open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gortšakov

**Gortšakov** (vene keeles *Горчаков*, saksa keeles *Gortschakow*) on vene aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Gortšakovi suguvõsa põlvnes Tšernigovi vürstidest ja selle rajas vürst Roman Ivanovitš Kozelski, kes oli Rjuriku 15. põlve järglane ja kelle hüüdnimi oli **Gortšak**. Tema järeltulijad teenisid vojevoodide ja stolnikutena, kuid kuni XVIII sajandi lõpuni nad aristokraatide hulka ei kuulunud. Suguvõsa jagunes kolmeks peamiseks liiniks. Keskmine ja noorem haru kustusid mõlemad XVIII sajandil. Vanem liin oli kõige väljapaistvam ja on siiani alles.

1864. aastal võeti Venemaa välisminister vürst Aleksandr Mihhailovitš Gortšakov (1798−1883) Liivimaa, 1865. aastal Eestimaa ja Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Suguvõsa liikmeid
*Ivan Romanovitš Gortšakov (1716−1801), Vene Akadeemia liige, kirjanik
*Dmitri Petrovitš Gortšakov (1753−1824), jalaväekindral, Venemaa sõjaminister
*Aleksei Ivanovitš Gortšakov (1769−1817), jalaväekindral, Venemaa sõjaminister
*Vassili Nikolajevitš Gortšakov (1771−pärast 1802), kindralmajor, Tallinna sõjakomissar, Viimsi mõisnik
*Andrei Ivanovitš Gortšakov (1776−1855), jalaväekindral, Riiginõukogu liige
*Pjotr Dmitrijevitš Gortšakov (1789−1868), jalaväekindral, Riiginõukogu liige
*Mihhail Dmitrijevitš Gortšakov (1793−1861), suurtükiväekindral, Poola asehaldur, Riiginõukogu liige
*Aleksandr Mihhailovitš Gortšakov (1798−1883), hiilguslik vürst (1871), tõeline salanõunik, Venemaa välisminister, riigikantsler, Riiginõukogu liige
*Nikolai Pavlovitš Gortšakov (130−1919), jalaväekindral
*Mihhail Aleksandrovitš Gortšakov (1839−1897), salanõunik, diplomaat
*Sergei Dmitrijevitš Gortšakov (1861−1927), tõeline riiginõunik, Vjatka ja Kaluuga kuberner

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980).
**Дворянские роды Российской Империи*. Том первый. Кназья. Санкт-Петербург, 1993.
*Долгоруков, Пётр Владимирович. *Российская родословная книга*. Частъ первая. С. Петербургь: Печатано вь типографии Эдуарда Веймара, 1854.

## Välislingid
*Gortšakovi vürstisuguvõsa genealoogia
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Klopmann

**Klopmann** oli Vestfaali päritolu aadlisuguvõsa, kelle esindajad tegutsesid ka Baltikumis.

15. sajandi lõpus tuli Otto Klopmann Vestfaalist Liivimaale.

Suguvõsa esindajad olid kantud Eestimaa ja Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Terbunõ rajoon

**Terbunõ rajoon** (vene keeles *Тербунский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Terbunõ küla.

Rajoon piirneb põhjas Dolgorukovo rajooniga, kirdes Zadonski rajooniga, idas Hlevnoje rajooniga, lõunas Voroneži oblastiga, edelas Kurski oblastiga, läänes Volovo rajooniga ja loodes Orjoli oblastiga.

Rajooni pindala on 1170,07 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 390, 2009. aastal 22 681 ja 2002. aastal 24 068.

Terbunõ rajoonis on 75 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Olõm, Olõmtšik ja Kobõlja Snova.

## Viited
Elo Süld

**Elo Süld** (neiupõlvenimega **Elo Angerjärv**; sündinud 10. augustil 1979) on eesti usundiloolane, Tartu Ülikooli Aasia keskuse juhataja.

2001. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli usuteaduse erialal, teoloogiamagistri kraadi sai ta samas 2006. aastal ja filosoofiadoktori kraadi usuteaduse alal 2014. aastal.

## Tunnustus

* 2021 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
*Elo Süld, Tuleviku Euroopa saab olema veel multikultuursem, Postimees, 13. september 2017
Magneeto

**Magneeto** on sisepõlemismootori süütepingeallikana kasutatav väike püsimagnetergutusega elektrigeneraator. Püsimagnetid paiknevad masina rootoril (pöörleval osal). Staatori mähised moodustavad trafo, kusjuures primaarmähise vooluahelas on katkesti ja sekundaarahelas jaotur, mis jaotab kõrgepinget (kuni 20 kV) süüteküünaldesse.

Magneetoga süütesüsteem võeti bensiinimootoriga autodes kasutusele 1897. aastal. Akutoitega sisepõlemismootorites tekitab magneeto asemel kõrgepinget süütepooliga süütesüsteem.

## Viited
Mootorgeneraator

**Mootorgeneraator** ehk **elektrimasinmuundur** (saksa k *Umformer*) on mehaaniliselt sidurdatud elektrimootorist ja elektrigeneraatorist koosnev agregaat elektrienergia muundamiseks ühest vormist teise.

Mootorgeneraatoreid on võimalik kasutada: 
* alalisvoolu vahelduvvooluks konverteerimiseks;
* vahelduvvoolust alalisvoolu saamiseks (nt keevitusel);
* erineva sagedusega elektrivõrkudes võimsuse ülekandeks (nt raudteel, kus elektriseadmed töötavad eri sagedustel);
* ühefaasilisest voolust kolmefaasilise toitesüsteemi saamiseks.

  

Mootorgeneraatoreid kasutati laialt kuni 1970. aastateni paljudes valdkondades, näiteks lennunduses, sõjatehnikas ja elektritoitel töötavas ühistranspordis. Tänapäeval asendavad masinmuundureid üldiselt mitut liiki pooljuhtmuundurid.

Pooljuhtmuunduritega võrreldes on elektrimasinmuunduritel olulisi puudusi: 
*suured mõõtmed;
*kõrge hind konstruktsiooni keerukuse tõttu;
*piiratud tööiga liikuvate osade olemasolu tõttu; 
*vibratsioon ja müra; 
*sagedase hoolduse vajadus;
*madal kasutegur. 

Eelisteks võib pidada täielikku galvaanilist eraldust sisendi ja väljundi vahel ja täiusliku siinuspinge saamise võimalust.

## Vaata ka
* Diiselgeneraator 
* Sagedusmuundur 

## Välislingid

* Elektrigeneraatorist ja alalisvoolumootorist koosnev süsteem (vene keeles)
* Elektrimootor-elektrigeneraator (vene keeles)
Kodavere murrak

**Kodavere murrak** (kohalikus keelepruugis Kodavere kiil, Kõdavere kiil) on idamurde alla kuuluv murrak, mida räägiti Kodavere kihelkonna põhjaosas. Kihelkonna lõunaosas räägiti Kodavere Kavastu murrakut, mida liigitatakse hoopis lõunaeesti murderühma Tartu murde alla.

Kodavere murrakule on omane pehme hääldus ja vadjapärased jooned.

Tänapäeval räägib murrakut igapäevakeeles mõnikümmend vanemat inimest.

## Viited

## Välislingid
*Kodavere murrakust Eesti vaimse kultuuripärandi nimistus
*https://kodaveremurrak.wordpress.com/
Kudruküla murrak

**Kudruküla murrak** oli kirderannikumurde Vaivara murrakute hulka klassifitseeritav isuripärane murrak, mida räägiti kuni Teise maailmasõjani Vaivara kihelkonnas Kudrukülas.

## Viited

## Välislingid
*Kudruküla murrakus tekste ja lindistusi Eesti Keele Instituudi fonoteegis
Jõelähtme murrak

**Jõelähtme murrak** oli kirderanniku murderühma rannikumurdesse kuuluv murrak, mida räägiti Jõelähtme kihelkonnas. Rannikumurdesse kuuluvana paigutati see murrak läänerühma murrakurühma.

