open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hallivanamehe tänav

**Hallivanamehe tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis.

Hallivanamehe tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime Hallivanamehe kurvi järgi Ülemiste järve vanakese legendi mõjul.

## Viited
Vana-Keldrimäe tänav

**Vana-Keldrimäe tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.

## Ajalugu
1939. aastal sooviti Drevingi tänava nime vahetada Keldrimäe tänavaks

Tänav sai nime 22. oktoobril 2008. 

24. maist 1939. aastal nimetati tänav Tallinna_Linnavolikogu otsusega Keldrimäe tänavaks. Varem kandis tänav nimetust *Drevingi tänav* (saksa keeles *Drewingstraße*, vene keeles *Древингская ул.*), maja nr. 10 omaniku töölise Johann Drewingi perekonnanime järgi.

## Vaata ka
*Keldrimäe tänav
	
## Viited
Ferdinand Johann Wiedemanni tänav

**Ferdinand Johann Wiedemanni tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Tänav on nimetatud keeleteadlase Ferdinand Johann Wiedemanni järgi.

Algselt Lutheri tänav, kuna tänava paarisnumbritega piirkond kuulus ühe kinnistu koosseisu, mis 1880. aastal läks bürgermeister Alexander Martin Lutherile. 1923. sai tänav Ferdinand Johann Wiedemanni nime.

Samanimeline tänav asub ka Haapsalus ja Türil.

## Viited
Iirise tänav

**Iirise tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Praeguse nime sai Iirise tänav 9. septembril 2015. Enne seda oli tänava nimeks alates 1947. aastast **Mehaanika põik**.

## Viited
Keldrimäe tänav

**Keldrimäe tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.

Tänav sai Keldrimäe tänava nime 18. oktoobril 1991. 

## Ajalugu
19. sajandi lõpust kuni 1954. aastani kandis tänav nime *Israeli tänav* (saksa Israelstraße), Tallinna kinnistute registri järgi oli Israeli tänava maja (kinnistu 813A, hiljem Israeli tänav 9) omanikuks 1830. aasta lõpul Maria Margaretha Israel. Maja asus siis Jakobi tänaval või siis Jakobi ja Israeli ristmikul. Kõik teised Israeli tänava maja omanikud on registreeritud 1846. aastal või hiljem.

Aastatel 1954–1991 kandis tänav nime *Turu põik*.


Keldrimae Kesklinn Tallinn 25 May 2016.jpg|Vaade Liivalaia, Lastekodu, Liivamäe ja Keldrimäe tänavate hoonetele


## Vaata ka
*Vana-Keldrimäe tänav

## Viited
Turu põik

**Turu põik** on tänav Tartus Ropka tööstusrajoonis.

Tänav ristub Selli tänavaga ja on umbes 450 meetrit pikk.
Juhtme tänav

**Juhtme tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Mõigu asumis.

Tänav sai nime 16. mail 1958.

## Viited
Kagu tänav

**Kagu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku, Liiva, Rahumäe asumis.

Tänav sai nime 4. aprillil 1939. 1940 detsembris nimetati Kagu tänavaks endine Järve tänav Nõmmel.

## Viited
Havi tänav

**Havi tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Tänav sai nime 10. aprillil 2002.

## Viited
Helbe tänav

**Helbe tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Tänav sai nime1940.a peale Nõmme liitmist Tallinnaga, varem oli Kristjan Raua tänav. 

## Viited
Kantsi tänav

**Kantsi tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.

Tänav sai nime 1923.

## Viited
Kilbi tänav

**Kilbi tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Kilbi tänav sai nime 13. juunil 1958. Tänava nimi on lähikonnas asuva Amburi tänava paarisnimi.

## Viited
Kohila tänav

**Kohila tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis.

Kohila tänav sai nime 27. jaanuaril 1956. Tänav on saanud nime Kohila raudteejaama järgi.

## Viited
Kume tänav

**Kume tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis.

Tänav sai nime 4. septembril 1970.

## Viited
Kurni tänav

**Kurni tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.

Kurni tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime lähedal asuva Mängu tänava mõjul.

## Viited
Kuslapuu tänav

**Kuslapuu tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.

Tänav sai nime 20. novembril 1951.

## Viited

## Välislingid
Kõver tänav

**Kõver tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Kõver tänav sai nime 27. oktoobril 1922. Tänav on nime saanud oma kuju järgi.

## Viited
Koidiku tänav

**Koidiku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.

Koidiku tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime läheduses asuva Hommiku tänava mõjul.

## Viited
Kolde tänav

**Kolde tänav** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Kolde tänav Pärnus
*Kolde tänav Tartus
*Kolde tänav Viljandis
*Kolde tänav (saksa Herdstraße) oli Tallinnas
*...

## Vaata ka
*Kolde puiestee
Künka tänav

**Künka tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe ja Nõmme asumis.

Tänav sai nime 17. märtsil 1922. Alates 1940 Küüni tänav.

## Viited

## Välislingid
Leediku tänav

**Leediku tänav** on kavandatav tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis.

Tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on kavandatud kulgema Lepiku tee ja Uneliblika tänava vahel, kuid oli 2024. lõpu seisuga looduses markeerimata ja osalt laienenud kruntide alla jäänud. 

## Viited
Logi tänav

**Logi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Logi tänav sai nime 25. veebruaril 1994. Tänava nimi on Rumbi tänava paarisnimi.

## Viited
Loitsu tänav

**Loitsu tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.

Praegust nime kannab Loitsu tänav alates 19. juulist 1994. Enne seda oli tänava nimi alates 7. septembrist 1979 **Feodor Oki tänav** (Eestis tegutsenud hävituspataljoni komissari Feodor Oki auks).

## Viited
Mait Metsanurga tänav

**Mait Metsanurga tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku Mait Metsanurga järgi.

Tänav sai nime 25. septembril 1959.

## Viited
Marati tänav

**Marati tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

## Hoonestus
:  Kopli tänav 85 //Marati tänava nurgahoone, algne Bekkeri laevatehase politseijaoskonna hoone
*Marati tänav 4, endine Bekkeri laevatehase peahoone. Hoones on tegutsenud  venekeelne põhikool ja Tallinna Polütehnilise instituudi keemia teaduskond. Tänapäeval renoveeritud korterelamu.
*Marati tänav 5, endine Põhjala tehas- Tänapäeval arenev kogukonnakeskus
*Marati tänav 7, endise Bekkeri laevatehase laevaehitustsehh
*Marati tänav 12 hoones tegutses tehas Tarbeklaas
*Marati tänav 14 kinnistul, endise Bekkeri laevatehase slipp ja Bekkeri sadama administratiivhoone.  Eesti NSV ajal söökla Ankur.

