open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Severina Vučković

**Severina Vučković** (sündinud 21. aprillil 1972 Splitis) on Horvaatia laulja.

Ta esindast lauluga "Moja štikla" Horvaatia 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ateenas. Finaalkontserdil sai ta 56 punktiga 12. koha.

## Diskograafia
* *Severina* &ndash; 1989
* *Dalmatinka* &ndash; 1993
* *Trava zelena* &ndash; 1995
* *Moja stvar* &ndash; 1996
* *Djevojka sa sela* &ndash; 1998
* *Paloma nera - Live album* &ndash; 1999
* *Ja samo pjevam* &ndash; 1999
* *Pogled ispod obrva* &ndash; 2001
* *18 velikih hitova* &ndash; 2002
* *Virujen u te - Najbolje uživo* &ndash; 2002
* *Virujen u te - DVD* &ndash; 2003
* *Severgreen* &ndash; 2004
* *Moja štikla* &ndash; 2006
* *Zdravo Marijo* &ndash; 2008
* *Dobrodošao u klub* &ndash; 2012

## Välislingid
* Koduleht
Sibel Tüzün

**Sibel Tüzün** (sündinud 29. septembril 1971 İstanbulis) on Türgi pop- ja rokklaulja.

2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Türgit lauluga "Süper Star". Finaalkontserdil sai ta 91 punktiga 11. koha.
Gisela

**Gisela** võib tähendada järgmist:
***[[Gisela (eesnimi)]]**, naisenimi
****[[Gisela (Pippin Lühikese tütar)|Gisela]]**, Pippin Lühikese tütar
****[[Gisela (Franz Joseph I tütar)|Gisela]]** oli Franz Joseph I tütar
*Gisela on Hispaania laulja

## Vaata ka
*Gisele
*Giselle
Pirates of the Sea

**Pirates of the Sea** on Läti ansambel.

See esindas Lätit lauluga "Wolves of the Sea" 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis, kus saadi 83 punktiga 12. koht.
Diana Gurtskaja

**Diana Gurtskaja** (gruusia keeles დიანა ღურწკაია (*Diana Gurtskaia*); sündinud 2. juunil 1979 Suhhumis) on megreli rahvusest Gruusia-Vene pime laulja, Venemaa rahvakunstnik. 

Ta õppis Thbilisis pimedate koolis ning hiljem Moskvas Gnessinite-nimelises instituudis laulmist. Ta elab Moskvas. 

Ta valiti lauluga "Peace Will Come" Gruusia esindajaks 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laul tuli finaalkontserdil 11. kohale.

## Ühiskondlik positsioon

1. märtsil 2014 kirjutas alla Venemaa kultuuritegelaste pöördumisele, mis toetas president Vladimir Putini poliitikat Ukrainas, sealhulgas Krimmis. 

Ta toetab Venemaa patriarhi Kirilli ideed keelata Venemaal abordid. 

Jaanuaris 2018 registreeriti Gurtskaja Putini usaldusisikuks 18. märtsil 2018 peetud presidendivalimistel. 

2018. aastal oli ta ka Sergei Sobjanini usaldusisik Moskva linnapea valimistel.

## Isiklikku

21. septembril 2005 abiellus ta advokaat Pjotr Kutšerenkoga (1977–2023), kes edutati juunis 2021 Venemaa kõrgharidusministri asetäitjaks ja kes suri 20. mail 2023, naastes tööreisilt Kuubalt.

## Tunnustus
* 2006 Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik 
* 2010 Sõpruse orden
* 2014 Austuse orden
* 2022 Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik

## Viited
Olta Boka

**Olta Boka** (sündinud 13. septembril 1991 Tiranas) on Albaania laulja.

Ta esindas lauluga "Zemrën e lamë peng" Albaaniat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Finaalkontserdil sai ta 55 punktiga 16. koha.
Euclea

***Euclea*** on igihaljaste lehtpuude ja põõsaste perekond eebenipuuliste sugukonnast.

Perekonda kuulub 20 liiki, mis kasvavad Aafrikas, Komooridel ja Araabia poolsaarel. Osal liikidest on väärtuslik, eebenipuiduga sarnanev puit.

## Liike
* *[[Euclea divinorum]]*
* *[[Euclea natalensis]]*
* *[[Euclea pseudebenus]]* 
* *[[Euclea racemosa]]*
Arno Suislep

**Arno Suislep** (sündinud 6. mail 1980 Haapsalus) on eesti laulja ja helilooja.  

Ta on kuulunud ansamblitesse Irdhing ja Melotrap.  

Ta oli saate "Eesti otsib superstaari" teise hooaja üks superfinaliste ning saavutas teise koha. Ta sai võitja otsustanud rahvahääletusel 47,1% häältest. Võitis Jana Kask.

Läänemaa silmapaistva esindamise eest konkursil "Eesti otsib superstaari" valiti ta maakonna 2008. aasta tunnustatud kultuuritegijate hulka.

## Viited

## Välislingid
* Suveintervjuu. Arno Suislep: minu muusika erineb Superstaari saates esitatust Eesti Päevaleht, 30. juuli 2008
Antonov An-72

**Antonov An-72** (NATO koodnimi *Coaler*) on Nõukogude Liidu lennukiehitusettevõtte Antonov kahe reaktiivmootoriga ülatiivaline transpordilennuk, mis projekteeriti lendamiseks ka arktilistes tingimustes. 

Antonov An-72 prototüübi esmalend toimus 31. augustil 1977. 

Esimene An-72 sarja lennuk tõusis õhku 1985. aasta detsembris. Lennuväeosad said esimesed lennukid kätte 1987. aastal. An-72 on keskmiste vahemaade sõjaväetranspordilennuk, algselt plaanitud õhudessantväelaste ning relvastuse ja muu varustuse transpordiks.

## Kirjeldus

An-72 on varustatud kahe turboventilaatormootoriga, mis kinnituvad tiiva ülapinnale. Kontseptsioonilt on An-72 superkriitilise tiivaprofiiliga USA eksperimentaallennuki Boeing YC-14 (esmalend 1976. aastal) analoog. Lennuki Boeing YC-14 eripäraks olid kummalegi poole keret tiiva ülapinnale paigutatud reaktiivmootorid, mille düüsidest väljuv gaaside vool andis tiivale Coandă ilmingu tekitatud täiendava tõstejõu. Nii tiiva peale paigutatud mootorid koos eriliste maandumisklappidega aitavad AN-72-l piirduda lühikese maandumisteekonnaga, väidetavalt isegi alla 500 meetri. Lennuk vajab õhkutõusuks 800 m pikkust rada, mis on tavalisest märksa lühem.
Eestis kasutas An-72 lennufirma Enimex.
 
## Lennutehnilised andmed

* Tiivaulatus: 31,89 m
* Tiivapindala: 98,62 m²
* Pikkus: 28,07 m
* Kõrgus: 9,20 m
* Tühikaal: 19,5 tonni
* Suurim lennukaal: 32 tonni
* Kasulik last: 7500 kg
* Suurim kiirus: 720 km/h
* Reisikiirus: 550–600 km/h
* Lennulagi: 11 800 m
* Lennukaugus: 1000–3200 km
* Mootorid: 2 x Progress D-36, turboventilaator, tõukejõud 2 x 63,7 kN
* Reisijaid: kuni 68
* Meeskond: 3–5

## Viited
Liitõisik

**Liitõisik** on õisik, mis koosneb lihtõisikutest. Õied paiknevad peatelje harudel.

Näiteks paljudel sarikalistel on liitõisikud (liitsarikas).
Sügomorfne õis

**Sügomorfne** on õis, mida ainult ühe lõikepinnaga saab jagada kaheks sümmeetriliseks pooleks.  

Sügomorfsed õied on paljudel huulõielistel, kannikeselistel ja mailaselistel.

