open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
CNC-freespink

**CNC-freespink** on arvuti teel juhitav freespink, mis sarnaneb tavapärase ülafreesiga, kuid on täielikult arvuti teel juhitav. CNC-freespingid on konstrueeritud paljude komponentide masstootmiseks erinevatest materjalidest ja plastist. Freespingi põhifunktsioon hõlmab töödeldava detaili mehaanilist lõikamist soovitud kujuga.

## Ülevaade
CNC freespink on automatiseeritud multifunktsionaalne kompleks toorikute töötlemiseks ja valmistoodete saamiseks puidust, metallist, klaasist, plastist, kivist jne. Freespingi töörežiim sõltub tooriku materjalist, töötüübist, kasutatav tööriist (lõikur), valmistoote tüüp (tasane, silindriline, ruumiline), samuti masina enda konstruktsioon, jahutussüsteem, portaali töömõõtmed ja kõrgus jne. Operaator juhib protsessi ainult monitoril ja tema osalus protsessis on viidud miinimumini.

## Tehnilised võimalused
Kaasaegsed CNC-masinad sisaldavad kõikvõimalikke lisaseadmeid töö hõlbustamiseks ja seadmete tehnoloogiliste võimaluste laiendamiseks. Seega on puittoorikute freesimisel kõige olulisem vältida peene tolmu sattumist masina kriitilistesse komponentidesse. Selle tagamiseks on olemas süsteem tööpinna puhastamiseks imemise teel ja seeläbi laastude eemaldamiseks lõiketsoonist. Keeruliste lokkis toodete valmistamiseks on freespink varustatud pöördseadmega, mis teisendab koordinaate.

## CNC-freespingi osad
Freesimisseadmete valik on selliste masinate suure hulga tõttu väga mitmekesine. Need on graveerijad, trei- ja freesmasinad ning puurmasinad. Igal rühmal on suur hulk sisemisi variante: pöördlaua olemasolu või puudumine, tööpiirkonna tõstmise / langetamise funktsiooni omadused, üldmõõtmed ja palju muud. Üldised disainielemendid jäävad aga kõikide seadmete puhul ligikaudu samaks.

Freespink koosneb:

* kerest, 
* töölauast, 
* spindliplokist, 
* selle ajamist,
* häälestusmehhanismist

## Vaata ka

* freespink

## Viited
SMEAR Estonia

**SMEAR Estonia** on Järvselja õppe- ja katsemetskonnas asuv ökosüsteemi ja atmosfääri vastasmõju uurimise jaam.

SMEAR Estonia on osa suurest projektist Eesti Keskkonnaobservatoorium. Sellesse projekti kuuluvad mõõtmisjaamad kogu Eestis, eesmärgiks on uurida ja registreerida atmosfääri ja biosfääri vastasmõjusid maismaa, järvede ja mere ökosüsteemides.

SMEAR Estonia on ka osa Soome SMEAR-jaamade võrgust.

Jaamas mõõdetakse energia ja aine voogusid süsteemis atmosfäär – biosfäär. Mõõtesüsteem koosneb mitmest alaosast:
* atmosfäär
* mets
* järved
* märgalad
* haritav maa

Jaama keskmeks on 130-meetrine mast, millel on mõõteseadmed CO2 ja veeauru voogude mõõtmiseks turbulentse kovariatsiooni meetodil, analüsaatorid õhu gaasilise koostise mõõtmiseks, kiirgusvoogude mõõtmiseks ja meteoroloogiliste parameetrite mõõtmiseks viiel kõrgusel. 130-meetrise masti lähiümbruses on 30-meetrised mõõteplatvormid ökoloogilisteks mõõtmisteks okaspuumetsas ja lehtpuumetsas (turbulentse kovariatsiooni mõõteseade, spektromeeter Skyspec summaarse ja hajuskiirguse spektrite mõõtmiseks, aerosooli kostise ja suurusspektri analüsaatorid. Maapinnal tehakse mullas energia- ja ainevoogude mõõtmisi ning biomassi mõõtmisi. Mõõtekompleksi kuuluvad ka 24-meetrine ökoloogiliste mõõtmiste platvorm 2.4 km kaugusel Liispõllul ning tuule ja turbulentsi mõõteseadmed Valgjärve 300-meetrisel telemastil.

SMEAR Estonia teadusuuringutes osalevad uurimisrühmad Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudist, Tartu Ülikooli füüsika instituudi keskkonnafüüsika laborist, Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudist, Tartu observatooriumi taimkatte kaugseire töörühmast. 

Mõõtmisjaam avati 25. augustil 2015. Jaam on osalenud ja osaleb mitmes üleeuroopalises teadusprojektis. Pidev koostöö on Helsingi Ülikooli füüsika ja metsateaduste osakondadega, Innsbrucki Ülikooli ökoloogiainstituudiga ja Saksa Max Plancki Ühingu keemia- ja biogeokeemia instituutidega.

SMEAR Estonia uurimisteemadel on osa võtvate uurimisrühmade teaduspublikatsioone juba mitmel aastal enne jaama avamist, 2022. aastal lähenes uuringute teaduspublikatsioonide koguarv viiekümnele.

## Viited

## Välislingid
* Station for Measuring Ecosystem-Atmosphere Relations (SMEAR)
Sankt Josef (Weststeiermark)

**Sankt Josef (Weststeiermark)** on vald (*[[Vald (Austria)|Gemeinde]]*) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas.

## Viited
Aleksander Pall

**Aleksander Pall** (10. juuli 1900 Küti vald, Virumaa – 31. juuli 1969 Rakvere) oli Pajusti küla Treiali 33 talu peremees, Põllutöökoja teise koosseisu liige (valitud 1936 Viru-Jaagupi põllumeeste konvendi poolt) ning Küti vallavanem 1939.

Oli sõjaväeteenistuses 22. maist 1919 kuni 21. augustini 1921 Eesti Rahvaväe 1. diviisis.

Oli tegev Viru-Jaagupi Vabatahtliku Tuletõrje Seltsi liikmena ja Viru-Jaagupi kiriku vöörmündrina.

Oli omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu liige 1938 ning Viru maavolikogu liige 1938 ja Viru maavolinik 1940.

Arreteeriti 5. juunil 1952, süüdistus esitati VNFSV KrK § 60 lg 3 ja § 61 lg 3 järgi. Vabanes vangilaagrist Stalini surmale järgnenud amnestiaga 15. aprillil 1953, misjärel töötas E. Vilde nimelises kolhoosis kassapidaja ja kontoritöötajana kuni pensionile jäämiseni 1966. aastal.

Suri raskekujulise kopsukahjustuse tagajärjel ja on maetud Viru-Jaagupi kalmistule.
Postuumselt rehabiliteeritud.

## Viited
Stainz

**Stainz** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. Seal asub Stainzi loss, endine kloostrikompleks, mis kuulub Merani krahvidele ja kus säilitatakse Universalmuseum Joanneumi kogusid.

## Viited
Wettmannstätten

**Wettmannstätten** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas.

## Viited
Graz-Umgebungi ringkond

**Graz-Umgebungi ringkond** on ringkond Austrias Steiermargi liidumaal.

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:

## Viited
Otselot (perekond)

**Otselot** (*Leopardus*) on kaslaste perekond väikeste kaslaste alamsugukonnast. Sellesse perekonda kuulub kaheksa praegusajal elavat liiki, mille levila on Ameerika maailmajaos, peamiselt Lõuna-Ameerikas.

