open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tõnu Tamm (näitleja)

**Tõnu Tamm** (22. november 1942 Tartu – 14. august 2021) oli eesti näitleja ja kunstnik.

Tõnu Tamm lõpetas 1961. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri. Lavakunstikateedri 2. lennu lõpetajatest kokku pandud teatritrupp asus pärast lõpetamist 1965. aastal tööle Voldemar Panso eestvedamisel loodud Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Tõnu Tamm töötas seal 1975. aastani näitlejana.

Aastatel 1975–1976 töötas ta Viru varietees. 

Aastatel 1976–1992 oli ta Eesti Draamateatris näitleja, 1977–1988 ka lavastaja assistent. Aastatel 1994–1998 töötas ta Eesti Nuku- ja Noorsooteatris näitlejana ning aastatel 1999–2010 Estonia teatris lavastaja assistendina.

2013. avaldas ta raamatu tantsupedagoogist ja koreograafist Helmi Tohvelmanist – "Helmi, õpeta meid tantsima!". 

Tõnu Tamm tegeles maalimisega, tuntud on tema maalid orhideedest. Ta oli 1968. aastast ka Eesti Orhideekaitse Klubi liige.

## Isiklikku
Tõnu Tamm oli Mari Lille abikaasa, nende tütred on lastearst Katariina Tamm ja näitleja Elisabet Reinsalu.

## Viited

## Välislingid
*
*Tõnu Tamm Eesti Filmi Andmebaasis
Friida

**Friida** on tegelane Astrid Lindgreni Karlssoni-lugude teises ja kolmandas raamatus, kellega lugeja otseselt ei kohtugi. Friida eksisteerib vaid lugudes, mida ühtelugu pajatab tema õde Hildur Sokk. Hetkeks ilmub Friida raamaturidadele ka paari telefonikõne kirjelduses.

Friida on preili Soku õde ning koos elatakse ühes korteris Frej tänavas Stockholmis. Õdede läbisaamine ei suju kuidagi: preili Sokk materdab tagaselga Friidat eputamise eest, Friida aga leidvat, et Hildur pole väliselt küllalt kena, et endale peigmeest leida. Õdede suhetesse lisab elektrit Friida kunagine osalemine telesaates, kus vaatajad kirjeldavad oma kogemusi üleloomulike nähtustega. Hildur kadestab Friidat, et toda on teleekraanil näidatud ning püüab iga hinna eest ka ise sinna pääseda, et Friidale "ninanips anda".

Õdede suhted muutuvad plahvatusohtlikuks, kui Friida leiab endale peigmehe, kes aga hiljem osutub Hilduri suureks rõõmuks hoopis varganäoks. Mehe (onu Juliuse) leiab endale hoopis Hildur, kes raamatu lõpuosas Friidat "mõnuga" lohutab.
Skeuomorf

**Skeuomorf** on ülekantud kujunduselement, mis on tarbetu uuel objektil, kuid omas otstarvet originaalobjektil.

## Vaata ka
*tootedisain
Epp Eespäev

**Epp Eespäev** (sündinud 25. oktoobril 1961 Võrus) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1988. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (13. lend). 

Samast aastast töötab ta näitlejana Tallinna Linnateatris.

## Filme
*1994 "Tulivesi" (Hilda)
*2014 "Nullpunkt" (Johannese ema)

## Tunnustus

* 1987 – Voldemar Panso nimeline auhind
* 1996 – Ants Lauteri nimeline auhind
* 2005 – Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind
* 2026 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Epp Eespäev Tallinna Linnateatri kodulehel
*Epp Eespäev andmebaasis IMDb
Margus Vaher (näitleja)

**Margus Vaher** (sündinud 19. septembril 1950 Kohtla-Järvel) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta on lõpetanud 1969. aastal Jõhvi 1. Keskkooli ja 1974. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (6. lend). Samast aastast kuni 2020. aastani töötas ta  Ugala teatris. Aastatel 1995–1996 oli ta ühtlasi Viljandi Kultuurikolledži näitejuhtimise õppejõud. Teinud ka lavastusi ja kirjutanud lastenäidendeid. Mänginud filmis ("Priceless", 2012, HighRollerFilms).

## Isiklikku
Margus Vaheri isa Eugen Vaher (1928–2021) oli Jõhvi harrastusteatritrupi Mask juht ja tema õepoeg on Tanel Jonas. Berk Vaher on Margus Vaheri poeg.

## Viited

## Välislingid

*Margus Vaher Ugala Teatri kodulehel
*Margus Vaher andmebaasis IMDb
517

**517. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Anastasius ja Agapetus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Timotheos I, Konstantinoopoli patriarh
Durbe piirkond

**Durbe piirkond** (läti *Durbes novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Kuramaal.

Piirkond moodustati 2000. aastal Durbe linna maapiirkonnast ja Tadaiķi vallast. 2009. aastal liideti sellega Durbe linn ning Vecpilsi ja Dunalka vald. 2021. aastal liideti Durbe piirkond Lõuna-Kuramaa piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Georgi Lvovi teine valitsus

**Georgi Lvovi teine valitsus** oli Venemaa üleminekuvalitsus, mis moodustati 18. vkj/30. mail 1917 ning tegutses kuni 20. juulini vkj 1917.  

## Valitsuse koosseis

## Vaata ka
*Veebruarirevolutsioon
*Venemaa Vabariik
*Ajutine Valitsus (Venemaa)
*Vene NFSV Rahvakomissaride Nõukogu
Rumeenlased

**Rumeenlased** (endanimetus *români*) on Rumeenias elav romaani rahvas. 

Rumeenlased kõnelevad romaani keelte idarühma kuuluvat rumeenia keelt. Nad on valdavalt õigeusklikud. Rumeenlasi on 23,8 miljonit, sellest Rumeenias 16,87 miljonit (88,8% elanikkonnast).

Rumeenia rahvas on kujunenud 2.–3. sajandil romaniseerunud daaklastest, kellega 7.–10. sajandil segunes lõunaslaavi hõime.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 91 rumeenlast, neist 34 Tallinnas.

## Viited
Hispaanlased

**Hispaanlased** (endanimetus *españoles*) on romaani rahvas Pürenee poolsaarel, Hispaania põhirahvastik. 

Kõnelevad hispaania keelt. Traditsiooniliselt on hispaanlased olnud katoliiklased.

Hispaanlased on välja kujunenud muistsete põliselanike ibeeride segunemisel keltide, roomlaste, germaani hõimude ning araablaste ja berberitega. 

Alates 16. sajandist Kesk- ja Lõuna-Ameerikasse välja rännanud hispaanlastest on kujunenud enamik tänapäeva Ladina-Ameerika rahvusi.

## Hispaanlase mõiste
Ametlikult loetakse Hispaanias hispaanlasteks kõiki Hispaania kodanikke. Tegelikult peavad Hispaanias elavad vähemusrahvused (katalaanid, baskid jt) ennast siiski esmajoones oma rahvuse liikmeteks.
Itaallased

**Itaallased** (endanimetus *italiani*) on romaani rahvas Apenniini poolsaarel ja selle lähedastel saartel, Itaalia põhirahvastik. Kõnelevad itaalia keelt. Kogu maailmas elab hinnanguliselt 75–80 miljonit itaallast. Itaalias elab ligikaudu 56 miljonit itaallast (92,5% elanikkonnast). Suurim itaallaste rahvusrühm väljaspool Itaaliat asub Ameerika Ühendriikides, kus neid elab hinnanguliselt 8,5–15 miljonit. Suhteliselt palju itaallasi elab ka Argentinas (1,35 miljonit).

