open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olevi Kull

**Olevi Kull** (22. juuni 1955 – 31. jaanuar 2007) oli eesti ökoloog.

Ta õppis Tartu 10. koolis ja Tartu 1. Keskkoolis. Õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsikat (1973–1975) ja seejärel (kaugõppes) metsamajanduse erialal Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas 1981. aastal.

Ta oli Tartu Ülikooli rakendusökoloogia professor, Botaanika ja ökoloogia instituudi juhataja. Ta rajas Tartus alus- ja rakendusökoloogia tippkeskuse ning oli selle juht. Juhatas ka Ökoloogia Instituudi Tartu osakonda.

Ta oli metsaökosüsteemide ökofüsioloogia parimaid tundjaid maailmas.

## Tunnustus
*1990  Wilhelm Leopold Pfeili auhinna stipendium
*1995 Eesti Vabariigi Riiklik teaduspreemia (Ökoloogia Instituudi kollektiivi liikmena) töö eest "Kirde-Eesti maastike areng ja nende antropogeenne transformatsioon"
*2000 Eesti Vabariigi teaduspreemia bio-geoteaduste erialal uurimistööde tsükli eest "Fotosünteesi kohastumine lehestikus" (koos Ülo Niinemetsaga)
*2005 Tartu Ülikooli aumärk

## Mälestuse jäädvustamine
Tartu Ülikooli Sihtasutuse juures on loodud professor Olevi Kulli mälestusfond, mis annab välja temanimelist stipendiumi.

Ta on maetud Vana-Jaani kalmistule. Hauakivi autor on Rein Karus.

## Pere
Tema isa oli matemaatik Lembit Kull, ema oli matemaatikaõpetaja Hilja Kull ja vanem vend on biosemiootik Kalevi Kull.

## Vaata ka
*metsaökosüsteemi õhuniiskusega manipuleerimise eksperiment

## Kirjandus
*Kalevi Kull 2007. Olevi Kull – elu ökoloogias. Rmt.: Punning, Jaan-Mati (toim.), *Keskkonnauuringute nüüdisprobleeme*. Tallinn: Ökoloogia Instituut, Tallinna Ülikool, 9-23. [Sisaldab O. Kulli täieliku avaldatud tööde nimestiku.]
*Oren, Ram; Kull, Kalevi; Noormets, Asko 2008. Olevi Kull’s lifetime contribution to ecology. *Tree Physiology* 28(4): 483–490.
*Noormets, Asko 2009. Olevi Kull, metsapuude ökoloogia parim teadja. In: Rohtmets, Indrek; Kukk, Toomas, *Lehed ja tähed 5: Vaim ja aeg*. Tallinn: MTÜ Loodusajakiri, 222–229. ISBN 978-9985-9151-5-8
*Juhani Püttsepp (toim.) 2015. *Ökoloog Olevi Kull: Et headel inimestel hästi läheks...*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus

## Välislingid
*Elulugu ja kirjutised
*Nekroloog Eesti Looduses
*Professor Olevi Kulli mälestusfond
Potikeder

**Potikeder** on keraamiliste esemete käsitsi treimiseks kasutatav tööpink.

## Ajalugu

Esimene primitiivne potikeder võeti kasutusele Mesopotaamias Uruki perioodil umbes 3500 aastat eKr. Algselt valmistati potikeder puidust. Mesopotaamia aladel, kus puit oli väga kallis ja raskesti hangitav, hakati 3000 aastat eKr treikettaid valmistama bituumenikihiga kaetud savist. Hiljem levisid ka kivist valmistatud treikettad. Mesopotaamias kasutatud potiketra aeti ringi käsitsi.

Jalaga ringiaetav potikeder leiutati Egiptuses 2000 aastat eKr.

Kreeta-Mükeene keraamikud võtsid potikedra kasutusele umbes 15. sajandil eKr.

Tänapäeval töötavad paljud potikedrad elektriga, aga endiselt on laialt levinud ka jalaga ringiaetavad potikedrad.

## Vaata ka
* Keraamika
* Kedrakeraamika

## Välislingid
Harald Jucum

**Harald Johannes Jucum** (23. aprill 1865 Lihula kihelkond, Läänemaa – 1945) oli eesti jurist, riigikohtunik.

Ta sündis Lihulas õpetaja perekonnas. Alghariduse sai vanematelt, seejärel lõpetas Tallinnas erakooli ja 1883. aastal gümnaasiumi. Aasta hiljem astus Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1888. aastal.

1889. aastast oli Tallinna alamkohtu sekretär ja 1890–1894 kohtuameti kandidaat Tallinna Ringkonnakohtus. Tegutses kuni 1914. aastani Novgorodi ja Pihkva kubermangus kohtu-uurijana. Oli aastatel 1914–1917 Peterburi kohtupalati liige, 1918–1920 statistikabüroo ametnik Peterburis ja 1920–1921 Peterburi kohtu-uurijate tegevuse juhataja.

1921. aastal naasis Eestisse, kus teenis Riigi Statistika Keskbüroos. 1923. aastal määrati Rakvere-Paide rahukogu abiesimeheks ja mõned kuud hiljem riigikohtunikuks.

1935. aasta 1. juulist vabastas riigivanem ta kõrge vanuse tõttu ametist.

1939. aastal asus ümber Saksamaale.

## Viited

## Kirjandus
*"Riigikohtunik H. Jucumi lahkumine kohtu tööst". Postimees, 6. juuli1935

## Välislingid
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Hulkrakne organism

**Hulkrakne organism** on organism, mis koosneb kahest või enamast rakust, mis on funktsionaalselt diferentseerunud. 

Hulkraksed organismid on kõik loomad, maismaataimed ja enamik seeni.  

## Vaata ka

*Üherakuline organism
Ibadan

**Ibadan** on linn Nigeerias, Oyo osariigi keskus ja suurim linn. Nigeeria linnadest on Ibadan Lagose ja Kano järel elanike arvult kolmas linn.

Jorubad asutasid linna 1750 ja sellest sai nende sõjaline tugipunkt. 1893. aastal läks linn briti vägede valdusse. Ibadan oli 20. sajandil kaua Lääne-Aafrika suurim linn.

Ibadani ülikool on Nigeeria vanim ülikool. See asutati 1948 osana Londoni ülikoolist.
Jonah F. Mitchell

**Jonah F. Mitchell** (sündinud 1972) on saksa päritolu Ameerika kirjandusteadlane ja publitsist, kelle artikleid on avaldatud ka eesti keeles (veebiajakirjas Kriteerium).

Mitchell on õppinud germaani filoloogiat ja kirjandust Wyomingi Ülikoolis ning Berliini Humboldti Ülikoolis, kus kaitses 2003. aastal doktorikraadi teemal "Ekspressionism Lääne modernismi ja teutooni Sonderwegi vahel" ("Expressionism between Western modernism and Teutonic Sonderweg"), mis käsitles saksa ekspressionistliku kirjanduse probleeme ja võimalusi.

Praegu elab ja töötab USA Wyomingi osariigi Casperi linnas, osaledes oma artiklitega ka Euroopa kultuurielus.

## Välislingid
*"Ootamatud sarnasused" – Kriteerium, 16.04.2008
*"Werner Riegel. Poeet, keda ei loeta" – Kriteerium, 31.07.2007
*"Alternatiivid." – Kriteerium, 2.05.2007; Tegelikkuse Keskus, nr 6, 2007
*"Mina mitte!" Kriteerium, 1.04.2007
*"Reaalsuse võluvits" – Kriteerium, 30.01.2007
Puupuhkpillid

**Puupuhkpillid** ehk **puupillid** on puhkpillid ehk aerofonid, mille algseks ajalooliseks valmistamise materjaliks on puit. Tänapäeval kasutatakse puupuhkpillide ehitamisel puidu kõrval või sellele lisaks metalli, elevandiluud või tehismaterjale. 

