open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Akula (allveelaev, 1908)

**Akula** oli Peterburis Balti laevatehases ehitatud Vene allveelaev.

## Üldkirjeldus
Akula pikkus oli 56,08 m, veeväljasurve 370/475 t. Veepealseks sõiduks kasutas laev kolme 300 hj diiselmootorit, mille korral oli laeva maksimaalne kiirus 16 sõlme (29,6 km/h). Vee all sõitmiseks oli kasutusel 224 kW elektrimootor.

Laev oli varustatud kaheksa 457 torpeedoaparaadiga. Hiljem lisandus 45 mm kahur ja seade nelja miini kinnitamiseks ülatekile.

Akula meeskonda kuulus 33 liiget, sh komandörina 32-aastane 2. järgu kapten Nikolai Kudim.

## Mereretked
Esimeses maailmasõjas osales Akula 16 retkel. 17. retkele suundus ta 27. novembril 1915 Tallinnast, et panna miinid  Liepāja-Klaipėda laevateele. Meeskond kuulus ka kaks eestlast. Päev hiljem algas tugeva edelatuulega tuisk ja Ristna tuletorni vaatluspost kandis tormi varjus olevast allveelaevast ette. Sellega teated piirdusidki. Arvati, et allveelaev läks miinide raskuse mõjul tormis ümber.

## Vrakk
Akula vrakk asub umbes 12 miili kaugusel Kõpu poolsaarest põhjasuunas 26–29 m sügavusel. Selle leidis 17. oktoobril 2012 Eesti Veeteede Ameti mõõdistuslaev. 2014. aastal kanti see registrisse kui Nimetu-209. Hiljem saadi harrastussukeldujatelt teada, et laeval on kolm sõukruvi, mis viitasid otseselt Akulale.

Allveelaeva vöör on purustatud. Arvatavasti sõitis ta miinile, mis pani plahvatama laeval olnud torpeedo või purustas ise vööriosa.

## Viited
Terry Broadhurst

**Terry Broadhurst** (sündinud 30. novembril 1988 Orland Parkis, Illinoisis) on USA jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliigaklubis HC TPS ründajana vasakäärel.

Aastatel 2007–2009 mängis ta United States Hockey League'i klubis Sioux Falls Stampede ja 2009–2012 Nebraska Omaha Ülikooli jäähokimeeskonnas.

Suure osa klubikarjäärist on ta mänginud American Hockey League'is (AHL), kus ta on kuulunud kuue klubi koosseisu: Rockford IceHogs, Chicago Wolves, Cleveland Monsters, Charlotte Checkers, Bridgeport Sound Tigers ja Tucson Roadrunners.

Euroopasse siirdus ta esmakordselt mängima 2015. aastal, kui sõlmis üheaastase lepingu Rootsi kõrgliigaklubiga Skellefteå AIK. Hooaja 2015/16 lõpus mängis ta Rootsi kõrgliigaklubis Brynäs IF. Hooajal 2016/17 mängis ta Soome kõrgliigaklubis KooKoo. Hooajal 2022/23 mängis ta Saksamaa kõrgliigaklubis Augsburger Panther.

2024. aasta jaanuaris naasis Broadhurst Soome kõrgliigasse, kui sõlmis lepingu HC TPS-iga.

Tema noorem vend Alex Broadhurst on samuti jäähokimängija.

## Viited

## Välislingid
* Terry Broadhurst hockeydb.com lehel
Stora Karlsö

**Stora Karlsö** on Rootsile kuuluv saar Läänemeres. Halduslikult kuulub saar Ojamaa lääni Ojamaa valda. Stora Karlsö asub Ojamaast (Gotlandist) veidi üle kuue kilomeetri läänes. Stora Karlsöst natuke rohkem kui neli ja pool kilomeetrit idakirdes asub Lilla Karlsö.

Saar on peaaegu ristkülikukujuline, umbes 2 km pikk ja 1,5 km lai. Saare kõrgeim punkt ulatub 51,6 meetrit üle merepinna. Saare dominantne maastikuelement on kaarjas lavamaa. Lavamaa on läänes, põhjas ja kirdes piiratud peaaegu vertikaalsete, 10–30 meetri kõrguste kaljudega. Meri on saare kaljudesse uuristanud umbes 30 koobast.

Ajavahemikul 1880–1887 ostis Stora Karlsöl asuva maa järk-järgult ära ettevõte Karlsö Jagtoch Djurskyddsförenings AB, kes on siiani saare omanik. Saarel keelati linnujaht. 1970. aastal rajati saart hõlmav Stora Karlsö looduskaitseala. Stora Karlsöl on rikas linnustik. Saarel kasvavad mitmed haruldased käpalised.

Majakas ehitati saarele 1887. aastal. 1974. aastal majakas automatiseeriti.

## Viited
Lilla Karlsö

**Lilla Karlsö** on Rootsile kuuluv saar Läänemeres. Halduslikult kuulub saar Ojamaa lääni Ojamaa valda. Lilla Karlsö asub Ojamaast (Gotlandist) ligi kolm kilomeetrit läänes. Lilla Karlsöst ligi viis kilomeetrit lääneedelas asub Stora Karlsö.

Lilla Karlsö on peaaegu ümmarguse kujuga saar. Enamuse saare territooriumist moodustab kõrge lavamaa. Saare kõrgeim koht ulatub 66 meetrit üle merepinna. Lambaid on saarel karjatatud tuhandeid aastaid ja see on andnud taimestikule nõmmeliku iseloomu, kus domineerivad ahtalehelised kõrrelised.

1955. aastal asutati Lilla Karlsö looduskaitseala, mis hõlmab 158 hektarit maad ja 778 hektarit merealasid. 

## Viited
Sankt Egyden am Steinfeld

**Sankt Egyden am Steinfeld** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Neunkircheni ringkonnas.

## Viited
Ternitz

**Ternitz** on linn *(Stadtgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Neunkircheni ringkonnas.

Linn asub Sierningi oja suubumiskohas Schwarza jõkke, Steinfeldi tasandiku lääneservas.

## Ajalugu

Ternitzi esimene mainimine ürikutes oli 1352. aastal ja linn on see aastast 1948. Traditsiooniliselt tuntakse seda tööstuslinnana, kus asub Schoeller-Bleckmanni ettevõte, mis jaotati 1989. aastal 19 eraldi ettevõtteks.

## Viited
Garibaldi (eesnimi)

**Garibaldi** on mehenimi.

#### Nime kandjaid
*Garibaldi Kivisalu, eesti tantsija
*Garibaldi Pommer, eesti skulptor
Garibaldi (perekonnanimi)

**Garibaldi** on perekonnanimi.

Nime tuntuim kandja oli Giuseppe Garibaldi, Itaalia vabadusvõitleja ja rahvuskangelane.

## Nime teisi kandjaid
* Giuseppe Garibaldi, itaalia helilooja ja organist
* Anita Garibaldi, Giuseppe Garibaldi abikaasa ja võitluskaaslane
* Ricciotti Garibaldi, Itaalia sõjaväelane, Giuseppe ja Anita Garibaldi poeg
* Joseph Garibaldi, prantsuse maalikunstnik
* Giuseppe Garibaldi II, Itaalia sõjaväelane, Giuseppe Garibaldi pojapoeg
* Bob Garibaldi, ameerika pesapallur 
* David Garibaldi, ameerika muusik 
* Rigoberto Garibaldi, Panama poksija
* David Garibaldi, ameerika performansikunstnik
* Navarone Garibaldi, ameerika muusik, Priscilla Presley poeg
* Silvano Raggio Garibaldi, itaalia jalgpallur
Berlin (laev)

**Berlin** oli Saksa reisilaev, mis seadmestati teise maailmasõja tarbeks laatsaretlaevaks.

Berlin lasti vette 1925. aastal Saksamaal. 

Laev oli 174,3 m pikk ja 17 053 brt mahuga.

