open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wenedyk

**Wenedyk** () on tehiskeel, mille on loonud hollandi tõlkija Jan van Steenbergen (kes on ka aidanud luua tehiskeelt Interslavic). Seda kasutatakse väljamõeldud *[[Rzeczpospolita|Kahe krooni vabariigis]]* ,alternatiivajaloo maailmas Ill Bethisad. Wenedyk on Vulgaarladina järglane mida on palju mõjutanud Slaavi keeled, Selles maailmas vallutas Rooma impeerium Poola maad ja Poola keele asemel arenes seal välja Wenedyk. Wenedyk proovib näidata kuidas oleks võinud Poola keel välja näha kui see oleks Slaavi keele asemel olnud Romaani keel. Internetis on Wenedyki keel tuntud näide altlangist (Tehiskeel mis on loodud alternatiivajaloo maailma jaoks).

## Tähestik

Wenedyku tähestik on täpselt sama mis Poola tähestik. Tähestikus on 32 tähte

**A Ą B C Ć D E Ę F G H I J K L Ł M N Ń O Ó P R S Ś T U W Y Z Ź Ż**

## Viited
Kahjum

**Kahjum** on raamatupidamiskohustuslase aruandeperioodi tulude ja kulude vahe.

Majanduslik kahju on termin, mida kasutatakse asjaolude kirjeldamiseks, kui üksikisik või organisatsioon kaotab raha. Mõiste hõlmab ka finantskahju, mis on tavaliselt bilansis või muus finantsaruandes nähtav. Kuigi majanduslik kahju hõlmab isiku või ettevõtte sissetuleku kaotuse juhtumeid, ei hõlma see juhtumeid, kus sissetuleku kaotus tuleneb füüsilisest või isikukahjustusest. Majanduslik kahju võib olla põhjustatud loodusõnnetusest, näiteks orkaanist või teise osapoole hooletusest.

Ettevõtete omanikud ja juhid kasutavad üldiselt mõistet "kasumi kaotus", et viidata arvule kasumiaruandes. Majanduslik kahju hõlmab sageli laiemat muutuja ulatust. Näiteks majanduslik kahju võib tuleneda kasumi kaotusest või kahjustatud või kaotatud varast. Üldiselt tuleb kasumi kaotus soovimatu tagajärjena ja ettevõtte eesmärgiks on kasumit teenida.

## Majanduslik kahjum
Lihtsustatult, kasumi kaotust ja majanduslikku kaotust tuleks kasutada sünonüümselt, aga kasumi kaotus tavaliselt viitab ettevõttele, mis peamiselt tegeleb kasumiga. Majanduslikku kaotust rakendatakse pigem siis, kui see viitab sellisele kahjule, mille all kannatavad eraisikud, ühiskond ja valitsus. Näiteks, laastav torm võib tekitada hävitusliku kaose linnas ja meedia teeb postituse majanduslikust kaotusest. Selle aja jooksul võib seal olla tosinaid kuni sadu ettevõtteid, kes ka kannatavad majandusliku kaotuse all ning peavad jätkuvalt kannatama oma ettevõtte kasumi kaotust, mis on jätkuv tulemus majanduslikule kaotusele. Kokkuvõttes on nende kahe mõiste erinevuseks on kontekst ja põhjuslikkus.

## Eraisiku kahjum
Ettevõtte mõistes, et jõuda kasumi kaotuseni, peavad nad kõigepealt teenima kasumit. Kasum võrdub sissetulekud miinus väljaminekud. Seevastu, ühe pere majapidamise eelarve võib näidata kasumit kuu lõpus, aga sellises olukorras on pigem mõisteks "ülejääk", kuigi mõiste "kasum" on ka igati õige sõna, mida kasutada. Nagu näites öeldud, perekonna eelarve ei ole ettevõte eelarve ja seetõttu mõistet "kasumi kaotus" tavaliselt ei rakendata. Pere võib kannatada majanduslikku kaotust mitmel põhjusel. Näiteks, kui perekonnas peamise palga teenija kaotab oma töökoha või mõne muu sissetuleku allika, mis toetab peret, siis sellele kindlasti järgneb majanduslik kaotus.

## Viited

__SISUKORDEES__
Brithenig

**Brithenig** on tehiskeel, mille töötas välja Andrew Smith. 1996. aastal. 

Brithenig on loodud alternatiivajaloo maailma Ill bethisad jaoks. Keel proovib näidata milline oleks võinud välja näha romaani keel mida oleks räägitud Briti saartel. Ill bethisadis on ka teisi tehiskeeli nagu Wenedyk, Breathanach Xilponia ja Wessisci keel.
Transpordilaev

**Transpordilaev** on peamiselt sõjalise otstarbega vedudeks valmistatud või kohandatud sõjalaev-abilaev.

Transpordilaevaks võidakse nimetada kalalaeva liiki, mis veab väljapüügiga tegelevatelt laevadelt või paatidelt veekogul vastu võetud kala või muid ande sadamasse.

Harvem nimetatakse transpordilaevaks tsiviilotstarbelisteks vedudeks mõeldud ja riigiasutusele kuuluvat laeva.

## Sõjaväe transpordilaevad
Suurte mastaapidega sõdade käigus on paljud senised kaubalaevad või reisilaevad mobiliseeritud või rekvireeritud merevägede koosseisu transpordilaevadeks. Sageli on neile sel puhul paigaldatud ka enesekaitseks relvastust ja täiendatud laevameeskonda sõjaväelastega. Samuti on transpordilaevu värvitud kaitsevärvi halliks sarnaselt teiste sõjalaevadega.

Transpordilaev võib olla spetsiaalselt ehitatud või ette valmistatud laskemoona (lahingumoona) veoks.
Alexion Pharmaceuticals

**Alexion Pharmaceuticals Inc.** on Ameerika ravimifirma, mis on 2021. aasta juulist AstraZeneca tütarettevõte. See oli 2011. aastast kuni müümiseni NASDAQ-100 komponent.

## Viited
Kommertspank

**Kommertspank** on asutus, mis osutab selliseid finantsteenuseid nagu hoiuste vastuvõtt ja ärilaenude andmine ning pakub investeerimisvõimalusi.

Kommertspanka võib käsitleda ka panga või suurpanga osakonnana, mis keskendub peamiselt aktsiaseltside või suurettevõtete tagatud hoiuste ja laenupakkumistele.

## Tähtsus
Kommertspankade peamine eesmärk on avalikule sektorile ja äriettevõtetele finantsteenuste osutamine, et tagada majanduslikku ja ühiskondlikku tasakaalu ning jätkusuutlikku majanduskasvu.

Sellega seoses on kommertspanga kõige tähtsam funktsioon krediidi loomine. Kliendile laenu võimaldades, ei paku kommertspank neile raha, vaid pank avab deposiitkonto, kust laenuvõtja saab kontol olevat raha kasutada.

Kommertspangad võtavad klientidelt vastu eri liiki hoiuseid, sealhulgas hoiuste arvelduskontod, korduvkonto hoiused ja tähtajalised hoiused.

Kommertspangad pakuvad laene ja ettemakseid mitmesugustes vormides, sealhulgas arvelduskrediiti, sularahalaenu, arvete diskonteerimist jne.

