open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jevgeni Tsõpanov

**Jevgeni Aleksandrovitš Tsõpanov** (vene keeles Евгений Александрович Цыпанов; 15. juunil 1960 Vizinga külas Sõssola rajoonis) on vene fennougrist, komi keele uurija ja kirjanik.

## Haridus ja teadustöö
Pärast keskkooli lõpetamist astus Tsõpanov Sõktõvkari Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonda, mille lõpetas 1982. aastal. 1987. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis kandidaadiväitekirja teemal "Морфология причастий в коми языке" (juhendaja Paul Ariste) ning 2002. aastal Mari Riiklikus Ülikoolis doktoritöö teemal "Грамматические категории глагола в коми языке". 1986. aastast töötab ta Komi Keele ja Kirjanduse Instituudis.

## Teosed
### Valik teadustöid
* Причастия в коми языке: история, семантика, дистрибуция. — Екатеринбург: УрО РАН, 1997.
* Перым-коми гижöд кыв. — Сыктывкар: Пролог, 1999.
* Коми нэм: чужан мулöн да войтырлöн история важ кадсянь öнiя лунъясöдз. — Сыктывкар: Коми небöг лэдзанiн, 2000. (мукӧдкӧд).
* Грамматическая категория залога в коми языке. — Сыктывкар: Коми НЦ УрО РАН, 2002.
* Грамматические категории глагола в коми языке. — Сыктывкар: ИЯЛИ, 2005.
* Коми кыввор йылысь висьтъяс. — Сыктывкар: Коми небöг лэдзанiн, 2006.
* Удмурт кыввор да лыддянкуд. — Сыктывкар: «Кола», 2007.
* Коми пемöс нимкуд. — Сыктывкар: «Анбур», 2008.
* Финно-угорские языки: сравнительный обзор. — Сыктывкар: «Кола», 2009.
* Выль кыввор. — Сыктывкар: «Кола», 2009; (мукӧдкӧд).

### Kirjandusteosed
* Цыпанов Й. *Гажа-курыд тешӧн*. — Сыктывкар, 2018. — 110 л.б.

## Tunnustus
*1999 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia

## Viited

## Välislingid
* Кыв, литература да история сайтын Е.А. Цыпанов йылысь (Keele ja Kirjanduse Instituut)
Narva-Jõesuu Piirivalve Õppekeskus

**Narva-Jõesuu Piirivalve Õppekeskus** oli Piirivalveameti relvastatud ja sõjaväeliselt korraldatud riigiasutus, mis asus Narva-Jõesuus aadressil Raja tänav 10. Õppekeskuse ülem oli kolonelleitnant Toivo Sander. Asutus tegutses 16. märtsist 1992 - 11. aprillini 2005.

## Õppekeskuse tegevusi
*korraldada ajateenijate ja piirivalveametnike kaitseväelist ja erialast väljaõpet;
*korraldada piirivalveametnike täiendõpet;
*korraldada piirivalve õppelaagreid ja võistlusi;
*töötada välja ajateenijate ja piirivalveametnike väljaõppe õppekavad.

## Viited
Nööbik

**Nööbik** (*Marasmius*) on seente perekond, mis kuulub šampinjonilaadsete seltsi nööbikuliste sugukonda. Nööbiku perekonda kuuluvad seeneliigid on saprotroofid.

## Omadused
Nööbiku perekonda kuuluvad väikesed (mõned üksikud keskmise suurusega) ja õhukeste viljakehade ning keskse seenejalaga liigid. Nende kõige väljapaistvam omadus on see, et nad vananedes ja/või kuivatades närbuvad, kuid võivad niisketes oludes uuesti elustuda. Seenekübar on kumer. Eoslehekesed on liistakukujulised ja eospulber on valge. Eosed on siledad ja värvitud. Tavaliselt on olemas tsüstiidid. Hüüfidel on enamasti pandlad.

## Ökoloogia
Nööbiku perekonda kuuluvad liigid on saprotroofid, mis tähendab, et nad mädandavad surnuid taimeosasid. Mõned liigid on spetsialiseerunud kindlale substraadile, näites *Marasmius hudsonii*, kes kasvab ainult mahalangenutel astelpõõsa lehtedel, või *Marasmius ephylloides*, keda saab leida ainult hariliku luuderohu lehtedel kasvades. Mõnedel liikidel tekkivad seeneringid.

## Kasutamine
Nööbiku perekonda kuuluvate liikide väiksuse tõttu ainult vähesed neist kõlbavad süüa.

## Levila
Maailmas on teada umbes 500 nööbiku perekonda kuuluvat liiki, millest leidub Euroopas umbes 50.

## Liike
* *Marasmius bulliardii* – kraenööbik
* *Marasmius cohaerens* – sarvjalg-nööbik
* *Marasmius epiphyllus* – lehenööbik
* *Marasmius limosus* – rohunööbik
* *Marasmius oreades* – aasnööbik, nelknööbik, nööplehik
* *Marasmius pulcherripes* – kaunisjalg-nööbik
* *Marasmius prasiosmus* – küütsnööbik
* *Marasmius rotula* – rõngasnööbik
* *[[Marasmius torquescens]]*
* *Marasmius wynneae* – lilla nööbik

## Varasemaid liike
**Gymnopus androsaceus* – jõhvnööbik
**Gymnopus perforans* – okka-roisknööbik
**Mycetinis scorodonius* – küüslauk-nööbik

## Viited
Merry Aart

**Merry Aart** (varem **Merry Aart-Jüriado**; sündinud 31. märtsil 1953 Elvas) on Eesti poliitik ja endine riigiametnik, XIV Riigikogu liige.

## Elulugu
Merry Aart on lõpetanud 1971. aastal Elva Keskkooli ja 1982. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia zooinsenerina. Aastatel 2013–2016 õppis Eesti Maaülikoolis majandusarvestuse ja finantsjuhtimise magistriõppes.

Aastatel 1987–1994 töötas Merry Aart Tartu Rajooni Agrotööstuskoondises (hiljem Tartu Maakonnavalitsuse põllumajandusosakonnas) loomakasvatuseksperdina ning nõuandeühistu Tartumaa Kari ja EDVL konsulendina; aastatel 1994–1999 oli ta Eesti Konsulentide Ühingu juhataja, aastatel 1994–1999 ja alates aastast 2010 juhatuse esimees; aastatel 2003–2004 ja 2007–2009 vastavalt Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja projektijuht ja valdkonna koordinaator. Vahepeal, aastatel 2005–2007 oli ta põllumajandusministeeriumi teadus- ja arendusosakonna juhataja.

Aastatel 2010–2019 oli ta Toiduainetööstuse ja Põllumajanduse Kutsenõukogu ning konsulentide kutsekomisjoni liige. 2010. aastal ja alates 2015. aastast on ta olnud Maaelu Edendamise Sihtasutuse koostööpartner. Alates 2012. aastast on ta ka MTÜ Eesti Maaelu Nõuandeteenistus juhatuse liige.

Alates 2019. aastast on ta SA Keskkonnainvesteeringute Keskus nõukogu liige. 

Enne 2019. aasta Riigikogu valimisi oli ta alates 2011. aastast Mermiko Consult OÜ juhatuse liige ja maaettevõtluse konsultant ja MTÜ Eesti Maaelu Nõuandeteenistus juhatuse liige ning aastatel 2015–2019 Tartumaa Põllumeeste Liidu projektijuht.

