open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olav Kärt

**Olav Kärt** (sündinud 4. jaanuaril 1948 Imavere vallas) on eesti loomakasvatusteadlane.

Ta lõpetas aastal 1963 Imavere 8-klassilise kooli ja aastal 1967 Gagarini-nimelise näidissovhoostehnikumi. Aastal 1972 lõpetas ta Eesti Põllumajandusakadeemia zootehnika erialal.

Ta töötas aastatel 1972–1973 Adavere näidissovhoosis zootehnikuna, aastatel 1973–1976 Hellenurme kolhoosis peazootehnikuna, aastatel 1976–1980 oli ta Vabariikliku Jõusööda Kesklaboratooriumi asedirektor. Aastatel 1980–1982 oli ta EPA aspirant, ta kaitses aastal 1983 põllumajandusteaduste kandidaadi väitekirja. Aastatel 1982–1985 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuse põllumajandusnõunik. Aastal 1996 kaitses ta põllumajandusteaduste doktori väitekirja (Eesti Põllumajandusülikoolis) Aastatel 1986–1992 oli ta Põllumajandusministeeriumi (teaduse) osakonnajuhataja. Aastatel 1992–1994 oli ta EPMÜ põllumajandusloomade söötmise kateedri juhataja ja professor, aastatel 1994–2004 EPMÜ Loomakasvatusinstituudi direktor ja professor. Aastatel 2005–2011 oli ta Eesti Maaülikooli Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi professor. Aastast 2011 on ta Eesti Maaülikooli Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi söötmise osakonna (osalise koormusega) vanemteadur.

Ta on õpetanud põllumajandusloomade söötmist ja teadustöö metodoloogiat. Ta on uurinud veiste söötmist ja vatsafüsioloogiat. Ta on uurinud ka piima kvaliteeti ja selle seost toitumisega. Ta on avaldanud üle saja teaduspublikatsiooni.

Ta oli aastatel 1992–2001 Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi asepresident, aastatel 1998–2001 oli ta Eesti Vabariigi teadus- ja arendusnõukogu liige ja aastatel 1995–2005 oli ta Eesti Vabariigi kõrghariduse hindamise nõukogu liige. Ta kuulus Eesti delegatsiooni Eesti ÜRO toidu ja põllumajanduse organisatsiooni (FAO) liikmeks vastuvõtmisel.

## Isiklikku
Ta on abielus ja kahe täiskasvanud tütre isa.

## Tunnustus
* 1996 – Rootsi Kuningliku Põllu- ja Metsamajanduse Akadeemia välisliige
* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Mühlberg

**Mühlberg** on linn Elbe-Elsteri kreisis, Brandenburgi edelapiiril Saksamaal. Linn paikneb Elbe paremkaldal, umbes poolel teel Riesa (lõunas) ja Torgau (loodes) vahel. See asub umbes 60 km Leipzigist idas. Mühlbergi linnaosad (saksa *Ortsteile*) on Mühlberg, Altenau, Brottewitz, Fichtenberg, Koßdorf ja Martinskirchen.

## Ajalugu
Mühlbergi on ürikutes esmamainitud 1230. aastal. Linn asutati liivasele saarele, kus Elbe voolas lossi kaitseks. Esineb arheoloogilisi tõendeid matuste kujul slaavi asustusest umbes aastast 600 pKr. Saksa-Rooma keisri Karl V väed alistasid Mühlbergi lahingus 24. aprillil 1547 Schmalkaldeni liidu. Aastatel 1939–1945 oli seal lähistel Teise maailmasõja sõjavangilaager (Stalag IV-B). Laagris peeti umbes 300 000 vangi ja umbes 3000, enamuses Nõukogude sõdurid, surid seal. Pärast Teist maailmasõda kasutas laagrit Nõukogude salateenistus NKVD (erilaager nr 1). Umbes 6700 NKVD 22 000 vangist maeti ühishaudadesse laagri lähistel. Mõlema laagri ohvritele on püstitatud memoriaal.

## Vaatamisväärsused

* Mariensterni klooster
* Loss
* Ajalooline Mühlbergi kesklinn
Buber

**Buber** on mitme inimese perekonnanimi ja vähemalt ühe taevakeha nimetus.

;Perekonnanimena
* Margarete Buber-Neumann (1901–1989)
* Martin Buber (1878–1965)
* Paula Buber (1877–1958)
* Salomon Buber (1827–1906)

;Taevakeha nimetusena
* 16355 Buber
Eksekutsioon

**Eksekutsioon** on otsuse täideviimine. Kõige sagedamini nimetatakse eksekutsiooniks surmanuhtluse täideviimist (hukkamine) või mõne muu kehalise karistuse täideviimist.
IV liiga 2007

**IV liiga 2007** oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 2007. aasta hooaeg.

## IV liiga ida

### Liigatabel

### Parimad väravakütid

## IV liiga põhi

### Liigatabel

### Parimad väravakütid

## IV liiga lõuna

### Liigatabel

### Parimad väravakütid

## IV liiga lääs

### Liigatabel

### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2007
*Esiliiga 2007
*II liiga 2007
*III liiga 2007
Multilateraalne Investeeringute Garanteerimise Agentuur

**Multilateraalne Investeeringute Garanteerimise Agentuur** (ka **Mitmepoolne Investeeringute Garanteerimise Organisatsioon**; inglise *Multilateral Investment Guarantee Agency*, lühendina **MIGA**) on rahvusvaheline finantseerimisasutus, mis pakub poliitilise riski kindlustuse garantiisid, et aidata investoritel kaitsta arengumaadesse tehtavaid otseinvesteeringuid poliitilise riski vastu. 

MIGA on Maailmapanga Grupi liikmesasutus, mille peakorter asub Ameerika Ühendriikides Washingtonis. MIGA asutati aastal 1988 Maailmapangale alluva investeeringute kindlustuse asutusena, aitamaks investoritel hallata poliitilisi ja muid mitteärilisi riske, et nad saaksid arengumaadesse turvaliselt investeerida.

## Vaata ka
*Maailmapank
*Maailmapanga Grupp

## Viited
Rahvusvaheline Arenguassotsiatsioon

**Rahvusvaheline Arenguassotsiatsioon** (inglise **International Development Association**, lühendina **IDA**) on rahvusvaheline finantseerimisasutus, mis pakub soodustingimustel laene maailma kõige vaesematele arengumaadele. IDA on Maailmapanga Grupi liikmesasutus, mille peakorter asub Ameerika Ühendriikides Washingtonis. 
IDA asutati aastal 1960 täienduseks olemasolevale Rahvusvahelisele Rekonstrueerimis- ja Arengupangale, et anda laene arenguriikidele, mille kogurahvatulu on teistega võrreldes väikseim, mille krediidivõimelisus on nõrk või kus keskmine sissetulek inimese kohta on madalaim. 
Rahvusvahelist Arenguassotsiatsiooni ja Rahvusvahelist Rekonstrueerimis- ja Arengupanka koos tuntakse Maailmapangana, kuivõrd neil kahel organisatsioonil on ühine tegevjuhtkond ja ühised töötajad. 

## Vaata ka
*Maailmapank
*Maailmapanga Grupp

## Viited
Rahvusvaheline Finantskorporatsioon

**Rahvusvaheline Finantskorporatsioon** (ka **Rahvusvaheline Rahanduskorporatsioon**, inglise **International Finance Corporation**, lühendina **IFC**) on rahvusvaheline finantseerimisasutus, mis pakub investeerimis-, nõustamis- ja varahaldusteenuseid edendamaks arengumaades erasektori arengut. 
IFC on Maailmapanga Grupi liikmesasutus, mille peakorter asub Ameerika Ühendriikides Washingtonis. 
IFC asutati aastal 1956 Maailmapanga Grupi erasektori haruna eesmärgiga edendada majandusarengut investeerimise kaudu rangelt kasumit teenivatesse ja äriprojektidesse, mis aitaksid kaasa vaesuse vähendamisele ja elavdaksid arengut.