## Viited

## Välislingid
*Jõelähtme murrakus tekste ja lindistusi Eesti Keele Instituudi fonoteegis
Kuusalu murrak

**Kuusalu rannakeel** (ka **Kuusalu rannikumurrak** või **Kuusalu murrak**, kohalikus kõnepruugis **rannakiel** ja **pohiranna**) on kirderanniku murderühma rannikumurdesse kuuluv murrak Kuusalu kihelkonna rannaaladel. Kihelkonna rannast kaugematel aladel on räägitud murrakut, mida liigitatakse hoopis keskmurde alla. Kuusalu murrak kuulub Haljala ja Jõelähtme murrakuga kirderannikumurde läänerühma.

Kuusalu murrak jaguneb kaheks. Kirderannikumurde osa jääb kitsale rannaalale. Sisemaale jääv maamurre kuulub aga keskmurde alla. Kuusalu murrakuna käsitletaksegi ravaliselt just rannamurret.

Murraku piires on erinevused ka Pärispea poolsaare, Juminda poolsaarte ja läänepoolse Kaberneeme ja Salmistu kandis kõneldava keele vahel. 

### Iseäreasused
Kuusalu murrakul on palju ühist soome keelega ja tihe suhtlus Soomega on aidanud keele vanapärast ilmet säilitada. 

* Vältevahelduse puudumine (*must*:*musta*:*musta*, *ilm*:*ilma*:*ilma, koer*:*koera*:*koera* III vältes).
* Kaashäälikuid ei palataliseerita (*palk* kõlab ühtmoodi sõnades 'töötasu' ja 'langetatud puutüvi').
* Puudub *õ*-häälik, mida asendavad muud häälikud, sageli *o*, *a* või *e* (*oues* 'õues', *loppu* 'lõpp', *sana* 'sõna', *verko* 'võrk', *keik* 'kõik', *ehtu* 'õhtu', *öli* ja *eli* 'õli').
* Järjekindel vokaalharmoonia (*jaksamma*, *ärgijegä*, *löüdänd*)
* Tegusõna 3. pööre on alati tugevas astmes (*ta otta(b)* 'võtab', *lugeb* 'loeb', aga *ma odan* 'võtan', *luen* 'loen').
* Puuduvad täielik sisekadu (*kündäjä* 'kündja', *niitama* 'niitma', *nahkane* 'nahkne') ja lõpukadu (*metsä* 'mets', *seppä* 'sepp', *lukko* 'lukk').
* Pikk *ü* ei ole diftongistunud (*küüned*, *süü*)*.*
* Sisseütleva käände *s* hääldub pikemalt (*paadiss* 'paadis').
* *u*-line diftong 'pael' ja 'naerma' tüüpi sõnades (*kaula* 'kael', *neula* 'nõel', *naurab* 'naerab').
* *u*- või *i*-lõpuline mitmuse osastav (*johviku* 'jõhvikaid', *tuori muni* 'tooreid mune').
* *ng*-ühend hääldub nagu soome keeles (*ŋŋ*) nasaalse sulghäälikuna (*kengäd *'kingad', *langad* 'lõngad').

### Vormilised iseärasused

* *da*-lõpuline osastav  (*piigada* 'piigade', *isädä* 'isade')
* *je-* või *e-*lõpuline sisseütlev (*tubaje* 'tuppa', *küläje* 'külla')
* Oleva käände kasutamine (*vanuna* ’vanas eas’, *aegana* ’õigel ajal’)
* *nud-*lõpu asendamine *ned-*lõpuga (*saaned* 'saanud', *käüned* 'käinud', *tulled* ’tulnud’)
* Vanasti kasutati pöördelist eitusverbi (*minä en*, *sinä et*, *tämä ei*, *me emme*, *te ette*, *nämäd eiväd* (*tule*)).

## Viited

## Välislingid
*Kuusalu murrakus tekste ja lindistusi Eesti Keele Instituudi fonoteegis
*Kuusalu rannakeele sõnaraamat, Eesti Keele Instituut
*Rannakiele keskus
*Murdekiiker: Kuusalu murrak
*"KEELESAADE. Kuusalu rannakeel" külalised Heli Kendra ja Ene Velström, 26. mai 2019. Autor Piret Kriivan, helioperaator Vivika Ludvig. ERR audioarhiiv
Tšernivtsi rajoon

**Tšernivtsi rajoon** oli 2. järgu haldusüksus (rajoon) Ukrainas Vinnõtsja oblastis. Halduskeskus oli Tšernivtsi alev.

2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Tšernivtsi rajoon Mohõliv-Podilskõi rajooniga.

## Külasid
* Abramivska Dolõna
* Babtšõntsi
* Berezivka
* Biljanõ
* Borivka
* Bukatõnka
* Hontivka
* Lužok
* Mazurivka
* Mojivka
* Šenderivka
* Vazlujivka
* Võla-Jaruzki

## Pilte

Fail:Вечірнє місто.jpg|Õhtu Tšernivtsis
Fail:Захід сонця на вершині скелі Соколине Око.jpg|Päikseloojang Kotkasilmakaljul


## Viited
Tõlliste valla aumärk

**Tõlliste valla aumärk** antakse füüsilisele isikule austusavaldusena silmapaistva saavutuse eest. Aumärgi üleandmisega kaasneb rahaline preemia kehtivas ühekordses kuutöötasu alammääras. Aumärgi andmise ettepaneku võib teha Tõlliste vallavolikogu liige, vallavanem või vallavalitsuse hallatava asutuse juht. Aumärgi andmise otsustab vallavalitsus. Kõik aumärgi saajad kantakse Tõlliste vallakantseleis hoitavasse auraamatusse.

## Aumärgi saajad aastati
### 2015
* Sergei Ploškin
* Hele Reimaa
* Ene-Eha Susi

### 2016
* Saima Aldošina
* Õie Ploom

### 2017
* Jüri Koppel
* Ats Käis
* Virgo Mihkelsoo
* Tammo Parmas
* Piia Ardel
* Sigrit Säinas
* Elin Tamm
* Koidula Soe

## Viited
Briard

**Briard**  on Prantsusmaalt pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Tasakaaluka loomuga koer, ei ole agressiivne ega arglik."


41-27Monate1.JPG|
Flevobriards.jpeg|
Aramis-briard.JPG|


## Viited

## Välislingid

* Briard koer.ee saidil
Klassifikaator

**Klassifikaator** ehk **liigiti** on klassifikatsiooniks ehk liigituseks kasutatav aparaat, liigitusskeem või muu liigitusvahend. 

Klassifitseerimisel jaotatakse objektid kindlate tunnuste alusel rühmadesse (klassidesse, gruppidesse) nii, et iga objekt kuulub ainult ühte rühma. Igal rühmal on nimetus ja numbriline või täheline koodtähis.

Klassifikaatoreid võib sõltuvalt nende struktuuri järgi jaotada hierarhilisteks ja lineaarseteks. Hierarhiline klassifikaator (taksonoomia) on mitme tasemega klassifikaator, mida on võimalik kujutada puustruktuurina. Lineaarne klassifikaator (koodiloend) on ühe tasemega klassifikaator, mis on koodide ja nendele vastavate nimetuste loetelu. Klassifikaatoreid liigitatakse ka kasutusotstarbe (tervishoid, transport, haridus jne) ning kasutuse ulatuse (riigisisesed, rahvusvahelised) järgi. 

Klassifikaatori lahutamatuks osaks on ka klassifitseerimisreeglid ja selgitavad märkused.

