open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tartu Hansapäevad 2012

**Tartu Hansapäevad 2012** oli festival, mis toimus 20.–22. juulil 2012 Tartus. Need olid 17. Tartu hansapäevad.

2012. aasta hansapäevade tegevus jagunes kaheksa "linna" vahel:
* Jaanilinn – Jaani kiriku, Antoniuse õue ja Mänguasjamuuseumi läheduses toimusid kontserdid, etendused ja töötoad;
* Jõelinn – Emajõe vasakkaldal kunagisel Holmi saarel tutvustasid muuseumid jt mäluasutused sõjaeelset Eesti Vabariiki;
* Maalinn – Raekoda taga Pirogovi platsil tutvustati maarahva töid ja koduloomi, müüdi ja õpetati käsitööd ning etendati Jan Rahmani näidendit "Varetepalu"; osales ka Tartu koduta loomade varjupaik;
* Lastelinn – Lutsu tänaval said lapsed mängida, kuulata muinasjutte, müüa käsitööd jms; osalesid Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond, Maanteeamet, Lõuna päästekeskuse Tartu päästekomando, MTÜ Sünni Vägi jt;
* Teaduslinn – Toomemäel Tartu Tähetorni ja toomkiriku juures tutvustati eri teadusharusid ja Eesti teadlaste leiutisi, õpetati ilma mõõtma, meisterdama kvadranti ja päikesekella; toimusid ekskursioonid tähetornis, ülikooli ajaloomuuseumis ja toomkiriku tornides ning teaduskeskuse Ahhaa planetaariumietendus; 20. juulil leidis ajaloomuuseumis aset ka ülikoolide karjääripäev, kus osalesid Tartu Ülikool, Oxfordi Ülikool, Singapuri Riiklik Ülikool, Massachusettsi Tehnoloogiainstituut ja Tallinna Tehnikaülikool;
* Raualinn – Emajõe ääres Tasku keskusest Dorpati hotellini näidati 21. juulil vanu jalgrattaid (MTÜ Eesti Jalgrattamuuseum), rauast kange jm spordivahendeid Eesti Spordimuuseumi kogudest, vanu ja tänapäevaseid tuunitud sõidukeid; samas toimusid jõukatsumised, näidati metallist kujude valmistamist ning esines Tamme Gümnaasiumi vilistlasorkester;
* Kunstilinn – Emajõe paremkaldal Kaarsillast Võidu sillani tutvustasid oma tööd kunstnikud, toimuvad õpitoad, näidati restaureerimist ja tätoveerimist;
* Kinolinn – Tartu Loomemajanduskeskuse õuel tehti multifilme Kinobussi animatöötoas, õhtuti linastus Eesti filmiklassika.

Esmakordselt olid hansapäevade kavas Kinolinn ja Kunstilinn, teist aastat Raualinn. Samuti toimus Raekoja platsil ja selle ümbruses hansalaat.

Hansapulmas pandi 21. juulil 2012 paari Ave ja Janno Kütt.

Hansapäevadega samal ajal toimusid ka Eesti suurim linnatriatloni võistlus Tartu Mill Triathlon 2012 ja klassikalise muusika festival Klaaspärlimäng.

Tartu 2012. aasta hansapäevade korraldustoimkonda juhtis muusik Ants Johanson.

## Pilte

File:Loomakolpade tutvustamine Tartu tähetorni juures Toomemäel Tartu hansapäevadel, 20. juuli 2012.JPG|Loomakolpade tutvustamine Tartu tähetorni juures Toomemäel Tartu hansapäevade Teaduslinnas, juuli 2012
File:Sõiduharjutused Segwayl Tartu tähetorni juures Toomemäel Tartu hansapäevadel, 20. juuli 2012.JPG|Sõiduharjutused Segwayl Tartu tähetorni juures Toomemäel Tartu hansapäevade Teaduslinnas, juuli 2012
File:Teadusbussi katseseadeldised Tartu tähetorni juures Toomemäel Tartu hansapäevadel, 20. juuli 2012.JPG|Teadusbussi katseseadeldised Tartu tähetorni juures Toomemäel Tartu hansapäevade Teaduslinnas, juuli 2012


## Viited

## Välislingid
* Tartu Hansapäevade koduleht
MTÜ Eesti Jalgrattamuuseum

**MTÜ Eesti Jalgrattamuuseum** on Eestis tegutsev 2011. aastal loodud mittetulundusühing, mille eesmärk on pidada jalgrattamuuseumi, et hoida ja tutvustada Eestis leiduvaid ajaloolisi jalgrattaid ja nendega seotud esemeid. 

MTÜ loodud jalgrattamuuseum asub Järva maakonnas Väätsal aadressil Pikk 9 (1893. aastal ehitatud Väätsa ajaloolises vallamajas). Muuseum on suveperioodil avatud reedeti, laupäeviti ja pühapäeviti kell 11–18, muudel aegadel kokkuleppel. 

Muuseumi loomist juhivad MTÜ juhatuse liikmed Priit Kasikov ja Valdo Praust. Prausti kogus on hinnanguliselt üle 500 jalgratta, teda on nimetatud ka Eesti tuntuimaks vanade jalgrataste ennistajaks. Ühing on korraldanud rattanäitusi, näiteks Tartu Hansapäevadel 2012. aastal. 2014. aasta juuli seisuga on väike jalgrattanäitus väljas Väätsa mõisahoone mansardkorrusel. Aastaid oli suurem rattanäitus väljas ka Palmse mõisa tõllakuuris, kuid see lõppes 2014. aasta juunis. 

2013. aasta sügisel sõlmis MTÜ lepingu Väätsa vallaga, mille kohaselt sai muuseum oma käsutusse Väätsa ajaloolise vallamaja. 2013. aasta sügisel ja 2014. aasta esimesel poolel sai see remonditud-kohandatud muuseumi tarbeks, mille esimene versioon avas kahes toas uksed 2014. aasta juulis. 17. maiks 2015 said valmis muuseumi kõik kuus ekspositsioonisaali ning toimus muuseumi ametlik avamine täismahus. 

2013. aasta mais valmis Eesti Jalgrattamuuseumil veebis asuva virtuaalmuuseumi esialgne versioon.

## Pilte MTÜ liikmete kogudest

File:Jalgrattad, rattaosad ja numbrimärgid Valdo Prausti kollektsioonist vanarattanäitusel Palmse mõisas, 2007.jpg|Jalgrattad, rattaosad ja numbrimärgid Valdo Prausti kogust vanarattanäitusel Palmse mõisas, 2007
File:Laiarööpmeline raudteejalgratas, valmistatud 1930. aastatel tõenäoliselt Eesti väiketootja poolt Mägiste jaama teemeistri sõitude tarbeks (Valdo Prausti kogu).jpg|Laiarööpmeline raudteejalgratas, valmistatud 1930. aastatel tõenäoliselt Eesti väiketootja poolt Mägiste jaama teemeistri sõitude tarbeks (Valdo Prausti kogu)
File:Valdo Prausti kollektsioon vanarattanäitusel Palmse mõisas, 2007.jpg|Valdo Prausti kogu vanarattanäitusel Palmse mõisas, 2007


## Välislingid
* "http://www.velomuseum.ee/", Eesti Jalgrattamuuseumi virtuaalmuuseum
* "Mõned fotod restaureeritud jalgratastest ja näitustest", galerii Facebookis
* "Väätsa mõisas avati Eesti Jalgrattamuuseumi vanajalgrattanäitus" Järvamaa infoportaal, 10. august 2011
* "Paide welopark avatakse vanaaegsete jalgrataste paraadiga" Järva Teataja, 6. juuli 2011
* Anu Bollverk "Huvilised loovad korraga kaht jalgrattamuuseumi" Järva Teataja, 22. jaanuar 2011
* Maarius Suviste "Eesti jalgrattatööstus: jupid välismaalt ja kokkupanek siin ehk "Made in French"" Õhtuleht, 12. juuni 2010
* Alo Lõhmus "Jalgrattad "Made in Estonia" – nii ilusad, et võtab hinge kinni" Maaleht, 20. mai 2010
Mänguväljak

**Mänguväljak** on mängimiseks ette nähtud ala. 

Avalikud mänguväljakud on tavaliselt kõigile vabalt kasutatavad ning mõeldud lastele. Enamasti püstitatakse neile mitmesuguseid turnimisrajatisi, kiikesid, liumägesid ja karusselle, kuid ka võrkpallivõrke ja korvpallirõngaid. Avalikke mänguväljakuid rajavad tihti kohalikud omavalitsused, kuid ka asumi- ja külaseltsid või seltsingud, harvemini organiseerumata kohalikud elanikud kodukandi laste tarbeks.

