open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maltsvetlased

**Maltsvetlased** olid prohvet Maltsveti (Juhan Leinberg) usuliikumise järgijad.

Vastuolud vennastekogudustega viisid 1858. aastal poliitilises kihutustöös süüdistatud Leinbergi arreteerimiseni. 1859. aastal Leinberg vabastati, sest tema usulised vaated leiti pühakirja ja luteri usu tõekspidamistega kooskõlas olevat. Leinberg määrati adrakohtuniku v. Tritthoffi ja pastor Eduard Ahrensi erilise valve alla vallakooliõpetajaks Kuusallu, kus ta konflikt luteriusu peavoolulistega jätkus. Lenbergi karismaatiline stiil ning konflikt võimudega, kes rahva silmis temast jagu saada ei suutnud, leidsid tema sõnumile palju poolehoidjaid. 1860. aastaks oli tema jüngritest Kuusalu kihelkonnas ja Järvamaal tekkinud 300 meelt parandanud perekonnast koosnenud maltsvetlaste sekt.

1860. aastal sündis nüüd juba prohvet Maltsvetina tuntud Leinbergil mõte oma poolehoidjatega Krimmi sõja järel Türki lahkunud tatarlastest Krimmis vabanenud maadele välja rännata. Sama aasta oktoobris kuulutas Rannamõisa naisprohvet Miina Reining suure hulga maltsvetlaste ees, et jumal on saatnud prohvet Maltsveti tema rahvast tõotatud maale viima. Mõisnikevastane apokalüptiline kuulutus levis kulutulena. 1861. jaanuaris andis keiser maltsvetlaste saadikutele loa Krimmi ümber asuda ning juba veebruaris sõitis Leinberg oma vennapoja Gustav Maltsiga maakuulajatena Perekoppi. Prohvet ise jäi Krimmi paigale, kuid tema vennapoeg naasis Eestisse ümberasujate järele.

Samal ajal oli mitusada innukamat maltsvetlast kogunenud Tallinna lähistele Lasnamäele laagrisse "valget laeva" ootama, mis nad Krimmi oleks pidanud viima, kuni 1861. aasta juunis politsei nad laiali ajas.

1861. aasta novembris osalesid maltsvetlased talupoegade vastuhakkudes Albus ja Ahulas.

1862. aasta kevadel jõudsid 700 maltsvetlast Krimmi, kuid pettusid tõotatud maas. Ka Juhan Leinbergi enda usuline ind oli selleks ajaks vaibunud. Ta hoidis ennast järgijatest eemale ning hakkas jälle äriga tegelema. 1865. aastal naasis ta perekonna juurde Eestisse.

## Vaata ka
*Taevaskäijad
Chíose veresaun (maal)

"**Chíose veresaun**" (prantsuse keeles "Scène des massacres de Scio") on prantsuse kunstniku Eugène Delacroix' (1798–1863) teos.

Maalil on kujutatud Kreeka iseseisvussõja ajal 1822. aastal Chíose saarel toimunud veresauna, mille käigus hukkasid türklased paarkümmend tuhat kreeklast.


Eugène delacroix, scena di massacro a scio, famiglie greche che attendono la morte o la schiavitù, 1824, 07.jpg|Detail
Eugène delacroix, scena di massacro a scio, famiglie greche che attendono la morte o la schiavitù, 1824, 02.jpg|Detail
Eugène delacroix, scena di massacro a scio, famiglie greche che attendono la morte o la schiavitù, 1824, 04.jpg|Detail
Eugène delacroix, scena di massacro a scio, famiglie greche che attendono la morte o la schiavitù, 1824, 08.jpg|Detail


## Viited

## Välislingid

* Delacroix ''Scene of the Massacre at Chios'' Video (3.15, inglise keeles)
Morandi sild

**Morandi sild** (itaalia keeles *Ponte Morandi*) ehk **Polcevera viadukt** (itaalia keeles *Viadotto Polcevera*) oli sild Genovas Itaalias. Sillal oli neli sõidurada. Vantsilla projekteeris Riccardo Morandi ning see ehitati aastatel 1962–1967.

14. augustil 2018 kell 11.36 kohaliku aja järgi varises kolmest püloonist läänepoolseim koos umbes 250 meetri pikkuse sillaosaga kokku. Varingus hukkus 43 inimest ja 16 sai vigastada. Silla allesjäänud osad lõhati 28. juunil 2019. 

Uue silla ehitus kestis juunist 2019 juulini 2020 ning sild avati liikluseks 3. augustil.

## Viited
NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia

**NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia** (vene keeles Академия медицинских наук СССР) oli Nõukogude Liidu kõrgeim meditsiiniline teadusorganisatsioon, üks riiklikke teadusakadeemiaid. Eksisteeris aastatel 1943–1991.

Akadeemia loomise idee kuulus tollasele NSV Liidu tervishoiu rahvakomissarile Georgi Miterjovile ja Punaarmee peakirurgile akadeemik Nikolai Burdenkole. Akadeemia alusdokumentide ettevalmistamisel osales arutelus ka Punaarmee sõjalis-sanitaarse valitsuse ülem Jefim Smirnov. Akadeemia asutati 30. juulil 1944 NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu määrusega NSV Liidu Tervishoiu Rahvakomissariaadi juurde. Liikmeteks kinnitati 56 arstiteadlast. 

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist kujundati akadeemia 1992. aastal Venemaa Föderatsiooni presidendi seadluse alusel ümber Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemiaks.

## Akadeemia presidendid
*Nikolai Burdenko (1944–1946)
*Nikolai Anitškov (1946–1953)
*Aleksandr Bakulev (1953–1960)
*Nikolai Blohhin (1960–1968)
*Vladimir Timakov (1968–1977)
*Nikolai Blohhin (1977–1987)
*Valentin Pokrovski (1987–1991)

## Akadeemikuid
*1944 – Aleksei Abrikossov (1875–1955), patoloog-anatoom
*1944 – Ivan Beritašvili (1885–1974), füsioloog
*1944 – Aleksandr Bogomolets (1881–1946), patofüsioloog

*1944 – Konstantin Bõkov (1886–1959), füsioloog
*1944 – Vladimir Vinogradov (1882–1964), terapeut ja kardioloog
*1944 – Vladimir Vojatšek (1876–1971), otorinolarüngoloog
*1944 – Aleksei Zavarzin (1886–1945), histoloog
*1944 – Leon Orbeli (1882–1958), füsioloog
*1944 – Viktor Ossipov (1871–1947), psühhiaater ja neuropatoloog
*1944 – Jevgeni Pavlovski (1884–1965), entomoloog ja parasitoloog
*1944 – Aleksandr Palladin (1885–1972), biokeemik
*1944 – Vassili Parin (1903–1971), füsioloog
*1944 – Jevgeni Sepp (1878–1957), neuropatoloog ja neurofüsioloog
*1944 – Konstantin Skrjabin (1878–1972), bioloog ja helmintoloog
*1944 – Aleksei Speranski (1888–1961), füsioloog ja patoloog
*1944 – Vladimir Filatov (1875–1956), oftalmoloog
*1944 – Lina Stern (1875–1968), biokeemik ja füsioloog
*1944 – Vladimir Engelhardt (1894–1984), molekulaarbioloog
*1945 – Pjotr Anohhin (1898–1974), füsioloog
*1945 – Aleksandr Braunštein (1902–1986), biokeemik
*1946 – Aleksandr Višnevski (1874–1948), kirurg
*1948 – Jefim Smirnov (1904–1989), NSV Liidu relvajõudude sõjameditsiini peavalitsuse ülem
*1950 – Olga Lepešinskaja (1871–1963), histoloog
*1950 – Augusts Lietavietis (1893–1984), töötervishoiuteadlane 
*1957 – Aleksandr Višnevski (1906–1976), kirurg
*1957 – Boriss Petrovski (1908–2004), kirurg
*1971 – Jevgeni Tšazov (1929–), kardioloog
*1975 – Natalja Behtereva (1924–2008), neurofüsioloog
*1978 – Fjodor Komarov (1920–), NSV Liidu Kaitseministeeriumi sõjameditsiini keskvalitsuse ülem
*1982 – Artur Valdman (1924–1990), farmakoloog
*1986 – Vladimir Fjodorov (1933–2010), kirurg



