open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Manhattan

**Manhattan** [mänh´ätən] on piklik kõrghoonestusega jõesaar Ameerika Ühendriikide idarannikul Hudsoni jõe suudmes jõe vasakkaldal. Samanimelise linnaosana (haldusüksusena **New Yorgi maakond**, inglise keeles *New York County*) on see New Yorgi linna süda. 2007. aasta andmete järgi elas Manhattanil 1 620 867 inimest., 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 1 585 873 inimest. New Yorgi maakond on pindalalt USA maakondadest eelviimane (temast väiksem on Kalawao maakond Hawaiil) ja see on USA kõige tihedama asustusega maakond (28 154 in/km²).

Manhattan on alati olnud Ameerika Ühendriikide majandus- ja kultuurikeskuseks, millel on ka kaks võimsa siluetiga linnaosa: Lower Manhattani järel samuti Midtown Manhattan. Saarel asuvad muuhulgas ÜRO peakorter (selle krunt ei ole linna ega ühegi riigi territoorium) ja Wall Streeti ümbritsev ülemaailmse tähtsusega finantskvartal (sh aktsiabörsid AMEX ja New Yorgi börs). Saare keskel asub 3,4 km² suurune Central Park. Tuntumad ''art déco'' stiilis pilvelõhkujad 1930. aastatest on Chrysler Building ja Empire State Building.

## Ajalugu

1626. aastal ostis Madalmaade Ida-India Kompanii teenistuses olnud Pierre Minuit saare (Lenni Lenape põlisameerika keeles *Mannahatta*, mis tähendas paljude küngastega maad) kohalikelt põlisameeriklastelt kauba eest 60 kuldna väärtuses. Tänapäevase Lower Manhattani lõunatipul kujunes välja Uus-Amsterdam – kindlustatud faktooria, linna esmane asuala. Multikultuurne ja maailma emigrantidega rahvastatud Manhattan on seejärel mänginud suursugust rolli Euroopa imperiaalsete asumaade (Uus-Madalmaad ja Uus-Inglismaa) kui ka tulevaste Ameerika Ühendriikide ajaloos, kuigi siiski ei kujunenud New Yorgist riigi pealinna (välja arvatud aastatel 1785–1790).

Manhattani lõunaosas asunud Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornid hävisid 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakutes.

## Naabruskonnad

* Upper Manhattan
* Upper East Side
* Upper West Side
* Midtown Manhattan
* Lower Manhattan


Manhattan neighborhoods.png|Manhattani naabruskonnad
Empire States Building, New York, USA (48851368776).jpg|Üle Midtown Manhattani avanev vaade edelasse Lower Manhattanile (2019)


## Vaata ka
* Central Park
* Park Avenue
* New Yorgi Eesti Maja
* 35 Hudson Yards
* First Avenue
* Second Avenue
* Third Avenue
* Fourth Avenue
* Fifth Avenue
* Sixth Avenue
* Seventh Avenue
* Eighth Avenue
* Ninth Avenue
* Tenth Avenue
* Eleventh Avenue
* 33rd Street
* Madison Avenue

## Viited

## Välislingid
Uusaeg

**Uusaeg**, ka **modernsus** (inglise keeles *modernity*, *modern times*) on ajalooperiood umbes 1500 kuni umbes 1914/1918, seega suurtest maadeavastustest ja renessansist Esimese maailmasõjani. 

Uusaega on periodiseeritud mitut moodi. Uusaja alguseks on loetud: 
* aastat 1453, mil türklased (Osmanite riik) vallutasid Konstantinoopoli;
* aastat 1492, mil Christoph Kolumbus avastas Ameerika;
* aastat 1494, mil algasid Itaalia sõjad;
* aastat 1500 kui üldistatud daatumit, mida seostatakse suurte maadeavastustega, renessansi ja humanismi algusega ning territoriaalriikluse ja absolutismi kujunemisega;
* aastat 1517, mil Martin Luther algatas reformatsiooni;
* aastat 1527, mil Saksamaa palgasõdurid vallutasid ja rüüstasid Rooma (*[[Sacco di Roma]]*);
* aastat 1648, mil Vestfaali rahuga lõppes Kolmekümneaastane sõda.

Marksistlikus ajalookäsitluses on uusaeg seostatud kapitalistliku ühiskondlik-majandusliku formatsiooniga. Selle kontseptsiooni kohaselt algas uusaeg siis, kui kapitalism saavutas võidu feodalismi üle. Uusaja algust dateeritakse marksismis Inglise revolutsiooniga (1640–1660).

Uusaja lõpuks loetakse Esimese maailmasõja algust või lõppu (1914/1918). Marksistlikus ajalookirjutuses peetakse selleks Vene oktoobrirevolutsiooni (1917).

Sama perioodi on jaotatud ka varauusajaks ja "päris" uusajaks, mille piir on umbkaudu 1800. aastal (sageli tõmmatakse piir 1789., Prantsuse revolutsiooni algusaastaga).

Uusaja alus on matemaatiline loodusteadus, millest lähtub masinlik tehnika. Uusaja maailmapilt on süsteem, mis on allutatud kalkuleerivale majandamisele ja ratsionaalsele, objektiveerivale teadmisele. Tehnika muutis ümbruse ressursiks ja suuremahuliseks tarvitamisobjektiks.

## Eesti uusaeg

Eestis on uusaja alguseks (keskaja lõpuks) peetud kas 1520.–1530. aastatel siiamaile jõudnud reformatsiooni või aastatel 1558–1583 kestnud Liivi sõda, enam küll viimast. Uusaja lõpuks on pakutud ärkamisaja, 20. sajandi või Esimese maailmasõja algust.
Kureika jõgi

**Kureika** (vene *Курейка*, paralleelnimed: *Нума*, *Люма*) on jõgi Aasias Siberis. Algab Putorana lavamaa lõunanõlvult. Lookleb sügavas, kohati kuristik- ja kanjonorus valdavalt läände. Suubub paremalt Jenisseisse.

Pikkus 888 km. Jõel on rohkesti kärestikke ning 13 m kõrgune Suur Kureika juga.

Kureika voolab läbi kahest järvest: 280 meetri sügavusest ja 133 km pikast kitsast Djupkuni järvest (*Дюпкун*) ja Anama järvest (*Анама*).

Svetlogorski linna lähedal asub jõel Kureika HEJ (ehitatud 1975–2002, võimsus 600 MW).
Jaapani saarestik

**Jaapani saarestik** ehk **Jaapani saared** on saarestik Vaikse ookeani loodeosas. Suuremad saared on Honshū (231 000 km&sup2;), Hokkaidō (83 500 km&sup2;), Kyūshū (42 000 km&sup2;) ja Shikoku (19 000 km&sup2;). 

Saared kuuluvad Jaapanile.
Leo Luks

**Leo Luks** (sündinud 13. novembril 1976 Tallinnas) on eesti filosoof. 

Leo Luks õppis Tartu ülikooli doktoriõppes  ning kirjutas Ülo Matjuse juhendamisel doktoritööd teemal "Euroopa nihilismi piiritlemise katse filosoofia ja luule dialoogi abil". Hiljem asus ta õppima Tallinna Ülikooli doktoriõppesse Tõnu Viigi juhendamisel. Töö kaasjuhendaja oli Arne Merilai. 1. oktoobril 2010 kaitses ta Tallinna Ülikoolis doktoritöö "*Ei* kogemine nihilismi mõtlemises filosoofia ja kirjanduse ühtesulamisel". Oponendid olid Roomet Jakapi ja Daniele Monticelli.   

Ta on Eesti Maaülikooli filosoofia lektor ning on õpetanud ka EHI-s. Ta on Eesti Filosoofiaõpetajate Seltsi asutajaliige ja esimees.

Avaldanud artikleid peamiselt Eesti Ekspressis, Keeles ja Kirjanduses, Sirbis ja Akadeemias. Alustas tegevust kultuurilehe Sitatorn väljaandmisega.

Tartu Noorte Autorite Koondise endine tegevliige.

