open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bubalornis

***Bubalornis*** on lindude perekond kangurlindlaste sugukonnas.

Nimi on tuletatud vanakreekalkeelsetest sõnadest *boubalos* 'veis', 'pühvel' ja *ornis* 'lind'. Nimi viitab lindude kombele järgneda veisekarjadele.

## Liigid
Perekonnas on kaks liiki:
* karja-kangurlind (*Bubalornis albirostris*). Aafrika lõuna pool Saharat
* punanokk-kangurlind (*Bubalornis niger*). Angola, Botswana, Etioopia, Keenia, Mosambiik, Namiibia, Rwanda, Somaalia, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Sudaan, Svaasimaa, Tansaania, Uganda, Sambia ja Zimbabwe.


White-billed Buffalo-Weaver - Baringo - Kenya NH8O0246 (22432169758).jpg|Karja-kangurlind. Keenia.
Red-billed Buffalo Weaver.jpg|Punanokk-kangurlind. Lõuna-Aafrika.


## Viited
Ühis-kangurlind

**Ühis-kangurlind** (*Philetairus socius*) on Lõuna-Aafrikas elutsev kangurlindlaste sugukonda kuuluv linnuliik, monotüüpse perekonna ainus liik. 

Tema asuala hõlmab osa Lõuna-Aafrika Vabariigi territooriumist, Namiibia ja Botswana, kuid areaali kese on Põhja-Kapimaa provintsis. Liik ehitab suuri üksikpesadest koosnevaid kolooniataolisi ühispesi, millesarnaseid leidub linnuriigis vähe. Ühis-kangurlinnu pesakolooniad kuuluvad keerukaimate ja suurimate lindude ehitatud struktuuride hulka maailmas.

## Süstemaatika ja fülogenees
2017. aastal uuriti kangurlindlaste perekondade sugulust DNA analüüsile tuginedes ja paigutati ühis-kangurlind *Plocepasserinae* alamsugukonda, suguluses perekondadega *[[Pseudonigrita]]*, *[[Plocepasser]]* ja *[[Sporopipes]]*. 

Perekondade sugulust näitab järgmine kladogramm:

## Kirjeldus
Linnu kehapikkus on 14 cm ja ta kaalub 26–32 g. Tema kurgualune ja silma ümbrus on must, küljed mustatriibulised ja selg on lainemustriline heleda servaga sulgede tõttu. Emas- ja isaslinnud näevad sarnased välja.

## Pildid

Philetairus socius (45062827395).jpg|Täiskasvanu ja noorlind
Webervogelnst Auoblodge.JPG|Kangurlindude ühispesa puu otsas Auoblodge'is Namiibias
Nido de tejedores republicanos (Philetairus socius), Sossusvlei, Namibia, 2018-08-06, DD 170.jpg|Pesakambrite avad altvaates. Sossusvlei, Namiibia
Camel Thorn (Vachellia erioloba) with Sociable Weavers (Philetairus socius) collective nests ... (50981196923).jpg|Ühispesa *Vachellia erioloba* okstel Põhja-Kapimaa provintsis
Social weaver nest 1.jpg|Ühispesa elektriposti otsas Sociable Weaver, Etosha National Park, Namibia (3926578891).jpg|Lind pesamaterjaliga. Etosha rahvuspark, Namiibia


## Viited
Saatana-kivipuravik

**Saatana-kivipuravik** (*Rubroboletus satanas*), vanasti juudapuravik, kuradipätakas, on puravikuliste sugukonda ja perekonda *[[Rubroboletus]]* kuuluv seeneliik. 

Seen kasvab peamisel Lääne-Eestis mitmete lehtpuudega, sealhulgas tamm ja kask.

## Viited

## Välislingid
*
Caffiers

**Caffiers** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 16 km Calais'st lõunas, tee D250 ääres. Caffiers' jaam asub Boulogne'i-Calais' raudteel.


Caffiers - Mairie.JPG|Caffiers' vallamaja
62191-Caffiers-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* St. Eloi' kirik, pärineb 19. sajandist.

## Viited
Campagne-lès-Guines

**Campagne-lès-Guines** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 16 km Calais'st lõunas, teede D248 ja D215 ristumiskoha ümbruses.


Campagne-lès-Guines (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Campagne-lès-Guines'i vallamaja
62203-Campagne-lès-Guines-Sols.png


## Ajalugu

François I ja Henry VIII kohtumine toimus Campagne-lès-Guînes'is 1546. aastal, et sõlmida Ardres' rahuleping, mille kohaselt läks Boulogne-sur-Mer tagasi Prantsuse kroonile, märkimisväärse rahasumma eest.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 19. sajandist.
* 19. sajandi loss.

## Viited
Coquelles

**Coquelles** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vallas on ostukeskus, hotellid ja talu Vieille Coquelles'is (vanas Coquelles'is), mis on osa Autoroute A16-st ja Eurotunneli terminalist.

Eurotunneli Calais' terminal asub Coquelles'is Autoroute A16 liiklussõlme 42 juures. See on Ühendkuningriigist väljuvate süstikute ja LGV Nordi lõpp-peatus, kust Eurostari liinid võivad sõita Eurotunnelisse.


Tunnelier calais.jpg|Tunnelipuurimismasin Coquelles'is, austusavaldusena tunneli ehitajatele
62239-Coquelles-Sols.png
TGV TMST 3011-2 - Sortie Tunnel sous la Manche à Coquelles - Florian Fèvre.JPG|Eurotunneli sissepääs Coquelles'i lähedal


## Viited
Coulogne

**Coulogne** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub vaid 3 km Calais' kesklinnast lõunas, tee D247 ääres.


Coulogne église.jpg|Coulogne'i kirik
62244-Coulogne-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Jacques'i kirik, pärineb 19. sajandist.
* Vana lossi varemed, purustati 1560. aastal.
* 18. sajandi lüüsivärav.

## Viited
Eesti Muuseumide Liit

**Eesti Muuseumide Liit** (Estonian Association of Museums) on 2022. aasta detsembris loodud mittetulundusühing, mille liikmeteks on Eesti muuseumid, keda esindavad muuseumide juhid.

Liidu algatusmeeskond tuli kokku 2020. aasta koroonapandeemia ajal, kui oli oluline leida ühised võimalused kriisiolukordades toimetulekuks ja jagada asjakohast infot.

Tegemist on muuseumide huvikaitseorganisatsiooniga, mille põhitegevus on suunatud Liiduga ühinenud muuseumide ühiste huvide eest seismisele ja tasakaalustatud arendamisele. Liit ühendab Eesti muuseumeid sõltumata nende omandivormist koondades nende ühishuve ja osaleb kultuuri- ja haridusvaldkonna seaduseloomes ja strateegiate kujundamisel olles partneriks riigile ja kohalikele omavalitsustele.