## Vaata ka
*Aktinomorfne õis
Nikolai Olem

**Nikolai Olem** (27. juuni 1901 – 26. jaanuar 1938) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1925).

1935. aastal viidi ta 9. üksik-jalaväepataljonist üle Pioneerpataljoni.

Ta suri kopsupõletikku.
Keit Triisa

**Keit Triisa** (sündinud 25. juulil 1991) on eesti laulja.  

## Muusikaline tegevus
Keit Triisa on lõpetanud Viljandi muusikakooli klassikaosakonna klaveri erialal ja 2008. aasta kevadel sama kooli pop-džässiosakonna laulu erialal. Ta on osalenud külalisena Ugala teatri lavastuses "Charley tädi".

Keit Triisa tegutses kolm aastat ansamblis KVELD, mis esines Õllesummeril, Tudengijazzil ja Noortebändil. Ansambli esitatud lugu "Õhtu" märgiti Raadio 2 saates "Pleier" nädala demoks. 2008. aastal osales ta saates "Eesti otsib superstaari (teine hooaeg)" kus pääses finaali.

2011. aasta kevadel liitus ta ansambliga Nion, mille eestvedaja oli muusik Karl Kanter. Nende laul "Muud pole vaja" osales "Eesti Laul 2014" võistlusel, saades teises poolfinaalis 6.koha. Ansambel lõpetas tegevuse 2016. aastal.

Ta osales võistlusel Eesti Laul 2010 Lenna Kuurmaa ja Iiris Vesiku taustalauljana, Eesti Laul 2011 Outloudzi taustalauljana ning Eesti Laul 2013 Anisa Vänikveri taustalauljana.

## Isiklikku
Tal on kolm last — poeg ja kaks tütart.

## Viited


## Välislingid
*Keit Triisa MySpace'is
*Dailymotion: Keit Triisa TV3 saates "Eesti otsib superstaari" S02E11
Õisik

**Õisik** (*inflorescentia*) on taimevartel olevate õite kogum. 

Enamasti moodustub taime õisik suhteliselt väikestest õitest. Õisiku peaeesmärk on tolmeldajatele (enamasti putukatele) taime õie nähtavakstegemine. Mõnikord on väikesed õisikud omakorda liitunud, siis räägitakse liitõisikust. Üksikute õite arv õisikus, samuti õisikute suurus on väga varieeruv, vahel ka ühe liigi piires, puude korral võib juhtuda, et isegi ühe isendi piires.

Õisikuid liigitatakse paljude tunnuste põhjal. Olulisimad tunnused on see, kuidas üksikud õied on varre küljest kasvanud, õite puhkemise aeg ja viis, kuidas üksikud õied on õisikus rühmitunud.

Laias laastus võib varrel paiknevaid õisikuid liigitada kahte suurde rühma: lihtõisikud ja liitõisikud. Liitõisikud koosnevad lihtõisikutest. 

Lihtõisikud liigitatakse kahte peamisse tüüpi.

Monopodiaalsed ehk ratsemoossed (ehk kobarõisikud) on sellised, kus ülemine pung jätkab kasvamist ja külgmiste õite moodustamist, aga päris tipuõit ei moodustugi, ehkki vahel võib mõni viimasena valminud õitest selle koha üle võtta.

Sümpodiaalsed ehk tsümoossed (ehk ebasarikõisikud) on sellised, kus kõige ülemine õis valmib esimesena ja õitseb ära. Kõik ülejäänud õied kasvavad välja mitte tipupungast, vaid külgmistest pungadest.

Kobarõisikute seas eristatakse: 
*kobarat (*racemus*) 
*pead ehk tähka (*spica*) 
*pähikut (*spicula*) 
*pöörist (*panicula*) 
*tõlvikut (*spadix*) 
*nutti (*capitulum*) 
*korvõisikut (*calathidium*) 
*kännast (*corymbus*) 
*sarikat (*umbella*). 

Ebasarikõisikutel saab eristada kolme põhitüüpi: 
*monohaasium 
*dihaasium 
*pleiohaasium

## Vaata ka
*õis
Tõri

**Tõri** (ladina *ochrea*) on botaanikas liitunud abilehtedest taime vart ümbritsev moodustis ülevalpool sõlmekohta. 

Tõrve esineb näiteks kõrrelistel ja tatralistel. 

## Vaata ka
*Keeleke
Oktoobrirevolutsiooni orden

**Oktoobrirevolutsiooni orden**  (vene keeles *oрден Октябрьской Революции*) oli 31. oktoobril 1967 Oktoobrirevolutsiooni 50. aastapäevaks loodud teenetemärk NSV Liidus. See oli kas üksikisikule või rühmale antav autasu väljapaistvate teenete eest sotsialismi ja kommunismi ehitamisel. See orden oli NSV Liidus tähtsuselt teisel kohal, esimene oli Lenini orden. 
 
Ordeni märk kujutas endast punast viisnurka, mille haarade vahel on kuldsed kiired. Viisnurga keskel on ristleja Aurora, millel oli oluline osa Oktoobrirevolutsioonis. Selle peal on punane lipp sõnadega "Oktoobrirevolutsioon" vene keeles. Märgi allosas on sirbi ja vasara embleem. Ordeni lint oli punane, ning selle keskel oli viis sinist triipu.

Ordenit kanti vasakul pool rinnas. 

1. jaanuari 1995 seisuga oli ordeniga autasustatud kokku 106 462 korda.

Eesti NSV-s oli 1. jaanuari 1990 seisuga Oktoobrirevolutsiooni ordeni saanud 527 isikut ja 7 kollektiivi.

Viimane autasustamine Oktoobrirevolutsiooni ordeniga Eesti NSV-s toimus aastal 1988.

## Oktoobrirevolutsiooni ordeniga autasustatud kollektiivid [[Eesti NSV]]s
1971
*Kolhoos "Rahu" Põlva rajoonis
*V. I. Lenini nimeline Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaat
*Puuvillakombinaat "Kreenholmi Manufaktuur"
* tehas "Dvigatel"
*Tootmiskoondise "EestiPõlevkivi" Ahtme kaevandus
1976
*Puuvillakombinaat "Balti Manufaktuur"
1977
*Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaat

## Vaata ka
*Lenini orden
*Rahvaste Sõpruse orden
*Tööpunalipu orden
*Orden "Austuse märk"

## Välislingid
*Ordeni asutamise seadlus koos statuudi ja kirjeldusega (*vene keeles*)
*Oktoobrirevolutsiooni orden.
Robert E. Howard

**Robert Ervin Howard** (22. jaanuar 1906 – 11. juuni 1936) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik. 

Teda peetakse seiklusulme mõõga ja maagia alamžanri (inglise keeles *sword and sorcery*) rajajaks. Howardi tuntuim tegelaskuju on kimmerlane Conan ehk Barbar Conan, kelle tuntuim kehastaja filmis on olnud Arnold Schwarzenegger.

Howard sündis Peasteris Texase osariigis. Hiljem kolisid tema vanemad Cross Plainsi väikelinna, kuhu ta jäigi elama. Tema isa töötas arstina. Howard õppis kohalikus põhikoolis ja Brownwoodi keskkoolis. Mõnda aega õppis ta ka kolledžis ning seejärel alustas tegevust vabakutselise kirjanikuna.

Howard oli mõjukas nii kirjanikuna kui ka ulmeajakirjade kirjastaja ja toimetajana. Tema väljaannete kaudu leidsid tee kirjandusse paljud Ameerika ulmekirjanikud.

