open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tiit Tralla (vaimulik)

**Tiit Tralla** (sündinud 2. augustil 1937 Tallinnas) on eesti vaimulik.

Tema koolitee algas Rootsis (vanemad kolme pojaga lahkusid aastal 1944 Rootsi) ja lõppes Torontos (kuhu vanemad emigreerusid aastal 1951) Western Tehnika ja Kommertskooli lõpetamisega. 

Tralla töötas aastatel 1958–1976 perefirma Viking Bakery A. Tralla and Sons juhatajana. Aastatel 1976–1981 töötas ta firmas Trallas' Realty Holding Co koos kahe vennaga. 

Kogu aja on Tiit Tralla ka kirikuga seotud olnud. Algul teenis ta Toronto Peetri koguduses pühapäevakooliõpetajana ja ka selle juhatajana. Aastal 1969 valiti ta koguduse nõukogusse ning hiljem oli ta kolm aastat ka koguduse juhatuse esimees. 

Kui asutati E.E.L.K. Usuteaduslik Instituut, oli ta seal esimesi õppureid ja kuuel aastal ka õpilaskonna vanem. Lisaks lõpetas ta kursuse hingehoiu alal St. Josephi haiglas Torontos. Pärast Usuteadusliku Instituudi lõpetamist oli ta prooviaastal Toronto Vana-Andrese koguduse juures praost Udo Petersoo juhatusel. 

17. juunil 1990 ordineeriti ta Toronto Vana-Andrese kirikus piiskop Karl Raudsepa poolt õpetajaks. 

Aastast 1990 on ta teeninud Kanada praostkonna vikaarõpetajana. Samuti on ta vajaduse korral teeninud E.E.L.K. kogudusi USA-s. 

Pärast Albert Roosti haigestumist valiti Tralla Kanada praostkonna sinodil 20. märtsil 1999 praostkonna praostiks. Praosti ametis oli ta 2007. aastani. 

Alates aastast 2007 on Tralla praost emeeritus ja kirikuvalitsuse liige.

## Viited

## Välislingid
*
Artur Lind

**Artur Lind** (6. aprill 1927 – 30. november 1989) oli eesti molekulaarbioloog ja Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1987), Eesti molekulaarbioloogia rajaja

## Elukäik
Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna kirurgia erialal. Töötas seejärel samas kirurgia ja 1956–1978 biokeemia kateedri õppejõuna, oli aastast 1979 TRÜ üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi molekulaarpatoloogialaboratooriumi (aastast 1984 osakonna) ning aastast 1986 Tartu Ülikooli teadusosakonnas molekulaarbioloogiaosakonna juhataja ja professor.

Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 1987. aastal molekulaarbioloogia alal.

Artur Lind on maetud Tartu Vana-Jaani kalmistule.

## Teadustöö
Uurinud valkude biosünteesi, molekulaarbioloogia meetodeid, ribonukleiinhappe ehitust, desoksüribonukleiinhappe järjestuse määramise meetodeid, onkogeene ning ribosoomi ehitust ja funktsiooni, sh eraldas esimesena eukarüoodi ribosoomidest madalmolekulaarse ribonukleiinhappe (5S-RNA).

Artur Linnu käe all töötasid näiteks Richard Villems, Mart Saarma, Mart Ustav, Merike Kelve, Andres Metspalu, Ene Metspalu, Toivo Maimets, Jaanus Remme, Tago Sarapuu, Juhan Sedman, Larissa Uusküla jt.

## Tunnustus
* 1980 – Eesti NSV riiklik preemia

Aastal 2001 asutati Artur Linnu Stipendiumifond, mille eesmärgiks on geeni- ja biotehnoloogia valdkonna üliõpilaste ja teadustöötajate akadeemilise tegevuse toetamine sihtotstarbeliste stipendiumide kaudu.

Artur Linnu järgi on nimetatud ärimaja Ülemiste City ärilinnakus (Artur Lindi hoone).

## Viited

## Välislingid
* "Akadeemikud: Artur Lind" elulugu, 7. oktoober 1988. ERR Arhiiv
Friedrich Wilhelm

**Friedrich Wilhelm** oli mitme valitseja nimi.
***[[Friedrich Wilhelm (Brandenburgi kuurvürst)|Friedrich Wilhelm]]** (1620–1688) oli alates 1640 Brandenburgi markkrahv ja kuurvürst.
***[[Friedrich Wilhelm I]]** (1688–1740) oli alates 1713 Preisimaa kuningas.
***[[Friedrich Wilhelm II]]** (1744–1797) oli alates 1786 Preisimaa kuningas.
***[[Friedrich Wilhelm III]]** (1770–1840) oli alates 1797 Preisimaa kuningas.
***[[Friedrich Wilhelm IV]]** (1795–1861) oli alates 1840 Preisimaa kuningas.
***[[Friedrich Wilhelm (Braunschweig-Wolfenbüttel-Oels)|Friedrich Wilhelm]]**, Oelsi ja Braunschweig-Lüneburgi hertsog ning aastatel 1806–1807 Wolfenbütteli vürst
***[[Friedrich Wilhelm (Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg)|Friedrich Wilhelm]]**, Schleswig-Holstein-Sonderburg-Becki hertsog 1816–1825 ja Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsog 1825–1831
Ruoholahti metroojaam

**Ruoholahti metroojaam** (soome keeles *Ruoholahden metroasema*; rootsi keeles *Gräsvikens metrostation*) on üks Helsingi metroo 30 jaamast. Asub Ruoholahti linnaosas. 

Jaam avati 16. augustil 1993 ja selle on kavatsenud Jaakko Kontio ja Seppo Kilpiä. Ruoholahe metroojaamast on 1,169 järgmise jaamani idas, Kamppi metroojaamani. Ruoholahest 16,853 kilomeetri kaugusel asub itta jääv põhjaharu lõppjaam Mellunmäki, 16,157 kilomeetri kaugusel lõunaharu lõppjaam Vuosaari ning 13,317 kilomeetri kaugusel hakkab asuma läänemetroo (länsimetro) 1.lõigu lõppjaam Matinkylä.
Kamppi metroojaam

**Kamppi metroojaam** (soome keeles *Kampin metroasema*, rootsi keeles *Kampens metrostation*) on üks Helsingi metroo 30 jaamast. Asub Ruoholahti ja Rautatientori metroojaama vahel. Jaam asub Kamppi linnaosas Helsingi kesklinnas.

Kamppi metroojaam avati 1. märtsil 1983. Seal on kaks sissepääsu. Uus, idapoolne sissepääs avati 2. juunil 2005.
Rahhat Älijev

**Raxat Älïev** või **Rahhat Älijev** (kasahhi *Рахат Мұхтарұлы Әлиев*; 10. detsember 1962 – 24. veebruar 2015) oli Kasahstani ärimees, endine riigitegelane, diplomaat ja president Nursultan Nazarbajevi väimees, kes oma elu viimased aastad elas pagenduses.

Aastatel 2002–2005 oli Älïev Kasahstani erakorraline ja täievoliline suursaadik Austrias. 2005. aasta juulis sai temast Kasahstani välisministri esimene asetäitja, augustis riigi eriesindaja koostööküsimustes OSCE-ga. 2007. aasta veebruaris sai temast taas suursaadik Austrias ning Kasahstani alaline esindaja OSCE ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Viinis.

2007. aasta 26. mail teatas Älïev, et asub president Nazarbajeviga opositsiooni, mille tagajärjel ta vabastati kõigilt ametikohtadelt.
Mai lõpus esitati talle süüdistused tõsistes kuritegudes (korduv relvastatud inimrööv organiseeritud grupi poolt omakasu motiividel).

