open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Silvi Oja

**Silvi Oja** (sündinud **Silvi Grünberg**, pseudonüüm **Silvi Rannu**; 15. september 1935 – 25. detsember 2013 Uppsala) oli eesti kirjanik.

Ta veetis oma varajase lapsepõlve Tartus ja Pariisis, kus ta isa jagas ateljeed Eduard Wiiraltiga. TeiseI maailmasõja puhkedes pidid vanemad välismaalasena Prantsusmaalt lahkuma ning koos Wiiraltiga tuldi tagasi Eestisse, Tallinna.  1944. aastal põgenes ta koos vanematega Rootsi, nad asusid elama Bollnäsi, kus ta lõpetas ka gümnaasiumi. Seejärel õppis ta Uppsala Ülikoolis põhjala keeli, inglise keelt, prantsuse keelt ja üldist kirjanduslugu ning lõpetades ülikooli magistrikraadiga.

Ta on töötanud Uppsalas ja Bros keskkooliõpetajana ning Bro ja Kungsängeni gümnaasiumi raamatukogus.

Avaldanud jutustusi ajalehe Stockholms-Tidningen eestlastele noortelisas ning tõlkeid ajakirjades Tulimuld ja Mana. Samuti on ta Enn Nõu koostatud tollase noorema põlvkonna novelliantoloogia "Tont teab" (1968) üks autoreid. Samuti on ta koos Arvo Mägiga (pseudonüümi Silvi Rannu all) kirjutanud novellikogu "Kakskümmend üks moraalset mõrvajuttu". Ühise pseudonüümi Erni Kallak all avaldasid nad 1980. aastatel Eesti Päevalehes järjejutu "Operatsioon "Miljonid"".

Silvi Oja oli Karl Ristikivi algatatud Eesti Kirjanduse Fondi sekretär, osaledes Ristikivi päranduse haldamises.

## Isiklikku
Tema isa oli kunstnik Jaan Grünberg, onu (ema vend) Arved Ruusa oli Eesti Vabariigi riigisekretär eksiilis. Ta oli aastast 1965 abielus astronoom Tarmo Ojaga, neil sündis kolm last.

## Kirjandus
* In memoriam: Silvi Oja Sirp 10. jaanuar 2014, lk 37 (nekroloog)
Kārlis Reinholds Zariņš

**Kārlis Reinholds Zariņš** (4. detsember 1879 Ipiku vald – 29. aprill 1963 London) oli Läti diplomaat.

Veebruarist 1921 oli ta Läti saadik Soomes, aprillist 1923 ka Rootsis, Norras ja Taanis asukohaga Helsingis. 1925–1930 oli ta Läti saadik Rootsis, Norras ja Taanis asukohaga Stockholmis.
1930–1933 oli ta saadik Eestis. Detsembrist 1931 märtsini 1933 oli ta Läti välisminister. Juulist 1933 oli ta peakonsul ja saadik Suurbritannias.

Pärast Läti Vabariigi okupeerimist ja annekteerimist Nõukogude Liidu poolt oli ta Läti Vabariigi esindaja eksiilis kuni oma surmani.
Dubroŭna

**Dubroŭna**  on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Dubroŭna rajooni keskus. Poola keeles *Dubrowna*, vanasti ka *Dąbrowna*. Asub Dnepri jõe kaldal.

Linna nimi tuleb ilmselt tammikust (valgevene keeles *дуброва*). 

Linnas on kaks keskkooli, laste spordikool ja muusikakool.  Dubroŭnas on kaks raamatukogu ja kultuurimaja. Antakse välja ajalehte «Дняпроўская праўда». Tööstusest on linnas kergetööstus, ehitusmaterjalide tootmine ja toiduainete tööstus.

Dubroŭna on traditsioonilise käsitööstusliku keraamika, "Dubroŭna keraamika", valmistamise keskuseks. Vaatamisväärsusteks on kaks linnamäge, klooster ja kirik aastast 1809, Ljubamirskite loss XIII sajandist. Dubroŭna vanalinna asemele on ehitatud uus administratiivne keskus.

## Ajalugu
Aega, mil linna esimest korda mainitakse, on raske määrata. Aastal 1392 räägitakse meetrikas "tühjast Dubrovenskaja maast". XV sajandi lõpus on see piirkond omandanud nime «*Дубровенскі шлях*». Piirkonna keskuseks oli Dubrovenskaja küla. Vene ajaloolane M. Ljubavski usub, et see Smolenskile kuulunud küla oli praeguse Dubroŭna eelkäija, ja et piirkond oli nime saanud asula järgi. Teada on, et toona oli neil aladel juba kindlus.

Esimene kindlam märge Dubroŭnast kui asulast pärineb aastast 1514. Asulast sai hiljem samanimelise krahvkonna keskus. Esimeseks omanikuks oli Jerzy Karol Hlebowicz. Asulat rüüstasid korduvalt venelased.

Aastal 1630 ehitati Dubroŭnasse klooster ja kirik. Aastal 1654 põletasid Moskva väed kindluse maha j küüditasid elanikud Smolenskisse. Järgmine küüditamine leidis aset aastal 1664. Aastal 1690 läks asula Sapiehade valdusse. Vene väed rüüstasid asulat ka Põhjasõja ajal. Aastal 1732 hakati asulas regulaarselt laatasid pidama. 

Aastal 1772 läks asula esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. 2 aastat hiljem sai asulast Potjomkinite suguvõsa valdus. Aastal 1781 asutati linnas kellatehas, esimene Venemaal. Aastast 1787 oli Dubroŭna Ljubamirskite valduses.

1924. aastal liideti alev Valgevene NSV-ga, aastal 1925 sai Dubroŭnast aga linn. Teises maailmasõjas hukkus linnas ja selle ümbruses üle 4000 inimese.

## Dubroŭna elanikke

*Kazimierz Siemienowicz - XVII sajandi raketiteadlane
*Anna Tumarkin - Šveitsi filosoof
*Ossip Lourié - Prantsuse filosoof
*Vassili Koren - Vene graveerija
*Zvi Zeitlin - Ameerika viiulimängija
*Charles Jaffe - Ameerika maletaja
*Israel Dov Frumkin - Iisraeli ajakirjanik
*Harry Batshaw - Kanada jurist
*Vennad Poljakovid - Vene ärimehed

## Viited

## Välislingid
* Dubroŭna 
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
* Dubroŭna YouTube'is
* Dubroŭna YouTube'is
Dale Mortensen

**Dale Thomas Mortensen** (2. veebruar 1939 Enterprise, Oregon – 9. jaanuar 2014 Wilmette, Illinois) oli ameerika majandusteadlane.

2010. aastal pälvis ta Nobeli majandusauhinna koos Peter Diamondi ja Christopher Pissaridesega tööturu uurimiseks otsimismudelite loomise eest.
Lozna

**Lozna** ((transkribeerituna **Ljozna**, poola keeles *Łoźna*) on alev Valgevenes Viciebski oblastis, Lozna rajooni ja Lozna külanõukogu halduskeskus. Asulat läbivad Viciebski ja Smolenski vaheline raudteelõik ja Mošna jõgi. 

Lozna nime päritolu kohta on kaks versiooni. Esimese variandi kohaselt tuleb nimi valgevenekeelsest terminist vabade, mitte sunnismaiste, võõraste ja kodutute inimeste kohta – «лёзныя людзі». Teise variandi kohaselt tuleneb nimi sõnast «лезна», mis tähendab madalat, soist kohta.

Alevis on kaks keskkooli ja laste kunstikool. Antakse välja ajalehte *Сцяг Перамогі*. Tegutseb raadiojaam *Голас Лёзненшчыны*. Loznas on raamatukogu ja kultuurimaja. 

