open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksander Friedrich Raukas

**Aleksander Friedrich Raukas** (25. märts 1900 Uderna vald, Järvamaa – 3. jaanuar 1988 Saltsjöbaden, Rootsi) oli eesti metsateadlane, metsakaitse ja -korralduse asjatundja.

## Elulugu
Aleksander Friedrich Raukas oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1921 Orenburgi kubermangus Orski Reaalgümnaasiumi ja 1929 Tartu Ülikooli metsaosakonna. 

Oli 1927–31 Voltveti Metsakooli õpetaja, 1931–32 Avinurme metskonna abimetsaülem, 1932–34 Kohtla metskonna revident-metsaülem, 1934–41 metsainspektor ja 1941–44 Pärnu revident-metsaülem. Asunud 1944 Rootsi, töötanud 1945–63 Riigimaade- ja metsadevalitsuses (rootsi keeles *Domänverket*) metsakorraldajana.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: metsakasvatus, metsandusajalugu, metsakaitse. Rootsis uurinud ja kaardistanud Visingö tammikuid. Illustreeris ajakirja "Eesti Metsamees Eksiilis". Umbes 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Pärnumaa talumetsad. TÜ Metsaosakonna Toim 19 (1930)
* Külmaseen. // EM (1936) 2, 3
* Metsamajandus. // Konjunktuur (1937), 3/4
* Märkmeid külmaseente kohta. // EM (1937) 1
* Kilde vanast Avinurmest. // EME (1963) 41, (1964) 42, 43, (1965), 44, 45, (1966) 46
* Eesti metsameestest ja metsadest Teise Maailmasõja aastatel. // EME (1971) 55, (1972) 56, (1975) 59.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 260
* Raukas, A. Mälestusteraamat: Minu sugukonna järglastele Rootsis ehk reisimärkmeid ühe ränduri elust. Huddinges, 1980
* Aleksander Raukas 50-aastane. // EME (1950) 4, 19–20
* Kohh, E. Aleksander Raukas 60.-a. // EME (1960) 31, 32–33
* Margus, M. Eesti metsaülemate saatustest. Tallinn-Tartu, 1995, 72–73
* Margus, M., Meikar, T. TÜ Põllum-teaduskonna metsaosakond 80. Tartu, 2000, 50–51.
*
Aruküla spordihoone

**Aruküla spordihoone** on spordihoone Arukülas aadressil Põllu 5.

Aruküla spordihoonet haldab Aruküla Põhikool.

Avati oktoobris 2003.

## Välislingid
*Aruküla põhikooli uus võimla on valmis
Eduard Arnold Raud

**Eduard Arnold Raud** (sündinud 12. mail 1946 Tallinnas) on eesti keemik.

## Elulugu
Lõpetas 1964 Tartu 7. Keskkooli, 1969  keemilise mehaanika erialal ja 1972 NSVL Teaduste Akadeemia Füüsikalise Keemia Instituudi aspirantuuri; keemiakandidaat kolloidkeemia erialal (1973, NSVL Teaduste Akadeemia Füüsikalise Keemia Instituut). 

1973–81 Moskvas Üleliidulise Naftatöötlemise ja Naftakeemiatööstuse Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur, aastast 1981 samas termiliste protsesside labori juhataja, aastast 1984 ühtlasi vanemteadur. Aastast 1992 ka tehnoloogiliste ja energotehnoloogiliste süsteemide kompleksse arendamise keskuse Cortesneft direktor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kolloidkeemia, kütuste ja gaasi töötlemine, pindnähtused. 102 teaduspublikatsiooni, 7 autoritunnistust.

## Teoseid
* Метод определения движущей силы процесса растекания. // Изв. АН ЭССР 3 (1973)
* Применение расплавленных сред в процессах нефтепереработки и нефтехимии (kaasautor). М, 1983
* Перспективы применения ядерных реакторов для энергообеспечения нефтеперерабатывающей и нефтехимической промышленности (kaasautor). М, 1984
* Improvernent of Ethylene Plants Product Gas Quenching Technology (kaasautor). // Proc. The 10th Int. Congr. Chem. Eng. Praha, 1990
* Conception for centralised heat supplies to oil refineries (kaasautor). // Proc. 13th World Petroleum Congr. N.Y., 1991.

## Viited

## Kirjandus
*
Metsaküla (Simuna)

**Metsaküla** on endine küla Simuna-Käru teel. Tänapäeval jääb endine küla Käru küla alale.

Küla lähedal suubuvad Pedja jõkke Karaski oja ja Padu peakraav. 18. sajandi Ludwig August Mellini kaardi järgi oli Simuna–Käru tee ääres **Karaski** kõrts. Karaski kõrtsi ja Simuna vahele jäi 2 vesiveskit (vt. Mällu veskijärv). Metsakülast Käru poole jäid veel kaks vesiveskit koos Pallasvere ja Tuulivere abimõisatega (Tuulivere ja endise Käru küla vahel paikneb tänapäeval Käruveski kalakasvandus).

Metsakülast Karaski bussipeatuse juurest läheb tee Laekvere vallas paiknevasse Sootaguse külasse, samuti Kõrve Pärtlivälja suunas. Kõrves oli luuletaja ja maalikunstniku Aleksander Suumani kodu, kus Suumanni pere elas alates 1936. aastast, kurvil künka juures olnud sünnikodu ei ole säilinud.

Koordinaadid: 

## Vaata ka
*Metsaküla on ka teisel pool Luusika looduskaitseala Jõgeva vallas ja 
*teisel pool Luusika looduskaitseala Luusika ja Venevere vahel Laekvere vallas.
*Sootaguse
*Karaski oja

## Viited
Aruküla Ambulatoorium

Osaühing **Aruküla Ambulatoorium** on meditsiiniasutus Harju maakonnas Aruküla alevikus aadressil Piiri tänav 12a, samas hoones Aruküla raamatukoguga.
Aruküla bussipeatus

**Aruküla bussipeatus** on bussipeatus Tallinna maanteel Raasiku vallas Arukülas.

Aruküla bussipeatuses peatuvad Mulgi Reiside AS liinil number 135 Tallinn–Jüri–Aruküla–Peningi, 135A Tallinn–Jüri–Aruküla ja 135C Tallinn–Jüri–Aruküla–Peningi–Urvaste.
Taaritammemägi

**Taaritammemägi** asub Harjumaal Rae vallas Aaviku külas umbes 15 kilomeetrit Tallinnast Tallinna–Tartu maantee ääres. Väikesel künkal kasvav üksik tamm on ainus, mis on säilinud iidsest hiiemetsast. Tamm on elujõuline ja kuulub kultuurimälestiste registrisse.

## Pildid

Taara tamm1.JPG|Taaritammemäe tamm
Taara tamm2.jpg|Taaritammemäe tamm 
TaaraTammemägi.jpg|Taaritammemäe tamm talvel


## Välislingid
*
VI üldtantsupidu

**VI üldtantsupidu** toimus Tallinnas Komsomoli-nimelisel staadionil 19. ja 20. juulil 1960. Kandis ametlikku nime "Rahvakunstiõhtu". Ühtekokku toimus kaks etendust.

1960. aasta pidu oli seniste rahvakunstiõhtutega võrreldes kõige rohkem tantsupeo nägu – esinesid vaid tantsijad ja võimlejad, keda saatsid rahvamuusikud. Loobuti varasemate rahvakunstiõhtute laulukooridest – esimest korda eristati selgemalt laulupidu ja tantsupidu.

