open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juhan Lepasaar

**Juhan Lepasaar** (õieti **Juhanes Lepasaar**; kuni 20. oktoober 1936 **Johannes Lippasaar**; 13. mail 1921 Lepasaare talu, Oonurme küla, Tudulinna vald, Iisaku kihelkond, Virumaa – 12. jaanuar 2022) oli eesti looduskirjanik.

Ta arreteeriti 12. jaanuaril 1949 Nõukogude okupatsioonivõimu poolt. 10. veebruaril 1951 määrati talle kümneaastane vangistus ning ta saadeti Karagandõ oblasti Žezkazgani vangilaagrisse, kust vabanes 1956. aastal. 

## Looming
Tema artikleid on ilmunud ajakirjas Eesti Loodus, ajalehtedes Noorte Hääl ja Rahva Hääl ning rajoonilehtedes.
### Raamatud
*1989 "Laaneteedel". Valgus. Tallinn. 142 lk
*1996 "Laanetagused. Alutaguse muistsest elust-olust". Tartu. 168 lk
*1997 "Sooradadel. Matkamuljeid Alutaguselt". Tudulinna. 152 lk
**2011 "Sooradadel". Toimetanud Ann Marvet. Pärandkoosluste Kaitse Ühing. Tartu. 2., parandatud ja täiendatud trükk. 176 lk
*1998 "Liivatuisus. Sunnitöölise hingevalu laulud. Karaganda-DŽezkazgani vangilaagris Stepilaagri vang number GEE 368 1951. 1956. aastal". Oonurme. 52 lk
**"Ja metsad kohisevad, kohisevad...Metsavennad". Tudulinna. 208 lk
*2000 "Sõjajumala armuke. Maarjamaa umbkaudne ajalugu". Oonurme. 124 lk
*2003 "Kevadest kevadesse". Oonurme. 128 lk
*2011 "Metsakandle keeltehelin". Eessõna Mall Hiiemäe, fotod Indrek Sell. Oonurme. 128 lk
### Film
Ta on filmi «Kandlekuusk» (1994) peategelane.

## Tunnustus
*1997 Eerik Kumari looduskaitsepreemia
*2001 Kotkaristi raudrist
*2003 Tudulinna valla aukodanik
*2019 Eesti Looduskaitse Seltsi auliige 

## Viited

## Kirjandus
*Loodusemees Juhan Lepasaar saab täna 100aastaseks. Põhjarannik, 13. mai 2021

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Linda Metsaorg

**Linda Metsaorg** (sündinud **Rahno**; sündinud 22. jaanuaril 1936 Saarde vallas) on eesti looduspedagoog. 

Ta lõpetas 1954. aastal Kilingi-Nõmme Keskkooli ja 1959. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi loodusainete õpetaja erialal, spetsialiseerudes bioloogiale. Õppimise kõrvalt oli ta  Tallinna 20. keskkooli vanempioneerijuht ja geograafiaõpetaja.

Viis aastat töötas Metsaorg õpetajana Tallinna 20. keskkoolis, seejärel 1961. aastast pikka aega Eesti Noorte Loodusesõprade Majas, sealhulgas 16 aastat direktorina. 1978. aastast siirdus ta Tallinna 3. keskkooli bioloogia süvaõppeklasside praktikumijuhendajaks. Selle kõrvalt tegutses ta ka Lahemaa rahvuspargis giidina.

Kui Eesti iseseisvumise järel bioloogiaklassid suleti, lahkus ta koolist ning hakkas tööle rahvusvahelise koolidele mõeldud UNESCO Läänemere projektiga, juhtides kümne aasta vältel lindude ökoloogia programmi. Elades 1971. aastast suviti ja 2003. aastast alaliselt Lahemaal Turbaneemes, organiseeris ta 2005. aastal Eru Lahe Rannarahva Seltsi.

Linda Metsaorg on Eesti Looduskaitse Seltsi asutajaliige ja Eesti Ornitoloogiaühingu auliige.

## Tunnustus
*1986 Suur Looduskaitsemärk
*1996 Eerik Kumari looduskaitsepreemia
*1998 Tallinna teenetemärk
*2003 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Pere
Tema abikaasa oli looduspedagoog Jüri Metsaorg (1930–1979) ja tema tütar oli zooloog-ökoloog Kaja Peterson.

## Koostatud teoseid
* "Paatsalu 40 linnukevadet", Tallinn: Tallinna Linnuklubi, 2014
* Kaart: "Pärispea poolsaare rannalooduse õpperadade juht" Tartu: Regio, 2007, 2015
* Koos Elve Kuuskmäega: "Eru lahe rannakülad", Turbaneeme: Eru Lahe Rannarahva Selts, 2006
* "Rocca al Mare looduse õpperada", Tallinn: L. Metsorg, 1999

## Viited

## Välislingid

* Tiina Vapper, "Loodusainete õppimisel on kõige tähtsam vahetu kontakt loodusega", Õpetajate Leht, 3. juuni 2016
* Andres Tohver, "84-aastasena linnuvaatluses", Harju Elu, 24.01.2020
* Peep Linno, "Linda Metsaorg: suleliste kaudu teadusesse", Virumaa Teataja, 9. september 2017
Kõik müügiks

**"[[Kõik müügiks (film, 1968)|Kõik müügiks]]"** on Poola film (1968). 

**"[[Kõik müügiks!]]"** on ansambli Kuldne Trio album.
Priit Lokutšievski

**Priit Lokutšievski** (15. aprill 1972 – 17. juuni 2025) oli eesti korvpallur.

## Sportlastee
Pajustist pärit Lokutšievski alustas korvpallitreeninguid Rakveres, kus tema treenerid olid Kalju Pluutus, Ants Vändrik ja Aivo Erkmaa, hiljem Tallinnas aga Kalle Klandorf, Jaak Salumets ja Tiit Sokk. BC Rakvere Tarvases oli treeneriks Andres Sõber.

Korvpalli Meistriliigas mängis Lokutšievski aastatel 1992–2009 mitmes võistkonnas. Oma parimaks pidas ta hooaega 2000/2001. Siis viskas ta Korvpalliklubi Rakvere meeskonnas ühes mängus 38 punkti, hooaja keskmine oli aga 20 punkti mängus. Oktoobris 2000 valiti Eesti korvpalli meistriliiga kuu parimaks mängijaks Priit Lokutšievski.

Tallinna Nybiti meeskonnas võitis ta 1990. aastate teises pooles Eesti meistrivõistlustel hõbeda ja pronksi, ühel korral ka Eesti karika. Samal perioodil võistles Lokutšievski mitu korda ka Eesti koondises. Lokutšievski mängis hiljem tihti Eesti meesseenioride meistrivõistlustel ja tuli ka Eesti meistriks. Ta on mänginud Eesti seenioride meeskonbas ka rahvusvahelistel võistlustel. 

### Meistriliiga meeskonnad
Lokutšievski mängis järgmistes klubides:
*2008/2009 KK Pärnu/Catwees (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*2007/2008 BC Rakvere Tarvas (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*2006/2007 BC Rakvere Tarvas (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*2005/2006 Rakvere PK (G4S Korvpalli Meistriliiga) 
*2003/2004 KK Rakvere (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*2002/2003 KK Rakvere (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*2001/2002 KK Rakvere (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*2000/2001 KK Rakvere (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*1999/2000 Nybit (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*1998/1999 Nybit (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*1997/1998 Nybit (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*1996/1997 Nybit (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*1995/1996 Markus-Nybit (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*1994/1995 Markus (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*1993/1994 Markus (G4S Korvpalli Meistriliiga)
*1992/1993 Dublant (G4S Korvpalli Meistriliiga)
### I liiga meeskonnad
*2009/2010 EAG/Scanweld (Meeste I liiga)
*2008/2009 Verenda (Meeste I liiga)
*2004/2005 Rakvere PK II (Meeste I liiga)
*2004/2005 Eestlased (Sõpruskohtumine)

## Viited

## Välislingid
* Sten-Timmu Sokk on kaitses hätta jäänud Priit Lokutšievski takistamisega. facebook.com
* Suri korvpallur Priit Lokutšievski, Err.ee, 18. juuni 2025
* Andres Sõber Priit Lokutšievskist: väga hea südamega vend oli ta. ohtuleht.ee, 18. juuni 2025
Inno Tähismaa

**Inno Tähismaa** (sündinud 17. aprillil 1970 Tallinnas) on eesti ajakirjanik, blogipidaja ja kirjanik. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 2003. aastal. 

