open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hungaroloogia

**Hungaroloogia** (inglise keeles *hungarology*, *Hungarian studies*; ka **ungari filoloogia** (saksa keeles *Ungarische Philologie*)) on fennougristika haru, mis uurib ungari keelt ja kultuuri. 

Hungaroloogiaga hakati põhjalikumalt tegelema 20. sajandi esimesel veerandil Berliini Humboldti Ülikooli ungari instituudis.

Eesti hungarolooge: Tõnu Seilenthal, Anu Nurk.
Viisõde

**Viisõde** oli 3-mastiline puitkerega mootorpurjekas (kahvelkuunar). Tänapäeval lebab laeva vrakk Saksamaal Barther Boddenis.

Laeva ehitas 1919. aastal Skrubbens vaerft Kragerøs Norras. Laeva pikkus oli 41,17 m ja laius 8,66 m. Laeva nimi oli **Noatun**.  

1925 ostis laeva Ado Hanslep, kes elas Emmaste vallas Hiiumaal. Laeva nimeks sai **Fünf Schwestern**, 1929. aastal **Viis Õde**, 1931. aastal **Viisõde**, kodusadam oli Tallinn. 1934 ostsid laeva rootslased ja laeva nimeks sai **Maj**. 1938 said laeva omanikuks sakslased ja laeva nimeks sai **Egerland**. 1939 rekvireeris laeva Saksamaa teedeministeerium ja laev nimetati admiral Adolf von Trotha järgi **Admiral von Trothaks**.

Aastaks 1945 ei olnud laev enam merekõlblik.

## Välislingid
*Eesti laevade register 1934, lk. 42–43
Bloomberg News

**Bloomberg News** on 1990 asutatud uudisteagentuur, mille peakontor asub USAs New Yorgis. Bloomberg News on ettevõtte Bloomberg L.P. tütarettevõte.

Agentuuris töötab umbes 15 500 inimest 73 riigist.

## Välislingid
*Agentuuri koduleht
Bromma

**Bromma** on linnaosa Stockholmi lääneosas.

Brommas elab umbes 60 000 elanikku.

Ajalooliselt oli see küla, mis paiknes 12. sajandil ehitatud kiriku ümber. 

1914 ühendati Bromma raudtee Stockholmiga ja 1916 ühendati kogu Bromma Stockholmiga. 1936 ehitati Brommale lennujaam. Brommas asub ka hipodroom.
Mehhiko karvutu koer

**Mehhiko karvutu koer**, tuntud ka kui **Xoloitzcuintli**, on Mehhikost pärinev koeratõug.

Koerad liigitatakse suuruse järgi väikesteks, keskmisteks ja standardseteks.


Toy Xoloitzcuintli Puppy.jpg|Kolmekuine kutsikas
MexicaanseHairless.jpg|
Youngtoyxolo.jpg|
Xolos con pelo sin pelo.jpg|
Behold The Xoloitzcuintle..jpg|


## Välislingid

* Mehhiko karvutu koera kirjeldus koer.ee saidil
Dalhousie Ülikool

**Dalhousie Ülikool** (inglise keeles Dalhousie University) on Kanadas Halifaxis asuv ülikool. Dalhousie Ülikool on Kanada juhtivate ülikoolide grupi (inglise keeles U15 Group of Canadian Research Universities) liige.

Ülikool asutati 1818. aastal 

Ülikoolis õpib 16 410 üliõpilast (2013). Ülikoolis töötab 6030 inimest, nendest 1085 on professorid.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Dansk biografisk leksikon

"**Dansk biografisk leksikon**" (lühend **DBL**; esimese trüki lühendatud pealkiri "**Dansk biografisk Lexikon**") on Taani biograafiline teatmeteos (leksikon). Teosest on ilmunud kolm trükki.

Teose esimese trüki täispealkiri on "Dansk biografisk Lexikon, tillige omfattende Norge for tidsrummet 1537–1814". Esimene trükk ilmus 1887–1905 19-köitelisena. Teose andis välja ajaloolane Carl Frederik Bricka. Teose teine trükk ilmus 1933–1934 27-köitelisena ja kolmas trükk 1979–1984 16-köitelisena.

## Välislingid
*Teos faksiimilena, digiteeritud Runebergi projekti raames
Triinu Paomets

**Triinu Paomets** (esinejanimega **Lepatriinu**; sündinud 19. veebruaril 1991 Tallinnas) on eesti laulja.

2016. aastal pääses ta Noortebändi võistlusel finaali ja mängis tütart tudengifilmis "Ohverdus".

2017. aasta veebruaris ilmus tal album.

2017. aasta esimeses kvartalis osales ta Roheväljakutsel.

Ta tegi kaasa 2017. aastal välja tulnud ulmefilmis "Attack of the Cyber Octopuses".

Ta esines 15. juulil 2017 Positivusel Palladiumi laval.

Ta avaldas 2018. aastal albumi "Treehouse".

Ta avaldab 2025. aastal albumi "Pianobar", mille esimese singli "Heartbeat" avaldas sama aasta 16. jaanuaril.

Lisaks laulmisele meeldib talle ka joonistada.

## Viited
Hopi keel

**Hopi keel** (hopi keeles *Hopílavayi*) on jutoasteegi keelkonda kuuluv keel. Hopi keelt kirjutatakse ladina kirjas.

## Levik
Kõneldakse Ameerika Ühendriikide Arizona osariigis. 

## Vaata ka
*hopid

## Välislingid
*Multitree.org
Gstaad

**Gstaad** on küla Šveitsis Berni kantonis.

Seal korraldatakse nii meeste (ATP) kui ka naiste (WTA) tenniseturniire. 

Gstaadi residentide hulgas on Julie Andrews, Ernesto Bertarelli, Bernie Ecclestone, Jeanne Moreau ja Johnny Hallyday.
Albertas Šimėnas

**Albertas Šimėnas** (sündinud 17. veebruaril 1950 Leedus Anykščiais) on Leedu poliitik. Ta on Leedu Kristlike Demokraatide Partei (leedu keeles Lietuvos Krikščionių Demokratų Partija) liige. 

Varem oli ta Leedu taasiseseisvumise (Sąjūdis) üks juhte. 10. jaanuarist 1991 kuni 13. jaanuarini 1991 oli ta Leedu Ministrite Nõukogu esimees. 

1972. aastal lõpetas ta Vilniuse Riikliku Ülikooli. 

Aastatel 1984–1989 töötas ta dotsendina Vilniuse Tehnikaülikooli inseneriteaduste instituudis.
Selge sõnum

**Selge sõnum on algatus teabe esitamiseks selges keeles ja arusaadavate sõnadega ning sihtrühma arvestades.** 

Eristada tuleb termineid „selge keel“ ja „arekeel“. Kui **selge keel** on üldarusaadav, lihtsa ja selge vormiga ühemõtteline keelekasutus, siis **arekeel** on lihtsamaks muudetud, kergloetav ja kergesti mõistetav keel.

Selge keele liikumine tekkis pärast Teist maailmasõda ja hoogustus 21. sajandi alguses eelkõige ingliskeelsetes maades. Hiljem hakati selge keele tegevust riiklikult koordineerima paljudes maades. 

## Selge keele ühendused
1983. aastal asutati Ühendkuningriigis vabatahtlik ühendus Clarity, millel 2017. aastal oli liikmeid 50 riigist ). 

Selge keele ühendusi on aga mitu, näiteks Plain Language Association InterNational PLAIN (Kanadas loodud, rahvusvaheline ), Center for Plain Language (USA ). 

Euroopa Liidus alustati dokumentide selge sõnastuse saavutamiseks 1998. aastal kampaaniat „Fight the Fog”.

Neljandas eurokeelekogumikus „Selged mõtted, selge keel“ on käsitletud eri riikide selge keele eestvedajate ettevõtmisi. 

