open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kozármisleny

**Kozármisleny** (saksa keeles *Mischlen*, horvaadi keeles *Mišljen*) on linn Ungaris Baranya komitaadis Pécsi kreisis.

## Geograafiline asend
Kozármisleny asub komitaadikeskusest Pécsist vahetult kagus. 

## Ajalugu
Kozármisleny asula moodustati 1928. aastal, kui ühendati kas asulat: Kiskozár ja Misleny. Kiskozárit on ürikutes esmamainitud aastatel 1332–1335. Mislenyit on esimest korda mainitud 1266. aastal.

Alates 1980. aastatest on Kozármisleny elanikkond kiiresti kasvanud. 1980. aasta alguses elas asulas 2369 elanikku ja 1990. aasta alguses 2948.

Kozármisleny sai linnaks 2007. aastal.

## Sport
Linna tegutseb jalgpalliklubi HR-Rent Kozármisleny FC.

## Sõpruslinnad
* Kopačevo, Horvaatia
* Ocna Mureș, Rumeenia
* Orimattila, Soome
* Pag, Horvaatia
* Sezze, Itaalia
* Várda, Ungari

## Viited
Kodumusitseerimine

**Kodumusitseerimine** (saksa keeles *Hausmusik*) on hobilaadne tegelemine muusikaga privaatses seltskondlikus ringis. Kodumusitseerimise üheks olulisemaks sotsiaal-kultuuriliseks aspektiks on keskendumine musitseerijale ja muusika tegemisele endale, eristudes sellega kontserdist või etendusest kui musitseerimisest publikule. Kodumusitseerimine ei ole piiratud ühegi muusikastiili või -žanriga. Sellega võivad tegelda nii professionaalid kui ka harrastajad. 

Noodiväljaannete pealkirjadesse ilmus saksakeelne sõna *Hausmusik* (kodumusitseerimine) juba 17. sajandil, hakates seejärel kodus koos musitseerimise terminina elama omaette elu – algul jõukate inimeste, aristokraatide või vaimulike seas ning alates 19. sajandi keskpaigaks välja kujunenud kodanlikus miljöös.

Kodumusitseerimist võib vaadelda kui elava kultuuri rafineeritud ilmingut, kuid ta ei eksisteeri konkreetsete muusikateoste esitusena. See ei ole seotud “kodanliku” kammermuusika vormide või inimeste kodude suurusega. Näiteks Viinis olid kodumusitseerimise levikule tugevaks impulsiks “šubertiaadid”, mille kandvaks muusikainstrumendiks oli tavaliselt klaver. Samas võisid perekondlikus ringis koos musitseerida ka keelpillikvartetist suuremad kammermuusikakoosseisud ning esitada võidi isegi orkestriteoseid. Ning kui alguses mängiti iseendale, seejärel valitud kuulajatele (nn muusikasalongides) võis see tegevus jõuda isegi publikule suunatud tasuliste kontsertideni. 

19. sajandit peetakse tärkava kodanluse toetatud kodumusitseerimiskultuuri kõrgajaks. Klaverimängu õppimine oli osa "heast kasvatusest". Arvukad seaded ooperitest ja sümfooniatest klaverile neljal käel peegeldavad seda arengut ja näitavad ka muusikalist maitset. Samas piirid era- ja avaliku muusikaelu vahel hägustusid üha enam ning nii harrastajate üritused kui ka ekspertide kammermuusikakontserdid tõid ka kodumusitseerimise avalikkuse ette. Kodanliku kodu piir muutus järjest küsitavamaks ja selle tulemusena sai massimeedia muusikaelus järjest suurema rolli. Selle muutusega kaasnes ka kaeblemine kunagi nii olulise harrastusmuusikute kadumise üle. 

Tänapäeval on kodumusitseerimine endiselt olemas, kuigi teistsuguses tähenduses. Lisaks klassikalisele kodumusitseerimisele leidub ka musitseerimist, mille puhul keelpillikvartetti või klaverit kammermuusikakoosseisudes on asendanud süntesaator või muud elektroonilised muusikainstrumendid. Samuti viljeletakse eri tüüpi harrastusmuusikat eri koosseisudele ja eri muusikastiilides. Paljudes maades on aktiivne kodumusitseerimine ka muusikahariduse osa.

## Välislingid
*Gerda Lechleitner, Art. „Hausmusik“, in: Oesterreichisches Musiklexikon online, begr. von Rudolf Flotzinger, hg. von Barbara Boisits (letzte inhaltliche Änderung: 22.3.2022, abgerufen am 1.6.2024)
Karoline von Patkul

**Marie Gertrude Karoline von Patkul** (ka **Karoline/Caroline von Stern**; 23. detsember 1828 – 28. jaanuar 1917) oli Patkulide aadlisuguvõsast pärit mõisaomanik. Ta oli Jeri, Kamara ja Vanamõisa mõisnik. 

1856. aasta 23. veebruaril ostis Karoline von Patkul 85 300 rubla eest Kamara ja Vanamõisa mõisad koos Palu ja Pässaste küladega. Patkul müüs Vanamõisa 1872. aastal 60 000 hõberubla eest edasi Andreas Palenbergile.

## Perekond
Karoline von Patkul sündis 23. detsembril 1828 Jaroslavi oblastis Friedrich Georg Karl Reinhold von Patkuli (1786–1866) ja Marie Helene Augusta Elisabeth von Rammi (1805–1878) perekonda. 1850. aasta 23. detsembril abiellus Karoline von Patkul agronoom Karl Walfried von Sterniga. Abielust sündis viis last:

* Amalie Huszar
* Carl Friedrich von Stern
* Erwin Jakob von Stern
* Friedrich von Stern
* Maurice Reinhold von Stern

## Viited


### Kasutatud allikad

* Stackelberg, Otto Magnus von. Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft. Kd. 1. Lk 180. 1931. 
* Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Kd. 1. Lk 303. 1877.
Take Five

"**Take Five**" on Smilersi EP, mis ilmus 1996. aastal.

## Laulud
#"Do You Wanna Love Me" – 2:42
#"The Doo-doo-Choo-choo Song" – 3:10
#"It's Not Easy (Pa-da-da)" – 3:28
#"Use Me" – 4:22
#"One By One" – 4:13
Niclas Füllkrug

**Niclas Füllkrug** (sündinud 9. veebruaril 1993 Hannoveris) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliigaklubis Dortmundi Borussia ja Saksamaa jalgpallikoondises.

2006. aastal liitus ta Bremeni Werderi noorteakadeemiaga. Saksamaa kõrgliigas debüteeris ta Bremeni meeskonnas 28. jaanuaril 2012 mängus Leverkuseni Bayeri vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 24. märtsil mängus Augsburgi vastu. Hooajal 2013/14 oli ta laenul Saksamaa esiliigaklubis Greuther Fürth, kus lõi 21 mänguga kuus väravat.

Aastatel 2014–2016 mängis ta kaks hooaega Saksamaa esiliigaklubis 1. FC Nürnberg. Teisel hooajal lõi ta seal 14 väravat, millega oli liigas viie parima väravalööja seas.

2016. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Hannover 96-ga. 2017. aastal kindlustas ta Hannoveriga pääsu Saksamaa esiliigas kõrgliigasse. Hooajal 2017/18 tegi ta Saksamaa kõrgliigas seni oma resultatiivseim hooaja, kui lõi 14 väravat.