Esimest korda üritati tantsuetendus viia ühe põhiteema alla – tantsukeeles mängiti maha pulm kolhoosis . Tantsude kõrval esitati peol rahvastseen eesti rahvuslike pulmakommetega.
 
"Abiellujad on kahekümne-aastased kolhoosinoored, seega ühevanused Eesti NSV-ga," seisab rahvakunstiõhtu kavas. "Nende pulmapidu langeb ühte Eesti NSV aastapäeva pidustustega." Pulmastseeni tekstid kirjutas Laine Mesikäpp. Stseenist võtsid osa näitlejad Laine Mesikäpp, Lembit Anton, Johannes Rebane, segarühm, rahvamängude rühm, naiskoor ja isetegevulikud näitlejad.. 

1960. aasta peo proloogiks ja epiloogiks telliti Paul Rummolt luuleread, mis ülistasid tantsijaid, muistset vabadusvõitlust, rahvaste sõprust ja rahu.

Suure poolehoiu pälvis Ullo Toomi seatud eesti rahvatants "Kuppari-Muia", kus 1500 tantsijat moodustasid murule 4 preesi kujundid – kividega Muhu, kodaratega Lihula, Paistu ja viikingite preesid.

Pidu lõppes Anna Raudkatsi "Tuljakuga", mille ajal põlesid iga tantsijate ringi keskel tõrvikud. Lõpetuseks koondusid need suureks tulesõõriks. Tantsu saatis puhkpilliorkester ja Eesti Raadio segakoor.

Tantsupeol osales 4500 tantsijat. Teistel andmetel oli osalejaid 3830.

## Lavastusmeeskond
* Aujuht – Anna Raudkats
* Pealavastaja – Leo Kalmet
* Rahvakunstiõhtu üldjuht – Vambola Markus
* Rahvatantsude üldjuht – Ullo Toomi
* Muusika üldjuht ja kujundaja – Gennadi Podelski
* Kunstiline kujundaja – Voldemar Peil
* Naisrühmade üldjuht – Heino Aassalu
* Lasterühmade üldjuht – Ott Valgemäe
* Tallinna ühendatud naisvõimlemisrühmade üldjuhid – Ilse Mikko, Hilda Preikoch
* Ühendatud akrobaatide rühma üldjuht – Enn Loo

## Etendused
* 19. juuli kell 20 – I etendus
* 20. juuli kell 21 – II etendus

## Viited


## Kirjandus
* 75 aastat Eesti tantsupidusid. Koostajad Lille-Astra Arraste, Ilma Adamson, Anneli Ammas, Ülle Feršel, Kadri Tiis, Juris Žigurs ja Kadri Valner. Kirjastus Varrak, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Tallinn 2009
Põleniku oja

**Põleniku oja** (ka **Räpu oja**) on oja Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Maalasti ja Paaksima külas, Navesti jõe parempoolne lisajõgi.

Veekogu registrikood: VEE1133400.

Oja pikkus on 6,1 km, valgla suurus 6,9 km², langus 6,5 m ja lang 1,06 m/km. Oja saab alguse 45 m kõrgusel Paaksima külas, läbib Maalasti ja Paaksima küla ning suubub Maalasti, Paaksima ja Kurnuvere küla piiril 38,5 m kõrgusel paremalt poolt Navesti jõkke 60,5 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Oja pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Singali keel

**Singali keel** (varasemad nimetused ka sinhali või singaleesi) on indoiraani keelte seas singali-maldiivi keelte hulka kuuluv keel.

Singali keele kõnelejaid on umbes 15 miljonit, peamiselt Sri Lankal. 

Singali kirjakeel kasutab oma, singali tähestikku.

## Välislingid
*Singali nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
*Singali-maldiivi keeled
*Singalikeelne vikipeedia
Singali tähestik

**Singali tähestik** on singali keele kirjutamisel kasutatav tähestik.

### Kaashäälikud

### Täishäälikud

## Numbrid
Varasem kirjakeel kasutas numbrite jaoks omi märke. Praegusajal kasutatakse araabia numbreid.
Robert Bunce

**Robert Gerald Henry Bunce** (sündinud 21. oktoobril 1940) on maastikuökoloog.

Ta lõpetas aastal 1962 Bangori Ülikooli botaanika erialal *B.Sc.* astmes ja aastal 1966 ökoloogia erialal *Ph.D.* astmes.

Ta on Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi keskkonnakaitse osakonna professor taimestiku seire ja maastikuökoloogia alal.

## Välislingid
Artur-Mihail Rätsep

**Artur-Mihail Rätsep** (30. mai 1918 Rakvere – 31. detsember 2012) oli eesti ajakirjanik ja fotograaf.

Eesti sõjaväes teeninud Rätsep mobiliseeriti Punaarmeesse ning demobiliseeriti pärast Teist maailmasõda, 1946. aastal. 1946–1952 õppis ta Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas, lõpetades *[[cum laude]]*.

Juba õpingute ajal töötas Rätsep ajakirjas Nõukogude Naine koosseisuvälise fotograafina. 1952. aastast töötas ta ajalehes Rahva Hääl: algul tööstusosakonnas, siis informatsiooniosakonna juhatajana ning 1968–1988 peatoimetaja asetäitjana.

1959–1997 kuulus ta Eesti NSV Ajakirjanike Liitu (hilisema nimetusega Eesti Ajakirjanike Liitu). 

## Tunnustus
*Eesti NSV teeneline ajakirjanik, 1975

## Välislingid
* "Suri Rahva Hääle kauaaegne ajakirjanik" Postimees, 31. detsember 2012
VIII üldtantsupidu

**VIII üldtantsupidu** toimus Tallinnas Komsomoli-nimelisel staadionil 16.–18. juulil 1965. Kandis ametlikku nime "Nõukogude Eesti 1965. aasta rahvakunstiõhtu". Ühtekokku toimus kolm etendust.

Tantsupeol osales 82 segarühma, 84 naisrühma, 79 lasterühma ja esimest korda 79 noorte segarühma. Lisaks esines peol kõnekoor ja 16 Värska ja Tartu leelotajat.. Ühtekokku osales peol 5049 tantsijat ja saatjat.

Külaliste hulgas olid staadionil NLKP Keskkomitee Presiidiumi liige, NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Anastass Mikojan, EKP Keskkomitee esimene sekretär Johannes Käbin, Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Aleksei Müürisepp, Nõukogude Liidu kangelane German Titov jt.

Rahvakunstiõhtu algas karjapasunate ja Laine Mesikäppa leeloga: "Ae, ae! Tulge, tulge! Tulge laulma ja tantsima!". Peo üheks kandvamaks osaks oli Helju Mikkeli lavastatud kolmeosaline kiigestseen. Rahvakunstiõhtu lõppes traditsiooniliselt "Tuljakuga". Seekord kandis see veidi teist tähendust, kuna mõned kuud enne pidu oli lahkunud tantsu looja Anna Raudkats.

Peol kanti ette kokku 22 tantsu, millest kaeksa olid just selleks peoks loodud autoritantsud .

See oli viimane pidu, kus Ullo Toomi oli peo kunstiliseks juhiks.

