open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Selma Lagerlöf

**Selma** Ottilia Lovisa **Lagerlöf** (20. november 1858 – 16. märts 1940) oli rootsi kirjanik.

Ta oli pärit Kesk-Rootsist Värmlandi maakonnast. Tema loomingus on tähtis osa kohalikel pärimustel ja muistenditel. Tema elukaaslane oli 1894. aastast Sophie Elkan.

Tuntud on romantiline romaan "Gösta Berlingi saaga" (1891). 
Lagerlöf kujutab selles haaravalt tugeva iseloomuga kirglikke inimesi, nende võitlust iseenda ja oma saatusega.

Muinasjutulises noorsooraamatus "Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi" (1906–1907) lendab härjapõlvlaseks moondatud nimitegelane metshanede seltsis läbi kogu Rootsi. Teekonna jooksul muutub üleannetu ja südametu Nils arukaks ning loomi armastavaks poisiks.

1909. aastal pälvis Lagerlöf Nobeli kirjandusauhinna.

"Jeruusalemm" on tema romaan, mille tegevus toimub 19. sajandi viimasel veerandil. Romaani esimeses osas kujutatakse ärkamisliikumise teket ja kujunemist ühes Dalarna kihelkonnas, mille tagajärjel suur hulk selle asukaid rändab välja Palestiinasse, teises väljarännanute saatust pühal maal. Sündmustiku keskpunktis on kaks noort inimest: vanast auväärsest soost talupoeg Ingmar ja tema mõrsja Gertrud. Talu säilitamise nimel hülgab Ingmar Gertrudi, kes liitub väljarändajatega. Rohkete kannatuste järel leiavad mõlemad uue maise õnne.

Teos ekraniseeriti 1996. aastal.

Lagerlöfi "Gösta Berlingi saaga" 2006. aasta eestikeelne väljaanne (kirjastus Eesti Raamat, kujundaja Piret Niinepuu-Kiik) nimetati 2006. aasta Eesti 25 kauneima raamatu hulka.

1984. aastast antakse välja Selma Lagerlöfi auhinda.

## Viited

## Välislingid
* Aino Suits, Selma Lagerlöfi elust ja loomingust, Looming 1938, nr 9
Sool

**Sool** on mitmetähenduslik sõna.

***[[Soolad]]** on keemiliste ühendite klass.
****Toiduks kasutatav sool** ehk **keedusool** on söögisool
**Samast keemilisest ainest räägib naatriumkloriid.
***Sool** ehk kolloidlahus on vedela dispersioonikeskkonnaga kolloidsüsteem.

***[[Sooled]]** on loomade seedeelundkonna osad:
****[[eessool]]** ehk söögitoru ja magu
****[[peensool]]** ehk kesksool
****[[kaksteistsõrmiksool]]**
****[[tühisool]]**
****[[niudesool]]**
****[[jämesool]]** ehk tagasool
*****[[pimesool]]**
*****[[käärsool]]**
*****[[pärasool]]**

***[[sool (materjal)|Sool]]** on muusikas pillikeelena kasutatav kuivatatud sool, ka sidumis- ja õmblusmaterjal.

***[[Sool (krüptograafia)|Sool]]** on krüptograafia mõiste.
Suspensioon

**Suspensioon** on dispersne süsteem, mille puhul vedelikku on pihustunud tahket keemilist ainet.

Suspensiooni korral on tahke aine settimine küll aeglane, kuid sobivate tingimuste korral (näiteks seisev vesi) see aja jooksul siiski toimub. Suspensioonina kantakse ühest kohast teise paljusid setteid. Näiteks jõevesi kannab merre suspensioonina liiva ja savi.

## Näide
Katseklaasis tekib savipulbri segamisel hägune vedelik, milles saviosakesed on hõljuvas olekus (heljum). Katseklaasi lisatud aine on savi, mis vees ei lahustu. Hägust vedelikku, mis sisaldab vees mittelahustuva tahke aine hõljuvaid osakesi, nimetatakse suspensiooniks. Seismisel tahke aine sadestub ja ladestub katseklaasi põhja. Mõne aja möödudes muutub ka katseklaasis olev vesi selliseks, nagu oli katse alguses.

## Vaata ka
*Suspensioonivool
Süsivesinikud

**Süsivesinikud** on keemilised ained, mille molekul koosneb ainult süsiniku- ja vesinikuaatomitest. Süsivesiniku molekul sisaldab süsinikahelat. Ahela ehituse järgi liigitatakse süsivesinikud ning kõik muud orgaanilised ühendid alifaatseteks ja tsüklilisteks.

## Atsüklilised süsivesinikud

## Vaata ka
*Halogeenitud süsivesinikud
*Klooritud süsivesinikud

## Välislingid
*https://www.youtube.com/watch?v=aO5UoBlYve8&ab_channel=NeemeKatt Süsivesinikud looduses. Neeme Katti video
Shkodër

**Shkodër** on linn Loode-Albaanias Montenegro piiri lähedal Shkodëri järve idarannikul Mbishkodra tasandiku lõunaosas Drini ja Bunë jõe vahel. Linn on Shkodëri maakonna ja Shkodëri ringkonna keskus. 

## Ajalugu
Shkodër rajati umbes 4. sajandil eKr. Seal paiknes illüüria hõim Labeat ning kuningas Gentiuse ja kuninganna Teuta residents. 

168 eKr vallutasid linna roomlased ning see jäi nende tähtsale kaubandus- ja sõjateele. 

1040 pKr vallutasid Shkodëri serblased ning sellest sai üks keskaegse serbia riigi Zeta (praegu Montenegro) tähtis majandus- ja halduskeskus. 

1396 läks linn Veneetsia võimu alla, kellega koos võideldi Osmanite riigi vastu. Hoolimata mõneaastasest vastupanust rünnakutele langes Shkodër 1479 Osmanite riigi võimu alla. Hõivamise käigus linn laastati. Linna uus õitseng saabus alles 17. sajandil. Aastatel 1757–1831 valitses linna Bushati suguvõsa.

19. sajandi lõpuks oli Shkodërist jälle saanud tähtis kaubanduskeskus. Linnal oli tähtis koht ka Prizreni liigas Albaania vabadusliikumise ajal. 

Balkani sõdade ja Esimese maailmasõja ajal püüdsid Shkodërit enda võimu alla saada Montenegro ja Serbia. Hoolimata elanike vastupanust vallutasid linna 1913. aasta alguses Serbia ja Montenegro sõjavägi. Suursaadikute Londoni konverents sundis Montenegrot loovutama Shkodëri piirkonna vast moodustatud Albaania riigile. Ent 1915 sisenesid Shkodërisse jälle Montenegro väed. Aastal 1916 vallutas linna Austria-Ungari ning see jäi üheks Austria keskustest 1924. aastani.

Teise maailmasõja ajal tungis linna Saksa sõjavägi, kes jäi sinna 19. novembrini 1944.

1990. aastate algul oli Shkodër demokraatliku liikumise tähtis keskus. 

Shkodër on tähtis haridus- ja tööstuskeskus. Linnas toodetakse mitmesuguseid mehaanika- ja elektroonikaseadmete detaile ning tekstiili- ja toiduainetetööstuse tooteid. 

Linn asub rahvusvahelise maantee ja Belgradi-Tirana raudteelõigu ääres. 

Shkodëris asuvad ka pedagoogiline instituut ja Luigj Gurakuqi nimeline Shkodëri ülikool. 

Linna pearaamatukogus on üle 250 000 köite. Linnas on ka kultuurikeskus, kunstnike ja kirjanike liit, Migjeni (Millosh Gjergj Nikolla nimeline) teater, kunstigalerii ja ajaloomuuseum. Vaatamisväärsused on ka Shkodëri kindlus (ehk Rozafa kindlus), türgi saun ja Plumbi mošee.   

Linnale annavad ainulaadse väljanägemise vanad majad ning kitsad tänavad kõrgete kivimüüride vahel. Pärast Teist maailmasõda ehitati mõned kvartalid laiemate tänavatega uuselamurajoone.

