open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valgevene Kultuurikeskus Batkavštšina

MTÜ **Valgevene Kultuurikeskus Batkavštšina** on Eesti valgevenelaste organisatsioon.

Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. 

Organisatsioon asutati 20. jaanuaril 1995. Juhatuse esimees on Nina Savinova.

## Viited

## Kirjandus
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 113
Pruudivend

**Pruudivend**, ka *pruudipoiss* või *pruudiveli*, oli eesti talupojapulmas pulmategelane. 

Harilikult oli pruudivennaks pruudi lähim vallaline sugulane. Ta oli pruudi saatja ja kaasanaise abiline pulmatseremoonial, mängude ja pulmanaljade juht pulmapeol. Pruudivend oli pruudi sõidutaja pulmarongis. Ta püüdis teel pruuti "ära ajada" ja minema sõita, selle pidid ära hoidma vastaspoole peiupoisid. Kui äraajamine õnnestus, pidid peiupoisid mõrsja välja lunastama. 

Tal olid pulmas mitmesuguseid ülesandeid: käis mõrsja ees; ruumi sisenemisel lõi mõõgaga uksele risti; pruudiviina joomisel oli küünalde valvur; tõi veimevaka pea peal tuppa; kutsus põlle lappima; oli ka veimede jagaja, kirstukaku jagaja, raha eest õlle pakkuja (nt Viru-Jaagupis, Väike-Maarjas, Järva-Madisel, Ristil, Kursis, Pärnu-Jaagupis jne).
  
## Viited
Eesti Vene Kultuuriselts

**Eesti Vene Kultuuriselts** või **Eesti Vene Kultuuriühing** võib tähendada järgmisi Eesti venelaste organisatsioone:
*Eestimaa Vene Kultuuriselts, tegutseb Tallinnas
*Eesti-Vene Kultuuride Ühing, tegutseb Põlvas
*Eesti-Vene Kultuuriselts (Viljandi)
Eestimaa Vene Kultuuriselts

**Eestimaa Vene Kultuuriselts** on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Pärnu maantee 6. Organisatsiooni juhatuse esimees on Jevgenia Haponen.

Organisatsioon asutati 21. veebruaril 1989.

Organisatsioon annab välja ajakirja Tallinn.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 114
Eesti-Vene Kultuuride Ühing

**Eesti-Vene Kultuuriühing** (ametliku nimega MTÜ **Eesti-Vene Kultuuride Ühing**) on Eesti venelaste organisatsioon.

Organisatsiooni kontor asub Põlvas aadressil Mäe tänav 15. Organisatsiooni juhatuse esimees on Jevgenia Reimo.

Organisatsioon asutati 29. novembril 2000.

Organisatsioonil tegutseb Lüübnitsas rahvakoor.

## Viited

## Kirjandus
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 115
Narva-Jõesuu Linna Vene Kultuuriühing Allikas

**Narva-Jõesuu Linna Vene Kultuuriühing Allikas** on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Narva-Jõesuus aadressil Karja tänav 16. Organisatsiooni juhatuse esimees on Niina Astapova.

Organisatsioon asutati 10. augustil 1994.

Organisatsioon korraldab muu hulgas Sergei Jessenini ja Vladimir Võssotski luule õhtuid.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 118
Räpina Vene Selts

**Räpina Vene Selts** on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Räpinas aadressil Kooli tänav 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Ludmilla Uibo.

Organisatsioon asutati 11. detsembril 1997.

Organisatsiooni juures tegutseb naisansambel.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 119
Saare Vene Selts

**Saare Vene Selts** on Eesti venelaste organisatsioon. 

Organisatsiooni kontor asub Kuressaares aadressil Kohtu tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Nijole Kärner.

Organisatsioon asutati 13. oktoobril 1997.

Organisatsiooni juures tegutseb lauluansambel.

## Viited

## Kirjandus
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 120
Tartu Vene Kultuuri Selts

**Tartu Vene Kultuuri Selts** on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tartus aadressil Nõva tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Zinaida Karamkova.

Organisatsioon asutati veebruaris 1989.

Organisatsiooni juures tegutseb Halastusfond.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 121
Vene Amatöörteatristuudiote Ühendus Eestis

**Vene Amatöörteatristuudiote Ühendus Eestis** on Eesti venelaste organisatsioon, mille eesmärkide seas on abistada amatöörteatrite kollektiive. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Niina Popova.

Organisatsioon asutati 29. detsembril 2000.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 122
Eesti-Vene Kultuuriselts (Viljandi)

**Eesti-Vene Kultuuriselts** on Eesti venelaste ja eestlaste organisatsioon. 

Seltsi kontor asub Viljandis aadressil Turu tänav 11a. Selts asutati 18. mail 2000.

Seltsi juures tegutsevad muu hulgas rahvatantsurühm ja laulukoor.

Seltsi juhatuse esimees on Rita Oja.

## Viited

## Kirjandus
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 116
Vene Kirjavara Selts

**Vene Kirjavara Selts** on 21. jaanuaril 2000 asutatud Eesti venelaste organisatsioon. 

Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Vladimir Bragin.

Organisatsioon muu hulgas kirjastab vene keele ja kirjanduse tunnikonspekte. Organisatsiooni jaoks on oluline tähistada 6. juunit ehk vene kirjavara päeva.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 124
Vene Kooriühing Eestis

**Vene Kooriühing Eestis** on Eesti venelaste organisatsioon, mis arendab Eestis koorikultuuri. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Lev Gussev.

Organisatsioon asutati 6. aprillil 1999.

Organisatsioon korraldab muu hulgas Eestis vene koorijuhtide seminari.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 125
Vene Koreograafiaühing Eestis

**Vene Koreograafiaühing Eestis** on Eesti venelaste organisatsioon, mille eesmärkide seas on edendada Eestis tantsukunsti. Organisatsiooni kontor asub Haapsalus aadressil Niine tänav 27. Organisatsiooni juhatuse esimees on Svetlana Orgmets-Brušnigina.

Organisatsioon asutati 9. augustil 1999.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 126
Vene Filharmooniaühing

**Vene Filharmooniaühing** on Eesti venelaste organisatsioon. 

Organisatsiooni kontor asub Tallinnas Vene Kultuurikeskuses, ühingu esimees on Aleksandr Nekrassov.

Vene Filharmooniaühing asutati 17. aprillil 1996 ning see korraldab loengkontsertide sarju, näiteks "Vene muusika antoloogia" ja "Bachist Mozartini".

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 123
Pulmaline

**Pulmaline** oli eesti pulmas kutsutud pulmakülaline.

Pruut ja peig kutsusid oma külalised eraldi. Peiupoolsed pulmalised olid üldnimega saajarahvas, pruudipoolsetel pulmalistel oli rohkem nimetusi: enamasti vakarahvas, aga ka *saunjarahvas* jm. Pruudi- ja peiupoolsed pulmalised hüüdsid teineteist vastastikku langudeks. Abielus ja perekonnaga pulmalistel pidi olema kaasas pulmakott, mis sisaldas leiba, liha, võid, sõira, saartel ka kala. Lisaks võeti kaasa õlut ja viina. 

Kutsumata pulmalisteks tulid tihti külapoisid, et süüa-juua, tantsida ning pulmanaljades osaleda. Neid kutsuti lapulisteks, 
*kontvõõrasteks*, *koerkäpalisteks* jne.
 