## Lavastusmeeskond
* Peo üldjuht ja segarühmade üldjuht – Ullo Toomi
* Peo üldjuht ja noorterühmade üldjuht – Alfred Raadik
* Naisrühmade üldjuht – Heino Aassalu
* Lasterühmade üldjuht – Niina Raadik
* Võimlemisrühmade üldjuht – Valli Tarvas
* Muusika üldjuht – Helmut Orusaar
* Lavastaja – Leo Kalmet
* Kunstnik – Voldemar Peil
* Vahetekstid – Arvi Siig

## Etendused
* 16. juuli kell 19 – I etendus
* 17. juuli kell 20 – II etendus
* 18. juuli kell 20 – III etendus

## Viited


## Kirjandus
* 75 aastat Eesti tantsupidusid. Koostajad Lille-Astra Arraste, Ilma Adamson, Anneli Ammas, Ülle Feršel, Kadri Tiis, Juris Žigurs ja Kadri Valner. Kirjastus Varrak, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Tallinn 2009.
Aruküla Noortekeskus

**Aruküla Noortekeskus** on Arukülas aleviku rahvamajas tegutsev noorsootööasutus.

## Välislingid
* Aruküla Noortekeskuse lahtiolekuajad Aruküla kultuuriseltsi kodulehel
* Aruküla Noortekeskus Facebookis
IX üldtantsupidu

**IX üldtantsupidu** toimus Tallinnas Komsomoli-nimelisel staadionil 18. ja 19. juulil 1970. Kandis ametlikku nimetust "ENSV 1970. aasta vabariiklik rahvatantsupidu". Ühtekokku toimus kolm etendust.

1970. aasta peole registreerus 677 rühma 10360 tantsijaga. Kuna peole lubati vaid 510 rühma, läbis enamik rühmaliike kaks konkurssi. Erandiks olid vaid B-segarühmad, kel ei tekkinud omavahelist võistlust. Tantsijad oli peol 7741, koos pillimeeste ja saatjatega 9997. Neist nooril oli 4-aastane, vanim 76-aastane.

Esimest korda oli kunstiliseks juhiks Tartu Ülikooli rahvakunstiansambli juht Helju Mikkel. Seniste pidude üldjuht Ullo Toomi nimetati aujuhiks.

Peo juhtteemat väljendas Helju Mikkeli avatants-kantaat "Päike, maa ja meri" (muusika Veljo Tormis, sõnad Mart Raud). Kantaati korrati osaliselt ka järgmisel peol 1973. aastal ja kaasajastatud keeles 1990. aasta XIV tantsupeol.

## Lavastusmeeskond
* Rahvatantsupeo aujuht – Ullo Toomi
* Üldjuht-korraldaja – Ilmar Moss
* Kunstiline juht – Helju Mikkel
* Muusika üldjuht – Helmut Orusaar
* Mudilasrühmade üldjuht – Niina Raadik
* Lasterühmade (5.-6. klass) üldjuht – Aleks Raja
* Lasterühmade (7.-8. klass) üldjuht – Henn Tiivel
* C-segarühmade üldjuht – Alfred Raadik
* B-segarühmade üldjuht – Naima Ebrok
* A-segarühmade üldjuhid – Salme Valgemäe, Ott Valgemäe
* Neiduderühmade üldjuht – Nelli Uustalu
* Naisrühmade üldjuht – Heino Aassalu
* Kunstnik – Meeri Säre
* Helikujundaja ja -operaator – Leida Orusaar
* Helirežissöör – Hans Brümmel

## Etendused
* 18. juuli kell 18 – I etendus
* 19. juuli kell 12 – II etendus
* 19. juuli kell 18 – III etendus

## Viited


## Kirjandus
* 75 aastat Eesti tantsupidusid. Koostajad Lille-Astra Arraste, Ilma Adamson, Anneli Ammas, Ülle Feršel, Kadri Tiis, Juris Žigurs ja Kadri Valner. Kirjastus Varrak, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Tallinn 2009
Akustiline

**"Akustiline"** on ansambli HND album, mis ilmus 2012. aasta detsembris.

## Lood
#7,62/103
#Metamfetamiini blues
#Ütle mis sa teed
#Vaevu hingan
#Kurbade laulude maa
#Teistmoodi kui eile
#Päikesepilkajad
#Kõverpeegli rahvas
#Jihad
#Kui sa vaid saad
#Patu ahel
#Me jääme ellu
#Langenud inglite maal
#3/5
#Club Suicidia
#Lolita

*Salvestanud: Tarmo Põiklik ja Andi Aus, HND Stuudio
*Miksinud: Tarmo Põiklik, HND Stuudio
*Masterdanud: Glen Pilvre mastering.ee. Produtseerinud ja arranžeerinud: HND
XIX üldtantsupidu

**XIX üldtantsupidu** toimus Tallinnas Kalevi keskstaadionil 4.–6. juulil 2014. 

Tantsupeo teema oli "Puudutus". Selle ideekavandi ja loo autor oli Sten Weidebaum. Peo pealavastaja oli Maido Saar ja muusikajuht Toomas Lunge.

Kokku anti kolm etendust:
* 4. juulil algusega kell 18
* 5. juulil algusega kell 11
* 6. juulil algusega kell 11

Tantsupeol osales 10 082 tantsijat 643 kollektiivist. Nende seas oli 210 välisesinejat 15 kollektiivist.

Kolmele tantsupeo etendusele väljastati kokku 34 365 piletit ja kutset.


XIX üldtantsupidu, ettevalmistused 01.JPG|Ettevalmistused tantsupeoks
XIX üldtantsupidu, ettevalmistused 02.JPG|Ettevalmistused tantsupeoks
XIX üldtantsupidu 14.JPG|Ootuse lugu
XIX üldtantsupidu 16.JPG|Tuljaku algus


## Vaata ka
*XXVI üldlaulupidu

## Viited
2012. aasta Myanmari maavärin

**2012. aasta Myanmari maavärin** oli maavärin, mis toimus 11. novembril 2012 kell 7.42 kohaliku aja järgi Myanmaris. Selle tugevuseks mõõdeti 6,8 magnituudi Richteri skaala järgi. Maavärina epitsenter oli 52&nbsp;km Shwebo linnast kirdes, 64&nbsp;km Mogokist läänes ja 120&nbsp;km Mandalayst põhjas, hüpotsenter oli 9,8&nbsp;km sügavusel.

Maavärina tõttu hukkus 26 inimest.
Pääsulind (Aruküla huvialakeskus)

**Aruküla Huvialakeskus Pääsulind** on Harju maakonnas Raasiku vallas tegutsev huvialakeskus, kus on muusikakool ja huviringid. Huvialakeskus asutati 1989. aastal ja tegutseb ajaloolises Aruküla mõisahoones. Alates 2001. aastast on keskusel filiaal ka Raasiku rahvamajas.

Muusikakoolis on võimalik õppida klaverit, viiulit, tšellot, kitarri, akordionit, flööti, plokkflööti ja vaskpuhkpille ning võtta osa solfedžo ja muusikaloo tundidest. Huviringidest toimuvad Pääsulinnus kunstiring ja väikelaste muusikaring.

Keskuse juures tegutsevad muu hulgas puhkpilliorkester ja akordionistide ansambel.

