainitud 1564–1565 *Ona* taluna. Edaspidi on seda mainitud 1671. aastal kujul *Ohna*, 1686. aastal kujudel *Ognaby* ja *Ognakylla*, 1725. aastal kujul *Aanda* ja 1913. aastal kujul *Ando*. Küla kuulus Hageri kihelkonda. Varasemate nimekujude samasust Aanduga kinnitab 1671. aasta dokument, mis käsitleb Tohisoo ja Lohu ning Tohisoo ja Aandu piiri.

1977. aastal liideti Aanduga Päevati küla.

Aandu on liitsõnaline kohanimi, mille päritolu on teadmata. Esiosa *aan* on murdeline omastav sõnast *aed*, ent see võib olla juhuslik kokkusattumus. 17. sajandi kirjapanekute põhjal tõlgendas Karl Pajusalu küla Oinakülana. Sellele on liitunud tagaosa *-taguse*, millest lühenedes on järele jäänud ainult *-du*.

## Viited
Adila

**Adila** (kohakääne Adilasse) on küla Raplamaal Kohila vallas.

Adila asub Raplast loodes, Kohilast edelas ja Hagerist lõunas. Lähematest küladest jäävad loodesse Pihali, itta Rabivere ja lõunasse Kelba.

Adila, Pihali ja Hageri ümbrus on väga rikas muististe poolest. Raplamaa arheoloogiamälestistest asub üle 40% Kohila vallas ja pooled neist on nimetatud külade maadel. See viitab piirkonna põlisele ja tihedale asustusele. Tuntud on Adila kivikalme, mis ei asu aga Adilas, vaid sellest loodesse jäävas Pihali külas.

Adilat on esmamainitud 1586. aastal, kui seal oli Adila mõis. Tollal kasutati nimekuju *Adell*, ehkki hiljem kinnistus nimekujuks *Addila*. Mõisa lähedal põhjas asus Koodja või Kootja küla, mida nimetati Taani hindamisraamatus 1241 kujul *Koti*, 1725 kujul *Kotja* ja 1871 kujul *Kodja*. Mõis ja küla kuulusid Hageri kihelkonda. 19. sajandi lõpul küla mõisastati.

1920. aastatel rajati mõisasüdamesse Adila asundus. 1977. aastal sai see külaks.

Külanime päritolu on selgusetu. Nime aluseks võib oletada vana isikunime. Sama päritolu näib olevat Põlvamaal olev Adiste. Nii *-la* kui *-ste* on sageli isikunimedest tuletatud kohanimede lõpus.

Adilas on kurisu Türiauk ja mälestuskivi küla küüditamisohvritele.

Adila külast on pärit ettevõtja Urmas Sõõrumaa.

Küla järgi on nime saanud Pirgu lademe Adila kihistu. 

## Viited

## Välislingid
*
Alamsaksa keel

**Alamsaksa keel** on põhjapoolsel Saksamaal ja Madalmaades kõneldav ja kirjutatav regionaalkeel. 13.–16. sajandil oli keskalamsaksa keel Põhja-Euroopa suhtlus- ja kultuurikeel.  

Alamsaksa keelt kõneldi ja kirjutati ka Liivimaal Hansa liidu aegadel, kui kasutati Lübecki õigust, enne kui selle asemele tuli ülemsaksa keel. 

Alamsaksa keelest on läänemeresoome (eesti, soome ja liivi keelde) ja skandinaavia keeltesse (taani, rootsi ja norra keelde) ning läti keelde tulnud palju laensõnu.

## Vaata ka
* Alamsaksa laenud eesti keeles
* Benrathi liin
* Vana-Saksimaa
* *[[Hansesprache]]*, *[[Mittelniederdeutsche Sprache]]*, *[[Ausgleichssprache]]*
* Eike von Repgow, *[[Sachsenspiegel]]* (Saksi peegel) ja Liivi peegel (ka Liivimaa õiguspeegel)
* Alamsaksakeelne Vikipeedia

## Välislingid

* Alamsaksa vikipeedia
* Plattmakersi sõnastik
* Drentsi sõnastik
* Alamsaksa sõnastikud
* Streektaal-Organisatie in het Nedersaksisch Taalgebied
* Institut für niederdeutsche Sprache e.V.
Aespa

**Aespa** (kohakääne Aespasse või Aespale) on alevik Raplamaal Kohila vallas.

Aespa asub Kiisast lõunas, Hagerist põhjas ja Kohilast loodes.

