open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
The New York Times

**The New York Times** (eesti keeles kasutatakse tavaliselt nimekuju **New York Times**) on rahvusvaheliselt tuntud ajaleht, mis asutati 1851. aastal. Seda antakse välja New Yorgis ja levitatakse kogu USA-s ning paljudes teistes riikides üle maailma. 

Ajalehe omanik on The New York Times Company, millele kuulub teisigi suuri ajalehti, näiteks International Herald Tribune ja The Boston Globe. Ettevõtte juhatuse esimees on Arthur Gregg Sulzberger, kelle perekonnale on ajaleht kuulunud juba 1896. aastast.

Ajaleht asutati 18. septembril 1851 nimega The New York Daily Times.

2020. aasta seisuga oli ajalehel 5,496 miljonit tellijat, kellest digisisu tellis 4,665 miljonit ning mängude ja kokanduse osa 1,398 miljonit. Paberlehte tellis 0,831 miljonit ja see arv väheneb järjest nagu teistelgi paberlehtedel.

2012. aasta juunis hakati välja andma hiinakeelset veebiversiooni. 2016. aasta veebruarist 2019. aasta septembrini anti välja ka hispaaniakeelset paberversiooni.

New York Timesi tellijatele on saadaval digiarhiiv The TimesMachine, milles on saadaval ajalehe kõigi numbrite PDF-versioon aastatest 1851–2002.

Erinevalt enamikust USA ajalehtedest on New York Timesil omaenda range sisemine stiilijuhend, mille kohaselt inimeste perekonnanimesid kasutatakse ainult koos tiitliga, näiteks "härra" või "proua". Erand tehakse üksnes spordivõistluste ja popkultuuri kajastamisel.

Vastavalt stiilijuhendile ajalehes roppe sõnu ei kasutata. Nii näiteks kirjutas ajaleht punkbändi Fucked Up kontserdiarvustuse ilma kordagi bändi nime mainimata. Erandlikult kasutas ajaleht 2016. aasta USA presidendivalimiste kajastamisel sõnu "*fuck*" ja "*pussy*", et illustreerida Donald Trumpi keelekasutust.

## Vaata ka
*New York Timesi bestsellerid
*The New York Times Magazine

## Viited

## Välislingid

*New York Timesi koduleht
*
Alaska ahelik

**Alaska ahelik** (inglise *Alaska Range*) on mäeahelik, mis piirab Alaska lahte loodest, põhjast ja kirdest. 

Mäestik on umbes 1000 km pikk ja kuni 6194 meetrit kõrge. See on Põhja-Ameerika kõrgeim mäestik.
Maateaduste mõisteid (B)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad B-tähega.*
Maateaduste mõisteid (F)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad F-tähega.*


faatsies (geograafia) – 
faatsies (geoloogia) – 
faatsieste õpetus – 
fajaliit – 
fakoliit – 
faneriitne struktuur – tardkivimi struktuur, mille korral on teda moodustavad mineraaliterad palja silmaga eristatavad
Fanerosoikum – 
fauna (paleontoloogia) – 
feldšpatoidid – päevakividega sarnanevad kivimit moodustavad mineraalid
felsoandesiit – 
fenakiit – 
Fennoskandia kilp – Põhja-Euroopas asuv ulatuslik ala, kus avanevad Arhaikumi ja Proterosoikumiaegsed kivimid
fenofaas – 
fenokristall – 
fenoloogia – 
ferraliitmuld – 
Ferreli rakk – 
ferroliit – 
fii-skaala – 
fiksism – 
filtratsioon (geoloogia) – 
filtratsioonimoodul – 
firn – 
firniväli – 
fjord – pikk ja kitsas liustikutekkeline merelaht
fjordrannik – 
F-kiht – 
fleksuur – 
Flo lade – 
flogopiit – 
floora – 
fluidaalne tekstuur – 
fluoriit – 
fluviaalsus – 
fluviomõhn – 
flüšš – 
foidi sisaldav kivim – 
fonoliit – 
foraminifeerid – 
formatsioonide õpetus – 
forsteriit – 
fosfaadid (mineraloogia) – 
fosforiit – kivim, mis sisaldab suures koguses fosforit
fosforiringe – 
fossiil – mistahes eluvormi või selle elutegevuse mineraliseerunud jäljend
fossiliseerumine – 
fraktsioneeruv kristalliseerumine – 
fraktsioon (geoloogia) – 
frankliniit – 
frondi udu – 
front – 
Fujita-Pearsoni skaala – 
fulguriit – 
fumarool – vulkaanilisi gaase ja veeauru eraldav avaus maapinnas
Furong (geoloogia) – 
fusuliinid – 
föön – 
fülliit – 
füüsikaline geoloogia – geoloogia osa, mis tegeleb Maa ehituse ja teda mõjutavate protsesside uurimisega
füüsikaline murenemine – kivimite mehaaniline väiksemaiks osadeks lagunemine
Soome-ugri keeled

**Soome-ugri keeled** on Uurali keelkonna suurim haru, mille soome allharusse kuuluvaid (soome, eesti jt) keeli kõnelevad rahvad elavad Euroopa põhjaosas ning ugri haru keeli kõneldakse nii Doonau jõgikonnas (ungari) kui ka Lääne-Siberis (handi ja mansi keeled).

Keeleteadlaste hulgas levinud, kuid otseselt tõestamata teooria kohaselt on kõik soome-ugri keeled tekkinud ühestainsast aastatuhandeid tagasi räägitud soome-ugri algkeelest selle hilisema mitmekordse jagunemise tulemusena.

Erinevalt enamikust Euroopa keeltest ei kuulu soome-ugri keeled indoeuroopa keelte hulka.

Peale soome-ugri keelte kuuluvad uurali keelte hulka ka samojeedi keeled.

Mõned keeleteadlased kasutavad termineid "soome-ugri keeled" ja "uurali keeled" sünonüümidena.

Hinnangud soome-ugri keelte omavahelistele sugulusseostele on püsinud enam-vähem muutusteta alates 1879. aastast. Soome-ugri keeled jagunevad saami, läänemeresoome, Volga, Permi ja ugri rühmaks. Uuemates liigitustes on Volga rühm kadunud, selle asemel esinevad sellesse kuulunud mordva keeled ja mari keeled otse soome-ugri rühma alarühmadena.

Saami, mansi ja handi põhimurdeid peetakse eri keelteks. Samuti räägitakse viimastel aastakümnetel ühe karjala keele asemel mitmest karjala keelest ning eesti keele lõunaeesti murdeid peetakse kohati eraldiseisvaks lõunaeesti keeleks.

Neid ühendab keelesugulus ja väljasuremisoht.

## Klassifikatsioon
Soome-ugri keelte hulka kuuluvad:

* ugri keeled
** Obi ugri keeled
*** handi keel
*** mansi keel
** ungari keel
** † vanaungari keel
* Permi keeled
** komi keel
*** sürjakomi keel
*** permikomi keel
** udmurdi
***bessermani murre
** † vanapermi keel
* Volga keeled
** mari keel
*** niidumari keel
*** mäemari keel
*** loodemari keel
** † merja keel
** † muromi keel
** † meštšera keel
** mordva keeled
*** ersa keel
*** mokša keel
* saami keeled
** idasaami keeled
*** † Akkala saami keel
*** Inari saami keel
*** † Kemi saami keel
*** Kildini saami keel
*** koltasaami keel
*** turjasaami keel
** läänesaami keeled
*** Lule saami keel
*** lõunasaami keel
*** Pite saami keel
*** põhjasaami keel
*** Ume saami keel
* läänemeresoome keeled
** eesti keel
*** võru keel (või võru murre) ja setu keel (või setu murrak)
** isuri keel
** liivi keel
** karjala keel
*** päriskarjala keel
*** livviko keel
*** lüüdi keel
** soome keel
*** meä keel
*** kveeni keel
** vadja keel
*** † kreevini keel
** vepsa keel

## Sarnased sõnad

Allpool on valik soome-ugri perekonna põhisõnavara seotud sõnu, mis võivad anda aimu kaasnevatest häälikumuutustest. Seotud tähendusega soome-ugri sõnadel on ühine päritolu.

