open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lauzinīki

**Lauzinīki** (ka **Lauzinieki**) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla põhjaosas Malta jõe ja Lauza jõe kaldal. Lauzinīki jääb valla keskusest Viļānist 4,2 ning Riiast 217,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 25 elanikku.

## Viited
Malmežnieki

**Malmežnieki** (ka **Mālmežnieki** või **Molmežnīki**) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla idaosas. Malmežnieki jääb valla keskusest Viļānist 7,4 ning Riiast 219,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 21 elanikku.

## Viited
Priuši

**Priuši** (ka **Privši**, latgali keeles *Pryuši*) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla kirdeosas. Priuši jääb valla keskusest Viļānist 6,9 ning Riiast 219 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 24 elanikku.

## Viited
Mukuļi

**Mukuļi** (ka **Mukules**, latgali keeles *Mukulis* või *Mukuli*) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla idaosas maantee A12 ääres. Mukuļi jääb valla keskusest Viļānist 7,2 ning Riiast 219,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. 

Külas kasvavad Mukuļi mõisa künnapuu (ümbermõõt 5,5 m) ja Dravase mänd (ümbermõõt 3,7 m) on looduskaitse all.

Aastal 2020 oli külas 11 elanikku.

## Viited
Frolovka

**Frolovka** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla idaosas maantee A12 ääres Lauza jõe ja Krustpilsi ning Rēzekne vahelise raudtee vahel. Frolovka jääb valla keskusest Viļānist 2 ning Riiast 218 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. 

Aastal 2020 oli külas 4 elanikku.

## Viited
Teveņāni

**Teveņāni** (ka **Tēvenāni**, **Tievanāni**, **Tievināni** või **Tievynāni**) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas maantee A12 ja Krustpilsi ning Rēzekne vahelise raudtee ääres. Teveņāni jääb valla keskusest Viļānist 3,3 ning Riiast 215,4 kilomeetri kaugusele. 

Nõukogude perioodil asus seal Viļāni sordiaretuse katsejaam. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 50 elanikku.

## Viited
Jaunviļāni

**Jaunviļāni** on küla (*vidējciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas Viļāni linna põhjapiiril Malta jõe kaldal maantee A12 ja Krustpilsi ning Rēzekne vahelise raudtee ääres. Jaunviļāni jääb valla keskusest Viļānist 2,4 ning Riiast 215,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 324 elanikku.

## Viited
Rimši

**Rimši** (ka **Rimšas**, latgali keeles *Rymšys*) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla lääneosas Spierga kaldal. Rimši jääb valla keskusest Viļānist 8,4 ning Riiast 211,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 20 elanikku.

## Viited
Calgary Tower

**Calgary Tower** (kuni 1971. aastani **Husky Tower**) on 190,8-meetri kõrgune vaatetorn Calgary südalinnas Alberta provintsis Kanadas. Torn avati 1968. aasta juunis.

## Välislingid
*
Viļānu muiža

**Viļānu muiža** (tõlkes *Viļāni mõis*) on küla (*mazciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas Viļāni linna lõunapiiril Malta jõe kaldal. Viļānu muiža jääb valla keskusest Viļānist 1,7 ning Riiast 217,1 kilomeetri kaugusele. 

Küla on tekkinud endise Viļāni mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 26 elanikku.

## Viited
Kūkoji

**Kūkoji** (latgali keeles *Kūkuoji*) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas Notra jõe kaldal. Kūkoji jääb valla keskusest Viļānist 3,1 ning Riiast 219,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

2020. aastal oli külas 39 elanikku.

## Viited
Notra

**Notra** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Viļāni piirkonnas Rēzekne vallas. 

Küla asub valla kaguosas Notra jõe ja Notra järve kaldal. Notra jääb valla keskusest Viļānist 4 ning Riiast 219,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 111 elanikku.

## Viited
Ūgrinīki

**Ūgrinīki** (ka **Ugrinieki**) on küla (*mazciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas Viļāni linna läänepiiril Malta jõe ja Spierga kaldal. Ūgrinīki jääb valla keskusest Viļānist 4,7 ning Riiast 213,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 29 elanikku.

## Viited
Briuci

**Briuci** (ka **Brivci**, latgali keeles *Bryuci*) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla kaguosas. Briuci jääb valla keskusest Viļānist 7,7 ning Riiast 224 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Jasienica Rosielna

**Jasienica Rosielna**  (kuni 1926. aastani **Jasienica**) on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Brzozówi maakonnas, Jasienica Rosielna valla halduskeskus. Jasienica Rosielna asub Brzozówist umbes 8,5 km loodes ja Krosnost ligikaudu 15 km kirdes.

Jasienica sai linnaõigused 1727. aastal, kuid kaotas need 1918. aastal.

## Viited
Oandu-Aegviidu-Ikla matkarada

**Oandu-Aegviidu-Ikla** **matkatee** on kirde-edela- (või edela-kirde-) suunaline, 372 kilomeetri pikkune matkatee. 2012. aastal valminud rada on esimene tervet Eestit läbiv matkatee – raja loomisel seoti omavahel mitmed olemasolevad rajad ja peatuskohad ning loodi uued peatuspaigad ja korrastati tähistussüsteemi. 

Põhja-Eestis matka alustades on alguspunkt Lahemaa rahvuspargis, läbitakse Kõrvemaa metsad, samuti Soomaa rahvuspark, Pärnumaa metsad ja jõutakse Liivi lahe äärde. Rajatähisteks on kilomeetripostid, suunaviidad, infotahvlid, värvkood on valge-punane-valge.

Edelas matka alustades on alguspunkt Eesti-Läti piiril, Rannametsa-Ikla teel – selles suunas läbis raja näiteks telesaate "Metslased" seltskond 2020. aastal.

Matkateel saab liikuda nii jalgsi kui ka jalgrattaga; jalgrattaga kulub matkatee rahulikus tempos läbimiseks neli päeva.

## Vaata ka

* Penijõe-Aegviidu-Kauksi matkatee
* Peraküla-Aegviidu-Ähijärve matkatee

## Viited
Solaskungi

**Solaskungi** (latgali keeles *Solyskungi*) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla lõunaosas. Solaskungi jääb valla keskusest Viļānist 7,4 ning Riiast 222,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 2 elanikku.

## Viited
Radopole

**Radopole** on küla (*vidējciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. 

Küla asub valla lõunaosas ja Radopole järve kaldal. Radopole jääb valla keskusest Viļānist 4,6 ning Riiast 221 kilomeetri kaugusele. Külas on raamatukogu.

Külas on kabel, mis aastail 1783–1820 kuulus Viļāni bernardiinide kloostrile.

1842. aastal ostis Viļāni mõisa Wincenty Janowski, kes abiellus Radopole mõisast pärit Zofia Szczotkowskaga. Nõnda läks sealne mõis XIX sajandi teisel poolel Janowskite suguvõsa valdusse. Sajandivahetuse paiku kuulus mõisale 1005 tiinu (ligikaudu 1100 hektarit) maad. Nõukogude perioodil asus seal loomakasvatuse katsejaam. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

2002. aastal oli külas 368 elanikku, 2018. aastal oli elanikke 265, 2020. aastal aga 258.