Ehituslikult kujutab puupuhkpill endast aukudega toru, mille otsas olevasse huulikusse puhudes tekib õhu võnkumisel heli. Torus olevaid auke sõrmede või klappidega avades ja sulgedes saab muuta helikõrgust. Klarnetil on ühekordne, oboel ja fagotil aga kahekordne lesthuulik. Flöödil on aukhuulik.

Klassikalise sümfooniaorkestri koosseisu kuuluvad flööt (*flauto*), oboe (*oboe*), klarnet (*clarinetto*) ja fagott (*fagotto*). Sümfooniaorkestri puupuhkpillide seas on kõrgeima helikõrgusega pikoloflööt ja madalaima helikõrgusega kontrafagott. Puupuhkpillide rühma kuuluvate instrumentide diapasoon katab peaaegu kogu klaveri diapasooni. 

Puupuhkpillidele iseloomuliku mängutehnika tõttu loetakse puupuhkpillide hulka ka saksofon, ehkki saksofone valmistatakse messingist. 

Puupuhkpillide kõlavärv on vaskpuhkpillidest mahedam ja pehmem, aidates sellega orkestris liita erinevaid pillirühmi.

## Viited

## Vaata ka
* Muusikainstrumentide alfabeetiline loend
* Muusikainstrumentide süstemaatiline loend
* Puhkpillid
* Puhkpillide loend

## Välislingid
*Leelo Ambos. Puupuhkpillid
Kristlik metal

**Kristlik ''metal*** on kristliku kalduvusega *heavy metal*i alamstiil. Üks esimesi kristliku *metal*i bände on [[Stryper]]. Tuntumad ansamblid on veel [[Tourniquet]], [[Mortification]] ja [[Demon Hunter]]. 

==Vaata ka==
* *White metal''
Collins Kids

**Collins Kids** on *[[rockabilly]]*-ansambel, milles kitarri mängib Larry Collins (sündinud 4. oktoobril 1944 Tahlequahs Oklahoma osariigis) ja laulab tema vanem õde Lorrie Collins (sündinud 7. mail 1942 Tulsas Oklahoma osariigis).

Vend ja õde hakkasid koos esinema juba siis, kui Larry (õieti Lawrence) oli 10-aastane ja Lorrie (õieti Lawrencine) 12-aastane.

1954. aastal osalesid nad telesaate "Town Hall Party" talendikonkursil, misjärel hakkasid esinema saate "Town Hall Party" igas osas. Larry võlus publikut oma ülienergilise lavaliikumise ja soolodega oma kahekaelalisel kitarril, Lorrie aga oma hääle ja seksapiilsusega.

1955. aastal allkirjastasid nad lepingu Columbia Recordsiga. Siiski ei õnnestunud neil edetabelitesse tõusta.

Collins Kids esines muudeski telesaadetes, sealhulgas "The Ed Sullivan Show", "The Steve Allen Show" ja "Grand Ole Opry", ning käis regulaarselt turneedel.

Saatest "Town Hall Party" jäi Lorrie silma tolleaegsele noorteiidolile Ricky Nelsonile ning peagi sai temast Ricky esimene tüdruk. 1959. aastal abiellus ta aga Johnny Cashi mänedžeri Stu Carnalliga, mistõttu esinemised jäid pooleli. 1961. aastal jätkas Collins Kids salvestusi ja turneesid, kuid Lorriel sündis esimene laps ja 1962. aastal lõpetas ansambel tegevuse. Lorrie jäi pereelu elama, Larry saavutas edu laulude kirjutamisega.

1993. aastal tuli Collins Kids kokku Hemsby Rockabilly festivaliks Inglismaal ning esineb siiani koos.
Studio 60 on the Sunset Strip

**"Studio 60 on the Sunset Strip"** on USA telesari, mida toodeti 2006.–2007. aastal 22 jagu. Sarja tegevus toimub väljamõeldud meelelahutussaates "Studio 60 on the Sunset Strip" (lühendatult "Studio 60") kulisside taga. 

Sarja looja on populaarse draamasarja "Presidendi meeskond" autor Aaron Sorkin ja produtsent Thomas Schlamme.

Sarja peategelased on "Studio 60" peastsenarist Matt Albie (Matthew Perry) ja produtsent Danny Tripp (Bradley Whitford).

Suurte tootmiskulude ja väikese vaatajaskonna tõttu otsustas telestuudio NBC sarja tootmise juba pärast ühte hooaega lõpetada.

## Peategelased
* Matt Albie (Matthew Perry) – peastsenarist
* Danny Tripp (Bradley Whitford) – produtsent, Matt Albie kauaaegne sõber
* Jordan McDeere (Amanda Peet) – telestuudio NBS president
* Harriet Hayes (Sarah Paulson) – andekas koomik, Matt Albie endine tüdruksõber
* Tom Jeter (Nate Corddry) – koomik
* Simon Stiles (D. L. Hughley) – koomik
* Jack Rudolph (Steven Weber) – telestuudio NBS tegevdirektor
* Cal Shanley (Timothy Busfield) – tehniline direktor

### Külalissaatejuhid
*Felicity Huffman mängis iseennast sarja avaosas.
*Mark Wahlbergi mainiti osas "The Cold Open". 
*Rob Reiner mängis iseennast osas "The Focus Group".
*Lauren Graham kehastas iseennast osades "The Long Lead Story" ja "The Wrap Party". 
*Jessica Simpsonit mainiti osas "The Option Period",
*Howie Mandel mängis iseennast osas "B-12".
*Masi Oka mängis iseennast osas "The Harriet Dinner".
*Peyton Manningi nimi oli kirjas saatejuhitahvlil osas "The Friday Night Slaughter". 
*Jennifer Love Hewittit mainiti osas "The Friday Night Slaughter",
*Renée Zellwegerit mainiti osas "4 A.M. Miracle."
*Allison Janney mängis iseennast osas "The Disaster Show",

## Auhinnad
### Nominatsioonid
**[[Kuldgloobus]]** 
*2007 – parim telesarja, minisarja või telefilmi naiskõrvalosatäitja – Sarah Paulson

**[[Satellite Awards]]** 
*2006 – silmapaistev draamasarja meesnäitleja – Matthew Perry
*2006 – silmapaistev draamasarja meesnäitleja – Bradley Whitford
*2006 – silmapaistev draamasarja naisnäitleja – Amanda Peet
*2006 – silmapaistev draamasarja naisnäitleja – Sarah Paulson

**[[Writers Guild of America]]** 
*2007 – parim uus saade
*2007 – parim draamasarja osa – "Pilootosa", autor Aaron Sorkin

## Välislingid
*
Inglissarv

**Inglissarv** (itaalia keeles *corno inglese*) ehk **altoboe** on oboest suurem ja madalama ulatusega pill. Ka inglissarve tämber on nasaalse värvinguga ja ekspressiivne, kuid võrreldes oboega pigem mahedam.

Inglissarv on transponeeriv instrument, see on F-häälestuses. Nii inglissarve sõrmestus kui ka mängutehnika sarnanevad oboe omadega.

Inglissarve kõlalehtri ots meenutab kujult pirni. Inglissarve trost sarnaneb oboe omaga kuid on laiem ja pikem. 

Pilli valmistatakse tavaliselt eebenipuust. 

Eesti tuntumad inglissarvemängijad on Kalev Kuljus, Nils Rõõmussaar ja Heli Ernits.

