open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Must nimekiri (filmikunst)

**Must nimekiri** (inglise keeles *Black list*) on alates 2004. aastast igal aastal läbiviidav küsitlus "enim meeldinud" filmistsenaariumite kohta, mida ei ole veel filmina teostatud.

Küsitluse eestvedaja Franklin Leonard on avaldanud tulemused iga detsembrikuu teisel reedel, alates 2005. aastast.

Loendi avaldamise algusest alates on tootmisse võetud enam kui 300 stsenaariumit. 2017. aasta alguse seisuga oli nende stsenaariumite alusel toodetud filmidest võitnud parima filmi Oscari neli teost: "Rentslimiljonär" (2008), "Kuninga kõne" (2010), "Argo" (2012) ja "Päevavalgele" ("Spotlight") (2016).

## Musta nimekirja stsenaariumid

## Viited

## Välislingid
* Loendid alates 2005. aastast
Põlde lõugas

**Põlde lõugas** on laht (abajas ehk lõugas) Saaremaa Abruka saare idarannikul. 

Lõugas jääb umbes Pärdinina (põhja pool) ja Ristinina (lõuna pool) ühendava mõttelise sirgjoone taha.
Soome haridus

**Haridus Soomes **koosneb üldhariduslikust koolitusest, ametlikust koolitusest ja kõrgkoolitusest. Põhikool kestab üheksa aastat ja see on kõigile kohustuslik. Pärast põhikooli on võimalus valida gümnaasiumi ja kutsekooli vahel. Pärast seda on võimalik kandideerida ülikooli või rakenduskõrgkooli. 

Soomlased on väga haritud inimesed, umbes 70% jätkab õpinguid pärast põhikooli ja enamik inimestest läheb edasi õppima ka kõrgkooli. Soome põhikoolis on väga kõrged õpitulemused. Umbes 70% läheb põhikoolist edasi kutsekooli, 30% gümnaasiumi.

Praegune koolitussüsteem on olnud kasutusel alates 1970. aastast. 
### Põhikool
Põhiharidus viitab põhikooli ehk tasuta üldhariduslikule koolitusele. Põhikooli astutakse tavaliselt 7-aastaselt. Kooli alustamise aastat on võimalik muuta, siis kui psühholoogilised testid näitavad et laps on juba 6-aastaselt valmis kooli minema või teisel juhul vajab rohkem aega enda arendamiseks. Põhikool kestab üheksa aastat. 

Kõigile 7–16-aastastele on seaduse poolt kohustuslik hariduse omandamine, mis tähendab, et nad on kohustatud omandama põhihariduse või vanemad peavad hoolitsema hariduse täitmise eest muul viisil.

2014. aastal oli Soomes 2633 põhikooli, milles õppis kokku 542&#x20;900 õpilast.
## Viited
Audru–Tõstamaa–Nurmsi tee

**Audru–Tõstamaa–Nurmsi tee** (registrinumbriga 19101) on kõrvalmaantee Pärnu maakonnas. Tee pikkus on 76,8 km.

Tee algab Audru asula piirilt, läbib teiste seas Tõstamaa asula ja lõppeb Nurmsi küla juures Karuse–Kalli teega ristumisel.

## Teeäärsed alad ja objektid
*Audru kirik
*Pootsi-Kõpu Kolmainu kirik
*Pootsi tuuleveski
*Püha kivi (Kulli)
*Tõstamaa keskväljak
*Vatla mõisa hooned
Haljala–Käsmu tee

**Haljala–Käsmu tee** (registrinumbriga 17177) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 32,1 km.

Tee algab Haljala asulast, läbib teiste seas Koljaku, Sagadi küla ja lõppeb Käsmu küla juures.
Hirvepargi–Tiduvere tee

**Hirvepargi–Tiduvere tee** (registrinumbriga 20190) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 3 km.

Tee algab Vana-Vigala asula lähedalt ja lõppeb Tiduvere küla juures. Teest kirdes kulgeb Vigala jõgi.
Karuse–Nehatu tee

**Karuse–Nehatu tee** (registrinumbriga 16181) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 4,9 km.

Tee algab Karuse asulast, läbib teiste seas Lõo küla ja lõppeb Nehatu küla juures.
Ridase–Saastna tee

**Ridase–Saastna tee** (varasema nimega *Karuse-Saastna tee*; registrinumbriga 16190) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 12,8 km.

Tee algab Ridase külast, läbib teiste seas Salevere küla ja lõppeb Ruusmäe küla juures.
Kunda–Selja tee

**Kunda–Selja tee** (registrinumbriga 17172) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 6,2 km.

Tee algab Kunda asula piirilt ja lõppeb Selja küla juures. Tee ületab Toolse jõe.
Kähri–Koorvere tee

**Kähri–Koorvere tee** (registrinumbriga 18155) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas. Tee pikkus on 11,4 km.

Tee algab Kähri asulast, läbib teiste seas Aarna küla ja lõppeb Koorvere küla juures.
Loodna–Teenuse tee

**Loodna–Teenuse tee** (registrinumbriga 20185) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 8,6 km.

Tee algab Loodna asulast, läbib teiste seas Luiste küla ja lõppeb Teenuse küla juures.
Kehtna–Põlma tee

**Kehtna–Põlma tee** (registrinumbriga 20149) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 6 km.

Tee algab Kehtna asulast, läbib teiste seas Lellapere küla ja lõppeb Põlma küla juures.
Märjamaa–Konuvere tee

**Märjamaa–Konuvere tee** (registrinumbriga 20170) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 13,3 km.

Tee algab Märjamaa asula piirilt, läbib teiste seas Paeküla ja lõppeb Konuvere küla juures.
Konuvere–Sulu tee

**Konuvere–Sulu tee** (registrinumbriga 20174) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 5,4 km.

Tee algab Konuvere asulast ja lõppeb Sulu küla juures. Teest lõunas kulgeb Vigala jõgi.
Märjamaa–Valgu tee

**Märjamaa–Valgu tee** (registrinumbriga 20171) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 14,5 km.

Tee algab Märjamaa asula piirilt, läbib teiste seas Alaküla ja lõppeb Valgu küla juures.
Nõmmküla–Aulepa–Österby tee

**Nõmmküla–Aulepa–Österby tee** (registrinumbriga 16122) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 19,5 km.

Tee algab Väike-Nõmmkülast, läbib teiste seas Aulepa küla ja lõppeb Österby küla juures.
Pärnu-Jaagupi – Kergu tee

**Pärnu-Jaagupi – Kergu tee** (registrinumbriga 19202) on kõrvalmaantee Pärnu maakonnas. Tee pikkus on 19,5 km.

Tee algab Pärnu-Jaagupi piirilt, läbib teiste seas Pööravere küla ja lõppeb Kergu küla juures.
Päärdu–Tõnumaa tee

**Päärdu–Tõnumaa tee** (registrinumbriga 20180) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 10,8 km.

Tee algab Tallinna–Pärnu–Ikla maanteelt Päärdu küla piires, läbib Kurevere, Araste ja Vaguja küla ning lõpeb Silla–Jädivere teel.
Rapla–Varbola tee

**Rapla–Varbola tee** (registrinumbriga 20141) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 25,8 km.

Tee algab Rapla asula piirilt, läbib teiste seas Põlli küla ja lõppeb Varbola küla juures.
Rõuge–Rebäse–Haanja tee

**Rõuge–Rebäse–Haanja tee** (registrinumbriga 25186) on kõrvalmaantee Võru maakonnas. Tee pikkus on 8,3 km.

Tee algab Rõuge asulast, läbib teiste seas Rebase küla ja lõppeb Haanja küla juures.
Rõuge–Vastseliina tee

**Rõuge–Vastseliina tee** (registrinumbriga 25132) on kõrvalmaantee Võru maakonnas. Tee pikkus on 25,3 km.

Tee algab Rõuge asulast, läbib teiste seas Halla küla ja lõppeb Vastseliina asula juures.
Valgu–Libatse tee

**Valgu–Libatse tee** (registrinumbriga 20175) on kõrvalmaantee Rapla ja Pärnu maakonnas. Tee pikkus on 23,4 km.

Tee algab Valgu asulast, läbib teiste seas Vana-Nurtu küla ja lõppeb Libatse küla juures.
Viitna–Koljaku tee

**Viitna–Koljaku tee** (registrinumbriga 17176) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 13,5 km.

Tee algab Viitna asulast, läbib teiste seas Sakussaare küla ja lõppeb Koljaku küla juures.
Värska–Ulitina tee

**Värska–Ulitina tee** (registrinumbriga 18178) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas (Saatse saabast läbivana ka Venemaa alal). Tee pikkus on 12,9 km.