2019. aastal naasis Füllkrüg Bremeni. 2021. aastal langes ta Bremeniga Saksamaa kõrgliigast välja. Hooajal 2021/22 lõi Füllkrüg Saksamaa esiliigas 19 väravat ning aitas Bremeni tagasi Saksamaa kõrgliigasse. Bremeni meeskonnas ei olnud ta sel hooajal suurim väravalööja, sest Marvin Ducksch lõi temast ühe värava rohkem – 20 väravat. Hooajal 2022/23 lõi Füllkrüg Saksamaa kõrgliigas 16 väravat ning oli RB Leipzigi mängija Christopher Nkunku kõrval liiga suurim väravalööja. Hooaja 2022/23 järel valiti Füllkrüg ka Saksamaa liigahooaja sümboolsesse koosseisu.

2023. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Dortmundi Borussiaga.

Aastatel 2010–2014 mängis Füllkrüg Saksamaa noortekoondistes. Saksamaa jalgpallikoondises debüteeris ta 16. novembril 2022 sõprusmängus Omaani vastu ning lõi mängu ainsa värava. 29 aasta ja 280 päeva vanuselt sai ta vanimaks debütandiks Saksamaa koondises viimase 20 aasta jooksul. Seejärel lõi ta 2022. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus värava Hispaania ja kolmandas alagrupimängus värava Costa Rica vastu.

## Viited
Eferdingi ringkond

**Eferdingi ringkond** on ringkond Austrias Ülem-Austria liidumaal.

## Vallad

Ringkond jaguneb 12 omavalitsusüksuseks:

* Alkoven
* Aschach an der Donau (*Marktgemeinde*)
* Eferding (*Stadt*)
* Fraham
* Haibach ob der Donau
* Hartkirchen
* Hinzenbach
* Prambachkirchen
* Pupping
* Scharten
* Sankt Marienkirchen an der Polsenz (*Marktgemeinde*)
* Stroheim
Freistadti ringkond

**Freistadti ringkond** on ringkond Austrias Ülem-Austria liidumaal.

## Vallad

Ringkond jaguneb 27 omavalitsusüksuseks:

* Bad Zell (*Marktgemeinde*)
* Freistadt (*Stadt*)
* Grünbach
* Gutau (*Marktgemeinde*)
* Hagenberg im Mühlkreis (*Marktgemeinde*)
* Hirschbach im Mühlkreis
* Kaltenberg
* Kefermarkt (*Marktgemeinde*)
* Königswiesen (*Marktgemeinde*)
* Lasberg (*Marktgemeinde*)
* Leopoldschlag (*Marktgemeinde*)
* Liebenau (*Marktgemeinde*)
* Neumarkt im Mühlkreis (*Marktgemeinde*)
* Pierbach
* Pregarten (*Stadt*)
* Rainbach im Mühlkreis (*Marktgemeinde*)
* Sandl
* Schönau im Mühlkreis
* Sankt Leonhard bei Freistadt (*Marktgemeinde*)
* Sankt Oswald bei Freistadt (*Marktgemeinde*)
* Tragwein (*Marktgemeinde*)
* Unterweißenbach (*Marktgemeinde*)
* Unterweitersdorf
* Waldburg
* Wartberg ob der Aist (*Marktgemeinde*)
* Weitersfelden (*Marktgemeinde*)
* Windhaag bei Freistadt (*Marktgemeinde*)

## Viited
Lukuauk

**"Lukuauk"** on 2023. aasta novembris esilinastunud Eesti lühimängufilm. 

## Filmist
Noor Anastassia on küpsemas ja asub ise otsuseid langetama, jättes kõrvale oma kirgliku ema soovid. Ühe taolise tüli keskel kerkib tõsisem teema, mis muudab kõike. Anastassia peab toetuma oma mälestustele, et läbida leina. See lugu näitab ühe pere retke armastavast suhtest ootamatu tragöödiani ja läbi selle lootust, mida nad peavad endale ise looma.

## Osatäitjad
* Anastassia – Magdalena Haab
* Helen – Katariina Tamm
* Tõnis – Anti Kobin

## Esilinastused, festivalid
* 10.11.2023, PÖFF – Pimedate Ööde filmifestival Shorts, Tallinn
* osalemine, PÖFF Shorts (Tallinn, Tartu; Eesti), 2023, Rahvuslik võistlusprogramm 4 
 
## Viited


## Välislingid
* 
* 
* Shorts Rahvuslik võistlusprogramm. PÖFF Shorts 2023.
*Erki Pärnoja ja Anna Kaneelina avaldasid uue loo "Into A Dream". kultuur.err.ee, . november 2023.
Jaan Lember

**Jaan Lember** (sündinud 14. novemberl 1945 Kuressaares) on eesti endine kergejõustiklane.  

## Haridus, treenerid
Lember lõpetas 1963. aastal Leisi Keskkooli ja 1978. aastal TPedI kehakultuuriteaduskonna. Ta harrastas koolipoisina lauatennist, aastast 1962 Saaremaa Spordikoolis Ilmar Kivi ja Erich Truumure juhendamisel kergejõustikku ning Hugo Metsa suunamisel võrkpalli. Kümnevõistluses on tema treeneriteks olnud Vladimir Volkov, Viktor Vaiksaar ja Ervin Uuk.  

## Sportlik karjäär
Lember tuli 1975. aastal Euroopa karikavõistluste poolfinaalis ja 1974. aastal Nõukogude Liit – Saksa FV – Ameerika Ühendriigid maavõistlusel kümnevõistluses teisele kohale. 1975. aasta NSV Liidu rahvaste spartakiaadil saavutas ta 5. koha ja 1976. aasta NSV Liidu karikavõistlustel hõbeda. 1971. aastal tuli ta spordiühing Dünamo üleliiduliseks meistriks ja Eesti meistriks. Meistersportlaseks sai Lember 1967. aastal. 

Lemberi isiklikud rekordid: 100 m 10,8 (1968), 400 m 50,2 (1972), 1500 m 4.35,0 (1974), 110 m tõkkejooks 15,1 (1971), kõrgus 2.01 (1975), teivas 4.55 (1975), kaugus 7.19 (1970), kuul 15.84 (1973), ketas 51.88 (1977), oda 62.34 (1975), kümnevõistlus 7865 punkti (1985. aastast kehtiva tabeli järgi 7724). Punktisumma isiklike rekordite järgi 8143, tema kümne parema tulemuse summa on 75 643 punkti. Ta võistles aastatel 1969–1977 17 korda Eesti koondises.

## Muud
Jaan Lember on olnud aastatel 1967–1972 Dünamo ja 1973 Kalevi instruktor, aastatel 1974–1981 Saare Kaluri spordimetoodik, 1981–1990 Saare Kaluri ametiühingukomitee esimees, 1990–1996 Kuressaare aselinnapea, 1996–1999 Kuressaare vallavanem ning 2000–2011 Kuressaare Põhikooli ja 2011–2018 Kärla Põhikooli direktor. Ta on tegutsenud Saaremaa kergejõustikusektsiooni esimehena ning olnud Saarte mängude Saaremaa ühenduse esimees ja maailma peakomitee liige. Lember on Kuressaare Lions-klubi asutajaliige ja esimene president ning oli Eesti Lions-klubi piirkonnakuberner 1995–1996.

## Isiklikku
Tema abikaasa Marvi Lember (1969. aastani Kilumets) on endine võrkpallur, Eesti meistrivõistluste medalivõitjaid. Tema poeg Veiko Lember on endine Eesti võrkpallikoondise liige.

