open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emily Dickinson

**Emily Elizabeth Dickinson** (10. detsember 1830 Amherst, Massachusetts – 15. mai 1886 Amherst) oli ameerika luuletaja. Teda peetakse üheks kuulsamaks ameerika naisluuletajaks.

## Elulugu
Emily Dickinson sündis mainekas Amhersti perekonnas. Tema isa, Edward Dickinson, oli advokaat ja esindas mõne aasta oma koduosariiki Ameerika Ühendriikide Kongressi esindajatekojas. Tal oli noorem õde Livonia ja vanem vend Austin, kes jäid Dickinsoni lähimaks ringiks. 1847. aastal lõpetas Dickinson Amhersti akadeemia ning jätkas esialgu õpinguid Mount Holyoke'i naisseminaris, kuid loobus peatselt nii nõrga tervise tõttu kui ka usulistel põhjustel. Pärast kooli elas Dickinson üksildast elu: tal oli vähe sõpru ning tutvusi. Seda enam pühendub ta kirjavahetusele ja tema lähedaste sõprade hulka kuuluvad mitmed tolle aja silmapaistvad inimesed, nagu näiteks kolonel T. W. Higginson, abolitsionist ja naiste õiguste eest seisja. Mõne poole pöördub sõnaga Õpetaja. Ta polnud kunagi abielus. Emily Dickinson suri neerupuudulikkusse, mille oli põhjustanud Brighti tõbi, 1886. aasta mais.

## Looming
Dickinson kirjutas oma luuletusi endatehtud kaustikusse, mille ta hiljem ise kinni köitis. Emily Dickinson kirjutas umbes 2000 lühiluuletust, aga oma elu ajal avaldas ta neist vaid 7. Kirjutamist alustas ta tuttavate kirikulaulude meetrumis juba koolis. Emily Dickinsoni luule on vormilt väga lihtne – tavaliselt on need mõnerealised ja aforistlikud. Luuletaja värssides domineerivad surma, teistpoolsuse, tõe, igaviku ja kõiksuse teemad, mis on andnud põhjust teda pidada romantikuks, müstikuks, transtsendentalistiks ja meditatsioonipoeediks. Samuti avaldub Dickinsoni luules erk loodusetaju. Sageli on tema luuletustes rõhutatud naiste tähtsust ja nende rolli ühiskonnas. Teda mõjutanud teosed olid peaasjalikult Piibel ja Shakespeare'i näidendid. 

Pärast Emily Dickinsoni surma avaldas tema õde Lavinia kirjaniku luuletused, kokku kolme raamatuna. Need tugevasti isikupärased, poeesia tavanorme julgelt eiravad luuletused on suuresti mõjutanud paljusid 20. sajandi poeete, eriti imažiste.

## Teosed eesti keeles
* "Kiri Maailmale" (luulevalimik). Tõlkinud ja järelsõna: Doris Kareva. Eesti Raamat, Tallinn 1988, 94 lk
* Looming 1994, nr 12 (7 luuletust, tõlkinud Doris Kareva) 
* Looming 2000, nr 7 (15 luuletust, tõlkinud Doris Kareva)
* Emily Dickinsoni kirju Susan Gilbertile (Dickinsonile) – "Armastuskirjad" (valimik kirju), koostanud Jill Dawson, tõlkinud Kaja Riikoja, Hotger, Tallinn 2001, lk 30–33, 83–84, 138–141, 246
* "Maailma luule. Kuldne klassika". SE & JS, Tallinn 2006, lk 767–819 (valik luuletusi, tõlkinud Doris Kareva)
* "Ameerika luule antoloogia", Tartu Ülikooli kirjastus 2008, valik luuletusi

## Viited

## Välislingid
Rumba küla

**Rumba** on hajaküla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

Küla läbib Kirbla – Vana-Vigala kohalik maantee. Küla piires suubub Velise jõgi Vigala jõkke. Tänapäeval on Rumba harrastuskalurite seas populaarne õngitsemiskoht.

Looduslikult on Rumba suhteliselt madal – enamik külas on umbkaudu 6 meetrit meretasemest kõrgemal. Seal leiavad suurvee ajal aset ulatuslikud üleujutused, mil küla võib jääda muust maailmast äralõigatuks. Varem olid üleujutused veelgi ulatuslikumad, kuni 1930. aastatel Kasari ja Velise jõge süvendati. Jõesängis paljanduvate paekihtide järgi hakati hiljem eristama Adavere lademe Rumba kihistut, mis on saanud nime Rumba küla järgi.

Rumba küla tekke kohta on ajalooallikates suhteliselt vähe infot. Keskajal oli Rumba kohal suure rannarootslaste osakaaluga sisemaal asuv küla, mis 17. sajandi lõpuks oli juba eestistunud. 19. sajandil oli külas külakõrts (1826. aastast, nüüdseks varemeis), Vanamõisa mõisale alluv Rumba poolmõis (iseseisvus 1880. aastal) ning Vana-Vigala mõisale kuuluv vesiveski (teateid aastast 1512, nüüdseks varemeis). Varem moodustas Rumba koos kagus asuva Märjamaa valla Kojastu külaga kaksikküla (*Kojastu-Rumba* või ka *Kojastu-Rumma*)

Aastatel 1931–1968 läbis küla Rapla–Virtsu kitsarööpmeline raudtee, mille ääres asus Rumba raudteejaam. Rumba jaamahoone on säilinud, kuid kehvas seisus. Pärast raudtee likvideerimist on küla taandarenenud. Palju on Rumbas mahajäetud talusid ning küla elanike arv väheneb pidevalt.

Raudtee eriprojekti järgi valminud betoonvõlvsild on arhitektuurimälestisena kaitse all ning on tänapäeval kasutuses maanteesillana. Aastatel 1937–1941 oli raudteesilla kõrval sarnase konstruktsiooniga Rumba maanteesild.

2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli külas neli elanikku.

10. jaanuaril 2014 eraldati Rumbast Jõeääre küla.

## Viited

## Välislingid
*Pilte üleujutustest Rumbas 1930. aastatel

## Pilte

Pilt:Rumba_bridge_30Apr2009.jpg|Rumba raudteesild
Pilt:Rumba_jaamahoone_07Jul2009.jpg|Rumba raudteejaama hoone
Hälvati

**Hälvati** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

Külas asub looduslik pühapaik ja kultuurimälestis Hälvati Hiiealune. 

## Viited
Haljand Udam

**Haljand Udam** (8. mai 1936 Rakvere – 17. detsember 2005 Viterbo, Itaalia) oli eesti orientalist ja esseist. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1954. aastal Rakvere 1. Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia erialal. Ta õppis 1963–1964 Taškendi ülikoolis ja 1967–1971 Moskva Orientalistikainstituudis pärsia keelt ja kultuuri ning kaitses 1971. aastal kandidaaditöö islami müstilisest suunast sufismist ("Sufismi luule terminoloogia pärsia keeles"). 

Töötas muuhulgas ka Eesti Entsüklopeediakirjastuses, toimetades nii ühiskonnateadusi kui ka väliskirjandust. Ta oli Wellesto liige.
 
Haljand Udam tõlkis hindi, urdu, usbeki, tadžiki, pärsia ja araabia keelest, rääkis ka olulisemaid lääne keeli (prantsuse, saksa, itaalia) ja vene keelt. Tema tõlked on pärsia – Umar Hajjami, Rudaki, Saadi värsid, Ali Safi "Inimlikud imetabasused" – ja araabia kultuuriruumi klassikast: "Mulla Nasreddin" ja Ibn Tufaili "Elav ärganu poeg". Ta on tõlkinud eesti keelde ka koraani.

Ta oli mõjutatud René Guénoni teostest.

Udam oli ise luteri koguduse liige.

