open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Appiuse tee

**Appiuse tee** (ladina ja itaalia keeles *Via Appia*) oli üks vanematest ja strateegiliselt olulisematest teedest Roomas.

Appiuse teed hakati rajama tsensor Appius Claudiuse algatusel 312. aastal eKr, täienduseks 334 eKr rajatud Ladina teele (ladina keeles *Via Latina*), mis ühendas Roomat Capua lähistel asunud Calvi kolooniaga. Statius on nimetanud Appiuse teed pikkade teede kuningannaks:
“*Appia teritur regina longarum viarum*.”

Appius Claudiuse järgi nime saanud tee ühendas algselt Roomat Capuaga, hiljem pikendati teed Brundisiumini (Brindisi). Teed pidi peeti ühendust Kreeka, Egiptuse ja Väike-Aasiaga.

Tee valmis peamiselt 3 järgus:
* **IV sajand eKr** – valmis 195&nbsp;km pikkune teelõik kuni Capuani,
* **III sajand eKr** – valmis lühike teelõik Capuast Beneventumini,
* **II sajand eKr** II pool, kuni 122 eKr – teed pikendati kuni Brundisiumini.
 

## Viited
Daniel Santos

**Daniel Santos Peña** (sündinud 14. oktoobril 1975 San Juanis) on Puerto Rico endine poksija.

Santos sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Oleg Säyetovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

Santos poksis septembrist 1996 kuni novembrini 2009 elukutselisena. Ta pidas kokku 38 kohtumist, millest võitis 32 (neist 23 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 1 kohtumise. Ta on olnud aastatel 2000–2009 elukutseliste erinevate kaalukategooriate ja poksiorganisatsioonide maailmameister.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Thomas Enqvist

**Thomas Karl Johan Enqvist** (sündinud 13. märtsil 1974) on Rootsi tennisist.

## Välislingid
*ATP profiil
Eesti sadamate loend

**Eesti sadamate loend** loetleb Eesti sadamaid.

__NOTOC__

### A
*Abruka sadam
*Aegna sadam
*Alliklepa sadam

### B
*Bekkeri sadam

### D
*Dirhami sadam

### H
*Haapsalu sadam
*Heltermaa sadam
*Hundipea sadam

### K
*Kaavi sadam
*Kaberneeme sadam
*Kakumäe sadam
*Kalana sadam
*Kalasadam (Tallinn)
*Kallaste sadam
*Karepa sadam
*Karlova sadam
*Kaunispe sadam
*Kelnase sadam
*Kihnu sadam
*Koguva sadam
*Kuivastu sadam
*Kunda sadam
*Kuressaare sadam
*Kurkse sadam
*Kõiguste sadam
*Kõrgessaare sadam
*Kärdla sadam
*Kärsa sadam
*Käsmu sadam

### L
*Laaksaare sadam
*Lahesuu sadam
*Lalli sadam
*Lehtma sadam
*Lennusadam
*Leppneeme sadam
*Lindi sadam
*Lohusalu sadam
*Loksa sadam
*Luunja sadam
*Lõunaranna sadam

### M
*Mahu sadam
*Manilaiu sadam
*Meeruse sadam
*Merirahu sadam
*Miiduranna sadam
*Miinisadam
*Munalaiu sadam
*Mustvee sadam
*Muuga sadam
*Mõntu sadam
*Mölgi sadam

### N
*Naissaare sadam
*Narva sadam
*Narva-Jõesuu sadam
*Nasva sadam
*Nõva sadam

### O
*Orissaare sadam
*Orjaku sadam

### P
*Paldiski Lõunasadam
*Paldiski Põhjasadam
*Paljassaare sadam
*Papissaare sadam
*Patareisadam
*Peetri sadam (Noblessneri sadam)
*Piirivalvesadam
*Pirita sadam
*Prangli sadam (Kelnase sadam)
*Puise sadam
*Purtse sadam
*Pärnu sadam

### R
*Rannaküla sadam
*Ristna sadam
*Rohuküla sadam
*Roograhu sadam
*Roomassaare sadam
*Ruhnu sadam (Ringsu sadam)

### S
*Saaremaa sadam
*Saastna sadam
*Salinõmme sadam
*Sarve sadam
*Seanina sadam
*Sillamäe sadam
*Suur-Holmi sadam
*Suursadam
*Sviby sadam
*Sõru sadam
*Salmistu sadam

### T
*Tallinna Vanasadam
*Tapurla sadam
*Tartu jõesadam
*Toila sadam
*Treimani sadam
*Triigi sadam
*Turbuneeme sadam

### V
*Vahtrepa sadam
*Vanasadam (Tallinn)
*Virtsu kalasadam (ka Virtsu Vanasadam)
*Virtsu sadam
*Vene-Balti sadam
*Veere sadam
*Vergi sadam
*Viinistu sadam
*Väike-Pakri sadam
*Vätta sadam

## Vaata ka
* Tallinna sadamate loend

## Välislingid
* Veeteede Ameti sadamaregister veebis
SCADA

**SCADA** (inglise keeles *supervisory control and data acquisition*) on arvutisüsteemide ja sidevõrkude abil toimuv tehniliste protsesside jälgimine ja juhtimine. 
 
SCADA süsteemi oluliseks komponendiks on arvutiprogrammide pakett. Andmeid kogutakse:
*automaatjuhtimisseadmetelt sh. programmeeritavatelt kontrolleritelt, mitmesugustelt elektriaparaatidelt (mikroprotsessor-kaitsereleedelt jms.), RTU'delt, sagedusmuunduritelt, valgustuse juhtimisseadmetelt, termostaatidelt ja mujalt.
*mõõteseadmetelt – anduritelt ja arvestitelt sh. temperatuurianduritelt, elektri- ja veearvestitelt.

Kogutavaid andmeid kasutatakse süsteemi või protsessi visualiseerimiseks ja juhtimiseks.

## Vaata ka
*Telemeetria
*Kasutajaliides
Eesti Laul 2013

**Eesti Laul 2013** oli viies Eesti Laulu võistlus ja 20. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. 

Lauluvõistluse formaat on sama mis eelmisel aastal. Poolfinaalid peeti 16. ja 23. veebruaril ja finaal 2. märtsil 2013. Finaalis said enim poolthääli Grete Paia ja Birgit Õigemeel. Nende laulud läksid uuesti publikuhääletusele, mille tulemusena võitis Eesti Laulu 2013 Birgit Õigemeele esitatud laul "Et uus saaks alguse". Birgit kogus 51% häältest.

## Eelvalik
Konkursile laekus 157 laulu, millest 20 paremat žürii otsusega poolfinaalidesse pääsesid. Žüriisse kuulusid Owe Petersell (Raadio Elmar), Lenna Kuurmaa (laulja), Erik Morna (Raadio 2), Alari Kivisaar (Raadio Sky+), Valner Valme (Postimees), Ingrid Kohtla (Eesti top 7, ERR), Siim Nestor (Eesti Ekspress), Koit Raudsepp (Raadio 2), Maiken (lauluõpetaja), Tauno Aints (helilooja) ja Kaupo Karelson (produktsioonifirma Ruut).

## Poolfinalistid

*Algselt pääses poolfinaali Tauri Anni lauluga "Miljoni roosiga kaardi sul saadan", mille kirjutasid Peeter Kaljuste ja Marek Sadam, kuid lugu kõrvaldati liigse sarnasuse tõttu juba varem avaldatud laulule ning poolfinaali lubati "Young Girl", kui esimesena žürii valikust välja jäänud laul.

## Esimene poolfinaal
* Toimus 16. veebruaril 2013 ETV stuudios, teleülekanne ETV-s algas kell 21:35.
* Toimus žüriihääletus ja telefonihääletus.
* Žüriisse kuulusid Lenna Kuurmaa, Valner Valme, Mart Niineste, Ithaka Maria, Owe Petersell, Kadri Voorand, Janek Murd, Olav Osolin, Kristo Rajasaare, Els Himma ja Heini Vaikmaa.
* Finaali pääses viis enim punkte kogunud lugu.
* Saadet juhtis Anu Välba.

