open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Adolf Johann

**Adolf Johann** I, Stegeborgi ja Pfalz-Zweibrücken-Kleeburgi hertsog, Reini pfaltskrahv,  (rootsipäraselt **Adolf Johan**; (11. oktoober 1629 Stegeborgi loss – 14. oktoober 1689 Stegeborgi loss) oli Rootsi riigimarssal.

Tema vanemad olid Zweibrückeni pfaltskrahv Johann Kasimir ja Rootsi kuninga Karl IX tütar Katarina Vasa. Rootsi kuningas   Karl X Gustav oli tema vend. 

Karl X Gustavi Poola sõjas viis ta Kłecko lahingus 1656 Rootsi väed võidule. Pärast kuninga  lahkumist Preisist Taanisse 1657 nimetati Adolf Johan Preisis paiknevate vägede kindraliks, mis tekitas tüli. Väed ei olnud tema otsustega rahul ja ka kuningas ei kiitnud neid heaks. Aastal 1659 Adolf Johan lahkus. 

Kui vend, Karl X Gustav Riksdagi istungi ajal Göteborgis 1660 äkki suri, leiti, et Adolf Johan peaks moodustama koos kuninganna Hedvig Eleonoraga eestkostevalitsuse. Kohe pärast kuninga surma 13. veebruaril otsustati, et Göteborgi väravad suletakse.  Adolf Johan laskis kutsuda Göteborgi komandandi Karl Sjöbladi ning käskis tal võtmed üle anda. Kui too keeldus, tahtes kõigepealt rääkida kuninganna ja nõukoguga, tõmbas Sjöblad mõõga välja. Sjöblad tegi sedasama, mille peale hertsog rahunes. 

1. märtsil 1660 protokolliti varasem Riksdagi otsus ning nüüd tunnistati Rootsi kroonprints Karl Rootsi kuningaks ning  hertsog Adolf Johan jäeti eestkostevalitsusest välja. Pärast seda talle enam avalikke ülesandeid ei antud. 

## Isiklikku
Adolf Johanni õed-vennad olid: 
* Christine Magdalena (1616–1662)
* Karl Gustav (1622–1660), Rootsi kuningas 1654–1660
* Maria Eufrosyne (1625–1687), Magnus Gabriel De la Gardie abikaasa
* Eleonore Katharine (1626–1692)
Aa kirik

**Aa kirik** on kirik Taanis Bornholmi saarel Aakirkebys. Geograafilised koordinaadid on  55°4'14" N, 14°55'9" E. 

See ehitati umbes 1150 romaani stiilis  rohelisest lubjakivist ja Siluri lubjast.  

Kantsel ja altarimaal pärinevad renessansiajast.  

Seal on meister Sigrati ristimisvaagen  pudedast liivakivist. Sellel on pilte ja salme 13. sajandist.  

Kirikul on kaks torni.

Aa kogudus kuulub Kopenhaageni piiskopkonna Bornholmi praostkonna Aakeri pastoraadi Aakeri kihelkonda.  

## Välislingid
* Fotod kirikust
Aakenustunturi

**Aakenustunturi** on umbes 565 m kõrgune mitmetipuline kvartsiitmägi Soomes Kittilä valla lõunaosas Ounaselkäs Yllästunturi lähedal 50 km kaugusel Rootsi (Norrbotteni lääni) piirist. Geograafilised koordinaadid on 
67°41'30" N, 24°27'56" E.  

Detsembrist 2004 kuulub ta Pallas-Yllästunturi rahvusparki. 

Teise maailmasõja ajal 24. veebruaril 1943 tulistati alla ja kukkus Aakenustunturile Luftwaffe transpordilennuk Junkers Ju 52. Selle osi on praegugi näha. 

## Viited
Oksana Jakovleva

**Oksana Jakovleva** (sündinud 6. oktoobril 1980 Dubrovkas) on Ukraina laskesuusataja. MM-hõbemedal (2003 ja 2008) 4x6 km teatesuusatamises.

## Saavutused

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Hantõ-Mansiiskis
**  hõbemedal 4x6 km
* 2008  Östersundis
**  hõbemedal 4x6 km

## Isiklikku
Oksana Jakovleva on 163 cm pikk ja kaalub 58 kg.

## Välislingid

* Oksana Jakovleva IBU kodulehel
Securitate

**Securitate** (ametliku nimega *Departamentul Securității Statului*) oli kommunistliku Rumeenia julgeolekuteenistus. Securitate asutati 1948. aasta 30. augustil ja saadeti laiali 1989. aasta detsembris.
Veelained

**Veelained** on vees tekkivad lained. Lainetena kandub vees energia ühest kohast teise.

Nad jagunevad pinnalaineteks, pikkadeks laineteks ja siselaineteks.

## Pinnalained

Vee pinnalained on pinnalained vee ja õhu piirpinnal.

Walter Munki järgi hõlmavad nad veepeegli võnkumised, mille perioodid ulatuvad kümnendiksekunditest  (kapillaarlained) tundideni  (loodelained).

Vee (või muu vedeliku) pindpinevus määrab 2 sentimeetrist väiksema lainepikkusega kapillaarlainete omadused.   Suurema lainepikkuse puhul määrab lainete omadused inerts, raskusjõud ning sellest tingitud rõhu- ja liikumisemuutused.

Domineeriv lainete tekitaja veekogudel on tuul, mis tekitab muu hulgas merelainetuse. Vette visatud kivid ja voolutakistused tekitavad laineid. Sõitvaid laevu saadavad vöörilained.

## Tuulelainete tekkimine

Vasakpoolsel pildil on näitlikustatud tuulelainete tekkimist. Tuul puhub vasakult üle rahuliku veepeegli. Veepinnal peavad tuule ja vee erinevad horisontaalsed kiirused ühtlustuma.   Piirpinna moodustub mittepideva potentsiaalse voolamise tagajärjel.

## Pikad lained

Merevärinad võivad tekitada tsunamisid. Ka loodelained on pikad lained.

## Vaata ka
*Surfamine
Pinnalained

**Pinnalained** on lained, mis tekivad tahke keha, vedeliku või gaasi pinnal. 

Pinnalainete seas on seismilised pinnalained, akustilised pinnalained, tuulelained, raskuslained ja  kapillaarlained. 

## Veekogus esinevad pinnalained
Domineeriv lainete tekitaja veekogudel on tuul, mis tekitab muu hulgas merelainetuse. 

Walter Munki järgi hõlmavad nad veepeegli võnkumised, mille perioodid ulatuvad kümnendiksekunditest  (kapillaarlained) tundideni  (loodelained).

Vee (või muu vedeliku) pindpinevus määrab 2 cm-st väiksema lainepikkusega kapillaarlainete omadused. Suurema lainepikkuse puhul määrab lainete omadused inerts, raskusjõud ning sellest tingitud rõhu- ja liikumisemuutused. 

### Lühikesed ja pikad pinnalained
Pinnalaineid saab jagada lühikesteks ja pikkadeks. Lühikeste pinnalainete lainepikkus on vee sügavusest palju väiksem, pikkadest lainetest saab aga rääkida, kui lainepikkus on vee sügavusest vähemalt 20 korda pikem ja sel juhul ulatub lainete mõju veekogu põhjani.

Madalas, rannikulähedases vees tekivad sageli murdlained.

Vette visatud kivid ja voolutakistused tekitavad tüüpilisi pinnalaineid. 
Sõitvaid laevu saadavad vöörilained. Pinnalained on ka ummiklained.

## Viited

## Välislingid
* Kiirlaevad tekitavad tapvaid laineid
Potentsiaalne voolamine

**Potentsiaalseks voolamiseks** nimetatakse voolava aine (vedeliku või gaasi) voolamist, kui kiiruste vektorväli on niisugune, et tal on potentsiaaliväli (potentsiaal).  

