open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jakovlev Jak-9

**Jakovlev Jak-9** (vene keeles *Як-9*) oli NSV Liidu hävituslennuk.

1942. aasta detsembris rindele jõudnud Jak-9 sai Jakovlevi konstrueerimisbüroo arvukaimaks hävituslennukiks. Ehitati 16 769 lennukit Jak-9 paljudes modifikatsioonides. 

Jak-9 konstruktsiooni aluseks sai Jak-7B, mille tiiva puidust kandekonstruktsioon asendati metall-konstruktsiooniga. Seda võimaldas Ameerika Ühendriikidest abi korras täiendavalt saadud duralumiinium. Selle tagajärjel vähenes lennuki kaal 135 kg võrra. Tiivaulatust vähendati veidi, seniselt 10 meetrilt 9,74 meetrini. Võib arvata, et tiiva laiust lisati ligi 3 cm võrra, sest tiiva pindala jäi samaks – 17,15 m2. 

1943. aasta lõpul pandi lennukile peale 1650-hobujõuline mootor VK-107A. Lennuk sai tähiseks Jak-9U ja tehasekatsetustel olevat see saavutanud kiiruse 700 km/h. Lennukit ehitati suurseeriana, rindeoludes ei arendanud Jak-9 mootor sellist võimsust nagu ette nähtud, lennuki kiirus jäi ka välispinna halva  viimistluskvaliteedi tõttu lubatust tublisti allapoole. 

Levinumalt oli Jak-9 relvastuses läbi propelleri reduktorivõlli tulistav 20 mm automaatkahur ŠVAK  ja 2 tiivas asuvat 12,7 mm UBS kuulipildujat.

1943. aastal valmistati Moskva kaitseks suures kõrguses lendava kõrgusmootoriga M-105PD hävituslennuk Jak-9PD, mille lennulagi küündis 13,1–13,5 km-ni. Selle lennuki tiivaulatust suurendati 1m võrra ja kogu lennuki kaalu kergendati mitmesuguste võtetega. Sama aasta juulis tõrjus Punaarmee piloot Jak-9PD-ga Moskva taevast minema Saksa kõrgusluurelennuki Ju-86 R-1. 

1944. aastal ehitati kütusepaake lisades kaks suure lennukaugusega hävituslennuki modifikatsiooni, neist Jak-9D lennukaugusega 1330 km ja Jak-9DD koguni 1800 km. 

Üks tuntumaid Jak-9 piloote oli NSV Liidu diktaatori Jossif Stalini poeg, lennuväe polkovnik (hiljem kindralleitnant) Vassili Stalin.
Summa (Pärt)

**"Summa"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1977. aastal loodud teos. Muusikateose pikkus on 5-6 minutit. Teosest on Pärt hiljem (näiteks 1991) teinud mitu versiooni.

## Viited
Stabat Mater (Pärt)

**"Stabat Mater"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1985. aastal loodud teos. Muusikateose pikkus on 20–25 minutit. 

Teos kanti esimest korda ette Viini kontserdimajas Austrias 30. oktoobril 1985.

## Viited
Laul armastatule

"**Laul armastatule**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1972. aastal loodud kantaat koorile ja orkestrile. Teose sõnade autor on Gruusia keskaja kirjanik Šotha Rusthaveli.

## Viited
Sonatiinid (Pärt)

"**Sonatiinid**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1958. aastal ("Sonatiin nr 1" ehk "Opus 1") ja 1959. aastal ("Sonatiin nr 2" ehk "Opus 2") loodud teosed (sonatiinid) klaverile. Mõlemad sonatiinid on pühendatud professor Bruno Lukile. Mõlema sonatiini pikkus on 6 minutit.

## Viited
Solfedžo (Pärt)

**"Solfedžo"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1963. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 5-6 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Koorijuhtide Segakoor (dirigent Arvo Ratassepp) Estonia kontserdisaalis 6. jaanuaril 1987.

## Viited
Silouans Song

**"Silouans Song"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1991. aastal loodud teos keelpilliorkestrile. Muusikateose pikkus on 5-6 minutit.

Teose kandis esimest korda ette Siljani Kammerorkester (dirigent Karl-Ove Mannberg) 4. juulil 1991 Rättvikis Rootsis.

## Viited
Silhouette (Pärt)

**"Silhouette"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2009. aastal loodud teos kammerorkestrile. Teose tellija oli Orchestre de Paris ja see on austusavaldus Gustave Eiffelile (prantsuse "Hommage à Gustave Eiffel"). Muusikateose pikkus on 7 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Orchestre de Paris (dirigent Paavo Järvi) Pariisis 4. novembril 2010.

## Viited
Psalom

**"Psalom"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1985. aastal loodud teos keelpilliorkestrile. Muusikateose pikkus on 4–7 minutit.

## Viited
Darf ich ...

**"Darf ich ..."** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1995. aastal (teine versioon 1999. aastal) loodud teos. Muusikateose pikkus on kolm minutit. 

Teos kanti esimest korda ette 8. augustil 1995 Menuhini muusikafestivalilGstaadis Šveitsis.

## Viited
Georgica

**"Georgica"** on Vergiliuse teos.

See on neljast raamatust koosnev didaktiline poeem põlluharimisest, mille Vergilius kirjutas ajavahemikus 37–29 eKr.
I-16

**I-16** oli Nõukogude Liidu esimene seeriatootmises olnud vabaltkandva alltiivaga, sissetõmmatava telikuga monoplaan hävituslennuk.

Selle peakonstruktor oli Nikolai Polikarpov. Lennuki puitkonstruktsiooniga monokok-kere spoonikihtidest vineerkate oli kokku liimitud nii, et kere esiosas oli vineeri paksus 4 mm ja sabaosas 2,5 mm. Mootoriks oli esialgu vana äraproovitud tähtmootor M-22, mis oli jõuseadmeks I-5 seerialennukeil. Selle mootori 480 hj andsid monoplaanile maapinna lähedal kiiruseks 359 km/h ja 3 km kõrgusel 325 km/h. Seerialennukina sai I-16 peale võimsama mootori, alates 700 hj 1934. aastal ja lõpetades 930 hj 1939. aastal.

1940. aastani ehitati 9450 I-16, mis moodustasid valdava osa hävituslennukitest, millega NSV Liit teise maamasõja algul võitlusesse astus. Enamik I-16 hävis Saksamaa rünnaku käigus kohe sõja algul. Säilinud hävituslennukid I-16 olid kasutusel kuni 1943. aastani, siis lammutati needki relvastusest mahavõetuna pilbasteks ja kasutati kütteks. Lennuki tähistuses olev I tulenes vene keelest **'I**strebitel (*истребитель* – hävitaja). Seda tüüpi lennukiga lendas ka Jossif Stalini poeg Vassili Stalin.
Diagrammid (Pärt)

"**Diagrammid**" (ka "Opus 11") on eesti helilooja Arvo Pärdi 1964. aastal loodud teos klaverile. Muusikateose pikkus on 4 minutit. Teose kandis esimest korda ette 1964. aasta oktoobris Tartus Mart Lille (klaver).

## Viited
Sonatiin

**Sonatiin** ('väike sonaat') on muusikažanr, millel ei ole ühte kindlaks määratud vormi, enamasti on see sonaadivormis, kuid lühem ja lihtsakoelisem kui sonaat. Muusikateoste pealkirjana on see kasutusel hiljemalt hilisbarokist. Tavaliselt on sonatiin pala sooloklaverile, kuid sonatiine on kirjutatud ka näiteks viiulile ja klaverile või harvem ka teistele pillidele.
Jean-Marie Cavada

**Jean-Marie Cavada** (sündinud 24. veebruaril 1940 Épinalis Vosgesi departemangus Prantsusmaal) on Prantsuse poliitik, Euroopa Parlamendi liige (20. juulist 2004) Île-de-France'i ringkonnast, endine ajakirjanik. 3. detsembrist 2011 on ta Euroopa Liikumise Prantsuse haru president.