## Teine poolfinaal
* Toimus 23. veebruaril 2013 ETV stuudios, teleülekanne ETV-s algas kell 21:35.
* Toimus žüriihääletus ja telefonihääletus.
* Žüriisse kuulusid Lenna Kuurmaa, Valner Valme, Mart Niineste, Ithaka Maria, Owe Petersell, Kadri Voorand, Janek Murd, Olav Osolin, Kristo Rajasaare, Els Himma ja Heini Vaikmaa.
* Finaali pääses viis enim punkte kogunud lugu.
* Saadet juhtis Marko Reikop.

## Finaal

Finalistide esinemisjärjestus loositi avalikult Solarise keskuse aatriumis 25. veebruaril. Loosimise viis läbi Marko Reikop.

Finaal peeti 2. märtsil Nokia kontserdimajas. Saadet juhtisid Marko Reikop ja Anu Välba.

### I Voor

Žürii koosseis: Sandra Nurmsalu, Tõnis Kahu, Marten Kuningas, Toomas Puna, Sofia Rubina, Owe Petersell, Reigo Ahven, Marju Länik, Toomas Olljum, Erik Morna.

### Superfinaal

## Viited

## Välislingid
*Lauluvõistluse lehekülg Eesti Rahvusringhäälingu veebis
Anisa Vänikver

**Anisa Vänikver** (sündinud 1995) on eesti laulja. 

Ta jõudis telesaate "Eesti otsib superstaari" viienda hooaja finalistide hulka. 

Ta osales konkursil Eesti Laul 2013 lauluga "The Missing Thing", mille autoriteks on Alar Kotkas, Pearu Paulus, Ilmar Laisaar ja Jana Hallas. Poolfinaalis saavutati 7. koht.

## Singlid

* "The Missing Thing" (veebruar 2013)
Keskpäev (film)

**Keskpäev"** on 1981. aastal loodud eesti lastefilm.

Film põhineb Eno Raua kahe jutustuse (Telepaatiline lugu") motiividel.

Filmi stsenarist ja lavastaja on Raivo Trass. 

Filmis mängivad Ülari Kirsipuu, Maria Avdjuško, Tormi Kevvai, Sven Suurraid, Mihkel Raud, Talis Trass, Anneli Piirjõe, Jüri Azarov. 

Filmivõtted on tehtud Vändras, lavastaja Toomas Lepp, operaatorid Maido Madisson ja Dorian Supin, muusikaline kujundaja Viive Ernesaks, helirežissöör Peeter Roos.

## Vaata ka
*"Keskpäevane praam"

## Välislingid
*"Keskpäev" Eesti Filmi Andmebaasis
Digitaalselt adresseeritav valgustuse juhtimisliides

**Digitaalselt adresseeritav valgustuse juhtimisliides** (*Digital Addressable Lighting Interface*, DALI) on andmesideprotokoll hooneautomaatikas, mida kasutatakse valgustehniliste elektritarvitite juhtimiseks. Levinumad kasutusalad on elektroonilised impulss-toiteallikad, võimsusdimmerid ja elektroonilised süüteseadmed ehk elektroonilised ballastid.

## Omadused
*Kahesuunalise side tõttu on võimalik oleku tagasiside igalt valgustilt (erinevalt lihtsamatest protokollidest)
*Signaali pingenivoo 16 V (0 ±4,5 V madala nivoo ja 16 ±6,5 V kõrge nivoo korral)
*Sidekiirus 1200 bit/s
*Võrgukaabliks kasutatakse kahesoonelist kaablit. Võrgukaabli juhtmed peavad taluma elektrivõrgu pinget, isolatsioon peab taluma 600 V ja juhe olema vähemalt 1 mm ristlõikepindalaga. Pingelang võib olla kuni 2 V (300 m kohta). Kogu võrgukaabli pikkus ei tohi ületada 300 m. Kuni 250 m võrgu jaoks on soovituslik kasutada 1,5 mm ristlõikepindalaga juhet, pikema võrgu jaoks 2,5 mm ristlõikepindalaga juhet. Kui on tarvis kasutada pikemat võrku, on soovituslik kasutada sellise tootja võrgukontrollerit, kes pakub ka võrgu ulatuse laiendamise seadmeid, mis võimendavad DALI-signaali. Sellised seadmed peaksid olema kindlasti samas võrgus töötavate peremees-seadmete ja kontrolleritega kokkusobivad. Kokkusobivuse kohta leiab infot tootja kasutusjuhenditest, kodulehelt või õppematerjalidest.
*Võrk ei vaja lõputakisteid (*termination resistors*)
*Üks DALI-siin võimaldab ühendada kuni 64 seadet. Suuremate süsteemide jaoks on erinevad tootjad loonud võimaluse erinevaid DALI-võrke kokku kombineerida üheks, muu loogikaga süsteemiks. Enamikul tootjatel on tavaliselt saadaval keskseadmena juba neli süsteemi siseselt kokku ühendatud DALI-siiniga (4x 64 seadet, kokku 256 seadet) kontrollerid, mida saab veel omasugustega liita (Osram, Helvar, iLight, Lunatone jt). Selleks kasutatakse DALI-võrgu kontrollerite vahel enamasti kohtvõrku, aga ka CAN-võrku. Sealjuures ei ole kasutusel ühtset standardit ja ühendatavad seadmed peavad olema ühe- ja sama tootja omad. On olemas süsteeme, millel puudub võrkude liitmise limiit, seega on sedasi võimalik luua piiramatu suurusega süsteeme.
*Seadmed saab grupeerida kuni 16 eraldi digitaalselt juhitavaks rühmaks. Mõne tootja kontrollerid suudavad ka luua rohkem rühmasid, mis on siis vaid selle tootja kontrolleriga juhitavad (Osram, iLight). Sellised rühmad on juhitavad aeglasema kiirusega ja võivad alluda käskudele väiksemate valgustirühmade kaupa ajaliselt erinevalt või visuaalse nihkega ükshaaval.
*DALI andmed edastatakse kasutades Manchesteri kodeeringut, mistõttu sellel on kõrge signaali-müra suhe (SNR, *signal to noise ratio*). See omadus võimaldab töökindlat andmesidet tugevate elektriliste häiringute keskkonnas.

## Vaata ka
*Digital Multiplex

## Viited
Neogeen (ansambel)

**Neogeen** on eesti ansambel.

## Koosseis
*Kalle Raudmets – laul, kitarr
*Rain Rämmal – klahvpillid
*Avo Laanemaa – bass
*Raido Lilleberg – trummid
Esimesel singlil ("Väike maailm") tegid kaasa Freddy Tomingas ja Andrus Uuspõld.
Flank (ansambel)

**Flank** on eesti ansambel. Ansambli koosseisu kuuluvad Tõnn Tobreluts (vokaal, süntesaator), Tauno Tamm (kitarr, vokaal) ja Keio Münti (trummid). Lauluga "Missing Light" pääses ansambel konkursi Eesti Laul 2013 poolfinaali.

## Viited


## Välislingid
*Ansambli lehekülg Facebookis
*Laulu "Missing Light" video YouTube'is
Facelift Deer

**Facelift Deer** on eesti alternatiivroki ansambel Pärnust. 

Bändi praegune solist on 2012. aasta "Eesti otsib superstaari" konkursi võitja Rasmus Rändvee. Facelift Deer alustas tegevust 2011. aasta jaanuaris, praeguses koosseisus tegutsetakse 2011. aasta sügisest.

Lauluga "Dance" pääsesid nad konkursi Eesti Laul 2013 finaali. 2014. aastal sai bänd Eesti Muusikaauhinna parima rokialbumi eest ja parima uue tulijana.

## Koosseis
*Rasmus Rändvee – vokaal
*Paal Piller – kitarr/taustavokaal
*Karl Kallas – kitarr/taustavokaal
*Aap-Eerik Lai – basskitarr
*Renar Trummal või Siim Arusaar– trummid

Endised liikmed
*Erko Elblaus – vokaal
*Gertrud Luhaoja – kitarr

## Välislingid
*Ansambli leht Facebookis
*Ansambli leht board.koffer.ee-s
Keskpäev

**Keskpäev** on ajahetk, mil Päike asub ööpäeva jooksul seniidile kõige lähemal.

Igapäevases keelekasutuses mõeldakse keskpäeva all kohalikku aega, kui kell on 12.00.