## Liigid
Otseloti perekonda liigitatakse järgmised liigid:
* Kodkod (*Leopardus guigna*)
* Margai (*Leopardus wiedii*)
* Mägikass (*Leopardus jacobita*)
* Ontsilla (*Leopardus tigrinus*)
* Otselot (*Leopardus pardalis*)
* Soolakass (*Leopardus geoffroyi*)
* Pampakass (*Leopardus colocola*)
* *[[Leopardus guttulus]]*
Kork (täpsustus)

"**Kork**" on mitme tähendusega sõna.
***[[Kork]]** on materjal.
***[[Pudelikork|Kork]]** on pudeli, harvemini muu kaelaga nõu või siis ava sulgemisvahend.
***[[Kork (perekonnanimi)|Kork]]** on perekonnanimi.
***[[Kork (õng)|Kork]]** on õnge osa, mis määrab konksu sügavuse.

#### Vaata ka
*Korkkude, sekundaarne kattekude mitmeaastastel taimeosadel
Deutschfeistritz

**Deutschfeistritz** on turuõigusega asula (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas. Seal asub Waldsteini loss, Liechtensteini vürstide üks kodusid.

## Inimesi

* Vincenz Liechtenstein, Austria poliitik, suri 14. jaanuaril 2008 oma kodus Deutschfeistritzis

## Viited
Kork (perekonnanimi)

**Kork** on perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kork 130 inimesel: 61 mehel ja 69 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kork meeste puhul 1605. kohal ja naiste puhul 1540. kohal.

Kork oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 0–4 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,17. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 6,95 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal viie kihelkonna, Virumaal nelja kihelkonna, Läänemaal kolme kihelkonna ja Harjumaal kahe kihelkonna erinevates mõisavaldades talupoegadele 14 korral nimeks Kork. 

Nimede eestistamise käigus loobuti 1936. ja 1939. aastal nimest Kork ning uueks nimeks võeti vastavalt Raudla ja Sügis. Nimi Kork võeti uueks nimeks korra, kui 1938. aastal loobuti nimest Korkmann.

## Nime kandjaid
*Andres Kork, eesti kirurg ja poliitik (1950–)
*Arvi Kork, eesti kirjanik (1927–1997)
*August Kork, eestlasest Nõukogude sõjaväelane (1887–1937)
*Johanna Marie Kork, eesti viiuldaja (1991–)
*Jüri Kork, eesti poliitik (1947–)
*Jyri Kork, eesti luuletaja ja eesti päritolu USA aeronautikainsener (1927–2001)
*Martin Kork, eesti näitleja (1996–) 
*Toomas Kork, eesti ühiskonnategelane (1945–)

## Viited

## Välislingid
*
Sõssert

**Sõssert** on linn Venemaal Sverdlovski oblasti lõunaosas, Sõsserti rajooni keskus. Linn asub Sõsserti jõe ääres 43 km Jekaterinburgist lõunas.

Asula tekkis 1732. aastal. Linnaõigused sai 1946. aastal.

## Viited
Berjozovski

**Berjozovski** on linn Venemaal Sverdlovski oblasti lõunaosas, Berjozovski linnaringkonna keskus. Linn asub Põšma lisajõe Berjozovka ääres, 12 km Jekaterinburgist kirdes.

1745. aastal leiti tänapäeva linna alalt kulda. 1748. aastal rajati esimene kullakaevandus. Linnaõigused sai 1938. aastal.

2021. aasta alguses oli linnas 60 334 elanikku.

## Viited
Surhów

**Surhów** on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Krasnystawi maakonnas Krasnystawi vallas. Surhów asub Krasnystawist ligikaudu 9 km ja Lublinist umbes 60 km kagus.

## Viited
Pruun kärbseseen

**Pruun kärbseseen** (*Amanita porphyria*), vanasti tumepruun kärbseseen, on kärbseseeneliste sugukonda kärbseseene perekonda kuuluv seeneliik.

## Viited

## Välislingid
*
Roosa kärbseseen

**Roosa kärbseseen** (*Amanita rubescens*) on kärbseseeneliste sugukonda kärbseseene perekonda kuuluv seeneliik.

Seen on söödav, kuid tuleks olla ettevaatlik, et mitte segi ajada mürgiste kärbseseentega.

## Välislingid
*
Napi peakraav

**Napi peakraav** (ka *Kosu oja*) on peakraav Harjumaal Kuusalu ja Anija vallas. Ta suubub Raudoja külas Soodla jõkke. Kraavi valgalale jäävad Rehatse ja Kosu küla metsad ja põllud.

## Välislingid
*
Mart Taevere

**Mart Taevere** (27. mai 1951 – 18. november 2016) oli eesti filmi- ja telerežissöör ning toimetaja. 

## Haridus
Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloog-toimetajana. 

## Töökäik
Aastatel 1978–1989 töötas Taevere Tallinnfilmi kroonika- ja dokumentaalfilmide loomingulise tootmisühenduse toimetaja ja režissöörina, seejärel aastatel 1989–1993 oli vabakutseline.

Aastatel 1993–2004 töötas ta Eesti Televisioonis toimetaja, režissööri ja saatejuhina, 2004. aastast oli taas vabakutseline.

### Filmi- ja televisioonitöö
Mart Taevere kui dokumentaalfilmirežissööri ja -stsenaristi käe all valmis 12 dokumentaalfilmi. 

Aastatel 1978–1997 osales ta lisaks toimetaja või režissöörina rohkem kui saja kroonikafilmi tootmisel. 

Taevere elutööks oli inimeste lugude jutustamine ning selle kaudu ühiskonna valupunktide mõtestamine. See oli läbiv teema ka tema saatesarja „Teateid tegelikkusest“ (ETV 1993–1999) saadetes. Selle sarja raames valmis tal poolsada valusat ühiskonnakriitilist tõsielulugu.

Aastatel 1999–2004 juhtis ta ETV politseisaadet “Avatud toimik”.

## Teoseid
### Dokumentaalfilmid režissöörina ja stsenaristina
* “Ükskord algab aega” (1988)
* “Kaalukas panus” (1990)
* “Sinine ja must ja valge” (1991)
* “Artur Taska” 1991
* “Risto” (1998, koos Indrek Kanguriga)
* “Tuul kõnnib seljataga” (1999)
* „Stalini aeg 1950–1956“ (2000)
* “Me ise ennast” (2001)
* “Valge tee” (2003)
* “Unistaja” (2004)
* “Teistmoodi tihane” (2004)
* “Putukas ja Mõmmi” (2007)

### Visuaalsed kultuuriportreed
Mart Taevere algatas ka Tallinnfilmi kroonikaosakonna mälestusteraamatu ettevalmistamise ja tegi selle tarvis endiste kolleegidega üle 20 intervjuu. Eesti kultuuriloojaid portreteeris ta loominguliselt ka ETV kultuuri- ja publitsistikasaadetes nii režissöörina (nt "511 fotot Andres Söödist", 1994; "Koos ja üksinda. Peep Puks", 1992) kui ka stsenaristi ja saatejuhina (nt "Termomeeter: Jõuluvanaks olemine läbi Peep Puisi", 2001). 

ETV "Eesti lugude" sarjas ("Eesti lood: Hea uus ilm", 2006) on Mart Taevere portreteerinud lisaks moekunstnik Reet Ausile ja kunstnik Peeter Lauritsale ka oma poega, Heateo sihtasutuse juhti Artur Taeveret, näidates, kuidas need inimesed on välismaalt õpitud tarkuse ja korjatud kogemuste varal üritanud lahendada tarbimisühiskonna probleeme mõistlikke taaskasutussüsteeme luues.