## Laeva ekspluatatsioon
Laeva kasutati Bremeni ja New Yorgi vahelisteks sõitudeks Põhjamerel ning Põhja-Atlandil. Seejärel sai temast ühe puhkeorganisatsiooni reisilaev. 1939. aastal seadmestati Berlin laatsaretlaevaks, mis ametlikes dokumentides kannab nime Laatsaretlaev "A". Laevaga transporditi haavatuid idarindelt Saksamaale.

31. jaanuaril 1945, mil Berlin oli Läänemere lõunarannikul, tõi triivjää Berlini pardasse esimese miini, teisega põrkas laev ise kokku. Meeskond jõudis laevaga sõita 12,5 m sügavusele madalikule, kus laev jäi püsti. Hukkus üks inimene. Kuna ülemised tekid jäid kuivaks, sai sealt kogu meditsiinivarustuse teisele laevale üle viia.

1948. aastal tõsteti laev madalikult lahti. Pärast remonti nimetati laev Admiral Nahhimoviks ja laev hakkas sõitma Mustal merel. 1986. aasta 31. augusti hilisõhtul sõitis laevale 15 km kaugusel Novorossiiski sadamas sisse puistlastilaev, mille pirnvöör käristas Admiral Nahhimovi parda pikalt lõhki. Admiral Nahhimov uppus 7–8 minutiga. 1234 või 1259 inimesest päästeti 836.

## Viited
So (album)

**"So"** on inglise laulja ja laulukirjutaja Peter Gabrieli viies stuudioalbum, mille andsid 19. mail 1986 välja plaadifirmad Charisma Records ja Virgin Records. 

Pärast 1984. aasta filmi "Linnuke" heliribal töötamist oli muusikaprodutsent Daniel Lanois teretulnud jääma Gabrieli Somerseti koju, et 1985. aasta jooksul teha koostööd tema järgmisel sooloprojektil. Albumi esimestel salvestustel olid kohal Gabriel, Lanois ja kitarrist David Rhodes, ning neile lisandusid hiljem ka mitmed löökpillimängijad.

Kuigi Gabriel jätkas eesrindlikult Fairlight CMI digitaalse sampliva süntesaatori kasutamist, olid nendel sessioonidel esitatud lood vähem eksperimentaalsed kui tema eelmised tööd. Gabriel leidis siiski mõjutusi mitmekesistest allikatest, sulandades popi, souli ja kunstiroki kokku elementidega traditsioonilisest maailmamuusikast, eriti aafrika ja brasiilia stiilidest. "So" esindas "anti-pealkirja", peegeldades plaadifirma survet, mis tulenes Gabrieli põiklustest oma muusikat "õigesti" turustada – tema neli seni avaldatud stuudioalbumit kandsid kõik nime "Peter Gabriel". Gabriel esitas "So" lugusid oma turneel "This Way Up" (1986–1987), ning sel perioodil ka inimõiguste ja heategevusega seotud kontsertidel.

Peetud tema parimaks ja kõige ligipääsetavamaks albumiks, saatis albumit "So" kohe ka kommertsedu. Albumist sai tema enimmüüdud soolosalvestis, pälvides viiekordse plaatinaplaadi tunnistuse Ameerika Fonogrammitootjate Liidult ja kolmekordse plaatinaplaadi tunnistuse Briti Fonogrammitööstuselt. Albumi peasinglit "Sledgehammer" reklaamiti uudses *[[stop-motion]]*'i tehnikas animeeritud muusikavideoga, ning see leidis erilist edu, jõudes Billboard Hot 100 edetabelis esikohale, ning võites rekordiliselt üheksa MTV Video Music Awardsi auhinda. Sellele järgnesid neli singlit, "Don't Give Up" (duett Kate Bushiga), "Big Time", "In Your Eyes" ja "Red Rain".

Album pälvis positiivseid arvustusi enamikult kriitikutelt, kes kiitsid albumi meloodiaid ja žanrite sulandamist, kuigi mõned hilisemad arvustused kritiseerisid selle ülemäärast kommertslikust ja 1980. aastate kõla. "So" oli nomineeritud Grammy auhinnale aasta albumi kategoorias, aga kaotas Paul Simoni albumile "Graceland". "So" on ilmunud mitmetes 1980. aastate parimate albumite nimekirjades ning ajakiri Rolling Stone arvas selle oma 2003. ja 2020. aasta kõigi aegade 500 parema albumi hulka. 2000. aastal valiti see 82. kohale Colin Larkini kõigi aegade 1000 parima albumi edetabelis. "So" masterdati uuesti 2002. aastal, lindistati osaliselt uuesti Gabrieli 2011. orkestriprojekti "New Blood" jaoks ning anti välja kogumikuna 2012. aastal. 

## Lood

## Viited
Blå Jungfrun

**Blå Jungfrun** (varem ka **Blåkulla**) on Rootsile kuuluv saar Läänemeres Kalmari väinas mandri ja Ölandi saare vahel. Halduslikult kuulub saar Kalmari lääni Oskarshamni valda. Saar asub Ölandist umbes 8 km ja mandrist ligikaudu 14 km kaugusel.

## Loodus
Blå Jungfrun on 66 hektari suurune kaljusaar. Saare kõrgeim koht ulatub 86 meetrit üle merepinna. Saarel kasvavad hõredad segametsad ja lõunaosas lehtmets. Isoleeritud ja tsivilisatsiooni mõjudest suuresti puutumata Blå Jungfruni saarel pesitseb haruldasi linnuliike ja esineb haruldasi putukaliike. Ainsad imetajad saarel on nahkhiired. Varasem jäneste asurkond suri karmide talvede tõttu välja.

## Ajalugu
Kuigi saar on olnud enamasti asustamata, leiti 2014. aastal arheoloogiliste väljakaevamiste käigus sealt inimtegevuse jälgi, mis pärinevad 9000 aasta tagusest ajast.

1741. aastal külastas Blå Jungfruni loodusteadlane Carl von Linné, kes ütles saare kohta: "Kui mõni koht maailmas tundub õudne, on see kindlasti üks kohutavamaid".

1904. aastal omandas Rootsi graniidifirma õiguse saarelt graniidi kaevandamiseks. Avalikkus hakkas nõudma saare päästmist. Tööstur ja pankur Torsten Kreuger ostis 1925. aastal saare ära ja kinkis selle 1926. aastal riigile. 1926. aastal asutati saarel Blå Jungfruni rahvuspark. Rahvuspargi territooriumi laiendati 1988. aastal.

## Folkloor
Rootsi folklooris on Blå Jungfruni saarel maagilise ja kurja koha kuulsus. Uskumuse kohaselt kogunesid nõiad suurel neljapäeval saarele, et kuradit teenida. Inimesed püüdsid saare endist nime Blåkulla vältida ja mitte välja öelda.

## Vaatamisväärsused
Saarel asub suur Trolleborgi kivilabürint, mille rajamise aeg ei ole teada.

## Galerii

Pilt:0046Blå Jungfruns nationalpark.jpg
Pilt:BlaJungfrunCape.jpg
Pilt:Skylt toppen.jpg
Pilt:Blue Maiden shore.jpg
Pilt:Labyrinth-at-bla-jungfrun.JPG


## Viited
Tõruvähklased

**Tõruvähklased** (*Balanidae*) on vääneljalaliste alamklassi kuuluv sugukond, sessiilne loomarühm, kes rannikumeresid asustades kinnituvad merepõhjale. Tõruvähi keha ümbritseb lubiplaatidest koda ja loom on liikumisvõimeline ainult vastsestaadiumis.

Jala puudumine ja koja kinnitumine otse substraadile eristab tõruvähke nuivähkidest. Peaaegu kõik tõruvähkide liigid elavad lubiplaatidest kojas, mille ülemised plaadid on liikuvad ja nende abil saab koda avada ja sulgeda. Kojas istuv vähk toitub biofiltreerijana hõljumist. Kõik tõruvähiliigid elavad meres, harva ka jõesuudmete riimvees ja magevees puuduvad nad üldse. Tõruvähke leidub kogu maailmas Arktikast troopiliste laiuskraadideni ja Antarktiseni ja nad asustavad nii kuivale jäävaid mõõna-alasid kui ka süvamerd. 