## Poliitiline tegevus
Merry Aart oli aastatel 2003–2011 Eestimaa Rahvaliidu liige. Alates 2013. aastast kuulub ta Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda, olles alates 12. juunist 2016 ka EKRE juhatuse liige (12. juunist 2016 – 9. aprillini 2017 ka üks aseesimeestest). 2017. aastal EKRE aseesimeheks kandideerides jäi ta liisuheitmise teel alla Henn Põlluaasale.

Merry Aart kandideeris 2002. ja 2005. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel Nõo valla volikokku, kuid ei osutunud valituks. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta EKRE nimekirjas 46 häält. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 279 häält. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel kandideeris ta Valga valla volikokku, kuid ei osutunud 26 häälega valituks. 2019. aasta Riigikogu valimistel sai ta 11. valimisringkonnas 1245 häält ning pääses ringkonnamandaadiga Riigikokku.

## Viited

## Välislingid
* "Ekrelane Merry Aart kasutas valimiskampaania rahastamiseks rahva raha" Delfi, 27. september 2023
Prokuliaanid

**Prokuliaanid** oli 1. sajandil tekkinud koolkond, mille rajas Rooma jurist Marcus Antistius Labeo ja mis sai nime jurist Proculuse järgi.

Prokuliaanidele vastandus sabiniaanide koolkond. Mõlemad koolkonnad tekkisid printsipaadi (27 eKr – 284) ajal ning sellega suures osas kattuva kõrg- ja hilisklassikalise õigusteaduse ajajärgul. 

Rooma juristi Pomponiuse väitel seisnes koolkondade erinevus selles, et prokuliaanid olid uuenduste pooldajad ja arendasid edasi vabariigiaegsete juristide traditsiooni. Sabiniaanid seevastu kaitsesid õiguse alal vanu instituute ning püüdsid õigustada valitsevat korda.

Koolkondadevahelise erimeelsuse täpsed asjaolud ei ole teada. Tegu võis olla õiguse progressiivse ja konservatiivse käsitluse erinevusega: progressiivsed prokuliaanid ja konservatiivsed sabiniaanid.

Prokuliaane peeti uuendusmeelsemateks ka seetõttu, et nad võtsid omaks ja tõid Rooma õigusteadusesse Serviuse süstemaatilise mõtlemise instituutides ning grammatilise tõlgendamisviisi, mis lähtus seaduse tekstist.

## Prokuliaanide koolkonda kuulunud juristid

Marcus Antistius Labeo – teda peetakse prokuliaanide koolkonna rajajaks. Tegu oli kuulsa juristiga, kelle töid on ka palju tsiteeritud. Labeo olevat kirjutanud ligi 400 raamatut, millest suurem osa on hävinenud.

Marcus Cocceius Nerva – Labeo õpilane, keda tsiteeritakse Labeoga sageli koos.

Pegasus – koolkonna juht peale Proculust.

Lucius Neratius Priscus – jurist, kes kuulus keisrite Hadrianuse ja Traianuse nõukokku.

Celsus – kuulus jurist, kes kirjutas teose "Digesta" ja kes ütles kuulsa lause "Ius est ars boni et aequi" 'Õigus on headuse ja õigluse kunst'.

Aelius Marcanius – üks viimaseid klassikalise ajajärgu juriste, keda peetakse prokuliaaniks. Tegeles pigem õiguse õpetamisega.

## Viited
Proculus

**Proculus** oli 1. sajandil elanud Rooma jurist, kelle järgi sai nime prokuliaanide õigusteaduslik koolkond. Ta oli prokuliaanide koolkonna rajaja Marcus Antistius Labeo õpilane. Proculuse järel sai koolkonna juhiks jurist Pegasus.

Proculus kirjutas vähemalt 11 raamatut *epistola*'id (kirju), vastuseid, küsimusi (*quaestiones*) ja "Notae ad Posteriores Labeonis".

Proculuse kirjutisi on muuhulgas tsiteeritud keiser Justinianus I käsul valminud kogumikus "Digestid ehk Pandektid". 

## Viited
Šuiski

**Šuiski** (vene keeles Шуйские) oli Venemaa aadlisuguvõsa. Suguvõsa pärines Rjurikovitšidest. Suguvõsa on nimetatud Šuja linna järgi.

Üks suguvõsa esindaja (Vassili IV) oli 1606–1610 Vene tsaar.

## Suguvõsa liikmeid
*vürst Vassili Jurjevitš  Šuiski (surn. 1448?), Šuja udellivürst
*vürst Mihhail Vassiljevitš Šuiski, Moskva suurvürstiriigi riigitegelane, vojevood, sõjaväelane, Perejaslavi asevalitseja
*vürst Fjodor Jurjevitš  Šuiski (surn. pärast 1496), Moskva suurvürstiriigi  vojevood, asevalitseja
*vürst Vassili Vassiljevitš Šuiski Blednõi, Moskva suurvürstiriigi Pihkva ja Novgorodi asevalitseja, sõjaväelane Liivimaa-Pihkva sõjas
*vürst Ivan Vassiljevitš Šuiski Bolšoj Skopa, Moskva suurvürstiriigi vojevood, bojaar ja sõjaväelane  Liivimaa-Moskva sõjas ja Moskva-Leedu sõjas
*vürst Ivan Vassiljevitš Šuiski Menšoi Hren, Moskva suurvürstiriigi sõjaväelane Liivimaa-Pihkva sõjas ja Liivimaa-Moskva sõjas
*vürst Ivan Mihhailovitš Šuiski, Moskva suurvürstiriigi riigitegelane, bojaar, Novgorodi asevalitseja
*vürst Vassili Fjodorovitš Šuiski Kitai (surn. 1496), Moskva suurvürstiriigi riigitegelane, vojevood, sõjaväelane Liivimaa-Pihkva sõjas, Moskva-Leedu sõjas, Vene-Rootsi sõjas, Novgorodi ja Pihkva asevalitseja
*vürst Ivan Dmitrijevitš Šuiski Gubka (u. 1515 – u 1560), asus 1534 Venemaalt Leedu suurvürstiriiki, Leedu Šuiskite (Szujski/Szuyski) esiisa, Leedu suurvürstiriigi riigitegelane
*vürst Vassili Vassiljevitš Šuiski Nemoi (surn. 1539), Moskva suurvürstiriigi vojevood, sõjaväelane Liivimaa-Moskva sõjas, diplomaat ja bojaar, Novgorodi asevalitseja
*vürst Andrei Mihhailovitš Šuiski Tšestokol (surn. 1543), Moskva suurvürstiriigi riigitegelane, vojevood, bojaar ja Novgorodi ja Pihkva asevalitseja, Moskva tsaari Ivan IV alaealisuse ajal, tema regentnõukogu liige
*vürst Ivan Vassiljevitš Šuiski (surn. 1546), Moskva suurvürstiriigi vojevood ja bojaar, Pihkva, Smolenski, Rjazani, Moskva asevalitseja, sõjaväelane Liivimaa-Moskva sõjas, 1507–1508 aastate Moskva-Leedu sõjas ja 1534–1537 aastate Moskva-Leedu sõjas ja sõdades Kaasani khaaniriigiga, Moskva tsaari Ivan IV alaealisuse ajal, tema regentnõukogu liige
*vürst Mihhail Vassiljevitš Gorbatõi-Šuiski, (surn u. 1550), Moskva suurvürstiriigi vojevood, bojaar ja Novgorodi ja Pihkva asevalitseja, sõjaväelane 1492–1494 aastate Moskva-Leedu, 1512–1522 aastate Moskva-Leedu sõjas ja 1534–1537 aastate Moskva-Leedu sõjas
*Pjotr Ivanovitš Šuiski (surn. 1564), Vene tsaaririigi vojevood, sõjaväelane Vene-Liivi sõja (1558–1561) ja Vene-Poola sõja ajal, riigitegelane ja bojaar, Tartu asevalitseja
*Vassili Ivanovitš Šuiski (1552–1612), Vene tsaaririigi tsaar Vassili IV 1606–1610