## Eestis kehtiv klassifikaatorite süsteem
Vastavalt Vabariigi Valitsuse määrusele "Klassifikaatorite süsteem" on klassifikaator täpselt kirjeldatud, üksteist välistavate ning number- või tähtkoodiga tähistatud kategooriate põhjalik ja korrastatud süsteem. Andmekogude valdkonnas mõistetakse klassifikaatorina riigi infosüsteemi kuuluvas andmekogus kasutatavat täpselt kirjeldatud, üksteist välistavate ning number- või tähtkoodiga tähistatud kategooriate põhjalikku ja korrastatud süsteemi.Klassifikaatoreid on tarvis andmete üheseks mõistmiseks, töötlemiseks ja andmekogudes liigitamiseks. Klassifikaatorite kasutamine võimaldab erinevate andmekogude vahel andmeid paremini vahetada, võrrelda ja analüüsida.

Eestis koordineerib klassifikaatoritega seotud tegevusi (uute klassifikaatorite loomine, klassifikaatorite haldajate nõustamine jne) Statistikaamet.

Valdav osa Eestis kasutatavaid klassifikaatoreid on loodud tõlke või riigisisese versioonina rahvusvaheliste klassifikaatorite alusel. 

## Välislingid
* Klassifikaatorite süsteem. Vabariigi Valitsuse määrus
* Klassifikaatorite portaal (Beta). Statistikaamet
Zapad

* **Zapad** (vene keeles Запад 'lääs') on Nõukogude Liidu ja selle õigusjärglase Venemaa Föderatsiooni strateegilised juhtimis-staabiõppused.
** Zapad-73
** Zapad-77
** Zapad-81
** Zapad-84
** Zapad-85
** Zapad-99
** Zapad-2009 VF Lääne sõjaväeringkond
** Zapad-2013 VF Lääne sõjaväeringkond
** Zapad-2017 Venemaa Lääne sõjaväeringkonna ja Valgevene suurõppused
** Zapad-2021

**Zapad-2023
** Zapad-2025, 12.–16. septembril 2025 Valgevenes korraldatav suurõppus raskuskeskmega Barõssavi kandis

## Vaata ka
*Vostok - Vostok 2010, Vostok 2014, Vostok 2019 - VF Ida sõjaväeringkond
*Tsentr - Tsentr 2011, Tsentr 2015, Tsentr 2019 - VF  Kesksõjaväeringkond
*Kavkaz - Kavkaz 2008, Kavkaz 2012, Kavkaz 2016, Kavkaz 2020
*Sojuznaja rešimost 2022, Liitlaslik Otsustavus, Союзная решимость-2022 Военное учение Беларуси и России "Союзная решимость 2022")
*Štšit sojuza («Щит Союза»). Valgevenes Štšit sojuza 2006, Venemaal Štšit sojuza 2011, Štšit sojuza 2015, Štšit sojuza 2019.

## Viited
Bodeni kindlus

**Bodeni kindlus** on kindlus Rootsi põhjaosas Norrbotteni läänis Bodeni vallas Bodeni linnas ja selle ümbruses. 

## Kirjeldus
Kindluse kese asub Põhjalahe rannikust 35 km loode pool Bodeni linnas. 

Kindluse põhiosa moodustavad viis forti (põhjasuunast päripäeva – Degerbergsfortet, Mjösjöfortet, Gammelängsfortet, Södra Åbergsfortet ja Rödbergsfortet) ning seal on arvukalt reduute, suurtükipatareisid ja muid kindlusehitisi.

### Fordid ja mõned patareid 1928. aastal

### Rödbergeti fordi pilte

Rodbergsfortet - Mortar.jpg|Miinipilduja positsioon
Rodbergsfortet - Top 1.jpg|Suurtükitornid
Rodbergsfortet - Sleeping hall.jpg|Meeskonna magamisruum


## Ajalugu
Kindluse ehitamine algas 1900. aastal ja see valmis üldiselt 1916. aastal. See pidi tõrjuma Venemaa ja hiljem Nõukogude võimalikku rünnakut Soome suurvürstiriigi ja Soome Vabariigi territooriumi kaudu. Kindluse kogumaksumus oli valmimise ajal umbes 20 miljonit Rootsi krooni ehk ligikaudu 75 miljonit eurot (2008. aasta seisuga). On ka pakutud, et maksumus oli ligikaudu hoopiski 375 miljonit eurot tänapäevases vääringus. 

Kõige enam oli kindluses sõjaväelasi Teise maailmasõja ajal (16 000). Rootsi ei osalenud kummaski maailmasõjas, nii et kindluse osad pole tegelikult võtnud lahingutegevusest osa. 

Kindluse Mjösjöbergeti fort suleti juba 1979. aastal. Pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist 1991. aastal hakati kindluse osasid sulgema suuremahulisemalt. Viimane tulistamine suurtükist viidi Rödbergeti fordis läbi 31. detsember 1997 ja 1. jaanuarist 1998 suleti kogu kindlus.

## Hilisem tsiviilkasutus
25. juunil 1998 võeti kindluse kõik viis forti ja kolm patareid (Leåkersberget, Norra Åberget ja Södra Slumpberget) mälestistena riikliku muinsuskaitse alla. Kõikidele neile on kehtestatud kaitsevööndid.

Kaks forti (Rödberget ja Södra Åberget) on kasutusel hooajaliste turismiobjektina (2002. aastal oli külastajate arv neis umbes 10 000) ning seal on võimalik rentida ruume (näiteks koosolekuks).

## Rahvajutud kindluse saladustest
Kindlusega seotud rahvajuttudest on leidnud kinnitust, et seal on säilitatud Rootsi riigi kulda. Rootsi kullavarust umbes üks kolmandik (280 tonni) asus Degerbergeti fordis aastatel 1941–1982.

## Viited

## Kirjandus
*Bertil Webering. "*Bodens fästning. Karta och historik 1897–1945*". Boden 2013. Rootsi keeles

## Välislingid

*Kenneth von Kartaschew. "''Bodens fästning - en gördelfästning i Sverige. Ett nationellt och internationellt kulturarv''". Rootsi keeles
Dolgorukovo rajoon

**Dolgorukovo rajoon** (vene keeles *Долгоруковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Dolgorukovo küla.

Rajoon piirneb põhjas Jeletsi rajooniga, idas Zadonski rajooniga, lõunas Terbunõ rajooniga, läänes Orjoli oblastiga ja loodes Izmalkovo rajooniga.

Rajooni pindala on 990 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 068, 2009. aastal 18 779 ja 2002. aastal 21 127.

Dolgorukovo rajoonis on 97 asulat, mis kuuluvad neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Olõm, Svišnja, Snova ja Sosna.

## Viited
Jaan Rieti ateljeemaja

**Jaan Rieti ateljeemaja** on fotograaf Jaan Rieti rajatud elamu ja ateljeehoone Viljandis, Posti ja Koidu tänava nurgal aadressil Posti tänav 24 / Koidu tänav 10.

## Kirjeldus
Hoone alumine korrus on krohvitud, katusekorrus ja eenduv viil vooderdatud laudadega. Koidu tänava poolt avanevad aeda alumise ja katusekorruse verandad, peasissekäik jääb fassaadi keskele. Fotoateljee ruumid paiknesid Posti tänava pool esimesel korrusel. Hoone taga asuvas juurdeehitises oli avar pildistamise ruum. Rieti korter asus kahel korrusel. Alumisel oli kabinet, külaliste- ja lastetuba, katusekorrusel aga söögituba ja magamistoad.

## Ajalugu

Riet ostis ateljee rajamiseks krundi tollasel Harjutuse tänaval (Harjutuse 3, hiljem ka Koidu 3). Hoone ehitamist alustas ta 1913. aastal Karl Burmani projekti järgi, elamu valmis 1914. aastal. 