2011. aastal oli teada ligi 450 liiki tõruvähke.

Eestis elab ainsana tavaline tõruvähk (*Balanus improvisus*). Ta on ka peamine tõruvähkide liik Läänemeres, sest on üks vähestest vääneljalalistest, kes nii vähesoolases vees elutseda suudab.

## Perekonnad
* *[[Acasta]]* Leach, 1817
* *[[Actinobalanus]]* Moroni, 1967
* *[[Amphibalanus]]* Pitombo, 2004
* *[[Archiacasta]]* Kolbasov, 1993
* *[[Armatobalanus]]* Hoek, 1913
* *[[Arossia]]* Newman, 1982
* *[[Austromegabalanus]]* Newman, 1979
* *[[Balanus]]* Costa, 1778
* *[[Bathybalanus]]* Hoek, 1913
* *[[Bryozobia]]* Ross & Newman, 1996
* *[[Chesaconcavus]]* Zullo, 1992
* *[[Chirona]]* Gray, 1835
* *[[Concavus]]* Newman, 1982
* *[[Conopea]]* Say, 1822
* *[[Eoatria]]* Van Syoc & Newman, 2010
* *[[Euacasta]]* Kolbasov, 1993
* *[[Fistulobalanus]]* Zullo, 1984
* *[[Fosterella]]* Buckeridge, 1983
* *[[Hesperibalanus]]* Pilsbry, 1916
* *[[Hexacreusia]]* Zullo, 1961
* *[[Megabalanus]]* Hoek, 1913
* *[[Membranobalanus]]* Hoek, 1913
* *[[Menesiniella]]* Newman, 1982
* *[[Microporatria]]* Van Syoc & Newman, 2010
* *[[Multatria]]* Van Syoc & Newman, 2010
* *[[Neoacasta]]* Kolbasov, 1993
* *[[Notobalanus]]* Newman & Ross, 1976
* *[[Notomegabalanus]]* Newman, 1979
* *[[Paraconcavus]]* Zullo, 1992
* *[[Pectinoacasta]]* Kolbasov, 1993
* *[[Perforatus]]* Pitombo, 2004
* *[[Poratria]]* Van Syoc & Newman, 2010
* *[[Pseudoacasta]]* Nilsson-Cantell, 1930
* *[[Semibalanus]]* Pilsbry, 1916
* *[[Solidobalanus]]* Hoek, 1913
* *[[Striatobalanus]]* Hoek, 1913
* *[[Tamiosoma]]* Conrad, 1857
* *[[Tasmanobalanus]]* Buckeridge, 1983
* *[[Tetrabalanus]]* Cornwall, 1941
* *[[Wanella]]* Anderson, 1993
* *[[Zulloa]]* Ross & Newman, 1996
* *[[Zulloana]]* Pitombo & Ross, 2002

## Viited
Roždestvenka (Belgorodi oblast)

**Roždestvenka** (vene keeles Рождественка on küla (село) Venemaal Belgorodi oblastis Graivoroni rajoonis, mõne kilomeetri kaugusel Venemaa-Ukraina piirist. 2010. aastal elas asulas 158 inimest.

## References
Kiudservaline poroteel

**Kiudservaline poroteel** (*Porotheleum fimbriatum*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liikseeni.

Liik kasvab murdunud haavapuul.

## Välislingid
*
Sporophagomyces

***Sporophagomyces*** on seente perekond, mis kuulub seltsi helekottseenelaadsed (*Hypocreales*). 

## Liike
**Sporophagomyces chrysostomus* – vaabiku-üleniidik

## Välislingid
*
Võsa-sametkõrges

**Võsa-sametkõrges** (*Flammulina elastica*) on šampinjonilaadsete seltsi sametkõrgese perekonda kuuluv seeneliik. 

## Kirjeldus
Võrreldes limase kübaraga soome sametkõrgesega on selle kübar kuiv.

Kasvab oktoobrist veebruarini põõsjalt kändudel ja elavatel puudel, eriti pajudel, ka haabadel. Eestis laialt levinud, paiguti massiliselt.

Võsa-sametkõrges on värskelt söödav.

## Välislingid
*
Aasta ajakirjanik (Eesti Ajakirjanike Liit)

**Aasta ajakirjanik** oli Eesti Ajakirjanike Liidu (EAL) aastaauhind. 

Auhinnaga tunnustati Eesti kutselist või vabakutselist ajakirjanikku, kes eelneval aastal mõjutas oma loominguga märkimisväärselt Eesti ajakirjanduspilti ning kultuuri- ja ühiskonnaelu.

Auhinda anti välja alates 1996. aastast. Pärast 1999. aastat auhinna välja andmine katkes ja taastati uuesti 2008. aastal. Seejärel anti seda välja neljal aastal 2008–2011, misjärel EAL loobus taas auhinna välja andmisest majanduslikel põhjustel.

## Aasta ajakirjanikud

* 1995 Raivo Palmaru
* 1997 Jaana Padrik
* 1998 Ainar Ruussaar
* ...
* 2007 Juhan Kivirähk ja Barbi Pilvre
* 2008 Andrei Hvostov
* 2009 Mart Ummelas
* 2010 Rein Sikk

## Viited
Trattenbach

**Trattenbach** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Neunkircheni ringkonnas.

Vald asub Alam-Austria *Industrievierteli* piirkonnas. Valla territooriumist 81,31% on kaetud metsaga.

Aastatel 1920–1922 oli filosoof Ludwig Wittgenstein Trattenbachis algkooliõpetaja.

## Majandus

Vallas on 25 ettevõtet, 1991. aastal oli 19 ettevõtet. Hõivatud on 269 inimest. Aktiivsusmäär oli 2001. aastal 44,96%. Ajalooliselt oli Trattenbach kuulus oma vikatite ja noade tootmise poolest, mida eksporditi üle kogu maailma.

## Viited
Bristol (Tennessee)

**Bristol** on linn USA-s Tennessee osariigis Sullivani maakonnas. See asub Virginia osariigi piiril – teiselpool piiri Virginias asub samanimeline linn Bristol. Osariikide vaheline piir kulgeb mööda State'i tänavat, mis on mõlema linna keskseks tänavaks.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 27 147. Mõlemad Bristolid ning Tennessee linnad Kingsport ja Johnson City moodustavad Tri-Citiesi piirkonna, kus elab üle 500 000 inimese.

Bristol on tuntud kantrimuusika sünnipaigana. Bristol oli 1927. aastal üks esimesi kohti, kus kantrimuusikat stuudios salvestati. Teiste seas salvestas seal oma esimese laulu Jimmie Rodgers ning oma esimesed laulud kantri- ja folkmuusikaansambel Carter Family.

Bristolis asub ringrada Bristol Motor Speedway, kus on toimunud NASCAR-i võistlused.

## Viited

## Välislingid
* https://www.bristoltn.org/
Pomme

**Claire Pommet** (esinejanimega **Pomme**; sündinud 2. augustil 1996 Décines-Charpieus) on prantsuse laulja, laulukirjutaja ja muusik.

Ta sündis ja kasvas üles Lyoni lähedal. Ta õppis noorena mängima paljusid instrumente.

2017. aastal ilmus tema debüütalbum "À peu près", mis pälvis kriitikutelt kiidusõnu ja jõudis Prantsusmaa albumite edetabelisse. 2019. aastal ilmunud teine stuudioalbum "Les failles" jõudis albumite edetabelis 10. kohale ja 2022. aastal ilmunud kolmas stuudioalbum "Consolation" neljandale kohale.

2024. aastal salvestas ta koos Belgia laulja Stromae laulu "Ma meilleure ennemie", mis jõudis paljude riikide edetabelitesse.

Tema muusika hõlmab prantsuse šansooni, *[[folk-pop]]*i, prantsuse popmuusikat ja *[[indie folk]]*i. Kontsertesinemistel mängib ta peamiselt autoharfi ja kitarri.

Ta on lesbi. Ta on abielus Kanada laulja Safia Noliniga.