Aastast 2004 on kas enda üüripindadel või kodus organiseerinud mitteformaalset "Pornograafilist seminari", mis on mõeldud täiendama koolkondlikke seminare (Analüütilise filosoofia seminar, "Fenomenoloogiline seminar") ja feministlike ürituste rida, mis leiavad Margit Sutropi eestvedamisel aset Tartu Ülikooli Eetikakeskuses.

Rahvusvahelises plaanis on kogunud tuntust bridžimängijana. 

## Pseudonüümid
Kasutanud tõlkijana Jaan Kägu pseudonüümi.

## Teoseid
* "Ei kogemine nihilismi mõtlemises filosoofia ja kirjanduse ühtesulamisel", Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2015. 263 lk; ISBN 9789985587997

## Tunnustus

* 2014 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (artikliauhind: „Eesti kirjanduse kadunud kodu” (Keel ja Kirjandus 2014, nr 10))

## Viited

## Välislingid
*
* 
*Leo Luks: Milleks filosoofia?, Delfi, 12. oktoober 2007
*Kuidas sünnib filosoofiakunst: Päevalehe intervjuu Leo Luksiga. Päevaleht, 15. september 2007
*Leo Luks: Kuid kuidas kirjutada eimiskist?, err.ee, 21. oktoober 2010
* Leo Luks: Kas filosoofia suudab meid paremini elama õpetada?, Eesti Ekspress, 2. august 2013
Toni Gardemeister

**Toni Gardemeister** [ga:rdemaister] (sündinud 31. märtsil 1975 Kouvolas) on endine Soome rallisõitja.

Rallidebüüdi tegi aastal 1993, esimest korda startis maailmameistrivõistlustel 1996 aasta Tuhande järve rallill. Aastatel 1998–2000 esindas maailmameistrivõistlustel Seati, kuid firma loobumine rallist jättis ta 2001. aastaks sisuliselt tööta (osales üksnes 4 MM-rallil). Aastail 2002–2004 oli Škoda tehasesõitja. Aastal 2005 kuulus Fordi tiimi ja senise kaardilugeja Paavo Lukanderi asemel hakkas juhiseid andma Jakke Honkanen.
Hadž

**Hadž** on **[[palverännak]] [[Meka]]sse**, mida nõuab viies islami sammas igalt täiskasvanud muslimilt, kellele see on füüsiliselt ja rahaliselt teostatav, nii mehelt kui ka naiselt. Peamiselt kulukuse tõttu jääb hadž paljude muslimite jaoks vaid kord elus ettevõetavaks sündmuseks.

## Hadži toimumise aeg

Hadž toimub islami kalendri kuuaasta viimasel kuul (*Dhu Al-Hijjah*), 7.–12. päeval. Palverännakut Mekasse saab teha ka muul ajal, kuid tõelisena läheb arvesse vaid *Dhu Al-Hijjah*, nn suur hadž – vaid selle sooritanu saab lisanime hadži.

Hadži on kohus sooritada ainult tervel inimesel, kes selleks füüsiliselt võimeline on. Samuti ei tohi palverännakul käimise kulude katmiseks võtta võlgu. Hadži jaoks kogutakse raha tihti kogu elu. Kellel töö ei võimalda palverännakut ette võtta, võib selleks volitada oma sugulasi või sõpru. Samuti võib muslim tasuda mošeele hadžiks tehtavate kulutustega sarnase summa.

Mekasse võivad siseneda vaid muslimid, teiste uskude järgijatele on see islami püha linn Saudi Araabia seaduste kohaselt suletud. Teel Mekasse ei tohi kanda riietes sõlmi ega sõrmedes sõrmuseid. Mekast teatavale kaugusele jõudnud, peab palverännakul olev muslim panema selga *[[ihram]]i*, kahest valgest kokkuõmblemata riidetükist rituaalselt puhta rõiva, mis näitab kõigi palverändurite võrdsust Allahi ees.

## Väike ja suur hadž

Pärast Mekasse saabumist sooritavad palverändurid kindlaksmääratud rituaale. Nn väikese hadži (*umrah*) põhirituaalideks on

* seitsmekordne käimine ümber Kaaba (*[[tawaf]]*);
* seitsmekordne edasi-tagasi käimine Safa ja Marwa künka vahel (*[[saije]]*).

Pärast  *umrah*i sooritamist võib palverändur heita endalt *ihram*i ning riietuda oma tavarõivastesse. Samuti, ehkki see ei ole rituaali osa, joob enamus palverändureid pärast väikse hadži lõpulejõudmist vett Zamzami kaevust.

Seejärel suunduvad palverändurid tihti Mediinasse, kus külastavad Prohveti mošeed. Seejärel hadž jätkub. Palverändur heidab taas ülle *ihram*i ja sooritab kolm viimast rituaali, mida tuntakse suurema hadžina (*Al Hajjul Akbar*). Nendeks rituaalideks on:

* Käik Arafati mäele.
* Meka lähedal asuvas Mina külas sümboolne "Saatana kividega loopimine". 
* Teine *tawaf* ehk ringkäikude sooritamine ümber Kaaba.

## Hadži lõpetamine

Hadži lõpetuseks toimub suur *[[Eid-ul-Adha]]* ohverdamispidu. *Eid-ul-Adha* käigus ohverdatakse loomi – enamasti lambaid, kuid ka kaameleid, kitsi ja veiseid. Ohverdamine meenutab seda, et Jumal eelistas lammast Aabrahamilt algselt nõutud inimohvrile.

Pärast hadži lõpetamist võib palverändur siirduda rituaalse puhtuse seisundist, milles oli keelatud juukseid lõigata, võidelda, tülitseda ja suguliselt läbi käia, tavaseisundisse. Paljud palverändurid ajavad endal pea kiilaks. Ka võib siis taas *ihram*'i tavariiete vastu vahetada.

## Hadži aunimetus

Suure hadži läbinud mees saab aunimetuse *hadži*, naine *hadža*. Hadži saab õiguse maalida oma koduukse kohale sümboolse palmioksa kujutise.

Palverännakul käinu maetakse kombekohaselt maha *ihram*is.

## Välislingid
* CNN: Islam's Journey of Faith
Kaaba

**Kaaba** (araabia الكعبة (*al-Ka‘abah*)) on ehitis Mekas Suure mošee õuel ja on islami tähtsaim pühamu. 

Kuubikujuline Kaaba on 12&nbsp;m pikk, 10&nbsp;m lai ja 15&nbsp;m kõrge ning asub madalal platvormil. Hallidest kiviplokkidest ja marmorist ehitise nurgad on suunatud nelja põhi-ilmakaare poole. Ehitis on kaetud musta kangaga, mida vahetatakse igal aastal. Edelaosas hõberaamis asub nn Must kivi (*al-Hajar al-Aswad*), mis arvatakse olevat meteoriitset päritolu, kuid pakutud on ka vulkaanilist. Teaduslikke uuringuid kivile tehtud ei ole, kuid viimane on tänapäeval toetatavam teooria ütluste järgi, et enne Kaaba ehitamist pidavat see kivi suutma vee pinnal püsida (vulkaaniline pimss ei vaju põhja).

Seitse korda vastupäeva ümber Kaaba käimine ja Musta kivi suudlemine on muslimite palverännaku hadži üks peamisi rituaale.

Pärimuse järgi ehitas Kaaba Aabraham koos oma poja Ismaeliga. On teada, et praeguses Kaaba asukohas asus araablaste pühamu sajandeid enne islami tulekut.

## ''Qibla'' ja Kaaba poole palvetamine
*[[Qibla]]* tähistab suunda, kuhu poole kõik muslimid, ükskõik kus nad ka ei asuks, viis korda päevas palvetavad. Alates 624. aastast on *qibla* suunatud Kaaba poole (selle geograafilised koordinaadid on .

