open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dothideomycetes

***Dothideomycetes*** on kottseente klass.

Klassi kuuluvad alamklassid *Dothideomycetidae* ja *Pleosporomycetidae*.

## Seltse
**Capnodiales* – tahmkirmeliselaadsed
**[[Catinellales]]*
**[[Cladosporiales]]*
**Dothideales* – mustlaikpõletikuliselaadsed
**[[Kirschsteiniotheliales]]*
**[[Monoblastiales]]*
**[[Mycosphaerellales]]*
**[[Phaeotrichales]]*
**Pleosporales* – pleospoorilaadsed

## Välislingid
*
Tahmkirmeliselaadsed

**Tahmkirmeliselaadsed** (*Capnodiales*) on kottseente selts.

## Sugukondi
**Capnodiaceae* – tahmkirmelised
**Mycosphaerellaceae* – laikseenelised
Liepa (Arona vald)

**Liepa** (vanasti ka *Draudzība*) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Arona vallas.

Küla rajati suvilapiirkonnana. Liepa asub valla kaguosas Madona linna piiril. Küla asub Madona oja kaldal.

## Viited
Sitikaseenelaadsed

**Sitikaseenelaadsed** (*Laboulbeniales*) on kottseente selts.

## Sugukonnad
* *[[Ceratomycetaceae]]*
* *[[Euceratomycetaceae]]*
* *Laboulbeniaceae* – sitikaseenelised

## Välislingid
*
Sitikaseenelised

**Sitikaseenelised** (*Laboulbeniaceae*) on kottseente sugukond.

## Perekondi
* *Laboulbenia* – sitikaseen
* *[[Rhachomyces]]*

## Välislingid
*
Mustlaikpõletikuliselaadsed

**Mustlaikpõletikuliselaadsed** (*Dothideales*) on kottseente selts.

## Sugukondi
**Dothideaceae* – mustlaikpõletikulised
Laboulbeniomycetes

***Laboulbeniomycetes*** on kottseente klass.

## Seltse
* *Laboulbeniales* – sitikaseenelaadsed
* *[[Pyxidiophorales]]*

## Välislingid
*
Liistsamblik

**Liistsamblik** (*Lempholemma*) on kottseente perekond.

## Liike
**Lempholemma isidiodes* – pisi-liistsamblik
**Lempholemma polyanthes* – sambla-liistsamblik
Phyllachoraceae

***Phyllachoraceae*** on kottseente sugukond. 

## Perekondi
**Phyllachora* – musttäpptõvik
**Polystigma* – hulksuu
Musttäpptõvik

**Musttäpptõvik** (*Phyllachora*) on kottseente perekond. 

## Liike
**Phyllachora angelicae* – heinputke-musttäpptõvik
**Phyllachora graminis* – kõrreliste-musttäpptõvik
**Phyllachora heraclei* – karuputke-musttäpptõvik
**Phyllachora junci* – loa-musttäpptõvik
**Phyllachora phalaridis* – päideroo-musttäpptõvik

## Varasemaid liike
**Polythrincium trifolii* – ristiku-musttäpptõvik

## Välislingid
*
Hulksuu

**Hulksuu** (*Polystigma*) on kottseente perekond. 

## Liike
**Polystigma fulvum* – toominga-hulksuu
**Polystigma rubrum* – puna-hulksuu
Arnhemi maa

**Arnhemi maa** on ajalooline piirkond Austraalia Põhjaterritooriumil.

Arnhemi maa asub territooriumi kirdeosas Carpentaria lahest läänes ning Põhjaterritooriumi pealinn Darwin asub sellest umbes 500 km kaugusel. Piirkonna pindala on 97 000 km² ja seal elab umbes 16 000 inimest, kellest 12 000 on aborigeenid. Arnhemi keskus on Nhulunbuy, mis asub Darwinist 600 km kaugusel. Muud asulad on Yirrkala, Gunbalanya, Ramingining ja Maningrida.

Läänes piirneb Arnhemi maa Kakadu rahvuspargiga.

Piirkonna avastas 1623. aastal Madalmaade Ida-India Kompanii meremees Willem Joosten van Colster. Piirkonna servas asub Arnhemi laht, mis on saanud nime van Colsteri laeva Arnhemi järgi. Laev oli omakorda nimetatud Hollandi linna Arnhemi järgi. 

Arnhemi maale rajati aborigeenide reservaat 1931. aastal. See on üks suurimaid aborigeenide reservaate Austraalias. See on tuntud kohaliku kunsti ja püsivate tugevate traditsioonide poolest. Arnhemi maa kirdeosas elavad jolngud, kes on ühed suurimad põlisrahvaste hõime Austraalias. Nad on säilitanud omad traditsioonid. Malaid ja makassarid suhtlesid arvatavasti rannikuäärsete aborigeenide hõimudega ja pidasid nendega kaubavahetust enne eurooplaste koloonia teket Austraalias.

Arnhemi maal asuvatest aborigeenide asulatest Yirrkala ja Gunbalanya on pärit mitmed puukoorte sisemusse tehtud tuntud maalid. Arnhemi maa on tuntud ka aborigeenide kaljujooniste poolest. Mõnel kaljujoonisel on kujutatud ka eurooplaste varaseid külastusi. 2006. aasta filmis "Ten Canoes" on vanade aborigeenide lugude teel kujutatud Arnhemi maal elavate põlisrahvaste elu.

2019. aastal valis NASA Arnhemi maa enda kosmodroomi asukohaks ning juunis-juulis 2022 startisid Arnhemi Kosmosekeskusest kolm NASA suborbitaalset raketti. Seisuga juuli 2022 ei olnud kosmosekeskuse pikaajaline tulevik teada, kuid NASA kinnitas, et soovib rajatist ka tulevikus kasutada.

## Viited
Lichinales

***Lichinales*** on kottseente selts.

## Sugukondi
* *[[Gloeoheppiaceae]]*
* *[[Heppiaceae]]*
* *[[Lichinaceae]]*
* *[[Lichinellaceae]]*
* *[[Peltulaceae]]*

## Välislingid
*
Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsioon

**Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsioon** (lühend **ESTA**, inglise keeles *Estonian Social Work Association*) on  eraisikute ja organisatsioonide vabatahtlik ühendus, mille eesmärgiks on

* sotsiaaltööd tegevate ja seda väärtustavate inimeste ühendamine sotsiaalse heaolu, sotsiaaltöö ja sotsiaaltöö kultuuri edendamiseks ning sotsiaalpoliitika kujundamiseks;
* ühenduse liikmete kutsealaste huvide esindamine ja kaitse.

Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni liikmeks võivad olla 

* Eestis sotsiaaltööga tööalaselt seotud ja seda väärtustavad eraisikud;
* sotsiaaltöö valdkonnas tegutsevad Eesti Vabariigis registreeritud mittetulundusühingud.

Juhatuse esimees on Kairit Lindmäe.

## Viited


## Välislingid

* Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsioon.
160. erioperatsioonide lennurügement

**160. erioperatsioonide lennurügement** (inglise keeles *160th Special Operations Aviation Regiment (Airborne)*) on Ameerika Ühendriikide erioperatsioonide üksus. 

Nende staap asub Fort Campellis Kentuckyis. Üksuse hüüdnimi on Night Stalkers. Hüüdnimi tuleneb nende peamisest ülesandest, mis eeldab öösel väga madalalt lendamist, et toimetada teiste erioperatsioonide üksuste võitlejad vaenlase alale, toetada neid õhutulega või teha luuret. 