## Välislingid
Seitse tarka

**Seitse tarka** (kreeka οἱ ἑπτὰ σοφοί, u 620 – u 550 eKr) olid vanakreeka riigimehed ja seadusandjad 7. ja 6. sajandist eKr, kes paistsid silma oma elutarkusega.

Seitsme targa nimekirju on erinevaid. Platoni dialoogis "Protagoras" arvatakse seitsme targa hulka Thales Mileetosest, Pittakos Mytilenest, Bias Prienest, Solon Ateenast, Kleobulos Lindoselt, Myson Chenest ja Cheilon Lakedaimonist. Samas asendab Diogenes Laertios oma teose "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" I raamatus seitsme targa loetelus Mysoni Periandrosega Korintosest ning lisab, et seitsme targa hulka on eri traditsioonides arvatud ka teisi isikuid, näiteks Anacharsist Sküütiast, Pherekydest Syroselt ja Epimenidest Kreetalt.
 
Seitsmele targale omistati gnoome – elutarkust väljendavaid mõtteteri. 

Seitse tarka olevat legendi järgi kohtunud Delfis, et pühendada oma mõtteterad Apollonile.

## Viited
Sinilill (perekond)

**Sinilill** (*Hepatica*) on taimeperekond tulikaliste sugukonnast.

## Süstemaatika, klassifikatsioon ja taksonoomia
Umbes kuus liiki, mis kasvavad põhjapoolkeral. Sinilille on jaotatud päris mitme liigi vahel. Küsimus liikide arvust on vaidluse all. Olukorda komplitseerib laialdane hübridiseerimine. Liikide hulka kuuluvad harilik sinilill ja transilvaania sinilill. Nende kahe liigi hübriid on keskmine sinilill.

Varem on sinililled koos ülaste ja karukelladega paigutatud ülase perekonda. Sinilille perekonna esmakirjeldaja on Philip Miller (1754).

Perekonnanimi on tuletatud sõnast *hēpar* 'maks' ja tähendab 'maksa-' (sinilille peeti maksarohuks, sest juurmised lehed meenutavad maksasagaraid ning on alt maksa värvi). Sõna pärineb keskaegsest ladina keelest.

## Kirjeldus
Sinililled on talihaljastest püsikutest tugeva risoomiga rohttaimed. Juurmised lehed on pika raoga, kolmehõlmalised, pisut maksataolised, pealt rohelised, alt pruunikaslillad.  Kõrvallehed puuduvad. Kolm ovaalset kõrglehte paiknevad tupetaoliselt. Varrel on üksik õis. Õiekate on lihtne, kroonlehetaoline, tavaliselt viie kuni kaheksa tuhmsinise, harvem roosa või valge tupplehega. Tolmukaniidid on arvukad, peaaegu valged. Vili on ovaalne, karvane pähklike lisemega (elaiosoomiga).

Kromosoomide arv: 2n=14.

Eestis kasvab looduslikult ainult harilik sinilill. Harilikul sinilillel on teisendid teravahõlmine sinilill (*Hepatica nobilis* var. *acuta*) ja ümarahõlmine sinilill' (*Hepatica nobilis* var. *obtusa*), mida varem tunti liikidena *Hepatica acutiloba* (ka *Hepatica acuta*, *Hepatica triloba acuta*)  ja *Hepatica americana* (ka *Anemone hepatica*, *Hepatica hepatica*, *Hepatica triloba americana*, *Anemone americana*). Teravate hõlmadega juurmiste lehtedega harilik sinilill on levinud Euraasias, ümarahõlmine teisend Ameerikas. Esimesel teisendil on lehtede pikkus 10 cm, teisel harva üle 7 cm. Teravahõlmisel sinilillel võib olla kuni seitse hõlma, sest ka hõlmadel võivad olla hõlmad.

Teravahõlmine sinilill on inglise keeles *sharp-lobed hepatica* 'teravahõlmine sinilill'. Ümarahõlmine sinilill on inglise keeles *round-lobed hepatica* 'ümarahõlmaline sinilill' või *round-leaved hepatica* 'ümaralehine sinilill'.

Ka Aasia teisendit on peetud omaette liigiks *Hepatica asiatica*. Sinilille on jaotatud päris mitme liigi vahel. Liikide arv on vaidluse all. Olukorda komplitseerib laialdane hübridiseerumine.

## Vaata ka
* Harilik sinilill

## Välislingid

* bio.edu.ee - Sinilill
Sõjandus

**Sõjandus** on inimtegevuse valdkond, mille eesmärk on enda ühiskondlike ressursside ja territooriumi kaitse ning võimaliku vaenlase ressursside ja valduste üle kontrolli saavutamine.

## Vaata ka

*sõjanduse mõisteid
*sõjaväelaste loend
*sõjateadus
Solomon Marcus

**Solomon Marcus** (1. märts 1925 Bacău – 17. märts 2016 Bukarest) oli Rumeenia matemaatik, informaatik, keeleteadlane ja semiootik.

Käis koolis Bacăus. Lõpetas keskkooli 1944. Õppis Bukaresti ülikoolis matemaatikat 1945–1949 ning lõpetas ülikooli kiitusega.

Oli Bukaresti ülikooli matemaatikateaduskonnas 1950. aastast assistent, 1955. aastast lektor, 1964. aastast dotsent, 1966. aastast professor. Kaitses kandidaaditöö ("Kahe muutuja monotoonsed funktsioonid") 1956 ning oli 1968. aastast teaduste doktor. Aprillis 1983 valiti Rumeenia Akadeemia korrespondentliikmeks, detsembris 2001 akadeemikuks (täisliikmeks).
   
Tegeles uurimis- ja õppetööga järgmistel aladel: matemaatiline analüüs, teoreetiline arvutiteadus, mõõduteooria, üldtopoloogia, keeleteadus, matemaatika ajalugu, matemaatiline poeetika, semiootika ning matemaatika rakendused loodus- ja sotsiaalteadustes.

## Välislingid
* Publikatsioonid
Soodla

**Soodla** on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Küla läbivad Jägala–Käravete maantee (Piibe maantee) ning Kiiu–Soodla, Soodla–Kehra ja Soodla tee. Küla piires jäävad Jägala–Käravete maantee äärde bussipeatused Soodla ja Soodla kauplus.

Soodla jõgi suubub Soodla külas Jägala jõkke. Soodla jõe suudme juures asub Gabrieli poolsaar, mis on üksikobjektina looduskaitse alla.

Soodlat on esimest korda mainitud 1241. aastal (*Sotal*). 19. sajandi alguses Soodla küla mõisastati. Küla rajati uuesti 20. sajandi esimesel poolel.

## Vaata ka
* Soodla sild
* Soodla veehoidla

## Viited
Santander

**Santander** on sadamalinn Põhja-Hispaanias Biskaia lahe ääres, Kantaabria autonoomse piirkonna ja Santanderi provintsi keskus.

Kantaabriast lääne poole jääb Astuuria ja ida poole Baskimaa.

Elanike arv oli 1998. aastal umbes 184 000 ja 2009. aastal 183 466.

Rooma riigi ajal oli linna nimi *Portus Victoriae Iuliobrigensium* (1. sajand eKr). Praeguse nime on linn saanud pühalt Emetheriuselt, (hispaania keeles Emeterio), kes legendi järgi oli märter, kelle pea viidi sinna 3. sajandil. Nime vahepealsed vormid olid näiteks *Sant Emter* ja *San Ender*.

1187. aastal tegi kuningas Alfonso VIII San Emeterio kloostri abti linna isandaks. 1248. aastal osales Santander Sevilla lahingus, mille eest ta sai vapi.

Santander oli keskajal Kastiiliale tähtis sadam, mille kaudu käis ka Uue Maailmaga kauplemine.

Santander sai ametlikult linnaõigused aastal 1755.

1893. aastal plahvatas sadamas prahilaev Cabo Machichaco, hukkus 500 inimest.

Santander oli kuningas Alfonso XIII meelissuvituskoht. Ka praegu on see populaarne suvituskoht, kuigi 1941. aastal hävis tulekahjus suur osa vanalinnast.

