open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rauno Märks

**Rauno Märks** (sündinud 28. juunil 1975 Tartus) on eesti raadiosaatejuht ja DJ.   

## Haridus
Ta on lõpetanud Tartu 12. Keskkooli ja 2014. aastal Eesti Kunstiakadeemia avatud akadeemia bakalaureuseõppe graafilise disaini erialal.

## Töö
Ta on töötanud Tartu Raadios (1993–1997), Uuno Raadios (1997–2005) ja raadios Sky Plus (2005–2014), Ring FMis ("Hommikuklubi") (2014–2016) ja Retro FMis (3.2016–5.1.2024, 6.1.2024–22.1.2024 komandeeringus Malaisias, 23.1.2024–). Ta on Eestis kõige enam erinevaid kommertsraadio hommikushowsid juhtinud saatejuht. 

Ta on ka disainibrändi MummMõmm looja, ajakirja Pere ja Kodu kolumnist ning teleseriaali "Pilvede all" Voldemari (Volts) osatäitja ja DJ, kelle peamiseks stiiliks on 1990. aastate pidude muusika.

## Isiklikku
Rauno Märks on 1999. aastast abielus Eveliniga. Neil on kolm tütart: Mia Marii, Lii Heleen ja Keira Isabel.

## Tunnustus
* 2014 – Eesti Meelelahutusauhind (Sky Plusis töötamise ajal): aasta meesraadiohääl, 2015, 2017 ja 2018 samas kategoorias teine koht
* 2023 – Eesti Meelelahutusauhinnad – Aasta raadiohääl

## Viited
Safiye Sultan

**Safiye Sultaana** (osmantürgi keeles: صفیه سلطان, umbes 1550–1619) oli Murad III naine ja Mehmed III ema. Safiye oli  üks silmapaistvamaid näiteid Osmanite ajastul. Sõna *safiye* tähendab 'puhast'.
Odamees (August Alle ajaleht)

"**Odamees** : *kirjanduslise humoori ja päevasündmuste nädalleht*", oli seltskonna ja huumori ajaleht, mis ilmus Tartus 21. augustist - 25. oktoobrini 1919. aastal.  

Väljaandjaks kirjastus Odamees. Toimetajateks Carl Sarap ja August Alle.  

Kokku ilmus 10 numbrit.  

Ajalehte trükiti Eduard Bergmanni trükikojas Tartus. 

## Viited
Saluki

**Saluki** on Viljaka Poolkuu piirkonnast pärinev koeratõug.

"Selle tõu välimuses avalduvad mõjusalt  graatsilisus ja tasakaal, suur kiirus ja vastupidavus ühendatuna tugevuse ja väledusega."


Chart perski f444.jpg
Red Smooth Saluki.jpg
Malik the Saluki.jpg
Saluki dog breed.jpg


## Viited

## Välislingid

* Eesti Afganistani hurtade ja Salukide Tõuühing
Wonder Woman

**Wonder Woman** on väljamõeldud superkangelane, kelle koomikseid annab välja DC Comics.

Wonder Womani looja on ameerika psühholoog ja jutukirjutaja William Moulton Marston. Marston tahtis luua samasuguste võimetega superkangelase, kes on mees, aga ta naine soovitas talle, et ta oleks naine. Wonder Woman ilmus esimest korda koomiksis "All Star Comics" nr 8, 1941.

Wonder Womanit teatakse ka Õigluse Liiga põhiliikmena, Amatsoonina ja jumalannana. Samuti võttis ta endale kodanikunime Diana Prince, et "Inimese maailma" sisse sulanduda.

Paljude jaoks on Wonder Woman feminismi ja patsifismi ikoon.

## Sõjavarustus ja supervõimed
Wonder Womani põhivarustus on mõõk, kilp, purustamatud käevõrud ja lasso(millel on lisaks veel omadus sundida inimest vastutahtmist tõtt rääkima). Ta kannab pea peal metallist tiaarat, mida ta osades koomiksinumbrites viskava relvana on kasutanud. Samuti on tal väga paljudes koomiksinumbrites läbipaistev lennuk, mida ta üksinda juhib.

Peale varustuse on tal ka endal üliinimlikud supervõimed. Ta on väga tugev, kiire, vastupidav ja tal on võime lennata või hästi kõrgele hüpata. Wonder Womani võimete tugevust ei ole täpselt ära määratletud, aga tema võimed ei ole nii tugevad nagu Supermanil. Lisaks ülivõimetele oskab ta ka Amatsoonide võitluskunste, mille tõttu ta on ta hea käsivõitluses.

Aastal 1970 muudeti Wonder Womani tegelaskuju ära, mis pidi olema modernsem, nende muudatustega kadusid Wonder Womanil võimed ära ja ta hakkas võitlema tavariietes, ilma endise varustuseta. Mõne aja pärast tühistati muudatused ära, sest nõudlus uute koomiksinumbrite järele oli palju väiksem kui enne muudatusi. 

## Mujal meedias
Wonder Woman on adapteeritud ka mujale meediasse koomiksitest lähtudes.

Tuntuimad Wonder Womani kehastajad on Lynda Carter ja Gal Gadot.

### Mängufilmides
* Batman vs Superman: Õigluse koidik (2016)- rolli esitas Gal Gadot.
* Wonder Woman (2017) – rolli esitas Gal Gadot.
* Õigluse liiga (2017) – rolli esitas Gal Gadot.
* Wonder Woman 2 (2019) – rolli esitab Gal Gadot.

### Teleseriaalides

* Wonder Woman (1974 telefilm) – rolli esitas Cathy Lee Crosby

* Wonder Woman (1974 telefilm) – rolli esitas Cathy Lee Crosby
* Wonder Woman (1975–1979) – rolli esitas Lynda Carter

### Animeeritud otse-DVD filmides
* *Justice League: The New Frontier* (2008)
* *Wonder Woman* (2009)
* *Justice League: Crisis on Two Earths* (2010)
* *Superman/Batman: Apocalypse* (2010)
* *Justice League: Doom* (2012)
* *Lego Batman: The Movie – DC Super Heroes Unite* (2013)
* *Justice League: The Flashpoint Paradox* (2013)
* *JLA Adventures: Trapped In Time* (2014)
* *Justice League: War* (2014)
* *Justice League: Throne of Atlantis* (2015)
* *Lego DC Comics Super Heroes: Justice League vs. Bizarro League* (2015)
* *Justice League: Gods and Monsters* (2015)
* *Justice League vs. Teen Titans* (2016)
* *Justice League Dark* (2017)

### Mängudes
* LEGO Batman (mänguseeria)
* Injustice (mänguseeria)

## Vaata ka
* DC Comics
* Superman
* Batman
* Warner Bros
Tallinna Elu

**Tallinna Elu** oli meelelahutus- ja huumoriajakiri, mis ilmus Tallinnas. Esimene number ilmus detsembris 1923 ja teine veebruaris 1924.

Väljaandja oli J. Katlasepp, vastutav toimetaja Viktor Oxford ja illustreerija Axel Bernhard Rossman. Ajakirja trükiti Tallinna trükikojas "Joh. Katlasepp'a kivitrükk". 

Toimetus asus Tallinnas aadressil Vana Viru 13. Ajakiri maksis 35 marka. 

Kokku ilmuski vaid kaks numbrit.

## Viited

## Välislingid
* Digar Tallinna Elu Nr.1 1923
Riia-Bolderāja raudtee

**Riia–Bolderāja raudtee** on endine raudtee Riia linna ja Daugavgrīva kindluse vahel. Sellest on välja kasvanud tänapäevane Riia–Bolderāja raudteeliin. Raudtee pikkus oli 17,5 versta (18,7 km).