## Diskograafiad
### Stuudioalbumid
* "À peu près" (2017)
* "Les failles" (2019)
* "Consolation" (2022)
* "Saisons" (2024)

### EP-d
* "En cavale" (2016)
* "A Peu Près – Sessions Montréalaises" (2018)
* "Quarantine Phone Sessions" (2020)

## Viited

## Välislingid
* http://pommemusic.fr/
Warth (Alam-Austria)

**Warth** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Neunkircheni ringkonnas.

## Tuntud inimesi

Filosoof Ludwig Wittgenstein õpetas 1922. aasta sügisel lühikest aega Haßbachi põhikoolis.

## Viited
Wartmannstetten

**Wartmannstetten** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Neunkircheni ringkonnas.

## Viited
Mutulus

***Mutulus*** (mitmus *mutuli*) ehk **tilkplaat** on antiikarhitektuuris dekoratiivne ripp-plaat dooria orderi karniisi alumisel pinnal. Motiivi on kasutatud ka hilisemas klassitsistlikus arhitektuuris.

## Kirjeldus
*Mutuli* paigutati pärgsimsi (geisoni) alumisele pinnale iga metoobi ja triglüüfi juurde. Mutuluse alapind oli kaetud kolme rea reljeefsete tilgamotiividega (*guttae*), tavaliselt kuus ühes reas.

*Mutuli* imiteeris kiviarhitektuuris algse Kreeka puittempli katusekonstruktsiooni eenduvaid talaotsi. Tilgad tähistasid naelu või tappe, millega puitosad olid omavahel ühendatud.

## Viited
Mary Douglas

**Mary Douglas** (neiupõlvenimi **Margaret Mary Tew**; 25. märts 1921 – 16. mai 2007) oli inglise antropoloog. Tema  1966. aastal ilmunud teost "Purity and Danger" ("Puhtus ja oht") peetakse üheks sotsiaalantropoloogia võtmetekstiks. 

Douglas alustas õpinguid Oxfordi ülikoolis, kuid pidi need katkestama sõja-aastatel. Ta lõpetas ülikooli 1948. aastal sotsiaalantroploogina ja kaitses 1951. aastal doktorikraadi. 1949, 1950 ja 1953 uuris ta Belgia Kongos lelede kultuuri. 1951. aastast alates töötas ta Londonis University College'is. 1981–1985 töötas ta Northwesterni Ülikooli professorina.

Tema loomingut on enim mõjutanud Émile Durkheim ja tema õpetaja Edward E. Evans-Pritchard.

## Teoseid
* "Peoples of the Lake Nyasa Region" (1950, nime all Mary Tew)
* "The Lele of the Kasai" (1963)
* "Purity and Danger" (1966), eesti keeles "Puhtus ja oht: mõistete "rüvetus" ja "tabu" analüüs". Inglise keelest tõlkinud Triinu Pakk. Tallinn, Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2015.
* "Natural Symbols: Explorations in Cosmology" (1970)
* "In the Active Voice" (1982)
* "How Institutions Think" (1986)

## Välislingid

*Nekroloog
Willendorf (Alam-Austria)

**Willendorf an der Schneebergbahn** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Neunkircheni ringkonnas.

Seda ei tohi segi ajada Willendorf in der Wachauga, kus avastati Willendorfi Venus.

## Viited
Surnud 17. märtsil

*Siin loetletakse [[17. märts]]il surnud tuntud isikuid.*

* 180 – Marcus Aurelius, Vana-Rooma keiser
* 461 – püha Patrick
* 659 – püha Gertrud Nivelles'ist
* 1040 – Harold I, Inglismaa kuningas
* 1267 – Pierre de Montreuil, prantsuse arhitekt
* 1406 – Ibn Khaldūn, Tuneesiast pärit astronoom, majandusteadlane, ajaloolane, jurist ja teoloog
* 1516 – Giuliano di Lorenzo de' Medici, Firenze valitseja
* 1572 – Georg Hund von Wenkheim, Saksa ordu kõrgmeistri kohusetäitja
* 1680 – François de La Rochefoucauld, prantsuse kirjanik
* 1782 – Daniel Bernoulli, Šveitsi matemaatik
* 1849 – Willem II, Madalmaade kuningas
* 1853 – Christian Doppler, Austria matemaatik ja füüsik
* 1862 – Fromental Halévy, prantsuse helilooja ja muusikapedagoog
* 1936 – Vilho Lampi, soome maalikunstnik
* 1939 – Boris Minkov, eesti metsatööstur
* 1956 – Irène Joliot-Curie, prantsuse teadlane
* 1959 – Peet Vallak, eesti kirjanik
* 1966 – Alberto Lovell, Argentina poksija
* 1967 – Juhan Vakkermann, Eesti maadleja ja raskejõustikutegelane
* 1970 – Fernand Crommelynck, Belgia näitekirjanik
* 1974 – Louis Kahn, Ameerika Ühendriikide arhitekt
* 1976 – Luchino Visconti, itaalia filmirežissöör ja teatrilavastaja
* 1987 – Elmar Soode, Eesti laskur ja treener
* 1997 – Valdur Rohtla, Eesti laskur ja sporditegelane
* 2004 – Aleksander Elango, eesti pedagoogikateadlane
* 2005 – George F. Kennan, USA diplomaat
* 2006 – Oleg Sõlg, eesti laulja
* 2007 – Toivo Tukk, Eesti spordiajakirjanik
* 2007 – Valdemar Väli, eesti kunstnik
* 2007 – John Backus, USA infotehnoloog, programmeerimiskeele Fortran üks loojaid
* 2008 – Frank Ayd, Ameerika Ühendriikide psühhiaater
* 2009 – Clodovil Hernandes, Brasiilia moelooja ja poliitik
* 2012 – Liidia Tuulse, eesti luuletaja
* 2012 – Shenouda III, kopti kiriku pea, Aleksandria paavst
* 2013 – Elmar Matt, eesti õpetaja, parteitöötaja ja riigiametnik
* 2015 – Tatjana Hallap, eesti tõlkija 
* 2016 – Solomon Marcus, Rumeenia matemaatik, informaatik ja keeleteadlane
* 2017 – Derek Walcott, Lääne-India kirjanik ja kunstnik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat 
* 2017 – Hugh Hardy, USA arhitekt 
* 2017 – Laurynas Stankevičius, Leedu poliitik 
* 2017 – Vidmantas Brazys, Leedu poliitik
* 2018 – Tiina Leesment Bergh, eesti võimlemisõpetaja ja koreograaf Rootsis
* 2018 – Karmen Braun, eesti ujuja
* 2019 – Raivo Murd, Eesti poliitik
* 2020 – Eduard Limonov, vene kirjanik, publitsist ja poliitik 
* 2020 – Betty Williams, Põhja-Iirimaa ühiskonnaaktivist 
* 2020 – Arvo Sarapuu, eesti ettevõtja ja poliitik
* 2020 – Manuel Serifo Nhamadjo, Guinea-Bissau poliitik 
* 2021 – John Magufuli, Tansaania poliitik
* 2022 – Christopher Alexander, Austria päritolu Ameerika Ühendriikide arhitekt
* 2022 – Peter Bowles, inglise näitleja 
* 2022 – Oksana Švets, ukraina näitleja 
* 2022 – Jean-Pierre Demailly, prantsuse matemaatik 
* 2022 – Indrek Leibur (Nõia-Ints), eesti sensitiiv 
* 2023 – Dubravka Ugrešić, horvaadi ja Jugoslaavia kirjanik
* 2023 – Göran Sonesson, rootsi semiootik
* 2024 – Vaapo Vaher, eesti kirjanik
Asperhofen

**Asperhofen** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.

Asperhofen asub Alam-Austria Mostvierteli piirkonnas, 6 km Neulengbachist põhja pool, Haspeli metsa servas Tulln an der Donau tee ääres. Valla territooriumist u. 20,87 % on kaetud metsaga.

## Viited
Ernest Bryll

**Ernest Włodzimierz Bryll** (1. märts 1935 Varssavi – 16. märts 2024 Varssavi) oli poola kirjanik, tõlkija ja diplomaat.

