open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Surnud 23. juunil

''Siin loetletakse 23. juunil surnud tuntud inimesi.
* 79 – Vespasianus, Vana-Rooma keiser
*1836 – James Mill, šoti ajaloolane ja filosoof
*1931 – Andres Saal, eesti kirjanik, ajakirjanik, fotograaf, kartograaf ja etnoloog
*1940 – August Tuulse, Eesti politseinik
*1941 – August Kook, eesti arst
* 1941 – Karl-Johann Laurits, Venemaa Keisririigi ja Eesti sõjaväelane
* 1941 – Hans Ester, eesti advokaat
* 1941 – Karl Tamm, Eesti sõjaväelane
* 1941 – Rudolf Riives, Eesti poliitik
* 1941 – Aleksander Tõnisson, eesti tööline
* 1941 – Alfred Nirk, Eesti riigitegelane ja kohtuametnik
* 1941 – Leonid Kane, Eesti politseinik
*1944 – Richard Niineste, Eesti sõjaväelane 
* 1944 – Eduard Dietl, Saksamaa sõjaväelane
*1962 – Osvald Einer, Eesti sõjaväelane ja advokaat
*1967 – Paul Öpik, eesti majandustegelane
*1968 – Arnold Süvalep, Eesti poliitik ja ajakirjanik
* 1968 – Gustav Ladva, eesti poksija
*1976 – Epp Kaidu, eesti lavastaja ja näitleja
*1981 – Zarah Leander, rootsi laulja ja filminäitleja
*1985 – Edgar Mesikep, Eesti sõjaväelane
*1986 – Jerzy Putrament, poola kirjanik, toimetaja ja diplomaat
*1993 – Arnold Poolus, Eesti sõjaväelane 
*1995 – Jonas Salk, aškenazi juudi päritolu USA ravimiuurija ja viroloog
*1996 – Andréas Papandréou, Kreeka poliitik (77)
*1997 – Betty Shabazz, Malcolm X-i abikaasa
*1998 – Maureen O'Sullivan, iiri näitleja
*1999 – Murel Aav, näitleja
*2005 – Harald Joost, eesti põllumajandustöötaja ja majandijuht
*2006 – Harriet, elevantkilpkonn (176)
* 2006 – Aaron Spelling, USA filmiprodutsent (83)
* 2006 – Õnne Eelma (Õnneleid-Astrid Eelma), eesti graafik (72)
* 2006 – Kuido-Uno Tiidolepp, Eesti sõjaväelane (72)
* 2006 – Martin Adler, Rootsi ajakirjanik (47, lasti maha) 
*2007 – Hans Sennholz, saksa päritolu USA majandusteadlane (85)
* 2007 – Brevard Childs, USA teoloog
*2010 – Linda Ruud, eesti luuletaja
* 2010 – Endla Hermann, eesti näitleja ja lavastaja assistent
*2011 – Peter Falk, Ameerika Ühendriikide näitleja
*2012 – Vaike Hainla, eesti metsateadlane
*2015 – Boris Bernstein, Eesti kunstiteadlane
* 2015 – Helmuth Lohner, austria näitleja ja teatridirektor
*2016 – Andres Root, eesti majandusteadlane ja analüütik
*2018 – Kim Jong Pil, Lõuna-Korea poliitik, riigi peaminister 1971–1975 ja 1998–2000
*2019 – Andrei Haritonov, vene filminäitleja ja -režissöör
* 2019 – Jüri Pino, eesti ajakirjanik
*2020 – Genovaitė Sabaliauskaitė, leedu balletitantsija, ballettmeister ja koreograaf
*2021 – Heldur Viires, eesti maalikunstnik ja raamatugraafik
* 2021 – Pentti Saarman, soome poksitreener ja poksija
* 2021 – John McAfee, Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide programmeerija ja ettevõtja
*2022 – Juri Šatunov, vene laulja
*2025 – Lea Massari, itaalia filminäitleja
Hermann Wartbergest

**Hermann Wartbergest** (ka **Wartberge Hermann**, *Hermann Wartberge*, saksa **Hermann von Wartberge**, ladina **Hermannus de Wartberge**) oli 14. sajandil elanud Liivimaa (Liivi ordu) kroonik.

Hermann oli Vestfaalist Warburgist (kasutati ka nimekuju Wartberge või Warberich) pärinev Saksa ordu Liivimaa haru maameistri Goswin von Herikese kapellaan ja seega ka ordu preestervend. Ta saabus Liivimaale arvatavasti 1358. aastal, sest sellest ajast on tema ladinakeelses kroonikas üksikasjalikumaid ülestähendusi. Hermann teenis ka Liivi ordu maameistreid Arnold von Vietinghoffi ja Wilhelm von Friemersheimi diplomaadina, sõlmides 1366. aastal Danzigis rahuleppe Riia peapiiskopi ja teiste Vana-Liivimaa piiskoppidega.

Wartberge Hermanni kroonika, mis on rõhutatult ordumeelne, käsitleb aega Liivimaa ristiusustamisest kuni 1370. aastateni, keskendudes kahele viimasele aastakümnele. Kroonikas on pikemalt juttu ka Jüriöö ülestõusust. Eesti keeles on ilmunud kroonika katkeid 1920. aastatel.

## Kirjandus
* Hermanni de Wartberge Chronicon Livoniae. Herausgegeben von Ernst Strehlke. Separatabdruck aus dem zweiten Bande der Scriptores Rerum Prussicarum, herausgegeben von Th. Hirsch, M. Toeppen und E. Strehlke. (Digitaalselt), Leipzig: S. Hirzel, 1863 (Leipzig: Breitkopf und Härtel, 1863) Andmed ESTERis Digitaalselt  Digitaalselt
* Die livländische Chronik Hermann's von Wartberge. Aus dem Lateinischen übersetzt von Ernst Strehlke. Berlin und Reval: 1864 (Berlin: Druck von Gebr. Unger). vene keeles
* Georg Rathlef: "Das Verhältniss der kleinen Meisterchronik zum Chronicon Livoniae Hermanns von Wartberge und zur Reimchronik", Dorpat: Laakmann 1875, Andmed ESTERis
* Ливонская хроника Германа Вартберга. (Евграф Васильевич Чешихин-Ветринский: Сборник материалов и статей по истории Прибалтийского края. Том II. Страница 83.) Рига. 1879. vene keeles
* Тевтонский орден: крах крестового похода на Русь: [сборник / авторы-составители Сергей Александрович Шумов, Александр Радьевич Андреев], Москва: Эксмо: Алгоритм, 2005 Andmed ESTERis
* Hermanni de Wartberge Chronicon Livoniae. (Vartberges Hermaņa Livonijas hronika). LU Latvijas vēstures institūts; no latīņu valodas tulkojis, priekšvārdu un komentārus sarakstījis Ēvalds Mugurēvičs = Hermanni de Wartberge Chronicon Livoniae. Translationem paravit, praefationem conscripsit et textum interpretatus est Ēvalds Mugurēvičs. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2005, 334 lk., ISBN 9984601447 (läti ja ladina keeles)
1200 Micrograms (album)

**1200 Micrograms** on 1200 Microgramsi debüütalbum.

## Lood
# "Ayahuasca" - 9:01
# "Hashish" - 7:40
# "Mescaline" - 6:31
# "LSD" - 7:54
# "Marijuana" - 7:47
# "Ecstasy" - 5:50
# "Magic Mushrooms" - 7:44
# "Salvia Divinorum" - 6:33
# "DMT" - 5:48
Glam metal

***Glam metal*** (ka ***hair metal*** või ***pop metal***) on termin, mida kasutatakse *[[heavy metal]]*i ansamblite puhul, kelle eesmärk on oma kuulajatele pakkuda peale muusika ka suurejoonelist visuaalset stiili (meik, kirev riietus, tupeeritud juuksed jne). 

