open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leho Kuusk

**Leho Kuusk** (sündinud 23. aprillil 1970) on elektriajamite ja jõuelektroonika insener. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 1988. aastal Sindi Keskkooli ning 1994. aastal Tallinna Tehnikaülikooli elektriajamite ja jõuelektroonika instituudis inseneriõppe. 1996. aastal sai ta samal erialal magistrikraadi. 

## Töö
Aastatel 1993–1994 oli ta Soomes ABB Motors OY-s Tallinna Tehnikaülikooli praktikandina ning aastatel 1994–1996 töötas samas asünkroonmootorite katsetusväljaku insenerina. Alates 1996. aastast töötab ta ABB AS-is ja alates 2001. aastast vastutab ABB protsessiautomaatika ärisuuna eest Balti riikides. 2019. aasta sügisest on ta ABB AS-i juhatuse liige.

Alates 2012. aastast on Leho Kuusk olnud Tallinna Tehnikaülikooli ja ABB vahel sõlmitud koostööleppe alusel moodustatud koostöönõukoja ABB-poolne juht ning osalenud inseneeriavaldkonna õppekavade nõukogudes.

## Publikatsioonid

* Innovative technology in industrial applications. Actual problems of electrical drives and industry automation : the 3rd research symposium of young scientists : May 19-26, 2001, Tallinn, Estonia. 
* Renovation of 30 years old dragline drive system. BEC 2004 : proceedings of the 9th Biennial Baltic Electronics Conference : October 3-6, 2004, Tallinn, Estonia.  
* Pilot solution for one of the world largest mobile unit drive system - revamp of the dragline. Symposium "Topical Problems of Education in the Field of Electrical and Power Engineering" : January 19-24, 2004, Kuressaare, Estonia.

## Välislingid

* Leho Kuusk: tööstus sõltub haridussektorist, sest meie suurim ressurss on targad inimesed. Intervjuu ajakirjale Mente et Manu
* Eksklusiivintervjuu ABB AS juhatuse liikme Leho Kuusega: karjäärist, tööst, õppimisest, tulevikust ning soovitused kõikidele noortele.
Eesti botaanikaühing

**Eesti botaanikaühing** on Eesti Looduseuurijate Seltsi haruühing.

Ühing on asutatud 20. aprillil 2022. Botaanikaühing jätkab 29. novembril 1928 asutatud ELUSi
botaanikasektsiooni tegevust (asendades selle) ja kuulub juriidiliselt endiselt LUSi koosseisu.

Ühing ühendab Eestis botaanikaga tegelevaid professionaale, amatööre ja botaanikahuvilisi.

## Vaata ka
*Botaanika terminoloogia komisjon
Pyrenophora tritici-repentis

***Pyrenophora tritici-repentis*** (sünonüüm *Drecslera tritici-repentis*) on patogeen, mis tekitab taimehaigust nisu-pruunlaiksus (DTR). Nektrotroofne patogeen kahjustab peamiselt nisu lehti. Haiguse tõttu võib saagikadu ulatuda 50%, haigus põhjustab ka teravilja kvaliteedi langust. Esineb peamiselt harilikul nisul (*[[Harilik nisu|Triticum aestivum]]* L.) ja kõvanisul (*[[Triticum turgidum]]* L.), kuid ka paljudel heintaimedel.

## Patogeeni elutsükkel
Haigustekitaja paljuneb nii sugulisel kui ka mittesugulisel teel. Patogeen talvitub taimejäänustel seeneniidistikuna ning moodustab sugulisi viljakehasid, pseudoteetsiume. Esmanakkus toimub pseudoteetsiumidest vabanenud kotteostega, mis võivad lennata viljakehast kuni 10 cm kaugusele. Sekundaarne levik toimub koniididega, mis levivad tuulega ka kaugemale. Patogeen võib läbida kogu elutsükli 4–7 päevaga. Patogeenile on nakatumiseks optimaalne niiske keskkond ja temperatuur vahemikus 15–28 ºC. 

## Sümptomid
Esimesena nakatuvad noored taimed ning lehed, mis on pinnasele lähedamal. Haigusele on iseloomulik tumepruuni kuni musta nekrootilise punkti tekkimine, mis laieneb läätsekujuliseks laiguks, ümbritsetud kollase haloga. Olulisema nakkuse korral võivad haiguslaigud omavahel ühineda.

## Viited
Frohnleiten

**Frohnleiten** on linn *(Stadt)* Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.


Rathaus_Frohnleiten.JPG|Frohnleiteni raekoda
Frohnleiten Baroque gables 264.jpg|Baroksed viilud Frohnleiteni peaväljakul
Frohnleiten_Oktober_2014.JPG|Vaade vanalinna keskusele Muri jõe sillalt




## Transport

Frohnleiten asub peamisel Lõunaraudtee liinil, mis ühendab Viini ja Grazi. Reis Grazi peajaamast Frohnleitenisse võtab aega ligikaudu 25 minutit. Raudteejaamast jõuab vanalinna keskusse üle Muri jõe silla jalutades umbes 10 minutiga.

## Vaatamisväärsused

Frohnleitenis ja lähistel on mitu ajaloolise tähtsusega linnust ja mõisahoonet.

* Rabensteini linnus
* Weyeri loss
* Neu-Pfannbergi loss

Paljud Frohnleiteni peaväljaku lähedal asuvad hooned on ehitatud 15.–16. sajandil ja olid osa kindlustustest.



## Viited
Paasaküünal

**Paasaküünal** on eriline küünal, mis süüdatakse ülestõusmispüha vigiilial.  Paasaküünla süütamine on tavaks roomakatoliku, vana-katoliku, anglikaani ja luteri kirikuis.

## Kirjeldus
Paasaküünal on väga suur ja seatakse kõrgele küünlajalale altari lähedal või ristimiskivi kõrval. Küünlal on rist ning kreeka tähed alfa ja oomega; risti tippudes ja keskel on viis vahakuuli või viirukitera.

## Tähendused
Paasaküünal sümboliseerib üles tõusnud ja surma pimeduse võitnud Kristust ja selle valgus tähistab teda kui maailma valgust. Rist küünlal on lunastuse sümbol. Alfa ja oomega tähistavad seda, et Kristus on esimene ja viimane, algus ja ots. Viis vahakuuli ristil märgivad Kristuse viit haava.

Paasaküünal süüdatakse ülestõusmispühade järgseil kõigil teenistustel ja talitustel kuni nelipühadeni ning aasta muul ajal ristimis- ja matusetalitustel.

## Viited

## Välislingid
* Shining Christ’s Light: The Paschal Candle. - The Basilica, April 1, 2021
* The Paschal Candle: Meaning And Symbolism In Easter Services. - Vanpoulles Church Furnishings, 8 January, 2022
Agra küla

**Agra** (ka **Lācīši**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Drabeši vallas.

Agra asub valla kirdeosas Cēsise linna piiril. Asula jääb Gauja rahvusparki.

Algselt loeti piirkonda Līvi küla osaks, ent hiljem eraldati see omaette asulaks. Külas asub Agra bussipeatus.