Niisugune voolamine esineb homogeenses voolavas aines, kui ta on keerisevaba (rootorivaba) ning ei esine hõõrdejõude või need on tühised. Homogeense ning hõõrdumiseta voolava aine igal paigalseisust algaval voolamisel on niisugune potentsiaal. 

Potentsiaalne voolamine on Euleri liikumisvõrranditega kirjeldatava ideaalse vedeliku hüdrodünaamika erijuht.
Vektorväli

**Vektorväljaks** nimetatakse vektoranalüüsis funktsiooni, mis seab eukleidilise ruumi (või lokaalselt eukleidilise ruumi) igale punktile vastavusse vektori.

Vektorväljad on füüsikas sageli mudeliks. Nendega modelleeritakse näiteks voolava aine voolamise kiirust (sealhulgas suunda) eri punktides, mingi jõu (näiteks magnetjõu või gravitatsioonijõu) tugevust ja suunda eri punktides.

Üldisel kujul defineeritakse (puutuja)vektorvälju muutkondadel muutkonna puutujakihtkonna lõigetena. Nad on teatud tüüpi tensorväljad muutujal.

## Definitsioon
### Vektorväljad eukleidilise ruumi alamhulkadel
Olgu antud ''n''-mõõtmelise eukleidilise ruumi  \mathbb{R}^n lahtine ja sidus alamhulk *S*. **Vektorväli** on antud  vektorfunktsiooniga 
 V_x: S \to \mathbb{R}^n
tavalistes eukleidilistes koordinaatides (*x*1, ..., *x**n*). Kui hulgal *S* on veel teine koordinaadisüsteem *y*, siis uutes koordinaatides *y* avaldub seesama vektorväli kujul 
V_y := \frac{\partial y}{\partial x} V_x. Seega ei ole vektorväli lihtsalt skalaarväljade kogum.

Kui vektorväli *V* on *k* korda pidevalt diferentseeruv funktsioon, siis öeldakse, et *V* on C*k*-vektorväli.

Kui vektor on hulga *S* punktis *A* null (V(p) = 0), siis nimetatakse punkti *A* **statsionaarseks punktiks**.

*n*-mõõtmelises ruumis saab vektorvälja näitlikustada igale punktile rakendatud *n*-mõõtmelise vektori abil.

Olgu antud kaks hulgal *S* defineeritud C*k*-vektorvälja *V* ja *W* ning hulgal *S* määratud reaalarvuliste väärtustega C*k*-funktsioon *f*. Siis määravad skalaariga korrutamine ja vektorite liitmine

: (fV)(p) := f(p)V(p)

: (V+W)(p) := V(p) + W(p)

C*k*-vektorväljade mooduli üle C*k*-funktsioonide ringi.

### Vektorväljad muutkondadel

Olgu antud muutkond *M*. Siis **vektorväli** muutkonnal *M* seab muutkonna igale punktile vastavusse puutujavektori selles punktis. Teiste sõnadega, muutkonna *M* iga punkti *x* jaoks on määratud mingi puutujavektor selles punktis. Abstraktsemas keeles väljendatuna tähendab see, et vektorväli on puutujakihtkonna T*M* lõige.

Kui vektorväli kujutab endast pidevat, diferentseeruvat, siledat või analüütilist funktsiooni, siis me nimetame vektorvälja vastavalt pidevaks, diferentseeruvaks, siledaks või analüütiliseks. Tähtis on märkida, et need omadused on koordinaadistiku vahetuse korral invariantsed, nii et neid võib avastada, kui kasutada lokaalset väljendust mis tahes pideval, diferentseeruval, siledal või vastavalt analüütilisel kaardil.

Kõikide vektorväljade kogumit muutkonnal *M* tähistatakse sageli Γ(T*M*) või *C*∞(*M*,T*M*), eriti kui neid vaadeldakse puutujakihtkonna lõigetena; kõikide siledate vektorväljade kogumit tähistatakse mõnikord ka \mathfrak{X} (M).
Piiskop Henrik

**Henrik** on olnud kahe piiskopi nimi:

* **[[Henrik (Uppsala piiskop)|Henrik]]**, Uppsala piiskop, kelle legendi järgi tappis 1150. aastatel Soomes talupoeg Lalli
* **[[Henrik (Lundi piiskop)|Henrik]]**, Lundi piiskop  (suri umbes 1066)
Mamma Mia (täpsustus)

**Mamma Mia** (itaaliakeelsest üllatust või ahastust väljendavast väljendist *mamma mia* – 'mu ema') on mitme teose pealkiri: 
* **"[[Mamma Mia (laul)|Mamma Mia]]"**, ABBA laul 1975. aastast
* **"[[Mamma Mia! (muusikal)|Mamma Mia!]]"**, ABBA lauludel põhinev muusikal
* **"[[Mamma Mia!]]"**, 2008. aasta film
* **"[[Mamma mia (saade)|Mamma mia]]"**, telesaade
* **"Mamma mia. Stuudios on ainult naised"**, telesaate põhjal Tuuli Roosma kirjutatud raamat

**Mamma Mia** nime kannavad ka puhkemaja ja restoran Hiiumaal Kärdlas.
Läänetsuuga

**Läänetsuuga** (*Tsuga heterophylla*) on igihaljas okaspuuliik männiliste sugukonnast tsuuga perekonnast.

## Kirjeldus

Läänetsuuga kasvab Põhja-Ameerika loodeosa mägedes, enamasti kuni 100&nbsp;km kaugusel Vaiksest ookeanist; valdavalt kuni 600 meetri kõrgusel merepinnast. Esineb ka Kaljumäestiku läänenõlvadel ning Kanadas Briti Columbias.

Puu võib kasvada 30...80 meetri kõrguseks. Võra on tihe, lai ja koonusjas, ulatub sageli peaaegu maani. Vanematel puudel võib tüve alumine 30...40 meetrit laasuda. Tihedad oksad on horisontaalsed ja veidi tõusvad, tipust longus. Tüvi on sirge; selle läbimõõt võib ulatuda 2,7 meetrini. Koor on tumepruun ja õhuke.
Võrsed on heledad, kaetud umbes 1&nbsp;mm pikkuste karvakestega. Pungad on ümarad ja karvased. Lapikud okkad on 5...23&nbsp;mm pikkused ja 1,5...2&nbsp;mm laiused; tumerohelised ja läikivad, harvade väikeste sakkidega, otsast tömpteravad. Käbid on rippuvad, piklikovaalsed, 14...30&nbsp;mm pikkused; läbimõõt on suletuna 7...8&nbsp;mm, avatuna 18...25&nbsp;mm.

Noorena on puu kasv aeglane. Läänetsuuga eelistab pool- või täisvarju. Kasvab meelsasti teiste okaspuude varjus. Läänetsuuga on pikaealine; teada on üle 1200 aasta vanuseid isendeid.

## Kasutamine
Läänetsuugat kasvatatakse ka aia- ja pargipuuna muu hulgas Euroopas ja Uus-Meremaal. Eesti kliimas on noorena külmaõrn ega kannata talviseid tuuli. Eestis kasvab põõsasjalt või väikese puuna. Euroopasse toodi läänetsuuga 1860. aastal. Suurbritannias ja Uus-Meremaal on puu kohati naturaliseerunud.

Läänetsuugalt saadakse väärtuslikku tarbepuitu.

## Viited

## Välislingid
*
Saksa Rist

**Saksa Rist** (saksa keeles *Deutsches Kreuz*) oli Kolmanda Riigi autasu, mis oli järk kõrgem kui I klassi Raudrist, kuid madalam kui Rüütlirist.

Saksa Rist kullas anti sellele, kellel olid mõlemad Raudristid ning kes pärast I järgu Saksa Risti saamist sooritas veel kolm tegu, mis olnuks Raudristi I klassi väärilised. 

Saksa Risti kinnitas autasuks Adolf Hitler 16. novembril 1941. 

