open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mändvetiktaimed

**Mändvetiktaimed** ehk **mändvetikad** (*Charophyta*) on rohevetikate hõimkond, mille hulka kuuluvad lähimad embrüofüütide sugulased. Mändvetiktaimi teatakse tänapäeval umbes 300 liiki. Suurem osa neist elab magevees, mõned ka riimvees.

Kuna mändvetikate hõimkond ei sisalda embrüofüüte, on see parafüleetiline rühm (siiski käsitletakse neid sageli lihtsalt mändvetikatena, moodustades sel juhul monofüleetilise rühma).

## Klassid
*Mesostigmatophyceae
*Chlorokybophyceae
*Klebsormidiophyceae
*Zygnemophyceae
**Zygnematales
**Desmidiales
*Charophyceae
**Coleochaetales
**Charales
Põhjarannik (ajaleht)

**Põhjarannik** (lühend **PR**) ehk **Severnoje Poberežje** (vene keeles Северное побережье) on 1990. aastast Kirde-Eestis eesti ja vene keeles ilmuv päevaleht, mille toimetus asub Jõhvis, aadressil Keskväljak 4. Peatoimetaja on Erik Gamzejev, tegevtoimetaja Erik Kalda. 

Põhjarannik ilmub kolm korda nädalas teisipäeval, neljapäeval ja laupäeval. Ajaleht ilmub 12-küljelisena ja trükitakse trükikojas Printall Tallinnas. Laupäevane ajaleht trükitakse koos telekava ja nädalalõpulisaga Laupäev.

## Ajalugu
13. veebruaril 1945 hakkas Kohtla-Järvel ilmuma ajalehtede Rahva Hääl ja Sovetskaja Estonija lisaleht **Rohkem Põlevkivi**, mis oli praeguse Põhjaranniku eelkäija. Selle esimeses numbris kirjutati põhiliselt haridusest ja spetsialistide vajadusest põlevkivitööstusega seotud piirkonnas.

Aastatel 1960–1990 ilmus ajaleht Leninlik Lipp, mis oli tekkinud ajalehtede Kaevur ja Sotsialismi Tee ühendamisel. Venekeelse väljaande nimi oli *Ленинское знамя*.

2010. aastani asus toimetus Kohtla-Järvel, aadressil Tuuslari 19.

## Välislingid
* Koduleht
* Koduleht vene keeles
* Ида-Вируская региональная газета в субботу выйдет в 15-тысячный раз // rus.delfi.ee, 11.01.2012 (*vene keeles*)
40. Kaitsepataljon

**40. Kaitsepataljon (valveteenistus)** ehk **40. Kaitsepataljon (valveteenistus) Pleskau** (saksa keeles *Schutzmannschaft Wacht Bataillon 40* ehk *Schutzmannschaft Wacht Bataillon 40 Pleskau*) formeeriti vabatahtlikest 1941 aasta augustis Võrus, Valgas ja Petseris. 

Vabatahtlik kaitsepataljon värvati väegrupi Nord tagala ülemjuhataja Franz von Roquesi ja Rusland-Nordi kõrgema SS-i ja politseijuhi korraldusel. Pataljoni suurus oli neli kompaniid. Pataljon formeeriti valve ja julgestusteenistuseks Pihkvas.

## Juhtkond ja koosseis
Pataljoniülem:
*major Kusta Lindpere (1941–), adjutant leitnant Erich Palk
**1. kompanii ülem leitnant Elmar Lipping, 2. kompanii ülem leitnant Heino Linsi ja 3. kompanii ülem leitnant Kalle Laik
* major/kapten Karl Nortmaa (16. juunist 1942 kuni 20. jaanuarini 1944)
*kapten Rein Mölder
*major Julius Ellandi (1944. a juuni lõpust)

2. oktoobrist 1941 teostas pataljon valveteenistust Pihkvas. 1942. aasta sügisest oli pataljon tagalajulgestuses Valgevenes. 

7. märtsil 1943 andis väegrupi Nord tagala ülemjuhataja korralduse 40. Kaitsepataljon Ostrovisse tuua ja seal laiali saata, pataljoni mehed tuli anda 37., 38. ja 39. kaitsepataljonile täienduseks. Kuid korraldus muudeti hiljem ära ja laiali saadeti hoopis 39. pataljon. 

## 40. Eesti Politseipataljon

1943. aasta detsembris muudeti pataljoni nimi 40. Eesti Politseipataljoniks (*Estnische Polizei Bataillon 40*) ja pataljonis kehtinud Wehrmachti auastmed asendati Saksa Korrapolitsei auastmetega.

28. veebruaril 1944 oli pataljoni nimekirjas 139 meest.

1944. aasta algul toodi pataljon tagasi Eestisse, kus see sai täiendust ning liideti 2. Eesti Politserügemendiga, mille koosseisus võttis osa Dünamünde operatsioonist. 

Augustis 1944 pataljon likvideeriti ja pataljoni isikkoosseis jagati 20. Eesti SS-diviisi ja 38. Eesti Politseipataljoni täienduseks ning major Julius Ellandi määrati 38. Eesti Politseipataljoni ülemaks.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎
41. Kaitse Tagavarapataljon

**41. Kaitse Tagavarapataljon** ((saksa keeles *Schutzmannschaft Erzats Bataillon 41*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt Eestis vabatahtlikest 1941. aasta sügisel Tartus moodustatud sõjaväeüksus.

Pataljoni suurusena oli nähtud ette 975 meest, tegelikult ei ületanud suurus kunagi 300 meest. Staap asus kogu eksisteerimise aja Tartus.

Pataljon värvati väegrupi Nord tagala ülemjuhataja Franz von Roquesi ja Rußland-Nordi kõrgema SS-i ja politseijuhi korraldusel.

## Juhtkond ja koosseis
Pataljoniülemad:
*kolonelleitnant Oskar Särev
*major Friedrich Kurg
*kolonelleitnant Juhan Vermet

Kompaniis oli neli rühma: 
*I rühma ülem oli leitnant Erich Saaristo
*II rühma ülem leitnant Artur Zingel
*III rühma ülem Paul Kivastik
*IV rühma ülem leitnant Ilmar Kompus

Pataljoni isikkoosseisu kasutati kompaniide ja rühmade kaupa Venemaal Saksa vägede tagalajulgestuseks (sh ka Leningradi oblasti Oudovai linnas asuva Saksa Välikomandatuuri nr 611 alluvuses).

41. Kaitse Tagavarapataljoni koosseisus oli oktoobrist 1941 kuni veebruarini 1942 suuskurkompanii. See liideti 3. märtsil 1942 major Aleksander Sobolevi 39. Kaitsepataljoni koosseisu, mis paiknes Kalinini rindelõigus. Suuskurkompanii ülem oli kapten Jaak Vinni. 

1943. aasta algul pataljon likvideeriti ning selle ülesanded ja isikkoosseis läksid üle 35. Kaitse Tagavarapataljonile.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎

## Viited
Luksmeeter

**Luksmeeter** on mõõteriist valgustustiheduse ehk valgustugevuse mõõtmiseks luksides. Seda kasutatakse näiteks valgustatuse mõõtmiseks töökohtades, eluruumides ja tänavavalgustuses.

Luksmeetri mõõtemuunduris muundab valgusenergia elektrivooluks fotodiood. Mõõtemuunduri voolu mõõtev digitaalne mikroampermeeter on gradueeritud luksides. 
Luksmeetril on mitu piirkonda, mis saadakse valgustundliku pinna katmisel vastava filtriga.
Death Note (anime)

**"Death Note"** on anime. 

Anime räägib müstilisest raamatust "Death Note", millel on vägi tappa inimene, kelle nimi on sinna sisse kantud.
See raamat kuulub surmajumalatele, kuid igavuse pärast heidab surmajumal Ryuk enda oma meie maailma, mille leiab noormees Yagami Light. Ta leiab, et meie maailm on mäda, ning otsustab seda parandada, tappes kurjategijaid selle raamatuga.
Tema tegudele jõuab järele maailma kuulsaim detektiiv L, kes osutub samasuguseks geeniuseks nagu on Light, kuid tema maailmavaade erineb kardinaalselt. Anime jutustabki, kuidas L lahendab salapärast müsteeriumi, kuidas kõik kurjategijad üle maailma järsku surema on hakanud, ning mõistab, et tegemist on millegi üleloomulikuga.