Lina_Solomonova_Stern_(1878-1968)_(8492388852).jpg|Lina Stern
V._D._Fedorov.jpg|Vladimir Fjodorov
В.П._Філатов.jpg|Vladimir Filatov


## Korrespondentliikmeid
*1961 – Nikolai Amossov
Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia

**Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia** (vene keeles Российская академия медицинских наук) oli Venemaa Föderatsiooni üks riiklikke teadusakadeemiaid, mille tegevuse eesmärk oli koordineerida alusuuringuid meditsiini valdkonnas. Akadeemia eksisteeris aastatel 1992–2013.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist ilmus 4. jaanuaril 1992 Venemaa Föderatsiooni presidendi seadlus, millega kujundati NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia ümber Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemiaks. 1992. aastal anti akadeemiale Venemaa Föderatsiooni riikliku akadeemia staatus.

Akadeemia eesotsas oli president. Neid on olnud 1992. aastast saadik kolm: Valentin Pokrovski (1992–2006), Mihhail Davõdov (2006–2011) ja Ivan Dedov (2011–2013).

## Liitumine Venemaa Teaduste Akadeemiaga
2013. aasta oktoobris alanud Venemaa riiklike akadeemiate reformi tulemusena vähendati riiklike akadeemiate arvu kuuelt neljale. Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia liideti Venemaa Teaduste Akadeemiaga. Senised meditsiiniakadeemia akadeemikud  lülitati kohe akadeemikutena RAN-i koosseisu, kus moodustati uus osakond – meditsiiniteaduste osakond kolme sektsiooniga:
*kliinilise meditsiini sektsioon
*medikobioloogia sektsioon
*profülaktilise meditsiini sektsioon

Meditsiiniakadeemia korrespondenliikmete valimine RAN-i korrespondentliikmeteks toimus 2014. aastal vastavalt RAN-i põhikirjas märgitud protseduuridele. Meditsiiniakadeemia viimane president sai vastavalt akadeemiate liitumiskokkuleppele Venemaa Teaduste Akadeemia asepresidendiks kolmeaastaseks ametiajaks.   

## Akadeemikuid
#### Valitud NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemias
*1957 – Boriss Petrovski (1908–2004), kirurg
*1971 – Jevgeni Tšazov (1929–), kardioloog
*1975 – Natalja Behtereva (1924–2008), neurofüsioloog
*1978 – Fjodor Komarov (1920–), NSV Liidu Kaitseministeeriumi sõjameditsiini keskvalitsuse ülem
*1986 – Vladimir Fjodorov (1933–2010), kirurg
*1986 – Jurgis Brėdikis (1929–), Leedu kardiokirurg ja diplomaat
*1986 – Andrei Vorobjov (1928–), hematoloog

#### Valitud Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemias
*1993 – Anatoli Grigorjev (1943–), füsioloog
*2000 – Juri Ševtšenko (1947–), kirurg, tervishoiuminster 
*2005 – Boriss Gaidar (1946–), kirurg, Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia kateedriülem


V._D._Fedorov.jpg|Vladimir Fjodorov
A_I_Vorob%27ev_2008.jpg |Andrei Vorobjov
Boris_Gaugar.jpg|Boriss Gaidar
Anatoly_Ivanovich_Grigoryev,_21_May_2015.jpg|Anatoli Grigorjev


## Korrespondentliikmeid
*2007 – Igor Bõkov
Edwin McMillan

**Edwin Mattison McMillan** (18. september 1907 – 7. september 1991) oli Ameerika Ühendriikide keemik ja Nobeli keemiaauhinna laureaat, kes avastas esimese transuraanelemendi – neptuuniumi. Avastuse eest 1951. aastal pälvitud auhinda jagas ta Glenn T. Seaborgiga.

1942. aastal liitus ta J. Robert Oppenheimeri kutsel Manhattani projektiga, mis töötas välja aatomipommi.

1947. aastal valiti ta Ameerika Ühendriikide Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks ja aastatel 1968–1971 oli ta akadeemia esimees.
Tugela jõgi

**Tugela jõgi** (inglise *Tugela River*, afrikaani *Tugelarivier*, suulu *Thukela*) on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.

Tugela jõgi algab Draakonimägedest ja suubub India ookeanisse. Jõgi on 502 kilomeetri pikk, valgala pindala on 29 100 km2.

## Galerii

Pilt:Amphitheatre Drakensberg.jpg
Pilt:Anglo Zulu War 1879 - 95.jpg
Pilt:Tugela river mouth.jpg
Schortens

**Schortens** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis.

Linna pindala on 68,67 km². 31. detsembril 2015 elas seal 20 321 inimest.

## Linnaosad

Linn koosneb järgmistest osadest: Schortens, Heidmühle, Grafschaft, Accum, Sillenstede, Schoost, Roffhausen, Middelsfähr, Addernhausen, Oestringfelde, Ostiem ja Upjever.

## Ajalugu

Esimesed asustusjäljed pärinevad 5. sajandist. Schortensit on esmamainitud 1158. aastal, kui P C Stephanus kirik, mille asutamine toimus Oestringerni ja Wangererni vahelise vaenu ajal. Keskajal oli Oestringfelde klooster, mida kasutati ka varjupaigana, hästi tuntud oma hobustearetuse poolest.

19. sajandi teisel poolel aitas Wilhelmshaveni mereväebaas oluliselt kaasa linna arengule. Paljud töölised asusid elama kohta, millest sai Schortensi keskus; 1871. aastal loodud raudteeühendus Jeveri aitas samuti linna arengule kaasa. Pärast Esimese maailmasõja lõppu lakkas sõjalaevade tootmine ja töötus kasvas. 1946. aastast jõudis Schortensisse pidev pagulaste voog, kasvatades suuresti elanikkonda. *Opympia* baasi kasutuselevõttu Roffhausenis Teise maailmasõja ajal peetakse ka linna arengule oluliseks.

1933. aastal ühendati Schortens Clevernsi ja Sandega, et moodustada *Suur-Oestringen*, kuid see ühendus tühistati Teise maailmasõja ajal.

1936. aastal avati õhujõudude baas Upjeveris, mis on ikka veel kasutusel.

Schortens sai omavalitsusõigused 21. jaanuaril 2005. 1. juunist 2005 on Schortens iseseisev omavalitsus.

## Viited

## Välislingid
* www.schortens.de
Liisuvõtmine (sõjandus)

**Liisuvõtmine** (ka **liisutõmbamine**, **liisuheitmine**, **liisk**) oli Venemaa keisririigi sõjaväeline toiming, mille käigus loositi välja need noormehed, kes pidid minema Venemaa keisririigi sõjaväteenistusse. 