## Liitu kuuluvad muuseumid
Eesti Muuseumide Liitu kuuluvad Eesti Vabaõhumuuseum, Nukuteatrimuuseum, Eesti Maaelumuuseumid, Eesti Kunstimuuseum, Tartu Kunstimuuseum, Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, Harjumaa Muuseum, Kalevipoja Koda, Eesti Loodusmuuseum, Eesti Meremuuseum, Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid, Eesti Tervishoiu Muuseum, Virumaa Muuseumid, Valga muuseum, Ajakeskus Wittenstein, Eesti Arhitektuurimuuseum, Tartu Linnamuuseum ja selle harumuuseumid, Tartu Mänguasjamuuseum, Eesti Rahva Muuseum, Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum, Eesti Piimandusmuuseum ja Eesti Maanteemuuseum, Hiiumaa Muuseumid, Saaremaa Muuseum, Tartu Ülikooli Muuseum, Tartu Ülikooli loodusmuuseum ja Tartu Ülikooli botaanikaaed. 

2025. aasta seisuga kuulub liitu 25 Eesti muuseumi.

## Välislingid

* Eesti muuseumide liit: teeme ettepaneku kutsuda Narva muuseumi nõukogust tagasi Vadim Orlovi ja Aleksei Mägi 
* Muuseumide liit ootab ERMi direktori lahkumise asjus nõukojalt vastuseid

## Viited
Ardèche'i piiskopkond

**Ardèche'i piiskopkond** (diocèse du département de l'Ardèche) oli Prantsusmaa konstitutsiooniline piiskopkond aastail 1790–1801. Piiskopkonna maa-ala vastas Ardèche'i departemangu omale. Piiskopi residents oli Viviers.

Piiskopkonnas oli selle eksisteerimise ajal ametis üks piiskop:
*1791–1793 Charles de La Font de Savine (1742–1814; endine Viviers'i piiskop, pühitsetud Louis Hector Honoré Maxime de Sabrani poolt)

## Välislingid
*https://www.catholic-hierarchy.org/diocese/da602.html
Aisne'i piiskopkond

**Aisne'i piiskopkond** (Le diocèse du département de l'Aisne) oli Prantsuse revolutsiooni ajal, aastail 1790–1801 eksisteerinud konstitutsiooniline piiskopkond.

Piiskopkonna maa-ala kattus Aisne'i departemanguga põhja-Prantsusmaal, piiskopi residents oli Soissons. Aisne'i piiskop (ametis 1791–1793) oli Claude Marolles.
Allier' piiskopkond

**Allier' piiskopkond** (diocèse du département de l'Allier) oli Prantsusmaa konstitutsiooniline piiskopkond aastail 1790–1801. Piiskopkonna maa-ala vastas Allier' departemangule. Piiskopi residents oli Moulins.

Piiskopkonnas oli ametis kaks piiskoppi:
*1791–1793 François-Xavier Laurent (1744–1821, pühitsetud Jean-Baptiste Gobeli poolt)
*1799–1801 Antoine Butaud-Dupoux (1730–1802, pühitsetud Henri Grégoire'i poolt

## Välislingid
*http://www.catholic-hierarchy.org/diocese/da598.html
Tallinna Mustamäe Riigigümnaasium

**Tallinna Mustamäe Riigigümnaasium** on riigigümnaasium Tallinnas aadressil Akadeemia tee 25. See avati 2023. aastal.

Kooli õppetegevus toimub kahes hoones. Kolmnurkses hooneosas paiknevad õpperuumid ning neljakandilises hooneosas spordiruumid. Hooneosad on ühendatud maastikku peidetud esimese korruse abil, millest liigub üle kergliiklustee Tehnopoli ja Mustamäe trolli lõpp-peatuse vahel.

Gümnaasiumi direktor on alates kooli asutamisest olnud Raino Liblik (*seisuga 13. juuni 2025*).

## Viited
Kroomheinik

**Kroomheinik** (*Tricholoma frondosae*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Eestis kasvab kroomheinik muuseas niisketes kohtades haabade all. Seenel on jahulõhn ja mahe maitse.

Kroomheinik on välimuselt sarnane hobuheinikuga, kuid tal on saledam jalg ning viljakehad on lihakamad ja eredamad.

Kroomheinik on hea söögiseen värskelt.

## Välislingid
*
Kolbuszowa maakond

**Kolbuszowa maakond** (poola *powiat kolbuszowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Kolbuszowa linnas.

Kolbuszowa maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Kolbuszowa.

Kolbuszowa maakonnas on kuus valda:
*Cmolase vald
*Dzikowieci vald
*Kolbuszowa vald
*Majdan Królewski vald
*Niwiska vald
*Raniżówi vald

## Viited
Rzeszówi maakond

**Rzeszówi maakond** (poola *powiat rzeszowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Rzeszówi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Rzeszówi maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kuus linna: Błażowa, Boguchwała, Dynów, Głogów Małopolski, Sokołów Małopolski ja Tyczyn.

Rzeszówi maakonnas on 13 valda:
*Błażowa vald
*Boguchwała vald
*Chmielniki vald
*Dynówi vald
*Głogów Małopolski vald
*Hyżne vald
*Kamieńi vald
*Krasne vald
*Lubenia vald
*Sokołów Małopolski vald
*Świlcza vald
*Trzebownisko vald
*Tyczyni vald

## Viited
Täpiline punakõrges

**Täpiline punakõrges** (*Rhodocollybia maculata*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seen.

Seen kasvab männimetsas.

## Välislingid
*
Isak Vigodski

**Isak Vigodski** (26. oktoober 1911 Tallinn – 21. mai 1968 Tallinn) oli Eesti proviisor.

Õppis 1931–1938 (lõpetas) Tartu Ülikooli arstiteaduskonna farmaatsiaosakonnas, korporatsioon Limuvia liige.

Apteeker Tallinna Ühise Haigekassa apteegis. 1940–1941 Apteekide Peavalitsuse vanem farmaatsiainspektor. 1941 evakueerus Nõukogude Liitu, 1942–1945 mobiliseerituna 7. Eesti Laskurdiviisis velsker ja apteegijuhataja. 1947–1952 töötas Apteekide Peavalitsuse kontrollanalüüsi kesklaboris, 1952–1956 Kesk-apteegilao juhataja asetäitja, 1956–1968 juhataja.
Tarnobrzegi maakond

**Tarnobrzegi maakond** (poola *powiat tarnobrzeski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna loodeosas. Maakonna keskus asub Tarnobrzegi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Tarnobrzegi maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Baranów Sandomierski ja Nowa Dęba.

Tarnobrzegi maakonnas on neli valda:
*Baranów Sandomierski vald
*Gorzyce vald
*Grębówi vald
*Nowa Dęba vald

## Viited
Bochnia maakond

**Bochnia maakond** (poola *powiat bocheński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna keskosas.  Maakonna keskus asub Bochnia linnas.

Bochnia maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Bochnia ja Nowy Wiśnicz.

Bochnia maakonnas on kaheksa valda:
*Bochnia vald
*Drwinia vald
*Łapanówi vald
*Lipnica Murowana vald
*Nowy Wiśniczi vald
*Rzezawa vald
*Żegocina vald
*Trzciana vald

## Viited
Chrzanówi maakond

**Chrzanówi maakond** (poola *powiat chrzanowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna loodeosas. Maakonna keskus asub Bochnia linnas.

Chrzanówi maakond moodustati 1853. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna:
*Alwernia, Chrzanów, Libiąż ja Trzebinia.