Santanderis on panga Banco Santander peakontor.

## Vaata ka
* Racing de Santander

## Viited

## Välislingid
Suhhoi Su-27

**Suhhoi Su-27** (vene keeles Сухой Су-27, NATO koodnimi *Flanker*) oli Nõukogude Liidu ja on nüüd Venemaa relvastuses olev mitmeotstarbeline hävituslennuk. Prototüübi esmalend toimus 1977. aastal. Su-27 projekteerimise lähteülesandeks oli saavutada Ameerika Ühendriikide hävituslennukiga F-15 võrreldav võimekus. 

Esimesed lennukid anti üle NSV Liidu lennuväeosadele 1984. aastal. Ametlikult võeti Su-27 relvastusse 1990. aastal, kui olid kõrvaldatud kõik katselendudel ilmnenud puudused. Su-27 on kasutusel Venemaa, Ukraina, Valgevene, Kasahstani ja Vietnami lennuväes. Hiinas ehitatakse lennukit Su-27 (J-11) litsentsi alusel.

Su-27 on varustatud 1 x 30 mm GŠ-30-1 automaatkahuriga ning tiiva-alustele  püloonidele saab kinnitada erinevid rakette ja pomme.

Modifikatsioonid: Su-27K lennukikandja versioon; õhus tankimise võimalusega; Su-27P/ Su-30, kaugmaa hävituslennuk, õhus tankimise võimalus; Su-27IB/ Su-34, kahekohaline pommitushävituslennuk; Su-27M/Su-35, moderniseeritud Su-27. Su-35: meeskond 2, lennuraadius lisakütuseta kuni 2000 km.

Su-27M/ Su-35 (NATO koodnimi  Flanker-E) on Su-27 baasil ehitatud mitmeotstarbeline hävituslennuk. Su-35 lennukis on moderniseeritud kõiki Su-27 süsteeme, kandevkonstruktsioonis on kasutatud süsinik-komposiiti, uuendatud on relvastust ja mootoreid. 

## Tehniline kirjeldus
Lennuki konstruktsioonis on kasutatud suhteliselt palju titaani (kuni 30%), kõrgtugevusega duralumiiniumi sulameid ja komposiitmaterjale.

## Kasutajad
* 

## Viited

## Välislingid
*Kaug-Idas kukkus alla remondist tulnud Vene hävitaja, www.DELFI.ee, 20. september 2010
Shefqet Verlaci

**Shefqet** (Shevket, Sefket) Bej **Verlaci** (Vërlaci, Verlaçi, Verlaxhi, Velaxhi; 15. september 1877 Elbasan – 21. juuli 1946 Zürich) oli Albaania peaminister 5. märtsist (või veebruarist või märtsist) 10. juunini (või 2. juunini) 1924 ja Itaalia okupatsiooni ajal 12. aprillist (või 11. aprillist) 1939 3. detsembrini (või 4. detsembrini või 10. novembrini) 1941.

1922 oli Verlaci Albaania suurim maaomanik. Joseph Roth kirjutab, et talle kuulus enamik Elbasani maju. Tema ümber koondus Eduerakond, suurim konservatiivne partei, mis vastustas kindlalt igasugust maareformi, mis annaks talupoegadele maad. Parteisse kuulus Põhja-Albaania hõimujuhte ja väljapaistvaid moslemitest maaomanikke. 

1922. aasta lõpupoole kihlus Ahmed Zogu Verlaci tütrega, kindlustades sellega endale Verlaci toetuse ja peaministrikoha.

1924. aastal oli Zogu sunnitud finantsskandaali ja atentaadi tagajärjel haavata saamise tõttu loovutama peaministrikoha Verlacile. Verlaci jäi valitsuse etteotsa juunikuuni ning põgenes seejärel Itaaliasse. Järgnenud Fan Noli režiimi ajal mõistis eritribunal Verlaci tagaselja surma koos kogu varanduse konfiskeerimisega.  

Kui Zogu sai 1928 kuningaks, tühistas ta kohe kihluse Verlaci tütrega. See tegi Verlacist kuninga verivaenlase. 

12. aprillil (või 11. aprillil) 1939 sai Verlacist Itaalia okupatsiooni all moodustatud valitsuse peaminister. Kuni 16. aprillini oli ta riigipea kohusetäitja. 

Verlaci toetas albaanlastega asustatud Jugoslaavia ja Kreeka territooriumide liitmist Albaaniaga.

28. novembril 1939 toimus Tiranas esimene fašismivastane tänavameeleavaldus, mida toetas tööstus- ja transporditööliste streik. Nõuti itaallaste lahkumist ja valitsuse tagasiastumist. 

Verlaci suri 1946 Zürichis ja maeti Rooma protestantlikule kalmistule.
Soome linnade loend

*Siin on loetletud [[Soome]] linnaks nimetatavad omavalitsusüksused seisuga [[1. jaanuar]] [[2010]], endiste linnade kohta vaata artiklit [[Soome endiste linnade loend]].*

Sulgudes on toodud linnaks saamise aasta.

## A
Akaa (2007) - Alajärvi (1986) - Alavus (1977) 

## E
Espoo (1972)

## F
Forssa (1964)   

## H
Haapajärvi (1977) - Haapavesi (1996) - Hamina (1653) - Hanko (1874) - Harjavalta (1977) - Heinola (1839) - Helsingi (1550) - Huittinen (1977) - Hyvinkää (1960) - Hämeenlinna (1639)

## I
Iisalmi (1891) - Ikaalinen (1977) - Imatra (1971)

## J
Jakobstad (1652) - Joensuu (1848) - Juankoski - Jyväskylä (1837) - Jämsä (1977) - Järvenpää (1967) 

## K
Kaarina - Kajaani (1651) - Kalajoki (2002) - Kankaanpää (1972) - Kannus (1986) - Karkkila (1977) - Kaskinen (1785) - Kauhajoki (2001) - Kauhava (1986) - Kauniainen (1972) - Kemi (1869) - Kemijärvi (1973) - Kerava (1970) - Keuruu (1986) - Kitee - Kiuruvesi linn - Kokemäki linn (1977) - Kokkola (1620) - Kotka (1878) - Kouvola (1960) - Kristinestad (1649) - Kuhmo (1986) - Kuopio (1782) - Kurikka (1977) - Kuusamo

## L
Lahti (1905) - Laitila (1986) - Lappeenranta (1649) - Lapua (1977) - Lieksa (1973) - Lohja (1969) - Loimaa (1969) - Loviisa (1745)

## M
Maarianhamina (1861) - Mikkeli (1838) - Mänttä-Vilppula (1973)

## N
Naantali (1443) - Nilsiä - Nivala - Nokia (1977) - Nurmes (1974) - Närpes - Nykarleby (1620)

## O
Orimattila - Orivesi (1986) - Oulainen (1977) - Oulu (1605) - Outokumpu (1977)

## P
Paimio - Parkano (1977) - Pieksämäki (1962) - Pori (1558) - Porvoo (1346) - Pudasjärvi (2004) - Pyhäjärvi

## R
Raahe (1649) - Raisio (1974) - Raseborg (2009) - Rauma (1442) - Riihimäki (1960) - Rovaniemi (1960) 

## S
Saarijärvi (1986) - Salo (1960) - Sastamala (2009) - Savonlinna (1639) - Seinäjoki (1960) - Somero - Suonenjoki (1977)

## T
Tampere (1779) - Tornio (1621) - Turu (1229)

## U
Ulvila (1365) - Uusikaupunki (1617)

## V
Vaasa (1606) - Valkeakoski (1963) - Vammala (1965) - Vantaa (1974) - Varkaus (1962) - Viitasaari (1996) - Virrat (1977) - Väståboland (2009)

## Ä
Ähtäri (1986) - Äänekoski (1973) 

## Y
Ylivieska (1971) - Ylöjärvi (2004)
Sally von Kügelgen

**Sally von Kügelgen** (2. märts 1860 Tartu – 16. oktoober 1928 Rooma) oli baltisaksa maalikunstnik.

Tema isa oli maastikumaalija Konstantin von Kügelgen (1810–1880), kellele aastatel 1842–1856 kuulus Nõmme mõis Väike-Maarja kihelkonnas.