Kogukonnasisene nekrutiksminek liisuheitmise teel seadustati ülevenemaaliselt 1854. aastal. Liisuheitmine toimus jaoskondade kaupa. Maal moodustas ühe jaoskonna vald. Nekrutikohustusest olid vabastatud talurahvakoolide õpetajad, postiljonid, lootsid, linnades maja või muu kinnisvara omanikud. Vabastamine tuli aga kõne alla siis, kui ülejäänute seast saadi nõutud arv nekruteid.

1861. aastal anti Eesti-, Liivi- ja Kuramaa kubermangu kohta välja uus nekrutikohustuse seadus. Lisaks 1854. aasta eeskirjades mainitutele vabastati ametitunnistuse esitamisel nüüd ka organistid, paberitega maamõõtjad ja nende abilised, rõugepanijad, apteekriõpilased ja külale vajalikud käsitöölised: pottsepad, puusepad, vankritegijad ja sepad. Uus seadus jagas liisupoisid vanuse järgi kolme järku. Esimesena pidid liisku tõmbama 20-25-aastased esimesse järku kuulujad (esmajärjekorras minejad), teisena 25-30-aastased ja kolmandana 30-35-aastased ja teisest järgust need, kellel oli kaks last. 

Noormehi, kes tulid liisuvõtmisele kohale, nimetati **liisupoisteks**. Neid, kellele langes liisk, nimetati **[[nekrut]]iteks**.

## Vaata ka
*nekrutipüüdmine

## Viited
Varel

**Varel** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis.

Linna pindala on 113,53 km². 31. detsembril 2015 elas seal 23 884 inimest. Linn paikneb Jade jõe ja Jade abaja ääres, umbes 15 km Wilhelmshavenist lõunas ja 30 km Oldenburgist põhjas.

## Lossikirik

Lossikirik on vanim ehitis Varelis. Esimene osa kirikust ehitati usutavasti 1144. aastal. Torn lisati ajavahemikus 1200 kuni 1250, algselt kaksiktornidena, mis ehitati ümber tänapäevasele kujule esmalt 1651. aastal ja siis 1737. aastal. Altar, ristimisastja ja kantsel nikerdati aastatel 1613–1618 Ludwig Münstermanni poolt. Altar on ligi 10 m kõrge ja on üks peamisi Põhja-Saksa manerismi töid.

Enne reformatsiooni oli kaitsepühakuks Peetrus. Täna on lossikirik luterlik ja sellel ei ole kaitsepühakut. Kirik oli algselt üks lossi ehitisi, mis lammutati 19. sajandil varsti pärast seda, kui tuli enamuse sellest hävitas.

## Tuntud inimesi

* Hildegard Behrens (1937–2009), dramaatiline sopran
* Heiko Daxl (1957–2012)
* Erich Heckel (1883–1979), maalikunstnik
* *[[Massiv in Mensch]]*
* Karl Schmidt-Rottluff
* Hans-Paul Bürkner (1951–), Boston Consulting Group tegevdirektor
* Markus Eichler (1982–), jalgrattur
* Charlotte Sophie Bentinck (1715–1800), Voltaire'i ja Friedrich Suure südamesõber
* Johann Gerhard Oncken (1800–1884), Saksa ja Mandri-Euroopa baptistlike kirikute asutaja
* Lothar Meyer (1830–1895) arendas umbes samal ajal ja Dmitri Mendelejevist sõltumatult moodsat keemiliste elementide perioodilisussüsteemi
* Oskar Emil Meyer (1834–1909), Saksa füüsik
* Wilhelm Hegeler (1870–1943), kirjanik
* Carl Carls (1880–1958), Saksa malemeister
* Friedrich Wegener (1907–1990), Saksa patoloog
* Ines Varenkamp (1963–), jalgrattur

## Rahvusvahelised suhted

Vareli sõpruslinn on:

* Jackson (Michigan) (Ameerika Ühendriigid)

## Viited

## Välislingid
* www.varel.de
Wangerland

**Wangerland** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis.

Valla pindala on 176 km². 31. detsembril 2015 elas seal 9213 inimest. Vald paikneb Põhjamere rannikul, umbes 20 km Wilhelmshavenist loodes ja 10 km Jeverist põhjas. Vallakeskus on Hohenkirchen.

## Ajalugu

Esimesed asunikud pärinevad 2. sajandist eKr.

## Vallaosad

Vald koosneb järgmistest küladest: Altgarmssiel, Förrien, Friederikensiel, Hohenkirchen, Hooksiel, Horumersiel, Middoge, Minsen, Neugarmssiel, Oldorf, Schillig, Tettens, Waddewarden ja Wiarden.

## Viited

## Välislingid

* www.wangerland-online.de
Poolamägi

**Poolamägi** (ka *Poolamäe park*) on park Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis aadressil Staadioni 10.

Varem asus sellel kohal 19. sajandi algul rajatud roomakatoliku apostlite Peetruse ja Pauluse kiriku Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse koguduse kalmistu. Kuna paljud siinsed katoliiklased olid poola rahvusest, hakati paika Poolamäeks kutsuma.

Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse Koguduse kõige varasemas surmameetrikas on sissekanne 1803. aasta 25. augustist, kui maeti esimene lahkunu uuele Tallinna katoliku koguduse kalmistule (tänapäeva  ITK Ravi tänava korpuse) sõjaväehospidali lähistel.

Kalmistul asus Vene tsaari Poola-päritolu õukonnanõunik Josef Bahrynowsky ja tema abikaasa Antonina hauakabel. Väärikas ja elegantne, uusrenessanslike mõjutustega klassitsistlik kabelihoone paiknes kalmistu peatelje läänepoolses otsas. Kabel ja kõik kalmistu hauapiirded ja -tähised hävitati 1955. aastal, mil sinna hakati rajama spordi- ja puhkeala.

Kalmistule oli maetud palju sõjaväelasi, neist enamik Poola päritolu. Kuulsamatest isikutest, riiginõunik paruness Gabriele von Brinckmann (1790–1863), kes oli sündinud Lõuna-Saksa Baden-Württembergi väikese vürstiriigi Hohenlohe-Schillingsfürst-Waldenburgi printsessina ning abiellunud parun von Brinckmanniga ja riiginõunikud parun Johan Georg Gustav Kaulbars (1808–1883) ning D. Evald von Henning (1829–1890). Kokku maeti kalmistule umbes 800 inimest. Ala uuriti aastal 2021 arheoloogilistel kaevamistel. Maa sees on kabeli alusmüür ja selle krüpt siiani alles.

Poolamäe kõrgendik oli lõuna- ja idaküljelt piiratud Härjapea jõe ning põhjaküljelt Tiigiveski tiigiga. Poolamäe ja ülejäänud Siselinna kalmistu vahel Herne tänav 28, kus praegu on 1926. aastal asutatud Tallinna Kalevi Tenniseklubi tenniseväljakud, voolas kuni 1930. aastate keskpaigani Härjapea jõgi.

1913. aastal rajati Poolamäest Suur-Juhkentali tänava poole Tiigiveski jalgpalliväljak.

Kalmistu, mis oli küll juba 1930. aastatel osaliselt maha jäetud, likvideeriti ja hävitati 1950. aastate algul.

Varem oli mägi suurem, kuid Poolamäe nõlva on kasutatud kruusa­auguna ja osa mäge on aja jooksul ära veetud, kuni 20. sajandi alguses tuli sealt välja surnuluid
ja kirstude jäänuseid.

2007. aastal kasvas pargis 11 nimetust puittaimi.


