open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Muşţafá ‘Abd al-Jalīl

**Muşţafá ‘Abd al-Jalīl** (araabia keeles مصطفى عبد الجليل‎; sündinud 1952 Al-Bayḑā’s) on Liibüa poliitik. Ta oli alates 2011. aasta 5. märtsist Liibüa kodusõjas Mu‘ammar al-Qadhdhāfīle vastanduva Rahvusliku Üleminekunõukogu esimees. 9. augustil 2012 andis ta võimu üle Liibüa Rahvuskongressi esimehele Mohammad Magariafile. 2007. aastast kuni Qadhdhāfī vastase ülestõusu puhkemiseni 2011. aasta veebruaris oli ta Liibüa justiitsminister. 

Nooruses on ‘Abd al-Jalīl mänginud Al-Bayḑā’ linna jalgpalliklubis.

Ta õppis Liibüa Ülikoolis õigusteadust ja sai 1978. aastal kohtunikuks. Ta tegi korduvalt otsuseid, mis Qadhdhāfī režiimile ei meeldinud. Sellegipoolest edutati ta Qadhdhāfī poja Saif-al Islami toel 2007. aastal ministriks. Arvatakse, et seda tehti suhtekorralduslikel motiividel.

Ministrina reformis ‘Abd al-Jalīl kriminaalkoodeksit. Tema uuenduste kohaselt asendati mitmesugustel juhtudel kinnipidamine karistusmäärana trahvide või üldkasuliku tööga. Surmanuhtluse rakendamist võimaldas uus koodeks erinevalt vanast üksnes karistusena mõrva toimepanemise eest.

2010. aastal pani ‘Abd al-Jalīl kaasmaalased jahmatama, teatades televisiooni otseülekandes Üldise Rahvakongressi(?) kogunemiselt, et ei saa enam kohtusüsteemis töötada, sest tema tööl ei paista olevat mõtet: Sisejulgeolekuamet hoidis luku ja riivi taga sadu õigeksmõistetud poliitvange. Qadhdhāfī aga keeldus teda ametist vabastamast.

Rahutuste algul saadeti ‘Abd al-Jalīl Banghāzīsse ülestõusu vaigistama, kuid lahkus protestiks meeleavaldajate suhtes rakendatud vägivalla vastu Kõrgema Rahvakomitee koosseisust ja arvati mõni päev hiljem Rahvusliku Üleminekunõukogu koosseisu. Võimud kuulutasid ta reeturiks ja panid ta tabajale autasuks välja pool miljonit Liibüa dinaari (umbes 400 000 USA dollarit).

Veebruari lõpus ja märtsi algul tekkis ‘Abd al-Jalīlil Banghāzī juristi Abdel-Hafidh Ghogaga(?) rivaliteet mässuliste juhtorgani juhi koha pärast. 5. märtsil lahendati see Jalīli määramisega Rahvusliku Üleminekunõukogu esimeheks, tema konkurendist tehti aga organi eestkõneleja.

‘Abd al-Jalīli puuduseks peetakse vähest karismat. Ta on lubanud riigijuhi kohale mitte kandideerida. Samuti on ta teatanud, et peab vajalikuks seista kohtu ette Qadhdhāfī valitsuses teenimise tõttu.

Ta on pühendunud muslim.

## Viited
Lamantiin (perekond)

**Lamantiin** on suurte vee-eluliste herbivoorsete imetajate perekond meriveiseliste seltsist. Lamantiinid elavad Mehhiko lahe madalatel ja soistel rannikualadel ning jõesuudmetes, Amazonase vesikonnas ja Lääne-Aafrikas.

Lamantiini nimetuse etümoloogia on ebaselge, on leitud seoseid ladina keelest *manus* ('käsi') ja sõna *manati*, mis tähendas Kariibi mere piirkonnas kõneldud taino keeles rinda.

## Liigid
Perekonnas on 3 liiki. 
**Trichechus senegalensis* – lamantiin (elab Aafrikas)
**Trichechus manatus* – manaati (elab Kariibi meres) 
**Trichechus inunguis* – jõemanaati (elab Amazonases)

## Kehaehitus
Ta võib kaaluda üle 600 kg ja olla 5 m pikk. Lamantiini nahk on paljas nagu vaalalistel.

## Toitumine
Lamantiin on taimtoiduline veeimetaja. Enamasti sööb ta taimi ja juuri.

## Galerii

Pilt:Manatee skeleton with calf.jpg|Lamantiini skelett
Pilt:Manatee.jpg


## Viited
Zündapp Janus

**Zündapp Janus** oli Lääne-Saksamaal aastatel 1957–1958 toodetud väikeauto. See jäi ainsaks Zündappi toodetud autoks.

Autol oli ühesilindriline kahetaktiline mootor.
Kroon (institutsioon)

**Kroon** ehk riigivalitseja võimupädevuse kinnitus oli ja on riikide, kus valitsusvormiks oli monarhia, monarhi ainuisikulise valitsusvormi kujundlik väljendusvorm.

Euroopa kuningriikide kuningavõimu võimu aluseks keskajal oli kuningriigi kroonitud valitseja ainuvõim, kelle allusid kogu valitseja valitsemisalade suurfeodaalid ja kuningriikide alamad.

Kuna riikide – kuningriikide kõrgemat valitsemist ja poliitilist juhtimist teostas ainuisikuliselt riigivalitseja, siis andsid vasallid oma ustavusvande ja said oma läänid isiklikult kuningalt, kellest isiklikult nad sõltusid.

Riigivalitsejad said juriidilise legitiimuse riigi juhtimiseks läbi kroonimise, mille käigus harilikult riigi kõrgeim vaimulikkonna esindaja peapiiskop kroonimistseremoonia lõpus asetas valitseja pähe riigivalitsejavõimu sümboli kuninga/keisri või tsaarikrooni.

Valitsejavõimu sümbol *kroon* on roomakatoliku kiriku kultuuriruumi päritolu, kreekakatoliku kirik ja Vene Õigeusu Kirik mõjul oli Venemaal tsaarivõimu ühe atribuudina valitsejakrooniks Ida-Rooma keisririigi kaudu Venemaa valitsejateni jõudnud Monomahhi müts, mida kasutasid Moskoovia ja hiljem Venemaa valitsejad.

## Rootsi krooni institutsioon Eestis

Eestimaa ajaloos on kasutatud mõistet "Rootsi kroon", Rootsi ajal Rootsi kuningavõimuga seoses, mil see tähendas Rootsi kuningate: Gustav II Adolf (1611–1632), Kristiina (1632–1654), Karl X Gustav (1654–1660), Karl XI (1660–1697), Karl XII (1697–1718) poolt esindatud Rootsi kuningriigi võimu tegevust Rootsi kuningriigi Idaprovintsides: Eestimaa, Liivimaa ja Ingerimaa provintsides.

## Tšehhi kroon
Tšehhi kroon oli Tšehhi kuningate võimu all olnud vaid Tšehhi riigi sümbol. 10. ja 11. sajandil ühendati Tšehhia pärusvaldused, Moraavia mark ja Kladsko krahvkond valitsevate Přemysliidide dünastia hertsogite võimu alla. Tiitel kinnitati lõpuks kuningas Friedrich II poolt 1212. aasta Sitsiilia kuldbullaga.

## Aragóni kroon
Aragóni kroon oli paljude tiitlite ja riikidega personaal- ja dünastiline unioon Aragóni kuninga kätes. Oma võimu tipul 14. ja 15. sajandil kontrollis Aragóni kroon suurt osa tänapäeva Ida-Hispaaniast ja Kagu-Prantsusmaast, samuti mitmeid suuri saari ja mandrivaldusi Vahemere kallastel kuni Kreekani välja. Krooni valduste osad olid poliitiliselt ühendatud ainult kuninga tasemel.

## Briti kroon
Zinaida Valk-Bogdanovskaja

**Zinaida Valk-Bogdanovskaja** (ka **Zinaida Valg-Bogdanovskaja**, eesnimi ka kujul **Sinaida**; 17. detsember 1893 Peterburi – 13. juuli 1935 Elva) oli harfimängija.

