open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Harilik kukehari

**Harilik kukehari** (*Sedum acre*) on paksuleheliste sugukonda kukeharja perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Samasse perekonda kuulub veel umbes 53 liiki.

## Rahvapärased nimetused
Rahvasuus kutsutud **kukemari**, **maoajaja**, **kiigemääre**, **lambamarjad**, **müüripipar**.

## Kirjeldus
Väike sukulent – taimed on 3–15 cm kõrged. Peenest juurest kasvab välja palju harunevaid varsi, mis on kaetud ruljate tipust ahenevate lihakate lehtedega. Kollased õied on peaaegu raota, moodustades tiheda õisiku. Tupplehti ja kroonlehti on kumbagi 5. Õietupe läbimõõt on 2–5 mm, õie läbimõõt 6–8 mm. Tolmukaid on 10. Õitseb kevadest suve keskpaigani. Seemned pisikesed. Taim levib suurepäraselt ka vegetatiivselt: lehtedega, pungadega või varre osadega, mis kiiresti juurduvad. 

## Levila ja kasvukohad
Harilik kukehari kasvab Euroopas. Ta on naturaliseerunud Põhja-Ameerikas. Soomes kasvab ta kuni Salpausselkäni, hajusalt ka pisut põhja poole. Eestis on harilik kukehari sage.

Eelistab kasvada kuivadel hõreda taimestikuga päikeselistel, liivastel või kivistel kohtadel, kus vahel üldse muu taimestik puudub. Ta on võimeline kasvama väga kehvadel pinnastel ja kasvõi müüripragudes, kuid ta ei talu varju ja veepuudust. 

## Kasutamine ja mürgisus
Lihakatesse lehtedesse kogub taim palju toitaineid. Seal on kuni 3% alkaloide, suhkrut, vaha, parkaineid, õunhapet, piimhapet ja C-vitamiini, seetõttu on kasutatud ravimtaimena. 

Taime kasvatatakse sageli ka ilutaimena miniaedades, samuti surnuaedadel. Taim juurdub kergesti, kui tal seda lubatakse, kuid sama kerge on teda välja kitkkuda, sest tema juured on madalal.  

Harilik kukehari on ka hea meetaim. Ühelt hektarilt võib saada kuni 35 kg mett. Mesi on kuldkollane ja meeldiva lõhnaga.

Taime mahl sisaldab mürgist alkaloidi semadiini ja glükolsiide, mis võivad olla nahale satudes ärritava toimega.

## Viited

## Välislingid
*
Turu lennujaam

**Turu lennujaam** (soome *Turun lentoasema*, rootsi *Åbo flygplats*) on lennujaam Soomes Turus. 

See asub umbes 8 km Turu kesklinnast põhja pool. 

Lennujaam teenindab aastas umbes 350 000 reisijat ja on seega suuruselt neljas lennujaam Soomes.

## Lennufirmad ja sihtkohad

### Kaubaliinid

## Statistika

## Viited

## Välislingid
*Finavia – Turu lennujaam *(soome keeles)*
Gustaf Banér

**Gustav Axelsson Banér** (1547 Djursholmi loss, Danderyd, Uppland Rootsi – 20. märts 1600 Linköping Östergötland Rootsi) oli Rootsi riigitegelane.

Ta oli riiginõunik (1570), Tallinna ja Eestimaa kuberner (rootsi k. *överståthållaren (guvernören)*) aastatel 1588–1590.

Gustaf Banéri ajal toimus Tallinnas, 1589. aastal augustis Rootsi kuninga (1568–1592) Johan III ja tema poja Poola kuninga ja Rootsi troonipärija Zygmunt III Waza kohtumine. Kohtumise ajaks ehitati Toompea lossi riigisaal. Pärast oma isa Johan III surma (1592) sai Sigismund ka Rootsi kuningaks. 

Gustaf Banér hukati koos Erik Sparre ja venna Sten Banériga Linköpingi veresauna ajal, kui hukati Stångebro lahingus vangistatud Karl IX vastased aadlikud, ning maeti Uppsala katedraali.

9. augustil 1582 kinkis kuningas Johan III talle Uexküllide Virtsu vasallilinnuse ümbruses asunud Virtsu (*Werder*) mõisa Hanila kihelkonnas Läänemaal.

## Perekond
Tema vanemad olid rüütel Axel Nilsson Banér (1513–1554) ja Margareta Pedersdotter Bjelke (1510–1557). 

Ta abiellus 8. oktoobril 1581 Stockholmis Kristina Svantesdotter Sturega (1559–1619), kes oli riiginõunik ja riigimarssal krahv Svante Sture (1517–1567) ja Märta Eriksdotter Leijonhufvudi (1520–1584) tütar. Abielust sündisid:
*Margareta (1582–1618)
*Svante (1584–1628), Djursholmi härra, riiginõunik, Riia ja Liivimaa kuberner.
*Anna (1585–1656), õukonnadaam, abiellus 1610 riiginõunik Gabriel Bengtsson Oxenstiernaga.
*Märta (1586–1586)
*Axel (1587–1594)
*Peder (1588–1644), Ekenäsi ja Tuna härra, riiginõunik, kantseleinõunik, laaman, Eestimaa kuberner 1622–1626
*Nils (1589–1614), kapten, Virtsu (Werder) mõisaomanik, langes Ingeri sõjas Evert Horni juhtimise all toimunud lahingus 20. veebruaril 1614 Staraja Russas Venemaal.
*tütar (suri 1590)
*Sigrid (1592–1669)
*Märta (1593–1638), abiellus riiginõunik Lars Erikssoniga.
*Axel (1594–1642), Djursholmi härra, riiginõunik ja riigimarssal.
*Johan (1596–1641), riiginõunik, kindral ja riigimarssal, väejuht kolmekümneaastases sõjas, Ingeri kindralkuberner krahv Gustaf Adam Banéri isa.
*Erik (1597-1597)  
*Karl (1598–1632), Varbla (Wärpäl) mõisaomanik, Segersjö härra, ülemkammerhärra (1625), Marienburgi kuberner (1626), riigisekretär (1628), Preisimaa asekuberner (1631), hertsog Karl Gustavi kammerhärra, riiginõuniku Gustaf Banéri (1629–1680) isa.

20. detsembril 1651 said tema poegade Svante, Pederi, Axeli ja Karli pojad vabahärratiitli ja introdutseeriti 1652. aastal nr. 22 all Rootsi rüütelkonda.

## Viited

## Välislingid
*
*Gustav Axelsson Banér, Rootsi biograafialeksikon, (art av H. Almquist.), vaadatud 18.12.2025
Keelutsoon

**Keelutsoon** ehk **keeluala** ehk **keelupiirkond** on territoorium, millele on julgeoleku- või muudel kaalutlustel ligipääs piiratud.
Lappeenranta lennujaam

**Lappeenranta lennujaam ** (soome keeles Lappeenrannan lentoasema) (IATA: LPP – ICAO: EFLP) on rahvusvaheline lennujaam Soomes Lappeenrantas, kesklinnast 2 km kaugusel.  

See on Soome vanim praegugi töötav lennujaam, alustas tegevust aastal 1918. Aastal 2011 läbis lennujaama umbes 116 000 reisijat. Lennujaamas on ka Karjala lennundusmuuseum. 

2009–2010 teenindas liini Tallinn–Lappeenranta airBaltic.

## Sihtkohad

* Ryanair (Milano-Bergamo, Ateena)

## Statistika

Aastatel 2006–2009 aset leidnud reisijate arvu vähenemise põhjus on peamiselt uue raudtee otseliini Lahti–Kerava avamine septembris 2006. Otsetee lühendas sõiduaega Helsingisse ja tõi kaasa Helsingi lennuliini sulgemise. Märtsist 2010 alustas Ryanair lende Lappeenrantast. AirBaltic lendas novembrist 2009 jaanuarini 2014 Lappeenranta lennujaamast.

