open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ravimi geneeriline nimetus

**Ravimi geneeriline nimetus** ehk **rahvusvaheline ravimi mittepatenteeritud nimi** ehk **geneeriline nimetus** (lüh: **INN**, inglise *international nonproprietary name*; või lüh: **DCI**, ladina *denominatio communis internationalis*) on ravimi toimeainepõhine nimetus, mis on soovitatud Maailma Terviseorganisatsiooni poolt üldiseks kasutamiseks.

## Vaata ka
*ravimi tootenimi

## Viited

## Välislingid
*The use of stems in the selection of International Nonproprietary Names (INN) for pharmaceutical substances, WHO/EMP/QSM/2011.3, Veebiversioon (vaadatud 11.03.2014)  (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Internationaler Freiname]] seisuga 11.03.2014.*
Mehelya

***Mehelya*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonna klassifikatsioon pole päris selge, osad autorid soovitavad analüüside alusel perekonna nimeks hoopis *[[Gonionotophis]]*t. 

Perekonda *Mehelya*  klassifitseeritakse järgmised maoliigid:
**[[Mehelya capensis]]* (A. Smith, 1847) 
**[[Mehelya crossi]]* (Boulenger, 1895)
**[[Mehelya egbensis]]* Dunger, 1966 
**[[Mehelya gabouensis]]* Trape & Mané, 2005 
**[[Mehelya guirali]]* (Mocquard, 1887) 
**[[Mehelya laurenti]]* de Witte, 1959
**[[Mehelya nyassae]]* (Günther, 1888) 
**[[Mehelya poensis]]* (A. Smith, 1849) 
**[[Mehelya stenopthalmus]]* (Mocquard, 1887) 
**[[Mehelya vernayi]]* Bogert, 1940

## Levila

Neid võib kohata Sahara-taguses Aafrikas.

## Nimi

Maoperekond kannab Ungari zooloogi Lajos Méhelÿ (1862 – 1953) auks nime *Mehelya*.  

## Viited

## Välislingid
*Bill Branch, William R. Branch,A Photographic Guide to Snakes, Other Reptiles and Amphibians of East Africa, lk 37 -38, 2005, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 11.03.2014) (*inglise keeles*) 
 
*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Mehelya]] seisuga 11.03.2014.*
Sambia president

**Sambia president** on Sambia Vabariigi riigipea. Ta on ühtlasi valitsusjuht ja kaitsevägede juhataja.

Presidendi ametikohustused ja tema valimise korra sätestab 1991. aastal vastu võetud põhiseadus.

Presidendi ametiaeg on viis aastat. Kedagi ei tohi valida presidendiks rohkem kui kaheks ametiajaks.

Presidendi valib rahvas otsestel valimistel. Hääleõiguslikud on kõik vähemalt 18-aastased valijaks registreerunud isikud.

Presidendiks võib kandideerida vähemalt 35-aastane Sambia kodanik, kes on mõne partei liige või kellel on mõne partei toetus ja kes vastab kõigile nõudmistele, mis esitatakse parlamenti kandideerimisel.

Kui ükski kandidaat ei saa esimeses valimisvoorus üle 50 protsendi häältest, korraldatakse teine voor. Kui ka teises voorus ei saa ükski kandidaat üle 50 protsendi häältest, valib kahe enim hääli saanud kandidaadi seast presidendi parlament. Kui üles seatakse ainult üks presidendikandidaat, nimetatakse ta ametisse ilma valimisteta. President vannutatakse ametisse valimistulemuse väljakuulutamise päeval.

Presidendil on muu hulgas õigus Rahvuskogu laiali saata; nimetada ametisse diplomaate ja kõrgeid riigiametnikke, allkirjastada rahvusvahelisi lepinguid, anda armu ja määrata riiklikke aumärke.

President nimetab Rahvuskogu liikmete seast asepresidendi ja ministrid. Asepresidendil on volitused ainult presidendi antud ülesannete piires. Juhul, kui president sureb või pole mingil põhjusel suuteline oma ametikohustusi täitma, asub tema kohuseid täitma asepresident.

Esimene Sambia president oli alates riigi iseseisvumisest aastal 1964 kuni 1991. aastani ametis olnud Kenneth Kaunda. Tema ametisoleku ajal täitis valitsusjuhi ülesandeid peaminister. Alates 24. augustist 2021 on president Hakainde Hichilema.

## Vaata ka
* Sambia riigipeade loend

## Viited

## Välislingid
* Presidency of Zambia (veebisait ei tööta ajutiselt)
* Zambian Constitution
Ämblikuvõrkkest

**Ämblikuvõrkkestaks** ehk **arahnoideaks** (ladina keeles *arachnoidea mater*) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel peaaju ja seljaaju ühte kesta.

Ämblikuvõrkkesta areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Roomajatel
### Madudel
Madudel on ämblikuvõrkkesta vähe uuritud. 

## Imetajatel
### Inimestel
## Suuraju ämblikuvõrkkest
Ämblikuvõrkkest on kolmest ajukesta kihist keskmine. 

Kesta ja peakolju vahel paikneb aju-kõvakest (*dura mater encephali*) ja nende vahel on subduraalruum, mis sisaldab ajuvedelikku. 

Ämblikuvõrkkestale järgneb peaaju kattev pehmekest (*pia mater*) ja nende vahel on subarahnoidaalruum (*cavitas subarachnoidealis*), mis sisaldab aju ainevahetuses osalevat lümfitaolist ajuvedeliku.

Aju pehmekesta ja ämblikuvõrkkesta nimetatakse koos vahel ka *[[leptomeninges]]*eks. 

Ämblikuvõrkkest on õhuke, veresoonteta läbikumav leste. 

Ämblikuvõrkkestast sopistuvad veenide sisse kurrud- ämblikuvõrkkesta sõmervohandid (*granulationes arachnoideae*), nende kaudu imendub aju-seljaajuvedelik venoossesse vereringesse.

## Seljaaju ämblikuvõrkkest

Seljaaju ämblikuvõrkkest (*arachnoidea mater spinalis*) on seljaajukestadest keskmine.

## Patoloogia

Inimestel seostatakse ämblikuvõrkkestaga mitmeid haiguslikke seisundeid.
Ämblikuvõrkkestapõletik on arahnoidiit. 
Pehmekesta ja ämblikuvõrkkesta põletik on leptomeningiit. 
Subarahnoidaalne hemorraagia on ämblikuvõrkkestaalune verejooks. 

Ämblikuvõrkkestaga seostatakse ka hea ja pahaloomulisi kasvajaid.

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
* Sissekanne Terminologia Anatomicas
*** A14.1.01.201: Arachnoidea mater. Ämblikuvõrkkest
*** A14.1.01.204: Arachnoidea mater cranialis
*** A14.1.01.218: Arachnoidea mater spinalis
Hessische Bergstrasse

**Hessische Bergstrasse** ehk **Hesseni mägitänav** on Saksamaa kõige väiksem veinipiirkond. See asub Hesseni liidumaal

Selle pindala on 450 hektarit ja sealt tuleb ligikaudu 0,5% Saksamaa veinitoodangust. Väikese tootmismahu tõttu selle veinipiirkonna veine väljaspool Saksamaad eriti ei kohta.

## Välislingid
* "Hessische Bergstrasse", märts 2014
Kuala Lumpuri rahvusvaheline lennujaam

**Kuala Lumpuri rahvusvaheline lennujaam** on lennujaam Kagu-Aasias Malaisias, umbes 45 kilomeetri kaugusel Kuala Lumpuri kesklinnast lõunakagus. Ehitise maksumus oli 3,5 miljardit USD.