Ta õppis Peterburi Konservatooriumis Jekaterina Walter-Kühne klassis, esines seejärel suurel kontserditurneel Venemaal.

Aastast 1921 elas ta Eestis. Ta töötas aastani 1935 teatris Estonia ja õppejõuna Tallinna Konservatooriumis. Ta esines solistina ning oli esimene Eesti harfimängija.

## Isiklikku
Tema isa oli näitleja Nil Merjanski, õde Maria Merjanskaja oli näitleja, lavastaja ja teatrijuht.

## Viited
Mare Mikoff

**Mare Mikoff** (varem ka **Mare Mikof**; sündinud 20. augustil 1941 Tallinnas) on eesti skulptor.

## Elukäik
1959. aastal lõpetas ta Tallinna 20. Keskkooli.

Ta õppis vaheaegadega 1961–1971 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis skulptuuri ning 1962–1964 Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu. 

Mikoff on enamiku elust olnud vabakutseline kunstnik, kuid on episoodiliselt töötanud ka restauraatorina, kunstikombinaadi ARS monumentaalateljee peakunstnikuna ja 1998–2001 Tallinna linnakunstnikuna. Alates 1997. aastast on ta olnud skulptuuriõpetaja Eesti Kunstiakadeemias ja 2007. aastast Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias. 2005. aastast on ta skulptuuriprofessor Eesti Kunstiakadeemias.

Mare Mikoff asus aktiivselt kunstiga tegelema 1970. aastate algul. Loomingu algusaastaid mõjutas hüperrealism ja popkunst. Kunstnik ehitab oma kompositsioone üles humoorikate lavastustena ning panustab perfektsele vormimängule ja üllatavate materjalide koosmõjule. 

## Looming
Mikoff on tegelnud eri skulptuuriliikidega pisiplastikast ja portreedest monumentaalskulptuurini. Tema tuntumate tööde seas on näiteks 1974. aastal valminud skulptuurigrupp "Maanaised", skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks (1977), Paul Kerese mälestusmärk Pärnus (1996), "Nõmme ema" (1998) Tallinnas Nõmme keskuse juures, Jüri Vilmsi monument Pärnus (2005), "Hämarik" (2005) Tallinnas Viru keskuse juures ja Karl Menningu skulptuur Tartus (2006). 2012. aasta suvel avati tema "Hiiu lõvi" Tallinnas Nõmmel.

Samas on ta teinud ka ruumiinstallatsioone, sealhulgas digikunsti. Mikoffi isikunäitusi on toimunud Eestis, Austrias ja Venemaal, ta on osalenud grupinäitustel Eestis, Hiinas, Leedus, Prantsusmaal, Soomes, Venemaal jpm.

Eesti Kunstnike Liitu kuulub Mare Mikoff 1974. aastast.

## Tunnustus
*1984 – Kristjan Raua preemia
*1986 – Eesti NSV teeneline kunstnik
*2011 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2014 – Anton Starkopfi stipendium
*2015 – Tartu Ülikooli aumärk
*2016 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (skulptuuri ja monumentaalkunsti žanrite järjekindla ümbermõtestamise ning traditsiooni ja uuenduse vahelise terase dialoogi eest Tartmusis toimunud ülevaatenäitusel „Mikoff. Skulptuurid“)
*2017 – Kristjan Raua preemia (mahukas näitus Tartu kunstimuuseumis)

## Teoseid

Pilt:Hamarik.jpg|Skulptuur "Hämarik" Tallinnas Viru väljakul
Pilt:Nõmme ema.jpg|"Nõmme ema" Tallinnas
Pilt:100000.Tartlane.jpg|Skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks
Pilt:Tartu abilinnapea Tiia Teppan poseerimas Mare Mikofi skulptuuri 'Maanaised' avamisel, 28. august 2013.jpg|Skulptuuri "Maanaised" avamine 2013. aastal Tartu viltuse maja ees


## Viited

## Välislingid

* Mare Mikoffi CV tema näituse "Ausambad" kirjelduse juures Eesti Kunstnike Liidu kodulehel
* Eesti nüüdiskunst: Mare Mikof, 1991
Villem Karineem

**Villem Karineem** VR II/3 (sündinud **Vilhelm Granfeldt**; 3. mai 1895 Vainopea küla, Vihula vald, Virumaa – 24. detsember 1982 Norrköping) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant). 

Villem Karineem oli miinitraaleri Meeme komandör ja sai traaleri hukkumisel 14. novembril 1924 haavata. Ta oli aastail 1928–1940 Mereside Ruhnu postivanem.

Ta oli lisaks tuletorni ülevaataja, konstaabel, piirivalve- ja tolliülem, metsa ja postiagentuuri ülem, raadiojaama ja ilmajaama ülem ning ajas ka vallavalitsuse asju. (Jaan Vali. Eesti tuletornide ajalugu. Tallinn 2011. Lk. 152.)

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu: Villem Karineem
*Eesti Entsüklopeedia: Villem Karineem
Maria Merjanskaja

**Maria Merjanskaja** (aastatel 1917–1925 **Maria Lauter**, aastast 1928 **Maria Maerz**; 9. veebruar 1896 Novgorod – 20. august 1969 Kohtla-Järve) oli Eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 1912 Novgorodis gümnaasiumi. Aastatel 1912–1918 mängis ta Venemaa teatrites.

Aastatel 1918–1927 ja 1930–1932 mängis ta Tallinna vene teatris ning 1927–1929 Riia Vene Teatris. Aastal 1932 moodustas ta Tallinna Töölisteatri juurde vene trupi, kus töötas aastani 1940. Oli aastatel 1941–1944 Venemaal juhutöödel.

Aastatel 1944–1946 oli ta Tallinna Filharmoonia vene trupi lavastaja ja 1947–1948 estraadiosakonna kunstiline juht. Aastatel 1946–1947 oli ta Kuressaare Teatri peanäitejuht ja 1948–1949 Tallinna Vene Draamateatri inspitsient. Aastatel 1949–1950 oli ta Rakvere Teatri direktor ja peanäitejuht ning 1950–1952 kunstiline juht. Aastatel 1952–1953 oli ta Kiviõli klubi kunstiline juht. Aastatel 1953–1954 oli ta Kohtla-Järve Vene Draamateatri direktor ja 1954–1962 näitleja.

## Isiklikku
Tema isa oli näitleja Nil Merjanski, õed harfimängija Zinaida Valk-Bogdanovskaja ja baleriin Viktorina Kriger. Tema esimene abikaasa oli näitleja ja lavastaja Ants Lauter, teine abikaasa oli vene näitleja Pavel Maerz.

## Lavastused
*1932 Leonid Andrejev "Meie elu päevad"
*1935 Fodor "Naine valetab"
*1936 Nikolai Gogol "Revident"
*1938 Aleksandr Ostrovski "Süüta süüdlased"
*1938 Aleksandr Ostrovski "Äike"
*1939 Ilja Surgutšov "Sügise viiulid"
*1945 Aleksandr Korneitšuk "Platon Kretšet"
*1946 John Boynton Priestley "Inspektor tuli"
*1949 Aleksandr Puškin "Näkineid", "Poltaava", "Jevgeni Onegin"
*1950 Aleksandr Afinogenov "Mašake"
*1950 Maksim Gorki "Vanamees"
*1951 Aleksandr Ostrovski "Kasutütar"
*1951 Leonid Maljugin "Armsad kohad"
*1958 Egon Rannet "Kadunud poeg"

## Viited
Kolmas mees

**"Kolmas mees"** (inglise *The Third Man*) on 1949. aastal linastunud Suurbritannia *[[film noir]]*, mille lavastas Carol Reed ja stsenaariumi kirjutas Graham Greene.

