open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vz. 24

:*See artikkel on käsilukustusega vintpüssist. Püstoli kohta vaata artiklit [[Pistole vz. 24]].*

**Vz. 24** on Tšehhoslovakkia vintpüss. Seda toodeti aastatel 1924–1942. Relv arendati välja Saksa vintpüssist Gewehr 98 ning sellel on sarnane käsilukustusmehhanism. Vz. 24 konstrueeriti pärast esimest maailmasõda ning sellega asendati vanem vintpüss vz. 98/22, mis oli samuti Gewehr 98 eeskujul disainitud. Vz. 24 vintraud on 15 cm lühem kui Gewehr 98 vintraud ning seetõttu on relva mugavam kasutada. See laseb padrunit 7.92×57mm Mauser.

1920.–1930. aastatel eksportis Tšehhoslovakkia sadu tuhandeid Vz. 24 vintpüsse üle maailma, neid konstrueeriti ka padrunitele 7×57mm Mauser ja 7.65×53mm Mauser. Palju 7 mm ja 7,65 mm kaliibriga relvi müüdi Lõuna-Ameerikasse. Ligi 40 000 püssi saadeti Hispaania kodusõja ajal Hispaania vabariiklastele. Hiina ostis umbes 200 000 relva ning need leidsid kasutust teises Hiina-Jaapani sõjas ja teises maailmasõjas. Iraan ostis samuti vz. 24 vintpüsse ning tootis 1940. aastate lõpus sellest ka oma koopiaid.

Kui Natsi-Saksamaa teise 1939. aastal Tšehhoslovakkia okupeeris, võttis Saksamaa vz. 24 kasutusele nime Gewehr 24(t) all. Relvade tootmine okupatsiooni ajal jätkus 1942. aastani, kuni vz. 24 asemel hakati tootma vintpüssi Kar 98k. Sellel perioodil valmistati sadu tuhandeid püsse ka Rumeenia armeele. Vz. 24 oli teises maailmasõjas laialdases kasutuses, eriti kasutasid seda Saksamaa ja Rumeenia väed idarindel. Leedu vz. 24 varud võeti 1941. aastal sakslaste poolt ära ning need sattusid hiljem Nõukogude Liidu kätte. 1960. aastatel saatis Nõukogude Liit need Vientami sõjas võitlevale Viet Congile.

## Kasutajad
* 
* 
*  Brasiilia
* 
*  Ecuador
* 
* 
* 
*  Hiina
*  Hispaania
*  Iraak
*  Iraan
*  Jaapan
*  Jugoslaavia
* 
* 
* 
*  Paraguay
*  Peruu
*  Rumeenia
*  Saksamaa
*  Slovakkia
* 
* 
* 
* 
*  Viet Cong

## Vaata ka
* vz. 33
* FN M24 ja M30
* Teise maailmasõja jalaväerelvade loend

## Kirjandus
*
*
*
*
* 
*
*
*
*
*
*
Sofja Blücher

**Sofja Blücher** (7. november 1927 Dnipropetrovsk – 10. september 2017) oli Eesti näitleja.

Ta lõpetas Harkivis keskkooli ja aastal 1950 Harkivi teatriinstituudi. Ta töötas aastani 1955 Tšerkassõ draamateatris.

Aastatel 1955–1984 oli ta Vene Teatri näitleja Tallinnas. Hiljem esines ta luulekavadega (peamiselt Igor Severjanini loomingust).

## Rolle

## Välislingid
*Sofja_Blücher Eesti teatri biograafilise leksikoni veebiversioonis
Henn Audru

**Henn Audru** (kuni 23. märtsini 1936 **Hermann Anderson**; 10. detsember 1893 Visusti vald, Tartumaa – 9. jaanuar 1973 Tartu) oli eesti agronoom.

Ta oli Tartu maavalitsuse taimekasvatuse instruktor, Tartu maa-agronoom ja Põllutöökoja Tartumaa maatulunduskonsulent.
Viktor Sade

**Viktor Sade** (kuni 1938 **Viktor Stahlberg**; 17. veebruar 1895 Tallinn – 31. mai 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti kellassepp.

Arreteeriti NKVD poolt Rakveres 1941. Surmaotsus. Hukati Sevurallagi vangilaagris Venemaal.
Johannes Sildam

**Johannes Sildam** (kuni 1938 Johannes Sinkelmann; 28. juuni 1890 – 30. oktoober 1965 New York) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1933).
Pentti Kujala

**Pentti Jouko Sakari Kujala** (sündinud 26. märtsil 1954 Helsingis) on soome tehnikateadlane (laevaehitusinsener), Eesti Mereakadeemia professor.

## Haridus
Pentti Kujala lõpetas Somero Gümnaasiumi 1973 ning omandas Helsingi Tehnikaülikooli mehaanikateaduskonnas laevaehituse erialal magistri- (1979), litsentsiaadi- (1989) ja doktorikraadi (1994).

## Töökäik
Töötas insenerina Lloydi laevaregistris 1981-1982, teadurina Soome Tehnikauuringute Keskuses (VTT) 1982-1985 ja 1987-1990 ning projektijuhina laevafirmades Kvaerner Masa-Yards (2001-2004) ja Aker Finnyards (2005-2006). Oli Helsingi Tehnikaülikoolis/Aalto Ülikoolis vanemassistent 1986-1987, teadur 1990-2003, dotsent 1996-2006, professor 2006-2011, praktik-professor 2012-2022, inseneriteaduskonna teadusprodekaan 2017-2021. Aastast 2023 on Aalto Ülikooli emeriitprofessor ning Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Mereakadeemia täisprofessor tenuuris.

## Teadustöö
Uurimistöö põhiteema on mereohutus nii avaveel kui jääoludes.

## Viited

## Välislingid
* Pentti Kujala Eesti Teadusinfosüsteemis
* Pentti Kujala publikatsioone
GAZ-46

**GAZ-46** (sõjaväes ametlikult **MAV** (vene keeles малый автомобиль водоплавающий (*väike ujuv auto*) on Nõukogude Liidu amfiibauto. See on nelikveoline ning võeti kasutusele 1950. aastatel. See on kuulunud nii Nõukogude Liidu kui ka teiste idabloki riikide varustusse.

## Kasutajad
* 

## Vaata ka
* Volkswagen Schwimmwagen

## Allikad
* René Pohl: *Mit dem Auto baden gehen.* HEEL Verlag, Gut-Pottscheidt Konigswinter 1998,
Melaka tuletorn

**Melaka tuletorn** on endine tuletorn Melaka linnas Melaka osariigis Malaisias.

Briti koloniaalvõimu ajal püstitati 1849. aastal Melaka linnas tuletorn täiendava tulemärgina Malaka väinas sõitvatele laevadele. Torni välimikus on palju uusklassitsistliku arhitektuuri elemente.

## Kirjeldus
Torn on ilma kõrvalhooneteta, seega puudub seal tulejaam. Torni asukoht on tänapäeval ebaharilik, sest see paikneb merest eemal (püstitamise ajal oli merele oluliselt lähemal) Melaka vanalinnas asuva Pauluse mäe tipus ja Püha Pauluse kiriku varemete kõrval.

Tuletorn on kolmekorruseline ruudukujulise põhiplaaniga torn, millele maapinnalt pääseb üles ainult väikese redeli abil. Torni ülaosas on tuleruum ja galerii. Torn on värvitud valgeks. 

Torni kõrgus jalamist on 13 meetrit. Tule kõrgus merepinnast oli 118 meetrit.

