open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nurmi mõis

**Nurmi mõis** (saksa keeles *Nurmis*, läti keeles *Nurmu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lõuna-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Valmiera piirkonnas Naukšēni vallas Nurmis.

## Ajalugu
Selle varem Dietrich Beckerile kuulunud mõisa läänistas Stefan Batory aastal 1585 Baltasar Schnellile. Too sai aastal 1593 Zygmunt III Wazalt loa müüa mõis Rupert Hummelile.  Rootsi ajal andis Gustav Adolf mõisa aastal 1630 Wilhelm Lußile. Mõisa omanikeks said aastal 1646 tema lesk Sophie ja pojad Magnus Wilhelm, Franz Otto Reinhold ning George Christopher.

Rootsi kuninganna Kristiina konfiskeeris Normi aastal 1649, ent see tagastati vendade ühiseks valduseks aastal 1682. Edasi päris mõisa Franz Heinrich Löwis, kes pärandas selle oma pojale Heinrich Johannile, kellele kuulus ka Pantene mõis. Aastal 1803 ostis mõisa teistelt pärijatelt 20 000 hõberubla eest välja Alexander von Löwis. Aastal 1846 said mõisa omanikeks tema onud Arthur ja Alexander Freymann, aastal 1854 sai Arthur aga 26 000 rubla eest mõisa ainuomanikuks.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 5/8 adramaad, sellele allus 107 mees- ning 108 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus neli adramaad, aastal 1688 aga 6 ja 1/2 adramaad. Aastal 1734 oli adramaid 5 ja 5/8, aastal 1757 aga 7 ja 1/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 4 ja 19/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid 4 ja 19/20, aastal 1881 aga kolm, lisaks allus mõisale 4 ja 75/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa:  *Jehze* ja *Reschel*.

## Viited

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 129 https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10782487_00141.html.
Revò

**Revò** (ladiini keeles *Rvòu*, saksa keeles *Nußdorf am Nonsberg*) on vald (*comune*) Põhja-Itaalias Trento provintsis, umbes 35 km Trentost põhjas.

## Geograafia

Revò asub Val di Noni rohusel tasandikul vaatega Santa Giustina järvele ja oli asustatud juba 3. sajandil eKr. Selle taga on Monte Ozol Maddalene mäeahelikus, mille otsas on rauaaegne linnus. Santo Stefano kihelkonnakirik läheb ajas tagasi vähemalt 1128. aastasse ja sellel on ilus torn. Maarja kirik pärineb 18. sajandist ja sellel on kaheksatahuline torn. Teised olulised hooned on Villa Campia-Maffei ja Casa Thun. Läheduses on Sassi jõgi lõiganud kaljusse kitsa, kuid sügava kanjoni ning külastajad saavad kõndida teeradadel, mis läbivad kuristiku "Parco Fluviale Novellas".

Revò vallas on *[[frazione]]* (alljaotus) Tregiovo. Revò külgneb järgmiste valdadega: Cagnò, Cles, Cloz, Romallo, Rumo, Sanzeno ja Laurein.

## Majandus

Kunagi olid viinamari peamine piirkonnas kasvatatav kultuur, eriti "Groppello" sort, mis pärineb 17. sajandist ja millest tehti kohalikku veini. Tänapäeval on piirkonna majandus väga sõltuv õunte, eriti sordi "Golden Delicious" tootmisest. Suur osa viljapuuaedadest on lindude eest kaitstud võrguga, mis on enamik aastast kinnitatud. Üle 5000 talupidaja piirkonnas on Melinda kooperatiivi liikmed, see on õunakasvatajate konsortsium Val di Nonis ja Val di Soles, mis tegeleb kvaliteedikontrolliga ja turustab õunu ärinime "Melinda" all.

## Välislingid

* Linna koduleht
Eriņi mõis

**Eriņi mõis** (saksa keeles *Heringshof*, läti keeles *Eriņu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lõuna-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Valmiera piirkonnas Ķoņi vallas Eriņis. 

Mõisa häärber koos sealse vestibüüli trepikäsipuuga on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

Looduskaitse all on mõisa pargis kasvavatest puudest arukask kõrgusega 20 ja ümbermõõduga 3,41 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,68 meetrit ja vaher kõrgusega 15 ning ümbermõõduga 4,71 meetrit, lisaks veel Eriņi mõisa tamm ümbermõõduga 4,01 meetrit.

## Ajalugu

Mõis koosnes erinevatest maatükkidest. Eriņi 4 ja 1/2 adramaad andis Jan Hieronimowicz Chodkiewicz Johann Heringi valdusse. 1599. aastal sai mõisa omanikuks tema lesk, kes abiellus George Vietinghofiga. 1671. aastal ostis selle koos Streidase ja Mišleri mõisaga 12 000 taalri eest Anna Sophie Catharina von Haudring. 1781. aastal läks see koos Streidase mõisa ja Mišleri mõisaga Adam Heinrich von Grote valdusse. Hiljem olid sellel ühised omanikud Naukšēni mõisaga, kuni Friedrich von Grote 1880. aastal mõisa oma tütrele Isabella von Grotele kinkis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Hessenhofi kõrvalmõisaga 4 ja 5/8 adramaad, sellele allus 98 mees- ja 130 naishinge. 1641. aastal oli nende mõisate suurus 1/8 adramaad, 1688. aastal aga viis adramaad. 1734. aastal oli adramaid 2 ja 5/8, 1757. aastal aga 4 ja 5/8. 1823. aastal oli mõisa suurus neli adramaad. Ka 1832. aastal oli mõisatel adramaid neli, 1881. aastal aga 2 ja 31/80, lisaks allus neile 4 ja 43/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: *Tschakkan*.

## Viited

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 125 https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10782487_00137.html.
Ruhja mõis

**Ruhja mõis** ehk **Rūjiena mõis** (saksa keeles *Rujen-Großhof*, läti keeles *Rūjienas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lõuna-Ruhja kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see Lätis Valmiera piirkonnas Jeri vallas.

## Ajalugu

Mõis on tekkinud Ruhja ordulinnuse linnuseläänist. 1587. aastal andis Zygmunt III Waza Ruhja ja linnuseläänis oleva mõisa *Meisterhof* Georg Jahrensbachi valdusse, 1599. aastal laiendati valitsusõigusi ka tema pojale Woldemar Jahrensbachile. Linnuseläänist sai mõis aga siis, kui Gustav Adolf 1622. aastal selle koos kõrvalmõisatega Jasper Matson Krusele doneeris. Hiljem sai sellest mõisate reduktsiooni käigus riigimõis, kuid Paul I andis selle Esther von Rathi valdusse. 1826. aastal sai selle omanikuks Heinrich von Monod. 1838. aastal pantis ta mõisa 113 000 hõberubla eest Hamilcar Fölkersahmile, kelle omandiks see 1847. aastal ka ametlikult sai. Aastal 1855 ostis mõisa 55 000 hõberubla eest Gustav Krüdener, kelle poeg Arthur Krüdener müüs mõisa 1873. aastal 120 000 hõberubla eest Woldemar von Aderkasele.

