open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjon

**Põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjon** oli Eesti valitsuse riigiõiguse ekspertidest moodustatud komisjon, eesmärgiks analüüsida 1992. aasta Eesti põhiseadust.

1995. aasta märtsis valitud Riigikogu põhiseaduskomisjon pöördus Vabariigi Valitsuse poole ettepanekuga korraldada põhiseaduse terviklik analüüs. Eesmärgiks seati välja selgitada võimalikud vastuolud ja lüngad põhiseaduses, vastamaks küsimusele, kas ja millises ulatuses on vaja põhiseadust muuta.

Ekspertiisi tulemuste ja ettepanekute Vabariigi Valitsusele esitamise tähtajaks määras Vabariigi Valitsus 1. detsembri 1997. Komisjon esitas Vabariigi Valitsusele oma tegevuse vahearuande 2. detsembril. Vabariigi Valitsus kuulas ära komisjoni tegevuse vahearuande 23. detsembril ning otsustas määrata komisjoni tegevuse lõpparuande Vabariigi Valitsusele esitamise tähtajaks 16. märtsi 1998. Kaks nädalat hiljem, 31. märtsil 1998 otsustas Vabariigi Valitsus võtta justiitsministri poolt 16. märtsil esitatud aruande teadmiseks, lugeda komisjoni ülesanne täidetuks ning tegi justiitsministeeriumile ülesandeks esitada Riigikantseleile valitsuse istungil tehtud märkuste alusel lõplikult vormistatud komisjoni aruanne edastamiseks Riigikogu põhiseaduskomisjonile.

## Komisjoni koosseis
*Uno Lõhmus, vandeadvokaat ja Euroopa Inimõiguste Kohtu liige,
*Prof. Kalle Merusk, Tartu Ülikooli riigi- ja haldusõiguse korraline professor ning Riigikohtu halduskolleegiumi konsultant
*Prof. Heiki Pisuke, justiitsministri nõunik, Õigusinstituudi professor ja Tartu Ülikooli külalisprofessor,
*Jüri Raidla, vandeadvokaat ja Põhiseaduse Assamblee ekspert
*Märt Rask, vandeadvokaat ja Põhiseaduse Assamblee ekspert,
*Dr. Heinrich Schneider, Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi nõunik ja Põhiseaduse Assamblee ekspert,
*Prof. Eerik-Juhan Truuväli, õiguskantsler, Eesti Riigikaitse Akadeemia professor ja Õigusinstituudi külalisprofessor ning Põhiseaduse Assamblee ekspert
*Prof. dr. Henn-Jüri Uibopuu, Salzburgi ülikooli professor.

## Vaata ka
*põhiseaduse asjatundjate kogu

## Viited

## Välislingid
*Põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjoni lõpparuanne
*Paul Varul, "Põhiseaduse juriidiline ekspertiis: eesmärgid, töökorraldus ja tulemused" Riigikogu Toimetised, nr 1, 15. juuni 2000
Kai Härmand

**Kai Härmand** (sündinud 5. jaanuaril 1972) on Eesti jurist ja kohtunik.

Aastatel 1990–1995 õppis Härmand Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas bakalaureuseõppes ja 2000–2006 magistriõppes.

Aastatel 1995–1999 oli ta Tallinna linnakohtus konsultant ja kohtunikuameti ettevalmistusteenistuses. 14. detsembril 1999 nimetas president Lennart Meri Riigikohtu üldkogu ettepanekul Härmandi kohtunikuks Tallinna linnakohtusse.

2012. aasta 15. oktoobrist kuni 2020. aasta 15 oktoobrini töötas Härmand justiitsministeeriumis õiguspoliitika asekantslerina. Kuni 8. novembrini 2020 oli ta ministeeriumi nõunik, pärast seda on töötanud taas kohtunikuna Harju Maakohtus.

Ta on Eesti Kohtunike Ühingu liige.

## Viited
Jüri Liventaal

**Jüri Liventaal** (sündinud 13. detsembril 1950) on endine Eesti riigiametnik ja teadur.

1999. aastal ilmust temalt "Riik ja õigus: põhimõistete õpetus" (179 lk).

## Teenistuskäik
*01.01.1991–31.12.1992 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimehe kantselei, vanemekspert
*01.01.1991–31.12.1998 Eesti Haldusjuhtimise Instituut (EHI), külalislektor
*1992–1993 Sisekaitseakadeemia, administratiivtöötaja
*1993–1999 Sisekaitseakadeemia, lektor 
*19.07.1993–10.01.2006 Õiguskantsleri Kantselei, vanemnõunik
*01.01.1994–31.12.2002 Sihtasutus Õigusinstituut, lektor
*01.01.2002–31.12.2005 Tartu Ülikooli õigusinstituut, õppeülesande täitja
*01.12.2005–31.08.2006 Tartu Ülikool, Õigusteaduskond, Tartu Ülikooli Õigusinstituut, võrdleva õiguse erakorraline lektor
*01.09.2006–30.11.2008 Tartu Ülikool, Õigusteaduskond, Avaliku õiguse instituut, võrdleva õiguse erakorraline lektor
*01.12.2008–31.08.2009 Tartu Ülikool, Õigusteaduskond, Avaliku õiguse instituut, võrdleva õigusteaduse lektor

## Tunnustus
* 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Tanel Kalmet

**Tanel Kalmet** (sündinud 30. mail 1973) on Eesti riigiametnik.

1993–1995 oli Tanel Kalmet õpetaja Jakob Westholmi Keskkoolis. 1997–1999 Patendiameti konsultant-nõunik ja 1999–2002 õigusosakonna talituse juhataja. 2001–2006 Akadeemia Nord lektor ja 2006–2007 sama kooli dotsent. 2004. aastast on ta Patendiameti tööstusomandi apellatsioonikomisjoni esimees. 2019 nimetati ta samale ametikohale riigiametnikuna. 2007–2019 oli Kalmet tööl Justiitsministeeriumis eri ametikohtadel.

## Haridus
*1991–1994 Eesti Humanitaarinstituut, filosoofia ja teoloogia õpingud
*1995–1996 Tartu Ülikool, filosoofiateaduskond, ajaloo osakond
*1996–1999 Tartu Ülikool, õigusteaduskond (B.A.)
*2000–2002 Akadeemia Nord magistrantuur (diplomitöö teemal "Kiriku *sui generis* õigussubjektsus")
*2002–2006 Akadeemia Nord doktorantuur

## Viited
Alo Heinsalu

**Alo Heinsalu** (sündinud 27. juulil 1958) on Eesti riigiametnik.

## Hariduskäik
*1965–1976 Rapla Keskkool
*1976–1981 Tartu Riiklik Ülikool, geograafia
*1989 Valgevene Teaduste Akadeemia mullateaduse ja agrokeemia teadusliku uurimise instituut, teaduste kandidaadi kraad

## Töökäik
*11/1981–11/1992     Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse TUI, teadur
*11/1992–11/1993     Riigikantselei, kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu osakonna konsultant
*11/1993–12/1993     Riigi Kohaliku Omavalitsuse ja Regionaalse Arengu Amet, konsultant
*01/1994–05/1995     Riigikogu Kantselei, valimiste osakonna nõunik
*05/1995–04/2000     Riigikogu Kantselei, valimiste osakonna juhataja (ühtlasi Vabariigi Valimiskomisjoni sekretariaadi juhataja)
*05/2000–04/2003     Riigikogu Kantselei, asedirektor, haldusdirektor
*04/2003–04/2005     Riigikantselei, peaministri nõunik, peaministri büroo juhataja
*05/2005–04/2015     Õiguskantsleri Kantselei, direktor
*04/2015–10/2016     Vabariigi Presidendi Kantselei, direktor
*03/2017–12/2017     Saaremaa omavalitsuste ühinemise tegevjuht
*01/2018–04/2025     Saaremaa Vallavalitsuse tugiteenuste osakonna juhataja

## Tunnustus
* 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Ühinemise tegevjuhist sai kõrgeima palgaga ametnik. Saarte Hääl, 9. märts 2017
Markus Kärner

**Markus Kärner** (sündinud 25. juunil 1990) on Eesti jurist, ametilt kohtunik.

Kärner on õppinud aastatel 2009–2012 Tartu Ülikoolis õigusteadust ja saanud sotsiaalteaduste bakalaureusekraadi. 2012–2014 omandas ta õigusmagistri samas ülikoolis. 2019. aastast õpib Tartu Ülikooli doktorantuuris ning on ka ülikooli karistusõiguse õppejõud.