## Teoseid
### Raamatud
*"Loetud ja kirjutatud: esseed raamatutest ja elust". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1998
*"Orienditeekond" (artiklivalimik). // Eesti mõttelugu" nr 37. Ilmamaa. Tartu 2001. Tutvustus) 
*"Maagid, filosoofid, poliitikud: lood loetud raamatutest". Loomingu Raamatukogu nr 1–3/ 2003
*"Türgi: teekond läbi Türgi tsivilisatsiooni ajaloo". Johannes Esto Ühing. Tartu 2011
* Ibn Tufayli "Elava ärganud poeg" teadustoimetatud väljaanne Autorid: Haljand Udam, Peterson, Üllar; Geršman, Helen, Anu Saluäär (toim) Ivar Tröner, uusväljaande koostaja, eessõna autor. Ilmumas Postimehe kirjastus. Mõttekirjanduse sari 2023.
* Haljand Udam  “Traditsiooni jõud” Mõtteid ja vaateid. Koostaja Ivar Tröner. Tallinn: SE&JS, 2023 (postuumne mälulooline kogumik) Ilmumas

### Artikleid
*"Sajandid annavad hinnangu". Horisont 12/ 1980. Lk 32–36

## Tunnustus
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2002 Eesti Vabariigi kultuuripreemia

## Isiklikku
Tema abikaasa oli prantsuse keele õpetaja ja jaapani keele tõlkija Ülle Udam. Nad abiellusid 1970. aastal.

## Viited

## Kirjandus
*Looming, 2006, nr 2 (Haljand Udami erinumber: lk 256–267 tema tõlgitud katkendid koraanist Toomas Haugi järelmärkusega; lk 268–276 Artur Laast, "Haljand Udami kirju Kirgiisiasse; lk 277–284 tema tõlge vene keelest: Eduard Limonov, "Mõtete valitsejad"; lk 285–290 tema artikkel "Limonov, viimane "rahvusvaheline idioot"")

## Välislingid
*Valle-Sten Maiste. Haljand Udam – inimene kõrvalteelt. Postimees, Arter, 22. aprill 2000 (intervjuu)
*Haljand Udam in memoriam
*Eesti orientalistika kirjutamata ajaloost
*René Guénon
*Haljand Udam ja integraalne traditsioon
*Parun Julius Evola ja traditsiooni mõiste
*Haud Tõrma kalmistul
Konstitutsiooniline monarhia

**Konstitutsiooniline monarhia** ehk **põhiseaduslik monarhia** on riigikord, kus monarhi võim on piiratud põhiseaduse ja teiste seadustega. Põhiseaduslik monarhia võib olla (aga ei ole alati)  demokraatlik.
San Clemente saar (California)

**San Clemente** on saar Vaikses ookeanis, üks Kanalisaartest.

Pindala 147 km&sup2;. Saar on künklik, kõrgus kuni 596 meetrit. 

Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Ülevenemaaline Riiklik Kinematograafia Ülikool

**Ülevenemaaline Riiklik Kinematograafia Ülikool** (lühend **VGIK**), vene keeles *Всероссийский государственный университет кинематографии имени С. А. Герасимова* (lühend *ВГИК*) on Moskvas peamiselt filmiala inimesi ette valmistav riiklik kõrgkool, endise nimega **Üleliiduline Riiklik Kinematograafia Instituut** (lühend ÜRKI). 

Ülikooli asutas Vladimir Gardin 1919. aastal näitlejaid, režissööre, dekoraatoreid, filmioperaatoreid, laborante ja mehaanikuid koolitava õppeasustusena. 1923. aastal muudeti see tehnikumiks ja 1930. aastal instituudiks; praeguse nime all tegutseb aastast 1992.

## Välislingid
* Koduleht
Võhma (Lääneranna)

**Võhma** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 23 elanikku.

10. jaanuaril 2014 eraldati Võhmast Uluste ja Mõisimaa küla.

## Viited
Liet-Lávlut

**Liet-Lávlut** (ka **Liet**, **Liet Ynternasjonaal**) on Euroopa vähemus- ja regionaalkeelte lauluvõistlus, mida korraldatakse kord aastas alates 2003. aastast. 

2006. aasta võistlus toimus Östersundis. Võistlusele esitati 60 laulu 25 vähemuskeeles. Finaalis oli 11 võistlejat. Žürii preemia sai põhjasaamikeelne laul "Luđiin muitalan", mille esitasid Johan Kitti ja Ellen Sara Bæhr. Publiku lemmik oli Liza Pannetier oksitaanikeelse lauluga "Soleu Rouge". Finaalis osales ka eesti ansambel Raud-Ants vadjakeelse lauluga "Kui miä kazvolin kanainõ".

2008. aasta võistlus toimus 18. oktoobril Lapimaal Luleås. Finaalis osales 11 laulu. Nii žürii- kui ka publikupreemia sai korsika keeles laulnud Jacques Culioli. Teised finaalis esindatud keeled olid mordva, meä, bretooni, kõmri, saami, friisi, galeegi, astuuria, friuuli ja albaania.

2009. aastal toimus võistlus 31. oktoobril Leeuwardenis. Võitis saami ansambel SomBy.

2010. aastal toimus võistlus 27. novembril Bretagne'i linnas Lorient. Žürii auhinna võitis Fääri saarte ansambel ORKA, publiku lemmik oli friuulikeelset laulu esitanud R. Esistance in Dub.

## Viited

## Välislingid
*Liet-Lávlut Lauluvõistluse veebileht
Montanism

**Montanism** oli äärmuslik usulahk, mis sai alguse 170. aastal, kui Montanus ja 2 naist asusid sõnumit kuulutama Früügias (Türgis). Range askees, paastumine, abielust hoidumine, märtrisurmale vastuminek.

## Ajalugu
Montanus astus esile 157 (või hiljem) Früügias. Varem oli Kybele preester? Ta väitis end olevat Jh 14,14 "parakleet", st Püha Vaimu kehastus. Teda saatsid naisprohvetid Priscilla ja Maximilla (suri 179). Hiljem heitis liikumine apokalüptilise ballasti minema, säilitas eetilised nõuded. 207. aastal sai Tertullianusest Kartaagos montanist. Liikumine käis aegapidi alla.

## Eklesioloogia
Montanismi tuleb mõista reaktsioonina nähtustele kirikus, mis sel ajal esile kerkisid: Jeesuse peatse taastuleku ootus andis järele. Moraal muutus lõdvemaks. Apostlite aja karismaatilise elemendi asemele astus kiriklik amet. Montanus püüab seda arengut peatada ning nende tendentside vastu võidelda. Kirikut sunnitakse seeläbi ennast uuesti defineerima. Sellest saab teadlikult "ametikirik", karismaatilised elemendid marginaliseeritakse.
Motell

**Motell** on eeskätt mootorsõidukitega reisijatele mõeldud majutusettevõte. 

Motellis on kindlasti üks või mitu toitlustuskohta. Motell asub tavaliselt ühe- või kahekorruselistes hoonetes. Sissepääs tubadesse on otse tänavalt või parklast. Vastuvõturuum võib asuda eraldi hoones. Ka motellis pakutavad lisateenused arvestavad mootorsõidukiga liiklejate vajadusi.

## Motellide ajalugu
Esimene motell avati 1925. aastal USA California osariigis San Luis Obispos. See kandis nime Milestone Motor Hotel, kuid kuna asutuse omanikul ei mahtunud kogu tekst (*motor hotel*) maja katusele ära, kirjutas ta lühemalt "Mo-Tel". 1920. ja 1930. aastatel ehitati kõik teeäärsed hotellid ümber motellideks, sest need teenisid paremini raha. 1959. aastal ilmus raamat "Psühho" ja hiljem tehti sellest ka film. Pärast seda ei julgenud keegi enam motellides duši all käia. 1970. aastatel loodi uued kiirteed, mis enam asulaid ei läbi, ning motellid kaotavad populaarsust. Lisaks muutusid ka autod kiiremaks ja töökindlamaks. 1980. aastatel jõudsid motellidesse esimesed odavamad kliimaseadmed. 1990. aastatel hakati säilitama omapäraseid, sajandi keskpaigast pärit motelle, kus on raketikujulised ukselingid ja neerukujulised basseinid koos plastist palmidega.