## Isiklikku
Mart Taevere oli abielus toimetaja Aime Taeverega. Nende poeg on Artur Taevere ja tütar Miina Taevere.

## Viited

## Välislingid
* Anneli Ammas. Mart Taevere õigluse jahil Eesti Päevaleht, 5. aprill 2003
Żyrzyn

**Żyrzyn** on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Puławy maakonnas, Żyrzyni valla halduskeskus. Żyrzyn asub Puławyst umbes 12 km kirdes ja Lublinist ligikaudu 43 km kirdes.

## Viited
Lesnoi

**Lesnoi** (vene keeles Лесной) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Asub Bolšaja Imennaja jõe ääres, Jekaterinburgist 210 km põhja pool. Piirneb idas Nižnjaja Tura linnaga.

Lesnoi on kinnine linn, mis nõukogude ajal 1954–1994 kandis koodnime **Sverdlovsk-45**. Seal asuvad tuumatööstuse ettevõtted, kus toimub uraani rikastamine.

Uraanitootmise tehast ja asulat selle juurde hakati rajama 1947. aastal. Esialgu kandis see nime Baza-9. Linnaõigused sai asula 1954. aastal.

## Elanike arv
* 54 500 (1996)
* 50 400 (2011)
* 49 259 (2021)
* 48 231 (2023)

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Zărnești

**Zărnești** (saksa keeles *Molkendorf*, *Zernescht*, ungari keeles *Zernest*) on linn Rumeenias Transilvaanias Brașovi maakonnas. 

Zărnești asub maakonnakeskusest Brașovist ligikaudu 22 km lääneedelas Bârsa jõe kaldal.

Linna haldusalasse kuulub üks küla: Tohanu Nou (*Neu-Tohan*, *Újtohán*).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zărnești elanike arv 23 476; neist 88,2% rumeenlasi, mustlasi 2,56%, ungarlasi 1,27% ja teistest rahvustest inimesi 0,17%. Rahvus oli teadmata 7,78%-l elanikest.

Zărneștit on esmamainitud 1373. aastal, linnaõigused sai 1951. aastal.

## Viited

## Välislingid
Filipiini soomusloom

**Filipiini soomusloom** (*Manis culionensis*) on keskmise suurusega soomustega soomusloom. Elutseb põhiliselt puudel, kuigi toitub maapinnal, eelkõige termiitidest ja sipelgatest. 
Filipiini soomuslooma levialaks on ainult Palawani provints Filipiinidel. 

## Viited
Laskesuusatamise maailma karikasarja etapp Otepääl 2022

Esimene Eestis toimunud laskesuusatamise maailma karikasarja etapp leidis aset 2022. aasta 10.–13. märtsil Otepääl Tehvandi staadionil. Võistlused toimusid neljal päeval ning staadionile jõudis kõigi päevade peale kokku üle 15 000 pealtvaataja. 

## Võistlused
Esimeseks võistluseks oli neljapäeval, 10. märtsil toimunud meeste 10 km sprint. Võistluse võitis prantslane Quentin Fillon Maillet, teise koha sai Norra koondislane Sturla Holm Laegreid ja kolmanda sakslane Benedikt Doll. Esikolmik laskis puhtalt. Parimaks eestlaseks oli 44. kohal lõpetanud Kalev Ermits. 

Reedel, 11. märtsil toimus naiste 7,5 km sprint. Võitjaks osutus prantslanna Julia Simon, kes lasi ühe trahvi. Teise koha sai sakslanna Vanessa Voigt ning kolmanda norralanna Karoline Offigstad Knotten. Parim eestlanna oli Johanna Talihärm, kes saavutas 46. koha. 

Laupäeval, 12. märtsil olid kavas meeste ja naiste ühisstardist sõit. Meeste 15 km ühisstardist sõidu võitis norralane Vetle Sjaastad Christiansen, teise koha sai prantslane Quentin Fillon Maillet ning kolmanda Sivert Guttorm Bakken.  Naiste 10 km ühisstardist sõidus võidutses rootslanna Elvira Oeberg, teise koha saavutas sakslanna Denise Hermann ning kolmanda norralanna Marte Olsbu-Roiseland. 

13. märtsil olid kavas teatesõidud. 4x7,5 km segateatevõistluse võitis Norra koondis koosseisus Sivert Guttorm Bakken, Vetle Sjaastad Christiansen, Tiril Eckhoff ja Ingrid Landmark Tandrevold. Teiseks jäi Rootsi koondis koosseisus Jesper Nelin, Martin Ponsiluoma, Linn Persson ja Elvira Oeberg. Kolmandaks jäi Prantsusmaa koondis koosseisus Simon Desthieux, Quentin Fillon Maillet, Chloe Chevalier ja Justine Braisaz-Bouchet. Eesti koondis sõitis välja 13. koha, võistkonda kuulusid Kristo Siimer, Kalev Ermits, Susan Külm ja Johanna Talihärm. 

Maailma karikasarja Otepää etapi viimane võistlus oli paarissegateatesõit, mille võitis samuti Norra koondis. Paari moodustasid Sturla Holm Laegreid ja Marte Olsbu-Roiseland. Teise koha sai Rootsi paar, kus võistlesid Sebastian Samuelsson ja Hanna Oeberg. Kolmandaks tuli Saksamaa võistkond koosseisus Erik Lesser ja Franziska Preuss. Eesti võistkond koosseisus Rene Zahkna ja Regina Ermits saavutas 17. koha. 

## Etapi korraldamine
Võistluse korralduskomitee esimees oli Aivar Nigol. Korralduskomiteesse kuulusid veel ka võistluskomitee esimees Hillar Zahkna, võistluste sekretär Piia Sikk ja Tehvandi spordikeskuse juhataja Jaak Mae. 

Võistlust aitas korraldada 450 vabatahtlikku. 

Kuna võitlus toimus koroonapandeemia ajal, lubati spordivõistlusele vähem pealtvaatajaid, kui staadion tegelikult mahutaks. Valitsuse eriloa kohaselt lubati korraga võistluskeskusse kuni 6000 pealtvaatajat. Etapil kehtis ka koroonatõendi esitamise nõue. 

## Vaata ka
*Maailma karikasarja Otepää etapp

## Viited
Lincoln Town Car

**Lincoln Town Car** on täissuuruses luksussedaan, mida turuntas Ameerika Ühendriikide autotootja Ford Motor Company allüksus Lincoln Motor Company. Town Car (inglise keelest *linnaauto*) sai nime *[[coupé de ville]]* keretüübi järgi. Lincoln turundas mudelit aastatel 1981–2011. Kolmekümne aasta jooksul oli Town Carist kolm põlvkonda, mis konkureerisid otseselt Cadillaci ja Chrysleri samatüübiliste mudelitega.

Town Carid on peaaegu ainult neljaukselised sedaanid (kaheukselist sedaani müüdi ainult aastal 1981), autot kasutati palju limusiinina. Autot toodeti aastani 2011 ning see oli üle maailma Fordi pikimalt tootmises olnud automudel, aastatel 1997–2011 oli see kõige kauem Põhja-Ameerikas masstootmises olnud auto. Pärast Town Cari oli aastani 2016 selle tiitli omanik Lincoln MKS (ning pärast seda Cadillac CT6).

Aastatel 1980–2007 toodeti Lincoln Town Cari Wixomis Michiganis (tehases Wixom Assembly Plant), lisaks toodeti seal Lincoln LSi, Mark VI-d, VII-d ja VIII-d. Pärast Wixomi tehase sulgemist toodeti Town Cari ja sarnaseid Fordi mudeleid Crown Victoria ja Mercury Grand Marquis Southwoldis Ontarios (St. Thomas Assemblys). See tehas suleti septembris 2011, viimane Town Car valmis 29. augustil.