Saksa Risti anti välja kahte tüüpi: kullas ja hõbedas. Saksa Risti kullas valmistati rohkem kui hõbedas. Kuldne autasu anti vapruse eest, hõbedane autasu silmapaistva teenistuse eest. 

Autasu läbimõõt on 6,5 cm ja seda kanti sõdurikuue parema käe ülatasku peal. Kui isik oli saanud Saksa Risti nii hõbedas kui ka kullas, siis võis ta mõlemat korraga mundril kanda. 

Saksa Risti kullas anti välja maaväes 14 639, sõjalaevastikus 1481, Luftwaffes 7428, SS-is ja politseis 822 ja välismaalastele 14 tükki. Saksa Risti hõbedas anti välja maaväes 874, laevastikus 105, Luftwaffes 65, SS-is ja politseis 70 tükki. Välismaalased Saksa Risti hõbedas ei saanud.

Hiljem töötati veel välja Saksa Rist briljantidega, mis oma tähtsuselt pidi asuma Raudristi Rüütliristi ja Raudristi Rüütliristi tammelehtedega vahel, kuid sõda lõppes enne, kui seda autasu jõuti välja anda.

Eestlased, keda autasustati Saksa Ristiga kullas, olid *[[SS-Obersturmführer]]* Hando Ruus ja *[[Oberscharführer]]* Sven-Erik Olsson.

## Viited
Hilana Taarka

**Hilana Taarka** (**Darja Pisumaa**, **Darja Matrejeva**, **Vasila Taarka**; 22. märts 1856 Hilana küla, Petseri vald, Pihkva maakond, Pihkva kubermang – 27. detsember 1933 Võmmorski küla, Meremäe vald, Petserimaa) oli setu lauluema.

1920. aastatel esines ta mitmel avalikul kontserdil, sealhulgas Estonia kontserdisaalis, ning oli eeslauljaks esimesel setu laulupeol 1922. aastal. 

Ta on maetud Obinitsa kalmistule.

2008. aastal tehti temast dokumentaalaineline draamafilm "Taarka".

## Vaata ka
*Seto lauluema kuju
*Semmeni Olli
*Maarja Pähnapuu

## Viited

## Välislingid
*"Hilana Tarka suri". Päevaleht nr 1, 2. jaanuar 1934. Lk 7
*Elmar Päss. "Hilana Taarka". Eesti Kirjandus 1/ 1934
*Katre Merilaid. "Seto leelo". Uurimustöö. 2010 http://edlv.planet.ee/10c/leelo/seto9.pdf (vaadatud 08.07.2013)
**Küsitlus uurimistöö jaoks (vaadatud 5. juuli 2013)
Taarka (täpsustus)

**Taarka** (**[[Hilana Taarka]]**) oli setu lauluema (1856–1933).

Tema järgi on nime saanud:
* **"[[Taarka (näidend)]]"**
* **"[[Taarka (film)|Taarka]]"**, 2008. aastal esilinastunud film
Ali Smith

**Ali Smith** (sündinud 24. augustil 1962) on šoti kirjanik.

Ali Smithi romaan "Juhuslik" ("The Accidental") võitis 2005. aasta Whitbreadi kirjanduspreemia romaani kategoorias. Teos on ilmunud ka eesti keeles 2007. aastal kirjastuses Varrak Triin Taela tõlkes.

## Tunnustus
* 2002 Encore Award
* 2005 Costa Book Awards
* 2014 Costa Book Awards
* 2021 Orwell Prize
* 2022 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind
Samir Nasri

**Samir Nasri** (sündinud 26. juunil 1987 Marseilles) on endine Prantsusmaa jalgpallur.

Nasri oli ründav poolkaitsja ning tema loovust ja mängustiili on võrreldud Zinédine Zidane'i omaga.

Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja ka 2012. aasta EM-il, kus Inglismaa vastu mängides lõi avavärava.

2010. aastal valiti ta Prantsusmaa aasta jalgpalluriks.

## Saavutused
;Marseille
*UEFA Intertoto karikas: 2005
;Manchester City
*Premier League: 2011–12, 2013–14
*Football League Cup: 2013–14
*FA Community Shield: 2012

## Viited

## Välislingid
*Arsenal.com profiil (ingl k)
*Samir Nasri koduleht (pr k)
Janne Nurmik

**Janne Nurmik** (sündinud 11. septembril 1971) on eesti ajakirjanik ja poliitik.

Ta töötas Kuressaare Vanalinna koolis klassiõpetajana. Pärast seda töötas ta Saaremaa ajalehes Meie Maa ja Saarte Hääl reporteri ja toimetajana.

Ta töötab Raadio Kadis uudistetoimetaja ning diktorina. 

Ta astus 2. detsembril 2014 Keskerakonda ning on alates 2015. aastast Keskerakonna Saaremaa piirkonnajuht.

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa ajakirjanik ja õpetaja Janne Nurmik liitus Keskerakonnaga. Kesknädal, 7. november 2014
Mikael Forssell

**Mikael Kaj Forssell** (sündinud 15. märtsil 1981 Steinfurdis) on Soome endine jalgpallur.

Soome koondises on ta mänginud 86 matši ning löönud neis 29 väravat.
Meeruse sadam

**Meeruse sadam** (sadama kood: EE MRS) on sadam Kopli lahe kirdeosas Kopli poolsaare edelarannikul Bekkeri sadama kõrval. 

Meeruse ja Bekkeri sadamal on ühised omanikud.

Sadama maa-ala on 59 893 m2 ja veeala 52 000 m2. Sadamas on 11 kaid kogupikkusega 770 m, suurim sügavus kai ääres on 4,4 m. 

Suurim laev, mis võiks Meeruse sadamas silduda, on kuni 143 m pikk ja kuni 24 m lai süvisega kuni 4,2 m.

## Ajalugu
NSVL topograafilisel kaardil (c64 25T, 1:25 000) (1966—1987) on tänast Bekkeri sadamat ja Meeruse sadamat kokku nimetatud Kopli Lõunasadamaks (). 

Sadam kuulus enne Eesti taasiseseisvumist Tallinnas asunud kalurikolhoosile "Majak", mistõttu sadamas oli ka külmhoone, mis enam kasutuses pole.

## Viited

## Välislingid
*Meeruse sadam Sadamaregistris
Karinu mõis

**Karinu mõis** (saksa keeles *Kardina*) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

## Ajalugu
Karinu mõis eraldati 1666. aastal Andreas von Roseni poolt Väinjärve mõisast.  1686. aastast nimetatakse Kardinat oma 21 1/2 adramaaga iseseisva mõisana.

1805. aastal toimusid talurahvarahutused Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas Karinu ja Orina mõisas, öise rehepeksu vastu. Karinu mõisa juurde kuulus ka  Kuusna karjamõis.

Rosenite suguvõsale kuulus Karinu kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

## Mõisakompleks
17. sajandil rajati mõisa härrastemaja, mis oli lihtne puust hoone koos väikese iluaiaga. 

1770. aastatel lasi Hans Heinrich von Rosen rajada uue barokse peahoone. Kivist härrastemaja oli ühekorruseline ja kelpkatusega.

1821. aastal lisati Karl Wilhelm von Roseni nõudmisel klassitsistlik sammasrõdu.

19. sajandi lõpul lasi tollane mõisnik Paul Alexander von Rosen juurde ehitada klassitsistliku tiibhoone.

Pärast võõrandamist hakkas peahoones tööle Karinu kool, mis tegutses seal 2000. aastani.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Karinu mõisast Eesti Mõisaportaalis
Bronisław Geremek

**Bronisław Geremek** (sünninimega **Benjamin Lewertow**; 6. märts 1932 – 13. juuli 2008) oli Poola ajaloolane ja poliitik.

Geremek oli Poola Demokraatliku Liidu üks rajajaid ja Demokraatliku Liidu parlamendifraktsiooni esimees aastatel 1990–1997. 1991. aastal tegi president Lech Wałęsa Geremekile ülesandeks moodustada valitsus, kuid see ei õnnestunud.