Õppis Varssavi ülikoolis filoloogia teaduskonnas, mille lõpetas 1965. aastal. Seejärel õppis ta Łódźi filmikoolis.

Ernest Bryll on kirjutanud luulet, romaane ja näidendeid. Esimene luulekogu "Wigilie wariata" ilmus 1958. aastal. Paljud ta luuletused on viisistatud.

Ta tõlkis poola keelde Tšehhi ja Iiri kirjanduse teoseid.

Aastail 1991–1995 oli ta Poola Vabariigi suursaadik Iirimaal.

## Välislingid
*
*Koduleht
Kujukapiteel

**Kujukapiteel** on keskajal, eriti romaani kunstis kasutusel olnud kapiteelitüüp, mis on kaunistatud inim- või loomafiguuridega; vahel on figuurid kombineeritud leht-, põim- või väänelornamendiga. Kujukapiteeli skulptuuridel ei pruugi olla iseseisvat tähendust, olgugi et need võivad kanda sümboolset sisu ja olla osa suuremast narratiivist või terviklikust pildiprogrammist.

Kujukapiteeli kasutati ka historitsistlikes neostiilides.

## Ajaloost
Kujukapiteelid olid mingil määral olemas juba Vana-Rooma hilises kunstis, kus võidi näiteks korintose kapiteelidele lisada figuraalseid kujutisi (Augustuse foorumi Mars Ultori templi *cella* kapiteelid kannavad Pegasose kujusid voluutide asemel). Samuti on Bütsantsist teada jäärapeadega kapiteele ning kotkakapiteele. Madalreljeefis figuraalsete kujutistega kapiteele leiab ka eelromaanikast, näiteks läänegootide arhitektuuris ja Astuuria arhitektuuris. Kujukapiteeli kõrgaeg oli romaani perioodil 11. sajandi lõpust 12. sajandi keskpaigani,, taimornamenti põimitud figuuride traditsioon kestis puhtalt taimdekooriliste kapiteelide kõrval edasi gooti arhitektuuris.

## Eesti kunstis
Eesti keskaja kunstis on tuntuimateks kujukapiteelide näideteks mõned Viljandi ordulinnuses leitud hilisromaani kapiteelid ja Karja kiriku põhjaseinas asuv rippsambakese kapiteel või kapiteelina kujundatud konsool talupoegade kujutistega. Üksikuid figuraalse dekoori näiteid, küllalt primitiivse teostusega, leiab Koeru kirikust ja Ambla kirikust.

## Pildid

Arte romana, capitello di lesena con delfini, I sec. dc. 02.JPG|Vana-Rooma kapiteel delfiinidega, 1. sajand
Corinthian capital supported by protomes of Pegasus, from the interior of the cella of the Temple of Mars Ultor in the Forum of Augustus, Augustan Age, Museo dei Fori Imperiali, Rome (32416581701).jpg|Rooma Mars Ultori templi *cella* kapiteel, Museo dei Fori Imperiali, Rooma
2016-Westwerkkapitelen, St-Servaasbasiliek, Maastricht 10.jpg|Üks Maastrichti Püha Servatiuse basiilika lääneehitise kapiteelidest
Abbaye de la Sauve Majeure - Two-bodied Lions.JPG|Grande-Sauve'i kloostrikirik, 12. sajandi algus
Nuremberg - Burgkapelle 14.JPG|Peadega kapiteel Nürnbergi lossikabelist
Basilique Sainte-Marie-Madeleine de Vézelay PM 46716.jpg|Vézelay Sainte-Marie-Madeleine'i kiriku kapiteel kujutab Moosest ja kuldvasikat
Kyllburg Stiftskirche Kreuzgang Kapitell 356.JPG|14. sajandi kapiteel Rohelise mehe motiiviga Kyllburgi Maarja kiriku ristikäigus
Ambla kirik 2013. aastal, 10.JPG|Kapiteel Ambla kirikus
Portogallo 2007 (1794372807).jpg|Uusromaani kapiteel Lissabonis


## Viited

## Välislingid
* Kujukapiteel Wikimedia Commonsis
* Viljandi ordulinnuse kapiteelid. - Viljandi muuseumi toimetiste arhiiv (fotod)
* The “Pilgrimage” Sculpture of the Spanish Romanesque. - The Artistic Adventure of Mankind (blog) 
* Historiated capitals, Church of Sant Miquel, Camarasa (Noguera). - Lesson 5: Romanesque art in Spain. Medieval Europe. - Khan Academy
Surnud 20. märtsil

*Siin loetletakse [[20. märts]]il surnud tuntud isikuid.*

* 1239 – Hermann von Salza, Saksa ordu kõrgmeister
* 1393 – Jan Nepomucký, pühak
* 1413 – Henry IV, Inglismaa kuningas
* 1440 – Žygimantas Kęstutaitis, Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürst
* 1568 – Albrecht von Hohenzollern, Saksa ordu kõrgmeister
* 1568 – Anna Maria (Braunschweig-Calenberg-Göttingen), Preisimaa hertsoginna
* 1668 – Nicolas Mignard, prantsuse maalikunstnik
* 1681 – Gaspar de Witte, flaami maalikunstnik
* 1684 – Claude Bazin de Bezons, prantsuse jurist ja riigitegelane
* 1746 – Nicolas de Largillière, prantsuse maalikunstnik
* 1766 – Giovanni Battista Pescetti, itaalia organist ja helilooja
* 1771 – Louis-Michel van Loo, prantsuse maalikunstnik
* 1812 – Jan Ladislav Dussek, tšehhi helilooja
* 1816 – Maria I, Portugali kuninganna 1777–1816
* 1818 – Johann Nikolaus Forkel, saksa helilooja ja muusikateadlane
* 1830 – Nicolas-Antoine Taunay, prantsuse maalikunstnik
* 1866 – Rikard Nordraak, norra helilooja
* 1874 – Hans Christian Lumbye, taani helilooja
* 1894 – Lajos Kossuth, ungari riigitegelane
* 1895 – Ludwig Schläfli, Šveitsi matemaatik
* 1897 – Apollon Maikov, vene luuletaja
* 1898 – Ivan Šiškin, vene maalikunstnik
* 1942 – Tõnis Kalbus, Eesti advokaat ja poliitik
* 1963 – Viktor Tarmas, Eesti diplomaat, poliitik ja advokaat
* 1964 – Brendan Behan, iiri kirjanik
* 1968 – Carl Theodor Dreyer, taani filmilavastaja
* 1983 – Mihkel Kõvamees, Eesti sõjaväelane ja kaugesõidukapten
* 1984 – Henno Meriste, eesti tõlkija ja keelemees
* 1990 – Lev Jašin, vene jalgpallur
* 1995 – Ivan Udaltsov, Nõukogude Liidu ajaloolane ja diplomaat
* 1996 – Aleksei Aav, eesti sordiaretaja
* 2000 – Ādolfs Skulte, Läti helilooja ja pedagoog
* 2004 – Juliana, Madalmaade kuninganna
* 2010 – Girijā Prasād Koīrālā, Nepali poliitik
* 2010 – Aino Moorlat, eesti jalgrattur
* 2013 – Arno-Toomas Pihlak, eesti mäeinsener ja tehnikateadlane
* 2013 – Jillur Rahmān, Bangladeshi poliitik
* 2013 – James Herbert, inglise kirjanik
* 2015 – Karli Kukk, eesti kaitseliitlane, sõjaliste teenetega vabadusvõitleja
* 2016 – Anker Jørgensen, Taani poliitik
* 2017 – David Rockefeller, USA pankur
* 2017 – Emmanuel Kirss, eesti õigeusu vaimulik
* 2017 – Andy Coan, Ameerika Ühendriikide ujuja
* 2017 – Islām Nāşir, Egiptuse jalgrattur
* 2018 – Endel Kaarep, eesti fütopatoloog
* 2018 – Kalju Rahu, eesti pedagoog ja koolijuht 
* 2018 – Erik-Arne Uustalu, eesti metallikunstnik ja disainer 
* 2018 – Raul Rõõmus, eesti korvpallitreener ja sporditegelane 
* 2019 – Donald Kalpokas, Vanuatu poliitik ja diplomaat
* 2020 – Anne Schotter, eesti arst ja pedagoog
* 2020 – Kenny Rogers, USA kantrimuusik
* 2021 – Jevgeni Nesterenko, vene ooperilaulja
* 2021 – Elmar Reimers, eesti matemaatik
* 2023 – Anita Thallaug, norra laulja
* 2026 – Raivo Mänd, eesti zooloog ja loomaökoloog
Krõllid

**Krõllid** on hõbedast valmistatud õõnsad helmed, kaunistatud graveeritud ornamendiga, vahel kohrutatud kupukestega. Eesti ehetes on krõllid levinud alates 16. sajandist, neid kombineeriti kaelaehetes helmeste ja ripatsmüntide ning muude ripatsitega, samuti kodarrahadega.