Kõrvalmõisate seas oli neli mõisa, mille alad Georg Jahrensbachile ei kuulunud ja jäid linnuselääni:
# *Grefenhof* {*Greuenhof*). Selle mõisa omanikud olid Johannes Heißmann ja Heinrich Gasterfeld. Aastal 1501 andis Wolter von Plettenberg selle Christoph von Greue (või Greve) valdusse. Aastal 1599 kuulus see Franz von Greuele. Hiljem läksid selle alad Endzele ja Virķēne mõisa koosseisu.
# *Erzbach* {*Krampowsky*). Selle andis Wolter von Plettenber aastal 1533 Adrian von Herzbachile. Tema tütretütar abiellus Johann Kettleriga, hiljem läks mõis poolaka Krempiowsky valdusse.
# *Wilwenshof*
# Beutleni mõis või Benteni mõis. Mõis kuulus Eberhard Papendorfile, Johann Kalmenile ja Peter von Lanele, 1506. aastal andis Wolter von Plettenberg selle aga Eberhard Mundusele. Tolle lapselaps Margatretha Mundus abiellus aastal 1599 Gottschalk von Benteniga, kelle järgi mõis ka nime sai.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel allus mõisale 1816. aastal 541 mees- ja 613 naishinge, selle suurus koos Jurata ja Ternēja mõisaga oli 40 ja 3/4 adramaad. Aastal 1641 oli nende mõisate suurus (koos Ķoņi mõisaga) 50 ja 3/8 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus koos Jurata ja Ternēja mõisaga 38 ja 1/4 adramaad, aastal 1734 aga adramaid 31 ja 1/4. Aastal 1757 oli mõisa suurus 15 adramaad, aastal 1823 aga 16 ja 1/2 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid 16 ja 1/2, aastal 1881 aga 8 ja 10/80, lisaks allus mõisale 16 ja 11/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Viited

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 123 https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10782487_00135.html.
Virķēne mõis

**Virķēne mõis**, ka **Virķēni mõis** (saksa keeles *Würken*, läti keeles *Virķēnu muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Lõuna-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Valmiera piirkonnas Vilpulka vallas Virķēnis.

Mõisa juures kasvav Virķēni mõisa tamm on looduskaitse all.

## Ajalugu

Hilisema Virķēne ja Endzele mõisa ala koosneb Orboteni nime kandnud ning Johann Ruischile ja hiljem Johann Bolkenile kuulunud 1 ja 1/2 adramaa suurustest aladest, mille läänistas Wolter von Plettenberg 1520. aastal Ruddelinile. Teise osa moodustas poole adramaa suurune Hermann Stenhusile ja hiljem Remmert von Rönnenile kuulunud valdus. Need alad läksid 1599. aastaks Nikolaus Ruddelini ja Margaretha Akeni valdusse. Rootsi ajal andis kuningas Gustav Adolf mõisa Michael Engelhardi valdusse. 

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 5/8 adramaad, sellele allus 154 mees- ja 170 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus 2 ja 3/4 adramaad, aastal 1688 aga 4 ja 1/4 adramaad. Aastal 1734 oli adramaid 3 ja 1/4, aastal 1757 aga 4 ja 5/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 5 ja 11/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 5 ja 13/20, aastal 1881 aga 4 ja 11/80, lisaks allus mõisale 7 ja 9/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad

1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: *Johannenhof*.

## Vaata ka
* Fideikomiss

## Viited

## Kirjandus
* Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 718.
* Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 129-130 https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10782487_00141.html.
Francisco Franco y Martínez-Bordiú

**Francisco Franco y Martínez-Bordiú** (sündinud 9. detsembril 1954 El Pardo palees) on Hispaania grand, II Meirási isand ja XI Villaverde markii.

Tema vanemad olid X Villaverde markii Cristóbal Martínez-Bordiú (1922–1998) ja I Franco hertsoginna Carmen Franco y Polo (1926–2017).
Põhja-Ruhja kirikumõis

**Põhja-Ruhja kirikumõis** ehk **Ziemeļrūjiena kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Nord-Rujen*, läti keeles *Ziemeļrūjienas mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Põhja-Ruhja kihelkonnas.

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 528.
Jaunmuiža mõis

**Jaunmuiža mõis** (saksa keeles *Radenhof-Neuhof*, varem *Neuhof*, läti keeles *Jaunmuiža*) oli riigimõis Liivimaal Volmari kreisis Põhja-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Valmiera piirkonnas Vilpulka vallas Lodes Jaunāmuiža külas.

## Ajalugu
Jaunmuiža oli 1826. aastal Jurata karjamõis. 1909. aastal loeti valdust iseseisvaks riigimõisaks.

## Viited

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 492.
Heeros

**Heeros** oli vanakreeka mütoloogias Olümpose panteoni jumala ja inimese suhtest sündinud pooljumal. 

Heerostena austati hõimude esiisasid, linnade ja riikide rajajaid. 

Tuntumad heerosed on Herakles, Kastor ja Polydeukes, Peleus, Pelops, Kadmos, Achilleus, Aineias, Sarpedon ja Theseus, roomlased lisasid Romuluse ja Remuse.

Ülekantud tähenduse nimetatakse heeroseks kangelast, sangarit.
Augusta Carolina

"**Augusta Carolina**" on Gert Helbemäe 1942. aastal valminud ajalooline näidend neljas vaatuses, mis käsitleb aastatel 1787–1798 Koluvere piiskopilinnuses aset leidnud sündmusi.

Näidend on ümber töötatud samanimelisest kuuldemängust, mis võitis 1939. a. Riigi Ringhäälingu kuuldemängude võistlusel kolmanda koha.

## Sisu
Peategelane on Braunschweig-Wolfenbütteli printsess Auguste Karoline, kes on 17-aastaselt abiellunud Württembergi printsiga. Prints asub Soome asehaldurina Katariina Suure teenistusse. Printsessi edasine abielu areneb teravate konfliktideni oma mehega ning Katariina Suur saadab õnnetu printsessi kuni ametliku lahutuseni Eestisse Koluvere piiskopilinnusesse. Printsessi saabumisega Koluvere lossi näidend algabki. Prints oma lastega lahkub Venemaalt. Eemal kodust ja palavast armastatud lastest, ootab printsess Koluveres peaaegu kaks aastat otsust, mis teda lossi müüride vahelt vabastaks, olles samal ajal täiesti omapärase lossivalitseja meelevallas. 1788. aastal sureb printsess väga salapärastel asjaoludel ja maetakse Kullamaa kirikusse, ilma et lossi müüride vahel toimunud tragöödiat kunagi oleks suudetud täielikult selgitada. Selline on näidendi ajalooline tagapõhi.

Sisulise ülesehituse huvides ei ole autor ajaloolistest tõsiasjadest täielikult kinni pidanud, vaid on andnud ruumi oma fantaasiale ja julgetele oletustele.