## Elanikkond


* 70 (2000)
* 196 (2011)

* 188 (2021)
* 214 (2025)


## Viited
Amatciems

**Amatciems** on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Drabeši vallas.

Amatciems asub valla lõunaosas Valga–Riia rongiliini ääres.

Aastal 2004 rajati Amata külast põhja poole Amatciemsi asum, mis aastal 2020 eraldati omaette külaks. Asumi elanikud on allutatud kindlatele reeglitele ja seda hallatakse tsentraalselt, tagamaks looduslähedast elukeskkonda. Osa sealsetest elamutest on üürimajad, osa aga eraomanduses, kuigi nende kasutamist reguleerib ühine loobumisservituut. Asumis on ka spaa.

Külla jääb  muinsusmälstisena kohaliku kaitse all olev Mazruki keskaegne kalmistu.

## Elanikkond


* 5 (2000)
* 26 (2011)

* 38 (2021)
* 96 (2025)


## Tuntud elanikke

*Tšulpan Hamatova - Venemaa näitleja
*Pēteris Vasks - Läti helilooja
*Aivars Zvirbulis - Läti ettevõtja

## Viited
Suzhou Ülikool

**Suzhou Ülikool** on avalik-õiguslik ülikool, mis asub Suzhou linnas Hiinas.

Ülikooli asutasid metodistid aastal 1900. 

## Välislingid
*Koduleht (inglise keeles)
Salduse piirkond

**Salduse piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.

Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Salduse ja Brocēni piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt endisele Salduse rajoonile. Piirkonna halduskeskuseks on Salduse linn.

## Haldusjaotus

* Brocēni
* Saldus
* Blīdene vald (*Blīdenes pagasts*)
* Ciecere vald (*Cieceres pagasts*)
* Ezere vald (*Ezeres pagasts*)
* Gaiķi vald (*Gaiķu pagasts*)
* Jaunauce vald (*Jaunauces pagasts*)
* Jaunlutriņi vald (*Jaunlutriņu pagasts*)
* Kursīši vald (*Kursīšu pagasts*)
* Lutriņi vald (*Lutriņu pagasts*)
* Nīgrande vald (*Nīgrandes pagasts*)
* Novadnieki vald (*Novadnieku pagasts*)
* Pampāļi vald (*Pampāļu pagasts*)
* Remte vald (*Remtes pagasts*)
* Ruba vald (*Rubas pagasts*)
* Salduse vald (*Saldus pagasts*)
* Šķēde vald (*Šķēdes pagasts*)
* Zaņa vald (*Zaņas pagasts*)
* Zirņi vald (*Zirņu pagasts*)
* Zvārde vald (*Zvārdes pagasts*)
* Vadakste vald (*Vadakstes pagasts*)

## Viited

## Välislingid
*Salduse piirkonna koduleht
Red Bull Powertrains

**Red Bull Powertrains**, lühendatult **RBPT**, on Vormel 1 jõuallikatootja, mille omanik on Austria ettevõte Red Bull GmbH. Ettevõte loodi . aasta hooajal, et võtta üle sarjast lahkuva Honda jõuallikate tootmine alates . aastast. Alates sellest on Honda jätkuvalt väiksemas koostöös Red Bulli omatavate võistkondadega.

Vahemikus 2022 kuni 2025, tegeleb Honda jõuallikate kokkupanekuga ja pakub võistluste ajal omapoolset toetust, enne kui Red Bull Prowertrain võtab terve tegevuse 2026. aastal üle. Jõuallikad jäävad Honda intellektuaalomandiks ning jõuallikate arenduse külmutamise tõttu ei tegele Red Bull Powertrains nende arendamisega.

## Ajalugu
2021. aasta veebruaris sõlmis Red Bull Advanced Technologies kokkuleppe Hondaga, mis võimaldas neil alates . aasta hooajast ise tarnida Honda jõuallikaid, sets Honda plaanis lahkuda Vormel 1 sarjast pärast hooaja lõppu. Jõuallikad ostetakse Hondalt, antakse nimi Red Bull Powertrains ning tarnitakse Red Bullile ja AlphaTaurile alates 2022. aastast. See tähendas seda, et Red Bull Powertrainsist sai esimene eraldiseisev jõuallikatarnija alates Cosworthi lahkumisest 2013. aastal.

23. aprillil 2021 teatas ettevõte tehnikadirektori Ben Hodgkinsoni palkamisest. Hodgkinson oli endine Mercedes AMG High Performance Powertrains masinaehituse juht ja ta töötas Brixworthi tehases üle 20 aasta. 6. mail teatas Red Bull veel viie Mercedese jõuallikatehase töötaja palkamisest: Steve Blewett (kellest sai Red Bulli jõuallika tootmisjuht), Omid Mostaghimi (mootori, elektroonika ja energiataaste osakondade juht), Pip Clode (energiataastusseadmete disainijuht), Anton Mayo (sisepõlemismootori disainijuht) ja Steve Brodie (sisepõlemismootori töödejuht).

## Vormel 1 jõuallika tulemused

;Märkmed:
*  – Käimasolev hooaeg.
* &nbsp;– Sõitja ei lõpetanud Grand Prix'd, aga sõitis rohkem kui 90% võistlusdistantsist.

## Viited
Ševtšenkove

**Ševtšenkove** (ukraina keeles Шевченкове) on alev Ukraina Harkivi oblasti Kupjanski rajoonis.

11. märtsil 2022, Venemaa-Ukraina sõja käigus okupeerisid asula Vene väed. Ukraina väed vabastasid asula 8. septembril 2022.
Gössendorf

**Gössendorf** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.

Gössendorf asub piirkonna pealinna Grazi lõunapiiril ja seda eraldab vaid Süd Autobahn A2. Gössendorf asub Muri jõe ääres. Vald on ühenduses naaberomavalitsustega ja seda peetakse Grazi linna äärelinna tagamaaks.

## Ajalugu

Tulenevalt valla viimaste aastate arengutest otsustas kohalik volikogu 5. veebruaril 2002 toimunud koosolekul ühehäälselt esitada taotluse Gössendorfi valla turulinnaks määramiseks. See taotlus võeti vastu. Seetõttu nimetatakse Gössendorfi 1. juunist 2004 mitteametlikult turulinnaks.

## Inimesi

* Fritz Edelmann (1900–1977) – päästis mitu juuti holokaustist ja teda kutsutakse austatuks kui "Gerechter unter den Völkern"; Gössendorfi linnapea aastatel 1950–1972
* Mario Kunasek (* 1976) – föderaalne kaitseminister 2017

## Viited
Gratkorn

**Gratkorn** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas. See on Grazi tööstuslik eeslinn.

## Viited
Šķēde vald

**Šķēde vald** (läti keeles *Šķēdes pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Gaiķi ja Jaunlutriņi vallaga, Tukumsi piirkonna Vāne vallaga ning Kuldīga piirkonna Vārme ja Kabile vallaga.

Valla pindala on 87,9 km². 2021. aasta seisuga elas seal 453 inimest. Aastal 2025 oli elanikke 448. Valla keskuseks on Šķēde küla. Vallavanem on Valdis Gūtmanis (ühine Lutriņi ja Jaunlutriņi vallaga).

## Ajalugu

Valla aladel asusid Sārcene mõisa (*Gut Sahrzen*), Šķēde mõisa (*Gut Scheden*) ja Zutēni mõisa (*Gut Sutten*) maad.