## Eestindusi
### Romaanid
**Draakoni tund* 1999, kirjastus Fantaasia, tõlkinud Eva Luts

### Kogumikud
**Conan ja Musta Ranniku kuninganna* 1999, kirjastus Elmatar, tõlkinud Jaana Peetersoo
**Conan ja Punane Kants* 2000, kirjastus Elmatar, tõlkinud Jaana Peetersoo
**Conan ja värelev vari* 2000, kirjastus Elmatar, tõlkinud Jaana Peetersoo
**Pimeduse rahvas: seiklusjutud Barbar Conani autorilt* 2002, kirjastus Fantaasia, tõlkinud Jüri Kallas
**Aed täis hirmu* 2003, kirjastus Fantaasia, tõlkinud Eva Luts
**Solomon Kane'i lood* 2008, kirjastus Fantaasia, tõlkinud Eva Luts ja Iris-Barbara Jeletski
**Kuningas Kull ja Bran Mak Morn* 2008, kirjastus Fantaasia, tõlkinud Kristi Liivamägi, Eva Luts ja Luisa Veer
**Punane Sonja* 2011, kirjastus Fantaasia, tõlkinud Eva Luts

### Üksikud jutud
**Elevanditorn* 1995, Mardus 1995/1, tõlkinud Marek Laane
**Thuzun Thune'i peeglid* 1995, Mardus 1995/1, tõlkinud Marek Laane
**Põrgutuvid* 1995, Mardus 1995/1-2, tõlkinud Martin Kivimets
**Koletis katusel* 1997, Mardus 1997/1, tõlkinud Guido Kobra
**Assurbanipali leek* 1998, Mardus 1998/4-5, tõlkinud Martin Kivimets
**Vaikuse Vangitorn* 1999, Mardus 1999/2, tõlkinud Mario Kivistik
**Villefere'i metsas* 2002, võrguajakiri Algernon 2002/aprill, tõlkinud Jüri Kallas
**Ära kaeva mulle hauda* 2015, kogumikus *Hirmu ja õuduse jutud*, tõlkinud Silver Sära

## Vaata ka
*Barbar Conan
*Solomon Kane

## Viited
Eliis Pärna

**Eliis Pärna** (abielus **Eliis Pärna-Kundla**; sündinud 27. juulil 1989) on eesti poplaulja ja produtsent.

## Haridus
Ta elab Keila-Joal ja on õppinud Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Laulmist hakkas ta õppima kolmeaastaselt. Pärast seda on laulnud nii laulukooris kui ka tegelenud soololauluga.

Ta on õppinud Balti Filmi- ja Meediakoolis audiovisuaalse meedia erialal. 

## Töökäik
Ta on töötanud ajakirjas Just! ning olnud 2013. aastast mõnda aega Delfi TV videote ja reklaamklippide produtsent. 

Ta on teinud 2020. aasta seisuga kolm tudengifilmi ning mänginud filmis "Klassikokkutulek 2: Pulmad ja matused" (2018) episoodilist rolli.

Ta on juhtinud saateid (nt telesaadet "Täna võib" TV3-s ja netisaadet "Rambivalgus"). 2021. aasta jaanuarist töötab ta TV3 Grupis veebimeedia juhi ja arendajana.

## Muusikaline tegevus
### Lauluvõistlused televisioonis
2008. aastal oli ta saatesarja "Eesti otsib superstaari" teise hooaja finalist, kes langes välja viiendas finaalsaates. 

2018. aastal esitas ta duetis Gerli Padariga Eesti Laulu finaalis Imre Sooääre laulu "Taevas" (poolfinaalis esitasid nad sama laulu inglise keeles ja pealkirjaga "Sky"). Laul saavutas 10. koha.

### Telesarja tunnuslugu
2018. aastal kirjutas ta koos Meelis Meriga laulu "Addiction", millest sai TV3 kodumaise kriminaalsarja "Lõks" tunnuslugu. Laulu esitab Eliis Pärna ise.

## Viited

## Välislingid
*"Lauljatar Eliis Pärna leidis belglasest kallima: "Me jooksime kokku tänaval."" Õhtuleht, 13. veebruar 2013
*"Delfis alustas tööd Delfi TV produtsendina Eliis Pärna" bestmarketing.ee, 28. august 2013
Final Fantasy IV

**Final Fantasy IV** (ファイナルファンタジーIV, Fainaru Fantajī Fō) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG) toodetud ja välja antud Square'i (nüüd Square Enix) poolt 1991. aastal Final Fantasy seeria neljanda osana. Esimesena anti välja Jaapanis Super Famicomile, kuid peale väikeste muutuste tegemist anti välja Super Nintendo Entertainment System-ile, hiljem ka TOSE poolt Sony PlayStationi 1-le ja teistele konsoolidele. Mais aastal 2007 kuulutas Square Enix välja uusversiooni tegemise.

Mängija võtab tegelase Cecili, Baroni kuningriigi Must Rüütel, üle kontrolli. Ta peab päästma maailma kurja Golbezi käest. Ta peab rändama mööda maailma ja üritama takistada Golbezi kristalle saamast.
Final Fantasy V

**"Final Fantasy V"** (ファイナルファンタジーV, Fainaru Fantajī Faibu) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG), mille tootis ja andis välja Square (nüüd Square Enix), ja "Final Fantasy" sarja viies osa. Anti välja 1992. aastal. 

Mäng on välja antud konsoolidele Super Nintendo Entertainment System, Game Boy Advance ja Sony PlayStatyon 1.

Mängu "Final Fantasy V" on ostetud üle 2 miljoni eksemplari.
Final Fantasy VI

**"Final Fantasy VI"** (ファイナルファンタジーVI, Fainaru Fantajī Shikkusu) on (RPG) Square poolt (nüüd Square Enix) toodetud ja välja antud konsoolipõhine arvuti-rollimäng, mängusarja "Final Fantasy" kuues osa. Anti välja 1994. aastal. Põhja-Ameerikas anti välja nimega "**Final Fantasy III"**.

Mäng keskendub mässajatele, kes tahavad impeeriumile vastu hakata.

"Final Fantasy VI" sisaldab rohkem kaklusi kui varasemad mängud.  

"Final Fantasy VI" on "Final Fantasy" sarja mängudest kõige tegelasterikkam.
Henry Leppnurm

**Henry Leppnurm** (sündinud 12. augustil 1982) on Pärnust pärit muusik, kes mängib nii trumme kui ka kitarri.

Tegutsenud ansamblites Ainus Seadus, Vennaskond, The Flowers of Romance, Resistance, Ajastu jt.
Punklaulupidu

**Punklaulupidu** on Rakveres toimuv laulupidu, kus laulukoorid esitavad tuntud eesti punklaule. 

## Ajalugu
### I punklaulupidu
Esimene punklaulupidu korraldati Rakveres 7. juunil 2008. Selle idee autor ja teostaja oli Üllar Saaremäe, peojuht Peeter Volkonski, kunstnik Hardi Volmer ja peadirigent Hirvo Surva. Peo eel toimus rongkäik Rakvere kesklinnast Rakvere Vallimäele. Laulupeo avas kõnega Eesti president Toomas Hendrik Ilves. Peo alguses avati punkvabadussammas.

Peost võttis osa 71 laulukoori 1700 lauljaga. Kuulajaid oli umbes 5000. Pärast laulupidu toimus punkbändide kontsert, kus esinesid Süütu Vanaema, ZLO, Streptococcus Pyogenes, Singer Vinger ja The Flowers of Romance.

### II punklaulupidu
II punklaulupidu toimus Rakveres 2011. aastal, kus 3000 koorilauljat esitasid anarhiahõngulisi pungihitte.

### III punklaulupidu
III punklaulupidu "Aju puudutus" toimus Rakveres 2015. aastal. Dirigentideks olid Peeter Volkonski, Tiiu Sommer, Edmar Tuul, Jüri-Ruut Kangur, Heldur-Harry Põlda, Lauri Breede, Keio Soomelt, Kuldar Schüts ja Kuno Kerge. Dirigendipulti astus ka Punklaulupeo eestvedaja Üllar Saaremäe, kelle sõnumiks oli mure Eesti kultuuri pärast.