## Vaata ka
*Vassili Šuiski - täpsustuslehekülg

## Viited

## Kirjandus
*Долгоруков, Пётр Владимирович. *Российская родословная книга*. Частъ первая. С. Петербургь: Печатано вь типографии Эдуарда Веймара, 1854.
Orlõ

**Orlõ** (vene орлы 'kotkad') võib tähendada järgmist:
*Orlõ (Kingissepa rajoon), küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis
*Orlõ (Pihkva oblast), küla Venemaal Pihkva oblastis
Tõrva raekoda

**Tõrva raekoda** on Tõrvas aadressil Kevade tänav 1 asuv hoone, mida kasutab Tõrva vallavalitsus.

Hoone valmis 1937 ja selle projekteeris Georg Saar. Hoonet ei ehitatud päris nullist, vaid endise niinimetatud Linsi kooli maja rekonstrueerimisena.

1938. aastal oli Tõrva linnavalitsuse aadress Turu 1.

Algse maja ehitas Tõrva vesiveski omanik Johann Tomson. Maja sai ehitatud ta kahele pojale suvitusmajana. Pärast Tomsoni surma müüsid pojad hoone Helme mõisaomanikele Herald Georgi poeg Strykile. 1907. aastal anti maja kasutusele koolimajana ning 1913. aastal sai koolijuhatajaks Hans Linsi. Selle nime all hakati koolimaja kutsuma Linsi kooliks.

1944 sai hoone granaaditabamuse. Hiljem kahjustatud osa taastati.

## Viited
Elva raekoda

**Elva raekoda** on Elva linnas aadressil Kesk tänav 32 asuv hoone, mida kasutab Elva vallavalitsus.

Raekoja hoones tegutses kuni aastani 1962 Elva rajooni parteikomitee, hiljem haigla. 1996 ehitati hoone ümber. Raekoja sisekujunduse autor on Sirje Parve.

## Viited
Kärdla linnapea

**Kärdla linnapea** oli Kärdla linnavalitsuse juht.

## Kärdla linnapead
### Kärdla linnapead 1938−1940

### Kärdla linna täitevkomitee esimees 1941

### Kärdla linnapea 1941−1944

### Kärdla linna täitevkomitee esimehed 1944−1992

### Kärdla linnapead 1992−2013

## Kirjandus
*Hiiu Leht. Nr 5. 18.01.2013, lk 5 https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=hiiuleht20130118.1.5.

## Välislingid
*Kärdla: läbi ajaloo kuus linnapead
Narva-Jõesuu linnapea

**Narva-Jõesuu linnapea** on Narva-Jõesuu linnavalitsuse juht.

## Narva-Jõesuu linnapead
*...
*2013–2014 Raivo Murd
*?-2016 Iraida Tšubenko
*...
*Maksim Iljin

## Viited
Maardu linnapea

**Maardu linnapea** on Maardu linnavalitsuse juht.

## Maardu linnapead
* 1995–1996 Vladimir Arhipov
* 1996–2013 Georgi Bõstrov
* 2013–2014 Nikolai Vojeikin
* 2015 Georgi Bõstrov
* 2015–2016 Valev Kald
* 2016–2024 Vladimir Arhipov
* alates 2024 Aurika Sin-Kerra

## Viited
Vasile Belous

**Vasile Belous** (27. august 1988 Ocnița, Ocnița rajoon, Moldaavia NSV – 31. august 2021 Călărășeuca, Ocnița rajoon, Moldova) oli Moldova poksija.

## Harrastajana
### Moldova meistrivõistlustel
Ta oli kokku neljateistkümnekordne Moldova meister – I kergekeskkaalus (kuni 64 kg) aastatel 2006–2007 ning II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) aastatel 2008–2019.

### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Tarass Šelestjukile (Ukraina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta sai pronksmedali II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 42. Euroopa meistrivõistlustel (Harkiv, 2017), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Abass Baraoule (Saksamaa).

## Viited

## Välislingid
*
Andrus Seeme

**Andrus Seeme**  (sündinud 8. novembril 1969) on eesti poliitik.

Ta kuulub Reformierakonda.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti ta 264 häälega Kanepi vallavolikogu liikmeks. 2017–2019 oli ta Kanepi vallavanem. 2019. aasta Riigikogu valimistel valiti ta Riigikogu XIV koosseisu liikmeks 764 häälega. Ta sai kompensatsioonimandaadi.

## Viited

## Välislingid
* Andrus Seeme (Riigikogu kodulehel)
Larissa Kaur

**Larissa Kaur** (aastani 1960 Lazareva; sündinud 31. oktoobril 1941 Bakuus) on Eesti tantsija. 

Ta lõpetas 1959 Tallinna Koreograafiakooli (Jelena Izerovitši klass), täiendas end 1960 Natalia Dudinskaja juures Kirovi-nimelises Leningradi Ooperi- ja Balletiteatris. 

Aastatel 1961–1979 tantsis ta priimabaleriinina Estonia teatris. On esinenud ka Viru ja Astoria varieteekavades ning ta oli Eesti ja Ida-Euroopa suuremate ning populaarsemate moeajakirjade fotomodell. Ta poseeris korduvalt ka meie kohaliku moeajakirja Siluett kaanetüdrukuna.

Eesti Teatriliidu liige (1965).

Tema isa oli sõjaväelane. Tema poeg on poliitik ja omavalitsustegelane Max Kaur.

## Osi
*Näitlejanna ("Straussiana", 1961)
*Jahiomaniku sõbranna (Grīnblatsi "Rigonda", 1961)
*Odette/Ottilie (Tšaikovski "Luikede järv", 1961)
*Myrtha (Adami "Giselle", 1961)
*Mulatitar (Kara Karajevi "Kõue rada", 1962)
*Aurora ja Sirelihaldjas (Tšaikovski "Uinuv kaunitar", 1964)
*Mari (Austeri "Tiina", 1966)
*Printsess (Barberi "Medeia", 1966)
*Tänavatantsijatar, Mercedes ja Drüaadide käskijanna (Minkuse "Don Quijote", 1968)
*Amm (Prokofjevi "Romeo ja Julia", 1971)

## Kirjandus

*П. Луговской. Самая юная Одетта: [Лебединое озеро]. – Советская Культура, 16 декабря 1961
*Утром – „Лебединое озеро”, вечером – варьете. – Молодежь Эстонии, 28 апреля 2007

## Välislingid

*Max Kaur. Minu ema Eesti priimabaleriin Larissa Kaur 70
*"Mind vaadati sellise pilguga, et kas häbi pole - hommikul tantsid "Luikede järve", õhtul näitad soomlastele kintsu.", Õhtuleht, 26. aprill 2007
296 eKr

**Aasta 296 eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* CDLVIII (458). 

## Sündmused
*Lysimachos laskis uuesti üles ehitada Ephesose linna.
*Rooma Marsi väljakule rajati sõjajumalanna Bellona tempel.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Saaremaa Blues

"**Saaremaa Blues**" on Anti Kuusi CD-album (debüüt), mis ilmus aprillis 2019. 