Kunstiteadmisi sai Sally kõigepealt isa juhatusel, seejärel Julie Wilhelmine Hagen-Schwarzi juures. Ta täiendas end Peterburis Ivan Kramskoi juures ning vabakuulajana Peterburi Kunstide Akadeemias. 

Ta elas 1890. aastast Roomas, külastades aeg-ajalt kodumaad.

Sally von Kügelgen on loonud portreid ja kompositsioone, kasutades teiste meistrite maalidelt laenatud motiive. 

Ta on Pilistvere kiriku altarimaali autor. Tema valmistatud on ka Tallinna Kaarli kiriku altarifreskod, mis on Carl Timoleon von Neffi poolt Peterburi Iisaku katedraali jaoks tehtud kompositsioonide pealiskaudsed koopiad.


Metsamaastik, Sally von Kügelgen, EKM j 275-17 M 1205.jpg|"Metsamaastik"
Maastik, Sally von Kügelgen, EKM j 283-542 M 1496.jpg|"Maastik"
Naise portree, Sally von Kügelgen, EKM j 13662 M 4408.jpg|"Naise portree"
Lamava mehe akt, Sally von Kügelgen, EKM j 7897 M 3409.jpg|"Lamava mehe akt"
Meesakt, Sally von Kügelgen, EKM j 283-689 M 1509.jpg|"Meesakt"
Kristuse sündimine. Eskiis Kaa, Sally von Kügelgen, EKM j 190-362 M 695.jpg|"Kristuse sündimine. Eskiis Kaarli kiriku altarimaalile"
J. W. Goethe portree, Sally von Kügelgen, EKM j 190-299 M 654.jpg|"J. W. Goethe portree"


## Viited
Svanethi

**Svanethi** (gruusia სვანეთი; ebasoovitatav vorm *Svaneetia*) on ajalooline ja etnograafiline piirkond Gruusia loodeosa mägedes.

## Svanethi printsid
**Dadeškeliani dünastia**
*1750–1780 Otar Suur Dadeškeliani
*1780–1800 Mistost Dadeškeliani [Tengis Bey]
*1800–1841 Nikolaoz Dadeškeliani [Tsiokh Bey]
*1841–1857 Konstantini Dadeškeliani
*1841–1846 Mikeli [Tartar Khan] (regent)
Gelovani

## Vaata ka
*Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi
*Samegrelo–Zemo Svanethi

## Välislingid
*Toomas Lukk: Svaneetia: Georgia varamu, Välisministeeriumi blogi, 9.09.2011.
*Teave svaanide kultuurist, sh. muusika
San Demetrio Corone

**San Demetrio Corone** on vald Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. San Demetrio Corone üks Itaalia albaanlaste kultuurikeskusi. 

Asula on saanud nime suurmärtri püha Demetriose järgi, kelle mälestuspäeva tähistatakse 26. oktoobril. Algne nimi oli **Sandemitre**. "Corone" on lisatud seetõttu, et 1400 asusid linna elama Albaania põgenikud Corone linnast.

Asula kõrgus merepinnast on 520 m. Ta asub Sila Greca põhjanõlval. 

Linnapea on Cesare Marini.

## Viited

## Välislingid
*San Demetrio Corone valla ametlik koduleht (*itaalia ja albaania keeles*)
*Fotod
Septimius Severus

**Septimius Severus** (**Imperator Caesar Divi Marcus Antonini Divi Antonini Pii Lucius  ''Septimius Severus'' Pertinax Augustus**; sünninimi **Lucius Septimius Severus**; 11. aprill 146 – 4. veebruar 211) oli Vana-Rooma keiser 9. aprillist 193 surmani. 

Suri loomulikku surma. Omandatud tiitlid:   Arabicus (195), Adiabenicus (195), Pius (195), Parthicus (198), Britannicus (210).
Severus Alexander

**Severus Alexander** (**Imperator Caesar Divi Antonini Magni Divi Septimii Severii Pii Marcus Aurelius ''Severus Alexander'' Augustus**); sünninimi **Marcus Bassianus Alexianus**; 1. oktoober 209 – veebruar 235 oli Vana-Rooma keiser 14. märtsist 222 kuni surmani, seega valitses ta 13 aastat ning suri 26-aastaselt. 

Väidetavalt juhtus Severus Alexandri sünnil üks intsident, mille järgi arvati, et tegemist on tulevase keisriga. Tema sündimise ajal olevat seinalt ala kukkunud keiser Traianuse pilt, mis oli paljudele tähendusrikas märk. 

Ta oli oma eelkäija, keiser Elagabaluse sugulane ning sai troonile Elagabaluse ema ja vanaema poliitmängude tõttu, kes ei soovinud võimust loobuda ja asendasid seega ühe keisri teisega. Severus Aleksander üritas oma valitsemisajal senatiga hästi läbi saada ja valitseda marcus-aureliuslikus vaimus. Üldiselt on ta ajalukku läinud hea, malbe ja tagasihoidliku keisrina. Keisril tuli pidada palju kaitse sõdu barbarite vastu, kes ründasid riiki erinevatest külgedest. Väidetavalt müüs keiser maha kõik riigi ja oma isiklikud vääriskivid, sest pidas enda ehtimisest olulisemaks riigikassa täitmist. 

Tema peamiseks hobiks oli tuvide kasvatus, millele tal kulus palju aega ja pühendumist. Severus Alexandril olevat olnud umbes 20 000 tuvi. 

Teatud osa ajaloolasi arvab, et Severus Alexandri ajal kirjutati väga paljudele Rooma hoonetele järgmine lause: "Ära tee teisele seda, mida sa ei taha, et teine sulle teeks!"

Tema populaarsus vähenes aja jooksul ning 235. aastal tapeti ta sõdurite poolt. Keisri ihukaitse pretoriaanid valisid järgmiseks keisriks Maximinus Thraxi. 

## Viited
Sajandid

**Sajandid**

Praegu on 21. sajand. Eelmine sajand oli 20. sajand ja üle-eelmine oli 19. sajand.

Nendes artiklites on loetletud aastatuhandete ja sajandite sündmused. Artiklites üksikute sajandite kohta on kümnendite ja aastate nimekirjad. 

Eriliste ajaloosündmuste kohta vaata ka Ajalugu.

Varasema aja kohta vaata kosmoloogiline  ajaarvamine, geoloogiline ajaarvamine, evolutsiooniline  ajaarvamine, jääaeg, kiviaeg.

* **[[11. aastatuhat eKr]]**
* **[[10. aastatuhat eKr]]**
* **[[9. aastatuhat eKr]]**
* **[[8. aastatuhat eKr]]**
* **[[7. aastatuhat eKr]]**
* **[[6. aastatuhat eKr]]**
* **[[5. aastatuhat eKr]]**

***[[4. aastatuhat eKr]]**
**40. sajand eKr
**39. sajand eKr
**38. sajand eKr
**37. sajand eKr
**36. sajand eKr
**35. sajand eKr
**34. sajand eKr
**33. sajand eKr
**32. sajand eKr
**31. sajand eKr

***[[3. aastatuhat eKr]]**
**30. sajand eKr
**29. sajand eKr
**28. sajand eKr
**27. sajand eKr
**26. sajand eKr
**25. sajand eKr
**24. sajand eKr
**23. sajand eKr
**22. sajand eKr
**21. sajand eKr

***[[2. aastatuhat eKr]]**
**20. sajand eKr
**19. sajand eKr
**18. sajand eKr
**17. sajand eKr
**16. sajand eKr
**15. sajand eKr
**14. sajand eKr
**13. sajand eKr
**12. sajand eKr
**11. sajand eKr

***[[1. aastatuhat eKr]]**
**10. sajand eKr
**9. sajand eKr
**8. sajand eKr
**7. sajand eKr
**6. sajand eKr
**5. sajand eKr
**4. sajand eKr
**3. sajand eKr
**2. sajand eKr
**1. sajand eKr

***[[1. aastatuhat]]**

**1. sajand
**2. sajand
**3. sajand
**4. sajand
**5. sajand
**6. sajand
**7. sajand
**8. sajand
**9. sajand
**10. sajand

***[[2. aastatuhat]]**
**11. sajand
**12. sajand
**13. sajand
**14. sajand
**15. sajand
**16. sajand
**17. sajand
**18. sajand
**19. sajand
**20. sajand

***[[3. aastatuhat]]**
**21. sajand
**22. sajand
**23. sajand
Severus

**Severus** (ladina keeles *Flavius Valerius Severus Augustus*; sünniaeg teadmata – 16. september 307), tuntud ka kui **Severus II**, oli Vana-Rooma ohvitser ja hiljem keiser augustist 306 aprillini 307, mil ta astus tagasi. Tapeti Rooma lähedal Maxentiuse käsul. 

