open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mariner 10

**Mariner 10** oli Marineri programmi viimane kosmoseaparaat, mis startis 3. novembril 1973. (Plaanis olnud Mariner 11 ja Mariner 12 viidi üle Voyageri programmi ja said nimeks Voyager 1 ja Voyager 2)

Mariner 10 lõppsiht oli Merkuur. Ta kasutas esimesena oma lennutrajektoori muutmiseks Veenuse gravitatsioonitõmmet. Lähisultravioletset filtrit kasutades tegi ta esimesed selged ülesvõtted Veenuse pilvedest ning tegi teisi Veenuse atmosfääri uuringuid.

Merkuurist möödus Mariner 10 kuuekuuliste intervallidega kolm korda (29. märts 1974, 21. september 1974, 16. märts 1975). Möödalendudel kaardistas ta 45% protsenti planeedi pinnast. Merkuuri aeglase pöörlemise tõttu jäi teine pool planeedist iga kord pimedusse.

## Viited
Mercurius

**Mercurius** on vanarooma kaubanduse-, kasu- ja ärijumal. 

Tema nimi on nähtavasti tuletatud ladinakeelsest sõnast *merx* – 'kaup' või *mercator* – 'kaupmees'. Ta sarnaneb väga vanakreeka jumala Hermesega ja etruskide Turmsiga. 

Mercuriuse tempel Aventinuse mäel rajati 495 eKr.

15. mail toimusid Mercuriuse auks merkuraalid (*Mercuralia*). Kaupmehed piserdasid tema pühast kaevust Porta Capena lähedal endale vett pähe. 

Rooma impeeriumi vallutatud rahvaste seas sai Mercurius väga populaarseks. Keldid austasid teda ning germaanlased samastasid teda Wodaniga. 

Teda nimetati ka **Alipes** ('tiivuliste jalgadega').

Tema järgi on nimetatud planeet Merkuur.

Teda on tihti kujutatud *[[caduceus]]*ega käes.
Maximilian Kolbe

**Maximilian Maria Kolbe** (poola keeles *Maksymilian Maria Kolbe*; kodanikunimega *Rajmund Kolbe*; 8. jaanuar 1894 Zduńska Wola – 14. august 1941 Oświęcim) oli katoliku kiriku pühak, poola frantsiskaani munk, ordupreester, märter, kes läks Auschwitzis ühe pereisa eest vabatahtlikult surma.

Rajmund Kolbe sündis 8. jaanuaril 1894 Venemaa Keisririigi valduses olnud Poola osas. 1910. aastal astus ta frantsisklaste ordusse. Ta saadeti õppima Rooma, kus ta 1918. aastal pühitseti preestriks. 

1919. aastal naasis isa Maximilian Poolasse ja hakkas seal edendama organisatsiooni *Militia Immaculatae* ('Pärispatuta Neitsi sõjavägi') tegevust, mille ta oli asutanud 16. oktoobril 1917. 1927. aastal asutas ta Varssavi lähedal Niepokalanówi evangeliseerimiskeskuse (kloostri). Aastaks 1939 oli sealsest 18 vennast saanud 650, nii et see oli maailma suurim katoliku klooster. 

Et maailma paremini Pärispatuta Neitsile võita, kasutasid vennad kõige moodsamaid massiteabevahendeid. Nad avaldasid palju katehheetilist ja harduskirjandust, päevalehte tiraažiga 230 000 ja üle miljonilise tiraažiga kuukirja. Kolbe rajas lühilaineraadiojaama ning kavatses asutada filmistuudio. 1930. aastal rajas ta Nagasaki servale jaapani Niepokalanówi ning plaanis rajada misjonikeskusi üle maailma. 

1939. aastal pakkus Kolbe klooster varjupaika Poola pagulastele, sealhulgas juutidele. Mais 1941 ta vahistati ja paigutati koonduslaagrisse Auschwitz I. 

Juulis 1941 oli üks mees Plokist nr 14 kadunud. Selle eest otsustati kümme meest samast plokist surnuks näljutada, et hirmutamisega ära hoida uusi põgenemiskatseid (hiljem leiti kadunud mees uppununa laagri välikäimlast). Üks kümnest hakkas karjuma, hädaldades oma perekonna pärast. Kolbe palus, et ta saaks surma minna tolle mehe asemel, ja tema soov rahuldati. Pärast kahenädalast nälgimist oli neli meest veel elus. Et kongidest oli puudus, hukati Kolbe ja teised kolm meest fenoolisüstiga.        