## Näitlejad
* Joseph Cotten – Holly Martins
* Alida Valli – Anna Schmidt
* Orson Welles – Harry Lime
* Trevor Howard – major Calloway
* Bernard Lee – seersant Paine
* Ernst Deutsch – Baron Kurtz
* Wilfrid Hyde-White – Crabbin

## Tunnustus
* 1949 – Cannesi filmifestivali peaauhind Kuldne Palmioks 
* 1950 – BAFTA auhind parima Briti filmi kategoorias
* 1951 – "Kolmas mees" kandideeris kolmele Oscarile ja võitis neist ühe: 
** parima operaatoritöö Oscar (*Best Cinematography, Black-and-White*) – Robert Krasker

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Making The Third Man
* Third Man Private Collection (3mpc) Museum Dedicated to 'The Third Man'
* Bibliography
* ''The Third Man'' tour
* ''The Third Man'' locations
* BFI feature on Graham Greene's true-life models for the characters of Harry Lime and Holly Martins
* Essay comparing ''The Third Man'' to Steven Soderbergh’s ''The Limey''
Pihla-Kaibaldi looduskaitseala

**Pihla-Kaibaldi looduskaitseala** on looduskaitseala Hiiumaa keskosas, Kärdlast edela pool. Kaitseala asub Hiiumaa valla (Kanapeeksi, Koidma, Leigri ja Metsaküla, Määvli, Prählamäe ja Tubala küla) territooriumil. Kaitseala pindala on 3780 hektarit ja see on Hiiumaa suurim kaitseala. Kaitsealal asuv Kaibaldi liivik on Eesti suurim liivik.

Kaitsealal on kolm sihtkaitsevööndit: Kaibaldi sihtkaitsevöönd, mis hõlmab osa Kaibaldi nõmmest koos Kaibaldi liivikuga; Pihlasoo sihtkaitsevöönd, mis hõlmab suurema osa Pihla ja Määvli rabast, ning Järvemägede sihtkaitsevöönd, mis hõlmab metsa Määvli raba ja Tubala küla vahel.

Kaitseala moodustati Eesti Vabariigi valitsuse määrusega 29. aprillil 1998. Veebruaris 2019 alustas Riigimetsa Majandamise Keskus Kaibaldi liiviku laiendamiseks 18 hektari võrra kaitsealal ulatuslike metsatöödega. 

Kaitsealal on leitud 59 kaitsealust liiki.

## Viide

## Välislingid

*Kaitse-eeskiri. Riigi Teataja
*Endine kaitse-eeskiri Riigi Teatajas
*Pihla-Kaibaldi looduskaitseala kaitsekorralduskava 2017–2026. Keskkonnaaamet 2017.
*
*Artikkel Pihla-Kaibaldi kaitsealast Eesti Looduses
Beth Ditto

**Mary Beth Patterson** (sündinud 19. veebruaril 1981 Searcys Arkansase osariigis), esinejanimega **Beth Ditto**, on Ameerika Ühendriikide laulja.

Ta on ansambli Gossip laulja.

Ta on LGBT aktivist ja feminist.

## Välislingid
Mūsá Ibrāhīm

**Mūsá Ibrāhīm** (موسى إبراهيم‎; sündinud 7. detsembril 1974) on Liibüa poliitikategelane, 2011. aasta Liibüa kodusõja päevil Mu‘ammar al-Qadhdhāfī valitsuse pressiesindaja.

Ta on pärit al-Qadhdhāfī hõimust.
Jean-Claude Duvalier

**Jean-Claude Duvalier** (3. juuli 1951 Port-au-Prince – 4. oktoober 2014) oli Haiti poliitik, Haiti president aastatel 1971–1986, kuni rahvaülestõus ta võimult kukutas. Tema hüüdnimi oli **Bébé Doc**. 

Pärast 25 aasta pikkust eksiili Prantsusmaal naasis ta 2011. aastal kodumaale.

Tema isa François Duvalier (hüüdnimega Papa Doc) oli Haiti valitseja aastatel 1957–1971 (surmani).
UnrealEd

**UnrealEd** (lühend **UEd**) on arvutimängu Unreal tasemete koostamise toimeti. Seda on kasutatud ka teiste mängude tarbeks, mis põhinevad Unreali mootoril, nagu Deus Ex ja Lineage II, ehkki laiem kasutus on mängumootori arengu jooksul muutunud.

See oli üks esimesi tasemetoimeteid esimese isiku laskemängude (inglise keeles *First Person Shooter*) loomiseks, ehkki mitte kõige esimene. Programm oli tasuta kaasas kõigi Unreali sarja PC-mängudega, samuti mõne samal mootoril põhineva, kuid teiste firmade loodud mängudega. See pikendas mängude kasutusiga, kuna amatööridest tasemeloojad võisid toota lisatasemeid praktiliselt lõputult. Lisaks lubas sisseehitatud skriptikeel UnrealScript muuta mängu sisu.

UnrealEdil on kohandatav kasutajaliides, kuid kõige levinum on komplekt neljast vaatest, milles ülal vasakul on ülaltvaade, seejärel kellaosuti suunas eestvaade, külgvaade ja perspektiivvaade. Liidese ülaservas on nupurida, mis pakub mitmesuguseid valikuid nagu salvestamine, avamine ja ümberehitus. Toimetamisnupud paiknevad vaatenurkadest vasemal.
Tamara Solodnikova

**Tamara Solodnikova** (vene keeles *Тамара Степановна Солодникова*; 25. august 1939 – 21. juuni 2010) oli Eesti näitleja.

Tamara Solodnikova lõpetas 1967. aastal Leningradi Riikliku Teatrikunsti Akadeemia (kursuse juht ja pedagoog oli Georgi Tovstonogov) ja asus tööle Tallinna Vene Draamateatrisse.

2002. aastal mängis ta filmis "Lilja 4-ever".

## Rolle
*Helena (J. Osborne'i "Vaata raevus tagasi")
*Rutsa-tädi (I. Drutse "Meie nooruse linnud")
*missis Campbell (J. Kilty "Armsas luiskaja")
*Susanna (E. Vetemaa "Pühas Susanna")
*Ranevskaja (A. Tšehhovi "Kirsiaed")
*missis Baker (lavastus "Liblikad on vabad")
*Maryvonne Dupré (J. M. Chevret' "C’est la vie") 

## Tunnustus
*1973 Eesti NSV Teatriliidu esimene preemia Rutsa-tädi rolli eest lavastuses "Meie nooruse linnud"
*1976 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1988 parim naispeaosa Mrs. Wire osatäitmise eest 
*1989 Eesti NSV rahvakunstnik

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Olev Kitsas.

## Viited

## Välislingid
*Семейный портрет: Тамара Солодникова и Олев Китсас, ETV2, 30. aprill 2010 (video)
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Suursadam

**Suursadam** on sadam Hiiumaa kirdeosas. See asub umbes 10&nbsp;km Kärdlast kagu-ida pool, praeguse Suuresadama küla maa-alal, Hiiumaa vallas. Sadamakood EESUS

Suursadamasse saavad siseneda kuni 35 meetrit pikad ja kuni 2,8-meetrise süvisega laevad. Põhiliselt kasutavad sadamat kalalaevad ja lootsilaev.

Laevaga sissesõidul on oluline õigesti läbida Püssirahusilm, vältides muuhulgas Kakralaidu ning Paerahu ja Püssirahu madalat; viimased kaks jäävad allapoole merepinda.

## Ajalugu
Suursadamat (saksa keeles *Tiefenhafen*, rootsi keeles *Djuphamn*, mõlemad vabatõlkes "sügav sadam") on esmamainitud nimeta sadamakohana 1570. aastast pärineval merekaardil. Nimega on seda mainitud 1593. aastal *[[Sääre (Hiiumaa)|Sääre]] sadamana* (*Serle ham*).

1580. aastatel lasi Rootsi feldmarssal ja Aunaku mõisnik Hans Wachtmeister ehitada Suursadamasse sadamasilla.

