Lauselühend

**Lauselühend** on aluse ja öeldiseta lause moodustaja, mille peasõna on tegusõna käändeline vorm.

* ***Palli mängides''' läks tal tuju paremaks''; 
* ***Jõudnud poodi**, tahtis ta natuke ringi vaadata.''
==Eesti keel==
Lauselühend on teisejärguline sündmust väljendava moodustaja tüüpe. Lauselühendid pole [[lause]]d. Neil on ühisjooni lausega [[aktant]]se koosseisu, aktantide vormi ja lause [[Grammatiline kategooria|grammatiliste kategooriate]] osas.

Lauselühendid jagunevad ehituse järgi:
* [[infiniittarind]]
* [[absoluuttarind]].

===Infiniittarind===
Infiniittarind on lauselühend, mille [[fraasi peasõna|peasõna]] on [[tegusõna käändelised vormid|tegusõna käändeline vorm]]. Infiniittarindi liigid:

1) ''da''-tegevusnime [[tarind (keeleteadus)|tarindid]], mille peasõna on
* [[da-tegevusnimi|''da''-tegevusnimi]]: ''Mari plaanib homme **teatrisse minna***
* [[vat-vorm|''vat''-vorm]]: ''Kuulsin kedagi '''tulevat***
2) *ma*-tegevusnime tarindid, mille peasõna on
* ''ma''-tegevusnimi: *Malle läks kohvikusse *'mahla jooma***
* [[mas-vorm|''mas''-vorm]]: ''Mart käis poes '''piima toomas***
* ''mast''-vorm: *Tüdruk tuli *'jooksmast***
* [[maks-vorm|''maks''-vorm]]: ***Rõhutamaks olulisi osi**, kasutati paksu kirja''
* [[mata-vorm|''mata''-vorm]]: ''Loomad on **toitmata***
3) ''des''-vormi tarind, mille peasõna on
* [[des-vorm|''des''-vorm]]: ***Bussiga sõites** kuulasin palju muusikat''
4) [[kesksõna]]tarindid, mille peasõna on
* [[v-vorm|''v''-vorm]]: ''Raamatu pealkiri peab olema **tabav***
* [[tav-vorm|''tav''-vorm]]: ''See toit on '''täitsa söödav***
* ''nud''-vorm: ***Tööst väsinud''' isa võttis puhkuse välja''
* [[tud-vorm|''tud''-vorm]]: ''Maailm oli '''uudistest šokeeritud***

### Absoluuttarind ehk verbita lauselühend
Absoluuttarind on sekundaartarindi liik, millel puudub selge morfoloogiline peasõna.
Absoluuttarind tähistab põhilause sündmusega samaaegset sündmust ja esineb lauses vaba laiendina.
* *Mari sõitis Tartusse, *'seljakott õlal,** **raha taskusse rullitud***.
* ''Suuremaks kasvades '''taipas Indrek Andrese sõnu***.

Absoluuttarindit sisaldavast lausest on välja jäetud tegusõna *olema*, näiteks:
* *Tüdruk tuli peole, *'pea** (oli) **püsti/ helesinine kleit** (oli) **seljas/ kübar** (oli) **peas/ stiilsed kingad** (olid)** jalas**.''

Need ''nud''- ja ''tud''-tarindid, millesse pole kuidagi võimalik sõnavormi ''olles'' lisada, polegi tegelikult ''nud-'' ja ''tud''-lühendid, vaid hoopis verbita lauselühendid. Näiteks: 
* ''Vanaisa tukkus, **pea alla vajunud.***

===Lauselühend on lauses lauseliige ===
* [[Alus (keeleteadus)|Alus]]: ***Hingata** tähendab elada'' – Mis? ''tähendab elada'' 
* [[Sihitis]]: ''Mari tahtis **televiisorit vaadata*** – ''Mari tahtis'' mida? 
* [[Öeldistäide]]: ''Mati oli ootamisest '''tüdinenud***. – *Mati oli ootamisest* missugune?
* Määrus: *Isa tuli koju, *'suur kott käes*** – ''Isa tuli koju'' millisena? kuidas? 
* [[Täiend]]: ***Lamades** kirjutamine rikub käekirja'' – Mismoodi? Milline? ''kirjutamine rikub käekirja''

===Määruslike lauselühendite kasutamine===
* ''des''-lühendiga väljendatakse põhitegevusega samaaegset tegevust: ***Bussiga sõites*' kuulasin palju muusikat*
* *nud*- ja *tud*-lühendiga väljendatakse põhitegevusele eelnevat tegevust: ***Lõpetanud lugemise**, hakkas ta süüa tegema.*
* *des*-lühendiga väljendatakse ka põhitegevusele vahetult eelnevat või vahetult järgnevat tegevust: ***Jõudes = jõudnud mõtetega nii kaugele**, tundis naine piinlikkust.* *Mari tuli külla ainult natukeseks, **lahkudes tunni aja pärast.***
* *des*-lühendi eitava vastena võiks kasutada *mata*-lühendit, mitte *mitte + des*-lühendit: ***Leidmata kirsstomateid Comarketist**, läksin Rimisse*, vrd ***Mitte leides kirsstomateid Comarketist**, läksin Rimisse*
* *maks*-lühend on samatähenduslik *et + da*-tegevusnimega: ***Et saada eksamil head tulemust**, peab palju õppima = **Saamaks eksamil head tulemust,** peab palju õppima.*

