open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Asustusgeograafia

**Asustusgeograafia** on inimgeograafia haru, mis uurib asustust ja asulaid.

Asustusgeograafia uurib muu hulgas asulatüüpe, asulate tekkimise ja arengu geograafilisi tingimusi ning asustussüsteemi. 

Asustusgeograafia harude seas on linnageograafia ja ruraalgeograafia. 

## Definitsioon
Stone (1965) määratleb asustusgeograafia nii: "Nende hoonete jaotumise kirjeldus ja analüüs, millega inimesed kinnistavad end maa külge. Edasi, et asustamise geograafia tähendab hoonete ehitamist, et maad ajutiselt või alaliselt hõivata. Tuleb aru saada, et hooned on inimese ja maa suhete üks kättesaadav väljendus ning selle rõhuasetuse väljatoomine eeldab, et uurimistöö võib toimuda mis tahes skaalal päris üldisest kuni väga konkreetseni välja. Hooned on lihtsalt inimeste mingil maa-alal elamise üks avaldumisviis; nad on seal kaardistatav maastikujaotus, millele tuleb tähelepanu pöörata." 

Jordan (1966) rõhutab, et asustusgeograafia ei uuri ainult jaotumusi, vaid veel enam struktuure, protsesse ja vastastikmõjusid asulate ja keskkonna (näiteks muld, geomorfoloogia, majandus, ühiskond) vahel. 

Mayda (1965) ütleb: "Asustuse uurimine on arenenud inimeste vastastikuseks toimeks füüsikalise ja ökoloogilise maailmaga. See holistlikum uurimine huvitub kestlikkusest ja püüab paremini mõista praegust maastikku ja planeerida tuleviku maastikku."

## Vaata ka
*Rahvastikugeograafia

## Kirjandus
* K. H. Stone. The Development of a Focus for the Geography of Settlement. – *Economic Geography*, 1965, kd 41, nr 4, lk 346–355.
*C. Mayda. – B. Warf. *Encyclopedia of Geography*, 1965. 
* T. G. Jordan. On the nature of settlement geography. – *The Professional Geographer*, 1966, kd 18, nr 1, lk 26–28.
*W. F. Hornby, M. Jones. *An Introduction to Settlement Geography*, Cambridge 1991.
*Србољуб Стаменковић, Милан Бачевић. *Географија насеља*, Географски факултет, Београд: 1992.
*V. Drozg. Educational subject matter in the geography of settlement. – *Geografski Vestnik*, 2000, 72(1), lk 61–71.
* Guenter Mertins. General Settlement Geography. – *ERDKUNDE*, 2011, kd 65, nr 4, lk 415–441. 
*Noel Castree, Rob Kitchin, Alisdair Rogers. settlement geography. *A Dictionary of Human Geography*, Oxford University Press 2013.
Bluesaurus

**Bluesaurus** oli eesti bluusiansambel, mis tegutses aastatel 2012–2015. 

Ansambli asutas kitarrist ja laulja Nevil Blumberg. 

## Koosseis
*Nevil Blumberg – kitarr, laul
*Avo Ulvik – Hammondi orel
*Jaanus Salm – trummid
*Eduards Glotovs – bass
Merle Viirmaa

**Merle Viirmaa** (sündinud 15. juunil 1974 Tallinnas) on endine eesti laskesuusataja. 

Ta osales 1994. aasta Lillehammeri OM-il, kus sai teatesõidus 12. koha. 

1991–1995 võitis ta Eesti meistrivõistlustel individuaalselt kulla, hõbeda ja pronksi ning teatesõidus kulla. 

## Viited

## Välislingid
*
Mihail Sadoveanu

**Mihail Sadoveanu** [miha'il sado'veanu] (5. november 1880 Pașcani – 19. oktoober 1961 Vânători-Neamț) oli rumeenia kirjanik, ajakirjanik ja poliitik.

Sadoveanu oli viljakamaid rumeenia kirjanikke, kes on tuntud eelkõige oma ajalooliste ja seiklusromaanidega.

Ta oli Rumeenia Kirjanike Liidu president ning alates 1921. aastast Rumeenia Akadeemia liige. 

1961. aastal anti talle Rahvusvaheline Lenini rahupreemia.

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Mitrea Cocor" (vene keelest tõlkinud Johan Tamm, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1952)
* "Lillede saar" (jutustus; vene keelest tõlkinud Nadežda Roose, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1955)
* "Jutustusi" (vene keelest tõlkinud E. Kuusküll, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1954)
* "Armastuslood" (jutustused; rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Tallinn: Eesti Raamat, 1980)
Valeri Prosvirnin

**Valeri Prosvirnin** (sündinud 26. mail 1986) on Eesti sõudja.  

Igor Prosvirnini poeg. 

Lõpetas 2005 Tallinna Tõnismäe Reaalkooli ning 2010 maksunduse ja tolli erialal Sisekaitseakadeemia.

## Sõudmine

Sõudma hakkas 1995 isa juhendamisel. 

### Tulemused
* 2007 – maailmameistrivõistluste 10. koht kergekaalu ühepaadil 
* 2009 – Euroopa meistrivõistluste 13. koht ühepaadil
* 2009 ja 2010 – Euroopa meistrivõistluste 8. koht paarisaerulisel neljapaadil
* 2011 – Euroopa meistrivõistluste 7. koht kaheksapaadil
* 2006–2011 osales 10 maailma karikasarja etapil: 1 korral tulnud 8. kohale ja 5 korral olnud 12 parema seas.

* U23 MM-il – ühepaadil 2008 14. ning kergekaalu ühepaadil 2005 22., 2006 14. ja 2007 5. koht. 
* Juunioride MM-il oli paarisaerulisel neljapaadil 2003 15. ja 2004 9., üliõpilaste MM-il kergekaalu ühepaadil 2006 ja kaheksapaadil 2008 pronks. 

Tulnud Eesti meistriks 7 korral: 
* 2005–2007 kergekaalu ühepaadil, 
* 2004 ja 2010 paarisaerulisel neljapaadil ning 
* 2006–2007 sisesõudmises kergekaalu kategoorias. 

* Sõudeliidu aasta üllataja 2006 ja parim kergekaalusõudja 2007.

## Viited
Riho Suun

**Riho Suun** (sündinud 27. aprillil 1960 Tartus) on endine eesti jalgrattur.  

Ta lõpetas 1978. aastal Tartu 10. Keskkooli. Samal aastal käis NSV Liidu juunioride koondisega maanteesõidu MM-il USA-s Washingtonis. Võistlema siiski ei pääsenud. 

NSV Liidu koondisega võistles kolmel korral Rahutuuril (1982, 1983, 1985) ja viiel korral maailmameistrivõistlustel (1981, 1982, 1983, 1985, 1989).  

Eesti parim meessportlane (1985), Eesti parima võistkonna liige (1985), NSV Liidu teeneline meistersportlane (1985). 

## Saavutused
1981. aasta MM-i debüüdil Prahas teenis amatööride grupisõidus 7. koha. 

1982. aasta Rahutuuril sai individuaalselt 7. koha, võitis kaks etappi ja sõitis kaks päeva liidrisärgis. 

1983. aasta Rahutuuril suur tüli Liidu koondise vanemtreeneri Viktor Kapitonoviga, mille tulemusena heideti Suun koondisest välja. 

1985. aastal võitis Rahutuuril kolm etappi, kaasa arvatud märgilise Moskva etapi 9. mail – suurel võidupühal. Teise maailmasõja lõpust möödus 40 aastat ja sel päeval Nõukogude Liidu koondis kaotada ei tohtinud. Suun tõi kastanid tulest. 

1988. aastal osales Suun Sŏuli OM-il, kus sai grupisõidus 60. koha. 

1989. aastal kuulus Hispaania profiklubisse Kelme. 

1979–1989 tuli Suun maanteesõidus kahel korral Nõukogude Liidu meistriks, sai kuus hõbe- ja kolm pronksmedalit. 