Austria föderaalkohus keelas Älïevi väljaandmise Kasahstanile, tuues põhjenduseks, et ei saa loota, et seal tema üle õiglaselt kohut peetaks. 2008. aasta jaanuaris mõistis Almatõ rajoonikohus Älïevile tagaselja 20 aastat range režiimiga koloonias koos omandi konfiskeerimisega.

2009. aastal avaldas Älïev Nazarbajevi kohta raamatu "The Godfather-in-law" ('ristiäi').

Nursultan Nazarbajevi tütre Darigaga on Älïevil kaks poega ja tütar. Abielu oli lahutatud.
Gödöllő

**Gödöllő** on linn Ungaris Pesti komitaadis, Gödöllő kreisi halduskeskus. Asub Budapestist 30 km kirdes.

Gödöllőt on esmamainitud 1349. aastal. Linnaõigused sai 1966.

Linnas on 18. sajandil rajatud loss, mis oli Austria-Ungari keisrite suveresidents. 1848. aasta vabadusvõitluse ajal asus lossis vürst Windisch-Graetzi staap ja hiljem Lajos Kossuthi staap. 1920–1944 kuulus loss Miklós Horthyle.

Gödöllős asub 2000. aastal asutatud Püha Istváni Ülikooli peahoone.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Muusikaturundus

**Muusikaturundus** (inglise keeles *music marketing*) on turunduse alaliik, kus eesmärgiks on viia kokku muusika ja muusikatarbijad.

Muusikaturundus rakendab mitmesuguseid turundusvahendeid, näiteks kuvandiloome, reklaam, muusika levitamine, promotsioon jpm.

Muusikaturundust võib jagada kaheks peamiseks võimalikuks turunduslähenemiseks: peavooluartistidele (*mainstream*) või kõrvalvooluartistidele (*underground*) sobilik turundus. Esimene on kulukam ja konventsionaalsemate meetoditega ning on suunatud laiale sihtrühmale, teine põhineb rohkem isetegemisel, on seetõttu odavam ning sageli suunatud kitsamale sihtrühmale.

## Viited

## Kirjandus
*Ojasild, M. (2010), *Äriasjad ehk Sissejuhatus Muusikaturundusse*, ISBN 978-9949-21-347-4.
Mihhail Jampolski

**Mihhail Jampolski** (Михаил Бениаминович Ямпольский, sündinud 6. detsembril 1949 Moskvas) on vene kulturoloog.

Ta töötab New Yorgi Ülikoolis võrdleva kirjandusteaduse ja slavistika alal.

## Tunnustus
* Andrei Belõi preemia
Kulturoloogia

**Kulturoloogia** on teadusharu, mis tegeleb kultuuri uurimisega.

Kulturoloogia haarab nii empiirilise uurimise kui kultuuriteooria. Kulturoloogia termini võttis kasutusele Leslie White.
Juri Tsivjan

**Juri Gavrilovitš Tsivjan** (vene Юрий Гаврилович Цивьян; sündinud 7. augustil 1950 Riias) on kinouurija ja kultuurisemiootik. 

Ta töötab California Ülikoolis. 

## Teosed
*Lotman, Juri; Tsivjan, Juri 1994. *Dialog s ekranom*. Tallinn: Aleksandra.

### Eesti keeles
*Tsivjan, Juri 1997. Röntgen, kirurgia, mikroskoop varajase filmikunsti semiootikas. (Tõlkinud Kajar Pruul.) *Vikerkaar* 10/11, lk. 106jj.
FC Eston Villa

**FC Eston Villa** on Eesti jalgpalliklubi, mis peab oma kodumänge Sõle kunstmurustaadionil.

Klubi lõid 2002. aastal jalgpallihuvilised. Samast aastast on mängitud ka liigajalgpalli III-V liigas. 2007. aastal loodi võistkonna paremaks majandamiseks MTÜ FC Eston Villa. 2014. aastal mängiti Eesti IV liiga põhja tsoonis. 2016. aastal oli Eston Villa esindatud nii III kui ka IV liigas.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Välislingid
* FC Eston Villa koduleht
Liu Xiaobo

**Liu Xiaobo** (hiina keeles 刘晓波, *[[pinyin]]*is *Liú Xiǎobō*; 28. detsember 1955 Changchun – 13. juuli 2017 Shenyang) oli hiina inimõiguslane.

Liu Xiaobo oli kirjanduskriitik ja Hiina PEN-klubi esimees. Ta osales ülikooli professorina 1989. aasta Tian'anmeni väljaku meeleavaldusel.

Detsembris 2009 mõisteti talle riigivastase tegevuse eest 11 aasta pikkune vanglakaristus.

Aastal 2010 pälvis ta Nobeli rahuauhinna.
Felix Kibbermann

**Felix Kibbermann** (3. detsember 1902 Rakvere – 27. detsember 1993 Tartu) oli saksa filoloog, pedagoog, leksikograaf ja maletaja.

## Haridus

Felix Kibbermann lõpetas 1922. aastal Tartu Linna Ühishumanitaargümnaasiumi ning õppis seejärel Tartu Ülikoolis filosoofiat ja germaani filoloogiat. Stuudium lõppes 1928. aastal magistritöö kaitsmisega filosoofias.

## Töökäik

Pärast ülikooli lõpetamist töötas Felix Kibbermann aastatel 1929–1935 õpetajana Petseri gümnaasiumis, kuhu stipendiumi toetusel vakantset kohta täitma läks. 1935. aastal sai ta õpetajakoha Tartu Treffneri gümnaasiumis, kus õpetas 1940. aastani. 1939. aastal alustas Kibbermann kooliõpetaja töö kõrvalt tööd Tartu Ülikoolis, kus juhatas 1939–1940 võõrkeelte didaktilis-metoodilist seminari ning oli aastatel 1940–1941 ja 1946–1948 õppeülesandetäitja. 1944. aastal sõitis ta Saksamaale, kust 1945. aastal naasis. 

Pärast sõda töötas Kibbermann 1948. aastani Tartu 6. keskkoolis. Aastatel 1948–1970 töötas ta Tartu Riiklikus Ülikoolis saksa keele õppejõuna, sealhulgas oli 1963–1970 saksa filoloogia kateedri juhataja.

Praktilisest õpetajatööst kasvas välja vajadus õppevahendite järele, mida Kibbermann koostas veel pensionipõlveski. 1966 ilmus "Methodik des Deutschunterrichts an den Schulen Sowjetestlands", 1968. aastal "Die Deutsche Ortographie" 1972. aastal "Saksa keele õpik edasijõudnuile", kaasautorina ilmus 1964. aastal "Praktische deutsche Phonetik für Esten" (koos Kallista Kanniga) ja 1968. aastal "Saksa keele õpik kõrgematele koolidele". Veel pensionipõlveski ei kaotanud ta sidet ülikooliga, osaledes pikka aega riikliku eksamikomisjoni ja saksa keele kandidaadieksamite komisjoni töös ning tehes ülikoolile tõlketöid. 

Koostöös Kallista Kanni, Elisabeth Kibbermanni ja Salme Kirotariga anti 1964. aastal välja eesti-saksa sõnaraamat, mille uusim trükk ilmus 2003. aastal.