## Viited
Akani järv

**Akani järv** (jaapani 阿寒湖 Akan-ko) on järv Hokkaidō saare idaosas Jaapanis. See tekkis umbes 6000 aastat tagasi vulkaanilise tegevuse käigus.

Järv asub 420 m kõrgusel merepinnast ja selle pindala on 13 km². Akani järv jääb Akani Mashu rahvuspargi piiridesse.

Akani järves on järvepalle.

Järves elab mitmeid kalaliike, nende seas karpkala, koger, taimen, nerka ja jõe-väikesuutint.

Järve külastab umbes 1,5 miljonit turisti aastas.
Bruno Streckenbach

**Bruno Heinrich Hugo Streckenbach** (7. veebruar 1902 Hamburg – 28. oktoober 1977 Hamburg) oli Relva-SS-i SS-Gruppenführer. Ta oli 13. aprillist 1944 kuni maini 1945 19. Relvagrenaderide SS-diviisi ülem.

Ta lõpetas aastal 1919 gümnaasiumi. Ta kuulus 1. oktoobrist 1930 Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei ridadesse, detsembrist 1930 kuulus ta SA ridadesse ja 1. septembrist 1931 kuulus ta SS-i.

13. aprillist 1944 kuni maini 1945 oli ta 19. Relvagrenaderide SS-diviisi ülem.
Andrus Siimon

**Andrus Siimon** (sündinud 16. juunil 1965) on eesti koorijuht.

Ta alustas muusikaõpinguid Kingissepa Lastemuusikakoolis, kus ta õppis akordioni, lõpetas 1980. aastal.
1989. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuurhariduse teaduskonna koorijuhtimise eriala Ants Sootsi õpilasena. 1996. aastal lõpetas Eesti Muusikaakadeemia koorijuhtimise eriala Jüri Rendi klassi. 

1991. aastast on ta olnud Eesti Rahvusmeeskoori laulja ja koormeister. Ta on Eesti Teaduste Akadeemia Meeskoori, Virumaa Noorte Meeskoori ja Eesti Koorijuhtide Naiskoori peadirigent. 2006. aastast on ta Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoori peadirigent.

Ta on Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli kooridirigeerimise õpetaja.

Ta on dirigeerinud X noorte laulupeol ja XXV üldlaulupeol.

Ta on Eesti Naislaulu Seltsi juhatuse liige.

2003. aastast elab ta Raasikul.

## Tunnustus
*2006 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Virumaa Noorte Meeskoori muusikalise arendamise eest)
*2011 Eesti Kooriühingu aasta dirigent
*2011 Arvo Ratassepa mälestusauhind

## Viited
Šilavotase vald

**Šilavotase vald** (leedu keeles *Šilavoto seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Prienai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 97 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1736 inimest. Valla keskus on Šilavotase küla, vallamaja asub aadressil Radušio g. 11. Vallavanem on Neringa Pikčilingienė.

Lisaks küladele asub vallas ka Liepalotase huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.

## Viited
Šilavotas

**Šilavotas** on küla Leedus Prienai rajoonis, Šilavotase valla keskus. Asula asub samanimelises servamoodustiste vööndis, merepinnast 110–125 meetri kõrgusel.

Külas on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsus on 1902. aastal valminud katoliku kirik.

1806. aastal ehitati Šilavotase kohale puidust kabel, mille juurde XIX sajandi algusaastatel kujunes ka küla. Aastal 1895 moodustati kihelkond. Aastail 1945–1947 küüditati 80 sealset elanikku. Nõukogude ajal oli Šilavotas kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Lapsnäitleja

**Lapsnäitlejaks** nimetatakse last, kes tegeleb näitlemisega teatris, filmis või televisioonis. Täiskasvanut, kes on lapsena olnud näitleja, nimetatakse endiseks lapsnäitlejaks.

Osa lapsnäitlejaid on kogenud täiskasvanuna raskusi näitlejakarjääri jätkamisel või üldisemalt elus, sellised näited on Lindsay Lohan ja Macaulay Culkin. Teised on hilisemas elus jätkuvalt olnud edukad näitlemises või muudel elualadel, näiteks Daniel Radcliffe, Shirley Temple.

## Välislingid
*
Stakliškės

**Stakliškės** on küla (endine alev ja linn) Leedus Prienai rajoonis, Stakliškėse valla keskus.

Külas on keskkool, postkontor, raamatukogu ja kultuurimaja. Külas tegutseb vabrik, kus valmistatakse mõdu, ka asuvad asula lähistel mineraalveeallikad. Vaatamisväärsusteks on aastal 1776 valminud katoliku kirik, selle väravad ja kabel.

## Ajalugu

Küla on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1375 (*Staghelisken*), järgmisel korral aga aastal 1385 (*Stakelisken*). See tekitab küsimuse asula nime päritolust, sest tüvi *staklės*, mis tähendab masinat, on küll võimalik nime allikas, ent isikunimedele omane järelliide -*iškės* muudab taolise nime päritolu kahtlaseks ja ühtki taolise nime kandjat pole ka teada. Võimalik variant on veel see, et tegemist on lühema nimekujuga kas Stanislovasest või Eustachijusest, sest neid nimesid lühendati hiljem sageli Stakaseks või Stachaseks. Kuigi taoliste kristlike nimede esinemine selles piirkonnas tollel perioodil on vähetõenäoline, on see siiski võimalik.

XV sajandil rajati küla juurde mõis. Aastal 1513 sai asula alevi staatuse. Aastal 1549 sai selle omanikuks Barbara Radziwiłłówna. Aastal 1586 rajati alevisse esimene kirik.

Aastal 1792 andis Stanisław II asulale linnaõigused, ent see kaotas need pärast Poola jagamist, mil asula läks kindral Muravjovi valdusse. XVIII sajandil avasid Pacid sealse allika juures soolatööstuse. Aastal 1791 uuris selle allika vett professor Stanisław Bonifacy Jundziłł. Aastal 1847 avati allika juures väike kuurort, kus aastal 1853 käis tervist parandamas 200 inimest. See ei suutnud siiski populaarsuselt võistelda Birštonasega ja kui aastal 1857 tulekahjus kuurordi hooned hävisid, siis seda enam ei taastatud.

Tsaariajal kasutati alevi kohta vene keeles nimekuju Стоклишки. Aastal 1889 avati sealne õllevabrik, kus tänapäeval toodetakse mõdu. Pärast Leedu iseseisvumist kasutati ametlikult nimekuju **Stakliškis**. Nõukogude ajal kaotas asula alevi staatuse ja muudeti kohaliku kolhoosi keskasulaks. Sealse õllevabriku direktori Aleksandras Sinkevičiause (1908–1989) initsiatiivil hakati vabrikus aastal 1959 tootma ka mõdu. Aastal 1968 liideti Stakliškėsega Stakliškės I ja Stakliškės II külad.