### IV punklaulupidu
IV punklaulupidu toimus Rakveres 2018. aastal. "Punklaulupeo 10 aastat" raames esitati kolmelt toimunud Punklaulupeolt tuttavaid lugusid. 

## Välislingid
*Punklaulupeo kava
*Liina Luhats: "Punklaulupeo tuli asus Tallinnast Rakvere poole teele" Kalev, 5. juuni 2008
*Jaanus Kulli "Punkar Tõnu Trubetsky: Eesti punk on mandunud" SL Õhtuleht, 7. juuni 2008
*Kaire Kenk: "Päike, president ja Volkonski "Die Woche" – Eesti punk elab!" SL Õhtuleht, 9. juuni 2008
*Maris Meiessaar: "Punklaulupidu moondas subkultuuri rahvuslikuks uhkuseks" Eesti Päevaleht, 9. juuni 2008
*SUUR GALERII | Rakveres peeti maha kolmas, kirev ja lustlik Punklaulupidu Õhtuleht, 22. august 2015
*Pildigalerii
*Punklaulupidu 2008 (video) 
*Punklaulupidu 2011 (video)
*Punklaulupidu 2015 (video)
*
Burgutši

**Burgutši** on asula Türkmenistanis Lebapi vilajetis Afganistani piiri lähedal.

Kõrgus merepinnast on umbes 242 m.

Asulas on raudteejaam.
Janna Ilmanen

**Janna Ilmanen** on Soome näitleja. 

Ta mängis aastatel 2008–2010 lapsnäitlejana Soome telesarjas "Varjatud elud" Aino Kaukovaarat. 

Samas sarjas aastatel 2007–2008 Sofia Salini mänginud Tiia Ilmanen on tema vanem õde.
Harilik nõiakold

**Harilik nõiakold** (*Circaea alpina*) on pajulilleliste sugukonda nõiakolla perekonda kuuluv rohttaimeliik. 

## Kirjeldus
Taime lehed on vastakult, südajad, leheserv on lainjashambuline. Leheroots on pikk, olles peaaegu lehelabaga ühepikkune. 

Õied on valged ja väikesed (kroonlehed 2-3 mm pikad); tupp- ja kroonlehti on 2, tolmukaid 2. Taime varre kõrgus on 5–25(30) cm (*Ibidem*). 

Harilik nõiakold õitseb juunist (harva ka mai lõpust) augustini. Harilik nõiakold võib pori-nõiakollaga anda hübriidi vahelmise nõiakolla.

## Kasvukoht
Kasvukohana eelistab niiskemaid alasid nagu lodud.

## Viited

## Välislingid
*
Timothy Jarman

**Timothy Michael Jarman **(sündinud 28. august 1985 Inglismaal) on eesti muusik ja poplaulja. 

Timothy Jarman osales 2008. aastal telesaatesarjas "Eesti otsib superstaari". Ta langes välja teises finaalsaates ja sai 9. koha. 

Ta on õppinud tšello ja klaveri eriala muusikakoolis. 

Inglismaalt Eestisse kolinult elas ta Viljandis, kuid 2008. aastal abiellus ja kolis Pärnusse.

## Viited
Taavi Immato

**Taavi Immato** (sündinud 21. augustil 1988) on eesti poplaulja. 

## Haridus
Ta lõpetas 2007. aastal Tallinna Inglise Kolledži. 2010. aastal omandas ta bakalaureusekraadi Balti Filmi- ja Meediakoolis (BFM), õppides rahvusvahelises audiovisuaalse meedia õppekavas. 2012. aastal lõpetas ta samas koolis magistriõpingud televisiooni ja dokumentalistika erialal. 2016. aastal omandas ta Estonian Business Schoolis (EBS) bakalaureusekraadi rahvusvahelise ärijuhtimise erialal, lõpetades õpingud *[[cum laude]]*. 

## Muusikaline tegevus
Ta on õppinud viis aastat CVT hääleseadetehnikat WAF Laulu- ja Tantsukoolis Maikeni ja Bert Pringi juhendamisel ning osalenud muusikalides "Fame", "Hüljatud" ja "Päkapikkude jõuluime".

2009. aasta suvest on ta ansambli Shanon solist.

## Telesaadetes osalemine
Ta on võistelnud telesaadetes "Kaks takti ette" ja "Eesti otsib superstaari", millest viimases jõudis 10 finalisti hulka (langes välja neljandas finaalsaates).

2024. aastal osales Immato telesaates "MasterChef Eesti: kuulsused köögis" kus saavutas teise koha.

## Isiklikku
Taavi elukaaslane on Pille-Riin Piho.

## Viited
Artur Rassmann

**Artur Rassmann** (sündinud 13. aprillil 1988). Ta oli üks "Eesti otsib superstaari" teise hooaja finaliste.  

Artur langes välja seitsmendast finaalsaatest.  

Mõni aasta hiljem osales ta ka Soome lauljate võistluslikus telesaates "Idols", kuid finalistide hulka ei pääsenud. Tal on oma bänd RockCrime. Ta on laulnud mitmel lauluvõistlusel, teinud bände ja lõpetanud muusikakooli kitarri erialal.
Final Fantasy VIII

**Final Fantasy VIII** (ファイナルファンタジーVIII, Fainaru Fantajī Eito) on 1999. aasta konsooli arvuti-rollimäng, mis on toodetud ja välja antud Square (nüüd Square Enix) poolt. See on Final Fantasy seeria kaheksas osa ning on mõeldud mängimiseks Sony PlayStation 1-le.

Mängu lugu keskendub noorte palgasõdurite grupile, kes kistakse rahvusvahelisse konflikti. Samuti peavad nad peatama kurja nõiatari, kes manipuleerib sõja käiku enda isikliku kasu pärast.

13 nädalat pärast välja andmist oli mängu müüdud juba 50 miljoni USD eest, tehes sellest kõige kiiremini müünud Final Fantasy mängu. Hiljem valiti Final Fantasy VIII Jaapani ajakirja Famitsu poolt parimate mängude seas 22. kohale.
Heinrich Veromann

**Heinrich Veromann** (29. oktoober 1926 – 14. oktoober 1991 Tartu) oli eesti ornitoloog. 

Ta on uurinud Eesti linnustikku, lindude eluviisi ja rännet. Käsitlenud eriti valge-toonekure levikut Euroopas, tema arvukuse dünaamikat Eestis ja asustusajalugu.  

## Elukäik

Ta oli 1945 Saksa sõjaväes, 1945–47 vangilaagrites. 

Töötas 1958–64 Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis vanemlaborandina, 1972–80 vaneminsenerina, 1980-85 nooremteadurina ja 1985–91 vanemteadurina.
Ta oli 1964–69 Eesti NSV Riikliku Etnograafiamuuseumi laborijuhataja, 1964–72 Tartu Noorte Loodusesõprade Maja õpetaja ja direktor. 

Ta lõpetas 1975 kaugõppes Tartu ülikooli saksa filoloogina. 

Bioloogiakandidaadi väitekirja kaitses 1984. 

Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi fenoloogiakomisjoni esimees 1966–72 ja 1977–90, ornitoloogiasektsiooni aseesimees 1974–85 ja esimees 1985–91.

## Teosed

*Veromann, Heinrich 1978. *Pääsukesed*. (Sari 'Pääsuke' 1.) Tallinn: Valgus.
*Veromann, Heinrich 1980. *Valge-toonekurg*. (Sari 'Pääsuke' 5.) Tallinn: Valgus.
*Leibak, Eerik; Lilleleht, Vilju; Veromann, Heinrich (toim.) 1994. *Birds of Estonia: Status, Distribution and Numbers*. Tallinn: Estonian Academy Publishers.
*Rootsmäe, Lemming; Veromann, Heinrich 2006. *Hallvares*. Tartu: Eesti Loodusfoto.