## Pildid

File:St Paul Church Melaka 6.jpg|thumb|Põhjavaade tornile.Foto: Gryffindor, 22. veebruar 2011
File:St Paul Church Melaka 7.jpg|thumb|Torni taga on Püha Pauluse kirik, torni ees on teabetahvel Püha Pauluse kiriku kohta.Foto: Gryffindor, 22. veebruar 2011
File:St. Paul's Church Malacca 2012.JPG|thumb|Lõunakaguvaade tornile. Tornist paremal on jesuiit Francisco Xavieri mälestussammas.Foto: Bjørn Christian Tørrissen, 6. jaanuar 2012


## Välislingid
M35 (veoauto)

:*See artikkel on veoautost. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit [[M35 (täpsustus)]].*

**M35** on Ameerika Ühendriikide veoauto. Algul kasutas seda vaid Ameerika Ühendriikide maavägi, kuid aja jooksul jõudis see veel paljude riikide relvajõudude teenistusse. M35 sai alguse 1949. aastal REO Motor Car Company mudelina M34. Varsti pärast seda mudelit täiendati ning selle tähiseks sai M35. See on kuueveoline maastikusuutlik veoauto, mille kandevõime maastikul on 2,3 ja maanteel 4,5 tonni.

## Kasutajad
*  Ameerika Ühendriigid
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vaata ka
* M809 (veoauto)
* Studebaker US6
* M939 (veoauto)
* Family of Medium Tactical Vehicles
* GMC CCKW 2 1/2t
* AEC Matador
* CMP FAT
* Canadian Military Pattern Truck

## Allikad
*
*Lyles, James. *The Hard Ride; Vietnam Gun Trucks (Volume II)*. Quezon City, Philippines: Planet Art, 2003
*Montes, Julio. *Mexican and Central American Armor*. Darlington, Maryland: Darlington Publications, 2001
*Rottman, Gordon and Donald Spaulding. *Vietnam Armor in Action*. Hong Kong, China: Concord Publications, 2002
*Spencer, David. *Armored Fighting Vehicles of El Salvador*. Darlington, Maryland: Darlington Publications, 1995
*
*
*
*
*
*
*
*
*
CAR-15

:*Poolautomaatrelva kohta vaata artiklit [[Colt AR-15]]. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit [[AR15 (täpsustus)]].*

**CAR-15** (**Colt Automatic Rifle-15** (inglise keelest *Colti Automaatvintpüss*); tihti **Colt Commando** ehk **XM177**) on Ameerika Ühendriikide ründevintpüss. See on töötatud välja automaadi M16 põhjal ning seda turustas 1960. ja 1970. aastatel relvatootja Colt. Relval on valikuline tulerežiim ning lühike (270 või 290 mm pikkune) vintraud. Leegisummuti on suhteliselt suur.

## Vaata ka
* Colt Automatic Rifle
* AK-74
* QBZ-95
* AK-47 ja M16 võrdlus

## Kirjandus
*
*
* Ezell, Edward. *Small Arms Today, 2nd Edition.* Harrisburg, PA: Stackpole Books, 1988. .
* Gervasi, Tom. *Arsenal of Democracy III: America's War Machine, the Pursuit of Global Dominance*. New York, NY: Grove Press, Inc, 1984. .
* Plaster, John. *Secret Commandos: Behind Enemy Lines with the Elite Warriors of SOG* Penguin Books, 2004. 
*
*
*
*
*
Fleuronné

***Fleuronné*** (ka *fleuronnée*, prantsuse keeles 'õitega kaunistatud', 'õieline', inglise keeles *filigree decoration*, *pen-flourished initial*, *filigree initial*) on gooti kunstis raamatumaalis kasutatud peen suleornament, millega kaunistati eelkõige initsiaale, ent ornament võis ulatuda ka lehekülje veeristele. Eesti keeles on *fleuronné* kohta kasutatud sõna **sulejoonisornament**.

*Fleuronné*-kaunistusi leidub Prantsusmaal loodud käsikirjades alates 12. sajandi algusest ja seda peetakse tüüpiliseks eelkõige gooti kunstile. Stiil levis 12. sajandi jooksul laialt, jõudes Inglismaale, saksa keelealale Kesk- ja Ida-Euroopas, Itaaliasse ja Hispaaniasse. Tüüpiliselt on *fleuronné* tehtud teise värviga kui initsiaal ja koosneb stiliseeritud taimevormidest nagu lehed, väädid, pungad ja ogad. Kaunistuses võidakse eristada alatüüpe nagu palmett-*fleuronné*, pung-*fleuronné*, esineb geomeetrilisi ja vähesel määral isegi zoomorfseid motiive. Tavaliselt on ornament tehtud sinise ja punase värviga, näiteks täidavad ja ümbritsevad sinist initsiaali punased ornamendid. Kaunistus võis initsiaalist ulatuda ka lehe veeristele teksti ümber: initsiaali nurkadest lähtusid pikad varretaolised joontegrupid, mis kulgesid piki veeru vasakut külge ja paindusid üla- ja alaveerisele.

## Viited

## Välislingid
*  Fleuronné. - Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte IX (1996)
Heinkel He 111

**Heinkel He 111** on Saksa reisi- ja pommituslennuk. Selle konstrueerisid 1934. aastal Heinkeli lennukitehases Siegfried ja Walter Günter. Arendusprotsessi ajal nimetati seda "hundiks lambanahas". Kuna pärast esimest maailmasõda keelati Saksamaal pommituslennukite omamine, oli He 111 ametlikult reisilennuk, kuigi tegelik eesmärk oli Luftwaffele toota raskepommitaja.

Heinkel He 111 on omapärast nina tõttu ilmselt teise maailmasõja kõige äratuntavam Saksa pommitaja ning oli sõja alguses ka Luftwaffe enimkasutatud pommituslennuk. Konstruktsioon oli edukas kuni Suurbritannia lahingus satuti vastamisi võimekate hävituslennukitega ning selgus, et He 111 kere polnud piisavalt vastupidav. Sõja jooksul kasutati seda mitmetes rollides kõigil Euroopa tandri rinnetel. Suurbritannia lahingus kasutati seda strateegilise pommitajana, Atlandi ookeanil ja Arktikas torpeedopommitajana ning läänerindel, idarindel ning Vahemerel ja Lähis-Idas keskmise pommitaja ning transpordilennukina.

He 111 uuendati pidevalt, kuid sõja lõpuks oli see siiski vananenud mudel. Kuna sakslaste projekt uue pommitaja tootmiseks "Bomber B" kukkus läbi, oli Luftwaffe sunnitud He 111 kasutama sõja lõpuni. Tootmine lõppes septembris 1944, kui pommitajate asemel hakati keskenduma hävitajatele. Sõja lõpus kasutati He 111 peamiselt logistikaülesanneteks, kuna sakslaste pommitusjõud olid hävinud.

Heinkel He 111 disain elas pärast sõda edasi Hispaanias, kus toodeti selle koopiat CASA 2.111. Hispaania oli Saksamaalt saanud 1943. aastal partii lennukeid Heinkel He 111H-16 ning litsentsi nende tootmiseks. Ainus suurem vahe Saksa ja Hispaania mudeli vahel oli mootor. Hispaania CASA 2.111 oli teenistuses aastani 1973.

## Kasutajad
*  Ameerika Ühendriigid
*  Bulgaaria
*  Hiina
*  Hispaania
* 
*  Rumeenia
*  Saksamaa
*  Slovakkia
* 
* 
* 
*  Ungari

### Tsiviilkasutajad
*  Hiina
*  Rumeenia
*  Saksamaa

## Vaata ka
* Saksa taasrelvastumine
* CASA 2.111
* Bloch MB.210
* Caproni Ca.135
* Iljušin Il-4
* Junkers Ju 86
* Junkers Ju 88
* Martin B-26 Marauder
* Mitsubishi G4M
* North American B-25 Mitchell
* PZL.37 Łoś
* Vickers Wellington
* Teise maailmasõja lennukite loend
* Pommituslennukite loend
* Saksamaa sõjalennukite loend

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (Including early developments and test flights of the Heinkel He 111 fitted with rocket boosters)
*
Leichter Panzerspähwagen

**Leichter Panzerspähwagen** (saksa keelest *Kerge Luuresoomuk*) on Saksa soomusauto. See on neljarattaline ja nelikveoga ning oli tootmises aastatel 1935–1944.