## Peatused Riia–Bolderāja raudteel
* Riia (Rīga II)
* Torņakalns (Tegu oli Riia–Jelgava raudtee jaamaga, mis Riia-Bolderāja raudteele oli sõlmjaamaks, kus selle rongid aga ei peatunud)
* Zasulauks (Tegemist oli sõlmjaamaga, kust hargnes Riia-Tukumsi raudtee
* Bolderāja
* Dinamünde, Ust-Dvinski platvorm
* Ostas Dambis

## Ajalugu
Raudteed hakati kavandama aastal 1869 sama ettevõtte raames, mis oli rajanud Riia–Daugavpilsi raudtee ja mis seda ka haldas. Põhjuseks oli see, et suuremad laevad ei pääsenud toona Riia sadamasse ja jäid peatuma Bolderājasse, kus siis kaubad väiksemate laevadega Riiga transporditi. Raudtee valmis aastail 1872–1873.

Selle raudtee omanikud olid samad kui Riia–Jelgava raudteel ja Riia-Daugavpilsi raudteelgi ja aastal 1878 need firmad ühendati. Sisuliselt toimis ta siiski uue ettevõtte allharuna edasi. Venemaa Keisririik asus aastal 1890 laiarööpmelisi raudteid riigistama ja aastal 1895 liideti ka see raudtee ühele riiklikest raudteevalitsustest alluva Riia-Orjoli raudteega. Tänapäeval on Riia–Bolderāja raudteeliin Läti Raudtee alluvuses.

Aastal 1872 avati liikluseks üle Daugava viiv sild. Tegemist oli esimese üle Daugava viiva sillaga Riias. Algselt oli 737 meetri pikkune sild tasu eest avatud ka tavaliiklusele – silla ületamine maksis viis kopikat, sõidukiga maksis see 10 kopikat ja kaupa vedava sõidukiga 20 kopikat. Samuti hakkasid seda silda kasutama Riia-Jelgava raudtee reisirongid, millele Torņakalnsi raudteejaama ehk raudteejaama Rīga III asemele kujunes nüüd lõppjaamaks Riia keskraudteejaam. Kui aastal 1914 vana silla asemele uus ehitati, omandas vana silla raudsõrestikud Riia linn, kasutades seda uue silla ehitamiseks, mis oli mõeldud auto- ja trammiliiklusele. 49 meetri pikkune osa sillaraamistikust oli kõrvalepööratav, mis võimaldas vajaduse korral jõge liikluseks avada ka kõrgematele laevadele. Samasugune kõrvalepööratav lõik oli ka aastal 1973 valminud sillal üle Buļļupe.

Rongiliiklus Bolderājasse algas 1. jaanuaril 1873, ent Daugavgrīvasse hakkas rong sõitma sama aasta 11. detsembril. Esimesel aastal liiklesid sellel raudteel üksnes reisirongid. Kuigi raudtee Riia-poolne lõppjaam asus Riia keskraudteejaama kõrval, oli sel raudteel siiski oma lõppjaam Rīga II. Teiseks lõppjaamaks loeti kuni aastani 1919 ametlikult Bolderāja raudteejaama, mis kajastus ka raudtee nimes. Kui valmis Riia–Tukumsi raudtee, ehitati Riia-Bolderāja raudtee kuni sõlmjaamaks kujunenud Zasulauksi raudteejaamani ümber kaheteeliseks.

## Viited
Stockholmi Majandusülikool

**Stockholmi Majandusülikool** (ka Stockholmi Kaubandusülikool; rootsi keeles *Handelshögskolan i Stockholm*; inglise keeles *Stockholm School of Economics*) on majandusülikool Stockholmis. Ülikool asutati 1909 ja on sellega vanim eramajandusülikool Rootsis.

Ülikoolis õpib umbes 1900 üliõpilast.

1993. aastal avas ülikool üksuse Riias (*Stockholm School of Economics in Riga*) ning 1997. aastal Peterburis ja Moskvas (*Stockholm School of Economics in Russia*).

## Välislingid
*Kooli koduleht
Peter Heinrich Alimann

**Peter Heinrich Alimann** (9. november 1795 Pärnu – 16. august 1847) oli Eesti arst.

Õppis Riias ja Tartu Ülikoolis. Dr.med. 1820 De inflammatione dissertatio inauguralis medica quam consentiente amplissimo medicorum ordine in Universitate Caesarea Literarum Dorpatensi pro gradu doctoris medicinae legitime obtinendo loco consueto publice defendet auctor Petrus Henricus Alimann, Pernaviensis.

1822–1825 laevaarstina ümbermaailmareisil, seejärel siirdus Vene-Ameerika Kompanii teenistusse.

1838–1847 Musta mere laevastiku peaarst.
Sahha valitsus

**Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsus** (jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин Бырабыыталыстыбата; vene keeles Правительство Республики Саха (Якутия)) on Sahha (Jakuutia) Vabariigi täidesaatev ja korraldav võimuorgan.

Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse eelkäijad olid Jakuudi ANSV Rahvakomissaride Nõukogu (1922–1946), Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu (1946–1990) ja Jakuudi-Sahha NSV Ministrite Nõukogu (1990–1991).

Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsust juhib esimees (valitsusjuht).  Valitsuse koosseisu (valitsuse liikmetena) kuuluvad esimees, esimehe esimesed asetäitjad, esimehe asetäitjad, ministrid ja riiklike komiteede esimehed. 2020. aastast on Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimehe kohusetäitja Aleksei Kolodeznikov.

## Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimehed
*1992–1992 Mihhail Nikolajev 
*1992–1994 Vjatšeslav Štõrov 
*1994–1997 Juri Kaidõšev 
*1997–1998 Valentin Fjodorov 
*1998–2002 Vassili Vlassov 
*2002–2003 Semjon Nazarov 
*2003–2010 Jegor Borissov 
*2010–2016 Galina Dantšikova
*2016–2018 Jevgeni Tšekin
*2018–2020 Vladimir Solodov
*alates 2020 Aleksei Kolodeznikov (kohusetäitja)

## Sahha (Jakuutia) Vabariigi täidesaatva võimu esindajad Föderatsiooninõukogus
*1993–2010 Mihhail Nikolajev
*2010–2019 Vjatšeslav Štõrov

## Viited

## Välislingid
*Koduleht. prav.sakha.gov.ru
Karl August Albanus

**Karl August Albanus** (3. mai 1837 Dünamünde  Liivimaa kubermang  – 12. juuni 1887 Riia Liivimaa kubermang Venemaa keisririik) oli arst.

Ta õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1855–1859 ja kaitses meditsiinidoktori väitekirja 1860. aastal.

Praktiseeriv arst Peterburis, seejärel suurvürst Mihhail Nikolajevitš Romanovi (1832–1909) ihuarst Tiflisis ja Peterburis. Osales Türgi sõjas 1877–1878.

Auihuarst ja salanõunik.

1887. aastal astus tagasi ja siirdus Riiga.

## Viited
Anatoolia karjakoer

**Anatoolia karjakoer** on Türgist Anatooliast pärinev koeratõug.

"Anatoolia karjakoera üldmulje on võimas, kõrgejalgne, hiiglaslik, jõulise olemusega karjakoer, kellel on lai, jõuline pea ja tihe, kahekihiline karvkate."


Anatolian 2009 pl.jpg|
Anatolian Shepherd Dog - Kangal köpeği 01.jpg|
Anatolian Shepherd Dog - Kangal köpeği 02.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Anatoolia karjakoer koer.ee saidil
Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu

**Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu**, lühemalt **Jakuudi ANSV MN**; kuni 1946 **Jakuudi ANSV Rahvakomissaride Nõukogu** (vene keeles Совет Министров Якутской АССР) oli Jakuudi ANSV täidesaatev ja korraldav võimuorgan.