Tee algab Värska asulast, läbib teiste seas Lutepää küla ja lõppeb Ulitina küla juures.
Duan Qirui

**Duan Qirui** (hiina keeles 段祺瑞; 6. märts 1865 Hefei – 2. november 1936 Shanghai) oli Hiina Vabariigi poliitik.
Mateiu Caragiale

**Mateiu Ion Caragiale** (25. märts 1885 Bukarest – 17. jaanuar 1936 Bukarest) oli Rumeenia kirjanik ja riigiametnik.

Ta sündis 1885. aastal Bukarestis kirjanik Ion Luca Caragiale ja Maria Constantinescu pojana (ema ja isa ei olnud abielus). Esimesed eluaastad elas ta ema juures, 1889. aastast isa perekonnas. Ta õppis Bukarestis Püha Gheorghe kolledžis, teda huvitasid ajalugu ja heraldika. 

Aastal 1903 reisis ta koos isa ja tema perega Lääne-Euroopas, aastal 1904 asus ta isa ja tema perega elama Berliini. Aastal 1905 saati isa ta Rumeeniase, kus ta astus Bukaresti ülikooli õigusteadust õppima, ent jättis juba aasta pärast õpingud pooleli. Rumeenias olles hakkas ta suhtlema sümbolistlike kirjanikega (eelkõige Alexandru Bogdan-Piteștiga).
Väike Kodijärv

**Väike Kodijärv** (ka **Kodijärv**; keskkonnaregistri kood vee2101000) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas. Järve pindala on 3,3 ha.

## Viited
Tuudi–Risti tee

**Tuudi–Risti tee** (registrinumbriga 16178) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 14 km.

Tee algab Tuudi asulast, läbib teiste seas Tuhu küla ja lõppeb Kiska küla lähedal.
Ulvi–Lilastvere–Torma tee

**Ulvi–Lilastvere–Torma tee** (registrinumbriga 13168) on kõrvalmaantee Ida-Viru ja Jõgeva maakonnas. Tee pikkus on 14,5 km.

Tee algab Ulvi asulast, läbib teiste seas Lilastvere küla ja lõppeb Torma küla juures.
Kurtna Ahvenjärv

**Ahvenjärv** (ka *Kurtna Ahvenjärv, Särgjärv*) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Järve pindala on 2,0 ha.

## Viited
Lambahanna järv

**Lambahanna järv** (keskkonnaregistri kood vee2120200) on järv Valga maakonnas Otepää vallas. Järve pindala on 4,2 ha.

## Viited
Must-Jaala järv

**Must-Jaala järv** (keskkonnaregistri kood vee2026300) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Järve pindala on 1,1 ha.

## Viited
Nõmme Kaanjärv

**Nõmme Kaanjärv** (järvekood 204421) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme külas. Järve pindala on 0,9 ha.

## Viited
Nõmmoja Linajärv

**Nõmmoja Linajärv** (keskkonnaregistri kood vee2003600) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Tõreska külas. Järve pindala on 1,4 ha.

## Viited
Tilsi Pikkjärv

**Tilsi Pikkjärv** (keskkonnaregistri kood vee2124800) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas. Järve pindala on 24,7 ha.

## Viited
Aasa tänav (Viljandi)

**Aasa tänav** on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.

Tänav saab alguse Tartu tänavalt ja kulgeb Viljandi linnastaadioni parklaga kügnevalt Järve tänava lõpuosani.

Tänava pikkus on 175 m.
Tänav sai nime 1924. Aasa uulitsa nimi on ajakirjanduses kasutusel juba 1909. aastal.

## Viited
Abaja tänav (Kuressaare)

**Abaja tänav** on tänav Kuressaares.

Tänav saab alguse Veski tänavalt ja suundub edelasse. Tänav ristub Töö ja Suur-Sadama tänavaga, millest teisel pool jätkub samas sihis Lootsi tänav. Abaja tänav algab uuesti Suur-Sadama tänaval veidi lõuna pool. Abaja tänava lõpus kohtub sellega paremalt pool tulev Kaluri tee.

Tänav sai nime 17. veebruaril 1939.
Betooni tänav (Pärnu)

**Betooni tänav** on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas.

Tänav saab alguse Savi tänavalt.

Tänava pikkus on ligikaudu 477 meetrit.
## Ajalugu
Tänav sai nime 20. detsembril 2001.

## Viited
Carl Robert Jakobsoni tänav (Rakvere)

**Carl Robert Jakobsoni tänav** on tänav Rakveres. Tänav on nimetatud eesti ärkamisliikumise tegelase Carl Robert Jakobsoni auks.

Tänav sai nime 29. jaanuaril 1931.

## Galerii

File:Rakvere muusikakool.jpg|Rakvere Muusikakool, Carl Robert Jakobsoni tänav 8
File:Rohuaia 6 Rakveres.jpg|Rohuaia tänav 6 hoone, Rohuaia ja Jakobsoni tänava nurgal
Ehitajate tee (Pärnu)

**Ehitajate tee** on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.

Ehitajate tee algab Tallinna maantee ja Lennuvälja tee ristumiskohast. Tänava teises otsas on Papiniidu sild ja üle selle on tänav seotud Papiniidu tänavaga ja Liivi teega. Tänav ristub veel Tuisu (vasakult), Savi (vasakult), Kuldse Kodu (paremalt), Kirsi (vasakult), Raba, Lina (vasakult), Niidu, Ristiku (paremalt) tänava ja Tammiste teega (paremalt). 

Tänav on osa ''Via Balticast''. 

Ehitajate tee on ligikaudu 5,3 kilomeetrit pikk. Savi tänavast kuni Papiniidu sillani on piirkiirus 70 km/h.

## Ajalugu
Ehitajate tee ehitati 1970. aastatel, et ühendada Tallinna maantee ja Riia maantee ning suunata transiitliiklus linnasüdamest eemale. Ehitajate tee lõppes Papiniidu sillaga, mis avati 1976. aastal.

Aastatel 2009–2012 toimusid Ehitajate teel suuremahulised rekonstrueerimistööd. Tänav ehitati täies ulatuses neljarealiseks, ristumised suuremate tänavatega muudeti fooriristmikeks. Lisaks ehitati tänavale ka viis kergliiklustee tunnelit. Algse plaani järgi pidid ehitustööd lõppema juba 2011. aastal, kuid Läti ehitusfirma SIA Binders loobus lepingu täitmisest ja Maanteeamet pidi leidma uue ehitaja, kes tööd lõpetaks.

## Galerii

Fail:Ehitajate tee 2020 (1).jpg
Fail:Ehitajate tee 2020 (2).jpg
Fail:Ehitajate tee 2020 (3).jpg
Fail:Ehitajate tee 2020 (4).jpg
Fail:Ehitajate tee 2020 (5).jpg


## Viited
Tsilgutaja järv

**Tsilgutaja järv** (keskkonnaregistri kood vee2151400) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas. Järve pindala on 3 ha.

## Viited
A. H. Tammsaare tänav (Tartu)

**A. H. Tammsaare tänav** on tänav Tartus Tähtvere linnaosas. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku A. H. Tammsaare auks. Tänav on umbes 300 meetrit pikk.

Tänav sai nime 1. aprillil 1980.
Ehte tänav (Haapsalu)

**Ehte tänav** on tänav Haapsalus.

Tänav algab Lossiplatsilt ja Rootsiturust möödudes suundub loodesse. Peatselt pärast algust ületab tänav ringristmiku Karja tänavaga, millest edasi kulgeb ühesuunalisena (sõidusuund Lossiplatsi suunas). Ehte tänav ristub veel Mängu ja F. J. Wiedemanni tänavaga ning lõpeb Suur-Lossi tänavaga ristudes.