## Vaata ka
*Maailmapank
*Maailmapanga Grupp

## Viited
Investeeringute Vaidluste Lahendamise Rahvusvaheline Keskus

**Investeeringute Vaidluste Lahendamise Rahvusvaheline Keskus** (ka **Investeerimisvaidluste Lahendamise Rahvusvaheline Keskus**, inglise *International Centre for Settlement of Investment Disputes*, lühendina **ICSID**) on rahvusvaheline arbitraažiasutus, mis toetab rahvusvaheliste investorite vahelisi vahekohtumenetlusi ja nendevaheliste õigusvaidluste lahendamist. 
ICSID on Maailmapanga Grupi liikmesasutus, mille peakorter asub Ameerika Ühendriikides Washingtonis. 

ICSID asutati aastal 1966 mitmepoolse, vaidluste lahendamisele spetsialiseerunud asutusena, soodustamaks investeeringute rahvusvahelist liikumist ja leevendamaks mitteärilisi riske.

## Vaata ka
*Maailmapank
*Maailmapanga Grupp
Ristimiskivi

**Ristimiskivi** (ka *ristimisnõu*) on liivakivist, lubjakivist, graniidist või malmist valmistatud suurem nõu ristimisvee jaoks. Hõbedast või messingist valmistatud varianti nimetatakse **ristimisvaagnaks**.

Ristimiskivi on üks olulisemaid esemeid kirikus.

## Vaata ka
*Ristimine
Lumeinimene

**Lumeinimene** (Himaalajas **jeti**, Kaukaasias **almast**) on väidetavalt inimeselaadne karvane olend, keda arvatakse elavat Himaalaja, Pamiiri ja Kaukaasia raskesti läbipääsetavates kohtades.

Lumeinimese olemasolu kohta puuduvad teaduslikult veenvad tõendid.

## Vaata ka
*Suurjalg

## Viited
Kotermann

**Kotermann** on folklooris Põhja- ja Läänemere, sh eesti meremeeste uskumustes laevahaldjas, kes kaitseb laeva ning kuulutab ette selle hukku. Sõna kotermann on mugandus saksa sõnast *Klabautermann*; saksa keeles ka *Klabotermann*, *Kalfatermann*, *Klabattermann*, *Klabader; *eesti keele murretes ka *poterman*, kirderannikumurdes *laevahaldjas*.

## Vaata ka

* kaitsemaagia
* majahaldjas

## Viited
Uhka

**Uhka** on Põltsamaa Kultuurikeskuse naisrahvatantsurühm. Rühm alustas tegevust 1972. aastal õpetajate rühmana.

## Ajalugu
Rühma idee autor oli Põltsamaa Keskkooli endine õpetaja Ene Kask, kes soovis leida huvitavat ja harivat ajaviidet tantsueas naisõpetajatele. Esimene suurem ettevõtmine oli 1973. aasta üle-eestilisel rahvatantsupeol osalemine. Esimesed esinemisrõivad olid Anseküla rahvariided, hiljem ka Muhu rahvarõivad. 1994. aastal hakkasid tantsijad esinema Põltsamaa rahvarõivastes. 2004. aastast kannab rühm nime "Uhka".

## Juhendajad
Esimene juhendaja oli Helbe Pung. 2001–2011 juhendas rühma Kaja Kivi, 2011. aastast Piret Pruus.

## Proovid ja esinemised
Uhka on tantsinud tantsupidudel, külasimmanitel ja juubelisünnipäevadel. Rühmas tantsib 14 naist. 

Rühma proovid toimuvad kaks korda nädalas, vajadusel ka sagedamini. Repertuaaris domineerivad folkloorsed ja stiliseeritud eesti rahvatantsud. Rühma liikmed kannavad peamiselt enda õmmeldud valgeid Põltsamaa kihelkonna rahvariideid.

Uhka on osalenud Europeade'il aastatel 2004, 2005, 2007 ja 2009. Lisaks aitas rühm korraldada Põltsamaal 2005. aastal IX Minieuropeade'i. 

## Viited

## Välislingid
Naisrahvatantsurühm Uhka koduleht
Kummitus

Tont on mütoloogias ebamäärane vaim ja kollitav olend.

Nimetus "kummitus" on pärit Kirde-Eestist rannikumurdest (kirdemurdest) ja trükisõna kaudu üldistunud terminiks. Kummituse sünonüümidena on kasutusel sõnad **tont**  ja **[[kodukäija|tont]]**, murretes ka *nägemine*, Hiiumaal *õudasi*, Mulgi murdes *tont*.  

Mõnikord on tont koondnimetus sellistele vaimudele ja nende inimkujulisele ilmumisele, kes pole müütilist päritolu ega kuradi moondekujud. Sellises tähenduses on sünonüümina kasutusel ka sõna Tont..

Viiteid kummitustele esineb paljude maailma rahvaste müütides ja religioossetes tekstides, sealhulgas selliste hõimude omades, kellel pole selgelt väljakujunenud religiooni.

Kummituste uurimine algas siis, kui ratsionalistlik maailmavaade hakkas kõrvale tõrjuma sellele eelnenud mütoloogilist maailmavaadet. Arst John Ferriar (1761–1815) avaldas 1813 "Essee kummituste teooriast", milles väitis, et kummitused on lihtsalt optilised illusioonid. 1845 avaldas prantsuse arst ja psühhiaater Alexandre Jacques Franois Brire de Boismont (1797–1881) "Hallutsinatsioonidest ehk kummituste, unenägude, ekstaasi, magnetismi ja uneskõndimise ratsionaalne ajalugu", milles väitis, et kummituste nägemise põhjuseks on hallutsinatsioonid.

Kummitustele ei ole ühest selgitust. Lisaks hallutsinatsioonidele ja illusioonidele võivad juttudele kummitustest alust anda muu hulgas miraažid, legendid ja teadlikud müstifikatsioonid. Kuulujuttude levides võib tekkida olukord, kus keegi ei ole ise kummitust näinud, aga kõik on veendunud selle olemasolus, sest oma sõnul on kõik kuulnud selle olemasolust usaldusväärse inimese käest, kellele seda olevat rääkinud kummituse oma silmaga nägija.

Kummituste väljakutsumist ja nendega suhtlemist nimetatakse spiritismiks. Surnute vaimude väljakutsumist nimetatakse nekromantiaks.

Poltergeist on niisugune kummitus, kes suudab füüsiliselt liikuma panna materiaalseid objekte.

## Viited

## Vaata ka
*Psühhofotograafia
Igavene Juut

**Igavene Juut** on hiliskeskaegse kristliku legendi järgi Jeruusalemma kingsepp **Ahasveerus**, kes peab kuni maailma lõpuni vahetpidamata rändama, sest selline karistus sai talle osaks selle eest, et ta ei lubanud Jeesusel Kolgata teel oma maja ees puhata.

## Viited
Võimsustegur

**Võimsustegur** on elektrotehnikas vahelduvvooluahela aktiivvõimsuse  P ja näivvõimsuse S suhe. Kui ahela faasides on pinge ja vool siinuselised, siis võrdub võimsustegur faasipinge ja faasivoolu vahelise faasinihke  φ koosinusega (cos *φ*):
:\text{cos}\, \varphi = \frac {P}{S }.
Võimsustegur on ühikuta suurus, mille väärtus on vahemikus 0...1.