Cavada kuulus endisse Prantsuse Demokraatia Liitu, mis oli osa ALDEst. Edela-Prantsusmaa saadikuna Euroopa Parlamendis asus ta juhtima europarlamendi inimõiguste, justiits- ja siseasjade komiteed; ta on ka asendusliige majandus- ja rahanduskomitees ning kuulus ELi-Rumeenia ühisesse parlamendikomiteesse 2004–2009.

Pärast Prantsuse Demokraatliku Liikumise (MoDem) sündi, mis asendas Prantsuse Demokraatia Liidu, asutas ta omaenda partei Kodanikuliit Demokraatia Eest Euroopas. 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel oli ta presidentaalse enamusega Uue Tsentri (UMP/NC/LGM) nimekirjas kolmas liige. Ta kuulub ALDE fraktsiooni. 

2015. aastal tegi Cavada ettepaneku piirata Euroopa Liidu riikides panoraamivabadust, esitades sellekohase paranduse Euroopa Piraadipartei esindaja Julia Reda raportisse, mis varem toetas panoraamivabaduse laiendamist. Parandust kommenteeris ta oma blogis, kirjutades: "Võitlus, mida tänaseks juhib Pr. Reda, teeseldes vaba ligipääsu kaitsmist avalikus omandis olevatele teostele nende kasutajate huvides, toimub tegelikult eelkõige selle nimel, et lubada Ameerika monopolidel nagu Facebook või ka Wikimedia, pääseda loojatele autoriõiguse eest tasu maksmisest."

## Karjäär
* Ülikooliõpingud (1962)
* Ajakirjanik
* Telefirmade infodirektor (France 2, France 3, TF1) (1974–1982)
* Infoprogrammide produtsent (1987–1999)
* Tegevjuht, FR5 (hariduslik telekanal) (1994–1997)
* Tegevjuht, Radio France overseas (RFO) (1997–1998)
* Tegevjuht, Radio France'i kontsern (1998–2004)
* Administraator, riiklik administratsioonikolledž (1993–1995)
* Riikliku Eetikakomitee liige (1993–1995)
* Administraator, ARTE France'i järelevalvenõukogu (1998–2004)
* Administraator, French Press Agency (1998–2001)
* Administraator, Châtelet Rahvusteater (1998–2004)
* Rahvuslik Teeneteorden
* Auleegioni orden
* Louvaini katoliikliku ülikooli audoktor

## Viited

## Välislingid

* Elulugu (prantsuse keeles)
* Finantshuvide deklaratsioon (prantsuse keeles, PDF)
MVA-MERS-S

**MVA-MERS-S** on lähis-Ida ägeda respiratoorse sündroomi kandidaatvaktsiin, mille töötas välja Sutteri töörühm koos kolleegidega Marburgi ülikoolist ja Rotterdamis asuvast Erasmuse meditsiinikeskusest.

MVA-MERS-S baseerub *Modified Vaccinia virus Ankara*'l (MVA) - vaktsiinia viirus nõrgestatud vaktsiinil (kanaembrüo fibroblastrakkudel (CEF)), mis arvatakse toimivat MERS-CoVide immunogeense antigeenina millel on võimekus võõrvalke sünteesida.

Selles kandidaatvaktsiinis kasutasid uurijad MERS-CoVile spetsiifilist *spike glycoprotein*'i (*protein S*) (Si S1 vahendab seondumist DPP4-ga). Kui rakud neid valke ekspresseerivad siis peaksid need muutuma immuunsüsteemi rakkudele tunnistatavateks ja võimalik et annavad ka lisastimulatsiooni antikehade tootmiseks ja T-rakkude aktivatsiooniks.
 
Esialgsed tulemused näitavad, et MVA-MERS-S indutseerib hiiremudelis (hiiri oli eelnevalt geneetiliselt igati sobivaks muundatud) immuunsuse MERS-CoVi vastu.

Vaktsineeritud laborihiirte organism tootis suurtes kogustes MERS-CoVi neutraliseerivaid antikehi. MVA-MERS-S on valmis kliinilisteks testideks inimkatsealustel.

## Viited

## Kirjandus
* Fei Song, Robert Fux, Lisette B. Provacia jt, Middle East Respiratory Syndrome Coronavirus Spike Protein Delivered by Modified Vaccinia Virus Ankara Efficiently Induces Virus-Neutralizing Antibodies, J Virol. 2013 november; 87(21): 11950–11954, doi:  10.1128/JVI.01672-13, PMCID: PMC3807317
Veok

**Veok**, ka **veovahend** (ingl. k. *cargo vehicle)* on jõuallikaga iseliikuv sõiduk, millel on laadimisosa ehk koormaruum või veoplatvorm ja/või mis veab veoühikuid. Veovahendiks võivad olla veoauto, vedukauto (sadulauto), vedukauto koos poolhaagisega, veoauto täishaagisega jms. Veovahend koosneb kahest funktsionaalsest osast – iseliikuvast tehnilisest osast ja laadimisosast. 

Vastavalt sellele, kas veok veab kaupa oma raamile ehitatud platvormil, kastis või kaubaruumis (furgoonis), osaliselt raamile toetatuna poolhaagisega ja/või järelveetava täishaagisega, liigitatakse need omakorda veoautodeks ja vedukautodeks.

## Viited
José Giménez

**José María Giménez de Vargas** (sündinud 20. jaanuaril 1995 Toledos) on Uruguay jalgpallur. Ta mängib Uruguay rahvuskoondises ja Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético keskkaitsjana.

Giménez alustas klubikarjääri Uruguay kõrgliiga klubis Danubio. 2013. aasta aprillis suundus ta Hispaania kõrgliiga klubisse Madridi Atlético, kellega sõlmis lepingu viieks aastaks. Debüüdi tegi ta klubis 14. septembril liigamängus Almeríaga. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 6. detsembril 2014 Elche vastu.

## Koondisekarjäär
Giménez mängis 2013. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus finaalis kaotati Prantsusmaale. Debüüdi Uruguay rahvuskoondises tegi ta 2014. aasta maailmameistrivõistluste valikmängus 10. septembril 2013 Colombiaga. Ta mängis 2014. aasta maailmameistrivõistlustel kahes alagrupimängus ja kaheksandikfinaalis.

Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 8. septembril 2014 sõprusmängus Lõuna-Koreaga.

2015. aasta Copa América viimases alagrupimängus lõi ta värava Paraguay vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus 15. juunil lõi ta lõpuminutitel värava Egiptuse vastu, tuues Uruguayle 1:0 võidu.

2019. aasta Copa Américal valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu.

## Saavutused
;Madridi Atlético
* Hispaania meister: 2013–14
* Hispaania superkarikas: 2014
* UEFA Euroopa Liiga: 2017–18
* UEFA Superkarikas: 2018

## Viited

## Välislingid
Raivo Kaer

**Raivo Kaer** (4. aprill 1981 Rae vald – 2. juuli 2016 Pariis ) oli eesti ettevõtja.

Kaer korraldas 2000. aastal Rakveres tormiohvrite heaks kontserdi, kuid jättis esinejatele lubatud tasu maksmata. Õhtulehe hinnangul sai ta sellega "kurikuulsaks".