Kuala Lumpur on Malaysia Airlinesi, MASkargo, AirAsia, AirAsia Xi ja Malindo Airi sõlmlennujaam.

Lennujaama aastane läbilaskevõime on 40 miljonit reisijat ja 1,2 miljonit tonni kaupa. 2011. aastal oli lennujaam rahvusvaheliste reisijate arvult maailmas 9. kohal ja 4. kohal Aasias.


KLIA Tower Dec. 2006 004.jpg|Lennujuhtimiskeskus
Vaade terminalile ja lennujuhtimiskeskusele


## Viited

## Välislingid

*www.klia.com.my Koduleht
*Kuala Lumpur International Airport Real Time Flight Schedule
*KLIA Low Cost Carrier (LCC) Terminal Website
*KLIA Info Pages
Reverberaator

**Reverberaator** on seade, milles kunstlikult pikendatakse ülekantavaid helisid, lastes neil aeglaselt sumbuda. See jätab kuulajale mulje, nagu toimuks ülekanne suure reverberatsiooniajaga ruumist.


Reverberaator sisaldab ühe või mitu viitlüli ja tagasisideahela. Läbi tagasisideahela antakse osa ajaliselt nihutatud väljundsignaalist uuesti reverberaatori sisendisse, millest tekib signaali ringlemine. Tänu sellele saadaksegi ülekantavate helide kunstlik pikenemine ning aeglane sumbumine.


Reverberaatoril peab olema suur kajaimpulsside tihedus (1000 impulssi sekundis) väljundis, konstantne sageduskarakteristik kogu kuuldesageduse piirkonnas ja müratase alla -60 dB. Reverberatsiooniaeg peab olema reguleeritav vahemikus 1...5 s.


Viite saamiseks kasutatakse kas kajaruumi, magnetofoni, diskreetset mäluseadet või mingit muud viitseadet metallplaadi, spiraalvedru või torujuhiga.

## Liigid
* Kajaruumreverberaator
* Magnetlintreverberaator
* Magnettrummelreverberaator
* Plaatreverberaator
* Vedrureverberaator
* Digitaalne reverberaator
* Torureverberaator

## Kirjandus
* Eiskop-Sillart 1988: Ilmar Eiskop ja Aleksander Sillart. "Akustika ja helitehnika". Tallinn Valgus. 1988.
Gonionotophis

***Gonionotophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Gonionotophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Gonionotophis brussauxi]]* (Mocquard, 1889)
* *[[Gonionotophis capensis]]* (Smith, 1847)
* *[[Gonionotophis crossi]]* (Boulenger, 1895)
* *[[Gonionotophis egbensis]]* (Dunger, 1966)
* *[[Gonionotophis gabouensis]]* (Trape & Mané, 2005)
* *[[Gonionotophis grantii]]* (Günther, 1863)
* *[[Gonionotophis guirali]]* (Mocquard, 1887)
* *[[Gonionotophis klingi]]* Matschie, 1893
* *[[Gonionotophis laurenti]]* (De Witte, 1959)
* *[[Gonionotophis nyassae]]* (Günther, 1888)
* *[[Gonionotophis poensis]]* (Smith, 1849)
* *[[Gonionotophis savorgnani]]* (Mocquard, 1887)
* *[[Gonionotophis stenophthalmus]]* (Mocquard, 1887)
* *[[Gonionotophis unicolor]]* (Boulenger, 1910)
* *[[Gonionotophis vernayi]]* Bogert, 1940.

## Levila

Neid võib kohata Kesk-Aafrikas.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*
* Benedetto Lanza, Donald G. Broadley, A review of the genus Gonionotophis in north-eastern Africa (Squamata: Lamprophiidae), Acta Herpetologica 9(1): 89-97, 2014, DOI: 10.13128/Acta_Herpetol-11929

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Gonionotophis]] seisuga 11.03.2014.*
Postimehe aasta arvamusliider

**Aasta arvamusliider** on ajalehe Postimees antav aunimetus. 

Nimetusega tunnustatakse inimest, kelle tegevust Eesti ajakirjanduses ja ühiskonnas peetakse Johann Voldemar Jannseni vääriliseks. Nimetuse saajale antakse Jannseni kujuke (autor skulptor Mati Karmin).

## Aasta arvamusliidrid

* 2005 Rein Veidemann
* 2006 Marju Lauristin
* 2007 Mihkel Mutt
* 2008 Enn Soosaar
* 2009 Erkki Bahovski
* 2010 David Vseviov 
* 2011 Andres Arrak
* 2012 Edward Lucas
* 2013 Tiina Kangro 
* 2014 Ilmar Raag 
* 2015 Jüri Vendik 
* 2016 Jaak Jõerüüt 
* 2017 Raul Rebane 
* 2018 Mihhail Lotman
* 2019 Ivan Makarov 
* 2020 jäi välja andmata
* 2021 Maarja Vaino
* 2022 Lauri Vahtre
* 2023 Jüri Reinvere 
* 2024 Rainer Saks

## Viited
Järelkõla kestus

**Järelkõla kestus** ehk **reverberatsiooniaeg** ajavahemik, mille vältel helienergia tihedus väheneb pärast heliallika tekitatud heli järsku lakkamist miljon korda (vastavalt helirõhk väheneb tuhat korda) ehk 60&nbsp;dB võrra.

Järelkõla kestus (tähis *T*60 või RT, ingl k sõnadest *reverberation time*) on ruumiakustika tuntuim tunnussuurus.

Järelkõla kestus sõltub ruumi mahust ja akustilistest omadustest, samuti helide loomusest. Kui ruumi heliväli on difuusne, on järelkõla kestusel, ruumalal V\, \mathrm{[m^3]} ja neeldumispinnal A\, [\mathrm{m}^2\,\mathrm{sab}]  Sabine'i valemi kohaselt seos:

:T_{60} = 0,16 \frac{V}{A},
kus ruumi ekvivalentne neeldumispind A on ühikutes sabiin (m2 sab).

## Vaata ka
* Järelkõla
* Reverberaator
* Kajamasin
*Kajaruum
*Sabiin

## Viited

## Kirjandus
* Ilmar Eiskop, Aleksander Sillart. Akustika ja helitehnika. Tallinn, Valgus, 1992
* Mikko Kylliäinen, Valtteri Hongisto. Hoonete akustiline projekteerimine: akustika alused. Tallinn, ET-INFOkeskuses AS, 2009
DCI

**DCI** on:
***[[ravimi geneeriline nimetus|ravimi geneerilise nimetuse]]** ladinakeelne lühend
***'[[Decimomannu lennujaam]]a** IATA-kood
Austria veinid

**Austria veinid** on sageli kuivad valged veinid ja valmistatud viinamarjasordist Grüner Veltliner. Ligikaudu 30% veinitoodangust on punased veinid, mille tootmiseks kasutatakse viinamarjasorte Blaufränkisch, Pinot noir ja kohalikku viinamarjasorti Zweigelt.

