Mait Laas

**Mait Laas** (sündinud 4. augustil 1970) on animafilmirežissöör, produtsent, stsenarist, kunstnik ja õppejõud. 

## Haridus
Laas on õppinud Tallinna 46. Keskkooli kunstiklassis ja Tallinna Pedagoogilises Instituudis kunstiõpetust ja näitejuhtimist (1988–1993). Diplomitöös sidus ta kunstiõpetuse näitejuhtimisega: kirjutas animaloo ja läks sellega edasi nukustuudiosse. Valmis film "Ja õitseski…" (1993), mis on tehtud lamenukk- ja klaasimaalitehnikas. Filmi loomises osalesid ka operaator Urmas Jõemees ja nukujuht Aarne Ahi. Mait Laas sai diplomi *cum laude*. Viini Kujutavate Kunstide Kõrgkoolis õppis ta audiovisuaalset meediat (professor Peter Weibeli meistriklass) aastatel 1993–1994 ja Viini Goethenistlikus Kunstikõrgkoolis kunstifilosoofiat. Tallinna Pedagoogiülikooli magistrantuuris jätkusid õpingud kunstiteaduste erialal aastatel 1994–2001. Magistriväitekirja "Visuaalse teadvuse dünaamika" teemaks oli visuaalse kunsti mõju inimest ümbritsevale füüsikalisele maailmale, töö juhendaja oli Reet Priiman.

## Looming
[Nukufilm (filmistuudio)|Nukufilmi]] läks Laas tööle 1995. aastal. Esimene suurem töö sündis 1997. aastal Hardi Volmeriga, kus koostöös loodi ümarnukk- ja piksallatsioonitehnikal animafilm "Keegi veel". Seejärel hakkas Laas iseseisvalt filme lavastama. 1998. aastal valmis segatehnikas eksperimentaalfilm "Päevavalgus", kus kasutati kolmemõõtmelist lamenukku ja kuhu kaasati ka inimene. 2001. aastal valmis lastefilm "Tulelaeva kulid". Nukufilm "Teekond Nirvaanasse" (2001) võitis Oberhauseni lühifilmifestivalil peapreemia. Filmi on näidatud enam kui 40 festivalil. 2005. aastal esilinastus Berlinalel rahvusvahelises koostöös sündinud episoodifilm  ). Laas kogus tunnustust ka animeeritud dokumentaalfilmiga "Aja meistrid" (2008), mis pühendati Eesti nukufilmi pioneeridele Elbert Tuganovile ja Heino Parsile. Maailma esimene täispikk 3D-nukuooper "Lisa Limone ja Maroc Orange: tormakas armulugu" jõudis 2013. aastal ekraanile.

Lastele mõeldes sündis nukufilmisari "Miriami lood" ning koostöös Isabel Raabe, Franziska Sauerbrey ning Raivo Möllitsaga valmis kunstiklassikat elustav animafilmisari "Rabenkultur" Saksamaa telekanalile 3Sat Kulturmagazin.

1995. aastast on tema filmiartikleid ilmunud ajakirjanduses ja olnud festivalidel zhüriiliige ning tema koostatud animafilmiprogramme näidatud rahvusvahelistel festivalidel.

Mait Laas on osalenud oma teostega paljudel kunstinäitustel ja *performance*'itel. Tema eestvedamisel on aset leidnud animatsiooni töötoad lastele ja ettekanded üliõpilastele Eestis, Lätis, Soomes, Saksamaal, Hiinas, Türgis, Inglismaal, USA-s. Animakooli (2001) üks asutajaid. Ta on kirjandusliku rühmituse 14 NÜ ja Euroopa Filmiakadeemia liige.

## Raamatud (valik)
* "Aja algus", Mait Laas, Paavo Matsin, Marko Mägi, Erkki Kadarik (1993)
* "Miriami lood", autorid Leelo Tungal, Peep Pedmanson, koostaja ja 3D fotoillustratsioonide lavastaja Mait Laas, kunstnik Ivika Luisk, kujundanud Martin Pütsep, Ilmar Kuljus, Nukufilm (Eesti Päevaleht, 2009)
* "Tori kihelkonnakiriku kroonika: 17. sajand – 20. sajandi I pool. Die Chronik des Kirchspiels Torgel", koostanud ja kujundanud Mait Laas, tõlkinud Janis Tobreluts ja Maris Saagpakk (Randivälja Külaselts, 2015)
* "Pulma Pauli pajatused 1924-1958. Paul Raudsepp" koostaja ja kujundaja Mait Laas (Randivälja Külaselts, 2014)
* "Ma olin elus lasteaednik. Torist", autor Eva Murula, toimetaja ja kujundaja Mait Laas (Randivälja Külaselts, 2017)

## Teadusartiklid (valik)

* Võsa, Aira; Laas, Mait (2023). Jacob Böhmes imaginäre Spuren in der estnischen Polit-Mystik des 19. Jahrhunderts. Lucinda Martin and Cecilia Muratori. Jacob Böhme in Three Worlds. (169−188).  Berlin, Boston: De Gruyter.
* Võsa Aira; Laas Mait (2022). Eesti 19. sajandi poliitmüstika: Jacob Böhme kujuteldavad jäljed rahvuslikul ärkamisajal. Akadeemia 3-4.
* Mait Laas (2023). Die Rolle der Brüdergemeine in der estnischen visuellen Kultur. Der Herrnhuter Mihkel Tilk – Vorvater der estnischen nationalen Fotografie, Vandenhoeck & Ruprecht,
* Mait Laas (2024) ‘Trial by Fire’ of the Worldview of Pietist pastor Gustav Friedrich Cappel’s (1728-1784) in the Parish of Tori in Livonia in 1758..  Zinātniskie raksti : 13 (XXXIII) : Piētisms Baltijas vēsturē - pētnieciskas aktualitātes un detaļpētījumi (17.-20. gs.)

