open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1949. aasta Kuldgloobuse auhinnad

**1949. aasta Kuldgloobuse auhinnad** olid seitsmendad Kuldgloobuse auhinnad. Need jagati välja 1950. aasta 23. veebruaris Hollywood Roosevelt Hotellis Los Angeleses Californias.

## Võitjad
* Parim film: "Kõik kuninga mehed" (*All the King's Men*)
* Parim naispeaosa: Olivia de Havilland – "Pärijanna" (*The Heiress*)
* Parim meespeaosa: Broderick Crawford – "Kõik kuninga mehed"
* Parim lavastaja: Robert Rossen – "Kõik kuninga mehed"
* Parim naiskõrvalosatäitja: Mercedes McCambridge – "Kõik kuninga mehed" 
* Parim meeskõrvalosatäitja: James Whitmore – *Battleground*
* Parim stsenaarium: Robert Pirosh - *Battleground*
* Parim võõrkeelne film:  "Jalgrattavargad" (*Ladri di biciclette*; *Bicycle Thieves*), Itaalia
* Parim muusika: Johnny Green - *The Inspector General* 
* Parim operaatoritöö (must-valge film): Franz F. Planer – *Champion*
* Parim operaatoritöö (värviline film): Walt Disney – "Ichabodi ja hr Konna seiklused" (*The Adventures of Ichabod and Mr. Toad*)
* *Promoting International Understanding*: Vincent Sherman – *The Hasty Heart*
* *New Star of the Year - Actress*: Mercedes McCambridge – "Kõik kuninga mehed"
* *New Star of the year - Actor*: Richard Todd – *The Hasty Heart*

## Viited

## Välislingid
* The 7st Annual Golden Globe Awards. HFPA
Alberto Weretilneck

**Alberto Edgardo Weretilneck** (sündinud 11. oktoobril 1962 El Bolsónis) on Argentina poliitik.

Ta oli Río Negro provintsi kuberner alates 1. jaanuarist 2012 kuni 10. detsembrini 2019. Ta astus ametisse pärast eelmise kuberneri Carlos Soria surma. Teist korda on ta Río Negro provintsi kuberner alates 10. detsembrist 2023.
Kalju Enniko

**Kalju Enniko** (14. september 1952 Tudu – 12. jaanuar 2012 Haapsalu) oli eesti luuletaja ja pedagoog. 

Ta on kasutanud ka pseudonüümi **Mart Murde**.

Enniko sündis lasterohke pere viimase lapsena. Keskhariduse omandas ta Rakveres, seejärel jätkas õpinguid Tallinna Pedagoogilises Instituudis, kus õppis aastatel 1972–1977 eesti keelt ja kirjandust. Ta töötas pikka aega eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Tema esimeseks töökohaks oli aastatel 1977–1986 Tudu 8-klassiline kool. Hiljem töötas ta õpetajana Vaeküla Eriinternaatkoolis, Peetri Põhikoolis ja Haapsalu koolides.

Luuletajana debüteeris Enniko 1976. aastal ajakirjas Noorus. Tema luulet ilmus ka 1979. aastal trükivalgust näinud kogumikus "Noori autoreid '77". Autorikogusid ilmus Ennikolt eluajal ainult üks, "Roheline süda" (1980).

Hilisemat loomingut esitas ta peamiselt erinevatel luuleüritustel. Tema loomingut tunnustati Eesti Luuleliidu võistlusel "Kuldne kaseleht" 1997. aastal ja Kalju Lepiku mälestuseks korraldatud luulevõistlustel aastatel 2003–2006.

Viimased Enniko eluajal ilmunud luuletused avaldati ajakirjas Looming 2010. aastal Mart Murde varjunime all.

## Temast

* Kalju Enniko : [nekroloog]. – Sirp, 20. jaanuar 2012, lk 32.
Marika Padrik

**Marika Padrik** (sünninimi **Marika Pahk**; sündinud 25. juulil 1964 Tartus) on eesti eripedagoog ja logopeed.

Tema peamised uurimisteemad on arenguline keelepuue, selle diagnostika ja teraapia, keelepuue kakskeelsetel lastel, eesti laste kõne areng, selle hindamine ja hindamisvahendite väljatöötamine. 

## Haridustee
Marika Padrik lõpetas 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eripedagoogika osakonna viieaastase bakalaureuseõppe (*[[summa cum laude]]*), 1997. aastal lõpetas ta sealsamas teadusmagistriõppe (*cum laude*) ning 2010. aastal kaitses doktorikraadi teemal "Word-formation Skill in Estonian Children With Specific Language Impairment" ("Sõnatuletusoskuste kujundamine alakõnega lastel", juhendaja Aaro Toomela). 

## Töökäik
Marika Padrik töötas aastatel 1985–1989 Tartu I Eriinternaatkooli kasvataja ja õpetajana. Ta oli logopeed 1996–1999 Tartu Lasteaias Pääsupesa, 2001–2013 Tartu Hariduse Tugiteenuste Keskuses, 2008–2010 asutuses OÜ Babysport. 

Aastatel 1993–2017 oli ta Tartu Ülikooli logopeedia ja õpiraskuste teooria lektor, aastatel 2014–2016 haridusteaduste instituudis eripedagoogika osakonna juhataja. Alates 2018. aastast on Marika Padrik logopeedia dotsent. 

### Tegevus erialaliitudes
Marika Padrik kuulub Eesti Eripedagoogide Liitu ja Eesti Logopeedide Ühingsse, kus on alates 2019. aastast kutsekomisjoni liige.  Tema osalusel on valminud Eesti logopeedide kutsestandardid, koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava ja selle rakendusjuhised. Ta on olnud ekspert tulemusauditite, HEV õppevara ja hindamisvahendite alal. 

## Tunnustus
* 2014 parima töö preemia didaktilis-rakenduslike tööde valdkonnas riiklikul kasvatusteaduslike tööde konkursil töö "5-6-aastaste laste kõnetest" eest
* 2017 I preemia kasvatusteaduslike tööde riiklikul konkursil didaktilis-rakenduslike/õpikute kategoorias kõrgkooliõpiku "Kommunikatsioonipuuded lastel ja täiskasvanutel: märkamine, hindamine ja teraapia" eest
* 2020 II preemia haridusteaduslike tööde riiklikul konkursil eesti keeles publitseeritud teadustööde/artiklite kategoorias: Hallap, M., Padrik, M. "Simultaanse kakskeelsusega 3-4-aastaste laste grammatilised oskused eesti keeles" eest 
* 2022 Tartu Ülikooli aumärk

## Teosed
Marika Padrik on kirjutanud üle 100 erialase artikli. 

2016. aastal ilmus Marika Padriku ja Merit Hallapi toimetamisel ja kaasautorlusel 560-leheküljeline logopeediaalane kõrgkooliõpik "Kommunikatsioonipuuded lastel ja täiskasvanutel: märkamine, hindamine ja teraapia" (Tartu Ülikooli Kirjastus). Ta on ka raamatu "Lapse kõne arendamine" autor (kaasautor Merit Hallap). 

Kolleegidega koostöös on ta koostanud standardiseeritud kõnetestid 5-6-aastastele lastele (2013) ja 3-4-aastastele lastele (2019).

## Viited
 

## Välislingid
*Marika Padrik Eesti Teadusinfosüsteemis
*Marika Padrik Google Scholari lehel
*Marika Padrik ResearchGate'i lehel
Vilja Volens

**Vilja Volens** (30. aprill 1944 Rūjiena, Läti – 17. jaanuar 2012) oli eesti klaasikunstnik ja kunstipedagoog.

Ta sündis Lätis eesti skulptori Martin Saksa tütrena. Erialase ettevalmistuse sai ta aastatel 1966–1971 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis. Seal õppis ta professor Maks Roosma juhendamisel klaasiehistööd. Diplomitööks oli sari puhutud klaasfiguure, mis valmisid tehases Tarbeklaas.