## Peamised tooted ja teenused
* Raha vastuvõtmine eri tüüpi hoiukontodele
* Laen sularahas: arvelduskrediidid, osamaksed jne
* Laen dokumendivormis: akreditiivid, garantiid, võlakirjad, väärtpaberid, kindlustusvõtjate kohustused, pangatähtede väljaandmine ja pangatšekid ning muud bilansivälised tehingud
* Finantseerimisasutuste suhted
* Sularaha juhtimine
* Riigikassa juhtimine
* Erakapitali rahastamine
* Maksete töötlemine telegraafiülekandega, EFTPOS-i, internetipanganduse või muude makseviisidega.

### Kommertslaenud tagatisena
Kõik kommertspanganduse laenud, olenemata konkreetsest pangatoote tüübist, peavad olema "tagatisega" või "tagatiseta".

### Tagatisega laen
Tagatisega laen on laen, milles laenuvõtja lubab laenu tagatiseks mõnda vara (nt auto või kinnisvara), mis tagab võlausaldajale võlgnetava tagatise. Seega on võlg tagatud tagatise vastu – laenusaaja võlgneb vaikimisi võlausaldajale tagatiseks kasutatud vara ja võib seda müüa, et taastada osa või kogu laenusaajale laenuks antud summa, näiteks võib võlausaldaja keelustada tagatise algsele omanikule tema õigused vara suhtes. Kui tagatise müügiga ei teenita piisavalt raha võlgade katteks, võib võlausaldaja sageli laenusaajale ülejäänud summa kohta teha puudujäägiotsuse. Tagatisega laenude vastand on tagatiseta laen, mis ei ole seotud konkreetse varaobjektiga ja selle asemel võib võlausaldaja rahuldada võlga laenuvõtja asemel laenuvõtja tagatise ja laenuvõtja vastu.

### Tagatiseta laen
Tagatiseta laenud on rahalised laenud, mis ei ole tagatud laenuvõtja varadele (tagatis ei ole kaasatud). Suurte ettevõtete jaoks on väikeettevõtete tagatiseta laenud just näiteks krediitkaardid ja krediidiliinid. Need võivad olla finantseerimisasutustelt kättesaadavad mitmesuguste kujunduste või turustuspakettidena, näiteks: 
* panga arvelduskrediit, 
* ettevõtete võlakirjad, 
* krediitkaardivõlg, 
* krediidivõimalused või krediidiliimiidid.

## Viited
Þrjótrunn

**Þrjótrunn** on tehiskeel, mille on loonud Henrik Theiling. Þrjótrunni räägitakse alternatiivajaloo maailmas, kus roomlased vallutasid Islandi ja tõid oma keele endaga kaasa. Sajandite pärast arenes Islandil välja ladina keel, mida oli palju mõjutanud Islandi keele hääldus.

## Näide

**Meieisapalve**

Patir nostir, tú tög er í kjal,
Settiþikist næminnsu tú.
Rægnsu tú vin.
Oltirsa tvo sjá þátt, kæsig í tjarr tög í kjöl.
Dátu næfur höði köttiðun pánsu nostur.
Perdóttu næfur défitsu nostur tög eð nær perdóðmur dæftrissir nöstir.
Ídýktu nær né í tjattatjón, már lifratu nær á möld.
Kvor tví ert rægnsu, potirsu eð glærsa hákur eð itinmett.


## Viited
Lizumsi vald

**Lizumsi vald** (läti keeles *Lizuma pagasts*, latgali keeles *Lyzuma pogosts*) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Druviena, Lejasciemsi, Ranka ja Tirza vallaga.

Valla pindala on 108 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1417 inimest. Valla keskus on Lizumsi küla, vallavanem on Aigars Uģis.

## Ajalugu

Esimese maailmasõja eel asus praeguse valla alal Lizumsi mõis. Aastal 1935 oli valla pindala 119 km² ja seal oli 1791 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Lizumsi ja Velēna külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. 

Aastal 1951 liideti Lizumsi külanõukoguga likvideeritav Velēna külanõukogu, aastal 1960 aga Sinole külanõukogu kolhoosi Spars maad. Aastal 1977 liideti külanõukoguga veel osa likvideeritavast Sinole külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

## Loodus

Suurimad jõed on Koiva jõgi ja selle lisajõgi Tirza. Enamik valda asub Vidzeme kõrgustikul, põhjaosa jääb aga Tālava madalikule. Kõrgeim koht on Pereškalns (182,1 m).

Looduskaitse all on viis Lizumsis kasvavat põlist tamme.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Brīvzemnieki muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu. Regionaalse kaitse all on Brici keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Uriekste linnamägi, Pietiņi muinaskalmed, Velēna kirik ja selle orel, altar, kantsel ning oreliprospekt, Lizumsi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park, ait, aedniku maja  tallid, häärber ja kaks teenijate maja. Kohaliku kaitse all on Velēna vesiveski.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1268 lätlast, 57 venelast, 12 valgevenelast, 16 ukrainlast, 28 poolakat ja 15 leedulast. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Lizuma vējdzirnavas 2003-09-05.jpg|Lizumsi tuulik
Augstiekalni - Guntars Mednis - Panoramio.jpg|Augstiekalni künkad
Velēnas luterāņu baznīca 4.jpg|Velēna kirik


## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht (*läti keeles*)
Richard Lepik

**Richard Lepik** (15. november 1900 – 5. september 1943) oli Eesti metsavaht.

Osales Vabadussõjas, oli metsavahi kutsepraktikal Kohtla metskonnas, alates 1930. aastast Avinurme metskonna Ulvi vahtkonna, sama metskonna Ennikvere vahtkonna ja alates 1936. aastast Kohtla metskonna Sala vahtkonna metsavaht. 

Hukkus teenistuskohuste täitmisel (tapeti salaküttide poolt). 

Tal oli siis abikaasa ja neli alaealist last.

## Kirjandus
* Nekroloog Eesti Mets, 1943, nr 6, lk 158.
Müügikorraldus

**Müügikorraldus** ehk **müügijuhtimine** on ärikorralduse valdkond, mis keskendub müügitehnikate praktilisele rakendamisele ja ettevõtete müügitehingute juhtimisele. Müügikorralduse olulised momendid on müügi planeerimine ja müügiaruande koostamine, olulist rolli omab ka müügijuht, kes juhib müügiosakonda või muud müügiga seotud valdkonda.

Müügijuhtimine on oluline ärikorralduse valdkond, kuna toodete ja teenuste müügist saadav netokäive ja kasum juhivad edasist äritegevust. Need on ka peamised äritegevuse eesmärgid ja tulemuslikkuse näitajad. 

Müügijuhi ülesandeks on uute klientide leidmine ja püsiklientidega heade suhete hoidmine. Müügijuhi tööst oleneb väga palju ettevõtte edukus.

## Müügi planeerimine
Müügi planeerimine koosneb strateegiast, kasumipõhiste müügi eesmärkide seadmisest, kvootidest, müügi prognoosimisest, nõudlushaldusest ja müügikava täitmisest.

### Müügiplaan
Müügiplaan on strateegiline dokument, milles on välja toodud äritegevuse eesmärgid, ressursid ja müügitegevus. Müügiplaanis kirjeldatakse ka täpsemalt, kuidas kavatsetakse oma eesmärke saavutada toodete ja teenuste tegelikul müümisel. 

Üldiselt järgib müügiplaan turundusplaani, strateegilist plaani ja äriplaani.