*Glam metal* tekkis 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses Ameerika Ühendriikides, eriti aga Los Angelese muusika ringkondades. Populaarsuse kõrgperiood oli 1980ndad. Stiil hääbus 1990. aastate alguses. *Glam metal*it on muusikaliselt mõjutanud *[[hard rock]]* ja glämmrokk.

## Iseloomustus
Meloodia on üles ehitatud "kolme-duuri" (põhikolmkõlade) kitarrikäikudele. Laulu tekstid on lihtsad, refrään meeldejääv. Paljud *glam metal*i bändid on tuntud oma suurepäraste ballaadide poolest, näiteks Skid Row "I Remember You", Warrant "Heaven", White Lion "When The Children Cry" jt.

## Edetabelid
* Albumid edetabelis Billboard Music Charts (Billboard 200) (Põhja-Ameerika)
**1983 "Metal Health" – Quiet Riot 
**1985 "Heart" – Heart 
**1986 "To Hell With the Devil" – Stryper 
**1986 "5150" – Van Halen 
**1986 "Slippery When Wet" – Bon Jovi 
**1988 "OU812" – Van Halen 
**1987 "Appetite for Destruction" – Guns N' Roses 
**1988 "New Jersey" – Bon Jovi 
**1988 "Hysteria" – Def Leppard 
**1989 "Dr. Feelgood" – Mötley Crüe 
**1991 "Use Your Illusion II" – Guns N' Roses 
**1991 "For Unlawful Carnal Knowledge" – Van Halen 
**1991 "Slave to the Grind" – Skid Row
**1992 "Adrenalize" – Def Leppard 
**1995 "Best of Volume I" – Van Halen 

* Singlid edetabelis Billboard Music Charts (The Billboard Hot 100) (Põhja-Ameerika)
**1984 "Jump" – Van Halen 
**1986 "You Give Love a Bad Name" – Bon Jovi 
**1987 "Here I Go Again" – Whitesnake 
**1987 "Livin' on a Prayer" – Bon Jovi 
**1987 "Alone" – Heart 
**1987 "Sweet Child O' Mine" – Guns N' Roses 
**1988 "Bad Medicine" – Bon Jovi 
**1988 "Every Rose Has Its Thorn" – Poison 
**1988 "Love Bites" – Def Leppard 
**1989 "I'll Be There for You" – Bon Jovi 
**1992 "To Be with You" – Mr. Big

## Vaata ka
* Glämmrokk
* *[[Hard rock]]*
* *[[Heavy metal]]*
* Heavy metal'i ansamblite loend

## Välislingid
* 80's HairBand's. 181.FM
* 100 Greatest Hair/Glam Metal Bands
* The 25 Best Hair Metal Bands
* The Best Hair of the 80's Hair Metal Bands
* Total 80's Hair Metal Part. 1. YouTube
South Ayrshire

**South Ayrshire** ('Lõuna-Ayrshire') on omavalitsus Šotimaa edelaosas. See hõlmab ajaloolise Ayrshire'i krahvkonna lõunaosa. Piirneb East Ayrshire'i, North Ayrshire'i ja Dumfries and Gallowayga. Asub Firth of Clyde'i ääres.

Suuremad asulad on Ayr, Troon ja Prestwick.

## Viited

## Välislingid

* https://www.south-ayrshire.gov.uk/
North Ayrshire

**North Ayrshire** ('Põhja-Ayrshire') on omavalitsus Šotimaa keskosas. See hõlmab ajaloolise Ayrshire'i krahvkonna põhjaosa. Piirneb Inverclyde'i East Ayrshire'i, South Ayrshire'i ja Renfrewshire'iga. Asub Firth of Clyde'i ääres.
Hõlmab ka Arrani saare.

## Viited

## Välislingid

* https://www.north-ayrshire.gov.uk/
East Ayrshire

**East Ayrshire** (tõlkes 'Ida-Ayrshire') on regioon Šotimaa keskosas, mis hõlmab ajaloolise Ayrshire'i krahvkonna idaosa. 

Suuremad asulad on Kilmarnock, New Cumnock ja Cumnock.

2017. aastal elas seal umbes 121 900 inimest.

## Välislingid

*https://www.east-ayrshire.gov.uk/
Johann Adam Reincken

**Johann Adam Reincken** (ka **Jan Adams** või **Jean Adam Reincken** või **Reinken**; 1643 Deventer – 24. november 1722 Hamburg) oli saksa organist ja helilooja.

## Elu

Johann Adam Reincken ristiti 10. detsembril 1643 Deventeris Hollandis. Muusikalise alghariduse omandas ta samas linnas 1650–1654 kohaliku Lebuinuse kiriku organisti Lucas van Lennincki juures.  

1654. aastal läks Johann Adam Reincken õppima Hamburgi Sankt Katharina kiriku organisti Heinrich Scheidemanni juurde ja sai tema assistendiks. Alates 1663, pärast Heinrich Scheidemanni surma, sai Johann Adam Sankt Katharina kiriku organistiks ja töötas sellel kohal kuni oma surmani.

Johann Adam Reincken on üks tuntumaid 17. sajandi organiste ja heliloojaid. Tema tegevus mõjutas Vincent Lübeckit ja Johann Sebastian Bachi. Tänapäevani on tema töid säilinud väga vähe.

Johann Adam Reincken oli Dietrich Buxtehude sõber.

Kuuldused Reinckeni erakordselt pikast elueast pärinevad Johann Matthesonilt, kes järelehüüdes Reinckenile nimetas tema sünnipäevaks 27. aprilli 1623. Reincken ise teatas oma teose "Hortus musicus" tiitellehel, et pärineb Deventerist, kuid sealsetest arhiividest pole vastavaid sünnidokumente leitud. Keegi Jan Reinse ristiti Deventeris 10. detsembril 1643 ja ehkki pole lõplikult kindel, et tegu on Reinckeniga, tunnistab enamik uurijaid aasta 1643 Reinckeni sünniaastaks.

## Looming
*2 koraalifantaasiat teemal "An Wasserflüssen Babylon, Was kann uns kommen an für Not"
*4 tokaatat orelile (G-duur, g-moll, A-duur, G-duur (autor Girolamo Frescobaldi?))
*8 süiti klavessiinile
*3 teemat variatsioonidega
*6 sonaati süitidega keelpillidele ja *basso continuo*le "Hortus Musicus" (Hamburg, 1688)
East Dunbartonshire

**East Dunbartonshire** (tõlkes 'Ida-Dunbartonshire') on regioon Šotimaa keskosas.

Regioon moodustati 1996. aastal.

2017. aastal elas seal umbes 108 100 inimest.

## Välislingid

*https://www.eastdunbarton.gov.uk/
West Dunbartonshire

**West Dunbartonshire** ('Lääne-Dunbartonshire') on omavalitsus Šotimaa keskosas.

Omavalitsus moodustati 1996. aastal.

West Dunbartonshire'i halduskeskus on Dumbarton ja suurim linn Clydebank.

## Viited

## Välislingid

* https://www.west-dunbarton.gov.uk/
Kiievi Borõspili lennujaam

**Kiievi Borõspili rahvusvaheline lennujaam** (ukraina: Міжнародний аеропорт "Бориспіль"; IATA: **KBP**, ICAO: **UKBB**) on rahvusvaheline lennujaam Borõspilis, 29 km Kiievist ida pool. See on Ukraina suurim lennujaam, mis teenindab suuremat osa Ukraina rahvusvahelistest lendudest. 

Aastatel 1991–2015 teenindas liini Estonian Air, selle lennutegevuse peatamisest saati Nordica. 

## Struktuur

Lennujaamas on neli terminali: 
# Terminal B (kodumaised lennud) 
# Terminal D (rahvusvahelised lennud) 
# Terminal F (rahvusvahelised lennud)
# VIP terminal 
# Terminal E
# Terminal A (suletud)

## Välislingid

* Koduleht
T-särk

**T-särk** on ilma krae, taskute ja nööpideta, lühikeste käistega, harilikult trikooriidest, üle pea selga pandav särk.

Algselt alussärk, kujunes see koos tekstiilile piltide trükkimise tehnoloogia arenguga alates 1960. aastaist väga populaarseks pealissärgiks. Levinuimaks trükitehnoloogiaks T-särkidele on traditsiooniliselt olnud siiditrükk, tänapäeval on lisandunud ka digitaalne trükk, kuumpresstrükk ja sublimatsioontrükk.