## Välislingid
Qaidam

**Qaidam** [tšaid'am] (sisemongoli; tiibeti ཚྭ་འདམ (Candam)) on nõgu Aasias Hiina RV-s. Piirneb edelas Kunluni, loodes Altun Shani ja kirdes Nan Shaniga. Nõos on valdavalt kõrb, leidub soolasoid.
Palverännak

**Palverännak** on usulistel põhjustel kindlatesse pühapaikadesse sooritatav rännak.

Sümboolselt kordab palverännak hinge Jumala poole püüdlemist.

Palverännakul viibiv inimene on **palverändur**.

## Kristlaste palverännakud

Kristlastel on palverännaku paikadeks näiteks Jeesus Kristuse eluga seotud paigad, eriti aga Jeruusalemm, apostlite, märtrite ja pühakutega seotud kohad ning Jumalaema ilmumise paigad.

Õigeusklike tuntumateks palverännaku kohtadeks Issanda Hauakiriku ja Issanda Sünnikiriku kõrval Pühal Maal on püha Sabbase koobasklooster Kidroni orus, püha Athose mäe kloostrid Kreekas, püha Katariina klooster Siinai mäe jalamil ja paljud kohaliku tähtsusega pühakohad õigeusu maades, näiteks David Garedža koobasklooster Gruusias, Valamo klooster Venemaal jt.

Katoliiklastel on Jeruusalemma kõrval traditsioonilisteks sihtkohtadeks ka Rooma, Fátima Portugalis, Lourdes Prantsusmaal ja Hispaanias asuv Santiago de Compostela.

Katoliiklikul ajal olid Eestis tuntud palverännakute paikadena Tallinna toomkirik, Padise klooster, Vastseliina piiskopilinnuse kabel ja Viru-Nigula Maarja kabel. Neist viimasesse korraldatakse palverännakuid tänapäevalgi.

Protestantidel palverännakute tava ei ole.

## Muslimite palverännakud

Muslimitel on palverännak Mekasse ehk hadž üks nn islami viiest sambast, mille iga islamiusuline oma elu jooksul on kohustatud sooritama, kui see on majanduslikult võimalik.

Muslimitel on neli püha linna, kuhu palverännakuid sooritatakse: Meka kõrval veel Mediina, Jeruusalemm ja Kairouan. Seitsmekordne palverännak Kairouani võrdub ühe palverännakuga Mekasse.

## Budistide palverännakud

Budistid külastavad palverännakutel õpetajate tegevuse ja nende säilmete asukohta (stuupa).

## Hinduistide palverännakud

Hinduistid sooritavad palverännakuid seitsmesse pühasse linna, milleks on Ayodhya, Dvarka, Hadwar, Kanchipuram, Mathura, Ujjain ja Varanasi.

## Palverännakud tänapäeva Eestis

* Kultuurilooliste vahepeatustega palverännutee Piritalt Vana-Vastseliina http://www.palverand.ee/home/
* Lagle Parek rajas Eestisse 400 km pikkuse palverännutee http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/lagle-parek-rajas-eestisse-400-km-pikkuse-palverannutee?id=73897031
* Palverännak kultuurilooliste peatustega Piritalt Vana-Vastseliina http://www.kylauudis.ee/2015/12/09/palverannak-kultuurilooliste-peatustega-piritalt-vana-vastseliina/
* Valmis palverännutee kaardirakendus http://geoportaal.maaamet.ee/index.php?lang_id=1&news_id=36&page_id=36
* Maarjamaa palveränd http://www.maarjamaa.eu/
* Püha Risti palverännak Vastseliina http://www.eestikirik.ee/puha-risti-palverannak-vastseliina/
* Eesti Jaakobitee palverändurid http://camino.ee/
* Noored taastavad Eestis palverännakute traditsiooni http://www.lounaleht.ee/?page=1&id=966

## Vaata ka
* Palverännukoht
* Palverännukirik

## Viited
Abakani jõgi

**Abakan** (vene *Абакан*) on jõgi Aasias. Algab Altaist. Voolab valdavalt kirdesse. Ülemjooksul mägijõgi, alamjooksul voolab laias orus Minussinski nõos. Suubub vasakult Jenisseisse. Pikkus 514 km.

## Viited
Ar-Rub‘ al-Khālī

**Ar-Rub‘ al-Khālī** (araabia الربع الخالي) on kõrb Aasias Araabia poolsaarel.

Ar-Rub‘ al-Khālī kõrb ulatub Saudi Araabia, Omaani, Jeemeni ja Araabia Ühendemiraatide territooriumile.

Piirneb põhjas Najdiga, ulatub kirdes Pärsia lahe, idas Omaani mägismaa, lõunas Jeemeni mägismaa ja läänes Asiri mägismaani. Valdavalt liivakõrb. Pindala umbes 650 000&nbsp;km². On üks maailma suurimatest kõrbetest, siiani oma keskmises osas veel läbi uurimata.
Riimvesi

**Riimvesi** ehk **soolakas vesi** on vesi, mille soolsus jääb vahemikku 0,5–18‰ (mõningail andmeil 0,5–30‰).

Riimveelised on tavaliselt mere- ja jõevee segunemisalad, näiteks lehtersuudmed ehk estuaarid. Ka maailmamere osad, mis on ookeanidest eraldatud kitsaste väinadega, võivad olla riimveelised. Selline riimveeline sisemeri on näiteks Läänemeri.

Soolsuse järgi jagatakse riimvesi oligohaliinseks (0,5–5‰) ja mesohaliinseks (5–18‰).

## Riimvee-elustik

Riimveelised veekogud on harilikult liigivaesed, kuid isendirikkad, sest riimveega kohastunud organisme on suhteliselt vähe.
Mediina

**Mediina** on (araabia مدينة رسول الله või  المدينه (vastavalt Madinat Rasul Allah ning Al-Madīnah); ka Jasrib või Jathrib) on linn Saudi Araabia lääneosas, Mediina oaasis.

Pikem araabiakeelne nimi *Madinat Rasul Allah* tähendab "Allahi prohveti linna", samas kui lühem nimi *al-Madina* tähendab lihtsalt "linn".

Elanikke peaaegu 1,2 miljonit (2010). Elanike arvult Saudi Araabia neljas linn.

## Ajalugu

* 632.–656. aastal oli Mediina Kalifaadi pealinn.
* 10. sajandist valitsesid linna Egiptuse dünastiad.
* 1517. aastast langes Mediina Türgi võimu alla.
* 1919–1924 oli Al-Ḩijāzi kuningriigi võimu all.
* 1924. aastast kuulub Saudi Araabia koosseisu.

## Islami püha linn

Mediina on Meka kõrval teine Islami püha linn, palverännakute sihtkoht. Erinevalt Mekast tohivad Mediinasse siseneda ka mittemuslimid, kuid mitte linna keskusse. Religioosset tähtsust omab ta tänu seal asuvale Masjid an-Nabawi ehk Prohveti mošeele. Mošee on ehitatud Islami prohveti Muhamedi matmispaiga kohale.

Just Mediinasse põgenes Muhamed koos oma poolehoidjate ehk hidžratega 622. aastal, rajades sinna esimese islami koguduse.
Vaarao

**Vaarao** (egiptuse keeles *per-aa* 'suur maja'; sellega ei mõeldud kuningalossi, vaid kogu kuningavõimu, mille alla vaarao pidi kõik egiptlased koondama) on nimetus, millega egiptlased hakkasid oma kuningaid nimetama alates 18. dünastiast. Esimene kuningas, keda on teadaolevalt nõnda nimetatud, oli Thutmosis III.

Tänapäeval nimetatakse sageli **vaaraodeks** kõiki Vana-Egiptuse kuningaid.

## Kuidas saadi vaaraoks?
Tava kohaselt pidi vaarao surma järel troonile tõusma tema vanim poeg. Kui vaaraol poega polnud, sai tema järglaseks tema vend. Kui aga vaarao poeg oli liiga noor, täitis tema ema asevalitseja kohuseid seni, kuni poeg valitsema asus. Juhul kui kuningal polnud ei poega ega venda, otsustas tarkade nõukogu, kellest saab uus valitseja.