Chrzanówi maakonnas on viis valda:
*Alwernia vald
*Babice vald
*Chrzanówi vald
*Libiążi vald
*Trzebinia vald

## Viited
Miguel Ángel Martínez

**Miguel Ángel Martínez Martínez** (sündinud 30. jaanuaril 1940 Madridis) on Hispaania poliitik.

## Elulugu
Martínez õppis Madridi Ülikoolis. Juba üliõpilasena asus ta 1950. aastate lõpus juhtima põrandaalust antifašistlikku Hispaania Sotsialistlikku Noorteorganisatsiooni. Kui Hispaania korrakaitseasutused organisatsiooni avastasid, arreteeriti Martínez ja mõisteti vangi.

1962. aastal õnnestus Martínezil Hispaaniast lahkuda ja ta asus elama Prantsusmaale. Eksiilis oli ta Prantsusmaal, Austrias ja Belgias kokku 14 aastat. Martínez omandas filoloogilise hariduse Toulouse’i ja Viini ülikoolis. Samuti tegutses ta sotsiaaldemokraatlikes ametiühingutes ja poliitilistes organisatsioonides. Kõige olulisem oli Martínezi tegevus Rahvusvahelises Tööorganisatsioonis ja Euroopa Nõukogus, kus ta tegeles peamiselt noorte-, inim-, ja ametiühingute õiguste tugevdamisega.

Demokraatia taastamise ajal naasis Martínez 1975. aastal Hispaaniasse, kus ta osales Hispaania Sotsialistliku Tööpartei (PSOE) ja ametiühingute konföderatsiooni ülesehitamisel. Esimestel vabadel 1977. aasta valimistel valiti ta PSOE saadikuna Hispaania Saadikute Kongressi (alamkoja) liikmeks, kuhu ta valiti tagasi veel kuuel korral.

Parlamendiliikmena tegi Martínez rahvusvahelist karjääri, olles 1983. aastal Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) liige ja 1985. aastal ENPA Hispaania delegatsiooni juht. 1992. aasta mais valiti Martínez ENPA presidendiks ja ta oli organisatsiooni eesotsas 1996. aastani. 1990. aastal sai temast Hispaania delegatsiooni juht Lääne-Euroopa Liidus (WEU) ja aastatel 1986–1996 oli ta WEU assamblee asepresident. Sellele lisaks tegutses Martínez Parlamentidevahelises Liidus (IPU) asepresidendina ja aastatel 1997–1999 presidendina.

1999. aastal valiti Martínez Euroopa Parlamenti, kus ta esindas Hispaaniat ja PSOE-d sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioonis. Ta valiti ka kuuendasse ja seitsmendasse Euroopa Parlamendi koosseisu. 2007. aastal sai temast üks Euroopa Parlamendi asepresident ning sellesse ametisse valiti ta 2009. ja 2011. aastal tagasi. Euroopa Parlamendi liikmena tegeles Martínez peamiselt Euroopa Liidu laienemisega ja arengukoostööga kolmanda maailma riikidega. Asepresidendi töös keskendus ta suhete arendamisele Euroopa Liidu liikmesriikide parlamentidega ja Euroopa Liidu kandidaatriikidega.

Pärast ametiaja lõppu 2014. aastal on Martínez Euroopa Parlamendi endiste liikmete ühenduse saadik Euroopa Parlamendis.

## Viited
Slavutõtši lahing

**Slavutõtši lahing** oli lahing, mis toimus Kiievi pealetungi ajal Venemaa sissetungil Ukrainasse Slavutõtši linnas, mis on Tšornobõli keelutsooni tööliste asundus. Vene väed ründasid ja piirasid linna üheksa päeva märtsis 2022, sundides Ukraina kaitsjad minema. Nagu Konotopi puhul, leppisid venelased Ukraina võimudega kokku, et nad ei sisene linna vastutasuks selle eest, et elanikud ei ründa ega hakka vastu Vene vägedele.

## Ajajoon
### Esialgne piiramine ja humanitaarkriis
Vene väed piirasid Slavutõtši 18. märtsil ümber, piirates linna ja katkestades kõik toidu- ja meditsiinitarned väljaspool linna. Linna elektrivarustus katkestati; pärast seda, kui Ukrenergo töötajad parandasid kahjustatud elektriliine linna taasühendamiseks, kahjustasid Vene väed neid uuesti. Linna äärealadele rajati turvakontrollipunktid, kuigi tsiviilisikute evakueerimine linnast jäi võimatuks.

Lahingud eskaleerusid Slavutõtši piirkonnas 23. märtsil pärast seda, kui Vene väed avasid linna ääres asuva turvakontrolli pihta tule. Slavutõtši eeslinnade pommitamine jätkus 24. märtsini ning tingimusi piiratud linnas kirjeldati kui "humanitaarkatastroofi". 25. märtsil ilmusid teated, et Vene snaiprid on potentsiaalselt linna sisse imbunud; Slavutõtši linnavolikogu kehtestas seetõttu liikumiskeelu, mis keelas elanikel linnas liikumise.

### Lahingu lõpp ja Venemaa taganemine
26. märtsil sisenesid Venemaa relvajõud Slavutõtšisse ilma vastupanuta pärast seda, kui Ukraina territoriaalkaitseväelased olid suurtükiväe ja tanki otsese tulega äärepoolsetest kontrollpunktidest eemale tõrjunud. Üks Ukraina võitleja hukkus kontrollpunktis ja veel kolm hukkusid snaiprite ohvritena taganemisel. Linnahaigla vallutati Vene vägede poolt. Ilmnes teateid, et Vene väed olid röövinud Slavutõtši linnapea Juri Fomitševi; lõpuks ta vabastati. Hiljem samal päeval esines  ta linnaväljakul toimunud Vene sissetungi vastasel protestimeeleavaldusel. Rohkem kui 5000 linna elanikku osales rahumeelsel meeleavaldusel, kuni selle katkestasid Vene väed, kes tulistasid hoiatuslaske ja tulistasid rahva sekka uimastusgranaate, vigastades vähemalt üht tsiviilisikut. Rahvusvaheliselt levitati Internetis kaadreid meeleavaldajatest, kes põgenevad uimastusgranaatide eest; rünnak tsiviilisikute vastu rahumeelsel protestirallil on võimalik sõjakuritegu.

Protestikogunemisel peetud kõnes kinnitas Slavutõtši linnapea Vene vägedele, et linnas ei ole sõjalisi jõude ega relvi, ning ütles neile, et nad peaksid seetõttu taganema. Seejärel tõmbusid Vene väed kesklinnast tagasi linna välimistesse eeslinnadesse.

Slavutõtši linnapea nõustus lubama Vene vägedel linnast relvi otsida, et nad nõustuksid linnast taganema. See protsess viidi lõpule 27. märtsil ja Vene väed lahkusid Slavutõtšist. Seejärel rajati humanitaarkoridorid, et võimaldada varustusel ja humanitaarabil linna siseneda ning anda tsiviilelanikele võimalus esimest korda üheksa päeva jooksul evakueeruda.

## Viited
Escalles

**Escalles** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 13 km Calais'st läänes, teede D243 ja D940 ristumiskoha ümbruses ning Mont d'Hubert'i (151 m) jalamil.


Escallesfr.jpg
62307-Escalles-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* Doveri patrulli monument on Blanc-Nez' neeme tipus, pühendatud Esimese maailmasõja Briti ja Prantsuse meremeestele.
* St. Maxime'i kirik, pärineb 16. sajandist.
* *Musée Transmanche*.