## Maapealne transport
Lappeenranta lennujaam on ühendatud linna ja kohaliku raudteejaamaga neljanda bussiliini abil, mis väljub lennujaama terminali eest. Raudteejaam asub lennujaamast 2,5 km kaugusel. Toimib ka taksoteenus.

## Viited

## Välislingid
* Finavia – Lappeenranta Airport
* AIP Finland – Lappeenranta Airport
Trieste

**Trieste** on linn ja vald Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Sloveenia piiri ning Aadria mere Trieste lahe ääres. See on Trieste provintsi keskus.

Elanike arv on 204 338 (1. jaanuar 2018).


Pilt:Stadtzentrum Triest.jpg|Panoraam
Pilt:CastelloMiramare.jpg|Miramare loss
Pilt:Trieste Canal-Grande.jpg|Kanal
Pilt:San Giusto 09.jpg|San Giusto katedraal
Pilt:PiazzaUnità 1.jpg|Raekoda
|Majakas


## Vaata ka
*Trieste Vaba Territoorium
*Teatro Lirico Giuseppe Verdi

## Viited

## Välislingid
* 
* Trieste - Foto-reisijuht - (Itaalia) (PDF)
Hermann von Radingh

**Hermann Gustav von Radingh** (ka Rading; vene Герман Иванович фон Радинг 14. veebruar 1753 – 10. märts 1827 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane.

Ta oli riiginõunik (1799), Eestimaa kubermangu asekuberner 11. septembrist 1797 kuni 6. jaanuarini 1809, tõeline riiginõunik, Minski tsiviilkuberner 1810. aastast kuni 21. maini 1813 ja Vene-Ameerika kompanii nõukogu liige 1826–1828. 

## Perekond
Tema vanemad olid Liivimaa Koknese kihelkonna Rīteri (Grütershof) ja Lapa (Lapinsky) mõisnik Hermann Johann von Radingh (1724–1790) ja Skrīveri (Rēmera muižā, *Römershof*) mõisast pärit Anna Rosina Schultz von Ascheraden (1727–1802).  Tema vanaisa oli Venemaa kindralmajor Justus Heinrich von Radingh (1665–1742).

Ta abiellus Tallinnas 30. augustil 1808 Emilie Dorothea von Pistohlkorsiga (1790 Kuremaa – 1854 Peterburi), kes oli Kuremaa mõisaomaniku Moritz von Pistohlkorsi (1767–1826) ja Eestimaa Kandle mõisast pärit Henriette Friederike von Hastferi (1771–1805) tütar.

## Vaata ka
*Radingh

## Viited

## Välislingid
*
Dmitri Glinka

**Dmitri Glinka** (vene keeles Дмитрий Фёдорович Глинка; 1749 – 20. jaanuar 1808) oli Venemaa keisririigi riigitegelane. 

Ta oli alampolkovnik, Voznesenski asehaldurkonna asekuberner 1795, tõeline riiginõunik (5. aprill 1795), Eestimaa kubermangu asekuberner 30. maist kuni 10. septembrini 1797, Arhangelski tsiviilkuberner 31. augustist 31. detsembrini 1797, Novgorodi tsiviilkuberner 5. aprillist 22. detsembrini 1798 ja Peterburi tsiviilkuberner 22. detsembrist 1798 kuni 2. märtsini 1800. 17. märtsil 1800 sai ta salanõunikuks ja senaatoriks.

Ta oli abielus, kuid järglasi ei saanud.

## Autasud
*Püha Anna ordeni 1. järk

## Viited
Tartu ühistranspordiliinid

**Tartu ühistranspordiliinid** on 2025. aasta seisuga ainult bussiliinid. Linnasisene rongiliiklus Aardla/Kirsi raudteepeatuse ja Tartu raudteejaama vahel on olemas, kuid see ei moodusta eraldi transpordiliine. Ühistranspordi eesmärgil linnasisest laevaliiklust ei toimu. Trammiliini rajamine Tartusse on olnud küll korduvalt arutusel ja trammikoridor ootab täitmist, end oma hinna pärast ikkagi tagaplaanile jäänud.

## Bussiliinid
1. märtsist 2026 on Tartus 17 linnaliini, millest kaks on ööliinid. Lisaks linnaliinidele on ka üks kommertsliin. Tartus on kokku 294 bussipeatust. 

Tartu linnaliine teenindab AS GoBus, kellega Tartu linn sõlmis 24. jaanuaril 2018 lepingu aastateks 2019-2029. 2020. aasta keskpaiga seisuga teenindab liine 64 madalapõhjalist bussi, mis sõidavad keskkonnasäästliku biogaasiga. Tartu linnale kuuluvad bussiliinid on tasulised, piletisüsteeme haldab AS Ridango. Lõunakeskuse ja kesklinna vahel sõidab tasuta kommertsliin 69, mida opereerib AS Sebe. 2026. aasta 1. märtsist lõpetati lennujaama ekspressi E1 ja linnaliini 25 teenindamine. Enne bussiliinide reformi 2019. aastal oli Tartus 29 bussiliini, millest 2 olid kommertsliinid. Liine haldas AS Sebe.
:

## Vanad bussiliinid
Enne 2019. aasta bussiliinide reformi.

## Viited
Cirrus

***Cirrus*** on ladinakeelne sõna, mis terminina võib tähendada: 
***[[kiudpilv]]e** või 
***[[köitraag]]u**.

**[[Cirrus (Helsingi kõrghoone)|Cirrus]]** on kõrghoone Helsingis.

## Vaata ka
* CIRRUS
* Cirrus Airlines
Džavahhethi

**Džavahhethi** (gruusia: ჯავახეთი) on ajalooline piirkond Gruusia lõunaosas, Samtshe-Džavahhethi provintsi territooriumil. Piirkonna elanike seas moodustavad enamuse armeenlased.

Piirkonna armeenlased kurdavad diskrimineerimise ja alaesindatuse üle avaliku elu kõigis sfäärides ja vähemalt osa neist taotleb autonoomiat.

Esimest korda mainiti Džavahhethit 785 eKr Urartu kuninga Argišti I dokumentides Zabahha nime all.

11.–13. sajandil kuulus Džavahhethi Gruusiale. See oli majandusliku tõusu periood, kus ehitati sildu, kirikuid, kloostreid ja losse. Seejärel Gruusia keskvõim nõrgenes ja riik killustus.

16. sajandil vallutas ja liidendas Džavahhethi Osmanite riik. Vallutusega kaasnes etniline puhastus ja paigalejäänud elanike usuvahetus. 19. sajandi alguses vallutas js liidendas selle piirkonna Venemaa.
Mihhail Golitsõn

Vürst **Mihhail Nikolajevitš Golitsõn** (vene кн. Михаил Николаевич Голицын; 1756 – 20. jaanuar 1827) oli Venemaa riigitegelane. Keiser Aleksander I lähedase sõbra, 1. klassi tõelise salanõuniku, vürst Aleksander Golitsõni (1773–1844) poolvend.

Ta oli riiginõunik, Jaroslavli asekuberner 23. detsembrist 1793 kuni 30. jaanuarini 1797, Eestimaa kubermangu asekuberner 30. jaanuarist kuni 30. maini 1797, Jaroslavli tsiviilkuberner 10. juunist 1801 kuni 12. jaanuarini 1817 ja tõeline riiginõunik.