1978–1986 tuli maantee-, krossi- ja trekisõidus kokku kuuel korral Eesti NSV meistriks (sh 4 korda individuaalselt). 

## Viited

## Välislingid
*
* 
*Riho Suunast ilmus 2020. aastal raamat "Inimene või masin? Riho Suun ja suurmeistrite plejaad"
Nikolai Matvejev

**Nikolai Matvejev** (11. detsember 1923 Tallinn – 5. aprill 1984 Tallinn) oli Eesti jalgrattur ja kiiruisutaja. 

Ta osales 1952. aasta Helsingi suveolümpiamängude jalgrattavõistustel, kus sai Nõukogude Liidu meeskonnas 4 km jälitussõidus 14. koha. 

1947–1956 tuli ta 76 korda Eesti NSV meistriks: 35 korda jalgrattaspordis (sh 27 korda individuaalselt) ja 41 korda kiiruisutamises (sh 9 korda mitmevõistluses). 

## Viited

## Välislingid
*
* 
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Tugevvoolupaigaldis

**Tugevvoolupaigaldis** on energiatehnikas kasutatav elektripaigaldis. Tugevvoolupaigaldistes on tööpinge vähemalt 50 volti vahelduvvoolu korral ja 120 volti alalisvoolu korral, mis mõlemad on inimesele ohtlikud pinged (vt elektrilöök).

Eestis on elektritööde teostajal kohustus registreerida vastutav pädevustunnistusega spetsialist majandustegevuse registris (https://mtr.mkm.ee/). 

Elektriala pädevuse info on lahti kirjutatud juba kehtetu määrusega https://www.riigiteataja.ee/akt/12853781

Tugevvoolupaigaldise ehitamine algab reeglina elektripaigaldise projekteerimisest, sellele eelnevalt projekteerimisülesande koostamisest.

Kõikide uute või rekonstrueeritavate elektripaigaldiste valmimisel on tööde teostajal vaja taotleda elektripaigaldisele audit, mida on õigus teha akrediteeritud inspekteerimisasutusel (http://www.eak.ee/?pageId=86). Auditi, varem ka nõuetekohasuse (nõuetele vastavuse) tõendamise tunnistus on ehitise jaoks üks vajalikest dokumentidest, mis vaja esitada elektripaigalduse ohutuse tõendamiseks omavalitsusele (linnast, vallast) enne ehitisele kasutusloa saamist või elektri võrguettevõttele uue elektripaigaldise pingestamiseks (elektri sisselülitamiseks).

## Vaata ka
*Nõrkvoolupaigaldis
*Juhistikusüsteem
Raiko Pachel

**Raiko Pachel** (sündinud 2. juunil 1974 Tallinnas) on eesti ujuja.

Ta osales 2000. aasta Sydney OM-il, kus sai 100 m rinnuliujumises 32. ja 200 m rinnuliujumises 33. koha.

1991-2003 tuli ta 30 korda suvistel ja 1 kord (1993) talvistel, 25 korda lühirajaujumises (1994-1996), 1998-1999, 2001-2002 Eesti meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Octav Pancu-Iași

**Octav Pancu-Iași** (14. aprill 1929 Iași – 16. või 17. aprill 1975) oli rumeenia kirjanik.

Ta on kirjutanud romaane, novelle ja jutte. 

Eesti keeles on ilmunud tema jutustuste kogu "Võileivad suve ja tuulega" ("Tartine cu vară și vînt", rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Thelma Tali, Tallinn: Eesti Raamat, 1976).
Raul Tikk

**Raul Tikk** (sündinud 5. aprillil 1970 Tartus) on eesti sulgpallur.

Aastatel 1992–1996 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 7 kuldmedalit, neist 5 meespaaris- ja 2 segapaarismängus.

## Viited

## Välislingid
*
Joanna Moro

**Joanna Moro** (sündinud 13. detsembril 1984 Vilniuses) on poola näitleja.

Joanna Moro sündis Vilniuses poola perekonnas. Ta õppis muusikakoolis ja mängis harrastusteatris. Gümnaasiumi lõpetamise järel asus ta elama Poolasse Varssavisse. 2007. aastal lõpetas ta Varssavis Aleksandr Zelwerowiczi nimelise Teatriakadeemia.

Ta on mänginud paljudes teleseriaalides ja mõnes filmis. 2012. aastal sai ta Poolas ja Venemaal laialdaselt tuntuks Anna Germani rolliga seriaalis "Anna German. Tajemnica białego anioła" ("Anna German. Valge ingli saladus").

## Isiklikku
Joanna Moro on abielus Mirosław Szpilewskiga. Neil on kaks poega: Mikołaj ja Jeremi.

Lisaks poola keelele valdab ta inglise, leedu ja vene keelt.

## Viited

## Välislingid
*
Riina Jõesaar

**Riina Jõesaar** (enne 1971. aastat **Valgmaa**, 1971–1979 **Kaarli**, 1979–1994 **Arulaane**; sündinud 30. märtsil 1952 Tartus) on endine eesti sulgpallur. 

Aastatel 1967–1977 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 12 kuldmedalit: 2 üksik-, 8 naispaaris- ja 2 segapaarismängus.

## Viited

## Välislingid
*
Peeter Munitsõn

**Peeter Munitsõn** (sündinud 9. novembril 1965 Tartus) on endine Eesti sulgpallur. 

Aastatel 1982–2001 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 11 kuldmedalit: 1 üksikmängus, 8 meespaaris- ja 2 segapaarismängus.

## Viited

## Välislingid
*
Elektripaigaldise projekt

**Elektripaigaldise projekt** on üks eritööde projekte.
Hea elektriprojekt peaks sisaldama projekteerija poolt tellija soove ja tahet ehitise elektrilahenduste osas. Projekteerija töö on leida vastavalt tellija soovidele lahendused, mis vastavad kehtivatele elektriohutusnõuetele ja mille teostus ei ole tellijale põhjendamatult kallis, ehk hea projekt on sobiv alus konkreetsele hinnapakkumisele. 

Elektripaigaldise projekte võib jaotada tugev- ja nõrkvooluprojektideks. Tugevvoolu elektripaigaldis on rajatise-ehitise süsteem, mille vahelduvpinge on üle 50 V või/ja alalispinge üle 125 V. Süsteemid, milles pinged ei tõuse üle eeltoodud pingeväärtuste, võib nimetada nõrkvoolupaigaldisteks. Elektripaigaldise ülesanne on reeglina elektrienergia ülekanne selle elektrivarustuse liitumispunktist paigaldisega ühendatud tarbijateni- elektriseadmeteni. Lisaülesanneteks on kujunenud elektrivalgustuse ja elektrikütte kalkulatsioonid ja projekteerimine. Elektriprojekteerijatel võib olla spetsialiseerumine vastavalt elektriala pädevusele (B-pädevus – projekteeritava objekti pinge kuni 1000 V (1 kV) ja A-pädevus – ilma pinge piiranguteta), nõrkvoolusüsteemide projekteerijalt nõutakse vastavat pädevust (nt turvatehniku koolitus) tulekahjusignalisatsiooni (ATS), valvesignalisatsiooni-, läbipääsu- ja videovalveprojektide tegemiseks. Arvutivõrgu-, televisioonivõrgu- ja audioprojektide tegemiseks pole nõutavad ei pädevus- ega kvalifikatsioonitunnistus ega ka arvelolek majandustegevuse registris mtr.mkm.ee.

Väiksema konkreetsema tugevvoolu elektritööde tegemiseks ei ole elektriprojekt möödapääsmatu, kui selle kohta auditi (endise nõuetekohasuse tunnistuse) väljaandja piirdub pädevusega elektritööde teostaja teostusdokumentatsiooniga, deklaratsiooni, teostusjooniste jm dokumentatsiooniga. 