## Vaata ka
*Siiditrükk

## Viited

## Välislingid
Edward Norton

**Edward Harrison Norton** (sündinud 18. augustil 1969 Bostonis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja.

Ta on näidelnud näiteks filmides "Kaklusklubi" ja "Punane draakon", aga näiteks psühhotrilleris "Ürghirm".

## Filme
Põgari palvemaja

**Põgari palvemaja** on baptistide palvemaja Lääne maakonnas Haapsalu linnas Põgari-Sassi külas Tuuru–Puise tee 1. kilomeetripunkti juures. Seda palvemaja kasutab Mäevalla Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide kogudus.

Palvemaja oli ja on küla esinduslikumaid hooneid. Koos väikese abihoonega on need ainsad hooned, mis Põgari-Sassi küla mandriosas jäävad Tuuru–Puise teest mere poole (veel on säilinud Amermaa talu hooned Tauksi saarel).

22. septembril 1944 pidas hoone einekambris viimase nõupidamise Otto Tiefi valitsus.

22. septembril 1999 avasid peaminister Mart Laar ja Ridala vallavanem Rein Hallik maja seinal Otto Tiefi valitsuse auks mälestustahvli.

23. septembril 2004 pidas Juhan Partsi valitsus hoones väljasõiduistungi. 2004. aasta lõpus eraldas valitsus palvemaja remondiks 221 000 krooni ja maja remonditi 2005. aastal.

18. septembril 2014 pidas Taavi Rõivase valitsus hoones väljasõiduistungi.

26. septembril 2019. pidas Jüri Ratase valitsus Põgari palvemajas väljasõiduistungi.

Palvemaja seinale on paigaldatud infotahvel.

## Pildid

Pilt:Põgari palvemaja 2 26May2009.jpg|Vaade Tuuru poolt
Pilt:Põgari palvemaja 3 26May2009.jpg|Tahvel maja seinal


## Viited
Mäesuusatamine 1988. aasta taliolümpiamängudel

**Mäesuusatamine [[1988. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 15.–27. veebruarini Calgarys Kanadas. OM-il jagati välja 10 komplekti medaleid (viis ala (slaalom, suurslaalom, ülisuurslaalom, kiirlaskumine ja Alpi kahevõistlus) nii meestele kui ka naistele). Ülisuurslaalom oli üldse esimest korda olümpiamängudel kavas ja Alpi kahevõistlus teist korda pärast 1948. aasta olümpiat.

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 27. veebruar
Osavõtjaid: 109
Olümpiavõitja 1984: Phillip Mahre, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 25. veebruar
Osavõtjaid: 117
Olümpiavõitja 1984: Max Julen, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 21. veebruar
Osavõtjaid: 94
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 15. veebruar
Osavõtjaid: 51
Olümpiavõitja 1984: William Johnson, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 16.-17. veebruar
Osavõtjaid: 56
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 26. veebruar
Osavõtjaid: 57
Olümpiavõitja 1984: Paoletta Magoni, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 24. veebruar
Osavõtjaid: 64
Olümpiavõitja 1984: Debbie Armstrong, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 22. veebruar
Osavõtjaid: 46
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 19. veebruar
Osavõtjaid: 35
Olümpiavõitja 1984: Michela Figini, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 20..21. veebruar
Osavõtjaid: 39
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid
* OM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Grundarfjörður

**Grundarfjörður** on asula ja vald Islandil Vesturlandis. Asub Snæfellsnesi poolsaarel. Poolsaare tipus on Kirkjufelli mägi.

Peamine majandusharu on kreveti- ja kalapüük, millele panid aluse prantslased umbes 1800. aastal. Kaubandusega hakati tegelema 1786. aastal Salteyraróse laeva tulekuga linna.

Linnas on kirik, haigla ja sadam.

Grundarfjörður on mainitud Eyrbyggja saagas.

## Välislingid

*Grundarfjörðuri koduleht
Smáratorg 3

**Smáratorg 3** on kõrghoone Islandil Kópavoguris. See on Islandi kõrgeim hoone ja kõrguselt kolmas ehitis Gufuskálari ja Eiðari raadiomasti järel. Hoonel on 20 korrust ja see on 77,6 m kõrge. Smáratorg 3 avati 11. veebruaril 2008.

Hoones asuvad konsultatsioonifirma Deloitte ruumid.

Hoone projekteeeris arhitektuuribüroo Arkís.

Enne Smáratorg 3 valmimist oli Islandi kõrgeim hoone Hallgrímuri kirik.
Jaan Leppik

**Jaan Leppik** (ka **Jaan Lepik** või **Jaan Leppik-Punabu**, pseudonüüm **Jaan Lehtlane**; 21. märts 1861 Holstre vald – 5. juuli 1943 Holstre vald) oli eesti luuletaja, proosakirjanik ja tõlkija.

Ta oli metsavahi poeg. Õppis Holstre Pulleritsu vallakoolis 1871–1873, Paistu kihelkonnakoolis 1873–1876, Viljandi kreiskoolis 1876–1879.

Temalt on ilmunud luulekogud "Salmikud" (1884), "Laululind" I–IV (1886, 1891, 1895, 1899), "Kastetilgad" (1889), "Wagad healed" (1896). Tema luuletusi ilmus ka ajalehtedes Postimees ja ajakirjas Linda. Villem Grünthal-Ridala on tema luule laadi kirjeldanud kui pehmet ja idüllilist.

Ta kirjutas naljanäidendi "Õue Anne õnn" ning tõlkis eesti keelde saksa luulet, mis on avaldatud kogumikes "Eestistatud laulud" I-III (1887, 1889, 1897). Samuti tõlkis ta saksa keelest eesti keelde Theodor Körneri näidendi "Tooni", Friedrich Schilleri näidendi "Venna poeg onuna" ja muid kirjutisi.

Ta on maetud Paistu kalmistule.

## Viited
Tarmo Oja

**Tarmo Oja** (21. detsembril 1934 Tallinn – 18. november 2024 Uppsala) oli eesti päritolu Rootsi astronoom.

## Elulugu
Keskhariduse omandas Oja Uppsalas, lõpetas 1956 Uppsala Ülikooli astronoomia alal, töötas seejärel samas teadurina, Ph.D. (astronoomia, 1966, Uppsala Ülikool), väitekiri "A study of galactic structure in Cassiopeia". 

Oli 1967–70 Uppsala Ülikooli dotsent, 1970–79 abiprofessor, aastast 1979 professor ja aastast 1970 Uppsala Ülikooli observatooriumi direktor Kvistabergis kuni pensionile jäämiseni 1999, jätkates samas tööd kuni 2006. Ta elas Rootsis Uppsalas.

## Teadustöö
Uurimusi Galaktika ehituse, tähefotomeetria, muutlike tähtede, asteroidide ja komeetide kohta. Pidanud astronoomiaalaseid loenguid Eesti organisatsioonides Rootsis. Rahvusvahelise Astronoomialiidu (IAU) liige, Eesti Rahvaülikooli juhatuse esimees, ETS Rootsis ja Balti Instituudi juhatuse liige, aastast 1970 Eesti Vabadusliidu Rootsi Eestlaste Esinduskogu liige. Üle 120 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
* Tema järgi on saanud nime asteroid 5080 Oja.