Itaallased on kujunenud välja itaalikute hõimudest, kellega segunes etruske, kelte ja 5.-6. sajandil sissetunginud germaani hõime. Lõuna-Itaalias sulandus itaallaste hulka ka kreeklasi ja araablasi. Kultuurilised erinevused Põhja- ja Lõuna-Itaalia asukate vahel on märgatavad. Traditsiooniliselt on levinud katoliiklus. 19. sajandi lõpust alates algas itaallaste väljaränd (esmajoones Ameerika Ühendriikidesse).
Dominika Cibulková

**Dominika Cibulková** (sündinud 6. mail 1989 Bratislavas) on Slovakkia tennisist.

Ta on jõudnud 2008. aasta USA lahtistel meistrivõistlustel veerandfinaali.

Cibulková kõrgeim koht WTA edetabelis on olnud 12. (alates 6. juulist 2009). Ta on võitnud kaks ITF turniiri ja kaheksa WTA turniiri (2011 Kremlin Cup ja 2012 Mercury Insurance Open).

Ta loobus tippspordist 2019. aastal. Tippsportlasena oli ta 161 cm pikk ja kaalub 55 kg. Ta elab Bratislavas. 

## Viited

## Välislingid
*Dominika Cibulková' koduleht (inglise keeles)
Portugallased

**Portugallased** (endanimetus *portugueses*) on romaani rahvas Pürenee poolsaare lääneosas, Portugali põhirahvastik. Kogu maailmas elab hinnanguliselt 17,4 miljonit portugallast, neist Portugalis 10,2 miljonit. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 32 portugallast, neist 21 Tallinnas. Traditsiooniliselt on portugallaste hulgas levinud katoliiklus.

Portugallased on välja kujunenud romaniseerunud lusitiaanidest ja keltidest, kelle hulka hiljem segunes ka sueebe ja araablasi.

Alates 16. sajandi algusest Lõuna-Ameerikasse välja rännanud portugallsed panid aluse brasiillaste kujunemisele.

## Viited
Küttepuu

**Küttepuu** on kasvava metsa raie-eelsel hindamisel kasutatud madalaim kvaliteediklass (nn tarbeklass), mille kohaselt küttepuuks loetakse jalal seisev või maha langenud puu, mis ebasobivate mõõtmete või halva kvaliteedi tõttu ei kõlba traditsiooniliste tarbesortimentide valmistamiseks, vastates siiski küttepuidule esitatavatele nõuetele.Mõiste on tinglik.  Küttepuud märgistati kluppimisel mitmekordse arvestamise vältimiseks ja hilisema kontrolli võimaldamiseks märkenoa või metsakriidi abil puukoorele tehtud X-kujulise ristiga.

Tänapäeval ei ole kasvava metsa raie-eelne hindamine raieks määratud puude kluppimisega ja nende tarbeklassi ettemärkimisega eriti levinud.

## Terminoloogia
Kõnekeeles nimetatakse küttepuudeks ka küttepuitu, eriti puuhalge ja puuhalgude valmistamiseks lõigatud metsamaterjali. Samas on suhteliselt sage selle mõiste väärkasutus ka metsandus- ja energeetikaalastes tekstides. Sellise mõiste väärkasutuse tõttu tasub silmas pidada, et küttepuuna klassifitseeritud puu ei ole veel metsamaterjaliks üles töötatud. Kui küttepuu lõigatakse metsamaterjaliks, saab sellest küttepuit.

## Vaata ka
*Tarbeklass
*Tarbepuu
*Pooltarbepuu
*Ülepinnaline kluppimine
*Kasvava metsa hindamine
*Tulepakk
Katalaanid

**Katalaanid** (endanimetus *catalans*) on romaani rahvas Hispaanias Kataloonias, Baleaari saartel, Valencia autonoomses piirkonnas ja Andorras. Väiksemad katalaani kogukonnad on ka Lõuna-Prantsusmaal Perpignani ümbruses ja Itaalias Sardiinia saarel. Kõnelevad katalaani keelt. Hispaanias elab ligikaudu 11 miljonit katalaani. Traditsiooniliselt on katalaanid katoliiklased.

Katalaanid on välja kujunenud romaniseerunud ibeeridest ja keltidest, kelle hulka hiljem segunes germaani hõime.

## Vaata ka
*Katalaani rahvuslus
516

**516. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliks oli Petrus.
*...

## Sündinud
*Athalaric, idagootide kuningas

## Surnud
*Gundobad, Burgundia kuningas
*...
Brasiillased

**Brasiillased** on Brasiilia põhielanikkonna moodustav segarahvus. Kõnelevad portugali keele Brasiilia varianti. Traditsiooniliselt on levinud katoliiklus.

Brasiillaste üldarv maailmas on ligikaudu 194,6 miljonit, neist Brasiilias 192 miljonit.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 29 brasiillast, neist Tallinnas 17.

Brasiillased on kujunenud kolmest komponendist: portugali (vähemal määral ka itaalia ja hispaania) sisserändajatest, Aafrikast toodud mustanahalistest ja indiaani algasukatest.

Brasiilia konstitutsiooni kohaselt loetakse brasiillasteks kõiki Brasiilia kodanikke ja ka Brasiilias sündinud välisriikide kodanike lapsi.

## Viited
Fly Lappeenranta

**Fly Lappeenranta Oy** oli Soome lennufirma, mis tegutses 2008. aastast kuni 2010. aasta kevadeni. Selle lennukid lendasid Lappeenranta ja Helsingi Vantaa lennujaama vahel.

Fly Lappeenranta kasutas kaht lennukit Jetstream 31.

## Galerii

Pilt:Fly Lappeenranta Jetstream 31 G-CCPW.jpg|Jetstream 31


## Viited
Neiupõlvenimi

**Neiupõlvenimi** on naise perekonnanimi enne esimest abiellumist, juhul kui ta abielludes muudab oma perekonnanime (näiteks võtab abikaasa perekonnanime). 

Enamasti on neiupõlvenimi naise sündides saadud perekonnanimi, seepärast kasutatakse ka nimetust "sünninimi". 

Kui abielludes perekonnanime muudeti, siis pärast abielulahutust on võimalik soovi korral neiupõlvenimi tagasi võtta.

## Vaata ka
*Perekonnanimi
*Eesnimi
Gina Tricot

**Gina Tricot** on Rootsi naisterõivaste kaupluste kett, mille asutasid Annette ja Jörgen Appelqvist 1997. aastal.

Ketti kuuluvaid kauplusi on Norras, Rootsis, Soomes ja Taanis.
Neuenheimer Feld

**Neuenheimer Feld** on Heidelbergi linnaosa. See asub Neckari põhjakaldal.

Suure osa linnaosast moodustab Heidelbergi Ülikooli linnak, sealhulgas üliõpilaselamud ja teadusasutused, aga ka ülikooli haigla.

Kuni 1960. aastateni oli piirkond põhiliselt põllumajanduslik. 1915. aastal loodi sinna botaanikaaed, 1930. aastatel ülikooli kirurgiaosakond ning loomaaed. Pärast Teist maailmasõda tekkis vajadus ülikooli laienemiseks ning Neuenheimer Feld täitus aja jooksul hoonetega. Ka 21. sajandil jätkub uute hoonete ehitamine.
Khmeerid

**Khmeerid** (khmeeri keeles ខ្មែរ [kʰmaːe]) on rahvas Kambodžas ja naaberaladel. 

Kõnelevad Austroaasia keelkonna moni-khmeeri keelkonda kuuluvat khmeeri keelt. 

