open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paranoiline luul

**Paranoiline luul**  on luul, mille puhul haige on veendunud, et teda tahetakse kahjustada. Patsient on veendunud, et inimesed tänaval kuidagi imelikult jälgivad teda, keegi varastab ta kodust tema asju, teda jälitab kuritegelik jõuk jne.

Paranoiline luul esineb tavaliselt skisofreenia puhul. Küllalt tavaline on paranoiline luul ka Alzheimeri tõve korral. Kuid erinevalt skisofreeniast, mil luul on tavaliselt laiahaardeline, Alzheimeri tõve korral on paranoiline luul olmeluulu tasemel.

Paranoilise luulu esinemissagedus moodustab kõikidest luuludest ~75%.

Paranoilisi luule:
*Avatusluul
*Erootiline luul
*Instseneeringuluul
*Hüljatusluul
*Intermetamorfoosiluul
*Jälitusluul
*Kahjustusluul
*Kiivusluul
*Mõjustusluul
*Mürgitusluul
*Nõidusluul
*Suhtumisluul
*Süüdistusluul
*Tagakiusamisluul
*Teisikuluul
*Tähendusluul
Paul Muuli

**Paul Muuli** (10. mai 1931 Luunja vald (Tartu-Maarja kihelkond) – 17. august 1997) oli Eesti poliitik ja metsavend.

## Elulugu
14. juunil 1941 küüditati Paul Muuli perekond Siberisse. 1957. aastal põgenes ta asumiselt Eestisse, kus varjus ja elas metsavennana 1959. aasta märtsini.

Alates 1989. aasta aprillist oli Muuli üks Tartu Memento algatajaid, ühtlasi ka Eesti Õigusvastaselt Represseeritute Liidu esimees. Ta oli Tartu Memento esimees aastatel 1990–1994. Tema idee oli mälestusmärgi "Rukkilill" algatamine ja ta oli selle realiseerimise peaorganisaator. Mälestusmärk avati 10. juunil 1990 Tartus Riia ja Pepleri tänava nurgal.

Alates 15. septembrist 1992 kuni surmani 1997. aastal oli Paul Muuli 1938. aasta põhiseadusele tugineva nn Nõmme valitsuse majandusminister ja põllutööminister. 

Muuli kandideeris Riigikogu 1992. aasta valimistel Tartu linnas ja maakonnas Õigusvastaselt Represseeritute Rahvusliku Erakonna nimekirjas ning sai 163 häält.

## Välislingid
*Elulugu
Eesti Koolinoorte Segakoor

**Eesti Koolinoorte Segakoor** (**EKNS**) oli Eesti noortekoor, mis asutati Eesti Segakooride Liidu initsiatiivil 1998. aastal. Aastal 2014 sai Eesti Koolinoorte Segakoorist Eesti Noorte Segakoor.

Eesti Koolinoorte Segakoor kogunes esimest korda 29. juulil 1998. aastal Puurmani suvelaagris. Kooris laulab poolsada noormeest ja neidu vanuses 15–23 aastat üle Eesti. Koori eesmärk on luua andekatele noortele lauljatele head tingimused klassikalise koorilaulu viljelemisel. Koorikonkursil "Tuljak – 1999" ja "Tuljak – 2001" võideti oma kategoorias I koht. Koorikonkursil "Tuljak 2007" saavutati A-kategoorias II koht (esikohta välja ei antud). Koor on saavutanud rahvusvahelise tunnustuse võites 1999. aasta sügisel rahvusvahelisel konkursil Itaalias Riva Del Gardas I koha ja kulddiplomi rahvalaulu kategoorias. Viimati võitis Eesti Koolinoorte Segakoor Grand Prix’ Barcelonas toimunud rahvusvahelisel koorifestivalil "Europe and its Songs 2007". Koori esimene CD salvestati koori 10. aastapäevaks 2008. aastal.

Koori peadirigent ja kunstiline juht on Taavi Esko ning dirigent Kadri Leppoja. Hääleseadja on Leelo Talvik. Liikumised koorile seab tantsuansambli Lee juhendaja Maido Saar. Kooriga on koostööd teinud veel Raul Talmar, Heli Jürgenson, Tõnno Piigli, Jüri-Ruut Kangur, Peeter Perens ja Eri Klas. Koor on esinenud paljudes Eestimaa paikades, sealhulgas III Eesti Külade Maapäeva üritustel Hiiumaal, Tallinnas, Niguliste kirikus, Tartus, Pauluse kirikus, Jaani kirikus ja Tartu Ülikooli aulas, Põltsamaa kirikus, Pärnus, Elisabeti kirikus jm. Koor on andnud ka 2005 aasta talvel koos Tartu Noortekooriga heategevuskontserdi Tartu Jaani kirikus. Kontserdi annetustest laekunud summa läks Tartu lastekodule Käopesa. Koor esitas 2007. aasta märtsis Eri Klasi dirigeerimisel koos Üle-Eestilise Noorte Sümfooniaorkestriga kontserdisarjas "Klassika koos Klasiga" Gabriel Fauré "Reekviemi".

## Välislingid
* Koduleht
Viktor Imala

**Viktor Imala** (9. november 1930 Poksa küla, Meremäe vald, Petserimaa – 16. mai 1998) oli Eesti vabadusvõitleja. 

Ta õppis Meremäe algkoolis ja järel lõpetas 1950. aastal Petseri 1. Keskkooli. Samal aastal alustas õpinguid Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. Vahistati 12. oktoobril 1951.

Oli Kaitseliidu Nõmme malevkonna esimene juhatuse esimees pärast malevkonna taastamist alates 23. märtsist kuni 14. juunini 1990.

Oli registreerimata Eesti Kodanike Keskerakonna (EKKE) liige. Oli Nõmme valitsuse esimese koosseisu kohtuminister ja siseminister 15. septembrist 1992 kuni oma surmani. 

Viktor Imala maeti 21. mail 1998 Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*Eesti Kodanike Komiteede mälestusmärk registreerijaile tehtud töö eest

## Viited

## Välislingid
*Elulugu
*Geni
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Rahumäe kalmistul
Johannes Mikkola

**Johannes Mikkola** (12. oktoober 1914 Alliku vald – 31. jaanuar 2002) oli Eesti poliitik ja sõjaväelane. 1938. aasta Põhiseadusele tugineva tunnustamata nn Nõmme valitsuse sõjaminister ja (alates 12. detsembrist 1998) põllutööminister.
Harakas

**Harakas** (*Pica pica*) on linnuliik vareslaste sugukonnast haraka perekonnast.

## Levila
Haraka levila on üsna laialdane, hõlmates suurt osa Euraasiat ja Loode-Aafrikat.
Harakas on üsna tavaline ka Eestis. Harakas on paigalind, teda võib meil kohata ka talvel. Haraka pesitsusaegset arvukust hinnatakse
15 000 – 30 000 paarile, talvist arvukust 40 000 – 80 000 isendile.

## Välimus
Täiskasvanud harakad on 40–51 cm pikkused, must-valge sulestiku, pika saba ja kädistava häälega linnud. 

## Elupaik
Haraka meelispaikadeks on kultuurmaastikud, metsaservad, aedlinnad ja pargid, ta üldiselt väldib paksu metsa ja rannikualasid.

## Toitumine
Harakate toidu hulka kuuluvad selgrootud, väikesed selgroogsed loomad ning igasugune taimne toit. Samuti on nad tuntud munavargana, sest söövad teiste lindude pesadest mune ning isegi teisi linnupoegi. Linnas elavad harakad ei ütle ära ka prügikastides leiduvatest jäätmetest.