## Viited
Fiennes

**Fiennes** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 16 km Calais'st lõunas, teede D250, D232 ja D151 ristumiskoha ümbruses.


Fiennes - Entrée de commune.JPG|Valla sissepääs
62334-Fiennes-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 15. sajandist.
* Linnuse varemed, algselt purustatud 1320. aastal, uuesti üles ehitatud ja taaspurustatud 1543. aastal.

## Viited
Kārļis Jansons

**Kārļis Jansons** (23. aprill 1896 Nītaure vald – 16. juuni 1986 Cēsis) oli läti skulptor.

Ta sündis Nītaure vallas, kuid elas alates neljandast eluaastast Cēsise lähedal. Ta õppis Milleri reaalkoolis Cēsises. Esimese maailmasõja ajal läks ta edasi õppima Kaasani ja Pihkva kommertskoolidesse. Aastal 1917 asus ta Riia Polütehnikumi (mis toona asus Moskvas) õppima arhitektuuri. Algul tegeles ta maalimisega, kuid aastal 1918 pöördus skulptuuri poole. Aastatel 1921–1925 õppis ta Läti Kunstiakadeemias ja lõpetas professor Konstantīns Rončevskise skulptuuriklassi. Aastast 1927 osales ta kunstinäitustel Riias ja välismaal, isikunäitusi on tal olnud Cēsises. Aastatel 1937–1972 töötas ta Läti Kunstiakadeemias õppejõuna.

Ta kavandas Jelgava vabastajate mälestussamba (1932), Monumendi "Ühtne Läti" Rēzeknes (1939) ja Latgale partisanide rügemendi monumendi Balvis (1938). Need tööd hävisid nõukogude ajal, millest vähemalt osa on taastatud. Ta valmistas ka palju hauaplaate, ka president Jānis Čakste mälestussammas Riia metsakalmistul on tema valmistatud.

## Isiklikku
Tema poeg Andrejs Jansons (1937–2006) oli samuti skulptor, ta on pärast Läti iseseisvuse taastamist taastanud enamiku okupatsioonivõimude poolt hävitatud monumentidest.
Proszowice maakond

**Proszowice maakond** (poola *powiat proszowicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Proszowice linnas.

Proszowice maakond moodustati 1954. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Koszyce, Nowe Brzesko ja Proszowice.

Proszowice maakonmas on kuus valda:
*Koniusza vald
*Koszyce vald
*Nowe Brzesko vald
*Pałecznica vald
*Proszowice vald
*Radziemice vald

## Viited
Udo Mets

**Udo Mets** (26. juuni 1946 Pärnu – 9. september 2023) oli eesti autosportlane ja lauatennisist, Eesti autospordi üks tituleeritumaid kaardilugejaid.  

Ta lõpetas 1984 Tallinna kaugõppekeskkooli. Lauatennist hakkas harrastama 1961 Kalevis, autosporti 1975 Arvo Kippasto ja Valter Hännikäineni juhendamisel. 

Ta tuli 1980 koos Hardi Metsaga autorallis Volga klassis ja 1983 meeskondlikus talirallis NSVL-i meistriks, võitis 1981, 1983 ja 1986 NSVL-i meistrivõistlustel autorallis 10. klassis ja 1987 spetsiaalautode klassis hõbeda ning 1989 spetsiaalautode klassis pronksi. 

Udo Mets on tulnud 1982–1983 autorallis 10. klassis ja 1987 spetsiaalautode klassis Eesti meistriks, võitnud Eesti meistrivõistlustel ühe hõbeda ja kolm pronksi. 
Töötanud sõiduõpetajana. 

Tema vend on autosportlane ja purjetaja Hardi Mets.

## Tunnustus
*Lauatennises meistersportlane (1975)
*Autospordis suurmeister (1986)
*Kalevi auliige (1986).

## Välislingid
*
The Kyiv Independent

**The Kyiv Independent** on ingliskeelne Ukraina veebileht, mille asutasid 2021. aastal Kyiv Posti endised töötajad ja meediakonsultatsioonifirma Jnomics Media. Veebileht on esindatud ka Twitteris.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Hardi Mets

**Hardi Mets** (sündinud 11. jaanuaril 1952 Tallinnas) on eesti autosportlane ja purjetaja. 

Ta lõpetas 1984 Tallinna kaugõppekeskkooli. Koolipõlves tegeles Ottomar Kase käe all lauatennisega. Autosporti harrastas 1976–1991 Arvo Kippasto, Valter Hännikäineni ja Jüri Kuuse juhendamisel. 

Ta tuli 1979 ja 1980 koos Udo Metsaga autorallis Volga klassis ja 1983 meeskondlikus talirallis NSVL-i meistriks ning võitis 1981, 1983 ja 1986 NSVL-i meistrivõistlustel autorallis 10. klassis ja 1987 spetsiaalautode klassis hõbeda ning 1989 spetsiaalautode klassis pronksi. 

Hardi Mets on tulnud 1982–1983 autorallis 10. klassis ja 1987 spetsiaalautode klassis ning absoluutarvestuses Eesti meistriks, võitnud 1977–1986 erinevatel autospordialadel Eesti meistrivõistlustel veel 5 kulda ja 4 hõbedat. Ta on kuulunud 1979–1984 Eesti NSV ja ka NSVL-i koondisse. 

1988–2000 harrastas Hardi Mets avamerepurjetamist, võitis 1988–97 Aare Kööbi meeskonnas Eesti meistrivõistlustel 4 kulda, 4 hõbedat ja 1 pronksi. Ta on olnud 2006–2013 OÜ Hotman Holding ja 2008–2017 OÜ Trendgold juhatuse liige. 

Hardi Metsa vend oli autosportlane ja lauatennisist Udo Mets.

## Tunnustus

*Purjetamises meistersportlane (1986)
*Autospordis suurmeister (1986)
*Kalevi auliige (1986)

## Välislingid
*
Dąbrowa Tarnowska maakond

**Dąbrowa Tarnowska maakond** (poola *powiat dąbrowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna kirdeosas. Maakonna keskus asub Dąbrowa Tarnowska linnas.

Dąbrowa Tarnowska maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Dąbrowa Tarnowska ja Szczucin.

Dąbrowa Tarnowska maakonnas on valda:
*Bolesławi vald
*Dąbrowa Tarnowska vald
*Gręboszówi vald
*Mędrzechówi vald
*Olesno vald
*Radgoszczi vald
*Szczucini vald

## Viited
Kladogramm

**Kladogramm** (kreekakeelsetest sõnadest *klados* 'oks', 'haru' ja *gramma* 'kirjamärk') on kladistikas kasutatav diagramm, millega saab visualiseerida elusolendite taksonite omavahelist sugulust.

Kladogrammi moodustavad eri suundades lahknevad jooned. Joontest moodustuvad taksonite rühmad (klaadid), milles iga lahknemiskoht märgib taksonite hiliseimat ühist esivanemat, kes võib olla hüpoteetiline ja kelles avalduvad tunnused võivad tal olla temast hargnevate taksonitega ühised. See hüpoteetiline esivanem võib anda aimu eri tunnuste evolutsiooni järjekorrast, kohanemisest ja muudest evolutsioonilistest narratiividest.