Samuti rajatakse mänguväljakuid lasteasutuste juurde nagu lastesõimed, lasteaiad ja koolid. Need võivad olla mõeldud vaid konkreetse lasteasutuse lastele. Vahel ehitatakse väiksemaid mänguväljakuid ka eraotstarbeks koduõuele või aeda.

## Spordis
**Mänguväljakuks** nimetatakse ka meeskonnaspordis kasutatavat ala, mis on üldjuhul spetsiaalselt ette valmistatud, märgistatud ja piiratud. Selliseid mänguväljakuid tarvitatakse näiteks jalgpallis, korvpallis, võrkpallis ja jäähokis.

## Vaata ka
*Spordiväljak
Segway

**Segway** ehk **Segway PT** (inglise keeles *segue+way personal transporter*) on kaherattaline isetasakaalustuv (güroskoopsete anduritega) akujõul töötav elektrisõiduk (ehk tasakaaluliikur), mille leiutas Dean Kamen. Sõidukeid tootis Segway Inc., mis tegutseb USA-s New Hampshire'i osariigis.

Segway sõidukid liiguvad elektrimootori jõul ning võivad arendada kiirust kuni 20,1 km/h.

## Viited
Tartu lauluväljak

**Tartu lauluväljak** (harvemini *Tähtvere lauluväljak*) asub Tartus, Tähtvere ja Supilinna servas mäenõlval.

Lauluväljakul toimuvad kontserdid, laulu- ja tantsupeod, spordiüritused ja teatrietendused. Muuhulgas on seal aastaid avatud Tartu maraton. Tartu lauluväljakut haldab sihtasutus Tähtvere Puhkepark.

Tartu lauluväljaku pindala on ligikaudu 1 hektar. Laululava kaare kõrgus on 28 m, laius 54 m ja sügavus 42 m. Laululava kõlakoda on hüperboolse paraboloidi kujuline akustiline ekraan, mis peegeldab heli ainult üks kord. 

Pealtvaatajate tribüün ja lava astmestik moodustavad ühtse ovaalse, amfiteatrit meenutava terviku. Tribüün jaguneb 4 sektoriks, milles on kokku 10 000 istekohta, mäenõlvadele mahub kuni 5000 pealtvaatajat-kuulajat.

## Ajalugu
Esimene lauluväljak lavaga valmis Tähtveres 1965. aastal. 1969. aastal tähistati seal saja aasta möödumist esimesest üldlaulupeost meestelaulupeoga, kaks nädalat enne XVII üldlaulupidu 28.-29. juulil Tallinnas.

1985. aastaks oli laululava amortiseerunud, kevadel otsustati see lammutada. Uue hoone konkursi võitis arhitekt Roman Smuškin. Ehitamiseni jõuti siiski alles 1989. aastal, laululava valmis 1994. Kokku maksis ehitus umbes 20 miljonit krooni (1,3 miljonit eurot).

## Viited

## Välislingid
* Tartu laululava lugu
* "Riik kaotab Tartu laululava pankrotiga 20 miljonit krooni" Postimees, 17. juuni 2002
2012. aasta Aurora kinotulistamine

**2012. aasta Aurora kinotulistamine** toimus 20. juulil 2012, kui raskerelvastuses mees avas Auroras Colorados Century 16 kinos filmi "Pimeduse rüütli taastulek" kesköise esilinastuse ajal tule, tappes vähemalt 12 ja vigastades vähemalt 58 inimest.

Tulistajal oli mitu tulirelva, ta oli riietatud musta ning kandis kuulikindlat vesti ja gaasimaski. Politsei pidas arvatavasti üksi tegutsenud tulistaja James Eagan Holmesi kinoparklas kinni. Üritati kahjutuks teha pomme kahtlusaluse mineeritud korteris. Tulistamine oli ohvrite arvult suurim USA ajaloos.

## Tulistamine

Tulistamine toimus Century 16 kino 9. kinosaalis. Tulistaja ostis seansile pileti ja sisenes kinno. Seejärel lahkus ta varuväljapääsu kaudu, jättis selle lahti ja naasis raskerelvastuses. Aurora politseiülema Dan Oatesi sõnul oli tulistaja üleni mustas ja kandis kiivrit, vesti, jalakaitsmeid, kõrikaitset, kubemekaitset ja musti kindaid.

Tulistaja viskas saali pisargaasi- või suitsupommi ja avas saalis viibinud inimeste pihta tule. Esialgu inimesed ohtu ei tajunud: mees kandis kostüümi, aga filmi vaadanud inimesed olid esilinastuse puhuks samuti kostümeeritud. Alles siis, kui kanistrid saali lendasid ja inimeste pihta tuli avati, mõisteti olukorra tõsidust.

Mees avas inimeste pihta valimatult tule, peatudes ainult selleks, et relva laadida. Mõned kuulid lendasid kõrvalsaali, kus inimesed samuti pihta said. Teated tulistamisest sai politsei kell 00.39 ja esimesed patrullid saabusid minutitega. Mõni kuu enne tulistamist oli John Eagan Holmes ostnud 6000 padrunit. Relvad ja laskemoon olid hangitud seaduslikult.

### Pärast tulistamist

John Eagan Holmes saadi kinotaguses parklas kätte ja ta ei osutanud kinnipidamisel vastupanu. Politseinikud leidsid kinost ja tema autost mitu tulirelva. Võimud teatasid hiljem, et mees oli oma juuksed punaseks värvinud ja kutsus ülekuulamisel ennast Jokkeriks.

## Ohvrid

Tulistamises sai pihta või vigastada 70 inimest, kellest kuulihaavadesse suri sündmuskohal 10 ja haiglas 2. Ohvrite vanus varieerus 3 kuust 45 eluaastani.

Hukkunute nimekiri:

* Jonathan T. Blunk (26)
* Alexander J. Boik (18)
* Jesse E. Childress (29)
* Gordon Cowden (51)
* Jessica Ghawi (Redfield) (24)
* John T. Larimer (27)
* Matthew McQuinn (27)
* Micayla Medek (23)
* Veronica Moser-Sullivan (6)
* Alex M. Sullivan (27)
* Alexander Teves (24)
* Rebecca Wingo (32)

## Kahtlusalune

James Eagan Holmes on sündinud 13. novembril 1987 ja kasvanud üles San Diegos.

Holmesil polnud varasemaid tõsiseid rikkumisi: ainuke rikkumine oli trahv kiiruseületamise eest 2011. aasta oktoobris.

Mees viidi pärast tabamist Arapahoe kinnipidamisasutusse ning ta paigutati üksikkongi, sest kardeti, et kaasvangid võivad proovida teda tappa.
Harald Nielsen (poksija)

**Harald Laderstoff Nielsen** (23. veebruar 1902 Kopenhaagen – 14. märts 1983 Kopenhaagen) oli Taani poksija.

Nielsen oli kahekordne Taani meister kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) aastatel 1925–1926.