## Kasutajad
*  Bulgaaria
*  Hiina
*  Rumeenia
*  Saksamaa

## Allikad
* 

*
*
AAC Honey Badger

**AAC Honey Badger** (inglise keelest *Meemäger*) on Ameerika Ühendriikide tulirelv. Seda võib kvalifitseerida kas karabiini või PDW-na (enesekaitserelvana). Tegu on AR-15-tüüpi tulirelvaga, mida kasutatakse enamjaolt summutiga ning mis laseb moona .300 AAC Blackout. Honey Badgerit tootis Alabama osariigi relvatootja Advanced Armament Corporation (AAC).

## Vaata ka
* Knight's Armament Company PDW
* Magpul PDR

## Viited
AGM-114 Hellfire

**AGM-114 Hellfire** (inglise keelest *Põrgutuli*) on Ameerika Ühendriikide rakett. See oli algselt mõeldud tankitõrjeks, kuid hiljem hakati seda kasutama täpseteks löökideks väärtuslike sihtmärkide pihta. Hellfire'it saab lasta paljudelt erinevatelt õhu-, mere- ja maaplatvormidelt, sealhulgas droonidelt General Atomics MQ-1 Predator ja General Atomics MQ-9 Reaper. See on mitme maailma riigi sõjaväe põhiline õhk-maa 100-naelase (45 kg) raskusklassi rakett. Lisaks kasutatakse seda maalt maa- või õhusihtmärkide tabamiseks.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vaata ka
* 9M120 Ataka
* 9K121 Vihr
* AGM-169 Joint Common Missile
* AGM-176 Griffin
* Barq
* Brimstone (rakett)
* Direct Attack Guided Rocket
* HJ-10
* Mokopa
* Nag (rakett)
* PARS 3 LR
* Robot 17
* Spike (rakett)
* UMTAS
* Rakettrelvade loend
* United States Army Aviation and Missile Command

## Viited
Odysee

**Odysee** on Ameerika detsentraliseeritud videojagamisplatvorm, mis on üles ehitatud LBRY plokiahelale. See positsioneerib end alternatiivina suurematele videojagamissaitidele (nt YouTube), kuid rõhuasetusega sõnavabadusele ja detsentraliseerimisele.

Platvorm võimaldab kasutajatel krüptovaluuta kaudu videoid üles laadida, jagada ja rahaks realiseerida, säilitades samal ajal sisu püsivuse peer-to-peer võrgu kaudu.

## Ajalugu

Selle saidi asutas 2020. aastal Julian Chandra. 2024. aasta juunis ostis selle Forward Research. Omandamine toimus pärast seda, kui Odysee endine emaettevõte LBRY kaotas 2023. aasta juulis kohtuasja USA väärtpaberi- ja börsikomisjoniga.

## Viited

## Välislingid
*
Martti Kuldma

**Martti Kuldma** (sündinud 14. märtsil 1971 Tallinnas) on Eesti majandustegelane.

Ta lõpetas 1989. aastal Tallinna 2. Keskkooli.

## Töökäik ja muu tegevus
Kuldma oli aastatel 1994–1998 Eesti Väärtpaberite Keskdepositooriumi tegevjuht, 1996–1998 Tallinna Väärtpaberibörsi juhatuse liige, 1998–2000 Tradenet Systemsi asutaja ja tegevjuht, 2000–2003 CMA Percivali inseneeria asepresident, 2004–2009 Elisa Eesti teenuste arendusjuht, 2009–2013 Elisa Eesti teenuste ja protsesside juht, 2013–2014 Eventici asutaja ja tegevjuht, 2013–2014 Percival Software'i arendusjuht, 2014–2015 Starmani teenuste ja võrguoperatsioonide juht, 2014–2016 Skillifici kaasasutaja ja tehnoloogiajuht, 2016–2022 Pipedrive'i inseneeria ning teadus- ja arendustegevuse asepresident, 2022–2023 Viveo Healthi tehnoloogiajuht, 2023–2025 Omniva juhatuse liige (innovatsiooni- ja tehnoloogiajuht), 2025. aastast Omniva juhatuse esimees.

## Avalik tegevus
Kuldma on osalenud mitmel konverentsil ja avalikus arutelus, kus on käsitletud juhtimise, tehnoloogia ja organisatsioonide muutumise teemasid. 2025. aastal esines ta ettekandega „From CTO to CEO: Transforming Omniva National Postal into a Product-Led Company“ Global Agile Summit konverentsil. Ta on jaganud oma kogemusi rahvusvahelises „Scrum Master Toolbox“ taskuhäälingus, kus rääkis sajandivanuste organisatsioonide muutmisest läbi toote­põhise lähenemise.

## Viited
Amalie Krims-Kotkas

**Amalie Annette (Mea) Krims-Kotkas** (3. september 1887 – 20. märts 1977) oli eesti kirjanik ja õpetaja.

Amalie Krims sündis Väänas, Harjumaal. Ta õppis Tallinna Naisgümnaasiumis ning astus seejärel Tartu Kõrgematele Naiskursustele (nn Jassinski kursused) ajaloo-keeleteaduskonda. 1916. aastal sooritas Krims Tartu ülikooli juures eksamid I järgu diplomi saamiseks, kuid majanduslikel põhjustel jäi kandidaaditöö esitamata. 

1915. aastal asus Krims õpetama vene keelt Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi. Ta töötas Valga Kommertsgümnaasiumis, Rakvere Haridusseltsi Naisgümnaasiumi juhatajana ning Tallinna Õpetajate Seminari juhataja abina, Kubu eragümnaasiumis, Sotsiaal-Kodundus Instituudis, Õhtukolledžis, Prantsuse saatkonnas pressibüroo sekretär-tõlgina, Alliance Française'is. 

Amalie Krims oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi asutajaliige ja Eesti Akadeemiliste Naiste Ühingu liige nii Eestis kui hiljem Eesti Akadeemiliste Naiste Ühingus Rootsis. 

Põgenes 1944. aastal Rootsi. 

## Teosed
* Vene keele lugemise raamat:  eesti koolidele. I = Русская хрестоматия : для эстских школ. I (Tallinn: Varrak, 1920)
* Живая речь: Книга для чтения по русскому языку II и III год обучения = Vene keele lugemisraamat II ja III õppeaasta = Russisches Lesebuch II und III Schuljahr, autorid: G. Aleksejev, A. Krims, L. Mahoni (Tallinn: Kooli-Kooperatiiv, 1936), mitmed trükid
* Saare Leeni: pisiplika seiklusi (Tartu: Noor-Eesti, 1944)

## Viited

## Kirjandus
* Salme Pruuden, "Mea Krims'i mälestades", Eesti Hääl, 15.04.1977
* Inna Lorents, "Mea Krims In memoriam", Vaba Eesti Sõna, 21.04.1977
Signeet

**Signeet** (ladina keeles *signum* 'märk') ehk **kirjastusmärk** on raamatu kaanele, tiitellehele või mujale trükitav kirjastuse embleem või logo.

## Ajaloost
Signeet on arenenud trükkalimärgist, kuid selle juured on ka heraldikas ja pitsatikujunduses. Kui esimesed trükkalimärgid koosnesid sageli monogrammist või monogrammist ja ornamendist, siis 16. sajandil tekkinud kirjastusmärgid, näiteks Aldus Manutiuse või Johannes Frobeniuse omad, olid juba kompositsioonid sümboleist ja figuuridest, sageli allegoorilise tähendusega.