## Viited
Vene Kultuuriselts Pärnu Aplaus Plus

**Vene Kultuuriselts Pärnu Aplaus Plus** on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Pärnus aadressil Papiniidu tänav 27. Organisatsiooni juhatuse esimees on Galina Ivanova.

Organisatsioon asutati 1. augustil 1996.

Organisatsiooni juures tegutseb muu hulgas laste tantsukollektiiv Pärlike, breiktantsu.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 127
Vene Kultuuriühing Puri

**Vene Kultuuriühing Puri** on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Helmiku tänav 6. Organisatsiooni juhatuse esimees on Irina Zibarova.

Organisatsioon asutati 20. detsembril 1996.

Organisatsioon korraldab üritust "Noorte mood".

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 129
Vene Literaatide Eesti Ühendus

**Vene Literaatide Eesti Ühendus** on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsioon ühendab Eestis vene keeles kirjutavaid prosaiste, luuletajaid, kirjandusteadlasi, kriitikuid, tõlkijaid ja kirjastajaid. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Õismäe tee 124. Organisatsiooni juhatuse esimees on Rostislav Titov.

Organisatsioon asutati 12. jaanuaril 1998.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 131
Kotkajärve

**Kotkajärve** on eesti skaudi- ja gaidilaager Kanadas Ontario provintsis Muskoka piirkonnas, mille tegevust korraldab Toronto Eesti Skaudisõprade Selts (TESS).

Kotkajärve asub umbes 200 km kaugusel Torontost. Seal on alates 1966. aastast korraldatud ka Metsaülikooli.

## Viited
Veeldatud maagaas

**Veeldatud maagaas** (inglise keeles *liquefied natural gas*, lühend **LNG**), tuntud ka kui **vedel maagaas**, on krüogeenne vedelik, mille saamiseks alandatakse maagaasi temperatuur atmosfäärirõhu juures -161,7&nbsp;°C tasemele ja mida säilitatakse sõidukikütusena kasutamiseks.

2017. aastal importisid veeldatud maagaasi 40 riiki mahus 289,8 miljonit tonni. Eksporivaid riike oli 19. Suurimad importijad olid Jaapan (83,5 MT), Hiina (39,0 MT) ja Lõuna-Korea (37,8 MT) ning suurimad eksportijad olid Qatar (77,5 MT), Austraalia (55,6 MT) ja Malaisia (26,9 MT).

Veeldatud maagaasi transportimiseks kasutatakse LNG-tankereid. Maailma suurimad LNG-tankerid on Q-Max tankerid, mida ehitati 14 tükki aastatel 2008–2010 ja mida haldab Qatari ettevõte Nakilat. 2017. aastal lõpus oli maailmas 577 LNG-tankerit.

Veeldatud maagaasi vastuvõtmiseks rajatakse LNG-terminalid, kus toimub taasgaasistamine. Eestis asub selline terminal Paldiskis (Paldiski LNG-terminal).

## Viited

## Välislingid

* "Võitlus ja vaidlus LNG pärast: Miks on veeldatud maagaas hea ja mis on selle puudused?" rohe.geenius.ee, 26. mai 2022
* "Analüüsi kohaselt ehitab Euroopa liiga palju LNG-terminale" ERR, 22. märts 2023
Põranda pühkimine (pulm)

**Põranda pühkimine** oli üks rahakorjamise tavadest eesti pulmas.
 
See toimus peiukodus tavaliselt pärast pulmaööd hommikul, kui pulmalised olid õlgedelt üles tõusnud. Noorik pühkis vihaga (või varreta luuaga) õlesasi kokku, pulmalised heitsid samal ajal põrandale raha (Iisaku, Emmaste, Tõstamaa, Kodavere jne.). Peiupoisid käisid edasi-tagasi ja kui leidsid, et raha on vähe, ajasid jalaga pühkmed taas laiali. Mida kauem pühiti, seda kauem ka raha loobiti.

Lääne-Eestis oli põrandapühkimine pulmade lõpetamise osa: kui pulmalised hakkasid lahkumiseks seadma, siis hakkas noorik põrandat pühkima ja pulmalised münte viskama.

## Viited
Varssavi leping

**Varssavi leping** on olnud mitme lepingu nimi:
*Varssavi leping (1922)
*Varssavi leping (1970)
*Varssavi Lepingu Organisatsiooni moodustamisleping

## Vaata ka
*Varssavi rahu
Varssavi leping (1922)

**Varssavi leping** oli 17. märtsil 1922 Varssavis sõlmitud leping Poola, Läti, Eesti ja Soome vahel. Kuna Soome parlament lepingut ei ratifitseerinud, siis see ei jõustunud kunagi. Lepinguga seonduvat juhtis Poola, kes tahtis moodustada poliitilise ja majandusliku liidu, mis oleks alternatiiv Saksamaa või Nõukogude Liiduga sõlmitavatele lepingutele.

Edutu lepingu tagajärjel sündis küll 1923 Eesti-Läti kaitseliit.

## Viited
Maatameeste konverents

**Maatameeste konverents** oli 1917 moodustatud maaproletariaadi ja kehvtalurahva (maatamehed) maakondlik või ülemaaline esinduskogu ja ühtlasi nende esinduskogude ülemaaline nõupidamine (konverents).

Konverentside kui esinduskogude eelkäijad olid maatameeste ühingud. Nende ühingute esimene ülemaaline nõupidamine toimus bolševike eestvedamisel mais 1917.

I maatameeste konverents toimus 26.–28. augustini Tallinnas. Konverentsil nõuti järgmisi asju:
*maa riigistamine;
*mõisamaade konfiskeerimine;
*Eestile autonoomia;
*emakeelne kooliharidus;
*kiriku lahutamine riigist ja
*kooli lahutamine kirikust.

II maatameeste konverents toimus 16.–17. detsembrini Tallinnas.

## Viited
Kolhooside ehituskontor

**Kolhooside ehituskontor** ehk **kolhoosidevaheline ehituskontor** (lühendatult **KEK**) oli kolhooside vahenditega asutatud kooperatiivne ehitusorganisatsioon.

Esimene KEK asutati 1956 Keila rajoonis. Seejärel asutati KEKid enamikus Eesti NSV rajoonides.

KEKide tegevuse kooskõlastamiseks loodi Kolhoosidevaheliste Ehitusorganisatsioonide Vabariiklik Nõukogu, mis 1971 nimetati ümber koondiseks Eesti Kolhoosiehitus (VK EKE) ja 1988 koondiseks Eesti Külaehitus ja 1991 OÜks Eesti Külaehitus.

Kui Nõukogude Liit lagunes, siis KEKid korraldati ümber ja nende alusel moodustati mitmeid ettevõtteid.

## Viited
Eesti Külaehitus

**Eesti Külaehitus** oli kolhoosidevaheliste ehituskontorite (KEK) tegevust kooskõlastav osaühing, varem koondis. Kollektiivil oli määrav roll Eesti küladele ehituslik-arhitektuurse ilme andmisel. Rohkemal või vähemal määral on need nõukogudeaegsed mõjud täheldatavad ka tänapäevastes Eesti külades.

1962 moodustati *Kolhoosidevaheliste Ehitusorganisatsioonide Vabariiklik Nõukogu*, mis 1971 nimetati ümber vabariiklikuks koondiseks *Eesti Kolhoosiehitus* (VK EKE) ja 1988 vabariiklikuks koondiseks *Eesti Külaehitus* ja 1991 OÜks **Eesti Külaehitus**.

Kollektiivi koosseisus tegutses nii EKE Projekt kui ka mitu tööstusettevõtet.