## Selge keele liikumine Eestis
Eestis antakse välja selge sõnumi auhinda.

## Vaata ka
* Selge keele liikumine
* Eurokeel

## Viited

## Välislingid
*Selge keel ja Clarity liikumine. (ajalugu, taust, kasulikke linke, juhised, näited, EL-i seaduste selgekeelseid kokkuvõtted).
*Selge sõnumi auhinna võitjad 2016
*"Selged mõtted, selge keel" 2012, artiklikogumik
*"Tõlkimise tahud" 2017, artiklikogumik
*Ametniku soovitussõnastik
*Fight the Fog. How to write clearly. Directorate-General for Translation, European Commission.
India eeslik

**India eeslik** (ladina keeles *Equus hemionus khur*) on Lõuna-Aasias elav eesliku alamliik. 2016. aastal lisas Rahvusvaheline Looduskaitseliit india eesliku ohulähedaste liikide hulka.

2009. aastal hinnati india eesliku populatsiooniks 4038 isendit. 2014. aasta detsembris hinnati populatsiooni suuruseks 4451 isendit. 2015. aastal tõusis populatsioon 4800 isendini.

## Elupaik

India eesliku asuala ulatus kunagi Lääne-Indiast ja Lõuna-Pakistanist Afganistani ja Kagu-Iraanini. Täna asub nende viimane pelgupaik Indias Gujarati osariigis Kutchi piirkonnas. India eeslikud eelistavad elupaigana soolakõrbeid, kuivi rohtlaid ja põõsastikke.

## Bioloogia ja käitumine

India eeslikud toituvad päikeseloojangul. Nende toiduks on rohttaimed, lehed, taimede viljad, teraviljad, meskiidipuukaunad ja soolalembesed taimed.

India eeslik on üks India kiiremaid loomi. Tema kiirus võib ulatuda 70–80 km/h.

Täkud elavad kas üksi või kahe- kolmekaupa koos. Paaritumishooaeg on vihmaperioodil. Kui mära hakkab indlema, eraldub ta oma karjast koos võitluse võitnud täkuga. Mõne päeva pärast saabuvad täkk ja mära karja tagasi. Mära toob ilmale ühe vasika. Pullvasikas võõrdub emast 1–2 aastaselt, samal ajal kui lehmvasikas jääb emaga karja liikmeks. 

## Ohud
Ei ole teada, kuidas india eeslikud kadusid Lääne-Indiast ja Pakistanist. India maharadžad ja Briti koloniaalvõimud ei jahtinud neid mitte kunagi, kuigi India mogulite dünastia valitsejad ja ülikud aeg-ajalt seda tegid.

Aastatel 1958–1960 tabas india eeslikuid haigus surra ehk trüpanosomiaas, mida põhjustas kärbeste levitatud *[[Trypanosoma evansi]]. *Haigus põhjustas India populatsioonis tõsist kahju. 1961. aasta novembriks ja detsembriks oli india eeslikute populatsioon vähenenud 870 isendini.

Lisaks haigusele ohustab india eeslikku elupaikade hävitamine, kahkja meskiidipuu invasioon ja maldhari karjakasvatajatest rahva tegevuse laienemine. Liiki hakati kaitsma 1969. aastal ja see on aidanud tõsta populatsiooni 4000 isendini.

## Pildid

File:Wild ass group female.jpg|Emased india eeslikud jooksul
File:Wild ass male.JPG|Isane india eeslik


## Viited
Georgi Podekrat

**Georgi Podekrat**  (9. aprill 1875 Karula kihelkond, Võrumaa – 1941 Leningrad) oli Eesti õigeusu köster-kooliõpetaja ja vaimulik (preester).

Podekrat õppis Riia Vaimulikus Seminaris (1886–1897), kus omandas köster-kooliõpetaja kutse. 1902. aasta 9. veebruaril pühitses Riia ja Miitavi ülempiiskop Agafangel ta diakoniks ning 13. veebruaril preestriks.

Podekrat oli Paide karskusseltsi Idu liige.

1919. aastal läks ta koos perega Venemaale. 1941. aastal hukkusid nad koos abikaasaga Leningradi blokaadis, nende hauakoht on teadmata.

## Isiklikku
Ta oli abielus Nadežda Podekratiga, neiuna Lindenberg, neil oli kaks poega ja tütar. Tema äi Mihkel Lindenberg oli ajakirjanik ja kooliõpetaja, naise onu Jakob Lindenberg oli õigeusu preester, kälimees Konstantin Ramul oli psühholoog, Tartu Ülikooli professor.

## Teenistuskäik

### Köster-kooliõpetajana
* Ilmjärve Jumalailmumise kogudus (1897–1899)
* Lelle Püha Kolmainu kogudus (1899–1900)
* Viljandi Eelkäija Johannese kogudus  (1900–9.2.1902)

### Preestrina
* Mäemõisa Püha Nikolaose kogudus (9.2.1902–30.1.1908)
* Paide Jumalaema Uinumise kogudus (30.1.1908–1.4.1919)
* Türi Püha Kolmainu kogudus (30.01.1908–1918)
* Venemaal (1919–1941)

## Autasud
* peaehe (9.7.1912)

## Viited
Hiina harjaskoer

**Hiina harjaskoer** on Hiinast pärinev koeratõug.

## Lühiülevaade tõu ajaloost
Hiina harjaskoeri on kahte tüüpi – karvutu ning karvane tüüp (nn „puudritups“). Karvutul tüübil on pea peal karvatutt, mis ulatub pisut mööda kaela allapoole, varbaid katvad „sokid“ ning karvatutt sabal. Ülejäänud kere on nagu nimigi ütleb – karvutu. Karvane tüüp on üleni kaetud pika pehme karvaga. Nende päritolu ei ole täpselt teada, ent väidetavalt kuulusid seda tõugu koerad Hiinas Hani dünastia perekondadele. Hiina harjaskoeri peeti sel ajal valvekoertena ning selle tõu suuremaid esindajaid kasutati ka jahikoertena. Tõug oli esindatud koertenäitustel Ameerikas aastatel 1885-1926, ent peale seda umbes viiekümne aasta vältel olid see suhteliselt vähe levinud. 

## Üldmulje
Väike, aktiivne ja graatsiline koer. Keskmise või peene luustikuga ning sileda karvutu kerega. Karvaga on kaetud vaid käpad, pea ja saba. Karvane tüüp on üleni kaetud pehme pika karvaga. Kaks selgelt eristatavat tõutüüpi: kerge ja peene luustikuga hirvetüüp ning jässakas, kerelt ja luustikult massiivsem ja raskem tüüp.

## Käitumine/iseloom
Rõõmsameelne, mitte kunagi kuri.

## Suurus ja kaal
Ideaalne turja kõrgus: Isased koerad: 28-33 cm. Emased koerad: 23-30 cm

## Välimus
Ilma karvata, sile. Kerel ei ole ühtegi suurt karvadega laiku. Eelistatud on pikk ja lendlev karvatutt pea peal, ent lubatud on ka hõreda karvaga tutt. Ideaalis saab karvatutt alguse laubalõike juures ning läheb kaelale langedes õhemaks. Üleni karvaste koerte karvkate koosneb pehmest pikakarvalisest aluskarvast ning loorina langevast pealiskarvast. Lubatud on kõik värvused ja kõik värvikombinatsioonid.


Crested Moletai May 2014 4.jpg|
1AKC Chinese Crested powderpuff at Dog Show 2011.jpg|
TiaFront.jpg|


## Viited

## Välislingid
* Hiina harjaskoer koer.ee saidil
Patrick Blackett

**Patrick Maynard Stuart Blackett** (18. november 1897 London – 13. juuli 1974 London) oli inglise füüsik. Tema töö oli seotud kosmilise kiirguse ja paleomagnetismiga.