8. augustil 2013 nimetati ta riigiprokuratuuri järelevalveosakonna konsultandiks. 1. oktoobrist 2014 töötab ta Justiitsministeeriumis. Kuni 31. oktoobrini 2019 oli Kärner kriminaalpoliitika osakonnas karistusõiguse ja menetluse talituse nõunik. 1. novembrist 2019 kuni 11. oktoobrini 2020 oli ta sama struktuuriüksuse juhataja.

10. augustist 2020 täitis ta kriminaalpoliitika asekantsleri ülesandeid ning 12. oktoobrist nimetati ta sellele ametikohale viieks aastaks. Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika asekantsleri põhiülesanneteks on tõhusa ja inimkeskse kriminaalpoliitika arendamine, mis põhineb andmetel ja analüüsil. Asekantsleri ülesandeks on ka prokuratuuri ja kohtuekspertiisi instituudi tegevuse koordineerimine ja teenistusliku järelevalve teostamine. Justiitsminister Raivo Aeg ütles ametisse nimetamisel, et uue asekantsleri peamiseks väljakutseks saab olema digitaalsele menetlusele üleminek kogu süüteomenetluse ahelas. Tema teenistus lõppes omal soovil 5. novembril 2023.

3. novembril 2023 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Kärneri teise astme kohtunikuks alates 8. jaanuarist 2024. Ta asus tööle Tallinna ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumi.

Markus Kärneri teadusartikleid karistusõiguse ja kriminaalmenetluse valdkonnas on avaldanud Eesti õigusajakiri Juridica.

## Viited
Jonatan Vseviov

**Jonatan Vseviov** (sündinud 14. augustil 1981) on Eesti riigiametnik ja diplomaat.

## Elulugu
Ta lõpetas 2004. aastal Tartu Ülikooli politoloogia erialal ning omandas seejärel magistrikraadi kiitusega (*[[cum laude]]*) Georgetowni Ülikoolis julgeoleku-uuringute erialal. 

Aastatel 2004–2005 töötas ta Eesti välisministeeriumi poliitika planeerimise osakonnas atašeena. Lõpetanud septembris 2005 ajateenistuse, liikus ta edasi poliitikadiplomaadiks Eesti suursaatkonda Washingtonis. 2008. aasta oktoobrist asus Vseviov Eesti kaitseministeeriumi teenistusse, olles alul analüüsibüroo juhataja (oktoobrist 2008 kuni augustini 2009), seejärel poliitika planeerimise osakonna juhataja 2009–2011, seejärel 2011–2012 kaitsepoliitika asekantsleri kohusetäitja ning siis ka nõuniku ametikohal 2012–2013. Aastatel 2014–2015 oli Vseviov kaitseplaneerimise asekantsler. 

12. novembril 2015 nimetas Vabariigi Valitsus ta viieks aastaks Kaitseministeeriumi kantsleriks alates 1. jaanuarist 2016. Valitsus vabastas ta sellelt ametikohalt 16. augustist 2018 (alul 16. septembrist) ning temast sai 3. augustist Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides. 6. novembrist sai temast ka Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik Mehhiko Ühendriikides. 29. jaanuaril 2021 kutsus president Kersti Kaljulaid Jonatan Vseviovi tagasi Eesti Vabariigi erakorralise ja täievolilise suursaadiku kohalt Ameerika Ühendriikides ja Mehhiko Ühendriikides. Alates 8. veebruarist 2021 töötab ta Välisministeeriumi kantslerina.

## Tunnustus
* 2018 Valgetähe III klassi teenetemärk
* Kaitseministeeriumi III klassi teeneterist
* Teabeameti I klassi teeneterist

## Isiklikku
Tema isa on ajaloolane David Vseviov.

Tema abikaasa on Evelin Vseviov ja neil on kaks last.

## Viited

## Välislingid
* Toomas Sildam. "Jonatan Vseviov: turvavööd tuleb alati kinni hoida". Eesti Rahvusringhääling, 5. juuli 2018.
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse neljateistkümnes parandus

**Ameerika Ühendriikide põhiseaduse neljateistkümnes parandus** on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse täiendus.

14. parandus laiendab õiguste deklaratsiooni föderaalvalitsuselt kõigile osariikidele, annab õiguse korraldusele ja menetlusele, laiendab õigust kodakondsusele ka tumedanahalistele ja Ameerikas sündinud välisriikide kodanikele, täpsustab esindajate jaotamise protseduuri riiklikel valimistel, ning viimaks keelab Kongressi loata asuda tööle riigiteenistuses isikutel, kes võtsid mässulistena osa Ameerika kodusõjast või muust ülestõusust või on osutanud abi Ameerika vaenlastele. 

Parandus võeti vastu kongressis 13. juunil 1866. 2. märtsil 1867 võttis kongress vastu seaduse, mis nõudis endistelt konföderatsiooni osariikidelt paranduse ratifitseerimist selleks, et välja teenida esindatus kongressis. 28 osariiki oli paranduse ratifitseerinud 9. juuliks 1868.

## Viited
Cisownica

**Cisownica** (tšehhi keeles *Tisovnice*, saksa keeles *Koniakau*) on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Cieszyni maakonnas Goleszówi vallas. Cisownica asub Tšehhi piirist natuke rohkem kui 4 km kaugusel.

## Viited
Andor (sari)

**"Andor"** on telesari, mis on loodud George Lucase "Star Warsi" ulmemaailma põhjal. Sarja tegevus toimub natuke aega enne "Rogue One'i" sündmusi. Sarja peategelane on noor mässaja Cassian Andor. Sari on tellitud Tony Gilroylt Disney+-ile.
Tiktaalik roseae

***Tiktaalik roseae*** on monospetsiifiline väljasurnud liik eelajalooliste luukalade perekonnast (kõndiv kala). Ta elas hilisel Devoni ajastu perioodil, umbes 375 miljonit aastat tagasi. Ta võis olla üks neljajalgsete loomade eelkäijatest. 

*Tiktaalik*'u fossiilide järgi võib tema kohta öelda põhimõtteliselt kala, sest tal on kalalik kehakuju ja lõpused, aga ka krokodilliga sarnane pea ning ebatavalised uimedega jäsemete moodi moodustised. *Tiktaalik*'u uimedel on liigutamiseks kiired nagu kaladel, kuid ta algelistes jäsemetes on olemas ka tugiluud, millega ta sai oma keha maapinnast kõrgemale kergitada. Nende teadmiste põhjal võib järeldada, et *Tiktaalik* oli kalade ja neljajalgsete loomade vahepealne vorm, kel võis olla neljajalgsete loomade (kahepaiksed, roomajad, linnud, imetajad) evolutsioonilises arengus tähtis osa. 