Jakuudi ANSV MN (kuni 1946 **Jakuudi ANSV RKN**) eksisteeris aastatel **1922–1990**. 

## Jakuudi ANSV valitsusjuhte
*1922–1922 Platon Oiunski
*1922–1924 Issidor Barahhov
*1925–1928 Maksim Ammossov
*1946–1948 Semjon Borissov
*1950–1951 Semjon Borissov
*1979–1989 Sergei Markin
*1989–1990 Vladislav Šamšin

27. septembril 1990 võttis Jakuudi ANSV Ülemnõukogu vastu deklaratsiooni Jakuutia riiklikust suveräänsusest ning kuulutas autonoomse vabariigi ümberkujundamise Jakuudi-Sahha Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks Vene NFSV koosseisus

## Viited
Jakuudi-Sahha NSV Ministrite Nõukogu

**Jakuudi-Sahha NSV Ministrite Nõukogu**, lühemalt **Jakuudi-Sahha NSV MN**, (vene keeles Совет Министров Якутской-Саха ССР) oli Jakuudi-Sahha NSV täidesaatev ja korraldav võimuorgan.

Jakuudi-Sahha NSV MN  eksisteeris aastatel **1990–1991** (1990. aasta septembrist 1991. detsembrini).

1990. aasta detsembris asus Jakuudi-Sahha NSV Ministrite Nõukogu esimehe ametikohale Kliment Ivanov. Ta jäi Sahha valitsusjuhiks kuni 1992. aasta veebruani.

27. detsembril 1991 võttis Jakuudi-Sahha NSV Ülemnõukogu vastu määruse vabariigi ümbernimetamiseks Sahha (Jakuutia) Vabariigiks.

## Viited
Bui rajoon

**Bui rajoon** (vene keeles *Буйский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblastis, asudes oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Bui linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb kirdes Soligalitši rajooni, kagus Galitši rajooni, lõunas Sussanino rajooni, edelas Kostroma rajooni, läänes Jaroslavli oblasti ja loodes Vologda oblastiga.

Rajooni pindala on 3248 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 507, 2008. aastal 12 716 ja 2002. aastal 8847.

Bui rajoonis on 261 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe linna (Tšistõje Borõ) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Kostroma, Korega, Veksa ja Tjobsa jõgi.

## Viited
Vaba Eestlane

"**Vaba Eestlane** = Free Estonian" oli väliseestlaste ajaleht Kanadas Torontos. Ilmus 3. jaanuarist 1952 (nr 1) kuni 28. detsembrini 2001 (nr 96).

Kokku ilmus 4738 numbrit sagedusega 2 korda nädalas (teisipäeval ja neljapäeval).

Väljaandja O/Ü Vaba Eestlane = Free Estonian Publishers Ltd. 

**Toimetajad** 
* Elle Puusaag (peatoimetaja)
* Hannes Oja
* Kaire Põdra-Tensuda
* Karl Arro
* Ilmar Külvet

**Kaastöölised**
* Ervin Alev
* Hellar Grabbi
* Harry Liivak (karikaturist)
* Heino Jõe
* Heino Jõgi
* Kalju Lepik
* Valdek Raiend
* Axel Roosmann
* Hilja Rüütli
* Helmut Tarand
* Heino Taremäe
* Eduard Tinits

Täiendavalt ilmusid veel Vaba Eestlase Tähtraamat (1953–1976) ja Tähtraamat (1977–2001).Pärast ajalehe sulgemist hakkas 9. jaanuarist 2002 ajaleht ilmuma Torontos Eesti Elu nime all.

## Viited

## Välislingid
*Digari – Vaba Eestlane
*– Estonian World Review – Vaba Eestlane lõpetas oma tegevuse 50. juubelil
Võnnu Keskkool

**Võnnu Keskkool** on keskkool Tartu maakonnas Kastre vallas Võnnu alevikus.

Kooli direktor on Triin Lõbu.

## Ajalugu
Võnnus töötas köstri juhatusel köstrikool tõenäoliselt juba 17. sajandi lõpul. Võnnu kihelkonna lapsed said endale Tartu pastor Schützilt aabitsad 1688. aastal.

1786. aasta visitatsiooni põhjal töötas Kurista mõisas kaks kooli. Lisaks tuli 1787. aastaks ka Võnnu külla kool rajada. Võnnu Köstrimäel töötanud köstrikool nimetati 1847. aastal kihelkonnakooliks. 1874. aastal ehitati Võnnu vallakoolile uus maja. 1907. aastal ehitati kihelkonnakoolile uus maja.

1919. aastal reorganiseeriti Võnnu kihelkonnakool **Võnnu kõrgemaks algkooliks**, töötasid 3.-6. klass. Kooli ülalpidaja oli Kastre-Võnnu vald, 5.-6. klassi ülalpidamiskulud kattis Tartu maakonna koolivalitsus. Endises Võnnu vallakoolis töötas 1.-2. klass, kooli ülalpidaja oli Kastre-Võnnu vallavalitsus. 1921. aastal ühendati Võnnu algkool ja Võnnu kõrgem algkool üheks **Võnnu algkooliks**.

Nõukogude okupatsiooni kehtestamise järel 1944. aastal muudeti kool 7-klassiliseks **Võnnu Mittetäielikuks Keskkooliks**. 1953. aastal nimetati kool **Võnnu Keskkooliks**, 1978. aastal **Võnnu 8-klassiliseks Kooliks**, 1989. aastal **Võnnu Keskkooliks**.

Võnnu Keskkooli staadion võeti kasutusele 1991. aastal ja renoveeriti 2018. See on 133 m pikk ja 56,7 m lai, keskel on jalgpalliväljak ja selle ümber on 250 m pikkune jooksurada. Põhikasutusalad on kergejõustik ja jalgpall.

## Traditsioonid
* Gustav Suitsu päev – Võnnust pärit eesti luuletaja ja kirjandusteadlase elu meenutamine.

## Vaata ka
* Sõõro külakool

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Soligalitši rajoon

**Soligalitši rajoon** (vene keeles *Солигаличский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Soligalitši linn.

Rajoon piirneb põhjas Vologda oblasti, kagus Tšuhloma rajooni ja edelas Bui rajooniga.

Rajooni pindala on 3070 km². Elanike arv oli 2012. aastal 9965, 2008. aastal 10 972 ja 2002. aastal 12 304.

Soligalitši rajoonis on 96 asulat, mis kuuluvad ühe (Soligalitši) linna ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Kostroma, Svetitsa, Votša, Tolšma ja Solda.

## Viited

## Välislingid
* http://www.soligalich.org/
Väätsa Põhikool

**Väätsa Põhikool** on põhikool Järva maakonnas Türi vallas Väätsa alevikus. Kool tegutseb Väätsa mõisa peahoones. Kooli direktor on Anneli Mand.

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1739, kui asutati Väätsa külakool. Hiljem tegutses kool ka ministeeriumikoolina.

Õppeaastal 2009/2010 õppis koolis 127 õpilast.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Vaivere kool

**Vaivere kool** oli kool Saare maakonnas Saaremaa vallas Vaivere külas. Kool suleti 2001. 

Kool asutati 1817.

Koolimajas on asunud Kaarma Koolide Muuseum.

## Viited

## Välislingid
*Vaivere kooli lugu, Saaremaa.ee portaalis
Valgjärve Põhikool

**Valgjärve Põhikool** oli põhikool Põlva maakonnas Kanepi vallas Valgjärve külas. Kool suleti 2011.

Enne 1992 kandis kool nime Valgjärve 9-klassiline kool.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Hariduse Infosüsteemis
Valgu Põhikool

**Valgu Põhikool** on põhikool Rapla maakonnas Märjamaa vallas Valgu külas. Kool tegutseb Valgu mõisa peahoones. Kooli direktor on Ants Riismaa.