Nielsen osales kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Nielsen võitis kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1. Euroopa meistrivõistlustel (Stockholm, 1925) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Korvpallirõngas

**Korvpallirõngas** (ka **korvirõngas** või lihtsalt **korv**) on korvpallis kasutatav abivahend, millest palli ülalt allapoole läbisaamine on korvpallimängijate eesmärk. 

Rõngas paigaldatakse maast reeglitega ettenähtud kõrgusele lauale, mis on fikseeritud maasse kinnitatud posti külge. Tavaliselt on rõnga küljes hõredast võrgust "korv".
Vesa Koskela

**Vesa Tapani Koskela** (sündinud 22. detsembril 1960 Salla vallas Soomes) on Rootsi endine poksija.

Koskela oli kokku kolmekordne Rootsi meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1981–1982 ja 1984. Ta osales maavõistlustel Rootsit esindades 7 korral ning võitis neist 4 ja kaotas 3 kohtumist.

Koskela osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Yeong-Su Anile (Lõuna-Korea) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Koskela osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 3. maailmameistrivõistlustel (München, 1982), kuid kaotas 1. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Mark Brelandile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Koskela sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Karl-Heinz Krügerile (Ida-Saksamaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 25. Euroopa meistrivõistlustel (Varna, 1983), kuid kaotas 1. ringi kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*Vesa Koskela lehel ''Ringside''. Rootsi keeles
*
Kurt Kreuger (poksija)

**Kurt Kreuger** (22. detsember 1913 Stockholm – 22. veebruar 2005) oli Rootsi poksija.

Kreuger oli sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) kokku kuuekordne Rootsi meister aastatel 1938–1939 ja 1941–1944. Ta sai Rootsi meistrivõistlustel sulgkaalus (kuni 58 kg) 1946. aastal 2. koha. Ta osales maavõistlustel Rootsi eest 10 korral ning võitis neist 7 ja kaotas 3 kohtumist.

Kreuger osales Euroopa eest ühe korra sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) maavõistlusel USA Kuldkinda-turniiri võitjate meeskondadega ja kaotas 1947. aastal oma kohtumise Chicagos.

Kreuger võitis sulgkaalus (kuni 58 kg) 7. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1947) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. 

Kreuger poksis septembrist 1947 kuni aprillini 1949 elukutselisena ning pidas kokku 6 kohtumist, millest võitis 5 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
*Kurt Kreuger lehel Ringside. Rootsi keeles
*
Kurt Kreuger

**Kurt Kreuger** on olnud mitme tuntud inimese nimi:
***[[Kurt Kreuger (näitleja)|Kurt Kreuger]]**, näitleja
***[[Kurt Kreuger (poksija)|Kurt Kreuger]]**, poksija
Admiral (aurik)

**Admiral** (ehitusjärgse nimega *Admiraltejets*) oli NSV Liidu mereväe projekt 730 Ajan-klassi aurulaev, vedurlaev, mis on tänapäeval Tallinnas Admiraliteedi basseinis asuv restoran-laev.

Admiral on ajalooline laev ja EALS-i liige.

## Ajalugu
Aurupuksiir Admiraltejets ehitati Nõukogude Liidus Leningradi laevatehases Petrozavod nr 370 NSV Liidu mereväele pukseerimiseks ning teiste laevade auru ja veega varustamiseks 1956. aastal. Pardal oli laskemoonaladu ja tekile on kinnitatud kahur.

1989. aastal oli alus Bekkeri sadamas juba utiliseerimiseks valmis, kui selle 16. novembril 1989 ostis osaühing JU. Mõne kuu jooksul laev remonditi ja esimene rahvusvaheline reis Tallinnast Kotkasse läbi Helsingi toimus 1990. aasta suvel. 1990. aasta sügisel nimetati aurik ümber Admiraliks ja ta varustas mitu aastat Venemaa lahinguristlejat Pjotr Veliki auruga Peterburi Balti laevatehases.

1996. aastal ehitati laev ümber salong-aurikuks ja ta hakkas tegutsema ujuvrestoranina Tallinnas Admiraliteedi basseinis. Pardal avati ka väike muuseum-väljapanek laeva ajaloost.

Laevaomanik alustas 2000. aastail Admirali merepäevade korraldamist, mis hõlmasid Admiraliteedi basseini. Neist on Tallinna linna ja Tallinna Sadama toel välja kasvanud Tallinna merepäevad, mida peetakse tänapäeval mitmes Tallinna sadamas suurima mereüritusena- ja ühe suurema avaliku üritusena Eestis.

2014. aasta suvel tegi laev seni viimase omal jõul iseseisva väljasõidu.

2016. aasta lõpus ujuvrestoran suleti.

2018. aastal valmis Igor Grojiči stsenaariumi põhjal Admirali loost dokumentaalfilm "Puksiirist Admiralini", mille režissöör on Oleg Bessedin.

## Pildid


Пароход "Адмиралтеец".jpg|Pirita sadamas suvel 1990
Admiral Bow 8 July 2012 Tallinn.JPG|Vöör
Admiral IMO 8941743 Starboard Side Tallinn 15 July 2012.JPG|Parem parras 
Admiral IMO 8941743 Stern Tallinn 14 July 2012.JPG|Ahter
SS Admiral 1956 Port Side Tallinn 26 July 2012.JPG|Vasak parras 


## Vaata ka
* Suur Tõll
* Katharina (laev)
* Elina (laev)

## Viited

## Välislingid
*Admiral (до 1997 Адмирал, ранее Адмиралтеец) (vene keeles)
*Адмиралтеец pildil (vene keeles)
* "FOTOREPORTAAŽ | „Kunagi maksis see sama palju kui kolm Žigulid!“ Ringkäik ajaloolise aurulaeva Admirali pardal" Delfi, 10. jaanuar 2026
Köie tänav

**Köie tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Vana-Kalamaja tänavalt ja lõpeb Noole tänaval. Köie tänav kulgeb kagu–loodesuunaliselt ja on ligikaudu 250 meetri pikkune.

Köie tänav sai nime 1881. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli *Seilergasse* ehk *Seilstrasse*, venekeelne nimi *Канатная улица*. Tänava nimi tulenes sealkandis asunud Köismäe alevi (*Reperbahn-Vorstadt*) nimest.

## Viited
Jokela koolitulistamine

**Jokela koolitulistamine** toimus 7. novembril 2007 Soomes Jokelas, kui 18-aastane Pekka-Eric Auvinen sisenes kooli poolautomaatpüstoliga. Järgnenud tulistamises hukkus 8 ja vigastada sai 12 inimest, seejärel lasi Auvinen endale kuuli pähe ja suri õhtul Helsingi haiglas.

See oli Soome ajaloo teine koolitulistamine. 1989. aastal haavas 14-aastane poiss Raumas raskelt kahte kaasõpilast, kes surid hiljem. Vähem kui aasta hiljem toimus järgmine koolitulistamine, kui tulistaja tappis Kauhajokis 10 inimest ja iseenda.

## Tulistamine

Kell 11.40 sisenes Auvinen kooli ja hakkas tulistama. Politsei sai väljakutse kooli 11:43. Kooli direktor Helena Kalmi käskis õpilastel ja õpetajatel end klassi barrikadeerida ja üritas seejärel Auvineniga läbi rääkida, aga mees lasi ta maha. Hukkus ka kooli meditsiiniõde, kes üritas haavatuid aidata.

Esimene politseipatrull saabus 11.55 ja kell 12.30 piiras maja juba 100 politseinikku, sealhulgas eriüksus Karhu-ryhmä. Kolleegidele tulid appi isegi need politseinikud, kes sel ajal tööl polnud. Politsei üritas tulistajaga läbi rääkida, aga Auvinen vastas tulega. Ükski politseinik viga ei saanud.

