open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Müstika

**Müstika** on mitmetes usundites ja filosoofias esinev taotlus saavutada kogemuslik ühendus Jumala või kõrgema/sügavama reaalsusega. Müstikaks nimetatakse ka uskumust, et selline ühendus on võimalik ja soovitav. Ehkki sellise ühenduse olemust on raske mõistusega mõista ja sõnadega kirjeldada, peavad müstikaga tegelejad (müstikud) võimalikuks selle sihipärast saavutamist vaimse enesearendamise ja meeleseisundi muutmise teel või üleloomulike jõudude abiga. Taotletud seisundi (valgustatuse, ekstaasi, pühaduse, ilmutuse vms) saavutamiseks praktiseerivad müstikud mitmeid tehnikaid ja meetodeid nagu askees, palvetamine, meditatsioon, rituaalid jt. Paljud müstikud arvavad, et Jumalat või kõrgemat reaalsust ei saa mõistusega mõista ega sõnadega kirjeldada. Seepärast kasutavad nad oma kogemuste ja uskumuste kirjeldamiseks sümbolite keelt ja tähtsustavad müstilist kogemust ennast enam kui selle kirjeldusi. 

Filosoofilise tähenduse kõrval on müstika religioonis samastumine jumaluse või Jumalaga (kristluses – samastumine Jeesusega).

Rahvakeeles nimetatakse müstikaks ka ebausku ja salaõpetusi (esoteerikat).

## Müstika eri traditsioonides
Katoliku teoloogias on müstikale pühendatud omaette osa (müstiline teoloogia), milles müstilisi kogemusi seletatakse Jumala armust lähtuvatena ja püütakse neid analüüsida ja süstematiseerida, samas tunnistades, et need pole mõistusega täielikult haaratavad. India-tiibeti traditsioonis paigutub müstika alla tantra. Islami müstilist traditsiooni nimetatakse sufismiks. Mitmete traditsioonide müstikast laenatud osi sünteesivad ja tõlgendavad omamoodi *[[New Age]]*'i vaimsed juhid (Osho jt).

## Tuntud müstikuid
*Plotinos (umbes 205–270)
*al Hallaj (surnud 922)
*Hildegard Bingenist (1098–1179)
*al-Ghazali (surnud 1111)
*Franciscus Assisist (1182–1226)
*Jalal ad-Din Muhammad Rumi (1207–1273)
*Yunus Emre (umbes 1238–1320)
*Meister Eckhart (umbes 1260–1327/8)
*Katariina Sienast (1347–1380)
*Margery Kempe (umbes 1373 – 1438) 
*Teresa Avilast (1515–1582)
*Jakob Boehme (1575–1624)
*Emanuel Swedenborg (1688–1772)
*Evelyn Underhill (1875–1941)
*Aldous Huxley (1894–1963)

## Vaata ka

*müsteeriumiusundid
*initsiatsioon
*riitus
*esoteerika
*okultism

## Kirjandus
*"Töid kristliku müstika alalt". EELK Usuteaduse Inst-i Toimetised III.Tln.1989
*Eduard Tennmann "Ekstaas ja müstika". Tallinn, Kuldsulg 1995. (esmatrükk Tartu : Noor-Eesti, 1936)
1984. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXX [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Arhangelskis 1984. aastal. Teist aastat järjest tuli NSV Liidu meistriks Aleksandr Dõbman.
Avaste soo

**Avaste soo** (ka: *Mihkli soo*) kuulub ulatuslikku Lihula-Lavassaare soostikku ning selle pindala on 88 ruutkilomeetrit, millega on see üks Eesti suuremaid madalsoomassiive. Mõningates soo osades leidub ka siirdesooalasid kui ka pisikesi rabastuvaid alasid. Soo asub tugevalt soostunud Lääne-Eesti madaliku lõunaosas. Halduslikult jääb Avaste soo Märjamaa ja Lääneranna valla territooriumile. Soole nime andnud Avaste küla jääb soo keskmest kirdesse.

Soo osad: Allika jõest lõunas Soontagana soo, Soontagana maalinnast loodes Maalinna soo, Soontagana maalinnast idas Kärje soo (aeg-ajalt kasutatud kogu Avaste soo rööpnimena), soo põhjaosa on kitsamas mõttes Avaste soo. Kunagine soo kirdeosas olnud Karusoo kuivendati lõplikult 20. sajandi keskpaigaks ja on kasutatav põllumajandusliku maana. Soos leidub ka soosaari, millest tuntuimad on Maalinna (nüüdseks kuivenduse tõttu poolsaar) ja Kärje mägi. Maalinna soosaar on turismiobjekt, kust soos lähtub ka umbes 1 kilomeetri pikkune laudtee. 

Suur osa soo kesk- ja põhjaosast jääb Avaste looduskaitseala territooriumile.

## Ajalugu
Avaste soo on tekkinud mineraalmaa soostumisel. Kuigi vahepealsed kuivendamised on soo pindala küll vähendanud, on 21. sajandi alguses võimalik täheldada Avaste soo servaladel (Parasmaa, Rumba naabruses) mineraalmaa soostumist. Soostumist kiirendab kobraste tegutsemine soost välja voolavatel kraavidel ja ojadel. Arheoloog Evald Tõnisson on oletanud, et kuivenduseelsel ajal toimunud soostumine on enda alla matnud ka kunagisi talukohti. Ka Ludvig August von Mellin on oma kuulsas "Liivimaa atlases" 1798. aastal välja antud kaardilehel näidanud Avaste soo servas *Jõgima* (Rumba külast kagus) ja *Soäre* (Rumba külast edelas) külasid. Veel 20. sajandi keskel oskasid mitmed Vigala valla edelaosa vanainimesed näidata soos vanu talukohti.

19.–20. sajandil on soo servaaladel toimunud ulatuslikud kuivendamised, millega tekitati mitmele poole uusi suuri heinamaid. Samuti on Avaste küla piirkonnas toimunud ka soopõleng, mille asupaigale on hiljem rajatud heinamaa. Maaparandustega on rajatud kolm suuremat sooveerežiimi mõjutavat kanalit: soo idapiiril õgvendati Avaste oja, põhjaossa Rumba piirkonda rajati Liivasoone peakraav ning lääneosas õgvendati Allika jõgi.

Ojapere küla tagamaal Avaste soo kirdeservas on võetud ka turvast. Nüüdseks on vanad mahajäetud turbaväljad ehk jääksoo osaliselt uuesti soostunud. 

## Taimestik
Turbalasundi keskmine paksus on 2,6 meetrit ja maksimaalselt 4,1 meetrit.

Valdavalt moodustab puurinde sookask, siirdesoos ja rabastuvatel lappidel kasvab ka mände, siin-seal on üksikud kuuski. Taimestikus on silmatorkavaim kõrgeks kasvav pilliroog. Haruldastest taimedest on Avaste soos rabaluga, soohiilakat, sookäppa.

## Pilte

Avaste soo päikesetõusul (1).JPG
Avaste soo päikesetõusul (3).JPG
Avaste soo varahommikul (3).JPG
Avaste soo ääreala (1).JPG
Avaste soo põhjaosa vaated (1).JPG


## Vaata ka
* Avaste looduskaitseala

## Viited
Maalinna soosaar

**Maalinna soosaar** ehk **Soontagana soosaar** ehk **Maalja soosaar** on kunagine soosaar Avaste soo edelaosas, mis kuivenduse tagajärjel muutus 1920. aastatel poolsaareks. Halduslikult kuulub Maalinna soosaar Kurese küla koosseisu. Maalinna soosaarel oli muinasaja lõpul vanade eestlaste linnus (Soontagana maalinn).

Soosaarel oli aastateni 1967 ja 1968 kaks talu (Maalinna talud), kus elanud inimeste, Soontakide, esivanemaid peetakse pärimuse järgi muinasaegseteks kohalikeks ülikuteks.