## Perekond
Ta oli abielus Natalja Ivanovna Tolstajaga (1774–1841), kes oli kindralporutšik Ivan Matvejevitš Tolstoi (1746–1808) ja Agrafena Ilijnitšna Bibikova tütar, insenerkindralporutšik Ilja Bibikovi (1698–1784) tütretütar, jalaväekindral krahv Aleksandr Osterman-Tolstoi (1771–1857) õde ja saksa päritolu vene poliitiku Heinrich Johann Friedrich Ostermanni (1687–1747) järeltulija.

Abielust sündisid:
*Aleksandr (1798–1858), suurtükiväe alamporutšik, tõeline riiginõunik (1844), kammerhärra. 
*Valerian (1803–1859), kammerjunkur, dekabrist ja krahv Mstislav Golitsõn-Ostermanni (1847–1902) isa
*Leonid (1806–1860), tõeline riiginõunik, kammerhärra

## Viited
Jadranka Kosor

**Jadranka Kosor** (sündinud 1. juulil 1953 Pakracis) on Horvaatia ajakirjanik ja poliitik, alates 6. juulist 2009 kuni 23. detsembrini 2011 oli ta Horvaatia peaminister ning ühtlasi esimene iseseisva Horvaatia naispeaminister.
Inturist

**Inturist** (vene keeles Интурист, lühend sõnadest 'иностранный турист') on Venemaa turismiagentuur. 

Agentuuri asutas 1929. aastal ÜK(b)P KK peasekretär Jossif Stalin, töötajaskond oli seotud OGPU-NKVD-KGB-ga ja see organiseeris suurema osa välisturistide liikumisi Nõukogude Liidus. 

Erastati 1992. aastal. Kuulub 66 protsendi ulatuses holdingkompaniile Sistema.

## Inturisti Tallinna osakond
Agentuuril oli Eesti NSV ajal ka osakond Tallinnas, mis allus Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuvale Välisturismi Valitsusele. Inturisti Tallinna osakonnale kuulusid hotellid Viru ja Tallinn.
## Vaata ka
*Всесоюзное общество культурных связей за границей, ВОКС
## Viited
Ruslan Hasbulatov

**Ruslan Hasbulatov** (vene Руслан Имранович Хасбулатов; 22. november 1942 Groznõi  – 3. jaanuar 2023 Možaiski rajoon, Moskva oblast) oli tšetšeeni päritolu Venemaa majandusteadlane ja endine poliitik, viimane Venemaa Föderatsiooni Ülemnõukogu esimees 1991–1993.

Sündis 1942 Grožnõi lähedal Doikur-Aulis. 1944. aasta tšetšeenide ja inguššide küüditamisega viidi Kesk-Aasiasse. Lapsepõlv ja noorus möödusid Kasahstanis. 1962 asus ümber Moskvasse, lõpetas 1965 Moskva Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna; 1970 lõpetas sama ülikooli majandusteaduskonnas (välisriikide majanduse kateedris) aspirantuuri. 

Juunis 1990 sai Hasbulatov Boriss Jeltsini soovitusel Ülemnõukogu esimeseks aseesimeheks. Pärast Jeltsini valimist Venemaa presidendiks juulis 1991 sai Hasbulatovist Ülemnõukogu esimehe kohusetäitja ning sama aasta oktoobris esimees. 

1991. aasta augustiputši päevil oli Hasbulatov Jeltsini liitlane, kel oli oluline roll putši lämmatamisel. Peagi sai temast presidendi põhioponent, kes süüdistas teda avalikult joomarluses. Hasbulatovist sai üks olulisemaid tegelasi 1992.–1993. aasta konstitutsioonilises kriisis, mil Jeltsin püüdis riiki valitseda dekreetidega ning Ülemnõukogu ignoreerida, samas kui Ülemnõukogu üritas reformikurssi pidurdada ja Jeltsini volitusi vähendada. 1993. aasta oktoobris lõppes kriis tankirünnakuga parlamendihoonele, Hasbulatovit hoiti veebruarini eeluurimisisolaatoris ja vabastati seejärel Riigiduuma amnestiaga.

Naasis akadeemilise tegevuse juurde. Tegi 1994. ja 1995. aastal mõned edutud katsed organiseerida Venemaa võimude ja Džohhar Dudajevi vahelisi läbirääkimisi.

## Teoseid
*Преступный режим: «Либеральная тирания» Ельцина (Kuritegelik režiim: Jeltsini "liberaalne türannia"). — М.: Яуза-пресс, 2011. — 416 с. — 3 000 экз., ISBN 978-5-9955-0304-0 
*Полураспад СССР. Как развалили сверхдержаву (NSV Liidu poollagunemine. Kuidas lagundati superriik) — М.: Яуза-Пресс, 2011. ISBN 978-5-9955-0302-6

## Tunnustus
*2008 – Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane 

## Viited

## Välislingid
*Элита Страны Советов. Руслан Хасбулатов
Thomas Drenteln

**Thomas von Drenteln** (maetud 1657 Tallinnas) oli Tallinna kodanik, kaupmees, Mustpeade vennaskonna liige 1606, Tallinna raehärra ja bürgermeister (1647–1657).

Thomas Drenteln sündis kaupmees Carsten Drentelni ja Gertrud Boismanni pojana.

1633. aastal asutas ta kaubafirma, mis hiljem sai nimeks Thomas Clayhills & Son.

## Perekond
Thomas von Drenteln oli abielus Ebba Rodega (maetud 1621 Tallinnas). Abielust sündisid:
*Anna (maetud 1648), Keila-Joa mõisa omanik, abiellus Tallinna raehärra Johann Dellingshauseniga (maetud 1648)
*Carsten (Christian) Drenteln (maetud 1671), Tallinna kodanik 1652, Suurgildi vanem, Niguliste koguduse eestseisja.
*Elisabeth, abiellus kaupmees Balthasar Riesenkampffiga

## Vaata ka
*Drenteln

## Viited
Kiudpilved

**Kiudpilved** (ladina keeles ***cirrus***, mitmus *cirri*, lühend **Ci**) on pilvede põhiliik, kuhu kuuluvad pilved aluse kõrgusega üle 6&nbsp;km maapinnast. Nad on valged või valkjad pilved tavaliselt kiulise ehitusega ega põhjusta pilvevarjusid. Kiudpilved on eelkõige ilmamuutuse tunnuseks (seda seoses pilvisuse tihenemisega). Kui kiudpilved hakkavad tihenema, võivad nad areneda kiudkihtpilvedeks, mis võib tähendada juba suuremat vihma ja pilvitust.

Et sellel kõrgusel on õhutemperatuur alati alla 0&nbsp;°C, siis nad koosnevad jääkristallidest ja on puhtad jääpilved. Isegi kui kiudpilved annavad sademeid, ei jõua need enamasti maapinnani.

Kiudpilved paistavad väikeste isoleeritud säravvalgete siidiselt kumavate õrnade niitide või kitsaste paeltena. Nende ääred enamasti narmendavad jugavoolude toimel.

Kiudpilved esinevad sageli koos kiudrünkpilvede või kiudkihtpilvedega. Sel juhul on oodata sooja fronti.

