open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Barteld Herman

**Barteld Herman** (identifitseerimisel valesti nimetatud nimega *Maria*) oli Hollandi galiott. Laev ehitati 1858 ja uppus 1870. Laevavrakk asub Kolga lahes Kiiu-Aabla lähedal. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena.

Laeva kapten oli P. F. Barlinckhoff. 

1870 sõitis laev rukkilastiga Peterburist Amsterdami või  (?), ent olles 3. oktoobril Kolga lahel sattus tormi kätte. Tormi põhjustatud laevakahjustuste tagajärjel laev uppus. Laeva meeskond evakueerus enne laeva uppumist.

## Viited

## Välislingid
*
*
Pjotr Veliki (laev, 1912)

**Pjotr Veliki** oli Venemaa jäämurdja.

Laev ehitati 1912. aastal Rootsis, Göteborgs Nya Verkstads AB laevatehases ja mille omanik oli Riia Börsikomitee. Tegemist oli aurulaevaga. Aluse veeväljasurve oli 1580 tonni, pikkus 55,5 meetrit, laius 15,5 meetrit. 4. juulil 1917 pukseeris Briti allveelaev C 32 jäämurdjat Tallinna sadamasse, ent sattuti eksituse tõttu Vene miinitõkkele. Laev uppus 3 minuti jooksul. Hukkus üks inimene.

Laevavrakk leiti 1996. aastal ja ta asub Naissaare lähedal 66 m sügavusel merepõhjas. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Krimulda (laev)

**Krimulda** (endised nimed *Somerford, General Dragomirov, Komissar*) oli Läti aurik, mis ehitati 1899 ja uppus 1941. 

30. juunil 1941 sõitis laev Väinamerel meremiini otsa ja uppus. Õnnetuses hukkus 5 inimest. 

Laevavrakk asub Väinameres Lainemadala juures 16 m sügavusel. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Glückliche Ankunft

**Glückliche Ankunft** oli Saksamaa päritolu galiott, mis uppus 1767. Laevavrakk asub Soome lahes Väike-Malusi juures. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena.

Laeva omanikud olid Lübecki kaupmehed. 

1767 sõitis laev Peterburist Lübeckisse, kui 18. oktoobril 1767 Väike-Malusi juures sõitis karile. Kinni jäänud laev rööviti tühjaks ja pandi põlema.

## Viited

## Välislingid
*
*
Linnea

**Linnea** oli Venemaa miinitraaler, mis kuulus Balti laevastiku koosseisu.

## Ajalugu
Laev ehitati 1892. aastal Stockholmis Lindbergi ellingul reisi-kaubalaevaks. See mobiliseeriti 14. augustil 1914 Vene Balti laevastiku koosseisu ja ehitati ümber miinitraalerks nr. 1. 16. septembril 1915 sõitis laev Vormsi saare lähistel meremiinile ja uppus.

## Põhiandmed
*veeväljasurve 740 tonni, 
*pikkus 56,53&nbsp;m 
*laius 8,24&nbsp;m.

## Vrakk
Laevavrakk asub Vormsi saarest kirdes 15&nbsp;m sügavusel. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena. 1997 tõid allveeklubi Viikar sukeldujad vrakilt üles 47&nbsp;mm suurtüki, mida praegu eksponeeritakse Lennusadamas.

## Viited

## Välislingid
*
*
Püha Risti kirik (Binstead)

**Püha Risti kirik** on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Binsteadis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

11. ja 13. sajandil asus pühakoda asula ja ranniku vahel.

Suurem osa altariesisest on valmistatud kalasabaseotismüüritisest. Algne lööv asendati 1844. aastal ning seda laiendati 1875. aastal põhjapoolse külglöövi lisamisega. Kirik sai 1969. aasta tulekahjus tugevasti kahjustada. Pühakoda taastati ja pühitseti 1971. aasta veebruaris taas sisse.

Kiriku orel valmis umbes 1897. aastal.

## Viited
Peeter-Pauli kirik (Mottistone)

**Peeter-Pauli kirik** on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Mottistone'is. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Esimesed teated kiriku kohta on pärit 12. sajandist.


Mottistone Church - geograph.org.uk - 126094.jpg|Sissepääs
Interior of St. Peter and St. Paul. Mottistone, Isle of Wight - geograph.org.uk - 1762996.jpg|Altar
Church window - geograph.org.uk - 405780.jpg|
St Peter and St Paul, Mottistone - Arcade - geograph.org.uk - 1173967.jpg|
St Peter and St Paul, Mottistone - Chancel - geograph.org.uk - 1173953.jpg|
St Peter and St Paul, Mottistone - East end - geograph.org.uk - 1173949.jpg|
St Peter and St Paul, Mottistone - Pulpit - geograph.org.uk - 1173969.jpg|
St Peter and St Paul, Mottistone - Tomb - geograph.org.uk - 1173962.jpg|


## Viited
West

**West** (inglise keeles 'lääs') võib tähendada mitmeid asju:
*West, 1939. aastal ehitatud Venemaa laev, uppus 1941
*West, sigaretimark
*West, linn USA-s Texase osariigis
West (laev)

**West** oli Venemaa hüdrograafialaev, mis teise maailmasõja ajal kohandati miiniveeskajaks ja kuulus Balti laevastikku. 
## Ajalugu
Laev ehitati 1939. 

27. juunil 1941 sattus laev Hari kurgus meremiinile ja uppus. 

Laevavrakk avastati 1979. See asub Hari kurgu suul. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
*
Sancte Marcus

**Sancte Marcus** oli teadmata päritolumaaga kraier (teatud kaubalaev). Laev uppus enne 1705. aastat. Laevavrakk avastati 1989 Prangli saare edelarannikul Nõiakivi lähedal. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena.

Laevavrakk on märgitud rootsi kartograafi Carl Eldberghi 1705. aastal tehtud merekaardile. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Püha Vaimu kirik (Newtown)

**Püha Vaimu kirik** on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Newtownis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Pühakoja arhitekt oli A. F. Livesay, kes rajas selle 1835. aastal keskaja kabeli varemele. 

## Viited

## Välislingid
*''The Gentleman's Magazine'', august 1838, artikkel kiriku kohta
Dago

**Dago** oli aurik ja miinitraaler, mille uputas Saksamaa allveelaev 1915. aastal.

## Ajalugu
Laev ehitati 1912 Inglismaal. Esimese maailmasõja ajal kuulus laev Venemaa mereväele ja see kohandati ümber relvastatud miinitraaleriks (nr 4); oli Balti laevastiku koosseisus. 

23. oktoobril 1915 oli laev Osmussaare juures ankrus, kui teda ründas Saksamaa allveelaev U-9. Torpeedo tabas Dagot otse kesklaeva ja Dago uppus kohe.  

Laevavrakk leiti 1998 ja see asub Osmussaare lähedal 34 m sügavusel. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
*
Najaden

**Najaden** (varasema nimega *Ardmellie*) oli Taani kuunar, mis ehitati 1884 ja uppus 1905. Laevavrakk leiti 1935 ja uuesti 1996. Vrakk asub Tallinna lahes Naissaare Hülkkari neeme lähedal. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena. 

29. jaanuaril 1905 sai laev Tallinna lahel jää tekitatud raske kahjustuse ja uppus. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Holy Trinity kirik (Bembridge)

**Holy Trinity kirik** on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Bembridge'is. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kirik ehitati aastatel 1845–1846.