## Galerii


File:Marati tn in Kopli Tallinn 1 March 2016.JPG|Vaade Marati tänavale, Bekkeri sadama poolt: Bekkeri laevatehase veetorn, endine Bekkeri laevatehase peahoone, 
File:Pohjala Building Marati tn 5 in Kopli Tallinn 1 March 2016.JPG|Marati 5, endine Põhjala tehas
File:Põhjala tehas.jpg|Marati tn 7, endise Bekkeri laevatehase  nelja lööviga laevaehitustsehh 
File:Bekker Port2.jpg|Marati tn 14, Bekkeri sadama  administratiivhoone
Pilt:Tallinn, Bekkeri laevatehase mehaanika- ja turbiinitsehh, 1912-1914 (1).jpg|Marati tn 14, endise Bekkeri laevatehase mehaanika- ja turbiinitsehh
File:Tallinn, Bekkeri laevatehase mehaanika- ja turbiinitsehh, 1912-1914 (2).jpg|Endise  Bekkeri laevatehase mehaanika- ja turbiinitsehh, Marati tn 14
File:Bekkeri laevatehase mehaanika- ja turbiinitsehh.jpg|Endise Bekkeri laevatehase mehaanika- ja turbiinitsehh, Marati tn 14
File:Bekkeri laevatehase mehaanika- ja turbiinitsehh 2.jpg|Sisevaade endise Bekkeri laevatehase mehaanika- ja turbiinitsehhi, Marati tn 14
File:Bekkeri laevatehase mehaanika- ja turbiinitsehh 3.jpg|Sisevaade endise Bekkeri laevatehase mehaanika- ja turbiinitsehhi, Marati tn 14
File:Slipway in Bekkeri Sadam Marati 14 in Tallinn 1 March 2016.jpg|Marati tn 14, endise Bekkeri laevatehase slipp

## Ajalugu
Marati tänav sai nime 16. oktoobril 1951. Tänav on nimetatud prantsuse revolutsionääri Jean Paul Marat' nime kandva trikotaažitootmikoondise "Marat" järgi.

Bekkeri asunduses ei olnud tänavatel nimesid ja majadel tänavapõhiseid numbreid (nagu Vene-Balti laevaehitustehase asulaski), vaid kogu Bekkeri laevatehase ala ulatuses oli ehitistel ühtne numeratsioon. Tänavanimed ja tänavapõhised majanumbrid pandi alles 1951. aastal.

1999. aastal toimus Marati tänava Bekkeri sadama raudtee-ehitustöödel konflikt, millesse oli kaasatud Kaitseliidu Harju malev. Omandivaidluses Bekkeri sadama ühe haldaja, Kaitseliiduga koostööleppe sõlminud OÜ RasmusSoni palvel käskis Benno Leesik Harju maleva kaitseliitlastel laupäeva õhtul sulgeda Marati tänav ja asuda julgestama üle tee rajatava raudtee ehitamist. 

2008. aastal lammutati Bekkeri laevatehase suur sepi- ja katlakoda (Bekkeri nr 84) tänapäeval Marati tänav 12 alal, kus enne teist maailmasõda tegutses asus Johannes Lorupi klaasivabrik.

## Viited
Lume tänav

**Lume tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis.

## Tänava nimi

Tänav sai nime 13. juunil 1958. Varasem nimi aastast 1906 oli Põhja tänav. Lume tänav on ligipääs Hundipea sadamale, tänava lõpus Lume 9 asub Veeteede Ameti meresõiduohutuse talitus.

## Viited
Miina Härma tänav

**Miina Härma tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis. Tänav on nimetatud eesti muusikategelase Miina Härma järgi.

Miina Härma tänav sai nime 29. juunil 1979.

## Viited
Muti tänav

**Muti tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Muti tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime läheduses asuvate Siili tänava ja Nirgi tänava mõjul.

## Viited
Naaritsa tänav

**Naaritsa tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 14. oktoobril 1977.

## Viited
Oksa tänav

**Oksa tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis.

Tänav sai nime 27. augustil 1930.Uus nimi 1940 sügisel Okka.

## Viited
Osmussaare tänav

**Osmussaare tänav** (varem ka *Osmussaare tee*) on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Tondiraba ja Mustakivi asumis.

Osmussaare tänav sai nime 10. oktoobril 1982.

## Vaata ka
*Häirekeskus
*Tallink Tennisekeskus

## Viited

## Välislingid
Parda tänav

**Parda tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Parda tänav algab Narva maanteelt ja lõpeb Ahtri tänaval.. Suures osas jalakäijatele tänav kulgeb paralleelselt Jõe tänavaga Narva maantee ja Ahtri tänava vahel.

Parda tänava hoonestus on kujunenud Tallinna Tootmiskoondise RET tehasest Punane RET tootmis- ja haldushoonetest, mida haldab World Trade Center Tallinn.

Tänav sai praeguse nime 26. jaanuaril 2011 ja Parda tänava hoonestuse moodustavad senised Ahtri tn 8, Ahtri tn 10, Ahtri tn 12, Narva mnt 11a, Narva mnt 11b, Narva mnt 11c ja Narva mnt 11f kinnistud.

Parda tänav 3/5/7, Parda tn 6 ja Parda 10/12 hoonetes asuvad büroohooned.

## Ajalugu

Parda tänav oli 20. sajandi alguses Siimeoni (Ahtri) tänava osa. 1934. aastal eraldati tänav Siimeoni (Ahtri) tänavast ja liideti moodustatava Villem Reimani tänavaga, mis hakkas kulgema Karu tänavast Maakri tänavani. 1957. aastal nimetati kogu Reimani tänav ümber Jaan Anveldi tänavaks, 1991. aastal taastati Reimani nimi.

Suure osa Nõukogude ajast ei olnud tänavalõik reaalselt läbitav ja hoonetele ei antud selle tänavaga seotud aadresse.

2011. aastal nimetati Narva maantee ja Ahtri tänava vaheline lõik uueks Parda tänavaks.

Parda tänav 9 (Ahtri tänav 10) hoones tegutsesid meelelahutusasutused: 1996. aastal avatud AS Noxtun, peamänedžer Lauri Laubre juhtimisel endises Tallinna elektroonikatehase Punane RET ühes hoones ööklubi Dekoltee. Klubi hallanud AS Noxtuni omanikud olid IS Muusikaklubide AS ja RET-i Arengugrupi AS. 2000. aastal taasavati pankrotistunud ööklubi Dekoltee asemel hoones Ahtri tänav 10 uue nime all Club Decolte ja 2006. aastal Ööklubi Panoraam

## Viited
Lõõtsa tänav

**Lõõtsa tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.

Lõõtsa tänav sai nime 19. märtsil 2003. Tänav on metallitööstusega seotud nime saanud lähedal asunud Dvigateli tehase järgi.

## Viited
Meeliku tänav

**Meeliku tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Loopealse asumis.

Meeliku tänav sai nime 10. jaanuaril 2007. Tänav on saanud nime lootaime meeliku järgi.

## Galerii

Tallinn, 2022-03-20, Meeliku tänav.jpg
Tallinn, Loopealse, yard of quarter Meeliku 21 and Narva street.jpg|Meeliku 21
Tallinn, 2022-03-20, Meeliku street axis.jpg
Meeliku tänav.jpg


## Viited
Pidu tänav

**Pidu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.

Pidu tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on nime saanud tänavaäärsel väljakul peetud rahvapidude järgi.

## Tänaval asuvad ehitised ja asutused
* Hiiu staadion - Pidu 11

## Viited
Piibri tänav

**Piibri tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis.

Piibri tänav sai nime 12. detsembril 1997. Tänav on nime saanud läheduses asunud Raku karusloomakasvanduse mõjul (piiber on kopra sünonüüm).

## Viited
Puju tänav

**Puju tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Loopealse asumis.

Puju tänav sai nime 4. juunil 1993.