## Kroonimine
Uue vaarao kroonimispüha peeti Memphises, kus tseremooniat juhtivad preestrid andsid uuele jumalikule valitsejale, Ra pojale üle tema võimumärgid. Ta sai diadeemi, piitsa, saua, käepidemega risti ja mitu krooni. Seejärel andsid preestrid talle viis nime ja viisid ta püha puu juurde, mille lehtedele iibis-jumal Thot pidavat kirjutama uue vaarao nime. Siis ilmus vastne valitseja teda tervitava rahvahulga ette.

## Välimus
Ta kandis voltidega niudevööd, mida hoidis üleval lai rihm, mille küljes rippus metsiku härja saba kui vägevuse sümbol. Vaarao pead kattis sageli sinistest ja kuldsetest paeltest valmistatud kangast müts.

### Valehabe
Vaarao ajas habet nagu kõik egiptlased. Ent jumalana pidi ta habet kandma. Niisiis võeti appi valehabe, mida kandsid ka naisvaaraod, näiteks kuninganna Hatšepsut.

## Vaarao viis nime
Alates 11. dünastiast oli "vaarao" üks kuninga viiest tiitlist. 
* Horose-nimi
* Nebti-nimi ehk Mõlemad Emandad
* Kuldhorose-nimi
* Valitseja-nimi ehk esimene nimi
* Sünninimi (tiitlifunktsioonis) ehk sugukonnanimi

Esimese nimedest sai vaarao sündimisel, teised sai ta troonile asumisel. 4. dünastiani oli vaarao tuntud oma Horose-nime järgi. Kuigi viis nime olid vaaraole kohustuslikud, tarvitati neid kõiki harva koos. Viiest nimest kasutati kõige sagedamini esimest, Horose-nime ja viiendat, sünninime.
Ibrahim

**Ibrahim** (5. november 1615 – 18. august 1648) oli Türgi sultan, kes valitses 1640–1648.

Ta oli Ahmet I ja Kösem Sultaana poeg.

Ibrahim oli vaimuhaige ja tal käisid sageli märatsushood peal. Ta on tuntud selle poolest, et lasi kõik oma haaremi naised kottidesse toppida ja Bosporuse väina uputada.

Ta kukutati ja mõisteti elu lõpuni vanglasse. Vanglas kaotas ta viimasegi mõistuse ja kümme päeva pärast vangistamist kägistati.
Alicia Keys

**Alicia Keys** (sünninimi **Alicia Augello-Cook**; sündinud 25. jaanuaril 1981 New Yorgis Manhattanil) on ameerika R&B-laulja ja pianist.

Ta sündis valgenahalise ema Terri Augello ja afroameeriklasest isa Craig Cooki peres ning kasvas üles New Yorgis.

Alicia hakkas klaverit mängima seitsmeaastaselt. Ta õppis klassikalist klaverit, mängis Beethovenit, Mozartit ja Chopini, kes oli ka tema lemmikhelilooja. 

Oma esimese laulu "Butterflyz" kirjutas ta 14-aastaselt; selle loo võib leida ka tema debüütplaadilt. 

Keysi debüütalbumit "Songs in A Minor" saatis müügiedu ja ta võitis sellega 2002. aastal viis Grammy auhinda.

2003. aastal ilmus tema teine kauamängiv heliplaat "The Diary of Alicia Keys", 2007. aastal kolmas stuudioalbum "As I Am".

## Plaadid

* "Songs in A Minor" (2001)
* "The Diary of Alicia Keys" (2003)
* "Unplugged" (2005)
* "As I Am" (2007)

## Välislingid
*Laulja koduleht
Arafati mägi

**Arafati mägi** (70 m) asub Saudi Araabias Meka lähedal.

## Aadam ja Eeva Arafati mäel

Muslimi pärimus kirjeldab, et prohvet Aadam ja Eeva (*Hawa* – naine) taaskohtusid seal pärast pagendust ning said Allahilt andestuse.

## Muhamedi viimane jutluspaik

Väidetavalt pidas prohvet Muhamed Arafati mäel 632. aastal enne oma surma  viimase jutluse. 

## Arafati mägi hadži rituaalis

Arafati mägi on tähtsal koha muslimite palverännakul Mekasse – hadžil. 
Palverändurid veedavad siin hadži ühe osana terve päeva keskpäevast kuni ööni. Palvetatakse ja mõtiskletakse, kandes vaid lihtsat valget ihrami ning sandaale. Ööseks liigutakse edasi Muzdalifa väljakule, kus oodatakse päikesetõusu. Sel ööl palverändurid ei maga.

Mitte ajada segamini Ararati mäega.

Yasser Arafat on saanud nime just selle koha järgi.
E (arv)

***e*** ehk **Euleri arv** on naturaallogaritmi alus, transtsendentne arv ligikaudse väärtusega 2,71828.  Naturaallogaritmi arvust *x* tähistatakse tavaliselt ln(*x*) või log*e*(*x*). 

Arvu *e* võttis kasutusele Šveitsi matemaatik Leonhard Euler 1736. aastal. Seda nimetatakse ka Napieri konstandiks Šoti matemaatiku John Napieri järgi, kes koostas esimesena logaritmitabelid. 

Arvu *e* saab avaldada mitut moodi:
* piirväärtusena: 
:e = \lim_{n\to\infty} \left( 1 + \frac{1}{n} \right)^n = 2,71828 18284 59045 23536...
* lõpmatu rea summana:
:e = \sum_{n = 0}^\infty \frac{1}{n!} = \frac{1}{0!} + \frac{1}{1!} + \frac{1}{2!} + \frac{1}{3!} + \frac{1}{4!} + \cdots
kus n! on arvu n faktoriaal;
* ainulaadse reaalarvuna *e* > 0 nii, et
:\int_{1}^{e} \frac{1}{t} \, dt = {1} (arv *e* nii, et piirkond hüperbooli f(t) = \frac {1}{t} all arvust 1 kuni arvuni *e* on võrdne 1-ga).
* ainulaadse reaalarvuna *e* > 0 nii, et
:\frac{d}{dt}e^t = {e^t}
Mohsi astmik

**Mohsi astmik** ehk **Mohsi skaala** on etalonmineraalide kõvadusel põhinev mineraalide suhtelise kõvaduse määramise skaala.

Astmiku koostas aastal 1812 Austria mineraloog Friedrich Mohs.

Kõvaduse all peetakse silmas mineraali vastupanu kriimustamisele. Pehmema mineraaliga ei ole võimalik kõvemat mineraali kriimustada.

Mohsi astmik on siiani kõige laiemalt kasutatav mineraalide suhtelise kõvaduse määramise skaala. Mineraali suhteline kõvadus tähendab kõvadust teiste mineraalide suhtes. Astmikul on kümme astet, millele vastavad kümne tuntud mineraali absoluutsed kõvadused. Iga astmiku mineraaliga on võimalik astmiku pehmemaid mineraale kriimustada. Kui etalonmineraalide absoluutsed kõvadused panna graafikule, oleks sirge peaaegu lineaarne kuni korundini, kuid tõuseb seejärel järsult, sest teemant on korundist umbes viis korda kõvem mineraal.

Mineraali kõvaduse määramiseks tuleb valida võimalikult sile mineraali pind ja proovida seda kriimustada mõne Mohsi astmikku kuuluva mineraali terava servaga. Kui tekib kriimustus, tuleb valida pehmem mineraal ning korrata protseduuri kuni enam kriimustust ei teki. Seejärel tuleb proovida uuritava mineraaliga kriimustada etalonmineraali pinda. Kui tekib kriimustus, on uuritava mineraali kõvadus kokkuleppeliselt etalonmineraali kõvadus n + 0,5. Kui aga kriimustust ei teki, loetakse uuritava mineraali ja etalonmineraali kõvadused ligikaudu võrdseks.

Ülalkirjeldatud meetodit ei saa edukalt rakendada peeneteraliste mineraalide korral, sest keemilised sidemed terade vahel on alati nõrgemad sidemetest terade sees. Seega tuleb alati hoolikalt jälgida, kas kriimustatakse tõesti mineraali pinda või kraabitakse lahti üksikuid terakesi.