Peale talude tühjaks jäämist oli soosaar räämas aga korrastati 1990. aastate lõpus Riigimetsa Majandamise Keskuse poolt turismiobjektiks. Soosaarele on rajatud lõkkepaigad, grillonn, paviljonid, vaatetorn, laudteed ümbritsevasse Avaste soosse ja Kuresele. Hiljem on seal korraldatud ka vabaõhuetendusi.

## Välislingid
* "Arheoloog: Soontagana maalinn oli võrdne Viljandi linnusega" ERR menu, 21. detsember 2022
Johannes Voldemar Veski

**Johann(es) Voldemar Veski** (27. juuni 1873 Kaasiku talu, Vaidavere – 28. märts 1968 Tartu) oli keeletoimetaja, sõnaraamatute koostaja ja terminoloog, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).

Johannes Voldemar Veski õppis Maarja-Magdaleena kihelkonnakoolis  1883–1887 ja lõpetas 1896. aastal Hugo Treffneri  gümnaasiumi. 

Aastatel 1901–1905 töötas ta ajalehe Teataja toimetuses ja pärast Teataja kinnipanekut Jaak Järve ajalehe Uus Virulane toimetuses.

Johannes Voldemar Veski oli tegev  Eestimaa Rahvahariduse Seltsis juhatuse liikme ja sekretärina.

Ta töötas Tartu Ülikooli eesti keele lektorina aastail 1920–1938, eesti keele professorina aastail 1944–1955. 

Ta oli ENSV TA akadeemik (1946. aastast) ja Eesti Kirjanduse Seltsi teadussekretär (1914. aastast). Koostas õigekeelsussõnaraamatu.

Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetaja.

1914–1922 Eesti Kirjanduse Seltsi teaduslik sekretär.

Johannes Voldemar Veski oli Tartu ülikooli audoktor (Dr. phil. h. c., 1933).

Oskuskeele komisjonide loomine Veski osalusel (matemaatika, zooloogia, geograafia jne).
1920–1940 ilmus Veski osalusel 36 oskussõnastikku.

1918 avaldati esimene ÕS (170 lehekülge, 20 000 sõna).

Keelekorralduse põhimõtted: otstarbekus, süsteemsus, kõik arendamiseks vajalik leidub keeles endas.

Johannes Voldemar Veski oli Sihtasutise M. Varese Toetusraha juhatuse liige.

Johannes Voldemar Veski suri 1968. aastal Tartus ja on maetud Tartu Ülikooli kalmistule.

## Isiklikku
Tema tütar oli keeleteadlane Asta Veski, vend Karl Rudolf Veski (1883–1953) oli pedagoog, 1901–1913 mitmel pool Eestis algkooliõpetaja ja 1913–1922 H. Treffneri gümnaasiumis, 1922–1932 Tartu õpetajate seminari õppejõud.

1920-30-ndatel elas suviti Elvas, 1944-st aga juba Pargi 42 eramus pikemat aega. 

## Viited


## Kirjandus
*Johannes Voldemar Veski, Mälestusi eesti kultuurielust. Keel ja Kirjandus, 1961, nr 4, lk 247 jj
*Johannes Voldemar Veski, Mälestusi eesti kultuurielust. Keel ja Kirjandus, 1961, nr 6, lk 369 jj
* August Palm, "Hüvastijätt Nestoriga" (mälestuskilde) – Looming 1968, nr. 6, lk. 896–904
* Keel ja Kirjandus 1973, nr. 6 (J. V. Veski 100, autorid: Paul Ariste, Arnold Kask, Jaak Põldmäe, Helju Vals, Huno Rätsep)
* Heinrich Riikoja, "Koos Veskiga sõnu tegemas" – Keel ja Kirjandus 1975, nr. 4, lk. 231–234
* Huno Rätsep, "Sõnaloo raamat" (artikleid). Ilmamaa, Tartu 2002
* Johannes Voldemar Veski, Mälestuste raamat, Eesti Raamat, Tallinn, 1974, 215 lk https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:193465/142762/page/63
*Setumaa : maadeteaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Toimetaja: Johannes Voldemar Veski, Edgar Kant, August Tammekann, Eesti Kirjanduse Selts. Kodu-uurimise toimkond 1928

## Välislingid
* 
* Johannes Voldemar Veski end. elamu
Jigawa osariik

**Jigawa osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria põhjaosas. Piirneb põhjas Nigeriga.

Osariik eraldati 27. augustil 1991 Kano osariigi kirdeosast.

Jaguneb 27 omavalitsusalaks: Auyo, Babura, Biriniwa, Birnin-Kudu, Buji, Dutse, Gagarawa, Garki, Gumel, Guri, Gwaram, Gwiwa, Hadejia, Jahun, Kafin-Hausa, Kazaure, Kiri-Kasama, Kiyawa, Kuagama, Maigatari, Malam-Maduri, Miga, Ringim, Roni, Sule-Tankakar, Taura ja Yankwashi.

90% elanikest on hõivatud põllumajanduses.

## Välislingid

*Osariigi koduleht
Świnoujście

**Świnoujście** (saksa keeles *Swinemünde*) on kuurortlinn Loode-Poolas.

Teise maailmasõja lõpus põgenesid meritsi linna Saksa põgenikud Ida-Preisimaalt. 1945. aasta 12. märtsil pommitas linna Ameerika Ühendriikide õhuvägi, hukkus 23 000 inimest.

Kuulub alates 1999. aastast Lääne-Pomorze vojevoodkonda, aastatel 1975–1998 kuulus Szczecini vojevoodkonda.

## Viited


## Välislingid

* http://www.swinoujscie.pl/
Bauchi osariik

**Bauchi osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria põhjaosas. 

Jaguneb 20 omavalitsusalaks: Alkaleri, Bauchi, Bogoro, Damban, Darazo, Dass, Gamawa, Ganjuwa, Giade, Itas-Gadau, Jama'are, Katagun, Kirfi, Misau, Ningi, Shira, Tafawa-Balewa, Toro, Warji ja Zakki.
Marl

**Marl** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal.
Asub Lippe jõest lõunas, 10 km kaugusel Recklinghausenist.

## Välislingid

*Marli koduleht
Narathiwati provints

**Narathiwati provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. Ta asub riigi lõunaosas, piirneb Malaisiaga.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb halduslikult 13 maakonnaks (*[[amphoe]]*), mis omakorda jagunevad 77 vallaks (*[[tambon]]*) ja 551 külaks (*[[muban]]*).

## Viited
Bang Kho Laem

**Bang Kho Laem** (tai บางคอแหลม) on Bangkoki linnaosa (*khet*).

Elanike arv on 106 500 (2004) ja pindala 10,9 km².

Linnaosa on moodustatud 9. novembril 1989.
Chao Phraya

**Chao Phraya** on jõgi Tais, suurim Tais merre suubuv jõgi.

Chao Phraya tekib Nakhon Sawanis Pingi ja Nani jõe ühinemiskohal 25 m kõrgusel merepinnast. Ta voolab üldiselt lõunasse ja suubub Tai lahte. Suudmes asub Bangkok. 

Jõe valgla suurus on 160 400 km². Valgla jääb täies ulatuses Tai territooriumile. Chao Phraya valgla piir on üsna pikalt Tai ja Laose piiriks ning lühikeselt Tai põhjapiiril ka Tai ja Birma piiriks.

Jõgi on 372 km pikk. Kui otsida kaugust suudmest kaugeima lähtejõe lähteni, siis Pingi lähteni on 1030 km ja Nani lähteni 1112 km.

Kuigi Chao Phraya on suurim Tais merre suubuv jõgi, pole ta siiski kaugeltki suurim Tai jõgi. Tai põhjapiiril on Tai ja Laose piirijõeks Mekong ning läänepiiril Tai ja Birma piirjõeks Salween. Kuid need kaks ei voola kordagi nõnda, et nende mõlemad kaldad oleksid Tais.

Suuruselt teine Tais suubuv jõgi on Mun, mis suubub ida-Tais Mekongi. Selle keskmine vooluhulk suudmes on 725 m³/s ja valgla on 119 180 km³.