## Viited
Raadiku tänav

**Raadiku tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Seli ja Mustakivi asumis.

Raadiku tänav sai praeguse nime 19. juulil 1994. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub kivisel ja väheviljakal maal ehk raadikul. Enne seda oli tänava nimi alates 11. aprillist 1980 **Partisani tänav**.

## Viited

## Välislingid
Jaan Künnapi Alpinismiklubi

**Jaan Künnapi Alpinismiklubi**, lühendatult **JKA**, on Eesti alpinistide ühendus.

Jaan Künnapi Alpinismiklubi asutamise idee tekkis mägironijatel Eesti Esimese Himaalaja Ekspeditsiooni ajal 1998. aasta sügisel. Ekspeditsiooni koosseisu kuulus siis enamik Eesti tippalpiniste ja mõned edukad äritegelased.
Klubi asutati 30. aprillil 1999 Tallinnas mittetulundusühinguna.

Klubi eesmärgiks on alpinismi edendamine Eestis, sealhulgas rahvusvahelistes mägiekspeditsioonides ja muudes alpinistide ettevõtmistes osalemine ja nende korraldamine.

Klubi annab välja J. K. Alpinismiklubi rändauhinda parimale alpinistile.

Klubi juhatusse kuuluvad Jaan Künnap, Valdur Vahtre, Kristiina Kindel, Tõnu Põld ja Olavi Vaino.

## Klubi treenerite nõukogu
Treenerite nõukogusse kuuluvad kogemusi ja õigusi silmas pidades I, II, III ja IV (kõrgeima) tasemega liikmed, sealhulgas:

* **II** tasemega liikmed: Ursula Hiiemäe, Priit Simson, Valdek Udris
* **III** tasemega liikmed: Kalev Muru
* **IV** tasemega liikmed: Jaan Künnap

## Klubi auliikmed
*Alar Sikk
*Riho Västrik

## Viited

## Välislingid
*JKA koduleht. jkalpiklubi.ee
*JKA kontaktandmed.  jkalpiklubi.ee
Ain Aaviksoo

**Ain Aaviksoo** (sündinud 14. juunil 1974 Võrus) on Eesti riigiametnik, arst, teadlane ja ettevõtja.

Ta on lõpetanud 1998. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna arsti erialal. Pärast internatuuri läbimist 1999. aastal sai ta arsti kutse. Ta õppis traumatoloogia residentuuris aastatel 1999–2003.

Ta töötas Sotsiaalministeeriumis projektijuhina aastatel 1999–2000 ning rahvatervise osakonna juhina 2000–2003.

Aastatel 2004–2005 õppis ta Harvardi Ülikooli Rahvatervise koolis ja sai rahvatervise magistrikraadi kvantitatiivsete meetodite erialal.

Ta on töötanud muu hulgas Poliitikauuringute keskuses Praxis aastatel 2004–2011 tervisepoliitika valdkonna juhina ning 2006–2010 Praxise juhatajana (juhatuses kuni 2011. aastani).

2007. aastast töötab ta lektorina Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Tallinna Tehnikaülikooli Tehnomeedikumis ja eMeditsiini laboris.

2010. aastal asutas ta koolitus- ja konsultatsiooniettevõtte HealthIN OÜ, mis tegutseb tervishoiu valdkonnas peamiselt uutel tehnoloogiatel põhineva innovatsiooni juurutamiseks.

Aastatel 2015–2018 töötas ta sotsiaalministeeriumi e-teenuste arengu ja innovatsiooni asekantslerina.
Sultsi – Abja-Paluoja tee

**Sultsi – Abja-Paluoja tee** (registrinumbriga 24172) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 20,2 km.

Tee algab Sultsi asulas Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maanteelt, läbib teiste seas Halliste asula ja Abja-Paluoja linna piiril läheb üle Viljandi tänavaks.
Pobeda (täpsustus)

**Pobeda** on olnud mitme asja nimi.
*GAZ-M20 **[[Pobeda]]** oli Nõukogude Liidus toodetud sõiduauto.
***[[Pobeda (reisilaev)|Pobeda]]** oli reisilaev.
***[[Pobeda (lennufirma)|Pobeda]]** on Venemaa odavlennufirma.
***[[Pobeda mägi]]** on mägi Venemaa idaosas, Kirde-Siberi kõrgeim tipp.
***[[Pobeda Confectionery]]** on Venemaa šokolaadi- ja maiustustetootja.
*Pobeda oli 1949–1951 aastatel Kohtla-Järve rajoonis tegutsenud kalurikolhoos

## Vaata ka
*Pobjeda
Sämi–Sonda–Kiviõli tee

**Sämi–Sonda–Kiviõli tee** (registrinumbriga 17120) on kõrvalmaantee Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonnas. Tee pikkus on 23,2 km.

Tee algab Sämi asulast Tallinna-Narva maanteelt, läbib Sonda asula Lembitu tänavana ja Kiviõli linna piiril läheb üle Sonda teeks.
Teenuse–Tolli tee

**Teenuse–Tolli tee** (registrinumbriga 20189) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 3,5 km.

Tee algab Teenuse asula juurest ja Urevere asula juures lõppeb tupikteena. Osa teest kulgeb piki Kasari jõge.
Vaimõisa–Nurme tee

**Vaimõisa–Nurme tee** (registrinumbriga 20163) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 17,0 km.

Tee algab Vaimõisa asula juurest Tallinna–Pärnu–Ikla maanteelt ja lõppeb Nurme asula juures, kus läheb üle Riisipere–Nurme teeks. Tee ületab Kasari jõge.
Vaisi–Kuijõe tee

**Vaisi–Kuijõe tee** (registrinumbriga 16150) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 21,5 km.

Tee algab Vaisi asula juurest Harju-Risti – Riguldi – Võntküla teelt ja lõppeb Kuijõe asula lähedal Keila–Haapsalu maanteega ristumisel. Tee ületab Veskijõe.
Palivere–Keedika tee

**Palivere–Keedika tee** (registrinumbriga 16161) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 9,2 km.

Tee algab Palivere alevikust ja lõppeb Keedika külas Keila–Haapsalu maanteega ristumisel. Tee ületab Taebla jõge.
Vatla–Nehatu tee

**Vatla–Nehatu tee** (registrinumbriga 16179) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 4,4 km.

Tee algab Vatla asulast ja lõppeb Nehatu asula juures Rame–Paatsalu teega ristumisel.
Veelikse – Vana-Kariste tee

**Veelikse – Vana-Kariste tee** (registrinumbriga 24180) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 8,0 km.

Tee algab Veelikse asula juurest Valga–Uulu maanteelt ja lõppeb Vana-Kariste asula juures Abja-Paluoja – Vana-Kariste – Kamali teega ristumisel. Tee ületab Halliste jõge.

## Viited
Võsu–Kotka tee

**Võsu–Kotka tee** (registrinumbriga 17210) on kõrvalmaantee Lääne-Viru ja Harju maakonnas. Tee pikkus on 11,8 km.

Tee algab Võsu asula juurest Haljala–Käsmu teelt ja lõppeb Kotka asula juures Liiapeksi–Loksa maanteega ristumisel. Tee ületab Loobu jõe.
Vismeistri mõis

**Vismeistri mõis** (ka *Fismeistri mõis*; saksa keeles *Fischmeister*) oli eramõis Keila kihelkonnas Harjumaal.

## Vaata ka
* Vismeistri
* Kalameister

## Viited

## Välislingid
*
Raku tänav

**Raku tänav** oli tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis.

Tänav sai nime 12. detsembril 1997, ent kuna selle hoonestus jäi välja ehitamata, siis tänav kaotati 19. veebruaril 2014.