2007. aastal korraldas Raivo Kaer Tallinnas geiparaadi, kus varem välja reklaamitud muusikud ei esinenud.

Olles sattunud politsei uurimisorbiiti seoses alaealiste teenuseid pakkuva eskortfirma pidamisega, lahkus Kaer Eestist ning viibis Prantsusmaal. 

Pariisis enda sõnul seitse kuud kodutuna elanud Kaer avaldas 2014. aastal kirjastuse Hea Tegu raamatu "Varjatud elu", mille Harju maakohus käskis muusik Mart Sanderi hagi alusel müügilt kõrvaldada. Kohus kohustas Kaera lõpetama Mart Sanderit puudutava info levitamise "mistahes kujul ja kanalites", tunnistades raamatus toodud andmed ebaõigeteks. Kaer keeldus maksmast Sanderile põhjustatud mittevaralise kahju eest kohtus välja mõistetud 4000 eurot ning avaldas raamatu muudetud kujul 2015. aastal kirjastuses Kentaur pealkirja "Suurem kui elu" all.

## Viited

## Välislingid
* Verni Leivak. Segadused Rakvere heategevuskontserdiga Õhtuleht.ee 15. september 2000
* Nataly Koppel. Eesti ärimehest Pariisi kerjuseks: "Seitse kuud elasin kodutuna tänaval!" Õhtuleht.ee 13. mai 2014
* Raivo Kaer. Jõulud Pariisis Läänemaa inimese silmade läbi Lääne Elu 24. detsember 2015
* Raivo Raer. Varjatud elu
Roberto Firmino

**Roberto Firmino Barbosa de Oliveira** (sündinud 2. oktoobril 1991 Maceiós) on Brasiilia jalgpallur. Ta mängib Brasiilia rahvuskoondises ja Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Ahli ründaja või äärepoolkaitsjana.

2018. aastal valiti ta parimaks Euroopas mängivaks Brasiilia jalgpalluriks.

## Klubikarjäär
Firmino alustas klubikarjääri Brasiilia esiliiga klubis Figueirense. 2010. aasta detsembris suundus ta Saksamaa kõrgliiga klubisse Hoffenheim.

2015. aasta juunis suundus ta Inglismaa klubisse Liverpool. Liverpool maksis Firmino eest 29 miljonit naela, mis oli klubi ajaloo suuruselt teine ost.

Hooajal 2018–19 võitis ta Liverpooliga Meistrite Liiga. Järgmisel hooajal tuli ta Liverpooliga Inglismaa meistriks.

Suvel 2023 tema leping Liverpooliga lõppes ning ta siirdus Saudi Araabia klubisse Al Ahli.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 12. novembril 2014 sõprusmängus Türgiga, pääsedes mängu vahetusest. 18. novembril lõi ta teises sõprusmängus Austriaga esimese värava rahvuskoondises.

2015. aasta Copa América viimases alagrupimängus lõi ta värava Venezuela vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta värava Mehhiko vastu.

2019. aastal võitis ta Brasiilia koondisega Copa América. Firmino lõi turniiril kaks väravat.

## Saavutused
;Liverpool
*Premier League: 2019–20
*UEFA Meistrite Liiga: 2018–19
*UEFA Superkarikas: 2019
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2019

## Viited

## Välislingid
Õmblemine

**Õmblemine** on esemete kinnitamine või ühendamine pistetega, mis tehakse õmblusnõela ja niidi (lõnga, nööri vms) abil.

Õmblemine on üks vanimaid tekstiilitöö liike. Enne ketruse ja kangakudumise leiutamist õmblesid kiviaja inimesed Euroopas ja Aasias loomanahast rõivaid, kasutades luust, sarvest või elevandiluust nõelu ja mitmesugust loomset päritolu "niiti" (kõõlused, sooled, veresooned).

Tuhandeid aastaid õmmeldi vaid käsitsi. Õmblusmasin leiutati 19. sajandil. 20. sajandil sai alguse õmmeldud esemete masstootmine, kuid käsitsi õmblemist praktiseeritakse siiski ikkagi kõikjal maailmas. Oskuslik käsitsi õmblemine on au sees kvaliteetsete ja isikupäraste esemete valmistamisel ning tekstiilikunstnike ja käsitööharrastajate loomingulise väljundina.
Tainas

**Tainas** (varasem eelistermin **taigen**) on kokanduses paks vormitav segu jahust ja vedelikust (vesi, piim, muna vms). 

Tainas võib vastavalt retseptile sisaldada ka mitmesuguseid muid toiduaineid (nt soola, suhkrut, pärmi, rasva). Jahu on enamasti teraviljajahu, kuid kasutatakse ka kaunviljadest vm jahvatatud jahu.

Taina valmistamine ja vormimine kuulub paljude küpsetiste, näiteks leiva, saia, pirukate, küpsiste, kookide, pasta, pitsa jne valmistamisprotsessi.

Tainas tehakse enamasti keskmise konsistentsiga, kuid mõnda liiki küpsetiste (nt pannkookide ja vahvlite) tainas võib olla ka üsna vedel.

Leiva, saia, pirukate ja kookide puhul valatakse tainas vormi, küpsiste puhul võidakse tainas rullida ning küpsisevormidega sealt soovitud kujundid välja lõigata. Pasta valmistamiseks kasutatakse spetsiaalseid masinaid, mille vormimisavadest tainas läbi surutakse.

 
File:Cirdingis36.gif|Taina sõtkumine käega
File:Breaddough1.jpg|Pärmitainas enne kerkimist
File:Breaddough2.jpg|Pärmitainas pärast 40 minutit kerkimist
File:Pasta machine.jpg|Pastataina vormimine spagettideks
Partita

**"Partita"** (ka "Partiita") on eesti helilooja Arvo Pärdi 1958. aastal loodud teos klaverile. Muusikateose pikkus on 8 minutit.

Teos koosneb neljast osast: 
#"Toccatina"
#"Fughetta"
#"Larghetto"
#"Ostinato"

Teose kandis esimest korda ette 11. veebruaril 1959 Tallinnas Estonia kontserdisaalis Bruno Lukk (klaver).

## Viited
Meie aed

"**Meie aed**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1959. aastal loodud kantaat lastekoorile ja orkestrile. Sõnad kirjutas Eno Raud. Muusikateose pikkus on 10–15 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 25. detsembril 1959 Estonia kontserdisaalis Lastekoor Ellerhein ja Eesti Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Roman Matsov).

## Viited
Nekroloog (Pärt)

"**Nekroloog**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1960. aastal loodud teos orkestrile. Muusikateose pikkus on 10 minutit. Teose kandis esimest korda ette 1961. aasta märtsis Moskvas Moskva Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Roman Matsov).

## Viited
Perpetuum mobile (Pärt)

**"Perpetuum mobile"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1963. aastal loodud teos sümfooniaorkestrile. Teos on pühendatud Luigi Nonole. Muusikateose pikkus on 5-6 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 13. detsembril 1963 Tallinnas Eesti Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Neeme Järvi).

## Viited
August Kiiss

**August Kiiss** (20. mai 1882 Alatskivi – 15. juuni 1965 Woonsocket, Providence, Rhode Island, USA) oli eesti muusikaõpetaja ja helilooja. 

Tema õpilane oli Eduard Tubin. 

Kiiss lõi 1931. aastal mugandatud sõnadega versiooni laulule "Mutionu pidu", lühendades ühtlasi selle teksti 18 salmilt kuuele. Kiissi versioon on ka tänapäeval tuntum ja laialt kasutatav. Ta oli ka laulu esimese viisi autor. 