## Müügiaruanne
Müügiaruanne sisaldab müügipersonali peamisi tulemusnäitajaid. 

Peamised tulemusnäitajad näitavad, kas müügiprotsess saavutab tulemusi tõhusalt või mitte ning kas see kulgeb müügiplaneeringuga kooskõlas. See peaks võimaldama müügijuhtidel ennetada probleeme ning leida nende tekkimisel lahendused kiiresti ja õigel ajal. Müügiaruande kaudu saab ka müügijuhi ülemus infot selle kohta, kuidas töötaja oma tööga hakkama saab ning kas ta suudab probleeme ennetada. 

Müügiaruanded tehakse ka ettevõtte juhtkonna jaoks: kui teiste osakondade tasude plaan sõltub lõpptulemusest, siis on oluline anda ülevaade müügiosakonna tööst ka teistele osakondadele. 

Müügiaruanded on vajalikud investoritele, partneritele ja valitsusele. Müügiaruanded on vajalikud selleks, et müügikorralduse süsteemil oleks täiustatud aruandlusvõime eri huvirühmade vajaduste rahuldamiseks.

## Viited
Jaemüük

**Jaemüük** ehk **jaekaubandus** on kaupade müümine väiksemas koguses ja otse tarbijale.

Jaemüük on uute ja kasutatud kaupade edasimüük kauplustest, kioskitest, müügilettidelt, postimüügikauplustest, internetikauplustest ja oksjonitelt eraisikutele isiklikuks tarbimiseks või majapidamises kasutamiseks. Kaupade jaemüügiks ei loeta kaupade (autod, mööbel, olmeelektroonika, kodumasinad jt) müüki liisinguettevõtte kaudu, kui kauba omanikuks saab liisinguettevõte.  Jaemüügi vastandiks on **[[hulgimüük]]**, mis tegeleb suurte koguste vahendamisega suurfirmadele ja valitsusasutustele. Jaekaubandusteenused võivad hõlmata ka krediidi-, kohaletoimetamis-, nõustamis-, stilisti- ja mitmesuguseid muid teenuseid.

Jaemüüja on füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, kelle tegevusala hõlmab väikestes kogustes teenuste või tarvete müüki otse tarbijale, võttes arvesse kauplemise ja turustamise eripära.

Jaekaubandus on Põhjala riikides üks suuremaid majandusharusid ning sel on oluline koht majandusliku käitumise kujundamisel. Jaekaubanduse arengut mõjutavad enim tehnoloogia areng ning tarbijate üha kõrgemad ootused.  Kaupmeeste ellujäämisstrateegiate kriitilised edutegurid on tarbijate soovide ja ootuste parem mõistmine ning ennetamine, toote- ja teenuste innovatsioon ning tarneahela tõhustamine. Väga oluliseks suundumuseks on ka püüd saavutada müügikanalist (pood või internet) sõltumatut ühtset ja meeldivat kasutajamugavust.

## Vaata ka
* Rändkauplus

## Viited
Väärtpaberiturg

**Väärtpaberiturg** on järelevalvatav süsteem väärtpaberitega kauplemise võimaldamiseks, kus ühetaolistel tingimustel viiakse kokku eri isikute eri- või üheaegsed väärtpaberite omandamis- ja võõrandamishuvid. 

Riiklikku järelevalvet Eesti väärtpaberituru üle teostab finantsinspektsioon. Koostöös finantsinspektsiooniga teostab õigusaktides ja oma reglemendis sätestatud pädevuse piires järelevalvet Tallinna börsil kauplevate ettevõtete, kaubeldavate väärtpaberite hinna kujunemise, tehingute tegemise ning muude börsi reglemendi nõuete täitmise üle ka NASDAQ OMX Tallinna börs.

## Tähtsus
Väärtpaberiturg on üks olulisemaid võimalusi ettevõtete kapitali suurendamiseks. See võimaldab ettevõtetel avalikult kaubelda ja kasutada saadavat finantskapitali laienemiseks, müües omandis olevaid aktsiaid avalikul turul. Väärtpaberituru likviidsus võimaldab aktsionäridel nende varasid kergesti müüa või vahetada.

## Investeerimise strateegiad
Strateegiaid investeerimiseks on mitmeid, põhiliselt tehniline ja fundamentaalne analüüs. 

Fundamentaalseks analüüsiks nimetatakse ettevõtte analüüsimist ja hindamist, keskendudes finantsaruannetele, juhtkonnale, konkurentsile ja üldisele turusituatsioonile. Selle eesmärgiks on leida alahinnatud ettevõtteid või ootustest kiiremini kasvavaid ettevõtteid.

Tehniline analüüs on meetod, mis prognoosib väärtpaberi hinna muutumist tulevikus, toetudes minevikus toimunud aktsia hinna liikumisele. Tehniline analüüs erineb fundamentaalanalüüsist, mille järgi analüüsitakse ettevõtte majandusnäitajaid. Tehniline analüüs on tihti ainult statistiline ning vaatleb aktsia hinda ja käivet, nõudlust ja pakkumist, seejuures ei ole olulised fundamentaalsed põhjendused.

## Väärtpaberituru indeks
Väärtpaberituru indeks on indeks, mille abil mõõdetakse väärtpaberituru või selle majandusharu väärtpaberite väärtuse muutust.

Indeksi ülesanne on iseloomustada kogu väärtpaberiturgu tervikuna indeksis esindatud väärtpaberite kaudu, sellepärast kasutatakse seda väärtpaberituru muutuste jälgimiseks ja konkreetse investeeringu tulususe võrdluseks turu keskmise tootlusega.

Väärtpaberituru indeksisse ei ole võimalik investeerida, sest see on abstraktne matemaatiline näitaja. Investoritel on võimalik investeerida ainult indeksit järgivatesse investeerimisfondidesse või börsil kaubeldavatesse indeksifondidesse.

## Viited
Maanteetransport

**Maanteetransport** ehk **maanteevedu** on reisijate või kauba transportimine maanteedel.

Esimesteks maanteetranspordi vahenditeks olid hobused, härjad või koguni inimesed. Järjest kasvava kaubanduse ja tööstusrevolutsiooniga olid paremad teed hädavajalikud. John Loudon McAdam (1756–1836) lõi esimese kaasaegse maantee. Ta töötas välja odava sillutise, mis koosnes mullast ja kividest (tuntud kui killustikkate), ning tõstis teed ümbritsevast maastikust mõne meetri võrra kõrgemale, mis aitas kaasa veeäravoolule.

Transpordi teedel võib laias laastus jagada kaheks: kaubavedu ja inimeste transport. Lühikeste vahemaade ja kergemate väiksemate saadetiste jaoks kasutatakse kaubikuid. Suurte vedude jaoks on mõistlikum kasutada veoautosid.
 
Inimeste (reisijate) transport teedel toimub kas isiklike autode, ühistranspordi või kaugliinibusside vahendusel.

## Maanteetranspordi tugevused ja nõrkused
Maanteetranspordil on mitmeid tugevaid ja nõrku külgi:

#### Positiivsed küljed
*tasuv / majanduslikult efektiivne
*kiire kohaletoimetamine
*ideaalne lühikeste vahemaade läbimiseks
*ideaalne kergesti riknevate kaupade (nt puu- ja köögiviljad) vedamiseks
*lihtne jälgida kauba asukohta
*lihtne suhelda juhtidega
*ideaalne kullerteenus

#### Negatiivsed küljed
*hooletu sõit võib kaupu vigastada
*liikluseeskirjad võivad põhjustada viivitusi
*halb ilm
*liiklusummikutest põhjustatud viivitused

## Vaata ka
*Raudteetransport
*Veetransport
*Torutransport
*Õhutransport

## Viited

## Kirjandus
*
Riigipank

**Riigipank** on üldjuhul riigi finantseerimisasutus. See erineb reservpangast selle poolest, et see ei pruugi ilmtingimata kontrollida rahapoliitikat (kõnealusel riigil ei pruugi olla oskusi rahapoliitika loomiseks), vaid selle asemele pakub see jae- ja kommertsteenuseid.