Esimesed teated kooliharidusest Valgus pärinevad 1771. 1858 asutati Valgu vallakool.

1925 sai kooli nimeks Valgu 4-klassiline algkool. 1929 nimetati kool ümber Valgu 5-klassiliseks algkooliks ja 1929 nimetati ümber Valgu 6-klassiliseks algkooliks.

Aastast 1941 töötab kool Valgu mõisa peahoones.

1944 nimetati kool ümber Valgu 7-klassiliseks kooliks ja 1961 Valgu 8-klassiliseks kooliks. 1988 nimetati kool ümber Valgu 9-klassiliseks kooliks. Aastast 1991 kannab kool nime **Valgu Põhikool**.

2006 liideti Valgu lasteaed põhikooliga, ent lasteaed-põhikooli ametlik nimi jäi samaks: Valgu Põhikool.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Vara Põhikool

**Vara Põhikool** on põhikool Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vara külas. Kooli direktor on Vallo Madar.

Esimest kirjalik teade Vara piirkonnas laste õpetamise kohta pärineb 1680. aastast, mil köster oli üks vähestest, kes lugemise kõrval ka kirjutada oskas. Õpetamise peatasid Põhjasõda ja katkuepideemiad. Lisaks ei olnud uus, Vene võim huvitatud talurahva harimisest. Õpetamine hakkas toimuma kodudes ning vaatamata kesistele tingimustele kasvas lugeda oskajate arv pidevalt.

19. sajandi algul Viidi Venemaal läbi ulatuslik koolireform ning seoses sellega rajati 1806. aastal mõisa toe Varale uus koolihoone. Koolis toimus õpetamine põllutöödest vabadel kuudel ning õpiti lugemist ja usuõpetust. Sajandi keskel hakati vähehaaval kasutusele võtma õpikuid ja lugemikke. Kooli juhatas aastatel 1820–1862 Johann Friedrich Masing.

Eesti Vabariigi ajaks oli Vara Valla territooriumil viis algkooli: Kaarli, Koosa, Matjama, Tähemaa, Välgi (Nõmme). Eesti NSV ajal need koolid suleti või liideti Vara kooliga. 1926 viidi Vara kool Vara mõisahoonest Kaarli mõisa ja kooli nimeks sai Kaarli algkool. Pärast teist maailmasõda nimetati kool ümber Kaarli Mittetäielikuks Keskkooliks. 1954 nimetati kool ümber Kaarli 7-klassiliseks kooliks ja 1962 Kaarli 8-klassiliseks kooliks. 1974 nimetati kool ümber Vara 8-klassiliseks kooliks ja 1988 Vara 9-klassiliseks kooliks. 1992 sai kooli nimeks **Vara Põhikool**.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Varbla Kool

Kooli direktor on Urmas Reinfeldt.

## Ajalugu
Kool asutati 1857 Varbla vallakoolina. 1910 muudeti kool Varbla ministeeriumikooliks. Riik andis 1912. aastal loodud kooli ehitamiseks 2000 rubla ja sisustuse valmistamiseks 500 rubla, muud kulud kattis Saulepi vald. Kokku maksis koolimaja valmimine 6800 rubla.

1940 töötas kooli juures Varbla Tütarlaste Täienduskool, kus õpetas Adele Sillenberg.

1962 muudeti kool Varbla 8-klassiliseks kooliks. 1988 muudeti kool Varbla 9-klassiliseks kooliks. 1991 sai kooli nimeks Varbla Põhikool.

2009 hakkas kooli juures tegutsema ka Varbla Lasteaed. 2016 liideti Varbla Lasteaed Varbla Põhikooliga ja uue asutuse nimeks sai Varbla Kool.

Alates 31. augustist 2024 jätkab Varbla Kool kuueklassilisena ja koolieelse lasteasutusena. Õpilaste vanemad kaebasid valla otsuse kohtusse.

Alates õppeaastast 2024/25 tegutseb kool Lääneranna gümnaasiumi juhtimise all.

## Viited

## Välislingid
*Kooli veebileht
Enta We Rabak

**"Enta We Rabak"** (araabia keeles إنا نحن وربك) on Iraagi laulja Dalli Hadadi kolmas stuudioalbum.

## Laulud
Hirvekoer

**Hirvekoer**, ka **šoti hirvekoer**, on Suurbritanniast Šotimaalt pärinev koeratõug.

"Välimus väljendab unikaalset kiiruse, jõu ja vastupidavuse kombinatsiooni, mis võimaldab hirvepulli pikali tõmmata, kuid loomult on hirvekoer leebelt väärikas."


Modhish Archie MacTavish-foto hanna Woźna-Gil.jpg|
Szczenię deerhound w wieku 4 mies. HARON Festina.jpg|
Father and Son.jpg|Isa ja poeg


## Viited

## Välislingid

* Hirvekoer veebisaidil koer.ee
Handan Sultan

**Handan Sultaana** (osmantürgi keeles: خندان سلطان; umbes 1574 – 9 november 1605) oli sultan Mehmed III naine ja Ahmed I ema.

Handan oli bosnia päritolu Rumeelia beylerbei Cerrah Mehmed Paša lähikonnas teenija. Kui Mehmed tõusis troonile pärast isa surma 1595, tuli Handan temaga Istanbuli.
Adolf Dietrich

**Adolf Dietrich** (9. november 1877 Berlingen – 4. juuni 1957 Berlingen) oli šveitsi kunstnik (naivist).
Boro Boro

**"Boro Boro"** on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi debüütsingel, mille avaldas 2004. aastal Warner Music. See singel jõudis esikohale Rootsi singlite edetabelis.

## Lood CD-singlil
* **CD-SINGEL**
# "Boro Boro (Radio Edit)" – 3:13
# "Boro Boro (Extended)" – 5:14
* **CD MAXI-SINGEL**
# Boro Boro (Radio Edit) – 3:13
# "Boro Boro (Extended)" – 5:14
# "Boro Boro (Go Go Remix)" – 3:57
# "Boro Boro (Funky Sunday)" – 4:17
# "Boro Boro (Bollywood Café)" – 3:17
# "Boro Boro (Smooth Summer)" – 3:08

## Kohad edetabelites

## Sertifikaadid
Journal of Theoretical Biology

**Journal of Theoretical Biology** on teoreetilise bioloogia alane teadusajakiri.

See on asutatud aastal 1961. 

## Vaata ka
*Acta Biotheoretica
Tike Tike Kardi

**"Tike Tike Kardi"** on teine singel Rootsi-Iraani poplauljalt Arashilt, mis on pärit tema debüütalbumilt "Arash". Singli andis välja 2005 Warner Music Sweden.

## Laulud CD-singlil
* **CD-singel**
# "Tike Tike Kardi" (Radio Edit) – 3:20
# "Tike Tike Kardi" (Extended) – 4:04
* **CD-R, promosingel**
# "Tike Tike Kardi" (Original)
# "Tike Tike Kardi" (Extended)
# "Tike Tike Kardi" (Payami Club)
# "Tike Tike Kardi" (Dj Aligator & CS-Jay Club Version)
# "Tike Tike Kardi" (Sodapop Remix)
# "Tike Tike Kardi" (Payami Lounge)

## Kohad edetabelites
Uus Meie Mats (1906 Karotoom)

**Uus Meie Mats** oli huumoriajakiri, mis ilmus 1906. aastal Tallinnas. 

Vastutav toimetaja oli Ad. M. Karotoom. Ajakirja trükiti Tallinnas trükikojas "Keiler ja poeg". Hinnaks oli 10 kopikat. Ilmus ainult 1 number.