Komplitseeritud, keskmiste ja suurte ehitiste eritööde projekteerimisel läheb suhteliselt keeruliseks, kui plaanitakse hakkama saada elektriprojektita, kui ehituse üldnõuded näevad ette turvavalgustuse, tuleohutussüsteemide toimimise (suitsueemaldusventilatsioon, suitsueemaldusluugid, ventilatsiooniseadmete seiskamine ATS-i häire korral jne), jätavad elektripaigaldise ilma projektita rajamise tööde mahud ning korralduse ja maksumuse ebaselgeks.
Meelis Maiste

**Meelis Maiste** (sündinud 18. aprillil 1976 Tallinnas) on eesti sulgpallur. 

Aastatel 1997–2008 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 8 kuldmedalit: 5 meespaaris- ja 3 segapaarismängus. 

## Viited

## Välislingid
*
Malle Mõistlik

**Malle Mõistlik** (11. juuni 1943 Tallinn – 12. jaanuar 2005 Tallinn) oli eesti võrkpallur, sulgpallur ja sporditegelane.

Ta lõpetas aastal 1966 ehitusinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Ta võitis 1965. aastal paarismängus Eesti meistrivõistlused sulgpallis.

## Viited

## Välislingid
*
Mare Pedanik

**Mare Pedanik** (kuni 1989 **Mare Reinberg**; sündinud 11. juulil 1962 Tallinnas) on endine eesti sulgpallur ning kunstiajaloolane ja -kuraator. 

Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1986. aastal TRÜ ajalooteaduskonna kunstiajaloolasena. 

Aastatel 1979–1997 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 21 kulda: 7 üksik-, 6 naispaaris- ja 8 segapaarismängus. 

Ta töötab 2005. aastast Eesti Kunstimuuseumi auditooriumi programmijuhina.

## Liikmesus
*Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing, liige

## Viited

## Välislingid
*
Valdis Mintals

**Valdis Mintals** (sündinud 11. detsembril 1979 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja. 

1996–2002 tuli ta 6 korda Eesti meistriks. 

1995–2002 kuulus ta Eesti iluuisutamiskoondisse. 

## Viited

## Välislingid
*
Olga Voložinskaja

**Olga Voložinskaja** (sündinud 18. mail 1962 Tallinnas) on endine Eesti iluuisutaja. Jäätantsus esindas Nõukogude Liidu koondist.

Ta alustas iluuisutamisega 1969. aastal Ly Piiri juhendamisel. Esialgu harrastas ta üksiksõitu ja tuli  Eesti meistriks aastatel 1974–1976. Pärast seda siirdus ta elama Venemaale, kus jätkas karjääri jäätantsijana. Tema partneriks oli Aleksandr Svinin.

Jäätantsus saavutas ta 1984. aasta Sarajevo taliolümpiamängudel 7. koha. Lisaks võitis ta 1983. aastal Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali, 1982. aastal 4. koha ja 1984. aastal 5. koha. Maailmameistrivõistlustel saavutas ta 1983. aastal  4. koha, 1981. aastal 5. koha ja 1982. aastal 6. koha.

Ta on võitnud Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1983. aastal hõbemedali, samuti sai ta 1980. ja 1982. aastal pronksmedalid. 

Pärast võistluskarjääri on ta töötanud treeneri ja koreograafina Ameerika Ühendriikides Floridas. Tema õpilaste seas on olnud Todd Eldridge, Nicole Bobek, Aljona Leonova, Stacey Pensgen, Daniel Samohin jpt.

Olga Voložinskaja on abielus vene iluuisutaja Sergei Petrovskiga ja neil on kaks poega, Nikita ja Anton.

## Viited

## Välislingid
*
*
Lietta Sander de Barrero

**Lietta Sander de Barrero** (1930 – 1. märts 2015 Malmö) oli eesti ühiskonnategelane Rootsis.

Lietta Sander oli 14-aastane, kui ta koos perega sügisel 1944 Rootsi põgenes. Ta vanaisa August Sander oli kadetina osalenud Vabadussõjas ja hiljem töötanud Valgas kompaniiülemana.

Rootsis lõpetas Lietta Sander Kalmari gümnaasiumi ja Stockholmis riikliku õdedekooli. Pärast abiellumist kolis paar 1958. aastal Colombiasse Cartagenasse, neil sündis kolm last.

Pärast lesestumist kolis Lietta Sander de Barrero 1970. aastail Rootsi tagasi. Ta töötas Malmös meditsiiniõena ning ka hispaania ja eesti keele tõlgina. Ta astus Ida-Euroopa Solidaarsuskomiteesse ja mitmesse eesti organisatsiooni. 1978. aastal valiti ta Rootsi Eestlaste Esinduskogu saadikuks.

Lietta Sander de Barrero korraldas mitmesuguseid aktsioone, et Eesti olukorrale tähelepanu juhtida. Üks enim Rootsi meedias tähelepanu leidnuid oli kolmepäevane näljastreik Malmö kesklinnas 1978. aastal seoses Rootsi kuningapaari ametliku visiidiga Nõukogude Liitu. Ta piketeeris Pärnumaa rahvarõivastes Molotovi-Ribbentropi pakti aastapäevadel või inimõiguste kaitseks ning vangistatud teisitimõtlejate Mart Nikluse, Enn Tarto, Lagle Pareki ja Heiki Ahoneni vabastamiseks.

Lietta Sander de Barrero osales Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi Helsingi lõppakti järelkonverentsil 1986. aastal Viinis ja Andrei Sahharovi konverentsil 1987. aastal Amsterdamis, samuti esmaspäevamiitingutel Stockholmis.

## Viited
Olle Sildre

**Olle Sildre** (sündinud 7. jaanuaril 1973 Tallinnas) on endine eesti jäähokimängija ja treener.

Aastal 2004 tuli ta klubiga HC Panter ja 2008 klubiga HK Tartu Kalev-Välk Eesti meistriks. 

1989-2001 mängis ta mitmes Soome klubis.

## Viited

## Välislingid
*
Polaarorbiit

**Polaarorbiit** on orbiit, millel olles kaaslane liigub igal tiirul üle taevakeha (tavaliselt planeedi, nagu näiteks Maa, kuid võimalik, et ka mõne muu taevakeha) mõlema pooluse kohal või nende lähedalt. Polaarorbiidi kalle on seetõttu (peaaegu) 90 kraadi ehk orbiit on risti Maa pöörlemissuunaga. Taevakeha ümber polaarorbiidil olev kaaslane liigub igal tiirul üle taevakeha ekvaatori eri geograafilisel pikkusel.

Polaarorbiite kasutatakse tihti Maa kaardistamiseks, kaugseireks ja Maa jälgimiseks pikema aja jooksul ning nendele lennutatakse sidesatelliite ja mõnikord ka ilmasatelliite. Iridiumi sidesatelliidid asuvad samuti polaarorbiitidel. Polaarorbiidi miinuseks on asjaolu, et ühte punkti ei ole järjest võimalik pikka aega jälgida.

## Vaata ka
*Molnija orbit
*Vandenbergi õhujõudude baas, peamine stardikompleks kaaslaste polaarorbiitidele lennutamiseks Ameerika Ühendriikides

## Viited
Thalassa (kuu)

**Thalassa** (kreeka sõnast *Θάλασσα*, 'meri'), teise nimega **Neptune&nbsp;IV**, on Neptuuni kaaslane, mis nimetati kreeka usundi merejumalanna Thalassa (jumalate Aitheri ja Hemera tütre) järgi.

## Avastamine
Naiad avastati kosmosesondi Voyager 2 tehtud fotode pealt millalgi enne 1989. aasta septembri keskpaika. Kaaslasele anti ajutine nimetus **S/1989&nbsp;N&nbsp;5**. Avastus kuulutati välja 29. septembril 1989 Rahvusvahelise Astronoomiauniooni teadaandes nr 4867, kuid seal mainiti vaid "11 päeva jooksul võetud 25 kaadrit", mistõttu on avastamiskuupäev millalgi enne 18. septembrit. Kaaslasele anti nimi Thalassa 16. septembril 1991.