## Viited
‘Ar‘ar (täpsustus)

**‘Ar‘ar** on mitme asula nimi:
*‘Ar‘ar Saudi Araabia Al-Ḩudūd ash-Shamālīyah'  provintsis; koordinaatidega 30° 59' 06" N, 41° 01' 14" E
*‘Ar‘ar Saudi Araabias koordinaatidega 
*‘Ar‘ar Jeemenis koordinaatidega 	
*‘Ar‘ar Jeemenis koordinaatidega 	

## Vaata ka
*Arar
Keskkond

**Keskkond** ehk **miljöö** (inglise *environment*, saksa *Umgebung*, *Umwelt*) on asjade, tingimuste ja suhete süsteem. Keskkond võib hõlmata kogu maailma selle mitmekesisuses, kuid keskkond võib olla ka näiteks looduslik (ökoloogiline, bioloogiline), majanduslik, sotsiaalne, kultuuriline, tehnoloogiline vms.

## Ökoloogias

## Sotsiaalne keskkond

Sotsiaalne keskkond hõlmab suhteid muude (majandusega kaudselt või mitte seotud) ühiskonna allsüsteemide ehk institutsioonidega nagu kultuur, õigus, poliitika, kirik. Majanduslik keskkond on sotsiaalse keskkonna osa.

## Majanduslik keskkond

Majanduslik keskkond väljendub seostes regiooni-, riigi- ja maailmamajandusega.

## Tehnoloogiline keskkond

Tehnoloogiline keskkond hõlmab inimese poolt ümber kujundatud loodust ehk tehismaailma – tehnoloogiat ja tehnikat.

## Vaata ka

*agressiivne keskkond
*keskkonnaajalugu
*makrokeskkond
*mikrokeskkond
*omailm
‘Ar‘ar

**‘Ar‘ar** on linn Saudi Araabias, Al-Ḩudūd ash-Shamālīyah'  provintsi keskus. Asub Iraagi piiri lähedal.

‘Ar‘ar on põllumajandusliku piirkonna keskus. 

Linna läbivad paljud Iraagist Mekasse suunduvad palverändurid.

## Transport
‘Ar‘arist läheb maantee Bagdadi (piiripunkt oli suletud 1990–2002 ja 2003–2004) ja linna läbib Ad-Dammāmist Al-Qurayyāti viiv maantee.

‘Ar‘aris asub lennuväli.

25. detsembril 1986 kukkus linna lähedal alla Iraagi lennuk, mille olid kaaperdanud terroristid.
Sarah Paulson

**Sarah Catharine Paulson** (sündinud 17. detsembril 1974 Tampas Florida osariigis) on USA filminäitleja, kes on olnud nomineeritud Kuldgloobusele. 

Tema tuntumad rollid on Elisa Cronkite telesarjas "Jack & Jill" ja Harriet Hayes seriaalis "Studio 60 on the Sunset Strip"

## Osaline filmograafia
### Filmirollid

### Telerollid
*"Studio 60 on the Sunset Strip" .... (Harriet Hayes, 2006-2007)
*"Deadwood" (Miss Isringhausen, 6 jagu, 2005)
*"Nip/Tuck" (Agatha Ripp, 1 jagu, 2004)
*"Jack & Jill" (Elisa Cronkite, 19 jagu, 1999–2001)

## Välislingid
*
Emily Blunt

**Emily Olivia Laura Blunt **(sündinud 23. veebruaril 1983 Londonis) on Kuldgloobusega pärjatud Suurbritannia filminäitleja. 

Blunti esimene ekraaniroll oli Catherine Howardi kehastamine 2003. aastal ilmunud kaheosalises telefilmis "Henry VIII". Blunti läbimurderollid olid 2006. aasta filmides "Saatan kannab Pradat" ja "Gideon's Daughter", viimase eest sai ta Kuldgloobuse parima naiskõrvalosatäitja kategoorias.  

Ta jätkas peaosadega filmides "Noor Victoria" (2009), "Lõhepüük Jeemenis" (2011), "Saatuse büroo" (2011), "Ajasõlm" (2012), "Homse piiril" (2014) ja "Sügavasse laande" (2014).

Blunt on pälvinud kriitikute tunnustust oma ülesastumise eest idealistliku FBI-agendina krimifilmis "Sicario" (2015), alkohoolikuna draamafilmis "Tüdruk rongis" (2016) ja ellujääjast emana oma abikaasa John Krasinski õudusfilmis "Kena vaikne kohake" (2018). Samuti on ta mänginud jätkufilmides "Mary Poppins tuleb tagasi" (2018) ja "Kena vaikne kohake 2" (2021), komöödiafilmis "Džungliseiklus" (2021), BBC minisarjas "The English" (2022) ning kehastanud Katherine Oppenheimerit Christopher Nolani biograafilises filmis "Oppenheimer" (2023).

## Lapsepõlv
Lapena kannatas ta kogeluse all. Kõige hullem oli tal see seitsme- kuni neljateistaastaselt. Blunt avastas armastuse näitlemise vastu tänu oma põhikooliõpetaja julgustamisele proovida näitlemist ja erinevate häälte etendamist, mis kasvatas ta enesekindlust ja taandas kogelust. Blunt on väitnud, et kogelemine pole tal täiskasvanueas siiski täielikult kadunud ja stressirohketes olukordades lööb see aeg-ajalt välja. 

## Isiklikku
Blunt oli aastatel 2005–2008 suhtes kanada laulja Michael Bubléga.

2008. aasta novembrist oli Blunt lähisuhtes ameerika näitleja John Krasinskiga, kellega ta 2010. aastal abiellus. Paaril on kaks tütart.

2015. aastal sai Blunt naturalisatsiooni korras Ameerika Ühendriikide kodakondsuse; tal on sestpeale topeltkodakondsus.

## Osaline filmograafia

## Viited

## Välislingid

*
Aaron Sorkin

**Aaron Benjamin Sorkin** (sündinud 9. juunil 1961 New Yorgis) on USA stsenarist, filmiprodutsent ja näitekirjanik.

Ta lõpetas 1983 Syracuse'i ülikooli bakalaureusekraadiga muusikalinäitleja erialal. Kuid näitlejana sai ta tööd üksnes aeg-ajalt ja pisirollides. Seejärel avastas ta näidendite kirjutamise ja need osutusid menukateks. Tema näidend "A Few Good Men" lavastati Broadwayl 1989. aastal ja David Brown ostis selle filmimise õigused veel enne esilinastust. Seejärel palgati ta seda näidendit filmistsenaariumiks kirjutama. Samanimeline film valmis 1992.

Ta on telesarjade "Sports Night" (1998–2000), "Presidendi meeskond" (1999–2006) ja "Studio 60 on the Sunset Strip" looja, stsenarist ja produtsent. Ta kirjutas stsenaariumi filmidele "Malice" (1993) ja "Sotsiaalvõrgustik" (2010).

Sorkin kirjutab sageli poliitilistel teemadel. Ta kasutab filmides ja telesarjades suhteliselt sageli võtet, kus tegelased jalutavad ja samal ajal vestlevad: see tekitab mulje, et sündmustik areneb.

## Eraelu

Sorkin hakkas 1987 tarvitama marihuaanat ja kokaiini. 1995 läks ta oma pruudi Julia Binghami soovil ravile. 1996 nad abiellusid. 2000 sündis neil tütar Roxy. 2001. aasta veebruaris sai ta Tõusva fööniksi auhinna, mis antakse väljapaistvatele inimestele, kes on edukalt vabanenud sõltuvusainetest. Kuid juba 15. aprillil 2001 peeti ta Californias asuvas Burbanki lennujaamas kinni, kui turvavärava metallidetektoriga leiti tema pagasist kokaiini suitsetamiseks mõeldud metallist piip. Lisaks leiti tema pagasist hallutsinogeenseid seeni, marihuaanat ja kokaiini. Ta pidi tagasi ravile minema. Sorkini ülemäärane töötamine ja narkomaania mõjusid halvasti tema abielule, mis lõppes 2005 lahutusega.

Sorkin toetab Demokraatlikku Parteid. Aastail 1999–2007 tegi ta sageli selle erakonna kampaaniate heaks suuri annetusi.