## Male

Felix Kibbermanni peamine hobi oli male. 1921. aastal Tartus peetud Eesti koolinoorte esimestel esivõistlustel oli F. Kibbermann kaheksa osavõtja hulgas teine, võitjast vaid pool punkti järel. 1924. aastal tuli ta esimeseks üliõpilasmeistriks. 1933. aastal jagas Kibbermann Eesti meistrivõistlustel 3.–5. kohta, 1934. aastal 4.–7. kohta ja 1935. aastal 4.–5. kohta. Viimase turniiri põhjal koostati ka Eesti koondis, kes sõitis oma esimesele maleolümpiale Varssavisse. 1935. aastal Varssavis maleolümpiakoondisse kuulus ka Felix Kibbermann. Kuna olümpiamängudel käis ametlik asjaajamine prantsuse keeles, valiti Kibbermann kui selle keele mõistja meeskonna kapteniks. 1941. aasta aprillis peetud esimestel Eesti NSV meistrivõistlustel jäi Kibbermann koos Johannes Türniga jagama 1.–2. kohta. Järelmatšis oli siiski parem Türn.

## Isiklikku

Felix Kibbermanni õde oli saksa keele õpetaja ja õppejõud Elisabeth Kibbermann ning vend arst Viktor Kibbermann. Felix Kibbermanni isa oli Rakvere koolmeister David Kibbermann.

Felix Kibbermann abiellus Joosep Liivi tütre Helga Kibbermanniga (Liiv). Neil oli kolm last. 

## Välislingid

* Album Academicum
*ESBL
Rautatientori metroojaam

**Rautatientori metroojaam** (soome keeles *Rautatientorin metroasema*; rootsi keeles *Järnvägstorgets metrostation*) on üks Helsingi metroo 30 jaamast. Asub Kluuvi linnaosas, Kamppi ja Helsingi Ülikooli metroojaama vahel.

See avati 1. juulil 1982. Novembris 2009 oli seal veeavarii. Jaama alaosa avati jälle 15. veebruaril 2010.

Jaam oli suvel 2024 põhjaliku remondi tõttu suletud. Lääne suuna rongide lõppjaamaks oli Kamppi ning ida suuna rongide lõppjaamaks Helsingi Ülikool.
Łomża

**Łomża** on maakonnaõigustega linn Poolas Podlaasia vojevoodkonnas, Łomża maakonna keskus. Asub Narewi jõe ääres.

Linnaõigused sai aastal 1418.

## Sõpruslinnad

## Välislingid

*Linna koduleht
Andrus Raissar

**Andrus Raissar** (sündinud 15. septembril 1974 Tartus) on Eesti ettevõtja ja on tegutsenud pikalt autondusvaldkonnas ning osalenud avalikus elus ka modelli ja meediategelasena. Raissar on erakonna Isamaa liige.

## Haridus ja varane tegevus
Raissar on omandanud kutsekeskhariduse autoehituse-ja remondi erialal ning täiendanud end klassikalise massaaži alal. Pärast õpinguid töötas ta mehaanikuna Eesti kardi- ja rallispordi tippmeeskondades ning läbis ajateenistuse Eesti Kaitseväe sõjaväepolitsei erirühmas. Nooremas eas tegutses ta poksitreenerina ja asutas spordiklubi. Aastal 2002 kuulus ta jalgpalliklubisse Tartu JK Tammeka, kus mängis väravavahina.

## Töö ja ettevõtlus
Raissar alustas tööalast karjääri lukksepa ja mehaanikuna ning on hiljem töötanud mitmes Eesti autondusettevõttes, sealhulgas Veho Eesti, Silberauto, Amserv ja Inchcape Motors Estonia, täites tehnilisi ja juhtimisalaseid rolle.

Ta on kaasasutaja ettevõttes Andy Qi, mis tegeleb nahahooldustoodete arendamise ja tootmisega. Lisaks tegutseb ta arendus- ja innovatsioonijuhina ettevõttes Nordtradex OÜ.

## Meedia ja avalik tegevus
1996. aastal valiti Raissar Mister Estoniaks ning ta esindas Eestit 1996. aasta võistlustel Mister World ja Mister Europe. 2000. aastal pälvis ta tiitli Eesti tippmodell.

Ta on osalenud modellina mitmete Eesti ettevõtete reklaamikampaaniates, sealhulgas Postimees, A. Le Coq ja Alexela. 1990. aastate lõpus oli ta ansambli 6-Pack liige.

## Sport
2006. aastal osales Raissar Lõuna-Eesti rallil Citroëni tehasetiimi testisõitjana koos Urmo Tootsiga. Nende sõidukiks oli Citroën C2 R2.

## Poliitiline tegevus
Aastatel 2013–2016 kuulus Raissar erakonda Isamaa ja Res Publica Liit ning aastatel 2016–2019 Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda. 2025. aasta alguses liitus ta uuesti erakonnaga Isamaa.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel Põhja-Tallinna linnaosas, sai 17 häält ega osutunud valituks.

## Viited

## Välislingid
* Postimehe videoreklaam
* A. Le Coqi videoreklaam
* Alexela Oili videoreklaam
* Stuudiolindistus 6-Pack "Soov"
Bartoszyce maakond

**Bartoszyce maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Kirde-Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas.

## Välislingid

* Bartoszyce maakonna koduleht
Jan Lubodzieski

**Jan Lubodzieski** (surnud 24. märtsil 1562) oli Chełmno piiskop aastatel 1551–1562.

Lubodzieski sai 1547. aasta 21. juulil Ermlandi toomhärraks. Tal olid küllaltki tihedad sidemed Poola kuninga usaldusmehe Stanislaus Hosiusega ning pärast seda, kui viimane Chełmno piiskopi kohalt lahkus ja Ermlandi piiskopiks sai, nimetati Luboziedski tema eelmisele ametikohale. 18. novembril nimetas paavst ta ametisse, 28. aprillil 1552 konsekreeriti ta piiskopiks ja veidi hiljem kohtus ta Toruńis (Thornis) ka kuningas Zygmunt II Augustiga.

Lubodzieski püüdis Chełmno piiskopina jätkata eelkäijate poliitikat ehk hoiduda Gniezno peapiiskopi sufragaaniks muutumast ja vihjas sellele, et kuulub Riia peapiiskopi alla. Seetõttu ei läinud ta 1556. aastal ka Gnieznos toimunud sinodile, kuid pole teada, kuidas ta oma minematajätmist täpselt põhjendas.  

1560. aastal tekkis Luboziedskil tüli protestantliku Toruńi linnaga. Gniezno peapiiskop oli linna juba 1558. aastal kirikuvande alla pannud, misjärel linlased olid abi saamiseks pöördunud Poola kuninga Zygmunt II ja Preisimaa hertsogi Albrechti poole. Kuningas kinnitaski samal aastal linnale usuvabadusprivileegi, kuid kaks aastat hiljem pani ka Lubodzieski linna kirikuvande alla. Nüüd pöördus Toruń Riia peapiiskopi Wilhelmi poole, kes käskis oma sufragaanil Lubodzieskil linna usuline ahistamine lõpetada. Sama nõudis ka kuningas Zygmunt ning 1561. aasta alguses tühistaski Chełmno piiskop kirikuvande.

1562. aasta alguses Lubodzieski suri ning uueks Chełmno piiskopiks sai Stanisław Żelisławski.
Great Portland Streeti metroojaam

**Great Portland Street'i metroojaam** (inglise keeles *Great Portland Street tube station*) on üks Londoni metroo 273 jaamast. Asub Westminsteri linnaosas Regent's Parki lähedal.

See avati 10. jaanuaril 1863.
Veelahkmeahelik

**Veelahkmeahelik** on mäeahelik, mis on veelahe jõgede valglate vahel. 

Tegelikult on peaaegu iga mäeahelik mingis piirkonnas veelahkmeahelik, kuid see on nime järgi näha vaid üksikutel juhtudel. 

Tuntumad veelahkmeahelikud on Suur Veelahkmeahelik Austraalias, Suur-Kaukasuse Peaahelik, veelahkmeahelikud Karpaatides ja Uurali mäestikus jne.
Inglise tähestik

Tänapäeva **inglise tähestik** on ladina tähestikul põhinev tähestik, mis koosneb 26 tähest. 