Samuti on ta loonud populaarse lastelaulu “Koduke” (Mu koduke on tilluke, kuid ta on armas minule).
Sergei Lepmets

**Sergei Lepmets** (sündinud 5. aprillil 1987 Tallinnas) on Eesti endine jalgpallur (väravavaht). Ta mängis viimati Eesti Premium liiga klubis Nõmme Kalju. 2022. aastast elab ja töötab ta treenerina Venemaal Novgorodis.

## Klubikarjäär
Juulis 2014 liitus ta Soome tugevuselt kolmanda liiga klubiga FC Hämeenlinna, kus ta sai kirja viis täismängu.

Septembris 2014 liitus ta Eesti II liiga klubiga Türi Ganvix JK.

2016. aasta hooaja eel liitus Lepmets Tallinna FC Levadiaga.

2020. aasta maikuus teatas koroonakriisi ajal jalgpalli kõrvalt muud tööd teinud Lepmets profikarjääri lõpetamisest.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Lepmets 30. mail 2018 Balti turniiril 2:0 võidumängus Leedu vastu.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 21. juuni 2018*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 30. mai 2018*

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Martin Remmelg

**Martin Remmelg** (sündinud 23. detsembril 1989 Kärdlas) on eesti laskesuusataja. Ta on kuulunud Eesti laskesuusatamiskoondisse.

## Välislingid

*
Nõo raamatukogu

**Nõo raamatukogu** on rahvaraamatukogu Nõo vallas Tartu maakonnas. Raamatukogu asub Nõo vallamajas aadressil Voika 23. Raamatukogu harukogud asuvad Lukel ja Nõgiarus.

Samas majas asub ka Nõo Noortekeskus. Varem asus seal ka Nõo koduloomuuseum.

Raamatukogu kasutab e-kataloogi URRAM.

## Välislingid
* Nõo valla koduleht 
* Tartu Maakonna keskraamatukogu
Johann George Tromlitz

**Johann George Tromlitz** (8. november 1725 Reinsdorf – 4. veebruar 1805 Leipzig) oli saksa flötist, helilooja, muusikateoreetik ja pillimeister. Ta oli 18. sajandi lõpus üks silmapaistvamaid flöödivirtuoose ning andis olulise panuse nii flöödimängu tehnikasse kui ka flöödi kui muusikainstrumendi arengusse.

Tromlitz töötas välja mitmeid täiustusi põikflöödile, sh mehhanismi arendused ja uued klahvisüsteemid, mille eesmärk oli parandada mängumugavust ja intonatsiooni. Ta kirjutas ka mõjuka flöödiõpiku "Ausführlicher und gründlicher Unterricht die Flöte zu spielen" (1791), mis oli oma aja üks põhjalikumaid teoseid flöödimängu õpetamisest ja esteetikast.

Tema loomingusse kuuluvad peamiselt teosed flöödile: sooloteosed, duod, kammermuusika ja kontserdid. 

Tromlitz tegutses suure osa oma elust Leipzigis, kus ta oli hinnatud esineja ja õpetaja.

Tromlitzi lapselapsed olid pianist Clara Schumann ja helilooja Woldemar Bargiel.
Vladimir Kunitsõn

**Vladimir Kunitsõn** (sündinud 13. juulil 1987 Tallinnas) on Eesti allveesportlane ja treener.

2013. aastal sai poiujumises maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Ta on 2005–2015 Eesti meistrivõistlustel võitnud kiirusaladel 7 ja allveeorienteerumises 37 kulda, sealhulgas tulnud 9 korda (2005–2013) mitmevõistluses Eesti meistriks. 

2005-2007 ja 2009-2014 valiti ta aasta parimaks allveeorienteerujaks.

## Viited

## Välislingid
*
Illa Raudik

**Illa Raudik** (sündinud 10. jaanuaril 1944 Vastseliinas) on Eesti allveesportlane.

Ta lõpetas 1963. aastal Vändra Keskkooli.

1973. aastal võitis ta maailmameistrivõistlustel allveeorienteerumises 2 kuld- ja 2 hõbemedalit.

1968–1975 tuli ta 13 korda kiirusaladel ja 12 korda allveeorienteerumises Eesti NSV meistriks, sealhulgas 4 korda (1970, 1972, 1974, 1975) absoluutseks meistriks. 

## Tunnustus
*1973 – Eesti NSV parim naissportlane

## Viited

## Välislingid
*
Ulila raamatukogu

**Ulila raamatukogu** on rahvaraamatukogu Elva vallas Tartu maakonnas. Raamatukogu asub endise Ulila põhikooli ruumides aadressil Pargi 1.

Raamatukogu kasutab e-kataloogi URRAM.

## Välislingid

* Puhja valla koduleht 
* Tartu Maakonna keskraamatukogu 
* Kultuurimälestiste riiklik register
Kvintetiino

**"Kvintetiino"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1964. aastal loodud teos puhkpillikvintetile. Muusikateose pikkus on 5 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 1964. aastal Tallinnas Eesti NSV Riikliku Filharmoonia puhkpillikvintett.

## Viited
Kollaaž teemal B-A-C-H

**"Kollaaž teemal B-A-C-H"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1964. aastal loodud teos kammerorkestrile. Muusikateose pikkus on 8 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Tallinna Kammerorkester (dirigent Eri Klas) 4. novembril 1964 Tallinnas Estonia kontserdisaalis.

## Viited
Viies elevant

**"Viies elevant"** on Terry Pratchetti 24. Kettamaailma romaan ja viies romaan, mis räägib Ankh-Morpoki linnavahtkonnast. Raamatus tutvustatakse klakse ehk Kettal sidepidamiseks kasutatavat semaforisüsteemi.

## Sisu

Ankh-Morpoki hertsog ja linnavahtkonna komandör Sam Vimes saadetakse Ankh-Morpoki suursaadikuna Überwaldi, kus on aset leidmas päkapikkude Alumise Kuninga kroonimine. Vimesi teadmata suundub isiklikel põhjustel sinna ka Angua ja teda koos rääkiva koera Gaspode abil jälitav kapten Porgand. Kui Vimes saabub Überwaldi, avastab ta, et tema eelkäija on teadmata kadunud, ja Kivikook, mis on Alumise Kuninga kroonimisel väga oluline, on varastatud. Vimes saab teada, et libahundid plaanivad mässu, ja kui lahendust kiiresti ei leita, on Überwald kaose äärel.

Samal ajal suudab Ankh-Morpoki linnavahtkonda juhtima jäänud seersant Colon põhjustada korraliku kaose nii vahtkonnas kui ka linnas.
Kanon pokajanen

**"Kanon pokajanen"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1996. aastal loodud *[[a cappella]]* teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 90–110 minutit. 

Selle tekstiks on kirikuslaavikeelne "Patukahetsuse kaanon meie Issandale Jeesusele Kristusele". Teose tellis KölnMusic GmbH Kölni katedraali 750. aastapäeva tähistamiseks. See on pühendatud Tõnu Kaljustele ja Eesti Filharmoonia Kammerkoorile. Teose viimase osa "Palve pärast kaanonit" pühendas helilooja 1997. aasta veebruaris lahkunud Eesti õigeusu preestri Vladimir Zalipski mälestusele. 

Teose kandis esimest korda ette Eesti Filharmoonia Kammerkoor (dirigent Tõnu Kaljuste) 17. märtsil 1998 Saksamaal Kölni katedraalis.

## Viited
Dopo la vittoria

"**Dopo la vittoria**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1996. aastal loodud kantaat segakoorile. Muusikateose pikkus on 12 minutit. Teose kandis esimest korda ette Rootsi Raadio koor (dirigent Tõnu Kaljuste) 6. detsembril 1997 Itaalias Milanos Basilica di San Simpliciano kirikus.