## Ülevaade
Üksus koosneb rügemendi staabist, neljast pataljonist ja eraldiseisvast treeningkompaniist. Rügemendi, esimese ja teise pataljoni ning treeningkompanii staabid asuvad Fort Campbellis, kolmanda pataljoni staap asub Hunter Army Airfieldil. Neljanda pataljoni staap asub Fort Lewises. Üksus on varustatud nende jaoks ümber ehitatud armeehelikopteritega. Lisaks kasutab üksus mehitamata lennuvahendeid. Kõik üksuse teenistujad on vabatahtlikud. Üksuse täieõiguslikuks liikmeks saamine võtab kolm kuni viis aastat. 

## Ajalugu
Üksus loodi 1980. aastal pärast läbikukkunud Iraani pantvangikriisi päästeoperatsiooni, kui 101. õhudessantdiviisist valiti välja parimad piloodid ja toetuspersonal, et uuesti proovida. Kuigi üksus sai alguse just Iraani pantvangikriisi lõpetamiseks, ei saadetud üksust pärast kriisi lahenemist laiali, vaid loodi 160. lennunduspataljon, mis hiljem nimetati ümber 160. erioperatsioonide lennurügemendiks.

Üksus sai esimesed teadaolevad tuleristsed aastal 1983 Grenada invasioonis. Üksuse tuntuim missioon leidis aset aastal 1993, Muqdisho lahingus. Missioon on tuntud ka kui Black Hawk Down, mille käigus tulistati alla kaks üksuse kopterit. Oma loomisest saadik on üksus osalenud kõigis suuremates USA sõjaoperatsioonides.

## Üksuse varustus

Üksus kasutab nende jaoks muudetud USA armee koptereid MH-47G Chinooki, MH-60M Black Hawki ning MH/AH-6M Little Birdi . Muudatused hõlmavad öövaatlusseadmete võimekust, tehnikat õhus tankimiseks ning osal kopteritest ka relvasüsteeme õhutule pakkumiseks. Lisaks kasutatakse mehitamata õhusõidukeid MQ-1C Gray Eagle Extended Range.

## Viited
Beauveria

***Beauveria*** on perekond kottseeni seltsist helekottseenelaadsed.

Mitmed selle perekonna liigid on putukate patogeenid.

## Liike
**[[Beauveria bassiana]]*
Helekottseenelised

**Helekottseenelised** (*Hypocreaceae*) on seente sugukond kottseente hõimkonnas.

## Perekondi
* *Hypocrea* – helekottseen, enamus levinumaid liike viidud perekond *[[Trichoderma]]*
* *[[Hypocreopsis]]*
* *Hypomyces* – üleniidik
* *[[Podostroma]]*
* *[[Protocrea]]*
* *[[Sporophagomyces]]*
* *[[Trichoderma]]*
Üleniidik

**Üleniidik** (*Hypomyces*) on seente perekond kottseente hõimkonnas.

## Eesti liike
* *Hypomyces armeniacus* – kõdu-üleniidik
* *Hypomyces aurantius* – oranž üleniidik
* *Hypomyces chrysospermus* – kollane üleniidik
* *Hypomyces lateritius* – valkjas üleniidik
* *Hypomyces lithuanicus* – kaseriisika-üleniidik
* *Hypomyces luteovirens* – rohekas üleniidik
* *[[Hypomyces ochraceus]]*
* *Hypomyces odoratus* – lõhnav üleniidik
* *Hypomyces rosellus* – punakas üleniidik
* *[[Hypomyces semitranslucens]]*

## Liike mujalt
* *[[Hypomyces lactifluorum]]* – tekitab nn *[[Lobster mushroom]]*i pilvikul *[[Russula brevipes]]*
Komuseen

**Komuseen** (*Nectria*) on seente perekond kottseente hõimkonnas.

## Liike
* *Nectria cinnabarina* – harilik komuseen, punane komuseen
* *Nectria peziza* – kausjas komuseen
* *Nectria ribis* – sõstra-komuseen
* *Nectria sanguinea* – verev komuseen
* *Nectria tawa* – kõrsheinte-komuseen

## Endisi liike
**Corinectria fuckeliana* – okaspuu-komuseen
**Dialonectria episphaeria* – kerajas komuseen
* *Neonectria coccinea* – pärna-komuseen 

## Välislingid
* Komuseen andmebaasis eElurikkus
Piloot (telesari)

Komöödiasarjas „**Piloot**“ võtab filmimaailma Kolgata Tee jalge alla filmikooli BFM värske vilistlane Karl, kelle unistuseks on produtseerida maailma parim telesaade. Ta saabki loa toota piloot, saatejuhtideks Eesti näitlejad Priit Pius ja Kait Kall.

Esimene hooaeg esilinastus PÖFFi raames 18. novembril 2022. Seriaali "Piloot" näeb eksklusiivselt Elisa Huubis alates 9. detsembrist 2022.

## Osatäitjad
*Olev Sten Erik Jõgi
*Simo Andre Kadastu
*Maarja Johanna Mägi
*Kait Kall
*Priit Pius
*Kaupo Karelson
*Jüri Pihel
*Kaire Vilgats
*Ago Anderson
*Karin Rask

## Osad

### 1. hooaeg

Komöödia, kus Eesti näitlejad mängivad iseennast! 

Sul on taskus diplom, millel uhkeldab nimi BFM Tallinn! Sa oled produtsent, kelle on just Eesti filmimaailmale sünnitanud Balti filmi ja meediakool. Ja sa saadki oma Suure Võimaluse – tuleb ainult valmis teha Piloot. Ent selgub, et meediakool ei olegi võlusõna ja turul valitseb karm konkurents, milles ujuvad suured kalad nagu Jüri Pihel ja Kaupo Karelson! Kas sinu piloodist saab võrratu meelelahutus ehk suur läbimurre või hoopis hale fiasko? Esimese poolt räägib asjaolu, et sinu tiimis mängivad saatejuht Pius ja Kall, aga vastu ühest purjus ööst titeootele jäänud vastikuvõitu kursaõde ning maakatest vanemad, kelle missioon tundub olevat sulle piinlikkust valmistada.
Codex Egberti

**Codex Egberti** ehk **Egberti koodeks** on illumineeritud evangelistaar, 10. sajandi ottode raamatumaali näide. Käsikirjaline raamat valmis ajavahemikus 980–993 Reichenau kloostri skriptooriumis tellimusena Trieri peapiiskop Egberti jaoks. Käsikirjas on vanim teadaolev Uue testamendi pilditsükkel stseenidega Kristuse elust. Käsikiri asub Trieri linnaraamatukogus.

Käsikiri kanti 2004. aastal UNESCO maailma mälu registrisse.

## Kirjeldus
Käsikiri koosneb 165 pärgamentlehest 60 miniatuuriga. 52 miniatuuri on perikoopide illustratsioonid, mis paiknevad kirikuaasta pühade järjekorras, sh Kristuse elusündmusi ja tegevust kujutavad stseenid. See on esimene teadaolev Kristuse elu kujutav terviklik pilditsükkel kunstiajaloos. Seitsme miniatuuri autorsus on omistatud Trieri meistrile, keda seostatakse ka *Registrum Gregorii* nimelise käsikirjaga.

Raamatu tekst on kirjutatud ühtlases ja ilusas karolingide minusklis vähemalt kahe kirjutaja käega. Kirikupühade kohta käivad rubriigid on kuldtindi või punase tindiga kirjutatud rustikas ja iga perikoobi avarida on untsiaalkirjas. Käsikirja enam kui kakssada initsiaali on kaunistatud kulla, hõbeda ja oranžpunase pliimenniktindiga. Raamatus on ka neli ehis-paarislehekülge tervet lehekülge täitvate evangelistifiguuridega, pühenduslehekülg koos pühendusluuletusega ja vastasolev *[[Incipit|incipit]]*-lehekülg evangeeliumi algussõna initsiaalidest kujundatud ligatuuriga. Kahel viimasel on kuldtähed purpurtaustal ja avasõna CVM on kujundatud kuldsest ja hõbedasest põimornamendist ja viinamarjaväänlaist.