## Viited
Kordnik

**Kordnik** on kõige madalam politseinikuaste; ka vastav ametiisik.

Edutamisel sai kordnikust *vanemkordnik* ja selle edutamisel allkonstaabel.

Eestikeelsetes allikates on terminit kasutatud esimese iseseisvusaja Eesti politseid silmas pidades.

## Vaata ka
*kardavoi

## Viited
Elliot Rodger

**Elliot Oliver Robertson Rodger** (24. juuli 1991 – 23. mai 2014) oli Ameerika mõrvar, kes tappis 4 meest ja 3 naist Isla Vistas.

## Isiksus
Elliot Rodger oli *[[incel]]*. Tema veretöö eesmärgiks, nagu ta selgitas oma manifestis "My Twisted World", oli karistada naisi talle seksist keeldumise eest. Tema vanemad olid Briti filmirežissöör Peter Rodger ja Li Chin Rodger. Elliot Rodgeril oli psühhiaatrilisi probleeme: ta sai ravi 8. eluaastast ja on oletatud, et tal oli Aspergeri sündroom. Samuti kiusati teda rängalt kooli ajal. Isikuomadustelt oli ta introvertne ja häbelik.

Rodgeril ei olnud kunagi vähimatki seksuaalkogemust naisega ja ülikooli ajal asus ta planeerima oma "tasumispäeva" nende "karistamiseks". Tema manifestis on kirjeldatud, kuidas ta leiab, et naised on loomuldasa väärakad olendid, kes himustavad kõige jõhkramaid ja primitiivsemaid mehi ja põlgavat temasuguseid "džentelmene". Ta unistas sellest, et saata kõik naised koonduslaagritesse, kus neist rõhuv enamus tahtlikult nälja abil tapetaks. Elliot Rodger oli YouTube'is aktiivne ja laadis üles rea videoid, kus kurtis oma üksinduse ja võimatuse üle leida tüdruksõpra. 

## Veretöö Isla Vistas
Oma viimase video "Elliot Rodger's Retribution" (*Elliot Rodgeri kättemaks*) laadis ta üles 23. mail 2014 9:17 pärast seda, kui ta oli tapnud oma kolm toakaaslast. Seejärel sõitis ta Isla Vistas asuva California Ülikool Santa Barbaras naisüliõpilasseltsi Alpha Phi majja, kus ta kavatses sisenedes lasta maha niipalju tüdrukuid kui võimalik, kuid ta ei pääsenud majja.

Seepeale otsustas ta rünnata juhuslikke inimesi, tulistades esiteks kolme naiskorporatsiooni Delta Delta Delta liiget, tappes neist kaks ja vigastades kolmandat. Ta istus uuesti autosse ja sõitis linnas ringi, tulistades hoonetesse, inimeste ja politseinike pihta. Samuti sõitis ta mitmele inimesele tahtlikult otsa, tehes lõpuks avarii.

Pärast avariid tegi Rodger autos enesetapu, tulistades end pähe. Ta tappis kokku kuus inimest ja vigastas neljateist.

### Tagajärjed
Rodgeri veretöö vallandas USAs diskussiooni misogüünia üle.

Samuti avaldasid mitmed demokraatliku partei senaatorid arvamust, et relvaseadusi tuleks karmistada ja laiemalt avaldati toetust psühhiaatrilise abi kättesaadavuse paremaks tagamiseks.

## Tsitaadid
*"Naistel ei tohiks olla õigust valida endale partnerit, kellega lapsi saada. Selle otsuse peaksid nende eest tegema mõistusega ratsionaalsed mehed. Kui naistel on jätkuvalt õigusi, takistavad nad vaid inimkonna progressi, astudes seksuaalsuhetesse degenereerunud meestega ja luues rumalaid, degenereerunud järeltulijaid. Selle tagajärjeks oleks inimsoo muutumine veelgi väärastunumaks iga põlvkonnaga. Naistel on inimühiskonnas rohkem võimu kui nad väärivad, kõik see seksi pärast. Ei ole olendit, kes oleks kurjem ja väärastunum kui inimsoo naine."

## Viited
Koolielu

**Koolielu** on Eesti hariduse teemaline portaal. Portaali põhilised eesmärgid on "aidata õpetajal/õppejõul, aga ka õpilasel ning lapsevanemal haridustehnoloogiamaastikul orienteeruda ning õpetamist läbi põnevate tehnoloogiliste võimaluste mitmekesistada". 

Portaali haldas kuni 2020. aastani Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus. Pärast sihtasutuse likvideerimist haldab portaali Haridus- ja Noorteamet.

## Viited

## Välislingid
*Portaali avaleht
Redange

**Redange** ehk **Redange-sur-Attert** (letseburgi *Réiden*, saksa *Redingen*) on vald ja linn Luksemburgi lääneosas, Belgia piiri lähedal. See on Redange'i kantoni keskus. Redange asub Atterti jõe kaldal, mis on Alzette'i lisajõgi.

2005. aastal oli Redange'is 1099 elanikku. Teised linnad Redange'i kommuunis on Lannen, Nagem, Niederpallen, Ospern ja Reichlange.

Redange'is on sündinud endine Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker.

## Viited

## Välislingid

* Redange'i koduleht
Iiro Pakarinen

**Iiro Erkki Ilmari Pakarinen** (sündinud 25. augustil 1991 Suonenjokis) on Soome jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliiga klubis HIFK ründajana paremäärel.

Pakarinen alustas karjääri 2009. aastal Soome kõrgliiga klubis KalPa.

2011. aastal valis Florida Panthers ta NHL-i ''draft''is 184. valikuna.

Hooajad 2012–13 ja 2013–14 veetis ta Soome kõrgliiga klubi HIFK-i ridades, misjärel suundus Põhja-Ameerikasse. 2014. aasta juunis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Edmonton Oilers. Suurema osa esimesest hooajast mängis ta American Hockey League'i (AHL) klubis Oklahoma City Barons. Järgmisel hooajal sai ta Oilersis juba rohkem mänguaega ning Oilersi ridades mängis ta NHL-is kokku neljal hooajal ning aeg-ajalt ka AHL-i klubis Bakersfield Condors.

2018. aasta juulis sõlmis ta aasta pikkuse lepingu KHL-i klubi Magnitogorski Metallurgiga. Hooajal 2019–20 mängis ta KHL-is Nur-Sultani Barõsis ja 2020–2022 Jokerites. 2022. aasta veebruaris naasis Pakarinen HIFK-i.

Soome jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2014. ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali. 2022. aasta taliolümpiamängudel tuli ta Soome koondisega olümpiavõitjaks.

## Viited

## Välislingid
* Iiro Pakarinen KHL.ru lehel
* Iiro Pakarinen NHL.com lehel
* Iiro Pakarinen hockeydb.com lehel
Musofoobia

**Musofoobia**, tuntud ka kui **murofoobia** ja **surifoobia**, on paaniline hirm (foobia) hiirte ja rottide ees.
Kuramaa provintsiaalmuuseum

**Kuramaa provintsiaalmuuseum** (saksa keeles *Kurländisches Provincialmuseum*) oli 1818-1939 tegutsenud muuseum Lätis Jelgavas. Muuseumis eksponeeriti eelkõige Kuramaaga seonduvat.