Oma loomingus lähtus Volens popstiilist, talle oli omane naljatlev-groteskne loomelaad. Volensi loomingut on kirjeldatud ka kui fantaasiarikast. Tema teoseid leidub Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi, Eesti Ajaloomuuseumi, Eesti Kunstifondi ja Tallinna Linnamuuseumi kogudes.

Aastatel 1992–2011 oli Vilja Volens Tallinna Kunstigümnaasiumis klaasi-, keraamika-, maali- ja joonistamise eriala õpetaja, samuti pidas ta seal klassijuhataja ametit. 2011. aastal said tema juhendatud kunstikooli õpilased üle-eestilisel klaasikunsti õpilaskonkursil "Minu klaas 2011" mitu auhinda.

## Teoseid
*"Suusad, saapad, kepid" (1977, kuumtöötlustehnikas)
*"Kübarad ja kaabud" (1980)
*"Kommid" (1982, puhutud klaasist)
*"Praetud monad" (1983)
*"Keedetud monad" (1983)
*Klaasripatsid (1984, laboratoorsest klaasist, leekpõletitehnikas)

## Kirjandus
*Vilja Volens : [nekroloog]. – Sirp, 20. jaanuar 2012, lk 32.
Paedophryne amauensis

***Paedophryne amauensis*** on konnaliik Paapua Uus-Guineast, mis avastati 2009. aasta augustis ja mida ametlikult kirjeldati 2012. aasta jaanuaris. Konn on 7,7 millimeetrit pikk ning sellega maailma väikseim teada olev konnaliik ja väikseim selgroogne.

## Avastamine
Konnaliik avastati 2009. aasta augustis Paapua Uus-Guinea loodusliku mitmekesisuse uurimiseks korraldatud ekspeditsioonil herpetoloog Christopher Austini ja tema doktorandi Eric Rittmeyeri poolt. Uus liik avastati Keskprovintsist Amau küla lähedalt ja liigi nimi tuletati selle küla järgi. Artikkel avastuse kohta avaldati eelretsenseeritavas teaduslikus ajakirjas PLoS ONE 2012. aasta jaanuaris.

Kuna konnadel on arenenud võime putukatele omaseid häälitsusi järgi teha ja nad on hästi maskeerunud, oli neid puude alt lehtede vahelt raske märgata. Austin ja Rittmeyer kasutasid triangulatsiooni, et määrata kindlaks tundmatu heli allikas, kui nad öiseid konnahäälitsusi salvestasid. Seejärel kraapisid nad määratud asukohast kokku leheprügi ja panid selle kilekotti. Kotis märkasid nad väikest konna ringi hüppamas. 

## Kirjeldus

*P. amauensis* kasvab keskmiselt ainult 7,7 millimeetri pikkuseks ja on seega 0,2 millimeetrit väiksem kui seni teada olnud väikseim selgroogne, Indoneesias elutsev 7,9-millimeetrine *[[Paedocypris progenetica]]*. Konn elab maal ja tema elutsüklist puudub kullese staadium. Selle asemel kooruvad nad "hüppajate" ehk täiskasvanud konnadena. Nende hüpe võib olla võrdne nende 30-kordse kehapikkusega. Nad on aktiivsed hämariku ajal ja toituvad väikestest putukatest. Isased kutsuvad paarilisi kõrgsageduslike (8400–9400 Hz) piiksatuste seeriatega.

Kõik *Paedophryne* perekonda kuuluvad konnaliigid on muutunud väiksemaks, et hõivata seni vaba olnud ökoloogiline nišš. Muutuste käigus on tunduvalt lihtsamaks muutunud nende kolju ja liigesed. Vähenenud on erinevate luude arv ja mõned varvaste osad on täielikult taandarenenud.

*P. amauensis* toitub peamiselt väga väikestest putukatest, kes tavaliselt konnade toidulauale ei kuulu. Ise on nad tõenäoliselt toiduks mitmetele väikestele selgroogsetele, kes samuti tavaliselt konnasid ei jahi. Nende vaenlaste hulka võivad kuuluda ka skorpionid.

## Elukoht
Sarnaselt teiste teadaolevate *[[Paedophryne]]* perekonna esindajatega elab *P. amuensis* troopiliste metsade lehekõdus. Tänu väiksusele on nende naha pinna ja keha ruumala suhe suhteliselt suur. See aga tähendab, et naha pinnalt aurustub küllaltki palju vedelikku. Kuna naha kuivamine võib konna tappa, siis vajab *P. amuensis* väga niisket elukeskkonda.

## Viited

## Välislingid

* James Gerken.  World's Tiniest Vertebrate, Paedophryne Amauensis Frog, Discovered In New Guinea The Huffington Post 11. 01.2012
Priekuļi piirkond

**Priekuļi piirkond** (läti keeles *Priekuļu novads*) oli 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.

Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Priekuļi piirkonna elanikest lätlasi 80%, venelasi 13%, 2,3% valgevenelasi 2,3%, poolakaid 1,4%, ukrainlasi 1,2% ja teistest rahvustest inimesi 3,93%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Cēsise rajooni Liepa, Mārsnēni, Priekuļi ja Veselava vallast. 2021. aastal liideti Priekuļi piirkond Cēsise piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Priekule piirkond

**Priekule piirkond** (läti *Priekules novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leeduga.

Piirkond moodustati 2009. aastal Priekule linnast ja viiest vallast (Bunka, Gramzda, Kalēti, Priekule ja  Virga vald). 2021. aastal liideti Priekule piirkond Lõuna-Kuramaa piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Liivaoja

**Liivaoja** (ka *Liiva oja*, *Katariina oja*) on kanaliseerimisel maastikust kadunud oja Tallinnas Lasnamäel Sikupillis ning Kesklinnas Torupillis ja Kadriorus. Säilinud on kohati vaid oja kuivanud säng ja org pinnamoes. 

Liivaojal oli mitu lätet, millest üks asus praeguse Torupilli Selveri piirkonnas, teine Sikupillis Asunduse tänava piirkonnas (Asunduse 3 ja 13 vahel oli veel 2011. aastal näha ruudukujuline betoonist valatud kaev, mis nüüdseks on jäänud pinnase ja asfaldi alla. Samasugune kaev on ka hoone Lasnamäe tänav 8 ees trammitee kõrval). Hilisema Liivaoja neli lätet asusid Majaka tänav 3 ja 5 hoonetest sadakond meetrit loodes, s.o kunagise Tallinna loomaaia piirkonnas. 

Liivaojal oli ka mitu lisaoja. Üks neist voolas Kadrioru staadionist põhja pool, millest looduses enam jälgi pole. Teine voolas Lasnamäe paekalda alt Lydia Koidula 23 piirkonnast ning suundus Luigetiigi kesktelje kohalt edasi kuni suubumiseni Liivaojja.  Kolmandast klindiesiselt alguse saanud ojast oli 1829. aastal alles vaid ligikaudu 300-meetrine lõik. Selle kolm lätet asusid Laagna tee Ilvesesilla piirkonnas.

Liivaoja järgi on nimetatud Liivaoja tänav oja ajaloolisest suudmest läänes. 

2016. aasta teetööde käigus avastati August Weizenbergi tänava alt kunagise Liivaoja silla jäänused. Teetööde järel markeeriti ajaloolise silla asukoht tänavakattel.

## Vaata ka
* Hundikuristiku oja
* Peetri veejuhe
* Sadama veejuhe

## Viited
Stsientomeetria

**Stsientomeetria** (inglise *scientometrics*) on infoteaduse haru, mis tegeleb teaduse mõõtmise ja analüüsimisega. Sageli rakendatakse selleks bibliomeetriat, mis mõõdab teaduspublikatsioonide mõju.