1948. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind.
Val Fitch

**Val Logsdon Fitch** (10. märts 1923 Merriman, Nebraska – 5. veebruar 2015 Princeton, New Jersey) oli Ameerika Ühendriikide tuumafüüsik.

1980. aastal anti talle ja James Croninile Nobeli füüsikaauhind.
Anwar Muḩammad Qarqāsh

**Anwar Muḩammad Qarqāsh** (araabia keeles أنور محمد قرقاش; sündinud 28. märtsil 1959 Dubais) on Araabia Ühendemiraatide poliitik. Ta on veebruarist 2008 kuni veebruarini 2021 Araabia Ühendemiraatide välisminister.

Ta lõpetas politoloogia alal George Washingtoni Ülikooliː aastal 1981 bakalaureusena ja aastal 1984 magistrina. Aastal 1990 sai ta Cambridge'i Ülikoolist King's College'ist doktorikraadi.

Ta on aastatel 2006–2017 Araabia Ühendemiraatide riigiminister. Veebruarist 2008 kuni veebruarini 2021 oli ta ka Araabia Ühendemiraatide välisminister.

## Välislingid
* Anwar Mohammed Qarqashi CV (inglise keeles, ̈PDF-failina)
Karolína Plíšková

**Karolína Plíšková** (sündinud 21. märtsil 1992 Lounys Tšehhoslovakkias) on Tšehhi elukutseline tennisist. Ta tõusis WTA edetabeli esinumbriks 17. juulil 2017 ja püsis sellel kohal kaheksa nädalat. 

Juunioride klassis võitis ta 2010. aastal Austraalia lahtised meistrivõistlused, alistades finaalis Laura Robsoni. 

WTA turniiridel on ta võitnud 16 turniiri üksikmängus ja 5 paarismängus. 

Ta on jõudnud kaks korda suure slämmi turniiri finaali: 
* 2016. aastal USA lahtistel meistrivõistlustel, kus kaotas kolmesetise mängu Angelique Kerberile, ja
* 2021. aastal Wimbledoni turniiril, kus kaotas samuti kolmesetise mängu Ashleigh Bartyle.

Ta on esindanud Tšehhi Vabariiki Fed Cupil aastatel 2015–2019. 

## Ässakuninganna
Karolína Plíšková saavutustes on silmapaistvalt suurt rolli mänginud tema võimas ja täpne serv. Plíšková on olnud naiste profitennises üks viljakamaid ässalööjaid; WTA arvestuses oli ta ässade arvult maailma parim 2015., 2016., 2017. ja 2019. aastal. 2016. aastal lõi ta kokku 530 ässa, mis on terves WTA ajaloos aasta ässade rekord. Tema ühes mängus löödud ässade rekord on 21, mis pärineb 2017. aastast, kui ta võitis Doha turniiri poolfinaalis kolmesetises mängus slovakitar Dominika Cibulkovát.

Ta on algatanud heategevusprojekti #AceQueen, mille raames annetab enda löödud ässade pealt teatud summa heategevuseks. Näiteks annetas ta 2016. aasta USA lahtistel meistrivõistlustel iga enda löödud ässa eest 200 eurot Prahas asuva Motoli ülikooli haigla pediaatrilise hematoloogia ja onkoloogia osakonnale.

## Isiklikku
Profitennisist on ka tema kaksikõde Kristýna Plíšková.

Karolína Plíšková on 186 sentimeetriga maailma naistipptennisistide seas üks pikemaid.

Üks tema harrastusi on kalapüük.

## Viited
Mikkeli vald

**Mikkeli vald** (soome keelel *Mikkelin maalaiskunta*) oli vald Soomes Ida-Soome läänis Lõuna-Savo maakonnas. Mikkeli vald ja Anttola liideti Mikkeli linnaga 2001. aastal. 2000. aastal elas Mikkeli vallas 12 000 inimest ja rahvastiku tihedus oli 12,3 in/km². Valla suurim asula oli Otava.
Alahärmä vald

**Alahärmä vald** oli vald Soomes Lääne-Soome läänis Lõuna-Pohjanmaa maakonnas. 2000. aastal elas Alahärmä vallas 4661 inimest. 1. jaanuaril 2009 ühinesid Ylihärmä, Alahärmä  ning Kortesjärvi vald Kauhava linnaga.
Harri Raaga

**Harri Raaga** (ka **Harry Raaga**; 2. jaanuar 1925 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 14. veebruar 1992 Tartu) oli eesti arst.

Õppis Põltsamaa Ühisgümnaasiumis. 28.11.1943–19.08.1944 teenis Soome armee 200. jalaväerügemendi 14. kompaniis, osales lahingutes Viiburi lahe ääres ja Vuoksil. 

1946. aastal lõpetas Põltsamaa Keskkooli, 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (arstiteaduskonnas).

Aastatel 1952–1967 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna kirurgiakateedris ja oli samal ajal Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla kopsukirurg. Aastatel 1953–1956 teenis Nõukogude armees meditsiinileitnandina. Aastatel 1968–1975 oli Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla peaarsti asetäitja ravi alal, jätkates samal ajal tööd kopsukirurgina. Aastatel 1976–1991 oli ta Harju rajooni peaarst. 

Ta on maetud Põltsamaa kalmistule.

## Tunnustus
*1944 Soome 2. klassi Vabadusmedal
*1973 Eesti NSV teeneline arst

## Viited
EUROPARC-i Föderatsioon

**EUROPARC-i Föderatsioon** (inglise keeles EUROPARC Federation; ka **Euroopa rahvusparkide ja looduskaitsealade föderatsioon** (inglise keeles Federation of Nature and National Parks of Europe)) on Euroopa kaitsealade (rahvusparkide, loodusparkide, looduskaitsealade ja bioreservaatide) katusorganisatsioon. Föderatsiooni kuulub umbes 400 liiget 35 riigist. Föderatsiooni peakontor asub Saksamaal Regensburgis. Varem asus peakontor Šveitsis Baselis.

Föderatsiooni eesmärkide seas on arendada ja välja töötada Euroopa looduskaitsega seotud strateegiaid ja projekte.

## Välislingid
*Föderatsiooni koduleht
Tõnis Feldmann

**Tõnis Feldmann** VR II/3 (sündinud **Dionisi Feldmann** 1935. aastast **Tõnis Vendla** 9. veebruaril (vkj 28. jaan) 1887 Vastemõisa vald – 17. oktoobril 1948 Ikla) oli Eesti sõjaväelane (seersant) ja talunik.

Tõnis Feldmann sündis 1887. aastal Vastemõisa valla Rääka talu kaheksast vennast teisena. Omandas hariduse kohalikus vallakoolis. 

Võeti 1908 maakaitseväkke. Osales Vabadussõjas alates 30. detsembrist 1918 Inseneripataljoni telegraafiroodu sidekomandos. Läkitati jaanuaris 1919 Järvamaa kaitsepataljoni, mis veebruaris formeeriti 7. Jalaväepolguks, kus teenis vanemallohvitserina sidekomando veltveebli ametikohal. Võttis 7. Jalaväepolguga osa lahingutest Lõunarindel. Demobiliseeriti märtsis 1920. 

Pälvis isikliku sõjalise vapruse eest 15. septembril 1920 Vabadusristi II liigi 3. järgu, 13 000 marka ja Eesti Vabadussõja mälestusmärgi. Senine auaste nimetati juunis 1940 ümber seersandiks.

Pärast sõda asus elama Pärnumaale, kus töötas Orajõe metskonnas asjaajajana kuni 1930. aastani. Järgnenud aastatel pidas Orajõe vallas Ikla asundustalu. Orajõe valla perekonnaseisuametniku otsusega muudeti 20. augustil 1935 senine perekonnanimi Feldmann eestipärase Vendla vastu.

Oli Orajõe Põllumeeste Seltsi esimees 1937–1940 ning kuulus VRVÜ Pärnu osakonda. Viimased eluaastad veetis oma talus pimedana.

