open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tootmiskoondis

**Tootmiskoondis** (lühend *tk, TK*) on ettevõtete kogum, mida juhib üks keskus, või nõrgemalt omavahel seotud tootmisettevõtete ühendus, kuhu võib kuuluda teadusasutusi, uurimislaboreid, konstrueerimisbüroosid ja muid iseseisvaid asutusi.

## Eesti tootmiskoondised
1960. aastate teisel poolel hakati Eesti NSVs ühe valdkonna tööstusettevõtteid ühendama tootmiskoondisteks.

Eesti NSV ajal tegutsesid näiteks:
*Tootmiskoondis Liviko
*Tootmiskoondis Kooperaator
*Tootmiskoondis Silikaat
*Tootmiskoondis Talleks.

## Vaata ka
*teadustootmiskoondis
*kombinaat

## Viited
Air Botswana

**Air Botswana Corporation** on Botswana riiklik lennufirma peakorteriga Gaborones. 

Firma opereerib riigisiseseid ja regionaalseid regulaarlende kodulennujaamast Sir Seretse Khama lennujaamast. Lennufirma on mitu aastat olnud kahjumis, ning seda on mitu korda püütud erastada. Uuemate lennukite saabumisega ning firma efektiivsemaks muutmisega on suudetud kahjumit vähendada.

## Lennukipark

Seisuga 3. jaanuar 2016 on Air Botswanal 7 lennukit.





## Viited
Marcel Barbeau

**Marcel Barbeau** (18. veebruar 1925 Montréal – 2. jaanuar 2016 Montréal) oli Kanada maalikunstnik ja skulptor.

Aastast 1995 Kanada ordeni ohvitser (Officers of the Order of Canada). Samuti oli ta Kanada Kuningliku Kunstiakadeemia liige.

Tema tütar on filmilavastaja ja Wapikoni Mobile asutaja Manon Barbeau, tütretütar Anaïs Barbeau-Lavalette on filminäitleja ja -lavastaja.

## Välislingid
*Koduleht
Batakiai vald

**Batakiai vald** (leedu keeles *Batakių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 102 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1392 inimest. Valla keskuseks on Batakiai alev (2011. aastal 246 elanikku), vallamaja aadress on Ateities g. 18. Vallavanem on Jonas Juozapaitis. Lisaks alevile ja küladele moodustab eraldi asula veel Batakiai raudteejaam (aastal 2011 oli seal 91 elanikku).


BatakiuEvLiutBazn.JPG|Batakiai luteri kirik Gerviečiais
Mazintu_sodyba.jpg|Mažintai
Batakių_GS.jpg|Batakiai raudteejaam
Ivaziavimas_i_Norkiske.jpg|Norkiškė


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Gilberto Mendes

**Gilberto Ambrósio Garcia Mendes** (13. oktoober 1922 Santos – 1. jaanuar 2016 Santos) oli Brasiilia helilooja.

Õppis kompositsiooni Cláudio Santoro juhendamisel. 1960. aastatel täiendas end Darmstadtis, kus tema juhendajateks olid Pierre Boulez, Henri Pousseur ja Karlheinz Stockhausen. 

Gilberto Mendes töötas muusikaõppejõuna Ameerika Ühendriikides Wisconsin-Madisoni ülikoolis ja Austinis asuvas Texase ülikoolis, hiljem oli ta São Paulo ülikooli professor.
Lauksargiai vald

**Lauksargiai vald** (leedu keeles *Lauksargių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 64 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1271 inimest. Valla keskuseks on Lauksargiai küla, vallamaja aadress on Beržų g. 1. 18. Vallavanem on Jonas Gedminas.


OplankioEžeras.JPG|Oplankyse järv
LauksargiųBažn.JPG|Lauksargiai luteri kirik


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Gaurė vald

**Gaurė vald** (leedu keeles *Gaurės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 218 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2424 inimest. Valla keskuseks on Gaurė alev (2011. aastal 418 elanikku), vallamaja aadress on Gaurės g.17. Vallavanem on Vidmantas Skirius.


GaurėsStogastulpis.JPG|Gaurė
KiukiškiųPLK.JPG|Kiukiškiai linnamägi
LaukesosDurpynas.JPG|Laukėsa turbaraba
Kunigiskiai_Taurages.jpg|Kunigiškiai


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Torshälla

**Torshälla** on tiheasustusega paikkond Rootsis Eskilstuna vallas.

2010. aastal elas seal 7612 inimest.

Linn on tuntud epamiselt terasetööstuse ja vanalinna tõttu.

## Viited
EVEA Pank

AS **EVEA Pank** oli aastatel 1989–1999 Eestis tegutsenud krediidiasutus. 

Panga asutas 4. juulil 1989 Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsioon (EVEA).
 

1993. aastal ühines EVEA Pangaga, 1991. aastal asutatud Viimsi Pank.

EVEA pank ehitas 1998. aastal Tallinnas panga- ja büroohoone  Pronksi tänav 19, arhitektid Vilen Künnapu, Ain Padrik (AB Künnapu & Padrik).

1. oktoobril 1998 tegi Eesti Pank otsuse lõpetada alates 2. oktoobrist 1998 EVEA Panga tegevus ja alustada tema suhtes Tallinna Linnakohtus pankrotimenetlust. Eesti Pank põhjendas oma otsust sellega, et EVEA Pank ei olnud võimeline rahuldama klientide ja võlausaldajate õigustatud nõudeid. 

1998. aastal läks pank pankrotti, EVEA Panga pankrot kuulutati välja 5. veebruaril 1999 ja pankrotimenetlus kestis kuni 7. aprillini 2006.
## Viited

## Välislingid
*EVEA Pank - finantsjuutide mängumaa, Äripäev, 05.10.1998
*EVEA PANGA TEADE: KASUMIPROGNOOSI MUUTUS, 24.04.1997, EVEA Pank, TLN
Holdašivka

**Holdašivka** (ukraina keeles Голдашівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 1017.
Kasak

**Kasak** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kasak 329 inimesel (166 mehel ja 163 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kasak meeste puhul 401. ja naiste puhul 462. kohal. Levinuim on see Võru maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 20,36.

## Nime kandjaid
*August Kasak, ametnik ja ühistranspordi pioneer
*Elias Kasak, sõjaväelane
*Enn Kasak, filosoof
*Kadri Kasak, laulja

## Viited
Vilmos Zsigmond

**Vilmos Zsigmond** (16. juuni 1930 Szeged – 1. jaanuar 2016 Big Sur, California) oli Ungari päritolu USA filmioperaator.

Zsigmond tegi koostööd selliste filmirežissööridega nagu Robert Altman, Steven Spielberg, Jack Nicholson, Richard Donner, Woody Allen jpt.

Aastal 1978 võitis Oscari filmi "Close Encounters of the Third Kind" (eesti keeles "Kolmanda astme lähikontaktid") eest.