Sadam sai peatselt tuntuks mitte ainult rahvusvahelise sadamana (1638. aastal loodi sinna tollipunkt), vaid ka kohaliku tööstuskeskusena. Juba ammustest aegadest Hiiumaal toiminud laevaehitus koondus sadama ligidusse. Veel enne 16. sajandi lõppu hakati Suursadamas ka lupja põletama. 1680. aastatel oli seal laevaehituskoht, sepikoda ja köiepunumiskoda.

Suursadamas on säilinud 18. sajandi viimasel veerandil ehitatud ja kultuurimälestiseks tunnistatud Suursadama ait.

17.–19. sajandini oli Suursadam rahvusvaheliselt tuntud laevaehituskeskus, seejärel hakkas tema tähtsus hääbuma.

Eesti Vabariigi algaastail ehitati seal viimased suured laevad, kalalaevade ehitus lõppes vahetult pärast Nõukogude võimu tulekut. Ka Suursadama tähtsus sadamana vähenes ning tema positsiooni võtsid üle 19. sajandil ehitatud sadamad Kärdlas ja Heltermaal. Aastatel 1952–1959 asus Suursadamas veel kalakombinaat ja aastatel 1961–1966 kohaliku kalurikolhoosi keskus.

Tänapäeval on Suursadamas alles vaid laevaremonditöökojad ja kalavastuvõtupunkt.

Suursadamas ehitatakse muuhulgas halulaeva.

## Pilte

Pilt:Suursadam roogu sillalt.jpg|Vaade Suursadamale "Röögu sillalt", vasakul tagaplaanil "Suursadama ait"
Pilt:Suursadam laevaremont.jpg|Laeva remont Suursadamas


## Viited

## Välislingid

* Suursadama 360° aeropanoraam / aerofoto
* MTÜ Halulaev koduleht
* Suursadam. Kipper.ee foorum
* Suursadama ait. Kultuurimälestiste register
Tania Selart

**Tania Selart** (sündinud 28. oktoobril 1985) on Eesti loomakaitsja ja oli Eesti Loomakaitse Seltsi juhatuse liige aastatel 2010–2014.

## Välislingid
* Tania Selart (16. juuli 2013). "Tania Selart: Karusloomafarmid ei suuda tagada loomadele julmustevaba elu". Delfi
Belojarski

**Belojarski** on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas Kazõmi jõe vasakul kaldal. Ta on Belojarski rajooni keskus.

## Ajalugu
Asula asutati 1969. aastal. Esimesed majad ehitati Lenini tänavale. 1972. aastal avas uksed kool, kuhu läks õppima 150 last. 1973. aastal sai Belojarski aleviks, 1988. aastal aga linnaks.

## Viited
Kakrarahu

**Kakrarahu** on väike saar Läänemaal Haapsalu linnas Puise ninast 1 kilomeeter läänes.

Rahu asub Puise küla territooriumil. Saare pindala on 2,2 hektarit ja rannajoone pikkus 1,7 kilomeetrit. Saar on kruusane.

Sõltuvalt veetasemest võib Kakrarahu asemel olla mitu erinevat saart; väiksem lõunapoolne saar on Väike Kakrarahu.

Kakrarahul koorus ja pesitses kalakajakas Marta – 2015. aasta seisuga teadaolevalt maailma kõige pikima elueaga kalakajakas.


Kakrarahu.JPG|Kakrarahu, taamal Puise poolsaar
Ringing practice.jpg|Pilt lindude rõngastamine Kakrarahul


## Viited

## Välislingid
*
Tapeet

**Tapeet** (kreeka keeles *tapes* 'vaip') on paberist, riidest või nahast sisekujundusmaterjal, millega kaetakse ruumide seinu, harvemini ka lagesid. Tapeedi ülesanne on kaunistada ruumi, parandada selle soojapidavust ja hügieenilisust. Tapeedi panemist nimetatakse tapeetimiseks ehk tapetseerimiseks.

Nüüdisajal valmistatakse peamiselt trükitud või pressitud mustriga ja lakiga või väärispuidust spooniga kaetud pabertapeeti. Lisaks harilikule toodetakse ka pestavat ja heli summutavat tapeeti. Tapeet võib olla ka värvi ja mustrita, nii et seda saab soovi korral ise värvida. Enamasti müüakse tänapäevaseid tapeete rullides. Seinale kinnitatakse need kliistri või spetsiaalse tapeediliimiga.

15.-18. sajandil kasutati tapeediks tekstiili (Prantsuse ja Flandria kootud pilttapeedid). 17. sajandil tulid moodi kuld- ja hõbemustriga nahktapeedid ning käsitsi trükitud riidetapeedid. 18. sajandil levis Hiinast Euroopasse pabertapeet, sajandi lõpus hakati seda tootma tööstuslikult.

Eestis on Lohu mõisa härrastemajas säilinud 18. sajandi paberist pilttapeete.

## Viited

## Vaata ka

* Gobelään
* Fliistapeet
* Pilttapeet
* Linkrust
Napimäe pettai

**Napimäe pettai** ehk **Napimäe mänd** (ka **Sapimäe pettai** või **Sapi mänd**) on  looduskaitsealune põlispuu, mänd Võrumaal Setomaa vallas Napi külas.

Puu ümbermõõt on umbes 3,1 m, kõrgus 15 m. 

## Välislingid
*Napimäe mänd Keskkonnaregistris
Ustav Ülo

**"Ustav Ülo"** on Jaan Bergmanni 1879. aastal kirjutatud ballaad, mis räägib eestlaste muistsest vabadusvõitlusest.

"Ustav Ülo" on ilmunud autori kogudes "J. Bergmann’i laulud" (1901) ja "Laulud" (1923).

Ballaadi nimitegelane võib olla nime saanud Liivimaa piiskopi Meinhardi 1186. aastal ristitud liivlase Ylo järgi, keda on mainitud Henriku Liivimaa kroonikas.

## Välislingid
* Jaan Bergmann - Ustav Ülo, sõnad luuletused.score.ee saidil
Kuldijüri mänd

**Kuldijüri mänd** (ka **Kuldi-Jüri pettäi**) on  looduskaitsealune põlispuu, mänd Põlvamaal, Kanepi vallas Peetrimõisa külas. 

Puu ümbermõõt on umbes 4 m, kõrgus 21 m. Jämeduselt jagab see Eestis 3.-4. kohta Peedi männiga. Kuna Kõrgepalu mänd on kuivanud (oli seda juba 2006. aastal), siis peaks Kuldijüri mänd olema praegu jämeduselt 2. või 3. kohal.

## Viited

## Välislingid
*Kuldijüri mänd Keskkonnaregistris
RAF Coastal Command

**Royal Air Force Coastal Command** (lühendatult **RAF Coastal Command**) oli Suurbritannia õhuväe väejuhatus, mis loodi 1936. aastal ja likvideeriti 1968. aastal.

RAF Coastal Commandile allunud üksused kaitsesid Suurbritannia rannapiirkondi Teises maailmasõjas, võitlesid Saksamaa allveelaevadega, teostasid merepatrullimist ja demineerimist.  

Aastal 1968 ühendati kuus Briti õhuväe väejuhatust, nende hulgas RAF Coastal Command, moodustades uue väejuhatusena RAF Strike Commandi.
Oleg Netšiporenko

**Oleg Netšiporenko** (vene *Oлег Максимович Нечипоренко*; sündinud 4. juuli 1932 Moskvas) on Venemaa kirjanik, endine NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese peavalitsuse välisluure ohvitser (polkovnik).

## Elulugu
Oleg Netšiporenko õppis M. Torreze nimelise Moskva I Riikliku Pedagoogilise Instituudi (*I-й МГПИИЯ*) tõlkide teaduskonnas hispaania keele erialal ning pärast ülikooli lõpetamist asus tööle NSV Liidu RJK-sse. 

1960. aastal viidi üle teenistust jätkama NSV Liidu MN juures asuvasse RJK-i välisluurege tegelevasse Esimese peavalitsuse 14. osakonda, mis tegeles vastuluurega välismaal, kus töötas kuni 1984. aastani.