Tänaval asub Ehte bussipeatus.

Tänav sai Ehte tänava nime 1924. aastal, tänav on kandnud ka nimetusi Johannes Lauristini tänav; Turu tänav; *Marktstraße; Rüststraße; Бронная ул.*.
## Hoonestus
Ehte tänav 5 asus pagar Paul Dietrichi kohvik.

Ehte tänav 7 hoone kuulus 1787–1792 Haapsalu postmeister Gottfried Cargerile, hiljem Napoleoni armee endisele sõdurile ning hilisemale Haapsalu hõbesepale aastatel 1818–1862. 18. sajandil ehitatud elamu lammutati 1990. aastatel ja rekonstrueeriti täielikult.

Ehte tänav 9 hoone ehitati Eesti kaitseväe Lääne-Saare Sõjaväeringkonna staabihooneks 1938. aastal, tänapäeval Haapsalu teine riigimaja.

## Galerii

File:Crossing of Karja and Ehte streets in Haapsalu 01.jpg|Karja tänava ja Ehte tänava ristmik
File:Crossing of Karja and Ehte streets in Haapsalu 02.jpg|Karja tänava ja Ehte tänava ristmik
File:Ehte 7.IMG 0888.jpg|Ehte tänav 7
File:Ehte 9 Haapsalus.IMG 0884.jpg|Ehte tänav 9, Haapsalu teine riigimaja


## Viited
Emajõe tänav (Pärnu)

**Emajõe tänav** on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.

Tänav algab Haapsalu maanteelt ja suundub edelasse. Emajõe tänav ristub Kesk, Luha, Merekalda tänavaga ja Kaubasadama teega ning lõppeb Pärnu jõe ääres. 

Tänava pikkus on ligikaudu 401 meetrit.

## Nimi
Tänav sai nime 1923.
Endla tänav (Haapsalu)

**Endla tänav** on tänav Haapsalus.
## Hoonestus

Aadressil Endla tänav 4 asub Haapsalu adventkirik.

Aadressil Endla tänav 6 asub Haapsalu metodisti kirik.
## Ajalugu
Tänav sai nime 18. veebruaril 1926, eelnevalt kandis tänav nimetusi Uus-Aleksandri tänav; *Neue Alexanderstraße; Новая Александровская ул.; Ново-Александровская ул.*.
## Viited
Haraka tänav (Tartu)

**Haraka tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas.

Haraka tänav on hobuserauakujuline, see algab ja lõppeb Savi tänaval, paiknedes sellest lääne pool. Tänav on umbes 300 meetri pikkune.
Heina tänav (Tartu)

**Heina tänav** on tänav Tartus Ülejõe linnaosas.

Tänav algab Paju tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.
Hommiku tänav (Pärnu)

**Hommiku tänav** on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.

Tänav algab Aida tänavalt ja lõpeb Kuninga tänaval. Tänav ristub veel Põhja, Pika, Malmö ja Rüütli tänavaga. Tänav külgneb ka Steineri aia ja Brackmanni pargiga.

Tänav on ligikaudu 383 m pikkune. Tänav on kogu ulatuses ühesuunaline. Sõita saab ainult Kuninga tänava suunas, välja arvatud Pika ja Malmö tänava vahel, kus saab sõita vaid Pika tänava suunas.

## Nimi
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli *Ostgasse*. Nimi tulenes sellest, et tänav oli uusaegse Pärnu kõige hommiku- ehk idapoolsem tänav.

## Hoonestus
*Hommiku 1 - Kaasaegne pangahoone, mille kohal ajalooliselt paiknes Jaani kirik
*Hommiku 2 - Port Artur
*Hommiku 11 - Punane torn

## Viited
Hospidali tänav (Pärnu)

**Hospidali tänav** on tänav Pärnus, Kesklinna linnaosas.

Tänav paikneb kahe põhja-lõunasuunalise lahuslõiguna: üks asub Pika ja Kuninga tänava vahel, ristudes Malmö, Uue ja Rüütli tänavaga, ning teine Ringi ja Esplanaadi tänava vahel. Kaht lõiku lahutab Koidula park. 

Kokku on tänav ligikaudu 360 m pikkune. Hospidali ja Rüütli tänava ristmik on autoliikluseks suletud.

## Nimi
Tänava varaseim teadaolev nimi 1543. aastast on Tänav Punase torni juurde (Strate na dem Roden thorne). Hospidali tänav (saksa keeles *Hospitalstraße*) on saanud nime seegi järgi, mis asus Pärnu seegi majas. Tänav nimetati 1930. aastatel Eesti poliitiku Mihkel Martna järgi Martna tänavaks ja 1948. aastal Lydia Koidula tänavaks. 1989. aastal taastati tänava esialgne nimi – Hospidali.

## Hoonestus
*Hospidali tänav 1 - Pärnu seegi maja
*Hospidali tänav 6/Malmö tänav 21 - hotell "St. Peterburg".
*Hospidali tänav 14 - kolmekorruseline madala viilkatusega korterelamu, äripindadega esimesel korrusel. 20. sajandi alguses asus algses hoones Aleksander Jürvetsoni "Meie Kodumaa" trükikoda, kus trükiti 23.02.1918. aastal"Manifest kõigile Eestimaa rahvastele". Pärast teist maailmasõda ehitati hoonele peale silikaattellistest kolmas korrus.

## Galerii

Fail:Hospidali tänav 2020 1.jpg|Hospidali tänav 2020. aasta augustis, vaade Rüütli tänava ristmikult
Fail:Hospidali tänav 2020 2.jpg|Hospidali tänav - August 2020
Fail:Hospidali tänav 2020 3.jpg|Vaade Hospidali tänavale Kuninga tänava ristmikult


## Viited
Ilvese tänav (Pärnu)

**Ilvese tänav** on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Tallinna maanteelt ja suundub esmalt kirdesse ja siis itta. Tänav lõppeb Raba tänaval. Ilvese tänav ristub veel Aru, Piiri, Rohelise, Ülase, Mooni, Kaevu, Kadaka, Lepa ja Kirsi tänavaga.

Tänava pikkus on umbes 1 km. 

## Ajalugu
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli *Luchsgasse*.

## Pildigalerii

Ilvese tänav, Pärnu.jpg|Ilvese tänava algus
Ilvese tänav, Pärnu 2.jpg|Ilvese tänav Aru tn ristmikult
Ilvese tänav, Pärnu 3.jpg|Ilvese tänav Rohelise tn ristmikult
Jaama tänav (Keila)

**Jaama tänav** on tänav Keilas.

Tänav sai nime 1940. aastal.

Paldiski maantee, Haapsalu maantee ja Jaama tänava vahelises kolmnurgas asub Keskpark.

Jaama tänav 1a asub Keila jaama peahoone.

Jaama tänav 3 tegutses aastail 1924–1934 Külvaja trükikoda. 1953. aastal pandi endistel "Külvaja" ruumides tööle uuesti trükikoda, mille nimeks määrati "Trükikoda nr 25" ja kus kuni 1961. aastani trükiti rajooniajalehte "Bolševistlik Sõna" ja hiljem "Kollektiivne Töö".
Garnisoni tänav

**Garnisoni tänav** on tänav Kuressaares.

Tänav saab alguse Kohtu tänavalt, suundub itta ja lõppeb 600 meetri pärast Tallinna tänaval.

## Hoonestus

Garnisoni 16 asuvad kaks koolihoonet. Väikeses, 18. sajandil rajatud kelpkatusega hoones (tänapäeval Garnisoni tänav 16a) asus aastatel 1805–1914 Kuressaare poeglaste elementaarkool. 19. sajandi viimasel veerandil oli kooli juhatajaks Johannes Reutz. „Reutzi koolis” õppisid teiste seas näiteks Johannes Aavik ja Oskar Kallas.

Garnisoni tänav 20 (varem nr 17) tegutses 19. sajandil Kuressaares Christian (Kristjan) Assafrey, Assafrey trükikoda.