## Vaata ka
* Ford Crown Victoria
* Ford Crown Victoria Police Interceptor
* Mercury Grand Marquis
* Mercury Marauder
* Ford Panther (platvorm)
* Lincoln Mark (seeria)

## Viited
Curtea de Argeș

**Curtea de Argeș** on linn Rumeenias Argeși maakonnas. Linn asub Argeși jõe ääres, ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Piteștist ligikaudu 35 km põhjaloodes.

Linna haldusalasse kuulub üks küla: Noapteș.

Asulat on esmamainitud 1247. aastal. Valahhia vürstiriigi pealinnaks sai Curtea de Argeș 1330. aastal. Curtea de Argeș oli pealinn kuni 1418. aastani.

Linnas asub 16. sajandi esimesel veerandil rajatud Curtea de Argeși klooster. Curtea de Argeși klooster valiti 19. sajandil Rumeenia kuningate ja kuningannade matmiskohaks. Sinna on maetud kõik neli Rumeenia kuningat: Carol I (1839–1914), Ferdinand I (1865–1927), Carol II (1893–1953) ja Mihai I (1921–2017).

7. juulil 1947 sadas Curtea de Argeșis 20 minuti jooksul 205,7 millimeetrit vihma, mis on maailmarekord.

## Viited
Pronksspiraalkaunistus

**Pronksspiraalkaunistus** on läänemeresoomlastele iseloomulikuks peetud muinasaegne rõivaste kaunistamise viis, mille puhul õmmeldi rõivale väikestest pronksist spiraaltorukestest ja rõngakestest mustrid  või põimiti need kangasse kudumise käigus. Ilmub Läänemere idakaldal ja Soome lahe ümbruses I aastatuhande teisel poolel ja II aastatuhande alguses. 18.-19. sajandi eesti rahvarõivaste pronksspiraalkaunistust tuntakse etnograafias vaseliste nimetuse all.

Sellele kaunistusviisile eelneb juba metalliaja alguses levinud tava kaunistada rõivaid suuremate või väiksemate metallist, enamasti pronksist naastude, klambrite, ripatsite vm elementidega. Vanim ja levinuim viis on spiraaltorude lükkimine kaelakeedesse, mis levis alates vanemast pronksiajast mitmel pool Ida- ja Kesk-Euroopas. Läänemeresoomlaste - eestlaste, liivlaste, vadjalaste, soomlaste ja karjalaste - asustusaladel kujuneb pronksspiraalkaunistus välja umbes I–II aastatuhande vahetusel, skandinaavlaste ja slaavlaste aladel seda ei tunta. Kõige läänepoolsemad pronksspiraalmustrite leiud pärinevad Ahvenamaalt, kõige põhjapoolsemad Soome mandriosast, peamiselt Edela- ja Lõuna-Soomest ning Karjalast. Venemaal on spiraalkaunistusega rõivaleide Novgorodimaa loodeosa vadjalaste keskaegsetes matustes ja ida pool Peipsi järve, üks leid ka Peipsi kagurannikult. Lõunas on spiraalidega rõivaid kaunistanud lisaks liivlastele latgalid, mida aga on seletatud laenuna liivlastelt.

Pronksspiraalkaunistust Eesti muinasaegsel rõivastusel on põhjalikult uurinud Riina Rammo. Pronksspiraalkaunistusele riietes oli pühendatud 2015. aastal Eesti Rahva Muuseumis toimunud näitus "Pronksspiraalidest vaselisteni".

## Vaata ka
* Vaselised
* Tinulised

## Viited
Tobi Amusan

**Oluwatobiloba Ayomide Amusan** (sündinud 23. aprillil 1997 Ijebu Odes) on Nigeeria kergejõustiklane, tõkkejooksja.

Ta tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2015. aasta Aafrika mängudel, kui võitis kuldmedali ajaga 13,15.

2016. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel oli Amusan ajaga 12,95 viies. Olümpiamängudel Rio de Janeiros pääses ta poolfinaali ning sai 12,91-ga 11. koha.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistustel pääses Amusan 60 meetri tõkkejooksus finaali ning oli 8,05-ga seitsmes. Aprillis Gold Coastis toimunud Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta 100 meetri jooksus 12,68-ga kuldmedali ja Nigeeria naiskonna koosseisus 4 × 100 meetri teatejooksus pronksmedali. Kodustel Aafrika meistrivõistlustel Asabas võitis ta kulla nii tõkkejooksus kui ka teatejooksus.

2019. aasta Aafrika mängudel võitis Amusan tõkkesprindi ajaga 12,68. Maailmameistrivõistlustel Dohas sai ta tulemusega 12,49 neljanda koha.

2021. aastal tuli ta 100 meetri tõkkejooksus Teemantliiga üldvõitjaks. Tokyo olümpiamängudel oli ta 12,60-ga neljas.

2022. aastal võitis Amusan Aafrika meistrivõistlustel kuldmedali 100 meetri tõkkejooksus ja 4 × 100 meetri teatejooksus. Maailmameistrivõistlustel Eugene'is jooksis ta 100 meetri tõkkejooksu poolfinaalis maailmarekordi 12,12. Finaalis tuli ta Britany Andersoni ja Jasmine Camacho-Quinni ees maailmameistriks ajaga 12,06, kuid lubatust tugevama taganttuule tõttu tulemust rekordina ei arvestata. Rahvaste Ühenduse mängudel tuli ta tõkkejooksus võitjaks võistluste rekordiga 12,30. 4 × 100 meetri teatejooksus jooksis ta esimeses vahetuses ning aitas Nigeeria teatenelikul püstitada võita kuldmedali ja joosta Aafrika rekordi 42,10.

2023. aastal süüdistas Rahvusvahelise kergejõustiku antidopinguüksus AIU Amusani kolme dopinguproovi mitteandmises viimase 12 kuu jooksul.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Viited

## Välislingid

*
Kornel

**Kornel** on perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kornel 76 inimesel: 30 mehel ja 46 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kornel meeste puhul 3900. kohal ja naiste puhul 2574. kohal.

Kornel oli kõige levinum perekonnanimi üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,28. Nimi oli kõige sagedasem Valga maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,88 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Võrumaal Urvaste kihelkonnas Uue-Antsla mõisavallas talupojale nimeks Kornel. 

Nimede eestistamise käigus loobuti 1937. ja 1938. aastal nimest Kornel 4 juhul ning uueks nimeks võeti Raid 2 korral, aga ka Kosela ja Karineel.

## Nime kandjaid
*Eenok Kornel, eesti jurist ja riigiametnik (1940–2008) 
*Gustav Kornel, eesti arst (1892–1967)
*Jaan Kornel, eesti saksofonist (1916–1971)
*Karl Kornel, eesti diplomaat ja poliitik (1882–1953)

## Viited

## Välislingid
*
Oskar Anderson

**Oskar Johann Viktor Anderson** (2. august 1887 Minsk – 12. veebruar 1960 München) oli baltisaksa matemaatik ja majandusteadlane.

Ta õppis aastatel 1906–1907 Kaasani ülikoolis matemaatikat ja füüsikat ning aastatel 1907–1912 Peterburi polütehnilises ülikoolis majandust.

Kuni 1915. aastani oli ta professor  assistent. Alates 1917. aastast töötas ta Kiievis, kus sai 1918. aastal professoriks.

Pärast Vene revolutsiooni põgenes ta 1920. aastal Venemaalt. Kõigepealt kolis Ungarisse Budapesti, 1924. aastal emigreerus Bulgaariasse. Ta oli Varnas professor kuni 1933. aastani. Aastatel 1935–1940 õpetas ta Sofia ülikoolis.