Chao Phraya äärset kliimat kujundavad märjad mussoonid. Aasta keskmine sademete hulk on üle 1400 mm ning temperatuurid Bangkokis jäävad tavaliselt vahemikku 24–33 °C.

Minevikus kasvasid kõikjal jõe kallastel troopilised ja lähistroopilised vihmametsad. Tänapäevaks on need peaaegu kõikjal hävitatud ning hulk neis elanud looma- ja taimeliike on välja surnud.

Chao Phraya voolab läbi või lähedalt mööda järgmistest Tai provintsikeskustest: Nakhon Sawan, Uthai Thani, Chai Nat, Sing Bun, Ang Thong, Ayutthaya, Pathum Thani, Nonthabun, Bangkok ja Samut Prakan. Need on ka suurimad jõe lähedal olevad asulad ja neist kolmes viimases on üle 100 000 elaniku. 

Jõe keskmine vooluhulk on lähtes 737 m³/s, millest 472 m³/s kuulub Nanile ja 265 m³/s Pingile. Vooluhulk suudmes on keskmiselt 718 m³/s. Suurim mõõdetud vooluhulk on Pingi suudmes 2302 m³/s, Nani suudmes 1522 m³/s ja Chao Phraya suudmes 5960 m³/s.

Chai Natis jaguneb jõgi kahte harru. Ida pool voolab põhiline haru, selle kõrval läänes väiksem Tha Chini nimeline väiksem haru. mis suubub Tai lahte 35 km Bangkokist läänes. Suudmes moodustub ulatuslik, mõlemale jõele ühine delta, kus looduslikele jõeharudele lisaks on hulk inimtekkelisi kanaleid, mis on mõeldud nii riisipõldude niisutamiseks kui paadisõiduks.

Chao Phraya suurimad lisajõed on Pa Sak (vasakult) ja Sakae Krang (paremalt).

Paljudel vanadel eurooplaste koostatud kaartidel on jõe nimeks **Menam** või **Mae Nam**. See tuleb taikeelsetest sõnadest *me* või *Mae* ('ema') ja *nam* ('vesi'). Seevastu *chao phraya* on Tai feodaalne tiitel, mida võiks tõlkida umbkaudu 'suurhertsogiks'. Jõe kohta ei kasutata seda terminit enne 19. sajandit. Eeldatavalt oligi jõe esialgne nimi Menam.

Jõe vett kasutatakse ulatuslikult taimekasvatuses niisutamiseks. Lisaks on jõgi läbi aegade olnud tähtis transpordisoon.

Jõe ületamiseks on hulgaliselt sildu, kuid tähtis koht on ka praamidel.

## Viited
Surva

**Surva** on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 16 km ida poole Tänassilma jõe põhjapoolsel kaldal.

Surva külas on endise riigitegelase Jaan Tõnissoni sünnikoht, Tusti koolimaja ja looduskaitse all olevad Mursi pärnad.

Küla lõuna- ja kagupiiril voolab Tänassilma jõgi. Küla läänepiiril voolab ja suubub Tänassilma jõkke Tusti oja. Küla kirdepiiril voolab ja suubub Tänassilma jõkke Kõveroja.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

## Viited
Ruudiküla

**Ruudiküla** on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 8 km kagu pool ja piirneb läänes Ärma jõega.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

## Viited
Vasara

** Vasara** on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 13 km kaugusel Ärma jõe kaldal.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Külas on Paju talu kalmistu.

Küla idapiiril saab alguse Mähma oja.


Vasara ohvrikivi.JPG|Vasara ohvrikivi


## Viited
Adamawa

**Adamawa** võib olla:

* Adamawa osariik, Nigeeria osariik
* Adamaoua piirkond (inglise keeles *Adamawa*), Kameruni haldusüksus

## Vaata ka
*Adamaoua kiltmaa (inglise keeles *Adamawa*)
Bone Thugs-N-Harmony

**Bone Thugs-N-Harmony** on 1991. aastal loodud Ameerika Ühendriikide hiphop- ja räppansambel, mis on pärit Clevelandist Ohio osariigis.

Algselt olid selle liikmed räpparid Layzie Bone, Flesh-n-Bone, Bizzy Bone, Krayzie Bone ja Wish Bone.

Bone Thugs-N-Harmony on tuntud oma kiire räppimise ja harmoniseeruvate vokaalide poolest. Ansambli albumeid on müüdud üle 40 miljoni. 1997. aastal võitis ansambel Grammy laulu "Tha Crossroads" esituse eest. 

## Diskograafia
* Faces of Death (1993)
* E. 1999 Eternal (1995)
* The Art of War (1997)
* BTNHResurrection (2000)
* Thug World Order (2002)
* Thug Stories (2006)
* Strength & Loyalty (2007)
* Uni5: The World's Enemy (2010)
* The Art of War: World War III (2013)
* New Waves (2017)
Vida Guerra

**Vida Guerra** (sündinud 19. märtsil 1974  Havannas) on Kuuba päritolu USA fotomodell, kes on tuntud oma vormikate tuharate poolest. Teda on pildistatud peamiselt ööpesus ja bikiinides. 

Ta on 160 cm pikk. Tema mõõtmed on 34C–25–37. Räägib vabalt hispaania ja inglise keelt. 

Ta töötas laenuametnikuna, enne kui sai tuntuks USA ajakirjas FHM detsembris 2002 avaldatud fotodega, millel ta poseeris aluspesus. Järgmise kuu kirjadest FHMile oli pretsedentitult suur hulk, 70% seotud Guerraga.  Hiljem on tema fotosid avaldanud paljud ajakirjad. 

FHM nimetas ta 2004. aasta modelliks ning maailma aasta kõige seksikamate naiste valimisel 2005. aastal 26. ja 2006. aastal 21. kohale.  Kahel korral on ta saanud ajakirja kõige ilusama tagumiku auhinna.

Ta on esinenud väga paljude muusikute muuvides: nende hulka kuuluvad Nelly, P. Diddy, Murphy Lee, Bad Boys II, Kanye West, Frankie J ja Baby Bash. Ta on esinenud Burger Kingi telereklaamis. Tema häält saab kuulda videomängus "Scarface: The World Is Yours".

Väidetavalt häkiti 2005. aasta aprillis Guerra mobiiltelefon lahti ja selles olevad pildid, mida oli tosinate viisi, lekitati Internetti. Nende hulgas oli ka alastipilte. Guerra väitis, et alastipildid ei olnud temast, vaid kellestki teisest naisest, kellele oli tema pea otsa keevitatud . Kuid tema agentuur teatas, et alastipiltidel on Guerra ise ja et ta lekitas need avalikkusele vabatahtlikult, et saada veelgi kuulsamaks . Seepeale vahetas Guerra oma agentuuri. 

Ajakirja Playboy 2006. aasta juulinumbri jaoks poseeris ta ka alasti. Osalt võttis ta Playboy pakkumise vastu selleks, et ilmarahvale näidata, kuidas ta tegelikult riieteta välja näeb .

Guerra on püüdnud ka lauljana läbi lüüa, saavutamata küll edu. Laulmises nimetas ta enda eeskujuks Beyonce'i ja Jennifer Lopezet . Tema debüütalbumi avalugu "You got me" lekitati Internetti 2. novembril 2006.

## Viited

## Välislingid

* Vida Guerra ametlik koduleht
* Vida Guerra videod Youtube'is
Terrassa

**Terrassa** on linn Hispaanias Kataloonias Barcelona provintsis.

## Viited

## Välislingid

*Terrassa koduleht
Abrasioon (geoloogia)

**Abrasioon** kivimite pinna mehaaniline kulutamine, mille põhjustavad tuule, lainete, vooluvee, liustiku, gravitatsiooni vms poolt kantud setteosakesed. Abrasiooni on defineeritud ka kui "mehaaniline kulutamine vee, jää või tuule kantud korese hõõrduval toimel".

Abrasiooni käigus kantakse minema lahtised ja pudedad osakesed. Abrasiooni intensiivsus sõltub terade liikumiskiirusest, massist, kontsentratsioonist ning kõvadusest.