## Vaata ka
* Budinos
* Martin Fogel

## Viited

## Kirjandus
*Lembit Jaanits.  Soomeugrilaste hargnemisest arheoloogia andmeil. Keel ja Kirjandus, 1973, nr 12, lk 711-724
## Välislingid
* Maria Manner. "Suomi ei enää kelpaa unkarilaisille sukulaiskieleksi" Helsingin Sanomat, 30. märts 2013
* Jingyi Gao. "Hiina ja soome-ugri keelte ühisest päritolust" Novaator ERR, 30. jaanuar 2015
Maateaduste mõisteid (H)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad H-tähega.*


haabitus – 
Haanja staadium – 
hadaal – 
Hadaikum – mitteametlik kronostratigraafiline üksus, mis vastab ajavahemikule Maa tekkest kuni 3800 Ma
Hadley rakk – 
hajumisoreool – 
hajutatud element – 
haldjajuuksed – härmatis, mis tekib hallitusseene *[[Exidiopsis effusa]]* osalusel
haliit – 
Haljala lade – 
hall – 
hallmuld – 
halluasiit – 
halo – 
halogeniidid – 
hammaada – 
hantelsilikaadid – 
hapestumine – 
hapnik – 
hapnikuringe – 
happeline kivim – tardkivim, mis koosneb vähemalt 66% ränidioksiidist
happevihm – sademed, mille pH on madalam kui 5
hargsoon – 
hari (geoloogia) – 
harmattan – 
haudmik – 
hedenbergiit – 
heeliumi meetod – 
heilandiit – 
heksagonaalne süngoonia – süngoonia, mille iseloomulikuks tunnuseks on üks kolmandat või kuuendat järku sümmeetriatelg, mis on risti tasandiga, mille moodustavad kolm võrdse pikkusega telge mille vahel on 120° nurk
heletaiga – 
heliotroop – 
heljum – 
helkivad ööpilved – 
hematiit – 
hemimorfiid – 
hertsüünia kurrutus – 
hiidkraater – 
hiidmanner – geoloogilises minevikus eksisteerinud mitmest tänapäevasest mandrist koosnenud manner
hiidrahe – 
hiidrahn – 
hiiukirn – 
Hilis-Devon – 
Hilis-Juura – 
hilisjääaeg – 
Hilis-Ordoviitsium – 
Hilis-Triias – 
Hirnanti lade – 
Holantarktis – 
Holarktis – 
Holotseen – 
Holotseeni kliimaoptimum – 
Holsteini meri – 
Holsteini jäävaheaeg – 
hooglumi – 
hooglörts – 
hoogvihm – 
hoovus – 
horisont – 
horisont (geoloogia) – 
hornblendiit – 
humifitseerumine – 
humiidne kliima – 
humiinained – 
Hunnebergi lade – 
Huroni jäätumine – 
huumus – 
huumushorisont – enim humifitseerunud orgaanilist ainet sisaldav mullahorisont
hõbe – 
hõbekloriid – 
häil – 
Häme daikiparv – Soome aluskorras paiknev aluselise koostisega daikiparv
Härma kihistik – 
härmatis – 
hüdratiseerumine – 
hüdroakustika – 
hüdrogeokeemia – 
hüdrogeoloogia – 
hüdrograaf – 
hüdrograafia – 
hüdroisohüps – 
hüdrokeemia – 
hüdroksiidid (mineraloogia) – 
hüdrolakoliit – 
hüdroloogia – 
hüdroloogiline aasta – 
hüdroloogiline tsükkel – 
hüdromeetria – 
hüdrosfäär – 
hüdroterm – 
hüdrotermaalne moone – 
hüdrotermaalne soon – 
hüdrovilk – 
hügromeeter – 
hügroskoopsusvesi – 
hüpabüssaalne kivim – 
hüpergenees – 
hüpersteen – 
hüpidiomorfne mineraal – 
hüpotsenter –
Maateaduste mõisteid (J)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad J-tähega.*


Jaagarahu lade – 
Jaani lade – 
jaanuari keskmine õhutemperatuur – 
jadeiit – 
jalam – 
jaspis – 
jelaan – 
joastik – 
Joides Resolution – 
Joldiameri – 
jooneline erosioon – 
joonvälk – 
juga – koht jõel, kus vesi langeb astangust
jugavool – 
juudikivi – 
juuli keskmine õhutemperatuur – 
Juura (geoloogia) – 
Juuru lade – 
juveniilne vesi – 
jõe kontiinumi kontseptsioon – 
jõe lang – jõe pikkuse ja languse suhe
jõe langus – jõe lähte ja suudme absoluutse kõrguse vahe
jõe lähe – koht, kust jõgi algab
jõe pikiprofiil – 
jõe veerežiim – 
jõe äravool – kindlas ajavahemikus valgalalt veekogusse voolanud vee maht
jõeorg – 
jõesaar – 
jõesete – 
jõestik – peajõgi koos lisajõgede ja harujõgedega
jõesäng – jõeoru sügavaim osa, milles kogu aeg voolab vesi
jõeterrass – 
jõevõrgu tihedus – 
jõgi – mööda maapinda kulgev looduslik mageda veega vooluveekogu, mis kulgeb piki väljakujunenud jõesängi merre, järve või teise jõkke
jõgikond – ala, kust jõgi saab oma vee
Jõhvi lade – 
jäide – 
jälgelement – keemiline element, mis moodustab kivimi koostisest vähem kui 0,1%
jämedateraline struktuur – 
järeltõuge – 
järsak – 
järskrannik – järsult sügavneva merepõhjaga rannik
järta – 
järv – 
Järva jäätumine – 
järvelubi – 
järvemuda – 
järvesaar – 
järvesete – 
järvestik – 
järveterrass – 


järvistu – 
jää – 
jääaeg – 
jääjärv – 
jääkate – 
jääkoobas – 
jääkoorik – 
jääkosk – 
jääkriim – 
jääkruup – 
jääksoo – soo, kus turbavarud on ammendatud või turba tootmine on lõpetatud
jääkulutus – 
jääkõrb – 
jääkünd – liikuva liustiku poolt teostatav murenenud materjali transport
jäälahe – 
jäämägi – 
jäämüts – 
jäänukjärv – 
jäänukkõrgendik – 
jäänuksaar – 
jäänuksete – 
jäänõel – 
jääpaisjärv – 
jääpuursüdamik – 
jäärak – 
jääsammas – 
jääsein – 
jäätumine (glatsioloogia) – 
jäätumine – 
jäävaheaeg – 
jäävihm – 
jäävöönd – 
jütja –
Maateaduste mõisteid (I)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad I-tähega.*


