open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Freytag von Loringhoven

**Freytag von Loringhoven** (läti Freitāgi-Loringhofeni; vene Фрейтаг фон Лорингофен) on Vestfaali päritolu saksa, Saaremaa ja Kuramaa aadlisuguvõsa.

Üks haru rändas Vestfaalist, Lääne-Saksamaalt Baltikumi 13. sajandil.

Johann Freytag von Loringhoven oli Liivi ordu maameister aastail 1485–1494.

Aastal 1620. aastal immatrikuleeriti suguvõsa Kuramaa rüütelkonda, 1747. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse ja 1847. aastal Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 1878. aastal tõsteti Venemaal paruniseisusse ja 1880. aastal Preisimaa ja 1895. aastal Saksi-Weimari vabahärraseisusse.

1914. aastal kuulus perekonnale Tiinuse mõis Anseküla kihelkonnas Saaremaal.

## Suguvõsa liikmeid
* Parun (1878) Karl Gottlob von Freytag-Loringhoven (1811–1882), Patküla mõisast (Owerlack) pärit Venemaa keisririigi diplomaat, salanõunik, peakonsul Kopenhaagens ja Danzigis 
** Vabahärra Alexander von Freytag-Loringhoven (1855–1908), kirjanik
** Vabahärra Hugo von Freytag-Loringhoven (1855–1924; de), preisi jalaväekindral, kindralstaabi ülem ja sõjanduskirjanik, Pour le Mérite rahuklassi ordeni kavaler.
** Vabapreili Mathilde von Freytag-Loringhoven (1860–1941), maalikunstnik
* Parun (1878) Karl (Charles) Johann Freytagh von Loringhoven (1816–1887), Paju mõisnik, Saaremaa maamarssal ja maanõunik, tõeline riiginõunik
* Vabahärra Alexander von Freytag-Loringhoven (1849–1926), preisi jalaväekindral
*Parun Leon Freytag von Loringhoven (1851–1920), Venemaa keisririigi riigiametnik, Saaremaa Paju mõisaomanik
*Parun Alexander Karl Adolf Freytag-Loringhoven (1855–1921), Saaremaa maanõunik, Saaremaa Tiinuse mõisaomanik
* Axel von Freytagh-Loringhoven (1878–1942), saksa jurist ja poliitik 
*Charles Napoleon Haro *Burchard Freytag von Loringhoven* (1879–1950), jurist, Saaremaa rüütelkonna sekretär
* Wessel Freytag von Loringhoven (1899–1944; de), saksa sõjaväelane Balti Landesveeris, Reichswehris, Wehrmachtis ja Abwehris, 20. juuli vandenõu osaline
* Bernd Freytag von Loringhoven (1914–2007), saksa sõjaväelane ja Hitleri kaaskondlane

## Viited

## Kirjandus
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, 1: Livland, Görlitz, 1929, lk.416-442 
*Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Görlitz, 1935, lk.122-126 
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Kurland, Band 1, Görlitz, 1939, lk.254-278 
## Välislingid
Viini klassikaline koolkond

**Viini klassikaline koolkond** või lihtsalt **Viini klassikud** on nimetus märkimaks klassitsismiajastu kolme silmapaistvamat heliloojat. Need olid:
*Franz Joseph Haydn (1732–1809) Austria
*Wolfgang Amadeus Mozart (1756–1791) Austria
*Ludwig van Beethoven (1770–1827) Saksamaa

Nimetus "Viini klassikaline koolkond" pole päris korrektne, kuna kolm heliloojat on liiga vähe, et moodustada koolkonda; nad olid kõik eri põlvkondadest; töötasid Viinis eri aegadel; puutusid isiklikult väga vähe kokku.
Ülo Matjus

**Ülo Matjus** (18. juuni 1942 Tartu – 25. jaanuar 2023) oli eesti filosoof ja literaat. Ta oli Tartu Ülikooli eesti filosoofia ajaloo erakorraline professor. 

Matjus on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli *[[cum laude]]* eesti keele ja kirjanduse erialal 1966. aastal, aspirantuuri esteetika alal 1970. aastal. Filosoofiakandidaat filosoofia ajaloo alal teemal "Проблема интенциональности в эстетике Романа Ингардена" Läti Riiklikust Ülikoolist 1975. aastal. Ta on õpetanud Tartu Ülikoolis esmajoones marksismi-leninismi filosoofiat ja Martin Heideggeri filosoofiat.
Tartu Ülikooli õppejõud aastatel 1971–2015, aastast 2015 emeriitprofessor. 

Ülo Matjuse artikleid on avaldatud ajakirjanduses. Aastail 1969–1982 sisustas ta ajakirja Looming bibliofiiliarubriiki "Index librorum", mille kaudu jõudis avalikkuseni teave olulistest raamatutest. 

Matjus oli Eesti Kirjanduse Seltsi ja Tartu Bibliofiilide Klubi liige.

## Tunnustus
* 2007 Tartu Ülikooli suur medal
* 2016 Tartu Ülikooli aumärk

## Õpilasi
Ülo Matjuse juhendamisel on kaitsnud doktoriväitekirjad Roomet Jakapi, Margit Sutrop ja Jaanus Sooväli, magistriväitekirjad Toomas Lott, Leo Luks, Anne Kokkov, Roomet Jakapi ja Margit Sutrop.

## Teosed
* "Eesti mõttelugu 1995–2004. Kataloog", Tartu: Ilmamaa, 2004, sisaldab sarja esimese 60 raamatu bibliograafilised andmed ja lühiiseloomustused
* "Kõrb kasvab" (artiklite kogumik). Sari Eesti mõttelugu, nr 54, Tartu: Ilmamaa, 2004, 568 lk
* "Raamat on raamat. Artikleid ja ettekandeid aastaist 1953-2017" Tartu: Ilmamaa, 2018, 336 lk

## Viited

## Kirjandus
*Leonid Stolovitš, "Väitekiri esteetika alalt" – Keel ja Kirjandus 1975, nr 6, lk 380
*Peeter Tulviste, "Sünnipäevakõnelus Ülo Matjusega" – Eesti bibliofiilia ja raamatuloo almanahh "Raamat on..." III, koostanud Eerik Teder, Tallinn 2003, lk 241–248, resümee saksa keeles
*Valle-Sten Maiste, "Aastatega kogunenud ääremärkusi eestikeelset heideggeriaanat silmas pidades (Ülo Matjus. Kõrb kasvab. Eesti mõttelugu 54)" -- Keel ja Kirjandus 2004, nr 8, lk 625-629
*Leo Luks, "Sõber on Matjus, kuid veel suurem sõber eimiski: Riieldes olemisajaloolise mõtlemisega" -- Akadeemia 2017, nr 12, lk 2170-2200

## Välislingid
* 
* Leo Luks, Ülo Matjus teel kunsti algupära poole. Sirp, 28. mai 2004 (Pidukõne Ülo Matjuse 60. sünnipäeva ning Martin Heideggeri "Kunstiteose algupära" eestikeelse tõlke ilmumise pühitsemise üritusel 2002. aasta juunis Tartu Kirjanduse Majas)
* Eduard Parhomenko, Kui põletada raamat. Sirp, 28. mai 2004 (arvustus Ülo Matjuse raamatule  "Kõrb kasvab" (Eesti mõttelugu 54))
* Aivar Kull Professori aardelaegas ERR, 6. november 2018 (arvustus Matjuse raamatule "Raamat on raamat")
* 03.02.2023, Eduard Parhomenko, Ülo Matjusele mõteldes, sirp.ee
Julep

***Julep*** (ka: *džuulep*) on Ameerikas külalislahkuse märgiks külalistele pakutav jook, mis koosneb veest, suhkrust, burboonist ja piparmündist. 