Aespa alevik moodustati 2011. aastal, kui endine Aespa küla jagati Vana-Aespa külaks ja Aespa alevikuks. Alevik hõlmab peamiselt nõukogude ajal rajatud endisi suvilakooperatiive, kus osa hooneid on ehitatud või kohandatud aastaringseks elamiseks.

## Viited

## Välislingid
* Aespa aleviku tänavate kaart
Hageri

**Hageri** on alevik Rapla maakonna Kohila vallas. 

Alevikust voolab läbi Maidla jõgi. Jõe ääres asub ka Hageri karstiala.

Hagerit läbivad Kernu–Kohila tee, Tõdva–Hageri tee ja Hageri–Kodila–Kuusiku tee. Aleviku piiril lõppeb Ääsmäe–Hageri tee.

Hageris asub Hageri kirik, kus tegutseb Hageri Lambertuse kogudus. Hageri kirikus leeritati Friedrich Reinhold Kreutzwald. Aleviku põhjaosas asub Hageri kalmistu. Hageri kirikumõis (Haggers) asus kirikust 7 km läänes ja jääb nüüd Harju maakonna piiridesse. Hageris asub ka kultuurimälestiseks tunnistatud Hageri vennastekoguduse palvemaja.

Asulat ja kihelkonda on esmamainitud 1241. aastal (Hakriz, ka Haccritz ja Hakrotz).

14. detsembril 2001 avati Hageris tänapäevane hooldekodu.

Alevikus tegutsevad Hageri rahvamaja ja Hageri raamatukogu.

Aleviku lähedal Põikma külas asub Hageri hiiekivi.

Hageri, Adila ja Pihali ümbrus on väga rikas muististe poolest. Kui kogu maakonna arheoloogiamälestistest asub üle 40% Kohila valla piirides, siis pooled neist on eespool nimetatud külade maadel. See viitab sealsele põlisele ja tihedale asustusele.


Fail:Hageri rahvamaja.jpg|Hageri rahvamaja
Fail:Hageri kauplus.jpg|Hageri Coop kauplus
Fail:Hageri Hooldekodu.JPG|Hageri hooldekodu
Fail:Hageri kirikuaia piirdemüür2.jpg|Hageri kirikuaed
Fail:Hageri kalmistu1.jpg|Hageri kalmistu väravad
Fail:Surnuaed.jpg|Hageri kalmistu

Fail:Hagerikarstiala.jpg|Hageri karstiala


## Hageri külaplats (Hageri rahvamaja park)
Hageri rahvamaja pargis (külaplatsil) on palju ajaviitmiskohti külaelanikele ja teistele.

Rahvamaja pargis on järgnevalt:

* Laulu-, teatrilava
* Hageri lauluväljak
* Lõkkeplats
* Skatepark
* Madalseiklusrada
* Laste mänguväljak
* Katusealune ja grillinurk
* Discgolf
* Külakiik
* Kiiking

Fail:Hageri katuse alune.jpg|Katuselune, kus saab õppetunde / piknikut / pidusi pidada.
Fail:Hageri skate park.jpg|Skatepark
Fail:Hageri palliplats.jpg|Palliplats
Fail:Madalseiklusrada1 1.jpg|Madaseiklusrada
Fail:Madalseiklusrada2.jpg|Madaseiklusrada
Fail:Hageri pargi lava.jpg|Lava / külakiik


## Vaata ka
*Hageri-Sutlema rannamoodustiste kaitseala

## Viited

## Välislingid

*Hageri alevikust eestigiid.ee lehel (vaadatud 27.07.2012)
*Hageri aleviku ajaloost EELK.ee lehel (vaadatud 27.07.2012)
*Hageri rahvamaja koduleht (vaatatud 29.08.2024)
Lohu

**Lohu** on küla Rapla maakonna Kohila vallas. 

Kuni 11. veebruarini 2008 oli küla pindala 3,7 km2. Sel päeval eraldati valitsuse otsusega Lohu külast Pukamäe küla, seega jäi Lohu küla pindalaks 2,4 km2.

Seisuga 18. september 2006 oli küla elanike arv vanades piirides 200, seisuga 1. jaanuar 2007 oli see 198. 