## Viited
Como cierva sedienta

**"Como cierva sedienta"** (originaalpealkiri "Como anhela la cierva") on eesti helilooja Arvo Pärdi 1998. aastal loodud teos sopranile või koorile ja sümfooniaorkestrile. Muusikateose pikkus on 30 minutit.

Teose esmaettekanne oli 15. Kanaari saarte muusikafestivali lõppkontserdil 3. veebruaril 1999 Teatro Guimerás Santa Cruzis Tenerifel, kus selle esitasid sopran Patricia Rozario ja Kopenhaageni Filharmooniaorkester dirigent Okko Kamu juhatusel.

1999. aastal loodi ka samanimeline muusikadokumentaalfilm Arvo Pärdi teose "Como cierva sedienta" esitamisest Estonia kontserdisaalis 29. märtsil 1999.

Eesti Muusika Infokeskuse andmetel oli teose esmaettekanne Eestis küll hoopis 30. märtsil 1999, kui Vanemuise kontserdimajas esitasid seda sopran Patricia Rozario ja Tallinna Kammerorkester dirigent Tõnu Kaljuste juhatusel.

## Viited
Cantique des degrés

**"Cantique des degrés"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1999. aastal loodud teos segakoorile ja orkestrile. Muusikateose pikkus on 7 minutit. 

Teose kandsid esimest korda ette Monte Carlo Ooperiteatri koor ja Monte Carlo Filharmooniaorkester (dirigent Tõnu Kaljuste) 19. novembril 1999 Itaalias Monte Carlo katedraalis.

## Viited
I Am the True Vine

**"I Am the True Vine"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1996. aastal loodud teos segakoorile. Pärt kirjutas muusikateose Suurbritannia Norwichi katedraali 900. aastapäevaks. Muusikateose pikkus on 6–8 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Norwichi katedraali koor (dirigent David Dannett) 22. juunil 1996 Suurbritannias Norwichi katedraalis.

## Viited
Missa brevis

**"Missa brevis"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2009. ja 2010. aastal loodud teos. Muusikateose pikkus on 9 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Tšellooktett Amsterdam 29. augustil 2010 Rakvere kirikus.

## Viited
Kebes

**Kebes Teebast** (kreeka Κέβης; 5.–4. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Sokratese lähikondlane, kes oli pärit Teeba linnast Boiootias. Kebes on peamiselt tuntud Platoni teoste läbi, kus teda on põgusalt nimetatud XIII kirjas ja "Kritonis" ning ta on koos oma Teeba kaaslase Simmiasega Sokratese vestluspartner "Phaidonis". 

Kebese kohta pole palju teada ning ilmselt ta ka kirjutas vähe. Diogenes Laertios loetleb oma teose "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" Kebesele pühendatud peatükis kolme Kebese kirjutatud dialoogi. Sama kinnitab ka Suda. Need dialoogid on "Tahvel" (kreeka Πίναξ), "Seitsmes päev" (kreeka Ἑβδόμη) ja "Phrynichos" (kreeka Φρύνιχος). Seejuures on "Tahvel" säilinud, kuid tänapäeval arvatakse, et selle autor ei olnud Sokratese lähikondlane Kebes ning tekst pärineb 1. sajandist pKr. Kebese õpetuse ja arutlusstiili kohta võib teha oletusi Platoni dialoogi "Phaidonile" tuginedes, kuid selles kontekstis on raske eristada Kebese enda tegelikke väiteid ning Platoni kirjanduslikke täiendusi.

Platoni dialoogis "Kriton" on väidetud, et Teebast pärit sõbrad Simmias ja Kebes soovisid tasuda tarviliku summa Sokratese vangistusest vabastamiseks..

## Viited
Pro et contra

**"Pro et contra"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1966. aastal loodud teos tšellole ja orkestrile. Teos on pühendatud Mstislav Rostropovitšile. Muusikateose pikkus on 9 minutit. 

Teose kandsid esimest korda ette Toomas Velmet (tšello) ja Eesti Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Neeme Järvi) 3. novembril 1967 Tallinnas Estonia kontserdisaalis.

## Viited
Nate Ruess

**Nathaniel Joseph Ruess** (sündinud 26. veebruaril 1982 Iowa Citys) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja. Ta on tuntud kui indie popi ansambli fun. asutajaliige ja solist. Bänd saavutas rahvusvahelise tuntuse 2012. aastal hittidega "We Are Young", "Some Nights" ja "Carry On", pälvides mitu Grammy auhinda, sealhulgas aasta laulu ja aasta uustulnuka tiitli. 

Enne fun.-i tegutses Ruess ansamblis The Format (2001–2008)

Juunis 2015 andis Ruess välja oma esimese sooloalbumi "Grand Romantic", mis sisaldab selliseid lugusid nagu "Nothing Without Love" ja "AhHa". 

Lisaks soolotööle on Ruess teinud koostööd mitmete tuntud artistidega, sealhulgas P!nki ("Just Give Me a Reason") ja Eminemiga ("Headlights").

## Välislingid
Fun.

**fun.** on Ameerika Ühendriikide ansambel, mis tegutseb 2008. aastast.

Bändi liikmed on Nate Ruess (asutaja ja solist), Andrew Dost ja Jack Antonoff.

Ansambli debüütalbum "Aim and Ignite" ilmus 2009. aastal. 

Teine stuudioalbum "Some Nights" ilmus 2012. aasta veebruari lõpus. Albumi esimene singel "We Are Young" valmis koostöös Janelle Monáe'ga ja tõusis mitmete riikide edetabelite tippu, sh USAs ja Suurbritannias. 2013. aasta Grammy auhindade jagamisel võitis lugu aasta parima loo auhinna ja bänd uustulnuka Grammy-auhinna. Raadio 2 Aastahiti 2012. aasta muusikaküsitlusel valiti laul 11. kohale ja laul "Some Nights", mis oli selle albumi teine singel, 27. kohale.

## Välislingid
*Koduleht
Viktor Sinjukajev

**Viktor Sinjukajev** (vene Виктор Николаевич Синюкаев; 9. september 1941 Põhja-Osseetia – 23. mai 2025) oli Eestis tegutsenud vene kunstnik ja raamatukujundaja. 

Aastatel 1959–1966 omandas ta hariduse Leningradi Serovi nimelises kunstikoolis ja Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis. Aastatel 1967–1988 töötas ta Tallinna Filmilaenutuskontoris. 

Sinjukajev oli aastast 1975 Eesti Kunstnike Liidu liige. 

Mitmeköitelises väljaandes „NSVL rahvaste kunsti ajalugu“ märgitakse 1960. ja 1970. aastate eesti kunsti käsitledes, et „Eesti plakati figuratiivne palett rikastus vaadeldaval perioodil märgatavalt“ ning „teravale visuaalsele metafoorile või tugevale väljendusele üles ehitatud poliitiliste plakatite“ hulgas on nimetatud ka Viktor Sinjukajevi 1971. aasta plakatit „Me seisame nagu müür“.. 

2001. aastal toimus Tallinnas Haus Galerii kunstigaleriis kunstniku juubelinäitus, mis oli pühendatud tema 60. sünnipäevale. Enamiku teoseid lõi Viktor Sinjukajev spetsiaalselt juubelinäituse jaoks.. 