## Viited
Isle of Dogs

**Isle of Dogs** ('koerte saar') on poolsaar Inglismaal Ida-Londonis. Seda piirab kolmest küljest Thamesi jõgi ning põhjakaares dokk South Dock. Poolsaar hõlmab Tower Hamletsi linnaosa jagusid: Cubitt Towni, Millwalli ja Canary Wharfi. Ala on ajalooliselt olnud osa Poplarist. Kohalikus kõnekeeles kutsutakse seda alates 19. sajandist lihtsalt saareks, sest see on maismaaga ühenduses vaid kitsa maariba ja Blue Bridge'i nimelise silla kaudu. Poolsaare keskel paikneb dokk Millwall Dock.

## Vaata ka
*Greenwichi poolsaar
*Rotherhithe'i poolsaar
Hochkönig

**Hochkönig** on mäerühm Austria Salzburgi liidumaal, kus asub kõrgeim mägi Berchtesgadeni Alpides (Hochkönig). Berchtesgadeni Alpid moodustavad osa Põhja-Lubjakivialpidest.

## Asukoht

Mäerühm asub Bischofshofeni linnast läänes, Salzburgi linnast 42 km otse lõunas. Hochkönig on ülejäänud Berchtesgadeni Alpidest ja täpsemalt Steinernes Meerist (*Kivine meri*) eraldatud *[[Torscharte]]* mäekuruga (2246 m). Tipp isa asub suure lubjakivilavamaa lõunaservas, mida katab "Übergossene Almi" liustik, kuid see liustik kahaneb praegu 6,2 % aastas ja tõenäoliselt kaob suhteliselt lähitulevikus.

Tipuplatoo serv on ümbritsetud peaaegu ringikujulise mäeahelikuga:

* Hochseiler, (2793 m)
* Lammkopf, (2844 m)
* Hochkönig, (2941 m)
* Großer Bratschenkopf, (2859 m)
* Kleiner Bratschenkopf, (2684 m)
* Torsäule, (2587 m)
* Schoberköpfe, (2707 m, 2630 m ja 2663 m)
* Floßkogel, (2437 m)
* Eibleck, (2354 m)
* Hohes Tenneck, (2455 m)

## Galerii


Pilt:Hochkönig Dientner Sattel B164.jpg|Hochkönig vaadatuna Dientner Satteli ligipääsult B164 juures
Pilt:Hochkönig.jpg|Karstiplatoo tipust põhja pool
Pilt:HochkoenigFromSchneeberg.jpg|Hochkönig talvel lõunast
Pilt:SunnyFeb1.jpg|Hochkönig vaadatuna Hinterthalist
Pilt:Hinterthal_View4.jpg|Hochkönig Abergilt
Pilt:Hochkonig_from_the_air.JPG|Hochkönig õhust
Pilt:Hochkoning_Rear.jpg|Hochkönig tagantpoolt


## Vaata ka

* Bischofshofen
* Salzburg
* Berchtesgadeni Alpid
Blizne

**Blizne** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Brzozówi maakonnas, Jasienica Rosielna vallas.

Blizne on asutatud 1366. aastal.

## Viited
Talendid rajale

**Talendid Rajale** on 2013. aastal Eesti Autospordi Liidu ja Eesti Kardiliidu koostöös korraldatav laste hobikardisari. 

Sari on mõeldud lastele spordis esimeste sammude tegemiseks. Võidusõiduvarustust ega karti võistleja omama ei pea, 
kõik vajalik sisaldub 50 € osavõtutasus ning tagatakse osalejale võistluspaigas kohapeal. 
Nn "käed-taskus" formaat ongi üks põhjuseid, miks Talendid Rajale sedavõrd populaarseks on muutunud.<

Talendi-sarjast on sirgunud mitmed kardispordi Eesti meistrid. 

Nn "käed-taskus" formaat ongi üks põhjuseid, miks Talendid Rajale sedavõrd populaarseks on muutunud. 
Talendid Rajale sarjas saavad osaleda kuni 13-aastased poisid-tüdrukud, kel puudub varasem märkimisväärne auto- või kardispordi kogemus. 
Talendid Rajale on suurepärane võimalus kogeda lihtsaimal võimalikul moel, mida tehnikasport endast kujutab. 
Lisaks saadavale võistluskogemusele annab sari lihtsasti aimduste kas see spordiala üldse sobida võiks. 
Sobivaim vanus lapsele kardisõiduga alustamiseks on u 7-8 eluaastat - sõltub see siiski individuaalselt igast lapsest eraldi

## Kuidas alustada?

Kõige mõistlikum on enne sarjaga liitumist käia hobikardisõitu kardikeskustes lapsega koos harjutamas. 
Pisemad lapsed ei pruugi alati pedaalideni ulatuda, mõnda võib ehmatada kardi mootorimüra. 
Hobikardikeskustes on harilikult olemas ka pisemad lastekardid ning mõnel juhul ka kahekohaline kart, mille roolis saab lapsevanem või instruktor last juhendada. 

Võistlusele registreerumine käib registreerimismooduli kaudu või võistluspaigas kohapeal.

## Viited

## Välislingid
* Talendid Rajale 2021
* Eesti Kardiliit
* Eesti Autospordi Liit
Salzburgi Kiltkivialpid

**Salzburgi Kiltkivialpid** (saksa: *Salzburger Schieferalpen*) on Ida-Alpide mäestik Austria Salzburgi liidumaal. Asudes grauvaki vööndis, võib neid pidada kas Põhja-Lubjakivialpide või Kesk-Ida-Alpid osaks.

Mäestik asub Kitzbüheli Alpide (Tirooli Kiltkivialpid; grauvaki vööndi jätkumine Zelli järve ja Saalach jõe taga) (läänes) ning Dachsteini massiivi (idas) vahel. Põhjas külgneb see Berchtesgadeni Alpidega, samas kui lõunas eraldavad Salzachi ja Ennsi orud selle Alpide peaaheliku Kõrg- ja Madal-Tauerni mäestikest. Salzburgi Kiltkivialpid ulatuvad lääne–ida suunas umbes 60 km, Salzburgi Pinzgau piirkonnast Salzachist põhja pool Pongau piirkonda ja piki Ennsi jõge kuni Steiermargi liidumaa piirini.

Seda Alpide sisemist *Mittelgebirge* rühma, mille Alpiklubi Ida-Alpide klassifikatsioon (AVE) on määranud aluskivimi põhjal, ei saa geoloogilisest vaatenurgast omistada ei Põhja- ega Kesk-Alpidele, nii et see ei sobitu Ida-Alpide üldisesse kolmepoolsesse jaotusesse ja seetõttu käsitletakse seda kirjanduses erinevalt.