Aastatel 1989–2001 oli Geremek Poola parlamendi alamkoja liige, juhtides põhiseaduskomisjoni (1989–1991), välisasjade komisjoni (1989–1997) ning Euroopa asjade komisjoni (2000–2001). Aastatel 1997–2000 pidas Geremek välisministri ametit Jerzy Buzeki valitsuses. Geremek kirjutas alla Poola NATOga liitumise lepingule (1999).

2004. aastal valiti Geremek Euroopa Parlamenti.

Geremeki isa oli rabi, kes suri Auschwitzi koonduslaagris.

Geremek hukkus liiklusõnnetuses.

## Tunnustus
* 1998 Karl Suure auhind
* 2002 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
Linzi kollektsioon

**Linzi kollektsioon** on Adolf Hitleri erakunstikogu. Erakogu kavatses Hitler kasutada suure „Führermuseumi” tuumikuna, mis pidi ehitatama 1950. aastaks Austriasse Linzi. Erakogu sisaldas 4731 teost, lisaks maalidele ka gobelääne, skulptuure, mööblit ja portselani. Kogusse koguti Teise maailmasõja ajal okupeeritud Euroopa riikide kunstimuuseumitest ja erakogudest rekvireeritud kunstiteoseid.

## Välislingid
* Linzi kollektsiooni tutvustus Berliini muuseumi veebilehel
Holden

**Holden**, varem tuntud ka kui **General Motors-Holden**, oli Austraalia automark ja autosid tootev ettevõte asukohaga Port Melbourne'is.

Ettevõtte **J.A Holden and Co** asutas James Alexander Holden 1856. aastal. Algul oli see naha- ja sadulsepaettevõte. 1908 hakati tegelema autode hooldusega ja hakati tootma mootorrattakülgkorve. 1913 valmistati esimene auto. 1919 hakati valmistama autokeresid erinevatele automarkidele, peamiselt Chevrolet'le. 1931. aastast oli Holden see General Motorsi (GM) tütarettevõte. 2005. aastast on ettevõtte ametlik nimi **GM Holden Ltd.**

2007. aasta novembris oli ettevõtte palgal 6500 inimest.

Holdeni turuosa Austraalias oli 2000. aastal 27,5% ja 2006. aastal 15,2%.

17. veebruaril 2020 teatas General Motors, et Holdeni nime kandvate autode tootmine lõpetatakse 2021. aastaks. Uudis ilmus pärast seda, kui General Motors oli teatanud, et ei tooda enam parempoolse rooliga sõidukeid. Seejärel lahkuti Austraalia ja Uus-Meremaa turult.

## Mudelid

Mitmed Austraalias Holdeni kaubamärgi all müüdavad mudelid vastavad teise General Motorsi tütarettevõtte, Opeli mudelitele.

* Adventra
* Apollo
* Astra
* Barina
* Berlina
* Calais
* Caprice
* Captiva
* Combo
* Commodore
* Crewman
* Cruze
* Monaro
* Nova
* Rodeo
* Statesman
* Tigra
* Ute
* Vectra
* Viva

## Viited

## Välislingid
* Holdeni koduleht
* Heiki Suurkask, "Holdeni viimsed päevad, ehk kuidas kauged omanikud Austraalia uhkusele lõpu teevad" Delfi Forte, 18. detsember 2013
Grinda

**Grinda** (*Globicephala*) on delfiinlaste sugukonda kuuluv veeimetajate perekond. 

Perekonda kuulub kaks liiki: tavagrinda (*Globicephala melas*) ja troopikagrinda (*Globicephala macrorhynchus*).

Nad toituvad peamiselt väikestest kaladest ja taimedest.

Grindad kuuluvad väheste menopausiga imetajate hulka.
Haavik

**Haavik** ehk **haavamets** on mets, kus domineerivad haavapuud.

Eestis võib haavikuid kohata näiteks Väinameres asuval Vareslaiul.

## Vaata ka
*lehtmets
Epilimnion

**Epilimnion** (ka *pealisvesi*) on kihistunud veekogu (enamasti järve) kõige ülemine veekiht (limnion), mis asetseb allpool oleva hüpolimnioni peal (kui eristatakse ka metalimnioni, siis viimase peal). 

Epilimnion on hüpolimnioniga võrreldes soojem, enamasti kõrgema pH ja lahustunud O2 kontsentratsiooniga. Et epilimnion on veekogu kõige pealmine kiht, on see tugevasti mõjutatud tuulest ja sageli sellest tingitud turbulentsusest. Epilimnionis leiab aset lahustunud gaaside (O2 ja CO2) vahetus atmosfääriga.

## Vaata ka
*Hüpolimnion
*Metalimnion
Hüpolimnion

**Hüpolimnion** (eesti keeles nimetatud ka *alusveeks*) on kihistunud veekogu (enamasti sügava järve) kõige alumine veekiht.

Üldjuhul on see kiht kõige külmem suvel ja kõige soojem talvel, mil veekogu võib olla jääga kaetud.

Sügavates parasvöötme järvedes on hüpolimnioni veemassiiv aasta ringi 4&nbsp;°C ringis. Väiksematel laiuskraadidel (soojema kliimaga aladel) võib hüpolimnioni veemassiivi temperatuur olla palju kõrgem kui 4&nbsp;°C.

## Vaata ka
*Metalimnion
*Epilimnion
Eufootne vöönd

**Eufootne vöönd** (ka *foot(ili)ne vöönd*, *eufoot(ili)ne (sügavus)vöönd*) on järves või mere sügavusvöönd, kuhu jõuab fotosünteesiks piisavalt päikesekiirgust.

Eufootilise kihi paksus võib vaadeldavas veekogus mingil perioodil läbipaistvuse vähenedes suuresti muutuda. 

Eufootilise kihi "vastand" on afootiline kiht, kuhu päikesevalgust praktilist ei jõua; nende vahele jääb düsfootne ehk valgusvaene vöönd.

Eufootsel vööndil saab eristada trofogeenset kihti, kus fotoautotroofide (taimede, fütoplanktoni) poolt läbi viidud fotosüntees on intensiivsem kui energiatarbimine.

## Vaata ka
*Afootne vöönd
*Düsfootne vöönd
*Trofogeenne kiht
Afootne vöönd

**Afootne vöönd** (ka *afoot(ili)ne sügavusvöönd*, *valguseta sügavusvöönd*) on see osa veemassiivist, kuhu päikesekiirgust ei jõua või jõuab seda üliväikestes kogustes. 

Kokkuleppeliselt loetakse afootseks kihiks seda osa veesambast, kuhu langeb vähem kui 1% päikesekiirgusest. Järelikult on selles veekihis ainsaks valguseks bioluminestsents. Afootse kihi sügavus oleneb suuresti vee läbipaistvusest ja aastaajast. 

Afootset vööndit eraldab eufootsest vööndist vahekiht – düsfootne vöönd.

## Vaata ka
*Düsfootne vöönd
*Eufootne vöönd
Abüssopelagiaal

**Abüssopelagiaal** on maailmamere ökoloogiline vertikaalne vöönd, pelagiaali osa.

Abüssopelagiaali algab kokkuleppeliselt umbes 2500–3000 meetrist ja ulatub kuni maailmamere süvikuteni (umbes 11 000 m). 

Sealsesse kihti ei jõua kunagi päikesevalgus, seetõttu puuduvad seal ka taimed. 

Abüssiopelagiaali elustik on suhteliselt liigivaene, seal elavad organismid peavad taluma ülisuuri rõhkusid (300–1100 at). 

Kitsamas tähendus peetakse **abüssopelagiaali** all silmas sügavust kuni 6000 m, suuremate sügavustega vööndit nimetatakse siis ultraabüssopelagiaaliks.

Abüssopelagiaali all lasuvat vastavat bentaali sügavusvööndit nimetatakse abüssaaliks.