Kiriku orel valmis 1884. aastal ja on kantud riiklikku orelite registrisse.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht (*inglise keeles*)
Fennia (kaubalaev)

**Fennia** oli jääklassiga Soome kaubaaurik, mis ehitati 1874 ja uppus 1888. Laevavrakk leiti 1991 Lohusalu poolsaare tipu lähedalt. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena.

29. detsembril 1888 sõitis laev Suurupi lähedal tundmatule karile. Pärast karilt lahtisaamist oli laev juhtimisvõimetu ja varsti pärast seda uppus. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Ukraina Rahvuslik Liit

**Ukraina Rahvuslik Liit** (ukraina keeles Український Національний Союз) oli 1918. aasta augusti algusest kuni 1919. aasta jaanuarini Ukrainas tegutsenud ühendus.

Ukraina Rahvuslik Liit moodustati 1918. aasta mai keskel loodud Ukraina Rahvuslik-Riikliku Liidu (Український Національно-Державний Союз) asemele.

## Juhid
*Andri Nikovskõi (august 1918 – 18. september 1918) 
*Volodõmõr Võnnõtšenko (18. september 1918 – 14. november 1918)
*Mõkõta Šapoval (14. november 1918 – jaanuar 1919)

## Viited

## Kirjandus
* Енциклопедія українознавства : Словникова частина : в 11 т. / Наукове Товариство ім. Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж ; Нью-Йорк ; Львів : Молоде життя, 1954–2003.
Saule raudteejaam

**Saule raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Valka piirkonnas Valka valla territooriumil Saule külas.

Raudteejaam avati 1900. aastal *Sauleki* peatusena. Raudtee valmimise ajal jäi jaam Valga kreisi Luke kihelkonda Luke mõisa maadele. Praeguse nime sai peatus aastal 1919, toona sai peatusest ka raudteejaam. Pärast Eesti ja Läti iseseisvumist asus Valga ja Saule vahel veel Valka raudteejaam.

Jaam asub Riiast 154,9 km kaugusel. Jaamas asub lisaks peateele kaks kõrvalteed; päevas peatub seal kuus reisirongi.

Alates 2019. aasta detsembrist ei peatu selles jaamas reisirongid.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Seda raudteepeatus

**Seda raudteepeatus** on endine raudteepeatus Lätis Valmiera piirkonnas Seda linna lähistel Valga–Riia raudteeliinil. Peatus asub Riiast 144,4 km kaugusel.

Raudteejaam avati 1919. aastal ja algselt kandis see nime *Sēde*. See jäi Valga kreisi Trikāta kihelkonda Vecbrenguļi mõisa maadele. Jaamast hargnes tee Kaucise talu juures asunud liivakarjääride juurde. Aastal 1920 raudteejaam likvideeriti.

Aastal 1972 avati vana jaama kohal taas Seda linna ja sealset turbatööstust teenindav peatus. See jäi Valka rajooni Seda alevi maaterritooriumile.

Rongid Sedas aastast 2019 enam ei peatu.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatuse asukoht vanal kaardil
Strenči raudteejaam

**Strenči raudteejaam** on raudteejaam Valmiera piirkonnas Strenčis Valga–Riia raudteeliinil.

Raudteejaam avati 1889. aastal ja algselt kandis see nime *Stakeln*. Raudtee valmimisajal jäi jaam Valga kreisi Trikāta kihelkonda Vecbrenguļi mõisa maadele. Praeguse nime sai jaam aastal 1919. 1950. aastatel püstitati jaama juurde varjualused turba ladustamiseks.

Jaam asub Riiast 141,1 km kaugusel. Jaamas asub lisaks peateele kolm kõrvalteed; platvorme on kaks. Päevas peatub seal kuus reisirongi. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Brenguļi raudteejaam

**Brenguļi raudteejaam** on raudteejaam Valmiera piirkonnas Brenguļi vallas Valga–Riia raudteeliinil.

Raudteejaam avati 1918. aastal ja aastani 1919 jõudis see kanda nimesid *Neu-Wrangelshof* ning *Jaun-Brenguļi*. Raudtee valmimisajal jäi jaam Valga kreisi Trikāta kihelkonda Vecbrenguļi mõisa maadele.

Praeguse nime sai jaam aastal 1919. Algselt jaamas reisiliiklust ei toimunud, Aastal 1922 jaam suleti, see avati taas aastal 1925, seejärel hakkasid seal peatuma ka reisirongid. Jaam asub Riiast 129,5 km kaugusel. Jaamas asub lisaks peateele üks kõrvaltee; platvorme on üks. Päevas peatus seal varem kuus reisirongi.

Alates 2019. aasta detsembrist ei peatu selles jaamas ükski reisirong.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Valmiera raudteejaam

**Valmiera raudteejaam** on raudteejaam Valmiera linnas Valga–Riia raudteeliinil.

Jaam asub Riiast 120,8 km kaugusel. Jaamas asub lisaks peateele kolm kõrvalteed; platvorme on kaks. Päevas peatub seal kaheksa reisirongi. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

Raudteejaam avati 1889. aastal ja algselt kandis see nime *Wolmar*. Raudtee valmimisajal  jäi see Volmari kreisi Volmari kihelkonda Kauguri mõisa maadele. Praeguse nime sai jaam aastal 1919. 

Vana jaamahoone hävis sõjategevuse käigus aastal 1941. Varem viisid jaamast kitsarööpmelised raudteed Staicelesse, Heinastesse ja Smiltenesse (Heinaste-Smiltene kitsarööpmeline raudtee valmis aastal 1912). Algselt oli kitsarööpmelise raudtee jaam praeguse Valmiera raudteejaama kõrval, ent Teise maailmasõja järel need ühendati.Kitsarööpmelise raudtee jaamal oli oma vedurite hoolduseks mõeldud depoo.

Detsembris 2019 suleti Valmiera ja Lode jaamade vahel asuv Bāle raudteejaam reisiliikluseks.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Ahoi!

**Ahoi!** on meremeeste kasutatav hõige laeval või paadis, et äratada tähelepanu. Arvatakse, et hõige pärineb viikingiajast. 

## Viited

## Välislingid
*Märksõna "Ahoi!" Merevikis
Ahoi! (saade)

"**Ahoi!**" oli aastatel 1993–1998 Vikerraadio iganädalane saade, mida juhtis Hubert Veldermann. Saate helikujunduse autor oli Urmas Lattikas.

Viimane saade oli eetris 25. märtsil 1998. 

Pärast seda hakkas Veldermann Kuku Raadios tegema meresaadet "Meretund".

## Vaata ka
*"Meretund"

## Viited

## Välislingid
* Saatesarja arhiiv ERR-i veebis
* Märksõna "Ahoi (raadiosaade)" Merevikis
Bāle raudteejaam

**Bāle raudteejaam** on raudteejaam Valmiera piirkonnas Kauguri vallas Valga–Riia raudteeliinil.

Raudteejaam avati 1919. aastal ja suleti 1920. aastal. Toona jäi see Volmari kihelkonda Kauguri mõisa maadele. Taas hakkas see tegutsema aastal 1929, mil see jäi Volmari kreisi Kauguri valda. Jaam asub Riiast 113,8 km kaugusel. Jaamas asub lisaks peateele üks kõrvaltee. Aastani 2019 peatus seal päevas kaheksa reisirongi, detsembris 2019 suleti aga jaam reisiliikluseks, kuna seda kasutas alla 2,6 reisija rongi kohta.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Lode raudteejaam

**Lode raudteejaam** on raudteejaam Cēsise piirkonnas Liepa valla Liepa külas Valga–Riia raudteeliinil.

Jaamas asub lisaks peateele kolm kõrvalteed, perroone on seal kaks. Päevas peatub jaamas kaheksa reisirongi. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riiast 105,3&nbsp;km kaugusel. 