## Allüksused

Topograafilisest vaatenurgast on kaks alamrühma, eraldatud Salzachi jõega, kui see Sankt Johann im Pongau juures põhjasuunda keerab:

* Dienteni mäed (*Dientener Berge*), mida piirkonnas tõelises mõttes kiltkivimägedena tuntakse, kulgevad Salzachist läänes Zelli järveni ning hõlmavad Hundsteini massiivi (2117 m) ja Schneeberg-Hochglockneri rühma (*Schneeberg-Hochglockner-Gruppe*, Schneebergkreuz, 1938 m)
* Fritztali mäed (*Fritztaler Berge*), kulgevad Salzachist idas Steiermargi piirini ja Dachsteini massiivini, hõlmavad:
** *Hochgründeck* (1821 m) kolmnurgas, mille moodustavad Bischofshofen, St. Johann ja Altenmarkt;
** *[[Rossbrand]]* (1770 m), mis kulgeb Altenmarktist Mandlingi kuruni Radstadti juures;
** *Glutserberg*, *Halserberg* ja *Ramsauerleiten*, kolm väiksemat piirkonda, mis jätkavad Rossbrandi Schladmingini;
** *[[Gerzkopf]]* (1728 m), Fritztalist põhja pool, kuulub geoloogiliselt Tenneni mägede ja Dachsteini vahelisse lubjakivi piirkonda ning on morfoloogiliselt vähem seotud Dachstein massiiviga ja rohkem selle edelapiiriga.
Zelli järv

**Zelli järv** (saksa: *Zeller See*; itaalia: *Lago di Zell*) on väike mageveeline järv Austria Alpides. 

See on saanud nime Zell am See linna järgi, mis asub väikeses järve ulatuvas deltas.

Järve toidavad suviti arvukad väikesed mägiojad, kuid vaid üks oja voolab välja ja suubub Salzachi jõkke. Talviti külmub järv täielikult ja seal tehakse talisporti. Suviti tehakse järvel lõbusõite (sisepõlemismootoriga paadid pole lubatud, välja arvatud praamid, mis ületavad järve laiust Zellist Thumersbachini, nii et selle asemel saab rentida elektrimootoriga paate). Vesi on väga selge ja sobib ujumiseks või sukeldumiseks, kuid võib olla jahe.

Järve lõunapoolne ots Schüttdorfi lähedal on madalam ja enamasti vesikatku täis, mistõttu see ei sobi paadiga sõitmiseks ega ujumiseks.
Mihhail Moissejev

**Mihhail Aleksejevitš Moissejev** (vene keeles *Михаил Алексеевич Моисеев*; 22. jaanuar 1939 Malõi Iver, Amuuri oblast – 18. detsember 2022) oli Venemaa sõjaväelane (armeekindral).

## Sõjaväekarjäär
Moissejev lõpetas 1972. aastal Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia ja 1982. aastal Vorošilovi-nimelise NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia.

Ta oli aastatel 1987–1988 Kaug-Ida sõjaväeringkonna juhataja ning 1988–1991 NSV Liidu kaitseministri esimene asetäitja ja NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi ülem. Augustiputši ajal (19.–21. august 1991) toetas ta kaitseminister Dmitri Jazovit, kes kuulus võimu enda kätte haaranud Riikliku Erakorralise Seisukorra Komitee (GKTšP) koosseisu. Pärast putši läbikukkumist ja Jazovi vahistamist ööl vastu 22. augustit Vnukovo lennujaamas määrati Moissejev kaitseministri kohusetäitjaks, kuid ööpäev hiljem vabastati ta nii kohusetäitja kui ka kindralstaabi ülema kohustest. 

Novembris 1991 saadeti Moissejev erru, kuid 1999. aastal kutsuti tagasi. Ta töötas 1999–2008 Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabis juhtivinspektorina ja alates 2008. aastast oli ta Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeeriumi peainspektsiooni peainspektor.

## Poliitika
Moissejev oli aastatel 2011–2016 Venemaa Riigiduuma liige. 2018. aastal oli ta Venemaa presidendivalimistel Vladimir Putini usaldusisik.

## [[sõjaväeline auaste| Sõjaväelised auastmed]]
*kindralmajor (1979), 
*kindralleitnant (1984),
*kindralpolkovnik (1987), 
*armeekindral (1989).

## Tunnustus
* 2011 – Püha Anna I järgu orden (Императорский орден Святой Анны I степени (Династический))  
* 2014 – Aleksander Nevski orden

## Viited

## Välislingid
Parapani

**Parapani** (ka **Parapāni**) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas.  

Küla asub valla loodeosas. Parapani jääb valla keskusest Strupļist 3,2, endisest piirkonna keskusest Viļānist 7,6 ning Riiast 223,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 8 elanikku.

## Viited
Mežkokti

**Mežkokti** (ka **Mežakokti**) on küla (*mazciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas.  

Küla asub valla põhjaosas. Mežkokti jääb valla keskusest Strupļist 5,2, endisest piirkonna keskusest Viļānist 4,2 ning Riiast 220,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 42 elanikku.

## Viited
Rogoviki

**Rogoviki** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas.  

Küla asub valla idaosas. Rogoviki jääb valla keskusest Strupļist 3,7, endisest piirkonna keskusest Viļānist 10,1 ning Riiast 226,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2009 oli külas 1 elanik.

## Viited
Kitzsteinhorn

**Kitzsteinhorn** on mägi Austrias Kesk-Ida-Alpide Kõrg-Tauerni mäestikus. See on Glockneri rühma osa. Kitzsteinhorni liustikud on populaarne suusapiirkond.

Mägi asub Alpide peaahelikust põhja pool, Salzburgi liidumaa Kapruni vallas. Esmakordselt ronis sellele 1828. aastal kohalik mägironija Johann Entacher.

Täna saab kergesti tippu jõuda, kasutades liustiku õhutrammi orujaamast 911 m kõrgusel; sellel on kõrgeim köisraudtee püloon maailmas, olles 113,6 m kõrge ja läbimõõduga 2,2 m. Ülemise jaama katusel on restoran ja panoraamne terrass, kõrgusel 3029 m merepinnast.

## Suusapiirkond

Suusatamine Kitzsteinhornil algas juba 20. sajandi alguses, kui Saksa ja Austria Alpiklubi rajas aastatel 1907–1909 mägihüti (*Krefelder Hütte*). Esimene köisraudtee alustas tegevust 1965. aasta detsembris ning see avas *Schmiedingerkeesi* ja *Maurerkeesi* liustikud, tehes neist esimesed liustiku suusanõlvad Austria Alpides. Sellest hoolimata peab kuurort tegelema keskkonnamõjude ja ülemaailmse liustike taandumisega.

1974. aastal (pärast 2,5 aastat ehitustöid rajada 3295 m pikkune tunnel) avati suurema läbilaskevõime saavutamiseks paralleelselt köisraudteega sõitmiseks maa-alune funikulöör. Selle funikulööriga juhtus 11. novembril 2000 Kapruni katastroof, milles hukkus 155 inimest. Funikulööri asendamiseks võeti 23. detsembril 2001 kasutusele 24-kohaline funitel *Gletscherjet I*. Järgmisel aastal järgnes gondeltõstuk *Gletscherjet II*, mis avati 19. oktoobril 2002.
Sokolki

**Sokolki** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas.  

Küla asub valla idaosas. Sokolki jääb valla keskusest Strupļist 2,7, endisest piirkonna keskusest Viļānist 9,1 ning Riiast 225,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Ekaterine Tikaradze

**Ekaterine (Eka) Tikaradze** (gruusia keeles *ეკატერინე ტიკარაძე*; sündinud 3. märtsil 1976 Thbilisis) on Gruusia poliitik.

Ta on 18. juunist 2019 Gruusia okupeeritud territooriumidelt pärit ümberasustatud isikute, töö-, tervishoiu- ja sotsiaalkaitse minister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja kahe lapse ema. Ta valdab lisaks gruusia keelele veel vene, inglise ja saksa keelt.
Jaunmurāni

**Jaunmurāni** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas.  

Küla asub valla edelaosas Malta jõe kaldal. Jaunmurāni jääb valla keskusest Strupļist 4, endisest piirkonna keskusest Viļānist 7,9 ning Riiast 224,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Zvīdreņi

**Zvīdreņi** (ka **Zvīdriņi**, vanasti ka **Švedeļi**, latgali keeles *Zvīdreni*) on küla (*mazciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas.  