Kui elektrivõrku on ühendatud puhtaktiivse iseloomuga elektritarvitid (nt takistusküttekehad, hõõglambid), siis on võimsustegur 1 ja elektrivõrgus kantakse üle ainult aktiivenergiat. Induktiivse või mahtuvusliku iseloomuga tarvitite (mootorid, trafod, kondensaatorid) puhul on võimsustegur väiksem kui 1. Sel juhul kantakse lisaks koormusel eralduvale aktiivenergiale võrgus üle ka reaktiivenergiat, mis kasulikku tööd ei tee, kuid koormab ülekandeliine lisavooluga, kutsudes esile täiendavat ülekandekadu ja raskendades lülitusaparaatide tööd. Seetõttu on võrgu optimaalse toimimise seisukohast kasulik reaktiivse iseloomuga tarvitite juures nende reaktiivvõimsust kompenseerida; seda toimingut nimetatakse võimsusteguri parandamiseks.

Võimsusteguri parandamiseks ühendatakse  induktiivse iseloomuga tarvititega paralleelselt mahtuvuslik koormus kondensaatorpatarei näol. Sel juhul liigub reaktiivenergia lokaalselt nende kahte erinevat tüüpi koormuse vahel ning võrgust kantakse sellele tarvitite grupile üle peamiselt aktiivenergiat. Majanduslikest kaalutlustest lähtuvalt püütakse hoida cos φ vahemikus 0,8...1.

## Vaata ka
*Aktiivenergia
*Reaktiivenergia
Pöialpoiss

**Pöialpoiss** on eesti folklooris kindla määratluseta sõna. Pöialpoisteks võidakse nimetada:
*härjapõlvlasi;
*päkapikke (päkapikumehi);
*vendade Grimmide muinasjutu "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi" nimitegelasi.

## Vaata ka
*Gnoom
*Maa-alused
Xavier Montsalvatge

**Xavier Montsalvatge i Bassols** (11. märts 1912 – 7. mai 2002) oli Hispaania helilooja, muusikakriitik ja õppejõud. Ta oli üks mõjukamaid isikuid 20. sajandi Kataloonia muusikaelus. 

Tema heliloomingu stiil muutus tema elu jooksul korduvalt. 1940. aastatel oli ta mõjutatud Richard Wagneri muusikast ja kasutas oma loomingus kaksteisthelitehnikat, mida leiab sellel perioodil palju ka teiste kataloonia heliloojate muusikast. 1950. aastatel alanud tihe suhtlemine prantsuse heliloojate Olivier Messiaeni ja Georges Auriciga viis oluliste muutusteni tema loomingus. Ta hakkas kirjutama vabapolüfoonilist muusikat. Montsalvatge elu lõpupoolel kirjutatud teosed on mõjutatud avangardismist. Montsalvatge rikkalikus loomingus leiab nii oopereid, orkestriteoseid kui ka kammermuusikat.
Leviathan

**Leviathan** (kasutatud ka nimekujusid **Leviaatan**, **Leviatan**) on Vanas Testamendis ja Talmudis hiiglaslik merekoletis (kujutatud krokodilli, mao ja draakonina), kes kehastab kaost ja jumalavastast jõudu. 

Samalaadset mandrikoletist nimetatakse Behemothiks (eesti Piiblis ka Peemot). 

## Viited
Fonsomme

**Fonsomme** (endise nimega *Fonsommes*) on 533 elanikuga asula ja vald Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus. Fonsomme'is asub Somme'i jõe lähe.

Linna territoorium asub 82–131 meetri kõrgusel üle merepinna.

Vallas asuvad elanikega külad: 
*Courcelles 
*Fervaques 
*Fonsommes

Vallas asuvad mahajäetud külad: 
*La Motte
*Le Bois Delvigne 
*Le Boyau 
*Le Grand Bois 
*Le Grand Royard 
*Le Moulin

## Viited
Leviathan (täpsustus)

Sõna "**Leviathan**" (kasutatud ka vorme: **Leviaatan**, **Leviatan**) tähendab mitut asja.

***[[Leviathan]]** on Vanas Testamendis ja Talmudis hiiglaslik merekoletis.
***"[[Leviathan (Hobbesi raamat)|Leviathan]]"** on Thomas Hobbesi raamat. 
***"[[Leviathan (Akunini raamat)|Leviathan]]"** on Boriss Akunini raamat.
***"[[Leviathan (film)|Leviathan]]"** on Andrei Zvjagintsevi mängufilm.
***[[Leviathan (ingel)|Leviathan]]** on langenud ingel. 
*...
Lehti Kostabi

**Lehti Kostabi** (sündinud 18. juunil 1953 Tartus) on eesti tantsija ja koreograaf, kes on spetsialiseerunud flamenkole ja mustlastantsule. 

Lehti Kostabi isa Heino Kostabi oli muusikaõpetaja Tartu Muusikakoolis. 

Kostabi on flamenko- ja mustlastantsu esitaja ja õpetaja alates 1991. aastast. Koos Claudia Ševtšenko ja Evi Pihlaga loetakse teda flamenkokultuuri Eestisse toojaks. Lehti Kostabil on olnud arvukalt õpilasi nii mustlastantsu- kui ka flamenkokursustel Eestis ja Soomes, enamik Eesti flamenkoõpetajatest on olnud Lehti Kostabi õpilased.

## Hariduskäik
Lehti Kostabi on lõpetanud Tartu Muusikakooli koorijuhtimise erialal (1969–1972) ja õppinud muusikapedagoogikat Eesti Riiklikus Konservatooriumis (1973–1975). 1975–1978 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis koolieelse kasvatuse ja psühholoogia eriala.

## Flamenkoõpetajad

Amanda Pineda, Fernando Galan, Carmen Cortes, Andrés Marín, Belén Maya, Rafaela Carrasco, Angel Rojas, Nene Montoya, Rafael Shanchez Chencho, Eva Rojano, Maria José Casado, Beatriz Cabrera del Moral, Ana Pozo, Fatima Martinez Sanchez, Mari Carmen Guerrero, Estefania Cuevas Cobos, Ana Maria Garcia Perez, Mia Vasara, Anna Niinimäki (Palmio), Maria Kause, Kaari Martin, Hannele Tuomipuu, Erika Alajärvi, Marianna Verdecia

Mustlastantsu on Lehti Kostabi õppinud Moskvas mustlannast tantsija Zinaida Ilinskaja juures.

## Loominguline tegevus
Mustlasansambli Romale muusikaline juht ja solist (1983–1991); 1991 hakkas flamenkotantsu õpetama Eestis ja aastast 2004 tegutseb Lehti Kostabi flamenko- ja mustlastantsustuudio Airoso.
Alates aprillist 1998 oli kaastegev rahvusooperis Estonia G. Bizet' ooperis "Carmen" (flamenkotantsud seadis lavastusele koos Claudia Ševtšenkoga) ning tantsis teatri külalisetendustel Belgias (1999) ja Küprosel (2000).
Mustlasansambliga Romale (kunstiline juht ja lavastaja Evi Pihla) on Lehti Kostabi lisaks Eestile gastroleerinud Siberis, Lätis, Soomes.

## Välislingid
* Mustlastantsija Lehti Kostabi sai omanimelise pingi
Salatsi jahisadam

**Salatsi jahisadam** (läti keeles *Salacgrīvas jahtu osta*) on jahisadam Salatsi linnas Loode-Lätis, Salatsi jõe suudmes paremkaldal. Sadam paikneb nii, et jahtidel on kerge siseneda ja väljuda ning nad ei sega kaubalaevade liiklust ja hooldust Salatsi sadamas. Jahisadamas on 40-meetrine kai, mille äärde jääb 40 paadikohta. Sadamas võivad silduda jahid, mille süvis on kuni 2,5 m.

Salatsi jahisadam on avatud 1. maist 30. septembrini.

## Välislingid
* Salatsi jahisadama koduleht (läti keeles)
* Salatsi sadama koduleht (läti keeles)
Oandu–Ikla matkatee

RMK **Oandu–Ikla matkatee** on 375 km pikkune Eestit põhjast lõunasse läbiv tähistatud matkarada, mis kulgeb Lääne-Virumaalt Oandult Pärnumaale Iklasse. See läbib 6 maakonda, 2 rahvusparki ning 9 kaitseala.
Oandu–Ikla matkateel on kaks alternatiivset marsruuti – jalgsirada ning jalgrattarada, mis suures osas kattuvad. Jalgrattamarsruudi kogupikkus on 373 kilomeetrit.
Matkatee avati juulis 2012.