Austria veinitööstusele oli väga laastav 1985. aastal glükooliskandaal, mil avastati, et mitmed Austria veinitootjad kasutasid oma veinide magustamiseks dietüleenglükooli, mis sisaldub ka antifriisi koostises. Pärast selle avalikuks tulekut kõrvaldati üle kogu maailma Austria veinid müügilt. Kui enne 1985. aastat müüdi Austria veine umbes 45 miljonit liitrit aastas, siis 1986. aastal 4,4 miljonit. Alles 2001. aastal suudeti Austria veine müüa 1985. aasta eelsetes mahtudes – ligi 50 miljonit liitrit aastas. Pärast skandaali võttis Austria parlament 29. augustil 1985 vastu uued veiniseadused, misjärel on Austria veinid ühed maailma rangeimalt kontrollitavad.

## Austria veinipiirkonnad

#Wachau
#Kremstal
#Kamptal
#Traisental
#Wagram
#Weinviertel
#Carnuntum
#Thermenregion
#Neusiedlersee
#Leithaberg
#Rosalia
#Mittelburgenland
#Eisenberg
#Viini veinipiirkond
#Vulkanland Steiermark
#Südsteiermark
#Weststeiermark

### Alam-Austria

Alam-Austria veinipiirkond asub Austria kirdeosas ja tegemist on Austria suurima veinipiirkonnaga – sealt tuleb ligikaudu pool Austria veinitoodangust.
Jaguneb kaheksaks alampiirkonnaks:
*Wachau
*Kremstal
*Kamptal
*Traisental
*Wagram (varasem nimetus Donauland ehk "Doonau maa")
*Weinviertel
*Carnuntum
*Thermenregion
### Burgenland
Burgenland asub Austria idaosas. Veinikasvatuspiirkond asubNeusiedli järve kaldal ja sellel on suur mõju sellest piirkonnast tulevatele veinidele. Selles piirkonnas toodetakse peamiselt punaseid veine. Jaguneb neljaks alampiirkonnaks:
*Neusiedlersee
*Leithaberg
*Rosalia
*Mittelburgenland
*Eisenberg

### Viini veinipiirkond
Viin on Austria pealinn ja see on ainus pealinn, millel on nii pikk veinide tootmise traditsioon. Täpsemalt loe artiklist Viini veinipiirkond.

### Steiermark
Steiermark on Austria kõige lõunapoolseim piirkond ja sellel piirkonnal on ühine piir Sloveeniaga. Jaguneb kolmeks alampiirkonnaks:
*Vulkanland Steiermark ehk Vulkaaniline maa Steiermark
*Südsteiermark ehk Lõuna-Steiermark
*Weststeiermark ehk Lääne-Steiermark

## Austria veinide kvaliteedisüsteem
### Districtus Austriae Controllatus
Districtus Austriae Controllatus on Austria kvaliteedisüsteem, mida asuti juurutama 2003. aastal.

### Wachau veinipiirkonna kvaliteedisüsteem
Austria teistest veinipiirkondadest eristub**[[Wachau veinipiirkond | Wachau]]**. Selles piirkonnas jagunevad veinid kolme kvaliteediklassi:
***Steinfeder** 
***Federspiel** 
***Smaragd** 

## Viited


## Välislingid
*Austria veinid
*oesterreichwein.at
Liivamadu

**Liivamadu** (*Psammophis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Liivamadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Psammophis aegyptius]]* Marx, 1958
* *[[Psammophis angolensis]]* (Bocage, 1872)
* *[[Psammophis ansorgii]]* Boulenger, 1905
* *[[Psammophis biseriatus]]* Peters, 1881
* *[[Psammophis brevirostris]]* Peters, 1881
* *[[Psammophis condanarus]]* (Merrem, 1820)
* *[[Psammophis crucifer]]* (Daudin, 1803)
* *[[Psammophis elegans]]* (Shaw, 1802)
* *[[Psammophis indochinensis]]* Smith, 1943
* *[[Psammophis jallae]]* Peracca, 1896
* *[[Psammophis leightoni]]* Boulenger, 1902
* *[[Psammophis leithii]]* Günther, 1869
* *[[Psammophis leopardinus]]* Bocage, 1887
* *[[Psammophis lineatus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Psammophis lineolatus]]* (Brandt, 1836)
* *[[Psammophis longifrons]]* Boulenger, 1896
* *[[Psammophis mossambicus]]* Peters, 1882
* *[[Psammophis namibensis]]* Broadley, 1975
* *[[Psammophis notostictus]]* Peters, 1867
* *[[Psammophis orientalis]]* Broadley, 1977
* *[[Psammophis phillipsi]]* (Hallowell, 1844)
* *[[Psammophis praeornatus]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Psammophis pulcher]]* Boulenger, 1895
* *[[Psammophis punctulatus]]* Duméril, Bibron & Duméril, 1854
* *[[Psammophis rukwae]]* Broadley, 1966
* *[[Psammophis schokari]]* (Forskål, 1775)
* *[[Psammophis sibilans]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Psammophis subtaeniatus]]* Peters, 1882
* *[[Psammophis sudanensis]]* Werner, 1919
* *[[Psammophis tanganicus]]* Loveridge, 1940
* *[[Psammophis trigrammus]]* Günther, 1865
* *[[Psammophis trinasalis]]* Werner, 1902
* *[[Psammophis zambiensis]]* Hughes, 2002.
 
## Levila

Neid võib kohata Aafrikas ja Aasias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Psammophis]] seisuga 11.03.2014.*
Nils Horner

**Nils Georg Anthony Horner** (25. detsember 1962 Borås – 11. märts 2014 Kabul) oli rootsi ajakirjanik.

Ta oli 1990. aastatel Rootsi Raadio väliskorrespondent Londonis ja New Yorgis. Aastal 2001 läks ta korrespondendiks New Delhisse ning tegi reportaaže Aasias ja Lähis-Idas toimuvast.

Ta oli Afganistanis teinud reportaaže aastast 2001 (siis, kui Ţālebān kukutati), aastal 2003 oli ta kohal, kui USA väed sisenesid Bagdadi. Aastal 2004 oli ta Tais kirjeldamas 2004. aasta India ookeani maavärinat ja aastal 2011 oli ta Jaapanis kirjeldamas Fukushima tuumajaama õnnetust.

Nils Horner tapeti 11. märtsil 2014 Kabulis, tänaval Liibanoni restorani juures.

## Välislingid
* Kabulis tapeti Rootsi Raadio ajakirjanik
* Kabulis tapeti tuntud Rootsi ajakirjanik
Niiluse krokodill

**Niiluse krokodill** (*Crocodylus niloticus*) on krokodilliliik.

## Klassifikatsioon

Niiluse krokodillidel klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Crocodylus niloticus africanus]]* Laurenti, 1768
* *[[Crocodylus niloticus chamses]]* Bory de Saint-Vincent, 1824
* *[[Crocodylus niloticus cowiei]]* (Smith *in* Hewitt, 1937)
* *[[Crocodylus niloticus madagascariensis]]* Grandidier, 1872
* *[[Crocodylus niloticus niloticus]]* Laurenti, 1768
* *[[Crocodylus niloticus pauciscutatus]]* Deraniyagala, 1948
* *[[Crocodylus niloticus suchus]]* GEOFFROY, 1807.

## Levila

Neid Aafrika suurimaid (isased kuni 5 m pikkused) krokodille võib kohata Aafrikas, sh Sambias, ja Madagaskaril.