Küla asub valla lõunaosas. Zvīdreņi jääb valla keskusest Strupļist 4,5, endisest piirkonna keskusest Viļānist 13,7 ning Riiast 230,1 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 29 elanikku.

## Viited
Dilmaņi

**Dilmaņi** (latgali keeles *Dylmani*) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas.  

Küla asub valla lõunaosas. Dilmaņi jääb valla keskusest Strupļist 12,2,endisest piirkonna keskusest Viļānist 9,9 ning Riiast 228,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 21 elanikku.

## Viited
Ustroņi

**Ustroņi** (ka **Ostroņa** või **Astronija**) on küla (*mazciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas.  

Küla asub valla edelaosas merepinnast 130 meetri kõrgusel Malta jõe kaldal. Ustroņi jääb valla keskusest Strupļist 5, endisest piirkonna keskusest Viļānist 9 ning Riiast 223 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Ustrone mõisa (*Uströn*, *Ustroń*) keskuse juurde. Külas asub aastal 1938 rajatud Ostrone katoliku kirik. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 61 elanikku.

## Viited
Millennium Dome

**Millennium Dome** on Ida-Londonis Greenwichi poolsaare põhjatipus asuv kuplikujuline rajatis, mis valmis tähistamaks kolmandat aastatuhandet. Tegu on maailma suuruselt üheksanda ehitisega. See toimis algselt näitustehallina, kuigi praeguseks on selle sisse ehitatud kontserdihall The O2 Arena.

## Vaata ka
*The O2

## Välislingid
*
BMW S14

**BMW S14** on neljasilindriline kahe ülanukkvõlliga (DOCH) vabalthingav bensiinimootor, mida kasutati BMW 3. seeria E30 mudelitel M3 ja 320iS.

Mootori loomisel oli aluseks võetud malmist valmistatud BMW M10 mootoriplokk ning plokikaaneks oli kahe silindrivõrra lühendatud BMW S38 alumiiniumsulamist plokikaas. 

S14-l otsest järglast ei olegi, sest järgmise põlvkonna E36 põhinev M3 sai juba kuuesilindrilise mootori tähistusega BMW S50.

S14 toodeti valdavalt 2,3-liitrisena. 2,5-liitrist kasutati 600 eksemplaris toodetud homologatsioonimudelil M3 Spoort Evolution. 2,0-liitrist kasutati mudelil 320is - sellel oli töömahtu vähendatud kolvikäigu vähendamisega 84 mm-lt 72,6 mm-ni. Seda müüdi ainult Itaalias ja Portugalis, kus üle 2-liitrise mootori töömahuga autodele kehtis kõrgem maksumäär.

## Viited
Großes Wiesbachhorn

**Großes Wiesbachhorn** on mägi Austria Salzburgi liidumaal ja kõrgusega 3564 m (teistel andmetel 3570 m) kõrguselt kolmas Kõrg-Tauerni mäestiku tipp.

Selle täiesti eraldiseisev firniga kaetud tipp moodustab Fuschi/Kapruni aheliku peamise tipu ja on Alpi-kirjanduses sageli kui Großglockneri rivaal. Suur nõlv selle ida- ja kagupoolsel küljel langeb u. 2300 m Fuscher Achesse - üks suuremaid kõrguste erinevusi mäetipu ja orupõhja vahel Ida-Alpides. Alpinistliku tähendusega oli Franz Riegele ja Willo Welzenbachi esmatõus 15. juulil 1924 loodeküljelt (*Nordwestwand*). Nad olid esimesed, kes kasutasid abistamiseks jäänaelu (*Eisnägel*); nendest arenesid hiljem välja tänapäeval kasutatavad jääkruvid. Loodesein oli üks klassikalisi jääseinu Ida-Alpides; kuid jää on nüüdseks sulanud.

## Asukoht ja ala

Großes Wiesbachhorn on peaaegu täielikult liustikest ümbritsetud. Põhjas on *Wielingerkees*, kirdes voolab *Sandbodenkees* idasuunas ja alla *Sandbodenile* ja edasi Fuscher Achesse. Lõunas asub *Teufelsmühlkees* ja läänes *Kaindlkees*. Oluline naabermägi põhjas, mida eraldab *Sandbodenscharte* tuulevlõhe (3211 m), on *Kleines Wiesbachhorn* (3286 m). Edelas, teisel pool *Wielingerschartet* (3265 m), Kaindlkeesi ja Teufelsmühlkeesi liustike vahel asub kaks tippu, Hinterer Bratschenkopf ja Vorderer Bratschenkopf (vastavalt 3413 ja 3401 m). Läänes langeb maapind Mooserbodeni veehidlani, idas *Fuscher Tali*. Lähim oluline asula on Fusch an der Großglocknerstraße, linnulennult u. 10 km põhjas.

## Mäkketõusud

Algselt Fuschi talunike poolt 18. sajandi lõpus kasutatud marsruuti kasutatakse tänapäeval harva. See kulgeb Ferleitenist ja võtab 3,5 tundi jõuda Schwarzenbergi hütini ning siit veel 4 tundi Bratschenkopfi tippudest mööda Horni tippu. Tavaline tänapäevane mäkketõusude alguspunkt on Heinrich Schwaiger Haus. Sealt kulgeb tavapärane marsruut üle *Oberen Fochezkopfi* ja piki *Kaindlgrati* harja tipuni u. 3 tundi. Teekonna keskmises osas on 35° kaldega firniserv (*Firnschneide*), kaljulõigud on hinnatud UIAA I raskuskategooriaks. Klassikalised marsruudid üle 500 m kõrguse loodeseina nõuavad jääl ronimise oskusi, mis on võimelised toime tulema kuni 60° tõusudega.


Pilt:Kitzbueheler Horn.jpg|Wiesbachhorni rühm, põhjast üle Kitzbühler Horni
Pilt:Wiesbachhorn-Fuscher Tal.JPG|Großes Wiesbachhorni tipp on Fuscher Ache orust üle 2400 m kõrgemal
Kaspar Treier

**Kaspar Treier** (sündinud 19. septembril 1999 Tartus) on Eesti korvpallur, kes mängib Itaalia meistriliiga Lega Basket Serie A klubides suure ääre positsioonil.

## Karjäär
### Klubid
Treier alustas mängimist Erkmaa korvpallikoolis ja liitus 15-aastaselt PMS Torino korvpallimeeskonnaga. 

2017. aastal sõlmis ta lepingu Itaalia esiliigas mängiva Poderosa Montegranaroga. 2019. aasta juulis sõlmis Treier lepingu teise Itaalia esiliiga klubiga Basket Ravenna.

3. juulil 2020 sõlmis Kaspar Treier kolmeaastase lepingu Itaalia meistriliiga tiimiga Dinamo Sassari, kes mängib ka FIBA Meistrite liigas.

2024. aasta suvel sõlmis Treier lepingu Itaalia kõrgliigaklubi Napoli Basketiga. Hooajal 2024/2025 jäi Treieri arvele keskmiselt 14,9 mänguminutiga 5,9 punkti, 2,4 lauapalli ja 0,6 resultatiivset söötu, visketabavus mängust oli 39,9%. 2025. aasta suvel pikendas Treier Napoli Basketiga lepingut kahe aasta võrra. 