## Tähtede nimetused

## Viited
Korporatsioon Lettonia

**Korporatsioon Lettonia** on 1870. aastal Tartus asutatud läti üliõpilaskorporatsioon. 

Korporatsioon Fraternitas Estica on Lettonia sõprusorganisatsioon.

## Ajalugu
Tartu lätlased asutasid 1870. aastal registreerimata läti üliõpilaste seltsi, mis 1881. aasta detsembris muudeti korporatsiooniks **Fraternitas Lettica**. 11. mail 1882 võeti korporatsioon **Lettonia** nime all *[[Chargiertenconvent]]*i liikmeks. Samal ajal ei lubatud Eesti Üliõpilaste Seltsil asutada eestlaste korporatsioon Vironiat. 1890. aastatel tekkisid kontaktid noorlätlastega, kellega suhtlemisest lubati algul hoiduda. 25. oktoobril 1905 astus Lettonia *Chargiertenconvet*ist ise välja. Koos korporatsioon Rutheniaga oli Lettonia *Chargiertenconvent*i ainus mittesakslastest koosnev liige.

## Vaata ka
* Läti üliõpilaste kirjandusõhtud Tartus

## Välislingid
*http://lettonia.lv/
Korporatsioon Tarbatonia

**Korporatsioon Tarbatonia** oli 1870. aastal Tartus asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon. 

## Ajalugu
Võeti pärast asutamist 1884. aastal *[[Chargiertenconvent]]*i liikmeks, kuid saadeti juba 8. mail 1887 laiali. Selle põhjuseks oli ebaväärikas käitumine, mille üksikasjad on jäänudki ebaselgeks.
Stala & SO.

**Stala & SO.** on meloodilist rokki viljelev Soome ansambel. 

Bänd on asutatud 1997. aastal ning selle juhtfiguur on laulja Stala ehk Sampsa Astala, kes laulukirjutaja ja produtsendina on teinud koostööd paljude artistidega. Algselt oli bändi nimeks **So.**, aga kuna bändi laulja Stala plaanis ka omanimelist sooloalbumit, aga muusikat tegev bänd oleks sama olnud, saigi bändi nimeks 2010. aastal Stala & So.

## Eurovisioonil
2011. aastal osales bänd ka Soome Eurovisiooni eelvoorus "Euroviisut" looga "Pamela". Bänd esines 3. poolfinaalis 28. jaanuaril, kus sai edasi ka 12. veebruaril toimuvale finaali Turu linnas. Sealt aga edasi superfinaali ehk kolme parema sekka ei pääsetud. "Üks meie sõber kuulis lugu ja soovitas osaleda avalikul konkursil. Osalejaid oli kokku 270 ja nende seast pääsesid lood poolfinaali. Üllatuseks olime me üks nendest," ütlesid Sami J. ja Stala bändist. Viimased on koos õppinud ka Orimattilas muusikatehnoloogiat. 

## Stala & So. 2011–
2011. aasta veebruaris ilmus bändi esimene album "It Is So.", mis septembris ja oktoobris ilmus nii Jaapanis, Kagu-Aasias, Saksamaal kui ka Põhja-Ameerikas. 2011. aasta sügisel ilmus EP "Gimme Five" viie uue looga. 

2012. aasta märtsis läks Stala & SO. Euroopa turneele USA bändiga Vain ning esineti Suurbritannias, Saksamaal, Belgias, Rootsis ja Norras. Pärast Euroopa turneed algas lugude kirjutamine uue albumi jaoks ning sai alguse koostöö Ameerika produtsendiga Beau Hill. Uus album "Play Anohter Round" ilmus 2013. aasta veebruaris. 

## Albumid
*It Is So. (2011)
*Gimme Five (EP) (2011)
*Play Another Round (2013)
*Naughty Or Nice (EP) (2013)

## Koosseis
Praegu kuuluvad bändi koosseisu:

*Stala (Sampsa Astala) – vokaal
*Nick Gore (Niko Hurme) – basskitarr, taustavokaal
*Hank – trummid
*Sami J. – soolokitarr, taustavokaal
*Pete Vaughn – rütmikitarr, taustavokaal

## Välislingid
* Stala & SO. koduleht
* Bändi Twitter
* Bändi Facebook
* Bändi Myspace
* Sampsa Astala (KitaStala) Twitteris
* Stala & SO. -bändi euroviisuehdokkaana 
* Stala & So. : It Is So. – Levykauppa Äx 
* http://www.escape-music.com/coming.htm
Poola linnade loend

**Poola linnade loend** loetleb Poola linnu.

Poola Statistikaameti andmeil on 1. jaanuaril 2026 Poolas 1026 linna.
Elanike arvult jagunesid need järgmiselt:

*1 linn üle 1 000 000 elanikuga (Varssavi)
*4 linna 500 000 – 999 999 elanikuga (Kraków, Wrocław, Łódź, Poznań)
*6 linna 250 000 – 499 999 elanikuga (Gdańsk, Szczecin, Bydgoszcz, Lublin, Białystok, Katowice)
*25 linna 100 000 – 249 999 elanikuga,
*47 linna 50 000 – 99 999 elanikuga,
*126 linna 20 000 – 49 999 elanikuga,
*176 linna 10 000 – 19 999 elanikuga,
*183 linna 5000–9999 elanikuga,
*296 linna 2000–4999 elanikuga,
*156 linna alla 2000 elanikuga.

Vojevoodkondade lühendid:
*DŚ – Alam-Sileesia vojevoodkond
*KP – Kujawy-Pomorze vojevoodkond
*LB – Lublini vojevoodkond
*LS – Lubuszi vojevoodkond
*ŁD – Łódźi vojevoodkond
*MP – Väike-Poola vojevoodkond
*MZ – Masoovia vojevoodkond
*OP – Opole vojevoodkond
*PK – Podkarpacie vojevoodkond
*PL – Podlaasia vojevoodkond
*PM – Pomorze vojevoodkond
*ŚL – Sileesia vojevoodkond
*ŚK – Święty Krzyżi vojevoodkond
*WM – Warmia-Masuuria vojevoodkond
*WP – Suur-Poola vojevoodkond
*ZP – Lääne-Pomorze vojevoodkond

### A

### B

### C

### Ć

### D

### E

### F

### G

### H

### I

### J

### K

### L

### Ł

### M

### N

### O

### P

### R

### S

### Ś

### Z

### Ż

### T

### U

### V

### W
Korporatsioon Fraternitas Academica

**Korporatsioon Fraternitas Academica** oli Tartus 1881. aastal asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.

## Ajalugu
Asutati 15. mail 1881 Venemaa sakslaste korporatsioonina ning võeti ka *[[Chargiertenconvent]]*i liikmeks. Liikmete hulka kuulus ka palju venelasi, lätlasi, eestlasi ja juute. 1891. aastal sundis *Chargiertenconvent* Fraternitas Academica ühe liikme ausõnamurdmise pärast laiali minema. 1908. aastal korporatsioon taastati ja võeti 1918. aastal uuesti *Chargiertenconvent*i liikmeks.
Uldis Augulis

**Uldis Augulis** (sündinud 16. märtsil 1972 Dobeles) on Läti poliitik, alates 15. septembrist 2023 Läti sotsiaalminister. Ta oli samas ametis ka 22. jaanuarist 2014 kuni 23. jaanuarini 2019.

Ta lõpetas 2003. aastal Läti Ülikooli majandusteaduskonna bakalaureusena ärijuhtimise erialal.

1990–1996 oli Augulis põllumajandusettevõtte Īves kaasomanik ja alates 1996 on ta põllumajandusettevõtte Auguji omanik.