Rieti ateljee oli kõrgetasemeline: ülesvõtete ruum oli klaasseina ja -katusega, valguse reguleerimist võimaldasid sinised ja valged eesriided, kunstliku valguse jaoks oli ateljees kaksteist 500-vatist Osram Nitraphoti lampi, mille valgust mahendati valgete eesriietega. Pildistuseks oli 15 erinevat objektiivi. Pimikus paiknesid muuhulgas ka 3 kopeerimise ja 2 suurendamise-vähendamise aparaati. Laboratoorium oli varustatud automaatse pesemismasinaga, samuti oli kaks tuba sisse seatud piltide ja plaatide retušeerimiseks (milles olid masinad piltide kartongile kleepimiseks, pressid, lõikurid jms). Kõrgetasemelise tehnika hulka kuulus ka 1925. aastal Leipzigi kevadmessil esmakordselt fotomaailmale tutvustatud 35 mm filmiga töötav väikesemõõtmeline fotoaparaat Leica, mille Riet otse Saksamaalt tellis. Jaan ja tema tütar Hilja olid ühed esimesed Leica kasutajad Eestis.

Ateljee arengus mängis olulist rolli naispere: abikaasa Marie Riet, Marie noorem õde Anna Kukk (sündinud Udelt, õppis Leipzigis), tütred Hilja ja Elma. Jaan Rieti fotoateljee tegutses 50 aastat kuni nõukogude võim selle 1940. aastal natsionaliseeris. Ateljee suleti 1948. aastal ning 1951. aastal tõsteti Jaan Riet koos perega oma majast välja.

## Vaata ka
*Jaan Riet

## Viited
Ingel (eesnimi)

**Ingel** on naisenimi.

1. jaanuari 2017 seisuga oli eesnimi Ingel 68 naisel. Ingel on Eestis populaarsuselt 925. naisenimi.

Ingel on keskmiselt 17 aasta vanune (mediaanvanus on 15).

Kõige populaarsem on eesnimi Ingel vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,84, ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,24.

## Vaata ka
*Inge
*Inga
*Inger
*Ingrid

## Viited
Mafia III Soundtrack

**"Mafia III Soundtrack"** on 2016. aasta arvutimängu "Mafia III" heliriba. 

See sisaldab 101 litsentseeritud laulu peamiselt ajastust, millal toimub mängu tegevus. *Soundtrack*il on klassikalist rokki, kantrit, souli, *[[rhythm & blues]]*i ning Louisianast pärit *[[zydeco]]*-muusikat. Heliribal on muusikat teiste seas 28 Rock'n'rolli Kuulsuste Halli kuuluvalt artistilt; heliriba lauludest 27 on olnud Billboardi edetabelis esikohal, neist 5 ("(Sittin' On) The Dock of the Bay", "Love Child", "Chain of Fools", "I Wish It Would Rain" ja "Folsom Prison Blues") olid esikohal 1968. aastal ehk aastal, mil toimub mängu tegevus. *Soundtrack*i muusikat saab kuulda autoraadios, missioonide ajal, New Bordeaux' vaatamisväärsuste juures ning linna baarides ja ööklubides. 

Lisaks *soundtrack*ile on mängu jaoks tehtud ka originaalmuusika ("Mafia III Original Game Score"), mille autorid on heliloojad Jesse Harlin ja Jim Bonney.

## Lugude loend
Sünkroonmasin

**Sünkroonmasin** on kolmefaasiline elektrimasin, mille rootori magnetväli  liigub sama kiirusega kui staatori pöördväli (pöörlev magnetväli), seega pöörlevad need magnetväljad sünkroonselt). Rootori kui masina pöörleva osa mähised ühendatakse välisahelaga kontaktrõngaste ja neil libisevate grafiitharjade vahendusel. Et induktorimähis on keskmiselt 100 korda väiksema võimsusega kui ankrumähis, siis vooluülekande hõlbustamiseks paigutatakse rootorile harilikult induktorimähis; ankrumähis asub siis masina paigalseisaval osal – staatoril.

Sünkroonmasinat võib tööpõhimõtte poolest kasutada nii elektrigeneraatorina kui ka elektrimootorina:
*kui rootor panna välise mehaanilise jõuallika abil pöörlema, indutseerub ankrumähises vahelduvpinge;
*kui staatori ankrumähis lülitada toitevõrku, tekib masinas magnetiline pöördväli, mis paneb rootori pöörlema, kusjuures pöörlemissagedus võrdub välja pöörlemissagedusega.

Sünkroonmasinad töötavad enamasti kolmefaasilises tööstussagedusega (Euroopas 50&nbsp;Hz, USAs 60&nbsp;Hz) elektrivõrgus. Sünkroonmasina pöörlemissagedus n on seotud vahelduvvoolu sageduse f ja induktori pooluspaaride (N–S) arvuga p:
: n = \frac{f}{p} (pööret sekundis, tähis 1/s ehk s−1) või n = \frac{60f}{p} (pööret minutis).

Pooluspaare on kiirekäigulistel masinatel 1–2 (pöörlemiskiirus näiteks  p = 2   korral 1500 1/min), keskmisekäigulistel 3–4 ja aeglasekäigulistel 5 või rohkem. Kiiretel masinatel on enamasti peitpoolusrootor – massiivne silinder, mille uuretes paikneb ergutusmähis (induktori mähis). Aeglasematel masinatel on väljepoolusrootor – selgelt eristuvate poolusesüdamike ja nende otstel olevate pooluskingadega.

Sünkroonmasina rootori magnetväli ja staatori magnetväli pöörlevad küll ühesuguse sagedusega, kuid generaatori magnetväli on teatud nurga – koormusnurga – võrra staatori omast ees ja mootori korral järel. Koormusnurk kasvab koos koormusega, kuid ei või ületada masina stabiilset talitlust tagavat väärtust.

Sünkroonmasinaid kasutatakse energeetikas ja tööstuses sünkroongeneraatorite, sünkroonmootoroite ja sünkroonkompensaatoritena. Viimased on olnud kasutusel pinge ja voolu vahelise faasinihke kompenseerimiseks pikkade liinidega kõrgepingevõrkudes.

## Vaata ka
*sünkroonmootor
*sünkroonsus

## Viited
Linnuriik

**Linnuriik** on Rakvere linnaosa, mis asub linna piiri ääres, kaguosas. Linnuriigi linnaosa on tuntud oma roheluse ja rahuliku elukeskkonna poolest.

## Nimest
Rahvasuus on Linnuriik nime saanud linnunimeliste tänavate järgi. Linnuriigi esimene tänav oli Tedre tänav.

## Ajalugu
20. sajandi alguses asus piirkond Rägavere valla territooriumil, seal paiknesid talumaad. Nõukogude okupatsiooni ajal kuulus Tedre tänava ümbrus Vinni külanõukogu hulka. 1990. aastatel liideti Linnuriigi tänavate ala Rakvere linnaga.

Rakvere Linnuriigi linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi lõpuosas, mil piirkonda ehitati rohkelt ühepereelamuid. Algusaastatel oli piirkond peamiselt elamurajoon, kuid hiljem on Linnuriik saanud ka puhkepiirkonnaks. 1978. aastaks oli valmis saanud kaks Tedre tänava maja.

Toona oli praeguse elamurajooni asemel põllumaa ning seal elasid piirivalvekoerad, keda koolitati Rakvere äärelinnas. Krunte jagas täitevkomitee ning neid anti sageli tasuta. Maju hakati ehitama eraviisiliselt.

2022. aastal paigaldati Linnuriiki valgusinstallatsioon.

2023. sai Linnuriik kiire internetiühenduse.

## Tänavaid
*Kajaka
*Kauri
*Kotka
*Kuldnoka
*Kure
*Metsise
*Peoleo
*Rähni
*Räägu
*Tedre
*Tuvi
*Västriku 
*Ööbiku

## Viited
Südalinn (Rakvere)

**Südalinn** on Rakvere linnaosa. Rakvere Südalinna linnaosa piirneb läänes Spordi ja C. R. Jakobsoni tänavaga, põhjas Tallinna tänavaga, idas Võidu tänavaga, lõunas Tuleviku ja Lydia Koidula tänavaga.
 
