open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tsüklodekstriinid

**Tsüklodekstriinid** on rühm tsüklilisi oligosahhariide (süsivesikuid), mis saadakse tärklise ensümaatilisel hüdrolüüsil. Tsüklodekstriinide molekulid koosnevad suhkru (α-D-glükopüranoosi) elementaarlülidest, mis moodustavad ringikujulise makromolekuli – justkui põhjata kausi sarnase rõnga.

Tsüklodekstriinid on mittetoksilised valge pulbri taolised rohkem või vähem vees lahustuvad ained. Neid eristatakse tsüklisse kuuluvate glükoosi lülide arvu põhjal. Tuntumad ja kasutatud on kolm:
*α(alfa)-tsüklodekstriin, 6 suhkru lüli sisaldav suletud ring;
*β(beeta)-tsüklodekstriin, 7 suhkru lüli sisaldav suletud ring;
*γ(gamma)-tsüklodekstriin, 8 suhkru lüli sisaldav suletud ring.
 
Eraldatud on ka mitmeid nn suuretsüklilisi (*large-ring*) tsüklodekstriine.

Tsüklodekstriinide molekulidele annavad erilised spetsiifilised omadused, esiteks, makrotsükli koonilise toru kuju ja, teiseks, hüdroksüülrühmade paiknemine selle toru välispinnal. Viimane asjaolu muudab molekuli hüdrofiilseks ja soodustab vees lahustuvust. Samal ajal on molekuli sisepind hüdrofoobne. Seetõttu paljud orgaanilised molekulid kergesti asuvad selle "toru sisse" moodustades nn võõrustaja-külalise kompleks. Nii saab mittevesilahustuvaid aineid kompleksi kujul viia lahusesse. Teiselt poolt, näiteks etanooli võib "sulgeda" kuni 60% tsüklodekstriini molekulidesse ja nii saadakse "alkoholi pulber". Lõhnaainete komplekseerimine tsüklodekstriiniga võimaldab oluliselt pikendada lõhna kestvust tänu aine aeglasemale eraldumisele. Kõik see annab tsüklodekstriinidele hulgaliselt väga spetsiifilisi rakendusi farmaatsias, toidutööstuses, parfümeerias, teaduses jm.

## Vaata ka
*Sahhariidid
*Polüsahhariidid
*Võõrustaja-külalise kompleks
Tartas

**Tartas** on linn ja vald (*commune*) Prantsusmaal Uus-Akvitaania piirkonnas Landesi departemangus. Linn kuulub Pays morcenais tarusate'i kantonisse, olles ühtlasi selle kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 10–68 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on sotsialist (PS) Jean-François Broqueres.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Tarni departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Tarni departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid. 

Departemangus on kaks ringkonda:
* Albi ringkond
* Castresi ringkond

## Kantonid
Departemangus on kokku 23 kantonit. Vallad Albi (kogupindalaga 44,26 km²), Carmaux (kogupindalaga 14,16 km²), Castres (kogupindalaga 98,17 km²) ja Mazamet (kogupindalaga 72,08 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.

## Vallad

Departemangus on 314 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Brahhiosaurus (perekond)

**Brahhiosaurus** (*Brachiosaurus*) oli Juura ajastul ajastul elanud sauropoodide hulka kuulunud dinosauruste perekond. 

Brahhiosauruse perekonda liigitatakse üksainus üsna kogukas (arvutuste kohaselt 23 tonni) dinosauruse liik: 
**Brachiosaurus altithorax* – brahhiosaurus Riggs,1903.

## Välislingid
*Saurused olid arvatust kergemad, 06.06.2012, Veebiversioon (vaadatud 26.03.2014)
 
*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Brachiosaurus]] seisuga 26.03.2014.*
Gertrud van Grest

**Gertrud van Grest** (hauakivil *frowe *'gerdrut*' her victor van der lippe sine hus frouwe*; surnud 31. detsembril 1531) oli Tallinna bürgermeistri Johan van Gresti tütar.

Ta abiellus esimest korda tõenäoliselt 1500. aastal Turust pärit kaupmehe Hans Surenpega (Hans Suurpääga), kes suri 1510. või 1511. aastal. Kaasavaraks sai ta maja praeguse aadressiga Pikk 69, aia, küüni ja puukuuri. Pärast esimese abikaasa surma kauples ta iseseisvalt soola, või, raua ja reinveiniga. Aastaist 1511–1513 on säilinud 7 tema (*Gerdrut Surpessche* või *Surenpesche*; *Gerdrut, salige Hans Surpe nalatene wedewe*; *Gerdrut, selige Hans Surpes na laten husfrouwe*) omakäelist kirja Turu toompraostile Paul Scheelile.

1514. aastal abiellus ta raehärra Victor van der Lippega. Sellest abielust on sündinud arvatavasti Jürgen ja Tönnies van der Lippe ja vähemalt kaks tütart. Noorem tütar Gerdke suri temaga samaaegselt 1531. aastal.

Gertrud van Grest maeti arvatavasti Oleviste kirikusse, hauaplaat on säilinud ja asub tänapäeval Risti kirikus.

## Kirjandus
* Anu Mänd. Kaupmeheproua Gertrud ja tema hauaplaat Risti kirikus. Tuna, 2013, nr. 4, lk. 26–35.

## Välislingid
* Kaupmeheproua Gertrud ja tema hauaplaat Risti kirikus
* Kultuurimälestiste riiklik register
* Risti kiriku mõistatuslik hauaplaat õnnestus dešifreerida
Pühati mägi

**Pühati mägi** on looduslik pühapaik Muhu Levalõpme külas või Nõmmkülas. 

Mägi on ida-lääne suunas 660 meetrit pikk ja kuni 200 meetrit lai, kuni 2 meetrit kõrge, hõreda kadastikuga kaetud kõrgendik. Kohati leidub mäel paepaljandeid ja soolappe. Mäel on asunud leedutule koht. Mäel on varem asunud ka Nõukogude armee õpperajatised.

Pühati mäe nimi viitab pühakspidamisele. Kohalikud elanikud on osanud 21. sajandi algul näidata mäe ümbruses mitmeid rändrahne, mille olevat pärimuse järgi äike puruks löönud.

Mäel on kohamuistendi järgi peetud hiiepidusid:

*Levalõpma küla Aadu talu karjaorus oli üks mägi, nimega Pühati mägi. Seal peetud ennemuiste ikka hiiepidusid. Seal mäe all oo üks kivi kua, see olle oln ohvrikivi. Selle kivi peal oo veel paerguski näha nõgusat lohku, vist tulease. Selle kivi olle välk pärast lõhki löön. Kui Pühati mäel ennemalt ikka hiiepidusid peeti, siis Vanapagan olle vihaseks saanud, et jumalaid nii palju austati ja temast ei tehtud väljagi. Ta hakan siis kive vädama, et pidulisi surnuks visata. Toon siis hulga kiva. Sial Pühati mäe juures oo üks teine mägi veel, toon siis sõnna neid kive ja tahta just parajast hakata pidulisi kividega patsima, kui äkist hakan kangesti müristama ja välku heitma. Oh sa poiss, kuidas Vanapagan joosma pistis! Kivid aga jään kõik sinna mäele ja sest aast kutsutse seda kivi Kivismäeks.* (ERA II 250, 51/2 ja 54/5 (1; 3; 7) < Muhu khk, Hellamaa v, Tupenurme k – A. Vaga < Maria Vaga, 66 a (1939).