Intensiivne abrasioon toimub mererannas, kus vahelduvad tõus ja mõõn, ning eriti tõusu ajal. Pinnale mõjuvad sel ajal lainete löögid, hõõrdumine kivide ja liivaterade vastu ning lahustumine. Vee all on abrasioon vähem intensiivne. Abrasiooni mõju on täheldatav meredes ja järvedes kuni mitmekümne, aga ookeanis kuni saja meetri sügavusel.

Abrasiooni tõttu on näiteks kivid mererannas ümardunud. 

Abrasiooniks nimetatakse ka abrasiooni tulemust.

## Vaata ka
*Murrutus
*Erosioon

## Viited
Timo Simonlatser

**Timo Simonlatser** (sündinud 17. mail 1986) on Eesti murdmaasuusataja, sprinter.

Timo kuulub Tamsalu AO Suusaklubisse. On kuulunud ka Eesti noorte murdmaakoondise MERKO tiimi (MERKO TEAM). 

Timo Simonlatseri treeneriks on Björn Kristiansen. Endine treener Arvo Orupõld.   

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
2010  Vancouveris
* 27. koht klassikasprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
2007 Sapporos:
*25. koht klassikasprindis

2009  Liberecis 
* 39. koht vabatehnikasprindis

2011  Oslos 
* 47. koht vabatehnikasprindis

### Juunioride maailmameistrivõistlustel
2005. aasta juunioride maailmameistrivõistlused Rovaniemis:
*7. koht 4x10 km teatesõidus 
*11. koht vabatehnikasprindis
*12. koht 10 km vabatehnikasõidus

### Põhjamaade Noorte meistrivõistlustel
2003. aasta Põhjamaade Noorte meistrivõistlustel Sysslebäckis:
*5. koht 10 km vabatehnikasõidus
*17. koht klassikasprindis

2004. aasta Põhjamaade Noorte meistrivõistlused Haanjas:
*1. koht vabatehnikasprindis
*21. koht 10 km klassikatehnikas

## Välislingid
*Timo Simonlatser: pean ennast tagasi hoidma Virumaa Teataja 21. oktoober 2006
*Timo Simonlatseri andmed Eesti Suusaliidu kodulehel
Kumbumi klooster

**Kumbum Jampa-ling** (*sKu-‘bum Byams-pa gling*) on Tiibeti budismi gelukpa koolkonna klooster. 

Aastal 1339 ehitas Tsongkhapa ema koos kohalike budausulistega väikese templi ümber sandlipuu ja püstitasid stuupa. Stuupa seisab seal tänapäevani.Tsongkhapa ema, kes tahtis oma pojaga nii väga kohtuda, laskis tema kodukohta, Tsongkhapa isiklikul soovitusel, ehitada suburgani Seda Tsongkhapa ema ehitatud templit loetakse Kumbumi kloostri esimeseks templiks. 1481. aastal ehitasid kohalikud aadlikud koos lihtrahvaga stuupa kõrvale suurema templi, et teha annetusi püha puu jaoks, mis sellest ajast hakkas muutuma massiliseks kultuse objektiks rahva hulgas.

1560. aastal ehitas tantrist Rinchen-tsondru-gyeltsen (Rin-chen brtson-‘grus rgyal-mtshan) sinna väikese klooster-erakla Gonpalungi (dGon-pa lung), et seal mediteerida. Algul oli 7 munka, kuid siis lisandus veel, kokku oli erakla kollektiiv juba 15 erakut.

Hooned on eraldatud tänavatega, kus teatud kellaaegadel toimus väga vilgas liiklus
Tsongkhapa ema, kes tahtis oma pojaga kohtuda, laskis tema kodukohta, poja soovitusel, ehitada 
suburgani. Hiljem ehitas sinna üks erak oma onni ning aastaid hiljem ehitati ka tempel. Kloostri rajas 1583. aastal aga III dalai-laama. Kumbumi kloostris oli neli datsangi: üks usuteaduslik, üks arstiteaduslik ja kaks tantristliku.  

Khampo oli Kumbumis esimese suurusjärgu isik. Tema käsutas munkade elu ja jagas teaduslike kraade.
Ilmalike asju juhtis tsoktse-gekö ehk “vooruse valitseja.” Harilikult oli tema ka see, kes Khapo ees suitsuküünlaid kandis, kui viimane oma saatjaskonnaga tänavale ilmus. Ilmalike asjade juhtimine Kumbumis kujutas 
endast distsipliini järele vaatamist ja muidugi kõikide tüliküsimuste lahendamist, mis kloostri ja ilmalike võimude vahel tekkisid. Kuna tema võim oli väga suur, määrati laama sellele kohale vaid aastaks. Administratiiv võim oli aga kolme ametniku käes. Kõrgeim aste oli väga au sees, kuid võimu sellega ei kaasnenud. Kõike korraldas nn. teine ametnik - Tema valitses kogu kloostri varanduse üle, temale allusid ka talupojad, kes kloostrimaad harisid. Kuna see oli nii tähtis ametikoht, määrasid selle kindlaks Hiina võimud ise. Kumbum paikneb Mongoolia ja Tiibeti karavaniteede ristumiskohal ja see on ühteaegu kohalik kaubanduskeskus. Siitkaudu veeti Tiibetisse hiina ikoone ja jumalakujusid. Tänu kloostri sellisele asukohale on teda külastanud III, IV, V ja VII dalai-laama, 

## Välislingid
*A Brief History of Kumbum Monastery
Port Sudan

**Port Sudan** on linn Sudaanis, Al-Baḩr al-Aḩmari provintsi pealinn. Asub Punase mere kaldal.

Linn asutati 1905. aastal briti koloniaalvõimu poolt. 1959. aastal leiti linna lähedalt naftat. Linnas asub naftatöötluskombinaat, mis toodab 20 000 barrelit naftatooteid ööpäevas.

Port Sudanis asub Sudaani suurim meresadam.

Linna lähedal asub rahvusvaheline lennujaam.

## Välislingid
Umm Durmān

**Umm Durmān** on linn Sudaanis, riigi suurim linn. Asub Niiluse ääres, Hartumi vastaskaldal. 

Linn asutati 1884. aastal, kui Muḩammad Aḩmad (Al-Mahdī) tegi seal asunud külla oma sõjaväe baasi. Tema järglane ‘Abdullāhi ibn Muḩammad tegi Umm Durmānist oma pealinna.


Pilt:Mahdi Grave in Omdurman.jpg|Al-Mahdī haud Umm Durmānis
Pilt:Map Sudan Ohmdurman.png|Umm Durmāni (kaardil Ohmdurman) asukoha skeem
Pegmatiit

**Pegmatiidid** on väga jämedateralised tardkivimid.

Pegmatiidid on pegmatoidse struktuuriga tardkivimid, mis tähendab seda, et kivimi koostisse kuuluvate mineraalide läbimõõt ületab vähemalt 20 mm (alternatiivse käsitluse järgi isegi 50 mm). Enamasti on pegmatiidid granitoidse koostisega.

Pegmatiite leidub peamiselt suurte batoliitide servaalal, kuhu migreerus veest ning teistest lenduvatest ühenditest rikastunud magma. Pegmatiitide puhul on tegemist magmakambri kõige hilisema kristallisatsiooniproduktiga, mistõttu on nad rikastunud elementidest, mis tavaliste kivimit moodustavate mineraalide kristallstruktuuri hästi ei sobi. Sellised elemendid on liitium, boor, berüllium, fluor, nioobium, tantaal, uraan, lantanoidid jne. Seetõttu sisaldavad pegmatiidid tihti haruldasi mineraale, näiteks spodumeen, berüll, turmaliin jne. Pegmatiidid on mitmete vääriskivide ning haruldaste metallide peamine allikas, mistõttu leiavad pegmatiidid sageli kasutust maavarana.  

Terminit "pegmatiit" kasutas kirigraniidi sünonüümina esimesena René Just Haüy aastal 1822. Tänapäevase tähenduse andis talle Wilhelm Haidinger aastal 1845.

