open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Plastika

**Plastika** (vanakreeka sõnast *plastikē*) on skulptuuriliik, mille puhul kuju valmistatakse plastilisest materjalist (savi, plastiliin). Plastilisus kui inimkeha painduvusel ja liikumise siserütmidel põhinev spetsiifiline väljendusviis on oluline liikumiskunstides (pantomiim).
Surmaorg

**Surmaorg** (inglise keeles *Death Valley*) on org Ameerika Ühendriikide California osariigis Mojave kõrbes. Seal asub USA madalaim punkt (86&nbsp;m merepinnast madalamal) ja seal registreeriti 10. juulil 1913 maailma kõrgeim õhutemperatuur looduses (56,7&nbsp;°C). Org on ka väga sademevaene, aasta keskmine sademete hulk on alla 50&nbsp;mm.

Surmaoru põliselanikud on tümpisa šošoni indiaanlased.

## Välislingid
* 'Highest temperature on Earth' as Death Valley, US hits 54.4C, BBC News, 17. august 2020
Wyoming

**Wyoming** [uai'ouming] on Ameerika Ühendriikide osariik 1890. aastast. Wyoming piirneb põhjas Montana, idas Lõuna-Dakota ja Nebraska, lõunas Colorado, edelas Utah' ning läänes Idaho osariigiga.

Wyomingi osariik on ristkülikukujuline, ulatus läänest itta on 603 km ja põhjast lõunasse 444 km. Wyoming on väikseima elanike arvuga osariik.

## Loodus
Osariigis asub osa Kaljumäestikust. Osariigi kõrgeim tipp on 4207 meetrini ulatuv Gannetti mägi. Põhjaosas asuvad Bighorni mäed.

Suuremad jõed on Yellowstone'i jõgi, Powderi jõgi, Green River, Snake'i jõgi ja Põhja-Platte'i jõgi.

Wyomingi kliima on väga kuiv, mistõttu on seal väga raske põllumajandust arendada.

## Haldusjaotus

Osariik jaguneb halduslikult 23 maakonnaks:

## Rahvastik
Wyoming on kõige väiksema rahvaarvuga USA osariik, seal elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 563 626 inimest.

### Suuremad linnad

## Ajalugu
19. sajandi lõpuni oli Wyomingi territoorium asustatud põhiliselt indiaanlastega järgmistest hõimudest:
* arapahod
* bannokid
* juuted
* lakotad
* poonid
* põhja-šošonid
* šaieenid
* vareseindiaanlased

10. detsembril 1869 sai Wyomingist esimene USA osariik (toona küll veel territoorium), kus naised said hääleõiguse. 1924. aastal valiti osariigi kuberneriks Nellie Taylor Ross, kellest sai USA esimene naissoost kuberner.

## Vaatamisväärsused
Suuremad vaatamisväärsused on Yellowstone'i rahvuspark ja Devils Tower.

## Vaata ka
* Shoshone metsakaitseala

## Viited

## Välislingid
* Wyomingi osariigi koduleht
Tennessee

**Tennessee** [tɛnɨˈsiː] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1796. aastast. See piirneb põhjas Kentucky osariigiga, lõunas Alabama, Mississippi ja Georgia, loodes Missouri, läänes Arkansase, kirdes Virginia ning idas Põhja-Carolina osariigiga.

## Rahvastik
2010. aasta seisuga elas Tennessee osariigis 6 346 105 inimest.

### Suuremad linnad

## Haldusjaotus

Osariik jaguneb 95 maakonnaks.

Tennessee järgi on nimetuse saanud keemiline element tennessiin.

## Viited

## Välislingid
* Tennessee osariigi koduleht
Yellowstone'i rahvuspark

**Yellowstone'i rahvuspark** asub Ameerika Ühendriikides Wyomingi, Montana ja Idaho osariigi alal. See on asutatud 1872. aastal ja on maailma esimene rahvuspark. Pindala on 8987 km². Park on saanud nime Yellowstone'i jõe järgi, mis voolab läbi rahvuspargi.

Rahvuspargis on umbes 300 geisrit ja 10 000 kuumaveeallikat.

## Kuumaveeallikad
Kuumaveeallikad on kõrge temperatuuriga väikesed järvekesed. Temperatuur on kohati isegi keemistemperatuuril. Kasutatakse ravimineraalveena, sest vesi sisaldab mitmeid lahustunud aineid ja mineraalsooli.

## Loomad
Rahvuspargis leidub koiotte, piisonikarju, põtru, lumelambaid, grislikarusid, kopraid, baribale, hunte ja nelja liiki hirvi.

## Grand Prismaticu kuumaveeallikas

Grand Prismaticu kuumaveeallikas on madalpõhjaline allikajärv. See särab kõikides vikerkaarevärvides. Järves elutseb palju baktereid ja vetikaid, kes vajavad elutegevuseks aineid, mida allikavesi maapõuele sügavustest toob.

## Old Faithful ehk Vana Ustav
Old Faithful on Yellowstone'i rahvuspargi kuulsaim geiser. See purskab iga 35–120 minuti tagant ja purse kestab 2–5 minutit kuni 30 meetri kõrgusele. Mida kauem purse kestab, seda pikem on ka kahe purske vaheline ajavahemik.

## Kohtupädevus
Kuigi Yellowstone'i rahvuspark jääb kolme osariigi territooriumile, siis kuulub ta tervikuna Wyomingi kohturingkonna jurisdiktsiooni alla. Wyomingi ringkonnakohus ainus ringkonnakohtu, mille pädevus ületab ühe osariigi piire.

## Vaata ka
*Yellowstone'i supervulkaan

## Välislingid
Nebraska

**Nebraska** on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1867. aastast. Põhjas piirneb Lõuna-Dakota, lõunas Kansase, läänes Wyomingi, edelas Colorado, idas Iowa ning kagus Missouri osariigiga.

Osariigi suurim linn on Omaha.

## Rahvastik
2012. aastal elas Nebraska osariigis 1 845 525 inimest.

### Suuremad linnad

## Haldusjaotus
Osariigis on 93 maakonda.

## Viited

## Välislingid
* Nebraska osariigi koduleht
Ottone Visconti

**Ottone Visconti** (1207 – 8. august 1295) oli Milano peapiiskop aastatel 1267&ndash;1295.  

Ta sai Milano valitsejaks 1277. aastal pärast seda, kui oli tulnud võitjaks konfliktis samuti Milanole pretendeeriva Valassina ja Lecco üle valitseva Della Torre suguvõsaga. Visconti suguvõsa omas enne Milano üle võimu saamist maavaldusi Verbanos. 

Ottone valitses Milanot kuni 1285. aastani. Et hoida võimu perekonna käes, laskis Ottone osava diplomaadina valida rahva juhiks (*Capitano del Popolo*) oma venna pojapoja Matteo I Visconti. 

Ottone pani aluse Visconti dünastiale, mis valitses Milanos kuni perekonna meesliini hääbumiseni 1447. aastal.
Missouri osariik

**Missouri** on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1821. aastast.

## Asukoht
Osariiki läbib läänest itta Missouri jõgi, idapiiriks on Mississippi jõgi. Põhjas piirneb Missouri Iowa osariigiga, lõunas Arkansasega, loodes Nebraskaga, läänes Kansasega, edelas Oklahomaga, idas Illinoisiga, kagus Kentucky ja Tennesseega.