## Kokkupuuted inimestega

Niiluse krokodillid võivad elada 75–100 aasta vanuseks, seega kokkupuuteid inimestega tuleb ikka ette. Ründavad kokkupuuteid võib olla kahesuguseid:
#inimesed võivad osadele neist saakloomadeks olla (keskmiselt kuni 200 krokodillirünnet aastas); 
#nemad on inimestele jahiloomadeks (krokodillikütid, jahitrofeedeks ja ka naha pärast. 1980. aastatel võis kütitud niiluse krokodillide arv olla 1000–2000 isendi vahel.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne CITES-is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Heiki Suurkask, Mis on vahet krokodillil ja alligaatoril, kaimanil ja gaavialil (vaadatud 11.03.2014)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Crocodile du Nil]] seisuga 11.03.2014.*
Gardi departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Gardi departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid.

Departemangus on kolm ringkonda:
* Alèsi ringkond
* Nîmesi ringkond
* Vigani ringkond

## Kantonid

Departemangus on kokku 23 kantonit. Vallad Alès ja Nîmes on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.

## Vallad

Departemangus on 351 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Poola koridor (Tartu)

**Poola koridoriks** ristisid Tartu irvhambad ajaloolise Poola koridori eeskujul kitsa vahekäigu Marksu maja ja Poola restaureerijate ehitusplatsi piirava plankaia vahel Ülikooli tänaval.

1983. aasta 22. oktoobril põles Tartu vanalinna seitsmes kvartal, tules hävis ka Werneri kohvik. Kvartalit taastama kutsutud Poola restaureerimisfirma Budimex alustas töid Tartu vanalinnas 1988. aasta suvel. Tööd kestsid aastaid ja jäid Eesti iseseisvuse taastamise järel aastateks pooleli.

Sellest kõnnitee laiusest nõelasilmast Ülikooli tänaval käisid järgnevatel aastatel läbi kõik, kellel oli asja ülikooli peahoonesse või ülikooli vanasse kohvikusse.

Werneri kohvik avati taas alles 1998. aasta mais.

## Viited

## Välislingid
Grigori Karassin

**Grigori Karassin** (vene keeles Григорий Борисович Карасин; sündinud 23. augustil 1949 Moskvas) on Venemaa diplomaat, endine asevälisminister.

1971. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli, pärast seda töötas ta mitmel diplomaatilisel ametikohal.

Aastatel 2000–2005 oli Karassin Venemaa suursaadik Suurbritannias.

2005–2019 oli ta Vene Föderatsiooni asevälisminister.

2021. aastast on Karassin Venemaa Föderatsiooninõukogu väliskomisjoni esimees.
Linda Vilmre

**Linda Vilmre** (aastani 1925 **Linda Breiberg**; 27. märts 1902 Väinjärve vald – 26. detsember 1990 Tallinn) oli eesti pedagoog, museoloog ja tõlkija, Friedebert Tuglase lähedane sõber.

Ta lõpetas aastal 1921 Elfriede Lenderi Eragümnaasiumi. Aastatel 1921–1923 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, aastatel 1923–1930 filosoofiateaduskonnas ajalugu (lõpetas). Järvamaa Üliõpilaskogu liige. Ta kuulus EYS Veljestosse.

Ta töötas Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja Tartu Poeglastegümnaasiumis ajalooõpetajana.

Ta kogus kohalikku ajaloolist pärimust Järva-Jaani, Koeru, Rõuge ja Kadrina kihelkonnas. Töötas Eesti Ajaloomuuseumis teadusliku töötajana.

Linda Vilmre arreteeriti 1945. aastal pärast maipühi seoses ajaloomuuseumi protsessiga, süüdistuseks §58-1a, 19-58-2, 58-11 - Nõukogudevastase grupi liige Ajaloomuuseumis. Kohtuotsusega 1946. aasta märtsist saadeti 8 aastaks Siberisse, Pestšanlagi vangilaagrisse Karaganda oblastis, millele järgnes vabatahtlik asumine maist 1956. Naasis Eestisse 1960. aastal. Rehabiliteeriti hiljem. Töötas Tuglase majahoidjana, filmide tõlkijana ja hiljem Friedebert Tuglase Majamuuseumis kuni pensionileminekuni.

Linda Vilmre suri 26. detsembril aastal 1990 ja maeti 29. detsembril Rahumäe kalmistule.

## Teosed
*Vilmre, Linda 1927. Ajaloolist traditsiooni Rõuge kihelkonnast: Nursi, Kasaritsa, Saaluse ja Pindi vallast. Digiteeritud 2005. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum
*Vilmre, Linda 1929. Ajaloolist traditsiooni Koeru kihelkonnast. Kogutud suvel 1929. a. Digiteeritud 2006. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum
*Vilmre, Linda 1930. Ajaloolist traditsiooni Järva-Jaani kihelkonnast. Kogutud suvel 1930. a. Digiteeritud 2007. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum
*Vilmre, Linda 1931. Ajaloolist traditsiooni Kadrina kihelkonnast. kogutud 1931. a suvel. Digiteeritud 2008. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum 
*Vilmre, Linda, 1937. Linnaelu keskajal. 7. raamat sarjast Ajaloo lugemik alg- ja keskkoolile. Kirjastus Loodus.

## Tõlkeid

*Flex, Walter 1929. Wallensteini pale. Nägemusi ja jutustusi kolmekümneaastasest sõjast. Saksa keelest tõlkinud Linda Vilmre. Kirjastus Loodus.
*Semjonov, Juri 1939. Maailma varad (1. osa) Majandusgeograafia igaühele. Meie igapäevane leib. Toimetanud Rudolf Nõmmeots, vene keelest tõlkinud Rudolf Nõmmeots, Liivia Oras ja Linda Vilmre. Sari Elav teadus. Eesti Kirjanduse Selts.
*Uus aeg (1. osa). 1941. Prantsuse kodanlikust revolutsioonist Saksa-Prantsuse sõjani ja Pariisi Kommuunini (1789-1870) Toimetanud F. Heifets, Aleksei Jefimov ja Jevgeni Tarle. Vene keelest tõlkinud Richard Kleis, Maimu Tõldsepp ja Linda Vilmre. Teaduslik Kirjandus 1941 
*Ferrero, Guglielmo 1932. Vana-maailma hukkumine. Mis kõneleb see meie ajale? Tõlkinud Linda Vilmre. 5. raamat sarjast Elav teadus. Eesti Kirjanduse Selts.

## Viited

## Välislingid
* TÜ üliõpilased
Stop-motion

***Stop-motion*** on animatsiooniliik, kus vähehaaval liigutatakse objekte pildistatud kaadrite vahel, et luua liikumise efekti. See oli enne arvutianimatsiooni (CGI) tähtsal kohal filminduses. Näiteks terminaatori liikumine filmis "Terminaator". Tuntumaid näiteid Eestist on kõik operaator Kõpsu animafilmid ja kõik Eesti Laulu 2014 vaheklipid. *Stop-motion* animatsiooni päris näitlejatega kutsutakse piksilatsiooniks.
Dmõtro Jaroš

**Dmõtro Jaroš** (ukraina keeles *Дмитро Ярош*; sündinud 30. septembril 1971 Kamjanskes) on Ukraina poliitik ja omakaitseväelane. 

## Elulugu
Ta oli rahvusradikaale ja äärmisi parempoolseid ühendava Ukraina organisatsiooni Paremsektor endine juht (2014-2015). 

Asutas 2014. aastal Paremsektori sõjalise tiiva Ukraina Vabatahtlike Korpus.

2014. aasta veebruaris võimule tulnud ajutine valitsus määras Jaroši Euromaidani võitlejate esindajana Ukraina julgeolekunõukogu asedirektoriks.