Tänapäeva stsientomeetria tugineb põhiliselt Derek J. de Solla Price'i ja Eugene Garfieldi töödele. 1960. aastal rajas Garfield Teadusliku Informatsiooni Instituudi (Institute for Scientific Information), mille 1992. aastal omandas Thomson Scientific and Healthcare ja mida tänapäeval tuntakse Thomson ISI nime all osana Thomson Reuters Corporationist. Tsiteerimisandmebaaside ja -indeksite koostajana on ISI stsientomeetrilises analüüsis autoriteet, selle andmeid tarvitatakse laialdaselt nii teadusuuringutes kui ka teaduse igapäevases administreerimises ja teaduspoliitika kujundamisel. 

Stsientomeetrilised uurimismeetodid liigitatakse kvalitatiivseteks, kvantitatiivseteks ja arvutipõhisteks. Üks selle valdkonna olulisi leide on põhimõte, mille kohaselt kasvab töö- ja ressursikulu edasiste avastuste saavutamiseks samal tähtsustasemel eksponentsiaalselt. Siiski näitavad uuemad uuringud otsinguteaduse, masinõppe ja andmekaeve (inglise *data mining*) vallas, et see ei kehti paljude info hankimise ja kättesaadavuse põhiste probleemide korral. 

Koos bibliomeetria ja veebimeetriaga (inglise *webometrics*) kuulub see niinimetatud meetrikauuringute hulka. Stsientomeetriale on lähedased ka teaduse ja tehnika ajalugu, teadusfilosoofia ja teadusliku teadmise sotsioloogia.

Valdkonna tähtsamad ajakirjad on Scientometrics ja Journal of the American Society for Information Science and Technology. Stsientomeetria spetsialiste ühendav Rahvusvaheline Stsientomeetria ja Infomeetria Selts asutati 1993. aastal.

Eestis on stsientomeetriaga tegelnud näiteks Ülle Must, kes on vaadelnud sellest vaatenurgast Eesti ajalooteadust. Eesti teadlaste stsientomeetrilisi andmeid kajastab Eesti Teaduse Infosüsteem ETIS.

## Viited

## Välislingid
* Rein Veidemann "Ükski (teadus)tõde pole lõplik!" Postimees, 19. aprill 2004
Len Väljas

**Len (Lennard) Väljas** (sündinud 21. novembril 1988 Torontos) on eesti päritolu endine Kanada murdmaasuusataja. Tema vanavanematest on kolm eestlased ja üks rootslane.

Väljas võistles murdmaasuusatamise maailma karikasarjas aastatel 2009–2019. Esimest korda jõudis ta MK-sarjas poodiumile 7. märtsil 2012 Drammenis, kui sai klassikasprindis teise koha. Hiljem jõudis ta poodiumile veel neli korda, millest kaks korda sprindis ja kaks korda 15 km ühisstardis klassikatehnikas.

Maailmameistrivõistlustel oli tema parimaks individuaalkohaks 2015. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Falunis klassikasprindis saavutatud 14. koht. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis sai ta koos Alex Harveyga sprinditeates kuuenda koha.

Väljas osales 2014. ja 2018. aasta taliolümpiamängudel ning tema parimaks kohaks jäi 2018. aastal klassikasprindis saadud seitsmes koht.

Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2018–2019.

## Isiklikku
Tema õde on rannavõrkpallur Kristina Väljas. Nende isa vanemad sündisid Hiiumaal ja emapoolne vanaema Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
* 
*Eesti päritolu Len Väljas: minu lemmiksuusataja on Veerpalu, ERR, 13. september 2011
*Olümpiamedalit jahtiv väliseestlane: Veerpalu on minu iidol, Postimees, 27. jaanuar 2014
*Parim eesti keelt kõnelev sprinter oli täna Väljas, Postimees, 11. veebruar 2014
Natuurfilosoofia

**Natuurfilosoofia** (ladina keeles *philosophia naturalis*) on mitmetähenduslik sõna, mis eri kontekstides tähistab mitut filosoofia voolu ja ka loodusteadust.

Mitmetähenduslikkusele aitab kaasa eesti keele sõnamoodustuse reeglistik, mille tõttu kasutatakse eesti keeles sama vastet teistes keeltes eristuvatele mõistetele: saksa keeles *Naturphilosophie* *vs* *Philosophie der Natur*, inglise keeles *natural philosophy* *vs* *philosophy of nature*. Eesti keeles oleks neid võimalik eristada, vastandades *loodusfilosoofiat* *looduse filosoofiale*, kuid selline sõnakasutus ei ole levinud.

* Antiikaja kontekstis kasutatakse seda loodusfilosoofia tähenduses, kõneldes muuhulgas presokraatiliste filosoofide teooriatest looduse kohta (Joonia natuurfilosoofia) ja Empedoklese filosoofiast.
* Uusaja kontekstis tähendab *natuurfilosoofia*
** laiemas tähenduses uusaegset matematiseeritud loodusteadust, mis kujunes välja 17.-18. sajandil (termini kasutamisest loobuti 19. sajandil),
** kitsamas tähenduses aga suuresti mittematemaatilist distsipliini, mis moodustas 16.-17. sajandil üleminekufaasi loodusfilosoofiast loodusteadusele. Kahes viimases tähenduses kasutas natuurfilosoofia mõistet Isaac Newton oma teose "Principia Mathematica Philosophiae Naturalis" pealkirjas.
* Samuti on natuurfilosoofiaks (inglise keeles *Naturphilosophie*, saksa keeles *romantische Naturphilosophie* 'romantiline natuurfilosoofia') nimetatud Saksa klassikalise idealismi loodusfilosoofilist traditsiooni 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi alguses. Selle põhilised esindajad olid Johann Gottlieb Fichte, Friedrich Wilhelm Joseph von Schelling ja Georg Wilhelm Friedrich Hegel

## Vaata ka
* Loodusfilosoofia
* Loodusteadus antiikajal
* Joonia natuurfilosoofia
* 17. sajandi natuurfilosoofia
* Saksa natuurfilosoofia
Alexis Pinturault

**Alexis Pinturault** (sündinud 20. märtsil 1991 Moutiersis) on Prantsusmaa mäesuusataja.

Juunioride maailmameistrivõistlustel on Pinturault võitnud kaks kuldmedalit suurslaalomis, olles esimene nii 2009. aastal Garmisch-Partenkirchenis kui ka 2011. aastal Crans Montanas. 

Taliolümpiamängudelt on ta võitnud Alpi kahevõistluses hõbemedali (2018) ning suurslaalomis kaks pronksmedalit (2014 ja 2018).

2019. aastal tuli Pinturault Alpi kahevõistluses maailmameistriks.

Maailma karikasarjas osales Pinturault esimest korda 13. märtsil 2009 Åres suurslaalomis ja pidi esimese laskumise järel katkestama. Punktikohale ehk 30 parema hulka jõudis ta esimest korda 5. veebruaril 2011 Hinterstoderis ülisuurslaalomis, kus ta sai kuuenda koha. Samal aastal 5. märtsil Kranjska Goras jõudis ta esimest korda poodiumile suurslaalomis, kus ta kaotas 0,02 sekundit võitjale Carlo Jankale. Teise poodiumikoha sai ta samuti suurslaalomis samal aastal Söldenis, kui oli jälle teine, seekord Ted Ligety järel.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2014  Sotšis
**  pronksmedal suurslaalomis
* 2018  Pyeongchangis
**  hõbemedal Alpi kahevõistluses
**  pronksmedal suurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2015  Beaver Creekis
**  pronksmedal suurslaalomis
* 2017  Sankt Moritzis
**  **maailmameister** võistkonnavõistluses
* 2019  Åres
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  pronksmedal suurslaalomis

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2009  Garmisch-Partenkirchenis 
**  **juunioride maailmameister** suurslaalomis
* 2011  Crans Montanas 
**  **juunioride maailmameister** suurslaalomis 

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Üldkarikas
** 3. koht: 2014, 2015, 2016
* Alpi kahevõistlus
** **1. koht**: **2013, 2014, 2016, 2017**
** 2. koht: 2015
* Suurslaalomi karikas
** 2. koht: 2015, 2016
** 3. koht: 2013, 2014, 2017, 2018
Alexis Pinturault on osalenud (seisuga 24. veebruar 2019) 220 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 53 korral, neist 22 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Alexis Pinturault FIS-i kodulehel (fis-ski. com)
Inna

**Elena Alexandra Apostoleanu** (esinejanimega **Inna**; sündinud 16. oktoobril 1986 Mangalias Rumeenias) on rumeenia poplaulja, kes peamiselt esitab  tantsumuusikat. Ta kirjutab ka laulusõnu. 