## Ajalugu
Huvialakeskus "Pääsulind" asutati 1989. aasta Kooli ajalugu on kirjas kooli kroonikaraamatutes. Huvialakeskusel on oma logo (autor Ülo Udumäe) ja "Pääsulinnu laul" (autor Juhan Trump).

Kooli sõpruskoolid on Kehra Kunstidekool, Kehtna Kunstidekool ja Koeru Muusikakool.

## Direktorid
*1989–1995 Maia-Reta Trampärk
*Alates 1995 Malle Jaako

## Viited

## Välislingid
* Aruküla Huvialakeskuse Pääsulind veebisait
Ele Reiljan

**Ele Reiljan** (sündinud 7. märtsil 1975 Tartus) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1993. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1997. aastal Tartu Ülikooli; M.A. (1999, Tartu Ülikool), väitekiri "Otseste välisinvesteeringute liikumist mõjutavad sihtriigi makrotegurid"; Ph.D. (majandus, 2005, Tartu Ülikool), väitekiri "Reasons for De-internationalization: An Analysis of Estonian Manufacturing Companies". Oli 1998–2004 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna teadusprodekaani assistent ja 1999–2005 teadur, 2005–2006 vanemteadur ja turunduse õppetooli hoidja.

Ta on töötanud arenduse, strateegia, müügi, klienditeeninduse ja logistika valdkonnas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuses, TS Laevad OÜs ja Omnivas, aga ka Swedbankis ja Luminoris.

Alates 2021. aasta aprillist töötab ta Transpordiametis: arendusosakonna juhataja ja seejärel arendusteenistuse direktoritina. Alates 11. juulist 2022 on Ele Reiljan Transpordiameti peadirektori kohusetäitja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ettevõtete rahvusvahelistumine, ettevõtete välisturgudelt taandumise põhjused, innovaatiliste toodete edukus välisturgudel. 55 teaduspublikatsiooni.
.
## Isiklikku
Ele Reiljan on Evi Gailiti ja Janno Reljani tütar.

## Teoseid
* Determinants of Foreign Direct Investment Inflows in Estonia. // Foreign Direct Investments in Est. Economy. Tartu, 2001
* Foreign Direct Investments to Estonia in the Context of Economic Globalization and Regional Integration (kaasautor J. Reiljan). // Foreign Direct Investments in Est. Economy. Tartu, 2001
* Analysis of Changes in Foreign Direct Investment Determinants in Estonia. // Entry and Strategies into and from Central and Eastern Europe. Vaasa, 2002
* The Role of Outward Foreign Direct Investments in the Internationalization of Estonian Firms (kaasautorid U. Varblane, T. Roolaht). // Facilitating Transition by Internationalization: Outward Direct Investments from Central European Economies in Transition. Aldershot, 2003
* Reasons for De-internationalization: An Analysis of Estonian Manufacturing Companies. // Estonia, the New EU Economy: Building a Baltic Miracle? Aldershot, 2005.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Paul Reim

**Paul Reim** (13. veebruar 1901 Kooraste vald, Võrumaa – 24. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sosva, Sverdlovski oblast) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Paul Reim oli vallasekretär poeg.

Õppis Võrus ja Tartus, sooritas küpsuseksami 1920 Tartu Õpetajate Seminari juures küpsus- ja täienduseksamite komisjonis. Lõpetas 1924 TÜ; metsandusmagister (1927, Helsingi Ülikool), väitekiri "Tutkimuksia haavan siemenista"; metsandusdoktor (1929, TÜ), väitekiri "Haava paljunemisbioloogia Eestis ja Soomes kogutud uurimisainestiku valgusel". Osales 1918–1919 Vabadussõjas. Täiendas end stipendiaadina 1926–1928 Helsingi Ülikoolis. Oli 1923–1926 ja 1928 TÜ metsakasvatuskabinetis nooremassistent, 1929–1934 Voltvetis metsaülem ja metsakooli õpetaja, 1934–1936 Pärnus metsatööriistade töökoja omanik, 1936–1939 Audrus metsaülem, 1939–1941 Tihemetsa Metsatehnikumi direktor. 1941 arreteeriti ja 1942 hukati. Akadeemilise Metsaseltsi asutajaid (1922).

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: metsataimlamajanduse, metsakasv, Eesti metsapoliitika ja ökonoomika, metsakultuurid, -tööriistad, -töövõtted, metsabioloogia. 70 teaduspublikatsiooni, sh 10 raamatut ja lühimonograafiat.

## Teoseid
* Lõuna-Eesti tamme kultuurid. // TÜ metsandusosk toim 3. Tartu, 1924
* Metsade majanduslik tähtsus Eestis. // TÜ metsandusosakonna toim 14. Tartu, 1929
* Haava paljunemis-bioloogia. // TÜ metsandusosakonna toim 16. Tartu, 1930
* Katsete tulemusi ja tähelepanekuid Voltveti katsemetskonnast 1929.–1934. // Katsemetskondade teated nr. 1. Tallinn, 1935
* Metsamajandus Eestis. Tallinn, 1937.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti avalikud tegelased. Trt, 1932, 267–268
* EE 14, 420
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 39
* Eesti Üliõpilaste Selts 1919–1940. Biograafilised andmed. Stockholm, 1984, 112–113
* Esimene magister rerum forestalium Paul Reim. // Eesti Mets (1927) 9, 186–187
* Tuiskvere, B. Dr. rer. for. Paul Reim. Eluloolisi andmeid. // EME (1957) 25, 3–7
* M. R. Ta armastas Eestit ja Eesti metsa. // EME (1957), 25, 7–13
* Margus, M. A. Raukase mälestusi Paul Reimist. // Mets ja Puu (1991) 5, 8–11
* Meikar, T. Paul Reim – metsanduse suurkuju. // Eesti Mets (1991) 5, 11–16
* Kask, P. (koost). Paul Reim. Eesti metsanduse suurmehed. Võru, 2001.
*
Arnold Friedrich Reiman

**Arnold Friedrich Reiman** (perekonnanime rööpkuju: **Reimann**; 30. august 1903 Rakvere – 24. oktoober 1963 Tallinn) oli eesti arstiteadlane, pediaater ja tervishoiutegelane.

## Elulugu
Arnold Friedrich Reiman oli raudteelase poeg.

Lõpetas 1921 Valga Poeglaste Gümnaasiumi ja 1926 Tartu Ülikooli; meditsiinikandidaat (1947, TRÜ), väitekiri "Sündimus ja suremus Eestis 1922.–1940. a. Statistiline uurimus". 

Võttis osa Vabadussõjast. 

Oli 1924–1926 Tartu Ülikooli tervishoiu instituudi subassistent, 1926–1930 TÜ Lastekliiniku nooremassistent, 1930–1935 vanemassistent, 1936 Tartu Haigekassa lastearst, 1936–1940 Tallinna Ühishaigekassa lastearst, 1940–1941 Tervishoiu Rahvakomissariaadi Laste ja Emade Raviasutuste Valitsuse ülem. 1941–1944 Nõukogude tagalas, kus algul töötas jaoskonnaarstina, 1942–1947 tervishoiuministri (aastani 1946 rahvakomissari) esimene asetäitja; 1947–1948 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teadur ja 1948–1952 direktor, 1952–1955 pediaatriosakonna juhataja, 1955–1963 TPedI loodusteaduse ja geograafia kateedri juhataja, dotsent. Eesti NSV teeneline arst (1945).