Enamik khmeere on budistid (järgivad theravaada budismi).

Hinnanguliselt on khmeeride üldarv 16 miljonit, neist elab Kambodžas 14,2 miljonit. Tais elab ligikaudu 1,3 miljonit khmeeri.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 2 khmeeri.

## Viited
Turning Torso

**Turning Torso** on pilvelõhkuja Rootsis Malmös. See on Rootsi ja Põhjamaade kõrgeim ehitis ning Euroopa kõrguselt teine elamu.

Maja projekteeris hispaania arhitekt Santiago Calatrava. Hoone avati ametlikult 27. augustil 2005. 190 meetri kõrgusel majal on 54 korrust.

2005. aastal võitis Turning Torso Emporis Skyscraper Awardi.

## Välislingid

* Panoraamvaade Turning Torsolt
Toksiin

**Toksiin** (*toxinum*) on bioloogilise organismi – mikroobi, taime, seene või looma – eritatud mürgine aine.

Toksiin on suhteline termin ja ühele organismile (ka liigile) mürgina toimiv aine võib teistele organismidele olla täiesti ohutu. 

Bioloogilisi toksiine saab liigitada nende põhjustaja eluvormide klassifikatsiooni kaudu, näiteks:

*fütotoksiinid – riitsinus (ritsiin), surmaputk, harilik lina (õied), ülane (õied);
*mükotoksiinid – kärbseseen;
*zootoksiinid – madude, skorpionite, ämblike jpt kaudu.

aga ka toime ning elusorganismi vastuse kaudu toksiini(de)le: 
 
*hemotoksiline – teatud mürkmadude (nt rästiku) hammustuse käigus eraldatud sülg avaldab vereringe kaudu elusorganismi sattudes toimet eelkõige vererakkudele, toime on seega hemotoksiline, aga ka tsütotoksiline (südamerakkudele jpt), ning vähesel määral ka närvirakkudele;
*neurotoksiline – enamiku mürkmadude hammustuse korral nagu näiteks must mamba, avaldab elusorganismi sattudes toimet eelkõige närvirakkudele, toime seega neurotoksiline;
*tsütotoksiline – rakke hävitav aga ka rakke kahjustav.
 
Toksiinide toime elusorganismidele sõltub nii kogustest, manustamise viisist jpm seisunditest. Nii on tuvastatav inimene (esimene maomürgi vastu immuniseerija), kes on üle elanud ligi 100 mürkmao hammustust.  

Tänapäevaste laboratoorse diagnostika meetoditega püütakse tuvastada statistilisi näitajaid (levinuim neist **LD50**), et klassifitseerida toksiinide mürgistusvõimet ning töötada välja vastumürke, aga ka uusi ravimeid. Suurem osa ravimeid põhineb bioloogiliste eluvormide tuvastatud liikidelt eraldatud ja klassifitseeritud keemiliste ainete sünteetiliste analoogide rakendamisel ja tootmisel. 
 
## Vaata ka
*LD50
*mürgistusteabekeskus
*toksilisus
*toksigeensus
*vastumürk

## Viited

## Kirjandus
*H. Nielsen, 1990. "Mürktaimed". 5-440-00486-6
*A. Raal, 2010. "Farmakognoosia". ISBN 978-9949-194-12-4
Kauppakeskus Jumbo

**Jumbo kaubanduskeskus** (soome *Kauppakeskus Jumbo*) on kaubanduskeskus Soomes Vantaas Kehä III kõrval, umbes ühe kilomeetri kaugusel Helsingi Vantaa lennujaamast.

See avati oktoobris 1999 ja seal on rohkem kui 100 kauplust.

Kogupindala on 85 000 m².

## Välislingid
*Jumbo veebileht
Sloveenid

**Sloveenid** (endanimetus *Slovenci*) on lõunaslaavi rahvas, Sloveenia põhielanikkond. Kõnelevad sloveeni keelt. Traditsiooniliselt on enamik sloveene olnud katoliiklased. Sloveenide üldarv on hinnanguliselt 2,5 miljonit, nendest Sloveenias elab 1,8 miljonit.
Slovakid

**Slovakid** on lääneslaavi rahvas, Slovakkia põhirahvus. Slovakkide üldarv on ligikaudu 6 miljonit, nendest Slovakkias elab 4,6 miljonit (85,8% elanikkonnast). 

Slovakkide vana traditsiooniline rahvakultuur on olnud rikas ja mitmekesine.
Roman Kuzmin

**Roman** Ivanovitš **Kuzmin** (vene Роман Иванович Кузьмин; 12. oktoober (30. september vkj) 1811 Nikolajev – 24. november (12. november vkj) 1867 Peterburi) oli vene arhitekt.

Ta lõpetas Keiserliku Kunstiakadeemia 1832. aastal. Kooli lõpetamisel anti talle väike kuldmedal. 1833. aastal sai ta suure kuldmedali, millega kaasnes võimalus end täiendada välismaal. Ta viibis Türgis, Kreekas ja Roomas kokku kuus aastat. Roman Kuzmin naasis Peterburi 1840. aastal.

Roman Kuzmin projekteeris hulga kirikuid Peterburis ja selle lähiümbruses (nt Gattšina Pauluse katedraal), kui ka mitmeid kirikuid Euroopas (nt õigeusu kirik Ateenas ja Pariisis). Tema projekti järgi ehitati ümber ka Gattšina palee. Tema viimaseks tööks jäi marmorist kellatorn Suveaias.

## Välislingid
Sergei

**Sergei** on eesnimi, mis pärineb Rooma patriitsiperekonna nimest Sergius ja sedakaudu vanemast etruski nimest.

Sergei on Eestis populaarsuselt 2. mehenimi. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Sergei 10642 mehel, 2021. aasta 1. jaanuari seisuga 10364 mehel ja 1. jaanuari 2025 seisuga 9994 mehel.

Sergei oli 1. jaanuaril 2017 keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus oli 44), 1. jaanuaril 2021 vastavalt 47 (47).

Kõige populaarsem oli 2017. aastal eesnimi Sergei vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 145,25 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 172,45.

Venemaal translitereeritakse vene nimi Сергей (Sergei) ladina kirjas inglise transkriptsiooni järgi **Sergey**. Eestis oli seetõttu Sergey 1. jaanuari 2017 seisuga levikult 43. mehenimi (3128 sellenimelist).

2018. aasta seisuga oli see Sergey populaarsuselt 45. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Sergey 3073 mehel.

1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Sergey 2942 mehel ja see oli levikult 47. mehenimi.

Ukrainapärane variant nimest on Сергій, translitereerituna Serhi, Serhiy või Sergiy.

## Nime kandjaid
* Sergei Bragin, eesti jalgpallur
* Sergei Hohlov-Simson, eesti jalgpallur
* Sergei Mošnikov, eesti jalgpallur
* Sergei Pareiko, eesti jalgpallur
* Sergei Ratnikov, eesti jalgpallitreener
* Sergei Zamorski, eesti jalgpallur
* Sergei Zenjov, eesti jalgpallur
* Sergei Terehhov, eesti jalgpallur

## Vaata ka
*Serge
*Sergi
*Serhi
*Sergio

## Viited
Big Brother

"**Big Brother**" ('vanem vend') on tõsielusari, kus 12–15 inimest elab suures majas ümbritsevast elust isoleerituna 14 nädalat.