## Rahvastik
2010. aastal elas Missouris 5 988 927 inimest.

### Suuremad linnad

## Haldusjaotus
Osariik jaguneb 114 maakonnaks.

## Viited

## Välislingid

* Missouri osariigi koduleht
Ohio

**Ohio** [oʊˈhaɪ.oʊ] on Ameerika Ühendriikide osariik.

USA 50 osariigi seas on ta pindalalt 34. Ligi 11,8 miljoni elanikuga on ta osariikide seas elanike arvult 7. ja rahvastiku tiheduselt 10. kohal. Tema pealinn ja suurim linn on Columbus. Linnastutest on Cincinnati linnastu suurem kui Columbuse linnastu, kuid Cincinnati linnastu jääb osalt Ohiost välja Indianasse ja Kentuckysse.

Ohio lipu lõi John Eisenmann 1901. aastal ja see sai osariigi ametlikuks lipuks 1902. Lipp on USA värvides (punane, sinine ja valge) ning sellel on 17 tähte, sest Ohio on USA 17. osariik. See on ainus USA osariigi lipp, mis pole ristkülikukujuline.

Ohio kõige kõrgem punkt on Campbell Hill (472 m). USA osariigi kõrgeimatest tippudest on see 43. kohal ja seda on nimetatud USA osariikide kõrgeimatest tippudest kõige paremini hooldatuks. Kõige madalam punkt on Ohio jõel kohas, kus ta Indiana piiril Ohiost välja voolab (139 m).

Sisemajanduse kogutoodangu poolest oli Ohio 2023. aasta seisuga USA osariikidest 7. kohal, kuid ühe elaniku kohta alles 26. kohal. Infotehnoloogia on Ohios suhteliselt vähe arenenud, aga seal on USA osariikide seas suuruselt kolmas tööstus, sealhulgas suuruselt teine autotööstus. Ohios paiknevad selliste kontsernide peakorterid nagu Procter & Gamble, Goodyear Tyre & Rubber, AK Steel, Timken, Abercrombie & Finch ning Wendy's.

## Asukoht

Põhjas piirneb Ohio Erie järve ja Michigani osariigiga ning lõunas Kentucky, läänes Indiana, idas Pennsylvania ja kagus Lääne-Virginia osariigiga.

Kogu Ohio osariigi lõuna- ja kagupiiri moodustab Ohio jõgi.

## Ajalugu

Ohio on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1803. aastast.

## Rahvastik

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Ohio osariigus 11 536 504 inimest. Elanike arvult on Ohio Ameerika Ühendriikides seitsmes osariik.

### Suuremad linnad

## Haldusjaotus
Osariik jaguneb 88 maakonnaks.

## Viited

## Välislingid

* Ohio osariigi koduleht
Vermont

**Vermont** on Ameerika Ühendriikide osariik Uus-Inglismaa piirkonnas, Ameerika Ühendriikide osariik alates 1791. aastast. Vermont pindalalt kuues ja elanike arvult teine väiksem osariik.

See on ainus Uus-Inglismaa osariik, mis ei piirne Atlandi ookeaniga. Põhjas piirneb Vermont Kanada Québeci provintsiga, lõunas Massachusettsi osariigiga, läänes New Yorgi osariigiga ning idas New Hampshire'iga. Vermonti läänepiiril paikneb Champlaini järv ja idapiiril Connecticuti jõgi.

Osariigi suurim linn on Burlington ja pealinn Montpelier. Montpelier on USA osariikide pealinnade seas kõige väiksema rahvaarvuga (2020. aasta seisuga elas seal 8074 inimest). Vermont on ka ainus osariik, kus ei ole mitte ühtegi vähemalt 50 000 elanikuga linna (Burlingtonis elas 2020. aasta rahvaloenduse andmeil 44 743 inimest).

Algselt asustasid piirkonda abenakid ja irokeesid. Esimese eurooplasena jõudis Vermonti Jacques Cartier 1535. aastal. 1609 kuulutas Samuel de Champlain piirkonna Uus-Prantsusmaa osaks ning 1666 rajasid prantslased sinna esimese asunduse. Osariigi nimi (ja hüüdnimi "Green Mountain State") arvataksegi pärinevat prantsuse keelest – de Champlain nimetas järve ääres asuvad mäestiku Rohelisteks Mägedeks (les Verts Monts). Seitsmeaastase sõja tulemusel läks ala inglaste võimu alla. 1749. aastal hakkas New Hampshire'i koloniaalkuberner müüma Connecticuti jõe tagusele territooriumile maatükke, kuid alale pretendeeris ka New Yorgi koloonia. 1777–1791 oli seal Vermonti vabariik. 1791. aastal liitus Vermont Ameerika Ühendriikidega, olles 14. liitunud osariik. Seega on Vermont üks neljast USA osariigist, mis on minevikus olnud iseseisvad riigid (teised kolm on Texas, Hawaii ja California).

Vermont on Ameerika Ühendriikide suurim vahtrasiirupitootja. 2022. aastal toodeti seal 50,7% kogu riigi vahtrasiirupist.

## Haldusjaotus

Osariik jaguneb 13 maakonnaks. Need on Addisoni maakond, Benningtoni maakond, Caledonia maakond, Chittendeni maakond, Essexi maakond, Franklini maakond, Grand Isle'i maakond, Lamoille'i maakond, Orange'i maakond, Orleansi maakond, Rutlandi maakond, Washingtoni maakond, Windhami maakond ja Windsori maakond.


Pilt:Burke from Lyndonville.jpg
Pilt:Burlington, Vermont.jpg
Pilt:Bartonsville Covered Bridge.jpg


## Viited

## Välislingid

* Vermonti osariigi koduleht
Matteo I Visconti

**Matteo I Visconti** (ka **Matteo Il Magno** ehk Matteo Suur) (15. august 1250 Invorio – 24. juuni1322 Milano) oli Milano valitseja aastatel 1291&ndash;1302 ja uuesti pärast Della Torrede poolt peale surutud eksiili 1311&ndash;1322. 

Valituna 1287 oma vanaonu Ottone Visconti abiga nn rahvakapteniks (*Capitano del Popolo*), õnnestus Matteol esialgne pooleaastane ametiaeg venitada tänu korduvale tagasivalimisele viieks aastaks – kuni aastani 1302.

Ettenägeliku ja osava poliitikuna ning keiser Heinrich VII abiga seadustas Matteo Viscontide võimu Lombardia linnade üle. Keiser andis talle ka keiserliku vikaari ja *Signore di Milano* (1313–1322) tiitli. 

Sooviga saada väärilist aadliseisust oma suguvõsale, mis oli vana ja auväärne, kuid omas vaid vikondi  tiitlit (millest tuleneb ka Viscontide nimi), korraldas Matteo Visconti oma poja Galeazzo abielu Beatrice d'Estega ning pani ka tütred mehele tolleaegsetele tähtsatele ja võimukatele poliitikutele. 

Matteo I Visconti valitsemisaeg oli Milano jaoks õitsenguperiood, mil leidis aset kaubanduslik ekspansioon Piacenza, Bergamo, Como, Cremona, Alessandria, Tortona, Pavia, Vercelli ja Novarra suunas.
Idaho

**Idaho** on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1890. aastast. Põhjas piirneb see Kanada Briti Columbia provintsiga, läänes USA Washingtoni ja Oregoni osariigiga, lõunas Nevada ja Utah' osariigiga ning idas Wyomingi ja Montana osariigiga.