Lohu küla on esmamainitud Henriku Liivimaa kroonikas aastal 1216 (villa magna Lone). Toonane küla paiknes jõe läänekaldal kilomeetri pikkuselt praegusest pargist kuni linnuseni ja oli üks Muinas-Harju suuremaid külasid. Henriku kroonikasse sattus ta korduvalt: talvel 1220 oli küla Riiast tulnud rüüstajate koondumiskoht, aastavahetusel 1223–1224 piirasid orduväed Loone linnust 2 nädalat, kuid ei suutnud seda vallutada. Linnus alistus kokkuleppel.  

Külas asub kaks linnamäge: Lohu Jaanilinn ja Lohu II linnuse ase.

Sealne puurauk on Nabala lademe neostratotüüp.

## Vaata ka
*Lohu mõis
*Lohu raudteepeatus

## Viited
Loone

**Loone** on küla Rapla maakonna Kohila vallas. 

Sealsel Keila jõe paremkaldal paikneb muinaseestlaste vallikraaviga Loone maalinn.

## Viited
Lümandu (Kohila)

**Lümandu** on küla Rapla maakonna Kohila vallas.

Küla on esmamainitud aastal 1284 (Lümmede), mõisat aastal 1546 (Limmat). 1875. aastal eraldati Lümandu mõisast Nõmmepere (Waldeck) poolmõis.

## Viited

## Välislingid
* Evar Saar. ''Lümanda'', ''Lümandu'' ja ''Lümatu''. – Keel ja Kirjandus 2012, nr 1, lk 48–54. https://doi.org/10.54013/kk650a5
Lümandu

**Lümandu** on mitme koha nimi:

***[[Lümandu (Kohila)|Lümandu]]**, küla Kohila vallas Rapla maakonnas
***[[Lümandu (Märjamaa)|Lümandu]]**, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas

## Vaata ka
*Lümandu allikad
*Lümandu jõgi
*Lümandu kaitseala
Pahkla

**Pahkla** on küla Rapla maakonnas Kohila vallas.  

Angerja-Pahkla alade asustus pärineb tõenäoliselt juba muinasajast (10.–12. sajandist). Pahkla küla on esmamainitud 1433. aastal nimega Pachel. 17. sajandi alguses rajati küla asemele Pahkla Mõis. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi alguses toimunud talude päriseksostmise tulemusena olid Pahkla kogukonnas kõik 35 talu vabaks ostetud.   

1868. aastal avati Pahklas kool. Peale seda hakkas elavnema kohalik kultuurielu. 19. sajandi lõpul tegutses külas mängu- ja laulukoor. 1926. aastal loodi Pahkla haridusselts, kui kooli juhatas Roman Esko. Selts korraldas mitmesuguseid kursusi ja ühisüritusi, tegutsesid segakoor ja näitering ning seltsil oli oma raamatukogu. Pahkla kool lõpetas tegevuse 1962. aastal, paar aastat pärast oma 90. aastapäeva.   

1960. aastate lõpus rajati Pahkla metsa enam kui 200 hektari suurusele alale Nõukogude armee raketiväebaas. 1992. aastal rajati Pahkla Camphilli küla, mis on osa ülemaailmsest Camphilli liikumisest ning tugineb Rudolf Steineri antroposoofilisele õpetusele. Camphilli külas elab umbes 30 vaimupuudega inimest koos tugiisikutega.  

Pahkla küla staatus ja piirid taastati 1999. aastal.

Külaelanike omaalgatusel moodustati 2001. aasta kevadel Angerja ja Pahkla ühine küla eestseisus ning valiti külavanem.

2002. aasta septembris taasasutati Angerja-Pahkla Haridusselts.

2010. aastal paigaldati külakeskusse Theodor Altermanni mälestuskivi.

Pahkla külas on sündinud kultuuri- ja muusikategelane Robert Theodor Hansen.

## Vaata ka
*Käharpea mänd
*Pahkla Suurkivi
*Määrakivi
*Ussipõllu suurkivi
*Pahkla raketibaas
*Pahkla Camphilli Küla (sihtasutus, Prillimäe alevikus)

## Viited
Pihali

**Pihali** (ka Pühali;  1241 *Pyol*, 1725 *Pühala*, 1871 *Pühhali*) on küla Rapla maakonnas Kohila vallas.

1977. aastal liideti Pihali külaga Adila-Krimmi, Anijala, Laisari ja Oru külad. Neist vanimad on Pihali ja Oru, mida on esmamainitud 1241. aastal kui Pyol ja Orgiol.