Plaadil on 10 lugu, mille muusika ja kaheksa loo tekstid on kirjutanud Anti Kuus. Kahe loo tekstid (1 ja 3) on kirjutanud Sulev Oll. Stiililiselt on muusika rokk (meloodiline või romantiline rokk). 

Plaadi salvestas, miksis ja produtseeris Henri Kuus vahemikus november 2017 – veebruar 2019 AKTA Stuudios. Masteringi tegi Elmu Värk (Matrix Studio).

**MUUSIKUD**Plaadil mängivad: Mathieu Spaeter (kitarrid), Raul Vaigla (bass), Andrus Lillepea (trummid), Madis Kukk (hammondorel) ja Henri Kuus (kitarrid).
Plaadil laulavad: Anti Kuus (solist), Marilin Kongo (taustalaulja), Kersti Leppik (taustalaulja), Sander Sokk (taustalaulja), Tenno Toomistu (taustalaulja), Madli Ainsalu (taustalaulja) ja Liisu Siimer (taustalaulja).

**ÜMBRIS**
Ümbrise kujundas Karl Sander Kasemaa. Ümbrise kaanefotol ja CD-l on Kaugatuma merevaade legendaarse nn kreeka laevaga. Fotode autor on Anti Kuus.

## Lood
1. Öö mõte on kuus
2. Kevade hääl
3. Sina ja mina
4. Kuuvalgus
5. Laulvad tuuled
6. Teid otsides
7. Kaugel ja lähedal
8. Tormises öös
9. Rändaja
10. Saaremaa bluus
Angela (eesnimi)

**Angela** on naisenimi. Eri riikides on kasutusel ka nimekujud Ângela, Angéla, Ángela, Angèla, Àngela.

Maailmas oli sellise eesnimega 2014. aastal ligi 4 miljonit naist. Ameerika Ühendriikides kandis sellist eesnime üle 865 000 naise, Itaalias oli sellenimelisi naisi ligi 627 000, Brasiilias ligi 302 000, Inglismaal 192 000.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Angela 791 naisel. Angela oli populaarsuselt 229. naisenimi. Vanim sellenimeline oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4, keskmiselt vanusega 39 aastat.

Kõige populaarsem oli eesnimi Angela vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,19. Kõige levinum oli eesnimi Angela Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 10,14.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Angela 49 naisel. Soomes kandis seda nime 124 inimest. 

## Nime kandjaid
* Angela Aak, eesti kitarrist ja laulja
* Angela Arraste, eesti rahvatantsujuht
* Angela Hewitt, Kanada pianist
* Angela Ivask, eesti toksikoloog 
*Angela Davis, ameerika aktivist
*Angela Lansbury, Suurbritannia päritolu USA näitleja ja laulja
*Angela Merkel, Saksamaa poliitik
* Angéla Németh, ungari kergejõustiklane, odaviskaja
* Angela Ploomi, eesti entomoloog
* Angela Rayner, Suurbritannia poliitik

## Viited

## Välislingid
*
Anita

**Anita** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 256. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Anita 642 naisel.

2025. aasta alguse seisuga oli Eestis eesnimi Anita 678 naisel. Anita oli populaarsuselt 256. naisenimi.

## Nime kandjaid
*Anita Dunn, USA poliitikanõustaja
*Anita Ekberg, rootsi näitleja ja modell
*Anita Laigo, eesti tekstiilikunstnik
*Anita Liepiņa, läti kergejõustiklane
*Anita Márton, ungari kergejõustiklane
*Anita Simoncini, San Marino laulja
*Anita Skorgan, norra laulja
*Anita Zinn-Kessler, saksa maletaja
*Anita Thallaug, norra laulja
*Anita Traversi, šveitsi laulja
*Anita Wagner, austria laulja
*Anita Włodarczyk, poola kergejõustiklane

## Viited

## Välislingid
*
Sub Focus

**Nick Douwma,** paremini tuntud kui **Sub Focus** on briti *[[drum and bass]]*'i DJ, produtsent ja muusik. Ta on sündinud 13. aprillil 1982 Gilfordis Suurbritannias

## Elulugu
Nick hakkas huvituma muusikas 13-aastases vanuses, mängides basskitarri. Hiljem väljendus tema muusikahuvi akustika uurimises, kui ta astus kolledžisse. Sub Focuse erialane karjäär algas 2003. aastal. Tema esimene demo-CD tuli välja plaadifirmas Ram Records, tolle aja ühe tuntuma *drum and bass*'ii produtsendi Andy C. juures.

Kui leping Ram Recordsiga oli sõlmitud, ilmus Sub Focuse esimene plaat “Down The Drain”. Varsti pärast seda tuli välja singel "X-Ray", mis saavutas esikoha Briti tantsuhitparaadis ja sai üheks parimaks dnb hitiks 2005. aastal.

Debüütalbum ilmus 12. oktoobril 2009. Selle kokkupanemisest võtsid osa dnb stseeni maailmastaarid.

## Saavutused
* 2005. aastal sattus tema lugu "X-Ray / Scarecrow" Briti tantsulaua esimesele reale ja sai 60. koha Suurbritannia Singles Top 75 [4] [5].
* Singli "X-Ray" tiraaž oli üle 15 000 eksemplari.
* Singel "Timewarp / Join The Dots" saavutas UK Dance Topis kümnenda koha.

## Diskograafia
### Singlid
* "Down The Drain" / "Hot Line" (2003)
* "Acid Test" / "Get On Up" (2004)
* "Ghost" / "Lost Highway" (2004)
* "Soundguy" / "Bluenote" (2004)
* "Frozen Solid" / "Juno" (2005)
* "X-Ray" / "Scarecrow" (2005)
* "Airplane" / "Flamenco" (2006)
* "Special Place" / "Druggy" (2007)
* "Timewarp" / "Join The Dots" (2008)
* "Rock It" / "Follow The Light" (2009)
* "Could this Be Real (Sub Focus Dnb Remix)" (2010)
* "Promises" (feat. Nero) (2011)
* "Flashing Lights" (feat. Chase & Status & Takura) (2011)
* "Falling Down" (feat. Kenzie May) (2011)
* "Sub Focus – Tidal Wave EP" (2012)
* "BEST of WOFDNB Russia Saint-Petersburg - Sub Focus MIX (2013)

#### Albumid
"Sub Focus - Sub Focus" (2009)

* 1. Let The Story Begin
* 2. World Of Hurt
* 3. Follow The Light
* 4. Last Jungle
* 5. Deep Space
* 6. Rock It
* 7. Move Higher ft. Culture Shock
* 8. Vapourise
* 9. Triple X
* 10. Could This Be Real
* 11. Splash
* 12. Timewarp
* 13. Coming Closer ft. Takura

"Sub Focus (album) Future Bass" (2010)

* 01. Sub Focus – Rock It
* 02. Original Sin feat. Fexie Muiso – Your Love
* 03. Deadmau5 feat. Rob Swire – Ghosts N Stuff (Sub Focus Remix)
* 04. Sub Focus – Could This Be Real (D’N'B Remix)
* 05. Nu:Tone – Hyper Hyper
* 06. Sigma – Front 2 Back
* 07. Nero – Electron
* 08. Sub Focus feat. Culture Shock – Move Higher
* 09. The Juan Maclean – One Day (Surkin Remix)
* 10. Jack Beats – UFO
* 11. Noisia – Alpha Centauri
* 12. Sub Focus – Coming Closer (VIP Mix)
* 13. Redlight – MDMA
* 14. Doctor P – Sweet Shop
* 15. Calvn Harris – You Used To Hold Me (Nero Remix)

"Sub Focus - Torus" (2013)

# Torus
# Safe In Sound
# Endorphins
# Out The Blue
# Twilight Close
# Turn It Around
# Out Of Reach
# Falling Down
# Turn Back Time
# You Make It Better
# Tidal Wave
# Until The End
Elvi

**Elvi** on naisenimi.

Maailmas oli sellise eesnimega 2014. aastal üle 43 000 inimese. Indoneesias kandis sellist eesnime üle 28 000 naise, Soomes oli sellenimelisi naisi ligi 5000,  Rootsis üle 800, Saksamaal üle 700 naise. Vähesel määral esines sellist eesnime mõnes riigis ka meestel.