## Vaata ka
*kesköö
Grete Paia

**Grete Paia** (2024. aastast **Grete Siiman**; sündinud 27. augustil 1995 Saaremaal) on eesti laulja ja laulukirjutaja. 

## Haridus
Grete Paia on lõpetanud 2014. aastal Kuressaare Gümnaasiumi hõbemedaliga. 2018. aastal omandas Estonian Business Schoolis bakalaureusekraadi ärijuhtimises.

## Muusikaline tegevus
Ta sai tuntuks lauluga "Lõpp sellel lool", mis oli 2011. aastal raadiojaama Elmar koostatavas edetabelis kolm nädalat esikohal.

### Eesti Laul
Tema esitatud laul "Päästke noored hinged" jõudis konkursi Eesti Laul 2013 finaali ja sai Birgit Õigemeele esitatud laulu "Et uus saaks alguse" järel teise koha. 2016. aasta Eesti Laulul sai tema esitatud laul laulu "Stories Untold" seitsmenda koha. 2019. aasta Eesti Laulul esitas Grete Paia laulu “Kui Isegi Kaotan”, mis lauluvõistluse poolfinaalist edasi ei jõudnud. 2022. aasta Eesti Laulul esitas ta koos Andrei Zevakini laulu "Mis nüüd saab", mis saavutas finaalis kuuenda koha. 2026. aasta Eesti Laulul osaleb ta looga "taevas jäi üles".

### Bänd Paia
Ligikaudu aasta aega oli Grete Paial oma bänd Paia, millega võideti Noortebändi konkurss Superbänd 2011. Samal aastal saavutati ka Saaremaal Sadhu Jami stipendiumite jagamisel esimene koht. Ansambliga on Grete Paial salvestatud enda kirjutatud sõnade ja viisiga lood "Viirastus" ja "Falling". 

### Plaadifirma Moonwalk
Aastatel 2012–2018 tegi Grete Paia koostööd Moonwalki agentuuriga. 

### Laulud
Grete Paia esituses on kõlanud näiteks laulud "San Sebastiano","Armagedon" ja "Püüame droone". 

## Diskograafia

### EP-d

* "Armageddon" EP (2013)
* "Johnny Bravo" EP (koos Pluutoga; 2020)

### Singlid

* "Päästke noored hinged" (2013)
* "San Sebastiano" (2013)
* "Püüame droone" (2015)
* "Stories Untold" (2015)
* "Rääkimata lood" (2016)
* "Teemant" (koos Uku Suviste ja Getter Jaaniga; 2016)
* "Öö meid saadab veel" (2017)
* "Wasted Youth" (2017)
* "Kui isegi kaotan" (2018)
* "Kinni mind püüda saa" (2019)
* "Maru" (2020)
* "Majakene mere ääres" (2020)
* "Manna" (2021)
* "võluväel" (2023)
* "kadus käest" (2024)
* "mesimagus" (2024)
* "Polaroid" (koos Shanoniga; 2025)

## Tunnustus
2022. aastal kuulutas ajakiri Kroonika Grete Paia aasta seksikaimaks naiseks.

## Isiklikku
2024. aasta septembris abiellus Paia ansambli Púr Múdd solisti Joonatan Siimaniga ning võttis ametlikult ka mehe perekonnanime, kuid artistina esineb ta endiselt Grete Paia nime all.

## Viited

## Välislingid
*Laulu "Lõpp sellel lool" video
Söörömöö

**Söörömöö** on eesti naisvokaalansambel. Ansambli liikmed on kõik saarlased või Saaremaa päritolu.

Ansambel osales koos Liisi Koiksoniga võistlusel Eesti Laul 2013, esitades laulu "Üle vee".

Koosseis:
*Tuuli Rand
*Mari-Liis Aljas
*Maarja Aarma
*Maria Väli
*Teele Viira

## Välislingid
*"Söörömöö – saare naiste ansambel" Õhtuleht, 1. september 2012
*"Söörömöö laulis end kuulajate südamesse" Saarte Hääl, 27. august 2014
Tuuli Rand

**Tuuli Rand** (sündinud 1. märtsil 1990 Kuressaares) on eesti laulja ja laulukirjutaja. 

Tuuli Rand on tuntud nii oma sooloprojektide kui ka koos Kristel Aaslaiuga ansambli Öed liikmena. 

## Haridustee
Tuuli Rand on lõpetanud Kuressaare Gümnaasiumi 2009. aastal. Aastatel 2009–2012 õppis ta Georg Otsa nimelises Muusikakoolis rütmimuusika laulmist. 2016. aastal alustas õpinguid Balti filmi, meedia ja kunstide instituudis (BFM) reklaami ja imagoloogia erialal. 

## Muusikaline tegevus
Tuuli Ranna esimene soolosingel "Don't Be Afraid" ilmus 2013. aastal, loo autorid on ta ise ja trummar Peep Kallas.

Soololauljana viljeleb ta meelsasti funkilikumat muusikat.

Tuuli Rand jõudis 2012. aastal saatesarja "Eesti otsib superstaari" kolmandasse stuudiovooru. 

2020. aastal ilmus talt soolosingel „Üks öö”, 2021. aastal romantiline suvelugu „Tagasi ei saa” ja 2024. aastal singel „Mäng”.

### Plaadid
* WINDY BEACH EP (2015)
* Öed (2018) 

### Öed
Öed on 2018. aastal asutatud Eesti popduett, kuhu kuuluvad Tuuli Rand ja Kristel Aaslaid. Öed laulavad eesti keeles. Ansambli idee sündis eelkõige sõprusest ning ühisest muusikalisest seotusest. Ansambli muusika on segu popist, elektroonikast ja funkist, millele lisanduvad humoorikad ja isikupärased laulusõnad. 

Ansambli Öed esimene singel "Ära käpi mind" ilmus 1. märtsil 2018 ja esimene suur kontsert toimus 5. juulil 2018 Õllesummeril.

#### Populaarseid laule
* "Rulli Rulli Rulli"
* "Ära käpi mind"
* "Suvemees"

### Eesti Laul
Tuuli Rand on osalenud Eesti Laulu konkursil nii taustalauljana kui ka põhiesitajana.

* Taustalaulja Marilyn Jurmani loos „Veel on aega” (2011)
* Taustalaulja Teele Viira loos „City Lights” (2012)
* Taustalaulja Soul Militia loos „The Future Is Now” (2012)
* Taustalaulja Margaret ja Cat Eye loos „Ride” (2012)
* Taustalaulja Liisi Koiksoni ja Söörömöö loos „Üle vee” (2013)
* Sooloesineja koos Teele ja Ulaga loos „Ring The Alarm” (2013)
* Sooloesineja ansamblis Vöörad lauluga „Maailm on hull” (2014)
* Sooloesineja nime all Windy Beach lauluga „Salty Wounds” (2016)
* Sooloesineja koos ansambliga Öed lauluga „Öhuloss” (2019)
* Sooloesineja lauluga „Üks öö” (2021)
* Sooloesineja lauluga „Rem” (2025)

## Teater ja muu tegevus
### Teatrirollid
* Peaosa SIRI – Estonia teatri etendus “Käsiviki Kosmosest” (2010) 
* Osatäitja Nukuteatri muusikalis “High School Musical” (2010) 

### Muud projektid
Tuuli Rand on mitmekülgne artist, kes lisaks laulmisele kirjutab laule ja produtseerib muusikat. Ta on osalenud tele- ja raadiosaadetes ning olnud ka kaassaatejuht ("Tähtede lava", ETV, 2019; "Naistesaun", Raadio 2, 2021).

Ta on õppinud holistilist teraapiat.