## Filme

## Välislingid
*
Eesti Agronoomide Selts Rootsis

**Eesti Agronoomide Selts Rootsis** (lühend **EAS Rootsis** või **EASR**) oli eesti agronoomide Rootsis asutatud selts, mis tegutses aastatel 1945–1994. Selts loodi 1940. aastal Eestis likvideeritud Eesti Agronoomide Seltsi eeskujul. 

## Vaata ka
*Eesti Agronoomide Selts USAs
*Eesti Agronoomide Koondis Kanadas

## Viited

## Välislingid
*Karl Annuk. Eesti Agronoomide Selts Rootsis (EASR) 1945...1994. 1995
EASR

**EASR** on akronüüm, mille all võidakse mõelda järgmist:
*Eesti Agronoomide Selts Rootsis
*Euroopa Religiooni Uurimise Assotsiatsioon
Ljulõntsi (Kalõnivka rajoon)

**Ljulõntsi** (ukraina keeles Люлинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 580. Pindala on 1,246 km².
Figen Yüksekdağ

**Figen Yüksekdağ Şenoğlu** (sündinud 9. novembril 1971 Adanas) on Türgi poliitik. Ta oli 22. juunist 2014 kuni 9. märtsini 2017 üks kahest Rahvaste Demokraatliku Partei esimehest. Ta valiti 2015. aasta Türgi parlamendivalimistel Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks.
Kuusiku katsekeskus

**Kuusiku katsekeskus** (varasema nimega *Kuusiku katsebaas* või *Kuusiku katsejaam*) on Eesti Põllumajandusuuringute Keskuse struktuuriüksus, kus tehakse sordi-, mullaharimise-, taimekaitse jpm katseid. 

Katsekeskuse ajalugu ulatub 1924. aastasse, kui Arukülast viidi üle Kuusiku mõisasse Riigi Põllutöö Katsejaam. Jaamast kujunes Eesti juhtivaid agrotehnika- ja agrokeemia uurimisasutusi. 1939 nimetati jaam ümber Riigi Põllumajanduse Uurimis- ja Katseinstituudiks. 1944–1946 kandis jaam nime Kuusiku Põllumajanduse Uurimisinstituut. 

Aastatel 1946–1956 kandis nime ENSV Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi Kuusiku filiaal ja hiljem Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi katsebaas.

## Viited
Liigikaitseala

**Liigikaitseala** on kaitseala, kust kaitstakse ühte kindlat liiki. Näiteks Alliku liigikaitsealal kaitstakse must-toonekurge.

## Eesti liigikaitsealasid
*Alliku liigikaitseala
*Oja liigikaitseala
*Tõstamaa liigikaitseala
Piirissaare lennuväli

**Piirissaare lennuväli** (regionaalne kood EEPR) oli Piirissaarel asuv murukattega lennuväli. Lennuvälja haldas Tartu Ülenurme Lennujaam. Lennuvälja maandumisraja pikkus on 600 m. 

## Viited
Vormsi lennuväli

**Vormsi lennuväli** on Vormsi saarel Hullo küla lähedal asuv lennuväli. Lennuväli oli kasutuses Nõukogude Liidu ajal ja võeti uuesti kasutusse aastast 2012. Lennuväljal opereerib MTÜ Vormsi Aero Klubi.

## Viited
Štšaslõve (Tultšõni rajoon)

**Štšaslõve** (ukraina keeles Щасливе) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 64. Pindala on 0,318 km².
Raudteeliin

**Raudteeliin** on kaht geograafilist punkti omavahel ühendavad üks või mitu üksteisega külgnevat raudteepeateed, mis moodustavad korrapärase liiklusena reisijate või kaubaveoks kasutatava transpordiliini.

Seal, kus raudteevõrgu mingi lõik koosneb kahest või mitmest kõrvuti kulgevast raudteeliinist, on liine sama palju nagu **marsruute**, mida liinid teenindavad.

Raudteeliinid omakorda jaotatakse **jaamavahedeks**. Ajalooliselt tähistas jaamavahe kahe jaama vahelist raudteelõiku, kuid tänapäeval on see jaamade, teepostide või teeposti ja jaama vaheline raudteelõik.

Kohta, mis jaotab raudteeliini jaamavahedeks või jaamavahe omakorda blokkpiirkondadeks, nimetatakse **meldepunktiks**.

## Eesti raudteeliinid
*idasuunal
**Tallinn-Tapa
**Tapa-Narva
**Tapa-Tartu

* lõunasuunal
** Tartu-Koidula
**Tartu–Valga
**Valga-Koidula

*edelasuunal
**Tallinn-Lelle
**Lelle-Viljandi

*läänesuunal
**Tallinn-Keila
**Keila-Paldiski
**Keila-Riispere
**Klooga-Kloogaranna

## Viited
Salme kopteriväljak

**Salme kopteriväljak** (ICAO: EESE) on Saaremaal Saaremaa vallas Imara külas asuv kopteriväljak.  

Väljakut haldab Oleg Sõnajala juhitav Estwind Energy OÜ. Väljaku mõõtmed on 30 x 30 m. 

## Viited

## Välislingid
*Kopteriväljak Lennuameti kodulehel
Tallinna Linnahalli kopteriväljak

**Tallinna Linnahalli kopteriväljak** (ICAO: EECL) on Tallinna Linnahalli juures asuv kopteriväljak. Väljak ehitati ümber Linnahalli basseinist ja valmis 2000. Väljaku mõõtmed on 24 × 24 m.

## Viited

## Välislingid

*Kopteriväljak Lennuameti kodulehel
Veduridepoo

**Veduridepoo** (vananenud kirjanduses *vedurikuur*) on depoo, kus hoitakse ja võidakse remontida vedureid. 

## Eesti veduridepoosid
*Mõisaküla veduridepoo
*Tallinna veduridepoo
*Tapa veduridepoo

## Välismaa veduridepoosid
*Piła veduridepoo Poolas
Nyons

**Nyons** [ni'ons] on linn Prantsusmaal Drôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 234–940 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Pierre Combes Sotsialistlikust Parteist *(Parti socialiste)*.

## Sõpruslinnad
*  Mechernich, Saksamaa (1967)
*  Manciano, Itaalia (1991)
*  Nyon, Šveits (1991)
*  Nules, Hispaania (1995)
*  Borca, Rumeenia (1995)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Jonzac

**Jonzac** [žon'sak] on linn Prantsusmaal Charente-Maritime'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 26–87 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Claude Belot Vabariiklaste Parteist *(Les Républicains)* (endise nimega UMP).

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Põllumajandusminister

**Põllumajandusminister** on valitsuses minister, kelle ülesanne on riigi põllumajanduspoliitika kavandamine ning põllumajanduse süsteemne arendamine. Põllumajandusminister on põllumajandusministeeriumi juht. 