## Füüsikaline iseloomustus

Thalassa on korrapäratu kujuga ja pärast teket pole sisemised geoloogilised protsessid seda ilmselt mõjutanud. On võimalik, et Thalassa koosneb Neptuuni algsetest kaaslastest, mis lagunesid Tritoni häirituse tõttu peagi pärast Tritoni püüdmist väga ekstsentrilisele orbiidile. Korrapäratu kujuga taevakehale mitteomaselt tundub Thalassa olevat kettakujuline.

## Orbiidi iseloomustus
Thalassa tiirleb Neptuuni sünkroonse orbiidi raadiusest madalamal, mistõttu väheneb Thalassa orbiit aegamööda ja kunagi võib Thalassa langeda Neptuuni atmosfääri või Roche'i piiri ületamisel laguneda tükkideks, mis jäävad Neptuuni rõngastesse tiirlema. Varsti pärast seda võivad tükid põrkuda Despinaga.

## Viited
Tallinna Puhkekodu

**Tallinna Puhkekodu** oli aastatel 1925–1940 Tallinnas tegutsenud spordiselts.

Tallinna Puhkekodu spordiselts asutati 1925. aastal. Spordiseltsil oli oma jalgpallimeeskond, korvpallimeeskond ja korvpallinaiskond, kuid seltsis harrastati ka kergejõustikku, raskejõustikku ja veeremängu.

Tallinna Puhkekodu jalgpallimeeskonna treener aastatel 1933–1938 oli Albert Vollrat. Meeskond võitis Eesti meistrivõistlustel 1932. aastal 2. koha, 1934. ja 1936. aastal 3. koha. Tallinna Puhkekodu jalgpallimeeskonnas mängisid muuhulgas Elmar Tepp (aastatel 1935–1938), Ferdinand Murr (aastatel 1932–1937), Roman Mõtlik, Rudolf Härmates ja väravavaht Edmund Karp (aastatel 1932–1938), kes erinevatel aegadel olid ka Eesti jalgpallikoondise liikmed.

Tallinna Puhkekodu korvpallimeeskond võitis Eesti meistrivõistlustel 1935/1936. aastal 3. koha. Ka Tallinna Puhkekodu korvpallinaiskond osales Eesti meistrivõistlustel 1935/1936. aastal, kuid jäi nelja osalenud naiskonna seas viimaseks.

Aastatel 1937–1938 esindasid kergejõustikuvõistlustel Tallinna Puhkekodu spordiseltsi jooksjad Erich Veetõusme ja Hugo Tarto.

## Viited

## Välislingid
*Tallinna "Puhkekodu" jalgpallimeeskond. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumi fotokogu
Kollatähn-pajuliblikas

**Kollatähn-pajuliblikas** (*Nymphalis polychloros*) on liik päevaliblikaid.

Varem Eestis haruldane, ent vahel sisserändav, võib talvituda (valmikuna).

Sarnaneb koerliblikaga, kuid on veidi suurem.

Nymphalis polychloros MHNT CUT 2013 3 13 Gratentour Male Dorsal.jpg|♂ 
Nymphalis polychloros MHNT CUT 2013 3 13 Gratentour Male Ventral.jpg|♂  △


## Vaata ka
*valgetähn-pajuliblikas

## Välislingid
*
Despina

**Despina** (ladina sõnast *Despœna* ja kreeka sõnast *Δέσποινα*), teise nimega **Neptune&nbsp;V**, on Neptuuni kaaslane, mis on saanud nime Kreeka usundi nümfi Despoina (Poseidoni ja Demeteri tütre) järgi.

## Avastamine
Despina avastati kosmosesondi Voyager 2 tehtud fotodelt 1989. aasta juuli lõpus. Sellele anti ajutine nimetus **S/1989&nbsp;N&nbsp;3**. Avastus kuulutati välja 2. augusti 1989 Rahvusvahelise Astronoomiauniooni teadaandes nr 4824, kuid seal mainiti vaid "10 päeva jooksul pildistatud 5 kaadrit", mistõttu on avastamiskuupäev millalgi enne 28. juulit. Kaaslasele pandi nimeks Despina 16. septembril 1991.

## Füüsikaline iseloomustus

Despina on ebakorrapärase kujuga ja pärast teket pole sisemised geoloogilised protsessid seda ilmselt mõjutanud. On võimalik, et Despina koosneb Neptuuni algsetest kaaslastest, mis lagunesid Tritoni häirituse tõttu peagi pärast Tritoni püüdmist väga ekstsentrilisele orbiidile.

## Orbiidi iseloomustus
Despina orbiit jääb napilt väljapoole Neptuuni Le Verrier' rõngast ja asub Thalassa orbiidi lähedal. 
Despina tiirleb Neptuuni sünkroonse orbiidi raadiusest madalamal, mistõttu väheneb Despina orbiit aegamööda ja kunagi võib Despina langeda Neptuuni atmosfääri või Roche'i piiri ületamisel laguneda tükkideks, mis jäävad Neptuuni rõngastesse tiirlema.

## Viited
Erkki Tanttu

**Erkki Lauri Tanttu** (kuni 1913. aastani **Erkki Lauri Lydén**; 3. oktoober 1907 Viiburi – 5. mai 1985 Helsingi) oli soome raamatuillustraator, graafik ja koomiksikunstnik.

Erkki Tanttu vanemad olid jaamaülem Eliel Laurentius Lydén (1877–1954) ja õpetaja Lyyli Lydén (neiupõlvenimega Tanttu). Vanemad lahutasid abielu 1913, Lyyli Tanttu võttis oma neiupõlvenime tagasi ja vahetas ka oma poja perekonnanime. 

Kunstnikuna oli Tanttu iseõppija. 1926. aastal sai ta Porvoos tööle trükikotta, kus õppis töö kõrvalt raamatugraafikat. 1929–1930 õppis Tanttu Helsingi Kunstitööstuslikus Keskkoolis, kuid õpingud jäid pooleli.

1931. aastal oli ta lühikest aega ajalehe Kansan Kuvalehti küljendaja ja illustraator. Samal aastal asus ta samades ülesannetes tööle ajalehe Hakkapeliitta toimetuses. 1944. aastal väljaande ilmumine lõpetati ning Tanttust sai vabakutseline kunstnik. Põhiliselt tegutses ta raamatuillustraatorina ja joonistas ka koomikseid. 

Tema tuntumad teosed olid koomiks "Rymy-Eetu" ja illustratsioonid Aleksis Kivi romaanile "Seitse venda".

## Viited
Bergamo toomkirik

**Bergamo toomkirik** (itaalia keeles *Duomo di Bergamo*, *Cattedrale di Sant'Alessandro*) on Itaalias Bergamo linnas asuv roomakatoliku toomkirik, mis on pühitsetud linna kaitsepühakule Bergamo Aleksandrile. Tegemist on ka Bergamo piiskopitooli asukohaga.

## Ajalugu
Vähemalt 9. sajandist oli Bergamos kaks toomkirikut. Neist esimene oli pühaku arvataval märtrisurma suremise kohal asunud Püha Aleksandri basiilika. Teine oli pühitsetud pühale Vincentile; selle ehitus tänapäevase toomkiriku asukohas oli nähtavasti alanud juba langobardide ajal. Piiskop Giovanni Barozzi andis 15. sajandi keskel käsu Püha Vincenti kiriku ümberehitamiseks; nende plaanide autorsuse on enda nimele võtnud arhitekt ja skulptor Filarete.