## Vaata ka
*Abüssaal
Coimbatore

**Coimbatore** (tamili கோயம்புத்தூர், *Kōyamputtūr*) on linn Indias Tamil Nadu osariigis, Coimbatore ringkonna keskus ja elanike arvult osariigi teine linn. Asub Noyyali jõe ääres Nīlgiri mäestiku lähedal.

Coimbatore on tekstiilitööstuse ja masinaehituse keskus. Linnas toodetakse muuhulgas päikesepatareisid.

## Välislingid

*http://www.coimbatore-corporation.com/
Éowyn

**Èowyn** on J. R. R. Tolkieni kolmikteose "Sõrmuste Isand" tegelasi.

## Taust
Éowyni isa Eomund oli Ratsuri Margi juht ja ema Theodwyn oli Rohani kuningas Théodeni õde. Éowyni vanem vend Eomer sündis aastal 2991. Nende isa Eomund tapeti 3002. aastal orkide poolt. Nende ema aga haigestus ja suri varsti pärast seda. Orvuks jäädes oli Èomer umbes 11-aastane ja Èowyn 7-aastane.

Pärast vanemate surma viis nende onu kuningas Thèoden lapsed enda juurde elama ja kasvatas nad üles koos oma poja Théodrediga. Onu oli neile päris isa ja Théodred lihase venna eest.

Èowyn kasvas kauniks naiseks. Tal olid pikad blondid juuksed ja hallid silmad. Ta õppis hobusega ratsutama ja mõõka käsitlema. Ta armastas palavalt oma rahvast ning oli tugev ja kartmatu. Samuti oli temas Lossarnachi vanaema Morwnilt päritud uhkus ja graatsia.

3014. aastal jääb kuningas Thèoden haigeks. Ta vananeb enneaegu ja tema otsustusvõime on häiritud. Tema nõunik Grima on aga tema ja Rohani rahva teadmata Sarumani käsilane. Grima kasutab ära kuninga nõrkust ning mürgitab ta meeli, et kiirendada veelgi kuninga allakäiku ning nõrgestada Rohani riiki. Grima ihaldab palavalt Èowyni ning võis olla, et Saruman on Grimale Èowyni lubanud kui tema teenete tasu.

Haige Thèodeni eest hoolitsemise kohus laskub Èowyni õlule. Viis aastat näeb Èowyn, kuidas tema armastatud jääb üha viletsamaks, abitumaks. Èowyni mure oma onu pärast seguneb pettumusega, sest tema jääb haiget onu põetama samal ajal kui Èomer ja Thèodred kaitsevad Rohani piire vaenlase eest. Grima teravad sõnad tekitavad veelgi enam Èowynis meeleheidet ja masendust, justkui oleks tema ja Rohani kuninglik koda kaotanud oma au. Èowyni käitumine muutub aina külmemaks ja eemalolevamaks. Ta on justkui kaunis lill, mida puudutanud pakane.

25. veebruaril 3019 Thèorded tapetakse. Hiljem selgub, et see oli Sarumani soov, et kõrvaldada kuninga ainus poeg ja pärija.

2. mail, kui Èowyn ootab Thèodeni, saabuvad Kuldsesse Halli Gandalf, Aragorn, Legolas ja Gimli. Gandalf vabastab Thèodeni Sarumani mõju alt ja Thèoden tõuseb ja läheb välja ning hingab taas vaba õhku. Èowyn aitab oma onul kõndida, kuid Thèoden ütleb, et enam pole midagi karta, ja Èowyn usaldab oma onu Gandalfi hoolde.

Siis märkab Èowyn esimest korda Aragorni. Aragorn paistab talle kuninglik – täis elujõudu ja väge, kõike mida ta on ihaldanud, ja Èowyn armub temasse.
Anoksiline keskkond

**Anoksiline keskkond** ehk **hapnikuvaba keskkond** ehk **hapnikuta keskkond** on elukeskkond, kus puudub vaba hapnik, kuid hapnik võib esineda keemilistesse ühendeisse seostatuna, näiteks sulfaatides, nitraatides. Sellist keskkonna seisundit nimetatakse **anoksiaks**. 

Anoksilist keskkonda asustavad anaeroobid. 

## Vaata ka
*Aeroobne keskkond
*Anaeroobne keskkond
*Hüpoksia
Troofsus

**Troofsus** ehk **toitelisus** on mingis veekogus selle aineringes liikuvad orgaanilised (humiinained) ja anorgaanilised ained (mineraalained ja biogeenid), mis ringlevad nii veesambas kui ka veekogu setteis, kusjuures see väljendab nende ühendite hulka, liikumiskiirust ja põhjasetteisse akumuleerumise intensiivsust. 

Troofsuse alusel saab eristada järvetüüpe, mille hulka kuuluvad näiteks oligotroofsed, düstroofsed ja eutroofsed järved.

## Vaata ka
*Troofsusklassifikatsioon
Antonio Negri

**Antonio Negri** (1. august 1933 – 16. detsember 2023), ka **Tony Negri**, oli Itaalia marksistlik poliitiline filosoof. Negri tuntumate teoste hulka kuuluvad koos Michael Hardtiga kirjutatud "Impeerium" (inglise keeles "Empire") ning tema tööd Spinozast.

Ta sündis Itaalias Padovas, mille ülikoolis sai temast poliitilise filosoofia professor. Negri asutas 1969. aastal koos Oreste Scalzone ja Franco Pipernoga kommunistliku rühmituse Potere Operaio ('tööliste jõud') ja oli Autonomia Operaia juhtiv liige. 1970. aastatel süüdistati teda mitmes kuriteos, sealhulgas rühmituse Punased Brigaadid nõustamises ja mais 1978 toimunud Aldo Moro atentaadis. Ta mõisteti 1984. aastal 30 aastaks vangi riigivastase tegevuse eest. Kaks aastat hiljem lisati karistusele veel 4,5 aastat. Selle vastu protestisid nii Amnesty International kui ka paljud filosoofid, kes mõistsid hukka Itaalia terrorismivastase võitluse seadused. Ta valiti 1983. aastal parlamenti, millega seoses sai puutumatuse.

Negri läks Prantsusmaale ja õpetas Université de Vincenneses ja Collège International de Philosophies koos Jacques Derrida, Michel Foucault' ja Gilles Deleuze'iga. 1997 pöördus ta tagasi Itaaliasse, et oma karistus lõpuni kanda. Ta vabanes vangist 2003. aastal. Ta elas vaheldumisi Veneetsias ja Pariisis koos elukaaslase, prantsuse filosoofi Judith Revaliga.

## Välislingid
*Impeerium, ­natsionalism ja Lenini tagasitulek Anders Härm, Eesti Ekspress, 31. juuli 2008
Gustav Tammann

**Gustav Heinrich Johann Apollon Tammann** (28. mai 1861 Jamburg – 17. detsember 1938 Göttingen) oli baltisaksa keemik.

Gustav Tammann oli baltisakslane (mõnedel andmetel isa poolt eesti päritolu). Sündis Peterburi kubermangus Jamburgi linnahaigla arsti perekonnas.

Pärast Tartu Kubermangugümnaasiumi lõpetamist alustas ta 1879. aastal füüsikaõpinguid Tartu Ülikoolis, kuid õppejõudude Carl Ernst Heinrich Schmidti ja Wilhelm Ostwaldi mõjul valis lõpuks keemia. Lõpetamise järel jäi Tammann tööle ülikooli keemiakateedri juurde, sai seal 1885. aastal magistrikraadi ning 1890. aastal doktorikraadi. Oli 1887–1889 eradotsent, 1889–1892 dotsent, 1892–1902 professor Tartus, 1903–1929 professor Göttingenis.

Gustav Tammann lõi Tartus laialdase tunnustuse võitnud füüsikalise keemia koolkonna ning oli üks füüsikalis-keemilise analüüsi rajajaid.
 
Aastal 1900 avastas ta jää erinevate struktuursete vormide olemasolu. Need erinevad vormid moodustuvad kõrgel rõhul.