## Viited
Music Is My Language

**"Music Is My Language"** on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi ja DJ Aligatori koostööna valminud singel. Singli avaldas aastal 2005 EMI Denmark.

## Laulud CD-singlil
* **CD-MAXI SINGEL**
# "Music Is My Language" (Radio Edit) – 3:38
# "Music Is My Language" (Club Version) – 4:48
# "Music Is My Language" (Trance Late Mix) – 7:55
# "Music Is My Language" (Hard Mix) – 4:18
# "Music Is My Language" (Payami Remix) – 4:16
# "Music Is My Language" (Monday Morning Mix) – 6:01

## Kohad edetabelites
Sussanino rajoon

**Sussanino rajoon** (vene keeles *Сусанинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblastis, asudes oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Sussanino alev.

Rajoon piirneb põhjas Bui rajooniga, idas Galitši rajooniga, lõunas Sudislavli rajooniga ja läänes Kostroma rajooniga.

Rajooni pindala on 1050 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7489, 2008. aastal 8620 ja 2002. aastal 9184.

Sussanino rajoonis on 128 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Sussanino linnaasundus) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Šatša ja Andoba.

## Viited
Arash (laul)

**"Arash"** on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi neljas singel. See avaldati 2006. aastal Warner Musicu ja selle Rootsi haru alt.

## Laulud CD-singlil
* **CD-SINGEL (2006)**
# "Arash" (Radio Edit) – 3:25
# "Arash" (Video Edit) – 3:51
* **CD-MAXI SINGEL**
# "Arash" (Radio Edit) – 3:24
# "Arash" (Video Edit) – 3:49
# "Arash" (Mintman's Reggaeton Mix) – 3:50
# "Arash" (Payami Vocal Club) – 5:04
# "Arash" (Payami Fresh Remix) – 7:10
* **CD-R, PROMO SINGEL**
# "Arash" (Payami Fresh Remix)
# "Arash" (Payami Vocal Club)
# "Arash" (Mintman's Reggaton Mix)
# "Arash" (Radio Edit)
# "Arash" (Video Edit)
* **VINÜÜL, 12", 45 RPM**
# A1 "Arash" (Single Version) – 3:23
# A2 "Arash" (Mintman's Reggaeton Mix) – 3:49
# B1 "Arash" (Payami Vocal Club) – 5:05
# B2 "Arash" (Payami Fresh Remix) – 7:10

## Kohad edetabelites
Chori Chori

**"Chori Chori"** on kuues singel Rootsi-Iraani poplauljalt Arashilt, seekord koostöös Aneelaga. 

See avaldati 2006. aastal Warner Music Swedeni, Zeitgeisti ja Universal Musicu poolt.

## Laulud CD-Singlil
* **VINÜÜL 12 (7. JUULI 2006)**
# A "Chori Chori" (Ali Payami Dub) – 7:24
# B "Chori Chori" (Great Barrier Remix) – 5:36
* **VINÜÜL 12, CD MAXI-SINGEL(2006)**
# A1 "Chori Chori" (Ali Payami Dub) – 7:31
# A2 "Chori Chori" (Great Barrier Remix) – 5:36
# B1 "Chori Chori" (Pachanga Remix) – 4:28
# B2 "Chori Chori" (Pachanga Remix Instrumental) – 4:28
* **CD MAXI-SINGEL, CARDBOARD SLEEVE(2006)**
# "Chori Chori" (Original Version) – 2:55
# "Chori Chori" (Ali Payami Remix) – 7:31
# "Chori Chori" (Great Barrier Remix) – 5:36
# "Chori Chori" (Pachanga Remix) – 4:30
# "Chori Chori" (Pachanga Remix Instrumental) – 4:30

## Kohad edetabelites
Suddenly

**"Suddenly"** on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi kaheksas singel, kus ta tegi koostööd Rebeccaga. Kolmas singel albumilt "Donya". Singli andis aastal 2008 välja plaadifirma Warner Music iSweden.

## Kohad edetabelites
Pure Love

**"Pure Love"** on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi üheksas singel. Neljas singel albumilt "Donya". Avaldatud 2008 Warner Music poolt. Singel jõudis 19. kohale Soome edetabelis. 

## Laulud CD-singlil
* **CD-SINGEL (2009)**
# "Pure Love" (Radio Edit)

## Kohad edetabelites
Broken Angel

**"Broken Angel"** on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi kolmeteistkümnes singel. Esimene singel albumilt "Superman". Selle andis 2010. aastal välja Warner Music Sweden. 

## Laulud singli CD-l
# Broken Angel (Radio Edit) – 3:13
# Broken Angel (Ali Payami Remix) – 5:58
# Broken Angel (Ali Payami Dub Mix) – 5:28
# Broken Angel (Dark Heaven Radio Mix) – 3:47

## Kohad edetabelites
She Makes Me Go

"**She Makes Me Go**" on Rootsi-Iraani poplaulja, meelelahutaja ja produtsendi Arashi viieteistkümnes singel. Kolmas singel albumilt "Superman". Selles laulus teeb kaasa Sean Paul. See singel anti originaalis välja 17. septembril 2012 plaadifirmas EMI Music Sweden. 15. veebruaril 2013 lasti singel Euroopa turule, sealhulgas Saksamaale, Austriasse, Prantsusmaale ja Šveitsi. Teine väljaanne tehti Universal Musicus.

## Singli taust
Laulu osad on võetud varajasemast hitist, mille 1994. aastal kirjutas Itaalia laulja, laulukirjutaja ja muusika produtsent Roberto Zanetti (tuntud ka kui Savage või Robyx). Esitas seda laulu siiski British *hip-house*/*eurodance*'i artist ICE MC, pealkirja "Think About the Way" nime all. ICE MC tantsu hitil oli Alexia teiseks vokalistiks. Arashi hitis on laenatud ka originaali lööklauset "Bom Digi Digi Bom".

Originaallaul oli ülemaailmne hitt ICE MC (Ian Campbell) jaoks. Sai edetabelis esikümnesse Belgias, Itaalias ja Šveitsis, esikahekümnesse Prantsusmaal, Saksamaal, Madalmaades ja Rootsis ning 38. kohale UK Top 40 edetabelis.

Aastal 2012 tehti sellest veel teine kaver. Saksamaa tantsumuusika bänd Groove Coverage tegi sellest oma versiooni, kus oli Rameez külalisvokalistiks. Nende versioon osutus populaarseks tantsu kohtades ja sai ka väikseks Saksamaa siseseks hitiks. Groove Coverage jõudis lauluga 54. kohale Saksamaa Media Control AG edetabelis.

## Muusikavideo
Muusikavideo filmiti 11. detsembril 2012. Suunajaks Fredrik Boklund, filmijaks Radiant3. See filmiti Atlantas, Ameerika Ühendriikides. Video näitab Arashi ja Sean Pauli basseiniäärsel peol koos tantsivate tüdrukutega. Näitab palju ka inimesi maja sees, majas, kus aastal 2009 lavastati Ameerika õuduskomöödia "Zombieland".

## Laulud CD-singlilt
* **ALLALAADITAV**
# "She Makes Me Go (Radio)" – 2:59
# "She Makes Me Go (Mike Candys Remix)" – 4:43
# "She Makes Me Go (Extended)" – 4:35
# "She Makes Me Go (Garmiani Remix)" – 5:07

## Kohad edetabelites
* **NÄDALA EDETABELID**

* **AASTALÕPU TABELID**

## Ilmumine
Marija Bõrdõnnõrova

**Marija Nikititšna Bõrdõnnõrova ** (vene keeles Мария Никитична Бырдыннырова; sündinud Aleksejevski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi kabetreener ja kabetaja, Venemaa teeneline treener. Kuulub Kõtškinite spordidünastiasse.