Etalonmineraalide asemel kasutatakse tihti ka muid käepäraseid esemeid, näiteks sõrmeküünt (kõvadus 2...2,5), vaskmünti (kõvadus 3...4), raudnaela (kõvadus 4), noatera (kõvadus 6).

Mineraalide absoluutse kõvaduse määramiseks kasutatakse skleromeetreid.

### Etalonmineraalide suhteline ja absoluutne kõvadus
Desoksüriboos

**Desoksüriboos** (vanem nimetus ka **tüminoos**) on pentooside hulka kuuluv süsivesik (monosahhariid). Desoksüriboos erineb riboosist selle poolest, et ühe hüdroksüülrühma asemel on vesinikuaatom.

Biokeemias tähtsaim ja tuntuim on **2-desoksüriboos** (hüdroksüülrühm on asendunud vesinikuaatomiga teise süsinikuaatomi juures). 2-desoksüriboos kuulub nukleotiidide ja DNA koostisesse.

## Füüsikalised omadused
Desoksüriboos on valge, vees hästi lahustuv, toatemperatuuril tahke aine. Molekulmass on 134.

2-desoksüriboos on optiliselt aktiivne aine, pöörates valgust –23,7°. Sulamistemperatuur on 84&nbsp;°C.

## Keemilised omadused
Desoksüriboosil on vaba aldehüüdrühm ning ta annab aldehüüdidele iseloomulikke reaktsioone. Seega kuulub ta aldooside hulka.

## Biokeemia
Desoksüriboos on eluslooduses laialt levinud, kuuludes desoksüribonukleotiidide koostisesse.

Tavaliselt tekib ta organismis nukleotiidide lagundamisel.

Desoksüriboos satub nukleotiidide koosseisu  ribonukleotiidide redutseerimisel (hüdroksüülrühmast hapniku eraldamisel) tioredoksiini abil.
Ongström

**Ongström** (tähis Å) on mittesüsteemne pikkusühik, mis võrdub ühe kümnendikuga nanomeetrist:
:1 Å = 0,1 nm = 100 pm = 10–10 m. 

Ongström on nimetuse saanud rootsi füüsiku ja astronoomi Anders Jonas Ångströmi järgi. 

Kuigi ongström on mittesüsteemne ühik, kasutatakse seda aatomite suuruse ning keemiliste sidemete pikkuse mõõtühikuna ja spektroskoopias. Põhjuseks on see, et ongströmi suurus on kõige lähedasem aatomite suurusele ja seda ühikut on kõige mõistlikum kasutada, kui kirjeldada aatomite või väiksemate molekulide suurust.
Sahara

**Sahara** on kõrb Aafrika põhjaosas. See on maailma suurim kuum kõrb ja kõrbetest teisel kohal, Antarktika järel.

Läänes ulatub kõrb Atlandi ookeani rannikuni, lõunas Sahelini. Idas ulatub Sahara Niiluse või Punase mereni. Loodes ulatub Sahara Atlaseni. Põhjas asuvat Kürenaikat ei peeta tavaliselt Sahara osaks; Tripolitaania kuulumine Saharasse on vaieldav.

Saharas valitseb kuiv troopiline kliima. Eriti põhjaosas sajab vähesel määral talvel vihma; kesk- ja lõunaosas esineb vähesel määral suvist vihma.

Sahara lääneosas on valdavaks tasane pinnamood. Taimestik on karjakasvatuseks piisav, mistõttu seal hulgub maure; kuid põhjavesi tuleb harva pinnale ja oaase on vähe. Sahara keskosas kõrguvad Ahaggari ja Tibesti mäed. Seal, eriti Ahaggaris, on sademeid ja taimi rohkem, mägedest algavates jõgedes esineb voolamist. Paljudes paikades Sahara keskosas on allikaid ja oaase – nende vahel rändlevad tuareegid. 

Sahara idaosas asub Liibüa kõrbe tasandik, mis on kliima poolest palju kuivem. Ehkki Liibüa kõrbes leidub nii allikaid kui ka oaase, on see vee ja taimede vähesuses tõttu erinevalt teistest Sahara kõrbe osadest karjakasvatuseks sobimatu. 

On arvatud, et Sahara kõrbe teke sai alguse umbes seitse miljonit aastat tagasi. Kõrbe ulatuslikum laienemine algas aga hiljem ning paiguti on Sahara territooriumil asunud mitmeid suuri jõesüsteeme.

## Vaata ka
*Hammaada

## Viited
Edwin Flack

**Edwin** Harold **Flack** (5. november 1873 London – 10. jaanuar 1935) oli Austraalia kergejõustiklane, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja ja olümpiapronksmedalist.

1879. aastal emigreerusid tema vanemad Austraaliasse. Ta õppis Melbourne'is Kreeka ajalugu ja töötas isa äris raamatupidajana. 1895 sõitis ta end Inglismaale täiendama ja asus tööle Price, Waterhouse & Co arveametnikuna. Ta esindas klubisid Melbourne LTC ja London AC ning Oxfordi Ülikooli.

1892. ja 1893. aastal oli Flack Australaasia meister miilijooksus, 1894 ja 1895 Uus-Lõuna-Walesi ja Victoria osariigi meister 2 miili jooksus.

Ta võitis Ateena olümpiamängudel 1896. aastal 800 m jooksu (2.11,0) ja 1500 m jooksu (4.33,2). Kehvad ajad on tingitud jooksuraja halvast kvaliteedist ja järskudest kurvidest. 880 jardi jooksu (804,5 m) maailmarekord oli Charles Kilpatricku nimel (1.53,4), 1 miili jooksu (1609 m) maailmarekord Walter George'i nimel (4.12,8).

Flack võistles ka maratonijooksus, kus jooksis enamiku distantsist teisena Albin Lermusiaux' järel, tõusis 32. kilomeetril liidriks, kuid 33. kilomeetril möödus temast Spyrídon Loúis ja 37. kilomeetril Flack katkestas.

Samuti võistles Flack tennises. Üksikmängus kaotas ta avaringis Aristidis Akratopoulosele Kreekast. Paarismängus koos George Robertsoniga Suurbritanniast võitsid nad avaringis inglased Frank ja George Marshalli, kuid kaotasid poolfinaalis kreeklastele Dionysios Kasdaglisele ja Demetrios Petrokokkinosele.

Pärast olümpiamänge loobus Flack tippspordist, naasis 1898. aastal Austraaliasse perefirmasse ja kasvatas friisi tõugu veiseid.
Robert Garrett

**Robert S. Garrett** (24. juuni  1875 Baltimore'i maakond, Maryland – 25. aprill 1961 Baltimore) oli USA kergejõustiklane, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja ja kahekordne olümpiahõbemedalist ning 1900. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiapronksmedalist.

Ta õppis Princetoni ülikoolis. Ateenas otsustas ta võistelda ka kettaheites, katsus välja uurida, kuidas ketas välja näeb, ja laskis sepal endale ühe teha. See kaalus üle nelja kilo ja seda oli halb heita. Seepeale Garrett loobus kettaheitest. Ateenas nägi ta võistlusketast, mis kaalus kaks kilo, ja otsustas siiski osaleda. Igaühel oli 3 katset. Tema peakonkurendid olid Kreekast, kes heitsid Myroni "Diskobolose" skulptuuri jäljendava, kuid ebapraktilise stiiliga. Garrett mõtles käigu pealt välja oma stiili, mis oli inetu, aga ökonoomsem: ta tõusis sügavast küürus asendist üles ja lasi ketta lahti järsu tsentrifugaalse liikumise lõpus. Kaks esimest katset ei olnud head, ent kolmandaga võitis ta olümpiahõbeda (esimestel olümpiamängudel kuldmedaleid ei antud).

Ta võitis Ateena olümpiamängudel 1896 kettaheite (29.15) ja kuulitõuke (11.22). Ellery Clarki järel oli ta teine kaugushüppes (6.00) ja kõrgushüppes (1.65, jagas kohta James Connollyga).