Jaroš kandideeris 2014. aastal riigi presidendiks, kogudes 0,7 % häältest. Aprillist 2014 kuni 2015. aasta varakevadeni võttis vabatahtlike seas osa sõjast Donbassis, saades 21. jaanuaril 2015 Donetski lähistel Gradi tabamusest kergelt haavata.

3. märtsil 2014 esitas Venemaa prokuratuur Jarošile süüdistuse ebaseaduslikus relvaformeeringus osalemise pärast Esimeses Tšetšeenia sõjas ja avalikes üleskutsetes terroristlikule ja ekstremistlikule tegevusele. . 25. juulil 2014 kuulutas Interpol ta rahvusvaheliselt tagaotsitavaks. 2016. aasta jaanuaris kustutas Interpol Jaroši tagaotsitavate nimekirjast.

## Vaata ka
* Ukraina Vabatahtlike Korpus

## Viited
Anatoli Kuznetsov

**Anatoli Kuznetsov** oli mitme tuntud isiku nimi:
***[[Anatoli Kuznetsov (kirjanik)|Anatoli Kuznetsov]]** (vene keeles Кузнецов, Анатолий Васильевич), (1929–1979), vene kirjanik
***[[Anatoli Kuznetsov (näitleja)|Anatoli Kuznetsov]]** (vene keeles Кузнецов, Анатолий Борисович), (1930–2014), vene teatri- ja filminäitleja
***[[Anatoli Kuznetsov (maletaja)|Anatoli Kuznetsov]]** (vene keeles Кузнецов, Анатолий Георгиевич), (1932–2000), maletaja
***[[Anatoli Kuznetsov (operaator)|Anatoli Kuznetsov]]** (vene keeles Кузнецов, Анатолий Васильевич), (1928–2006), operaator
***[[Anatoli Kuznetsov (füüsik)|Anatoli Kuznetsov]]** s. 1942 Kasepääl, Eesti füüsik
Luksemburgi veinid

## Ülevaade
**Luksemburgi vein**e toodetakse peamiselt Luksemburgi kaguosas Moseli jõe ääres. Viinamägede all on Luksemburgis ligikaudu 300-400 meetri laiune ja 42 kilomeetri pikkune ala.

## Luksemburgis kasvatatavad viinamarjasordid
2006. aasta seisuga olid enim kasvatatud viinamarjad:
*Müller-Thurgau, mida Luksemburgis nimetatakse nimega Rivaner: 377,1 hektarit (29,0%)
*Auxerrois blanc: 184,2 hektarit (14,2%)
*Pinot gris: 177,5 hektarit (13,7%)
*Riesling: 165,8 hektarit (12,8%)
*Pinot blanc: 143,1 hektarit (11,0%)
*Elbling: 122,9 hektarit (9.5%)
*Pinot noir, ainuke punane viinamarjasort üle 1%: 88,2 hektarit (6,8%)
*Gewürztraminer: 18,8 hektarit (1,4%)
*Chardonnay: 14,8 hektarit (1,1%)

## Luksemburgi veinide kvaliteedisüsteem
Veinide kvaliteeti reglementeeriv seadus võeti vastu 2 juulil 1931. Vastavalt sellele seadusele võib kvaliteetvein langeda ühte kolmest kategooriast: *Appellation Controlée*, *Premier Cru* või *Grand Premier Cru*. Veinide kvaliteedi üle otsustab ekspertide nõukogu ja seda tehakse igal aastal, st veinitootjad peavad kvaliteedimärgist taotlema oma veinidele igal aastal.

## ''Crémant de Luxembourg''

***Crémant de Luxembourg*** on Luksemburgi vahuvein, mida toodetakse traditsioonilisel meetodil ja tootmisel tohib kasutada ainult Luksemburgis kasvatatud viinamarju. Sellised nõuded on defineeritud kohaliku kvaliteedistandardi **Marque Nationale** raames. Mõned Luksemburgi vahuveinid kannavad lihtsalt nime *Crémant* ja nende puhul ei kuvata tiitlit **Marque Nationale**. Selliseid vahuveine on kas osaliselt või täielikult toodetud imporditud viinamarjadest.

## Välislingid
* "Veinid Luksemburgi Suurhertsogiriigist"
* "Institut Viti-vinicole"
Müsavat

**Müsavat** on Aserbaidžaani partei.

Partei juht on İsa Qəmbər.

Partei rajati 1911. aastal salaorganisatsioonina. Aserbaidžaani Demokraatliku Vabariigi päevil (1918–1920) oli sel riigis juhtiv roll. Bolševike sissetungi järel läks partei uuesti põranda alla, 1923. aastal aga, pärast paljude parteiliikmete vahistamist, eksiili.

Oma tegevuse Aserbaidžaanis taastas Müsavat 1989. aastal.
Juju

***Juju*** või **Ju-Ju** on kas Lääne-Aafrika või Prantsuse päritolu sõna, mida kasutasid eurooplased, märkimaks Lääne-Aafrika põlisusundeid. Tänapäeval tähistab see mitmesuguseid ebausuga seotud asju, näiteks amuletti või loitsu, mida kasutatakse Lääne-Aafrika nõiduses.

## Ajalugu
Nimetus *juju* ja sellega seostuvad tavad on saanud tuntuks Lõuna- ja Põhja-Ameerika riikides Lääne-Aafrikast pärit mustade orjade vahendusel. *Juju* on säilinud mõnedes kohtades Lõuna- ja Põhja-Ameerikas tänapäevani, iseäranis maroonide juures, kes on hoidnud alles oma Aafrika traditsioone.

Erinevalt tavaarusaamast pole *juju* hoolimata lingvistilisest ja muudest sarnasustest seotud *[[voodoo]]*'ga (Lääne-Aafrikas teatud ka kui vodun). *Juju* on omandanud praegusajal ka sarnasusi karmaga. Head *juju*'t võib põhjustada ükskõik milline heategu: päästes puu otsast kassi või tagastades kellegi kadunud raamatu. Halba *juju*'t saab esile kutsuda umbes sama kergelt. Selline kontseptsioon on seotud *juju* objektide õnne ja vedamist toovate arvatavate omadustega. *Juju*'d on tavaliselt väiksed nõid-arstide tehtud amuletid või asjad, mida kantakse endaga kaasas.

## Viited
Viktoria Korpan

**Viktoria Korpan** (vene *Виктория Корпан*; sündinud 19. augustil 1976  Žõtomõris Ukrainas) on endine Eesti ajakirjanik, venekeelse Postimehe vastutav toimetaja aastatel 2006–2014.

## Elukäik
Viktoria Korpan on sündinud ukrainlaste peres Ukrainas (vanemad tutvusid Tallinnas), kuid elanud kogu elu Eestis.

Õppis Tallinna Pedagoogikaülikoolis ja töötas lühikest aega eesti keele õpetajana. 

Aastatel 1998–2003 töötas ajalehes Äripäev (algul veebispetsialisti ja siis ajakirjanikuna), 2003–2005 oli ajakirja Director tegevtoimetaja. 

2005. aastal töötas ta pool aastat Rahandusministeeriumi avalike suhete osakonnas. 

2006. aasta veebruarist kuni jaanuarini 2014 oli venekeelse Postimehe vastutav toimetaja. 

Alates 2014. aasta jaanuarist töötab Viktoria Korpan Politsei- ja Piirivalveameti kommunikatsiooniosakonnas.