2000–2006 oli Augulis Berze vallavanem. 2006–2008 oli ta seimi liige. 2007–2008 oli ta põllumajandusministeeriumi parlamendisekretär. 2008–2009 oli ta sotsiaalministri parlamendisekretär. Alates 12. märtsist 2009 kuni 3. novembrini 2010 oli ta sotsiaalminister Valdis Dombrovskise esimeses valitsuses. Alates 3. novembrist 2010 kuni 25. oktoobrini 2011 oli ta Läti transpordiminister Valdis Dombrovskise teises valitsuses.

Augulis kuulub Läti Põllumeeste Liitu.

Augulis äratas tähelepanu sellega, et ta eelistas maanteede ja raudteede kaasajastamist Riia ja Moskva vahel Euroopa Liidu regionaalarengu projektidele, näiteks Rail Balticale, mille jaoks tal ei jätkunud enese sõnul raha. 7. aprillil 2011 teatas ajakirjandus, et Läti on ilma jäänud 12,2 miljonist eurost Rail Balticaga viivitamise tõttu. Augulis lubas rajada Riiast Moskvasse neljarealise kiirtee ja lootis, et Euroopa Liit rahastab selle rajamist 85% ulatuses, aga samal päeval teatas Euroopa Liidu transpordivolinik Siim Kallas, et Euroopa Liit ei anna mingil juhul sellise kiirtee rajamiseks raha. Kuid Venemaa transpordiminister Igor Levitin teatas pärast kohtumist Augulisega, et Riia ja Moskva vahelise kiirraudtee projekt on üha suureneva reisija- ja kaubakäibe tõttu majanduslikult õigustatud ja midagi poliitilist selles ei ole.

## Välislingid
*Elulugu Läti valitsuse kodulehel
*Uldis Augulis Twitteris
Kim Hwang-sik

**Kim Hwang-sik** (korea keeles 김황식; sündinud 9. augustil 1948) on Lõuna-Korea jurist ja poliitik.

Ta oli 1. oktoobrist 2010 kuni 26. veebruarini 2013 Lõuna-Korea peaminister.

## Välislingid

* Elulugu
Bakir Izetbegović

**Bakir Izetbegović** (sündinud 28. juunil 1956 Sarajevos) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik, alates 6. novembrist 2010 kuni 20. novembrini 2018 Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri liige. 

Tema isa oli Bosnia ja Hertsegoviina president Alija Izetbegović. 

Bakir Izetbegović lõpetas aastal 1981 Sarajevo Ülikooli arhitektina ning töötas seejärel arhitektuurialase konsultandina. 
 
Aastal 2006 valiti ta parlamenti. 3. oktoobril 2010 valiti ta Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri bosnia moslemist liikmeks. Ta on olnud presidentuuri esimees 10. märtsist 10. novembrini 2012, 10. märtsist 17. novembrini 2014, 17. märtsist 17. novembrini 2016 ja 17. märtsist 20. novembrini 2018.
Hooveri pais

**Hooveri pais** on pais Ameerika Ühendriikides Colorado jõel Black Canyonis.

Pais asub Nevada ja Arizona osariigi piiril umbes 48 km Las Vegasest kagu pool ja umbes 10 km kaugusel Boulder Cityst kirdes. Selle geograafilised koordinaadid on . 

Hooveri pais on betoonist gravitatsiooniline kaarpais, mille pikkus on 379 meetrit ja kõrgus 221 meetrit. Pais on alusel 200 m lai ja tema hari on 14 m lai. Hari asub 376 m kõrgusel merepinnast. Paisu kogumaht on 2,48 miljonit m³ ja ta võimaldab endast läbi lasta vooluhulka 11 000 m³/s.

20. sajandi alguses hakati kavandama Colorado jõele paisu ehitamist, et üleujutusi kontrolli all hoida, niisutusvett koguda ja elektrienergiat toota. Aastal 1928 kiitis Kongress paisu rajamise heaks. Tammi ehitamise konkursi võitis just selleks eesmärgiks loodud konsortsium Six Companies. Nii suurt betoonstruktuuri ei olnud maailmas iial varem ehitatud ja mõned tehnoloogilised võtted olid varem järele proovimata.

Ehitamist alustati aastal 1931 ja pais avati rohkem kui kaks aastat enne tähtaega 1. märtsil 1936, kuigi ehitustöid raskendasid infrastruktuuri puudumine ja kuumad suved. Pais on saanud nime projekti alustamise ajal ametis olnud presidendi Herbert Hooveri järgi.

Ehitustööde käigus hukkus 112 inimest. Neist esimene, J.G. Tierney, uppus 20. detsembril 1922 paisu jaoks kõige sobivamat kohta otsides. Viimane, tema poeg Patrick Tierney, hukkus 13 aastat hiljem. Neist 91 olid ettevõtte Six Companies töötajad, kolm Maavarade Kasutuselevõtmise Büroo töötajad ja üks oli külastaja, ülejäänud olid mitmesuguste allhankeid teinud ettevõtete töötajad. Otseselt paisu ehitamise perioodil hukkus 96 inimest, kuid neile võib lisada 42 ametlikel andmetel kopsupõletikku surnud inimest, kes kõik olid töölised. Enamik neist suri vingumürgistusse paisu alla rajatud tunnelites, aga Six Companies vormistas selle kopsupõletikuks, et pääseda kompensatsiooni maksmisest.

Paisu taha moodustunud Meadi järv on USA suurim veehoidla. Selle pindala on 640 km² ja maht 35,2 km³. Veehoidla pind on harilikult 372 m kõrgusel merepinnast. Veehoidla on 180 km pikk ja kuni 180 m sügav. Tema valgla on 435 000 km².

Hooveri paisu juurde kuuluva hüdroelektrijaama nimivõimsus on 2,08 GW. Aastas toodab see 4,2 teravatt-tundi energiat.

Hooveri pais on ka turismisihtkoht. Seda külastab aastas peaaegu miljon inimest. Paisu ületab tiheda liiklusega maantee Route 93, kuid umbes 500 meetri kaugusele allavoolu rajati möödasõitu võimaldav sild, mis avati 2010. aasta oktoobris.

## Välislingid

* Hooveri paisu koduleht
Maria Borovikova

**Maria Borovikova** (sündinud 17. aprillil 1974) on slaavi filoloog.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis kirjandusteadust. Sai 2004. aastal magistrikraadi ja 2011. aastal doktorikraadi.

Ta on uurinud Marina Tsvetajeva loomingut.

## Tunnustus
*Juri Lotmani stipendiumi laureaat.

## Viited
Atlantic Airways

**Atlantic Airways** on Fääri saarte riiklik lennufirma, mille kodulennujaam on Vágari lennujaam. Lennufirma teenindab 7 linna Taanis, Islandil, Norras ja Suurbritannias.

## Sihtkohad

Atlantic Airways lendab Vágari lennujaamast järgmistesse sihtkohtadesse:
* **[[Taani]]**
** Aalborg – Aalborgi lennujaam
** Billund – Billundi lennujaam
** Kopenhaagen – Kopenhaageni lennujaam
* **[[Island]]**
** Reykjavík – Keflavíki lennujaam 
* **[[Norra]]**
** Bergen – Bergeni Fleslandi lennujaam 
** Stavanger – Stavangeri Sola lennujaam 
* **[[Suurbritannia]]**
** London – Londoni Stanstedi lennujaam

Hooajalised lennud on ka Narsarsuaqi ja Aberdeeni.

## Lennukipark

Atlantic Airwaysil on järgmised lennukid (novembris 2009):





Lisaks lennukitele on firmal kolm Bell 412 helikopterit siselendudeks.