## Tunnustus
Oscar
*2011. aastal parima mugandatud stsenaariumi kategoorias filmi "Sotsiaalvõrgustik" eest

Briti Akadeemia auhind
*2011. aasta parim mugandatud stsenaarium "Sotsiaalvõrgustik"

Chicago Filmikriitikute Ühenduse auhind
*2010. aasta parim mugandatud stsenaarium "Sotsiaalvõrgustik" 

Kuldgloobus
*2011. aastal parima filmistsenaariumi kategoorias filmi "Sotsiaalvõrgustik" eest

Los Angelese Filmikriitikute Ühenduse auhind
*2010. aasta parim mugandatud stsenaarium "Sotsiaalvõrgustik" 

Samuti on Aaron Sorkin aastatel 2000–2003 võitnud telesarja "Presidendi meeskond" eest mitu Emmy auhinda.

## Välislingid
*
Väljasuremine

**Väljasuremine** on taksoni esinemise lõppemine lokaalselt või globaalselt. 

Fossiilsed leiud tõestavad, et väljasuremine on geoloogilises ajas tavaline nähtus. Arvatakse, et kõigist kunagi Maal eksisteerinud liikidest on praeguseks 99% väljasurnud. Enamasti satuvad paljude taksonite väljasuremised suhteliselt lühikese ajavahemiku sisse, mida nimetatakse väljasuremissündmuseks. Suurim teadaolev väljasuremissündmus toimus Permi ajastu lõpul 251 miljonit aastat tagasi, mil hukkus umbes 96% merelistest liikidest. Väljasuremine on iseenesest loomulik protsess, kuid tänapäeval on peamiselt inimtegevuse tulemusel tekkinud bioloogilise mitmekesisuse vähenemine võtnud mõõtmed, mida võib samuti väljasuremissündmuseks nimetada. 

Väljasuremise põhjuseks on keskkonna vastavale taksonile talumatuks muutumine. See võib toimuda biootiliselt, näiteks liikidevahelise konkurentsi tõttu (vihmametsade hävitamine inimese poolt), aga ka abiootiliselt. Näiteks Permi lõpu väljasuremist seostatakse intensiivse vulkanismiga Siberis, mis muutis kogu Maa kliimat. Kriidi lõpu väljasuremist on seostatud meteoriidiplahvatuse järelmõjudega (põhjused pole antud juhul siiski selged).

## Eestis hävinud liigid
Nimestik haarab liike, mille esinemise kohta Eestis ajaloolisel ajal on kindlaid andmeid, kuid mis tänapäevaks on täielikult Eestis välja surnud.  

### Seened
**Catathelasma imperiale*, hiidloorik  
**Inonotopsis subiculosa*, taigapässik 
**Tricholoma acerbum*, rihvelheinik

### Samblikud

### Sammaltaimed
**Aphanorhegma patens*, laiuv mütshellikuke  	
**Bryum subapiculatum*, mugul-pungsammal 	
**Cirriphyllum tenuinerve*, lubi-juuslehik 	
**Desmatodon randii*, Randi tupssammal 	
**Encalypta ciliata*, ripstanukas 
**Ephemerum serratum*, saagjas kübesammal 
**Herzogiella striatella*, väike ebaulmik 	
**Sphagnum aongstroemii*, Ångströmi turbasammal 	
**Sphagnum auriculatum*, kõrv-turbasammal 	
**Thuidium minutulum*, väike ehmik

### Soontaimed

### Putukad

### Teised selgrootud
**Macrothrix hirsuticornis*, (vesikirbuline)
**Mesochra aestuarii baltica*, (aerjalaline)	
**Microcyclops gracilis*, sale pisisõudik 
**Scapholeberis aurita*, (vesikirbuline)

### Kalad
**Abramis ballerus*, abakala
### Linnud
**Gavia stellata*, punakurk-kaur

### Imetajad
**Bos primigenius*, tarvas

## Vaata ka

*ahelväljasuremine
*massiline väljasuremine
*Ordoviitsiumi lõpu väljasuremine

## Viited
Aed

:*Piirdeaia kohta vaata [[Tara (aed)|tara]]; teiste tähenduse kohta vaata [[Aed (täpsustus)]]




*'Aed''' on inimese piiritletud ja aianduslikult kasutatav maa-ala ja sellel kujundatud elukeskkond koos selle elustikuga. 

Väikest aeda võidakse nimetada aedikuks.

Taimede kasvatamiseks ja tavaliselt näitamiseks mõeldud aeda nimetatakse botaanikaaiaks. 

Mõned aiad on loodud üksnes seal kasvatatavate taimede ja sinna loodud maastiku ilu pärast, mõnes aias kasvatatakse taimi ka toiduks, vahel segamini ilutaimedega. Kindlat tunnust, mille abil eristada aeda aiandist või istandusest, ei ole, kuid aiad on väiksemad, kasutavad tööjõumahukamaid meetodeid ja nende eesmärk on pigem hobi kui taimede müügiks kasvatamine.

Inimest, kelle tööks on aia eest hoolitsemine, nimetatakse aednikuks, ehkki aednik võib töötada ka väljaspool aeda, näiteks pargis, teepervel või mõnes muus avalikus kohas, seevastu aiad ei ole sageli avalikud kohad.

Aedade kujundamisega tegeleb maastikuarhitekt.

## Ajalugu
Õhtumaises kirjanduses on tuntumaid ajaloolisi aedu Eedeni aed ja Semiramise rippaiad.

## Kujundus
Aegade jooksul on välja kujunenud mitmeid iseloomulike tunnustega aiakujundus stiile:
* Araabia aed
* Hiina aed
* Hollandi aed
* Inglise aed
* Islami aed
* Jaapani aed
* Prantsuse aed
* Pärsia aed

## Vaata ka
*Kasvuhoone
*Katuseaed
*Kiviaed
*Lilled
*Loodusaed
*Park
*Peenar
*Puuviljaaed
*Rippaed
*Sump
*Suveaed
*Sõlmaed
*Talveaed

## Välislingid
Meleski

**Meleski** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas, mõne kilomeetri kaugusel Võrtsjärve rannast.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas.

1792. asutas AS Amelung & Co Meleskisse klaasimanufaktuuri, mida tuntakse kui Eesti pikima ajalooga klaasivabrikut. Meleski klaasivabrik oli 19. sajandil konkurentsitult Baltikumi suurim ja terves Vene impeeriumis oli vaid üks klaasivabrik (Rjazani), mis konkureeris Meleskiga suurima Vene klaasitehase tiitlile.

Meleski klaasivabriku omanikeks on olnud ka Võisiku mõisahärrad, kelle hulka kuulus ka Jaan Krossi poolt kuulsaks kirjutatud Keisri Hull (Timotheus Eberhard von Bock).

1920. aastatel tegutses Meleskis Kunstkäsitöökool.

Meleski klaasivabrikust kasvasid välja sellised Eesti klaasitööstused nagu Johannes Lorupi klaasitööstus (hiljem Tarbeklaas), Skankristall ja Glasstone.

Viimati sulatati ja puhuti Meleskis klaasi 2005. aastal.

Meleski klaasivabriku 1866. aastal rajatud peahoone on suhteliselt hästi säilinud ja seda on asutud korrastama. Klaasivabriku hoonetesse rajatakse kultuurikeskus Meleski kultuurivabrik.

Meleskis asub Eesti suurim eraomanduses olev klaasimuuseum, mida külastab aastas tuhandeid turiste. 
 
## Vaata ka
*Meleski raba
*Meleski oja
*Siimusaar (voor)

## Viited

## Välislingid
*Meleski koduleht
London (täpsustus)

**London** on paljude asulate nimi:

* **[[London]]** on Suurbritannia pealinn.
* **[[London (Kanada)| London]]** on linn Kanadas Ontario provintsis.
* **[[London (Kiribati)| London]]** on asula Kiritimati saarel Kiribatis.
* **[[London (Kentucky)| London]]** on linn USA-s Kentucky osariigis.
* **[[London (Texas)|London]]** on asula USA-s Texase osariigis.
*...

