open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ķipēni mõis

**Ķipēni mõis** (saksa keeles *Eck*, varem *Neu-Eck*, läti keeles *Ķipēnu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Katvari valda Pociemsi küla maadele.

## Ajalugu
Esimene teadaolev omanik oli Gottschalk von der Pahl, kuigi mõis võis seal asuda juba varem. Aastal 1392 mainis liivlane Simon Tayte Ķipēnit oma testamendis, nii arvavad mõned, et juba toona asus seal mõis.

Aastal 1435 andis piiskop Henning Scharpenberg mõisa Hans von Anenile (tõenäoliselt Hahnide suguvõsast). Aastal 1542 müüs Kersten Hahn mõisa 6000 marga eest Johann von der Pahlele. Pahlenite valdusse jäi mõis aastani 1701, mil selle ostis 4300 taalri eest Martin Schlüter. Seejärel pärisid mõisa tema lesk ja kasupoeg Gerhard Bluhm. Aastal 1738 sai Bluhmist mõisa ainuomanik. Ta pani mõisas panti ja aastal 1732 müüs vabahärra von Campenhausen, kellele mõis oli panditud, osa maadest Vecķipēni mõisa nime all Lemsalu mõisale. Aastal 1775 ostis ülejäänud osa  Päri Bergide, Friedrich Reinhold von Berg.

Aastal 1789 ostis Ķipēni mõisa Carl August von Transehe, kes selle 1801. aastal 24 650 taalri eest Christian von Wesselile pantis. Mõis panditi 90 aastaks. Aastal 1804 loovutas Wessel pandiõigused 28 000 taalri eest kapten Reinhold von Alstile. Aastal 1830 omandas mõisa 16100 rubla eest de la Duboissere, aastal 1832 aga 19 000 rubla eest Adolph von Pfeiffer. See kirjutas aastal 1835 mõisa oma nimele ja pantis 1849. aastal 39 000 rubla eest Ferdinand Palmzweigile. Aastal 1857 tasus Adolph pandisumma ja müüs mõisa veel samal aastal 60 000 rubla eest Georg von Loudonile. See müüs mõisa 1859. aastal 71 000 rubla eest Adalbert Mengdenile, kelle omandiks see järgmisel aastal ka kinnitati.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 3/4 adramaad, sellele allus 69 mees- ja 67 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus 5 ja 1/2 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 6 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 3 ja 3/8, aastal 1757 aga 5 ja 3/4. Aastal 1823 oli mõisa suurus 3 ja 13/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 3 ja 13/30, aastal 1881 aga 2 ja 3/80, lisaks 3 ja 64/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõis: *Jahnemuische*.

## Viited
Cles

**Cles** (saksa: *Glöß*; nonesi: *Clés* või *Cliès*) on linn ja vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias.

## Geograafia

Cles paikneb Val di Nonis ja on selle peamine linn. Monte di Cles ja Monte Peller (2319 m) paiknevad elamualast läänes, samas Santa Giustina järv jääb itta. 

### Santa Giustina järv

Santa Giustina järv on veehoidla, mis loodi Noce ojale tammiga. Tamm lõpetati 1950. aastal, on 152 m kõrge ja oli sel ajal kõrgeim tamm Euroopas. Järv võib sisaldada kuni 180 miljonit kuupmeetrit vett, mis toidavad hüdroelektrijaama turbiine Taios. Järv on nimetatud tammi asukoha järgi, mis on nime saanud iidse ermitaaži järgi, millest on järel vaid varemed, kaetud loodusliku kaljuõõnsusega.

## "Tabula clesiana"

"Tabula clesiana" on pronksplaat mõõtmetega 49,9×37,8×0,61 cm, mis avastati 1869. aastal Clesi lähedal Campi Neris. See sisaldab tseesar Claudiuse edikti aastast 46 pKr, mis annab Rooma kodakondsuse Alpi rahvastele anaunidele, sindunidele ja tulliassidele. Seda hoitakse Castello del Buonconsiglio muuseumis Trentos.

Tabula on oluline tõend Alpi farmer-kütt-rahvaste kiirest assimileerimisest Rooma maailma; kuid Rooma õiguse vaatepunktist ka esimene tõend *delatores* juurutamisest maksuvaidlustes.

## Tuntud inimesi

* Bernardo Clesio, (1484–1539) 

## Galerii


Pilt:Cles - chiesa - 01.JPG|Santa Maria Assunta kihelkonnakirik
Pilt:Chiesa di San Rocco a Cles (TN).jpg|Püha Rocco kirik
Pilt:Cles - castello - 01.JPG|Clesi loss


## Välislingid
* Linna koduleht
Cloz

**Cloz** (saksa: *Klätz* või *Klotz*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost põhjas.

## Geograafia

2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 710 inimest ja valla pindala on 8,3 km².

Cloz külgneb järgmiste valdadega: Laurein, Brez, Revò, Dambel ja Romallo.

## Välislingid

* Linna koduleht
Pučurga mõis

**Pučurga mõis** (saksa keeles *Galandfeld*, läti keeles *Pučurgas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Matīši kihelkonnas. Tänapäeval jääb see Valmiera piirkonda ja Matīši valda Pučurga külla.

## Ajalugu

Mõisa maad allusid varem Asti ordulinnusele. Anna Ivanovna andis selle mõisa 29. septembril 1736 krahv Löwenwolde valdusse, ent aastal 1742 sai sellest taas riigimõis. 

1744. aastal doneeriti see krahv Aleksandr Ivanovitš Rumjantsevile (1680−1749). Sellelt ostis mõisa (koos Seķi mõisaga) tema tütar, kes oli abiellunud Trubetskoide peresse. Aastal 1762 müüs ta need mõisad edasi von Siversite suguvõsale. 1806. aastal ostis Theodor Heinrich von Schröder Pjotr Rumjantsev-Zadunaiski pojalt kogusumma 489 120 rubla eest Pučurga, Astijärve, Seķi, Rūte, Zvārte, Ēķini, Briede ja Dūre mõisa.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 15 ja 1/2 adramaad, sellele allus 275 mees- ja 293 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 15 ja 1/8, sama suur oli mõis ka aastal 1688. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 9 ja 2/5, aastal 1881 aga 4 ja 6/80, lisaks veel 10 ja 60/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad

1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: *Jurrat*.

## Viited
Mīlīte mõis

**Mīlīte mõis** (saksa keeles *Neuhall*, läti keeles *Mīlītes muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Matīši kihelkonnas. Tänapäeval jääb see Valmiera piirkonda ja Matīši valda Mīlītesi külla.

## Mõisaansambel
Häärber on XIX sajandi 2. poolest pärit kahekorruseline historitsistlik hoone. Selle lähedal on uusbarokk-stiilis aidahoone. 

Mõisa juures kasvavad Mīlīte seedermänd (ümbermõõt 1,88 meetrit), Mīlīte mänd (ümbermõõt 2,81 meetrit), Mīlīte kuusk (ümbermõõt 3,81 meetrit) ja Mīlīte tammed (esimese ümbermõõt 4,49 meetrit, teise ümbermõõt 3,92 ning kõrgus 25 meetrit, kolmanda ümbermõõt 4,22 meetrit) on looduskaitse all.