## Tunnustus
*1910 – valiti Göttingeni Teaduste Seltsi liikmeks 
*1912 – valiti Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks (1917–1925 Venemaa Teaduste Akadeemia, 1925–1927 NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliige, 1927. aastast auliige (välisliige))
*1919 – valiti Preisi Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks

## Isiklikku
Tema lapselaps on astronoom Gustav Andreas Tammann.

## Viited

## Kirjandus
*Vello Past, "Keemia suurkuju Gustav Tammann: 150 aastat Tartu ülikoolis koolitatud kuulsa keemiku sünnist", Akadeemia 2011, nr 6, lk 1127–1134.

## Välislingid
* Werke von Gustav Heinrich Johann Tammann
* Teoseid
*
Piiumetsa mõis

**Piiumetsa mõis** (saksa keeles *Piometz*) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Türi valda Järva maakonnas.

## Ajalugu
Piiumetsa mõis rajati 1623. aastal ning selle esimene omanik oli Kiltsi mõisnik Otto von Uexküll. Hiljem läks see tema tütrele Sophie Gertrudele ja tolle abikaasale Fabian von Zoegele. 

1678. aastal müüsid Zoeged mõisa Otto Reinhold von Taubele, kes selle 1686. aastal Gustav Johann von Essenile edasi müüs. Essenite valdusse jäi Piiumetsa mõis 1732. aastani, mil selle sai endale endine Rootsi sõjaväelane ooberstleitnant Toomas Jõerist (1677– u 1750). 

Toomas Jõerist võitles vabatahtlikuna 1700. aastal Narva lahingus ning pärast pooleaastast kosumist haavatasaamisest (Jörist) kuulus Põhjasõja ajal Rootsi armee Smalandi, seejärel Meyerfeldti tragunirügemendi koosseisu, võitles poolakate, saksilaste ja venelaste vastu Poltava all. Langes venelaste kätte vangi ja viibis Siberis vangistuses 1723. aastani. Vabanenult asus elama Kadrinasse ja tegutses seal 1732. aastani, mil sai endale Piiumetsa mõisa. Ta asutas talurahva lastele kooli, vabastas osa talupoegi ka pärisorjusest ning tegutses Türi kiriku vöörmündrina.

1750. aastal läks mõis Adam Friedrich von Stackelbergile ja 1799. aastal Carl Alexander von Sternile.

19. sajandil kuulus mõis Helffreichidele. 1899. aastal ostsid mõisa Rausch von Traubenbergid Lokuta mõisast. Nende kätte jäi see kuni võõrandamiseni. Mõisakeskus kuulus neile kuni 1939. aastani.

## Mõisakompleks
Piiumetsa mõisa uus peahoone valmis 1903. aastal. Heimatstiilis hoone esimene korrus on kivist ja teine puidust. Pärast mõisa võõrandamist rajati sinna korterid, kuhu majutati peamiselt 9. Mai kolhoosi töötajaid, sealhulgas mujalt Nõukogude Liidust sisserännanuid. Mõisa saalis peeti kolhoosipidusid. Hoone taheti 1980. aastate algul renoveerida kultuurikeskuseks, kuid seoses Eesti iseseisvumisega jäid tööd pooleli ning hoone on seisnud aastaid tühjana.

Mõisa endine peahoone ja ka suurem osa kõrvalhooneid jääb uuest härrastemajast umbes sada meetrit loodesse. Enamikust kõrvalhoonetest on alles varemed.

2016. aasta sügisel põles mõisa peahoone, järele jäid vaid esimese korruse kiviseinad.

## Vaata ka
* Eesti mõisate loend
* Piiumetsa

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud" Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Piiumetsa mõisa tutvustus Eesti mõisaportaalis
*Vana pilt: Piiumetsa mõis Järva Teataja (2011)
Moodne viievõistlus 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Moodne viievõistlus]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 21. ja 22. augustil, mängus oli 2 komplekti medaleid, üks meestele ja teine naistele. Võisteldi individuaalses arvestuses ja osa võttis 72 sportlast. Avaala vehklemine peeti Olümpia pargis asuvas vehklemishallis, laskmine toimus laskehallis. Kolmas ala ujumine peeti Yingdongi veealade kompleksis. Ratsutamine ja viimase alana peetav jooks toimusid olümpia spordikeskuses.
 
## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Mehed


  

Finaal: 21. august 
Osavõtjaid: 36
Olümpiavõitja 2004: Andrei Moissejev, Venemaa 5480
Ametlikud tulemused: Finaal 


### Naised


  

Finaal: 22. august 
Osavõtjaid: 36
Olümpiavõitja 2004: Zsuzsanna Vörös, Ungari 5448
Ametlikud tulemused: Finaal


## Medalid

## Välislingid
 
* Moodsa viievõistluse ametlik lehekülg Pekingi OM-il
* UIPM-i koduleht
Assali järv

**Assali järv** asub Djibouti keskosas Adeni lahe lähedal. 

Järve vee soolsus on 34,8%, mis ületab kümnekordselt maailmamere soolsuse. Järve pindala on 54 km² ja see asub 153 (teistel andmetel 155) m allpool merepinda. Järve toidavad maa-alused allikad.

Suvel on järve vee temperatuuriks mõõdetud 57 °C, keskmine temperatuur on 33–34 °C.

Järve ümbritseb soolaväli, kust kogutud soola viiakse karavanidega Etioopiasse.
Algitsiid

**Algitsiid** ehk **vetikatõrjeaine** on mürkkemikaal, mis hävitab või pärsib vetikate kasvu.

Algitsiide kasutatakse sageli ujumisbasseinides, kus seetõttu võib kasutada vähem kloriide.
Fjodor Taranovski

**Fjodor Taranovski** (vene keeles *Федор Васильевич Тарановский*; 24. mai 1875 Płońsk, Poola – 23. jaanuar 1936 Belgrad) oli õigusteadlane.

Ta sündis Varssavi lähedal segaperekonnas: isa oli venelane ja ema poolatar.  

Fjodor (Theodor) Taranovski õppis Varssavis gümnaasiumis, 1896. aastal lõpetas kuldmedaliga Varssavi ülikooli õigusteaduskonna, kuhu jäi ka pärast lõpetamist tööle. Aastatel 1902–1903 stažeeris Heidelbergi, Göttingeni ja Berliini ülikoolis. 

1905. aastal kaitses Peterburi ülikoolis magistritöö. 1908. aastal valiti Taranovski Jaroslavli juriidilise lütseumi erakorraliseks professoriks, 1911. aastal kaitses ta Peterburi ülikoolis doktoriväitekirja. 

Oli aastatel 1908–1917 Tartu ülikooli vene õiguse ajaloo professor. 1917. aasta sügisest töötas Petrogradi ülikoolis vene õiguse ajaloo korralise professorina. 1920. aastal lahkus Venemaalt ning töötas Belgradi ülikoolis professorina. 

## Välislingid
* Teoseid
* Elulooline artikkel (vene keeles)
* Valentin Ovtšinnikov ja Fjodor Taranovski. Kaksikportree
Ujumise olümpiarekordid

** [[Ujumine (spordiala)|Ujumise]] [[olümpiarekord]]id **

Rahvusvaheline Olümpiakomitee kinnitab olümpiamängudel basseinipõhistel ujumisvõistlustel kiireimaid aegu olümpiarekorditena. Meeste ujumine on kuulunud suveolümpiamängude ametlikku programmi alates kaasaegsete olümpiamängude loomisest 1896. aastal Ateenas; alates 1912. aastast lubati naisi osalema olümpiamängudel. 1896. aasta olümpiamängude ujumisvõistlused toimusid Egeuse mere lahes, kus ujujatelt oodati kaldale ujumist - Ungari ujuja Alfréd Hajós võitis sel aastal kaks kuldmedalit, öeldes: „Minu tahe elada ületas täielikult minu soovi võita ." 1900. aasta suveolümpiamängudel Pariisis ujumisvõistlused toimusid Seine'i jões ja 1908. aasta suveolümpiamängude ujumisvõistlused peeti 100-meetrises basseinis, mida ümbritses kergejõustikurada Valge linna staadionil Londonis. 