Tööstusettevõtted asuvad põhiliselt raudteest lõunas. Asulas on toiduainetetööstus, töödeldakse ka lina. Valmistatakse puidust trumleid kaablite jaoks.

## Ajalugu
Loznat on mainitud esimest korda aastal 1514. Järgmist korda on mainitud asulat XVII sajandil, mil asula oli Ogińskite valduses.
Aastast 1831 peeti Loznas regulaarselt 4 laata aastas, kuigi asula ei olnud veel alev. Aastast 1867 hakkas asulat läbima raudtee. Ogińskite valduses oli asula aastani 1870, pärast seda kuulus asula Hrapavickitele ja Šabekidele. Aastal 1901 oli Loznas suur tulekahju, mitu tänavat põles täielikult maha.

Aastast 1924 oli Lozna Valgevene NSV koosseisus. Aastal 1938 sai asulast alev. Teises maailmasõjas langes Lozna all Saksa vägede kätte vangi Jossif Stalini poeg Jakov Džugašvili. Sõjas hukkus Lozna piirkonnas 1200 elanikku. XX sajandi lõpus rajati alevisse õigeusu kirik, XX sajandi lõpus ja XXI sajandi alguse katoliku kirik, mille sisseõnnistamiseks luges palve paavst Johannes Paulus II. Aastal 2008 avati asulas paavst Johannes Paulus II mälestusmärk.

## Vaatamisväärsused
Loznas asub kaks õigeusu kirikut ja katoliku kabel. Alevis on koduloomuuseum ja Marc Chagalli muuseum. 

## Galerii

Pilt:Lozna. Лёзна (2007).jpg|Lozna raudteejaam
Pilt:Лёзна. Дом культуры. 2008.jpg|Lozna. Marc Chagalli muuseum
Pilt:Lozna. Лёзна (6.09.2009).jpg|Lozna
Pilt:Lozna. Лёзна (2009).jpg|Lozna kesklinn


## Lozna elanikke
* Leanid Sakinka – valgevene kunstnik
* Marc Chagall – Prantsuse kunstnik
* Shneur Zalman Ljadõst – juudi rabi
* Dovber Schneuri – juudi rabi, eelmise õpilane
* Menachem Mendel Schneersohn – juudi rabi, eelmise õpilane

## Välislingid
* Lozna valgevenekeelses võrguentsüklopeedias
* Alev YouTube'is
* Alev fotoentsüklopeedias
Pólýfónía

**"Pólýfónía"** on Islandi ansambli Apparat Organ Quartet teine album, mis ilmus 2010. aasta 9. detsembril. Digitaalselt ilmus album mõni päev varem – 3. detsembril. Albumi kaane kujundas Siggi Eggertsson. Bändi enda sõnul on album "kergemini ligipääsetav ning sobib enam masside muusikamaitsele".

Album koosneb peaaegu täielikult uuest ja seni ilmumata materjalist, välja arvatud laul "Macht parat den Apparat", mis oli juba varem ilmunud bändi 2003. aasta singli "Romantika" lisaloona. Albumi teine lugu "Cargo Frakt" ilmus digitaalse singlina gogoyoko muusikapoes 29. novembril.

Kaks aastat hiljem ilmus ka remiksalbum "Pólýfónía Remixes", mis sisaldab selle albumi lugude töötlusi.

## Lugude nimekiri
1. "Babbage" – 4:23
2. "Cargo Frakt" – 4:48
3. "Konami" – 5:22
4. "Pólýnesía" – 4:26
5. "Pentatróník" – 5:26
6. "Macht parat den Apparat" – 5:04
7. "Síríus Alfa" – 5:08
8. "123 Forever" – 5:03
9. "Söngur geimunglingsins" – 6:45

## Viited
Apparat Organ Quartet (album)

**"Apparat Organ Quartet"** on Islandi ansambli Apparat Organ Quartet 2002. aastal ilmunud debüütalbum. Albumi kaanepilt ning vaheleht sisaldavad mitmeid pilte kujukestest, mis meenutavad Playmobili mänguasju.

## Lugude nimekiri
1. "Romantika" – 4:44
2. "The Anguish of Space Time" – 6:10
3. "Cruise Control" – 3:38
4. "Ondula Nova" – 5:27
5. "Global Capital" – 5:23
6. "Stereo Rock & Roll" – 4:17
7. "Seremonia" – 5:00
8. "Charlie Tango #2" – 7:24
9. "Sofðu Litla Vél" – 5:29
Mesilaste org

**"Mesilaste org"** on 1967. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm.

## Süžee
Filmi tegevus leiab aset 13. sajandil. Lesestunud aadlimees abiellub teismelise tüdruku Lenoraga. Tema teismeline poeg Ondřej peab pulmas andma pruudile rituaalse korvi roosiõitega. Ondřej aga peidab korvi sisse nahkhiiri. Ta isa on sellest tembust raevunud ning viskab oma poja kõigest jõust vastu seina. Hiljem on ta oma teost aga vapustatud ning otsustab oma ellujäänud ja tervenenud poja Ondřej pühendada neitsi Maarjale. Ta saadab Ondřej Läänemere äärde Preisimaale Saksa ordusse. Aastate jooksul vaimulikus ordus viibides Ondřej aga tüdineb ja pettub ning pöördub omavoliliselt koju tagasi. Kodukohta jõudnuna saab Ondřej teada, et ta isa on vahepeal jahil surma saanud ning majapidamine on väga viletsas seisus. Oma endise kasuema Lenoraga tekib neil vastastikune sümpaatia ning Ondřej otsustab Lenoraga abielluda. Kohalik vabameelsete vaadetega preester on nõus neid laulatama. Algavad ettevalmistused pulmadeks. Kohale saabub aga Ondřej sõber, fanaatiline orduvend Armin von Heide, kes kutsub Ondřejd tagasi ordusse. Ondřej keeldub. Armin von Heide lõikab Lenoral kõri läbi. Ondřej laseb Armin von Heide koerte kätte anda, kes ta surnuks purevad. Film lõpeb sellega, kuidas pattu kahetsev Ondřej pöördub ordusse tagasi.

## Osatäitjad
*Petr Čepek – Ondřej
*Jan Kačer – Armin von Heide
*Vĕra Galatíková – Lenora
*Michal Kožuch – isa Blasius
*Zdenĕk Kryzánek – Ondřej isa
*Josef Somr – Rotgier
*Jana Hlaváčková – pime tüdruk
*Jana Hájková – Lenora lapsena
*Zdenĕk Sedláček – Ondřej lapsena
Moraalirealism

**Moraalirealism** ehk **moraalne realism** on moraalifilosoofias vaade, mille järgi  moraaliotsustustel on tõeväärtus, mis tuleneb vastavusest või mittevastavusest arvamustest sõltumatutele moraalifaktidele.

Osa moraalirealiste peab moraalifakte looduslikeks tõsiasjadeks, teised jälle mittelooduslikeks või koguni üleloomulikeks tõsiasjadeks.     

Osa moraalirealiste peab moraalifakte empiiriliselt tunnetatavateks, teiste järgi nõuab nende tunnetamine ratsionaalset intuitsiooni või jumalikku inspiratsiooni.  

Osa moraalirealiste peab moraalifakte sõltuvaks inimloomusest või ühiskondlikust praktikast. Niisugune positsioon on ühitatav moraalirelativismi, kontraktualismi ja moraalikonstruktivismiga.

Moraalirealismi eitust nimetatakse moraaliantirealismiks.