Joogi retseptiidee pärineb vanakreeka mütoloogiast, kus vaesteks ränduriteks maskeerunud jumalatele pakkus ainsana peavarju ja kõhutäidet üks vaene vanapaar. Tänutäheks muutsid jumalad nende onni uhkeks templiks.
Akste järv

**Akste järv** on järv Põlvamaal Põlva vallas, Ahjast 4 km lõuna pool. 

Järv on kirde-edela suunas piklik ja tema pindala on 5,3 ha, suurim sügavus 4,3 m. Järv paikneb Ahja ürgorgu suunduvas Akste lisaorus. Kaldad on soostunud, kaetud enamasti turbasamblaõõtsikuga. Põhja katab paks mudakiht. Vesi on pruunikasoranž, vähese läbipaistvusega (1,2 m).

Fütoplanktonit on järves vähe, zooplanktonit on rohkem. Viive Kõvask on leidnud järvest paar haruldast ikkesvetikat. Zooplanktonis leidub ka küürikut. 

Akste järve loodusala kuulub Natura 2000 looduskaitsevõrgustikku. Järve kaitseks on moodustatud Akste järve hoiuala. Hoiuala kaitse-eesmärk on huumustoitelise järve elupaigatüübi kaitse. Kaitsealustest taimeliikidest esinevad Akste järves valge vesiroos ja väike vesikupp.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* Akste järve hoiuala kaitsekorralduskava 2014-2023
Väärtus

**Väärtus** ehk **väärtushinnang** on eetikas ja filosoofias püsiv hinnang, mis mingile entiteedile on antud või selle juurde muul viisil kuulub.

Väärtuseks nimetatakse ka väärtustatavat entiteeti ennast.

## Väärtuse olemus
Väärtuse olemasolu tingimuseks on enamasti vajalik millegi teadlik või mitteteadlik väärtustamine kellegi poolt. Inimkäitumises väljenduv väärtus väärtushoiakutena, väärtus kui selline on aga enamasti sõnades väljendatav.

Tänapäeva pluralistlikes ühiskondades peetakse väga oluliseks ühiste väärtuste määratlemist.

## Fakt ja väärtus
Väärtust peetakse enamasti fakti vastandiks. Fakt on objektiivselt kindlaks tehtud asjaolu, mille olemasolu ei sõltu mitte hinnangust, vaid on tagatud seose läbi fakti kindlakstegemisega. Väärtuse olemasolu sõltub aga tavakäsitluste järgi väärtustava subjekti tegevusest, näiteks põhjendamisest.

Vastavalt sellele eristatakse väärtusotsustusi ja faktiotsustusi.

Peetakse õigeks, et ühegi faktiga ei kaasne automaatselt millegi väärtustamine, kuna fakt käib selle kohta, kuidas asjad on, aga mitte selle kohta, kuidas asjad olema peaksid. Sestap käib faktidest väärtuste tuletamine alati läbi hinnangute andmise ja näiteks teaduse poolt kindlaks tehtud faktidest ei saa otseselt välja lugeda avastuste väärtust. Näiteks tuumareaktsioonide olemasolu on fakt, aga mitte see, et tuumaenergia kasutamisega kaasnevad probleemid (nt tuumapomm, tuumajäätmed jm laadi tuumaoht), mille tõttu ei peaks me tuumafüüsikat kui teaduseharu ja selle raames siis ka tuumareaktsioone pimesi väärtustama.

Mõned filosoofid aga peavad väärtusi ka iseseisvalt, st subjektist sõltumatult olemasolevateks ning pole nõus ülal kirjeldatud väärtuse ja fakti eristusega.

## Väärtushinnangud [[keskkondlik paradigma|keskkondlikus paradigmas]]
Keskkondlikus paradigmas loovad väärtushinnangud aluse soovitava keskkonnaseisundi kujutlemisele, mille suhtes hinnatakse tegelikkust. Samas ei saa kindlaid väärtushinnanguid alati seostada konkreetsete tegevustega ega hoiakutega, kuna eri olukordades võib inimene oma väärtushinnanguid väljendada erinevate tegevuste kaudu. 

## Vaata ka
*aksioloogia
*lisandväärtus
*tähendus
*voorus
*väärtushinnangute muutumine
*väärtuskasvatus
*ühiskondlikud väärtused

## Viited
Paabu järv

**Paabu järve** nime kannab mitu järve:
***Paabu järveks** kutsutakse Mähkli järve Võru maakonnas Antsla vallas
***Paabu järveks** kutsutakse Aalupi järve Põlva maakonnas Kanepi vallas
Mooste järv

**Mooste järv** on järv Põlvamaal Põlva vallas, Mooste alevikus, Põlvast 13,5 km kirde pool.

## Kirjeldus
Mooste järv on edela–kirdesuunaline järv, mille pindala on 10,4 ha, suurim sügavus on 3,6 m, ja keskmine 1,8 m. Järve ümbritseb moreenmaastik, mis on suuremalt jaolt põllustatud, idakaldal asub Mooste park. 

Järve läbivool on nõrk.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid
*Mooste järv eestigiid.ee leheküljel
Emmy

**Emmy** (inglise keeles **The Emmy Award**) on Ameerika Ühendriikide televisiooniloomingu auhind, mis sarnaneb Peabody Awardsiga, kuid rõhutab rohkem meelelahutuslikku poolt. Emmysid loetakse televisioonikunstis võrdseteks filmikunsti Oscaritega. 

Emmy auhindu jagavad kolm tütarorganisatsiooni kolmes eri kategoorias: 

*Academy of Television Arts & Sciences – autasu antakse õhtusaadetele;
*National Academy of Television Arts & Sciences – autasu antakse päeva-, spordi-, uudiste- või dokumentaalsaadetele;
*International Academy of Television Arts & Sciences – autasu antakse väljaspool Ameerika Ühendriike näidatud televisioonisaadetele. 

Kõige hinnatumad on Primetime Emmyd ja Daytime Emmyd, mis mõlemad liigitatakse Creative Arts Emmyde alla. 

## Ajalugu
Esimesed Emmy auhinnad jagati välja 25. jaanuaril 1949 Hollywoodi Athletic Clubis. Nimi "Emmy" oli feminisatsioon sõnast "immy" – nõnda kutsuti vanu videokaameraid. Esimeseks laureaadiks peetakse Shirley Dinsdale'i. 

Emmy auhindu valmistab ja kaitseb praegu erafirma, mis asub El Dorados Kansase osariigis. 

Emmy auhinna statuett kujutab tiibadega naist, kes hoiab käes aatomit. Tiivad sümboliseerivad muusat ja aatom elektronteadust. Kujukese autor on televisiooniinsener Louis McManus, kes  kasutas modellinna oma abikaasat.
Etüüd

**Etüüd** (prantsuse *étude*) on muusikas tehnika harjutamiseks mõeldud lühipala sooloinstrumendile.

**Kontsertetüüdi** puhul on tehnikaga võrdse või isegi suurema tähtsusega muusikapala sisu. 

## Kontsertetüüde
*Niccolo Paganini "Kapriis nr 24"
*Frédéric Chopin "Revolutsiooniline"
*Ferenc Liszt "Virvatuled"
Kooraste Suurjärv

**Suurjärv** (ka *Kooraste Suurjärv, Seegla järv, Kooraste järv*) on järv Põlvamaal Kanepi vallas Kooraste külast lõuna pool.

## Kirjeldus
Kooraste Suurjärv asub mitme ürgoru lõikumiskohas lamedas nõos. Selle pindala on 42,1 ha, suurim sügavus 21,4 m ja keskmine sügavus 6,1 m.

Järve ümbritsevad moreenist kühmud ja kuplid, kallast ümbritsevad põllud, heinamaad ja metsasalud. Põhjakaldal asub Kooraste park.

Järve kirdesopis on metsaga kaetud Hirvesaare saar pindalaga 0,2 ha.

## Läbivool
Järve suubub mitu oja ja esineb allikaid. Väljavool toimub Krimmi jõe kaudu Võhandu jõkke. Tänu suhteliselt suurele valgalale võib kevadise suurvee ajal esineda veetõusu kuni 0,6 m.

## Kalastik
Kalastik on suhteliselt liigirikas, rohkesti on latikat ja haugi. Esineb ka särge, ahvenat, roosärge, nurgu, viidikat, linaskit, kiiska, lutsu, teibi ja rünti. Sisse on toodud koha, siiga, peledit ja karpkala.