## Viited

## Välislingid
Arabella, mereröövli tütar (film)

**"Arabella, mereröövli tütar"** on Eesti film aastast 1982.

Oma teise pika mängufilmi (pärast "Ideaalmaastikku") käsikirja kirjutas Peeter Simm Aino Perviku jutustuse "Arabella, mereröövli tütar" põhjal. Muidugi on selles ka romantikat, kuid ennekõike on tegu mitmekihilise, isegi traagilise linateosega hea ja kurja heitlusest. 

Sealjuures pole headus ja kurjus teineteisest müüriga eraldatud, nagu see enamasti lastefilmides on olnud. Nimitegelase enda lihane isa on julmade ja kurjade mereröövlite pealik. Kapten Taaniel Tina on kaval, salakaval ja julm inimene. Ka oma tütart püüab ta kasvatada endasarnaseks – julmaks ja kurjaks. Nagu tõeline mereröövel, oskab Arabella relva käsitseda ja kakelda ning kõik mereröövlite laeval kardavad teda. 

Kuid ükskord sattub laevale heasüdamlik rännumees Aadu. Just Aadu toob muutuse Arabella ellu ja õpetab tüdrukut vahet tegema hea ja kurja vahel. Ka mõistma, et elus pole võimsamat asja kui headus. 

Peeter Simmi filmis on traditsioonilise lastefilmi kohta tavatult palju rafineeritust ja julmust. Kuid eks ole seda ka Astrid Lindgreni "Röövlitütar Ronjas" ja isegi Hans Christian Anderseni "Lumekuninganna" röövlitüdrukus. Lavastaja usaldab vaatajat ja usub, et ka laps tahab õppida vahet tegema hea ja halva vahel, mis elus pole hoopiski nii lihtne. 

Samas on Simmi film mitmekihiline, sisaldades filosoofilist allteksti ja mõtteainet ka täiskasvanuile. Meie igapäevaelu vastuolude taustal on selles muinasloos hulgaliselt pidepunkte tänapäevaga. 

## Filmivõtted
Filmivõteteks renditi Hiiu kalurilt kalatraaler STB-7287, millest sai filmi jaoks laev Skorpion. Pärnus tehti laevale taglastus, mustad purjed ja piraadilipp. Skorpioni ümberehitusel jälgiti, et laev vastaks mereregistri nõuetele. Skorpion purjetas võteteks Nõva randa. Võtted kestsid Nõval 30 päeva. Tallinnas kasutati filmimiseks laeva Verhojansk (Koit), mis seisis Paljassaare sadama juures. Purjelaeval Vega filmiti olulised objektid, nagu kaubalaev Matilda, sõjalaev Loreida ja Raudpatsi laev.

Lihtsamad kombineeritud võtted tehti Eestis. Mereröövlid jäämägede vahel filmiti külmhoones. Keerulisemad kombineeritud võtted tehti Krimmis Odessas. Filmiti ühes Odessa basseinis, mis asus pargis. Selleks, et taustal avaneks puhas silmapiir, tuli pargist mõned kasvavad puud maha võtta. Osa võtteid tehti laevamakettidega basseinis – tulekahju laeval, plahvatus laeval, laevahukk, pooleksmurdunud aurik. Maketid saadi Tallinnast.

Filmis tegid trikke kaskadöörid.

## Osades
*Raivo Trass – Manuel 
*Lembit Ulfsak – Ruuge tüüp
*Leelo Spirka – Rosita
*Lembit Peterson – Taaniel Tina
*Inga-Kai Puskar – Arabella
*Urmas Kibuspuu – Aadu
*Aarne Üksküla – kapten
*Sulev Luik – pillimees
*Endel Pärn – lahja Adam
*Ilmar Tammur – kokk Adalbert
*Ants Ander – Puujalg
*Tõnu Kark – Meremõrtsukas
*Arvo Kukumägi – Halleluuja
*Georg Janson – hea Wilhelm
*Jaan Kiho – Haak
*Arvo Kukumägi
*Priit Pärn  
*Heino Seljamaa – köiepunuja
*Arno Saar – Martsipan

## Viited

## Välislingid
* Arabella, mereröövli tütar (1982) "filmivõtted" efis.ee
Vesa-Matti Loiri

**Vesa-Matti Loiri** (4. jaanuar 1945 Helsingi – 10. august 2022 Helsingi) oli soome näitleja, laulja ja humorist. Tema hüüdnimi oli **Vesku.**

Ta esines 61 filmis ning hulgas telesarjades ja -saadetes. Tema tuntuim filmiroll on Uuno Turhapuro, keda ta on kehastanud 20 filmis. Enamikus oma filmidest töötas ta koos Spede Pasasega, kes oli Turhapuro-filmide stsenarist ja režissöör. Pasasega koos tegi ta aastaid ka "Spede Show'd", kus tuntumad rollid olid Nasse-setä, Jean-Pierre Kusela ja Tyyne.

Loiri kui muusiku loominguga on välja antud hulgaliselt plaate. Ta oskas hästi flööti mängida ja esindas Soomet 1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Tema laul "Huilumies" rääkis mehest, kes ei oska oma tundeid sõnadesse panna, küll aga mõistab neid flöödil väljendada. Ta sai 6 punktiga viimase, 19. koha.

Aastatel 1988–1991 oli tal televisioonis autorisaade "Vesku show".

1992. aasta filmi "Aladdin" dubleerimisel mängis Loiri lambis elavat vaimu, esitades ka selle muusikanumbreid.

Jalgpalliväravavahina mängis ta Helsingi JK meeskonnas 1968 Euroopa karikavõistlustel. HJK kaotas Krakówi Wisłale 1:4 ja 0:4.

Loiri oli 1994–1999 Soome Piljardiliidu esimees.

Loiri suri vähki 10. augustil 2022.

## Tunnustus
1963. aastal pälvis ta Jussi auhinna rolli eest filmis "Pojat". 1976 pälvis ta parima meesnäitleja Jussi filmi "Rakastunut rampa" eest. 1982 pälvis ta parima meeskõrvalosatäitja Jussi filmi "Pedon merkki" eest. 1983 pälvis ta Jussi mitmes filmis näitlemise eest aasta jooksul. 1998 pälvis ta Betoon-Jussi.

1984, 1986 ja 1987 pälvis ta parima soome meestelenäitleja auhinna Telvis. 1999 pälvis ta eri-Telvise ja 1989 analoogilise auhinna eri-Venla.

1996 pälvis ta Pro Finlandia teenetemärgi.

2003 pälvis ta autasu Brüsselis toimunud rahvusvahelisel sõltumatu filmi festivalil rolli eest filmis "Pahat pojat".

Muusikuna pälvis ta 1986 eri-Emma. 2003, 2006 ja 2007 valiti ta aasta meessolistiks ja 2003 võitis lisaks aasta albumi auhinna.

2003 pälvis ta veel koomiku elutööauhinna ja 2009 Jyrki Hämäläise auhinna.

2010. aastal sai Loiri ka PÖFFi elutööpreemia.

## Diskograafia

* Vesku Helismaasta (1977)
* Täällä Pohjantähden alla (1983)
* Eino Leino (1978)
* Eino Leino 2 (1980)
* Vesa-Matti Loiri tulkitsee Oskar Merikannon lauluja (1981)
* Eino Leino 3 (1985)
* Sydämeeni joulun teen (1988)
* Unelmia (1989)
* 20 Suosikkia - Lapin kesä (1996)
* 20 Suosikkia - Saiskos pluvan (1996)
* Rurja (1997)
* Kirkkokonsertti (2000)
* Päivän laskiessa (2001)
* Kaikki parhaat (2001)
* Vesku Suomesta - Parhaat (2001)
* Ystävän laulut (2003)
* Ystävän laulut II (2004)
* Ivalo (2006)
* Inari (2007)
* Kasari (2008)

## Viited
Kukunor

**Kukunor** (tiibeti *Co Ngoinbo* või *Mtsho-sngon-po*, hiina 青海湖 *Qinghai Hu* 'sinine järv') on järv Hiinas (Tiibetis) Qinghai provintsis. Asub Tiibeti kiltmaa idaservas 3205 m kõrgusel merepinnast. Järve pindala on 5694 km&sup2;.