Ta on töötanud ajakirjas Luup, nädalalehes Liivimaa Kroonika, ajalehes Äripäev ja maakonnalehes Võrumaa Teataja, samuti olnud rahandusministeeriumis avalike suhete osakonna juhataja. 

Ta on Irja Tähismaa abikaasa ja Ingrid Veidenbergi eksabikaasa.

Inno Tähismaa kandideeris 2017. aasta kohalikel valimistel valimisliidu „Võru eest” nimekirjas Võru linnapeaks. 

Tähismaad on kriminaalkorras karistatud perekonna ja alaealise vastu süüteo toime panemise eest. Talle määratud ühe aasta ja kuue kuu pikkune vangistus asendati 545 tunni üldkasuliku tööga, mille tegemise tähtajaks määrati kaks aastat.

## Teosed
*Inno Tähismaa "Rahakratid. Eesti kroon 1992–2002", Äripäev, 2002
*Inno ja Irja Tähismaa "Vaba ühiskonna raamat", I2, 2009
*Inno Tähismaa "Tüdrukute klubi", I2, 2009
## Viited

## Välislingid
*Kohvik
*Kadri Jakobson: "Inno Tähismaa jättis kohtus maja lastele" Õhtuleht, 7. jaanuar 2006
*"Inno Tähismaa avas oma blogi" Eesti Ekspress, 22. märts 2006
*Eve Heinla: "Inno Tähismaa mängis kohtus tola" Õhtuleht, 31. august 2006
*Kerttu Kaldoja: "Inno Tähismaa nõuab ajalehtedelt miljoneid kroone valuraha" Eesti Päevaleht, 6. november 2006
*Vilja Kiisler: "Inno ja Irja edu saladus" Delfi, 24. jaanuar 2008
*"Andmekaitse algatas Inno Tähismaa suhtes väärteomenetluse" Postimees, 27. aprill 2009
*Toomas Herm: "Ametivõimud otsisid läbi Inno ja Irja Tähismaa kodu " Virumaa Teataja, 28. aprill 2009
*"Irja ja Inno Tähismaa astusid Keskerakonda" Kroonika. 11, august 2009
*"Inno Tähismaa uus raamat eemaldati kaupluselettidelt" elu24, 11. detsember 2009
*"Võrumaa Teatajas asuvad tööle Inno ja Irja Tähismaa" Maaleht, 11. märts 2010
*Kas Olav Osolin on pedofiil?, 9. jaanuar 2010
Mis sa teed

**"Mis sa teed"** on ansambli The Tuberkuloited album. See ilmus 2007. aasta juunis. 

## Lood

## Koosseis
*Andrus Uutsalu – bass
*Eimel Kaljulaid – trummid
*Alar Aigro – kitarr
*Meelis Laidvee – süntesaator
*Sander Mets – vokaal

## Välislingid
*
Kiirteel

**"Kiirteel"** on ansambli The Tuberkuloited album, mis ilmus 2000. aasta septembris.
## Lood

## Koosseis
* Indrek Raadik – laul
* Alar Aigro – bass
* Margus Jürima – kitarr
* Meelis Laidvee – klahvpillid
* Olav Kund – trummid

## Välislingid
*
Irja Tähismaa

**Irja Tähismaa** (kirjanikunimi **Irene Starland**; sündinud **Irja Vaher**; sündinud 11. mail 1977 Rakveres) on eesti kirjanik, endine ajakirjanik ja blogija.

## Haridus ja töö

Ta lõpetas 2000. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 

Ta töötas aastatel 2000–2002 Tallinna Prokuratuuris abiprokurörina.

Tähismaa on töötanud ajakirjanikuna Võrumaa Teatajas.

## Looming
Tema luulet on ilmunud ajakirjades Looming ja Vikerkaar.

*1994 luulekogu „Hunt kuu poole ulub” 
*1999 luulekogu „Kõrk kaamlite markiis”  
*2021 romaan "Commander João G - Confession of an Extremist"

2021. aastal andis Tähismaa kirjanikunime Irene Starland all Portugalis välja inglise keeles kirjutatud romaani "Commander João G - Confession of an Extremist". Romaani minategelane on alamakstud, alalhoidlik ja mõõdukalt meeleheitel keskastme kontoriametnikust keskealine portugali mees, kes kannatab lisaks erektsiooni ja tulevikuperspektiivide puudumisele veel nii hüsteerilise ema, realiseerimistähtaja ületanud tüdruksõbra, kiusliku ülemuse kui ka järjest süveneva ärevushäire käes. Kriitik Alvar Loogi hinnangul muudab peategelaste seikluste fantastiline iseloom kogu loo üle võlli farsiks.

Alvar Loog:

## Isiklikku
Tema abikaasa on Inno Tähismaa. Tal on kolm tütart, 2012. aastal Angelmani sündroomiga sündinud Julia Eveliina Tähismaa, 2014. aastal sündinud Aurora Victoria Tähismaa ja 2020. aastal sündinud Ella.

## Viited

## Välislingid
*Raimu Hanson. "Luuletaja loobus oma tööst prokuratuuris". Postimees, 19. september 2002
*Kes peatab Tähismaade laimumasina? Eesti Ekspress, 14. mai 2009
*Alvar Loog, "Irja Tähismaa: ma ei tea, kas kirjanik saab olla patrioot", Postimees, 2. september 2022
* Võru kirjanik avaldas erivajadusega lapse kõrvalt Portugalis ingliskeelse raamatu, Lõunaeestlane.ee
Dagö (album)

**"Dagö"** on ansambli Dagö album 2000. aastast.

## Lood
#"Šveits"  - 4:02
#"Armastuslaul" - 3:10
#"24.02.00" - 3:41
#"Moedem" - 3:26
#"Hei tuul" - 4:05
#"Härra Sannikov" - 3:51
#"Kuula, kuula" - 4:30
#"Mõnikord ei vea" - 3:57
#"Mööda" - 4:03
#"Hallid päevad" - 3:38
#"Tuuletallajad" - 3:47
#"Cindy" - 4:06
#"Aeg on maas" - 2:37
#"Väikene mees" - 3:09

## Välislingid
*
Väitlause

**Väitlause** ehk **jutustav [[lause]]** on sisult ja vormilt markeerimata lausetüüp. Väitlause põhiülesanne suhtluses on edastada väidet.

## Eesti keel
Eesti keeles on **väitlaused** näiteks
**Mina olen õpetaja*
**Küsisin järele, millal loeng lõpeb*
*
**Kui sa tuba ära ei korista, siis sa õue ei saa*

Väitlause kujulise lausega saab intonatsiooni (kõnemeloodia) ja/või leksikaalsete (sõnavaraliste) vahendite abil väljendada ka teisi suhtluseesmärke: küsimust, hüüdu, soovi või käsku.

**Kõik on korras?* - tegu on küsimusega, suhtluseesmärk on taotluslik.
**Vihma sajab!*  - tegu on hüüuga, see kajastab emotsionaalset suhtumist.
**Kõik läheb hästi. -* tegu on sooviga, see kajastab emotsionaalset suhtumist.
**Sa jätad kohe järele!* - tegu on käsuga, suhtluseesmärk on taotluslik.