## Pere
Tema abikaasa oli Siiri Veromann ning pojad on Heikki-Rein Veromann ja Peeter Veromann.

## Viited
Kasutatud on Eesti Entsüklopeedia kd. 10 andmeid.

## Välislingid
*H. Veromanni haud Tartus Raadi kalmistul
Peeter Veromann

**Peeter Veromann** (sündinud 9. juunil 1963) on eesti bioloog ja kirjastaja.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina ja töötanud Zooloogia ja Botaanika Instituudis.

Ta on kirjastuse Eesti Loodusfoto asutaja ja juht.

## Pere
Tema isa oli ornitoloog Heinrich Veromann (1926–1991) ja ema Siiri Veromann (1938–2023). Tema vend on näitleja Heikki-Rein Veromann. Tema abikaasa on entomoloog Eve Veromann.
Final Fantasy IX

Final Fantasy IX (ファイナルファンタジーIX, Fainaru Fantajī Nain) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG) toodetud ja välja antud Square Soft'i poolt (nüüd Square Enix), ja Final Fantasy seeria üheksas osa. Anti välja 2000. aastal. Final Fantasy IX on kolmas ja ka viimane mäng seerias, mis oli tehtud Sony PlayStation 1-le.

Mäng leiab aset Gaia maailmas. Final Fantasy IX juhtum keskendub sõjale mitme rahva seas, mis algas ambitsioonika kuninganna poolt. Mängija järgnevad vargale, Zidane Tribale, kes ühineb teistega, kes tahavad sõja lõpetada. Hiljem saavad tegelased aru, et kuninganna on vaid salapärase mehe hüpiknukk.

Final Fantasy IX pöördub tagasi traditsionaalsete Final Fantasy mängude juurde.
Final Fantasy X-2

**"Final Fantasy X-2"** (ファイナルファンタジーX-2, Fainaru Fantajī Ten-Tsū) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG), mille tootja ja väljaandja on Square (nüüd Square Enix). Mäng tehti Sony PlayStation 2-le ning see kuulub "Final Fantasy" sarja. Mäng avaldati 2003. aastal ja on "Final Fantasy X-i" järg. Mäng järgneb Yunale, kes otsib lahendusi poliitilistele probleemidele sõja ennetamiseks.
Final Fantasy XI

**"Final Fantasy XI"** (ファイナルファンタジーXI, Fainaru Fantajī Irebun), tuntud ka kui** "Final Fantasy XI Online"**, on *massively multiplayer online role-playing game* ehk (MMORPG) toodetud ja välja antud Square'i (hiljemSquare Enix) poolt. Mäng kuulub "Final Fantasy" sarja. Jaapanis ilmus mäng Sony PlayStation 2-le 16. mail 2002 ja PC-le sama aasta novembris. Põhja-Ameerikas ilmus mäng PC-le 28. oktoobril 2003 ja Sony PlayStation 2-le 23. märtsil 2004. Euroopas ilmus ainult PC-versioon, 17. septembril 2004. Xbox 360 versioon ilmus üle maailma aprillis 2006.

Mäng leiab aset fantaasia maailmas Vana'diel, kus ülesandeid täites tuleb arendada oma tegelase oskusi.

Jaanuaris 2004. aastal teatas Square Enix, et mängul on rohkem kui 500 000 kasutajat.
Tallinna ringtee

**Tallinna ringtee** (põhimaantee nr 11) on üks Eesti põhimaanteid. Maantee kuulub Euroopa tee E265 koosseisu. 

Tallinna ringtee saab alguse Tallinna–Narva tee 10. kilomeetril Tallinna linna idapiiril. Tee pikkus on 38,1 km. Tee lõpeb Tallinna–Paldiski tee 26. kilomeetril Keila linna piiril.

Kuna Tallinna ringtee ühendab omavahel mitut põhimaanteid ja asulaid Tallinna lähiümbruses, siis on maantee liiklussagedus 2020. aasta seisuga põhimaanteede hulgas kõige suurem, olles ligikaudu 15 000 autot ööpäevas.

Maantee on esimesed 29 kilomeetrit neljarealine eraldatud sõidusuundadega I klassi maantee.

## Sillad Tallinna ringteel

Sildade nimistu pärineb Teeregistri andmebaasist.

## Asulad Tallinna ringteel

Tallinna linn, Koplimetsa, Ülejõe küla, Soodevahe küla, Lagedi alevik, Karla küla, Rae küla, Jüri alevik, Lehmja küla, Pildiküla, Kurna küla, Vaela küla, Luige küla, Saustinõmme küla, Männiku küla, Tammemäe küla, Saku alevik, Tänassilma küla, Juuliku küla, Jälgimäe küla, Saue linn, Jõgisoo küla, Aila küla, Vanamõisa küla, Tutermaa küla, Keila linn.

## Vaata ka
*Valingu–Jõgisoo tee

## Viited


## Välislingid

* "Luige–Saku lõik ehitatakse neljarajaliseks" ERR, 10. aprill 2019
* "Tallinna ringtee Saustinõmme viadukt sai valmis" ERR, 28. jaanuar 2021
* "Algab pea kaks aastat kestev Kanama–Keila 2+2 teelõigu ehitus" ERR, 1. juuni 2021 
* "Keskkonnaamet peatas Kanama-Valingu neljarajalise lõigu ehituse" ERR, 1. juuli 2021 
* "Väo liiklussõlm on ametlikult valmis" ERR, 6. jaanuar 2022
* "Valmis Tallinna ringtee viimase lõigu eelprojekt, kuid ehitust pole kavas" ERR, 16. detsember 2022
Final Fantasy XII

"**Final Fantasy XII"** (ファイナルファンタジーXII, *Fainaru Fantajī Tuerubu*) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG), mis on toodetud ja välja antud Square Enixi poolt Sony PlayStation 2 jaoks ning kuulub "Final Fantasy" seeriasse. Mäng avaldati 2006. aastal. Seda müüdi Jaapanis üle 2 miljoni eksemplari, millega see mäng tõusis neljandale kohale 2006. aastal müüdud Sony PlayStation 2 mängude seas.

Mäng leiab aset väljamõeldud maailmas nimega Ivalice, kus Archadia ja Rozarria impeeriumid sõdivad lõputus sõjas. Dalmasca, väike kuningriik, on jäänud kahe sõdiva rahva vahele. Kui Archadia vallutab Dalmasca, loob riigi printsess Ashe vastupanuliikumise. Vastupanu ajal kohtub ta Vaaniga, noore seiklejaga, kes tahab saada õhulaeva kapteniks. Pärast seda hakkavad nemad ja teised tegelased sõdima Archadia Impeeriumi türannia vastu.
1986. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1986. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 31. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 3. mail 1986 Bergenis Norras. Selle võitis Belgia.

## Tulemused
Harilik parkhein

**Harilik parkhein** (*Lycopus europaeus*) on huulõieliste sugukonda parkheina perekonda kuuluv rohttaimeliik. 

## Kirjeldus
Hariliku parkheina lehed on lõhestunud, varieerudes sopilisest kuni sulglõhiseni; põhikujult on nad elliptilised. Valkjad õied, mis paiknevad lehekaenlais, moodustavad tiheda kimbu. 
Taime varre kõrgus on 6(20) – 80(100) cm; õitseaeg juulist septembrini. 

## Levila ja kasvukoht
Hariliku parkheina looduslik levila on eurosiber; Eestis tavaline.

Kasvukohana eelistab ta niiskemaid alasid, näiteks lodumetsad, järvede kaldad, kraavid. 