Võistlused toimuvad neljas ujumiskategoorias: vabaujumises, seliliujumises, rinnuliujumises ja libliujumises, erinevatel vahemaadel ja kas individuaalsel või teatevõistlusel. Samuti peetakse nii kompleksujumise ujumisvõistlusi, nii individuaalselt kui ka teatevõistluses, kus kasutatakse kõiki nelja ujumise kategooriat. Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel ujumises võistlesid nii mehed kui naised kuueteistkümnel võistlusel, mõlemast soost samadel võistlustel, välja arvatud 800 m vabaujumises (ainult naistele) ja 1500 m vabaujumises (ainult meestele). 32-st basseinipõhisest võistlusest on USA ujujatel kaheksateist olümpiarekordit, sealhulgas üks on kahasse Kanadaga. Austraalia ja Hiina ujujatel on igaühel kolm rekordit, Ungarile kuulub kaks rekordit ja ühe rekordiga on tabelis Hollandi, Brasiilia, Jaapani, Suurbritannia, Singapuri ja Rootsi. 2016. aasta suveolümpiamängudel püstitati kolmteist praegust olümpiarekordit. 

### Mehed

### Naised

## Vaata ka
*Olümpia medalivõitjad ujumises (mehed)
*Olümpia medalivõitjad ujumises (naised)
*Ujumine olümpiamängudel
*Ujumise maailmarekordid
Clement Attlee

**Clement Richard Attlee, esimene krahv Attlee** (3. jaanuar 1883 – 8. oktoober 1967) oli Briti poliitik, Ühendkuningriigi peaminister aastatel 1945–1951 ning leiboristide liider aastatel 1935–1955. Attlee oli asepeaminister Winston Churchilli sõjaaegses koalitsioonivalitsuses. Aastatel 1935–1940 ja 1951–1955 oli ta opositsiooni juht. Ta on siiani pikimalt ametis olnud leiboristide partei liider. 

Atlee juhitud leiboristid tulid võimule pärast ülekaalukat võitu 1945. aasta üldvalimistel, kandideerides lubadustega riik sõjajärgsetest kitsikustest välja tuua. Suurele tööhõivele ja segamajandusele orienteeritud uus valitsus laiendas ka märkimisväärselt riigi pakutavate sotsiaalteenuste ulatust, riigistades selleks erinevaid tööstuseid ja avalikke teenuseid ning tehes sotsiaalseid reforme (Riikliku Tervisehoiuteenistuse rajamine 1948, National Insurance Act 1946, National Assistance Act 1948). Reforme tehti ka ametiühinguid ja töötingimusi puudutavates õigusaktides ning rajati rahvusparkide süsteem. Attlee välispoliitika keskendus dekoloniseerimisele, seejuures India jagamisele (1947), Birma ja Ceyloni iseseisvumisele ning Briti mandaatide likvideerimisele Palestiinas ja Transjordaanias. Ta toetas Marshalli plaani, ärgitas Ameerika Ühendriike osalema külmas sõjas ning propageeris NATO loomist Nõukogude Liidu juhitud idabloki vastu. Tema juhtimise all asus Ühendkuningriik 1947. aastal looma omaenda tuumaheidutusvõimet ning samuti osalesid Briti väed Malaia kriisis (1948), Berliini õhusillas ning pärast nappi leiboristide võitu 1950. aasta valimistel ka Korea sõjas lõunakorealaste poolel.

Reformidest hoolimata ei õnnestunud Attlee valitsusel toidu-, elamispinna- ja ressursipuudust siiski täielikult lahendada. Lisaks sõltus riik üsna tugevalt Ameerika Ühendriikide abirahadest ning mitmel korral räsisid seda valuutakriisid. Leiboristid said 1951. aasta üldvalimistel napilt lüüa, kogudes küll konservatiividest napilt rohkem hääli. Attlee jäi edasi parteijuhiks, kuid pani pärast 1955. aasta valimiste kaotamist ameti maha. Seejärel kutsuti ta Lordide koja liikmeks, kus ta töötas kuni surmani 1967. aastal.

## Tunnustus
*1947 – valitiLondoni Kuningliku Seltsi liikmeks
Aleksei Severtsov

**Aleksei Nikolajevitš Severtsov** (vene keeles *Алексей Николаевич Северцов*; 29. september 1866 Moskva – 19. veebruar 1936 Moskva) oli Vene zooloog ja evolutsiooniteoreetik.

Lõpetas 1889 Moskva ülikooli professor M. A. Menzbieri õpilasena, jäi seejärel tema juurde tööle ja kaitses samas 1895 magistri- ja 1898 doktoriväitekirja. Töötas seejärel lühikest aega Moskva ülikoolis zooloogia eradotsendina, kust kutsuti 1898. aastal Tartu Ülikooli erakorraliseks professoriks. 1902 nimetati TÜ zooloogiakateedri korraliseks professoriks, kuid siirdus veel samal aastal Kiievi ülikooli, kus töötas 1911. aastani. Aastatel 1911–1930 oli Moskva ülikooli zooloogiaprofessor. NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik (1920), Ukraina NSV Teaduste Akadeemia akadeemik (1925). On loomade evolutsioonilise morfoloogia rajajaid.

Tartu Ülikooli professor 1899–1902.

## Välislingid
* Teoseid
* Aleksei Severtsovi rindportree
* Biograafiline artikkel (vene keeles)
Alexander Schmidt

**Hermann Adolf Alexander Schmidt** (27. mai 1831 Muhu saar – 22. aprill 1894 Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane ja füsioloog. Aastatel 1885–1890 oli ta Tartu ülikooli rektor.

Alexander Schmidt lõi vere hüübimise fermentatiivse teooria, näidates, et fibrinogeeni muutumine fibriiniks on ensümaatilise protsessi tulemus. Ta nimetas vastavat veel avastamata ensüümi trombiiniks ja selle lähteainet protrombiiniks. Ta pani hüübimisvastaste süsteemide loomisega aluse kliinilise hematoloogia ja vereülekande edenemisele. Veel uuris ta vere hingamisfunktsioone ja seda, kuidas oksüdeerumisprotsessid muudavad vere värvust.

## Elulugu
Schmidt lõpetas 1858. aastal Tartu ülikooli meditsiinidoktori kraadiga. Seejärel töötas ta Felix Hoppe Seyleri assistendina Berliinis ja Carl Ludwigi assistendina Leipzigis. Aastatel 1862–64 töötas ta Tartu ülikoolis füsioloogilise keemia ja füsioloogia eradotsendina, 1864–69 dotsendina, olles ühtlasi Tartu Veterinaariakooli õppejõud. Aastatel 1869–1894 oli ta Tartu ülikooli professor ja füsioloogiakateedri juhataja (Friedrich Bidderi järeltulijana), 1877–1880 arstiteaduskonna dekaan ja 1885–1890 Tartu ülikooli rektor.

1884 võeti ta Saksa Loodusuurijate Akadeemia Leopoldina liikmeks.

## Mälestuse jäädvustamine
Tartu Ülikooli Uude Anatoomikumi on paigaldatud Schmidti mälestustahvel, õppehoonest teisel pool Näituse tänavat seisab aga Kassitoome pargis Alexander Schmidti monument.

## Isiklikku
Tema poeg oli matemaatik Erhard Schmidt.

## Kirjandust
* Maie Toomsalu, "Tartu Ülikooli Vana Anatoomikumi professorid". - Tartu, 2002, lk 87–91 (Sisaldab ka bibliograafiat)

## Välislingid
* Teoseid
Eesti-Haginsk

**Eesti-Haginsk** (vene keeles *Эсто-Хагинское*) oli eesti küla, mis rajati 1877. aastal Stavropoli kubermangu kalmõkkide maadele. Küla on saanud nime umbes 5 km lõuna pool paikneva Hagin-Sala jõe järgi.