Üksikjuhtudel võidakse väidet omakorda väljendada teiste lausetüüpide abil. 
Retoorilisest küsilausest (ilukõnelisest küsilausest) järeldub väide, mis on jaatuse-eituse poolest vastupidine küsilauses öeldule. 
**Kas loodrist inimest teha on naljaasi?* - Vastus: *ei ole*.

Jussiivse käsklausega võidakse väljendada kohustuslikkuse, võimalikkuse vms varjundiga väidet.
**Sadagu või pussnuge, aga ma pean saama selle eksami tehtud.*

## Kirjandus
* Erelt, M, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn.
Mamoré

Nimel **Mamoré** on mitu tähendust.
***[[Mamoré jõgi]]** asub Boliivias.
***[[Mamoré provints]]** asub Boliivias.
***[[Real Mamoré]]** on Boliivia Trinidadi linna jalgpalliklubi.
***[[Nova Mamoré]]** on Brasiilia munitsipaliteet Rondônia osariigis.
Pistleek

**Pistleek** on põlemisgaaside kiire üldsüttimine, kui gaasid on kuumenenud vajaliku temperatuurini ja ruumis on vabaks põlemiseks kõik vajalikud komponendid olemas.

## Viited

## Vaata ka
*tagasitõmme
Giorgi Arveladze

**Giorgi Arveladze** (გიორგი არველაძე; sündinud 10. juulil 1978 Thbilisis) on Gruusia poliitika- ja meediategelane, telekanali Imedi peadirektor, endine majandusminister ja presidendi administratsiooni juht.

Lõpetanud Kiievi Riikliku Ülikooli rahvusvaheliste suhete erialal.

Osales 2003. aasta Roosirevolutsioonis ja juhtis 2004. aastal Mihheil Saakašvili presidendivalimiste kampaaniat.

## Töökohad
* 2004–2005 Ühinenud Rahvusliku Liikumise peasekretär
* 2005–2006 President Saakašvili administratsiooni ülem
* 2006–2008 Gruusia majandusliku arengu minister
* 2008–2009 Gruusia Rahvusliku Kommunikatsiooni Reguleerimise Komisjoni esimees
* 2009. aasta juulist telekanali Imedi peadirektor

## Võltsreportaaž Venemaa sissetungist

2010. aastal lasi Arveladze juhitav Imedi eetrisse libareportaaži Venemaa sissetungist Gruusiasse, põhjustades riigis paanika. Reportaaži kohaselt oli president Saakašvili tapetud ja opositsioonipoliitikud Nino Burdžanadze ja Zurab Nogaideli Venemaaga kampa löönud. Imedi sattus ränga kodu- ja välismaise kriitikatule alla. Hiljem avaldati internetis lindistus, millel Arveladze veenab kolleegi libareportaaži eetrisse laskmise eel, et kanal peaks vältima selgitavate subtiitrite lisamist ülekandele ja et seda olevat soovinud Mihheil Saakašvili isiklikult. Arveladze väitis, et lindistuse on võltsinud Vene luure.
Aavo Kokk

**Aavo Kokk** (sündinud 4. oktoobril 1964) on eesti ajakirjanik ja meediajuht, aastast 2024 Tartu südalinna kultuurikeskuse (SÜKU) juht. 

Aavo Kokk on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1990. aastal.

Ta on tuntud kui konverentsikorraldaja; uue meedia, turunduse ja teiste konverentse korraldava ASi Pärnu Konverentsid juhatuse esimees.

Samuti on Aavo Kokk Eesti Reservohvitseride Kogu asutajaliige. 

Ta on kirjutanud ka kunstiteemalisi raamatuid, näiteks «Pintsliga tõmmatud rahvas» tuli esitlusele 12. jaanuaril 2024 Tartu loomemajanduskeskuses.

## Töökäik
*1986–1988 Tartu Maja infolehe toimetaja 
*1987–1991 ajalehe Edasi (Postimees) majandustoimetaja
*1992–1993 rahandusministeeriumi maksupoliitika osakonna juhataja
*1993–1997 Eesti Hoiupanga juhatuse liige
*1997–2002 Eesti Ekspressi peatoimetaja
*2002–2008 Eesti Päevalehe juhatuse esimees 
*2008–2024 tegutses kinnisvaravaldkonnas Catella Corporate Finance Eesti üksuse juhina ning US Real Estate’i juhatuse ja nõukogu esimehena 
*2024– Tartusse rajatava südalinna kultuurikeskuse juht.

## Viited

## Välislingid
* "Eesti Päevalehe peadirektoriks saab Aavo Kokk lisatud Hans Luige kommentaar" Eesti Päevaleht, 31. jaanuar 2002
* "Aavo Kokk kavatseb märtsis Eesti Päevalehest lahkuda" ERR, 24. oktoober 2007
* "Kokk: parimad ideed ütlevad alati välja inimesed, kes on vastu" ERR, 10. veebruar 2024
Katrin Toome

**Katrin Toome** (sündinud 1973. aastal Tallinnas) on eesti telesaatejuht, kes on töötanud neljas Eesti telekanalis. 

Ta on hariduselt kosmeetik-jumestaja ja sekretär.

1990. aastate keskel käis ta Kanal 2 saatejuhtide konkursil, kuid võeti tööle hoopis sekretärina. Peagi järgnes töö saatepäevateadustajana. 1996. aastal sai temast lemmikloomasaate "Kõige parem sõber" toimetaja ja saatejuht.

Aastatel 1998–1999 oli ta Eesti Televisiooni meelelahutussaate "Topelttosin" kaassaatejuht – lototüdruk, kes assisteeris põhisaatejuhti (Peeter Oja või Urmas Reitelmanni). 

Seejärel töötas ta taas Kanal 2-s saatepäevateadustajana ja juhtis 1999. aastal saadet "Seksuaalne kaamera". Kui Kanal 2 enam saatepäevateadustajat ei vajanud, tegi ta kaheksa aastat TV3-s interaktiivset öösaadet "Telejazz Live".

2010. aasta oktoobrist kuni 2017. aasta keskpaigani töötas ta Tallinna Televisioonis uudistesaate juhina.

Kokku on ta televisioonis töötanud üle 20 aasta. Kui õpingute kõrvalt töötas ta restoranis ettekandja ja baaridaamina, siis hiljem on ta pidanud oma koristusfirmat ning olnud jalatsipoemüüja ja taksodispetšer. 

## Isiklikku
Katrin Toome on põdenud vähki ja sellest tervenenud.

Tema elukaaslane on olnud kunstnik ja muusik Alar Kriisa. Tema tütar Stefi on meregeoloog. 

## Viited
Fredrik Skagen

**Fredrik Skagen** (30. detsember 1936 Trondheim – 20. juuni 2017 Trondheim) oli Norra kriminaalkirjanik. Ta kirjutas ka lasteraamatuid ja kuuldemänge.

Tema debüütromaan "Jakten etter Auriga" ilmus 1968.

## Teosed
* "Kortslutning" (1980). Samal aastal võitis teos Norra kriminaalkirjanduse preemia Rivertoni auhinna parima romaani kategoorias.
* "Viktor! Viktor!" (1982). 1996. aastal võitis romaan Taani kriminaalkirjanduse preemia Palle Rosenkrantzi auhinna. 
* "Purpurhjertene" (1987). Samal aastal sai teos Norra raamatukaupmeeste auhinna.
* "Nattsug" (1995). 1996. aastal võitis teos Põhjamaade kriminaalkirjanduse auhinna Klaasist Võti.
* "Head ööd, mu arm" – "God natt, elskede", 2007; eesti keeles: Ny Norden 2010 sarjas "Põhjamaade põnevik". Tõlkinud Tenno Turmen. ISBN 9789985998243

## Välislingid
* Fredrik Skagen 1936. Koduleht: Tallinna Kirjandusfestival 6.–9. mai 2010
Lars Saabye Christensen

**Lars Saabye Christensen** (sündinud 21. septembril 1953 Oslos) on norra kirjanik.

Christensen sündis ja elab praegu Oslos, aga on palju aastaid elanud Põhja-Norras Sortlandis. Mõlemad paigad, nii Oslo kui ka Sortland, on tema loomingus tähtsad. Ta on pooleldi taanlane ja tal on Taani kodakondsus. Ta läbis ka sõjaväeteenistuse Taanis, aga kirjutab norra keeles.