## Pesitsemine
Harakad elutsevad paaridena ja on suhteliselt paikse eluviisiga. Üksnes noorlinnud hulguvad talveperioodil siin-seal ringi. 
Pesa ehitatakse tihedasse puu- või põõsavõrasse 1–10 meetri kõrgusele maapinnast. Haraka pesa on üsna toekas ehitis, mis on valmistatud oksaraagudest ning kaetud ka pealtpoolt. Seest on pesa mätsitud saviga ja vooderdatud sulgede, sambla ja rohuga. Harakas muneb 5–8 muna tavaliselt mai alguseks.
Poegi haub ainult emaslind, kuid ka isane viibib samal ajal läheduses, kaitstes ja valvates pesa. Pojad kooruvad 17–18 päeva pärast munemist. Poegadele tassivad toitu mõlemad vanemad. Harakapojad hakkavad lendama 22–27 päeva vanustena ja juba järgmisel kevadel asuvad noored harakad omaette pesitsema.

## Käitumine
Rahvasuus on harakas tuntud oma vargaloomuse poolest, kes näppab inimeste järelt säravaid asju ja tassib need oma pessa. Seda lähemalt uurides on aga jõutud järeldusele, et tundmatud läikivad esemed muudavad harakad hoopis närviliseks ja kartlikuks. Samuti ei ole harakate pesadest midagi väärtuslikku leitud.

## Uuringud

Testi, millega kontrollitakse katsealuse eneseteadlikkust uuritava ette peeglit asetades ja tema käitumist oma peegelpildile uurides, on lisaks inimestele, osadele ahvidele, elevantidele, delfiinidele läbinud ka harakas. 

## Viited

## Välislingid
* 

*Henry Nicholls, Tõde harakate kohta, *[[BBC News Online]]*,  Vaadatud 11. aprillil 2015 (*inglise keeles*)
*Lauri Jürisoo, Kas loom tunneb end peeglist ära? Sõltub loomast!, 04.04.2015
*Jennifer Ackerman, *Geniaalsed linnud*, Looduse lood, Kirjastus: Tänapäev, 2018.
Edgar Salin

**Edgar Salin** (sündinud 2. veebruaril 1943, surnud 27. märtsil 2026) oli 1938. aasta põhiseadusele tugineva tunnustamata nn Nõmme valitsuse liige.

Ta oli Nõmme Eesti Kodanike Komitee Kivimäe abikomitee liige, Eesti Kodanike Keskerakonna esimene esimees 19. oktoobrist 1991 kuni 8. jaanuarini 1992 ja Mihkel Mathieseni mälestusfondi toimkonna esimees.

Niinimetatud Nõmme valitsuses on ta olnud järgmistel ametikohtadel:
*Kalev Otsa valitsuses alates 19. aprillist 1993 kuni 7. detsembrini 2003 välisminister ja alates 12. detsembrist 1998 ka majandusminister
*Ahti Männi valitsuses alates 7. detsembrist 2003 majandusminister (kuni 14. detsembrini 2003), sõjaminister ja teedeminister
*Peaministri asetäitja ja Kohtuminister alates 08. juuli 2019 kuni 27. märts 2026

## Tunnustus
*Eesti Kodanike Komiteede mälestusmärk registreerijaile tehtud töö eest nr. 23 – 26. veebruaril 1990

## Viited

## Välislingid
*Nõmme valitsus: viis meest, kes arvavad, et on juriidiliselt Eestis võimul, Delfi, 7. detsember 2019
*Tallinna 39. Keskkooli abiturient Edgar Salin matemaatikaeksamil.
Jaan Audru

**Jaan Audru** (sündinud 7. jaanuaril 1944 Tartus) on eesti poliitik.

Alates 12. detsembrist 1998 on ta registreerimata Eesti Kodanike Keskerakonna liikmete poolt väljakuulutatud tunnustamata Vabariigi Valitsuse nn Nõmme valitsuse minister.  

Jaan Audru on MTÜ Konstantin Pätsi Muuseum juhatuse liige ja Isamaa sisese liikmeühenduse, hilisema erakonna Parempoolsed asutajaliige.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Nõmme linnaosas, kogus 13 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*Eesti Kodanike Komiteede mälestusmärk registreerijaile tehtud töö eest

## Viited

## Välislingid
*Elulugu
*Lõhkeaine, granaatide ja konservidega soomukite vastu
Jakobimõisa

**Jakobimõisa** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas on olnud Jakobi karjamõis.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Külas asub Jakobimõisa ohverdamiskoht, kus on olnud hiiemänd ja on ohvrikivi. Küla läänepiiril voolab Tarvastu jõgi, mille ääres asuvad kaitsealused Kullamäe paljand ja Kullamäe koopad.

## Viited
Kalbuse

**Kalbuse** (kohalik hääldus: **Kalbussa**) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

## Vaata ka
*Kalbuse liigikaitseala

## Viited
Kannuküla

**Kannuküla** (kohalik hääldus *Kannukülä*) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Küla territooriumile jäi Kärstna mõis ühes Kärstna kabelimäel asuva Kärstna mõisa kalmistuga. Külast saab alguse Tarvastu jõgi.

Küla kaguosa on tuntud Karuli nime all, mille nimi pärineb Kärstna mõisa karjamõisa nimest (saksa keeles *Karolinenhof*). Kannukülaga liideti 1977. aastal Jõksi küla ja Undiusse metsavahikoht.

## Viited
Mait Mihkel Mathiesen

**Mait Mihkel Mathiesen** (28. detsember 1949 Malmö, Rootsi – 5. aprill 2005 Fall River, Massauchusetts, USA) oli 14. detsembrist 2003 kuni surmani 1938. aasta Eesti põhiseadusele tugineva tunnustamata nn Nõmme valitsuse majandusminister ja välisminister. 

Ta oli Mihkel Mathieseni poeg.

## Välislingid
*Elulugu
*gravar.se
Kärstna

**Kärstna** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Tarvastu valda.

Kärstnas asub endise Kärstna mõisa härrastemaja, kus tegutses aastatel 1924–2014 Kärstna Kool. Mõis oli ehitatud ühe Sakala kõrgustiku kõrgeima tipu, Kärstna kabelimäe (136 meetrit üle merepinna) jalamile. Kabelimäe tipus, mis jääb küll juba kõrvalasuva Kannuküla territooriumile, paiknevad Anrepite suguvõsa kabel ja Anrepi lõvi.

Kärstnas asub Vabadussõja Kärstna lahingus hukkunute mälestuseks püstitatud mälestussammas.

Veel asuvad Kärstnas raamatukogu, hooldekodu, lasteaed ja vaba aja keskus. Külas on ka Coopi kauplus.

Kärstnas elas eesti luuletaja Hendrik Adamson.

Külast voolab läbi Tarvastu jõgi, millele on paisutatud Kooli paistiik. Kärstna mõisas asub ka Kärstna allikas.

## Vaata ka
*Kärstna kolhoos
*Päidu tamm

## Galerii

Pilt:Kärstna manor.JPG|Endise Kärstna mõisa härrastemaja, kus tegutses 2014. aastani Kärstna Kool
Pilt:Vabadussõja Kärstna lahingu mälestussammas.JPG|Vabadussõja Kärstna lahingu mälestussammas


## Viited
Maltsa

**Maltsa** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Küla maade hulka kuulub ka Võrtsjärve teljel asuv väike Tondisaar.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

## Viited
Gunnar Polma

**Gunnar Polma** (26. august 1960 Raasiku – 9. märts 2014) oli eesti koolijuht ja õpetaja.

Ta lõpetas 1978. aastal Kohila Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafia teaduskonna bioloogi ja bioloogia-keemiaõpetaja kutsega.