Esimest korda oli "Big Brother" eetris Hollandis 1999. aastal. Sari on saanud populaarseks muu hulgas Ameerika Ühendriikides, Hollandis, Indias, Kanadas, Prantsusmaal, Rootsis, Soomes, Suurbritannias ja Venemaal.
Andrei Lobanov

**Andrei Lobanov** (sündinud 24. septembril 1962 Tallinnas) on Eesti vitraažikunstnik.

Andrei Lobanov on lõpetanud Tallinna Polütehnilise instituudi 1983. aastal ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse erialal. ja Eesti Kunstiakadeemia 1990. aastal maalikunsti erialal. Ta on spetsialiseerunud vitraažide valmistamisele ja freskode maalimisele.

## Töid

*Oleviste kiriku vitraaž (1988)
*Vigala kiriku altariaken (1989)
*Tallinna Nikolai kiriku kuppel ja altariaknad (1990–1996)
*Jõelähtme kiriku vitraažid (2005–2008)
*Tallinna Nõmme Ristija Johannese kiriku freskod (2005–2006)
*Viru-Nigula kiriku altarivitraaž (2010)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Eva Klaas: "Viru-Nigula kirikus pühitsetakse kaunis vitraažaken", Virumaa Teataja 9.10.2010
2011.–2012. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

**2011.–2012. aasta **maailma karikasari laskesuusatamises oli **35**. ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas Östersundis 28. novembril 2011 ja lõppes Hantõ-Mansiiskis 18. märtsil 2012.

## Kalender

## Mehed

### Tulemused
2011. aasta Vani maavärin

**2011. aasta Vani maavärin** oli 7,2-magnituudine maavärin, mis toimus Türgis pühapäeval, 23. oktoobril 2011 kell 13.41 kohaliku aja järgi.

Maavärin toimus Türgi idaosas Vani ja Ercisi linnas.
Daniel Akaka

**Daniel Kahikina Akaka** (11. september 1924 Honolulu – 6. aprill 2018 Honolulu) oli Ameerika Ühendriikide poliitik. 

Ta oli aastatel 1990–2013 Ameerika Ühendriikide Senati liige, esindades Hawaii osariiki (koos Daniel Inouyega). Ta oli esimene havai päritolu USA senaator ja oli 2011. aasta seisuga ainuke hiina päritolu senaator.

Daniel Akaka kuulus Demokraatlikku Parteisse. 2011. aastast oli ta senati indiaani asjade komitee esimees.

Ta valiti esimest korda esindajatekoja liikmeks 1976. aastal ja seejärel veel kuuel korral.

2011. aastal teatas ta, et ei kavatse 2012. aasta senati valimistel kandideerida.

Ta oli abielus Mary Mildred Chongiga. Neil on viis last.

## Välislingid
*http://www.opencongress.org/people/show/300001_Daniel_Akaka
Finspång

**Finspång** (vanem kirjapilt *Finspong*) on tiheasustusega paikkond Rootsis Östergötlandi läänis, Finspångi valla keskus.

Aastal 2010 elas Finspångis 12 440 inimest.

Finspång on vana tööstuslinn, kus toodeti juba 16. sajandil suurtükke ja kahurikuule. Asulas tegutsevad ka tänapäeval eelkõige metalli- ja masinatööstuse ettevõtted, sealhulgas SSAB, Sapa ja Siemensi allüksused.  

Finspångist oli pärit Rootsi esimene peaminister Louis Gerhard De Geer.

## Viited
Garry Conille

**Garry Conille** (sündinud 26. veebruaril 1966) on Haiti arst, tervishoiuametnik ja poliitik.

Ta oli 18. oktoobrist 2011 kuni 4. maini 2012 Haiti peaminister. Uuesti oli ta peaminister 3. juunist 11. novembrini 2024.

## Välislingid
* Koduleht
Clarence Hill

**Clarence Hill** (sündinud 26. juunil 1951) on Bermuda endine poksija.

Hill võitis 1972. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel raskekaalus (üle 81 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Mircea Şimonile (Rumeenia). Ta oli esimene ja on siiani ainus Bermuda olümpiamedalivõitja.

Hill poksis aprillist 1980 kuni juunini 1986 elukutselisena. Ta pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 18 (neist 15 nokaudiga) ja kaotas 3 kohtumist (neist 1 nokaudiga) ning 1 kohtumine jäi viiki.

Hill on alates 1970. aastast kandnud eri pikkusega vabadusekaotuslikke karistusi uimastikuritegude ja röövide eest. Ta õppis vanglas selgeks puutöö ning elab praegu New Rochelle'is New Yorgi osariigis USA-s.
## Viited

## Välislingid
* 
*
Shirubi Ikazuchi

**Shirubi Ikazuchi** on Eesti vokaal-elektrooniline fantaasiarikast ajaviitemuusikat loov projekt. Lavadel on projekti esindanud kaheliikmeline ansambel.

26. septembril 2011 avaldati kümnest loost koosnev kogumikalbum "Warsoul". Plaadil on Shirubi kirjutatud lood aastatest 2009–2011 ning üks lisalugu, mis sündis koostööna Margo M. Rindemaaga. Shirubi Ikazuchi ei nimeta "Warsouli" oma debüütalbumiks, vaid peeneks demoplaadiks. 

Võistlusel Eesti Laul 2011 osales ansambel looga "St. Cabah", millega poolfinaalist edasi ei pääsetud. Ansambli koosseisus olid siis laval Silvi Pilt ja Maarja-Liisa Eek.

## Välislingid
*http://www.shirubimusic.eu
*http://www.facebook.com/shirubiikazuchi
*http://www.soundcloud.com/shirubimusic
*http://www.myspace.com/shirubiikazuchi
1906. aasta San Francisco maavärin

**1906. aasta San Francisco maavärin** oli 18. aprillil 1906 USA-s California põhjarannikul toimunud maavärin. Selle tugevuseks magnituudides on pakutud 7,7–8,3. Maavärin toimus kohaliku aja järgi kell 5.12 hommikul.

San Francisco asus San Andrease murrangu kohal maavärina epitsentris. San Andrease murrang nihkus maavärinaga umbes 430 kilomeetrit. Maavärin kestis umbes 45 sekundit ja maa nihkus selle käigus kohati kuni kuus meetrit. Maavärinat oli tunda lõunas kuni Los Angeleseni ja põhjas Coos Bayni Oregonis.

Kõige rohkem sai maavärinas kannatada San Francisco linn. Tugevaid purustusi said ka muu hulgas San Jose, Salinas ja Santa Rosa. Maavärin põhjustas San Franciscos ulatuslikke tulekahjusid, mis kestsid kolm päeva ja puhkesid üle linna. Tulekahjud said alguse purunenud gaasijuhtmetest. Tulekahjus hävis üle 28 000 hoone, millest ainult umbes 3170 olid telliskivimajad. Kokku hävis vara 400 miljoni dollari eest. Kodutuks jäi üle poole linna elanikest. Paljud neist asusid elama lähedal asuvasesse Oaklandi linna, kus elanike arv kasvas paari aastaga kaks korda. Maavärinas ja sellele järgnenud tulekahjus hukkus umbes 3000 inimest. 

## Viited

## Välislingid
Makoto Oda

**Makoto Oda** (小田 実 *Oda Makoto*; 2. juuni 1932 Ōsaka – 30. juuli 2007) oli jaapani rahuaktivist ja kirjanik.

Oda lõpetas Tōkyō ülikooli vanakreeka filosoofia ja kirjanduse erialal. 1958, aastal sai ta Fulbrighti stipendiumi Harvardi Ülikooli.