Ta õppis ülikoolis kirjandust, norra keelt, kunstiajalugu ja ideedeajalugu. Ta avaldas oma 1976 luulekogu "Historien om Gly", mis võitis Tarjei Vesaasi debütandiauhinna, kuigi ta oli juba 19-aastaselt avaldanud oma debüütluulekogu ja oli avaldanud hulganisti luulet põrandaaluses kirjandusajakirjas "Dikt og datt".

Lisaks luulele on ta kirjutanud arvukalt näidendeid ja filmistsenaariume, aga on tänapäeval tuntud eeskätt romaanikirjanikuna. Tema romaan "Beatles" (1984) võitis kirjastuse Cappelen Damm iga-aastase kirjandusauhinna Cappeleni auhinna. Romaan "Poolvend" (2001) võitis Norra iga-aastase kirjandusauhinna Brage auhinna ja Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna. "Poolvenda" on välja antud 22 riigis rohkem kui 200 000 eksemplari.

24. oktoobril 2006 sai ta Kuningliku Norra Püha Olavi ordu komandöriks, mis on ordu viiest klassist kolmas. 2008. aastal nimetas Prantsusmaa valitsus ta Kunstide ja Kirjanduse ordu (*Chevalier dans L’ordre des Arts et Lettres*) rüütliks. Ta on ka Norra Keele ja Kirjanduse Akadeemia liige.

## Teosed eesti keeles
*"Poolvend". Pegasus 2006. Maarja Siineri tõlge. ISBN 9949409969
*"Modell". Eesti Raamat 2008. Eha Vainu tõlge. ISBN 9789985656372
Oli kord

**"Oli kord"** on ansambli Kiritöö album, mis salvestati 2004. aasta kevadtalvel Jaan Tamme poolt Eesti Kirjandusmuuseum stuudios ning avaldati sama aasta juulis.

## Lood
#Oi Miiloni (Talvo Pabut / ungari rahvaviis)
#Vihmalugu (Talvo Pabut / Sulev Salm)
#Piraadipealiku naine (Talvo Pabut / bretooni rahvaviis)
#Kevad ja jaapani meri (viis ja sõnad Talvo Pabut)
#Seega siis (Talvo Pabut / Peeter Piik)
#Sepalaul (Talvo Pabut / Margus Põldsepp)
#Vihmapühal (Talvo Pabut / Kristjan Priks)
#Käimise aeg (Talvo Pabut / Sulev Salm)
#Mardileib (Margus Põldsepp)
#Bretoon (Talvo Pabut / Alan Stivell)
#MuinasJutt (Talvo Pabut / Margus Põldsepp)
#Oli kord... (Talvo Pabut / Sulev Salm)
#Kus paremal meres (Talvo Pabut / Margus Põldsepp)
#Pais de Calais (Talvo Pabut / bretooni rahvaviis)
#Nõialoits (Talvo Pabut / Kristjan Priks)
#Peiari põli (Talvo Pabut / Margus Põldsepp)
#Veel (Talvo Pabut / Sulev Salm)
## Muusikud
* Marju Varblane – laul, viiul, tinavile
* Margus Põldsepp – laul, lõõtsad, kitarr
* Sulev Salm – laul, kitarrid
* Peeter Piik – laul, basskitarr
* Talvo Pabut – laul, viiul
* Meelika Hainsoo – laul
* Kristjan Priks – laul, basskitarr, krottatšello, löökpillid
* Maria Lepik – saksofon
* Katrin Sasorin – laul
Kalevi Kosunen

**Kalevi Asser Kosunen** (sündinud 17. jaanuaril 1947 Sallas) on Soome endine poksija.

Kosunen oli kokku seitsmekordne Soome meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1972–1975 ja 1977–1979. Ta kaotas 1976. aastal Soome meistrivõistluste esikohakohtumise oma vanale rivaalile Kalevi Marjamaale ja sai hõbemedali.

Kosunen osales 1976. aasta Montréali olümpiamängudel I keskkaalus (kuni 71 kg), kuid kaotas veerandfinaalis oma kolmanda kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Kosunen võitis pronksmedali II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 23. Euroopa meistrivõistlustel 1979. aastal (Kölnis).
Idamurre

**Idamurre** on vadjapärane eesti keele murre, mida räägitakse Peipsi-äärsetes kihelkondades.

Tiit-Rein Viitso liigitab idamurde koos vadja ja Alutaguse murrakutega läänemeresoome keelte peipsi harru. 

Kooliõpikutes käsitletakse seda ühe Põhja-Eesti murdena.

Murrakute liigendus:
# tuumik (Kodavere kesk ja põhjaosa, Maarja-Magdaleena kirdeosa)
# põhjarühm (Torma põhjaosa ja Avinurme, Laiuse kirdenurk, Iisaku edelaosa – eriti Tudulinna ümbrus)
# keskrühm (muu Torma, Laiuse idaosa, Palamuse idaosa, Maarja-Magdaleena keskosa)
# lõunarühm (Äksi, Maarja-Magdaleena lõunaosa)

## Viited

## Välislingid
*Valdek Pall, Idamurde sõnastik, Eesti Keele Instituut
Sergei Smirnov

**Sergei Mihhailovitš Smirnov** (vene keeles Сергей Михайлович Смирнов; sündinud 12. oktoobril 1950 Tšitas) on Venemaa riigiametnik, endine Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse Peterburi ja Leningradi oblastivalitsuse ülem ning Föderaalse Julgeolekuteenistuse ülema esimene asetäitja, armeekindral.

Sergei Smirnov lõpetas Leningradi Elektrotehnilise Instituudi 1973. aastal ja 1975. aastal NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee Kõrgemad kursused Minskis.

Smirnov asus NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee teenistusse 1974. aastal, alustas teenistust RJK Leningradi oblastivalitsuses, pärast NSV Liidu lagunemist jätkas teenistust Venemaa Föderatsiooni Peterburi ja Leningradi oblastivalitsuses. 

1997. aastast oli Sergei Smirnov VF Föderaalse Julgeolekuteenistuse Kingissepa linnaosakonna ülem.

2000. aastal määrati Sergei Smirnov VF Föderaalse Julgeolekuteenistuse Sisejulgeolekuvalitsuse ülemaks. 2000. aasta juulis määrati ta Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Kaitseteenistuse ülema asetäitjaks. Aastatel 2001–2003 teenis Smirnov Venemaa Föderatsiooni Peterburi ja Leningradi oblastivalitsuse ülemana. 2003. aasta juunis määrati Sergei Smirnov VF Föderaalse Julgeolekuteenistuse direktori esimeseks asetäitjaks ning oli alates 2007. aasta septembrist ühtlasi Shanghai koostööorganisatsiooni Regionaalse Terrorivastase struktuuri ülem (Региональная антитеррористическая структура (РАТС) ШОС).