Krõlli vorm pärineb ilmselt hilisgootikast. Hõbehelmes joodetakse kokku kahest eraldi poolest. Osa peitleidude krõlle on olnud kullatud.

Eesti aladelt on leitud palju pealejoodetud rõngastega hõbehelmeid, mis arvatakse olevat sisse toodud, mitte koha peal valmistataud. Peitleidude krõllid on nendega koos olnud müntidega dateeritud suuremas osas 16. sajandisse. Osa krõlle on isegi pardimuna suurused, osa kirsisuurused. Krõllid olid nii ümmargused kui ka piklikud.

Krõllidest väike kaelakee ehk helmekõrd on Setu naise ehetekomplekti osa.

## Viited
Tomáš Suslov

**Tomáš Suslov** (sündinud 7. juunil 2002 Spišská Nová Vesis) on Slovakkia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või parema äärepoolkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Verona Hellas ja Slovakkia jalgpallikoondises.

2018. aastal siirdus ta Slovakkist Hollandi klubisse FC Groningen. Groningeni põhimeeskonnas debüteeris ta Hollandi kõrgliigas 2020. aasta veebruaris. Groningeni põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2020/21.

2023. aasta septembrist läks ta Groningenist laenule Verona Hellasesse, kellega sõlmis 2024. aasta jaanuaris püsiva lepingu. Itaalia kõrgliigas lõi Suslov esimese värava 28. jaanuaril 2024 penaltist Frosinone vastu.

Slovakkia jalgpallikoondises debüteeris Suslov 18. novembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Tšehhi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 3. juunil 2022 Rahvuste Liiga mängus Valgevene vastu. Ta kuulus Slovakkia koondisse, kus pääses vahetusest väljakule kahes alagrupimängus.

## Viited
Suat Serdar

**Suat Serdar** (sündinud 11. aprillil 1997 Bingen am Rheinis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Verona Hellas.

2008. aastal liitus ta Saksamaa klubi 1. FSV Mainz 05 noortesüsteemiga. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas 18. septembril 2015 mängus Hoffenheimi vastu. Saksamaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 9. septembril 2017 mängus Leverkuseni Bayeri vastu.

Aastate 2018–2021 mängis Serdar Saksamaa kõrgliigaklubis Schalke 04.

2021. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga Hertha BSC. Hooaja 2022/23 järel langes Hertha Saksamaa kõrgliigast välja ning 2023. aasta augustis läks Serdar laenule Itaalia kõrgliigaklubisse Verona Hellas.

Aastatel 2012–2019 mängis Serdar Saksamaa noortekoondistes. 2019. aastal võitis ta Saksamaa kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistrivõistlustel teise koha. Saksamaa jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 9. oktoobril 2019 sõprusmängus Argentina vastu.

## Viited
Surnud 21. märtsil

*Siin loetletakse [[21. märts]]il surnud tuntud isikuid.*

* 1201 – Absalon, Taani vaimulik ja poliitik
* 1556 – Thomas Cranmer, inglise teoloog, vaimulik ja poliitik
* 1709 – Burchard de Volder, Hollandi füüsik ja filosoof
* 1729 – John Law, šoti majandustegelane
* 1762 – Nicolas-Louis de Lacaille, prantsuse astronoom
* 1772 – Aleksandr Kokorinov, vene arhitekt
* 1857 – Abraham Jacob van der Aa, hollandi kirjamees
* 1862 – Alfred Candidus Ferdinand zu Windisch-Graetz, Austria sõjaväelane
* 1864 – Hippolyte Flandrin, prantsuse maalikunstnik
* 1864 – Luke Howard, Briti keemik ja farmatseut
* 1910 – Félix Nadar, prantsuse fotograaf ja ajakirjanik
* 1936 – Aleksandr Glazunov, vene helilooja, muusikapedagoog ja dirigent
* 1939 – Evald Aav, eesti helilooja ja koorijuht
* 1942 – Olha Kobõljanska, ukraina kirjanik ja naisõiguslane
* 1975 – Aleksander Aspel, eesti kirjanik, tõlkija ja kirjandusteadlane
* 1977 – Karl Abel, Eesti sõjaväelane ja leidur
* 1979 – Raimond Auling, eesti veepallur ja ujumiskohtunik
* 1982 – Marietta Šaginjan, armeenia päritolu Vene kirjanik
* 1987 – Väino Maala, eesti kandlemeister
* 1993 – Mart Mäger, eesti keele- ja kirjandusteadlane, luuletaja ning kriitik
* 1995 – Karl Aun, eesti õigusteadlane
* 1998 – Galina Ulanova, vene baleriin
* 1999 – Hardi Tiidus, ajakirjanik ja tõlkija
* 1999 – Mary Ainsworth, Ameerika-Kanada arengupsühholoog
* 2000 – Totti Kasekamp, eesti kergejõustiklane ja õpetaja
* 2005 – Endla Oja-Tamm, eesti õpetaja
* 2007 – Uno Valk, eesti metsateadlane
* 2008 – Gadži Abašilov, Dagestani ajakirjanik
* 2008 – Mari Murdvee, eesti antiigiteadlane, tõlkija, näitleja ja laulja
* 2008 – Iljass Šurpajev, Dagestani päritolu Venemaa ajakirjanik
* 2009 – Dimitri Matiesen, Eesti ja Rootsi ettevõtja ja kaupmees
* 2011 – Pinetop Perkins, USA džässmuusik
* 2011 – Nikolai Andrianov, vene sportvõimleja
* 2012 – Elem Treier, eesti kirjandusteadlane, teatrikriitik ja näitekirjanik
* 2012 – Bruno Giacometti, Šveitsi arhitekt
* 2012 – Claude Duneton, prantsuse kirjanik, publitsist, tõlkija ja näitleja
* 2013 – Otto Borch, Taani diplomaat
* 2013 – Pietro Mennea, Itaalia kergejõustiklane ja poliitik
* 2014 – Gita-Maren Linnaks, eesti õpetaja
* 2015 – Jørgen Ingmann, taani muusik
* 2017 – Colin Dexter, Briti kirjanik
* 2017 – August Englas, eesti maadleja
* 2017 – Tõnu Mikiver, eesti näitleja
* 2017 – Martin McGuinness, Põhja-Iirimaa poliitik
* 2020 – Dmitri Bruns, vene päritolu Eesti arhitekt ja arhitektuuriteoreetik
* 2020 – Irõna Bekeškina, ukraina sotsioloog
* 2020 – Priit Leito, eesti ajakirjanik, meediajuht ja maletaja-malefunktsionäär
* 2021 – Adam Zagajewski, poola luuletaja, esseist ja proosakirjanik
* 2023 – Francesco Maselli, itaalia filmilavastaja ja stsenarist
* 2025 – Oleg Gordijevski, Nõukogude Liidu luuretöötaja ja topeltagent
* 2026 – Enn Kreem, eesti ajakirjanik ja merendustegelane
Jhon Durán

**Jhon Jader Durán Palacio** (sündinud 13. detsembril 2003 Medellínis) on Colombia jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa Premier League'i klubis Aston Villa ja Colombia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Colombia klubis Envigado, millega liitus 2015. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris Colombia kõrgliigas 2019. aasta veebruaris. Colombia kõrgliigas lõi ta esimese värava 3. septembril 2019 mängus Águilas Doradase vastu. 15 aasta ja 8 kuu vanuselt sai Durán teiseks kõige nooremaks väravalööjaks Colombia kõrgliigas. Suurema läbimurde tegi Durán 2021. aastal, kui lõi Colombia kõrgliigas seitse värvat.