## Viited

## Välislingid
* Facebooki leht 
*
Vladimir Lebedev

**Vladimir Lebedev** (vene keeles *Владимир Николаевич Лебедев*; 10. juuni 1952 Võpolzovo, Bologoje rajoon, Kalinini oblast, Vene NFSV – 10. august 2021) oli Eesti NSV poliitik ja iseseisvas Eestis Venemaa kodanike liidu juhtfiguure.

Ta sündis sõjaväelase perekonnas. Ta lõpetas 1969. aastal Tartu 4. Keskkooli. Aastatel 1969–1974 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonnas, 1974–1976 oli ajateenistuses Nõukogude sõjaväes; aastal 1979 lõpetas ta (töö kõrvalt) Läti Riikliku Ülikooli matemaatika- ja füüsikateaduskonna.

Ta töötas aastatel 1976–1980 programmeerijana, aastatel 1981–1982 tootmiskoondise Talleks informatsiooni- ja arvutuskeskuse ülemana, 1982–1984 Tallinna Linna Rahvakontrolli Komitee inspektorina, 1984–1989 Tallinna Linna Statistikavalitsuse juhatajana, 1989–1990 Juhtimissüsteemide Projekteerimise ja Konstrueerimise Eribüroo Tallinna osakonna ülemana.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu saadik.

## Viited

## Välislingid
*Mässaja Vladimir Lebedev. SL Õhtuleht, 4. detsember 2007
*Vladimir Lebedev: Pronksiöö oli Eesti valitsuse suuremõõduline provokatsioon. Eesti Päevaleht, 26. aprill 2012
*Klenski, Kustov ja Lebedev asutavad poliitklubi. Delfi, 17. jaanuar 2013
Tonmi Lillman

**Tonmi Kristian Lillman** (3. juuni 1973 – 13. veebruar 2012), tuntud ka kui **Otus**, oli soome muusik, ansambli Lordi trummar aastast 2010 kuni surmani.

## Karjäär
Kuna Lillmani isa oli muusik, kasvas ta üles muusikainstrumentide keskel. Tonmi sai oma esimese trummikomplekti 9-aastaselt ja hakkas esinema 13-aastaselt. Oma põhiinstrumentide, trummide ja basskitarri kõrvalt mängis Tonmi ka süntesaatorit ja kitarri. Enne oma surma oli ta seotud bändidega Kylähullut, Vanguard ja 3rror. Kõige tuntum oli ta bändide Sinergy, To/Die/For ja Lordi trummarina.

## Otus
Kui Lordi endine trummar Kita oli otsustanud soolokarjääri kasuks, saatis Tonmi Mr Lordile sõnumi, olles kuulnud, et bänd vajab uut trummarit. Lordi võttis pakkumise vastu. Järjekorras teise trummari ja kümnenda liikmena Lordi “koletiste perekonnas” sai temast Otus, soomekeelse tähendusega 'Olend' või 'Elukas'. Tema esimene kontsert koos Lordiga toimus "Europe For Breakfast Tour" raames 5. novembril 2010 Ozhidania hallis Peterburis.

Tema lavakarakterit Otust kirjeldati kombinatsioonina lihunikust, timukast, tulnukast, sisalikust ja zombist.

Tonmi Lillman suri haigushoo tagajärjel. 2016. aasta seisuga on ta Lordi kunagistest liikmetest ainsana surnud.

## Viited


## Välislingid
* Tonmi Lillman: Meteli.net
* Kylähullut: MySpace
* Vanguard
* Vanguard: MySpace
* Hateframe: mikseri.net
Sean Parnell

**Sean Randall Parnell** (sündinud 19. novembril 1962 Hanfordis Californias) on USA Vabariikliku Partei poliitik ja oli Alaska osariigi kümnes kuberner 2009. aasta juulist kuni 2014. aasta detsembrini. Tema eelkäija oli Sarah Palin.

Hariduselt on Parnell advokaat.

Tema abikaasa on Sandra Scebold. Neil on kaks last.

## Välislingid
Läti Roheline Partei

**Läti Roheline Partei** (**LZP**, läti *Latvijas Zaļā partija*) on 13. jaanuaril 1990 asutatud Läti roheline erakond.

Praegu on erakonnal 4 esindajat Läti seimis.

## Välislingid
*Erakonna koduleht (läti keeles)
Kibe tulikas

**Kibe tulikas** (*Ranunculus acris*) on tulikaliste sugukonda tulika perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik.

## Levila ja kasvukoht
Kasvab heina- ja karjamaal, põldudel jm. Rohkesti esineb märjematel muldadel.

## Kirjeldus
Taim on 20 – 70&nbsp;cm kõrge, püstise haruneva varrega. Lehed sõrmjagused, ülemised varrelehed kolmeks jagunenud. Õied kuldkollased, 1 – 2&nbsp;cm läbimõõdus, viietise tupe ja krooniga. Õitseb maist augustini. Viljad pruunikad, 2,5&nbsp;mm pikad. Üks taim annab kuni 750 seemet.

Esimesel aastal areneb lehekodarik ja narmasjuurestik. Vars õitega kasvab järgmisel aastal. Taim paljuneb vegetatiivselt, risoomi pungadest arenevate varte abil, on peamine paljunemisviis 
seem­netega.

## Välislingid
* 

* Kibe tulikas
Ilmvõimatu

**"Ilmvõimatu"** on 2012. aasta katastroofidraama, mis põhineb tõestisündinud lool. Filmi režissöör on Juan Antonio Bayona.

## Sisu

Hispaania paar läheb koos oma kolme lapsega jõulupuhkusele Taisse. Kui maavärina põhjustatud tsunami tabab nende hotelli ja lahutab perekonna. Pereliikmed jäävad ellu ja hakkavad tsunamist tekkinud kaoses üksteist otsima.

## Osades

* Naomi Watts – Maria
* Ewan McGregor – Henry
* Tom Holland – Lucas
* Samuel Joslin – Thomas
* Oaklee Pendergast – Simon
* Geraldine Chaplin
* Marta Etura
* Simon Blyberg – Ferdinand
Deemonid (film)

**"Deemonid"** on Eesti 2012. aasta draamafilm, mille on lavastanud Ain Mäeots. 

Film jutustab kasiinosõltuvusest läbi kolme inimese silmade: 30. aastates reklaamibüroo ideekirjutaja Joko, pikaajalise matemaatikaõpetaja Reeda ja sanitaartehnikalao juhataja Antsu. 

"Deemonite" süžee põhineb dokumentaalsel ainesel. Mäeots kirjutas stsenaariumi, lähtudes kümmekonnast karakterist, keda ta oli Tartu ja Tallinna kasiinodes vaadelnud. 

Kasiinos toimuvad stseenid on filmitud Tallinna Postimajas, väliskaadrid Pirita purjespordikeskuse peasissepääsu juures.

2012. aastal sai filmi operaator Elen Lotman Tallinna Pimedate Ööde filmifestivalil parima operaatoritöö preemia. 

## Osatäitjad

*Tambet Tuisk – Joko
*Ene Järvis – Reeda
*Ain Lutsepp – Ants
*Evelin Võigemast – Evelyn
*Mait Malmsten – Peeter
*Kaia Skoblov – Dagmar
*Eva Püssa – Inga
*Liina Tennosaar – Riina
*Peeter Oja – Miku

*Andres Lepik – võitja
*Kaie Mihkelson – Mare
*Elmo Nüganen – võõras
*Tristan Mäeots – Tristan
*Joseph Mattias Metsala – Joosep
*Rain Sammelselg – Martin
*Peeter Tammearu – Alfred
*Gert Raudsep – Andres
*Toomas Lõhmuste – kasiinoomanik

*Tarmo Laanetu – kasiinoomanik
*Rein Pakk – pandimaja pidaja
*Jass Seljamaa – Juss
*Juss Haasma – Otto
*Tanel Jonas – Kaarel
*Margus Prangel – Känkar
*Maiken Schmidt – klienditeenindaja

## Festivalidel osalemine
*August 2012 – Montréali World Film Festival (Kanada), programm "Focus on World Cinema"
*September 2012 – Helsingi rahvusvaheline filmifestival "Armastus ja Anarhia" (Soome)
*November 2012 – Pimedate Ööde filmifestival (Eesti), võistlusprogrammid "Heave(i)n Eesti filmi auhind" ning Läänemere ja Põhjamaade täispikkade debüütfilmide võistlusprogramm "Tridens Herring"