Teenistuse ajal viibis korduvalt NSV Liidu RJK EPv välislähetustes: Mehhikos aastatel 1961–1965 ja 1967–1971, NSV Liidu saatkonna konsuli kattevarju kasutades. Täites ametlikke konsuli ülesandeid ning valides perspektiivikaid Mehhiko noorukeid õppima Moskva Lumbumba ülikooli tegeles O.Netšiporenko Mehhikos asuva Ameerika Ühendriikide saatkonna tegevuse kohta teabekogumisega. Pärast grupi Moskvas õpingutel viibinud Mehhiko üliõpilaste poolt valitsusvastase liikumise moodustamist kuulutati Mehhiko valitsuse poolt 1971. aasta märtsis O. Netšiporenko *[[persona non grata]]*'ks ning koos 4 residentuuri sovetiluurajaga oli sunnitud lahkuma Mehhikost.

Pärast naasmist NSV Liitu töötas Netšiporenko NSV Liidu RJK keskaparaadis ning aastatel 1970–1980 viibis erakorralistes lähetustes sealhulgas sõjapiirkondades: Vietnamis, Liibanonis, Nicaraguas.

Aastatel 1985–1991 tegutses O. Netšiporenko kateedrijuhataja Punalipulises J. Andropovi nimelises Instituudis.

Teenistuse NSV Liidu julgeolekuorganites lõpetas 1991. aastal NSV Liidu RJK EPv K (vastuluure)valitsuse osakonnaülemana.

Oleg Netšiporenko on 1999. aastast Moskva Kirjanike Liidu liige.

O.Netšiporenko on tegev Ülemaailmses Kuritegevuse- ja terrorismivastases foorumis ja on Venemaa Rahvusliku Kuritegevuse- ja terrorismivastase fondi peaanalüütik ning osales Venemaa Föderatsiooni "Terrorismivastase võitluse seaduse" väljatöötamisel.

## Autasud
*Punatähe orden
*9 medalit
*"Teeneline riikliku julgeoleku kaastöötaja"
## Looming
*Oleg M. Nechiporenko, "Passport to Assassination: The Never-Before-Told Story of Lee Harvey Oswald by the KGB Colonel Who Knew Him". Kirjastus Carol Publishing Corporation, (1993). ISBN-10: 155972210X, ISBN-13: 978-1559722100;
*Нечипоренко О.М. *Oсвальд: путь к убийству президента : Факты. Размышления. Судьбы*.- М.: Рус. кн., 1996, 319 с.
*Нечипоренко О.М. *Освальд: путь к убийству президента* (Серия: Секретные службы).-М.: Согласие, 2000.
*Нечипоренко О.М. *Три пули для президента*.2003.
*Нечипоренко О. М. *Три пули для президента: Смертельный треугольник Далласа*.-М.:Печатные Традиции, 2009.
## Viited

## Välislingid
*Нечипоренко Олег Максимович, www.a-lubyanka.ru
*Олег Максимович Нечипоренко, veebiväljaandes Agentura.ru
*Разведчик Олег НЕЧИПОРЕНКО: «Я встречался с Освальдом за два месяца до того, как он убил Кеннеди», Комсомольская правда, 20.11.2008
Mikeli järv

**Mikeli järv** (ka **Mikkeli järv**, **Suur Mikkeli järv**) on järv Võrumaal Rõuge vallas, Tika külas Missost 3 km kirde suunas.

Järv on ümara kujuga, 4,7 ha suur. Suurim sügavus 6,1 m. Kallas enamjaolt turbane. Idakaldal on liivane küngas.

Taimestik on liigivaene. Vees on enim väikest vesikuppu. Leidub ka üht haruldast jõgitakja liiki.

## Kirjandus
*Aare Mäemets, "Eesti NSV järved ja nende kaitse", Tallinn 1977.

## Välislingid
*Mikeli järv Keskkonnaregistris
Kapera mänd

**Kapera mänd** (ka **Koobaskõsõ pettai**) on looduskaitsealune põlispuu, mänd Võrumaal Võru vallas Kornitsa külas.

Puu ümbermõõt on umbes 3,5 m ja kõrgus 20 m. 

## Viited

## Välislingid
*Kapera mänd Keskkonnaregistris
Kessoon

**Kessoon** (prantsuse keeles *caisson* 'kast') on kastikujuline piirdetarind, mis moodustab vees või vesises pinnases veevaba töökambri. 

Kessoonid valmistatakse enamasti raudbetoonist. Need on põhjata, vesi tõrjutakse kessoonist välja suruõhu abil. 

Kessoone kasutatakse peamiselt vundamentide, sildade, vesiehitiste jms rajamisel. Kessoone valmistatakse ka maapinnal; maasse vajub ta omaenese raskuse toimel, kui tema all olev pinnas välja kaevatakse. 

Kessoon võeti kasutusele 1841. aastal Prantsusmaal kivisöekaevanduse šahti läbindamisel.

## Viited
Pandora laegas (film)

**"Pandora laegas"** (saksa "Die Büchse der Pandora") on 1929. aastal linastunud Saksamaa melodraama, mille lavastas Georg Wilhelm Pabst. Peaosades mängivad Louise Brooks, Fritz Kortner ja Francis Lederer.

## Näitlejad
*Louise Brooks – Lulu
*Fritz Kortner – Dr. Ludwig Schön
*Francis Lederer – Alwa Schön
*Alice Roberts – Countess Augusta Geschwitz
*Daisy D'ora – Charlotte Marie Adelaide von Zarnikow
*Gustav Diessl – Rappija Jack
*Sigfried Arno – teatri produtsent

## Viited

## Välislingid
* Hoberman, J. "Opening Pandora's Box", Criterion Collection essay
* Full plot summary and cast & crew biographies.
Rein Luhaväli

**Rein Luhaväli** (sündinud 1. detsembril 1968 Sovetskis) on Eesti sõjaväelane.

## Teenistus

Teenis aastail 2005–2011 Kaitseliidu Valgamaa maleva pealikuna ja teenis alates 2011. aasta 1. septembrist Kaitseliidu Viru maleva pealikuna. 

Rein Luhaväli on varem teeninud Viru Üksik-Jalaväepataljonis, Suurtükiväegrupi ülemana ja maaväe staabis vanemstaabiohvitserina. 2004. aastal asus kapten Luhaväli teenistusse Kaitseliidu Järva maleva vaneminstruktorina.

Rein Luhaväli sai kapteni sõjaväelise auastme president Lennart Mere käskkirjaga 21. veebruaril 2001.

## Haridus

Rein Luhaväli on lõpetanud Rakvere 2. Keskkooli. Läbinud Kaitseväe Ühendatud Õppeasustustes jalaväepataljoni lahingutegevuse planeerimise ja juhtimise baaskursuse, juhtimise baaskursuse ja teisi kursuseid. Tallinna Pedagoogikaülikoolis on kapten Luhaväli omandanud riigikaitseõpetuse lisaeriala.

## Tunnustus
Rein Luhavälja on autasustatud Kaitseliidu Valgeristi teenetemärgi III klassiga, Kaitseväe teeneteristiga (eeskujuliku teenistuse eest), Kaitseväe teenetemärgiga ja mälestusmedaliga “10 aastat taastatud Kaitseväge“.

## Viited
Tõnda

**Tõnda** (vene keeles Тында) on linn Venemaal Amuuri oblastis, Tõnda rajooni halduskeskus. Linn on tuntud ka kui Baikali-Amuuri magistraalraudtee (lühend BAM) pealinn.

Tõnda asub Baikali–Amuuri pearaudtee (BAM) ja Amuuri-Jakutski raudtee (AJAM) ristumiskohas ning on oluline transpordi- ja logistikakeskus. 

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 35 574.

## Ajalugu
1907.–1908. aastal tekkis praeguse Tõnda alal ümberasujate piirkond, mida nimetati Tõndinskiks. Umbes 30 aastat hiljem, 1941. aastal, sai sellest töölisalev. 1975. aastal sai Tõndinsk linn staatuse ja selle nimi muudeti Tõndaks. Linn kujunes Baikali–Amuuri raudtee ehituse ajal oluliseks transpordi- ja tööstuskeskuseks, mistõttu on teda sageli nimetatud BAMi pealinnaks.