Signeedi kasutamine võimaldab kirjastusel või väljaandjal:
* identifitseeride selgelt väljaandja või tootja,
* tagada õiguslik usaldusväärsus,
* anda teada stabiilsest kvaliteedist,
* piirata konkurentsi.

## Vaata ka
* Sümbol
* Logo
* Kaubamärk
* Trükkalimärk

## Viited
Nikolai Hrustaljov

**Nikolai Hrustaljov** (sündinud 15. juunil 1942 Taškendis) on Eesti näitleja ja ajakirjanik. Ta on aastast 1979 Eesti Teatriliidu ja aastast 2011 Eesti Ajakirjanike Liidu liige. Aastast 2006 on ta Venemaa Filmiteadlaste ja kriitikute Gildi liige.

Ta lõpetas aastal 1959 Harkivi 120. Keskkooli, õppis aastatel 1962–1964 Valgevene Riiklikus Teatri- ja Kunstiinstituudis, lõpetas aastal 1969 GITIS-e (juhendaja Niina Mihhoels).

Ta töötas aastatel 1969–1972 Tšeljabinski Riiklikus Noorsooteatris, 1972–1974 Dušanbe Majakovski-nimelises Riiklikus Vene Draamateatris, ning aastatel 1964–1969 ja 1974–2006 Vene Teatri näitlejana Tallinnas.

Ta on olnud 1974. aastast ühtlasi Eesti Rahvusringhäälingu venekeelsete raadiosaadete kaasautor ja saatejuht (kirjandussaade "Lühike tekst", 2008–2013). Avaldanud intervjuusid näitlejate, lavastajate, režissööride ja kunstnikega (peamiselt väljaannetes Molodjož Estonii ja Den za Dnjom).

## Rolle

## Välislingid
*Nikolai Hrustaljov Eesti teatri biograafilise leksikoni veebiversioonis
Alduse leht

**Alduse leht** ehk ***fleuron*** on tüpograafias esinev märk või glüüf, mida on trükistes kasutatud kas lõigu algust või lõikude vahet tähistava märgina või siis lihtsalt kaunistusena. Märk on nimetatud 15. sajandil tegutsenud kirjastaja Aldus Manutiuse järgi ja see on kujult südamekujulist lehte meenutav.

## Pildid

CuninghamGlasse.jpg|Alduse leht lõigu alguse märkijana. Cuninghami "The Cosmographical Grasse", London 1559
Adam-vd-6.jpg|Kaks tõrukujulist *fleuron*'i tiitellehe allservas. Austusavaldus Adam von Dobschützile, umbes 1600
Journal of American Folklore - Aldus Leaf.png|Kolmest Alduse lehest lõpuvinjett. Journal of American Folklore, 1899


## Viited
Aleksander Zeemann

**Aleksander Zeemann** (15. aprill 1891 Avanduse vald, Virumaa – 15. november 1966) oli Eesti sõjaväelane (major, 1938).

Karjääri alustas tsaariarmees lipnikuna ja esimese vene okupatsiooni ajal määrati Valga tsiviilkaitse staabiülema abiks. Kui metsavennad linna vallutasid, sai temast linna komandant, oli selles ametis 10.07–28.08.1941. Juulist 1941 kuni oktoobrini 1942 omakaitse ülem.

1966. aastal arreteeriti Zeemann Paides ja hukati Eesti ENSV ülemkohtu 12. septembri otsuse alusel omakaitse tegevuse eest. 

## Viited

## Välislingid
*Aleksander Zeemann Valga linna kroonikas
Kadell

**Kadell** (saksa keeles *Kadelle*, inglise keeles *cadel*, prantsuse keeles *lettre cadelée*) on peamiselt 14. ja 15. sajandi, veel ka 16. sajandi käsikirjades kasutusel olnud kaunistatud suurtähtede ja initsiaalide tüüp, mille kaared ja postid olid kujundatud paralleelsetest ja osaliselt lõikuvatest laisuletõmmetest. Tavaliselt kirjutati kadellid sama tindiga nagu põhitekst, musta või rubriigi puhul punasega.

Kadell täitis tekstis sama funktsiooni nagu maalitud initsiaal, märgistades visuaalselt lausete ja lõikude algusi. Erinevalt tavalisest laisulega kirjutatud gooti majusklist võis see olla üle mitme rea ulatuv ja silmatorkavalt kõrgem tavatekstist. Kadell võis olla kaunistatud tekstitindiga tehtud sulejoonisornamendiga või figuraalsete motiividega.

Kadelle kujundati ka hilisemal ajal, eelkõige trükiste jaoks, sageli väga rohkete laisulejoontega ilutähtedena. Neid leiab mingil määral veel 16. ja 17. sajandi trükitud raamatutes.

## Pildid

Stundenbuch der Maria von Burgund Wien cod. 1857 185v 186r.jpg|Kadellid P ja R Burgundia Maria tundideraamatus, 1477, cod. 1857 fo 185v ja 186r
Mainz - Johann Fust & Peter Schoeffer (printers) - Mainz Psalter - Google Art Project.jpg|Varatrükises Mainzi psaltris on suurtähtedeks vaheldumisi kadellid ja värvilised lombardia versaalid
FR-0631136102 - Lettre A - MS 864 0098.jpg|Täht A, Clermont Auvergne Métropole Library MS 864, 16. sajand
Schedel register.jpg|Kadell trükises: Hartmann Schedeli "Nürnbergi kroonika" registri esileht, 15. sajand
Lettre cadelée.JPG|Kahevärviline *lettre cadelée* oletatavasti 16. sajandi ladinakeelses gooti kursiivis käsikirjas
Frontispicio odhecaton a.jpg|Kadell A "Odhecatoni" esimese osa tiitellehel, 1501
Josquin Missa BV Kyrie.jpg|Josquini "Missa de Beata Virgine" neljahäälne Kyrie 16. sajandi algusest


## Viited

## Välislingid
* Kadell Wikimedia commonsis
Rudolf Kehkla

**Rudolf Kehkla** (9. juuli 1898 Pärnu – 4. märts 1931 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1924).
Eerik Peebus

**Eerik Peebus** VR II/3 (kuni 1937 **Erich Pebusch**; 17. jaanuar 1901 – 19. märts 1945) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1938).
Aleksander Lehiste

**Aleksander Lehiste** (kuni 1935 **Aleksander Lest**; 9. veebruar 1889 Lehtse vald, Järvamaa – 21. oktoober 1948 Pinneberg) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1931).
Arkadius Krull

**Arkadius Krull** (22. oktoober 1895 Kuressaare – 21. aprill 1975 Winnipeg, Kanada) oli eesti dirigent, pedagoog, pianist ja helilooja.
Aleksander Abel (1902–1975)

**Aleksander Abel** (22. juuli/4. august 1902 Narva – juuli 1975 Tallinn) oli Eesti sõjaväemuusik.

Seisuga 15. oktoobril 1938 oli 1. Diviisi orkestri I järgu muusikamees nooremallohvitser Aleksander Abel teeninud alates 27. juunist 1919 kaitseliitlase, reamehe, muusikamehe, varahoidja, II järgu muusikamehe ning I järgu muusikamehena kokku 18 aastat, 8 kuud ja 23 päeva, sellest sõjategevuses rindel Vabadussõjas 5 kuud ja 14 päeva. 1932. aastal avaldati talle kiitust diviisiülema Aleksander Tõnissoni poolt. 1936. aasta atestatsioonis on tema kohta märgitud: "Vilunud ja andekas klarnetimängija. Paistab silma klarneti mahe täämbr."

Tema poeg oli näitleja Ervin Abel.