Aastal 1945 moodustati Kabile vallas Viesturi külanõukogu, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Viesturi külanõukoguga likvideeritav Mežgaļi külanõukogu. Aastal 1956 liideti Viesturi külanõukogu kolhoosi Grauds maad Kabile külanõukoguga, ent Kabile külanõukogu kolhoosi Dzirkstele ja Vāne külanõukogu kolhoosi Spartaks maad liideti Viesturi külanõukoguga.  Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks, ühtlasi sai see uue nime Šķēde vald. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Suuremad jõed on Ēda jõgi ja selle lisajõed Pormale ning Krieviņupe.

Valla serva jääb Šķēde paljand. Looduskaitse all on Šķēde Veskijärv, Šķēde Juureoksa tamm, Šķēde Linnaserva tamm, Šķēde pärn, Šķēde Jäme tamm, Zemzari tamm, Ezeriņi tamm, Namiķi tamm, Zutēni tamm, Zābaki tamm, Dīķkalēji vaher ja Šķēde Lüüsitamm, lisaks veel arvukalt nimetuid põlispuid.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 603 lätlast, 8 venelast, 2 valgevenelast, 4 ukrainlast, 3 poolakat ja 12 leedulast.

Vallas on 

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Šķēde

**Šķēde** on küla (*ciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Šķēde valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 87 meetri kõrgusel valla keskosas Šķēde jõe kaldal. Asula jääb piirkonna keskusest Saldusest 23 ning Riiast 142 kilomeetri kaugusele.

Külas on looduskaitsealune Šķēde veskijärv. Looduskaitse all on Šķēde Juureoksa tamm, Šķēde Linnaserva tamm, Šķēde pärn, Šķēde Jäme tamm, veel kaheksa tamme, kaks saart, pärn, sanglepp ja mägivaher. 

Külas on kultuurimaja, põhikool ja raamatukogu. Šķēdes asub Šķēde bussipeatus. 

Asula tekkis Šķēde mõisa (*Scheden*) keskuse juurde ja ehitati Teise maailmasõja järel välja kui kohaliku Šķēde või Viesturi sovhoosi keskasula.

Aastal 2022 oli külas 197 elanikku, aastal 2026 oli elanikke 207.

## Viited
Jaunlutriņi vald

**Jaunlutriņi vald** (läti keeles *Jaunlutriņu pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Šķēde, Gaiķi, Zirņi ja Lutriņi vallaga ning Kuldīga piirkonna Vārme vallaga.

Valla pindala on 116,3 km². Aastal 2011 oli elanikke 846, 2021. aasta seisuga elas seal 656 inimest, aga 2025. aastal 656 inimest.  Valla keskuseks on Jaunlutriņi küla. Vallavanem on Valdis Gūtmanis (ühine Šķēde ja Lutriņi vallaga).

## Ajalugu

Vald moodustati aastal 1820. Aastal 1860 ühendati see Ošenieki ja Mācītājmuiža valdlaga uueks Lutriņi vallaks.

Aastal 1945 moodustati Lutriņi vallas Lutriņi, Jaunlutriņi ja Ošenieki külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Jaunlutriņi külanõukoguga likvideeritav Ošenieki külanõukogu.  Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Jaunmuiža ait ja park.

## Loodus

Valla suurim jõgi on Ēda jõgi.

Looduskaitse all on Kalnmieži tamm, Kalnzienieki hiidtamm, Dejuplačise tamm, Rēdnieki tamm, Lukāči tamm, Ezeriņi tamm, Lejaskunci kadakas, Rotase saar ja Iernesti tamm, lisaks veel kolm nimetut põlispuud.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 789 lätlast, 10 venelast, 12 valgevenelast, 2 ukrainlast, 11 poolakat ja 19 leedulast.
Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Jaunlutriņi

**Jaunlutriņi** on küla (*ciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Jaunlutriņi valla halduskeskus. Küla asub valla põhjaosas Ēda jõe kaldal. Külas asub Jaunmuiža bussipeatus. 

Küla on kujunenud sealse mõisa (*Gut Neuhof*) keskuse juurde. Mõisa teenijate peres sündis 1873. aastal hilisem Läti küttide komandör Jukums Vācietis. Jaunmuiža ait ja park on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

2022. aastal oli külas 269 elanikku, aastal 2026 oli elanikke 283.

## Viited
Lutriņi vald

**Lutriņi vald** (läti keeles *Lutriņu pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaunlutriņi, Gaiķi, Zirņi ja Salduse vallaga.

Valla pindala on 90,4 km². Aastal 2011 oli elanikke 1216, aga 2021. aasta seisuga elas seal 1072 inimest. Aastal 2025 oli elanikke 1070. Valla keskuseks on Lutriņi küla. Vallavanem on Valdis Gūtmanis (ühine Šķēde ja Jaunlutriņi vallaga).

## Ajalugu

Vald moodustati aastal 1860, mil Jaunlutriņi, Ošenieki ja Mācītājmuiža vald uueks Lutriņi vallaks ühendati. Tänapäevasel valla territooriumil asusid varem Lutriņi (*Gut Luttringen*) ja Lašupe (*Gut Laschuppe*) mõisad. Aastal 1935 oli Kuldīga kreisi kuuluva valla pindala 208,7 km² ja seal oli 2954 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Lutriņi vallas Lutriņi, Jaunlutriņi ja Ošenieki külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1977 liideti Lutriņi külanõukoguga osa Salduse külanõukogust, ent osa varasemaid alasid arvati Zirņi külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Mizaiņi linnamägi.

## Loodus

Valla suurim jõgi on Krimelde jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Lašupe.

Looduskaitse all on Lutriņi valla kaasik, Lutriņi park, Rūši tamm, Senrūtese künnapuu, Atplēsase Kuivav tamm, Atplēsase Peekritamm, Baltskaiši Kiirgav tamm, Baltskaiši Õitsev tamm, Baltskaiši Zemzari tamm, Juskase tamm, Klīperi Põhjatamm, Klīperi Kõver tamm, Klīperi Tammetaat, Klīperi Tumeroheline tamm, Līči tamm, Bruņinieki tamm, Ķīkala mänd, Veiķenieki mänd, Likši mänd ja Tāļese tamm, lisaks veel kolmteist nimetut põlispuud.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 1105 lätlast, 17 venelast, 8 valgevenelast, 7 ukrainlast, 7 poolakat ja 62 leedulast.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Lutriņi

**Lutriņi** on küla (*ciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Lutriņi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel valla lõunaosas. Asula jääb piirkonna keskusest Saldusest 11 ning Riiast 128 kilomeetri kaugusele.

Külas on kool, põhikool, lasteaed, klubi, valla muuseum ja raamatukogu. Külas asuvad Lutriņi, Lašupes pagrieziensi ja Lutriņu skola bussipeatus. 

Kooli park on looduskaitse all, nagu ka seal kasvav  harilik pöök ümbermõõduga 3.94 meetrit. 

Küla tekkis Lutriņi mõisa (*Luttringen*) keskuse juurde ja ehitati Teise maailmasõja järel välja kui kohaliku Lutriņi kolhoosi keskasula.