*Codex Egberti* miniatuuride stiil on rahulik ja mõõdukas. Stseenid on selged ja hoolikalt paigutatud, figuuride kohal on kuldses untsiaalkirjas tekstid kujutatute nimedega. Ühel juhul, Kristuse kinnivõtmise üksteisele järgnevate sündmuste juurde, on lisatud purpurlintidele kullaga kirjutatud selgitused.

## Ajaloost
Arvatud on, et käsikiri telliti Trieri peapiiskopi isiklikuks kasutamiseks Trieri toomkiriku missadel. Käsikirja stiili peetakse hilisema Falkensteini Kuno perikoopideraamatu (1380. aastad) eeskujuks. 18. sajandini oli käsikiri Trieri Püha Paulinuse kirikus missaevangelistaarina kasutusel. 1810. aastal viidi raamat Trieri linnaraamatukokku.

## Viited

## Välislingid
* Codex Egberti. MASTER of the Registrum Gregorii. - Web Gallery of Art
* Codex Egberti Facsimile Edition. - facsimilefinder.com
* Codex Egberti. - Ziereis facsimiles
* The Codex Egberti, Containing the Earliest Picture Cycle of the Life of Christ in Manuscript Illumination. - HistoryofInformation (blog)
89 (Tallinna bussiliin)

**89** oli Tallinna kommertsbussiliin, mis ühendas Maneeži ja Linnamäe teed.

Liini teenindas MRP Liinide AS Scania CR112 ja Volvo B10M tüüpi bussidega. Väljumiste intervall oli 16 minutit.

Liin suleti 1998. aastal.

## Viited
Gero käsikiri

**Gero käsikiri** ehk **Gero koodeks** on 10. sajandist pärinev illumineeritud perikoopideraamat, mis valmis Reichenau kloostris ja on varaseim Reichenau miniatuurikoolkonna raamatumaali näide. Käsikirjaline raamat asub Darmstadti ülikooli- ja linnaraamatukogus kohaviida Hs. 1948 all.

Alates 2003. aastast kuulub käsikiri UNESCO maailma mälu registrisse.

## Ajaloost
Käsikiri loodi 969. aasta paiku arvatavasti hilisema Kölni peapiiskopi Gero jaoks ja see on ottode raamatumaali silmapaistev näide.

## Pildid

Gero Codex Widmungsgedicht Petrus.jpg|Gero pühendusluuletus Peetrusele
Gero Codex Evangelist Matthäus.jpg|Evangelist Matteus
Gero Codex Evangelis Markus.jpg|Evangelist Markus
Gero Codex Evangelist Lukas.jpg|Evangelist Luukas
Gero Codex Evangelist Johannes.jpg|Evangelist Johannes
Meister des Gero-Codex 001.jpg|Initsiaal S käsikirjas


## Viited

## Välislingid
* Hs 1948 Evangelistar (Gero-Codex). - ULB Darmstadt Digitale Sammlungen (digiteeritud käsikiri raamatukogu kodulehel)
* Gero Codex. - Ziereis Facsimiles
* Gero Codex. - Bibliodyssey (blog)
Neckarsulm

**Neckarsulm** on linn Saksamaal  Baden-Württembergi liidumaal Stuttgardi ringkonnas. Asub kohas, kus Sulm suubub Neckari jõkke.

## Ajalugu

Neckarsulmi on esmamainitud 771. aastal ja sai linnaõigused umbes 1300. aastal.

Linnas asub Schwarz Gruppe peakontor, millele kuuluvad Lidli ja Kauflandi kaupluste ketid.

1880. aastal alustas linnas tegevust firma NSU, mis on täheühend linna nimest. 1901. aastal hakkas NSU tootma mootorrattaid ja 1905 autosid. 1969. aastal ostis firma Volkswagen AG ja ühendas selle Auto Unioniga, nii tekkis uus bränd Audi NSU Auto Union AG, mis 1985. aastaks lühendati lihtsalt Audiks. Linnas asuv NSU tehas on nüüd Audi tehas, kus toodetakse mudeleid A6 ja A8.

## Viited

## Välislingid

*Neckarsulmi koduleht
Komuseenelised

**Komuseenelised** (*Nectriaceae*) on seente sugukond kottseente hõimkonnas.

## Perekondi
**[[Corinectria]]*
**[[Cosmospora]]*
**[[Dialonectria]]*
**[[Fusicolla]]*
**Gibberella* – giberell
**Nectria* – komuseen
**[[Neonectria]]*
Giberell

**Giberell** (*Gibberella*) on seente perekond kottseente hõimkonnas.

## Liike
* *Gibberella pulicaris* – kirp-giberell
Karuskeralised

**Karuskeralised** (*Chaetomiaceae*) on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *Chaetomium* – karuskera
* *[[Collariella]]*
* *[[Humicola]]*
* *[[Trichocladium]]*

## Välislingid
*
Karuskera

**Karuskera** (*Chaetomium*) on kottseente perekond. 

## Liike
* *[[Chaetomium cuniculorum]]*
* *Chaetomium elatum* – tutt-karuskera
* *Chaetomium globosum* – kerajas karuskera
* *[[Chaetomium heteropilum]]*
* *[[Chaetomium murorum]]*
* *[[Chaetomium piluliferum]]*
* *[[Chaetomium roseo-grisetum]]*
* *[[Chaetomium spirochaete]]*

## Välislingid
*
Incipit

***Incipit*** (ladina keeles *incipit* 'algab', 'siit algab) on keskaja käsikirjade ja trükiste algusvormel, mis sisaldas ka autori nime ja teksti nimetust. Selle sõnaga võidakse tähistada ka teksti algussõnu, mida kasutati teksti identifitseerimiseks enne pealkirjade panemise tava käibeleminekut. Näiteks on jõulupüha ladinakeelse perikoobi *incipit* "In illo tempore" ("Neil päevil ..."), Matteuse evangeeliumi *incipit* "Liber generationis".

## Raamatukunstis
*Incipit*-lehekülg ehk teksti või raamatu alguslehekülg on keskaegsetes käsikirjades, eriti insulaarstiilis, merovingide, karolingide ja romaani käsikirjalistes koodeksites kujundatud mitmevärvilise sageli terve lehekülje suuruse miniatuuriga, täidetuna ühe või mitme suure ornamenteeritud initsiaaliga, mis võivad omavahel põimuda või moodustada ligatuure, ja ka ülejäänud algussõnad või -laused sel lehel on suuremas ja käsikirja tavatekstist erinevas kirjatüübis. Tava *incipit*-lehekülge suurema initsiaaliga esile tõsta, samuti lisada märkus 'algab' tiitellehe asemel jätkus 15. sajandi varatrükisteni.