Ta on lõpetanud Viljuiski pedagoogikatehnikumi, kus ta õppis ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetajaks.

1962. aastal tuli ta Jakuutia noortemeistriks males, hiljem täiskasvanuna on ta tulnud vabariigi kabemeistriks. 1965. aastast tegutseb ta kabetreenerina. Koos abikaasa Nikolai Kõtškin vanemaga töötas ta edukalt Õtõk-Küölis, Tšuraptšas ja Jakutskis, kus nad koos kasvatasid üles arvukalt vabariigi juhtivaid kabetajaid. Tuntumaid tema õpilasi on rahvusvahelised suurmeistrid Gavril Kolesov ja Matrena Nogovitsõna.

Tšuraptšas töötasid nad Korkini-nimelises Tšuraptša Vabariiklikus Spordiinternaatkoolis, kus 1992. aastal taasavati kabeosakond. Viljakas treeneritegevus Tšuraptšas ajendas vabariikliku spordikomitee juhtkonda kutsuma treeneripaar pealinna tööle – Jakuudi Riikliku Ülikooli juures asuvasse Jakutski 5. spordikooli. 2004. aastast töötab ta seal vanemtreenerina.

## Tallinnas
2015. aastal osales Bõrdõnnõrova Venemaa koondise treenerina Tallinnas peetud Euroopa noorte meistrivõistlustel rahvusvahelises kabes (neljas vanusegrupis:  kuni 10-aastased, 11–13-, 14–16- ja 17–19-aastased). Venemaa koondis, kelle koosseisus tegi kaasa 9 Sahha noort kabetajat, sai neilt võistlustelt kokku 10 medalit, sealhulgas 3 kuldmedalit jakuudi noorkabetajalt.

## Tunnustus
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline treener 
*Venemaa teeneline treener
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Korkini-nimeline riiklik preemia kehakultuuri ja spordi valdkonnas (2013)

## Isiklikku
Tema pojad on Nikolai Kõtškin noorem ja Vassili Kõtškin. Aijanika Kõtškina on tema lapselaps.

## Viited
Ain Vellak

**Ain Vellak** (sündinud 30. oktoobril 1962) on eesti geograaf.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli geograafina 1986. aastal ning kaitsnud doktoritöö 2009. aastal. 

Ta on töötanud Tartu Ülikooli botaanikaaia direktorina, teadurina ja looduskaitsetöötajana.

## Teoseid
*Vellak, Ain; Tõnisson, Andres 2015. *Eesti koopad*. (Roheline Eesti.) Tallinn: Varrak.
Donya (laul)

**"Donya"** on seitsmes singel Rootsi-Iraani poplauljalt Arashilt. Külalislauljana teeb kaasa Shaggy. Singli andis 2008. aastal välja plaadifirma Warner Music Sweden.  

## Laulud CD-singlil
* **CD-SINGEL / ALLALAADITAV MUUSIKAFAIL**
# Donya (Single Version) – 2:55
# Donya (Odessa Club Mix) – 5:06
* **MAXI-SINGEL**
# Donya (Single Version) – 2:55
# Donya (Payami Remix) – 6:24
# Donya (Odessa Club Mix) – 5:06
# Donya (Mintman Remix) – 3:06
# Donya (Payami Break Mix) – 3:26
# Donya (Crossfade Bombastic Remix) – 3:16
# Donya (Extended) – 4:30
Räpina sadam

**Räpina sadam** on kutselistele kaluritele, harrastuskalastajatele ja veespordihuvilistele mõeldud sadam Raigla külas Räpina vallas Põlva maakonnas. Sadam asub Peipsi järve Pihkva järvega ühendava Lämmijärve ääres.

## Välislingid
*Räpina sadam
Porilombi Pargi Parm

"**Porilombi Pargi Parm** *: Valga naeru- ja naljahammaste iluleht : teejuht kurvadele ja nukradele rõõmu riiki, õnnetutele õnnetaeva*" oli huumoriajakiri, mis ilmus 29. juunist 1919 kuni 23. detsembrini 1921 Valgas. 

Aastatel 1919–1920 ilmus ajakiri 1 kord aastas, 1921. aastal 2 korda aastas. Ajakiri ilmus igal aastal uue pealkirjaga: **Porilombi Pargi Parm** (4 lk) (1919), **Porilombi Parm** (8 lk) (1920) ja **Parm** (12 lk) (1921) ning alapealkirjadega: *Nalja- ja pilkeleht* (1920); *Tõe-, nalja- ja pilkeleht* (1921). Ajakiri "Parm" jõulunummer konfiskeeriti politsei poolt. Kätte saadi 991 numbrit. 

Ajakirja andsid välja kirjastused Valga "Ühistöö" (1919); V. E. K. Ühisus (1920) ja Jaan Raudma (1921). Vastutavad toimetajad olid V. Raag (1919) ja Jaan Raudma (1920–1921).Ajakirja trükiti Valgas trükikojas "J. Adamson (Kultura)".

## Viited
Kount Enhawes

**"Kount Enhawes"** on Najimi esimene stuudioalbum. Paljud selle albumi lood on ka albumi "Hsabtek ana" peal. 

## Laulud
Saatse Suurmärter Paraskeva kirik

**Saatse Suurmärter Paraskeva kirik**, ka **Satserinna Püha Paraskeva kirik** on õigeusu kirik Saatse külas Setomaa vallas Võrumaal.

Kirik kuulub Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule ja seda kasutab Saatse Püha Paraskeva kogudus. Kiriku ümber asub Saatse kalmistu.

Saatse õigeusu kirik pühitseti Väike-Aasiast Ikonioni linnast (kreeka keeles Ικόνιον) pärit suurkannataja Paraskevale (vene keeles Параскева Иконийская, kreeka keeles Παρασκευή). Suurkannataja Paraskeva mälestuseks on Saatses kaks kirikupüha: päätnitsapäev (juuli viimasel reedel) ja rämmanipäev (10. novembril).

## Arhitektuur
Püha Paraskeva kirik on traditsioonilises klassitsistlikus stiilis. Kirikuhoone on piklik, ladinaristikujulise põhiplaaniga, kellatorniga, valgeks krohvitud telliskivihoone. Torne on kolm: neljatahuline kellatorn nõeljalt aheneva kuppelkiivriga, kaheksatahuline sibulkiivriga haritorn ja ümarapsiidil tornike sibulkiivriga. Klassitsistlikel fassaadidel on reljeefsed aknakaunistused ja kaarsillused, karniisid, kellatornil nurgapilastrid, tiibuks on framuugiga.  

Saatse Suurmärter Paraskeva kirik on üks vanemaid õigeusu maakirikuid Eestis.  

## Ajalugu
Ehitusperioodid 1711–1840. Saatse uus kivikirik valmis 1801. aastal, vana kiriku asukohta tähistab uue kiriku läheduses olev kivist sammas. 1839. aastal ehitati kiriku külge puust kellatorn. 

1869. aastal paigutati kirikusse kolmekorruseline ikonostaas. Kuningavärav on puulõiketöö. 

1884. aastal pikendati kirikuhoonet ja ehitati terava piigikujulise tipuga kellatorn.

Aastatel 2005–2011 teenis kirikus preester isa Afrat (Ergo) Laas.

Kirikuhoones toimusid aastatel 2014–2017 ulatuslikud restaureerimistööd, mille käigus restaureeriti kõik avatäited ja katused. Katusetööde käigus taastati kellatorni piik ja katustele paigaldati uued kullatud ristid.

