open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oleksandr Turtšõnov

**Oleksandr Turtšõnov** (ukraina keeles *Олександр Валентинович Турчинов*; sündinud 31. märtsil 1964 Dnipropetrovskis) on Ukraina poliitik, stsenarist, majandusteadlane ja riigiametnik.

## Ukraina poliitikas
Juba Nõukogude aja lõpul oli Turtšõnov lähedalt seotud Ukraina tulevase presidendi Leonid Kutšmaga, kelle lähikonda ta kuulus ka pärast Kutšma määramist peaministriks 1992. aastal. Samuti on tal tihedad sidemed kaaslinlase Julija Tõmošenkoga, kelle erakonnas kandideeris Turtšõnov 2008. aastal Kiievi linnapeaks. 1994. aastal asutas ta koos Pavlo Lazarenkoga partei Hromada, mille nimekirjas ta 1998. aastal esmakordselt parlamenti valiti. 

Oleksandr Turtšõnov oli erakonna Batkivštšõna esimene aseesimees. Kui Julija Tõmošenko teine valitsus 3. märtsil 2010 lagunes, oli Turtšõnov kui esimene asepeaminister *[[ex officio]]* peaministri kohusetäitja, kuni Ülemraada määras 11. märtsil 2010 peaministriks Mõkola Azarovi.

2014. aasta 23. veebruarist kuni 7. juunini Ukraina presidendi kohusetäitja, alates 16. detsembrist 2014 Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretär.

### 2014. aasta sündmused
Turtšõnov oli 22. veebruarist 2014 kuni 27. novembrini 2014 Ukraina Ülemraada esimees ning oli presidendi kohusetäitja pärast Viktor Janukovõtši tagandamist ametist 21. veebruaril 2014. Ta määrati ka Ukraina valitsuse koordinaatoriks, ehkki Sergi Arbuzov jätkas peaministrina (teda ei tagandatud). Turtšõnovi tunnistasid legitiimseks presidendiks Euroopa Liit ja USA. Venemaa on avaldanud kahtlust Ukraina parlamendi ja uue võimu otsuste seaduspärasuses. 2014. aasta septembris asutas ta koos Arseni Jatsenjukiga uue poliitilise partei Rahvarinne, mis osales edukalt 2014. aasta Ukraina parlamendivalimistel ja sai 82 kohta.

## Teosed
2004. aastal avaldas raamatu "Hirmu illusioon", mille ainetel tehtud samanimeline Ukraina film esilinastus 2008. aastal; ta kirjutas ka filmi stsenaariumi. 

## Isiklikku
Ta on majandusteaduse doktor. Ta on abielus Ganna Turtšõnovaga ja tal on üks poeg. Usutunnistuselt on ta baptist.

## Viited

## Välislingid
* 16. detsember 2014. *Liga Novosti*. Ikonograafika: Sekretär rindelt. Oleksandr Turtšõnovi toimik (*vene keeles*)
* 14. detsember 2014. *Liga Novosti*. Александр Турчинов станет новым секретарем СНБО  URJKN  (*vene keeles*)
Paul Mutt

**Paul Mutt** (ka **Pavel Mutt**; 12. juuli 1917 Kärdla – 10. november 1965 Wellington) oli Eesti omavalitsustegelane.

Ta õppis aastail 1935–1941 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (ei lõpetanud), samaaegselt ka Tartu kõrgemas muusikakoolis; Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.

1941. aastal oli ta metsavend, seejärel Läänemaa rahvakasvatusameti juhataja, Eesti Leegioni Sõprade Seltsi Läänemaa osakonna juhataja ja Läänemaa spordijuht. Alates 15. jaanuarist 1944 oli ta Lääne maavanem, kuni alates 1. juulist samal aastal nimetati Eesti propagandajuhiks

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1948 Inglismaale ja sealt 1951 Uus-Meremaale.

## Isiklikku
Tema isa oli kooliõpetaja ja õigeusu preester Jakob Mutt.

## Viited

## Välislingid
* ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Männi-laguuss

**Männi-laguuss** (*Bursaphelenchus xylophilus*) on ümarusside hõimkonda kuuluv liik.  

## Levila
Liigi algne levila on Põhja-Ameerika. Euroopasse sattus 20. sajandil.

## Areng ja paljunemine

Areng on 4-etapiline. Täiskasvanud emased ja isased paljunevad suguliselt. Nende üsna väikeste ümarusside (valmikuna 1 mm) arengutsükkel sõltub välistemperatuurist, laboritingimustes kestab areng 15 °C juures 12 ja 30 °C juures 3 päeva.

Üks emane ümaruss võib soodsatel tingimustel muneda 15 päevaga 260 000 muna.

## Putuksiirutajad

Männi-laguussid levivad mitmete putukate, nagu puidusiku (*Monochamus*) perekonda kuuluvate männi-puidusikkude (*Monochamus galloprovincialis*), abiga. 
Männi-laguusse on leitud ka hundlastes (*Buprestidae*) ja kärsaklastes (*Curculionidae*).

## Toitumine

Alustuseks toituvad nad vaigukäigu epiteeli rakkudest ja hiljem putuksiirutajate poolt puitu sisestatud ja puidu sinetust tekitavatest seentest *[[Ceratocystis]]* spp. ja *[[Ophiostoma]]* spp. 

## Peremeestaimed

Männi-laguussid võivad elada peaaegu kõigi okaspuude surnud puidus ja üksnes osade männiliikide elusates puudes. Kümmekonnal männiliigil põhjustavad männi-laguussid puude hukkumist (puul lakkab vaigu teke ja puu kuivab), tundlikumaks liigiks peetakse harilikku mändi.

Ka teised okaspuude perekonnad (nagu lehis, nulg, kuusk, ebatsuuga, ebaküpress, seeder) võivad olla männi-laguussi peremeestaimed, kuid neid nad harilikult välja ei sureta. 

Arvatakse, et Ameerikas on kohalikud okaspuude liigid männi-laguussidele resistentsed ja suuri kahjusid metsas ei esine, küll võivad need ümarussid aga kahju teha vastuvõtlike okaspuude kasvandustes.  

## Tõrje ja hävitamine

Nakatunud puude töötlemiseks on kasutusel mitmesuguseid tõrjevahendeid, kuid ükski neist pole seni eriti tõhusaks osutunud.    

## Välislingid
*Heino Õunap, Kliimamuutused ja Eestile ohtlikud invasiivsed metsakahjurid

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Bursaphelenchus xylophilus]] seisuga 24.02.2014.*
Sisemine transkribeeritav speisser

**Sisemine transkribeeritav speisser**  ehk **ITS** (ingl k. *Internal transcribed spacer*) on ribosoomi subühikute strukturaalsete RNA-de vaheline transkribeeritav mittefunktsionaalne RNA lõik, millele vastavat DNA järjestust kasutatakse laialdaselt liikide määramisel. Loetuna 5' → 3' suunas, koosneb polütsistroonne ribosomaalse RNA prekursor transkript 5' otsas välisest transkribeeritud järjestusest (5' ETS), 18S rRNA-st, ITS1-st, 5.8S rRNA-st, ITS2-st, 28S rRNA-st ja 3' lõpus 3' ETS-ist.  Ribosomaalse RNA valmimisel lõigatakse ITS lõigud, kui mittefunktsionaalne kõrvalprodukt, välja ja degradeeritakse. Geenid, mis kodeerivad ribosomaalset RNA-d ja speisserit, esinevad tuhandete koopiate pikkuste tandeemsete kordustena, milles iga koopia on eraldatud teisest mitte-transkribeeritava ehk intergenoomse speisser-DNA regiooniga (*intergenic spacer*, IGS). 
ITS järjestusi (nende võrdlemist) kasutata palju taksonoomias ja molekulaarses fülogeneesis.