Muuseum asutati 15. oktoobril 1818 (ukj) Kuramaa Kirjanduse ja Kunsti Seltsi eestvõttel, juhtfiguur oli Johann Friedrich von Recke. Recke oli ka muuseumi esimene direktor.
Tark kuul

**Tark kuul** (inglise keeles *smart bullet*) on kuul, mis on pärast tulirelva rauast väljatulistamist lisaks tulistamisel etteantud trajektoori ja kiiruse järgmisele võimeline muutma lennu ajal suunda ja kiirust, edastama andmeid; vajadusel saab kuuli detoneerida enne sihtmärgini jõudmist. Selline laskemoon võimaldab hõlpsamini tabada näiteks liikuvaid sihtmärke.

Kõnealuse laskemoona arendamisega on tegevad nii NATO, Ameerika Ühendriigid, Venemaa kui teised. 2016. aasta keskel andis näiteks Venemaa uudisteagentuur TASS teada arendustöödest kuni 10&nbsp;km kaugusel asuvate sihtmärkide tabamiseks mõeldud juhitavate („tarkade“) kuulide väljatöötamisel. 2018. aasta detsembris levitati uudist, et Venemaa on targa kuuli arendamise peatanud.

## Vaata ka
* Tark pomm

## Viited

## Välislingid
*Ameeriklased lõid laseriga juhitava kuuli Forte, 20. märts 2012
* Rich McCormick, Watch DARPA's magic bullets change course to hit moving targets, The Verge, 28. aprill 2015
Siris

"**Siris**, filosoofiline ahelmõtisklus tõrvavee voorustest" ("Siris, a chain of philosophical reflections and inquiries, concerning the virtues of tar-water") on angloiiri filosoofi George Berkeley 1744. aastal ilmunud filosoofiline raamat.

Berkeley viimane suurem teos "Siris" on saanud pealkirja Niiluse jõe väidetava antiikaegse nime Siris järgi, mis Berkeley arvates tähendas vanakreeka keeles ahelat. Berkeley raamatus, mis algab tõrvavee kui ravivahendi tutvustamise ja propageerimisega ning jätkub selle toimemehhanismi selgitusega, seostub ahelaga kõige maailmas oleva gradatsioon, mida traditsiooniliselt on nimetatud Olemise Suureks Ahelaks. Arutledes mitmesuguste teemade üle teaduses, filosoofias ja teoloogias, kirjeldab Berkeley nende kõigi vahelisi seoseid. Teose üks läbivaid teemasid on kogu universumis toimiv tule- või eetrivaim, kelle üks praktilisi ilminguid oli Berkeley hinnangul ka tõrvavees avalduv ravitoime.

Ilmumise järel oli "Siris" ülimalt populaarne: aasta jooksul ilmus sellest vähemalt viis trükki ja 18. sajandil tõlgiti see mitmetesse Euroopa keeltesse prantsuse keelest rootsi ja poola keeleni, samuti avaldati sellest arvukalt lühikokkuvõtteid. Enamik tõlkeid ja ümberjutustusi keskendus aga just tõrvaveele kui universaalravimile ehk panatseale, mida Berkeley soovitas kasutada väga erinevate haiguste vastu ning ka alkoholi tervisliku aseainena. Ehkki professionaalsed arstid olid Berkeley teooria suhtes kriitilised, tekitas raamat laialdase tõrvavee buumi mitte üksnes tema kodukandis Iirimaal, kus kaasaegsete sõnul "ei müüdud apteekides enam muud kui üksipäini tõrvavett", vaid kogu Euroopas. Berkeley ise oli enda teatel tutvunud tõrvavee raviomadustega Ameerikas elades, kus seda kasutasid indiaanlased.

Eklektilisuse ja ekstsentrilisuse tõttu jäi "Siris" Berkeley filosoofiliste ja matemaatiliste teoste kõrval siiski pikemaks ajaks varju. Halvustavalt on seda iseloomustatud isegi Berkeley teoste mitmes klassikalises väljaandes kuni 1950. aastateni. Teadusloolistes ja filosoofilistes käsitlustes hakati selle vastu taas huvi tundma alles 20. sajandi keskpaigas. Tänapäeval pakub "Siris" filosoofidele huvi mitmes valdkonnas, eelkõige epistemoloogia ja keelefilosoofia kontekstis.

Berkeley "Sirisest" pärineb ka inglise luuletaja William Cowperi sulest tuntuks saanud iseloomustus tee kui joogi kohta, mis "rõõmustab, kuid ei tee purju" ("The Task", 1785). Cowper kasutas aga fraasi, millega Berkeley kirjeldas tõrvavett: "[Tõrvavesi] on loomult nii mahe ja healoomuline ja inimese konstitutsioonile vastav, et see soojendab kuumutamata, rõõmustab purju tegemata." (Paragrahv 217.)

"Sirises" alustatud tõrvaveepropagandat jätkas Berkeley hilisemas teoses "Edasisi mõtteid tõrvaveest" ("Further Thoughts on Tar-water", 1752).

## Viited

## Kirjandus
* Arthur David Ritchie "George Berkeley's Siris, the philosophy of the great chain of being and the alchemical theory", 1954

## Välislingid
* George Berkeley "Siris" Google Books
Kuramaa Kirjanduse ja Kunsti Selts

**Kuramaa Kirjanduse ja Kunsti Selts** (saksa keeles *Die Kurländische Gesellschaft für Litteratur und Kunst*) oli 1815-1939 Lätis Jelgavas tegutsenud selts. See oli Kuramaa kubermangu tähtsaim kultuuriorganisatsioon. Seltsi kuulusid liikmed, kes oli huvitatud kirjandusest, kunstist ja genealoogiast.

Selts asutati 23. novembril 1815. Seltsi asutajad olid: Heinrich Christian von Offenberg ja Johann Friedrich von Recke

### Seltsi presidendid
*1869–1876 ja 1876–1893 Eduard Alexander von der Brüggen,
*1905, Rudolph von Hoerner,
*1921–1936, Wilhelm Schlau  (1886-1978), 

Selts avaldas jätkuväljaandeid:
* 1819–1822 *Jahresverhandlungen der Kurländischen Gesellschaft für Literatur und Kunst*
* 1840–1847 *Sendungen der Kurländischen Gesellschaften für Literatur und Kunst*
* 1847–1851 *Arbeiten der Kurländischen Gesellschaft für Literatur und Kunst*
* 1864–1937 *Sitzungsberichte der Kurländischen Gesellschaft für Literatur und Kunst und Jahresbericht des Kurländischen Provinzialmuseums*
* 1894–1930 *Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik*

Seltsi eestvõttel asutati Kuramaa provintsiaalmuuseum.
## Vaata ka
*Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik (de) Bände 1893, 1894...1902, 1903, 1904:  bey Kurländische Gesellschaft für Literatur und Kunst; 1911/1912/1913 bey Genealogische Gesellschaft der Ostseeprovinzen zu Mitau
## Viited

## Kirjandus
*Kallmeyer, Theodor: Die evangelischen Kirchen und Prediger Kurlands, Hrsg. von d. Kurl. Ges. für Literatur u. Kunst, Riga 1910
## Välislingid
*
20 (Tallinna bussiliin)

**Liin 20** on Tallinna bussiliin, mis sõidab Reisisadama D-terminalist Pääsküla jaamani. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumisintervallid on 30–60 minutit.

1976. aastal liikus bussiliin marsruudil Kadaka–Kopli.
Vene Rahvuskultuuri Keskus

**Vene Rahvuskultuuri Keskus** (lühendatult VRK) on Eesti venelaste organisatsioon. VRK on vene kultuuri tähtsaim keskus Eestis. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. VRK juhatuse esimees on Nikolai Solovei.