## Vaata ka
*Saatse Peeter-Pauli kirik

## Viited


## Välislingid
*
Iiri terjer

**Iiri terjer** (iiri keeles *Brocaire Rua*) on Iirimaalt pärinev koeratõug.

"Kuigi terjer võib teatud tingimustel olla üsna äge, on Iiri terjer kergesti õpetatav ja õrna loomuga koduloom, kes vastab täielikult selle tõu kunagisele kirjeldusele kui „vaese mehe valvur, farmeri sõber ning härrasmehe lemmik“."

Iiri terjer "hävitab meeleldi rotte ja teisi närilisi."


IrishTerrierSydenhamHillWoods.jpg|Iiri terjer
Terier irlandzki pl.jpg|Iiri terjer
Tessa menee jäljen vaikka silmät ummessa!.jpg|Iiri terjer
Irish-terrier.jpg|Iiri terjer
Terier irlandzki głowa pl.jpg|Iiri terjer
Irish Terrier agility jump.jpg|Osava hüppega
Irish Terrier from 1915.JPG|Iiri terjer 1915. aasta paiku
Terier irlandzki portret pl.jpg|Iiri terjer
Playing with butters.jpg|Noor Iiri terjer


## Viited

## Välislingid
Galitši rajoon

**Galitši rajoon** (vene keeles *Галичский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblastis, asudes oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Galitši linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb kirdes Tšuhloma rajooniga, idas Antropovo rajooniga, lõunas Ostrovskoje rajooniga, edelas Sudislavli rajooniga, läänes Sussanino rajooniga ja loodes Bui rajooniga.

Rajooni pindala on 2870 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8425, 2008. aastal 10 415 ja 2002. aastal 11 503.

Galitši rajoonis on 299 asulat, mis kuuluvad viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Šatša, Nolja, Veksa ja Tjobsa jõgi.

## Viited
Sudislavli rajoon

**Sudislavli rajoon** (vene keeles *Судиславский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblastis, asudes oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Sudislavli alev.

Rajoon piirneb põhjas Sussanino rajooniga, kirdes Galitši rajooniga, idas Ostrovskoje rajooniga, lõunas Ivanovo oblastiga, edelas Krasnoselski rajooniga ja läänes Kostroma rajooniga.

Rajooni pindala on 1530 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 930, 2008. aastal 15 137 ja 2002. aastal 15 184.

Sudislavli rajoonis on 176 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Sudislavl) ja kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Andoba, Korba, Meza, Sendega ja Pokša.

## Viited
Hłuškavičy

**Hłuškavičy** (transkribeerituna **Gluškavitšõ**, poola keeles *Hluszkiewicze*) on agrolinnake Valgevenes Homieli oblastis Lelčycy rajoonis, Hłuškavičy külanõukogu ainuke asula ja halduskeskus. Asula asub merepinnast 150 meetri kõrgusel, oblasti keskusest Homielist 265 ja rajooni keskusest Lelčycyst 45 kilomeetri kaugusel. Ukraina piirini on Hłuškavičyst 1,5 kilomeetrit.

Asula nimi võib tuleneda isikunimest, ent taolise nimetüvega asulad asuvad enamasti teedest kaugel. Ka tähendas tüvi mõnes murdes maavalduste kaugeimas servas asuvat  või metsast või soost piiratud maalappi.

Asula tähtsaim tööandja on karjäär, kus kaevandatakse graniit ja dioriiti.

1952. aastal sündis külas metropoliit Augustin (Markevitš).

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud aastal 1545. Aastal 1667 elas seal 29 talupoegade peret, kolme majapidamise elanikud kuulusid aga šlahtasse. 16 majapidamist olid toona elaniketa.

Aastal 1754 mainitakse esimest korda sealset kirikut. Aastal 1777 oli see uniaatide kihelkonnakirik. Aastal 1806 läks kirik Moskva patriarhaadi alluvusse. Aastal 1873 ehitati mahapõlenud kiriku asemele uus.

Valgevene NSV võimude eestvedamisel asusid küla ümbruskonda elama nii sakslased kui ka poolakad. 16.–20. detsembril 1942 toimus külas lahing Saksa vägede ja partisanide vahel. 27. detsembril tungisid Saksa karistussalgad külla ja põletasid selle maha, hukates ühtlasi 290 kohalikku elanikku. Ellujäänud elanikud ehitasid aastal 1944 külla palvemaja, mis aga aastal 1961 rajoonivõimude poolt suleti.

1975. aastal hakati külas graniiti kaevandama, järgmisel aastal pandi tööle killustikutehas. 1995. aastal valmis külas õigeusu kirik, mille ehitust rahastas Saksamaa valitsus.

## Viited
 

## Välislingid

*Infot killustikuvabriku kohta
*Teavet küla kohta
Lelčycy rajoon

**Lelčycy rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 3221 km². 2016. aasta seisuga elas seal 24 433 inimest. Rajoon piirneb lõunas Ukraina Rivne ja Žõtomõri oblastiga.

Rajoon moodustati 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Astražanka, Baravoje, Bujnavičy, Bukča, Dziaržynski, Dubrova, Hłuškavičy, Hrabiani, Lelčycy, Miłašavičy, Simaničy, Stadoličy, Tonieži ja Udarnaja külanõukogu. Halduskeskus on Lelčycy alev, selle kõrval on suurimaks asulaks Hłuškavičy.


Глушкавічы. Гранітны кар'ер (07).jpg|Hłuškavičy karjäär
Букча - центральная улица.JPG|Bukča
Аграгарадок Баравое, Лельчыцкі раён (01).jpg|Baravoje
Лельчыцы. Помнік Леніну (01).jpg|Lenini kuju Lelčycys


Tähtsaimaks jõeks on Ubort. Rajoon on üks kahest Valgevene metsasemast rajoonist – aastal 2010 moodustas metsamaa 67 % rajooni pindalast. Rajooni põhjaosa kuulub Prypiacki rahvusparki.

2009. aasta seisuga oli elanikest 96,78% valgevenelasi, 1,7% venelasi, 1,05% ukrainlasi ja 0,47% muust rahvusest inimesi. 88,35% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 10,54% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 71,05% elanikke, vene keelt aga 27,45%.

Teise maailmasõja ajal põletasid Saksa okupatsiooniväed maha nii Lelčycy alevi kui ka kõik rajooni külad.

Tšornobõli katastroofi tagajärjel saastus osa rajooni territooriumist ning sealsed elanikud asustati ümber. Rajoonis jäi elaniketa üks asula.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Sahha (Jakuutia) Vabariigi riiklik preemia

**Sahha (Jakuutia) Vabariigi riiklik preemia** on Sahha riiklik auhind, mis määratakse Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea seadlusega, tavaliselt vabariigi aastapäevaks – 27. aprilliks. Auhinnaga kaasneb rahaline preemia. 

Kokku on Sahhas 15 vabariiklikku preemiat.

## Riiklike preemiate loetelu
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimeline riiklik preemia
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kulakovski-nimeline riiklik preemia
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Ammossovi-nimeline riiklik preemia riigiehituse valdkonnas
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Aleksejevi-nimeline riiklik preemia pedagoogika valdkonnas
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Petrovi-nimeline riiklik preemia tervishoiu valdkonnas
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Nikiforov-Kulumnuuri-nimeline riiklik preemia ajakirjanduse valdkonnas
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi riiklik preemia materiaalse tootmise valdkonnas
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Tširjajevi-nimeline riiklik preemia teaduse ja tehnika valdkonnas
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Larionovi-nimeline noore teadlase ja spetsialisti riiklik preemia teaduse ja tehnika valdkonnas
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Aržakovi-nimeline riiklik preemia põllumajanduse valdkonnas
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Korkini-nimeline riiklik preemia kehakultuuri ja spordi valdkonnas
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kladkini-nimeline riiklik preemia põhjapõdrakasvatuse valdkonnas
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Dudkini-nimeline riiklik preemia side ja infotehnoloogia valdkonnas
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Fjodorovi-nimeline riiklik preemia jurisprudentsi valdkonnas
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Barahhovi-nimeline riiklik preemia majandus-, finants- ja investitsioonipoliitika valdkonnas

## Viited
Sahha (Jakuutia) Vabariigi Ammossovi-nimeline riiklik preemia

** Sahha (Jakuutia) Vabariigi Ammossovi-nimeline riiklik preemia riigiehituse valdkonnas** on Sahha riiklik auhind riigiehituse valdkonnas. 