## Nimest Eestis
2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Elvi 935 naisel. Elvi oli populaarsuselt 229. naisenimi. Vanim sellenimeline oli vanuserühmas 85+, noorim vanuserühmas 10–14, keskmise vanusega 79 aastat.

Kõige populaarsem oli eesnimi Elvi vanuserühmas 85+, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 81,60. Kõige levinum oli eesnimi Elvi Viljandi maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 15,20.

2018. aastal oli see Eestis populaarsuselt 146. naisenimi ning see nimi oli 1267 naisel.

## Nime kandjaid
* Elvi Alekand, eesti kultuuritegelane
* Elvi Gailit, eesti laulja ja näitleja.
* Elvi Kotkas, eesti muusikapedagoog
* Elvi Lumet, eesti tõlkija ja raamatute koostaja
* Elvi Pirk, eesti vabadusvõitleja ja gaidiliikumise tegelane
* Elvi Sinervo, soome proosakirjanik, luuletaja ja tõlkija

## Viited

## Välislingid
*
Gerda

**Gerda** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 254. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Gerda 645 naisel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Gerda 618 inimesel.

## Nime kandjaid
*Gerda Christian, üks Hitleri sekretäre
*Gerda Christophersen, taani näitleja
*Gerda Gilboe, taani näitleja ja laulja
*Gerda Grepp, norra tõlkija, ajakirjanik ja sotsialist
*Gerda Hasselfeldt, saksa poliitik
*Gerda Hellberg, rootsi naisõiguslane
*Gerda Holmes, taani näitleja
*Gerda van der Kade-Koudijs, Hollandi kergejõustiklane
*Gerda Weissmann Klein, poola päritolu USA kirjanik ja inimõiguslane
*Gerda Kordemets, eesti stsenarist, režissöör, näitekirjanik, teatrilavastaja ja kultuuriajakirjanik
*Gerda Kraan, hollandi jooksja
*Gerda Laugaste, eesti keeleteadlane
*Gerda Lerner, Austria päritolu USA ajaloolane
*Gerda Lundequist, rootsi näitleja
*Gerda Maurus, Austria näitleja
*Gerda Mayer, sudeedi päritolu inglise luuletaja
*Gerda Müller, saksa näitleja
*Gerda Neumann, taani filminäitleja
*Gerda Palm, rootsi kunstnik
*Gerda Paumgarten, Austria mäesuusataja
*Gerda Elfriede Raadi, eesti filoloog
*Gerda Ring, norra näitleja
*Gerda Roosval-Kallstenius, rootsi kunstnik
*Gerda Taro, saksa sõjafotograaf
*Gerda Tirén, rootsi kunstnik
*Gerda Wegener, taani kunstnik
*Gerda Weissensteiner, itaalia talisportlane

## Viited

## Välislingid
*
Helen

**Helen** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 61. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helen 2465 naisel.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Helen Eestis 2473 naisel ning see oli populaarsuselt 56. naisenimi. Vanim Helen oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4 aastat.

Eesnimi Helen oli kõige populaarsem vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 45,06. Nimi oli kõige sagedasem Hiiu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 21,97 inimest. 

## Nime kandjaid
*Helen Adamson, eesti laulja (1987–)
*Helen Clark, Uus-Meremaa poliitik, endine peaminister (1950–)
*Helen DeWitt, Ameerika Ühendriikide romaanikirjanik (1957–)
*Helen Hunt, Ameerika Ühendriikide filminäitleja, -režissöör ja stsenarist  (1963–)
*Helen Kauksi, eesti tekstiilikunstnik (1950–2008) 
*Helen Keller, Ameerika Ühendriikide pimekurt kirjanik ja poliitaktivist (1880–1968)
*Helen Lokuta, eesti ooperilaulja, metsosopran (1975–)
*Helen Mahmastol, Eesti Miss Estonia 1996. aastal (1977–)
*Helen Mirren, Briti näitleja (1945–)
*Helen Orav-Kotta, eesti merebioloog (1975–)
*Helen Rekkor, eesti näitleja ja lavastaja (1983–)
*Helen Sildna, eesti kontserdikorraldaja (1978–)
*Helen Sirel, eesti tekstiilikunstnik (1926–1981)
*Helen Taylor (Helen Marina Lucy Windsor), Kenti krahvi ja krahvinna teine laps (1964–)
*Helen Tobias-Duesberg, eesti helilooja ja organist (1919–2010) 
*........

## Viited

## Välislingid
*
Helga

**Helga** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 276. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helga 586 naisel.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Helga Eestis 436 naisel ning see oli populaarsuselt 336. naisenimi. Vanim Helga oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4 aastat.

Eesnimi Helga oli kõige populaarsem üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 52,01. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 8,03 inimest. 

## Nime kandjaid
*Helga Aadamsoo, eesti jurist (1964–)
*Helga Alling, eesti tekstiilikunstnik (1925–2001)
*Helga Jõerüüt, eesti graafik (1925–2011)
*Helga Kross, eesti tõlkija (1917–1998)
*Helga Kõrge, eesti klaasikunstnik (1926–2012)
*Helga Maranik, eesti moekunstnik (1924–1987)
*Helga Merits, stsenarist, režissöör ja vabakutseline ajakirjanik (1963–)
*Helga Nõu, eesti kirjanik ja õpetaja (1934–)
*Helga Pärli-Sillaots, eesti kirjanik (1912–1939)
*Helga Pärn, eesti arstiteadlane ja gastroenteroloog  (1931–1992)
*Helga Viira, eesti tõlkija (1920–2002)

## Viited

## Välislingid
*
Helgi

**Helgi** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 92. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helgi 1906 naisel.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Helgi 1838 naisel ja see oli levikult 96. naisenimi. Helgi oli keskmiselt 74 aasta vanune (mediaanvanus oli 76). Kõige populaarsem oli eesnimi Helgi vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 89,07.

## Nime kandjaid
*Helgi Aart
*Helgi Annast
*Helgi Arst
*Helgi Erilaid
*Helgi Hirv
*Helgi Ilo
*Helgi Kaldma
*Helgi Kaljuste
*Helgi Klein
*Helgi Kruusa
*Helgi Loik
*Helgi Muller
*Helgi Oiderma
*Helgi Peeba
*Helgi Polli
*Helgi Põllo
*Helgi Ridamäe
*Helgi Sallo
*Helgi Sildever
*Helgi Silm
*Helgi Uudelepp
*Helgi Vadi
*Helgi Vihma
*Helgi Viirelaid
*Helgi Maie Pulk

## Viited

## Välislingid
*
Hille

**Hille** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 232. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hille 717 naisel.