## Pildid

Sacr_Gelasianum_131v_132.jpg|Gellone sakramentaar. Frontispiss ja *incipit* (8. sajand)
LindisfarneFol27rIncipitMatt.jpg|Lindisfarne'i evangeliaari Matteuse evangeeliumi *incipit*-lehekülg (8. sajand)
Évangéliaire de Saint-Riquier - Incipit du Prologue - f1r.jpg|Saint-Riquier' evangeliaari *incipit*-lehekülg sissejuhatusega "prologus quatuor evangeliorum" (786/800)
Psalterium aureum 015 beatus.jpg|Sankt Galleni Kuldse psaltri *incipit*-lehekülg: psalmi "Beatus vir qui non ..." kuldne initsiaal purpurtaustal (883–888/890–900) 
Decorated Incipit Page - Google Art Project (6850309).jpg|Romaani ornamentidega *incipit*-lehekülg Matteuse evangeeliumist (1120–1140)
13-century manuscript Egerton MS 2615, Danielis ludus.jpg|Käsikiri Egerton MS 2615, "Taanieli mängu" *incipit*-lehekülg, millel punasega märkus *Incipit Danielis ludus* 'algab Taanieli mäng'
Alighieri - Divina Commedia, Nel mille quatro cento septe et due nel quarto mese adi cinque et sei - 2384293 id00022000 Scan00006.jpg|Dante Alighieri "Jumaliku komöödia" trükiväljaande *incipit*-lehekülg, 1472
Inkunabel.ValMax.001.jpg|Valerius Maximuse "Facta et dicta memorabilia", trükitud Mainzis 1471 


## Vaata ka
* explicit

## Viited
Karvakeralised

**Karvakeralised** (*Lasiosphaeriaceae*) on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *[[Arnium]]*
* *Lasiosphaeria* – karvakera
* *[[Schizothecium]]*

## Välislingid
*
Karvakera

**Karvakera** (*Lasiosphaeria*) on kottseente perekond. 

## Liike
* *Lasiosphaeria ovina* – lamba-karvakera
* *[[Lasiosphaeria punctata]]*
* *[[Lasiosphaeria strigosa]]*

## Välislingid
*
Podospoor

**Podospoor** (*Podospora*) on kottseente perekond. 

## Liike
**Podospora appendiculata* – piitseoseline podospoor
**Podospora araneosa* – hulkeoseline podospoor
**Podospora australis* – väheeoseline podospoor
**Podospora communis* – tava-podospoor
**Podospora curvula* – rohu-podospoor
**Podospora decipiens* – vöötjätkeline podospoor
**[[Podospora myriospora]]*
**[[Podospora pleiospora]]*
**Podospora pyriformis* – pirn-podospoor

## Välislingid
*
Sõnnikukeralised

**Sõnnikukeralised** (*Sordariaceae*) on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *[[Neurospora]]*
* *[[Pseudoneurospora]]*
* *Sordaria* – sõnnikukera

## Välislingid
*
Sõnnikukera

**Sõnnikukera** (*Sordaria*) on kottseente perekond. 

## Liike
* *[[Sordaria ambigua]]*
* *Sordaria fimicola* – harilik sõnnikukera
* *Sordaria macrospora* – suureeoseline sõnnikukera
* *[[Sordaria superba]]*

## Välislingid
*
Pürgg-Trautenfels

**Pürgg-Trautenfels** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 2015. aastast on see Stainach-Pürggi valla osa.

Pürgg-Trautenfels asus ülemises Ennstali orus Gröbmingi ja Stainachi vahel. Vald külgnes lõunas Ennsiga; põhjas ulatus see Totes Gebirge peaseljandikule (Almkogel, 2116 m). Kõrgeim punkt oli Grimming (2351 m) läänes.

## Pürgg

Pürggi küla asub väikesel lavamaal Rantensteinsi lõunaküljel, u. 150 m Grimmingbachi oru põhjast kõrgemal. Külas on mõned kitsad tänavad, mis on suuresti vaid jalakäijatele. Majad paiknevad kahe kiriku ümber:

* *Pfarrkirche zum Heiligen Georg* (Püha Jüri kirik): romaani stiilis kirik, mis rajati väidetavalt 17. juulil 1130. Kolmelööviline kirik on oma põhistruktuuris alles, kuid kaunistati 14. sajandi alguses gooti stiilis.
* *Johanneskapelle* (Püha Johannese kabel): romaani stiilis kabel lavamaa idaserval, selles on freskod 12. sajandist, mis on Euroopas kõige paremini säilinud.

## Trautenfels

Trautenfelsi küla on väike asula Trautenfelsi lossi ümber, mis asub otse Ennsi kaldal. Loss asub väikesel künkal, mis tõuseb oru põhjast u. 30 m kõrgemale. 1261. aastal kutsuti seda esimest korda lossiks (*Burg*). Barokiajastul andis Friedrich von Trauttmannsdorf sellele praeguse väljanägemise.

Lossist veidi lääne pool samal seljandikul asuvad protestantliku Neuhausi kiriku varemed. See oli reformatsiooni ajal olulisim usukeskus ülemises Ennstali orus. Kiriku rajasid Trautenfelsi lossiomanikud. Kuid hiljem langes vastureformatsiooni ohvriks. 1991. aastal eksponeeriti ja sisustati hoone jäänused mälestusmärgina.

## Majandus

Trautenfelsi loss ja Pürggi küla meelitavad turiste ja ühepäevareisijaid. Piirkonda külastavad ka mägironijad, kes asuvad siit mägimatkadele Grimmingile, Totes Gebirgele ja Madal-Tauernile lõunas. *Wörschachwaldis* on väike suusakuurort ja Spechtensee järv.
Berend von Taube

**Berend von Taube** (ka **Berendt**, **Berndt**, **Bernt** või **Bernhard**) on olnud mitme Taubede suguvõsa liikme nimi.
*Karlö vabahärra Berend von Taube (u. 1592–1666), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Eestimaa maanõunik, Maidla mõisa omanik
*Berend von Taube (u. 1595–1676), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Eestimaa maanõunik, Purtse, Edise, Ohukotsu ja mitmete teiste mõisate omanik Eestimaal ja Soomes.
*Karlö vabahärra Berend von Taube (1619–1696), Rootsi sõjaväelane (kindralmajor), Eestimaa maanõunik, Päärdu mõisnik
*Berend von Taube (suri enne 1711), Rootsi sõjaväelane (major)
Berend von Taube (Purtse)

**Berend von Taube** (ka **Berndt**; maetud 1. veebruaril 1676 Tallinnas) oli Rootsi sõjaväelane (ooberst), Eestimaa maanõunik, mõisaomanik Eestimaal ja Soomes.

Taubede suguvõsast põlvnenud Berend von Taube sündis Purtse mõisniku (*Isenhof*) Loff von Taube (ca  (1550–1590) ja Kuningunde von Taube pojana. 

Berndt Taube teenis Rootsi sõjaväelasena Karjala tragunite ooberstina.

Isalt päris ta Purtse mõisa, mille ta 24. juunil 1621 müüs Eestimaa kuberner Jakob De la Gardiele. Talle kuulusid ka Maidla, Iisaku ja Ohukotsu mõis ning Soomes Keksholmi lääni Pühajärvi, Viiburi lääni Kawantholmi mõis.

Berndt Taube oli ka 1650. aastal Eestimaa maanõunik.

Nimekuju *Berend Taube von der Issen* (Berend Taube Purtsest) kasutas ta ka pärast mõisa mahamüümist. 

Ta maeti 1. veebruaril 1676 Tallinna toomkirikusse.

## Perekond
Berend von Taube oli kaks korda abielus, Margareta von Dellwigi (1590–1625) ja Sofia von Uexkülliga (u 1600–1681). Järglased:
*Claes Johan Taube (1620–1697), Rootsi sõjaväelane (rittmeister), Soome Keksholmi lääni Pühajärvi mõisnik
* Otto Reinhold Taube (1625 – surn pärast 1685), Rootsi sõjaväelane (major), Ohukotsu, Põlli, Tammiku mõisnik
* Carl Ludwig von Taube von der Issen (u 1635– surn u 1694), Tammiku mõisnik
*Berendt Taube (surn. 1674) 
*Hildegard von Stackelberg (surn. 1674), oli abielus Georg von Aderkasi ja Caspar Rudolf von Stackelbergiga
*Anna Margaretha von Taube (surn. 1686), oli abielus Hans Heinrich von Mohrenschildtiga
*Sophia Elisabeth von Taube

## Viited

## Välislingid
*Stackelberg, Otto Magnus von. Berend von Taube, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 384
* Gabriel Anrep, Berend Taube, SVENSKA ADELNS ÄTTAR-TAFLOR UTGIFNA AF GABRIEL ANREP. FJERDE AFDELNINGEN (Skytte af Duderhoff – Östner, jemte Tillägg, Rättelser och Slutord), STOCKHOLM, 1864. P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare, s. 329.
Rahvusvaheline puuetega inimeste päev

**Rahvusvaheline puuetega inimeste päev** (3. detsember) on tähtpäev, mida tähistatakse ÜRO algatusel alates 1992. aastast. Puuetega inimeste päeva eesmärk on tõsta ühiskonna teadlikkust puuetega inimeste elust ning pöörata tähelepanu puudega seotud probleemidele. Igal aastal keskendub puuetega inimeste päev erinevale teemale.