VRK asutati 8. mail 2001.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 132
21 (Tallinna bussiliin)

**21** on Tallinna bussiliin, mis sõidab marsruudil Balti jaam – Landi.
Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 20-65 minuti tagant

## Ajalugu

## Peatuste loend

### Balti jaam > Landi
***Balti jaam**, 6. peatus
*Linnahall
*Viru
*Vabaduse väljak
*Tõnismägi
*Koidu
*Taksopark
*Hipodroom
*Pirni
*Humala
*Mustjõe
*Looga
*Zoo
*Mõisa
*Rocca al Mare kool
*Rocca al Mare
*Hälli
*Õismäe raba
*Paljandi
*Merirahu
*Lesta
*Kakumäe tee
*Räime
***Landi**

### Landi > Balti jaam
***Landi**
*Räime
*Kakumäe tee
*Tõnu
*Vismeistri
*Alemaa
*Tuleraua
*Pikaliiva
*Sõba
*Haabersti ring
*Haabersti
*Zoo
*Looga
*Mustjõe
*Humala
*Pirni
*Hipodroom
*Mooni
*Taksopark
*Koidu
*Vabaduse väljak
*Tõnismägi
*Toompark
*Balti jaam (Toompuiestee)
***Balti jaam** (Rannamäe tee)

## Vaata ka
*Tallinna ühistranspordiliinid
*21A
*21B
*41
*41B

## Välislingid
*21. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
60+

**60+** (täispealkirjaga **60+ : ajakiri elukogenud inimesele**) on Eesti ajakiri, mida annab välja AS Eesti Meedia. Ajakirja peatoimetaja on Eve Rohtla.

Ajakirja esimene number ilmus oktoobris 2011. Aastatel 2011–2012 ilmus ajakiri 5 korda aastas ja alates 2013. aastast ilmub ajakiri 1 kord kuus (välja arvatud juuli ja august).

Ajakiri asendab ka ajalehte Videvik, mis lõpetas ilmumise 2013.

## Viited
Eesti Rohuteadlane

**Eesti Rohuteadlane** on farmaatsiateemaline Eesti ajakiri, mida annab välja Eesti Apteekrite Liit. Ajakirja toimetajad vahelduvad.

Ajakiri ilmus 1926–1940. Toimetus asus Tartus 1926–1938 ja Tallinnas 1939–1940. Aastal 1990 jätkas ajakiri ilmumist. Aastast 2014 ilmub ajakiri 4 korda aastas.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirjast Eesti Apteekrite Liidu kodulehel
*
Aiandus. Mesindus

**Aiandus. Mesindus** oli 1989–1994 ilmunud aianduse- ja mesinduseteemaline Eesti ajakiri, mida andis välja Eesti Aianduse ja Mesinduse Keskselts. Ajakiri ilmus ebaregulaarselt.

Ajakirja esimene number ilmus sarjas Teaduse Saavutusi ja Eesrindlikke Kogemusi.

## Viited

## Välislingid
*
Ilo-Ann Saarepera

**Ilo-Ann Saarepera** (sündinud 8. detsembril 1994) on eesti näitleja.

2018. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28. lend). Aastatel 2018–2022 töötas ta Viljandi Ugala näitlejana. Alates 2022. aastast töötab ta näitlejana Tartu Uues Teatris.

## Tunnustus
*2018 Ugala kolleegipreemia – parim uus tulija
*2020 Ugala kolleegipreemia – parim naispeaosa Flavia de Luce'i rolli eest lavastuses "Piruka magus põhi" ja Askuri naise rolli eest lavastuses "Valged põdrad"
*2021 Kristallkingakese auhind 
*2021 Ugala parima naisnäitleja preemia "Kuldõun"

## Viited

## Välislingid
*Ilo-Ann Saarepera Ugala teatri kodulehel
*
Vene Uurimiskeskus Eestis

**MTÜ Vene Uurimiskeskus Eestis** oli Eesti venelaste organisatsioon Eestis, mis uuris Eesti venelaste ajalugu ja kultuuri, samuti eesti ja vene kultuuri omavahelisi suhteid. Organisatsiooni kontor asus Tallinnas aadressil Mere puiestee 5.

Organisatsioon asutati 3. märtsil 1998 ja suleti 7. detsembril 2015. Seda toetati ka rahvusvähemuste kultuuriühendusena Eesti riigieelarvest.

Organisatsiooni juhatuse esimees oli 2001. aasta seisuga Sergei Issakov. 2010. aastal oli MTÜ-s liikmeid kaks, juhatuse liikmed Viktor Boikov ja Natalja Lesnaja.

## Teosed

* "Venelased Eestis XXI sajandi lävel: minevik, tänapäev, tulevik" (2000, Tallinn; Русские в Эстонии на пороге XXI века: прошлое, настоящее, будущее)

## Vaata ka
*Balti Venemaa Uurimise Keskus

## Viited
Magudu

**Magudu** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas. Magudu asub Svaasimaa piiril.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Magudu elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,63%, värvilisi 0,22%, India või Aasia päritolu inimesi 0,10%, valgeid 0,05% ja teisi 0,02%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 95,58% inimesi, tsonga keelt 2,60%, suulu keelt 0,47%, venda keelt 0,27%, afrikaani keelt 0,25%, inglise keelt 0,22% ja koosa keelt 0,20%.

## Viited
Tshwane linnaringkond

**Tshwane linnaringkond** on Lõuna-Aafrika Vabariigi Gautengi provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Tshwane linnaringkond on moodustatud 5. detsembril 2000.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tshwane linnaringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 75,40%, valgeid 20,08%, värvilisi 2,01%, India või Aasia päritolu inimesi 1,84% ja teisi 0,67%. Pedi keelt pidas emakeeleks 19,91%, afrikaani keelt 18,83%, tsvana keelt 15,05%, tsonga keelt 8,64%, inglise keelt 8,58%, suulu keelt 8,51%, ndebele keelt 5,74%, sotho keelt 5,28%, venda keelt 2,33%, koosa keelt 2,16%, svaasi keelt 1,56%, viipekeelt 0,30% ja teisi keeli 3,13%.

## Suuremad linnad
*Akasia
*Atteridgeville
*Bronkhorstspruit
*Centurion
*Cullinan
*Eersterust
*Ekangala
*Ga-Rankuwa
*Hammanskraal
*Laudium
*Lotus Gardens
*Mabopane
*Mamelodi
*Nuwe Eersterus
*Pretoria
*Rayton
*Refilwe
*Saulsville
*Soshanguve
*Zithobeni
*Temba
*Winterveld

## Viited
Kirill Kaprizov

**Kirill Olegovitš Kaprizov** (vene keeles Кирилл Олегович Капризов; sündinud 26. aprillil 1997 Novokuznetskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Minnesota Wild ründajana vasakäärel.

Kaprizov alustas profikarjääri hooajal 2014–15 Novokuznetski Metallurgi ridades.

2015. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i ''draft''is 135. valikuna.

Hooajal 2016–17 mängis ta Ufa Salavat Julajevis ja alates hooajast 2017–18 Moskva CSKA-s. 2018–19 ja 2019–20 põhihooajal on ta KHL-is olnud liiga suurim väravakütt (vastavalt 30 ja 33 väravat). 2019. aastal võitis ta Moskva CSKA-ga Gagarini karika. Ta valiti aastatel 2016–2020 viiel korralKHL-i tähtede mängule.