## Kirjandus
*David Brink. Moral realism and the skeptical arguments from disagreement and queerness. – *Australasian Journal of Philosophy*, 1984, 62, lk 111–125.
*Peter Railton. Moral Realism. – *[[Philosophical Review]]*, 1986,  95, lk 163–207.
*N. Gillespie (toim). *Spindel Conference: Moral Realism* (The Southern Journal of Philosophy, suppl. vol. 24), 1986.
**Geoffrey Sayre-McCord. The many moral realisms, lk 1–22.
**Gilbert Harman. Moral explanations of natural facts: Can moral claims be tested against moral reality?, lk 57–68.
*Geoffrey Sayre-McCord (toim). *Essays on Moral Realism*, Ithaca, N.Y.: Cornell University Press 1988.
**Richard Boyd. How to Be a Moral Realist, lk 181–228.
*David Brink. *Moral Realism and the Foundations of Ethics*, Cambridge: Cambridge University Press 1989.
*M. Smith, M. Objectivity and moral realism: On the significance of the phenomenology of moral experience. – J. Haldane, C. Wright (toim) *Reality, Representation, and Projection*,  Oxford: Oxford University Press 1993, lk 235–255. 
*D. Loeb. Moral realism and the argument from disagreement. – *[[Philosophical Studies]]*, 1998, 90, lk 281–303.
*Russ Shafer-Landau. *Moral Realism: A Defense*, Oxford: Oxford University Press 2003. 
*David Copp. Moral Realism. – Geoffrey Sayre-McCord (toim). *Oxford Handbook of Ethical Theory*, 2005, lk 40–62.

## Välislingid
*Geoff Sayre-McCord. Moral Realism, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2009
Moraaliantirealism

**Moraalne antirealism** on moraalifilosoofias moraalirealismile vastanduv vaade, mille järgi ei ole olemas moraalifakte.

Osa antirealiste eeldab nagu moraalirealistidki, et moraal eeldab moraalifakte. Nad väidavad, et moraalimõtlemine ja moraalipraktika põhinevad eksitusel, sest moraalifakte pole olemas. Seda seisukohta nimetatakse moraalseks veateooriaks. 

Teiste antirealistide järgi moraalimõtlemine ja moraalipraktika üldse ei eeldagi moraalifakte: moraaliotsustused ei väljenda uskumusi, mis võiksid moraalifaktide põhjal tõesed või väärad olla. Kuigi moraaliotsustuste tõesusest ja moraalifaktidest räägitakse, siis ei räägita tegelikult tõsiasjadest maailmas ega eeldata moraalifaktide tegelikku olemasolu, vaid lihtsalt väljendatakse oma seisukohti moraaliasjades, kasutades sõnastust, mida ei tule võtta  sõna-sõnalt. Sellist vaadet nimetatakse moraalseks mittekognitivismiks.   

## Suhtumine moraalisse
Moraalne antirealism on ühitatav vaatega,  et moraal on hea asi. 

Paljud antirealistid kritiseerivad moraali, kasutades mõnd järgmistest argumentidest:
*moraal on müüt, mis teeb inimesed kuulekaks ja aitab neid kontrollida;
*moraal tuleneb inimeste kalduvusest esitada oma maitset objektiivsena ning sundida teisi oma soovidele vastu tulema
*moraal on aegunud maailmavaate jäänuk.

## Välislingid
*Richard Joyce. Moral Anti-Realism, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2007.
Saaremaa sadam

**Saaremaa sadam** on reisisadam Saaremaal Ninase külas Küdema lahe ääres. Sadama omanik on AS Tallinna Sadam.

Sadama geograafilised koordinaadid on .

Sadama territoorium hõlmab 20 ha maa-ala ja 41 ha veeala.

Sadamas on 2 kaid kuni 200 meetri pikkuste laevade teenindamiseks. Lisaks on sadamas kai sadama abilaevastikule ja ujuvkai väikelaevade teenindamiseks. Kaide kogupikkus on 445 m. Suurim sügavus kai ääres on 10 m.

Sadamas vastuvõetav suurim võimalik laev: pikkus 200 m, laius 30 m ja süvis 8 m.

Sadama rajamiseks kulus umbes 100 miljonit krooni (üle 6 miljoni euro).

Esimese kümne aasta jooksul peatus sadamas 66 kruiisilaeva, mis jääb plaanitule alla. Seepärast on AS Tallinna Sadam Saaremaa sadama väärtust alla hinnanud ja plaanib tulevikus tuua sadamasse rohkem kaubalaevu.

Saaremaa süvasadama ehitamisele oli tugev vastuseis.

## Viited

## Välislingid
*EE SMA Sadamaregistris
*Saaremaa sadam Tallinna Sadama kodulehel
Romantika (singel)

**"Romantika"** on teine singel Islandi ansambli Apparat Organ Quartet debüütalbumilt "Apparat Organ Quartet".

Singli lugudest produtseerisid Apparat Organ Quartet ja Jóhann Jóhannsson lood nr 1 ja 3. Singli kujunduse autorid on Haraldur Agnar Civelek ja Jeffrey C. Ramsey. Singli eesmisel vahelehel on eriline kujundus, mis avaneb keskkohast ning paljastab täiendava kujunduse.

## Esitajad
Apparat Organ Quartet koosseisus:
* Arnar Geir Ómarsson
* Hörður Bragason
* Jóhann Jóhannsson
* Sighvatur Ómar Kristinsson
* Úlfur Eldjárn

## Lugude nimekiri
# "Romantika" – 4:46
# "Macht Parat Den Apparat" (kontsertlindistus festivalilt Iceland Airwaves 2012) – 5:49
# "Romantika Premix" – 5:54

Lood 1 ja 3: sõnad ja muusika Apparat Organ Quartet.

Lugu 2: sõnad Eiríkur Hrafn Thorarensen ja Magnús Þór Jónsson, muusika Apparat Organ Quartet.

## Viited
Kuningmadu

**Kuningmadu** (*Lampropeltis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Kuningmadude perekonda  klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Lampropeltis alterna]]* (Brown, 1901)
* *[[Lampropeltis californiae]]* (Blainville, 1835)
* *[[Lampropeltis calligaster]]* (Harlan, 1827)
* *[[Lampropeltis elapsoides]]* (Holbrook, 1838)
* *[[Lampropeltis extenuata]]* (Brown, 1890)
* *[[Lampropeltis getula]]* (Linnaeus, 1766)  
* *[[Lampropeltis holbrooki]]* Stejneger, 1902
* *[[Lampropeltis knoblochi]]* (Taylor, 1940)
* *[[Lampropeltis mexicana]]* (Garman, 1884)
* *[[Lampropeltis nigra]]* (Yarrow, 1882)
* *[[Lampropeltis pyromelana]]* (Cope, 1866)
* *[[Lampropeltis ruthveni]]* Blanchard, 1920
* *[[Lampropeltis splendida]]* (Baird & Girard, 1853)
* *[[Lampropeltis triangulum]]* (Lacépède, 1789)
* *[[Lampropeltis webbi]]* Bryson, Dixon & Lazcano, 2005
* *[[Lampropeltis zonata]]* (Lockington, 1835). 

## Levila
Need kägistajamaod on levinud Põhja- ja Kesk-Ameerikas ning Lõuna-Ameerika põhjaosas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne uBIO-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lampropeltis]] seisuga 12.01.2014.*
Hapsidophrys

***Hapsidophrys*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Hapsidophrys* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Hapsidophrys lineatus]]* Fischer, 1856
* *[[Hapsidophrys principis]]* (Boulenger, 1906)
* *[[Hapsidophrys smaragdina]]* (Schlegel, 1837). 