## Kiudpilvede alamliigid ja vormid
*Alamliik **niitjad kiudpilved** (*[[Cirrus fibratus]]* ehk *Ci fibratus*) 
****Kassiküüned** ehk suusakujulised kiudpilved üleskäändunud otstega (*[[Cirrus uncinus]]* ehk *Ci uncinus* ehk *Ci unc*)
****Sulgpilved** (*[[Cirrus vertebratus]]* ehk *Ci vertebratus* ehk *Ci vert*)
****Kaootilised kiudpilved** (*[[Cirrus intortus]]* ehk *Ci intortus* ehk *Ci int*)
****Noalaev** (*[[Cirrus radiatus]]* ehk *Ci radiatus*)
****Kondensatsioonijäljed** *[[Cirrus tractus]]* ehk *Ci tractus* või *[[Cirrus aviaticus]]* ehk *Ci aviaticus*
*Alaliik t**ihedad kiudpilved** (*[[Cirrus spissatus]]* ehk *Ci spissatus*, vananenud *Cirrus densus* ehk *Ci densus*)
****Topikujulised kiudpilved** (*[[Cirrus floccus]]* ehk *Ci floccus*)
***[[Cirrus incus-genitus]]* ehk *Ci incus-genitus*
***[[Cirrus castellanus]]* ehk *Ci castellanus*

## Viited

## Kirjandus
* Gavin Pretor-Pinney, Bill Sanderson. *The cloudspotter's guide: the science, history, and culture of clouds*, 2006, lk 171–194 Google books

## Välislingid
*M. Jürissaar. Kiudpilved, Eesti Loodus, 1999, nr 4
Estonian Literary Magazine

**[http://elm.estinst.ee/ Estonian Literary Magazine]** (ELM) on eesti kirjanduse teemaline ingliskeelne ajakiri, mida annab alates 1995. aastast välja Eesti Instituut.  

Kaks korda aastas (kevadel ja sügisel) ilmuv ajakiri tutvustab välislugejale eesti kirjanikke ja luuletajaid ning uusi raamatuid.

Ajakirja levitatakse rahvusvahelistel kirjandusmessidel ja Eesti välisesindustes, Eestis on väljaanne saadaval suuremates raamatukogudes ja Eesti Instituudi Tallinna-büroos (Suur-Karja 14).

Ajakirja toimetaja on Berit Kaschan. Toimetuskolleegiumi kuuluvad Tiit Aleksejev (Eesti Kirjanike Liit), Adam Cullen (Eesti Kirjanike Liit), Ulla Saar (Eesti Lastekirjanduse Keskus), Ilvi Liive (Eesti Kirjanduse Teabekeskus), Helena Läks (Eesti Kirjanike Liit), Mart Meri (Eesti Instituut) ja Piret Viires (Tallinna Ülikool).

## Välislingid
* Ajakiri ''Estonian Literary Magazine''
* Ajakiri ''Estonian Art''
* Eesti Instituudi infotrükised
Betty White

**Betty Marion White** (17. jaanuar 1922 Oak Park, Illinois – 31. detsember 2021 Los Angeles, California) oli USA näitleja ja saatejuht. 

Tema kõige tuntum roll on Rose Nylund komöödiasarjas "Kullakesed" aastatel 1985–1992. Ta mängis muu hulgas ka Elka Ostrovskyt seriaalis "Kaunitarid Clevelandis".

Ta pälvis viis Emmy auhinda ning arvati 2013. aastal kõige pikema televisioonikarjääriga naisena Guinnessi rekordite raamatusse. Alates 1995. aastast kuulus ta televisioonikuulsuste halli.

Betty White oli esimene naine, kes produtseeris omaenda situatsioonikomöödia ("Life with Elizabeth").

## Viited

## Välislingid
*Betty White IMDb-s (inglise keeles)
Shanghai World Financial Center

**Shanghai World Financial Center** (hiina 上海环球金融中心 Shànghǎi huánqiú jīnróng zhōngxīn) on pilvelõhkuja Hiinas Shanghais, mis valmis 2008. aastal. Sel on 101 korrust, katus asub 487,4 m kõrgusel ja koos antennidega on hoone kõrgus 494,4 m. 

Shanghai World Financial Center asub Pudongi linnaosa Lujiazui linnaosas. Selle projekteeris USA arhitektibüroo Kohn Pedersen Fox. Ehitama hakati 1997. aastal ja arvatav maksumus oli 1,2 miljardit USD.

Hoones asuvad bürooruumid, kauplused ja Shanghai Park Hyatti hotell. Seal on ka kolm vaateplatvormi, millest kõrgeim asub 474 m kõrgusel 100. korrusel. 

Põrandapinda on 377 300 m².

## Välislingid

*Ametlik koduleht
Estonian Art

**Estonian Art** on eesti kunsti teemaline ingliskeelne ajakiri, mida annab 1997. aastast välja Eesti Instituut. 

Kaks korda aastas ilmuv ajakiri kajastab tänapäevaseid suundumusi Eesti kujutavas kunstis ja arhitektuuris, lisaks on leida kunstiajaloolisi kõrvalepõikeid. 

Ajakirja toimetaja on Stacey Koosel.

Toimetuskolleegiumi kuuluvad Marten Esko (Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum), Katrin Maiste (Eesti Instituut), Elin Kard (Eesti Kunstnike Liit), Kadri Laas (Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskus), Kadi Polli (Kumu), Triin Ojari (Arhitektuurimuuseum), Elnara Taidre, Taaniel Raudsepp (Tallinna Kunstihoone).

Ajakirja levitatakse rahvusvaheliste kunstiinstitutsioonide vahendusel ja Eesti välisesindustes enam kui 20 riigis, Eestis on väljaanne saadaval kunstiasutustes ja Eesti Instituudi Tallinna-büroos (Suur-Karja 14).

## Välislingid
*Ajakiri ''Estonian Art''
*Ajakiri ''Estonian Literary Magazine''
*Eesti Instituudi väljaanded
Tiina Randviir

**Tiina Randviir** (**Tiina Laats**; sündinud 12. augustil 1952) on eesti tõlkija ja ajakirjatoimetaja.

Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1976 Tartu Riikliku Ülikooli inglise keele ja kirjanduse erialal.

Ta on tõlkinud kirjandust itaalia keelest eesti keelde, samuti tõlgib eesti keelest inglise keelde.
Ta on ajakirjade Estonian Literary Magazine ja Trames toimetaja.

Tema isa oli Jüri Randviir. Ta oli abielus Alar Laatsiga, abielust sündis kaks poega.

## Viited

## Välislingid
*Intervjuu Tiina Laatsiga
Jüri Randviir

**Jüri Randviir** (28. mai 1927 – 8. august 1996) oli Eesti maletaja ja maleajakirjanik.

Aastatel 1947, 1949, 1950 ja 1954 tuli ta Eesti meistriks males.

## Isiklikku
Tema isa oli näitleja Aleksander Randviir.

Tema õde on baleriin ja balletipedagoog Tiiu Randviir; tütar on tõlkija ja toimetaja Tiina Randviir.

## Viited

## Välislingid
*Valter Heuer. JÜRI RANDVIIR epl.ee, 10. august 1996
*
Piimhappebakterid

**Piimhappebakterid** on bakterid, kes anaeroobses keskkonnas süsivesikute käärimisel annavad piimhappe. 

Piimhappebakterid põhjustavad piima hapnemist. 

Piimatööstuses kasutatakse peamiselt piimhappebaktereid *[[Lactobacillus lactis]]*, *[[Lactobacillus bulgaricus]]* ja *[[Lactobacillus casei]]*.

Piimhappebakterid toimivad leivatainas, hapukurgis ja -kapsas ning silos.

Nad moodustavad seltsi *Lactobacillales*. 