## Tunnustus
* 2014 – Valgetähe teenetemärgi V klass

## Publikatsioone
* ÄP: Sõbrad kiidavad kuulsat “itimeest” Samueli – Äripäev, 5. oktoober 2000 
* M-äri keskendub SMSile – Äripäev, 15. märts 2011
* "Kuidas Buratinost mu isiklik põrgu sai" – Elu24.ee, 16. märts 2009
* Viktoria Korpan: rahva tungival nõudmisel – Postimehe Tarbija24 portaal, 15. september 2011

## Viited

## Välislingid
* Viktoria Korpan: teenetemärgi eest olen tänulik kõigile endistele kolleegidele – ERR.ee, 5. veebruar 2014
Nutipõõsas

**Nutipõõsas** (*Cephalanthus*) on taimeperekond madaraliste sugukonnast.

## Liigid
Perekonda kuulub kuus liiki.
**[[Cephalanthus angustifolius]]* – (kasvab Laoses ja Vietnamis)
**[[Cephalanthus glabratus]]* – (Lõuna-Ameerikas)
**[[Cephalanthus natalensis]]* – (Aafrika lõunaosas)
**Cephalanthus occidentalis* – harilik nutipõõsas (Põhja-Ameerikas)
**[[Cephalanthus salicifolius]]*  – (Mehhikos, Texase osariigis USAs)
**[[Cephalanthus tetandra]]* – (troopilises Aasias)
Elektrotehniline teras

**Elektrotehniline teras** on väikese (kuni 0,1%) süsinikusisaldusega teras, mis sisaldab kuni 5% räni ning vähesel määral mangaani ja muid lisandeid. Niisugust terast kasutatakse laialdaselt elektrotehnikatööstuses pehmemagnetmaterjalina, s.t magnetmaterjalina, millel on väike ümbermagneetimiskadu (kitsas hüstereesisilmus).

Elektrotehnilist terast toodetakse peamiselt 0,35&nbsp;mm ja 0,50&nbsp;mm paksuse lehtmaterjalina, millest lõigatakse või stantsitakse trafoplekke elektrimasinate, trafode ja elektromagnetite magnetsüdamike koostamiseks.

## Vaata ka
* Ferromagnetism
* Transformaator

## Viited

## Välislingid
* Magnetmaterjalid
Sakõ merelennuväebaas

**Sakõ merelennuväebaas** (ka *Novofedorivka merelennuväebaas*; ukraina keeles Новофедорівка, vene keeles Новофёдоровка *Novofjodorovka*) on lennuväebaas Ukrainas Krimmi poolsaarel Sakõ linna lõunaserval, paarikümne kilomeetri kaugusel Simferopolist loodes, umbes kümne kilomeetri kaugusel Jevpatoriast kagus. Linnas asus üks Ukraina mereväe olulisemaid baase.

## Ajalugu
Venemaa sõjavägi vallutas baasi 2014. aasta 22. märtsil. 2022. aasta sügisel ründas Ukraina Sakõ merelennuväebaasi.

## Viited

## Välislingid
* Info Wikimapia kaardil
* Ukraine war: Blasts rock Russian airbase in annexed Crimea. *[[BBC News]]*, 9. august 2022
* Joshua Cheetham, Francesca Gillett & Erwan Rivault. Ukraine war: Crimea airbase badly damaged, satellite images show. *BBC News*, 11. august 2022
Ferriit

Terminit "**ferriit**" kasutatakse kahes tähenduses:
***[[ferriit (metallurgia)|ferriit]]**, rauasüsinikusulamite koostisosa (vähese hulga süsiniku tahke lahus α-rauas)
*ferriit,  metallkeraamiline magnetmaterjal

## Allikas
*ENE, 2. kd, 1987, lk 685
Ferriit (elektrotehnika)

**Ferriit** on metallkeraamiline magnetmaterjal (magnetilistelt omadustelt ferrimagneetik), mis koosneb raudoksiidist Fe2O3 ja teiste metallide (Ni, Mn, Zn jt) oksiididest. Sõltuvalt koostisest (raudoksiidile lisatud oksiididest) saadakse pehmed magnetmaterjalid (mangaantsinkferriit, nikkeltsinkferriit) või kõvad magnetmaterjalid (strontsiumferriit, baariumferriit, koobaltferriit). Jaotus pehmeteks ja kõvadeks magnetmaterjalieks põhineb sellel, kui suur on materjali magnetiline hüsterees. Pehmemagnetferriitidest valmistatakse induktiivpoolide, drosselite ja trafode magnetsüdamikke, kõvamagnetmaterjalidest peamiselt püsimagneteid, näiteks valjuhäälditele.

Ferriitidel on suur eritakistus ja sellest tulevalt väike pöörisvoolukadu. Seetõttu saab pehmemagnetferriite kasutada induktiivkomponentide südamike valmistamiseks kõrgsagedusahelatele (kuni mikrolainete sagedusteni).
## Vaata ka
*Ferriitsüdamik
Ferriitsüdamik

**Ferriitsüdamik** on ferriidist magnetsüdamik, mida kasutatakse laialdaselt induktiivpoolide ja drosselite induktiivsuse suurendamiseks ning trafode magnetahela loomiseks kõrgetel sagedustel.

Drosselite, trafode ja muude induktiivkomponentide jaoks moodustatakse elementidest (näiteks kahest C- või U-elemendist) suletud magnetahel. Pindmontaažiks kasutatakse spetsiaalseid SMD-ferriite, näiteks risttahukakujulisi mõõtmetega 1,0 × 0,5 × 0,5&nbsp;mm kuni 4,5 × 3,2 × 1,5&nbsp;mm.

Pilt:Toroid core.png|Rõngassüdamik
Pilt:C core.png|C-südamik
Pilt:U core.png|U-südamik
Pilt:E core.png|E-südamik
Pilt:ER core.png|ER-südamik
Pilt:EFD core.png|EFD-südamik
Pilt:EP core.png|EP-südamik
Pilt:RM core.png|RM-südamik


## Vaata ka
Kalevala päev

**Kalevala päev** (soome keeles *Kalevalan päivä*) on Soome riiklik tähtpäev, soome kultuuri päev, mida peetakse Soome rahvuseepose "Kalevala" auks 28. veebruaril. Soomes on see lipupäev.

## Ajalugu

Helsingi ülikooli Savo-Karjala üliõpilasorganisatsioon (Savokarjalainen osakunta) hakkas tähistama Kalevala päeva iga-aastase üritusena 1860. aastail. "Kalevala" 50. ja 75. sünnipäeva tähistati suurelt. 1920. aastail hakati Kalevala päeva puhul ka lippe heiskama, ehkki ametlik lipupäev kehtestati alles 1978. 

Kalevala päeva tähistatakse 28. veebruaril, mil Elias Lönnrotil valmis "Kalevala" esimene versioon, nagu on öeldud "Vana Kalevala" sissejuhatuses 28. veebruaril 1835. Raamat ilmus trükist sama aasta lõpul. 1849. aastal avaldas Lönnrot teosest uue versiooni, nn "Uue Kalevala". Ehkki 2000. aastani lükkusid 24.–28. veebruaril tähistatud nimepäevad liigaastatel päeva võrra edasi, on Kalevala päeva ka liigaastatel tähistatud ikka 28. veebruaril.