Algselt loodi sellised kladogrammid peamiselt morfoloogiliste tunnuste põhjal, kuid tänapäeval kasutatakse kladogrammide genereerimisel sageli DNA ja RNA järjestuse andmeid ja arvutuslikku fülogeneetikat, sageli morfoloogiaga kombineeritult.

## Mida kladogramm ei ole
Kladogramm ei ole evolutsioonipuu, kuna ta ei näita taksonite põlvnemist esivanematest ja sugulust nendega, samuti ei näita ta, kui palju taksonid on ajas muutunud, nii et ühe ja sama kladogrammi alusel võib konstrueerida erinevaid evolutsioonipuusid.

## Viited
Gorlice maakond

**Gorlice maakond** (poola keeles *powiat gorlicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna kaguosas. Piirneb lõunas Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Gorlice linnas.

Gorlice maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Biecz, Bobowa ja Gorlice.

Gorlice maakonnas on üheksa valda:
*Bieczi vald
*Bobowa vald
*Gorlice vald
*Lipinki vald
*Łużna vald
*Moszczenica vald
*Ropa vald
*Sękowa vald
*Uście Gorlickie vald

## Viited
Myślenice maakond

**Myślenice maakond** (poola *powiat myślenicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Myślenice linnas.

Myślenice maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Dobczyce, Myślenice ja Sułkowice.

Myślenice maakonnas on üheksa valda:
*Dobczyce vald
*Lubieńi vald
*Myślenice vald
*Pcimi vald
*Raciechowice vald
*Sieprawi vald
*Sułkowice vald
*Tokarnia vald
*Wiśniowa vald

## Viited
Miechówi maakond

**Miechówi maakond** (poola *powiat miechowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Myślenice linnas.

Miechówi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Książ Wielki ja Miechów.

Miechówi maakonnas on seitse valda:
*Charsznica vald
*Gołcza vald
*Kozłówi vald
*Książ Wielki vald
*Miechówi vald
*Racławice vald
*Słaboszówi vald

## Viited
Limanowa maakond

**Limanowa maakond** (poola *powiat limanowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Limanowa linnas.

Limanowa maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Limanowa ja Mszana Dolna.

Limanowa maakonnas on kümme valda:
*Dobra vald
*Jodłowniki vald
*Kamienica vald
*Laskowa vald
*Limanowa vald
*Łukowica vald
*Mszana Dolna vald
*Niedźwiedźi vald
*Słopnice vald
*Tymbarki vald

## Viited
Ümarlaua baar

**Ümarlaua baar** on Tartus 2001. aastal Rein Valge ja Anu Valge avatud lokaal. Baari keskel on peremehe valmistatud ümarlaud, millest tuleneb ka baari nimetus. Baari on võrreldud atmosfääri ja klientuuri poolest Tallinnas asuva Valli baariga. 2023. aastal pandi baar müüki, kuna omanikud ei jaksanud selle haldamisega enam tegeleda.*Kõrts, kuhu kunstnik sisenes, kandis uhket nime Ümarlaua baar, olles nõnda justkui omaenese nime karikatuur. Joogid olid seal tõesti odavamad kui mujal, ent ruumid ise luitunud seintega, tubakavingused ja mornid. Kui Leo kesk saali enesele kohta vaatama asus, kõõritasid silmanurgast tema poole üsnagi kahtlaste nägudega tegelased. Tundus, et enamus neid olid kas töötud luuserid või päevavargad, end sandiks joonud töölised või mingeid hämaraid asju ajavad sulid, kes liig ereda päevavalguse eest siia hämarasse kõrtsi peitu olid pugenud. Sestap sobisid kunstnik Roosimöldri morn olek, habemetüükaisse kasvanud nägu ja kooljakarva jume Ümarlaua baari kui rusikas silmaaku.*

Mehis Heinsaar

"Ülikond", 2013

## Vaata ka

* Valli baar
* Zavood
* Levist Väljas

## Viited
Loigom

**Loigom** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Loigom 46 inimesel: 21 mehel ja 25 naisel. Perekonnanimede levikult oli Loigom meeste puhul 5879. kohal ja naiste puhul 5363. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Loigom vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,92. Nime kandja oli keskmiselt 48 aasta vanune.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas Maardu mõisavallas ja Rummu mõisavallas perekonnanimeks Loigom. 

Nimede eestistamisel võeti 1935. aastal perekonnanime Loigom asemel uueks nimeks ühel korral Loigu.	

## Nime kandjaid
*Andres Loigom, eesti muusik (1961–)
*Robert Loigom, eesti trummar (1992–)
*Udo Loigom, eesti ajakirjandusfotograaf ja muusik (1911–1977)
*Villem Loigom, eesti disainer ja ettevõtja (1965–)

## Viited

## Välislingid
*
Saaremaa Spordikool

**Saaremaa Spordikool** on õppeasutus Saaremaa vallas, mille eesmärk on laste ja noorte sportlike võimete arendamiseks treening- ja võistlusvõimaluste loomine ning üldisemalt sportlike ja tervislike eluviiside ning käitumisharjumuste levitamine. Saaremaa Spordikooli õppekavas on 7 spordiala: jalgrattasport, judo, kergejõustik, korvpall, laskmine, võrkpall ja purjetamine.

Asutus haldab ja arendab Kuressaare spordikeskust ja teisi Kuressaare linnas ja selle läheduses asuvaid spordiehitisi: Kuressaare staadion, kunstmurukattega jalgpallistaadion, Kuressaare tervisepark, Kudjape terviserajad, Musumänniku discgolfi park, Pargi tenniseväljak jm väiksemad spordiobjektid.

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa Spordikooli koduleht
Fréthun

**Fréthun** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub Calais'st 5 km edela pool, teede D215 ja D246 ristumiskoha ümbruses. Seal asuvad Calais-Fréthuni raudteejaam ning Prantsusmaad ja Inglismaad ühendava Eurotunneli terminal.


Fréthun - Mairie.JPG|Fréthuni vallamaja
62360-Fréthun-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Micheli kirik, pärineb 19. sajandist.

## Viited
Guemps

**Guemps** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 8 km Calais'st kagus, teede D229 ja D32 ristumiskoha ümbruses.


Guemps (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Guempsi vallamaja
62393-Guemps-Sols.png


## Huviväärsused

* Ristija Johannese kirik, pärineb 15. sajandist.
* Tuuleveskid, mida kasutati rabast vee pumpamiseks.

## Viited
Olkuszi maakond

**Olkuszi maakond** (poola *powiat olkuski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna loodeosas. Maakonna keskus asub Olkuszi linnas.

Olkuszi maakond loodi 1810. aastal ja oli olemas kuni 1815. aastani. Olkuszi maakond taastati 1842. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Bukowno, Olkusz ja Wolbrom.

Olkuszi maakonnas on viis valda:
*Bolesławi vald
*Klucze vald
*Olkuszi vald
*Trzyciążi vald
*Wolbromi vald

## Viited
Lohk

**Lohk** on eesti perekonnanimi.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Viljandimaal Viljandi kihelkonnas Vana-Pärsti mõisavallas perekonnanimeks Lochk (normaliseeritult Lohk). 