## Viited

## Välislingid
*Jaan Lember, foto. Ajapaik.
*Jaan Lember paremate seas. dea.digar.ee, Spordileht, 12. juuli 1976.
*Kohvilaud, Jaan Lember. audiosalvestus, Radio Kadi, 19. detsember 2015.
*Risto Lillemets sai eelmiselt Saaremaa rekordimehelt sümboolse särgi. sport.err.ee, 30. jaanuar 2021.
*Lionsid koguvad taas annetusi vähekindlustatud peredele. Saarte Hääl, 6. aprill 2023.
Ersa rahvuslipp

**Ersa rahvuslipp** (ersa *Эрзятнень раськень коцт*) on ersade rahvuslik lipp. Valge-punase-musta trikoloor võeti kasutusse 1990. aastatel ja kinnitati ametlikult ersade rahvuslipuks 2006. aastal. Sellest ajast on lipp üks ersade peamistest sümbolitest, mis on kasutuses ersade esindamiseks rahvuslikel ja rahvusvahelistel üritustel.

Lipu autor on Valentin Devjatkin. Lipu värvid kordavad ersa rahvarõivaste põhivärve ja sümboliseerivad must - maad, punane - elu ja valge - vabadust.

## Ajalugu
Kuni 2000. aastate alguseni kasutasid ersad koos mokšadega enda esindamiseks üritustel (nagu näiteks soome-ugri kongressid) peamiselt Mordva Vabariigi lippu.

Valge-puna-musta trikoloori võttis esimesena kasutusele 1990. aastatel alguses ersa selts Mastorava. 16. aprillil 2006 Saranskis toimunud II ersa rahvuskongressil kinnitas kongress valge-puna-musta trikoloori ersa rahva lipuks. Kongressi sõnul sümboliseeris must maad, punane elu ja valge vabadust. Otsuse tegid kongressi esimees Erjuš Vezhai ja kongressi sekretär Nujan Vidjaz.

Sellest ajast on lippu kasutatud mitmetel üritustel ersade esindamiseks: Soome-ugri rahvaste maailmakongressidel, Grušini festivalil, Soome-Ugri Rahvaste Noorte Assotsiatsiooni kongressil ja Raśkeń Ozksil.

2022. aastast on ersa lipu kasutamist Venemaal piiratud. Näiteks oli lipu kaasa võtmine keelatud 2022. aasta Raśkeń Ozksil, kus võimud eemaldasid juba üles riputatud lipu ja keelasid osalejatel üritusel lipu välja võtmise.

## Vaata ka

* Mokša rahvuslipp
* Mordva lipp

## Viited
Endel Hang

**Endel Hang** (22. oktoober 1930 Tallinn – 1. oktoober 1978 Tartu) oli eesti geograaf. 

Hang lõpetas 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1954. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, oli samast aastast geograafiakateedri õppejõud (1954–1955 assistent ning 1955–1963 ja 1966–1978 vanemõpetaja), stažeeris 1972. aastal Moskva ülikoolis ja 1976. aastal Eesti NSV Teaduste Akadeemia geoloogia instituudis. 

Ta õpetas geomorfoloogia, NSV Liidu füüsilise geograafia, sooteaduse, paleogeograafia, geodeesia jmt kursuseid, avaldas uurimusi Lõuna-Eesti kõrgustike (peamiselt Otepää kõrgustiku) pinnavormide ning maastikulise struktuuri kohta, rakendas täpseid geodeetilisi meetodeid Eesti jõeorgude jt pinnavormide uurimisel, korrastas eestikeelset geograafiaalast terminoloogiat. 

Aastatel 1959–1964 oli ta Eesti Looduseuurijate Seltsi looduskaitsesektsiooni ning Eesti Geograafia Seltsi Tartu osakonna esimees. Ta avaldas üle 50 teadusartikli.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Vaike Hang, nende poeg on Tiit Hang.

## Viited
Ronald Ilves

**Ronald Ilves** (3. november 1930 Tallinn – 24. veebruar 2005 Tallinn) oli eesti kergejõustiklane ja tööstusjuht.

## Elulugu
Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1960. aastal puidutööstusinsenerina Moskvas tehnoloogiainstituudi. 

Ilves alustas sportimist Harry Vallmanni eeskujul ja tema treeningukaaslasena, hiljem treenis Viktor Vaiksaare juhendamisel. Ta tuli aastatel 1947–1949 odaviskes Eesti koolinoorte meistriks, 1948. aastal Nõukogude Liidu koolinoorte meistrivõistlustel kuulitõukes, odaviskes ja 4 × 100 m teatejooksus teiseks ning 1950. aastal odaviskes ja 1952. aastal 4 × 100 m teatejooksus Eesti meistriks. Ta oli 1951. aastal Eesti meistrivõistlustel teine ja 1954. aastal kolmas, sai 1950. aastal Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel odaviskes hõbeda ja 1952. aastal pronksi, võistles 7 korda Eesti koondises, oli isikliku rekordiga 68.71 1952. aasta maailma edetabelis odaviskes 18. ja NL-is 6.

Ilves töötas pärast instituudi lõpetamist mööblitööstuses, 1963. aastast Standardis: oli peatehnoloog, tootmisosakonna juhataja, 1967–1978 peainsener ja 1978–1997 direktor. Tema algatusel ja toetusel korraldati 24 aastat populaarset Standardi ümber Harku järve jooksu ja moodustati Eesti meistrivõistlustel osalenud Standardi korvpallimeeskond.

## Viited


## Välislingid

* Ronald Ilves andmekogus eWRC
* AK filmikroonika 1958-1991: 1 | STANDARDI NÄITUS ERR arhiiv, 4. november 1979
* Saadete algmaterjalid 16mm filmilt: 1 | TPI UUS ÕPPEBAAS ERR arhiiv, 20. september 1981
* AK filmikroonika 1958-1991: 1 | VABARIIGI PARTEI-JA MAJANDUSAKTIIV ERR arhiiv, 12. november 1981
Juhan Zimmermann

**Juhan Zimmermann** (26. veebruar 1930 Tallinn – 16. märts 2009 Jõelähtme) oli eesti iluuisutamistreener ja -kohtunik. 

Ta lõpetas 1949. aastal eksternina Tallinna 2. Keskkooli ja 1955. aastal Kirovi oblastis Halturini kehakultuuritehnikumi. 

Zimmermann hakkas sportima 1935. aastal Tallinna Kalevis iluuisutajate Eduard Hiiopi ja Vaike Paduri juhendamisel, Põltsamaa Keskkoolis ja Tallinna Maleklubis huvitus malest. Ta küüditati 1941. aastal, oli väljasaadetuna Kirovi oblastis maamõõtja, aastatel 1949–1950 Tallinna Maleklubi instruktor, 1950–1951 teist korda Kirovi oblastisse väljasaadetuna taas maamõõtja, 1951–1953 tuletõrjuja ja kehakultuuriinstruktor, 1955–1962 Kirovi linna 10. Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja, 1962–1976 spetsialiseeritud spordikooli direktor, 1976–1981 Odessa olümpiareservi LNSK direktor, 1982–1991 Tallinna LNSK õppealajuhataja ja 1991–1992 Tallinna Maleliidu tegevdirektor. Ta oli alates 1962. aastast rahvusvahelise kategooria kohtunik ja tegutses Iluuisutamisföderatsiooni presiidiumis: aastatel 1958–1976 Vene NFSV-s, 1976–1981 Ukrainas ning 1981–1990 ja 1994–1996 Eestis, 1962–1968 NL-i Iluuisutamisföderatsiooni presiidiumis.

## Tunnustus

* 1972 Vene NFSV teeneline treener

## Isiklikku
Tema isa oli loomakasvatusteadlane ja poliitik Johannes Zimmermann, vend on iluuisutamistreener Uno Zimmermann.

## Viited
Harald Kard

**Harald Kard** (1936. aastani **Harald Kärsmann**; 28. august 1932 Tallinn – 23. aprill 1995 Kehra) oli eesti laulja (bariton). 

Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 2. Keskkooli, õppis aastatel 1951–1952 Leningradi Ehitusinseneride Instituudis arhitektuuri, lõpetas 1958. aastal Leningradi konservatooriumi juures asuva muusikakooli. 

Kard oli aastatel 1958–1979 Rahvusooper Estonia koori laulja, 1980–1987 abikoosseisu näitleja. Ta oli 1966. aastast Eesti Teatriliidu liige.

## Viited


## Välislingid

* Harald Kard Eesti filmi andmebaasis
Juhani Väljataga

**Juhani Väljataga** (5. november 1932 Tallinn – 28. mai 1982 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.

Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1954. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) *cum laude*.

Väljataga töötas aastatel 1954–1958 TPI-s tootmise organiseerimise ja planeerimise kateedri vanemõpetajana, 1958–1960 Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogus töö- ja töötasuosakonnas ohutustehnika vaneminsenerina, 1960–1961 Maardu Keemiakombinaadi töö- ja palgaosakonna juhatajana. Aastatel 1961–1963 õppis ta Eesti NSV TA Majanduse Instituudis aspirantuuris ja kaitses 1963. aastal majandusteaduste kandidaadi kraadi, 1963–1965 töötas ta Kohtla-Järve Põlevkivikeemia Tootmiskoondises peaökonomistina.

Väljataga oli 1965. aastast TPI vanemõpetaja, aastatel 1967–1968 dotsent, 1968–1970 vanemteadur. 1970. aastal asutas ta ühe esimese teenindusökonoomika kateedri Nõukogude Liidus, mida juhatas 1978. aastani, seejärel viidi ta üle Eesti Informatsiooni Instituuti, kus ta töötas aastatel 1978–1980 direktori ja 1980–1982 asedirektorina. Ta koostas uurimusi töötasustamise ja tööstuse ökonoomika alal, oli ajakirjade Tehnika ja Tootmine ning Noorus kolleegiumi liige.

## Tunnustus

* 1967 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Bayamo

**Bayamo** on linn Kuuba lõunaosas, Granma provintsi halduskeskus.

Bayamo on asutatud 1513. aastal. Linnaks sai Bayamo 1827. aastal. Hispaania ülemvõimu vastu peetud Kümneaastase sõja ajal (1868–1878) vabadusvõitlejate keskuseks. 1868. aasta loodi linnas laul La Bayamesa, millest hiljem sai Kuuba riigihümn. 27. detsembril 1868 kirjutati Bayamos alla Kuubal orjuse lõpetamise aktile.

Seoses haldusreformiga sai Bayamo 1976. aastal provintsi pealinnaks.

Bayamos on sündinud poliitik Tomás Estrada Palma (1835–1908), kes oli aastatel 1902–1908 Kuuba esimene president.

## Viited
TurkStream

**TurkStream** (türgi keeles *TürkAkım*; vene keeles Турецкий поток) on maagaasi torujuhe Venemaalt Türgisse. See algab Krasnodari krais Anapas ning kulgeb Musta mere põhjas Türgi Euroopa ossa Kıyıköysse.

23. juunil 2017 avas Venemaa president Vladimir Putin Anapa lähistel TurkStreami ehituse süvaveefaasi.

Maagaasijuhtme avasid 8. jaanuaril 2020 İstanbulis Türgi president Recep Tayyip Erdoğan ja Venemaa president Vladimir Putin. Tseremoonial osalesid ka Bulgaaria peaminister Bojko Borisov ja Serbia president Aleksandar Vučić.

## Vaata ka
* Blue Stream

## Viited
Merkur Spiel-Arena

**Merkur Spiel-Arena**, varem tuntud kui **Esprit Arena** (kuni 2. augustini 2018), **LTU Arena** (kuni juunini 2009) ja **Düsseldorf Arena** (2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse ajal), on avatava katusega jalgpallistaadion Saksamaal Düsseldorfis. Praegu võõrustab areen jalgpalliklubi Fortuna Düsseldorf.

Staadioni ehitati aastatel 2002–2004. See rajati endise Rheinstadioni asemele samasse kohta Reini jõe äärde.

Staadionile projekteeritud esialgset 51 500 istekohta suurendati 2010. aasta suvel, kui mõned istumisalad muudeti terrassiks, ja praegu on 54 600 istekohta.

Staadionil on ülestõstetav katus ja küttesüsteem, mis võimaldab aasta läbi üritusi korraldada.

Kuigi staadion ei kuulunud Saksamaal peetud 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste toimumispaikade hulka, on sellel avamisest saadik peetud mitmeid rahvusvahelisi matše.

Esimene rahvusvaheline mäng staadionil oli 9. veebruaril 2005 peetud rahvusvaheline sõprusmäng Saksamaa ja Argentina vahel, mis lõppes 2:2 viigiga. 7. veebruaril 2007 pidas Saksamaa areenil oma teise rahvusvahelise sõprusmängu, alistades Šveitsi 3:1. 11. veebruaril 2009 samas staadionil peetud sõprusmängus alistas Saksamaa Norra 1:0.

Portugal pidas staadionil ka kaks rahvusvahelist sõprusmängu. 1. märtsil 2006. aastal võitis Portugal 3:0 Saudi Araabiat. 26. märtsil 2008. aastal mängis Portugal staadionil oma teise rahvusvahelist sõprusmängu, võites 2:1 Kreekat.

2022. aasta septembris toimus seal sõpruskohtumine USA ja Jaapani vahel.

Staadion on üks UEFA Euro 2024 toimumiskohtadest. Sponsorlepingute tõttu kannab areen turniiri ajal aga nime "Düsseldorf Arena".

## Välislingid

*Merkur Spiel-Arena koduleht
Grieskircheni ringkond

**Grieskircheni ringkond** on ringkond Austrias Ülem-Austria liidumaal.

## Vallad

Ringkond jaguneb 33 omavalitsusüksuseks:

## Viited
Kirchdorfi ringkond

**Kirchdorfi ringkond** on ringkond Austrias Ülem-Austria liidumaal.

## Ajalugu
Ringkond jaguneb 23 omavalitsusüksuseks:
Marcus Pettersson

**Marcus Karl Gustav Pettersson** (sündinud 8. mail 1996 Skellefteås) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Pittsburgh Penguins.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Skellefteå AIK. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2013/14.

2014. aastal valis Anaheim Ducks ta NHL-i ''draft''is 38. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima hooajal 2017/18. Esimesel hooajal mängis ta põhiliselt American Hockey League'is (AHL) Ducksi tütarklubis San Diego Gulls. Ducksi meeskonnas tegi ta NHL-is lõpuks debüüdi 2018. aasta veebruaris. Esimese värava lõi ta NHL-is 4. märtsil 2018 mängus Chicago Blackhawksi vastu.

2018. aasta detsembris kaubeldi Pettersson Daniel Sprongi vastu Ducksist Pittsburgh Penguinsi. 2020. aasta jaanuaris sõlmis ta Penguinsiga uue viieaastase lepingu.

Rootsi jäähokikoondise koosseisus osales Pettersson esmakordselt 2019. aastal. 2024. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Rootsi koondisega pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
* Marcus Pettersson NHL.com lehel
* Marcus Pettersson hockeydb.com lehel
Ich will

**"Ich will"** ('ma tahan') on ansambli Rammstein singel, mis ilmus 2001. aasta septembris.

## Lood
#"Ich will (Album Version) – 3:37
#"Ich will (Live Preussag Arena, Hannover, Germany on 1 June 2001) – 4:17
#"Ich will (Westbam Mix) – 6:19
#"Ich will (Paul van Dyk Mix) – 6:13
#"Pet Sematary (Performed live with Clawfinger) – 6:31
#"Ich will (Live CD-R Track) – 4:05
Venemaa maavägede sõjatehnika loend

Siin on loetletud Venemaa maavägede relvastuses olev sõjatehnika. Andmed on 2025. aasta veebruari seisuga.