Pihali, Adila ja Hageri ümbrus on väga rikas muististe poolest. Rapla maakonna arheoloogiamälestistest asub üle 40% Kohila valla piirides ning pooled neist on nimetatud külade maadel. See viitab paikkonna põlisele ja tihedale asustusele.

## Vaata ka
*Pihali kraav
*Kernu–Kohila tee

## Viited
Rabivere

**Rabivere** on küla Rapla maakonna Kohila vallas. 

Rabivere külaks on liidetud Rabivere asundus, Rabivere-Suurküla ja Rabivere-Krimmi. Rabivere-Suurküla asemel asus varem Kivise küla, mille kohta on esmateade 1241. aastast (Kyuizael). Rabivere mõisa on esmamainitud 1417. aastal (Rappierve, hiljem Rabbifer). Vii
mane Rabivere mõisnik oli Hilmar von der Decken.

## Vaata ka
*Rabivere soo
*Rabivere sookaitseala

## Viited
Urge (Kohila)

**Urge** on küla Rapla maakonna Kohila vallas. 

Urke talu kohta on esmateade aastast 1642. Too talu ja hilisem küla on nime saanud karstinähete (karstiurgete) järgi Urge mäel. 

Tuhalasse suunduva tee ristil on mälestuskivi esimesele Kohila koolile, kus õpetati lapsi kuni 1920. aastani. Küla idaservale on viimastel aastakümnetel kerkinud Prillimäe alevik.

## Vaata ka
*Kernu–Kohila tee

## Viited
Masti

**Masti** on küla Rapla maakonna Kohila vallas. 

Küla moodustati 1977 **Kohila [[asundus]]e** (asundi) nendest taludest, mis olid väljaspool Kohila alevi piire.

## Vaata ka
*Kernu–Kohila tee

## Viited
Prillimäe

**Prillimäe** on alevik Rapla maakonna Kohila valla idaosas. Tallinna piirini Prillimäelt on 25&nbsp;km, Raplani 22&nbsp;km ja Kohilasse 2&nbsp;km.

Kohila valla jätkuv kiire areng ja Tallinna lähedus on toetanud ka Prillimäe arengut.

Alevikus asuvad Prillimäe Põnnipere lasteaed, Tallinna Kunstkeraamika Tehas, mitu autoremondiettevõtet, kauplus, noorte- ja teabetuba ning Norcar BSB Eesti AS tootmistehas.

Alevik on nime saanud Prillimäe talu järgi, mille maadele rajati 1937. aastal karusloomakasvandus. Esimesed hõbe- ja sinirebased toodi kasvandusse 1939. aastal. Detsembris 1940 moodustati kasvanduse baasil karusloomakasvatussovhoos. Tänapäeval karusloomakasvandus enam ei tegutse.

## Viited

## Välislingid
* Kirjeldus
Vilivere

**Vilivere** on küla Rapla maakonna Kohila vallas Keila jõe ääres. Asub Harju ja Rapla maakonna piiril, majanduskeskus on Kohilas.

Külas on Vilivere raudteepeatus. Lähimad koolid ja lasteaiad asuvad Kurtnas ja Kohilas. Korraldatud on õpilaste ja valla elanike transport.

Küla läbib Kiisa–Kohila tee. Küla lõunaosa ulatub kuni Kernu–Kohila teeni ning lääneosa kuni Tõdva–Hageri teeni.

Osaliselt jääb külla Kurtna-Vilivere loodusala.

Viliveres asub mitu arheoloogiamälestiseks arvatud kultusekivi ning üks kivikalme ja asulakoht.

Viliveres asub noorte turvakeskus Kati Kodu.

Külas on tegutsenud Vilivere kool. Hoone on hävinud.

Viliveres elab Eesti Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere.

## Viited

## Välislingid
* http://www.vilivere.eu/
* http://www.eestiloodus.ee/arhiiv/Eesti_Loodus05_2013.pdf
Kartulisalat

**Kartulisalat** on toit, mille põhikomponentideks on keedetud (harvem muul viisil kuumtöödeldud) tükeldatud kartul ning salatikaste. Kartulisalatile võib olla lisatud teisi aedvilju (porgand, sibul, kurk, õun, hernes, seller), liha- või kalatooteid ja keedetud muna.