## Levila
Need maod on levinud troopilises Aafrikas ja São Tomé ja Príncipes. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Albert Günther,*[http://books.google.ee/books?id=6Is-AAAAcAAJ&pg=PA144&dq=Hapsidophrys&hl=et&sa=X&ei=3tHSUvmFJMOu4ATX74GoCQ&redir_esc=y#v=onepage&q=Hapsidophrys&f=false Catalogue of Colubrine Snakes in the Collection of the British Museum]*, British Museum (Natural History). Dept. of Zoology, lk 144 – 145, 1858, London, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 12.01.2014) (*inglise keeles*)
*Bill Branch, William R. Branch,*[http://books.google.ee/books?id=BhOdz5nMVqcC&pg=PA58&dq=Hapsidophrys&hl=et&sa=X&ei=3tHSUvmFJMOu4ATX74GoCQ&redir_esc=y#v=onepage&q=Hapsidophrys&f=false A Photographic Guide to Snakes, Other Reptiles and Amphibians of East Africa]*, lk 58, 2005, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 12.01.2014) (*inglise keeles*)
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hapsidophrys]] seisuga 12.01.2014.*
MIUI

**MIUI** on Hiina ettevõtte Xiaomi Techi loodud suletud lähtekoodiga asendus Androidi kasutavatele nutitelefonidele ja tahvelarvutitele. See põhineb Androidi operatsioonisüsteemil. 

Kuigi mõni komponent, näiteks Patchrom, on avatud lähtekoodiga, siis MIUI-s on kernel suletud, millega rikutakse Linuxi avatud lähtekoodi litsentsi. See sisaldab kõvasti muudetud kasutajaliidest ja on ärakaotatud äppide sahtel. MIUI-l on paralleele Apple'i iOS-iga ja Samsungi TouchWiz UI-ga. The Custom ROM Modifitseeritud ROM sisaldab lisasid, mida ei leidu Androidis.

## Arendamine
MIUI põhineb Androidi Jelly Beanil (2.3.x Gingerbread ja CyanogenMod 9 allikat vanemateks versioonideks) ning oli alguses arendatud hiina keeles Hiina idufirma Xiaomi poolt. Xiaomi mõningaid äppe, et parendada põhiraamistikku; need sisaldavad MITalk (Blackberry Messenger kloon), MINotes, MIBackup, MIMusic, ja MIGallery.
Uuendusi antakse tavaliselt interneti teel igal reedel. MIUI on siis tõlgitud ja teisaldatud mitteametlikesse versioonidesse teistesse keeltesse individuaalsete arendajate poolt. Toetavate nutitelefonide nimekiri pole pikk ja ROM-id on väga sarnased, kuid mitte identsed. Nimekiri tõlgetest on olemas MIUI ametlikul veebilehel.

## Nimi
MIUI koosneb kahest osast, MI ja UI, kus UI tähistab kasutajaliidest (User Interface) ning MI tähistab Xiaomi juhi Lei Jun sõnul mobiilset internetti (Mobile Internet) ja võimatut missiooni (*Mission Impossible*). 

## Kriitika

Kuni versioonini 4 on MIUI-d kritiseeritud iOS-iga sarnasuse pärast.
Alates MIUI V4, mis põhineb Android 4.0-l, lisas Xiaomi viirusetõrjemootori partnerfirmalt Tencent (varem tuntud Kingsofti nime all, kelle eelmine juht oli samuti Lei Jun) vaatamata kasutajate vastuseisule. Selle eemaldamise meetodid on ilmunud MIUI hiina foorumisse, since the engine was proven to not be helpful. kuna viiruseskanneri mootor on tõestatud kasutuks.[13]
Samuti MIUI V4 arendamise ajal püüdis Xiaomi eemaldada Google'i teenused, monopoliseerida oma Xiaomi keskkonna, milles on pilveteenused, maksulised teemad ja mängud (mis on MI valuutas).

## Xiaomi nutitelefon

Xiaomi on välja andnud ka 4 nutitelefoni: Xiaomi MI-One, Xiaomi MI2, Xiaomi Hongmi ja Xiaomi MI3, millest kõik on eelinstallitud MIUI-ga.

## Vaata ka
* CyanogenMod
* Android (operatsioonisüsteem)

## Viited

## Välislingid
* MIUI koduleht
Cargo Frakt

**"Cargo Frakt"** on singel Islandi ansambli Apparat Organ Quartet teiselt albumilt "Pólýfónía". Singel ilmus ainult digitaalselt ning seda esimesena Islandi digitaalse muusika poe Gogoyoko kodulehel.

## Lugude nimekiri
# "Cargo Frakt"

## Viited
Ekvivalents

**Ekvivalents** ehk **bikonditsionaal** ehk **vastavus** on loogikatehe, mis vastab seosele "... parajasti siis, kui ..."  ja märgitakse ~.

## Ekvivalentsi illustreerimine Venni diagrammide abil
Venni diagrammil näitavad punased alad tõest tõeväärtust.

## Vaata ka
*isomorfism
*võrdus

## Viited
De Morgani seadused

**De Morgani seadused** on Boole'i algebras ja lausearvutuses kasutusel olevat kaks põhisamaväärsust.

Formaalselt saab De Morgani seadused kirja panna nii, võttes muutujateks X ja Y:

:\neg(X\land Y)\iff(\neg X)\lor(\neg Y)
:\neg(X\lor Y)\iff(\neg X)\land(\neg Y)

kus: 
*¬ is tähistab eitust
*\land tähistab konjunktsiooni
*\lor tähistab disjunktsiooni
*⇔  tähistab samaväärsust

## Viited
Jaak Ressaar

**Jaak Ressaar** (22. august 1838 – 23. november 1939) oli Lahmuse talu peremees Tänassilma vallas.

## viited
2. https://www.geni.com/people/Jaak-Ressaar/6000000018526482402
Obuhhiv (küla)

**Obuhhiv** (ukraina keeles Обухів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 725. Pindala on 2,264 km².
Kollineaarsed vektorid

Vektoreid \vec{a} ja \vec{b} nimetatakse **kollineaarseteks** ehk *samasihilisteks,* kui need asuvad kas ühel ja samal sirgel või paralleelsetel sirgetel.

Vektorite \vec{a} ja \vec{b} samasihilisust tähistatakse kirjapildiga \vec{a}\|\vec{b}.

Kollineaarsed vektorid võivad olla kas samasuunalised (tähistame: \vec{a}\uparrow\uparrow\vec{b}) või vastandsuunalised (tähistame: \vec{a}\uparrow\downarrow\vec{b}).
Tomi Nybäck

**Tomi Nybäck** (sündinud 3. aprillil 1985 Tuusulas) on Soome maletaja ja pokkerimängija, rahvusvaheline suurmeister males (2003).

Suurmeistriks sai 18-aastaselt 2003. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on 2008. aasta Soome malemeister. 

2008. aastal sai Nybäck Plovdivis peetud Euroopa meistrivõistlustel 10. koha (seejuures kogus ta sama palju punkte kui hõbemedali võitnud mängija). Kümnes koht tagas talle kvalifitseerumise 2009. aastal Hantõ-Mansiiskis toimunud maailma karikaturniirile (128 osavõtjat), kus sai turniiritabelis 67. asetuse. Ta võitis avaringis Viktor Andreikinit, kuid kaotas teises ringis Pjotr Svidlerile ja 32 parema hulka ei pääsenud. 

Nybäck on mänginud Soome võistkonna koosseisus 9 maleolümpial (2002–2018). 

## Välislingid
*
*Tomi Nybäck FIDE andmebaasis
Jäälind (perekond)

**Jäälind** (*Alcedo*) on siniraaliste seltsi jäälindlaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

## Klassifikatsioon
Jäälindude perekonda klassifitseeritakse järgmised liigid:
* *Alcedo atthis* – jäälind
* *Alcedo coerulescens* – lasuur-jäälind
* *Alcedo euryzona* – tõmmu-jäälind
* *Alcedo hercules* – suur-jäälind 
* *Alcedo meninting* – türkiis-jäälind
* *Alcedo quadribrachys* – ametüst-jäälind
* *Alcedo semitorquata* – koobalt-jäälind

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne Faunae Europaeas
*Sissekanne ITIS-is
*Sissekanne andmebaasis NCBI Taxonomy
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Sissekanne WoRMS-is
Jäälindlased

**Jäälindlased** (*Alcedinidae*) on siniraaliste seltsi kuuluv lindude sugukond.

Sugukonda kuulub 19 perekonda kokku 114 liigiga. 