1897 tuli Garrett IC4A kuulitõukemeistriks, 1900 olümpiamängudel Pariisis pronksile kuulitõukes ja paigalt kolmikhüppes. Kettaheites ta ei osalenud, sest võistlus toimus pühapäeval.

Hiljem sai Robert Garrettist pankur, kelle hobiks oli keskaegsete käsikirjade kogumine. Ta aitas organiseerida ja rahastada arheoloogilisi väljakaevamisi Süürias. 1942 annetas Garrett Princetoni ülikoolile 10 000 käsikirja.

## Saavutused

## [[Olümpiamängud]]el

* 1896  Ateenas
**  **olümpiavõitja** kuulitõukes **11.22**
**  **olümpiavõitja** kettaheites **29.15**
**  hõbemedal kõrgushüppes **1.65**
**  hõbemedal kaugushüppes **6.00**
* 1900  Pariisis
**  pronksmedal paigalt kolmikhüppes **9.50**
**  pronksmedal kuulitõukes **12.35**

## Viited
Ellery Clark

**Ellery** Harding **Clark** (13. märts 1874 Massachusetts – 17. veebruar 1949) oli USA meeskergejõustiklane, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja.

Ta võitis Ateena olümpiamängudel 1896 kaugushüppe (6,35 m) ja kõrgushüppe (1,81 m) ning osales kuulitõukes. Ta on ainus, kes on võitnud olümpiamängudel nii kaugus- kui ka kõrgushüppe, kui mitte arvestada Ray Ewryt, kes 1900. aasta Pariisi ja 1904. aasta Saint Louise olümpiamängudel võitis hoota kõrgus-, kolmik- ja kaugushüppes kokku kuus kulda.

1897 ja 1903 tuli Clark USA mitmevõistlusmeistriks, sealhulgas aastal 1897 tulemustega, millega Ateenas võitnuks kõrgushüppe, kaugushüppe ja kuulitõuke, tõenäoliselt ka 110 m tõkkejooksu ja 100 m jooksu. 1904. aasta olümpiamängudel Saint Louises katkestas ta mitmevõistluse bronhiidi tõttu pärast 5. ala, kuid sai ikkagi 6. koha. Ta jätkas aktiivset sportimist 1906. aastani, kuid osales käimisvõistlustel veel 56-aastaselt.

Clark kirjutas 19 ilukirjanduslikku ja mälestusteraamatut, töötas juristi, kergejõustikutreeneri, õpetaja ja linnaametnikuna Bostonis. Clark on õppinud Harvardi Ülikoolis.
Algoritmiline keerukus

**Algoritmiline keerukus** näitab, kuidas muutub programmi kiirus ja kasutatav mälumaht programmi sisendandmete kasvades. Algoritmiline keerukus pole seotud sellega, kui raske on algoritmi seletada, mõista või programmeerida. Mälumahuline keerukus näitab, kuidas ülesande lahendamiseks vajalik mälumaht sõltub ülesande mõõdust. Ajaline keerukus näitab, kuidas ülesande (algoritmi) tööaeg sõltub ülesande mõõdust (s.t. lähteandmete hulgast). Analoogiliselt räägitakse programmeerimises programmi, alamprogrammi või programmilõigu keerukusest.

## Ajaline keerukus
Ajalise keerukuse tähis on O, millele järgneb sulgudes keerukusfunktsioon.

Eristatakse head ehk polünomiaalset keerukust, mida väljendab polünoom, ja halba ehk mittepolünomiaalset keerukust, mida polünoomiga ei saa väljendada. Piltlikult öeldes on headel keerukustel astendaja konstantne, aga halbadel keerukustel läheb n astendajasse. Heade keerukuste kohta võib öelda, et kui algoritmi keerukus on O(f(n)), siis ülesande mõõdu suurenemisel n korda ei suurene tööaeg rohkem kui f(n) korda.

Polünomiaalseid keerukusi nimetatakse sellepärast headeks, et kui ülesande maht on liiga suur, siis on kasu kiiremast raalist. Mittepolünomiaalseid keerukusi nimetatakse halbadeks, sest siis kiirem raal praktiliselt ei suurenda tööjõudlust. Ainus, mis aitab, on algoritmi asendamine kiiremaga, kuid see ei ole alati võimalik.

## Keerukusklassid
*Keerukusklass **P**. Keel A kuulub keerukusklassi P, kui leidub polünoom p(x) ja deterministlik Turingi masin M ajakeerukusega p(x), mis tuvastab keele A.
*Keerukusklass **NP**. Keel A kuulub keerukusklassi NP  kui leidub polünoom p(x) ja mittedeterministlik Turingi masin M ajakeerukusega p(x), mis tuvastab keele A.
*Keerukusklass **PSPACE**. Keel A kuulub keerukusklassi PSPACE, kui leidub polünoom p(x) ja deterministlik Turingi masin M mälukeerukusega p(x), mis tuvastab keele A.

## Välislingid
* Ahto Truu, Programmeerimise alused, Peatükk 5: Algoritmide keerukus
Sarõjesikatõrau kõrb

**Sarõjesikatõrau kõrb** (kasahhi *Сарыесікатырау құмы* ja *Сарыесік Атырау*) on kõrb Aasias Kasahstani kaguosas. 

Piirneb loodes Balkaši järve, edelas Ile jõe, kagus Džungaaria Alatau ja kirdes Karatali jõega. Tema kirdeosa kannab Bestasi ja idaosa Žamankumi nime. Valdavalt liivakõrb.
Toatemperatuur

**Toatemperatuuriks** (lühend **RT**) nimetatakse loodusteaduslike eksperimentide kirjeldamisel katse läbiviimise temperatuuri, kui see jääb ligikaudu vahemikku 21–23&nbsp;°C ( = 294–296 K). Toatemperatuuri mõistet on mugav kasutada katsete juures, kus katse tulemus temperatuurist oletatavalt eriti ei sõltu, mistõttu täpne temperatuuri määramine pole otstarbekas. Samuti langeb see temperatuurivahemik kokku katsete läbiviimiseks tavaliselt kasutatavate ruumide temperatuuriga, ja on ühtlasi lähedane temperatuurile, mille järgi on sageli kirjanduses antud füüsikalisi suurusi iseloomustavad näitajad (25&nbsp;°C).

## Vaata ka
*Normaaltingimused
IPA

**IPA** (*International Phonetic Alphabet*) ehk **RFT** (*rahvusvaheline [[foneetika|foneetiline]] [[tähestik]]*) on märgendusstandard, mis peab tegema võimalikuks kõikide maailma keelte foneetilise transkriptsiooni.

IPA korraldusega tegeleb Rahvusvaheline Foneetikaühing – ta võib kasutatavaid märke valikusse lisada, valikust eemaldada või muuta.

IPA sisaldab (2008. aasta seisuga) 107 tähte, 52 diakriitilist märki ja 4 prosoodilist  märki.

## Välislingid

*Eestikeelne IPA tabel
Carl Schuhmann

**Carl Schuhmann** (12. mai 1869 Münster – 24. märts 1946 Berliin) oli saksa sportlane, 1896. aasta suveolümpiamängude neljakordne olümpiavõitja ja olümpiapronksmedalist, Saksamaa esimene olümpiavõitja. 158 cm pikk. Elukutselt peenmehaanik.

Ta võitis Ateena olümpiamängudel 9. aprillil 1896 võimlemises individuaalselt toenghüpped ning võistkondlikult rööbaspuud ja kangi. Teistel individuaalaladel (kang, toenghooglemine ja rõngad ning 10. aprillil rööbaspuud) ta esikolmikusse ei tulnud.

Kergejõustikus nii hästi ei läinud. 6. aprillil oli Schuhmann kolmikhüppes 5., 7. aprillil jäi kuulitõukes 7 võistleja seas 3 viimase hulka ning kaugushüppes 9 võistleja seas 2 viimase hulka. Kõrgus- ja teivashüppes ning kettaheites ta registreerus, kuid ei osalenud.

Samal õhtul jagas Schuhmann 3. kohta kahe käega tõstmises (90 kg), jäädes küll võitjatele 21,5 kiloga alla.