## Lennuõnnetus 2025. aastal
24. juulil 2025 toimus Tõnda lennujaamas Angara Airlinesi lennu 2311 lennuki Antonov An-24 maandumise ajal õnnetus, mille käigus lennuk kukkus alla. Kõik pardal olnud 48 inimest hukkusid. 

## Viited

## Välislingid

* Tõnda administratsiooni koduleht
Meelis Saueauk

**Meelis Saueauk** (sündinud 17. veebruaril 1971) on eesti ajaloolane.

Meelis Saueauk lõpetas 1998. aastal Tartu Ülikooli ajaloo bakalaureuseõppes, 2007. aastal alustas ta samas doktoriõpinguid. Sai doktorikraadi 2013. aastal. 

Aastatel 2006–2009 oli ta Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Sihtasutuse teadur, seejärel on ta olnud Sihtasutuse Eesti Mälu teadur ja vanemteadur. Ta uurib peamiselt Eestis Teise maailmasõja ajal ja järel toime pandud inimsusvastaste kuritegusid.

## Tunnustus
*2023 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Viited

## Välislingid
*
*Meelis Saueauk Vikerraadio ajaloosaates "Eesti lugu"https://vikerraadio.err.ee/898079/eesti-lugu-jaan-tonissoni-saatus
Riiklik Erakorralise Seisukorra Komitee

**Riiklik Erakorralise Seisukorra Komitee** (vene keeles *Государственный комитет по чрезвычайному положению*, *ГКЧП*) oli kaheksast Nõukogude Liidu kõrgest riigitegelasest koosnenud isehakanud organ, mis püüdis 1991. aastal augustiputšiga võimu haarata. Riigipööre kukkus 21. augustiks läbi, Janajev andis ise välja seadluse, millega GKTšP laiali saadeti, ja asjaosalised arreteeriti, Boriss Pugo lasi end maha.

Komitee liikmed olid:
* Gennadi Janajev, NSV Liidu asepresident ja Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee liige
* Valentin Pavlov, NSV Liidu peaminister ja NLKP KK liige
* Boriss Pugo,  NSV Liidu siseminister  ja NLKP KK liige
*Nõukogude Liidu marssal Dmitri Jazov, Nõukogude Liidu kaitseminister
* armeekindral Vladimir Krjutškov, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimees ja NLKP KK liige
* Oleg Baklanov, NSV Liidu Kaitsenõukogu esimehe esimene asetäitja ja NLKP KK liige
* Vassili Starodubtsev, NSV Liidu Põllumajandusliidu esimees ja NLKP KK liige
* Aleksandr Tizjakov, NSV Liidu riiklike ettevõtete ja tööstus-, ehitus-, transpordi- ja sideobjektide assotsiatsiooni president.
Steve Jobs

**Steve Jobs** (kodanikunimega **Steven Paul Jobs**; 24. veebruar 1955 Mountain View, California – 5. oktoober 2011 Palo Alto, California) oli USA infotehnoloog ja ettevõtja, üks ettevõtte Apple Inc. asutajaid.

## Elulugu
1970. aastate lõpus tootis Jobs koos ettevõtte Apple Inc. kaasasutaja Steve Wozniakiga esimese äriliselt eduka personaalarvuti. 1980. aastate alguses oli ta esimeste seas, kes pööras tähelepanu arvutihiire kasutamisele graafilises kasutajaliideses.

1986. aastal ostis Steve Jobs ettevõtte Pixar (tol ajal The Graphics Group) 10 miljoni USA dollari eest.

Jobs töötas Apple'i tegevjuhina peaaegu tasuta, kõigest 1 dollari eest aastas. Ta ei võtnud töö eest mingit muud tasu, ei aktsiaoptsioone ega esinduskulusid. See-eest kuulus talle üle 5 miljoni Apple'i aktsia, mille väärtus oli üle 2 miljardi dollari. Pärast Pixari ülevõtmist kuulus talle ka 138 miljonit Disney aktsiat, mille väärtus oli üle 4 miljardi dollari. Forbesi hinnangul oli tema vara väärtus 2010. aastal 8,3 miljardit dollarit ning sellega oli ta USA rikkuselt 42. inimene.

Jobs taandus 24. augustil 2011 Apple'i tegevjuhi kohalt ettevõtte nõukogu esimeheks. Uueks tegevjuhiks sai Tim Cook.

5. oktoobril 2011 suri ta kõhunäärmevähki, mis diagnoositi tal 2003. aasta sügisel.

## Tunnustus
*1985 – National Medal of Technology and Innovation

## Vaata ka
* "Silicon Valley piraadid"

## Viited

## Kirjandus
* Walter Isaacson, "Steve Jobs", tõlkinud Ülle Jälle, ISBN 9789949502080

## Välislingid

* https://www.youtube.com/watch?v=SH1jKZwcS9Y youtube.com
** Steve Jobs showcases Macintosh, 24. jaanuar 1984
** Steve Jobs Interview 1990
** by Daniel Morrow, Smithsonian Institution, Excerpts from an Oral History Interview with Steve Jobs, Founder of NeXT Computer (eelmise viite sisu tekstina), 20. aprill 1995
* Apple – Remembering Steve Jobs Apple.com
* Apple 'visionary' Steve Jobs dies aged 56 BBC.co.uk
* Steven Paul Jobs, 1955-2011, Steve Jobs, Apple Co-Founder, Is Dead WSJ.com
* Kate Dailey, The cult of Steve Jobs, BBC News Magazine, 6. oktoober 2011
* Motor Yacht Venus (Project Aqua, hull 684) – a Feadship all-aluminium full custom vessel, superyacht
Peltsebul

**Peltsebul** (ka **Beltsebul**)  (/biːˈɛlzɪbʌb/ *bee-EL-zi-bub* or /ˈbiːlzɪbʌb/ *BEEL-zi-bub*; heebrea: בַּעַל זְבוּב‎ *Baʿal Zəḇūḇ*) pärineb vilisti jumalast, mida varem kummardati Ekronis ja mis hiljem võeti osade heebrea hõimude poolt üle suure deemonina. Nimi Beltsebul on seotud kaananlaste jumala Baaliga ja tuleneb heebrea keelest, kus selle põhikomponendiks on "baal" ( eesti k "isand"). Heebrea keeles tähendab see "kärbeste valitseja".

Teoloogilistes valdavalt kristlikes allikates, on Beltsebul Saatana teine nimi. Ta on demonoloogias tuntud kui üks seitsmest põrgu printsist. The Dictionnaire Infernal kirjeldab Beltsebubi kui lendamisvõimelist olendit, keda tuntakse "Lendajate isandana" või "Kärbeste isandana".

Ristiusus loetakse tema põhivaenlaseks Franciscus Assisisti.

Seda nime on kasutatud ka liigsöömise deemoni nimena.

Eesti vanemas pärimuses ei ole Peltsebuli nimi eriti levinud, tuntuim on ehk humoorikas kujund "Luciferiga Beltsebuli välja ajama".
Phoenixi lainemurdja

**Phoenixi lainemurdja** (inglise keeles *Phoenix breakwater*) oli teisaldatava sadama ehk Mulberry sadama osa, mis projekteeriti 1944. aastal liitlaste maabumiseks Normandia dessandi ajal.
  
Phoenixi lainemurdja oli monoliitsest raudbetoonist võimas kessoonehitis paljude tühjade kambritega. Kui vesi lasti kambritesse, hakkas kessoon vajuma, ja vastupidi: kui kambritest pumbati vesi välja, siis kessoon hakkas tõusma. Kessooni peale võidi paigaldada ka õhutõrjerelvi. 