## Välislingid
* Сергей Михайлович Smirnov
Pantokraator I

**"Pantokraator I"** on Eesti ansambli Pantokraator album, mis ilmus 1990. aastal vinüülplaadina. 

## Sisu

### A-pool

1. Pastoraal

2. Tuul

3. Sõjalaul

4. Itk

### B-pool

5. Aas

6. Sundimatu jutustus tõelisest kevadest

7. Püha Mägi

8. Jäi Servi Seisma

9. Kelle?

## Välislingid
*
Midagi mitte millestki

**Midagi mitte millestki** on arutlus küsimuse üle, kas mitte millestki saab midagi tekkida.

Küsimus on tavaliselt seotud millegi esmase tekke seletamisega. Aine jäävuse seadus ja energia jäävuse seadus väidavad oma määramispiirkonnas, et miski tekib alati millestki. 

Universumi tekke seletamisega seoses on küsimus vahel lahendatud kreatsionistlikult, Jumala kui algpõhjuse esiletoomise kaudu. 

Universumi tekkimist Suure Paugu kaudu on ka tõlgendatud kui millegi tekkimist mittemillestki. Samuti on kvantfüüsikas osakeste tekkimist vaakuumist tõlgendatud kui millegi tekkimist mittemillestki.

## Vaata ka
**[[Ex nihilo nihil]]*
Sergei Mironov

**Sergei Mironov** (Сергей Михайлович Миронов; sündinud 14. veebruaril 1953 Puškinis) on Venemaa poliitik. Ta oli 2001–2011 Föderatsiooninõukogu esimees ja 2011. aastani partei Õiglane Venemaa juht.

Lõpetanud Leningradi mäeinstituudi. Nõukogude Liidu päevil töötas aastaid geofüüsikuna.

1994. aastal valiti Peterburi Seadusandliku Kogu liikmeks. Alates 1995. aasta aprillist oli Mironov selle kogu esimehe esimene asetäitja. Pärast Juri Kravtsovi vabastamist esimehe ametist 1998. aasta aprillis tegutses Mironov detsembrini kogu esimehe kohusetäitjana.

Detsembris valiti Peterburi Seadusandliku Kogu teise koosseisu liikmeks. 2000. aasta juunis valiti Kogu esimehe asetäitjaks ja 2001. aasta juunis esindajaks Föderatsiooninõukogus.

5. detsembril 2001 valiti Mironov esimest korda Föderatsiooninõukogu esimeheks.

2003. aastal asus juhtima äsja loodud Venemaa Elu Parteid.

Osales kandidaadina 2004. aasta presidendivalimistel, aga teatas et pooldab ise konkureerivat kandidaati: Vladimir Putinit. Jäi valimistel viimaseks, kogudes 0,75% häältest.

2006. aastal osales Õiglase Venemaa loomises ja asus selle juhiks.

2007. aastal valis Ühtse Venemaa kontrolli all olev Peterburi Seadusandlik Kogu Mironovi taas oma esindajaks Föderatsiooninõukogus. 30. märtsil valis Ühtse Venemaa kontrolli all olev Föderatsiooninõukogu Mironovi taas Föderatsiooninõukogu esimeheks.

Pärast Föderatsiooninõukogu juhiks saamist tegi Mironov ettepaneku muuta Venemaa Föderatsiooni konstitutsiooni: pikendada presidendi ametiaega seitsme aastani ning võimaldada presidendil ametis olla kolm ametiaega järjest. Ettepaneku eesmärgiks oli võimalikuks teha Vladimir Putini jätkamine presidendi ametikohal.
Lindpriid

**Lindpriid** on Eesti ansambel.

## Koosseis
*Toomas Lunge (laul, klahvpillid)
*Indrek Kalda (laul, viiul)
*Jaan Sööt (laul, kitarr)

## Diskograafia
*1997 "Kaugel, kaugel, kus on minu kodu" CD MC, Hyper Promoter
*1998 "Lili Marleen" CD MC, Hyper Promoter
*1998 "Senjoriita" CD MC, Hyper Promoter
*1999 "Kavaleer" CD MC, HyperElwood
*2001 "Kuhu küll kõik lilled jäid?" CD MC, hyper.records
*2005 "Parimad laulud" Lindpriid
*2007 "Seitseteist kevadist hetke" Lindpriid
*2011 "Eesti kullafond" 3CD, Hitivabrik
*2015 "Mundrid kapis tolmavad" Hitivabrik

## DVD
*2005 "Parimad laulud" Lindpriid
Mokšad

**Mokšad** (varem ka *mokšamordvalased*) on soome-ugri keelte hulka kuuluvat mokša keelt rääkiv rahvas, kelle põline asuala on praegu Venemaa Föderatsiooni territooriumil. 

Koos ersadega on mokšasid loetud mordvalasteks. 

## Asuala
Vähem kui pooled mokšadest elavad Mordva Vabariigis Volga jõe ääres. Mokšade põlised asualad jäävad ka Samara oblastisse, Penza oblastisse, Orenburgi oblastisse. 

Lisaks elab mokšasid tänapäeval ka Tatarstanis, Siberis, Kaug-Idas, Armeenias, Eestis, Austraalias ja Ameerika Ühendriikides.
Martin Jõgi (jalgpallur)

**Martin Jõgi** (sündinud 5. jaanuaril 1995 Tartus) on Eesti jalgpallur. Ta mängib ründajana Eesti Meistriliiga klubis JK Tammeka.

## Viited
Tegevuslaad

**Tegevuslaad** (ka ***Aktionsart***) iseloomustab tegevuse tüüpilist kulgu ja struktureeritust ajas. Tegevuslaad kuulub öeldise leksikaalsete kategooriate hulka.

## Tegevuslaadi põhiopositsioonid
***Staatiline** situatsioon on situatsioon, mis on olemas, on pidev ja muutumatu. Väljendab teatud omadust või seisundit: *Ma *'olen** tüdruk.''
***Dünaamiline** situatsioon on situatsioon, mis toimub, on muutlik: ''Vesi **vuliseb** ojas.''
****duratiivne** ehk kestev: ''Nad **läksid** ära.''
****momentaanne** ehk mittekestev: ''Rakett **plahvatas**.''
****punktuaalne**: ''Tikk **süttib** põlema.''
****iteratiivne** ehk korduv: ***Hüpleb*' ühelt jalalt teisele.*
***'kontinuatiivne** ehk pidev: ''Hääl **sumbus** tuules.''
****semelfaktiivne** ehk ühekordne: ''Poiss **hüppas** üle loigu.''
****progressiivne** ehk jätkuv: ''Puu **kasvab*'.*

## Vaata ka
*agentiivsus
*sihilisus
*aspekt
Yann Arthus-Bertrand

**Yann Arthus-Bertrand** (sündinud 13. märtsil 1946 Pariisis) on Prantsusmaa fotograaf, ajakirjanik, filmirežissöör ja looduskaitsja.

Aastal 2009 valmis tema film "Kodu" ("Home").

## Välislingid
* Yann Arthus-Bertrandi koduleht
* Good Planeti koduleht
* TED talk. Yann Arthus-Bertrand. A wide-angle view of fragile Earth. (inglise keeles)
Aeg (keeleteadus)

**Aeg** ehk **grammatiline aeg** ehk **tempus** on pöördsõna morfoloogiline kategooria, mis väljendab tegevuse ajalist suhet kõnehetkega (absoluutset aega) või mingi teise tegevusega (suhtelist aega).

Näide:
* absoluutne minevik: *Eile *'mängisin** sõpradega palli.'' Verbivorm ''mängisin'' väljendab seda, et mängimine toimus enne lause ütlemist, st tegevus eelneb kõnehetkele.
* suhteline olevik: ''Juku jooksis **karjudes** peitu.'' Verbivorm ''karjudes'' väljendab seda, et karjumine toimus samal ajal jooksmisega, kuigi mõlemad tegevused eelnevad kõnehetkele.

Absoluutset aega väljendavad peamiselt pöördsõna [[finiitsed vormid]], kuid liitvormid võivad seotud olla ka suhtelise ajaga. Suhtelist aega väljendavad pöördsõna [[infiniitsed vormid]] juhul, kui nad on ajakategooriaga seotud.