**[[London (Belgradi naabruskond)| London]]** on Belgradi naabruskond.

**London** on olnud mitme tuntud isiku nimi:

*Jack London, ameerika kirjanik (1876–1916)
*Jack London, Suurbritannia sprinter (1905–1966)

**[[London (hotell)|London]]** on hotell Tartus.
Anaximandros

**Anaximandros** (umbes 610 eKr – umbes  546 eKr) oli vanakreeka filosoof Mileetose koolkonnast, Thalese õpilane. 

Ta arvas, et meie maailm on vaid üks paljudest teistest, mis algavad, koosnevad ja lõppevad millestki, mida ta nimetas "määramatuseks" (apeiron). 

Ta oli esimese teadaoleva maailmakaardi koostaja.

## Kirjandus
 
*R. Laurenti. *Introduzione a Talete Anassimandro Anassimene*, Roma-Bari 1971, 2. trükk 1986, lk 87–167.
Ohepalu

**Ohepalu** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 

1977. aastal liideti Ohepalu külaga Angapere.

Küla piiresse jääb idapoolne osa Ohepalu soost, kus asub ka Ohepalu järv (Ohepalu Suurjärv) ning arvukalt rabalaukaid. Sood kaitstakse Ohepalu looduskaitseala koosseisus.

Külas tegutseb Õnnela külalistemaja ning seal asub ka Linnumäe loodustalu.


Linnumäe loodustalu.jpg|Linnumäe loodustalu
Õnnela külalistemaja.jpg|Õnnela külalistemaja
Fotograaf Ohepalu rabas.jpg|Ohepalu soo idaosa
Ujujad Ohepalu järve kõrval asuvas laukas 2021. aasta juulis.jpg|Ujujad Ohepalu rabalaukas


## Viited
Pariisi

**Pariisi** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.

Pariisi asub Rakverest 14 km edelas ja Tapalt 10 km idas. Lähim küla on Kiku loodes. Muudest kohtadest jäävad kirdesse Valgma, itta Ristmetsa, kagusse Tütarjärv, lõunasse Metspere, edelasse Aruküla ja läände Nõmme.

## Ajalugu
Pariisi tekkis 19. sajandi keskel või 1870. aastatel Kadrina kihelkonnas asuva Jõepere mõisa saunakülana. Rahvapärimuse kohaselt veeti sinna kokku varem Aruküla ja Kiku talude juures olnud saunad. Sajandivahetuseks oli neid juba 36 ja nende omanikud olid enamasti käsitöölised.

Esialgu oli Pariisi Aruküla osa. Aruküla nime on esmamainitud 1796. aastal kujul *Arrokül*. Kuid peatselt Pariisi iseseisvus ja 1977 liideti Aruküla ja Metspere hoopis Pariisiga. Metsperet on külana esmamainitud alles 1922. aastal.

Küla oli kuni 2005. aastani Saksi valla koosseisus.

## Nime saamislugu
Kõik krundid ümbritseti roigasaedadega, nii et tekkis tänavate võrk. Tänavaid kutsuti uulitsateks. Saksi mõisnik olevat öelnud, et seal on tänavad nagu Pariisis, ja andnud niimoodi külale nime. Teise legendi järgi olevat sealt pärit soldat 1812. aasta isamaasõja ajal Pariisis käinud ja sealt nime kaasa toonud.

## Loodus
Pariisi asub Neeruti maastikukaitsealal, mida iseloomustavad mägised jääajast säilinud pinnavormid: künkad, kuusemetsaga kaetud seljakud, teravaharjalised oosid, lavaoosid ja voored. Piirkonnas leidub matkaradu ja talviseid suusaradu. 

## Tänapäev
Pariisi külas tegutseb Pariisi puhkeküla. Puhkeküla ümbruses saab teha sporti ja käia matkamas. Seal asuvad matkarajad, palliplatsid ja kettagolfipark. Seal saab ka ratsutada. Puhkemaja pakub majutust ja toitlustust, seal on ka õppeklass, kus on võimalus läbi viia koolitusi.  

Aastatel 1971–1987 oli Pariisi küla nüüdseks hääbunud spordiala, Tamsalu-Neeruti võistkondliku suusamaratoni stardi- ja finišipaik. Tänapäeval läheb Tamsalu-Neeruti suusamaratoni tava edasi individuaalse suusamaratonina. 

Talvisel ajal saab Neeruti maastikukaitseala suusaradadel endiselt suusatada. Eri pikkusega suusarajad kulgevad mööda Neeruti kaitseala mägesid (Ristamägi, Nuuskaugumägi, Ämmamägi, Ussimägi, Mustakatkumägi). 

Kuigi Nõukogude ajal suri Pariisi küla peaaegu täielikult välja, elas 2011. aasta rahvaloenduse järgi külas 24 elanikku. Koole pole tänapäeval Pariisi külas enam ühtegi, lähim kool on Kadrina Keskkool. Tänini on elamuna kasutusel vana koolimaja, mis ehitati talumeeste raha eest 1910. aastal. 

Pariisi küla on tuntuks saanud tänu Raimond Kaugveri romaanile "Pariisi lõbusad naised". 

## Viited
Põima

**Põima** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.  

Põima on Ridaküla tütarküla.   

Põimal hakati piima tootma ja töötlema juba 20. sajandi alguses, kui 1912. aastal hakkas Põima külast peremees Juhan Terts ehitama Kadrinasse uut piimatööstuse hoonet. 1910. aastast tegutses ka Valgejõe Piimaühing, mis kandis algselt Põima nime. 1930. aastail, kui piimatööstuse tegevus oli laienenud Tapani ja Piimaühingusse oli koondunud umbes 240 piimatootjat, omandas Põima piimaühing 1936. aastal Tapale ehituskrundi, kuhu ehitati moodne kahekorruseline meiereihoone. 

Põimal asus kuni 1957. aastani Põima külanõukogu keskus, mil see viidi Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadluse alusel Pakitu külla.

1977. aastal liideti Põima külaga Kääbaste küla.
## Põima sõjaväelinnak

Põimal asus Nõukogude armee Eestis asuvate  NSV Liidu õhukaitsevägede Põima rtb (s/o 12540) ja 656. Tapa hävituslennuväepolgu (s/o 31522) komandopunkt, hävituslennuväe suunamispunkt (12540-A) ning 2311. raadiotehniline pataljoni (s/o 12540) kasarmu- ja elamislinnak.

Põimal asus Euroopa Liidu hollandlasest põllumajandusnõuniku, Allard Andela ja Wim Joosteni Põima Farm OÜ karjakasvatusfarm, mille loomad 2007. aastal omanike tegevusetuse tagajärjel nälgisid ning mille omandas riigivanem Jaan Tõnissoni lähim sugulane Eestis Hilja Valk.

## Viited

## Välislingid
*Põima-Tapa linnalahing
Ridaküla (Kadrina)

**Ridaküla** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.  

Ridaküla algab kohe Tapa linna alt ja ulatub kümmekond kilomeetrit põhja poole. Ridaküla on Põima tütarküla, mis kannab Ridaküla nime alates 1977. aastast. Nimi lähtub küla tüübist. Ridakülaga on 1977. aastal liidetud Koplimetsa, Tõrma ja Vanamõisa. Koplimetsa hilisemat, edelapoolset osa nimetati Uudekülaks, mis on tänapäevaks hääbunud.   

Külas tegutsevad piimakarjakasvatajate Jüri ja Ene Milvaste Kiigemäe talu ning eesti tumedapealise lamba kasvataja Aleksandr Apolinsky. Töötab suur päikeseelektrijaam võimsusega üle 400 kW. 