## Valitsemisaastad
Ta oli Vana-Rooma armee ohvitser, kelle Galerius määras ta Constantius I Chloruse abikeisriks (*caesar*) ning pärast viimase surma kaasvalitsejaks (*augustus*). Pärast usurpaator Maxentiuse võimuhaaramist Roomas 28. oktoobril 306 saatis Galerius Severuse Mediolanumist (tänapäeva Milano) Rooma seda maha suruma. Tema väed alustasid Rooma piiramist, kuid Maxentius suutis tema väed enda poole võita, mille tagajärjel põgenes Ravennasse. Maximianus suutis ta sealt Rooma lähedale kohtumisele meelitada. Vangistati Tres Tabernaes ning tapeti hiljem.

## Viited
Sokcho

**Sokcho** (ka *Sokch'o* [sok-tšo]; korea kirjas 속초시, hani kirjas 束草市) on linn Lõuna-Korea idarannikul Gangwoni provintsis.

Linn asub 61 kilomeetri kaugusel Põhja ja Lõuna-Koread eraldavast demilitariseeritud tsoonist. Linn asetseb piki rannikut ning piirneb läänes ja lõunas mägedega, mille kõrgeim tipp Taebaeksan ulatub 1708 meetrit üle merepinna.

Linnas oli 2002. aastal 90 218 ja 2015. aastal 79 846 elanikku. Linnas on kaheksa linnarajooni.

Korealastele on Sokcho tuntud suvituslinnana. Seal on arenenud puhkemajandus.

Linna lähedal on Lõuna-Korea üks omapärasemaid buda templeid – Sinheungsa, mis on ehitatud 652. aastal. Templis asub 18 meetri kõrgune pronksist Buddha kuju.

## Mobiilimäng turismiarendajana
2016. aasta juulis oli Sokcho üks esimesi kohti Lõuna-Koreas, kus oli kättesaadav uus laiendatud reaalsusel põhinev mobiilimäng Pokémon Go, ehkki ametlikult ei olnud mäng riigis veel saadaval. Selle põhjusena on toodud riiklikke kaardiandmestiku piiranguid ja asjaolu, et Sokcho asub Lõuna-Korea kirdepiiri lähedal, jäädes väljapoole kaardiruudustikku, mida mänguloojad kasutasid blokeeringuala määramisel. Linn eesotsas linnapea Lee Byung-seoniga kasutas seda ära turismi edendamiseks, pakkudes mängimiseks vajalikku infrastruktuuri (linna katvad Wi-Fi-alad ja telefonide laadimispunktid) ning naaberlinnadest väljuvaid eribusse. Selle tulemusel ujutasid linna üle mängijad nii Koreast kui ka Hiinast.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Savoia dünastia

**Savoia dünastia** on dünastia, mis valitses Savoia krahvkonda 1003–1416, Savoia hertsogkonda 1416–1720, Sitsiilia kuningriiki 1713–1720, Sardiinia kuningriiki 1720–1861, Itaalia kuningriiki 1861–1946 ja Hispaaniat 1870–1873.

## Savoia dünastiast Savoia krahvid
*1003–1048 Umberto I 	         
*1048–1052 Amedeo I 	        
*1052–1057 Oddone (Otto) 	
*1057–1078 Pietro I 	        
*1078–1080 Amedeo II 	        
*1080–1103 Umberto II 	
*1103–1148 Amedeo III 	
*1148–1189 Umberto III        
*1178–1233 Tommaso I 	        
*1233–1253 Amedeo IV 	       
*1253–1263 Bonifacio 	        
*1263–1268 Pietro II 	        
*1268–1285 Filippo I 	        
*1285–1323 Amedeo V 	        
*1323–1329 Edoardo 	        
*1329–1343 Aimone             
*1343–1383 Amedeo VI 	        
*1383–1391 Amedeo VII	        
*1391–1416 Amedeo VIII (vastupaavst Felix V; alates 1416 Savoia hertsog)

## Savoia dünastiast Savoia hertsogid

*1416–1440 Amedeo VIII 
*1440–1465 Lodovico 	        
*1465–1472 Amedeo IX 	        
*1472–1482 Filiberto I 	        
*1482–1490 Carlo I 	                
*1490–1496 Carlo II 	                
*1496–1497 Filippo II 	        
*1497–1504 Filiberto II 	         
*1504–1553 Carlo III 	                 
*1553–1580 Emanuele Filiberto 	
*1580–1630 Carlo Emanuele I   	
*1630–1637 Vittorio Amedeo I 	        
*1637–1638 Francesco Giacinto 	
*1638–1675 Carlo Emanuele II 	        
*1675–1720 Vittorio Amedeo II (Sitsiilia kuningas 1713–1720, Sardiinia kuningas 1720–1730)

## Savoia dünastiast Sardiinia kuningad

*1720–1730 Vittorio Amedeo II 	
*1730–1773 Carlo Emanuele III 	
*1773–1796 Vittorio Amedeo III 	
*1796–1802 Carlo Emanuele IV	       
*1802–1821 Vittorio Emanuele I 	
*1821–1831 Carlo Felice 	       
*1831–1849 Carlo Alberto 	        
*1849–1861 Vittorio Emanuele II (alates 1861 Itaalia kuningas)

## Savoia dünastiast Itaalia kuningad
*1861–1878 Vittorio Emanuele II 	
*1878–1900 Umberto I 	                
*1900–1946 Vittorio Emanuele III (Etioopia keiser 1936–1943 ja Albaania kuningas 1939–1943)
*1946 Umberto II  

## Savoia dünastiast Hispaania kuningas
*1870–1873 Amadeo I     
          
## Savoia suguvõsa pead
*1946–1983 Umberto II 	        
*1983–... Vittorio Emanuele
Sylvia Beach

**Sylvia Beach** [silvia biitš] (sünninimi **Nancy Woodbridge Beach**: 14. märts 1887 Bridgeton (New Jersey) – 5. oktoober 1962 Pariis) oli USA-st pärit raamatukaupmees, üks USA emigratsiooni juhtivaid tegelasi sõdadevahelises Pariisis. 

Tema isa oli presbüterlik pastor, kelle töö tõi perekonna 1901 Pariisi.  

Beach armastas Pariisi ning asus  1916 sinna alaliselt elama. Koos oma sõbra Adrienne Monnieriga asutas ta novembris 1919 raamatukaupluse *Shakespeare and Company*, millest sai ameeriklaste kohtumispaik. Raamatukauplus sai kuulsaks pärast seda, kui ta 1922 avaldas James Joyce'i romaani *[[Ulysses]]*, sest Joyce'il ei õnnestunud seda ingliskeelsetes maades avaldada.

1930. aastate depressiooni ajal oli kauplus raskustes. Seda hoidis  vee peal Beachi sõprade, sealhulgas Bryheri heldus. 

Teise maailmasõja ajal oli Beach interneeritud. 

Kaupluse vabastas sümboolselt 1944 Ernest Hemingway isiklikult, kuid seda ei avatud enam.  

1959 kirjutas Beach sõdadevahelisest ajast mälestused. 