1961. aastal ilmus Oda bestseller "Nandemo mite yaro" (何でも見てやろう; Minna ja näha kõike), mis tugines tema reisidele Euroopas ja Aasias, kus ta kulutas vaid ühe dollari päevas.

1962. aastal ilmus tema esimene romaan "Amerika" (アメリカ; Ameerika).

1965. aastal asutas ta koos filosoof Shunsuke Tsurumi ja kirjanik Takeshi Kaikoga liikumise Beheiren, mis taotles Vietnami sõja lõpetamist. Ta oli ka 9. paragrahvi assotsiatsiooni asutajaliige. See loodi Jaapani põhiseaduse 9. paragrahvi kaitseks, mis keelab Jaapanil sõda alustada.

Ta suri maovähki.

## Välislingid
*http://www.odamakoto.com/jp/
Silvi Pilt

**Silvi Pilt** (sündinud 30. oktoober 1988, Pärnu) on Eesti muusik, laulja ja laulukirjutaja.  

## Muusikaline tegevus
Silvi on olnud kitarrist ja kirjutanud lugusid tüdrukute rokkbändis Stand Before. 

2009. aastast laulab, kirjutab muusikat ja sõnu elektroonilise popmuusika projektis Shirubi Ikazuchi nime all. 

2012. aastast laulab, kirjutab muusikat ja sõnu uufolk/džässmuusika projektis, kus võttis oma nimeks Eysin. On kirjutanud muusikat ka Silvi Kõu nime all. Põgusalt teinud koostööd selliste artistidega nagu Cycless, Against the Day, Audioholic.

2011. aastal pääses tema kirjutatud laul "St. Cabah" koos esitusega telesaate Eesti Laul 2011 poolfinaali. 

## Diskograafia
### Singlid
* "Seizure" – Shirubi Ikazuchi
* "St Cabah" – Shirubi Ikazuchi
* "Fantom City" – Shirubi Ikazuchi
* "Jarre the Bounty Hunter" – Shirubi Ikazuchi
* "Wandrian" – Shirubi Ikazuchi
* "Jarre ja põrgu paan" – Eysin
* "Silverskin" – Shirubi Ikazuchi
* "Kuninga pärand" – Eysin

### Muud väljaanded
* "Warsoul" – Shirubi Ikazuchi, 2011
* "Wandrian" – Shirubi Ikazuchi, 2012
* "Foreignland EP" ("Tormikõnd EP") – Eysin, 2013

### Videod (roll ja muusika)
* "Seizure" – Shirubi Ikazuchi
* "Fantom City" – Shirubi Ikazuchi

## Viited

## Välislingid
* Twitter
* Soundcloud
### Artiklid
* Arvuti tagant "Eesti Laulule" / Õhtuleht, 12. jaanuar 2011 
### Videod
* Shirubi Ikazuchi – "St Cabah" – Eesti Laul 2011, poolfinaal
* Shirubi Ikazuchi – "Seizure" muusikavideo
* Shirubi Ikazuchi – "Fantom City" muusikavideo
Ruderaaltaimed

**Ruderaaltaimed** on kiirekasvulised ja tõhusa seemnelise uuenemisega taimed, mis asustavad kiiresti taimkattest vabanenud kasvukohti. 

Ruderaaltaimedeks võidakse nimetada ka umbrohutaimi.

Ruderaaltaimede asustatud ala nimetatakse mõnikord ruderaalpaigaks.

## Vaata ka
*ruderaalpaik
*segetaaltaimed
*tulnuktaim
*umbrohi

## Viited
Kuldne värav

**Kuldne värav** on spordis (näiteks jalgpall, jäähoki, maahoki) kasutatav võitja määramise viis väljalangemismängudes, mida kasutatakse, kui kohtumise normaalaeg lõpeb viigiga. Kuldse värava reegli järgi võidab mängu võistkond, kes lisaajal esimesena värava lööb.

FIFA loobus sellest reeglist 2004. aastal.
Arnhem

**Arnhem** on linn Hollandis, Gelderlandi provintsi keskus. Asub Nederrijni ääres. Elanike arv on 148 000. 

Arnhemi jalgpalliklubi Vitesse mängib hooajal 2011/2012 riigi kõrgliigas.

## Vaata ka
*Arnhemi vana vangla
*Café Meijers

## Viited

## Välislingid
*http://www.arnhem.nl/
Lundi vald

**Lundi vald** (*Lunds kommun*) on vald Lõuna-Rootsis Skåne läänis. Selle keskus on Lund.

Vallas asub Dalby Söderskogi rahvuspark.

Vallas on üheksa linnalist asulat.

## Sõpruslinnad
Lundi vallal on sõpruslinn/vald kõigis Põhjamaades ning lisaks muudes riikides.

* Viborgi vald, Taani
* Hamar, Norra
* Porvoo, Soome
* Dalvík, Island
* Nevers, Prantsusmaa
* León, Nicaragua
* Greifswald, Saksamaa
* Zabrze, Poola

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Tallinna Kaasani kirik

**Tallinna Jumalaema Sündimise Kaasani pühakuju kirik** on õigeusu kirik Tallinnas aadressil Liivalaia tänav 38.

Kirik kuulub Eesti riigile ja on antud tasuta kasutamiseks Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna Jumalaema Sündimise (Kaasani) kogudusele.

## Ajalugu
Tallinna Kaasani kiriku (vene k *Храм Рождества Пресвятой Богородицы*) kirikuhoone valmis 1721. aastal, Tallinna garnisonipolgu komandöri polkovnik vürst Šahhovskoi ettevõtmisel, ja on Tallinna vanim säilinud puidust sakraalhoone. Pühitseti 21. septembril 1721. 
Kirik ehitati ümber ja remonditi 19. sajandi esimesel poolel. Hoone vooderdati väljast laudadega ja nii interjöörile kui ka eksterjöörile anti ajastule iseloomulik klassitsistlik ilme. 

Kaasani kiriku hoovis oli kunagi surnuaed, kuhu maeti umbes kuni 1770. aastateni

19. sajandi lõpul oli kirik (vene k. *церковь Казанской Божіей Матери*) IV reservpataljoni kasutuses, 20. sajandi alguses oli kirik Venemaa keisririigi 91. Dvina jalaväepolgu kirik.

Kaasani kiriku juures tegutses 1864. aastal moodustatud kool sõdurilastele.

2009. aasta 16. juuli ööl oli kirikus tulekahju.

## Vaata ka
*Kaasani kiriku pappel

## Viited

## Välislingid
*
Juozas Juocevičius

**Juozas Vytautas Juocevičius** (29. märts 1947 Prienai – 24. detsember 2024) oli Leedu ja Nõukogude Liidu poksija.

Juocevičius oli II keskkaalus (kuni 75 kg) kolmekordne Leedu NSV meister aastatel 1971–1973. 

Juocevičius võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Juocevičius oli II keskkaalus (kuni 75 kg) Nõukogude Liidu meister aastatel 1970 ja 1971 ning sai Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1973. aastal 3. koha.

## Viited
Viru-Nigula kirik

**Viru-Nigula Püha Nikolause kirik** on Viru-Nigulas asuv luterlik kirik. Kirik on pühitsetud laevnike kaitsepühakule Nikolausele. Kirikut kasutab EELK Viru-Nigula kogudus.