Iapetuse ookean – 
ibe – 
Ida-Euroopa kraaton – 
Ida-Euroopa platvorm – 
idatuul – 
Idavere lade – 
idiomorfne mineraal – 
idiomorfsus – 
iga (geokronoloogia) – 
igavese pakase vöö – 
igijää – 
igikelts – 
igilumi – 
ignimbriit – 
ihnofossiilid – 
ihtüosaurus – 
illiit – 
illuuvium – 
illuviaalhorisont – 
ilm – 
ilmaelement – 
ilmaennustamine – 
ilmaennustus – 
ilmajaam – 
ilmakaart – 
ilmastik – 
ilmastu – 
ilmeniit – 
imbumine (geoloogia) – 
immersioonimeetod – 
imogoliit – 
impaktiit – 
indrikoteerium – 
infiltratsioon – 
infrapunakiirgus – 
injektsioon – 
inklinatsioon – 
inkongruentne sulamine – sulamine, mille käigus tekkinud vedeliku koostis erineb algse tahke aine koostisest
inninmoriit – 
inostrantseevia – 
interfasiaal – 
interglatsiaal – 
interstadiaal – 
intratsonaalsed mullad – 
intrusiiv – 
intrusiivne kivim – maakoores tardunud tardkivim
intrusioon – maakoores paiknev geoloogiline struktuur, mis võib olla nii vedelas (magma) kui ka tahkes olekus (tardkivim)
inversioon (geoloogia) – 
inversioonikese – 
inversioon (kristallograafia) – 
Inversioon (meteoroloogia) – 
ionosfäär – 
irisatsiooniefekt – 
iseniit – 
Islandi pagu – 
islandiit – 
isobaar – 
isogoon – 
isojoon – 
isokliin – 
isomorfism – 
isopükn – 
isostaasia – 
isoterm – 
isotoopgeoloogia – geoloogia haru, mis põhineb radioaktiivsete ning stabiilsete isotoopide kasutamisest saadaval andmestikul
isotoopmeetodid – 
isotroopia – 
IUGS –
Maateaduste mõisteid (N)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkiri algab N-tähega.*


naatrium – keemiline element järjenumbriga 11
naatriumsalpeeter – 
Nabala lade – 
nafta – 
naftageoloogia – 
naftalasund – 
nakhliit – 
NAO indeks – 
Narva lade – 
nasv – 
natroliit – 
nautiloidid – 
Nearktis – 
neeldumistegur – 
neem – merre või järve ulatuv maismaa osa
neerjas agregaat – 
nefeliin – 
negatiivne kalle – 
negatiivne pinnavorm – pinnavorm, mis on ümbritsevast alast madalam
nekk – 
nematofüüdid – 
Neoarhaikum – 
Neogeen – 
neoliitiline subpluviaal – 
Neoproterosoikum – 
neotektoonika – 
neotektooniline maakerge – 
neotektoonilised liikumised – 
Neotroopis – 
neptunism – 
nihkepeegel – 
nihkumine – 
niiskus – 
niitjad kiudpilved – 
nikeliin – 
nivaalne kliima – 
NOAA – 
noorenemine (geoloogia) – 
normaalkurd – 
normaalmurrang – kaldmurrang, mille lasuv tiib on laskunud lamava tiiva suhtes allapoole
Novaja Zemlja efekt – 
nullsedimentatsioon – 
nurkkõrgus – 
nõeljas agregaat – 
nõgu – 
nõiavits – 
nõlv – üle 2° kallakuga maapind
nõlvanurk – 
nõlvaprotsessid – 
nõmm – 
nõosandur – 
nõrgkivi – 
nõrglubi – 
nõrk tuul – 
nüüdissete –
Maateaduste mõisteid (O)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad O-tähega.*


oaas – 
Oandu lade – 
obduktsioon – 
obsidiaan – ränirikka koostisega ja klaasja struktuuriga vulkaaniline kivim
Oddo-Harkinsi reegel – geokeemiline seaduspärasus, mille kohaselt on paarisarvulise järjenumbriga keemilised elemendid enamasti laiemalt levinud kui nendega perioodilisustabelis külgnevad paarituarvulise järjenumbriga elemendid
ofiidiline struktuur – 
ofioliit – tektooniliselt transporditud aluselistest ning ultraaluselistest kivimitest koosnev kivimkompleks, mis on kunagise ookeanilise maakoore fragment
Ohessaare lade – 
ohtrus (paleontoloogia) – 
oiidid – 
oiidiline struktuur – 
oikumeen – 
oja – 
okasnahksed – 
okeanograafia – 
okeanoloogia – 
Oklo georeaktor – 
oklusioonifront – 
oksiidsed mineraalid – 
oligoklass – 
Oligotseen – 
oliviin – magneesiumi- ja rauarikaste silikaatsete kivimit moodustavate mineraalide rühm
oliviinbasalt – 
oobolusliivakivi – 
ooidid – 
ookean – 
ookeanibassein – 
ookeani keskahelik – mäeahelik, mis läbib Atlandi ja India ookeani ning Vaikse ookeani lõunaosa
ookeaniline geosünklinaal – 
ookeaniline maakoor – ränivaese koostisega kivimeist koosnev õhuke maakooretüüp
ookeaniline mägi – 
ookeaniline platoo – 
ookeaniline saar – peamiselt basaldist või biogeensest materjalist koosnev ookeanis asuv saar
ookeaninõgu – 
ookeanipoolkera – 
ookeanipõhi – 
ookeanipõhja laienemine – 
ooker – 
ooliit – 
oonüks – 
oos – pikk kitsas ja järsunõlvaline positiivne pinnavorm, mis on moodustunud liustikualuste surveliste sulamisvete poolt transporditud setteist
oosmõhn – 
opaal – 
optiline telg – 
Ordoviitsium – 
oreool (geoloogia) – 
org – mitmesuguse suuruse ja enamasti pikliku kujuga negatiivne pinnavorm
orgaaniline aine – 
orgaaniline mineraal – 
orgaaniline murenemine – 
orgaaniline setend – 
organismi elutegevuse jälg – 
organogeenne kivim – 
orkaan – ulatuslik madalatelt laiustelt pärit madalrõhkkond (tsüklon), mis toob endaga kaasa tugeva tormi
orkaan – tugev tuul
orkaani silm – tuulevaikne ala orkaani keskmes
orogeenne vöönd – kokkusurvepingete väljas tekkinud ulatuslik, piklik, kurrutatud ja deformeeritud geoloogiline struktuur
orogenees – 
Orosir – 
ortleriit – 
ortoandesiit – 
ortoklass – 
orulamm – 
oruliustik – 
orulooge – 
orumeander – 
orund – 
orusandur – 
orutuul – 
orvand – 
osaline sulamine – 
osooniauk – 
osoonikihi hõrenemine – 
osoonikiht – 
ostrakoodid – 
Otepää staadium – 
otsamoreen – 
ovraag –
Maateaduste mõisteid (Š)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad Š-tähega.*


šastaliit – 
šeliit – 
šelf – 
šelfiliustik – liustik, mis ujub veepinnal, olles üht otsa pidi seotud teda toitva maismaaliustikuga
šelfimeri – 
šlakikoonus – 
šokimoone – 
šošoniit – 
šott – 
štokk –
Maateaduste mõisteid (U)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad U-tähega.*


ubamaak – settelise või eluviaalse päritoluga rauamaak, mangaanimaak või alumiiniumimaak (boksiit), mis esineb väikeste ümmarguste või oakujuliste moodustistena
Uddeni-Wentworthi skaala – 
udu – 
uduvihm – 
uduvine – 
Ugandi jääaeg – 
Uhaku lade – 
uhtaine – 
uhtekuhik – 
uhtorg – 
uhtsavi – 
uhtsete – 
uinunud vulkaan – vulkaan, mis hetkel ei tegutse, kuid teeb seda tõenäoliselt tulevikus
Ukraina kilp – 
u-kujuline org – 
ultraaluseline kivim – tardkivim, mille ränidioksiidisisaldus on alla 45%
umboja – 
*[[Undulatus asperatus]]* – 
ungariit – 
uniformism – printsiip, mille kohaselt on maailma täna mõjutavad loodusseadused universaalsed ehk ajas muutumatud
universaallauake – 
*[[upwelling]]* – 
uraniniit – 
uurak – 
uurdejärv – 
uuristus – 
uuristusbaas – 
uuristusterrass – 
Uusaegkond – 
uusjäätumine –
Maateaduste mõisteid (V)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad V-tähega.*