## Eesti regionaal- ja põllumajandusminister
12 tooli (film 1976)

**"12 tooli"** (vene keeles *"12 стульев"*) on 1976. aastal valminud neljaosaline Nõukogude Liidu mängufilm, mille lavastas Mark Zahharov. Film põhineb Ilfi ja Petrovi satiirilisel romaanil "12 tooli".

Filmis mängivad Andrei Mironov (Ostap Bender), Anatoli Papanov (Ippolit Matvejevitš Vorobjaninov), Rolan Bõkov (isa Fjodor) jpt.
Millau

**Millau** [mi'jo] on linn Prantsusmaal Aveyroni departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 340–888 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Christophe Saint-Pierre Vabariiklaste Parteist *(Les Républicains)* (endise nimega UMP).

## Sõpruslinnad
*  Louga, Senegal (1962)
*  Bad Salzuflen, Saksamaa (1975)
*  Bridlington, Suurbritannia (1992)
*  Sagunto, Kataloonia (2006)
*  Mealhada, Portugal (2010)

## Vaata ka
* Millau viadukt

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*inglise keeles*)
Konsulent

**Konsulent** on enamasti põllumajandusküsimustes nõuandev koolitatud isik (nõuandja, nõunik).

1931 asutati Eestis Põllutöökoda, mille igas põllumeeste konvendis töötas üks maatulunduskonsulent. Peale nende oli veel asenduskonsulente, eriseltside konsulente, aianduse, piimanduse jt valdkondade konsulente . Konsulentide ülesannete seas oli korraldada põllumajanduskursuseid, -näitusi . 

Nõukogude perioodil konsulendid ei tegutsenud . 

1994 asutati Eesti Konsulentide Ühing .

## Viited
Mauriac

**Mauriac** on kahe vall nimi Prantsusmaal:

***[[Mauriac (Cantal)|Mauriac]]**, Cantali departemangus
***[[Mauriac (Gironde)|Mauriac]]**, Gironde'i departemangus
Seemnekasvatus

**Seemnekasvatus** on põllumajandusliku tootmise haru, mis keskendub sordiseemne paljundamisele.

1919-1940 tegutsesid Eestis Eesti Seemnevilja Ühisus ja Eesti Sordiparanduse Selts.

## Vaata ka
*seemne sertifitseerimine 
*sordiaretus

## Viited
Saint-Amand-Montrond

**Saint-Amand-Montrond** [sänt aman montron] on linn Prantsusmaal Cheri departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 148–312 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Thierry Vinçon.

## Sõpruslinnad
*  Nottuln, Saksamaa
*  Otwock, Poola
*  Riobamba, Ecuador

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Viinatööstus

**Viinatööstus** on toiduainetööstuse haru, mis valmistab kangeid alkohoolseid jooke. 

Viina põhitoore on piiritus, mida tehakse kartulitärklise või teraviljapulbri kääritamisel, kasutades selleks odralinnaseid.

Euroopas tekkis viinatööstus 10. sajandil, kui veinist hakati tegema piiritust. 

Eesti alalt on esimene teade viinategemisest 1485. Tollal valmistati Eestis viina eelkõige maal. 1645 keelati talupoegadel maal viinategemine ja seda hakati tegema mõisate õlleköökides (viinaköökides). 19. sajandil oli viinategemine mõisnike peamine sissetulekuallikas. 1870. aastatest hakati Eestis viinaköökide asemel rajama piiritusvabrikuid. 

## Vaata ka
*veinitööstus
*õlletööstus

## Viited
Brive-la-Gaillarde

**Brive-la-Gaillarde** [briv la gajard] on linn Prantsusmaal Corrèze'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on nelja kantoni keskuseks.

Linn on rahvaarvult departemangu suurim.

Linna territoorium asub 102–315 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Frédéric Soulier Vabariiklaste Parteist *(Les Républicains)* (endise nimega UMP).

## Sõpruslinnad
*  Dunstable, Suurbritannia (1967)
*  Joliette, Québec (1985)
*  Lauf an der Pegnitz, Saksamaa (1985)
*  Reus, Kataloonia (1985)
*  Guimarães, Portugal (1990)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Põllumajandusmaa

**Põllumajandusmaa** (ka *põllumajanduslik maa*) on maa, kus kasvatatakse põllumajandussaadusi või kus on head põllumajanduslikud ja keskkonnatingimused millegi kasvatamiseks. Intensiivse kasutusega põllumajandusmaad nimetatakse haritavaks maaks. Põllumajandusmaa on näiteks põllumaa, püsirohumaa, viljapuu- ja marjaaiad, puukoolid, koduaiad .  

## Viited
Metsakasvatus

**Metsakasvatus** on nii metsamajanduslik tegevus kui ka metsateaduse haru. 

Metsakasvatus, kui teadusharu tegeleb metsa kasvatamisega seotud aspektidega. Metsakasvatus käsitleb muu hulgas metsakasvatusvõtteid, metsa bioloogiliste protsesside mõjutamisvõimalusi, metsa kasvatamise majanduslikku otstarbekust, metsakaitset .

Metsakasvatuse kui metsamajandusliku tegevuse peaeesmärgiks on saada metsa uuendust ja kasvatada sellest hooldusraiete ja muude võtetega väärtuslik (elujõuline, tootlik, mitmekesine) mets.  

Metsaseaduse järgi on metsa kasvatamiseks lubatud teha hooldusraieid ja reguleerida metsamulla vee- ja toiterežiimi.

## Viited
Lannion

**Lannion** [lan'jon] on linn Prantsusmaal Côtes-d'Armori departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 0–107 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Paul Le Bihan Sotsialistlikust Parteist *(Parti socialiste)*.

## Sõpruslinnad
*  Günzburg, Saksamaa
*  Viveiro, Galicia
*  Caerphilly, Suurbritannia

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Teraviljakasvatus

**Teraviljakasvatus** on taimekasvatuse haru, mis tegeleb teraviljade kasvatamisega. 

Järjepideva kunstliku valiku tulemusena on teraviljad juba tuhandete aastate eest kodustatud ehk kaotanud isepaljunemise võime: nad suudavad paljuneda üksnes inimese abiga. Metsiku teravilja seemned pudenevad valmides viljapeast välja, aga kodustatud teraviljade seemned seda ei tee, et vilja koristamisel oleksid kaod väiksemad. Viljaterad saavad viljapeast välja tulla üksnes inimese abil. Samas on kunstliku valiku tulemusel teraviljade saagikus eriti viimastel aastakümnetel oluliselt suurenenud, mis võimaldab nende külvipinda suurendamata saada järjest suuremaid saake.

## Ajalugu
Esimesed teraviljad, mis kodustati, olid nisu ja oder. See juhtus umbes 12 000 aastat tagasi Edela-Aasias Viljaka Poolkuu alal.

Antiikaja põllumajanduses ja kaubanduses oli teravili väga tähtis. Teraviljakasvatus näitas majanduse arengutaset. 