## Välislingid
* Suri maalikunstnik ja raamatukujundaja Viktor Sinjukajev 

## Viited
Delta Force (videomäng)

**"Delta Force"** on 1998. aastal avaldatud FPS-mängu tüüpi taktikaline arvutimäng, mille on loonud NovaLogic. Mängija astub USA eriüksuse Delta Force sõduri rolli, kelle ülesandeks on sooritada erinevaid missioone. Mängus on kokku 40 missiooni, mis sisaldavad näiteks militaarkonvoide varitsemist, vaenlase baasi ründamist ja vaenlase liidri(te) mõrvamist.
Carole King

**Carole Joan King** (sündinud 9. veebruaril 1942 New Yorgis Manhattanil) on USA laulja ja paljude tuntud laulude autor.

1990. aastal lisati ta koos abikaasa Gerry Goffiniga Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. Aastal 2013 pälvis ta Grammy elutööauhinna.

Enne lauljakarjääri algust kirjutas Carole King kahasse Goffiniga palju edetabeleid vallutanud laule. Näiteks tüdrukutebänd The Shirelles laulis tuntuks laulu "Will You Love Me Tomorrow", Bobby Vee laulu "Take Good Care of My Baby", Little Eva loo "The Loco-Motion". Ühtekokku kirjutasid nad ligi 100 edetabelihitti.

## Albumid
* 1970 – "Writer"
* 1971 – "Tapestry"
* 1971 – "Music"
* 1972 – "Rhymes and Reasons"
* 1973 – "Fantasy"
* 1974 – "Wrap Around Joy"
* 1975 – "Really Rosie"
* 1976 – "Thoroughbred"
* 1977 – "Simple Things"
* 1978 – "Welcome Home"
* 1979 – "Touch the Sky"
* 1980 – ""
* 1982 – "One to One"
* 1983 – "Speeding Time"
* 1989 – "City Streets"
* 1993 – "Colour of Your Dreams"
* 1994 – "In Concert"
* 1994 – "Time Gone By"
* 1996 – "Carnegie Hall Concert – June 18 1971"
* 1997 – "Time Heals All Wounds"
* 1998 – "Goin’ Back"
* 2000 – "Super Hits"
* 2001 – "Love Makes the World"
* 2002 – "Crying in the Rain"
* 2005 – "The Living Room Tour (Live)"
Paul Lettens

**Paul Lettens** (3. oktoober 1927 – 14. september 1981 Tallinn) oli eesti insener ja filatelist.

Ta lõpetas 1943. aastal Tallinna 2. Gümnaasiumi ja 1952. aastal Tallinna Polütehnilisse Instituudi tööstuse ökonoomika erialal. 

Pärast seda töötas ta osakonnajuhatajana trustis Santehnomontaž, Elektritööstuse Planeerimis- ja Juhtimissüsteemide Teadusliku Uurimise ja Pojekteerimis-Tehnoloogilises Instituudis ning ENSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudis. 

Alates 1966. aastast oli ta ühtlasi Tallinna Polütehnilise Instituudi õppejõud, kes pidas loenguid ehituse ökonoomika ja organiseerimise insener-ökonomistideks ning sanitaartehnika insenerideks õppijatele.

Filatelistina aitas ta korraldada filateelianäitusi, tegi filateeliateemalisi saateid Eesti Raadios ning oli Üleliidulise Filatelistide Ühingu Eesti Vabariikliku osakonna juhatuse presiidiumi esimees.

Vikerraadios juhtis ta üle kümne aasta saatesarja "Filatelist", mille esimene saade oli eetris 3. novembril 1968 ja viimane 6. septembril 1981. Umbes viie minuti pikkused saated olid eetris pühapäeviti. Sari katkes autori surma tõttu.

## Isiklikku
Tema poeg Paul Lettens (sündinud 1949) on diplomaat.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Pari intervallo

**"Pari intervallo"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1976. aastal loodud teos. Muusikateose pikkus on 6 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 27. oktoobril 1976 Estonia kontserdisaalis Rolf Uusväli (orel).

## Viited
Rolands Freimanis

**Rolands Freimanis** (sündinud 21. jaanuaril 1988) on läti korvpallur.

2014-2015 mängis ta Eesti klubis Kalev/Cramo. Aastast 2015 mängib ta klubis Kaasani UNICS
Mikk Mäe

**Mikk Mäe** (sündinud 19. augustil 1996 Tallinnas) on eesti poplaulja.

Mikk Mäe lõpetas 2015. aastal Tallinna 21. Kooli, kus tema muusikaõpetaja oli Lydia Rahula. Lydia Rahula käe all laulis ta aastaid ka Tallinna Poistekooris, kus oli vahel ka solist. 

Sama aasta sügisel jätkas ta õpinguid Tallinna Ülikoolis informaatika erialal.

2015. aastal osales ta telesaates "Eesti otsib superstaari", kus jäi neljandaks. Sügisel 2015 osales ta ka telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt".

2022. aasta kevadel lõpetas Mikk Mäe Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudi (BFM) nüüdismeedia magistriõppekava telemooduli suuna.  

## Heliplaadid
Juunis 2015 ilmus Mikk Mäel debüütsingel "Lõkke ääres" (viis – Hendrik Sal-Saller ja sõnad – Berit Sal-Saller, produtsent Tomi Rahula).

17. septembril 2015 ilmus teine singel "Rahutu". 

19. novembril 2015 ilmus kolmas singel "Meie aeg on käes"  (viis – Tomi Rahula, sõnad – Anni Rahula ja Kristjan Vardja, produtsent Tomi Rahula).

3. detsembril 2015 ilmus Mikk Mäe omanimeline debüütplaat. Plaadil on kokku 12 laulu. 

24. märtsil 2016 ilmus neljas singel "Dilemma". See oli esimene lugu, millele tehti ka muusikavideo (näitleja Ajjar Ausma) (viis – Tanel Padar, sõnad – Maian Kärmas, produtsent Tomi Rahula).

18. mail 2016 ilmus viies singel "Nüüd püüa päeva".

2018. aastal avalikustas ta enda esituses laulu "Kuu".

Mikk Mäe on teinud kaasa Cartooni ja Futuristiku laulus "C U Again", mis avaldati 2016. aasta lõpus.  

## Isiklikku
Mikk Mäe isa on Aivar Mäe.

## Viited
Paul Lettens (diplomaat)

**Paul Lettens** (sündinud 22. jaanuaril 1949 Tallinnas) on Eesti diplomaat ja arst.

Ta lõpetas 1967. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Seejärel töötas ta muuhulgas Tallinna Vabariiklikus Haiglas.

1994. aastal suundus Lettens tööle Eesti välisteenistusse.

2002–2006 oli ta Eesti Vabariigi suursaadik Ukrainas. 2003. aastast oli ta ühtlasi Eesti suursaadik Moldovas ja 2004. aastast Eesti suursaadik Gruusias.

2022. aastal andis Lettens välja raamatu "SUURSAADIKU MEMO. 70 AASTAT RAHU KOOS NATOGA".

## Viited

## Välislingid
* "Seenioride erakonda moodustab endine diplomaat Paul Lettens" Pealinn, 6. detsember 2017
Siseminister

**Siseminister** on valitsuses minister, kelle ülesanne on riigi avaliku korra ja sisejulgeoleku edendamine. Siseminister on siseministeeriumi juht. 

## Eesti siseminister
Bias

**Bias Prienest** (kreeka Βίας ὁ Πριηνεύς; 6. sajand eKr) oli vanakreeka mõtleja, kes oli pärit Priene linnast Joonias. Biast on tavaliselt mainitud seitsme targa hulgas.

Biasest ei ole kuigi palju teada ning olemasolevastki teabest moodustab suure osa Diogenes Laertiose kirjutatu teoses "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest", mille I raamatus on Biase kohta eraldi peatükk, milles on esitatud mitmeid Biasega seotud anekdoote. Muuhulgas on väidetud, et Bias oli väga osav kohtukaitsmisel ning seejuures kasutas oma annet heade eesmärkide saavutamiseks.