Ta jäi Pariisi kuni surmani.
Santa Cruzi provints

**Santa Cruzi provints** on Argentina provints riigi äärmises lõunaosas Lõuna-Patagoonias. Kiilukujuline provints piirneb põhjas Chubuti provintsiga, idas Atlandi ookeaniga, läänes Tšiiliga ning lõunas Tšiili ja Magalhãesi väinaga. Provintsi halduskeskus on Río Gallegos. 

Pindalalt on ta Buenos Airese provintsi järel teisel kohal. Provints ulatub põhjast lõunasse umbes 800 kilomeetrit ja idast läände 350 kilomeetrit. 

Santa Cruzi provints on kõige hõredamalt asustatud provints Argentinas. Rahvaarv on umbes 180 000 ja pindala on 243 943 km², nii et ühele ruutkilomeetrile tuleb alla ühe inimese. Santa Cruzi provints on olnud poliitiline ja majanduslik ääremaa.

Santa Cruzi provintsist on pärit endine Argentina president Néstor Kirchner.

Santa Cruzi üks suuremaid vaatamisväärsusi on Perito Moreno liustik.

## Kliima
Kliima on külm. Aasta keskmine õhutemperatuur on 9 ºC, keskmine tuule kiirus 24 km/h. Aasta keskmine sademete hulk on 255 mm. Provintsis on kolme tüüpi piirkondi: 
*Atlandi ookeani kuiv ja külm rannik, suvel tuuline ning sügisel ja talvel vihmane,
*Patagoonia kiltmaa kuiv ja külm rohtla veerikaste jõgedega, 
*Andide eelmäestik subantarktiliste metsade ja arvukate järvedega, poolmõõduka ja niiske kliimaga. 

## Viited

## Välislingid

*Provintsi ametlik koduleht
Soome kirjandus

**Soome kirjandus** on soome keeles kirjutatud ilukirjandus. Laiemas tähenduses hõlmab Soome kirjandus ka soomerootslaste rootsikeelset kirjandust ja Soome saamide saamikeelset kirjandust.

## Vaata ka

* Soome kirjanike loend
* Soomerootsi kirjandus
* Saami kirjandus
* Finlandia kirjandusauhind
Taevakeha

**Taevakeha** on kosmoses asuv astronoomia poolt uuritav keha.

Taevakehad on kõik objektid, mida me Maa pealt  taevasse vaadates näeme. Enamik neist on looduslikud taevakehad, aga on olemas ka mittelooduslikud taevakehad, näiteks satelliidid.

Maale lähim looduslik taevakeha on Kuu. Meile kõige kaugemat taevakeha pole veel teada.

## Taevakehasid

*Planeet
**Merkuur
**Veenus
**Maa
**Marss
**Jupiter
**Saturn
**Uraan
**Neptuun
*Kääbusplaneet
**Ceres 
**Pluuto
**Eris
*Päikesesüsteemi väikekeha
**Komeet
**Asteroid
**Meteoorkeha
*Täht
*Täheparv
*Udukogu
*Galaktika

## Vaata ka
*Taevakehade loend
Tants

**Tants** on kunstiliik, milles tundeid, elamusi ja suhtumist väljendatakse liigutuste ja poosidega; ka selle kunstiliigi teos. Tantsu saatmiseks mõeldud muusika on tantsumuusika.

## Ajalugu

Tants on vanimaid kunstiliike, see kuulus algselt maagiliste kombetalituste juurde. Praeguseni on tantsul tihe seos rütmimuusika, laulu, pantomiimi ja teatrikunstiga. Vanimad tantsud matkivad tegelikkust (tööliigutusi, loomi ja muud seesugust).

Algul esitas tantsu selle looja, alles hiljem eristusid elukutselised tantsijad. Euroopa varaseim tantsukunst on teada Vana-Kreekast, kus see kaasnes jumalakultusega, näiteks Apolloni pidustustega. Keskajal kirik põlgas tantsu, kuid ei suutnud selle arengut pidurdada, õitsele puhkes rahvatants. 15. sajandil tekkis rahvatantsu kõrvale seltskonnatants. See oli algul kõrgseltskonna harrastus, arenes 19. sajandil rahvalikumaks (kadrill, polka, valss) ja on 20. sajandil üldrahvalikuks muutudes jätnud rahvatantsu varju. Praegu on rahvatants taandunud peamiselt tantsuringide harrastuseks. Klassikaline tants kujunes 16.–17. sajandil. 19. ja 20. sajandi vahetuses sündinud vabavormilisem plastika on mõjutanud ka klassikalist balletti.

## Liigitus

Tantsitakse üksi, paaris või hulgakesi.

Eristatakse rahvatantsu, seltskonna- ehk peotantsu ja lavatantsu. Mineviku seltskonna- ja lavatantsud, mida tantsitakse tänapäeval, on koondatud ajaloolise tantsu mõiste alla.

Euroopa lavatants jaguneb klassikaliseks ja balletiks, karaktertantsuks ehk lavaliseks rahvatantsuks, plastiliseks tantsuks ja estraaditantsuks. 

Peotantsust on väljakujunenud kindlatele reeglitele vastav võistlustants. Võisteldakse standardtantsude (aeglane valss, fokstrott, tango jne) ja Ladina-Ameerika tantsude kategoorias (samba, rumba, džaiv jne) kategoorias. 

Eesti rahvatantsu saab jagada folkloorseks (näiteks tantsuansambli Leigarid repertuaar) ja folklooril põhinevaks autoritantsuks (näiteks tantsuansambli Sõprus repertuaar).

## Vaata ka

* Koreograafide loend
* Tantsijate loend
* Tantsude loend
* *[[Melbourne shuffle]]*
* Ballett 
* *[[Capoeira]]* 
* Hiphoptants
* Kõhutants 
* Rivitants
* Rahvatants 
* Seltskonnatants
* Stroof
* Ergutustants
* Ball
* Nüüdistants
* Tantsutehnika
* Tantsulavastus
* Tantsuteraapia
* Tantsuõpetaja
* Tantsukunstnik
* Šoti seltskonnatants
* Tantsuline liikumine
* Mustlastants
* Tantsumaraton
* Pärimustants

## Välislingid
Tööstus

**Tööstus** on ühiskonna tootlike jõudude arenemist mõjustav rahvamajandusharu, mille ettevõtted (tehased, vabrikud, kaevandused, elektrijaamad) valmistavad töövahendeid nii tööstuse enese kui ka teiste rahvamajandusharude jaoks, toodavad tooraineid, materjale, kütust ja energiat ning töötlevad tööstus- ja põllumajandussaadusi. 

Tööstus liigitatakse hankivaks ja töötlevaks tööstuseks. Hankiva tööstuse koosseisu kuuluvad enamasti need majandusharud, mille toodang on teiste majandusharude tooraine (põllumajandus, kalandus, metsandus, mäetööstus).

Tööstus koos ehitusega kuulub sekundaarsesse sektorisse.

## Tööstuse harud ja allharud
* energeetika 
**kütusetööstus
***naftatööstus
***gaasitööstus
***söetööstus
***põlevkivitööstus
***turbatööstus
**elektroenergeetika
***soojusenergeetika
***hüdroenergeetika
***tuumaenergeetika
***päikeseenergeetika
***tuuleenergeetika
***geotermaalenergeetika
***laineenergeetika
* metallurgia
**must metallurgia ehk rauatööstus
***niklitööstus
**värviline metallurgia
***alumiiniumitööstus
***vasetööstus
***pliitööstus
***tinatööstus
***kullatööstus
***hõbedatööstus
*masinatööstus
**metallitööstus
**laevaehitus
**veduri-vagunitööstus
**autotööstus
**lennukitööstus
**aparaaditööstus
**tööpingitööstus
**elektroonikatööstus
**elektrotehnikatööstus
**arvutitööstus
**meditsiintehnikatööstus
**robotitööstus
*keemiatööstus
**üldkeemiatööstus
**orgaanilise sünteesi tööstus
**farmaatsiatööstus
*kergetööstus
**tekstiilitööstus
***puuvillatööstus
***linatööstus
**villatööstus
**naha- ja jalatsitööstus
**õmblustööstus
**moetööstus
*toiduainetetööstus
**leivatööstus
**piimatööstus
***juustutööstus
**lihatööstus
**kalatööstus
**konservitööstus
**makaronitööstus
**suhkrutööstus
**õlletööstus
**veinitööstus
**tubakatööstus
*Puidutööstus
**tselluloosi- ja paberitööstus
***tselluloositööstus
***paberitööstus
**mööblitööstus
*Ehitusmaterjalitööstus

## Vaata ka

* Mootorrattatehaste loend
* Metsatööstus
* Mäetööstus
* Tööstuspsühholoogia
* Tööstusökoloogia
* Uued tööstusharud
Transilvaania sinilill

**Transilvaania sinilill** (*Hepatica transsylvanica*, varem *Hepatica angulosa*) on taimeliik tulikaliste sugukonnast sinilille perekonnast.