Tõnis Vendla suri 17. oktoobril 1948 Pärnumaa Orajõe valla Ikla asunduses. Maetud Treimani kalmistule.

## Isiklikku
Abiellus 29. oktoobril 1922 Häädemeeste apostliku õigeusu kirikus Mathilde Kalniniga (1890–1974). Lapsed: Jüri (1923–1947), Helju (1925–1990), Jaan (1927–1998). Tõnis Feldmanni noorem vend vanemleitnant Jaak Vendla oli samuti Vabadusristi kavaler.

Tõnise vanem poeg Jüri suri Venemaal vangilaagris ja temal lapsi ei olenud. 

https://www.geni.com/people/J%C3%BCri-Vendla-Feldmann/6000000002510201339?through=6000000002510201347

Tütar Heljul on tütar Milvi. sündinud abielus Jaan Mäesaluga 1951

https://www.geni.com/people/Helju-M%C3%A4esalu/6000000002510201347?through=6000000002510201353

Nooremal pojal Jaanil lapsi ei olnud, oli  pikk ja õnnelik abielu Mariaga ja peres kasvasid Maria tütred esimesest abielust. Maria esimene abikaasa jäi sõjas kadunuks. 

https://www.geni.com/people/Jaan-Vendla/6000000002510201353?through=6000000002510201358

https://www.geni.com/people/Maria-Vendla-Kamdron/6000000002510201358?through=6000000002510201353

## Viited


## Välislingid
* Viljandi muuseumi aastaraamat 2003
* Sünnitalu foto: Rääka talu Vastemõisa vallas Viljandimaal
* Pärnu Vabaduse Risti kavaleride ühingu asutajad asutaval koosolekul 29. mail 1927
Gjangsta

**Gjangsta** on Eesti folkansambel.

## Ansambli liikmed
*Villu Talsi – mandoliin
*Jalmar Vabarna – oktavmandoliin, ukulele
*Jaan Jaago – akustiline kitarr
*Taavet Niller – kontrabass

## Albumid
*"Sipelga polka" (2010)
*"Vat mina olen mees" (2015)
Flindersi Ülikool

**Flindersi Ülikool** (inglise keeles Flinders University) on ülikool Austraalias Adelaide'is. Ülikool on nimetatud briti meresõitja ja kartograafi Matthew Flindersi järgi.

Ülikool asutati 1966. aastal.

Ülikoolis õpib umbes 15 000 üliõpilast (2007) ja töötab 631 õppejõudu.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Hovestadt

**Hovestadt** on küla Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Soesti kreisis. 

Asula on tuntud eeskätt sealse Hovestadti lossi ja seda ümbritseva barokkaia järgi. Loss ehitati 1563–1572 arhitekt Laurenz von Brachumi projekti järgi.

2007. aastal elas külas 1217 inimest.
Igaühele oma (Cooney)

"**Igaühele oma**" (originaalpealkirjaga "Two into one") on Ray Cooney 1984 kirjutatud näidend (farss). Näidendi tegevus toimub ühes Westminsteri hotelli toas.

Näidendi põhjal tehtud lavastus kanti esimest korda ette 1984 Londonis Shaftesbury teatris.

Eestis on näidend olnud Draamateatri mängukavas, lavastaja Ain Prosa.
Jihlava rahvusvaheline dokumentaalfilmide festival

**Jihlava rahvusvaheline dokumentaalfilmide festival** (inglise keeles Jihlava International Documentary Film Festival) on Tšehhis Jihlavas toimuv dokumentaalfilmide festival.

Festival toimub alates 1997. aastast igal sügisel. Festival kestab kuus päeva.

Festivalil on osalenud ka Eesti filme ja need on võitnud ka auhindu: näiteks 2009. aastal sai film "Disko ja tuumasõda" parima täispika dokumentaalfilmi auhinna Silver Eye.

## Välislingid
*Festivali koduleht
Sigma Xi

**Sigma Xi** (ingliskeelse täisnimega Sigma Xi: The Scientific Research Honor Society (ΣΞ)) on rahvusvaheline teadusorganisatsioon. Organisatsiooni eesmärkide seas on väärtustada eelkõige teadussaavutusi ja edendada koostööd teadusvaldkondade teadlaste vahel. 

Organisatsiooni nimi "Sigma Xi" tuleb kreekakeelsetest tähtedest sigma (Σ) ja ksii (Ξ) ning ΣΞ on akronüüm fraasist Σπουδῶν Ξυνῶνες (*Spoudon Xynones*, ligikaudne tõlge 'teadusele pühendunud kolleegid', inglise keeles (*Companions in Zealous Research*)).

Organisatsioon asutati 1886 USAs Cornelli Ülikooli juures. 

Tänapäeval on organisatsioonil umbes 60 000 liiget rohkem kui 100 riigist.

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht
Müüdimurdjad

"**Müüdimurdjad**" (ingl *MythBusters*) on Ameerika Ühendriikide teadusel põhinev telesari, mis jooksis kanalil Discovery Channel 23. jaanuarist 2003 kuni 5. märtsini 2016. Eestis on sarja näidanud ETV. Peter Reesi loodud teleseriaalis katsetatakse erinevaid müüte, et tuvastada kas need vastavad tõele või mitte.

## Välislingid
*
*  
*Ametlik koduleht
Sussexi Ülikool

**Sussexi Ülikool** (inglise keeles *University of Sussex*) on ülikool Suurbritannias Ida-Sussexis Falmeri asulas. Maailma ülikoolide edetabeli järgi (inglise keeles *Academic Ranking of World Universities*) on Sussexi ülikool üks Inglismaa 20 parimast ülikoolist.

Ülikool on asutatud 1961. aastal. 

2004. aasta seisuga töötas ülikooli heaks 2000 inimest. 2015. aastal õppis seal 13 535 üliõpilast.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Saksa karmikarvaline linnukoer

__NOTOC__

**Saksa karmikarvaline linnukoer** on Saksamaalt pärinev koeratõug.

Saksa karmikarvaline linnukoer sarnaneb välimikult Saksa lühikarvalise ja Saksa pikakarvalise linnukoeraga.

Sellele tõule on iseloomulikud habe, vuntsid, karvapuhmad kulmudel ja koonul.

## Ajalugu
Saksa karmikarvaline linnukoer on karmi karvaga seisukoer, kes saadi 19. sajandi lõpul alanud aretusliku algatuse tulemusel (*griffon korthals*) ja mille aluseks oli Hegewaldi (Zedlitzi ja Neukirchi vabahärra Sigismund) idee kohaselt sadakonna aasta jooksul toimunud suunatud aretusega kindla närvikavaga ja kasutamiskõlblike traatkarvaliste saksa jahikoerte loomine. Põhimõttel „läbi katsetuste tüübini“ ja aretusvabaduse järjekindla järgimisega saksa lühikarvalisele linnukoerale karmikarvaliste vormide (puudelpointer, *griffon korthals*, saksa karmikarvaline linnukoer) vere lisamisega loodi lühikese aja jooksul jahikoer, kes suurepäraselt tõestas ennast praktilise ja ilmastikukindla karvkattega ning mitmekülgsusega kõikidel jahialadel. Nende omaduste tõttu on saksa karmikarvalisest linnukoerast mõne aastakümne jooksul saanud armastatuim ja väärtustatuim tõug suurekasvuliste jahikoerte hulgas Saksamaal ja veel paljudes maades.

## Välimus
Suursuguse üldilmega seisukoer, kõva ja nahka täielikult kaitsva karvkattega, tähelepaneliku ja energilise ilmega. Tema liigutused on jõulised, pika ulatusega, sujuvad ja harmoonilised.

Kerepikkus ja turjakõrgus peavad olema võimalikult sama suured. Kerepikkus võib turjakõrgust kuni 3 cm võrra ületada.