## Viited

## Välislingid
*
Parkhein

**Parkhein** (*Lycopus*) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Parkheina perekonda kuulub umbes tosinajagu rohttaime liike, mille levilaks on Euroopa, Aasia ja Põhja-Ameerika. Parkheinad kasvavad reeglina niisketel aladel, soistel niitudel ja veekogude kallastel.

Eestis kasvab harilik parkhein *Lycopus europaeus*.
Bronx

**Bronx** (inglise keeles *The Bronx*) on New Yorgi kõige põhjapoolsem linnaosa. New Yorgi viiest linnaosast on Bronx ainuke, mis asub peamiselt Põhja-Ameerika kontinendil (teised asuvad saartel). Manhattanit eraldab kontinendil asuvast Bronxist Harlemi jõgi.

Ametlike andmete järgi elas 2016. aastal Bronxis 1 455 720 inimest, millega oli Bronxi linnaosa New Yorgi linnaosade seas elanike arvult neljandal kohal.

## Nimi
Bronx on nimetatud kohaliku rootslase Jonas Broncki maavalduse järgi, kes jõudis 1639. aasta kevadel Uus-Madalmaadele. Ta rentis maad Hollandi Lääne-India Kompaniilt.


Bronx1867.jpg|Bronxi kaart (1867)
Yankee_Stadium_001.JPG|Yankee staadion


## Vaata ka
* City Island

## Viited
1988. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1988. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 33. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 30. aprill 1988 Dublinis Iirimaal. Selle võitis Šveits.

## Tulemused
Flegma

**Flegma** (*reflux*) mõiste on seotud fraktsioneeriva destillatsiooniga ja rektifikatsiooniga. Flegma on see osa vedelikuks kondenseerunud ainest, mis voolab tagasi piki destillatsioonikolonni või rektifikatsioonikolonni. Kolonni tagasi valguvat kondensaati nimetatakse flegmaks (see on tagasijooks). Teine osa kondenseerunud ainest võetakse seadme peas välja destillaadina (rektifikaadina).

Aurud, mis tekivad kolvis vedeliku keemisel, tõusevad üles piki destillatsioonikolonni ning jahtuvad osaliselt. Kondenseerub peamiselt raskemini lenduv komponent. Kolonnis puutub allavoolav vedelik (flegma) kokku ülesliikuvate aurudega, mis võtavad temast täiendavalt kaasa kergesti lenduva komponendi. Samal ajal peseb vedelik aurudest välja raskemini lenduvat komponenti. Kolonni peasse jõuab rohkem kergemini lenduvat komponenti sisaldav fraktsioon.
Aurud, mis jõuavad jahutisse, kondenseeruvad seal täielikult. Fraktsioneerival destillatsioonil läheb kogu jahutis kondenseerunud destillaat vastuvõtjasse. Aurude temperatuuri (järsem) tõus kolonni peas näitab, et kergemini lenduv komponent on üle destilleeritud.

Laboratoorse rektifikatsioonikolonni pea on ehitatud nii, et jahutist allavalguvast vedelikust on kraani abil võimalik destillaadina vastuvõtunõusse võtta (väike) osa sellest ja (suurem) osa jahutis kondenseerunud vedelikust täiendavalt saata tagasijooksuna (flegmana) kolonni, suurendades sellega ainete lahutamise efektiivsust. Flegma ja destillaadi suhet samas ajaühikus nimetatakse **flegmaarvuks** ehk **tagasijooksusuhteks**. Seega flegmaarv FA on flegma ja rektifikaadi hulga jagatis.

::FA = flegma hulk / rektifikaadi hulk

Laboratoorsetes rektifikatsioonikolonnides määratakse flegmaarv nii, et kolonni peas loetakse flegma ja destillaadi tilkade arv ajaühikus ning nende jagatis ongi flegmaarv. Kolonni lahutusvõime sõltub flegmaarvust. Mida suurem on flegmaarv, seda parem on lahutusvõime. Flegmaarvu valikul arvestatakse ka segukomponentide lahutatavust. Mida raskem on neid lahutada, seda suurem peab olema flegmaarv. Segu komponentide head lahutamist näitab kolonni peas temperatuuri järsk tõus, kui kergeminilenduv aine on segust välja aetud.

Flegmaarvu vähenedes rektifikatsiooniseadme tootlikkus küll kasvab, aga lahutusvõime halveneb. Rektifikatsioonikolonni lahutusvõime suurendamist soodustavad vedel- ja aurufaasi võimalikult suur kokkupuutepind, kontakti kestus ja soojusvahetuse puudumine kolonni ja keskkonna vahel.

## Vaata ka
*Destillatsioon
*Rektifikatsioon
Vagina

***Vagina*** on ladina keeles 'tupp'. 

***Vagina*** on ka anatoomias **[[tupp (anatoomia)|tupe]]** ehk **vagiina** ja taimemorfoloogias **[[lehetupp|lehetupe]]** ehk **tupe** ladinakeelne teaduslik nimetus.
Václav Svěrkoš

**Václav Svěrkoš** (sündinud 1. novembril 1983 Třinecis) on endine Tšehhi jalgpallur (ründaja).

Klubikarjääri jooksul mängis ta muuhulgas Tšehhi klubis Ostrava Baník, Saksamaa klubides Mönchengladbachi Borussia ja Hertha ning Prantsusmaa klubis Sochaux. Hooajal 2007–08 lõi ta Ostrava Baníki meeskonnas Tšehhi kõrgliigas 15 väravat ja oli sellega liiga suurim väravakütt.

Tšehhi rahvuskoondises mängis Svěrkoš aastatel 2008–2010 kokku 11 korda ja lõi kolm väravat. 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel lõi ta avamängus Šveitsi vastu meistrivõistluste esimese värava.

## Isiklikku

Václav Svěrkoš on 183 cm pikk.

## Välislingid

*Václav Svěrkoš Ostrva Baniku kodulehel
*Václav Svěrkoš footballdatabase.com kodulehel
Rein Järlik

**Rein Järlik** (kuni 09.02.1937 **Ullo Järlik**; sündinud 8. oktoobril 1935 Tartus) on Eesti endine poliitik ja ajakirjanik.

Rein Järlik õppis aastatel 1954–1961 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonnas (1959–1961 kaugõppes), kuid ei lõpetanud. 

Alates 1959. aasta aprillist oli ta kuus aastat Puhja Keskkooli füüsikaõpetaja. Aastatel 1965–1990 töötas Rein Järlik Eesti Televisiooni Tartu toimetuses. Ta on kajastanud saatesarjades "Surma ei otsinud keegi" ja "Viiekümnendad" Teise maailmasõja järgset olukorda, kollektiviseerimist ja stalinlikke repressioone Eestis.

Koos Feliks Unduski ja Hagi Šeiniga loodud saatesarjas "Mõtleme veel" (1988) oli Rein Järlik Eesti demokratiseerumise, sõnavabaduse taastamise ja nn laulva revolutsiooni olulisi peegeldajaid.

Ta osales Rahvarinde asutamises ja oli aastatel 1990–1992 Eesti Kongressi ja 1991 Eesti Komitee, 1991–1992 Põhiseaduse Assamblee, 1990–1992 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja 1992–1999 Riigikogu liige (osales 1992 a. valimistel Roheliste nimekirjas, ühines hiljem Koonderakonna fraktsiooniga). Ta on 20. Augusti Klubi liige.

Ajakirjanikuna on ta kasutanud pseudonüümi Madis Udu.

## Tunnustus
* 1985 Eesti NSV teeneline ajakirjanik
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi II klassi teenetemärk
Ago Gaškov

**Ago Gaškov** (sündinud 25. detsembril 1959 Valgas) on Eesti ajakirjanik. 

Sündinud töölisperekonnas, elanud Lüllemäel, koolis käinud Lüllemäe 8-klassilises Koolis ja Tartu 5. Keskkoolis.