## Isiklikku
Ta oli 1965. aastast abielus kirjanik Silvi Ojaga (1935–2013, neiuna Grünberg), neil on kolm last.

## Teoseid
* Photoelectric measurements of magnitudes and colours for 849 stars (kaasautor B. Lunggren). // Arkiv för Astron. (1965) 3
* On the absolute magnitudes of late-type giant stars (kaasautor). // Proc. IAU Symp. (1966) 24
* Determination of proper motions for stars in the galactic slusters Messier 103 and Trumpler 1 and in their surroundings. // Arkiv för Astron. (1966) 4
* Narrow-band photometry of late-type stars (kaasautor L. Häggkrist). // Astron. Astrophys. Suppl (1970) 1
* Photoelectric photometry of stars near the north galactic pole (kaasautor L. Häggkvist). // Astron. Astrophys. Suppl. (1973) 12
* Studies of stars at high galactic latitudes. // Baltic Astron. (1992) 1
* UBV photometry of stars whose positions are accurately known. VII. // Astron. Astrophys. Suppl. 1993, 100
* Physical studies of asteroids (kaasautor). // Astron. Astrophys. Suppl. (1998) 128
* On the systematic accuracy of the equatorial UBV standards (kaasautor D. W. Evans). // Astron. Astrophys. 333 (1998)
* The Near-Earth Follow-up Program III. 32 Lightcurves for 12 Objects from 1992 and 1995 (kaasautor). // Icarus 147 (2000)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 84
* Eesti entsüklopeedia 14, 337
* Eestlase doktoritöö käsitleb Linnuteed. // Eesti Päevaleht, 1966, 22. XI
* Astronoom Kvistabergis Tarmo Oja. // Eesti Päevaleht, 1977, 12. II
* Eestlane avastas komeedi. // Vaba Eestlane, 1983, 16. VI
* ETS Rootsis liikmete töid 1991–1999: Tarmo Oja. // ETS Rootsis Ar. XII. 1991–1999. Stockholm, 2001, 388–389
*Uno Schultz. Filateeliast astronoomiani. Kultuur ja Elu nr 3, 2010
Väike-Tähe tänav

**Väike-Tähe tänav** on tänav Tartus.

Ta on ligi 400 meetrit pikk, ühendab Tähe tänavat Riia tänavaga ja ületab sealjuures Võru tänava. Kõigi nende suhtes on ta kõrvaltänav. Riia tänavast edasi jätkub ta Pepleri tänavana. 

Varem ulatus Väike-Tähe tänav Tähe tänavast Võru tänavani, pikendus  Riia tänavani rajati 1951.aastal.

Tähe tänava ja Võru tänava vahelises osas on Väike-Tähe tänav piiriks kesklinna ja Karlova linnaosa vahel.
Pargi tänav (Tartu)

**Pargi tänav** on tänav Tartus kesklinna ja Karlova linnaosa piiril.

Tänava pikkus on 350 meetrit. See algab Kalevi tänavalt ja lõpeb Tähe tänaval. Tähe ristmikust edasi jätkub see Lootuse tänavana. Kalevi tänavalt Tähe suunas Pargi tänav tõuseb, käändudes poolel teel vasemale.

Tänav on saanud nime Karlova mõisa pargi järgi, mis paikneb osalt nõlval tänava alguses. Pargi jalamil on tänava veeres õunaaed. Pargi ja Kalevi nurgalt viib kunagisse mõisaparki ka trepp.

Peamiselt paiknevad Pargi tänaval kahe- ja kolmekorruselised kortermajad ja eramud. Nõukogude ajal asus tänaval ka saun, mis lõpetas tegevuse 15. märtsil 1988 ja mida tänava nime järgi kutsuti Pargi saunaks. Hiljem on saunahoone kõrval endises varjendis paiknenud Tartu rollimängukeskus Urg.


Tartu, Kesklinn, Pargi 1.JPG|Pargi 1
Karlova, Pargi 2.JPG|Pargi 2
Tartu, Kesklinn, Pargi 9.JPG|Pargi 9


## Viited
Kalevi tänav

**Kalevi tänav** (varem **Karlova tänav**) on tänav Tartus.

Selle pikkus on 1,88 km. Tänav algab Riia tänavalt ja lõpeb Tehase tänaval. Teisel pool Riia tänavat jätkub tee Ülikooli tänavana. Algul kulgeb tänav kagusse, aga teeb Lina ja Marta tänava kandis aeglase käänaku ning kulgeb edasi lõunasse.

Tänava alguses  Kalevi 1, ristumiskohas Riia tänavaga paikneb Tartu Halduskohus.

Tänava algusest lõpu poole minnes on Kalevi tänaval ühine ristmik Soola tänavaga (vasakult), Lille tänavaga (paremalt), Lao tänavaga (vasakult), Aida tänavaga (vasakult), Pargi tänavaga (paremalt), Lina tänavaga (vasakult), Malmi tänavaga (vasakult), Marta tänavaga (paremalt), Jõe tänavaga (vasakult), Tolstoi tänavaga (paremalt), Õnne tänavaga (paremalt), Sõpruse puiesteega (vasakult), Rebase tänavaga (vasakult), Kuu tänavaga (risti), Vaba tänavaga (risti), Sõbra tänavaga (risti), Saekoja tänavaga (risti) ja Purde tänavaga (risti).
## Ajalugu
Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 14. maist 1936. Varem on seda nimetatud, eri kirjaviisides: *Karlova tänav*; *Kaarli tänav*; Nikolai *Pirogovi tänav (1911 – 1918);* *Piiskopimõisa tänav*; *Aleviküla tänav*; *Pirogowstraße*; *Pirogoffstraße*; *Karlowastraße*; *Carlowa Straße*; *Carlowastraße*; *Karlowa’sche Straße*; *Die Carlowasche Str.*; *Bischoffhoffsche Strasse*; *Allewekullsche Strasse*; *Allawaküll Strasse*.

Kalevi 1 hoones tegutses Tartu Tütarlaste Gümnaasium.

Kalevi tänav 44/48 tegutses enne teist maailmasõda nahavabrik Kalev.

## Hooned

File:Elamu Tartus Kalevi 11 2013 1.JPG|Kalevi 11
Pilt:Main house Kalevi13.jpg|Tartu Loomemajanduskeskus, Kalevi 13
Kalevi 17, Tartu 4.JPG|Tartu Loomemajanduskeskus, Kalevi 17
File:Kalevi 17, Tartu 2010.jpg|Kalevi 17, vaade 2010. aastal
Pilt:Sõbra maja Tartus.JPG|Tartu Üliõpilasmaja ehk Sõbra maja aadressil Kalevi 24
Kalevi 27, Tartu.jpg|Hoone, Kalevi 27
Kalevi 31, Tartu 1.JPG|Puitelamu, Kalevi 31
Kalevi 47, Tartu.jpg|Puitelamu, Kalevi 47
Tartu, Kalevi 52.jpg|Puitelamu, Kalevi 52
Kalevi tänava tagaaiad, Karlova, Tartu.jpg|Kalevi tänava tagaaiad Karlovas
Tartu Salemi kirik.JPG|Tartu Salemi kirik Karlovat ja Annelinna ühendava Uue silla lähedal
Fail:Seinamaal Tartus Kalevi tn 8 maja otsaseinal 2025.jpg|pisi|Seinamaal Kalevi tn 8


## Viited
Akadeemia tänav

**Akadeemia tänav** on tänav Tartus.

See algab Riia tänava ja Võru tänava ristist ning lõpeb Tiigi tänaval. Selle Tiigi tänava poolsesse otsa jääb Tartu Ülikooli raamatukogu tagakülg.

Akadeemia tänav ristub Vanemuise tänavaga.

Tänava pikkus on 340 m. Tänav sai nime 28.märtsil 1957. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia järgi.
Vladimir Dolgorukov (1708−1761)

Vürst **Vladimir Petrovitš Dolgorukov**, ka **Dolgoruki** (vene keeles *Владимир Петрович Долгоруков*) (3. juuli (vkj) 1708 või 1696 – 31. mai (vkj) 1761 Riia) oli Venemaa sõjaväelane (aastast 1755 kindralporutšik) ja riigitegelane. 