Raudteejaam avati 1889. aastal. Raudtee valmimisajal jäi see Võnnu kreisi Võnnu kihelkonda Liepa mõisa maadele. Aastail 1919–1920 kandis see Liepa raudteejaama nime. Taas Lode nime hakkas see kandma aastal 1921. Praegune jaamahoone valmis aastal 1946.

Jaama lähistelt Lode karjäärist avastatud fossiilide põhjal kirjeldati esmakordselt akantoodide perekonda *Lodeacanthus*. Jaama ja Jāņamuiža raudteepeatuse vahel asub Rauna jõel kultuurimälestisena kaitse all olev raudteesild, mis on kõrgeim raudteesild Lätis.

Detsembris 2019 suleti Lode ja Valmiera vahel asunud Bāle raudteejaam reisiliikluseks.
## Viited

## Välislingid
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Jāņmuiža

**Jāņmuiža** (vanasti *Jāņamuiža*) on küla (*ciems*) Põhja-Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas. 

Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel. Külas on Valga–Riia raudteeliini Jāņamuiža raudteepeatus ja Jāņmuiža bussipeatus.

Haridust annavad keskkool ja algkool. 

Jāņmuiža jääb Gauja rahvusparki. Külas kasvavad pärn, mänd ning tamm on looduskaitse all.

Jāņmuižat on esmamainitud 1757. aastal, mil seal asus Võnnu linnale kuulunud linnamõis. Praegune küla tekkis Jāņmuiža mõisa (saksa keeles *Johannenhof*) hoonetekompleksi juurde selle tükeldamisel 1920. aastal. Nõukogude ajal rajati kutseharidust andev keskkool. 2004. aastal avati mõisa häärberis sealse kutsekeskkooli ajaloomuuseum. Aastail 2009–2021 kuulus küla Priekuļi piirkonda.

Jāņmuiža mõisa häärber, selle mansardkorrus, nelja toa laed ja üks uks on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

## Elanike arv


* 543 (1970)
* 861 (1979)
* 1394 (1989)
* 774 (2000)
* 550 (2011)

* 589 (2015)
* 570 (2017)
* 484 (2021)
* 526 (2025)


## Viited
Aasta mereharija

**Aasta mereharija** on aunimetus, mida aastast 2011 annavad igal aastal ühiselt Eesti Laevajuhtide Liit, Eesti Laevamehaanikute Liit, Eesti Laevaomanike Liit, Eesti Kaptenite Klubi, Eesti Meremeeste Liit ja Eesti Meremeeste Sõltumatu Ametiühing. Aunimetuse saaja kuulutatakse välja IMO meremehe päeval 25. juunil.

## Aunimetuse saajad
Aunimetuse on saanud:
*2011 Aadu-Otto Haavamäe
*2012 Katrin Mellis
*2013 Heino Punab
*2014 Ilmar Noor
*2015 Rein Albri
*2016 Elna Aun
*2017 Rein Raudsalu
*2018 Jüri Kask
*2019 Ahto Aaslav-Kaasik
*2021 Rein Loodla
*2022 Tarmo Post
*2023 Jaan Atspol
*2024 Evi Männik
*2025 Tõnis Keridan

## Viited

## Välislingid
*
Jāņamuiža raudteepeatus

**Jāņamuiža raudteepeatus** on raudteepeatus Valga–Riia raudteeliinil Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas Jāņmuižas. Peatus on nime saanud küla vananenud nimekuju järgi. Päevas peatub peatuses seitse reisirongi.

Peatus asub Riiast 97,5 km kaugusel. See avati 1941. aastal ja jäi Võnnu kreisi Cēsise valda. Aastani 1942 kandis see nime *Bušleja*, seejärel kuni Teise maailmasõja lõpuni *Priecene*. Pärast sõja lõppu peatus suleti. Taas avati see aastal 1971 nimega *98. km izmaiņas punkts*. Nüüd jäi peatus Cēsise rajooni Priekuļi külanõukogu territooriumile. Tänapäevast nime kannab peatus aastast 1994.

Cēsise raudteejaama ja Jāņamuiža raudteepeatuse vahel on Valga–Riia raudtee kaheteeline. Peatuse ja Lode raudteejaama vahel asub Rauna jõel kultuurimälestisena kaitse all olev raudteesild, mis on kõrgeim raudteesild Lätis.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
St. Mary kirik (Brading)

**Maarja kirik** on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Bradingus. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kiriku 1864. aastal valminud orel on kantud riiklikku orelite registrisse.

Kiriku kaheksast kellast vanim valmis 1594. aastal.

## Viited
St. Mary kirik (Brighstone)

**Maarja kirik** on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Brighstone'is. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kirik valmis 12. sajandil, kellatorn lisati 17. sajandil.

Kiriku elektrooniline orel on kantud riiklikku orelite registrisse.

## Viited
Cēsise raudteejaam

**Cēsise raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Cēsise piirkonnas Cēsise linnas.

Jaam asub Riiast 93 km kaugusel. Jaamas asub lisaks peateele kolm kõrvalteed, platvorme on kaks. Päevas peatub seal kümme reisirongi. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine.

Raudteejaam avati 1889. aastal ja algul kandis see nime *Wenden*. Raudtee valmimise ajal jäi see Võnnu kreisi Võnnu kihelkonda Rucka mõisa maadele. Praeguse nime sai jaam aastal 1919. Vana jaamahoone hävis sõjategevuse käigus aastal 1944; praegune stalinistlikus stiilis peahoone valmis aastal 1946.

Cēsise raudteejaama ja Jāņamuiža raudteepeatuse vahel on Valga–Riia raudtee kaheteeline.

## Viited

## Välislingid
*Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
*Jaam vanal kaardil
Maanus Valentin

**Maanus Valentin** (9. august 1957 – 28. november 1982) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1982. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (10. lend).

Pärast seda töötas Rakvere Teatris näitlejana.

## Isiklikku
Tema tädi oli näitleja ja laulja Gerda Murre.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Āraiši raudteejaam

**Āraiši raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Cēsise piirkonnas Drabeši vallas Āraišis.

Jaamas asus kuni aastani 2000 lisaks peateele veel kaks kõrvalteed, tänapäeval on neid üks. Päevas peatub jaamas üheksa reisirongi. Jaam asub Riiast 83,8 km kaugusel.

Raudteejaam avati 1889. aastal. Raudtee valmimisajal  jäi see Võnnu kreisi Āraiši kihelkonda Drabeši mõisa maadele. Kuni aastani 1934 kandis see nime Araiži raudteejaam.  Aastal 1830 valmis vana jaamahoone asemele uus, ent see ehitis hävis Teises maailmasõjas.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Melturi raudteepeatus

**Melturi raudteepeatus** on raudteepeatus Valga–Riia raudteeliinil Cēsise piirkonnas Drabeši vallas Melturis.

Aastani 2019 peatus Melturis üheksa reisirongi, siis vähendati peatuvate rongide arvu kahele. Peatus asub Riiast 78 km kaugusel. Peatuses algas Valga–Riia raudteeliinist hargnenud Ieriķi–Gulbene–Abrene raudtee Ramotskoje–Schwanenburgi raudteelõik. Sel raudteel järgnes Melturile Amata raudteejaam.