Kartulisalat on enamasti külm roog, soe kartulisalat on vähem levinud.

Kastmeks võib kartulisalatil olla õlikaste, majonees või hapukoorekaste. Kesk-Euroopas süüakse õli-äädikakastmega kartulisalatit, millesse kuulub kindlasti sibul; Põhjamaades on tavalisem majoneesist ja rõõsast koorest segatud kaste ning salat on mahedama maitsega.

## Eestis
Eestis on kartulisalat olnud peolaudadel armastatud ja tavaline roog. Tüüpilise eesti kartulisalati eelkäijaks võib olla Moskvas töötanud prantsuse koka Olivier' nime kandev Olivier' salat. Eesti kartulisalati kastmeks on tavaliselt võrdsetes kogustes segatud majonees ja hapukoor. Kartulid keedetakse tavaliselt koorega, jahutatakse ja kooritakse, tükeldatakse umbes 0,5–1 cm küljepikkusega kuubikuteks. Teised tavalisemad koostisained on keedumuna, hapendatud, marineeritud või värske kurk, sibul, konserveeritud hernes ning tükeldatud keeduvorst.

## Vaata ka
* Eesti köök

## Viited
Kirna (Türi)

**Kirna** on küla Järva maakonnas Türi vallas. Küla paikneb 5 km Türi linnast põhjas Türi voorestikus. 

Kirna piirneb Pala, Poaka, Reopalu ja Türi-Alliku külaga. 

Kirna küla on esimest korda mainitud 1564. aastal. 

Külas asub Kirna mõis. Klassitsistlik mõisahoone on ehitatud 18. sajandil, mõisa ümbritseb looduskaitsealune park. 

20. sajandi algul asusid tänapäevase Kirna küla alal Tedre küla ja Kirna asundus. Aastatel 1913–1917 kandis Kirna mõisa ümber asuv vald Aleksandri valla nime.

Küla läbib Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee osana Türi–Paide maantee. 

Kitsarööpmelise Paide–Türi raudtee töötamise ajal asus Kirnas ka raudteejaam.

## Tuntud inimesi
Kirnas sündis Punaarmee diviisi- ja korpusekomandör Johannes Raudmets. 

Kirnas on noorpõlveaastad veetnud Kirna-ainelise romaani „Rusikad" autor Silver Anniko. Kirnaga on seotud olnud ka kunstnik Johannes Võerahansu.

## Viited
Kohatu (Märjamaa)

**Kohatu** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Kohatut on esmamainitud 16. sajandi algupoolel, kui on nimetatud vabatalupoega *Cohatto Oloff*. 1529 nimetati veskit *Koath*. 1689 kirjutati seda nime *Kohatta* ja 1798 *Kohhat* (mõis).

Kohatu mõis eraldati Vaikna mõisast millalgi aastatel 1726–1733. Mõis oli Kullamaa, küla Märjamaa kihelkonnas. 1920. aastatel tekkis mõisa maadele asundus, mis Nõukogude ajal liideti Kohatu külaga. 1977 liideti Kohatuga Kullamaa kihelkonna alal olnud Laane ehk Käändalaane küla, mida 1945 mainiti Laanekülana ja mis varem oli Käända asundus. Kohatu küla tänapäevastesse piiridesse jäävad veel Käända ja Kütke mõis. Viimane oli Kohatu mõisa kõrvalmõis ja asus Kullamaa kihelkonnas.

## Nime päritolu

Paul Johansen võrdles Kohatu nime Soomes asuva nimega Kuohatti. Lauri Kettunen ei pidanud seda usutavaks, aga ei osanud ka paremat seletust pakkuda. Tema võrdles seda sõnadega "kohitsema, kohitud, kohitu", kuid tunnistas ka ise, et Kohatu nimest ei ole i-d sisaldavaid vorme. Sõna "kohatu" tähendab 'ilma kohata', samuti 'ebasobiv', ja parema puudumisel pakkus Kettunen lähtekohaks seda. See võis olla algselt isiku lisanimi: inimene, kes endale mujal kohta ei leidnud.

## Viited
Kohatu

**Kohatu** on mitme koha nimi

***[[Kohatu (Saue)|Kohatu]]**, küla Saue vallas Harju maakonnas
***[[Kohatu (Märjamaa)|Kohatu]]**, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas

## Vaata ka
*Kohatu mõis