Külas on sündinud Läti maletaja Alfrēds Hartmanis.

Aastal 2022 oli külas 509 elanikku, aastal 2026 oli elanikke 487.

## Viited
Salduse vald

**Salduse vald** (läti keeles *Saldus pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Salduse linnaga ja Lutriņi, Gaiķi, Zirņi ning Ciecere vallaga.

Valla pindala on 42,1 km². Aastal 2011 oli elanikke 1482, aga 2021. aasta seisuga elas seal 1359 inimest. Aastal 2025 oli elanikke 1328. Valla keskuseks on Druva küla. Vallamaja asub aadressil Vienības iela 15 – 17, vallavanem on Ilze Kļava.

Tänapäevasel valla territooriumil asus varem Kumbri mõis (*Gut Kumbern*). Aastal 1935 oli Kuldīga kreisi kuuluva Salduse valla pindala 76,2 km² ja seal oli 1544 elanikku.

Valla suurim jõgi on Lašupe jõgi.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati vallas Bērzi ja Salduse külanõukogud, aga aastal 1949 vald likvideeriti.  Hiljem liideti Salduse külanõukoguga likvideeritav Bērzi külanõukogu. Aastal 1977 liideti sa Salduse külanõukogust Lutriņija Zirņi külanõukogudega. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all kunstnik Janis Rozentālsi maja. Kohaliku kaitse all on Birēni keskaegne kalmistu.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 1346 lätlast, 42 venelast, 19 valgevenelast, 11 ukrainlast, 12 poolakat ja 43 leedulast.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Druva

**Druva** (vanasti ka **Kumbri**) on küla (*ciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Salduse valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 105 meetri kõrgusel valla lõunaosas. Asula jääb piirkonna keskusest Saldusest 5 ning Riiast 121 kilomeetri kaugusele.

Külas on keskkool, kultuurimaja, lasteaed, apteek, spordikompleks, valla muuseum ja postkontor. Külas asuvad Druva ja Druvas skola bussipeatus. 

Küla tekkis Kumbri mõisa (*Kumbern*) keskuse juurde. Aastal 1972 ehitati see välja kui kohaliku Druva kolhoosi keskasula.

Aastal 2022 oli külas 1031 elanikku, aastal 2026 oli elanikke 950.

## Viited
Zirņi vald

**Zirņi vald** (läti keeles *Zirņu pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Salduse linnaga, Jaunlutriņi, Lutriņi, Pampāļi, Novadnieki ja Salduse vallaga ning Kuldīga piirkonna Vārme ja Skrunda vallaga.

Valla pindala on 205,4 km². Aastal 2011 oli elanikke 1556, aga 2021. aasta seisuga elas seal 1372 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1428 lätlast, 28 venelast, 4 valgevenelast, 20 ukrainlast, 10 poolakat ja 57 leedulast. Valla keskuseks on Zirņi küla.

Aastal 1945 moodustati Skrunda vallas Zirņi külanõukogu, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1977 liideti külanõukoguga likvideeritav Airītese külanõukogu, aastal 1966 osa Sātiņi külanõukogust. Aastal 1977 liideti sellega veel osa Salduse ja Lutriņi külanõukogu territooriumist. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Airītese linnamägi ja Oskars Kalpaksi Airītese memoriaalkompleks. Kohaliku kaitse all on Airītese raudteejaam, Zviedriņi muinaskalmed ehk Rootsi hauad, Kapukalni muinaskalmed ehk Rootsi mägi ja Bendeļi linnamägi ehk Vana mägi.

Valla suuremad jõed on Ciecere jõgi, Ponakste, Krimelde jõgi ja selle lisajõgi Naša.

Looduskaitse all on Lempji pärn, Pavāri pärn, Pavāri paljand (osaliselt) ja Ķīvuļi tamm, lisaks veel kakskümmend kaks nimetut põlispuud. Valda jääb osaliselt Sātiņi kalatiikide kaitseala.

Vallas on kümme küla. Valla keskuses Zirņis (*vidējciems*) oli 2022. aastal 211 elanikku. Sama staatusega on veel Būtnāri 255 elanikuga aastal 2022. Kaks küla on staatusega *skrajciems*: Ķivīļi ja Višķernieki 39 elanikuga aastal 2005. Ziedonis on staatusega *vasarnīcu ciems*. Ülejäänud külad on staatusega *mazciems*: Cāļlauks 31 elanikuga aastal 2005, Stālmaņi 87 elanikuga aastal 2005, Ābari 11 elanikuga aastal 2005, Bukupe 43 elanikuga aastal 2015 ja Viduskrogs 5 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Zirņi

**Zirņi** (vanasti ka **Zierņu muiža**) on küla (*vidējciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Zirņi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 79 meetri kõrgusel valla keskosas maantee A9 ääres. Asula jääb piirkonna keskusest Saldusest 17 ning Riiast 135 kilomeetri kaugusele.

Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. 

Zirņit on esmamainitud , mil sealses kõrtsis (*Knokkenkrug*) peatus kuningas Karl XII. Küla tekkis Skrunda mõisa tekkis Zirņi kõrvalmõisa (*Erbsen*) keskuse juurde ja ehitati Teise maailmasõja järel välja kui Rosme kolhoosi keskasula.

Aastal 2022 oli külas 211 elanikku.

## Viited
Novadnieki vald

**Novadnieki vald** (läti keeles *Novadnieku pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Salduse linnaga ning Kursīši, Zvārde, Pampāļi, Zirņi ja Ciecere vallaga.

Valla pindala on 108,1 km². Aastal 2011 oli elanikke 1660, aga 2021. aasta seisuga elas seal 1504 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1515 lätlast, 34 venelast, 9 valgevenelast, 24 ukrainlast, 4 poolakat ja 65 leedulast. Valla keskuseks on Mežvidi küla. Vallavanem on Gatis Krastiņš.

Valla aladel asusid varem Sātiņi (*Gut Sahtingen*), Sesīle (*Gut Sessilen*), Paure (*Gut Pauren*) ja Ulpe (*Gut Ulpen*) mõis.

Aastal 1945 moodustati Sātiņi vallas Novadnieki külanõukogu, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Novadnieki külanõukoguga likvideeritava Ēvarži külanõukogu kolhoosi Darba ceļš alad. Aastal 1954 liideti külanõukoguga likvideeritavad Strīķi ja Zvārde külanõukogu, aastal 1966 osa likvideeritavast Sātiņi külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 1993 eraldati sellest osa alasid taastatavasse Zvārde valda. Aastal 1999 liideti 14 hektarit valla maad Salduse linnaga. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Striķi linnamägi ja Striķi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Eglīši asulakoht, Kurši muinaskalmed ehk Rootsi hauad, Kupe muinaskalmed ehk Rahuküngas ja Ceriņi muinaskalmed.

Vald asub Ida-Kurzeme kõrgustikul. Kõrgeim koht on Gailīškalns (142 m). Vald piirneb Ciecere järvega. Suuremad jõed on Ciecere jõgi ja Zaņa jõgi.