## Ajalugu

Esimesed eurooplased jõudsid Idaho aladele 1805. aastal. Sellal elas seal hinnanguliselt 8000 indiaanlast (sahaptinid, šošonid). California kullapalaviku ajal läbis osariiki palju inimesi, kuid vähesed jäid sinna pidama. Esimene linn oli mormoonide 1860. aastal asutatud Franklin. 1861. aastal leiti Idahost kulda ja pärast seda hakkas sinna rohkem immigrante minema.

## Viited

## Välislingid
* Idaho osariigi koduleht
Pennsylvania

**Pennsylvania** on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1787. aastast. Põhjas piirneb see New Yorgi osariigiga, lõunas Marylandi ja Delaware'iga, läänes Ohioga, edelas Lääne-Virginiaga ning idas New Jerseyga.

Osariigi pealinn on Harrisburg ja suurim linn Philadelphia.

Pennsylvania on nimetatud kveeker William Penni järgi, kes rajas sinna asunduse (Pennsylvania provints) 1681. aastal.

Osariigis asub Ameerika Ühendriikide vanimaid ülikoole Pennsylvania Ülikool ning suurimate hulka kuuluv Pennsylvania Osariigi Ülikool.

Osariik jaguneb 67 maakonnaks.


Pilt:Towanda Main Street.jpg
Pilt:Bethlehem Steel.jpg
Pilt:Philadelphia-CityHall-2006.jpg|Philadelphia raekoda


## Vaata ka
* Pennsylvania provints

## Viited

## Välislingid
* Pennsylvania osariigi koduleht
Põhja-Dakota

**Põhja-Dakota** on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1889. aastast. Põhjas piirneb Kanada Saskatchewani ja Manitoba provintsiga, lõunas Lõuna-Dakota osariigiga, läänes Montanaga ning idas Minnesotaga.

Osariigi suurim linn on Fargo.

## Haldusjaotus

Osariik jaguneb 53 maakonnaks.

## Vaata ka
* 1920. aasta Põhja-Dakota lumetorm

## Viited

## Välislingid

* Põhja-Dakota osariigi koduleht
Iowa

**Iowa** on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1846. aastast. Põhjas piirneb Minnesota osariigiga, lõunas Missouriga, loodes Lõuna-Dakotaga, läänes Nebraskaga, idas Wisconsini ja Illinoisiga.

Osariigi suuremad linnad on Des Moines, Cedar Rapids, Davenport, Sioux City ja Ames.

## Viited

## Välislingid

* Iowa osariigi koduleht
Maine

**Maine** [mein] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1820. aastast, kui see eraldus Massachusettsist. Maine kuulub Uus-Inglismaa regiooni ning on Ameerika Ühendriikide kirdepoolseim osariik. Kirdes piirneb see Kanada New Brunswicki provintsiga, loodes ja läänes Québeci provintsiga, edelas New Hampshire'i osariigiga ning idas Maine'i lahega Atlandi ookeanis.

Osariigi ulatus on põhjast lõunasse 515 km 43° 4′ N ja 47° 28′ N vahel, läänest itta 305 km 66° 57′ W ja 71° 7′ W vahel.

Osariigi lühend on ME.

Maine'i osariigis asub Acadia rahvuspark.

## Haldus
### Haldusjaotus
Maine'i osariik jaguneb 16 maakonnaks:

## Majandus
2009. aastal oli Maine'i osariigi SKP 50,6 miljardit USA dollarit.

2011. aasta märtsis oli töötus 7,6%.

## Rahvastik

2010. aasta seisuga elas Maine'i osariigis 1 328 361 inimest.

Päritolu järgi jagunesid Maine'i elanikud 2007. aastal järgmiselt:
* 30,6% inglise
* 25,0% prantsuse
* 18,3% iiri
* 8,3% saksa
* 5,8% itaalia
* 4,8% šoti
* 2,6% Ulsteri šoti
* 2,3% poola

### Suuremad linnad

## Viited

## Välislingid

* Maine'i osariigi koduleht
Georgia

**Georgia** on Ameerika Ühendriikide osariik. Lõunas piirneb ta Floridaga, idas Atlandi ookeani ja Lõuna-Carolinaga, põhjas Tennessee ja Põhja-Carolinaga, läänes Alabamaga. Geograafiliselt ja kultuuriliselt kuulub ta lõunaosariikide hulka. Osariigi põhjaosa asub Blue Ridge'i mäestik. Georgia on maismaa pindalalt suurim osariik Mississippist idas.

Georgia pealinn on Atlanta. Teised suuremad linnad on Augusta, Columbus, Savannah, Macon ja Athens.

Georgia on saanud nime Suurbritannia ja Iirimaa kuninga George II järgi. Georgia oli üks kolmeteistkümnest kolooniast, mis tõstsid Ameerika revolutsiooni ajal mässu Briti ülemvõimu vastu. 2. jaanuaril 1788 võeti ta neljanda osariigina vastu Ameerika Ühendriikide koosseisu. Ameerika kodusõja ajal 1861–1865 kuulus ta Ameerika Riikide Konföderatsiooni.

2020. aasta rahvaloenduse kohaselt moodustasid 50,1% osariigi elanikkonnast valged, 30,6% afroameeriklased ja 4,4% aasialased. Perioodil 1990–2000 oli Georgia USA osariikidest aasialaste juurdekasvult teine; kümne aasta jooksul sealne aasia päritolu inimeste arv enam kui kahekordistus. Aasia riikidest on kõige enam sisserändajaid tulnud Indiast ja Hiinast. Afroameeriklaste osakaalult on Georgia USA-s Mississippi ja Louisiana järel kolmandal kohal.

Georgia hüüdnimed ameeriklaste seas on *Peach State* ja *Empire State of the South*. Esimese nime on ta pälvinud virsikuistanduste tõttu, millest esimesed rajasid frantsiskaani mungad osariigi ranniku lähedal St. Simonsi ja Cumberlandi saartel juba 1571. aastal. Viimase nime on ta pälvinud oma suuruse ja õitsva tööstuse tõttu. Georgia on tuntud ka Coca-Cola sünnikohana ja The Coca-Cola Company peakorter asub siiani Atlantas.

Ameerika Ühendriikide presidentidest on Georgias Plainsi linnas sündinud Jimmy Carter.

Osariigi kuberner on alates 2019. aastast vabariiklane Brian Kemp. 2003–2011 oli kuberner Sonny Perdue, esimene vabariiklane sellel ametikohal pärast 1872. aastat. Pärast seda ongi kuberneritool järjest vaid Vabariikliku Partei käes olnud.

## Sümboolika

*Tunnusloom on lõunavaal.
*Tunnuslind on ruske-pilalind.
*Tunnuskala on suursuu-forellahven.
*Tunnuspuu on virgiinia tamm.
*Tunnuslill on sile kibuvits.
*Tunnusliblikas on ratsulibliklane *[[Papilio glaucus]]*.
*Tunnuskahepaikne on lehekonn *[[Hyla cinerea]]*.
*Tunnusroomaja on kumerkilpkonlane *[[Gopherus polyphemus]]*.
*Tunnusputukas on meemesilane.
*Tunnusfossiil on hai hammas.
*Tunnusvääriskivi on kvarts.
*Tunnustants on ruudutants.
*Tunnuslaul on "Georgia on My Mind".

## Vaata ka
* Kolme kuberneri kriis

## Viited

## Välislingid
* Georgia osariigi koduleht
Põhja-Carolina

**Põhja-Carolina** [ˌnɔrθ kærəˈlaɪnə] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1789. aastast. Piirneb idas Atlandi ookeaniga, põhjas Virginiaga, lõunas Lõuna-Carolinaga, läänes Tennesseega ja edelanurgas Georgiaga.