ITS regioon on üks kõige rohkem sekveneeritavam DNA regioon seente molekulaarses ökoloogias ja sellele viidatakse kui seente universaalsele ribakoodile.

## Viited
Ester Luiga

**Ester Luiga** (kuni 1964 **Ester Käppa**; 23. oktoober 1928 Haapsalu – 9. aprill 2009 Tallinn) oli Eesti arstiteadlane ja purjesportlane.

Ta õppis aastatel 1942–1944 Haapsalu 1. Keskkoolis ja lõpetas aastal 1947 Tallinna 8. Keskkooli. Aastal 1953 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, aastal 1966 kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja.

Töötas aastatel 1953–1956 Vabariiklikus Arstlikus Kehakultuuri Dispanseris ja 1956–1961 Tallinna Lastehaiglas. Ta oli Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis aastatel 1962–1964 aspirant, 1964–1983 noorem- ja vanemteadur. Aastatel 1984–1997 oli ta Eesti Kardioloogia Instituudi laste profülaktilise kardioloogia osakonna vanemteadur.

## Teoseid
*Ingrid Laan, Ester Luiga, Saima Tamm. "Lastehaigused. Õpik meditsiinikoolidele". Valgus. Tallinn 1975
*Ingrid Laan, Ester Luiga, Saima Tamm. "Kui laps on haige. Käsiraamat lastevanematele". Valgus. Tallinn 1983
*Ingrid Laan, Ester Luiga, Saima Tamm. "Majja tuleb laps". Valgus. Tallinn 1992

## Purjetajana
Hakkas purjetama 1938. aastal Haapsalus isa ja ema juhendamisel. Oli 1945. aastast Vabariikliku Jahtklubi ja 1948. aastast Kalevi Jahtklubi liige. Võistles aastatel 1947–1958, tuli 1949–1957 kuuel korral eri paadiklassides Eesti NSV meistriks. NSV Liidu meistrivõistlustel võitis ta L3- ja Draakoni klassis 4 kulda (1951, 1954, 1956 ja 1957) ja 2 hõbedat (1948 ja 1953), 1951. aastal oli ta ka ametiühingute üleliiduline meister L3-klassis. 

## Tunnustus
* 1952 NSV Liidu meistersportlane
* 1963 Kalevi auliige

## Isiklikku
Tema ema Erika Käppa, isa Eduard Käppa ja vend Albert Käppa olid purjesportlased.

Tema abikaasa oli keemik Peeter Luiga. 

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
*Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Vastastikune induktsioon

**Vastastikune induktsioon** on elektromagnetiline induktsioon kahe (või enama) lähestikku paikneva juhtiva kontuuri vahel (kontuur on mõeldav voolutee, näiteks suletud juhtmekeerd või mähis). Voolu muutumine ühes kontuuris kutsub siis esile ehk indutseerib elektromotoorjõu teises kontuuris. Sel juhul öeldakse, et vooluahelad on omavahel induktiivselt sidestatud.

Elektromotoorjõud võib teises kontuuris tekkida ka esimest kontuuri läbiva püsiva voolu korral, kui muutub ühe kontuuri asend teise suhtes. Elektromotoorjõu indutseerumise tingimuseks on igal juhul teist kontuuri läbiva (sellega ahelduva) magnetvoo ajaline muutumine. 

Teist kontuuri läbib osa magnetvoost, mida põhjustab esimese kontuuri voolu *i*1 muutumine. Teise kontuuriga ahelduva magnetvoo &Phi;2 ajalist muutust väljendab seos
:  \frac{\mathrm{d} \Phi_2}{\mathrm{d}t} = M_{21}\cdot \frac{\mathrm{d} i_1}{\mathrm{d}t}.
Vastastikuse induktsiooni tegurit *M*21 nimetatakse vastastikuseks induktiivsuseks (mõõtühik henri, nagu induktiivsusel). 

Vooahelduse sümmeetria tõttu on niisama suur ka vastastikune induktsioon teisest vooluringist esimesse: 
: M_{21} = M_{12}.

Vastastikuse induktsiooni nähtus leiab laialdast rakendamist trafodes.
## Vaata ka
*Elektromagnetiline induktsioon
*Transformaator
## Välislingid
* Vastastikune induktsioon
* Elektromagnetiline induktsioon ja induktiivsus
* Vastastikune induktsioon
Lümfiplasma

**Lümfiplasma** (ladina *plasma lymphae*) on enamikul selgroogsetel lümfisüsteemi teedes oleva kehavedeliku lümfi mitterakuline osa.

Lümfiplasma biokeemiline koostis ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Lümfiplasmas on valke 3–4% (umbes 2 korda vähem kui veres), soolasid ja lämmastikku sisaldavate ainevahetussaaduste hulk on sama mis vereplasmaski.

## Viited
Euroopa Liidu kolmik

**Euroopa Liidu kolmik** (inglise keeles *EU 3*, vahel ka *G-3*) viitab Prantsuse Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile. Kõiki neid riike peetakse suurteks jõududeks nende mõju tõttu nii Euroopa Liidu sees kui ka sellest väljaspool. Pärast 2004. aastal toimunud Euroopa Liidu laienemist on senise kolmiku asemel liidu poliitikat sagedamini juhtimas kuut riiki ühendav G6. Eriti üritatakse juhtida liidu välispoliitikat, näiteks kui riigid juhivad Euroopa Liidu pingutusi Iraani tuumaprogrammi lõpetamiseks.

Tähis *EU 3+3* (ka *E3+3* või *E3/EU+3*) viitab riikide grupile, mis hõlmab Euroopa liidu kolmikut ning Hiinat, Venemaad ja Ameerika Ühendriike. Tähis võeti kasutusele siis, kui need kuus riiki ühendasid enda ja Iraani diplomaatilised püüdlused viimase tuumaprogrammi asjus. Ameerika Ühendriikides ja Venemaal tuntakse kuuikut pigem nimega *P5+1*, mis viitab ÜRO Julgeolekunõukogu viiele alalisele liikmele ja Saksamaale.

## Vaata ka
* Visegrádi grupp
* Jõudude tasakaal Euroopas
* G6

## Viited

## Välislingid
*Iran’s nuclear programme, Strategic Comments, Volume 10, Issue 9, November 2004, International Institute for Strategic Studies.
*EU calls for UN action over Iran, BBC News, 12.01.2006.
*
TVEL Corporation

**TVEL Corporation** on Venemaal asuv tuumaenergiaettevõte. Nende peakorter paikneb Moskvas ning firma kuulub kontserni Atomenergoprom. TVEL-i direktorite nõukogu esimees on Alexander Lokshin.

Ettevõte varustab tuumaenergiaga nii Venemaad kui ka Ukrainat. 

## Eksport Ukrainasse
* 2013. aastal ostis Ukraina TVEL Corporationilt tuumaenergiat 600,596 miljoni dollari eest. 
* 2012. aastal ostis Ukraina TVEL Corporationilt tuumaenergiat 555,355 miljoni dollari eest.
Lümfiteed

**Lümfiteedeks** nimetatakse paljude selgroogsete lümfisüsteemi ja selle elundeid ühendavat ning lümfi sisaldavat lümfisoonte võrgustikku. Lümfiteed koosnevad lümfikapillaaridest, lümfisoontest ja lõpevad lümfisõlmedega, millest saavad alguse lümfitüved. 

Lümfiteede areng, asend, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Lümfiteed (-ka sooned) ei kata marrasknahka, kesknärvisüsteemi, epiteelkudesid, põrna, luuüdi, nabavääti, lootekestasid, kopsualveoole, silma sarvkesta ja silmaläätse, kuid lümf liigub neis rakuvaheliste kanalite ja spetsiaalsete molekulide kaudu.