Külas asub Kadrina valla raamatukogu laenutuspunkt. Endises Vanamõisa külas asunud, 1862. aastal asutatud vanas Põima (varem Imastu kool, Vanamõisa kool) Algkooli hoones asub Ridaküla Seltsimaja. Vanamõisas asunud Põima 7-klassiline kool muudeti algkooliks 1950. aastal ja algkool lõpetas töö 1964. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Külalood: Küla, mis ütles Suur-Tapale ei, Virumaa Teataja, 4. detsember 2004
Salda

**Salda** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 

Küla oli kuni 2005. aastani Saksi valla koosseisus.

## Viited
Udriku

**Udriku** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 

Küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus nimega *Vtric*.

Külas asub Udriku mõis ja selle kalmistu.

Külas on olnud Udriku raudteejaam.

## Vaata ka
*Udriku järved
*Udriku laid
*Udriku soo

## Viited
Undla

**Undla** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.

## Vaata ka
*Undla mõis 
*Undla vald (Kadrina kihelkond)

## Viited
Vaiatu (Kadrina)

**Vaiatu** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 

1977. aastal liideti Vaiatuga Kolu küla, mis on 2018. aastast taas eraldi küla.

## Viited
Vaiatu

**Vaiatu** on mitme koha nimi:
***[[Vaiatu (Kadrina)|Vaiatu]]**, küla Kadrina vallas Lääne-Viru maakonnas
***[[Vaiatu (Jõgeva)|Vaiatu]]**, küla Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas

## Vaata ka
***[[Vaiatu järv]]**, järv Jõgeva maakonnas
***[[Vaiatu mõis]]** (Somel), mõis Torma kihelkonnas Tartumaal
Vandu

**Vandu** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 

Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus küla (uvænnæ xii) Regneri pojale Adamile ja 20. sajandi algul (Dorf Wando) Neeruti mõisale.

Külas sündis Eesti poliitik ja diplomaat Otto Strandman (1875–1941). 

2007. aastal eraldati külast Orutaguse ja Saukse küla.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 22 inimest. Neist 20 olid eestlased. 

## Haigrute kaitseala
Vandu külas eksisteeris 1970. aastate keskpaigast kuni 2001. aastani Eesti üks suurimaid hallhaigru pesitsuskolooniaid (kuni 125 pesapuud). See võeti Marek Vahula ettepanekul esimesena Eestis looduskaitse alla 24. mail 1990. See oli tema elu esimene astutud looduskaitsesamm üldse. 

Kaitse-eeskirja eirates raiuti seal lageraiega kevadtalvel 2001 maha kõik sobivad pesapuud. Sealt ajendatuna algas üleriiklik haigrute kaitse ja uurimisprojekt "Haigruotsija". Sellest räägib raamatu "Haigruotsija. Haigruraamat" (Tallinn, 2019) sissejuhatus "Vandu draama". 
## Viited

## Kirjandus
*Marek Vahula. "Hallhaigrud Vandus". Eesti Loodus 2/1990
Vohnja

**Vohnja** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 

Vohnjast kirdes on Hõbeda, kagus Kallukse, edelas Vaiatu ja Kolu, loodes Voorse. 

## Vaata ka
*Vohnja Lasteaed-Algkool
*Vohnja mõis
*Vohnja mõisa park
*Vohnja peakraav
*Vohnja tiigid
*Vohnja järved
*Vohnja Kõverjärv
*Vohnja-Kadrina tee
*Vohnja-Laoniidu tee
*Vohnja vald (Kadrina kihelkond)
*Vohnja vald
*Vohnja külanõukogu
*Vohnja raamatukogu
*Ringi tee
*Männi tee
*Golfi tee
*Kuusikmäe tee

## Viited

## Välislingid
*Katrin Kuljus, "Vohnja küla süda tuksub mõisas", Virumaa Teataja 25. veebruar 2009
*"Vohnjas asub Baltimaade ainus kuulkraanitehas", Virumaa Teataja 25. veebruar 2009
Võduvere (Kadrina)

**Võduvere** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 

Külas asub Mäeotsa linnamägi.

## Vaata ka
*Võduvere mõis
## Viited
Kiku

**Kiku** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.  

Küla on kuulunud Säde, Leegi ja Sõpruse kolhoosi, hiljem Nõmmküla sovhoosi. Olnud Paide, Tapa ja Rakvere rajoonis, nüüd Lääne-Virumaal. Kuni 2005. aastani oli Saksi valla koosseisus.

Neerutisse on Kikust kilomeeter, Kadrinasse kaheksa, Rakverre 20.

Kiku küla asub Kalevipoja künnivagudena tuntud ooside rea jalamil.

Kiku rabast saab alguse Udriku oja.

Kiku ‹`Kikku ~ -sse› – küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas (Jõepere mõis), 1241 *Kicko* (küla), 1416 *Kykko*, 1694 *Kick*, 1726 *Kicko*. 

Põlisküla kuulus Jõepere mõisa alla, enne selle eraldamist Saksi mõisa alla. Nimi oli välja kujunenud juba XIII sajandil, selle aluseks on Lauri Kettunen oletanud isikunime või lähtumist sõnast *kikk* : *kiku* ’tükk’. Kikk, kiku = king, ka leiwatükk. J. Jõgewer oletab nime tuletamist sõnast kikka – järsk. Hilisemal ajal on Kiku esinenud talunimena Saaremaal, Pärnu-Jaagupis ja Väike-Maarjas. Kiku lähedal loodes on endine Orapere küla, rahvapäraselt ka Peruküla. Kikuga on 1977 liidetud Kõrbse (1796 *Kärpse*, 1871 *Körpse*) ja Polli küla.

## Pilte

Fail:PRTKR Kiku bussikas 2022.jpg|Kiku bussipeatus (kujundus PRTKR, 2022)


## Viited
337

**337. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - **[[330. aastad]]** - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad

Aastad: 332 333 334 335 336 - 337 - 338 339 340 341 342

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Constantinus Suur, Vana-Rooma keiser
Ezer Weizman

**Ezer Weizman** (heebrea **עזר ויצמן**; kasutatakse ka nimekuju **Ezer Weizmann**; 15. juuni 1924 Tel Aviv – 24. aprill 2005) oli  Iisraeli sõjaväelane ja poliitik, Iisraeli 7. president (ametis 13. maist 1993 kuni 13. juulini 2000).
Generation NEX

**Generation NEX** on 2005. aastal välja lastud mängukonsool, Nintendo Entertainment System (NES) riistvara kloon, mis on Messiah Entertainment, Inc. toode. Nime on ta saanud Generation X ja NES ristamisel. Selle aparaadiga saab kasutada nii Jaapani Famicom 60-pin ning Põhja-Ameerika/Euroopa NES 72-pin originaal Nintendo kassette.

Süsteem toetab ka stereoheli, mida saab programmeerida sisse tulevikumängudele. Hetkel saadaval olevad NES mängud mängivad siiski ainult *dual-mono* heli, sest NES toetas ainult mono heli.

Generation NEX'il on ka sisseehitatud tugi Messiah 2.4&nbsp;GHz Wireless NES kontrolleritele, mis ei vaja mingisugust eraldiseisvat riistvara. NEX'iga saab ka kasutada originaal NES kontrollerieid ja tarvikuid (*NES Zapper, 4-score, NES Advantage*, jpm).

## Viited

## Välislingid

*Generation NEX toote kirjeldus
*IGN.com Ülevaade (9.5/10)
*Ülevaade (4/10)
*8Bit Joystick.com Ülevaade
*Mängude ühilduvuse tabel
Peakatete loend

*Siin on loetletud [[peakate|peakatteid]].