## Film arvudes
2012. aasta jooksul käis filmi Eesti kinodes vaatamas 17 494 inimest.

## Viited

## Välislingid
*"Deemonid, need deemonid". Postimees, 11. detsember 2012
*"Uus Eesti film Ain Mäeotsalt "Deemonid" – 3D sinus eneses". Kati Saara Vatmann. Pärnu Postimees, 16. november 2012
*Inno Tähismaa "Ain Mäeotsa "Deemonid" sai Võrus sooja vastuvõtu". Võrumaa Teataja, 17. november 2012
Mercury on hädaohus

**"Mercury on hädaohus"** on USA 1998. aasta põnevusfilm.

## Sisu

Kui 9-aastane autistlik poiss Simon murrab ülisalajase valitsuse koodi, otsustatakse, et Simon ja ta vanemad tuleb kõrvaldada. Palgamõrvarid lasevad paari maha, kuid ei suuda enne politsei saabumist poissi leida. Poisi leiab oma üllatuseks FBI eriagent Art Jeffries. Jeffries otsustab poissi kaitsta ja poisi vanemate tapjad üles otsida.

## Osades

* Bruce Willis – Eriagent Art Jeffries
* Alec Baldwin –  Nick Kudrow
* Miko Hughes – Simon Lynch
* Chi McBride – FBI agent Tommy Jordan
* Kim Dickens – Stacey Siebring
* John Carroll Lynch – Martin Lynch
* Kelley Hazen – Jenny Lynch
* L.L. Ginter – Peter Burrell
* Robert Stanton – Dean Crandell
* Bodhi Elfman – Leo Pedranski
* Kevin Conway –  Joe Lomax
* Carrie Preston – Emily Lang
* Peter Stormare – Shayes
* John Doman – Hartley
* Richard Riehle – Edgar Halstrom
* Jack Conley – Uurija Nichols
Sulev Maramaa

**Sulev Maramaa** (24. august 1925 Tartu – 16. aprill 2018) oli eesti arst ja Tartu Ülikooli õppejõud.

Ta lõpetas aastal 1944 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 1944. aasta augustis-septembris oli ta mobiliseeritud Saksa sõjaväkke. Aastal 1950 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Aastal 1963 kaitses ta meditsiinikandidaadi ja aastal 1973 (kinnitati aastal 1991) meditsiinidoktori väitekirja.

Pärast ülikooli lõpetamist valis arstiteaduskond teda assistendikandidaadiks patoloogilise füsioloogia kateedrisse professor Ilo Sibula juurde, kuid kurikuulus TRÜ kaadrite ülem Helene Kurg ei pidanud teda sellele ametikohale sobivaks. Seetõttu asus ta tööle Mäksale jaoskonnaarstina. Aastal 1958 pääses ta tänu Hruštšovi sulale aspirantuuri TRÜ biokeemia kateedrisse.

Aastatel 1960–1984 oli Maramaa TRÜ teaduskonnasisehaiguste kateedri õppejõud (aastast 1976 dotsent), aastatel 1984–1991 oli ta arstide täiendamise teaduskonna teraapiakateedri õppejõud ning aastatel 1991–1991 perearstiteaduse õppetooli õppejõud.

## Isiklikku
Tema isa oli keemik Jaan Maramaa, tema onu oli kauaaegne Viljandi linnapea August Maramaa.

## Viited
Maanteeamet

**Maanteeamet** oli Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus.

Maanteeameti viimane peadirektor oli Priit Sauk.

Maanteeamet, Lennuamet ja Veeteede Amet ühendati 2021. aastal Transpordiametiks. 

## Põhiülesanded
Maanteeameti põhiülesanded olid:

* teehoiu korraldamine ja tingimuste loomine ohutuks liiklemiseks riigimaanteedel;
* liiklusohutuse suurendamine ja liiklusvahendite keskkonnakahjulikkuse vähendamine;
* liikluse ja ühistranspordi korraldamine;
* riikliku tee ehitus- ja remonditööde ehitusjärelevalve, omanikujärelevalve, tee kasutamise ja seisundinõuete tagamise järelevalve ning riikliku järelevalve korraldamine ameti tegevusvaldkonda reguleerivatest õigusaktidest tulenevate nõuete täitmise üle ja vajadusel riikliku sunni kohaldamine;
* riikliku teeregistri, liiklusregistri ja ühistranspordiregistri pidamine ning õigusaktidest tulenevate erinõuete rakendamine registrikannete teostamisel;
* osalemine oma tegevusvaldkondi reguleerivate õigusaktide väljatöötamisel ning nende õigusaktide muutmiseks ettepanekute tegemine, samuti osalemine ameti tegevusvaldkondade eestikeelse terminoloogia korrastamises;
* osalemine oma tegevusvaldkonnaga seotud poliitikate, strateegiate ja arengukavade väljatöötamisel ning rahvusvaheliste projektide ettevalmistamisel ja läbiviimisel. 

## Viited
Maagiline maa

**"Maagiline maa"** on laulja Ott Leplandi teine singel tema kolmandalt stuudioalbumilt "Öö mu kannul käib". Lugu hakati raadiojaamades esitama ja on digitaalselt allalaaditav alates detsembrist 2012. Laulu viisi on loonud Ott Lepland ja sõnad on kirjutanud Aapo Ilves.

## Välislingid
* Laulu "Maagiline maa" sõnad Sasslantise kodulehel
Katrin Mandel

**Katrin Mandel** (sünninimi **Katrin Aare**; varem esinejanimega **Kate** ['keit]; sündinud 10. aprillil 1971 Keilas) on eesti laulja ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas 1989. aastal Keila 1. Keskkooli. 1996. aastal lõpetas ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli pop-jazz laulu eriala.

Ta on osalenud neli korda (1997–2000) Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorus Aivar Joonase lauludega: 1997. aastal esitas ta "Perpetuum Mobile", 1998. aastal "Tulepuuhuulte luule", 1999. aastal "Vee ja soola saaga" ning aastal 2000 "Verevend".

Ta on teinud koostööd mitme muusiku, teiste seas Lauri Saatpalu, Peeter Rebase ja Tiit Kikasega.

Katrin Mandel töötab Laagris Nõlvaku lasteaias muusikaõpetajana.

## Diskograafia
* Lauri Saatpalu & Katrin Mandel "Sa oled hea" [CD] 2005 
* Lauri Saatpalu & Katrin Mandel "Ei kunagi" [CD] 2006 
* Katrin Mandel "Peegeldus" Hyperrecords, 2008
* Katrin Mandel ja Ilona Aasvere "Tallinn–Haapsalu", 2016

## Esinemisi
* "ETV live: Lauri Saatpalu ja Katrin Mandel. Ei kunagi". ETV, 7. mai 2012 (kontsert Tallinnas Vene Teatris)
* Kate "Vee ja soola saaga" (Eurolaul 1999), Youtube
* Kate "Perpetuum Mobile" (Eurolaul 1997), Youtube
* Kate "Tuulepuuhuulte luule", Youtube

## Isiklikku
Katrin Mandel on olnud abielus ajakirjanik Meelis Mandeliga, neil on poeg ja tütar.

## Viited

## Välislingid
*"Katrin Mandel aka Kate annab uue plaadi esimese kontserdi". Õhtuleht, 24. märts 2009
*Kadi Lehtmets. "Katrin, kes kandis nime Kate". Naised, 2. aprill 2009
*"Katrin Mandel: igal inimesel on oma laul sees". Õhtuleht, 7. mai 2009
*Eha Laanepere. "Katrin Mandel: laulge ise ja laske oma lastel laulda!" Õhtuleht, 3. mai 2010
Mensuur (täpsustus)

**Mensuur** on ladina keelest (*mensura* 'mõõt') tulenev võõrsõna, mil on mitmesuguseid tähendusi:

* Mensuur on mõõteklaas, mida kasutatakse keemialaboreis, kuid ka baaritarvikuna.
* Mensuur (puhkpillid) on oreli ja puhkpilli toru pikkuse ja läbimõõdu suhe.
* Mensuur (poogenpillid) on poogenpilli keele pikkuse mõõt.
* Mensuur (noodikiri) on vältussuhe mensuraalnoodikirjas
* Mensuur (kahevõitlus) on akadeemiline kahevõitlus rapiiridega, osa Saksa ja Balti üliõpilaskorporatsioonide traditsioonidest.
* Mensuur (fotograafia) on fotoaparaadi külge kinnitatav abivahend.
Mensuur

**Mensuur** on silindrikujuline mõõteklaas, millele on märgitud mahuühikud. Seda kasutatakse keemialaborites, kuid ka baaritarvikuna, piimanduses ja mujal eelkõige vedelike, harvem tahkete pulbrite mahu mõõtmiseks.