## Lümfikogumisteed

Suuremad lümfikogumisteed on:
*nimmetüved (*trunci lumbales*)
*sisusetüvi (*truncus visceralis*)
*kõhuõõnetüvi (*truncus c(o)eliacus*)
*sooletüvi (*truncus intestinalis*)
*käärsooletüvi (*truncus colicus*)
*tühisooletüvi ( *truncus jejunalis*)
*maotüvi (*truncus gastricus*)
*maksatüvi (*truncus hepaticus*) jt. 

Lümfiteid mööda toimub organismis rasvlahustuvate ainete transport, nii liiguvad lümfiteedest vereringesse rasvlahustuvad vitamiinid ja lipoproteiinikerakesed jpt ained.

## Muu

'Lümfaatiline' (lad *lymphaticus*) võib tähendada lümfi, lümfikoesse või lümfiteedesse puutuvat.

## Viited
Inbriiding

**Inbriiding** ehk **sugulasaretus** ehk **sisearetus** on selliste isendite ristamine, kelle geneetiline sugulus on suurem kui populatsioonis keskmiselt. Inbriidingu tulemusel tekkiv homosügootsus suurendab võimalust, et järglased on mõjutatud retsessiivsete või vigaste tunnuste avaldumisest, mis viib üldiselt populatsiooni kohastumuse vähenemisele. Arvatakse, et inbriidingu vältimine on põhiline selekteeriv evolutsiooniline suunaja seksuaalse paljunemise tekkel.  

## Inbriidingu mõjud
*vähenenud viljakus
*suurem geneetiliste defektide arv
*sündide väiksem arv
*vastsündinute suurem suremus
*väiksem kasvukiirus
*täiskasvanud isendid on väiksemad kui normaalsed
*immuunsüsteemi nõrkus

## Vaata ka
*autbriiding
*hübriid

## Viited
Hreštšatõk

**Hreštšatõku tänav** (ukraina keeles Хрещатик, vene keeles Крещатик) on Ukraina pealinna Kiievi peatänav. 1,2 km pikkune tänav algab Euroopa väljakust kirdeotsas, kulgeb üle Maidan Nezaležnosti (Iseseisvuse väljaku) ja lõpeb edelas Bessarabski väljakul, kus asub Bessarabski turg. 

Tänava ääres paiknevad Kiievi linnavalitsuse hooned, peapostkontor, põllumajandusministeerium, riiklik teleraadiokomitee, keskkaubamaja (TsUM), Ukraina Maja jpt olulised asutused.

Terve tänava hävitas teises maailmasõjas taganev Punaarmee, pärast sõda ehitati see üles uusklassitsistlikus stalinistlikus stiilis. Hävinud hoonete seas olid Kiievi linnaduuma, Kiievi börs, hotell Natsional ja Ginxburgi Maja. Iseseisvusest saati on tänavat ulatuslikult renoveeritud. Tänapäeval on Hreštšatõk nii tähtis administratiiv- ja ärikeskus kui ka turistide seas populaarne vaatamisväärsus.

2010. aastal kuulus Hreštšatõk Euroopa 20 kõige kulukama ostutänava hulka.

## Viited
Veronika Dolina

**Veronika Dolina** (vene keeles Вероника Долина; sündinud 2. jaanuaril 1956 Moskvas) on vene ja nõukogude laulja ja luuletaja, heliloojana enam kui 500 laulu autor.

## Elulugu
Veronika Dolina sündis lennukikonstruktori Arkadi Fischeri ja arsti Ljudmilla Dolina peres. Ta emapoolne vanaisa oli pärit Vad-Raškovist Bessaraabias, sõdis Vene kodusõjas punaste poolel Grigori Kotovski ratsaväebrigaadis ning oli seejärel Odessa kahurväekooli komissar. Vend Aleksandr Dolin on ilukirjanduse tõlkija, kes tõlgib jaapani keelest vene keelde.

Dolina oli Jegor Gaidari klassikaaslane. Ta lõpetas ka muusikakooli.

1979. aastal lõpetas Dolina Moskva Lenini-nimelise Riikliku Pedagoogilise Instituudi prantsuse keele õpetajana. Mõnda aega töötas ta raamatukogus, seejärel erialaajakirja toimetuses.

1971. aastal hakkas Veronika Dolina kirjutama laule ja esitama neid kuuekeelse kitarri saatel. Enamikule lauludest kirjutas ta ise nii sõnad kui ka meloodia, ent ta on teinud laule ka Junna Moritsi sõnadele ning kirjutanud laule koostöös Aleksandr Suhhanoviga. 1970. aastate keskpaigast osales Dolina Moskva autorilaulu klubis, ehkki suur osa klubi liikmeist suhtus kriitiliselt tema teravasse loomemaneeri ning laulude rõhutatult naiselikku temaatikasse.

Nagu teisedki autorilaulude esitajad, sai ka Dolina hakata oma laule regulaarselt avaldama alles perestroika ajal. 1986. aastal ilmus tema esimene plaat. Teise plaadi tiraaž ületas juba 1 miljoni. 1987. aastal sai ta Moskva dramaturgide komitee liikmeks, samal aastal ilmus Pariisis ta esimene luulekogu.

1989. aastal avaldas plaadifirma Meloodia Veronika Dolina CD "Элитарные штучки". 2014. aasta alguseks oli tal ilmunud 19 luulekogu, 9 vinüülplaati ja 24 CD-d. 2011. aastal ilmus tema tõlkes Marie de France'i leede kogumik "Мария Французская. Двенадцать повестей".

2005. aastal pälvis Dolina kirjanduspreemia "Венец".

## Isiklikku
Veronika Dolina praegune (kolmas) abikaasa on filmilavastaja Aleksandr Muratov. Neil on kolm poega ja üks tütar, nende seas ajakirjanik ja kinokriitik Anton Dolin ning näitleja ja muusik Oleg Dolin.

## Diskograafia

* 1986 – «Позвольте быть вам верной» (vinüülplaat)
* 1987 – «Мой дом летает» (vinüülplaat)
* 1987 – «Когда б мы жили без затей» (vinüülplaat)
* 1989 – «Элитарные штучки» (vinüülplaat)
* 1990 – «Волшебный сурок» (vinüülplaat)
* 1993 – «Невинград»
* 1995 – Судьба и кавалер
* 1996 – «Любая любовь»
* 1998 – «Будто письма» (koos Mihhail Volodiniga)
* 1999 – «Mon Petit Tambour» (prantsuse keeles "Minu väike trumm")
* 1999 – «Бальзам»

* 1999 – «Табак»
* 2000 – «Дитя со спичками»
* 2000 – «Железная дева»
* 2000 – «Сказочки на потолке»
* 2001 – «Фараон»
* 2003 – «Тринадцать бриллиантов»
* 2004 – «Фатрази»
* 2005 – «Старые французские сказки»
* 2006 – «Водевир»
* 2007 – «Медальончик»
* 2009 – «Головокружение»
* 2011 – «Ночная дудочка»
* 2013 – «Сторож и ветеринар»

## Viited

## Välislingid
* Veronika Dolina ametlik koduleht
* Jevgeni Kudrjats "Зловолшебное время Вероники Долиной"
* Vene bard Veronika Dolina esineb Prima Vistal ERR, 25.02.2014
Euroopa Liidu äärmuspunktid

**Euroopa Liidu äärmuspunktid** on nimekiri Euroopa Liidu territooriumi kõige põhja-, lõuna-, ida- ja läänepoolsematest punktidest.