Eestist väljarännanud rentisid kõigepealt maad väidetavalt kohalikult Kalmõkkia vürstilt. Küla hiilgeaegadel elas seal ja selle ümbruses umbes 600 eestlast ja 200 sakslast. Neil oli kaks puhkpilliorkestrit, kool (eesti keelt õpetati peaaegu kuni Teise maailmasõjani), kirik, muuseum ja tuuleveskid.

Küla naabrid lõunas olid sakslased. Nende küla kandis eesti keeles nime Saksa-Haginsk, saksa keeles *Deutsch-Haginsk* või *Kronental*. Tänapäeval on küla nimi Uljanovskoje. Ka Eesti-Haginskis oli umbes 25% elanikest sakslased.

Läänes paiknes umbes 8 km kaugusel venelaste Romanovka küla. Põhjas ja idas paiknesid osalt rändava eluviisiga kalmõki hõimud.

Eesti-Haginskist lähtunud väljarändajad asutasid 1922. aastal külast lõuna poole Esto-Altai asula ja külast kagu poole Vinogradnoje asula.

Eesti- ja Saksa-Haginsk liideti 1924. aasta algul kalmõkkide nõukogude riigitaolise moodustisega, millest tänapäeval on tekkinud Kalmõkkia Vabariik. Kui 1944. aastal likvideeriti kalmõkkide autonoomia ja nad küüditati, nimetati eesti küla ümber, uueks nimeks sai **Stepnoje**. Kui 1950. aastate keskel kalmõkkide autonoomia taastati, nimetati küla taas ümber, sedakorda naabruses paiknenud kalmõki asula (Jašlt) järgi – **Jašalta**. Seda nime kannab ta ka tänapäeval. Omaaegne Jašlt sai kunagi ümbernimetuste käigus uue nime – *Soljonoje* – ja tagasinimetamisel jäi selle küla nimi muutmata.

Üks kuulsamaid Eesti-Haginskist pärit eestlasi oli Nõukogude armee Eesti Laskurkorpuse juht, kindralleitnant Lembit Pärn.

1995. aastal asutati kohalik koduloomuuseum, mille väljapanekust suure osa võtab enda alla eestlastega seotu.

Jašaltas oli 2003. aastal umbes 5200 inimest, kellest 89 olid eestlased (umbes 1,7% asula elanike üldarvust). 2012. aasta seisuga on eestlasi hinnanguliselt alles veel umbes 50, kellest vaid viis-kuus vanemat inimest eesti keelest aru saab; eesti päritolu elanikke on siiski rohkem. Küla on Jašalta rajooni keskus.

## Viited

## Kirjandus
*Jüri Meomuttel. "Eesti Haginska". // Eesti asunikud laialises Wene riigis. Tartu 1900. Lk 38-41.
*August Nigol. "Eesti-Haginsk". // Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal. Tartu 1918. Lk 66.
**Kaukaaslane*. "Eesti-Haginski küla Kaukaasias". Meie Tee 3-4/1971, 5-6/1971, 7-8/1971, 9-10/1971, 11-12/1971, 1-2/1972, 3-4/1972, 5-6/1972.
*Juhan Põder. "Eesti-Haginski küla Kaukaasias". Virumaa Teataja. 1-20. 1996.
*Aino-Monika Jõesaar, Evald Ström. "Eesti-Haginsk". Paide 2000.

## Välislingid
*Населённые пункты Ставропольской губернии: Село Эсто-хагинское
*Jaanus Piirsalu. "Kalmõkkias kindral Pärna kodukülas voolab veel eesti verd". Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2012
György Lukács

**György Lukács** (*György Szegedy von Lukács (Löwinger)* (13. aprill 1885 Budapest – 4. juuni 1971 Budapest) oli Ungari filosoof, kirjandusteadlane ja kirjanduskriitik. Lukácsi peetakse (koos Ernst Blochi, Antonio Gramsci ja Karl Korschiga) üheks olulisemaks marksistliku filosoofia ja -teooria loojaks 20. sajandi esimesel poolel. 1956. aasta Ungari revolutsiooni ajal oli kultuuriminister.

Üks tema tuntumaid teoseid on 1923. aastal ilmunud "Geschichte und Klassenbewusstsein" ("Ajalugu ja klassiteadvus").

Aastal 1970 sai ta Goethe auhinna.

## Teosed eesti keeles
* "Engelsi kirjanduskriitilised vaated" – Eesti Keel ja Kirjandus 1941, nr 4, lk 247–261, loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis (puuduvad lk 260–261) 
* Eepos ja romaan. Katkend teosest "Romaaniteooria". Saksa keelest tõlkinud Toivo Tasa, kommenteerinud Pärt Lias – Looming 1985, nr 5, lk 675–682

## Kirjandus
* "György Lukácsist mõeldes" – Looming 1972, nr 3, lk 525–526
* Pärt Lias, "Lukács ja realism" – Keel ja Kirjandus 1985, nr 4, lk 234–235
* Jaak Kangilaski, "Realismi mõiste metamorfoosid nõukogude kunstiteoorias" – kogumikus "Kunstiteaduslikke Uurimusi = *Studies on Art and Architecture = Studien für Kunstwissenschaft*", 1/2, Tallinn 2003, lk 11–24 (pikemalt Georg Lukácsi realismiteooriast)
* "20. sajandi mõttevoolud", Tartu Ülikooli Kirjastus 2009, lk 555–557, autor Jüri Lipping 

## Välislingid
* Mart Kivimäe, "Dialoogid Lukácsiga" – Sirp 21. november 2008, lk 3–4
* ''Georg Lukács Archive'' ''marxists.org''
* Johns Hopkins Guide to Literary Theory
* Lukacsi elulugu
* Bendl Júlia, Lukács György élete a századfordulótól 1918-ig
* Lukács ja Imre Lakatos
* Hungarian biography
* Georg Lukács Archive from Libertarian Communist Library
* Lukács György was born 120 years ago
* Georg Lukács: The Antinomies of Melancholy published in *Other Voices*, v.1 n.1, 1998.
Étienne Laspeyres

**Ernst Louis Étienne Laspeyres** (ka **Ernst Ludwig Stephan Laspeyres**; 28. november 1834 Halle – 4. august 1913 Gießen) oli saksa majandusteadlane.

Lõpetas Halle gümnaasiumi ning õppis 1853–1859 Tübingeni, Berliini, Göttingeni ja Heidelbergi ülikoolides õigusteadust ja kameraalteadusi; õigusteaduse doktor (1857, Halle ülikool), filosoofiadoktor (1860, Heidelbergi ülikool). Töötas 1860–1864 Heidelbergi ülikoolis eradotsendina, 1864–1866 Baseli ülikoolis ja 1866–1869 Riia Polütehnikumis poliitökonoomia professorina, 1869–1873 Tartu Ülikoolis, 1873–1874 oli Karlsruhe Polütehnikumi ja 1874–1900 Giesseni ülikooli professor. Sai tuntuks agregaatindeksite teooria loojana.

Ta oli Tartu Ülikooli geograafia, etnograafia, statistika ja poliitökonoomia professor 1869–1873.

## Teoseid
* Wechselbeziehungen zwischen Volksvermehrung und Höhe des Arbeitslohns
* Die Kathedersocialisten und die statistischen Congresse
Batüpelagiaal

**Batüpelagiaal** on maailmamere ökoloogiline sügavusvöönd, pelagiaali osa. 

Selle vööndi sügavusvahemik on 750–1000 kuni 2500–3500 m. 

Batüpelagiaali peal lasub mesopelagiaal, all aga abüssopelagiaal; selle all olevat bentaali osa nimetatakse batüaaliks.

## Vaata ka
*Batüaal