Kuid raamatu kasutamisel on ka oma hind, nimelt pärast oma surma läheb raamatu kasutaja tühjusse, mitte taevasse/põrgusse.
Lõppude lõpuks õnnestub Lightil suure vaevaga L-ist lahti saada, kuid paar aastat pärast seda hakkavad seda müsteeriumi lahendama kaks L-i järeltulijat : Near ja Mello.
Mello küll sureb, kuid tänu sellele õnnestub Nearil lõpuks ometi kuulus Kira (ehk siis Killer) tabada, ning sel momendil otsustab Ryuk, et mänguaeg on läbi, ning surmab Yagami Lighti läbi enda "death note'i".
Relvavennad

**"Relvavennad"** on HBO 2001. aastal tehtud kümneosaline lühisari. Seriaal räägib USA langevarjuritest Easy Kompaniis (inglise *Easy Company*) Teise maailmasõja ajal, kes pidid 1944. aastal vabastama Natsi-Saksamaa võimu alt Normandia ning hiljem ka Madalmaad. Esimene osa jõudis teleekraanidele 9. septembril 2001. "Relvavendi" on näidanud ka Eesti Televisioon. Seriaal põhineb tõestisündinud lool ning sealsed tegelased on päriselt ka elanud.

## Jaod

## Stsenaristi eksimused ajaloo suhtes

* 9. osa "Why We Fight?" alguses näidatud stseen toimub 11. aprillil 1945 Reimsi linnas (seda näitab stseenile eelnenud tekst). Episoodi lõpus näidatakse seda sama stseeni edasi sealt, kust ta osa alguses pooleli jäi. Seal ütleb kapten Nixon oma meestele: "Hitler on surnud. Ta lasi ennast Berliinis maha." Tegelikult ei saanud ta seda öelda, kuna Adolf Hitler tegi enesetapu alles 30. aprillil 1945.

* 3. osa "Carentan" lõpus öeldakse, et Albert Blithe ei paranenudki oma Normandias saadud haavadest ning sellepärast suri ta 1948. aastal Philadelphias. Tegelikult polnud see asi nii hull ning ta läks isegi Korea sõtta. Albert Blithe suri hoopis Saksamaal Wiesbadenis 1967. aastal.

* 3. osas toimunud lahingus Carentani lähedal on selgelt näha üht Jagdpanther-tüüpi Saksa tanki. Tegelikult polnud sellel ajahetkel läheduses ühtegi seda tüüpi tanki.

* 10. osa "Points" lõpus öeldakse, et kapral Joseph Liebgott läks pärast sõja lõppu San Franciscosse ning hakkas taksojuhiks. Tegelikult paljud inimesed, kes teda tundsid, k.a. üks tema poegadest, ütlesid, et tegelikult hakkas ta pärast sõda habemeajajaks ning ta pole kunagi taksojuht olnud.

## Välislingid
* Koduleht
Bad Lausick

**Bad Lausick** on linn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis.

## Linnaosad
* Bad Lausick
* Ballendorf
* Beucha
* Buchheim
* Ebersbach
* Etzoldshain
* Glasten
* Kleinbeucha
* Lauterbach
* Steinbach
* Stockheim
* Thierbaum

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Brandis

**Brandis** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi.

## Linnaosad
* Beucha
* Polenz
* Waldsteinberg
* Brandis

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Edifikaator

**Edifikaator** (ladina sõnast *aedificator* 'ehitaja') ehk **edifikaatortaim** on mingi taimekoosluse dominant- ehk valitsev taim. Mõnikord on edifikaatoriks nimetatud ka **[[determinanti (ökoloogia)|determinanti]]**.

Edifikaatortaim mõjutab ja määrab oluliselt ka teiste taimede kasvutingimusi vaadeldavas koosluses. 

Edifikaatori järgi nimetatakse koosluste assotsiatsioonid.

## Vaata ka
*Determinant (ökoloogia)
*Dominant
Lahinguteeninduspataljon (1. jalaväebrigaad)

**Lahinguteeninduspataljon** on Eesti maaväe 1. jalaväebrigaadi väeosa, mille ülesandeks on brigaadi lahinguteenindustoetuse korraldamine.

## Ajalugu
### Eellasüksused
Pataljoni eellasüksusega on peetud 27. aprillil 1917 loodud 1. Eesti jalaväepolgu tööroodu.

### Asutamine
Üksus, tollase nimega **Tagalapataljon**, asutati Kaitseväe juhataja käskkirjaga 1. jaanuar 2009. See loodi koos Logistikapataljoniga varasema Kaitseväe Logistikakeskuse lahinguteenindustoetuse väljaõppekeskusest ja 1. jalaväebrigaadi lahinguteenindustoetuse pataljoni baasil. Varasemate üksuste personal ja varustus jaotati pooleks.

Põhimääruse järgi koosnes pataljon toona juhtimis- ja teeninduskompaniist, meditsiinikompaniist, remondikompaniist, transpordikompaniist ja varustuskompaniist.

Asutamise järel paiknes üksus Paldiskis. 2014. aastal koliti pataljon ümber Tapa kaitseväelinnakusse.

## Struktuur
### Juhtkond
#### Ülemad
* 2009–2010 major Andres Kraav (k.t.)
* 2010–2012 major Tarmo Luhaäär
* 2012–2016 major Kalmer Kruus
* 2016–2019 kolonelleitnant Janek Zõbin
* 2019–2021 kolonelleitnant Indrek Lilleorg
* 2021–2024 kolonelleitnant Vladislav Belov
* alates 1. august 2024 kolonelleitnant Riho Juurik

## Viited

## Välislingid
Lahinguteeninduspataljon 1. jalaväebrigaadi kodulehel
Siim Kärner

**Siim Kärner** (8. juuni 1945 Viljandimaa – 4. november 2007) oli eesti luuletaja, prosaist ja kunstnik.

Tema esikteos oli 1979. aastal ilmunud luulekogu "Unekaste". Temalt ilmus ka publitsistikat ja aforisme. Luuležanritest viljeles ta eelkõige murdeluulet ja haikusid.

Siim Kärner oli Eesti Kirjanike Liidu liige.

Tema maale võib leida erakogudest Eestis, Kanadas, Lätis, Rootsis, Soomes ja Saksamaal.

## Teosed
**Unekaste.* Tallinn : Eesti Raamat, 1979. 
**Neljapäeva õhtul kell kuus.* Tallinn : Eesti Raamat, 1984.
**Salaküti märkmed.* Viljandi : Maarja, 1992.
**Usseaid.* Viljandi : Sakala, 1994.
**Uitseviir.* Tartu : Vanemuise Selts, 1996. ISBN 9985847040.
**Urikivi : kolmas kanne mulgi murden.* Viljandi : Talisman, 1999.
**Kuusteist aastat hiljem.* Viljandi : Siim Kärner, 2000.
**Unevalgel.* Kose : Siim Kärner, 2003. ISBN 9949103347.
**Koordil, marjumäel : lausumisi lastele.* Viljandi : Siim Kärner, 2004. ISBN 9949107040
**Tuulepesa : lausumisi lastele.* Viljandi : Siim Kärner, 2004. ISBN 9949105625.
**Pannkoogirahu : lausumisi lastele.* Viljandi : Siim Kärner, 2005. ISBN 9949132169.
**Uibuainamuru ; Unusmaa.* Viljandi : Siim Kärner, 2005. ISBN 9949130786.
**Sohvi.* Viljandi : Siim Kärner, 2007. ISBN 9789949153404.