Looduskaitse all on Sesile parunite kalmistu, Brigase saar, Durbeskrogsi kalmistu pärn, Ēvarži tamm, Puteņi hiidtamm, Vairogi pärn, Rūķi hiidkünnapuu, Sesile künnapuu, Sesile park, Sesile tamm ja Lukārņi tamm, lisaks veel neli nimetut põlispuud. Valda jääb osaliselt Sātiņi kalatiikide kaitseala.

Vallas on kaheksa küla. Valla keskuses Mežvidis (*vidējciems*) oli 2022. aastal 310 elanikku. Sama staatusega on veel kolm küla: Draudzība 347 elanikuga aastal 2022, Ēvarži 109 elanikuga aastal 2022 ja Sesile 125 elanikuga aastal 2022. Ülejäänud külad on staatusega *mazciems*: Kurši 25 elanikuga aastal 2005, Puķukalni, Sātiņi 70 elanikuga aastal 2022 ja Strazdi 15 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Mežvidi

**Mežvidi** on mitme Läti küla nimi:

* Mežvidi (Novadnieki vald)
* Mežvidi (Raiskumsi vald)
* Mežvidi (Valmiera vald)
* Mežvidi (Saulkrasti vald)
* Mežvidi (Saka vald)
* Mežvidi, Mežvidi valla Mežavidi küla teine nimetus
* Mežvidi, küla Lätis Burtnieki piirkonnas Burtnieki vallas
Mežvidi (Novadnieki vald)

**Mežvidi** on küla (*vidējciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Novadnieki valla halduskeskus. Küla asub valla põhjaosas Ciecere jõe kaldal. Asula tekkis endise Upesmuiža karjamõisa (*Bächhof*) keskuse juurde.

2022. aastal oli külas 310 elanikku.

## Viited
Kotov

**Kotov** on perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kotov 216 inimesel: 188 mehel ja 28 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kotov meeste puhul 323. kohal ja naiste puhul 4696. kohal.

Kotov oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas  60–64 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,08. Nimi oli kõige sagedasem Ida-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 3,26 inimest.

Nimede eestistamise käigus loobuti 1935., 1937. ja 1938. aastal nimest Kotov 5 juhul ning uueks nimeks võeti Kaljuse, Kallaste, Kiidumäe, Sammalpalu ja Tolmo.

## Nime kandjaid
*Aleksandr Kotov, vene maletaja ja maleliteraat (1913–1981)
*Aleksandr Kotov, vene näitleja (1949–2016)
*Aleksandr Kotov, vene geoloog ja keemik (1952–)
*Grigori Kotov, vene arhitekt (1859–1942)
*Juri Kotov, vene elektrofüüsik (1937–2010)
*Kaie Kotov, eesti semiootik (1978–)
*Nikolai Kotov, vene maalikunstnik ja graafik (1889–1968)
*Oleg Kotov, vene kosmonaut (1965–)
*Raivo Kotov, eesti arhitekt (1976–)
*Rein Kotov, eesti filmioperaator (1965–)
*Toivo Kotov, eesti orienteeruja, treener ja sporditegelane (1949–) 

## Viited

## Välislingid
*
Ameerika Natsipartei

:*See artikkel räägib 1959. aastal asutatud erakonnast, mis hiljem kandis nime Natsionaalsotsialistlik Valgete Inimeste Erakond. 1990. aastate Natsionaalsotsialistliku Valgete Inimeste Partei kohta vaata artiklit [[Harold Covington]]. 1930. aastate Ameerika Natsipartei kohta vaata artiklit [[Saksa-Ameerika Bund]].*
**Ameerika Natsipartei** (inglise keeles *American Nazi Party*, **ANP**; algselt **Rahvussotsialistide Vaba Ettevõtluse Maailmaliit**, inglise keeles *World Union of Free Enterprise National Socialists*, **WUFENS**) on Ameerika Ühendriikide erakond, mille asutas George Lincoln Rockwell. Erakonna maailmavaade on neonatsism ning selle peakontor asub Arlingtoni maakonnas Virginias. Alates 1960. aastate lõpust on ka mitmed väiksemad grupeeringud kasutanud nime "Ameerika Natsipartei", kuid enamasti ei ole nad olnud omavahel seotud ning enamik neist läks enne sajandivahetust laiali. ANP ideoloogia baseerub suuresti Adolf Hitleri Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei väärtustel ja poliitikal, samuti kasutatakse Natsi-Saksamaa vormiriietust ja sümboolikat.

Rockwell tapeti 1967. aastal ning erakonna uueks juhiks sai senine asejuht Matthias Koehl. Uue liidri juhtimise all tekkis 1970. ja 1980. aastatel ANP liikmete vahel palju ideoloogilisi lahkhelisid. Värbamis- ja finantsraskuste tõttu oli Koehl sunnitud erakonna tegevuse kolima Wisconsini ja Michigani hõreda asustusega piirkondadesse. Koehl suri aastal 2014 ning alates sellest ajast haldab erakonna tegevust selle pikaajaline liige Martin Kerr.

2008. aastal asutas endine ANP liige Rocky Suhayda uue organisatsiooni, millele ta pani samuti nimeks Ameerika Natsipartei. Suhayda peab ka enda liikumise asutajaks Rockwelli, kuigi otsene õiguslik või rahaline ühendus kahe ANP vahel puudub. Peale maailmavaate on kahe grupi ühine nimetaja see, et mõlemad müüvad oma veebilehel Rockwelli 1960. aastate ajakirja The Stormtrooper numbreid.

## Vaata ka
* Saksa-Ameerika Bund
* Natsism Ameerikas
* Neonatsism

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
*
*
*
*Goodrick-Clarke, Nicholas (1998) *Hitler's Priestess: Savitri Devi, the Hindu-Aryan Myth, and Neo-Nazism*. New York: New York University Press.
*Goodrick-Clarke, Nicholas (2001) *[[Black Sun: Aryan Cults, Esoteric Nazism and the Politics of Identity]]*. New York: New York University Press. 
*
*Simonelli, Frederick J. (1999) *American Fuehrer: George Lincoln Rockwell and the American Nazi Party*. Urbana: University of Illinois Press.  and 

## Välislingid
*Federal Bureau of Investigation - American Nazi Party monograph, June 1965 – Detailed report on George Lincoln Rockwell and the original American Nazi Party
Lõpmatuse märk

:*"∞" suunab siia. Muude kasutuste kohta vaata artiklit [[Lõpmatus (täpsustus)]].*
**Lõpmatuse märk** (\infty) on matemaatiline sümbol, mis tähistab lõpmatust. Märki kutsutakse algebralise geomeetria järgi ka lemniskaadiks.

## Viited
Cadoudal

**Cadoudal** on Prantsusmaa aadlisuguvõsa.

Louis XVIII ülendas šuaan Georges Cadoudali 1814. aastal postuumselt Prantsusmaa marssaliks ja aadeldas 16. detsembril 1815 tema vennad Josephi ja Louis'.
Esimene koolipäev

**Esimene koolipäev** on päev, mil pärast aasta pikimat puhkust algab haridusasutustes uus õppeaasta.
Eestis on see Teadmiste päeval, 1. septembril.

Paljudes riikides järgneb see suvevaheajale ja varieerub sõltuvalt geograafilisest asukohast: juulist septembrini põhjapoolkeral ja jaanuarist veebruarini lõunapoolkeral. See võib aga olla ka kevadel, näiteks Jaapanis ja Lõuna-Koreas.