2022. aasta jaanuaris liitus ta Major League Socceri (MLS) klubiga Chicago Fire. MLS-is lõi ta esimese värava 14. mail 2022 mängus FC Cincinnati vastu. 2022. aasta lõi ta MLS-is 27 mänguga kokku kaheksa väravat.

2023. aasta jaanuaris sõlmis Durán lepingu Aston Villaga. Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta 4. veebruaril 2023 mängus Leicester City vastu ja lõi esimese värava sama aasta 20. augustil mängus Evertoni vastu.

Colombia jalgpallikoondises tegi Duran debüüdi 24. septembril 2022 mängus Guatemala vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 28. märtsil 2023 mängus Jaapani vastu.

## Viited

## Välislingid
* Profiil Aston Villa FC kodulehel
Nottbecki maja

**Nottbecki maja** on hoone Tallinnas aadressil Pikk 29a, kus tegutseb Tallinna Vene Muuseum.

Algne hoone ehitati arvatavasti 14. ja 15. sajandi vahetusel. Tänapäevase fassaadi sai Nottbecki maja sai tõenäoliselt 18. sajandi teisel poolel.

Hoone on arvatud ehitismälestiseks.

## Ajalugu
Kolmekorruselise kivimaja põhimüüristik ehitati arvatavasti 14. ja 15. sajandi vahetusel.

Teadaolevalt oli maja esimene omanik aastatel 1402–1431 raehärra Arent Saffenberg, kellele kuulus ka naaberkinnistu. Pärast raehärra surma 1440. aastal sai kinnistu omanikuks tema väimees Hans Haneboll. Allikais on maja mainitud ka 1478. ja 1486. aastal, mil maja omanik oli renessansiajastu kuulsa kunstniku Michel Sittowi (1469–1525) äi Hans Allunse (või Allunze). 1516. aastal sai maja uueks omanikuks raehärra Jürgen Bade, kes andis oma tütre naiseks von Nottbecki perekonna liikmele. 16.–17. sajandil olid maja omanikud Mustpeade vennaskonna liikmed ja raehärrad. 18. sajandi esimesel poolel kuulus maja tollirevident Wilkenile, kes täitis oma ametikohuseid sadamas. 1756. aastal sai maja omanikuks Käina pastori poeg, kaupmees Otto Samuel Tunder. 1783. aastast aga läks maja testamendi järgi tema pojale Karl Samuel Tunderile, kes abiellus viimase omaniku Wilkeni tütrega. Tunder ise oli raehärra aastail 1800–1811 ning kuni 1862. aastani kuulus hoone Tunderite perekonnale. Tõenäoliselt sai maja oma praeguse ilme just sel ajal, kui see oli Tunderite perekonna valduses, ehk 18. sajandi teisel poolel.

1885. aastal sai maja uueks omanikuks Helene von Nottbeck (sündinud paruness Girard de Soucanton). Nottbecki perekonna valduses oli see hoone ja samuti kõrvalkrunt Pikk 29 (1879. aastast omanik Eugen von Nottbeck). Pärast mehe surma 1900. aastal liideti kaks krunti üheks kinnistuks ning järgmisel aastal vormistati kogu vara naise nimele.

1902. aastal kujundati maja ruumid kapitaalselt ümber ning seepärast ei kujuta nende interjöör endast kunstiväärtust. Hoone fassaadi aknad muudeti 1881. aastal arhitekt Erwin Bernhardi projekti järgi.

1903. aasta jaanuaris ilmus ajalehes Teataja kuulutus, et kunstnik Ants Laikmaa avab Nottbecki majas asuvas korteris joonistamise ja maalimise kursused. Korter Nottbecki majas koosnes kolmest toast: söögituba, magamistuba ja ateljeekool nelja suure aknaga võlvsaalis. Kunstnikule ja tema 20 õpilasele oli ruum kitsavõitu ning seepärast oli Laikmaa sunnitud üürima lisaruumid naabruses asuvas Berensi majas. Ateljeekool alustas tööd 1903. aasta märtsis. Kahe maja vahet joosta oli aga väga ebamugav ja seetõttu kolis Laikmaa 1904. aasta sügisel ateljeekooli ümber Kalamajja Niine tänaval asuvasse Kotke majja, kus tema ateljee jaoks oli juba kolm ruumi, lisaks isiklikud elutoad.

Von Nottbecki perekond elas kuni 1939. aastani ise kõrvalmajas Pikk 29, aga Pikk 29a ehitati ümber üürimajaks.

2012. aastal andis Tallinna Linnavalitsus hoone tasuta SA Tallinna Vene Muuseum kasutusse. Alates 2016. aastast tegutseb hoones Tallinna Linnamuuseumi filiaal Tallinna Vene Muuseum.

## Viited
Proxima Centauri b

**Proxima Centauri b** (või **Proxima b**), mida mõnikord nimetatakse **Alpha Centauri Cb**, on eksoplaneet, mis tiirleb punase kääbuse Proxima Centauri elamiskõlblikus tsoonis, mis on Päikesele lähim täht ja osa suuremast kolmiktähesüsteemist Alpha Centauri. See asub Maast umbes 4,2 valgusaasta (1,3 parseki) kaugusel Kentauri tähtkujus, mistõttu on see ja Proxima d koos praegu vaidlusaluse Proxima c-ga Päikesesüsteemile lähimad teadaolevad eksoplaneedid.

Proxima Centauri b tiirleb ümber oma ematähe ligikaudu 0,04856 aü (7,264 miljoni km) kaugusel tiirlemisperioodiga ligikaudu 11,2 päeva. Selle teisi omadusi pole kuigi palju teada, kuid arvatakse, et see on potentsiaalselt Maa-sarnane planeet, mille minimaalne mass on vähemalt 1,07 Maa massi (M🜨) ja mille raadius on vaid veidi suurem kui Maa oma. Planeet tiirleb oma ematähe elamiskõlblikus tsoonis, kuid pole teada, kas sellel on atmosfäär. Proxima Centauri ja selle planeetide läheduse tõttu on aastate jooksul planeeritud neid uurida, näiteks Breakthrough Starshot abil.

Euroopa Lõunaobservatoorium (ESO) teatas 24. augustil 2016, et on leidnud kindlaid tõendeid Proxima Centauri b olemasolust. Päikesesüsteemile lähimast tähest elamiskõlblikul kaugusel asuva planeedi Proxima Centauri b avastamine oli planetoloogias suur avastus ja on äratanud huvi Alfa Centauri tähesüsteemi kui terviku vastu, mille liige Proxima Centauri b on.

## Viited
Pärsia kapiteel

**Pärsia kapiteel** ehk **härjapeakapiteel** on kapiteelitüüp, mida on kasutatud Ahhemeniidide Pärsia arhitektuuris, tuntuim näide on sambad Persepolises.

## Pärsia sammas
Pärsia sammas, mida pärsia kapiteel kroonis, oli Ahhemeniidide arhitektuurile väga iseloomulik sambatüüp, mis ilmus tõenäoliselt veidi enne aastat 500 eKr. Ahhemeniidide arhitektuuris oli tavaline palee osa hiiglaslik sammassaal (*[[apadana]]*), milles sambad paiknesid paljude ridadena. Persepolise Artaxerxes I palee sammassaali mõõtmed olid 70 × 70 meetrit. Ahhemeniidide kiviarhitektuuri hübriidse näo määras asjaolu, et nad importisid oma riiki kunstnikke ja käsitöölisi teistest maadest. Nende ehituskunstis leiab mõjusid Mesopotaamiast, Egiptusest, Lüüdiast Anatoolias ja Elamist; esimeseks Ahhemeniidide stiilis ehitiseks oli Dareiose palee Susas, kuid enim ehitisi on säilinud Persepolises.