Tulistamine lõppes 12.24, kui Auvinen lasi endale kuuli pähe. Politsei eriüksus sisenes majja 13.53. Tulistaja leiti 13.54. Politsei otsis ruum-ruumilt läbi kogu koolimaja, aga teisi tulistajaid ei leitud. Auvinen viidi Helsingi Ülikooli Keskhaigla Töölo haiglasse, kus ta kell 22.15 suri.

## Tulistaja

Tulistajaks osutus 18-aastane sama kooli õpilane Pekka-Eric Auvinen. Ta on sündinud 4. juunil 1989 Tuusulas. Politsei sõnul oli teda koolis kiusatud. Relvaloa oli ta saanud kolm nädalat enne tulistamist.

## Reaktsioone

 **Soome** – lipud lehvisid pooles mastis. President Tarja Halonen ja peaminister Matti Vanhanen avaldasid kaastunnet ohvrite vanematele. Hakati arutama, kas relvaseadust tuleks karmistada.

 **Eesti** – president Toomas Hendrik Ilves avaldas Soomele Eesti rahva nimel kaastunnet.

 **Island** – president Ólafur Ragnar Grímsson avaldas Soomele Islandi rahva nimel kaastunnet.

## Viited
Episkopaalkirik

**Episkopaalkirik** ehk **episkopaalne kirik** on nimetus, mida kasutavad osana oma ametlikust nimest mitmed, peamiselt anglikaani ja metodisti taustaga kristlikud kirikud.

Episkopaalkiriku nimetusega tahetakse rõhutada piiskopiameti keskset rolli nende hierarhias ja struktuuris.

Episkopaalkiriku nimetust kasutavad või on kasutanud oma ametlikus nimes järgmised kiriklikud organisatsioonid:

*Anglikaani kirikud:
**Ameerika Ühendriikide Protestantlik Episkopaalkirik
**Anglikaani Episkopaalkirik (Ameerika Ühendriikides)
**Brasiilia Anglikaani Episkopaalkirik
**Episkopaalne Misjonikirik (Ameerika Ühendriikides)
**Filipiinide Episkopaalkirik
**Hispaania Reformeeritud Episkopaalkirik
**Jeruusalemma ja Lähis-Ida Episkopaalkirik
**Kuuba Episkopaalkirik
**Lõuna Episkopaalkirik (Ameerika Ühendriikides)
**Põhja-Ameerika Ühinenud Episkopaalkirik
**Reformeeritud Episkopaalkirik (rahvusvaheline)
**Sudaani Episkopaalkirik
**Šoti Episkopaalkirik
**Traditsiooniline Protestantlik Episkopaalkirik (Ameerika Ühendriikides)
**Vaba Protestantlik Episkopaalkirik (Põhja-Ameerikas)

*Metodisti kirikud:
**Aafrika Metodisti Episkopaalkirik (Ameerika Ühendriikides)
**Aafrika Metodisti Episkopaalne Siioni Kirik (Põhja-Ameerikas)
**Kristlik Metodisti Episkopaalkirik (Põhja-Ameerikas)
**Kristlik Metodisti Episkopaalne Siioni Kirik (Ameerika Ühendriikides)
**Metodisti Episkopaalkirik, eksisteeris 1784–1939, tänapäeval osa Ühinenud Metodisti Kirikust (Ameerika Ühendriikides)

*Mitmeid kristlikke traditsioone ühendavad kirikud:
**Evangeelsete Episkopaalkirikute Osadus (rahvusvaheline)
**Karismaatiline Episkopaalkirik (rahvusvaheline)
Valgevase tänav

**Valgevase tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. 

Tänav algab Tööstuse tänavalt ja lõpeb Vabriku tänaval. Valgevase tänav on kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 290 meetri pikkune.

Valgevase tänav hooned 3 ja 11 on tunnistatud ehitismälestisteks.

Valgevase tänav sai nime 1906. aastal seal paiknenud valukojas kasutatud toormaterjali järgi. Tänava saksakeelne nimi oli *Messingstrasse* ja venekeelne nimi *Латунная улица*.

## Galerii
 
File:14-08-14-Tallinn-RalfR-142.jpg|Valgevase 1
File:Valgevase tänav 1.jpg|Valgevase 1
File:Tallinn, elamu Valgevase 3, 1931 (1).jpg|Valgevase 3, Tallinna maja tüüpi korterelamu (1931).
File:Tallinn, elamu Valgevase 3, 1931 (3).jpg|Valgevase 3
File:Tallinn, elamu Valgevase 3, 1931 (2).jpg|Valgevase 3

Pilt:Tallinn, elamu Valgevase 11, 1932 (1).jpg|Valgevase 11, Tallinna maja tüüpi korterelamu (1932). 
File:Tallinn, elamu Valgevase 11, 1932 (2).jpg|Valgevase 11


## Viited
Jacob Heinrich von Lilienfeldt

**Jacob Heinrich von Lilienfeldt** (1. detsember 1716 – 12. juuli 1785) oli baltisaksa näitekirjanik, esseist, juhuluuletaja. 

Ta oli Uue-Põltsamaa mõisa omanik. 

Kirjanikuna oli ta ühiskonnakriitiline, toetas ja propageeris sotsiaalseid reforme. 

1767. aastal avaldas poliitilise traktaadi „Neues Staats-Gebäude”, kus tuli esimesena välja ettepanekuga luua Euroopa riikide liit.
Bío-Bío piirkond

**Bío-Bío piirkond** on Tšiili 1. järgu haldusüksus (piirkond). See on saanud nime Tšiili suuruselt teise jõe Bío-Bío järgi, mille suue on piirkonna halduskeskuse Concepcióni lähedal.

## Viited

## Välislingid
*Piirkonna koduleht
Alfred Leius

**Alfred Leius** (aastani 1938 **Alfred Zolk** 19. detsember 1897 Krüüdneri – 5. juuni 1967 Tartu) oli eesti skulptor ja pedagoog.

Sündis Tartumaal töölise perekonnas. 1899. aastal kolis perekond Tartusse, kus Leius õppis Tartu Linnakoolis. Keskhariduse omandas Tartu Haridusseltsi Õhtu Erareaalgümnaasiumis. Kunstiõpinguid alustas kunstnik Hartmanni juures. 1919. aastal astus Kõrgemasse Kunstikooli Pallas, mille lõpetas kesk- ja kutsekooli joonistamise ja joonestamise õpetaja ning kujuri kutsega 1929. 

Töötas aastatel 1931–1942 Põltsamaa Ühisgümnaasiumis joonestus-joonistusõpetajana, aastatel 1942–1944 Tartu 5. gümnaasiumis, aastatel 1944–1946 Tartu 3. Keskkoolis, aastatel 1944–1952 Tartu Õpetajate Instituudis. Aastatel 1952–1957 töötas ta joonestusõppejõuna Eesti Põllumajanduse Akadeemias.

Alfred Leius oli üks Eesti Akadeemilise meeskoori asutajaid ning mõnda aega selle esimees.

Tema loodud on Põltsamaa lossipargis paiknev Karl August Hermanni ausammas.

## Viited
Margapuu

**Margapuu** ehk **päsmer** (võru keeles ka *pässül*) on vanapärane mõõteriist asjade kaalumiseks. Margapuu on levinud Skandinaavias ja ka Eestis. Ehkki Eesti majapidamistes neid veel tänini leidub, ei ole margapuud suuremalt jaolt enam kasutusel, enamasti on neid asendanud majapidamiskaalud.