## Vaata ka
* Kooraste järved

## Välislingid
* 
*
Kuressaare Siioni kirik

**Kuressaare Siioni kirik** on esimene Eesti taasiseseisvumise (1991) järel ehitatud kirikuhoone Kuressaares, Tallinna tänav 45. 

Hoone valmis 1993. aastal, selle arhitekt on Priit Kaljapulk. Pühakojas käib koos baptistidest, priilastest, evangeeliumi kristlastest ja nelipühilastest koosnev Kuressaare Siioni kogudus.

## Fotogalerii


Pilt:IMG Sioni kirik2.JPG|Vaade rõdult
Pilt:IMG Siioni kirik3.JPG|Laulmine


## Vaata ka
*Kuressaare Siioni kogudus 
*Eesti kirikute loend
*Eesti kirikute loend haldusüksuste kaupa

## Välislingid
*Kuressaare Siioni koguduse koduleht
Raissa Kõvamees

**Raissa Kõvamees** (aastani 1933 **Raissa Kesküla**; 4. märts 1907 Linnuse, Muhu – 18. aprill 1989 Vancouver) oli Kanada eesti kirjanik.

Koolitee algas Piiri ministeeriumikoolis, Liiva algkoolis. Mandril täiendas ta end Kunda rahvaülikoolis.

Töötas Kadrinas ja Muhu saarel Piiri kaupluses. Pärast abiellumist rajas ta kodusaarele Mõisakülla Lumiste kaupluse. 

1944. aasta sügisel põgenes Raissa Kõvamees Rootsi ja siirdus sealt 1951. aastal Kanadasse, kus ta elas surmani Vancouveris.

## Romaanid
* "Kahe väina vahel" (1956) – see teos sai Torontos Orto kirjastuse romaanivõistlusel 2. koha. 
* "On lindudel pesad" (1960) on eelmise järg
* "Randlased" (1962). 
* "Teela" (1965). 
* "Pärisosa" (1969). 
* "Sõja lapsed" (1967) jutustab Rootsi ja sealt hiljem Kanadasse siirdunud eestlaste käekäigust.
* "Tütarlaps kaugelt neemelt" (postuumselt 1998)

## Näidendid
* "Piiga rannateel"
* "Ärtu kuningas" 
* "Vana saun"  

## Välislingid
* Helgi Alliku artikkel "Raissa Kõvamees – 100" Oma Saar, 9. märts 2007 
*
Vigdís Finnbogadóttir

**Vigdís Finnbogadóttir** (sündinud 15. aprillil 1930 Reykjavíkis) on Islandi poliitik, kes oli neljas Islandi president (aastail 1980–1996). Ta oli maailma esimene demokraatlikult valitud naisriigipea. 

## Elukäik
Finnbogadóttir õppis prantsuse keelt ja kirjandust Grenoble'i ja Sorbonne'i ülikoolis aastatel 1949–1953. Kopenhaageni ülikoolis õppis ta teatriajalugu ning omandas prantsuse ja inglise keeles bakalaureusekraadi. Ta on õppinud ka Islandi ülikoolis. 

Alates 1998. aastast on Finnbogadóttir UNESCO hea tahte saadik.

## Viited
ALI

**Ali** on mitme isiku, koha ja nähtuse nimi. 

*Ali (õigemini **‘Alī**, täisnimega **[[‘Alī ibn Abī Ţālib]]**) oli prohvet Muḩammadi nõbu ja väimees. 
**Ali (õigemini **‘Alī**) on araabia eesnimi, mis pärineb ‘Alī ibn Abī Ţālibi nimest. 
***[[Ali (eesnimi)|Ali]]** on eesnimi.
****[[Ali (räppar)|Ali]]** on USA räppar.
****[[Ali (dinosaurus)|Ali]]** on tegelane joonisfilmis "The Land Before Time IV: Journey Through the Mists".
***[[Ali (perekonnanimi)|Ali]]** on  perekonnanimi.
** **[[Jimmy Pop Ali]]**, USA laulja
****[[Laila Ali]]** on USA poksija, Muhammad Ali tütar.
** Mansoor Bedal Ali, kergejõustiklane 
****[[Mohammad Ali]]**, India filminäitleja
****[[Monica Ali]]**, Briti kirjanik
****[[Moses Ali]]**, Uganda poliitik 
****[[Muhammad Ali]]** on USA endine poksija.
*****"[[Ali (film)|Ali]]"** on temast tehtud mängufilm.
****[[Rachid Ben Ali]]**, Maroko päritolu kunstnik
****[[Sabahattin Ali]]**, türgi kirjanik 
****[[Saleem Ali]]**, Pakistani päritolu keskkonnateadlane
****[[Tariq Ali]]**, Pakistani kirjanik ja filmimees
****[[Tatyana Ali]]**, USA filminäitleja ning laulja
***[[Ali (Tiibet)|Ali]]** on linn Tiibetis. 
***[[Ali (jumalanna)|Ali]]** on gruusia jumalanna.  

## Vaata ka
*Alì
*Ali Project
Lleyton Hewitt

**Lleyton Glynn Hewitt** (sündinud 24. veebruaril 1981 Austraalias Adelaide'is) on austraalia tennisist ja kunagine maailma esireket.

Tema suurimateks saavutusteks on USA lahtiste meistrivõistluste võitmine 2001. aastal ja Wimbledoni turniiri võitmine 2002. aastal.

## Välislingid
* ATP profiil
Paradise Crew

**Paradise Crew** (täisnimega **Kristjan Kasearu & Paradise Crew**) oli eesti ansambel, mis tegutses Pärnus aastatel 2004–2010. 

## Koosseis
*Kristjan Kasearu (vokaal)
*Siim Usin (bass, taustavokaal)
*Roland Tiiroja (trummid)
*Madis Muul (klahvpillid)
*Kristjan Kaasik (kitarr, taustavokaal)

Bändi hea sõber:
*Indrek Varend (saksofon)

Bändi endine liige:
*Karel Bauer (kitarr)
*Mark Kostrov (trummid)

## Nimest
Varem oli bändi nimeks Elav Legend, kuid 2006. aasta sügisel muudeti nimi Paradise Crew's. Põhjus lihtne, oli väga häiriv näha vana nime igal viina reklaamil,samuti on uus nimi parem tulevikku silmas pidades ja kui üldse nime muuta, siis oli just 2006. aasta sügis õige aeg. Hiljem siiski lisati Kristjan Kasearu nimi esikohale, sest enamik eestlasi teab Kristjanit, aga ei tea Paradise Crew'd. Pärast nime muutmist võis endiselt leida plakatitelt Elava Legendi nime või siis üldse oli sellega palju segadust. Kõige lihtsam viis oligi lisada nimi ette. 

* Paradise – maapealne paradiis on *rock'n'roll* ja paradiis on üleüldse selline lahe koht nagu ka bänd ise.
* Crew – sellel sõnal on eriti oluline tähendus Kristjani jaoks. Bänd on tema jaoks nagu teine pere.

## Diskograafia
### Albumid
* "Jääda endaks" (2008)

### Singlid
* "Üksinduses" (2007)
* "Jagatud rõõm" (2007)
* "Vahel just nii on hea" (2007)
* "So much to say"/"Nii palju on öelda" (2007)
* "Jääda endaks" (2008)
* "Unistus olematust" (2008)
* "Kadunud teelt" (2009)
* "Ellujääja" (2008/2009)

## Viited

## Artikleid
* 
* 

## Välislingid
*
Kaskinen

**Kaskinen** on linn Soomes Pohjanmaa maakonnas. See on elanike arvult Soome väikseim linn.

Kaskinen sai linnaõigused 1785. aastal, kuid oli piirkondlikult tähtis sadam juba enne seda.

Seoses 1970. aastatel rajatud tselluloositehasega asus varem peamiselt rootsikeelsesse linna elama palju soomekeelseid töölisi. Tänapäeval räägib 67% elanikest emakeelena soome keelt ja 29% rootsi keelt.

Linnas on 2005. aastal valminud paberivabrik.