Seda päeva seostatakse ka majandusliku või poliitilise tegevuse taastamisega pärast puhkeaegset aeglustumist.
Fotofosforüülimine

**Fotofosforüülumine** ehk **fotofosforüleerumine** ehk **fotofosforüülimine** ehk **fotofosforüleerimine** on ATP süntees ADP-st valgusenergia arvelt. Nagu ka oksüdatiivse fosforüülimise puhul, kulub valgusenergia prootongradiendi loomisele tülakoidi membraanidel või bakteri rakumembraanil. Prootongradienti kasutab seejärel ATP süntaas. 

Fotofosforüülimine on väga vana fotosünteesi vorm, mis esineb kõikidel fototroofsetel eukarüootidel, bakteritel ja arhedel.

Tsükliline elektronide transport läbi I fotosüsteemi võimaldab ATP sünteesi ilma NADPH-ta (tsükliline fotofosforüleerimine).
ATP süntaas

**ATP süntaas** on proteiin, mille vahendusel liiguvad prootonid tagasi mitokondri maatriksisse ning energia salvestub ATPsse keemilise energia kujul.
Pandalased

**Pandalased** (*Ailuridae*) on kiskjaliste seltsi kuuluv sugukond.

Pandalaste sugukonda kuulub üksainus perekond ja liik, punapanda. 

Varem arvati punapanda pesukarulaste sugukonna liikmeks, kuid fülogeneetilised uurimused on andnud alust ta paigutada eraldi sugukonda. Pandalaste lähimad sugulased on pesukarulased, vinuklased ja kärplased.

## Viited
Kultuur (Iain M. Banks)

**Kultuur** on Linnutee galaktikas asuv tähtedevaheline tsivilisatsioon, millest on oma raamatutes kirjutanud ulmekirjanik Iain M. Banks. Lisaks geneetiliselt täiustatud humanoididele ja muudele bioloogilistele eluvormidele mängivad Kultuuris erakordselt suurt rolli teadvust omavad droonid ja hüperintelligentsed Arud. Kultuuri elanikud üldiselt ei paikne mitte planeetidel vaid tohutu suurel tähelaevadel või siis veelgi suurematel tehislikel rõngakujulistel orbitaalidel, kuhu mahub elama miljardeid elanikke. Igal Arul on oma unikaalne nimi ja Aru nime järgi kutsutakse ka tähelaeva, kus see konkreetne Aru asub. Nimesid Arudele ei panda vaid nad võtavad endale nime ise. Vahel harva võtab mõni Aru endale ka uue nime. Oma nimede valikul on Arud üsna iroonilised. Üks Aru näiteks on võtnud endale nimeks *Screw Loose* ehk siis *Lahtine Kruvi*. Inspiratsiooni oma SpaceX stardialuste nimede valikult on Arude nimedest saanud ka Elon Musk. *Just Read the Instructions* (JRTI) ehk Lihtsalt Loe Juhendeid ja *Of Course I Still Love You* (OCISLY) ehk Muidugi Ma Armastan Sind Ikka on mõlemad autentsed Arude nimed ja *A Shortfall of Gravitas* (ASOG) ehk Gravitasevaje on samuti sarnane ühe Aru nimega. Mõned Arud võivad vahel ka tüdineda Kultuuri konsensuslikkust eeldavast elukorraldusest ja neid Arusid kutsutakse siis ekstsentrilisteks Arudeks. Kultuur suhtub ekstsentrilistesse Arudesse tolerantselt ja jätab neile võimaluse kunagi hijem jälle Kultuuriga liituda. Bioloogiliste eluvormidega suhtlevad Arud kas droonide või siis oma avataride vahendusel. Kultuuri kuuluvate bioloogiliste eluvormidega on Arudel sentimentaalsed suhted. Võib öelda, et Arud suhtuvad bioloogilistesse eluvormidesse umbes nii, nagu meie suhtume oma lemmikloomadesse. Nad ei ole meiega võrdsed, kuid me hoolime neist ju ikka.

## Kultuuri sarja raamatud
Vinuklased

**Vinuklased** (*Mephitidae*) on kiskjaliste seltsi kuuluv sugukond.

Vinuklaste sugukonna moodustavad skungid ja teleedud. Nad on tuntud oma pärakupiirkonnas paiknevate anaalnäärmete tõttu, mille eritatavat haisvat nõret kasutavad nad enesekaitseks.

Vinuklased paigutati varem kärplaste hulka, skungid eraldi alamsugukonnana ja teleedud mäkrade juurde.

## Perekonnad ja liigid

## Viited
Pavlo Kõrõlenko

**Pavlo Kõrõlenko** (ukraina keeles *Павло Олександрович Кириленко*; sündinud 5. mail 1986 Makijivkas) on Ukraina prokurör ja poliitik. Ta oli Donetski oblastiadministratsiooni ülem.

Ta lõpetas aastal 2008 Jaroslav Targa nimelise õigusteaduste ülikooli.

Aastast 2008 töötas ta Ukraina prokuratuuris. Septembrist 2017 kuni juulini 2019 oli ta Lääne regioonis Užhorodi garnisoni sõjaväeprokurör.

Ta oli 5. juulist 2019 kuni 5. septembrini 2023 Donetski oblastiadministratsiooni ülem.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.

## Tunnustus
* 2022 – Bohdan Hmelnõtskõi orden 3. klass
Termotuumasüntees

Duumadesisese osakestevahelises ainetes oleku muutuses tekkiv reaktsioon, mille jääkproduktiks on kuumus. Kui kuumust ei teki, on tegu  teistsuguse loomeprotsessiga.
Chillicothe

**Chillicothe** on mitme linna nimi USA-s:

***[[Chillicothe (Illinois)|Chillicothe]]**, Illinoisi osariigis
***[[Chillicothe (Iowa)|Chillicothe]]**, Iowa osariigis
***[[Chillicothe (Missouri)|Chillicothe]]**, Missouri osariigis
***[[Chillicothe (Ohio)|Chillicothe]]**, Ohio osariigis
***[[Chillicothe (Texas)|Chillicothe]]**, Texase osariigis
Huși

**Huși** (ungari keeles *Huszváros*, saksa keeles *Hussburg*) on linn Rumeenias Vaslui maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, Moldova Vabariigi piirist ligikaudu 11 km kaugusel ja maakonnakeskusest Vasluist umbes 25 km idas.

Hușit on esmamainitud 1489. aastal. 1598. aastal sai Huși Rumeenia Õigeusu Kiriku Huși piiskopkonna keskuseks.

1711. aasta juulis sõlmiti Hușis Moskva tsaaririigi ja Osmanite riigi vahel Pruti rahu.

## Viited
Mangustlased

**Mangustlased** (*Herpestidae*) on kiskjaliste seltsi kuuluv sugukond.

Mangustlaste hulka kuulub 23 liiki Lõuna-Euroopas, Aasias ja Aafrikas, sealhulgas näiteks surikaat.

## Perekonnad ja liigid
Hart bei Graz

**Hart bei Graz** on vald *(Gemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.

Hart asub Ida-Steiermargi kõrgustikul Grazi ja Laßnitzhöhe vahel.