## Kirjeldus
*Tiktaalik*'ut vaadeldes saab ülevaate, millised võisid välja näha neljajalgsete esivanemad. Erinevalt teistest neljajalgsete eellaste fossiilidest on *Tiktaalik*'u jäsemetel randmeluud, mistõttu meenutavad uimekiired sõrmi. 

Jäsemete ehituses ja nende kinnitustes ülejäänud skeletiga on märkimisväärselt palju sarnasusi neljajalgsete loomadega. Uimede randmeluude põhjal on näha, et sinna kinnitusid suured ja tugevad lihased. Uimed ise olid samuti lihaselised ja tänu randmetele ka hästi liikuvad. Need aitasid maapinnal ja madalas vees liikuda. 

Lisaks on tähelepanuväärne see, et *Tiktaalik*'u pealael asetsesid õhukanalid, millest võib järeldada, et tal olid algelised kopsud, millega ta sai veest väljas õhku hingata. Need võisid toimida hästi siis, kui madalates veekogudes oli kõrge veetemperatuuri tõttu vähe hapnikku ja loom pidi õhku saama väliskeskkonnast. Erinevalt enamikust kaladest olid *Tiktaalik*'ul lõpuste piirkonnas luust plaadid, mille abil sai ta pead pöörata. See teeb temast esimese teadaoleva kala, kellel tekkis kael. Tänu sellele olid tal paremad võimalused jahtida saaki nii maal kui ka vees.

## Evolutsioon
*Tiktaalik roseae* on ainuke liik oma perekonnas. Ta elas umbkaudu 375 miljonit aastat tagasi. 

*Tiktaalik* võib olla üleminekuvorm päris kalade ja päris neljajalgsete vahel (näiteks linnud ja dinosaurused). Samas on ka võimalik, et *Tiktaalik* ei olnud ühegi elava looma esivanem, vaid lihtsalt üks liik kunagi elanud algelistest selgroogsetest. 

Maismaal eduka liikumise võimekuse välja arenemiseks kulus aga vaatamata *T. roseae* arengutasemele veel ligikaudu kümme miljonit aastat. Esimesed tõelised neljajalgsed meenutasid ilmselt salamandreid, kes on küll endiselt veega tihedalt seotud, kuid suudavad vajaduse korral hakkama saada ka gravitatsiooni avaldatava survega ning atmosfääri kuivusega.

## Avastamine
*Tiktaalik*'u fossiil avastati 2004. aastal Põhja-Kanadast Ellesmere saarelt. Fossiili hinnanguline vanus on 375–383 miljonit aastat. Ellesmere saar oli kunagi osa Lauraasia mandrist, mis asus ekvaatori keskel ja oli sooja kliimaga. Avastuse tegid Edward B. Daeschler, Neil H. Shubin ja professor Farish A. Jenkins Jr. 

Nimeosa "Tiktaalik" märgib leiu asukohta, sõna pärineb inuktituti keelest ja tähendab suurt mageveekala. 

## Viited
Mārciena raudteepeatus

**Mārciena raudteepeatus** on raudteepeatus Pļaviņase–Gulbene raudteel Madona piirkonna Mārciena vallas Mārcienas. 

Peatus asub Pļaviņase raudteejaamast 32 ja Riia jaamast 144 km kaugusel. 

Mārciena raudteepeatus avati raudteejaamana koos raudteega aastal 1903, samal aastal valmis ka puidust jaamahoone, mis küll hiljem on saanud tellistest ümbrise. Toona jäi see Bērzaune kihelkonda Mārciena mõisa maadele. Aastal 1957 rajati jaamast kolme kilomeetri pikkune harutee, mis viis Nõukogude armee sõjaväebaasi, mida kasutati piloodita lennumasinate juhtimiskeskusena. 

Aastal 1994 sõjavägi lahkus ja baasi viiv tee demonteeriti, ühtlasi demonteeriti ka teised jaamas olnud teed, nii et jaamast sai raudteepeatus.

Aastal 2009 ehitati SIA CEMEX betoonitööstuse tarbeks uued kõrvalteed. Kuigi  Mārciena jäi peatuseks edasi, võib kaubavedude tarbeks rajatud teid kaupade peale- ja mahalaadimiseks kasutada. Kokku on kaubalaadimiseks mõeldud teid kolm. Ametlikult on seal üks kahest Lätis asuvast kaubapunktist ehk kaubajaama funktsioone täitvast jaama staatuseta kohast (teine asub Valkas. 

Peatuses peatuvad Riiast Madonasse sõitvad rongid (mõlemas suunas kaks korda nädalas). Lisaks peatuvad seal Gulbenesse sõitvad rongid. 2019. aastal peatusid need rongid seal 18. mail, 27. juulil ja 7. septembril.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Catedral Metropolitana de la Asunción de María

**Metropolitani Püha Neitsi Maarja Taevasse võtmise katedraal México taevasse** on peapiiskopkonna Primada de México peakorter ja asub Plaza de la Constitucióni põhjaküljel Mehhiko pealinna México ajaloolises keskuses. See kuulub maailmapärandi nimistusse alates 1987. aastast.

Templi mõõtmed on ligikaudu 59 x 128 meetrit, kõrgus 67 meetrit. See on üks hispaania Ameerika arhitektuuri silmapaistvamaid teoseid. See ehitati Hispaania katedraalidest inspireeritud Hispaania arhitekti Claudio de Arciniega plaanide kohaselt ümber kiriku, mis püstitati pärast Hispaania Tenochtitláni vallutamist. Tööd algasid 1573. aastal. Sisetööd lõpetati 1667. aastal, välistööd kestsid kuni 1813. aastani.
Dan Burn

**Daniel Johnson Burn** (sündinud 9. mail 1992 Blythis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United.

Ta alustas klubikarjääri Darlingtonis, mille koosseisus debüteeris ta Inglismaa tugevuselt neljandas liigas 2009. aastal.

2011. aastal liitus Burn Inglismaa kõrgliiga klubiga Fulham. Hooajal 2012–13 mängis ta Fulhamist laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Yeovil Town ja hooaja 2013–14 esimeses pooles Inglismaa esiliiga klubis Birmingham City. Fulhami meeskonnas debüteeris Burn 4. jaanuaril 2014 karikamängus Norwich City vastu. Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta sama aasta 18. jaanuaril mängus Arsenali vastu. Alates järgmisest hooajast mängis Burn Fulhamiga Inglismaa esiliigas.

Hooaja 2015–2016 lõpus Burn lepingu äsja Inglismaa esiliigasse tõusnud Wigan Athleticuga. 2017. aastal valiti ta Wigani hooaja parimaks mängijaks. Hooajal 2017–2018 mängis ta klubiga Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas. Burn lõi sel hooajal liigas viis väravat ja valiti liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2018. aasta augustis sõlmis Burn nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Brighton & Hove Albion, kuid ta jäi hooaja 2018–19 esimeseks pooleks laenule Wigan Athleticu.

2022. aasta jaanuaris sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Newcastle Unitediga.

## Viited

## Välislingid

* Profiil Brighton & Hove Albion FC kodulehel
Steyr AUG

**Steyr AUG** (saksa keeles *Armee-Universal-Gewehr* – 'sõjaväe üldrelv') on 1960. aastatel Steyr-Daimler-Puchi disainitud automaatrelv, mida alates 1978. aastast toodab Austria relvatootja Steyr Mannlicher. Relv võeti samal aastal Austria sõjaväes Bundesheer kasutusele nime **StG 77** all, kus see vahetades välja senise StG 58, mis oli Steyr-Daimler-Puchi litsentsi alusel toodetud FN FAL.