## Ajalugu
1976. aastal kuulutas ÜRO Peaassamblee 1981. aasta rahvusvaheliseks puuetega inimeste aastaks. Esimese rahvusvahelise puuetega inimeste aasta teema oli "Täielik osalus ja võrdsus", mis tähendas üldiselt puuetega inimeste õigust osaleda ühiskonna elus ilma takistusteta ja nautida kaaskodanikega võrdseid elamistingimusi. Järgmisena ÜRO peaassamblee nimetas vahemikku 1983–1992 ÜRO puuetega inimeste aastakümneks, ning alates 1992. aastast tähistatakse puuetega inimeste päeva iga aasta 3. detsembril.

## Eestis
Eesti Puuetega Inimeste Koda on suurejooniliselt tähistanud 3. detsembrit alates 1996. aastast, kui toimus esimene rahvusvaheline puuetega inimeste päeva konverents. Iga-aastase puuetega inimeste konverentsi asemel 2002. aastal korraldati Euroopa puuetega aasta avaüritus, mille avas Eesti president Arnold Rüütel. Alates 2020. aastast korraldab EPIKoda loomingulist meediakampaaniat.
## Viited
Hymenochaetopsis

***Hymenochaetopsis*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**[[Hymenochaetopsis intricata]]*

## Varasemaid liike
**Hydnoporia tabacina* – harilik tubaknahkis

## Välislingid
*
Harilik tubaknahkis

**Harilik tubaknahkis** (*Hydnoporia tabacina*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente liik.

Seen kasvab surnud pajuokstel.

## Välislingid
*
Christine McVie

**Christine Anne McVie** (sündinud **Christine Anne Perfect**; 12. juuli 1943 Bouth, Lancashire – 30. november 2022) oli briti muusik, kes oli tuntud kui ansambli Fleetwood Mac laulja-laulukirjutaja ja klahvpillimängija. Ta avaldas ka sooloalbumeid.

Ta õppis noorena klaverimängu. Rokkmuusika vastu tekkis tal huvi tänu Fats Domino lauludele. Ta õppis Birminghamis skulptuuri.

Ta kolis Londonisse ja oli 1960. aastate lõpus ansambli Chicken Shack liige.

Fleetwood Maciga liitus ta 1970. aastal, pärast abiellumist John McViega, kes mängis ansamblis basskitarri.

Fleetwood Macis ta laulis ja mängis klahvpillidel. McVie kirjutatud on mitmed Fleetwood Maci hitid, nagu "Don't Stop", "Little Lies", "Hold Me", "Everywhere", "As Long as You Follow", "Over My Head", "Say You Love Me" ja "You Make Loving Fun". 1988. aastal ilmunud Fleetwood Maci kogumikalbumil "Greatest Hits" on kokku kaheksa tema kirjutatud või tema kaasautorlusega laulu.

McVie lahkus Fleetwood Macist 1998. aastal. Tema kolmas sooloalbum "In the Meantime" ilmus 2004. aastal. McVie liitus uuesti Fleetwood Maciga jaanuaris 2014.

1998. aastal võeti ta Fleetwood Maci liikmena vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. Ta pälvis kaks Grammy auhinda.

John McViega oli ta abielus aastatel 1968–1976. Aastatel 1986–2003 oli ta abielus Eddy Quintelaga.

## Sooloalbumid
* "Christine Perfect" (1970)
* "Christine McVie" (1984)
* "In the Meantime" (2004)

## Viited

## Välislingid
*Suri Fleetwood Maci laulja Christine McVie, ERR, 1. detsember 2022
Konik (hobune)

**Konik** on Poolast pärit väike vastupidav poolmetsik hobune, kes on välja arenenud metshobusest nimetusega tarpan (*Equus ferus*). 

Konikud on vastupidavad ja pika elueaga: keskmiselt elavad nad 25–30 aastaseks. 

## Ajalugu
Konikud pärinevad kunagi Ida-Euroopa steppides ja metsades elanud metshobusest tarpanist. 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses kodustati väike osa tarpaneid, et peaaegu välja surnud tõugu säilitada. Säilitusprogramm ei osutunud edukaks. 20. sajandi alguseks oli tarpanitest pärinevaid loomi ristatud erinevate veo- ja ratsahobustega. Selle tulemusena tekkis eraldi tõug, mida tuntakse tänapäeval konikuna. 

Esimeses maailmasõjas kasutati ristamise teel saadud hobuseid ratsaväes sõjaratsudena. 1930. aastatest alates tehti katseid väljasurnud tarpani tõugu taastada, ristates konikuid teiste tõugudega. Tarpani taastamine ei olnud edukas.

1955. aastal loodi Poolas konikute tõuraamat. 

1999. aastal kehtestati rangem tõustandard, mille kohaselt saavad peatõuraamatusse kuuluda ainult need hobused, kelle vanemad on tõuraamatusse kantud ja kellel esineb hiirjas värvus koos dorsaalse tumeda triibuga.

## Välimik

Konikute kehavärvus on hiirekarva ning lakk ja saba tumedamad. Tõule on iseloomulik dorsaalne tume triip ja jalgadel esinevad sebroidsed tumedad märgised. Hobuse turjakõrgus jääb 130–140 cm vahele ja kaal on ligikaudu 350–400 kg.

## Kasutus
Konikuid kasutatakse peamiselt veoloomana, sest neil on tugev luustik ja leplik loomus. Väiksematele lastele on konik sobiv ratsahobune. Poolmetsikuid konikute karju kasutatakse Poolas ka pärandkoosluste (niidud, puis- ja rannaniidud) säilitamiseks ning metsade ja liigniiskete alade hooldamiseks.

## Iseloom
Konikud on iseloomult rahulikud, vaiksed, intelligentsed, lojaalsed ja sõnakuulelikud.

## Tervis
Nende kabjad on tugevad ja aeglase kasvuga. Toiduga on loomad vähenõudlikud. 

Kõige levinumad haigused, mida konikud põdeda võivad, on heinaallergia ja kabjahaigused.

## Viited
Saint Médardi evangeliaar

**Saint Médardi evangeliaar** ehk **Soissonsi evangeliaar** on Karolingide aegne illumineeritud käsikirjaline evangeliaar, mis loodi oletatavasti Aachenis enne 827. aastat, mil Ludwig Vaga ja tema abikaasa Judith kinkisid raamatu Soissonsi Saint-Médardi kloostrile. Käsikiri on karolingide kunsti silmapaistev näide, see kuulub stiililt Ada gruppi ja võidi luua Karl Suure viimastel eluaastatel tema õukonnas asutatud koolis. 1790. aastal Pariisi viidud käsikiri asub tänapäeval Prantsusmaa Rahvusraamatukogus kohaviida Ms. Lat. 8850 all.

## Kirjeldus
Evangeliaar koosneb 239 pärgamentlehest mõõdus 362 x 267 mm. Käsikiri sisaldab lisaks tekstile kuut terve lehekülje suurust miniatuuri ja kahtteist kaanonitahvlit. Illustratsioonidel on Kristus auhiilguses, nelja evangelisti täisfiguurid, elu allikas ja Talle kummardamine. Peaaegu kogu tekst on kirjutatud untsiaalkirjas kuldtindiga.