## Viited
Heinrich Zollinger

**Heinrich Zollinger** (22. märts 1818 Feuerthalen, Šveits – 19. mai 1859 Kandangan) oli Šveitsi botaanik.

Aastatel 1837–1838 õppis ta Genfi ülikoolis botaanikat, kuid pidi õpingud rahaliste raskuste tõttu katkestama.

Aastal 1842 asus Zollinger elama Jaava saarele, kus ta töötas botaanikaaias ja tegi väikseid teaduslikke ekspeditsioone. Ta läks 1848 tagasi Šveitsi, kuid 1855  naasis ta  koos abikaasa ja kahe lapsega Jaavale.

Zollinger suri malaariasse.

Tema autorinime märgitakse kujul *Zoll.*

## Välislingid
*Biograafia (*inglise keeles*)
Jukstaglomerulaarrakud

**Jukstaglomerulaarrakud** on paljude selgroogsete loomade neerude päsmakeste toomasoonte seina rakud, mis komplekteerivad ja säilitavad reniini.

Jukstaglomerulaarrakud vabastavad reniini vastusena füsioloogilisele stiimulile, nagu hüpotensioon, hüpokaleemia, vererõhu langus ning veremahu vähenemine ja β-adrenergiliste retseptorite stimulatsioon jt.

Reniini vabastamine aktiveerib reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteemi. 

Jukstaglomerulaarrakkude patoloogiaga seostatakse inimestel healoomulist kasvajat reninoomi (inglise *reninoma*).

## Viited

## Välislingid

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Juxtaglomerular cell]] seisuga 26.03.2014.*
Agde'i vald

**Agde** [agd] on vald Lõuna-Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. Vald on tuntud turismikeskusena.

Rannikul on kolm paikkonda: Le Grau d'Agde, La Tamarissière (seda võidakse pidada ka Le Grau d'Agde'i osaks) ja Le Cap d'Agde.


Carte Agde-Urbanisation.svg|Agde'i kaart
Centre naturiste dans Agdes.jpg|Nudistide kuurort Agde'is


## Viited

## Välislingid

* Agde'i valla ametlik koduleht
* Turismiinfo (*inglise keeles*)
Tartu Ülikooli kogudus

**Tartu Ülikooli kogudus** oli luterlik kogudus Tartus. 

## Ajalugu
Tartu ülikooli saksakeelne kogudus asutati 2. detsembril 1855. Koguduse jumalateenistusi peeti algul Tartu Jaani kirikus ja Tartu Maarja kirikutes ning ülikooli raamatukogus. 

Koguduse oma, Tartu Ülikooli kirik Tartu ülikooli peahoone taga pühitseti 12. veebruaril 1860.

Eesti Vabariigi moodustamise järel ja eestikeelse ülikooli loomisel 1919. aastal, moodustati 1921. aastal ka eestikeelne kogudus ja kogudus jagunes kaheks rahvuslikuks pihtkonnaks,  millest eestikeelne kogudus allus otse EELK piiskopile ning saksakeelne kogudus kuulus Saksa praostkonda.

Ülikooli kogudus likvideeriti 12. märtsil 1948 Tartu linna täitevkomitee poolt. Tartu ülikooli kogudus moodustati uuesti 1. oktoobril 1995. EELK Konsistoorium kinnitas seda oma otsusega 6. novembril 2005 ning Eesti Vabariigi Siseministeeriumi usuasjade talituses registreeriti ühendus 22. aprillil 1996.

1. jaanuaril 2001 ühines Tartu Ülikooli kogudus Tartu Jaani kogudusega ning ühendatud kogudus kannab nime Tartu Ülikooli-Jaani kogudus.

## Koguduse vaimulikud
*1847–1852, Theodosius Harnack, Tartu Ülikooli koguduse pastor
*1852/56–1865, Arnold Friedrich Christiani 
**1856–1865, Johannes Matthias Lütkens, Tartu Ülikooli koguduse abipastor  
*1866–1875, Johannes Matthias Lütkens 
*1875–1902, Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann 
*1902–1919, Traugott Gotthilf Hahn

## Koguduse eesti pihtkonna õpetajad
*Hugo Bernhard Rahamägi 1922–1934
*Johan Kõpp 1934–1940
*Jüri Georg Kimmel 1940–1945
## Koguduse saksa pihtkonna õpetajad
*Otto Seesemann 1919–1922 (asetäitja õpetaja)
*Ralf Luther 1922–1931
*Gunnar Knüpffer 1931–1939

## Vaata ka
*Ülikooli kalmistu
## Viited

## Välislingid
*Tartu ülikooli koguduse lugu, Eesti Elu, 18. september 2009
Feuerthaleni vald

**Feuerthalen** on vald Šveitsis Zürichi kantonis Reini jõe vasakul kaldal. See hõlmab keskust Feuerthalenit ja sellest ida pool paiknevat Langwiesenit.

Feuerthaleni valla pindala on 2,5 km², millest 16,1% kasutatakse põllumajanduslikel eesmärkidel ja 43,8% moodustab mets.

## Haldusajalugu
Langwieseni vald liideti Feuerthaleni vallaga 1947.

## Ajalugu
Langwiesenit on esmamainitud 876. aastal *Langewisa* nime all. 1318. aastal on Feuerthalenit mainitud esimest korda nimega *Fuirtal an dem Rine*.

## Rahvastik
2013. aasta 31. detsembri seisuga oli Feuerthaleni valla rahvaarv 3483. Rahvaarv suurenes kümne eelneva aastaga 24%. 91,2% rahvastikust räägib saksa keelt.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (saksa keeles)
Lubča

**Lubča** on alev Valgevenes Hrodna oblastis Navahrudaki rajoonis. Alev on Lubča külanõukogu halduskeskuseks. Asula nimi on poola keeles *Lubcz*. Alev asub Nemunase jõe kaldal.

Alevis on kool, seal tegutseb ka kaks raamatukogu. Seal asub toiduainete tööstus. Vaatamisväärsusteks on õigeusu ja katoliku kirikud ja sünagoog, erilist esiletõstmist väärib XVI sajandil ehitatud Lubča loss.

## Ajalugu
Alevit on esimest korda mainitud 1401. aastal. 1499. aastal anti alev Chreptowicsitele. 1517. aastal kuulus Lubča H. Jelmanovičile ja M. Mielaškovičile, siis mainitakse seda paika ka kui alevit, kuigi ametlikult sai asula aleviõigused alles 1590. aastal. Hiljem kuulus järjest Goštautastele, Kiszkadele ja Radziwillidele. Radziwillid rajasid alevisse ka lossi. 1655. aastal rüüstasid alevit kasakad.

Alates kolmandast Poola jagamisest 1795. aastal oli asula Venemaa koosseisus. Pärast esimest maailmasõda kuulus Lubča Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. 1957. aastal sai vahepeal alevi staatuse kaotanud asula taas aleviks.

## Tuntud lubčalasi
* Sophia Grojsman – USA parfüümimeister
* Nicolas Nabokov – USA helilooja
* Michał Dučyc – kunstnik
* Symon Budny – valgevene filosoof, kirjanik ja kirikutegelane
* Mikałaj Vinar – valgevene koduloouurija
* Salamon Rysinski – valgevene luuletaja
* Janusz Radziwiłł – Rzeczpospolita riigitegelane
* Piotr Błastus Kmita – valgevene luuletaja


Pilt:Jewish heritage in Lyubcha 02.jpg|Lubča
Pilt:Ghetto Lyubcha f01.jpg|juutide kalmistu
Pilt:BLR Lyubcha 17thc.jpg|Asula plaan XVII sajandil


## Viited

## Välislingid
Kubja talu

**Kubja talu** on talu Karinu külas Järvamaal. 

Selle talu peremees, botaanik ja luuletaja Rein Sander pühendus talus teesegude tootmisele, mille müüki alustati 1988. aasta sügisel.