## Näitused
* 1992 "Kevade sünd" Tallinna Pedagoogilises Instituudis; "Veenus" grupinäitus Tervishoiumuuseumis
* 1993 "Elu mäng" Göteborgis; "Müra" Eesti noorte kunstnike näitus Tallinna Kunstihoones; "Hall argipäev, valged unenäod ja reaalsus" Tallinna Pedagoogikaülikooli raamatukogus
* 1993 Diplomilavastus – *performance* "Kas oma silm on kuningas?" Lasnamäe Paeväljal, Tallinn
* 1993 Grupinäitus Tallinna Lillepaviljonis
* 1995 14NÜ Valguslavastus raamatule "Kaks muinasjuttu" "Rüütli Galeriis" Tallinnas ja Tartus
* 1995 "Ego ja mõju" grupinäitus Rahvusraamatukogus
* 1996 Eesti-Austria noorte kunstnike ühisnäitus "1000 aastat Austria riiki" galeriis "Sammas", Tallinn
* 1997 Osalemine grupinäitustel "Noored Eesti kunstnikud" Kielis ja Schleswigis Saksamaal
* 1997 Osalemine *performance*-näitusel "Aeg, ruum, liikumine" Paides
* 1998 Kirjanike Liidu musta laega saalis 14NÜ ruumiline raamatulavastus "Poeet ja udemeteliini operaator', Tallinn
* 2001 Kirjanike Liidu musta laega saalis 14NÜ ruumiline raamatulavastus "Aabits", Tallinn
* 2007 Rändnäitus "Nukufilm 50 ehk Hing sees", Tallinn, Dresden, London, Tampere, Fredrikstad, Moskva
* 2008 Visuaaletendus "Vaikelu Linnuga" Kanuti Gildi tantsumaratonil "Made in Estonia"
* 2016 Fotonäitus "Mihkel Tilk – Kunstnik sisemise valguse ja kaameraga aastast 1887"
* 2020 Elav miniatuur "Leegitsev Randivälja. 18. sajand" Randivälja kirikus, Tori
* 2025 "Kultuuristatud bussipeatused" 

## Filmograafia

## Tunnustus
* 2016 – Tori valla vapimärk
* 2007 - Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia 2007: rahvusvahelise kollokviumi "Voodoo hing" ja nukufilmi stuudio 50. juubeliaasta korraldamine (koos Reet Grosbergiga)
### Filmiauhinnad (valik)
* 1999 I auhind lühifilmide kategoorias, 6. Sinisen Meren Elokuvajuhlat, Rauma, Soome – filmi "Päevavalgus" eest
* 2000 "One Eisen" (auhind parimale režissöörile), 16. Riia rahvusvaheline filmifestival "Arsenāls" – filmi "Teekond Nirvaanasse" eest
* 2001 Prix d'animation, 20e Festival International du Film d'Environment, Paris, Prantsusmaa – filmi "Teekond Nirvaanasse" eest
* 2001 Publikupreemia, 6th Cinematexas International Short Film Festival, Austin, USA – filmi "Teekond Nirvaanasse" eest
* 2001 Grand prix, 47. Internationale Kurzfilmtage Oberhausen, Saksamaa – filmi "Teekond Nirvaanasse" eest
* 2008 Eesti Kultuurkapitali aastapreemia (dokumentaalfilmi preemia) – filmi "Aja meistrid" eest
* 2008 Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind Neitsi Maali (aegumatu väljendusrikkuse ja südamesooja kaduvikueiramise eest) – filmi "Aja meistrid" eest
* 2008 Parima eluloofilmi auhind, 27. Asolo Art Film Festival, Itaalia – filmi "Aja meistrid" eest
* 2008 FIPRESCI auhind (Balti võistlusprogramm), Tallinna Pimedate Ööde filmifestival – filmi "Aja meistrid" eest
* 2013 Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aasta animatsioonipreemia – Nukufilmi loomingulisele meeskonnale – Mait Laas, Ragnar Neljandi, Märt Kivi, Ivika Luisk, Triin Sarapik-Kivi
* 2014 parima animafilmi preemia – Cabrito de Plata – pikkade filmide kategoorias, Monterrey International Film Festival (Mexico) – filmi "Lisa Limone ja Maroc Orange: tormakas armulugu" eest
* 2014 parima välismaise filmi auhind, China International Animation and Digital Arts Festival (CICDAF) – filmi "Lisa Limone ja Maroc Orange: tormakas armulugu" eest
* 2014 "Lumiere" auhind – Euroopa silmapaistev saavutus, 6. Rahvusvaheline 3D (I3DF) Liege, Belgia – filmi "Lisa Limone ja Maroc Orange tormakas armulugu" eest
* 2017 Alves Coista nimeline parima filmi auhind – CINANIMA – 41. International Animated Film Festival (Espinho, Portugal) – filmi "Mees ja naine. Vadja lugu" eest

## Viited

## Välislingid
*