### Koostaja
* "Ime kütken tähe poole kist." Eesti murdeluule antoloogia. (Ka autor.) Viljandi, S. Kärner 2002. 411 lk.
* "Kõik on kusagil..." Valimik eesti haikusid. (Antoloogia. Ka autor.) Eessõna Kalle Kurg. Viljandi, S. Kärner 2007. 288 lk.

## Tunnustus
* 1998 Hendrik Adamsoni murdeluulepreemia ("*** Piläkun põlep pird...")
* Johann Köleri Fondi kunstipreemia
* Viljandi Jaani kiriku maalipreemia
Kornelius (Jakobs)

**Kornelius** (kodanikunimega **Vjatšeslav Vassiljevitš Jakobs**, ; 19. juuni 1924 Tallinn – 19. aprill 2018) oli Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku eestseisja, tiitliga Tallinna ja kogu Eesti metropoliit. Ta oli alates 2011. aastast vanuselt vanim piiskop Vene Õigeusu Kirikus.

1945. aastal osales ta arreteeritud piiskop Peetri ametiriiete konfiskeerimises.

Aastatel 1990–1992 oli ta Tallinna ja Eesti piiskop, aastatel 1992–1995 Tallinna ja kogu Eesti piiskop, aastatel 1995–2000 Tallinna ja kogu Eesti peapiiskop ning aastast 2000 oli ta Tallinna ja kogu Eesti metropoliit.

Aastatel 1960–1990 teenis ta preestrina Tallinna Nõmme Ristija Johannese koguduses. 1966. aastal ülendati ülempreestriks.

## Isiklikku
Metropoliit Korneliuse isa Venemaa keisriliku armee polkovnik Jakobs oli Venemaa kodusõjas Põhjakorpuse Stanisław Bułak-Bałachowiczi isikliku sotnja juht.

## Tunnustus
* 1973 – suurvürst Vladimiri III järgu orden
* 1985 – Sergi Radonežski III järgu orden
* 1991 – Soome Õigeusu Kiriku orden Pyhan Karitsan Ritarikunnan Komentajamerkki
* 1994 – vürst Daniili II järgu orden
* 1999 – Sergi Radonežski II järgu orden 
* 2000 – pühak Innokenti III järgu orden
* 2001 – Igor Severjanini preemia
* 2005 – Tallinna teenetemärk
* 2004 – suurvürst Vladimiri II järgu orden
* 2008 – pühak Innokenti II järgu orden
* 2008 – Püha Isidori I järgu orden
* 2009 – Sergi Radonežski I järgu orden 
* 2009 – Püha Anna I järgu orden
* 2013 – pühak Innokenti I järgu orden

## Viited
Pelagos

**Pelagos** ehk **avavee-elustik** (kreeka sõnast *pelagos* 'avameri') on veekogu (ookeani, mere ja järve) pelagiaalis elutsevad organismid ehk pelaagilised organismid. Pelagos moodustub planktonist ja nektonist, pleustonist ja neustonist. 

Pelagos on kõige rikkalikum pindmises veekihis.

Pelaagiline liik on näiteks tuulehaug.

## Vaata ka
*bentos
Ülivoolavus

**Ülivoolavus** on vedeliku viskoossuse täielik kadumine allpool lävitemperatuuri. Ülivoolav vedelik voolab anumast välja kui tahes peente avade kaudu, samuti üle anuma servade, otsekui keeks ta üle. 

Ülivoolavust on täheldatud näiteks heeliumi isotoobil 4He (He II), kui see on temperatuuril < 2,19 K ja normaalrõhul.

Ülivoolavuse avastasid 1938. aastal enam-vähem ühel ajal Vene füüsik Pjotr Kapitsa ning temast sõltumatult tegutsenud inglise füüsikud John Frank Allen ja Austin Donald Misener. 

## Vaata ka
*Kvantvedelik
*Ülijuhtivus

## Viited
Ajaluule

**Ajaluule** on aktuaalsete sotsiaalsete probleemidega tegelev luule. 

## Eesti ajaluule
1920. aastate alguse paiku tekkinud ajaluule väljendas otseselt suhet aja ning ühiskonna probleemidega. Eesti luules silmatorkava suunana järgis see kindlalt voolu ja stiili. Ajaluulele andsid nimetuse eelkõige luuletajad ise. 

1920. aastate ajaluule ei olnud üksnes otseselt päevakajaline. Konkreetselt Eesti oludele viitava kõrval oli ülekaalus üldistav pilt maailma ja inimkonna ummikusse jõudnud arengust. Selgelt läbib paljusid luuletusi globaalse katastroofi teema. Inimkonda tabanud katastroofile vastandati maailma parandamise püüe. Ajalaulikud kutsusid inimesi välja enda paremaks muutmise nimel ja vägivalla vastu võitlema.

Ajaluule temaatika ja väljendusviis, eriti õuduskujundid on iseloomulikud ekspressionistlikule voolule, mis on pärit saksa kirjandusest. Palju kasutati hüperbooli ehk kunstilist liialdust, näiteks "Kõikjal voolab veri ja valitseb surm". Ajaluule on eesti ekspressionismi kõige silmatorkavam ilming, esileküündivam kui ekspressionistlik proosa või draama, ometi ei saa ajalaulude kunstitaset pidada eriti kõrgeks. Need on üsna ühetoonilised ja meenutavad saksa eeskujusid. Vaid üks mees suutis võõrapärased kujundid oma loomingus isikupäraseks ja äratuntavaks muuta. Selleks oli August Alle, kelle kohta Friedebert Tuglas on öelnud: "õnnelik erand ajalaulikute seas".

Peamised ajaluuletajad olid Johannes Semper, Johannes Vares (Barbarus), Jaan Kärner ja August Alle.
SELLi mängud

**SELLi mängud** on rahvusvahelised üliõpilasspordivõistlused, mida peetakse vaheldumisi Soomes, Eestis, Lätis ja Leedus. Sellest ka nimi SELL, mis tuleneb korraldajamaade emakeelsete nimede esitähtedest.

## SELLi mängude lühiajalugu
1908. aastal asutasid Tartu Ülikooli üliõpilased oma spordiklubi. Selle hilisem õigusjärglane Eesti Akadeemiline Spordiklubi ühendas spordist huvitatud üliõpilasi üle 1918. aastal asutatud noore Eesti Vabariigi.

1923. aastal peeti esimesed regionaalsed rahvusvahelised üliõpilaste spordivõistlused, mis said hiljem tuntuks kui SELLi mängud.

Aastatel 1923–1940 toimusid SELLi suvemängud kolmeteistkümnel, SELLi talimängud (alates 1929. aastast) viiel ja SELLi maleolümpiaad (alates 1937. aastast) kolmel korral. Esimesed SELLi mängud korraldati 14.–16. septembril 1923 Tartus ja selle perioodi viimased (talimängud) 2.–3. märtsil 1940 Otepääl.

29. novembril 1936 otsustas SELL-i keskbüroo võtta Baltimaade üliõpilaskondade vaheliseks läbikäimiskeeleks saksa keele.

SELLi mängude algatamist ja käivitamist tuleb lugeda Eesti üliõpilaskonna juhtide ja Eesti Akadeemilise Spordiklubi aktivistide kõige väljapaistvamaks saavutuseks. Vaid Lääne-Euroopas oli tehtud esimesi katseid riikidevaheliste üliõpilasvõistluste korraldamiseks, kuid seal oli toeks Rahvusvaheline Üliõpilasspordiliit (CIE). Põhjamaades ja Ida-Euroopas midagi sellist veel ei kavandatud ja nelja riigi üliõpilassportlaste ühendamine oli ennekuulmatu julgustükk. Eesti üliõpilasspordi tippaastad olid 1937–1940. SELLi mängud olid laienenud, korraldus paika pandud, huvi ja tagajärjed tõusnud, majanduslik heaolu suurenenud. Balti riikide üliõpilassportlaste rahvusvahelised sidemed katkestas Nõukogude okupatsioon 1940. aastal.