1940. aastal emigreerus Saksamaale ja töötas vahemikus 1942–1947 Kieli ülikoolis. Aastast 1947 kuni pensionile jäämiseni 1956. aastal õpetas Müncheni ülikoolis.

## Isiklikku

Tema isa Nikolai Anderson oli keeleteadlane, vend Wilhelm Anderson oli astrofüüsik ja vend Walter Anderson oli folklorist.

Tema vanavanaisa Gustav Emmanuel Stockenberg oli eesti vaimulik.

## Kirjandus
* Jörg Siebels, Kerstin Nees, "Oskar Anderson" – Christian-Albrechts-Universität zu Kiel, Famous scholars from Kiel
* O.B. Sheynin, "Anderson, Oskar Johann Viktor". Dictionary of Scientific Biography, vol 1, New York: Charles Scribner's Sons, 1970, lk 154–155
Danielle Williams

**Danielle Gracia Williams** (sündinud 14. septembril 1992 Saint Andrew's) on Jamaica kergejõustiklane, tõkkejooksja.

Ta võitis 2013. aasta suveuniversiaadil Kaasanis 100 meetri tõkkejooksus pronksmedali. 

2015. aasta suveuniversiaadil Gwangju võitis ta tõkkesprindis kuldmedali. Maailmameistrivõistlustel Pekingis tuli ta isikliku rekordiga 12,57 Cindy Rolederi ja Alina Tałaj ees maailmameistriks.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas võitis ta ajaga 12,47 ameeriklannade Nia Ali ja Kendra Harrisoni järel pronksmedali.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli ta Jasmine Camacho-Quinni ja Kendra Harrisoni ees ajaga 12,43 teist korda maailmameistriks.

## Isiklikud rekordid
;Välirekordid
*100 meetri tõkkejooks – 12,32, 20. juuli 2019, London

;Siserekordid
*60 meetri tõkkejooks – 7,75, 11. veebruar 2022, Clemson

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Isiklikku

Danielle Williamsi vanem õde Shermaine on samuti tõkkejooksja.

## Viited

## Välislingid

*
Arnfinn Bårdsen

**Arnfinn Bårdsen** (sündinud 11. juunil 1966 Stavangeris) on Norra jurist.

1. jaanuarist 2019 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1992 Bergeni Ülikool, õigusteadus

## Viited
Geórgios Sergídis

**Geórgios Sergídis** (Γεώργιος Σεργίδης, sündinud 28. juunil 1955 Nikosias) on Küprose jurist.

18. aprillist 2016 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1978 Ateena ülikool, õigusteadus

## Viited
Carlo Ranzoni

**Carlo Ranzoni** (sündinud 27. detsembril 1965 Sankt Gallenis) on Liechtensteini jurist.

1. septembrist 2015 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1989 Sankt Galleni Ülikool, õigusteadus

## Viited
Egidijus Kūris

**Egidijus Kūris** (sündinud 26. oktoobril 1961 Vilniuses) on Leedu jurist.

1. novembrist 2013 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1984 Vilniuse Ülikool, õigusmagister
* 1988 Moskva Riiklik Ülikool, doktorikraad

## Viited
Ivana Jelić

**Ivana Jelić** (sündinud 17. märtsil 1975) on Montenegro jurist.

12. juulist 2018 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1998 Montenegro Ülikool, õigusteadus

## Viited
Lado Tšanturia

**Lado Tšanturia** (sündinud 14. aprillil 1963) on Gruusia jurist.

8. jaanuarist 2018 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1985 Tbilisi Riiklik Ülikool, õigusteadus

## Viited
Lәtif Hüseynov

**Lətif Hüseynov** (sündinud 1. veebruaril 1964 Ağdamis) on Aserbaidžaani jurist.

4. jaanuarist 2017 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1986 Kiievi Riiklik Ülikool, õigusteadus

## Viited
Ana Maria Guerra Martins

**Ana Maria Guerra Martins** (sündinud 22. juulil 1963) on Portugali jurist.

Ta on 1. aprillist 2020 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

Ta on lõpetanud 1986. aastal Lissaboni Ülikooli, kus õppis õigusteadust.

## Viited
Jolien Schukking

**Jolien Schukking** (sündinud 9. augustil 1967) on Hollandi jurist.

3. aprillist 2017 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1992 Leideni Ülikool, õigusteadus

## Viited
Armen Haruthjunjan

**Armen Haruthjunjan** (sündinud 7. märtsil 1964 Jerevanis) on Armeenia jurist.

17. septembrist 2015 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1986 Jerevani Riiklik Ülikool, õigusteadus

## Viited
Faris Vehabović

**Faris Vehabović** (sündinud 23. mail 1967 Sarajevos) on Bosnia ja Hertsegoviina jurist.

3. detsembrist 2012 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 7. maist 2019 kuni 12. oktoobrini 2020 oli ta osakonna asepresident.

## Haridus
* 1993 Sarajevo Ülikool, õigusmagister
* 1998 Krakowi Ülikool, doktorikraad

## Viited
NAFO (Interneti kogukond)

**NAFO** (inglise keeles *North Atlantic Fellas Organization*) ehk **Põhja-Atlandi Sellide Organisatsioon** on infosõjale pühendunud Interneti kogukond, kes läbi trollimise ja meemide häirib Vene infosõda Ukraina vastu.

NAFO liikmed kasutavad profiilipildina või repliigina Jaapani Shiba koera koomiksinäoga tegelast.

NAFO lõi 24. mail 2022 Twitteri kasutaja Kama_Kamilia (27-aastane poolakas).

NAFO on sõnamäng NATO ingliskeelsest lühendist.

NAFO liikmeteks on paljude seas ka ekspresident Toomas Hendrik Ilves, Ukraina kaitseminister Oleksi Reznikov, USA Kongressi liige Adam Kinziger, Ameerika maaväe major Patrick J. Donahoe.

NAFO müüb oma veebilehel teematilisi särke, kruuse ja mütse, mille tulu läheb rindesõdurite, näiteks Gruusia võõrleegionäride, toetuseks.

## Tunnustus
* 2023 Eesti aasta parim iduettevõte kategoorias "Aasta panus"

## Viited

## Välislingid
*"Koomiksikoerad võitlevad internetis Vene väärinfo vastu". ERR, 01.09.2022
NAFO

**NAFO** on mitme organisatsiooni ingliskeelne lühend:
* Northwest Atlantic Fisheries Organization ehk Põhja-Atlandi Kalandusorganisatsioon
* North Atlantic Fellas Organization ehk Põhja-Atlandi Sellide Organisatsioon
Isola di San Michele

**Isola di San Michele** on saar Itaalias Veneetsia laguunis. 0.16 km2 saare näol on tegu Veneetsia linna kalmistusaarena.

Algselt paiknes praeguse San Michele alal kaks saart - San Michele ja San Cristoforo della Pace, saartel maabusid tihti turistid ja kalurid. 1469. aastal ehitati saarele Veneetsia esimene renessansikirik, Mauro Codussi disainitud Chiesa di San Michele.

1807. aastal, Prantsuse esimene keisririigi okupatsiooni ajal välja antud seadusega keelati surnumatmine Veneetsia peasaartel või maismaal kui ebasanitaarsena, mispeale rajati San Cristoforo saarele kalmistu, arhitektiks Gian Antonio Selva. 1836. aastal täideti San Cristoforo ja San Michele vaheline kanal, ning tekkinud suurem saar kannab tänini San Michele nime. Surnukehad viiakse San Michelele spetsiaalsete matusegondlitega. Saarele on maetud muuhulgas Igor Stravinski, Jossif Brodski, Sergei Djagilev, Ezra Pound ja Luigi Nono. Saare kalmistu tegutseb tänaseni.
Karpatska Sitš

**49. üksik jalaväepataljon Karpatska Sitš** (ukraina keeles *49-й окремий піхотний батальйон Сухопутних військ Збройних Сил України "Карпатська Січ"*) on Ukraina maavägede väeüksus. 