## Vaata ka
*Laktobatsillus (*Lactobacillus*)

## Välislingid
* ME-3
*Teaduse helisõnastik: Bakter ME-3 (Marika Mikelsaar) – ERR Teadus, 11. märts 2010
Suislepa vald (1935–1939)

**Suislepa vald** oli vald Viljandimaal aastail 1935–1939.

Suislepa vald moodustati Vana-Suislepa ja Uue-Suislepa valla ühendamisega siseministri 1935. aasta 11. aprilli otsusega, millele eelnes Viljandi ajutise maavalitsuse otsus 25. veebruarist 1935. Ühinemine jõustus 1. mail 1935.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Suislepa valla koosseisu, välja arvatud Väike-Sälgu ja Väike-Vooru külade ning Musti, Karuküla, Lahastiku, Kaubi, Jüri, Kuru, Lepiku, Vana-Saarde, Nopsi, Varese ja Tuuri talude maa-alad, mis läksid Põdrala valda.

## Viited
Suislepa vald

**Suislepa vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Suislepa valla maa-alast, välja arvatud Väike-Sälgu ja Väike-Vooru külade ning Musti, Karuküla, Lahastiku, Kaubi, Jüri, Kuru, Lepiku, Vana-Saarde, Nopsi, Varese ja Tuuri talu maa-alad.

1939. aastal oli vallas 2062 elanikku.

Esimene vallavanem oli Herman Seemen. 26. jaanuaril 1940 kinnitas siseminister uueks vallavanemaks Johan Nurme.

Vald kuulus Riigivolikogu 64. valimisringkonda, kust oli valitud Mihkel Hansen.

## Viited
Paistu vald (1939)

**Paistu vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Paistu valla maa-alast, välja arvatud Rahetsema veski maa-ala.

1939. aastal oli vallas 2157 elanikku.

Esimene vallavanem oli Hans Ulk (valiti tagasi 6. detsembril 1939, kinnitatud 19. jaanuaril 1940). 

Vald kuulus Riigivolikogu 62. valimisringkonda, kust oli valitud Tõnis Kint.

## Viited
Karksi vald (1939)

**Karksi vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Karksi valla maa-alast; senise Polli valla maa-alast; senise Pöögle valla maa-alast.

1939. aastal oli vallas 4777 elanikku.

Esimene vallavanem oli Johan Palu, kes valiti 15. aprillil 1939 ka Viljandi maavolikogu liikmeks. Kuna oktoobris 1939 valitud vallavolikogu ei suutnud vallavanemat valida, määras siseminister 19. jaanuaril 1940 uueks vallavanemaks Hans Kõiva.

Vald kuulus Riigivolikogu 62. valimisringkonda, kust oli valitud Tõnis Kint.

Vald kuulus algul Abja, alates 1940. aastast Paistu põllumeeste konvendi tegevuspiirkonda.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Polli külanõukogu, Pöögle külanõukogu, Sudiste külanõukogu ja Äri külanõukogu.

## Viited
Trames

**Trames** (täisnimega **Trames. A Journal of the Humanities and Social Sciences**) on rahvusvaheline avatud juurdepääsuga ingliskeelne Eesti Teaduste Akadeemia ja Tartu Ülikooli humanitaar- ja sotsiaalteaduste ajakiri, mida koostöös Tallinna Ülikooliga annab välja Teaduste Akadeemia Kirjastus.

Ajakiri asutati 1997. aastal, kui liideti Tartu Ülikooli toimetiste humanitaarteaduste sari Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis) – Humaniora (asutatud 1893) ja Teaduste Akadeemia toimetiste humanitaar- ja sotsiaalteaduste sari (asutatud 1952).

Ajakirja Trames nime tähendus ladina keeles on *rada*, *teerada* või *jõe voolusäng*.

Ajakiri Trames avaldab artikleid paljudest humanitaar- ja sotsiaalteaduste valdkondadest, eelistades laiema teoreetilise hoiaku ja interdistsiplinaarse lähenemisega töid. Trames ei avalda töid, mis ei ole suunatud laiemale lugejaskonnale, mis on spetsiifilised ja/või kohalikud juhtumipõhised uuringud või meetodite adaptatsioonid ja lokalisatsioonid. Samuti ei avaldata uurimusi, milles uuritakse lasteaialapsi, kooliõpilasi, üliõpilasi või nende vanemaid.

Ajakiri Trames ilmub neli korda aastas. Kõik ilmunud kaastööd läbivad kahekordse topeltpimeda eelretsenseerimise. Saabunud kaastööde tagasilükkamise protsent on 94.

Ajakirja kajastavad teadusveeb Clarivate Web of Science, Scopus, EBSCO jpt. Ajakirja Trames sisu on vabalt kasutatav vastavalt litsentsile Creative Commons Attribution 4.0 International Licence CC BY 4.0.

## Peatoimetajad
*Martin Ehala (1998–2003)
*Urmas Sutrop (alates 2003)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus
Valjala vald (1939)

**Valjala vald** oli vald Saaremaa maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Valjala külas.

Vald moodustati senise Valjala valla maa-alast, välja arvatud Ranna küla ja Rõõsa asunduse piirkonnad; senise Pihtla valla Võrsna küla piirkonnast.

Esimene vallavanem oli August Ots. Valjala vald kuulus Riigivolikogu 40. valimisringkonda, kust oli valitud Otto Pukk.

Valjala valda kuulusid: Kalju, Jõõri, Jõelepa, Jursi, Lõõne, Kiriku, Võrsna, Ariste, Rahu küla, Kõnnu, Kalli, Vüidu, Mäe, Haeska ja Kuremaa külad ning Jõõri asundus ja Haeska asundus, Põllu, Tõnija, Kogula, Männiku, Veeriku küla, Koksi, Kõriska, Kuiste, Vene küla, Väkra, Ure, Lübi, Siiksaare, Viira, Turja, Nurme, Võhksa, Ranna küla, Välja, Sakla, Türgi külad, Vana-Lõve asundus.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kallemäe külanõukogu, Sassi külanõukogu ja Valjala külanõukogu.

## Viited
Oskar Metsavaht

**Oskar Metsavaht** (sündinud 1961 Caxias do Sulis) on eesti päritolu Brasiilia arst ja moelooja ning Eesti aukonsul Rio de Janeiros.

Oskar Metsavahi vanaisa Oskar Leonhard oli Rakvere kandis tegutsenud optik. Ta lahkus Eestist 20. sajandi esimesel poolel ja jõudis koos oma venna Jakob Johannesega Brasiiliasse 1925. aastal. 

Oskar Metsavahi isa Renato oli aastaid Brasiilia arstide liidu president. Tema ema Maria on Itaalia päritolu psühholoogiaprofessor. Oskari vend Leonardo on arst, õde Ana Amelia kunstnik ja disainer ning õde Henriette ülikoolis kunstiõpetaja.

Oskar Metsavaht on lõpetanud Rio de Janeiro ülikooli arstiteaduskonna ja töötanud enne moeloojaks hakkamist spordiarstina.

Oskar Metsavaht on loonud ülemaailmset menu nautiva moebrändi Osklen, mis esitleb tippversiooni cariocade lume- lainelaua- ja rulakultuurist. 

Oskar Metsavaht on olnud Brasiilia esindaja UNESCO-s ja on aastast 2008 Eesti aukonsul Rio de Janeiros. Peale tema on aukonsulid ka Jüri Saukas São Paulo ja Paraná osariikides Flemming Patrick Rickfors Santoses ning Almir Maestri Santa Catarina ja Rio Grande do Suli osariikides.

2011. aasta kevadel avaldas USA juhtivate äriajakirjade hulka kuuluv Fast Company avaldas nimekirja "100 kõige loomingulisemat inimest äris", kus 73. kohale on paigutatud Oskar Metsavaht.

## Viited
Kihelkonna vald (1939)

**Kihelkonna vald** oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kihelkonna külas.

Vald moodustati senise Kihelkonna valla maa-alast, välja arvatud Kuusiku ja Kõõru külade ning Kõnnu asunduse maa-alad ja osa Pidula asunduse maa-alast; senise Lümanda valla Tammiku, Lillepa, Audako ja Vahtrasoo talude maa-aladest.