## Euroopas

* Põhjas: Nuorgam, Soome (70° 5’ 30" N)
* Lõunas: Limassol, Küpros, *de jure* (34° 39’ N)
::või Gata neem, Limassol, Küpros, *de facto* (34° 34’ N)
* Läänes: Monchique laid, Assoorid, Portugal (31°16′30″W)
* Idas: Rizokárpaso, Küpros, *de jure* (34° 36’ E)
::või Greco neem, Ayia Napa, Küpros, *de facto* (34° 5’ E)

## Koos meretaguste aladega
* Põhjas: Nuorgam, Soome
* Lõunas: Pointe de Langevin, Saint-Joseph, Réunion, Prantsusmaa
* Läänes: Pointe des Canonniers, Saint-Martin, Prantsusmaa
* Idas: Pointe des Cascades, Sainte-Rose, Réunion, Prantsusmaa
* Kõrgeim punkt: Mont Blanc, Prantsusmaa/Itaalia

## Mandri-Euroopa
Hõlmab vaid Euroopa mandriosas olevaid piirkondi ehk 23 liikmesriigi maismaaosi – v.a saared nagu Küpros, Malta, Iirimaa või Suurbritannia.
* Põhjas: Nuorgam, Soome
* Lõunas: Marroquí neem, Hispaania (36° 0’ 15" N)
* Läänes: Roca neem, Portugal (9° 30’ W)
* Idas: Virmajärvi, Soome

## Schengeni viisaruum
* Põhjas: Knivskjellodden, Norra (71° 11′ 08″ N)
* Lõunas: Gávdos, Kreeka (34° 48′ 02″ N).
* Läänes: Monchique laid, Assoorid, Portugal (31°16′30″W), Mandri-Euroopas Roca neem, Portugal (9° 30’ W)
* Idas: Virmajärvi, Soome

## Vaata ka
* Euroopa Liiduga piirnevad riigid
* Euroopa geograafiline keskpunkt
* Euroopa äärmuspunktid

## Viited
Vicksburg (täpsustus)

**Vicksburg** on mitme koha nimi Ameerika Ühendriikides:

***[[Vicksburg]]** on linn Mississippi osariigis
****[[Vicksburgi kampaania]]** Ameerika Ühendriikide kodusõjas
****[[Vicksburgi piiramine]]** Ameerika Ühendriikide kodusõjas
***[[Vicksburg (Arizona)|Vicksburg]]** on asula Arizona osariigis
***[[Vicksburg (Colorado)|Vicksburg]]** on endine kaevanduslinn Colorado osariigis
***[[Vicksburg (Florida)|Vicksburg]]** on endine asula Florida osariigis
***[[Vicksburg (Indiana)|Vicksburg]]** on endine asula Indiana osariigis
***[[Vicksburg (Michigan)|Vicksburg]]** on küla Michigani osariigis
***[[Vicksburg (Pennsylvania)|Vicksburg]]** on asula Pennsylvania osariigis
***[[Vicksburg (Kentucky)|Vicksburg]]** on asula Kentucky osariigis

## Vaata ka
* Vicksberg, endine asula Minnesota osariigis
G6

**G6** on viie Euroopa Liidu liikmesriigi siseministrite mitteametlik grupp. Sinna kuuluvad suurima rahvaarvu ning suurima Euroopa Liidu Nõukogu häälte arvuga riikide – Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania ja Poola – ministrid. G6 loodi 2003. aastal kui G5, et tegeleda immigratsiooni, terrorismi ja õiguskorra küsimustega. 2006. aastal liitus grupiga Poola ja G5 asemel moodustus G6. Kui Ühendkuningriik lahkus 31. jaanuaril 2020 Euroopa Liidust, jäi järele jälle viis liikmesriiki.

Euroopa Liidu kolmandasse sambasse, st politsei- ja õigusalasesse koostöösse kriminaalasjades, puutuv on suuresti valitsustevaheline teema. Tegemist on Euroopa Liidu poliitika ühe liiniga, kus seaduste esitamisel puudub Euroopa Komisjoni monopol. Teistel aladel saab komisjon reeglina luua riikide vahel tasakaalu, kuid sellel juhul on G6-l olnud komisjoni üle suur mõju.

Nicolas Sarkozy kutsus pärast 2004. aastal toimunud Euroopa Liidu laienemist aset leidnud Prantsuse-Saksa koostöö lahjenemist G6 gruppi üles liitu juhtima. Kritiseeritud on läbipaistvuse ja vastutuse puudumist G6 tegevuses, näiteks tegi seda oma raportis Ühendkuningriigi lordide koda.

## Vaata ka
* Euroopa Liidu Nõukogu
* Euroopa Komisjon
* Euroopa Liidu kolmik
* Valitsustevahelisus

## Viited
Ugo Reiljan

**Ugo Reiljan** (1. september 1937 Sulevi küla, Abhaasia – 8. veebruar 2021) oli eesti aktivist Sotšis.

## Elukäik
Ta sündis Sulevi külas Abhaasias. Algkoolis käis ta Sulevi küla koolis, seejärel õppis põhikoolis Sotšis. 1960. aastal lõpetas Tihemetsa Põllu- ja Metsamajandustehnikumi statsionaarselt metsanduse erialal ning hiljem kaugõppes auto- ja traktorimehaaniku erialal. Ta on õppinud ka Moskva Polütehnilises Instituudis automehaanikat.

Pärast Tihemetsa tehnikumi lõpetamist töötas ta Punase Lageda metsapunktis: algul meistrina, siis tehnikajuhina ja lõpuks juhatajana. Kui ta tehnikumist teise diplomi sai, asus ta mehaanikuna tööle Adlerisse (ühte Sotši rajooni), tõusis ehitustrusti peamehaanikuks. 1972. aastal suunati ta tööle autoinspektsiooni, algul oli Adleri rajooni autoinspektsiooni ülem, siis 1978. aastast Sotši autoinspektsiooni ülema asetäitja ning aastatel 1981–1994 Sotši autoinspektsiooni ülem. Erru läks ta polkovniku auastmes. 1994–2009 Venemaa Keskpanga juures asuva Sotši inkassatsiooni jaoskonna ülem. 2010. aastast aktsiaseltsi Sotšistroitrans peadirektori asetäitja. 

Aastatel 1990–1995 oli ta Sotši linna rahvasaadikute nõukogu saadik, linnanõukogu komisjoni esimees.

Ta on rajanud eestlaste kultuurikeskuse Abhaasias ja on löönud kaasa rahvuskaaslaste seltsielus. Sotši linna aukodanik aastast 2012.

## Tunnustus
* 2003 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* märk "Väljapaistva panuse eest Kubani arengusse" 
* medal "Laitmatu teenistuse eest"
* märk "Miilitsa eesrindlane"
* 2012 Pärnu teenetemärk (Pärnu ning Sotši linna vaheliste sõprussidemete arendamise eest)

## Isiklikku
Tema poeg on Juri Reiljan.

## Viited

## Kirjandus
*Vello Lään. "Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood." Olion 2011

## Välislingid
*http://www.vooremaa.ee/contents.php?cid=1007339
Loomulikud tappurrakud

**Loomulikud tappurrakud** ehk **loomulikud tapjarakud** ehk **NK-rakud** (ladina *lymphocytys K*) on paljude selgroogsete loomade vere ja lümfisüsteemi (ka immuunsüsteemi) suured rakud. Loomulikud tappurrakud kuuluvad leukotsüütide hulka.

Loomulikud tappurrakud on kaasasündinud immuunsüsteemi osad ning omavad suurt rolli peremeesrakkude kaitsmisel kasvajarakkude ja viiruslikult nakatunud rakkude eest. 