## Viited
Joonas Haarmann

**Joonas Haarmann** (27. juuli 1887 Varbuse vald, Võrumaa – 3. veebruar 1942 Vjatlag, Kirovi oblast) oli eesti eraadvokaat.

## Allikad
* Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased 1918-1938. 1939, lk 52
Gustav Pohla

**Gustav Pohla** (31. jaanuar/12. veebruar 1880 Kapu vald, Koeru kihelkond, Järvamaa – 25. mai 1942 Severurallag, Sverdlovski oblast) oli eraadvokaat Raplas.
Eduard Arrak

**Eduard Arrak** (2/14. jaanuar 1896 Nursi vald, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 30. august 1988 London) oli eraadvokaat Võrus.

## Välislingid
*Eduard Arrak 40 aastane
Tuani neeme tuletorn

**Tuani neeme tuletorn** (malai keeles *Rumah Api Tanjung Tuan*) on tuletorn Tuani neemel Alor Gajahi ringkonnas Melaka osariigis Malaisias. Selle algupärane ehitis on väidetavalt pärit Portugali ajast 16. sajandil ning seetõttu loetakse seda Malaisia vanimaks tuletorniks.

## Ajalugu
Tuletorni ajalugu algab pärimuse järgi pärast Melaka sultanaadi vallutamist Portugali poolt 1511. aastal, kui portugallastel tekkis vajadus juhtida oma laevu läbi kitsa Malaka väina. Torn püstitati Tuani neemele (portugali keeles *Cabo Rachado*, "murtud neem"; siit ka tuletorni levinud ingliskeelne nimi *Cape Rachado Lighthouse*). Tuletorni võttis pärast 1641. aastat, kui portugallaste käest vallutati Melaka sultanaadi ala, üle Madalmaade Ida-India Kompanii.

Uue torni ehitas Briti koloniaalvõim väidetavalt 1817. aastal kõrge koloniaalametniku William Farquhari (1774–1839) juhtimisel, seitse aastat enne Melaka lõplikku üleminekut Briti valdusse 1824. aastal.

Praegune tuletorn ehitati 1863. aastal, kui Melaka oli Briti valduses Väinaasunduste koosseisus. 

## Kirjeldus
Tuletorn on ümmargune kivitorn, torni ülaosas on tuleruum ja galerii. Torni kõrgus jalamist on 24 meetrit, torn on värvitud valgeks. Tornini pääseb ainult tornist põhja pool asetseva kivitrepi kaudu. Torni sees viib rõdu ja tuleruumini 72 astmega keerdtrepp. Torni pääseb ainult eelneval kokkuleppel Melaka sadamavõimudega.

Tuletorn on uuesti aktiivne alates 2008. aastast. Tule kõrgus merepinnast oli 118 meetrit, tule nähtavuskaugus on kuni 23 meremiili.

Tulejaamas on kõrvalasuv kahekorruseline vahimaja. 1990. aastal ehitati kõrvale raudbetoontorn, mille otsas on MEASATi mereseireradar, mis jälgib laevaliiklust Malaka väinas.

Tuletorn asub Tuani neeme tipust umbes 100 meetrit sisemaa poole. Torn on ümbritsetud metsaga, mis muudab tuletorni asukoha hinnatud linnuvaatluspaigaks, eriti märtsist aprillini ja septembrist oktoobrini lindude rännete aegu.

Tuletorn on Malaisia kultuurimälestis nr ID 05-NSN/12.

## Viited

## Välislingid

*"Rumah Api Cape Rachado". Malaisia mereamet, märts 2008. Inglise keeles, vaadatud 21. märtsil 2025
*Cape Rachado/Tanjung Tuan (Strait of Malacca) Light. Amateur Radio Lighthouse Society. Inglise keeles, vaadatud 21. märtsil 2025
Mark Carney

**Mark Joseph Carney** (sündinud 16. märtsil 1965 Fort Smithis) on Kanada pankur, majandustegelane ja poliitik, alates 9. märtsist 2025 Kanada Liberaalse Partei esimees ning alates 14. märtsist 2025 Kanada peaminister. 

Carney lõpetas 1988. aastal Harvardi Ülikooli majandusteaduse bakalaureusekraadiga ning kaitses Oxfordi Ülikoolis 1993. aastal magistritöö ja 1995. aastal doktoriväitekirja. Seejärel töötas ta 13 aastat investeerimispangas Goldman Sachs.

Aastatel 2013–2020 oli Carney esimene välismaalasest Inglismaa keskpanga (Bank of England) president. Enne seda oli ta alates 2008. aastast Kanada keskpanga president.

## Viited

## Välislingid
*https://markcarney.ca/
Bola Tinubu

**Bola Tinubu** (sündinud 29. märtsil 1952 Lagoses) on Nigeeria poliitik, Nigeeria president alates 29. maist 2023.

Tinubu lõpetas Chicago osariigi ülikooli majandusteaduskonna 1979. aastal.

1992. aastal valiti ta Nigeeria senati liikmeks, kuid pidi 1994. aastal pärast Sani Abacha sõjaväelist riigipööret eksiili minema. 1998. aastal tuli ta Nigeeriasse tagasi ja kandideeris Lagose osariigi kuberneriks. Ta võitis valimised ja astus ametisse mais 1999. Ta valiti tagasi 2003. aastal.

Veebruaris 2023 valiti ta Nigeeria presidendiks ja ta astus ametisse 29. mail 2023.
AKS-74U

**AKS-74U** (vene keeles Автомат Калашникова складной 1974 года укороченный) on Nõukogude Liidu karabiin. See on kompaktsem mudel automaadist AK-74.

## Vaata ka
* PP-19-01 Vitjaz
* PP-19 Bizon
AK-105

**AK-105** on Vene karabiin. See on AK-74M-i lühema vintrauaga variant, mis töötati välja, asendamaks AKS-74U-d. Kasutab moona 5,45×39mm. Seda toodetakse Kalašnikovi kontserni tehases Iževskis. AK-105 on osa AK-100 relvaseeriast.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Viited
Wereldmuseum Amsterdam

**Wereldmuseum Amsterdam** (2023. aastani **Tropenmuseum**) on Amsterdamis asuv etnograafiamuuseum, üks suuremaid muuseume Hollandis. Muuseumi kogud ja ekspositsioonid asuvad 1926. aastal ehitatud majas Oosterparkis. Muuseumi teadustöö ja ekspositsioonid on troopiliste maade rahvastest ja kultuurist, kolonialismist ja selle mõjudest. Samuti suhestub muuseum maailmakaubanduse ja tarbimise teemadega, rändega, kliimamuutuse ja linnastumisega tänapäeva maailmas.

## Ajaloost
Muuseum asutati 1864. aastal Haarlemis Koloniaalmuuseumi nime all, 1910. aastal viidi see üle Amsterdami. Pärast 1949. aastat, mil Hollandi Ida-India sai iseseisvaks, sai muuseumist Amsterdami Troopikainstituudi osa, mille uurimisobjektiks olid väljaspool Euroopat asuvad kultuurid.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht
* Our Collection. - Wereldmuseum Amsterdam
Beretta M1951

**Beretta M1951** on Itaalia poolautomaatpüstol. See kasutab 9-millimeetrise kaliibriga moona 9×19mm Parabellum. Relva konstrueeris 1940. aastatel ja 1950. aastate alguses Beretta relvatehas. See oli ette nähtud ainult sõjaväes kasutamiseks ning jõudis Itaalia relvajõudude varustusse, kus vahetas välja .380 ACP püstoli Beretta M1934.

## Kasutajad
*  Azawadi Vabastamise Rahvaliikumine
* 
* 
*  Hay'at Tahrir al-Sham
* 
*  Iraagi ja Levandi Islamiriik
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Viited
Close Quarters Battle Receiver

**Close Quarters Battle Receiver** (**CQBR**; inglise keelest umbkaudselt 'linnalahingu raam'; relvana **Mk 18 MOD 0/1**) on Ameerika Ühendriikide karabiin. Ameerika Ühendriikide merevägi töötas selle välja, asendamaks väikse raamiga karabiini M4A1.