## Soomustehnika

### Tankid

### Tuletoetussoomukid

### Jalaväe lahingumasinad (IFV)

### Soomustransportöörid (APC)

### Soomusautod

### Militaarrobotid

## Taktikalised raketikompleksid

## Mitmikraketiheitjad

## Suurtükid

### Liikursuurtükid

### Pukseeritavad suurtükid

## Miinipildujad

## Tankitõrjevahendid

### Iseliikuvad tankitõrjeraketikompleksid

### Kaasaskantavad tankitõrjeraketikompleksid

### Tankitõrje granaadi- ja raketiheitjad

## Raadiolokatsiooni- ja luurevahendid

### Luuresoomukid

### Elektroonilise sõja vahendid

## Vaata ka

* Venemaa maaväed

## Viited

## Kirjandus
* The Military Balance 2024 / International Institute for Strategic Studies. – London: Taylor & Francis, 2024. – 552 lk. – ISBN 9781032780047.
* The Military Balance 2025 / International Institute for Strategic Studies. – London: Taylor & Francis, 2025. – 530 lk. – ISBN 9781003630760.

## Välislingid
* Oryx Russian equipment losses
* Коваленко: Россия активизировала выкуп советского оружия и техники по всему миру. Что произошло с запасами ее ВПК. Oboz.ua
* Nähtamatu sõda, mida peetakse megahertside, signaalide ja kilovoltidega Postimees / Teadus
* На пороге истощения. Как пустеют российские склады военной техники Radio Svoboda
Zeit

**"Zeit"** on ansambli Rammstein album, mis ilmus 2022. aasta aprillis.

## Lood
#"Armee der Tristen" – 3:25
#"Zeit" – 5:21
#"Schwarz" – 4:18
#"Giftig" – 3:08
#"Zick Zack" – 4:04
#"OK" – 4:03
#"Meine Tränen" – 3:57
#"Angst" – 3:44
#"Dicke Titten" – 3:38
#"Lügen" – 3:49
#"Adieu" – 4:38
The Kill

**"The Kill"** on ansambli 30 Seconds to Mars singel, mis ilmus 2006. aastal.

## Lood
#"The Kill (Bury Me)" – 3:52
#"Attack" (live at CBGB, July 2006) – 4:06
#"The Kill (Bury Me)" (acoustic, live on VH1) – 3:48

## Koosseis
*Jared Leto – vokaal, kitarr
*Tomo Miličević – kitarr
*Matt Wachter – bass, klahvpillid
*Shannon Leto – trummid
*Matt Serletic  – klaver
Aja teenija (Terminaator)

**"Aja teenija"** on ansambli Terminaator laul, mis ilmus 1998. aasta albumil "Singapur". See on soome laulja Jussi Hakulinen'i laulu "Armeijan syvin olemus" kaver. Laulu sõnad on eestistatud.
Du hast

**"Du hast"** on ansambli Rammstein singel, mis ilmus 1997. aasta juulis.

## Lood
#"Du hast (Single Version)"	 – 3:54
#"Bück dich (Album Version)" – 3:21
#"Du hast (Remix by Jacob Hellner)" – 6:44
#"Du hast (Remix by Clawfinger)" – 5:23
Rosenrot (singel)

**"Rosenrot"** on ansambli Rammstein singel, mis ilmus 2005. aasta detsembris.

## Lood
#"Rosenrot (Single Edit)" – 3:47
#"Rosenrot (The Tweaker Remix)" by Chris Vrenna – 4:34
#"Rosenrot (Northern Lite Remix)" by Northern Lite – 4:45
#"Rosenrot (3am At Cosy Remix)" by Jagz Kooner – 4:50
Mein Teil

**"Mein teil"** on ansambli Rammstein singel, mis ilmus 2004. aasta juulis.

## Lood
#"Mein Teil" (Single Version) – 4:23
#"Mein Teil" (You Are What You Eat Edit) Remix by Pet Shop Boys – 4:07
#"Mein Teil" (Return to New York Buffet Mix) Remix by Arthur Baker – 7:22
#"Mein Teil" (There Are No Guitars on This Mix) Remix by Pet Shop Boys – 7:20
Eino Mikomägi

**Eino Mikomägi** (13. mai 1932 Rapla – 11. juuni 2015) oli eesti agronoom ja koolijuht.

Ta lõpetas 1947. aastal Sausti 7-klassilise kooli, 1951. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1956. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) agronoomia eriala. 

Mikomägi töötas Vaeküla Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumi agronoom-õpetajana, Jäneda Põllumajandustehnikumi õpetajana, hiljem direktorina. Ta oli ka Ruila sovhoosi peaagronoom, direktor ja Eesti Põllumajandusprojekti vaneminsener-projekteerija. 1969. aastast oli ta Rapla põllumajandusvalitsuse vaneminsener, seejärel peaagronoom, pärast põllumajandusvalitsuste reorganiseerimist Rapla ATK peaagronoom, taimekasvatusosakonna juhataja. Alates 1990. aastast kuni pensionile jäämiseni töötas ta Rapla maavalitsuses nõuniku, põllumajandusreformi konsultandi ja loodusvarade peaspetsialistina.

Ta kirjutas ajakirjanduses ülevaateid viljade seisukorrast, kevadkülvide kvaliteedist, tegi saagiprognoose ja kokkuvõtteid tulemustest. Ta mängis võrkpalli EPA koondises, oli Rapla maakonna majandite spetsialistide ja majandite piirkondlike spordimängude korraldajate ja kohtunike seas, kuulus spordiühingu Jõud RN juhatusse ja oli 7 aastat revisjonikomisjonis.

## Isiklikku
Tema poeg on näitleja ja ajakirjanik Margus Mikomägi.

## Viited
Suurelehine brunnera

**Suurelehine brunnera** (*Brunnera macrophylla*) on kareleheliste sugukonda kuuluv õistaimeliik. 

## Välislingid
*
Avo Miidel

**Avo Miidel** (sündinud 11. mail 1933 Tallinnas) on eesti kvaternaarigeoloog. 

Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogiaosakonna ja 1963. aastal Eesti NSV Teaduste Akadeemia (TA) aspirantuuri, 1968. aastal sai geoloogia-mineraloogiakandidaadi kraadi. 

Miidel töötas 1957. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis teadurina, oli aastatel 1973–1988 teadussekretär, 1996–2006 vanemteadur, 2007. aastast konsultant. Tema uurimisvaldkonnad on jõeorgude geoloogia, glatsiaalgeoloogia, mandrijää servamoodustiste kujunemine, kvaternaarieelne jõevõrk, suurjärvede geoloogiline areng, neotektoonilised liikumised ja looduskaitse. Ta osales 1977. aastal Teravmägede ekspeditsioonis, on 1994. aastast Eesti TA Looduskaitse Komisjoni liige. Ta on avaldanud üle 100 teaduspublikatsiooni, hulga aimekirjutisi ja toimetanud mitut raamatut.

## Tunnustus

* 1992 Karl Ernst von Baeri mälestusmedal
* 2002 Rakvere linna tänukiri
* 2003 Eesti Vabariigi teaduspreemia

## Viited
Sala-jürilill

**Sala-jürilill** (*Cardamine occulta*) on ristõieliste sugukonda jürilille perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. 