1991. aastal toimus Eesti Vabariigi taasiseseisvumine ja 1992. aastal asutati Eesti Akadeemiline Spordiliit (EASL). 1997. aastal organiseeris EASL nelja Balti regiooni riigi üliõpilasspordi esindajate kohtumise, kus otsustati, et SELLi mängude traditsioon tuleb taastada.

75 aastat pärast esimeste SELLi mängude toimumist (1923), 1998. aasta mais toimusid esimesed SELLi mängud pärast Nõukogude okupatsiooni lõppemist. Osales 800 sportlast 59 ülikoolist ja 13 riigist. Eesti Akadeemiline Spordiliit taastas oma staatuse Balti regiooni üliõpilaste spordivõistluste initsiaatori ja koordineerijana.

## Mängude kavas olevad spordialad
Kergejõustik, ujumine, judo, orienteerumine, male, korvpall, võrkpall, jalgpall, saalihoki. 

Lisaks neile aladele on mõnel aastal kavas olnud ka tennis, sulgpall, lauatennis, maadlus, iluvõimlemine.

Talimängudel on võisteldud murdmaasuusatamises, kiir- ja iluuisutamises, jäähokis.

## SELLi mängud läbi aegade
### SELLi suvemängud

### SELLi talimängud
*I 1929 Riia  
*II 1931 Helsingi   
*III 1933 Kaunas (jäeti ära)
*IV 1935 Riia, Sigulda 
*V 1938 Zarasai
*VI 1940 Otepää

### SELLi maleolümpiaad
*I 1937 Riia              
*II 1938 Tartu 
*III 1939 Helsingi

## Viited

## Välislingid
*SELLi mängud 2008 veebileht
Nekton

**Nekton** (kreeka sõnast *nēktos* 'ujuv') ehk **ujum** on suuremad veeorganismid, kes saavad vees liikuda ja läbida pikki vahemaid.

Nektoni hulka kuuluvad näiteks kalad.

## Vaata ka
*Plankton
Organotroof

**Organotroof** on organism, kes elektroni doonorina kasutab orgaanilisi aineid. 

Kõik loomad ja seened on organotroofid.

## Vaata ka
*litotroof
*toitumistüüp
Korpuslingvistika

**Korpuslingvistika** on keeleteaduse suund, mis tegeleb loomuliku keele tekstikogude (keelekorpuste) koostamise, töötlemise ja kasutamisega. Tekstikogude koostamisel kasutatakse arvutitehnoloogiat.

## Ajalugu
Esimeseks suureks keelekorpuseks on Browni korpus (inglise *Brown Corpus*), mis loodi 1960. aastatel Browni Ülikoolis. See sisaldas 500 tekstifragmenti, igas 2000 sõna, mis olid avaldatud USA-s inglise keeles 1961. aastal. See 1 miljonit sõna sisaldav korpus sai standardiks korpuste loomisel teistes keeltes. Analoogse mudeli järgi loodi näiteks 1980. aastatel Uppsala Ülikoolis vene keele korpus.

Miljonisõnaline maht on piisav ainult üsna sagedaste sõnade leksikograafiliseks kirjeldamiseks, kuna sõnad ja nende grammatilised konstruktsioonid ei kordu sellises mahus kuigi sageli. Näiteks niisugused igapäevased sõnad nagu inglise *polite* (viisakas) või *sunshine* (päikesepaiste) esinevad Browni korpuses koos ainult 7 korda, väljend *polite letter* ainult üks kord, aga niisugused püsivad väljendid nagu *polite conversation*, *smile* ja *request* mitte kordagi.

Nimetatud põhjustel ja seoses arvutustehnika võimsuste kasvamisega tekkis võimalus töötada suurema mahuga tekstidega. 1980. aastatel tehti mitu katset koostada suuremaid korpusi. Üks neist oli Birmingemi Ülikooli projekt "Bank of English".

## Välislingid
* Korpuslingvistika kursuse materjalid Tartu Ülikooli arvutilingvistika uurimisrühma lehel
Saprotroof

**Saprotroof** ehk **saproob** on organism, kes saab oma toitained osmoosi (osmotroofia) teel surnud orgaanilisest ainest. Saprotroofid on mitmed loomad, taimed, paljud seened ja bakterid.

Et saprotroofid ei saa toitaineid ise toota, arvatakse nad heterotroofide hulka.

## Sõnavara
Saprotroofide ja nendega seotud lähismõistete osas on kirjanduses segadust ja ebajärjepidevust. 
:**[[Saprofiil]]** on organism (hrl taim või loom, kes surnud orgaanilise aine peal või sees elab);
:**saprotroof** on mis tahes organism, kes toitub surnud orgaanilisest ainest;
:**[[saprofaag]]** on loomorganism (nt sitasitikas), kes toitub surnud orgaanilisest ainest. Sünonüümne on detritovoor ehk detritofaag, mida kasutatakse sageli veekeskkonnas orgaanilisest surnud ainest toituvate loomade kohta. Saprofaagide seas eristatakse:
::saprofaagid kitsamas mõistes on surnud taimsest materjalist toituvad loomad;
::**[[koprofaagid]]** toituvad loomsetest väljaheidetest;
::**[[nekrofaagid]]** toituvad loomakorjustest;
:Lisaks räägitakse mõnikord **fütosaprofaagidest** (toituvad surnud taimsest materjalist ehk ka saprofaagid kitsamas mõistes) ja **zoosaprofaagidest** (toituvad surnud loomsest materjalist).
::**saprovoor** on saprofaagide kohta harva kasutatav sünonüüm;
::**saprofüüt** (nt pisikäpp) on surnud orgaanilisel ainel elav (ja nt seente kaudu ka toituv) taim. Botaanilis-ajaloolistel põhjustel arvati nende hulka varem ka bakterid ja seened, ehkki järelliide "-füüt" viitab taimele.

**[[Saproob]]ideks** nimetatakse hüdrobioloogias vee saproobsusastet iseloomustavaid organisme.

Sõna "saprotroof" on tulnud kreekakeelsetest sõnade *sapros* ('haisev, mädanev') ja *trophē* (toit, toitmine).

## Vaata ka
* Biotroof
* Geofaag (settesööja)
* Heterotroof
* Lagundaja
* Saprobiont
* Sestofaag
Pantopon

**Pantopon** on oopiumipreparaat, mida kasutatakse valuvaigistina. See sobib osale patsientidest, kes on morfiumi suhtes allergilised.

Pantopon koosneb oopiumis sisalduvate alkaloidide kloriididest. Selle saamiseks eemaldatakse oopiumist tõrv ja muud lahustumatud ained. Pantoponi süstitakse, selle mõju on peaaegu sama tugev kui morfiumil. Ravimi leiutas 1909. aastal farmaatsiafirma Hoffmann-La Roche.

Teised analoogsed ravimid sisaldavad oopiumi alkaloidide sulfaate, fosfaate ja valeraate.

Pantopon on andnud nime Ameerika kirjaniku William Burroughsi luuletusele "Pantopon Rose" ja samanimelisele Põhja-Iirimaa alternatiivse *metal*i bändi Therapy? laulule (album "Troublegum", 1994). 1996. aastal valmis Mehhikos dokumentaalfilm "Rosa Pantopon".