Osariigi suurim linn on Charlotte.

## Haldusjaotus

Osariik jaguneb 100 maakonnaks.


Pilt:Biltmore House in the Fall.jpg
Pilt:Bodie Island Lighthouse North Carolina.JPG
Pilt:Rainy_Blue_Ridge-27527.jpg


## Viited

## Välislingid
* Põhja-Carolina osariigi koduleht
Illinois

**Illinois** (hääldus eesti keeles ['illinois], inglise keeles /ˌɪlɪˈnɔɪ/ ) on Ameerika Ühendriikide osariik 1818. aastast. Osariik piirneb põhjas Wisconsini osariigiga, lõunas Kentuckyga, läänes mööda Mississippi jõge Iowa ja Missouriga, idas Indianaga ning kirdenurgas Michigani järvel Michiganiga.

## Rahvastik
2010. aastal elas Illinoisis 12 830 632 inimest.

### Suuremad linnad

## Viited

## Välislingid
* Illinoisi osariigi koduleht
Toll (pikkusühik)

**Toll** (lühend **"**) on pikkusühik.

1 toll = 0,0254 m = 1/36 jardi = 1/12 jalga = 2,54 sentimeetrit. Toll jaguneb veeranditeks (neljandikeks) ja need omakorda kaheksandikeks.

## Vaata ka
*Tollipulk
Õhk

**Õhk** on Maa atmosfääri moodustav gaaside segu. 

Õhu hapnikusisaldus võimaldab Maal aeroobsete organismide elu. Taimed kasutavad õhus leiduvat süsinikdioksiidi fotosünteesiks.

Puhas õhk on lõhnatu ja värvitu ning sisaldab veeauru ja aerosoole.

Õhu suhteline dielektriline läbitavus on 1,0006 ja tihedus merepinna tasemel 1,226 kg/m³.

## Koostis

## Õhu füüsikalisi omadusi ([[standardatmosfäär]]i alusel)
* Tihedus: 1,225 kg/m³
* Rõhk: 1013 hPa (760 mmHG)
* Temperatuur (standardatmosfäär): +15 °C
* Niiskus (suhteline): 0%
* Viskoossus: 0,0172 mPa•s
* Soojusjuhtivus: 0,02428 W(m•K)
* Heli levimise kiirus: 340,5 m/s
* Temperatuuri vertikaalne gradient:
** kuivadiabaatiline 1 °C / 100 m
** märgadiabaatiline 0,6 °C / 100 m

## Vaata ka

* Atmosfäär
* Tuul
* Õhusaastus

## Viited
Michigan

**Michigan** on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1837. aastast. Asub Suure järvistu ääres. Alam-Michigani poolsaarel on lõunas maapiir Indiana ja Ohio osariigiga, Ülem-Michigani poolsaarest jääb lõunasse Wisconsini osariik; Suurel järvistul piirneb edelas Illinoisi osariigiga ning põhjas ja läänes Kanada Ontario provintsiga.

Michigani pindala on 253 793 km², kuid sellest moodustavad 99 910 km² Suure järvistu järved ja 3380 km² muud järved. Ülem-Michigan moodustab osariigi maismaa-alast 29%, kuid on tihedalt metsastunud ja seal elab vaid 3% osariigi rahvastikust (ligi 300 000 inimest), ning Ülem-Michigani suurim linn, umbes 22 000 elanikuga Marquette on osariigi linnade seas alles 91. kohal.

## Linnad

## Vaata ka
* Michigani järv
* Michigani säälik
*Michigani Ülikool
*Michigani osariigi ülikool

## Viited

## Välislingid
* Michigani osariigi koduleht
Jalg (pikkusühik)

**Jalg** on SI-süsteemi väline mõõtühik, mis on võrdne umbes kolmandiku meetriga. 

Ühes jalas on kaksteist tolli ja ühes jardis on kolm jalga. Jala rahvusvaheline standardlühend on **ft** (inglise keeles *foot*). Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias, rahvusvaheliselt merenduses ja lennunduses.

Jalg kui mõõtühik on välja arenenud inimese jalalaba mõõtühikuna kasutusele võtmisest. Eri aegadel ja riikides on jala kui mõõtühiku pikkus kõikunud vahemikus 0,28–0,35 meetrit. Samamoodi on mõõtühikuna kasutusele võetud küünar. Ka küünar põhineb inimese kehaosal, nimelt küünarvarrel.

*Inglise *foot* (lühend ft) – 0,3048 meetrit = 12 tolli = 1/3 jardi
*Vana-Rooma riik – 0,2957 meetrit
*Vene *фут* – 0,3048 meetrit

Tänapäeval on kasutusel inglise jalg.

## Vaata ka
*Prantsuse jalg
*Inglise jalg
Jalg

**Jalg** on loomade kulgemiselund: jäse, mis kannab looma keha ja aitab tal liikuda.

Enamasti on jalg pikergune ning jala alumise otsa kuju aitab keharaskust laiemalt jaotada. Selgroogsetel on jalg kerega ühendatud puusaliigese abil. Enamikul loomadest on paarisarv jalgu, kuid tigudel on jalgu üksainus ja paljudel, näiteks ainuraksetel ja vaaladel, pole üldse jalgu.

Paljudel loomarühmadel on jalgade arv tähtis eristustunnus. Näiteks tetrapoodide ülemklass on saanud nime sellest, et enamasti on sellesse kuuluvatel loomadel 4 jalga. Putukatel on 6 jalga, ämblikulaadsetel 8. Kahelõpuseste alamklass jagatakse kaheksahaarmeliste ja kümnehaarmeliste seltsi.

Juhtub, et loomarühma nimes on mainitud teistsugune jalgade arv ,kui sellesse kuuluvatel loomadel tavaliselt on. Sajajalgsetel võib olla vähem kui 20 või rohkem kui 300 jalga, kõige tuntumatel sajajalgsetel skolopendritel on 42–46 jalga. Tuhatjalgsetel on alati vähem kui 1000 jalga, ehkki neil võib olla jalgu kuni 750.

Imetajad on üldiselt nelja jalaga. Kuid nende hulka kuuluv inimene loetakse kahejalgseks. Inimese eellastel olnud esijalad on muundunud käteks, mida teistel imetajatel üldiselt ei esine. Käed on kohastunud objektide haaramiseks ja hoidmiseks ning väga täpseteks liigutusteks ega toimi kulgemiselundina.

Lindude ja nahkhiirte esijalad on moondunud tiibadeks. Sellistena on need säilitanud esialgse kulgemiselundi otstarbe, ehkki nad on kohastunud kulgema mitte maad mööda nagu tetrapoodid enamasti, vaid läbi õhu.

Inimese jalad on alajäsemed.

## Vaata ka
*reis
*säär 
*põlv 
*kand 
*kannakõõlus 
*labajalg 
*hüppeliiges 
*varvas 
*küüs

## Viited
Toll

Sõnal "**toll**" on mitu tähendust.

***[[Toll (pikkusühik)|Toll]]** on pikkusühik.
***[[Toll]]** ehk **[[tollimaks]]** on maks, mida võetakse kaupadelt riigipiiril, varem ka sillla ületamisel, linna sisenemisel või turul.
***[[Toll (asutus)|Toll]]** on asutus, mis tegeleb tollilõivu võtmisega.  
***[[Toll (1982)|Toll]]** (Tamožnja) on 1982. aasta detektiivfilm
***[[Toll (aadlisuguvõsa)|Toll]]** on Saaremaa, Eestimaa, Liivimaa, Rootsi ja Soome rüütelkondadesse kuulunud aadlisuguvõsa.
***Toll** on tulli sünonüüm.