1960. aastatel suubus järve 108 jõge. 2004. aastal oli 85% nende jõgede suuetest kuivanud, sealhulgas ka suurima lisajõe Buhi suue. Alates 1959. aastast on järve veetase alanenud.

Järve nimi tuleb mongoli keelest ja tähendab sinist järve.
Limpopo

**Limpopo** on jõgi Aafrikas. Pikkus umbes 1600 km, valgala 413 000 km&sup2;, vooluhulk suudmes 170 m³/s. Suubub Mosambiigis India ookeani.

Jõgi on 640 km ulatuses Lõuna-Aafrika Vabariigi põhjapiiriks Botswana ja Zimbabwega.
South Park: suurem, pikem ja lõikamata

**"South Park: suurem, pikem ja lõikamata"** on 1999. aasta USA täispikk täiskasvanute animafilm, mis põhineb animeeritud telesarjal "South Park". Filmi lavastas sarja looja Trey Parker stsenaariumist, mis kirjutati koos sarja kaaslooja Matt Stone'i ja Pam Bradyga; ja peaosades Parker, Stone, Mary Kay Bergman ja Isaac Hayes, kes kõik kordavad oma rolle sarjast, kõrvalosades George Clooney, Eric Idle ja Mike Judge. Süžee järgib Stani, Kyle'i, Cartmani ja Kennyt, kui nad hiilivad alaealistele keelatud filmi seanssile, mille peaosades on Kanada komöödiaduo Terrance ja Phillip, misjärel nad hakkavad ropendama. Vanemad vihastuvad sügavalt ja liites alustavad organisatsiooni terve Kanada riigi vastu,mille järel kuulutab USA Kanadale sõja. Pärast seda võtavad Stan, Kyle ja Cartman enda midagi ette, et päästa Terrance ja Phillip hukkamisest, samas kui Kenny püüab takistada Saatana ja Saddam Husseini plaane pärast sõda maailm vallutada.
Thavisuphlebis moedani

**Thavisuphlebis moedani** (gruusia თავისუფლების მოედნიდა 'vabaduse väljak') on väljak Thbilisi kesklinnas. Nõukogude ajal kandis nime "Lenini väljak".

Väljaku ääres asub Thbilisi raekoda ja sealt lähtub Rusthavelis gamziri (Rusthaveli prospekt). 

Seal on toimunud palju massiüritusi: meeleavaldused Gruusia iseseisvumise toetuseks, Rooside revolutsioon jmt. 

Väljakul asub Vabaduse monument, mis kujutab kuldset püha Jüri tapetud draakoniga. Sammas on 45 m kõrge ja selle autor on Zurab Tsereteli.

23. novembril 2005 osales Eesti president Arnold Rüütel Vabaduse monumendi nurgakivi panekul ja järgmisel aastal president Toomas Hendrik Ilves monumendi avamisel.
Treitera

**Treitera** on lõikamise tööriist. Treitera koosneb tera peast ehk tera töötavast osast ja tera kehast, mille abil tera kinnitatakse terahoidjasse või mõnda teise kinnitusseadmesse.

Terapea koosneb esitahust, tagatahkudest, lõikeservadest ja teratipust.

Ettenihke suuna järgi eristatakse parempoolseid ja vasakpoolseid treiterasid. 

Parempoolseteks treiteradeks nimetatakse niisuguseid terasid, mille pealõikeserv, kui parema käe peopesaga tera katta nii, et sõrmed oleksid suunatud treitera tipu poole, asuks pöidla suunas. Niisugune tera liigub töötamisel treipingis paremalt vasakule ehk tagumise tsenterpuki poolt spindlikasti poole.

Vasakpoolseteks nimetatakse niisuguseid treiterasid, millel pealõikeserv on pööratud pöidla poole, kui terale asetada eelneval viisil käsi.

## Vaata ka
*Treipeitel
Laast

**Laast** on lõiketöötlemisel eralduv peenestatud materjal. 

Tavaliselt peetakse laastu jäätmeks, mis võidakse ümber töödelda või kasutada kütusena. 

Laast võib olla ka lõikeprotsessi saadus, näiteks spooni lõikamisel või puitlaastplaadi tooraine peenestamisel (laastustamisel).

Metallide lõikamisel treipinkides toimub laastuvõtmine spetsiaalse lõikeriista abil. Laastuvõtmise tulemusena antakse toorikule vastav ettenähtud kuju ja mõõtmed.
Metallide lõiketöötlemine

**Metallide lõiketöötlemine** on keerukas füüsikaline protsess, mille käigus antakse toorikule soovitud kuju ja mõõtmed. Metallide lõikamine võib toimuda treimise, freesimise, puurimise, hõõritsemise, avardamise, lihvimise jne teel.

Metallide lõiketöötlusel esineb nii elastseid kui ka plastseid deformatsioone, millega kaasneb suur hõõre, soojuse eraldumine, terakasvaja tekkimine, laastu keerdumine ja deformeerumine, materjali kalestamine ja tööriista kulumine.
Tašilhünpo

**Tašilhünpo** (tiibeti *bkra shis lhun po*) on klooster Tiibetis Xigazê linnas.

Asub Šigatses ja asutati 1447. aastal I dalai-laama Gedün Tupi (1391–1474) poolt. 

Tašilhünpo klooster on aastasadu olnud pantšen-laama kodukloostriks.

Shigatse-Pilgerweg-22-Klosterblick-2014-gje.jpg|
Shigatse-Tashilhunpo-06-Vorhof-Klosterstadt-2014-gje.jpg|
Tashilhunpo.JPG|
Shigatse-Tashilhunpo-44-Daecher-2014-gje.jpg|
Shigatse-Tashilhunpo-66-junger und alter Moench-2014-gje.jpg|
Tashilhunpo Thanka Wall.jpg|Tašilhünpo kloostri suurte thankade ülesriputamise müür
Prantsuse jalg

**Prantsuse jalg** (prantsuse *pied*) on pikkusühik. 6 jalga moodustas sülla (*toise*).

Kasutatud on eri pikkusega jalgu. Populaarne pärimus omistab jala pikkuse määramise Karl Suurele. Arvatakse, et see pikkusmõõt on siiski palju vanem. Karolingide kasutatud jalg oli võrdne juba antiikajal kasutatud Druusia jalaga, mis oli 9/8 Rooma jalga ehk u 33,34 cm. Teine pärimus väidab, et Prantsuse jala pikkuseks sai pool kaliif Harun al Rašidi saadetud küünra etalonist. 

Kuninglik jalg (0,324 839 385 m) oli pikkusühik, mis oli Prantsusmaal kasutusel 1799. aastani, kui kasutusele võeti meetermõõdustik. Prantsuse jalg võrdus 16/15 Inglise jalaga.  

## Vaata ka
*Inglise jalg
*jalg
Inglise jalg

**Inglise jalg** (*foot*, lühend *ft*) on pikkusmõõtühik Inglise mõõtühikute süsteemis. 
:1 Inglise jalg *foot* (1 *ft*) = 12 tolli = 1/3 jardi = 0,3048 meetrit täpselt (1959. aasta rahvusvahelise kokkuleppega)

## Vaata ka
*Jalg
*Prantsuse jalg
Hoverla

**Hoverla** (ukraina Говерла, ungari *Hóvár*) on mägi Ida-Karpaatides Ida-Beskiidides Tšornohora ahelikus. See on Ukraina kõrgeim tipp, kõrgusega 2061 m. Mäetipu ületab Taga-Karpaatia ja Ivano-Frankivski oblasti piir.

Geograafilised koordinaadid on 48° 9′ 36″ N, 24° 30′ 1″ E.