Ammossovi-nimelist riiklikku preemiat antakse välja 1997. aastast. Auhind on nimetatud Maksim Ammossovi auks. Auhind määratakse Sahha (Jakuutia) Vabariigi  pea korraldusega ning laureaadi nimi kuulutatakse välja vabariigi aastapäevaks – 27. aprilliks. Auhinnaga kaasneb rahaline preemia.

## Laureaate
*1997 – Vjatšeslav Štõrov, ALROSA president, varem oli vabariigi asepresident ja valitsusjuht
*1997 – Vassili Filippov, Sahha teaduste akadeemia president
*2007 – Lena Ammossova, Maksim Ammossovi eluloo uurija
*2008 – Mihhail Gabõšev,  ühiskonnategelane ja ajaloouurija 
*2008 – Aleksandr Kim, õigusteadlane, professor 
*2009 – Jevgenija Mihhailova,  Sahha (Jakuutia) Vabariigi asepresident
*2011 – Vitali Bassõgõssov, Sahha parlamendi Il Tümene esimees
*2012 – Mihhail Nikolajev, Sahha (Jakuutia) Vabariigi ekspresident
*2013 – Dmitri Mironov, Sahha (Jakuutia) Vabariigi Konstitutsioonikohtu esimees
*2013 – Vassili Kolmogorov, endine Sahha (Jakuutia) Vabariigi prokurör
*2014 – Artur Tšilingarov, Arktika-uurija, ühiskonnategelane, töötas varem Jakuutias
*2014 – Aleksandr Akimov, endine Sahha (Jakuutia) Vabariigi asepresident, majandusdoktor
*2015 – Aleksandr Žirkov, Sahha parlamendi Il Tümene esimees

## Viited

## Välislingid
*Laureaadid. sakha.gov.ru
Selina Büchel

**Selina Büchel** (sündinud 26. juulil 1991 Mosnangis) on Šveitsi kergejõustiklane, keskmaajooksja. Tema põhiala on 800 meetri jooks.

Ta on 800 meetri jooksus kahekordne Euroopa sisemeister (2015 ja 2017).

2013. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Tamperes võitis ta isikliku rekordiga 2.02,74 pronksmedali.

2014. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Sopotis jäi ta 800 meetri jooksus ajaga 2.01,06 neljandaks.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis jäi ta oma poolfinaalis ajaga 1.58,63 kolmandaks. Kokkuvõttes sai ta kümnenda koha.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis jäi ta 800 meetri jooksus neljandaks ajaga 2:00.47. Pronksmedalist jäi lahutama kümme sajandikku.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros jäi ta oma poolfinaalis ajaga 1.59,35 kolmandaks. Ta sai kokkuvõttes üheksanda koha ja jäi esimesena finaalist välja.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis jõudis ta 800 meetri jooksus poolfinaali. Oma poolfinaalis jäi ta ajaga 1.59,85 viiendaks ega pääsenud finaali. Kokkuvõtte sai ta 11. koha.

Tema käes on Šveitsi rekord 600 meetri ja 800 meetri jooksus välitingimustes ning 800 meetri jooksus sisetingimustes.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
*
Lija Robbek

**Lija Vitaljevna Robbek** (vene keeles Лия Витальевна Роббек; sündinud 7. juulil 1976 Jakutskis) on jakuudi leksikoloog, leksikograaf ja lingvofolklorist, olongho-uurija.

Ta töötab Venemaa TA Siberi osakonna Siberi väikesearvuliste rahvaste humanitaaruuringute instituudi leksikograafia sektoris teadurina. Ta kaitses 2009. aastal väitekirjaga "Функционально-семантические особенности языка олонхо (лексикографический аспект)" filoloogiakandidaadi kraadi.

## Publikatsioonid
*2007: Язык героического эпоса олонхо - как система. // Вопросы филологических наук. - Москва. - № 5. - С. 17-19.

*2009: Проблемы перевода при лексикографической разработке языка якутского героического эпоса олонхо. // Вопросы филологических наук. - Москва. - № 2. - С. 59-61.

*2009: О структуре ритмико-синтаксического параллелизма в якутском эпосе олонхо. // Россий. госуд. пед. унив-т им. А.И. Герцена. № 99: науч. журнал: Санкт-Петербург. - С. 177-180.

*2009: Проблемы отбора словника в лексикографической разработке языка якутского героического эпоса олонхо. // Сибирский филологический журнал. - Новосибирск. - № 4. - С. 14-17.

*2009: Проблемы перевода формул на русский язык (на материале практики перевода олонхо «Нюргун Боотур Стремительный» К. Оросина Г.У. Эргисом). // Языковая ситуация и проблемы межкультурной коммуникации. - Якутск: Изд-во ЯГУ. - С. 170-172.

*2009: О понятии и функции ритмико-синтаксического параллелизма в якутском героическом эпосе олонхо // Проблемы изучения тюркских языков на рубеже XX-XXI вв. - Якутск. - С. 252-254.

*2010: Alliteration-assonance Sound Harmony in the Language of Olonkho - Sakha Heroic Epos // Altai Hakpo / Journal of the Altaic Society of Korea (Seoul) 20, pp. 197-210.

*2011: "Язык якутского героического эпоса олонхо: опыт лексикографической разработки". - Saarbrucken: Lap Lambert Academic Publishing. - 172 p (monograafia).

*2014: Лексико-семантические особенности языка якутского героического эпоса олонхо. - Новосибирск: Наука. - 140 с (monograafia)

## Viited

## Välislingid
*Функционально-семантические особенности языка олонхо. dissercat.com
Shaggy

**Orville Richard Burrell** (sündinud 22. oktoobril 1968), esinejanimega **Shaggy**, on Jamaica-Ameerika laulja, laulukirjutaja ja DJ. 

Tema tuntumad hitid on "Oh Carolina", "Boombastic", "It Wasn't Me" ja "Angel". Ta sai hüüdnime Shaggy Rogersi järgi (populaarse multika "Scooby-Doo" karakter).

## Isiklik elu ja haridus
Burell on sündinud 22. oktoobril 1968 Kingstonis Jamaical. 7-aastaselt kolis ta perega New Yorki Brooklynisse. Aastal 1987 käis ta laulukursustel, kuid tema talent avastati aasta hiljem, kui ta sõpradega tänaval laulis. 

Tema poeg Richard O'Neil Burrell on räppar esinejanimega Robb Banks.

## Diskograafia
# "Pure Pleasure" (1993)
# "Original Doberman" (1994)
# "Boombastic" (1995)
# "Midnite Lover" (1997)
# "Hot Shot" (2000)
# "Lucky Day" (2002)
# "Clothes Drop" (2005)
# "Intoxication" (2007)
# "Shaggy & Friends" (2011)
# "Summer in Kingston" (2011)
# "Rise" (2012)
# "Out of Many, One Music" (2013) 
# "Wah Gwaan?!" (2019)
# "Hot Shot 2020" (2020)
# "Com Fly Wid Mi" (2022)
# "In the Mood" (2023)

## Filmograafia
# "Blast" (2004)
# "Barnyard" (2006)