Esimene vallavanem oli Konstantin Sepp, ta vabastati ametist ja tema asemele määrati ajutiseks vallavanemaks Priidu Tamm. 20. detsembril 1939 valiti vallavanemaks Jaan Pank. 1939. aasta detsembris määrati vallavanema palgaks 50 krooni.

Vald kuulus Riigivolikogu 41. valimisringkonda, kust valiti August Mälk.

Vald kuulus Kihelkonna põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

1940/41. aasta eelarve oli tasakaalus 24 182 krooni, millest tuluna kogukonnamaksu oli ette nähtud 1334 krooni. Kogukonnamaksu maksjaid oli vallas 1424, maksu suurus oli 5–20 krooni.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kihelkonna külanõukogu ja Tagamõisa külanõukogu.

## Viited

## Kirjandus
* Vallavolikogu uute valimiste puhul Kihelkonnal. Meie Maa, 21. veebruar 1940, nr. 28, lk. 2.
* Vallavalimiste tagajärjed Kihelkonnal. Meie Maa, 28. veebruar 1940, nr. 31, lk. 3.
* Kihelkonna vallavalimised tühistati. Meie Maa, 15. märts 1940, nr. 40, lk. 1.
Beatrice Arthur

**Beatrice Arthur** (ka **Bea Arthur**; sünninimi **Bernice Frankel**; 13. mai 1922 New York – 25. aprill 2009 Los Angeles) oli juudi päritolu USA näitleja ja laulja. 

Tema tuntumad rollid olid komöödiasarjas "Maude" aastatel 1972–1978 ja Dorothy Zbornaki roll sarjas "Kullakesed" aastatel 1985–1992.
Snæfellsnesi maakond

**Snæfellsnesi maakond** (*Snæfellsnes- og Hnappadalssýsla*, *Snæfellsnessýsla*) on maakond Islandi lääneosas Vesturlandi piirkonnas Norðvesturkjördæmi valimisringkonnas.

See maakond hõlmab suurema osa Snæfellsnesi poolsaarest.

Maakonna pindala on 1468 või 2163 km² ja elanike arv oli 2006. aasta andmetel 4003.

Maakonna keskus on Stykkishólmur.

Sinna kuuluvad järgmised vallad:
* Eyjar og Miklaholt (*Eyja- og Miklaholtshreppur*)
* Snæfellsbær
* Grundarfjörðuri vald (*Grundarfjarðarbær*)
* Helgafellssveit
* Stykkishólmuri linn (*Stykkishólmsbær*)

Hnappadalur asub Mýrari maakonna Borgarbyggði vallas (varem Kolbeinsstaðiri vallas).

Suuremad asulad on Stykkishólmur, Grundarfjörður ja Ólafsvík.
August Kivi

**August Kivi** (15. oktoober 1891 Lohusuu – 21. september 1974 Edmonton, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

6. Üksiku Jalaväepataljoni ülem.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu: August Kivi
Svante Stålarm

**Svante Eriksson Stålarm** (surnud 1585 või 1589) oli Rootsi riigitegelane.

Ta teenis Erik XIV ihukaitses ja oli hiljem Tallinna (1580–1581) ja Stockholmi asehaldur. 28. maist 1582 Viiburi asehaldur ja 1583 aastast esimene rootslasest Koporje linnuse ja lääni asehaldur Ingerimaal.

Talle kuulus Kiiala mõis (Kijala; soome keeles *Kiialan kartano* (:fi)) Porvoo (Borgå) lähedal.

## Perekond
Tema vanemad olid Kiiala mõisnik, Porvoo kihelkonnakohtunik ja Viiburi linnuselääni laaman Erik Olofsson Stålarm (surnud u 1566) ja Karin Persdotter Fleming. Tema ema oli Eestimaa asehalduri admiral Herman Persson Flemingi (surnud 1583) õde. 

Ta oli abielus Brita Margareta Göransdotteriga Högsjögårdi perekonnast (Gyllenmåne). Abielust sündisid:
*Åke Svantesson Stålarm (surn.1628), Kiiala mõisnik, rittmeister Poola ja Liivimaa sõjas, abiellus 1597 Haikkoo mõisa (soome Haikon kartano) pärijanna Hebla Månsdotter Ållongreni (surn.1616) ja hiljem Brita Arvidsdotter Wildemaniga Tiusterbyst;
*Märta Svantesdotter, abiellus Sonstorpi mõisast pärit rittmeister Börje Jönsson Rosenstrålega; nende tütardest Ingeborg (1608–1674, abielus Liivimaa Šķēde linnuse komandandi, rittmeister Carl Sabelsköldiga (1590–1663) ja Hjälmarsnäsi mõisa pärijanna Margareta (1599–1663) Wolmar von Stackelbergiga. 

### Sugupuu
Viited:

## Vaata ka
*Stålarm

## Viited
Aral

**Aral** (haldusüksusena uiguuri قاراماي شەھرى (Aral Xahiri), hiina 阿拉尔市 (Ālā'ěr Shì)) on maakonna (allringkonna) õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Asub Tian Shani lõunanõlval Tarimi jõe ülemjooksul.

Valdav osa elanikest on hiinlased, vähemusrahvusi on 5,3%.

Linna haldusalas on 3 paisjärve kogupindalaga 248,8 km². Aral on põllumajanduspiirkonna keskus, linna lähedal kasvatatakse puuvilla, nisu ja puuvilju.
John Wiley & Sons

**John Wiley & Sons** (sageli lihtsalt **Wiley**) on rahvusvaheline kirjastus, mis on spetsialiseerunud akadeemilisele kirjandusele.

Kirjastus loodi 1807. aastal New Yorgis. Tänapäeval asub kirjastuse peakorter Hobokeni linnas New Jersey osariigis Ameerika Ühendriikides.

Kirjastus on avaldanud 350 Nobeli auhinna laureaadi teoseid.
Daniel Woodrell

**Daniel Woodrell** (4. märts 1953 Springfield Missouri osariik – 28. november 2025) oli USA kirjanik.

Daniel Woodrelli loetakse *noir*-kriminaalromaani viljelejaks. *Noir*-romaanides pole peategelane mitte roima uurija, vaid selle sooritaja, ohver, kahtlustatav. Woodrelli romaane liigitatakse nn kantri-*noir*'iks ja teda peetakse koguni selle žanri loojaks.
	
Daniel Woodrell elab Missouri osariigi lõunaosas 11 000 elanikuga West Plainsi linnas keset Ozarki mägismaad. Tema esivanemad olid jõudnud sinna juba enne Ameerika Ühendriikide kodusõda. Sündinud on ta West Plainsis 4. märtsil 1953. Et ta isa kaotas töö, oli pere sunnitud kolima tööotsinguil Missouri loodeossa Kansas City linnastusse. Sealne elu tüütas Danieli ära, ta jättis kooli pooleli ja läks 17aastaselt merejalaväkke.
	
Merejalaväes tekkisid Woodrellil pahandused ning Vietnami sõdima ta ei jõudnudki, ehkki ta sinna soovis. Selle asemel jätkas ta õpinguid, omandas 27aastaselt Kansase Ülikoolis bakalaureusekraadi ja lõpetas seejärel Iowa Ülikooli kirjanike seminari kaunite kunstide meistrina. Seminaris tutvus ta oma tulevase abikaasa ja romaanikirjaniku Katie Estilliga. Ta võitis üheks aastaks James A Micheneri stipendiumi, mis on mõeldud kirjutavatele üliõpilastele.