Mensuure valmistatakse nii klaasist, metallist kui ka kõvast plastikust. Läbipaistmatule mensuurile võivad mõõdud olla kantud sissepoole, et neid saaks võrrelda vedeliku pinnaga. Tavaliselt jääb mensuuri maht 10 ml ja liitri, harvem, 2 liitri vahele.
Mari Murdvee

**Mari Murdvee** (sünninimi **Mari Elken**; 24. august 1959 Tartu – 21. märts 2008 Tartu) oli eesti klassikaline filoloog, tõlkija, lavastaja, näitleja ja laulja.

Ta õppis Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat ja klassikalist filoloogiat, 1996. aastal kaitses ta bakalaureusekraadi klassikalise filoloogia erialal, 1996–2001 õppis sealsamas magistrantuuris.

Ta oli ansambli Hellero eeslaulja. Aastatel 1985–1989 õppis ta Jaan Toominga ja Ülo Vilimaa juhendatud Vanemuise draamastuudios ning näitles Tartu Lasteteatris.

Ülikooliõpingute ajal lavastas ta koos klassikalise filoloogia üliõpilastega Homerose "Odüsseia" VII laulu (1992), samuti Theokritose "Arbuja" ja Sappho luulekava (1994).

Murdvee õpetas ladina ja vanakreeka keelt Tartu Teoloogia Akadeemias ja Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ning töötas Tartu Ülikooli raamatukogu käsikirjade osakonnas, tegeldes peamiselt 14.–19. sajandi ladina- ja kreekakeelsete autograafkirjadega.

Mari Murdvee tõlkis vanakreeka ja ladina keelest, tema tõlkeid on ilmunud ajakirjades ja antoloogiates.

Ta asutas koos mõttekaaslastest näitlejate ja üliõpilastega Antiigiteatri (tegutses aastail 2000–2005), kellega tõi lavale rea lavastusi: Homerose hümnidel põhineva tantsulis-muusikalise lavastuse "Apolloni sünd", Gandersheimi Hrotsviti draama "Väepealik Gallicanuse pöördumine" ning Petrarca 700. sünniaastapäevale puhul ekloogil "Parthenias" ja antiiktekstidel põhineva sõnalis-muusikalise teatraliseeringu "Hinge killud".

## Tõlkeid
* Francesco Petrarca kiri Francesco Dionigile Borgo San Sepolcrost. – Akadeemia 1996, nr 5, lk 951–960
* Gandersheimi Hrotsvita draamad. TLÜ kirjastus, sari Bibliotheca MEDIAEVALIS. Tallinn, 2013. ISBN 9789-985-58-771-3

## Viited

## Välislingid
*Raimu Hanson, Antiigiteater sünnitab aulas kaunite kunstide ülemjumalat, Tartu Postimees, 27. november 2002
*Kristi Viiding, Petrarca Tartus, Sirp, 14. jaanuar 2005
*Mõeldes Mari Murdveele (24.08.1959–21.03.2008), Universitas Tartuensis, 27. märts 2008
Eduard Martinson

**Eduard Martinson** (10. september 1900 Liepāja – 26. aprill 1963 Tartu) oli eesti biokeemik.

Ta lõpetas aastal 1926 Leningradi I Meditsiiniinstituudi. Aastal 1937 kaitses ta meditsiinidoktori kraadi, aastast 1931 oli ta professor. Aastani 1949 töötas ta teadlase ja pedagoogina mitmes Vene NFSV linnas, ta oli aastast 1945 NLKP liige.

Ta oli aastatel 1949–1963 Tartu Riikliku Ülikooli biokeemia kateedri juhataja; lisaks oli ta aastatel 1950–1954 Tartu Riikliku Ülikooli teadusala prorektor.

Ta uuris seedeelundite sekretsiooni ja aju biokeemilisi protsesse.

## Kirjandus
* ENE 5. köide lk. 86. Tallinn, 1973.
* Virkko Lepassalu. *Valdur Timusk: dissident KGBs. Nõukogude Eesti julgeolekuohvitseri märkmeid ja mõtteid*, 2021, lk  247–254.
Adavere lade

**Adavere lade** (Adavere aleviku järgi Jõgeva maakonnas) on siluri ladestu Llandovery ladestiku noorim kronostratigraafiline üksus (lade) Eestis. Adavere lademe all lamab Raikküla lade ja temal lasub Jaani lade.

Ladet hakkas esimesena eristama W. Twenhofel aastal 1916. Lademe stratotüübiks valis ta paljandi Adavere paemurrus, neostratotüüp asub aga Päri karjääris. Adavere  järgi on lade ka nime saanud kuigi Adaveres tegelikult Adavere ladet ei ole. Täiendavaks stratotüübiks on Kirikuküla puurauk. Üleilmses standardis vastab sellele Telychi lade.

Lademe vanus on 436,7...428,2 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Jūrmala kihistu, milles on eristatud Dēgole ja Irlava kihid, ning Rumba ja Velise kihistu. Leedu lääneosas vastab sellele Rasytė kihistu ülemine osa, idaosas aga Švenčionysi kihistu.

Lademe kivimite avamus kulgeb 10-15 kilomeetri laiuse ribana Lõuna-Hiiumaalt üle Matsalu lahe Türi suunas, pöördub siis järsult edelasse ja mattub Navesti jõe joonel Devoni setete alla. Sealt edasi esinevad lademe kivimid kuni Türi-Viljandi-Karksi-Nuia jooneni.

Valdavad kivimid Kesk-Eestis on mergel, domeriit ja detriitlubjakivi. Lõuna-Eestis valdavad mergel, savi ja domeriit. Lademe paksus on 10-52 meetrit.

## Viited
Domeriit

**Domeriit** on peamiselt dolomiiti ja savimineraale sisaldav settekivim.

Teisitiöelduna on domeriit savikas dolomiit või dolomiit, mida liiga suure savisisalduse tõttu enam dolomiidiks ei peeta. 

Domeriit on pehme muldjas, enamasti hallikat või sinakat värvi kivim. Savisisaldus on reeglina 35...65%. Kui valdavaks karbonaatseks mineraaliks oleks dolomiidi asemel lubjakivi, nimetataks vastavat kivimit domeriidi asemel mergliks.

Domeriit on kas järvelise või merelise tekkega savi- ja lubimuda kivistumise produkt.
Duenos-inskriptsioon

***Duenos***-**inskriptsioon** on vanimaid säilinud vanaladinakeelseid tekste, seda dateeritakse tavaliselt 6. sajandiga eKr. Kiri on kraabitud kolmest vaasist koosnevale kernosele, mille leidis 1880. aastal Roomast Quirinaliselt saksa arheoloog Heinrich Dressel. Inskriptsioon on tuntud kolmanda tekstiosa esimese sõna (DVENOS) järgi, mida vahel on tõlgendatud pärisnimena. Kernost hoitakse Berliinis.

## Tekst ja tõlge
Teksti on raske tõlkida, sest sõnavahesid peaaegu ei kasutata ning mõned tähed on raskesti eristatavad. Kirjutatud on paremalt vasakule. Järgnevas on esitatud vaasil olevad kolm tekstiosa. Iga rea kohta on antud
:a. täpne ümberkirjutus,
:b. täpne ümberkirjutus võimalike vokaalipikkuste ja sõnavahedega,
:c. võimalik tähendus klassikalises ladina keeles,
:d. võimalik tõlge eesti keelde.