Margapuu põhineb kangi tasakaalustamisel, nagu paljud kaalud. Margapuu kangi õlad pole püsivad, et tasakaalustada seda vihtide kaalu muutmisega, vaid margapuul on püsiva pikkusega kang, mille ühes otsas on püsiva kaaluga vasturaskus. Kaalutav raskus tasakaalustatakse hoopis kangi õlgade muutmisega toetuspunkti nihutades. Kaaluühikud on märgitud kangile.

Inglismaal ja mujal kasutatakse teistsuguseid kaale (inglise keeles *steelyard*), mille toetuspunkt on kangil fikseeritud ja kaalutava raskuse asukoht ka, aga kang tasakaalustatakse vasturaskuse nihutamise teel.
II liiga 1992/93

**II liiga 1992/93** oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 1992. ja 1993. aasta hooaeg.

## II liiga Üle-Eesti

### Liigatabel

## II liiga Tallinn

### Liigatabel

***Tallinna AS Belta** lõpetas tegevuse.

## Vaata ka
*Meistriliiga 1992/93
*Esiliiga 1992/93
Esiliiga 1992/93

**Esiliiga 1992/93** oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga Esiliiga 1992. ja 1993. aasta hooaeg.

## Nime muutused

|-
|
Hooaja eel:
* Paide KEK → Järvamaa JK
* Pärnu KEK → Pärnu JK Tervis
|
Hooaja järel:
* Kohtla-Järve JK Pena → Jõhvi JK Pena
|}

## Liigatabel

## Vaata ka
*Meistriliiga 1992/93
*II liiga 1992/93
Inga Mangus

**Inga Mangus** (sündinud 28. veebruaril 1965 Tallinnas) on Tallinnas asuva Puškini Instituudi direktor. Ta on lõpetanud 1988. aastal Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna vene keele ja kirjanduse erialal. Inga Mangus on mitme eesti ja vene keele õpiku autor.

## Isiklikku
Ta on kahe lapse ema ja Andrei Krasnoglazovi abikaasa. 

## Viited

## Välislingid
*Inga Mangus vene keelest
Allan Carlsson (poksija)

**Carl Allan Carlsson** (hiljem ka **Allan Ekebäck**; 8. november 1910 Örebro – 17. november 1983 Norrköping) oli Rootsi poksija.

Carlsson oli kokku neljakordne Rootsi meister – sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1932. aastal ning kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1933–1934 ja 1936. Ta esindas maavõistlustel Rootsit 12 korral ning võitis neist 10 ja kaotas 2 kohtumist.

Carlsson sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Carmelo Robledole (Argentina) ning võites 3. koha kohtumises Gaspare Alessandrit (Itaalia).

## Viited

## Välislingid
*Allan Carlsson lehel Ringside. Rootsi keeles
*
Vladimirs Kaijaks

**Vladimirs Kaijaks** (kuni 1959 **Kārlis Laimonis Lazdovskis**, 1959–1970 **Kārlis Bendrups**; 2. september 1930 Cēsis – 12. september 2013 Staburags) oli läti kirjanik.

Eesti keeles on ilmunud kolme tema novelli sisaldav raamat "Ämblik" (Loomingu Raamatukogu 24, 1981; tõlkinud Kalev Kalkun).

Tema abikaasa oli kirjanik Māra Svīre.

## Välislingid
*Fotod Läti Akadeemilise Raamatukogu ning Kirjandus-, Teatri- ja Muusikamuuseumi andmebaasis
Māra Svīre

**Māra Svīre** (sünninimi **Māra Brīdaka**, alates 1956 õieti **Māra Lapsiņa**, alates 1970 õieti **Māra Kaijaka**; sündinud 13. oktoobril 1936) on läti kirjanik.

Māra Svīre lõpetas 1954. aastal Alūksne 1. Keskkooli ja 1959 Läti Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Seejärel töötas ta kuus kuud juristina. 1960–1970 oli ta Läti Raadio toimetaja. Aastatel 1970–1975 töötas Māra Svīre ajakirja *Padomju Latvijas Sieviete* (Nõukogude Läti Naine) toimetuses. Alates 1975. aastast on ta olnud vabakutseline kirjanik.

Läti kultuurikaanonisse kuulub Svīre lühijutul põhinev film "Jaaniöö värvi limusiin". Svīre on kirjutanud ka filmi stsenaariumi. 

Eesti keeles on ilmunud tema jutustuste valimik "Õdus õhtu kahekesi" (Loomingu Raamatukogu 10–11, 1984; tõlkinud Kalev Kalkun).

Tema abikaasa oli kirjanik Vladimirs Kaijaks (1930–2013), tema õde on kirjanik Lija Brīdaka.

## Viited

## Välislingid

*Foto Läti Akadeemilise Raamatukogu ning Kirjandus-, Teatri- ja Muusikamuuseumi andmebaasis
*Foto ja bibliograafia lehel makslinieki.lv
Michelle Jenneke

**Michelle "Shelly" Jenneke** (sündinud 23. juunil 1993  Kenthurstis) on Austraalia tõkkejooksja.

2010 oli ta Austraalia noorte olümpiakoondises ja tuli 100 meetri jooksus teiseks. 15. juulil 2012 sai ta IAAFi noorte maailmameistrivõistlustel 100 meetri tõkkejooksus viienda koha. Pärast võistlust sai video, millel ta teeb soojendust, internetis üle kogu maailma populaarseks.

## Karjäär
2010. aasta noorte olümpiamängud
* 2. koht 100 meetri tõkkejooksus 
* 4. koht naiste teatejooks

2012 IAAFi noorte maailmameistrivõistlused
* 5.koht
Petras Cvirka

**Petras Cvirka** [p'ätras tsv'irka] (12. märts 1909 Klangai – 2. mai 1947 Vilnius) oli leedu kirjanik. Ta kasutas pseudonüüme A. Cvingelis, Cezaris Petrėnas, J. K. Pavilionis, K. Cvirka, Kanapeikus, Kazys Gerutis, Klangis, Klangis Petras, Klangių Petras, L. P. Cvirka, Laumakys, P. Cvinglis, P. Cvirka-Rymantas, P. Gelmė, P. Veliuoniškis, Petras Serapinas, S. Laumakys.

Cvirka õppis 1926–1930 Kaunase kunstikoolis, ent pöördus seejärel kirjanduse poole. Ta hakkas 1924. aastast avaldama luuletusi. Aastail 1931–1932 õppis ta Pariisis kirjandust. Ta tõlkis prantsuse keelest leedu keelde 9 raamatut ja hulgaliselt lühemaid tekste.

1940. aastal astus ta kommunistlikku parteisse ja pooldas Leedu annekteerimist Nõukogude Liidu poolt. 1941. aastal, pärast teise maailmasõja algust, suundus ta Alma-Atasse ning seejärel Moskvasse, kus astus NSV Liidu Kirjanike Liitu. 1944. aastal naasis ta Leetu, kus töötas Leedu NSV Kirjanike Liidu esimehena ning ajakirja Pergalė (Võit) toimetajana.

Pärast Cvirka surma püstitati talle Vilniusesse mälestusmärk. Kui Leedu iseseisvus 1990. aastal taastati, oli neid, kes tahtsid mälestusmärki Cvirka kommunismi pooldava tegevuse eest maha võtta, ent seda ei tehtud.