Loomulikud tappurrakud küpsevad luuüdis, lümfisõlmedes, põrnas, kurgumandlites ja harkelundis. 

## Imetajatel

Hiirtel tuvastatud LTi-rakud võivad, olenevalt molekulidest, diferentseeruda loomulikeks tappurrakkudeks.

### Inimestel

Loomulikud tappurrakud moodustuvad T<sub>h</sub>1-rakkude diferentseerumisel. 

Loomulike tappurrakkude peamised pinnamarkerid on CD16 ja CD56. 
 
NK-rakud eristavad retseptorite vahendusel normaalseid, terveid rakke kasvajarakkudest ja viiruslikult nakatunud rakkudest, tuvastades rakkude pinnal kõrgmolekulaarseid glükoproteiine ja muutusi I klassi MHC molekulides.  

Loomulikud tappurrakud aktiveeritakse kokkupuutel infitseeritud rakuga ja NK-raku graanulitest vabanevad mitmed aktiivsed ained (tsütolüsiin, perforiin, interferoonid (kuuluvad tsütokiinide perekonda). Aktiveeritud NK-rakud eritavad graanuleid, mis hävitavad muundunud rakke.

## Nimi
Nimetus „*natural killer cells*“ tuleneb esialgsest arvamusest, mille kohaselt need rakud ei vaja eelnevat aktiveerimist (sensibiliseerimist) oma sihtmärkrakkude surmamiseks.

## Viited

## Välislingid
*T/NK-Cell Lymphoma, Veebiversioon (vaadatud 27.02.2014) (*inglise keeles*)
Liv Boeree

**Olivia Boeree** (sündinud 18. juulil 1984 Kenti krahvkonnas Inglismaal) on elukutseline pokkerimängija, telesaatejuht ja modell. Pokkeris on tema suurim saavutus European Poker Touri (EPT) 6. hooaja Sanremo etapi põhiturniiri esikoht. 

Ta on *live*-turniiridel võitnud umbes 2 miljonit dollarit auhinnaraha. Enne pokkerimängijaks hakkamist õppis ta Manchesteri ülikoolis astrofüüsikat.

## Välislingid
*Liv Boeree koduleht
Uppsar

**Uppsar** on rahvatantsurühm. 

See asutati 2010. aastal Tallinna Tantsuakadeemia juures. Uppsari kunstiline juht on Märt Agu.

## Välislingid
* Uppsarist tantsuakadeemia lehel
Kamm

**Kamm** on piidega ese, mida kasutatakse juuste korrastamiseks, juuste ja peanaha puhastamiseks või soengu kinnitamiseks.

## Vaata ka
* Aaderduskamm
* Kammipill

## Pilte

Pilt:Comb1.jpg|Morsa kihvast valmistatud kamm. Normannide kamm u 1100. aastast
Pilt:A comb.JPG|Nüüdisaegsed kunstmaterjalist kammid
Pilt:Goldhair with goldcomb.jpg|Juuste kammimine


## Välislingid
Leukotsütoos

**Leukotsütoosiks** ehk **valgeliblerohkuseks** ehk **rohkevalgeliblesuseks** (ladina *leucocytosis*) nimetatakse ebanormaalselt suurt leukotsüütide sisaldust veres. Leukotsütoosi esineb loomadel ja inimestel.

Leukostsütoos kui haiguslik seisund tehakse kindlaks vereanalüüsi tulemuste võrdlemisel kinnitatud normaalsete ja eale vastavate leukotsüütide määradega. Leukotsütoosi võidakse tuvastada ka morfoloogiliste ebanormaalsuste põhjal.

Leukotsütoosi võivad esile kutsuda epilepsia, tugev treening, emotsionaalne stress, hapnikupuudus, mitmed põletikuga kulgevad haiguslikud seisundid, epinefriini manustamine, teatud ravimid (nt glükokortikoidid), kroonilised haigused (nt leukeemia) ja allergilised reaktsioonid.

Eristatakse eosinofiilset leukotsütoosi, basinofiilset leukotsütoosi ja lümfotsütoosi.

Leukotsütoosi esineb ka inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatud madude hammustuse tagajärjel. Leukotsüütide tase > 20 000/μl kohta võib näidata raske astmega mürgistusseisundit, mille korral võidakse vajalikuks pidada vastumürgi manustamist (olemasolul).

## Imetajatel
### Inimestel
#### Füsioloogiline leukotsütoos
Esineb näiteks tugeva füüsilise pingutuse korral, enne sünnitust, vastsündinutel, erutuse korral, pärast söömist jne.

#### Patoloogiline leukotsütoos
Esineb põletikuliste haiguste, kudede nekroosi ja kasvajate korral. Leukotsütoos võib esineda pärast mõningate ravimite manustamist. Suhtelise leukotsütoosi korral on muutunud üksikute valgeliblede vahekord. Absoluutse leukotsütoosi korral on suurenenud valgeliblede üldhulk, erinevate leukotsüütide vahekord on jäänud samaks. Leukeemia on mõne leukotsüütide alaliigi pahaloomuline paljunemine.

Veiste leukoosiga kaasneb tavaliselt lümfotsüütide vohamine.

## Vaata ka
*Kawasaki haigus

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
*Leukocytosis (vaadatud 26.02.2014)]
*Tracy I. George,Malignant or benign leukocytosis, doi: 10.1182/asheducation-2012.1.475ASH Education Book December 8, 2012 vol. 2012 no. 1 475-484 (vaadatud 26.02.2014)
*Neil Abramson, Becky Melton, Leukocytosis: Basics of Clinical Assessment, Baptist Regional Cancer Institute, Jacksonville, Florida, Am Fam Physician. 2000 Nov 1;62(9):2053-2060.
Kärstna mõisa kalmistu

**Kärstna mõisa kalmistu** on kalmistu Helme kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kannuküla külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Anrepid 1830. aastatel. Kalmistu on korrastatud arvatavasti 19. sajandi lõpul Walter von Engelhardti projekti järgi.

## Asukoht
Kalmistu asub Kärstna mõisa südamest pooleteise kilomeetri kaugusel lääne-edelas 136 meetri kõrgusel Kärstna mäel, mis on ümbruskonna üks kõrgemaid paiku ja millelt avaneb avar Otepää kõrgustikule . Mõisasüdamest kabelimäele kulgev tee on kujundatud maalilise alleena. Lühem allee suundub mõisast ka lõunasse, endise kihelkonnakeskuse Helme poole.

## Kabel

Kalmistul olev kabel on ruudukujulise (7,5 × 7,5 m) põhiplaani ja sümmeetrilise fassaadilahendusega maakivihoone, mis oli kuni 2013. aastani varemeis. Hoone restaureeriti aastatel 2010–2013. Kabel taastamistööde eestvedajaks oli Külli Kuldkepp.

## Anrepi lõvi

1844. aastal püstitati kabeli lähedusse 1807. aastal Preisi-Prantsuse sõjas Mohrungeni lahingus hukkunud kindralleitnant Heinrich Reinhold von Anrepile malmist lõvikujuline mälestusmärk (Anrepi lõvi), mille on modelleerinud saksa skulptor Christian Daniel Rauch. Lõvikuju on identne nt Münsteris ja Lübeckis säilinud lõvimonumendiga ning valatud Berliini kuninglikus valukojas. 2006. aastal lõhuti lõvifiguuri üks tagakäppadest, mille 2007. aastal taastas skulptor Paul Uibopuu.