## Viited

## Välislingid

* Kaskise koduleht
Põllu alev

**Põllu alev** (lühend PÕ) on asum Kuressaare Kesklinn linnaosas.

Põllu alev kujunes põhiliselt välja 19. sajandil toonastest Kuressaare linna piiridest väljapoole jäävatele, endisele linlaste kasutuses olnud põllulappide alale. Tegu oli Kuressaare mõistes keskklassi asumiga, mida ilmestavad eeskätt suvitajate majutamise võimalust arvestava planeeringuga ehitatud eramud. 

Kuressaare linnaga liideti Põllu alev alles 1929. aastal. 

Põllu alevi alale jäävad tänapäevased Uus, Pärna, Transvaali tänav, Lydia Koidula ning osa August Kitzbergi ja Kungla tänavatest. 

Põllu alevi lähedal, kuid Kuressaare vanalinna piires asub muinsuskaitse all olev Põlluvahi maja. 

Linnaosast kagu poole jääb Kelmiküla, lõunasse Roomassaare linnajagu. Loode pool külgneb Põllu alev Kuressaare vanalinnaga.
Jennifer Garner

**Jennifer Anne Affleck** (sünninimega **Jennifer Anne Garner**; sündinud 17. aprillil 1972 Texase osariigis Houstonis) on Kuldgloobusega pärjatud ja Emmy auhinnale nomineeritud USA filminäitleja. 

Ta on eeskätt tuntud CIA agendi Sydney Bristow' osatäitjana telesarjas "Alias" (2001–2006). Lisaks on ta mänginud filmides "Daredevil – kartmatu tasuja", "Elektra", "Üleöö 30" ja "Catch and Release".

## Isiklikku
Aastatel 2000–2003 oli Jennifer abielus näitleja Scott Foleyga, kellega tutvus telesarja "Felicity" võtetel 1998. aastal. Lahutusele järgnenud aastal oli Garner suhtes "Aliase" kaasnäitleja Michael Vartaniga.

Aastatel 2005–2018 oli ta abielus näitleja ja režissööri Ben Affleckiga. Paaril on kaks tütart (Violet Anne Affleck, sündinud 2005; Seraphina Rose Elizabeth Affleck, sündinud 2009) ja poeg (Samuel Garner Affleck, sündinud 2012).

## Välislingid
*
Michael Vartan

**Michael Vartan** (sündinud 27. novembril 1968 Prantsusmaal) on Prantsusmaa-USA filminäitleja.

Ta on tuntud eelkõige Michael Vaughni osatäitjana aastatel 2001–2006 toodetud telesarjas "Alias". Lisaks on ta mänginud filmides "Never Been Kissed" (1999), "One Hour Photo" (2002) ja "Monster-in-Law" (2005).

## Osaline filmograafia
### Filmirollid
*"To Wong Foo, Thanks For Everything! Julie Newmar" (1995) 
*"The Pallbearer" (1996) 
*"Never Been Kissed" (1999) 
*"The Next Best Thing" (2000)  
*"One Hour Photo" (2002) 
*"Monster-in-Law" (2005) 
*"Rogue" (2007) 

### Seriaalirollid
*"Sõbrad" (Dr. Tim Burke, 1 osa, 1997)
*"Ally McBeal" (Jonathan Basset, 2 osa, 2000)
*"Kitchen Confidential" (Michel Valentine, 1 osa, 2005)
*"Alias" (Michael Vaughn, 95 osa, 2001–2006)

## Välislingid
*
Kelmiküla

**Kelmiküla** nime all on tuntud peamiselt 20. sajandi algul tekkinud, algselt suurte kruntidega väikemajaomanike asumid mitmes Eesti linnas:

* **[[Kelmiküla (Kuressaare)|Kelmiküla]]** oli osa Kuressaarest. 
* **[[Kelmiküla (Tõrva)|Kelmiküla]]**  oli osa Tõrva linnast.
* **[[Kelmiküla (Tallinn)|Kelmiküla]]** on osa Tallinnast.
* **[[Kelmiküla (Viljandi)|Kelmiküla]]** oli osa Viljandist.
* **Kelmiküla** ehk **[[Kelmiküla (Karilatsi)|Kelmiküla]]** on paik Vastse-Kuustse vallas Karilatsi (Vastse-Kuuste) külas.

## Vaata ka
* **[[Kelmikülä]]**, küla Vastse-Kuuste vallas
Uiakatsi järv

**Uiakatsi järv** (ka **Hiuakatsi järv**, **Väike Kooraste järv**, **Valgejärv**) on järv Põlvamaal Kanepi vallas, Kooraste küla lähedal Kooraste Suurjärvest 200 m edela pool.

## Kirjeldus
Uiakatsi järv on kirde-edelasuunaline piklik järv pindalaga on 17,3 ha, suurimaks sügavuseks 19,7 m ja keskmine sügavus 6 m. Kaldad on kagus järsud ja kruusased, mujal laugemad ja mudased. Järve ümbritseb loodes põllumaa, kagust mets ja mujal enamasti soine niit.

Järv on nõrga läbivooluga.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid
*Uiakatsi järv eestikiid lehel
Forest Whitaker

**Forest Steven Whitaker** (sündinud 15. juulil 1961) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja, -produtsent ja -lavastaja.

Uganda diktaatori Idi Amini kehastamise eest 2006. aasta filmis "Šotimaa viimane kuningas" sai Whitaker mitu auhinda, nende hulgas Kuldgloobuse, Oscari ja Briti Akadeemia auhinna. Ta oli sel ajal neljas afroameeriklane, kes on saanud parima meespeaosatäitja Oscar.

Teleseriaalis "Kurjuse kannul" mängib ta Sam Cooperit, 2006.–2007. aastal seriaalis "Kiirabihaigla" Curtis Amesi.

## Osaline filmograafia

## Välislingid

* 
*
Valgejärv

**Valgejärv** on Eestis levinud järvenimi:

***[[Kurtna Valgejärv]]** on Kurtna järvestikus asuv järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
***[[Riisipere Valgejärv]]** on järv Harjumaal Saue vallas
***[[Uiakatsi järv|Valgejärv]]** on järv Põlvamaal Kanepi vallas
***[[Hino järv|Valgejärv]]** on järv Võrumaal Misso vallas
***[[Mäetilga järv|Valgejärv]]** on järv Võrumaal Rõuge vallas
***[[Äntu Valgejärv]]** on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas
***[[Laose Valgejärv]]** on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas
***[[Rõuge Valgjärv|Rõuge Valgejärv]]** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas
***[[Turvaste Valgejärv]]** on järv Harju maakonnas Saue vallas
***[[Valgõjärv|Nohipalu Valgejärv]]** on järv Põlvamaal Räpina vallas
***[[Veesi järv|Plaani Valgejärv]]** on järv Võrumaal Rõuge vallas
***[[Veisjärv|Valgejärv]]** on järv Viljandimaal Viljandi vallas.
***Valgejärv** ehk **[[Koorküla Valgjärv]]** on järv Valga maakonnas Tõrva vallas.

## Vaata ka
*Valgjärv
*Valgejärve maastikukaitseala Harjumaal Saue vallas
*Valgejärve raba Harjumaal Saue vallas
Judi Dench

**Judith Olivia Dench** (sündinud 9. detsembril 1934) on briti näitleja, kes on pälvinud Oscari, Kuldgloobuse, Briti Akadeemia ja Tony auhinna.

Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Armunud Shakespeare", "Mrs Brown", "Iris", "Mrs Henderson esitleb" ja "Ühe skandaali märkmed". Lisaks on ta alates 1995. aastast kehastanud Briti salateenistuse juhti nimega M James Bondi filmides "007 ja Kuldsilm" (1995), "007 ja igavene homne" (1997), "007 ja liiga kitsas maailm" (1999), "007 ja surra veel üks päev" (2002), "Casino Royale" (2006), "James Bond: Veidi lohutust" (2008) ja "007 Skyfall" (2012), 

## Välislingid
*
*''As Time Goes By'' veebileht
Georg Listing

**Georg Moritz Hagen Listing** (sündinud 31. märtsil 1987 Halles) on saksa muusik, ansambli Tokio Hotel basskitarrist.
Irratsionaalarvud

**Irratsionaalarvudeks** nimetatakse mitteperioodilisi lõpmatuid kümnendmurde.
Irratsionaalarvude hulk koos ratsionaalarvude hulgaga moodustavad reaalarvude hulga.