Viru-Nigula kirik on Virumaa vanim kivikirik. Kihelkonnakirikute rajamisest Põhja-Eestis on tänu Paul Johansenile ülevaade, Taani hindamisraamatus on kiriklike keskuste kujunemislugu antud lausa aastase täpsusega. Kirikute rajajaks ja patrooniks peab Johansen enamikul juhtudest maaisandat, st Taani kuningat. Mõnikord aga siiski võis olla  patrooniks ka vasalliperekond (Viru-Nigula kirik, Kadrina, Lüganuse ja Jõhvi).  

Praegune kirik valmis 1755. aastal ja asub 13. sajandi teisel poolel ehitatud kiriku kohal, mis hävis Vene-Rootsi sõja käigus 1658. aastal. Kirikukogudus ostis uue kirikumõisa jaoks maa korjandusega kogutud raha eest, mistõttu puudus kirikul patroon – see oli ainulaadne juhtum Põhja-Eestis.  

Viru-Nigulas asus ka ajalooline Maarja kabel.

Teise maailmasõja ajal said kannatada tornikiiver (taastati 1988–1989) ja katused.

1998. aastal kanti kirik Kultuurimälestiste Riiklikusse Registrisse.

Sügisel 2010 pühitseti kirikus sisse Andrei Lobanovi valmistatud vitraažaken "Kristuse taevaminemine".

## Pildid

Fail:Viru-Nigula kiriku vitraaž, 21. juuli 2011.jpg|Vitraažaken "Kristuse taevaminemine"
Fail:Mälestuskivi kommunismiohvritele Viru-Nigula kirikaias, 21. juuli 2011.jpg|Mälestuskivi kommunismiohvritele kirikaias
Fail:Parun Stael von Holsteini mälestuskivi Viru-Nigula kirikaias, 21. juuli 2011.jpg|Parun Stael von Holsteini mälestuskivi kirikaias
Fail:Ratasrist Viru-Nigula kirikuaias2.JPG|Ratasrist kirikaias
Fail:Ratasrist Viru-Nigula kirikuaias1.JPG|Ratasrist kirikaias
Fail:Vitraažaken Viru-Nigula kirikus.jpg|Vitraažaken Viru-Nigula kirikus
Fail:Viru-Nigula kiriku sisevaade.jpg|Viru-Nigula kiriku sisevaade
Fail:Viru Nigula kirik Paul Raua altarimaal Kristus ristil.jpg|Paul Raua altarimaal "Kristus ristil"


## Vaata ka
*Viru-Nigula pastoraat

## Viited

## Välislingid
*
Robert Lemonius

**Robert Lemonius** (11. oktoober 1870 Peterburi – 19. veebruar 1931) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas 1892. aastal Peterburi ülikooli.

Ta oli 1892–1898 kohtuametnik, seejärel vandeadvokaat Peterburis (ka juriskonsult Vene Ida-Aasia Laevanduses), naasis Eestisse 1918. aastal, oli 1926. aastast kuni surmani vandeadvokaat Tallinnas.
Paul Tirro

**Paul Tirro** (23. november 1903 Põlgaste vald, Võrumaa – 12. detsember 1946) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Osales Vabadussõjas, oli 1926–1932 vandeadvokaadi abi, 1932–1940 vandeadvokaat samas. 1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimistel 75. valimisringkonnas. 

Arreteeriti NKVD poolt 20. oktoobril 1945, mõisteti 23. jaanuaril 1946 20 aastaks vangi ja 5 aastaks asumisele, suri vangilaagris.

## Välislingid
*memento.ee
Ivan Terebenin

**Ivan Terebenin** (25. september 1872 – 27. detsember 1938) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas Peterburi ülikooli 1894. aastal.

Ta oli 1895–1909 vandeadvokaadi abi Peterburis, hiljem töötas Peterburi Kommertskohtu juures ja Venemaa riigikontrollis. 

1922–1933 oli ta juriskonsult Riigikontrollis, 1933–1938 vandeadvokaat Tallinnas.

## Viited
Lothar Thomson

**Lothar Thomson** (13. märts 1902 Avanduse vald, Virumaa – 25. veebruar 1935 Tallinn) oli Eesti notar.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Estonia vilistlane.

Ta töötas 1925–1926 notarikontoris Tallinnas, 1927–1928 oli vandeadvokaadi abi Paides, alates 1928. aastast notar Rakveres.
Konrad Kongo

**Konrad Feliks Kongo** (19. märts 1898 Erastvere vald, Võrumaa – 11. veebruar 1968) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1925. aasta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Osales Vabadussõjas, 1923–1927 õpetaja Tartus, 1925–1929 Tartu Ülikooli teaduslik stipendiaat majanduspoliitika alal, 1930 täiendas end Berliinis, 1937 Viinis. 1930–1938 õppeülesande täitja, 1936–1938 majanduspoliitika seminari juhataja.

1926–1932 vandeadvokaat Lui Oleski abi Tartus, 1932–1940 vandeadvokaat samas.
Hans Kongas

**Hans Kongas** (26. detsember 1899 Pajusi vald, Viljandimaa – 2. jaanuar 1943 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, EYS Veljesto vilistlane.

Ta osales Vabadussõjas, oli 1926–1932 vandeadvokaat Oskar Rütli abi, 1932–1940 vandeadvokaat Põltsamaal. 

Vangistati NKVD poolt 14. juunil 1941. Ta mõisteti NKVD erinõupidamise poolt 8 aastaks vangilaagrisse, kus ka suri.
Karl Kondas

**Karl Kondas** (17. september 1896 Pangodi vald, Tartumaa – 9. jaanuar 1973) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1919. aastal Sõjakooli ratsakursuse, õppis aastail 1921–1926 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Karl Kondas osales Vabadussõjas 2. Ratsapolgu koosseisus, 6. märtsil 1920 viidi üle Viru maakonna kaitseliitu.

1927–1935 oli ta vandeadvokaadi abi, 1935–1940 vandeadvokaat Viljandis. Arreteeriti 13. märtsil 1934, sama aasta juulis vabanedes keelati tal elamine Viljandi- ja Pärnumaal. 1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimistel 59. valimisringkonnas.

Vangistati NKVD poolt 22. novembril 1945, mõisteti tribunali poolt 29. jaanuaril 1946 10 aastaks vangilaagrisse, oli Irkutski oblastis, vabastati 23. veebruaril 1955.

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
*Ohvitseride andmekogu
Hugo Treial

**Hugo August Treial** (10. märts 1898 Vara vald, Tartumaa – 1. jaanuar 1976 Sydney) oli eesti advokaat.

Ta õppis 1920–1924 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Ugala liige.

Osales Vabadussõjas, 1924–1928 Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetaja Tartus, 1928–1932 vandeadvokaat Viktor Tarmase abi samas, 1932–1940 vandeadvokaat samas. 1934. aastal oli ta arreteeritud vapside liikumises osalemise eest. 

Põgenes 1944 Saksamaale, 1950 läks sealt Rootsi, 1970 Austraaliasse.
Alexander Riesenkampff (1888–1940)

**Karl Alexander Riesenkampff** (7. august 1888 Tallinn – 28. detsember 1940 Berliin) oli baltisaksa päritolu Eesti advokaat.

Ta lõpetas 1910. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna (*cand. jur.*).

1910–1911 kohtuameti kandidaat Jaroslavlis ja Riias, 1912–1916 vandeadvokaadi abi, 1916 vandeadvokaat Tallinnas, 1918 Tallinna linnapea. 

1919–1920 ajakirjanik Berliinis, 1921–1940 vandeadvokaat Tallinnas, 1925–1928 Saksa Kultuuromavalitsuse liige, Tallinna toomkooli kuraator.