## Viited
They Only Come Out at Night

**"They Only Come Out at Night"** on neljas ja viimane singel Lordi kolmandalt albumilt "The Arockalypse" ning on üks bändi singlitest, millele pole tehtud muusikavideot. Laulus teeb külalisesinejana kaasa Udo Dirkschneider. Kuigi singli promoversiooni andis välja Lordi Saksamaa plaadifirma Drakkar Entertainment, ei jõudnud see poelettidele – promosinglit jagati ainult mõnel üritusel Saksamaal 2006. aasta kevadel. Soomes avaldati singel 11. aprillil 2007. Singli Soome versiooni B-küljel on kaver Accepti loost "Midnight Mover", mis salvestati 5. juunil 2003 YleX raadio stuudios otseesitusel. Laul jõudis Soome edetabelites 6. kohale.

## Lood

**Soome väljaanne:**

# "They Only Come Out At Night" – 3.35

# "Midnight Mover (live)" – 3.26

**Saksa promoversioon:**

# "They Only Come Out At Night"

# "Supermonstars"

## Viited
Kingsley Amis

Sir **Kingsley William Amis** (16. aprill 1922 London – 22. oktoober 1995 London) oli inglise kirjanik.

Aastal 1949 lõpetas ta Oxfordi ülikooli.

Aastal 1986 sai ta romaani "The Old Devils" eest Bookeri auhinna.

Aastal 1990 tõsteti Kingsley Amis rüütliseisusse.

Tema poeg Martin Amis on samuti kirjanik.

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Huvitavad asjad". Tõlkinud T. Horm – valimikus "Inglise novelle", Eesti Raamat, Tallinn 1967, lk 205–215
*"Roheline mees". Inglise keelest tõlkinud Krista Kaer. Tallinn, Loomingu Raamatukogu 1991
*"Õnneseen Jim". Tõlkinud Urve Hanko. Eesti Raamat 1997
Islandi president

**Islandi president** on Islandi riigipea.

Presidendi residents on Bessastaðir, mis asetseb Reykjavíki lähedal. 

Presidendi valib rahvas. Tema ametiaeg on neli aastat. Sama isik võidakse ametisse valida piiramatu arv kordi.

## Presidendid

## Vaata ka
* Islandi riigipeade loend
Maidla mõis

**Maidla mõis** on mitme mõisa nimi:
***[[Maidla mõis (Juuru)|Maidla mõis]]** (*Maidel*) oli rüütlimõis Juuru kihelkonnas Harjumaal
***[[Maidla mõis (Kambja)|Maidla mõis]]** (*Maydellshof*) oli Suure-Kambja kõrvalmõis Kambja kihelkonnas Tartumaal
***[[Maidla mõis (Kullamaa)|Maidla mõis]]** (*Tockumbeck*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal
***[[Maidla mõis (Lüganuse)|Maidla mõis]]** (*Wrangelstein*) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal
***[[Maidla mõis (Hageri)|Maidla mõis]] **(*Wredenhagen*) oli rüütlimõis Hageri kihelkonnas Harjumaal
Helmi Tohvelmani nimeline auhind

**[[Helmi Tohvelman|Helmi Tohvelmani]] nimeline auhind** on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mille Eesti Teatriliit annab silmapaistva lavalise liikumisega näitlejale või liikumisjuhile, kelle liikumisseade ühele või mitmele lavastusele väärib esiletõstmist. Auhind asutati 2000. aastal teatrikriitik Margot Visnapi ettepanekul ja Eesti Teatriliidu juhatuse otsusega. Auhind antakse üle Helmi Tohvelmani sünnipäeval 13. oktoobril tema kodukohas Väätsal. Auhinna üleandmist korraldab Väätsa Põhikool koos Eesti Teatriliiduga. Alates 2010. aastast antakse auhinda välja iga kahe aasta tagant. Auhinnaga kaasneb Tõnu Tormise kujundatud aukiri ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia.

## Laureaadid

## Viited
Järvekivi

**Järvekivi** on rändrahn Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kudani külas. Kivi geograafilised koordinaadid on . Kivi mõõdud on: pikkus 6,9 m, laius 5,3 m, kõrgus 3,4 m, ümbermõõt 19 m. Kivi võeti kaitse alla aastal 1937. Kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Kivi on graniitgneisist ja asub Männiku talu maadel. Kivi jääb Nõva-Osmussaare hoiualale. Kivist umbes 600 m läände ja umbes 600 m põhja jääb Läänemeri, umbes 400 m kirdesse jääb Vööla meri (Silma looduskaitseala).

Järvekivi keskkonnaregistri kood on KLO4000450.

## Välislingid

*
*Looduskaitse Nõukogu otsus üksikute puude ja rändrahnude kaitses 1. oktoobrist 1937.
*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Jorge Amado

**Jorge Leal Amado de Fariа** (10. august 1912 Itabuna – 6. august 2001 Salvador) oli Brasiilia kirjanik ja ühiskonnategelane.

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Gabriela, nelk ja kaneel". Eesti keelde tõlkinud Ain Kaalep ja Aita Kurfeldt. Sari XX sajandi raamat, Eesti Riiklik Kirjastus 1963; 2 trükk: Eesti Raamat 1978.
* "Quincas vesikuradi kolm surma". Portugali keelest tõlkinud Meelike Palli. Loomingu Raamatukogu 1986.

## Tunnustus
* 1951 Stalini rahupreemia
* 1994 Camõesi auhind
Karusselja pärn

**Karusselja pärn** on kaitsealune puu, pärn, Läänemaal Lääneranna vallas Kloostri külas. Puu mõõdud on: kõrgus 23 m (22 m), ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 3,1 m (3,0 m). Puu võeti kaitse alla aastal 1959. Puu asukoht on Matsalu rahvuspargis Karusselja mäel. Puust umbes 100 m ida pool kulgeb Lihula–Kloostri–Kirbla tee. Puust umbes 1,2 km läänes voolab Penijõgi.

Karusselja pärna kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Karusselja pärna keskkonnaregistri kood on KLO4000876.

## Viited

## Välislingid

*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Helsingi Ülikooli metroojaam

**Helsingi Ülikooli metroojaam** (soome keeles *Helsingin yliopiston metroasema*; rootsi keeles *Helsingfors universitets metrostation*) on üks Helsingi metroo 30 jaamast. Asub Rautatientori ja Hakaniemi metroojaama vahel.

Aastatel 1995–2014 oli jaama nimi **Kaisaniemi**.

See avati 1. märtsil 1995.
Lüshun

:*Port Artur suunab siia; kaubanduskeskuse kohta vaata artiklist [[Port Arturi kaubanduskeskus]]*
----

**Lüshun** (hiina keeles traditsiooniline 旅順, lihtsustatud 旅顺 – Lǚshùn), ajaloolises kontekstis **Port Artur**, Jaapani valitsemise ajal 旅順) on jäävaba sadamalinn, Hiina mereväebaas Kollase mere rannikul, Liaodongi poolsaarel Guandongis ja Korea lahe ääres. 

Aastast 1950 kuulub Lüshun linnarajoonina rohkem kui 5 miljoni elanikuga Daliani linna koosseisu.

## Vaata ka
*Esimene Hiina-Jaapani sõda
*Vene-Jaapani sõda
Port Arturi kaubanduskeskus

**Port Arturi kaubanduskeskus** asub Pärnu südalinnas, Pärnu Keskuse kõrval ja bussijaama ning kontserdimaja läheduses. Port Artur tegutseb Pärnus aastast 1997. 
Keskuse üks majadest (Port Artur 1, Hommiku tänav 2, Pärnu) on rajatud ajaloolise hoone varemetele (eh 1875), kus on säilitatud osa arhitektuurilisest väljanägemisest. Vana hoone järgi on keskus ka nime saanud. Selles majas koguti 20. sajandi alguses kokku Eestimaa mehi, et saata nad Vene-Jaapani sõtta.