## Viited
Reha tänav

**Reha tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Tänav sai nime 25. septembril 1998.

## Viited
Eiger

**Eiger** on mägi Berni Alpides.

Läbi Eigeri mäe on rajatud Jungfrau raudteetunnel. 1903. aastal avati põhjaseina juures kõrgusel 2865 m Eigerwandi raudteejaam.  

Eigeri jalamil põhjaseina juures asub UNESCO maailmapärandi nimistusse arvatud loodusobjekt Šveitsi Alpide Jungfrau-Aletsch.

## Asukoht ja kõrgus
Halduslikult asub ta Berni kantonis Šveitsis.

Eigeri kõrgus on **3970 m** ja ta on Šveitsis kõrguselt 27. mäetipp. 

Eigerist 2,2 km lõunaedela suunas asub Mönch (4107 m).

## Eigeri põhjasein
Eiger on püramiidikujulise tipuga mägi, mille põhjakülge – kuulsat **Eigeri põhjaseina** – iseloomustab 1800 meetrine kõrguste vahe ja keskmiselt 75º-ne kalle. Põhjasein on nõgusjas, seetõttu külm isegi suvel, talvel sellele peaaegu ei langegi päikesevalgust.

Eigeri põhjaseina loetakse üheks kuuest suurest põhjaseinast Alpides.
 

## Tipputõusud
Esmatõusu mäetippu tegid 11. augustil 1858 lääneribi kaudu iiri mägironija Charles Barrington koos šveitslastest teejuhtide Christian Almeri ja Peter Bohreniga.

### Tõusud tippu põhjaseina kaudu

Kõik põhjaseina kaudu läbitavad marsruudid liigitatakse kõrgeima kategooria marsruutideks. Umbes 70% marsruudist läbitakse kaljuseina tugeva jäätumise tõttu kassidel.

Aastatel 1934–1937 mägironijate ponnistused ronida põhjaseina kaudu tippu ei kandnud vilja. Alles 1938. aastal said esmatõusuga hakkama sakslaste ja austerlaste ühismeeskond koosseisus Anderl Heckmair, Ludwig Vörg, Heinrich Harrer ja Fritz Kasparek. Põhjasein läbiti 21.–24. juulil.
 
1947. aastal ronisid prantslased Louis Lachenal ja Lionel Terray Eigeri tippu põhjaseina kaudu. See oli teine õnnestunud tipputõus põhjaseina kaudu pärast esmatõusu 1938. aastal.

Esimese soolotõusu põhjaseinal tegi 3. augustil 1963 šveitslane Michel Darbellay. Tal kulus selleks 18 tundi. Esimese naisena jõudis tippu põhjaseina kaudu 3. septembril 1964 eesti päritolu Saksa alpinist Daisy Voog. Ta ronis koos Werner Bittneriga 1.–3. septembrini Heckmairi marsruudil.

## Viited

## Välislingid

*Eiger. summitpost.org
*Steck scales new heights with Eiger Award 2008. racingandsports.com.au
Rivi tänav

**Rivi tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis.

Rivi tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänav on nime saanud Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuse (Tondi Sõjakooli) mõjul.

## Viited
Roostiku tänav

**Roostiku tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.

Roostiku tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Kakumäe lahe lõunaranna ulatusliku roostiku järgi.

## Viited
Rudolf Tobiase tänav

**Rudolf Tobiase tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua asumis. Tänav on nimetatud eesti helilooja Rudolf Tobiase auks.

Praeguse nime sai Rudolf Tobiase tänav 17. jaanuaril 1923. Enne seda oli tänava nimi **Slobodi tänav** (saksa keeles *Slobodenstrasse*, vene keeles *Слободская улица*), mis tulenes sealse piirkonna venekeelses nimest *Новая Слобода* (s.o. Uus Agul).

## Viited
Saha tänav

**Saha tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Saha tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime lähedal asuva Põllu tänava mõjul.

## Viited
Siidisaba tänav

**Siidisaba tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Siidisaba tänav sai nime 27. juunil 2001 ja kuulub linnunimeliste tänavate sarja. Siidisaba on värvuliste seltsi kuuluv lind.

## Galerii

Pilt:Siidisaba-1.jpg
Pilt:Siidisaba-2.jpg
Pilt:Siidisaba-3.jpg


## Viited
Remmelga tänav

**Remmelga tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis.

Remmelga tänav sai nime 8. novembril 1927.

## Viited
Silgu tänav

**Silgu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe ja Vismeistri asumis.

Tänav sai nime 23. veebruaril 2000.

## Viited
Kristiina Halkola

**Marja Kristiina Halkola** (sündinud 3. juunil 1945 Kuusankoskis) on Soome näitleja, laulja ja poliitik.

Kristiina Halkola alustas näitlemist telefilmides, filmides ja telesarjades 1965. aastal. Üks tema tuntumaid osatäitmisi on Riitta roll 1966. aastal valminud filmis "Käbi selja all".

Alates 1960. aastate teisest poolest osales Kristiina Halkola soome vasakpoolses laululiikumises. Tema sooloalbum "Täytyy uskaltaa" ilmus 1971. aastal.

1973. aastal astus ta Soome Kommunistlikku Parteisse. 1986–1989 oli Kristiina Halkola kommunistlikust parteist eraldunud erakonna Demokraatlik Alternatiiv (Demokraattinen Vaihtoehto) esimees. Ta oli esimene naissoost erakonnajuht Soomes. Ta on olnud Helsingi Linnavolikogu liige.

## Viited

## Välislingid
*
*Kristiina Halkola "Siirtotyöläinen" (video)
*Kristiina Halkola "Laulu rakastamisen vaikeudesta" (video)
*Kristiina Halkola "Poraaja Valdemar Mäkinen" (video)
Suurevälja tänav

**Suurevälja tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Suurevälja tänav sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime Suurevälja talu järgi.

## Viited
Sääse tänav

**Sääse tänav** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Sääse asumis.

Tänav sai nime 1923. aastal. Tegemist on putukateemalise sarja nimega.

Ajalooliselt oli Sääse tänav Mooni tänava pikenduseks ja ulatus teisele poole praegust Eduard Vilde teed. Esimene maja ehitati sellele juba 1915. aastal, kuid varasemad hooned jäid väljapoole Sääse asumit. Sääse asumis kulges see umbkaudu praeguse Kiili tänava kohal. Ala hakati hoonestama 1930. aastate teisel poolel, mil sealset maad hakati elamuehituseks rentima.

## Viited
Sõlme tänav

**Sõlme tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.

Sõlme tänav sai nime 8. novembril 1927. Enne seda oli tänava nimi **Köie põik** ehk **Köie põiktänav** (saksa keeles *Seilgasse*, vene keeles *Канатный переулок*), mille tänav oli saanud köietöökoja järgi. Sõlme tänav on nime saanud varasema nime mõjul.

## Viited
Sõstramäe tänav

**Sõstramäe tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.

Sõstramäe tänav sai nime 17. juulil 2006. Tänav on saanud nime Sõstramäe talu järgi.