Phoenixi lainemurdja projekteerisid tsiviilinsenerid. Neid hakati tootma Suurbritannia rannikul Kentis Dungenessis ja Sussexis Selseys. Seejärel pukseeriti nad üle La Manche'i ja lasti merepõhja. Sama 1944. aasta sügisel viidi neid veel juurde, sest ajutisi sadamaid otsustati kasutada kauem, kui esialgu plaanis oli.

## Phoenixi lainemurdjad tänapäeval

Suurbritannias kasutatakse mitut Phoenixi lainemurdjat tänapäevani. Portlandi sadama lähedal väikeses Castletowni sadamas on kaks Phoenixi lainemurdjat ja Sussexis Paghamis samuti kaks. Langstone Harbouri saare lähedal on Phoenixi lainemurdja vrakk.

Pärast katastroofilist 1953. aasta Põhjamere üleujutust kasutati Hollandis nelja Phoenixi lainemurdjat Schouwen-Duivelandi saarel Ouwerkerkis purunenud tammi parandamiseks. Tänapäeval on need neli lainemurdjat muudetud üleujutuse muuseumiks ja külastajad saavad jalutada läbi kõigi nelja kessooni.

## Viited
Portlandi sadam

**Portlandi sadam** (ka **Portland Harbour**) on sadam Edela-Inglismaa lõunarannikul. Sadam asub Portlandi ja Weymouthi vahel asuvas Balaclava lahesopis.

Sadam on rajatud 19. sajandil. Balaclava lahesopis ehitati välja lainemurdjad, mis moodustasid kokku sadama ringkaitse tormise mere vastu. 

Pikka aega on sadam olnud ühtlasi Kuningliku mereväe baasiks ja seeläbi on sadam mänginud märkimisväärset rolli Esimeses ja Teises maailmasõjas. 

Alates 1995. aastast, kui Kuninglik merevägi sadama maha müüs, on sadam tsiviilsadam.  

## Vaata ka
* Purjetamine 2012. aasta suveolümpiamängudel
* Phoenixi lainemurdja

## Välislingid
* Sadama aerofoto
Värav

**Värav** on suletav läbipääs seinas või piirdes. Väravaid kasutatakse üldjuhul piiramaks teatavale territooriumile pääsemist, kuid väravad võivad olla ehitatud ka dekoratiivsel eesmärgil.  

Dekoratiivväravatel pole tavaliselt suluseid ja need on eraldiseisvad ehitised. 

Tugevdatud väravad on kindlustusehitise lahutamatu osa. Selline värav võib olla linnamüürivärav (linnavärav), samuti kindluse-, linnuse- või lossivärav. Vahel ehitati värava kohale torn.

Vanim säilinud linnavärav on Ištari värav Babülonis, mis on tänapäeval eksponeeritud Pergamoni muuseumis Berliinis.


Sagadi manor, Parque Nacional Lahemaa, Estonia, 2012-08-12, DD 05.JPG|Sagadi mõisa värav
Muuga mõisa väravaehitis.jpg|Muuga mõisa väravaehitis
Reopalu kalmistu värav.jpg|Reopalu kalmistu värav
Anija mõisapargi värav 2.jpg|Anija mõisapargi värav
Endine Tartu tapamaja värav ja sissesõidutee, 1901.JPG|Endise Tartu tapamaja värav
Virtsu mõisapargi väravaehitis 03.JPG|Virtsu mõisapargi väravaehitis on üks Virtsu sümboleid
Hargla kalmistu puidust väravahoone.JPG|Puidust väravahoone Hargla kalmistul
Keila-Joa mõisa väravahoone 2018.jpg|Keila-Joa mõisa väravahoone
Raadi mõisa värav.JPG|Raadi mõisa värav Tartus
Lohusuu kiriku värav.JPG|Lohusuu kiriku värav
Ruhnu kirikuaia värav 2021.jpg|Ruhnu kirikuaia värav
Himki mets

**Himki mets** (Химкинский лес) on segamets Himki linna lähistel, osa Moskva metsakaitsevööndist. Metsa pindala on üle 1000 hektari.

## Moskva–Peterburi kiirtee rajamine

Himki mets sattus rahvusvahelise tähelepanu alla seoses Moskva–Peterburi kiirtee ehituse ja selle vastaste protestidega. Kiirtee trassi ja infrastruktuuri rajamiseks raiuti läbi metsa siht, mis keskkonnakaitsjate hinnangul võib põhjustada Himki linnas ökoloogilisi probleeme ja häirib ohustatud liike.

2010. aasta mais peatasid protestijad raietööd, misjärel miilits tuvastas, et töölistel polnud raieluba. Juulis tööd jätkusid ja protestijate katsed neid takistada tõid kaasa vastasseisu. Paar päeva pärast tööde algust rünnati organisatsiooni "Liikumine Himki metsa kaitseks" juhti Jevgenija Tširikovat. 23. juulil tungisid aktivistide laagrisse agressiivsed noored mehed. Miilits ajas laagri samal päeval laiali. 28. juulil ründasid tundmatud isikud Molotovi kokteile loopides ja metsa kaitseks loosungeid hõigates Himki linnavalitsust. Tširikova teatas, et ei toeta selliseid võitlusmeetodeid, opositsiooni esindajad on oletanud, et tegemist oli võimude provokatsiooniga.

Juuli lõpus õnnestus protestijatel ehitus peatada. Augustis kutsus ka president Dmitri Medvedev tee-ehitust edasise arutelu ajaks peatama, kuid detsembris otsustas valitsuse komisjon jätkata töid samal trassil. Väidetavasti on Himki metsa läbiva trassi jaoks välja töötatud rida keskkonnameetmeid 4 miljardi rubla maksumuses.

Protestidega Himki metsa kaitseks on seostatud rünnakuid mitmetele aktivistidele ja ajakirjanikele. Viimaste hulka kuuluvad Mihhail Beketov ja Oleg Kašin.
Aleksandr Ankvab

**Aleksandr Ankvab** (abhaasi keeles Алықьсандр Анқәаб; sündinud 26. detsembril 1952 Suhhumis) on Abhaasia poliitik, aastatel 2011–2014 Abhaasia president.

Ankvab on lõpetanud aastal 1974 Rostovi Ülikooli õigusteaduskonna ja aastal 1987 NLKP Keskkomitee Ühiskonnateaduste Akadeemia.

Ta töötas nooruses komsomolis, Abhaasia ANSV justiitsministeeriumis ja Gudauta siseasjade rajooniosakonna ülemana. Aastatel 1981–1983 töötas ta Thbilisis Gruusia Kommunistliku Partei Keskkomitees haldusosakonna instruktorina, põllumajandusosakonna teaduse ja majandusanalüüsi sektori juhatajana ning haldusosakonna juhataja asetäitjana. 1984–1990 töötas ta Gruusia NSV siseministri asetäitjana.

Ta naasis 1990. aastal Abhaasia sõja puhkedes Abhaasiasse ja valiti järgmisel aastal Abhaasia Ülemnõukogu saadikuks. 1992–1993 pidas ta Abhaasia siseministri ametit.

1994. aastal siirdus Ankvab Moskvasse, kus tegeles muuhulgas äriga.

2004. aastal soovis Ankvab kandideerida Abhaasia presidendiks, kuid ei saanud kandideerida, kuna kandidaatidele seati abhaasi keele valdamise nõue. Ankvab toetas seejärel Sergei Bagapši kandidatuuri.

2005. aasta veebruaris määrati Ankvab Abhaasia peaministriks. 28. veebruaril 2005 elas ta üle tapmiskatse – tema autokolonni rünnati automaatidega. 1. aprillil püüti teda uuesti tappa. Sooviga tappa Ankvabi seostati ka 2007. aasta juunis maanteel plahvatanud kaugjuhtimisega pommi. Juulis rünnati tema džiipi granaadiheitjaga. Septembris 2010 tulistati granaadiheitjast tema kodu, tema käsi ja jalg said vigastada. 22. veebruaril 2012 tehti Ankvabile juba kuues atentaat. Pärast pommiplahvatust avati tema auto pihta tuli kuulipildujast ja granaadiheitjast. Kaks ihukaitsjat õnnestus ründajatel tappa ja kolmandat haavata, kuid Ankvab vigastada ei saanud. 