Port Artur 2 maja (Lai tänav 11, Pärnu) on uus hoone, mis on rajatud endise raudteedepoo aladele. Kahes majas on kokku 20 000 m² üldpinda, millest 80% moodustavad kaubanduspinnad. 

Kahes Port Arturi majas müüvad kaupa ja osutavad teenuseid kokku umbes 80 ettevõtet. Port Arturi ümbruses on ligi 500 parkimiskohta.

Omanikel on kavas rajada kaks uut kaubanduskeskust, neist üks Ülejõele ja teine Via Baltica äärde.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Hakaniemi metroojaam

**Hakaniemi metroojaam** (soome keeles *Hakaniemen metroasema*; rootsi keeles *Hagnäs metrostation*) on üks Helsingi metroo 30 jaamast. Asub Helsingi Ülikooli ja Sörnäineni metroojaama vahel.

See avati 1. juunil 1982.
Kirikukivi

**Kirikukivi** (ka **Kerkstain** või **Eernstain** (Kotkakivi)) on rabakivist hiidrahn Läänemaal Vormsi vallas Norrby külas Kärkgrunne saare põhjaservas rannavees ning on hõlpsasti leitav. Kivi jääb Väinamere hoiualale.

Kivi mõõdud on: pikkus 7,8 m, laius 7,3 m, kõrgus 5,6 m, ümbermõõt 25–30 m (hinnanguline; suurim ümbermõõt asub umbes 2 m kõrgusel ja seda pole mõõdetud). Kivi võeti kaitse alla 1941. aastal. Kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Rahn on kõrge püstjas, kallutatud tahuka kujuline. Selle terav harjajoon ja sellelt laskuvad tasased laepinnad loovad mulje katusest (see meenutavat Vormsi tornita kirikut). Rahn aheneb allpool, külgseinad on tugevasti eenduvad. Asub klibulisel merepõhjal, umbes 0,5 m sügavuselt vees, vahel kuival. Pikitelg on ida-läänesuunaline. Rahnu idaotsale on tehtud kriips ja arv 1851, mis märgib selle aasta veeseisu. Kivil olevat 19. sajandi keskel asunud ühe kotka pesa, sellest on tulnud kivi nimi *Eernstain*.

Rahn on alates 1941. aastast üksikobjektina looduskaitse all. 

## Uuritus

1933. aastal uuris Kirikukivi Ants Laasi. 

Teisi uurijaid: U. Sepp, V. Paatsi, Priit Kohava, Enn Pirrus, Ülo Heinsalu.

Raamatus "Eesti maastikud", Tallinn 1984, lk. 56 on toodud rahnu foto.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Kirjandus
* C. F. Russwurm, *Sagen aus Hapsal, d. Wieck, Ösel u. Runö*. Reval, 1861.
* Gregor von Helmersen, *Studien über die Wanderblöcke und Diluvialgebilde Russlands*. II Lief.-Mem. Acad. Sei. St.-Petersb., 1882, VII Ser., t. XXX, N 5.
* Urve Ratas, *Vormsi loodusest*. Tallinn 1977.
* U. Sepp, *Vormsil matkates*. – Eesti Loodus, 1969, 5, foto.
* V. Paatsi, *Eesti Loodus*. 1986, 8, foto.
* Priit Kohava, *Läänemaa Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid*. Tallinn 1988. Käsikiri. Eesti Maakorralduskeskus.
* Haapsalu rajooni TSN TK otsus nr 17 (22.04.1964) "Looduslikult kaunite kohtade, parkide, põliste puude ja teiste kaitset väärivate looduslike objektide säilitamine"

## Viited

## Välislingid
*
*
*Eesti NSV Hariduse Rahvakomissari otsus üksikute puude, rändrahnude ja hiiukirnu looduskaitse alla võtmise asjas. 22. veebruaril 1941.
*Haapsalu raj. TSN TK otsus nr. 45 10.06.1959 Looduskaitse organiseerimisest Haapsalu rajoonis
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Eesti vanimate ettevõtete loend

**Eesti vanimate ettevõtete loend** loetleb vanimad seniajani tegutsevad ettevõtted Eestis.

Nimekiri on mittetäielik.

## Vanimate ettevõtete loend

## Vaata ka
* Vanimate ettevõtete loend
Astigmatism

**Astigmatism** on silma sarvkesta või läätse kuju muutus, mille tõttu valgus murdub silma läbides normaalsest erinevalt ning pilt on moonutatud. Astigmaatilise silma puhul on kujutised udused, nende ümber on varjud ning kujutis jääb fookusest välja olenemata sellest, kas seda liigutatakse kaugemale või lähemale.

Astigmatismiga kaasneb silinderprillide vajadus.
## Kasutatud materjal
Sörnäineni metroojaam

**Sörnäineni metroojaam** (soome keeles *Sörnäisten metroasema*; rootsi keeles *Sörnäs metrostation*) on üks Helsingi metroo 30 jaamast. Asub Hakaniemi ja Kalasatama metroojaama vahel.

See avati 1. septembril 1984.
Kalasatama metroojaam

**Kalasatama metroojaam** (soome keeles *Kalasataman metroasema*; rootsi keeles *Fiskehamnens metrostation*) on üks Helsingi metroo 30 jaamast. Asub Sörnäineni ja Kulosaari metroojaama vahel Kalasatamas.

See avati 1. jaanuaril 2007.
Streymoy

**Streymoy** on Atlandi ookeani põhjaosas asuvate Fääri saarte suurim saar.

Idas eraldab Streymoyd Eysturoyst kitsas Sundini väin, mille üle viib sild.

Streymoy pindala on 373 km².

Streymoyl on umbes 22 000 elanikku ehk üle 40% Fääri saarte elanikest. Saarel asub Fääri saarte pealinn Tórshavn, muud suuremad asulad on Vestmanna, Kollafjørður, Saksun ja Tjørnuvík.


Streymoy map.jpg|Streymoy saare kaart
Vestmanna, Faroe Islands (9).JPG|Elektrijaam Vestmannas
Kulosaari metroojaam

**Kulosaari metroojaam** (soome keeles *Kulosaaren metroasema*; rootsi keeles *Brändö metrostation*) on üks Helsingi metroo 30 jaamast. Asub Kalasatama ja Herttoniemi metroojaama vahel. See on maapealne jaam.

Jaam avati 1. juunil 1982.
Herttoniemi metroojaam

**Herttoniemi metroojaam** (soome keeles *Herttoniemen metroasema*; rootsi keeles *Hertonäs metrostation*) on üks Helsingi metroo 30 jaamast. Asub Herttoniemi linnaosas, Kulosaari ja Siilitie metroojaama vahel.

See avati 1.juunil 1982.
Siilitie metroojaam

**Siilitie metroojaam** (soome keeles *Siilitien metroasema*; rootsi keeles *Igelkottsvägens metrostation*) on üks Helsingi metroo 30 jaamast. 

See on maapealne jaam. Asub Herttoniemi ja Itäkeskuse metroojaama vahel Helsingi idaosas Herttoniemi linnaosas.

See avati 1. juunil 1982.
Itäkeskuse metroojaam

**Itäkeskuse metroojaam** (soome keeles *Itäkeskuksen metroasema*; rootsi keeles *Östra Centrums metrostation*) on üks Helsingi metroo 30 jaamast. Asub Vartiokylä Itäkeskuses linnaosas Helsingi idaosas. Jaam asub Siilitie ja Myllypuro metroojaama vahel. Itäkeskuses hargneb Vuosaari ja Mellunmäki haruks.