AUG on *bullpup-*tüüpi modulaarne relv, mida saab lihtsalt rauavahetusega kohandada ümber nii karabiiniks, snaiperrelvaks, püstolkuulipildujaka ja kergekuulipildujaks. AUGi standardne raud on 20-tolline (508 mm), lisaks on saadaval 16-tolline (407 mm) karabiiniraud, 14-tolline (350 mm) ja ka 24-tolline (621 mm) raske raud (HBAR, Heavy Barreled Automatic Rifle ehk raske rauaga automaatrelv), millel on ka kaksjalg. Püstolkuulipilduja variant kasutab 16,5-tollist (420 mm) rauda. AUGil on standardis pooleteistkordse suurendusega Swarovski Optiku teleskoopsihik (HBARil 4-kordne). AUG kasutab 30-padrunilist (5,56x45 mm NATO) läbipaistvast polümeerist salve, kergekuulipilduja variandil 42-padrunilist. Relva pära on tehtud klaaskiu-polüamiidist.

Püstolkuulipildujavariant AUG Para tulistab 9x19 mm padrunitega, kasutab tavalisest automaatpüssist erinevat rauda ja polti, ning Steyr MPi 69/81 püstolkuulipildujate 25- või 32-padrunilist salve. AUG püss on lihtsalt muudetav püstolkuulipildujaks ja vastupidi – vaja on välja vahetada vaid raud ja riiv ning lisada salveadapter.

AUG kasutab Wimmersperg Spz tüüpi kaheastmelist päästikumehhanismi – päästikut pooleldi alla vajutades tulistab relv ühe padruni kaupa, lõpuni alla vajutades täisautomaatselt.

AUG on üks maailma edukamaid *bullpup*-tüüpi relvi – lisaks Austriale on see kasutusele võetud ka Austraalia (toodetud litsentsi alusel kui F88 Austeyr), Argentina, Uus-Meremaa ja Luksemburgi sõjaväes.
Alireza Jahanbakhsh

**Alireza Jahanbakhsh Jirandeh** (pärsia keeles علیرضا جهانبخش جیرنده‎; sündinud 11. augustil 1993 Jirandehis) on Iraani jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsja või ründava poolkaitsjana Hollandi kõrgliigaklubis Feyenoord ja Iraani jalgpallikoondises.

Iraani kõrgliigas debüteeris ta 2011. aastal Damash Gilani meeskonnas.

2013. aasta juulis liitus ta Hollandi kõrgliiga klubiga N.E.C.. Hooajal 2014–15 mängis ta klubiga Hollandi esiliigas, kus ta lõi 12 väravat.

2015. aasta augustis sõlmis Jahanbakhsh viieaastase lepingu Hollandi kõrgliigaklubiga AZ Alkmaar. Hooajal 2016–17 lõi ta Hollandi kõrgliigas kümme väravat. Järgmisel hooajal lõi ta liigas 21 väravat ja oli sellega Hollandi kõrgliiga hooaja suurim väravakütt. Samal hooajal saavutas AZ-ga Hollandi kõrgliigas kolmanda koha.

2018. aasta juulis siirdus ta Inglismaa Premier League'i klubisse Brighton & Hove Albion. Esimesel hooajal segas ta Inglismaal vigastus ja teise hooaja alguses jättis klubi uus peatreener Graham Potter ta sageli koosseisust välja. Esimese värava õnnestus Jahanbakhsh Inglismaa kõrgliigas lüüa 28. detsembril 2019 mängus Bournemouthi vastu. 1. jaanuaril 2020 lõi ta värava Chelsea vastu ja see värav valiti Inglismaa kõrgliiga kuu parimaks väravaks.

2021. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Feyenoordiga.

Iraani jalgpallikoondises tegi Jahanbakhsh debüüdi 2013. aasta oktoobris mängus Tai vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 15. novembril, kui kohtuti taas Taiga. Ta on kuulunud Iraani koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Aasia meistrivõistlustel, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
Strahlkogel

**Strahlkogel** kõrgusel 3288 m üle merepinna on kõrgeim tipp Larstigi mägedes (*Larstiger Berge*) Stubai Alpides Austrias Tirooli liidumaal. Strahlkogel on ka kõrgeim mägi Umhauseni vallas. Selle nimi tuleneb tema suurepärastest valgetest, valgust peegeldavatest kvartskihtidest, mis väidetavalt põhjustavad mäe "kiirgamist" (*strahlen*). Sellel on hästi proportsionaalse, järsu ja terava püramiidi kuju. Strahlkogelile tõusmine on raske ja seetõttu käiakse tipus seda harva, erinevalt naabruses asuvast 3287 m kõrgusest Breiter Grieskogelist. Esimene mäkketõusja oli 1833. aastal Peter Carl Thurwieser, kuid tema marsruut ja tõusu täpsed asjaolud pole teada. 28. augustil 1887 ronisid mäele Ludwig Purtscheller ja Fritz Drasch Salzburgist. Nende marsruut viis piki lääneharja. Tänapäeval on see tavaline marsruut ja kergeim tee tippu jõudmiseks.

## Ala
Strahlkogel asub linnulennult Längenfeldist (Ötztali orus) 5 km kirdes ja Lisentali orus asuvast Lüsensist 7 km lääne-edelas. Mäge ümbritsevad idast ja läänest liustikud. Järsk ja tugevalt lõhestatud Larstigferner idas ulatub kuni 3200 m kõrguseni ning lõunas asub lamedam, kuid laiem Grasstallferner, mis ulatub 3100 m kõrguseni. Selle naabertipud on 3287 m kõrgune Breiter Grießkogel Grasstallferneri ja Grießferneri liustike vahel, Grasstaller Grießkogel (3160 m) silmapaistval Strahlkogeli lääneharjal ja Larstigspitze (3173 m) idas, eraldatud Larstigscharte sälguga (3032 m).

## Lähtepunktid ja teed
Praegune tavaline marsruut Strahlkogelile kulgeb piki lääneharja. Alguspunkt tõusuks on Niederthai küla Ötztali orus 1538 m kõrgusel üle merepinna. Siit kulgeb marsruut lõunasse Grasstallsee järveni, siis mägituurina Grasstallferneri liustikul itta (proovida saab ainult õige varustuse ja kogemustega) ja piki lääneharja, mis nõuab tippu ronimiseks lõiguti UIAA järke II–III. Kirjanduse andmetel võtab tõus aega umbes viis tundi. Strahlkogelile võib siiski tõusta ka väga raskete ronimisteede kaudu mööda lõunakülge ja mööda kagupiirkonda. Selle lähenemise alguspunktiks on Winnebachsee hütt (2362 m) Gries im Sulztal kohal.
Gustavo Adolfo Bécquer

**Gustavo Adolfo Dominguez Bastida Claudio** (17. veebruar 1836 Sevilla – 22. detsember 1870 Madrid) oli hispaania romantistlik luuletaja ja proosakirjanik. 

Teda kui hilist romantikut on seostatud ka postromantilise liikumisega. Kuigi ka eluajal oli ta üsna tuntud, saavutas ta tänapäevase prestiiži alles pärast surma ja seda, kui kõik ta kirjutised olid trükis ilmunud.
Nikolai Kuznetsov (admiral)

**Nikolai Kuznetsov** (vene keeles *Николай Герасимович Кузнецов*; 11. juuli/24. juuli 1904 Medvedki – 6. detsember 1974 Moskva) oli Nõukogude Liidu mereväeohvitser, Nõukogude Liidu laevastikuadmiral.