Riiklikku panka, mis on tegutsenud viis aastat või vähem, nimetatakse *de novo* pangaks.

## Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikides kasutatakse terminit *state chartered bank* või *state chartered savings bank* vastupidises tähenduses "*riiklikule pangale*" või "*föderaalsele hoiupangale*", mis on olemas teistes Ameerika Ühendriikide osariikides. Riikliku panga juriidiline nimi peab sisaldama kas sõna "*national*" või lühendit “N.A”, föderaalsel hoiupangal peab nimes leiduma "*federal*" või “F.S.B”, samas kui "*state charted bank'i*" nimi ei tohi sisaldada sõna "*national*" ega "*federal*. 

Ameerika Ühendriikides ei ole riigipangad reguleeritud Valuutakontrolliameti (OCC) poolt, mis on föderaalne agentuur, mis teostab riiklike pankade üle järelevalvet. Mõned riigi pangad on reguleeritud föderaalreserviga, ja neid, mis ei ole, reguleerib Federal Deposit Insurance Corporation (FDIC).

## Austraalia
Igal Austraalia osariigil oli varem oma riigipank, kuid praeguseks on need kõik erastatud. Commonwealth Bank of Australia oli mingil määral riigipank. See oli Föderaalse või riiklik valitsuse alluvuses. Siiski omas see keskpangale omaseid ülesandeid, kuni 1959. aastani.

## Viited
Mobilitas Pluss

**Mobilitas Pluss** ehk pikema nimega „Teaduse rahvusvahelistumine, mobiilsuse ja järelkasvu toetamine“ on Eesti riigi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatav teadusprogramm, mille kinnitas Eesti haridus- ja teadusminister 30. detsembril 2015. Mobilitas Plussi programmi viib ellu Eesti Teadusagentuur ning programmi eelarve on 35 373 763 eurot, millest 83,5% katab Euroopa Regionaalarengu Fond. Programm kestab kuni 2023. aastani.

Mobilitas Pluss on aastatel 2008–2015 kestnud Mobilitase jätkuprogramm.

## Eesmärgid
* tõsta Eesti teaduse, ettevõtluse ja kõrghariduse rahvusvahelist nähtavust ja atraktiivust õpi- ja teadustegevuse sihtriigina;
* tugevdada Eesti teadlaste, teadust tegevate asutuste ja ettevõtete rahvusvahelist konkurentsivõimet;
* toetada Eesti teadusasutuste ja ettevõtete koostöövõimalusi riikidevaheliste teadusorganisatsioonide ja –võrgustikega, sh läbi sünergia Horisont 2020 meetmetega;
* avardada riigi, teadus- ja arendusasutuste, kõrgkoolide, ettevõtete, üliõpilaste ja akadeemilise personali rahvusvahelise koostöö ja enesetäiendamise võimalusi läbi sektoritevahelise ja rahvusvahelise mobiilsuse ning koostöövõimaluste parandamise.

## Alategevused
# *Toetused Eestis teadustöö tegemiseks* –  tuuakse Eesti teadus- ja arendusasutustesse ja ettevõtetesse teadusprojekte läbi viima ligikaudu 100 järeldoktorit ning 60 teadlast, kes on varem Eestis elanud, kuid siis suundunud teadustööd välismaale tegema.
# *ERC grandi taotlemise edukuse tõstmine* – toetatakse neid Eesti teadus- ja arendusasutustes töötavaid teadlasi, kes on taotlenud Euroopa Teadusnõukogu granti, kuid sellest ilma jäänud.
# *Tippteadlaste toetamine* – tuuakse Eestisse 13 tipptasemel teadlast, kes loovad Eestisse oma uurimisrühma.
# *[[Euroopa teadusruum]]i, Innovaatilise Liidu ja Horisont 2020 algatustes osalejate toetamine* – toetatakse teadlaste osalemist erinevates Euroopa algatustes – näiteks ERA õppetoolide, Euroopa Innovatsiooni ja Tehnoloogia Instituudi või ERA-NET projektides.
# *Eesti EL algatustes osalemist toetav kontaktbüroo* – toetatakse Eesti teadus- ja arendustegevuse kontaktbüroo tegevusi Brüsselis
# *Eesti teaduse välisturundus „Research in Estonia“* – toetatakse Eesti teadus- ja arendustegevuse turundamist välisriikides
# *Rahvusvahelised koolitused ja õppevisiidid teadlastele* – koolitatakse Eesti teadlasi projekte kirjutama ning võimaldatakse käia õppevisiitidel edukate projektitaotlejate juures (fookus on eelkõige Euroopa Teadusnõukogu grantidel)

## Viited

## Välislingid
* Mobilitas Pluss Eesti Teadusagentuur
NUTIKAS programm

**NUTIKAS programm** ehk pikema nimega „Rakendusuuringute toetamine nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondades“ on Eesti riigi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatav teadusprogramm, mis kinnitati haridus- ja teadusministri määrusega 21. augustil 2015. Programmi viis kuni 2020. aastani ellu Sihtasutus Archimedes, seejärel on programmi elluviija Riigi Tugiteenuste Keskus. Programmi eelarve on 26,6 miljonit eurot, mida kaasrahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist. Programm kestab kuni 31. augustini 2022.

## Programmi eesmärgid
* Aidata kaasa ettevõtjate huvides läbi viidavate rakendusuuringute ja tootearenduse rahastamisele avalikes TA asutustes;
* Tõsta Eesti avalike TA asutuste motivatsiooni ja valmisolekut ettevõtlusele vajalike rakendusuuringute ja tootearendusprojektide läbiviimiseks kasvuvaldkondades;
* Soodustada teadmussiiret ettevõtete ja Eesti avalike TA asutuste vahel.

## Taotlemine
Toetust saavad taotleda Eesti äriregistrisse kantud ettevõtted. Ettevõttele vajaliku rakendusuuringu või tootearenduse tellib taotleja eelistatult Eesti teadus- ja arendusasutuselt. Taotluse temaatika peab olema seotud nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondadega, milleks on „Teadmistepõhine Eesti 2014–2020“ põhjal:

# Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), mis on seotud teiste majandusaladega (nt küberturvalisus, tarkvaraarendus või IKT kasutamine tööstusprotsesside automatiseerimiseks);
# Tervisetehnoloogiad (nt biotehnoloogia või IT kasutamine meditsiiniteenuste ja -toodete arendamiseks);
# Ressursside tõhusam kasutamine (nt ettevõtjad, kes tegutsevad materjaliteaduse ja -tööstuse vallas, püüavad leida innovaatilisi ehitusvõimalusi või otsivad keemiatööstuses võimalusi põlevkivi senisest tõhusamaks kasutamiseks).

## Toetuse määrad
Toetuse suurus on ühe projekti kohta 20 000 eurot kuni 2 miljonit eurot. Toetuse määr sõltub taotleja suurusest ja toetatava tegevuse liigist (rakendusuuring või tootearendus).