## Ajalugu
Mīlīte oli riigimõis 1744. aastani, mil see koos Bauņi mõisaga doneeriti krahv Aleksandr Ivanovitš Rumjantsevile (1680−1749). Viimane müüs selle aga juba 1747. aastal krahvidele Sieversitele. Abielu kaudu omandasid Bauņi mõisa 1808. aastal Günzelid, Mīlīte müüdi aga Uexküllidele. Aastal 1866 päris mõisa Paul von Sievers.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 13 ja 1/2 adramaad, sellele allus 295 mees- ning 322 naishinge. Aastal 1757 oli mõisa suurus sama. Aastal 1734 oli mõisal (koos Bauņi mõisaga) adramaid neliteist, aastal 1688 aga 26 ja 1/2. Aastal 1832 oli Mīlīte mõisal adramaid 10 ja 17/20, aastal 1881 aga 5 ja 12/80, lisaks veel kaksteist adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: Pumpe (*Pumpe*, ka *Kirchberg*).

## Vaata ka
*Fideikomiss

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 69.
Roperbeķi mõis

**Roperbeķi mõis** (saksa keeles *Roperbeck*, varem *Salsenhof*, läti keeles *Roperbeķu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäeval Limbaži piirkonda ja Umurga valla Roperbeķi küla maadele.

Mõisa häärberisse rajati XIX sajandi lõpuaastatel vallakool. Roperbeķi mõisa tamm ümbermõõduga 5 meetrit on looduskaitse all.

## Ajalugu
1469. aastal müüs Friedrich Krüdener 4500 marga eest George Uexküllilt Johann Salseni rajatud Salsenhofi nime kandva mõisa George Uexküllile. 1480. aastal ostis Johann Uexküll Tillemann von Herzenradelt Kalnamuiža mõisa. 1496. aastal jagasid Johanni pojad omandatud valdused kaheks, Kalnamuiža ja Roperbeķi mõisaks. Herzeradede valdusse jäi veel üks tükk Umurga mõisast piiratud maad, mille päris 1509. aastal Nicolaus Uexküll. 1589. aastal päris mõisa George Mengden. End ise pärijaks pidanud Heinrich Uexküll vaidlustas selle, kuid nõustus 1619. aastal 3000 kuldna eest Mengdeneid mõisa õigusjärgseteks omanikeks pidama. 1738. aastal vahetas Carl Gustav von Mengden Katvari, Roperbeķi ja Kalnamuiža mõisa Boyedega Meeri mõisa vastu. 1750. aastal vahetas vabahärra von Campenhausen selle kompleksi Liepa mõisa vastu. 1775. aastaks omandas piirkonnas suured maavaldused, mille pärijaks oli tema kasupoeg Friedrich Reinhhold von Berg. Too müüs mõisa 1779. aastal 21 000 taalri eest George Ludwig von Vegesackile, kes selle omakorda 1803. aastal 25 000 taalri eest Adam Heinrich von Belowile müüs.

1834. aastal ostis mõisa 25 000 rubla eest Nicolai von Hartmann. See pani mõisa 1852. aastal 37 000 rubla eest panti, ostis selle siis taas vabaks ja müüs 1857. aastal 60 000 rubla eest maakohtunik Balthasar von Bergile. See müüs mõisa 1860. aastal 100 000 rubla eest Theodor von Czarnockile. Too sattus 1864. aastaks rahalistesse raskustesse ja müüs mõisa 75 000 rubla eest paruness Pahlenile, kes siis mõisa 90 000 rubla eest selle rentnikule Georg Jannaule pantis. See loovutas oma lepingu Woldemar Kiparskyle, kellelt paruness siis mõisa pandilepingu lõppemisel välja ostis ja pärast talle 45 000 rubla eest tagasi müüs. 

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 3/4 adramaad, sellele allus 102 mees- ja 153 naishinge. 1641. aastal oli Roperbeķi ja Kalnamuiža mõisa suurus 2 ja 1/2 adramaad. 1688. aastal oli mõisate suurus 3 ja 1/2 adramaad, 1734. aastal oli adramaid 1 ja 1/4, 1757. aastal aga 6 ja 3/4. Aastal 1823 oli mõisate suurus 4 ja 1/3 adramaad. 1832. aastal oli mõisatel adramaid 4 ja 1/5, 1881. aastal 3 ja 11/80, lisaks 5 ja 14/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus 1816. aastal üks karjamõis: *Maikendorf*.

## Viited
Braslava mõis

**Braslava mõis** (saksa keeles *Breslau*, läti keeles *Braslavas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Matīši kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas Braslava külas.

Mõisa juures kasvavad Braslava pargi lehis, Braslava pargi pärn ja Braslava allee tamm on looduskaitse all.

## Ajalugu

Braslava mõis on selles kihelkonnas ainus, mis ei kuulunud varem Asti ordulinnusele. Kuningas Gustav II Adolf kinkis mõisa Axel Oxenstiernale, kes tagastas selle Hans von Mahleni lesele (Hans von Mahlenile kuulus mõis enne aastat 1622). Hiljem, mõisade reduktsiooni ajal, konfiskeeriti see siiski koos teiste Oxenstiernade valdustega. Aastal 1723 tagastati see Oxenstiernade suguvõsale. Aastal 1742 ostis selle kapten von Völkersahm, aastal 1780 aga ülemleitnant Weissmann. Aastal 1783 läks mõis von Ceumernite suguvõsa valdusse.  

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 8 ja 3/4 adramaad, sellele allus 263 mees- ja 300 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 8 ja 3/4. Aastal 1734 oli mõisal adramaid kuus, aastal 1688 aga 8 ja 1/4. Aastal 1641 oli mõisa suurus kolm adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid kaheksa, aastal 1881 aga 7 ja 12/80, lisaks veel 12 ja 12/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale kolm karjamõisa: Kungan, Kunne ja Klahmann.

## Viited
Matīši kirikumõis

**Matīši kirikumõis** (saksa keeles *St. Matthiä Pastorat*, läti keeles *Matīšu mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Matīši kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäeval Valmiera piirkonda Matīši valda Matīši külla.

Mõis moodustati aastal 1687 (9 aastat pärast kihelkonna moodustamist). Maad eraldati selleks otstarbeks Bauņi mõisa maadest, ka finantseeris see mõis kirikumõisa kompleksi rajamist. 

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 3/8 adramaad, sellele allus 49 mees- ja 55 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 8 ja 3/4. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 1 ja 1/4, samuti ka aastal 1688. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 1 ja 3/20, aastal 1881 aga 1 ja 15/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

## Viited
Sārumi mõis

**Sārumi mõis** (saksa keeles *Sarum*, läti keeles *Sāruma muiža*) oli riigimõis, Umurga kõrvalmõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Limbaži piirkonda ja Umurga valda Kaijciemsi külla.

## Ajalugu

1630. aastal annetas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Vainiži ning Aluliina ja Kulna lossiläänid oma feldmarssalile Gustav Hornile. Vainiži lääni kuulusid *Wainseli, Sarumi, Ubbenormi, Rorveni ja Signitzi* vakused. Mõisate reduktsiooni ajal sai sellest riigimõis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Umurga mõisaga 13 ja 3/4 adramaad, neile allus 305 mees- ja 313 naishinge. Aastal 1641 oli Umurga, Vainiži ja Sārumi mõisa suurus 26 adramaad. 1688. aastal oli mõisate suurus 22 adramaad, 1734. aastal oli adramaid 9 ja 7/8. Aastal 1757 oli Umurga ja Sārumi mõisa suurus 13 ja 3/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisatel adramaid 11 ja 3/20, aastal 1881 aga 8 ja 3/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus 1816. aastal üks karjamõis: *Mellesars*.