Antiikaja tähtsaim leivavili oli nisu, paremuselt teiseks peeti otra ja kolmandaks kõige vastupidavamat teravilja rukist. Euroopast pärinevat kaera hakati kultuurtaimena kasvatama hiljem, antiikajal viljeldi seda ainult mägedes ja söödi peamiselt näljaajal. Kõige lihtsam teraviljaliik on speltanisu, mis on pärit Pärsiast või Egiptusest. Juba Trooja väljakaevamistel leiti üheteranisu. 

Teraviljal oli kultustes tähtis koht. Vanakreeka mütoloogias austati viljakusjumalannat Demeteri (vanarooma mütoloogias Ceres), kes vastutas ka taimekasvatuse eest. Müüdi järgi laskis Demeter tänuks talle osutatud külalislahkuse eest Triptolemosel inimestele põlluharimist õpetada. Külvi ja lõikusega seostus kultuslikke pidukombeid. 

Külvatav teraviljaseeme valiti hoolikalt, leotati ning muudeti ussidele ja lindudele söödamatuteks. Külvamisel kasutati seemne mulda viimiseks äket või kõrvade ehk silumislaudadega atra. Pärast külvamist kitkuti kahel korral umbrohtu. Küpset vilja ei lõigatud vikatiga, vaid sirbiga. Sirp võis olla hambuline. Roomlased leiutasid koguni niidumasina. Koristatud viljal lasti päikese ja vihma eest kaitstud varjualustes savipõrandal lõplikult kuivada. Hiljem hoiti teri aukudes või aitades. 

## Teraviljade tootmine maailmas

## Vaata ka
* Teraviljaeksport

## Viited

## Välislingid
* "INTERVJUU | Põllumajandusärimees: Putini viljablokaad näljahäda ei tekita!" Eesti Ekspress, 6. juuni 2022
Nogent-le-Rotrou

**Nogent-le-Rotrou** [no'žä le rotru] on linn Prantsusmaal Eure-et-Loiri departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 97–213 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on François Huwart.

## Sõpruslinnad
*  Baiersbronn, Saksamaa
*  Midhurst, Suurbritannia

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Tõllakuur

**Tõllakuur** on endisaegne hoone, kus hoiti tõldasid. 

Eesti alal ehitati tõllakuurid enamasti talliga kokku (tall-tõllakuur) .

## Viited
Condom

**Condom** [kon'dom] on linn Prantsusmaal Gersi departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka Baïse-Armagnaci kantoni keskuseks.

Condomi linn asub Baïse'i ja Gèle'i jõgede ühinemiskohas ning sellest eripärast on linn saanud oma nime sõnast *Condatomagos*, mis on gallia keelest tulev termin ja  tähendab ühinemiskohta. *Condatómagos*est arenes välja *Condadóm* ja seejärel *Conddóm*.

Linna varasemad nimekujud on *Condom-en-Armagnac* ja *Condom-sur-Baïse*.

Linna territoorium asub 62–190 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Jean-François Rousse (sõltumatu), mandaadi kestvus on 2020-2026. 

## Sõpruslinnad
*  Grünberg, Hesseni liidumaa
*  Toro, Zamora provints

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Sepikoda

**Sepikoda** (põhjaeesti murdes ka *sepapaja*, *paja*) on endisaegne hoone, kus tehti sepatöid. Sepikojas oli tulekoldeks ääs. Ääsi kõrval asus sepalõõts, ääsi ees paiknes pakule kinnitatud alasi. Sepikojas olid ka kruustangid jt sepatöödeks kasutatud töövahendid.

Tänapäeval tehakse sepatöid töökodade spetsiaalselt ette valmistatud ja vastavate seadmetega varustatud ruumides .

## Ajaloost
Arvatavasti võeti Eestis sepikojad kasutusele I aastatuhandel p.Kr., kui sepatöö muutus omaette käsitööalaks.

19. sajandi algupoolel tegutsesid külades kutselised sepad neile valla poolt ehitatud sepikodades (20–40 m²). Samal ajal hakkas peamiselt saartel ja Põhja-Eestis levima kodune sepistamine. Talusepikoda oli poole väiksem (10–20m²) ja see ehitati tuleohutuse pärast teistest hoonetest eemale. Sageli oli ta ehitatud otsakuti kokku suveköögi või saunaga. 

## Ehitus
Sepikojad olid nelinurksed ilma laeta ruumid. Seinad ehitati palkidest, pae- või raudkivist. Katusekatteks olid mitmesugused looduslikud materjalid, ka paeplaadid. Põrandaks oli tasandatud ja tambitud maapind või savipõrand. Sepikoja tagaseinas paiknes ääs, mis oli välisseinte kõrguselt ümbritsetud kivimüüriga. Suurematele sepikodadele paigaldati kahe poolega väravad, mis võimaldasid veoki sisenemist. Ääs asetses vastu välisust(väravat), sest vanemad sepikojad said valgust vaid välisukse kaudu. Hiljem ehitati seina sisse ka luugiga suletavad avad või klaasitud aknad. 

Tagumises välisseinas oli ääsiauk, kust visati välja raua kuumutamisel tekkinud räbu ja tuhk. Vanemad sepikojad olid enamasti korstnata, suits lasti välja viilus oleva ava kaudu. 19. sajandil hakati ehitama ääside müüridele toetuvaid pae- või telliskivikorstnaid. Mõnikord ehitati lõõr otsaseina sisse. Söetagavara hoiti eraldi ehitatud sütekambris.

## Vaata ka
*Käku sepikoda

## Viited
Sarlat-la-Canéda

**Sarlat-la-Canéda** (hääldus [*sar'la la ka'ne'da*]) on linn Prantsusmaal Dordogne'i departemangus. See on Sarlat-la-Canéda ringkonna ja Sarlat-la-Canéda kantoni keskus.

Linna territoorium asub 102–319 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Jean-Jacques de Peretti Vabariiklaste Parteist (*Les Républicains*) (endise nimega UMP).

## Sõpruslinnad
*  Gouda, Holland

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Dole (Jura)

**Dole** [dol] on linn Prantsusmaal Jura departemangus. See on departemangu alam-prefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 196–341 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Jean-Marie Sermier Vabariiklaste Parteist *(Les Républicains)* (endise nimega UMP).

## Sõpruslinnad
*  Northwich, Suurbritannia (1959)
*  Lahr/Schwarzwald, Saksamaa (1962)
*  Carlow, Iirimaa (1982)
*  Sestri Levante, Itaalia (1983)
*  Kostroma, Venemaa (1993)
*  Tábor, Tšehhi (1997)
*  Olesa de Montserrat, Hispaania
*  Taza *(تازة)*, Maroko (2007)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Vallakantselei

**Vallakantselei** on vallavalitsuse struktuuriüksus; kantselei liike. Vallakantselei ülesannete seas on ametlik asjaajamine, sh kirjavahetus, õigusalase tegevuse koordineerimine, personalitöö.