1. rida:
:a. IOVESATDEIVOSQOIMEDMITATNEITEDENDOCOSMISVIRCOSIED
:b. iouesāt deiuōs qoi mēd mitāt, nei tēd endō cosmis vircō siēd
:c. Iurat deos, qui me *mittit*, ni in te comis virgo sit
:d. vannub jumalate nimel see, kes mind saadab: kui tütarlaps ei ole sinu suhtes lahke

2. rida:
:a. ASTEDNOISIOPETOITESIAIPACARIVOIS
:b. as(t) tēd noisi o(p)petoit esiāi pācā riuois
:c. at te (...) paca rivis
:d. vaid sind (...) leevenda ojadega.

3. rida:
:a. DVENOSMEDFECEDEN MANOMEINOMDVENOINEMEDMALOSTATOD
:b. duenos mēd fēced en mānōm einom duenōi nē mēd malo(s) statōd
:c. bonus me fecit in manum (...) bono ne me malus clepito.
:d. hea (mees) tegi mind oma? käega? heale (mehele), et mind ei võtaks halb (mees)!

## Kirjandus
* Larissa Bonfante, *Etruscan Life and Afterlife: A Handbook of Etruscan Studies*. Detroit: Wayne State University Press, 1986
* Emil Goldmann, *Die Duenos-Inschrift*. Heidelberg: Winter, 1926
* Henri Jordan, "Altlateinische Inschrift aus Rom", Hermes 16 (1881), lk. 225–260 (digiversioon)

## Välislingid

* ''Duenos''-inskriptsioon ja selle alternatiivne tõlgendus
TRP

**TRP** (ingl *target rating point*) on auditooriumi mõõtmise kriteerium. Sai populaarseks televisiooni hindamispunktidena, mis näitavad televisioonikanali või -saate populaarsust. TRP mõõt aitab reklaamijatel otsustada, millistes kanalites ja saadetes oma reklaame näidata. TRP-d kasutatakse ka teistes tööstusharudes peale televisiooni, et mõõta teatud objektide vaadatavust kindla sihtrühma poolt.

TRP-ga mõõdetakse hinnanguliselt, arvutades, kui suur osa ostetud punktidest jõuab sihtrühmani. TRP- ja GRP-mõõdud on mõlemad olulised reklaami turundustõhususe leidmiseks. TRP-d arvutatakse tavaliselt korra nädalas ning esitatakse voogdiagrammina, nii et turundaja näeb sihtrühmani jõudnud nägemisarvu meediakanalite kaupa.

TRP=\frac{\text{nägemisi}}{\text{inimesi sihtrühmas}}*100
Arístides González

**Arístides González Ortiz** (sündinud 12. jaanuaril 1961) on Puerto Rico endine poksija.

González sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlusel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Joon-Sup Shinile (Lõuna-Korea) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

González poksis augustist 1986 kuni augustini 1989 elukutselisena. Ta pidas kokku 5 kohtumist, millest võitis 4 (need kõik nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise. 

## Viited

## Välislingid
* 
*
Koonga mõis

**Koonga mõis** (saksa keeles *Kokenkau*) oli riigimõis Pärnumaal Mihkli kihelkonnas. Tänapäeval jäävad mõisa maad Lääneranna valla alale.

## Ajalugu
Koonga mõisast on esimene kirjalik teade 1449. aastast. Keskajal oli Koonga mõis ehitatud välja väikelinnusena. Siin oli tähtis administratiiv- ja majanduskeskus, siinsele Saare-Lääne piiskopkonna administraatorile allus laialdane ala kuni Tõstamaani.  Liivi sõja järel oli mõis Poola Pärnu vojevoodkonna Pärnu staarostkonna folvark ehk riigimõis. 

1690. aastal läks mõis reduktsiooni käigus Rootsi riigile. 1797. aastast anti Koonga mõis ja Kuresaare mõis Liivimaa maanõunike kolleegiumi poolt kasutada Viljandi aadlipreilide kasvatusasutuse (saksa keeles *Fellinsches Adeliger Fräuleinstift*) ülalpidamiseks

## Peahoone
Koonga mõisa praegune peahoone on pärit 19. sajandi esimesest poolest, kuid osi arvatakse pärinevat 1636. aastast. Sellesse aega on dateeritavad ühekorruselise kivihoone laiade servjoonvõlvidega keldriruumid.

1921. aastal rajati peahoonesse kool. Hoone ehitati aastail 1935–1936 Pärnu arhitekti Erich von  Wolffeldti projekti järgi ümber. Arhitekt säilitas maja barokliku raskepärasuse ning kõrge kelpkatuse, lisaks esiküljele portikuse ja kujundas rokokoolikes vormides välisuksed.

## Kõrvalhooned
Samal ajal ehitati endine mõisa puutöötuba ümber kahekorruseliseks internaadiks koolile. 

Mõisa endisest valitsejamajast üle tee on saanud kauplus, kaugemal teeristil asuv sulastemaja on aga kohandatud korteriteks. 1973. aastal valmis samas naabruses uus koolihoone.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Kirjandus
*Valdo Praust. "Koonga mõis (*Kokenau*)". // Pärnumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 144–147
*Alo Särg. "Koonga (*Kokenau*)". // Pärnumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 40–41
*Ants Hein. "*Stenhus'id, arx 'id, torne 'd*...Eesti mõisaarhitektuuri vanim kihistus". Õpetatud Eesti Seltsi Kirjad XI. Tartu 2016. Lk 82–83

## Välislingid
*Koonga mõis Eesti mõisaportaalis
*Veljo Ranniku. "Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Pärnu rajoon". Tallinn 1977. Käsikiri Muinsuskaitseameti arhiivis, P-3320
Paul LePage

**Paul Richard LePage** (sündinud 9. oktoobril 1948 Lewistonis Maine'is) on USA ärimees ja Vabariikliku Partei poliitik. LePage oli Maine'i osariigi 74. kuberner alates 5. jaanuarist 2011 kuni 2. jaanuarini 2019.
Stephen Heller

**Stephen Heller** (15. mai 1813 – 14. jaanuar 1888) oli juudi päritolu Ungari pianist, õpetaja ja helilooja. 

## Elulugu
Stephen Heller sündis Pestis (nüüd Budapest Ungaris) 1813. aastal. Temast loodeti koolitada jurist, kuid ta ise otsustas pühendada oma elu muusikale. Üheksa-aastaselt esitas ta Jan Ladislav Dusseki "Kontserdi kahele klaverile" koos oma õpetaja F. Braueriga Budapesti teatris. Ta mängis nii hästi, et ta saadeti õppima Austriasse Viini Carl Czerny juurde. Kuna ta ei saanud endale lubada Czerny küsitud kallist tasu, sai temast Anton Halmi õpilane. Pärast esimestedukat avalikku kontserti Viinis 15-aastaselt viis isa ta kontserdireisile Ungarisse, Poolasse ja Saksamaale.

Tagasiteel Budapesti käis Heller Kasselis, Frankfurdis, Nürnbergis, Hamburgis ja Augsburgis. Pärast 1829. aasta talve veetmist Hamburgis jäi ta Augsburgis 1830. aasta suvel haigeks. Sellega tema kontserdireis lõppes ja peagi võttis rikas muusikapatroon ta oma tiiva alla.

Ta reisis 25-aastaselt Pariisi, kus sai lähemalt tuttavaks Hector Berliozi, Frédéric Chopini, Ferenc Liszti ja teiste tema ajastu tuntud heliloojatega. Siin saavutas Heller lõpuks tunnustuse nii kontsertesineja kui ka õpetajana. Ta õpetas klaverit Isidor Philippile, kellest hiljem sai klaveriosakonna juhataja Pariisi Konservatooriumis.

1849. aastast reisis ta Inglismaal. 1850. aastal kirjutati temast pikk artiklisari ajakirjas British Musical World ja 1862. aastal esitas ta Mozarti "Kontserdi kahele klaverile nr 10 Es-duur" koos Charles Hallega Kristallpalees.