1939. aastal ehitati Garnisoni tänavale vana koolimaja kõrvale uus algkoolihoone, mille projekteeris linnaarhitekt Eugen Haamer. Hoones asus aastail 1944–1961 Saaremaa Keskkool, seejärel 4-klassiline Kingissepa Linna Algkool ja Kingissepa Töölisnoorte Keskkool ja aastail 1978–2011 Kuressaare Põhikool. Pärast Kuressaare Põhikooli sulgemist 2011 tegutsevad hoones Kuressaare Kunstikool ja Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasium.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1915. 29. oktoobril 1940 nimetati Kuressaare Linnavalitsuse otsusega Garnisoni tänav 21. juuni tänavaks.

## Viited
Esplanaadi tänav

**Esplanaadi tänav** on tänav Pärnus Rannarajooni, Eeslinn ja Kesklinna linnaosas.

Tänav saab alguse Aia tänavalt ja suundub esmalt lääne-edelasse ja siis loodesse, lõppedes Ringi tänavaga ristudes. Tänav ristub veel Võimlemise (paremalt), Hospidali (paremalt), Amandus Adamsoni (vasakult), Pühavaimu (paremalt), Supeluse (vasakult), Nikolai, Vee (paremalt), Paul Kerese, Roosi (vasakult), Mere puiestee, Remmelga (vasakult) ja Muru tänavaga.

Tänava pikkus on umbes 1,1 km.

## Nimi
Tänava saksakeelne nimi on *Esplanadenstraße*, eesti keeles varem kirjutatud ka kujul *Esplanadi tänav*. 1928. aastal nimetati Esplanaadi tänav Jaan Poska tänavaks. 25. juulil 1940 anti tänavale kommunist Jaan Kreuksi nimi, mis omakorda muudeti tagasi Saksa okupatsiooni ajal. Aastatel 1945–1990 kandis tänav nime Komsomoli tänav. 1990. aastast on tänav taas Esplanaadi tänav.

## Ajalugu
Enne 19. sajandit asus tänava piirkond linna kaitserajatistest väljaspool, mistõttu olid piirkonnas vaid heina- ja karjamaad. Sel ajal kandis tänav nime Piima tee (saksa keeles *Milchweg*), kuna tänavat mööda viidi kari mere ääres asuvate karjamaadele.

Tänava hoonestus on ehitatud peamiselt 20. sajandi alguses. Tänava alguses on peamiselt juugendstiilis puithooned. Tänava tagumise osa hooned on aga ehitatud enamasti 1930. aastatel, järgides linnaarhitekt Olev Siinmaa ja tema koolkonna propageeritud moodsaid arhitektuurivorme.

## Hoonestus
*Esplanaadi 6 – kultuurimälestiseks tunnistatud elamu
*Esplanaadi 10 – endine Pärnu Uue Kunsti Muuseumi hoone
*Esplanaadi 14 – piirkonna üks vanemaid hooneid, tuntud ka kui Muusikatare
*Esplanaadi 21 – 1930. aastatel ehitatud funktsionalistlikus stiilis villa
*Esplanaadi 23 – 1930. aastatel ehitatud funktsionalistlikus stiilis villa, millele on lisatud rõduga sammasportikus, et anda hoonele esinduslikkust
*Esplanaadi 25 – 1930. aastatel ehitatud funktsionalistlikus stiilis villa
*Esplanaadi 28 – 2004. aastal ehitatud minevikustiile matkiv korterelamu
*Esplanaadi 48a – 1980. aastatel ehitatud neofunktsionalistlikus stiilis pansionaadihoone

## Galerii

Esplanaadi tänav 2020 (2).jpg|Esplanaadi tänav juulis 2020
Supeluse-Esplanaadi ristmik.jpg|Supeluse-Esplanaadi ristmik, 9. märts 2023
Supeluse-Esplanaadi ristmik 2.jpg|Supeluse-Esplanaadi ristmik, 9. märts 2023


## Viited
Jaani tänav (Pärnu)

**Jaani tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse J. V. Jannseni tänavalt ja suundub esimesed u 160 meetrit põhjaloodesse ja pöörab siis kirdesse. Tänav ristub Havi, Uus-Sauga ja Voorimehe tänavaga ning lõppeb Aasa tänavaga ristudes, millest edasi kulgeb Rohu tänavana.

Tänava pikkus on ligikaudu 846 meetrit.

## Ajalugu
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli *Johannisstraße*.
Ye Mingchen

**Ye Mingchen** (hiina keeles 葉名琛; 21. detsember 1807 – 9. aprill 1859) oli Qingi dünastia poliitik.
Jaama tänav (Kunda)

**Jaama tänav** on tänav Kunda linna idaosas.

Tänava pikkus on 2050 meetrit, selle algusosa on rajatud puiesteena.
Tänav saab alguse ringristmikult, kus kohtuvad Rakvere maantee, Kasemäe ja Koidu tänav. Jaama tänav on osa Põdruse–Kunda–Pada maanteest ja kulgeb esmalt itta, siis lõunasse (sellel lõigul ületab Kunda jõe) ja siis jälle lookega ida suunas kuni asulapiirini. Jaama tänav ristub Posti ja Mere tänavaga, Uus-Sadama teega, Klubi ning Jõe tänavaga ning Raudkatku teega. Tänav sai nime 1977 aastal.

## Hoonestus ja mälestised
*Tänava algusosa lõunakülje hõlmab aadressil Jaama 2 asuv AS Kunda Nordic Tsement tootmishoonete kompleks.
*Kõrval, Jaama 4 kinnistu ärihoones tegutses varem Kunda linna teenindusmaja.
*Põhjaküljel, krundil Jaama 1, paikneb ehitismälestisena Kunda tsemendivabriku tünnivabrikuhoone.
*Aadressil Jaama 11 asub Kunda tsemendivabriku kontorihoone, mis on ehitismälestis. Seal tegutseb 1967. aastast Kunda Tsemendimuuseum.
*Ehitismälestis on ka tänava äärde jõekääru (Klubi 2) rajatud historitsistlik puithoone, mis oli Kunda tsemendivabriku direktori elamu. 
*Kunda jõe ääres (Jaama 15) asuvad mälestistena Kunda tsemendivabriku klinkerveski hoone varemed ja Kunda tsemendivabriku Dietz-ahju korsten nr 1 ja korsten nr 2.
*Samuti asuvad tänava ääres tsemenditehase rajaja ning Kunda mõisa omaniku  John Carl Girard de Soucantoni skulptuurid.
*Tänava lõpuosas paikneb sellest lõuna pool asuval 15 meetri kõrgusel moreenseljandikul  arheoloogiamälestis - ohverdamiskoht "Kunda Hiiemägi".
Tänava keskosas, Kunda jõe läheduses, paiknevad põhiliselt äri- ja tootmishooned, elamuid on tänava ääres üksikuid. Jaama tänava lõpuosa on hoonestamata.

## Viited

## Välislingid
*Vaade lääne poolt Uus-Sadama tee ristmikule
*
Allika tänav (Pärnu)

**Allika tänav** on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Vana-Rääma tänavalt, suundub esmalt kirdesse, siis itta ja lõppeb tupikuga. Tänava pikkus on umbes 550 meetrit.

Tänava saksakeelne nimi on Quellengasse.
Ankru tänav (Pärnu)

**Ankru tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav algab Vana-Sauga tänavalt ja lõppeb Uus-Sauga tänaval. Tänav ristub veel Kitse ja Vahe tänavaga.

Tänava pikkus on ligikaudu 327 meetrit.

## Ajalugu
Tänav sai nime 26. jaanuaril 2005.

2020. aastal rekonstrueeriti tänavat. Ankru tänav oli vaja korda teha selleks, et Vana-Sauga tänava ääres olevad ettevõtted pääseks Ankru tänava, Pärlimõisa tee ja Saugamõisa tee kaudu Lennuvälja teele ega peaks Jannseni tänaval veokitega liiklema.