10. aprillil peetud Kreeka-Rooma maadlusturniiril sai Schuhmann neljanda olümpiavõidu. 5 mehe konkurentsis seljatas ta avakohtumises mõne minutiga endast pikema ja raskema inglase Launceston Ellioti ja jõudis finaali kreeklase Giorgios Tsitase vastu. Pärast nelikümmend minutit kestnud maadlust katkestasid kohtunikud mat&scaron;i pimeduse tõttu, kuigi Schumann tahtis jätkata. Järgmisel päeval seljatas Schuhmann Tsitase kahekümne minutiga.

Ateena olümpiamängudel oli ta populaarseim välisvõistleja. Kreeka kuningas Geórgios I olevat talle öelnud: «Te olete kõige populaarsem mees Kreekas. Te olete populaarsem kui mina.»

1898. aastast töötas Schuhmann võimlemisõpetajana Londonis. 1906. aasta Ateena vaheolümpiamängudel oli ta aukülaline ja referent, 1908. aastal ata&scaron;ee, 1936. aastal aukülaline. Esimese maailmasõja ajal interneeriti ta sakslasena Mani saarele, pärast sõda kolis Berliini.

## Vaata ka
*Kergejõustik 1896. aasta suveolümpiamängudel
*Maadlus 1896. aasta suveolümpiamängudel
*Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel
*Tõstmine 1896. aasta suveolümpiamängudel
Sõmeri

**Sõmeri** on asustamata laid Väinameres. Maakerke järel on saar liitunud Liialaiuga. Asub Matsalu rahvuspargi Väinamere saarte sihtkaitsevööndis ja jääb Haapsalu linna Põgari-Sassi küla territooriumile.

Sõmeri pindala on 41,3 hektarit. Suurim kõrgus ulatub üle 5 meetri merepinnast.

## Asukoht
Kagus asuvad teised suuremad ümbruskonna laiud, Liialaid ja Tauksi. Põhja pool on Kuivarahu, idas Podurahu, lõunas Hanemaa ja läänes Väike-Härjamaa ning Suur-Härjamaa.

## Loodus
Loodus sarnaneb Liialaiuga.

Sõmeril peatuvad ja pesitsevad veelinnud.

## Ajalugu
Sõmerit on esimest korda mainitud 1591 (*Semmernholm*). Kaartidel on kasutatud ka nimekujusid *Sommerö* ja *Sjémalbacken*.

## Kirjandus
**Matsalu laiud, luhad ja linnud*. Tallinn, 1962.
*Paakspuu, T. *Sõmeri, Liia ja Tauksi saarte ajaloolisest maakasutusest ja taimkatte muutumisest.* Loodusevaatlusi 1997-1999: 20-75.

## Välislingid
*
Liialaid

**Liialaid** ehk **Liia saar** on laid Väinameres Haapsalu linna Põgari-Sassi küla territooriumil. Saar asub Matsalu rahvuspargi Väinamere saarte sihtkaitsevööndis.

Saare pindala on maakerke tulemusena Sõmeriga liitumisel 1,31 km² ja rannajoone pikkus 10,9 kilomeetrit.

## Asukoht

Liialaiust 1,6 km kagus asub Tauksi. 1,1 km edelas asub Hanemaa koos ümbritsevate rahudega. 200 meetrit põhja pool on Podurahu. Liialaiu ja Tauksi vahel on Suurrahu, Roograhu, Kuivarahu ja teised väiksemad rahud.

Liiaga on saare põhjaosas liitunud Sõmeri.

## Loodus
Saare keskosas asuv seljak ulatub 2,8 meetrit üle merepinna. Saar kerkis merest umbes aastal 1300. Saare lõunarannas on maasäär.

Liialaiul leidub rannaniite. Mõnel varem niidetud alal kasvab tänapäeval tihe kadastik. Laiul kasvab ka väike männimets.

Saarel on allikas.

## Ajalugu
Esimest korda mainiti Liialaidu 1526(*Lyszar*).

Liialaid on olnud kasutuses heinamaana.

1944. aasta 29. septembri varahommikul põgenes Liialaiult Hiiumaa laidudele ja hiljem Rootsisse riigisekretär Helmut Maandi. Liialaiule oli ta tulnud jalgsi Tauksi kaudu. Sel ajal oli saarel vähemalt kaks ehitist, majake ja heinaküün.

## Viited



## Kirjandus
**Matsalu laiud, luhad ja linnud*. Tallinn, 1962.
*Paakspuu, T. *Sõmeri, Liia ja Tauksi saarte ajaloolisest maakasutusest ja taimkatte muutumisest.* – Loodusevaatlusi 1997–1999: 20–75.
*Kaarel Kaisel, Triin Paakspuu, Eve Mägi. *Muutustest Tauksi, Liia ja Sõmeri saarte linnustikus ja nüüdisaegse linnustiku üldiseloomustus.* – Loodusevaatlusi 1997–1999: 76–87.

## Välislingid
*
Loodusevaatlusi

**"Loodusevaatlusi"** on artiklikogumik, 1970. aastast Matsalu rahvuspargi välja antav aastaraamat, mis kajastab kaitsealadel tehtavaid teadusuuringuid ja seiret. 1978. aastani kandis nime "**Loodusvaatlusi**". 

See sariväljaanne on ilmunud kord aastas, tavaliselt igal aastal kahes köites (vihus): esimeses teadusartiklid, teises rändevaatluste ülevaated. Kogumiku eestvedaja ja toimetaja oli Valdur Paakspuu, pärast tema surma on toimetaja Eve Mägi.

## Välislingid
*Köidete sisukorrad 1970–2005
Tabivere

**Tabivere**  (1582 *Tabrafer*, *Tabberfer, 1627 Tabifehr, 1638 Tabaferre kylla, 1684 Tappifer)* on alevik Tartu maakonnas Tartu vallas Piibe maantee ääres, enam-vähem võrdsel kaugusel Tartust ja Jõgevalt. Tabivere paikneb Vooremaal, Saadjärve ääres.

Asula keskelt kulgeb läbi Tapa–Tartu raudteelõik, millel asub ka Tabivere raudteejaam.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Tabivere valla halduskeskus.

Tabivere alevikus elab 2023. aasta maikuu seisuga 920 inimest. 

Alevikus asuvad Tabivere Põhikool, Tabivere Huvikool, raamatukogu, lasteaed Rõõmula, perearstipraksis, rahvamaja, noortekeskus, kohvik Sahver, hambaravikabinet, juuksur, küünetehnik, apteek, kaks kauplust (Coop Saadjärve kauplus, Meie toidukaubad), lillepood, päästekomando, tööstusettevõtted Same (põllutöömasinad), Mayeri Industries (tarbekeemia), Baltic Connexions (puidust aiamajad ja -kuurid). 

Kunagises Tabivere mõisa valitsejamajas tegutseb Tabivere muuseum.

Tabivere alevik sai asula ametlikuks nimeks 1977. aastal, enne seda oli Voldi alevik. Nii Tabivere kui ka Voldi on olnud sama mõisa nimi: Voldi eesti keeles, *Tabbifer* saksa keeles. Et Voldi nimi pärines mõisaomaniku nimest (Adam Otto Wolffeldt), saksa tarvituses oli aga kasutusel algupäraselt eesti nimi, propageerisid M. J. Eisen ja Akadeemiline Emakeele Selts 1920. aastatel Tabivere nime ning 1925 nimetatigi kohalike elanike vastuseisust hoolimata Voldi raudteejaam Tabivere jaamaks.

## Galerii

Fail:Tabivere mõisa valitsejamaja.jpg|Tabivere muuseum tegutseb endise Tabivere mõisa valitsejamajas.
Fail:Tabivere tuulik.jpg|Tabivere tuulik
Fail:Kemna Breslau type EM (1).jpg|Muuseumihoone ees seisab aurumasin Kemna Breslau EM
Fail:Tabivere jaamahoone.jpg|Tabivere vana jaamahoone


## Vaata ka
*Tabivere Põhikool
*Tabivere mõis
*Tabivere raudteejaam
*Tabivere RSK

## Viited
Tartu Hiie Kool

**Tartu Hiie Kool** asus Tartus Tähtvere linnaosas Hiie tänaval.   

Kool on mõeldud kuulmis- ja kõnepuuetega õpilastele kogu Eestist. Aastal 2005 õppis koolis üle 300 õpilase. Koolil on oma õpilaskodu.