## Viited
Jõekruiis

**Jõekruiis** on reisimine mööda sisemaa veeteid. Jõekruiis peatub sageli mitmes sadamas, mis jäävad marsruudi peale. Kuna paljud suur- ja väikelinnad paiknevad sageli jõgede ümbruses, peatuvad jõekruiisi laevad korduvalt väike- ja suurlinnade keskuses.

## Kirjeldus
### Päevased jõekruiisid
Päevased jõekruiisid on päeval tehtavad ekskursioonid, mille kestus võib olla näiteks 30 minutist kuni ühe päevani. Laevad ja paadid võivad kanda kümmet kuni tuhandeid inimesi. Seda tüüpi kruiise korraldatakse tavaliselt linnas, kus jõgi voolab läbi kesklinna (London, Pariis, Amsterdam, Bangkok) või piirkonnas, kus on mitmekesist looduslikku ilu (nt Rein, Thames). 

Mõned populaarsemad sihtkohad:
* Euroopas: Amsterdam, Budapest, Köln, London, Pariis;
* Aasias: Bangkok, Ho Chi Minh, Malaka, Kuching, Singapur;
* Ameerikas: New York, New Orleans, San Antonio;
* Aafrikas: Luxor, Kairo.

### Pikemad jõekruiisid
Jõekruiisi laevad koos majutusega pakuvad pikemaid kruiise.
Douglas Ward on öelnud, et „jõekruiis esindab elu aeglasel teel, seilates rahulikus tempos koos mitmete võimalustega avastada retkel jõekallastel asuvaid linnu. See on ülimalt rahustav kogemus, vastumürk elus tekkivatele survetele tempokas maailmas, ümbruskonnas, mis on mugav, ilma et see oleks detailirohke ja nõudlik, koos hea toidu ja nauditava seltskonnaga.“
Jõekruiisi erinevused ookeanikruiisist:
* Jõekruiisilaevad on väiksemad jõe suuruse/laiuse tõttu. Enamik laevu on võimelised kandma 90–250 inimest, kuid on ka erandeid.
* Jõekruiis pakub võimalust näha riigi sisemust.
* Jõekruiisil on maa kogu aeg nähtaval ja alati on midagi, mida vaadata.
* Ebatõenäoline saada merehaigust.

Praeguseks on jõekruiisid muutunud teatud maailma paikades tähtsaks turistidele pakutavaks teenuseks, nagu näiteks:
* Euroopas: Rein, Seine, Doonau, Volga;
* Aasias: Jangtse, Irrawaddy, Mekong, Ganges, Brahmaputra;
* Austraalias: Murray;
* Aafrikas: Niilus;
* Ameerikas: Mississippi, Amazonas.

## Eestis
Ka Eestis korraldatakse jõekruiise (eesti keeles soovitatakse sõna "kruiis" asemel kasutada sõna "ristlus"). Tartus tehakse lõbusõite Emajõel.
* Emajõe Lodjaselts, Lodjakoda, lodi Jõmmu, viikingilaev Turm
* Üks jõekruiisikorraldajaid Tartus on Setoline, üheks laevaks on M/I Alfa, kuhu mahub 80 inimest, reis kestab poolteist tundi ja laeva pardal on avatud kohvik. Samuti tehakse ka muid ekskursioone, näiteks Tartu-Piirissaare, ja see kestab 4–4,5 tundi.

## Viited
Liepupe kirikumõis

**Liepupe kirikumõis** (saksa keeles *Pernigel Pastorat*, läti keeles *Liepupes mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Liepupe kihelkonnas. Tänapäeval jäävad nii kirik kui mõisakompleks Limbaži piirkonda Liepupe valla Jelgavkrasti küla maadele.

Kirikumõisa maad, millel ka Liepupe kirik asub, olevat piiskop Michael Hildebrandile aastal 1501 koostatud aruande põhjal eraldatud juba aastal 1372.

Liepupe kirikumõisa pärn on looduskaitse all.

## Viited
Rubene kirikumõis

**Rubene kirikumõis** (saksa keeles *Papendorf Pastorat*, läti keeles *Rubenes mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Rubene kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Rubenes.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel ei kuulunud mõisale 1816. aastal ühtki adramaad maad, sellele ei allunud ka ainsatki hinge.

## Viited
Salatsi kirikumõis

**Salatsi kirikumõis** ehk **Salacgrīva kirikumõis**, ka **Salaca kirikumõis** (saksa keeles *Salis Pastorat*, läti keeles *Salacgrīvas mācītājmuiža*, ka *Salacas mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäeval Limbaži piirkonda Salatsi linna.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/4 adramaad, sellele allus 21 mees- ja 41 naishinge. Aastal 1688 oli mõisa suurus 1 ja 1/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 3/4, aastal 1757 aga 1 ja 1/4. Aastal 1823 oli mõisa suurus 10 ja 3/4 adramaad. Aastal 1836 oli adramaid 17/20, aastal 1881 adramaid ei olnud, ent 71/80 adramaad oli mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Kivi tänav (Rakvere)

**Kivi tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas .

Edela-kirdesuunaline Kruusa tänav on 115 m pikkune. See saab alguse Rägavere teelt, ristub Killustiku ja Paemurru tänavaga ning lõpeb Rakvere linna ja Rakvere valla vahelisel piiril Rabakivi tänaval. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult mõõdetuna ligikaudu 1,7 km. 

Tänava on äärde rajatud põhiliselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud enamuses 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Väike-Salatsi kirikumõis

**Väike-Salatsi kirikumõis** ehk **Mazsalaca kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Salisburg*, läti keeles *Mazsalacas mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäevase haldusjaotuse kohaselt Valmiera piirkonda Mazsalacasse, mõisakompleks asub aadressil Rīgas iela 10.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/4 adramaad, sellele allus 38 mees- ja 45 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 1 ja 1/4, aastal 1734 kuulus mõisale aga üks adramaa. Aastal 1688 oli mõisa suurus sama. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 1 ja 1/4, aastal 1881 aga 1 ja 20/80.

## Viited
Dikļi kirikumõis

**Dikļi kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Dickeln*, läti keeles *Dikļu mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Dikļi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Valmiera piirkonnas Dikļi vallas Dikļis.

## Ajalugu

Mõis rajati 1631. aastal ja seda finantseeris Dikļi mõisa omanik Jacob von der Pahlen.

1864. aastal korraldas sealne pastor Juris Neikens kirikumõisa juures esimese Läti laulupeo.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel ei kuulunud mõisale 1816. aastal ühtki adramaad, sellele ei allunud ka mitte ühtki hinge. Mõisal puudus majandusmaa ka muudel aastatel ja kirikumõisa pidas üleval Dikļi mõis.

## Viited
Kaevu tänav (Rakvere)

**Kaevu tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas.

Edela-kirdesuunaline Kaevu tänav on 217 m pikkune. Ta saab alguse Rägavere teelt ning lõpeb Rakvere linna ja Rakvere valla vahelisel piiril. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult umbes 1,7 km. 