Hiljem on talu registreeritud ettevõttena **Kubja Ürditalu**, mis on Eesti suurim ja vanim teesegude tootja.

## Kirjandus
* Sander, Rein 2009. *Kubja ürditalu ravimtaimed*. Tallinn: Varrak.

## Välislingid
* Koduleht
Lubča loss

**Lubča loss** ehk **Ljubtša loss** (*Любчанскі замак*) on endine loss Valgevenes Hrodna oblasti Navahrudaki rajooni Lubča külanõukogu Lubča asulas.

Lubča lossi hakati rajama 1581. aastal, mil alev kuulus Kiszkadele. Algul oli loss puidust, selle juures oli üks kivist torn ning lossi kaitsesid kolmest küljest vallikraavid. Kivist loss kerkis Nemunase kaldale ajal, mil Lubča oli Radziwillide valduses, ja valmis XVII sajandi alguses. Lossile lisati teine kivist torn, hoovi ümbritses aga puidust palissaad. 1655. aastal rüüstasid lossi kasakad, sellest jäid järele vaid kaks kivist torni.

Tühjaks jäänud loss vahetas mitu korda omanikku. XIX sajandil ehitati juurde uus uusgooti stiilis hoone. Esimeses maailmasõjas sai loss kannatada. Pärast sõda rajati tühjaks jäänud hoonesse kool. Loss sai kannatada ka Teises maailmasõjas. 

Tänapäeval on rühm entusiaste võtnud käsile lossi restaureerimise.


Pilt:Lubcza Castle.JPG|Lubča lossi väravatorn
Pilt:Lubcz.jpg|Loss XIX sajandil
Jaunsardze

**Jaunsardze** (Noorkaitse) on Lätis tegutsev vabatahtlik patriootlik noorteorganisatsioon. Organisatsioon allub Läti kaitseministeeriumile.

Organisatsioon on asutatud 1992. aastal. Liikmed on vanuses 12–18 aastat (teistel andmetel 10–21) ja neid on kokku kuni 7000. Arendatakse kodanikukasvatust, patriotismi, vendlust, distsipliini, riigikaitselisi teadmisi ja oskusi ning füüsilisi võimeid.

## Välislingid
* Koduleht
Usielub

**Usielub** (valgevene keeles Уселюб, transkribeerituna **Useljub**) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Hrodna oblastis Navahrudaki rajoonis, Usielubi külanõukogu halduskeskus. Asulas on 593 elanikku (2008). Poola keeles *Wsielub*.

Usielubis on keskkool. Vaatamisväärsusteks on XV sajandil ehitatud katoliku kirik, aastal 1884 ehitatud õigeusu kirik, XIX sajandi lõpus püstitatud sünagoog ja XVIII sajandil ehitatud mõisakompleks.

## Ajalugu

Usielubi on esmamainitud 1422. aastal. 1433. aastal sai sellest Niemirade perekonna valdus. Edasi kuulus asula Dowojnodele, seejärel B. Sałamiareckile. 1576. aastal läks asula Radziwillide valdusse, vahetult enne Poola viimast jagamist aga Pacide perele.

XV sajandil ehitati asulasse katoliiklik Ristija Johannese kirik, mis aga ehitati XVIII sajandil barokkstiilis ümber. Veel hiljuti peetigi hoonet toona püstitatuks, kuid hiljutised uurimused näitavad, et tegemist on siiski algse gooti stiilis kirikuga. Seega on Usielubi kiriku näol tegemist ühe vanema säilinud katoliku kirikuga Valgevene territooriumil.

Poola jagamisel 1795. aastal läks Usielub Venemaa koosseisu. XVIII sajandil kuulus asula O'Rourke'idele, kes rajasid asulasse esindusliku mõisakompleksi ja juustutööstuse. Kuni 1917. aastani oli Usielub Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. 1940. aastal kaotas asula alevi staatuse.


Pilt:Usielub. Уселюб (2007).jpg|Usielubi katoliku kirik
Pilt:Сядзібны дом Оруркаў.JPG|Usielubi mõis enne tulekahju
Pilt:Капліца-пахавальня.JPG|Kabel Usielubis.
Toonikeel

**Toonikeel** on keel, mille puhul toon võib olla sõna tähendust eristav.

Kõik suulised keeled kasutavad hääle kõrgust ja selle suhtelist muutumist kõnelemisel emotsioonide, rõhuasetuste jms nüansside väljendamiseks (intonatsioon), kuid toonikeeltes tähistab erinev toonimuster samade häälikutega sõna täiesti erinevat tähendust või muutevormi.

Tuntumad toonikeeled on hiina keel ja vietnami keel, kuid eriti palju toonikeeli kõneldakse Lääne-Aafrikas ning Ameerika maailmajaos.
Niiluse-Sahara keeled

**Niiluse-Sahara hõimkond** on keelekooslus Kesk- ja Ida-Aafrikas, mis hõlmab Chari-Niiluse, koma, maba ja Sahara keelkonna keeli.
Digraaf

**Digraaf** on kahe tähe ühend ühe hääliku või foneemi tähistamiseks. Näiteks ch = š, au = o prantsuse keeles, ph = f ladina keeles.

## Viited
Lingua franca

***Lingua franca*** on eri emakeelega inimeste suhtluses kasutatav kindel suur ja prestiižne keel, millel on poliitiline või kultuuriline mõju.

Erinevalt rahvuskeelest, mis on konkreetse geograafilise kogukonna emakeel, kasutatakse *lingua franca*'t esialgse kogukonna piires kaubanduslikel, religioossetel, poliitilistel või akadeemilistel põhjustel, mõnikord ärilistel põhjustel (nn kaubanduskeeled), aga ka kultuurilistest ja halduslikest mugavustest ning teabevahetuse vahendina eri rahvuste teadlaste vahel.

Keelekontakt ei ole seotud *lingua franca*'ga. Keelekontakt toimub juhul, kui eri keelt rääkivad kogukonnad käivad tihedalt läbi ja inimesed muutuvad mitmekeelseks ilma *lingua franca*'ta.

## Termini ajalugu
*Lingua franca* tähendab ladina keeles frankide keelt. Algselt tähendas see kaubanduskeelt, mida kasutati 11.–19. sajandil Vahemere piirkonnas. Otsest seost frankide hõimuga sel keelel siiski ei olnud, sest frankideks nimetati hilis-Bütsantsis kõiki lääneeurooplasi. See kaubanduskeel oli pidžin, mis põhines algul peamiselt Põhja-Itaalia ja oksitaaniromaani keeltel, hiljem rohkem hispaania ja portugali keelel. Keel laenas ka berberi, türgi, prantsuse, kreeka ja araabia keelest.

Hiljem laiendati seda terminit kõigile taolistele abikeeltele, lõpuks ka mittepidžinitele.

## Tänapäevane kasutus
Ladina keel oli varem üleilmne teaduse *lingua franca*. Igapäevases keelekasutuses on selleks keeleks saanud inglise keel. Tänapäevaseks *lingua franca*'ks oli loodud esperanto, kuid see keel ei suutnud end maailmale tõestada.

## Ohud
*Lingua franca* võib põhjustada keelelisi vigu ja mitmeti mõistmist. Mitmeti mõistmise vead tekivad enamasti sõnasõnalisest otsetõlkest.