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: laste reumaatiliste südamekahjustuste profülaktika ja ravi, sündimus ja suremus Eestis. 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kombeldavate mahlanäärmete suurenemisest ja selle põhjusist lapseeas. // Eesti Arst (1929) 7
* Mürgistus kalomeliga. // Eesti Arst (1930) 11
* Kopsupõletikud lastekliiniku andmeil. // Eesti Arst (1932) 3
* Ema käsiraamat. Tartu, 1938
* Ema ja laps. Tallinn, 1947, 41963
* Kõrgema närvitalitluse uurimisest lastel reumatismi puhul. // Nõukogude Eesti Tervishoid 5 (1956)
* Kreutzwald arstina. // Fr. R. Kreutzwaldi maailmavaade ja tegevus. Tallinn, 1953
* Õpilase tervishoid. Tallinn, 1960.

## Viited

## Kirjandus
* ENE 6, 453
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 143
* Arnold Reiman (Nekroloog). Nõukogude Eesti Tervishoid (1963) 5, 71
* Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 7
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 300–301
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200, 219.
*
Hugo Adolf Reiman

**Hugo Adolf Reiman** (3. juuli 1907 Viljandi – 1. september 1973) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Hugo Adolf Reiman oli käsitöölise poeg.

Lõpetas 1927 Viljandi Maakonnagümnaasiumi ja 1932 Tartu Ülikooli veterinaarina. Oli 1932–1941 loomaarst Viljandis, Võrus ja Tallinnas, 1938 Põllutööministeeriumi veterinaariatalituse instruktor. 1941–1944 osales II maailmasõjas Nõukogude armee ridades diviisi veterinaararstina. 1944–1946 Põllutöö Rahvakomissariaadi Veterinaaria Valitsuse juhataja, 1946–1957 Sovhooside Ministeeriumi peaveterinaararst, 1957–1962 Põllumajandusministeeriumi peaveterinaararst, 1962–1963 Tallinna Vabariikliku Veterinaaria Labori direktor, 1963–73 Tõuloomade Varumise Koondise peaveterinaararst. Eesti NSV teeneline veterinaararst (1957).

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: loomahaiguste ravi ja tõrje.

## Teoseid
* Die Bekämpfung der Rindertuberkulose in Estland // IV Baltischer tierärztlicher Kongress. Berichte. Rīga, 1940
* Sigade punataudist ja selle tõrjest // Eesti Põllumajandus 2/3 (1946)
* Likvideerige põllumajandusloomade ahtrus. Tallinn, 1950
* Tibude koktsidioosi tõrje- ja ravimenetlusi. // Sotsialistlik Põllumajandus (1951) 6
* Tõhustada sigade nakkava atroofilise riniidi tõrjet // Sotsialistlik Põllumajandus (1962). 2
*  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 481
* Hugo Reiman. // Sotsialistlik Põllumajandus (1973) 19, 908.

## Viited

## Välislingid
*
Indrek Reimand

**Indrek Reimand** (sündinud 5. juulil 1964 Tartus) on eesti füüsik  ja riigiametnik, 2022. aasta maist Tartu Ülikooli Narva kolledži direktor.

## Haridus
Lõpetas 1982. aastal Nõo Keskkooli ja 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal; doktorikraad (PhD) optika ja spektroskoopia erialal (füüsika, 2000, Tartu Ülikool), väitekiri "Picosecond dynamics of optical excitations in GaAs and other excitonic systems".

## Töö

* 1989–1992 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi nooremteadur 
* 1992–1996 Tartu Ülikooli doktorant
* 1996–2000 Tartu Ülikooli Füüsikainstituudi insener
* 2000–2004 Eesti Infotehnoloogia Sihtasutuse juhatuse liige 
* 2004–2012 Haridus- ja Teadusministeeriumi teadusosakonna juhataja 
* 2012–2021 kõrghariduse ja teaduse ministeeriumi asekantsler
* 1. maist 2022 Tartu Ülikooli Narva kolledži direktor

Reimand on kuulunud mitme teadus- ja arendustegevusega seotud sihtasutuse juhatusse ja nõukokku.

Tema teadustöö uurimisvaldkonnad on olnud tahkiste optika ja spektroskoopia, aeglahutusega pooljuhtide ja krüokristallide laserspektroskoopia, fotoergastuste dünaamika madaladimensioonilistes struktuurides.
## Tunnustus
2021 Tartu Ülikooli Tänutäht

## Teoseid
* Surface polarization dynamics revealed by timeresolved resonant reflection of light (kaasautor). // Opt. Commun. 86 (1991) 2
* Kinetics of free exciton luminesence in GaAs (kaasautor). // Phys. Rev. B, 45 (1992) 3
* An analysis of electron-hole recombination insener olid Xenon with time-resolved luminescence spectroscopy (kaasautor). // Phys. Stat. Sol. (b), 214 (1999) 1
* Exciton interaction with hot electrons in GaAs (kaasautor). // Phys. Rev. B, 61 (2000) 24

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995. Käsikiri, 147–148
* Eesti uue põlvkonna teadlasi (https://web.archive.org/web/20080117082434/http://www.tlulib.ee/vana/teadlased2/ (arhiiviversioon 17.01.2008))

## Välislingid
*
Jaan Reimand

**Jaan Reimand** (aastani 1938 **Reinmann**; 2. juunil 1930 Halinga vald Pärnumaa – 23. september 2020) oli eesti matemaatik.

## Elulugu
Jaan Reimand oli talupidaja poeg.  Ta lõpetas 1954 Borissovi 3. Töölisnoorte Keskkooli (Valgevene), 1959 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna ja 1962 TRÜ aspirantuuri; pedagoogikakandidaat (1969, TRÜ), väitekiri "Lineaarplaneerimise ja majandusküberneetika elemendid keskkoolis ning küberneetilise mõtteviisi arendamine". 

Aastatel 1962–1963 oli Reimand Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise mehaanika kateedri assistent, 1963–1965 vanemõpetaja, 1965–1971 matemaatika õpetamise kateedri vanemõpetaja, 1971–1975 dotsendi kohusetäitja, 1975–1993 dotsent, 1975–1987 kateedri juhataja, 1993–1995 Tartu Ülikooli matemaatika didaktika õppetooli dotsent. 