## Käitumine
Stabiilne, juhitav, tasakaalukas, ilma ulukikartuseta, mitte paugukartlik, arg ega agressiivne.
Dan vom Hardenberg 2.jpg|
AKC German Wirehaired Pointer Dog Show 2013.jpg|
Wyzel niemiecki szorstkowlosy - park rzeszow pll.jpg|
1AKC Fall Dog Show 2013.jpg|


## Vaata ka
*Saksa lühikarvaline linnukoer
*Saksa pikakarvaline linnukoer

## Viited

## Välislingid
* Saksa karmikarvalise linnukoera kirjeldus koer.ee saidil
Valmiera Siimona ja Juuda kogudus

**Valmiera Siimona ja Juuda kogudus** (ka **Valmiera Püha Siimoni kogudus**) on luteri kogudus Lätis Valmieras. Kogudus kasutab Valmiera Siimona ja Juuda kirikut.

Enne XVI sajandi reformatsiooni kasutas Valmiera (eesti keeles Volmari, saksa keeles Wolmar) Siimona ja Juuda kirikut katoliku kogudus. Luteri kogudus tegutses kirikus aastani 1964. Kuna seejärel hakati kirikut kasutama muuseumina, kolis kogudus baptistide palvemajja. 1988 naasis kogudus kirikusse ja 1996 anti kirik kogudusele tagasi.

Aegade jooksul on kogudust teeninud ka Eesti alalt pärit vaimulikke, näiteks Johann Ernst Dingelstädt ja Thomas Paul Julius Girgensohn.
## Koguduse vaimulikud
*–1657, Joachim Caschenius, Valmiera e. Volmari koguduse pastor
**1678–1682, Chilian Rauschert, diakon
*1688–1694, Johann Neuhausen (1645–1694), Valmiera koguduse pastor ja Riia praostkonna praost 1693–1694
*1696–1702, Johann Nikolaus von Hardung(en) (läti k. *Johans Nikolajs Hardungens*), Valmiera koguduse pastor ja Riia praostkonna praost 1696–1702
*1704, Michael Klembken (1657–1741), Valmiera koguduse pastor
*1713–1734, Christian Gotthold Neuhausen (1684–1735, Valmiera koguduse pastor ja Riia praostkonna praost 1728–1735
*1735–1746, Friedrich Justin von Bruiningk (1707−1774), Valmiera koguduse pastor ja Riia kreisi 1. osa praostkonna praost 1736–1746
*1747–1775, Friedrich Gottlieb Hilde (1716–1775), Valmiera koguduse pastor ja Riia kreisi 2. osa praost
*1767–1806, Martin Gottlieb Agapetus Loder (1739–1806), Valmiera koguduse 1. pastor ja Valmiera praostkonna praost Volmari kreisis
*1831–1857, Carl ''Ferdinand'' Maximilian Anton Walter (1801–1869) (läti k. Ferdinands Valters), Valmiera kiriku ülempastor, Liivimaa konsistooriumiringkonna Volmari praostkonnas
*1850–1856, Eugen Remmek, diakonpastor
**1856–1864, Johann Julius Hugo Braunschweig (1825–1898), adjunktpastor (1856), diakonpastor (1856–1864)
*1857–1882, Alfred Julius Wilhelm Walter, Valmiera kiriku ülempastor
**1862–1864, Johann Theodor Kersten (1830–1902), adjunktpastor
**1864–1871, Leopold Haken (1832–1883), diakonpastor
**1871–1875, Carl Emil Moltrecht (1844–1898), diakonpastor
*1883–1915, Johannes Neuland (1840–1915)
*1917–1935, Kārlis Beldavs (Karl Beldau) (1868–1936)
## Valmiera-Veide (Wolmar-Veidenhof)
*1883–1884, Karl Hollander (1855–1913), Valmiera-Veide koguduse pastor
*1885–1890, Thomas Paul Julius Girgensohn, Valmiera kiriku ülempastor
*1890–1906, Leopold Krüger (1863–1945)
*1906–1931, Eduards Pavasars (Eduard Pawassar) (1861–1931)

## Viited
Robert Linna

**Robert Linna** (sündinud 13. septembril 1983) on eesti popmuusik.

## Haridus
Ta on kõrgharitud filmioperaator.
 
## Muusika ja teater
Ta laulab ansamblites Elephants From Neptune, KuradiSaar ja Lexsoul Dancemachine. 

2018. ja 2019. aasta suvel Narvas mängitud Ivar Põllu ja Robert Annuse koostöös valminud Tartu Uue Teatri muusikalises vabaõhulavastuses „Kremli ööbikud“ mängis ta vaheldumisi Tõnis Mäge, Paap Kõlarit, Urmas Alenderit ja Ivo Linnat. 

Aeg-ajalt esineb ka koos oma isa Ivo Linnaga.

2026. aasta Eesti Laulul osaleb ta looga "Metsik Roos".

## Isiklikku
Tema ema on Reet Linna ja isa Ivo Linna. 
Roberti vanaisad olid helilooja Arved Haug ja koorijuht Timoteus Linna. 
Robert on abielus Anna-Liisa Linnaga, neil on kaks last: 2016. aastal sündinud poeg Albert ja 2019. aastal sündinud tütar Evi.

## Viited

## Välislingid

* Kui hästi tunnevad teineteist muusikutest isa-poeg Ivo ja Robert Linna?, Õhtuleht, 16. juuli 2014
* Muusik Robert Linnale sündis pisipoeg: rõõmutunne on üüratu!, Delfi, 17. juuni 2016
* Robert Linna: "Pidutsemise aeg on läbi. Meil on kodus oma salaselts!", Pere ja Kodu, 30. jaanuar 2017
* Robert Linna: „Isale ma pole öelnud, et mängin „Kremli ööbikutes” teda. Mainisin üksnes, et see jäägu üllatuseks.”, Õhtuleht, 10. august 2018 
* Ivo Linna: vaatasin „Kremli ööbikuid” suu ammuli ja olin väga uhke oma poja üle!, Õhtuleht, 24. august 2018 
* Dünastia suureneb: Ivo Linna saab taas vanaisaks!, Kroonika, 15. märts 2019 
* Arteri suur lugu. Robert Linna: just seda olen kogu elu taga ajanud, Postimees, 13. juuni 2019
2017. aasta Euroopa U23 meistrivõistlused kergejõustikus

**2017. aasta Euroopa U23 meistrivõistlused kergejõustikus** toimusid 13.–16. juulini Poolas Bydgoszczis Zdzisław Krzyszkowiaki staadionil. Need olid 11. Euroopa U23 meistrivõistlused kergejõustikus. Varem olid Euroopa U23 meistrivõistlused kergejõustikus toimunud Bydgoszczis 

## Tulemused
### Mehed

### Naised

## Medalitabel

## Välislingid
* Ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Ewa Swoboda

**Ewa Nikola Swoboda** (sündinud 26. juulil 1997 Żorys) on Poola kergejõustiklane, sprinter.

Talle kuulub 60 meetri jooksus juunioride maailmarekord **7,07**, mis on püstitatud 12. veebruaril 2016.

## Karjäär
Swoboda esimene suurvõistlus oli 2013. aasta juunioride maailmameistrivõistlused Donetskis, kus ta võistles 100 meetri jooksus ja sai seal ajaga 11,61 neljanda koha. Samal aastal parandas ta 100 meetri jooksus Poola juunioride rekordit, joostes 11,54.

Tema esimeseks täiskasvanute tiitlivõistlusteks olid 2015. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused Prahas. Ta osales 60 meetri jooksus, jõudes finaali, kus sai Euroopa juunioride rekordiga 7,20 sekundit kaheksanda koha.

2015. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel Eskilstunas võitis ta 100 meetri jooksus 11,52 kuldmedali ja 4×100 meetri teatejooksus hõbemedali.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis tegi ta kaasa ainult 4×100 meetri teatejooks, saades Poola naiskonnaga seitsmenda koha.