## Teoseid
* "Pirmosios pagaisimo dienos" (luulekogu, 1928)
* "Saulėlydis Nykos valsčiuje" (novellid, 1930)
* "Adolfas Hitleris" (essee, 1933)
* "Frank Kruk" (romaan, 1934; eesti keeles "Frank Crook", tõlkinud Mihkel Loodus; Tallinn: Eesti Raamat, 1969)
* "Žemė maitintoja" (romaan, 1935; eesti keeles "Emake maa", tõlkinud Aili Erleman; Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960)
* "Meisteris ir sūnūs" (romaan, 1936; eesti keeles "Meister ja pojad", tõlkinud Ilmar Vananurm; Tallinn: Eesti Raamat, 1986)
* "Kasdienės istorijos" (jutustus, 1938)
* "Ąžuolo šaknys" (jutustused, 1945)
* "Brolybės sėkla" (jutustused, 1947)
* "Vaikų karas" (jutustused)

Eesti keeles on ilmunud veel Petras Cvirka kogumik "Neemenimaa muinasjutte" (tõlkinud Mart Pukits; Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1955) ning jutustuste kogu "Saladus" (tõlkinud Valvi Strikaitiene; Tallinn: Eesti Raamat, 1981).

## Viited

## Välislingid
*Petras Cvirka lehel "Lithuanian classic literature anthology"
Erik Ågren

**Erik Alfred Ågren** (3. jaanuar 1916 Ytterselö (praegu Strängnäsi vald) – 3. juuli 1985 Stockholm) oli Rootsi poksija.

Ågren oli viiekordne Rootsi meister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1937–1941.

Ågren sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Nikolai Stepulovile (Eesti) ning saades 3. koha kohtumises loobumisvõidu Poul Kopsilt (Taani).

Ågren sai kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 6. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1939) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Antoni Kolczyńskile (Poola). Ta osales kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Herbert Nürnbergile (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*Erik Ågren lehel ''Ringside''. Rootsi keeles
*
Kauhajoki koolitulistamine

**Kauhajoki koolitulistamine** toimus 23. septembril 2008 Kauhajoel kui bakalaureusetudeng, 22-aastane Matti Juhani Saari avas Seinäjoki kutsekõrgkoolis poolautomaatsest püstolist tule, tappes 10 inimest ja vigastades üht, enne kui endale kuuli pähe lasi. Ta suri paar tundi hiljem Tampere ülikooli haiglas.

See oli teine koolitulistamine Soomes vähem kui aasta jooksul ja kolmas Soome ajaloos. Eelmine koolitulistamine oli 2007. aasta novembris Jokelas ja enne seda oli viimane koolitulistamine 1989. aastal Raumas.

## Viited
Imaginaararv

**Imaginaararv** on kompleksarv, mis ei ole reaalarv. 

Imaginaararv avaldatakse kujul a + bi, kus a ja b ≠ 0 on reaalarvud ning i on imaginaarühik. Imaginaararvu bi nimetatakse **[[puhtimaginaararv]]uks**.

## Vaata ka
*Imaginaarühik

## Viited
Brahhistokroon

**Brahhistokroon** (kreeka sõnadest *βράχιστος* (*brachistos*, 'lühim') ja *χρόνος* (*chronos*, 'aeg')) on  kiireima languse joon, kõikvõimalikest homogeense jõuvälja kaht punkti A ja B ühendavaist joontest see, mida mööda hõõrdumiseta liikudes jõuab punktmass punktist A punkti B lühima ajaga.

## Viited
Niine tänav

**Niine tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Põhja puiesteelt, kulgeb läände ja lõpeb Vana-Kalamaja tänaval. Niine tänav on ligikaudu 280 meetri pikk.

Niine tänava nime kannab tänav alates 1872. aastast. Tänava saksakeelne nimi oli *Lindenstrasse* ja venekeelne nimi *Липовая улица*. Juba 1839. aastal on fikseeritud venekeelne tänavanimi Липовая загородная улица.

1940. aastal kuulus tänav Tallinna 1. linnajakku, Riigivolikogu 1. valimisringkonda, kust valiti Ado Anderkopp, ja Tallinna 3. jaoskonnakohtu jaoskonda.

## Tänava hoonestus
*Niine 2 hoones asub Põhja-Tallinna valitsus
*Niine 6 ehitati umbes aastal 1860 tsaariarmee kasarmuks, sest kõrvalkrundil paiknesid suurtükimoonalaod. Kasarm ehitati sajandivahetusel ümber elumajaks ja läks eravaldusse. Aastal 1918 asutati selles majas Johan Pitka juhtimisel Eesti Omakaitse.
*Niine 11 hoones asus Riigi Trükikoda, mis hävis Teises maailmasõjas.
*Niine 15 hoones asusid läbi aegade korrakaitse: Eesti Vabariigi ajal Tallinna-Harju prefektuuri Tallinna I politseijaoskond ja Eesti NSV ajal Eesti NSV Siseministeeriumi Harju rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee siseasjade osakonna (SAO) allüksused.

## Galerii

Pilt:Põhja-Tallinna valitsus 2011-05-07.JPG|Põhja-Tallinna valitsus, Niine 2
Pilt:8179 elamu Niine 10.jpg|Niine 10
Pilt:Tallinn, elamu Niine 10, 1893.jpg|Niine 10


## Viited
Kümnendkraad

**Kümnendkraad** ehk **detsimaalkraad** ehk **goon** (kreeka keele sõnast *gōnía*, nurk) (tähis **g**, ka **g**) on kümnendsüsteemil rajanev tasanurga mõõtühik (nn uus kraad). 1 goon on 1/100 täisnurgast ehk 1/400 täisringist.

Gooni väärtus nurgakraadides
: 1\,\mathrm{gon} = \frac{1\,\text{täisring}}{400} = \frac{\mathrm{360^\circ}}{400} = 0{,}9^\circ; 
radiaanides
: 1\,\mathrm{gon} = \frac{2\pi}{400} = 0{,}0157\,\text{rad}. 

Goon esitati koos meetermõõdustiku muude ühikutega Prantsusmaal juba 18. sajandi lõpul, kuid on olnud kasutusel õige piiratult, peamiselt geodeesias. 

## Viited
Malmi tänav

**Malmi tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Vabriku tänavalt ja lõpeb Kopli tänaval. Malmi tänav kulgeb enam-vähem kirde-edelasuunaliselt ja on ligikaudu 120 m pikkune.
 
## Ajalugu
Tänav on nime saanud 1900. aastal malmivalutehase järgi, mis rajati 1878. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli *Gusseisenstrasse* ja venekeelne nimi *Чугунная улица*.

1920.–1930. aastatel töötas selle tänava majade taga tubakatehas Havanna (aadressil Kopli 20a, O.Ü. Havanna).

## Viited
Lucas Piazón

**Gustavo Lucas Domingues Piazón** (sündinud 20. jaanuaril 1994 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjaana Brasiilia kõrgliiga klubis Botafogo.

2011. aastal liitus ta Inglismaa klubiga Chelsea. Hooajal 2011–2012 valiti ta Chelsea aasta noormängijaks. Chelsea põhimeeskonnas mängis vaid hooajal 2012–13. Pärast seda oli laenul paljudes teistes Euroopa klubides: Hispaanias Málagas, Hollandis Vitesses, Saksamaal Eintracht Frankfurtis, Inglismaa esiliiga klubides Reading ja Fulham, Itaalia kõrgliiga klubis Chievo ning Portugali kõrgliiga klubis Rio Ave.

2021. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Braga. 2022. aasta märtsis läks ta laenule Botafogosse.

## Välislingid
Valvi Strikaitienė

**Valvi Strikaitienė** (sündinud 18. aprillil 1937 Pärnus) on eesti tõlkija ja diplomaat. 1992–1996 oli ta Eesti Vabariigi esimene suursaadik Leedus pärast iseseisvumise taastamist.

Ta lõpetas 1967. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi, tema diplomitöö teema oli "Koolinoorte lugemishuvid IV–VIII klassini". 