Aastatel 1972–1975 oli Reimand Eestimaa Kommunistliku Partei TRÜ komitee sekretär. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: koolimatemaatika moderniseerimine ja selle õpetamise uurimine, ajastute majanduselu ja selle matemaatilise teenindamise suhted, matemaatikaõpetajate vajaduste prognoosimine, üliõpilaste õppetöösse suhtumise uurimine, matemaatika olmeülesannete temaatika. 36 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 1993 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
* 1996–1997 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* Lineaarne planeerimine (kaasautor). // Täiendavaid teemasid koolimatemaatikale. Tallinn, 1967
* Matemaatiliste mõistete omandatus koolis. // Ped-teaduselt koolile 1981–1985 (konverentsi materjalid). Reaalained. Tallinn, 1986
* Küberneetilise mõtteviisi arendamine keskkoolis. // Nõukogude Kool 4 (1971) 5
* Matemaatika ja füüsika õpetajate kontingendi struktuur 1971. a. ja selle muutumisvõimalustest. // Tartu Ülikool ja koolimatemaatika areng (konverentsi materjalid). Tartu, 1972
* От лекции до экзамена. Анкета и общие распределения ответов проведенного анкетирования студентов в ТГУ. // Организация учебного процесса. Вып. I. Сб. методики и данных исследований. ТГУ, Трт, 1972
* Valemid matemaatikast (kaasautor). Tartu, 1979, 1980
* Tallinn, 1983, 3. trükk 1993, M, 1986 (pärsia k)

## Viited

## Kirjandus
* Kümme küsimust juubilarile Jaan Reimand.// Eesti Matemaatika Selts. Aastaraamat 2010, lk. 125-136.
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 386
* Uusi teaduse kandidaate. // Matemaatika ja kaasaeg XVII. Tartu, 1970, 124
* V. Gross. Signaalid, avaldused, ettepanekud… // Noorus 9 (1957), 27
* Dreyersdorff, I. Mis on temas huvitavat. // Tipa-tapa 8/9. Tartu 8. keskkooli almanahh. Tartu, 1966, 104–105.
*
Tiia Reimand

**Tiia Reimand** (1996. aastani **Tiia Pruuli**; sündinud 19. septembril 1967 Tartus) on eesti arstiteadlane, pediaater ja geneetik. 

## Elulugu
Tiia Reimand on Eesti filoloogi Külvi Pruuli tütar.

Lõpetas 1985 Tartu 2. Keskkooli, 1991 TÜ arstiteaduskonna. Meditsiinidoktor (2007, TÜ), väitekiri "Down syndrome in Estonia". 

Oli 1991–1993 Tartu Ülikooli geneetika internatuuris, 1993–1994 Tallinna Meditsiinikooli anatoomia ja geneetika õppejõud, 1995–1997 Tartu Ülikooli lastekliiniku resident, aastast 2000 Tartu Ülikooli Kliinikumi ühendlabori meditsiinigeneetika keskuse pediaater-geneetik, 2000–2007 ka TÜ pediaatria doktorant. Täiendas end 1995 Kopenhaagenis ja 2000 Soomes. 

Ta on ka ECARUCA (European Cytogenetic Assotiation Register of Unbalanced Chromosome Aberration) Eesti koordinaator, Eesti Inimgeneetika Ühingu asutajaliige, Eesti Lastearstide ja Arstide Liidu liige. Uurinud kromosoomhaigusi. Temalt on ilmunud 15 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2017 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* The incidence of Down Syndrome in Estonia during 1990–2000 (kaasautor). // Eur J. Human Genetics 10 (2002)
* Parents' satisfaction with medical and social assistance provided to children with Down Syndrome: experience in Estonia. (kaasautor). // Community Genetics, 6 (2003) 3
* Descriptive epidemiology of Down syndrome in Estonia (kaasautorid K. Õunap, R. Zordiani). // Paediatric and Perinatal Epidemiology, 20 (2006) 6
* Downi sündroom Eestis (kaasautor). //. Eesti Arst (2006) 6
* Downi sündroomiga isikute meditsiinilise käsitluse juhend (kaasautor). // Eesti Arst( 2006) 10
* Downi sündroom – immuunsüsteemi häiretega kromosoomihaigus (kaasautor). // Eesti Arst (2007) 8.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 282
* Meditsiinidoktor Tiia Reimand. // Eesti Arst 2 (2008), 161.
*
Ants Reimann

**Ants Reimann** (12. juuni 1959 Tallinn – 28. aprill 1990 Tallinn) oli eesti tehnika- ja ehitusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1977 Tallinna 10. Keskkooli, 1982 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) tööstus- ja tsiviilehituse alal ja 1985 TPI aspirantuuri, tehnikakandidaat (1986, TPI). Täiendas end 1988–1989 Viini Tehnikaülikoolis. 

Oli 1982–1985 TPI ehituskonstruktsioonide kateedri insener ja nooremteadur, 1986–1987 vaneminsener, 1987–1988 teadur ja vanemteadur, 1988–1990 vanemõpetaja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: õhukeseseinalised ruumkonstruktsioonid ja lõplike elementide meetodi rakendamine nende arvutamiseks; autoklaavide töötamistingimused.

## Teoseid
5 teaduspublikatsiooni.
*"*O расчете автоклавов опирающихся на две опоры*". Kaasautor. // Теория и расчет тонкостенных пространственных конструкции. Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 596 (1985)
*"*О результатах расчета автоклавов методом конечных элементов*". // Теория и расчет тонкостенных пространственных конструкции. Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 595 (1985)

## Isiklikku
Tema isa oli Värdi Reiman ning tema abikaasa on Katrin Reimann.

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Elmar Reimers

**Elmar Reimers** (11. märts 1929 Gattšina, Petrogradi kubermang – 20. märts 2021) oli eesti matemaatik.

## Elulugu
Elmar Reimers oli trükitöölise poeg. 

Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna 20. Keskkooli, 1954. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikuna ja 1957. aastal TRÜ aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1959, TRÜ), väitekiri "Keskväärtusteoreemid kahekordsete ridade teoorias". 

Ta oli 1957–1959 Tartu Riikliku Ülikooli geomeetria kateedri ja 1959–1961 matemaatilise analüüsi kateedri vanemõpetaja, 1961–1966 dotsent, 1966–1968 vanemteadur, 1968–1996 dotsent. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: matemaatiline analüüs, summeerimismenetluse üldistamine nn kontinuaalsete menetluste sissetoomisega, jadade ekvivalentsuse probleemi püstitamine, mis üldistab tuntud Tauberi probleemi. 42 teaduspublikatsiooni.
## Tunnustus

* 1996 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Teoseid
* Континуальные методы суммирования. // TÜ Toim 206 (1967)
* Проблемы эквивалентности последовательностей и тауберовы теоремы I–II. // TÜ Toim 596 (1982), 661 (1984)
* Matemaatilise analüüsi praktikum I–II. Tallinn, 1988
* Эквивалентность двойных последовательностей и тауберовы теоремы. // TÜ Toim 846 (1989).

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 387
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 148
* Dotsent Elmar Reimers 60. // TÜ Toim 846 (1989), 3–10.
*
Evald Reimets

**Evald Reimets** (17. märts 1928 Undla vald, Virumaa – 18. aprill 2011) oli eesti taimekasvatusteadlane.

## Elulugu
Evald Reimets oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1947 Rakvere 1. Keskkooli, 1955 EPA agronoomina ja 1959 Leningradi Põllumajanduse Instituudi aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1959, samas), väitekirjas käsitles paljulehise lupiini külviviise ja külvisenorme kasvatamisel kattevilja all Leningradi oblasti tingimustes. 1953–56 EPMÜ taimekasvatuse kateedri laborant, 1959–63 assistent ja vanemõpetaja ja 1964–93 dotsent, 1973–83 kateedri juhataja, 1966–72 ja 1983–87 agronoomiateaduskonna dekaan. Täiendanud end 1967 Soomes, 1968 Tšehhoslovakkias, 1978 Saksa DV-s ja 1970 Jaapanis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: suviteraviljade ja kaunviljade agrotehnika nende kasvatamisel puhas- ja segakülvidena. 46 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Põldkaunviljad ja nende segukülvid. // Lühikokkuvõtteid EPA agronoomiateaduskonna teadusliku uurimistöö tulemustest. Tartu, 1969
* Põllukultuurid ja nende hindamine (koost ja kaasautor). Tallinn, 1976
* Söödateravilja tervikkoristamise bioloogilised alused. // EPA tead tööde kogumik 144. Tartu, 1984
* Taimekasvatus (koost ja kaasautor). Tallinn, 1986;