2020. aasta juulis sõlmis ta Wildiga kaheaastase lepingu. NHL-is debüteeris Kaprizov 15. jaanuaril 2021 mängus Los Angeles Kingsi vastu ning lõi selles mängus lisaajal Wildi võiduvärava. Kaprizov sai sellega NHL-i ajaloos kolmandaks mängijaks, kes on oma debüütmängus lisaajal värava löönud. Esimese kübaratriki tegi ta NHL-is 12. märtsil 2021 mängus Arizona Coyotes. Hooajal 2020–21 lõi ta NHL-is 27 väravat ja andis 24 väravasöötu. Kaprizov sai sellega läbi aegade resultatiivsemaks ja enim väravaid löönud uustulnukaks. Lisaks pälvis ta sel hooajal liiga parimale uustulnukale antava Calder Memorial Trophy, seejuures sai ta üleüldse esimeseks Wildi mängijaks, kes selle auhinna võitnud on.

2018. aasta taliolümpiamängudel tuli ta Venemaa olümpiakoondisega olümpiavõitjaks. Kaprizov lõi turniiril viis väravat, millega jagas kahe teise mängija kõrval turniiril esikohta. Finaalis Saksamaa vastu lõi ta lisaajal Venemaa võiduvärava. Ta kogus turniiril üheksa punkti, millega oli paremuselt teine Venemaa mängija. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Kaprizov Venemaa jäähokikoondisega pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
* Kirill Kaprizov NHL.com lehel
* Kirill Kaprizov KHL.ru lehel
* Kirill Kaprizov hockeydb.com lehel
Vladislav Gavrikov

**Vladislav Andrejevitš Gavrikov** (vene keeles Владислав Андреевич Гавриков; sündinud 21. veebruaril 1995 Jaroslavlis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Los Angeles Kings.

Gavrikov alustas profikarjääri hooajal 2014–15 KHL-i klubi Jaroslavli Lokomotivi ridades, kus mängis kuni 2017. aastani. Seejärel mängis ta hooaegadel 2017–18 ja 2018–19 Peterburi SKA-s. 2019. aastal osales ta KHL-i tähtede mängul.

2015. aastal valis Columbus Blue Jackets ta NHL-i ''draft''is 159. valikuna. 2019. aasta aprillis sõlmis ta klubiga kaheaastase lepingu. Blue Jacketsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is sama hooaja väljalangemismängudes. Esimese värava lõi Gavrikov NHL-is 13. aprillil 2019 mängus St. Louis Bluesi vastu. Debüüthooajal sai ta NHL-is kirja viis väravat ja 13 väravasöötu. Tema seni resultatiivseim hooaeg on olnud 2021/22 (5+28). 2020. aasta novembris pikendas ta Blue Jacketsiga lepingut kolme aasta võrra.

2023. aasta märtsis kaubeldi Gavrikov koos Joonas Korpisaloga Blue Jacketsist Los Angeles Kingsile.

2017. ja 2019. aastal Venemaa koondise koosseisus maailmameistrivõistlustelt pronksmedali. 2018. aasta taliolümpiamängudel tuli ta Venemaa olümpiakoondisega olümpiavõitjaks.

## Viited

## Välislingid
* Vladislav Gavrikov NHL.com lehel
* Vladislav Gavrikov KHL.ru lehel
* Vladislav Gavrikov hockeydb.com lehel
20A

**20A** on Tallinna bussiliin, mis teenindab reisijaid marsruudil Viru keskus – Laagri alevik. Väljumised 30-70 minuti tagant 

Bussiliini teenindas bussifirma MRP Linna Liinid liinil Kunstiakadeemia – Laagri alevik kuni 2019. aasta 1. veebruarini, kui Tallinna linnavalitsus otsustas lõpetada sõlmitud lepingu. Alates sellest kuupäevast võttis liini teenindamise üle Tallinna Linnatranspordi AS. Uus teenindaja tegi liinil 20A mitu muudatust: 15. veebruarist sai kesklinnas asunud lõpp-peatuse asemel lõpp-peatuseks Ants Laikmaa tänava peatus, liin sai alguse Viru keskuse bussiterminalist ja lisati uus peatus Akadeemia tee Eduard Vilde teele.

Bussiliin teenindab tööpäeviti iga tund ja tipptundidel iga pooltund, laupäeval ja alates 1. maist 2019 ka pühapäeval ning riiklikul pühal iga 2 tunni tagant.

1. septembrist 2020 tihendati bussiliini seoses bussiliini 25 sulgemisega.

## Marsruut
Liini 20A pikkus on ligikaudu 17 kilomeetrit ning buss läbib Tallinnas Kesklinna, Kristiine, Mustamäe ja Nõmme linnaosa. Liini lõpp-peatus on Saue vallas Laagri alevikus. Bussiliini marsruut on Viru keskusest järgmine: Narva mnt, Pärnu mnt, A. H. Tammsaare tee, Sõpruse pst, E. Vilde tee, Kadaka tee, Kadaka pst, Möldre tee.

## Ajalugu

## Viited
21A

**21A** on Tallinna bussiliin, mis sõidab Väike-Õismäe ja Kakumäe vahel.

Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevadel. Väljumised 45 minuti-2 tunni tagant

## Ajalugu

## Peatuste loend

### Väike-Õismäe > Kakumäe
*Väike-Õismäe parkla
***Väike-Õismäe**
*Rukkilille
*Meelespea
*Sinilille
*Sinilille
*Haabersti ring
*Sõba
*Tanuma
*Rocca al Mare
*Hälli
*Õismäe raba
*Paljandi
*Merirahu
*Lesta
*Kakumäe tee
*Räime
*Landi
*Sooranna tee
*Teeotsa
*Soolahe tee
*Kakumäe
***Kakumäe**

### Kakumäe > Väike-Õismäe
***Kakumäe**
*Soolahe tee
*Teeotsa
*Sooranna tee
*Landi
*Räime
*Kakumäe tee
*Tõnu
*Vismeistri
*Alemaa
*Tuleraua
*Pikaliiva
*Sõba
*Haabersti ring
*Päevalille
*Sinilille
*Meelespea
*Rukkilille
***Väike-Õismäe**
*Väike-Õismäe parkla

## Vaata ka
*Tallinna ühistranspordiliinid
*21
*21B
*41
*41B

## Välislingid
*21A. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Metelys

**Metelys** (poola *Metele*) on järv Leedus Lazdijai rajoonis. Järv asub Meteliai regionaalpargis merepinnast 105 meetri kõrgusel ja kuulub Peršėkė vesikonda. Järve kallastel asuvad Meteliai, Buckūnai, Papėčiai ja Vaickūniškė küla.

Kaldajoone pikkus on 18,8 kilomeetrit. Vee läbipaistvus on kevaditi 4 meetrit. Kaldavöönd on lai ja liivane, sügavamates kohtades katab järve põhja savi. Järve kaldad on enamasti madalad, kirdes ja edelas aga kõrged ja alluvad erosioonile. Taimedest kasvab kaldavööndis pilliroog. Järv on tekkinud jääajal eraldunud jäämassi sulamisel kujunenud lohku.

Metelys on tähtis veelindude pesitsemispaik, seal elavad arvukalt hallhani, tuttpütt ja valgesilm-vart.

Kaladest elavad järves angerjas, haug, särg, linask, koger, latikas, ahven, säga, nurg, rääbis, roosärg, viidikas, säinas, peled, koha ja kiisk.