### Koondis
Kaspar Treier on mänginud Eesti U16 koondises ja U18 koondises.

Rahvuskoondises mängis Treier esimest korda 21. juunil 2018 Soome vastu (69:76), kui sai mänguaega ligi 5 minutit. Kordusmängus Soome vastu 25. juunil (76:95) sai kirja 2 punkti ja 4 lauapalli. Treieri edukamad mängud koondises: 20 punkti (2022. aastal Leedu vastu), 12 lauapalli (2021. aastal Põhja-Makedoonia vastu), 4 resultatiivset söötu ja efektiivsuse näitaja 23 (2023. aastal Iisraeli vastu). Kokku on Treier koondises pidanud 46 mängu (seisuga 3. september 2025).

## Viited


## Välislingid
* Kaspar Treier basket.ee
* Kaspar Treier proballers.com 
* Rasmus Voolaid. Ambitsioonikasse Napolisse kolinud Kaspar Treier: oleksin nagu Euroliiga klubis ohtuleht.ee, 8. september 2024
Riia mnt 129a

**Riia mnt 129a** on hoone Pärnus aadressil Riia maantee 129a.

Pärnu linnaaedniku Carl Friedrich Hahni jaoks rajatud maja on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Tänapäeval asub hoones söögikoht C.F. Hahn Pub.

## Ajalugu
Pärast Riia parkide direktorilt Georg Kuphaldtilt tellitud Pärnu haljastuse projekti valmimist 1889. aastal peeti vajalikuks projekti paremaks ja kiiremaks elluviimiseks võtta linnavalitsuses juurde tööle aednik ja rajada puukool. Esimeseks linnaaednikuks sai Carl Friedrich Hahn. Ilmselt sellesse aega jääb ka aedniku elamuna tuntud hoone ja selle juures asuva puukooli rajamine.

Hoone rekonstrueeriti 2007. aastal ja kujundati ümber toitlustusasutuseks.

## Viited
Ida-London

**Ida-London** (inglise keeles *East London*) on mitteametlikult määratletud osa Suurbritannia pealinnast Londonist. Enamiku määratluste kohaselt asub see südalinnast City of Londonist ida pool ja Thamesi jõest põhja pool. See hõlmab linnaosasid Barking and Dagenhami, Hackney'i, Haveringi, Newhami, Redbridge'i, Tower Hamletsi ja Waltham Foresti. 

Londoni idapoolset osa, mis asub Thamesi jõest lõunas, nimetatakse Kagu-Londoniks (inglise keeles *South East London*).

## Vaata ka

*Kesk-London
*Lõuna-London
*Lääne-London
*Põhja-London
Juri Vlassov

**Juri Petrovitš Vlassov** (vene: Юрий Петрович Власов; 5. detsember 1935 – 13. veebruar 2021) oli Nõukogude ja Venemaa raskekaalu tõstja, kirjanik ja poliitik. 

Ta osales 1960. ja 1964. aasta olümpiamängudel ning võitis 1960. aastal kuld- ja 1964. aastal hõbemedali; mõlematel mängudel oli ta Nõukogude Liidu olümpia lipukandja. 

Vlassov oli neljakordne maailmameister ja püstitas 31 maailmarekordit. Ta läks pensionile 1968. aastal ja temast sai silmapaistev kirjanik ja hiljem poliitik. 

Ta oli NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi (1989–1991) ja seejärel Venemaa Riigiduuma (1993–1995) liige ning kandideeris 1996. aastal Venemaa presidendivalimistel. 

Juba sportlaskarjääri jooksul tegutses ta kirjaniku ja ajakirjanikuna ning tal ilmus elu jooksul mitu kirjandusteost, sealhulgas üle 15 romaani ja üle 10 lühijutukogu. 

Sarnaselt temaga raskejõustiklasena tippu jõudnud ja hiljem poliitikasse suundunud filmitäht Arnold Schwarzenegger on Vlassovit nimetanud oma nooruspäevade suurimaks eeskujuks, kes inspireeris teda kulturismiga tegelema. Esimest korda kohtusid nad 1961. aastal maailmameistrivõistlustel Viinis, kui Schwarzenegger oli vaid 14-aastane. Kui 1988. aastal Moskvas filmiti filmi "Punane kuumus", andis Schwarzenegger Vlassovile oma foto pühendusega "Minu iidolile Juri Vlassovile". 

## Viited
Suur-Jõe tänav

**Suur-Jõe tänav** on tänav Pärnus Eeslinna ja Mai linnaosas.

Tänav algab Vingi tänavalt, kulgeb üldiselt kagusse ja lõpeb Papiniidu tänaval. Suur-Jõe ristub veel Vanapargi (paremalt), Väike-Jõe (vasakult), Väike-Sepa (paremalt), 3. Jõe (vasakult), Henno (paremalt), Kalamehe (paremalt), 4. Jõe (vasakult), Sillutise (paremalt), Pilli (vasakult), Rähni (paremalt), Liiva, Suur-Veski (paremalt), Kastani, Kastani põik (vasakult), Vikerkaare (vasakult), A. H. Tammsaare puiestee (paremalt), Mere (paremalt) ja Lao (vasakult) tänavaga.

Suur-Jõe tänav külgneb ka Annemõisa pargi, Waldhofi pargi ja Alevi kalmistuga.

Tänava pikkus on ligikaudu 3,08 kilomeetrit.

## Nimi
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli *Bachstraße*.

## Ajalugu
Suur-Jõe tänavat mööda viis Pärnu linna ja sadamasse kitsarööpmeline Valga–Ruhja–Pärnu raudtee. Raudtee võeti üles 1970. aastatel, kui avati Pärnu–Mõisaküla laiarööpmeline raudteelõik, mis Pärnu kesklinna enam ei ulatunud.

Suur-Jõe tänava lõpuosa läbib ajaloolist tööstuspiirkonda, kus asusid H. G. Schmidti tööstuskompleks ja Waldhofi tselluloosivabrik.

2021. aastal pikendati Suur-Jõe tänavat Papiniidu tänavani.

## Hoonestus
*Suur-Jõe tänav 10/12 asus Pärnu Õlletehas
*Suur-Jõe tänav 31 – piirkonna üks vanemaid elamuid
*Suur-Jõev tänav 46 – heimatstiilis villa
*Suur-Jõe  tänav 48 asusid Puidutöötlemiskombinaat "Viisnurk"  tsehhid
## Pildigalerii

Suur-Jõe tn 8, Pärnu.jpg|Suur-Jõe tn 8
Suur-Jõe tn 8, Pärnu 2.jpg|Suur-Jõe tn 8
Suur-Jõe tn 10 ja 12, Pärnu 2.jpg|Suur-Jõe tn 10 // 12
Suur-Jõe tn 29.jpg|Suur-Jõe tn 29
Suur-Jõe tn 29, hoovi poolt.jpg|Suur-Jõe tn 29 hoovi poolt
Suur-Jõe tn 48, Pärnu.jpg|Suur-Jõe tn 48
Suur-Jõe tn 48, Pärnu 2.jpg|Suur-Jõe tn 48
Papiniidu keskus.jpg|Suur-Jõe tn 77, Papiniidu keskus
Suur-Jõe tänav, Pärnu.jpg|Suur-Jõe tänava lõpp


## Viited
Kõmmeldumine

**Kõmmeldumine** on puidu ristlõike kuju muutumine kuivamisel, mis on põhjustatud kokkukuivamise erinevustest radiaal- ja tangentsiaalsuunas. Seetõttu muutub saematerjal kuivamise käigus ebakorrapäraseks. Kõmmeldumine sõltub aastarõngaste suunast puidus.