Irratsionaalarvude hulka kuuluvad näiteks kuldlõige, <math>\sqrt 2</math>, Euleri arv, pii (π). Esimese irratsionaalarvu √2, avastasid pütaagorlased umbes 6. sajandil eKr. Nad omistasid suure tähenduse arvudele ja nende suhetele. Selgus, et ruut, mille külje mõõduks on 1, omab diagonaali pikkusega √2. Legend räägib, et pütaagorlane Hippasos olevat avalikustanud selle sekti avastatud saladuse. Selline uutmoodi arv, mida ei saanud esitada kahe arvu suhtena ei sobinud kokku pütaagorlaste idealistliku maailmavaatega arvude harmoonilistest, kindlapiirilistest ja lõplikest seostest. Selle avalikustatud ebakõla tõttu olevat Hippasos hukatud. 

## Vaata ka
* Ratsionaalarvud
* Reaalarv
* Arv
* A4 (formaat) (Arvu √2 kohta)
Sakai

**Sakai** on linn Jaapanis Ōsaka prefektuuris. Asub Ōsaka lahe kaldal ja piirneb lõunas Ōsakaga.

Linn loodi 1889. aastal. 2005. aastal liideti Mihara linn. Sakai on jaotatud 7 rajooniks (*ku*):

* Higashi-ku
* Kita-ku
* Mihara-ku
* Minami-ku
* Naka-ku
* Nishi-ku
* Sakai-ku

Sakai on tuntud kvaliteetsete nugade tootmise poolest.

Seal asub 5. sajandist pärinevad võtmeaugukujulised hauakünkad, millest suurim, Daisen-Kofun, arvatakse kuuluvat keiser Nintokule. 

## Viited

## Välislingid
*Sakai koduleht *(jaapani ja inglise keeles)*
2007. aasta Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**2007. aasta Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti Soestis 28. märtsist – 6. aprillni. Juba viiendat aastat järjest võitis Hollandi meistrivõistlused Kees Thijssen. Varem on viiekordseks meistriks tulnud üksnes Reinier Cornelis Keller.
Elephant's Memory

**The Elephant's Memory** on tehiskeel, mis sisaldab 156 piltkirjamärki (piktogrammi), mida on võimalik omavahel kombineerida.

Keele leiutas Timothee Ingeen-Housz. Keel on saanud nime vihjena elevantide võimele kõike meeles pidada. Autor lootis, et tema loodud piktogrammid on "unustamatud kõigile, kes on neid näinud". 

Keelt hakati välja töötama 1993. aastal ja see jätkub endiselt.

Keel on mõeldud peamiselt lastele.
## Viited

## Kirjandus
*Lin Ting-Ju. A preliminary study of learnable pictogram languages

## Välislingid
*The Elephant's Memory koduleht
Jamie Foxx

**Jamie Foxx** (sündinud **Eric Marlon Bishop**, 13. detsembril 1967 Terrellis Texase osariigis) on filmiauhinnaga Oscar pärjatud USA filminäitleja, koomik, R&B-laulja ja pianist.

Aastal 2004 võitis ta parima meesnäitleja Oscari muusiku Ray Charlesi kehastamise eest filmis "Ray", olles sellega kolmas mustanahaline parima meesnäitleja Oscari võitja.

Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Collateral" ("Ohtlik reisija"), "Ray", "Miami Vice" ja "Dreamgirls".

## Osaline filmograafia

## Välislingid

* 
* 
* Jamie Foxxi ametlik koduleht
* Jamie Foxxi ametlik koduleht Suurbritannias
Giulietta Masina

**Giulietta Masina** [Mazi:na] (õieti **Giulia Anna**; 22. veebruar 1921 – 23. märts 1994) oli itaalia filminäitleja, filmilavastaja Federico Fellini abikaasa.

## Elukäik
Masina sündis San Giorgio di Pianos viiuldaja Gaetano Masina ja kooliõpetaja Anna Flavia Pasqualini peres. Tal oli kolm õde-venda: Eugenia ja kaksikud Mario ja Maria. Algul õppis Masina kirjandust, kuid hiljem süüvis näitekunsti. Rooma ülikoolis õppimise kõrvalt hakkas ta praktiseerima näitetrupis ning hiljem töötas Ateneo Theatre Groupis. 

1943. aastal sai ta tuntuks kuuldemängunäitlejana: ta mängis Pallinna rolli Federico Fellini sarikuuldemängus "Cico e Pallinna", mis rääkis noorest abielupaarist. 30. oktoobril 1943 abiellus ta Felliniga. 22. märtsil 1945 sündis poeg Pierfederico (hüüdnimi Federichino), kes aga suri kuu aega hiljem – 24. aprillil.

Masina filmidebüüt oli 1948. aastal filmis "Senza pietà". Pärast seda mängis ta paljudes filmides ning 1957. aastal pälvis Cannesi filmifestivalil nimiosa eest filmis "Cabiria ööd" parima naisosatäitja auhinna. Filmis kehastas ta prostituuti, kes pidi läbi elama mitmeid elutragöödiaid. 

Märtsis 1994 suri Masina 73-aastaselt vähki. Fellini oli surnud viis kuud varem, oktoobris 1993. Nad maeti Rimini kalmistule. Nende haual on monument, mille autor on skulptor Arnaldo Pomodoro.

## Filme
*1948 "Senza pietà"
*1950 "Luci del varietà"
*1952 "Lo sceicco bianco"
*1952 "Europa '51"
*1954 "Tee"
*1955 "Il bidone"
*1957 "Cabiria ööd"
*1965 "Giulietta ja vaimud"

## Välislingid
*
IUPACi nomenklatuur

**IUPACi nomenklatuur** ehk **süstemaatiline keemianomenklatuur** on keemiliste elementide ja ühendite nimetuste süsteem, mille järgi igale struktuurile vastab kindel reeglipärane nimetus ja igale nimetusele vastab kindel struktuur. Teatud juhtudel on lubatud ka alternatiivne käibelolev lihtsam nimetus: triviaalnimetus või poolsüstemaatiline nimetus.
Süstemaatilise keemianomenklatuuri  juhised  kiideti heaks 1930. ja 1938. a ning neid on hiljem korduvalt täiendatud Rahvusvahelise Puhta ja Rakenduskeemia Liidu (International Union of Pure and Applied Chemistry ehk IUPAC) poolt. 

Eesti keelele kohandatud rahvusvaheline anorgaanilise ja orgaanilise keemia nomenklatuur võeti kasutusele 1964.

IUPACi nomenklatuur jaguneb kolmeks valdkonnaks:
*orgaanilise keemia nomenklatuur
*anorgaanilise keemia nomenklatuur
*biokeemia nomenklatuur

## Vaata ka
*Keemianomenklatuur
*Tüviühend
*Asendusrühm
*Homoloogiline rida
*Funktsionaalne rühm

## Välislingid
*IUPACi provisionaalsed soovitused anorgaanilise keemia nomenklatuurile (2004) 
*IUPACi orgaanilise keemia nomenklatuur 
*IUPACi soovitused orgaanilise & biokeemia nomenklatuurile, sümbolid, terminoloogia, jne.
*IUPAC Abbreviated list of quantities, units and symbols in physical chemistry
*IUPAC Compendium of Chemical Terminology ("Gold Book" võrguversioon, IUPAC)
Gabriela Mistral

**Gabriela Mistral** (õieti **Lucila de Maria del Perpetuo Socorro Godoy Alcayaga**; 7. aprill 1889 Vicuña – 10. jaanuar 1957) oli Tšiili luuletaja, diplomaat ja feminist, kes esimese ladinaameeriklasena pälvis 1945. aastal Nobeli kirjandusauhinna. Tema pseudonüüm oli **Gabriela Mistral**, mille võttis Gabriele D'Annunzio ja Frédéric Mistrali järgi.