Vallakantselei isikkoosseisu moodustavad (Räpina vallakantselei näitel): vallasekretär, registripidaja, sekretär-asjaajaja, volikogu asjaajaja-arhivaar.

## Viited
Lääne-Nigula valla lipp

**Lääne-Nigula valla lipp** on Eesti haldusüksuse Lääne-Nigula valla lipp.

Sama lipp oli ka 2017. aasta haldusreformi eelsel Lääne-Nigula vallal.

Rohelisel väljal vardapoolse asetusega valge nelileht punase tähtristiga ja valged pakud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm. 

## Vaata ka
* Lääne-Nigula valla vapp
Avranches

**Avranches** [av'ranš] on linn Prantsusmaal Manche'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 7–108 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on David Nicolas (sõltumatu).

## Sõpruslinnad
*  Korbach, Saksamaa (1963)
*  Saint-Hélier, Jersey (1988)
*  Crediton, Suurbritannia (1993)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Toul

**Toul** [tul] on linn Prantsusmaal Meurthe-et-Moselle'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 200–400 meetri kõrgusel üle merepinna.

Toul oli keskajal katoliku kiriku Trieri kirikuprovintsi Touli piiskopkonna keskus Saksa-Rooma riigis.

Linnapea on Alde Harmand Sotsialistlikust Parteist *(Parti socialiste)*.

## Sõpruslinn
*  Hamm, Saksamaa (1987)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Johann Schultz

**Johann Schultz** (arvatavasti 1730 Jena Saksamaa – 18. juuli 1795 Tallinn ) oli saksa arhitekt, kes tegutses Eestis.

Johann Schultz oli aastatel 1760–1782 Tallinna linnakodanik. Ta projekteeris Tallinnas barokse Eestimaa kubermanguvalitsuse hoone Toompeal (1767–1773) ja ka mõningaid väiksemaid ehitisi ning osales Tallinna komandandimaja, Kadrioru lossi ja Mustpeade maja ümberehitamisel. 

Harju- ja Järvamaal projekteeris ta mitu mõisahäärberit, näiteks Saue, Roosna-Alliku mõisahoone.

## Töid
 
File:Roosna-Alliku mõisa peahoone.jpg|Kunagise Roosna-Alliku mõisa härrastemaja 
File:Saue mõisa peahoone, 18.saj (1).jpg|Saue mõis


## Viited

## Välislingid

* Selles oli oma osa jällegi Johann Schultzil
Thann

**Thann** [tan] on linn Prantsusmaal Haut-Rhini departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 328–922 meetri kõrgusel üle merepinna.

Thanni linnapea on Romain Luttringer Demokraatide Liidu ja iseseisvate nimekirjast *(Union des démocrates et indépendants (UDI))*.

## Sõpruslinnad
*  Gubbio, Itaalia (1958)
*  Tonneins, Prantsusmaa (1997)
*  Bafia, Kamerun

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Mažonai vald

**Mažonai vald** (leedu keeles *Mažonų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 221 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3120 inimest. Valla keskuseks on Mažonai küla, vallamaja aadress on Tujų g. 13. Teine tähtsam asula on Pagramantise alev (2011. aastal 434 elanikku).

Suur osa valla territooriumist asub Pagramantise regionaalpargis. Kõrgeim koht ulatub 120 meetrit üle merepinna, madalaim koht asub Tauragė piiril ja ulatub 16 meetrit üle merepinna.

Vallavanem on Jonas Samoška.


MZN2.JPG|Vallamaja
GeniųAtodanga.JPG|Geniai paljand
GeniųĄžuolas.jpg|Geniai tamm
Antsunijuev-liutkapines.JPG|Antšunijai kalmistu
LomiųBazn.JPG|Lomiai kirik
MatiškiųPilkapis.JPG|Matiškiai linnamägi
PagramančioPiliak.jpg|Pagramantise linnamägi
PapušynėsPušis.JPG|Papušynė mänd
VaitimėnųBažn.JPG|Vaitimėnai kirik
JociųAtodanga.JPG|Paljand Jociais


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Ülejõe mõis

**Ülejõe mõis** (saksa keeles *Üllejoe*) oli Laupa mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda Laupa küla maadele.

## Viited

## Välislingid
*
Arvutikolledž

**Arvutikolledž** oli rakenduslik erakõrgkool Tallinnas. See oli üks kahest Informaatika ja Arvutustehnika Instituudi hallatavast õppeasutusest (teine oli Informaatika ja Arvutustehnika Kool). Kolledžis valmistati ette programmeerijaid ja arvutigraafikuid. Kolledži õppetöö toimus vene keeles ja oli tasuline.

Kolledž asutati 2000 Informaatika ja Arvutustehnika Instituudi baasil. 2016. aastal lõpetas kolledž tegevuse.

## Viited
Eesti Biokeemia Selts

**Eesti Biokeemia Selts** (lühend **EBS**) on Eesti biokeemikuid ühendav organisatsioon (selts). Selts asutati 2. veebruaril 1959 Tartus Üleliidulise Biokeemia Seltsi osana, iseseisvaks seltsiks sai 20. veebruaril 1990.

1991. aastast on selts Euroopa Biokeemiaseltside Föderatsiooni (FEBS) liige. 2009. aastast on selts assotsieerunud Eesti Teaduste Akadeemiaga.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Biokeemia Seltsi koduleht
Nutria

**Nutria** (*Myocastor coypus*) on suur taimetoiduline poolveeline näriline. Looduses subtroopilisest ja parasvöötmelisest Lõuna-Ameerikast pärinevat liiki on majanduslikel kaalutlustel introdutseeritud Põhja-Ameerikasse, Euroopasse, Aasiasse ja Aafrikasse. Ehkki teda hinnatakse endiselt karusnaha tõttu, peetakse nutriat võõrliigina valdavalt ohtlikuks kohalikele ökosüsteemidele.

Nutriad elavad veeäärsetes urgudes ja toituvad taimedest.

Eestis on nutriat kasvatatud põllumajanduslikult. 2016. aastal kanti nutria Euroopa Liidus koduspidamiseks keelatud liikide nimekirja.

## Nimetused eri keeltes
Endise NSV Liidu aladel, Põhja-Ameerikas ja Aasias nutriana tuntud looma kohta kasutatakse inglise keeles ka mapudunguni keelest päris sõna *coypu*, mis on levinud Lääne-Euroopas ja Ladina-Ameerikas; hispaaniakeelsetes maades tähendab *nutria* saarmast. Prantsuse keeles nimetatakse nutriat *ragondin*, hollandi keeles *beverrat* ("kobrasrott") ja saksa keeles *Wasserratte* ("vesirott", mis eesti keeles tähistab teist liiki). Itaalias on levinuim nimetus *nutria*, kuid looma kutsutakse ka *castorino* ("väike kobras"), samuti kui nutrianahka. Rootsi keeles nimetatakse nutriat *sumpbäver* ("sookobras"). Brasiilias on kasutusel kolm nimetust: *ratão-do-banhado*, *nútria* ja tupikeelne laensõna *caxingui*.