## Kalmistule maetuid

*Josephine Anrep-Elmpt (1806–1838)
*Josef Karl Anrep Anrep-Elmpt (1797–1860)
*Joseph Anrep-Elmpt (1843–1880)
*Reinhold Johann Philipp Anrep-Elmpt (1834–1888)
*Cäcilie Julie Philippine Anrep-Elmpt (1812–1892)
*Konrad (Kurt) von Anrep (1866–1922)
*Konrad Ferdinand von Anrep (1839–1924)

## Viited

## Kirjandus
*"Helme". // Valgamaa Eesti V. Tartu 1932. Lk 334–335
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Alo Särg. "Kärstna (*Kerstenhof*)". // Viljandimaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 42–45
*Valdo Praust. "Kärstna mõis (*Kerstenhof*)". // Viljandimaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2010. Lk 151 ja 153
*Margus Haav. "Kuulus lõvi ei pea enam rusuhunniku kõrval tukkuma". Sakala, 2. november 2013. Lk 8
*"Kärstna marmorlaps jõudis suure ringiga koju tagasi". Tarvastu Teataja, veebruar 2014. Lk 1
*"Vana foto". Tarvastu Teataja, veebruar 2014. Lk 4
*Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistutepärandis, 3. osa". "Vali Uudised", 4. aprill 2014. Lk 5

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 14680. "Kärstna mõisa kabeli varemed, 19.saj."
*Kärstna mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Kärstna mõisa kalmistu ("Kabelimägi"). Viljandimaa kalmistute bibliograafia
*Kärstna mõis Eesti mõisaportaalis
*Mart Siilivask. Kärstna mõisa Anrep-Elmpt´ide perekonnakalmistu kabel. 2009. Muinsuskaitse eritingimused Muinsuskaitseameti kodulehel
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
*"Üle 50 aasta kadunud Kärstna marmorlaps jõudis suure ringiga koju tagasi". Tarvastu Teataja, 11. veebruar 2014
Kunstiühing "Ars"

**Kunstiühing "Ars"** oli aastatel 1920–1924 Tallinnas tegutsenud kunstiühing.

Kui mitte arvestada juba 1918. aasta jaanuaris asutatud kunstiühingut Pallas, oli 1920. aastal moodustatud Ars esimene kunstnike organisatsioon iseseisvunud Eestis. Ühing korraldas kuni 1924. aastani viis näitust. Ühingusse kuulusid peamiselt Venemaalt opteerunud kunstnikud ning baltisaksa kunstnikud. 

8.–28. novembril 1920 toimus kunstiühingu "Ars" näitus Toompeal Eestimaa Provintsiaalmuuseumi ruumides. Näituse žüriisse kuulusid kunstnikud Peet Aren, Ants Laikmaa, Anatoli Kaigorodov, Paul Sepp ja Klara Zeidler, arhitekt Boris Krümmer ning kunstiajaloolane Leo Kügelgen.

Kokku oli väljas üle 50 maali, mis olid üles seatud kolme saali. Venelastest olid esindatud Aleksander Kulkoff, Anatoli Kaigorodov, Aleksander Grinev, Antonov, Mihhail Rundaltsev, Boris Krümmer jt. Eestlastest kunstnikest olid näitusel kolm Jaan Koorti tööd ning Karl ja Paul Burmani, August Roosilehe, Paul Liivaku, Natalie Mei ja Lydia Wademan-Jans. Baltisakslasi esindasid Constance Wetter-Rosenthal, Klara Zeidler, Jacques Rosenbaum. Tähelepanu äratasid Olga Oboljaninova-Krümmeri elevandiluust miniatuurid.

## Viited
9. november Saksamaa ajaloos

**9. november** on mitme Saksamaa ajaloos olulise sündmuse toimumise aeg. Juba vahetult pärast Teist maailmasõda kasutasid ajaloolased ning ajakirjanikud aeg-ajalt terminit "saatuslik päev" (*Schicksalstag*), kuid termini laiaulatuslik kasutamine algas 1989. aasta sündmuste ajal, mil peaaegu kogu Saksa meedia selle kasutusele võttis.

9. novembriga on seotud viis suursündmust Saksamaa ajaloos:

*1848. aastal hukati Austria keisririigis 1848. aastal toimunud revolutsioonide ajal aset leidnud Viini ülestõusu ajal arreteeritud liberaalide juht Robert Blum. Hukkamises nähakse sageli tollaste revolutsioonide lõpliku ebaõnnestumise sümbolit.

*1918. aastal keiser Wilhelm II troonilt tõukamisega Novembrirevolutsiooni ajal lõppes monarhia ajastu Saksamaal. Philipp Scheidemann kuulutas Riigipäevahoone aknalt välja Weimari vabariigi. Kaks tundi hiljem kuulutas Karl Liebknecht Berliini linnalossi rõdult välja "Vaba Sotsialistliku Vabariigi". "Der 9. November" ("Üheksas november") on Bernhard Kellermanni Saksamaal avaldatud Saksamaa 1918. aasta vastuhakust rääkiva raamatu pealkiri.

*1923. aasta 8.–9. novembril aset leidnud Õllekeldriputš märkis natsipartei kui Saksamaa poliitikamaastiku olulise tegija esiletõusmist.

*1938. aasta 9.–10. novembril toimus kristalliöö: ulatuslik sünagoogide ja juutide varade põletamine ning hävitamine. Tapeti rohkem kui 1300 inimest ning 30 000 juuti viidi koonduslaagritesse.

*1989. aasta Berliini müüri langemine käivitas rea sündmusi, mis viisid lõpuks Saksamaa taasühinemiseni ja kommunistlike režiimide langemiseni Ida-Euroopas. 9. novembrit kaaluti Saksamaa ühinemise tähtpäevaks, kuid kuna tegemist oli ka kristalliöö toimumise ajaga, peeti seda kuupäeva riikliku tähtpäeva jaoks mittesobivaks. Seetõttu valiti selle tähistamiseks riigi taasühendamise ametlik kuupäev 3. oktoober.

## Vaata ka
* 9. november

## Viited

## Välislingid
*Deutsche Welle: Schicksalstag der Deutschen
Molekulaarne ökoloogia

**Molekulaarne ökoloogia** on üks evolutsioonibioloogia suundi, mis kasutab traditsiooniliste ökoloogia alaste küsimuste (üldine liikide uurimine, bioloogilise mitmekesisusega (elurikkusega) seotud küsimused, liikide ja nende loodusliku asuala suhted, mitmed käitumisökoloogia alased küsimused) lahendamisel molekulaarse populatsioonigeneetika, molekulaarse fülogeneesi ja ka genoomika meetodeid. 

Molekulaarne ökoloogia on põhimõtteliselt sünonüümne Theodosius Dobzhansky, E. B. Fordi, Godfrey M. Hewitti ja teiste uurijate algatatud ökoloogilise geneetika suunaga.

Need kaks suunda on samasugused oma püüde poolest uurida vabas looduses esinevaid ökoloogilisi suhteid ning seaduspärasusi molekulaarbioloogiast ja geneetikast lähtuvate meetoditega.
Lümfotsütoos

**Lümfotsütoosiks** ehk **lümfotsütaarseks leukotsütoosiks** (inglise keeles *lymphocytosis*) nimetatakse ebanormaalselt suurt lümfotsüütide sisaldust veres. Lümfotsütoosi esineb nii loomadel kui ka inimestel.

Lümfotsütoosi levinuim diagnoosimismeetod on täisvereanalüüs.

## Inimveres
### Absoluutne lümfotsütoos täisvereanalüüsi alusel
Täisvereanalüüsi tulemused, mis näitavad absoluutset lümfotsütoosi:
*vastsündinutel ja imikutel: lümfotsüüte > 9000/*μ*l kohta (SI 9000 × 106/L)
*vanematel lastel: lümfotsüüte > 7000/*μ*l (SI 7000 × 106/L)
*täiskasvanul: lümfotsüüte > 4000/*μ*l (SI 4000 × 106/L).