## Viited

## Välislingid
* Nicolai Schapiro "Ueber die Wirkung von Morphium, Opium und Pantopon auf die Bewegungen des Magen-Darm-Tractus des Menschen und des Tieres" Pflügers Archiv European Journal of Physiology, 1913 - Springer
* Otto Cohnheim, Gg. Modrakowski "Zur Wirkung von Morphium und Opiumpräparaten (Pantopon) auf den Verdauungskanal" Hoppe-Seyler´ s Zeitschrift für physiologische Chemie. Volume 71, Issue 4, Pages 273–289, 1911 - degruyter.com
* OW Barlow ""THE TRANQUILIZING POTENCY OF MORPHINE, PANTOPON, CODEINE, PAPAVERINE AND NARCOTINE: RESULTS OF TESTS ON THE RAT" Journal of the American Medical Association, 1932
Tōka Gettan

**Tōka Gettan** on Jaapani mangasari ja animesari. Manga kirjutas Aguri Soragata ja joonistas Yukio Kumoya 2005. Selle järgi tehtud animesarjal on 26 osa.
42. Kaitse Pioneeripataljon

**42. Kaitse Pioneeripataljon** (saksa keeles *Schutzmannschaft Pionier Bataillon 42*) formeeriti vabatahtlikest talvel 1941–1942 Tallinnas ja Tartus. Pataljoni suurus oli 560 meest. Pataljon koosnes peamiselt eestivenelastest. Pataljon formeeriti remondi- ja ehitustöödeks rinde tagalas.

Vabatahtlik Pioneeripataljon värvati väegrupi Nord tagala ülemjuhataja Ferdinand von Roquesi ja Russland-Nordi kõrgema SS-i ja politseijuhi korraldusel.

Pataljoniülemad jõudsid olla
*major August Siller (Schiller) ja
*kapten Johannes Pedaja.

Pärast väljaõpet saadeti pataljon Venemaale sõjalistele ehitustele, kus pataljonil tuli osa võtta ka lahingutegevusest. 

Suvel 1943. aastal toodi pataljon Eestisse tagasi, kus teda kasutati rindejulgestuseks Mehikoorma ümbruses Pihkva järve piirkonnas. 

1944. aastal saadeti idarindele Velikaja jõe joonele. Hiljem taandus koos Saksa vägedega Eestisse Võru–Petseri joonele. Septembris 1944 oli pataljon lahingutes Emajõe joonel.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎

## Välislingid
*Pekka Erelt. Miinileiutaja, kes mängis Stirlitzit Eesti Ekspress, 30. august 2007
Inukami!

"**Inukami!**", on Jaapani anime sari, manga sari ja joonisfilm.

Manga kirjutas Mamizu Arisawa ja joonistas Mari Matsuzawa. 2006. a.-l tehti selle järgi 26 episoodiga anime, ning aprillis 2007 joonisfilm.
Piero della Francesca

**Piero della Francesca** (u 1412 – 12. oktoober 1492) oli itaalia maalikunstnik.

Piero oli oma eluajal kuulus kunstnik ja temalt tellis maale enamik Itaalia kunstimetseene, kaasa arvatud paavst. Suurem osa tema teostest telliti kodulinnas Sansepolcros. Halveneva nägemise tõttu loobus ta 1470. aastal maalimisest. 

Piero lihtsate vormide ja geomeetrilise kompositsiooni kasutamine mõjutas ka 20. sajandi kunstimaitset.

## Vaata ka
*"Maarja Magdaleena"
*"Kristuse ristimine"
Inimluure

**Inimluure** (inglise keeles *human intelligence* ehk HUMINT) all mõistetakse salajase informatsiooni kogumist, kasutades inimeste omavahelisi kontakte. 

Info kogujat nimetatakse agendiks ehk spiooniks. Teda juhib ja edastab käsklusi **kontrollija**, tavaliselt on selleks elukutseline luureohvitser. Luureohvitseri ja spiooni omavahelise kontakti vältimiseks või informatsiooni kahe luurega seotud isiku vahel vahetamiseks kasutatakse ka nn **postkaste**. 

Postkastid jaotuvad **elusaks** ja **elutuks postkastiks**. Elusateks postkastideks on **kullerid**, kelle ülesanne on info toimetamine ühelt isikult teisele.

## Vaata ka
*tehniline luure
*sõjaväeluure
*luureagentuur
*vastuluure
*välisluure
Soojusmahtuvus

**Soojusmahtuvus** ehk **soojusmahutavus** on soojushulk, mis on vajalik keha kui termdünaamilise süsteemi temperatuuri tõstmiseks 1 kraadi võrra. Soojusmahtuvuse tähis on C ja SI-süsteemi mõõtühik džaul kraadi kohta (J/K). 

Soojusmahtuvust massiühiku kohta nimetatakse erisoojuseks ehk erisoojusmahtuvuseks c. Kui on teada aine erisoojus ja sellest ainest keha mass m, siis mahutab see keha soojust
:C=c \cdot m .

Kui ainehulka väljendatakse moolides, siis nimetatakse soojusmahtuvust moolsoojuseks ehk moolsoojusmahtuvuseks C_\mathrm m. Sel juhul soojushulga n soojusmahtuvus
:C = C_\mathrm m \cdot n,

Soojusmahtuvus sõltub nii aine temperatuurist ja rõhust kui ka termodünaamilisest protsessist, milles aine osaleb. Soojusmahtuvust, mida mõõdetakse konstantse rõhu tingimustes, nimetatakse isobaariliseks soojusmahtuvuseks (tähis C_\mathrm p). Soojusmahtuvust, mida mõõdetakse konstantse ruumala tingimustes, nimetatakse isohooriliseks soojusmahtuvuseks (tähis C_\mathrm V).

## Viited
Death Note

**Death Note** (jaapani keeles デスノート (*Desu Nōto*) on jaapani mangasari, mille autorid on koomiksikirjanik Tsugumi Ōba ja illustraator Takeshi Obata. 

Sari on umbes keskkooliõpilasest geenius Tokyos nimega Light Yagami kes sügavalt häbistatud ebaõigluse ja kuritegevuse vaevavad maailma, otsustab vabastada maailma kurjast, kasutades üleloomulikku märkmikku, mis tapab igaühe, kelle nimi ja nägu on objekti omanikule teada ja nimi kirjutatakse sellele tuntud kui "Death Note" (sõna otseses mõttes *Surmamärkmik* inglise keeles) kurjategijate ülemaailmse massimõrva alustamiseks. Märkmik kuulus algselt *[[Shinigami]]* (surmajumalad Jaapani mütoloogias), kes, püüdes peatada oma igavust, viskab märkmiku maale lootuses, et keegi leida ja püüda teda, mis toob endaga märkmiku leitud Light, seega antud kaudselt teda, nimega Ryuk. Sarja keskmes on Light katsed luua ja valitseda ebaausat maailma, mis on puhtaks tehtud kurjusest kui Jumalast, kasutades märkmikku ja rahvusvahelise tuntud detektiivi, mis on tuntud lihtsalt kui L, et lõpetada ja teda vahutada.

Mangasarja järgi on tehtud anime "Death Note" ja selle järg.
Grigori (Tšukov)

**Grigori** (*Григорий*; ilmaliku nimega **Nikolai Kirillovitš Tšukov**, vene keeles *Николай Кириллович Чуков*; 1. veebruar 1870 Petroskoi – 5. november 1955 Moskva) oli vene rahvusest õigeusu vaimulik, aastatel 1945–1955 Vene Õigeusu Kiriku Leningradi ja Novgorodi metropoliit.

Leningradi ja Novgorodi metropoliidina oli ta aastatel 1945–1954 ka Pihkva ja Olonetsi piiskopkonna eestseisja ning kandis hoolt Vene Õigeusu Kiriku koguduste eest Soome territooriumil.

Aastatel 1946–1947 ja 1949–1950 täitis ta kohaliku piiskopi puudumise tõttu ka Tallinna ja Eesti piiskopi kohuseid.

Eesti Õigeusu Piiskopkonna Teatajas on tema nime eestindatud kujul **Gregoorius**.

## Viited
Nord

***Nord*** on põhja (ilmakaare) saksakeelne nimetus. 

***[[Nordi departemang|Nord]]** on kõige põhjapoolsem departemang Prantsusmaal.
***[[Kalurikolhoos Nord|Nord]]** oli kalurikolhoos ning hiljem kalurikolhoosi osakond Lohusalus.
***[[Väegrupp Nord|Nord]]** (saksa *Heeresgruppe Nord*) oli Teise maailmasõja ajal Poola ja Nõukogude liidu vastu sõdinud Saksa vägede grupp.
***[[6. SS Mägidiviis Nord|Nord]]** on Relva-SS'i mägidiviis.