## Viited

## Välislingid
* Kalevalan päivä
* Kalevalan ja suomalaisen kulttuurin päivä 28.2. Suomen pääkonsulaatti, Hampuri 25.2.2003. 
* Yle oppiminen: Kalevalan päivä 28.2.
Galvaaniline sidestus

**Galvaaniline sidestus** vooluahelate vahel esineb siis, kui nendel ahelatel on ühine elektrijuht (joonisel takistusega *Z*). Siis voolu muutumisel ühes ahelas muutub ka pingelang sidestaval juhil ja seetõttu muutub vool ka teises ahelas, mis enamasti mõjub häirivalt.

Sidestavaks juhiks on sageli elektroonikaseadmete ühenduskaablite tagasijuhe (varjestus) ja trükkplaadil ühiselt kasutatavad maandusjuhid. Niisugune ühine juhtmelõik tekib ka elektritoitevõrgu neutraaljuhtme (nulljuhtme) kaudu, kui koos töötavad seadmed on ühendatud erinevatesse pistikupesadesse. 

Soovimatut galvaanilist sidestust saab tõhusalt kõrvaldada galvaanilise eralduse vahenditega.
## Vaata ka
*Galvaaniline eraldus
Galvaaniline eraldus

**Galvaaniline eraldus** tähendab elektrotehnikas kahe elektriahela niisugust eraldust, mis katkestab nende ahelate vahel otsese vooluraja (nt juhtmeid mööda); seega pole võimalik elektrilaengute vahetu liikumine ühest ahelast teise. Samal ajal saab nende ahelate vahel toimuda elektrienergia ja informatsioonisignaalide edastamine induktiivse ning mahtuvusliku sidestuse kaudu ja elektromagnetvälja ning optilise kiirguse vahendusel.

Kuna galvaaniliselt eraldatud ahelate potentsiaalid on samuti teineteisest eraldatud, kõneldakse näiteks mõõtetrafode puhul ka potentsiaalivabast ühendusest.

Galvaaniliselt eraldamata ahelate vahel kulgeb vool, mille tugevus on määratud nende ahelate vahelise aktiivtakistusega. Samuti võib see vool põhjustada mitmesuguseid häireid signaaliahelates, kahjustada ahelate komponente ja ohustada neid puudutavaid inimesi. 

Kõige levinum galvaaniline eraldaja on trafo, elektroonikalülitustes ka optron, milles informatsiooni edastatakse infrapunakiirgusega. 

## Vaata ka
*Galvaanilise eraldusega alalispingemuundur
*Galvaaniline sidestus
Berkin Elvan

**Berkin Elvan** (5. jaanuar 1999 – 11. märts 2014 İstanbul) oli Türgi kooliõpilane, kes sai tuntuks politseivägivalla ohvrina suvel 2013 toimunud Gezi pargi meeleavaldustel.

14-aastane Berkin läks 16. juunil 2013 İstanbuli Okmeydanı linnaosas toimunud meeleavalduse ajal poodi leiba ostma. Samal ajal otsustas politsei meeleavaldajad jõudu kasutades laiali ajada. Meeleavalduse laialiajamise käigus tabas Berkin Elvani politsei tulistatud pisargaasigranaat, mis tekitas talle tõsise ajutrauma. Ta langes koomasse, milles viibis 269 päeva kuni surmani märtsis 2014.

Berkin Elvan oli kaheksas inimene, kes sai 2013. aasta meeleavalduste mahasurumise käigus surmavalt vigastada. Tema noorus ja asjaolu, et ta polnud isegi meeleavaldajate hulgas, tegi temast juba enne tema surma üleriigilise sümboli, kelle juhtumit kasutati politseivägivalla hukkamõistmisel. 

Berkini surm 11. märtsil 2014 vallandas Türgi linnades uue valitsusvastaste protestide laine. 32 Türgi provintsis toimusid meeleavaldused, millest mitmed Türgi politsei taas vägivalda kasutades laiali ajas. Üks suuremaid meeleavaldusi toimus İstanbulis İstiklali peatänaval. Meeleavalduste käigus pidas politsei kinni sadu inimesi, ainuüksi İstanbulis vahistati 97 inimest.

Türgi president Abdullah Gül avaldas Berkin Elvani surma puhul avalikult kaastunnet. Peaminister Recep Tayyip Erdoğani valitsus Berkini surmale ei reageerinud. Berkini ema Gülsüm Elvan süüdistas avalikult peaminister Erdoğani oma poja surmas.

12. märtsil 2014 maeti tema surnukeha İstanbuli Feriköy surnuaiale. Berkini mälestuseks korraldatud leinarongkäigul läbi İstanbuli kesklinna osalesid kümned tuhanded inimesed. Tuhanded inimesed võtsid osa ka tema matustest Okmeydanı linnaosas. Üle Türgi osales Elvani surma ja matuste tõttu alguse saanud meeleavaldustel sadu tuhandeid inimesi, kelle laialiajamiseks kasutas politsei taas jõudu. Peaminister Erdoğan kritiseeris samal päeval tehtud sõnavõtus tänavatele tulnud inimesi, pidades meeleavalduste korraldamist 18 päeva enne kohalikke valimisi kohatuks ja ebademokraatlikuks. 

14. märtsil 2014 süüdistas peaminister Erdoğan ühes oma valimiskampaania kõnes Berkin Elvani seotuses terroriorganisatsioonidega. Samuti väitis peaminister, et poiss ei läinud üldse poodi leiba ostma, vaid oli väljas, et tulistada politseinikke marmorkuulikestega.

## Viited
Siena ülikool

**Siena ülikool** (itaalia keeles *Università degli Studi di Siena*) on ülikool Sienas, üks vanimaid ülikoole Itaalias. Selle asutamisajaks arvatakse aastat 1240.

## Välislingid
* Koduleht
Nitreerimine

**Nitreerimine** on keemiline protsess nitrorühma  (-NO2) sisseviimiseks orgaanilise ühendi molekuli.

1. Orgaanilise ühendi nitreerimisel saadakse nitroühend, moodustub C–N side. Tüüpiline näide on aromaatne nitreerimine, see on elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon, milles elektrofiiliks on nitrooniumioon (+NO2):
:

2. Tihti nimetatakse nitreerimiseks ka nitraatide teket alkoholi ja lämmastikhappe reaktsioonis, s.t. saadakse lämmastikhappeestrid. Siin tekib O–N side (mitte C–N side nagu nitroühendite korral). Näiteks nimetatakse nitreerimiseks nitroglütseriini või nitrotselluloosi saamisprotsesse.
:ROH + HONO2  →  RO–NO2 + H2O
Nitreerimisel kasutatakse tavaliselt kontsentreeritud lämmastikhapet, millest genereeritakse nitrooniumioon, kusjuures tekkiv vesi seotakse kontsentreeritud väävelhappe (või ka jää-äädikhappe või äädikhappeanhüdriidi) poolt.

Alkaanide ja areenide nitreerimisel toimub ühe või enama vesiniku aatomi asendumine nitrorühmaga, alifaatsete küllastumata ühendite korral toimub üldiselt liitumisreaktsioon, alkoholide nitreerimisel asendub hüdroksüülrühma vesiniku aatom ja tekib lämmastikhappeester.
## Vaata ka
*Nitrorühm
Nelikliit (1815)

**Nelikliit** tähistab 1815. aasta 20. novembril Pariisis Suurbritannia, Austria, Preisimaa ja Venemaa poolt allkirjastatud lepingu osapooli. Leping uuendas esmakordselt aastal 1813 kokku lepitud allianssi ning sellega muudeti liidu eesmärk Napoleon I alistamisest Napoleoni sõdade järgse kokkuleppe säilitamisele.