### Suhteline lümfotsütoos
Suhtelist lümfotsütoosi loetakse alla kaheaastaste laste puhul normaalseks seisundiks.

## Põhjused
### Stress-lümfotsütoos
Leukotsütoosi võivad põhjustada ka
*ulatuslik operatsioon
*müokardi infarkt
*ravimitest
*septiline šokk
**[[status epilepticus]]*
*trauma
*äge südamepuudulikkus
*ülitundlikkuse reaktsioon jm

### Absoluutne lümfotsütoos
#### Endokriinhaigused
Ebanormaalselt suur lümfotsüütide sisaldus võib osutada ka mõnele endokriinsüsteemi haigusele, näiteks:
*adrenokortikaalne puudulikkus
*hüpopituitarism
*müasteenia
*türeotoksikoos jm

#### Äge infektsioon
Leukotsütoosi võivad põhjustada mitmed viirused ja nakkushaigused:
*adenoviirus
*Epsteini-Barri viirus (EBV)
*gripp
*hepatiidiviirus
*herpes simplex viirus tüüp II
*HIV viirus
*läkaköha
*punetised
*tuulerõuged
*toksoplasma
*tsütomegaloviirus (CMV) jm

Ebanormaalselt suur leukotsüütide sisaldus võib esineda ka ägedatest infektsioonidest paranemisel.

#### Krooniline infektsioon
*brutselloos
*sekundaarne süüfilis 
*tuberkuloos jm

### Persisteeriv lümfotsütoos (krooniline)
*autoimmuunhaigused
*hüposplenism
*krooniline põletik
*polüklonaalne B-rakuline lümfotsütoos
*suitsetamine
*sarkoidoos
*tümoom
*vähk
*Wegeneri granulomatoos

#### Kasvajad
*hulgimüeloom
*Hodgkini lümfoom
*karvrakuline leukeemia
*krooniline lümfoidne leukeemia
*monoklonaalne B-rakuline lümfotsütoos
*mitte-Hodgkini lümfoom
*täiskasvanute T-rakuline leukeemia
*äge lümfoidne leukeemia jm

## Viited

## Välislingid
*http://www.kliinikum.ee/ho/info-patsiendile/93-valgevererakkude-muutused-luemfotsuetoos, Tartu Ülikooli Kliinikumi hematoloogia-onkoloogia kliinik (vaadatud 26.02.2014)
*Tracy I. George,Malignant or benign leukocytosis, doi: 10.1182/asheducation-2012.1.475ASH Education Book December 8, 2012 vol. 2012 no. 1 475-484 (vaadatud 26.02.2014)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Lymphocytosis]] seisuga 26.02.2014.*
Himno Nacional Argentino

**"Himno Nacional Argentino"** (hispaania keeles 'Argentina riigihümn') on Argentina riigihümn.

Selle sõnad kirjutas Vicente López y Planes 1812 ja viisi Blas Parera 1813.

Selle algne pealkiri oli **"Marcha patriótica"** ('Patriootlik marss'), hiljem kasutati pealkirju  
**"Canción patriótica nacional"** ja "**Canción patriótica"**. Aastal 1847 avaldati see praeguse pealkirja all, mis on seniajani püsima jäänud. Välismaal kasutatakse mõnikord ekslikku pealkirja *"¡Oíd, mortales!"*, mis on laulu esimesed sõnad.

Hümni algversioon on 20 minuti pikkune. Pärast lühendamist 1924 kestab see 3 minutit 30 sekundit kuni 3 minutit 53 sekundit. 

Hümni esitusviis ja sõnad määrati kindlaks dekreediga 10.302 aastast 1944.
Tandeemne järjestus

**Tandeemne järjestus** ehk **tandeemne kordus** on mittekodeeriv DNA järjestus, mis koosneb kromosoomis üksteise järel paiknevatest identsetest järjestustest.

Näide:
ATTCG ATTCG ATTCG
- tandeemne kordus, milles järjestus ATTCG on korratud kolm korda.

## Terminoloogia
Suurtest (100 000 bp – mõned Mb) tandeemselt korduva mittekodeeriva DNA plokkidest koosnevat järjestust nimetatakse satelliit-DNA-ks.

Kui korduses on 10 kuni 60 nukleotiidi pikkune lõik siis seda nimetatakse minisatelliidiks. Minisatelliit DNA on keskmise pikkusega (100 bp – 20 000 bp).

Vähem kui 10 nukleotiidi pikkuste (2-6) lõikudena tandeemselt korduvat järjestust nimetatakse mikrosatelliidiks või lühikeseks tandeemseks järjestuseks. 
Mikrosatelliit DNA on väikese suurusega (<100 bp). 

Kui korduses on täpselt kaks nukleotiidi (näiteks: ACACACAC…) siis kutsutakse seda dinukleotiidseks korduseks. Ühe nukleotiidi kordusel mononukleotiidseks korduseks.

## Kasutus
Erinevate indiviidide sama DNA regiooni tandeemsete järjestuste võrdlemine annab võimaluse määrata nende indiviidide sugulust, põlvnemist. Ehk neid saab kasutada näiteks siis, kui on vaja välja selgitada kellegi bioloogilisi vanemaid.

## Viited
Aleksander Karro

**Aleksander Karro** (27. september 1896 Tartu – 4. juuni 1929) oli eesti ajakirjanik.

Ta käis koolis Tartus.

Aastal 1915 töötas ta Tartu Päevalehe toimetuses. Aastatel 1916–1919 töötas ta ajalehe Sakala toimetuses, oli lühemat aega ka ajalehe tegevtoimetaja. Seejärel töötas ta Viljandi haridus- ja kooliseltsi asjaajajana ja oli Viljandi lugemisringi juhatuse liige, saates Viljandi elu-olu kohta uudiseid Päevalehele. Aastal 1921 kutsuti ta Päevalehe toimetusse, kus ta töötas päevauudiste ja kohalike teadete osakonnas. Aastal 1929 asus ta ajalehe bibliografeerimisele ja hoidis korras toimetuse raamatukogu.

Ta oli tegev ka ajakirjades: oli Eesti Tuletõrje Liidu häälekandja Tuletõrje Teated tegevtoimetaja ja Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu ajakirja Raamatukogu esimene toimetaja. Ta oli Eesti Ajakirjanike Liidu liige ja ta kuulus pikemat aega selle revisjonikomisjoni. Lisaks kuulus ta Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu juhatusse.

Aleksander Karro suri 4. juunil 1929 ja maeti 8. juunil 1929 Hiiu-Rahu kalmistule.

## Isiklikku
Ta oli abielus Alma Karroga (neiuna Laipman, Bernhard Laipmani tütar), neil oli kaks poega ja tütar. Tütar Imbi oli keraamik ja kunstipedagoog.

## Viited

## Kirjandus
*Aleksander Karro †. Päevaleht, 5. juuni 1929. Lk 6
Beaver

**Beaver** on linn Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis, Beaveri maakonna halduskeskus.

2010. aasta Ameerika Ühendriikide rahvaloenduse järgi elas Beaveris 3112 inimest.

Beaveri asutasid 1859. aastal mormoonid. Linn sai linnaõigused 10. veebruaril 1867. Linn on nime saanud Beaveri jõe järgi.

Beaveris sündisid lindprii Butch Cassidy, näitleja Betty Compson ja leiutaja Philo Farnsworth.

## Viited

## Välislingid
* Beaveri koduleht
Koriandriviljad

**Koriandriviljadeks** (*Coriandri fructus*) nimetatakse aedkoriandri täisküpsenud viljadest saadusi, mida kasutatakse väga erinevatel eesmärkidel ja valmistusviisidel nii töönduslikult kui ka kodumajapidamises.