Nimede eestistamisel võeti Lohk aastatel 1938 ja 1940 uueks perekonnanimeks 3 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Grauberg, Liebreich ja Vader.

## Statistika
1. jaanuari 2024. aasta seisuga on perekonnanimi Lohk 90 mehel ja 109 naisel. Perekonnanimede levikult on Lohk meeste puhul 953. ja naiste puhul 830. kohal.

Perekonnanime Lohk kandja on keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus on 42).

Kõige levinum on perekonnanimi Lohk vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,99, ja Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 7,49.

## Nime kandjaid
*Elmar Lohk, eesti arhitekt (1901–1963)
*Hans Lohk, eesti arst ja diplomaat (1867–1942) 
*Juhan Lohk, eesti muusikapedagoog, haridustegelane ja tõlkija (1898–1971)

## Viited

## Välislingid
*
Daniel (torm)

**Torm Daniel**, tuntud ka kui **tsüklon Daniel**, oli kõige surmavam , mida on kunagi registreeritud, ning ühtlasi ka kõige surmavam ilmastikunähtus 2023. aastal, mis tõi kaasa katastroofilisi kahjustusi Liibüas ja mõjutas ka osa Kagu-Euroopast.

## Tagajärjed

## Galerii

Mchs Lybia 2023 frame 1.jpg|Liibüa
Greece Storm Daniel DJI 0246.jpg|Kreeka
Liviia storm daniel.jpg|Liibüa


## Viited

## Välislingid
* Libya floods live news: Thousands dead, missing in Derna after Storm Daniel. Al-Jazīrah, 12. september 2023
* Ayman Werfali and Ahmed Elumami. Libya floods wipe out quarter of city, death toll passes 2,000. Reuters, 12. september 2023
* Lucy Fleming. Libya floods: Derna city looks like a tsunami hit it - minister. BBC News, 12. september 2023
* Live  'The sea is constantly dumping bodies': Libya floods kill 5,000. BBC News, 13. september 2023
* Live  Most Libya flood deaths could have been avoided - UN. BBC News, 14. september 2023
Andrejs Jansons

**Andrejs Jansons** (16. jaanuar 1937 Riia – 16. detsember 2006 Cēsis) oli läti skulptor.

Ta sündis aastal 1937 Riias. Ta lõpetas Cēsise 1. Keskkooli, seejärel õppis ta aastatel 1955–1961 Läti Riikliku Kunstiakadeemia skulptuuriosakonnas.

Oma töökojas Cēsises valmistas ta peamiselt haua- ja mälestuskive. Pärast Läti iseseisvuse taastamist taastas ta oma isa Kārļis Jansonsi valmistatud mälestussambad, mis olid hävitatud nõukogude ajalː Jelgava vabastajate mälestussamba (*Lāčplēsis ja must rüütel*), Monumendi "Ühtne Läti" Rēzeknes ja Latgale partisanide rügemendi monumendi Balvis. Ta oli ka Cēsise lossipargi tiigis asuva skulptuuri autor.

## Isiklikku
Tema isa oli skulptor Kārļis Jansons, tema ema kasuisa Jūlijs Auškāps oli Läti keemik, Läti Ülikooli keemiateaduskonna dekaan, Läti Ülikooli rektor (aastatel 1933–1937) ja aastatel 1938–1940 Läti haridusminister.
Pilvik-limanutt

**Pilvik-limanutt** (*Hygrophorus russula*) on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik.

Seen kasvab koos tammedega ja on maheda maitsega.

## Välislingid
*
Persooni limanutt

**Persooni limanutt** (*Hygrophorus glutinifer*) on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik.

Seene nimi viitab Lõuna-Aafrika mükoloogile Christiaan Hendrik Persoon.

## Välislingid
*
Shoa

**Shoa** (amhara keeles ሸዋ, oromo keeles *Shawaa*, araabia keeles شيوا, itaalia keeles *Scioà*; ka **Shewa**, **Shua**, **Showa** või **Shuwa**) on ajalooline piirkond Etioopias. Etioopia Keisririigi ajal oli Shoa autonoomne kuningriik. Shoas asub tänapäevase Etioopia pealinn Addis Abeba.

Peale Addis Abeba on Shoa keskus asunud ka Debre Birhanis, Antsokias, Ankoberis ja Entotos. Põhja-Shoa koosneb Menzi, Termaberi, Ifati, Menjari ja Bulga maakondadest ning seal elavad peamiselt ristiusku amharid. Piirkonna lõunaosas elavad guraged ja idaosas peamiselt islami usku oromod ja argobbad. Selale maakonnas (endises Etioopia Keisririigi Grarya provintsis) asub pühak Tekle Haymanoti rajatud Debre Libanosi klooster. Tänapäevane Shoa hõlmab ka ajaloolise Endagabatani provintsi.

## Vaata ka
* Shoa valitsejate loend
* Põhja-Shoa piirkond (Amhara)
* Etioopia ajalugu

## Viited
Wadowice maakond

**Wadowice maakond** (poola *powiat wadowicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Wadowice linnas.

Wadowice maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Andrychów, Kalwaria Zebrzydowska ja Wadowice.

Wadowice maakonnas on kümme valda:
*Andrychówi vald
*Brzeźnica vald
*Kalwaria Zebrzydowska vald
*Lanckorona vald
*Mucharzi vald
*Spytkowice vald
*Stryszówi vald
*Tomice vald
*Wadowice vald
*Wieprzi vald

## Viited
Shoa valitsejate loend

Selles artiklis on loetletud Etioopia ajaloolise piirkonna **[[Shoa (Etioopia)|Shoa]] valitsejad**.

## u 960–1270
Pärimuse järgi põlvnes aastatel 1270–1974 võimul olnud Saalomoni dünastia Aksumi kuningate kaudu kuningas Saalomonist ja Seeba kuningannast. Kui Gudit 10. sajandil Aksumi hävitas, põgenes kuningapere Shoasse ning võimutses seal kuni Yekuno Amlakini 330 aastat. Zagwe dünastia ajal olid Shoas võimul väidetavalt Aksumi viimasest kuningast Dil Na'odist põlvnenud valitsejad. Aastal 1922 koostatud Etioopia monarhide loendis on kaheksa nummerdamata kuningat, kelle kohta on märkus "8 põlve iisraeli dünastiat, mis ei jõudnud troonile".

## 1682–1889
Enda Saalomoni päritolule viidanud Nagasi Krestos kuulutas Shoa 17. sajandil nõrgeneva Etioopia Keisririigi autonoomseks piirkonnanaks ning võttis endale meridazmatchi tiitli. Sama tiitli võtsid endale ka tema troonipärijad ning sellest algas Shoa laienemine.

## Vaata ka
* Zemene Mesafint

## Viited

## Välislingid
*World Statesmen – Etioopia (Shewa/Shoa)
*Rulers.org – Etioopia (Shewa)
Tarnówi maakond

**Tarnówi maakond** (poola *powiat tarnowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Tarnówi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Tarnówi maakond on moodustatud 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on seitse linna: Ciężkowice, Radłów, Ryglice, Tuchów, Wojnicz, Żabno ja Zakliczyn.