Daniel Woodrell on tänaseks kirjutanud kaheksa romaani, esimene neist ilmus 1986. Teine romaan oli 1987. aastal trükivalgust näinud "Häda ellujäänuile" ("Woe to Live On") – Woodrelli loomingus erandlik, sest kirjanik siirdub Ameerika Ühendriikide kodusõja aega ning kujutab sissivõitlusi Missouris. Selles naturaalsete stseenidega romaanis pole häid ega pahasid, vaid on ehk pisut rohkem ja veidi vähem pöörased – julm ja armutu võitlus on kallutanud kõigi selles osalejate mõtlemist. Daniel on öelnud, et ta kirjutas romaani, et tunnetada ja mõista, millised asjaolud just viisid Lawrence’i veretööni (1863).
	
Kaks järgmist teost ei leidnud tunnustust, kuid 1996 ilmunud "Give Us a Kiss: A Country Noir" ("Suudle meid: maanoir") kujunes menukaks. Eriti hästi hakkas Daniel Woodrellil minema siis, kui lavastaja Ang Lee otsustas teha romaani "Häda ellujäänuile" põhjal filmi, mis valmis 1999 ja sai pealkirjaks "Ride with the Devil". Film oli Woodrellile nii rahalisest kui ka moraalsest küljest tugev turgutus. Ehkki sellest ei saanud teatud põhjustel kassahitti, väärivad märkimist näitlejate hea töö, ehtsad lahingustseenid, romantiliste hetkede esiletoomine kesk julma tegelikkust. Eestis on filmi levitatud pealkirja "Kuradiga sadulas".
	
1999 sai Woodrell romaani "Tomato Red" ("Tomatpunane") eest USA PENi ilukirjandusauhinna, 2000 esitati ta Dublini IMPACi rahvusvahelise kirjandusauhinna kandidaadiks. 2008 oli ta Ameerika kriminaalkirjanike Edgari preemia nominent lühijutuga "Uncle" ("Onu").
	
55-aastasel Daniel Woodrellil olevat pilkumatu silmavaade ning ta vältivat avalikku tähelepanu. Woodrell leiab, et tema koht on just väikelinnas Ozarki mägismaal, ega plaani sealt kuhugi mujale elama siirduda.

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Häda ellujäänuile", tõlkinud Kalevi Kvell, Jumalikud Ilmutused 2009, ISBN 9789985992982
* "Külm halastus"
Kaarma vald (1939)

**Kaarma vald** oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kaisvere külas. Valla üldpindala oli 188,9 km2, elanike arv 1. detsembril 1941 2654.

Vald moodustati senise Loona valla maa-alast, välja arvatud Metsa talude maa-alad; senise Mustjala valla Järise küla Otti talu maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 40. valimisringkonda, kust valiti Otto Pukk.

Vald kuulus Kuressaare põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1939. aastal oli vallas 629 talundit 2726 elanikuga.

Esimene vallavanem oli Juhan Tiik.

1940/41. aasta eelarve oli tasakaalus 24 751,03 krooni, millest tuluna kogukonnamaksu oli ette nähtud 11 900 krooni. Kogukonnamaksu maksjaid oli vallas 1274, maksu suurus oli 5–20 krooni.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Aste külanõukogu, Eikla külanõukogu ja Kaarma külanõukogu.

Vallas on sündinud Juhan Veel.

## Viited
Laimjala vald (1939)

**Laimjala vald** oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Laimjala külas.

Vald moodustati senise Laimjala valla maa-alast ja senise Valjala valla Ranna küla ja Rõõsa asunduse piirkondadest.

Esimene vallavanem oli Joosep Tumma. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Aleksei Küng. Vald kuulus Riigivolikogu 39. valimisringkonda, kust valiti Aleksander Rei.

Vald kuulus Pöide põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

1. aprillil 1939 oli vallas 2019 elanikku.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Audla külanõukogu ja Laimjala külanõukogu.

## Viited
Laiuse vald

**Laiuse vald** (saksa keeles *Lais*) oli vald Tartumaal aastatel 1866–1950. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valla territooriumile. Vallamaja asus tänapäeva Laiuse aladel Sootaga külas.

## Laiuse vald 1866–1939
Laiuse vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aastal ning hõlmas algselt Laiuse ja Mõra mõisapiirkondi. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimeseks vallavanemaks valiti Juhan Raudsepp (oli vallavanem kuni 1869. aastani). Valda kuulusid Alavere, Iravere, Kantküla, Kasevere, Küüravälja, Lõpe, Mõra, Palupere, Raaduvere, Rava, Sootaga ja Vilina külad.

1893. aastal liideti vallaga Laiuse kirikuvald ning 1896. aastal Kivijärve vald Kaude, Kivijärve, Lemuvere ja Teilma külaga.

1917. aastal kuulusid valda veel Altvälja, Kasvandiku, Kirikuküla, Lehtmetsa, Litsemaa, Mäealuse, Mõisaküla, Otiaru, Ristimetsa, Saksamaa ja Vanatänava külad.

Selliseks jäi vald kuni 1939. aasta vallareformini.
### Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
18. Laiuse vald – maa-alaga, mis moodustub senise Laiuse valla maa-alast, välja arvatud Raja nr. 35 talu maa-ala.
## Laiuse vald 1939–1950
Vallareformijärgne esimene Laiuse vallavanem oli Johannes Amor. Vald kuulus Riigivolikogu 47. valimisringkonda, kust valiti Karl Roomet.
### Vallavanemad
*Juhan Raudsepp (1867–1869), Laiuse vallavanem
*Jüri Viik (1870–1875)
*Jaan Birk (1876–1881)
*Juhan Mikk (1882–1887)
*Kaarel Ploom (1888–1893)
*Jüri Bruus (1894–1899)
*Jaan Viik (1900–1905)
*Aleksander Kukk (1905–1907)
*Kaarel Asper (1908–1919)
*Johannes Amor (1939–???)
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
1945 moodustati valla koosseisus Kivijärve (Kivijärve, Kaude, Altküla, Teilma, Lemuvere, Saksamaa küla ja Kivijärve asundus), Mõisaküla (Kantküla, Iravere, Litsemaa, Ristimetsa, Kasvandiku, Vanatänava, Otiaru, Rava, Kirikuküla, Mõisaküla küla) ja Sootaga (Sootaga, Lõpe, Raaduvere, Kasevere, Alavere, Vilina, Kirikuvalla, Altvälja ja Lehtmetsa küla) külanõukogu.

1949. aastast alates kuulus Laiuse vald Jõgeva maakonda.

## Vaata ka
* Laiuse mõis
* Jõgeva vald
* Torma vald

## Viited
Helmi Kaber

**Helmi Kaber** (1923–1927 **Helmi Suits**, 1934–1935 **Helmi Kuurmann**, 2/15. mai 1901 Vao vald, Virumaa – 17. september 1969 São Paulo) oli eesti advokaat.

Õppis 1921–1926 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Filiae Patriae vilistlane. 

1926–1928 vandeadvokaat Ferdinand Karlsoni abi Tartus, 1928–30 vandeadvokaat Theodor Rõugu abi Tallinnas, 1930–1931 Tapal. Alates 1931 vandeadvokaat Tapal. Abiellus 1934 Anton Kuurmanniga. Tapa linnavolikogu juhataja, 1938. aasta Vabariigi Presidendi valimiste valijamees, Naiskodukaitse liige. 

Viimane elukoht Tallinnas Aia tän. 5–2. Põgenes 1943 Rootsi. Tunnustati teadmata äraolijaks ja sellekohane tunnistus anti välja tema abikaasale Anton-Eduard Kaber'ile 19. märtsil 1948 (Eesti NSV Teataja Lisa, 1948, 3).