Kakerdaja raba laudtee udus.jpg|Teele jääb ka üks Eesti pikimaid laudteelõike - laudtee üle Kakerdaja raba on üle kolme ja poole kilomeetri pikk.


## Vaata ka
*Peraküla–Aegviidu–Ähijärve matkatee
*Penijõe–Aegviidu–Kauksi matkatee
*Romantiline Rannatee (Pärnu Lahe Partnerluskogu kaubamärk)

## Välislingid
*Matkatee tutvustus
*Matkatee piirist piirini: Seiklused RMK matkateel
Murumemmed

**Murumemmed** on Esku seenioride naisrahvatantsurühm. Rühm alustas tegevust 1. aprillil 1993. Rühma esimene juhendaja oli Mati Kivi.

Esimene avalik esinemine oli 1993. aasta juulis Kosel klubide Elulõng kokkutulekul. 1994. aastal osales rühm esimest korda üldtantsupeol.

2012. aastal juhendab rühma Kaja Kivi.

## Viited
Andrei Prii

**Andrei Prii** (5. oktoober 1938 Mäla küla, Muhu saar – 25. detsember 2022) oli eesti poliitik ja majandusjuht.

Ta on lõpetanud Liiva Algkooli, seejärel Tallinna Kalatööstusliku Merekooli laevajuhtimise erialal ning Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuse juhtimise ja planeerimise erialal.

Ta töötas aastani 1961 kalalaevadel tüürimehena ja aastatel 1961–1972 kaptenina. Ta on olnud Hiiu Kaluri ja Kalandusliidu aseesimees ning laevatehase direktor, ka Angola kalandusministri nõuandja.

Aastatel 1989–1990 oli ta Saare maavolikogu ja selle eestseisuse liige, astus tagasi seoses Eesti Vabariigi Ülemnõukogu (1990–1992) liikmeks valimisega, ta oli selle keskkonnakomisjoni liige. Aastatel 1968–1988 oli ta NLKP liige, aastast 1990 kuulus ta Eesti Kristlik-Demokraatlikku Liitu. Aastast 2012 kuulus ta Isamaa ja Res Publica Liitu ja Isamaasse.

## Tunnustus
*2002 – Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited
Radikaalinitsiaator

**Radikaalinitsiaator** on keemiline aine, mille molekul kergesti laguneb radikaalideks (homolüüs) ja käivitab (initsieerib) radikaalreaktsiooni.

Näiteid levinumate radikaalinitsiaatorite rakendustest:
*Alkaanide radikaalne kloorimine, milles kloori molekuli dissotsiatsioon (homolüüs) toimub ultraviolettkiirguse toimel.

*Radikaalpolümerisatsiooni initsieerimine peroksiididega.

Orgaanilised peroksiidid annavad kergesti kaks hapniktsentriga radikaali, mis on ebastabiilsed ja võivad omakorda transformeeruda süsiniktsentriga radikaalideks.

*Asoühendid (R-N=N-R’) kuumutamisel või UV-kiirguse toimel annavad kergesti kaks süsiniktsentriga radikaali ja eraldub gaasiline lämmastik.

Radikaalinitsiaatorid nagu asoühendid ja orgaanilised peroksiidid on ebastabiilsed ained ja tuleb hoida külmikus. Nende kasutamisel tuleb olla ettevaatlik, kuna kergesti võib toimuda plahvatus.

## Polümerisatsiooni initsiaator ''vs.'' katalüsaator
Aineid, mis monomeeri keskkonnas moodustavad aktiivseid osakesi ja alustavad ahela kasvu reaktsiooni, nimetatakse initsiaatoriteks või katalüsaatoriteks.

Radikaalpolümerisatsiooni initsiaatoriteks on ained, mis kergesti moodustavad vabu radikaale. Iga moodustunud radikaal võib ühineda monomeeri molekuliga ja alustada üht reaktsiooniahelat, seega üht polümeerset molekuli. Seejuures initsiaatoriks olnud osake jääb seotuks ahela "algusega" ja ei osale järgnevates reaktsioonietappides. Initsiaator reaktsiooni käigus kasutatakse ära pöördumatult,kuid selle asemele tekib uus aktiivne radikaal.

Ioonse polümerisatsiooni katalüsaatoriteks on ained, mis reaktsiooni keskkonnas moodustavad ioonipaare või oluliselt polariseeritud komplekse, mis alustavad polümerisatsiooniahelat. Need ioonipaarid või polaarsed molekulid (erinevalt vabadest radikaalidest) osalevad igas järgnevas ahela kasvu etapis, s.t elementaarreaktsioonis järgmise monomeeri molekuliga. Katalüsaatorit protsessi käigus ära ei kasutata ja see regenereerub.

## Vaata ka
*Initsieerimisreaktsioon
*Bensoüülperoksiid
*Ahelreaktsioon (keemia)
Kaja Kivi

**Kaja Kivi** (sündinud 21. veebruaril 1957 Vastseliinas) on eesti tantsuõpetaja ja loomaarst, kes tegutseb Põltsamaal.

Kaja Kivi lõpetas 1975. aastal Vastseliina Keskkooli ja 1981. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaariateaduskonna. 1991. aastal omandas ta kõrghariduse ka psühholoogia erialal Tartu Riiklikus Ülikoolis.

2004. aastal lõpetas Kaja Kivi Eesti Rahvatantsujuhtide kooli. Ta tantsis aastatel 1976–1988 EPA rahvatantsuansamblis Tarbatu ja 1992–1999 projektansamblis Ahjualused.

Ta on juhendanud järgmisi tantsurühmi: 
* 2001–2011 Põltsamaa naisrahvatantsurühm Uhka, 
* 2003–2015 Esku rahvatantsurühm Murumemmed,
* 2011– tantsurühm Tulihänd (algselt Nii ja Naa),
* 2012– naisrühm ILOSA.  

2009. aastal oli Kivi üldtantsupeol naisrühmade üldjuhi assistent ning I (2011) ja II (2016) Eesti naiste tantsupeo N1 kõrgema kategooria naisrühmade liigijuht.  

Kaja Kivi on OÜ Põltsamaa Veterinaarteenuste omanik ja töötab samas loomaarstina.

## Viited
Viki vald

**Viki vald** on vald Norras Vestlandi maakonnas.

2019. aastani kuulus vald Sogn og Fjordane maakonda.

## Viited
Vīķi

**Vīķi** ([viitji] saksa keeles *Zarnau*) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas.

Külas on veski, pood ja Vīķi mõis, kus kuni 2010. aastani tegutses laste psühhiaatriahaigla. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Mõisa ühes kõrvalhoones on tänapäeval rehabilitatsioonikeskus. Külas asuvad Tiltsargi ja Vīķi bussipeatus.

Mõisaomanike seas on olnud baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane Jacob Johann von Sievers, mõis on kuulunud ka Löwenwoldede suguvõsale.

Külast voolab läbi Salatsi jõgi. Vīķi asub Salatsi oru looduspargis. Külas kasvavad Indiņi mänd, Vīķi veski tamm, Vīķi mänd ja sanglepp ning tamm (mõlemad ilma nimeta) on looduskaitse all.


Viki mõis.JPG|Vīķi mõisa peahoone
Viki pood.JPG|Kohalik pood
Viki veski.JPG|Veski hoone
Salaca jõgi Vīķi külas.JPG|Salatsi jõgi Vīķi külas


## Viited
Jēkabpilsi piirkond (2009–2021)

**Jēkabpilsi piirkond** (läti *Jēkabpils novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Piirkonna keskus oli Jēkabpilsi linn, mis ei kuulunud piirkonda.