CQBR-il on 26,2 sentimeetri pikkune vintraud (M4A1 vintraud on 36,8 cm). See sarnaneb automaadist M16 arendatud karabiiniga CAR-15. Lühem vintraud muudab püssi kitsastes tingimustes, näiteks sõidukites või toas, efektiivsemaks.

## Kasutajad
* 

## Vaata ka
* Ründevintpüsside loend
* Rohelised baretid

## Viited
Kupongvõlakiri

**Kupongvõlakiri** on võlakiri, millel on fikseeritud intressimäär (kupongimäär) ja mida makstakse võlakirja omanikele kindlaksmääratud perioodi vältel. Intressimakseid võidakse teha kord kvartalis või poolaastas. Kupongvõlakiri on populaarne võlakirja vorm, mis tagab regulaarsed intressimaksed ja pakub investorile lihtsat viisi intressi kogumiseks.

## Kupongvõlakirja omadused
Kupongvõlakirjale on iseloomulik selle anonüümsus. Omaniku nime ei registreerita ja intressimaksed saab see isik, kes omab sertifikaati ja esitab kupongi väljamakse tegemiseks.

* Nimiväärtus**:** summa, mis tuleb tasuda ühe võlakirja eest ja mille emitent maksab tagasi võlakirja kehtivusaja lõpus.
* Kupongimäär**:** fikseeritud intressimäär, mis väljendatakse protsendina võlakirja nimiväärtusest ja mida makstakse võlakirja omanikele regulaarselt.
* Kehtivusaeg**:** ajavahemik, mille jooksul võlakiri kehtib ja mille lõpus makstakse tagasi nimiväärtus.
Näide: investor ostab kupongvõlakirja nimiväärtusega 1000€, kupongimääraga 5%. Investor saab iga aasta 50€ intressi ja võlakirja kehtivusaja lõpus tagasi 1000€. 

## Nullkupongvõlakiri
Võlakiri, millelt ei maksta regulaarseid intresse, nimetatakse diskonto- ehk nullkupongvõlakirjaks. Selle kupongimäär on 0% ja see emiteeritakse üldjuhul nimiväärtusest madalama hinnaga. Selline võlakiri teeb ainult ühe makse nimiväärtuses, kehtivusaja lõpus. Võlakirja intressimäär võib olla muutuv, mis on seotud turutingimustega, näiteks euriboriga. Seda nimetatakse muutuva kupongimääraga võlakirjaks.

## Kupongvõlakirja eelised
* Regulaarsed sissetulekud tagavad stabiilse rahavoo.
* Nimiväärtuse tagasimaksmine kehtivusaja lõpus tagab investeeritud kapitali säilimise.
* Võrreldes aktsiatega on kupongvõlakirjad tavaliselt madalama riskiga investeeringud.

## Viited
Datsun Truck

**Datsun Truck** on pikapimudel, mida aastatel 1955–1997 tootis Jaapani autotootja Nissan. Algselt müüdi seda Datsuni, kuid aastast 1983 Nissani kaubamärgi all. Aastal 1997 vahetati see Nissan Navara vastu välja.

## Mudelid

Datsun-120truck.JPG|Datsun 120
Datsun220truck.jpg|Datsun 220
1964 Datsun 1200 Truck.jpg|Datsun 320
1965 Datsun 520 Utility (8298187358).jpg|Datsun 520
Datsun 620 truck.jpg|Datsun 620
1980 Datsun Pickup.jpg|Datsun/Nissan 720
Nissan Hardbody Truck 4x4 1990.jpg|Nissan D21
Pabula-sõnnikuhallik

**Pabula-sõnnikuhallik** (*Pilobolus crystallinus*) on seente liik. 

Seen kasvab enamasti hobusesõnnikul.

## Välislingid
* Pabula-sõnnikuhallik andmebaasis eElurikkus
Heckler & Koch AG36

**Heckler &#38; Koch AG36** (saksa keeles *Gewehr Anbaugranatwerfer* (*Püssile Kinnituv Granaadiheitja*)) on Saksa granaadiheitja. See laseb 40-millimeetriseid granaate ning on mõeldud peamiselt automaadi Heckler & Koch G36 vintraua alla. Nii emarelva kui granaadiheitjat toodab Oberndorf am Neckaris asuv kaitsetööstusettevõte Heckler & Koch. See arendati algselt kandidaadiks Ameerika Ühendriikide relvajõudude konkursile leida automaatidele Heckler & Koch XM8 ja FN SCAR vintrauaalune granaadiheitja. Seda saab kasutada ka eraldiseisva granaadiheitjana.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vaata ka
* M203
* M320
* GP-25
* Heckler & Koch AG-C/EGLM
Vürtspipar

**Vürtspipar** ehk **Jamaika pipar** ehk **piment** ehk **nelkpipar** ehk **vürts** on kuivatatud toores hariliku pimendipuu (*Pimenta dioica*) mari. Kasvab looduslikult Antillidel, Mehhikos ja Kesk-Ameerikas, kuid nüüd kasvatatakse seda puud paljudes maailma soojades piirkondades. Marjal on kaneeli, muskaadi ja nelgi maitset.

## Vaata ka
* Vürtsikilu

## Viited
Soolamine

**Soolamine** on toiduainete konserveerimise meetod kasutades soola. Soolatakse kala, liha (nagu peekon) ja köögivilju nagu kurgid ja kapsad. Soolamine säilitab toitu sellepärast et enamus bakteritest ja hallitusseentest ei saa elada soolases keskkonnas. Soolamine samuti eemaldab niiskust ja sulatab rakud, muutes toidu sageli pehmemaks.

## Vaata ka
* Toiduainete konserveerimine

## Viited
Figuurinitsiaal

**Figuurinitsiaal** on keskaegses raamatumaalis teatud tüüpi initsiaal, mille tähekeha on kas tervenisti või osaliselt kujundatud inimese või looma figuurist. Eristatakse antropomorfseid figuurinitsiaale, mille moodustab inimkuju või mitu, ning zoomorfseid figuurinitsiaale, milles on loomade kujutised. Figuurinitsiaalid võivad täita illustratiivset ülesannet ja kujutatud olendid võivad olla nii kurjade (maod, lohed) kui ka pühade vägede sümbolid (pühakufiguurid, evangelistisümbolid, positiivse konnotatsiooniga olendid nagu kotkas või Kristuse sümbol kala).

Figuurinitsiaal pole sama mis asustatud initsiaal (inglise keeles *inhabited initial*), milles figuurid asuvad tähepaunas ja muus tähekeha jäetud ruumis, ja jutustav initsiaal, mille puhul selles paikneb teksti illustreeriv väike tervikstseen.

## Näited

Évangiles dits de Drogon saint Luc.jpg|Luuka evangeeliumi algus. Drogo evangeliaar.
Évangiles dits de Drogon saint Jean.jpg|Johannese evangeeliumi algus. Drogo evangeliaar
Missale Gallicanum vetus - BAV Pal.lat.493 f36r (incipit missa).jpeg|Gallikaani missaraamat BAV Pal.lat.493 f36r (incipit missa)
Autun ms2 200v.jpg|Kaladest kujundatud D sõnas D[omi]ne. 8. sajand. Autun, Bibliothèque Municipale, MS 2, fo 200
Moralia in Job MS dragonslayer.jpg|Lohega võitleja R-tähena. 12. sajand, Gregorius I "Moralia, sive Expositio in Job"
Cistercian monks.jpg|Mungad algussõnas QVIA
Illuminated capital letter D, Mokvi Gospels (2).jpg|Gruusia D (doni), Mokvi evangeelium, u 1300


## Viited
Apoljanka

**Apoljanka** (ukraina keeles Аполянка) on küla Ukrainas Tšerkassõ oblastis Umani rajoonis. Elanike arv on 432.
Widsith

**"Widsith"** on keskaegne vanainglise luuletus, tõenäoliselt pärit 7. sajandi lõpust m.a.j või veelgi varasemast ajast.

Osa luuletuses esitatud materjalist pärineb anglosakside nn mandriperioodist, s.o ajast enne nende hõimude ümberasumist Britanniasse 5.–6. sajandil m.a.j. Luuletus kirjeldab vanainglise lauliku (*gleoman*) rännakuid ja elamusi.