Raudteepeatus avati 1941. aastal ja algselt kandis see nime *Bille*. Toona jäi see Võnnu kreisi Drabeši valda. Aastal 1942 muudeti peatuse nimi Melturiks. Pärast sõja lõppu peatus suleti. Aastal 1985 avati peatus taas, siis kandis see nime *78. km. postenis*. Peatus jäi siis Cēsise rajooni Drabeši külanõukogu koosseisu. Tänapäevast nime kannab peatus aastast 1994.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Kodusadam

**Kodusadam** on sadam, kus mingi laev on kantud riiklikku laevaregistrisse. Kodusadama nimi ja laevanimi on koos märgitud laeva ahtrisse, päästerõngastele jm kohtadele. 

## Viited

## Välislingid
*
Santoriniit

**Santoriniit** on vulkaaniline kivim. Tegemist on suure päevakivi ja kvartsi sisaldusega kivimiga, mis sisaldab ka suurel hulgal plagioklassi (labradorist anortiidini).

Santoriniit on nimetuse saanud Santorini saare järgi Kreekas. Nimetuse võttis aastal 1897 kasutusele Henry Stephens Washington.

Friedrich Johann Karl Becke hakkas aastal 1899 samalt saarelt avastatud andesiidivormi samuti santoriniidiks nimetama.

## Viited
Kihelkonna (laev)

**Kihelkonna** oli Eesti kaljas, mis ehitati 1928 Saaremaal Papisaares ja uppus 1942/1943. Laevavrakk leiti 1996. Vrakk on arvele võetud kultuurimälestisena. 

Laeva hukkumine on ebaselge. Ühe versiooni kohaselt tuli laev 1942 või 1943 Rammu saarele, kus laev ankurdati. Pärast seda kui laevameeskond tuli maale läks laeva põlema ja uppus sealsamas ankrukohas.

## Viited

## Välislingid
*
*
Meretund

"**Meretund**" on aastast 1998 Kuku Raadio iganädalane mereteemaline raadiosaade. 

Aastatel 1998–2012 oli "Meretunni" saatejuht Hubert Veldermann, pärast tema surma 7. juunil 2012 juhtis saadet Küllike Rooväli koos Vallo Kelmsaarega kuni aastani 2018, pärast Küllike Rooväli surma juhib praegu saadet Vallo Kelmsaar üksi.

Saate eetrisse jõudmist on toetanud Tallinna Sadam ja Eesti Loots.

## Vaata ka
*"Ahoi! (saade)"

## Viited

## Välislingid
*"Meretund" Kuku Raadios
*
Fred Ise

**Fred Ise** (20. aprill 1925 Tallinn – 23. september 2019) oli eesti insener.

Ta lõpetas aastal 1944 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1946–1949 Müncheni Tehnikaülikoolis, ta on õppinud Johns Hopkinsi Ülikoolis, lõpetanud Texas Western University.

Ta on töötanud Johns Hopkinsi ülikoolis elektronmikroskoopia tehnika arendamise alal. Hiljem kaitsetehnika arendamise alal. 

Ta on olnud 1978–1985 Baltimore Eesti Seltsi esimees; samuti on ta olnud Baltimore'i eesti koguduse kauaaegne esimees.

## Isiklikku
Tema isa Rudolf Ise oli Eesti diplomaat ja Eesti konsul Brasiilias; vend, kolonelleitnant Sven Ise (1923–2009) oli üks soomepoiste juhte ja üks Eesti relvajõudude taastajaid.

Fred Ise oli üks 1941. aasta Toompea torni sinimustvalge lipu heiskajatest. (Vt https://elu.ohtuleht.ee/978052/suri-insener-fred-ise-kes-1941-aastal-heiskas-sinimustvalge-lipu)

## Tunnustus
*EELK teeneteristi 3. järk
* 2006 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Fred Ise 90. Vaba Eesti Sõna, 22. mai 2015
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=335
* https://elu.ohtuleht.ee/978052/suri-insener-fred-ise-kes-1941-aastal-heiskas-sinimustvalge-lipu?
Sigulda raudteejaam

**Sigulda raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Sigulda piirkonnas Siguldas.

Jaamas asub lisaks peateele veel kolm kõrvalteed, ooteplatvorme on kaks. Päevas peatub jaamas kakskümmend reisirongi. Jaam asub Riiast 53,1 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub jaam C-tsooni.

Raudteejaam avati 1889. aastal. Raudtee valmimisajal jäi see Riia kreisi Sigulda kihelkonda Sigulda mõisa maadele. Kuni aastani 1919 kandis see nime *Segewold*. Aastail 1934–1948 järgnes jaamale Vildoga raudteepeatus, aastani 2019 eelnes Siguldale Silciemsi raudteepeatus. Teise maailmasõja ajal hävis sealne aastal 1925 püstitatud jaamahoone, praegune jaamahoone valmis aastal 1950.

Vangaži raudteejaama ja Sigulda raudteejaama vahel on Valga–Riia raudtee kaheteeline.


Sigulda railway station 2.JPG|Jaamahoone
LV2014-8401.jpg|Jaamahoone
LV2014-8400.jpg
Sigulda railway station interior.JPG|Jaamahoone sisemus
Sigulda railway station, water tower.JPG|Veetorn


## Viited

## Välislingid
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Poolruum

**Poolruum** on geomeetrias üks kahest osast, milleks tasand jaotab kolmemõõtmelise eukleidilise ruumi. 

Üldistatult on poolruum üks kahest osast, milleks hüpertasand jaotab afiinse ruumi. See tähendab, et punktid, mis ei paikne hüpertasandil, on jaotatud kahte kumerasse hulka, nii et iga alamruum, mis ühendab ühe hulga punkti teise hulga punktiga, peab lõikuma hüpertasandiga. 

Poolruum võib olla lahtine või kinnine. Lahtine poolruum on üks kahest lahtisest hulgast, mis tekib hüpertasandi lahutamisel afiinsest ruumist. Kinnine poolruum on lahtise poolruumi ja seda määrava hüpertasandi ühend.

Kahemõõtmelist poolruumi nimetatakse pooltasandiks, ühemõõtmelist poolruumi nimetatakse kiireks.
Līgatne raudteejaam

**Līgatne raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Cēsise piirkonnas Līgatne vallas Augšlīgatnes.

Jaamas asub lisaks peateele veel neli kõrvalteed, ooteplatvorme on kaks. Päevas peatub jaamas kümme reisirongi. Jaam asub Riiast 64,1 km kaugusel. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

Raudteejaam avati 1889. aastal. Raudtee valmimisajal jäi see Riia kreisi Sigulda kihelkonda Paltmale mõisa maadele. Kuni aastani 1927 kandis see nime Ligate raudteejaam. Esimese maailmasõja ajal rajati sealt läbi Madliena Koknese ja Skrīveri kanti viiv kitsarööpmeline raudtee, mis oli mõeldud Daugava jõel püsinud rindejoone teenindamiseks. Aastail 1934–1948 eelnes jaamale Vildoga raudteepeatus. Teise maailmasõja ajal ehitati jaama juurest 600 mm laiune kitsarööpmeline raudtee Līgatnesse, et teenindada sealset paberivabrikut. Aastail 1991–1994 see raudtee demonteeriti.