=== Lauselühendi kirjavahemärgid===

====Alati eraldatakse koma(de)ga====

*[[Järeltäiend]]ina esinevad *v-*, *tav-*, *nud-*, *tud-*, ja *mata*-lühendid:
** *Marjad, **osalt korjatud, osalt korjamata**, rippusid põõsa küljes.* 
** *Kaup, **osalt kastidesse pakitud, osalt pakkimata**, oli jäetud riiulitele vedelema.*
*Määruslikud *nud*- ja *tud*-lühendid:
** ***Teinud päevast päeva rasket tööd**, otsustas Mari puhkuse ajaks soojale maale sõita.* 
** ***Söönud kõhu täis**, heitsin magama.*
** ***Teiste juttudest hirmutatud**, hakkas laps nutma.*
** ***Uudised vaadatud**, jäi vanaisa tugitooli tukkuma.*
** *Kalle, **uksed hoolega lukku keeranud**, järgnes sõpradele kiirel sammul.*
* Määruslikud *des*- ja *mata*-lühendid, mille peasõna on lauselühendi algul:
** ***Oodates bussipeatuses bussi**, ümises tütarlaps tuntud laulu. 
** *Ta oli mitu tundi nagu joovastuses olnud, *'suutmata midagi peale mängu mõelda**.''
* Kahemõttelised lauselühendid:
** ''Värv imendus kiiresti, **laiali valgumata*** – ilma komata võib lausest aru saada, et värv imendus nii, et ei valgunud kiiresti laiali

====Enamasti eraldatakse koma(de)ga====
Verbita lauselühendid:
* ''Ukse taga seisis poiss, '''seenekorv käes'''.'' 
* ''Õpetaja astus klassi ette, '''päevik käes ja prillid ninal'''.''
* ''Ta lahkus kodust, '''sada krooni taskus''', ning sõitis maale.''

====Kunagi ei eraldata komaga====
*[[Eestäiend]]ina esinevaid lühendeid:
** ''Ooteruumis istus paar '''arsti ootavat''' patsienti.''
** ***Ukse peale tulnud** perenaine tervitas külalisi.''
*''da''-, ''ma''-, ''mas''-, ''mast''-, ''vat''- ja ''nuna''-lühendeid:
** ''Vanaema tahab **poodi minna**.''
** ''Poisid läksid õue **lumememme ehitama**.''
** ''Ta tegi **väsimusest kurnatuna** raske avarii.''
*Lühemaid verbita lauselühendeid, näiteks selliseid, mis väljendavad tegevuse viisi:
** ''Ta käib kogu aeg **nina maas**.''
** ***Suu täis*' ( = täis suuga) ei räägita.*
*Põhilause ees paiknevaid määruslikke *des-* ja *mata*-lühendeid, kui peasõna on lühendi lõpus:
** ***Klassiruumi astudes** tervitas õpetaja sõbralikult lapsi.*
** ***Kontorisse tulles** ütles mees, et ei võtnud passi kaasa.*
** ***Süües** kasvab isu.*
** ***Tervislikult toitudes** on ka enesetunne parem.*
** ***Tagasi vaatamata** jooksis ta minema.*
* Kirja lõpus sõna *lugupidamisega, austusega, tervitades, tänades, jõudu soovides* vms ja nime:
** ***Tervitades** Peeter.*
** ***Lugupidamisega** Peeter Tamm.*
** ***Jõudu soovides** Mari Kask.*
* Kaassõnastunud verbivorme *hoolimata* (millest), *vaatamata* (millele), *alates* (millest) ja *lõpetades* (millega), *arvates* (millest), *võrreldes* (millega); seda ka lauselühendi algul:
** ***Alates 10. jaanuarist** ( = 10. jaanuarist peale) hakkab kehtima uus tunniplaan.*
** *See kahju loodusele on väga väike **võrreldes inimese poolt tekitatud kahjuga**.*
** ***Hoolimata kõrgest east** nägi ta hea välja. *
** *Mees mõtles endiselt positiivselt **vaatamata kõigele läbielatule**.*
* *valt*-lühendit:
** ***Erinevalt paljudest teistest tüdrukutest** on Mari väga julge ja hakkaja.*
** ***Vastavalt kehtestatud korrale** peavad lapsed selles koolis koolivormi kandma.*
** *Ta on **erinevalt oma emast** lühikest kasvu ja väga kõhn.*

====Komaga ei pruugi eraldada====
**maks*- ja *tuna*-lühendeid. Soovi korral võib järgida *des*- ja *mata*-lühendi reegleid:
** ***Kurnatuna pikast tööpäevast**(,) oli ema meeleolu paha.*
** ***Solvavatest sõnadest lööduna**(,) tahtis Malle omaette olla.*
** *Peame samm-sammult kõik läbi mõtlema(,)** leidmaks probleemile lahendust**.*
** ***Saamaks teada poja käitumise tagamaid**(,) peab ema suhtuma lapsesse mõistvalt.''

## Vaata ka
*Komplekslause
*Sekundaartarind
*Nominalisatsioon

## Viited