Piirkond moodustati 2009. aastal seitsmest Jēkabpilsi rajooni vallast. 2021. aastal moodustati senisest Jēkabpilsi piirkonnast, Jēkabpilsi linnast ning Aknīste, Krustpilsi, Sala ja Viesīte piirkonnast uus Jēkabpilsi piirkond.

## Viited
Zasa

**Zasa** on küla (*vidējciems*) Läti lõunaosas Jēkabpilsi piirkonnas, Zasa valla halduskeskus. Asub Jēkabpilsist 34 km lõuna pool Zasa oja ääres. 2009. aastal oli seal 450 elanikku.

Küla saksakeelne nimi oli Weesen või Wessen. Zasa mõis kuulus 1644. aastast von Sasside suguvõsale, kelle nime järgi sai küla lätikeelse nime.

Külas on 18. sajandist pärinev kirik ning endine mõisahoone, kus tegutseb keskkool. Samuti on Zasas kultuurimaja ja raamatukogu.
Juhuslik graaf

**Juhuslik graaf** on graaf, mis on saadud teatud juhusliku protsessi teel.

Juhuslike graafide teooria asub graafiteooria ja tõenäosusteooria piirimail. Juhuslik graaf saadakse *n* tippude hulga tipupaaride vahele servade juhusliku lisamise teel. Erinevad juhuslike graafide mudelid annavad erinevaid tõenäosuste jaotusi graafidel. Tuntud on Edgar Gilberti mudel *G(n,p)* kus iga serv lisatakse sõltumatult tõenäosusega *p*.

Kui kõikide *n*-tipuliste graafide hulka käsitleda graafide süsteemina, siis on võimalik määrata iga graafi *olekutõenäosus* selles süsteemis.

## Vaata ka
* Graafide süsteem

## Kirjandust
* Gilbert, E. N. (1959), *Random graphs*. – Annals of Mathematical Statistics, No 30, 1141–1144.
* Bollobás, B. (2001) *Random Graphs*, 2nd Edition, Cambridge University Press.
Aleviidid

**Aleviidid** on muslimite usurühm keskse asualaga Türgis provintsis.

Aleviite loetakse vahel šiiitide hulka kuuluvaiks, kõik muslimid ei tunnista neid aga islamiusulisteks. Aleviidiks saamiseks peate olema sündinud alevi emale või isale.

## Vaata ka
* Sünkretism
Eestlanna Pariisis

**"Eestlanna Pariisis"** on Eesti, Prantsusmaa ja Belgia koostöös 2012. aastal valminud draamafilm, mille on lavastanud Ilmar Raag. Peaosades on Jeanne Moreau, Patrick Pineau ja Laine Mägi. 

Algselt kandis film pealkirja "Veel üks *croissant*". Filmiti 2011. aastal Eestis Harju-Madisel, Turbas, Türil ja Paides ning Prantsusmaal Pariisis. Maailma esilinastus toimus 4. augustil 2012 Šveitsis Locarno filmifestivali põhivõistlusprogrammis. 

Filmi leviõigused on müüdud Saksamaa, Austria, Jaapani, Šveitsi, Uus-Meremaa ja Austraalia turule.

## Osatäitjad
*Jeanne Moreau – Frida
*Laine Mägi – Anne
*Patrick Pineau – Stéphane
*François Beukelaers – Maurice
*Frédéric Epaud – Dominique
*Corentin Lobet – Olivier 
*Claudia Tagbo – hooldaja
*Laurence Masliah – müüja pagariäris
*Ita Ever – Mare, Anne ema
*Piret Kalda – Tiina
*Ago Anderson – Toomas
*Helle Kuningas – Lydia Tamm
*Tõnu Mikiver – Endel
*Helene Vannari – Mai
*Roland Laos – Paul, Anne poeg
*Liis Lass – Lea, Anne tütar

## Tunnustus
* 2008. aastal valiti filmi projekt esimese Eesti projektina Cannesi filmifestivali Cinefondationi projektiturule L'Atelier. 
* 2012. aasta augustis võitis film Šveitsis Locarno filmifestivalil oikumeenilise žürii preemia, millega kaasneb 20 000 Šveitsi franki filmi levitamiseks.
* 2012. aasta oktoobris võitis Laine Mägi Saint-Jean-de-Luzi festivalil parima naispeaosatäitja auhinna.
* 2012. aasta oktoobris avati filmiga Luksemburgis toimuv Kesk- ja Ida-Euroopa filmide festival CinEast ning film kuulus ka Eesti filmide programmi.

## Film arvudes
2012. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 36 621 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Tiit Tuumalu "Prantsuse ekraanilegend vääristab Ilmar Raagi filmi". Postimees, 2. märts 2011
* Jaanus Kulli "Ilmar Raag: "Et Pariis on armastuse linn, on müüt! Tegelikult on see üksikute inimeste linn."". Õhtuleht, 4. mai 2011
* ""Eestlanna Pariisis" võitis Locarnos oikumeenilise žürii auhinna" – publik.ee, 14. august 2012
* Andres Laasik "Ilmar Raag tegi eestlaste looga prantsuse filmi". Eesti Päevaleht, 12. oktoober 2012
* Jaanus Kulli "Ilmar Raag: "Et Jeanne Moreau filmi saada, piisas vaid ühest telefonikõnest."". Õhtuleht, 12. oktoober 2012
* Tiit Tuumalu "Kohe näha, et eestlane". Postimees, 13. oktoober 2012
* Andres Laasik "Eesti naine on leidnud endale Pariisis rolli". Eesti Päevaleht, 13. oktoober 2012
* Jaanus Kulli "Ita Ever: "Loomulikult oleks ma tahtnud näha, kuidas Jeanne Moreau võtteplatsil töötab."". Õhtuleht, 13. oktoober 2012
Alevi

**Alevi** on:
***[[Alevi (Luunja)|Alevi]]**, endine küla Luunja vallas
***[[Alevi (Tartu)|Alevi]]**, endine küla Tartu vallas
***[[Mustjala]]** endine nimi

**Alevi** all võidakse mõista ka  **[[aleviidid|aleviite]]**.

## Vaata ka
*Alevi tänav
*Pärnu Alevi kalmistu
Marcus Prinz von Anhalt

**Marcus Prinz von Anhalt** (sündinud **Marcus Edward Eberhardt**; 20. detsembril 1969) on saksa bordelliettevõtja, rohkem kui 20 bordelli ja ööklubi ning 40 auto omanik. 

Ta on rikaste vanemate poeg ja luksuses üles kasvanud. Pärast koolist lahkumist töötas ta lihunikuna. 

2006. aastal laskis ta end raha eest lapsendada Frédéric Prinz von Anhaltil (kes omakorda on nime saanud lapsendamise teel Anhalti printsessi Marie-Auguste'ilt) ja Zsa Zsa Gaboril. Sellest alates väidab Marcus Prinz von Anhalt end olevat kuninganna Victoria, Wilhelm II ja Paris Hiltoni sugulase ja soovib, et teda kutsutaks *Prinz Germany*'ks. Tal on 12 ihukaitsjat ja 25 teenrit.

Marcus Prinz von Anhalt on olnud neli aastat vanglas inimkaubanduse ja maksupettuse eest.

## Välislingid
* Koduleht
Omid Norouzi

**Omid Haji Noroozi** (sündinud 18. veebruaril 1986 Shīrāzis) on Iraani Kreeka-Rooma maadleja. 

Ta hakkas maadlemist treenima 2002. aastal.

Ta võitis Londoni olümpiamängudel Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali.

## Välislingid
* Profiil
Nikolai Rõuk

**Nikolai Rõuk** (9. juuli 1902 Kabala vald – 22. juuni 1992 Calgary) oli vandeadvokaat, kaitseliitlane ja eesti elu edendaja Kanadas.