## Viited
Tiiru tänav

**Tiiru tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Tiiru tänav sai nime 15. oktoobril 1940 lasketiiru järgi. Enne seda oli tänava nimi **Kaitseliidu tänav**.

## Viited
Toominga tänav

**Toominga tänav** (varasema nimega ka *Tominga tänav*) on tänav järgmistes Eesti asulates:

*Toominga tänav on tänav Aegviidu alevis Anija vallas
*Toominga tänav on tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas
*Toominga tänav on tänav Audru alevis Pärnu linnas 
*Toominga tänav on tänav Haapsalus 
*Toominga tänav on tänav Jõgeval
*Toominga tänav on tänav Kaerepere alevikus Kehtna vallas
*Toominga tänav on tänav Kallastel 
*Toominga tänav on tänav Keilas
*Toominga tänav on tänav Kiili alevis Kiili vallas
*Toominga tänav on tänav Kiisa alevikus Saku vallas
*Toominga tänav on tänav Kose alevikus Kose vallas
*Toominga tänav on tänav Kose-Uuemõisa alevikus Kose vallas
*Toominga tänav on tänav Käru alevikus Türi vallas
*Toominga tänav on tänav Mustvees
*Toominga tänav on tänav Märjamaa alevikus Märjamaa vallas
*Toominga tänav on tänav Paikuse alevis Pärnu linnas   
*Toominga tänav on tänav Põlvas 
*Toominga tänav on tänav Pärnus
*Toominga tänav on tänav Siimusti alevikus Jõgeva vallas
*Toominga tänav on tänav Taebla alevikus Lääne-Nigula vallas 
*Toominga tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis
*Toominga tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas
*Toominga tänav on tänav Valgas
*Toominga tänav on tänav Valjala alevikus Saaremaa vallas 

## Vaata ka
* Toominga tee
Tuisu tänav

**Tuisu tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve ja Tondi asumis.

Tuisu tänav sai nime 27. augustil 1930. Tänav on saanud nime selle järgi, et on rajatud tuiskliivale.

## Viited
Treiali tänav

**Treiali tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Treiali tänav sai nime 16. oktoobril 1951. Tänava nimi kuulub ametinimetuste sarja.

## Viited
Trepi tänav

**Trepi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.

Tänav sai nime 1927. 1940-1941 Astme.

## Viited
Tuluste tänav

**Tuluste tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis.

Tuluste tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime tuluste, endisaegsete tulesüütamisvahendite järgi.

## Viited
Tõrviku tänav

**Tõrviku tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.

Tänav sai nime 15. novembril 2008.

## Viited
Veduri tänav

**Veduri tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis.

Veduri tänav sai nime 10. augustil 1954. Tänav on saanud nime lähedal asuva Tallinn-Väikese raudteejaama mõjul.

## Viited
Vesse tänav

**Vesse tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.

Vesse tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime saarlaste vanema Vesse järgi.

## Viited
Virve tänav

**Virve tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis.

Tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Virve tänav on Laine tänava paarisnimi, saanud nime Ülemiste järve mõjul.

## Viited
Vähi tänav

**Vähi tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe ja Vismeistri asumis.

Vähi tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime Tiskre oja mõjul.

## Viited
Pfalz-Birkenfeld

**Pfalz-Birkenfeld** (saksa: *Pfalz-Birkenfeld*), hiljem Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld, oli Pfalzi Wittelsbachide kõrvalliini nimi. Selle liini pfaltskrahvid valitsesid esialgu vaid suhteliselt tähtsusetut territooriumi, nimelt Pfalzi osa kaugemast Sponheimi krahvkonnast; kuid nende tähtsus kasvas järk-järgult. Kõik elusolevad Wittelsbachid põlvnevad Pfalz-Birkenfeldist, millest sai seega Baieri kuningate vanem haru.

## Ajalugu

Liini patriarh oli Karl I. Ta oli Zweibrückeni hertsogi Wolfgangi poeg, kes surres aastal 1569 pärandas Pfalzi osa kaugemast Sponheimi krahvkonnast oma pojale Karlile. Viimane valis Birkenfeldi oma residentsiks ja aastal 1595, Kastellauni lepingu järgi oma kaasvalitseja, Badeni markkrahvi Eduard Fortunatiga, tagas ainuisikulise valitsemise Birkenfeldi ja Allenbachi ringkondades (aastani 1671). Tema ajal läbis Birkenfeldi loss suure laienemise. Pärast Karli surma aastal 1600 järgnes talle Georg Wilhelm, kes valitses aastani 1669. Tema järglane oli Karl Otto, kes suri juba aastal 1671. Pärand läks Christian II-le, Georg Wilhelmi noorema venna pojale, kes oli eelnevalt saanud Bischweileri isandkonna Zweibrückeni valdustest ja asutas seega Pfalz-Birkenfeld-Bischweileri liini. Tema poeg Christian III lõpetas aastal 1717 ametliku resideerimise Birkenfeldis ja elas peamiselt Bischweileris, pärast 1734. aastat vaheldumisi Zweibrückenis, sel aastal päris ta Zweibrückeni hertsogkonna. Tema järglane oli tema poeg Christian IV, kes oli abiellunud alla oma seisust, tantsija Marianne Camassega, nii ei olnud tema poegadel õigust pärida. Pärast Christiani surma sai valitsejaks tema vennapoeg Karl III August. Tema valitsemise ajal jaotati kaugem Sponheimi krahvkond lõplikult. Kaks ühisvalitsejat leppisid kokku, et Badeni markkrahv teeb jaotuse ja Reini pfaltskrahv valib jao. Badeni poole lootus oli arvatavasti, et Karl III August otsustab valida osa, kus paiknesid Birkenfeld ja perekonna kodu; sellest hoolimata otsustas Karl III August valida Moseli piirkonna ümber Trarbachi, nii et pärast 1776. aastat sai Birkenfeldi piirkond Badeni ainuomanduseks. Tema vend Maximilian I Joseph järgnes talle pärast tema surma aastal 1795. Prantsuse revolutsiooni järgsete sõdade tulemusel oli ta viimane Zweibrückeni hertsog, saades aastal 1799 Pfalzi ja Baieri kuurvürstiks ning aastal 1806 esimeseks Baieri kuningaks.

Enne seda, aastal 1645 oli Christian II noorem vend Johann Karl asutanud Pfalz-Birkenfeld-Gelnhauseni kõrvalliini. 1799. aastast alates kutsusid tema järglased end "Tema Kuninglik kõrgus Baieri hertsog".

## Birkenfeldi pfaltskrahvid
### Pfalz-Birkenfeld

* Karl I (1584–1600)
* Georg Wilhelm (1600–1669)
* Karl II Otto (1669–1671)

### Pfalz-Bischweiler-Birkenfeld

* Christian II (1671–1717)
* Christian III (1717–1735), 1731 Zweibrückeni pfaltskrahv ja hertsog

### Pfalz-Birkenfeld-Zweibrücken

* Christian IV (1735–1775)
* Karl II August (1775–1795)
* Maximilian I Joseph (1795–1825)
Võrse tänav

**Võrse tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis.

Tänav sai nime 14. veebruaril 1958.

