Tartu Kreiskool

**Tartu Kreiskool** (saksa keeles *Dorpater Kreisschule*, vene k. *Дерптское уездное училище*) oli 1804–1880 aastatel Liivimaa kubermangu Tartu kreisi kreisilinnas Tartus tegutsenud saksakeelne õppeasutus (kreiskool).

## Eellugu
1803. aastal kinnitati Venemaa keisri Aleksander I poolt Venemaa Keisririigi "Rahvahariduse esialgsed eeskirjad", mille kohaselt moodustati Venemaa keisririigis kolmeastmeline haridusasutuste süsteem: kihelkonnakoolid ehk elementaarkoolid või rahvakoolid maapiirkondades; maakonna- ehk kreiskoolid maakonnalinnades ja kubermangugümnaasiumid kubermangulinnades. Avalike koolide kõrval olid lubatud ka elementaarkooli-, kreiskooli- või gümnaasiumikursusega eraõppeasutused.

## Kreiskooli avamine
Tartu Kreiskool avati Tartus 1804. aastal, samal ajal Tartu Kubermangugümnaasiumiga.

Alates 1820. aastast tegutses kubermangugümnaasium Lutsu tänav 8, 1828. aastal kolis kool Riia tänava ja Karlova tänava (tänapäeval Kalevi tänav) nurgal asuvasse hoonesse.

Kreiskooli ja elementaarkooli ning tütarlastekooli tegevust juhtis inspektor: aastatel 1807–1820 Karl Samuel Anders, 1820–1824 Johann Samuel Boubrig, 1824–1841 Michael Gerhard Schwan, 1841–1846 Theodor Liborius, 1846–1872 Carl Oettel ja 1873–1880 Andreas Bruttan.

Tartu Kreiskoolis õppisid: (1807–1810) Johann Laaland, (1809–1812) Conrad Eduard Hesse, Rudolf Gustav Hollmann, (1853–1855) Jakob Hurt, Juhan Weitzenberg, Friedrich Kuhlbars, Aleksander Eduard Thomson, Ludvig Menning, Ernst Carl Kessler, Karl Friedrich Paul, Karl Eduard Sööt, Johannes Eglon, Jakob Pärn, Alexander Georg Nieländer, Abraham Nieländer, Johannes Märtson jt.

## Õppetegevus
Kreiskooli võeti õppima poeglapsi, kes olid lõpetanud elementaarkooli või omandanud lugemis-, kirjutamis- või arvutamisoskuse muul viisil. Õppekava kohaselt oli õppeprogrammis: usu- ja kõlblusõpetus, saksa keel, vene keel, ladina keel, aritmeetika, geograafia, füüsika, looduslugu ja tehnoloogia, ajalugu, geograafia, antropoloogia, ülevaade kodumaa seadustest, ilukiri ja joonistamine. Fakultatiivselt sai õppida ka prantsuse keelt.

Kuni 1821. aastani oli kreiskoolis kolm klassi. Seejärel kreiskoolid reorganiseeriti ning Tartu Kreiskool muudeti kaheklassiliseks ja 1864. aastal neljaklassiliseks. 1880. aastal muudeti kool Tartu Reaalkooliks ning 1881. aastal moodustati uus Tartu linna kreiskool (*Dorpater Städtische Kreisschule*) (1881–1889), vastukaaluks linnas venestamisajal moodustatud venekeelsele Tartu linnakoolile.

Kreiskool valmistas õpilasi ette õpingute jätkamiseks gümnaasiumiastmes, kuid andis tarvilikke teadmisi ka kohe kaubanduse ja tööstuse alal tööle asumiseks. Mõnesuguste muudatustega töötas Tartu kreiskool kuni 1880. aastani, olles ainus õppeasutus, mis keskastmes õppivaid noori kohe ellu astumiseks ette valmistas.

1881. aastal nimetati kool ümber reaalkooliks, hiljem ülem-reaal-kommerts-põllutöökooliks.

## Vaata ka
*Linnakool (1428–1805)
*maakonnalinnad ehk kreisilinnad
*kubermangulinn
*Tartu Tütarlaste Gümnaasium
## Viited

## Kirjandus
* Allan Liim. Tartu, baltisakslased ja Saksamaa : artiklite kogumik. Koostajad Helmut Piirimäe, Claus Sommerhage. Tartu Ülikool, Saksa filoloogia õppetool. Tartu Ülikooli Kirjastus 1998 (Saksa koolidest Tartus 19. sajandil)