Eestis elab üks liik jäälindlasi – jäälind.

## Perekonnad
Jäälindlaste sugukonda klassifitseeritakse järgmised perekonnad:
* *[[Actenoides]]* Bonaparte, 1850)
* *Alcedo* (Linnaeus, 1758) – jäälind
* *[[Caridonax]]* Cabanis & Heine, 1860)
* *[[Ceryle]]* Boie, 1828	
* *[[Ceyx]]* Lacepede, 1799
* *[[Chloroceryle]]* Kaup, 1848
* *[[Cittura]]* Kaup, 1848
* *[[Clytoceyx]]* Sharpe, 1880
* *[[Corythornis]]* Kaup, 1848
* *[[Dacelo]]* Leach, 1815
* *[[Halcyon]]* Swainson, 1821
* *[[Ispidina]]* Kaup, 1848 
* *[[Lacedo]]* Reichenbach, 1851
* *[[Megaceryle]]* Kaup, 1848
* *[[Melidora]]* Lesson, 1830
* *[[Pelargopsis]]* Gloger, 1841
* *[[Syma]]*	Lesson, 1827
* *[[Tanysiptera]]* Vigors, 1825 
* *[[Todirhamphus]]* Lesson, 1827

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis IUCN
Berežanõ (Kalõnivka rajoon)

**Berežanõ** (ukraina keeles Бережани) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 1287. Pindala on 2,701 km².
Happearv

**Happearv** on ühe grammi aine neutraliseerimiseks kuluv kaaliumhüdroksiidi (KOH) kogus milligrammides.

Happearvuga iseloomustatakse peamiselt rasvades, õlides ja vaikudes sisalduva vaba happe (enamasti karboksüülhapete) hulka. 

Praktiliseks määramiseks lahustatakse aine proovi kaalutis orgaanilises solvendis (näiteks isopropanoolis) ja tiitritakse teadaoleva kontsentratsiooniga KOH lahusega fenoolftaleiini kui indikaatori juuresolekul. 

## Vaata ka
*Neutralisatsioon
*Happed
Stereo Rock-N-Roll

**"Stereo Rock-N-Roll"** on esimene singel Islandi ansambli Apparat Organ Quartet debüütalbumilt "Apparat Organ Quartet". 7″ vinüülplaadil ilmunud singli B-poole looks on samalt albumilt pärineva laulu "Romantika" kontsertlindistus ("Romantika" ilmus aasta hiljem ka omaette singlina). Kui albumil on loo nimi kirjas kujul "Stereo Rock & Roll", siis singel ilmus veidi muudetud nimega: "Stereo Rock-N-Roll".

## Lugude nimekiri
1. "Stereo Rock-N-Roll"
2. "Romantika" (kontsertlindistus) 

## Viited
Ülalõualuu

**Ülalõualuu** ehk **ülalõug** (ladina keeles *maxilla*) on paljudel selgroogsetel peas paiknev paariline näokolju luu. Ülalõualuu on osa suulaest ja ninaõõne seinast. Luule kinnituvad ülahambad. 

Ülalõualuu areng, anatoomia, asend, kuju, lihased, sooned ja närvid, morfoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Ülalõualuu on abiks enamiku loomade normaalsel toitumisel. 

## Roomajatel
### Madudel
Madudel esineb ülalõualuul, vastavalt sugukondadele ja perekondadele mitmeid anatoomilisi varieeruvusi, mille kirjeldamisel puudub uurijate seas üksmeel. Nii näiteks arvatakse, et saaklooma liikumatuks muutmisel ja ka enesekaitsel kasutavad rästiklased ülalõualuul paiknevaid liikuvaid mürgihambaid, kuid teiste uurijate arvates liiguvad mitte hambad, vaid ülalõualuu. Enamikul madudel on ülalõualuu ühendatud näokoljuga liikuvate ühenduste abil, mis võimaldab madudel endast tunduvalt suuremat saaki edukalt alla neelata. 
 
## Imetajatel
### Inimestel
Inimestel koosneb luu ülalõualuukehast (*corpus maxillae*) ja sellelt lähtuvatest ülalõualuujätketest: otsmikuluumine jätke, sarnaluumine jätke, alveolaarjätke ja suulagijätke.

## Viited

## Välislingid
*Nathan J. Kley,*[http://icb.oxfordjournals.org/content/41/6/1321.full Prey Transport Mechanisms in Blindsnakes and the Evolution of Unilateral Feeding Systems in Snakes]*, Amer. Zool. (2001) 41 (6): 1321-1337. doi: 10.1093/icb/41.6.1321, Veebiversioon (vaadatud 13.01.2014) (*inglise keeles*)
*Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, lk 59, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
**[[Terminologia Anatomica]]*, A02.1.12: Maxilla. Ülalõualuu.
Pólýfónía Remixes

**"Pólýfónía Remixes"** on Islandi ansambli Apparat Organ Quartet album, mis sisaldab üheksat töötlust bändi 2010. aastal ilmunud albumi "Pólýfónía" lugudest.

Enim leiab albumilt töötlusi laulust "Konami", kokku neli. Lisaks on töödeldud veel nelja albumi "Pólýfónía" pealt pärinevat pala.

## Lugude nimekiri
1. "Konami" (Dreamtrak Diamond Sound)
2. "123 Forever" (Robotaki Remix)
3. "Konami" (Bloodgroup Remix)
4. "Konami" (FM Belfast Remix)
5. "123 Forever" (Thomas Troelsen Remix)
6. "Cargo Frakt" (Beta Satan Shred To Pieces Cover)
7. "Konami" (Flemming Dalum Remix)
8. "Söngur Geimunglingsins" (Frederik Schikowski Remix)
9. "Síríus Alfa" (Reptilicus Remix)

## Viited
Tallinna Keskraamatukogu võõrkeelse kirjanduse osakond

**Tallinna Liivalaia raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu raamatukogu, mis asub Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis aadressil Liivalaia tänav 40. Seal asub osakond alates 1999. aastast. 

Liivalaia raamatukogu (ainult võõrkeelne kirjandus) paikneb endise Sotsiaalpanga ruumides. Raamatukogu koosneb järgmistest teenindusüksustest: kojulaenutus, laste- ja noorteteenindus, lugemissaal, loovuse tuba ja koolitusklass. Osakonnas on umbes 143 000 teavikut ning seal on võimalik kasutada Wi-Fi-t ja lauaarvuteid.

Raamatukogus on teavikuid vene, inglise, soome jpt keeltes.

Tallinna Keskraamatukogu raamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

## Viited

## Kirjandus
* Kaie Idarand. Mälestusi Tallinna Keskraamatukogu võõrkeelse kirjanduse osakonnast 2003-2006. - Tallinna Keskraamatukogu 1907-2007. Tallinn 2007. Lk 250-251.

## Välislingid
*Võõrkeelse kirjanduse osakond Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Kandla oja

**Kandla oja** on oja Saaremaal Saaremaa vallas.

Oja algab Kandla külast 1,5 km läänes ja Karujärvest 3 km kagus ning suubub Kärla jõkke 13 km viimase suudmest.
Ninakilbis

**Ninakilbis** (ladina *scutum nasale*;*nasale*; lüh *n*) on paljudel roomajatel peas väliste sõõrmete juures paiknev soomus. Ninakilbis võib olla kas paaritu, paariline või pooleldi jaotunud kilbis ninaava ees. 