Ta sündis aastal 1904 Medvedkis Veliki Ustjugi maakonnas Vologda kubermangus (praeguse haldusjaotuse järele Kotlase rajoonis Arhangelski oblastis).

## Auastmed

## Tunnustus
### Nõukogude Liidu autasud
* Punatähe orden (1935)
* Lenini orden (1937, veebruar 1945, 14. september 1945 ja 1952)
* Punalipu orden (1937, 1944 ja 1950)
* Ušakovi ordeni I klass (22. juuli 1944 ja 1945)

### Välismaa autasud
* Poola Taassünni orden (1945)
* Poola Grünwaldi Risti ordeni I klass (1946)
* Jugoslaavia Rahvavabastusorden (1946)
* Jugoslaavia Partisani Tähe ordeni I klass (1946)
Fiidel

**Fiidel** (vanaülemsaksa keeles *fidula*, keskülemsaksa keeles *fidel, fyddel, videl*; inglise keeles *vielle*; prantsuse keeles *viele, vielle*; ladina keeles *viela, viella*) oli keskajal Euroopas laialdaselt levinud poogenkeelpill.

## Kirjeldus
Fiidel sarnanes tänapäevase viiuliga, kuid oli mõnevõrra pikema ja sügavama kerega. Sellel oli tavaliselt kvint- ja kvarthäälestuses viis kuni seitse soolest valmistatud keelt, frontaalsed häälestusnupud ning ovaalne või number 8 kujuline kõlakast, millel olid C-kujulised resonantsavad. Moraavia Hieronymus kirjeldab 13. sajandil fiidli kõige sagedamini kasutatavaid häälestusi (alustades burdoonkeelest, mis antud sulgudes):
:(d-)G-g-d'-d'
:(d-)G-g-d'-g'
:(G-)G-d-c'-c'

Fiidel oli trubaduuride ja menestrelide kõige olulisem muusikariist. Tänapäeval kuuleb fiidlimängu varajase muusika ansamblite esituses. Fiidlimängu põhipilliõppena saab kõrgkooli tasemel õppida ainult Schola Cantorum Basiliensises Baselis.

## Ajaloost
Keskajal oli fiidel rebeki kõrval tähtsaim poogenkeelpill ja juba keskajal oli fiidel lameda põhjaga ja esiküljel asetsevate häälestusnuppudega, erinedes seega ümarapõhjalisest ja külgmiste häälestusnuppudega rebekist. Poognad olid neil sarnased, painutatud kepist, mida mõlemast otsast kinnitatud hobusejõhvide kimp pinges hoidis.

Fiidel on kirjalikes ja pildilistes allikates leitav alates 11. sajandist. 12. sajandil on fiidleid kujutatud sageli kirikute portaalidel Johannese ilmutuse raamatu 24 vanema muusikariistadena. 15. sajandil arenes fiidlist *[[lira da braccio]]*, millel olid lisaks viiele viisikeelele sõrmlaua kõrval kaks burdoonkeelt. Selle häälestus oli d-d′-g-g′-d′-a′-e″.

Fiidlist arenenud 15. sajandi *[[viola da braccio]]* sarnanes juba väga tänapäevase viiuliga, mis laseb fiidlit vaadelda viiuli ühe eelkäijana. Ida-Euroopa rahvamuusikas on fiidli üheks järglaseks *[[husle]]* ja 19. sajandi Poola rahvapill *[[Suka|suka]]*, mida on alates 1990. aastatest Poolas uuesti tootma hakatud.

## Pildid

Violas de arco en un manuscrito del año 900 - 950.jpg|24 vanemat poogenpillidega. Detail Beatuse apokalüpsise käsikirjast, u 900–950
Saint-Denis - Basilique Saint-Denis - Portail central -18.JPG|Saint-Denis' basiilika peaportaali apokalüpsise skulptuur, u 1200
Gargouille Saint-Urbain Troyes 110208 05.jpg|Veesüliti Troyes' Saint-Urbaini basiilikal, u 1262–1286
Vielle.jpg|Cantigas de Santa Maria illustratsioon, u 1300
Codex Manesse 312r Reinmar der Fiedler.jpg|Manesse käsikiri 312r, *Reinmar der Fiedler* 'Reinmar fiidlimängija', 1305–1315
Engel mit Viola und Laute Oberrhein um 1490.jpg|Inglid fiidli ja lautoga. Ülem-Reinimaa, u 1490


## Viited
Kirill Šamalov

**Kirill Nikolajevitš Šamalov** (vene keeles Кирилл Николаевич Шамалов; sündinud 22. märtsil 1982) on Venemaa ettevõtja, Katerina Tihhonova endine abikaasa ja Venemaa presidendi Vladimir Putini endine väimees. Ta on olnud Venemaa valitsuse majandusnõunik. Ta on Bank Rossija kaasomaniku Nikolai Šamalovi noorem poeg. Kirill Šamalov on naftaettevõtte Sibur asepresident.

## Viited

## Välislingid
*Kirill Šamaloviga seotud artiklid Postimehes
Salesaagrai

**Salesaagrai** (*Anoxypristis cuspidata*) on kõhrkala, kes kuulub railaadsete (*Batoidea*) ülemseltsi saagrailaste (*Pristidae)* sugukonda. Varem liigitati ta perekonda *[[Pristis]]*, nüüd on ta ainus elav liik perekonnast *Anoxypristis*. 

Saagrailastele on iseloomulik pikk kitsas lapiku kujuga rostrum. Seda ääristavad teravad hambad, mis meenutavad sae hambaid ja mida kasutatakse saakloomade tapmiseks. Salesaagrai elab Vaikse ookeani lääneosas. Ta võib kasvada kuni 3,5 m pikkuseks. ICUNi andmetel on salesaagrai kriitilises seisundis liik.

## Kirjeldus
Salesaagrai võib teadaolevalt kasvada 3,5 m pikkuseks, kuigi on kinnitamata andmeid 6–8 m pikkuste isendite kohta. Esimesel eluaastal võib kehapikkus olla 83–155 cm, teisel eluaastal 118–164 cm, kolmandal eluaastal 182–247 cm, neljandal 227–302 cm, viiendal 298–300 cm ja kuuendal 316–338 cm. Tal on haitaoline keha ja lapik pea. Rostrum on suhteliselt väike. Rostrumi pikkus on 9–39% (*standard rostrum length*, mõõdetuna hammasterea algusest) või 12–41% (*total length*, mõõdetuna rostrumi baasist) saagrai kogupikkusest. Selle laius hammasterea algusest mõõdetuna on keskmiselt 8–15% pikkusest. Rostrumi kummalgi küljel on 16–33 hammast. Hambad on lamedad ja lühikesed, labida- või konksukujulised. Salesaagrail on väiksed kolmnurksed rinnauimed. Pärakuuim puudub.

## Levila ja elupaik
Salesaagrai elab Vaikse ookeani lääneosas. Teda leidub Austraalia põhjarannikul ning India, Bangladeshi, Indoneesia, Malaisia, Myanmari, Paapua Uus-Guinea, Sri Lanka, Vietnami, kohati ka Iraani ja Hiina vetes. Arvatakse, et nad võivad elada ka Lõuna-Korea rannikuvetes ja Araabia meres. Salesaagrai on peamiselt bentopelaagiline rannikuliik ja elab kuni 40 m sügavusel. 