## Elukäik
Gabriela kasvas üles väikeses Montegrande külas, kus alghariduse sai õde Emelina Molinalt. Tema isa Juan Gerónimo Godoy Villanueva oli kooliõpetaja. Isa hülgas pere, kui Gabriela oli kolmeaastane. 14-aastaselt püüdis Gabriela endaga ise toime tulla ja toetas rahaliselt ka ema, olles kooliõpetaja abi Compania Baja linnas. Tema õmblejannast ema Petronila Alcayaga suri 1929. aastal. Gabriela pühendas oma raamatu "Raie" (*Tala*) emale. 

1904. aastal ilmusid trükis tema esimesed luuletused.

## Looming
Tema luuletustes on kesksel kohal loodus, reetmine, armastus, emaarmastus, mure, reisimine ja Ladina-Ameerika identiteet, mis on mõjutatud indiaanlaste ja eurooplaste kultuurist.

### Luulekogud
*1922 "Muserdus"
*1938 "Raie"
*1954 "Surutõrs"
Atsetüleen

**Atsetüleen** (süstemaatiline nimetus: **etüün**) on lihtsaim alküün, süsivesinik, mis koosneb kahest vesiniku aatomist ja kahest süsiniku aatomist kolmiksidemega seotuna. Kuna see sisaldab kolmiksidet, on atsetüleen *küllastumata* süsivesinik.

Süsinik-süsinik kolmikside asetab kõik neli aatomit samale joonele - HCCH side on 180° nurga all.

Atsetüleeni avastas 1836. aastal Edmund Davy, kes identifitseeris selle "uue vesiniku karburaadina." Selle avastas uuesti 1860. aastal prantsuse keemik Marcellin Berthelot, kes nimetas aine "atsetüleeniks."

## Kasutamine
Atsetüleeni kasutatakse keemilises sünteesis ja tööstuses, näiteks põlevgaasina metallide keevitamisel ja lõikamisel.
Astendamine

**Astendamiseks** nimetatakse matemaatilist tehet a^n kahe arvuga: arvu n nimetatakse **astendajaks** ehk **eksponendiks** ning arvu a **astendatavaks** ehk **astme aluseks**. Kui n on naturaalarv, siis tähendab astendamine n võrdse teguri a korrutamist:

:a^n = \underbrace{a \times \cdots \times a}_n. \,

Astendamise pöördtehted on juurimine ja logaritmimine.

## Astme mõiste

Astmeks nimetatakse
* ühest suurema naturaalarvu n korral korrutist, milles on n võrdset tegurit a: a^n = \underbrace{a \times a \times \cdots \times a}_n
* negatiivse astendaja korral a^{-n}={1 \over a^n}, kui a &ne; 0
* a^1 = a
* a^0 = 1, kui a > 0
* ratsionaalarvulise astendaja korral a^{m \over n}=\sqrt[n]{a^m}, a &gt; 0
* irratsionaalarvulise astendaja korral a^s=\lim_{n \to \infty}{a^{r_n}}, kus r_n on suvaline ratsionaalarvude jada, mille piirväärtuseks on irratsionaalarv s.

## Astme omadusi

* Kui a > 0, siis iga reaalarvulise astendaja r korral ka a^r > 0 
* {(-a)}^{2n}=a^{2n}
* {(-a)}^{2n+1}=-a^{2n+1}
* Iga r > 0 korral 0^r = 0
# 1^r=1

## Tehted astmetega

# Võrdsete alustega astmete korrutamisel astendajad liituvad {a^m \cdot a^n}=a^{m+n}
# Võrdsete astendajatega astmete korrutamisel astendatavad korrutatakse {a^m \cdot b^m}=(ab)^m 
# Võrdsete alustega astmete jagamisel astendajad lahutatakse {a^m \over a^n}=a^{m-n}
# Võrdsete astendajatega astmete jagamisel astendatavad jagatakse {a^m \over b^m}={\left({a \over b}\right)}^m
# Astme astendamisel astendajad korrutatakse {(a^m)}^n=a^{m \cdot n}

## Vaata ka

* Juur (matemaatika)
* Logaritm
* Newtoni binoomvalem
* Astmefunktsioon
* Aritmeetiline tehe

## Viited
Armastuse ja kannatuse kroonika

**"Armastuse ja kannatuse kroonika"** on Palestiina režissööri Elia Suleimani draamafilm, mis esilinastus 2002. aastal Cannes'i filmifestivalil. Seal pälvis ta FIPRESCI auhinna ja žürii auhinna ning nimetati kandideerima Kuldse Palmioksa auhinnale.
Protsent

**Protsent** (lad *pro centum*, saja kohta) on ühik, mis väljendab arvulist suhet üks sajandikosa tervikust. Protsendi tähis ehk märk on **%**.
: 1\,\% = \frac{1}{1{\,}00} = 0{,}01  = 10^{-2}. 

Protsentidega esitatakse suhtelist suurust sajandikosade arvuna. Näiteks 55% ehk 55 sajandikosa on väärtuselt võrdne suhtega 55/100 (kümnendmurruga 0,55).

### Ajalugu
Vana-Roomas, juba ammu enne kümnendsüsteemi olemasolu, tehti arvutusi sageli murdarvudes, mis jagati 1/100-ga. Näiteks maksustas Augustus enampakkumisel centesima rerum venalium tuntud kaupadel maksu 1/100. Nende fraktsioonidega arvutamine oli samaväärne protsentide arvutamisega. Kuna keskajal kasvas raha nimiväärtus, muutus arvutusnimetaja 100ga standardimine ja 15. sajandi lõpust kuni 16. sajandi alguseni muutus tavaliseks, et aritmeetikatekstid sisaldasid selliseid arvutusi. Paljud neist tekstidest kasutasid neid meetodeid kasumi, kahjumi, intressimäärade ja kolme reegli suhtes. 17. sajandiks oli tavapärane, et intressimäärasid hinnati sajandikutes

## Vaata ka
* massiprotsent
* mahuprotsent
* miljondikosa ehk ppm
* promill
* protsendipunkt

## Viited
Orivesi linn

**Orivesi** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Pirkanmaa maakonnas Tamperest umbes 40 km põhja pool.

Linna pindala on 961 km², millest 161 km² on veekogud. Linnas elab 31. märtsi 2016 seisuga 9359 inimest, mis teeb rahvastiku tiheduseks 11,71 inimest/km². Linna alale jääb üle 220 järve, millest suurim on Längelmävesi.

Linna elanikkond on valdavalt soomekeelne. Soome keeles tähendab sõna "orivesi" täku vett. Linna vapil on kujutatud veest kerkivat punast täkku.

Orivesit on kohanimena esmamainitud 1540. aastal. Orivesi vald asutati 1865, 1973 liideti Eräjärvi vald ja 1986. aastal nimetati vald linnaks.

1900. aastatel asutati Orivesi vanadesse sõjaväekasarmutesse leprosoorium. See suleti 1953.

2007. aasta alguses liideti osa Längelmäki vallast (27 küla) Orivesi vallaga. Kokku jaguneb linn 56 külaks.

Linn on tuntud eelkõige kunstikooli Oriveden Opisto ja kunstimuuseumi Pumu järgi.

Linnal on hea autobussi- ja rongiühendus paljude Soome linnadega. Raudteejaam asub 5 km kaugusel linnasüdamest ja rongisõit Tamperre kestab 24 minutit. Bussijaam asub südalinnas.

## Viited

## Välislingid
* Orivesi koduleht (*soome ja inglise keeles*)
Mänttä

**Mänttä** on asula ning endine omavalitsusega linn Soomes Pirkanmaa maakonnas.

Mänttä sai aleviks 1948 ja linnaks 1973. 1. jaanuaril 2009 liitus Vilppula vallaga ja moodustas Mänttä-Vilppula linna.

Linnas on arenenud paberi- ja tselluloositööstus. Seal on kaks kunstimuuseumi.

