Globaliseerumine

**Globaliseerumine** ehk **üleilmastumine** on protsess, mida iseloomustavad kasvav rahvusvaheline kaubandus ja tihenev kultuurivahetus, mis muudavad maailma majanduse ja ühiskonna üheks globaalseks külaks. 

Globaliseerumist on defineeritud mitmeti. Majanduse kontekstis seostatakse seda mõistet eelkõige vabakaubandusest tulenevate nähtustega. Üleilmastumise tõukejõuks on muutused tehnoloogias, eelkõige transpordi ja kommunikatsiooni areng.

Globaliseerimist peetakse pigem tänapäeva nähtuseks, kuid osad autorid on pakkunud selle algusajaks 4.–7. sajandit, kui algas "usundite globaliseerumine" ehk kristluse ja islami levik. Samuti on esimesi globaliseerumise nähteid tähendatud juba varem Rooma riigis. Uusajal algas üleilmastumine 19. sajandi lõpul.

## Majanduslik globaliseerumine

* Rahvusvahelise kaubanduse kasv, mis edestab maailma majanduse kasvu
* kapitali liikumise kasv üle maailma, sealhulgas otseinvesteeringute kasv
* riikide suveräänsuse ning riigipiiride tähtsuse vähenemine rahvusvaheliste kokkulepete tõttu, mis on viinud selliste organisatsioonide nagu WTO ja OPEC tekkeni
* rahvusvaheliste finantsorganisatsioonide (IMF ja Maailmapank) asutamine
* hargmaiste ettevõtete järjest suurenev osatähtsus maailma majanduses

Majanduslikul tasandil tähistab see ajaloolist protsessi, mis on tekkinud innovatsiooni ja tehnoloogiliste edusammude tulemusena. Selle all mõeldakse riikide majanduste omavahelist lõimumist. Vahel on selle all mõeldud ka inimeste (tööjõud) ja teadmiste (tehnoloogia) liikumist üle riikide piiride.

### Globaliseerumise mõõtmine

Riikide globaliseerumise astet on püütud mõõta erinevate indeksite abil. Nendeks on KOF Index of Globalization ja Enabling Trade Index (ETI). 2013. aastal oli Belgia KOF-i üldindeksis esikohal, kuid majandusliku globaliseerumise osas oli esikohal Singapur. 2010. aasta seisuga oli Singapur ETI-s esikohal.

## Kultuuriline globaliseerumine

* Kasvanud rahvusvaheline kultuurivahetus
* kultuuride segunemine, samuti parem juurdepääs eri kultuuride poolt pakutavale ning ühtlustavad nähtused nagu amerikaniseerumine ja läänestumine
* kasvanud rahvusvaheline reisimine ja turism
* maailmamuusika levik 
* rahvustoitude (pitsa, sushi) ülemaailmne levik
* võistlusspordi alade üleilmne levik
* globaalsete kommunikatsioonivõrkude areng, kasutades tehnoloogiaid nagu Internet, side-satelliidid, telefonid

Kultuuri tasandil on seda mõistet seostatud Ameerika Ühendriikide kultuurilise mõju laienemisega maailmas.

## Poliitiline globaliseerumine

* Üleilmsete reeglistike teke, näiteks autorikaitse seadused ja patendid
* rahvusvaheliste kohtute loomine: Rahvusvaheline Kriminaalkohus, Rahvusvaheline Kohus

## Globaliseerumise kriitika
Globaliseerumist on kritiseeritud kultuurilise mitmekesisuse vähenemise pärast. 2004. aastal kirjutas Eesti ajakirjanik Neeme Raud, et "kaupluse- ja restoranikettide pealetung on hävitamas kohalikku eripära ja muutmas maailma linnu üksteisele üha sarnasemateks kloonideks". 2010. aastal ütles Ravimiameti peadirektor Kristin Raudsepp, et globaliseerumine ravimitootmises toob endaga kaasa võltsitud ravimite kiire leviku, musta turu tungi legaalsesse kaubandusse, ravimitootmise väikseimagi eksimuse, näiteks kvaliteedidefekti kiire jõudmise patsiendini ja patsientide lihtsustunud võimalused saada ravimeid ükskõik millisest maailma nurgast. Maailma üks tuntud globaliseerumise kriitikuid on Kalle Lasn.

## Vaata ka
*Globaalne soojenemine
*Hargmaisus
*Urbaniseerumine

## Viited

## Välislingid
* "Globalization" väljaandes ''Stanford Encyclopedia of Philosophy''. Idee ja nähtuse ajalugu. 
* Mapping Globaliztion, Pinceton University
* YaleGlobal Online