## Eluviis
Salesaagrai saab suguküpseks harilikult 2–3-aastaselt, isaste kehapikkus on selleks ajaks umbes 200 cm, emastel 230 cm. Vanim dokumenteeritud salesaagrai on olnud 9-aastane, kuid arvatakse, et nad võivad elada kuni 27-aastaseks. Pesakonnas on 12–16 maimu. Salesaagrai toitumise kohta on vähe andmeid. Vaatlusandmete põhjal on teada, et ta sööb seepiaid, kalmaare ja mitmesuguseid kalu.

## Viited
Tino Kadewere

**Tinotenda Kadewere** (sündinud 5. jaanuaril 1996 Harares) on Zimbabwe jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliigaklubis Mallorca ja Zimbabwe jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Zimbabwe klubis Harare City.

2015. aastal asus ta mängima Rootsi kõrgliigaklubis Djurgårdens IF. 2018. aasta hooaja kaheteistkümne esimese mänguga lõi Kadewere Rootsi kõrgliigas kaheksa väravat.

2018. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Prantsusmaa esiliigaklubiga Le Havre. Hooajal 2019–20 lõi ta Prantsusmaa esiliigas 20 väravat ja oli sellega liiga suurim väravakütt.

2020. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Lyoni Olympique, kuid jäi ülejäänud hooajaks veel laenule Le Havre'i. Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris ta Lyoni meeskonnas 11. septembril 2020 mängus Bordeaux' Girondinsi vastu ja lõi liigas esimese värava sama aasta 18. oktoobril mängus RC Strasbourgi vastu. 2022. aasta augustis läks ta Lyonist laenule Mallorcasse.

Zimbabwe jalgpallikoondises debüteeris Kadewere 2015. aastal. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 9. juunil 2018 COSAFA karika mängus Sambia vastu. Ta on kuulunud Zimbabwe koondisse 2017., 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

## Saavutused
;Djurgårdens IF
*Svenska Cupen: 2017–18
Radioaktiivrida

**Radioaktiivrida** on radioaktiivsel lagunemisel üksteisest järjestikku tekkivate nukliidide jada. See kujuneb, kui ühe nukliidi lagunemisel tekib teine nukliid, mis on samuti radioaktiivne, teisest kolmas jne kuni stabiilse tuumani. Uued nukliidid moodustuvad alfa- ja beetalagunemise teel. Igal alfalagunemisel väheneb nukliidi massiarv 4 ühiku võrra (beetalagunemisel see ei muutu). Nukliidide massiarvu saab siis esitada  kujul A=4n+q, kus n on naturaalarv ja q (massiarvu neljaga jagamisel tekkiv jääk) saab olla kas 0, 1, 2 või 3. Niisiis saab esineda neli radioaktiivset rida: 
* tooriumirida (4n), mis on nimetatud tooriumi-232 järgi, tegelikult algab see rida nukliidist plutoonium-244;
* neptuuniumirida (4n+1), mis algab nukliidist neptuunium-237;
* uraanirida, ka uraani-raadiumirida (4n+2), mis algab nukliidist uraan-238;
*aktiiniumirida, ka uraani-aktiiniumirida (4n+3), mis algab nukliidist U-235. 

Ajalooliselt ja ka praktiliselt on neist tähtsad kolm: uraani-, aktiiniumi- ja tooriumirida, mida nimetatakse looduslikeks ridadeks. Neptuuniumirea radionukliide looduses (enam) ei leidu, välja arvatud vismut-209 (tänu oma ülipikale poolestusajale 1,9×1019 aastat), mis laguneb talliumiks-205.
Aktiiniumi- ja raadiumirea nimetused pärinevad ajast, kui rea esimesteks liikmeteks peeti vastavaid nukliide.

## Vaata ka
* Uraanirida
* Aktiiniumirida
* Tooriumirida

## Viited
Alexander De Croo

**Alexander De Croo** (sündinud 3. novembril 1975 Vilvoordes) on Belgia ettevõtja ja poliitik, aastatel 2020–2025 Belgia peaminister. 

2009–2012 oli ta erakonna Flaami Liberaalid ja Demokraadid (Open VLD) esimees ning detsembrist 2018 septembrini 2020 Belgia asepeaminister ning rahandus- ja arenguabiminister.
Tooriumirida

**Tooriumirida** on üks kolmest nukliidide loomulikust radioaktiivreast. Selle rea nukliidide massiarv (tuuma prootonite ja neutronite koguarv) on esitatav kujul A=4n (kus n on naturaalarv). Rida on nimetatud tooriumi-232 järgi (A=4\cdot58). Igal lagunemisel väheneb massiarv 4 võrra (alfalagunemine) või muutub prootonite ja neutronite vahekord tuumas (beetalagunemine). Rida lõpeb stabiilse plii isotoobiga 208Pb. 

Radioaktiivsete lagunemiste rida algab tegelikult plutooniumi isotoobist 244Pu, kuid et seda esineb looduses väga vähe, nimetatakse rida üldiselt nukliidi 232Th järgi.

## Vaata ka
* Radioaktiivrida
Jaunkalsnava raudteejaam

**Jaunkalsnava raudteejaam** on raudteejaam Pļaviņase–Gulbene raudteel Madona piirkonna Kalsnava vallas Jaunkalsnavas. 

Jaam asub Pļaviņase raudteejaamast 19 ja Riia jaamast 131 km kaugusel. Jaam on kasutusel ka kaubajaamana. Jaunkalsnavas on kaks perrooni ja neli teed, sealt hargneb ka tee kohaliku piiritusevabriku juurde. 

Jaunkalsnava raudteejaam avati koos raudteega aastal 1903. Toona jäi see Kalsnava kihelkonda Jaunkalsnava mõisa maadele. Varem algasid jaamast harutee, mis viis Arona jõe ääres asuvasse liivakarjääri, ja Aiviekste äärde viiv kitsarööpmeline tee. Tänapäeval algab jaamast 1980. aastatel rajatud Jaunkalsnava–Veseta raudtee, mis viib Veseta raudteejaama.

Peatuses peatuvad Riiast Madonasse sõitvad rongid (mõlemas suunas kaks korda nädalas). Lisaks peatuvad seal Gulbenesse sõitvad rongid. 2019 aastal peatusid need rongid seal 18. mail, 27. juulil ja 7. septembril.

Aastani 2015 eelnes Jaunkalsnavale Spīgana raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Fondüü

**Fondüü** (prantsuse keeles *fondue* [fɔ̃dy] 'sulatatud') on Šveitsi roog sulatatud juustudest, mis sisaldab tavaliselt ühte või mitut sorti Emmentali, Vacherini või Gruyère’i juustu. Valmistamisel kuumutatakse valget veini küüslauguga hõõrutud pajas, mida kutsutakse ''caquelon'''ks ([kakˈlɔ̃]). Kuumale veinile lisatakse riivitud juust koos vähese maisitärklise, muskaatpähklite või kirsiviinaga. Fondüüd süüakse ühiselt pajast. Söögikohad pakuvad kõrvale kuubikukujulisi koorikuga saiatükikesi, mis on pika varrega kahvli otsa torgatud, et kuuma segu sisse kasta.

## Ajalugu
Legendi järgi pärineb roog 16. sajandist protestantliku ja rooma-katoliku šveitslaste vaheliste võitluste ajast. Pärast vaherahu välja kuulutamist jagasid osapooled sarnast rooga, üks pool pakkus saia ja teine juustu.