Pärast kohapealse valla-, kihelkonna- ja ministeeriumikooli lõpetamist õppis ta Viljandi linnakoolis ja lõpetas aastal 1923 Viljandi Maakonna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Ta võttis osa Vabadussõjast Viljandi kooliõpilaste pataljoni III roodus. Aastal 1925 tegutses ta Rakveres Virumaa Põllumeeste Esituse sekretärina, juhatuse liikme ja ajalehe Virumaa Teataja asjaajajana. Ta õppis aastatel 1923–1928 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta kuulus korporatsiooni Sakala.

Ta oli hiljem Kaitseliidu propagandapealik. Aastatel 1929–1932 oli ta vandeadvokaat Jüri Sassiani abi, aastatel 1932–1935 vandeadvokaat Oskar Rütli abi. Aastatel 1935–1938 oli ta vandeadvokaat Tartus ja 1938–1940 Tallinnas. Aastast 1937 oli ta Eesti Munaekspordi juhatuse liige ja direktor.

Põgenes suure põgenemise ajal aastal 1944 Saksamaale. Aastal 1948 jõudis ta koos abikaasa Gerdaga (Gerda Tikenberg-Rõuk) Kanadasse. Ta töötas koos abikaasaga raamatupidajana. Nende tütar oli Kadri Rõuk. Ta oli Calgary Eesti Ühingu asutaja ja aastatel 1950–1953 ühingu president. Ta oli Eesti esindaja Kanada Kodanike Nõukogus.

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Johann IV (Anhalt-Zerbst)

**Johann IV** (4. september 1504 – 4. veebruar 1551) oli Anhalt-Dessau vürst, aastast 1544 Anhalt-Zerbsti vürst Askania dünastiast. 

Johann oli Anhalt-Dessau vürsti Ernst I ja tema naise Margarethe teine, kuid vanim elusolev poeg.

## Elu

Pärast isa surma 1516. aastal pärisid Johann ning tema vennad Georg ja Joachim Anhalt-Dessau vürstkonna kaasvalitsejatena, nagu nägi seda ette Askania dünastia perekonnaseadus. Esimesel valitsemisaastal valitses regendina nende ema Margarethe.

Vennad valitsesid vürstkonda üheskoos peaaegu 28 aastat, aastani 1544, mil nad otsustasid valdused jagada. Johann sai Zerbsti, taaselustades seeläbi vana Anhalt-Zerbsti vürstkonna, mis hääbus Anhalt-Dessau ja Anhalt-Kötheni loomisega aastal 1396.

## Abielu ja järeltulijad

Johann abiellus 15. veebruaril 1534 Dessaus Brandenburgi kuurvürsti Joachim I tütre ja Pommeri hertsogi Georg I lese Margaretaga.

Johann ja Margareta said kuus last:

*Karl (17. november 1534 – 4. mai 1561).
*Joachim Ernst (21. oktoober 1536 – 6. detsember 1586).
*Marie (1. detsember 1538 – 25. aprill 1563).
*Bernhard (17. märts 1540 – 1. märts 1570).
*Margarete (18. august 1541 – 25. juuli 1547).
*Elisabeth (15. oktoober 1545 – 26. september 1574).
Maakorraldus

**Maakorraldus** on maa otstarbeka kasutamise, jagamise ja haldamise planeerimise protsess. Selle käigus moodustatakse, muudetakse või täpsustatakse katastriüksusi ja nende piire, arvestades juriidilisi, majanduslikke ja tehnilisi tegureid. Maakorralduse eesmärk on maakasutuse korraldamine viisil, mis toetab säästlikku arengut, eraomandi kaitset ja ühiskonna huve.

Maakorraldus hõlmab tegevusi, mille abil kujundatakse maaomand ja -kasutus nii, et see toetaks tõhusat põllumajandustootmist, linnaplaneerimist, infrastruktuuri arendamist ning keskkonnahoidu. Seejuures võib olla vajalik maatükkide liitmine, jagamine, ümberkruntimine või piiride täpsustamine. ÜRO on seadnud eesmärgiks panna rõhku jätkusuutlikule maakorraldusele, prioriseerides maa-andide pikaajalise tootlikkuse tagamist ja nende keskkonnafunktsioonide säilitamist.

## Maakorraldustoimingud
Maakorraldustoimingud on praktilised tegevused, millega kaasneb katastriüksuste ja maaomandi struktuuri muutmine. Peamised toimingud on järgmised.
* **Kinnisasjade jagamine** – ühe maatüki jagamine mitmeks väiksemaks eraldiseisvaks katastriüksuseks.
* **Kinnisasjade liitmine** – kahe või enama kõrvuti asetseva kinnisasja ühendamine üheks maaüksuseks.
* **Kinnisasja piiri kindlakstegemine** – ebaselge või vaidlustatud piiri täpse asukoha määramine
* **Kinnisomandi kitsenduste selgitamine** – omandiga seotud kasutus- või ehituspiirangute kindlakstegemine, näiteks servituudi seadmine, looduskaitseliste piirangute kehtestamine.
* **Kinnisasja või selle osa ümberkruntimine** – maatüki piiride muutmine, et tagada otstarbekas ja mõistlik kasutus.
* **Kinnisasjade osade vahetamine** – maaüksuste osade vahetamine, sõltumata sellest, kas need asuvad kõrvuti või mitte.

## Maakorraldus Eestis
Pärast Nõukogude Liidu lagunemist taastas Eesti Vabariik oma kuuluvuse Euroopa õigussüsteemi raamistikku. Sellega kaasnev maareform keskendus maa munitsipaliseerimisele, erastamisele ja riigistamisele. Eestis reguleerib maakorraldust Maa- ja Ruumiamet, kelle pädevuses on katastriüksuste registreerimine, piiride muutmine ning erinevate maakorraldustoimingute koordineerimine. Eesti maakorraldustöö põhineb kehtivatel seadustel, sh maakorralduse seadusel ja katastriseadusel.

Maakorraldust rakendatakse Eestis eelkõige põllumajanduse arendamiseks, linnaplaneerimises ja infrastruktuuriprojektide elluviimiseks. Selle kaudu tagatakse mõistlik maakasutus ning eri poolte huvide tasakaalustamine.

## Vaata ka
*maade vahetus

## Viited

## Välislingid
Alpitaimed

**Alpitaimed** on kõrgmäestiku alpiinse vööndi taimed. 

Alpitaimed on kohanenud äärmuslike kasvuoludega (madal temperatuur, tugev tuul jms).

Paljud alpitaimed on tiheda karvastusega padjandtaimed. 

Mitmeid alpitaimi kasvatatakse nende suurte õite ja hõbedase karvastuse pärast kiviktaimlates.

## Viited
San Marcos

**San Marcos** on hispaania ja galeegi keeles pühakute evangelist Markuse ja paavst Marcuse nimi.

**San Marcos** on ka mitme asula nimi:
***[[San Marcos (Guerrero)|San Marcos]]**, linn Mehhikos Guerrero osariigis 
***[[San Marcos (Jalisco)|San Marcos]]**, linn Mehhikos Jalisco osariigis
***[[San Marcos (Texas)|San Marcos]]**, linn USA-s Texase osariigis  
***[[San Marcos (California)|San Marcos]]**, linn USA-s California osariigis  
***[[San Marcos (Nicaragua)|San Marcos]]**, linn Nicaraguas 
***[[San Marco (Abegondo)|San Marco]]** ehk **San Marcos**, asula Hispaanias Galicias, Abegondo valla keskus

## Vaata ka
*San Marco
San Marco (Abegondo)

**San Marco** ehk **San Marcos** on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas 23 km kaugusel A Coruñast, Abegondo valla keskus.

Naaberasulad on põhjas Borreiros (Mabegondo kihelkond), idas Borreiros de Abaixo ja Cancelada, lõunas A Peneda ning läänes Beade.