Pilt:Poolamagi-2.jpg
Pilt:Poolamagi-3.jpg
Pilt:Poolamagi-4.jpg
Pilt:Poolamagi-5.jpg
Pilt:Poolamagi-6.jpg
Pilt:Poolamagi-7.jpg
Pilt:Poolamagi-8.jpg


## Viited

## Välislingid
* Carl-Dag Lige ja Oliver Orro, IGAVIKU PAIGAD KAASAEGSES LINNARUUMIS. Tallinna hüljatud kalmistud, lk 90–91. MUINSUSKAITSE 2007. AASTARAAMAT. Väljaandjad: Muinsuskaitseamet, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet, EKA Muinsuskaitse ja restaureerimise osakond. ISSN 1736-468X
* Hävitatud roomakatoliku kalmistu ala tehakse korda. Postimees, 10. mai 2021.
* Arheoloogid leidsid Kalevi spordihalli tagant Vene tsaari nõuniku kabeli, www.err.ee, 20.05.2021
Ajaloomaal

**Ajaloomaal** on mingit ajaloosündmust kujutav maal, mis võib olla akademistlik, romantiline, realistlik jne.


Titian - Diana and Actaeon - 1556-1559.jpg
Judas Returning the Thirty Silver Pieces - Rembrandt.jpg
Jacques-Louis David - The Death of Socrates - WGA6058.jpg
Karl Brullov - The Last Day of Pompeii - Google Art Project.jpg
Ilja Jefimowitsch Repin - Reply of the Zaporozhian Cossacks - Yorck.jpg


## Viited
Oscar Montelius

**Gustav Oscar August Montelius** (9. september 1843 – 4. november 1921) oli rootsi arheoloog, kes tegeles Euroopa esiaja uurimisega. Koos rootsi kultuuriajaloolase ja arheoloogi Hans Hildebrandiga töötas välja arheoloogias üldtunnustatud tüpoloogilise uurimismeetodi ja pani aluse Euroopa pronksi- ja rauaaja kronoloogilisele jaotusele.

Oscar Monteliuse mälestuseks on asutatud Oscar Monteliuse medal.

## Viited
Viljandi Pedagoogiline Kool

**Viljandi Pedagoogiline Kool** oli aastatel 1949–1958 tegutsenud õppeasutus Viljandis. 

Viljandi Pedagoogiline Kool asutati 22. augustil 1949. Kooli lõpetas seitse lendu, kokku 497 keskeriharidusega algklassiõpetajat. Aastatel 1952–1954 tegutses kooli juures ka kaugõppeosakond, milles 1952/53. õppeaastal täiendas end 68, 1953/54. õppeaastal 98 tegevõpetajat.

Kooli asutamise tingis vajadus algklassiõpetajate järele: 1949. aastal puudus kolmandikul algklassiõpetajatel vastav algklassiõpetaja kutse. Selleks, et anda soodsamaid õpivõimalusi Kesk- ja Lõuna-Eesti noortele, otsustati luua õppeasutus ka Viljandisse (õpetajate seminarid tegutsesid ka Haapsalus, Rakveres, Tallinnas ja Tartus).

Asutamisaastal õppis koolis kahel kursusel kokku 120 õpilast. Kooli juhtisid direktori kohusetäitja Peeter Toome ja õppealajuhataja Voldemar Toome. 1950. aasta märtsis määrati kooli direktoriks varasem Läänemaa koolide inspektor Kaljo Vedler. Tema juhtimisel koliti kool Valuoja äärde praegusse Viljandi Gümnaasiumi hoonesse ja kool kujunes nelja kursusega õppeasutuseks. Kooli ühiselamutena kasutati kaht hoonet Jakobsoni tänaval. Kooli lähedale, Valuoja äärde rajati õppe- ja katseaed ning spordiväljak. Kooli esimene lend lõpetas 1952. aasta kevadel.

1955. aastal uut esimest kursust Viljandi Pedagoogilises Koolis enam ei avatud: pedagoogiliste õppeasutuste võrgus oli alanud uus reorganiseerimine, et valmistada edaspidi õpetajaid ette keskkooli eelhariduse baasil.

10. juulil 1999 tähistati Viljandis kooli 50. sünniaastapäeva.

## Õpetajaid
* Arvo Kimmel – vene keel ja kirjandus
* Valli Kimmel – lastekirjandus
* Helmi Kriisa – laulmine
* Helga Mägedi – kehaline kasvatus
* Leana Pärri – bioloogia
* Helle Kasvand – matemaatika
* Elo Põder – klaveriõpetaja
* Jüri Selirand – ajalugu
* Gerda Püss – muusika

## Vilistlasi
* Ants Tomp – oli üle 40 aasta Tuhalaane kooli direktor
* August Solo – Tartu Õpetajate Seminari rektor
* Arvo Eek – keeleteadlane
* Priit Kuusk – muusikateadlane ja muusikaajakirjanik

## Viited

## Välislingid
* Foto: Viljandi Pedagoogiline Kool, I kursus
* Foto: Viljandi Pedagoogiline Kool, õppetöö klassiruumis
* Foto: Viljandi Pedagoogiline kool, 1. lend, 1952
Serie A hooaeg 2018–2019

**Serie A hooaeg 2018–2019** oli Itaalia jalgpalli kõrgliiga Serie A 87. hooaeg. Hooaeg algas 18. augustil 2018 ja lõppes 26. mail 2019.

Tiitlikaitsja oli Juventus, kes kindlustas kaheksanda järjestikuse tiitli 20. aprillil 2019. Juventus püsis liigatabelis esimene alates teisest voorust. Esimese kaotuse sai Juventus liigas alles 28. voorus 17. märtsil.

## Klubid
Liiga hooajal osales 20 meeskonda: 17 klubi eelmisest hooajast ja kolm klubi eelmise aasta Itaalia jalgpalli esiliigast Serie B.

Esiliiga võitja Empoli mängis kõrgliigas viimati üle-eelmisel hooajal, mil jäädi 18. kohale ja langeti kõrgliigast välja.

Esiliiga teine klubi Parma mängis kõrgliigas viimati hooajal 2014–2015, mil saadi 20. koht. Kuna klubil tekkis sel hooajal raskusi mängijatele palga maksmisega, alustati järgmist hooaega alles neljandast liigast.

Eelmise hooaja esiliiga kolmas meeskond Frosinone pääses kõrgliigasse tänu võitudele üleminekumängudel.

Empoli, Parma ja Frosinone asendasid Serie A-st välja langenud Crotonet, Hellas Veronat ja Benevento Calciot. Empoli ja Frosinone ei suutnud liigasse püsima jääda. Lisaks langes välja Chievo, mis oli kõrgliigas mänginud alates hooajast 2008–09.