## Motellis peab olema (Eestis kehtestatud nõuded)
* Vähemalt kümme majutusruumi (numbrituba)
* Numbritoa minimaalne pindala peab olema koos eesruumiga ja ilma hügieeniruumita kahekohalise numbritoa korral 12 m2 ja ühekohalise numbritoa korral 9 m2 vähemalt 70% numbritubadest.
* Motelli juures asuv parkimisplats peab olema piirdega ääristatud ja lukustatav või ööpäevaringse valvega. Parkimiskohtade arv peab võrduma majutusruumide arvuga.
* Vastuvõturuumis vastuvõtulaud ööpäevaringse teenindusega, üldkasutatav meeste tualettruum, üldkasutatav naiste tualettruum, istekohad, üldkasutatav kaugvalimisega telefon, tasuta sisetelefon tubadesse helistamiseks, seif või hoiulaekad külastajate kasutuses.
* Hügieeniruum peab asuma numbritoas.
* Toitlustuskohas hommikusöögi saamise võimalus tööpäeviti ajavahemikus 7.00–10.00 ja puhkepäeviti 8.00–11.00 ning soojade toitude tellimise võimalus ajavahemikel 12.00–15.00 ja 18.00–22.00.
* Detailselt on määratud ka numbritoas olevad esemed ning motellis pakutavad teenused.

Need nõuded sarnanevad hotellile esitavate nõuetega, peamine erinevus on parkimiskohtade arvus.

## Vaata ka

* Hotell
* Hostel
* Puhkeküla
* Puhkelaager
* Puhkemaja
* Külaliskorter
* Kodumajutus
*Bangalo
*Võõrastemaja

## Välislingid
* Majutusettevõtetele esitatavad kohustuslikud nõuded ja majutusettevõtte tunnustamise kord
Lääne-Transilvaania mäed

**Lääne-Transilvaania mäed** (rumeenia *Munții Apuseni*, ka *Carpații Occidentali*) on mäestik Euroopas, osa Karpaatidest. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Kõrgus kuni 1848 meetrit. Mägede taga, Doonau alamjooksult vaadates, asub Transilvaania.
Ižora jõgi

**Ižora** (vene *Ижора* (Ižora), soome *Inkereenjoki*, *Inkerijoki*) on jõgi Euroopas Venemaa Leningradi oblastis Ingerimaal. 

Algab Isuri kõrgustikult. Voolab ülemjooksul itta. Alamjooksul pöördub põhja, suubub vasakult Neevasse. Pikkus 76 km.

Jõe nimest on ilmselt tuletatud isurite endanimetus *ižora* (*ižoralaine*, *inkeroine*). Jõe nimi võib omakorda olla seotud vana läänemeresoome naisenimega *Inkeri*.

## Viited
Tsongkhapa

**Tsongkhapa** (tiibeti keeles ཙོང་ཁ་པ *tsong kha pa*, 1357–1419), ka Lobsang Drakpa (*blo bzang grags pa*) või Dže Rinpotše (*rje rin po che*) oli tiibeti budismi geluki koolkonna rajaja, suur reformaator ja paljude teoste autor.

## Elulugu

Tsongkhapa sündis Põhja-Tiibetis Amdos, paigas nimega Mägisibulate Org, millest on tuletatud ka tema nimi. Ta õppis erinevate koolkondade õpetajate juures. Külastades paljusid kloostreid, leidis Tsongkhapa, et algupärane India budism on Tiibetis alla käinud. Seepärast rajas ta koos oma õpilastega uue koolkonna, mille liikmeid hakati kutsuma ‘vooruslikeks’ (tiibeti keeles *dge lugs pa*). Tsongkhapa süstematiseeris ja taastas õpetusi ja rituaale ning kehtestas oma koolkonnas varasema kadami koolkonna eeskujul kloostrikorra, mis põhines rangel vinajal.

## Õpetus

Tsongkhapad peetakse Tiibetis üheks olulisimaks õpetlaseks, kes oli ühtviisi kõrgel tasemel nii suutrate, šaastrate, tantrate kui ka meeleharjutuste valdkonnas. Tsongkhapa kogutud teosed hõlmavad 12 köidet; olulisemad teosed on «Suur astmeline tee» (tiibeti keeles *lam rim chen mo)*, «Suur mantra astmete esitus» (*rim chen mo*) ning joogatšaara ja madhjamaka õpetusi käsitlev «Suurepäraste selgituste tuum» (*legs bshad snying po*).

Tiibetis peetakse Tsongkhapad Mandžušrī kehastuseks.

Tsongkhapa õpilastest sai alguse dalai-laamade ja pantšen-laamade institutsioon.

## Kirjandus

*Tsongkapa. "Budismi peamised õpetused." (Tallinn: H.P.B. Loož, 2007) ISBN 978-9949-15-088-5 (originaalis "*The principal teachings of Buddhism by Tsongkapa with a commentary by Pabongka Rinpoche*.")
San Migueli saar (California)

**San Miguel** on saar Vaikses ookeanis, üks Kanalisaartest. 

Pindala 37 km&sup2;. Saar on künklik, kõrgus kuni 253 meetrit. 

Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Venemaa kõrgkoolide loend

''Siin on loetletud Venemaa kõrgkoole. 

## A
*Arktika Riiklik Kunstide ja Kultuuri Instituut

## G
*GITIS

## J
*Jaroslavli Riiklik Ülikool

## K
*Kaasani (Volga) Föderaalne Ülikool
*Kaug-Ida Riiklik Kunstide Instituut
*Immanuel Kanti nimeline Balti Föderaalne Ülikool
*Kemerovo Riiklik Ülikool

## M
*Maksim Gorki nimeline Kirjandusinstituut
*Moskva Riiklik Ülikool

## N
*Nõukogude Liidu laevastiku admirali N. G. Kuznetsovi nimeline sõjaväeline mereakadeemia

## O
*Omski Riiklik Ülikool
*Orenburgi Riiklik Ülikool

## P
*Permi Riiklik Ülikool
*Peterburi Riiklik Metsandusülikool
*Peterburi Riiklik Teatriakadeemia
*Peterburi Riiklik Ülikool
*N. I. Pirogovi nimeline Venemaa Riiklik Meditsiiniülikool

## R
*Rostovi Riiklik Ülikool

## S
*Saratovi Riiklik Ülikool
*Siberi Riiklik Lennundus- ja Kosmonautikaülikool
*Stieglitzi kunstikool

## V
*Voroneži Riiklik Ülikool
*Venemaa Teatrikunsti Akadeemia

## Ü
*Ülevenemaaline Riiklik Kinematograafia Ülikool
San Clemente saar

**San Clemente** on mitme saare nimi:

*San Clemente saar Californias
*San Clemente saar Hispaanias koordinaatidega 42° 21' 00" N 8° 45' 00" W
*San Clemente saar Itaalias koordinaatidega 45° 25' 00" N 12° 20' 00" E
Karen Dotrice

**Karen Dotrice** (sündinud 9. novembril 1955 Kanalisaartel Guernseyl) on inglise näitleja. Tuntuse saavutas ta lapsnäitlejana Walt Disney filmis "Mary Poppins".

## Elulugu

Karen sündis Roy ja Kay Dotrice'i peres. Tal on õed Michele Dotrice ja Yvette Dotrice.

Enne kutseliseks näitlejaks hakkamist töötas ta sõbra kunstigaleriis.

Näitlejadebüüdi tegi ta kaheksa-aastaselt, mängides šoti tüdrukut, kes mälestab oma surnud kassi, filmis "The Three Lives of Thomasina" (1963). Järgnenud kümne aasta jooksul mängis ta Disney stuudio filmides, millest kuulsaimaks sai "Mary Poppins". Esimese täiskasvanute rolli mängis ta filmis "Joseph Andrews" (1977).

## Isiklikku

Ta on 168 cm pikk. Kahest abielust on tal kolm last.