## Vaata ka
* RITA programm

## Viited
Sleeping with Sirens

**Sleeping with Sirens** on Ameerika Ühendriikide rokkbänd Florida osariigist Orlandost. Praegu tegutseb bänd Grand Rapidsis Michiganis. 

Bändi lõid aastal 2009 For All We Know liikmed ja Paddock Park. Praegu on Sleeping with Sirensil plaadileping Warner Bros Recordsiga. Nad on välja andnud viis täispikka albumit ja akustilise EP. 

Bänd sai tuntuks oma lauluga "If I'm James Dean, You're Audrey Hepburn", mis on nende 2010. aastal ilmunud debüütalbumil "With Ears to See and Eyes to Hear". Nende kolmas album "Feel" jõudis USA edetabelis Billboard 200 kolmandale kohale. Bändi neljas album "Madness" ilmus 2015. aasta 17. märtsil koostöös Epitaph Recordsiga, albumil oli ka uus singel "Kick Me". Nende viies stuudioalbum, "Gossip", ilmus 22. septembril 2017 koostöös Warner Bros Recordsiga. 

Bänd on tuntud peamiselt laulja Kellin Quinni mitmekülgse *leggero tenor*'i vokaali poolest ning raskete helide kasutamisega oma varasemates töödes ja popmuusika mõjutustega hilisemas tegevuses.
Indrek Kelk

**Indrek Kelk** (sündinud 21. jaanuaril 1969 Tartus) on eesti sporditegelane. 

## Haridus, töö ja ühiskondlik tegevus
Ta lõpetas 1987. aastal Tartu 8. keskkooli ja 1992. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.  Diplomitööks spordifüsioloogia kateedris oli "Üleminekust jalgrattalt jooksule lühikeses eksperimentaaltriatlonis" (juhendaja Toivo Jürimäe).

Kelk töötas aastatel 1998–1999 Triatloniliidu peasekretärina ja 1999–2004 MTÜ Klubi Tartu Maraton tegevdirektorina, 2004. aastast on ta selle juhatuse esimees. 

Ta on Tartu Suusaklubi üks asutajaid, jalgrattavõistluste Tartu Grand Prix’ ja Tallinna-Tartu Grand Prix’ ning Tartu rulluisumaratoni üks algatajaid ja korraldajaid.  

Aastatel 2011–2012 oli ta Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali nõukogu liige. Ta on olnud ka Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni pikamaasuusatamise alakomitee liige. Alates 2012. aastast on ta Eesti Jalgratturite Liidu auliige. 

## Sportlaskarjäär
Kooli ajal harrastas Kelk sportvõimlemist, murdmaasuusatamist, jalgrattasporti, võrk- ja korvpalli ning triatloni. Ta sai 1992. ja 1993. aastal Eesti meistrivõistlustel täispikas triatlonis hõbemedali ning 1995. aastal duatlonis kulla. Tema isiklik rekord täispikas triatlonis on 9:02. 

## Tunnustus
*2006 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Tartu nelikürituse ja Tartu suusamaratoni eduka läbiviimise eest)
*2011 Eesti Vabariigi spordipreemia (silmapaistva ja tulemusliku tegevuse eest spordivõistluste korraldajana)
*2014 Tartu aasta terviseedendaja
*2015 Tartumaa Kuldne Tammeoks
*2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2024 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*"Küll on kena Kelguga maratoni korraldada" Eesti Ekspress, 1. märts 2017
Vigurlend

**Vigurlend** ehk **aerobaatika** on tavaliseks lennuks mittenõutav manööverdamine ja kujundite moodustamine õhus, mille juures lennuk (tänapäeval ka (heli)kopter) pöördub osaliselt või täielikult ühe oma telje ümber. (Meenutagem, et ruumis on kolm telge).

Vigurlennuks võiks üldiselt nimetada igat manöövrit peale hariliku lennu (pöörangud, viraažid, maandumised). Vigurlennu eesmärk on lenduri ruumitaju treenimine ja lennuki lennuvõimekuse tundmaõppimine. 
Eristatakse lihtsaid, keerukaid ja ülikeerukaid vigurlennu elemente: 
*Lihtsad elemendid: viirang, kaheksa, spiraal, libistus, pikee/äkktõus kuni 45°. 
*Keerukad elemendid: lahingpöörang, ületiiva pöörang, kiirkeeris, sõlm, immelmann, püstpööre, pööris, pikee/tõus üle 45°. 
*Ülikeerukad elemendid: juhitav keeris, keerisviirang, püstkaheksa, jne.

Sooritatakse ka paaris- ja rühmavigurlende. Vigurlend on ka üks lennuspordi aladest, samuti sõjaväelenduri üks tähtis oskus.

Vigurlennus esitatakse sageli äärmuslikke lennuasendeid, -manöövreid ja -kiiruseid, samuti üksteisele äärmuslikult lähestikku lendavate lennukite suuremate rühmade keerukaid kujundeid lennupidudel.
## Viited
Amiga (täpsustus)

**Amiga** (sõna 'sõber' naissoo vorm portugali, hispaania, katalaani ja oksitaani keeles) võib olla: 

*Amiga (Commodore Amiga), omaaegne populaarne personaalaarvutite seeria
**Amiga 1000, selle arvutiseeria esimene mudel
**AmigaOS, nende arvutite tarbeks loodud operatsioonisüsteem
**Amiga Corporation, selle arvuti esialgne arendaja
**Amiga CD32, mängukonsool
*Amiga, 1947. aastal Ida-Saksamaal loodud plaadifirma, mis on välja andnud enam kui 2200 albumit ja 5000 singlit.
RITA programm

**RITA programm** ehk pikema nimega „Valdkondliku teadus- ja arendustegevuse tugevdamine“ on Eesti riigi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatav teadusprogramm, mille kinnitas haridus- ja teadusminister 31. detsembril 2015. RITA programmi viib ellu Eesti Teadusagentuur ning programmi eelarve on 29 442 294 eurot, millest 84,7% katab Euroopa Regionaalarengu Fond. Programm kestab kuni 2022. aasta lõpuni.

## Eesmärgid
RITA eesmärkideks on:
* suurendada riigi rolli teaduse strateegilisel suunamisel, sh prioriteetide määramisel ning uurimistöö suunamisel ühiskonna väljakutsete lahendamisele; 
* tugevdada ministeeriumide kompetentsi ja võimekust rakendusuuringute korraldamiseks ja nende kasutamiseks sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamisel; 
* tõsta ministeeriumide, riigi ja TA asutuste vahelise koostöö efektiivsust riiklike eesmärkidega TA kavandamisel ja läbiviimisel ning tõsta Eesti TA asutuste võimekust rakendusuuringute läbiviimisel; 
* arendada riigile olulisi teadussuundi ja toetada teadlaste järelkasvu kujunemist nendes teadussuundades, samuti suurendada soolist tasakaalu ametikohtade täitmisel ning sooliste aspektidega arvestamist teadustöödes ja uuringutes; 
* tõsta TA asutuste võimekust kasvuvaldkondades nii nende endi kui ettevõtjate teadlikkuse kasvatamise ja nõustamise kaudu, soodustades sel viisil TA asutuste koostööd ettevõtetega ja teadmussiiret; 
* koordineerida TA valdkonna nutikale spetsialiseerumisele suunatud tegevusi, suunates ja analüüsides neid ning arendades selleks tarvilikke tugitegevusi. 