vadi – 
Vadja alamlade – 
vahekliimavööde – 
vahevöö – 
vahevöö pluum – 
vahevöö ülaosa – 
vaheäravool – 
vaiguläige – 
vaikne tuul – 
Vaikse ookeani kurrutus – 
Vaikse ookeani tulerõngas – 
vaiselbergiit – 
vajumismoone – 
vakants – 
valgla – 
valguse neeldumine – 
vali tuul – 
vall-luide – 
Vanaaegkond – 
vanadiniit – 
vanuseline korrelatsioon – 
Vara-Devon – 
Vara-Juura – 
Vara-Kambrium – 
Vara-Kriit – 
Vara-Ordoviitsium – 
Vara-Triias – 
Varangeri jäätumine – 
Varangu lade – 
varikaldenurk – 
varing – 
varingunõgu – 
varisemisnurk – 
varv – 
varvokronoloogia – 
vask – 
vaskläik – 
veealune murenemine – 
veealune kanjon – 
veealune mägi – 
veebilanss – 
veehoidla – 
veelade – 
veelahe – 
veelahkmeahelik – 
veelained – 
veepide – 
veer – 
veeressursid – 
veerežiim – 
veeringe – 
veeris – 
veestik – 
veetase – 
veetemperatuur – 
Vend (geoloogia) – 
vermikuliit – 
vesi – 
vesiikul (geoloogia) – 
vesikond – 
vesikulaarne tekstuur – 
vesiliiv – veest üleküllastunud liiv, mis esineb enamasti liivaste kallastega jõgede suudmealal
vesipüks – 
vestiminifeerid – 
vesuviaan – 
vesuvianiit – 
vetikad – 
vetikate õitseng – 
vetiklubjakivi – 
vettkandev kiht – 
vihm – 
vihmauure – 
viiburgiit – 
viirjärvesete – 
viirsavi – 
vilgud – 
virgmärk – 
virmalised – 
vitroklastiline struktuur – 
vivianiit – 
volframiit – 
Volhovi lade – 
volõniit – 
vooluhulk – 
voolukiirus – 
voolunõva – 
voolutekstuur – 
voor – 
voorestik – 
Vormsi lade – 
vulkaan – 
vulkaanikraater – 
vulkaaniline gaas – 
vulkaaniline kaar – subduktsiooniga seotud vulkaanide ahelik
vulkaaniline kivim – vulkaanilise tekkega tardkivim
vulkaaniline klaas – ehk obsidiaan on ränirikka koostisega ja klaasja struktuuriga vulkaaniline kivim
vulkaaniline materjal – 
vulkaaniline plokk – vulkaanist väljapaiskunud ja tahke kehana maapinnale langenud nurgeline kivi, mille läbimõõt ületab 64&nbsp;mm
vulkaaniline pomm – vulkaanist väljapaiskunud ja tahke või peaaegu tahke kehana maapinnale langenud ümardunud kivi, mille läbimõõt ületab 64&nbsp;mm
vulkaaniline saar – 
vulkaaniline tuhk – kuni 2&nbsp;mm läbimõõduga püroklastidest koosnev vulkaaniline sete
vulkaanilõõr – 
vulkaanipurse – 
vulkanism – 
vulkanoloog – 
vulkanoloogia – 
vulkanoloogiaobservatoorium – 
võrdteraline struktuur – 
võrendik – 
võõrikjõgi – 
võõrkristall – 
Vähi pöörijoon – 
väike jääaeg – 
väin – 
välde (geoloogia) – 
väliandmestik – 
väligeoloog – 
välistuum – 
väljasuremine – 
väljauhtehorisont – 
värviindeks – kristalse kivimi värviliste mineraalide sisaldust näitav suhtarv
värvilised mineraalid – 
vääriskivi – 
väävel – 
vöödiline tekstuur –
Maateaduste mõisteid (W)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad W-tähega.*


Weichseli jäätumine – Kvaternaari jääaja viimane suurem jäätumine
Wenlock (geoloogia) – 
Wentworthi skaala – kasutatakse purdsetete klassifitseerimiseks nende terasuuruse alusel
Wilsoni tsükkel – ookeanibasseinide avanemis-sulgumistsükkel
Maateaduste mõisteid (Õ)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad Õ-tähega.*


õgurannik – 
õhik – kivist, tema mikroskoopiliseks uurimiseks valmistatud 0,03 mm paksune plaadike
õhikuline meetod – 
õhk – Maa atmosfääri moodustav gaaside segu
õhumass – 
õhuniiskus – 
õhuringlus – 
õhurõhk – 
õhusaaste – 
õhutemperatuur – 

õhutemperatuuri amplituud – 

õhutemperatuuri maksimum – 
õhutemperatuuri miinimum – 
õietolm – 
õietolmu diagramm – 
õietolmuanalüüs – 
õietolmuspekter – 
õisloomad – 
õõs – 
õõtsik –
Maateaduste mõisteid (Ü)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad Ü-tähega.*
Hellen

**Hellen** oli müütiline hellenite esiisa, keda peeti harilikult Deukalioni ja Pyrrha pojaks. Tema pojad Doros, Aiolos ja Xuthos (Ioni ja Achaiose isa) olevat kreeka hõimude doorlaste, aioollaste, joonlaste ja ahhailaste esivanemad.
Maateaduste mõisteid (Ä)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad Ä-tähega.*


ägiriin – 
äike – 
älves – 
ärakanne – 
ärakanne (suurus) – 
äravool – 
äravooluala – 
äravoolukiht – 
äravoolumaht – 
äravoolumoodul – 
äravooluta ala – 
äravoolutegur – 
ääremeri – ookeanilisel maakoorel asuv maailmamere osa, mis on avaookeanist eraldatud saarkaarega
äärisriff –
Maateaduste mõisteid (Ö)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad Ö-tähega.*


ökogenees – 
ökostratigraafia – 
ökosüsteem – 
öökülm – 
ööpäeva keskmine õhutemperatuur – 
ööpäevane õhutemperatuuri amplituud –
Välismaa ajalehtede loend

''Siin on loetletud välismaa ajalehti. Eesti ajalehed on loetletud Eesti ajalehtede loendis.

## A
*Aamulehti
*ABC (Hispaania ajaleht)
*Adresseavisen
*Aftenposten
*Aftonbladet
*Agderposten
*Argumentõ i Faktõ
* Áššu 
*The Athenian Mercury
* Ávvir

## B
*Bergens Tidende
*Berliner Lokal-Anzeiger
*Berliner Morgenpost
*Berliner Tageblatt
*Berliner Zeitung
*Berlinerformat
*Berlingske Tidende
*Bild
*Birobidžaner Štern
*B.Z.
*B.T.
*Budapester Zeitung

## C
*La Caricature
*Le Charivari
*Corriere della Sera

## D
* Daerpies Dierie
*Dagbladet
*Dagens Næringsliv
*Dagens Nyheter
*Daily Mail
*Daily News (Tai)
*The Daily Telegraph
*Die Welt

## E
*Eleftherotypía
*Erzjan Mastor
*Estía

## F
*Fædrelandsvennen
*Financial Times
*Frankfurter Allgemeine Zeitung
*Fredriksstad Blad

## G
*gair rhydd
*The Guardian

## H
*Hantõ Jasang
*Helsingin Sanomat

## I
*Iltalehti
*Ilta-Sanomat
*The Independent
*Izvestija

## J
*Jalgat
*Jölöga

## K
*Kanadan Sanomat
*Kansan Uutiset
*Karielan Šana
*Karjalan Sanomat
*I Kathimeriní
*Kodima
*Kommersant
*Komsomolskaja Pravda
*Kuensel
*Kugarnja
*Kurier Wileński
*Kõõm
*Kyiv Post

## L
*The Ladies' Mercury
*Land og Folk
*Lapin Kansa
*Le Figaro
*Le Monde
*Lietuvos rytas
*Limonka
*Literatūra un Māksla
*Literaturnaja Gazeta
*Läti Eestlane