Bioloogiliselt on koriandriviljad taime teatud elujärk milles on uue taime alged ja sobivate keskkonnatingimuste korral arenevad nii juur, vars, lehed, õied ja taas viljad.

## Ravimtaimena

Droogiks korjatakse koriandrivilju siis, kui ligi 80% viljadest on saavutanud täisküpsuse. 

Kuivatatakse temperatuuril 35–40 °C. Droog koosneb täisküpsenud viljadest.

Euroopa farmakopöas käsitletakse droogina vaid selliseid koriandrivilju, mille eeterliku õli (*Coriandri aetherolum*) sisaldus on vähemalt 0,3%. 

Päevane annus on 3 –7 grammi droogi.

### Seespidine kasutamine

Kasutatakse seedehäiretetest tingitud kõhupuhituse, maovalude, iivelduse ja oksendamise korral.

Arütmia ja epilepsia (kergendab) korral suurendab naistel kiima ning puhastab ja paksendab verd. Toimib kerge rahustina. 

Viljad soodustavad sapi ja maomahla eritust. Tõstavad söögiisu. 

## Vastunäidustused

Ülitundlikkus koriandriviljade suhtes. 

#### Hoiatus

Aedkoriander on kerge narkootilise toimega ja maksa jaoks mürgine taim, seetõttu tuleks saadusi eelnevalt kuumtöödelda. 
*Vastumürk: tilliseemned või oliiviõli.

## Muud saadused

Koriandrivilju (koriandriseemneid) kasutatakse kulinaarias. 

Koriandriviljades on 15–20% mittekuivavat õli.

## Viited

## Välislingid
*A. Raal, E. Arak, A. Orav, Koriandriviljade eeterliku õli keemiline koostis ja vastavus Euroopa farmakopöa nõuetele, veebiversioon (vaadatud 26.02.2014)
Lümfikapillaarid

**Lümfikapillaarid** (ladina *vas lymphocapillare*) on paljude selgroogsete lümfisüsteemi peenimad sooned. Lümfikapillaarid algavad kudedest umbselt. 

Lümfikapillaarid osalevad ka mikrovereringes.

Lümfikapillaaride areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. 

Lümfikapillaarid paiknevad ümber veresoonte põimunult kehas peaaegu kõikjal, välja arvatud kesknärvisüsteemis, epidermises, küüntes, karvastikus, sarvkestas ja luuüdis. 

Usutakse, et sarvkesta kahjustumise korral, näiteks kontaktläätsest põhjustatud pideva ärrituse tõttu, kui toimub veresoonte sisenemine sarvkesta, siis järgnevad neile ka lümfikapillaarid. 

Lümfikapillaaride ülesandeks on rakkudevälise koevedeliku ära juhtimine, see toimub endoteelirakkudest koosneva sooneseina kaudu peamiselt difusiooni teel. Rakulised elemendid ja makromolekulid sisenevad lümfi rakuvaheruumide kaudu või pinotsütoosi teel. 

Endoteel sarnaneb verekapillaaride omaga, kuid puudub basaalmembraan. 

Soonesein on ühe raku paksune (50–100 nm), rakud on üsna tavalise ehitusega: tuvastatud on rakutuum, mitokonder, tsentriool, Golgi kompleks, karedapinnaline ER, lüsosoom, vesiikul jm. 
  
Lümfikapillaaride seina läbistavad nii väikemolekulaarsed ained kui ka valgumolekulid ja suhteliselt suured tahked osad.   

Lümfikapillaarid lähevad üle lümfisoonteks, mis juhivad lümfi lümfisõlmedesse. 

Maksa lümfikapillaarid paiknevad maksasagarikest väljaspool. 

Lümfikapillaar on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Terminologia Histologicas, lk 88, H3.09.02.0.05004: Vas lymphocapillare. Lümfikapillaar

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Lymph capillary]] seisuga 26.02.2014.*
Preobraženskoje kokkulepe

**Preobraženskoje kokkulepe** on Moskva lähistel Preobraženskojes 1699. aastal Johann Reinhold von Patkuli ja Peeter I vahel sõlmitud kokkulepe Venemaa tsaaririigi lülitumiseks Rootsi-vastasesse koalitsiooni, mis viis Suure Põhjasõja puhkemiseni.
Lõuna-Aafrika Vabariigi veinid

**Lõuna-Aafrika Vabariigi veinid** ehk **LAV veinid** on Lõuna-Aafrika Vabariigis toodetud veinid. 

## Veinitootmise ajalugu LAV-s
Veinitootmine levis sinna koos Euroopa asunikega. Viinamarjaistandusi hakati seal rajama 1650. aastatel. Esimesteks viinamarjaistanduste rajajateks olid flaami päritolu asunikud. 1680ndatel saabus LAV-sse hulgaliselt Prantsuse hugenotte, kes viisid veinitööstuse uuele kvalitatiivsele tasemele.

## Lõuna-Aafrika Vabariigi veinide kvaliteedisüsteem

Praegu kehtivale veinide kvaliteedisüsteemile pandi alus 1973. aastal, mil loodi "Wine of Origin" (WO) programm. Selle programmi raames seadustati, kuidas defineerida Lõuna-Aafrika Vabariigi veiniregioone ja kuidas nad peaks ilmuma veini siltidel. Selle süsteemi välja töötamisel on suuresti üle võetud Prantsuse AOC süsteemist, aga see ei ole nii range. Vastavalt WO kvaliteedisüsteemile jagatakse LAV veinipiirkonnad 4 kategooriasse:
#Kõige suuremaks kategooriaks on geograafiline piirkond (geographical unit).
#Teiseks kategooriaks on regioon (region).
#Kolmandaks on piirkond (district).
#Neljandaks on veiniaed (ward).

## Lõuna-Aafrika Vabariigi veinipiirkonnad

Lõuna-Aafrika Vabariigi jagamine veinipiirkondadeks on otseselt seotud praeguse Lõuna-Aafrika Vabariigi kvaliteedisüsteemiga. Lõuna-Aafrika Vabariigi veinipiirkonnad jagunevad kolme geograafilise piirkonna vahel. Nendeks on:
#Lääne-Kapimaa
#Põhja-Kapimaa
#Ida-Kapimaa

Lääne-Kapimaa jaguneb kuueks regiooniks:
#Boberg – seal toodetakse peamiselt kangestatud veine.
#Breede River Valley – sisaldab 3 veinipiirkonda ja 14 veiniaeda.
#Cape South Coast – sisaldab 6 veinipiirkonda ja 17 veiniaeda
#Coastal Region – sisaldab 9 veinipiirkonda ja 17 veiniaeda
#Klein Karoo – sisaldab 2 veinipiirkonda ja 5 veiniaeda
#Olifants River – sisaldab 3 veinipiirkonda ja 5 veiniaeda

Põhja-Kapimaal regioonid puuduvad, sisaldab 2 veinipiirkonda ja 3 veiniaeda.

Ida-Kapimaal asub üks veiniaed.

## Lõuna-Aafrika Vabariigis kasvatatavad viinamarjasordid
Väga paljud LAV-is kasvatatavad viinamarjad on:
*Chenin Blanc 	
*Cabernet Sauvignon 	
*Colombard 	
*Shiraz 	
*Sauvignon Blanc 	
*Chardonnay 	
*Pinotage 	
*Merlot

Erilist tähelepanu väärib Pinotage, mille puhul on tegemist kohaliku viinamarjasordiga.

## Välislingid

* "Lõuna-Aafrika Vabariigi veinid"
* "http://www.wosa.co.za", MTÜ, mis propageerib LAV veine; inglise keeles.