Linnaosa vanem on Toomas Lumi.

## Tänavaid
Südalinna asumis asuvad Lai, Laada, Ferdinand Gustav Adoffi ja Eduard Vilde tänav; osaliselt Posti, Lydia Koidula, Veski, Rohuaia ja Saue tänav. Aadressil Turu plats 1 asub Turu plats.

## Olulisemad objektid
Linnaosas asuvad ärihooned, Rakvere turuhoone, Rimi Baltic kauplus, Kroonikeskus, endine Eesti Panga Rakvere osakonna hoone, toitlustusasutused, kauplused, pangakontorid, polikliinik, Lääne-Virumaa Keskraamatukogu hoone, Rakvere kohtuhoone, Rakvere bussijaam, Rakvere tervisekeskuse hoone, OG Elektra AS Turukaubamaja, endine kino Ilo hoone, samuti 4-5-korruselised korterelamud.

Südalinnas vahelduvad tänapäevased hooned ajalooliste hoonetega. Turu plats sai modernse ilme 2004. aastal. Turu platsi ääres asub Eesti Panga Rakvere osakonna hoone (Lai tänav 20), mis ehitati aastatel 1932–1933, selle projekteeris ehitusinsener Ferdinand Gustav Adoff. Ferdinand Gustav Adoffi projekteeritud on mitmed 1920.–1930. aastatel Rakveres ehitatud hooned. Keskväljaku servas on punastest tellistest kahekorruseline maja – Matsoni äri. Juhan Matson oli kunagine kaupmees ja ehitas selle maja 1905. aastal. Teises vanas telliskivihoones tegutseb Berliini Trahter. Samal kohal tegutses söögi- ja joogikoht juba 19. sajandi lõpus. Siis oli tavaline panna trahteritele mingi kauge paiga nimi. 1928. aastal valmis Ferdinand Gustav Adoffi projekteeritud Rakvere turuhoone, mis ehitati 1926–1928. Turuhoonest põhja pool asus turg ja lõuna pool laadaplats. Tänapäeval paiknevad turuhoone majas erinevad kauplused ja bürood. 

Keskväljaku ümber on koondunud Kroonikeskus, Rakvere turuhoone, endine kaubamaja Tsentrum, Berliini Trahter, pangahoone. Laada tänaval asub Eesti Metodisti Kiriku EMK Rakvere koguduse väike puukirik. Tallinna ja Laada tänava nurgal asub park purskkaevuga. Aadressil Laada 17 asuv puithoone oli 1944. aastast Rakvere linna aukodaniku Arvo Pärdi lapse- ja koolipõlvekodu.

## Ajalugu
Lai tänav oli algselt Rakvere mõisa karjatee, linnatänavaks kujunes see alles 19. sajandil. Posti tänav kuulub samuti Rakvere vanimate tänavate hulka. Sama nime kandis ta juba 19. sajandil, kui Laia tänava ja Posti tänava nurgal tegutses Tallinna–Peterburi postimaantee Rakvere hobupostijaam.

Rakvere südalinn hakkas välja kujunema 19. sajandi viimastel kümnenditel, kui linna peatänavaks sai Rakvere raudteejaama poole kulgev Peterburi tänav (praegu Tallinna tänav) ja turuplats viidi Pikalt tänavalt kiriku juurest 1906. aastal praeguse Turu platsi kohale. Turuplats kujunes linna keskseks väljakuks, seal toimusid lisaks laatadele tuletõrje- ja sõjaväeparaadid, rahvakoosolekud, kontserdid. 1920.–1930. aastatel eraldati turuplatsist lõuna pool täiendavad ehitusalad, sest omandati maaseadusega ühenduses kirikumõisa maad 1919. aastal.

## Viited
Roodevälja (Rakvere)

**Roodevälja** on Rakvere linnaosa. Linnaosa kõrval asub ka Roodevälja küla.

## Nimest
Roodevälja on saanud nime Roodevälja (sks. k. ''Rodewal'') mõisa järgi. Elanikud ise kutsuvad linnaosa Kolgataks, kuna see olevat kunagi olnud üsna räämas, paene ja porine.

## Ajalugu
Roodevälja asub Rakvere kirdenurgas. Ajalooliselt kuulus maa Roodevälja mõisale. Piirkonnast sai esialgu ühelt poolt tööstuse ja kaubanduse keskus, teisalt töölisalev. Narva tänava ja linna idast piirava Pagusoo vahele kerkisid enamasti väiksed ühekorruselised majad. Suurimad tööstusettevõtted olid nahavabrikud, Eesti esimene tärklisevabrik (rajatud 1910) ja Mathieseni potivabrik. Tänapäevaks pole neist enam ühtki alles. 1930. aastal ehitati Õli tänavale Richard Siili jahuveski, mille kohal on tänapäeval Rakvere Viljasalv.

Linnaosavanema Peeter Botvini sõnul asusid raudtee ääres barakid, kus hoiti sõjavange. Tema teada asuvat praegune Vaala keskus sõjavangide matmispaiga kohal.

## Kuulsaid elanikke
Narva 7 ja 9 on sepp Hans Mölderi majad, kus elas Möldrite suur kunstnikupere. Neist tuntuimad on
*Voldemar Mölder (1904–1986), Hans Möldri poeg, maalikunstnik ja Rakvere Teatri dekoraator;
*Helene Mölder (1911–1989), Voldemar Möldri abikaasa, vabakunstnik;
*Benita Vomm (1908–2005), Helene Möldri õde, kunstiõpetaja Rakveres; pärast sõda elas pikemalt Kanadas, kus oli 27 aastat Eesti Kunstnike Koondise president;
*August Vomm (1906–1976), Benita Vommi abikaasa, skulptor.

Luha 8 majas (ehitatud aastal 1905) veetis lapsepõlve ja kooliaastad zooloog ja osteoloog Johannes Lepiksaar (1907–2005).

Tallinna 60 (praegune Kukeküla) asub maakividest hoone, kunagine sepapaja, kus tegutses Jüri Oksenberg. Tema töökojas valmisid 1927. aastal Rakvere lennuväljale püstitatud lennukiangaari rauatööd. Angaar oli tol ajal Eestis suurim.

Tallinna 54 (praegune Kukeküla) asuvas puitmajas elas Eduard Tallikas (1885–1954), Rakvere populaarne linnakodanik ja tuntud naljamees.

Tallinna 50 (praegune Kukeküla) sündis vestekirjanik ja karikaturist Romulus Tiitus.

## Tänavaid
Roodevälja linnaosa eraldavad lääne pool paiknevast Kukekülast põhja-lõunasuunalised Kauba ja Heina tänavad. Lõuna pool on piiriks Tuleviku tänav L3, mis eraldab Kurikakülast. Idas ja põhjas piirneb Roodevälja linnaosa Rakvere valla territooriumiga.
*Aasa tänav (Rakvere)
*Herne tänav (Rakvere)
*Kütuse tänav
*Luha tänav (Rakvere)
*Lõõtspilli tänav
*Muru tänav
*Narva tänav (Rakvere)
*Niine tänav (Rakvere)
*Parmupilli tänav
*Roo tänav (Rakvere)
*Sikupilli tänav (Rakvere)
*Suupilli tänav
*Tormi tänav (Rakvere)
*Torupilli tänav
*Vase tänav (Rakvere)
*Vilepilli tänav
*Õli tänav

## Viiteid
Paemurru (Rakvere)

**Paemurru** on  Rakvere linnaosa, tootmis-, äri- ja pereelamute rajoon. 

Rakvere kaguosas asuva Paemurru linnaosa asukoht on Rägavere tee ümbruskond põhiliselt ida pool teed. Linnaosale nime andnud Paemurru tänav on paralleelne Rägavere tee, Killustiku tänava ja Rabakivi tänavaga, ühendades Kruusa ja Kivi tänavat.
 