## Viited
Õitse tänav

**Õitse tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 13. novembril 1925.

## Viited
Pfalz-Birkenfeld-Bischweiler

**Pfalz-Birkenfeld-Bischweiler** oli Saksa-Rooma riigi osariik Bischwilleri ümbruses Prantsusmaa kirdeservas.

Pfalz-Birkenfeld-Bischweiler eraldati Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeldist aastal 1600 pfaltskrahv Karl I noorima poja Christian I jaoks. Riik jaotati aastal 1654 iseendaks ja Pfalz-Birkenfeld-Gelnhauseniks. Aastal 1671 päris pfaltskrahv Christian II Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeldi ja see riik lakkas olemast.
Liberaaldemokraatide juht Lordide kojas

Liberaaldemokraatidest Lordide koja liikmed valivad **liberaaldemokraatide juhi [[Lordide koda|Lordide kojas]]**. Kuni oktoobrini 2013, kui juhiks valiti Jim Wallace, olid kõik juhid olnud kunagised Leiboristliku Partei liikmed, kes lahkusid parteist, et aastal 1981 moodustada Sotsiaaldemokraatlik Partei (1988. aastal liitusid sotsiaaldemokraadid Liberaalparteiga).

## Lordide koja liberaaldemokraatide juhtide nimekiri
Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld

**Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld** oli Saksa-Rooma riigi osariik Birkenfeldi ümbruses tänapäeva Rheinland-Pfalzis, Saksamaal.

Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld loodi aastal 1569 pärast Wolfgangi surma Pfalz-Zweibrückeni jaotamisega tema noorimale pojale Karl I-le. Pärast Karli surma aastal 1600 jaotati tema riik tema poegade poolt iseendaks ja Pfalz-Birkenfeld-Bischweileriks, kus Georg Wilhelm sai Birkenfeldi. Aastal 1635 tungiti riiki ja laastati seda Kolmekümneaastase sõja ajal ja samal aastal tekkis ka katkupuhang. Georg Wilhelm suri aastal 1669 ja talle järgnes tema poeg Karl II Otto. Kaks aastat hiljem ta suri ja koos temaga meesliin, nii läks riik Pfalz-Birkenfeld-Bischweileri Christian II kätte. Christian II suri aastal 1717 ja talle järgnes tema poeg Christian III. Aastal 1731 päris Christian Zweibrückeni hertsogkonna ja tema koha Riigipäeval ning nimetas oma territooriumid Pfalz-Birkenfeld-Zweibrückeniks.
Pfalz-Birkenfeld-Gelnhausen

**Pfalz-Birkenfeld-Gelnhausen** oli Saksa-Rooma riigi osariik Gelnhausenis tänapäeva Hesseni lõunaosas, Saksamaal.

Pfalz-Birkenfeld-Gelnhausen eraldati Pfalz-Birkenfeld-Bischweilerist aastal 1654. See oli väheste õigustega vaheriik. Aastal 1799 said pfaltskrahvid tiitli "Hertsog Baieris" kauge suguluse tõttu Baieri hertsogitega. Need liinid olid ainsad Wittelsbachide harud, mis lõplikult ei hääbunud.
Friedrich von Bradke

**Friedrich Wilhelm von Bradke** (29. november/10. detsember 1752 – 12/24. märts 1819 Peterburi) Vene sõjaväelane (kindralmajor), Polotski komandant, Vjatka kubermangu kuberner, salanõunik, senaator.

Vanemad Caspar Johann von Bradke (surnud 1761, Kantsi rentnik) ja Margaretha Elisabeth von Aderkas (1731–1802 Kuressaare).,

Friedrich von Bradke immatrikuleeriti   8/19. oktoobril 1778 Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 11 all.

Abikaasa alates 16/27. detsembrist 1786 Christine Haack (surnud Polotskis 2/14. detsembril 1839)

Neli poega ja kolm tütart, kellest teine poeg: Georg von Bradke (1796–1862), Tartu õpperingkonna kuraator.
## Viited

## Välislingid
*Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, seite 40
*Friedrich Wilhelm (Fedor Ivanovich) von Bradke (1752 - 1819), www.geni.com
Ludwig von Wardenburg

**Ernst Christian Ludwig von Wardenburg** (31.detsember 1810/12. jaanuar 1811 Husum – 16/28. jaanuar 1886 Kuressaare), Taani lipnik, Vene leitnant, kolleegiuminõunik. Immatrikuleeritud Saaremaa rüütelkonda 21.jaanuaril/5. veebruaril 1849.

Kuressaare metsaülem 1845–1869

Vanemad Friedrich von Wardenburg (1783–1867, Taani aadlik alates 6. märtsist 1833) ja Pauline von Blücher (1783–1832).

Abikaasa 1/13. maist 1842 Hermine von Güldenstubbe (3/15. august 1817 – 19/31. jaanuar 1896 Kuressaare).

Ainus poeg Eugen von Wardenburg (1843-1920), Kuressaare metsaülem

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00421.html?prozent=
*Geni
*[Commons](https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Ludwig_von_Wardenburg_jahikoeraga_-_Ludwig_von_Wardenburg_with_Hunting_Dog_(18188729465).jpg)
Julie von Hahn

**Julie Karoline Wilhelmine von Hahn** (sünninimi Julie Karoline Hoyningen-Huene; 1791 – 1870 Uue-Lõve mõis) oli Eesti mõisnik, Lahetaguse mõisa omanik.

Vanemad: Berend Johann von Hoyningen-Huene (1755–1796, Haimre mõisnik) ja Eleonore von Stackelberg (1761–)

21. märtsil / 2. aprillil 1832 ostis ta Johann von Lucelt Lahetaguse mõisa.

Abikaasa alates 3./15. märtsist 1811 Kärlal Leonhard von Hahn (1784 – 1832 Brest-Litovsk).

Tal oli neli poega, kellest Ernst von Hahn (1814–1874, Lahetaguse mõisnik) ja Karl von Hahn (1815–1881, Uue-Lõve rentnik) immatrikuleeriti 8./20. jaanuaril 1849 Saaremaa rüütelkonda.

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00144.html?prozent=
Henning Gustav von Graß

**Henning Gustav von Graß**, Metsküla mõisnik.

Ostis 1/12. detsembril 1781 Metsküla mõisa, võeti vastu Saaremaa rüütelkonda. Leitnant.

Abikaasa alates märtsist 1782 Katharina Elisabeth von Black. Tema lesk müüs Metsküla 10/22. novembril 1805 Johann Heinrich von Bartholomäile.

Tema vanemad pole teada, kuid ta kuulub 1745. aastal Eestimaal immatrikuleeritud Graßide suguvõsasse (Graß a. d. H. Wittenpöwel), q. v.: http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000600/images/index.html?id=00000600&nativeno=233.

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00500.html?prozent=
Dmitri Medvedevi esimene valitsus

**Dmitri Medvedev nimetati Venemaa peaministriks** 8. mail 2012. Tema valitsus astus ametisse pärast seda, kui president Vladimir Putin oli kiitnud heaks üles seatud ministrid. 8. mail 2012 hääletas Riigiduuma endise Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi peaministriks saamise poolt. Medvedev lubas uuendada valitsust, kuid jätta struktuuri samaks. Aasta hiljem, 8. mail 2013, vabastati Medvedevi esimene kohusetäitja Vladislav Surkov ametist; põhjuseks oli president Putini noomitus selle kohta, et valitsus ei olnud suutnud täide saata kõiki presidendi algatusi. 