## Viited

## Välislingid
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Augšlīgatne

**Augšlīgatne** (Nõukogude perioodil **Līgatne**, vanasti ka **Līgate** või **Paltmales muiža**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas, Līgatne valla keskus.

Asula asub merepinnast 75 meetri kõrgusel Ratnieki järve kaldal. 2021. aastani kuulus küla Līgatne piirkonda.

Külas asub Valga–Riia raudteeliini Līgatne raudteejaam. Bussipeatustest on küla piires Darbnīcas, Gateri, Līgatne, Līgatnes pamatskola ja Līgatnes stacija.

Lisaks vallavalitsusele asuvad külas põhikool ning Līgatne muusika- ja kunstikool. Seal on ka raamatukogu.

Külas asuvad muinsusmälestisena regionaalse kaitse all olevad Ratnieki muinaskalmed. Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu, mis on tähistatud obeliskiga.

Augšlīgatnet on esmamainitud 1688. aastal, mil seal asus Ligaste kõrts (*Ligast krogh*). Küla hakkas kasvama pärast 1898. aastat, mil sinna rajati raudteejaam. 

Asula jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on kolm külas kasvavat tamme.

## Elanike arv


* 595 (1935)
* 977 (1970)
* 1477 (1979)
* 1754 (1989)
* 1849 (2000)

* 1607 (2011)
* 1482 (2013)
* 1541 (2015)
* 1426 (2022)
* 1426 (2025)


## Viited
Esimene trollibuss

**"Esimene trollibuss"** on 1963. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Film on must-valge.

## Sisu
Filmi tegevus toimub ühes mereäärses tööstuslinnas. Töölisnoored sõidavad hommikuti tööle kõige varasema trollibussiga, mida juhib noor ja sümpaatne Svetlana, kes leiab oma reisijate hulgas palju häid sõpru. Oma isa ja tädi pealekäimisel aga lahkub Svetlana töölt, et minna õppima instituuti. Reisijad igatsevad Svetlana järele ja ta ise tunneb, et tema elust on nüüd midagi puudu.

## Osatäitjad
*Irina Gubanova – Svetlana, trollijuht
*Lev Sverdlin – Svetlana isa
*Nina Sazonova – Svetlana tädi
*Aleksandr Demjanenko – Sergei
*Dalvin Štšerbakov – Pavel
*Jevgeni Anufrijev – Vasja
*Oleg Dal – Senja
*Viktor Bortsov – Kirjušin
*Nina Dorošina – Daša
*Valentin Brõlejev – Sinitsõn
*Mihhail Kononov – Kolja Tšumakov
*Aleksei Gribov – valvur
*Georgi Vitsin – purjus reisija
*Muza Krepkogorskaja – dispetšer trollipargis
*Nikolai Parfjonov – vuntsidega trollijuht
*Valeri Somov – kavaler
*Pjotr Savin – militsionäär
*Stanislav Tšekan – trollijuht
*Anda Zaice – Marina
*Valeri Zotov – noortebrigaadi liige
*German Katšin – brigaadi liige
*Vladimir Kolokoltsev – noortebrigaadi liige
*Alla Budnitskaja – tüdruk trollis
*Larissa Gordeitšik – kavaleri sõbranna
*Pavel Suhhanov – reisija trollibussis
*Saveli Kramarov – tööpõlgur
*Jevgeni Steblov – tööpõlgur

## Varia
Nõukogude Liidu kinodes käis filmi vaatamas 24,6 miljonit inimest.

## Viited
Piirpindade esitus

**Piirpindade esitus** (inglise keeles *boundary representation* ehk **BREP**) on mahtmodelleerimise modelleerimisskeem, mille puhul keha esitatakse sisemist ja välimist ruumi eristavate ühendatud pindade kogumi abil.

Piirpindade esituse mudel koosneb geomeetrilisest (pinnad, kõverad, punktid) ja topoloogilisest (tahud (*face*), servad (*edge*) ja tipud *vertice*) osast. Piirpindade esituse mudeli muudeks elementideks on 'kest' (*shell*, graafi ühendatud pindade hulk), marsruut (*loop*, tahku piiravate graafi servade marsruut) ning 'marsruut-servade lingid' (*loop-edge links*, ka graafi hargnevate servade (*winged edge*) lingid või ka poolservad (*half-edges*), mida kasutatakse graafi servade marsruutide loomisel.
Konstruktiivne mahtgeomeetria

**Konstruktiivne mahtgeomeetria** (inglise keele *constructive solid geometry* ehk **CSG**), ka **binaarne mahtgeomeetria** on mahtmodelleerimise modelleerimisskeem, mille puhul komplekssete objektide modelleerimisel kasutatakse lihtsamate geomeetriliste kujundite kombinatsioone.

Lihtsaid mahtobjekte nimetatakse mahtmodelleerimisel 'primitiivideks' (*primitives*). Tüüpilisteks primitiivideks on risttahukas, silinder, prisma, püramiid, kera ja koonus.
Trojitske (Svatove rajoon)

**Trojitske** on alev Ukrainas Luhanski oblastis Svatove rajoonis.

Trojitske asutati 1750. aastal, alevi õigused alates 1957. aastast.

Asula kõrgus merepinnast on 129 meetrit.
Harri Käär

**Harri Käär** (1. juuli 1944 Kärdla – 20. aprill 1997 Tallinn) oli eesti soojusenergeetik, tehnikateadlane, professor ja Eesti Teaduste Akadeemia liige (1994).

## Haridus
Õppis Tallinna 8. 7-klassilises koolis 1951–1958, Tallinna 4. keskkoolis 1958–1962, Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetika teaduskonnas, tööstuslik soojusenergeetika eriala 1962–1965, Moskva Energeetika Instituudis, tööstusliku soojusenergeetika teaduskonnas 1965–1968; Moskva Energeetika Instituudi aspirantuuris 1968–1971.

Ta täiendas end Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis 1978; Eesti NSV Energeetika ja Elektrifitseerimise Tootmispeavalitsuses Eesti Energia 1983, 1989; Boris Kidriči nimelises tuumauuringute instituudis ja Belgradi Ülikoolis 1978–1979.

Tehnikateaduste kandidaat 1972 (teema "Metallokeraamiliste materjalide soojusfüüsikalised omadused monotoonsel kuumutamisel"); tehnikateaduste doktor 1991 (Leedu TA Energeetika Füüsikalis-Tehniliste Probleemide Instituut, teema "Soojusfüüsikalised uurimused sadestiste ja puhastamise mõjust konvektiivsetele soojusvahetuspindadele"); dotsent 1978.

## Töökäik
TPI/TTÜs 1968–1997: tööstusliku soojusenergeetika kateedri stažöör 1968; insener 1971; assistent 1972–1973; vanemõpetaja 1973–1975; dotsent 1975–1992; soojustehnika instituudi tööstusliku soojustehnika professor 1992–1997; õppetooli juhataja 1992–1997. 
Eesti TA Energeetika / Eesti Energeetika Instituudi direktor 1994–1997.

Teadustöö mujal: Toronto Ülikooli külalisprofessor 1992–1993.