## Alategevused
Programmi tegevusi viiakse ellu kuue alategevuse abil:
# *Strateegilise TA tegevuse toetamine* – tellitakse ligikaudu 17 miljoni euro eest rakendusuuringuid, mis otsivad vastuseid Eesti ühiskonna olulistele probleemidele. Tellitavate uuringute teemad valitakse välja ministeeriumite ning peaministrit nõustava Eesti Teadus- ja Arendusnõukogu koostöös.
# *Teadmistepõhise poliitikakujundamise toetamine* – ministeeriumid tellivad enda jaoks vajalikke rakendusuuringuid, mida 50% ulatuses kaasrahastatakse RITA programmist.
# *[[Teadusnõunik]]e ametikohtade toetamine ministeeriumites* – ministeeriumitel võimaldatakse tööle võtta teadusnõunikud.
# *TAI poliitika seire* – tegevuse raames viiakse läbi teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitika uuringuid.
# *Infosüsteemide arendus* – arendatakse Eesti Teadusinfosüsteemi ehk ETISt
# *Nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondades läbiviidava TAI koordineerimine* – aidatakse kaasa teadusasutuste ja ettevõtete vahelise koostöö kasvule, viiakse läbi analüüse ning toetatakse SA Archimedes juhitava programmi Rakendusuuringute toetamine nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondades ehk NUTIKAS läbiviimist.

## Viited
Ill Bethisad

**Ill Bethisad** on alternatiivajaloo projekt, milles osaleb praegu üle 70 inimese. Idee autor on uusmeremaalane Andrew Smith, kes tuli sellega välja 1997. aastal. Algul oli projekti nimi The Brithenig Project. See on üks vanemaid ja suuremaid alternatiivajaloo projekte internetis. Ill Bethisadi projekti jaoks on väljamõeldud palju kaarte, lippe, lühifilme, kultuure, uske, tehnoloogiaid ja lühijutte mis näitavad milline võiks välja näha Ill Bethisadi maailm. Ill Bethisad tähendab Brithenigi keeles universumit.

## Tehiskeeled
Tehiskeeltel on suur roll Ill Bethisadi projektis. Tehiskeeli kasutatakse, et näidata, kuidas Ill Bethisadi maailmas keeled ja kultuurid erinevad meie maailma omadest. Praegu on Ill Bethisadi maailma jaoks välja mõeldud üle 70 tehiskeele. Mõned tuntumad tehiskeeled on Brithenig (romaani keel, mida on palju mõjutanud keldi ja kõmri keel), Wenedyk (romaani keel, mida on palju mõjutanud poola ja teised slaavi keeled), Bohemia (saksastatud tšehhi keel), Dalmaatsia (romaani keel, millel on sarnasusi rumeenia keelega. See põhineb päris keelel mis meie maailmas on välja surnud), Xilponia (romaani keel, mida on mõjutanud albaania keel) ja nassia keel (mis on põhjaslaavi keelkonda kuuluv väljamõeldud keel, mida on palju mõjutanud soome keel). Nassia keelt räägitakse meie maailma Karjalas.

Paljud meie maailmas eksisteerinud keeled on Ill Bethisadi maailmas veidi teistsugused (nt hispaania, inglise ja jaapani keel). Tavaliselt on erinevused väikesed ning need on seotud häälduse ja kirjakeelega. Näited erinevustest on rutheenia keel (ukraina keel), mida kirjutatakse kirillitsa asemel ladina tähestikus (mis on väga sarnane poola tähestikuga), horvaadi keel, mis meenutab rohkem tšehhi keelt kui meie horvaadi keelt ja dalmaatsia keelt. Ill Bethisadis on slaavi keeled muid keeli mõjutanud rohkem kui meie maailmas.

## Erinevused meie maailmast
Suurim erinevus Ill Bethisadis on see, et Rooma keisririik on palju tugevam kui meie maailmas, kuid Ill Bethisadis on veel palju asju, mis erinevad meie maailma omadest.

* Ladina keelest arenesid välja romaani keeled Briti saartel (Walesis ja Lääne-Inglismaal. ja Kesk-Euroopas ( Poolas ja Slovakkias) samamoodi nagu tekkis prantsuse keel.
* Napoleon hoidis ära Veneda (Poola) jagamised ja Veneda-Leedu (Poola-Leedu) kuningriik eksisteerib veel tänapäeval Kahe krooni vabariigina. Leedukad on Ill Bethisadis ikka veel Romuva usklikud.
* Boheemias (Tšehhis) arenes tšehhi keele mõjudega germaani keel.
* Valge armee võitsid Vene kodusõja ja kommunism ei levinud nagu meie maailmas. Nõukogude Liidu asemel okupeeris Eesti Vene rahvusliku taasärkamise liit (Союз Народного Обновления России)
* Kastiilia ja Aragón ei ühinenud Hispaaniaks.
* Napoleon ei kuulutanud Venemaale sõda ja ei kaotanud Waterloo lahingut.
* Ameerika revolutsiooni pole toimunud ja USA-d ei eksisteeri.
* Paljusid keeli (nt katalaani, alamsaksi ja Krimmi gooti keelt) räägitakse Ill Bethisadi maailmas rohkem kui meie maailmas.
* Eesti on kuningriik.

## Viited
Amgen

**Amgen Inc.** (endise nimega Applied Molecular Genetics Inc.) on Ameerika biotehnoloogia ettevõte, mis toodab ravimeid.

## Tunnustus
*1994 – National Medal of Technology and Innovation
American Airlines Group

**American Airlines Group, Inc.** on Ameerika lennunduse valdusfirma. Selle alla kuuluvad American Airlines, Envoy Air, Piedmont Airlines ja PSA Airlines.
Eesti Talendikeskus

**MTÜ Eesti Talendikeskus** on 2016. aastal loodud ja avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing, mis ühendab haridustöötajaid, spetsialiste, lapsevanemaid ja teisi huvirühmi, kes on seotud andekate laste arendamisega. Ühingu põhikirjaline eesmärk on toetada andekate laste arengut ning toimida andekusalase teabe- ja kompetentsikeskusena. 

Eesmärkide saavutamiseks ühing:
* jagab avalikkusele andekusalast ning andekate laste arengut toetavat teoreetilist ja praktilist teavet;
* koondab andekate laste vanemaid ja teisi valdkonnast huvitatud spetsialiste, haridusasutusi, organisatsioone ja ühinguid ning toetab nende tegevust andekusalase kompetentsiga ja omavahelist infovahetust;
* pakub nii üksikisikutele kui ka organisatsioonidele andekate laste arengu toetamise alast nõustamist (psühholoogilist, pedagoogilist, organisatsioonilist);
* algatab ja viib ellu andekate laste arengut toetavaid projekte;
* andekate laste arengu paremaks toetamiseks teeb koostööd riiklike, avalik-õiguslike, eraõiguslike ja vabaühenduslike organisatsioonidega;
* arendab rahvusvahelist koostööd, osaletakse rahvusvahelistes võrgustikes;
* arendab ühingu eesmärkide saavutamiseks tegevust muudes valdkondades.
Talendikeskuse asutajaliikmed on Viire Sepp, Sulev Kuuse ja Tiina Mikk. Ühing annab välja liikmetele mõeldud digitaalset uudiskirja. 