Lõpetanud 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogilise kaardistamise, maavarade otsingu ja uuringu eriala geoloogiainsenerina.

Aastatel 1982–1987 töötas ta erialasel tööl Eesti NSV geoloogiavalitsuse Kohtla-Järve geoloogiatöökonnas.

1987. aasta oktoobrist kuni 2015. aasta veebruarini oli ERR-i Virumaa korrespondent. Seejärel töötas Ida-Viru maavalitsuse pressiesindajana, kuni maavalitsuste likvideerimiseni. Seejärel jätkas tööd vabakutselise ajakirjanikuna, tehes kaastööd Kanal 2 saatele "Reporter", ajalehele Põhjarannik ja Raadio 4-le. 

2017. aastal valiti ta Eesti Ajakirjanike Liidu juhatuse aseesimeheks.

Abielus, kolm poega.

Huvialad: Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni suhted, Lääne-Balkani riigid, reisimine, teater, muusika.

## Tunnustus
* 2007 Virumaa missioonipreemia
* 2007 Ida-Virumaa teenetemärk
* 2023 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Viited

## Välislingid
* Teet Korsten. Teenekas telemees teeb kannapöörde. Põhjarannik, 14. veebruar 2015
Barakaldo

**Barakaldo** on linn Hispaanias, Baskimaal Biskaia provintsis. Asub 10 km kaugusel Bilbaost Bilbao jõe ääres ja on osa Suur-Bilbaost.

Linnas oli 2006. aastal 95 600 elanikku.

## Viited

## Välislingid

*Barakaldo koduleht
Austria jalgpallikoondis

**Austria jalgpallikoondis** on Austria jalgpalli esindusmeeskond.

Austria jalgpallikoondis oli kõige edukam 20. sajandil, kui 1934. aastal saavutati maailmameistrivõistlustel neljas koht ja 1950. aastal kolmas koht. Maailmameistrivõistlustel on Austria osalenud kokku seitsmel korral, viimati 1998. aastal.

2008. aastal korraldas Austria koos Šveitsiga Euroopa meistrivõistlusi ning pääses korraldajariigina esmakordselt Euroopa meistrivõistlustele. 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel pääseti esmakordselt alagrupist edasi ning kaheksandikfinaalis kaotati lisaajal hilisemale Euroopa meistrile Itaaliale.

2008. aasta Euroopa meistrivõistluste järel valis Austria Jalgpalliliit peatreeneriks senise Tšehhi koondise juhendada Karel Brückneri, kes aga vaid seitsme mängu järel veebruaris 2009 ametist tagasi astus. Ameti võttis üle Dietmar Constantini. 2022. aastast on peatreener Ralf Rangnick.

## Praegune koosseis
Austria koondis 2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Seisuga 25. juuni 2024.

## Peatreenerid
*...
*Otto Barić (1999–2001)
*Hans Krankl (2002–2005)
*Josef Hickersberger (2006–2008)
* Karel Brückner (2008–2009)
*Dietmar Constantini (2009–2011)
*Willibald Ruttensteiner (2011)
* Marcel Koller (2011–2017)
* Franco Foda (2018–2022)
* Ralf Rangnick (2022–)

## Viited
Punakõrv-ilukilpkonn

**Punakõrv-ilukilpkonn** (*Trachemys scripta elegans*) on lamekilpkonlaste sugukonda kuuluv kilpkonnaline. 

Ehkki punakõrv-ilukilpkonna looduslik levila on Põhja-Ameerika, on teda peamiselt lemmikloomana toodud paljudesse Euroopa riikidesse, kus ta mõnes paigus on aklimatiseerunud. Mitmes Euroopa riigis peetakse teda kahjuriks.

Punakõrv-ilukilpkonn on lamekilpkonnalise *Trachemys scripta* alamliik, varem on neid paigutatud ka perekonda *Chrysemys*, mistõttu vanemais allikais nimetatakse tema nimeks sageli *Chrysemys scripta elegans*.

## Vaata ka
*euroopa sookilpkonn

## Välislingid
*
*Mati Kaal: "Miks Tallinna loomaaed ei võta vastu punakõrv-ilukilpkonni?" Eesti Loodus 2008/10
Max Scheler

**Max Ferdinand Scheler** (22. august 1874 München – 19. mai 1928 Frankfurt) oli saksa filosoof.

Ta tegeles fenomenoloogia, eetika ja filosoofilise antropoloogiaga.

Inimese kohta maailmas iseloomustades nimetas ta teda *Neinsagenkönner*'iks (selleks, kes võib eitada).
Okeechobee järv

**Okeechobee** [okitšobi] on järv Põhja-Ameerikas Ameerika Ühendriikides Florida poolsaarel.  

Asub poolsaare lõunaosas Orlando ja Miami linna vahel. 

Okeechobee järv asub laias lubjakivinõos. Järvel puuduvad suuremad väljavooluteed. Seetõttu on üleujutuste tagajärjel järvest edelas tekkinud Evergladesi soostik. Järve pindala on 1890 km² ja suurim sügavus 4 m.

Pärast 1928. aasta üleujutust, mille tagajärjel hukkus 2400 inimest, ehitati ümber järve kuni 6 m kõrgune tamm.

Järve nimi tuleb hitšiti keelest ja tähendab 'suur vesi'.
Harilik laanelill

**Harilik laanelill** (*Trientalis europaea*) on nurmenukuliste sugukonna laanelille perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Kirjeldus
Taime suhteliselt suured lehed paiknevad varre tipuosas männasena, nendest allpool võib varrel esineda väiksemaid lehti. Õieraod kasvavad välja ülemiste männaslehtede kaenlaist, enamasti 1...2 valget üksikõit. Laanelill paljuneb peamiselt maa-aluste võsundite abil.

Taime varre kõrgus on 7...20 cm; õitseaeg juunist juulini. 

## Levila ja kasvukohad
Hariliku laanelille levila on tsirkumpolaarne; Eestis tavaline.

Kasvukohana eelistab happelisemat pinnast, kasvades hästi näiteks rabastuvates metsades, nõmmedel. 

## Viited

## Välislingid
*
Gilgameš

**Gilgameš** (sumeri *Bilgames*) oli Sumeri poolmüütiline valitseja, kes on Gilgameši eepose nimikangelane. Gilgameši eepos pandi kirja Babüloonia riigis ja akadi keeles, mistõttu kangelase akkadikeelne nimekuju on sumerikeelsest tunduvalt enam levinud.

Gilgameši elust on teada vähe, kuid Sumeri kuningate loendi järgi oli ta Uruki linna valitseja, Lugalbanda poeg, kes sattus vastuollu Kiši valitseja Akkaga. Kuna Akka isa En-Mebaragesi oli kahtlemata ajalooline tegelane, kes valitses 27. sajandil eKr, on suhteliselt tõenäoline, et ka Gilgameš ja Akka olid reaalsed ajaloolised isikud. Nendevaheline konflikt on esitatud küllaltki realistlikus lühieeposes "Gilgameš ja Akka", kus Gilgameš oma linna Kiši võimu alt vabastab. Hiljem kujunes Gilgamešist sumerite ja babüloonlaste müütiline kangelane, kelle seiklustest räägitakse mitmes eeposes ja müüdis.
Verine pühapäev

**Verine pühapäev** oli intsident 22. jaanuaril (vana kalendri järgi 9. jaanuaril) 1905, mille käigus sõdurid tulistasid Peterburi tööliste demonstratsiooni.