## Välislingid
*
The Leaving Song Pt. II

**"The Leaving Song Pt. II"** on ansambli AFI singel, mis ilmus 2003. aasta septembris.

## Lood
**UK CD 1**
#"The Leaving Song Pt. II" – 3:31
#"The Great Disappointment" (demo) – 5:01
#"Paper Airplanes" (demo) – 4:04
#"The Leaving Song Pt. II" (music video) – 3:32
**UK CD 2**
#"The Leaving Song Pt. II" – 3:31
#"...but home is nowhere" (demo) – 3:42
#"The Leaving Song (demo) – 2:34
Love Like Winter

**"Love Like Winter"** on ansambli AFI singel, mis ilmus 2006. aasta septembris.

## Lood
#"Love Like Winter" – 2:45
#"Jack the Ripper" (Morrissey cover) – 2:47
#"On the Arrow" – 3:07
Valgus (laul)

**"Valgus"** on ansambel GGG laul, mis ilmus 1988. aastal, albumil "Põlemine". Ansambel esitas lugu kontsertidel juba 1987. aastal. See on ansambel GGG üks tuntumaid lugusid.
Kadunud sokid

**"Kadunud sokid"** on 2023. aasta veebruaris esilinastunud Eesti animafilm. See on viies film animakogumikust "Kaka, kevad ja teised", mis tehtud Andrus Kivirähki lasteraamatute "Kaka ja kevad", "Karneval ja kartulisalat" ning "Tont ja Facebook" ainetel.

## Filmist
Peategelaseks on 6-aastane Pille, kes ronib voodi alla isa sokke otsima ning eksib ära hämmastavas pappkastidest pungil fantaasiamaailmas. Ta leiab sokid vanemate voodi alt, kuid avastab, et sokid on vahepeal munenud ühe väikese karvase muna! Nüüd peab Pille kaitsma sokkide voodialust pesa, et robottolmuimeja Robotto, perekass Peekon ja oma sokke taga igatsev Isa ei segaks armsa sokimuna haudumist.

Kristel Tõldsepp: "Filmi tegemisel kasutati esmakordselt faasivahetusega animatsiooni (replacement animation). Kuigi tegemist on nukufilmiga, siis nägude liikumine on nukkudel hästi sujuv. Peategelasel Pillel on küll üks pea, aga nägusid oli üle 200. Neid vahetati nuku küljes pidevalt, et luua sujuv animatsioon. "Kadunud sokkide" tegelaste näod tehti faaside kaupa eraldi ja prinditi 3D-printeriga välja, aga nad tulid printerist hallide plönnidena. Seetõttu tuli näod veel ükshaaval ära värvida-kujundada kuni tedretähnideni ... see oli päris suur töö!" 

Oskar Lehemaa Schlingeli filmifestivali auhinnast: ""Kadunud sokid" oli sealsele publikule tõesti korda läinud, nii žürii kui ka publik kiitsid meie võttemeeskonna tublit tööd. Eriti palju elevust tekitasid filmi nimitegelased – väikesed villased soki-nukud. Publik sai nendega lähemalt tutvuda ja paljud tegid nendega ka selfiesid, nii et meie kollased sokid on nüüd nii mõnegi Chemnitzi filmisõbra pildialbumis."

## Festivalid, osalemine, auhinnad
* Auhind, SCHLINGEL - International Film Festival for Children and Young Audiences (Chemnitz, Saksamaa) 2023; Lühifilmide võistlusprogramm: peaauhind 
* Auhind, Pimedate Ööde filmifestival (PÖFF) Shorts (Tallinn, Tartu) 2023; Peapreemia
* Auhind, Souli lastefilmide festival 2023, animatsiooniprogrammi peapreemia   
* Nominatsioon, Neitsi Maali - Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind 2023 
* Nominatsioon, Hollywood Music In Media Awards 2023, Best Original Score - Short Film (Animated)
* Preemia, Portugali festival Monstra 2024, publikupreemia  
* Preemia, Portugali festival PLAY 2024, publikupreemia
* Preemia, Chicago rahvusvaheline lastefilmide festival 2024, publikupreemia
* Preemia, Belgia filmifestival Filem´King 2024, publikupreemia

## Viited


## Välislingid
*"Kadunud sokid". Videoklipp.
*"Kadunud sokid". IMDb.
*Kogupere nukufilm "Kadunud sokid" kogub festivalidel auhindu. Eesti Filmi Instituut, 6. oktoober 2023.
*Animafilm "Kadunud sokid" nopib rahvusvahelistelt festivalidelt preemiaid. Kroonika, 20. märts 2024.
Murom (Belgorodi oblast)

**Murom** (vene keeles Муром) on küla (село) Venemaal Belgorodi oblastis Šebekino rajoonis, samanimelise külaasunduse keskus. 2010. aastal elas asulas 1468 inimest.

2024. aasta 3. juunil hukkus asula lähistel Ukraina droonirünnaku läbi üks inimene.

## Viited
Teddy Böckler

**Teddy Böckler** (17. juuni 1930 Tapa – 8. detsember 2005 Tallinn) oli eesti arhitekt ja restauraator, kelle tegevusest tuntuim on Tallinna raekoja uurimine ja ennistamine. 

## Eluloolist
Böckler õppis sisekujundusarhitektiks Tallinnas ja asus 1955. aastal (pärast ERKI lõpetamist) tööle restaureerimise alal. 1959. aastal hakkas tollal 29-aastane Böckler tegelema Tallinna raekojaga. Tema käekirja jälgi kannab ka hulk teisi Tallinna ehitisi, nagu restaureeritud raeapteek, Matkamaja, Niguliste kirik, Tallinna Linnamuuseumi maja Vene tänav 17, Tallinna Linnateatri maja Lai tänav 23 jt.

Teddy Böcklerit on tunnustatud Tallinna teenetemärgiga.

## Teosed
2004. aastal ilmus Teddy Böckleri raamat "Tallinna raekoda", mis koondab raekoja uurimise tulemusi poole sajandi vältel.

## Viited

## Välislingid
* Teddy Böckler. – EKABL
Linzi maaringkond

**Linzi maaringkond** on ringkond Austrias Ülem-Austria liidumaal.

## Vallad

Ringkond jaguneb 22 omavalitsusüksuseks:

* Allhaming
* Ansfelden (*Stadt*)
* Asten (*Marktgemeinde*)
* Eggendorf im Traunkreis
* Enns (*Stadt*)
* Hargelsberg
* Hofkirchen im Traunkreis
* Hörsching (*Marktgemeinde*)
* Kematen an der Krems
* Kirchberg-Thening
* Kronstorf (*Marktgemeinde*)
* Leonding (*Stadt*)
* Neuhofen an der Krems (*Marktgemeinde*)
* Niederneukirchen
* Oftering
* Pasching
* Piberbach
* Pucking (*Marktgemeinde*)
* Sankt Florian (*Marktgemeinde*)
* Sankt Marien
* Traun (*Stadt*)
* Wilhering (*Marktgemeinde*)

## Viited
Muldvorm

**Muldvorm** on valuvorm, mis on valmistatud vormisegust (näiteks liiva ja savi segust) ja mida kasutatakse enamasti metallist esemete tootmiseks valamise teel. Muldvormi ettevalmistamisel kujundatakse see vastavalt soovitud detaili kujule. Protsess algab mudeli loomisega, mille järgi vormitakse muldvorm. Seejärel valatakse vedel metall muldvormi õõnsusse, kus see jahtub ja tardub, võttes vormi kuju.Muldvormi segu valmistamisel peab arvestama järgnevate omadustega:

# Plastilisus - segu omadus kergesti võtta ja säilitada vormimisel antav kuju
# Tugevus - segu omadus taluda väliseid koormuseid ilma purunemata
# Järeleandlikkus - segu omadus lasta end kokku suruda valandi kahanemisel tekkivate jõudude mõjul
# Kuumuskindlus - segu omadus vastu pidada vormi valatava metalli kõrgele temperatuurile
# Gaasiläbitavus - segu omadus poorsuse tõttu gaase läbi lasta