== A ==
*[[Att]]
*[[Aadlikroon]]
*[[Argitanu]]

== B ==
*[[Barett]]
**Barretina*
**Beanie''
*Birett
*Budjonovka

## D
*Diadeem

## E
* Eesti müts

## F
*Fess
*Früügia müts

## H
*Harjutanu
*Härjasüdamemüts

## J
*Jahimehemüts

## K
*Kaabu
*Kaapkübar
*Kabimüts
*Kamilavka
*Kanahändtanu
*Kaptenimüts
*Kapuuts
*Karbus
*Ketasmüts
*Kiiver
*Kikk-kõrvamüts
*Kikktanu
*Kipa
*Kokošnik
*Kroon
*Kufiia
*Kukehändtanu
*Kõvakübar
*Kübar

## L
*Lihttanu
*Lilltanu
*Linik
*Linuk
*Lontmüts
*Loor
*Läkiläki

## M
*Mantilja
*Mitra
*Müts
*Murumüts

## N
*Narrimüts
*Nelja sopi müts
*Netsmüts
*Nokkmüts

## P
*Panamakübar
*Papaaha
*Parukas
*Peakott
*Peapael
*Pearätik
*Peavõru
*Peavöö
*Pesapallimüts
*Pikktanu
*Pilotka
*Pottmüts
*Punane kübar
*Päkapikumüts
*Pärg

## R
*Rannamüts
*Ratasüll

## S
*Saksatanu
*Sariküll
*Seppel 
*Sombreero
*Soni
*Sukkmask
*Sõjaväemüts

## T
*Talvemüts
*Tanu
*Tekkel
*Tiaara
*Tirooli müts
*Topsmüts
*Torukübar
*Torutanu
*Turban
*Tuttmüts
*Tübeteika

## U
*Udarmüts
*Ujumismüts

## V
*Vannimüts
*Vihmamüts
*Võrkmüts

## Õ
*Õlgkübar

## Ü
*Üll
Jaak Tomberg

**Jaak Tomberg** (sündinud 30. juunil 1980 Tartus) on eesti kirjandusteadlane. Tema peamised uurimisvaldkonnad on kirjandusteooria ja ulmekirjandus, sealhulgas küberpunk.

Jaak Tomberg on lõpetanud 1998. aastal Miina Härma Gümnaasiumi ja 2002. aastal Tartu Ülikooli eesti kirjanduse erialal. 2004. aasta sügisel astus ta Tartu Ülikooli doktorantuuri maailmakirjanduse erialal, juulis 2009 kaitses Tomberg doktoriväitekirja teemal "Kirjanduse lepitav otstarve" (juhendajad Jüri Talvet ja Jüri Lipping). Ta töötab Eesti Kirjandusmuuseumis teadurina.

Lisaks teadustööle on Tomberg tõlkinud ilukirjandust ja kirjandusteooriat, kirjutanud näidendeid ja kirjanduskriitikat. Berk Vaheri järel sai temast ajakirja Vihik toimetaja. Tomberg tegutseb ka D&D mängujuhina.

Jaak Tomberg pälvis aastal 2014 maailma vanima ja suurima teadusliku fantastika uurijaid koondava ühingu SFRA aastaauhinna esseega "On the Double Vision of Realism and SF Estrangement in Gibson’s Bigend Trilogy".

## Uurimistöö põhisuunad
* Tegelikkuse ja fiktsiooni suhted
* Fiktsiooni filosoofiline mõtestamine
* Kultuuri ja teksti suhted

## Teoseid
### Olulisemad teaduspublikatsioonid
* City as the Site of Externalized Subjectivity. – Interlitteraria 2007, Vol 12, lk 371–378.
* Fiktsiooni nõrk messianistlik jõud: luhtumiselt lunastusele, (koos Jüri Lippinguga) – Kunstiteaduslikke Uurimusi 2007, kd 16 (3).
* Teispool punast ja sinist tabletti: virtuaalsus tegelikkuse substantsina, (koos Jüri Lippinguga) – Kunstiteaduslikke Uurimusi 2006, kd 15 (4), lk 11–29.
* Linna jalutuskäik inimeses. – Vikerkaar 2006, nr 10/11, lk 162–169.
* Postmodernsest nimepillamisest. – Keel ja Kirjandus 2005, nr 12, lk 984–995.
* The cyberpunk novel: Futurist visions that tell us about the present. – Interlitteraria 2004, Vol 9, lk 238–245.
* Noovum keeles. Keskmenihetest postmodernistlikus teaduslikus fantastikas. – Keel ja Kirjandus 2004, nr 11, lk 830–840.
* The absolute space: The impact of the virtual. – Koht ja paik/Place and Location. Studies in Environmental Aesthetics and Semiotics IV/2004, lk 169–181. 

### Ilukirjandustõlked
* Edmund S. Morgan "Benjamin Franklin"
* William Gibson "Põlev kroom" 2002

### Draama
* "Aurora temporalis" koostöös Andreas Waldeniga, 2002 Tartu Teatrilabor.

## Tunnustus

* 2009 Sirbi laureaat
* 2019 Tartu Kultuurikandja auhind (kultuurikajastaja)
* 2023 Tartu Ülikooli aumärk
* 2023 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Kuidas täita soovi: realism, teadusulme ja utoopiline kujutlusvõime")

## Viited

## Välislingid
*
* Jaak Tombergi magistritöö "Ekstrapolatiivne kirjutamine" (Tartu, 2004)
* Aija Sakova "VÄITEKIRI: Keda või mida saab lepitada kirjandusega?" Universitas Tartuensis, november 2010, nr 10 (intervjuu Tombergi doktoritöö teemal)
* Alvar Loog "Kirjandusteadusliku klaaspärlimängu messianistlik otstarve" Sirp, 04.02.2010
Kontrafagott

**Kontrafagott** on puupuhkpill, mis kõlab fagotist ühe oktavi võrra madalamalt.

## Välislingid
*Maailma kontrafagotimängijaid
Tromboon

**Tromboon** on vaskpuhkpill.

Sõna "tromboon" pärineb itaalia keelest (*trombone*), kus *tromba* tähendab trompetit ja lõpp "oon" suurt.

Trombooni toru on umbes kolme meetri pikkune ja väheste keerdudega. Ehituse kõige iseloomulikum osa on U-taoline liuglev toru kuliss. Seda edasi-tagasi liigutades saab muuta pilli toru pikkust, seega ka helikõrgusi. Täiesti kinni lükatud kuliss annab trombooni põhihäälestuse, selle järjest avamisel kõlavad üha madalamad helid. Kulissi sujuvalt liigutades muutub ka helikõrgus sujuvalt, libisevalt. Seda mänguvõtet nimetatakse *glissando*'ks.

Tänapäeva sümfooniaorkestris kasutatava trombooni ulatus on C-b1. Noodid kirjutatakse bassivõtmes.

Tänapäevane tromboon kujunes välja 15. sajandil ja levis üle Euroopa. Järgmistel sajanditel kuulus tromboonide perekonda palju pille, millest tänapäeval kasutatakse rohkem tenor- ja basstrombooni. Tromboone kasutati välitingimustes, kontsertidel ja liturgiatel. 17. sajandil muutus tromboonide kasutamine üsna harvaks ja, kui Austria välja arvata, 1675. aastaks peaaegu lõppes. Bach ja Händel kasutasid trombooni üksikutel juhtudel, näiteks Händel kolmes oratooriumis.

Austriast algas ka trombooni "taassünd": seda kasutasid Leopold Mozart, Georg Christoph Wagenseil, Johann Albrechtsberger ja Johann Ernst Eberlin. Nad kasutasid trombooni koori saatepillina, kuna trombooni kõla sarnaneb inimhääle omaga. Trombooni tarvitasid ka Wolfgang Amadeus Mozart oma "Reekviemis" ja Joseph Haydn. Inspiratsiooni heliloominguks andis oma aja tuntuim trombonist Thomas Gschladt Salzburgi õukonnaorkestrist.