Rakvere Majaomanike Seltsi määratud ühiskondlik linnaosavanem on Arne Kelk.

## Nimest
Rägavere tee lõpus, ida pool,  oli vanasti paemurd Pagusoo, kust murti linna ehitamiseks paasi. Sinna paikkonda tekkiski 20.sajandil Paemurru elurajoon. 

## Ajalugu
Pae murdmisele ja selle töötlemisele viitavad ka selle linnaosa tänavate nimed. Paemurru linnaosas paiknevad mitmed ettevõtted, laod ja ärid. See on olnud mõnede loomeinimeste elukoht. 

Nõukogude ajal oli Paemurru linnaosas Rägavere tee ida küljel Rakvere MEK-i kontor ja tootmisbaas ning Eesti Gaasi büroo- ja tootmisruumid. Sama tänava lääneküljel paiknes Rakvere Autobaas koos bussi- ja taksopargiga, jäädes küll Seminari  linnaosasse. Eesti taasiseseisvumise järel alustas 1992.aastal  Oleg Gross peamiselt seal oma äritegevust, kui  avas Killustiku kaupluse. Majas asus lisaks kauplusele ka kontor ja ladu.. Aadressil Võidu tn 120 asub elektroonikakomponente tootev firma Dicro Eesti OÜ.  
 
## Tänavaid
Paemurru, Kivimurru,  Kruusa, Pae, Kivi, Killustiku, Tellise, Ehituse, Rabakivi, Kaevu, Lubja, Murru, osaliselt Võidu. 

## Viited
Moonaküla

**Moonaküla** on Rakvere loodepoolsem linnaosa ja paikneb Tallinna–Narva raudteeliinist põhja pool. 

## Nimest
Moonaküla on nime saanud Rakvere mõisa moonakate järgi.

## Ajalugu
Moonaküla sai linnaosaks pärast mõisamaade võõrandamist. 

## Tänavad
Esimesed tänavad planeeriti 1920. aastatel. 

Praegu paiknevad linnaosas järgmised tänavad:
Koidu, Eha, Lääne, Põhja, Valguse, Videviku, Pilve, Looduse, Kiire, Kesk, Tähe, Söödi, Lina, Niidu, Välja, Mahla, Pilve, Lääne põik, Põhja põik, Kesk põik ja Koidu põik tänavad. Üks peatänavaid on Näituse tänav, mis saab alguse lõuna pool raudteed paiknevast Mõisavälja linnaosast ning jätkub Moonakülast põhja pool, Rakvere valla territooriumil, Põhjakeskuse suunas.

## Elanikud
Elanikke on kokku u 300. Selles linnaosas on elanud dirigent ja haridusjuht Ernst Rosenberg-Raatma (1891–1959) ja arhitekt Ado Eigi (1938–2008). Tänapäeval elavad seal näiteks luuletaja Urve Tinnuri, näitleja Erik Ruus, avaliku elu tegelased Marko Torm, Ain Suurkaev, Marko Pomerants.

## Tänapäev
Moonakülast põhja pool, Rakvere valla Tõrremäe külas,  asub maakonna suurim ostukeskus - Põhjakeskus. Moonaküla linnaosas asuvad ettevõtted Virumaa Mööbel, AS Maag Konservitööstus, Puider OÜ, metallitehas AS Astera. Elamutest on Moonakülas ehitatud peamiselt viilkatustega eramaju, aga ka paariselamuid  ning ridaelamuid. Moonaküla linnaosa vanem on Jüri Eljas.

## Viited
Kukeküla

**Kukeküla** on Rakvere linnaosa.

## Asukoht
Kukeküla asub Rakvere linna põhjaosas. Linnaosa piirneb põhjas Tallinna–Narva raudteeliiniga, läänes Võidu tänavaga, idas Heina ja Kauba tänavaga ning lõunas Saue tänavaga. Linnaosa läbib üks Rakvere keskseid tänavaid – Tallinna tänav. Kukeküla ümber paiknevad Rakvere linnaosad Roodevälja, Kurikaküla, Südalinn, Lilleküla ja Lennuvälja. 

## Tänavad
* Herne
* Härma
* Kuke
* Küti
* Malmi
* Sepa
* Terase
* Tuule
* Uus
* Vene 

## Ajalugu
Kukeküla on nime saanud Kuke tänaval asunud Kuke kõrtsi järgi (avati 1870), mis omakorda on saanud nime oma omaniku järgi.

Enne linnaosa arengu algust asusid Kukeküla aladel mõisamaad. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul oli Kukeküla raudteeagul, elamu- ja tööstusrajoon. Malmi tänaval asus lihatööstus. Peamiselt on linnaosa hoonestatud 1920. ja 1930. aastatel, osa hooneid ehitati Nõukogude okupatsiooni ajal. Praeguses Kukekülas domineerivad pärast sõda ehitatud Nõukogude aja algupoole elamud. Aadressil Kuke 3 asus 1960. aastast linna avalik saun, hoones tegutses ka ööklubi Carola.

## Külastusväärsused
* PÄTS Sahver
* Ararat Grill
* pubi Kurva Kodu
* Alma Tominga mälestusmärk
* Rakvere raudteejaam
* endine kino (Võidu 19)
* endine linnasaun (Kuke 3)

Mõnes kohas on säilinud teedel munakivisillutis (Härma tänaval) ja paeplaatidest kõnniteed.

## Haridus
Kukekülas asub Rakvere Rohuaia lasteaed, mis rekonstrueeriti 2015. aastal Nõukogude Liidu aegsest tüüpehitisest omanäoliseks hooneks. Ehituse käigus rajati lasteaiale klaaskatusega siseõu – aatrium. Projekti autor on arhitekt Raul Kull. 

## Tuntud elanikke
* Alma Toming – Eesti esimene naisprofessor, farmatseut
* Bonzo – laulja, muusik
* Karl Mäesepp – linnaosavanem

## Viited
Kondivalu

**Kondivalu** on üks Rakvere 19 linnaosast.
 
## Asukoht
Linnaosa asub Rakvere lõunaosas. Ida pool on piiriks Lepiku linnaosaga Aia tänav, põhja pool piiriks Õpetaja heinamaa linnaosaga Karja tänav, lääne pool piirneb Tammiku linnaosaga, kus piiriks osaliselt Tammiku tänav ning lõuna osas eraldab Lilleoru tänav teda Palermo linnaosast.
 
Kondivalu linnaosas asuvad Rakvere põhikool ja Juhan Kunderi mälestussammas. Kondivalu linnaosasse jääb ka Rakvere linnakalmistu.

## Ajalugu
Tegu on ajaloolise Rakvere pisut kaugema äärelinnaga, mille hoonestamine algas 19. sajandi teisel poolel. Valdavalt hoonestati sealsed tänavad 19. sajandi viimasel kümnendil ja 20. sajandi algul. Kondivalu kujunes Rakvere eellinnaks, mida kesklinnast eraldasid hoonestamata kirikumõisa maad. Keerukas maadejaotus praeguse Rakvere territooriumil soodustas eeslinnade teket ka mõnes perifeersemas piirkonnas, samas jäi mitu ajaloolisele linnasüdamele hoopis lähemat ala pikaks ajaks hoonestamata. Tartu tänav oli ühtlasi linnast väljaviiv postimaantee, mis viis ka populaarse Palermo trahteri juurde. Piki tänavat hakkas vähehaaval kujunema linnalik asustus. 19. sajandi II poole kaartidel on paljud krundid veel tühjad. Valdavalt hoonestati Kondivalu tänavad 19. sajandi viimasel kümnendil ja 20. sajandi algul. Peatänavateks kujunesid Tartu tänav ja Karja tänav (varem Karjamaa, Riia, Peeter I) tänav. Sajandi lõpuks olid tekkinud ka Juhan Kunderi tänav (endine Kalmistu, Tallinna) tänava algusosa ning Aia (Vaestemaja) tänav. Mitmed linnale kuuluvad maatükid olid toona veel kruntideks jagamata. Kondivalu miljööalal on ehedaja mitmekesisena säilinud valdavalt 19. sajandi lõpu / 20. sajandi alguse provintsilinna aguli arhitektuur. 