## Viited

## Välislingid
* Eesti Talendikeskuse koduleht
* "Iga annet peab märkama" Õpetajate Leht, 16. september 2016
* "Käitumishäire reetis andeka lapse" Eesti Ekspress, 21. november 2014
Vestfaali takshagijas

**Vestfaali takshagijas** on Saksamaalt Vestfaalist pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera üldmulje kohta kirjas: „Westfaali takshagijas on saksa hagija (*bracke*) madalajalgne variant. Põhiosas sarnaneb ta oma kõrgejalgse sugulasega, ent jätab kompaktsema ning jõulisema üldmulje. Westfaali takshagijas on mõõduka pikkusega ning tugeva kehaehitusega jahikoer.“


Westfälische Dachsbracke Rüde.jpg
Donar.jpg
Westfälische Dachsbracke tricolor.jpg


## Viited

## Välislingid
* Westfaali takshagijas veebisaidil koer.ee
* Der Deutsche Brackenclub – Zuchtverein für Deutsche Bracken und Westfälische Dachsbracken
Katrin Aasmaa

**Katrin Aasmaa** (sündinud 27. mail 1995) on eesti moekunstnik ja stilist. 

## Haridus

Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi kuldmedaliga 2014. aastal.

2014. aastal astus Eesti Kunstiakadeemiasse moedisaini erialale, 2016. aastal oli vahetusüliõpilane Rootsis (Konstfack, University College of Arts, Crafts and Design Stockholm). 2018. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia bakalaureusekraadiga. Tema praktikajuhendajad on olnud Aldo Järvsoo ja Xenia Joost.

## Töö
Aasmaa töötab moedisainerina oma ateljees. Ta on stilistina aidanud kujundada Eesti ajakirjade moeseeriaid ning on tänavamoe rubriigi toimetaja ajakirjas Säde. Tegutsenud ka moeetenduste stilistina, moekonsultandi ja väljapaneku spetsialistina.

Katrin Aasmaa loomingut esindavad Levi Design Shop ja veebipood katrinaasmaa.com/shop.

## Looming ja saavutused

Ta on esitlenud Tallinn Fashion Weekil järgmisi autorikollektsioone:
* 2016 "Pää Tegeminõ"
* 2017 "Bomchic"
* 2018 "Brat Nadezhda"

2018. aastal pälvis Katrin Aasmaa Tallinn Fashion Weekil Hõbenõela auhinna.

2019. aastal võitis ta konkursi ERKI Moeshow kollektsiooniga "Prosta kapusta".

## Viited

## Välislingid
* Katrin Aasmaa koduleht
* "Tallinn Fashion Week 2016: Katrin Aasmaa", Anne & Stiil, 26. märts 2016
* Kristina Herodes, "Moenädala kümme eredamat hetke", Postimees, 28. märts 2016 
* "TFW 2017 / Katrin Aasmaa toob Keskturu tänavastiili otse moelavale", Postimees, 28. september 2017
* Kristina Herodes, Mihkel Maripuu. Arteri suur intervjuu: moelooja Katrin Aasmaa, kes tegi Nublule karvased dressid. Sobranna.elu24.ee (esmaallikas Postimees/Arter), 2. november 2018
Semantica Records

**Semantica Records** on tekno- ja IDM-muusika väljaandmisele orienteeritud plaadifirma. Firma omanik ja asutaja on DJ Svreca (kodanikunimega Enrique Mena).

## Viited

## Välislingid
* Semantica Records Soundcloudis
Pier Carlo Padoan

**Pier Carlo Padoan** (sündinud 19. jaanuaril 1950 Roomas) on Itaalia ökonomist ja poliitik, ta on aastast 2018 Demokraatliku Partei liige. Ta oli 24. veebruarist 2014 kuni 1. juunini 2018 Itaalia majandus- ja rahandusminister.

Ta sündis aastal 1950 Roomas. Ta lõpetas Rooma Sapienza Ülikooli majanduse alal.

24. veebruarist 2014 kuni 1. juunini 2018 oli ta Itaalia rahandusminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Võitlus (1927)

**Võitlus** oli aastal 1927–1928 ilmunud Eesti ajakiri, Ülemaalise Töölisnoorsoo Ühingu häälekandja.

Ajakiri ilmus kord kuus: detsembris 1927 üks number ja jaanuaris 1928 teine. Trükiti o.-ü. Vaba Maa trükikojas Tallinnas. Vastutav toimetaja oli Ferdinand Lind. Kuna ajakirja esimeses numbris oli kutsutud üles Eestis maksva põhiseadusliku riigikorra vägivaldsele kukutamisele, mõisteti vastutavale toimetajale 3. detsembril 1928 üks kuu kindlusvangistust. Aresti alla pandud kuukirja Võitlus nr. 1 eksemplarid konfiskeeriti ja hävitati.
Võitlus

**Võitlus** on niisugune võistlus, kus kasutatakse vägivalda, s.t kus vastasele püütakse teha halba.

Võitluse näideteks on sõda, aga samuti võitluslik sport (nt poks, vabavõitlus).

## Vaata ka
*lahing
*sport
*sõda
*vabavõitlus
*võitluskunstid
Olev Saluveer

**Olev Saluveer** (24. märts 1949 – 12. juuni 2025) oli Eesti õpetaja ja koolijuht. 

Ta lõpetas 1964. aastal Orava 8-klassilise Kooli, 1967. aastal Nõo Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatik-matemaatikaõpetajana. 

Ta töötas matemaatikaõpetajana Puurmani Keskkoolis ning oli 1984–2002 Tartu Teeninduskooli direktor. Aastatel 2002–2022 juhtis ta Ülenurme Gümnaasiumi. Tema eestvedamisel osales gümnaasium rahvusvahelise Pierre de Coubertini noortefoorumi töös.

## Liikmesus
* Lions Club (Eesti piirkondlik kuberner 2011/2012)
* Eesti Kutseõppe Edendamise Ühing

## Viited

## Välislingid
* Peeter Ernits. "Õpetajate palk paigal, eelised kadunud". Maaleht, 1. märts 2012
* "Mis toimub? Vastab Ülenurme gümnaasiumi direktor Olev Saluveer". Õpetajate Leht, 18. august 2017 
* IN MEMORIAM ⟩ Suri pedagoog ja koolijuht Olev Saluveer. Tartu Postimees, 13. juuni 2025
Ettevõtlikkusõpe

**Ettevõtlikkusõpe** on õpe, mille eesmärk on kujundada õppija ettevõtlik hoiak.  *Ettevõtlikkusõppe* termin on kasutusel peamiselt lasteaia ja põhikooli kontekstis.   Gümnaasiumis ja ülikoolis kätkeb ''ettevõtlusõppe'' lai tähendus endas ka ettevõtlikkusõpet. 

## Tegevused
Ettevõtlusõppes õpetajad juhendavad ja julgustavad õppijat:  
* julgelt algatama, 
* uusi lahendusi otsima,  
* kõrge motivatsiooniga olema, 
* teistega koostööd tegema, 
* eesmärke seadma, 
* tulemusteni jõudma, 
* vastutustundlik olema, 
* hooliv olema, 
* iseennast analüüsima. 
Õppija kasutab teadmiste ja oskuste omandamisel loovaid lahendusi ja seostab neid praktilise eluga.  Ettevõtlikkusõpe on sotsiaalsete oskuste arendamisel põhinev õppeviis.  Ettevõtlikkusõpet saab juurutada nii kodus , lasteaias kui ka koolis.  

