Dhyāna

***Dhyāna*** või ***jhāna***, ka ***džhaana*** (sanskriti keeles *dhyāna*, ध्यान; paali keeles *jhāna*; tiibeti keeles *bsam gtan*; hiina keeles 禪 那 *channa*, 定 *ding*; jaapani keeles *zenna*, *jō*) on india õpetustes (hinduismis, džainismis ja budismis) vaimne praktika ning teadvuse seisund.

## Etümoloogia

Buddhaghosa järgi pärineb mõiste "*jhāna*" sõnast *jhayati* tähendusega "mõtlema" või "mediteerima" ning sõnast *jhapeti* tähendusega "ära põletama", viidates selle funktsioonile põletada maha vastanduvad seisundid, hävitada meeleplekid, mis takistavad edenemist.

Sanskriti sõnatüvi *dhi* esineb veedade kõige varasemates kihistustes ning viitab "kujuteldavale nägemusele", olles seotud jumalanna Saraswatiga, teadmiste jõu ja tarkusega. Sellest on tekkinud variandid *dhya-* ja *dhyana*, mis tähendavad "mõtlust" või "meditatsiooni". *Dhyāna* (ध्यान) tähendabki sanskriti keeles mõtisklust või mõtlust; sügavat, abstraktset meditatsiooni.

Budismi jõudmisel Hiinasse jäeti sanskriti mõiste *dhyāna* tõlkimata, kasutades hääldusliku vastena hiinakeelse sõna *channa* (禪那) lühendit, millest kujunes hiina budismi üldnimetus *"chan"* (禪). Sellest omakorda kujunes korea budismi nimetus *seon* ning jaapani budismi nimetus *[[zen]]*.

## Hinduism

*Dhyāna* on paljudes hinduismi traditsioonides juba veedade ajastust pärinev mõiste, vaimne tehnika, mõtlus või meditatsioon ning oluline praktika, mis on kasutusel joogas, vahendiks samadhi seisundite saavutamisel ning iseenda *([[atman]]i)* ja tegelikkuse mõistmisel.

*Dhyāna* kirjeldusi ja sellekohaseid õpetusi leidub upanišadides, Patandžali "Joogasuutras" ja mujal.

Patanjali "Jooga suutras" on *[[ashtanga yoga]]* ehk kaheksaosalise jooga seitsmes osa *dhyāna* ehk mõtlus või meditatsioon. Sellele eelneb *[[dhāraṇā]]* ehk keskendumine ning järgneb *[[samādhi]]* ehk süüvimine või sulandumine.

## Budism

*Jhāna* kitsamas mõttes tähendab budismis enamasti mõistelisel mõtlemisel põhinevat meeleharjutust. Laiemas tähenduses on *jhāna* või *dhyāna* intensiivne meeleharjutus ja/või selle läbi saavutatav teadvusseisund. 

Mahajaanas on *dhyāna* üks ületavatest toimingutest.

Tipitaka tekstides tuuakse esile viis *jhāna* tegurit ning eristatakse selle kaheksat taset. Esimesed neli taset seonduvad vormide ehk kujudega (*rūpa-jhāna*), kuid järgmistel tasemetel pole enam ei vorme ega kujusid (*arūpa-jhāna*). 

*Jhāna* on tihedalt seotud tarkusega: 

### Budistlik kosmoloogia

Budistlikus kosmoloogias ei ole vormideta olu (*arūpa-jhāna*) tunnetatav. Selles pole vorme, kujusid, asukohti ega seoseid muu maailmaga, kuid ometi on see olemas ja kuulub sansaarase. 

Tunnetatavas ehk vormidega olus (paali keeles *rūpāvacara* või *rūpaloka*, sanskriti keeles *rūpadhātu*, hiina keeles 色界) on küll puhtad vormid, kujud, asukohad ja seosed muu maailmaga, kuid selles pole ihasid, tahtmisi ega soove. Selle olekuid on kirjeldatud budaväljadena.

### Viis ''jhāna'' tegurit

Viis *jhāna* tegurit, omadust, liiget või osa (*jhānaṅga*) on järgmised:

# mõtlemine (*vitakka*),  
# läbiuurimine (*vicāra*),  
# vaimustus (*[[Piti|pīti]]*),  
# õnn (*[[sukha]]*),  
# teadvuse ühtesuunatus (*cittas'ekaggatā*). 

Iga järgneva teguri arendamisel loobutakse eelmisest.