Kondivalu olnud suhteliselt vaene linnaosa, kus enamik maju on kuulunud maalt linna kolinud talumeestele. Kööktubade või toast ja köögist koosnevate pisikorteritega puidust tööliselamute, kus peremehel endal oli heal juhul pisut avaram korter, sekka eksib ka üksikuid väikese villa tüüpi ühepereelamuid. Korterelamud on hiljem valdavalt kohandatud pereelamuteks ja tänapäevaks ongi suurelt jaolt tegu eramute piirkonnaga. 

## Nimest
Linna lõunaosa peatänav – Tartu tänav – oli veel saja aasta eest väga korrast ära. See oli sillutamata ja auklik, porine või tolmune. Maarahvas kurtis linna sõites ikka, et kuni Piira sillani pole maanteel vigagi, aga linna piires loksutab tee vankril istujate luud-liikmed lausa ära ja paneb kondid valutama. Nii sai Kondivalu linnaosa oma nime. 

Legendi järgi asus Tartu tänava otsas kõrts, mille hoone praegusest Lilleoru kauplusest üle tee veel alles. Sealt käidi kondivalu vastu rohtu küsimas. Mis see muud oli kui viin ja sellega kaasnesid ikka sekeldused. Nii võiski juhtuda, et pärast valutasid kondid rohkemgi. Kõrts ei tegutse enam eelmise sajandi vahetusest ja kondivalurohtu saab Lilleoru poest.

## Tänavaid
Linnaosa peatänavad on Tartu, Juhan Kunderi ja Aia tänav. Lisaks Rahu, Alevi, Olevi, Sulevi, Nurme, Timuti, Metsa, Ristiku, Kanarbiku, Sambla, Mäekalda, Laskeraja tänavad. Samuti Metsa põik, Tikri, Sinilille ja Joosep Maasi tänav. Linnaosa läbivad ka Karja, Lilleoru ja Maasika tänav. 

## Viited
Tammiku (Rakvere)

**Tammiku** on Rakvere linnaosa, mis asub Lõuna-Rakveres. 

## Nimest
Tammiku linnaosa on nime saanud seal asuva tammiku järgi, mis on üks väheseid tammemetsi Põhja-Eestis.

## Tammemets
Tammik võeti looduskaitse alla 1939. aastal. Alates 1999. aastast asub seal maastikukaitseala, mille suuruseks on 23 hektarit. 2002. aasta seisuga on Tammikus pesitsemas 39 linnuliiki. Lisaks nendele on seal ka ajutiselt peatuvaid või ülelendavaid linde. Tammemetsa põhjapoolset osa nimetatakse Uueks Tammikuks. Tammiku lõunatippu kutsutakse rahvasuus Musumäeks.

## Ajalugu
Uues Tammikus asub Johannes Lepiksaare mälestustamm, mis istutati 1992. aastal. Selle taga kõrgub mälestusmärk "Okaskroon", mis avati 14. juuni 1991. See mälestusmärk on püstitatud  Nõukogude võimu ajal alusetult represseeritute mälestuseks. Mälestusmärgist lõuna pool asub 1944. aastast pärit Saksa sõjaväekalmistu.

Tammiku tänava ääres asub vana mõisakõrts Villa Tammik, mis oli 19. sajandi teisel poolel linnarahva poolt armastatud suvepidude paik.

Musumäel asuvat kahte tammi kutsuti vanasti kas Jüriks ja Mariks või Tõnniks ja Manniks. Linnalegendi põhjal käisid seal nii linna kui ka ümbruskonna noored musutamas.

Õie ja Orase tänava nurgal asub kunstniku Concordia Klar-Ulase lapsepõlvekodu. Samuti on see ka tema tütre, Maria-Kristiina Ulase (graafik) sünnikodu.

## Tänapäev
Tammiku tänaval asub majutus-, konverentsi- ja söögikoht Villa Theresa, mis ehitati 1893. aastal kunagiseks Rakvere vallamajaks.

## Tänavaid
*Õie 
*Tammiku 
*Nõmme
*Urva 
*Tulika 
*Kirsi 
*Mooni 
*Põllu 
*Kesa 
*Kõrre 
*Orase 
*Tulbi 
*Nelgi 
*Ülase

## Viited
Seminari

**Seminari** on Rakvere linnaosa praeguse Seminari tänava ümbruses. Linnaosa hakati rajama 1960. aastatel seoses suurema hulga kortermajade vajadusega.

## Nimest
Linnaosa sai nime piirkonna vanima hoone Wesenbergi õpetajate seminari järgi, mis alustas Piiri tänaval tööd 1915. aastal.  

## Ajalugu
Algselt olid piirkonnas eramajad ja põllud. Kortermaju hakati ehitama 1960. aastatel kavandatava fosforiidikaevanduse töötajatele. Rajati katlamaja, valmis uus sünnitusmaja. Korrusmajade projekt jäi pooleli, sest kaevandust ei tulnud. Rakvere õpetajate seminari staadionil peeti kergejõustiku- ja paaril korral motopallivõistlusi.   

Õpetajate seminari majas on asunud kaitseväe staap, praegu asub selles Rakvere Ametikool.

## Tulevik
Seminari tänavale tahetakse kujundada roheala, uuendatakse majade välisilmet. Kortermajade ümbrusse on plaanitud mänguplatsid, piknikualad, võimlemisnurgad jms.

## Tänavad
Seminari linnaosa piirideks on Rägavere tee, Tuleviku ja Vabaduse tänav ning Rakvere haigla ala. Piirkonda läbivad keskelt Karja ja Seminari tänav.

## Olulised objektid
Rakvere Haigla, Rakvere Ametikool, Seminari pood, Rakvere Gümnaasium, endine lastepolikliinik, Kesko Agro, Kia müügiesindus, GBF kummikeskus OÜ, Seminari lillepood, Pihlaka kondiitri Seminari kauplus

## Viited
Lilleküla (Rakvere)

Lilleküla on Rakvere linna keskosast, Südalinna linnaosast, põhja pool asuv linnaosa, mis ulatub Tallinna–Narva raudteeni.

## Piirid
Põhjas piirneb Lilleküla linnaosa raudteega ja sellega paralleelse Jaama puiestee lõiguga. Teisel pool raudteed asuvad Lennuvälja ja Moonaküla linnaosa. Lääne pool asuvad Mõisavälja ja Vanalinna linnaosa. Piiritänavateks on Näituse, Vabriku, Tiigi ja Tööstuse tänav. Lõuna pool asub Südalinna linnaosa, piiriks on Tallinna tänav. Ida pool paikneb Kukeküla linnaosa, piiritänavaks on Võidu tänav.
   
## Ajalugu
Lilleküla oli veel 20. sajandi alguses vähese hoonestusega, mis paiknes Tallinna ja Võidu tänavate ääres. Piirkonna areng algas, kui Tööstuse tänava äärde ehitati puidust kortermajad, kus asusid elama haritlased ja linnaametnikud. Oluliseks sai ka 1929. aastal valminud (aadressil Tööstuse tn 12 paiknev) omaaegne Rakvere Linna 1. Algkooli koolimaja, praegune Rakvere Eragümnaasiumi hoone. 1944. aasta sügisel hävis Punaarmee pommirünnakute tagajärjel suur osa puithoonestust, mis võimaldas pärast sõja lõppu pikendada Tööstuse tänavat lõuna suunas Tallinna tänavani. Linnaosa areng ja tänavavõrgu kujunemine jätkus pärastII maailmasõda hoonestamata alade kruntideks jagamise ning ühepereelamute ja korterelamute ehitusega.