## Nime kandjaid
*Hille Hanso
*Hille Karm
*Hille Palm
*Hille Pajupuu
*Hille Tänavsuu

## Viited

## Välislingid
*
Arne

**Arne** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis sageduselt 194. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Arne 839 mehel. 

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli see populaarsuselt 200. mehenimi, eesnimi Arne oli 811 mehel.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Arne 771 mehel. Arne oli sageduselt 205. mehenimi.
Arne oli keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus on 62).
Kõige levinum oli eesnimi Arne vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 17,49.
Kõige rohkem elas Arne nimega mehi Lääne maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 16,63.

## Nime kandjaid Eestis
*Arne Ader, eesti loodusfotograaf, loodushoidja ja bioloog (1963–)
*Arne Ansper, eesti informaatik ja programmeerija (1970–)
*Arne Heinlaid, eesti tõstja ja treener (1941–)
*Arne Hiob, eesti vaimulik ja teoloog (1961–)
*Arne Kaasik, eesti looduskaitsetegelane ja loodusfotograaf (1947–)
*Arne Kivistik, eesti orienteeruja, spordipedagoog ja sporditegelane (1933–)
*Arne Laos, eesti korvpallur, korvpallitreener ja spordipedagoog (1937–2012)
*Arne Laos, eesti näitleja (1933–1989)
*Arne Lepp, eesti arstiteadlane, anatoom (1928–2018) 
*Arne Maasik, eesti arhitekt ja fotograaf (1971–)
*Arne Merilai, eesti kirjandusteadlane ja kirjanik (1961–)
*Arne Mikk, eesti lavastaja ja teatritegelane (1934–)
*Arne Oit, eesti helilooja ja akordionist (1928–1975)
*Arne Sarapuu, eesti alpinist, kes on tõusnud kaheksatuhandelise mäe tippu (1950–)
*Arne Sellin, eesti ökofüsioloog (1957–)
*Arne Sirel, eesti suusataja ja sporditegelane (1954–2016)
*Erik-Arne Uustalu, eesti metallikunstnik ja disainer (1936–2018)

## Viited

## Välislingid
*
Emil

**Emil** on mehenimi. Eri riikides on ladina tähestikus kasutusel ka kirjaviisid Émil, Emíl ja Èmil.

Maailmas oli sellise eesnimega 2014. aastal ligi 400 000 meest. Saksamaal kandis sellist eesnime üle 47 500 mehe, Venemaal oli sellenimelisi (Эмиль) mehi ligi 36 700,  Bulgaarias üle 34 000, Ameerika Ühendriikides ligi 28 000.

## Nimest Eestis
2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Emil 393 mehel. Emil oli populaarsuselt 229. mehenimi. Vanim sellenimeline oli vanuserühmas 85+, noorim vanuserühmas 0–4, keskmiselt vanusega 20 aastat.

Kõige populaarsem oli eesnimi Emil vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 10,90. Kõige levinum oli eesnimi Emil Valga maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 3,27.

2018. aastal oli see Eestis populaarsuselt 345. mehenimi ning 1. jaanuaril 2018 oli eesnimi Emil 305 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Emil Adolf von Behring, saksa füsioloog ja arst
*Emil Erik Bemström, rootsi jäähokimängija
*Emil Boc, rumeenia poliitik,
*Emil Dimitrov, bulgaaria laulja ja helilooja
*Emil Peter Forsberg, rootsi jalgpallur
*Emil Hácha, Tšehhoslovakkia riigitegelane, poliitik ja jurist
*Emil Jönsson, rootsi murdmaasuusataja
*Emil Emiljevitš Renard-Kio, Venemaa mustkunstnik
*Emil Teodorovitš Renard-Kio, Nõukogude Liidu tsirkuseartist 
*Emil Theodor Kocher, šveitsi arst ja arstiteadlane
*Emil Kraepelin, saksa psühhiaater
*Emil Aleksander Kursk, eesti sõjaväelane
*Emil Nolde, saksa maalikunstnik
*Emil Rutiku, eesti poplaulja ja meelelahutustegelane
*Emil Sutovsky, Iisraeli maletaja ja malefunktsionäär
*Emil Zátopek, Tšehhoslovakkia kergejõustiklane, neljakordne olümpiavõitja 
*Emil Urbel, eesti arhitekt

## Viited

## Välislingid
*
Feliks

**Feliks** on mehenimi, mugandus nimest Felix.

2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 371. mehenimi (2018 – 349). 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Feliks 287 mehel (2018 – 301). Feliks oli 2020. aasta alguses keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 58). Kõige populaarsem oli eesnimi Feliks üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,5.

## Tuntud nime kandjaid
*Feliks Kark
*Feliks Lepp
*Feliks Undusk

## Viited

## Välislingid
*
Gunnar

**Gunnar** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 179. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Gunnar 918 mehel. 2020. aasta seisuga oli see Eestis 898 mehel, olles levikult 183. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Gunnar 862 mehel. Gunnar oli populaarsuselt 192. mehenimi. Gunnar oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli ka 52). Kõige populaarsem oli eesnimi Gunnar vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 14,36.

## Tuntud nime kandjaid
*Gunnar Graps
*Gunnar Hololei
*Gunnar Karu
*Gunnar Kilgas
*Gunnar Loho
*Gunnar Neeme
*Gunnar Okk
*Gunnar Press
*Gunnar Strömmer

## Vaata ka
*Kunnar

## Viited

## Välislingid
*
Hardi

**Hardi** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 305. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hardi 388 mehel.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Hardi Eestis 422 mehel ning see oli populaarsuselt 303. mehenimi. Vanim Hardi oli vanuserühmas 70–74 aastat, noorim vanuserühmas 0–4 aastat.

Eesnimi Hardi oli kõige populaarsem vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,92. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 6,95 inimest.

## Tuntud nime kandjaid
*Hardi Mets, eesti autosportlane ja purjetaja (1952–)
*Hardi Tiidus, eesti teleajakirjanik, ajaloolane ja tõlkija (1918–1999)
*Hardi Tooming, eesti ehitus- ja restaureerimisettevõtja (1966–2016)
*Hardi Tullus, eesti metsateadlane (1956–) 
*Hardi Veermäe, eesti astrofüüsik (1985–) 
*Hardi Volmer, eesti filmirežissöör, lavastaja, kunstnik, laulja (1957–)
*Hardi-Erik Roosve, eesti loomakasvatusteadlane (1931–2008)

## Viited

## Välislingid
*
Heigo

**Heigo** on mehenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heigo 442 mehel. See oli populaarsuselt 284. mehenimi.

1. jaanuari 2022. aasta seisuga oli eesnimi Heigo Eestis 435 mehel ning see oli populaarsuselt 295. mehenimi.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Heigo 429 mehel ning see on populaarsuselt 318. mehenimi. Heigo on keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus on 41).

Kõige populaarsem on eesnimi Heigo vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,64, ja Heigo Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,78.