## Viited

## Välislingid
*
Aadeldamine

**Aadeldamine** on toiming, mille käigus suguvõsa või üksikisik tõstetakse aadliseisusse. 

Aadeldamise tõendiks on aadlikiri ja aadliseisuse tunnistusena andsid ajalooliselt valitsejad oma nimel välja aadlidiplomeid, mille juurde kuulus ka värviline vapijoonis. Enamikul juhtudel olid aadlidiplomis olemas ka aadlivapi kirjeldus ning selgitus, mille eest aadliseisus ja vapp omanikule anti. 

Aadeldatud suguvõsa võidakse kanda aadlimatriklisse.
## Vaata ka
*Aadel, aadlitiitel
*Põlisaadel, teenisaadel
## Viited
Vienne

**Vienne** [vienn] on linn Prantsusmaal Isère'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus.

Linna territoorium asub 140–404 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linna nimi kirjutatakse prantsuse keeles samamoodi Austria pealinna Viini nimega.

Linnapea on Thierry Kovacs Vabariiklaste Parteist *(Les Républicains)* (endise nimega UMP).

## Vaatamisväärsused
### Rooma mälestised
Rooma ajast on Vienne'is säilinud rida ehitisi. Augustuse ja Livia tempel (*Temple d’Auguste et de Livie*) on T-kujulise *[[Cella|cella]]*ga poodiumtempel, mida ümbritseb avatud sammastik. Tempel oli keskajal kasutuses kirikuna ja on üks paremini säilinuid Rooma keisririigi ajast. Templist kagus asub pargitaoline muistiseala kunagise foorumi jäänustega, samuti Kybele templi ja preestrite eluruumide vundamendid. Foorumi kagunurgas seisavad nelja väravaga tetrapülooni varemed. Augustuse ajast pärinev amfiteater on rajatud künkanõlva sisse, oma 130-meetrise läbimõõdu ja 46 vaatajatereaga oli see üks Gallia suuremaid. Rahvasterännuajal 3. sajandi keskel sai teater kannatada ja keskajal kasutati seda kivimurruna. Teater taastati 20. sajandi alguses ja 1938. aastal toimus seal esimene vabaõhuetendus; traditsioon jätkub suvekuudel tänini. Rooma tsirkusest on säilinud kaarele asetatud obeliski taoline rajatähis, nn Vienne'i püramiid.

### Kirikud
Vienne'i Peetruse kirik pärineb 5. sajandist, see on üks Prantsusmaa vanemaid kristlikke ehitisi. Romaani kellatorn ehitati juurde 12. sajandil. Kirikus asub lapidaarium ja antiiksete mosaiigifragmentide kogu.

St.-André-le-Bas' kloostrikirik ehitati 6. sajandil. Seal asus algselt nunnaklooster, mille 8. sajandil rüüstasid saratseenid. Boso Provence'ist (surnud 887) lasi kloostri taas üles ehitada. 10. sajandil anti klooster benediktlastele ja järgnevate sajandite jooksul selle tähtsus kasvas. 12. sajandil ehitati kirikut suuremaks ja lisati sellele romaani ristikäik.

12. sajandil hakati ehitama Vienne'i katedraali; gooti ehitis sai päris valmis alles 16. sajandil. Ehituse algaastatel vahetati mitu korda kaitsepühakut, kuid 1251. aastal pühitses paavst Innocentius IV katedraali pühale Mauritiusele. Kirikul oli rikkaliku dekooriga, kolme portaaliga fassaad; rikkalikust ehitusplastikast jäid pärast Prantsuse revolutsiooni järele vaid arhivoldi skulptuurid. Läänefassaadil domineerib leekestiilis dekooriga lääneaken. Kirik on kolmelööviline basiilika 90 meetrit pika siseruumiga, millest seitse kooriruumipoolset traveed on 12. sajandist, ülejäänud lisati lääne suunas 14. sajandil. Erinevalt Põhja-Prantsusmaa katedraalidest puuduvad Vienne'i katedraalil nii transept kui ka kabelipärjaga kooriümbriskäik.

## Sõpruslinnad
*  Albacete, Hispaania (1986)
*  Esslingen am Neckar, Saksamaa (1958)
*  Goris *(Գորիս)*, Armeenia (1992)
*  Greenwich, Connecticut (2007)
*  Neath Port Talbot, Suurbritannia (1958)
*  Piotrków Trybunalski, Poola (2005)
*  Schiedam, Holland (1966)
*  Udine, Itaalia (1958)
*  Velenje, Sloveenia (1974)
*  Emirdag, Türgi

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Kuramaa rüütelkonna aadlimatrikkel

**Kuramaa rüütelkonna aadlimatrikkel** oli Kuramaa seisusliku omavalitsuse Kuramaa rüütelkonna liikmete register.

## Kuramaa rüütelkonna aadlimatrikkel 1620−1961
### I. Suguvõsad, kes võeti 1620., 1631. ja 1634. aastal Kuramaa ja Zemgale hertsogiriigi aadlimatriklisse
Kuramaal koostati matrikkel rüütlipanga kolme otsustega: 17. oktoobril 1620, 2. augustil 1631 ja 18. juulil 1634. Vastuvõetud suguvõsad jagati kolme klassi. Kategoriseerimise aluseks võeti aadliseisuse päritolu. **I klass**i moodustasid need aadlisuguvõsad, kes suutsid oma seisust tõendada 16 sugupõlve. **II klass**i aadlike seisust tõendas mõni ürik. **III klass**i moodustasid need aadlikud, kes olid aadliseisusse tõusnud keisri või kuninga antud privileegiga (aadlidiplomiga).
#### A) I klass
##### a) 1620. aastal rüütlipanga otsusega immatrikuleeritud suguvõsad

##### b) 1631. aastal rüütlipanga otsusega immatrikuleeritud suguvõsad

##### c) 1634. aastal rüütlipanga otsusega immatrikuleeritud suguvõsad

### II. 1841. aastal matriklisse võetud suguvõsad
Selle kategooria moodustasid need suguvõsad, keda ei võetud konkreetse rüütlipanga otsusega Kuramaa või Piltene rüütelkonna matriklisse, kuid kes olid siiski tuntud aadlisuguvõsad ja evisid nii õigust kuuluda matrikliaadli hulka. 10. mail 1841 immatrikuleeriti nad kihelkonnaotsuste alusel tagantjärele.
#### A) Piltene suguvõsad

#### B) Kuramaa suguvõsad

### III. Pärast matrikli koostamist immatrikuleeritud isikud/suguvõsad 1637−1817

Selle grupi moodustasid isikud/suguvõsad, kes immatrikuleeriti pärast matrikli koostamist ametliku otsusega.