Tänava äärde on rajatud põhiliselt katusekorrusega ühepereelamud, millest enamik on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Rudolf von Laban

**Rudolf von Laban**, tuntud kui **Rudolf Laban** (1879–1958), oli Ungari päritolu tantsija, koreograaf ja liikumise teoreetik.

Ta oli üheks moderntantsu algatajaks Euroopas. Tema töö pani aluse Labani liikumisanalüüsi metoodikale (labanotatsioon) ning täpsemate tantsu ülesmärkimise arengutele. Teda peetakse tantsuajaloo üheks olulisemaks isikuks.

## Elulugu
Rudolf Laban sündis 1879. aastal Austria-Ungari impeeriumis. Oma noorusaastatel oli Laban huvitatud maalimisest ja arhitektuurist. Viimast õppis ta Pariisis, Écoles des Beaux Arts koolis. Pariisis viibides hakkas teda lähemalt huvitama liikuva keha ja seda  ümbritseva ruumi vaheline suhe.

Pärast oma õpinguid Pariisis lavastas ta Münchenis karnevale. Tehes koostööd tantsija/koreograafi Heidi Dzinkowskaga hakkas Laban veelgi rohkem keskenduma liikumiskunstile. 

1915. aastal asutas Laban koreograafilise instituudi Zürichisse ning hiljem ka selle filiaale Itaaliasse, Prantsusmaale ja Kesk-Euroopasse. Samal ajal töötas koos oma õpilase Mary Wigmaniga välja tol ajal veel tundmata saksa ekspressionistliku tantsu.

1920. aastatel töötas koos oma õpilastega välja liikumise üleskirjutamise viisi – labanotatsiooni – mida ta 1928. aastal ka esitles. Sellest sai 20. sajandi tuntuim tantsukiri.

Labani koreograafia ja liikumise teooriad on aluseks tänapäevasele moderntantsule ja tantsu ülesmärkimisele. Ta töötas välja tantsu kui kunstivormi. 

Pärast Labani surma 1958. aastal viisid tema põhimõtteid edasi tema enda tunnustatud tantsijad: Mary Wigman, Kurt Jooss ja Sigurd Leeder.

## Viited
Liis Vares

**Liis Vares** (sündinud 26. novembril 1986 Rakveres) on eesti tantsuõpetaja ja koreograaf. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna tantsukunsti erialal ning täiendanud end Lissabonis, Viinis ja Hiinas. 

Õpetajatöös peab ta oluliseks improvisatsioonilist ja individuaalset lähenemist, keha ja tantsu mõiste avardamist ning võimalikku ümberhindamist ajas. Ta õpetab tantsu ka erivajadustega inimestele ja alates 2014. aastast on ta sertifitseeritud DanceAbility õpetaja. 

## Haridus
* 1994–2006 Rakvere Gümnaasium
* 1994–2002 Rakvere Muusikakool
* 2003–2006 Tantsu- ja Kunstikool Athena Rakveres
* 2006–2007 õppis Eesti Humanitaarinstituudis Lähis-Ida ja Aasia kultuurilugu
* 2007 osales Eesti Kunstiakadeemia ettevalmistuskursustel (maalikunst, joonistamine, tekstiilidisain) 
* 2007–2012 õppis Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias etenduskunstide osakonnas tantsukunsti eriala (tantsuõpetaja-koreograaf)
* Aastatel 2008, 2010, 2012 ja 2013 osales NoTaFe Rahvusvahelises Suvekoolis (improvisatsioon, kontaktimprovisatsioon, taju, kaasaegse tantsu tehnikad, *[[qigong]]*, *mind map improvisation performance presentation*)
* 2010–2011 õppis Lissaboni Polütehnilise Instituudi (Instituto Politécnico de Lisboa) kõrgemas tantsukoolis (Escola Superior de Danca) tantsukunsti (improvisatsioon ja kompositsioon)

## Tunnustus
* 2019 Kristallkingakese auhind
* 2022 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (missioonitunde ja julguse eest kasutada (etendus)kunsti kurja vastu võitlemisel ning nõrgemate eest seismisel. Preemia isetu humaanse tegevuse eest – nii sõjavastaste kui suitsiidiennetuslike aktsioonide korraldamise, erivajadustega inimeste juhendamise ja kaasamise, kui ka kunstiliselt kõrgetasemelise koreograafilise ruumi „Kus sa oled?“ loomise eest festivalil Baltoscandal.

## Isiklikku
Liis Varese vend on näitleja Sergo Vares.

## Viited
Ajujaht (konkurss)

**"Ajujaht"** on Eesti suurim konkurss-telesaade uuenduslike äriideede leidmiseks, mis pakub osavõtjatele tuge äriideede edasiarendamisel ja ärimudeliks vormimisel. Konkursi põhikorraldaja on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus.

Konkurssi kajastatakse telesaadete sarjana, mille seitset esimest hooaega näidati aastatel 2008–2018 Eesti Televisiooni kanalitel. Alates 2019. aastast näitab "Ajujahi" telesaadet TV3.

## Eesmärk
"Ajujahi" konkurss-telesaate eesmärgiks on tõsta ühiskonnas ettevõtlusteadlikkust, tutvustada ettevõtte käivitamise ja edasiarendamisega seonduvat, inspireerida ja julgustada inimesi ettevõtlusega tegelema.

## Populaarsus
"Ajujahi" 2016–2017 hooajal esitati kokku 309 äriideed. 100 parema sekka pääses rohkem kui kümne rahvuse esindajaid ning ideid tuli paljudest valdkondadest. Kaheksast saatest koosnev telehooaeg algas 6. aprillil 2017, kuhu pääsesid 100 paremat meeskonda. Finaal toimus 25. aprillil 2017, kui selgus 10. hooaja võitja, kelleks krooniti TempID.

## Auhinnafond
"Ajujahi" auhinnafond pakub võimaluse algkapitali hankimiseks. Mentorid tagavad kõrgtasemel asjatundlikkuse. Koolitused annavad teadmised idufirma loomiseks. Lisaks luuakse kontakte ja saadakse meediakajastust. "Ajujahi" 11. hooajal kandideerivad osalejad 75 000 € suurusele auhinnafondile. Ajujahi rahastaja on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus.

## Võitjaid
### Click & Grow
* 
Click & Grow võitis "Ajujahi" 2010. aastal. Ettevõte pakub automatiseeritud hooldussüsteemiga taimepotte. Ettevõte on osalenud idufirmade ärikiirendis Y Combinator ning saanud investoritelt miljoneid eurosid. Click & Grow on müünud sadu tuhandeid nutikaid potte ning ettevõtte põhiturgudeks on USA, Lääne-Euroopa, Hongkong ja Saudi Araabia.

### Taxify

2014. aastal osalenud Taxify mobiilirakenduse abil saavad kliendid tellida isiklikuks transpordiks sõiduki.

## Vaata ka
* Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus

## Viited

## Välislingid

*  andmekogus IMDb (inglise)
Lubja tänav (Rakvere)

**Lubja tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas.

Edela-kirdesuunaline Lubja tänav on 150 m pikkune. See saab alguse Võidu tänavalt ning lõpeb Rakvere linna ja Rakvere valla vahelisel piiril. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult mõõdetuna ligikaudu 1,3 km. 