## Vaata ka
*Pidžin
*Vahekeel

## Kirjandus
* Martin Ehala, Külli Habicht, Petar Kehayov, Anastassia Zabrodskaja. "Keel ja ühiskond". Mauruse Kirjastus 2017 (39 lk)

## Välislingid

* "Inglise keelt võib oodata ladina keele saatus" ERR Novaator, 15. mai 2021
* "Plekktrumm. Toivo Maimets" (Toivo Maimetsa selgitus *lingua franca* kohta; alates 4:25) ETV, 11. märts 2024
Lumumba

* **[[Patrice Lumumba]]** (1925–1961) oli Kongo Demokraatliku Vabariigi peaminister
** tema järgi on nime saanud:
** kokteil Lumumba
** Lumumba jõgi Kärdlas
Lumumba jõgi

**Lumumba jõgi** on kraav Kärdlas Hiiumaal. Kraav kaevati 1960. aastatel ning sai nime tol ajal palju kajastatud Kongo Demokraatliku Vabariigi esimese peaministri Patrice Lumumba järgi, kuna kraavi kaevamise ajal räägiti raadios palju tema mõrvamisest 1961. aastal. 

## Viited
Isikuline asesõna

**Isikuline asesõna** ehk **personaalpronoomen** esitab lauses kõneleja või kuulaja isiku.

Isikulisi asesõnu ehk personaalpronoomeneid on eesti keeles kuus: 
* ainsuses:
# *mina* (*ma*), 
# *sina* (*sa*), 
# *tema* (*ta*),
* mitmuses:
# *meie* (*me*),
# *teie* (*te*),
# *nemad* (*nad*).
Västeråsi piiskoppide loend

## Katoliku piiskopid
*Munkdorpi David (surnud 1082, legendaarne)
*Robertus 1219–1225
*Magnus 1232–1258
*Carolus 1258–1283
*Petrus 1284–1299
*Öiarus 1299
*Haquinus 1299–1300
*Nicolaus Catilli 1300–1308
*Israel Erlandi 1309–1328
*Egislus Birgeri 1329–1352
*Magnus Augustini 1353–1369
*Laurentius Boberg 1370
*Mathias Laurentii 1371–1379
*Hartlevus Hartlevi 1379–1383
*Beno Henrici Korp 1383–1394
*Nicolaus 1395–1403
*Andreas Johannis 1403
*Petrus Ingevasti 1403–1414
*Ingemarus Ingevaldi 1414
*Nafno Johannis Gyrstinge 1414–1421
*Olaus Jacobi Knob 1421–1442
*Achatius Johannis 1442–1453
*Petrus Mathiae de Vallibus 1453–1454
*Olaus Gunnari 1454–1461
*Benedictus Magni 1461–1462
*Birgerus Magni 1462–1464
*Ludechinus Abelis 1465–1487
*Olaus Andreae de Vallibus 1487–1501
*Otto Olavi (Svinhufvud) 1501–1522
*Petrus Jacobi Guti (Sunnanväder) 1523

## Evangeelsed piiskopid

*Peder Månsson (piiskop) 1523–1534
*Henricus Johannis 1534–1556
*Peder Swart (Petrus Andreae Niger) 1557–1562
*Johannes Nicolai Ofeegh 1562–1574
*Erasmus Nicolai Arbogensis 1574–1580
*Petrus Benedicti Ölandus 1583–1588
*Olaus Stephani Bellinus 1589–1606
*Nicolaus Petri 1606
*Olaus Stephani Bellinus 1608–1618
*Johannes Johannis Rudbeckius 1619–1646
*Olavus Laurentii Laurelius 1647–1670
*Nicolaus Johannis Rudbeckius 1670–1676
*Johannes Petri Brodinus 1677–1680
*Carolus  Carlson 1680–1708
*Petrus Malmberg 1708–1710
*Matthias Iser 1711–1725
*Sven Cameen 1725–1729
*Nils Barchius 1731–1733
*Andreas Kallsenius 1733–1750
*Samuel Troilius 1751–1760
*Lars Benzelstierna 1760–1800
*Johan Gustaf Flodin 1800–1808
*Eric Waller 1809–1811
*Gustaf Murray 1811–1825
*Sven Wijkman Casparsson 1829–1839
*Gustaf Nibelius 1839–1849
*Christian Fahlcrantz 1849–1866
*Carl Olof Björling 1866–1884
*Gottfrid Billing 1884–1898
*Johan August Ekman 1898–1900
*Nils Lövgren 1900–1920
*Einar Billing 1920–1939
*Johan Cullberg 1940–1962
*Sven Silén 1962–1975
*Arne Palmqvist 1975–1988
*Claes-Bertil Ytterberg 1988–2008
*Thomas Söderberg 2008-

## Välislingid
Västerås stifts biskopar genom tiderna Svenska kyrkan.
Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikool

**Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikool** (vene keeles Российский университет дружбы народов, lühend РУДН)  on kõrgem õppeasutus Venemaal Moskvas.

**Rahvaste Sõpruse Ülikool** asutati 1960. aastal. 

1961–1992 oli kooli nimeks **Patrice Lumumba nimeline Rahvaste Sõpruse Ülikool**. Nimi pandi Kongo Demokraatliku Vabariigi esimese peaministri Patrice Lumumba auks, kes 1961. aasta jaanuaris riigipöörde järel tapeti.
Kölni konföderatsioon

**Kölni Konföderatsioon** oli Taani-Hansa sõjas 1367. aastal Kölnis sõlmitud Taani kuninga vastane sõjaline liit, milles osalesid Taani ülemvõimu vastu Läänemere kaubanduses 77 hansalinna ja  Holsteini, Mecklenburgi ülikud, Taani aadlikud ja Madalmaade linnad.

Valdemar IV Atterdag (1340–1375) oli taastanud Taani riikliku ühtsuse ja kuningavõimu autoriteedi Taani riigis. 1361. aastal vallutas ya Ojamaa ja tal õnnestus saavutada kontrollØresundi väina üle, kontrollida Läänemere laevandust ning maksustada väina läbivad kaubalaevad.
Tüvi (keeleteadus)

**Tüvi** ehk **sõnatüvi** on sõna osa, mis jääb järele muuteliidete eemaldamisel.

## Vaata ka
*juur (keeleteadus)
Tšerepõn (Ovrutši rajoon)

**Tšerepõn** (ukraina keeles Черепин) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis. Elanike arv on 349.
Liidik

**Liidik** ehk **kliitik** ehk **liidepartikkel** on morfeem, mis käitub grammatiliselt nagu sõna, kuid liitub häälduses mõne sõnaga ega kanna ise sõnarõhku.

Liidikuid liigitatakse vastavalt sellele, kuidas nad fraasi suhtes asetsevad eesliidikuteks ehk prokliitikuteks ja järelliidikuteks ehk enkliitikuteks.

Eesti keeles on järelliidikud (ehk *enkliitikud*) näiteks *-gi*, *-ki*. 