## Pildigalerii

Ankru tänav, Pärnus.jpg|Vahe ja Ankru tänava ristmik, 10. veebruar 2023
Jalgpalliväljak Ankru tänaval, Pärnus.jpg|Jalgpalliplats Ankru tänaval, 10. veebruar 2023
Ankru tänav, Pärnu.jpg|Ankru tänav


## Viited
Aru tänav (Pärnu)

**Aru tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Ilvese tänavalt, kulgeb esmalt kagu suunas ja pöörab siis lõunasse, ristub Vana-Rääma, Rääma ja Väike-Aru tänavaga ning lõppeb Pärnu jõe kaldal Suur-Jõekalda tänavaga ristudes.

Tänava pikkus on ligikaudu 359 meetrit.

Tänava varasem nimi kuni 1936. aastani oli Roti tänav (Rattengasse).


Aru tänav, Pärnu.jpg|Aru tänava lõpp
Aru tänav, Pärnu 3.jpg|Vaade Pärnu jõe poole
Aru tänav, Pärnu 2.jpg|Vaade Ilvese tänava poole
Aru tänav, Pärnu 4.jpg|Aru tänava algus
Arukase tänav (Pärnu)

**Arukase tänav** on tänav Pärnus Rääma linnaosas Niidu ja Kase tänava vahel.

Tänava pikkus on ligikaudu 950 meetrit.

Tänav sai nime 17. märtsil 2005.
Astri tänav (Pärnu)

**Astri tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav on ida-läänesuunaline ja ühendab Piiri tänavat Rohelise tänavaga. 

Tänava pikkus on umbes 213 meetrit.

Tänav sai nime 1987.


Astri tänav, Pärnu.jpg|Astri tänav (2025)
Astri tänav, Pärnu 2.jpg|Astri tänav Piiri tn ristmikult
Jakobi tänav (Pärnu)

**Jakobi tänav** on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.

Tänav algab Sauga jõe äärest ja suundub lõunaedelasse. Tänavaga ristuvad Maarja tänav, Haapsalu maantee, Kesk, Purje, Luha, Soo, Roo ja Neeme tänav ning see lõppeb Merekalda tänavaga ristudes.

Tänava pikkus on umbes 735 meetrit.

## Nimi
Tänav sai nime 1923.
Aia tänav (Pärnu)

**Aia tänav** on tänav Pärnus Kesklinna, Eeslinna ja Rannarajooni linnaosades.

Tänav saab alguse Laialt tänavalt ja suundub lõunasse, hiljem edelasse ja lõpeb A. H. Tammsaare puiesteel. Tänav ristub veel Pika, Rüütli, Kuninga (paremalt), Vanapargi (vasakult), Karja (vasakult), Esplanaadi (paremalt), Veetorni (vasakult), Väike-Posti (vasakult), Amandus Adamsoni (paremalt), Aisa (vasakult), Karusselli, Auli, Kajaka (vasakult) ja Roosi (paremalt) tänavaga. Tänav külgneb ka Iseseisvuse väljakuga.

Tänava pikkus on umbes 1,3 km.

## Nimi
Aia tänav (saksa keeles *Gartenstraße,* kasutati ka nime *Alte-Gartenstraße*) sai nime tänava piirkonnas asunud aialappide järgi. Kuna keskaegses Pärnus olid majaplatsid liiga väikesed, siis köögiviljade kasvatuseks kasutati maad väljaspool linnapiiri.

## Ajalugu
Keskajal asusid Aia tänava piirkonnas Pärnu linnaelanike köögiviljaaiad. Tänavale hakati hoonete ehituseks lube andma 19. sajandi teisel poolel.

Roosi tänava ja A. H. Tammsaare puiestee vaheline lõik ehitati Nõukogude ajal. Ajalooliselt keeras Aia tänav paremale omaaegsele turuplatsile (*Kartoffelplatz*), mis asus Roosi tänava keskosas ja jõudis sealtkaudu Supeluse tänavani.

Aia, Karja, Kuninga ja Vanapargi tänava ristmik oli linna üks keerulisemaid ristmikke, enne kui see 2004. aastal ringristmikuks ehitati.

2017. aastal ehitati ristumine Pika tänavaga ringristmikuks ning 2020. aastal valmis Pika ja Laia tänava vaheline läbimurre.

## Hoonestus
*Aia 5 – Pärnu Issandamuutmise kirik
*Aia 11 – Kultuurimälestiseks tunnistatud puitelamu
*Aia 17 – Kultuurimälestiseks tunnistatud puitelamu

## Pildigalerii

Aia 2, Pärnu.jpg|Aia 2
Aia 2, Pärnu 4.jpg|Aia 2
Aia 2, Pärnu 3.jpg|Aia 2
Aia tn 30a, Pärnu.jpg|Aia tn 30a
Aia tn, Pärnu.jpg|Aia tänav
A. H. Tammsaare pst 4a, Pärnu.jpg|Estonia Resort Hotel & Spa, Aia tänava lõpus
Aia 2, Pärnu 5.jpg|Aia 2 lammutustööd veebruaris 2024


## Viited
Aia tänav (Kuressaare)

**Aia tänav** on tänav Kuressaares.

Tänav algab tupikuga Luha ja Mere tänava vahel ja suundub kirdesse nende paralleeltänavana. Tänavaga ristuvad Heina, Haigla, Veski, Vahtra, Töökoja, Kopli, Paju tänav, Kihelkonna maantee, Suuresilla ja Pikk tänav ning Aia tänav lõppeb Kuressaare ringteega ristudes.

Tänava pikkus on 2,6 km.

Tänav sai nime 1915.

Varem on piirkonnas (Aia tänava ja Põduste jõe vahel) asunud karjamaad ja heinaküünid, hiljem laadaplats. 18. sajandi lõpuni asus Aia ja Vahtra tänava ristmikul Nolgimõisa mõis.

Aia tänav 25 asuv Kuressaare Haigla (varasem Maahaigla ja Linnahaigla) valmis aastal 1939.

Nõukogude ajal oli Aia tänaval Nõukogude sõjaväelinnak nr 34.
Kimbrid

**Kimbrid** (ladina keeles *Cimbri*) olid germaani hõim, kes elas Jüüti poolsaare põhjaosas.

## Ränne

Koos naaberhõimu teutoonidega alustasid nad umbes aastal 120 eKr rändamist oma algselt kodumaalt lõunasse. Aastal 113 eKr jõudsid nad Carinthiani, hilisemasse Rooma provintsi Noricumis. Roomlased saatsid germaanlaste rände takistamiseks sinna konsul Gnaeus Papirius Carbio juhtimise all suure armee, mis sai Noreia lahingus lüüa.

Pärast sissetungi Galliasse hävitasid nad konsul Marcus Junius Silanuse armee Arausio lahingus aastal 109 eKr. 

Lõplikult hävitati kimbrite sõjavägi Vercellae lahingus 101 eKr Põhja-Itaalias konsul Quintus Lutatius Catuluse ja konsul Gaius Mariuse vägede poolt. Lahingus langesid kimbrite hõimujuhid Boiorix ja Lugius. Teised kaks hõimujuhti, Caesorix ja Claodicus, vangistati.

## Kultuur
Strabon kirjeldas kimbrite hõimu liikmeid metskute ja surma mitte pelgavate sõdalastena. Nende sõjaväge saatsid tema sõnul vankritega ka naised ja lapsed. Lisaks nendele saatsid vägesid ka hallijuukselised valgesse riietatud preestrinnad, kes ennustasid ohverdatud sõjavangide vere põhjal tulevikku.

Plutarchose sõnul olid kimbrid pikka kasvu ja helesiniste silmadega.

## Viited
Johann Voldemar Jannseni tänav (Pärnu)

**Johann Voldemar Jannseni tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. Tänav on nimetatud eesti ärkamisliikumise tegelase Johann Voldemar Jannseni auks.

Tänav algab Tallinna maantee ja Rääma tänava ristmikult ja lõpeb Siimu sillal. Siimu sillast edasi kulgeb Haapsalu maantee. Tänav ristub veel Uus-Sauga (vasakult), Havi (vasakult), Jaani (vasakult), Loode (vasakult), Vana-Sauga (vasakult) ja Sauga-Jõekalda (vasakult) tänavaga.