## Viited
Sibula karjäär

**Sibula karjäär** on Valgamaal Valga vallas Õlatu külas asuv karjäär.

## Kirjandus
*"Kaevandamisega rikutud ja mahajäetud ehitusmaavarade karjääride revisjon Jõgeva, Põlva, Tartu, Valga ja Võru maakonnas" (I köide) Eesti Geoloogiakeskus. Tartu regionaalosakond, rakendusgeoloogia osakond. 2013

## Välislingid
*Sibula karjäär maavarad.ee
Käsivints

**Käsivints** on tööriist, mis on mõeldud köie või trossi pinguldamiseks või lõdvendamiseks  raskemate esemete tõstmisel ja vedamisel, näiteks metsanduses ja tööstuses. Käsivintsi kasutatakse liigendühenduste kokkutõmbamiseks, paneelide paigaldamiseks, majakarkassi tõstmiseks. 

Käsivints kaalub vähe ning on seetõttu lihtsasti teisaldatav.

## Ajalugu
Käsivintsi algse idee autor on Abraham Maasdam. Idee nägi ilmavalgust aastal 1919, kuid turule jõudis see tootena 1946. aastal. Hiljem on mitmed tootjad käsivintsi ka oma tootevalikus pakkuma hakanud. 

## Viited
Agnete Johnsen

**Agnete Kristin Johnsen** (sündinud 4. juulil 1994 Unjárga vallas Varangerbotnis) on Norra laulja.

Ta on etniliselt saami päritolu.

Ta esindas Norrat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Icebreaker". Laul sai oma poolfinaalis 63 punktiga 13. koha.
Minus One

**Minus One** on Küprose ansambel, mis alustas tegevust 2009. aastal.

Ansambel esindas 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Küprost lauluga "Alter Ego". Laul sai finaalkontserdil 96 punktiga 21. koha.

‎
Serhat

**Ahmet Serhat Hacıpaşalıoğlu** (esinejanimega **Serhat**; sündinud 24. oktoobril 1964 Istanbulis) on Türgi laulja ja telesaatejuht.

Ta esindas 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis San Marinot lauluga "I Didn't Know". Laul sai oma poolfinaalis 68 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali. 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Tel Avivis esindas ta taas San Marinot ning sai finaalis lauluga "Say Na Na Na" 19. koha.
Kastani tänava paisjärv

**Kastani tänava paisjärv** (ka **Kastani tänava tiik**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi linnas.
Tallinna 8. 8-klassiline Kool

**Tallinna 8. 8-klassiline kool** oli põhikool, mis tegutses aastatel 1952–1971 Tallinnas aadressiga Endla tänav 59.

## Ajalugu
Hoone valmis 1952. aastal ja tegutses koolina kuni 1971. aasta kevadeni. Enamik õpilasi said võimaluse jätkata haridusteed vastavatud (1971 sügis) Tallinna 32. Keskkoolis. Pikka aega oli hoones Noorte Tehnikute Maja. Praegu asub seal Tallinna Puuetega Inimeste Koda.
Gabriela Gunčíková

**Gabriela Gunčíková** (sündinud 27. juunil 1993 Kroměřížis) on Tšehhi laulja.

Ta sai 2011. aastal Tšehhi ja Slovakkia superstaarisaate "Česko Slovenská SuperStar" teisel hooajal 2011. aastal teise koha.

Aastatel 2014–2015 osales ta lauljana USA rokkansambli Trans-Siberian Orchestra kontserditurneel.

Ta esindas Tšehhit 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "I Stand". Laul saavutas finaalkontserdil 41 punktiga 25. koha.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Karl Brookes

**Karl Heino Brookes** (sündinud 9. aprillil 1969) on Suurbritannia ja Eesti ärijuht.

Ta on 2014. aasta juunist ASi Tallinna Vesi tegevjuht.

Brookes on Suurbritannia erialaorganisatsiooni Institution of Engineering and Technology (FIET) liige.

## Viited
Ranka vald

**Ranka vald** (läti keeles *Rankas pagasts*, latgali keeles *Rankys pogosts*) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lizumsi, Lejasciemsi ja Druviena vallaga, Smiltene piirkonna Variņi ja Drusti vallaga ning Cēsise piirkonna Jaunpiebalga vallaga.

Valla pindala on 184 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1408 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1355 lätlast, 50 venelast, 8 valgevenelast, 2 ukrainlast, 7 poolakat ja 1 leedulane. Valla keskus on Ranka küla, vallavanem on Māris Jansons.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli valla pindala 188,92 km² ja seal oli 3213 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Rēveļi, Azanda ja Ranka külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Ranka külanõukoguga likvideeritavad Rēveļi ja Azanda külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

## Loodus

Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Kõrgeim koht asub valla lõunaosas (234,6 m). Suurimad jõed on Koiva jõgi ning selle lisajõed Palsa ja Vizla.

Looduskaitse all on Rutkaviņase allikad, Dārzi tamm, Mūsi tamm ja veel paar nimetut põlispuud. Valla põhjaosa jääb osaliselt Lielais purvsi (Suursoo) kaitsealale.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all  Struve kaare Ranka geodeetiline punkt ja Kaudži linnamägi.
Regionaalse kaitse all on Silaješki linnamägi ehk Kuradimägi, Sejatase muinaskalmed ehk Krakaliņš, Pāpani keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Branti muinaskalmed, Veczīladži keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Kalnakaudzese muinaskalmed ehk Surnuküngas, Ranka keskaegse kiriku ase, Ranka mõisakompleks, selle häärber,  mõisavalitseja ja aedniku majad, kaks teenijatemaja ning majandushoov.

Kohaliku kaitse all on Ranka valla Jelizaveta kool (tänapäeval Rēveļi põhikool), Ranka kalmistu kabel, Ranka valla Lutheri kool (tänapäeval Ranka põhikool), Lācītese vesiveski ja selle juures asuv tall.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1355 lätlast, 50 venelast, 8 valgevenelast, 2 ukrainlast, 7 poolakat ja 1 leedulane. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Kalmodu ezers - Guntars Mednis - Panoramio.jpg|Kalmodi järv
Rutkaviņu avoti - Guntars Mednis - Panoramio.jpg|Rutkaviņase allikad


## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (*läti keeles*)
Ranka

**Ranka** on küla (*ciems*) Lätis Gulbene piirkonnas, Ranka valla halduskeskus. 

Küla asub Riiast 145 ja piirkonna keskusest Gulbenest 38 kilomeetri kaugusel merepinnast 165 m kõrgusel. Asulas on Ķirši, Gatvese ja Ranka bussipeatus.

Rankat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1528. Küla kujunes agraarreformi järel Ranka mõisa (*Ramkau*) keskuse juurde. Nõukogude ajal oli kohaliku sovhoosi keskasulaks. Rankas asuvad põhikool, kutsekeskkool, postkontor, raamatukogu ja kultuurimaja. 

Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Ranka kalmistu kabel, regionaalse kaitse all aga Ranka mõisakompleks, sealhulgas häärber, mõisavalitseja maja, hilisem aedniku maja, kaks teenijatemaja ja  majandushoov.

Looduskaitse all on Mūsi tamm, veel kolm nimetut tamme ja kaks pärna.

## Elanike arv


* 334 (1935)
* 456 (1970)
* 697 (1979)
* 836 (1989)
* 693 (2000)

* 488 (2011)
* 522 (2017)
* 432 (2021)
* 485 (2025)


## Viited
Charter Communications

**Charter Communications, Inc.** on Ameerika telekommunikatsiooni ettevõte, mis osutab teenuseid kaubamärgi **Spectrum** all.