See avati 1. juunil 1982.
Myllypuro metroojaam

**Myllypuro metroojaam** (soome keeles *Myllypuron metroasema*; rootsi keeles *Kvarnbäckens metrostation*) on maapealne metroojaam Vartiokylä linnaosas Helsingi idaosas. Asub Itäkeskuse ja Kontula metroojaama vahel.

See avati 21. oktoobril 1986.
Kullamaa kirik

**Kullamaa Püha Johannese kirik** (ka: **Kullamaa Jaani kirik**) asub Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas.

Kullamaa kirik on uusgooti stiils üldilmega iseloomulik Lääne-Eesti sakraalhoone, mille üksikelementides on erandlikult kasutatud tellist. Kullamaa kirik on arhitektuurimälestis.

## Ehituslugu
* 13. sajandi lõpus ehitati ühelööviline hoone, puudusid kooriruum ja kellatorn. 
* 14. sajandil tõenäoliselt võlviti. 
* 1752. aastal ehitati käärkamber. 
* 1774. aastal ehitati külgedele tugipiilarid, mis 1777. aastal kaeti laudadega. 
* 1865. aastal ehitati hulknurkne koorilõpmik. 
* 1870. aastal ehitati uus uusgooti torn. 

Kiriku juures asub Kullamaa kirikuaed (kalmistu).

## Arhitektuur
Kirik on põhiplaanilt ühelööviline hoone, mille keskaegsele algkavandile on lisatud uusgooti koorilõpmik, käärkamber, tugipiilarid ja torn.

Kiriku interjööri kujundavad kõrgelt algavad kuplitaolised võlvid, mille alumine osa laotud ristvõlvina, ülemine osa moodustub kontsentrilistest kiviringidest (domikaalvõlv). Tellistest kilpkaared ja dekoratiivsed mõigasroided toetuvad tahulistele post-turpadele, mille talumit kaunistavad pungataolised lehed. Vööndkaared, mida mõlemal küljel ääristab kitsas mõigas, toetuvad ristpiilarist tuletatud eendtugedele. Idapoolse vööndkaare põhjaeendtoe talumil on madalreljeefne hüatsindilehtede friis. Algkiriku kujundusest pärineb ka lõunaseina välisküljele kinnitatud fragment inglit kujutavast skulptuurist. Ukseavad on portaalideta, teravkaarsed aknad vaid lõunaseinas. Põrand on laotud täisnurksetest paeplaatidest.

## Sisustus
Sisustuses on tähelepanuväärsed kolm laelühtrit, millest vanim pärineb 17. sajandist, ja viis 17. sajandi hauaplaati.

1626. aastast pärinev renessanssvormides kantsel on arvatavasti Haapsalu meistri Marten Mattieseni töö. Polükroomne võidukaaregrupp on barokkstiilis, 1682. aastast, niisamuti Heinrich Göseken vanema epitaaf (1681–1682), mõlemad Budewin Budelochi töö.

Altarimaal ja orel pärinevad 19. sajandist (altaripilt arvatavasti 1865. aastast, autor Carl Siegismund Walther, orel 1854. aastast, Carl August Tantoni töö). Altariseina raamistus ja altariaed on uusgooti stiilis.

## Fotogalerii

Kullamaa kirikuaia piirdemüür.IMG 9541.jpg| Kirikuaia piirdemüür
Kullamaa kantsel.IMG 9546.jpg|Kantsel
Kullamaa kiriku altar aiaga.IMG 9545.jpg|Altar ümbritseva piirdeaiaga
Kullamaa oreliprospekt, all peauks.IMG 9547.jpg|Üleval oreliprospekt, all kiriku peaportaal
Hauaplaat Kullamaa kirikus.jpg|Jürgen Maydelli hauaplaat 17. sajandist
Kullamaa kirik öösel.JPG|Kirik öösel


## Vaata ka
* Kullamaa Püha Johannese kogudus
* Kullamaa vakuraamat

## Välislingid

* Kullamaa kirik
*
Koluvere saar

**Koluvere saar** on kaitsealune puu, saar, Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koluvere külas. Puu võeti kaitse alla aastal 1959. Puu asukoht on Koluvere mõisa pargis. Puust umbes 230 m itta jääb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee, umbes 170 m edelasse jääb Ollimäe–Koluvere tee, umbes 60 m lääne-loode suunas jääb Koluvere järv (Liivi jõgi).

Koluvere saare kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Koluvere saare keskkonnaregistri kood on KLO4000815.

## Välislingid

*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Kontula metroojaam

**Kontula metroojaam** (soome keeles *Kontulan metroasema*; rootsi keeles *Gårdsbacka metrostation*) on maapealne metroojaam Mellunkylä linnaosas Helsingi idaosas. Asub Myllypuro (1371 m) ja Mellunmäki metroojaama (1644 m) vahel.

See avati 1. novembril 1986.
Wilhelm Frese

**Christian Wilhelm Benedict Frese** (26. veebruar 1834 Lääne-Nigula kihelkond – 21. märts 1894 Reigi kihelkond) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1847–1852 Tallinna Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1854–1855 ja 1858–1860.

Töötas koduõpetajana. Oli prooviaastal isa juures Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduses. Ordineeriti õpetajaks 28. juulil 1863. Oli aastatel 1863–1864 Käina Martini koguduse adjunktõpetaja.

Oli aastatel 1864–1867 (sai sesse ametisse 1. novembril 1864) Tallinna Püha Vaimu koguduse II õpetaja. Tallinna Jaani kiriku sisseõnnistamisel 17. detsembril 1867 nimetati ta Tallinna Jaani koguduse teiseks, aastal 1869 esimeseks õpetajaks. Kui kogudus aastal 1874 kaheks pihtkonnaks jaotati, oli Frese II pihtkonna õpetaja.

Oli aastatel 1880–1885 (kutsuti 8. augustil 1880, introdutseeriti 5. oktoobril 1880, vabastati 5. septembril 1885) Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetajaks. Oli aastatel 1886–1894 (kutsuti 20. aprillil 1886 ja introdutseeriti 18. mail 1886) Reigi Jeesuse koguduse õpetaja.

Oli Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige.

## Isiklikku
Tema isa Theodor Benedict Frese ja vend Theodor Alexander Benedict Frese olid Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetajad, vennapoeg Eduard Paul Benedict Frese oli Vaivara koguduse õpetaja.

## Viited
Lääne-Sajaan

**Lääne-Sajaan** (vene keeles Западный Саян) on mäestik Aasias Venemaa kaguosas. 

Selle läänepiiriks on Ida-Altai Šapšalski ahelik ja Kuznetski Alatau Abakanski ahelik. Lääne-Sajaan ulatub kirde poole ribana, mille laius väheneb 200 km pealt 80 kilomeetrini. Idas piirneb mäestik Kazõri, Uda ja Kiži-Hem jõe ülemjooksul Ida-Sajaani ahelikega. Põhjas piirneb Lääne-Sajaan Minussinski ja lõunas Tuva nõoga. Mäestiku üldpikkus on 650 km.

Kõrgeim tipp on Kõzõl-Taiga mägi (3121 m).
Ida-Sajaan

**Ida-Sajaan** (vene keeles Восточный Саян) on mäestik Aasias Venemaa kaguosas, mille ulatus Siberi lõunaosas on üle 1000 km. Ta hõlmab Krasnojarski krai lõunaosa, Burjaatia lääneosa, Irkutski oblasti ja Tõva kirdeosa.

Mäestiku kõrgeim tipp on Munku-Sardõk (3491 m).

## Vaata ka
*Lääne-Sajaan