## Teadustöö
Teadustöö põhisuunad: rakenduslik soojusfüüsika energeetilistes seadmetes; energeetika areng riiklikul tasandil, eurointegratsioon energeetikas; akustilise puhastusmeetodi kasutamine tehnoloogias; soojus- ja massivahetus soojustehnilistes seadmetes.
Avaldanud üle 120 teaduspublikatsiooni, sh 1 monograafia.

### Teadusorganisatsiooniline tegevus
Eesti TA ja Soome Tehnikateadlaste Akadeemia ühise energeetika-töögrupi eestipoolne juht; Balti riikide akadeemiate koostööprogrammi energeetikasektsiooni juhataja, EV Majandusministeeriumi energeetikanõukogu esimees 1997; mitme teadusajakirja toimetuskolleegiumi liige.

## Teoseid
* Inglise-eesti-vene soojustehnika sõnastik = English-Estonian-Russian heat engineering dictionary = Англо-эстонско-русский теплотехнический словарь / H. Käär, H. Suik. Tallinn, 1997

## Tunnustus
* 1994 – Eesti TA akadeemik (tehnikateadused)
* 2008 – avati büst Tallinna Tehnikaülikooli siseõuel

## Kirjandus
*Harri Käär // Tallinna Tehnikaülikooli professorid 1. jaanuar 1993. Koostanud Väino Rajangu. Tallinna Tehnikaülikool. Tallinn, 1993. Lk 25
*Käär, Harri // Eesti entsüklopeedia. 14. kd (Eesti elulood). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn, 2000. Lk 210
*Harri Käär. Publikatsioonid. Koostanud Toomas Tiikma ja Arvi Poobus. Tallinna Tehnikaülikooli Soojustehnika instituut. Tallinn, 2004
*Käär, Harri // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj - M. Tallinn 2005. Lk 234-235
*EE 2000, 14.

## Välislingid
*"''In memoriam'' Harri Käär". // TTÜ ajaleht 12. mai 1997
Vene Mereregister

**Vene Mereregister** (vene keeles Российский морской регистр судоходства, inglise Russian Maritime Register of Shipping) on Venemaa riiklik laevandusorganisatsioon (klassifikatsiooniühing). Organisatsiooni peakontor asub Peterburis.

Organisatsioon asutati 1913. 1969. aastast oli Vene Mereregister Rahvusvahelise Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsiooni liige, kuid 11. märtsil 2022 teatas assotsiatsioon Vene Mereregistri väljaarvamisest kooskõlas Suurbritannias kui assotsiatsiooni asukohamaal Venemaale kehtestatud sanktsioonidega.

Alates 1997. aastast on Vene Mereregister INTERTANKO, INTERCARGO ja BIMCO liige.

7. oktoobril 2022 võttis Euroopa Liidu Nõukogu seoses Venemaa sõjategevusega Ukrainas vastu määruse (EL) 2022/1904, millega keelatakse alates 8. aprillist 2023 Vene Mereregistri sertifitseeritud laevade sisenemine liikmesriikide sadamaisse ja lüüsidesse.

## Viited

## Välislingid
*Vene Mereregistri koduleht
*
Vaido Kraav

**Vaido Kraav** (sündinud 1. oktoobril 1938 Väinjärve vallas Järvamaal) on Eesti mereuurija ja riigiametnik. 

1973–1990 töötas ta Eesti Teaduste Akadeemia Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi Läänemere osakonnas. 1992–2000 oli ta Veeteede Ameti peadirektori asetäitja - hüdrograafia ja navigatsioonimärgistuse teenistuse juhataja. 2000–2015 oli ta Veeteede Ameti juhtkonna nõunik.

Ta on pälvinud Valgetähe V klassi teenetemärgi.

## Viited

## Välislingid
*
Otto Paul von Krusenstern

**Adam August Otto Paul [[von Krusenstern]]** (7/19. august 1834 Tallinn – 12/24. august 1871 Tartu) oli baltisaksa päritolu Vene meresõitja ja polaaruurija.

1846–1850 õppis ta Tallinna toomkoolis ja Saksamaal Heidelbergis. 1855 sai ta Vene esimese allveelaeva komandöriks.

## Isiklikku
Tema vanaisa oli Adam Johann von Krusenstern. Tema vanemad olid viitseadmiral Paul von Krusenstern (1809–1881) ja Wilhelmine von Kotzebue (1812–1851). 1869. aastal abiellus ta Peterburis Natalie Meyeriga.

## Viited

## Välislingid
*
*Krusenstern, Adam August Otto Paul von (Paul Krusenstern noorem)
Göteborgi Eesti Segakoor

**Göteborgi Eesti Segakoor** on 1946. aastal tegevust alustanud eesti koor, mis osa tegevusajast on olnud eraldi tegutsenud, aga vahel koos esinenud nais- ja meeskoor.

## Meeskoor
Sügisel 1963 asutati 40 lauljaga **Göteborgi Eesti Meeskoor**, mis tegutses umbes 30 aastat. Meeskoor esines iseseisvalt eestlaste keskustes Rootsis ning ka Inglismaal, Norras ja Saksamaal, kuid esines ka segakoorina koos naiskooriga.

Dirigendid:
*Eero Tarjus (umbes 30 aastat)
*Leana Salu

## Naiskoor
Algul segakoorina tegutsenud koori naislauljad jätkasid pärast meeskoori asutamist naiskoorina, mis vormistati 1967. aastal ametlikult nimega **Göteborgi Eesti Naiskoor**. Peale eestlaste keskuste Rootsis on naiskoor esinenud ka Norras, Inglismaal ja Saksamaal.

Dirigendid:
*1967–1980 Harry Truus
*1980–1994 Hilja Ivalo

## Segakoor
1946. aastal alustanud koori jagunemise järel 1960. aastail ühinesid meeskoor ja naiskoor jälle Göteborgi Eesti Segakooriks 1994. aastal. Alguaastail tegutses segakoori kõrval ka väiksem kirikukoor.

Dirigendid:
*1946–1967 Harry Truus
*1994–2013 Leana Salu, Hilja Ivalo, Kristi Jagodin, Eva Rummo, Toomas Aadli, Matti Lepik
*2013-2022 Leana Salu
*2022- Toomas Aadli

## Jõulukoor
Hiljem tegutses mõne aasta eraldi ka **Göteborgi Eesti Noortekoor**, millest kasvas välja väike **Jõulukoor**, mis on kümmekond aastat esitanud jõululaule EELK jõuluõhtu jumalateenistustel Göteborgis.

## Viited
Arno Kask

**Arno Kask** (2. november 1927 – 7. november 2002) oli Eesti kaugsõidukapten ja merendustegelane.

1949. aastal lõpetas ta Tallinna Merekooli kiitusega.

Aastast 1967 oli ta Eesti Merelaevanduse ülema asetäitja laevastiku ekspluatatsiooni alal. 1978–1987 oli ta Eesti Merelaevanduse ülem. 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige.

## Tunnustus
*1974 – Eesti NSV teeneline transporditöötaja

## Isiklikku
Tema poeg oli kapten Alar Kask, tama vend on merendustegelane Jüri Kask.

## Viited

## Välislingid
*
Silciemsi raudteepeatus

**Silciemsi raudteepeatus** oli raudteepeatus Valga–Riia raudteeliinil Sigulda piirkonnas Allaži vallas. Peatus asus Riiast 47,5 km kaugusel. Silciemsi raudteepeatuse juures on Valga-Riia raudtee kaheteeline. Piletihinnalt kuulus peatus C tsooni.