## Tänavad ja hoonestu
Lilleküla hõlmab Jaama puiestee, Tiigi ja Tööstuse tänava lõike ning Kibuvitsa, Roosi, Lille, Lehe ja Kalda tänavat. Linnaosa põhjaosas on põhiliselt individuaalelamud, lõunaosas on rohkem korterelamuid.

Muudest ehitistest on Lillekülas olulisemad Rakvere Eragümnaasium, endine Rakvere Vene Gümnaasiumi hoone (Tallinna tn 29 // Võidu tn 26), Hotell Wesenbergh (Tallinna tn 25), endise õmblusvabriku Virulane hoonestu (Jaama pst 45) ning Rakvere Lille Kodu (Lille tn 8).

## Kultuuriloost
Lille tänav 15 on tuntud lastekirjaniku Aino Perviku sünnimaja. Hiljem elas samas majas lapsepõlve- ja kooliaastatel klaasikunstnik Tiia-Lene Vilde. Aadressil Roosi 12 paiknes kauaaegse Rakvere Teatri näitleja Eldor Valteri sünnikodu. Elamu hävis 19. septembril 1944 Punaarmee pommirünnakute tagajärjel. Tiigi tänav 6 oli andeka romaanikirjaniku Helga Pärli-Sillaotsa viimane elupaik.. Elamus Tööstuse 7 elas lavastaja, näitleja ja näitekirjanik Kulno Süvalep, kes oli ka Rakvere Teatri peanäitejuht. 

## Viited
Kurikaküla

**Kurikaküla** on Rakvere linnaosa, mis asub Rakvere idapiiril. Seda ümbritseb viis linnaosa: Roodevälja, Kukeküla, Südalinn, Seminari ja Paemurru. Kurikaküla mitteametlik linnaosavanem on Eha Prääm. 

## Ajalugu
Esimesed kümmekond maja ehitati Kurikaküla alale 19. sajandil. Esimesed elanikud olid Vene sõjaväes käinud mehed ja nende pered. Kurikakülas asus katoliku kirik, mida pärast Teist maailmasõda kasutati elamuna. Endise puukiriku kohale ehitati 1973. aastal avatud Rakvere 3. Keskkool, mis nüüd kannab nime Rakvere Reaalgümnaasium.

## Nime päritolu
Kurikaküla nime saamise kohta on mitu legendi. Esimese legendi kohaselt oli Kurikaküla ala kunagi soine, laugaste juures käisid pesunaised kurikatega pesu pesemas. Pesu peksti kurikatega nii kõvasti, et hoobid kostsid ka linna. Teise legendi järgi olid endised soldatid head kurikameistrid. Kolmas legend räägib aga, et kurikaid kasutati ka omavaheliste tülide lahendamisel.

## Kuulsad elanikud
Kurikakülast on pärit kunstnik Egor Madiberg ja spordiajakirjanik Lembitu Kuuse.

## Tänavaid
*Liiva
*Mulla
*Soo
*Tuleviku
*Ussimäe tee
*Võidu

## Viited
Anna Zalewska

**Anna Elżbieta Zalewska** (sündinud 6. juulil 1965 Świebodzices) on Poola poliitik, ta kuulub Õiguse ja Õigluse erakonda. Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 4. juunini 2019 Poola haridusminister.

Ta sündis aastal 1965 Świebodzices Świdnica maakonnas Alam-Sileesia vojevoodkonnas. Ta lõpetas aastal 1989 Wrocławi Ülikooli poola filoloogina. Ta on töötanud kooliõpetajana ja õppealajuhatajana Świebodzices.

Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 4. juunini 2019 Poola haridusminister Beata Szydło valitsuses.
Üksküla (perekonnanimi)

**Üksküla** on eesti perekonnanimi.

Eestistamisel anti seda isikutele, kelle perekonnanimi oli enne Eindorf, Neuhof, Trempi ja Trimpe.

Üksküla ei ole seotud ega tuletatud Uexküllide perekonnanimest.

Nime kandjaid:
* Aarne Üksküla, eesti näitleja (1937–2017)
* Kristjan Üksküla, eesti näitleja, eelmise pojapoeg (1987–) 
* Siina Üksküla, eesti näitleja, Aarne Üksküla abikaasa (1938–)
Jeletsi rajoon

**Jeletsi rajoon** (vene keeles *Елецкий район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Jeletsi linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Stanovoje rajooniga, kirdes Krasnoje rajooniga, idas Zadonski rajooniga, lõunas Dolgorukovo rajooniga ja läänes Izmalkovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1185 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 898, 2009. aastal 28 219 ja 2002. aastal 29 627.

Jeletsi rajoonis on 99 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Bõstraja Sosna, Vorgol, Voronets, Jeltšik, Palna ja Panikovets.

## Viited
Rise of the Blood Legion: Greatest Hits (Chapter 1)

**"Rise of the Blood Legion: Greatest Hits (Chapter 1)"** on esimene kompilatsioonialbum Ameerika *[[Heavy metal|metal]]*-ansamblilt In This Moment. See avaldati 4. mail 2015 Century Media plaadifirma kaudu. 

## Taust
Albumis on laulud, mis on ilmunud nende neljal albumil koostöös Century Mediaga (hiljem nad vahetasid plaadifirmat). Materjal nende 2014. aasta albumilt "Black Widow" ei ole esindatud. Laulude nimekirja koostas bänd ise. DVD (ainult USA-s ilmunud) sisaldas kõiki nende muusikavideoid, välja arvatud "Call Me". Albumi pealkiri on inspireeritud In This Momenti lojaalsest fännibaasist "The Blood Legion", mis on ühtlasi nende 2012. aasta albumi "Blood" 13. laulu pealkiri. 

Albumi kaanepilt avaldati 21. märtsil 2015 internetis.

## Laulud

## DVD
* **AVALDATUD AINULT AMEERIKAS**

## Isikkoosseis
* Maria Brink – esivokaalid, klaver
* Chris Howorth – esikitarr, taustavokaalid
* Blake Bunzel – rütmikitarr
* Jeff Fabb – trummid
* Kyle Konkiel – basskitarr
* Tom Hane – trummid
* Randy Weitzel – basskitarr
* Travis Johnson – rütmikitarr
* Kane Churko – insenerlahenduste ja produktsiooni abijõud
* Kevin Churko – kujundamine, muusika miksimine, tootmine, salvestamine
* Eric Rachel – tootmine

## Kohad edetabelites
Zadonski rajoon

**Zadonski rajoon** (vene keeles *Zadonski rajoon*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Zadonski linn.

Rajoon piirneb kirdes Lebedjani rajooniga, idas Lipetski rajooniga, lõunas Hlevnoje rajooniga, edelas Terbunõ rajooniga, läänes Dolgorukovo rajooniga ja loodes Krasnoje rajooniga.

Rajooni pindala on 1520 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 728, 2009. aastal 35 153 ja 2002. aastal 37 244.

Zadonski rajoonis on 123 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Zadonski linna) ja seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Snova, Repets, Hmelinka ja Kamenka.

## Viited
Hlevnoje rajoon

**Hlevnoje rajoon** (vene keeles *Хлевенский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Hlevnoje küla.

Rajoon piirneb kirdes Lipetski rajooniga, idas Usmani rajooniga, lõunas Voroneži oblastiga, läänes Terbunõ rajooniga ja loodes Zadonski rajooniga.

Rajooni pindala on 910 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 990, 2009. aastal 20 566 ja 2002. aastal 22 251.

Hlevnoje rajoonis on 48 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Voroneži jõgi.

## Viited