#### A) Kuramaa rüütelkonda immatrikuleeritud suguvõsad

#### B) Piltene rüütelkonda immatrikuleeritud suguvõsad

Siia kuulusid need suguvõsad, kes olid varem immatrikuleeritud Piltene rüütelkonda. Pärast Kuramaa ja Piltene rüütelkonna ühendamist (1819) liideti Piltene matrikkel Kuramaa matrikliga. 

### IV. Pärast Kuramaa ja Piltene rüütelkondade ühendamist immatrikuleeritud isikud 1823−1912

## Vaata ka
*Eestimaa rüütelkonna aadlimatrikkel
*Kuramaa rüütelkond
*Liivimaa rüütelkonna aadlimatrikkel
*Piltene rüütelkonna aadlimatrikkel
*Saaremaa rüütelkonna aadlimatrikkel
## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980).
*Fircks, Eduard Frhr. von. *Die Ritterbanken in Kurland nach dem Original-Protokolle von 1618−1648*. − Jahrbuch für Genealogie, Heraldik, und Sphragistik 1895. Mitau: Gedruckt bei. J. F. Steffenhagen und Sohn, 1896. Lk 1-109 https://www.rambow.de/download/Jahrbuch-Heraldik-1895.pdf.
**Kurland und seine Ritterschaft*. Pfaffenhoffen/Ilm: Ilmgau Verlag W. Ludwig, 1971. Lk 429−461.
*Mühlendahl, Ernst von. Hoyningen-Huene, Baron Heiner von. *Die Baltischen Ritterschaften*. – Aus dem Deutschen Adelsarchiv. Band 4 der Schriftenreihe. Limburg/Lahn: C. A. Starke Verlag, 1973. Lk 37-51.
## Välislingid
*Список дворянских родов, внесённых в Рыцарский матрикул Курляндской губернии., Российское дворянство (Списки родов, признанных в дворянском достоинстве по губерниям Российской империи)
Kratt (ballett)

**"Kratt"** on Eduard Tubina ballett, mis kanti esimest korda ette 31. märtsil 1943 Vanemuises. See on ühtlasi esimene eesti ballett.

Balleti kirjutamist alustas Tubin 1938. aastal. Libreto autor oli Elfriede Saarik.

Estonias esietendus ballett 1944. aasta 24. veebruaril. 
Sama aasta 9. märtsil toimunud neljanda etenduse katkestas märtsipommitamise käigus toimunud õhurünnak, milles hävis teatri hoone.

Ballett on kahes vaatuses, selle ainestik ja muusika tuginevad rahvaluulele.

## "Kratt" Marina Kesleri koreograafias
18. septembril 2015 esietendus Eesti Rahvusballetis Tubina ballett "Kratt". Koreograaf-lavastaja oli Marina Kesler. Kesleri lavastus on seitsmes selle balleti lavastus Eestis. 

Balleti kostüümikunstnik oli Gerly Tinn, dekoratsioonikunstnik Madis Nurms, valguskunstnik Karmen Tellisaar, videokunstnik Argo Valdmaa ja graafika autor Joanita Janson. Peaosades tantsisid Eesti Rahvusballeti tantsijad Eneko Amorós (Kratt) ja Denis Klimuk (Peremees). 
 
2015. aasta "Kratile" on Heliloojate Liidu tellimusel kirjutanud uue avamängu Tõnis Kaumann.

## Viited
Brioude

**Brioude** [bri'ud] on linn Prantsusmaal Haute-Loire'i departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 414–622 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnas on kaks kirikutː Püha Julieni basiilika (*basilique Saint-Julien*) ja Notre-Dame de la Borie-Darlesi kirik.

Linnapea on Jean-Jacques Faucher.

## Sport
Linnas tegutseb ragbiklubi SC Brioude.

US Brioude on linna jalgpalliklubiks, mis on olnud ka edukas regionaalses liigas.

Linna läbis Tour de France'i 7. etapp 2008. aasta 11. juulil.

Linnas tegutsevad motospordiklubi, lauatennise klubi TT Brivadois ning käsipallimeeskond HBCB (HandBall Club Brivadois).

## Sõpruslinnad
*  Aberteifi, Suurbritannia (1972)
*  Laufen, Saksamaa (1982)
*  Suzzara, Itaalia (1995)
*  Moreira, Portugal (2007)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Lääne-Viru Rakenduskõrgkool

**Lääne-Viru Rakenduskõrgkool** (lühend **LVRKK**) oli rakenduskõrgkool Lääne-Virumaal Vinni vallas Mõdriku külas. Kooli haldas Haridus- ja Teadusministeerium. 

Kool moodustati 2001. aastal Mõdriku Tehnikumi ja Rakvere Pedagoogikakooli liitmisel ning see tegutses aastani 2007 kutseõppeasutusena (**Lääne-Virumaa Kutsekõrgkool**).

Seisuga 1. september 2015 õppis koolis 1162 õpilast.

Kooli töö ümberkorraldamine oli arutluse all alates 2016. aastast, mil alustati läbirääkimisi Tallinna Ülikooliga.
2019. aastal liideti Lääne-Viru Rakenduskõrgkool Tallinna Tehnikakõrgkooliga ning alates 1. septembrist sai õppeasutuse nimeks **Tallinna Tehnikakõrgkooli teenusmajanduse instituut**.

2018/19. õppeaastal oli rakenduskõrgkoolis 922 üliõpilast ning õppida sai ärinduse ja halduse ning sotsiaalteenuste õppekavagruppidesse kuuluvatel õppekavadel.

## Viited
Roanne

**Roanne** [ro'ann] on linn Prantsusmaal Loire'i departemangus. See on departemangu alam-prefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 257–304 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnast voolab läbi Loire'i jõgi.

Roanne'i linnastu moodustavad lähiümbruse 40 valda.

Alates juulist 2008 jagati linn kaheksaks linnaosaksː Clermont, Mulsant, Paris, Arsenal, Le Parc, Charlieu, Bords de Loire ja Kesklinn (*Centre*)). Neist igaüks omab 40 liikmega linnaosavalitsust, mille liikmed valitakse kaheks aastaks.

Linnapea on Yves Nicolin Vabariiklaste Parteist *(Les Républicains)* (endise nimega UMP).

## Sõpruslinnad
*  Nuneaton, Suurbritannia (1956)
*  Reutlingen, Saksamaa (1959)
*  Guadalajara, Hispaania (1980)
*  Montevarchi, Itaalia (1988)
*  Piatra Neamț, Rumeenia (1992)
*  Legnica, Poola (2006)

## Viited

## Välislingid

* Linna ametlik koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna kodulehe variant (*inglise keeles*)
Skaudvilė vald

**Skaudvilė vald** (leedu keeles *Skaudvilės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3811 inimest. Valla keskuseks on Skaudvilė linn (2011. aastal 1720 elanikku), vallamaja aadress on Upynos g. 3. Vallavanem on Virginijus Būdvytis.