Mäe jalami pöögi- ja kuusemetsad asenduvad kõrgemal subalpiinsete niitudega. Tehniliselt on tõus Goverlale lihtne, vaid talvekuudel rohke lumega on raskem ja laviiniohtlik. 6-7 km lääne pool on Ukraina kõrguselt teine mägi Petros (2020 m), mis on looduslikult ilmelt sarnane ja samuti sagedane matkasiht.

Hoverla idajalami kaljudelt saab alguse Pruti jõgi.

Mäe jalamil on Hoverla küla.

## Pilte

Fail:Після бунту.jpg|Hoverla mägi 2017. aasta talvel
Fail:Гора Говерла після заходу сонця.jpg|Hoverla päikeseloojangul
Fail:Hoverla's conquest - 1 (1984). (9096822149).jpg|Tippu tõus 1984. aastal
Fail:Полонина Григорівка.jpg|Hoverla ja Petros, Karpaatide Rahvuspark
Thbilisi metroo

**Thbilisi metroo** (gruusia თბილისის მეტროპოლიტენი, Thbilisis Metropoliteni) on Gruusia pealinnas Thbilisis asuv metroo. Avati 1966. aastal ja oli neljas metroo Nõukogude Liidu territooriumil. Thbilisi oli üks vähestest linnadest NSV Liidus, kus metroo avati enne selleks vajaliku miljoni elanikuni jõudmist - 1959. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas vaid 694 664 inimest, miljonini jõudis linn alles 1979. aasta rahvaloenduseks.

Metrool on 2 liini (Gldani-Varkethili ja Saburthalo liin) kokku 22 jaamaga. Metroo kogupikkus on 26,4 km.

## Välislingid

*Thbilisi metroo koduleht *(gruusia keeles)*
Letsie III

**Letsie III** (**David Mohato Bereng Seeiso**; sündinud 17. juuli 1963 Morijas) on Lesotho kuningas 12. november 1990 – 25. jaanuar 1995 ja alates 7. veebruarist 1996. Ta krooniti 31. oktoobril 1997 Maserus. Ta on konstitutsiooniline monarh, kelle kohustused on enamjaolt tseremoniaalsed.

Letsie omandas keskhariduse Suurbritannias Ampleforthi kolledžis ja kõrghariduse juristina Lesotho Rahvusülikoolis. Pärast seda jätkas ta õpinguid Bristoli ülikoolis, Cambridge'i ülikoolis ja Londoni ülikoolis. Pärast õpingute lõpetamist 1989 naasis ta Lesothosse.

Tema isa oli kuningas Moshoeshoe II, kes pärast Justin Letzing-Lekhanja sõjaväelist riigipööret põgenes 1990 riigist. Pärast seda sai kuningaks Letsie. 1991 korraldas Elias Fisvana-Ramaema uue riigipöörde ja juhtis riigi demokraatlike valimisteni 1993, mile võitis Basoto Kongressipartei. Moshoeshoe tohtis riiki tagasi tulla, ent lihtkodanikuna. Letsie püüdis valitsust veenda oma isa uuesti kuningana tunnustama, ent ebaõnnestunult. Seepeale organiseeris Letsie augustis 1994 sõjaväe toetusel ise järgmise riigipöörde, millega kukutas valitsuse. Uus valitsus ei saavutanud täielikku rahvusvahelist tunnustamist, mistõttu Letse sõlmis eelmise valitsusega kokkuleppe, et nad võivad taas riiki valitsema hakata, kui Moshoeshoe saab taas kuningaks. Ent Moshoeshoe hukkus juba järgmisel aastal autoõnnetuses ja Letsie sai uuesti kuningaks.

Letsie abiellus 2000. aastal Karabo Mots'oenengiga. Neil on kaks tütart ja üks poeg:

* Tema Kuninglik Kõrgus printsess Mary Senate Mohato Seeiso (sündinud 7. oktoobril 2001)
* Tema Kuninglik Kõrgus printsess 'M'aSeeiso (sündinud 20. novembril 2004)
* Tema Kuninglik Kõrgus prints Lerotholi David Mohato Bereng Seeiso (sündinud 18. aprillil 2007)

## Välislingid
* Elulugu
Bodhitšarjāvatāra

**Bodhitšarjāvatāra** (sanskriti keeles *bodhicaryāvatāra *‘virgumisteele asumine’; tiibeti keeles *byang chub sems dpa’i spyod pa la ’jug pa*) on Indias 8. sajandil elanud mahajaana õpetlase Šāntideva teos.

Bodhitšarjāvatāra kirjeldab madhjamaka ehk šuunjavaada seisukohalt mahajaana astmelist teed kuue ületava toimingu kaudu, milles eriline rõhk on pandud viimase, ületava mõistmise käsitlemisele. 

Esile tõstetakse mahajaana kaht olulist aspekti: kaastunnet ja mõistmist. Kaastunde arendamiseks kasutatakse teiste ja enese vahetamise meetodit (*para-ātma-parivartana*), mis viib isetuse mõistmise ja kogemiseni. Mõistmine tähendab tühjuse mõistmist ning selleni jõudmiseks kasutab Šāntideva kõikide väidete absurdini viimise teed, näidates nii nende olemuslikku tühjust.

10 peatükist koosnev tekst on säilinud nii sanskritis kui ka tiibeti-, hiina- ja mongolikeelses tõlkes. Eriti oluline on Bodhitšarjāvatāra tiibeti budismi geluki koolkonnas kui üks bodhisattva astmelise tee alustekste.

Eesti keeles Linnart Mälli tõlkes (1982, 2008).

## Välislingid

*Šāntideva. ''Bodhitšarjāvatāra'' Linnart Mälli tõlge.
Albert II (Monaco vürst)

**Albert II** (**Albert Alexandre Louis Pierre Grimaldi**; sündinud 14. märtsil 1958) on Monaco vürst. Tema isa oli Rainier III ja ema Grace Kelly.

2008. aasta veebruaris ning 2011. aasta mais käis ta visiidil Eestis.

Ta on osalenud bobisõitjana 1988., 1992., 1994., 1998. ja 2002. aasta taliolümpiamängudel.

## Isiklikku
23. juunil 2010 teatati Albert II kihlumisest Lõuna-Aafrika Vabariigi endise ujuja Charlene Wittstockiga. 
Paar laulatati kiriklikult 2. juulil 2011. 

30. mail 2014 teatas kuningakoda, et vürst ja tema abikaasa vürstinna Charlene ootavad esimest last. Hakkasid levima spekulatsioonid kaksikutest ning oktoobris teatatigi, et sündimas on kaksikud. 10. detsembril tulid keisrilõikega ilmale tütar ja poeg. Kuigi printsess Gabriella sündis vennast 2 minutit varem, saab troonipärijaks siiski prints Jacques, olles esimene seaduslik meessoost troonipärija.

Vürstil on ka kaks väljaspool abielu sündinud last, keda ta on tunnistanud oma lapsena:
*Jazmin Grace Grimaldi (sündinud 1992)
*Alexandre Coste (sündinud 2003)

## Esivanemad

## Välislingid

* President Ilves kohtus Monaco vürst Albert II-ga
*Foto
* Monaco vürst Albert II läks lõunapoolusele Elu24.ee, 19. jaanuar 2009
Sandlipuu

**Sandlipuu** (*Santalum L.*) on poolparasiitsete igihaljaste lehtpuude ja põõsaste perekond, mille tuntuim liik on valge sandlipuu. 

Teadaolevalt kasvab sandlipuid 25 liiki Kagu-Aasiast Austraaliani (austraalia sandlipuu) ja Hawaii saarteni (havai sandlipuu). 

Valgest sandlipuust saadakse hinnatud väärispuitu – valget sandlipuitu.
Punakaspruuni sandlipuu lülipuidust ja juurtest saadavat meeldiva lõhnalist väärtuslikku eeterlikku sandliõli kasutatakse parfümeerias ja meditsiinis. Sandlipuu koort kasutatakse maitseainena.
Vermut

**Vermut** ehk **koirohuvein** on aperitiiv.

Koirohi mõjub vermuti liigsel tarbimisel mürgina. Nii võivad tekkida lihaste krambid, peavalu ja isegi pöördumatud ajukahjustused.