## Viited

## Välislingid

* Mänttä koduleht
Parkano linn

**Parkano** on linn ja omavalitsus Soomes Pirkanmaa maakonnas.

Parkano sai linnaks 1977.

Linnas on metallitööstuse ettevõtteid.

Parkano suurimaks sotsiaalseks probleemiks on meeste suur enneaegne suremus, mille põhjuseks on alkoholitarbimine ja enesetapud.

## Viited

## Välislingid

* Parkano koduleht
Valkeakoski linn

**Valkeakoski** on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Pirkanmaa maakonnas. Asub Mallasvesi ja Vanajavesi järvede ühinemiskohas.

Naabervallad on Akaa linn, Hattula vald, Hämeenlinna linn, Kangasala vald, Lempäälä vald ja Pälkäne vald.

Valkeakoski sai aleviks 1923 ja linnaks 1963. 1973. aastal liideti linnaga Sääksmäki vald.

Valkeakoski on paberitööstuse keskus. Seal asuv Tervasaari paberitehas on Euroopas suuruselt neljas.

Linna jalgpalliklubi FC Haka on mitmekordne Soome meister.

## Viited

## Välislingid

* Valkeakoski koduleht
Promill

**Promill** ehk **tuhandik** (lad *pro mille*, tuhande kohta) on ühik, mis väljendab arvulist suhet üks tuhandikosa tervikust. Promilli tähis ehk märk on **‰**.

: 1\,{}^{0\!}\!/\!_{00} = \frac{1}{1{\,}000} = 0{,}001 = 10^{-3}= 0{,}1\,\% 

Promillidega esitatakse suhtelist suurust tuhandikosade arvuna (nii nagu protsentidega esitatakse sajandikosade arvu). Näiteks 5‰ ehk 5 tuhandikosa on väärtuselt võrdne suhtega 5/1000 ning kümnendmurruga 0,005 (ehk 0,5 protsendiga).

Promilli kasutatakse muu hulgas merevee soolsuse, vere alkoholisisalduse ja eesnime esinemissageduse näitamiseks. Demograafias kasutatakse promilli sündimuse üldkordaja, suremuse üldkordaja ja loomuliku iibe kordaja näitamiseks.

## Vaata ka
* protsent
* miljondikosa

## Viited
Iphigeneia

**Iphigeneia** oli Vanakreeka mütoloogias Mükeene kuninga Agamemnoni ja Klytaimnestra tütar. Ta taheti enne Trooja sõda ohverdada Artemisele, et too ei takistaks Kreeka laevastiku väljasõitu, kuid Artemis vahetas ta emahirvega.
CSI: New York

**"CSI: New York"** (inglise keeles "CSI: NY" ehk "Crime Scene Investigation: New York") on teine *[[spin-off]]* populaarsest USA kriminaal-telesarjast "CSI kriminalistid", milles kriminalistide meeskond uurib ja lahendab ebatavalisi surmajuhtumeid New Yorgis.

## Välislingid
*CBS-i "CSI: NY" ametlik koduleht
Araabia

**Araabia** ehk **Araabia poolsaar** on Edela-Aasias asuv poolsaar. Poolsaar piirneb läänes Punase mere, idas Araabia mere, põhjas Omaani lahe ja Pärsia lahe ning lõunas Adeni lahega. Siinai poolsaart ja Mesopotaamiat ehk nn Viljaka Poolkuu alasid Araabia osaks ei loeta. Looduslikku piiri põhjas pole, kokkuleppeliseks piiriks peetakse ligikaudu 30 kraadi põhjalaiust. Pindala on ligikaudu 3 miljonit km&sup2;.

Araabiast suurema osa hõlmab Saudi Araabia. Araabia maadeks loetakse ka Jeemen, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Katar ja Kuveit ning Pärsia lahe riik Bahrein. Araabiasse kuuluvad ka Jordaania ja Iraagi kõrbealad Jordaania ida- ja Iraagi lõunaosas. 

Ligi 95% Araabiast on kõrb. Poolsaarel on suuri liivakõrbeid, mille seas suurim on Ar-Rub' al-Khālī.
Este dünastia

**Este dünastia** on Itaalia aadlisuguvõsa, kes valitses Ferrara (1240–1597) ning Modena ja Reggio hertsogkonnas (1288–1796). 

Dünastia jagunes kaheks haruks, esimene neist, Welf-Este ehk Welfi dünastia oli vanem haru; noorem haru, Fulc-Este, on tuntud Este dünastiana. 

## Este dünastia Ferraras ja Modenas
**[[Ferrara]] isandad**
*1196–1212 Azzo I
*1212–1215 Aldobrandino I (Azzo I poeg)
*1215–1264 Azzo II Noorem (Aldobrandino I vend)
*1264–1293 Obizzo I(Azzo II pojapoeg, Ferrara isand 1264, Modena isand 1289)
*1293–1308 Azzo III (Obizzo II poeg)
*1308 Fresco (Azzo III poeg; pagendatud, suri 1309)
Järgnes Veneetsia, siis paavstivõim 1308–1317
*1317–1335 Rinaldo (Obizzo I pojapoeg)
*1317–1344 Niccolò I (Rinaldo vend)
*1317–1352 Obizzo II (Niccolò I vend)
*1352–1361 Aldobrandino III (Obizzo II poeg)
*1361–1388 Niccolò II Lombakas (Aldobrandino III vend)
*1388–1393 Alberto (Niccolò II vend)
*1393–1441 Niccolò III (Alberto poeg)
*1441–1450 Leonello (Niccolò III poeg)

**[[Ferrara hertsog]]id**
*1450–1471 Borso (Leonello poeg, Modena hertsog 1452, paavsti poolt Ferrara hertsogiks nimetatud 1471)
*1471–1505 Ercole I (Borso poeg)
*1505–1534 Alfonso I (Ercole I poeg)
*1534–1559 Ercole II (Alfonso I poeg)
*1559–1597 Alfonso II (Ercole II poeg)

**[[Modena hertsog]]id**
*1597–1628 Cesare (Alfonso I pojapoeg; liit Ferraraga koos paavstiriigiga 1598)
*1628–1629 Alfonso III (Cesare poeg; loobus võimust, suri 1644)
*1629–1658 Francis I (Alfonso III poeg)
*1658–1662 Alfonso IV (Francis I poeg)
*1662–1694 Francis II (Alfonso IV poeg)
*1694–1737 Rinaldo (Francis I poeg)
*1737–1780 Francis III (Rinaldo poeg)
*1737–1796 Ercole III (Francis III poeg; pagendatud, suri 1803)
Järgnes liit Tsisalpiini vabariigiga.

## Vaata ka
* Austria-Este
* Ferrara hertsogkond
*Modena ja Reggio hertsogkond
Toiteplokk

**Toiteplokk** on elektrotehnikas kasutatav seade, mis varustab elektritarvitit sobivate parameetritega elektripinge, voolutugevus) elektrienergiaga. Toiteplokid muundavad toiteallika (harilikult vooluvõrgu vahelduvpinge (230 V, 50 Hz) tarvitile sobiva väärtusega alalispingeks.

## Võrgutrafoga  toiteallikad
Võrgutrafoga toiteallika puhul rakendatakse võrgupinge trafo primaarmähisele. Trafo primaar- ja sekundaarmähise keerdude arvu suhe määrab pinge väärtuse sekundaarmähisel. Trafole järgnev dioodidega alaldi muudab sekundaarahela  vahelduvpinge pulseerivaks alalispingeks. Pinge pulsatsiooni vähendab vajalikul määral silufilter, milleks võib olla suure mahtuvusega elektrolüütkondensaator (varem ka kondensaatoritest ja paispoolist koosnev silumislülitus). Alalispinge ploki väljundis sõltub teataval määral koormusest (tarbitavast voolutugevusest), seepärast võib toiteploki silufiltri väljundis (või selle asemel) olla pingestabilisaator.

Trafo ülesanne on ka eraldada koormusahel elektriliselt vooluvõrgust (luua galvaaniline katkestus), mis on väga oluline elektriohutuse seisukohalt. Samas aga teeb madalal sagedusel töötav teraslehtedest südamikuga trafo toiteploki kogukaks ja raskeks. Seepärast on üle mindud lahendusele, kus trafo töötab palju kõrgemal sagedusel (50 Hz asemel nt 50 kHz).