## Ajalugu
Alustas pärast Venemaa sissetungi tegevust omaalgatusliku omakaitseühendusena. Läks 19. mail 2022. aastal  Ukraina maavägede alluvusse kui **49. üksik jalaväepataljon Karpatska Sitš**.

## Viited
Ona Moody

**Ona Moody** (sündinud 29. juuli 1997) on Hollandi-Zimbabwe modell, konkursi Miss Holland 2022 võitja.

## Viited

## Välislingid
*Ona Moody - Instagram
VC Greenyard Maaseik

**VC Greenyard Maaseik** on Belgia võrkpalliklubi, mis mängib Belgia kõrgliigas. Klubi asutati 1960.

## Eesti mängijad
*Taavi Nõmmistu (2016–2017)
*Timo Tammemaa (2017–2019)
*Keith Pupart (2018–2019)
*Andri Aganits (2018–2020)
*Renee Teppan (2020)
*Henri Treial (2021–2023)
*Renet Vanker (2021–2025)
*Alex Saaremaa (2024–2025)

## Võidud
**Belgia meistrivõistlused**
***Meistrid (16):** 1991, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2001, 2002, 2003, 2004, 2008, 2009, 2011, 2012, 2018, 2019

**Belgia karikavõistlused**
***Karikavõitjad (14):** 1986, 1991, 1997, 1998, 1999, 2001, 2002, 2003, 2004, 2007, 2008, 2009, 2010, 2012

**Belgia superkarikas**
***Karikavõitjad (14):** 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2002, 2003, 2004, 2007, 2009, 2010, 2012, 2013, 2017

**CEV Meistrite Liiga**
*Teised (2): 1997, 1999

**CEV Cup**
*Teised (1): 2008

## Välislingid
*Klubi koduleht
Võluv võrdsus

"Võluv võrdsus" on Terry Pratchetti koomiline fantaasiaromaan ja kolmas raamat *[[Kettamaailm|Kettamaailma]]* sarjast.  See avaldati 1987. aastal ning see on esimene, mille peategelaseks ei ole Rincewind. Eesti keelde tõlkis selle Aet Varik 1999. aastal.   

Romaan tutvustab Vanaema Weatherwaxi, kes ilmub edaspidi veel mitmetes Kettamaailma raamatutest. Peategelane Eskarina Smith ilmub järgmisel korral alles 23 aastat hiljem välja antud raamatus "Ma kannan keskööd". 

Pratchetti Eski karakter põhineb tema tütrel Rhianna Pratchettil.

## Sisukokkuvõte

Võlur Drum Billet teab, et ta sureb varsti ning reisib paika, kus kohe-kohe on sündimas kaheksadna poja kaheksas poeg. See laps on määratud saama võluriks. Billet tahab talle kui oma järglasele edasi anda võlusaua.

Sünnib siiski tüdruk Esk (täisnimega Eskarina Smith). Seda viga märkab Billet alles pärast saua üle andmist ja suremist. Esk ilmutab 7aastaselt oma võluvõimeid ning kohalik nõid Vanaema Weatherwax otsustab temaga reisida Nähtamatusse Ülikooli, kust saada abi tema võimete kontrollimiseks.

Naissoost võlur on Kettamaailmas midagi ennekuulmatut ja Eski ei lasta Ülikooli sisse. Vanaema Weatherwax saab ta sinna sisse teenijatüdrukuna. Seal kohtab Esk uuesti Simonit, kellega ta tutvus teel Ülikooli. Simonil on loomulik anne taandada kõik universumis loogilisteks numbriteks. Simoni maagia rebib augu Vangladimensioonidesse ja Eski võlusau lööb vasta Simoni pead, et kaitsta Eski. Simoni meel jääb Vangladimensioonidesse ning Esk viskab võlusaua minema, uskudes, et see ründas Simonit. Esk läheb Simonile Vangladimensioonidesse järele. Sealse ekstreemse külma tõttu muudab sau, mis on selleks ajaks merele uhutud, suure jäävälja ning tormi, mis ujutab üle nii linna kui ka Nähtamatu Ülikooli.

Esk ja Simon avastavad Vangladimensiooni elukate nõrkuse - kui sa oled võimeline kasutama maagit, aga ei tee seda, muutuvad nad hirmunuks ja nõrgaks. Vanaema Weatherwax ja Ülemkantsler Cutangle toovad merelt saua ära ning saavad selle abiga lapsed tagasi Kettamaailma. Esk ja Simon loovad uue maagia, mis põhineb tähelepanekul, et suurim võime on võime mitte kasutada kõiki teisi võimeid.

## Tegelased

*Vanaema Weatherwax
*Eskarina Smith
*Simon
*Drum Billet, surev võlur, õunapuu ja ümbersündinud sipelgas
*ülemkantsler Cutangle

## Viited
Viktor Fainberg

**Viktor Fainberg** (vene keeles *Виктор Исаакович Файнберг*; 26. november 1931 Harkiv – 2. jaanuar 2023) oli Nõukogude Liidu dissidentliku liikumise üks juhtfiguure. Ta võttis osa 25. augusti demonstratsioonist aastal 1968 Punasel Väljakul.

Ta sündis aastal 1931 Harkivis juudi perekonnas. Aastal 1957 sattus ta seoses antisemiitliku olukorraga kaklusse miilitsaga, mille eest määrati talle karistuseks aasta paranduslikke töid. Aastal 1968 lõpetas ta inglise filoloogina Leningradi Riikliku Ülikooli, diplomitöö valmis tal Jerome David Salingeri kohta.

Aastal 1974 emigreerus ta koos perega Prantsusmaale.
Pjatõhhatkõ

**Pjatõhhatkõ** (ukraina *П'ятихатки*) on linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Kamjanske rajoonis.

Asula rajati 1886. aastal raudtee ehitusega seoses. Pjatõhhatkõ on suur raudteesõlm.

1938. aastal sai linnaõigused.

## Viited
Eggersdorf bei Graz

**Eggersdorf bei Graz** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.

## Viited
Feldkirchen bei Graz

**Feldkirchen bei Graz** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.

## Ajalugu

See on Austria-Ungari poolt interneeritud, piinatud ja tapetud vangide massihaua koht lähedalasunud Thalerhofi interneerimislaagris, kus praegu asub Grazi lennujaam. 

## Viited
Kainachi jõgi

**Kainach** on jõgi Austrias Steiermargi liidumaal, Muri parempoolne lisajõgi.

## Viited

## Välislingid
*
Cuprum Lubin

**Cuprum Lubin** on 2001. aastal asutatud Poola võrkpalliklubi, mis mängib alates 2014. aastast Poola kõrgeimas liigas, Plusliigas.

## Eesti mängijad ja treenerid
**Mängijad**
* Keith Pupart (2015–2018)
* Robert Täht (2015–2018)
* Kert Toobal (2018–2019)

**Treenerid**
* Alar Rikberg, abitreener (2014–2017)
* Rainer Vassiljev, abitreener (2018–2020)

## Välislingid
* Klubi veebisait (poola keeles)
* Meeskonna profiil aadressil *PlusLiga.pl* (in Polish)
* Meeskonna profiil aadressil *Volleybox.net*
Ķempji

**Ķempji** (vanasti **Jaunķempju muiža**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Līgatne vallas. Aastani 2021 kuulus küla Līgatne piirkonda.