## Vaata ka
* puidurike
* metsanduse mõisteid
* puit
* palk

## Viited
Keerdkasv

**Keerdkasv ehk kaldkiulisus** on puidukiudude suuna spiraalne kõrvale kaldumine palgi pikitelje suunast. Suure keerdkasvuga palgi kasutamisel palkehituses võib palk seinast liikuda. Saematerjalina kuivab keerdkasvuga laud kõveraks.

## Vaata ka

* puidurike
* metsanduse mõisteid
* palk

## Viited
Kõverus (metsandus)

**Kõverus** on palgi keskjoone kõrvalekalle palgiotste keskkohtade vahele tõmmatud mõttelisest sirgjoonest. Liiga kõver palk ei sobi saematerjaliks. Kõverus võib olla ühe- või mitmesuunaline, vastavalt liht- või liitkõver.

## Vaata ka

* metsanduse mõisteid
* puidurike
* palk
* saematerjal

## Viited
Lihtkõverus

**Lihtkõverus** on palgi kõverdumine ühes suunas ja ühel tasandil.

## Vaata ka

* metsanduse mõisteid
* puidurike
* palk
* saematerjal
*kõverus
*liitkõverus

## Viited
Liiva tänav (Pärnu)

**Liiva tänav** on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.

Tänav algab Pärnu jõe kaldalt ja kulgeb algul edelasse, kuid pärast Kooli tänavaga ristumist suundub kagusse. Liiva tänav lõpeb ristumisel Suur-Kuke tänavaga. Liiva ristub veel Suur-Jõe, Suur-Veski, Koidu (paremalt), Väike-Veski, Riia maantee, Kooli ja Väike-Kuke (paremalt) tänavaga.

Tänav on ligikaudu 900 meetrit pikk. 

## Nimi
Liiva tänava ajalooline saksakeelne nimi oli *Sandstraße*.

## Ajalugu
Liiva tänav on olnud ajalooliselt väga tähtis, kuna tänava otsast viis paat jõe teisele kaldale Räämale. Aastatel 1915–1923 asus Liiva tänava ja jõe vastaskalda vahel Vene sõjaväe ujuvsild.

## Liiklus
Väike-Kuke ja Suur-Kuke vahelisel lõigul on tänav ühesuunaline. Sellel lõigul on võimalik sõita vaid Suur-Kuke tänava suunas.

## Viited
Danube Flats

**Danube Flats** on tarindamisel 167-meetri kõrgune elamispindadega pilvelõhkuja, mis asub Donau City's Viini XXII ringkonnas. Selle 49 korrusele ehitatakse 2023. aastaks umbes 600 korterit.
Hochhaus Neue Donau

**Hochhaus Neue Donau** on 120 meetri kõrgune pilvelõhkuja-kortermaja, millele lisandub 30 meetrit kõrge betoonstruktuur. Arhitekt Harry Seidleri projekteeritud kõrghoone on ehitatud aastatel 1999–2002 ja sellel on 33 korrust (neist 32 on elamiskõlblikud). Ehitis asub Austria pealinnas Viinis, täpsemalt Donau Citys.

## Välislingid
*
Florido Tower

**Florido Tower** on 113 meetrit kõrge pilvelõhkuja Austria pealinna Viini ringkonnas Floridsdorfis. Arhitekt Andreas Müller-Hartburgi projekteeritud kõrghoonel on 31 korrust, mida kasutatakse büroopindadena. Ehitis valmis aastal 2001.

## Välislingid
*
Emil Krafth

**Emil Henry Kristoffer Krafth** (sündinud 2. augustil 1994 Ljungbys) on Rootsi jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United ja Rootsi jalgpallikoondises.

2011. aastal debüteeris ta Rootsi esiliigas klubis nimega Östers IF. 2012. aasta jaanuaris liitus ta Rootsi kõrgliiga klubiga Helsingborgs IF.

2015. aasta augustis sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Bologna. Hooajal 2018–19	mängis ta Bolognast laenul Prantsusmaa kõrgliiga klubis Amiens. Kuigi ta sõlmis 2019. aasta juunis Amiens'ga püsiva lepingu, siirdus ta viie miljoni naelsterlingi eest juba sama aasta augustis Newcastle Unitedi, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu.

Rootsi jalgpallikoondises tegi Krafth debüüdi 17. jaanuaril 2014 mängus Moldova vastu. Ta kuulus Rootsi koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Martin Dúbravka

**Martin Dúbravka** (sündinud 15. jaanuaril 1989 Žilinas) on Slovakkia jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United ja Slovakkia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis MŠK Žilina, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Slovakkia kõrgliigas 2009. aasta mais. Hooaegadel 2009–10 ja 2011–12 tuli ta Žilinaga Slovakkia meistriks.

Aastatel 2014–2016 mängis ta Taani kõrgliiga klubis Esbjerg. Hooajal 2016–2017 mängis ta Tšehhi kõrgliigas Libereci Slovani ridades. 2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Tšehhi kõrgliiga klubiga Praha Sparta.

2018. aasta jaanuaris läks ta Praha Spartast laenule Newcastle Unitedi. 2018. aasta mais sõlmis ta klubiga püsiva lepingu. 2020. aastal valiti ta Newcastle Unitedi aasta mängijaks.

Slovakkia jalgpallikoondises tegi Dúbravka debüüdi 23. mail 2014 mängus Montenegro vastu.

## Saavutused
;Žilina
*Slovakkia Superliga: 2009–10, 2011–12
*Slovakkia superkarikas: 2010

## Välislingid
Kregor Hermet

**Kregor Hermet** (sündinud 9. juunil 1997 Tallinnas) on Eesti korvpallur.

Kregor Hermet on 2,04 meetrit pikk ja kaalub 98 kilogrammi.

## Karjäär
Hermet alustas mängimist Audentese spordiklubis noortevõistlusi ja Audentese SG/Noortekoondises kus tegi ka oma debüüdi kunagises Eesti Korvpalli Meistriliigas. 2014. aastal mängis Hermet Kohila / Eesti Telekomi meeskonnas, seejärel aastal 2015 naasis Audentese SG/Noortekoondise võistkonda.

2016. aastal sõlmis ta lepingu Hispaania esiliiga klubiga Forca Lleida.

2018. aasta suvel naasis Hermet kodumaale ja sõlmis lepingu Tartu Ülikooli korvpallimeeskonnaga.

Pärast kahte head hooaega Tartus, sõlmis Hermet 2020. aasta suvel lepingu Eesti esiklubiga BC Kalev/Cramoga. Hermet võitis 2020. aasta sügisel BC Kalev/Cramoga PAF Superkarika ja heade esituste eest premeeriti teda Superkarika resultatiivseima mängija tiitliga.

2026, aastast siirdus ta mängima Prantsusmaa kõrgliigaklubisse JDA Dijon Basket .

Hermet kuulub Eesti meeste korvpallikoondisse.