## Filmograafia

## Välislingid
*
Vikramašīla

**Vikramašīla** klooster-ülikooli asutas Bengaali kuningas Dharampal, kes oli kõrgelt haritud pandit ja esimene Vikramashila kloostri ülem.

Legend räägib, et Mahamudra meister Kampala, nähes Gangese kaldal maast kerkivat kuplitaolist moodustist, ennustas, et sinna rajatakse kuulus klooster kuningliku toetuse ja abiga.

Kampala sündis uues elus nime all Dharmapala, Pala impeeriumis (Pala ehk tähendab kaasaegses Bengaali keeles পাল pal tähendab kaitsjat). Seda nime kasutasid kõik Pala monarhid.
Uues elus, nagu ennustus oli ette öelnud, rajas ta suure võimsa kloostri Vikramašīla.

Nalanda on vast kuulsuse pingereas esikohal, kuid talle järgneb Vikramašīla.
Mõlemad klooster-ülikoolid on läbi aegade olnud tuntud enda kuulsate õpetlaste (pandit) ja teadurite poolest.
Vikramašīlas õppis aegade jooksul ka palju tiibetlasi ja klooster ise aitas aktiivselt kaasa teise budismi propageerimise lainele Tiibetis tänu Atishale.

Neile lisandus veel terve hulk samaladseid õppeasutusi Indias Takshashila, Ujjain ja teised. Ujjain oli kuulus ja tuntud enda kõrge taseme poolest sellistes teaduse valdkondades nagu astronoomia, matemaatika kui ka astroloogia.

Tolleaegsetes klooster-ülikoolides õpetati rahvale, kes seal lisaks munkadele end harimas käis, kujutavat kunsti, arhitektuuri, maalimist, loogikat, grammatikat, filosoofiat, astronoomiat, kirjandust, ajalugu, majandust, poliitikat, õigusteadust, meditsiini – see loetelu annab täieliku pildi tolleaegse India kõrgkultuuri huvidest ja valdkondadest, mille vastu seal huvi tunti.

Klooster hävitati täielikult koos tema juurde kuuluva rikkaliku ja ainulaadse raamatukoguga moslemite poolt XII sajandil.

Nende kloostrite poolne kultuuri ja hariduse süst tuli tiibeti hõimudele ja budismile kasuks, sest tuhat aastat hiljem oli Tiibeti budism jõudnud juba Euroopasse Astrahani-äärsetesse steppidesse Kalmõkkias.
Tertön

**Tertön**  (gTer-ston) on aardeleidja.

Tertön tegeleb buddha õpetuse peidetud aarete otsimisega.
Väidetakse, et need olevat guru Padmasambhava poolt peidetud meie maailma, et saada enam uut teadmist ja peidetud tarkust, mis jäeti Guru poolt nyingmapa järgmistele põlvkondadele.

Eriline koht termadel on tantrate liinis ja enamus neist, kes termasid leiavad, on õppinud tantraid.

Tantrate pärinevusliinis on sellele väga suur tähtsus.

Ka Böni õpetuses on oma kindel koht tertönidel.

Klassikaliselt on tertönid nyingmapa koolkonnale alati olnud mehed. Ja enamus neist on tavaliselt huvitatud vaimsest termast (tiibeti keeles dgongs-gTer).

Kõige raskem on terma kategooria, mida on ääretult raske saada. Kõik need kes kavatsevad sellega tegeleda peavad omama Anuttara-tantra tõotusi ja 6 aastat või enam veel üksi viibimist eraklas enne kui alustada termade otsimisega.

Termade otsimiseks on nõutav enda eelmiste elude mäletamine.

Tihti seostatakse enda eelmisi inkarnatsioone pärinevusliini pidi kuni Padmasambhava esimeste õpilasteni välja, kes võeti mungaks Samje kloostri rajamisel. (Pema Sal, Pema Ledrel Tsal, Longchenpa).  

Tertönide arv nyingmapas on 108, sama palju kui palvekees helmeid.
 
## Viis kuulsat tertöni ehk tunnustatud Peidetud Aarde Valitsejat

* Nyang Ral Nyima Özer (1124-1192)
* Guru Chökyi Wangchuk (1212-1270)
* Dorje Lingpa (1346-1405)
* Pema Lingpa (1445/50-1521)
* Padma Ösel Do-ngak Lingpa (Jamyang Khyentse Wangpo) (1820-1892)
Lautna

**Lautna** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

Lautna külas asub Lautna hiietamm.

## Viited
Des Moines

**Des Moines** ([dem'oin]) on linn Ameerika Ühendriikides, Iowa osariigi pealinn ja Polki maakonna halduskeskus. Linn asub Des Moinesi jõe ääres, mis on linnale ka nime andnud.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 214 133 elanikku, millega on see osariigi suurim linn.

Des Moines on asutatud 1843. aastal. Algul oli linna nimi **Fort Des Moines**. Linnaõigused sai asula 22. septembril 1851. 1857. aastal sai Des Moines Iowa osariigi pealinnaks, enne seda oli selleks Iowa City.

Linn on suur ärikeskus, seal asuvad mitme kindlustusfirma peakorterid.

Des Moinesis on mitu kõrgkooli, sealhulgas 1881. aastal asutatud eraülikool Drake'i Ülikool.

Des Moinesisist umbes kaheksa kilomeetrit edelas asub Des Moinesi rahvusvaheline lennujaam.

Linnas tegutseb American Hockey League'is mängiv jäähokiklubi Iowa Wild, mis on NHL-i tütarklubi Minnesota Wildi tütarklubi.

## Viited

## Välislingid
* Des Moinesi koduleht
Nyingmapa kloostrid

**Nyingmapa kloostrid**

Neid kutsutakse ka 6 Nyingma emakloostriks. Nad on läbi aegade ka vahetunud, seega eri ajastutel väikesed muutused Dorje Drag, Mindroling, Palri asuvad lõunas ja Kathok Palyul Dzogchen lõunas.

Hilisem skeem Chongye Palri Thegchog Ling Shechen

Mindroling - Shechen ja Dzogchen - keskosas Kathok ja Palyul

Dodrubchen asendab Kathoki

Neid kutsutakse ka troonikloostriteks, kuna nad esindavad konkreetseid ningma traditsiooni ja õpetuse pärimusliine.

Peale nende on Nyingmaal suur hulk muid kloostreid veel Nepalis, Bhutanis, Indias, Indias Sikkimis ja nüüdsest ka läänemaailmas.

Eesti Nyingma on olemas, kuid klooster puudub.

PunaMytsikeste ajalugu toetub sellistele kloostritele nagu Samje ja Mindroling. Samye-Ling ja Mindroling kui traditsiooni pesapaik.

Mis puutub Nyingma kloostrite suurusse, siis selles on neid edestanud kõik koolkonnad nii kloostrite hulga kui munkade arvu poolest.

PunaMytsikesed ei ole kunagi seadnud enda eesmärgiks rajada suuri klooster-linnu nagu Sera ja Drepung, kus munkade arv tihti ületas 10 000 piiri.

Alati on suunitlus olnud väikeste kogukondade poole ja tihti figureerib ningmaa kloostrite nimetuses selline mõiste nagu gompaa tiibeti keeli (dGon-pa) Eesmärgiks oli rajada sellist tüüpi kloostrid, mis võimaldasid eraklust ning vaikuses ja rahus tegutsemist.

## Välislingid

* The Tibetan and Himalayan Digital Library
* Словарь буддизма
Huangdi Neijing

**Huangdi Neijing** (hiina lihtsustatud kirjas 黄帝内经; traditsioonilises kirjas 黃帝內經; pinyinis Huángdì Nèijīng; "Kollase imperaatori sisemeditsiini klassik") on Vana-Hiina meditsiini baastekst, mis käsitleb süsteemselt enamikku tolleaegses meditsiinis esindatud teemasid, teadmiste, ravi ja diagnostika valdkondi.