Tema debüütsingel "Hot", mis ilmus produktsioonifirma Play & Win vahendusel, ilmus 12. novembril 2008. Tema lugude seas on ka näiteks "Love", "Deja Vu", "Sun is Up", "10 minutes" jne.
Rahvakannel

**Rahvakannel** on kannelde ja keelpillide hulka kuuluv muusikainstrument, mida kasutatakse nii soolo-, ansambli- kui ka orkestriteoste esitamiseks.

## Rahvakandle ehitus
Rahvakandle põhiosadeks on kõlakast ja sellele tõmmatud metalltraadist keeled. Pillikeeled liigituvad viisikeelteks ja akordikeeldeks (akordideks). Keelte arv ja akordide arv on eri rahvakanneldel erinev.

## Rahvakandleliigid
Tavaline rahvakannel on 3 akordi- ja 24 viisikeelega.  

Poolkromaatiline rahvakannel on 5 akordi- ja 25 viisikeelega. 

## Mängimine
Rahvakandle mängimisel asub kandlemängija kandle suhtes akordikeelte või viisikeelte pool. Ühe käega mängitakse viisikeeli ja teise käega akorde. 
Heli tekitamiseks tõmmatakse pillikeeled helisema sõrme(de) ja/või plektroniga.

## Pillimeistrid
Rahvakandleid on valmistanud paljud kandlemeistrid.
Tööstuslikult on 3 ja 5 duuriga (akordiga) poolkromaatilisi rahvakandleid tootnud Tallinna Klaverivabrik 1970.–1990. aastatel.

## Vaata ka
* Kevade valss (Imeliku valss, Imeliku kandlelugu)
## Välislingid
*Mis pill on rahvakannel?
*21 soovitust kandlemängu õppimiseks
Andre Iguodala

**Andre Tyler Iguodala** (sündinud 28. jaanuaril 1984 Springfieldis Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide korvpallur, kes mängib 2020. aastast NBA klubis Miami Heat. Iguodala on Golden State Warriorsiga tulnud kolm korda NBA meistriks ning USA koondisega olümpiavõitjaks ja maailmameistriks.

## NBA karjäär
2004. aastal NBA *draft*'i üheksanda valikuna Philadelphia 76ersisse värvatud Iguodala mängis esimeses koduklubis kaheksa aastat ja tõi neist parimal, 2007/08. hooajal keskmiselt 19,9 punkti, 5,4 lauapalli, 4,8 resultatiivset söötu ja 2,1 vaheltlõiget mängus.

2012. aasta suvel vahetati hinnatud kaitsespetsialist Iguodala Denver Nuggetsisse, kust ta pärast ainsat hooaega siirdus edasi Golden State Warriorsi. Kuue Warriorsis mängitud aasta jooksul kolm korda NBA meistriks tulnud (2015, 2017, 2018) Iguodala nimetati 2015. aastal vastasmeeskonna tähtmängija LeBron Jamesi eduka ohjeldamise eest NBA finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks. Põhihooajal keskmiselt 7,8 punkti, 3,3 lauapalli ja 3 tulemuslikku söötu mängus toonud Iguodala keskmised näitajad kerkisid finaalseerias 16,3 punkti, 5,8 lauapalli ja 4 sööduni.

2019. aasta suvel Memphis Grizzliesesse vahetatud, kuid klubi meeskonnas mitte üheski mängus osalenud Iguodala vahetati 2020. aasta veebruaris edasi Miami Heati.

## Saavutused
* Kolmekordne NBA meister (2015, 2017, 2018)
* NBA finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2015)
* NBA tähtede mäng (2012)
* NBA sümboolne esimene kaitseviisik (2014)
* NBA sümboolne teine kaitseviisik (2011)
* NBA uustulnukate esiviisik (2009)

## Rahvuskoondis
Iguodala tuli USA korvpallikoondisega 2010. aastal maailmameistriks ja 2012. aastal olümpiavõitjaks.

## Välislingid
* Andre Iguodala – NBA.com
* Andre Iguodala – Basketball-Reference.com
Sviit

**Sviit** on keskmisest luksuslikumalt sisustatud mitme ruumiga numbrituba hotellis.

Sviidis on kindlasti magamistuba, elutuba ja vannituba, kuid võib olla ka köök.

Hotelli kõige esinduslikumat ja luksuslikumat sviiti võidakse nimetada presidendisviidiks.
Ulugbek

**Ulugbek** (usbeki keeles *Muhammad Tarag'ay Ulug'bek*, *Муҳаммад Тарағай Улуғбек*, farsi keeles میرزا محمد طارق بن شاہرخ الغ‌بیگ – *Mīrzā Muhammad Tāraghay bin Shāhrukh Uluġ Bek*; 22. märts 1394 Sultaniyeh, Pärsia – 27. oktoober 1449 Samarkand) oli Timuriidide dünastia valitseja, astronoom, matemaatik ja sultan. *Ulugbek* oli tegelikult tema hüüdnimi, mis tähendas ligikaudselt "suurt valitsejat" ja oli turgi vaste Timuri pärsia-araabia tiitlile *Amīr-e Kabīr*. Tema kodanikunimi oli *[[Mirza|Mīrzā]] Mohammad Tāraghay bin Shāhrokh*.

Ulugbek paistis silma ka saavutustega astronoomiaga seotud matemaatika vallas, näiteks trigonomeetrias ja sfäärilises geomeetrias. 1424–1429 lasi ta Samarkandi rajada suure observatooriumi. See oli oma aja parim observatoorium, kuid põlvkond hiljem lasksid Ulugbeki järeltulijad sellel laguneda.

Valitsejana polnud Ulugbek samavõrd edukas. Ta kaotas mõned lahingud naaberriikidele ning lasi 1448. aastal pärast Bai Sunquri poja Mirza Ala-u-dowleh purustamist hukata Herati linna elanikud. Kui Ulugbeki vanem poeg 'Abd al-Latif hakkas tema vastu mässama ja purustas ta väed lahingus, otsustas Ulugbek alistuda. Poeg jättis ta küll ellu ja andis talle loa minna palverännule Mekasse, kuid andis salajas käsu juba tee peal Ulugbeki pea maha raiuda. Ulugbeki mälestuse taastas ta sugulane, 'Abd al-Latifi kuuekuulise valitsusaja järel kukutanud 'Abdullah (1450–1451), kes lasi astronoomi jäänused sängitada Timuri hauda Samarkandis, kust arheoloogid need 1941. aastal leidsid.

Saksa astronoom Johann Heinrich von Mädler nimetas 1830. aastal Ulugbeki järgi oma Kuu kaardil ühe kraatri.

## Ulugbeki observatoorium
Ulugbeki observatoorium (usbeki keeles *Ulug‘bek rasadxonasi*) asus Samarkandi lähistel, Kuhaki künkal. See ehitati aastatel 1424–1428. See oli keskaja üks silmapaistvamaid observatooriume.