## M
* Meie Post
* Min Áigi  
*Morgenbladet
* Muitalægje

## N
*Neue Zürcher Zeitung
*The New York Times
*Novaja Gazeta
* Nuorttanaste

## O
*Oma Mua

## P
*Pēterburgas Avīzes
*Pohjolan Sanomat
*Pravda
*Pskovskaja Provintsija

## R
*Renmin Ribao
*Rigasche Zeitung

## Q
*Al-Quds al-`Arabī

## S
* Saǥai Muittalægje
* Ságat
* Sámi Áigi  
*Şalom
*Il Sole 24 Ore
*Sovetiš Heimland
*Stavanger Aftenblad
*Stóchos
*The Sun
*Svalbardposten
*Svenska Dagbladet
* Sää´mođđâz
* Süddeutsche Zeitung

## Z
*Za Industralizatsiju
*Za Protšnõi Mir, Za Narodnuju Demokratiju!
*Zëri i Popullit
*Der Zuschauer

## T
*Ta Néa
*The Star (Malaisia)
*The Times
*To Víma

## U
*Udmurt Dunne 
*Ukrajinska Pravda
*Uus Ilm
*Uusi Suomi

## V
*Verdens Gang

## W
*Wall Street Journal
*The Washington Post
Plagioklass

**Plagioklass** (vanakreeka sõnadest *plagios* 'viltune, põik-' ja *klasis* 'murdumine') ehk **naatrium-kaltsiumpäevakivi** on päevakivide hulka kuuluv kivimit moodustav mineraal.

Plagioklassi keemiline valem ei ole kindel, vaid moodustab pideva rea naatriumirikkast kaltsiumirikkani, sest nende elementide aatomid võivad üksteist igas vahekorras asendada. Valemi võib välja kirjutada nii: (Na,Ca)[Al(Si,Al)Si2O8]. Valemist tuleb aru saada nii, et see, mis on sulgudes võib, aga ei pruugi sisalduda konkreetse plagioklassi koostises. Naatriumirikast plagioklassi tuntakse albiidi ja kaltsiumirikast plagioklassi anortiidina. Plagioklassi kristallid kuuluvad trikliinsesse süngooniasse.

Plagioklass on üks olulisemaid kivimit moodustavaid mineraale.

Kokkuleppeliselt nimetatakse plagioklassi erimeid, vastavalt nende naatriumi kaltsiumiga asendumise määrale, järgnevalt:

*albiit 0...10% naatriumist asendunud kaltsiumiga
*oligoklass 10...30%
*andesiin 30...50%
*labrador 50...70%
*bütauniit 70...90%
*anortiit 90...100%

Plagioklassi on polarisatsioonimikroskoobis enamasti lihtne ära tunda, sest talle on omane polüsünteetiline kaksistumine, mistõttu näeb ta ristniikoleis välja triibuline nagu sebra. Makroskoopiliselt tunneb plagioklassi ära piklike valkjate või hallide kristallide järgi. Värvus võib olla ka rohekas-, sinakas- või punakasvalge. Plagioklassi esineb massiliselt andesiidi, dioriidi, diabaasi, gabro jne koostises. Orienteerumata plagioklassi kristallid moodustavad ofiidilise struktuuri, mis on eriti iseloomulik diabaasile.

Plagioklassi erikaal jääb, sõltuvalt koostisest, vahemikku 2,61...2,76. Keskmine erikaal on 2,68. Plagioklassil on hea lõhenevus. Kõvadus jääb vahemikku 6...6,5. Plagioklassil on klaasiläige. Maksimaalne murdumisnäitaja on 1,56. Plagioklass kuulub silikaatide hulka.

## Vaata ka
*Plagioklassi number
Peitkristalne struktuur

**Peitkristalne struktuur** ehk **afaniitne struktuur** (inglise keeles *aphanitic texture*) on kivimi struktuur, mille korral ei ole kivimit moodustavad mineraaliterad palja silmaga eristatavad.

Suuremaid peitkristallilise osa sees olevaid kristalle nimetatakse fenokristallideks, peitkristallilist osa ennast aga põhimassiks. Sellise struktuuriga kivimit nimetatakse porfüüriliseks.

Peitkristalliline struktuur on omane vulkaanilistele kivimitele, sest maapinnal kiirelt jahtudes pole kristallidel olnud aega kasvada. Tüüpiline näide on basalt. Samuti on peitkristallilisus omane mitmetele settekivimeile, näiteks argilliidile või lubjakivile.

Mõned litoloogid teevad peitkristallilisel ja afaniitsel struktuuril vahet, väites, et afaniitse struktuuriga kivimile on peale peitkristallilisuse omane ka karpjas murre. Seega oleks afaniitsus laiema tähendusega mõiste kui peitkristallilisus. Kristalsete kivimite petroloogias on tegemist siiski sünonüümidega.

Peitkristalsele struktuurile vastandub faneriitne struktuur, mille korral on kivimit moodustavad mineraaliterad palja silmaga eristatavad.
Bütauniit

**Bütauniit** on plagioklasside hulka kuuluv silikaatne mineraal.

Bütauniit on värvuselt sinakas kuni tumehall.

Keemiline valem: (Ca,Na)(Si,Al)4O8

Bütauniiti leidub tard- ja moondekivimeis. Esineb kivimeis idiomorfsete või hüpidiomorfsete piklike kristallidena. Lõhenevus on sõltuvalt suunast kas selge või täiuslik. Kõvadus on 7 ehk ligikaudu võrdne kvartsiga. Bütauniidile on iseloomulik klaasiläige. Pleokroismi ei esine.

Bütauniit on päevakivi, nagu ka ülejäänud plagioklasside hulka kuuluvad mineraalid albiit, oligoklass, andesiin, labrador ja anortiit.

Nimetus tuleb Kanada pealinna Ottawa varasemast nimest Bytown.
Biotiit

**Biotiit** on ülitäiusliku lõhenevusega silikaatne monokliinne kivimit moodustav mineraal.

Biotiit on kõige tavalisem vilk. Vilke iseloomustab ülitäiuslik lõhenevus: need lõhenevad kergesti õhukesteks paralleelsete pindadega lehtedeks. Biotiit on väga laialt levinud mineraal, moodustab maakoorest ligikaudu 3%.

Keemiline valem: K(Mg,Fe2+)3(OH)2[(Al,Fe3+)Si3O10].

Biotiit on pruunika värvusega läbipaistev mineraal. Suurem mineraalipala paistab musta või tumepruunina.

Biotiit on kivimit moodustav mineraal. See tähendab seda, et osades kivimites on biotiiti rohkem kui 5% kivimi koostisest. Biotiit moodustub magma kristallisatsiooni käigus. Samuti tekib biotiiti savimineraalide moondel.

*lõhenevus: ülitäiuslik
*erikaal: 3,09 (keskmine)
*kõvadus: 2,5–3
*läige: klaasi

Biotiit lõheneb kergelt õhukesteks elastseteks lehtedeks. Biotiit lahustub kontsentreeritud väävelhappes.

Biotiit on sarnaselt teiste kaaliumi sisaldavate mineraalidega väga nõrgalt radioaktiivne.

Polarisatsioonimikroskoobi all on biotiiti lihtne ära tunda selge lõhenevuse, otsekustumise ja tugeva pleokroismi järgi. Biotiidi pleokroismi abil kontrollitakse ka polarisaatori võnkeellipsi suunda. Kui biotiit on horisontaalasendis tumedam kui vertikaalasendis, laseb polarisaator läbi horisontaalselt võnkuva polariseeritud valguslaine ja vastupidi. Kui biotiit ei kustu otse, on kaks võimalust: tegemist ei ole biotiidiga või on mikroskoop rikkis.