Keerukamate ajasuhete selgitamiseks ei piisa ainult tegevushetkest ja kõnehetkest, vaid appi tuleb võtta **vaatlushetk** ehk aeg, millest lähtudes tegevust vaadeldakse.

Näide:
* ''Eile **mängisin** sõpradega palli.'' Verbivorm ''mängisin'' väljendab lisaks sellele, et tegevus eelneb kõnehetkele, ka seda, et pallimängust räägitakse kui möödunud sündmusest, millel pole kõnehetkega otsest seost.
* ***Olen*' ennegi sõpradega palli **mänginud**.* Verbivorm *olen käinud* väljendab lisaks sellele, et tegevus on toimunud enne kõnehetke, ka seda, et tegevust vaadeldakse kõnehetke seisukohalt, möödunust kokkuvõtet tehes.


Ajakategooria jaguneb:
__NOTOC__
====Olevik====
* *'Olevik** ehk **preesens**
====Minevik====
* **Lihtminevik** ehk **imperfekt**
* **Täisminevik** ehk **perfekt**
* **Enneminevik** ehk **pluskvamperfekt**
* **Üldminevik** ehk **preteeritum'''

## Vaata ka
*minevik (keeleteadus)
*olevik (keeleteadus)
*tulevik (keeleteadus)

## Välislingid
Eesti keele käsiraamat
Liivsavimullad

**Liivsavimullad** on mullad, mille füüsikalise savi sisaldus on 20–50%. Liivsavimullad on soodsaimad vee-, õhu- ja toiterežiimiga mullad, mis tähendab, et need mullad on taimede kasvamiseks kõige soodsamad. Liivsavimullad jagatakse füüsikalise savi sisalduse järgi kolmeks kerge liivsavi (20-30%, tähis ls1), keskmine liivsavi (30-40%, tähis ls2) ja raske liivsavi (40-50%, ls3).

Liivsavi moodustab Eesti muldkattest 27,8%, saviliiva ja liivsavi osakaal on suurem haritaval maal.    

## Põllumajanduses
Liivsavi peetakse ideaalseks aianduses ja põllumajanduses, kuna see sisaldab toitaineid ja säilitab vett, võimaldades samal ajal liigse vee äravoolu. Mullas domineerib kolmest osakeste suuruse grupist üks või kaks saab olla nagu liivsavi, kui sellel on tugev teraline struktuur ja omades kõrget orgaanilist osa.  Muld, mis vastab liivsavi nõuetele saab kaotada oma omadused, kui seda tihendada, kui ta orgaaniline aine ammendub või võib oma peeneteralise fraktsiooni hajutamisel oma iseloomulikud omadused kaotada. 

Liivsavi pinnas on pehme ja murenev ning seda on lihtne harida erinevates niiskuse tingimustes. 

## Kasutamine ehituses
Liivsavi saab kasutada majade ehituses. Ehitusel kasutatakse liivsavi seintes, et hoida õhuniiskust kontrolli all. Saviliiva õlgedega kombineerides saab kasutada seda seinte ehitusel. See on üks vanimaid kasutusel olevaid tehnoloogiaid maja ehitusel maailmas. Selle raames on kaks laiaulatuslikku meetodit: tampsegu või mudatellis. 

Liivsavimulladadega ehitamine on olnud traditsiooniline ehitus meetod keskajal ja Aafrikas aastatuhandeid. Praegu elab rohkem kui pool maailma populatsioonist liivsavist tehtud elamistes. Liivsavi on naturaalne ehitusmaterial ja on kergesti kättesaadav enamus maailmas. See on odav, lihtne töödelda, jätkusuutlik ja tulekindel ja tagab meeldiva ehitus õhkkonna Tänapäeval leiab liivsavi harva ehitus materialina kaasaegsetes ehituskonstruktsioonides. Lisaks veel, maapiirkondades on siiani traditsiooniliselt liivsavist püstitatud väikesi ehitisi märkimisväärselt palju aga linnaplaneerimise kontekstis moodustavad savikonstruktsioonid  ainult väikese niši nüüdisaegsete projektide raames.
  
## Vaata ka
*Mulla lõimis
*Liivsavi
*Liivmullad
*Saviliivmullad
*Savimullad

## Viited
August Kasak

**August Kasak** (24. juuli 1895 Kellämäe, Krabi vald, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 19. august 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Vene NFSV) oli Võrumaa vallaametnik ning ühistranspordi pioneer.

## Elukäik
Õppis Krabi vallakoolis 1905–1908 ning Tsooru ministeeriumikoolis 1909–1911. Töötas vallasekretäri õpilasena Haanjas 1911–1914, vallasekretäri abina Karulas 1914–1915 ja Oraval 1915.

Oli I maailmasõjas 1915–1918 kirjutaja, Vabadussõjas teenis 1918–1920 7. Jalaväerügemendi kantseleis.

Pärast sõja lõppu töötas Meremäe Grihnevo algkoolis õpetajana, Misso vallasekretärina 1920–1939, Võru vallasekretärina 1922, uue Võru valla vallasekretärina 1939–1940.

Ta oli Misso valla Järvesaare talu omanik 1935. aastast, bussiliinide omanik 1930. aastast, majaomanik Võrus Kreutzwaldi 46, Misso Haridusseltsi ja Raamatuühingu esimees 1922, Misso rahvamaja juhataja 1935, Võru Tarbijate Ühistu esimees 1929–1931, Misso ühispanga juhatuse esimees 1928, Kaitseliidu Võrumaa maleva juriskonsult, Isamaaliidu osakonna esimees. 

Vangistati NKVD poolt 14. juunil 1941 Võrus, lahutati Petseri raudteejaamas perest. Hukati 19. augustil 1942 Sverdlovski oblastis Sevurallagi vangilaagris.

## Tunnustus
*1938 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli Jaan Kasak ning ema Liisa Kasak (sündinud Puurits).

Ta abiellus 1922. aastal Magdaleene Prinsiga (1902–1970) ning neil sündis neli last: Vambola (1923-1944), Olev (1926), Hilja (1929–1998), Rein (1937). Perekond küüditati 1941. aastal Tomski oblasti Aleksandrovo rajooni.

## Viited

## Kirjandus
*Olev Kasak. Ühe tubli eesti mehe elukäik. Võitleja nr 3, 2005. Lk 2 ja 9
*Rein Kasak. 50 aastat saatana embuses. Ptk 15. Varrak. 2011

## Välislingid
*August Kasaki sugupuu
*
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Eesti Antiikautode Galerii. Ajalugu – Eesti aeg. August Kasak
Lemi vald

**Lemi** on vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas. Keskus asub umbes 24 kilomeetri kaugusel maakonna keskusest Lappeenranta linnast ja 50 kilomeetrit Venemaa piirist.

Lemi asutati 1688. aastal, kui Taipalsaari kihelkonda rajati uus kirik ja nimetati vallaks 1867. aastal.

## Külad

Ahtiala, Hakulila, Heikkilä, Huttula, Hyvärilä, Iitiä, Juuresaho, Juvola (keskus), Kaamanniemi, Kuukanniemi, Kapiala, Keskisenpää, Korpela, Kurkela, Kärmeniemi, Laakkola, Lavola, Merenlahti, Metsola, Mikkola, Mikonharju (kuulub Iitiässe), Nisola, Nuppola, Olkkonen, Parkkola, Pöllölä, Ruohiala, Ruomi, Sairala, Sorvarila, Suomalainen, Suoniala, Suontakainen, Sutela, Taipale, Tevaniemi, Torvenniemi, Tuomelanpelto (kuulub Iitiässe), Uiminniemi, Urola, Vainikkala, Välikangas ja Värtölä.