Ta oli aastatel 1983–1984 Annikvere kooli bioloogia- ja keemiaõpetajaks ja asus 1984. aastal teadurina tööle Matsalu looduskaitsealale, ülesandeks roostikulindude uurimine. Elas Metskülas Läänemaal, kus pidas hiljem ratsatalu. 1989. aastal taasavas ta koos abikaasa ja kohalikega Metsküla algkooli. 

Ta oli aastatel 1996–1998 Haapsalu Vene Gümnaasiumi ja aastatel 1998–2014 Tallinna Reaalkooli direktor. 

Ta oli üks Tallinna Kesklinna Põhikooli rajamise idee autoritest.

## Artikleid
*Kas lihtsalt võitlus palga pärast? Maaleht, 2. märts 2012

## Tunnustus
*2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Välislingid
*Anneli Ammas. Bioloogi tee kodanike komiteest küla-, vene- ja tippkooli direktoriks. Postimees, 23. juuli 2011. Lk 6
*Andrus Karnau. Õpetaja palk olgu poolteist riigi keskmist. Postimees, 26. september 2011
*Suri Reaalkooli pikaaegne direktor Gunnar Polma. Delfi, 10. märts 2014
Hendrik Sal-Saller

**Hendrik Sal-Saller** (sündinud 31. jaanuaril 1966) on eesti muusik ja laulukirjutaja, kes on tuntud ansambli Smilers laulja, laulukirjutaja ja eestvedajana.

Ta on lõpetanud 1984. aastal Tallinna 10. Keskkooli.

Ta on kirjutanud muusikat ka teistele ansamblitele ja lauljatele, sealhulgas Mariliis Jõgevale, Mikk Mäele, Shanonile, Gerli Padarile, Eda-Ines Ettile, Supernovale, Mati Nuudele ja Anis Arumetsale. Ta on kirjutanud muusikat filmile "Suvitajad". 

Ta on 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Eestit esindanud laulu "Partners in Crime", mida laulis Gerli Padar, viisi autor. 

Ta on R13 Vennaskonna üks ülemvendi.

Temast on tehtud portreefilm "Sal-Saller: See on see, mis paneb elama" (režissöör Madis Ligema, 2025), mis kogus Eesti kinolevis 4170 vaatajat.

## Endisi ansambleid
*Ba-Bach
*Generaator M
*M. O. T. T.
*Vanemõde
*Golem

## Tunnustus
* 2023 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa on muusik Tõnu Sal-Saller ja ema laulja Anne Velli. Henrikul on õed Agnes ja Jana.

Hendrik Sal-Salleril on Berit Veiberiga 2007. aastal sündinud poeg Sebastian. Paar abiellus pärast kuueaastast kooselu 2010. aastal ja lahutas abielu 2020. aastal.

Alates 2020. aastast on Sal-Salleri elukaaslane Merille Madiberg.

## Viited

## Välislingid
* 
* Mart Niineste: Hendrik Sal-Saller, sedapuhku muusikast, 30. august 2008
* 
* 
* Sal-Salleri kuus nägu | Jupiter | ERR. Ringvaade. 13. jaanuar 2026.
Muksi

**Muksi** (kohalik hääldus: **Arukülä**; ka: **Aruküla**) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Küla lähistel on Muksi soo, külas asuvad Muti maastikukaitseala koosseisu kuuluvad Muti järv ja Umbjärv .

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

## Viited
Pahuvere

**Pahuvere** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Pahuvere saksakeelne nimi oli *Willust*.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Varem oli küla 1866–1902 Pahuvere valla ja 1902–1939 Tuhalaane valla koosseisus. 1939–1950 aga uue Tuhalaane valla koosseisus.

Küla lähistel on Pahuvere soo. Külast saab alguse Ärmä jõgi. Külas kasvab kaitsealune Mulgi jalakas.

Külas on olnud Pahuvere mõis.

Külas on tegutsenud Pahuvere kool.

Pahuveres sündis eesti luuletaja, prosaist ja tõlkija Johannes Semper.

## Viited
Pikru

**Pikru** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Küla loodepiiril asub Pikru paisjärv, millest voolab läbi samuti loodepiiril asuv Tarvastu jõgi. Külast voolab läbi Pikru paisjärves Tarvastu jõkke suubuv Raudoja. Külas asub Matu paikkond, kus Tarvastu jõe kaldal on Matu koobas.

## Viited

## Välislingid
* Homme maetakse Viljandimaale üle 3000 sea, kohalikud on hirmul: seakorjused rikuvad põhjavett ja tõusevad maapinnale
Porsa

**Porsa** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Porsa külas asub Tarvastu kirik.

Küla kagupiiril voolab Tarvastu jõgi.

## Vaata ka
*Tarvastu kolhoos

## Viited
Raassilla

**Raassilla** (ka: **Koni**, **Raasilla**) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Küla loodepiiril ja läbi põhjaosa voolab Virastuoja.

## Viited
Riuma

**Riuma** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Küla lähistel voolab Riuma peakraav.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Küla läänepiiril saab alguse Mähma oja.

## Viited
Vooru

**Vooru** (ka *Vuuru*) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Läbi küla voolab Vooru oja ning külas asub Umbjärv.

Külas on asunud Vooru mõis.

## Vaata ka
* Arakumäe
* Vooru linnamägi
* Kõksi

## Viited
Umbjärv (täpsustus)

**Umbjärv** on mitme Eesti järve nimi:

* **[[Beresje Umbjärv]]**, järv Põlva maakonnas Setomaa vallas
* **[[Illi Umbjärv]]**, järv Tartu maakonnas Nõo vallas
* **[[Keressaare Umbjärv]]**, järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas
* **[[Kostkova Umbjärv]]**, järv Võru maakonnas Setomaa vallas
* **[[Lüübnitsa Umbjärv]]**, järv Võru maakonnas Setomaa vallas
* **[[Mehikoorma Umbjärv]]**, järv Põlva maakonnas Räpina vallas
* **[[Muti Umbjärv]]**, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* **[[Pupastvere Umbjärv]]**, järv Tartu maakonnas Tartu vallas
* **[[Pado Umbjärv]]**, järv Põlva maakonnas Räpina vallas
* **[[Rõhu Umbjärv]]**, järv Järva maakonnas Järva vallas
* **[[Suursoo Umbjärv]]**, järv Harju maakonnas Kuusalu vallas
* **[[Tšornoje ozero]]** paralleelnimi on **Umbjärv**
* **[[Vaiste Umbjärv]]**, järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
* **[[Vooru Umbjärv]]**, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* **[[Väike Umbjärv]]**, järv Tartu maakonnas Nõo vallas
* **[[Umbjärv (Äntu)|Umbjärv]]** - Äntu maastikukaitsealal
Koni

**Koni** on eesti keeles põlenud suitsu ots, **[[suitsuots]]**. 

Seda sõna on kasutatud ka mujal:
* **[[Ķoņi]]** on Lätis Valmiera rajoonis kasutusel nii Kööna kui ka Kööna valla nimevariandina (**[[Ķoņi vald]]**)
* **[[Koni Bodom]]** asub Tadžikistanis
* **[[Koni Bodomi rajoon]]** asub Tadžikistanis 
* **Koni** on Raassilla küla nimevariant
* **[[KONI]]** on amortisaatorite tootja
* **Koni** on Vladimir Putini musta labradori retriiveri nimi
*Koni (perekonnanimi)
**Aimar Koni, laskesuusataja
**Anatoli Fjodorovitš Koni, vene õigusteadlane ja literaat
**Hilda Koni, eesti laulja
**Igor Koni
**Oskar Koni, 
**Raul Koni, Tartu Rotary klubi liige
**Urve Koni, raadiodiktor ja heliraamatute esitaja