## Vaata ka
*Tollimaks
Rhode Island

**Rhode Island** on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1790. aastast. See asub Atlandi ookeani rannikul, kuulub Uus-Inglismaa regiooni ja on pindalalt USA väikseim osariik. Põhjas ja läänes piirneb see Massachusettsi ja idas Connecticuti osariigiga ning lõunas Atlandi ookeaniga. Osariigi pindalast kolmandiku moodustab vesi (1295 km²). Kuigi osariigist üle poole on metsa all, on osariik vägagi urbaniseerunud ning on rahvastiku tiheduselt USA-s teine (2238 in/km²).

Osariigis on küll viis maakonda: Bristoli maakond, Kenti maakond, Newporti maakond, Providence'i maakond ja Washingtoni maakond, kuid neil ei ole üldse poliitilist võimu, maavalitsused likvideeriti juba 1846. aastal. Uus-Inglismaa osariikide tava järgi on kohalikuks omavalitsuseks hoopis vallavalitsus, osariik jaguneb 39 vallaks, millest kaheksa on linnad (city) ja 31 vallad (town). Osariigi pealinn ja suurim linn on Providence; teised olulisemad linnad on Warwick, Cranston, Pawtucket ja Newport.

Rhode Islandi koloonia rajas inglise teoloog Roger Williams (1603–1683) 1636. aastal, kui ta Massachusettsi Bay puritaanidest juhtide poolt tema "uute ja ohtlike vaadete" levitamise eest kolooniast pagendati. Seepeale rajas ta Providence'i koloonia väikesele maa-alale Narragansetti neeme tipus, mille talle annetasid Narragansetti ja Pequoti indiaanihõimud. 1638. aastal jõudsid Williamsi nõusolekul kohalikelt indiaanlastelt ostetud Aquidnecki saarele teised religioossed dissidendid. William ja Anne Hutchinson rajasid seal Portsmouthi asula. Saare lõunaosas rajasid aga William Codington ja John Clarke 1639. aastal eraldi Newporti asula. 1644. aastal ühinesid Providence, Portsmouth ja Newport – Rhode Islandi ja Providence'i Istanduste Kolooniaks, ning said Inglismaa Pikalt parlamendilt selleks märtsis 1644 harta. 1648. aastal liitus kolooniaga Warwick, mille rajas Samuel Gorton 1642. aastal indiaanlastelt ostetud maale.

Rhode Islandi koloonia oli võrreldes naabruses olevate väga puritaanlike Connecticuti, Massachusettsi Lahe ja Plymouthi kolooniatega oma aja kohta väga uuenduslik – koloonias oli usuvabadus, ning nõiaprotsessid, võlgade eest vangistamine ja surmanuhtlus enamiku kuritegude eest olid keelatud.

Rhode Island oli esimene algsest kolmeteistkümnest kolooniast ja nendest viimane, kes ratifitseeris USA konstitutsiooni. Rhode Islandist sai USA osariik 29. mail 1790.

Enamik osariigi ida- ja lõunaosast on rannikumadalik, kõrgendikud jäävad loodeossa. Kõrgeim punkt on Jerimoth Hill kõrgusega 248 meetrit üle merepinna.


Front view of Rhode Island State House.jpg
Claiborne Pell Newport Bridge.jpg
Salve-gates.jpg


## Vaata ka
* Browni Ülikool

## Viited

## Välislingid
* Rhode Islandi osariigi koduleht
New Hampshire

**New Hampshire** [njuu hämpšir] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1788. aastast. Asub Atlandi ookeani ääres ning kuulub Uus-Inglismaa regiooni. Põhjas piirneb see Kanada Québeci provintsiga, lõunas Massachusettsi osariigiga, läänes Vermonti ja kirdes Maine'iga.

Osariigi suurim linn on Manchester.

New Hampshire on ainus osariik, kus ei ole korraga nii tulu- kui ka käibemaksu. Tulumaksustatud on ainult sissetulekud intressidelt ja dividendidelt.

## Haldusjaotus
New Hampshire jaguneb 10 maakonnaks:


New hampshire in autumn.jpg
Mount Adams NH from Madison.jpg
Dalton Covered Bridge, Warner New Hampshire.jpg
Mt. Washington Hotel.jpg


## Viited

## Välislingid

* New Hampshire'i osariigi koduleht
Milano provints

**Milano provints** oli provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus oli Milano linn.

Provintsi asustustihedus oli üks suurimaid Itaalias, jäädes maha vaid Napoli ning Monza ja Bianza provintside asustustihedusest.

Alates 2015. aastast on provintsi asemel città metropolitana di Milano.

## Haldusjaotus

Milano provints jagunes 134 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga vallad
Alltoodud tabelis on esitatud kümme suurima elanike arvuga omavalitsusüksust Milano provintsis (seisuga 31.07.2011; allikas: Istat):

Üle 30 000 inimese elab veel järgmistes omavalitsusüksustes:

## Vaata ka
*Milano provintsi vapp

## Välislingid
Mississippi osariik

**Mississippi** on Ameerika Ühendriikide osariik, mis on nime saanud looduslikuks läänepiiriks oleva Mississippi jõe järgi. Lõunas piirneb osariik Mehhiko lahe, edelas Louisiana, läänes Arkansase, põhjas Tennessee ja idas Alabama osariigiga. Geograafiliselt ja kultuuriliselt kuulub Mississippi lõunaosariikide hulka.

Mississippi pealinn on Jackson.

## Ajalugu
Ajalooliselt on tegu põlise indiaanlaste asualaga, mille kolm linna, Biloxi, Yazoo ja Natchez, on saanud nime piirkonnas elanud indiaani hõimude järgi. Eurooplastest sattusid Mississippi aladele esimesena 16. sajandil hispaanlased Hernando de Soto juhtimisel, kuid esimese püsiva asula lõid prantslased aastal 1699. 1716 asutatud Natcheze linn kujunes aastateks selle piirkonna peamiseks keskuseks.

Pariisi rahulepingu kohaselt läks Mississippi 1783 Ameerika Ühendriikide koosseisu, kuid osariigi õigused anti talle alles 10. detsembril 1817. Majanduslikult oli osariigi peamiseks tuluallikaks puuvill, mille abil kujunes Mississippist 19. sajandi keskpaigaks USA rikkuselt viies osariik.

1861–1865 kuulus Mississippi Ameerika Riikide Konföderatsiooni, kaotas Ameerika kodusõjas 30 000 tööealist meest, laostus seejärel majanduslikult ja on tänini üks USA vaesemaid osariike.

Mississippit tuntakse Ameerika Ühendriikides ka Magnooliaosariigi (*Magnolia State*) ja Külalislahkuse osariigi (*Hospitality State*) hüüdnimede all. Kultuuriliselt on osariigil olulisi teeneid muusika ja kirjanduse ees. Aastaid oli Mississippi USA gospelmuusika, džässi ja bluusi vaimseks keskuseks. Sealt olid pärit ka tuntud kirjanikud Tennessee Williams ja William Faulkner.

## Rahvastik

Aastal 2005 elas osariigis 2 921 100 inimest, elanikkonna üldine kasv on aeglane, mistõttu kolm aastat hiljem oli elanikkond suurenenud vaid umbes 17 000 inimese võrra. 2009. aastal oli Mississippi elanikkonnast 60% europiide, mustanahaliste osakaal oli 37%. Piirkonna põliselanikke, indiaanlasi, on umbes 0,5%.