Tänava lõunaserva on rajatud kolm ühepereelamut, põhjaservas asuvad endised tootmismaa krundid, mis on heakorrastamata. 

## Viited
Ülo Tambet

**Ülo Tambet** (13. jaanuar 1932 Kiviõli – 1. juuli 2021 Tallinn) oli eesti mäeinsener, tööstusjuht, partei- ja sporditegelane.

1951. aastal lõpetas ta Kiviõli 1. Keskkooli. 1956. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi mäeosakonna kiitusega.

1956. aastast töötas ta trusti Eesti Põlevkivi Käva-2 kaevanduse mäemeistrina, hiljem jaoskonnaülema abi, jaoskonnaülema ja kaevanduse peainseneri asetäitjana. 1968. aastast oli ta Kiviõli kaevanduse direktor, 1972. aastast trusti Eesti Põlevkivi juhataja, 1974. aastast tootmiskoondise Eesti Põlevkivi peadirektor. Aastatel 1986–1989 oli ta Eesti NSV Tehnilise ja Mäejärelevalve Valitsuse juhataja.

1966. aastast oli ta NLKP liige, 1986. aastast EKP Keskkomitee liige.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX, X ja XI koosseisu saadik, Eesti NSV Ülemnõukogu tööstus- ja energeetikakomisjoni esimehe asetäitja.

Aastatel 1987–1990 oli ta Eesti NSV Kergejõustikuföderatsiooni presiidiumi esimees, 1990–1999 Eesti Kergejõustikuliidu volikogu asejuhataja. Aastatel 1991–1994 oli ta Eesti Spordi Keskliidu juhatuse liige.

## Tunnustus
*1976 Kalevi auliige
*1979 Eesti NSV teeneline tööstustöötaja
*1982 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*2007 Kohtla-Järve linna aukodanik  (väljapaistvate teenete eest põlevkivitööstuse arendamisel ja panuse eest Kohtla-Järve linna ülesehitamisel).

## Viited

 ‎
Kadjaste vabaajakeskus

**Kadjaste vabaajakeskus** on asutus Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kadjaste külas. Asutuse juhataja on Alliki Luuasep.

Asutus asutati 2005.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Varstu kultuurikeskus

**Varstu kultuurikeskus** on kultuurikeskus Võru maakonnas Rõuge vallas (enne 2017. aastat Varstu vallas) Varstu asulas. 

Asutuse juhataja on Monika Toom.

Kultuurikeskuses tegutseb raamatukogu, postipunkt ja söökla.

2023. aasta algul tegi Rõuge vald ettepaneku kultuurimaja sulgeda ja ühendada see lähedal asuva Mõniste rahvamajaga.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Varstu valla kodulehel
Võhma vaba aja keskus

**Võhma vaba aja keskus** on asutus Viljandi maakonnas Võhma linnas. Asutuse juhataja on Evelyn Härm.

Asutus asutati 1994.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Võhma linna kodulehel
Sillamäe kultuurikeskus

**Sillamäe kultuurikeskus** on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Sillamäel.

Kultuurikeskuse hoone avati 1949. Enne seda tegutses Sillamäel rahvamaja, mis avati 1910.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Saue valla kultuurikeskus

**Saue valla kultuurikeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Saue vallas Laagri asulas. Asutuse juhataja on Ingrid Novikova.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Saue valla kodulehel
Rakke kultuurikeskus

**Rakke kultuurikeskus** on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Rakke asulas. Asutuse juhataja on Rene Põllumaa.

Asutus asutati 1989 Rudolf Pälsoni nimelise sovhoosi ametiühingu klubina. 1997 korraldati asutus Rakke kultuurikeskuseks.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rakke valla kodulehel
Rae kultuurikeskus

**Rae kultuurikeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Rae vallas Jüri asulas; ühtlasi Rae valla kultuurikeskus. Asutuse juhataja on Toomas Aru.

1984 avati A. Sommerlingi nimelise sovhoosi ametiühingu klubi. 1999 korraldati asutus ümber Rae kultuurikeskuseks.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Palade loodushariduskeskus

**Palade loodushariduskeskus** on loodushariduskeskus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palade külas. Asutuse juhataja on Karin Poola.

Palade Loodushariduskeskus moodustab 2016. aastast alates Soera Talumuuseumiga ühtse loodusõpet korraldava keskuse. Keskus kasutab õppepaikadena looduskeskuse õppeklassi, keskkonnalaborit, kivimite õppehoonet ja Soera Talumuuseumit.
 
Keskus organiseerib keskkonnaalast tegevust erinevatele huvigruppidele: laagreid, konverentse, näitusi, loodusretki ja praktilist loodusõpet. Olulisel kohal on koolitused õpetajatele, giididele ja loodusretkejuhtidele. Seos talumuuseumiga annab hea võimaluse pärandkultuuri ja pärandmaastike õppeks.

Kivimite õppehoones saab põhjaliku ülevaate Hiiumaa maastikest, geoloogilisest minevikust, kivististest, Kärdla meteoriidikraatrist ja kivimite kasutamisest läbi aegade.

## Viited

## Välislingid
*Palade loodushariduskeskus
*Loodushariduskeskuse eesmärgid
Raikküla valla vabaajakeskus

**Raikküla valla vabaajakeskus** on asutus Rapla maakonnas Raikküla vallas Lipa külas. Asutuse juhataja on Anne Kalf.

Asutus asutati 2013.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Narva-Jõesuu kultuurikeskus

**Narva-Jõesuu kultuurikeskus** on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Asutuse eestotsas on Valeria Lavrova.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pahe

**Pahe** on tegevus, käitumine või harjumus, mida üldiselt peetakse ühiskonnas amoraalseks, patuseks, kriminaalseks, ebaviisakaks, tabuks, rikutuks või alandavaks. Pahe võib veel viidata puudusele, negatiivsele iseloomuomadusele või halvale harjumusele (näiteks suitsetamine). Pahe on tavaliselt seotud inimese nõrga iseloomu või temperamendiga, mitte moraalsusega.

Pahe vastand on hüve või voorus.

Olenevalt riigist või jurisdiktsioonist, võib pahelisi kuritegusid käsitleda eraldi kategooriana kriminaalseadustikus. Isegi jurisdiktsioonis, kus pahe ei ole seadustikus otseselt kirjas, on termin "pahe" tihti kasutuselt justiitssüsteemis üldise terminina kuritegude kohta, mis hõlmavad tegevusi, mida peetakse amoraalseteks, sõltumata nende tegevuste legaalsusest või objektiivsest tekitatud kahjust.

Religioosne politsei, näiteks islami religioonipolitsei üksused või šariaadi politsei teatud Araabia maade osades, on moraalsuse üksused, mis jälgivad ka riietumisstiili, poodide sulgemist palveajaks, keelatud toitude ja jookide tarbimist ja homoseksuaalset käitumist.

## Vaata ka
*Hüve
*Voorus
*Patt
*Karistus
Makrokeskkond

**Makrokeskkond** (makro – 'suur-, hiid-'; antonüüm mikrokeskkond) on mõiste, mis tähistab kogu majandust ja ühiskonda mõjutavaid tegureid. Makrokeskkond hõlmab majanduslikke, demograafilisi, poliitilisi, kultuurilisi, tehnoloogilisi ja sotsiaalseid tegureid.