Elu allikat kujutav miniatuur on silmapaistvalt sarnane samateemalise pildiga Godescalci perikoopideraamatus.

## Pildid

Évangéliaire Saint-Médard de Soissons - BNF Lat8850 f6v.jpeg|Elu allikas. Illustratsioon fo 6v
Gospels of Saint Médard of Soissons, f. 1v.jpeg|Talle kummardamine. Illustratsioon fo 1v
Gospels of Saint Médard of Soissons, f. 7r.jpeg|Kaanonitahvel nelja evangelisti sümbolitega, fo 7r
Gospels of Saint Médard of Soissons, f. 12r.jpeg|Kaanonitahvel evangelistide Markuse ja Luuka sümbolitega, fo 12r


## Viited

## Välislingid
* Evangelia quattuor /Évangiles de Saint-Médard de Soissons/ (1v-221v). Capitulare evangeliorum (223r-235v). (digitaliseeritud käsikiri)
Grimming

**Grimming** (2351 m) on isoleeritud tipp Austrias Dachsteini mägedes ja üks vähestest Alpide ülisilmapaistvatest mägedest.

## Asukoht

Grimming kõrgub Ennsi oru ja Salzkammerguti vahel, Hoher Dachsteinist idas, olles eraldatud selle idaservast Salza kuristikuga.

## Geoloogia

Vaatamata topograafilisele eraldatusele Dachsteinist koosneb Grimming peamiselt Dachsteini lubjakivist ja on tegelikult Dachsteini ploki plaat, mis on sellest lahti murdunud.

Peatipust edelas on *Grimmingtor*, umbes 50 m kõrgune ja 15 m laiune süvend kaljuseinas, mida katab 10 m paksune üleulatuv kalju. Idast piirab seda suur kiviriba, mistõttu on see teatud valgustingimustes värava välimusega (saksa: *Tor*). Legendi järgi on selle "värava" taha peidetud rikkalikke aardeid.

## Ajalugu

Tänu oma muljetavaldavale välimusele kirjeldati seda pikka aega kui *mons Styriae altissimus*, kõrgeim mägi Austria Steiermargi liidumaal.

Väga varakult kasutati Grimmingit maamõõtmismärgina. 1822. aastal püstitas leitnant Carl Baron Simbschen tipule puidust mõõdistusmärgi ja selle alla kivimajakese varjualuseks.

## Juurdepääs

Mägi on mägironijate seas populaarne sihtkoht.

### Hütid

* Grimmingi hütt (966 m): ainus hütt sellel mäel ei asu orust kaugel ja sinna jõuab Trautenfelsist umbes tunni ajaga.
* Grimmingi tipust põhja pool asub 1949. aastal ehitatud onnike, mida võib halva ilma korral kasutada hädavarjuna.

### Mäkketõusud

* Trautenfelsist *Schneegrube* (kagus) kaudu: populaarseim marsruut Grimmingi hüti kaudu. Seda marsruuti kasutas esmakordselt 1888. aastal Heinrich Heß.
* Kulmist (loodes): alustades suusahüppemäe tagant, läbi *Gipfelkari* tsirkusoru, kus asub onnike.
* Trautenfelsist Kasteni ja Multerecki kaudu: see marsruut ületab esialgu idapoolse alamtipu (2176 m), enne kui jõuab peatippu.
* Niederstutternist Grimmingi hütini, siis vasakule piki kagupoolset mäeharja või paremale Kasteni ja Multerecki kaudu tippu.

## Galerii


 Grimming (Gebirgsstock).JPG|Loodevaade Grimmingile
 Grimming03012006.jpg|Grimming vaadatuna Planneralmilt
 JohKap-StJohKap-201204Kopter-IMG 7415 Panorama.jpg|Tressenstein ja Grimming vaadatuna Pürggist
 Pürgg - Übersicht von Osten gegen den Grimming - um 1908.jpg|1908. aasta foto Pürggist ja Grimmingist
 2011-08-17 14-10-20 Austria Lignitz.jpg|Grimming aerofotol, 17. august 2011
Michaelerberg

**Michaelerberg** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 2015. aastast on see Michaelerberg-Pruggerni valla osa.
Kollane hammaslehik

**Kollane hammaslehik** (*Neolentinus lepideus*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* seltsi *[[Gloeophyllales]]* kuuluv seeneliik. Varem arvati see hammaslehiku perekonda, nüüd perekonda *[[Neolentinus]]*. 

Seen kasvab enamasti mändide kändudel või poolsurnud puudel. Samuti puidust raudteeliipritel.

## Välislingid
*
Podosphaera

***Podosphaera*** on jahukasteliselaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Podosphaera clandestina* – ploomipuu-jahukaste
**Podosphaera leucotricha* – õunapuu-jahukaste
**Podosphaera macularis* – maasika-jahukaste
**Podosphaera xanthii* – kurgi-jahukaste, ka *Erysiphe cichoracearum*, *Sphaerotheca fuliginea*

## Vaata ka
*jahukaste
Microsphaera

***Microsphaera*** on jahukasteliselaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Microsphaera alphitoides* – tamme-jahukaste

## Vaata ka
*jahukaste
Sphaerotheca

***Sphaerotheca*** on jahukasteliselaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Sphaerotheca castagnei]]*
**[[Sphaerotheca epilobii]]
**Sphaerotheca mors-uvae'' – karusmarja-jahukaste

## Vaata ka
*jahukaste
Erysiphe

***Erysiphe*** on jahukasteliselaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Erysiphe cichoracearum* – korvõieliste-jahukaste
**Erysiphe communis* – elulõnga-jahukaste
**Erysiphe cruciferarum* – kapsa-jahukaste
**Erysiphe graminis* – kõrreliste jahukaste, ka *Blumeria graminis*
**Erysiphe pisi* – herne-jahukaste

## Vaata ka
*jahukaste
Pärmikulised

## Perekondi
* *[[Candidozyma]]*
* *[[Kodamaea]]*
* *Metschnikowia* – pärmik
* *[[Osmozyma]]*
* *[[Soucietia]]*

## Välislingid
*
Pärmik

**Pärmik** (*Metschnikowia*) on kottseente perekond. 

## Liike
**Metschnikowia pulcherrima* – vesipärmik

## Välislingid
*
Pärmkottseenelised

**Pärmkottseenelised** (*Saccharomycetaceae*) on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *[[Oligophagozyma]]*
* *Saccharomyces* – pärmkottseen

## Välislingid
*
Pärmkottseen

**Pärmkottseen** (*Saccharomyces*) on kottseente perekond. 

## Liike
* *Saccharomyces cerevisiae* – leiva-pärmkottseen
* *[[Saccharomyces paradoxus]]*

## Välislingid
*
Daisetz Teitaro Suzuki

**Daisetz Teitaro Suzuki** (jaapani keeles 鈴木 大拙 貞太郎, *Suzuki Daisetsu Teitarō*, 18. oktoober 1870 – 12. juuli 1966) oli jaapani päritolu buda munk ja budoloog, esseist, filosoof, õpetlane, tõlkija ning *[[zen]]’*i ja ida mõtteloo olulisemaid tutvustajaid Läänes 20. sajandi esimesel poolel.

## Elulugu

Noorena jõudis Suzuki *[[rinzai]]* õpetaja Shaku Soēni õpilasena *[[kenshō ]]*kogemuseni ja sai *zen’*i pühenduse. Alates 1897. aastast tegutses ta põhiliselt Ameerika Ühendriikides, kus avaldas inglise keeles hulga *zen’*i ja mahajaana suutrate kohta käivaid teoseid ning õpetas mitmes ülikoolis ja keskuses.