## Kirjandus
* Õhtu naisadvokaat H. Kaberi juures. Uus Eesti, 4. november 1937, nr. 300, lk. 6.
Anton Kaber

**Anton Kaber**, ka **Anton Eduard Kaber** (kuni 1935. aastani **Anton Eduard Kuurmann**, 9. juuni 1901 Vihula vald – 2. august 1989) oli eesti advokaat.

Õppis 1922–1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas, 1924–1930 ja 1937–1940 õigusteaduskonnas, Ugala vilistlane. 

Oli kaugesõidutüürimees, abiellus 1934 Helmi Kaberiga, kelle neiupõlvenime ta endale 1935. aastal võttis. 

Mobiliseeriti 1941 Punaarmeesse, osales Teises maailmasõjas. Alates 1945. aastast advokaat Tallinnas.
Alli Süvalepp

**Alli Süvalepp** (31. oktoober 1912 Talli vald – 17. oktoober 1988 Tallinn) oli eesti botaanik.

Ta lõpetas 1940. aastal Türi aianduskeskkooli ja 1959. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia.

1972. aastal sai ta põllumajanduskandidaadi kraadi.

Ta töötas pikka aega Tallinna botaanikaaias.

Alates 1979. aastast oli ta Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi auliige.

## Teosed
*Süvalepp, Alli 1957. *Kiviktaimla*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
*Süvalepp, Alli; Süvalepp, Mari 1976. *Madalakasvulised püsililled*. Tallinn: Valgus.
Uno Vunk

**Uno-Georg Vunk** (11. september 1930 Tallinn – 17. november 2012 Tallinn) oli eesti poksija.  

Vunk poksis aastatel 1946–1958 Spartakis, kus tema treener oli Evald Seepere.

Vunk oli kärbeskaalus (kuni 50,8&nbsp;kg) Eesti NSV meister (1949), kukk-kaalus (kuni 53,5&nbsp;kg) Eesti NSV meister (1950) ja sulgkaalus (kuni 57&nbsp;kg) viiekordne Eesti NSV meister (1952–1956). 

Vunk sai Spartaki üleliidulistel noorte meistrivõistlustel kärbeskaalus (kuni 50,8&nbsp;kg) II koha (1949).

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Vaike Paju

**Vaike Paju** (9. detsember 1930 – 11. mai 2012) oli eesti botaanik.

Ta töötas pikka aega Tallinna botaanikaaias.

Ta on maetud Järva-Jaani.

## Teosed
*Paju, Vaike 1962. *Dekoratiivsete looduslike taimede fenoloogilised vaatlused*. Tallinn: Eesti NSV Teaduste Akadeemia Tallinna Botaanikaaed.
*Paju, Vaike 1990. *Ilukõrrelised*. Tallinn: Eesti NSV Agrotööstuskomitee Agrotööstuse Informatsioonikeskus.

## Viited
Saalomoni Saarte vapp

**Saalomoni Saarte vapp** on Saalomoni Saarte riigivapp. Vapp võeti kasutusele aastal 1978.

Vapikilpi hoiavad krokodill ja hai. Kilbil on kujutatud kotkas, fregattlinnud, kilp, odad ja nooled ning kilpkonnad.

Kilbi kohal on kaunistustega kiiver ja tõusev päike. Allservas on lint rahvusliku deviisiga "To lead is to serve" ('juhtida tähendab teenida').

## Vaata ka
* Saalomoni Saarte lipp
Toomas Aro

**Natan-Toomas Aro** (sündinud 1951) on eesti kirurg ja kardioloog.

Ta on laste südamekirurg ning Tartu Ülikooli Kliinikumi kardiokirurgia osakonna juhataja.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, 2023

## Viited
Aral (Kasahstan)

**Aral** on linn Kasahstanis Kõzõlorda oblastis, Arali rajooni keskus. Asus varem Araali mere ääres, kuid nüüd on 12 km kaugusel veepiirist.  

2005. aastal valminud tammi valmimiseni oli veepiir üle 100 km kaugusel. 

Asula tekkis Orenburgi–Taškendi raudtee äärde 1905. aastal, linnaks sai 1938. aastal.

Nõukogude ajal oli Aralis 3 sõjaväelinnakut.

## Viited
Kirisamblik (perekond)

**Kirisamblik** (*Graphis*) on samblike perekond.

Eestis kasvab üks liik – harilik kirisamblik (*Graphis scripta*).

Kokku on perekonnas 386 liiki.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik kirisamblik

**Harilik kirisamblik** (*Graphis scripta*) on liik samblikke kirisambliku perekonnast.

Ta kasvab lehtpuude siledal koorel – varjukamates metsades, lepa, kase, pihlaka, pärna, saare, vahtra tüvedel.

Sambliku viljakehad on nähtavad peente tumedate joontena heledamal puukoorel. Kuna nad meenutavad veidi kirjatähti, on samblik nimetatud kirisamblikuks.

## Välislingid

*
Aral AG

**Aral AG** on Saksamaa kütuseettevõte, millel on kogu Saksamaal üle 2500 tankla.

Ettevõte asutati 28. novembril 1898 Bochumis ja kandis alguses nime Westdeutsche Benzol-Verkaufsvereinigung. Arali kaubamärk võeti kasutusele 1924. aastal. Alates 2002. aastast on see BP tütarettevõte.

Arali hüüdlause on "*Alles super*".

## Välislingid
*Aral AG koduleht
Sede do BankBoston

**Sede do BankBoston** on pilvelõhkuja Brasiilias São Paulos. 

Ehitis valmis aastal 2002. Pilvelõhkuja kõrgus on 145 meetrit ja sellel on 35 korrust. 

## Välislingid
* Emporis
* SkyscraperPage
Kadrioru staadion

**Kadrioru staadion** on 1926. aastal avatud Tallinna staadion, kus peetakse peamiselt jalgpalli- ja kergejõustikuvõistlusi. Staadionil on erinevatel andmetel istekohti 4700–5000 pealtvaatajale.

Kadrioru staadioni puittribüün valmis 1923. aasta kevadel VIII üldlaulupeo laululavaks. Arhitekt Karl Burmani projekti järgi rajatigi laululava sellisena, et teda oli kerge kasutada sporditribüünina. Puittribüün püsis 1936. aastani, siis hakati tegema ettevalmistusi raudbetoontribüüni ehitamiseks.

13. juunil 1926 avas staadioni 15 000 pealtvaataja ees riigivanem Jaan Teemant. Toimusid kergejõustikuvõistlused ning esimene jalgpallimäng Eesti ja Leedu vahel, mis lõppes Eesti 3:1 võiduga. Avavärava lõi 48. minutil Eduard Eelma.

Kadrioru staadion oli Eesti jalgpallikoondise kodustaadion 2001. aastani, kui avati A. Le Coq Arena. Viimane koondisemäng peeti 3. septembril 2000 Portugali vastu. FCI Levadia kodustaadion oli ta 2018. aastani. Samuti pidas siin 2008. aasta hooaja lõpuni kodumänge Meistriliiga meeskond FC TVMK, kes majandusraskuste tõttu lõpetas oma tegevuse.

Eesti NSV ajal kandis staadion nime *Dünamo staadion*.

Staadioni kompleksi kuulub ka kergejõustiku harjutusväljak ja jalgpalli harjutusväljak.

Staadioni tribüün on 1997. aastast kultuurimälestis.

ESK Staadioni Avamine 1926.JPG|ESK staadioni avamine 1926 plakett. Roman Tavast, 1926.


## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* 
* Staadioni ajalugu 1926–1995
* Staadionirekordite kronoloogia