## Viited
Uus tänav

**Uus tänav** on paljudes Eesti asulates.
*Uus tänav Abja-Paluoja linnas
*Uus tänav Antsla linnas
*Uus tänav Aravete alevikus
*Uus tänav Are alevikus
*Uus tänav Elva linnas
*Uus tänav Ervita külas (Koeru vald)
*Uus tänav Haapsalu linnas
*Uus tänav Habaja külas (Kõue vald)
*Uus tänav Haljala alevikus
*Uus tänav Harku alevikus
*Uus tänav Iisaku alevikus
*Uus tänav Jõgeva linnas
*Uus tänav Jõhvi linnas
*Uus tänav Järva-Jaani alevikus
*Uus tänav Järvakandi alevis
*Uus tänav Kadrina alevikus
*Uus tänav Kallaste linnas
*Uus tänav Karksi-Nuia linnas
*Uus tänav Keila linnas
*Uus tänav Kilingi-Nõmme linnas
*Uus tänav Kiltsi alevikus
*Uus tänav Kiviõli linnas
*Uus tänav Kohila alevis
*Uus tänav Kohtla-Järve linnas
*Uus tänav Kolga-Jaani alevikus
*Uus tänav Kuressaare linnas
*Uus tänav Käina alevikus
*Uus tänav Kärdla linnas
*Uus tänav Käru alevikus
*Uus tänav Kükita külas (Kasepää vald)
*Uus tänav Laatre alevikus
*Uus tänav Lehtse alevikus
*Uus tänav Lepna alevikus
*Uus tänav Lihula linnas
*Uus tänav Loksa linnas
*Uus tänav Luunja alevikus
*Uus tänav Mustla alevikus
*Uus tänav Mustvee linnas 
*Uus tänav Mõisaküla linnas
*Uus tänav Märjamaa alevis
*Uus tänav Narva-Jõesuu linnas
*Uus tänav Oisu alevikus
*Uus tänav Otepää linnas
*Uus tänav Paide linnas 
*Uus tänav Palamuse alevikus
*Uus tänav Polli külas (Karksi vald)
*Uus tänav Puka alevikus
*Uus tänav Põltsamaa linnas 
*Uus tänav Põlva linnas
*Uus tänav Pärnu linnas
*Uus tänav Pärnu-Jaagupi alevis
*Uus tänav Rakvere linnas 
*Uus tänav Rapla linnas
*Uus tänav Rõuge alevikus
*Uus tänav Simuna alevikus
*Uus tänav Sindi linnas
*Uus tänav Sinimäe alevikus
*Uus tänav Suure-Jaani linnas
*Uus tänav Suurejõe külas (Vändra vald)
*Uus tänav Taebla alevikus
*Uus tänav Tallinna linnas
*Uus tänav, Kärje tänav Tallinnas 1960. aastani
*Uus tänav Tamsalu linnas
*Uus tänav Tapa linnas
*Uus tänav Tartu linnas
*Uus tänav Toila alevikus
*Uus tänav Tootsi alevis
*Uus tänav Tudulinna alevikus
*Uus tänav Tõrva linnas 	 
*Uus tänav Türi linnas
*Uus tänav Valga linnas
*Uus tänav Varstu alevikus
*Uus tänav Vastseliina alevikus
*Uus tänav Veriora alevikus
*Uus tänav Viljandi linnas
*Uus tänav Virtsu alevikus
*Uus tänav Võru linnas
*Uus tänav Väike-Maarja alevikus
*Uus tänav Vändra alevis
*Uus tänav Ülejõe külas (Väätsa vald)
*Uus tänav Ülenurme alevikus

## Vaata ka
*Uus põik
Stana Katic

**Stana Katic** (hääldus /ˈstɑːnə ˈkætɨk/; sündinud 26. aprillil 1978 Hamiltonis Ontario provintsis Kanadas) on Kanada-USA näitleja. Tema vanemad on Horvaatiast Kanadasse emigreerunud serblased.

Ta on tuntust kogunud teleseriaalis "Castle" detektiiv Kate Becketti rollis, kuid samuti on ta väiksemaid rolle mänginud seriaalides "Kiirabihaigla", "Heroes" ja "".

Ta mängis vampiir Simone'i teletriloogia "Raamatukoguhoidja" kolmandas osas.

Ta räägib inglise, horvaadi, serbia, sloveeni, prantsuse ja itaalia keelt. 

## Välislingid
Peetri veejuhe

**Peetri kanal** ehk Kadrioru lossi veejuhe ehitati 18. sajandi I poolel Kadrioru lossi, pargitiikide ja purskkaevude veega varustamiseks.
Kanal rajati Peeter I korraldusel. Kanal sai alguse Ülemiste järvest. Hiljem juhiti kanali vesi torudesse.

Kadrioru lossi veejuhtmest on tänapäeval alles üksikud lõigud Lasnamäe nõlval, endise loomaaia territooriumil, kust vesi voolas Kadrioru staadioni tagusesse kraavi ning sealt edasi Liiva ojasse. Seda veesüsteemi kasutati 1923. ja 1924. aasta suurvee ajal liigvee juhtimiseks Ülemiste järvest Tallinna lahte.

Peetri kanalist võeti vett ka 18. sajandi lõpul Lasnamäele rajatud mereväelinnaku (Uuslinna mereväelinnaku) jaoks. Peetri kanali allatulek Kadrimäest on tänapäeval säilinud.

## Teised ajaloolised vooluveekogud Kadriorus
*Hundikuristiku oja
*Liiva oja
*Sadama veejuhe

## Viited
Sadama veejuhe

**Sadama veevarustuskanal** oli kasutusel 18.-19. sajandil Tallinna (uus-)sadamas seisnud laevade (sh aurulaevade) varustamiseks puhta veega. 

Kanal kulges mööda Vesivärava ja Uus-Sadama tänavat mereni, kasutas Peetri kanali vett. Sadama veevarustuskanal algas hilisema sadamaraudtee (vt Tallinn-Sadama raudteejaam) ja Liiva oja ristumiskohal asunud lüüsihoonest, kust lüüsi vesivärava kaudu juhiti vajaduse korral vett sadamasse laevade varustamiseks, sulgedes sel puhul veevoolu Liiva ojasse. Praegune Vesivärava tänava nimi Kadriorus ongi sellest nime saanud.

## Teised ajaloolised vooluveekogud Kadriorus
* Hundikuristiku oja
* Liiva oja
* Peetri kanal ehk Kadrioru lossi veejuhe

## Viited
Bifurkatsioon (täpsustus)

**Bifurkatsioon** (harunemine, kahestumine) on mitmetähenduslik sõna: 
***[[bifurkatsioon]]** on hüdroloogias vooluveekogu jagunemine kaheks haruks.
***[[bifurkatsioon (matemaatika)|bifurkatsioon]]** on matemaatikas mittelineaarse süsteemi olekutrajektooride struktuuri kvalitatiivne muutumine süsteemi teatava parameetri tühise muutuse tulemusena.
***[[bifurkatsioon (elektrotehnika)|bifurkatsioon]]** on elektrotehnikas ...
***[[bifurkatsioon (elektroonika)|bifurkatsioon]]** on elektroonikas ...
Burlakk

**Burlakk** oli jõel asuvat laeva või lotja kaldalt köiega vedav tööline Venemaal 16.–19. sajandil.
Haljand Uuemõis

**Haljand Uuemõis** (13. oktoober 1928 Tallinn – 16. jaanuar 2012 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane ja usutegelane.

Uuemõis lõpetas aastal 1947 kuldmedaliga Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1952 Tallinna Polütehnilise Instituudi. Ta kaitses aastal 1968 tehnikakandidaadi väitekirja ja aastal 1986 tehnikadoktori väitekirja (materjalide kulumise ja hõõrdumise teemal).