Tarnówi maakonnas on 16 valda:
*Ciężkowice vald
*Gromniki vald
*Lisia Góra vald
*Pleśna vald
*Radłówi vald
*Rzepiennik Strzyżewski vald
*Ryglice vald
*Skrzyszówi vald
*Szerzyny vald
*Żabno vald
*Zakliczyni vald
*Tarnówi vald
*Tuchówi vald
*Wierzchosławice vald
*Wietrzychowice vald
*Wojniczi vald

## Viited
Nowy Sączi maakond

**Nowy Sączi maakond** (poola *powiat nowosądecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Piirneb lõunas Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Nowy Sączi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Nowy Sączi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Grybów, Krynica-Zdrój, Muszyna, Piwniczna-Zdrój ja Stary Sącz.

Nowy Sączi maakonnas on 15 valda:
*Chełmieci vald
*Gródek nad Dunajcemi vald
*Grybówi vald
*Kamionka Wielka vald
*Korzenna vald
*Krynica-Zdrój vald
*Łabowa vald
*Łącko vald
*Łososina Dolna vald
*Muszyna vald
*Nawojowa vald
*Piwniczna-Zdrój vald
*Podegrodzie vald
*Rytro vald
*Stary Sączi vald

## Viited
Wieliczka maakond

**Wieliczka maakond** (poola keeles *powiat wielicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Wieliczka linnas.

Wieliczka maakond on moodustatud 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Niepołomice ja Wieliczka.

Wieliczka maakonnas on viis valda:
*Biskupice vald
*Gdówi vald
*Kłaj vald
*Niepołomice vald
*Wieliczka vald

## Viited
Hymenopellis

**Hymenopellis** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Hymenopellis radicata* – juur-ebakõrges

## Välislingid
*
Oświęcimi maakond

**Oświęcimi maakond** (poola *powiat oświęcimski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Oświęcimi linnas.

Oświęcimi maakond moodustati 1854. aastal, kuid likvideeriti 1867. aastal. 1910. aastal Oświęcimi maakond taastati, kuid likvideeriti jälle 1932. aastal. Vahepeal kaotatud Oświęcimi maakond taastati  1. jaanuaril 1951. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Brzeszcze, Chełmek, Kęty, Oświęcim ja Zator.

Oświęcimi maakonnas on kaheksa valda:
*Brzeszcze vald
*Chełmeki vald
*Kęty vald
*Osieki vald
*Oświęcimi vald
*Polanka Wielka vald
*Przeciszówi vald
*Zatori vald

## Viited
Brzesko maakond

**Brzesko maakond** (poola *powiat brzeski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Brzesko linnas.

Brzesko maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Brzesko ja Czchów.

Brzesko maakonnas on seitse valda: 
*Borzęcini vald
*Brzesko vald
*Czchówi vald
*Dębno vald
*Gnojniki vald
*Iwkowa vald
*Szczurowa vald

## Viited
Agir (Brasiilia)

**Agir** on Brasiilias tegutsev tsentristlik erakond. Erakond on kandnud aastatel 2000–2022 nimesid **Kristlik Tööerakond** (portugali *Partido Trabalhista Cristão – PTC*), 1989–2000 **Rahvusliku Taasehitamise Erakond** (portugali *Partido da Reconstrução Nacional – PRN*) ja 1985–1989 **Nooruseerakond** (portugali *Partido da Juventude – PJ*). Erakond on hetkel Brasiilia kongressi mõlemas kojas esinduseta. 

1989. aastal võitis erakonna kandidaat Fernando Collor de Mello presidendivalimised, kuid ta astus aastal 1992 tagasi. Collori parteikaaslasest asepresident Itamar Franco aga lahkus erakonnast ja astus PMDB-sse. 1994. aasta valimistel kaotas PRN pea kõik oma alamkoja esindajad peale ühe ja 1998. ja 2002. aasta valimistel jäi kongressist välja. 1994. aasta presidendivalimistel oli plaan seada kandidaadiks Walter Queiroz, kuid see plaan kukkus läbi, kui Queiroz esitas valitsuskohtule teise maksudeklaratsiooni, millest tõusis korruptsioonikahtlus. Seejärel otsustas PRNi juhtkond Queiroze erakonnast välja heita ja kandidatuur lõppes. Tema asemele kandideeris Carlos Antônio Gomes, kes jäi valimistel eelviimasele kohale ja kogus alla poole miljoni hääle. 2006.–2018. aasta valimistel suudeti alamkotta valida 1-4 esindajat 513-st. 2016. aastal oli erakonda tagasi tulnud Collor, millega kaasnes erakonna esindatus senatis esimest korda 21. sajandi jooksul. Collor lahkus PTCst aastal 2019 ja ühinese erakonnaga PROS, jättes PTC ilma esinduseta Senatis. Erakond toetas Lula da Silva kampaaniat 2022. aasta Brasiilia presidendivalimistel, mille Lula võitis. 2022. aasta valimistel jäi Agir aga kongressist välja, ning suutis osariiklikesse parlamentidesse valida üksikuid liikmeid.

Erakonna asutaja ja president asutamisest peale on Daniel Tourinho. 

Erakonnal on esindust vaid Rio de Janeiro ja Goiási osariikide kohalikes parlamentides. Liiduringkonna kohalikku parlamenti valiti ka esindajaid, kuid nad vahetasid erakondi.

## Tulemused presidendivalimistel

## Viited
Tšuhujivi õhuväebaasi rünnak

**Tšuhujivi õhuväebaasi rünnak** oli Venemaa relvajõudude korraldatud õhurünnak Ukrainas Harkivi oblastis Tšuhujivis asuvale Tšuhujivi õhuväebaasile osana Kirde-Ukraina pealetungist 2022. aasta sissetungi ajal Ukrainasse. Rünnak toimus 24. veebruaril 2022.

## Taust
Tšuhujivi lennubaas asub Ukrainas Harkivi oblastis Tšuhujivi linnas. Lennubaas oli võimeline majutama Baykar Bayraktar TB2 droone, nagu ka sõjaväelennuväljad Starokostjantõnivis ja Mõkolajivis.

## Rünnak
Venemaa sõjalise sissetungi alguses Ukrainasse korraldas Venemaa raketirünnaku Tšuhujivi õhuväebaasile. Pärast rünnakut avaldas USA-s asuv kosmosetehnoloogiate ettevõte Maxar satelliidipildid, mis kujutasid raketilöögist tulenevaid kahjustusi. OSINT-i järgi põhjustas rünnak kahju kütusehoidlates ja muus lennujaama taristus. Samuti hävisid või said tugevalt kannatada vähemalt viis lennubaasi pargitud reaktiivlennukit L-39. Neli Bayraktar TB2 drooni jäeti baasis maha ja hävitati hiljem Ukraina vägede poolt Venemaa raketirünnakute ajal.

## Hilisemad rünnakud
10. aprillil 2022 väitsid Venemaa ametnikud, et nende väed võtsid sihikule Tšuhujivi õhubaasis viibinud Ukraina õhutõrje S-300.

## Viited
Nowy Targi maakond

**Nowy Targi maakond** (poola *powiat nowotarski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Piirneb läänes ja lõunas Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Nowy Targi linnas.