Ankvab oli üks kolmest kandidaadist 26. augustil 2011 toimunud presidendivalimistel ja võitis need esimeses voorus, saades 54,82% häältest. Ühtlasi sooritas ta komisjoni ees edukalt presidendikandidaatidele kohustusliku abhaasi keele eksami.

Ankvab andis ametivande 28. augustil 2011. Ankvab oli rõhutatult venemeelne president, kes on muuhulgas tõstnud esile ka vajadust tugevdada vene keele positsioone Abhaasias. Ta pälvis tähelepanu ka mitmete populistlike aktsioonidega, näiteks võttis ta isiklikult vastu vabariigi kodanikke ja kuulas ära nende muresid. Ta seisis aktiivselt selle eest, et ennast mittekanooniliselt autonoomseks kuulutanud Abhaasia Õigeusu Kirik võetaks Moskva ja kogu Venemaa patriarhi vaimuliku eestkoste alla.

Tema ametiajal hakati teda üha rohkem süüdistama korruptsioonis ja Venemaalt saadud rahalise abi väärkasutamises. Mai 2014 pealinnas Suhhumis puhkenud meeleavalduste käigus vallutasid meeleavaldajad 27. mail presidendipalee ning Ankvab põgenes. 29. mail nõudis parlament presidendi tagasiastumist, kuid Ankvab keeldus. Seejärel tühistas parlament 31. mail Ankvabi volitused presidendina ja nimetas riigipea kohusetäitjaks parlamendi esimehe Valeri Bganba. Järgmisel päeval, 1. juunil 2014 astus Ankvab lõpuks ise ametist tagasi, põhjendades seda sooviga tagada Abhaasias rahu ja stabiilsus ning anda võimalus uute valimiste läbiviimiseks.

## Viited
Värav (täpsustus)

***[[Värav]]** on ehituses või arhitektuuris läbipääs seinas või piirdes.
***[[Värav (sport)|Värav]]** on sportmängudes raamtarind, kuhu vastasvõistkond püüab lüüa palli või litrit.
***[[Värav (muusika)|Värav]]** on elektroonilise muusika mõiste, mis tähendab signaali nullimist teatud tasemest allpool.

## Filmid
*"**[[Värav (film 2005)|Värav]]**" ("Goal!"), on 2005. aasta spordifilm
*"**[[Värav 2: unistused ellu]]**" ("Goal II: Living the Dream"), on eelmise filmi järjefilm aastast 2007
*"**[[Värav 3]]**" ("Goal 3"), on järjefilm aastast 2009
*"**[[Värav (film 2007)|Värav]]**" ("Boarding Gate") on triller aastast 2007
Juri Budanov

**Juri Budanov** (Юрий Дмитриевич Буданов; 24. november 1963 – 10. juuni 2011) oli Venemaa sõjaväelane, kes mõisteti süüdi 2003. aastal Teise Tšetšeenia sõja käigus toime pandud ametivolituste ületamise, mõrva ja inimröövi eest. 

Budanov mõisteti süüdi 18-aastase tšetšeeni tüdruku Elza Kungajeva tapmises 2000. aastal.

Teda karistati kümneaastase vabaduskaotusega range režiimiga koloonias. Kohus võttis talt ära polkovniku auastme ja riiklikud autasud. Kohtuprotsessiga kaasnes suur ühiskondlik vastukaja.

Budanov vabastati 2009. aastal ennetähtaegselt.

Budanov tapeti 2011. aasta 10. juulil Moskvas, Komsomolski prospektil nelja lasuga pähe. 26. augustil sanktsioneeris kohus mõrvas kahtlustatava tšetšeeni Magomed Suleimanovi vahi alla võtmise. Uurimisandmetel kavandas Suleimanov koos kaasosalistega mõrva alates aprillist. Suleimanovi kodanikunimeks osutus Jussup Temirhanov. Ta mõisteti 7. mail 2013 Moskva linnakohtu otsusega Budanovi tapmises süüdi ja talle määrati karistuseks 15 aastat vabadusekaotust. Temirhanov suri vangis 2018. aasta 3. augustil. Karistust kandis ta Siberis asuvas karistuskoloonias.

## Viited

## Välislingid
* Буданов, Юрий Lentapedias
* Буданов Юрий Дмитриевич, Кавказский узел, 01.10.2004
Winchester (Massachusetts)

**Winchester**  on väike linn Ameerika Ühendriikides Bostoni lähedal Massachusettsi osariigis Middlesexi maakonnas.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 734. Aastal 2000 oli elanike arv 20 810. 

Winchesteri sõpruslinn on Saint-Germain-en-Laye Prantsusmaal.
Sõktõvkari Riiklik Ülikool

**Sõktõvkari Riiklik Ülikool** on ülikool Sõktõvkaris Komi Vabariigis.

Ülikool on asutatud aastal 1972. 

## Välislingid
*Sõktõvkari Riikliku Ülikooli koduleht
Minnesota Ülikool

**Minnesota Ülikool** on ülikool, mis asub Minneapolises Ameerika Ühendriikides.

Ülikool on asutatud aastal 1851.
Irene (orkaan)

**Irene** on Atlandi ookeanil tekkinud troopiline tsüklon, mis paisus orkaaniks 20. augustil 2011.

Orkaan pühkis üle Kuuba, Puerto Rico ja Haiti territooriumi, tõi endaga kaasa paduvihmad ja üleujutused, tugeva tuule tõttu murdusid puud ja elektripostid. Pärast kimbutas ta Bahama saari.

Tuule kiirus oli kuni 193 km/h.

26. augusti õhtul jõudis orkaan Põhja-Carolina rannikule.

Ennustuste kohaselt liigub orkaan üle peaaegu kogu USA idaranniku ning tabab muu hulgas Washingtoni, New Yorki ja Bostonit.

## Viited

## Välislingid
*VIDEO: Vaata otse kosmosest, kuidas orkaan Irene jõudu kogub!, FORTE.ee, 24.08.2011
Läti Jalgpalliliit

**Läti Jalgpalliliit** (läti keeles *Latvijas Futbola federācija*, lühend **LFF**) on 1921 asutatud Läti jalgpalli katusorganisatsioon, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi (sh Virslīgat), haldab eri koondisi (sh esinduskoondist).
Kategoria Superiore

**Kategoria Superiore** on Albaania jalgpalli kõrgeim liiga.

Liigas mängib kümme klubi. Liigahooaeg kestab tavaliselt augustist maini.

Esimene liigahooaeg toimus 1930. aastal. Ajaloo jooksul on Albaania meistriks tulnud kümme klubi: KF Tirana (26 võitu), Tirana Dinamo (18), Partizani (17), Vllaznia (9), Skënderbeu (8), Egnatia (2), KF Elbasani (2), Teuta (2), Flamurtari (1) ja FK Kukësi (1).

UEFA koefitsiendi järgi oli Albaania liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas Eesti Meistriliiga järel tugevuselt 46. kohal.

## Klubid
Hooajal 2025–26 mängivad liigas järgmised klubid:
*Bylis
*Dinamo City
*Egnatia
*Elbasani
*Flamurtari
*Partizani
*Teuta
*Tirana
*Vllaznia
*Vora
## Viited

## Välislingid
* Kategoria Superiore Albaania Jalgpalliliidu kodulehel
Fair Game

*"Võluv märklaud" ("Fair Game"), Andrew Sipesi film aastast 1995, peaosades Cindy Crawford ja William Baldwin
*"Aus mäng" ("Fair Game"), Doug Limani film aastast 2010, peaosades Sean Penn ja Naomi Watts
Angerjas (perekond)

**Angerjas** (*Anguilla*) on kalade perekond, mis kuulub sugukonda angerlased, seltsi angerjalised, klassi kiiruimsed, ülemklassi luukalad.

Perekonnas on ligikaudu 19 liiki.

Eestis elab üks liik angerjaid – harilik angerjas (*Anguilla anguilla*).