2010. aastal elas Mississippis 2 967 297 inimest.

### Suuremad linnad

## Majandus
2009. aastal oli Mississippi SKP 95,0 miljardit USA dollarit.

2011. aasta märtsis oli töötus 10,2%.

Mississippi on majandusnäitajatelt tihti üks USA vaesemaid osariike, ka mitmetes teistes näitajates on osariik üldiselt tabeli lõpus, tihti ka viimasel kohal, millest on tulnud fraas "Thank God for Mississippi". Madisoni maakond on osariigis ainus, mille elanike keskmine sissetulek - 32 223 dollarit - on kõrgem riiklikust keskmisest (27 915 dollarit), osariigi keskmine on 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt 19 977 dollarit.

## Poliitika
Poliitika ja moraali küsimustes peetakse Mississippit üheks USA kõige konservatiivsemaks osariigiks. Poliitilisel maastikul domineerib Vabariiklik Partei, mõjukaim usurühmitus on baptistid.

Osariigi kuberner on 14. jaanuarist 2020 vabariiklane Tate Reeves, Ameerika Ühendriikide Senatis esindavad osariiki vabariiklased Roger Wicker ja Cindy Hyde-Smith.

## Haldusjaotus

Osariik jaguneb 82 maakonnaks.

## Viited

## Välislingid
* Mississippi osariigi koduleht
Connecticut

**Connecticut** on 1788. aastast Ameerika Ühendriikide osariik. Kuulub Uus-Inglismaa regiooni. Põhjas piirneb Massachusettsi, lõunas Atlandi ookeaniga, läänes New Yorgi osariigiga ning idas Rhode Islandiga.

## Rahvastik
2010. aasta seisuga elas Connecticutis 3 574 097 inimest.

2006.–2008. aastal olid Connecticuti elanikud enamjaolt järgmist päritolu:
* 19,3% itaalia
* 17,9% iiri
* 10,7% inglise
* 10,4% saksa
* 8,6% poola
* 6,6% prantsuse
* 3,0% Kanada prantsuse
* 2,7% Ameerika Ühendriikide või Ameerika
* 2,1% vene
* 2,1% Lääne-India
* 2,0% šoti
* 1,9% rootsi
* 1,6% portugali
* 1,4% šoti-iiri
* 1,3% ungari
* 1,0% leedu

### Suuremad linnad

## Vaata ka
* Connecticuti Eesti Kool

## Viited

## Välislingid

* Connecticuti osariigi koduleht
Lõuna-Carolina

**Lõuna-Carolina** on Atlandi ookeani ääres asuv Ameerika Ühendriikide osariik, mis sai selleks 1788. aastal. Põhjas piirneb see Põhja-Carolina ja lõunas Georgia osariigiga.

## Viited

## Välislingid
* Lõuna-Carolina osariigi koduleht
Mitšurinsk

**Mitšurinsk** (vene *Мичуринск*) on linn Venemaal Tambovi oblastis. Asub Lesnoi Voroneži jõe paremal kaldal, umbes 70 km Tambovist läänes. Geograafilised koordinaadid on 52°53′N, 40°29′E.

Linn on asutatud tsaar Mihhail I Fjodorovitši käsul 1635. aastal ja kandis nime **Kozlov**. 1932. aastal nimetati seal elanud Ivan Mitšurini auks ümber Mitšuriniks.

Mitšurinskis on masina-, aparaadi- ja kergetööstuse ettevõtted, konservitehas ja lihakombinaat.

Mitšurinskile on presidendi ukaasiga antud teaduslinna (*наукоград*) nimetus.

Linn on auto- ja raudteede sõlmpunkt.

Mitšurinskis on põllumajandusülikool ja pedagoogikaülikool.

Elanike arv on 93 100 (2005).

## Fotod

File:Интернациональная.JPG|Agraarülikool
File:Michurinsk.institut.JPG|Pedagoogiline ülikool
File:ЦГЛ.JPG|Mitšurini-nimeline Teaduslik Geneetika ja Viljapuude Uurimisinstituut
File:Freight station north of Michurinsk.jpg|Vaade õhust


## Viited

## Välislingid
* http://adm.michurinsk.net/
New Jersey

**New Jersey** [njuu džöösi] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1787. aastast. See piirneb idas Atlandi ookeaniga, põhjas New Yorgi osariigiga, läänes Pennsylvaniaga ja lõunas Delaware'i lahega, mille vastaskaldal asub Delaware'i osariik.

Osariigi pealinn on Trenton ja suurim linn on Newark.

## Haldusjaotus
Osariigis on 21 maakonda: Atlanticu maakond, Bergeni maakond, Burlingtoni maakond, Camdeni maakond, Cape May maakond, Cumberlandi maakond, Essexi maakond, Gloucesteri maakond, Hudsoni maakond, Hunterdoni maakond, Merceri maakond, Middlesexi maakond, Monmouthi maakond, Morrise maakond, Oceani maakond, Passaici maakond, Salemi maakond, Somerseti maakond, Sussexi maakond, Unioni maakond, Warreni maakond.


Cannon Green and Nassau Hall, Princeton University.jpg
New Meadowlands Stadium Mezz Corner.jpg
Atlantic City Boardwalk view north from Caesars Atlantic City by Silveira Neto June 24 2012.jpg


## Vaata ka
* Jersey City
* New Jersey Pine Barrens

## Viited

## Välislingid
* New Jersey osariigi koduleht
Louisiana

**Louisiana** on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1812. aastast. Asub riigi lõunaosas, Mississippi jõe alamjooksu aladel. Põhjas piirneb Arkansase, läänes Texase ja idas Mississippi osariigiga ning lõunas Mehhiko lahega.

Osariigi suurim linn on New Orleans.

Louisianas on erinevalt enamikust USA osariikidest alates 1807. aastast haldusüksuseks kihelkond (*parish*). 1912. aastast on Louisianas 64 kihelkonda.

## Nimi
Louisiana on nime saanud Louis XIV järgi, kes oli Prantsusmaa kuningas aastatel 1643–1715. Sufiks -ana (või -ane) on ladina keele sufiks, mis võib viidata „teabele, mis on seotud konkreetse isiku, teema või kohaga”. Seega tähendab Louis + ana ligikaudselt „Louisega seotud”.

## Viited

## Välislingid
* Louisiana osariigi koduleht
Kebnekaise

**Kebnekaise** (põhjasaami *Giebnegáisi*) on Rootsi kõrgeim mägi. Asub Põhja-Rootsis, Norra piiri lähedal. 	Geograafilised koordinaadid on 67°53′N, 18°33′E. Kõrgus 2103 m.
Esimesena tõusis mäe tippu 1883. aastal Charles Rabot.

## Välislingid
* Kebnekaise portaalis VisitSweden.com
Tjumen

**Tjumen** on linn Venemaal, Tjumeni oblasti keskus. Asub Tura jõe kaldal, Moskvast 2144&nbsp;km kaugusel. Tjumen on esimene vene linn Siberis.

Linna pindala on 235&nbsp;km².

Raudteesõlm Siberi raudteel. Rahvusvaheline lennujaam Roštšino.

Tjumeni linna nimetatakse Venemaa nafta- ja gaasipealinnaks.

## Kliima
Tjumenis valitseb parasvöötme mandriline kliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on −15,4 °С (minimaalne −46 °С). Juuli keskmine õhutemperatuur on +18,6 °С (maksimaalne +38 °С). Aasta keskmine sademetehulk on 457&nbsp;mm.