2016. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Bydgoszczis võitis ta Poola juunioride rekordiga 11,12 hõbemedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros jõudis ta 100 meetri jooksus poolfinaali, jäädes oma poolfinaalis 11,18-ga eelviimaseks. 4×100 meetri teatejooks sai ta Poola naiskonnaga 13. koha.

2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Belgradis võitis ta oma esimese medali täiskasvanute klassis, kui sai 60 meetri jooksus 7,10-ga pronksmedali. 

2017. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel võitis ta kuldmedali 100 meetri jooksus ajaga 11,42.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis jõudis ta 100 meetri jooksus ajaga 11,24 poolfinaali. Oma poolfinaalis jäi ta 11,35-ga viimaseks.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

*
Saksa lühikarvaline linnukoer

**Saksa lühikarvaline linnukoer** on Saksamaalt pärinev koeratõug.

Saksa lühikarvaline linnukoer sarnaneb välimikult saksa karmikarvalise ja saksa pikakarvalise linnukoeraga.


Duitse_staande_korthaar_10-10-1.jpg|
Duitse staande korthaar 10-10-2.jpg|
Wyżeł niemiecki krótkowłosy 465.jpg|


## Vaata ka
*Saksa karmikarvaline linnukoer
*Saksa pikakarvaline linnukoer

## Viited

## Välislingid

* Saksa lühikarvalise linnukoera kirjeldus koer.ee saidil
Linnukoer

**Linnukoer** on koer, kelle ülesanne on leida lõhna järgi üles maapinnal varjunud lind, sellest seisakuga jahimehele märku anda ning käsu peale lind lendu ajada.

## Vaata ka
*Jahikoer

## Viited
Saksa pikakarvaline linnukoer

**Saksa pikakarvaline linnukoer** on Saksamaalt pärinev koeratõug.

Saksa pikakarvaline linnukoer sarnaneb välimikult Saksa lühikarvalise ja Saksa karmikarvalise linnukoeraga.

Selles tõus on ühendatud nii linnukoera, kullikoera, veekoera kui ka hagija veri – sellega loodi alus tema kasutusalade mitmekülgsusele.


DeutschLanghaarneu.jpg|
Langharige duitse staander.jpg|
Wyżeł niemiecki długowłosy 332.jpg|



## Vaata ka
*Saksa lühikarvaline linnukoer
*Saksa karmikarvaline linnukoer

## Viited

## Välislingid

* Saksa pikakarvalise linnukoera kirjeldus koer.ee saidil
Göteborgi raamatumess

**Göteborgi raamatumess** (inglise keeles Gothenburg Book Fair või Göteborg Book Fair; rootsi keeles Bok & Bibliotek või Bok- och biblioteksmässan või Bokmässan) on igal aastal Rootsis Göteborgis toimuv raamatumess. 

Mess kestab neli päeva ja toimub septembri viimasel nädalal. Messil osaleb 70 000 – 100 000 inimest, see on Põhjamaade suurim raamatumess. Messi korraldab Bok & Bibliotek i Norden AB.

Esimene mess toimus 1985. Igal aastal on messil oma teema, millele keskendutakse, näiteks 2007. aastal "Eesti" ja 2015. aastal "Ungari".

## Välislingid
*Raamatumessi koduleht
Harabali

**Harabali** on linn Venemaa lõunaosas Astrahani oblastis. Linn asub Volga harujõe Ahtubali ääres, 142 km Astrahanist põhja pool.

## Ajalugu

Asula rajati 1789. aastal. 1974 sai linnaks. 

## Viited

## Välislingid

*Harabali koduleht
Narimanov

**Narimanov** on linn Venemaa lõunaosas Astrahani oblastis, Narimanovi rajooni keskus. Linn asub Volga paremal kaldal, 45 km Astrahanist põhja pool.

## Ajalugu

Asulat hakati ehitama 1963. aastal. Nižnevolski alev sai linnaks 1984. aastal ja nimetati aserbaidžaani riigitegelase Nariman Narimanovi auks Narimanoviks.

## Viited

## Välislingid
*Narimanovi koduleht
Ķirbiži

**Ķirbiži** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Viļķene vallas. Küla asub piirkonna keskusest Limbažist 24 ja valla keskusest Viļķenest 19,11 km kaugusel.

Küla asus algselt Riia peapiiskopkonna maadel, Lemsalust Salatsi jõe äärde viiva tee ääres Metsapoole muinasmaakonna aladel. Teede ristmikule Vitrupe jõe kaldale kujunes ka Lemsalu piiskopilinnusele alluv Ķirbiži mõis, mis aastal 1638 läks Fabian von Aderkase valdusse. Aastal 1634 asus külas ka üks Riia ja Pärnu vahelise postimaantee kuuest hobupostijaamast. Ķirbižis on Ķirbiži bussipeatus.

Aastal 1879 avas vennastekogudus küla lähistel Brīdagas palvemaja. Selle juurde rajati ka ühe hektari suurune kalmistu. Tänapäeval on palvemaja hoone kasutusel kalmistu kabelina, kalmistul asub ka Aderkaside suguvõsa rahula.

Ķirbižis asub aastal 1989 sealse mõisa aidas avatud metsandusmuuseum.

## Viited
Põld-härghein

**Põld-härghein** (*Melampyrum arvense* L.) on härgheina perekonda kuuluv taimeliik. 

Eestis kasvab ta vaid Lääne-Eesti saartel heinamaadel.

## Välislingid
*
Viļķene

**Viļķene** (vanasti ka **Viļķenu muiža**, **Katrīna** või **Katriņa**, saksa keeles *Katharinen*)  on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas piirkonna keskusest Limbažist 17 ja Riiast 93 km kaugusel, merepinnast 55 meetri kõrgusel.

Külas on Viļķene valla halduskeskus. Lisaks vallamajale asuvad külas veel põhikool, kultuurimaja, spordisaal, raamatukogu ja postkontor. Asulasse jääb Viļķene bussipeatus.

Muinsusmälestistest on regionaalse kaitse all Katriņa kiriku orel ja Viļķene keskaegne kalmistu (Kirikumägi). Looduskaitse all on Kirikumäe pärn ja Katrīna kalmistu tamm.

Küla kalmistul asub Teises maailmasõjas langenud sõdurite ühishaual mälestussein.

## Ajalugu

XVII sajandi keskpaigas ehitati teede ristmikule Viļķene Katariina kirik. Aastast 1669 oli see Limbaži kiriku abikirikuks, ent aastal 1709 sai sellest kihelkonnakirik. Aastal 1867 valmis praegune kirikuhoone ja selle juurde kujunes väike alevik. Kiriku juurde kujunes ka väike 1,8 hektari suurune kalmistu. 

XVII sajandil tekkis Viļķene mõis (*Wilkenhof*). Selle hoonetekompleks tekkis kirikust kaks kilomeetrit ida pool ja sellest on säilinud tänapäeval viljakuivati, veski ja laohoone. Aastal 1818 sündis mõisas baltisaksa loodusteadlane ja arst Heinrich Sylvester Theodor Tiling.

Tänapäeval asub küla piirides ka endine Indriķi karjamõis, kus aastal 1835 sündis Läti hümni autor Kārlis Baumanis.

Aastal 1849 tekkis sealne õigeusu kogudus. Aastal 1869 valmis Robert Pflugi projekti järgi sealne õigeusu kirik, mille juures asub ka 1,1 hektari suurune kalmistu..

Aastal 1923 oli luteri kiriku juures, mis kujunes hiljem küla keskuseks, viis maja, seal asus ka apteek. Seal veetis oma lapsepõlve Läti helilooja Maija Einfelde. Küla hakkas kasvama nõukogude ajal, mil sellest aastal 1957 sai sovhoosi Viļķene keskasula.