Stakliskiu_baznycia._2011-06-15.jpg|Stakliškėse kirik
Stakliškės, mokykla.JPG|Koolimaja
Prie Stakliškių midaus.JPG|Vabrik, kus valmistatakse mõdu


## Tuntud elanikke

* Eleonora Kaminskaitė – leedu sõudja
* Liudas Gira – leedu luuletaja

## Viited

## Välislingid

*Küla koduleht
*Stakliškės Poola geograafilises sõnastikus
*Küla portaalis vietoves.Lt
Sadakazu Fujii

**Sadakazu Fujii** (jaapani keeles 藤井貞和 *Fujii Sadakazu*; sündinud 27. aprillil 1942 Tōkyōs) on jaapani kirjandusteadlane ja luuletaja.

Fujii on tuntud kui Genji monogatari uurija. Ta on uurinud ka tänapäeva jaapani luulet, ainu ja Ryūkyū keeli ja kirjandust. 

2010. aastal pälvis ta Jun Takami auhinna.

## Eesti keeles ilmunud teosed
*"Titt maksab kätte" (あかちゃんの復しゅう *Akachan no fukushū*), tõlkinud Lauri Kitsnik. Koma, 2010.

## Viited
Alam-Sileesia gau

**Alam-Sileesia piirkond** (saksa keeles *Gau Niederschlesien*) oli 1941. kuni 1945. aastani Natsi-Saksamaa haldusüksus Alam-Sileesia provintsis, osa Preisimaa Sileesia provintsist. Piirkond loodi Sileesia piirkonna (Gau Silesia) jagamisel Alam- ja Ülem-Sileesia piirkonnaks (Gau Oberschlesien) 1941. aastal. Piirkonna juht (*Gauleiter*) oli Karl Hanke. Piirkonna keskus oli Breslau.

Teise maailmasõja järel läks suurem osa Alam-Sileesia piirkonnast Poola võimu alla, väike osa hakkas kuuluma Ida-Saksamaa koosseisu.

1940. aasta suvest kuni 1945. aasta 14. veebruarini tegutses Alam-Sileesia piirkonnas Groß-Roseni koonduslaagrite võrgustik, kuhu hinnanguliselt jättis elu 40&nbsp;000 inimest.

## Viited
Romallo

**Romallo** (saksa: *Ramöl*, ladiini: *Romàl*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 576 inimest ja valla pindala on 2,4 km².

Romallo külgneb järgmiste valdadega: Revò, Cloz, Dambel ja Sanzeno.
Karl Zech

**Karl Zech** (6. veebruar 1892 Swinemünde – 1. aprill 1944 Altenburg) oli SS-Gruppenführer ja Riigipäeva liige (Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei nimekirjas).

Ta lõpetas aastal 1910 Swinemündes gümnaasiumi. Ta võttis osa [Esimesest maailmasõjast.

Aastatel 1921–1929 kuulus ta paramilitaarsesse rühmitusse Stahlhelm. 1. jaanuarist 1931 kuulus ta Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei ridadesse ja 19. jaanuarist 1931 SS-i.

Sügisel 1939, kui Poola Saksa Riigi ja Nõukogude Liidu vahel ära jagati, sai tast algul Krakówi politseijuht, sama aasta novembri lõpul lisaks ka Krakówi SS-i juht. Kui Poolas läks lahti juutide getode vedamiseks, keeldus Zech seda Krakówi piirkonnas tegemast ja ta vallandati oktoobris 1940 oma ameteist. Järgnevalt töötas ta tööstuses, kuid kutsuti novembris 1942 SS-staapi "Elba". Kuna ülemustele meenus Zechi põikpäisus juutide kokkuvedamise asjus, arvati ta 28. veebruaril 1944 välja Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei ridadest ja 14. märtsil 1944 SS-ist. 1. aprillil 1944 lõpetas Zech oma elu Altenburgis enesetapuga.

## Kirjandus
* Mati Õun Hanno Ojalo "Rünnakrühmlastest libahuntideni" lk. 105-106. Tallinn, 2017
Romeno

**Romeno** (saksa: *Romein*, ladiini: *Romen*) on Itaalia omavalitsusüksus *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost põhjas.

Küla nimi tuleneb sõnast *romani* (roomlased), sest selle küla ehitasid tõenäoliselt Rooma sisserändajad, kes segunesid Val di Noni oru elanikega. 2011. aasta seisuga elas seal 1374 inimest ja valla pindala on 9,1 km².  Piirkonnas kasvatatakse õunu ning see on tuntud oma juustude, sealhulgas Trentingrana poolest. Romeno külgneb Amblar-Doni, Cavareno, Predaia, Dambeli, Sanzeno ja Sarnonicoga.

Romeno peamised asulad on Malgolo ja Salter. 240 elanikuga Malgolo asub Sanzanosse viiva tee ääres. Asulas on Malgolo loss, mida ümbritsevad õunaaed ja metsad. 300 elanikuga Salter on teine Romeno asulatest.

## Viited


## Välislingid
* Linna koduleht
Roncegno Terme

**Roncegno Terme** (saksa: *Rundscheinberg*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost idas.

## Geograafia

Roncegno vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Marter, Monte di Mezzo, S. Brigida ja 44 *masi*. Roncegno külgneb järgmiste valdadega: Fierozzo, Torcegno, Ronchi Valsugana, Frassilongo, Borgo Valsugana ja Novaledo.

Valla pindala on 38,1 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2564 inimest.

## Välislingid

* comune.roncegnoterme.tn.it
Ronzo-Chienise

**Ronzo-Chienis** (saksa: *Rontz-Klens*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost edelas Val di Grestas.

Ronzo-Chienis külgneb järgmiste valdadega: Arco, Villa Lagarina, IIsera ja Mori.
Prapimporn Karnchanda

**Prapimporn Karnchanda** (tai keeles ประพิมพ์พร กาญจันดา) on tai filminäitlejatar ja kaskadöör, kes töötab Jaika Stunt Teamis. Ta on eelkõige tuntud 2007. aasta filmist "".

## Isiklikku
Prapimporn Karnchanda õppis Srinakharinwirot Universitys. Ta elab Bangkokis ja 14. oktoobril 2012 on ta abielus Akaradach Boonpengiga, kellega tal on poeg.

## Osaline filmograafia
* 2013: Boy Golden kui Nanette
* 2011: The Lady kui 
* 2008: *[[The King Cobra (2007 film)|The King Cobra]]* kui Narinthorn
* 2007: Blood Monkey kui Chenne
* 2006: Bat Hunter kui Pim
* 2004: *Night Falcon*

## Viited

## Välislingid
* 
* Jaika Stunts: Thai Action Actress Coach - Must see Thai action! - a workshop which "showcases the talents of our lead actress Coach" (Prapimporn Karnjanda)
Ronzone

**Ronzone** (saksa: *Rontzaun*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 369 inimest ja valla pindala on 5,3 km².

Ronzone külgneb järgmiste valdadega: Fondo, Malosco, Sarnonico ja Eppan
Ronchi Valsugana

**Ronchi Valsugana** (saksa: *Raut* või *Rautberg*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 380 inimest ja valla pindala on 10,0 km².