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 43
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 36.
*
Tiiu Reimo

**Tiiu Reimo** (sündinud 2. juunil 1953 Tallinnas) on eesti raamatuteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1971 Rapla Keskkooli ja 1976 TPedI; *[[M.A.]]* (raamatuteadus, 1995, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Tallinna linna ja gümnaasiumi trükikoja trükitoodang ja kirjastustegevus 18. sajandi teisel poolel ja 19. sajandi I veerandil (1769–1828). Tallinna linna ja gümnaasiumi trükikoja trükised 1769–1828. Kronoloogiline nimestik", *[[Ph.D.]]* (2001, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Raamatukultuur Tallinnas 18. sajandi teisel poolel". Töötas 1976–2003 Eesti Teaduste Akadeemia raamatukogus, 2003– Tallinna Ülikooli infoteaduse osakonna professor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti raamatu ja trükinduse ajalugu, dokumentaalse kultuuripärandi säilitamine. Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu liige 1988; Eesti retrospektiivse rahvusbibliograafia 1918–44 toimetuskolleegiumi liige 2005. Friedrich Puksoo auhind (2001), Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu aastapreemia (2000), Arthur Puksovi auhind (2004). 27 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2026 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Teoseid
* Trükitud Lindworsse kirjadega. // Vana Tallinn IX (XIII) 1999
* Eesti raamatu kronoloogia. Tallinn, 2000
* Raamatukultuur Tallinnas 18. sajandi teisel poolel (kaasautor). Tallinn, 2001
* Das Druck- und Verlagswesen in Reval in der zweiten Hälfte des 18. Jahrhunderts. // Kulturgeschichte der baltischen Länder in den frühen Neuzeit. Mit einem Augenblick auf die Moderne. Tübingen, 2003
* Raamat Tallinnas 15. ja 16. sajandil. // Vana Tallinn XVI (XX) 2005
* Inkunabeln und Postinkunabeln in Revaler/Tallinner Bibliotheken und Archiven (2005)
* Eesti trükise Punane Raamat. I. 1535–1850 (2006, CD ROM, kaasautor).
* Infoteadused teoorias ja praktikas (kaasautor ja toimetaja). Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2017, 726 lk; ISBN 978-9985-58-836-9

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Udo Reinberg

**Udo Reinberg** (5. mai 1922 Tõlliste vald, Valgamaa – 28. jaanuar 1993 Keila) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Udo Reinberg oli talurentniku poeg.

Lõpetas 1942 Valga Gümnaasiumi ja 1947 TÜ metsandusteaduskonna; põllumajanduskandidaat (1970, EPA), väitekiri "Kuivendamise mõju soostunud metsade tootlikkusele sõltuvalt edaafilistest tingimustest". 1947–49 Taheva metsaülem, 1950–54  taksaator, 1954–65 "Agrometsaprojekti" (metsamelioratsiooni ekspeditsiooni) insener, vaneminsener ja grupijuht, 1965–83 "Eesti Maaparandusprojekti" metsakuivenduse osakonna projekti peainsener.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: liigniisketel mineraalmuldadel asuvate soostunud metsamaade kuivendamise alused, kokkuvõtte tegemine metsamaaparandusest metsakasvukohatüüpide järgi koos kuivendusobjektide seisundi ja tasuvuse hinnanguga. 13 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Puistute kuivendusjärgse majandamise kavast. // Metsamajandus 1968 I. Tallinn, 1968
* Puude diameetri juurdekasvust soostunud mineraalmuldade kuivendamisele vahetult järgnenud aastatel. // ELUSi aastaraamat 59 (1969)
* Erineva intensiivsusega kuivendatud soostunud metsamuldade põhjaveerežiimist. // Metsamajandus 1969 II. Tallinn, 1969
* Metsamaaparanduse projekteerimise arengust Eesti NSV-s. // Metsamaaparanduse kogemusi. Tallinn, 1980
* Alatine metsamaaparanduse katseala Väätsa metskonda. // Metsamaaparanduse kogemusi Eesti NSV-s. Tallinn, 1986.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 432
* Polli, L. Udo Reinberg – 60. // Metsamajandus. Tallinn, 1984, 143–144
* Margus, M., Meikar, T. TÜ Metsandusteaduskond 1946–1951, 27–28.
*
Aivo Reiner

**Aivo Reiner** (sündinud 10. veebruaril 1940 Rakveres) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1959 Tallinna Polütehnikumi tehnik-elektrikuna ja 1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna; majanduskandidaat (1976, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituut), väitekiri "Проблемы концентрации производства и совершенствование формирования хозяйственных организаций на примере легкой промышленности Эстонской ССР)". Oli 1959–62 Tallinna Ekskavaatoritehase elektrik, 1962–71 Tallinna Soojuselektrijaama insener, 1971–74 Kergetööstuse Ministeeriumi  ja Juhtimise Keskuse juhtimissüsteemide osakonna juhataja, 1974–76 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) plaani ja arvestuse osakonna vanemteadur ja juhataja, 1976–81 Aianduse Ministeeriumi spetsiaalse konstrueerimisbüroo teadusdirektor, 1981–84 Tallinna Puu- ja Köögivilja Kaubastu direktor, 1984–2000 AS Mainor osakonnajuhataja, projektijuhataja, 1991–1997 Eesti Börsiühingu peasekretär, 2000–02 Mainori Majanduse Instituudi rahvusvahelise äri erakorraline professor, 2004– Audentese Ülikooli erakorraline dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: isemajandamine, ettevõtete välismajandustegevus.

## Teoseid
* Sinust võib saada investeerija (kaasautor V. Lokk). Tallinn, 1993
* Ettevõtluskeskkond Eestis ja mõnedes teistes Baltimere riikides eemalt ja seestpoolt vaadatuna. Olukord täna ja mõtteid tuleviku tarvis. // Audentese Ülikooli Toim 4 (2003)
* Sotsiaal-majanduslikud uuendused: Teooria ja praktika. Metodoloogilised küsimused. // Haridus ja majandus 2004. Rahvusv teaduskonv materjalid. TTÜ, 2004
* Rahvusvaheline juhtimine: loengukonspekt-töövihik. Tallinn, 2004.

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
Jaan Reinet

**Jaan Reinet** (aastani 1937 **Jaan Reinert**; 8. mai 1905 Tarvastu vald, Viljandimaa – 29. november 1991 Tartu) oli eesti füüsik ja geofüüsik.

## Elulugu
Jaan Reinet oli metsavahi poeg.

Lõpetas 1925 Tartu Õpetajate Seminari ja 1935 Tartu Ülikooli matemaatikaosakonna. 1959. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Об изменениях ионизации атмосферы в г. Тарту". 