Serie A-s mängisid hooajal 2018–19 järgmised 20 klubi:

*Peatreenerid hooaja alguse seisuga*

## Tabel

## Statistika
### Suurimad väravakütid


1 Piątek mängis kuni 20. vooruni Genoas ja lõi 13 väravat.

 

### Enim väravasööte

### Kübaratrikid

;Märkus
4 – Mängija lõi neli väravat

## Auhinnad
* Väärtuslikum mängija –  Cristiano Ronaldo (Juventus)
* Parim noormängija –  Nicolò Zaniolo (Roma)
* Parim väravavaht –  Samir Handanović (Internazionale)
* Parim kaitsja –  Kalidou Koulibaly (Napoli)
* Parim poolkaitsja –  Sergej Milinković-Savić (Lazio)
* Parim ründaja –  Fabio Quagliarella (Sampdoria)

### Hooaja sümboolne koosseis
*Väravavaht: Samir Handanović (Internazionale)
*Kaitsjad: João Cancelo (Juventus), Kalidou Koulibaly (Napoli), Giorgio Chiellini (Juventus), Aleksandar Kolarov (Roma)
*Poolkaitsjad: Nicolò Barella (Cagliari), Miralem Pjanić (Juventus) ja Josip Iličić (Atalanta)
*Ründajad: Fabio Quagliarella (Sampdoria), Duván Zapata (Atalanta), Cristiano Ronaldo (Juventus)

## Meisterklubi meeskond
Hooajal 2018–19 Itaalia meistriks tulnud Juventuse meeskond:
* **Väravavahid:** Mattia Perin (9 mängu/0 väravat); Carlo Pinsoglio (1/0); Wojciech Szczęsny (28/0)
* **Kaitsjad:** Alex Sandro (31/1); Andrea Barzagli (7/0); Leonardo Bonucci (29/3); Martín Cáceres (9/0); João Cancelo (25/1); Giorgio Chiellini  (25/1); Mattia De Sciglio (22/0); Paolo Gozzi (1/0); Daniele Rugani (15/2); Leonardo Spinazzola (10/0)
* **Poolkaitsjad:** Rodrigo Bentancur (31/2); Emre Can (29/4); Grigoris Kastanos (1/0); Sami Khedira (10/2); Blaise Matuidi (31/3); Hans Nicolussi (3/0); Matheus Pereira (3/0); Miralem Pjanić (31/2); Manolo Portanova (1/0)
* **Ründajad:** Federico Bernardeschi (28/2); Douglas Costa (17/1); Juan Cuadrado (18/1); Paulo Dybala (30/5); Moise Kean (13/6); Mario Mandžukić (25/9); Stephy Mavididi (1/0); Cristiano Ronaldo (31/21)
* **Peatreener:** Massimiliano Allegri

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Serie A tulemused ja statistika Soccerway lehel
Tišri

**Tišri** (heebrea keeles תִּשְׁרֵי või תִּשְׁרִי‬) on juudi kalendris tsiviilaasta 1. ja sakraalaasta 7. kuu. Kuus on 30 päeva. Gregoriuse kalendris langeb ta tänapäeval enamasti septembrile ja oktoobrile.

## Pühad tišri kuul
*1.–2. tišri – Roš ha-šana
*10. tišri – Yom Kippur
*15.–21. tišri – Sukkot
Strenči kirik

**Strenči kirik** on kirik Lätis Strenčis aadressil Baznīcas ielā 2.

Algselt kasutas Strenči raudteejaama juurde tekkinud asula rahvas Ēvele kirikut. Aastal 1900 alustas Ēvele kihelkonna õpetaja Reinhold Meier korjandust asulasse oma kiriku rajamiseks, ühtlasi eraldas ta sealse koguduse tarbeks kihelkonnale kuulunud majandushoone. Uus kirik valmis aastal 1907 rahvusromantilise ehitisena, millel on juugendstiili elemente. Eriti ilmneb see kiriku interjööris, kus on kombineeritud kristlik sümboolika ja rahvakultuuri elemendid. Kirikus asub Indriķis Zeberiņši maal *Kristus ja Peetrus merel*.

Algne puidust hoone ehitati aastal 1936 põhjalikult ümber; kirikuhoone värviti valgeks ja uue ilme sai kirikutorn.

Kirik allus aastani 1934 Ēvele kihelkonnale, seejärel moodustati aga Strenči oma kogudus. Koguduse ametlik aadress on Baznīcas ielā 5.

Kiriku orel valmistati aastal 1900 Tallinnas.

## Viited

## Välislingid

*Fotod kirikust
Üksküla kirik

**Üksküla Maarja kirik** oli kirik Lätis Ükskülas. Praegu asub kirik Püha Meinhardi saarel.

Esimene romaani stiilis kirik ja Üksküla linnus ehitati Meinhardi eestvõtmisel Gotlandi meistrite ja liivlaste poolt 1185.–1186. aasta paiku. Andris Caune järgi on esimesest kirikust säilinud üksnes vundamendi jäänused. Hoone mõõtmed olid 27x19 meetrit, sellel olid 1,45 meetri paksused seinad ja poolringikujuline apsiid. 

1186. aastal sai sellest Üksküla piiskopi kirik, 1202. aastal viidi piiskopkonna keskus Riiga.

Teine romaani stiilis paekivist kirik mõõtmetega 23x11x13 meetrit ehitati samasse paika 13. sajandil. 

1550. aastal oli kirik varemetes. Mõisnik T. Schluknig müüs selle Riia linnale. Kirik taastati, kuid see hävis uuesti 1577. aastal Liivi sõjas. Kirik taastati 1630. aastal Rootsi kuninga Gustav II Adolfi eestvõtmisel. 1656. aastal hävitasid kiriku edasitungivad Aleksei I Mihhailovitši väed. Kirik taastati I. Hennekeni eestvõtmisel.

Kirik hävitati Põhjasõjas (1700–1721) Šeremetevi vägede poolt. Kirik taastati hiljemalt 1739. aastaks. Kirik sai kannatada 1771. aasta Daugava üleujutuses.

1879–1880 toimusid arhitekt Johann Daniel Felsko projekti järgi kiriku ümberehitustööd, mille käigus lammutati läänemüür, laiendati löövi, aknad ja apsiid ehitati ümber gooti stiilis, ehitati juurde käärkamber ning kellatorn koos eeskojaga. Uus 400 inimest mahutav kirik pühitseti sisse 1880. aasta sügisel.

Kirik hävitati lõplikult esimeses maailmasõjas 1915–1916 Saksa suurtükiväe poolt.

Kirikusse maeti esimesed Liivimaa piiskopid Meinhard (1196) ja Berthold (1198). Bertholdi säilmed viidi Riia toomkirikusse 1229. või 1230. aastal ning Meinhardi säilmed 14. sajandi lõpus. 1206. aastal maeti kirikusse liivlased Kirian ja Laian.

Vana Üksküla asula alad ujutati üle Riia veehoidla rajamisega. 1976. aastal loodi kiriku ja linnuse varemete kaitseks tehissaar. 1999. aastal nimetati see Püha Meinhardi saareks.

## Viited
Mohamed Elneny

**Mohamed Naser Elsayed Elneny** (egiptuse araabia keeles: محمد ناصر السيد الننى‎ *maḥamad nāṣṣer e-sayyed el nenny*; sündinud 11. juulil 1992), tuntud lihtsalt kui **Mohamed Elneny**, on egiptuse jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubi Arsenali ja Egiptuse jalgpallikoondise eest.

Elneny alustas oma täiskasvanukarjääri kodumaa meeskonna El Mokawlooni ridades, 2013. aasta jaanuaris asus ta mängima Šveitsi klubisse FC Basel. Baseliga võitis Šveitsi kõrgliiga neljal korral. Pärast nelja hooaega klubis liikus ta Arsenali.

Elneny kuulus 2012. aasta suveolümpiamängudejalgpalliturniiril Egiptuse olümpiameeskonda.