Tänav on 859 meetri pikkune.

## Nimi
Ajalooliselt on tänav kandnud nime Tallinna-Posti tänav, kuna enne Nurme silla ehitamist kulges Tallinna viiv postimaantee läbi Vana-Pärnu. 1924. aastal, kui Ülejõe koolimaja seinale kinnitati Johann Voldemar Jannseni ja tema tütre Lydia Koidula mälestuseks memoriaaltahvel, ristiti tänav Jannseni tänavaks. 1952. aastal sai Jannseni tänavast Silla tänav. Jannseni nimi taastati 1982. aastal.

## Hoonestus

* J. V. Jannseni 37 – Koidula muuseum

## Pildigalerii

Fail:Jannseni tänav 33, 10. veebruar 2023.jpg|Jannseni 33
Fail:Jannseni tänav 32, 10. veebruar 2023.jpg|Jannseni 32
Fail:Jannseni tänav, 10. veebruar 2013.jpg|Jannseni tänav
Jannseni tänav, Siimu sild.jpg|Siimu sild tänava lõpus
J.V. Jannseni, Pärnu.jpg|J.V. Jannseni tänava algus
Jannseni tänav Pärnus.jpg|Vaade Jannseni tänavale Vana-Sauga sadamast


## Viited
Juhan Liivi tänav (Viljandi)

**Juhan Liivi tänav** on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.

Tänav asub Posti ja Carl Robert Jakobsoni tänava vahel. Tänava ääres asub Sõbrapark. Tänava pikkus on 87 m.

Tänav sai nime 1987 (tollal eesnimeta, see tähendab *Liivi tänav*) ja koos eesnimega 28. augustil 2004.

## Viited
Järve tänav (Viljandi)

**Järve tänav** on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas, tänav kulgeb Tartu tänavalt Viljandi järve äärde. Linnaplaanidel on tänavat näidatud alates 1866. aastast.

Tänava pikkus on 695 m.
Tänav sai nime 1915.

## Viited
Jõe tänav (Narva)

**Jõe tänav** on tänav Narvas Vanalinna linnaosas Narva jõe ääres. Tänava pikkus on umbes 1,16 km. Tänav algab Linnuse tänava jätkuna Sõpruse silla juurest ja kulgeb põhja poole piki jõekallast, möödub Paxi ja Victoria bastionist, ristub Sadama teega ning lõpeb Tolli tänavaga ristudes. 

Tänav sai nime 1982. aastal (vene keeles *Речная улица*).

## Ajalugu
1900. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi vene keeles *Береговая улица*. 1912. aasta linnaplaanil kandis tänav nime *Kalda tänav* ja laevasadamast põhja pool nime *Sadama tee*.

1912. aasta linnaplaanil on Jõe tänav teises kohas, see algab Vestervalli tänavalt, kulgeb kirde suunas, ristub Laeva tänavaga ning lõpeb Kalda ja Tapamaja tänavaga ristudes. 1905. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi *Наровская улица* ('Narova tänav').

## Hoonestus
Jõe tänaval asuvad:
*Jõe 1, endised Kreenholmi Manufaktuuri Kreenholmi sadamalaod. Tänapäeval Narva Spordikool Energia sõudebaas.
*Jõe 3, endised Kreenholmi Manufaktuuri Kreenholmi sadamalaod. Tänapäeval Narva sadam ja Art Club Ro-Ro.


Buildings on Jõe street, Narva1.jpg|Art Club Ro-Ro söögikoht
Buildings on Jõe street, Narva2.jpg|Art Club Ro-Ro söögikoht


## Vaata ka
*1. Jõe tänav (Narvas)
*2. Jõe tänav (Narvas)

## Välislingid
Machado de Assisi auhind

**Machado de Assisi auhind** (portugali keeles *Prêmio Machado de Assis*) on Brasiilia peamine kirjandusauhind. Seda annab välja Brasiilia Kirjandusakadeemia Brasiilia kirjanikele. Auhind asutati 1941. aastal ja on nimetatud Joaquim Maria Machado de Assisi auks.

Auhinna laureaadid saavad rahalise preemia ja diplomi ning alates 1998. aastast ka väikese Joaquim Maria Machado de Assisi büsti, mille autor on skulptor Mário Agostinelli.

## Auhinna saanud

* 1941 – Tetra de Teffé
* 1942 – Afonso Schmidt
* 1943 – Sousa da Silveira
* 1944 – *ei antud välja*
* 1945 – Osório Dutra
* 1946 – Tobias Monteiro
* 1947 – *ei antud välja*
* 1948 – Augusto Meyer
* 1949 – *ei antud välja*
* 1950 – Eugênio Gomes
* 1951 – Augusto Magne
* 1952 – Antônio da Silva Melo
* 1953 – Érico Veríssimo
* 1954 – Dinah Silveira de Queiroz
* 1955 – Onestaldo de Pennafort
* 1956 – Luís da Câmara Cascudo
* 1957 – Tasso da Silveira
* 1958 – Rachel de Queiroz
* 1959 – José Maria Belo
* 1960 – *ei antud välja*
* 1961 – João Guimarães Rosa
* 1962 – Antenor Nascentes
* 1963 – Gilberto Freyre
* 1964 – Joracy Camargo
* 1965 – Cecília Meireles
* 1966 – Lúcio Cardoso
* 1967 – Adelino Magalhães
* 1968 – Oscar Mendes
* 1969 – Edilson Carneiro
* 1970 – Octávio de Faria
* 1971 – Murillo Araújo
* 1972 – Dalcídio Jurandir
* 1973 – Andrade Murici
* 1974 – Waldemar Cavalcanti
* 1975 – Hermes Lima
* 1976 – Mario da Silva Brito
* 1977 – Raul Bopp
* 1978 – Carolina Nabuco
* 1979 – Gilka Machado
* 1980 – Mário Quintana
* 1981 – Ayres da Matta Machado Filho
* 1982 – Franklin de Oliveira
* 1983 – Paulo Rónai
* 1984 – Henriqueta Lisboa
* 1985 – Thales de Azevedo
* 1986 – Péricles Eugênio da Silva Ramos
* 1987 – Nilo Pereira
* 1988 – Dante Milano
* 1989 – Gilberto Mendonça Telles
* 1990 – Sábato Magaldi
* 1991 – Maria Clara Machado
* 1992 – Fausto Cunha
* 1993 – Antonio Candido de Mello e Souza
* 1994 – Antônio Olinto
* 1995 – Leodegário A. de Azevedo Filho
* 1996 – Carlos Heitor Cony
* 1997 – José J. Veiga
* 1998 – Joel Silveira
* 1999 – Fernando Sabino
* 2000 – Antônio Torres
* 2001 – Ana Maria Machado
* 2002 – Wilson Martins
* 2003 – Antonio Carlos Villaça
* 2004 – Francisco de Assis Almeida Brasil
* 2005 – Ferreira Gullar
* 2006 – César Leal
* 2007 – Roberto Cavalcanti de Albuquerque
* 2008 – Autran Dourado
* 2009 – Salim Miguel
* 2010 – Benedito José Viana da Costa Nunes
* 2011 – Carlos Guilherme Mota
* 2012 – Dalton Trevisan
* 2013 – Silviano Santiago
* 2014 – Vamireh Chacon
* 2015 – Rubem Fonseca
* 2016 – Ignácio de Loyola Brandão
* 2017 – João José Reis
* 2021 – Ruy Castro
* 2022 – Roberto DaMatta
* 2023 – Marina Colasanti
* 2024 – Adélia Prado
* 2025 – Rubens Ricupero
Kalda puiestee

**Kalda puiestee** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

* **[[Kalda puiestee (Klooga)|Kalda puiestee]]** Klooga alevikus
* **[[Kalda puiestee (Kuressaare)|Kalda puiestee]]** Kuressaare linnas
* **[[Kalda puiestee (Viljandi)|Kalda puiestee]]** Viljandi linnas
Kalda puiestee (Kuressaare)

**Kalda puiestee** on tänav Kuressaares.

Tänav saab alguse Pargi tänavalt ja kulgeb vallikraavi väliskaldal ümber Kuressaare piiskopilinnuse kuni Allee ja Uus-Roomassaare tänava ristumiskohani.