Aastatel 1952–1962 töötas ta Tallinna Mõõduriistade Tehases tsehhijuhataja, tehnika osakonna juhataja ja peainsenerina. Aastatel 1962–1991 töötas ta juhtivatel ametikohtadel Silikaatbetooni Teadusliku Uurimise ja Projekteerimise Instituudis. Aastast 1991 oli ta AS SMA ja AS Vironet nõukogu liige.

Ta oli Oleviste koguduse vanematekoguliige ja diakon. Ta osales 1970. ja 1980. aastatel Effataa ärkamisliikumises ning hiljem Alfa ja Beeta kursuste töös.

## Isiklikku
Ta oli abielus ja tütre isa. Tema isa Heinrich Uuemõis oli eesti insener ja tehnikaõpetaja, vend Rein Uuemõis (1931–2026) oli eesti insener ja baptisti vaimulik.

## Viited
Plasmavõnked

**Plasmavõnked** ehk **Langmuiri lained** (Ameerika füüsiku ja keemiku Irving Langmuiri järgi) on kiired muutused laengujaotuses, mis on tingitud elektronide võnkumisest kuloonilises väljas. Ühe elektroni väikene kõrvalekalle oma tasakaaluasendist elektriväljas kutsub esile ka fluktuatsioone ülejäänud elektronide paiknemises. Resultaadina hakkavad elektronid resonantsisagedusel võnkuma. Seda sagedust nimetatakse ka **plasmasageduseks** ja see avaldub kujul:
:\omega_{p} = \sqrt{\frac{n_e q^{2}}{m^*\varepsilon_0}}  (rad/s),

kus
:n_e on elektronide kontsentratsioon
:q on elementaarlaeng
:m on elektroni mass
:\varepsilon_0 on elektriline konstant

Asendanud konstantide vastavad väärtused avaldisse, saame:
: \omega_{p} \approx {56,4 \sqrt{n_e}}  (rad/s).

Teades võnke- ja ringsageduse vahelist seost: f=\omega / 2\pi, saab plasmasagedust väljendada ka järgnevalt:
:f_p \approx 8,97 \sqrt{n_e}  (Hz).

Plasmasagedus sõltub ainult elektronide kontsentratsioonist ja on plasmat iseloomustav suurus. Elektronide võnkeperiood ehk plasmasagedus määrab ajavahemiku, mille jooksul elektron suudab reageerida elektromagnetvälja muutustele. Kuivõrd ioonide massid on mitu suurusjärku suuremad elektroni massist, siis ioonid praktiliselt ei liigu ja neid võib sellisel puhul paigalseisvateks lugeda. Juhul, kui välise elektromagnetlaine sagedus \omega > \omega_p, siis elektriväli ei mõjuta plasma elektrone ning väline laine läbib plasma. Kui aga \omega , siis võib selline laine tungida plasmasse maksimaalselt sügavuseni, mis on võrdne Debye raadiusega.
Noah Wyle

**Noah Strausser Speer Wyle** (sündinud 4. juunil 1971 Hollywoodis Californias) on USA näitleja.

Ta on mänginud peategelast Flynn Carsenit teletriloogias "Raamatukoguhoidja" ja doktor John Truman Carter III-t telesarjas "Kiirabihaigla".

1999. aasta filmis "Silicon Valley piraadid" mängis ta Steve Jobsi.

2001. aasta USA psühholoogilises trilleris "Donnie Darko" mängis ta Kenneth Monnitoffi. Sama aasta filmis "Kriminaalsed sidemed" mängis ta Sethi.

## Osaline filmograafia

## Välislingid
*
Andreas Birnbacher

**Andreas Birnbacher** (sündinud 11. septembril 1981 Prien am Chiemsees) on Saksamaa laskesuusataja.

Birnbacher on võitnud juunioride maailmameistrivõistlustel kokku 7 medalit: neli kulda, kaks hõbedat ja ühe pronksi. 2000. aastal Hochfilzenis sai ta kuldmedali 4x7,5 teatesõidus, hõbemedalid 15 km eraldistardiga sõidus ja 10 km sprindis ning pronksmedali 12,5 km jälitussõidus. 2011. aastal Hantõ-Mansiiskis tuli ta kolmekordseks juunioride maailmameistriks: oli esimene sprindis ja jälitussõidus ning kuulus kuldmedali võitnud Saksamaa teatesõidu meeskonda. 2002. aastal Kontiolahtis tuli ta Euroopa meistriks teatesõidus. 

2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel Oberhofis jäi Birnbacher parimaks kohaks 20 km eraldistardiga sõidus saadud 14. koht. 2007. aasta MM-il Anterselvas võitis ta 15 km ühisstardiga sõidus hõbemedali. 2008. aasta MM-il Östersundis tuli ta maailmameistriks segateatesõidus ja sai pronksmedali 3x7,5 km teatesõidus. Individuaalselt jäi tema parimaks tulemuseks 10 km sprindis saadud 8. koht.

2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris oli Birnbacher 20 km eraldistardiga sõidus kaheteistkümnes, 12,5 km jälitussõidus kolmeteistkümnes, 15 km ühisstardiga sõidus viieteistkümnes ja 10 km sprindis kahekümne kolmas. 2011. aasta MM-il Hantõ-Mansiiskis sai ta sprindis 6. koha, jälitussõidus 5. koha ja 20 km eraldistardiga sõidus 8. koha. 2012. aasta MM-il Ruhpoldingis võitis ta pronksmedali 4×7,5 km teatesõidus ja segateatesõidus. 2013. aasta MM-il Nové Městos võitis ta pronksmedali 4×7,5 km teatesõidus. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis osales ta vaid 20 km individuaaldistantsil, kus sai 22. koha.

Birnbacher osales esimest korda maailma karikasarjas 18. jaanuaril 2001 Anterselvas 10 km sprindis ja sai 109 startinu seas 49. koha. Poodiumile jõudis ta esimest korda 18. veebruaril 2005 Pokljukas 12,5 km jälitussõidus, kus oli kolmas. Esimese MK-etapi võidu sai Birnbacher Oslos 17. märtsil 2011 sprindis.

## Saavutused

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Anterselvas
**  hõbemedal 15 km ühisstardiga sõidus
* 2008  Östersundis
**  **maailmameister** segateatesõidus
**  pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus
* 2012  Ruhpoldingis
**  pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus
**  pronksmedal segateatesõidus
* 2013  Nové Městos
**  pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus

### Euroopa meistrivõistlustel

* 2002  Kontiolahtis
**  **Euroopa meister** 4x7,5 km teatesõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2000  Hochfilzenis
**  **juunioride maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus 
**  hõbemedal 10 km sprindis 
**  hõbemedal 15 km eraldistardiga sõidus 
**  pronksmedal 12,5 km jälitussõit 
* 2001  Hantõ-Mansiiskis
**  **juunioride maailmameister** 10 km sprindis
**  **juunioride maailmameister** 12,5 km jälitussõidus
**  **juunioride maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus 

### [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Andreas Birnbacher on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2012) 166 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 8 korral, neist 4 etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Andreas Birnbacheri koduleht
*
Tuvid (film)

**"Tuvid"** on Eesti 2012. aasta dokumentaalfilm, mille on lavastanud Kadriann Kibus.  

Filmiti kolme aasta jooksul Tallinnas Lasnamäel. Filmi valmimist rahastasid Eesti Filmi Sihtasutus, Kultuurkapital ja Euroopa Liidu Media programm.
Eustaasia

**Eustaasia** (ka **eustaatiline liikumine**) on globaalne maailmamere taseme muutus. Need muutused sõltuvad peamiselt polaaralade jääkatte sulamise intensiivsusest.