Liidik võib mõnikord grammatiliselt liituda fraasiga niiviisi, et ta ei ole grammatiliselt otseselt seotud sõnaga, millega ta fonoloogiliselt liitub; näiteks võib  
inglise keeles possesiivsust väljendav järelliidik *’s* liituda fraasiga *the Queen of England* nii: *the Queen of England’s* ('Inglismaa kuninganna (oma)').
Teklõnivka

**Teklõnivka** (ukraina keeles Теклинівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 145. Pindala on 0,328 km².
Uljanivka (Lõpovetsi rajoon)

**Uljanivka** (ukraina keeles Улянівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 107. Pindala on 0,61 km².
Bantu keelte S-rühm

**Bantu keelte S-rühm** on rühm bantu keeli.

Nende seas on:
*kalanga keel
* lõunandebele keel
* manjika keel
* ndau keel
* pedi keel
* ronga keel
* sotho keel
* šona keel
** karanga murre
*** džena murrak
***duma murrak
***govera murrak
**korekore murre
**zezuru murre
* tonga keel
* tsonga keel
* tsvaa keel
* tsvana keel
** khatla murre
**kvena murre
**rolongi murre
* tšopi keel
* venda keel
Ossitšok

**Ossitšok** (ukraina keeles Осічок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 98. Pindala on 0,053 km².
Trõbussivka

**Trõbussivka** (ukraina keeles Трибусівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis. Elanike arv on 987. Pindala on 2,34 km².
Adolfo Suárez

**Adolfo Suárez González** (25. september 1932 Cebrero – 23. märts 2014 Madrid) oli Hispaania poliitik. 

Ta oli 4. juulist 1976 kuni 25. veebruarini 1981 Hispaania peaminister. Ta oli esimene demokraatlikult valitud Hispaania peaminister pärast kindral Francisco Franco diktatuuri.
Naiskivi

**Naiskivi** on püha kivi Virumaal Viru-Nigula kihelkonna ja valla Unukse külas.

Kivi sünni kohta on 1937. aastal üles kirjutatud muistend:

*Kuri ämm ei ole miniat sugugi sallind, ajand teda ühtelugu taga, sõimand, löönd ja vaevand teda. Minia kannatand esti kõik nurisemata, aga et abi kudagi loota ega kuskilt loota ei old, lõppend ka temagi kannatus. Kui ta jälle ämmalt hea tulupi oli saand, võtnud lapse ja lähend püha määle ja palund jumalatelt, et teda kiviks muudetaks. Puuks ei ole sellepärast tahtnud, et puu ära põletatakse. Selle pääle muudetudki kiviks. Kivi aketud pühaks pidama ja tema juures jumalaid paluma. Ristiusu ajal keelatud metsas käimine ära ja kivi toodud sookaldale välja (kust, ei tea). Kivi peab istuva naisterahva moodi olema, kellel ka laps süles olnud. Hiljuti võtnud üks tüdruk koeruse pärast lapse sülest ära.* (ERA II 153, 593 (17) < Viru-Nigula khk, – H. Länts (1937.)

## Viited

## Välislingid
* 
* Heiki Maibergi foto Naiskivist Maavalla Koja kuvakonnas.
Haagi kongress

**Haagi kongressi** peavad paljud esimeseks föderaalseks hetkeks Euroopa ajaloos. Kongressi peeti Hollandis Haagi linnas 1948. aasta 7.–11. maini ning seal osales 750 (teistel andmetel rohkem kui tuhat) delegaati üle Euroopa. Lisaks olid kohal ka vaatlejad Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest.

Kongressil õnnestus koondada laia poliitilise spektri esindajaid, andes neile võimaluse arutada Euroopa poliitilise koostöö arenemise üle. Konverentsist võttis osa suur hulk olulisi poliitikategelasi: Konrad Adenauer, Winston Churchill, Harold Macmillan, David Maxwell-Fyfe, Pierre-Henri Teitgen, François Mitterrand (mõlemad olid tollal Robert Schumani valitsuse ministrid), Paul Reynaud, Édouard Daladier, Paul Ramadier (kolm endist Prantsusmaa peaministrit), Paul van Zeeland, Albert Coppé ja Altiero Spinelli jpt.

Haagi kongressil mängisid aga lisaks poliitikutele aktiivset rolli ka filosoofid, ajakirjanikud, juhtivad kirikutegelased, advokaadid, professorid, ettevõtjad ja ajaloolased. Kongressi ajal käidi välja idee poliitilise, majandusliku ja rahalise Euroopa Liidu loomiseks. Sellel pöördepunktiks peetaval konverentsil oli suur mõju peagi loodava Euroopa Liikumise kujunemisele.

Hispaania riigimees Salvador de Madariaga pani kongressi ajal ette Euroopa Kolledži loomise. Tema nägemuses oleks tegemist olnud kolledžiga, kus paljudest riikidest pärit ülikooli lõpetanud noored, kellest osade kodumaad alles hiljuti omavahel sõdisid, saanuksid koos õppida ja elada.

Kongress arutles veel Euroopa Nõukogu tulevase ülesehituse ja rolli üle. Kongressil osalenud Teitgen ja Maxwell-Fyfe olid olulisel kohal Euroopa Nõukogu egiidi all vastu võetud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni loomisel.

Kongress andis ka võimaluse tõsta üldsuse arvamust Euroopa ühtsusest. 1948. aasta 20. juulil toimunud Lääne-Euroopa Liidu ministrite kohtumisel käis Schumani valitsuse välisminister Georges Bidault välja idee Euroopa Assamblee (see realiseerus hiljem Euroopa Nõukogu näol) ning Euroopa tolli- ja majandusliidu loomiseks (millest kasvasid välja Euroopa Söe- ja Teraseühendus ning Rooma lepingutega loodud kaks ühendust). Seega võib kokkuvõtvalt öelda, et kongressi lõppjäreldustest sai Prantsusmaa valitsuse poliitika alus ning seejärel ka kogu Euroopa valitsemise poliitika alus.

Kuigi toimunud kongressi olulisust ei alahinnata praegugi, on tänapäevased hinnangud toimunule sageli ka veidi tagasihoidlikumad. 2013. aasta 11. aprilli Sirbis kirjutab Hent Kalmo, et "tagantjärele näib 1948. aastal peetud suurejooneline Haagi kongress Euroopa lõimumises ehk olulise piirikivina, kuid tegelikult oli see nn Monnet meetodile alternatiivne tee, mis viis (siiani üsna hambutu) Euroopa Nõukoguni, mitte Euroopa Liiduni".

## Vaata ka
* Robert Schuman
* Euroopa Liit
* Euroopa Nõukogu

## Viited

* *Congress of Europe, May 1948*. Council of Europe. 1999. ISBN 92-871-3918-0.

## Välislingid
* Haagi kongressi poliitiline resolutsioon CVCE
* ''Speak up Europe'' ajaveeb
* Euroopa Liikumine
Krooneetrid

**Krooneetrid** on tsüklilised polüeetrid, enamasti korduvate eeterlülidega (-O-CH2-CH2)n ühendid. Siia loetakse ka harvem ettetulevad analoogset tüüpi makroheterotsüklid, mille molekulis on hapniku aatomi asemel S (tiakroon), NH (asakroon) jt elemendid.

Krooneetrite spetsiifiliseks ühisjooneks on tsüklisisene tühik, mille hapnikuaatomitega seonduvad kergesti mitmed katioonid ja protoneeritud aminorühma sisaldavad ühendid. Tugevasti komplekseeruvad leelismetallide katioonid andes stabiilsed ühendid. Seejuures tsükli väliskülg on hüdrofoobne. Seetõttu moodustunud soolad reeglina lahustuvad mittepolaarsetes orgaanilistes solventides.

## Vaata ka
*Võõrustaja-külalise kompleks
*Eetrid
*Heterotsüklilised ühendid
Võlla tamm

**Võlla tamm** (ka *Hellamaa Võlla hiietamm*) on pühapuu Muhu kihelkonna ja valla Hellamaa külas.

Puu murdus 2008. aastal.

## Välislingid
*
*
Pea meeles head

**"Pea meeles head"** on Birgit Õigemeele ja Ott Leplandi esimene ühine singel, mille pealkirja kandis ka 2014. aasta mais toimunud emadepäeva kontserdisari. Loo autorid on Mihkel Mattisen ja Silvia Soro.