## Kasu tervisele
Juust on tervislik allikas kaltsiumile, mida on vaja tugevate luude ja hammaste jaoks. Šveitsi juust on valmistatud lehmapiimast ja on kahvatukollase värvusega. Viil Šveitsi juustu sisaldab 221 milligrammi kaltsiumit, mis on ligikaudu neljandik päevasest kaltsiumivajadusest. 

Loomsed toidud, sealhulgas juust, on valguallikad.  Valku leidub kõikides kehaosades ja see toetab paljusid funktsioone nagu näiteks hapniku transportimist ja energia tootmist. Kuna juust on loomne valguallikas, peetakse seda täielikuks valguks. Täielikud valguallikad sisaldavad kõiki aminohappeid, mida keha valgu saamiseks vajab. Tervislik on tarbida 8 grammi valku 20 kg kehakaalu kohta iga päev. Üks viil Šveitsi juustu sisaldab 7,54 grammi valku.

Šveitsi juust sisaldab rasva, suur osa kogu rasvast on küllastunud. Suure küllastunud rasva sisaldusega dieet võib suurendada südamehaiguste, diabeedi, vähi ja rasvumise riski. Üks viil Šveitsi juustu sisaldab 7,78 grammi üldrasva, millest 4,97 grammi on küllastunud. Sellepärast on soovituslik piirata täisrasvaste piimatoitude ja küllastunud rasvade tarbimist kuni 10 protsendini või vähem kogu kaloraažist, et vähendada haiguste riski. 

## Viited
Näitlikud novellid

**"Näitlikud novellid"** (hispaania keeles "Novelas ejemplares") on Miguel de Cervantese 12 novellist koosnev novellikogumik. 

Cervantes kirjutas need novellid aastatel 1590–1612. Trükis ilmus kogumik Madridis 1613. aastal Juan de la Cuesta kirjastamisel. 

"Näitlikke novelle" on peetud Cervantese jutustusliku proosaloomingu üheks olulisemaks saavutuseks "Don Quijote" kõrval.

Algsesse kogumikku kuuluvatest novellidest ilmus eesti keeles esimesena "Koerte kõnelus" 1972. aastal Aita Kurfeldti tõlkes.

2016. aastal ilmus eesti keeles "Näitlike novellide" kogumik, mis sisaldas kaheksat novelli:
* "Mustlasneiu"
* "Suursugune köögitüdruk"
* "Rinconete ja Cortadillo"
* "Inglismaa hispaanlanna"
* "Armukade estremaduurlane"
* "Klaasist litsentsiaat"
* "Petlik abielu"
* "Koerte kõnelus"

## Viited
Hafelekarspitze

**Hafelekarspitze** on mägi niinimetatud Põhjaahelikus (*Nordkette*) Innsbruckist põhjas, Austrias.

## Asukoht ja maastik

Tipust madalamal ja läänes on *Hafelekari* tipujaam, Nordkette köisraudtee teine lõik kõrgusel 2269 m üle merepinna, kust võib Hafelekarspitzele jõuda mõne minutiga jalgsi metallrada pidi.

Sealt mitte kaugel asub Hafelekari mõõtejaam, mis on Innsbrucki Ülikooli kosmilise kiirguse jälgimisjaam ja ainus omataoline Austrias.


Pilt:Gipfelkreuz Hafelekar.JPG|Hafelekarspitze tipurist
Pilt:BergstationNordkettenbahn.jpg|Nordkette köisraudtee tipujaam Hafelekari amfiteatris
Pilt:Hafelekar0016.JPG|Uurimisjaam ja amatöörraadiohütt (vasakul)


## Marsruudid

Suvel on Hafelekarspitze mägimatkade ja ekskursioonide alguspunkt piki Goethe teed (*Goetheweg*) Gleirschspitzele, Mandlspitzele (2366 m), Gleirschtaler Brandjochi sadulale või Rumer Spitzele. Goethe tee idapoolses otsas on Pfeisi hütt Rumer Spitzest põhjas ja madalamal, mida kasutatakse baasina pikemaks marsruudiks *Wilde Bande-Steigi* kaudu *Lafatscher Jochile* (2081 m) ja Hallerangerhausile. Talviti on siin *[[Skiroute]]* tipujaamast *Seegrubele* (1905 m), mis on Põhjaaheliku suusaala keskus.
Hüdrauliline juhtivus

**Hüdrauliline juhtivus** (K; \tfrac{kg}{s \times MPa}, \tfrac{mmol}{s \times kPa}) väljendab kogu taime või tema üksikute organite (leht, oks, vars, juur, juurestik) veetranspordivõimet ehk seda, kui hõlpsalt suudab vesi taimeorganeid läbida. K on arvutatav veevoolu kiiruse (q; \tfrac{mmol}{s}, \tfrac{kg}{s}) ning rõhkude või veepotentsiaalide erinevuse (\Delta P; \tfrac{1}{kPa}, \tfrac{1}{MPa}) suhtena:

K = \frac{q}{\Delta P} = \frac{q}{\Delta \Psi}

Tavaliselt väljendatakse hüdraulilist juhtivust taimeorgani pindalaühiku (lehtede projektsioonipindala, ksüleemi ristlõikepindala jne) kohta. Hüdrauliline juhtivus on takistuse pöördväärtus, mis tähendab, et K on seda suurem, mida väiksem on takistus veevoolule läbi taimekudede ja vastupidi. Hüdrauliline takistus (R; \tfrac{MPa \times s}{kg}) on tuletatud omakorda vastavalt analoogiale Ohmi seadusega. Kõige kiiremini liigub vesi taimes juhul, kui veepotentsiaali gradient on suur ja hüdrauliline takistus väike.

## Vedeliku viskoossus
Hüdrauliliste mõõtmiste puhul tuleb kindlasti arvestada vedeliku viskoossusega, mis sõltub lahustunud ainete sisaldusest. Näiteks kontsentreeritud suhkrulahus on üsna viskoosne ja aeglustab märkimisväärselt voolu.

## Vaata ka

* ksüleem
* hüdrauliline erijuhtivus

## Viited
Ioanna Agnes a Cruce

**Juana Inés de Asbaje Ramírez de Santillana** (12. november 1648 San Miguel Nepantla, Uus-Hispaania – 17. aprill 1695 México, Uus-Hispaania), ka **õde Juana Inés de la Cruz**, oli hieronümiidi nunn ja kirjanik Uus-Hispaaniast, hispaaniakeelse kirjanduse kuldajastu esindaja.
Jaan Haabjärv

**Jaan Haabjärv** (sünninimi **Jaan Behrsin**; 13. juuni 1914 Vastalu talu, Karula, Kaagjärve vald – 6. veebruar 1946 Tallinn) oli eesti laulja (tenor). Haabjärve isa oli lätlane, ema eestlane.  

Ta õppis 1945. aastast kuni surmani Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (Tiit Kuusiku klass). 

Ta laulis aastatel 1938–1946 Estonias: algul kooris ja 1943. aastast solistina. 1937–1944 osales meeskvartetis Heli 4. 

6. veebruar 1946 jäi Jaan Haabjärvele viimaseks tööpäevaks Estonia teatris. Ta lõpetas ootamatult ise oma lava- ja elutee. 