## Viited
Kohusetäitja

**Kohusetäitja** (ka **kohustetäitja**, **asetäitja**) on vakantse ametikoha ajutine täitja, kes pole sellele lõplikult kinnitatud.

## Vaata ka
*Vabariigi Presidendi Asetäitja
*Peaministri asetäitja
*Ohvitseri asetäitja
Kellapid

**"Kellapid"** on Eestis toodetud komöödiaseriaal. Seriaali stsenarist on Mart Juur.

Seriaali esimene jagu oli TV 3 eetris 6. oktoobril 2016. Kokku on olnud sarja ühe hooaja jooksul eetris 11 jagu.

## Sisututvustus
Seriaal räägib Endel Kellapi (Ago Anderson) igapäevaelust. Endel elab tagasihoidlikus korteris Mustamäel koos oma emaga (Raivo E. Tamm). Suures paneelmajas on aga ka hulgaliselt teisi värvikaid elanikke, kellega perekond Kellapid on sunnitud iga päev suhtlema.

## Vastukaja
### Kriitikute hinnang
Õhtulehe veebiväljaandes arvustas teletoimetaja Keit Paju seriaali avajagu: "Üks asi, mis sarja juures veidi imelik tundus, oli see, et seda reklaamiti kui kogupere komöödiasarja, kuid juba esimeses osas toodi ekraanile teemad nagu kaalu langetamine, homod ja seks."

### Publiku hinnang
Õhtuleht korraldas novembris 2016 oma lugejate seas küsitluse, millele vastanutest koguni 57% arvas, et "Kellapid" on tollal eetris olnud Eesti teleseriaalidest halvim. Hoolimata tugevast kriitikast oli saatel suhteliselt palju vaatajaid. Kantar Emori andmetel oli oktoobris 2016 TV3e vaadatumate saadete seas “Kellapid” kümnendal kohal, 79 000 vaatajaga.

## Tegelased ja osatäitjad
#### Peategelased

* Endel Kellap (Ago Anderson)
* Endli ema (Raivo E. Tamm)
* Leili (Merle Palmiste)
* korteriühistu esimees (Jan Uuspõld)
* Veroonika (Kaisa Selde)
* Reporter Pähkel (Kait Kall)

#### Kõrvaltegelased

* Balletitantsija (Kenert Karu)
* Balletitantsija (Marko Visnapuu)
* Kilpkonn Kilbu (Hellar Krabi)

## Viited
John A. Macdonald

**John Alexander Macdonald** (10. või 11. jaanuar 1815 – 6. juuni 1891) oli Kanada riigitegelane.

John A. Macdonald oli Kanada Dominiooni rajajate seas – üks Kanada Konföderatsiooni Isasid ning Kanada esimene peaminister (1867–1873, 1878–1891). Tema poliitiline karjäär kestis ligi pool sajandit.
Ameerika mäed

**Ameerika mäed** (inglise keeles *roller coaster*) on lõbustusatraktsioon, kus sõidetakse järske pöördeid, tõuse ja langusi tegeval maapinnast kõrgemal õhus oleval rööbasteel. Inimesed sõidavad seal avatud vagunites. 

Teadaolevalt sai Ameerika mägede konstruktsiooni patendi esimesena LaMarcus Adna Thompson 1885. aastal Ameerika Ühendriikides. See käsitles Ameerika mägesid kui atraktsiooni, mis töötas New Yorgi meelelahutuspiirkonnas Coney Islandil alates 1884. aastast.

Atraktsiooni esineb lõbustus- ja teemaparkides kogu maailmas. Ameerika mägede rööbasrada ei pea ilmtingimata kulgema ringselt, mõnel puhul sõidetakse raja lõpust tagurpidi tuldud teed mööda tagasi. Kaks või rohkem teineteisega ühendatud vagunit moodustavad rongi. Enamikul Ameerika mägedel sõidetakse mitme vaguniga rongides, kus reisijad on kinnitatud oma istme külge. Kuid leidub ka atraktsioone, kus vagunid sõidavad rööbasteel ühekaupa.
Lasteekraan

**Lasteekraan** on Eesti Rahvusringhäälingu ristmeediaplatvorm, mis on suunatud lastele. Platvorm on eelkõige lastele mõeldud sisu voogedastamiseks, kuid sisaldab ka eakohaseid mänge. Lasteekraani portaali on koondatud kõik rahvusringhäälingu lastesaated, multifilmid ja muu noorematele vaatajatele mõeldud sisu.

Lasteekraan asendas 2019. aastal ERRi eelmise lastele suunatud Lastejaama veebiportaali.

Lasteekraani nimetust on Eesti Televisioonis kasutatud alates 1962. aastast ning varem tähistas see üldiselt lastesaadetele mõeldud kindlat eetriaega. 

## Ajaloost
Esimene lastele mõeldud saade läks eetrisse Eesti Televisiooni kolmandal saatepäeval – 24. juulil 1955. aastal. Saateks oli „Buratino esineb telestuudios” ning puunukule andis elu ja hääle nukunäitleja Ferdinand Veike. 1956. aasta detsembrist esines telenukk Buratino püsivalt ETV lastesaates “Võluraamat”.

18. detsembril 1957. aastal tõi režissöör Ants Kivirähk teleekraanile esimese Uno Leiese kirjutatud lasteloo „Vaat, mis juhtus!“ ning sellega pandi alus televisiooni nukuteatri sünnile.

16. märtsil 1962. aastal astus esmakordselt Eesti Televisiooni ekraanile saateid sisse juhatav Telepoiss ning sama aasta 1. oktoobril viidi lastesaated kokku Lasteekraani nime alla.

## Vaata veel
Telepoiss

Lasteekraani Muusikastuudio

Lasteekraani Muusikastuudio Lastekoor

## Viited
Lauderi vald

**Lauderi vald** (läti keeles *Lauderu pagasts*) on vald Lätis Ludza piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Zaļesje, Nirza, Rundēni ja Istra vallaga.

Valla pindala on 75 km². 2011. aasta seisuga elas seal 401 inimest. Aastal 2011 elas vallas 87 lätlast, 290 venelast, 12 valgevenelast ja 7 ukrainlast. Valla keskus on Lauderi küla. Vallavanem on Ludmila Matvejenko.

## Ajalugu
Aastal 1863 moodustati Istra, Annapole, Konecpole ja Soboļina mõisavalla ühendamisel Istra vald. Aastal 1945 moodustati vallas Annapole, Cukur, Istra, Koņecpole, Lauderi, Plepļi ja Soboļina külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Lauderi külanõukoguga Plepļi külanõukogu, aga aastal 1960 Rundēni külanõukogu kolhoosi Maija rīts alad. Külanõukogus tegutses kolhoos Zaveti Ļeņina, mis muudeti aastal 1970 Lauderi sovhoosiks, Lauderist sai aga sovhoosi keskasula. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Lauderi vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Zilupe piirkonda.

## Kaitstavad paigad
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Rudava ehk Lītava mäe linnamägi ja Lauderi õigeusu kirik, selle piirdemüür, väravad, külgaltarid ning altarimaal. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Dongi lohukivi ehk Čortov kameņ.