## Valitsuse koosseis
Kermāni provints

**Kermāni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis.

Provints jaguneb 20 maakonnaks.

Provintsis asuva Bami linna vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi hulka.

## Vaatamisväärsusi
Servoajam

**Servoajam** ehk servomehhanism (inglise keeles *servomechanism*; ladina keeles *servus* ori) on 
servojuhtimise seade, mis muudab etteandesignaalidega määratud viisil käitatava mehhanismi või selle osa asendit või kiirust. Servoajami iseloomulik erinevus harilikust programmjuhitavast ajamist on selles, et juhitava objekti asendi ja kiiruse reguleerimine toimub tagasiside- ehk veakorrektsioonisignaalide abil. 

Servoajami põhiosad on servomootor ja  servovõimendi.

Servomootor on ajami täiturseade, mis muudab käitatavate mehhanismide olekut, muundades välise toiteallika energiat reguleerorgani pöörd- või kulgliikumise energiaks.
Tagasisidestus võimaldab  sooritada asendi- ja kiirusemuutusi väga kiiresti ja täpselt. Selleks peab mootoril olema väike inerts, täpne peatumine ja kindel püsimine seisuasendis. Neid tingimusi rahuldab kõige paremini samm-mootor. Kasutatakse ka mitte-elektrilisi (pneumaatilisi ja hüdraulilisi) mootoreid. 

Servovõimendi (servomuundur) reguleerib mootori toitevoolu nii, nagu programmeeritav kontroller ette annab.

## Vaata ka
* servojuhtimine            

## Viited
Digitaalarvuti

**Digitaalarvuti** on seade (sh arvuti), millega saab lahendada ülesandeid diskreetsel kujul (näiteks numbritena) esitatud informatsiooni töötlemisega.

## Ajalugu
*Mehaanilised digitaalarvutid on näiteks abakus, arvelaud ja mehaaniline kassaaparaat. 
*Elektrilised digitaalarvutid olid releearvutid.
*1943 loodi esimene elektronlampidega arvuti Colossus.
*1945 Von Neumanni arhitektuur
*1953 esimene katseline transistoridega digitaalarvuti Manchesteri ülikoolis Suurbritannias
*1954 esimene transistoridega digitaalarvuti USA-s (TRADIC, TRansistorized Airborne DIgital Computer)
*1964 esimene DIP (Dual in-line) kestas mikrokiip (autorid Don Forbes, Rex Rice ja Bryant Rogers firmast Fairchild)
*1971 mikroprotsessor Intel 4004
Tänapäeva digitaalarvutid põhinevad mikroprotsessoritel.

## Vaata ka
*analoogarvuti

## Viited
Imavere jalgpalliväljak

**Imavere jalgpalliväljak** on Järva maakonnas Järva vallas Imavere külas Mõmmimäe teel asuv jalgpalliväljak. Väljaku omanik on Imavere vallavalitsus. Väljakut kasutab SK Imavere Forss.

## Viited

## Välislingid
*
Nasva Spordikompleks

**Nasva Spordikompleks** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Nasva külas aadressil Tiigi tänav 12 asuv spordikompleks. Spordikompleksi omanik on Saaremaa vallavalitsus ja valdaja SaareMaa JK aaMeraaS. 

Spordikompleksi kuulub murukattega jalgpalliväljak (nimetatud ka Nasva Spordikompleksi staadion), puitkattega korvpalliplats ja rannavõrkpalliplats.

## Viited

## Välislingid
*
Piz Badile

**Piz Badile** on mäetipp Berni Alpides Bregaglia ahelikus.

Piz Badile'i kirdeseina loetakse üheks kuuest suurest põhjaseinast Alpides.

## Asukoht ja kõrgus
Halduslikult asub mäetipp Šveitsi ja Itaalia piiril, jäädes Graubündeni kantoni (Šveits) ja Sondrio provintsi (Itaalia) aladele.

Piz Badile'i kõrgus on **3308 m**. 

Piz Badile'ist 1,2 km ida suunas asub Piz Cengalo (3367 m). 

 

## Tipputõusud
Esmatõusu mäetippu tegid 27. juulil 1867 lõunaribi kaudu USA mägironija William Augustus Brevoort Coolidge koos prantslastest teejuhtide François Devouassoud' ja Henri Devouassoud'ga.

Tänapäeval on Piz Badile'i tippu kaks klassikalist marsruuti: põhjaharja mööda ja nn Cassini marsruut Piz Badile'i kirdeseinal.

### Tõusud tippu kirdeseina kaudu
Esmatõusu kirdeseina kaudu tegid 14.–16. juulil 1937 kaks itaallaste gruppi: Riccardo Cassini kolmeliikmeline grupp (Cassin, Gino Esposito, Vittorio Ratti) ja varem startinud Como meeskond (Mario Molteni ja Giuseppe Valsecchi), kes tõusuteel ühendasid oma jõupingutused. Esmatõus kirdeseinal lõppes traagiliselt: Molteni suri tippu jõudes kurnatusest ja Valsecchi hukkus laskumisel lõunaharja mööda. Läbitud marsruut nimetati Cassini marsruudiks.    

6. juulil 1952 tegi austerlane Hermann Buhl esimese alpinistina soolotõusu Piz Badile'i kirdeseinal. Cassini marsruudi läbis ta 4 tunni ja 30 minutiga.

1953. aasta augustis läbisid kirdeseina uuel marsruudil Claudio Corti ja Felice Battaglia. Viimane hukkus pikseöögist. Marsruut nimetati Corti-Battaglia marsruudiks.

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2013 – Andres Hiiemäe, esimese eesti alpinisti tipputõus mäe kirdeseinal mööda Cassini marsruuti (raskuskategooria TD, VI, 6a, kõrguste vahe 1000 m)

## Viited

## Välislingid

*Piz Badile. summitpost.org
EJL Tallinna noorte treeningkeskus

**EJL Tallinna noorte treeningkeskus** (lühemalt *EJL TNTK treeningkeskus*, ka *(EJL) TNTK staadion*) on Tallinnas Kristiine linnaosas aadressil Kotka tänav 12a ja Spordi tänav 11a asuv spordikompleks; osa Lilleküla jalgpallikompleksist.. 

Spordikompleksi kuulub üks täismõõtmetega ja üks vähendatud mõõtmetega jalgpalliväljak. Väljakute omanik on EJL Tallinna Noorte Treeningkeskus OÜ ja valdaja on Eesti Jalgpalli Liit (EJL).

2023. aasta suvest kasutab Nõmme Kalju seda oma kodustaadionina kuniks Hiiu staadioni renoveerimise lõpetamiseni.

## Viited

## Välislingid
*
Laidunina

**Laidunina** on neem (maanina) Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiul. Neeme juures asub Laidunina päevamärk.

Neeme koordinaadid on .
Leeltse nina

**Leeltse nina** (ka Leeltsenina) on maanina Saare maakonnas Saaremaa vallas Sõrve-Hindu külas.

Maanina koordinaadid on .