Persepolise paleede sammastel on reljeefdekooriga ümmargune tüvesest laiem baas, ümar kanneleeritud tüves, kolmeastmeline kapiteelivöönd, mis koosnes vana-Egiptuse palmsamba taolisest laiendusest, mitme paari voluutide ja nelinurkse ristlõikega osast ning kapiteelipäisest, mille moodustasid kaks selgadega vastamisi loomapead või -rindkeret. Sammas võis ent olla ka üksnes loomapaarikujulise päisega. Loomafiguurid eendusid vastassuundades ja toetasid katuse talastikku nagu kaks konsooli. Levinuim loomamotiiv on pärsia kapiteelil on härjad, kuid esinevad ka lõvid, greifid ja inimpeaga olend lamassu.

Kapiteeli baas, mis meenutas suurt alaspidi pööratud lilleõit, ja kapiteelivööndi allosa olid sarnased Egiptuse arhitektuuris levinud vormidega, ent võrreldes Egiptuse sammastega on Pärsia sammas kõrgem ja saledam. Tüvese kanneleering oli tihedam kui Vana-Kreeka orderites. Loomafiguuride vahesse toetusid puitkatuse risttalad. Kui figuurideküljed on siledad ja dekoorita, võib oletada talastiku toetumist ka neile külgedele.

Ahhemeniidide riiklik ehitustraditsioon katkes järsult, kui Aleksander Suur tungis 330. aastal eKr Pärsiasse ja Persepolis laastati.

## Pildid

IranSusaDariusPalast6.jpg|Samba fragmendid Dareiose palees Susas
Persian column.jpg|Persepolise väravaehitise sambad
Persépolis, Irán, 2016-09-24, DD 29.jpg|Tüvesed ja kapiteelid
Campaniforma column base Apadana Louvre.jpg|Samba baas Susast Louvre'is
Homa Persepolis Iran.JPG|Greifidega kapiteel Persepolises
Statue1 in Persepolis.jpg|Lõvidega kapiteel Persepolises
Lion-persepolis.JPG|Lõvipea fragment ja samba baas Persepolises
National Meusem Darafsh 6 (50).JPG|Inimhärjaga kapiteeli fragment Iraani Rahvusmuuseumis


## Viited
Topeltrünnak

**Topeltrünnak** (inglise keeles *double tap* (*strike*)) on ründetehnika, mille puhul sooritatakse (võimalikult) väikese ajavahemiku jooksul kaks rünnet ühe ja sama sihtmärgi pihta. Eesmärgiks on saavutada võimalikult väikesel alal asuvale sihtmärgile suurim kahju. Tavaliselt kasutatakse teist rünnet selleks, et kutsuda esile võimalikult palju ohvreid, sihtides nii ellujäänuid kui ka neid päästma tulnud inimesi.

## Vaata ka
*
Taube (täpsustus)

**Taube** on mitme suguvõsa nimi:
*Taube, Eestimaa põlisaadlisuguvõsa
*Taube (Tūja), Liivimaa aadlisuguvõsa
*Taube (Ida-Preisimaa), Friedlandist pärit Liivimaa käsitöölise-, kaupmehe- ja literaadisuguvõsa
*Taube (Venemaa suguvõsa), Kuramaalt pärit Venemaa aadlisuguvõsa

## Vaata ka
*Tuve
Hans Kõll

**Hans Kõll** (sündinud 8. juunil 1941 Võrus) on eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1959. aastal Võru 1. Keskkooli, õppis aastatel 1959-1960 Tartu Kunstikoolis ja seejärel ERKI-s, mille lõpetas 1966. aastal arhitektina.

On töötanud Tallinnas 1966–1969 "Eesti Projektis", 1969–1976 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse TUI-s, 1976–1990 "Eesti Maaehitusprojektis" ja alates 1990. aastast arhitektibüroos "Vaarpuu-Pilter-Kõll". 

## Töid
*Maaviljeluse ja Maaparanduse TUI hooneid:
**1973 ühekorruseline ridaelamu Sakus
**1975 labor Olustveres 
**1977 5-korruselised punktelamud Sakus
*1987 Paide kultuurimaja. Sama projekti mugandus:
**1990 Põlva kultuurimaja
*1992 ridaelamu Siimustis
*1994 hambakliinik Väike-Kuke tänaval, Pärnu. Koos Neeme Vaarpuuga
*1994 "Pepsico" kontorihoone Painkülas. Koos Neeme Vaarpuuga
### Võistlusprojekte
*1967 kõlakojad ja tantsupaviljonid (II auhind)
*1977 Väimela näidissovhoostehnikumi õppehoone (III auhind)
*1977 Saku planeering (ergutusauhind)
*1991 Harkujärve kirik. Koos Neeme Vaarpuuga (III auhind)
*1992 Tallinna Vabaduse väljak. Koos Neeme Vaarpuuga (III auhind)

## Liikmesus
*1977 Eesti Arhitektide Liit

## Kirjandus
*Piret Lindpere. "Kõll, Hans, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 228–229
 
## Välislingid
*Hans Kõll Eesti Arhitektide Liidu kodulehel
Tähtmutt

**Tähtmutt** (*Condylura cristata)* on Põhja-Ameerika putuktoiduline imetaja, kes kuulub mutlaste sugukonda muti perekonda. 

## Välimus
Tähtmuti ninal on suur tähtsus, arvestades, et ta on funktsionaalselt pime. Nina läbimõõt on 1 cm   ja selle kombitsad koosnevad ülitundlikest sensoritest, mille abil loom avastab saaki ja leiab kodutee. Nina eripära seisneb ka tema võimes vee all lõhna tunda. Seda saavutatakse õhumullide väljahingamisel esemete või lõhnaradade peale ja seejärel mullide taas sissehingamisel, et lõhnad nina kaudu tagasi kanduksid. 

Ajakiri Nature on tähtmutile ka andnud kõige kiiremini sööva imetaja tiitli, sest tal võtab toiduainete tuvastamiseks ja tarbimiseks vaid 120 millisekundit. Kusjuures tema aju suudab 8 millisekundi jooksul otsustada, kas saak on söödav või mitte.

## Eluviis ja toitumine
Tähtmutid elutsevad erinevates elupaikades, kus on niiske muld. Erinevalt teistest Põhja-Ameerika maa-alustest liikidest eelistab tähtmutt alasid, kus drenaaž on puudulik, hõlmates nii okaspuu- kui ka lehtpuumetsi, lagendikke, niiskeid heinamaid, soode ja turbamuldasid. Lisaks elutseb tähtmutt jõgede, tiikide ja järvede kallastel, kus leidub toitu. Kuigi niisked alad on tema eelistatuimad elupaigad, on tähtmutti leitud ka kuivematelt heinamaadelt kuni 400 meetri kaugusel veekogudest. Samuti võib tähtmutt elada rannikualadel ja on teadaolevalt kohatud kuni 1676 meetri kõrgusel Suurte Suitsevate Mägede piirkonnas.

Tähtmuti peamiseks toiduallikaks on selgrootud organismid. Sarnaselt teiste muttidega jälgib tähtmutt oma urgude ümbrust, otsides sealt vihmausse. Kui ta aga pääseb ligi veekogule, eelistab tähtmutt jahtida vees elavaid saakloomi. 

## Sigimine
Paaritumine algab märtsi keskpaigast ja kestab kuni aprillini. Tiinuse pikkuseks on 45 päeva ja pojad sünnivad aprilli lõpust kuni juuni keskpaigani. Tähtmutid on monogaamsed üheks sigimishooajaks. Emased ja isased moodustavad paari sügisel ja on koos märtsist aprillini. Kui esimene sigimine ebaõnnestub, võib emane uuesti paarituda ja pesakonna ilmale tuua alles juulis. 

Emased sünnitavad aastas ühe pesakonna ja selles on tavaliselt 2-7 poega. Tähtmuti pojad on sündides karvutud ja pimedad. Poegade silmad, kõrvad ning tähekujulise nina kombitsad on funktsionaalsed umbes kahe nädala pärast ja kümnekuuselt saavad pojad suguküpseks.

## Viited