## Elanikkond


* 366 (1970)
* 441 (1979)
* 600 (1989)
* 600 (2000)

* 482 (2011)
* 505 (2015)
* 482 (2021)
* 442 (2025)


## Viited
Katrīna

**Katrīna** (ka **Katriņa**) on küla (*ciems*) Lätis Madona piirkonnas Ērgļi vallas. 

Küla asub valla põhjaosas merepinnast 190 meetri kõrgusel Meltne jõe kaldal. Katrīna jääb valla keskusest Ērgļist 111,5 ja Riiast 118 kilomeetri kaugusele. Külas asub Katrīna bussipeatus.

Asula on tekkinud endise Katriņa mõisa keskuse juurde. 1933. aastani oli seal Katriņa valla halduskeskus, aastail 1945–1953 aga Katriņa külanõukogu halduskeskus. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.

Seal asuvad Indrāni muinaskalmed on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis.

2020. aastal oli külas 34 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 22.

## Viited
Jahikoer

**Jahikoer** on jahil inimes(t)ega ja/või inimes(t)ele saakloomi küttivate koeratõugude üldnimetus.

Jahiseaduse §&nbsp;27 lg&nbsp;1 sätestab jahikoera lubatud jahipidamisvahendina. Sama seaduse §&nbsp;29 järgi kehtestab jahipidamisel kasutada lubatud koeratõugude nimekirja valdkonna eest vastutav minister jahieeskirjas. Jahieeskirja §&nbsp;2 lg&nbsp;2 järgi on Eestis jahiks kasutatavate koeratõugude nimistu avalikustatud Kennelliidu kodulehel.

1991. aastal asutati Eesti Jahikoerte Tõuühing.

## Vaata ka
*Linnukoer

## Viited

## Välislingid

* Kerttu-Kadi Vanamb. Jahikoerapasse hakkab välja andma Eesti Jahikoerte Tõuühing. Postimees. 13. juuni 2016. (Vaadatud 20. juulil 2017)
Baeri-Babinet' seadus

**Baeri-Babinet' seadus** ehk **Baeri seadus** on geograafiline seaduspära, mille kohaselt jõgedel mõjutab erosioon Maa pöörlemise tõttu põhjapoolkeral tugevamalt jõgede paremkallast ja lõunapoolkeral pahemkallast. Seetõttu on põhjapoolkera jõgede parem veer enamasti järsem ja vasak laugem, lõunapoolkeral aga vastupidi.

1859. aastal kirjeldas seda seaduspära Prantsuse füüsik Jacques Babinet, kasutades selgituses matemaatilist tuletust ja Coriolisi efekti. Põhjalikuma selgituse nähtusele andis Karl Ernst von Baer 1856. aastal Astrahani kubermangu teatajas (mõne allika järgi ekslikult 1857. või 1860. aastal).

Baeri selgitus polnud siiski päris korrektne, kuna Baer kaitses aastate vältel järjekindlalt enda formuleeringut, mille kohaselt ilmnevat see seaduspära vaid meridiaani suunas (põhja-lõuna suunas) voolavate jõgede puhul. Babinet' universaalsem sõnastus oli korrektsem. Sageli esitatud seisukoha, et Coriolisi efekt on jõesängide kujunemise põhjustamiseks liiga nõrk, lükkas 1926. aastal ajakirjas Die Naturwissenschaften ilmunud artiklis ümber Albert Einstein.

## Viited

## Välislingid
* Peeter Müürsepp juunior "Baeri-Babinet' seadus ja selle tõlgendusi". Kogumik "Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist III", Tallinn: Valgus 1980, lk 98–106
Kustas Tonkmann

**Kustas Tonkmann** (1. juuli 1882 Vaikna vald, Läänemaa – 13. august 1942 Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik, Üleriikliku Põllumeeste Esituse liige.

Ta oli II, III, IV ja V Riigikogu liige.

## Viited

## Välislingid
*Geni
Ado Johanson

**Ado Johanson** (16. veebruar (vkj) / 1. märts 1874 Vastemõisa vald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 9. jaanuar 1932 Tallinn) oli Eesti põllumajandustegelane, põllutööinstruktor ja poliitik.

Kui ta õppis aastail 1898–1900 Soomes Harju Põllutöökoolis, tegi ta Sakalaga nii tihedat kaastööd, et Sakala toimetaja Ado Peet saatis 21. jaanuaril 1900 kolmekeelse (eesti, vene ja saksa keeles) tunnistuse, et ta on Sakala kaastööline. Käis põllumajanduslikel õppereisidel Rootsis, Taanis ja Saksamaal. Pärast Sakala sulgemist tegi kaastööd Rahvalehte, kus tal ilmus pseudonüümi *A. J. ja Brutus* all paarkümmend poliitilise suunaga juhtartiklit.

Ta töötas aastatel 1901–1902 Põllumehe toimetuses, 1902–1905 Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsis ja 1906–1919 Põhja-Eesti Põllumeeste Keskseltsi juures põllutööinstruktorina, 1910–1918 kuukirja Talu toimetajana. On olnud 1919–1921 ajalehe Kaja toimetuse liige ja ajakirja Põllumees toimetaja ning 1920–1932 Eesti Põllumeeste Keskseltsi Põhja-Eesti maaparandusbüroo juhataja, ühtlasi Tallinna ja Harjumaa põllumeeste seltside juhatuste esimees. Oli Riigikogu III ja IV koosseisu liige. 1911. aastal rajas koos veel kahe põllutööinstruktoriga Keila Karjakülla sookatsejaama. Temalt on ilmunud põllumajandusalaseid uurimusi.

## Raamatud
*Soo harimisest (1902)
*Õpetus, kuidas põllumaad tunda ja parandada võib (1907)
*Asuniku hoonete ehitamisest (1923)
*Tegelik maaparandus (1925)
*Uudismaade harimine (1925)

## Mälestuse jäädvustamine
Talle on püstitatud Suure-Jaani kalmistule mälestusmärk.

## Viited

## Välislingid
*Haud Suure-Jaani kalmistul
August Vann

**August Vann** (23. oktoober 1884 Varbola vald, Harjumaa – 6. veebruar 1942 Sverdlovsk) oli Eesti põllumees ja poliitik.
Oskar Kiudsoo

**Oskar Kiudsoo** (22. jaanuar/3. veebruar 1901 Räpina – 10. juuni 1961) oli eesti põllumees ja metsavend.

Ta oli Misso vallavanem, Vastseliina põllumeeste konvendi liige ja Omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu liige. 

Metsavend Suvesõja ajal ja 1944–1953, kuni arreteeriti. Vabastati Venemaa vangilaagrist 1960.

Maetud Misso kalmistule.

## Viited
Ämbliknaise suudlus

"**Ämbliknaise suudlus**" (inglise keeles "Kiss of the Spider Woman") on mitme teose pealkiri:
*"Ämbliknaise suudlus" on Argentina kirjaniku Manuel Puigi romaan. Romaani ainetel on tehtud
**"Ämbliknaise suudlus", Hector Babenco film
**"Ämbliknaise suudlus", John Kanderi ja Fred Ebbi muusikal
Vardja külanõukogu

**Vardja külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Vana-Koiola asunduses.

Vardja külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Laheda valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Laheda vald likvideeriti ja Vardja külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

Külanõukokku kuulusid Vardja asundus, Ortuse, Koiola, Vana-Koiola, Tilsi, Lahe, Himma, Joosu ja Mõrgi küla.

Vardja külanõukogu likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega. Selle alad liideti Mustajõe külanõukoguga.

## Viited
Ämbliknaise suudlus (muusikal)

**"Ämbliknaise suudlus"** (originaalpealkirjaga "Kiss of the Spider Woman") on muusikal, mille muusika kirjutas John Kander ja libreto Fred Ebb. 