Ronchi Valsugana külgneb järgmiste valdadega: Torcegno, Roncegno Terme ja Borgo Valsugana.
Arvo Ratassepa mälestusauhind

**Arvo Ratassepa mälestusauhind** on Eesti välja antav auhind silmapaistvate tulemuste eest koorijuhtimisel või koorijuhtide õpetamisel.

Auhind jäädvustab mälestust Arvo Ratassepa tegevusest koorijuhi, muusikapedagoogi ja heliloojana. Tegemist on rändauhinnaga, mida antakse välja kaks korda viie aasta jooksul – Arvo Ratassepa juubeliaastal ja üldlaulupeo aastal.

Auhinna laureaadid valivad Eesti Naislaulu Selts ja Arvo Ratassepa pereliikmed.

Auhinnaks on metallikunstnik Krista Laose kujundatud hõbedast püramiidikujuline alus, millele on kinnitatud Arvo Ratassepa isiklik helihark. Rändauhinna saaja nimi graveeritakse koos tunnustuse saamise aastaarvuga püramiidi külgedele.

## Arvo Ratassepa mälestusauhinna laureaadid
*1996 Vaike Uibopuu
*1999 Kuno Areng
*2001 Jüri Rent
*2004 Viktoria Jagomägi
*2006 Ants Soots
*2009 Ene-Juta Üleoja
*2011 Andrus Siimon
*2014 Linda Kardna
*2016 Aivar Leštšinski
*2019 Silvia Mellik
*2021 Margit Võsa
*2025 Raul Talmar

## Viited
2017.–2018. aasta Tour de Ski

**2017.–2018. aasta Tour de Ski** oli 12. Tour de Ski, mis toimus 2017.–2018. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasarja raames. See toimus 30. detsembrist 2017 kuni 7. jaanuarini 2018 kolmes paigas (Lenzerheide, Oberstdorf ja Val di Fiemme) ja kolmes riigis (Šveits, Saksamaa ja Itaalia).

## Punktide jagamine
Tour de Ski üldvõitja sai 400 punkti ja iga etapi võitja 50 punkti, mis oli tavalise MK-sarja etapivõidu puhul saadavast punktisummast poole vähem. Teoorias oli kokku võimalik teenida 700 punkti.

## Tulemused
### Mehed
#### Vabatehnikasprint
30. detsember 2017 Lenzerheide, Šveits
Tulemused. Üldseis.

#### 15 km klassikas eraldistart
31. detsember 2017 Lenzerheide, Šveits
Tulemused. Üldseis.

#### 15 km vabatehnikas jälitussõit
1. jaanuar 2018 Lenzerheide, Šveits
Tulemused. Üldseis.

#### 15 km vabatehnikas ühisstart
4. jaanuar 2018 Oberstdorf, Saksamaa
Tulemused. Üldseis.

#### 15 km klassikatehnikas ühisstart
6. jaanuar 2018 Val di Fiemme, Itaalia
Tulemused. Üldseis.

#### 9 km vabatehnikas viitstardist
7. jaanuar 2018 Val di Fiemme, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

#### Üldjärjestus

### Naised
#### Vabatehnikasprint
See oli Laurien van der Graaffi esimene etapivõit maailma karikasarjas ja esimene Šveitsi naissuutaja etapivõit pärast 1987. aastat.

30. detsember 2017 Lenzerheide, Šveits
Tulemused. Üldseis.

#### 10 km klassikas eraldistart
31. detsember 2017 Lenzerheide, Šveits
Tulemused. Üldseis.

#### 10 km vabatehnikas jälitussõit
1. jaanuar 2018 Lenzerheide, Šveits
Tulemused. Üldseis.

#### 10 km vabatehnikas ühisstart
4. jaanuar 2018 Oberstdorf, Saksamaa
Tulemused. Üldseis.

#### 10 km klassikatehnikas ühisstart
6. jaanuar 2018 Val di Fiemme, Itaalia
Tulemused. Üldseis.

#### 9 km vabatehnikas viitstardist
7. jaanuar 2018 Val di Fiemme, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

#### Üldjärjestus

## Viited
Aivar Leštšinski

**Aivar Leštšinski** (14. juuli 1958 – 29. aprill 2019) oli eesti koorijuht.

1981. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise eriala professor Arvo Ratassepa klassi. 

Aastatel 1991–1995 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis koorijuhtimise õpetaja. Aastatel 1992–1994 oli ta segakoori Noorus dirigent, 2003–2008 Tallinna Ülikooli kammerkoori dirigent. Aastatel 2006–2008 oli ta üle-Eestilise neidudekoori Leelo teine dirigent. 2009. aastast juhatas ta Eesti Raudtee laulukoori, 2012. aastast Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemilise Naiskoori dirigent. Aivar Leštšinski oli ka 1999. aasta laulupeo üks dirigente. Aastatel 1994–2017 oli ta Tallinna Kammerkoori peadirigent.

Ta oli Eesti Naislaulu Seltsi juhatuse liige.

## Tunnustus
*2006 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (mitmekülgse ja kõrgetasemelise kontserttegevuse eest Tallinna Kammerkooriga)
*2016 Arvo Ratassepa mälestusauhind
*2017 Gustav Ernesaksa koorimuusika peastipendium

## Viited
Roverè della Luna

**Roverè della Luna** (saksa: *Eichholz* või *Aichholz*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost põhjas.

Roverè della Luna külgneb järgmiste valdadega: Kurtatsch, Predaia, Margreid, Ton, Salorno ja Mezzocorona.

## Välislingid

* Roverè della Luna koduleht
Rumo

**Rumo** (saksa: *Räu* või *Run*, ladiini: *Rum*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 833 inimest ja valla pindala on 30,8 km².

Rumo külgneb järgmiste valdadega: Ulten, Proveis, Bresimo, Cagnò, Revò ja Livo.
Sagron Misi

**Sagron Mis** (saksa: *Sagraun*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 70 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 211 inimest ja valla pindala on 11,2 km².

Sagron Mis vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Matiuz, Pante (*Penns*) ja Vori.

Sagron Mis külgneb järgmiste valdadega: Gosaldo, Cesiomaggiore ja Primiero San Martino di Castrozza.
Samone (Trento)

**Samone** (saksa: *Samon*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost idas.

Samone külgneb järgmiste valdadega: Castel Ivano.
Arbeit macht frei

***Arbeit macht frei*** () on saksakeelne fraas, mis tõlkes tähendab 'töö teeb vabaks'.

Fraas oli kirjas paljude Saksamaa koonduslaagrite sissepääsul.


Sachsenhausen Gedenkstätte asv2024-08 img02.jpg|Sachsenhausen
Auschwitz entrance.JPG|Auschwitz
Arbeitmachtfrei 01.jpg|
Gross Rosen 3.JPG|Groß-Rosen
Tor im KZ Dachau mit Inschrift Arbeit macht frei.jpg|Dachau

## Välislingid
Pieter Bruegel vanem

**Pieter Bruegel vanem** (sündinud umbes 1525–1530 – 9. september 1569 Brüssel) oli Madalmaade maalikunstnik ja graafik, renessansiajastu meister. Ta on tuntud 16. sajandi Brabanti hertsogkonna talupoegade elu kujutavate maalidega.