Läks ümberasujana Saksamaale.

## Kirjandus
*Deutsch-baltisches Gedenkbuch: unsere Toten der Jahre 1939–1947. Darmstadt 1991.
## Välislingid
*
Alexander Riesenkampff

**Alexander Riesenkampff** on olnud mitme tuntud inimese nimi.
*Alexander Riesenkampff (1888–1940)
*Alexander Riesenkampff (1891)
Alexander Riesenkampff (1891)

**Alexander Riesenkampff** (20. veebruar 1891 Rae vald, Harjumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli baltisaksa päritolu Eesti advokaat.

Ta õppis 1912–1917 Tartu ülikoolis.

1931–1937 vandeadvokaat Haapsalus.
Maks Päss

**Maks Päss** (30. juuni 1896 Jõgeveste vald, Viljandimaa – 26. detsember 1977 Malta) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1925. aastal Tartu Ülikooli, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane; dr. jur. (Heidelbergi ülikool, 1947).

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. 1920–1925 Tartu maavalitsuse ametnik, 1925–1934 vandeadvokaadi abi Tartus, 1934–1940 vandeadvokaat Tallinnas. 

Teenis 1941–1944 Saksa sõjaväes, läks 1944 Saksamaale, 1948 Inglismaale, 1974 Maltale, kus suri.
Jüri Pärson

**Jüri Pärson** (22. juuli 1900 Vastemõisa, Viljandimaa – 24. september 1958 Tallinn) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1922 Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumi. Õppis aastatel 1922–1923 Tartu ülikoolis matemaatika-loodusteaduskonnas, aastatel 1923–1926 õigusteaduskonnasi, mille ka lõpetas. Oli Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.

Osales Vabadussõjas, 1927–1929 vandeadvokaat Erich Eecki abi Tallinnas, 1929–1935 Raplas, 1935–1940 vandeadvokaat Raplas. 

Vangistati NKVD poolt 13. juunil 1941, mõisteti erinõupidamisel 28. veebruaril 1942 10 aastaks vangi, vabanes asumiselt 10. detsembril 1955.

## Viited
Herbert Jungmann

**Herbert Jungmann** (24. jaanuar 1893 Tartu – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti advokaat.

Ta õppis 1913–1918 Tartu ülikoolis.

Ta oli 1920–1928 Tartu-Võru rahukogu kohtuameti kandidaat, võeti 1928 vastu advokatuuri, oli 1929–1939 vandeadvokaat Petseris, siirdus Saksamaale.
Voldemar Klaus

**Voldemar Klaus** (5. september 1888 Tartu – 9. veebruar 1940 Tartu) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1928. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Sakala vilistlane.

Ta oli 1907–1913 kohtukantselei ametnik ja kohtu-uurija Tartus, 1913–1918 eraadvokaat, 1918–1919 ametnik Eesti Ajutise Valitsuse Lõuna-Eesti peavoliniku juures, 1919–1920 Tartu maavalitsuses, 1920–1921 kohtuameti kandidaat Tartus, 1921–1928 jaoskonnakohtunik Tartus ja Võrus, 1929. aastast kuni surmani vandeadvokaat Tartus.
Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte harta

**Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte harta** on Euroopa Nõukogu eestvõttel sündinud rahvusvaheline lepe, mille eesmärk on edendada ajalooliste piirkondlike ja vähemuskeelte kaitset ja arendamist.

Harta järgi määrab iga hartaga ühinenud riik, milliseid keeli regionaalkeelteks peab ja millisel määral hartat neile keeltele kohaldab. Võrreldes vähemuskeeltega on regionaalkeelte hooldamine ja kaitse sageli väiksema ulatusega.

## Välislingid
* Harta teksti tõlge eesti keelde. Euroopa Nõukogu koduleht
* Laskem regionaal- ja vähemuskeeltel rääkida. Euroopa Nõukogu
Martin Puusep

**Martin Puusep** (18. jaanuar 1895 Abja vald, Pärnumaa – 16. jaanuar 1973 Augsburg) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1922. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Osales Vabadussõjas, 1919. aastal oli Rahaministeeriumi sekretär, seejärel ajakirjanik. Oli aastatel 1922–1931 vandeadvokaadi abi Tallinnas (viimati Alfred Maureri juures), 1931–1940 vandeadvokaat samas. 

Põgenes 1941. aastal Saksamaale, oli seal kohtunik ja teenis sõjaväes, 1946–1961 kohtunik Lääne-Berliinis.
Jaan Tallo

**Jaan Tallo** (6. veebruar 1896 Jäärja vald, Pärnumaa – 17. august 1942 Sevurallagi vangilaager, Sosva, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Rotalia vilistlane.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1926–1934 vandeadvokaat Evald Schoeleri abi, võeti advokatuuri vastu 1932, kuni 1940. aastani vandeadvokaat Pärnus. Tegev ka panganduse ja laevanduse alal. 1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimiste ajal 36. valimisringkonnas. 

Vangistati NKVD poolt 14. juunil 1941, mõisteti erinõupidamisel 24. juunil 1942 surma, hukati 17. august 1942.
Friedrich Rosenberg

**Friedrich Rosenberg** (16. juuli 1888 Tõlliste vald, Tartumaa – 20. juuni 1955 Hässleholm, Rootsi) oli eesti advokaat.

Ta õppis 1912–1916 Tartu ülikoolis, lõpetas Moskva Ülikooli, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Teenis 1916–1918 Vene, 1919 Eesti merejõududes (nooremleitnant), 1920 vandeadvokaadi abi, 1927–1940 vandeadvokaat Tallinnas. 

Põgenes 1944 Rootsi.

## Isiklikku
Tema äi oli ajakirjanik Anton Jürgenstein.

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Eduard Rosenbach

**Eduard Rosenbach** (24. jaanuar 1900 Põltsamaa – 3. detsember 1952 Toronto) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1920 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1920–1924 õppis ta Tartu Ülikoolis keemiat, aastatel 1924–1928 õigusteaduskonnas, mille ta lõpetas. Ta oli Korporatsioon Sakala vilistlane.

Ta osales Vabadussõjas, oli 1925–1929 Riigikohtu kantselei ametnik, 1929–1931 kohtuameti kandidaat Tartus, 1932–1934 Petseri ja Narvataguste maade kinnistuskomisjoni liige, 1934–1940 vandeadvokaat Tartus. 

Ta põgenes 1944 Saksamaale, siirdus sealt 1947 Suurbritanniasse, 1949 Argentinasse, sealt Kanadasse.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Wulf Kaznelson

**Wulf Kaznelson** (1864 – juuli 1940) oli aastail 1926–1940 vandeadvokaat Tallinnas.

Ta on kirjutanud artikleid ajakirjas Õigus ja kogumiku Mõningaid juriidilisi küsimusi (1939).

## Viited
Arnold Christian Theodor Hasselblatt

**Arnold Christian Theodor Hasselblatt** (4. märts/16. märts 1852 Kambja kirikumõis Kambja kihelkond – 8. november 1927 Tartu) oli Eesti ajakirjanik ja ajaloolane.

Arnold Christian Theodor Hasselblatt õppis aastatel 1862–1869 Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1870–1872 ja 1874–1875 õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu, professor Richard Hausmanni ja professor Alexander Brückneri juhatusel. Oma kandidaaditöö kirjutas H. Otto Anton Pleyerist, esimesest korralikult akrediteeritud Austria diplomaadist Venemaa valitsuse juures 1692–1719. Aastatel 1875–1876 täiendas ta end Göttingeni ülikoolis (Georg Waitzi juures).