Koolil on kaks osakonda: 
*A-osakonnas õpivad vaegkuuljad ja kurdid õpilased 
*B-osakonnas kõnepuuetega lugemis- ja kirjutamispuuetega lapsed.

1. juulil 2025 ühinesid Tartu Emajõe Kool ja Tartu Hiie Kool ning moodustati Tartu Tähtvere Riigikool.
Rām Allāh

**Rām Allāh** (ka *Ramallah*) on linn Jordani Läänekaldal, Jeruusalemmast 15 km loodes.

Rām Allāhis asub Palestiina omavalitsuse halduskeskus.

## Viited
Eesti linnud

**Eesti linnud** ehk **Eesti linnustiku** (**Eesti avifauna**) moodustavad Eestis pidevalt elavad, Eestist läbi rändavad, Eestis pesitsevad või siia eksikülalisena sattuvad linnud. Kodulinde käesolev artikkel ei käsitle.

2018. aasta lõpu seisuga oli Eestis kohatud 389 looduslikku päritolu ja meil või naabermaades püsiva asurkonna moodustanud sissetalutud linnuliiki ning 5 teadmata päritolu linnuliiki. Eksikülalisi oli Eesti lindude nimestikus 132 liiki. Need jaotuvad 20 seltsi 63 sugukonda. Kõige arvukamalt on esindatud värvuliste selts. 

Eestis pesitseb 233 liiki linde, neist 213 regulaarselt.

2022. aasta alguse seisuga oli Eestis kohatud 398 linnuliiki.

222 linnuliiki on Eestis looduskaitse all.

Eesti rahvuslind on suitsupääsuke.

Meie kõige arvukamad haudelinnud on metsvint ja salu-lehelind, mittevärvulistest piirpääsuke, suur-kirjurähn ja kodutuvi. Röövlindudest võib kõige sagedamini kohata hiireviusid.

## Vaata ka
*Eesti lindude süstemaatiline nimestik
*Eesti lindude punane nimestik
*Eesti Ornitoloogiaühing
*Eesti loomastik
*Eesti elustik

## Viited

## Välislingid

* Jarmo Siim, "Stepilõokesest sai Eesti 368. linnuliik" Postimees, 13. aprill 2008 
*"Põõsaspea neemel on loendatud juba 800 000 rändlindu" EPL, 1. september 2009
Islami kalender

**Islami kalender** on muslimite ajaarvamist kajastav kalender. Selle alguseks loetakse meie ehk kristliku ajaarvamise 16. juulit 622, see tähendab Muḩammadi väljarände (hidžra) aega Mekast Mediinasse. 

Arvatavasti kehtestas islami kalendri kaliif Omar II. 

Islami kalender on ametlik kalender mõnes Pärsia lahe äärses riigis, sealhulgas Saudi Araabias. Teised muslimiriigid kasutavad ametlikult Gregoriuse kalendrit ning pöörduvad islami kalendri poole religioossetel põhjustel.

Erinevalt läänes kasutatavast päikesekalendrist on islami kalender kuukalender. See põhineb kuu liikumisel, sisaldades 12 kuud; islami kalendri aasta on 11 päeva võrra meie aastast lühem. Kuu keskmine pikkus islami kalendris võrdub ligikaudu sünoodilise kuuga.

Islami kalendri aasta koosneb 12 kuust:

# Muharram 
# Safar
# Rabi' al-awwal (ehk Rabi' I)
# Rabi' al-thani (ehk Rabi' II)
# Jumada al-awwal (ehk Jumada I)
# Jumada al-thani (ehk Jumada II)
# Rajab 
# Sha'ban 
# Ramadan ehk Ramadaan 
# Shawwal 
# Dhu al-Qi'dah 
# Dhu al-Hijjah 

## Vaata ka
* Iraani kalender
* Ajaarvamine

## Välislingid
* Islami ja Gregoriuse kalendrite teisendaja
Tagavibursed

**Tagavibursed** ehk *Opisthokonta* (kreeka keeles οπίσθω- (opisthō-) = 'taga-' + κοντός (kontos) = 'vibur') on suur eukarüootide rühm, kuhu kuuluvad loomariik, seeneriik ja mõningad protistid (kaelusflagellaadid, korallohütriidid, ihtüospoorid ja nukleariidid, kollektiivselt nimetatud *Choanozoa*). Molekulaargeneetiliste uuringute põhjal moodustavad nad ühe monofüleetilise grupi ehk klaadi. 

Nende üheks ühistunnuseks on, et nende ujuvatel rakkudel (näiteks loomade spermid ja hütriidide eosed) paikneb liikumist võimaldav vibur raku tagaosas (posterioorselt). Teiste eukarüootide viburrakkudel on tõmbav(ad) vibur(id) raku eesotsas. 

Termini *opisthokont* võttis 1956. aastal kasutusele Herbert Copeland, tähistamaks viburseeni. 1987 püstitas Thomas Cavalier-Smith loomade ja seente lähedase suguluse hüpoteesi; seda kinnitasid hilisemad uuringud ja *opisthokonta* tuli kasutusele loomade ja seente klaadi ühisnimetusena. Varem liigitati nad lähedasteks taimede ja teiste rühmadega, millel on lamedate kristadega mitokondrid, kuid see tunnus ei ole ühene. 

Cavalier-Smithi ja Stechmanni järgi eraldusid üheviburilised eukarüoodid (unikondid) kaheviburilistest eukarüootidest (bikontidest) evolutsiooni varases etapis. 

Ilmselt on tagaviburilised (arvatavasti ka amööbid) eukarüootide seas ühed kõige primitiivsemad, sest nende rakud paistavad tsütoloogiliselt olevat kõige sarnasemad esimese eukarüoodiga. Näiteks on neil reeglina ainult üks vibur ja puuduvad kloroplastid. Paljudel teistel eukarüootidel on seevastu keeruline rakustruktuur ja paljudel on peale mitokondrite veel kloroplastid (mõnedel on need lausa sekundaarsed või tertsiaarsed) ning vähemalt kaks viburit (mõnel neli või rohkem). Loomarakkudest on tagaviburiliste ühise eellasega kõige sarnasem Spermatosoid. Seente hulgast on tüüpilised tagaviburilised tagaviburseened (*Chytridiomycetes*), keda vahel siiski protistide hulka arvatakse.

## Tagaviburiliste (''Opisthokonta'') mitmekesisus

Tegemist on kõige liigirikkama eukarüootide rühmaga. Teadaolev liikide arv võib küündida 1,5 miljonini (suurem osa nendest on putukad), kuid see on tõenäoliselt 5–20% tegelikust liikide arvust.

## Tagaviburiliste rühmad
* riik loomad (*Animalia*)
* riik seened (*Fungi*)
*protistid
**hõimkond *[[Choanozoa]]*
*** klass kaelusviburlased (*Choanoflagellata* = *Choanomonada*)
*** klass korallohütriidid (*Corallochytrea*)
*** klass ihtüospoorid (*Ichthyosporea* = *Mesomycetozoea*)
*** klass nukleariidid (*Nuclearidea* = *Cristidiscoidea*)
Vastuväiteline tõestus

**Vastuväiteline tõestus** ehk **absurdsusele taandamine** ehk **absurdile taandamine** (ladina *reductio ad absurdum*) on kaudse tõestamise meetod, mis seisneb järgnevas: mingi väite tõestamiseks oletatakse, et väide on väär, ning tehakse sellest oletusest järeldusi. Tõestus on edukas, kui jõuame vastuoluni, mis näitab, et meie vastuväiteline oletus ei saa olla tõene.

## Vaata ka
*Absurdsus