***[[Nord (jääkaru)|Nord]]** oli Tallinna Loomaaia jääkaru.

## Vaata ka
*Akadeemia Nord
*Vabaakadeemia Nord
Werner Heisenberg

**Werner Karl Heisenberg** (5. detsember 1901 Würzburg – 1. veebruar 1976 München) oli saksa füüsik. Tema kõige olulisem avastus on 1927. aastal formuleeritud ja hiljem tema järgi nimetatud määramatuse printsiip, millest sai kvantmehaanika põhitõde.

Werner Heisenberg õppis Münchenis ja Göttingenis ning töötas seejärel koos Niels Bohriga Kopenhaagenis. Koos Max Borni ja Pascual Jordaniga rajas ta teoreetilise kvantmehaanika.

Aastatel 1941–1945 juhtis Heisenberg Saksamaa tuumaprogrammi.

Aastatel 1958–1970 oli ta Max Plancki Füüsikainstituudi direktor.

## Tunnustus
*1929 – Matteucci medal
*1930 – valiti Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis liikmeks
*1932 – Nobeli füüsikaauhind
*1933 – Max Plancki medal
*1937 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1949 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks (tegevliige 1959. aastast)
*1965 – valiti Jaapani Akadeemia välisliikmeks
*1955 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1970 – Niels Bohri medal

## Tõlked eesti keelde
* "Füüsika ja filosoofia". Tõlkinud Piret Kuusk – Akadeemia 2010, nr 2, 3, 4, 5, 6
* "Füüsika ja filosoofia" autor Werner Heisenberg. Tõlkinud Piret Kuusk. Kirjastus: Ilmamaa 2013 ISBN 9789985774441 (https://www.rahvaraamat.ee/p/f%C3%BC%C3%BCsika-ja-filosoofia/45728/et?isbn=9789985774441)

## Välislingid
* Werner Heisenberg Nobeli auhinna lehel
Erisoojus

**Erisoojus** (ka **erisoojusmahtuvus**) on füüsikas soojushulk, mis on vajalik ühikulise massiga ainekoguse temperatuuri tõstmiseks 1 kraadi võrra. SI-süsteemi mõõtühik on J&middot;kg&minus;1&middot;K&minus;1. Levinuim tähis on *c*.

Nii koolifüüsikas kui ka mujal kasutatakse erisoojust tüüpiliselt mitmesuguste soojusbilansi ülesannete lahendamisel. Kui näiteks anumasse massiga m_1, temperatuuriga t_1 ja erisoojusega c_1 valada veekogus massiga m_2, temperatuuriga t_2 ja erisoojusega c_2, siis süsteemi temperatuur peale tasakaalu saavutamist avaldub (võimalikke soojuskadusid arvestamata)

: t=\frac{m_1c_1t_1+m_2c_2t_2}{m_1c_1+m_2c_2}.

Erisoojusega sarnane, kuid sellest veidi üldisem mõiste on soojusmahtuvus.
Mono järv

**Mono järv** on soolajärv Ameerika Ühendriikides Californias Sierra Nevada mäestiku idaserva lähedal.

Järv tekkis vähemalt 760 000 aastat tagasi Long Valley kaldeera tekitanud vulkaanipurske tagajärjel. Järv võib olla jäänuk varasemast suurest, tänapäeva Nevada ja Utah' aladel paiknenud järvest ja seega üks vanimaid Põhja-Ameerika järvi.

Mono järv on tähtis rändlindude peatuspaik. Aastas peatub järve ääres üle 2 miljoni linnu 300 liigist, kellest pesitseb järve ääres umbes 100 liiki. 

Järves on lahustunud umbes 280 miljonit tonni sooli. 1941. aastal oli vee soolsus umbes 50 grammi liitri kohta, kuid veehulga vähenemise tõttu tõusis soolsus 1982. aastal tasemeni 99 g/l. 2002. aastaks oli soolsus vähenenud 78 g/l-ni.

Järve pindala on 180 km² ja keskmine sügavus 17 m. Suurim sügavus on 48 m. Järve veepind on 2007. aastal 1946 m kõrgusel merepinnast. Järve toitvate jõgede vee juhtimise tõttu 1941. aastal Los Angelese akvedukti alanes veetase järves 1956 meetrilt 1942 meetrini 1982. aastal. Alates 1994. aastast, mil järve hakati kaitsma, on veetase pidevalt tõusnud ja vee soolsus vähenenud.

2. detsembril 2010 teatas NASA, et on leidnud Mono järvest uut tüüpi bioloogilise eluvormi: mikroobi, mis on asendanud eluks vajaliku keemilise elemendi fosfori arseeniga ja millele anti nimeks GFAJ-1. Hiljem lükati väide siiski ümber, kuna edasised uurimused näitasid, et bakter suudab küll hakkama saada väga fosforivaeses keskkonnas, kuid siiski arseeni ei kasuta.

## Viited

## Välislingid

*Mono järve koduleht
*"Ameerika soolajärves elab arseeni taluvaid usse" ERR, 27. september 2019
Roman (Tang)

**Roman** (ilmaliku nimega **Roman Tang**; 3. oktoober 1893 Kuressaare – 18. juuli 1963 Vilnius) oli eesti õigeusu vaimulik, aastatel 1950–1955 Tallinna ja Eesti piiskop.

Pärast Tallinna ja Eesti piiskopitoolilt vabastamist teenis ta Luga piiskopina ja aastatel 1959–1963 Vilniuse ja Leedu peapiiskopina.
Isseti jõgi

**Isset** [iss'ett] (vene *Исеть*) on jõgi Aasias. Voolab ülemjooksul lõunasse ja kagusse, alamjooksul valdavalt itta. Suubub vasakult Tobolisse. Pikkus 606 km.

Suuremad lisajõed on Tetša ja Miassi jõgi.

Jõe ääres asuvad Jekaterinburg, Kamensk-Uralski ja Šadrinsk.
Issidor (Bogojavlenski)

**Issidor** (ilmaliku nimega **Joann Jakovlevitš Bogojavlenski**, vene keeles *Иоанн Яковлевич Богоявленский*; 30. oktoober 1879 Kurski kubermang – 18. detsember 1949 Tallinn) oli vene rahvusest õigeusu vaimulik, kes elas ja töötas alates 1919. aastast Eestis. Aastatel 1947–1949 oli ta Tallinna ja Eesti piiskop.

Maetud Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.
Isset

**Isset** on mitme asula nimi:

***[[Isset (Sverdlovski oblast)|Isset]]**, asula Venemaal Sverdlovski oblastis
***[[Isset (Irkutski oblast)|Isset]]**,  asula Venemaal Irkutski oblastis

**[[Isseti jõgi|Isset]]** on ka jõgi Venemaal.
Tallinna ja kogu Eesti metropoliit

**Tallinna ja kogu Eesti metropoliit** on Eesti õigeusu kiriku pea ehk eestseisja tiitel. 

Seoses Eestis tegutseva õigeusu kiriku jagunemisega Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikuks ja Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikuks on ametis kaks Tallinna ja kogu Eesti metropoliiti: Stefanus (Charalambides) ja Jevgeni (Rešetnikov).

Nõukogude okupatsiooni ajal, mil Eestis puudus iseseisev õigeusu kirik ning Tallinna ja Eesti piiskopkond oli osa Vene Õigeusu Kirikust, oli siinse õigeusu piiskopkonna juhi tiitel Tallinna ja Eesti piiskop. Tulenevalt tema teenetest kiriku ees võidi ta ülendada ülempiiskopiks ning seejärel metropoliidiks ning ta võis kanda vastavalt tiitleid Tallinna ja Eesti piiskop, Tallinna ja Eesti ülempiiskop, Tallinna ja Eesti metropoliit.