## Saavutused
;Basel
*Super League: 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16

;Arsenal
*FA Cup: 2016–17
*FA Community Shield: 2017, 2020

## Viited
Soshanguve

**Soshanguve** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Soshanguves asub kaks Tshwane Tehnikaülikooli (Tshwane University of Technology) üheksast kampusest.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Soshanguve elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,17%, värvilisi 0,28%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12%, valgeid 0,07% ja teisi 0,36%. Pedi keelt pidas emakeeleks 28,20% inimesi, tsvana keelt 16,70%, tsonga keelt 15,05%, suulu keelt 13,58%, sotho keelt 8,03%, ndebele keelt 6,77%, venda keelt 2,62%, svaasi keelt 2,37%, inglise keelt 2,02%, koosa keelt 1,86%, afrikaani keelt 0,61%, viipekeelt 0,35% ja teisi keeli 1,84%.

## Viited
Härgmäe kirik

**Härgmäe kirik** on endine luteri kirik Lätis Härgmäel. See oli Härgmäe kihelkonnakirik.

Omuļi kihelkond moodustati 1513. aastal; hiljem hakkas see kandma Härgmäe (saksa k. *Ermes*) kihelkonna nime. Algne puidust kirik oli pühitsetud Annale. Kivist kirikuhoone rajati 1763. aastal. Hoone sai esimeses maailmasõjas kannatada, ent taastati 1920. aastal.

Kirik oli lihtne hoone madalama altariosaga. Seda kattis sindelkatus. Tornikiiver oli barokne. Seal asusid orelimeister Herbert Kolbe valmistatud orel ja Frankfurdi maalikunstniku Otto Donner von Richteri altarimaal.

Viimane jumalateenistus peeti kirikus septembris 1944. Järgnes Punaarmee pommitajate rünnak Härgmäele, mille käigus kirik maha põles.
## Koguduse vaimulikud
*1699–1704, Burchard Vincelius (1672–1729), Härgmäe koguduse pastor
*1730–1739, Friedrich Bernhard Blaufuss (1697–1756), Härgmäe koguduse pastor
*1761–1766, Christian Heinrich Kyber (1734–1785), Härgmäe koguduse pastor
*1766–1780, Johann Ludwig Börger (1730–1791), Härgmäe koguduse pastor
*1781–1828, Paul Emil Sokolowsky (1748–1828), Härgmäe koguduse pastor
*1830–1842, ''Paul'' Gustav ''Carlblom'' (1803–1872), Härgmäe koguduse pastor
*1842–1880, ''Theodor'' Georg ''Sielmann'' (1808–1888), Härgmäe koguduse pastor
*1881–1883, ''Emil'' Fromhold ''Knieriem'' (1849–1883), Härgmäe koguduse pastor
* 1903–1906, Ernst Johannes Woldemar Auning (1869–1919), Härgmäe koguduse pastor
*1907–1909, ''Ludwig'' Leopold ''Freymann'' (1865–1909), Härgmäe koguduse pastor
*Adolf Victor ''Otto Krause'', (1883–1947), Härgmäe koguduse pastor

## Viited

## Välislingid
Ēvele kirik

**Ēvele kirik** on luteri kirik Lätis Ēveles. See on Ēvele kihelkonnakirik.

Esimene kirik rajati Ēvele mõisa juurde 1562. aastal; esimene kirikuõpetaja oli mõisaomaniku Bernhard von Höwelni, Pärnust saabunud vend Melchior Höweln. Toonane puitkirik ei jäänud aga püsima: uus kirikuhoone tuli püstitada nii 1669. kui ka 1739. aastal.

Pastoriks oli Johann Wolbeck, aastatel  1695–1702 Philipp Nothhelfer (Nothelffer) (1667–1710), 1736–1745 oli pastoriks Jacob Lange (1711–1777).

Praegust kirikuhoonet ehitati aastatel 1814–1821. Uue kiriku esimene õpetaja oli Anton Georg Bosse (1793–1860), kes maalis ka esimese altarimaali. Bossed olid ka järgnevalt Ēvele pastorid. 1870. aastal tehti kirikus põhjalik remont ja kirik pühitseti uuesti; kirikut remonditi ka aastail 1902–1904. Kirikuhoone on regionaalse kaitse all.

1874. aastal annetati kirikule orel, mis nüüd on kunstimälestisena regonaalse kaitse all. Orel on tähelepanväärne oma valju heli poolest. 

Suvisel ajal on kiriku torn külastajatele avatud.

Kiriku juures asuvad Otto von Mecki kabel (valmis tõenäoliselt aastal 1739) ja konfirmantide maja aastast 1901.

## Viited

## Välislingid
Hešvan

**Hešvan** (heebrea keeles חֶשְׁוָן; ka **Marhešvan**, heebrea מַרְחֶשְׁוָן) on juudi kalendris tsiviilaasta 2. ja sakraalaasta 8. kuu. Kuus on enamasti 29 päeva, mõnikord aga 30 päeva. Gregoriuse kalendris langeb ta tänapäeval enamasti oktoobrile ja novembrile.
Mabopane

**Mabopane** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Mabopane on asutatud 1959. aastal.

Mabopane kuulus aastatel 1977–1994 Bophuthatswana bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mabopane elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,25%, värvilisi 0,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11%, valgeid 0,10%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 58,78% inimesi, pedi keelt 9,88%, tsonga keelt 8,52%, suulu keelt 5,63%, ndebele keelt 3,97%, sotho keelt 3,91%, inglise keelt 2,36%, svaasi keelt 1,28%, koosa keelt 1,26%, venda keelt 1,19%, viipekeelt 0,46%, afrikaani keelt 0,42% ja teisi keeli 2,32%.

## Viited
Kārķi kirik

**Kārķi kirik** on luteri kirik Lätis Kārķi vallas Kārķis. See asub Härgmäe kihelkonna aladel.

Kārķi kogudus asutati aastal 1994. Aastal 2000 paigaldati kiriku kellatorni Liepājas valatud kirikukell. Aastal 2002 valmis kirik lõplikult. 

Altari, krutsifiksi, kantsli ja rõdud valmistas Maija Avotas, kellele see oli Riia Kutsehariduskeskkooli diplomitööks.

## Arhitektuur
Kirik ehitati kokku vana kabeliga.

Kirikuhoone on T-kujulise põhiplaaniga ja on ebatraditsiooniliselt suunatud läände. Seetõttu asetseb altar pikihoone lääneseinas, mitte idaseinas, nagu tavaliselt. Nelinurkne neljakorruseline kellatorn paikneb kiriku idaküljel peasissekäigu kohal.

## Viited

## Välislingid

*Koguduse koduleht
Eesti Hüpoteegipank

**Eesti Hüpoteegipank** (varasema nimega **Liivimaa Linna-Hüpoteegi Selts**; saksa keeles *Livländischer Stadt-Hypotheken Verein*, vene keeles Лифляндское городское ипотeчное общество) oli pank (hüpoteegipank) Liivimaa kubermangus. Panga peamine tegevusvaldkond oli anda laenusid ja tagatiseks võeti kinnisvara.

6. märtsil 1884 kinnitati Tartus tegutsema hakkava Liivimaa Linna-Hüpoteegi Seltsi põhikiri.

1922 nimetati selts ümber **Eesti Hüpoteegipangaks**.

1940 pank natsionaliseeriti. 1941 pank suleti, ent Saksa okupatsiooni ajal jätkas pank tegevust. Augustis 1944 suleti pank jäädavalt.

## Viited

## Välislingid
*
Booking.com

**Booking.com** on reisiportaal ja metaotsingumootor majutuse leidmiseks. Portaali haldab selle omanik ja peamine tuluallikas, USA päritolu ettevõte Booking Holdings. Booking.com-i peakorter asub Amsterdamis.