Muldvormi erinevad ettevalmistusviisid:

# Märgvorm - märgvorm kasutab liiva, vee ja savi või sideaine segu. Segu tüüpiline koostis on 90% liiva, 3% vett ja 7% savi või sideainet, see on kõige odavam ja laialdasemalt kasutatav.
# Pindkuivatatud vorm - pindkuivatatud vorm on just kui märgvorm, kuid sellele lisatakse täiendavaid sidumismaterjale ning vormi pind kuivatatakse tõrviku või kuumutuslambiga, et suurendada vormi tugevust. See parandab ka mõõtmete täpsust ja pinnaviimistlust, kuid suurendab vormi murenemise võimalust. Pindkuivatatud vormid on kallimad ning tootmine ajamahukam, mis vähendab tootmiskiirust.
# Kuivmuldvorm - kuivmuldvormi, mida mõnikord nimetatakse ka külmkasti vormiks, puhul segatakse liiv ainult orgaanilise sideainega. Vorm tugevdatakse küpsetamise teel ahjus. Saadud vorm on kõrge mõõtmetäpsusega, kuid kallis ja madala tootmiskiirusega.
# Isetahkuv vorm - isetahkuva vormi puhul segatakse liiv vedelvaiguga ja see kõveneb toatemperatuuril.

## Viited
Pergi ringkond

**Pergi ringkond** on ringkond Austrias Ülem-Austria liidumaal.

## Vallad

Ringkond jaguneb 26 omavalitsusüksuseks:

* Allerheiligen im Mühlkreis
* Arbing
* *[[Bad Kreuzen]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Baumgartenberg]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Dimbach (Ülem-Austria)|Dimbach]]* (*Marktgemeinde*)
* **[[Grein]]** (*Stadt*)
* Katsdorf
* *[[Klam]]* (*Marktgemeinde*)
* Langenstein
* *[[Luftenberg an der Donau]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Mauthausen (Ülem-Austria)|Mauthausen]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Mitterkirchen im Machland]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Münzbach (Ülem-Austria)|Münzbach]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Naarn im Machlande]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Pabneukirchen]]* (*Marktgemeinde*)
* **[[Perg]]** (*Stadt*)
* Rechberg
* *[[Ried in der Riedmark]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Sankt Georgen am Walde]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Sankt Georgen an der Gusen]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Sankt Nikola an der Donau]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Sankt Thomas am Blasenstein]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Saxen]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Schwertberg]]* (*Marktgemeinde*)
* *[[Waldhausen im Strudengau]]* (*Marktgemeinde*)
* Windhaag bei Perg

## Viited
UEFA Meistrite Liiga 2023–2024

**UEFA Meistrite Liiga 2023–2024** hooaeg oli Euroopa parimate klubimeeskonnade vaheliste võistluste 32. hooaeg (UEFA Meistrite Liiga eelkäija, Euroopa karika 69. hooaeg). Inglise klubi Manchester City kaitses tiitlit.

2023–2024 hooaja finaalmäng toimus 1. Juunil 2024 Inglismaal Wembley staadion staadionil (võistluse raames nimetatakse seda "Fußball-Arena München"). Turniiri võitis Real Madrid.
UEFA Meistrite Liiga 2022–2023

**UEFA Meistrite Liiga 2022–23** hooaeg oli Euroopa parimate klubimeeskonnade vaheliste võistluste 31. hooaeg (UEFA Meistrite Liiga eelkäija, Euroopa karika 68. hooaeg). Hispaania klubi Barcelona kaitses tiitlit.

2022–2023 hooaja finaalmäng toimus 19. mail 2024 Türgil Allianz Arena staadionil (võistluse raames nimetatakse seda "Fußball-Arena München"). Turniiri võitis Manchester City FC.
Saarde (täpsustus)

**[[Saarde]]** küla asub Pärnumaal Saarde vallas.

***[[Saarde (Võru)]]** küla asub Võrumaal Võru vallas.
***[[Saarde (Tartu)]]** on endine küla Tartumaal Tartu vallas.
***[[Saarde (perekonnanimi)]]** on perekonnanimi.
Peep Teder

**Teofil-Peep Teder** (sündinud 23. aprillil 1934 Tallinnas) on endine eesti korvpallur ja ehitusteadlane.

Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1958. aastal ehitusinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI), 1965. aastal sai ta tehnikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Põlevkivituhk-liivbetooni ratsionaalse valmistamise tingimuste uurimus".

Teder oli aastatel 1957–1967 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudis (ETUI) teadustöötaja, 1967–1973 Silikaatbetooni Teadusliku Uurimise ja Projekteerimise Instituudi silikaatkivilaboratooriumi juhataja, 1973–1980 ETUI betoonilaboratooriumi juhataja, 1980–1992 TPI graafikakateedri dotsent (1986–1991 kateedri juhataja), 1992–2002 keskuse Ehitustest asedirektor. 

## Sportlasena
Teder harrastas võrkpalli, kergejõustikku ja jäähokit, Kalevi Spordiklubis pühendus korvpallile, teda juhendasid ja innustasid Valentin Steinberg, Joann Lõssov ja Heino Kruus.

Ta võitis NSV Liidu noortemeistrivõistlustel 1952. aastal Eesti NSV noortekoondises hõbe- ja 1951. aastal pronksmedali, sai 1954. aastal NSV Liidu sisemeistrivõistlustel 4. koha, tuli 1955. aastal TPI meeskonnas NSV Liidu üliõpilasmeistriks, aastatel 1953–1955 Tallinna Kalevi meeskonnas Eesti NSV meistriks (1956. aastal hõbe- ja 1957. aastal pronksmedal), 1956. aastal suvespartakiaadi võitjaks, aastatel 1953–1959 mängis Eesti NSV koondises. 

## Tunnustus
* 1959 NSV Liidu meistersportlane
*2018 Eesti Betooniühingu auliige

## Isiklikku
Tema isa oli jurist Teofil Teder, abikaasa oli kunstiajaloolane ja -kriitik Inge Teder ja poeg on ettevõtja Hillar Teder.

## Viited

## Välislingid
*
Moosesepõõsas

**Moosesepõõsas** (*Dictamnus*) on ruudiliste sugukonda kuuluv perekond. 

## Liike
**Dictamnus albus* – valge moosesepõõsas 

## Välislingid
*
Heino Tiik

**Heino Tiik** (6. november 1933 Tallinn – 26. august 2019) oli eesti kergejõustiklane, spordi- ja nõelraviarst.

## Elulugu
Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) arstiteaduskonna, õppis aastatel 1960–1963 aspirantuuris ja sai 1964. aastal meditsiinikandidaadi kraadi väitekirjaga „Eesti NSV üliõpilaste kehalisest arengust ja tervise seisundist”, täiendas end nõelraviarstina Londonis, Leningradis jm.