## Loodus

Vald asub Latgale kõrgustikul. Kõrgeim koht on valla lääneosas asuv Rudava ehk Lītava mägi (243,4 m), kõrgemad kohad on veel selle lähistel asuvad Dongi mägi (221,1 m) ja Čarkova mägi (211,3 m). Idaosas voolab valla suurim jõgi Istra jõgi. Valla suuremad järved on Suur Lauderi järv ja Sološi järv.

Looduskaitse all on Cucuri tamm, Lauderi pappel ja Lauderi pahaga pappel, lisaks üks nimetu põlispuu.

## Külad

Vallas on 34 küla. Valla keskuse Lauderi (*vidējciems *) elanike arv aastal 2020 oli 196. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems*: Beļaji 2 elanikuga aastal 2020, Bidrija 1 elanikuga aastal 2020, Blonti 1 elanikuga aastal 2020, Čiučiši 3 elanikuga aastal 2020, Cucuri 12 elanikuga aastal 2020, Dongi 1 elanikuga aastal 2019, Figurka, Gumineica, Iļjonki 2 elanikuga aastal 2020, Iljusi, Kazimirova 1 elanikuga aastal 2020, Kirili 4 elanikuga aastal 2020, Koņova 2 elanikuga aastal 2020, Korņovka 1 elanikuga aastal 2020, Litovskie 5 elanikuga aastal 2020, Maslova 1 elanikuga aastal 2020, Morozi 3 elanikuga aastal 2020, Navinskie 3 elanikuga aastal 2020, Osiņņiki 1 elanikuga aastal 2020, Paideri 1 elanikuga aastal 2020, Paraļi 3 elanikuga aastal 2020, Pīteri 1 elanikuga aastal 2020, Plepļi 5 elanikuga aastal 2020, Rjabije 2 elanikuga aastal 2020, Rūdovi, Skredeļi 7 elanikuga aastal 2020, Smoļskie 1 elanikuga aastal 2019, Sološi 8 elanikuga aastal 2020, Staraja Meļņica 7 elanikuga aastal 2020, Škirpāni 3 elanikuga aastal 2020, Žlobnova 2 elanikuga aastal 2020, Turovka 9 elanikuga aastal 2020 ja Vacumnīki 2 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Lauderi

**Lauderi** (ka **Lauders**) on küla (*vidējciems*) Lätis Ludza piirkonnas, Lauderi valla halduskeskus.

Lauderi asub merepinnast 157 meetri kõrgusel Suure ja Väikese Lauderi järve kallastel. Asula jääb piirkonna keskusest Zilupest 11,5 ning Riiast 310 kilomeetri kaugusele. Külas on raamatukogu, postkontor ja kultuurikeskus, õigeusu kirik ja katoliku palvemaja.

Lauderi tekkis Lauderi mõisa keskuse juurde (häärberis asub lastekodu). Aastal 1949 sai külast Lauderi külanõukogu, hiljem aga Lauderi valla halduskeskus. Küla oli Lauderi sovhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Zilupe piirkonda.

Aastal 2015 oli külas elanikke 214, aastal 2017 oli neid 202, aastal 2020 aga 196.

## Viited
Säsilõhe

**Säsilõhe** on lüli- või küpspuidus tekkivad radiaalsuunalised (südamikust välispinna suunas sirutuvad) lõhed.

## Vaata ka

* puidurike
* metsanduse mõisteid
* palk
* puit
Ringlõhe

**Ringlõhed** esinevad nii lüli- kui ka küpspuidus, need sirutuvad piki aastarõngaid – palgi otsast on need nähtavad kaarena või ringjatena.

## Vaata ka

* puidurike
* metsanduse mõisteid
* palk
* puit
Mõlu

**Mõlu** on koos puiduga üleskasvanud surnud puidu osa, mille pinnal on lõhe. Kinnine mõlu on välispinnalt kinni kasvanud ja on nähtav otspinnal. Lahtine mõlu on palgi välispinnal.

## Vaata ka

* metsanduse mõisteid
* palk
* saematerjal
* puit
* puidurike
Ovaalne palk

**Ovaalseks palgiks** loetakse palk, mille otspinnast samal kaugusel, teineteisega ristisuunas koore alt või koore pealt mõõdetud diameetrite erinevus on üle 10%.

## Vaata ka

* metsanduse mõisteid
* palk
* saematerjal
* puidurike
Kaksiksäsi

**Kaksiksäsi** on kahe või enama säsi esinemine palgis.

## Vaata ka

* metsanduse mõisteid
* palk
* saematerjal
* puidurike
Jiaozhou

**Jiaozhou** (hiina lihtsustatud kirjas *胶州*, hiina traditsioonilises kirjas *膠州*, pinyinis *Jiāozhōu*) on Shandongi provintsi linn Hiinas.

## Vaata ka
*Jiaozhou laht

## Viited
Sarawati mäestik

**Sarawati mäestik** (araabia keeles *جِبَالُ ٱلسَّرَوَاتِ*, romaniseeritult *Jibāl as-Sarawāt*), tuntud ka kui **Sarat**, on mäeahelik Araabia poolsaare lääneosas. Laiemas mõttes kulgeb see paralleelselt Punase mere idarannikuga ja hõlmab seega Faifa, Asiri ja Hijazi mägesid. Kitsas mõttes algab mäestik Saudi Araabia lõunaosas Asirist ja ulatub lõunas Adeni laheni, kulgedes piki kogu Jeemeni läänerannikut.
Zaļesje

**Zaļesje** on küla (*vidējciems*) Lätis Ludza piirkonnas, Zaļesje valla halduskeskus.

Zaļesje asub merepinnast 125 meetri kõrgusel Zaļesje järve kallastel. Asula jääb piirkonna keskusest Zilupest 7 ning Riiast 307 kilomeetri kaugusele. Külas on raamatukogu ja postkontor.

Zaļesje tekkis XIX sajandi teisel poolel rajatud Zaļesje mõisa keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Zilupe piirkonda.

Aastal 2015 ja 2017 oli külas 103 elanikku, aastal 2020 aga 94 elanikku.

## Viited
Aeroscopia

**Aeroscopia** on lennundusmuuseum Prantsusmaal Toulouse'i lähedal Blagnacis Haute-Garonne'i departemangus. Muuseumi eksponaatide seas on kaks Concorde'i ülehelikiiruselist reisilennukit. Muuseum avati 14. jaanuaril 2015.
 
## Viited
Alexandru Nazare

**Alexandru Nazare** (sündinud 25. juunil 1980 Oneștis Bacău maakonnas) on Rumeenia poliitik (Rahvuslik-Liberaalne Partei).

Ta oli 22. detsembrist 2008 kuni 13. juulini 2009 Euroopa Parlamendi liige. Ta kuulus Euroopa Rahvapartei fraktsiooni.

Alates 23. detsembrist 2020 kuni 8. juulini 2021 oli Alexandru Nazare Rumeenia rahandusminister.

## Viited
Cincinnati-Covingtoni sild

**Cincinnati-Covingtoni sild** on 1866. aastal avatud sild Ameerika Ühendriikides, mille projekteeris John A. Roebling. See oli kuni Brooklyni silla avamiseni seitseteist aastat hiljem maailma pikim rippsild. Sild ühendab Cincinnati linna Ohio osariigis üle Ohio jõe asuva Covingtoni linnaga Kentucky osariigis.

## Välislingid
*
Covington (Kentucky)

**Covington** on linn Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis. Ta asub Ohio jõe kaldal Cincinnati linna vastas.

## Viited

## Välislingid