## Vaata ka

*Eesti õigeusu kiriku juhtide loend
*Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik
*Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirik
Arno Kirt

**Arno Kirt** (30. märts 1939 – 5. detsember 2016) oli eesti majandusteadlane.

## Haridus
*1962 Tartu Riiklik Ülikool, majandusteaduskond
*1970 Tallinna Polütehniline Instituut, aspirantuur

## Töö
Aastatel 1988–1994 oli ta Eesti Majandusjuhtide Instituudis kateedrijuhataja, õppetooli juhataja, dotsent, erakorraline professor. Pärast seda töötas kaks aastat Eesti Innovatsioonipangas nõunikuna. 1997. aastal oli AS Dvigateli peadirektori asetäitja-arendusjuht. 1998–2003 töötas Mainori Majanduskoolis õppetooli hoidja ja erakorralise professorina. 2003–2005 oli Audentese Ülikoolis erakorraline professor. Alates 2005. aasta sügisest töötas Mainori Kõrgkoolis ettevõtluse erakorralise dotsendina.

## Ühiskondlik tegevus
Alates 1976. aastast oli ta Eesti Ajakirjanike Liidu liige, alates 1991 Eesti-Soome Seltsi juhatuse liige (aastast 2003 esimees), alates 1994 Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni asutajaliige, alates 1997 "Viro-vuosikirja" (Helsingi) toimetuskolleegiumi liige, 2004 Eesti Rukki Seltsi nõukoja liige.

## Teosed
*"Majandus ja diplomaatia", Eesti Raamat 1989, ISBN 5450004893 

### Koostaja/toimetaja
*"Sotsialistlik sõprusühendus", Eesti Raamat 1979
*"Ideoloogiline võitlus ja välispoliitiline propaganda", Eesti Raamat 1983

### Tõlkija
*Esko Seppänen, "Soome: Ida ja Lääne vahel", Eesti Raamat 1987
*Seppo Saario, "100 igihaljast börsivihjet", EKE ARIKO 1997, ISBN 9985915607
*Seppo Saario, "Saario investeerimisraamat", Juura 2009, ISBN 9789985752838

## Viited

## Välislingid
*Annika Matson, "Eesti väikeaktsionäride kaitseingel", Äripäev, 5. juuli 2004
John McCrae

Kolonelleitnant **John Alexander McCrae** (30. november 1872 Guelph – 28. jaanuar 1918 Boulogne-sur-Mer) oli Kanada arst, sõjaväelane ja luuletaja. 

McCrae õppis Guelph Collegiate Vocational Institute’is, seejärel astus Toronto Ülikooli meditsiiniteaduskonda, mille lõpetas meditsiinidoktori kraadiga 1898. aastal. Õpingute ajal oli ta aktiivne üliõpilaselus, töötas õpetajana, et oma õpinguid rahastada, ning teenis ülikooli suurtükiväeüksuses. Pärast lõpetamist täiendas ta end lühikest aega ka Ühendkuningriigis patoloogia ja sisehaiguste alal. Lisaks töötas ta arstina Toronto ülikoolis ja McGilli ülikoolis, enne kui liitus Esimese maailmasõja teenistusega.

Enne Esimest maailmasõda teenis ta vabatahtlikuna ka buuri sõjas (1899–1902). Esimese maailmasõja ajal töötas McCrae Kanada Ekspeditsiooniväes väliväearstina.

McCrae kirjutas 1915. aastal Ieperi lahingu järel oma kuulsaima luuletuse "In Flanders Fields", olles tugevalt mõjutatud oma sõbra ja kaasteenija surmast. See teos mõjutas tugevalt Esimese maailmasõja ohvrite mälestamistraditsioone ja tegi punase mooni langenute sümboliks.

McCrae suri 28. jaanuaril 1918 kopsupõletikku Boulogne-sur-Meris Prantsusmaal ning maeti Wimereux' sõjaväekalmistule.

## Viited
Kõrkküla kivirist

**Kõrkküla kivirist** on paekivist rist Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Kõrkkülas Tallinna-Narva maantee vasakus ääres.

Paekivist raidkirjadega rist püstitati tee äärde, sealkandis 1590. aastal Kahekümneviieaastases sõjas surma saanud vene bojaari Vassili Rosladini mälestuseks.

Paekivist tahutud kiviristi kõrgus põhjapoolsest 209 cm, lõunapoolsest äärest 193 cm, jalami laius 86 cm, laius külgmiste haarade alt 26 cm, ülemise haara kõrgus 48,5 cm. Ülemise nupu läbimõõt 6 cm, kõrgus 4 cm. Külgmise haara pikkus 38 cm, külgmise haara nupu läbimõõt 8 cm ja kõrgus 2 cm. Haarade otste laius 43 cm, paksus 14 cm. Risti tüve paksus on 83 cm kõrgusel 15 cm. Kiviristi lõunapoolne haru on murdunud, lääneküljel on 84 cm kõrgusel mõra, sellest allpool umbes 4 cm paksune kiht risti tüve küljest lahti ja selle kohalt on 4 cm paksune kiht ära kukkunud. Kiri ristil on väga halvasti loetav ja kohati hävinud.

Kirje ristil:
„ЛЬ[т](а) 7098 (=1590)
м(еся)ца фе[враля] ...
на памет с(вя)т(о)го
Сiдора П(е)лус(иис)ко(го)
убиен быс(ть) на се[м] м(е)сте
ра[б] б(о)же[и] Ва[с]илеи
В[о]лод(и)м(и)ро в с(ы)нъ
[Р]осладин. А ...”

Eesti keeles:
„Aastal 7098 (=1590)
veebruari kuus
Püha
Sidori Pelusiiski mälestuspäeval
tapeti sellel kohal
jumalasulane Vassili Volodimiri poeg
Rosladin. A...”
## Galerii

File:BM09230Am.jpg|Kõrkküla kivirist, Johann Christoph Brotze kogust
File:BM09230Bm.jpg|
File:Suur kivirist Rakvere maantee ääres saksa -ja rootsikeelsete kirjadega, ERM Fk214 65.jpg|Kõrkküla kivirist (foto Johannes Pääsuke, 1913)
File:Kõrkküla kivirist.jpg|Kõrkküla kivirist 2012. aastal


## Välislingid
*
*Valdur Ohman. Kõrkküla ehk vene bojaari Vassili Rosladini kivirist., Tuna 2012, nr 3, lk 53-59
Atentaat

**Atentaat** on tuntud isiku (enamasti avaliku elu tegelase, näiteks võimukandja või poliitiku) tapmine või tapmiskatse ühe või enama isiku poolt.

Atentaadi põhjused on enamasti poliitilised, kuid võivad olla ka usulised, ideoloogilised või sõjalised. Vahel on eesmärk materiaalse kasu saamine (näiteks palgamõrv), isiklik kättemaks või tähelepanu saamine.

Sõnas „atentaadikatse“ (kui 'tapmiskatse katse') on liiasus.

## Atentaate
* Atentaat USA president Abraham Lincolnile (1865)
* Atentaat Vene Impeeriumi Soome kindralkuberner Nikolai Bobrikovile (1904)
* Atentaat Austria-Ungari troonipärija Franz Ferdinandile (1914)
* Atentaat Eesti Riigikogu liige Jaak Nanilsonile (1924)
* Atentaat Eesti kindralmajor Johan Untile (1930)
* Atentaat Nõukogude Venemaa rahvakomissar Lev Trotskile (1940) 
* Atentaat USA president John F. Kennedyle (1963)
* Itaalia peaminister Aldo Moro pantvangistus ja mõrv (1978)
* Atentaat USA president Ronald Reaganile (1981)
* Atentaat paavst Johannes Paulus II-le (1981)
* Pommirünnak Suurbritannia valitsusele ja peaminister Margaret Thatcherile (1984)
* Atentaat Rootsi peaminister Olof Palmele (1986)
* Atentaat Tšetšeeni president Džohhar Dudajevile (1996)
* Ukraina peaminister Viktor Juštšenko mürgitamine (2004) 
* Atentaat USA president Donald Trumpile (2024)

## Viited
Aukštaitija rahvuspark

**Aukštaitija rahvuspark** on Leedu vanim rahvuspark. See asub Leedu idaosas Aukštaitija kõrgustikul Ignalina, Švenčionyse ja Utena rajoonis. Rahvuspargi pindala on 40 574 hektarit. 15,5% on veekogude all, 69% katab mets. 