Tiik hakkas sportima hakkas Kadrioru Noortepargis, harrastas kooliajal Aleksander Tšikini juhendamisel kergejõustikku ja Friedel Raudsepa käe all ujumist, tuli abituriendina kümnevõistluses ja veepallis Eesti meistriks ning võitis medaleid 100 m vabaujumises, Fred Kudu suunamisel jätkas ülikoolis kergejõustikutreeninguid. Ta tuli kümnevõistluses 1957. aastal Nõukogude Liidu üliõpilasmeistriks, võitis 1959. aastal NL-i ametiühingute meistrivõistlustel pronksmedali. Tuli 8 korda Eesti meistriks: 1952, 1954 ja 1962 kümnevõistluses, 1958, 1959 ja 1961 kaugushüppes, 1954 odaviskes ja 1958 200 m tõkkejooksus; 5 korral võitis Eesti meistrivõistlustel hõbemedali, tuli 1961. aastal Eesti meistriks 4 × 110 m tõkkejooksus. Ta püstitas 1960. aastal viievõistluse Eesti rekordi (3529, 1985. a punktitabeli järgi 3810) ja kuulus kümnevõistlejana 1960. aastal Euroopa edetabeli esikümnesse, oli NL-i koondise kandidaat, kuulus Kalevisse, võistles 20 korda Eesti koondises.

Tiik oli 1960. aastatel Eesti ja NL-i kümnevõistluse koondise arst, aastatel 1958–1960 ja 1963–1964 TRÜ hügieeni kateedri assistent, 1964–1965 spordimeditsiini kateedri assistent, 1965–1966 vanemõpetaja, 1966–1969 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehalise kasvatuse ja spordi kateedri vanemõpetaja, 1970–1974 dotsent, 1974–1990 kehalise kasvatuse aluste kateedri dotsent, 1974–1975 kateedri juhataja, 1990. aastast nõelraviarst Tamperes. Ta avaldas spordimeditsiini- ja treeninguteemalisi kirjutisi, umbes 30 teaduspublikatsiooni, uurimisvaldkonnad olid üld- ja spordihügieen, ravikehakultuur, spordimeditsiin, on tegelenud alternatiivmeditsiini probleemide ja parapsühholoogiliste nähtuste uurimisega.

## Isiklikud rekordid

* Kaugushüpe – 7.20 (1960)
* Odavise – 70.57 (1963)
* Kümnevõistlus – 7127 (1960; 1985. aasta punktitabeli järgi 7158)

## Tunnustus

* 1960 NSV Liidu meistersportlane

## Teoseid

* Nõela vägi, 2016

## Isiklikku
Tema abikaasa oli iluvõimlemistreener ja -kohtunik Reet Tiik, nende poeg on perearst ja kergejõustiklane Madis Tiik.

## Viited
Frikadellid ja pelmeenid

**"Frikadellid ja pelmeenid"** on 2023. aasta veebruaris esilinastunud Eesti animafilm. See on esimene film animakogumikust "Kaka, kevad ja teised", mis tehtud Andrus Kivirähki lasteraamatute "Kaka ja kevad", "Karneval ja kartulisalat" ning "Tont ja Facebook" ainetel.

## Filmist
Frikadellid, kelle nimed on Iti ja Kusti, elavad külmkapis karbis ja kõik, mis jääb väljapoole seda, on hirmuäratav. Neile öeldakse, et välismaailma põhiliseks ohuks müütilised pelmeenid, keda keegi kunagi näinud ei ole, aga kes frikadelle söövad. Seejärel võtavad kaks frikadelli võtavad ette seiklusliku avastusretke väljapoole karpi. Rännaku lõpuks on mitte ainult nende, vaid ka kõikide teiste karbis elavate frikadellide jaoks maailm muutunud. Pelmeenid ja frikadellid omavahel sõpradeks, sest selgub, et oma kasuka all on pelmeenid tegelikult samasugused frikadellid nagu frikadellid.

"Frikadellid ja pelmeenid" on loodud arvutianimatsiooni kasutades. Filmi teostuse toetajad olid Eesti Filmi Instituut (75 000 eurot) ja Eesti Kultuurkapital.

## Näitlejad
* Mari-Liis Lember
* Rasmus Ermel
* Jan Uuspõld

## Viited


## Välislingid
*"Frikadellid ja pelmeenid". Animafilm.
*Aevastav juust, kasukaga frikadell ja sokimuna ... Õhtuleht, 10. veebruar 2023.
*"Kaka, kevad ja teised" kinodes. raamatukava.wordpress.
* Margit Adorf. Kevade saabudes käige "kakal" ära. kuulutaka.ee, 10. veebruar 2023.
Luossavaara

**Luossavaara** (põhjasaami keeles *Luossavárri* 'lõhemägi') on mägi Rootsis Kiruna vallas Kiruna kõrval. Geograafilised koordinaadid on 67°52′30″ N, 20°13′20″ E.

Kõrgus merepinnast on 724 m.   

Seal on suured rauamaagivarud, mida varem kaevandas LKAB. Kaevandamine on lõpetatud. 

Rauamaagivarud avastati samal ajal kui Kiirunavaara omad, ja kaevandamine algas 1920. Enne kui maak, mis paljandus mäe tipus, järk-järgult ära kaevandati, oli mäe kõrgus 728 m üle merepinna. 

Sealne rauamaak on apatiidirikas magnetiit nagu Kiirunavaaraski.
Käigukast

**Käigukast** on mehaaniline seade, mis kannab mootori toodetud energia edasi läbi kardaani või veovõllide ratastesse. Käigukaste leidub masinatel, millel on vaja pöörleva energia suunda või pöörlemiskiirust muuta. 

Enamikul praegu toodetavatel bensiini- või diiselmootoritega sõiduautodel on käigukast, millel on 5–8 edasi- ja üks tagurpidikäik. Elektriautodel on fikseeritud käiguga või kahekäiguline käigukast, millel puudub eraldi tagurpidikäik.

## Käigukastide tüübid

Kaks peamist käigukastitüüpi on manuaalkäigukastid ning automaatkäigukastid.
Teine levinud eristamise viis on, kas käiguvahetamise ajaks veojõud katkeb või mitte.

## Käigukasti ajalugu
Esimese manuaalkäigukasti töötasid välja Emile Levassor ja Louis-Rene Panhard. Nemad kasutasid oma 1894. aasta esimesel käigukastil kettajamit.

## Vaata ka
*Automaatkäigukast
*Auto
*Sidur
*Mehaanika
*Sõiduk
*Reduktor

## Viited
Sügisistutus

**Sügisistutus** on metsaistikute istutamine sügisel, tavaliselt septembris või oktoobris. Sügisistutusel juurduvad taimed enne talve ja valmistuvad  kevadiseks kasvuks. Kõige parem aeg sügisistutuseks on augusti lõpp või septembri algus, öökülmade puhul ei saa tööd jätkata.

Parimad liigid sügisistutuseks on kask ja kuusk, kuivematesse kasvukohtadesse sobib ka mänd. Taimede valikul tuleks eelistada paljasjuurseid taimi, sest potitaime ehk suletud juurekavaga taime juurekava võib olla juurdumiseks enne sügiskülmasid liiga väike.

**Sügisistutuse eelised:**

* Püsivalt niiske muld, mis ei lase istutatud taimedel kuivada
* Sügisel istutatud ja juurdunud taimed alustavad kevadperioodil kiiremini kasvu, sest nad on istutus järgsest stressist taastunud. Kasvujõus taim on vastupidavam ebasoodsatele keskkonnatingimustele, näiteks veepuudusele kuival kevadel.
* Hajutab töötajate kevadist koormust. Kevadine istutusaeg on paljasjuurse taime jaoks sageli väga lühike ning suurte istutus mahtude ja vähese tööjõu korral ei pruugita selle ajaga valmis jõuda.
* Paljasjuurseid taimi on sügisel turul rohkem.

**Sügisistutuse puudused:**

* Taimi võivad kahjustada metsloomad, seega tuleb taimi pritsida taimekaitsevahendiga.
* Suurim puudus on külmakohrutus oht, mida tuleb arvestada istutusalade valikul.
* Liigniiske muld võib takistada nii tööde tegemist kui ka suurendada külmakergituse ohtu

## Viited