Aastal 1561 lõhkusid veneetslased sõjalise otstarbekuse põhjustel maha Püha Aleksandri kiriku, jättes Vincenti kiriku linna ainsaks toomkirikuks. 17. sajandi alguses ühendas piiskop Giovanni Emo kahe vana toomkiriku kanoonikud. Viimaks õnnestus piiskop Gregorio Barbarigol 1697. aasta 18. augustil saada paavst Innocentius XI käest bulla "Exponi nobis", millega moodustati piiskopkonna jaoks üks kapiitel ja piiskopkonda jäi üks toomkirik, mis muudeti Püha Vincenti kirikust Püha Aleksandri kirikuks.

1689. aastal renoveeriti hoonet arhitekt Carlo Fontana projekti järgi. Järgmine suurem renoveerimine võeti ette 19. sajandil; selle tulemusel valmis uusklassitsistlik läänekülg 1889. aastal.

## Interjöör
Toomkiriku põhiplaan on ladina risti kujuline ja sellel on üks lööv.

Toomkiriku esimesel parempoolsel küljealtaril leidub Andrea Previtali maal "Püha Benedictus ja pühakud" (1524) ja kiriku esimesel vasakpoolsel küljealtaril Giovan Battista Moroni maal "Madonna ja laps koos pühakutega" (1576). Kirikust leiab ka Giovanni Cariani maali "Madonna lapsega koos kahe tuviga" ja lõuendeid, sealhulgas teos "Pühakud Firmus ja Rusticus ning Proculus" (1704), mille autorid võivad olla Giambettino Cignaroli ja Sebastiano Ricci.

Toomkiriku apsiidis asuvad Giovanni Battista Tiepolo maal "Piiskop Bergamo Püha Johannese märtrisurm" (1731–1743) ja Carlo Innocenzo Carloni maal "Püha Aleksander". Kiriku peaaltari kujundas Filippo Juvarra. Kiriku kooriruumis leiduvad Johann Karl Sanzi reljeefid.

## Baptisteerium

Toomkiriku lähedal asub kaheksanurkne baptisteerium, mille skulptor Giovanni da Campione 1340. aastal Bergamo Santa Maria Maggiore basiilika jaoks rajas. 1650. aastal toimunud suurte ehitustööde käigus baptisteerium lammutati, kuid see hoiti siiski alles ja pandi aastal 1856 kanooniku õuel uuesti kokku.

Hoone sees asuvad Kristuse elu episoode kujutavad bareljeefid, Ristija Johannese kuju ja 1340. aastast pärinev Giovanni da Campione tehtud ristimiskivi.

Baptisteeriumi ülemise tasapinna ümber asetseva sammastiku kohal paiknevad kaheksa 14. sajandist pärinevat voorusi sümboliseerivat kuju.

## Allikad
*Bergamo toomkiriku veebileht
*Bergamo toomkiriku veebileht: virtuaalne ringkäik
*Kiriku interjöör
*Lühikirjeldus
*Kirjeldus
Ginza Rabba

**Ginza Rabba** ehk **Ginza** (manda keeles 'aare') on mandade tähtsaim tekstikogu (pühakiri). Ginza Rabba jaguneb kaheks peaosaks. Parempoolne Ginza koosneb 18 väga erineva teemaga proosatekstist. Vasakpoolne Ginza sisaldab mandalaste surmarituaaliga seotud laule (e luuletekste).

## Välislingid
* Mark Lidzbarski: Ginzā. ''Der Schatz oder das grosse Buch der Mandäer.'' Vandenhoeck & Ruprecht u. a., Göttingen 1925 (Saksa keeles).
Kurt Hager

**Kurt Hager** (sünninimega **Leonard Kurt Hager**; 24. juuli 1912 Bietigheim-Bissingen, Baden-Württemberg – 18. september 1998 Berliin) oli Saksa DV partei- ja riigitegelane.

Kurt Hager oli pärit töölisperekonnast. Reaalkooli lõpetas ta 1931. aastal ja töötas seejärel ajakirjanikuna. 1930. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Parteisse ja 1932. aastal Punaste Rindevõitlejate Liitu. 1933. aastal osales ta Stuttgardis Adolf Hitleri raadiokõne segamises, mille eest ta arreteeriti ja paigutati Heubergi koonduslaagrisse. Laagrist vabanemise järel emigreerus ta 1936. aastal ja elas mitmes Euroopa riigis ning täitis Kominterni ülesandeid. 

1937–1939 võttis ta ajakirjanikuna osa Hispaania kodusõjast. 1939. aastal interneeriti ta Prantsusmaal, kust saadeti välja Suurbritanniasse. Suurbritannias jätkas ta kommunistlikku tegevust, pärast Teise maailmasõja algust oli mõnda aega interneeritud.

1946. aastal pöördus Hager Saksamaale tagasi. Ta astus Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse, kus oli parteihariduse osakonna juhataja. Samuti töötas ta ajakirja Vorwärts peatoimetajana. 1948. aastal lõpetas ta doktoriõpingud Kleinmachnowi parteikõrgkoolis, 1949. aastal sai Berliini Humboldti Ülikooli professoriks.

1950. aastal sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaadiks ja 1952. aastal Keskkomitee teadusosakonna juhatajaks. 1954. aastal sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmeks ja 1955. aastal Keskkomitee sekretäriks (oli vastutav teaduse, hariduse ja kultuuri eest). Alates 1959. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat ning alates 1963 Poliitbüroo liige ja Poliitbüroo ideoloogiakomisjoni juhataja. Alates 1958. aastast oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige ja 1967. aastast Rahvakoja hariduskomisjoni esimees. Lisaks sellele oli ta 1976–1989 Saksa DV Riiginõukogu liige ja 1979–1989 Saksa DV Riikliku Kaitsenõukogu liige.

Faktiliselt oli Kurt Hager Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei peaideoloog. Maailmavaatelt oli ta tõsimeelne karmi liini marksist-leninist. Teda on koguni nimetatud stalinistiks.

1989. aasta novembris astus Kurt Hager kõikidest ametitest tagasi ja 1990. aasta jaanuaris heideti ta Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist välja. 1995. aastal astus ta Saksa Kommunistlikku Parteisse. Samal aastal esitati talle kriminaalsüüdistus seoses Saksa DV-s toimunud piiriületajate tapmisega. 1996. aastal lõpetati Hageri kriminaalasi tema halva tervise tõttu. 

## Viited
Maps of Meaning: An Introduction to Cultural Geography

**"Maps of Meaning: An Introduction to Cultural Geography"** (Tähenduse kaardid: sissejuhatus kultuurigeograafiasse) on Peter Jacksoni raamat. See ilmus 1989. aastal. 

## Sisukokkuvõte
### Eessõna
Raymond Williamsi sõnul on "kultuur" raskesti defineeritav ja väga mitmetähenduslik. Levinud on selle mõistmine eliidi kunstilise ja intellektuaalse produktina, ühiste uskumuste süsteemina või elulaadina. Ent just vaieldavus on kultuuri mõistmise võti. Nagu poliitikas ja majanduseski, räägitakse kultuuris läbi domineerimist ja allumist kui ühiskondlikke suhteid ja seistakse nendele vastu. Tähendusi ei sunnita seal ainult peale, vaid ka vaidlustatakse. 

Raamatus on kultuuri mõistetud laiemalt, kui kultuurigeograafias on tavaks olnud. Vaadeldakse ka ühiskondlikult marginaalsete rühmade kultuure, popkultuuri ja rahvalikke stiile, linna- ja maakultuuri, tänapäeva maastikke ja minevike jäänukeid. Kultuuriuuringutele ja ühiskonnateooriale toetudes lisatakse Carl Saueri Berkeley koolkonna maastiku-uurimisele uusi vaatekohti. Raymond Williamsi ideedest lähtudes esitatakse materialistlik kultuurikäsitus (kultuurimaterialism).    

Geograafia tähtsus ei tulene mitte ainult kultuuri varieeruvusest, vaid on kultuurile konstitutiivne.