Väikeste vaheaegadega elas ta ülejäänud 25 aastat tagasihoidlikult ning avalikkus oli ta peaaegu unustanud, kui ta 1888. aastal suri.
Brian Sandoval

**Brian Edward Sandoval** (sündinud 5. augustil 1963 Reddingis Californias) on USA Vabariikliku Partei poliitik. Ta oli Nevada osariigi 29. kuberner 3. jaanuarist 2011 kuni 7. jaanuarini 2019. Tema eelkäija oli Jim Gibbons.
Ruth Anderson

**Ruth Anderson** (21. märts 1928 Kalispell – 29. november 2019 Bronx, New York) oli USA helilooja, orkestreerija ja flötist.

## Välislingid
* Montse Andreu "Innovative Women Composers"
Todd Woodbridge

**Todd Andrew Woodbridge** (sündinud 2. aprillil 1971) on Austraalia endine tennisist. Ta on üks edukamaid paarismängijaid läbi aegade. Koos oma partnerite Mark Woodforde'i ja Jonas Björkmaniga on ta võitnud 16 suure slämmi turniiri. Koos Woodforde'iga tuli ta 1996. aastal olümpiavõitjaks. Kokku võitis ta 83 ATP paarismänguturniiri. 

## Välislingid
*ATP profiil
Reform

**Reform** (ladina sõnast *reformare* 'muutma') on ümberkorraldus, uuendus ja mõnes ühiskonnaelu valdkonnas riigivõimu tehtud muudatus. Reformi eesmärk on sotsiaalse süsteemi stabiliseerimine ja säilitamine. Reformi läbi viies asendatakse vananenud ja arengut pidurdavad omandisuhted, seadused ja institutsioonid uuetega.

## Vaata ka
* Haldusreform

## Välislingid
Jan Brewer

**Janice Kay Brewer** (sündinud 26. septembril 1944 Hollywoodi piirkonnas Los Angeleses Californias) on USA Vabariikliku Partei poliitik. Ta oli Arizona 22. kuberner aastatel 2009–2015, olles osariigi neljas naiskuberner. Tema eelkäija oli Janet Napolitano.

## Välislingid
Isikukultus

**Isikukultus** on üksikisiku, tavaliselt riigijuhi põhjendamatult suur austamine ning tema võimete ja teenete ülehindamine.

Isikultus saab võimalikuks, kui riik kasutab ära massimeedia ja propaganda võimalusi, et rõhuda inimeste patriotismile, idealiseerida ja ilustada riigijuhi isikut. Isikukultuse saavutamiseks võib korraldada riigi poolt organiseeritud meeleavaldusi, paraade, kultuuriüritusi, mis näitavad juhti kangelasena, keda teised jumaldavad. Isikukultus sarnaneb apoteoosiga, kuid selle saavutamiseks kasutatakse moodsaid ühiskonnaga manipuleerimise tehnikaid. Tavaliselt kasutatakse seda üheparteisüsteemiga ja totalitaarsetes riikides.

Isikukultusega kaasneb autoriteedi pimesi kummardamine ja tema teenete ülehindamine. Isikukultus on rahvale sisendatud ega olene kummardatava isiku tegelikest võimetest ja teenetest.

Isikukultust ilmnes juba Vana-Roomas ja Bütsantsis (nt Rooma ja Bütsantsi keisrite jumalustamine). 20. sajandil ilmnes isikukultust kõige enam NSV Liidus (Jossif Stalini isikukultus), Saksamaal (Adolf Hitleri isikukultus) ja Hiinas (Mao Zedongi isikukultus). Tänapäeval eksisteerib isikukultus Põhja-Koreas, alates 2000. aastatest on üha rohkem kõneldud ka Vladimir Putini isikukultusest Venemaal.

## Vaata ka
*apoteoos
*karismaatiline võim
*kultus

## Viited
Janet Napolitano

**Janet Ann Napolitano** [nəpɒlɨˈtænoʊ] (sündinud 29. novembril 1957 New Yorgis) on USA Demokraatliku Partei poliitik.

Ta oli sisejulgeolekuminister 21. jaanuarist 2009 kuni 6. septembrini 2013.

Ta oli Arizona osariigi justiitsminister aastatel 1999–2002 ja Arizona 25. kuberner 2003–2009. Tema eelkäija kuberneri ametis oli Jane Dee Hull.

Alates 6. septembrist 2013 kuni 1. augustini 2020 oli ta California Ülikooli president.

## Välislingid
Deviis

**Deviis** (ka **lipukiri**) on juhtlause, mida võidakse kasutada ka lipu- või vapikirjana. See võtab üldistatult kokku deviisi omaniku motivatsiooni või kavatsused. 

Euroopa heraldikatraditsioonis kasutatakse deviisi (aadlisuguvõsade) vappidel. Ajalooliselt on levinud ladina- ja prantsuskeelsed deviisid. Deviisid võivad olla ka muudel inimrühmadel, organisatsioonidel või isegi riikidel. 

Eesti (nagu ka Soome, Läti ja Venemaa) vapil deviisi ei ole. Ameerika Ühendriikide vapikiri on "E pluribus unum" (ladina keeles "paljudest üks", mis viitab osariikide ühtsusele), ametlik deviis aga "In God We Trust" (inglise keeles "Usume Jumalasse"). Prantsusmaa deviis on "Liberté, égalité, fraternité" (prantsuse keeles "Vabadus, võrdsus, vendlus"), kuid seda pole vapil ega lipul. Suurbritannia praegusel kuninglikul suguvõsal on koguni kolm vapikirja: nende tavapärasel vapil seisavad Inglise kuningate deviis "Dieu et mon droit" (prantsuse keeles "Jumal ja minu õigus", väidetavalt Richard Lõvisüdame sõjahüüd, ametlik deviis alates Henry V ajast) ja Sukapaela Ordu deviis "Honi soit qui mal y pense" (vanaprantsuse keeles "Häbi olgu sel, kes halba mõtleb"), Šotimaal kasutatavale vapil on aga Ohakaordu deviis "Nemo me impune lacessit" (ladina keeles "Keegi ei kahjusta mind karistamatult"). Šoti Stuartite dünastia vapikiri oli "In Defens", mis oli lühend fraasist "In my defens God me defend" (šoti murdes "Minu kaitseks Jumal mind kaitsku").

## Vaata ka
*olümpiadeviis
*moto
Koduloolane

**Koduloolane** ehk **koduloouurija** (ka: **kodu-uurija**) on inimene, kes tegeleb oma kodukandi ajaloo uurimise ehk kodulooga enamasti hobi korras.

Koduloolaste tegevust on hinnatud mitmeti. Ühelt poolt suhtuvad elukutselised ajaloolased sellesse sageli kriitiliselt, kuna koduloolaste ettevalmistus ja taustateadmised võivad olla lünklikud ning järeldused seetõttu ebateaduslikud. Kiindumusest oma kodukanti on neil ka oht selle ajaloolist tähtsust üle hinnata. Teisalt teevad paljud koduloolased kohaliku ajalooteabe kogumisel hoolikat ja tänuväärset tööd, valgustades mikroajalugu. Mitmed teaduse seisukohast olulised avastused ajaloos, arheoloogias, paleontoloogias ja geoloogias on pärit just koduloolastelt. Ka tuleb silmas pidada, et teaduslooliselt ei olnud pikka aega ajaloolaste ja koduloolaste vahel kuigi suurt erinevust.

Eestis on koduloolased koondunud arvukatesse ühendustesse nagu näiteks Eesti Kodu-uurimise Selts, MTÜ Kodulugu, Pärnumaa Koduloolaste Selts jpt.

Eesti tuntumate koduloolaste hulka kuuluvad või on kuulunud näiteks Mihkel Aitsam, August Wilhelm Hupel, Eva Maaring, Voldemar Miller, Helend Peep, Kalev Päid, Jaan Tagaväli, Valdeko Vende ja Gustav Vilbaste.
## Viited