Valvi Strikaitienė elab Vilniuses. Eesti esimese iseseisvumise taastamise järgse suursaadikuna Leedus esitas ta oma volikirja 2. juunil 1992. Ta oli suursaadik kuni 1996. aasta septembrini, Eesti Vabariigi välisteenistusest lahkus ta 19. novembril 1996. Hiljem töötas ta Eesti Vilniuse saatkonnas kultuuri- ja pressinõunikuna. 3. juulil 1997 sai ta Leedu presidendi Algirdas Brazauskase otsusega Leedu kodakondsuse. Seega on tal kaks kodakondsust, sest ta pole Eesti kodakondsusest loobunud.

Strikaitienė on olnud Leedu eestlaste seltside eestvedaja ja Sąjūdise liikumise toetaja. Ta on Leedu Kirjanike Liidu liige.

## Tunnustus
*1996 Leedu suurvürsti Gediminase ordu suurkomandöririst
*2006 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Teosed
### Tõlkeid leedu keelest eesti keelde
* Vytautas Bubnys, "Arberonas". Tallinn: Eesti Raamat, 1971
* Kazys Saja, "Hei, pugege peitu!" ("Ei, slėpkitės!"). Tallinn: Eesti Raamat, 1973 (2. trükk 1977)
* Jonas Mačiukevičius, "Kell ei jää seisma" ("Laikrodžiai nesustoja"). (Koos Ilmar Vananurmega. Tallinn: Eesti Raamat, 1974
* "Leedu muinasjutte". Tallinn: Eesti Raamat, 1974 
* Balys Sruoga, "Jumalate mets" ("Dievų miškas"). Tallinn: Eesti Raamat, 1976
* Vytautas Petkevičius, "Leivast, armastusest ja vintpüssist" ("Apie duoną, meilę ir šautuvą"). Tallinn: Eesti Raamat, 1978
* Vytautas Bubnys, "Suvetaeva all" ("Po vasaros dangum"). Tallinn: Eesti Raamat, 1979
* Petras Cvirka, "Saladus" ("Paslaptis"). Tallinn: Eesti Raamat, 1981
* Vytautas Bubnys, "Külvamata rukki õitsemine" ("Nesėtų rugių žydėjimas"). Tallinn: Eesti Raamat, 1983 
* Stasys Kašauskas, "Meie, Aadama lapsed" ("Mes, Adomo vaikai"). Loomingu Raamatukogu 39, 1985
* Bronius Radzevičius, "Pilvede maa" ("Link debesios"). Tallinn: Eesti Raamat, 1987 

## Viited
Janek Tombak

**Janek Tombak** (sündinud 22. juulil 1976 Põltsamaal) on eesti jalgrattasportlane.

Alustas treeninguid 12-aastaselt Põltsamaal Jõgevamaa jalgrattaklubi Centrum Põltsamaa osakonnas. Esimene treener oli Mallor Türna. Aastatel 1989–1995 juhendas teda Margus Ääremaa.

1999. aastal sõlmis Janek Tombak profilepingu Prantsusmaa jalgrattaklubiga Cofidis, mille ridades sõitis 2005. aastani. Osales kahel korral olümpiamängudel maanteesõidu grupisõidus. 2000. aasta Sydney mängudel katkestas, 2004. aastal Ateena olümpiamängudel aga sai 61. koha. 

Oma Ateena olümpiamängude võistlussärgi kinkis Tombak pärast mängudelt naasmist Põltsamaa linnale.

## Viited

## Välislingid
Rukki tänav (Tallinn)

**Rukki tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. 

Tänav algab Heina tänavalt, ristub Ristiku tänavaga ja lõpeb Aru tänaval. Rukki tänav on ligikaudu 420 meetri pikkune.

Rukki tänav sai nime 25. veebruaril 1941.

Rukki tänav 17 asub lasteaed Rukkirääk.
## Viited
Waldemar von Lemm

**Waldemar von Lemm** (9. aprill (ukj 21. aprill) 1881 Tallinn – 3. aprill 1965 Lübeck) oli baltisaksa päritolu arhitekt ja insener.

## Elulugu
Ta õppis Peterburis Wiedemanni gümnaasiumis. Lõpetas aastal 1905 arhitektina Riia Polütehnilise Instituudi ja aastal 1909 insenerina Dresdeni Tehnikaülikooli. 

Alustas tööd arhitektina aastal 1911 Tallinnas firmas Boustedt & Lemm, mis projekteeris peamiselt elumaju. Hiljem töötas ta Lübeckis ja Hamburgis. Ta suri aastal 1965 Lübeckis.

## Lemmi projekteeritud maju Tallinnas
*1911 – Peeter Süda tänav 9
*1912 – Vene tänav 7
*1913 – Toom-Kuninga tänav 20a

## Isiklikku
Ta abiellus 22. juulil / 4. augustil 1913 Elisabeth Marie Helene Dehioga. Tema isa Carl Joseph Lemm oli Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse abiõpetaja, onu Daniel Burchard Lemm oli Kadrina, Kuressaare ning Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse õpetaja ning Eestimaa kindralsuperintendent, õemees (õe Emilie Wilhelmine abikaasa) Richard Georg von Hirschhausen oli Rakvere Kolmainu koguduse ja Reigi Jeesuse koguduse õpetaja.

## Vaata ka
*Lemm

## Viited
Rukki tänav

**Rukki tänav** on mitme tänava nimi Eestis:

***[[Rukki tänav (Elva)|Rukki tänav]]** Elvas
***[[Rukki tänav (Rakvere)|Rukki tänav]]** Rakveres
***[[Rukki tänav (Tallinn)|Rukki tänav]]** Tallinnas
***[[Rukki tänav (Tartu)|Rukki tänav]]** Tartus

## Vaata ka
*Rukki tee
Kaera tänav

**Kaera tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis.

Tänav algab Ristiku tänavalt, ristub Aru tänavaga ja lõpeb Sõle tänaval. Kaera tänav on ligikaudu 450 meetri pikkune.

Kaera tänav ja Luste tänav rajati 1941. aastal, kui asuti hoogsalt hoonestama Nisu ja Rukki tänava piirkonda, ehitustööd jätkusid pärast sõda. Kaera tänav sai nime 22. veebruaril 1955.

Kaera tänava alguse paaritute numbritega kahekorruselised hooned on ehitatud 1950.–1960. aastail. 
## Hoonestus
* Kaera 3, 5, 7 asuvad tüüpprojekti järgi ehitatud kahekorruselised korterelamud.
* Kaera tänav 12, 14, 16 asuvad 1961. aastal Tallinna Laevatehase töötajatele ehitatud kahekorruselised korterelamud.   
* Kaera tänav 19 asub 1961. aastal tüüpprojekt 1K-317-5 järgi ehitatud kahekorruseline korterelamu. 
* Kaera tänav 21a, 1970. aastal ehitatud Tallinna 88. Lastepäevakodu hoone, kus asub Rahvusvaheline Rahvuskultuuride Ühenduste Liit Lüüra. 
* Kaera 22 asus 1970. aastate lõpus ehitatud telefonikeskjaam, mis renoveeriti 2006. aastal korterelamuks.

## Viited

## Välislingid
*Pelgulinna Kaera tänava lugu, jaakjuske.blogspot.com, 19. september 2013
Diferentseerimine

**Diferentseerimine** on matemaatikas tuletise (osatuletise) või diferentsiaali (täisdiferentsiaali) arvutamine.

## Vaata ka
*Logaritmiline diferentseerimine

## Viited
Korrapärane hulknurk

**Korrapärane hulknurk** on tasandiline lihtne hulknurk, mille küljed on ühepikkused ja sisenurgad ühesuurused. 

## Vaata ka
*Korrapärane hulktahukas

## Viited
Korrapärane hulktahukas

**Korrapärane hulktahukas** ehk **regulaarne hulktahukas** on kumer hulktahukas, mille kõik tahud on kongruentsed korrapärased hulknurgad ja kõik kahetahulised nurgad on kongruentsed.