## Elulugu
Vladimir sündis Aasovi sõjakäikudes osalenud ja Põhjasõja 1708. aasta Holowczyni lahingus hukkunud Peeter I stolnik (*Комнатный стольник*) Pjotr Dolgorukovi (1663–1708) ja Anna Ivanovna Buturlina pojana. Tema vend oli tõeline salanõunik ja diplomaat Sergei Dolgorukov (1696–1761).

9. mail 1739 määrati Peterburi tragunipolgus alampolkovnikuna teeninud Vladimir Riia tragunipolgu ülemaks Liivimaa kubermangus. 17. septembril 1742 ülendati ta kindralmajoriks ja määrati ka Riia viitsekuberneriks, aastail 1751–1753 oli ta Liivimaa kindralkuberneri krahv Peter von Lacy (1678–1751) asetäitja, 1753–1758 Eestimaa kuberner ja 1758–1761 taas Liivimaa kindralkuberneri asetäitja.

Ta oli kantud Liivimaa rüütelkonna matriklisse nr. 179 all ja 5. märtsil 1756 kanti ka Eestimaa rüütelkonna matriklisse suguvõsana nr.183.

## Mõisavaldused
1757. aastal kuulus talle Lubja mõis Viimsi juures.

## Perekond
Ta oli abielus vürstinna Jelena Vassiljevna Hilkovaga (suri 1763). Abielust sündis:
*Juri Vladimirovitš Dolgorukov (1740–1830), vürst, sõjandustegelane

## Viited
Sacré-Cœuri kirik

**Sacré-Cœuri kirik** on basiilika Pariisis.

## Asukoht
Kirik asub linna kõrgeimas paigas Montmartre'il ja paistab juba kaugelt üle Pariisi.

Kiriku juurde saab sõita metrooga. Kirikust pisut loodes asub peatus Montmartre'i muuseum (*Muse de Montmartre*) ja läänes peatus Salvador Dali väljak (*Espace Salvador Dali*). Kirikut ümbritseb põhjast Chevalier de la Barre'i tänav, idast Lamarcki tänav ja läänest Mont Cenis' tänav.

## Ajalugu
Kiriku ehitamiseks kuulutati välja konkurss, kus osales 78 arhitekti. Konkursi võitjaks kuulutati Paul Abadie, kes juhtis kiriku ehitust kuni oma surmani 1884. aastal. Pärast teda juhtisid kiriku ehitust Honoré Daumet (kuni 1886), Jean-Charles Laisné (kuni 1891), Henri-Pierre-Marie Rauline (kuni 1904), Lucien Magne (kuni 1916) ja Jean-Louis Hulot (kuni 1924).

Ehitamiseks eraldatud 7 miljonit franki lõppesid veel enne maapealsete struktuuride valmimist. Ülejäänud ehituseks koguti raha annetuste abil. Selleks võimaldati kiriku detaile nii-öelda osta: alates sammastest ja lõpetades üksikute tellistega.

Kiriku nurgakivi pandi 16. juunil 1875. Kirik valmis 1914. aastal ja on pühitsetud Jeesuse südamele (*Sacré-Cœur* otsetõlkes prantsuse keelest 'püha süda'). Vastu tulles Prantsusmaa piiskoppide taotlustele, kuulutas paavst Pius IX juba 1856. aastal välja Jeesuse südame mälestuspidustused. Basiilika pühitseti sisse 16. oktoobril 1919.

Alates 1885. aastast ehk juba tükk aega enne valmimist on kirikus lakkamatult olnud välja pandud armulaud altari kohal. Sellepärast palutakse turistidel ja kõigil teistel külastajatel kirikus sündsalt riietuda ja võimalikult vaikselt olla, et mitte häirida palvetajaid.

## Arhitektuur
Kirikus on mosaiigid ja reljeefid. Kiriku kellatorn on 83 meetrit kõrge. 1895. aastast on selles üks maailma raskemaid töötavaid kirikukelli, mis kaalub 18,5 tonni.

## Välislingid

* Koduleht
Frets on Fire

**"Frets on Fire"** on vabakasutuses avatud lähtekoodiga videomäng, mis jäljendab kommertsmängu "Guitar Hero". Mängu lõid Unreal Voodoo nime all tegutsevad soomlased 2006. aasta *demo party* Assembly mänguarendusvõistlusel.

## Välislingid
*Pela Blog: Frets on Fire – eestikeelne mänguarvustus
* Ametlik lehekülg
* SourceForge'i projekti leht
* Fännide loodud viki
* FoFIX modifikatsiooni lehekülg
Sedovi saared

**Sedovi saared** (vene архипелаг Седова) on saarestik Severnaja Zemlja saarestiku loodeosas Punaarmee väinas Kara meres, Pioneeri saarest lõunas. Saared kuuluvad Venemaale. 

Sedovi saared avastas 1930. aastal Otto Schmidti (1891–1956) ekspeditsioon jäälõhkujal *[[Georgi Sedov (laev)|"Georgi Sedov"]]*. Need said Vene sõjaväelase Sergei Kamenevi auks nime Sergei Kamenevi saared. Aastal 1937 nimetati nad laeva järgi ümber Sedovi saarteks.

Golomjannõi saarel on polaarjaam Golomjannõi.

## Saared
*Golomjannõi
*Sredni
*Domašni

## Viited
Lille tänav (Tartu)

**Lille tänav** (saksa keeles *Blumenstraße*) on tänav Tartus. See algab Kalevi tänavalt ja on nüüdisajal ummiktänav.

Tänava pikkus on pisut üle 200 meetri. Varem ristus tänav Tähe tänavaga ning ulatus Riia tänava ja Võru tänava ristini.

Lille tänaval on pikka aega asunud Tartu Loodusmaja (varasema nimega Tartu Noorte Loodusmaja). Selle kõrval asub Tartu adventkirik ning vastas Lille Maja noortekeskus. Lille tänava ja Riia tänava vahel asub Lillemägi.

Tänava varasemad nimed on *Žukovski tänav* (*Shukowskystraße*), Vassili Žukovski järgi, kes elas seal XIX sajandi algul,  ja *Kleine Mistberg Strasse* (18. sajandi lõpus).

Aadressil Lille 3 asus varem korporatsiooni Fraternitas Rigensise konvendikorter. Nimi pärineb 1829.aastast, kui seal elas dr. Carl Ludwig Blum.
Tähe tänav

**Tähe tänav** on 4,1&nbsp;km pikkune tänav Tartus. See algab Riia ja Võru tänava ristist, kulgeb läbi Karlova ja Ropka linnaosa ning ulatub Ropka tööstusrajoonis linnapiirini.

Tähe tänavaga ristuvad Väike-Tähe tänav (paremalt), Päeva tänav (vasakult), Koidu tänav (paremalt, Päeva tänava vastas oleva majadevahelise sissesõidu kaudu), Pargi tänav (vasakult), Lootuse tänav (paremalt), Eha tänav, L. Tolstoi tänav (vasakult), Õnne tänav, Kuu tänav, Vaba tänav, Sõbra tänav, Saekoja tänav, Nigula tänav (paremalt), Purde tänav (vasakult), Alevi tänav (paremalt), Tehase tänav (vasakult), Kuru tänav (paremalt), uuesti Tehase tänav, Teguri tänav, sadama raudtee, Ropka tänav (paremalt), Ropka tee (vasakult), Aardla tänav (Tähe tänav jõuab Aardla tänava algusse Ropka tee ristil ja jätkub Aardla tänava algusest sadakond meetrit edasi), Sirbi tänav (paremalt), Ropkamõisa tänav (vasakult), Sepa tänav, Ringtee.