Ta õppis Antwerpenis Pieter Coecke van Aelsti juures. Pärast Pieter Coecke surma 1550. aastal sai Pieter Bruegel iseseisvaks meistriks ning liitus 1551. aastal Antwerpeni Püha Luuka gildiga. 1552–1554 reisis ta Itaalias.

Ta abiellus 1563. aastal Mayken Coeckega, kes oli tema õpetaja Pieter Coecke tütar. Tema pojad Pieter Brueghel noorem ja Jan Brueghel vanem olid samuti maalikunstnikud.

## Galerii

Pieter Brueghel the Elder - The Dutch Proverbs - Google Art Project.jpg|Madalmaade vanasõnad (1559)
Pieter_Bruegel_the_Elder_-_The_Tower_of_Babel_(Vienna)_-_Google_Art_Project_-_edited.jpg|Paabeli torni ehitamine (1563)
The Triumph of Death by Pieter Bruegel the Elder.jpg|Surma triumf (1562)
Pieter_Bruegel_d._Ä._007.jpg|Kolgata teekond (1564)
Pieter_Bruegel_d._Ä._037.jpg|Laiskademaa (1567)
Die Heuernte.jpg|Heinategu (1565)
Pieter Bruegel de Oude - De sombere dag (vroege voorjaar).jpg|Sombune päev (1565)
Pieter Bruegel the Elder - Hunters in the Snow (Winter) - Google Art Project.jpg|Jahimehed lumes (1565)
Pieter Bruegel de Oude - De bruiloft dans (Detroit).jpg|Pulmatants (u 1566)
Pieter Bruegel the Elder - Children’s Games - Google Art Project.jpg|Laste mängud (1560)
Pieter Bruegel the Elder - Peasant Wedding - Google Art Project 2.jpg|Talupoja pulmad (1567)
Притча о слепых.jpeg|Pimedad (1568)
Porntip Papanai

**Porntip Papanai** (tai keeles พรทิพย์ ปาปะนัย; esinejanimega Cartoon; sündinud 1982 Krabis) on tai filminäitlejatar ja modell.

## Osaline filmograafia
* Monrak Transistor (มนต์รักทรานซิสเตอร์) 2001
* Ghost of Mae Nak (นาค รักแท้ วิญญาณ ความตาย) 2005
* The Elephant King 2006
* Ploy (พลอย) 2007
* Soi Cowboy (ซอยคาวบอย) 2008
* Queens of Langkasuka (ปืนใหญ่จอมสลัด) 2008
* Nymph (นางไม้) 2009
* Khun Rong Plat Chu (ขุนรองปลัดชู) 2012
* Mindfulness and Murder (ศพไม่เงียบ) 2010

## Viited

## Välislingid

*
Van Nuys

**Van Nuys** [vän n'ais] on Los Angelese linnaosa San Fernando Valleys.

## Viited

## Välislingid

* Van Nuys Profile, Mapping L.A.
Berliini gau

**Berliini piirkond** (saksa keeles *Gau Berlin*) oli 1933. kuni 1945. aastani Natsi-Saksamaa haldusüksus pealinnas Berliinis. Aastatel 1928–1933 oli Berliini piirkond Berliin-Brandenburgi piirkonna osa. Piirkonna juht (*Gauleiter*) oli Joseph Goebbels. Piirkonna keskus oli Berliin.

## Viited
Išlaužase vald

**Išlaužase vald** (leedu keeles *Išlaužo seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Prienai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 58 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1609 inimest. Valla keskus on Išlaužase küla, vallamaja asub aadressil Sodų g. 1A. Vallavanem on Tomas Skrupskas.

## Viited
Ašminta vald

**Ašminta vald** (leedu keeles *Ašmintos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Prienai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 99 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1739 inimest. Valla keskus on Ašminta küla, vallavanem on Vida Vitkauskienė.

## Viited
Sa‘īd Ḩanāyī

**Saeed Hanaei** või **Said Hanai** või hüüdnimega **Ämblik** (pärsia keeles: سعید حنایی‎, 5. aprill 1962 – 8. aprill 2002) oli Iraani sarimõrvar.

Mashhadi ultrakonservatiivne liikumine pidas teda pühakuks.

Ta oli Iraani-Iraagi sõja veteran.

2022. aastal avaldas Iraani lavastaja Ali Abbas temast filmi "Püha ämblik". Lisaks on Hanaeist varem valminud ka üks dokumentaalfilm. 

## Kuriteod
Hanaei tappis 16 prostituudist naist Mashhadi idaosas. Ta valis enamasti narkosõltlaseid.

## Isiklikku
Hanaeil oli kolm last.

## Viited
San Michele all'Adige

**San Michele all'Adige** (saksa: *St. Michael an der Etsch*; trento murdes: *Samichél*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost põhjas. 

## Geograafia

San Michele all'Adige külgneb järgmiste valdadega: Faedo, Giovo, Lavis, Mezzocorona, Mezzolombardo ja Nave San Rocco. Vallas on *[[frazione]]* (alljaotus) Grumo.
 
## Vaata ka

* Fondazione Edmund Mach

## Välislingid

*Valla koduleht
Sant'Orsola Terme

**Sant'Orsola Terme** (saksa: *Eichberg* või *St. Urschl*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 933 inimest ja valla pindala on 15,4 km².

Sant'Orsola Terme külgneb järgmiste valdadega: Bedollo, Baselga di Piné, Palù del Fersina, Fierozzo, Frassilongo ja Pergine Valsugana.
Sanzeno

**Sanzeno** (saksa: *Sanzinnen am Nonsberg*, ladiini: *Sanzen*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 948 inimest ja valla pindala on 8,0 km².

## Geograafia

Sanzeno vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Banco, Casez ja Piano.

Sanzeno külgneb järgmiste valdadega: Cles, Predaia, Dambel, Revò, Romallo, Romeno ja Ville d'Anaunia.

## Galerii


Pilt:Stazione di Sanzeno.jpg|Raudteejaam
Pilt:Chiesa di Sant'Alessandro .jpg|Saint Alexanderi kirik


## Välislingid

* Linna koduleht
Sarnonico

**Sarnonico** (ladiini: *Sarnoneć*, saksa: *Sarnunich*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 696 inimest ja valla pindala on 12,1 km².

Sarnonico vallas on *[[frazione]]* (alljaotus) Seio.

Sarnonico külgneb järgmiste valdadega: Brez, Cavareno, Dambel, Fondo, Malosco, Romeno, Ronzone, Ruffrè, Eppan ja Kaltern.

## Välislingid

* Linna koduleht
Scurelle

**Scurelle** (saksa: *Schurell*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1322 inimest ja valla pindala on 29,9 km².