Ninakilbis võib olla olenevalt liigist erineva kuju ning suurusega.  

Ninakilbist on kasutatud roomajate teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Maolised
Madude peas, külje pealt vaadatuna paikneb ninakilbis ninaava juures.


Pilt:Viperaberus1.jpg|Harilikul rästikul on paaritu ninakilbis.
Pilt:Rhino viper.jpg| Gabooni aafrikarästikul on ninakilbistest moodustunud *väiksed sarved*.
Pilt:Head-Python breitensteini2.jpg| Püütonil *[[Python breitensteini]]* on  paaritu ninakilbis.


## Välislingid
*Bruno Dürigen,*[https://archive.org/details/deutschlandsamph01dr Deutschlands Amphibien und Reptilien: Eine Beschreibung und Schilderung].  Creutz’sche Verlagsbuchhandlung 1897, BHL'i raamat veebiversioon (vaadatud 13.01.2014)<small> (*saksa keeles*)</small>

<small>*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit :de:Scutum_nasale seisuga 13.01.2014.''
Etnograafiamuuseum

**Etnograafiamuuseum** on etnograafilisele temaatikale keskenduv muuseum.

Eestis on suur etnograafiakogu Eesti Rahva Muuseumil. See muuseum kandiski Nõukogude ajal Eesti NSV Riikliku Etnograafiamuuseumi nime.
Nokisekilbis

**Nokisekilbis** (ladina *scutum rostrale*;*rostrale*; lüh *r*) on paljudel soomuselistel (sh madudel) peas ninamikutipu juures paiknev paaritu soomus. Nokisekilbis võib olenevalt liigist olla erineva kuju ning suurusega, seetõttu kasutatakse seda ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. Nokisekilbise ülapoolel paikneb ninakilbis.  

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Scutum rostrale]] seisuga 13.01.2014.*
Gargandi snilld

**"Screaming Masterpiece"** (islandi keeles **"Gargandi snilld"**) on 2005. aastal esilinastunud dokumentaalfilm, mille stsenarist ja režissöör on Ari Alexander Ergis Magnússon. Film räägib Islandi muusikaskeenest ning üritab uurida põhjuseid, miks Islandil leidub nii suurel hulgal eripalgelist muusikalist talenti.

Film sisaldab peamiselt kontsertsalvestisi ja intervjuusid mõne Islandi olulisema muusikuga: sealhulgas Björk, Sigur Rós, Slowblow, múm, Ghostigital, Quarashi, Singapore Sling. Filmi sisulisele poolele pakuvad vaheldust kaadrid Islandi maastikest. Muuhulgas sisaldab film intervjuulõike muusiku ja tänapäevase goodi Hilmar Örn Hilmarssoniga, kes kuulub Islandi uuspaganliku usu Ásatrú organisatsiooni Íslenska Ásatrúarfélagið.

## Vaata ka
* "Rokk í Reykjavík" – varasem dokumentaalfilm Islandi muusikaskeenest (1982)

## Viited
Avo Hirvesoo

**Avo Hirvesoo** (õieti **Aavo-Valdur Hirvesoo**; 23. september 1935 Võru – 10. jaanuar 2014) oli eesti muusikateadlane.

Ta on lõpetanud Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi ning aastal 1960 muusikateooria alal Tallinna Muusikakooli. Aastal 1965 lõpetas ta muusikateaduse alal (Karl Leichteri klassis) Tallinna Riikliku Konservatooriumi.

Ta töötas aastatel 1958–1961 Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis teadurina, aastatel 1964–1966 F. R. Kreutzwaldi nimelises Eesti NSV Riiklikus Raamatukogus muusikaosakonna juhatajana, aastatel 1966–1974 Kultuuriministeeriumi draama- ja muusikateoste kolleegiumi liikmena. Aastatel 1974–1976 oli ta Eesti Heliloojate Liidu konsultant, ta oli aastatel 1975–1976 ühtlasi Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikaajaloo õppejõud. Aastatel 1977–1985 oli ta ETV ja aastatel 1985–1992 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklik Televisiooni ja Raadiokomitee muusikajuht ning aastatel 1992–1997 Eesti Raadio muusikatoimetaja.

## Looming
Ta on uurinud peamiselt Eesti muusika varasemat perioodi ja pagulasmuusikuid. Ta on avaldanud üle 1000 artikli ja uurimuse ajakirjanduses ning rahvusvahelistes erialaväljaannetes. Ta oli Eesti Muusika Biograafilise Leksikoni (1990) toimetuskolleegiumi esimees, ta oli ka aastatel 2007–2008 Eesti Muusika Biograafilise Leksikoni koostamise juures; ta on esinenud ettekannetega Tallinnas, Moskvas, Vilniuses, Riias ja Bregenzis teaduskonverentsidel. Ta on teinud üle 500 raadio- ja telesaate, kirjutanud videofilmi "Lembitu tütar" stsenaariumi (1986).

## Liikmesus
*1986 Eesti Heliloojate Liit 
**aastatel 1966–1974 ja 1979–1983 liidu juhatuses (olles vahepeal ka muusikateaduse sektsiooni esimees)
*Aastatel 1993–1998 oli ta Eesti Richard Wagneri Seltsi esimees

## Isiklikku
Tema isa oli organist, helilooja ja koorijuht Valdur Hirvesoo (1910–1941).

Tema abikaasa on arhitekt Eva Hirvesoo. 

Neil on kolm last: poeg, arhitekt  Ivo-Ott Hirvesoo; tütar, viiuldaja Aet Hirvesoo-Hautamäki; poeg, ettevõtja Aap Hirvesoo.

## Kirjandus

* Täna tähistab juubelit muusikateadlane Avo Hirvesoo
* Suri muusikateadlane Avo Hirvesoo

## Välislingid
*Haud Rannamõisa kalmistul
Mesimumm

**Mesimumm** on aastast 2006 ilmuv Eesti lasteajakiri, mis on Eesti esimene nii väikestele lastele mõeldud ajakiri. Ajakirja esimene number ilmus 2006. aasta 4. jaanuaril ning ajakiri ilmub kord kuus. Näiteks 2013. aasta detsembrinumber oli juba 96. number.

Ajakirja numbritest leiab jutte, luuletusi ja laule. Lisaks nendele on igas numbris ka meisterdamisõpetusi, nuputamisülesandeid, värvipilte jmt materjale.

Ajakirja annab välja kirjastus Dolce Press, mis loodigi 2005. aastal eesmärgiga hakata andma välja Eestis ainulaadset lasteajakirja. Ajakirja ilmuma hakkamise ajal oli peatoimetaja kirjastuse omanik Pille Adusoo.

## Vaata ka
* Kirjastus Dolce Press
* Ajakiri Nööps

## Viited
Suraž (Valgevene)

**Suraž** (poola keeles **Suraż**) on alev, endine linn Valgevenes Viciebski oblastis Viciebski rajoonis, Suraži külanõukogu halduskeskus. Alev asub paigas, kus Kasplja jõgi Lääne-Dvinasse voolab. 
 
Alevis asuvad keskkool ja muusikakool,  kultuurimaja ja  raamatukogu. Tööstusest on Suražis esindatud toiduainetetööstus. Vaatamisväärsusteks on XVI sajandil püstitatud kindluse ase, heebrea kalmistu ja mälestusmärgid: Teises maailmasõjas hukkunud kaaslinlastele ning kooli õuel maha lastud õpilastele.

## Ajalugu
Suraž ilmub ajalooareenile XVI sajandil kui kindlustatud punkt Leedu suurvürstiriigis. Aastal 1560 valmis Suraži kindlus, selle juures asus juba toona linn. Linnaõigused sai Suraž siiski aastal 1570. Linna rüüstasid korduvalt Moskva väed.