## Vaata ka
* **Koni järv** on Kõrtsijärve nimevariant
* **[[Koni tuulik]]** Puhja alevikus
Suljutaimed

**Suljutaimed** on suletud ehk kinnise juurestikuga taimed ehk potitaimed. Need on kasvatatud kinnises ruumis, potis.

Kuni 21. sajandi alguseni kasvatati Eestis metsaistutusmaterjali valdavalt avamaataimlates. Selline tehnoloogia on aga töö- ja ajamahukas ning sõltub paljuski ilmastikust. 2001. aasta lõpus loodi Eesti ja Soome ühine taimekasvatusettevõte AS Eesti Metsataim, mis kasvatab istikuid metsade uuendamiseks ja põllumaade metsastamiseks uue tehnoloogia abil. Kasvuhoones turbapottides kasvatamine võimaldab toota lühema ajaga rohkem istikuid.

Suljutaime on avajuursest taimest lihtsam istutada, see juurdub hästi. Mehaaniline istutamine võimaldab nii taimla kui ka metsaistutamise tootlikkust ligi kolm korda suurendada.

Eesti puukoolides ja taimelavades kasvatatud taimedest moodustasid suljutaimed 2008. aastal umbes 40% ja nende osakaal järjest suurenes.

2011. aastal tootis AS Eesti Metsataim ligi kuus miljonit suletud juurestikuga istikut. Lähiaastatel kavatsetakse tootmismahte oluliselt suurendada. RMK-s valminud metsauuenduse strateegia kohaselt vajatakse aastaks 2015 võrreldes praegusega täiendavalt umbes 5,5 miljonit suletud juurekavaga metsataime.

## Viited
Pajala vald

**Pajala vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni lääni põhjaosas. Piirneb idas Soomega.

Valla suuremad asulad on järgmised:

* Isokylä
* Junosuando
* Kangos
* Korpilombolo
* Muonionalusta
* Pajala
* Tärendö

Pajalas asub maailma suurim päikesekell diameetriga 38,33 m.

Pajala vallas Jupukka mäel asub ka üks Struve geodeetilise kaare mõõdupunkte ().

## Välislingid

*Valla koduleht
2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**Eurovisiooni lauluvõistlus 2007** oli 52. Eurovisiooni lauluvõistlus. See toimus Soome pealinnas Helsingis Hartwall-areenal, 12. mail, poolfinaal 10. mail. Lauluvõistluse korraldajaks oli Soome riigitelevisioon YLE. 

Lauluvõistluse õhtujuhid olid Soome näitleja Mikko Leppilampi, saatejuht Jaana Pelkonen ja üllatussaatejuht Krisse Salminen *green room*is.

Võitjaks kuulutati 268 punktiga Serbia laul "Molitva", mida esitas Marija Šerifović . 

## Osalejad
Osalejaid oli Eurovisiooni lauluvõistlusel 42.

## Poolfinaal
Poolfinaalis osales 28 riiki, kellest 10 parimat pääses finaali. Poolfinaalis osalesid 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse finaali viimased kümme riiki (välja arvatud suurriigid – Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa ja Suurbritannia). Lisaks 12 riiki, kes ei kvalifitseerunud 2006. aastal poolfinaalist finaali. Poolfinaalis olid ka debüteerivad riigid: Gruusia, Tšehhi, Montenegro ja Serbia. Ka naasvad riigid Ungari ja Austria pidid enne finaali osalema poolfinaalis. 

## Finaal

## Punktitabelid
### Poolfinaal




### Finaal




## Välislingid
Gällivare vald

**Gällivare vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Piirneb läänes Norraga.

Valla suuremad asulad on järgmised:

* Gällivare
* Hakkas
* Koskullskulle
* Malmberget
* Nilivaara
* Ullatti

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Regina

**Regina** on linn Kanadas, Saskatchewani provintsi pealinn.

Regina on asutatud 1882. aastal, linnaõigused sai 1903. aastal.

## Viited
Regina (seriaal)

**"Regina"** (originaalpealkirjaga *Código Postal* – 'sihtnumber') on Mehhiko seebiooper.

Seriaali tegevus toimub Guerrero osariigi populaarses turismilinnas Acapulcos. 

## Osatäitjad

Tsitaat seriaalist: "Telefonid on selleks, et vahemaad lühendada, mitte selleks, et vestlust pikendada."

## Välislingid
* Ametlik veebileht
Aafrika kunst

Aafrika kunst on väga vana. On leitud keraamilist plastikat, mis on loodud e.m.a. Lääne-Aafrikas (Nigeeria, Kongo, Kamerun) on kõige enam levinud kunst meie mõistes. Ida-Aafrikas on visuaalse kunsti üks takistaja olnud islami usu levik.

Aafrika kunsti euroopalikus mõttes hakati pidama kunstiks alles käesoleva sajandi alguses. Seda kunsti on vähe uuritud.
Aafrika kunstist on saanud inspiratsiooni Giacometti, Max Ernst ja Picasso.

## Aafrika kunstiliigid

Põhiliselt võime leida skulptuure, mis on valmistatud ühevärvilisest tumedast puidust. Sellest on tehtud vabaskulptuure, maske, tarbekunsti. Vahel on raske eristada, on kunstiteos mõeldud tarbeesemena või skulptuurina. Piir vabaskulptuuri ja tarbekunsti vahel on Aafrikas ebamäärasem kui kuskil mujal. Vabaskulptuuris valitseb üksikfiguuride ülekaal. Kujutatud on seisvas või istuvas poosis figuure. Proportsioonides on iseloomustavaks suur pea ja lühikesed jalad. Tihti on kujutatud esivanemaid, võlufiguure, jumalaid ja ajaloolisi isikuid. Aafriklaste kui loodusrahva kunst on vahetu, vaba ja julge. On tunda otsest kontakti puutumata loodusega.

Pronksplastikat iseloomustab kõrge valutehnika. Seda leidub Kesk- ja Lääne-Sudaanis ning Zimbabwes.
Aafrikas leidub ka kaljujoonistusi. Peamiselt kujutavad need mitmesuguseid jahistseene ning on mütoloogilise sisuga.

Võime mainida kunstiteostena: pealikuiste Kongost, pronksreljeef Beninist (Nigeeria), pronkspea Beninist (Nigeeria) umbes aastatest 1500–1550.
Lähistroopiline kliimavööde

**Lähistroopiline kliimavööde** on vahekliimavööde, kus talvel valitseb parasvöötme õhumass ja suvel troopiline õhumass. Sõltuvalt kohalikkudest tingimustest lähistroopilises kliimavöödes eristatakse kolme kliimatüüpi: lähistroopiline vahemereline kliima mandrite läänerannikutel, lähistroopiline mussoonkliima mandrite idarannikul ja lähistroopiline mandriline kliima mandrite siseosas.

Lähistroopiliste alade läänerannikutel on pehme ja vihmane talv ning soe ja kuiv suvi. Talvel valitsevad seal tsüklonid ja läänetuuled, mis toovad ookeanidelt niisket õhku. Suvel on lähistroopikasse nihkunud passaattuulte vöönd ja kõrgrõhkkond, seega on seal kuumad ja kuivad suved.