## Viited
Egiptuse keel

**Egiptuse keel** on Vana-Egiptuses kasutatud keel. (Mõnikord arvatakse egiptuse keele alla ka kopti keel, mida kasutavad jumalateenistustel koptid (Egiptuse kristlased).)

Egiptuse keel koos kopti keelega (Egiptuse keeled) moodustavad haru afroaasia keelte seas. Egiptuse keele kirjalikud mälestised pärinevad umbes 5000 aasta pikkusest ajavahemikust; selle pikkuse poolest on egiptuse keel esikohal.  

Kopti keelest on mälestisi kuni uusajani välja, koptieelne egiptuse keel aga sai loetavaks alles tänu 1799. aastal leitud Rosetta kivile.  See on suur steel, millel on kirjas ühe Ptolemaioste dünastia dekreet vanakreeka keeles kreeka kirjas ning egiptuse keeles hieroglüüfkirjas ja demootses kirjas. Neid tekste võrreldes pani Jean-François Champollion aluse egiptuse keele mõistmisele.
Nieharełaje

**Nieharełaje** (valgevene *Негарэлае*, transkribeerituna **Negarelaje**, poola keeles *Niehorele*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Dziaržynski rajoonis Nieharełaje külanõukogus. Asulas on jaam Minski ja Baranavičy vahelisel raudteel.

Asulas valmistatakse tarusid ja mööblit. Nieharełajes on keskkool ja muusikakool, tegutsevad kino ja raamatukogu. Aastast 1988 asub aastal 1871 valminud raudteejaama hoones muuseum, säilinud on ka teisi XIX sajandist pärinevaid hooneid.

## Ajalugu

Nieharełajet on mainitud esimest korda XVI sajandil. Asula kuulus toona Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda, seal asus Minski ja Navahrudaki vahelisel postiteel postijaam. Aastal 1588 läks asula Radziwillide valdusse.

Poola jagamisel läks Nieharełaje aastal 1793 Venemaa koosseisu. Aastal 1794 asus seal kaks veskit ja kolm piiritusevabrikut.

Pärast 1831. aasta ülestõusu konfiskeeriti asula Radziwillidelt. Aastal 1871 valmis asulat läbiv Mokva–Varssavi raudtee, jaama juurde kujunes uus asustuskeskus, millest kujunes tänapäevane Nieharełaje. Vana osa asulast kannab tänapäeval nime Enierhietykaŭ. Aastal 1879 sai asula omanikuks Emeryk Hutten-Czapski.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Nieharełaje Valgevene NSV koosseisu. Aastatel 1821–1939 asus seal piiripunkt. 27. septembril 1938 sai asulast alev. Teise maailmasõja ajal asus seal koonduslaager. 30. oktoobril 2009 muudeti alev alevikuks. Aastal 2012 muudeti alevik agrolinnakeseks.

## Viited
Enierhietykaŭ

**Enierhietykaŭ** (transkribeerituna **Energetõkav**) on alevik Valgevenes Minski oblastis Dziaržynski rajoonis, Nieharełaje külanõukogu halduskeskus. Asulas on Enerhietyki peatus Minski ja Baranavičy vahelisel raudteel. Alevik asub Pieratući jõe kaldal. Alevikus on õigeusu kirik.

## Ajalugu

Nieharełajet on esimest korda mainitud XVI sajandil. Asula kuulus toona Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda, seal asus Minski ja Navahrudaki vahelisel postiteel postijaam. Aastal 1588 läks asula Radziwillide valdusse.

Poola jagamisel läks Nieharełaje aastal 1793 Venemaa koosseisu. Aastal 1794 asus seal kaks veskit ja kolm piiritusevabrikut.

Pärast 1831. aasta ülestõusu konfiskeeriti asula Radziwillidelt. Aastal 1871 valmis asulat läbiv Mokva-Varssavi raudtee, jaama juurde kujunes uus asustuskeskus, millest kujunes tänapäevane Nieharełaje. Vana osa asulast kannab tänapäeval nime Enierhietykaŭ. Aastal 1879 sai asula omanikuks Emeryk Hutten-Czapski.

Aastal 1937 rajati alevikku MTJ. Aastal 1958 asus selle hoonetesse Valgevene elektritrasside ehitus- ja hooldusmeeskonna masinabaas, selle juurde kujunes aga tööliste asula.
Paul Kangur

**Paul Kangur** (29. november 1926 – 23. mai 2015) oli eesti arhitekt.

Ta õppis mitmes koolis, kuid lõpetas aastal 1945 Tallinna 2. Keskkooli. Seejärel astus ta Tallinna Polütehnilisse Instituuti, mille lõpetas aastal  arhitektina.

Pärast Instituudi lõpetamist läks ta aastal 1952 sundsuunamist eirates Tartusse, kus asus tööle RPI Eesti Projekti Tartu osakonnas vanemarhitekti ametikohale. Tema töölaual valmisid kauplus-söökla, lasteaed-sõim, staadion ning administratiivhooned üle Eesti. Võites Eesti Projektis usalduse, sai ta Tartu Kliinilise Haigla projekteerijaks. Kuna aastal 1966 pakuti talle EKE Projekti Tartu osakonna juhataja ametikohta, jäi haigla projekti lõpetamine arhitekt Maie Hansmannile. EKE Projekti Tartu osakonnas töötas Kangur pensionile jäämiseni, aga pensionipõlves lõi kaasa Tareke Projekti töödes, koostades peamiselt eramute projekte. Lisaks oli Kangur väga hea fotograaf.

Ta oli kirglik sportlane, eriti südamelähedased olid talle suusatamise alad – murdmaa, slaalom ja mäehüpped, veel vanas eas sõitis ta Kuutsemäel slaalomit.

Paul Kangur suri 23. mail 2015 ja ta maeti 13. juunil 2015 Pärnamäe kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Lahkunud on arhitekt Paul Kangur (Eesti Arhitektide Liidu kodulehel)
Lõhnav madar

**Lõhnav madar** (*Galium odoratum*) on madara perekonda kuuluv rohttaim.

Lõhnava madara levila hõlmab enamiku Euroopast: Hispaaniast ja Iirimaast kuni Venemaani, sh Lääne-Siber. Seda leidub ka Türgis, Iraanis, Hiinas ja Jaapanis. Seda on introdutseeritud ka mõnda kohta USA-s ja Kanadas.

Lõhnav madar kasvab 30–50 cm pikkuseks, tihti lamab maas või toetub teistele taimedele.

## Välislingid
*
Tallinna piiramine (veebruar-märts 1223)

**Tallinna piiramine** toimus 1223. aasta veebruaris või märtsis, mil saarlased koos seni Taani kuninga võimu all olnud läänemaalaste, varbolaste, virulaste ja järvalastega piirasid Toompea Väikest linnust, taanlaste tugipunkti Eestimaal. Pärast pikka piiramist tungisid linnuse kaitsjad eestlaste väele kallale ja lõid selle põgenema.

Lahingut on kirjeldatud Henriku Liivimaa kroonikas.