Veebiportaalis on võimalik majutust broneerida 28 889 846 majutusasutuses, mis asuvad 229 maa 137 971 asukohas. Iga päev broneeritakse sealtkaudu 1 550 000 ööbimist. Veebiportaali kasutajaliide keele saab valida üheksa keele seast.

## Viited
Ga-Rankuwa

**Ga-Rankuwa** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ga-Rankuwa elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,16%, värvilisi 0,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,14%, valgeid 0,10% ja teisi 0,27%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 69,20% inimesi, pedi keelt 8,17%, tsonga keelt 4,21%, suulu keelt 3,82%, inglise keelt 3,81%, sotho keelt 2,95%, ndebele keelt 2,15%, venda keelt 1,36%, koosa keelt 1,03%, svaasi keelt 0,70%, afrikaani keelt 0,56%, viipekeelt 0,35% ja teisi keeli 1,70%.

## Viited
Schönefeld

**Schönefeld** on vald Saksamaal Brandenburgi liidumaa Dahme-Spreewaldi kreisis. Schönefeld piirneb Berliini kaguosaga. Piirkonnas asub Berliini Schönefeldi lennujaam.

## Viited
Saulsville

**Saulsville** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Saulsville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,11%, värvilisi 0,19%, valgeid 0,15%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08% ja teisi 0,48%. Pedi keelt pidas emakeeleks 45,10% inimesi, tsonga keelt 15,48%, suulu keelt 7,03%, tsvana keelt 6,93%, venda keelt 6,70%, sotho keelt 6,02%, koosa keelt 3,64%, ndebele keelt 3,17%, svaasi keelt 1,91%, inglise keelt 1,43%, afrikaani keelt 0,64%, viipekeelt 0,25% ja teisi keeli 1,70%.

6. detsembril 2025 tungisid Saulsville'is relvastatud isikud hostelisse ja lasksid maha 11 inimest. Haavata sai 14 inimest.

## Viited
Tuzla rahvusvaheline lennujaam

**Tuzla rahvusvaheline lennujaam** (bosnia keeles *Međunarodni aerodrom Tuzla/Међународни аеродром Тузла*; IATA: **TZL**, ICAO: **LQTZ**) on lennujaam Tuzla linna lähedal Bosnia ja Hertsegoviinas. Tuzla lennujaam on Sarajevo rahvusvahelise lennujaama järel Bosnia ja Hertsegoviina suuruselt teine lennujaam. 

Lennujaam on tuntud kui odavlennufirmade keskus Bosnia ja Hertsegoviinas, mida kasutavad peamiselt kohalikud ja naaberriikide reisijad. Lennujaam täidab nii tsiviillennujaama kui ka sõjaväe lennubaasi ülesandeid.
Naginata

**Naginata** (なぎなた, 薙刀) on traditsiooniline Jaapani teivasrelv, mis koosneb puitteiba otsa kinnitatud kumerast mõõgaterast. Naginatat kasutasid nii samuraid, *[[ashigaru]]d* (tavasõdurid) kui ka *[[sōhei]]d* (sõdalasmungad). Naginata oli ühtlasi ka peamine *[[onna-bugeisha]]de* (naissamuraide) relv.

Meessõdalaste kasutavat naginata tüüpi nimetati **ō-naginataks** (*suur naginata*), naised kasutasid peamiselt väiksema teraga **ko-naginatat** (*väike naginata*).

## Viited

## Kirjandus
* Green, Thomas A. & Svinth, Joseph R. (2010) *[https://books.google.ee/books?id=P-Nv_LUi6KgC& Martial Arts of the World: An Encyclopedia of History and Innovation] [2 volumes: An Encyclopedia of History and Innovation]*. ABC-CLIO. ISBN 9781598842449
* Tanaka, Fumon (2003) *[https://books.google.ee/books?id=sBWasQSsb-UC&dq=ko-naginata&hl=et&source=gbs_navlinks_s Samurai Fighting Arts: The Spirit and the Practice]*. Kodansha International. ISBN 784770028983
* Wild, Wolfgang & Lloyd, Jordan (2018) *History as They Saw It: Iconic Moments from the Past in Color*. Chronicle Books. ISBN 9781452169842

## Välislingid
*
Zithobeni

**Zithobeni** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zithobeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,19%, värvilisi 1,06%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17%, valgeid 0,04% ja teisi 1,54%. Ndebele keelt pidas emakeeleks 29,61% inimesi, suulu keelt 27,94%, pedi keelt 13,22%, sotho keelt 5,90%, svaasi keelt 5,16%, tsonga keelt 5,03%, tsvana keelt 2,50%, inglise keelt 2,03%, afrikaani keelt 1,90%, koosa keelt 1,79%, venda keelt 0,87%, viipekeelt 0,15% ja teisi keeli 3,90%.

## Viited
Wangerooge

**Wangerooge** on üks 32-st Friisi saarest Põhjameres. See on ühtlasi ka vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis. Valla pindala on 7,94 km². 31. detsembril 2023 elas seal 1217 inimest.

Wangerooge on üks Ida-Friisi saartest. See on idapoolseim ja väikseim asustatud Friisi saartest (mõnedel andmetel on väikseim Baltrum) ja ainus, mis kuulus aastatel 1815–1947 ajaloolisse Oldenburgi kreisi, samas kui Borkum, Juist, Norderney, Baltrum, Langeoog ja Spiekeroog kuulusid Ida-Friisimaa krahvkonda. Suviti külastab saart rohkem kui 7000 inimest päevas.

Wangerooge on Spiekeroogist eraldatud Harle väinaga.

Saar tõmbab turiste ligi randade, erinevate puhkevõimaluste ja lõõgastava õhkkonna tõttu. Seda toonitab ka saare lööklause, mis on nähtav märgil sadamas: "Jumal lõi aja, kuid ta pole kunagi maininud kiirust". Iga-aastane rannavolle turniir, mida peetakse tavaliselt augusti alguses, on üks peamisi lõbustusi suviti, ja see on muutnud üldist suhtumist, et saar on ligitõmbav ainult vanematele inimestele ja noortele peredele. Lisaks meelitavad nooremaid inimesi purjelauasõit, lohesurf ja lainelauasõit.


Aerial image of Wangerooge (view from the east).jpg|Aerofoto Wangeroogest
2012-05-13 Nordsee-Luftbilder DSCF8702.jpg|Wangerooge sadam
Alter Leuchtturm-01.jpg|Vana tuletorn
Neuer Leuchtturm Wangerooge.jpg|Uus tuletorn
Wellenbrecher, Düne.JPG|Rand ja tamm Wangeroogel
2012-05-13 Nordsee-Luftbilder DSCF9125.jpg|Café Pudding


Puhta õhu nimel on autod saarel keelatud. Saarele saab laevaga Harlesielist või lennukiga Harlesielist, Bremenist või Hamburgist. Parvlaevad väljuvad iga päev eri aegadel sõltuvalt loodetest. Nagu enamikul Ida-Friisi saartest, ühendab väike kitsarööpmeline raudteeliin sadamat külakeskusega.

Saare vaatamisväärsused on tegutsev tuletorn, vana tuletorn ja Westturm ('Läänetorn'). Kuna saar tervikuna liikus püsivalt itta, kuni sajand tagasi merekaitsed ehitati, siis kaotati vanad hooned järk-järgult merele. Esimene Westturm ehitati 1597. aastal saare praegusest lääneservast 500 meetrit lääne poole.