Idarannikutel on talvel vähe sademeid ja temperatuurid on väga madalad kuna läänetuuled toovad mandrilt kuiva ja külma õhku. Suved on soojad ja niisked, kuna passaattuuled toovad ookeanilt niisket õhku.

Mandrite keskosas valitseb aasta läbi kuiv õhk, talvel on seal temperatuurid madalad ning suvel kõrged.

Suurim lähistroopiline ala paikneb Vahemere ääres: Kreeka, Portugal, Hispaania, Itaalia.
Veel võib lähistroopilist kliimat leida Lõuna-Aafrikast, Lõuna-Austraaliast, Lõuna- ja Põhja-Ameerikast, Aasiast.
## Kliimadiagrammid

Pilt:Mosul-kliima.svg|Lähistroopilise vahemerelise kliima kliimadiagramm (Mosul, Iraak)
Pilt:ClimateTokyoJapan.png|Lähistroopilise mussoonkliima kliimadiagramm (Tōkyō, Jaapan)
Pilt:Nukus UZB climate.svg|Lähistroopilise mandrilise kliima kliimadiagramm (Nukus, Usbekistan)


## Vaata ka
*Lähistroopika
*Kliimavööde
Pahk

**Pahk**, ka  **gall** ja **granuloom** on farmaatsias ja bioloogias termin, mis tähistab mõnede taimede lehtedel, võrsetel, okstel või tüvel putuka elutegevuse tagajärjel taimekoest kujunenud kasvajataolisi moodustisi.

Pahkade tekitajaiks on mitmed putukad erinevatest putukaseltsidest, näiteks pahkvaablased (*Cynipidae*), pahksääsklased (*Cecidomyiidae*), pahklestad (*Eriophyidae*), pahktäilased (*Adelgidae*), aga ka bakterid jt. Nende eritatavad ained kutsuvad taimes esile kudede paikse vohangu. Seda kasutavad putukad enda elupaigana. 

Türgi galle (*Gallae turcicae*) esineb portugali tammel ja neid põhjustab pahklane *[[Cynips tinctoria]]*. Hiina gallid (*Gallae chinensis*) tekivad hiina sumahhil (*Rhus chinensis*) ja nende tekitajaks on lehetäi *[[Schlechtendalia chinensis]]*.

Türgi gallide teket põhjustav emasputukas muneb lehe sisse munad. Need ärritavad lehekude. Pahklase mune ümbritsev parenhüümkude hakkab vohama ja tekib pahk. Pahas areneb tõuk, kes eritab parkainerikast tumepruuni massi. Täiskasvanud putukas aga närib paha seina augu ja väljub, kui mingil põhjusel ta seda teha ei jõua siis hukkub.

90% Kesk-Euroopas tuntud 170 pahamoodustajatest putukatest elutseb tammedel.

Ungari gallid (*Gallae hungaricae*) tekivad hariliku tamme lehtedel pahklase *[[Cynips lignicola]]* elutegevuse tagajärjel. Harilikult tammelt saadakse ka inglise galle, neid tekitab *[[Adleria kollari]]*.

Galle kasutatakse droogina ja neid kogutakse sügisel. Tamme-pahkvaablase tekitatud pahad tammelehtedel, nn *tammeõunad* on oma parkainete sisalduse tõttu alates 2. sajandist kuni varauusajani, aga mõnes kohas 20. sajandini üks musta tindi koostisosi. 
 

## Vaata ka
**[[Eriophyoidea]]*
*kasepahk
*must pässik

## Viited
Lõunamere saared

**Lõunamere saared** on Vaikse ookeani lõunaosa (Lõunamere) saared (Melaneesia, Polüneesia ning Mikroneesia saared, Hawaii saared). Seda nimetust kasutatakse tänapäeval põhiliselt turismi valdkonnas.
Aragóni jõgi

**Aragón** on jõgi Hispaanias Navarras ja Zaragoza provintsis, Ebro jõe lisajõgi. Pikkus 195 km, valgala 8524 km2.

Suuremad lisajõed on Zidacos ja Arga.
Vilimeeste

**Vilimeeste** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Külas on Ärmä jõele paisutatud Annuse paisjärv.

## Viited
Tinnikuru

**Tinnikuru** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas (varem Loodi vallas).

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Külas asub Tarvastu kalmistu, mis on arvele võetud kultuurimälestisena. Küla idapiiril voolab Tarvastu jõgi.

## Viited
Sooviku

**Sooviku** (ka: **Kaarli**) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas on olnud Kaarli karjamõis, samuti asuvad seal Tarvastu ordulinnuse varemed. Külast voolab läbi Tarvastu jõgi.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

## Viited
Soe

**Soe** on kolme Eesti küla nimi.
* **[[Soe (Orava)|Soe]]**, küla Võru maakonnas Võru vallas.
* **Soe**, endine küla Rõuge kihelkonnas, liideti 1977. aastal Kolepi külaga.
* **[[Soe (Tõrva)|Soe]]**, küla Valga maakonnas Tõrva vallas.
* **[[Soe (Viljandi)|Soe]]**, küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
* **Soe** on Soeküla nimevariant.

***[[Soe (Indoneesia)|Soe]]** on linn Indoneesias.
*Soe (perekonnanimi)
** **[[Lembit Soe]]**, rallisõitja

## Vaata ka
*Soe mõis
*Soe oja voolab Viljandi maakonnas.
*Soe oja voolab Võru maakonnas.
*Soejärv on Lämmijärve nimevariant.
*Soojus
The Tuberkuloited

**The Tuberkuloited** on 1991. aastal Sindis alguse saanud Eesti bänd. 

Ansambli suurim hitt on "Lilleke rohus". Teised tuntumad laulud on "Põhjamaa neid", "Tantsin valssi", "Tinasõdur", "Raadio", "Veneetsia tume öö", "Näkineiud", "Ainult kassid on väljas" ja "Süsimust roos". Uusim lugu on "Läänemere aknal". 

Bändi muusika on kirjutanud peamiselt Alar Aigro. Tekstiautorite hulgas on Alar Aigro, Vallo Nuust, Ülo Järmut, Liisi Ojamaa, Tõnu Trubetsky, Andres Aule ja teisi.

## Koosseis

### Aastal 2010 – ...

* Indrek Raadik (Summer) – laul
* Alar Aigro (Dr. Aigro) – bass
* Margus Jürima (Jux) – kitarr
* Meelis Laidvee (Laits) – süntesaator
* Andrus Uutsalu (Utsa) – bass
* Olav Kund (Olku) – trummid

### Koosseis aastal 2007
* Sander Mets – laul
* Alar Aigro – kitarr
* Ivo "Belka" Orav – kitarr
* Meelis Laidvee – süntesaator
* Andrus Uutsalu – bass
* Eimel Kaljulaid – trummid

Varasematesse koosseisudesse on kuulunud Indrek Raadik ehk Summer (laul), Olav Kund (trummid), Aivar Aigro (bass), Margus Jürima (kitarr), Ivo Orav (trummid), Meelis Tauk (kitarr). Marek Piigert (trummid)

## Diskograafia
### Albumid
* 1994 – "Klassiõhtu"
* 1994 – "Lilleke rohus"
* 1995 – "Religioon"
* 1997 – "Õhtupimedas"
* 1998 – "17 lillekest rohus"
* 1999 – "Vol 6, D-duur"
* 2000 – "Kiirteel"
* 2001 – "Unplugged" (CD ja VHS)
* 2001 – "Wiimane"
* 2003 – "Estraadialbum"
* 2004 – "Põlevad väljad" (CD ja DVD)
* 2007 – "Mis sa teed"
* 2011 – "Võõras surm 20"

## Telesaated
Ansambel osales saates "Eesti muusika karikas", kus nad poolfinaalis ansambel Meie Mehele kaotasid. Teisel katsel kukuti välja esimeses voorus J.M.K.E. vastasena.