Huangdi Neijing jaguneb kaheks osaks ning koosneb 81 peatükist, milles on ära toodud küsimuste-vastuste vormis kahekõne Kollase Imperaatori ja tema ministrite vahel.

Esimeses tekstidest nimega **Suwen** sisaldub teoreetiline baas Hiina meditsiini, diagnostika ja ravi kohta. Teises tekstis pealkirjaga Lingshu koosneb suuresti teadmistest nõelravi teemadel.
## Vaata ka
*Hiina meditsiin

## Välislingid
* HUANG  DI  NEI  JING Vanasti elas Kollane Imperaator Huang Di
Luup (ajaleht)

**Luup** oli Vihula valla eluolu käsitlev ilmuv veebiväljaanne, mis ilmus 2001–2007 ning oli opositsioonis kohaliku omavalitsusega.

Lehe toimetaja oli Sergei Klaasen.
Viiratsi

**Viiratsi** on suurim alevik Viljandimaal Viljandi vallas, mis asetseb Viljandi ürgorust ja Viljandi linnast idas.

Viiratsi alevik oli 2013. aastani eksisteerinud Viiratsi valla halduskeskus, seal elas ligi 40% valla elanikkonnast. 

Viiratsis asuvad 6-klassiline Viiratsi Kool, kauplus, Viiratsi rahvamaja, eakate tugikeskus,Viiratsi Raamatukogu, perearstikeskus, lasteaed ja kaks vanurite pansionaati.

Arvestades Viljandi linna lähedust, võib Viiratsit pidada Viljandi eeslinnaks.

2024. aastal renoveeriti Viiratsi vana vallamaja ja seal asub Viljandi vallavalitsus.

## Vaata ka
*Viiratsi kalmistu

## Viited
Budistlik loogika

**Budistlik loogika** on budistliku epistemoloogia (*pramān´a*; *pramān´a*-l põhinevat meetodit nimetatakse pramān´avāda-’ks) osa, õpetus korrektse mõtlemise (järeldamise) alustest. Selle rajajaks oli Vasubandhu (3. sajand), talle  järgnesid Dignāga (6. sajand) ja Dharmakīrti (6.—7. sajand).  
Kaasaegset formaliseeritud ja sümbolites väljendatavat loogikat budismis ajalooliselt ei tuntud, kuid oli olemas teadmine sellest, kuidas koostada süllogisme (nende ülesehitus ei lange kokku Aristotelese pakutuga) ning kuidas nende abil järeldada ja väidelda. Vastav õpetus sisaldub ka kloosterülikoolide õppekavades. Tiibeti budismi sakja ordu kloosterülikooli õpetus sisaldab sellist teemat nagu *praamaa.nika* (loogika, epistemoloogia, keeleteooria) ning selle raames käsitletakse järgmisi teoseid: Dignaga "Argumentide kokkuvõte"  "*pramānasamuccaya*", Dharmakhirti  "Argumentide seletus" (sanskrit; *pramān´avārttika*), Dharmakhirti "*Pramaa.navishcaya*" ja Sakja Pandita "*Tsad ma rigs gter"*. Loogika reegleid jälgivat debatti, oma seisukohtade kaitsmist ja põhjendamist ning õigete arutluslahendite saamist treenitakse kloostrites päevade kaupa.

## Välislingid

* Relationships between Two Objects in General
1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**V [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Kiievis 1959. aasta maikuus. Turniiril jagasid esikohta 18-aastane moskvalane Vjatšeslav Štsegolev ning eelmise aasta meister Mihhail Korhov. Hiljem Moskvas toimunud järelmatši võitis Štšegolev.

;Turniir

;Järelmatš
Biodiislikütus

**Biodiislikütus** (argikeeles kasutatav väljend *biodiisel* ei ole kirjakeeles korrektne) on diiselmootorite kütusena kasutatav rasvhapete metüülesterite (sellest ka biodiislikütuse tähistamiseks sagedasti kasutatav lühend FAME - * Fatty acid methyl esters*) segu, mida valmistatakse taastuvatest looduslikest allikatest, eeskätt taimsetest või loomsetest õlidest. 

Enamasti kasutatakse biodiislikütuse valmistamisel aluskatalüüsitud transesterifikatsiooni koos alkoholiga, kuna see on majanduslikult kõige otstarbekam meetod. Alternatiivideks on  otsene happekatalüüsitud õli esterifikatsioon metanooliga või õli muundamine rasvhapeteks ja seejärel alküülestriteks happe katalüüsil. 

Tooraine (taimeõli või loomne rasv) filtreeritakse, lisatakse katalüsaatorit (enamasti naatrium- või kaaliumhüdroksiid), mis on  protsessi kiirendamiseks segatud alkoholiga (enamasti metanool). Segu soojendatakse 50 kuni 60 kraadini ja segatakse 2…3 h. Selle aja jooksul reageerivad triglütseriidid ja moodustuvad metüülestrid (biodiislikütus) ning kõrvalsaadusena glütseriin. Segu lastakse 2…3 päeva seista. Glütseriin settib mahuti põhja, eraldatakse ja kogutakse kokku edasiseks käitlemiseks, biodiislikütus puhastatakse ja kogutakse mahutitesse. Metanooliaurud kogutakse kokku ja taaskasutatakse.

Biodiislikütuse kütteväärtus ja tsetaaniarv varieeruvad. Kütteväärtus on fossiilsest toormest diislikütusega võrreldes madalam kuid põlemisel eraldub vähem keskkonnaohtlikke aineid. Biodiislikütuse kasutamine vähendab veidi auto võimsust ning eeldab tavalise diiselmootori mõnede osade (tihendid, kütusepump) välja vahetamist.

Maailmas valmistatakse u 80% biodiislikütusest rapsiõlist. Euroopa Liidus automootorites kasutatav biodiislikütus peab vastama standardile EN 14214. Vastav eesti standard kannab numbrit EVS-EN 14214 "Mootorikütused. Rasvhapete metüülestrid (FAME) diiselmootorite jaoks. Nõuded ja katsemeetodid.".

## Vaata ka
*Diislikütus
*Biokütus

## Välislingid

* Biodiisel (arhiiviversioon)
* http://www.biodiisel.ee
* http://www.ebb-eu.org/stats.php
* Riiklik kütuseseire andmebaas
* Riiklik kütuselabor
Voor

**Voor** on madal sujuvate piirjoontega piklik, eeskätt moreenist koosnev küngas.

Voored on tekkinud mandrijää vooliva ehk kulutus-kuhjelise tegevuse tagajärjel liustiku serva lähedal. Voore pikitelg on enam-vähem paralleelne liustiku liikumissuunaga. Seetõttu saab pikitelje järgi rekonstrueerida liustiku liikumist. Voore distaalne (liustikust kaugem) nõlv on enamasti laugem kui proksimaalne.

Ühes voores võib leiduda mitme jäätumise moreene. See viitab, et voor võis tekkida mitu korda. Voore sisemuses on sageli aluspõhjakivimeist või ka vanemast moreenist tuum, mille ümber on voore tekke käigus kuhjatud liustiku- või jääsulaveesetteid. 

Voored võivad esineda niihästi eraldi kui ka kogumina ehk **voorestikuna**.

Voore kõrgus võib olla 8–60 meetrit, keskmiselt 30 meetrit. Pikkus võib olla 400 meetrist mõne kilomeetrini, keskmiselt poolteist kilomeetrit. Kujult meenutavad voored leivapätsi. Sõltuvalt suurusest eristatakse **väikevoori** (umbes kilomeetripikkune ja alla 20 meeteri kõrgune) ja **suurvoori** (mitme kilomeetri pikkune ja kuni 50 meetri kõrgune).

Voored on Eestis tavaline pinnavorm. Eriti esinduslikud on Vooremaa voored Jõgeva maakonnas.

Eesti tuntumaid vooreuurijaid oli geograaf Aarend-Mihkel Rõuk.