Peatus avati aastal 1926. See suleti detsembris 2019, kuna seda kasutas alla 2,6 reisija rongi kohta.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Taivo Laevastu

**Taivo Laevastu** (aastani 1940 **Erich Granfeldt**; 26. veebruar 1923 Vihula vald – 11. märts 2002 Seattle, USA) oli eesti päritolu USA okeanograaf.

1976–1994 oli ta Seattle'is USA Loodeosa ja Alaska Kalanduskeskuse osakonnajuhataja.

## Viited

## Välislingid
*
Ajapunkt

**Ajapunkt** (inglise keeles *time point*, saksa keeles *Zeitpunkt*) ehk **hetk** (inglise keeles *instant*) ehk **moment** on muusika matemaatiline mudel, mille abil on võimalik omistada teatud hetkele arvuline väärtus. Ajapunkti mõistet kasutatakse üheaegsuse kirjeldamisel. Geomeetriast pärit analoogial põhinev aja kujutamine punktina ajateljel sarnaneb ruumipunkti kontseptsioonile: ajapunkti kui matemaatilise objekti kestus on null, mistõttu tal puudub ulatus ajas.

Ajapunkti mõiste võttis kasutusele ameerika helilooja Milton Babbitt.

Ajapunkt kui hetk (*instant*) on defineeritud standardina.

## Viited
Egļupe raudteepeatus

**Egļupe raudteepeatus** on raudteepeatus Valga–Riia raudteeliinil Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas. 

Iga päev peatub seal kuusteist reisirongi, tööpäeviti kaheksateist rongi. Peatus asub Riiast 44 km kaugusel. Egļupe raudteepeatuse juures on Valga–Riia raudtee kaheteeline. Piletihinnalt kuulub peatus C-tsooni.

Peatus avati aastal 1981. Aastani 2019 järgnes sellele Silciemsi raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Inčukalnsi raudteejaam

**Inčukalnsi raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas Inčukalnsis. 

Jaamas asub lisaks peateele kolm kõrvalteed ja kolm ooteplatvormi. Iga päev peatub seal 17 reisirongi, tööpäeviti 19. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riiast 40,6 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub jaam C-tsooni.

Jaam avati 1889. aastal. Raudtee valmimise ajal jäi see Riia kreisi Allaži kihelkonda Inčukalnsi mõisa maadele. Algul kandis see nime *Hinzenberg*, tänapäevase nime sai 1919. aastal. Aastail 1932–1933 hargnes sealt Allažisse viiv metsaveoks mõeldud kitsarööpmeline raudtee. Aastail 1931–1932 ehitati uus jaamahoone.

Inčukalnsi raudteejaama juures on Valga–Riia raudtee kaheteeline.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Aron Jóhannsson

**Aron Jóhannsson** (sündinud 10. novembril 1990 Mobile'is Alabama osariigis) on USA jalgpallur. Ta mängib Islandi kõrgliigaklubis Valur ründajana.

Jóhannsson sündis USA-s Islandi päritolu perekonnas. Kolmeaastaselt kolis ta perekonnaga tagasi Islandile. Suurema osa lapsepõlvest veetis ta Islandil.

Jóhannsson alustas klubikarjääri Islandi klubis Fjölnir. 2010. aasta augustis liitus ta Taani klubiga AGF Aarhus. Ta aitas meeskonnal jõuda Taani kõrgliigasse. Taani kõrgliigas Superligaen tegi ta debüüdi 18. juulil 2011 mängus Lyngby Boldklubiga. Esimese värava lõi ta kõrgliigas 7. novembril 2011 võõrsil mängus SønderjyskE-ga. 27. augustil 2012 lõi ta 4:1 võidumängus AC Horsensiga 3 minuti ja 50 sekundiga kõige kiirema kübaratriki Taani kõrgliigas. Lisaks lõi ta ka mängus neljanda värava. Nelja värava löömiseks kulus tal ainult 16 minutit, mis oli samuti rekord.

2013. aasta jaanuaris liitus ta Hollandi klubiga AZ. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 14. aprillil 2013. Sama aasta mais võitis ta meeskond Hollandi karika.

2015. aasta augustis sõlmis ta Saksamaa klubiga Bremeni Werder nelja-aastase lepingu. Ülemineku summa oli 5 miljonit eurot. Debüüdi Saksamaa kõrgliigas tegi ta 15. augustil 2015 mängus Schalkega. Esimese värava lõi ta 30. augustil 2015 penaltist Mönchengladbachi Borussia vastu.

2019–2020 mängis ta Rootsi kõrgliigaklubis Hammarby IF. 2020. aasta hooajal lõi ta Rootsi kõrgliigas 12 väravat.

2021. aasta novembris naasis Jóhannsson Islandile, sõlmides lepingu Valuriga.

Debüüdi USA jalgpallikoondises tegi ta 14. augustil 2013 sõprusmängus Bosnia ja Hertsegoviinaga. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 15. oktoobril 2013 maailmameistrivõistluste valikmängus Panamaga. Ta valiti USA koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlusteks.

2015. aasta CONCACAF Gold Cupil lõi ta värava 18. juulil veerandfinaalimängus Kuubaga.

Ta on mänginud kümnel korral ka Islandi U21 jalgpallikoondises.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
DaMarcus Beasley

**DaMarcus Lamont Beasley** (sündinud 24. mail 1982 Fort Wayne'is Indiana osariigis) on endine USA jalgpallur (kaitsja).

Debüüdi USA rahvuskoondises tegi ta 27. jaanuaril 2001 mängus Hiinaga. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 2002. aasta CONCACAF Gold Cupil esimeses alagrupimängus 19. jaanuaril Lõuna-Koreaga.

Ta esindas USA-d rahvuskoondises 126 mängus. Ta on ainus USA meesjalgpallur, kes on koondises mänginud neljadel maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Chicago Fire
*Lamar Hunt U.S. Open Cup: 2000, 2003
*Supporters' Shield: 2003
;PSV Eindhoven
*Eredivisie: 2004–05, 2005–06
*KNVB beker: 2004–05
;Rangers
*Scottish Premier League: 2008–09, 2009–10
*Scottish Cup: 2007–08, 2008–09
*Scottish League Cup: 2007–08, 2009–10
;Houston Dynamo
*Lamar Hunt U.S. Open Cup: 2018

## Viited
Fabian Johnson

**Fabian Marco Johnson** (sündinud 11. detsembril 1987 Münchenis) on USA jalgpallur (kaitsja).

Debüüdi USA rahvuskoondises tegi ta 11. novembril 2011 mängus Prantsusmaaga. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 1. juunil 2014 mängus Türgiga.

Ta on esindanud Saksamaad ka noortekoondistes.

## Viited
Sõsarlaev

**Sõsarlaev** on laev, mille ehitamiseks on kasutatud teiste laevadega sama projekti. Tänapäeval on laevade ehitamine sama projekti järgi üldlevinud, sest seetõttu kulub laeva ehitamiseks vähem raha.

## Vaata ka
*laevaklass
*laevatüüp
*Klassifikatsiooniühing ja IACS

## Viited

## Välislingid
*
Tallinna Eramerekool

**Tallinna Eramerekool** oli 1930-1931 Tallinnas tegutsenud merekool. Kooli tegevust toetasid laevandusorganisatsioonid. Koolis oli üks klass, kus õppis 25 õpilast, kellest 17 ka kooli lõpetas. Lõpetanud said lähisõidutüürimehe paberid. Kooli juhataja oli Oskar Treilman (Toomara).