Biotiidiga sarnaneb flogopiit, mida enamasti peetakse biotiidi erimiks. Flogopiidile on omane tugev oranžides toonides pleokroism.

Mineraal on nimetatud prantsuse füüsiku Jean Baptiste Biot' järgi.

## Välislingid
Vilgud

**Vilgud** on ülitäiusliku lõhenevusega silikaatse koostise ja monokliinse süngooniaga mineraalid.

Vilgud kuuluvad kihtsilikaatide hulka. Vilkude kõige iseloomulikumaks tunnuseks on lõhenemine paralleelsete pindadega õhukesteks elastseteks lehtedeks. Vilgud on suhteliselt pehmed, enamiku vilkude kõvadus jääb vahemikku 2...3 Mohsi astmikul. Vilgulehtedel on klaasi- või pärlmutriläige.

Vilgud on tähtsad kivimit moodustavad mineraalid. Nad tekivad magma kristalliseerumise või moondeprotsesside käigus.

Laiemalt levinud vilgud on:
*muskoviit
*lepidoliit
*seritsiit
*flogopiit
*paragoniit
Kivimit moodustavad mineraalid

**Kivimit moodustavad mineraalid** on mineraalid, mis moodustavad kivimi koostisest suurema osa ja mida kasutatakse kivimi klassifitseerimiseks.

Mõnikord arvatakse kivimit moodustavate mineraalide hulka need mineraalid, mida on kivimis üle 5% selle koostisest. Kivimit moodustavaile mineraalidele vastanduvad aktsessoorsed mineraalid, mis esinevad kivimis juhuslikult või ei moodusta sellest märkimisväärset osa.

Tähtsamad kivimit moodustavad mineraalid on:
*kvarts
*vilgud (biotiit, muskoviit)
*dolomiit
*kaltsiit
*päevakivid (leelispäevakivid ja plagioklassid)
*amfiboolid eriti küünekivi
*pürokseenid, näiteks augiit
*oliviinid, näiteks forsteriit 
*savimineraalid, näiteks illiit 

## Kirjandus
*Deer, W. A., Howie, R. A. & Zussman, J. (1996). An Introduction to the Rock-Forming Minerals (2. trükk). Prentice Hall. ISBN 0582300940
Kilp (täpsustus)

***[[Kilp]]** on kaitsevahend käsivõitluses.
***[[Kilp (heraldika)|Kilp]]** on heraldikas vapi alus.
***[[Kilp (tähtkuju)|Kilp]]** on tähtkuju.
***[[Kilp (geoloogia)|Kilp]]** on ulatuslik osa kraatonist, kus paljanduvad kristalse aluskorra kivimid.
***[[Kilp (zooloogia)|Kilp]]** on kilpkonnaliste seltsi kuuluvate roomajate turvis. 

## Vaata ka
*Jääkilp
Uurak

**Uurak** ehk **balka** on U-kujulise ristlõikega vooluveetekkeline negatiivne pinnavorm, mille veerud on kaetud taimkattega.

Uurakust väiksem vooluveeuuristus on jäärak ehk uhtorg, millest veelgi väiksemat pinnavormi nimetatakse vihmauurdeks.

Jäärak ja uurak erinevad selle poolest, et uuraku servades on pinnas kinnistunud, kaetud rohu ja vahel põõsastega ega erodeeru edasi, seevastu jäärakus on pinnas paljastunud ja ta on vastuvõtlik erosioonile.

Kui uurakud on lõikunud põhjaveehorisondini, siis kujuneb nende põhja püsiv vooluveekogu. Varasema arengu käigus on kogu orupõhi kaetud veega ja jõesängi ristlõige meenutab kaussi või moldi. Seetõttu nimetatakse sellist jõeorutüüpi moldoruks. Et voolav vesi uuristab orgu, hakkab uurak laienema, mis viib lõpuks iseseisva jõesängi ja lammoru tekkeni. Seega saame lineaarsete vooluveetekkeliste pinnavormide geneetilise rea: vihmauure – jäärak – uurak – moldorg – lammorg.

Uurakud on iseloomulikud metsastepile ja stepile.
1074

**1074. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad - **[[1070. aastad]]** - 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad

Aastad: 1069 1070 1071 1072 1073 - **[[1074]]** - 1075 1076 1077 1078 1079

----

## Sündmused maailmas

### Jaanuar

### Veebruar

* ...

### Märts

* 9. märts – paavst Gregorius VII heitis kõik abielus katoliku preestrid kirikust välja.

### Aprill

* ...

### Mai

* ...

### Juuni

* ...

### Juuli

* ...

### August

* ...

### September

* ...

### Oktoober
*....

### November

* ...

### Detsember

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*...

## Sündinud
*...

## Surnud

* ...
Paast

**Paastumine** ehk **paast** on põhiliselt tahtlik hoidumine toidust (söögist, joogist või mõlemast) mingiks perioodiks. Paast võib olla täielik või osaline sõltuvalt sellest, millest paastutakse. Mõni paastuliik võib ette näha hoidumist ainult teatud tüüpi toitudest, näiteks lihast. Paastumine võib hõlmata ka hoidumist seksuaalsetest tegevustest. Traditsiooniliselt mõistetakse täieliku paastu all hoidumist kõikidest toitudest ja jookidest, välja arvatud veest.

Paastumine on enamasti olnud seotud religioossete või spirituaalsete põhjustega. Paastumist on mainitud Piiblis (nii Vanas kui ka Uues Testamendis), Koraanis ja paljudes teistes religioossetes tekstides. Budismis on esindatud kesktee põhimõte, mis soovitab äärmustest hoiduda.

Mõnikord paastutakse ka meditsiinilisel põhjustel, näiteks enne operatsioone, mis nõuavad anesteesiat. Paastumist on kasutatud ka mittevägivaldse mõjutusvahendina poliitilisel protestil (näljastreik).

## Vaata ka

* Paastumaarjapäev
* Zürichi vorstisöömine
Kontemplatsioon

**Kontemplatsioon** (ladina keeles *contemplatio* 'vaatlus') on üldises tähenduses mõtisklus või mõtisklev vaatlus. 

Lääne müstikatraditsioonis on kontemplatsioon eriline tajuseisund või avardunud teadvuse seisund, mida taotletakse kontemplatiivse eluviisiga. Kontemplatiivsele hoiakule on omane rahu ja passiivsus.  

Kontemplatiivse eluviisi all mõeldakse näiteks mitmesuguste usundite munkade eluviisi. Kontemplatsioonist võidakse rääkida ka seoses looduse või kunstiteose kaemisega. Seejuures peetakse silmas vaimsele sisule keskendumist. Kõige sagedamini räägitakse kontemplatsioonist religioosses mõttes. Religioosne kontemplatsioon on suunatud Jumalale, mõnele jumalusele või jumalikule loomingule. 

## Kristlus
Kristluses osutab kontemplatsioonile juba Jeesuse neljakümnepäevane paast kõrbes.  

Kontemplatsioon on kristluses kuni viimase ajani jäänud perifeerseks. See ei ole olnud suure au sees, sest ta on osalt seotud dogmadest lahkneva Jumala-mõistega, mis samastab Jumalat maailmahinge või kõiksusega. Samuti eeldab kontemplatsioon, et Jumala vaim või pühadus on igas inimeses. 

Kristliku kontemplatsiooni eesmaärk on Jumala vaimu tunnetamine omaenda olemisest lahtiütlemise teel kolme sammuna: 
# Puhastumine.
# Valgustumine.
# Hinge ühtsus Jumalaga. 

Müstik võib kasutada erinevaid kontemplatsioonimeetodeid, millest tähtsamad on: 
* benediktlaste meetod (*lectio*, *meditatio*, *oratio*)
*  Jeesuspalve (korratakse Jeesuse nime või lauset "Issand Jeesus Kristus, ole mulle, patusele, armuline")
 
Sellist kontemplatsiooni on eriti mõjutanud  Ávila püha Teresa, Juan de la Cruz, Angelus Silesius, Johannes Redelikirjutaja ja Hildegard  Bingenist. 