Aastast 1772 esimese Poola jagamise tagajärjel Venemaa koosseisus. Suražis olid valdavalt puidust majad, aastal 1870 oli linnas vaid kaks kivimaja, XX sajandi alguseks oli neid üksteist.  Aastast 1924 Valgevene NSV osa. Ametlikult sai asulast alev aastal 1938. 


Pilt:Surazhskaya carkva.JPG| Suraži kirik


## Viited

## Välislingid
* Suraž YouTube'is
Nööps

**Nööps** oli aastatel 2006–2009 kuus korda aastas ilmunud eesti lasteajakiri, mis oli mõeldud 4–7-aastastele lastele. Ajakirja esimene number ilmus 13. oktoobril 2006 (oktoober/november 2006) ja viimane 2009. aasta alguses (veebruar/märts 2009). Ajakirja peatoimetaja oli seda välja andnud kirjastuse Dolce Press omanik Pille Aadusoo.

Ajakiri sisaldas pikemaid jutukesi lapsele ettelugemiseks ja lühemaid iselugemiseks. Sealt leidis koomiksi, meisterdamist, kleepsulehekülgi jm. Lisaks oli kaasas poster, pusle või kogumismäng. Jutte kirjutasid Veiko Pelias, Kati Murutar, Elina Sildre jt, pilte joonistasid Jüri Mildeberg ja Kristina Reineller.

## Vaata ka
* Kirjastus Dolce Press
* Ajakiri Mesimumm

## Viited

## Välislingid
* Ajakirjas 2008. aasta oktoobris ja novembris ilmunud Elina Sildre koomiksid
Lõuatsikilbis

**Lõuatsikilbis** (ladina *scutum mentale*;*mentale*; lüh *m*) on paljudel roomajatel peas paiknev soomus. Lõuatsikilbis võib olenevalt liigist olla erineva kuju ja suurusega, seetõttu võetakse seda arvesse ka roomajate teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel on lõuatsikilbis ninamikutipus, alalõualuu otsa juures paiknev keskmine paaritu kilbis. Lõuatsikilbise vastas paikneb nokisekilbis.  

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Mental scale]] seisuga 13.01.2014.*
Aet Hirvesoo-Hautamäki

**Aet Hirvesoo-Hautamäki** (sündinud 6. jaanuaril 1964 Tallinnas) on eesti ja Soome viiuldaja ja pedagoog.

Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna Muusikakeskkooli viiuli erialal (Harri Rikandi klassis) ja aastal 1988 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Tõnu Reimanni klassis).

Ta õpetas lühikest aega Tallinna Lastemuusikakoolis. Aastast 1994 elab ta Soomes ja ta on töötanud õpetajana Espoo muusikakoolis. Ta on esinenud soolokavadega Tallinnas ja Soome linnades ning teinud koostööd Eesti ja Soome organistidega (Kadri Ploompuu ja Matti Vainio ja teistega).

## Isiklikku
Tema ema on arhitekt Eva Hirvesoo, isa oli muusikateadlane Avo Hirvesoo (1935–2014), vanaisa oli organist, helilooja ja koorijuht Valdur Hirvesoo (1910–1941).

## Kirjandus
*
Nina-nokisekilbis

**Nina-nokisekilbis** (ladina *scutum nasorostrale*, sün *nasorostrale*) on osadel roomajatel pead katva naha soomus. *Scutum nasorostrale* võib olenevalt liigist olla erineva kuju ning suurusega, seetõttu kasutatakse seda ka roomajate teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Nina-nokisekilbis on osadel madudel, näiteks perekonda *[[Bothrops]]* liigitatud madudel, pead katva naha väike soomus(ed), mis paikneb nokisekilbise ja ninakilbise vahel. 
 
## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Nasorostral scale]] seisuga 13.01.2014.*
Janavičy

**Janavičy** (transkribeerituna **Janavitšõ**, poola keeles **Janowicze**) on alev Valgevenes Viciebski oblastis Viciebski rajoonis. Alev on Janavičy külanõukogu halduskeskus.
 
Alevis asuvad keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Ettevõtetest on Janavičys piimakombinaat. Alevis kavatsetakse käivitada ettevõte plastjäätmete taaskasutuseks. Vaatamisväärsusteks on XIX sajandi lõpus ehitatud mõisakompleks ja kirik aastast 1885.

## Ajalugu
Janavičy küla mainitakse esimest korda aastal 1511. XVIII sajandiks oli asulast saanud Pociejde suguvõsale kuuluv alev. Aastast 1772 esimese Poola jagamise tagajärjel Venemaa koosseisus. Aastast 1800 on teada, et alevis toodeti rauda. Aastal 1829 hakati valmistama kartongi, 1854 – jahu, aga aastal 1866 õlut. Alevis olid veel postijaam ja kõrts. Alevi lähedal oli samanimeline mõis, mille omanikuks olid aastast 1878 Dvarecki-Bogdanovitšid. Aastast 1897 on teada, et alevis oli nahatööstus, seal peeti kolm laata aastas. Aastast 1924 Valgevene NSV osa. Aastal 1933 rajati alevisse linatöötlemisvabrik. 

Pilt:Ghetto Yanovichi 3a.jpg| Janavičy geto


## Viited

## Välislingid
* Janavičy
Dolce Press

**Dolce Press** on aastal 2005 asutatud kirjastus, mis loodi eesmärgiga hakata välja andma Eestis ainulaadset lasteajakirja Mesimumm. 2006. aastal lisandus sellele veel teinegi ajakiri, koolieelikutele suunatud Nööps, mille väljaandmine lõpetati 2009. aastal.

Kirjastuse tootevalikust leiab lisaks ajakirjale Mesimumm ka raamatuid ning tähe- ja numbrikaarte lugema ja arvutama õppimiseks.

## Auhinnatud raamatud
* Lastekaitse Liidu eestvedamisel toimunud konkursil valiti 2011. aasta parimaks väikelaste raamatuks Heli Illipe-Sootaki "Kiisu reisib" (illustraator ja kujundaja Katrin Ehrlich).
* 2012. aasta 25 kaunima raamatu hulka valiti Tiia Selli raamat "Rõõmus Miia" (kujundaja Katrin Ehrlich).

## Vaata ka
* Ajakiri Mesimumm
* Ajakiri Nööps

=Viited=
G. aurantiaca

***G. aurantiaca*** võib olla:
****[[Gemmatimonas aurantiaca]]***, bakteriliik
****[[Guarianthe aurantiaca]]***, orhideeliik
Ruba (Valgevene)

**Ruba** on alev Valgevenes Viciebski oblastis Viciebski rajoonis. Alev asub Lääne-Dvina ääres. Ruba allub administratiivselt Viciebski linnale, kuuludes Čyhunačny rajooni koosseisu.
 
Alevis asuvad keskkool ja laste spordikool, raamatukogu ning kultuuri- ja tehnikapalee. Rubas on toiduainete tööstus, samuti toodetakse alevis ehitusmaterjale. Rubas kaevandatakse ka dolomiiti. 

Ruba lähistel asus Zdraŭniova mõis, kus aastail 1892–1900 elas Ilja Repin. Mõisa häärberis on kunstniku elu ja loomingut tutvustav muuseum.

## Ajalugu
Rubat mainitakse esimest korda alles XIX sajandil kui Piskunovidele kuulunud mõisa keskust. Mõisa lähedal asus ka koht, kus üle Lääne-Dvina käis parv. Aastast 1924 Valgevene NSV osa. Aastal 1931 rajati Rubasse lubjatehas, selle juurde tekkis aga tööstusasula. Ametlikult sai asulast alev aastal 1970. 