## Viited
Seirijis

**Seirijis** (poola *Paserniki*) on järv Leedus Lazdijai rajoonis. 

Järve kallastel asuvad Cijūniškė, Paserninkai ja Baraučiškė küla.

Järv on ovaalse kujuga. Selle lohk kujunes jääajal. Madal vöönd on lai, põhi on liivane ja kruusane. Kaldavöönd on lai, kohati liivane, kohati kruusane. Kaldavööndis kasvavad penikeel, pilliroog, kaisel ja mändvetikas. Põhja katab lubja- ja sapropeeliga segunenud muda. Kaldad on kohati soostunud, seal kasvavad valdavalt lepp ja kask. 

Kaladest elavad järves linask, haug, särg, kiisk, rääbis, latikas, ahven, ogalik, nurg, roosärg ja viidikas.

Järv on saanud nime Seira jõelt. Jatvingi päritolu nimi tähendab algkeeles voolamist, ent teistes balti keeltes tähendab see tüvi segast, sihitult käituvat isikut.

## Viited
Koristamine

**Koristamine** on puhastamine, kraamimine; millegi korda tegemine, korda seadmine, korrastamine.

Koristamine on ka puhtuse hoidmine ja taastamine. Koristamise eesmärgiks võib olla hügieeniliste tingimuste loomine või seadmete tehniline hooldus ja puhastamine. Koristamise eesmärgiks võib olla ka tegutsemisalal ohutuse tagamine, korrastatuse ning korra taastamine, sealhulgas esteetilises mõttes.

## Vaata ka
* Korstnapühkimine
* Põrandakoristusmasin
* Põranda pühkimine
* Tänavakoristus

## Viited

## Välislingid

*10 tõhusat nippi kodu koristamiseks, Pere ja Kodu
*Põrand lihtsalt puhtaks, Õhtuleht
*Koristusmeetodid
Galstas

**Galstas** (poola *Gausty*) on järv Leedus Lazdijai rajoonis. Järve kallastel asuvad Galstai, Klepočiai, Saločiai, Kaimeliai, Jurčiūnai, Neravai, Laibagaliai ja Vytautai küla.

Kaldajoone pikkus on 19 kilomeetrit. Selle lõunaosa on laiem ja soostunud kallastega, seal asub ka järve sügavaim koht. Põhjaosa on kitsam ja kõrgete kallastega. Kaldavööndi laius on lõunaosas 100 meetrit, põhjas 5–10 meetrit. Kaldad on liivased, kohati ka savised, lõunaosas palistab neid veetaimestiku riba. Põhi on savine, seda katavad jää poolt peenestatud lubjakivi tükid. Kevaditi on veel läbipaistvus kuni 5 meetrit. Järve põhjatipust voolab välja väike oja, mis viib Galstase veed Zapsysi järve. 

Kaladest elavad järves säga, haug, koger, särg, linask, rääbis, latikas, ahven, ogalik, angerjas, hink, meritint, rünt, kiisk, nurg, roosärg ja viidikas.

Järv on nime saanud liitest *gal-*. Vanasti tähistas see liide sügavat veekogu.

## Viited
22 (Tallinna bussiliin)

*22* oli Tallinna bussiliin, mis sõitis Väike-Õismäe ja Estonia vahel. Liin avati peale trolliliin nr 8 sulgemist. Väljumised 15-20 minuti tagant.

Liin suleti 21. oktoobril 2024

## Ajalugu
24 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 24** sõidab Estonia teatri ja Kadaka asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.

Bussiliin avati pärast trolliliini 2 sulgemist. Veebruar 2022 suleti bussiliin ning liideti bussiliiniga 24A. Juuli 2022 muudeti liin ümber liiniks 24. Väljumised 6-12 minuti tagant

## Ajalugu

## Peatuste loend
*Kadaka
*Rehe
*Kassi
*Mäepealse
*Kivinuka
*Mäealuse
*Raja
*Mustamäe
*Akadeemia tee
*Kaja
*Szolnok
*Lehola
*Lepistiku
*Siili
*Linnu tee
*Tedre
*Koskla
*Taksopark
*Koidu
*Tõnismägi
*Vabaduse väljak
*Estonia

## Vaata ka
*24A
Lilita

**Lilita** (lätikeelse täisnimega *SIA Izdevniecība Lilita*) on Läti kirjastus. 

Kirjastus annab Baltimaades välja ajakirju Lilit, FHM, Cosmopolitan ja Patron.
Mälestustahvel

**Mälestustahvel** on tahvli kujul mälestusmärk. Mälestustahvel on tehtud vastupidavast materjalist, näiteks metallist, kivist, klaasist.
Lilit

**Lilit** on naisteajakiri. Ajakiri ilmub Baltimaades ja neljas keeles: läti, leedu, eesti ja vene keeles. Ajakirja keskmine tiraaž on 30 000 eksemplari (läti keeles), 17 000 (vene keeles) ja 15 000 (leedu ja eesti keeles). Ajakirja annab välja Läti kirjastus SIA Izdevniecība Lilita.

Eestikeelne ajakiri ilmus 2007-2009 ja seda andis algul välja I&L Publishing ja hiljem OÜ Lilita Z.

## Viited

## Välislingid
*
Veisiejis

**Veisiejis** (poola *Wiejsieje*) on järv Leedus Lazdijai rajoonis, Veisiejai linnast kuus kilomeetrit edela pool. Järve kallastel asuvad  Navikai, Paveisininkai, Burbai, Palačionysi, Subačiai, Gerveliai, Sapiegiškiai, Aradninkai ja Paveisiejai külad.

Kaldajoone pikkus on 41,13 kilomeetrit. Järv on osaliselt kujunenud liustikuorgu. Veisejises on 13 saart, mille kogupindala on 32,2 ha. Kaldad on valdavalt kõrged ja metsased, põhiliselt kasvab seal mänd. Kaldavöönd on kitsas ja kruusane, valdavalt kasvavad seal pilliroog ja kaisel. Põhja katavad sapropeeliga segunenud lubjarikas muda ja turvas.

Veisiejise pindala oli varem 4,4 km². Aastal 1956 rajati  Kapčiamiestise hüdroelektrijaam ja sellega seoses paisutati üles ka Veisiejisest välja voolav Nieda jõgi. Järve veetase tõusis  2,5-3 meetrit, selle alla jäid ka varasemad Uosise ja Niedorise järved.

Järve lõunaosa jääb Nieduse ornitoloogilisele kaitsealale.
## Viited
Dusia

**Dusia** (poola *Duś*) on järv Leedus Lazdijai rajoonis. Järv asub Meteliai regionaalpargis merepinnast 106,35 meetri kõrgusel. Dusia on Leedu lõunaosa suurim järv ja pindalalt Leedu kolmas järv. Järve kallastel asuvad  Barčiai ja Padusysi külad.

Kaldajoone pikkus on 21,6 kilomeetrit, järve valgala on 107,8 km². Dusia põhjaosas on väike 0,05 ha suurune saareke. Kaldavöönd on lai ja liivane (50-200 meetrit), sügavamates kohtades katavad järve põhja savi, muda ja jää poolt purustatud lubjakivi tükid. Järve kaldad on enamasti liivased ja tasased, moodustades terrasse. Kõrgemad on järve lääne- ja põhjakallas. Kaldad on valdavalt põldudega kaetud, Dusia ja Metelysi vahel kasvab männik, kirdes segamets ja loodes lehtmets. Taimedest kasvavad kaldavööndis pilliroog ja kaisel, sügavamal penikeeled, vesikatk, mändvetikas, vesikuusk ja vesikarikad. Järv on tekkinud jääajal eraldunud jäämassi sulamisel kujunenud lohku.