Wangerooge on tuntud ka B-17 Flying Fortressi kokkupõrke kohana teises maailmasõjas. Pommirünnaku ajal Hamburgile vana-aastaõhtul 1944 ründasid kodu poole lendavat B-17 eskadroni Saksa hävitajad. Tihedas formatsioonis tulistati üks lennuk alla ja see puutus kokku tema all lendava lennukiga. Üks piloot suutis teineteise külge haakunud lennukid kontrolli alla saada ja juhtis need hädamaandumiseks tagasi Saksamaa ranniku poole. Enamik meeskondadest katapulteerus, kuid kaks liiget jäid ja tegid eduka hädamaandumise põllule.

Wangerooges on lennuväli.

## Vaata ka
* Ida-Friisi saared

## Viited

## Välislingid
* www.wangerooge.de
Bronkhorstspruit

**Bronkhorstspruit** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Bronkhorstspruit on asutatud 1905. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bronkhorstspruiti elanikest valgeid 66,40%, mustanahalisi aafriklasi 25,48%, India või Aasia päritolu inimesi 4,95%, värvilisi 2,63% ja teisi 0,56%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 65,74% inimesi, inglise keelt 10,25%, ndebele keelt 4,07%, suulu keelt 3,85%, pedi keelt 2,84% sotho keelt 2,36% ja tsvana keelt 2,30%.

## Viited
Daveyton

**Daveyton** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.

Daveyton on asutatud 1952. aastal, linnaks sai 1983. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Daveytoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,54%, India või Aasia päritolu inimesi 0,29%, värvilisi 0,26%, valgeid 0,08% ja teisi 0,82%. Suulu keelt pidas emakeeleks 37,17% pedi keelt 13,35%, koosa keelt 11,79%, sotho keelt 10,52%, tsonga keelt 9,53%, tsvana keelt 5,29%, ndebele keelt 3,97%, inglise keelt 2,39%, svaasi keelt 1,51%, venda keelt 1,18%, afrikaani keelt 0,53%, viipekeelt 0,41% ja teisi keeli 2,35%.

## Viited
Reiger Park

**Reiger Park** (afrikaani keeles **Reigerpark**) on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.

Reiger Park on asutatud 1963. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Reiger Parki elanikest mustanahalisi aafriklasi 51,66%, värvilisi 46,62%, India või Aasia päritolu inimesi 0,87%, valgeid 0,33% ja teisi 0,52%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 43,12% inimesi, koosa keelt 13,41%, pedi keelt 12,60%, sotho keelt 7,29%, inglise keelt 7,24%, suulu keelt 7,01% ja tsonga keelt 2,90%.

## Viited
Zetel

**Zetel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis.

Valla pindala on 81,26 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 685 inimest. Vald paikneb umbes 15 km Wilhelmshavenist edelas ja 12 km Varelist läänes.

## Tuntud inimesi

* Wilhelm Kunst, puidunikerdaja
* grim104, Saksa räppar

Zetel peab sõprust Sutherlandi krahvkonnaga Kirde-Šotimaal.

## Viited

## Välislingid
* www.zetel.de
Duduza

**Duduza** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.

Duduza on asutatud 1964. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Duduza elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,94%, värvilisi 0,39%, India või Aasia päritolu inimesi 0,20%, valgeid 0,07% ja teisi 0,41%. Suulu keelt pidas emakeeleks 64,69%, sotho keelt 16,16%, koosa keelt 5,81%, pedi keelt 2,62%, tsvana keelt 2,23%, inglise keelt 1,90% ja ndebele keelt 1,80%.

## Viited
Gifhorni kreis

**Gifhorn** (saksa: *Landkreis Gifhorn*) on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.

Kreisi pindala on 1563 km². 31. detsembril 2015 elas seal 174 205 inimest.

## Geograafia

Kreis paikneb Saksi-Anhalti piiri ääres ja ulatub Lüneburgi nõmme (*Lüneburger Heide*) lõunaservast (põhjas) Braunschweigi ja Wolfsburgi eeslinnadeni (lõunas). Alleri jõgi siseneb kreisi kagus, voolab läbi Gifhorni linna, ühineb Ise ja Okeri jõega ning lahkub kreisist läänes. Kesk-Saksa kanali Elbe kõrvalkanali lõunapoolne ots on Edesbüttelis.

See külgneb (lõunast ja päripäeva) järgmiste kreiside ja linnadega: Helmstedt, Wolfsburg, Braunschweig, Peine, Hannover, Celle ja Uelzen ning Saksi-Anhalti liidumaal Altmarkkreis Salzwedel ja Börde).

Gifhorni kreisi madalaim koht asub Alleri ääres Müdeni juures (46 m üle merepinna). Kõrgeim koht asub kreisi põhjaosas Sprakensehli juures (124 m üle merepinna).

## Ajalugu

Kreis lõi 1885. aastal Preisimaa valitsus. 1932. aastal sai endisest Isenhageni kreisist Gifhorni kreisi põhjaosa. Wolfsburgi linn oli algselt kreisi osa, kuid sai 1951. aastal kreisivabaks linnaks. 1974. aastal kaotas kreis taas osi oma territooriumist, kui Fallerslebeni linn liideti Wolfsburgiga.

## Linnad ja vallad

Vallad:
# Gifhorn
# Sassenburg
# Wittingen

*[[Samtgemeinde]]n*:
# Samtgemeinde Boldecker Land
## Barwedel
## Bokensdorf
## Jembke
## Osloß
## Tappenbeck
## Weyhausen *
# Samtgemeinde Brome
## Bergfeld
## Brome *
## Ehra-Lessien
## Parsau
## Rühen
## Tiddische
## Tülau
# Samtgemeinde Hankensbüttel
## Dedelstorf
## Hankensbüttel *
## Obernholz
## Sprakensehl
## Steinhorst
# Samtgemeinde Isenbüttel
## Calberlah
## Isenbüttel *
## Ribbesbüttel
## Wasbüttel
# Samtgemeinde Meinersen
## Hillerse
## Leiferde
## Meinersen *
## Müden (Aller)
# Samtgemeinde Papenteich
## Adenbüttel
## Didderse
## Meine *
## Rötgesbüttel
## Schwülper
## Vordorf
# Samtgemeinde Wesendorf
## Groß Oesingen
## Schönewörde
## Ummern
## Wagenhoff
## Wahrenholz
## Wesendorf *

 Samtgemeinde keskus

Vallavaba ala (asustamata):
# Giebel (10,36 km²)

## Vaata ka
* Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond

## Viited

## Välislingid

* www.gifhorn.de
KwaThema

**KwaThema** (ka **Kwa-Thema**) on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.

KwaThema on asutatud 1951. aastal.

Alates 2000. aasta detsembrist ei ole KwaThema enam iseseisev haldusüksus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli KwaThema elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,20%, värvilisi 0,26%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16%, valgeid 0,11% ja teisi 0,27%. Suulu keelt pidas emakeeleks 55,61% inimesi, koosa keelt 8,52%, sotho keelt 7,71%, pedi keelt 7,68%, tsvana keelt 6,03%, ndebele keelt 4,24%, tsonga keelt 2,96%, inglise keelt 2,45% ja svaasi keelt 2,02%.

## Viited
Elsburg

**Elsburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.

Asula on rajatud 1887. aastal, linnaõigused sai 1957. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Elsburgi elanikest valgeid 70,71%, mustanahalisi aafriklasi 22,34%, värvilisi 3,76%, India või Aasia päritolu inimesi 2,74% ja teisi 0,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 64,98%, inglise keelt 16,16%, suulu keelt 4,61%, sotho keelt 2,21%, pedi keelt 1,89% ja koosa keelt 1,65%.

## Viited