### Sissejuhatus: tähenduse kaardid
Kultuurigeograafia piirdus ajalooliste, maa- ja jäänukmaastike tõlgendamisega ning kultuuriliste tunnuste jaotumise staatilise kirjeldamisega. Nüüd katsetatakse uusi lähenemisi kultuuriuuringutest ja mujalt sotsiaalteadustest, ning nüüd on võimalus tuua sinna ühiskonnageograafia ja kultuurigeograafia ideid. Kuigi uus kultuurigeograafia jääb suuresti seotuks maastiku mõistega, rõhutatakse siin kultuuride ja nendega seotud maastike paljust. Popkultuuril on omaette väärtus ja ta on implitsiitne väljakutse domineerivatele väärtustele. Kultuuris vaidlustatakse ja lahendatakse majanduslikke ja poliitilisi vastuolusid. Kultuurilist ei taandata poliitilistele ja majanduslikele determinantidele ega peeta seda jääkkategooriaks, mille poliitilise ökonoomia rangemad analüüsid jätavad seletamata. Kultuuri ja ühiskonna suhe nihutatakse esiplaanile, pidades kultuurilist suhteliselt autonoomseks ja uurides selle konkreetseid kattumisi poliitilise ja majanduslikuga. Rõhuasetus nihkub kultuurilisele poliitikale, kus tähendusi räägitakse läbi ning domineerimis- ja allumissuhteid määratletakse ja vaidlustatakse. Raamatus uuritakse, mil määral kultuuriline on poliitiline.
Nina Companeez

**Nina Companeez** (26. august 1937 Boulogne-Billancourt – 9. aprill 2015 Pariis) oli prantsuse filmilavastaja, &#8209;näitleja ja stsenarist.

Nina sündis juudi soost Venemaa immigrandist stsenaristi Jacques Companeezi peres. 

Ta kirjutas stsenaariumi filmile "Husaar katusel" ("Le hussard sur le toit"; 1995).  

## Välislingid
*
Tallinna SK Tempo

**Tallinna Tempo** oli Tallinnas asunud endine Eesti jalgpalliklubi.

1962. aastal loodud klubi mängis alates asutamisest kogu aeg Eesti NSV jalgpalli kõrgliigas, kus võitis kokku neli esikohta: 1963., 1971., 1982. ja 1987. aastal. Klubi saavutuste hulka kuulus ka Eesti NSV karika võitmine 1984. aastal.

1991. hooaja lõpul langes klubi esimest korda Kõrgliigast välja ja lõpetas Esiliigas II kohaga. 1992. aastal läks klubi laiali.

## Viited

## Välislingid
* Klubi Tempo Tallinn lehel The biggest football archive of the world (inglise keeles)
Dvigatel Tallinn

**Dvigatel Tallinn** (ka **Spordiklubi Dvigatel Tallinn**) oli Tallinnas asuv endine Eesti jalgpalliklubi. Klubi eksisteeris aastatel 1969–1991.

Klubi võitis Eesti meistrivõistlustel 1969. ja 1971. aastal.
Tartu ASK

**Tartu ASK** oli Tartus asuv endine Eesti jalgpalliklubi.

Klubi sai Eesti meistrivõistlustel 1923. aastal 2. koha.
Tallinna VK Merkur

**Tallinna VK Merkur** (alates 1927 *Merkuur*) oli Tallinnas asuv endine Eesti jalgpalliklubi.

Asutatud 1909 kui Tallinna JS Merkur (*Tallinna Jalgpalliselts Merkur*), lõpetas tegevuse 1911 ühinedes klubiga Tallinna KS Valvaja.

Taasasutati veebruaris 1926 kui Tallinna VK Merkur (*Tallinna *'V**õimlemise **K*'lubi Merkur*), lõpetas tegevuse 1930.

Klubi mängis 6. juunil 1909 Lasnamäel esimese ametliku jalgpallimatši Eestis, kus klubi oli vastamisi Tallinna JS Meteoriga. Tallinna JK Meteor võitis 4:2. Seda kuupäeva peetakse eesti jalgpalli ametlikuks sünnidaatumiks.

Klubi võitis 1928. aasta Eesti meistrivõistlustel 2. koha.
JK Eesti Fosforiit

**JK Eesti Fosforiit** (ka *Tallinna Fosforiit*) oli Tallinnas asuv endine Eesti jalgpalliklubi. 

Klubi võitis Eesti meistrivõistlustel 1991. 4. koha.
Tartu JK Olümpia-2000

**Tartu JK Olümpia-2000**, asutatud kui **Tartu Palliklubi Olümpia***,* oli Tartus asuv endine Eesti jalgpalliklubi. Klubi asutati 1930. aastal. See oli esimene ja on siiani ainus klubi väljastpoolt Tallinna, kes on tulnud jalgpallis Eesti meistriks.

Tartu Olümpia lõpetas tegevuse 1941. aastal pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt. Klubi taasasutati 2005. aastal nimega kui FC Tartu Olümpia, kuid lõpetas tegevuse pärast 2010. aasta hooaega. 

## Ajalugu

### Algusaastad (1930–1937)

Tartu Palliklubi Olümpia asutati 1930. aastal Tartu jalgpallientusiastide ja ärimeeste poolt eesmärgiga tõsta linna jalgpalli taset, kuna eelnevalt oli Eesti elanike arvult suuruselt teine linn olnud kõrgliigas esindatud vaid kahel korral (Tartu ASK 1923. ja Tartu JK 1929. aastal). 

Klubi startis 1931. aastal Eesti esivõistlustel jalgpallis B klassis, tuli järgmisel aastal A klassis Lõuna-Eesti ringkonnameistriks ja jõudis Liiduklassi ehk kõrgliigasse 1934. aasta sügisel. Olümpia lõpetas oma esimese kõrgliiga hooaja viimasel kohal, kuid vältis liiga laienemise tõttu väljalangemist. Järgmisel hooajal ei õnnestunud Olümpial ühtegi kohtumist võita ja klubi langes Liiduklassist välja. 

### Eesti meistrid (1938–1941)

Tartu Olümpia naasis jalgpalli kõrgseltskonda 1938/39 hooajaks ja lõpetas kuuendal kohal, vaid punkti kaugusel kolmandal kohal olevast VS Spordist. Tartu kaubamaja omaniku Karl Jänese toetusel tugevdas klubi järgmiseks aastaks oma meeskonda mitme Eesti koondislasega. Olümpia alustas 1939/40 hooaega 0:3 kaotusega Tallinna Spordi vastu, kuid võitis seejärel kõik järgmised mängud ja krooniti Eesti meistriks pärast Kalevi 3:1 alistamist viimasel mängupäeval. Sellega sai Tartu Olümpiast esimene ja tänaseni ainus klubi väljaspool pealinn Tallinna, kes on tulnud jalgpallis Eesti meistriks. Klubi suurim väravakütt oli 13-väravaga võistkonna kapten Richard Kuremaa.

Tartu Olümpia oli sunnitud tegevuse lõpetama 1941. aastal pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt.

Tartu Olümpia nimi kerkis Eesti jalgpallis taas esile 2005. aastal, mil loodi noorteklubi nimega FC Tartu Olümpia. Klubi lõpetas tegevuse pärast 2010. aasta hooaega. Vaatamata lühikesele eksisteerimisajale jõudsid mitmed klubi noormängijad (Sten Reinkort, Frank Liivak ja Tristan Koskor) hiljem Eesti A-koondisse.

## Saavutused

* **[[Meistriliiga|Liiduklass]]** *(Alates 2014 Premium liiga)*
:**Võitjad (1)**: 1939/40

## Viited

## Välislingid

* Video: Tartu Olümpia vs. Tallinna JS Estonia (1939)
Tallinna JK Dokker

**Tallinna JK Dokker**  Tallinnas asuv endine Eesti jalgpalliklubi.

Klubi sai hooajal 1997/98 Esiliigas 3. koha.
Tallinna SK Siirius

**Tallinna SK Siirius** oli Tallinnas asuv endine Eesti jalgpalliklubi.

Klubi võitis Eesti meistrivõistlustel 1926. aastal 3. koha.
Pärnu Kalevi Jalgpalliklubi

**Pärnu Kalevi Jalgpalliklubi** (lühemalt *Pärnu Kalev*) oli Pärnus asuv endine Eesti jalgpalliklubi. Klubi eksisteeris aastani 1993.