Keskmine kõrgus merepinnast on 142 m. 

2009. aastal oli San Marcos 180 elanikku, neist 88 meessoost ja 92 naissoost.

Asulas on San Marco kabel. 

## Välislingid
*Vallamaja (*foto*)
*San Marco kabel (*foto*)
Must ja valge koer

**"Must ja valge koer"** (tšehhi keeles **"Štaflík a Špagetka"**) on Tšehhoslovakkia, alates 3. hooajast Tšehhi animafilmide sari, mille režissöör on Václav Bedřich, stsenarist Alena Munková ja kunstnik Zdeněk Smetana, helilooja Jaroslav Celba (1924–2013). See esilinastus Tšehhoslovakkia televisioonis 1971. aastal.

Sarjas on kokku 39 kaheksaminutist osa. Sarja peategelased on lühikeste jalgade ja saleda kehaga must koer (Špagetka) ning pikkade jalgade ja töntsaka kehaga valge koer (Štaflík) ning must lind (vares), kes enamasti koeri kiusab.

## Osad

#### 1. hooaeg, 1969–1971
# Kuudist ilma jäänud
# Ei lasta magada
# Hakkame kodu rajama
# Maja ehitamine
# Päikest võtmas
# Katuse tegemine
# Maja Värvimine
# Kolimine
# Kodukaunistamine
# Aia rajamine
# Söögitegemine
# Aktiivne puhkus
# Õhupalliga lendamas

#### 2. hooaeg, 1988–1990
# Õige toon
# Maali ise
# Tantsumeister
# Lugemishimu
# Lapsehoidjad
# Veeotsijad
# Kalaretk
# Malemäng
# Teater
# Sportlased
# Konstruktor
# Pildistamine
# Lõpuks lepime ära

#### 3. hooaeg, 2014
# Jõumehed
# Lendurid
# Tõbised
# Suur suplus
# Iludusvõistlus
# Suurpuhastus
# Õhupallireis
# Koerte võidujooks
# Märg hommik
# Matkasellid
# Skulptorid
# Koertekool
# Jõulurahu
Beade (täpsustus)

**Beade** on mitme koha nimi Hispaanias Galicias:
***[[Beade]]**, asula Ourense provintsis Ribeiro maakonnas, Beade valla keskus
***[[Beade (Abegondo)|Beade]]**, asula A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas
***[[Beade (Quintela de Leirado)|Beade]]**, asula Ourense provintsis Terra de Celanova maakonnas Quintela de Leirado vallas Redemuíñose kihelkonnas
***[[Beade (Rois)|Beade]]**, asula A Coruña provintsis Sari maakonnas Roisi vallas Augasantase kihelkonnas

## Vaata ka
*Beade kihelkond Pontevedra provintsis Vigos
*Beade kihelkond Ourense provintsis Beade vallas
*Beade vald Ourense provintsis
Beade

**Beade** on asula ja kihelkond (**Santa María de Beade**) Hispaanias Galicias Ourense provintsis Ribeiro maakonnas, Beade valla keskus.  

Elanike arv on 2000. aasta andmetel 448 (sealhulgas 230 meessoost ja 218 naissoost). 

Iive oli aastatel 2000–2005 kokku –40 (–7,48%; aastas keskmiselt –1,50%) ning aastatel 2005–2010 kokku –47 (–9,50%; aastas keskmiselt –1,90%).

Kihelkonna kirik on Beade Santa María kirik.
Facelift (album)

**"Facelift"** on Seattle'ist pärit USA rokkansambli Alice in Chains debüütalbum, mis anti välja 21. augustil 1990.

## Lood
* "We Die Young"
* "Man in the Box"
* "Sea of Sorrow"
* "Bleed the Freak"
* "I Can't Remember"
* "Love, Hate, Love"
* "It Ain't Like That"
* "Sunshine"
* "Put You Down"
* "Confusion"
* "I Know Somethin' ('bout You)"
* "Real Thing"
Beade (Abegondo)

**Beada** on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas. 

Naaberasula läänes on San Marco.

Keskmine kõrgus merepinnast on 132,8 m. 

2009. aastal oli Beades 68 elanikku, neist 28 meessoost ja 40 naissoost.
Dirt (album)

**"Dirt"** on Seattle'ist pärit USA rokkansambli Alice in Chains teine stuudioalbum, mis on välja antud 29. septembril 1992.

Albumit müüdi maailmas kokku 5 miljonit eksemplari, mis tegi sellest ansambli kõige edukama albumi.

## Lood
* *"Them Bones"*
* *"Dam That River"*
* *"Rain When I Die"*
* *"Down in a Hole"*
* *"Sickman"*
* *"Rooster"*
* *"Junkhead"*
* *"Dirt"*
* *"God Smack"*
* *"Hate to Feel"*
* *"Angry Chair"*
* *"Would?"*
Black Gives Way to Blue

**"Black Gives Way to Blue"** on USAst Seattle'ist pärit rokkansambli Alice in Chains neljas stuudioalbum. Album ilmus 26. mail 2010 ja seda on müüdud üle miljoni eksemplari.

## Lood
* "All Secrets Known"
* "Check My Brain"
* "Last of My Kind"
* "Your Decision"
* "A Looking in View"
* "When the Sun Rose Again"
* "Acid Bubble"
* "Lesson Learned"
* "Take Her Out"
* "Private Hell"
* "Black Gives Way to Blue"
Merdil

**Merdil** on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas. 

Naaberasulad on põhjas A Peneda, idas Cancelada  ning lõunas ja läänes Vilanova.

2009. aastal oli Merdilis 11 elanikku, neist 6 meessoost ja 5 naissoost.
O Adro

**O Adro** on mitme koha nimi Hispaanias Galicias. *Adro* tähendab galeegi keeles 'kiriku peaõu või kirikaed' ning tuleb ladina sõnast *atrium* ('aatrium'). 

Seda nime kannavad:
***[[O Adro (Abegondo)|O Adro]]** Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas
***[[O Adro (Cambados)|O Adro]]** Cambadose vallas Castrelo kihelkonnas
***[[O Adro (Cambre)|O Adro]]** Cambre vallas Cambre kihelkonnas  
***[[O Adro (Cedeira)|O Adro]]** Cedeira vallas Régoa kihelkonnas 
***[[O Adro (Cerceda)|O Adro]]** Cerceda vallas Rodísi kihelkonnas
***[[O Adro (Ortigueira)|O Adro]]** Ortigueira vallas Espasante kihelkonnas 
***[[O Adro (Pademe )|O Adro]]** Paderne vallas Vilouzási kihelkonnas
***[[O Adro (Ribeira)|O Adro]]** Ribeira vallas Corrubedo kihelkonnas 
***[[O Adro (Valdoviño)|O Adro]]** Valdoviño vallas Vilarrube kihelkonnas
***[[O Adro (Vigo)|O Adro]]** Vigo vallas Coia kihelkonnas      
***[[O Adro (Vilalba)|O Adro]]** Vilalba vallas Lanzósi kihelkonnas
O Adro (Abegondo)

**O Adro** on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas. 

2010. aastal oli O Adros 57 elanikku, neist 28 meessoost ja 29 naissoost.

O Adros on Abegondo Santa Eulalia kirik.

## Välislingid
*Kiriku fotod
Proov

***Proov** on analüüs, test või muu katse omaduste, võimete vms. kindlakstegemiseks
**Veeproov
**Mullaproov
***Proov** on väike osa millestki, harilikult omaduste või koostise määramiseks
**Analüütiline proov - keemilise koostise määramiseks
***[[Proov (väärismetall)|Proov]]** on arv, mis näitab väärismetalli sisaldust sulamis või esemes
***[[Proov (riietus)|Proov]]** on pooleli oleva riietuseseme kandjale selga proovimine ning sobitamine tema mõõtudele vastavaks
***[[Proov (koosharjutus)|Proov]]** on näitlejate, muusikute või teiste artistide koosharjutamine

## Vaata ka
*Proov 583 oli eesti ansambel
A Peneda

**A Peneda** on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas. 

Naaberasulad on põhjas San Marco, idas Cancelada, lõunas Merdil ja Vilanova ning läänes Beade.