Poliitiline keskkond – poliitilised muutused, mida ettevõtted peavad jälgima ja analüüsima, on seotud muutustega Eesti seadustes ja Euroopa Liidu regulatsioonides. Samuti jälgitakse valitsuse vahetumist ja majanduspoliitika muudatusi.

Majanduslik keskkond – majanduskeskkonnas jälgitakse majanduskasvu ja majanduskriisidega seonduvat. Samuti jälgitakse valuutakurssi, intressimäära, maailmaturu hindasid ja inflatsiooni. Eesti siseturgu teenindavad ettevõtted jälgivad ja analüüsivad eelkõige Eesti majanduskasvu, sissetulekute, keskmise palga ja tööpuuduse muutumist, laenutingimusi ja regionaalsete majandusnäitajate erinevusi.

Sotsiaalne keskkond – selles keskkonnas jälgitakse demograafilisi näitajaid, näiteks elanikkonna vanuseline struktuur, rahvuslik ja religioosne koosseis, piirkondlik paiknemine ja perekonna suurus. Enamasti pakuvad ettevõtetele huvi sissetulekute jagunemist ning inimeste haridust iseloomustavad näitajad. Sotsioloogilised uuringud annavad ettevõtetele vajalikku informatsiooni inimeste eelistuste ja suhtumise kohta vaba aja veetmisse, säästmisse, investeerimisse jne.

Tehnoloogiline keskkond – tehnoloogilist keskkonda jälgitakse sellepärast, et muutused toovad endaga kaasa toodete, teenuste, protsesside, turunduskanalite, müügiviiside ja äritegevuse ülesehituse muutusi.

## Vaata ka
*Mikrokeskkond
*Keskkond

## Viited
Wolfgang U. Wurzel

**Wolfgang Ullrich Wurzel** (3. august 1940 Schleiz – 4. august 2001 Berliin) oli saksa keeleteadlane. Ta uuris teoreetilist fonoloogiat, morfoloogiat ja keelemuutuste teooriat. Wurzeli töö keskendus markeerituse teooriale. 

## Teoseid
*Dressler, Wolfgang U.; Mayerthaler, Willi; Panagl, Oswald & Wurzel, Wolfgang U. 1987. Leitmotifs in natural morphology. Amsterdam/ Philadelphia: John Benjamins Publ. Co.
*Wurzel, Wolfgang U. 1984. Flexionsmorphologie und Natürlichkeit. Berlin: Akademie-Verlag. 

## Viited
Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon

**Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon** (lühend **EMF**) on avalikes huvides mittetulundusühinguna tegutsev ühendus, mille eesmärgid ja põhitegevus on suunatud mootorrattaspordi, mootorkelguspordi, motomatkamise ja *[[quadracing]]*'u arendamisele Eestis.

## Põhitegevus
Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon edendab Eestis motokrossi, enduuro, ringraja, supermoto, mäkketõusu, triali, *[[speedway]]*, mootorkelgu, kiirendus- ja motomatkamise võistlusi. Võistlusi peetakse kõikjal üle Eesti riigi. Peetakse näiteks Eesti meistrivõistlusi, TOP200, Eesti karikavõistlusi. Välismaistest võistlustest toimus 2017. aastal Lange Motokeskuses FIM Monster Energy juunioride maailmameistrivõistluste üks etapp, kus võistlesid juunioride maailma paremik.

## Juhatus
EMF peasekretäriks on Rauno Kais (juhatuse ainuliige), kes valiti sellele ametikohale esimest korda 2017. aastal ja teist korda aastal 2019. EMFi president on aastast 2020 Marek Kiisa. EMFi nõukogusse kuuluvad Veiko Biene (nõukogu esimees), Mihkel Osula (nõukogu aseesimees), Martin Arumäe (nõukogu liige), Marko Saareke (nõukogu liige) ja Toomas Triisa (nõukogu liige).

## Ajalugu ja liikmed
EMF registreeriti esimest korda äriregistris 19. aprillil 1999 ning see on 1921. aastal asutatud Eesti Autoklubi Mootorratta Sektsiooni õigusjärglane. EMF ise in FIM (Fédération Internationale de Motocyclisme), FIM Europe (European Motorcycling Union) ja EOK (Eesti Olümpiakomitee) liige.

EMF omab aastast aastasse orienteeruvalt 80 liikmesorganisatsiooni, nende seas näiteks ka Pärnu Motoklubi, Kagu Motoklubi, Tihemetsa Motoklubi ning Viljandi Motospordiklubi.

EMF sõitjate nimistusse kuuluvad läbi aja näiteks Tanel Leok, Aigar Leok, Juss Laansoo, Gert Krestinov, Andres Krestinov.

## Viited

## Välislingid
*EMF koduleht
Deebetkaart

**Deebetkaart** on maksekaart, mida saab kasutada sularaha asemel, sooritades oste. Deebetkaart erineb krediitkaardist selle poolest, et deebetkaardi puhul saab inimene kasutada vaid oma kontol olemasolevat jääki.

Deebetkaartidel on ka põhinumber, mille alusel saab sooritada internetist oste, mis tähendab, et füüsilise kaardi olemasolu ei ole internetist ostes vajalik.
Paljudes riikides on deebetkaart leidnud ülekaalukat kasutust, mistõttu on vähenenud tšekkide ja sularaha kasutamine. Deebetkaartide areng, erinevalt krediitkaartide omast, on olnud spetsiifiline vastavalt selle väljaandja riigi reeglitele. 2000. aastatel on deebetkaartide kasutamise võimalusi laiendatud, näiteks saab deebetkaarti kasutada ka välismaal ja internetis oste sooritades.

Deebetkaardimaksete puhul kantakse ostu sooritamisel raha kaardi omaniku pangakontolt kohe müüja kontole. Deebetkaardiga saab pangaautomaatidest raha vajadusel kiiresti välja võtta.

## Vaata ka
*Pangakaart

## Viited
Pangakaart

**Pangakaart** on panga väljastatud maksekaart, mis võimaldab juurdepääsu kliendi rahalistele vahenditele. Tänu pangakaardile on võimalik kiiresti sooritada pangatehinguid ning olla kursis oma rahaasjadega. Pangakaart võib olla ka kiipkaart. Tavaliselt on pangakaardil kirjas kliendi nimi, emitendi nimi ja kaardi number.

Laias laastus on pangakaarte kahte tüüpi: deebetkaart ja krediitkaart. Deebetkaart tähendab seda, et kulutada on võimalik täpselt nii palju, kui kaardil parasjagu raha on. Krediitkaardiga on võimalik aga kasutada panga antud krediiti, mis tuleb pangale tagasi maksta. Krediitkaardi saamiseks eelduseks on regulaarne ja piisav sissetulek ning tuleb olla vähemalt 18-aastane. 