Aastal 1942 võitis klubi Eesti jalgpalli karikavõistlustel 2. koha.

## Vaata ka
*Pärnu JK (asutatud 1989)
Naiste Balti liiga (korvpall)

**Naiste Balti liiga** (inglise keeles **Baltic Women's Basketball League**, lühend **BWBL**) on Balti riikide ning teiste Põhja- ja Ida-Euroopa riikide ühine korvpalliliiga, mis on asutatud 19. mail 1994. Liigale vastav meeste liiga on Baltic Basketball League.

2017/18 hooajal osalesid liigas naiskonnad Valgevenest, Venemaalt ja Leedust. Varem on liigas mänginud ka naiskonnad Eestist, Kasahstanist, Lätist, Moldovast, Norrast, Poolast, Rootsist, Soomest, Ukrainast ja Usbekistanist.

Eesti naiskondadest on liigas mänginud Audentes Tallinn, Tooted Tallinn, TPÜ-ELK ja FCR Media/Rapla. Praegu osaleb TSA/CITYTEED Tallinn.

## Vaata ka
*Baltic Basketball League

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Hermann Axen

**Hermann Axen** (6. märts 1916 Leipzig – 15. veebruar 1992 Berliin) oli juudi päritolu Saksa DV riigitegelane.

Hermann Axen sündis Leipzigis Galiitsiast sisserännanud kodanlikus juudi perekonnas. Alates 1932. aastast osales ta Saksamaa Kommunistliku Noorsooliidu tegevuses. 1934. aasta novembris ta vahistati ja mõisteti kolmeks aastaks vangi. Vanglast vabanemise järel saadeti ta riigist välja. Poola ja Austria kaudu jõudis Axen 1940. aasta jaanuaris Pariisi, kus ta tegi juhu- ja abitöid ning osales kommunistlikus tegevuses. 1940. aasta mais interneeriti ta Prantsuse võimude poolt ja augustis 1942 anti Gestapole välja. Hermann Axen viidi Saksamaale, kus teda hoiti kinni Oświęcimi ja Buchenwaldi koonduslaagrites.

1946. aastast alates oli ta kommunistide ja sotsiaaldemokraatide ühendamise järel moodustatud Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei liige. Ta oli ta üks Saksa Vaba Noorsoo Liidu rajajaid, kuni 1949. aastani oli ta selle Keskkomitee sekretär. Alates 1949. aastast oli Axen Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. 1954–1989 oli ta ka Rahvakoja (parlamendi) liige ja alates 1971. aastast Rahvakoja väliskomisjoni esimees.

1953–1956 oli Axen Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Berliini ringkonnaorganisatsiooni teine sekretär. 1958–1966 oli ta ajalehe Neues Deutschland peatoimetaja. 1963. aastal sai Axen Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks ja 1970. aastal liikmeks. Ta oli vastutav rahvusvaheliste suhete eest ning alates 1960. aastate lõpust kujundas ta Saksa DV välispoliitikat. Ta valmistas ette Erich Honeckeri välisvisiite ning saatis teda väliskülaskäikudel.

8. novembril 1989 astus Axen kõigist ametitest tagasi ja sõitis Moskvasse silmaoperatsioonile. Saksa DV-sse tagasipöördumise järel vahistati ta 18. jaanuaril 1990 süüdistatuna korruptsioonis ja riigi raha raiskamises. 31. jaanuaril 1990 vabastati ta tervislikel põhjustel vahi alt.

## Viited
Tallinna SÜ Esta

**Esta Tallinn** oli Tallinnas asuv endine Eesti jalgpalliklubi.

Klubi sai Eesti meistrivõistlustel 1938. aastal 2. koha ja  1940. aastal 3. koha.
John de Lancie

**John Sherwood de Lancie, Jr.** (sündinud 20. märtsil 1948 Philadelphiais) on Ameerika Ühendriikide näitleja, lavastaja, kirjanik ja muusik.

Tema tuntumaks rolliks on Q telesarjades "Star Trek: Uus põlvkond" (1987–praeguseni), "Star Trek: Süvakosmos 9" (1993–1999) ja "Star Trek: Voyager" (1995–2001) ning Discordi ('Ebakõla') häälena telesarjas "My Little Pony: Friendship Is Magic" (2010–praeguseni). Ta on kaasa teinud ka telesarjades "Tähevärav SG-1" (1997–2007) Frank Simmonsina ja "Halvale teele" (2008–2013) Donald Margolisena.

## Välislingid
*
Pär Nuder

**Pär Anders Nuder** (sündinud 27. veebruaril 1963 Täbys) on eesti juurtega Rootsi sotsiaaldemokraatlik poliitik. Aastatel 2004–2006 oli ta rahandusminister Göran Perssoni valitsuses.

Pär Nuder sündis aastal 1963 Stockholmi läänis Täbys eestlasest isa Ants Nuderi ja rootslannast ema Brita Margareta Nuderi pojana; ta kasvas üles Österåkeris. Ta on lõpetanud Stockholmi Ülikooli, tal on õigusteaduses bakalaureusekraad.

Tema poliitiline karjäär sai alguse Rootsi Sotsiaaldemokraatlike noorte liigast. Aastatel 1986–1987 oli Nuder justiitsminister Sten Wickbomi nõunik, aastatel 1988–1991 ja 1994–1996 peaminister Ingvar Carlssoni ning aastatel 1996–1997 oli ta peaminister Göran Perssoni nõunik. Nuder on töötanud Riksdagi sotsiaaldemokraatide parlamendifraktsiooni sekretärina.

Aastal 1994 valiti ta Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei ridades Riksdagi. Aastatel 2002–2004 oli Nuder poliitikakoordinaator-minister Göran Perssoni valitsuses; aastatel 2004–2006 rahandusminister Göran Perssoni valitsuses.

## Tunnustus
*2017 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta on abielus ajakirjanik Ingrid Carlbergiga; neil on kaks last.

## Viited
Artjom Suvorov

**Artjom Suvorov** (sündinud 7. veebruaril 1989 Tartus) on Eesti Keskerakonna venekeelne poliitik, aastast 2025 Keskerakonna Tartu piirkonna esimees. Tartu abilinnapea 16. aprillist 2015 kuni 20. oktoobrini 2017, mil astus tagasi korruptsioonikahtlustuse tõttu. 

Varem on ta olnud Keskerakonna noortevolikogu esimees aastast 2008, 

Suvorov on sündinud ja kasvanud Tartus. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis sotsioloogiat (bakalaureusekraad 2010, töö teema "Tartu linna eliitkooli ja tavakooli gümnasistide tuleviku perspektiivid ning nende võrdlus kahe kooli näitel", juhendaja Tarmo Strenze) ja töötanud söögikohas Suudlevad Tudengid tegevjuhina. 

2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kogus Suvorov 191 häält, 2011. aasta Riigikogu valimistel 407 häält. 2011. aastal sai Suvorovist Keskerakonna fraktsiooni noorim liige Tartu linnavolikogus, kui Jevgenia Lindevaldt esitas avalduse Tartu linnavolikogust lahkumiseks. Volikogus on ta kuulunud arengu- ja planeerimiskomisjoni.

Pärast 2015. aasta Riigikogu valimiste järgseid muudatusi Tartu linnavolikogus ja linnavalitsuses tegi Keskerakond ettepaneku anda linnavalitsusest volikogu esimeheks siirduva abilinnapea Vladimir Šokmani koht Suvorovile. Suvorovi asendusliikmena pääseks volikokku Aleksandr Litvinenko, kes oli seal senise Riigikogu liikme Aivar Riisalu asendusliige.