KaršuvosPiliakalnis.JPG|Karšuva linnamägi
TrepųParkas.JPG|Trepai mõisa park
PužųPaštoStotis.JPG|Pužai postijaam
AdakavoParke.JPG|Adakavas I. Park


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Argentan

**Argentan** [ar'žön'tan] on linn Prantsusmaal Orne'i departemangus. See on departemangu alam-prefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus.

Linna territoorium asub 152–228 meetri kõrgusel üle merepinna.

Argentani linnapea on Pierre Pavis Sotsialistlikust Parteist *(Parti socialiste)*.

Argentani Valdade Liitu kuulub 33 linna ümbruse valda.

## Linnaga seotud isikud
* Jean II d'Alençon (1409–1476) linnas sündinud prantsuse prints 
* Marguerite de Lorraine-Vaudémont (1463–1521), linnas surnud Alençoni hertsoginna
* Charles Dufresne (1611–1684), linnas sündinud prantsuse koomik ja näitetrupi juht
* Charles François de Charleval (1667–1747), linnas sündinud prantsuse luuletaja
* Jacques-André-Simon Le Fessier (1735–1805), linnas sündinud piiskop ja usutegelane
* Auguste du Moulin de La Fontenelle (1786–1863), linnas sündinud Prantsuse sõjaväelane
* Charles Lautour-Mézeray (1801–1861), linnas sündinud ja surnud prantsuse ajakirjanik ja toimetaja
* Charles Letellier-Valazé (1812–1876), linnas sündinud Prantsuse kindral ja poliitik
* Eugène de Lonlay (1814–1886), linnas sündinud ja surnud prantsuse luuletaja ja romaanikirjanik
* Jacques-Ferdinand Prévost (1819–1883), linnas sündinud Prantsuse kindral ja arheoloog
* Gustave Le Vavasseur (1819–1896), linnas sündinud prantsuse luuletaja ja proosakirjanik
* Louise Eudes de Guimard (1826–1904), linnas sündinud prantsuse kunstnik
* Vincent Muselli (1879–1956), linnas sündinud prantsuse luuletaja
* Fernand Léger (1881–1955), linnas sündinud prantsuse maalikunstnik
* André Mare (1885–1932), linnas sündinud prantsuse kunstnik
* André Rouyer (1929–1994), linnas sündinud prantsuse näitleja
* Gérard Saint (1935–1960), linnas sündinud prantsuse jalgrattur
* Richard Peduzzi (1943–), linnas sündinud prantsuse kunstnik, disainer ja mööblilooja
* Michel Onfray (1959–), linnas sündinud prantsuse filosoof
* Fabien Debotté (1963–), linnas sündinud prantsuse jalgpallur
* Franck Berrier (1984–), linnas sündinud prantsuse jalgpallur
* Murielle Huet des Aunay (1984–), linnas sündinud prantsuse näitleja
* Nicolas Hervieu (1986–), linnas sündinud prantsuse jurist
* Madame guillotine, linnas 1995. aastal asutatud *[[hard rock]]*'i ansambel

## Sõpruslinnad
* Abingdon, Inglismaa (1975)
* Baja, Ungari (1998)
* Rotenburg an der Fulda, Saksamaa (1975)

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht (*inglise keeles*)
*Linna ametlik koduleht (*prantsuse keeles*)
Mortagne-au-Perche

**Mortagne-au-Perche** [mor'tanj o perš] on linn Prantsusmaal Orne'i departemangus. See on departemangu alam-prefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 171–264 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Jacki Desouche.

## Sõpruslinnad
* Mopti, Mali 
* Boucherville, Québec (1967)
* Wietmarschen, Saksamaa

## Viited

## Välislingid
*Linna ametlik koduleht (*prantsuse keeles*)
*Linna turismiinfo (*inglise keeles*)
17 (Black Velvet)

"**17**" on ansambli Black Velvet üks tuntumaid laule. Laul avaldati 1997. aastal ning ta valiti ka Raadio 2 Aastahitiks.

## Välislingid
*Laul YouTube'is
Ambert

**Ambert** [amb'äär] on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskus.

Linna territoorium asub 514–1365 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnas asub gooti stiilis Püha Jaani (kihelkonna)kirik *(Église paroissiale Saint-Jean)*, ehitatud aastatel 1471–1550.

Linnapea on Myriam Fougère.

## Sõpruslinnad
*  Annweiler am Trifels, Saksamaa (1988)
*  Gorgonzola, Itaalia (2002)
*  Higashichichibu *東秩父村*, Jaapan (1989)

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna turismiinfo (*inglise keeles*)
Issoire

**Issoire** (hääldus *iss'oar*) on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 360–560 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linn asub endise piirkonna pealinnast Clermont-Ferrandist lõunas ja jagab temaga ühtset linnaruumi *(espace urbain)*.

Linnapea on Bertrand Barraud Vabariiklaste Parteist *(Les Républicains)* (endise nimega UMP).

## Sõpruslinnad
*  Neumarkt, Saksamaa (1971)
*  Veroli, Itaalia (2012)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Riom

**Riom** (hääldus *ri'om*) on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 314–505 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linna teenindab neli regulaarset ühistranspordi linnaliini.

Linnapea on Pierre Pécoul.

## Sõpruslinnad
*  Adur, Suurbritannia (1992)
*  Algemesí, Hispaania (1984)
*  Dolisie, Kongo Vabariik (1975)
*  Nördlingen, Saksamaa (1969)
*  Viana do Castelo, Portugal (1982)
*  Żywiec, Poola (1985)
*  Lääne-Sussex, Suurbritannia

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna ja selle lähiümbruse turismiinfo (*inglise keeles*)
* Info linna ühistranspordi korralduse kohta (*prantsuse keeles*)
Thiers

**Thiers** (hääldus *ti'er*) on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 283–793 meetri kõrgusel üle merepinna.

Ta asub 37. km departemangu keskusest Clermont-Ferrandist idas.

Linnapea on Claude Nowotny Prantsuse kommunistlikust parteist *(Parti communiste français (PCF))*.


Map commune FR insee code 63430.png|Thiers ja seda ümbritsevad vallad
Château du Pirou à Thiers.jpg|Château du Pirou


## Sõpruslinnad
*  Bridgnorth, Suurbritannia (1978)
*  Schrobenhausen, Saksamaa (1986)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Charolles

**Charolles** [ša'roll] on linn Prantsusmaal Saône-et-Loire'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskus.

Linna territoorium asub 272–355 meetri kõrgusel üle merepinna.

Piirkonnas on aretatud šarolee tõugu veis, mille liha on *[[appellation d'origine contrôlée]] *(Bœuf de Charolles)*.

Linnapea on [[Pierre Berthier]].

<gallery>
Map commune FR insee code 71106.png|Charolles ja seda ümbritsevad vallad
Vache_de_race_charolaise_avec_son_veau.jpg|Šarolee tõugu veis vasikaga
</gallery>

== Viited ==


== Välislingid ==

* [http://www.ville-charolles.fr/ Linna koduleht] (*prantsuse keeles'')