## Ajalugu

Asutatud 1586. aastal tatarlaste **Tšimgi-Tura** linna kohale. 1885. aastal jõudis linnani Siberi raudtee.

1930. aastatel kasvas Tjumen Lääne-Siberi peamiseks tööstuskeskuseks.

Tjumeni lähedal Pokrovskoje külas on sündinud Grigori Rasputin.

## Viited

## Välislingid

* Tjumeni linnavalitsuse koduleht
Ookeaniline saar

**Ookeaniline saar** on peamiselt basaldist ja teistest vulkaanilistest kivimitest või biogeenseist kivimeist koosnev ookeanis asuv saar.

Ookeanilisi saari eristatakse saartest, mille aluspõhi on mandriline. Lahti seletatult tähendab see seda, et ookeanilised saared asuvad ookeanilisel, mandrilised aga mandrilisel maakoorel.

Ookeanilised saared on vulkaanide tegevuse produkt. Enamasti tekivad nad kuuma täpi kohale. Kui ookeaniline saar asub soojas kliimavöötmes, võivad tema ümber moodustuda korallrifid. Sellisest saarest võib kujuneda atoll. 

Ookeaniliste saarte ümbruses on vesi ookeanidele tüüpiliselt enamasti ligi 5 kilomeetri sügavune. Ookeanilised saared on seega üle merepinna ulatuvad mäetipud.

Ookeanilised saared ei ole väga suured. Maailma suurimad saared on mandrilisel maakoorel.

Ookeanilised saared on väga levinud Vaikses ookeanis. 

Ookeaniliste saarte rannikute liiv on tume, punakas või valge (kui on tegemist biogeensete kivimite fragmentidega). Erinevalt mandriliste rannikute liivast ei sisalda ookeaniliste saarte liiv kvartsi. 

Ookeanilised saared on näiteks Hawaii, Tahiti ja Island. Vaatamata vulkaanilisele aktiivsusele ning asetsemisele ookeanis ei ole ookeanilised näiteks need saared, millel asuvad Filipiinid, Jaapan ja  Uus-Meremaa.

## Vaata ka
*Saar
Gvelfid

**Gvelfid** olid paavsti toetajad gvelfide ja gibelliinide vahelises võitluses 13. sajandi Itaalias.

## Välislingid
Gibelliinid

**Gibelliinid** olid keisri toetajad gvelfide ja gibelliinide vahelises võitluses 13. sajandi Itaalias.
Pimss

**Pimss** on happelise koostisega õhuline vulkaaniline kivim. 

Pimss moodustub plahvatuslike vulkaanipursete käigus happelisest ehk ränirikkast magmast. Pimss on tardunud silikaatne vaht, mis sisaldab enam vesiikuleid (tühikuid) kui kivimassi ennast. Seetõttu on pimss nii kerge, et ujub enamasti vees. Värvuselt on pimss hele, struktuurilt klaasjas.

Pimsi vahtja tekstuuri põhjustajaks on rõhu vähenedes magmast vabanenud gaasid, mis viskoossest ränirikkast magmast väljapääsu pole leidnud.

Pimsiga umbes sama keemilise koostisega on rüoliit ja graniit.

Pimssi kasutatakse peamiselt abrasiivina.

On arvatud, et pimss võis pakkuda vajalikke tingimusi elu tekkimiseks Maal enam kui 3,5 miljardit aastat tagasi, puutudes kokku äikese, hüdrotermilistes avadest pärinevate süsivesinike ja metallidega ning Päikeselt lähtuva ultraviolettkiirgusega.

## Viited
Porfüüriline struktuur

**Porfüüriline struktuur** on tardkivimi struktuur, mille korral sisalduvad kivimi peenemas põhimassis suuremad fenokristallid.

## Tekkimine
Porfüürilise struktuuriga kivimid on reeglina vulkaanilised. Nende põhimass on afaniitne või peeneteraline. Selles sisalduvad suuremad ja silmale nähtavad fenokristallid, mis erinevalt maapinnal või selle läheduses kiirelt tardunud põhimassile on sügavamal maakoores kauem kasvada jõudnud. Seega on porfüürilise struktuuriga kivimid moodustunud reeglina laavast, mis sisaldas juba moodustunud kristalle.

Porfüürilademed tekivad kerkiva magma sambas ja jahtuvad kahes astmes. Esimeses astmes jahtub magma aeglaselt sügaval maakoores ja selle käigus tekivad suureteralised kristallid, mille läbimõõt on vähemalt 2&nbsp;mm. Teises astmes jahtub magma kiiresti maapinna lähedal või koguni maapinnal, kui ta vulkaanist välja voolab, ja selle käigus tekivad väikeseteralised kristallid, mis ei ole palja silmaga eristatavad.

## Kivimid
Juhul kui põhimassi moodustavad mineraaliterad on silmale eristamatud, nimetatakse kivimit porfüüriliseks, kui aga põhimass on faneriitne, siis porfüürilaadseks.

Vastavalt kivimi keemilisele koostisele jagatakse kivimid porfüürideks ja porfüriitideks. Porfüürid on happelise, porfüriidid aga aluselise koostisega. Kui porfüürilise struktuuri moodustavad päevakivid, siis on porfüürides ülekaalus leelispäevakivid, porfüriitides aga plagioklassid. "Porfüür" või "porfüriit" on enamasti järelliide, mis lisatakse mineraali nimele, mis porfüürilise struktuuri moodustab (näiteks kvartsporfüür) või porfüürilise struktuuriga kivimi põhinimele, näiteks diabaasporfüriit.


Olivine basalt.jpg|Basaltporfüriit, mille porfüürilise struktuuri moodustavad mustad augiidi ning oranžid iddingsiidi fenokristallid
Kvartsporfyyr-Ahvenamaa.jpg|Kvartsi (läikiv tume) ning kaaliumpäevakivi (punakas) fenokristallidega rüoliit (kvartsporfüür)
Rhyolite porphyry.jpg|Rüoliit Coloradost
Graniteporphyry pmg ss 2006.jpg|Graniitporfüüri mikrofoto. Fenokristalle moodustavad kvarts (ümar valge sileda pinnaga), kaaliumpäevakivi (prismaline hele kristall pildi alaosas) ning plagioklass (hall triibuline)

Saaremaa läänerannikult võib leida punaseid kive, mis sisaldavad väikseid kvartsikristalle. Seda kivimit, mis rahvusvaheliselt tunnustatud terminoloogia kohaselt on rüoliit, nimetatakse tavaliselt Läänemere punaseks kvartsporfüüriks.

## Viited
Leelispäevakivi

**Leelispäevakivid** ehk **kaalium-naatriumpäevakivid** (inglise *alkali feldspar*) on päevakivide hulka kuuluvad kivimit moodustavad mineraalid. 

Leelispäevakivil ei ole kindlat keemilist koostist. Ta moodustab isomorfse rea puhtast ortoklassist (K[AlSi3O8]) puhta albiidini (Na[AlSi3O8]).

Päevakivide hulka kuuluvad mineraalid jagatakse kaheks – leelispäevakivideks ehk kaalium-naatriumpäevakivideks ning plagioklassideks ehk naatrium-kaltsiumpäevakivideks. Et kristallstruktuur ei muutuks ebastabiilseks, ei saa leelispäevakivid sisaldada üle 5% kaltsiumi ning vastupidi, plagioklassid ei saa sisaldada rohkelt kaaliumi.