Tänav sai nime 12. detsembril 1998.

Tänava juures on Kuressaare lossipark.
Kaluri tänav (Haapsalu)

**Kaluri tänav** on tänav Haapsalus Holmi linnaosas.

Tänav saab alguse Uus-Sadama tänavalt ja suundub loodesse. Tänav ristub Sadama, Holmi ja Westmeri tänavaga ning lõppeb Holmi kaldaga ristudes, millest edasi kulgeb samas suunas Suur-Holmi tänav.

Tänav sai nime 23. juunil 1950.
Kanepi tänav (Pärnu)

**Kanepi tänav** on tänav Pärnus Rääma linnaosas.

Tänav lähtub Lina tänavalt, suundub algul kagusse ja siis edelasse, lõppedes Rohu tänaval. Kanepi tänavalt saab alguse Timuti umbtänav. 

Tänava pikkus on ligikaudu 234 meetrit.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1987.
Kastani tänav (Haapsalu)

**Kastani tänav** on tänav Haapsalus. Tänav paikneb ida-läänesuunaliselt endise raudtee (praegu Läänemaa Tervisetee) lähedal.

Tänav sai nime 1987.

Aadressil Kastani tn 9 asub SA Haapsalu Hoolekandekeskus.

Tänava keskosas asub Kastani bussipeatus.
Jõesuu tänav

**Jõesuu tänav** on tänav Narva põhjaosas Sutthoffi ja Siivertsi linnaosas.

Tänav saab alguse Rakvere tänavalt ja suundub loodesse. See kulgeb paralleelselt Narva jõega 5,3 km pikkuselt ja lõppeb linna piiril Narva – Narva-Jõesuu – Hiiemetsa maanteega jätkudes.

Tänav sai nime 4. juulil 1939.

Jõesuu tänav ristub Jõe põigu, Aleksei Juhhanovi, Taime, Pargi, 2. Jõesuu tänava, Pargi põigu, Paadi, Pilve, Purje, Mätta, August Weizenbergi, Paadimehe, Kaluri ja  Mesilase tänavaga.

1900. ja 1905. aasta linnaplaanidel oli selle tänava nimi vene keeles *Кладбищенская улица*, 1912. ja 1929. aasta linnaplaanidel vastavalt **Surnuaia uulits** ja **Surnuaia tänav** – ilmselt selle pärast, et kulges mitme surnuaia vahel.

Enne 1990. aastaid kandis tänav vene keeles nime *улица Йыэсуу*.

9. mail 1970 avati tänava ääres, aadressil Jõesuu tänav 175 Narva linna vallutamisele pühendatud mälestusmärk. See koosneb postamendile asetatud tankist T-34/85.

## Vaata ka
*2. Jõesuu tänav (Narvas)

## Viited
Kesa põik

**Kesa põik** on tänav Tartus Variku linnaosas.

Kesa põik algab Kopli tänavalt ja lõppeb tupiktänavana. Tänav rajati 6.mail 1977, peale selle endise Soinaste küla maaala liitmist  Tartu linnaga 22.aprillist 1977.
Kauba tänav (Kuressaare)

**Kauba tänav** on tänav Kuressaares.

Tänav saab alguse Lasteaia tänavalt ja suundub loodesse, kuni lõpeb Pikal tänaval. Tänava pikkus on umbes 400 meetrit.

Tänav sai nime 1915. aastal.
## Hoonestus
Aadressil Kauba tänav 2 asub kunagine Kuressaare kaubahoov.

Kauba tänav 5 ja Turu tänava nurgal asub Kuressaare Laurentiuse kiriku pastoraadihoone, mis kuulub koos Kuressaare raekoja, vaekoja ja sadamaaidaga linna vanimate hoonete hulka. Hoone Kauba tänava poolne osa on ehitatud arvatavasti juba 17. sajandi keskpaiku ja see oli tol ajal üks väheseid kivihooneid linnas. Aastail 1838–1847 elas hoones Saaremaa superintendendina töötanud literaat, keelemees Eberhard Gutsleff. 

Turu tänava poolne tiib ehitati 18. sajandi lõpus. Hoone kuulus Kuressaare Laurentiuse kogudusele kuni Teise maailmasõja lõpuni. Eesti NSV ajal asusid hoones pikka aega Saaremaa Restaureerimisvalitsuse kontor, laod, töökoda ja ametikorter.

Hoones Kauba tänav 17 asus aastail 1888–1905 ajalehtede Saarlane ja Arensburger Wochenblatt ('Kuressaare nädalaleht') toimetus ja trükikoda.

Kauba tänav 20 asus  Abruka koda. 

## Galerii

File:Kuressaare dom 1.jpg|Kauba tänav 1 ja Lasteaia tänava nurgahoone. Allimanni (Pallopsoni) maja
File:Kuressaare Allimann House.jpg|Kauba tänav 1
File:Kauba tänav 4.jpg|Kauba tänav 4
File:Kuressaare Kauba 5.jpg|Kauba tänav 5
File:Kuressaare Kauba.jpg|Kauba tänav 8
File:Kuressaare kohtumaja.IMG 0033.jpg|Kauba tänava ja Lossi tänav 2 nurgahoone, Kuressaare kohtumaja

## Viited
Keskväljak (Keila)

**Keskväljak** (ka **Raekoja plats**) on tänav Keilas.

Aadressil Keskväljak 1 asuvad Keila kirik, Keskväljak 8a politseijaoskond, Keskväljak 11 Keila linnavalitsus, Keskväljak 12 Keila Kultuurikeskus ja Keskväljak 15 Waldorfkool Läte.

Tänav sai nime 1987. aastal.

## Ajalugu
Keila Keskväljak on saanud suures osas oma praeguse väljanägemise Nõukogude ajast. 1950. aastatel planeeriti Keskväljak lähtudes stalinistlikest linnaplaneerimise põhimõtetest nelinurkseks, ümber selle sümmeetriliselt paigutatud hoonetega pidulikuks väljakuks. Väljaku dominandiks ehitati 1956. aastal endise köstrimaja asemel sammastega kultuurimaja. Teisele poole keskväljakut (Keskvälja 15) ehitati sümmeetriliselt kommunistliku partei Keila rajoonikomitee hoone. 1963. aastal kolis hoonesse Keila haigla, praegu asub seal Waldorfkool Läte. Stalinistlikus uusklassitsistlikus ehitusstiilis on ehitati ka 1952. aastal kino Saluut (Keskväljak 10) mis praeguseks on tundmatuseni ümber ehitatud. 1966. aastatel ehitati Keskväljaku lääneserva kauplus Keila, mis ehitati arhitekt Koidu Lassmanni tüüpprojekti (56-116) järgi. Nüüdseks on 1950. aastatele iseloomulik väljakustruktuur kadunud. Väljakul asus ka 1904. aastal ehitatud Georg Sarmo puidust pudukauplus ja apteek (Keskväljak 8a hoone kõrval). Aastal 1940 riigistatud apteek püsis samas hoones 1950. aasta kevadeni, kui anti käsk vabastada ruumid Keila Rajooni Täitevkomiteele. Sama aasta maikuus põles tulekahjus pool maja maha. Apteegirahvast kahtlustati koguni süütamises. Allesjäänud majaosast ehitati 1950. aastatel ümber korteriteks, mida kasutasid kooliõpetajad. Nn õpetajate maja lammutati 1986. aastal.