Harti lähedal asub Lustbüheli palee ja *Technische Universität Graz* (TU Graz).

## Viited
Pampāļi vald

**Pampāļi vald** (läti keeles *Pampāļu pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Zaņa, Kursīši, Zirņi, Novadnieki ja Nīgrande vallaga ning Kuldīga piirkonna Nīkrāce ja Skrunda vallaga.

Valla pindala on 122,7 km². 2011. aastal oli seal 717 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 521 inimest. Aastal 2011 elas vallas 583 lätlast, 12 venelast, 4 valgevenelast, 10 ukrainlast ja 108 leedulast. Valla keskuseks on Pampāļi küla. Vallamaja asub aadressil Rūpniecības 1A.

Valla aladel asusid varem Pampāļi (*Gut Pampeln*) ja Grāveļi (*Gut Gravern*) mõisad. Vald moodustati aastal 1921, mil selle alad Lielezere vallast eraldati. Aastal 1935 oli Kuldīga kreisi kuuluva valla pindala 131,8 km² ja seal oli 2484 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Pampāļi vallas Zaņa, Pampāļi ja Venta külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Pampāļi külanõukoguga likvideeritav Venta külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Vald asub suuremalt jaolt Ida-Kurzeme kõrgustikul. Selle loodeosa jääb Kursi madalikule. Kõrgeim koht asub Auniņi lähistel (99,5 m). Valla suuremad jõed on Venta jõgi ja selle lisajõed Zaņa jõgi ning Ciecere jõgi.

Looduskaitse all on Plieņi paljand, Gravi kask, Stunguriņi saar, Jēkaupiņi tamm, Dzelmese Kivitamm, Dzelmese Tervisetamm, Pampāļi hobukastan ja Pampāļi park, lisaks veel kümme nimetut põlispuud. Valda jääb osa Sātiņi kalatiikide kaitsealast ning Venta ja Šķērvelise oru kaitsealast.

Vallas on seitse küla. Valla keskuses Pampāļis (*lielciems*) oli 2022. aastal 342 elanikku. Ülejäänud külad on staatusega *mazciems*: Auniņi 56 elanikuga aastal 2005, Kalēji, Lukas 19 elanikuga aastal 2005, Pakalni 18 elanikuga aastal 2005, Pūteļkalns 35 elanikuga aastal 2005 ja Veldres 37 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Pampāļi

**Pampāļi** on küla (*lielciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Pampāļi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 77 meetri kõrgusel valla kaguosas Zaņa jõe kaldal. Asula jääb piirkonna keskusest Saldusest 27 ning Riiast 166 kilomeetri kaugusele.

Külas on põhikool, kultuurimaja, raamatukogu, valla muuseum ja postkontor. Seal tegutseb keraamikatehas.

Küla tekkis agraarreformi järel Pampāļi mõisa (*Pamplen*) keskuse juurde. Seal asus ka Pampāļi kirik, mis valmis aastal 1838, ent hävis teises maailmasõjas. Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui kohaliku kolhoosi keskasula.

Aastal 1935 oli külas 470 elanikku, aastal 1989 oli elanikke 670. Aastal 2017 oli elanikke 420, aastal 2022 aga 342.

## Viited

## Välislingid
Zaņa vald

**Zaņa vald** (läti keeles *Zaņas pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Pampāļi, Kursīši, Ezere ja Nīgrande vallaga.

Valla pindala on 87,2 km². 2011. aastal oli elanikke 710 ja 2021. aastal 539. Aastal 2011 elas vallas 601 lätlast, 14 venelast,1 valgevenelane, 9 ukrainlast, 2 poolakat ja 838 leedulast. Valla keskuseks on Kareļi küla.

Aastal 1945 moodustati Pampāļi vallas Zaņa, Pampāļi ja Venta külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Zaņa külanõukoguga likvideeritav Kreijase külanõukogu, aastal 1961 aga Mauri külanõukogu kolhoosi Boļševiks alad. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Valla suuremad jõed on Venta jõgi ja selle lisajõgi Zaņa jõgi.

Looduskaitse all on Zaņa alamjooksu paljandid, Zaņa veskitiik, Brīniņi tamm, Celmenieki idapärn, Celmenieki läänepärn ja Cīruļi tamm, lisaks veel 12 nimetut põlispuud.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Laivenieki muinaskalmed.

Vallas on seitse küla. Valla keskuses Kareļis (*vidējciems*) oli 2022. aastal 162 elanikku. Teine sama staatusega küla on Baltaiskrogs 76 elanikuga aastal 2022. Sātiņis (*skrajciems*) oli 2005. aastal 17 elanikku. Ülejäänud külad on staatusega *mazciems*: Franči 29 elanikuga aastal 2005, Lībji 36 elanikuga aastal 2005, Silaiņi 19 elanikuga aastal 2005 ja Zaņas muiža 46 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Kareļi

**Kareļi** (vanasti ka **Zaņa**) on küla (*vidējciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Zaņa valla halduskeskus. Küla asub valla keskosas ja jääb piirkonna keskusest Saldusest 33 ning Riiast 151 kilomeetri kaugusele. Asula tekkis endise Kareļi karjamõisa (*Karlsberg*) keskuse juurde.

Aastal 2022 oli külas 162 elanikku.

## Viited
Kuninganna Mary kroon

**Kuninganna Mary kroon** (inglise keeles *Crown of Queen Mary*) on Ühendkuningriigi kroonijuveelide hulka kuuluv kroon, mis valmistati 1911. aastal kuningas George V abikaasa Mary jaoks kandmiseks George'i kroonimistseremoonial.

Krooni valmistas aastail 1843–2007 kuninglik juveliir olnud Garrad & Co, võttes eeskuju 1902. aastal valmistatud kuninganna Alexandra kroonist. See on tehtud kullaga kaetud hõbedast raamile, velvetist lillal mütsiosa alumisele otsale on kinnitatud kärbinahast ümbrispael. Kroon on 25 cm kõrge, kaalub 590 grammi ja sellel on 2200 teemanti.

1911. aasta kroonimistseremooniaks oli sellele kinnitatud ka kolm suurt teemanti: Koh-i-Noor, Cullinan III (94,4 karaati) ja Cullinan IV (63,6 karaati), mida tuntakse väikeste Aafrika Tähtedena, kuid hiljem vahetati need kvartskristallist koopiate vastu, et kive oleks võimalik kasutada ka mujal. Kaks mainitud vääriskividest olid algselt osa Cullinanist, mis on seni maailma suurim teemant. See kaalus algselt 3106 karaati ning leiti 1905. aastal Lõuna-Aafrika Vabariigist Pretoria linna lähedasest kaevandusest. Transvaali koloonia valitsus kinkis kivi 1907. aastal kuningas Edward VII tema kuuekümnekuuendaks sünnipäevaks. Cullinanist lõigatud väiksemaid vääriskive on kasutatud ka teistel kroonijuveelidel – Cullinan I Monarhi valitsussaual ja Cullinan II Impeeriumi riigikroonil.