## Viited

## Välislingid
* Lemi valla koduleht soome keeles
Luumäki vald

**Luumäki** on vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas.

Valla pindala on 859,83 km², millest 109,77 km² moodustavad veekogud. 31. jaanuari 2011 seisuga elas vallas 5130 inimest. Viimasel paarikümnel aastal on valla elanike arv järjekindlalt vähenenud, näiteks 1980 elas vallas 5747 inimest. Vald on ükskeelne: soome keel on 97,49% elanike emakeel. Valla keskus on Taavetti, mis asub 37 kilomeetri kaugusel Lappeenrantast.

Luumäki vald asutati 1642. aastal.

## Külad

Anjala, Antikkala, Askola, Ellola, Haimila, Heikkilä, Heimala, Hermunen, Hietamies, Himottula, Hirvikallio, Huomola, Huopainen, Husula, Hyyrylä, Iihola, Inkilä, Junttola, Jurvala, Juurikkala, Kaitjärvi, Kannuskoski, Keskinen, Kiurula, Kiviniemi, Kokkola, Kolppola, Kontula, Koskela, Kähölä, Lakkala, Laukkala, Lensula, Luotola, Marttila (Taavetti), Mentula, Metsola, Multiala, Munne, Niemi, Nokkala, Nuppola, Nurmiainen, Näppi, Okkola, Orkola, Parola, Pitkäpää, Pukkila, Pätärilä, Rantala, Saareks, Saarits, Saksala, Salmi, Sarkalahti, Sarvilahti, Siiropää, Sirkjärvi, Suoanttila, Suonpohja, Sydänmaanlakka, Taina, Tapavainola, Taukaniemi, Toikkala, Vainonen, Venäläinen, Viuhkola

## Viited

## Välislingid
* Luumäki valla koduleht soome keeles
Parikkala vald

**Parikkala** on vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas Venemaa piiri ääres. Valla keskus Kangaskylä asub 98 kilomeetri kaugusel maakonna keskusest Lappeenrannast.

Kuni läänide kaotamiseni (31. detsembrini 2009) kuulus Parikkala vald Lõuna-Soome lääni.

Vald asutati 1635. aastal.

Kolmandik Parikkala vallast (293 km²) anti 1940. aastal pärast Talvesõda üle Nõukogude Liidule.

Lähim lennujaam on Savonlinna lennujaam 60 km kaugusel.

## Külad
Honkakylä, Joensuu, Joukio, Järvenpää, Kangaskylä, Kaukola, Kesusmaa, Kinnarniemi, Kirjavala, Koitsanlahti, Kummunkylä, Lamminkylä, Niukkala, Maironiemi, Melkoniemi, Mikkolanniemi, Mäntylahti, Oravaniemi, Poutala, Rasvaniemi, Rautalahti, Saarenkylä, Savikumpu, Tarnala, Tiviä, Tyrjä ja Uukuniemi.

## Viited

## Välislingid

* Parikkala valla koduleht soome keeles
Dindari jõgi

**Dindar** (araabia keeles *nahr ad-Dindar*) on jõgi Aafrikas. 

Jõgi algab Etioopia mägismaalt. Ta voolab valdavalt loodesse ning suubub paremalt Sinisesse Niilusesse.

Talviti jõgi kuivab.
Amundseni laht

**Amundseni laht** on Põhja-Jäämerre kuuluv väin, osa Beauforti merest ja Loodeväilast.

Amundseni laht asub Loodealadel piirkonnas, mille inuktitutikeelne nimi on Inuvialuit. Amundseni laht piirneb lõunas Põhja-Ameerika mandri, idas Victoria saare ja põhjas Banksi saarega. 

Lahest lõunas asuvad mandril Parry poolsaar ja kuni 876 m kõrgused Melville'i mäed, kus on Tuktut Nogalti rahvuspark. Parry poolsaarest läänes asub Franklini laht, Parry poolsaare ja Melville'i mägede vahel Darmley laht. Mandri ja Victoria saare vahel kulgeb pikk ja kitsas Dolphin and Unioni väin, mis viib Coronationi lahe nimelisse väina. Victoria saarel asuvad Prints Alberti laht ja sellest lõunas Wollastoni poolsaar ning põhja pool Minto laht ja sellest põhjas Prints Alberti poolsaar. Victoria ja Banksi saare vahel kulgeb pikk ja kitsas Walesi printsi väin, mis viib Viscount Melville'i väina. Banksi saarel asub kuni 732 meetri kõrgune Durham Heights. Amundseni lahe läänepiiri moodustab lõik, mis on tõmmatud Franklini lahe lääneservas oleva Bathursti neem ja Banksi saare lõunatipus oleva Lambtoni neeme vahele. 

Amundseni lahe pikkus on umbes 450 km, laius kuni 200 km, sügavus kuni 285 m.

Amundseni lahe kallastel valitseb arktiline kliima. Seetõttu on need peaaegu asustamata. Darnley lahe sopis asub Paulatuk ja Prints Alberti lahe põhjakaldal Holman (400 elanikku). 

## Viited
Salisbury saar (Kanada)

**Salisbury saar** on Kanadale kuuluv saar Hudsoni väinas Hudsoni lahe suudmes. Pindala on 804 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 503 m.
Anne Helene Gjelstad

**Anne Helene Gjelstad** (sündinud 9. mail 1956 Oslos) on norra fotograaf.

Ta lõpetas Norra Kunsti- ja Disainiakadeemia 1982. Seejärel oli tal oma moeateljee. 5 aastat oli tal Eestis oma õmblustöökoda, mille toodang läks Norrasse ja teistesse välismaadesse.

Fotograafina pildistab ta peamiselt portreefotosid, samuti moodi ja dokumentaalfotosid. Ta pildistab ka ruumide sisustust, tooteid ja elustiili.

Tal on käsil projekt "Suur süda, tugevad käed", mille käigus fotografeerib Kihnu ja Manija saare naisi.

Tema isikunäitus "SCAPES – Norra lapsed, teismelised ja loodus" oli Tallinna Norra saatkonna kutsel 2010. aastal Eestis ringreisil. Seda oli võimalik näha Tallinnas, Tõstamaal, Haapsalus, Pärnus, Narvas, Elvas ja Kärdlas.

Gjelstadi on tunnustanud Norra Fotograafide Assotsiatsioon oma aastanäitustel 2008 ja 2009.

## Välislingid
*Koduleht
Arend Metztacken

**Arend Metztacken** (Metstacken, Metstaken; maetud 25. veebruaril 1650 Tallinnas) oli Eestimaa aadlik ja Palmse mõisnik. 

Arend Metztacken oli aastail 1629–1632 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees. Arend Metztacken korraldas ülemaalist postiteenuse sisseseadmist ja sõjas laastatud kirikute taastamist.

Ta oli Palmse pärushärra ja Käru (al. 1595) mõisniku Diedrich Metztackeni vend ja Käkisalmi maapealiku ning Eestimaa maanõuniku ooberst Reinhold Metztackeni (surnud 1672) onu.

## Viited
Johannes Hauboldt

**Johannes Julius Hauboldt** (4. veebruar 1855 Tartu – 9. veebruar 1925 Avinurme) oli baltisakslasest Eesti ja Vene vaimulik.

Hauboldt lõpetas Tartus gümnaasiumi. Ta õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1876–1877 filoloogiat ja 1877–1881 usuteadust. Ta oli prooviaastal Põltsamaa Niguliste koguduses ning ordineeriti 6. detsembril 1881 pastoriks. Aastatel 1882–1885 oli ta Kolga-Jaani Johannese koguduse adjunktpastor. 

Aastatel 1885–1915 oli ta Oudova koguduse (algul küll adjunkt-) õpetaja, kohati teenis sellel kohal kogu Oudova maakonda ja ka osa Luuga maakonnast. 