## Vaata ka
*oos
*pseudovoor
*seljak

## Viited

## Välislingid
Kaste

**Kaste** on õhust temperatuuri langemisel ja veeauru kondenseerumisel maapinnale ja esemeile sadestunud  veepiisakesed.

## Vaata ka
*Hall
*Kastepunkt
Dhjaanibudad

**Dhjaanibudad** või **dhjaanibuddhad** (inglise keeles *dhyani-buddhas*) on mahajaanas ja vadžrajaanas antropomorfsed kujustamissümbolid, imaginaarsed budismi õpetajad, kelle budaväljadel võivad olendid jõuda virgumiseni ja nirvaanasse.

## Mõiste

Nimetus "dhjaanibuda" pärineb 19. sajandil Nepalis elanud Briti residendi Brian Hodgsoni kirjutistest, kust see sajandi lõpul jõudis Euroopasse. Nepalis ega mujal pole sellist mõistet traditsiooniliselt kasutatud, kuid läänemaailmas on see jätkuvalt kasutusel. 

Tiibeti budismis tuntakse dhjaanibudasid nimetuse all *sku lnga rgyal po* (‘viis kehastunud valitsejat’). 

Mahajaanas on kasutusel mõisted "viis *jina*t" (sanskriti keeles *jina* 'võitleja', 'võitja') või "viis suurt budat", kes esindavad "ürgbuda" viit aspekti või omadust.     

## Ikonograafia

Dhjaanibudasid kujutatakse kindla korra kohaselt dhjaanibudade mandalal. Erinevatel tekstidel põhinevates süsteemides võib olla mõningaid erinevusi. Iga dhjaanibuda esindab teatud isiksuse koostisosa ehk skandhat ja on vastukaaluks vastavale meeleplekile. Igal dhjaanibudal on oma naisvaste ehk pradžnja, bodhisattva ja maine buda.

Legend jutustab, et kord, kui Buddha oli süvenenud meditatsiooni, kujustas ta ennast järgemööda kõigiks dhjaanibudadeks ja jättis nad enda asemel istuma kindlatesse ilmakaartesse, nii moodustus dhjaanibudadega mandala (pildil). Hiljem lisati dhjaanibudadele ādibuddha ja Vadžrasattva. Nad täidavad erinevaid funktsioone mediteerija ehk kujustaja teadvustasandite muutmisel.

Dhjaanibudasid kujutatakse mandalates sageli ka koos oma tantristlike partneritega, naisaspektidega. Nende embusasend (yganaddha) sümboliseerib vastandite kõikehaaravat ühendust, staatilist teadmist ja loovat energiat. 

## Loetelu

*Vairotšana, valge, nais-aspekt Valge Tārā, bodhisatva, draakon, Samantabhadra, Krakutshanda
*Akšobhja, sinine, nais-aspekt Locana, Vajrapani, elevant, Kanakamuni, ida 
*Ratnasambhava, kollane, nais-aspekt Mamaki, juveel, Ratnapani, hobune või lõvi, Kashyapa, lõuna
*Amitābha, punane, nais-aspekt Pandara, paabulind, Avalokitešvara, Šakjamuni, lääs
*Amoghasiddhi, roheline, nais-aspekt Roheline Tārā, Vishvapani, inimlind Garuda, Maitreya, põhi

## Dhjaanibudad tabelina

{| border="1" cellpadding="2"
! Dhjaanibuda
! Asukoht
!Värvus
!Ürgollus
!Perekond
!Pradžnja
! Bodhisattva 
! Maine buda
! Skandha
|-
|Vairotšana
|Keskkoht või ida
|{{| Valge
|{{| Ilmaruum
|{{| Tathagata 
|Vadžradhātvīśvar, ka Valge Tārā
| Samantabhadra
| Krakutshanda
| Kuju
|-
| Akšobhja
| Ida või keskkoht
|{{| Sinine
| Vesi
| Vadžra
| Lotśanā
|{{| Vadzrapāni
|{{| Kanakamuni
|  Teadvus
|-
|Ratnasambhava
| Lõuna 
|{{| Kollane
| Maa
| Ratna  
| Māmakī
|{{| Ratnapāni
|{{| Kāśjapa
|{{| Tunne
|-
| Amitābha 
| Lääs
|{{| Punane
| Tuli
| Padma
| Pandara
|{{| Avalokitešvara
|{{| Šakjamuni
|{{| Mõiste
|
|-
| Amoghasiddhi 
| Põhi
|{{| Roheline
| Õhk
| Karma
| Roheline Tārā
|{{| Vishvapani
|{{| Maitreja
|{{| *[[Sankhara]]*
||
|-
|}

## Viited
Rumba mõis

**Rumba mõis** (saksa keeles *Rumba*) oli poolmõis Läänemaal Kirbla kihelkonnas Rumba külas. 

## Ajalugu
Ajalooliselt kuulus see Vanamõisa mõisale ja rajati XVIII sajandi keskel, kui Rumba piirkond läks üle Vana-Vigala mõisalt Vanamõisa mõisale. 1880. aastal mõis iseseisvus. Esimeseks iseseisva mõisa omanikuks oli Hans Tomberg. 

Esimese Eesti Vabariigi ajal toimis Rumba mõis suure taluna. Nõukogude ajal olid endises häärberis korterid ja kauplus. Tänapäeval on häärber tühi ja rüüstatud. Kõrvalhooned on osalt renoveeritud, osalt varemeis.

## Mõisaansambel
Tombergi ajal kerkisisd mõisasüdamesse palkidest vooderlaudisega tagasihoidlik häärber. Häärberi juures olid paekivist majandushooned (sh ka viinaköök). Peahoone ees on tänini säilinud auring. Häärberi taga voolab Vigala jõgi.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
Kolmas tee

**Kolmas tee** ehk **modernne [[sotsiaaldemokraatia]]** on poliitiline ideoloogia ja praktika, mida sotsiaaldemokraatlikud parteid hakkasid kasutama 20. sajandi lõpus ja 21. sajandil. Saksa keeles on kasutusel ka väljend *Die Neue Mitte* – uustsentrism.

Algne idee on pärit Inglise sotsioloog Anthony Giddensilt ("The Third Way", 1998) ning teostus Tony Blairilt ja Gerhard Schröderilt ("Europe: The Third Way – Die Neue Mitte", 1999)

Populaarsemad ideed:
* võrdsed võimalused;
* ettevõtlikkus;
* õigused koos vastutusega;
* rõhk töötamisel, tööl kui eetilisel kohustusel.

Esikohal on hõivepoliitika. Teisi aktuaalseid teemasid on kolm:
# tööhõive maksimeerimine
# avalike kulude kokkuhoid
# suund heaoluriigi sotsiaalsetele investeeringutele (pere- ja tööelu ühitamine, koolitus)
Kuigi need ideed pole uued ja näiteks tööeetika on ka konservatiivide ja kristlike demokraatide väärtus ja üldse mitte tüüpiline klassikalisele leiborismile, on need aktiivsemalt leidnud kasutamist just Inglismaal ja Saksamaal sotsiaaldemokraatide ja leiboristide seas. Saksamaal on Kolmas Tee olnud vähem edukas kui Inglismaal. Inglismaal oli poliitikate lähteprintsiibiks neoliberaalne konvergents, st püüd säilitada konservatiivideaegne madal kulutuste tase, kuid vähendada samas ebavõrdsust ja heaolusõltuvust.

Varem oli Briti hõivepoliitikas kasutusel põhimõte – täisajaga hõive tööeas meestöölistele. Nüüd peetakse oluliseks pigem hõivata eeskätt neid, kes on tööturu servadel või üldse tööturult väljas. Kasutatakse mitmekesiseid poliitikainstrumente: abirahade karmistamine, madalapalgaliste mõjutamine soodsama maksupoliitikaga, tööõiguse paindlikumaks muutmine jne, pensionireform, erasektori kaasamine sotsiaalteenuste pakkumisse. Rahalisi väljamakseid kärbiti mitte ainult majanduslikel kaalutlustel, vaid ka sotsiaalset õiglust silmas pidades.
Edward Rydz-Śmigły

**Edward Rydz-Śmigły** (sünninimi **Edward Rydz**; 11. märts 1886 Brzeżany (tänapäeval Berežanõ, Ternopili oblast, Ukraina) – 2. detsember 1941 Varssavi) oli Poola sõjaväelane, marssal.