## Teoseid
Suzuki tuntuimad raamatud on mitmeköiteline "Kirjutisi zen-budismist" (*Essays in Zen Buddhism*, 1927–1934) ja "Laṅkāvatāra-sūtra" tõlge inglise keelde.

* An Introduction to Zen Buddhism, Kyoto: Eastern Buddhist Soc. 1934. Republished with foreword by C.G. Jung, London: Rider & Company, 1948.
* The Training of the Zen Buddhist Monk, Kyoto: Eastern Buddhist Soc. 1934. New York: University Books, 1959.
* Manual of Zen Buddhism, Kyoto: Eastern Buddhist Soc. 1935. London: Rider & Company, 1950, 1956. New York: Random House, 1960.
* The Zen Doctrine of No-Mind, London: Rider & Company, 1949. York Beach, Maine: Red Wheel/Weiser 1972, ISBN 0-87728-182-3.
* Living by Zen. London: Rider & Company, 1949.
* Mysticism: Christian and Buddhist: The Eastern and Western Way, Macmillan, 1957.
* Zen and Japanese Culture, New York: Pantheon Books, 1959. 
* Zen Buddhism and Psychoanalysis, Erich Fromm, D. T. Suzuki, and De Martino.

### Eesti keeles
* Sissejuhatus zen-budismi. Tõlkinud Valev Mirtem. Intuitiivteaduste Kool, Tallinn 1997, 40 lk.
* Psühhoanalüüs ja zen-budism. Tõlkinud Olavi Pesti; järelsõna: Olavi Pesti ja Anti Kidron. Mondo, Tallinn 2001, 102 lk.

## Viited

## Välislingid
* Eastern Buddhist Society
* Matsugaoka Bunko Dr. Suzuki's Zen institute
* D.T. Suzuki Documentary
* D. T. SUZUKI MUSEUM
Eisai

**Eisai** (jaapani keeles 榮西, 1141–1215), ka Myōan Eisai, oli jaapani budistlik munk, *[[Rinzai|rinzai zen]]*’i koolkonna rajaja.

*[[Tendai]]* koolkonna mungana rändas ta 1168. aastal Hiinasse, tutvudes seal tol ajal ülipopulaarse *[[linji ]]*koolkonna *[[chan]]*iga, mida hakkas Jaapanis õpetama.

1187. aastal rändas Eisai taas Hiinasse, kuhu jäi 4 aastaks, mille vältel õppis *chan’*i meeleharjutusi ja sai *chan’*i õpetaja pühenduse.

Jaapanis jäi Eisai küll formaalselt *tendai *koolkonna juurde, kuid tema uus suund kogus üha rohkem poolehoidjaid ja sai ka valitsevate ringkondade toetuse.

Iseseisvaks koolkonnaks kujunes *[[rinzai]] *Jaapanis tegelikult alles Eisai järeltulijate ajal, kuid teda peetakse kokkuleppeliselt selle rajajaks.
Uncinula

***Uncinula*** on jahukasteliselaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Uncinula necator* – viinapuu-jahukaste

## Vaata ka
*jahukaste
Chlorophyllum

***Chlorophyllum*** on šampinjonilaadsete seltsi šampinjoniliste sugukonda kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Chlorophyllum brunneum*  – safransirmik (aedteisend) (varem *Macrolepiota rhacodes var. bohemica*)
**Chlorophyllum molybdites* – roheeoseline ebasirmik
**Chlorophyllum olivieri* – oliivsirmik
**Chlorophyllum rachodes* – safransirmik (varem ka *Macrolepiota rhacodes var. rhacodes*, safransirmiku tüüpteisend)

## Välislingid
*
Pruggern

**Pruggern** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 2015. aastast on see Michaelerberg-Pruggerni valla osa.

Pruggern asub Ennsi orus Gröbmingi ja Aichi vahel Schladmingist idas ja mitte kaugel pääsust Sölki kurule.
L'Emprise

***L'Emprise*** on Mylène Farmeri kaheteistkümnes stuudioalbum. See anti välja 25. novembril 2022.

## Lugude nimekiri

## Edetabelid

## Viited
Matheus Nunes

**Matheus Luiz Nunes** (sündinud 27. augustil 1998 Rio de Janeiros) on Brasiilias sündinud Portugali jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Manchester City ja Portugali jalgpallikoondises.

Portugali kolis ta 12-aastaselt. Ta alustas jalgpallurikarjääri Portugali väikeklubis Ericeirense.

2018. aasta suvel liitus ta Portugali esiliigaklubiga Estoril. 2019. aasta jaanuaris sõlmis ta viie ja poole aasta pikkuse lepingu Portugali kõrgliigaklubiga Lissaboni Sporting. Sportingu põhikoosseisu murdis ta hooajal 2020/21. Portugali kõrgliigas lõi Nunes esimese värava 2. jaanuaril 2021 mängus Braga vastu. Samal hooajal tuli ta Sportinguga ka Portugali meistriks. Hooajal 2021/22 valiti Nunes Portugali kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2022. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Wolverhampton Wanderersiga. Üleminekusumma oli 45 miljonit naelsterlingit, millega sai Nunes Wolverhampton Wanderersi ajaloo suurimaks ostuks.

Suvel 2023 liitus Nunes ligi 62 miljoni euro eest Manchester Cityga.

2021. aasta augustis sai Nunes Portugali kodakondsuse. Samal kuul otsustas ta hakata koondises esindama Portugali, kuigi oli saanud kutse ka Brasiilia jalgpallikoondiselt. Portugali jalgpallikoondises tegi Nunes debüüdi 9. oktoobril 2021 sõprusmängus Alžeeria vastu. Ta kuulus Portugali koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Sporting CP
*Primeira Liga: 2020–21
*Taça da Liga: 2020–21, 2021–22
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2021

## Viited
Oliivsirmik

**Oliivsirmik** (*Chlorophyllum olivieri*) on šampinjoniliste (*Agaricaceae*) sugukonda, šampinjonilaadsete (*Agaricales*) seltsi kuuluv liik seeni.

## Välislingid
*
Mitterberg (Steiermark)

**Mitterberg** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 2015. aastast on see Mitterberg-Sankt Martini valla osa.
Toompea lossi dansker

**Toompea lossi dansker** on keskajal toonase konvendihoone keskossa ehitatud käimla.

## Asukoht
Toompea lossi dansker eendub Toompea Väikese linnuse läänemüürist, see asub Pika Hermanni ja Landskrone torni vahel.

## Ajalugu
Toompea linnuse sisehoovile ehitati 1350–1360. aastal konvendihoone, sellega seoses kõrgendati linnuse ringmüüre ja läänemüüri toetamiseks ehitati konvendihoone välikülje keskossa suur dansker. 

1917. aasta Veebruarirevolutsiooni käigus põletati konvendihoone maha, kuid 1922. aastal selle asemele rajatud Riigikogu hoone seinas oli dansker säilinud ja see ühendati einelauaga, kuid nüüd oli see algsest ühe korruse võrra madalam. Tänapäeval asub danskeri kõrgemal korrusel riigikogu kohvik.

## Juhtumeid
1570. aasta 24. märtsil õnnestus Klaus Kurselli mässus osalenud Jürgen Farensbachil rootsi sõdurite eest põgeneda tänu sellele, et puges läbi danskeri augu ja ronis linnusest alla.

1930. aastal anti välja kahekroonine münt Toompea lossi läänemüüri kujutisega, mille kesksel kohal oli müürist väljaulatuv dansker. 