Ansambel on korduvalt esinenud Eesti Televisiooni muusikasarjas "7 vaprat".

## Lisainfo
Bänd sai nime menuka punkbändi The Exploited järgi, mis kuulus tollaste liikmete lemmikute hulka.

Ansambel ei tegutse täiskohaga, vaid nn. "töö kõrvalt". Indrek Raadik on automüüja ja autosaate "Pöördes" üks saatejuhtidest, Alar Aigro veoautojuht.

## Välislingid
* Koduleht
*
Petteri Hasa

**Petteri Hasa** (sündinud 13. jaanuaril 1971 Soomes) on soome trummar ja muusikapedagoog.

Ta on mänginud ansamblites Smilers ja Dagö jm.

## Isiklikku
Ta oli 15 aastat abielus Romi Hasaga (sündinud Romi Erlach), abielu lahutati 2020. aastal. Neil on tütar (sündinud 2005) ja kaks poega (sündinud 2007 ja 2009)..

Praegu on ta abielus laulja Marilin Kongoga.

## Viited

## Välislingid
*
Aimla

**Aimla** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Külas on olnud Aimla mõis. Külas asub osa Parika järvest, millest saab alguse Adula oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

**Ajalugu**

Aimla külas Hundiaugu talu maadel paikneb külakalmistu (kasutusel 11.–18. sajandini). Aimlast Kuhjavere küla pool on olnud ka Suure-Jaani koguduse abikirik või kabel, mis oli juba 18. sajandiks varemeis. Aimla veski rajamise aega pole õnnestunud teada saada.

Aimla küla (Aimala) on esmamainitud 1584. aasta Poola revisjonis, kuigi siis kuulusid küla koosseisu hilisema Immaküla talud. Sel ajal oli küla Viljandi lossilääni all, eraldi mõisa mainitud ei ole. 1601 on Pärsti mõisa alla kuulunud küla (Haymuehle) all viis talu, mis hiljem hävinenud. 1624 on külas (Haymal) veel vaid üks talunik Hyrepil Andres. 1638. aastal kuulus Aimla Engelhardtidele kuuluva Navesti mõisa alla, 1688. aastaks juba eraldi mõisana. Navesti mõisast lõplikult lahutatud on Aimla mõis alles 1724. aasta adramaarevisjonis, kahe mõisa lahku löömisega kaasnes ka talumaade ümberkorraldamine. 

Varasema aja kohta on väidetud, et Liivimaa ordumeister Wilhelm Fürstenberg (oli Viljandi komtuur 1554–1556 ja ordumeister 1557–1559) pantis Aimla 3500 Riia marga eest Vana-Võidu (Woidoma) mõisnikule Johann Wrangellile. 1560. aastal on Vene väed küll piirkonnas kõvasti rüüstanud, ka pandi põlema Wrangellile kuulunud Vana-Võidu mõis. 1595. aastal on Aimla antud Poola asehaldurile Eustachius Kurtzile ja liidetud temale kuulunud Pärsti mõisaga. 17. sajandil on Aimla läinud kaasavarana Wrangellidelt Albedyllide perekonna valdusse, kes müüsid Aimla 1697. aastal Navesti mõisnikule Gustav Friedrich Engelhardtile. 1726. aastal läks mõis aga Hartwig Wilhelm von der Howeni valdusse. 1792. aastal panditi mõis Olustvere mõisnikule Hans Heinrich Fersenile, kelle pärijate käes oli mõis nende lahkumiseni Eestist 1918. aastal. 

Aimla kool tegutses aastail 1820–1875, kuni ühendamiseni Tääksi Tillureinu kooliga, Jaan Moor oli koolmeistriks Aimlas 1850–1875 ja Tääksis 1875–1895. Pärast 1926. aastat veeti hoone Aimlast ära. 

Aimla küla liideti 1866. aastal loodud Olustvere vallaga. Aimla mõis võõrandati Eesti Vabariigi kasuks 1920. aastal, mõisakompleks pandi müüki, peahoonesse kolis Aimla metskonna keskus. Mõisakompleksis asunud juustutööstuses avati 1927. aastal Olustvere-Tääksi piimaühisuse koorejaam, mis töötas kuni aastani 1964. Mõisa saeveski üle võtnud August Soo läks 1938. aastal pankrotti. 1930. aastatel tegutsesid Aimlas Johannes Nõmme kauplus, Siimeri kauplus ja tarvitajateühisuse harukauplus.

1945. aastal loodi Aimla külanõukogu, mis eksisteeris 1954. aastani. Kolhoos "Võit" loodi 1948. aastal, ajutiselt eksisteerisid Aimlas 1949–1951 ka kolhoosid "Tasuja" ja "Lembitu". 

## Viited
Arjadi

**Arjadi** (ka: **Arjandi**) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel paikneb Arjadi soo ja voolab Arjadi oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

## Viited
Ilbaku

**Ilbaku** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Küla lähistel paikneb Ilbaku soo.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Külas on olnud Ilbaku karjamõis.

## Viited
Jaska

**Jaska** (ka: *Jaska-Allaküla*, *Jaska-Alla*, varem ka Jäska või Jeska) on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.

Külas paikneb tähetorn Orion, kus võib jälgida füüsikakatseid ning vaadata suuri pilte universumist.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Külast läbi ja küla kagupiiril voolab Pelda oja (Jaska oja), millele on küla lõunaosas Jaska paisjärv ja kagupiiril asuv Pelda järv. Külast saab alguse Luha oja, mis suubub küla põhjatipu lähedal Navesti jõkke. Luha ojasse suubub küla põhjaosas voolav Papioru oja.

Ajalooliselt on külas olnud pühapaigana säilinud ohvrikivi.

## Ajalugu
1470. aastal läänistati Heinike van Jeszkesele 3 adramaad koos veskiga Olustvere vakuses, millest pärineb ka hilisema Jaska mõisa ja küla nimi. Poola-aegsetes revisjonides esineb küll Alaküla aga mitte Jaska, ometi on sealne veski 1592. aastal nähtavasti kinnistatud Friedrich Grundele. 1638. aasta maarevisjoni andmetel eksisteeris omaette Alaküla mõis, mille alla kuulusid sel ajal ka Kuiavere, Tääksi ja Mudiste külad. 1688. aasta revisjonist alates oli püsivalt olemas Jaska (Jäskemoise) mõis, millele oli allutatud Alaküla ja hiljem ka pool Kuhjavere küla. Jäska veski vastas asus Jäska kõrts, lisaks oli 1715. aastaks sama mõisa all rajatud ka teine veski Pelda ojale. 

Adolf Gras on Jaska 1640. aastal müünud Valentin Schillingile, kes käis seejärel de la Gardiede perekonnaga kohut nii Jaska kui ka Olustvere mõisa pärast. 1688. aastal haldas mõisa Tallinna kaupmees Berend Nyhusen, edasistes adramaarevisjonides esineb Jaska riigimõisana, mida haldas 1715 Heinrich Neuhusen, 1724/1738 kapten Jacob Schöningen, 1744/1758 major Carl Reinhold Handwig. 1789. aastast kuulus mõis Tšoglokovide, 1859. aastast Fersenite perekonnale. 1822. aastal oli olemas eraldi Jaska vallakohus, ka olid Jaskal 1850. aastast eraldi vallaeestseisjad, kuid 1866. aastal liideti ka Jaska mõisa alad Olustvere vallaga.