## Isiklikku
Jaan Haabjärve abikaasa oli baleriin Juta Arg. 

## Viited

## Välislingid
* ETV saade "Heli jälg: Jaan Haabjärv" (1990) ERR arhiivis
Hüdrauliline erijuhtivus

**Hüdrauliline erijuhtivus** (k; \tfrac{kg}{m \times s \times MPa}, \tfrac{mmol}{m \times s \times kPa}) iseloomustab juhtkudede (siin ksüleem) kui poorse materjali veejuhtevõimet. See on võrdeline kindla pikkuse ja ristlõike pindalaga ksüleemilõiku läbiva vee vooluhulga ja voolu tekitava rõhugradiendi (\tfrac{dP}{dx}, \tfrac{MPa}{m}) suhtega. Seega on k leitav oksalõigu pikkuse (L, m) ja vastava hüdraulilise juhtivuse (<math>K</math>) korrutamise teel, jagatud ristlõike pindalaga (A_s):

k = \frac{KL}{A_s}

Mida suurem on hüdrauliline erijuhtivus, seda väiksem on tema pöörväärtus – eritakistus (r). Praktikas arvutatakse k enamasti vastavalt järgmisele valemile:

k = \frac{QL\eta}{A_s \Delta \Psi}

kus k on hüdrauliline erijuhtivus (m^2), L – transporditee pikkus (m) ja A_s – maltspuidu ristlõikepindala (m^2), \Delta \Psi – veepotentsiaalide vahe (Pa) ja \eta – vedeliku dünaamiline viskoossus (ingl. k. *dynamic viscosity*; Pa \times s).

## Vedeliku viskoossus
Hüdrauliliste mõõtmiste puhul tuleb kindlasti arvestada vedeliku viskoossusega, mis sõltub lahustunud ainete sisaldusest. Näiteks kontsentreeritud suhkrulahus on üsna viskoosne ja aeglustab märkimisväärselt voolu.

## Vaata ka
*ksüleem
*hüdrauliline juhtivus
*maltspuit

## Viited
Jens Jønsson

**Jens Jønsson** (sündinud 10. jaanuaril 1993 Aarhusis) on Taani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Ateena AEK ja Taani jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Taani klubis AGF. Taani kõrgliigas debüteeris ta 2011. aastal.

Aastatel 2016–2020 mängis ta Türgi kõrgliigaklubis Konyaspor, kellega võitis 2017. aastal Türgi karika ja Türgi superkarika.

2020. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu äsja Hispaania kõrgliigasse tõusnud Cádiziga.

2022. aasta juuli sõlmis ta nelja-aastase lepingu Ateena AEK-iga.

2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales Jønsson Taani olümpiameeskonna koosseisus. Taani jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 11. novembril 2020 sõprusmängus Rootsi vastu.

## Saavutused
;Konyaspor
*Türgi karikas: 2016–17
*Türgi superkarikas: 2017
Álvaro Negredo

**Álvaro Negredo Sánchez** (sündinud 20. augustil 1985 Madridis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Cádiz.

Ta alustas klubikarjääri Rayo Vallecanos, millega liitus 2001. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2004. aastal Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Aastatel 2005–2007 mängis Negredo Hispaania esiliigas Madridi Reali reservmeeskonnas. Hooajal 2006–07 lõi ta Hispaania esiliigas 18 väravat.

Aastatel 2007–2009 mängis ta Hispaania kõrgliigas Almería ridades. Hooajal 2008–09 lõi ta Hispaania kõrgliigas 19 väravat. Seejärel mängis ta aastatel 2009–2013 Sevillas. Hooaegadel 2010–11 ja 2012–13 oli Negredo Hispaania kõrgliigas resultatiivseim Hispaania mängija (vastavalt 20 ja 25 väravat).

2013. aasta juulis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Manchester City. Ta mängis Citys vaid hooajal 2013–14, mil lõi liigas üheksa väravat ja tuli klubiga Inglismaa meistriks.

Aastatel 2014–2016 mängis ta Hispaania kõrgliigas Valencia ridades. Seejärel naasis ta üheks hooajaks Inglismaale, mängides Valenciast laenul Middlesbrough's. Aastatel 2017–2018 mängis Negredo Türgi kõrgliiga klubis Beşiktaş ja aastatel 2018–2020 Araabia Ühendemiraatide kõrgliiga klubis Al-Nasr.

2020. aasta juulis naasis Negredo Hispaania kõrgliigasse, sõlmides üheaastase lepingu Cádiziga.

Hispaania jalgpallikoondises mängis Negredo aastatel 2009–2013 kokku 21 korda ja lõi kümme väravat. 2012. aastal tuli ta Hispaania koondisega Euroopa meistriks.

## Saavutused
;Sevilla
*Copa del Rey: 2009–10
;Manchester City
*Premier League: 2013–14
*Football League Cup: 2013–14
;Al Nasr
*UAE League Cup: 2019–20

## Välislingid
Kuradipuu

**Kuradipuu** ehk **mandžuuria araalia** (*Aralia elata* (Miq.) Seem. ehk *Aralia mandschuria* Maxim) on araalialiste (*Araliaceae*) sugukonda kuuluv väike puu. 

## Kirjeldus
Väike 3–5 meetri kõrgune puu, mille peenikest harunemata tüve katavad tihedalt lühikesed ogad, mille järgi on puu arvatavasti nimetuse saanud. Lehed on suured, kaheli sulgjad, kujult munajad kuni elliptilised. Õied kollakasvalged, asetsevad ebasarikana. Vili on 5-seemneline sinakasmust marjataoline luuvili .

## Levik
Looduslikult kasvab Kirde-Hiinas, Koreas ja Venemaal Kaug-Idas Primorje segametsades. Eestis kasvatatakse parkides ja aedades ilutaimena.

## Droog
Droogina kasutatakse triterpeenseid saponiine sisaldavaid juuri, mida kogutakse sügisel 5–15 aastastelt puudelt.

## Kasutamine
Toimelt sarnane ženšenniga. Kuradipuu juur on füüsilist ja vaimset töövõimet suurendav, immuunsüsteemi tugevdav. Kasutatakse tavaliselt tinktuurina väsimuse, nõrkuse,  madala vererõhu ja depressiivsuse korral. Kuradipuu lehtedel on ka üldergutav toime, kuigi neil on teistsugune saponiine koostis. Kuradipuud lisatakse ka toniseeriva toimega karastusjookidele. 

## Ohud
Tõstab vererõhku ning võib põhjustada uinumis ja unehäireid.

## Teised liigid
Teiste araalialiikide hulgas kuradipuule oma omaduste poolest väärilist ei leidu. Üksnes Põhja-Ameerikas kasvaval *Aralia hispida*’l on mõningane toniseeriv toime.

## Viited
Bażanowice

**Bażanowice** (tšehhi keeles *Bažanovice*, saksa keeles *Bazanowitz*) on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Cieszyni maakonnas Goleszówi vallas. Bażanowice asub Tšehhi piirist umbes 3,5 km kaugusel, Cieszyni kesklinnast umbes 5,5 km idas.

## Viited
Dzięgielów

**Dzięgielów** (tšehhi keeles *Děhylov*, saksa keeles *Dzingelau*) on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Cieszyni maakonnas Goleszówi vallas. Dzięgielów asub Tšehhi piirist ligi 2 km kaugusel.

## Viited
Puńców

**Puńców** (tšehhi keeles *Puncov*, saksa keeles *Punzau*) on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Cieszyni maakonnas Goleszówi vallas. Puńców asub Tšehhi piirist natuke vähem kui 1 km kaugusel.

## Viited
Paczółtowice

**Paczółtowice** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas Krzeszowice vallas. Paczółtowice asub Krakówi kesklinnast umbes 24 km lääneloodes.

Küla on esmamainitud 1335. aastal.

## Viited