## Edetabelid

## Välislingid
* Sõnad: "Pea meeles head" Sasslantis.ee
* Video: "Pea meeles head" Youtube.com
Suuraju poolkerad

**Suuraju poolkeradeks** (ladina keeles *hemispheria cerebri*) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel koljuõõnes paikneva suuraju vasakut ja paremat osa, mille vahel paikneb suuraju-pikilõhe.  Suuraju vasak ja parem poolkera on ühendatud suuraju-pikilõhe põhjas paikneva mõhnkeha (*corpus callosum*) kaudu.

## Inimesel
Inimaju poolkerade funktsioonid pole täpselt samasugused. Seda nähtust nimetatakse ajupoolkerade asümmeetriaks.

Kahe ajupoolkera vaheline infotöötlus käib mõhnkeha kaudu. Naistel on mõhnkeha suurem kui meestel.

Suuraju vasak ja parem poolkera on kaetud hallaine kihiga ja moodustab suurajukoore ning selle all paikneb valgeaine. Suuraju poolkerades paiknevad külgmised ajuvatsakesed.

Suuraju poolkerad arenevad embrüonaalses arengujärgus otsajust.

## Madudel
Madude suuraju poolkerasid on vähe uuritud kuid arvatakse, et nende anatoomia ei erine oluliselt teiste roomajate omast.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
* Tiit Kändler, Einsteini aju ennetas inimese evolutsiooni, 17. jaanuar 2013.
* James A. Foley, Einstein's Brain Hemispheres were Unusually Well-connected, Study Reveals (inglise keeles).
Maxim

**Maxim** on meestele mõeldud elustiili ajakiri. Ajakirja esimene number ilmus 1995. aasta mais Suurbritannias. Ajakirja lehekülgedel kirjutatakse meestemoest, autodest, tehnikast ja muudest meestele huvi pakkuda võivatest asjadest. Samuti sisaldab ajakiri ka mõningaid erootilisi hõnguga fotosid. 

Ajakirja edu kodumaal tõi kaasa laienemise välisturgudele. 1997. aastal ilmus esimene number, mis oli mõeldud USA turule. Sellest väljaandest on saanud seal riigis suurim noorte meeste ajakiri, mille igakuine trükiarv ületab 9 miljonit eksemplari. Ajakirja erinevad väljaanded on veel ka Argentinas, Austraalias, Belgias, Bulgaaria, Filipiinidel, Hispaanias, Hollandis, Indias, Indoneesias, Itaalias, Kanadas, Kreekas, Lõuna-Koreas, Mehhikos, Montenegros, Poolas, Prantsusmaal (kandes nime "Maximal"), Rumeenias, Tšehhis, Serbias, Singapuris, Tais, Türgis, Ukrainas ja Venemaal (olles riigi suurima trükiarvuga meesteajakiri). Ajakiri on ilmunud ka Brasiilias, Portugalis (nimega "Maxmen") ja Saksamaal.

## Vaata ka
*Maxim Hot 100
Loiret' departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Loiret' departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid.

Departemangus on kolm ringkonda:
* Orléansi ringkond
* Montargis' ringkond
* Pithiviers' ringkond

## Kantonid
Departemangus on kokku 21 kantonit. Vald Orléans (kogupindalaga 27,48 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.

## Vallad
Departemangus on 326 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Sulev Salm

**Sulev Salm** (21. märts 1971 Tartu – 31. detsember 2024 Viljandi) oli eesti muusik, helilooja ja produtsent. 

Ta lõpetas Tartu 7. Keskkooli ja Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli koorijuhtimise eriala. 1995. aastal lõpetas ta Viljandi Kultuurikolledži levimuusika eriala. 2013. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kultuurikorralduse magistriõppe, tal oli sotsiaalteaduse magistri kraad. 

Ta asutas ansamblid Jäääär, In Boiler, Oort, Kiritöö jt. Lisaks tegutses ansamblites Ummamuudu, Untsakad, Alle-aa jt. 

Ta töötas Viljandi Kultuurikolledži õppejõuna ja Kuku Raadio produtsendina, alates 2008. aastast Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia õppejõuna ja helistuudio helirežissöörina ning vabakutselise muusiku ja produtsendina. 

Ta korraldas ka Viljandi Pärimusmuusika ja Regiöö festivali (peakorraldaja 2004–2011).

## Isiklikku
Tema isa oli Jaan Salm.

## Albumid
*Tom Dycus - Summer has gone (1993),
*In Boiler - Patused mõtted (1995),
*Ummamuudu- Meie elu (1995), 
*Jõul (1995), 
*Kõne Võrust (1996), 
*Ummaleelo (1997), 
*Oort-Oort (2001), 
*Veere, veere päevakene (2004), 
*Suur härg (2009), 
*Põldsepp & Pojad - Eesti Vabadussõja laulud (2009)…
*Põldsepp & Pojad - Laulud Leegionis
*Sulev Salm - Vaadates tagasi

## Viited
Etti Kagarov

**Etti Kagarov** (sündinud 28. jaanuaril 1956 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik ja muuseumijuht.

Ta on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli 1974. aastal ja Väimela Näidissovhoostehnikumi veterinaarvelskrina 1979. aastal. 2001. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaaltöö erialal magistrikraadiga.

Etti Kagarov kuulus 2000–2010 Eestimaa Rahvaliitu ja alates 2011. aastast Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

Kagarov oli Kohtla vallavolikogu esimees 1996–2003 ja Kohtla vallavanem 2003–2014. Ta on olnud Riigikogu XII ja asendusliikmena korraks ka XIII koosseisu liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel XV Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 154 häält ning ei osutunud valituks.

Kagarov on üks lastekaitseseaduse algatajaid. 

2018. aastast on ta Eesti Kaevandusmuuseumi direktor.

## Tunnustus
* 2009 Ida-Virumaa teenetemärk

## Viited
Algvorm

Käändsõna või pöördsõna **algvorm** on sõnavorm, millest sõnamuutmise kirjeldamisel lähtutakse.

## Eesti keel
Käändsõnade algvorm on ainsuse nimetav kääne (nt *isa*) ning pöördsõnade alg­vor­m on ''ma''-tegevusnime vorm.

## Vaata ka
*Sõnastikusõna
4J Studios

**4J Studios** on šoti arvutimängu arendamise stuudio, mis asub Dundee's ja East Lintonis. Kompanii on töötanud paljude väljaandjatega, nagu: ZeniMax Media, Mojang ja Microsoft Studios.

## Mängud
### Originaalsed mängud

### Pordid ja re-makid

## Välislingid
*4J Studiose koduleht
Tõnis Padu

**Tõnis Padu** (25. oktoober 1950 Haapsalu – 26. märts 2014 Tallinn) oli eesti arhitekt ja muinsuskaitsja.

Ta sündis aastal 1950 Haapsalus koolmeistrite pojana. Ta lõpetas aastal 1969 Haapsalu 1. Keskkooli ja aastal 1978 kiitusega Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri erialal.

Ta töötas aastast 1978 Vabariiklikus Restaureerimisvalitsuses ja Haapsalu projekteerimisbüroos. Aastatel 1980–2004 oli ta Haapsalu rajooni/Lääne maakonna peaarhitekt. Aastal 2004 asus ta tööle Haapsalu linnavalitsusse.

## Poliitiline tegevus
Ta kuulus 30. augustist 1999 21. märtsini 2012 Isamaa ja Res Publica Liitu. 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste tulemusena valiti ta 81 häälega Haapsalu linnavolikogu liikmeks (Isamaaliidu nimekirjas).