Pärast Poola lüüasaamist Saksamaalt ja Nõukogude Liidult Teise maailmasõja alguses läks ta 18. septembril 1939 üle piiri Rumeeniasse, kus võimude poolt interneeriti. 10. detsembril 1940 põgenes ta vahi alt Ungarisse. 25. oktoobril 1941 läks ta illegaalselt Varssavisse, et hakata juhtima põrandaalust võitlust, kuid ta suri viis nädalat hiljem südamepuudulikkuse tagajärjel.

## Tunnustus
*1922 – Vabadusristi I liik 3. järk
*1925 – Vabadusristi I liik 2. järk
*1932 – Kotkaristi I klassi teenetemärk
*1938 – Valgetähe teenetemärgi erisuurpael

## Viited

## Kirjandus
*Cepnik, Kazimierz. *Wódz Naczelny i Marszałek Polski Edward Śmigły-Rydz, Życie i Czyny.* Lwów, 1937. 
*Eckert,Marian. *Historia polityczna Polski lat 1918-1939*. Warszawa, 1989. 
*Jabłonowski, Marek,i Stawecki, Piotr. *Następca komendanta. Edward Śmigły-Rydz. Materiały do biografii*. Pułtusk,1998 
*Jędruszczak, Hanna, and Tadeusz Jędruszczak. *Ostatnie lata Drugiej Rzeczypospolitej (1935-1939).* Warszawa, 1970. 
*Kaden-Bandrowski,Juliusz. *Piłsudczycy.* Oświęcim, 1916. 
*Mirowicz, Ryszard. *Edward Rydz-Śmigły: działalność wojskowa i polityczna.* Warszawa, 1988. 
*Pepłoński,Andrzej. *Wywiad a dyplomacja II Rzeczypospolitej*. Toruń, 2004. 
*Piłsudski,Józef. *Pisma zbiorowe.* Warszawa: 1937. 
*Seidner, Stanley S., "The Camp of National Unity: An Experiment in Domestic Consolidation," *The Polish Review* vol. xx, nos. 2-3, 1975, pp. 231–236. 
*Seidner,Stanley S., "Reflections from Rumania and Beyond: Marshal Śmigły-Rydz Rydz in Exile," *The Polish Review* vol. xxii, no. 2, 1977, pp. 29–51. 
*Seidner, Stanley S. *Marshal Edward Śmigły-Rydz Rydz and the Defense of Poland.* New York, 1978. 
*Serwatka, Tomasz. "Edward Rydz-Śmigły," *Gazeta:Historia mało znana*(January) 2007. 
*Stachiewicz, Wacław. *Wierności dochować żołnierskiej.* Warsaw, 1998. 
*Zaremba, Paweł. *Historia Dwudziestolecia 1918 - 1939.* 2 vols., Paris, 1967.

## Välislingid
*Karikatuur
Wilhelm Petersen

**Wilhelm Petersen** (10. august 1900 Elmshorn – 22. mai 1987 Elmshorn) oli saksa kunstnik.

## Välislingid
*http://www.wilhelm-petersen.de/
Sepp Hilz

**Sepp Hilz** (20. oktoober 1906 Bad Aibling – 30. september 1967 Bad Aibling) oli saksa kunstnik.

## Välislingid
*Hilzi maalid
Werner Graul

**Friedrich Hermann Werner Graul** (18. oktoober 1905 Berliin – 1984 Krailing) oli saksa kunstnik.

## Välislingid
*http://web.archive.org/20040611203536/www.geocities.com/graulwerner/
1990. aasta Sloveenia parlamendivalimised

**1990. aasta Sloveenia parlamendivalimised** 8. aprillil olid sõjajärgse aja esimesed mitmeparteilised valimised Sloveenias. Kuigi üksikult läks võit endisele kommunistlikule parteile, tähendas tulemus tegelikult opositsioonilise DEMOS-bloki võitu. Valitsuse moodustas SKD liider Alojz Peterle. 

Tabelis ei käsitleta teisejärgulise tähtsusega kodade (mida 1990 oli kaks tükki) valimisi, vaid ainult Ühiskondlik-poliitilise koja (*Družbenopolitični zbor*) omi nagu tavaks.
Valimistel kasutati 16 ringkonnaga süsteemi millele kas lisandus või kuhu on sisse arvatud 2 rahvusringkonda, künniseks oli 2,5%. Valimistele esitati 17 nimekirja, parlamenti pääses neist 9. Kandidaatide koguarv 80 kohale oli 851.

## Tulemused
Valijaid: 1 494 471 
Osales: 
Osalusprotsent: 83,51%
Kehtetuid hääli: 
Kehtivaid hääli:

---------------------

1 DEMOSe liige

## Märkused
* ZKS-SDP ehk SDP on järgnevatel valimistel Ühendatud nimekirja (ZL) või Sotsiaaldemokraatide ühendatud nimekirja (ZLSD) nime all, tihti esitatakse võrdlevates analüüsides seetõttu ka 1990 nende nimede all.
* ZSMS-LS on järgnev Liberaaldemokraatlik Partei, LDS. 
* SKZ on järgnev Sloveenia Rahvapartei, SLS. 
* SDZ on järgnev Demokraatlik Partei DS.
* SDZS on järgnev Sloveenia Sotsiaaldemokraatlik Partei SDSS.
* SZS on edasine Solveenia sotsialistlik partei SSS.
* SOS on järgnev Liberaalne Partei LS.

## Välislingid
* Sloveenia statistikaameti väljaanded]: [http://www.stat.si/doc/pub/rr-818-05.pdf;
Gunnar Klettenberg

**Gunnar Klettenberg** (sündinud 27. oktoobril 1967 Viljandis) on eesti ratsasportlane.

## Tunnustus
*2002 – Viljandi linna spordipreemia

## Vaata ka
*ratsasport
*Favoritas (hobune)
*Terror (hobune)
*Totar
*Palladium

## Välislingid
*
Gøsta Esping-Andersen

**Gøsta Esping-Andersen** (sündinud 24. novembril 1947) on Taani politoloog ja sotsioloog. Peamiselt tuntud kui heaoluriikidest rääkiva raamatu "*The Three Worlds of Welfare Capitalism*" (Kapitalistliku heaolu kolm maailma) (1990) autor. 
Veel on talt ilmunud 2003. aastal "*Why We Need a New Welfare State*", 2001. aastal koostöös M. Reginiga "*Why Deregulate Labour Markets?*", 1999. aastal "*Social Foundations of Postindustrial Economies.*"

Esping-Andersen on Barcelonas Pompeu Fabra Ülikooli sotsioloogiaprofessor ning teaduskomitee liige Madridi Juan Marchi Instituudis ja *École Normale Supérieure* (Pariis) ja Taani Sotsiaaluuringute Instituudis. Ta on kaastegev selliste teadusajakirjade toimetustes nagu *American Sociological Review, European Sociological Review, European J. of Industrial Relations, Stato e Mercato, South European Society and Politics, Work, Employment and Society, New Political Economy ja J. European Social Policy*. 

Ta on töötanud sellistes rahvusvahelistes organisatsioonides nagu ÜRO, Maailmapank ja OECD. Töötanud Portugali ja Belgia valitsuse juures, kui need riigid olid Euroopa Liidu eesistujamaad.  

## Välislingid
*Koduleht Pompeu Fabra Ülikoolis
Külmale maale (album)

**"Külmale maale"** on eesti punkansambli J.M.K.E. esimene album, mis ilmus 1989. aastal.

2014. aastal valiti album muusikakriitikute poolt Eesti kõigi aegade parimaks muusikaalbumiks.