Aastal 1972 ehitati Spernia jõele lüüs, mis reguleerib järve veetaset. Järve ida- ja lõunakaldal asuvad puhkelaagrid.

Kaladest elavad järves angerjas, haug, särg, linask, koger, latikas, ahven, meritint, rääbis, roosärg, viidikas, säinas, hink, rünt, ogalik, trulling, luts ja kiisk.

Järve nime päritolu kohta on mitmeid seletusi. Ühe versiooni kohaselt tuleneb see sõnast *dusti* (tõlkes hele, sädelev, õhuline), teise versiooni kohaselt sõnast *dausos* ehk *dausa* (tõlkes paradiis, kauge kaunis kallas), kolmanda kohaselt sõnast *dausingas* (jahe, tuuline), see võib tuleneda ka lätikeelsest sõnast ''dus (rahulik, unine).

## Viited
Jean-Baptiste Vallin de la Mothe

**Jean-Baptiste Michel Vallin de la Mothe** (vene *Жан-Батист-Мишель Валлен-Деламот*; 4. august 1729 Angoulême, praegu Charente'i departemang, Uus-Akvitaania piirkond – 7. mai 1800 Angoulême) oli Prantsuse ja Vene arhitekt.

Arvatavasti õppis ta oma onu arhitekt Jacques-François Blondeli (1705–1754) juures. Ta sooritas aastatel 1750–1752 õpiretke Rooma ja mujale Itaaliasse. Pärast tagasitulekut tegi ta projekte Pariisi, Roueni ja Genfi.
*Louis XV väljaku (tänapäeval Üksmeele väljak, prantsuse keeles *[[Place de la Concorde]]*) projekt Pariisis

## Venemaal
Ta läks 1760. aastal Venemaale ja töötas seal peamiselt Peterburis. 
*Suur Kaubahoov
*Väike Ermitaaž
*Kunstiakadeemia peahoone
*Uue-Hollandi mereväeladude fassaad ja sisebasseini peavärav
*1762 Aleksandrino loss (Ivan Tšernõšovi suveloss)
*Peterburi katoliku Katariina kirik
*Razumovski loss (Moika kaldapealne 48; tänapäeval A. I. Herzeni nimelise Venemaa Riikliku Pedagoogikaülikooli peahoone)

### Töid Eestis
*Pada mõisa peahoone. Valmis 1782

## Uuesti Prantsusmaal
Ta läks 1775. aastal tagasi Prantsusmaale oma sünnilinna Angoulême'i ja elas seal oma elu lõpuni. 
*1780. aastad - Louis Thomas de Bardines'i elamu (tänapäevase aadressiga 79 Rue de Beaulieu).

## Viited

## Kirjandus
*1984 Kalju Treufeldt. "200-aastane Leningradi Suur Kaubahoov ja Vallin de la Mothe". // Kalender 1985. Koostanud Gondo Olevsoo. Eesti Raamat. Tallinn 1984. Lk 100–105
Kondiitritoode

**Kondiitritoode** on suhkrurohke jahust, munast ja lisanditest koosnev küpsetis (näiteks küpsis, tort, vahvel). **Kondiitritooteks** nimetatakse ka rohkesti suhkrut sisaldavat maiustust (näiteks kompvek, šokolaad, marmelaad, martsipan).

## Viited
Kuningriigisaal

**Kuningriigisaalid** on avalikud hooned, mida kasutavad Jehoova tunnistajad. Esimesed kuningriigisaalid ehitati 19. sajandi lõpul. Kaasaegset terminit (inglise keeles *Kingdom Hall*) kasutas esimesena 1935. aastal Joseph Franklin Rutherford, kes oli sel ajal Pennsylvania Vahitorni Piibli ja Traktaatide Ühingu president. 

Nimetuse valikut on põhjendatud järgmiselt:

* See ehitis on saal ehk koosviibimishoone.
* Jehoova tunnistajad saavad seal kokku selleks, et teenida Jehoovat, Piibli Jumalat, ning anda temast tunnistust.
* Nendel koosolekutel räägitakse Jumala kuningriigist, mis oli ka Jeesuse üks peamine vestlusteema.

Maailmas on 64 501 kuningriigisaali (seisuga 2014).

Eestis on kokku 55 kogudust (seisuga 2022).

## Kuningriigisaalide disain
Kuningriigisaalid on tagasihoidlikud, funktsionaalsed hooned, millele on silmas peetud eelkõige praktilisust. Kuna tunnistajad ei kasuta religioosseid sümboleid, ei kuvata neid kuningriigisaalides. Igas kuningriigisaalis kuvatakse iga-aastast aastateksti, mis on ühesugune kõigi Jehoova tunnistajate koguduste jaoks kogu maailmas. 

Kuningriigisaalis on samuti raamatukogu, annetuskastid ja kirjanduslaud, kus väljaandeid jagatakse ja hoitakse. Mõningatel suurematel kuningriigisaalidel võib olla mitu saali, et mitu kogudust saaksid samal ajal koosolekuid pidada. Kokkutulekusaale on Eestis kaks, Tallinnas ja Tartus, kuhu kõik kogudused kogunetakse kaks või kolm korda aastas kokkutulekuteks.

## Koosolekud
Kogudused saavad kokku kuningriigisaalides kaks päeva nädalas jumalakummardamiseks. Koosolekud algavad ja lõppevad laulu ja palvega. Korjandust ei tehta ning sissepääs on tasuta.

Nädalasisesed koosolekud, tavaliselt teisipäeva või neljapäeva õhtuti räägivad teemadest, mis hõlmavad teemasid nagu Piibli uurimine, pereelu, kristlik eluviis ning avalik kuulutustöö. 

Nädalalõpu koosolekud, tavaliselt pühapäeviti, algavad avalikkusele suunatud kõnega, mis kestab pool tundi. Pärast seda toimub ajakirja Vahitorn uurimisartikli uurimine. Liikmeid on õhutatud jagama oma mõtteid, kuid see on vabatahtlik.

Samuti peetakse kuningriigisaalis ka muid kristlikke üritusi, näiteks pulmi või matused.

Koroonapandeemia ajal toimusid iganädalased koosolekud videokonverentsi teel. 2022. märtsis kinnitas juhtiv kogu, et koosolekuid võib kuningriigisaalides jätkata, juhindudes iga riigi poolt antud piirangutega. 

## Ehitus ja hooldus
Kuningriigisaalide ja suuremate kokkutulekusaalide ehitajad koosnevad vabatahtlikest Jehoova tunnistajatest, mõnikord ka teistest riikidest, kui on nõudlus suurem. 

Paljudes riikides ehitatakse need saalid tüüpprojekti järgi, milleks kulub vaid mõni päev.

Kuningriigisaale koristavad ning hooldavad koguduste liikmed vastavalt koristusgraafiku järgi. Igas koguduses on vähemalt üks kogudusevanem või teenistusabiline, kes vastutab kuningriigisaali korrashoiu eest. Kogudusi külastavad regulaarselt reisivad vanemad, keda nimetatakse ringkonna- ja piirkonnaülevaatajaks.

Kuningriigisaali ülalpidamiskulud kaetakse annetustest.

## Viited

## Välislingid
* Jehoova tunnistajate koduleht