## Hoonestus
* Tähe tänav 3, korp! Rotalia konvendihoone, Eesti NSV ajal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) klubi
* Tähe tänav 7, 1907. aastal ehitatud puitelamu
* Tähe tänav 11, hotell villa Margaretha. Aastatel  1911–1925 ehitatud puitelamu
* Tähe tänav 20, aastatel 1920–1924 ehitatud  elamu-apteegihoone
* Tähe tänav 26, aastatel 1910–1914 ehitatud  puitelamu
* Tähe tänav 31, aastatel 1912–1914 ehitatud puitelamu
* Tähe tänav 56, Hariduse Tugiteenuste Keskus (algselt  kauplus Linda)
*Tähe tänav 66, Karlova Teater 
* Tähe tänav 95, aastatel 1914–1920 ehitatud puitelamu

## Galerii

Tähe 7 1.JPG|Puitelamu, Tähe 7
Tähe 11 4.JPG|Puitelamu, Tähe 11
File:Tähe 11 1.JPG|Tähe 11, hotell villa Margaretha
Tähe 20, Tartu.JPG|Elamu-apteegihoone, Tähe 20
Tähe 26.jpg|Puitelamu, Tähe 26
Tähe 31, Tartu - 2.jpg|Puitelamu, Tähe 31
File:Karlova, Tähe 51.JPG|Tähe 51
File:Karlova, Tähe 64.JPG|Tähe 64
File:Karlova teater, Tähe 66.JPG|Tähe 66

## Ajalugu
Tänava nimi oli saksa keeles *Sternstrasse*.

Korporatsiooni Estonia hoonele Tähe tänaval pandi nurgakivi 13. aprillil 1885 ning 20. augustil 1886 pühitseti juba maja sisse. Maja projekteeris Tartu ülikooli arhitekt Reinhold Guleke, kelle projekteeritud on ka korporatsiooni Livonia konvent, Magasini tänava võimla, Uus Anatoomikum ja Tartu Õlletehase hoone. Maja asus tollal linnaservas, selle ümber istutati park ja rajati iluaed koos muruväljaku ja majaesise ringsõiduteega. 

Varem oli Tähe tänava Riia tänava poolne ots veidi Emajõe pool, Tähe tänav ristus siis Lille tänava ja Riia tänavaga ning ulatus (hiljem Wilhelm Struve tänavaks nimetatud osa kaudu) Tiigi tänava alguseni. Tähe tänava pikendusel asus siis Tartu tähetorn.

Tähe tänava piirkonna hoonestus sai suuri sõjakahjustusi 1941. aasta suvel.

## Viited
Starokadomski saar

**Starokadomski saar** (vene остров Старокадомского) on asustamata saar Laptevite meres Severnaja Zemlja saarestiku kaguosas. Kuulub Venemaale ning paikneb Krasnojarski krai territooriumil.

Bolševiku saarest eraldab seda Jevgenovi väin. Taimõri poolsaarest eraldab seda ja Väike-Taimõri Vilkitski väin. Kaugus Väike-Taimõrist on ainult 6 km, Bolševiku saarest 28 km.

Saare suurim pikkus on 18 km, suurim laius 7 km, pindala umbes 110 km². Starokadomski saar koosneb kahest osast, mida ühendab kitsas maakitsus. Saare põhjaosa on tasane, lõunaosa on künklik, kõrgusega 35–40 m. Rannajoon on tugevasti liigestatud. Talvel on kogu saar ümbritsetud paakjääga.

Pinnas on kaetud rohttaimede, sammalde ja samblikega. Suviti on saarel linde ja jääkarusid.

Saar kuulub Suure Arktilise looduskaitseala koosseisu.

Saare avastas 1913 Boriss Vilkitski ekspeditsioon oma jäälõhkujatel Taimõr ja Vaigatš. Saarele pandi nimi arst Leonid Starokadomski auks (1875–1962).

Saart külastas ka Roald Amundsen 1919. Lõplikult kaardistasid saare Georgi Ušakov ja Nikolai Urvantsev oma 1930–1932 korraldatud ekspeditsioonil Severnaja Zemlja kaardistamiseks.
Samoilovitši saar

**Samoilovitši saar** (vene остров Самойловича) on saar Kara meres Severnaja Zemlja saarestiku lääneosas.

Saare avastas 1930. aastal Otto Schmidti (1891–1956) ekspeditsioon jäälõhkujal Georgi Sedov. Saar on saanud nime vene Arktika-uurija Rudolf Samoilovitši auks. Pärast seda, kui Rudolf Samoilovitš alusetult arreteeriti, nimetati saar 1938. aastal ümber *Dlinnõi saareks*. 1965. aastal taastati esialgne nimi.

## Viited
Nikolai Urvantsev

**Nikolai Nikolajevitš Urvantsev** (vene Николай Николаевич Урванцев) (29. jaanuar (vkj 17. jaanuar) 1893 Lukojansk – 20. veebruar 1985 Norilsk) oli vene teadlane, Arktika uurija, geoloogia-mineraloogiadoktor (1935). 

Urvantsev uuris Taimõri poolsaare, Severnaja Zemlja ja Siberi platvormi põhjaosa geoloogiat.
Alberto Tomba

**Alberto Tomba** (sündinud 19. detsembril 1966 Bolognas) on Itaalia endine mäesuusataja, kolmekordne olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister.

1988. aasta olümpiamängudel Calgarys tuli Tomba kahekordseks olümpiavõitjaks, olles parim slaalomis ja suurslaalomis. 1992. aasta OM-il kordas ta oma suurslaalomi võitu ja sai hõbemedali slaalomis. Tombale usaldati ka Albertville'i olümpiamängude avatseremoonial Itaalia lipu kandmine. Veel ühe olümpiamedali võitis ta 1994. aastal Lillehammeris, kus sai slaalomis hõbemedali. 

Maailmameistrivõistlustelt on Tomba saanud neli medalit: kaks kuld- ja kaks pronksmedalit. Maailmameistriks tuli ta 1996. aasta MM-il Sierra Nevadas slaalomis ja suurslaalomis. Pronksmedali võitis ta suurslaalomis 1987. aastal ja kümme aastat hiljem 1997. aastal slaalomis.

Maailma karikasarja üldkarika võitis Tomba 1995. aastal. 1998. aastal lahkus ta tippspordist, olles võitnud 50 MK-etappi (35 slaalomis ja 15 suurslaalomis). Maailma karikasarjas on temast enam etapivõite Ingemar Stenmargil (86) ja Hermann Maieril (54). 

2000. aasta märtsil autasustas Rahvusvaheline Olümpiakomitee Tombat Olümpiaordeniga.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1988  Calgarys
**  **olümpiavõitja** slaalomis
**  **olümpiavõitja** suurslaalomis
* 1992  Albertville'is
**  **olümpiavõitja** suurslaalomis
**  hõbemedal slaalomis
* 1994  Lillehammeris
**  hõbemedal slaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1987  Crans-Montanas
**  pronksmedal suurlaalomis
* 1996  Sierra Nevadas
**  **maailmameister** slaalomis
**  **maailmameister** suurslaalomis
* 1997  Sestrieres
**  pronksmedal slaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht**: **1995**
** 2. koht: 1988, 1991, 1992, 
** 3. koht: 1989, 1994 
* Slaalomikarikas 
** **1. koht: 1988, 1992, 1994, 1995** 
** 2. koht: 1989, 1990, 1993, 1996
* Suurslaalomi karikas
** **1. koht**: **1988, 1991, 1992, 1995** 
** 2. koht: 1993

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Alberto Tomba osales maailma karikasarja etappidel 156 korral. Poodiumile jõudis ta 88 korral, millest 50 korda kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

* Alberto Tomba koduleht
* Alberto Tomba FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
* Alberto Tomba Alpine Ski Database kodulehel
* Alberto Tomba ROK-i kodulehel
*Veiko Visnapuu, Alberto „La Bomba” Tomba: minuta on mäesuusatamine igav!, Eesti Päevaleht, 25. veebruar 2010
Umbtänav

**Umbtänav** ehk **tupiktänav** ehk **tupik** on tänav, mis on ühenduses teise tänavaga vaid ühest otsast.

Umbtänavad on näiteks Mustasõstra tänav ja Moora umbtänav Tallinnas, Lille tänav, Kiire tänav, Peedu tänav, Tammekuru põik, Surnuaia tänav Tartus.