Küla on tekkinud endise Jaunķempji mõisa keskuse juurde. Seal asub Ķempji kirik. Asula jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on kaks tamme, pärn ja hõberemmelgas ümbermõõduga 4,31 ning kõrgusega 17,5 meetrit.

## Elanike arv


* 108 (1989)
* 71 (2000)
* 69 (2011)

* 61 (2018)
* 57 (2022)
* 55 (2025)


## Viited
Vēveri

**Vēveri** on mitme Läti küla nimi:

* Vēveri (Hopa vald)
* Vēveri (Kārķi vald)
* Vēveri (Līgatne vald)
* Vēveri (Skulte vald)
* Vēveri (Vecpiebalga vald)
Dobl

**Dobl** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal. See ühendati 2015. aasta jaanuaris Dobl-Zwaringi vallaga.

Dobl asub Kaiserwaldi metsaalal Kainachi jõe orus, umbes 14 km Grazist edelas.
Zwaring-Pöls

**Zwaring-Pöls** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal. See ühendati 2015. aasta jaanuaris Dobl-Zwaringi vallaga.
Häbeuba

**Häbeuba** (*Clitoria*) on perekond peamiselt troopiliste ja lähistroopilistel aladel kasvavaid liblikõielisi ronitaimi.

## Nimetus
Need taimed said oma ladinakeelse nimetuse *Clitoria* naissuguorganiga sarnasuse tõttu, esimene teadaolev kirjalik nimetus pärineb 1678. aastast Poola loodusteadlaselt Jakób Breynelt, kes lisas taime illustratsioonile kirjelduse *Flos clitoridis ternatensibus* (eesti keeles 'Ternate saarel leiduv kliitorile sarnaneva õiega taim'), samuti viitavad paljud rahvapärased nimetused naissuguorganile.

## Kasutuskohad
Tuntuim on sinine häbeuba (*Clitoria ternatea*), mida kasutatakse rahvameditsiinis teena.

## Viited
Vēveri (Līgatne vald)

**Vēveri** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Līgatne vallas. Aastani 2021 kuulus küla Līgatne piirkonda.

Küla jääb valla keskusest Augšlīgatnest 5,5, piirkonna keskusest Cēsisest 24,5 ja Riiast 66 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Gauja rahvusparki.

Aastal 2007 oli külas 27 elanikku.

## Viited
Vildoga

**Vildoga** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Līgatne vallas. Aastani 2021 kuulus küla Līgatne piirkonda.

Küla jääb valla keskusest Augšlīgatnest 4, piirkonna keskusest Cēsisest 25 ja Riiast 62,5 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Gauja rahvusparki.

Aastani 1949 asus külas Vildoga valla halduskeskus. Seal asub Vildoga bussipeatus.

## Elanike arv


* 120 (1970)
* 148 (1979)
* 17 (1989)

* 37 (2000)
* 28 (2013)

## Viited
Aleksei Snegov

**Aleksei Snegov** (sünninimi *Jossif Falikzon*, vene keeles *Алексей Владимирович Снегов*; 1898 Kiiev – 1989 Moskva) oli Nõukogude Liidu parteitegelane.

Ta oli alates 1917. aasta aprillist bolševike partei liige, ta viibis üle 15 aasta nõukogudevastase tegevuse eest GULAGis. Hruštšovi sula ajal osales ta Stalinlike repressioonide ohvrite rehabiliteerimisel. Ta pooldas NSV Liidus sügavat destaliniseerimist. Ta ennustas Mihhail Suslovi juhitud stalinistide kättemaksu.

Ta maeti Trojekurovo kalmistule.
Aumõrv

**Aumõrv** on tapmine, kus perekonna meesliige mõrvab oma pere naisliikme, harvemini ka meesliikme või mehe, kes oli naise kõlvatuses tema partner. Neile pannakse süüks oma perekonna au määrimist, peaasjalikult meesliikmete au, kuna nemad on uskumuse järgi naiste kaitsjad ja nende eest vastutavad. Naine võib sattuda aumõrva ohvriks paljudel põhjustel, kaasa arvatud keeldumine vanemate korraldatud abielust, vägistamise või seksuaalse rünnaku ohvriks langemine, lahutuse küsimine isegi, kui mees on vägivaldne, lääne kultuuri omaks võtmine (muusika kuulamine, televisioonisaadete vaatamine), läänelike riiete ja meigi kandmine jne.

Isegi kahtlus või kuulujutt, et naine on mõne taunitava teoga hakkama saanud, on piisavaks põhjuseks, et toime panna aumõrv.

Kui naine on rikutud, heidab see kõige suuremat varju naise isale või abikaasale, sest nende kohustus on naist kaitsta kõige kõlvatu eest ning kui naine on millegagi hakkama saanud, näitab see, et mees ei ole oma tööd korralikult teinud või ei ole tal piisavalt võimu, et naist panna tegema seda, mida mees tahab.

Aumõrvad on nii globaalses kontekstis kui ka Läänemaailmas kuriteod, mis toimuvad peamiselt moslemite kogukondades. 91% maailma, 84% Põhja-Ameerika ja 96% Euroopa aumõrvadest on sooritatud moslemite poolt moslemite vastu. Ülejäänud aumõrvad on sikhide või hindude sooritatud. Ülemaailmselt on enamus ohvritest naised, vaid 7% on mehed, kellest enamus mõrvatakse naise perekonna poolt, kelle au rüvetati.

Aumõrva jaoks ei palgata kedagi, perekond sooritab selle ise. Perekond on ühtaegu süüdistaja, kohtunik ja timukas. Tegelikult on aumõrva puhul tegemist organiseeritud kuritegevusega, sest see, kes mõrva toime paneb, teeb seda alati teiste teadmisel ja toel. Alati on need veresugulastest mehed, kes end timukaks pakuvad ja veretöö läbi viivad, kuna nad tunnevad, et neid on reedetud, lolliks tehtud, nendega on alatult käitutud, nende au on haavatud, nende omandile on kahju tekitatud, nendega on alatult käitutud või nende au on haavatud ning nad ei suuda elada selle kohutava häbiga, mida nad ühe sõnakuulmatu naise pärast peavad taluma.

Aumõrvad erinevad koduvägivallast kolmel erineval põhjusel:
:1. Etteplaneerimine: Aumõrvad on etteplaneeritud, tihti tehakse see perekonnakoosolekul. Samuti ähvardatakse ohvrit korduvalt surmaga, kui ta peaks perekonna au haavama.
:2. Perekonna osavõtt: Aumõrvad kaasavad mitut perekonnaliiget, kas siis planeerimisse või teo otsesesse sooritamisse.
:3. Stigma: Teo sooritajad ei puutu kokku negatiivse stigmaga, nende perekonna ja kogukonna liikmed ei mõista mõrvarit hukka.

Mees saab oma *namoos*’i (au) taastada tappes naise, kes ebasündsa teo toime pani. Mõnedes islami kogukondades peetakse seda meest suureks kuulsuseks, kuna tal on olnud piisavalt *[[Ghayrah|ghaira]]’*t (uhkus, autunne).