## Vaata ka
*Leeltse rahu
Pammana nina

**Pammana nina** on maanina Saare maakonnas Saaremaa vallas Pammana külas Pammana poolsaare tipus.

Maanina koordinaadid on .
Uluneem

**Uluneem** on neem Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Letipea külas Mahu poolsaare tipuosas.

Neeme koordinaadid on .
Adjanina

**Adjanina** on maanina Saare maakonnas Muhu vallas Muhu saare lõunaosas. Nina idarannikul asub Lõunaranna sadam.

Nina tipu koordinaadid on .
Kakumäe neem

**Kakumäe neem** (ka **Kakumäe nina**) on neem Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe poolsaarel. Neeme ilmestab Kakumäe pank. Neemest kirdes paiknevad Liivakari ja Kivikari.

Neeme koordinaadid on .
Vasila veehoidla

**Vasila veehoidla** on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lolu ja Viisuküla külas.

Järve pindala 0,2 ha, valgla suurus 3,9 km², keskmine sügavus 2,2 m, suurim sügavus 2,4 m, kaldajoone pikkus 239 m, kõrgus merepinnas 68,5 m ja vee maht 172 000 m³. Järv on paisutatud Orika ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Väike-Aavoja veehoidla

**Väike-Aavoja veehoidla** on veehoidla Harju maakonnas Anija vallas Vikipalu külas. Veehoidla pindala 5,5 ha. Veehoidlas on kaks saart. Veehoidlast voolab läbi Aavoja.

## Viited
Eerese järv

**Eerese järv** ehk **Ruskavere Nõmmejärv** ehk **Eresi järv** (keskkonnaregistri kood vee2055600) on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Koseveski külas. Järve pindala 5,6 ha.

## Viited
Hatsikõ järv

**Hatsikõ järv** (ka *Hatsike järv*; keskkonnaregistri kood vee2123500) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Järve pindala 1,5 ha. Järv on üks Kooraste järvedest.

## Viited
Rostovi oblasti kujutava kunsti muuseum

**Rostovi oblasti kujutava kunsti muuseum** (vene keeles Ростовский областной музей изобразительных искусств) on kunstimuuseum Venemaal Rostovi oblastis Rostovis Doni ääres.

Muuseum asutati 1938. aastal. Alates 1958. aastast asub muuseum arhitekt Nikolai Dorošenko projekti järgi 1898. aastal ehitatud eramus aadressil Puškinskaja ulitsa 115.

Muuseumi kogus on umbes 6000 museaali, mille seas on maale, graafikat, skulptuure ja tarbekunstiesemeid. Eksponeeritakse Karl Brüllovi, Ilja Repini, Ivan Kramskoi, Vassili Surikovi, Ivan Aivazovski, Issaak Levitani jt töid. 20. sajandi maalikunstnikest on esindatud Boriss Lavrenko, Aleksandr Laktionov, Martiros Sarjan, Nikolai Timkov jt.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tju-Tju läänetipp

**Tju-Tju läänetipp**, ka **Tju-Tju 1. läänetipp**, on mäetipp Suur-Kaukasuses Tju-Tju mäemassiivis.

Halduslikult asub mäetipp Kabardi-Balkaarias Venemaal.

Tju-Tju läänetipu kõrgus on **4420 m**. See on kõrguselt Tju-Tju massiivi kolmas tipp. Kõrgemad on peatipp (4460 m) ja kesktipp (4430 m). 

## Alpinism
Mäetipp esmavallutati 1914. aastal lääneharja mööda (tänapäeval lihtne marsruut, Venemaa süsteemi järgi raskuskategooria 1B). 1930. aastatel läbiti traavers Tju-Tju idatipult Tju-Tju läänetipule (3A raskuskategooria). 

1973. aastal tõusis tippu lõunaseina mööda I. Hatskevitš. 5A raskuskategooriaga marsruut nimetati esmaläbija auks Hatskevitši marsruudiks.

### Eesti alpinistide tipputõusud Hatskevitši marsruudil
*2005 – Andres Hiiemäe, Tõnu Põld

## Vaata ka
*Tju-Tju 2. läänetipp

## Viited

## Välislingid
*Тютю-баши. Tju-Tju mäemassiiv. wiki.risk.ru
*Аальпинистские маршруты: Tютю западная по южной стене (маршрут и.хацкевича, 1973), комбинированный, 5а. ullutau.ru
*5а на Тютю, м-т Хацкевича. alpin.km.ua
*ТЮТЮ БАШИ 1Я ЗАПАДНАЯ ПО ЮЖНОЙ СТЕНЕ 5А ХАЦКЕВИЧА. Tipputõus Hatskevitši marsruudil (2015). Video. Videoskifalp.ru
*Фотография: Подъем на Тютю-Баши. Tju-Tju massiivi tipud. Foto. turizmvnn.ru
*Про Тютю…. risk.ru
Tõlinõmme veehoidla

**Tõlinõmme veehoidla** on veehoidla Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. Veehoidla pindala 0,5 ha.

## Vaata ka
*Tõlinõmme järv

## Viited
Torupilli ots

**Torupilli ots** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.

Torupilli ots sai nime 18. oktoobril 1991. Tänav on saanud nime minevikus sealkandis asunud Torupilli kõrtsi järgi.

## Viited
Victor Grayson

**Albert Victor Grayson** (sündis 5. septembril 1881, jäi kadunuks 28. septembril 1920) oli inglise sotsialistlik poliitik. Ta oli aastatel 1907–1910 Suurbritannia parlamendi liige. Ta on tuntud tänu valimistejärgsele valimisvõidule Clone Valley ringkonnas 1907. aastal ning oma seletamatule kadumisele aastal 1920.

## Noorusaastad
Victor Grayson sündis Liverpoolis, tal oli kuus vanemat õde-venda. Tema isa oli Yorkshire'i puusepp William Grayson ja ema šotlanna Elizabeth Craig. Ta oli noorena Bootle'is inseneri õpipoiss. Ta astus Iseseisvasse Leiboristlikku Parteisse ning hoolimata väiksest kõnedefektist sai temast tuntud kõnemees üle kogu maa. 1907. aasta Clone Valley järelvalimistel oli ta leiboristide kandidaat. Ta valiti napilt parlamenti.

Grayson käis House of Commonsi istungitel harva kohal ning tal tekkis probleem alkoholiga. Ta kaotas oma koha parlamendis 1910. aasta üldvalimistel ja jätkas üle maa kõnede pidamist, 1913. aastal langes ta depressiooni.

Ajalehes Pravda mainis Vladimir Lenin Briti vasakäärmuslikke poliitikuid lahates järgmist: "Grayson on väga tuline sotsialist ja hea kõnemees, kuid tema järjepidevus põhimõtetes jätab veel soovida."

Grayson võõrandus paljudest oma vasakäärmuslikest sõpradest, kui pooldas Ühendkuningriigi sekkumist esimesse maailmasõtta, ta kasutas oma kõne- ja veenmisoskust sõdurite värbamisel. Ta teenis lühikest aega Uus-Meremaa armees ja sai haavata. Pärast sõda proovis Grayson oma poliitikukarjääri taaselustada. 

Aastal 1918 tegi MI5 juht Basil Johnson Maundy Gregoryle ülesandeks koguda Victor Graysoni tegevuste kohta infot. Grayson polnud oma äärmuslikke vaateid jätnud ning teda kahtlustati uue Vene kommunistliku valitsuse jaoks luuramises. Kardeti ka, et ta töötab Iiri Vabariikliku Armee heaks.