Piirkond on tuntud bioloogilise mitmekesisuse poolest. Seal esineb 59% Leedu taimeliikidest.

Rahvuspargis on 126 järve, neist suurim on Kretuonase järv. Seal asub ka Leedu sügavaim, Tauragnase järv (60,5 m).

Rahvuspark moodustati 1974. aastal.

Peakontor asub Palūšė külas.

## Välislingid

*Rahvuspargi koduleht
Švenčionys

**Švenčionys** (, poola *Święciany*, valgevene keeles traditsiooniliselt Сьвянцяны) on linn Leedus Vilniuse maakonnas, Švenčionyse rajooni ja Švenčionysi valla keskus. Linn asub merepinnast 230 meetri kõrgusel Švenčionysi kõrgustikul.

Linnas on rajooni keskhaigla, kino, postkontor, sotsiaalhoolde keskus. Haridust annavad algkool, keskkool ja gümnaasium. Sealne katoliku kirik valmis aastal 1898, õigeusu kirik aastal 1898, vanausuliste kirik aastal 1740 ja nelipühi kirik aastal 2000. Linnas on Nalšia muuseum.

Öinna järgi on nime saanud Adavere lademe enčionysi kihistu.

## Ajalugu

Švenčionys oli üks Nalšia muinasmaakonna keskusi. Kohaliku legendi kohaselt asus seal Nalšia pühapaik, mille järgi asula ka nime sai. 

Vytautas Suure ajal asus seal Leedu suurvürstidele kuulunud mõis. Ta asustas sinna XV sajandil tatarlasi, kes muutsid asula käsitöökeskuseks. Aastal 1414 püstitas ta Švenčionysisse ka kiriku. 1486. aastal sai asula alevi staatuse.

Linnaõigused sai Švenčionys aastal 1800. Aastal 1812 läbis linna Napoleon I sõjavägi. Kohaliku legendi kohaselt olevat ta ka linnas ööbinud. Novembriülestõusu ajal hõivasid linna mõneks ajaks ülestõusnute väed, 11. aprillil toimus linna juures lahing ülestõusnute ja tsaariarmee vahel. Tsaariajal oli linna venekeelne nimekuju Свенцяны.

Aastail 1920–1939 oli linn Poola koosseisus, seejärel liideti see Valgevene NSV-ga. Aastal 1933 liideti linnaga Ligumy küla. Aastast 1940 Leedu koosseisus. Aastail 1941–1943 asus linnas geto. 19.-20. mail viidi linnas kohaliku aktivisti Jonas Maciulevičiuse eestvedamisel läbi tapatalgud, kus hukati ligi 400 inimest (põhiliselt poolakad, venelased ja valgevenelased). Teise maailmasõja ajal tegutsesid linna ümbruskonnas Armija Krajowa väesalgad.

## Elanikkond

* 5 994 (1867)
* 6 322 (1900)
* 5 742 (1931)
* 5 900 (1941)
* 4 617 (1970)
* 5 100 (1976)
* 5 284 (1979)

* 6 489 (1989)
* 5 684 (2001)
* 4 980 (2011)
* 4 781 (2015)
* 4 458 (2017)
* 4 065 (2020)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Švenčionyse elanikest leedulasi 56,40%, poolakaid 17,33%, venelasi 17,33%, valgevenelasi 4,55%, tatarlasi 0,62% ja ukrainlasi 0,48%.

## Tuntud elanikke

*Mark Natanson – juudi revolutsionäär 
*Julian Bjalozor – Vene sõjaväelane
*Arkadi Kremer – juudi poliitik, Bundi liige
*Mark Broido – juudi poliitik
*Eva Broido – Venemaa poliitik
*Mordecai Kaplan – juudi rabi
*Wiktor Thommée – Vene ja Poola sõjaväelane
*Rudolf Niemira – Poola sõjaväelane
*Maksymilian Hajkowicz – Poola sõjaväelane
*Franciszek Żwirko – Poola lendur
*Aleksander Adamowicz – Leedu poliitik
*Yitzhak Arad – Iisraeli sõjaväelane
*Andrzej Czechowicz – Poola sõjaväelane
*Romuald Jakub Weksler-Waszkinel – Poola vaimulik ja filosoof
*Andri Loboda – Ukraina etnograaf
*Leonas Alesionka – Leedu poliitik
*Avgust Javitš – Vene kirjanik
*Konstantas Ramelis – Leedu poliitik
*Zita Užlytė – Leedu poliitik
*Kęstutis Trapikas – Leedu poliitik

## Sõpruslinnad

*  Świdnica, Poola
*  Mrągowo, Poola
*  Pastavy, Valgevene

*  Wejherowo, Poola
*  Rumia, Poola

## Viited

## Välislingid

*Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
* Linn portaalis vietoves.Lt
Santa Barbara

**Santa Barbara** on linn USA-s California osariigis, Santa Barbara maakonna keskus. Asub Vaikse ookeani ääres 137 kilomeetrit Los Angelesest loodes.

Pärast 29. juunil 1925 toimunud maavärinat tuli linn uuesti üles ehitada.

Linnas tegutseb sümfooniaorkester ja seal asub California Ülikool Santa Barbaras.

## Välislingid

*http://www.santabarbaraca.gov/
Bishōjo

**Bishōjo** (美少女, "noor ilus tüdruk") on jaapanikeelne sõna, mida kasutatakse noorte kaunite tüdrukute kohta, kes tavaliselt on ülikoolivanusest nooremad. Sõna "bishōjo" puudub kõrgtaseme Jaapani keele sõnaraamatus "Kōjien". Variant biyōjo tähendab veel alaealist tüdrukut.

## Bishōjo mangas ja animes

Bishōjo on shōjo ja mecha vahepealne anime ja manga liik. Seal on tavaliselt tegelasteks ilusad noored tüdrukud.

Bishōjot eristatakse shōjost, kuna shōjo on vaatamiseks tüdrukuile, bishōjo aga on ilusaist tüdrukuist.

## Vaata ka

*Moé
*Bishōnen
Moe-tehnika

**''Moe''-tehnika** on tehnika, mida tihti kasutatakse bishōjo joonistamisel. See on mangas ja animes väga harilik.

## Tunnused

*Moe*-tehnika tüüpilised tunnused:
# Suured silmad.
# Suured pupillid ja iirised.
# Peened kulmud.
# Kahekordsed silmalaud.
# Lühike keha siluett.
# Sihvakad jäsemed.
# Väike lihtne nina.
# Lame nägu.
# Sale keha.

### Keha tunnused
Tavaliselt joonistatakse lapse skaalal.

## Vaata ka
*Moe
Põhja-Platte

**Põhja-Platte** on jõgi Põhja-Ameerikas. Jõgi saab alguse Kaljumäestikust. Voolab põhja ja kirdesse, Casperi linna juures pöördub itta ja seejärel kagusse. Moodustab Lõuna-Platte'iga ühinedes Platte'i jõe.

Jõe pikkus on 1094 km ja see voolab läbi Colorado, Wyomingi ja Nebraska osariigi.
Band of Brothers

*"Relvavennad" (originaalpealkiri "Band of Brothers"), 2001. aasta lühiseriaal langevarjuritest Teise Maailmasõja ajal
*"Band of Brothers", Willie Nelsoni album aastast 2014