## Viited
Jass Seljamaa

**Jass Seljamaa** (sündinud 4. jaanuaril 1985 Tallinnas) on eesti filminäitleja.

## Filmid ja seriaalid
*1997 "Daam autos", Nuttev poiss
*1997–1998 "Õnne 13", Ints
*2004 "Sigade revolutsioon", Tanel
*2008 "Amatöörid", Roop
*2012 "Deemonid", Juss
*2014 "Free range", Sõber

## Isiklikku
Jass Seljamaa vanemad on näitlejad Heino Seljamaa ja Liina Tennosaar.

## Välislingid
* Jass Seljama Eesti filmi andmebaasis
* Jass Seljama IMDBs
Mellach

**Mellach** oli vald Austrias, mis ühendati 2015. aastal Fernitz-Mellachi valda Graz-Umgebungi ringkonnas.

Mellach asub Grazist u. 15 km lõunas, Grazi nõos Muri jõe ääres.
Sinepes

**Sinepes** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Līgatne vallas. Aastani 2021 kuulus küla Līgatne piirkonda.

Küla asub Valga–Riia raudtee ääres ja jääb valla keskusest Augšlīgatnest 7, piirkonna keskusest Cēsisest 21,5 ning Riiast 70 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 18 elanikku.

## Viited
Crazy (Aerosmithi laul)

"**Crazy**" on USA *[[hard rock]]*i ansambli Aerosmith *[[power ballad]]*. Selle autorid on Steven Tyler, Joe Perry ja Desmond Child.

Laul ilmus 3. mail 1994 viimase singlina nende aasta varem ilmunud tohutult edukalt albumilt "Get a Grip".

"Crazy" saavutas USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 17. koha ja Kanada singlite edetabelis kolmanda koha, esikohale jõudis see Islandil. Soomes ja Suurbritannias ilmus "Crazy" singlina, kus A-poolel oli lisaks laul "Blind Man". Soomes jõudis singel kaheksandale ja Suurbritannias 23. kohale.

"Crazy" muusikavideo lavastas Marty Callner. Muusikavideot näidati palju muusikakanalil MTV. "Crazy" oli Aerosmithi kolmas muusikavideo, kus tegi kaasa Alicia Silverstone. Lisaks astus muusikavideos üles Steven Tyleri 16-aastane tütar Liv Tyler.

## Välislingid
*"Crazy" muusikavideo YouTube'is
Morsklased

**Morsklased** (*Odobenidae*) on kiskjaliste seltsi kuuluv sugukond.

Praegu kuulub morsklaste sugukonda üksainus perekond ja liik, morsk. Fossiilide kaudu on samas teada, et varem oli sugukond oluliselt mitmekülgsem, sisaldades üle kümne perekonna.
Zymoseptoria tritici

***Zymoseptoria tritici*** on kottseente (*Ascomycota*) hõimkonda kuuluv hemibiotroofne seen, mis põhjustab helelaiksust nisul. Haigus mõjutab peamiselt talinisu saagikust, põhjustades saagikadu Euroopa Liidus keskmiselt 5-10%. Helelaiksuse tõrjumiseks kasutatavad fungitsiidid moodustavad Euroopas umbes 70% kõikide fungitsiidide kasutamise hulgast.

## Patogeeni elutsükkel

### Suguline paljunemine
*Zymoseptoria tritici* on heterotalne seen, mis paljuneb nii sugulisel kui ka mittesugulisel teel. Sugulistes viljakehades ehk pseudoteetsiumites arenevad eoskotid ehk askused, milles omakorda kotteosed ehk askospoorid. 

Askuste valmimisel paiskuvad askospoorid keskkonda ning tuule abil kanduvad need laiali järgmistele peremeestaimedele.

### Mittesuguline paljunemine
Jõudnud uuele peremeestaime lehele, idaneb haploidne askospoor ning siseneb hüüfidega läbi õhulõhede lehe sisse. Hüüfid ümbritsevad klorenhüümi ja suudavad seejärel rakuväliselt mõjutada peremeestaime. Järgneb pükniidide kasv, mille sees arenevad diploidsed mittesugulised püknospoorid. Pükniidide täisküpsuse saabumisel väljuvad püknospoorid geelja massina laiali. Vihmaga levivad püknospoorid hõlpsasti taime alumistele lehtedele, et neid omakorda nakatada.

### Talvitumine
*Zymoseptoria tritici* talvitub mütseeli, pükniidide ja pseudoteetsiumitena taimejäänustel. Kevadel ilma soojenedes toodab seen uusi püknospoore või askospoore ja nakatab nendega uute kasvavate taimede alumisi lehti.

## Haiguse sümptomid
*Zymoseptoria tritici* poolt tekitatud helelaiksuse sümptomid võivad ilmuda juba taime kasvu algul ning kesta kogu hooaja. Kuigi esmased tunnused on klorootilised laigud lehtedel, mis on talvitumisperioodil kokku puutunud mullaga, võib helelaiksusele viitavaid märke leida ka pähikutel ja kõrtel. Klorootilised kahjustused ilmuvad taimele pärast pükniidide arengut, optimaalsel temperatuuril 10-12 päeva pärast nakatumist. Hiljem muutuvad laigud keskelt pruuniks ning näha võib musti eoslate täpikesi ehk pükniide. Haiguse edenedes suurenevad klorootilised laigud peamiselt piki lehte ning levivad taime lehel laiali. Järgneb lehtede kolletumine, kuivamine ja surm.

## Haigustõrje
Haiguse tõrjumiseks kasutatakse külviseemne puhtimist ning kasvuajal (kasvufaasis BBCH 30-69) erinevaid fungitsiide peamiselt triasoolide, SDHI ja strobiluriinide rühmast.  

Ennetavate meetoditena aitab õigeaegne ja optimeeritud väetamine, sügisel nakatunud taimejäänuste hävitamine, hiljem valmivate sortide valik ja minimeeritud harimisest loobumine.

## Viited
Fernitz (Steiermark)

**Fernitz** oli vald Austrias, mis ühendati 2015. aasta jaanuaris Fernitz-Mellachi valda Graz-Umgebungi ringkonnas.
Fernitz-Mellach

**Fernitz-Mellach** on 2015. aastast vald *(Gemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal. See asub Graz-Umgebungi ringkonna lõunaosas, u. 10 km Grazist lõunas. Vald kulgeb piki Muri jõge. Vald loodi Steiermargi vallareformi tulemusena 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised vallad Fernitz ja Mellach.

## Viited
Rudolf Gutmann

**Rudolf Gutmann** (26. juuni 1868 Rapla – 28. märts 1927 Tartu) oli eesti keeleteadlane.

## Haridus
Lõpetas 1888 Tallinna Kubermangugümnaasiumi, seejärel õppis 1888–1892 Tartu Ülikoolis professorite Baudouin de Courtenay, Leo Meyeri, Schröderi ja Viskovatovi juures slaavi  filoloogiat ja võrdlevat keeleteadust ning lõpetas ülikooli kandidaadikraadiga. 1901 kaitses Kiievi Ülikoolis magistritöö ja sai vastava kraadi. 

## Elulugu
Alates 1892. aastast töötas ta Pihkva gümnaasiumi prantsuse keele õpetajana. Pärast magistrikraadi omandamist tehti talle 1901. aastal ettepanek hakata Kiievi ülikooli romaani keelte lektoriks, millest ta aga perekondlikel põhjustel loobus. Esimese maailmasõja ajal nimetas Saksa okupatsioonivõim Gutmanni kirikute ja koolide ülemaks Pihkva-Vitebski nõukogusse. Ta jäi sellesse ametisse ka Vene valitsuse ajal, kuid seejärel põgenes enamlaste eest Tallinna. Tallinnas hakkas ta Tallinna Linna Poeglaste gümnaasiumi õpetajaks.

1919. aasta sügisel valiti Gutmann Tartu ülikooli nõukogu poolt romaani keelte professori kohusetäitjaks ning hiljem professoriks. 
Professor Gutmann avaldas uurimusi keeleteaduse alal.