## Sündmusest
Preester Georgi Gaponi juhitud töölised tahtsid esitada Nikolai II-le palvekirja seoses Vene-Jaapani sõja tõttu halvenenud elu- ja töötingimustega. Demonstratsioonil osales kümneid tuhandeid inimesi, kuid see oli rahumeelne, inimesed kandsid pühakute ja tsaariperekonna pilte. Nikolai II aga tol päeval Talvepalees ei olnud ning valitsus ei olnud paleed valvavatele sõduritele andnud meeleavalduse suhtes mingisuguseid erijuhiseid. Tulistamine leidis aset ilmselt seetõttu, et palee ees tekkis rüselus ja osa inimesi püüdis väravatest sisse murda. Tulistamises hukkunute arvu pole siiani täpselt teada, tõenäoliselt jäi see 143–234 vahele. Verise pühapäevaga algas 1905. aasta revolutsioon.
Õrn lemmalts

**Õrn lemmalts** (*Impatiens noli-tangere*) on lemmaltsaliste sugukonda lemmaltsa perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

Õrna lemmaltsa levila hõlmab suure osa Euraasiast; Eestis hajusalt. 

Kasvukohana eelistab  niiskemaid alasid nagu jõgede kaldad ning niisked lehtmetsad. 

## Kirjeldus
Õrna lemmaltsa lehtede kuju varieerub munajatest elliptilisteni. Leheservi palistavad tömbid hambad. Õied on kollased, kannusjad, 3 cm pikad. Taime varre kõrgus on 30(40)...80 cm; õitseaeg juunist juulini (*Ibidem*).

Lisaks suurtele kollastele peene rao otsas rippuvatele õitele leidub vahel ka väikesi kleistogaamseid õisi, mis ei avanegi, kuid viljuvad.

## Viited

## Välislingid
*
Keke Rosberg

**Keijo Erik Rosberg** (sündinud 6. detsembril 1948 Solnas Stockholmis) on endine Soome Vormel 1-sõitja, 1982. aasta maailmameister. Ta oli esimene soomlane, kes osales Vormel 1-sarjas põhisõitjana.

Aastal 1982 valiti ta Soome aasta sportlaseks.

Keke Rosbergi poeg on Nico Rosberg.
Kapell

**Kapelli** (keskladina keeles *cappella*, *capella*; samast sõnast pärineb sõna "kabel") all mõisteti algselt jumalateenistustel musitseerivat professionaalset lauljate rühma. Hiljem laulukoor (sellest ka *[[a cappella]]* laulmine), orkester või mõlemad koos. 17. sajandil hakati nimetust kasutama peamiselt õukonna-, linna-, teatri-, ja rügemendiorkestri kohta. 

Nüüdisajal harilikult erikoosseisuga orkester või instrumentaalansambel (sõjaväekapell, tantsukapell).

## Vaata ka
**[[A cappella]]*
*kapellmeister
*Sixtuse kapell
Sixtuse kapell

**Sixtuse kapell** ehk **paavstikapell** (ametlikult *Cappella Musicale Pontificia*) on Vatikanis tegutsev ja paavsti läbiviidavatel jumalateenistustel musitseeriv koor. 

Koori asutas paavst Gregorius Suur. See on üks maailma vanimaid vaimulikke koore.

Tänapäeval koosneb koor umbes kahekümnest täiskasvanud meeslauljast ja umbes kolmekümnest poisist.
Markus Wolf

**Markus Johannes Wolf** (19. jaanuar 1923 Hechingen – 9. november 2006 Berliin) oli juudi päritolu Saksa Demokraatliku Vabariigi riigitegelane ja Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi (Stasi) välisluure juhataja.

## Lapsepõlv
Markus Wolfi isa oli arst ja näitekirjanik, rahvuselt juut ja veendumustelt kommunist, mistõttu pidi pere 1933. aastal pärast seda, kui natsionaalsotsialistid võimu haarasid, Saksamaalt põgenema. Algul põgenesid nad Šveitsi, kust siirdusid 1934. aastal Moskvasse Nõukogude Liidu Kirjanike Liidu kaitse alla. Järgnesid noore Markuse kooliaastad Moskvas, kust pere evakueeriti teise maailmasõja alguses 1941. aastal Kasahstani.

## Tegevus Nõukogude julgeolekuorganites
Evakuatsiooniperioodi alguses alustas Markus Wolf lennuinseneri õpinguid, kuid ta saadeti alanud sõja ajal Kominterni kooli salajasi operatsioone õppima.

1943. aastal suunati Markus Wolf diktoriks Moskva Saksa rahvaraadiosse, kus ta osales Natsi-Saksamaa vastases Vaba Saksamaa Rahvuskomitee tegevuses. Pärast seda, kui Nõukogude väed olid Saksamaa okupeerinud, suunati Wolf samale tööle äsja vabastatud Berliini, kus ta kajastas raadios Nürnbergi protsessi.

Sügisel 1951 asutati Ida-Berliini poliitilise luure üksus. Markus Wolf oli üks selle kaheksast "asutajaliikmest". 

1953. aastal sai Wolf pärast lühikest diplomaadikarjääri Stasi välisluurepeavalitsuse juhiks. Seda ametit pidas ta 34 aastat kuni pensionini 1986. aastal.

1990. aasta septembri lõpus sõitis Markus Wolf koos abikaasaga Austriasse ja sealt edasi Moskvasse. 1991. aasta septembris pöördusid nad tagasi. 

1993. aastal mõisteti Wolf kuueks aastaks vangi riigireetmise eest. Enne karistuse kandmist see otsus aga tühistati, sest Saksamaa kõrgemad kohtuinstantsid leidsid, et Saksa Demokraatlikku Vabariiki teeninud luurajad ei saanud reeta Saksamaa Liitvabariiki.

## Kirjandustegevus

*"По собственному заданию", М., 1999, (vene keeles)
*"Игра на чужом поле: 30 лет во главе разведки", М., 1998, (vene keeles)
*"Друзья не умирают", М., 2004, (vene keeles)
*"The Man Without a Face", 1997 
*"Spymaster", Leslie Colitt, 1995

## Välislingid
* Второе лицо руководителя "Штази"
Langemisnurk

* **[[Langemisnurk (optika)|Langemisnurk]]** on optikas nurk pinnanormaali ja langeva kiire vahel.
* **[[Langemisnurk (füüsika)|Langemisnurk]]** on nurk pinnanormaali ja vabalt, raskusjõu mõjul, langeva keha vahel.

## Vaata ka
* Lähenemisnurk
* Ründenurk
Indrek Martis

**Indrek Martis** (11. juuli 1981 – 30. aprill 2008) oli eesti muusik.
 
Ta osales ansamblites Mooses ja Honey Power, mängides peamiselt klahvpille.

Noor muusika, IT jpm huviline lõpetas Türi Gümnaasiumi. Noorena  tegeles veel peotantsu ja judoga. Muusikatki õppis juba sel ajal Türi Muusikakoolis (klarnet, saksofon). Gümnaasiumis osales koolibändis ning tegi esimesed katsetused arvutimuusika loomes.

On laulnud mitmes kooris (näiteks Türi Poistekoor, EMLS poistekoor "Kalev", Tartu Noortekoor), ansamblis, mänginud Eesti Noorte Puhkpilliorkestris ja puhkpilliorkestris Türi.  

Indrek on õppinud Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonnas, kuid kõrgkool jäi lõpetamata.
 
Töötades Tartu Anne Noortekeskuses, osales ta mitmete ürituste ja projektide läbiviimisel (peamiselt Tartus, aga ka mujal Eestis ja väljaspool Eestit).

Oma tegemisi on kirjeldanud järgmiselt: music, math & simple life.

Tema hüüdnimi oli **Heinu**.

## Viited
Normaal

Joone või pinna **normaal** mingis joone või pinna punktis on sirge, mis ristub vaadeldavas punktis vastavalt puutuja või puutujatasandiga. 

Normaali sihilist vektorit nimetatakse **normaalvektoriks** ja vastavat ühikvektorit **ühiknormaalvektoriks**.

## Vaata ka

* Peanormaal
* Binormaal

## Viited