## Ajalugu

1949. aastal valmis esimene pangakaart, mille kontseptsiooni mõtles välja ja tutvustas maailmale John Biggins. See kaart oli mõeldud vaid väljavalitutele, kuna selle omamiseks oli vajalik pangakonto olemasolu Bigginsi pangas. Kaart kandis nime Charg ja selle omanikel oli võimalik sularaha välja andmata endale tooteid soetada. Poodidel tuli väljastada arve klientide ostude kohta Bigginsi pangale, misjärel tasus pank ostja kontolt raha võttes poele arve. Vaatamata sellele, et vaid vähesed said selle kaardi omanikeks, levis idee mugavast maksmisvõimalusest tohutu kiirusega. Neli aastat hiljem oldi ideega juba edasi jõutud ning Diners Club väljastas oma liikmetele maksekaarte, millega oli võimalik tasuda 27 New Yorgi restoranis toidu ja meelelahutuse eest. Esimesed pangakaardid olid trükitud papile või tselluloidile. 1950. aastal jõudis inimeste rahakotti aga tänapäeval tuttav plastkaart, mille väljastaja oli American Express.

### Pangakaartide ajalugu Eestis

Esimesena väljastati Eestis 1993. aastal ELT-kaardid, kui juba 1994. aastal väljastasid oma esimesed kaardid ka Ühispank ja Hansapank. Algul olid kasutusel magnetkaardid, kuid nüüdseks on need asendatud turvaliste kiipkaartidega. Rahvusvahelisi pangakaarte hakati Eestis väljastama aga alles 2000. aastal. 2016. aasta andmetel oli Eestis üle 800 pangaautomaadi ning 2015. aasta kolmandas kvartalis tehti Eestis väljastatud pangakaartidega 740 000 kaardimakset päevas kogusummas 12,6 miljonit eurot.
Mentorlus

**Mentorlus** on suhe, mille käigus teadlikum isik aitab juhtida vähem kogenud isikut. Mentor võib olla noorem või vanem inimene, kellel peab olema teatav erialane pädevus. See on õppimise ja arenemise partnerlussuhe kahe inimese vahel, kellest ühel on suur kogemus ja teisel on soov õppida. Mentorlus kogemus ja suhte struktuur mõjutavad psühholoogilisi ja sotsiaalseid toetusi, karjäärinõustamist, rollimudelite koostamist ja kommunikatsiooni, mis tulevad ette mentorlussuhtes, millesse on kaasatud protežid (praktikandid) ja mentorid.

Mentorlussuhte juhendatavat isikut saab nimetada *protégé* (mees), *protégée* (naine), *praktikant* või alates 2000. aastast *mentee*. Mentorit võib nimetada *godfather*/*godmother* või *rabbi*.

Mentorlus on protsess, mis alati hõlmab suhtlemist ja põhineb koostööl, kuid selle täpset definitsiooni on raske määratleda, mentorlusel on üle 50 definitsiooni. Üks paljudest definitsioonidest ütleb, et mentorlus on protsess, mille käigus antakse edasi teadmisi, vajalikke kontakte, psühholoogilist ja sotsiaalset toetust ning arendatakse karjääri või erialaseid teadmisi. Mentorlussuhtega kaasneb mitteametlik suhtlemine, mis toimub tavaliselt näost-näkku kindlal aja perioodil kahe inimese vahel, kellest ühel on rohkem teadmisi ja teisel on soov oma teadmisi arendada.

Euroopas on mentorlus olnud alates Vana-Kreeka aegadest. Alates 1970. aastatest on see levinud Ameerika Ühendriikidesse peamiselt koolitusvaldkondades, millel on olulised ajaloolised seosed naiste ja vähemuste võrdõiguslikkuse edendamise liikumisega, ja seda on kirjeldatud kui innovatsiooni Ameerika juhtimises.

## Viited
James Michael Rowe

**James Michael Rowe** (sündinud 21. oktoobril 1991) on Inglise jalgpallur, kes mängib klubis Aldershot keskvälja positsioonil.

## Karjäär
James Michael Rowe on sündinud Oxfordis. Rowe alustas karjääri Southamptoni Akadeemias, seejärel liitus jalgpalliklubi Readinguga, kus pärast kahte aastat mängimist pakuti talle esimest profilepingut. Lepingu jooksul viibis ta laenul Basingstoke Townis (2009) ja Lewes (2011).   

Ta lahkus Readingust ilma, et ta oleks kordagi saanud esindusmeeskonnas mängida, ning liitus Forest Green Roversiga 2011. aasta suvel. Ta skooris treeningmängudel Hereford Unitedi ja Cirencester Towni vastu, mille järel pakuti talle kahe aasta pikkust lepingut. Ta tegi debüüdi Forest Greeni meeskonnas 2011–12 hooaja avamängul Stockport Country vastu ning lahkus Forest Greenist 2013. aasta aprillis. 
 
2013. aasta juulis liitus ta Tranmere Roversiga, mis on League One’i kuuluv klubi. Ta tegi debüüdi esimeses voorus Mansfield Towni vastu, kust ta lõi esimese värava klubi meeskonnas. Mäng lõppes 3-2 võiduga. 2014. aasta mais avaldati, et ta pikendab oma lepingut veel ühe aasta võrra.

Rowe viimase minuti värav 2014–15 hooaja avamängus kindlustas neile 1-1 viigi York Cityga. See oli tema teine elukutselise jalgpalluri karjääri värav. Ta langes põhikoosseisust välja pärast 6 kuud ja puudus põhikoosseisust ligi 2 kuud, kuid tuli tagasi võiduväravaga Portsmouthi vastu 29. novembril.

Rowe leping lõpetati osapoolte kokkuleppel 2. veebruaril 2015.

5. augustil 2015 kinnitas Cheltenham Towni peatreener Gary Johnson, et Rowe liitub klubiga 2015–2016 hooajaks.

31. juulil 2017 liitus ta Aldershot Towni klubiga ning sõlmis üheaastase lepingu.

## Viited
Arthur Masuaku

**Fuka-Arthur Masuaku Kawela** (sündinud 7. novembril 1993) on Prantsusmaa-Kongo jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş.

Ta alustas karjääri Prantsusmaa klubis Valenciennes, on kuulunud Kongo DV jalgpallikoondisse ning Prantsusmaa noortekoondisse U18- ja U19-vanusegrupis.

## Klubikarjäär
### Valenciennes
Masuaku tuli läbi Valenciennesi noortesüsteemi. Ta tegi Prantsusmaa kõrgliiga (Ligue 1) debüüdi hooaja avamängus, 2013–14. hooajal, 10. augustil Toulouse'i meeskonna vastu. Ta vahetati sisse Tongo Doumbia asemele pärast 75. minutit. 29. jaanuaril 2014 lõi Masuaku oma esimese ametliku värava Valenciennesi meeskonnas 1:2 kaotusmängus võõrsil Marseille vastu.

### Olympiakós
Juulis 2014 liitus Masuaku Kreeka kõrgliigaklubiga Olympiakos. Ta tegi oma Superliiga (Kreeka kõrgliiga) debüüdi Níki Volose meeskonna vastu ja oma kolmandas liigamängus andis ta kodustaadionil peetud 3:0 võidumängus kaks resultatiivset söötu. Kolm päeva hiljem tegi ta oma debüüdi ja skooris UEFA Meistrite Liigas Madridi Atlético vastu 3:2 võiduga lõppenud kodumängus.

2015. aasta aprillis ja mais näitasid Itaalia suurklubid nagu Roma, Inter ja Juventus üles huvi teda enda meeskonda palgata. Tema agent Roger Henrotay teatas, et lepingu pikendus Olympiakóse klubiga on tegevusjärgus. Juulis sai avalikuks, et ligi nelja miljoni eurone pakkumine on tehtud Itaalia kõrgliigaklubi Genoa poolt Olympiakósele. Pakkumine sisaldas ka kunagist Olympiakóse mängijat Ioánnis Fetfatzídist, kes siirdunuks ülemineku lisasättena Genoast oma kunagisse koduklubisse tagasi. Masuaku koduklubi lükkas selle pakkumise tagasi.