Scurelle külgneb järgmiste valdadega: Pieve Tesino, Castello Tesino, Telve, Cinte Tesino, Bieno, Castel Ivano, Carzano ja Castelnuovo.

## Välislingid

* Linna koduleht
Segonzano

**Segonzano** (saksa: *Segunzan*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost kirdes.  
 
## Vaatamisväärsused

* Loss, vaid osaliselt säilinud. See sai kahjustatud kohalikus lahingus Prantsuse ja Austria vägede vahel aastal 1796.
* Madonna dell'Aiuto pühamu
* "Piramidi di Terra", erosiooni tekitatud looduslikud püramiidid.
105 eKr

**Aasta 105 eKr** ehk ab urbe condita DCIL (649).

## Sündmused
* 6. oktoober – Arausio lahingus purustasid kimbrid ja teutoonid kaks Rooma armeed.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Marcus Aurelius Scaurus, rooma poliitik
Telerobootika

**Telerobootika** on teaduse ja tehnika haru, mis tegeleb kaugjuhitavate robotite arendamise ja loomisega. 

## Mõiste
Sõna telerobootika tuleb kahest sõnast. **Tele**operaator tähendab operaatorit, kes juhib midagi distantsilt. **Robot** on seade, millega on võimalik vastavate käskudega keskkonda manipuleerida.

## Kosmose telerobootika
Kosmose telerobootika on telerobootika haru, mis tegeleb kosmoses kasutatavate kaugjuhitavate robotite arendamise ja loomisega. Kuna inimeste kõikidele kosmosemissioonidele saatmine on raske ja tihti ka võimatu on vaja neid asendada telerobootikaga. 

Telerobotite eristamine kasutuskeskkonna järgi:
*kosmoselaevasisene tegevus (IVA, ingl k *innervehicular activity*) 
*kosmoselaevaväline tegevus (EVA, ingl k *extravehicular activity*)
Kasutusviisilt liigitatakse telerobotid:
*manuaalseteks
*autonoomseteks, kuid pideva inimjärelevalvega.
Oma asukoha põhiselt erinevad:
*taevakeha orbiidil kasutatav
*planetaarsed.

### Eelkäijad
Esimesteks kosmose telerobotiteks loetakse Nõukogude Liidu kuukulgureid Lunohod 1 ja Lunohod 2. Esimene lääneriikide telerobot on Space Shuttle'il kasutatud Shuttle Remote Manipulator System (SRMS). 
Esimene Euroopas väljatöötatud telerobotkäsi oli ROTEX. Esimene Marsil kasutust leidnud kulgur oli Mars Pathfinderi Sojourner.

### Tänapäeva õnnestumised
Marsikulgurid Spirit ja Opportunity. Rahvusvahelises kosmosejaamas kasutatakse Space Station Remote Maniplator Systemit (SSRMS). Kuna SSRMS-i kasutusvaldkond oli piiratud, siis saadeti Rahvusvahelisse kosmosejaama robotkäsi Space Purpose Dexterous Manipulator (SPDM). Seni ainuke kosmoslaevasisene robot on Robonaut 2. Viimane Marsi kulgur, mis on siiani aktiivne, on MSL Curiosity. Viimane Kuule saadetud kuukulgur oli hiinlaste Chang’e 3 Yutu.

### Erilised tunnused
*kallis
*eriotstarbeline
*üle dimensioneeritud
*struktureeritud vs struktureerimata

### Tulevik
*mehitatud missioonide eelsed luuremissioonid
*mehitatud missioonide järgsed missioonid
*orbiidil viibiva mehitatud kontrollkeskusega kulgurmissioonid
*mehitatud osapoolega koostöörobotid

## Vaata ka
*Kosmose koloniseerimine
*Kosmoseprügi
*Kosmosekeskkond
*Tartu Observatoorium

## Viited
Vieremä vald

**Vieremä** on vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas.

Naabervallad on Iisalmi linn, Kajaani linn, Kiuruvesi vald, Pyhäntä vald ja Sonkajärvi vald.

## Viited

## Välislingid
* Vieremä koduleht
Tuusniemi vald

**Tuusniemi** on vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas.

Naabervallad on Heinävesi vald, Kaavi vald, Kuopio linn, Leppävirta vald ja Outokumpu.

## Viited

## Välislingid
* Tuusniemi koduleht
Lapinlahti vald

**Lapinlahti** on vald Soomes Põhja-Savo maakonnas.

Naabervallad on Iisalmi linn, Kuopio linn, Rautavaara, Siilinjärvi vald ja Sonkajärvi vald.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Leppävirta vald

**Leppävirta** on vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas.

Naabervallad on Heinävesi vald, Joroineni vald, Kuopio linn, Pieksämäki linn, Suonenjoki linn, Tuusniemi vald ja Varkaus.

## Viited

## Välislingid
* Leppävirta koduleht
Rautavaara vald

**Rautavaara** on vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas.

Naabervallad on Juuka vald, Kuopio linn, Lapinlahti vald, Nurmes, Sonkajärvi vald, Sotkamo vald ja Valtimo.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Borgå Gümnaasium

**Borgå Gümnaasium** (rootsi keeles B*orgå gymnasium*; ka **Porvoo gümnaasium** (soome keeles *Porvoon lukio*)) on rootsikeelne gümnaasium Soomes Porvoos.

Kool asutati 1641. aastal Viiburis, ent pärast Uusikaupunki rahulepingut (rahulepingu järgi läks Viiburi Venemaa koosseisu) viidi kool 1723. aastal Porvoosse. 

Koolis õpib tänapäeval umbes 330 õpilast.

Kooli raamatukogus on ka haruldasi eestikeelseid raamatuid, mis on välja antud enne 1850. aastat.

## Välislingid
*Kooli koduleht
Patrick (torm)

**Patrick** (ka **Dagmar**) oli Põhjamaades (ka Eestis) 24.–27. detsembril 2011 möllanud torm. Torm sai alguse Norrast.

26.–28. detsembril tekitas torm elektrikatkestusi ja metsakahjusid ka kogu Eestis.
Tallink Hotels

**Tallink Hotels** on hotellikett, mille omanik on Tallink Grupp.

Hotellikett hõlmab Tallinnas kolme hotelli: Tallink City Hotel, Tallink Express Hotel ning Tallink Spa & Conference Hotel.  

Varem on hotelliketti kuulunud Pirita Top SPA Hotel ja Tallink Riga Hotel. 

## Välislingid
*Hotelliketi koduleht
Gallen-Kallela muuseum

**Gallen-Kallela muuseum** (soome keeles *Gallen-Kallelan Museo*) on Soomes Espoos Tarvaspääs asuv muuseum. 

Hoone ehitati aastatel 1911–1913 soome maalikunstniku Akseli Gallen-Kallela ateljeeks. 1961. aastal avati hoone muuseumina.

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Olümpiaterminal

**Olümpiaterminal** (soome keeles *Olympiaterminaali*) on Helsingi Lõunasadama osa, mis ehitati seoses 1952. aasta Helsingi olümpiamängudega. 