Pilt:Belarus-Zdrawneva-Manor of Ilya Repin-1.jpg| Zdraŭniova mõis


## Välislingid
* Ruba veebientsüklopeedias
Jersika

**Jersika** (saksa keeles *Gerzika, Gercike, Gerceke, Zargrad*; vene keeles *Царьград, Ерсика, Герцике*; teised nimetused: *Gercike, Gerdeke, Gerseke, Gertzeke, Locus Castri in Gerzeke, monte Gerzieche, Gersika, Gerzeke, Gerzike*) on küla (*vidējciems*) Lätis, Jersika vallas Līvāni piirkonnas, Daugava paremal kaldal.

Jersikat läbib maantee A6 ja 1861. aastal avatud Riia-Daugavpilsi raudtee ning asulas asub ka Jersika raudteepeatus.

## Ajalugu
Jersika oli Latgale ja Jersika vürstiriigi ajalooline keskus.

Jesikast 2,4 km kaugusel on ajalooline Jersika linnamägi.

## Vaata ka
*Latgale
VeniVidiVici õpilasvahetus

**MTÜ VeniVidiVici** on 2012. aastal loodud mittetulundusühing, mis pakub 7.–12. klasside õpilastele Eesti-siseseid õpilasvahetusi ja e-keelepraktika võimalusi. Võrgustikku kuulub 250 kooli. 

VeniVidiVici asutasid 2011. aastal neli Otepää Gümnaasiumi õpilast (Teele Jakobson, Gerle Trifanov, Kerli Suviste ja Iti Uusküla) Eesti Energia koolinoorte ettevõtlikkusideede konkursil ja arenguprogrammis ENTRUM. 

## VeniVidiVici võidetud auhinnad
VeniVidiVici on pärjatud:
* Eesti Energia ettevõtlikkuse arenguprogrammi ENTRUM 2. hooaja võitjaks;
* konkursi "Olen ettevõtlik!" parimaks Valgamaa algatuseks;
* konkursi "Olen ettevõtlik!" parimaks sotsiaalse ettevõtluse projektiks;
* haridusideede konkursi "OHHOO!" võitjaks;
* Valgamaa parimaks omaalgatuseks 2012. aastal;
* parimaks lõimumist toetavate ühistegevuste läbiviijaks 2013. aastal.

## Viited
 

## Välislingid
* Koduleht
* Lõuna-Eesti parim noorteprojekt on Otepää tüdrukute loodud õpilasvahetusprogramm
* Õpilased vahetavad nädalaks kooli
* Õpilasvahetus laiendab haaret
* Õpilased vahetuvad kodumaal
* Milena katsetab eestikeelset kooli
* Parim noorteprojekt on Otepää tüdrukute loodud VeniVidiVici
* VeniVidiVici ETV "Terevisioonis"
* Algatati VeniVidiVici programm
Fausta

**Flavia Maxima Fausta** (289–326) oli Vana-Rooma keisrinna, keiser Maximianuse tütar. Abiellus 307. aastal impeeriumi lääneosa abikeisri (*Caesar*) Constantinusega, kes lahutas oma abielu Minervinaga.
La Maddalena

**La Maddalena** on vald (*comune*) Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari provintsis. Halduskeskus asub Maddalena saarel La Maddalenas.

27 meetri kõrgusel merepinnast asuva La Maddalena asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

La Maddalena vald paikneb samanimelise saarestiku saartel ning sellel puudub maismaapiir teiste omavalitsusüksustega.

La Maddalena halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Moneta, Stagnali.

## Ajalugu

La Maddalena oli asustatud alates neoliitikumist, kuid jäeti maha pärast Rooma impeeriumi langust. XVII sajandil tulid saarele Korsika karjused, XVIII sajandil rajati La Maddalena asula.

Caprera saarel veetis oma viimased elupäevad Giuseppe Garibaldi.

Budelli saare kaguosas paikneval "Roosal rannal" (*La spiaggia Rosa*) toimus 1964. aastal osa Michelangelo Antonioni esimese värvifilmi "Punane kõrb" (*Il deserto rosso*) võtetest.

## Vaatamisväärsused
La Maddalena on hõlmatud 1994. aastal moodustatud Maddalena saarestiku rahvuspargiga (*Parco nazionale Arcipelago di La Maddalena*).

## La Maddalenaga seotud inimesed
* Franco Solinas
* Franco Pinna
* Giuseppe Garibaldi
* Orazio Nelson
* Domenico Millelire
* Giuseppe Branca
* Mario Ferrari Aggradi
* Benito Mussolini - oli Villa Weberis vangistuses 7.–27. august 1943
* Gian Maria Volontè
* Carlo Alianello
* Salvatore Fresi
* Lia Origoni

## Sõpruslinnad
*  – Ajaccio
*  – Nizza

## Viited

## Kirjandus
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), *[http://www.sardegnadigitallibrary.it/index.php? Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, 2 (E-L)]*, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 88-7138-430-X.
* Francesco Floris (a cura di), *[http://www.sardegnacultura.it/j/v/321?s=7&v=9&c=2475&c1=28430&o=1&na=1&n=10 Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari]*, Newton&ComptonEditori, 2007.

## Välislingid

* Koduleht (*itaalia keeles*)
Smilewound

**"Smilewound"** on elektroonilist muusikat viljeleva Islandi ansambli múm täispikk album, mis ilmus 2013. aasta 6. septembril nii CD-plaadina, vinüülplaadil kui ka digitaalselt. Päev hiljem, 7. septembril ilmus album "Cassette Store Day" ürituse raames ka kassetil.

Albumi esimene singel "Toothwheels" ilmus 2013. aasta maikuus ning kuu hiljem tuli välja ka laulule tehtud muusikavideo, mille režissöörideks múm, Árni Rúnar Hlöðversson ja Bruno Granato.

Albumi lisalugu "Whistle" valmis koostöös Kylie Minogue'iga ning see lindistati 2012. aasta filmi "Jack and Diane" heliriba tarvis. 2013. aasta veebruaris ilmus see ka digitaalse singlina.

## Lugude nimekiri
#"Toothwheels"
#"Underwater Snow"
#"When Girls Collide"
#"Slow Down"
#"Candlestick"
#"One Smile"
#"Eternity is the Wait Between Breaths"
#"The Colorful Stabwound"
#"Sweet Impressions"
#"Time to Scream and Shout"

;Lisalugu
#"Whistle" (koos Kylie Minogue'iga)

## Väljaandmise ajalugu

## Viited
Žabokrõtška

**Žabokrõtška** (ukraina keeles Жабокричка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 618. Pindala on 2,46 km².
Sudden Elevation

**"Sudden Elevation"** on Islandi muusiku Ólöf Arnaldsi kolmas album. Albumi produtseeris laulja koos Islandi-Ameerika helilooja Skúli Sverrissoniga. Tegemist on ühtlasi laulja esimese albumiga, mis on tervikuna ingliskeelne.

Sama aasta 10. juunil ilmus albumi avalugu "German Fields" ka singlina, mille B-poole looks sai "Mysteries of Love". Samal ajal alustas Arnalds turneed Suurbritannias.

## Lugude nimekiri
# "German Fields" – 3:50
# "Bright And Still" – 3:17
# "Return Again" – 3:50
# "Treat Her Kindly" – 2:50
# "Call It What You Want" – 4:04
# "A Little Grim" – 2:56
# "Fear Less" – 2:53
# "Numbers And Names" – 3:19
# "Sudden Elevation" – 3:56
# "The Joke" – 1:44
# "Onwards And Upwards" – 2:35
# "Perfect" – 3:41

## Viited

## Välislingid
* Ólöf Arnaldsi koduleht
* Ólöf Arnalds MySpace'is