Jaska mõis ja sellest läänes olnud Allaküla ühendati XX saj Jaska külaks (1945 Jaska-Alla, 1922 ja enne 1977 Jaska-Allaküla).

1977. aastal liideti Jaska-Allakülaga Löövi küla ja Olustvere asundus ja jäeti küla nimeks Jaska.

## Vaata ka
*Jaska mõis

## Viited
Jälevere

**Jälevere** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.

Külast voolab läbi Navesti jõgi. Küla lähistel paikneb Jälevere soo ja voolab Jälevere peakraav. Küla edelaservas asub 1,2 ha suurune tehisjärv.

Küla läbivad Põhjaka–Tõrvaaugu–Võhma tee ja Võhmasaare–Jälevere tee.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

## Viited
Jaska järv

**Jaska järv** on kahe Eesti järve põhinimi:

* **[[Karula Jaska järv]]** asub Valga maakonnas Valga vallas
* **[[Olustvere Jaska järv]]** asub Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas

## Vaata ka
* Jaskajärv asub Põlva maakonnas
Karjasoo

**Karjasoo** (ka: **Karjasoo-Ojaküla**, **Ojaküla**) on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

1977. aastal liideti Karjasoo külaga Toonoja küla. 

Karjasoo külas asub helilooja Mart Saare sünnitalu Hüpassaare.

## Viited
'''
Kerita

**Kerita** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Küla idapiiril voolab Pelda oja, millele on paisutatud Kerita järv.

## Viited
Kuhjavere

**Kuhjavere** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Asustus paikneb küla territooriumi loodenurgas. Seda läbib Jaska–Aimla tee ning sellega liitub Vöivaku–Kuhjavere tee.

## Loodus
Küla põhjaosa on kaetud valdavalt metsaga. Territooriumi kaguosa võtab enda alla Parika raba. Loodenurka läbib Saiga oja.

Kuhjaveres Parika rabas asuvad Parika Pühajärv, Parika Väikejärv ja osa Parika järvest. Ülejääv osa järvest ning raba lõunaosa jäävad Aimla küla territooriumile. Raba ja sealse elustiku kaitseks on asutatud Parika looduskaitseala.

## Ajalugu

Küla esmamainimine jääb 1584. aastasse (Chuiawer).  Praeguse küla territooriumil asunud Aimla kabel oli lagunenud juba 17. sajandiks, kuid see kuulus Aimlas asunud külakalmistu juurde.

Maarevisjoni protokollis 1601. aastast on Kuhjaverre märgitud kolm talu, lisaks kolm üksjala elamist (popsikohad). Pärast Poola-Rootsi sõdu on 1624. aastal märgitud, et küla oli tühi. Maarevisjoni materjalides kirjutati 1638. aastal, et Olustvere mõisa alla kuulunud külas (Kohefer) oli kolm talu. 1688. aasta maarevisjonist võib juba järeldada, et Kuhjavere on jagatud pooleks Olustvere ja Jaska mõisa vahel. 1766. aasta personaalraamatu järgi on Olustvere mõisa all Kuhjaveres üheksa peret, Jaska mõisa all kümme peret. 1866. aastast kuulus kogu küla Olustvere valda. Kuhjaveres asus 20. sajandi alguses ka kaks tuuleveskit, Kitse ja Tupe taludes.

1925 rajati Kuhjavere Masinatarvitajate Ühistu. Külas olid masinakuur ja saekaater.

Elekter viidi külla 1942. aastal. 

1940. aastate lõpus rajati Olustvere valda kolm väikest kolhoosi: Aimla "Tasuja", Kuhjavere "Võit" ja Ülde "Kungla", mis hiljem ühinesid kolhoosiks "Võit". Kolhoosikeskus jäi Ülde külla. Kolhoos likvideeriti 1993. aastal ja selle kohale moodustati osaühing Kungla.

1949–1962 tegutses Kuhjaveres kahe liitklassiga neljaklassiline algkool.

## Ühistegevus
Asulas tegutseb Kuhjavere Küla Selts, mis loodi 1999. aastal. Samal aastal valiti ka esimene külavanem – Romeo Mukk. Selts pälvis 2001. aastal oma tegevuse eest maakonna parima mittetulundusühingu nimetuse.

2005. aastast peetakse Kuhjavere külateatrite festivali. Külateatrite päevana alustanud üritus kasvas 2006. aastal kahepäevaseks. Esinejate rohkuse tõttu on mõnel aastal festivali peetud ka kolmel päeval.

2007. aastal sai Kuhjavere aasta küla aunimetuse.

Kuhjavere sõpruskülad on Vaulammi Soomes, Palasi Lääne-Virumaal ja Mustjala Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
* Kuhjavere küla koduleht
* Kuhjaveres toimuvad külateatrite päevad menu.err.ee, 17. august 2014
* "Kuhjavere küla rahvas vennastub venelastega" Sakala, 11. aprill 2009
Kõidama

**Kõidama** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Külas asub Kõidama tiik.

Traditsiooniline puidutööstus, ettevõtted Combimill Sakala ja Vincom, lisaks Suure-Jaani Vorstitööstus.

## Viited
Põhjaka

**Põhjaka** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel paikneb Põhjaka soo. Küla põhjaosas voolab Lõhavere oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

1977. aastal liideti külaga Mähküla.

## Viited
Rääka

**Rääka** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Küla lähistel voolab Rääka kraav.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Külas on olnud Rääka karjamõis.

## Viited
Puukentsefaliit

**Puukentsefaliit** ehk puukajupõletik on viiruslik nakkushaigus, mis levib puugihammustuste ning lehma- ja kitsepiima kaudu.

## Vaata ka
*Puukentsefaliidi viirus
*Lyme'i tõbi
*Puugid

## Viited

## Kirjandus
*P. Lahdenne, A. Pitkäranta, J. Oksi, O. Vapalahti, *Miks karta puuki*, AS Medicina, 2012, ISBN 978-9949-9194-3-7
## Välislingid
* "Puukentsefaliit on ohtlik nakkushaigus" Virumaa Teataja, 22. mai 2007
* "Puukentsefaliit" Õhtuleht, 21. aprill 2009
*Kadri Tonka, "Puugihaigus võttis metsarõõmud" 25. aprill 2009
Veriora

**Veriora** on alevik Põlva maakonnas Räpina vallas, endise Veriora valla keskus. 

Alevikus on Veriora raudteejaam.

## Viited
Boris Kõrver

**Boris Kõrver** (30. märts 1917 Tallinn – 17. august 1994 Tallinn) oli eesti helilooja.

Lõpetanud J.Westholmi gümnaasiumi 1936 aastal.  Aastatel 1932–1933 õppis Tallinna Konservatooriumis E. Noorma-Raudkatsi klassis, hiljem eraviisiliselt Artur Lemba käe all klaverit. Aastatel 1937–1940 õppis Tartu Ülikoolis majandust. Aastal 1950 lõpetas Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Heino Elleri kompositsiooniklassi. Kuulus üliõpilaskorporatsiooni Vironia.

Teise maailmasõja ajal mobiliseeriti  Nõukogude armeesse Kama jõe äärde. 13. mail 1942 kutsuti Jaroslavli Eesti kunstiansamblitesse. Sealse džässorkestri repertuaar oli valdavalt tema loodud ja seatud. 