Tänapäeva kontemplatsiooniõpetajate seas on paater ja zenmeister Willigis Jäger OSB ja paater Anselm Grün.

## Vaata ka

*Hannah Arendt 
*Müstika 
*Zen 
*Eckankar 
*Esoteerika
* Kvietism
* Meditatsioon 
*Igavus
*Palve
Agnostitsism

**Agnostitsism** on seisukoht, mille järgi ei ole teatud metafüüsilist  ja usulist laadi väidete tõesus või väärus teada ja selle teadmine ei ole vast isegi põhimõtteliselt võimalik. Seda terminit kasutatakse tihti teoloogiliste õpetuste puhul, eriti vastandades seda teismile.

Termini võttis 1869. aastal kasutusele Thomas Henry Huxley, kuid agnostikuid oli olemas varemgi, juba antiikajal.

Laiemalt on **agnostitsismi** all mõistetud ka seisukohta, mis peab võimatuks kas teadmist üldse või teadmist mingis valdkonnas.  

## Vaata ka

*Skeptitsism
*Ateism

## Välislingid
* Stanford Encyclopedia of Philosophy – Atheism and Agnosticism
Palm Springs

**Palm Springs** on kahe koha nimi Ameerika Ühendriikides:
***[[Palm Springs (California)|Palm Springs]]** California osariigis
***[[Palm Springs (Florida)|Palm Springs]]** Florida osariigis
Coachella org

**Coachella org** (*Coachella Valley*) on kõrbestunud org Ameerika Ühendriikides. Täpsemalt paikneb see California osariigi lõunaosas, asudes Los Angelesest idas. 

## Geograafia
Coachella oru ulatus on 72 kilomeetrit, laiudes Riverside'i maakonna San Bernardino mägedest kuni Saltoni mereni. Org on peaaegu kogu pikkuses 24 kilomeetrit lai, olles läänes ümbritsetud San Jacinto ja Santa Rosa mägedega, ning põhjas ja idas väikeste San Bernandino mägedega. 

Oruga ristub San Andrease murrang, mis on kergesti eristatav, sest murrang moodustab paljaste mägede kõrval rohelise triibu.

## Majandus
Orus on niisutatud põllumajanduslik maa ning tegeletakse puhkemajandusega.
Grigori Kromanov

**Grigori Kromanov** (8. märts 1926 Tallinn – 18. juuli 1984 Lahe küla, Rakvere rajoon) oli eesti teatri- ja filmilavastaja.

Ta lõpetas 1946. aastal Tallinna 6. Keskkooli ja õppis 1946–1949 Eesti NSV Riiklikus Teatriinstituudis. 1953. aastal lõpetas ta GITIS-e eesti stuudio.

Aastatel 1953–1956 oli Draamateatri näitleja. 1956. aastal hakkas Eesti Televisioonis tegelema režissööritööga, olles aastatel 1956–1961 Eesti Televisiooni režissöör ja 1962–1963 pearežissöör. Aastatel 1961–1962 ja 1963–1981 oli ta Tallinnfilmi režissöör. Seejärel aga aastatel 1981–1982 Vene Draamateatri peanäitejuht ja 1966–1984 (vaheaegadega) Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri erialaõppejõud.

## Filmograafia
*"Põrgupõhja uus Vanapagan" (1964, koos Jüri Müüriga)
*"Mis juhtus Andres Lapeteusega?" (1966)
*"Meie Artur" (telefilm Artur Rinnest, 1968, koos Mati Põldrega) 
*"Viimne reliikvia" (1969)
*"Briljandid proletariaadi diktatuurile" (1975)
*"Hukkunud Alpinisti hotell" (1979)

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1950–1956 abielus Eva Novekiga, 1957–1964 Ellu Puudistiga (neil oli poeg ajakirjanik Igor Kromanov), 1964–1975 grimeerija Silvia Kromanovaga ning aastast 1978 juudi päritolu Leedu kirjandus- ja teatriteadlase Irena Veisaitėga.

## Kirjandus
*Vastused ajalehe Noorte Hääl kollektiivse intervjuu küsimustele. Noorte Hääl, 21. detsember 1976
*"Grigori Kromanov". "Meie sõbrad, meie tuttavad III". Eesti Raamat. Tallinn 1980. Lk 358–374
*"Lavastaja Grigori Kromanov: mälestused, artiklid, kirjad, päevikud". Koostanud Irena Veisaite-Kromanova, tõlkinud Silvi Vissak jt. Eesti Raamat. Tallinn 1995. 560 lk
*Jüri Sillarti dokumentaalfilm "Griša". 1996
*Ülle Kask, Grigori Kromanov ja „Viimne reliikvia”, Kuulutaja, nr. 10, 11. märts 2016

## Välislingid
*IMDb: Grigori Kromanov
Kýthnos

**Kýthnos** (kreeka: *Κύθνος*), kohalik nimi **Thermia** (kreeka: Θερμιά), on Kreeka saar Küklaadides. Kýthnose omavalitsusüksuse pindala on 100,2 km² ja selle rannajoon on umbes 100 km. 

Saar on künklik, kõrgus kuni 365 meetrit. 

## Asulad

Saarel on kaks märkimisväärset asulat, Messaria küla ehk Kýthnose Chora (2011. aasta rahvaloendusel 561 elanikku), mida tuntakse kohapeal Chora nime all, ja Dryopese või Dryopida küla (325 elanikku), tuntud ka kui Chorio. Mõlemad külad on silmapaistvad käänuliste ja sageli astmeliste tänavate poolest, mis on sõidukite liikluseks liiga kitsad. Külad on väga maalilised, kuid erinevas arhitektuuristiilis.

Sadamalinn kannab nime Merichas (369 elanikku), selle elanike arv kõigub aasta jooksul palju. Enne 1970. aastaid polnud lähiajaloos keegi seal aasta läbi elanud; Kreeka kalur Manolas Psaras ja tema naine Foto elasid esimestena sadamas aasta läbi. Tänapäeval püsielanikkond kasvab ja eriti suvise turismihooaja kõrgajal muutub linn üsna rahvarohkeks.

## Nimi
Kythnose esimesed asukad olid Dryopes, kelle müütiliseks kuningaks oli Kythnos (jumal Apolloni poeg), sellest ka saare nimi. Seda tunti ka kui Dryopis või Ofiousa. Keskajal nimetati seda Thiramnaks, samas kui Nilos Doxapatris mainib seda olemasolevate kuumaveeallikate järgi juba 1143. aastal nimega Thermia. Hiljem nimetasid türklased seda "Hamam Antassi" ('sooja vee saar').

## Ajalugu
Kythnos võib pretendeerida ühele vanimale teadaolevale elupaigale Küklaadide saartel, mesoliitikumile (10000 eKr – 8000 eKr) Maroulas kirderannikul. Loutra küla lähedal asuv koht asub kaldal ja suured osad on merre erodeerunud. 1996. aasta väljakaevamistel leiti terveid inimskelette, kiviesemeid ja osa põrandasillutist, mis viitab pikaajalisele, tõenäoliselt küttide-korilaste asulakohale.
Kirenga

**Kirenga** on jõgi Aasias. 

Algab Baikali aheliku läänenõlvult. Kesk- ja alamjooksul voolab valdavalt põhja. Suubub paremalt Leenasse.

Pikkus 746 km.
Alborz

**Alborz** (varem ka *Elburs*) on mäestik Aasias, osa Iraani kiltmaast. 

Edelas, lõunas ja kagus piirneb Kaspia merega. 

Loodes on ühenduses Talõši mägedega, kirdes Türkmeeni-Khorāsāni mäestikuga. Lõunas piirneb Dasht-e Kavīriga. 