## Nime kandjaid
*Heigo Miidla, eesti taimefüsioloog (1919–1989)
*Heigo Mirka, eesti muusik (1944–)
*Heigo Ritsbek, eesti kirikutegelane (1951–)
*Heigo Rosin, eesti löökpillimängija ja pedagoog (1989–)
*Heigo Teder, eesti kultuurikorraldaja (1981–)

## Viited

## Välislingid
*
297 eKr

**297. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Fabius Maximus Rullianus ja Publius Decius Mus.
*

## Sündinud
*

## Surnud
*Kassandros, Makedoonia kuningas
298 eKr

**298. aasta eKr** ehk ab urbe condita CDLVI (456). 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Cornelius Scipio Barbatus ja Gnaeus Fulvius Maximus Centumalus.
*Itaalias algas kolmas samniidi sõda.

## Sündinud
*

## Surnud
*
299 eKr

**299. aasta eKr**

## Sündmused
*gallid ründasid Itaaliat
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Fulvius Paetinus, Marcus Valerius Maximus Corvus ja Titus Manlius Torquatus.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Ingenius, müütiline brittide kuningas
Eduardo Salvio

**Eduardo Antonio Salvio** (sündinud 13. juulil 1990 Avellanedas) on Argentina jalgpallur, kes mängib parema äärepoolkaitsjana Argentina kõrgliigaklubis Lanús.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Club Atlético Lanús, mille noortesüsteemiga liitus juba 1994. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2008–09.

2010. aasta jaanuaris liitus ta Hispaania kõrgliigaklubiga Madridi Atlético. Hooaegadel 2009–10 ja 2011–12 tuli ta klubiga UEFA Euroopa Liiga võitjaks. Hooajal 2010–11 suundus ta laenule Portugali kõrgliigaklubisse Lissaboni Benfica, kellega sõlmis 2012. aasta juulis püsiva lepingu. Benficaga tuli ta viis korda Portugali meistriks, võitis kaks Portugali karikat, neli liigakarikat ja kolm superkarikat.

2019. aasta juulis naasis Salvio Argentinasse, liitudes Boca Juniorsiga, kellega tuli kaks korda Argentina meistriks. 2022. aastal sõlmis ta lepingu Mehhiko kõrgliigaklubiga Club Universidad Nacional (UNAM).

2024. aasta juulis naasis Salvio oma esimese koduklubi Lanúse juurde.

Debüüdi Argentina jalgpallikoondises tegi Salvio 20. mail 2009 sõprusmängus Panama vastu. Ta kuulus Argentina koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Madridi Atlético
*UEFA Euroopa Liiga: 2009–10, 2011–12
*Copa del Rey: Teine koht 2009–10
;Benfica
*Primeira Liga: 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2018–2019
*Taça de Portugal: 2013–14, 2016–17
*Taça da Liga: 2010–11, 2013–14, 2014–15, 2015–16
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2014, 2016, 2017
*UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2012–13, 2013–14
;Boca Juniors
* Primera División: 2019–20, 2022
*Copa Argentina: 2019–20
*Copa de la Liga Profesional: 2020, 2022

## Viited

## Välislingid
300 eKr

**300. aasta eKr** oli 300. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* CDLIV (454). 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Valerius Maximus Corvus ja Quintus Appuleius Pansa.
*Vana-Roomas võeti vastu seadus Lex Ogulnia.
*Asutati Antakya asula.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Wim Crusio

**Wim E. Crusio** (sündinud 20. detsembril 1954 Hollandis) on Hollandi geneetik. 

Ta on õppinud Nijmegeni Radboudi Ülikoolis, 1975. aastal sai ta bakalaureusekraadi ja 1979. aastal magistrikraadi. 1984. aastal kaitses ta doktoriväitekirja "Olfaction and behavioral responses to novelty in mice" (juhendaja Hans van Abeelen). 

Aastatel 1984–1987 töötas Crusio järeldoktorina Heidelbergi Ülikoolis. Aastatel 2000–2005 töötas ta psühhiaatria professorina Massachusettsi Ülikoolis. Praegu elab ta Prantsusmaal ja töötab Prantsuse Riiklikus Teadusuuringute Keskuses (Centre national de la recherche scientifique). Aastatel 2001—2011 oli Crusio ajakirja Genes, Brain and Behavior peatoimetaja.

Crusio on rahvuselt hollandlane. Lisaks hollandi keelele räägib ta prantsuse keelt, saksa keelt ja vabalt inglise keelt. Veidi oskab ta ka ladina keelt.

## Valik teadustöid
*  Original publication: 
* 
* 
*
* 

## Viited

## Välislingid

* 
*
Marcos Acuña

**Marcos Javier Acuña del Prado** (sündinud 28. oktoobril 1991 Zapalas) on Argentina jalgpallur, kes mängib vasaku äärepoolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Ferro Carril Oestes. Ta mängis alates 2010. aastast neli hooaega klubi põhimeeskonnas Argentina esiliigas Primera B Nacional. Seejärel liitus ta 2014. aastal Argentina kõrgliiga klubiga Racing, kellega tuli samal aastal Argentina meistriks.

2017. aasta suvel liitus ta Portugali kõrgliiga klubiga Lissaboni Sporting. 2020. aasta septembris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Sevillaga.

Debüüdi Argentina jalgpallikoondises tegi Acuña 15. novembril 2016 MM-i valikmängus Colombia vastu. Ta on kuulunud Argentina koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Copa Américal.

## Saavutused
;Racing
*Argentina Primera División: 2014
;Sporting CP
*Taça de Portugal: 2018–19
*Taça da Liga: 2017–18, 2018–19
Parri Kruuda

**Parri Kruuda** (sündinud 25. jaanuaril 1963 Võrus) on eesti võrkpallur.

Ta lõpetas aastal 1981 Tallinna Spordiinternaatkooli.

## Isiklikku
Tema õde on suusataja ja treener Kerstin Margus.

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Ülemsorbi keel

**Ülemsorbi keel** on lääneslaavi keel, mida räägitakse Saksamaal Saksimaa liidumaal Oberlausitzi piirkonnas Bautzeni (Budyšin), Kamenzi (Kamjenc) ja Hoyerswerda ümbruses.

Ülemsorbi keel on Saksamaal ametlikult tunnustatud vähemuskeel.

Ülemsorbi keelt kirjutatakse ladina kirjas mõnede lisamärkidega.

Tähestik: a, b, c, č, ć, d, dź, e, ě, f, g, h, ch, i, j, k, ł, l, m, n, ń, o, ó, p, q, r, ř, s, š, t, u, v, w, x, y, z, ž.

Ülemsorbi keeles ilmub päevaleht "Serbske Nowiny".

## Vaata ka
*Sorbi tähestik

## Välislingid

*https://sprachkurs.sorbischlernen.de/#/welcome
Mart Tiisaar

**Mart Tiisaar** (sündinud  5. novembril 1991) on eesti rannavõrkpallur ja endine saalivõrkpallur. On mänginud Eesti võrkpallikoondises. Tema paariline on Dmitri Korotkov.

## Vaata ka
*2022. aasta meeste rannavõrkpalli maailmameistrivõistlused
*2022. aasta meeste rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused
Joala (laev)

**Joala** oli 1909. aastal Soomes ehitatud sisevete reisilaev.

## Ajalugu
Laev ehitati  1909. aastal Soomes Varkauses reisilaevana spetsiaalselt liini Narva–Narva-Jõesuu jaoks. Omaniku järgi sai laev nimeks **Pavel**. 1919. aastal laev mobiliseeriti ja määrati vahilaevana Eesti sõjaväe koosseisu. Aastail 1919–1921 sõitis see ikka vanal liinil, kuid täitis nii vahi-, kauba- kui ka reisilaeva ülesandeid.