## Võrgutrafota toiteallikas

Sellises toiteallikas, mida tuntakse impulsstoiteallikana (ingl *switched-mode power supply*) võrgupinge alaldatakse, silutakse kondensaatoriga ja antakse sagedusmuundurisse, mis koosneb vaheldist (hakib alalisvoolu impulssideks), trafost ja alaldist. Kõrgel muundussagedusel on trafo mähiste keerdude arv väike ja südamikuks sobib magnetiliselt eriti tõhus materjal – ferriit. Alaldatud sekundaarpinge kõrge pulsatsioonisageduse tõttu saab kasutada mõõduka mahtuvusega silukondensaatorit.

Koguka võrgutrafo ärajäämise ja silukondensaatori mõõtmete vähenemise tõttu kujuneb selline impulsstoiteplokk palju väiksemaks ja kergemaks. Kuid vaheldi tekitab küllaltki intensiivseid kõrgsageduslikke, kümnetesse megahertsidesse ulatuvaid raadiohäireid, mille kõrvaldamine nõuab lülituslike ja tarinduslike meetmete võtmist.

## Alalispingemuundurid

Toiteallikate hulka võib lugeda ka alalispingemuundurid, mis teisendavad alalispingeallika (näiteks autoaku) alalispinge) väiketarvitile sobivaks.

## Programmeeritav toiteplokk
Programmeeritava toiteploki operatsioone saab käsitsi seadistada, kasutades analoogsisendit või digitaalset liidest, milleks võivad olla kas RS232 või GPIB. Muudetavateks parameetriteks võivad olla pinge ja vool, samuti  sagedus, kui tegu on vahelduvvooluväljundiga.

## Vaata ka
* Vooluallikas
* Impulsstoiteallikas
* Toiteadapter
* Alalispingemuundur
* Arvuti toiteplokk
* ATX

## Viited
Georgie Henley

**Georgia "Georgie" Henley** (sündinud 9. juulil 1995) on inglise lapsfilminäitleja.

Henley sai tuntuks filmis "Narnia lood: lõvi, nõid ja riidekapp" Lucy Pevensie't mängides. Hiljem on ta jätkanud sama rolli järgmistes Narnia-filmides. Ta on mänginud ka teistes filmides, näiteks 2006. aastal filmis "Jane Eyre" noort Jane Eyre'i.

## Välislingid

*
Virrati linn

**Virrat** (rootsi keeles *Virdois*) on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Pirkanmaa maakonnas.

Virrat nimetati linnaks 1977.

Rahvaarv oli 7536 seisuga 31. oktoober 2010, pindala 1299,09 km², millest 136,72 km² katavad veekogud. Rahvastiku tihedus 6,48 in/km².

Virrati linna järgi on nime saanud Virrati kraater Marsil.

Peamised järved on Toisvesi, mille rannikul paikneb Virrat, ja Tarjanne järv Virrati linna, Mänttä-Vilppula linn ja Ruovesi valla piiril.

## Viited

## Välislingid

* Virrati koduleht
Ylöjärvi linn

**Ylöjärvi** on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Pirkanmaa maakonnas.

Ylöjärvi vald nimetati linnaks 2004. 2007 liideti linnaga Viljakkala vald ja 2009 Kuru vald.

Ylöjärvi sõprusvald Eestis on Saku vald.

## Vaata ka
* Ylöjärvi kirik

## Viited

## Välislingid

* Ylöjärvi koduleht
Oulaineni linn

**Oulainen** on linn Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Oulainen nimetati linnaks 1977.

Oulainen on oluline liiklussõlm, mida läbib Helsingi-Oulu raudtee ja maantee 86.

## Viited

## Välislingid

* Oulaineni koduleht
Boole'i algebra

**Boole'i algebra** on hulk koos sellel defineeritud kahe kommutatiivse, assiotsiatiivse, teineteise suhtes distributiivse ja neelduva binaarse algebralise tehtega, mida nimetatakse konjunktsiooniks (tähis ∧) ning disjunktsiooniks (tähis ∨), ja involutsioon, mis kannab nime eitus või täiend (tähis ¬).

## Vaata ka
* George Boole
* Digitaalloogika
* Loogikatehe
* Loogikavärav

## Viited

## Kirjandus
* Code: The Hidden Language of Computer Hardware and Software (Populaarteaduslik raamat Boole'i algebra kasutamisest arvutites) autor Charles Petzold  ISBN 0-7356-1131-9; Microsoft Press; Oktoober 11, 2000; 400 lk (Vt. peatükk "Logic and switches" lk 78-92.)
Rio Grande

**Rio Grande** ('suur jõgi') on mitme objekti nimi:

* Rio Grande on üks Paraná jõe lähtejõgedest Brasiilias
* Rio Grande ehk Río Bravo del Norte on Mehhiko ja USA piirijõgi
* Rio Grande on Filipiinide Pulangi jõe ingliskeelne nimi (suudme koordinaadid 7° 15' 27" N, 124° 12' 13" E)
* Rio Grande on jõgi Filipiinidel (suudme koordinaadid 14° 23' 00" N, 120° 53' 00" E)

* Rio Grande on linn Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis
* Río Grande on asula Venezuela Vargase osariigis (koordinaadid 10° 35' 02" N, 66° 56' 48" W)
* Río Grande on asula Mehhiko Zacatecase osariigis (koordinaadid 23° 50' 00" N, 103° 02' 00" W)
* Río Grande on asula Mehhiko Baja California osariigis (koordinaadid 28° 15' 00" N, 113° 48' 00" W)
* Río Grande on asula Dominikaani Vabariigi Puerto Plata provintsis (koordinaadid 19° 40' 00" N, 70° 46' 00" W)
* Río Grande on asula Mehhiko Durango osariigis (koordinaadid 24° 46' 00" N, 104° 27' 00" W)
* Río Grande on asula Mehhiko Jalisco osariigis (koordinaadid 20° 22' 00" N, 103° 57' 00" W)
* Río Grande on asula Mehhiko Oaxaca osariigis (koordinaadid 16° 50' 00" N, 95° 01' 00" W)
* Río Grande on asula Mehhiko Chiapase osariigis (koordinaadid 16° 14' 00" N, 93° 53' 00" W)
* Río Grande on Mehhiko Chihuahua osariigi asula El Río Grande ehk El Bajío Grande üks nimekujusid (koordinaadid 27° 30' 00" N, 106° 44' 00" W)

* Río Grande on laht Kuubal (koordinaatidega 20° 40' 00" N, 75° 19' 00" W)
...

* Río Grande on veel mitme asula ja muu geograafilise objekti nimi Kuubal, Hispaanias, Guatemalas, Hondurases, Nicaraguas, Costa Ricas, Argentinas, Venezuelas, Tšiilis, Boliivias, Brasiilias (Rio Grande nime all), Colombias, Peruus, Panamas, Mehhikos...

*"Rio Grande", 1950. aasta film
Põrsas

**Põrsas** on noor siga, kes ei ole veel kesikuealiseks saanud.

Emane põrsas on emispõrsas, isane põrsas kultpõrsas. Põrsast, keda nuumatakse liha saamiseks, nimetatakse nuumpõrsaks. Piimaga toidetud põrsas on piimapõrsas.
PostEurop

**PostEurop** on Euroopa postioperaatorite ühendus. PostEurop loodi aastal 1993, et lihtsustada Euroopa-sisest postivahetust. Varem tegeles sellega Euroopa Postiside- ja Telekommunikatsioonitalituste Konverents (CEPT, akronüüm prantsuskeelsest ühendist *Conférence Européenne des Administrations des Postes et des Télécommunications*). 

PostEuropi peakorter asub Brüsselis. 

PostEurop annab igal aastal välja Europa postmarki, varem tegid seda Euroopa Ühenduste liikmete postitalitused ja CEPT.

Eesti Post kuulub ühendusse aastast 1994.

## Välislingid
*https://www.posteurop.org/