Aastatel 1876–1878 oli ta Neue Dörptsche Zeitungi kaastööline, 1878–1888 oli ta sama ajalehe teine toimetaja ja 1888–1914 sama ajalehe peatoimetaja (1897. aastal sai ajalehe nimeks Nordlivländische Zeitung). 1914. aastal oli ta Rigaer Tageblatti ja Rigasche Zeitungi korrespondent.

Hasselblatt oli veel aastatel 1876–1885 Õpetatud Eesti Seltsi raamatukoguhoidja, 1885–1897 oli ta Õpetatud Eesti Seltsi sekretär ja 1919–1920 oli Õpetatud Eesti Seltsi president ja aastast 1923 Õpetatud Eesti Seltsi auliige. 1892. aastast oli ta ka Eestimaa Kirjanduse Ühingu korrespondent.

Aastatel 1920–1926 oli ta Tartu linnaarhiivi arhivaar.

## Teoseid
*"Das erste Jahrhundert des Bestehens der Dorpater Allgemeinen Wittwen- & Waisen-Verpflegung-Anstalt : eine culturgeschichtliche Studie, 1781-1881" 1882
*Arnold Hasselblatt, Gustav Otto (1843–1917), "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat",  1889. Digitaliseeritult BSB: , Internet Arcive
*Arnold Hasselblatt, Gustav Otto "Von den 14,000 Immatriculirten Dorpats", 1891.  Digitaliseeritult BSB:  
*"Die Ehrenlegion der 14,000 Immatriculirten: weitere Streifzüge in das "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat",  1893.  Digitaliseeritult BSB: , ADAs: http://dspace.ut.ee/handle/10062/49371 
*"Karl XII und Dorpat", Karolinska Förbundets Arsbok 1925

## Isiklikku
Tema vanaisa Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, isa Carl Jacob Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja, poeg (1888–1966) Meinhard Eduard Nathanael Hasselblatt oli keemik, teine poeg Werner Richard Karl Hasselblatt poliitik, vend Carl Paul Martin Hasselblatt oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, teine vend Ferdinand Alexander Johannes Hasselblatt oli Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, kolmas vend Richard Hasselblatt oli ajaloolane ja biliotekaar, pojapoeg Arnold Hasselblatt (Meinhard Eduard Nathanaeli poeg, 1929–2024) oli farmakoloog.

## Viited
Villem Kanarik

**Villem Kanarik** VR I/3 (5. mai 1892 Tartu; surma aeg ja koht teadmata) oli eesti advokaat ja sõjaväelane (kapten).

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Revelia vilistlane.

Ta oli 1909–1915 kubermanguvalitsuse ametnik Tartus, osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, teenis kuni 1924. aastani piirivalves. Aastatel 1926–1929 oli ta kohtuameti kandidaat, aastatel 1929–1931 Eesti Maapanga sekretär, aastatel 1931–1935 vandeadvokaat Aarne Jaksi abi ja aastatel 1935–1940 vandeadvokaat Tallinnas. 

Mobiliseeriti 1941. aastal, viidi Venemaale.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*TÜ üliõpilased
Osvald Eglit

**Osvald Johannes Eglit** (10. november 1899 Tartu – 11. oktoober 1956 Veriora, Räpina rajoon) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1919 aastal Tartu Linna Saksa Ühishumanitaargümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1920–1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas; aastatel 1925–1927 õppis ta veel samas veel kaubandust. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Estica liige.

Ta oli aastatel 1921–1924 Vara algkooli juhataja ja aastatel 1926–1934 vandeadvokaat Karl Pika abi.

Ta aastatel 1930–1934 Jõgeva alevivolikogu liige ning aastatel 1934–1940 vandeadvokaat Jõgeval. Ta oli ka Kaitseliidu Tartumaa maleva Jõgeva malevkonna juhatuse liige. 

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Arnold Õunapuu

**Arnold Õunapuu** (8. oktoober 1902 Metsla, Võhmuta vald, Järvamaa – 4. august 1942 Sevurallagi vangilaager, Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1938) ja advokaat .

Ta lõpetas 1927. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane, Järvamaa Üliõpilaskogu esimene vilistlane.

Ta oli 1928–1934 vandeadvokaat Jüri Kalmu ja Rudolf Paabo abi Tallinnas ja 1934–1940 vandeadvokaat samas. 

Vangistati NKVD poolt 14. juunil 1941, mõisteti 27. juunil 1942 tribunalil surma, hukati.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Theodor Kanemägi

**Theodor Kanemägi** (ka **Teodor**; 31. märts 1897 Rintsi küla, Hellamaa vald, Saaremaa – 20. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat ja sõjaväelane (alamleitnant).

Ta lõpetas aastal 1916 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1916–1918 arstiteaduskonnas, seejärel aastatel 1918 ja 1921–1924 õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta osales Vene kodusõjas valgete poolel ja Vabadussõjas, oli aastatel 1925–1930 vandeadvokaadi abi (sealhulgas Juhan Ostrati juures), aastatel 1930–1940 vandeadvokaat Tartus, ühtlasi pangandustegelane. 

Vangistati NKVD poolt 14. juunil 1941 Tartus, 4. märtsil 1942 mõisteti NSV Liidu SARKi Erinõupidamise poolt surma ja lasti maha.

## Isiklikku
Tema isa oli õigeusu preester Teodor Kanemägi.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*geni.com
René Beermann

**Johannes René Beermann** (31. august 1903 Strelna, Peterburi kubermang – 13. jaanuar 1997 Inglismaa) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1922 Tallinna Linna Saksa Poeglaste Gümnaasiumi, 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Estonia vilistlane.

Ta oli aastail 1928–1930 vandeadvokaat Walter Kraffti abi, aastatel 1930–1935 vandeadvokaat Eduard von Nottbecki abi, 1935–1940 vandeadvokaat Paides. 

1941. aastal asus ta järelümberasujana Saksamaale, oli seal kohtunik, hiljem teenis Saksa sõjaväes. 1947. aastal asus ta Inglismaale, 1950. aastail oli Glasgow' ülikooli lektor.

## Isiklikku
Tema isa oli Gustav Johannes Beermann oli luterlik vaimulik Tbilisis, Tsarskoje Selos ning Kadrina Katariina koguduse ja Ilumäe koguduse õpetaja (ja Viru praostkonna praost); onu Christoph Wilhelm Beermann oli luterlik vaimulik Tbilisis, Strelnas, Oranienbaumis ning Järva Peetri koguduse õpetaja (ja Järva praostkonna praost). Vanaisa Gustav Beermann oli Põltsamaa kihelkonna kooliõpetaja ja kirikute ehitusmeister, teine vanaisa Gustav Hüsemann oli Tbilisi linnakoguduse ja Taga-Kaukaasia sõjaväe ringkonnaõpetaja.

## Viited
Egon Federmann

**Egon-Louis Federmann** (23. juuni 1900 Aaspere vald, Haljala kihelkond, Virumaa – 3. detsember 1937) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas 1918. aastal Rakveres poeglastegümnaasiumi ja 1927. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Normannia liige.

Ta osales vabatahtlikuna aastatel 1919–1920 Vabadussõjas, oli aastatel 1922–1924 Aaspere valla põllumajandusettevõtete asjaajaja.

1927–1935 vandeadvokaadi abi Rakveres, seejärel kuni surmani vandeadvokaat samas.

## Isiklikku
Tema vend oli ehitusinsener Robert Edermaa.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''