## Vaata ka
*Isostaasia
Majandusliit

**Majandusliit** on kõige laiaulatuslikum majandusliku integratsiooni vorm, millest kõige integreerunum on poliitiline liit. Majandusliidu moodustavad rühm riike, mille ühised eesmärgid on järgmised:
* kõrvaldada kõik takistused, mis piiraksid kaupade, teenuste ja kõigi teiste tootmistegurite vaba liikumist nende riikide vahel;
* ühise valuuta käibelevõtt;
* maksumäärade ühtlustamine;
* ühtne väliskaubanduspoliitika.

Majandusliit nõuab kõrgel tasemel lõimumist ja liidu tegevust korraldavat bürokraatiat, mistõttu majandusliidus olles peavad liikmesriigid loovutama küllaltki suure osa riigi iseseisvusest ehk suveräänsusest.

### Majandusliku integratsiooni tasemed

# Vabakaubanduspiirkond on kaupade ja teenuste vaba liikumine liikmesriikide vahel.
# Tolliliit on kaupade ja teenuste vaba liikumine liikmesriikide vahel + ühine väliskaubanduspoliitika.
# Ühisturg on kaupade ja teenuste vaba liikumine liikmesriikide vahel + ühine väliskaubanduspoliitika + kapitali ja tööjõu vaba liikumine, osaliselt ühine rahandus-, fiskaal- ja tööjõupoliitika. 
# Majandusliit on kaupade ja teenuste vaba liikumine liikmesriikide vahel + ühine väliskaubanduspoliitika + kapitali ja tööjõu vaba liikumine + ühine valuuta, liikmesriikide maksumäärade ühtlustamine, ühine rahandus- ja fiskaalpoliitika. 
# Poliitiline liit sisaldab eelmistele integratsiooni astmetele lisaks poliitilist organit, mis korraldab liikmesriikide majandus-, sotsiaal- ja välispoliitikat.

Euroopa Liit (EL) asub poliitilise ja majandusliidu vahelisel tasemel. Euroopa Liit ei ole veel täiuslikuks majandusliiduks arenenud, sest kõikides liikmesriikides ei ole kasutusel ühisraha euro ning maksumäärad ja regulatsioonid ei ole täielikult ühtlustunud. ELil on Euroopa Parlament, mis on ühtne üksus. Euroopa Parlament kontrollib riikide majandus-, sotsiaal- ja välispoliitikat. 

Kõige rohkem integreerunud poliitilise liidu näiteks on Ameerika Ühendriigid.

### Majandusliidud
Kokku on viis majandusliitu:
# Euroopa Liidu majandus- ja rahaliit (Economic and Monetary Union of the European Union) 
# Kariibi Ühenduse CARICOMi ühisturg ja majandus (CARICOM Single Market and Economy)
# Venemaa-Valgevene Liit (Union State of Russia and Belarus)
# Monaco ja Euroopa Liidu ühendus
# Benelux (Belgia, Hollandi ja Luksemburgi vaheline majandusliit)

### Euroopa Liidu majandus- ja rahaliit
Euroopa Liidu majandus- ja rahaliit on loodud selleks, et korraldada liikmesriikide majandus- ja rahanduspoliitikat (eelkõige riigivõla ja eelarvepuudujäägi piirangute kaudu), edendada Euroopa Keskpanga juhitavat rahanduspoliitikat ja võtta kasutusele ühisraha euro. 
Majandus- ja rahaliidu eesmärk on tuua suuremat kasu Euroopa Liidu majandusele tervikuna ja liikmesriikide majandusele eraldi, muutes need tõhusamaks ja tugevamaks. Selle siht on omakorda muuta majandus stabiilsemaks, soodustada majanduskasvu ja tööhõivet. 
Majandus- ja rahaliidu loomise otsuse võttis vastu Euroopa Ülemkogu Maastrichti linnas Hollandis 1991. aastal ning hiljem sai sellest Euroopa Liidu lepingu (Maastrichti lepingu) osa. Selle loomine oli samm edasi Euroopa Liidu lõimumise protsessis, mis algas 1957. aastal liidu loomisega.

## Viited
Kuula

**"Kuula"** on Ott Leplandi viies singel tema teiselt stuudioalbumilt "Laulan ma sind". Laul anti digitaalse singlina välja 25. jaanuaril 2012. Loo meloodia on loonud Ott Lepland, sõnad on kirjutanud Aapo Ilves.

Laul võitis konkursi Eesti Laul 2012 ja osales 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus, saavutades kuuenda koha.

## Ajalugu
Laulu viisi kirjutas Ott Otsa-koolis viibides. Hiljem kirjutas meloodiale sõnad Aapo Ilves. Laul pidi algselt avaldatama Liis Lemsalu debüütalbumil, kuid Ott otsustas seda ise laulda. Oma lugudest on see Oti üks suurimaid lemmikuid. Laulu sai esimesena kuulda suhtlusportaalis Facebook 26. oktoobril 2011. Loost on tehtud nii inglis-, vene- kui ka hispaaniakeelne versioon..

### "[[Eesti Laul 2012]]"
15. detsembril tehti saates "Ringvaade" avalikuks konkursi Eesti Laul 2012 20 poolfinalisti. 

"Kuula" osales loosi tahtel konkursi esimeses poolfinaalis, mis toimus 18. veebruaril. Žürii ja televaatajate häälte tulemusena pääses laul ka 3. märtsil toimunud Eesti Laul 2012 finaalkontserdile, millest "Kuula" väljus võitjana. Laulu poolt hääletas superfinaalis 67% hääletajaist, teisele kohale jäänud Lenna Kuurmaa laulu "Mina jään" eelistas 33% vaatajaist.

### [[2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus]]
Laul esindas Eestit 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus. Eesti esines 24. mail toimunud teises poolfinaalis, kus "Kuula" kõlas neljateistkümnendana. Otti toetas Eurovisioonil taustalauljana Marvi Vallaste. Eesti esinduslaul pääses poolfinaalist edasi ja kõlas laupäeval, 26. mail finaalis loosi tahtel üheteistkümnendana. 

Teises poolfinaalis saavutas "Kuula" 100 punktiga 4. koha ning finaalis hääletati laul 120 punktiga 6. kohale. Kõige kõrgemad hinded, 10 punkti, andsid Eestile finaalkontserdil Island, Soome, Slovakkia ja Prantsusmaa. 8 punkti tuli Leedult, Rootsilt ja Lätilt. 6. koha on varasematel Eurovisioonidel pälvinud ka Eesti esinduslaulud "Diamond of Night" ja "Rändajad".

Ott Leplandi ja Marvi Vallastet toetasid Bakuus moraalselt vokaalseadja Kadri Koppel ning kontsertide ajal ka varasem Eurovisiooni võitja Tanel Padar.

## Lugude nimekiri
**Digitaalne singel**
# "Kuula" (Eurovisiooni versioon) – 2:56

**EP**
# "Kuula" (Eurovisiooni versioon) – 2:56
# "Escucha" (hispaaniakeelne versioon) – 2:56
# "Слушай" (venekeelne versioon) – 2:57
# "Hear Me" (ingliskeelne versioon) – 2:55

## Esitlused
Ott on laulu esitanud ETV iga-aastases heategevussaates "Jõulutunnel", ETV saates "Terevisioon" ja Rock Cafés toimunud kontserdil.

## Edetabelid

Laul pälvis nii raadio Uuno 2012. aasta esisajas esikoha kui ka raadio Elmari aasta laulu tiitli.
 . Raadio 2 "Aastahitt 2012" hääletuse kolmas.