Muusikali esiettekanne toimus 20. oktoobril 1992 Londonis Shaftesbury teatris. 3. mail 1993 esietendus see New Yorgis Broadwayl Broadhursti teatris. 

Muusikal põhineb Terrence McNally raamatul, mis omakorda põhineb Manuel Puigi 1976. aastal ilmunud samanimelisel romaanil.

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis Internet Broadway Database
Euroopa Kardioloogide Selts

**Euroopa Kardioloogide Selts** (inglise keeles European Society of Cardiology, lühend ESC) on Euroopa kardiolooge ühendav selts. Selts asutati 2. septembril 1950 toimunud esimese maialma kardioloogide kongressi raames. Seltsi peakontor (nimetatud ka kui "European Heart House") asub Prantsusmaal Sophia Antipolise teaduspargis. Seltsi kuulub muu hulgas 54 rahvuslikku erialaseltsi (sealhulgas Eesti Kardioloogide Selts).

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Euroopa Sotsioloogia Assotsiatsioon

**Euroopa Sotsioloogia Assotsiatsioon** (inglise keeles European Sociological Association, lühend ESA; ebatäpselt Euroopa Sotsioloogide Assotsiatsioon) on Euroopa sotsiolooge ühendav organisatsioon (assotsiatsioon). Organisatsioon asutati 1992. Organisatsiooni peakontor asub Pariisis. Organisatsiooni president on aastast 2015 Frank Welz.

## Välislingid
*Assotsiatsiooni koduleht
Hörde

**Hörde** on Dortmundi linnaosa. Varem oli Hörde vabalinna staatuses ja asus Marki krahvkonnas. 

Hördes elab 53 310 elanikku (2013)
Idre

**Idre** on tiheasustusega paikkond (rootsi keeles *tätort*) Rootsis Dalarna läänis Älvdaleni vallas, ajaloolise haldusjaotuse järgi Dalarna maakonnas. 

Idre on tuntud talispordikuurort. Idres toimuvad regulaarselt laskesuusatamise IBU Cupi etapid.

2015. aastal elas Idres 706 inimest.

## Viited
Max Gallo

**Max Gallo** (7. jaanuar 1932 Nice – 18. juuli 2017 Cabris) oli prantsuse kirjanik, ajaloolane ja poliitik.

Gallo kuulus aastail 1974–1992 Prantsuse Sotsialistlikku Parteisse, seejärel astus Jean-Pierre Chevènementi asutatud vasakpoolsesse Kodanike Liikumise parteisse (prantsuse Mouvement des citoyens).

2007. aastast oli ta Prantsuse Akadeemia liige.
Loodusdirektiiv

**Loodusdirektiiv** (inglise keeles *Habitats Directive*, ametliku täisnimega *Council Directive 92/43/EEC on the Conservation of natural habitats and of wild fauna and flora*; eestikeelne lühend **92/43/EMÜ**) on üks kahest Euroopa Liidu looduskaitse direktiivist (teine on linnudirektiiv). Direktiivi ülesanne on kaitsta ohustatud looma- ja taimeliike ning nende elupaigatüüpe ja kasvukohti. Kaitsmisega aidatakse kaasa looduse mitmekesisuse säilimisele ja taastamisele. Direktiivi eesmärkide saavutamiseks on loodud loodusalade võrgustik: Natura 2000.

Direktiiv võeti vastu 21. mail 1992.

Direktiivil on viis lisa.

## Viited

## Välislingid

* Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta
*Loodusdirektiivist Natura 2000 kodulehel
Violet Brown

**Violet Brown** (sündinud **Mosse**; 10. märts 1900 Duanvale Trelawny vallas – 15. september 2017 Montego Bay, Jamaica) oli Jamaica ülipikaealine naine, alates 15. aprillist 2017 kuni surmani maailma vanim inimene.

Ta sündis teise lapsena suhkrurookeetja John Mosse ja tema naise Elizabeth Mosse neljast lapsest. 13-aastaselt ristiti ta baptisti kirikus. Ta oli kõrge eani organist Frazerville'i metodisti kirikus. 

Tal on kuus last. Browni esimene laps Harland Fairweather suri 19. aprillil 2017 97-aastaselt.

Brown sündis Briti impeeriumis ja oli viimane elusolev kuninganna Victoria alam.

## Viited
Hosams Abu Meri

**Hosams Abu Meri** (, *Houssam Abou Merhi*; sündinud 20. augustil 1974 Liibanonis) on Liibanoni päritolu Läti arst ja poliitik, kes on alates 15. septembrist 2023 Läti tervishoiuminister. Ta oli 2014–2018 seimi liige.

Abu Meri saabus Lätisse 1993. aastal meditsiini õppima. 1999 lõpetas ta Läti Meditsiiniakadeemia arstina. 2002 lõpetas ta Läti Ülikooli sisehaiguste arstina ja 2004. aastal täiendõppe gastroenteroloogia erialal.

Ta on asutanud Lätis Araabia kultuuri keskuse. 2007. aastal sai ta Läti kodakondsuse.

2014. aastal kandideeris ta Ühtsuse kandidaadina seimi liikmeks. Ta sai seimi liikmeks ministrina tööle asunud parlamendiliikme asendusliikmena.

15. septembrist 2023 on Hosams Abu Meri Läti tervishoiuminister.

2012 abiellus ta endise Läti siseministri Linda Mūrniecega. 2017 abielu lahutati. Tal on kaks tütart esimesest abielust.

## Viited

## Välislingid
*http://www.abumeri.lv/lv/
*Hosams Abu Meri Seimi kodulehel
Linnudirektiiv

**Linnudirektiiv** (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ, 30. november 2009, loodusliku linnustiku kaitse kohta) on üks kahest Euroopa Liidu looduskaitse direktiivist (teine on elupaikade direktiiv). 

Direktiivi eesmärk on kaitsta linde tapmise ja püüdmise eest, samuti piirata nende küttimist ja nendega seotud (nt nende kehaosadega) kaubitsemist. Direktiivi eesmärkide saavutamiseks moodustatakse spetsiaalsed linnualad.

Direktiiv võeti vastu 30. novembril 2009. Sellega tunnistati kehtetuks direktiiv 79/409/EMÜ. Praegu kehtivat linnudirektiivi on viimati muudetud 2019. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Korduma kippuvad küsimused Natura 2000 võrgustiku kohta. Euroopa Komisjoni veebisait.
Gunnera

**Gunnera** (*Gunnera*) on taimeperekond gunneraliste (*Gunneraceae*) sugukonnast gunneralaadsete (*Gunnerales*) seltsist.

Levinud peamiselt lõunapoolkeral.

Mitmetel selle perekonna liikidel on erakordselt suured lehed. Neil esineb sümbioos lehtedes elavate lämmastikku fikseerivate bakteritega (*[[Nostoc gunnerae]]* Reinke ex Merker).

## Liike
**Gunnera densiflora* Hook.f. 	– tihedaõieline gunnera 
**Gunnera kauaiensis* Rock (sünonüüm *Gunnera dominii* Kroj.) – kauai gunnera 
**Gunnera magellanica* Lam. – patagoonia gunnera
**Gunnera manicata* Lindl. ex André – brasiilia gunnera
**Gunnera perpensa* L. (sünonüümid *Gunnera calthifolia* Salisb., *Perpensum blitispermum* Burm.f.) – aafrika gunnera
**Gunnera petaloidea* Gaudich. (sünonüümid *Gunnera eastwoodiae* H.St.John, *Gunnera kaalaensis* (Kroj.) H.St.John, *Gunnera makahaensis* H.St.John, *Gunnera mauiensis* (Kroj.) H.St.John, *Gunnera molokaiensis* H.St.John) –  	havai gunnera 
**Gunnera prorepens* Hook.f. – roomav gunnera
**Gunnera tinctoria* (Mol.) Mirb. (sünonüüm *Gunnera chilensis* Lam.) – tšiili gunnera