Krooni polnud kantud alates Mary surmast 1953. aastal kuni 2023. aastani. Kuninganna Camilla krooniti kuninganna Mary krooniga tema kroonimisel Charles III-ga 6. mail 2023. Krooni hoitakse koos teiste kroonijuveelidega Londoni Toweris.

## Vaata ka
* Impeeriumi riigikroon
* India impeeriumikroon
* Püha Edwardi kroon

## Viited

## Välislingid
*
Malborki Maarja kirik

**Malborki Maarja kirik** (saksa keeles *Marienkirche der Ordensburg Marienburg*) asub Malborki linnuses. See purustati Teises maailmasõjas ja ennistati etapiviisiliselt.

## Ajaloost
1344. aastal laiendati ja ehitati algne lossikirik Saksa Ordu kõrgmeistri Dietrich von Altenburgi käsul Maarjale pühitsetud  kirikuks. Sellest perioodist pärineb ka ülakindluse ehitusmahust eenduv polügonaalne koorilõpmik. Koorilõpmiku välisseina idanišis asus kaheksa meetrit kõrge seisvat neitsi Maarjat kujutav reljeef, mis loodi umbes 1340. aastatel ja mille kaeti hiljem Veneetsia meistritelt tellitud värvilise klaasmosaiigiga enam kui 300 000 klaaskivist.

1881. aastal otsustas Saksamaa valitsus Maarja kiriku restaureerida. Tööd algasid aasta hiljem. 5. juunil 1902 pühitseti kirik uuesti.

Kirik ja Maarja reljeefkuju olid heas korras 1945. aastani, mil lääne poole tungiv Punaarmee linnuse purustas. Lõhutud originaalreljeefist on säilinud mõned tükid, mis tänapäeval on eksponeeritud kõrgmeistri palee keldris. Aastal 2007 sai kiriku restaureerimisprojekt rahastuse. 2014. aastal hakkasid Poola restauraatorid Maarja kuju taastama. Umbes 60 protsenti kuju katnud mosaiikkivikestest õnnestus kiriku varemetest päästa ja neid taaskasutati ning 31. märtsil 2016. aastal pühitses ordu kõrgmeister uue Maarja kuju.

## Kirjeldus
Kirik on ühelööviline gooti tellisehitis, mis eendub ordulossi idanurgast. Siseruum on kaetud tähtvõlvidega. Algne altar pole säilinud.

Säilinud on kiriku kaks sissepääsu. Kuldne värav (saksa keeles "Goldene Pforte") on keraamilise taimdekooriga ja tarkade ning rumalate neitsite skulptuuridega kaunistatud perspektiivportaal 13. sajandist ja see on kiriku peasissekäik. Kiriku põhjaportaalil on kujutatud Maarja kroonimist. Kiriku all asub pühale Annale pühitsetud matusekabel. 

Väljast on kirik täielikult restaureeritud, siseruumi etapiviisiline ennistamine veel toimub.

## Pildid

File:ID004120 C084 MarienbMarienbild.jpg|Malborki Maarja kirik idast. Postkaart.
File:Marienburg-Marienmadonna-1937-Schuhmacher.jpg|Foto Maarja kiriku koorist 1937. aastast
File:Malbork, chapel.jpg|Kiriku sisevaade joonistusel 1800. aasta paiku
File:Marienburg, Westpreußen - Hochschloß, Kirche (Inneres nach Westen) (Zeno Ansichtskarten).jpg|Kiriku sisemus, vaade läände u 1900
File:Marienburg-Marienmadonna-1937-Schuhmacher-Auszug.jpg|Maarja kuju
File:MarienstatueMarienburg.jpg|Detail skulptuurist
File:Malbork zamek 62.jpg|Varisenud võlvide kannad ja ajutine puulagi 2014. aastal
File:Chapel of Malbork Castle01.jpg|Purustatud kantsel kiriku idaosas 2009. aastal
File:Marienburg-Kanzel-160428-267.jpg|Kantsel ja selle ümbrus taastatuna 2016. aastal
File:Marienburg-Kirche-160427-008.jpg|Kirik ordulossi tiivas aastal 2016
File:Marienburg-Kirchenpforte-160428-263.jpg|"Kuldne värav"
File:Panny Mądre i Panny Głupie, rzeźby po lewej, kościół zamkowy, Zamek w Malborku, 20210908 1221 2680.jpg|Targad neitsid portaali palestikul
File:Marienfigur-Marienburg-160429-095.jpg|Uus Maarja kuju
File:Marienburg-Chor-160429-094.jpg|Koorilõpmik skulptuuriga


## Viited
Püha Edwardi kroon

**Püha Edwardi kroon** (inglise keeles *St Edward's Crown*) on üks olulisemaid Ühendkuningriigi kroonijuveele, mille erinevaid variante on kasutatud Briti monarhide kroonimisel alates 13. sajandist.

Seda kantakse üksnes uue monarhi kroonimistseremoonial, mil Canterbury peapiiskop asetab selle riituse tipphetkel valitseja pähe. Muul ajal hoitakse seda koos teiste kroonijuveelidega Londoni Toweris. Viimati kasutati krooni kuninganna Elizabeth II kroonimisel 1953. aastal ning seejärel kuningas Charles III kroonimisel 2023. aastal.

Kroonil on 444 vääris- ja poolvääriskivi, mille hulka kuuluvad 345 berülli, 37 valget topaasi, 27 turmaliini, 12 rubiini, 7 ametüsti, 6 safiiri, 2 tsirkooni, 1 granaatkivi, 1 spinell ja 1 karbunkul.

## Ajalugu
Selle praeguse versiooni valmistas 1661. aastal kuningas Charles II kroonimiseks kuninglik kullassepp Robert Vyner. Varasema keskaegse krooni sulatasid revolutsioonilised parlamendiliikmed Inglise kodusõja ajal, täpsemalt 1649. aastal pärast kuningas Charles I hukkamist, vana korra sümbolina üles. Üleni kullast valmistatud kroon kaalub 2,23 kilogrammi ja on 30,2 sentimeetrit kõrge. 20. sajandi alguseni oli tavaks krooni ehtivad vääriskivid tseremoonia ajaks ajutiselt laenutada, kuid kuningas George V kroonimise tarbeks 1911. aastal kinnitati kivid sellele alaliselt.

Kroon on nimetatud pühakuks kuulutatud 11. sajandil elanud Inglismaa kuninga Edward Usutunnistaja järgi, keda on traditsiooni järgi peetud 17. sajandil ülessulatatud keskaegse krooni algseks omanikuks.

## Heraldiline kasutus
Krooni kujutatakse Uus-Meremaa vapil illustreerimaks Ühendkuningriigi monarhi rolli Uus-Meremaa riigipeana. Seda on kujutatud ka erinevatel Briti müntidel, eriti pärast India iseseisvumist 1947. aastal, mil see hakkas asendama Impeeriumi riigikrooni (*Imperial State Crown*). 1968. aastast alates kujutati seda poole-, kümne- ja kahekümnepennistel ning ühenaelastel müntidel. Samuti on kroon mitmetel kuninganna Elizabeth II ajal vermitud meenemüntidel.

## Vaata ka
* Impeeriumi riigikroon
* India impeeriumikroon
* Kuninganna Mary kroon

## Viited

## Välislingid
*