## Galerii

Fail:Keila linnavaade.JPG|Vaade Keila Keskväljakule Keila Kultuurikeskuse katuselt
Fail:Keila kultuurikeskus.jpg|Keila Kultuurikeskus – Keskväljak 12
Fail:Keila kirik eestvaates.JPG|Keila kirik – Keskväljak 1
Fail:Keila.jpg|Endine kino Saluut – Keskväljak 10
Fail:Keila ajalugu 11.jpg|Ajalooline foto Keila kirikust Keskväljakule, suunaga Haapsalu poole
Fail:Keila ajalugu 21.jpg|Ajalooline foto Keila Keskväljaku ristmikult, vasakul Keila Tarbijate Kooperatiivi kahekorruseline kaubamaja (Keskväljak 12) ja taamal Keila kirik
Fail:Keila Keskväljak - LV maja koht.jpg|Ajalooline foto Keila Keskväljak, linnavalitsuse maja koht
Fail:Keila Keskväljak.jpg|Ajalooline foto matuserongkäigust Keila Keskväljakul 1950. aastatel
Fail:Keila ajalugu 18.jpg|Ajalooline foto Keila Keskväljakust vaatega Kultuurikeskusele (endine Köstrimaja). Esiplaanil Sarmo maja
Fail:Keila ajalugu 24.jpg|Ajalooline foto (Sarmo maja) - Õpetajate maja


## Viited
Machado de Assis

**Joaquim Maria Machado de Assis** (; 21. juuni Rio de Janeiro 1839 – 29. september 1908 Rio de Janeiro) oli Brasiilia kirjanik. Ta oli Brasiilia kirjanduse tuntumaid autoreid, kes on mõjutanud mitmeid kirjanikke nii oma kodumaal kui ka mujal.

1877. aastal rajas ta Brasiilia Kirjandusakadeemia, mille presidendiks jäi kuni surmani. 1941. aastal asutas akadeemia tema auks Machado de Assisi auhinna, mis on Brasiilia mainekaim kirjandusauhind.

Eesti keeles on ilmunud Joaquim Maria Machado de Assisi tuntumaid teoseid, originaalis 1899. aastal avaldatud realistlik romaan "Dom Casmurro" (Tallinn: Eesti Raamat, 1973, tõlkinud Aita Kurfeldt), samuti jutustus "Hulluarst" (originaal "O alienista", kogumikus "Papéis Avulsos", 1882; Tallinn: SA Kultuurileht, Loomingu Raamatukogu 40, 2016, tõlkinud Indrek Koff).

## Välislingid

* Machado de Assis: obra completa (kogutud teosed portugali keeles)
* MetaLibri Digital Library (valik teoseid portugali keeles)
* Machado de Assis
Keskväljak (Pärnu)

**Keskväljak** on lühike ida-läänesuunaline tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.

See paikneb risti Akadeemia ja Vee tänava vahel. Teisel pool Vee tänavat jätkub samas sihis ida poole Pikk tänav. Tänava lõunaküljel asub Endla teater ja põhjaküljel Vaasa park. 

Tänav on ühesuunaline. Võimalik on sõita vaid Pika tänava suunas. Tänava pikkus on 85 m.
Kevade tänav (Pärnu)

**Kevade tänav** on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.

Tänav algab Haapsalu maanteelt ja suundub edelasse. Kevade tänav ristub Kesk tänavaga ja lõppeb Luha tänavaga ristudes. 

Tänava pikkus on ligikaudu 194 meetrit.

## Nimi
Tänav sai nime 1965. Tänava vana nimi oli *Piiskopi tänav*.
Kiige tänav (Narva)

**Kiige tänav** on tänav Narvas.

Tänav jääb Mängu ja Proletariaadi tänava vahele ja ristub ka Männiku tänavaga. Kiige tänav on umbes 120 meetrit pikk.

Tänav sai nime 2005. aastal.

## Viited
Kiriku tänav (Viljandi)

**Kiriku tänav** on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.

Tänava pikkus on 174 m.

Tänav sai nime 13. novembril 1922.

Aadressil Kiriku tänav 3 asub Viljandi Pauluse kirik.

## Viited
Moskva–Petuški

**"Moskva–Petuški"** on Venedikt Jerofejevi postmodernistlik pseudoautobiograafiline proosapoeem. Poeemi leksika moodustab segu piiblitsitaatidest, nõukogude ajakirjanduslikest stampidest, varjatud ja otsestest tsitaatidest vene ja maailmakirjandusest ning marksismi-leninismi klassikute teostest. Samuti sisaldab see hulgaliselt ebatsensuurset leksikat.

Teos on kirjutatud aastatel 1969–1970 ning levis alguses *[[samizdat]]*'is. Esmakordselt ilmus see trükis 1973. aastal Iisraeli ajakirjas AMI (tiraažiga 300 eksemplari), seejärel 1977. aastal Pariisis. Nõukogude Liidus ilmus raamat alles perestroika järel, aastatel 1988–1989: alguses kärbitud kujul alkoholismivastase võitluse ühingu ajakirjas Trezvost i kultura, seejärel täielikumal kujul kirjanduslikus almanahhis Vest ning lõpuks 1989. aastal sisuliselt praegusel kanoonilisel kujul raamatuna.

Poeemi lüüriline kangelane on intellektuaalist alkohoolik Venja (Venitška) Jerofejev, kes sõidab elektrirongiga Moskvast Petuškisse külastama oma kallimat ja nende last. Reisi sihtkohta kirjeldatakse poeemis omamoodi utoopilise paigana. Montaažitööliste brigadiri kohalt vallandatud Venitška ärkab poeemi alguses pärast järjekordset ebaõnnestunud katset leida Moskvas Kremlit tundmatus trepikojas raskes pohmellis ning otsustab sõita Kurski vaksalist Petuškisse, kus elab tema kallim ja nende kolmeaastane poeg. Vaevu viinapoe avamise ära oodanud Venitška raiskab viimase raha alkoholile ning istub elektrirongi.

Rongis peab ta pikki monolooge alkoholist, ajaloost, filosoofiast, kultuurist ja poliitikast, vestleb kaasreisijatega ning joob koos nendega lakkamatult kõike, mis vähegi alkoholi sisaldab. Alkoholi mõjul satub Venitška unenäomaailma, kus temast saab Petuški rajoonis revolutsiooni juht. Unest ärgates mõistab ta, et rong on vahepeal jõudnud Petuškisse ning on nüüd juba teel tagasi Moskvasse, kuhu saabudes Venitškat hakkavad jälitama neli tundmatut, kes suruvad ta võõrasse trepikotta ning löövad teda seal nõelaga kõrisse.

### Eesti keeles
Eesti keeles ilmus poeem esmakordselt katkenditena 1991. aastal ajakirjas Vikerkaar Peeter Sauteri tõlkes. Täispikal kujul ilmus see 1999. aastal ajakirjas Looming Ott Arderi tõlkes ning aasta hiljem raamatuna kirjastuses Tänapäev.

Kultusteose ainetel tegi Meelis Lainvoo dramatiseeringu, mille tõi Rakvere teatris lavale Toomas Suuman lavastusena "Üks joodik sõitis rongiga". Lavalugu esietendus 3. mail 2008 teatri väikese maja kolakambris. Peaosa mängis Erik Ruus.

## Viited
Mars Polar Lander

**Mars Polar Lander**, tuntud ka kui **Mars Surveyor '98 Lander**, oli NASA maandur, mis oli osa Mars Surveyor '98 missioonist ja pidi uurima Marsi lõunapoolust.

Maandur startis Marsile 3. jaanuaril 1999 ja kandis endaga kaasas kahte Deep Space 2 impaktorit, mis pidid Marsile maandumise ajal emalaevast eralduma ning Marsi pinnale kukkumise järel uurima Marsi pinda. Polar Lander pidi Marsil maanduma 3. detsembril 1999, kuid jäi kadunuks. NASA ei saanud ühendust Polar Landeri ega kummagi impaktoriga, ning kuulutas missiooni kuu aega hiljem ebaõnnestunuks.

Hilisem uurimine tuvastas missiooni ebaõnnestumise tõenäolise põhjusena maanduri tarkvara vea, mistõttu pidas Polar Landeri arvuti tugijalgade väljasirutumisel tekkinud vibratsiooni maandumiseks ja lülitas enneaegselt välja retroraketid. Selle tulemusel kukkus maandur ilmselt umbes 40 meetri kõrguselt planeedi pinnale puruks. Maandurit pole tänaseni leitud.

Mõned Polar Landeri seadmeid, nagu näiteks panoraamkaamerat ja analüsaatorit, kasutati 2008. aastal Marsil maandunud Phoenixi maanduril.

## Viited