## Eellugu
1219. aastal Liivimaa ristisõtta sekkunud ja Tallinna kohal Toompea linnusest oma tugipunkti teinud Taani oli 1221. aasta lõpuks suuremal või vähemal määral enda kontrollile allutanud kogu Eestimaa põhjaosa: Revala, Harjumaa, Virumaa, Järvamaa ja Läänemaa. Saarlased, kes Eestimaal ainsatena olid jäänud Taani kuningast või riialastest (Riia piiskopist ja Mõõgavendade ordust) sõltumatuks, nägid selles tungimist nende otsesesse huvipiirkonda ja võtsid eesmärgiks Toompea linnuse alistamise. Algselt 1220. aastasse plaanitud ettevõtmine tehti teoks aasta hiljem, kui koos revalaste, harjulaste ja virulastega Tallinna linnust ründama asuti. Kaks nädalat kestnud piiramine lõpetati aga tulemusi saavutamata, kui merelt arvati lähenevat laevu Taani sõjajõududega.

1222. aastal tegi Taani kuningas Valdemar II vasturetke Saaremaale. Taani vägedel õnnestus seal edukalt maabuda ja kivilinnus püstitada, kuid pärast kuninga lahkumist piirasid saarlased linnusesse jäetud kaitsemeeskonna sisse. Rünnates linnust kiviheitemasinatega, mille ehitamist olid saarlased õppinud taanlaste endi poolt varbolastele kingitud masina järgi, sunniti seesolijad alistuma ja saarelt lahkuma. Saarlased saatsid teate oma võidust mandrile ja õhutasid Taani võimu vastu üles tõusma. Nad väitsid, et Toompea linnust on kerge vallutada ja hakkasid õpetama kiviheitemasinate ja muude sõjariistade ehitamist. Esimene aktsioon taanlaste vastu toimus Varbolas, kui sinna kogunenud saarlased, harjulased ja läänemaalased tapsid mõned linnuses olnud taanlased. Nende ärgitusel liitusid vastuhakuga ka virulased ja järvalased. Henriku kroonikas pole revalasi, Tallinna taanlaste lähimaid naabreid, ülestõusnute hulgas nimetatud. Sulev Vahtre hinnangul ei pea see tingimata tähendama nende täielikku eemalejäämist.

## Piiramine
Toompea linnuse, kuhu olid varjunud kuningat teenivad taanlased ja sakslased, piiramine algas 1223. aasta veebruaris või märtsis. Selles osales sõjamehi kõigist varem täielikult või osaliselt Taani võimu alla kuulunud maakondadest peale Revala: saarlasi, läänemaalasi, varbolasi, virulasi ja järvalasi. Piiramine kestis kaua ja kaitsjate seis muutus raskeks. Lõpuks otsustasid taanlased ja sakslased piirajaid rünnata. Linnusest väljunud väe pealetung õnnestus, tapeti palju vastaseid ja ellujäänud eestlased põgenesid. Lahingu võitjad said saagiks piirajatest maha jäänud hobuseid ja härgi.

## Järgnevad sündmused
Vaatamata piiramise ebaõnnestumisele ei loobunud ülestõusnud Tallinna vallutamise mõttest. Hiljem samal aastal alustati uut Toompea linnuse piiramist, millest seekord võttis saarlaste kutsel osa ka Vene vürstiriikide vägi.

## Viited
Maaletulek

**"Maaletulek"** on 1972. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.

## Sisu
Reet on abielus kaugsõidutüürimees Reinuga. Ta armastab oma meest, aga on väsinud pikkadest lahusolekutest. Kaugsõdutüürimees Rein mõistab oma naise kannatusi, aga ei suuda meremeheametist loobuda. Nende perekonnasõbrale Mardile Reet meeldib ja ta ei suuda näha teda kannatamas. Kui sadamasse saabub Reinu laev, siis läheb Reet küll laevale vastu, aga kuna sildumine tormi tõttu viibib, otsustab lahkuda. Kui Rein koju jõuab, leiab ta eest Reeda ja Mardi. Kõigile saab selgeks, et ilusat lahendust pole, ja Reet lahkub koos Mardiga. Järgmisest hommikust alates elavad Reet ja Rein eraldi elu, kuid nende närvid on pingul ja nad ei tea, kuidas olukord lahenema peaks.

## Filmi taust
Kohe pärast oma eelmise filmi, mereainelise "Tuuline rand" (1971) valmimist esitasid Kaljo Kiisk ja Aleksandr Borštšagovski Tallinnfilmile esildise sooviga kirjutada stsenaarium meremeeste naistest. Stuudio leidis, et esildises on "huvitava filmi kontuurid". 1971. aasta detsembris valmis stsenaarium, mille Tallinnfilmi toimetuskolleegium võttis vastu, kirjeldades filmi sõnadega: ""Maaletuleku" stsenaarium seisab vastu kunstis esinevale erootika ja küünilisuse voolule ja elus esinevatele väikekodanlikele tagarääkimistele, mis käib meremeeste naiste kohta." 

## Osatäitjad
*Leila Säälik – Reet
*Uldis Pūcītis – Rein
*Leonhard Merzin – Mart
*Rolan Bõkov – Koklov
*Ines Aru – naine Rakverest
*Katrin Karisma – Kadri
*Uldis Vazdiks – meremees Juhan
*Leida Rammo – Ella
*Kaljo Kiisk – Harald
*Leida Laius – Elve
*Gediminas Karka – Lauri Mihkel
*Vytautas Paukštė – kapten Erich
*Ada Lundver – Lilli
*Helmut Vaag – Ella mees

## Viited
Nõgiaru raamatukogu

**Nõgiaru raamatukogu** on rahvaraamatukogu  Nõgiarus Nõo vallas Tartu maakonnas. Raamatukogu asub aadressil  Nõo tn 4.

Raamatukogu kasutab e-kataloogi URRAM.

## Välislingid
* Nõo valla koduleht 
* Tartu Maakonna keskraamatukogu 
* Kultuurimälestiste riiklik register
Hanna Knjazeva-Minenko

**Hanna Knjazeva-Minenko** (sündinud 25. septembril 1989 Perejaslav-Hmelnõtskõis) on Iisraeli kergejõustiklane (kolmik- ja kaugushüppaja).

Kuni 2013. aastani esindas ta rahvusvahelistel võistlustel Ukrainat. 2007. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel võitis ta Kaire Leibaku järel hõbemedali. 2012. aasta suveolümpiamängudel saavutas ta kolmikhüppes tulemusega 14.56 m neljanda koha.

2013. aasta alguses kolis ta Iisraeli ja sai Iisraeli kodakondsuse. 2013. aasta juulis püstitas ta Iisraeli meistrivõistlustel kolmikhüppes riigi rekordiks 14.50 m. Hiljem samal kuul saavutas ta Teemantliiga etapil Londonis kolmikhüppes tulemusega 14.29 m kolmanda koha. 2013. aasta septembris saavutas IAAF World Challenge'il Zagrebis kolmikhüppes tulemusega 14.38 m teise koha.

2014. aasta Iisraeli meistrivõistlustel võitis ta esikoha kaugushüppes, hüpates rahvusrekordiks 6.52 m. 2015. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Prahas võitis ta kolmikhüppes pronksmedali. Tulemus 14.49 m oli Iisraeli siserekord. 2015. aasta Euroopa mängudel võitis ta võistkondlike Euroopa meistrivõistluste raames kolmikhüppes esikoha. Pekingi maailmameistrivõistlustel võitis ta hõbemedali, püstitades Iisraeli rekordiks 14.78 m.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis ta 14.51-ga hõbemedali. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros jäi ta 14.68-ga viiendaks.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis saavutas ta kolmikhüppes tulemusega 14.42 neljanda koha.

Ta on abielus Iisraeli endise kümnevõistleja Anatoli Minenkoga. Tema treener on Alex Merman, kes on treeninud varem Iisraeli kõrgushüppajat Konstantin Matusevitši.

## Isiklikud rekordid
### Välisrekordid

### Siserekordid

## Viited

## Välislingid

*