2017. aasta KOV valimistel valiti ta 633 häälega taas volikokku.

18. oktoobril 2017 pidas Kaitsepolitsei Artjom Suvorovi kinni, kahtlustades teda pikema aja jooksul korduvalt altkäemaksu võtmises mitmele organisatsioonile toetussummade eraldamise eest.
25. märtsil 2019 mõistis Tartu Maakohus Artjom Suvorovi korduvas altkäemaksu võtmises, altkäemaksu küsimises ja kelmuse katses õigeks süü tõendamatuse tõttu. 
Otsus kaevati edasi, kuid Ringkonnakohus jättis 27. oktoobril 2019 maakohtu otsuse muutmata. 

30. aprillil 2025 valiti Suvorov Keskerakonna Tartu piirkonna esimeheks. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tartus, kogus 541 häält ning osutus valituks.

Suvorov harrastab jalgpalli. Tema emakeel on vene keel, kuid ta peab end eestlaseks.

## Viited

## Välislingid
*Jüri Saar "Artjom Suvorov sai Tartu abilinnapeaks" Postimees, 16. aprill 2015
*Jaan Olmaru "Artjom Suvorov: Tartu linnavalitsus on muutunud natukene ülbeks" Postimees, 1. aprill 2013 (intervjuu)
*"Tartu volikogus uus liige" Postimees, 13. detsember 2011
Harry Tisch

**Harry Tisch** (28. märts 1927 Heinrichswalde, Ida-Preisimaa (tänapäeval Slavsk, Kaliningradi oblast, Venemaa) – 18. juuni 1995 Berliin) oli Saksa DV riigi- ja ametiühingutegelane.

Põhikooli lõpetamise järel õppis Harry Tisch aastatel 1941–1944 Pasewalkis ehituslukksepaks. 1944. aastal mobiliseeriti Tisch Wehrmachti, 1945. aastal langes ta Briti vägede kätte sõjavangi. 28. novembril 1945 õnnestus tal vangilaagrist põgeneda.

Seejärel töötas Tisch Ueckermündes lukksepana ning astus Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse, Saksa Vabasse Noorsoo Liitu ja Saksa Vabade Ametiühingute Koondisse. 1948–1953 töötas ta mitmel juhtival ametikohal. 

1953–1955 õppis ta Karl Marxi nimelises Kõrgemas Parteikoolis. Seejärel oli ta kuni 1961. aastani mitmel ametikohal parteitööl Rostockis. 1961–1975 oli Harry Tisch Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Rostocki ringkonna allorganisatsiooni esimene sekretär.

1963. aastal sai Harry Tisch Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmeks. Alates 1971. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat ja alates 1975. aastast liige. 1963. aastast oli ta Rahvakoja liige ja alates 1975. aastast Saksa DV Riiginõukogu liige. Samuti kuulus ta 1975. aastast Saksa DV Rahvusrinde presiidiumisse.

26. aprillist 1975 kuni 2. novembrini 1989 oli Harry Tisch Saksa Vabade Ametiühingute Koondise esimees.

8. novembril 1989 astus Harry Tisch koos kogu Poliitbürooga kõigist ametitest tagasi. 2. detsembril 1989 anti välja tema vahistamismäärus. 3. detsembril 1989 heideti ta Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist välja ja vahistati. 21. veebruaril 1990 vabastati ta vahi alt, kuid vahistati varsti uuesti. Kohtuprotsess tema vastu algas 1991. aastal, varsti lasti Tisch vahi alt vabaks. Teda süüdistati korruptsioonis ja riigi raha kuritarvitamises. Teda karistati pooleteiseaastase vabaduskaotusega. Eeluurimisperioodil vanglas oldud aeg loeti karistuse hulka ja kandmata karistusaeg peatati ning Tisch lasti vabaks.

1995. jaanuaris algatati tema suhtes kriminaaluurimine seoses Saksa DV ajal toimunud piiriületajate tapmistega.

## Viited
Kristiina Raudsepp

**Kristiina Raudsepp** (esinejanimega **Kristina Bellanova**; sündinud 27. aprillil 1974 Tartus) on eesti ettevõtja, seltskonnategelane, modell ja näitleja, kes on peamiselt esinenud erootilistes ja pornofilmides.

Raudsepp õppis Elva Keskkoolis.

Kristina Bellanova või Belanova nime all esines ta mitme stuudio filmides, üks neist oli Hollandi filmitootja Video Art Holland B. V. (VAH). Teda on nimetatud Eesti kuulsaimaks erootikatäheks. Pseudonüümi valik oli tema sõnul juhuslik. Üks Bellanova esimesi etteasteid erootikas oli Soome ajakirjas Tabu 7 1993. aastal.

2001. aastal kandideeris Bellanova Eesti tõsielusarja "Robinsonid". Intervjuus pidas ta oma elu suurimaks veaks seda, et lasi end kümme aastat varem pornofilmidesse meelitada. 2009. aastal mängis ta lõbutüdrukut sarjas "Kelgukoerad".

2006. aastal astus Raudsepp erakonda Isamaa ja Res Publica Liit.

2011. aastal nimetas Eesti Ekspress Kristina Bellanovat Eesti saja mõjukama naise hulgas läbi sajandite.

Kristiina Raudsepp on abielus, 2006. aastal sündis tal poeg.

## Filme
* "Excuse Me's Teeny Hunt 2" 2002
* "Das Beste aus 'Teen Town' 1" 2001
* "God Forgives, Nuns Don't..." 1999
* "Teeny Detective 1" 1999
* "Once Upon a Time Vol. 6: The Cookery Class" 1997
* "Teen Town 2" 1997
* "Sex-a-holic Lady" 1995
* "Once Upon a Time Vol. 2: The Fairyschooltale" 1994

## Viited

## Välislingid
* Kristina Bellanova andmebaasis IMDB
* Kristina Bellanova andmebaasis EGAFD
* Tarmo Michelson "Kristina Bellanova: "No siis jääb seks ära!"" Õhtuleht, 5. aprill 2001
* "Värnik ja Bellanova käivad" Delfi, 2. veebruar 2005
* "Bellanova tuleb Tallinna tagasi" Delfi, 23. veebruar 2005
* "Kristiina Raudsepp ootab kurge?" Delfi, 20. juuni 2006
* Kadi Nurmla & Vivian Vallenberg "Bellanova: Pornostaarist poliitikuks?" Delfi/Just!, 25. september 2006
* "Bellanova sai jõulukuul emaks" Delfi, 19. detsember 2006
* "Kristina Bellanova sattus ööklubis rahvuskonflikti" Reporter, 9. oktoober 2007
* "Milline on halb kink? Vastab: Kristina Raudsepp" Buduaar, 14. jaanuar 2008
* "Kristina Raudsepp valiti Helena-Reet Enneti moebrändi reklaamnäoks" Buduaar, 27. aprill 2009
* "Endine pornotäht Bellanova alustab modellindusega!" Delfi, 27. aprill 2009
* "Erootikastaar Kristiina Raudsepp mängib lõbunaist!" Delfi/Õhtuleht, 8. mai 2009
* "Bellanova: naudin glamuurse koduperenaise elu" Delfi/Õhtuleht, 29. september 2009
* "Kristiina Raudsepast sai võrgutusseminari lektor" Delfi/Kroonika, 15. detsember 2009
* "Kristina «Bellanova» Raudsepp kõnnib Evelin Ilvese jälgedes" Postimees, 6. jaanuar 2010
* Laura Kaur "Kristiina Raudsepp: olen Bellanova nimega harjunud" Delfi, 15. oktoober 2011
* "Kahtlemata kuulsaim alasti eestlane: Kristiina Bellanova" Delfi, 20. juuni 2012
* "Kristiina Bellonova laseb endale 25 000 eurot maksva intiimehte paigaldada" Delfi, 20. juuni 2012