## Isiklikku
Tal on tütar Mare Padu.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Haud Haapsalu Metsakalmistul
Rombiline kärnrästik

**Rombiline kärnrästik**  (*Causus rhombeatus*) on maoliik.

## Klassifikatsioon

Rombilise kärnrästiku süstemaatika pole päris selge. Osad autorid paigutavad ta alamsugukonda *[[Causinae]]*.

Rombiline kärnrästik klassifitseeritakse roomajate andmebaasis  pärisrästiklaste alamsugukonda.

## Kirjeldus

Seljasoomused on harilikult helepruuni värvi, mida ilmestavad suured tumepruuni värvusega rombja hulknurga kujuga laigud, peas aga on üsna suur kolmnurkjas-südajas laik.  

## Levila

Nad elavad Senegalis, Gambias, Guinea-Bissaus, Guineas, Sierra Leones, Libeerias, Elevandiluurannikul, Ghanas, Togol, Nigeerias, Kamerunis, Ekvatoriaal-Guineas, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Lõuna-Sudaanis, Etioopias, Somaalias, Keenias, Ugandas,  Tansaanias, Rwandas, Burundis, Mosambiigis, Malawis, Sambias, Angolas, Namiibias, Botswanas, Zimbabwes, Svaasimaal ja Lõuna-Aafrika Vabariigis.  

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Animal Diversity Web-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis 
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Causus rhombeatus]] seisuga 27.03.2014.*
Kärnrästik

**Kärnrästik** (*Causus*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Kärnrästikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Causus bilineatus]]* Boulenger, 1905
* *[[Causus defilippii]]* (Jan, 1862)
* *[[Causus lichtensteinii]]* (Jan, 1859)
* *[[Causus maculatus]]* (Hallowell, 1842)
* *[[Causus rasmusseni]]* Broadley, 2014
* *[[Causus resimus]]* (Peters, 1862)
* *Causus rhombeatus* (Lichtenstein, 1823) – rombiline kärnrästik.

## Levila

Nad elavad valdavalt Aafrikas, sealhulgas Sambias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Causus]] seisuga 14.12.2013.*
Zemessardze

**Zemessardze** (eesti keeles *Maakaitse*; täisnimi **Latvijas Republikas Zemessardze**) on vabatahtlikkuse alusel tegutsev Läti riigikaitseorganisatsioon.

Zemessardze on asutatud 23. augustil 1991.

Lätis on võimalik astuda vabatahtliku riigikaitselise organisatsiooni Zemessardze liikmeks pärast ajateenistuse peatamist või lõpetamist, Zemessardze ja Leedu KASP on põhimõtteliselt võrreldavad Eesti Kaitseliiduga. Zemessardze on jagatud kolmeks regiooniks. 1. regiooni staap paikneb Liepājas ning regiooni kuulub viis pataljoni. Teise regiooni staap asub Rēzeknes ning selle alla kuulub seitse pataljoni. Kolmanda regiooni staap on Riias ning selle alla kuulub kuus pataljoni. Organisatsiooni üldiseks suuruseks on umbes 10 000 liiget.
Gustavo Dudamel

**Gustavo Adolfo Dudamel Ramírez** (sündinud 26. jaanuaril 1981) on Venezuela dirigent ja viiuldaja, aastast 2025 New Yorgi filharmooniaorkestri muusika- ja kunstiline juht. 

2006. aasta novembris debüteeris Dudamel Milano La Scalas Mozarti ooperiga „Don Giovanni“; teiste oluliste sündmuste hulka tema karjääris aastatel 2006–2007 kuulusid esinemine Viini Filharmooniaga Luzerni festivalil, kontserdid San Francisco Sümfooniaorkestri ja Chicago Sümfooniaorkestriga ning paavst Benedictus XVI 80. sünnipäeva kontsert 16. aprillil 2007 koos Stuttgarti Raadio Sümfooniaorkestri ja viiuldaja Hilary Hahniga, kus osalesid nii paavst ise kui ka paljud teised katoliku hierarhid. Samuti teatati 2007. aasta aprillis, et Dudamel sõlmis viieaastase lepingu Los Angelese Filharmooniaga. 

2015. aastal dirigeeris Dudamel nii filmi ametliku heliriba kui ka tuntud filmihelilooja John Williamsi tellitud filmi "Star Wars: The Force Awakens" ava- ja lõputiitreid. Samuti dirigeeris ta Viini Filharmooniaorkestri 2017. aasta uusaastakontserti olles 36-aastasena läbi ajaloo selle kontserdi noorim dirigent. 

Alates 2009. aastast on ta olnud Los Angelese sümfooniaorkestri peadirigent ja kunstiline juht.

## Välislingid
* Gustavo Dudameli koduleht
Šenderiv

**Šenderiv** (ukraina keeles Шендерів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 280.
Ajuvatsakesed

**Ajuvatsakesteks** ehk **ajuvatsakeste süsteemiks** (ladina keeles *ventriculus encephali*) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel koljuõõnes paikneva peaaju pilujaid õõsi, mis on täidetud pea- ja seljaajuvedelikuga.

Teatakse nelja ajuvatsakest: I külgvatsake (vasakul) (*ventriculus lateralis*), II külgvatsake (paremal), III ajuvatsake (*ventriculus tertius*)  ja IV ajuvatsake (*ventriculus quartus*). 

I ja II külgvatsakest seostatakse embrüonaalses arengujärgus otsajuga, III vatsakest vaheaju ja IV vatsakest taga- ning piklikajuga.

Mõnikord lisanduvad neljale ajuvatsakesele veel ka V ning VI ajuvatsake.

## Viited
Shani Davis

**Shani Davis** (sündinud 13. augustil 1982 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide kiiruisutaja.

2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos võitis ta 1000 meetri distantsil esimese mustanahalise sportlasena taliolümpiamängudel individuaalala kuldmedali. Ta võitis ka hõbemedali 2006. aasta taliolümpiamängudelt 1500 m distantsilt ning kuldmedali 1000 meetri ja hõbemedali 1500 meetri distantsilt 2010. aasta taliolümpiamängudelt Vancouverist. 2014. aasta taliolümpiamängudel jäi tema laeks 8. koht 1000 meetris.

Kiiruisutamise maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud 20 medalit. Ühe pronksmedali on ta võitnud ka lühirajauisutamise maailmameistrivõistlustelt.

#### Rekordid

### Isiklikud rekordid

### Maailmarekordid

#### Viited
Võõrustaja-külalise kompleks

Supramolekulaarkeemias on **võõrustaja-külalise kompleks** (*host-guest complex*) selline kahe (või enama) molekuli või iooni ühendus, mille osapooled on seotud spetsiifilistest struktuursetest (3D) iseärasustest tulenevate interaktsioonidega, aga mitte kovalentsete keemiliste sidemetega.

Kasutatud on ka nimetusi peremees-külaline või külaline-võõrustaja kompleks ja sulu- või sulgühendid.

Võõrustaja-külaline kompleksi moodustumisel on olulised mittekovalentsed sidemed nagu vesinikside, iooniline side, van der Waalsi jõud ja hüdrofoobsed interaktsioonid.