Umbtänavale osutatakse liiklusmärgiga "Umbtee".
Umbtee (liiklusmärk)

**"Umbtee"** on osutav liiklusmärk, mis tähistab läbisõiduvõimaluseta teed.

See võib osutada näiteks umbtänavale.

## Välislingid
Liiklusmärk

**Liiklusmärk** (vananenud termin *teemärk*) on liikluse korraldamiseks teedele paigaldatav piltmärk.

Liiklusmärke on kahte liiki: alalised ja ajutised. Ajutisi märke kasutatakse näiteks teetööde läbiviimise korral. Need märgid on alalistest madalamad, need paigutatakse teisaldatavatele alustele ja need on tavaliselt kollase taustaga. Kui ajutise liiklusmärgi tähendus on vastuolus alalise märgi omaga, tuleb juhinduda ajutisest märgist.

## Liiklusmärke
* "Umbtee"

## Vaata ka
*Märgisüsteem
*Foor
*Teeviit

## Viited

## Välislingid

* EV Majandus- ja kommunikatsiooniministri määrus Liiklusmärkide ja teemärgiste tähendused ning nõuded fooridele nr 12, vastu võetud 22.02.2011 
* Liiklemismäärused (RT 1936, 82, 661); määruste lõpul on 1936. aastal kehtestatud liiklemise märkide ja signaalide joonised
Urdu kirjandus

**Urdu kirjandus** on urdu keeles kirjutatud ilukirjandus. 

## Urdu kirjanikke
*Khwaja Ahmad Abbas
*Muhammad Iqbal
Lille tänav

**Lille tänavaid** on Eestis palju:
***[[Lille tänav (Abja-Paluoja)|Lille tänav]]** (Abja-Paluoja)
***[[Lille tänav (Aruküla)|Lille tänav]]** (Aruküla)
***[[Lille tänav (Audru)|Lille tänav]]** (Audru)
***[[Lille tänav (Elva)|Lille tänav]]** (Elva)
***[[Lille tänav (Haapsalu)|Lille tänav]]** (Haapsalu)
***[[Lille tänav (Häädemeeste)|Lille tänav]]** (Häädemeeste)
***[[Lille tänav (Jaanikese)|Lille tänav]]** (Jaanikese)
***[[Lille tänav (Jõgeva)|Lille tänav]]** (Jõgeva)
***[[Lille tänav (Jõhvi)|Lille tänav]]** (Jõhvi)
***[[Lille tänav (Kanepi)|Lille tänav]]** (Kanepi)
***[[Lille tänav (Kehra)|Lille tänav]]** (Kehra)
***[[Lille tänav (Kohtla-Järve)|Lille tänav]]** (Kohtla-Järve)
***[[Lille tänav (Käsmu)|Lille tänav]]** (Käsmu)
***[[Lille tänav (Laekvere)|Lille tänav]]** (Laekvere)
***[[Lille tänav (Laulasmaa)|Lille tänav]]** (Laulasmaa)
***[[Lille tänav (Lille)|Lille tänav]]** (aiandusühistu Lille)
***[[Lille tänav (Loksa)|Lille tänav]]** (Loksa)
***[[Lille tänav (Loodus)|Lille tänav]]** (aiandusühistu Loodus)
***[[Lille tänav (Mustla)|Lille tänav]]** (Mustla)
***[[Lille tänav (Mustvee)|Lille tänav]]** (Mustvee)
***[[Lille tänav (Mõisaküla)|Lille tänav]]** (Mõisaküla)
***[[Lille tänav (Narva)|Lille tänav]]** (Narva)
***[[Lille tänav (Otepää)|Lille tänav]]** (Otepää)
***[[Lille tänav (Paide)|Lille tänav]]** (Paide)
***[[Lille tänav (Paldiski)|Lille tänav]]** (Paldiski)
***[[Lille tänav (Paralepa)|Lille tänav]]** (Paralepa)
***[[Lille tänav (Puuri)|Lille tänav]]** (Puuri)
***[[Lille tänav (Põltsamaa)|Lille tänav]]** (Põltsamaa)
***[[Lille tänav (Pärnu)|Lille tänav]]** (Pärnu)
***[[Lille tänav (Rakke)|Lille tänav]]** (Rakke)
***[[Lille tänav (Rakvere)|Lille tänav]]** (Rakvere)
***[[Lille tänav (Rapla)|Lille tänav]]** (Rapla)
***[[Lille tänav (Suure-Jaani)|Lille tänav]]** (Suure-Jaani)
***[[Lille tänav (Tallinn)|Lille tänav]]** (Tallinn)
***[[Lille tänav (Tapa)|Lille tänav]]** (Tapa)
***[[Lille tänav (Tartu)|Lille tänav]]** (Tartu)
***[[Lille tänav (Turba)|Lille tänav]]** (Turba)
***[[Lille tänav (Türi)|Lille tänav]]** (Türi)
***[[Lille tänav (Valga)|Lille tänav]]** (Valga)
***[[Lille tänav (Vesiliilia)|Lille tänav]]** (aiandusühistu Vesiliilia)
***[[Lille tänav (Viljandi)|Lille tänav]]** (Viljandi)
***[[Lille tänav (Võhma)|Lille tänav]]** (Võhma)
***[[Lille tänav (Võru)|Lille tänav]]** (Võru)
***[[Lille tänav (Õuna)|Lille tänav]]** (Õuna)
Tarbatu

**Tarbatu** on **[[Tartu]]** varasem nimi, mille järgi on nime saanud ka:
***[[Tarbatu (rahvatantsuansambel)|Tarbatu]]**, Eesti Maaülikooli rahvatantsuansambel.
***[[Tarbatu (koor)|Tarbatu]]**, laulukoor.
***[[Tarbatu (muinasklubi)|Tarbatu]]**, muinasklubi.
***[[Tarbatu Hiis]]**, taaralaste ühendus.

*Tarbatu piiramiseks on nimetatud Tartu 1224. aasta lahingut.
Robert D. Siegel

**Robert D. Siegel** (sündinud 12. novembril 1971) on Ameerika stsenarist ja filmilavastaja. 

Kirjutas stsenaariumid filmidele "The Onion Movie" ja "Maadleja" ("The Wrestler"). Film "Maadleja" pälvis Kansase filmikriitikute auhinna (Kansas City Film Critics Circle Awards) parima stsenaariumi auhinna. Siegel on endine satiiriajakirja The Onion toimetaja. 

## Filmograafia
# "The Onion Movie" (2008) stsenarist
# "Maadleja" ("The Wrestler", 2008) stsenarist
# "Big Fan" (2009) stsenarist, lavastaja

## Vaata ka
* "Maadleja"

## Välislingid
*
* Robert D. Siegel Exclusive Video Interview BIG FAN.
The Wrestler (filmimuusika album)

**"The Wrestler"** on samanimelise filmi muusika album, mis anti välja 2009. aastal.

Album koosneb peamiselt 1980. aastate *[[glam metal]]*i bändide lugudest.

## Lugude nimekiri
#  "Bang Your Head (Metal Health)" Quiet Riot – 5:35
#  "Don't Know What You Got (Till It's Gone)" Cinderella – 5:54
#  "Stuntin' Like My Daddy" Birdman & Lill Wayne – 4:30
#  "Don't Walk Away" Firehouse – 4:34
#  "Soundtrack To A War: Welcome To Hell" Rhino Bucket – 4:12
#  "Blowin' Up" Solomon – 3:38
#  "Mirror" Dead Family – 4:45
#  "Round And Round" Ratt – 4:25
#  "Dangerous" Slaughter – 3:50
#  "I'm Insane" Ratt – 3:16
#  "Balls To The Wall" Accept – 5:45
#  "Animal Magnetism" Scorpions – 5:57

## Vaata ka
* Maadleja (film)

## Välislingid
* Long, Cold Winter: The Music of "The Wrestler" Review Cory Frya. Popdose
Hain Tankler

**Hain Tankler** (25. juuli 1945 – 19. september 2008) oli eesti teadusajaloolane.

Ta töötas alates 1991. aastast vanemteadurina Tartu Ülikooli Raamatukogus.