Lõunajalamil asub Teheran. 

Suurim kõrgus 5604 meetrit (Damāvand) on ühtlasi Aasia kõrgeim vulkaan, kui lugeda Elbrus Euroopasse kuuluvaks.
Maksimalism

**Maksimalism** on vasakpoolne proletaarne ideoloogia, mille esindajad (maksimalistid) eraldusid sotsialistidest-revolutsionääridest 1904. 

**Sotsialistide-Revolutsionääride-Maksimalistide Liit** oli Sotsialistide-Revolutsionääride Parteist lahkulöönud vasakpoolne proletaarne rühmitus Venemaal; organiseerus oktoobris 1906. 

Maksimalistid nõudsid I Vene revolutsiooni ajal, et maa, vabrikud ja tehased kohe ühiskonnastataks. Sotsiaalse revolutsiooni liikumapanevaks jõuks pidasid nad töötavat talurahvast; olid seisukohal, et kapitalism tuleb hävitada terrori ja ekspropriatsiooni teel. 

1908 lagunenud organisatsioon taastati pärast Veebruarirevolutsiooni. Pärast Oktoobrirevolutsiooni kuulus maksimaliste ka nõukogudesse ja Ülevenemaalisse Kesktäitevkomiteesse. III Vene revolutsiooni ajal 1918 rühmitus lõhenes: osa maksimaliste „tunnistas oma vigu“ ning hakkas bolševikega koostööd tegema, osa jätkas võitlust nende vastu. Maksimalismi likvideeris Tšekaa 1920.

Maksimalism on muutunud ka üldnimeks, tähendades nõuete või põhimõtete äärmuseni viimist.
1905. aasta revolutsioon

**1905. aasta revolutsioon** algas 22. jaanuaril (vkj 9. jaanuaril) 1905 Peterburis verise pühapäeva sündmustega.

22. jaanuariks oli tsaarivalitsus Peterburi koondanud üle 40 000 soldati ja politseiniku. Rüseluse käigus tulistati Talvepalee juurde suunduvat tööliste rongkäiku, mis tahtis esitada Nikolai II-le tööliste olukorra parandamist taotleva palvekirja. Osavõtjaid oli üle 140 000. Surma sai umbes 500 inimest, haavata mitu tuhat. Verine pühapäev põhjustas kogu Venemaal streigilaine. Jaanuaris streigiti 66 linnas. Streikijate peamiseks loosungiks oli "Maha isevalitsus!".

Üle Venemaa toimunud streigi- ja vastupanuliikumine viis 17. oktoobri manifesti väljakuulutamiseni ja 1906. aasta Venemaa konstitutsiooni vastuvõtmiseni.

## 1906
Vastuolude tõttu keiser Nikolai II ja II Riigiduuma vahel, saatis keiser Riigiduuma 9. juulil 1906 laiali. Vastuolude üheks põhjuseks oli Sotsialistide-Revolutsionääride Partei esindajate poolt Riigiduuma istungitel tehtav keisrivõimuvastane agitatsioon. 

Protestiks Riigiduuma laialisaatmisele otsustas Soome suurvürstiriigis Terijokil asuv Sotsialistide-Revolutsionääride Partei Keskkomitee organiseerida relvastatud ülestõusud sõjakindlustes ja garnisonides – Kroonlinnas, Viaporis, Tallinnas, Kiievis, Sevastopolis ning sinna saadeti ka organisaatorid-agitaatorid. Viaporisse Tšernov ja Jevno Azef, Kroonlinna Riigiduuma liige Onipko ja Tallinna saadeti Ilja Fondaminski (1880–1942) (*Илья Исидорович Фондаминский (Фундаминский)*), kes jäi aga hiljaks mässu organiseerimisele, kuid arreteeriti siiski koos teistega, kui ta läks koos kaaslastega mässulisele laevale.

17. juulil algas mäss Viaporis, kus see kohe maha suruti, ja 19.–20. juulil Kroonlinnas, kus see samuti maha suruti.

### Ülestõus sõjalaeval Pamjat Azova
20. juuli 1906 algas Eesti põhjarannikul Hara lahes asunud Tallinna eskaadri õppe-suurtükiväe divisjoni ristlejal Pamjat Azova spontaanne mäss.

Vastuhaku põhjuseks oli ohvitseri avastatud sõjalaeval agitatsioonitööd tegeva eraisiku – Tallinna VSDTP liikme agitaator Oskari (Arseni Kaptjuh) kinnipidamine. Madruste poolt Arseni Kaptjuhi vabastamise käigus tekkinud rahutuste käigus tapeti kaks laeva ohvitseri ning ülejäänud visati üle parda ja pääsesid rannikule. 

Kaptjuhi juhtimisel organiseeriti madrustest juhtorgan laevakomitee, kuhu kuulusid Kaptjuh, N. Lobadin, S. Gavrilov, A. Kolodon, G. Boldõrev jt. Kuna aga puudus selge tegevuskava edasiseks ning konkreetsed nõudmised siis laevalejäänud nooremohvitseride ja laevale saabunud sandarmisalga ja sõdurite abiga suruti ülestõus maha. See lõppes 35 ülestõusust osavõtnu vangistamisega ja viimisega 2. kubermanguvanglasse (Paksu Margareeta kompleksis).

Ülestõusust osavõtnute üle mõisteti kohut 4. augustil 1906 sõjaväljakohtus ning 6. augustil 1906 hukati Tallinnas (Toompea Kuberneri aias) 17 madrust ja 1 agitaator. Lisaks mõisteti veel 12 madrust sunnitööle ja 28 karistati distsiplinaarkorras.

## Vaata ka
*1905. aasta revolutsioon Eestis

## Viited
Genialistid

**Genialistid** oli Eesti ansambel, mis aktiivselt tegutses aastatel 1993–2006.  

## Ansambli tegevusest
Aastatel 1993–1995 tegutseti nime **Lõbusad Trajektoorid** all. 2007. aastal teatas ansambel, et nad lähevad teadmata pikkusega pausile. Oktoobris 2023 anti teada, et Genialistid lähevad siiski laiali ning viimane kontsert toimus 5. juulil 2024 Tartu lauluväljakul.

Genialistide kuulsamad ja tuntumad laulud on "Leekiv armastus", "Helena Wanje", "Anna mulle end", "Täna ma ei skoori", "Maapealne paradiis on rock'n'roll", "Joomalaul" jt. Ansambel on teinud muusika filmile "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" ning osalenud omaloodud muusikalis "Hea Lugu" (Endla 2001).

## Koosseis
Genialistide koosseisu on kuulunud:
* Ivar Põllu (laul)
* Feliks Kütt (basskitarr, laul)
* Karl Laanekask (soolokitarr, laul)
* Allan Aint (kitarrid, löökriistad)
* Tauno Aints (klahvpillid)
* Raido Kurri (trummid)

## Diskograafia
### Albumid
*2000 "Genialistid" CD MC, Hyper Elwood
*2001 "Hea lugu" Endla
*2001 "Armastus" CD MC, Elwood
*2003 "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" CD MC, Hitivabrik
*2004 "Gentel-Dentel" CD MC, Elwood
*2004 "Genialistid olid siin" Elwood
*2016 "Genialistid 1" 2LP 12", Elwood

### Kogumikud
*2003 "Kogutud noorus" (*„Genialistid" + „Armastus" + voldik*) Elwood
*2006 "Genialistid" A. Le Coq Music Box

### Videod ja DVD-d
* 2004 "Gentel-Dentel" CD+DVD, Elwood

## Vaata ka
*Genialistide klubi

## Viited

## Välislingid
*Genialistid - Leekiv Armastus.
* Genialistid (arhiveeritult).
* 
* Eesti ansamblite andmebaas
* "Genialistid? Kes need veel olid?" Õhtuleht, 28. mai 2011