1931. aastal laeva nimi eestistati ning uueks nimeks sai **Paul**. 1937. aastast oli laeva uueks omanikuks Narva linnavalitsus ning laeva nimeks sai **Linda**. 1939. aastal oli taas nimevahetus ja siis antigi laevale nimeks **Joala**. 1940. aastal laev küll natsionaliseeriti Peipsi jõe-järve laevanduse koosseisu, kuid jäi siiski sõitma liinile Narva–Narva-Jõesuu.

Sõja-aastail 1941–1945 oli Joala kodusadam Rõbinsk. Saabunud 1945. aasta sügisel tagasi Eestisse, jätkas Joala kurseerimist vanal tuttaval liinil.

1947. aastal viidi Joala üle Tartusse, kus hakkas sõitma Tartu–Pihkva liinil. 

1959. aastal lõpetas Joala navigatsiooni, jäi ankrusse Tartusse ja ehitati ümber kohvikuks nimega Emajõe – rahvasuus oli laev rohkem tuntud nime all **Santa-Maria**. 

Kohvikuperioodil on see laev inspireerinud Alo Ritsingut looma meeskoorilaulu "Sass, röövime õige laeva" Paul-Eerik Rummo sõnadele.

## Viited

## Välislingid
*Aleksander Suur, Ruth Vaher. "Sisemere lainekündjad". Tehnikamaailm, 5. juuni 2008
Automaatne platvormi värav

**Automaatne platvormi värav** (en &nbsp;Automatic platform gate) –süsteem, mis koosneb erinevatest kõrgustest koosnevast tõkkest, millel on libisuksed, kõige sagedamini klaasist, mis ei jõua laeni ja ei eralda jaama täielikult rööbastelt, see on tavaliselt ainult pool platvormi liuguksed süsteemi kõrgusest (näiteks Shin-Nakano jaam), kuid mõnikord jõuab see rongi kõrguseni (näiteks Ang Mo Kio MRT jaam). Asub raudteeplatvormide serval, et vältida reisijate juhuslikku kukkumist raudteel. Sarnaselt platvormi liuguste süsteemiga avanevad ja sulgevad ukse uksed samaaegselt rongi ustega.

Selle süsteemi paigaldamine on odavam kui platvormi liuguksesüsteem, mistõttu mõned raudtee-ettevõtjad eelistavad seda süsteemi vanade jaamade uuendamisel ja uute paigaldamisel, et suurendada ohutust raudteeplatvormidel ja samal ajal ilma kliimaseadet kasutamata loomuliku ventilatsiooni kasuks. Samas on see süsteem vähem efektiivne kui platvorm-lükanduste süsteem, kuna see ei eralda jaama täielikult rööbasteedest ja ei aita, kui inimesed tahtlikult raudteedele pääsevad.

See süsteem paigaldati esmakordselt Hongkongi metroosse Disneylandi kuurordis.

## Bulgaaria
Sofia metroos kõikides jaamades on kolmas ehitatav rida varustatud automaatse platvormväravaga.

## Jaapan
Jaapanis oli automaatse platvormi uste süsteem laialdasemalt levinud kui platvorm-lükanduste süsteem, tänu oma väiksematele kuludele olemasolevate jaamade moderniseerimisel ja uute paigaldamisel. Enamikus vanadest, suurtest ja enamjaolt 20. sajandil ehitatud metroosüsteemidest, nagu näiteks Jaapanis ja Euroopas, maksab jaamade moderniseerimine, mis esialgu ei pakkunud horisontaalsete liftide süsteemi, rohkem kui suhteliselt uute seadmete paigaldamine, mis on juba mõeldud uutele jaamadele. kasvavad metrood nagu Singapuri metroo, Seouli metroo, Hongkongi metroo jne. Üldiselt on selle süsteemi Jaapani sordi uste kõrgus madalam kui teistes riikides. Jaapani platvormi liuguksesüsteemi kasutatakse ainult suhteliselt noortel ja uutel metroosüsteemidel ja liinidel: Hiroshima metroojaam, Namboku liin Tokyo metroos (esimene Jaapani metroos ja ainus Tokyo metroos) ja Tozai liin Kyoto metroos. Alates 2017 aastast Jaapanis on horisontaalse lifti tehnoloogiaga varustatud jaamades kokku 725.

## Metrood

Metroo, kus vähemalt üks jaam kasutab seda süsteemi:

* Pekingi metroo
* Pariisi metroo
* Kiire transiidisüsteem (Singapur)
* Hongkongi metroo
* Sendai metroo
* Fukuoka metroo
* Ōsaka metroo
* Metroo Nagoya
* Sapporo metroo
* Kobe metroo
* Kyoto metroo
* Yokohama metroo
* JR East, Seibu, Tokyu, Tobu, Tokyo metroo ja Toei
* Taipei metroo
* Shanghai metroo
* Guangzhou metroo

## Viited

## Välislingid
* Horisontaalse liftitehnikaga varustatud jaamade arv Jaapanis (2017. aasta märtsi lõpus)
Gravitatsiooniline potentsiaal

**Gravitatsiooniline potentsiaal** (inglise keeles *gravitational potential*) on koordinaatide ja aja skalaarne funktsioon, mis on piisav gravitatsioonivälja täielikuks kirjeldamiseks klassikalises mehaanikas. Tähistatakse tavaliselt tähega \varphi.

Gravitatsioonilise potentsiaali mõiste võttis esimesena kasutusele 18. sajandi lõpus prantsuse matemaatik Adrien-Marie Legendre.

## Gravitatsiooniline potentsiaal nüüdisaegsetes gravitatsiooniteooriates
Nüüdisaegsetes gravitatsiooniteooriates täidavad gravitatsioonilise potentsiaali rolli tavaliselt tensorväljad. Nii näiteks tänapäeva standardses gravitatsiooniteoorias – üldrelatiivsusteoorias – täidab gravitatsioonilise potentsiaali rolli meetriline tensor.
Aegruumi meetriline tensor

**Aegruumi meetriline tensor**, sageli lihtsalt **meetrika**, (inglise keeles *metric tensor in general relativity*; vene keeles Метрика пространства-времени) on fundamentaalne uurimisobekt üldrelatiivsusteoorias. Seda võib vabalt pidada Newtoni gravitatsiooni gravitatsioonilise potentsiaali üldistusena. Meetrika hõlmab aegruumi kogu geomeetrilist ja põhjuslikku struktuuri ning kasutatakse selliste mõistete määratlemiseks nagu aeg, kaugus, maht, kõverus, nurk ning tuleviku ja mineviku eraldamine.

Matemaatiliselt esitatakse aegruumi neljamõõtmelise diferentseeruva muutkonnana M, aegruumi meetriline tensor on antud kui M-i kovariantne teise järgu sümmeetriline tensor, mida tavaliselt tähistatakse g-ga. Muutkond M on Lorentzi muutkonna (Lorentzi meetrika) tüüpi.

## Aegruumilisi meetrikaid
*Tasane aegruum
*Musta augu meetrikad
**Schwarzschildi meetrika
**Kerri meetrika
**Reissneri-Nordströmi meetrika
*De-Sitteri meetrika
*Anti-de-Sitteri meetrika
*Friedmanni-Lemaître'i-Robertsoni-Walkeri meetrika
*Lemaître'i-Tolmani meetrika
*Gödeli meetrika

## Vaata ka
*Meetriline ruum