2009. aastal oli A Penedas 49 elanikku, neist 22 meessoost ja 27 naissoost.
Alice in Chains (album)

**"Alice in Chains"** on USAst Seattle'ist pärit samanimelise rokkansambli Alice in Chains kolmas stuudioalbum. See anti välja 7. novembril 1995.

## Lood
* "Grind"
* "Brush Away"
* "Sludge Factory"
* "Heaven Beside You"
* "Head Creeps"
* "Again"
* "Shame in You"
* "God Am"
* "So Close"
* "Nothin' Song"
* "Frogs"
* "Over Now"
Analüütiline proov

**Analüütiline proov** on mingist objektist võetud esinduslik alamhulk selle keemilise koostise määramiseks (analüüsiks).

Proovivõtmine (inglise *sampling*) on uuritavast objektist teatava materjalikoguse võtmine, mille tulemusena saadakse kogu uuritavat objekti või mõnda selle konkreetset osa esindav proov (inglise *sample*).

Proovi kõikide komponentide – välja arvatud analüüt – kooslust nimetatakse maatriksiks (inglise *matrix*).

Proovi, mis analüüti ei sisalda (või sisaldus on alla avastamispiiri), nimetatakse tühiprooviks (inglise *blank*).

## Vaata ka
*Analüütiline keemia
*Analüüt
*Standardproov
Jõmmu

**Jõmmu** on Emajõe lodjaseltsile kuuluv Emajõe-Peipsi tüüpi lodi, mis kurseerib Emajõel ja Peipsil.

Jõmmu lasti vette 2006. aasta 29. aprillil. Lodjaehitus pälvis Tartus tunnustust 2006. aasta teona.

Lodjal korraldatakse peamiselt huvireise, kuid see on osalenud ka mitmel Tartu üritusel ning kultuurifestivalidel kaugemalgi. Näiteks oli Jõmmu vanalaevade seas, mis 2010. aastal Pärnus toimunud 30. rahvusvaheliste hansapäevade raames toimunud kultuuridessandil 27. juunil Pärnust teele, et külastada kolme nädala jooksul Läti, Rootsi ja Soome sadamalinnasid, tutvustada vanu meretraditsioone ja eesti kultuuri.

2010. ja 2014. aasta jõulude aegu näidati jõuluehteis Jõmmut Raekoja platsil.

## Pilte

Fail:Traditional river barge Jõmmu decorated for christmas on the riverside of Emajõgi in Ülejõe, Tartu (December 2021).jpg|Jõuluehteis Jõmmu lodjakoja juures Ülejõel 2021. aasta detsembris
Pilt:Lodi Jõmmu Emajõel Tartu hansapäevadel, 15. august 2012.JPG|Jõmmu Tartu hansapäevadel 2012. aastal
Pilt:Lodi Tartu raekoja platsil.jpg|Jõmmu Tartu Raekoja platsil


## Vaata ka

* lodjakoda
* viikingipaat Turm
* lodi Suur Sume

## Välislingid

* Lodi.ee
* "Mis on Emajõe-Peipsi lodi?" Lodi.ee
* Risto Mets "Emajõe lodjal käib kapitaalremont" Postimees, 03.04.2012
* "Jõmmu kapitaalremont lõpusirgel" Eesti Ajalooliste Laevade Selts, 18. aprill 2012	
* Vitali Trots "Jõmmu külastas Piirissaart" Postimees, 17.05.2012
Toompea tänav

**Toompea tänav** on tänav Tallinnas Vanalinna asumis. See algab Toompeal Lossi platsilt ja lõpeb Kaarli puiesteel.

17. sajandi lõpul rajati tänapäeva Toompea tänava sihil ning Falgi tee ja Komandandi tee joonel Tallinna muldkindlustusvööndi vallivärav Toome värav, mis lammutati 1860. aastal.

Tänav kulgeb Rootsi bastioni ehk praeguse Lindamäe vahelisel kurtiinil Pika silla kohal.

## Hoonestus

Aadressil Toompea 1  asub ajalooline Tallinna komandandimaja.

Aadressil Toompea 3 asub  Harjuoru võimla, 2007. aastast tegutseb hoones Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku Toompea keskus.

Aadressil Toompea 8 asub 1911. aastal ehitatud hoone, mis on 1925. aastast Kaitseliidu ja Kaitseliidu peastaabi hoone (Kaarli tänav 8) ja samal kinnistul asub ka okupatsioonide muuseum. Eesti NSV ajal asus hoones NSV Liidu mereväe Balti laevastiku Tallinna mereväebaasi mereväestaap.

Aadressil Toompea (Kaarli) 10 asus Kaiteliidu Tallinna maleva staap.

Tänava äärde jäävad ka Harjumägi ja Hirvepark.

## Ajalugu
Tänava varasemad nimed: Die Dom-Brücke, Die Langebrücke, Großer Dom-Weg, Der alte Domweg, Alter Domweg, Karlstraße, Kaarli tänav (kuni 1948), Nõukogude tänav (1941. aastal alates 29.aprillist). Praegust nime kannab tänav alates 13. juulist 1948.


Vaade Toompeale 1900, AM13813F11684 259.jpg|Toompea tänav (umbes 1900)
Toomvärav Tallinnas.tif|Toomvärav Tallinnas (umbes 1850)
C.Buddeus, Die Brücke zur Dompforte, Toomvärava sild.tif|Vaade Toomväravale ja Toomvärava sillale (19. sajandi esimene pool)
Estonian Independence Day Monument.jpg|20. augusti mälestuskivi Toompea ja Falgi tänava nurgal


## Viited

## Välislingid
Eenetsid

**Eenetsid** (vananenud nimetus **jenisseisamojeedid**) on samojeedi rahvas, kes on rääkinud emakeelena eenetsi keelt.

Eenetsite traditsiooniline asuala on olnud Krasnojarski krai põhjaosas Taimõri poolsaarel Jenissei jõe vasakkaldal jõe suudme lähedal.

Venemaal elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 227 eenetsit, kellest 102 emakeel oli eenetsi keel.

Vanast ajast on eenetsite elatusalad olnud küttimine ja kalastamine. Alates 20. sajandist on eenetsid hakanud laiemalt pidama kodustatud põhjapõtru. Varem oli eenetsitel vähe põhjapõtru ja neid kasutati peamiselt veoloomadena.

Tänapäeval jagunevad eenetsid kaheks teineteisest mõnesaja kilomeetri kaugusel elavaks hõimuks. Kumbki hõim kõneleb oma murret, endid kutsutakse vastavalt *bai* ja *maddu*. Ühine endanimetus eenetsitel puudub. Rahvanimetus "eenets" lähtub eenetsikeelsest sõnast *enet* (inimene). Oma kirjakeelt polnud eenetsitel pikka aega, see loodi neile alles 1986. aastal. Esimene eenetsikeelne aabits ilmus 2020. aastal (200 eksemplari).

## Viited
Julgī Stalte

**Julgī Stalte** (sündinud 28. oktoobril 1978 Riias) on liivi laulja, rahvamuusik. 

Ta on tegutsenud ansamblites Skandinieki, Stalti, Tuļļi Lum ja Tai Tai.

## Isiklikku
Tema isa oli folklorist ja poliitik Dainis Stalts, vend Dāvis Stalts on Läti ajakirjanik ja poliitik (ta oli aastatel 2011–2014 Läti seimi liige). Julgī vanaisa oli laevakapten Oskar Stalt. 

Ta on olnud abielus Margus Grosnõiga. Tal on kolm last.

## Viited