*Võõrustajamolekulide* korral on üldiselt tegu suurte molekulidega. Suured proteiinide molekulid osalevad paljudes bioloogilistes protsessides seondudes üksteisega spetsiifiliselt kuid pöörduvalt, näiteks substraat-ensüüm kompleks. Makroheterotsüklid nagu tsüklodekstriinid, kaliksareenid, porfüriinid, kukurbituriilid, krooneetrid jmt moodustavad oma õõnsusesse sobiva külalismolekuliga sulgühendeid. 3D võrestikstruktuuriga ainete (tseoliidid, teatud polümeerid ja karbamiid, mis võib moodustada poorse struktuuri) komplekse õõnsustesse seotud külalismolekulidega nimetatakse klatraatideks. Spetsiaaltehnikatega sünteesitakse rotaksaanid, milles läbi makrotsüklilise molekuli õõnsuse on "lukustatud" teine molekul. Dendrimeeride suurte sfääriliste molekulide välimised hargnenud struktuuriga rühmad kapseldavad väiksema hüdrofoobse molekuli või selle haru moodustades kompleksi.

Seondumata võõrustaja (*H*) ja külalise (*G*) ning nende mittekovalentselt seotud kompleksi (*HG*) vahel saavutatakse põhimõtteliselt tasakaalu olukord:
:H + G \rightleftharpoons\ HG
Kompleksi teket soodustab süsteemi stabiilsemaks muutumine, nagu Gibbsi vabaenergia  (ΔG0) vähenemine jm termodünaamilised faktorid.

Võõrustaja-külalise kompleksi koostisosana näitavad *külalismolekulid* oluliselt modifitseerunud keemilisi ja füüsikalisi omadusi võrreldes aine vabade molekulidega. Muutuvad näiteks lahustuvus, efektiivne kontsentratsioon, lenduvus, bioloogiline aktiivsus, selektiivsus keemilises reaktsioonis, spektraalnäidud jm. Kõik see võimaldab neid komplekse kasutada paljudes valdkondades nagu farmaatsia, keskkonnakaitse, toidutööstus, keemiline analüüs ja süntees jne.

## Vaata ka
*Makromolekul
*Heterotsüklid
*Supramolekulaarkeemia
Pithovirus sibericum

***Pithovirus sibericum*** on viiruse liik. *Pithovirus sibericum* on suurim nüüdisajal avastatud viirus: selle pikkus 1,5 mikromeetrit ja läbimõõt 0,5 mikromeetrit.

*Pithovirus sibericum* liigitatakse DNA-viiruste hulka. 

## Avastamine

Jean-Michel Claverie ja Chantal Abergel avastasid viiruse 30 000 aasta vanusest ülessulatatud pinnaseproovist, millele lisati amööbe (*[[Acanthamoeba castellanii]]*), ja mis pärines 30 meetri sügavuselt Tšukotka poolsaare igikeltsast.
 
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ViralZone-s
*Andy Coghlan, Biggest-ever virus revived from Stone Age permafrost, 20:00 03 March 2014, Veebiversioon (vaadatud 28.03.2014) (*inglise keeles*)
Katapõõsa lehed

**Katapõõsa lehed** (*Cathae edulis folium*, *folia Cathae*) on katapõõsa saadused, mida kasutatakse väga erinevatel eesmärkidel ja valmistusviisidel nii töönduslikult kui ka kodumajapidamises.

Tavakeeles nimetatakse katapõõsa lehti ka khati taime lehtedeks ehk khati põõsa lehtedeks.

## Droogina

Droogina tarvitatakse okste tippudelt noorena kogutud värskeid katapõõsa lehti.

## Hoidmine ja kasutusviisid

Noored võrsed ja lehed keeratakse banaanilehte, paberisse või kilesse, et need enne kasutamist ära kuivaks. Neid võib ka panna sügavkülma või säilitada jahvatatult. Lehti näritakse või neist tehakse teed või pastat, mida saab suitsetada ja mis talub ka transporti. Lehtedest võib mee ja suhkru lisamisel teha ka maiustusi. Samuti segatakse neid kohvi hulka. Kuivatatud lehte võib suitsetada paljalt või hašiši hulka segatuna. Katalehti näritakse mõned minutit ja hoitakse suus nagu närimistubakat, mida aeg-ajalt näkitsetakse või neelatakse.
 
## Toime
Katapõõsa lehtedes olevad ained mõjutavad tõenäoliselt kolinergilisi ja adrenergilisi närviimpulsse. Kata toime põhineb suures osas katinoonil, mis stimuleerib serotoniini, dopamiini ja norepinefriini vabanemist, mistõttu toimib nagu kokaiin ja amfetamiin. Kata ergutab meeli, parandab füüsilist vastupidavust ja keskendumisvõimet, kõrgendab meeleolu ning vähendab une- ja toiduvajadust. Kata on ka pikaajalise toimega valuvaigisti, mille toime võib kesta poolest tunnist ööpäevani.

Islamimaades kasutatakse katat suhtlus- ja esinemisoskuse parandamiseks, samuti peetakse seda armurohuks ning võetakse masenduse, peavalu, gonorröa, maovaevuste, maohaavandite, köha, astma ja palaviku korral.

### Hoiatus

Katapõõsa lehtede pikemaajaline tarvitamine põhjustab erutust, ängistust, maaniat, isutust, pupillide laienemist, hüperaktiivsuse suurenemist, vererõhu ja kehatemperatuuri tõusu, mao-, kurgu- ja söögitorupõletikku, seedetrakti haavandeid, maksa- ja neerukahjustusi, bronhiiti, vähki, migreeni ja ajuverejooksu.

Aastatepikkune tarvitamine, ka kogustest olenevalt, võib põhjustada hallutsinatsioone ja psühhoosi ning isiksuse degradeerumist ja meestel sugutungi kadumist.

## Muu

Katapõõsa lehtedes sisalduvast katinoonist valmistatakse sünteetilist uimastit metkatinooni.

## Õigusregulatsioon

Katinoon on Eestis kantud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete I nimekirja.

Katapõõsa lehti kontrollivad Euroopas 2008. aasta seisuga 11 riiki.

## Viited

## Välislingid
*Assessment of khat (Catha edulis Forsk), Veebiversioon (vaadatud 28.03.2014) (*inglise keeles*)
*Ian P. Stolerman, Encyclopedia of Psychopharmacology, lk 674 – 676, 2010, Volume 2, springer Verlag, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 28.03.2014) (*inglise keeles*)
*Uwe Gnadenteich, 
*MTA ametnikud said kätte rekordilise koguse khati taimi, Avaldatud: 28.03.2014 kell 10:50, veebiversioon (vaadatud 28.03.2014)
Lisahaistmissibul

**Lisahaistmissibulaks** (ladina keeles *bulbus olfactorius accessorius*) nimetatakse paljudel kesknärvisüsteemiga loomadel haistmisaju osa. Lisahaistmissibul on paariline moodustis, mis paikneb haistmissibulate taga.

Lisahaistmissibulaid seostatakse vomeronasaalse süsteemiga ja need kuuluvad haistmisaju-põhimikuosa koosseisu. 

## Viited
Feuerthalen

**Feuerthalen** on asula Šveitsis Zürichi kantonis Reini jõe vasakul kaldal, Feuerthaleni valla keskus. 

Feuerthalen on silla kaudu ühendatud Schaffhauseni linnaga.

## Ajalugu
Küla on esmamainitud 1318 nimega *Fuirtal an dem Rine*, Schaffhauseni ürikutes ka juba varem ilma nimeta. 

Koolmekohale rajati esimest korda sild 1259. Hilisemad sillad ehitati  1480, 1550–1611, 1759 (Hans Ulrich Grubenmann, hävis sõjas 1799), 1805 (Andreas Widmer) ja 1965. Sild koos väravatorniga, mis 1847 lammutati, kuulus Schaffhausenile; see kutsus esile piiritülid 1470, 1555 ja 1895.