1903. aastal andis ta Karl Kriidile loa tegutseda jutlustajana. 
1915. aastal saadeti ta asumisele Venemaa sisemaale.

Eestisse kolis ta 1918. aastal. Aastatel 1921–1923 oli ta Avinurme koguduse õpetaja.

## Viited
Mare Müürsepp

**Mare Müürsepp** (sündinud 20. juulil 1958) on eesti lastekirjanduse uurija, kasvatusteadlane ja klassiõpetaja.

Ta on alates 1982. aastast õpetanud lastekirjandust Tallinna Ülikoolis klassiõpetaja erialal ja selle kõrval pidanud klassiõpetaja ametit Vormsi koolis, Pirita Majandusgümnaasiumis ja Randvere Koolis. 

Mare Müürsepa sulest on ilmunud hulgaliselt kooliõpikuid ja muid õppematerjale, teaduskirjutisi, monograafiad "Lapse tähendus eesti kultuuris 20. sajandil: kasvatusteadus ja lastekirjandus" (2005, PhD väitekiri), "Laps on hakanud lugema" (1998), lasteraamatud "Lehmaga mere ääres" (1987) ja "Viis vaba kutsikat" (2009), koos Heli Lukneriga füüsika algtõdede lugemik "Füübits" (2017). 

Mare Müürsepp on aastakümneid olnud Eesti Lugemisühingu juhatuse ja nõukoja liige. Ta kuulub ka rahvusvahelisse lastekirjanduse uurimise ühingusse International Research Society for Children's Literature ning õpiku- ja haridusmeedia uurimise ühingusse Internationale Gesellschaft für Schulbuch- und Bildungsmedienforschung.

## Tunnustus
* 2005 Muhvi auhind
* 2007 Aasta Rosin ("Kui Arno isaga koolimajja jõudis ...", koos Aili Kalavuse ja Mare Hundiga)
* 2008 Eesti Lastekirjanduse Keskuse, ajakirja Täheke ja kirjastuse Tänapäev korraldatud lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" äramärgitud töö ("Viis vaba kutsikat")
* 2017 Aasta Rosin ("Füübits")
* 2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
Ivar Soopan

**Ivar Soopan** (sündinud 10. detsembril 1971Tartus) on eesti ajakirjanik ja kirjanik.

1993. aastal alustas Soopan tööd Haapsalus kohalikus ajalehes Läänlane. Samal aastal läks ta üle ajalehte Lääne Elu, kus töötas 1998. aastani. Aastatel 1998–2008 töötas Soopan ajalehes Eesti Päevaleht.   

2008. aastast töötab ta jälle Haapsalus ajakirjanikuna. 2010. aastal sai temast Lääne Elu peatoimetaja. 2011. aasta aprillis lõi Soopan oma uudisteportaali Läänlane. 2011. aasta maist oli ta lisaks Läänlases töötamisele ka Eesti Rahvusringhäälingu korrespondent Läänemaal ja Hiiumaal. 2015. aasta märtsis asus tööle Maalehte. 2017. aastal avas Soopan turismi- ja reisiuudiste veebilehe Reisiportaal.ee. 2021. aasta juunist töötas ta Geenius Meedias. 2025. aasta maist töötab ta Delfi välisuudiste toimetuses. 

2019. aastal valis Baltimaade suurim reisikorraldaja Novatours Ivar Soopani Reisiportaalis tehtud töö eest 2018. aasta parimaks turismiajakirjanikuks. 

## Raamatud
*"Kõik poisid ei saa suureks". Eesti Päevaleht 2008. ISBN 9789949431700 (lasteraamat)
*"Head pahad poisid". Eesti Päevaleht 2009. ISBN 9789949452323 (noorteraamat)
*"Tappev uudishimu". Eesti Päevaleht 2008. ISBN 9789949431298 (kolme Iraagi-reisi kokkuvõte)
*"Seljakotiaabits". Eesti Päevaleht 2010. ISBN 9789949452613
* "Rännakud murtud maal". Hea Lugu 2012. ISBN 9789949489329
* "Õhulossivanaisa". Tänapäev 2015. ISBN 9789949276929

## Reportaažid välisriikidest

* Iraagi sõda 2003-2004 
* Iisraeli-Hezbollah' sõda Liibanonis 2006
* Immigrantide rahutused Pariisis Clichy-sous-Bois’ linnaosas 2005
* India ookeani maavärin ja tsunami, Tai 2004
* Maavärin Kashmiris, India Jammu ja Kashmiri osariik 2005
* Süüria armee lahkumine Liibanonist, Beirut 2005
* Karikatuuriskandaalist alguse saanud muslimite rahutused Liibanonis ja Süürias, Beirut ja Damaskus 2006
* Demonstratsioonid Liibanonis, Beirut 2006
* Eesti kaitseväelase arest Araabia Ühendemiraatides, Sharjah ja Dubai 2006
* Maavärin ja Merapi vulkaani purse Indoneesias, Jaava saar 2006
* Revolutsioon, valimised ja rahutused, Kõrgõzstan, Usbekistan 2010
* Palestiinlaste olukord okupeeritud aladel, Iisrael ja Palestiina alad 2012
* Süüria sõjapõgeniku olukord Süüria piirialadel. Jordaania 2012
* Kagu-Aasia tsunami aastapäeva dokumentaalfilm Taist. 2016 
* Videoreportaažid Araabia Ühendemiraatidest. 2017
* Dokumentaalfilm Jordaaniast maailma suurimast Süüria sõjapõgenike laagrist Zaatarist. 2017
* Reisifilmid Gruusiast Mestiast, Tbilisist ja Batumist. 2017 
* Keskkonnateemalised dokumentaalfilmid Vietnamist. 2017
*Keskkonnateemalised dokumentaalfilmid Horvaatiast. 2018. 

## Tunnustus

* 2010 Nukitsa konkurss, 3. koht kirjanike kategoorias ("Kõik poisid ei saa suureks")

## Viited

## Välislingid
*"Ivar Soopan lahkus Eesti Päevalehest" Postimees, 1. august 2008
*Veiko Pesur. "Lääne Elu asus juhtima Ivar Soopan" Postimees, 5. mai 2010
* "Ajakirjanik Ivar Soopan avas uue uudisteportaali" kylauudis.ee, 10. aprill 2011
* "ERRi Lääne-Eesti korrespondendiks valiti Ivar Soopan" Delfi, 25. mai 2011
*"Ivar Soopan hakkab tööle Maalehes" Maaleht, 23. veebruar 2015
Suur härg

**"Suur härg"** on eesti ja soome regilaulutüüp, milles kirjeldatakse üleloomulikult suurt härga – näiteks pääsuke võib päeva lennata, enne kui ühelt sarvelt teisele jõuab –, kelle tapmiseks tuleb leida üleloomuliku jõuga mees. Laulu teisendites võib olla kirjeldatud, kui palju oli härjal liha ning verd, mida sellest tehti, milliseid tarbe- või imeasju härjast sai.

## Ilukirjanduses ja popmuusikas

Elias Lönnrot paigutas suure härja laulu motiive eepose "Kalevala" 20. runo algusse, kus härg tapetakse Põhjala pulma ette valmistades enne õlletegu. "Suure härja" motiividega liitis Lönnrot selles runos motiive suure tamme raiumise lauludest.

Ansambel Oort on laulu ühe variandi töötlusena lindistanud ja selle järgi nimetanud oma plaadi "Suur härg".

## Viited

## Välislingid
* "Suur härja" kolm teisendit e-kogumikus "Eesti rahvalaulude antoloogia".
* Elias Lönnrot. "Kalevala", 20. runo. (Soome keeles.)
* Hasso Krull. Suur härg ja kiviaja pärand. Keel ja Kirjandus 2007, nr 3.