### West Ham United
8. augustil 2016 liitus Masuaku pärast 4-aastase lepingu sõlmimist Inglismaa kõrgliigaklubiga West Ham United. West Ham United maksis Olympiakósele Masuaku üleminekusummana 6,2 miljonit naela. Ta tegi oma Inglismaa kõrgliiga debüüdi West Hami meeskonnas 2:1 võõrsil kaotuses Chelsea jalgpalliklubile. 15. augustil 2016 tunnistas Masuaku, et enda Premier League'i debüüti tehes tundus talle Inglismaa kõrgliiga väga raske just nende omapäraste omaduste poolest. Nendeks oli kiire mängutempo ja väga füüsiline lähenemine mängule. Ta lõi oma esimese värava West Hami meeskonnas Inglise karikasarjas (EFL Cup) Bolton Wanderersi vastu 19. septembril.

### Beşiktaş
2022. aasta augustis läks ta West Ham Unitedist üheks hooajaks laenule Beşiktaşi.

## Koondisekarjäär
Olles mänginud Prantsusmaa jalgpallikoondises noorte vanuseklassis, otsustas Masuaku 2017. aasta juunis kasutada oma õigust esindada täiskasvanute tasemel Kongo Demokraatlikku Vabariiki. Ta kutsuti augustis 2017 esimest korda Kongo DV jalgpallikoondisse kaheks kvalifikatsioonimänguks Tuneesia vastu. Koondisedebüüdi tegi ta aasta hiljem, 13. oktoobril 2018, mängus Zimbabwe vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 15. juunil 2019 sõprusmängus Keenia vastu. Ta kuulus Kongo DV koondisse 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

## Meeskondlikud saavutused
### Olympiakós
*Kreeka Super League: võidud 2014–15, 2015–16
*Kreeka karikavõistlused: võit 2014–15, teine koht 2015–16

## Viited
Rakvere jõulupuu

**Rakvere jõulupuu** oli aastatel 2013–2017 jõulude eel Rakvere keskväljakule paigutatud ebatraditsiooniline installatsiooniline jõulukuusk, mis oli igal aastal erineva kujundusega. Installatsioonide autor oli toonane Rakvere linnakunstnik Teet Suur. Installatsioonide valmistamisel kasutati materjali, mis muidu oleks ära visatud ning mis seostus taaskasutuse ja kokkuhoiuga.

Selle perioodi Rakvere jõulupuud pälvisid teiste jõulupuude seas rahvusvahelist tähelepanu. Kuigi väikelinnana ei suuda Rakvere suurlinnadega võistelda, võivad ideetasandil linnad üksteisega täiesti võrdselt konkureerida.

Rakvere jõulupuuinstallatsioonid tekitasid vastakaid arvamusi: oli neid, kellele need väga meeldisid, aga ka neid, kes soovisid Rakveres näha traditsioonilist jõulukuuske.

## 2013. aasta jõulupuu
Pisikestest kuuskedest moodustatud kuusetukk toodi metsast hooldusraie alalt. Kuuskede küljes põles 17 000 LED-lampi. Esimesel kahel ööl saatis kuusesalu ebaõnn – tormituul puhus kuused ja valgustusjuhtmed laiali, millega kaasnes hulgaliselt lisatööd.

## 2014. aasta jõulupuu

Installatsiooniga sooviti erineda eelmise aasta kuusesaluinstallatsioonist ja kasutada tööstusjäätmeid. Jõulukuusk valmistati puidujääkidest ja pindlaudadest. Efektsete roheliste tuledega kaunistatud kuuse valis Ameerika Ühendriikide uudisteportaal Huffington Post maailma 14 omanäolisima jõulupuu hulka. Kuuse välisilme erines päevavalguses ja ööpimeduses.

## 2015. aasta jõulupuu
Umbes 12 meetri kõrgune jõulupuu oli valmistatud 121 vanast aknast. Kunstniku idee sai alguse majade keldritesse ja pööningutele seisma jäänud vanadest akendest. Enamik materjalist saadi ühest aknaid vahetavast firmast. Klaasid kaeti värviliste kiledega, raamid jäeti selliseks, nagu need olid – kriimude ja mahakoorunud värviga. Ehitustöödel olid abiks Rakvere Ametikooli ehituspuuseppade kursuse õpilased ja nende juhendaja.

Rakvere keskväljakul rahvast rõõmustanud aknapuu pälvis üleilmset tähelepanu: Suurbritannia meediaväljaanne The Guardian valis selle maailma 12 omapäraseima jõulupuu hulka. 2016. aastal paigaldas Rakvere sõpruslinn Lapua Soomes aknakuuse oma kultuurikeskusse.

## 2016. aasta jõulupuu
Algideeks oli kujutada ajamasinat või kellamehhanismi. Installatsioonis kasutati elektromehaanikat, mis pani jõulupuu osad ööpäev läbi liikuma. Jõulupuu meenutas Eiffeli torni, mis värvus aeglaselt roheliseks ja roosaks. Jõulupuutorni külgedel käisid ringi meetrised kuldsed ja hõbedased hammasrattad, igaüks ise tempos. Huffington Post paigutas selle Rakvere liikuva jõulupuu maailma 21 vaatamisväärseima jõulupuu hulka.

## 2017. aasta jõulupuu
Eesmärk oli luua kandilisest saematerjalist biomorfne loodusvorm. Jõulupuu valmistati puidust ja vineerist. See koosnes paljudest ustest ja seda iseloomustas rikkalik värvigamma. Oli võimalik minna puu sisse. Jõulupuu sündis Rakvere ametikooli õppurite ja õpetaja Raiko Kaasiku käe all.

## Viited
Higinäärmed

**Higinäärmed** on higi nõristavad nahanäärmed. Inimesel on ligi 2 miljonit higinääret, mis paiknevad ebaühtlaselt keha pinnal. Higinäärmeid on kahte liiki: ekriinse ning apokriinsed. Ekriinsed higinäärmed katavad enamiku kehast, avanedes pooridena otse keha pinnale sarvkihile. Need talitlevad juba sünnist alates. Apokriinsed higinäärmed arenevad välja puberteedieas, paiknevad kaenlaaugus, pea piirkonnas ja kubemes ning mille toodetud higi on viskoossem.

## Viited
Eesti NSV teeneline tööstustöötaja

**Eesti NSV teeneline tööstustöötaja** oli Eesti NSV-s välja antud aunimetus.

Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "tähtsamate kutsealade töölistele ja insener-tehnilistele töötajatele, kes on pikemat aega edukalt töötanud Eesti NSV tööstusettevõtetes ning uue tehnika ja eesrindliku tehnoloogia kasutuselevõtmisega saavutanud häid töönäitajaid ja palju kaasa aidanud vabariigi tööstuse arendamisele".

Eesti NSV teenelise tööstustöötaja aunimetus võeti kasutusele Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 25. augusti 1967. aasta seadlusega "Eesti NSV teenelise tööstustöötaja aunimetuse kehtestamise kohta".

## Viited