## Viited
Randvere kalmistu

**Randvere kalmistu** on kalmistu Harjumaal Viimsi vallas Randvere külas. Omaaegse haldusjaotuse järgi asus kalmistu Jõelähtme kihelkonnas.

Kalmistu on tõenäoliselt rajatud varsti pärast keisrinna Katariina II ukaase uue matmiskorra kohta 1771/1772. aastal. Arvatavasti ajendas ühe olulise asjaoluna uut kalmistut rajama senise Jõelähtme kihelkonnakalmistu kaugus Randvere külast (Randvere kalmistu lõunaosast linnulennult 13,3 km Jõelähtme kalmistuni ja 13,9 km Jõelähtme kirikuni).

Esimene matus sel kalmistul sai legendi järgi teoks 1803. aastal.

Arvatavasti oli varem kas kalmistul või kalmistu läheduses ka kabel. 1852. aastal valmis kalmistust lõuna pool (tänapäeval kalmistu lõunaosas) Randvere kirik.

Tänapäeval on kalmistu pindala 0,32 ha, kalmistu on ümbritsetud madala kivimüüriga. Kalmistu asub kinnistul, mille pindala 0,77 ha.


File:Randvere kirikuaed2.JPG|thumb|Sepisrist Randvere kalmistul


## Välislingid

* 
*Randvere kalmistu Eesti kalmistute andmekogus Haudi
George Foreman

**George Foreman** (10. jaanuar 1949 Marshall, Harrisoni maakond, Texas – 21. märts 2025) oli USA poksija.

## Harrastajana
Foreman võitis raskekaalus (üle 81 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

## Elukutselisena
Foreman poksis juunist 1969 kuni märtsini 1977 ja uuesti märtsist 1987 kuni novembrini 1997 elukutselisena.

Ta oli aastatel 1973–1974 elukutseliste raskekaalu maailmameister ja uuesti aastatel 1994–1997. Kui ta 1994. aastal tuli 45-aastaselt maailmameistriks, sai temast vanim poksija, kes on selle tiitli võitnud.

Ta osales kokku 81 kohtumisel ning võitis neist 76 (neist 68 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.

## Vaata ka
* The Rumble in the Jungle

## Viited

## Välislingid

* 
*
Kood 128 vöötkoodisüsteem

**Kood 128** on väga suure tihedusega lineaarne 1D vöötkoodi sümboloogia , mille töötas 1981. aastal välja Computer Identics Corporation (U.S.A.). Seda kasutatakse nii alfanumeeriliste kui ka ainult numbriliste vöötkoodide jaoks.

## Kirjeldus
Kood 128 on arvutisõbralik vöötkood, mis suudab esitada kõik 128 ASCII koodi märki (numbrid, suured ja väikesed tähed, sümbolid ja kontrollkoodid). See suudab esitada kõik arvutiklaviatuuril kasutatavad märgid (välja arvatud jaapani kanji, hiragana ja katakana)

**Struktuur**
128 vöötkoodi põhiline struktuur on järgmine:
* Alguskood
* Andmed
* Peatuskood
Lisaks on Code 128 vöötkoodil neli erinevat riba laiust. Üks märk on esitatud 3 riba ja 3 tühikuga (kokku kuus elementi).

**Alguskoodid ja koodikomplektid**

Vöötkoodil on kolm erinevat tüüpi algusmärke: "CODE-A", "CODE-B" ja "CODE-C". Algusmärgi tüüp määrab järgnevate märkide koosseisu. Näiteks, kui algusmärgina kasutatakse CODE A-d, saab esitada CODE-A veerus olevaid märke.
* CODE-A: Sisaldab ASCII väärtusi 00 kuni 95 (suured tähed, numbrid ja kontrollmärgid) ning funktsioonimärke.
* CODE-B: Sisaldab ASCII väärtusi 32 kuni 127 (suured ja väikesed tähed, numbrid ja sümbolid) ning funktsioonimärke.
* CODE-C: Sisaldab 100 numbripaari 00 kuni 99, kus üks vöötkoodimuster esitab kahekohalist arvu, võimaldades väga suurt andmetihedust. Ainult paarisarv digiteid saab kodeerida, kui kasutatakse alamhulka C.
Koodikomplektide vahel saab vahetada ka vöötkoodi keskel. Selleks kasutatakse spetsiaalseid koodikomplekti märke (CODE A, CODE B, CODE C). Samuti saab kasutada "SHIFT" märki, et muuta vaid ühte järgmist märki järgmise koodikomplekti märgi vastu (A-st B-sse, B-st C-sse, C-st A-sse).

**Kontrollnumber**

Kontrollnumbrina kasutatakse "Modulus 103" meetodit.
## Kasutus

CODE 128 kasutatakse järgmistes tööstusharudes:
* USA rõivatööstus
* USA toiduainetetööstus
* USA ravimi- ja meditsiinitehnikatööstus
* Austraalia ja Uus-Meremaa toiduainetetööstus
* Euroopa ravimi- ja meditsiinitehnikatööstus
## Vaata ka
* GS1-128
* Vöötkood
*Ruutkood
## Viited
Podljot-K1

**48Ja6-K1 Podljot** (vene keeles *48Я6-К1 Подлёт*) on Venemaa mobiilne keskmaaradarikompleks, mis on ette nähtud madalkõrgustel lendavate objektide tuvastamiseks. 

Tööraadius on kuni 300 km ja korraga on võimalik jälgida  kuni 200 objekti. Radar võimaldab infovahetust õhutõrjeraketisüsteemidega S-400 ja S-300. Töötab sentimeeterlainealas.

## Vaata ka
* Kasta 2E

## Viited

## Välislingid

*48Ja6-K1 Podljot *Odin*
*48Ja6-K1 Podljot *Radar Tutorial*
*Putin jäi Süürias ilma oma tuttuuest radarist Postimees / Teadus
Laxitextum bicolor

***Laxitextum bicolor*** on kandseente hõimkonna *[[Agaricomycetes]]* klassi kuuluv liik seeni.

Seen kasvab lamavatel lehtpuudel ja ei muutu vigastamisel punaseks nagu sarnane kare nahkis.

## Välislingid
* ''Laxitextum bicolor'' andmebaasis eElurikkus
Godroniaceae

***Godroniaceae*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
**[[Godronia]]*
**[[Gremmeniella]]*

## Välislingid
* ''Godroniaceae'' andmebaasis eElurikkus.
Kurdlehine kibuvits

**Kurdlehine kibuvits** (*Rosa rugosa*) kuulub kibuvitsa perekonda ja roosõieliste sugukonda. 

Taime nimetus tuleb ladina keelest, kus *rosa* tähendab roosi ja *rugosa* tähendab kortsulist. See viitab taime iseloomulikele lehtedele, mis on tugevasti kortsus ja sügavate soontega. Kurdlehise kibuvitsa looduslik areaal on Venemaa Kaug-Ida, Kirde-Hiina, Jaapani saar ja Korea poolsaar. Eestis on kurdlehine kibuvits naturaliseeritud. 