Stamps of Romania, 2010-50.jpg|Rumeenia 2010. aasta margil
Stamps of Romania, 2015-053.jpg|Rumeenia 2015. aasta margil


## Välislingid
Taevavõlv

**Taevavõlv** ehk **taevalaotus** (heebrea keeles *raqia‘*, vanakreeka keeles *stereôma*, ladina keeles *firmamentum*) on taevas, niivõrd kui see näib kuplikujulise võlvina.

Taevavõlvi kirjeldatakse matemaatiliselt **[[taevasfäär]]i** abil. Taevavõlvi ja taevasfääri oluline erinevus on see, et vaatleja ei taju taevavõlvi mitte poolkera pinnana, vaid nõnda lamendunult, et taevaobjektid (nt Kuu, Päike, tähtkujud) paistavad vaatlejale horisondi lähedal suurematena kui seniidi lähedal.

## Ajalooline ja religioosne arusaam taevavõlvist
Kujutlus, et taevas on tahke võlv, on olnud vanaajal üldine.

Muinasegiptlased pidasid taevast rauast võlvlaeks, millest tähed on köite abil alla riputatud. 

Babüloonlased pidasid taevast tohutuks võlviks, mille kõige kõvemast metallist on sepitsenud Marduk. Seda võlvi arvati toetuvat maad ümbritsevale müürile. 

Muinaskreeklased ja muinasroomlased pidasid taevast suureks kristallvõlviks, mille külge tähed on kinnitatud. Mõned pidasid taevavõlvi materjaliks rauda või pronksi.

Ka juutidel oli sarnane kujutlus. Esimese Moosese raamatu loomisloos (1Mo 1:6–8) lõi Jumal laotuse, mis lahutas ülemised ehk taevased veed alumistest ehk maistest vetest:

*Ja Jumal ütles: "Saagu laotus vete vahele ja see lahutagu veed vetest!" Ja nõnda sündis: Jumal tegi laotuse ja lahutas veed, mis laotuse all, vetest, mis laotuse peal olid. Ja Jumal nimetas laotuse taevaks. Siis sai õhtu ja sai hommik, teine päev.*

Heebrea keele sõna *raqia‘* tähendab midagi, mis on välja taotud ning seejärel laiali laotatud. Septuagintas ja ka teistes kreekakeelsetes piiblitõlgetes vastab sellele sõnale *stereôma* 'kindlaks või tahkeks tehtu'. Taevalaotuse tahkusele viitab ka Hiiobi raamat, kus mainitakse taevast, mis on väga tugev, nagu ta oleks sulatatud pronksist.     

Taevalaotuse tahkus järeldub ka eesmärgist, milleks Jumal selle tegi: taevalaotuse kohal pidi olema vesi. Sellest on juttu ka loos ülemaailmsest veeuputusest: *taeva luugid tehti lahti* (1Mo 7:11) ja *taevaluugid suleti* (1Mo 8:2).  Jesaja 42:5 ütleb: *kes on loonud taevad ja on need võlvinud*. 

Loomislugu jätkab: *Ja Jumal ütles: "Saagu valgused taevalaotusse eraldama päeva ööst! Tähistagu need seatud aegu, päevi ja aastaid, olgu nad valgusteks taevalaotuses, valgustuseks maale!" Ja nõnda sündis: Jumal tegi kaks suurt valgust: suurema valguse valitsema päeval ja väiksema valguse valitsema öösel, ning tähed. Ja Jumal pani need taevalaotusse, et nad valgustaksid maad* (1Mo 1:14–17) Seega on tähed kinnitatud taevalaotuse külge, nii et laotus peab olema tahke. Linnud lendavad laotusest madalamal, seetõttu õhk ei ole taevalaotus.  

Teoloogide üldine seisukoht on, et Piibel kirjeldab loomislugu ja taevast vastavalt vanaaja ettekujutustele. On ka teolooge, kes väidavad, et taevast on Piiblis tegelikult kirjeldatud õigesti ning meie arusaam, et laotuse all on mõeldud taevavõlvi, on ekslik.

## Viited
Tim Rice

Sir **Tim Rice** (sündinud 10. novembril 1944 Inglismaal Buckinghamshire'is Amershamis) on menukate muusikalide libretist ja laulusõnade autor. 

Tim Rice oli popansambli Aardvarks laulja (1961–1963) ning on hiljem laulnud ka teistes rokkansamblites.

1965 ilmus tema esimene avaldatud laul "That's My Story". Samal aastal sai ta tuttavaks Andrew Lloyd Webberiga. Nad kirjutasid koos muusikale ning ka eraldi laule, sealhulgas "It's Easy for You", mille 1976 plaadistas Elvis Presley.

1980. aastate alguses hakkas Rice tegema koostööd ABBA liikmete Björn Ulvaeuse ja Benny Anderssoniga muusikali "Chess" kallal. "Chess" ilmus kõigepealt plaadina 1984 ja sai rahvusvaheliselt populaarseks. Kaks singlit sellelt plaadilt, "One Night in Bangkok", mida laulis Murray Head, ja "I Know Him So Well", mida laulsid Elaine Paige ja Barbara Dickson, olid edetabelite tipus nii Ameerikas, Euroopas kui ka Aasias. 1985 oli "Chessi" esietendus Londoni West Endis ning sellest sai menukas lavalugu paljudes teisteski maades.

Rice on teinud koostööd paljude silmapaistvate heliloojatega. Nende seas on Marvin Hamlisch (laulud Lauren Bacallile, Bing Crosbyle, Jack Lemmonile ja George Burnsle), John Barry (tiitellaul "All-Time High", mille esitas Rita Coolidge James Bondi filmis "Octopussy"), Mike Batt (sealhulgas David Essexi "A Winter's Tale"), Paul McCartney, Paul Jones, Francis Lai, Vangelis, Rick Wakeman ja Freddie Mercury (laulud tema ühisplaadile Montserrat Caballéga).

1981 asutasid Rice ja laulja Elaine Paige plaadifirma EP Records, mis on välja andnud mitmeid menukaid plaate. Nad olid ka koos Robert Foxiga Cole Porteri muusikalise komöödia "Anything Goes" 1989. aasta West Endi uuslavastuse produtsendid.

Rice teeb regulaarselt raadiosaateid BBC-le. Tal on oma kirjastus Pavilion Books, mis asutamisest (1981) saadik on välja andnud üle 300 nimetuse raamatuid, sealhulgas Kingskey Amise, Michael Palini ja Sebastian Cie raamatuid.

Rice on kirjutanud raamatu "The Treasures of Lords" (1989) muuseumist kriketiväljakul Lord's Cricket Ground. Ta on Briti hittsinglite Guinnessi raamatu kaasautor. Samuti on ta ajalehe The London Daily Telegraph kriketikolumnist.

Rice sai kolm Grammy auhinda koos Alan Menkeniga kirjutatud Walt Disney filmi "Aladdin" laulude eest.

Kõige tuntumad on tema libretod Andrew Lloyd Webberi muusikalidele ja koostöö Walt Disney Companyga.

2002. aasta suvel vaatas Rice Tartu Raekoja platsil "Evita" etendust. 2003. aastal tuli Rice vaatama "muusikali Aida" esietendust Tartu lauluväljakul 6. juunil.