## Tunnustus

* 2005 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid
*
Karli ülikool

**Karli ülikool Prahas** (ka lihtsalt **Karli ülikool**; tšehhi keeles *Univerzita Karlova v Praze*; inglise keeles *Charles University in Prague* või lihtsalt *Charles University*; ladina keeles *Universitas Carolina, Universitatis Carolo-Ferdinandea Pragensis*; saksa keeles *Karls-Universität Prag*) on Tšehhi vanim ja suurim ülikool.

Ülikool asutati 1347. aastal. Ülikooli nimi on seotud Saksa-Rooma keisri Karl IV-ga, kes võis olla selle asutamise algataja.

1409. aastal, hussiitide liikumise ajal, andis kuningas Vaclav IV ülikoolis böömlastele kolm häält ja teistele rahvustele (saksid, baierlased ja poolakad) igaühele ühe, mispeale paljud saksa õppejõud ja õpilased lahkusid ülikoolist ja rajasid uue Leipzigi ülikooli. Jan Husist sai Karli ülikooli rektor.

## Vaata ka
* Karli ülikooli humanitaarteaduskond
## Kirjandus
*Böthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von  W. F. Hacker
Victor von Grewingk

**Victor Emanuel Georg von Grewingk** (20 oktoober/1. november 1854 Valga – 18. veebruar 1931 Berliin) oli viimane Tartu rae justiitsbürgermeister 1889. aastal.

Ta oli Valga kreisiarsti Edelhard Friedrich von Grewingk  (1817–1888) ja Reinholdine Falck´u poeg. 

Õppis Tartu ülikoolis 1873–1876 ja 1878–1885 õigusteadust (cand. jur.), Tartu raehärra 1885–1889, Tartu justiitsbürgermeister 1889, Tartu ülikooli arhivaar 1892–1894, Tartu linnasekretär 1894–1898, Tartu linnapea 1898–1917.  

Tartu Suurgildi liige 1895, gildivanem 1914–1922.

Abiellus 29. augustil/10. septembril 1884 Tartus Tartu ülikooli mineraloogiaprofessori Constantin von Grewingki tütre Maria von Grewingkiga (15/27. juuni 1856 Tartu – 10. märts 1929 Tartu). 

## Kirjandus
* Dorpater Ratslinie 1319–1889 und das dorpater Stadtamt 1878–1918. Bearbeitet von Robert Arthur von Lemm. Marburg/Lahn, 1960.
* R. Ottow, Album Dorpato-Livonorum, im Auftrage des Konvents, Dorpat 1908, lk. 296
## Välislingid
*
Rumba sild

Mõiste **Rumba sild** võib tähistada järgmisi sildasid:

***[[Rumba raudteesild]]**, Rapla–Virtsu raudtee jaoks ehitatud ja tänapäeva Kirbla–Rumba–Vana-Vigala tee all olev sild üle Velise jõe
***[[Rumba maanteesild]]**, 1937 ehitatud, kuid 1941 purustatud sild, mis ehitati üle Velise jõe maantee jaoks; asus raudteesilla kõrval jõe lähte pool
Tharandt

**Tharandt** on väikelinn Saksamaal Dresdeni külje all.

Seal asub Saksamaa vanim (asutatud 1811) metsandusakadeemia umbes 650 õppuriga.

Tharandt on Dresdeni elanike populaarne suvituskoht.

## Viited
Platon Mussin-Puškin

Krahv **Platon Ivanovitš Mussin-Puškin** (Платон Иванович Мусин-Пушкин; 1698–1742) oli Venemaa riigitegelane ja senaator. 

Platon sündis bojaari Ivan Aleksejevitš Mussin-Puškini pojana. Isa oli Smolenski ja Astrahani vojevood, sai pärast osalemist Poltaava lahingus 1710 krahvitiitli ja 1713 Peeter I-lt kingituseks Karjala maakitsusel Viiburi-Käkisalmi tee paremalt poolelt Sakkolast 91 talu, mis moodustasid Petäjärvi (*Петровское, Петяярви*) mõisa.

Platon õppis välismaal. Aastast 1716 oli ta saadik Madalmaades. 1719 sõitis ta Venemaa esindajana Kopenhaagenisse, et võita Taani kuninga Frederik IV poolehoidu Põhjasõjas Rootsi vastu. 1720 oli ta diplomaatilises lähetuses Pariisis. 1730–1732 oli ta Smolenski ja 1732–1734 Kaasani kuberner. 21. oktoobrist 1735 kuni 26. juulini 1736 oli ta Eestimaa kuberner. Seejärel määrati ta Kommertskolleegiumi presidendiks ja oli 1739. aastast senaator.

## Perekond

Ta oli abielus Maria Rževskajaga, kes oli stolniku (*Комнатный стольник*, aastast 1686) Matvei Aleksejevitš Rževski (u. 1670–1710) tütar.

Abielust sündis Pulheria Dolgorukova, kes oli abielus Püha Anna ordeni kavaleri (1759), kindralmajori ja vürsti Fjodor Sergejevitš Dolgorukoviga, kes suri 1761 Seitsmeaastases sõjas Kolbergi vallutamisel saadud haavadesse.

Teist korda abiellus Platon Mussin-Puškin vürstinna Marfa Tšerkasskajaga, kes oli vürst Pjotr Mihhailovitš Tšerkasski (surnud 1701) ja Maria Borissovna Golitsõna tütar. Abielust sündis 2 tütart ja poeg:
*Nadežda, abiellus Afanassi Nikolajevitš Gontšaroviga ja oli luuletaja Aleksandr Puškini naise Natalja Nikolajevna Gontšarova (1812–1863) vanavanemad. 
*Valentin (1735–1804), krahv, sõjandus- ja riigitegelane, Sõjanduskolleegiumi asepresident
*Kleopatra (1739–1785), oli abielus krahv Sergei Goloviniga (1738–1786), kes oli kindralporutšik Fjodor Ivanovitš Golovini (1704–1758) poeg.

## Viited
Aaronlased

**Aaronlased** (аароновцы) olid vanausuliste rühm, mis 18. sajandi teisel poolel eraldus pomoorlastest. Selle rajaja oli Andrei Žukov (Aaron Žukov). 

Aaronlased tunnistasid abielu. Nad ei pooldanud äärmuslikku asketismi. 

19. sajandil lakkasid nad olemast.

## Välislingid
*I раздел РАСКОЛЫ, ЕРЕСИ, СЕКТЫ и проч. (ПРАВОСЛАВИЕ)
Kranjska Gora

**Kranjska Gora** (sloveeni *Kranjska Gora*, saksa *Kronau*) on asula Sloveenia põhjaosas Austria piiri ääres, Kranjska Gora valla keskus.

2002. aastal elas Kranjska Goras 1428 inimest.

Kranjska Gorat tuntakse eriti talispordikeskusena. Seal toimuvad igal aastal maailma karikasarja etapid mäesuusatamises, peamiselt slaalomis ja suurslaalomis. Läheduses asub ka Planica lennumägi.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Vitranc Cupi koduleht (MK-etapp)
Townsville

**Townsville** on linn Austraalias Queenslandi osariigis.

Linna elanike arv 2006. aastal oli 143 328.

## Viited
Madonna di Campiglio

**Madonna di Campiglio** on Itaalias Trentino provintsis Val Rendena orus Dolomiti di Brenta ja Adamello mägede vahel asuv küla ja suusakeskus. 1522 meetri kõrgusel merepinnast asuvas külas elab umbes 700 inimest. 

Madonna di Campiglio korraldatakse talvel mäesuusatamise maailma karikasarja etappe.

## Välislingid

* Madonna di Campiglio koduleht