Vermutid jagatakse magusaks ja kuivaks vermutiks.
Aerofoobia

**Aerofoobia** on hirm õhuvoolu (tõmbetuule), ka lendamise ees, kartuses midagi kahjulikku sisse hingata või alla neelata.

## Vaata ka
*Foobiate loend
Stuupa

**Stuupa** (paali keeles *thūpa*, *cetiya*; tiibeti keeles *mchod rten*; mongoli keeles субурган *suburgan*; teistes maades, näiteks Sri Lankal, *dagoba*) on kuplitaoline kõrgendus, mis asub ühel või enamal nelinurksel (hiljem ka ümmargusel) terrassil, kuhu viivad trepid. Tihti kuulub kompleksi topeltpiirdeaed, millel on väravad igasse nelja ilmakaarde.

Varase budismi monumentide seas avaldavad muljet Kesk-Indias asuvad Sanchi stuupad. Need on Buddha mälestusmärgina ühed iseloomulikumad näited budistlikust arhitektuurist. Kuigi väline kuju ja neile omistatav nimetus võib sõltuvalt kohast ja ajast erineda, on stuupa algne idee ja funktsioon sama.

Stuupasid hakati ehitama peatselt pärast Buddha surma. Ašoka ajal ehitati esimesed kaunistustega stuupad, ja kultuse objektidena saavutasid need populaarsuse 2. sajandi keskel eKr. Vanim stuupa asub  Bharhutis Põhja-Indias, kuid see on säilinud vaid osaliselt. Paremas olukorras on Sanchi stuupakompleks, mille varasemad detailid pärinevad Ašoka ajast, lõplikult valmis see alles 1. sajandil eKr.

Stuupa terrassi *[[medhi]]* otstarve on *[[pradakšina]]* ('paremale'), mis on Indias üks suuremaid austusavaldusi: usklik möödub austatud isikust või objektist nii, et see jääks alati paremat kätt. Stuupa alust nimetatakse kas *anda* ('muna') või *garbha* ('idu'). See viitab kosmilisele sümboolikale: stuupa alus tähistab maailma, universumit, mis mütoloogia kohaselt tekkis *[[hiranjagarbha]]*st ehk 'kuldsest seemnest'. Kupli kohal kõrgub väike nelinurkne *[[harmika]]* – seal hoiti reliikviaid, mis sümboliseerisid maailma tipus, Sumeru mäel asuvat 33 jumala paleed. Selle keskel asub rõngaste rida *jašti*, mis kujutab endast maailmatelge. Üleval tipus on üks või enam päevavarju *tšattra*, mis algselt sümboliseerisid kuningavõimu. Mitu järjest kahanevat sirmi võivad tähistada "Brahma taevaid".
Tsentrism

**Tsentrism** on poliitikas erinevate maailmavaadete kogum, mida iseloomustab mõõdukus, ja kui vaadelda tsentristlikke erakondi, siis poliitilisel spektril jäävad nad vasakpoolsete ja parempoolsete erakondade vahele, üritades mõlemalt poolt leida vaatenurki, mis võimalikult paljudele valijatele meeldida võiksid. Tavaliselt on tsentristlikeks erakondadeks erakonnad, kes pooldavad sotsiaaldemokraatiat, leiborismi või ka kristlikku konservatismi.

## Vaata ka
*Populism
*Keskerakond
*Kolmas tee
Maailmavaade

**Maailmavaade** (saksa keeles *Weltanschauung*) on inimese või inimeste grupi, sealhulgas kultuuri või rahvuse iseloomulik viis liigendada oma kogu tunnetuse ja mõtlemise ala tervikuna või mingit osa sellest.

## Ajalugu

Maailmavaade sai mõistena tuntuks alles uusaja filosoofias, täpsemalt saksa klassikalises idealismis, mis kirjeldas maailma kui subjekti kaemuse läbi moodustuvat.

Iseloomulikeks näideteks maailmavaadete kohta on mitmesugused -ismid, näiteks liberalism, materialism, determinism, oportunism, polüteism, dialeteism jne.

## Vaata ka

*Ettekujutus
*Maailmapilt
*Subjektifilosoofia
Palkhor-chöde

**Palkhor-chöde** (Dpal-hkhor chos-sde) on klooster Tiibetis.

Asub Gyantse Dzongi jalamil Gyantses.

Klooster asutati 1427. aastal esimese Pantšen-laama poolt. Palkhor-chöde on asustanud kolme koolkonna mungad sakja, gelukpa, kagyu. Aastasadu elati ühiselt kasutatavas kloostris hoolimata koolkondade omavahelistest sõdadest. 

Samasse ajajärku kuulub ka Gyantse Kumbum tempel-stuupa. Nii klooster kui ka tempel-stuupa on ehitatud Newari stiilis. Tiibetlased tellisid Nepalist meistrid, kes kogu kompleksi valmis ehitasid.

Palkhor-chöde klooster koos Kumbumiga on klassikalise Newari arhitektuuri näide. Suurem osa kloostrist hävitati Hiinas alguse saanud kultuurirevolutsiooni päevadel ja tänapäeval on kunagisest suurest kloostrist säilinud vaid mõni maja.

Kloostris oli üks suuremaid käsikirjakogusid Tiibetis, millest suurem osa on säilinud.


Gyantse-Paelkhor Choede-12-2014-gje.jpg|
Gyantse-Paelkhor Choede-16-Blick zum Dzong-2014-gje.jpg|
Gyantse-Paelkhor Choede-28-Weltenhueter Sued und West-2014-gje.jpg|
Gyantse-Paelkhor Choede-36-Bibliothek-Moench-2014-gje.jpg|
Gyantse-Paelkhor Choede-42-Bibliothek-Lamas-2014-gje.jpg|
Gyantse-Paelkhor Choede-52-Bibliothek-Buddha-2014-gje.jpg|
Gyantse-Paelkhor Choede-Kumbum-56-2014-gje.jpg|Kumbum


## Vaata ka

*Gyantse kumbum
Kiviküla (Haapsalu)

**Kiviküla** asub Lääne maakonnas Haapsalu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

Külas asuvad Topu sadam, Topu puhkemaja ja Lauri-Antsu Öko-turismitalu.

## Pilte

Pilt:Populus nigra 08Sep2009.jpg|Must pappel Topu sadama lähedal (ümbermõõt 6,1 meetrit)
Pilt:Topu sadam 2025 a.jpg|Topu sadam


## Vaata ka
*Kalmumäe kivikalme

## Viited

## Välislingid
*Topu puhkemaja koduleht
Eriidanus

**Eriidanus** (ladina *Eridanus*) on tähtkuju, mis asub taevaekvaatoril ja ulatub kaugele lõunataevasse. See on üks Ptolemaiose kirjeldatud 48-st tähtkujust ja kuulub tänapäeva 88 tähtkuju hulka. Eriidanus on pindalalt 6. tähtkuju, kattes tähistaevast 1139 ruutkraadi.

Heledaim täht on Achernar.

Epsilon (ε) Eridani on üks meile lähemaid tähti (10,8 valgusaastat), millel on vähemalt üks planeet, kust on otsitud ka elu märke.

## Viited
Albert II

**Albert II** nimi on kandnud või kannab mitu valitsejat: 

***[[Albert II (Belgia)|Albert II]]**, belglaste kuningas 1993–2013
***[[Albert II (Monaco vürst)|Albert II]]**, Monaco vürst aastast 2005
***[[Albert II (Tirool)|Albert II]]** ehk **Adalbert II**, Tirooli krahv 1140–1165
***[[Albert II (Namur)|Albert II]]**, Namuri krahv 1031–1063 või 1064 
***Albert II** (*Albrecht II*), esimene Riia peapiiskop, on rohkem tuntud **[[Albert Suerbeer]]i nime all

**Albert II''' oli reesusahv, kes 14. juunil 1949 lennutati 130 km kõrgusele. 

## Vaata ka
*Albrecht II

*Albert I
*Albert III