Tim Rice on kirjutanud laulusõnad järgmistele muusikalidele ja filmidele:
*"1984"
*"Aida"
*"Aladdin"
*"Kaunitar ja koletis" ("Beauty and the Beast")
*"Blondel"
*"Chess"
*"Cricket"
*"Evita"
*"Heathcliff"
*"Jeesus Kristus Superstaar" ("Jesus Christ Superstar")
*"Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat"
*"King David"
*"The Likes of Us"
*"Lõvikuningas" ("The Lion King")
*"Tycoon"

## Välislingid
*Foto
*Foto
Tony Halme

**Tony Christian Halme** (6. jaanuar 1963 Helsingi – 8. jaanuar 2010 Helsingi) oli Soome raskejõustiklane ja poliitik. 

Õppis algkoolis ja keskkoolis ning Strömbergi mehaanikakoolis kaks aastat elektrimontööriks. Kool jäi pooleli, sest Tony puudus aastas 638 tundi.

23-aastaselt läks ta elama Ameerika Ühendriikidesse, kus elas ametlikult 15 aastat, millest kuus aastat viibis turniiridel Jaapanis.

Märtsis 2003 kandideeris Tony Halme partei Põlissoomlased nimekirjas (kuid mitte partei liikmena) Soome parlamenti ja osutus valituks. Suurem osa häältest tuli Helsingist Jakomäki linnaosast.

Tony Halme valimisprogrammis olid tasuta ravimid ja hauaplatsid sõjaveteranidele välisabi kärpimise arvel, kultuuri- ja spordikulutuste suunamine eranditult noorte harrastustele, et lahendada noorte uimasti- ja muid probleeme, radikaalsed abinõud vägistajate ja pedofiilide vastu, töötasu maksustamise vähendamine ja proportsionaalseks tegemine, politseinike arvu suurendamine Euroopa Liidu laienemise tõttu kasvavaks kuritegevuseks valmistumiseks, kohustusliku rootsi keele kaotamine.

Ta on nimetanud president Tarja Haloneni lesbiks, kuid palus hiljem avalikult vabandust. Eduskunnas on ta saanud hoiatuse sobimatu keelekasutuse eest. Teda on kohtulikult karistatud uimastite tarvitamise, relva ebaseadusliku kasutamise ja ebakaines olekus auto juhtimise eest. 2006. aastal viibis ta haiglaravil alkoholismist põhjustatud maksa- ja kõhunäärmepõletiku tõttu.

## Spordisaavutused
*Atleetvõimlemise piirkondlik meister
*Neljakordne Soome meister käsipallis
*Euroopa ja maailmameister profimaadluses
*Profipoksi raskekaalu Soome meister 1997 ja 2000 ning WBF Ameerika meister 1999

## Välislingid
*Sissekanne saidil BoxRec
*Foto
Tirana Ülikool

**Tirana Ülikool** (albaania keeles *Universiteti i Tiranës*, ingliskeelne ametlik nimi *University of Tirana*, lühend **UT**) asub Albaania pealinnas Tiranas.

Tirana Ülikool asutati oktoobris 1957 Tirana Riikliku Ülikooli (*Universiteti Shtetëror i Tiranës*) nime all Albaania esimese ülikoolina pedagoogilise instituudi, polütehnilise instituudi, kõrgema majandusinstituudi, kõrgema õigusinstituudi ja meditsiiniinstituudi baasil. 

Aastatel 1985–1991 kandis ülikool nime *Universiteti i Tiranës "Enver Hoxha"*. 

Aastal 1991 viidi kolm teaduskonda üle vastrajatud Polütehnilisse ülikooli. 

Praegu on ülikoolil seitse teaduskonda. Üliõpilaste arv on 14 500 ja õppejõudude arv umbes 675 (andmed 2000. aastast). 

Ülikooli rektor oli 2000. aastal albaania keele uurija Shezai Rrokaj. Järgmisel ametiajal (2000–2003) oli rektoriks Maringlen Spiro. Aastal 2003 valiti tagasi Shezaj Rrokaj. 1981–1988 oli rektoriks matemaatik Osman Kraja, kes on olnud ka Albaania suursaadik Eestis.

## Teadus- ja osakonnad
*Arstiteaduskond
**Üldmeditsiin 
**Stomatoloogia 
*Sotsiaalteaduskond 
**Filosoofia ja sotsioloogia
**Psühholoogia 
**Sotsiaaltöö 
*Loodusteaduskond 
**Matemaatika
**Füüsika 
**Keemia 
**Bioloogia 
**Informaatika 
**Farmaatsia 
*Ajaloo-Filoloogiateaduskond 
**Ajalugu 
**Geograafia 
**Albaania keel 
**Albaania kirjandus 
**Ajakirjandus 
*Õigusteaduskond 
*Majandusteaduskond
**Rahandus ja raamatupidamine
**Majandusteadus 
**Ärijuhtimine 
**Turundus ja turism 
*Võõrkeelte teaduskond 
**Inglise keel 
**Prantsuse keel 
**Itaalia keel 
**Saksa keel
**Balkani keeled 
*Kehakultuuri osakond

## Õppejõude ja vilistlasi

* Sali Berisha
* Odhise Grillo
* Nexhmije Hoxha
* Shefki Hysa
* Ismail Kadare
* Harilla Papajorgji
* Ardian Klosi
* Dhori Kule
* Pandeli Majko
* Jakup Mato
* Laura Mersini-Houghton 
* Fatos Nano

## Välislingid

*Tirana Ülikooli koduleht 
*Osman Kraja
Tupolev Tu-154

**Tupolev Tu-154** on kolmemootoriline keskmaa-reaktiivreisilennuk.

Tu-154 konstrueeriti NSV Liidu Aerofloti tellimusel põhiliselt keskmaareisilennukiks, mis asendaks An-10, Il-18 ja Tu-104 tüüpi lennukeid. Esmalend toimus 4. oktoobril 1968, lennuliinidel hakati Tu-154 kasutama alates 1972. aastast.

Hiljem töötati lennukist välja mitu täiustatud varianti, millest edukamateks kujunesid Tu-154B ja Tu-154M. Viimasel kasutati senistest Kuznetsov NK-8 mootoritest ökonoomsemaid Solovjov D-30 mootoreid ning seda versiooni ehitati kuni 2006. aastani. Kokku on tehtud 1026 Tu-154.

Tu-154 põhikasutajaks oli Aeroflot, kuid lennukit eksporditi ka mitmesse sotsialismimaasse, näiteks Bulgaariasse, Kuubasse, Ungarisse jne.

Mingi aeg oli Tu-154 SRÜ lennunduses tõeline tööhobune, mis pidi teenindama suurt osa liinilendudest. Ka väljaspool SRÜ-d on Tu-154 vähesel määral veel kasutusel.
Tupolev Tu-204

**Tupolev Tu-204** on Venemaal ehitatud kahemootoriline reaktiivlennuk.

Kahemootorilise keskmaa-reisilennuki Tu-204 arendustööd algasid aastal 1985, kui oli vaja järglast Tu-154-le. Kohe algusest peale sarnanes Tu-204 väliselt väga USA reisilennukiga Boeing 757. 

Probleemid Perm PS-90A mootorite arendusega aeglustasid projekti käiku. Esimeste lennukite ehitamine lõpetati ja pandi katseliselt lendama Vnukovo Airlinesi ja Orel Avia teenistuses 1994. Aeroflot testis samal ajal Tu-204S kaubalennuki versiooni. Regulaarlende alustati Tu-204-100-ga alles 1997. aasta suvel.

Pärast poliitilisi muutusi Venemaal algas töö Tu-204-120 versiooni kallal, mis sai Rolls-Royce RB-511 mootorid.

*Pikkus: 46,1 m
*Tiivaulatus: 41,8 m
*Lennukaugus täislastis: 4000 km
*Reisikiirus: 825 km/h
*Reisijaid: 196–214
Tupolev Tu-334

**Tupolev Tu-334** on Venemaal ehitatud kahemootoriline   reisilennuk.

1990. aastate alguses hakati planeerima asendajat lennukile Tu-134. 

Tu-334 sooritas esmalennu 1999. aastal.