Kui aastal 1818 liitus seniste riikidega ka Prantsusmaa, siis muutus liit n-ö kontserdisüsteemiks. Ehkki Suurbritannia valitsuse vastumeelsus liitlaste reaktsioonilise poliitika suhtes tähendas seda, et 1820. aastate keskpaigas muutus nelikliit juba ebatõhusaks.

## Vaata ka
*Euroopa kontsert
*Püha Liit

## Viited

## Lisalugemist
*Dictionary of American diplomatic history. Page 429.
*H. F. van Panhuys. "International law in the Netherlands", T.M.C. Asser. p. 52.+The+four+nations+in+this+alliance-+Great+Britain,+Prussia,&lr=).
*Thomas Dwight Veve. "The Duke of Wellington and the British army of occupation in France, 1815-1818", Page 168.+The+four+nations+in+this+alliance-+Great+Britain,+Prussia,&lr=).
Walter Bagehot

**Walter Bagehot** [ˈbædʒət] (3. veebruar 1826 – 24. märts 1877) oli briti ajakirjanik, majandustegelane ja esseist, kes kirjutas valitsuse, majanduse ja kirjanduse teemadel.

## Elu
Bagehot sündis Inglismaal Somersetis Langportis pankuri peres. Ta õppis ülikoolis (University College London) matemaatikat ja 1848. aastal sai magistrikraadi moraalifilosoofias. Bagehotti kutsuti tööle advokatuuri, kuid ta eelistas 1852. aastal töötada pere laevaettevõttes ja pangas.

## Ajakirjandus
1855. aastal asutas Bagehot koos sõbra Richard Holt Huttoniga ajakirja The National Review. 1860 sai ta oma äia James Wilsoni asutatud ajalehe The Economist peatoimetajaks. Seal töötatud 17 aasta jooksul laiendas Bagehot The Economisti poliitikakajastust ja suurendas ajalehe mõju poliitika kujundajate hulgas. 

## Raamatud

1867. aastal kirjutas Bagehot raamatu "The English Constitution", milles uuris Suurbritannia institutsioonilist toimimist. Erilise tähelepanu all olid parlament ja monarhia, samuti kirjeldas Bagehot Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide valitsuste erinevusi. 

1872. aastal ilmus "Physics and Politics", milles Bagehot vaatles, kuidas tsivilisatsioonid end alal hoiavad. Ta väitis, et varaseimas faasis tsivilisatsioonid vastanduvad kaasaegsele liberalismile, kuna ennast hoitakse alal konformismi ja sõjalise edu abil. Kuid turvalisuse suurenedes on neil võimalik küpseda süsteemideks, mis on avatud suuremale mitmekesisusele ja vabadusele.

1873. aastal ilmunud raamatus "Lombard Street" avab Bagehot finants- ja pangandusmaailma telgitaguseid. Eriti oluliseks peetakse "Bagehoti diktumit" (*Bagehot's Dictum*), mille kohaselt peaksid keskpangad  maksejõulistele hoiuasutustele vabalt laenama, aga ainult korraliku tagatise vastu ja sellise intressiga, mis mõjuks tõrjuvalt nendele laenajatele, kellel ei ole selleks tõsist vajadust. Tihti viitavad Bagehoti tähelepanekuile keskpankurid, eriti 2007. aastal alanud ülemaailmse majanduskriisi kontekstis. On leitud sarnasusi Bagehoti kirjeldatava 19. sajandi pangandussüsteemi ja nüüdisaegse varipanganduse vahel.

## Pärand
Pärast 1867. aastal põetud kopsupõletikku ei saanud Bagehot enam päris terveks ning suri 1877. aastal külmetushaiguse tüsistuste tõttu. Pärast ta surma avaldati mitu kogumikku Bagehoti kirjanduslikest, poliitilistest ja majandusalastest esseedest. Teemad ulatusid Shakespeare'ist ja Disraelist hõbeda hinnani. Bagehoti auks kannab ajakirja The Economist iganädalane Briti päevakajalisi teemasid kajastav kommentaarirubriik pealkirja "Bagehot". Briti poliitikauuringute assotsiatsioon (Political Studies Association) annab igal aastal välja Walter Bagehoti auhinda parima valitsemise ja avaliku halduse teemat käsitleva väitekirja eest.

## Viited
Psammophis sibilans

***Psammophis sibilans*** on maoliik.

## Levila

Neid üsna väikseid madusid (90–110 cm pikkusi) võib kohata Aafrikas, näiteks Namiibias, Sambias ja Mosambiigis.

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Psammophis sibilans]] seisuga 12.03.2014.*
Arnold Ilmjärv

**Arnold Ilmjärv** (kuni 1937 Israel; 4. detsember 1930 – 5. märts 2014) oli eesti pedagoog ja koolijuht.

Ta lõpetas 1951. aastal Tartu Õpetajate Instituudi ja 1961. aastal töö kõrvalt Tallinna Pedagoogilise Instituudi, kus oli õppinud ajalugu.

Pärast Õpetajate Instituudi lõpetamist suunati ta tööle Kasari Mittetäieliku Keskkooli direktoriks. Kasari kooli direktori ametis oli ta aastatel 1951–1997, (välja arvatud aastad 1952–1954, mil ta oli Nõukogude armees ajateenistuses). Seega on ta olnud ühe pikima staažiga koolijuht Eestis (44 aastat). Lisaks töötas ta aastatel 1997–2006 Kasari Põhikoolis õpetajana. Ta on andnud ajaloo, kehalise kasvatuse ja poiste käsitöö tunde ning ta juhendas laskeringi.

Arnold Ilmjärv valdas täielikult kõiki koolielu tahke. Ta oli väga autoriteetne ja õpilaste poolt hinnatud. Paljude hinnangul kehtis tema puhul sõna "koolmeister" selle sõna kõige paremas tähenduses. Teda iseloomustas pidev võitlus kooli säilimise ja arengu eest. Juba 1970. aastatel kaaluti kooli tegevuse lõpetamist õpilaste vähesuse tõttu. Aga kool säilis tänu direktori meelekindlusele. 

Arnold Ilmjärv suri 5. märtsil 2014 ja ta maeti 9. märtsil 2014 Kirbla kalmistule.

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Kirjandus
* Lääne Elu. 8. märts 2014, lk. 6. Arnold Ilmjärv 4.12.1930 – 5.03.2014

## Välislingid
* Kasari kool – 150 Lihula Teataja nr 4, juuni 2003, lk 6
* Geni https://www.geni.com/people/Arnold-Ilmj%C3%A4rv-Israel/6000000017320522675
Psammophis zambiensis

***Psammophis zambiensis*** on maoliik.

## Levila

Neid võib kohata Sambias ja Katanga provintsis Kongo Demokraatlius Vabariigis.

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne Zipcodezoo-s
*Hughes, Barry ja Wade, Bruce, On the African leopard whip snake, Psammophis leopardinus Bocage, 1887 (Serpentes, Colubridae), with the description of a new species from Zambia, Bulletin of the Natural History Museum. Zoology series, lk 75 – 80: 
**lk 75
**lk 76
**lk 77
**lk 78
**lk 79
**lk 80, Veebiversioon (vaadatud 12.03.2014) (*inglise keeles*)]

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Psammophis zambiensis]] seisuga 12.03.2014.*