## Laulud
Muusika ja tekstid kirjutanud Villu Tamme, välja arvatud "Meid aitab psühhiaatria" (tekst Lembit Krull).

#"Valge liblika suvi"
#"Tere perestroika"
#"Mu vanaisa oli desertöör"
#"Tsensor"
#"Käed üles, Virumaa"
#"Elab veel Beria"
#"Internatsid"
#"Külmale maale"
#"Tbilisi tänavad"
#"Nad ei tea mu nime"
#"Meid aitab psühhiaatria"
#"Lõputu laupäev"

### CD lisalood
#"Pieni mies, iso tuoppi"
#"Magamistoa aknast paistab keemiakombinaat"
#"Lahendus on kaos"
#"Tere perestroika I"
#"Tere perestroika II"
#"Sõjavägi kohustab" (demo)
#"Lahendus on kaos II" (demo)

## Viited

## Välislingid
*
1996. aasta Sloveenia parlamendivalimised

**1996. aasta Sloveenia parlamendivalimised** toimusid 10. novembril 1996. aastal ja kinnitasid senise valitsuse juhtpartei LDSi positsiooni, kuigi uute koalitsioonipartneritega. Osales 22 nimekirja, kellest parlamenti pääses 7; kandidaate oli kokku 1300. 

## Tulemused
Valijaid: 1 542 218 
Osales: 1 136 679
Osalusprotsent: 73,70%
Äraantud hääli: 1 136 211
Kehtetuid hääli: 67 007
Kehtivaid hääli: 1 069 204

1Tegemist on tegelikult üksikkandidaadiga.

## Rahvusringkonnad
Itaallastes valiti Roberto Battelli, ungarlastest Maria Pozsonec. Rahvusvähemuste valimine toimus eraldi, üldhulka nende hääli ei arvestatud. 

## Märkusi
* 1994. aastal ühines osa Demokraatlikust parteist ja rohelistest LDSga, osa jätkas iseseisvalt. Nimetuste/lühendite, nende kasutamise ja järjepidevuse osas on andmed mõnevõrra erinevad.
* SND ja NDS tekkisid SNS parlamendifraktsioonist lahkunute eestvõttel (12st SNS saadikust 1992 jäi lõpuks fraktsiooni 3). 

## Välislingid
*Ametlikud tulemused: http://www.stat.si/letopis/1997/05-97.pdf
*Statistikaameti valimisajalugu: http://www.stat.si/doc/pub/rr-818-05.pdf
Kirikuküla (Lääneranna)

**Kirikuküla** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Lääne maakonna Lihula valda.

Külas asub ka Tika talu, mille hooned on arvele võetud kultuurimälestistena.

Sealne puurauk on Adavere lademe täiendav stratotüüp ja ka selle Rumba kihistu täiendav stratotüüp.

## Viited
Pagasi

**Pagasi** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

## Viited
San Nicolase saar

**San Nicolas** on saar Vaikses ookeanis, üks Ameerika Kanalisaartest. 

Pindala 58 km2. Saar on künklik, kõrgus kuni 276 meetrit. 

Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Tartu Karlova Kool

**Tartu Karlova Kool** on põhikool Tartus Karlova linnaosas.

Varasemad nimed olid Tartu Linna 5. algkool (1925-1944), **Tartu 7. Keskkool** (1995. aastani) ja **Tartu Karlova Gümnaasium**. Aastatel 2011–2014 toimus üleminek gümnaasiumist põhikooliks ning 2014. aastast kannab kool praegust nime.

2005. aastal oli koolis 975 õpilast. 2013. aastal õppis koolis 627 õpilast. 2019. aastal õppis koolis 567! õpilast. 

Aastail 1977–2015 oli Karlova Gümnaasiumi direktor Undel Kokk, 2015. aastast Toomas Liivamägi ja 2016. aastast Heidi Kiuru. 2022. aastast on direktor Krista Andreson.

Karlova koolis on võetud kasutusele 40-minutised tunnid (sisaldavad 15 minutit iseseisvat tööd).

## Endisi ja praegusi õpetajaid
ENDISI:
* Hillar Palamets
* Tiit Naarits
* Lennart Jõela
* Uno Uiga 
* Maaja Nagel
* Epp Pärn
* Sander Tamm
PRAEGUSI:
* Ulve Pedastik
* Külli Praakli
*Vilve Maide
* Annelii Traks
* Agnes Allabert
* Ako Rääbis

## Vaata ka
*Tartu Neidudekoor Kurekell
*Tartu poistekoor

## Viited


## Välislingid
*Tartu Karlova Kooli koduleht
*Tartust kaob veel kaks gümnaasiumi, 27. september 2011
Metsküla (Lääneranna)

**Metsküla** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas.

10. jaanuaril 2014 eraldati Metskülast Võigaste küla.

Külas tegutsevad Metsküla raamatukogu, Metsküla rahvamaja ning kogukonna poolt hallatav Metsküla algkool.

## Vaata ka
*Jüri Kägi
*Kägi pirnipuud
*Näärikivid

## Viited
Kapten

**Kapten** on leitnandist kõrgem ja majorist madalam sõjaväeline auaste maaväes ja õhuväes. Mereväes vastab kaptenile vanemleitnandi auaste.

Vana-Kreekas vastas kaptenile *lochagos* (Λοχαγός), kes oli faalanksi allüksuse *lochos*e juht. Samamoodi nimetatakse kapteni auastet tänapäeva Kreeka sõjaväes.

Vana-Roomas vastas kaptenile tsentuurio. Ta juhtis tsentuuriat ehk sadakonda, kus tavaliselt oli mehi ettenähtud sajast vähem. Tsentuuriotel oli mitu teenistusastet, aga edutamine oli erandlik. Ühiskonnas asetses ta sõduri tasemel.

Sõna "kapten" tuleb hilisladina sõnast *capitaneus* 'ülem, tähtis'. Sellest tuli vanaprantsuse sõna *capitaine*, millest pärines 14. sajandi keskinglise sõna *capitayn*. Kuid esialgu kasutati seda sõna ainult kompaniiülema tähenduses. Niihästi auastmena kui laeva kapteni tähenduses läks see sõna inglise keeles käibesse alles 16. sajandi keskel.

Samal 16. sajandil hakati seda sõna kasutama Venemaa sõjaväes, esialgu välismaalt pärit ohvitseride kohta rooduülema tähenduses. 17. sajandil hakati Venemaal laiemalt organiseerima sõjaväeüksusi Lääne-Euroopa eeskujul ja nendes kasutati kapteni auastet. Alates 18. sajandist kasutati kaptenit ja sellega võrdsustatud auastmeid rooduülema tähenduses juba kõikjal regulaararmees. Ratsaväes kasutati kapteni asemel sõna "rittmeister" ja kasakaväes sõna "jessauul". Kuid arvestada tuleb, et armeekapten ja kaardiväekapten olid teenistusastmete tabelis erineval astmel (kaardiväekapten oli astme võrra kõrgem).

## Eesti
Eesti kaitseväes on kapten (inglise keeles *captain*; OF-2) kõige kõrgem nooremohvitseri auaste. Vabadussõja ajal vastas Eesti sõjaväes kapteni auaste tänapäeva mõistes majori auastmele, kehtestati 1924. aasta auastmete reformiga. Kapteni (vanemleitnandi) auastmele võis ülendada ohvitsere, kes teenisid XI (kompaniiülem) ja XII (komandoülem) astme ametikohal.

Kapteni auastmele vastav põhiametikoht kaitseväe maismaaüksuste rahuaegsetes koosseisudes on üldjuhul kompaniiülem.

## Teised riigid

## Mõiste päritolu
Sõna on tuletis ladinakeelsetest väljenditest *capitanu(m), da căput, capo*.

## Vaata ka
*Mereväekapten
*Hauptmann

## Viited
Paul Mauriat

**Paul Julien André Mauriat** (4. märts 1925 Marseille &ndash; 3. november 2006 Perpignan) oli  prantsuse dirigent, helilooja ja arranžeerija.