Korrapäraseid hulktahukaid on viis: korrapärane tetraeeder, korrapärane heksaeeder ehk kuup, korrapärane oktaeeder, korrapärane dodekaeeder ja korrapärane ikosaeeder.

## Vaata ka
*Korrapärane hulknurk

## Viited
Siht

**Siht** on eukleidilises ja afiinses geomeetrias sirgete paralleelsust iseloomustav mõiste: kahel sirgel on sama siht, kui nad on paralleelsed.

## Vaata ka
*Kollineaarsus
*Riht

## Viited
Leigeri tänav

**Leigeri tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Leigeri tänav on Kungla tänavalt algav ligikaudu 55 meetri pikkune loode–kagusuunaline umbtänav.

Leigeri tänav kannab seda nime 15. veebruarist 1933. Tänav, mis asub Tõllu tänava lähedal, on saanud nime mütoloogilise Saaremaa vägilase Suure Tõllu venna, Hiiumaa vägilase Leigri järgi.
## Hoonestus
Tallinna tüüpi elamud Leigeri 1 // Kungla tänav 22, Leigeri 3, Leigeri 4 ja Leigeri 5 on tunnistatud arhitektuurimälestisteks.


File:Elamu Leigeri tn 3, Kalamaja, Tallinn.JPG|Elamu Leigeri 3
File:Elamu Leigeri tn 3 vaade fassaadile, Kalamaja, Tallinn.JPG|Elamu Leigeri tn 3, vaade fassaadile
File:Elamu Leigeri tn 4, Kalamaja, Tallinn.JPG|Elamu Leigeri 4
File:Elamu Leigeri 5, Kalamaja, Tallinn.JPG|Elamu Leigeri 5
File:Elamu Leigeri tn 6, Kalamaja, Tallinn.JPG|Elamu Leigeri 6


## Viited

## Välislingid
Riht

**Riht** on eukleidilises ja afiinses geomeetrias tasandite paralleelsust iseloomustav mõiste: kahel tasandil on sama riht, kui nad on paralleelsed.

## Vaata ka
* Komplanaarsus
* Rõht
* Siht

## Viited
Kuuekümnendsüsteem

**Kuuekümnendsüsteem** ehk **seksagesimaalsüsteem** on positsiooniline arvusüsteem, mille alus on kuuskümmend. 

Kuuekümnendsüsteem on vanim teada olev positsiooniline arvusüsteem.

## Vaata ka
*Kuueteistkümnendsüsteem

## Viited
Siht (täpsustus)

Sõnal "**siht**" on mitu tähendust.

***[[Siht]]** on matemaatikas sirgete paralleelsust iseloomustav mõiste.
***[[Siht (meresõit)|Siht]]** on merenduses või lennunduses kahe navigatsioonimärgi abil moodustatav mõtteine sirgjoon, mis näitab laevatee või lennutee kulgemist.
***[[Siht (metsandus)|Siht]]** on puudest ja põõsastest puhastatud sirge maariba metsas.
Lubja tänav

**Lubja tänav** on mitme tänava nimi Eestis:

***[[Lubja tänav (Kohtla-Nõmme)|Lubja tänav]]** Kohtla-Nõmme alevis
***[[Lubja tänav (Pärnu)|Lubja tänav]]** Pärnus
***[[Lubja tänav (Rakvere)|Lubja tänav]]** Rakveres
***[[Lubja tänav (Tallinn)|Lubja tänav]]** Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis
***[[Lubja tänav (Tamsalu)|Lubja tänav]]** Tamsalus
***[[Lubja tänav (Tartu)|Lubja tänav]]** Tartus Ülejõe ja Raadi-Kruusamäe linnaosas
***[[Lubja tänav (Ussimäe)|Lubja tänav]]** Ussimäe külas Rakvere vallas
***[[Lubja tänav (Võru)|Lubja tänav]]** Võrus

## Vaata ka
*Lubja tee
Tehnika tänav

**Tehnika tänav** on tänava nimi järgmistes Eestis asulates:

## Tänav linnades

***[[Tehnika tänav (Antsla)|Tehnika tänav]]**, tänav Antslas
***[[Tehnika tänav (Kohtla-Järve)|Tehnika tänav]]**, tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas
***[[Tehnika tänav (Kuressaare)|Tehnika tänav]]**, tänav Kuressaares
***[[Tehnika tänav (Põltsamaa)|Tehnika tänav]]**, tänav Põltsamaal
***[[Tehnika tänav (Põlva)|Tehnika tänav]]**, tänav Põlvas
***[[Tehnika tänav (Tallinn)|Tehnika tänav]]**, tänav Tallinnas  Kesklinna linnaosas Kassisaba ja Veerenni asumis
***[[Tehnika tänav (Tamsalu)|Tehnika tänav]]**, tänav Tamsalus
***[[Tehnika tänav (Tartu)|Tehnika tänav]]** Tartus Ropka linnaosas
***[[Tehnika tänav (Türi)|Tehnika tänav]]**, tänav Türil
***[[Tehnika tänav (Valga)|Tehnika tänav]]**, tänav Valgas
***[[Tehnika tänav (Viljandi)|Tehnika tänav]]**, tänav Viljandis

## Tänav alevites ja alevikes

***[[Tehnika tänav (Aravete)|Tehnika tänav]]**, tänav Aravete alevikus Järva vallas
***[[Tehnika tänav (Are)|Tehnika tänav]]**, tänav Are alevikus Tori vallas
***[[Tehnika tänav (Haljala)|Tehnika tänav]]**, tänav Halliste alevikus Mulgi vallas
***[[Tehnika tänav (Halliste)|Tehnika tänav]]**, tänav Haljala alevikus Haljala vallas
***[[Tehnika tänav (Kadrina)|Tehnika tänav]]**, tänav Kadrina alevikus Kadrina vallas
***[[Tehnika tänav (Kaiu)|Tehnika tänav]]**, tänav Kaiu alevikus Rapla vallas
***[[Tehnika tänav (Kanepi)|Tehnika tänav]]**, tänav Kanepi alevikus Kanepi vallas
***[[Tehnika tänav (Kiili)|Tehnika tänav]]**, tänav Kiili alevis Kiili vallas
***[[Tehnika tänav (Kuusalu)|Tehnika tänav]]**, tänav Kuusalu alevikus Kuusalu vallas
***[[Tehnika tänav (Märjamaa)|Tehnika tänav]]**, tänav Märjamaa alevis Märjamaa vallas
***[[Tehnika tänav (Oisu)|Tehnika tänav]]**, tänav Oisu alevikus Türi vallas
***[[Tehnika tänav (Paikuse)|Tehnika tänav]]**, tänav Paikuse alevis Pärnu linnas
***[[Tehnika tänav (Parksepa)|Tehnika tänav]]**, tänav Parksepa alevikus Võru vallas
***[[Tehnika tänav (Rõuge)|Tehnika tänav]]**, tänav Rõuge alevikus Rõuge vallas
***[[Tehnika tänav (Saku)|Tehnika tänav]]**, tänav Saku alevikus Saku vallas
***[[Tehnika tänav (Sauga)|Tehnika tänav]]**, tänav Sauga alevikus Tori vallas
***[[Tehnika tänav (Tsirguliina)|Tehnika tänav]]**, tänav Tsirguliina alevikus Valga vallas
***[[Tehnika tänav (Uuemõisa)|Tehnika tänav]]**, tänav Uuemõisa alevikus Haapsalu linnas
***[[Tehnika tänav (Varstu)|Tehnika tänav]]**, tänav Varstu alevikus Rõuge vallas
***[[Tehnika tänav (Viiratsi)|Tehnika tänav]]**, tänav Viiratsi alevikus Viljandi vallas

## Vaata ka
*Tehnika tee
*Tehnika põik