## Vaata ka
* Eesti keskaegsed kivilinnused
* Erfurdi käimlakatastroof

## Viited
Stein an der Enns

**Stein an der Enns** on küla Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. See asub Ennsi jõe orus ja on Sölki valla osa.
Murau ringkond

**Murau ringkond** on ringkond Austrias Steiermargi liidumaal.

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:

* Krakau
* Mühlen
* Murau
* Neumarkt in der Steiermark
* Niederwölz
* Oberwölz
* Ranten
* Sankt Georgen am Kreischberg
* Sankt Lambrecht
* Sankt Peter am Kammersberg
* Scheifling
* Schöder
* Stadl-Predlitz
* Teufenbach-Katsch
Sankt Martin am Grimming

**Sankt Martin am Grimming** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 2015. aastast on see Mitterberg-Sankt Martini valla osa.

Vald asus Stainachi ja Gröbmingi vahel Ennsi orus, 700 m kõrgusel merepinnast.
Antony (jalgpallur)

**Antony Matheus dos Santos** (sündinud 24. veebruaril 2000 Osascos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis Manchester United ja Brasiilia jalgpallikoondises.

2010. aastal liitus ta Brasiilia klubiga São Paulo. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2018. aastal. São Paulo põhikoosseisu murdis ta kohe 2019. aasta alguses São Paulo osariigi meistrivõistlustel, kus ta lõi 14 mänguga kaks väravat, millest ühe finaalmängus Corinthianse vastu, kuigi São Paulo kaotas selle 1:2. Brasiilia kõrgliigas lõi ta esimese värava 29. juulil 2019 mängus Chapecoense vastu.

2020. aasta veebruaris sõlmis Antony viieaastase lepingu Hollandi kõrgliigaklubiga Amsterdami Ajax. Leping jõustus sama aasta juulis. Hollandi kõrgliigas lõi ta esimese värava hooaja avamängus 13. septembril 2020 Rotterdami Sparta vastu. Hooajal 2020–21 lõi ta Hollandi kõrgliigas üheksa väravat. Ajaxis mängis ta järgmisel hooajal. Mõlemal hooajal tuli ta klubiga Hollandi meistriks.

2022. aasta septembris siirdus Anthony Manchester Unitedi, kellega ta sõlmis viieaastase lepingu. Üleminekusumma oli 95 miljonit eurot (82 miljonit naelsterlingit), millega oli see suurim üleminek Hollandi kõrgliigast. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 4. septembril 2022 oma debüütmängus Arsenali vastu.

2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril võitis Anthony Brasiilia võistkonnaga kuldmedali. Brasiilia jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 7. oktoobril 2021 MM-i valikmängus Venezuela vastu.

## Saavutused
;Ajax
*Eredivisie: 2020–21, 2021–22
*KNVB beker: 2020–21

## Viited

## Välislingid

* Antony Manchester United FC kodulehel
Kluczkowice

**Kluczkowice** on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Opole Lubelskie maakonnas Opole Lubelskie vallas. Kluczkowice asub maakonnakeskusest Opole Lubelskiest umbes 7,5 km lõunaedelas ja Lublinist ligi 48 km lääneedelas.

Kluczkowicet on esmamainitud 1416. aastal.

## Viited
Kati Nõlvak

**Kati Nõlvak** (sündinud 17. novembril 1989 Oisus) on Eesti noorsootöötaja ja kogukonnaaktivist. Ta on olnud Türi vallavanem (2022–2023).
## Hariduskäik
Ta on õppinud Türi Gümnaasiumis (1996–2008) ning Eesti Ettevõtluskõrgkoolis Mainor (2010–2015) ettevõtluse ja ärijuhtimine erialal, millele lisaks õppis ta lisaerialana ka projektijuhtimist. Aastatel 2007–2018 on ta osalenud mitmel täiendkoolitusel. Õppimise kõrvalt osales noorsootööalastel koolitustel ning omandas noorsootöötaja kutse.  2020. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli haridustehnoloogia erialal (MSc).  

## Poliitiline tegevus
Nõlvak on 2020. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, sai valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 97 häält ning ei osutunud valituks.

## Kodanikuaktivisti ja kogukonna liidrina
Nõlvak on olnud õpilasesindaja Türi Gümnaasium ning kogukonna elu eestvedaja. Tema eestvedamisel on ellu kutsutud Oisu mängutuba Sumsar ning Oisu noortetoa alustamine. Olles MTÜ Oisu Kultuuri ja Arengu Seltsi juhatuse liige on ellu kutsutud Oisu hoovipäeva toimumine ning Hoolin kodukohast kampaania korraldamine Oisus.
Raukla külavanemana on tema eestvedamisel toimunud kohalikud üritused nagu "Raukla Jaanid" ning küla on saanud ka vallas Aasta Küla auhinna.

## Töökohad
Aastatel 2010–2021 töötas Nõlvak Haridus- ja Noorteametis peaeksperdina nutikas noorsootöös ja 2009–2010 Paide Avatud Noortekeskuses noorsootöötajana. 2021. aastast oli ta Türi vallavalitsuses sotsiaal- ja innovatsiooni valdkonna juht. Varem olnud volikogu liige, Haridus-ja noorsookomisjoni aseesimees ja noortejuht. 

Alates 25. novembrist 2022  kuni 9. märtsini 2023 oli ta Türi vallavanem. 

2024. aastast töötab ta Eesti sotsiaalministeeriumis majandusliku toimetuleku poliitika juhina. 

2019. aastal andis ta koos Eesti Noorsootöö Keskusega välja raamatu "Digiareng ja noorsootöö". 

## Tunnustus
* Järva maakonna aasta vabatahtlik (2018)
* Noortevaldkonna aasta Koostöö laureaat (2011)

## Publikatsioonid ja artiklid
* Rahvusvaheline kogumikraamat "Digiareng ja noorsootöö" (2019) https://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud/132437
* Magistritöö "Digiküpsuse hindamismudeli Digipeegel sobivuse analüüs kasutamiseks noortekeskustele"
* artikkel "Innovatsioon noorsootöös – teekond juhuslikust taotluslikuni"(2020) https://mihus.mitteformaalne.ee/innovatsioon-noorsootoos-teekond-juhuslikust-taotluslikuni/
* artiklid kohalikus ajalehes

## Viited
Erfurdi käimlakatastroof

**Erfurdi käimlakatastroof** juhtus 1184. aastal Erfurdi Petersbergi tsitadellis, kus toonane Saksamaa kuningas, hilisem Saksa-Rooma keiser Heinrich VI pidas läbirääkimisi vaenupooltega Mainzi peapiiskopi Konrad von Wisselbachi ja Tüüringi maakrahvi Ludwig III vahel. Kohaletulnud aadlike raskuse all vajus hoone kolmanda korruse puitpõrand läbi ning inimesed kukkusid esimese korruse põranda all olnud käimla lampkasti, kus neist ligi 60 uppus väljaheidetes või suri varingu käigus saadud traumade tõttu.

## Taust
Tüüringi maakrahvi ja Mainzi peapiiskopi vahel pikka aega vindunud vaen oli nii tuliseks muutunud, et Poola vastase sõjakäigu tõttu piirkonnas läbisõidul olnud Heinrich oli sunnitud sekkuma. Heinrich kutsus vaenupooled oma peatumiskohta, praostkonna hoonesse, istungile.

## Juhtum
Läbirääkimistele kutsuti kõik aadlikud üle Saksa-Rooma keisririigi ja paljud jõudsid 25. juulil kohale. 26. juulil, vahetult koosoleku alguses, vajus põrand nende raskuse all kokku ning inimesed kukkusid keldris asunud reoveereservuaari. Hukkus ligi 60 inimest, nende seas aadlikke, krahve ja linnapäid. Heinrich VI jäi arvatavasti ellu tänu sellele, et tema istekoht asus kivipõrandaga alkoovis.

## Vaata ka
* ehitusfüüsika

## Viited