## Viited

## Välislingid
*
Knjaz Potjomkin-Tavritšeski

**Knjaz Potjomkin-Tavritšeski** (vene Князь Потёмкин-Таврический) (ka **Potjomkin**), oli Venemaa Keisririigi, Venemaa Vabariigi, Vene SFNV ja Nõukogude Liidu Musta mere laevastiku soomuslaev.

Laev kandis aja jooksul erinevaid nimesid:

* 1900–1905 Knjaz Potjomkin-Tavritšeski. 
* 1905–1917 **Panteleimon**
* 1917 **Potjomkin-Tavritšeski**
* 1917–1925 **Borets za svobodu**

## Ajalugu

Soomuslaev Potjomkin ehitati 1898–1905 aastail Mõkolajivis. Sai nime Tauria vürsti Grigori Potjomkini järgi.

Tuntuks sai äsja lõplikult valminud laev 27. juunist – 7. juulini 1905. a pardal toimunud meeskonnaliikmete mässu tõttu, millest aastaid hiljem tehti ka nõukogude propagandafilm. Mäss algas eeldatavalt probleemidest toiduga (liha sees olid ussid) ja sellest tekkinud vastasseisust laeva juhtkonnaga ning kulmineerus poliitilisel tasemel. Mässu mahasurumine osutus võimudele keerukaks, kuid lõpuks lõppesid mässajatel varud ja nad olid sunnitud sõitma laevaga Rumeeniasse pakku.

Pärast mässu tagasi Venemaale toodud laev nimetati ümber Panteleimoniks. Osales 1. maailmasõjas Musta mere laevastiku koosseisus brigaadi lipulaevana.

Vene kodusõja päevil käis laev sadamas seisvana käest kätte ja jäi lõpuks vähekõlblikuna 1920. a bolševike valdusse. Arvati teenistusest välja ja lammutati 1923–1925.

## Põhiandmed
* Veeväljasurve – 12500 ... 12900 t
* Pikkus – 115,4&nbsp;m
* Laius – 22,3&nbsp;m
* Süvis – 8,2&nbsp;m
* Masinate võimsus – 7900&nbsp;kW
* Kiirus – 16 sõlme
* Sõidukaugus – 3200 meremiili
* Relvastus – 2 × 2-305&nbsp;mm, 16 × 152&nbsp;mm, 14 × 75&nbsp;mm, 6 × 47&nbsp;mm kahurid; 5 × 381&nbsp;mm torpeedoaparaati.
* Soomuskaitse – 51 ... 254&nbsp;mm
* Meeskond – 731 inimest
Meremisjon

**Meremisjon** on meremeeste usuliste, kõlbeliste ja majanduslike vajaduste rahuldamiseks korraldatud kiriklik tegevus. 

Meremisjon hõlmab jumalateenistuste korraldamist sadamais, usukirjanduse levitamist, meremeeste hooldamist haiglates ja vanglates, vaesunud meremeeste abistamist, meremeeste vara hoidmist, teenistuskohtade vahendamist, meremeeste kodude asutamist, enesetäiendusvõimaluste loomist, samuti väljarändajate eest hoolitsemist.

Meremisjoni alguseks peetakse 1828. aastat, kui asutati Ameerika Merimeeste Sõprade Ühing. Tallinnas asutati Uus-sadamas 1891. aastal Meremisjoni Selts. Nõukogude ajal meremisjonit ei olnud. Meremisjoni töö taastati Eestis septembris 1993, meremisjoni hoone asub Muuga sadamas.

## Viited

## Välislingid
*
Lossimine

**Lossimine** (hollandi sõnast *lossen*) on laevast lasti mahalaadimine. Lasti laevale pealelaadimist nimetatakse lastimiseks. Lossimine toimub enamasti sadamas või reidil, kalalasti võidakse teisele laevale lossida ka merel.

## Viited

## Välislingid
*
Käilakuju

**Käilakuju** on purjelaeva vööriosas asuv reljeefne kaunistus. Käilakujusid kasutati 16.-20. sajandini.

## Viited

## Välislingid
*
Jõesadam

**Jõesadam** on sadam siseveekogu laevateel, kus reisijad saavad minna laevale või seal maabuda või kus tehakse laadimis- ja lossimistöid. 

## Vaata ka
*Väikesadam
*Tartu jõesadam

## Viited

## Välislingid
*
Manuel Agujetas

**Manuel Agujetas** (kodanikunimi **Manuel de los Santos Pastor**; lavanimed **Agujetas**, **Agujetas de Jerez**; 17. mai 1939 Las Tablas, Jerez de la Frontera vald – 25. detsember 2015 Jerez de la Frontera)  oli Hispaania mustlaspäritolu flamenkolaulja. 

Ta laulis *[[cante jondo]]* stiilis. Ta esines Carlos Saura filmis "Flamenco". Dominique Abel tegi temast dokumentaalfilmi "Agujetas cantaor".
Korstnamärk

**Korstnamärk** on mittesõjalaeva korstnal olev tähtedest ja/või kujunditest tunnusmärk, mis viitab laevaomanikule. Mõni reeder kasutab korstnamärgina ettevõtte logo.

## Viited

## Välislingid
*
* FUNNEL ON SHIPS, portofolden.com
Tunnus (täpsustus)

**Tunnus** (inglise keeles *feature*) on mitmetähenduslik sõna:
* **[[tunnus]]** ehk **tunnusjoon** ehk **erijoon** on asjade või nähtuste iseloomulik omadus, mille alusel saab neid omavahel võrrelda ja üksteisest eristada
* **[[tunnus (loogika)|tunnus]]** on loogikas mõiste oluline, eristav omadus
* **tunnus** ehk **tundemärk** on äratundmist võimaldav märk, miski, mis millelegi viitab või mille järgi midagi järeldatakse või oletatakse. Näiteks kuriteo tunnus, haiguse tunnus ehk sümptom, auastme tähis, millegi sümbol
* **tunnus** on keeles grammatilist tähendust kandev afiks
* **tunnus** on matemaatikas arvuliste või mittearvuliste väärtustega muutuja
* **tunnus** on matemaatikas teoreem, mis annab tarviliku ja piisava tingimuse vaadeldava olukorra tekkimiseks
* **tunnus** on raalprojekteerimises näiteks mulk (*hole*), eend (*pocket*) või sälk (*notch*)
* **tunnus** on arvutisimulatsioonis (*computer vision*) näiteks serv (*edge*), nurk (*corner*) või kämp (*blob*)
* **tunnus** on tarkvaraarhitektuuris (*software design*) tarkvaraobjekti intentsionaalne käitust (*performance*), teisaldatavust (*portability*) või funktsionaalsust (*functionality*) eristav karakteristik 
* **tunnus** on statistikas vaadeldava nähtuse iseseisvalt mõõdetav omadus
Postilaev

**Postilaev** on endisaegne reisi- või kaubalaev, mis oli kohandatud postisaadetiste ühest kohast teise viimiseks. Enamasti sõitis postilaev kindlal laevaliinil. 

Esimesed postilaevad sõitsid 1630. aastatel Läänemerel ja vedasid postisaadetisi Stockholmi ja Saksamaa sadamalinnade vahel. 1647-1710 sõitsid postilaevad Tallinna-Stockholmi liinil ja aastast 1701 ka Pärnu-Stralsundi liinil. 

## Viited

## Välislingid
*