## Viited

## Välislingid
* Laulusõnad @ Sasslantis
* Eesti Laul 2012 @ ERR.ee 
* Ott Lepland - Kuula (Live @ ETV Jõulutunnel 2011) 
* Ott Lepland - "Kuula" (Estonia) 2012 Eurovision Song Contest Official Preview Video
Sibilant

**Sibilandid** ehk **sisihäälikud** on  kaashäälikud, mille hääldamisel on kuulda iseloomulikku sisisevat heli. Seda tekitab intensiivne õhuvool hammaste vahel. Kitsamas mõttes nimetatakse sibilantideks ainult vastavaid hõõrdhäälikuid, laiemas mõttes ka vastavaid afrikaate.   

Eesti keele sibilandid on hõõrdhäälikud. Neid märgivad tähed s, z, š ja ž.
Eduard Ohtra

**Eduard Ohtra** (1. detsember 1899 Haimre, Läänemaa – 28. aprill 1942 Vene NFSV) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

1930. aastail oli ta Kaitseliidu Lääne maleva Märjamaa eskadroni pealik. 

Hukati Venemaal. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Biosaaste

**Biosaaste** ehk **bioreostus** (ka **biosaastumine**, **bioreostumine**; inglise *biofouling*) on elusate organismide soovimatu kogunemine niisketele pindadele.

Majanduslikult on kõige olulisem laevakerede biosaastumine (laevakere kattumine). See halvendab laeva üleüldisi hüdrodünaamilisi omadusi ning suurendab hõõrdejõudu ja kütusekulu.

Biosaaste jaguneb mikro- ja makrosaasteks. Mikrosaastet põhjustavad vetikad ja bakterid, kes moodustavad biokile. Makrosaastet põhjustavad nuivähid, karbid, hulkharjasussid, sammalloomad, mererohi ja teised organismid. Ühtekokku nimetatakse neid organisme saastekogukonnaks.

Kuigi saastekogukonna organismid on eraldi võetuna väikesed, võivad nad ühtekokku moodustada tohutu massi, mis oluliselt kahjustab laeva manööverdamis- ja isegi kandevõimet. Biosaaste kõrvaldamine tekitab ettevõtetele, mis tegelevad laevandusega, marikultuuriga või näiteks mereveetorustike haldamisega, suuri kulutusi. Igal aastal kulutavad valitsus- ja tööstusorganisatsioonid biosaaste ennetamiseks ja kõrvaldamiseks rohkem kui 5,7 miljardi USA dollari suuruse summa.

Biosaaste erijuhtum on hammastele kogunev biokile, mis võib viia kaariese tekkeni.

Biosaaste ei ole tingimata kahjulik. Mõnel pool oodataksegi makrosaaste teket, sest seda moodustavad molluskid ja karbid on söödavad.

## Vaata ka
*kasvutõrjevärv
*laevakere kattumine
Mihail Mikk

**Mihail Mikk** (14. mai 1896 Kaarma-Suure vald – 13. oktoober 1941 Kuressaare (hukati)) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja õpetaja.

23. veebruaril 1920 ülendati ta leitnandiks, sama aasta 31. augustil arvati reservi. Alates 1. jaanuarist 1925 määrati ta reservist teenistusse Kaitseliidu Saaremaa malevasse.

Alates 10. novembrist 1931 oli ta Kaitseliidu Kuressaare malevkonna pealik, enne seda I malevkonna pealik.

1933. aastal anti talle Kotkaristi V klassi teenetemärk, 1938. aastal Kotkaristi IV klassi teenetemärk.   

1935. aastal ülendati ta kapteniks.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*geni.com
TOPi Ujumisklubi

**TOPi ujumisklubi** on 1994. aastal Tallinnas loodud spordiklubi. Tollal tegutses klubi Tallinna Olümpiapurjespordikeskuses, aastast 2003 tegutsetakse ka Tallinna 21. Kooli ujulas. Klubis on ujumistreeneritena tegutsenud Ain ja Heidi Kaasik, Kaja Komissarov, Merli Didvig, Raily Maalust (Sorokin) ning Grete Õun.

Õpilasi:
*Maria Albert
*Martti Aljand
*Pjotr Degtjarjov
*Tess Grossmann
*Katriin Kersa
*Lauri Käi
*Jaak Savvi
*Herol Marjak
*Laura Nuudi-Da Silva
*Annika Saarnak
*Kätlin Sepp
*Martin Viilep

## Välislingid
*Klubi veebileht
Johannes

**[[Johannes (eesnimi)|Johannes]]** on nimi. 

Seda nime on kandnud või kannavad:

* '''Ristija Johannes''', prohvet, Jeesuse eelkäija
* '''Johannes''', apostel ja evangelist
* '''Johannes Almuseandja''', Aleksandria patriarh
* '''Johannes Liivimaalt''', 15. sajandil elanud Liivimaa kirjanik
* '''Johannes''', (?–1209), misjonär Virumaalt
* '''Johannes''', Uppsala peapiiskop (surnud 1187)
* '''Johannes''', Kärkna abt 1354
* '''Johannes''' (1923–2010), Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku juhi kohusetäitja ja Soome Autonoomse Õigeusu Kiriku peapiiskop
* **[[Sovetski (Leningradi oblast)|Sovetski]]**, linn Venemaal Leningradi oblastis, mille nimi oli 1948. aastani Johannes.
* **[[Helalia Johannes]]**, Namiibia sportlane

## Paavstid
* Johannes I
* Johannes II
* Johannes III
* Johannes IV
* Johannes V
* Johannes VI
* Johannes VII 
* Johannes VIII (vastupaavst)
* Johannes VIII
* Johannes IX
* Johannes X
* Johannes XI
* Johannes XII
* Johannes XIII
* Johannes XIV
* Johannes XV
* Johannes XVI (vastupaavst)
* Johannes XVII
* Johannes XVIII
* Johannes XIX
* Johannes XXI
* Johannes XXII
* Johannes XXIII (vastupaavst)
* Johannes XXIII

## Vaata ka
*Preesterkuningas Johannes
*Johannes (eesnimi)
*Johannes I
Nicolaus

**[[Nicolaus (eesnimi)|Nicolaus]]** on mehenimi.

Seda nime on kandnud või kannavad:

* Nicolaus I, paavst 858–867
* Nicolaus II, paavst 1058 või 1059 – 1061
* ...
*Nicolaus von Nauen (suri 1253) oli Riia piiskop aastatel 1229–1253
* Nicolaus, Stavangeri kloostri eestlasest munk
*Nicolaus Cusanus, kirikutegelane ja õpetlane (1401–1464)

## Vaata ka
* Püha Nikolaus
Sump

**Sump** on vette paigutatav ese veeasukate kasvatamiseks, elusalt hoidmiseks ja veoks.

Lihtsaima ehitusega sumpasid nimetatakse ka **panduriteks**. Need on tavaliselt augustatud, võretatud avadega või hõredalt löödud laudadest kastid ja rõngastele kinnitatud võrkkotid. Tavaliselt on need mõeldud kalapüügil saadud saagi (vees) hoidmiseks püügi lõpuni.

Spetsiaalselt kalakasvatuseks mõeldud sumpasid nimetatakse kalakasvatussumpadeks.

## Vaata ka
*kalakasvatussump
*sumplaev
*akvaarium

## Viited
Animatroonika

**Animatroonika** on mehhatroonika haru, mida kasutatakse loomaks masinaid, mis sarnanevad elusate loomade ja mitte robotitega.

Animatrooniliste mehhanismidega on võimalik jäljendada loomi, taimi ning müütilisi olendeid. Inimese välimust ja käitumist jäljendavaid roboteid nimetatakse androidideks.

Animatroonikat kasutatakse põhiliset filmitööstuses ning teemaparkides, kuid ka mujal meelelahutusäris.

Eesti filmitööstuses on animatroonikat vähe kasutatud. Levinum on olnud nukuanimatsiooni ja viimasel kümnendil kasutatakse enamasti visuaalseid filmiefekte.

## Viited

## Välislingid

* Animatronics.org