Terminali projekteerisid Aarne Hytönen ja Risto-Veikko Luukkonen.

Sellest terminalist väljusid kuni 1995. aastani Tallinna–Helsingi laevaliinil Georg Ots ja hiljem Tallink. Aastail 2000–2008 väljusid sealt SuperSeaCati laevad. Jätkuvalt väljuvad Olümpiaterminalist Silja Line'i laevad Helsingi–Stockholmi laevaliinil. 

Terminali kasutab aastas umbes 1,5 miljonit reisijat.

### Sadamast väljuvad laevad
Kõrge energia füüsika

**Kõrge energia füüsika** (inglise keeles *high energy physics*) on füüsika haru, mis arenes välja tuumafüüsikast omaette distsipliiniks. Ta uurib väikeste ja väikseimate osakeste ning elementaarosakeste ehitust ning nende omavahelisi reaktsioone. See on osakestefüüsika ja suure energiaga raskete ioonide füüsika koondnimetus. Nende tulemused on olulised tänapäeva maailma, aga ka varase universumi ülesehituse mõistmiseks äärmiselt kuumas olekus, kus toimusid teistsugused osakeste reaktsioonid kui tänapäeval.

Uute osakeste ja interaktsioonide otsimisel on vaja kõrget energiat GeV ja TeV vahemikus. Suurtes osakestekiirendites viiakse elementaarosakesed peaaegu valguse kiirusele ja lastakse üksteisega peaaegu otse kokku põrgata.

## Osakestekiirendeid
Rajatisi, kus tehakse või on tehtud suure energiatarbega füüsikakatseid:
*HERA Hamburgis DESY-s
*LEP, SPS ja LHC CERN-is Genfi lähedal Šveitsis
*Tevatron Fermilabis Chicago lähedal USA-s

## Vaata ka
*Kõrge energia astronoomia
*Kõrge energia astrofüüsika

## Viited
Nordic Jet Line

**Nordic Jet Line** (ka *Nordic Jetline*) oli Norra laevandusettevõtte, mille kaks tütarettevõtet opereerisid 1998-2008 Tallinna-Helsingi laevaliinil. Eesti poolel tegutses tütarettevõte AS Nordic Jetline ja Soome poolel Nordic Jetline Finland Oy. **Nordic Jet Line** oli ühtlasi ka selle ettevõtte kaubamärk.

Ettevõttel oli kaks katamaraani: Baltic Jet ja Nordic Jet.
Lasva külanõukogu

**Lasva külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus Lasva külas. Külanõukogu pindala oli 213 km² (1977). 

Lasva külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Lasva valla koosseisus.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Lasva vald likvideeriti ja Lasva külanõukogu territoorium arvati Võru rajooni koosseisu.

1954. aastal liideti Lasva külanõukoguga Loosi külanõukogu ja osa likvideeritud Kääpa külanõukogust. 1960. aastal liideti Lasva külanõukoguga osa likvideeritud Väimela külanõukogu territooriumist. 

Külanõukogu territooriumil tegutses Sergei Kirovi nimeline kolhoos.

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 7. mai 1992 seadlusega kinnitati Lasva valla omavalitsuslik staatus ning Lasva külanõukogu lõpetas tegevuse.

## Viited
Pomarkku vald

**Pomarkku** on vald Soomes Satakunta maakonnas.

Naabervallad on Kankaanpää, Merikarvia vald, Pori linn ja Siikaineni vald.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
WSOY

**WSOY** (soomekeelse täisnimega *Werner Söderström Osakeyhtiö*) on Bonnierile kuuluv Soome kirjastus. Selle peakontor asub Helsingis.

Kirjastuse asutas 1878 Werner Söderström.

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Virittäjä

**Virittäjä** on eelretsenseeritav soomekeelne teadusajakiri, kus avaldatakse soome keelt käsitlevaid teadustöid. Peale teadustööde avaldatakse ajakirjas ka uurimusi, esseesid ja raamatuarvustusi. Ajakiri ilmub neli korda aastas ja aastane lehekülgede arv on umbes 650.

Ajakiri ilmub aastast 1897 ja seda on algusest peale välja andnud selts Kotikielen Seura ('Kodukeele Selts').
Kotikielen Seura

**Kotikielen Seura** ('koduse keele selts') on Soomes Helsingis tegutsev teadusselts, mis edendab ja toetab soome keele uurimist, tundmist ja kasutamist.

Selts asutati 1876. aastal. Tänapäeval on seltsil umbes 700 liiget.

Selts annab välja ajakirja Virittäjä.

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Like (kirjastus)

**Like** (soomekeelse täisnimega Like Kustannus Oy) on Soome kirjastus. Kirjastuse emaettevõte on Otava Oy. Kirjastuse peakontor asub Helsingis. Kirjastuse tegevdirektor on Pasi Vainio. Kirjastus kirjastab näiteks muusika-, popkultuuri-, filmi-, teatri-, ühiskonnateemalisi raamatuid, samuti ulmeraamatuid ja koomikseid.

Kirjastus asutati 1987.

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Soraga di Fassa

**Soraga** (ladiini: *Sorèga*, saksa: *Überwasser*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 682 inimest ja valla pindala on 19,6 km².

Soraga külgneb järgmiste valdadega: Pozza di Fassa, Vigo di Fassa, Falcade ja Moena.

2001. aasta rahvaloenduse järgi kuulutas 574 inimest 673-st (85,3%) oma emakeeleks ladiini keele.
Sover

**Sover** (saksa: *Sofer*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost kirdes.

## Geograafia

2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 921 inimest ja valla pindala on 14,7 km².

Soveri vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Montesover, Piscine, Facendi, Piazzoli, Sveseri ja Settefontane.

Sover külgneb järgmiste valdadega: Capriana, Valfloriana, Altavalle, Segonzano, Lona-Lases ja Bedollo.
Spiazzo

**Spiazzo** on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost läänes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1164 inimest ja valla pindala on 70,6 km².

Spiazzo külgneb järgmiste valdadega: Ponte di Legno, Vermiglio, Giustino, Strembo, Saviore dell'Adamello, Caderzone Terme, Massimeno, Valdaone, Bocenago, Pelugo ja Tre Ville.
Spormaggiore

**Spormaggiore** (ladiini: *Spogrant*, saksa: *Altspaur*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost loodes. 2011. aasta oktoobri seisuga elas seal 1259 inimest ja valla pindala on 30,2 km².

Spormaggiore külgneb järgmiste valdadega: Ville d'Anaunia, Ton, Campodenno, Sporminore, Mezzolombardo, Fai della Paganella, Cavedago ja Molveno.

## Välislingid

* Linna koduleht
Sporminore

**Sporminore** (ladiini: *Sporpiciol*, saksa: *Neuspaur*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 695 inimest ja valla pindala on 17,5 km².

Sporminore külgneb järgmiste valdadega: Ton, Campodenno ja Spormaggiore.

## Välislingid

* Linna koduleht