Boris Kõrver mängis klaverit džässorkestris Kuldne Seitse (1938–1941 ja 1947–1950) ning Tallinna Noorte Maja orkestris (1944–1947). Ta töötas Tallinna Muusikakoolis muusikateoreetiliste ainete õpetajana (1950–1952), Eesti NSV Riikliku Filharmoonia puhkpilli- ja estraadiorkestri dirigendina (1952–1953), oli Eesti NSV Heliloojate Liidu juhatuse esimehe asetäitja (1953–1966) ja esimees (1966–1974). Aastast 1974 tegutses vabakutselise heliloojana. 

## Looming
Boris Kõrveri loomingu põhiosa moodustab laululooming, koorimuusika ning 11 muusikali ja operetti. Ka on ta loonud muusikat filmidele, sümfoonilist muusikat, sh Viiulikontsert (1951/1973) ning lastelaule ja -palu. Kõrveri muusika on rahvalik ja meloodiarohke, alatoonililt lüüriline, intiimne ja soe. 

### Operetid
*"Ainult unistus" (1955)
*"Laanelill" (1959)
*"Teie soov palun?" (1962)
*"Hermese kannul" kaasautor Leo Normet.
*"Tuhat meetrit armastust" 

### Muusikalid
*"Mees pisuhännaga" (1968)
*"Kapsad ja kuningad" (1971)
*"Raha paneb rattad käima" (1978)
*"Kuskil Montparnasse'il" (1980)

### Filmimuusika
* "Valgus Koordis"
* "Andruse õnn"
* "Tagahoovis"

### Laule
*"Kui sa traktorile korraks puhkust annad"
*"Mis sina maamees merest tead"
*"Kadriorg"
*"Kui õitseb sirel"
*"Kalurilaul"
*"Põhja valge naine" 
*"Nii lõppes armastus" ("Ebatruudus")
*"Tallinn, mu Tallinn" 
*"Küll sinust meri mehe teeb"
*"Põhjaranniku valss"
*"Näitleja" 
*"Tulega ei tohi mängida" 

## Tunnustus
*1949 ja 1950 – Nõukogude Eesti preemia
*1951 – Stalini preemia (NSV Liidu riiklik preemia) laulude "Meil kolhoosis", "Suveõhtul", "Kiik kutsub" ja "Pärast tööd" eest
*1955 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*1965 – Eesti NSV rahvakunstnik
*1975 – Eesti NSV muusika aastapreemia
*1976 – A. Aleksandrovi nimeline hõbemedal
*1977 – Rahvaste Sõpruse orden

## Isiklikku
Tema tütar Marianne Kõrver on filmirežissöör, vend Edgar Kõrver oli riigiametnik ja majandustegelane.
Puitehistöö

**Puitehistöö** on puidust ilu- ja tarbeesemete, ka mööbli ja arhitektuuridetailide valmistamine.

Levinumad puitehistöös kasutatavad puiduliigid on tamm, pukspuu, pärn, pähklipuu.

Levinumad tehnikad on lõikamine, nikerdamine, põletamine, maalimine, aaderdamine, puulõige, rotangpunutis, kuldamine.

Puitehistöös kasutatakse tööriistadena peitlit, puuri, rasplit ja saagi.

Üks puitehistöö tehnikaid on intarsia, mis seisneb eri värvi õhukeste puitplaatide kombineerimises mingi suurema pinna kaunistamiseks. Reeglina valmistatakse intarsias geomeetrilisi mustreid, kuid tehakse ka figuraalseid kompositsioone.

## Viited
Vastse-Kuuste

**Vastse-Kuuste** on alevik Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Aastatel 1990–2017 oli alevik Vastse-Kuuste valla halduskeskus. 

Alevikus asub Vastse-Kuuste raudteejaam.

Vastse-Kuustes sündisid Otto Friedrich von Richter, Toomas Anni, Argo Golberg ja Ilme Riiv. ‎  

## Vaata ka
*Ahja–Vastse-Kuuste tee

## Viited
Varstu

**Varstu** on alevik Võru maakonnas Rõuge vallas, endise Varstu valla halduskeskus. 

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas alevikus 330 inimest. Neist 318 (96,4%) olid eestlased. 

Alevikus asub Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kirik ja selle kõrval Ritsiku kalmistu.


Mõniste-Ritsiku kirik 2013-08.jpg|Mõniste-Ritsiku kirik (2013)
Ritsiku kalmistu 02.JPG|Ritsiku kalmistu (2013)


## Vaata ka
*Varstu Kool

## Viited

## Välislingid
* Varstu Ühispanga nõukogu ja juhatus, 5. juuli 1936. Foto Gustav Zopp
Mariann Saar

**Mariann Saar** (sündinud 15. oktoobril 1988) on eesti poplaulja.

Ta oli telesaate "Eesti otsib superstaari" esimese hooaja finalist  ning saavutas 8. koha, langedes välja teisena.

Ta on osalenud WAF kooriga "Valge gospeli" kontserdisarjades.

## Viited
Ainja

**Ainja** (ka: **Aine**) on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas). Külast voolab läbi Kõpu jõgi, millele on paisutatud Ainja järv. Külas asuvad Ainja maastikukaitseala, Ainja Sinejärv ja Ainja kalmistu.

## Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

## Vaata ka
*Ainja mäed

## Viited
Anna-Liisa Supp

**Anna-Liisa Supp** (sündinud 3. veebruaril 1987) on eesti poplaulja.

Ta oli 2007. aastal telesaate "Eesti otsib superstaari" esimese hooaja finalist ning saavutas finaalis kuuenda koha. 

Anna-Liisa Supp ja Fredi Kaasik osalesid duetina Aphro Tito 2006. aasta Eurolaulul lauluga "Sweet Separation", mis saavutas üheksanda koha. Anna-Liisa on osalenud ka saates "Kaks takti ette". 

2007. aasta augusti lõpus läks Supp koos DJ Widenskiga *[[house]]*-muusika turneele ja ongi sellele muusikastiilile truuks jäänud. Sama aasta lõpus ilmus talt reklaamsingel «Bigger than Everything». 

## Viited


## Välislingid
* Anna-Liisa Supp My Space'is
Rivo Kingi

**Rivo Kingi** (sündinud 14. märtsil 1987) on laulja.

Kingi oli üks telesaate "Eesti otsib superstaari" esimese hooaja üheksast finalistist.

Ta on olnud bändi Paingreed solist. 2010. aastast mängib ta süntesaatorit ansamblis Epordwerk, mille solist on tema vend Karl-Kristjan Kingi.

Ta on näidelnud kriminaal-telesarjas "Ohtlik lend".

## Viited


## Välislingid
*Superstaariks pürgiv Rivo Kingi tahab Pärnuni vastu pidada, Pärnu Postimees, 23. aprill 2007
*Superstaaril jätkav Rivo Kingi naudib elu, Pärnu Postimees, 13. aprill 2007
Hanna Pakarinen

**Hanna Helena Pakarinen** (sündinud 17. aprillil 1981 Lappeenrannas) on soome laulja, Soome esimese televisioonikonkursi (2004) "Idols" võitja.

Saate finaalis esitas ta Tina Turneri loo "Simply the Best", kohtunike valitud Banglesi loo "Eternal Flame" ja konkursi võitjale tehtud laulu "Tulin voittamaan".

Ta esindas lauluga "Leave Me Alone" Soomet 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis, kus saavutas 53 punktiga 17. koha.

## Albumid
*"When I Become Me" (9. juuni 2004)
*"Stronger" (7. september 2005)
*"Lovers" (14. veebruar 2007)
*"Love In A Million Shades" (14. jaanuar 2009)
*"Paperimiehen Tytär" (2010)
*"Olipa kerran elämä" (2013)
*"Synnyin, elän, kuolen" (2016)

## Välislingid
* Laulja koduleht