### Kaheksa ''jhāna'' taset

Kaheksa *jhāna* taset on järjestikku selginevad teadvusseisundid, mis sisaldavad viie *jhāna* teguri kombinatsioone. Eristatakse nelja vormidega seotud ehk kujudega *jhāna*t* (rūpa-jhāna)* ja nelja vormideta ehk kujudeta *jhāna*t *(arūpa-jhāna)*.

#### Neli vormidega seotud ''jhāna''t

* Esimeses *jhāna*’s keskendatakse meel ühele objektile, mis loob sügava keskendunud meelerahu (*samatha*), mis on võrreldav millestki küllastunud veega. Esimene *jhāna* on vastavuses budistliku kosmoloogia vormide olu Brahma seisunditele.

* Teises *jhāna*’s ületatakse argi- ja kinnismõtted ning vabanetakse endast, püsides rõõmuküllases õnnes ja vaikuses. See on võrreldav vaikse järvega, mis toitub veealustest allikatest. Meel muutub selgeks, kirkaks ning vabaneb piiravatest mõtetest. Teine *jhāna* on vastavuses budistliku kosmoloogia vormide olu *Ābhāsvara* seisunditele.

* Kolmandas *jhāna*’s ületatakse eelnevalt tekkinud rõõm ning jäädakse püsivasse vaimustusse (*[[piti]]*), mida miski enam ei häiri. See on võrreldav järves kasvava lootosega, mis on läbi imbunud puhtast veest ja sellest küllastunud. Kolmas *jhāna* on vastavuses budistliku kosmoloogia vormide olu *Śubhakṛtsna* seisunditele, millesse võib väga kauaks jääda.

* Neljandas *jhāna*’s ületatakse ka vaimustus, misjärel tekib meeles täielik tasakaal (*upekkhā*), rahu, puhas teadvustus. See on võrreldav palaval pärastlõunal kümblusega järves, misjärel puhatakse kaldal, mähituna puhtasse, valgesse linasse. Meel hülgab vastandid ning siseneb täielikku tasakaalu, puhtasse ja veatusse teadvustatusse. Selles seisundis ei saa miski meeleväline enam mõjuda. Neljas *jhāna* on vastavuses budistliku kosmoloogia vormide olu *Bṛhatphala* seisunditele. Selles seisundis vaibus Buddha parinirvaanasse.

#### Neli vormitut ''jhāna''t

* Esimene *arūpa-jhāna* on ‘ruumi lõputu vald’ *(ākāsānañvāyatana)*, ehk piiritu avaruse sfäär. Meel laieneb üle oma tavaliste piiride, ületab vormi ja duaalsuse ja kogeb lõputut, piirideta, takistusteta avarust.

* Teine *arūpa-jhāna* on ‘teadvuse lõputu vald’ *(viññāṇañcāyatana)* ehk teavuse lõputu avaruse sfäär. Mõistetakse, et ka meel on lõputu, samaulatuslik lõputu ruumiga, võimeline laienema igas suunas.

* Kolmas *arūpa-jhāna* on ‘mitte-millegi vald’ *(ākiñcaññāyatana)* ehk tühjuse sfäär. Kogetakse, et pole võimalik ühtesid asju teistest eraldada, kuigi duaalsuse kogemus on eelnevalt meeles olemas. Asjad ja nähtused kaotavad piirid ega välista enam teineteist ja kogetakse “mitte-midagi”. Sellesse jõudis Siddhattha Gotama (sansk: Siddhārtha Gautama) oma õpetaja Āḷāra Kālāma (sanskritipäraselt Ārāḍa Kālāma) juhendamisel.

* Neljas *arūpa-jhāna* on ‘ei taju ega mittetaju vald’ *(n’evasaññā n’āsaññāyatana)*. Kuna tajutav on äärmuseni peenendunud, pole selles enam taju ega mittetaju, kuigi tajuja on siiski alles. Duaalsus on praktiliselt ületatud. Sellesse jõudis Siddhattha Gotama oma õpetaja Uddaka Rāmaputta (sanskritipäraselt Udraka Rāmaputra) juhendamisel.

### ''Jhānad'' ja virgumine budismis

*Jhānade* tasemetele, nagu ka samadhi seisunditesse jm, on võimalik jõuda pühendumuslike praktikate abil, mille käigus ületatakse takistusi ja mis hõlmavad veel mitmeid tegureid.

Sellegipoolest aitavad *jhānad* ja nende tasemetele jõudmine kaasa vaimsele arengule vaid sansaara vallas ega vii veel lõplikule virgumisele ehk nirvaanasse. 

## Vaata ka

* Samadhi
* Bhavana
* Brahmaloka
* Budistlik meditatsioon
* Budistlik kosmoloogia
* Budistlik psühholoogia

## Viited