Leelispäevakivide hulka kuuluvad mineraalid on ortoklass, anortoklass ja sanidiin. Vahel loetakse leelispäevakivide hulka kuuluvaks ka albiiti, mis paikneb plagioklasside ja leelispäevakivide piiril. 

Puhtad leelispäevakivid on valged või läbipaistvad, kuid lisandite tõttu võivad nad olla värvunud mitmesugustes toonides, peamiselt punakalt või roosakalt, meenutades tailiha viile. 

Leelispäevakivid on väga tavalised mineraalid, mida leidub nii tard-, moonde- kui ka settekivimite koostises. Leelispäevakive sisaldavad kivimid on näiteks graniit, arkoos ja gneiss. Levinuim leelispäevakivi ortoklass on ka üks Eesti rannaliivade põhikomponente kvartsi ja vilgukivi kõrval. Kvartsirikkad liivad on valgemad, suuremal hulgal päevakive sisaldavad liivad aga oranži, punaka või roosaka varjundiga. Lõuna-Eesti tugeva punase või roostepruuni tooniga liivakividele (nt Taevaskoja paljandites) annab värvi neis sisalduv raud.

## Vaata ka
*Päevakivi
*Kaaliumpäevakivi
Galeazzo I Visconti

**Galeazzo I Visconti** (21. jaanuar 1277 – 6. august 1328) oli Milano valitsejaks aastatel 1322 kuni 1327. Oli abielus Ferrara markii Obizzo II d'Este tütre Beatrice d'Este'ga.

Jätkas oma isa Matteo I Visconti võitlust paavsti ja gvelfide vastu.
Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm

Šeik **Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm** [muh'ammad bin r'aašid aal makt'uum] (الشيخ محمد بن راشد آل مكتوم; eesti ajakirjanduses on kasutatud nimekuju *Mohammed bin Rashid al-Maktoum*; sündinud 15. juulil 1949) on pärast oma venna Maktūm bin Rāshid Āl Maktūmi surma alates 4. jaanuarist 2006 Dubai emiir ning alates 5. jaanuarist 2006 Araabia Ühendemiraatide asepresident ja peaminister. Juba varem oli ta Araabia Ühendemiraatide kaitseminister. 

Ta sündis kolmandana šeik Rāshid bin Şa‘īd Āl Maktūmi neljast pojast.

## Haridus
Nelja-aastaselt hakkas ta saama araabia keelele ja islamile orienteeritud koduõpetust. 1955. aastalt asus ta õppima Al Ahmedia kooli. Kümneaastaselt läks ta üle Al Shaabi kooli ning kaks aastat hiljem Dubai keskkooli. Augustis 1966 õppis ta koos oma nõo šeik Muhammad bin Khalifah Āl Maktūmiga Cambridge'i keeltekoolis Bell School of Languages.  

## Äri
Ta oli hotelli Burj al-‘Arab ehituse tellija.

## Isiklikku
Ta on tuntud hobusteomanik ja talle meeldib ratsutada. 

Tema esimene abikaasa on šeika Hind bint Maktūm bin Juma Al Maktūm, kellega ta abiellus 1979. 

Tema teine abikaasa on printsess Hayā bint al-Ḥusayn, Jordaania kuninga Ḥusayn II tütar ning praeguse Jordaania kuninga ‘Abdullāh II poolõde, kellega ta abiellus 10. aprillil 2004. Abielulepingule kirjutati alla ‘Ammānis Bayt al-Barkati palees. Kohal viibisid printsessi vend ‘Alī bin al-Ḥusayn, printsessi poolvennad kuningas ‘Abdullāh II ning printsid Fayşal bin al-Ḥusayn, Ḥamzah bin al-Ḥusayn ja Hāshim bin al-Ḥusayn, kuninganna Rāniyah ning printsess Hayā emapoolsed onud ‘Alā' ja ‘Abdullāh Ţūqān.         

Šeik Muḩammadil on 16 last: seitse poega ja üheksa tütart.

19. septembril 2015 suri südamerabandusse Maktūmi vanim poeg Rāshid ibn Muḩammad Āl Maktūm.

## Välislingid
*Ametlik koduleht mitmes keeles
*Fotod teise abielu sõlmimiselt
Giovanni Visconti

**Giovanni Visconti** (umbes 1290 – 5. oktoober 1354) oli itaalia kardinal ja Milano valitseja aastatel 1349–1354. 

Pärast tema surma jagati Milano valdused tema kolme vennapoja Matteo II, Galeazzo II ja Bernabò vahel.

## Välislingid
*Elulugu. (inglise keeles)
Matteo II Visconti

**Matteo II Visconti** (1319 – 29. september 1355) oli Milano valitsejaks 1354–1355.

Mürgitati tõenäoliselt oma vendade Galeazzo II ja Bernabò poolt, kes tema valdused seejärel omavahel ära jagasid.
Azzone Visconti

**Azzone Visconti** (7. detsember 1302 – 16. august 1339) oli Milano valitseja aastatel 1329&ndash;1339.

Azzone Visconti tegi paavstiga rahu ja suurendas Milano valdusi. Azzone õhutas Milano majandust ehitades uusi sildu ja kauplemiskohti ning sillutades tänavaid. Ta laskis tugevadada linnamüüre ja soosis kunsti. 

Pärast Azzone varajast surma said Milano valitsejateks tema onud: kõigepealt Luchino Visconti ja siis Giovanni Visconti.
Galeazzo II Visconti

**Galeazzo II Visconti** (umbes 1320 – 4. august 1378) oli Milano valitsejaks aastatel 1354 kuni 1358.

Galeazzo II oli osav diplomaat, kes alustas oma rohkearvuliste valduste ühendamist ühtse organisatsiooniga riigiks. 

Resideeris Pavias, kus ta ehitas Castello Visconteo ja asutas Pavia ülikooli ja raamatukogu. Oli helde kunstipatroon, sealhulgas Petrarca sõber ja toetaja.
Luchino Visconti (Milano valitseja)

**Luchino Visconti** (1292 – 24. jaanuar 1349) oli Milano valitseja aastatel 1339–1349. 

Luchino jätkas oma vennapoja Azzone Visconti vallutusi, allutades Milanole uusi territooriume Piemontes, Toscanas ja tänapäevase Ticino kantoni ala Šveitsis. Milano jõuline laienemine ärgitas teisi Itaalia linnriike jätkuvalt moodustama koalitsioone ja Viscontide vastu võitlema.

Pärast Luchino surma jäi võim Milanos tema venna Giovanni Visconti kätte.
Louisiana (ajalooline piirkond)

**Louisiana** (prantsuse *La Louisiane*, inglise *Louisiana*) on USA alal Mississippi jõgikonna piirkonnas asuv ajalooline piirkond, mis sai alguse Prantsusmaa kuningriigi koloniaalvallutustest. Ta ulatus Apalatšidest Kaljumäestikuni, hõlmates ka Ohio Maa ja Illinoisi Maa.

Piirkonnale pani 1682. aastal nime maadeavastaja René Robert Cavelier de La Salle kuningas Louis XIV auks. Louisiana ala uurisid Louis Joliet, Jacques Marquette ja Pierre Laclède.

1803. aastal müüs Napoleon I Louisiana Ameerika Ühendriikidele-le 80 miljoni frangi eest. Mississippi suudmealal asuv USA osariik Louisiana eraldati 1812. aastal ja see hõlmab sellest piirkonnast vaid väikese osa. Louisiana osariigist ülejäänud ala nimetati Missouri alaks.

## Vaata ka
*Uus-Prantsusmaa