Oli 1925–1928 Viljandi 3. algkooli õpetaja, 1928–1932 Tartus eratunniandja ja õpetaja, 1932–1936 Tartu Linna 11. algkooli õpetaja, 1936–1937 Tartu Ülikooli füüsikainstituudi assistent ja abijõud ning Tartu Pedagoogiumi õpetaja, 1937–1941 Võrumaa koolide inspektor, 1941 Võrus Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumi asutaja ja direktor, 1942–1943 Viljandi 1. Gümnaasiumi õpetaja ja 1944–1946 Viljandi I Keskkooli õpetaja, 1946–1947 TRÜ üldfüüsika kateedri assistent, 1947–1961 vanemõpetaja, 1960–1961 üldfüüsika kateedri juhataja, 1961–1971 dotsent, 1971–1975 aeroionisatsiooni ja elektroaerosoolide labori juhataja ja teaduslik juhendaja (asutas selle 1964), 1975 vanemteadur ja 1976–1980 samas geofüüsikaliste vaatluste sektori juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: aeroionisatsioon; elektroaerosoolid ja nende rakendamisvõimalused meditsiinis, konstrueerinud selleks vajalikke aparaate. TÜ aeroionisatsiooni ja elektroaerosooli koolkonna rajaja. Uurimusi ka eesti keele grammatika ja kirjanduse ning koolihügieeni alalt. Rahvusvahelise Biometeroloogia Ühingu liige,  auliige. Üle 200 teaduspublikatsiooni ja 30 autoritunnistuse.

## Tunnustus
*1967 Nõukogude Eesti preemia (kollektiivi juht) atmosfääriionisatsiooni ja elektroaerosoolide alase uurimistööde eest
*1974 Eesti NSV teeneline leiutaja

## Teoseid
* Atmosfääri ionisatsiooni muutustest Tartus aastase perioodi vältel. // TÜ Toim 59 (1958)
* Aerosol ionizer and its application in medicine (kaasautor). // Proc. 3rd International Biometeorol. Congr. Oxford, 1966
* О применении аэрозолей и электроаэрозолей в острой стадии полиомиелита, особенно у подвергшихся трахеостомии больныtor). // Ж. невропатол. и псих. 60 (1960) 11
* О нормах аэроионов в помещениях. // Уч. зап. ТГУ 648 (1963)
* On counters of atmospheric ions and electroaerosols. // Symp. on aeroionotherapy. Budapest, 1972
* Characteristic of the consentrations of small air ions. // VI Int conf. atmospheric elektricity. Manchester, 1980
* Õhu puhtuse hindamise elektrilised ja indikaatormeetodid. // Keskkonnakaitse 5 (1985).

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 422
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 280
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 418
* Vajakas, E. The story of an inventor (J. Reinet). // Estonian Panorama. 1985, 46–57
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200, 239.
*
Andres Reinhold

**Andres Reinhold** (sündinud 2. augustil 1955 Kiviõlis) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1973 Kiviõli 1. Keskkooli ja 1979 Tallinna Polütehnilise Instituudi peenmehaanika erialal. Täiendas end 1991 Helsingi ja 1997 Florida Ülikoolis. Oli 1978–80 Küberneetika Instituudi insener, aastast 1980 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi vaneminsener, 1984–86 grupijuht, 1986– teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: peenmehaanika, TMR mõõtepea tehnoloogia. Eesti Vabariigi teaduspreemia 2006 (kollektiivis). Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* A high resolution O-17 and Si.29 NMR study of siliceous ferrierite and ab initio calculations of NMR parameters (kaasautor). // J. Am.Chem Soc. 122 (2000) 20
* New Horizons for Magic-Angel Spinning NMR (kaasautor). // Topics in Current Chemistry 246 (2004)
* New Horizons for Magic-Angel Spinning NMR (kaasautor). // Topics in Current Chemistry 246 (2004)
* New opportunities for double rotation NMR of half-integer quadrupolar nuclie (kaasautor). // J. Magnetic Resonance 178 (2006)
* Ülikiire proovirotatsiooni tehnika arendamine (kaasautor). // EV-i teaduspreemiad 2006. Tallinn, 2006.

## Kirjandus
* EV teaduspreemiad 2006, 27.
*
Vilma Reinholm

**Vilma Reinholm** (aastani 1953 **Vilma Roost**; 27. veebruar 1929 Tallinn – 15. juuli 2021) oli eesti kunstiajaloolane.

## Elulugu
Lõpetas 1948. aastal Tallinna 3. Keskkooli ja 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloo erialal. Töötas aastail 1957–1992 Eesti NSV Kunstnike Liidus: aastani 1962 asjadevalitsejana, seejärel loomingulise sektsiooni juhatajana, aastast 1991 referendina. Oli pikka aega kunstnike liidu tegevuse korraldajaid, organiseerides kunstinäitusi, koostades näituste katalooge. 

Vilma Reinholm uuris kaasaegset tarbekunsti.

## Tunnustus
*Eesti NSV teeneline kunstitegelane, 1987

## Teoseid
**[[Ellinor Piipuu]]*. Tallinn, 1974
**[[Eino Mäelt]]*. Tallinn, 1980
**Эстонское изобразительное искусство*. Moskva, 1964
**[[Anu Raud]]*. Tallinn, 2002; 2013
;Kataloogid: 
**[[Salme Raunam]]*. Tallinn, 1976
**[[Mari Adamson]]*. Tallinn, 1978
**[[Lilian Linnaks]]*. Tallinn, 1979 ja 1980;
*Rühmanäituste kataloogid 1961–1981

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996. Lk 437

## Välislingid
*
Mari Reinik

**Mari Reinik** (aastani 1988 **Mari Past**, sündinud 25. augustil 1967 Tartus) on eesti keemik.

## Elulugu
Mari Reinik on Vello Pasti tütar.

Lõpetas 1986 Tartu 2. Keskkooli, 1991 Tartu Ülikooli keemiaosakonna, 1994 TÜ magistrantuuri; *mag. chem.* (1996, TÜ), väitekiri "Aktiivsöelt dimetüülformamiidiga ekstraheeritud orgaaniliste lahustite gaasikromatograafiline analüüs"; PhD (2007, TÜ), väitekiri "Nitraadid, nitritid, N-nitrosoamiinid ja polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud toidus: analüütilised meetodid, sisaldused ning toidu kaudu saadavate dooside arvutus". Oli 1991 Tartu Ülikooli anorgaanilise keemia kateedri assistent, 1994–1997 Tartu Tervisekaitsetalituse keemialabori analüütik, 1998–1999 Tervisekaitseinspektsiooni Tartu labori kvaliteedijuht, 2001– laborijuhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: lisa- ja saasteainete ning taimekaitsevahendite jääkide sisalduse määramine toidus, analüüsimeetodite arendus, toidust saadavate lisa- ja saasteainete dooside arvutamine. 15 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Recovery of some organic compounds from vapour sampling charcoal adsorbent (kaasautor L. Saarinen). // Tartu Ülikooli Toimetised 975 (1994)
* Determination of volatile N-nitrosamines by gas chromatography-mass spectrometry with positive-ion chemical ionization (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci. 51 (2002) 3
* Nitrites, nitrates and N-nitrosoamines in Estonian cured meat products. Intake by Estonian children and adolescents (kaasautor). // Food Additives & Contaminants 22 (2005) 11
* Nitrates and nitrites in vegetables and vegetable-based products and their intakes by the Estonian population (kaasautor). // Food Additives & Contaminants 23 (2006) 4
* Polycyclic aromatic hydrocarbons (PAHs) in meat products and estimated PAH intake by children and the general population in Estonia (kaasautor).// Food Additives & Contaminants 24 (2007) 4.

## Viited

## Kirjandus
*