Nowy Targi maakond moodustati 1867. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti. Nowy Targi maakond taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Czarny Dunajec, Nowy Targ, Rabka-Zdrój ja Szczawnica.

Nowy Targi maakonnas on 13 valda:
*Czarny Dunajeci vald
*Czorsztyni vald
*Jabłonka vald
*Krościenko nad Dunajcemi vald
*Łapsze Niżne vald
*Lipnica Wielka vald
*Nowy Targi vald
*Ochotnica Dolna vald
*Raba Wyżna vald
*Rabka-Zdrój vald
*Spytkowice vald
*Szaflary vald
*Szczawnica vald

## Viited
Loit (perekonnanimi)

**Loit** on perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Loit 255 inimesel: 115 mehel ja 140 naisel. Perekonnanimede levikult oli Loit meeste puhul 669. kohal ja naiste puhul 584. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Loit vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,62. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 7,45 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Viljandimaal Helme kihelkonnas Vanamõisa mõisavallas nimeks Loit. 

Nimede eestistamisel võeti Loit aastatel 1935–1940 uueks perekonnanimeks 57 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Busch, Deichmann (2 juhul), Franke, Grandberg, Hieler,	Hindrichsohn, Homõtshevski, Jaakson, Jakobson (2), Johannson, Jürgenthal, Klooren, Kustmann, Land, Leikop (2), Leinkop, Liblikmann, Lilbok, Lindebaum, Lindorf, Lismann, Liventhal, Lobago, Lobona, Lodeson, Loikant, Loks, Lopato, Lott, Loy, Luberg, Ludvigson, Luri, Lurich, Madvärk, Majorov, Marritov, Martinson, Mihkelson, Misler, Pagupaum, Patakov, Pliisman, Puss (2), Shverdjajev, Simberg, Sitan, Soss, Sparre, Tollmann, Tõnisson, Veltmann ja Zirk.	

## Nime kandjaid
*Aleksander Loit, eesti-rootsi ajaloolane (1925–2021)
*Aleksander Loit, eesti-vene arstiteadlane (1932–2012)
*Arnold Loit, eesti sõjaväelane (1908–1942)
*Erhard Loit, eesti poksija ja poksitreener (1908–1982)
*Erich Loit, eesti vioolamängija ja dirigent (1928–2012)
*Karoliine Loit, eesti vehkleja (2000–)
*Mari Loit, eesti kunstiteadlane ja muinsuskaitsja (1977–2016) 
*Meelis Loit, eesti vehkleja (1971–) 
*Tõnis Loit, eesti filosoof (1929–2006)
*Uno Loit, eesti näitleja (1925–1984)

## Viited

## Välislingid
*
Sucha maakond

**Sucha maakond** (poola keeles *powiat suski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna lääneosas. Piirneb edelas ligi 6 km ulatuses Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Sucha Beskidzka linnas.

Sucha maakond moodustati 1956. aastal. 1975. aastal maakond kaotati, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

Suha maakond on mägine, seal asuvad Beskiidide mäeahelikud. Maakonna kõrgem on mägi on Babia Góra (1725 meetri üle merepinna, kõrguselt teine mägi Poolas). Metsad katavad 46,4% maakonna pindalast.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Jordanów, Maków Podhalański ja Sucha Beskidzka.

Sucha maakonnas on seitse valda:
*Budzówi vald
*Bystra-Sidzina vald
*Jordanówi vald
*Maków Podhalański vald
*Stryszawa vald
*Zawoja vald
*Zembrzyce vald

## Viited
Krakówi maakond

**Krakówi maakond** (poola *powiat krakowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Krakówi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Krakówi maakond on moodustatud 1999. aastal.

Maakonnas asub Ojcowski rahvuspark.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Krzeszowice, Skała, Skawina, Słomniki ja Świątniki Górne.

Krakówi maakonnas on 17 valda:
*Czernichówi vald
*Igołomia-Wawrzeńczyce vald
*Iwanowice vald
*Jerzmanowice-Przeginia vald
*Kocmyrzów-Luborzyca vald
*Krzeszowice vald
*Liszki vald
*Michałowice vald
*Mogilany vald
*Skała vald
*Skawina vald
*Słomniki vald
*Sułoszowa vald
*Świątniki Górne vald
*Zabierzówi vald
*Zielonki vald
*Wielka Wieśi vald

## Viited
Pooluntsiaal

**Pooluntsiaal** on varakeskaegne tekstikiri, mida kasutati eelkõige patristiliste ja juriidiliste tekstide kirjapanemiseks. See ei sarnane kirjapildilt untsiaaliga peaaegu üldse. Tunnuslikud on minuskelkirja m ja d, suurtähe vormiga n, pikk s (ſ) ja erilise kujuga g (ᵹ).

## Kirjeldus
Pooluntsiaal arenes välja nooremast rooma kursiivist (minuskelkursiivist). Erinevalt untsiaalist on see minuskelkiri, d on ülapikendiga ja p alapikendiga; tähtede ühtne kõrgus, mis oli iseloomulik untsiaalkirjale, on kadunud.

Väljakujunenud pooluntsiaalis, mida kasutati varakeskajal, on juba märgatavad selle karaktertähekujud. Võrreldes untsiaaliga erinevad enim tähed A, B, D, E, F, G, M, P, Q, R, S, and T.

Pooluntsiaal polnud nii levinud kui untsiaal, kuid seda siiski kasutati Itaalias, Prantsusmaal ja Hispaanias. Pooluntsiaalist on tugevasti mõjutatud insulaarkiri (iiri untsiaal, iiri minuskel ja anglosaksi minuskel).

## Pildid

 Papyrus PSI 1291 - Epitome of Livy XLVII–XLVIII - Egyptian Museum, Cairo.jpg|Liviuse epitoomi fragment, 4. sajand
 Semionciale.jpg|Lehekülg Poitiers' Hilariuse kirjadest, 6. sajand
 KellsFol309r.jpg|Lehekülg Kellsi evangeliaarist, u 800


## Viited

## Välislingid
* Overview — Uncials and Half-Uncials. - Latin Scripts: Christian Late Antiquity. HMML School
Triin Kaalep

**Triin Kaalep** (sündinud 10. septembril 1955) on eesti keeletoimetaja.

Alates 1989. aastast on Triin Kaalep olnud ajakirja Akadeemia keeletoimetaja. Ta on toimetanud teaduslikke ja filosoofilisi tekste ning ilukirjandust, sealhulgas kokku üle 35 köite algupärast eesti kirjandust ja tõlketeoseid.

2016. aastal sai ta Edvin ja Lembe Hiedeli nimelise toimetajaauhinna.

2022. aastal pälvis ta Valgetähe V klassi teenetemärgi.

## Isiklikku

Triin Kaalepi isa oli filoloog ja luuletaja Ain Kaalep, isapoolne vanaisa metsateadlane Juhan Kaalep ning emapoolne vanaisa Tartu linnapea Karl Luik. Tema poolvend on poliitik Ruuben Kaalep, isapoolne täditütar bioloog Lee Põllumaa ja tädipoeg arhitekt Uku Põllumaa.

## Viited
Agir

**Agir** on:
***[[Agir (Prantsusmaa)|Agir]]**, Prantsusmaa erakond
***[[Agir (Brasiilia)|Agir]]**, Brasiilia erakond