## Taime morfoloogiline kirjeldus
Kurdlehine kibuvits on 0,5–2 meetri kõrgune, püstise kasvukujuga ja tugevasti harunev põõsas, millel on rohkelt juurevõsusid. Võrse värvus varieerub hallikasrohekast helepruunini. Võrse on kaetud hallide karvadega ning tihedalt eri suuruses ja tugevusega ogadega. Noorel võrsel on ogad jämedamad ja tugevamad. Taime pungad on pruunid, munajaskoonilise kujuga ja puhkevad aprilli kolmandal dekaadil. Lehed on 5–12 cm pikkused ja koosnevad 2–4 paarist lehehõlmadest, mis on 2–5 cm pikkused, ovaalsed kuni laielliptilised ning teravsaagja servaga. Lehtede ülapind on tugevalt kortsus, läikiv ja paljas. Leherootsudel esinevad ogad ja karvad. Õied on suured ning paiknevad 1–3 kaupa. Õied on poolkeraja kujuga, tugevalt lõhnavad ja värvuselt lillakad või punakad. Kibuvitsa tupplehed ja õieroots on näärmekarvased. Õitsemisperiood kestab juunist kuni septembrini. 

Viljad on suured, kuni 2,5 cm läbimõõduga, lapikovaalsed kuni kerajad, paljad, oranžikaspunased, tupplehed ettepoole suunatud. Viljad valmivad augustis–septembris.

## Kasvutingimused
Taim eelistab päikeselist kasvukohta ja hästi vett läbilaskvat, liivast või savikat pinnast. Talub hästi külma ja tuult ning ka soolsust, sobides ideaalselt rannikualadele. Põuakindel ja vähese hooldusvajadusega taim. Paljuneb kergesti juurevõsudega ja võib levida laialdaselt, mistõttu vajab kasvuruumi või piiramist. Taimel tõsisemaid looduslikke vaenlasi ei ole.

## Kasutus
Kurdlehist kibuvitsa kasutatakse peamiselt hekitaimena, kuna ta moodustab tiheda ja okkalise põõsa. Tänu vastupidavusele kasutatakse taime linnahaljastuses ja parkides. Aedades kasvatatakse teda ilutaimena kaunite ja meeldivalt lõhnavate õite pärast. Viljades on rohkesti C-vitamiini. Viljad sobivad mooside, siirupite, tee ja veini valmistamiseks. Kroonlehti kasutatakse teedes ja looduskosmeetikas.

## Viited
Johann Rudolph Berendhoff

**Johann Rudolph Berendhoff** (16. august 1827  Harju kreis Rae mõis Vaskjala – 19. september 1873 Peterburi) oli eesti kunstnik ja trükikoja omanik Peterburis.

Johann Rudolph Berendhoff sündis 1827. aastal  Harju kreisis Rae mõisas Vaskjalal, õppis Tallinna kreiskoolis 1837–1839ja seejärel pühendus J. R. Berendhoff maalikunstniku ja litograafi kutsele Tallinnas kivitrükikojas. 1845. aastal registreeriti maksuvabad talupojad Adam Magnus ja Johann Rudolph Berendhoff ühes nende tädi Amalia Berendhoffiga Jüri kihelkonna Rae mõisa hingekirjast Tallinna Toompea kodanike nimekirja. 1855. aastast arvati J. R. Berendhoff Toompea käsitööliste koosseisu.

1846. aastal siirdus J. R. Berendhoff Tallinnast Peterburi, hiljemalt 1851. aastal oli noorel litograafil Berendhoffil Peterburis juba lühiajaliselt tegutsenud väike kivitrükikoda.

J. R. Berendhoff oli Peterburi patriootide ringi liige ning Johann Rudolph Berendhoffi ja  Eduard Magnus Jakobsoni puulõikeid avaldati Eesti Postimehes 1866–1878. Johann Rudolf Berendhoff loodud on 	maal Eesti mõrsja. (Pulmaehteis eesti neiu Jüri kihelkonnast). 1863

## Viited

## Välislingid
*
*Johann Rudolph Berendhoff (04.08.1827–07.09.1873) litograaf, graafik, maalikunstnik, raekodulugu.ee
*Varje Malsroos, Rae valla tuntud inimesed läbi ajaloo, Rae Sõnumid, nr. 3, 1 märts 2006, lk 15-16
## Kirjandus
*Hans Treumann, Keel ja Kirjandus 1960, 2, 101 
*H. Treumann. Vanemast raamatukultuuriloost. Tln., 1977, 136.
Euroopa kvaliteedipõhimõtted

Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 raames ja Euroopa Komisjoni tellimusel töötas Rahvusvahelise Kinnismälestiste Nõukogu (ICOMOS) välja **„Euroopa kvaliteedipõhimõtted EL-i rahastatud sekkumistele, millel on potentsiaalne mõju kultuuripärandile“**. Keskendudes peamiselt ehitatud pärandile ja kultuurmaastikele, oli see üks kümnest juhtalgatusest, mille Euroopa Komisjon käivitas, et tagada Euroopa kultuuripärandiaasta kestev mõju.
See dokument on tülgitud 15 keelde.

## Peamised soovitused
Dokument sisaldab 40 peamist soovitust ja valikukriteeriume, et hinnata kultuuripärandit potentsiaalselt mõjutavate projektide kvaliteeti.

*Põhimõtted ja standardid
*Kvaliteedipõhimõtete edendamine
*EL-i ja riiklikud programmid
*Projektide lähteülesanded ja hankedokumendid
*Disain
*Hanked
*Rakendamine
*Järelevalve ja hindamine
*Juhtimine
*Riskihindamine ja leevendused
*Teadusuuringud
*Haridus ja koolitus
*Auhinnatud kvaliteet

## Valikukriteeriumid projektidele
Kultuuripärand on ühine hüve, mida ei saa taastada ega asendada, tuleb neid elemente väärtustada. Tagamaks, et meie põlvkond on võimeline hoidma seda, mida oleme eelmistelt põlvkondadelt laenanud, on välja töötatud seitse kultuuripärandiga seotud sekkumise kvaliteedipõhimõtet ja valikukriteeriumit:  
*Teadmistepõhisus
*Kasu avalikkusele
*Sobivus
*Proportsionaalsuse
*Ettenägelikus
*Jätkusuutlikkus
*Hea valitsemine

Hindamise abivahend koosneb võtmeküsimustest, mida otsustajad peavad endalt küsima selleks, et hinnata kavandatavate, kultuuripärandile potentsiaalset mõju avaldatavate projektide kvaliteeti, ja teha kindlaks, kas projektid väärivad EL-i või muud rahastust.

## Viited

## Välislingid
* Euroopa kvaliteedipõhimõtted EL-i rahastatud sekkumistele, millel on potentsiaalne mõju kultuuripärandile. Soovitused ja valikukriteeriumid, november 2020
Tehismunasari

**Tehismunasari** on biotehnoloogiline viljakuse säilitamise lahendus, mille eesmärgiks on jäljendada füsioloogilise munasarja funktsioone. Traditsioonilised naise viljakuse säilitamise meetodid hõlmavad munarakkude või munasarjakoe külmutamist, kuid neil meetoditel esinevad mõningad puudused. Näiteks pole munarakkude külmutamine võimalik puberteedieelse vähi või enneaegse ovariaalse puudulikkuse korral. Samuti esineb vähist taastumise järgsel munasarjakoe tagasisiirdamisel risk, et siiratud kude sisaldab pahaloomulisi rakke.

Tehismunasari püüab jäljendada füsioloogilise munasarja tööd, tootes munarakke ja sünteesides steroidhormoone. Seni ei ole inimese tehismunasarja abil toodetud munarakke eetilistel põhjustel järglaste saamiseks kasutatud.