Sümfooniaorkestrisse võttis pilli rootsi helilooja Joachim Nicholas Eggert 1807, kuigi tuntum on fakt, et Beethoven tegi seda 1808. aastal oma 5. sümfoonias. Beethoven kasutas trombooni ka oma 6. ja 9. sümfoonias.

## Vaata ka
*Trombonist
Eesti NSV Riiklikud Kunstiansamblid

**Eesti NSV Riiklikud Kunstiansamblid** (lühend **ERKA**) asutati Teise maailmasõja ajal NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu Kunstide Komitee otsusel märtsis 1942 Jaroslavlis Punaarmee rindeüksuste ja tagala teenindamiseks. 

ERKA-d allusid formaalselt Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogule; sinna kuulusid muusikutest sümfooniaorkester (dirigendid Eugen Kapp ja Roman Matsov), sega- ja meeskoor (dirigent Gustav Ernesaks, Harri Kõrvits ja Jüri Variste), estraadiorkester (dirigent Rostislav Merkulov), solistid Vladimir Alumäe, Aleksander Arder, Anna Klas, Tekla Koha, Bruno Lukk, Olga Lund, Marta Rungi jt.), heliloojad Edgar Arro, Gustav Ernesaks, Eugen Kapp, Boris Kõrver, Harri Kõrvits, Hugo Lepnurm, Leo Normet; 

1944–1945 sai ERKA meeskoorist RAM-i tuumik ning segakoorist Eesti Televisiooni ja Raadio Segakoori tuumik.
Amulett

**Amulett** (ladina *amulētum*: "ese, mis kaitseb inimest probleemide eest") on ese, millel arvatakse olevat kaitsev jõud kurjade vaimude, ohtude ja kahjustuste eest. Kõige tugevama toimega on isetehtud amuletid.

Amulett erineb talismanist: talismani kohta arvatakse, et see toob õnne või mingit muud kasu ja lisaks pakub kaitset.

Amulette aetakse tihtipeale segi ripatsiga, mida kantakse kaelas keti küljes – ripats võib olla amulett, kuid amulett võib olla ka teistsugune. Amuletid võivad olla vääriskivid, eriti graveeritud vääriskivid, kujud, mündid, sõrmused, joonistused, taimed, loomad, ka sõnad, mis on öeldud loitsuna, et tõrjuda kurjust ja õnnetust. Maagilise tekstiga täidetud pabereid on kasutatud ja leitud mitmes kultuuris nii Euroopas kui Aasias.

Kuni keskajani uskus enamik inimesi amulettide ja õnnistatud esemete kaitsvasse ja ravivasse jõusse. Talismane oli kolmesuguseid: kehal kantavad, voodi kohal rippuvad ja meditsiinilised talismanid. Juudid, kristlased ja moslemid on raskesti haigete voodites kasutanud kaitsena ka pühasid raamatuid.

Religiooniti kasutatakse mitmesuguseid amulette ka tänapäeval. Budistidel on väga palju amulette eri otstarveteks. Kristlased kannavad kaelas risti ja kasutavad riste ka muudes kohtades, lisaks kasutatakse püha vett ja püha soola, püha suitsu, palvehelmeid jms.

## Vaata ka
*ohutis
*talisman

## Viited
Sojourner Truth

**Sojourner Truth** (õieti **Isabella Baumfree**; 1797 New Yorgi osariik – 26. november 1883 Battle Creek, Michigan) oli Ameerika abolitsionist, esimese laine feminist. 

Tema kuulsaim kõne oli 1851. aastal Akronis Ohios Naiste konventsioonil ette kantud "Kas mina ei olegi siis naine?".

## Elulugu
Isabella sündis New Yorgis Hardenberghi mõisas orjade kolmeteistkümnelapselises peres. Tema vanemad olid James ja Betsy Baumfree. 
Ta müüdi mitu korda orjaks erinevatele peremeestele.

1829. aastal, kui orjandus oli kaotatud, siirdus ta koos pojaga New Yorki, kus töötas Elijah Piersoni majapidajana. 

1. juunil 1843 muutis Isabella oma nime **Sojourner Truthiks** ning ütles oma sõpradele, et vaim kutsus teda ning ta peab minema. Aastal 1844 astus ta Northamptonis tegutsevasse ühendusse Association of Education and Industry. Ühendus oli rajatud abolitsionistide poolt, kes toetasid naiste õigusi, olid sallivad usu suhtes ning pooldasid patsifismi. Ühingusse kuulus 210 liiget. 1846. aastal läks ühing finantsvõlgade tõttu laiali. Sojourner hakkas tööle George Bensoni juures majapidajana. 

Ta hakkas oma sõbrale Olive Gilbertile rääkima oma memuaare, kes pani nendest kokku raamatu. William Lloyd Garrison avaldas 1850. aastal memuaariraamatu pealkirjaga "The Narrative of Sojourner Truth: A Northern Slave".

Aastal 1851 lahkus ta Northamptonist ning ühines abolitsionisti ja kõneleja George Thompsoniga. Mais osales ta Ohios Naiste konventsioonil, kus esines oma kuulsa kõnega "Kas mina ei olegi siis naine?".
302

**302. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad - **[[300. aastad]]** - 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad

Aastad: 297 298 299 300 301 - 302 - 303 304 305 306 307 

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
314

**314. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - **[[310. aastad]]** - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad

Aastad: 309 310 311 312 313 - 314 - 315 316 317 318 319

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Miltiades, Rooma paavst
316

**316. aasta**
## Sündmused
*Vana-Rooma kaaskeisriks sai Valerius Valens
*Keiser Constantinus Suur andis välja edikti, millega keelustas orjade karistuseks risti löömise.
*Constantinus Suur püüdis lõpetada skismat ja lahendada tüli donatistliku usulahuga.

## Sündinud
* Constantinus II

## Surnud
* ...
303

**303. aasta** (**CCCIII**) oli 4. sajandi 3. aasta.

## Sündmused
* 23. veebruar – Keiser Diocletianus avaldas edikti, millega algas kristlaste tagakiusamine Vana-Roomas.

## Sündinud
* Magnentius (arvatav sünniaasta) – Vana-Rooma keiser

## Surnud
* 23. aprill – püha Jüri
335

**335. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - **[[330. aastad]]** - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad

Aastad: 330 331 332 333 334 - 335 - 336 337 338 339 340 

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Bentoniit

**Bentoniit** on peamiselt savimineraalidest koosnev heledat värvi pehme ning poorne settekivim.

Bentoniit on tekkinud vulkaanidest pärineva püroklastilise materjali ümberkristalliseerumisel. Tavaliselt toimub see vees, kus algsed magmast kristalliseerunud mineraalid ja vulkaaniline klaas muutuvad mitmesugusteks savimineraalideks, peamiselt smektiidiks. 

Bentoniidikihid koosnesid algselt vulkaanilisest tuhast, mis kattis laialdasi alasid. Selline tuhakiht tekkis võimsa vulkaanipurske tagajärjel geoloogilises ajas väga kiirelt ning on seetõttu kasutatav stratigraafilise markerina kihtide korreleerimisel. 

Nime on bentoniidile andnud Fort Benton Wyomingi osariigis USA-s.

Bentoniiti leidub Eestis Ordoviitsiumi ja Siluri ajastu kivimites. Enamasti on kiht õhuke, mõne millimeetri paksune. Paksemad on Kinnekulle bentoniidi kihid. Need paljanduvad näiteks Laagris ja Põõsaspea pangal. Tallinnas on bentoniidikiht üle 30 cm, puuraukudes Hiiumaal üle 50 cm. Skandinaavias võivad paljanduda kuni 2 m paksused kihid.

## Vaata ka
*metabentoniit

## Välislingid
*https://kivid.info/225