Kolbe kuulutati õndsaks 1971. aastal ja paavst Johannes Paulus II kanoniseeris ta pühakuks "armastuse märtrina" 1982. aastal. Tema mälestuspäev on 14. augustil. Püha Maximilian Maria Kolbet peetakse ajakirjanike, perekondade, vangide, abordivastase liikumise ja narkomaanide kaitsepühakuks.
Meediumkirjandus

**Meediumkirjandus** või **meediumraamatud** on kanaldamise tulemusel tekkinud kirjandus, mille autoreiks peetakse üleloomulikku olendit. 

Meediumkirjandus usutakse olevat üles kirjutatud üleloomulike olendite sõnade järgi meediumi ehk vahendaja poolt. Tänapäevane meediumkirjandus pärineb spiritismiliikumisest, mille rajas prantsuse haridustegelane Allan Kardec 19. sajandil. Tema kuulsaimaks teoseks on "Vaimude raamat", mis on koostatud spiritistlikelt seanssidelt kogutud materjalidest. 20. sajandil tõstsid meediumkirjanduse populaarsust ameerika kirjaniku ja poeedi Jane Robertsi Sethi raamatud.

Paljudes religioossetes traditsioonides peetakse pühakirju jumala(te)st inspireerituks ehk kanaldatuks. Suur osa kristlasi usub, et Piibel on Jumala sõna. Islamis peetakse koraani Allahi poolt dikteerituks.

New Age'is on tuntud mitmeid meediumraamatuid.

### Eesti keelde tõlgitud meediumkirjandust

* Jutuajamised Jumalaga
* Michaeli sõnumid
* Michaeli järgnevad sõnumid
* Michaeli rahvas
* Sethi raamatud 
* Krayon
* Vaim Emanueli teadaanded
* Vaimude raamat
* Vestlused Kosmilise Mõistusega
* Meie, arktuuruslased
* Reisikirjad vaimuilmast
Meelelahutus

**Meelelahutus** on meeleolu muutmisele, tõstmisele või parandamisele suunatud tegevus. 

Meelelahutuseks võib olla mistahes tegevus (või tegevusetus), mis on vahelduseks, pakub uusi emotsioone, vabastab pingeid vms. Enamasti nimetatakse meelelahutuseks kergeid, sundimatuid tegevusi, ehkki ka ekstreemsport, õudusfilmi vaatamine vms põnevused võivad täita sedasama ülesannet. Aristoteles on rääkinud katarsisest, mis kaasneb tragöödiale kaasaelamisele. Schopenhauer on tähelepanu juhtinud igavusele, mille all sageli kannatavad "vaese hingeeluga" inimesed. Psühholoogiliselt on emotsionaalse seisundi muutumised inimesele vajalikud. 

Meelelahutust pakuvad harrastused, kino, teater, kirjandus, ajakirjandus, kunst, tsirkus, sport, muusika, raadio- ja televisioonisaated, internet, mängud, turism jpt. Mõned meelelahutused võivad olla ebaseaduslikud (uimastid, hasartmängud, pornograafia jmt). Meelelahutusele keskenduvad majandusharud (meelelahutustööstused) hõlmavad arenenud maades tähelepanuväärse osa kogumajandusest.  

## Vaata ka

*Ajaviide
*Lõbustused
Muusikalide loend

''Siin on loetletud muusikale. 

## A
*"Aida"
## C
*"Camelot"
*"Chess"
*"Chicago"

## D
*"Dear Evan Hansen"
*"Detektiiv Lotte"
*"Dreamgirls"

## E
*"Evita"

## F
*"Fantoom"
## G
*"Georg"
*"Grease"

## H
*"Helisev muusika"
*"Hello, Dolly"
*"Hüljatud"

## I
*"Imeilus elu"

## K
*"Kabaree"
*"Kassid"
*"Keskkoolimuusikal"
*"Kordeballett"
*"Kuningas ja mina"

## M
*"Mary Poppins"
*"Mees La Manchast"
*"Minu veetlev leedi"
*"Miss Saigon"
*"Moulin Rouge"
*"Mowgli"

## N
*"Nukitsamees"

## O
*"Oklahoma"
*"Oliver ja Jennifer"
*"Ooperifantoom"

## P
*"Porgy ja Bess"
## R
*"Risk"

## S
*"Savisaar"
*"Suudle mind, Kate"

## T
*"Tuhkatriinu"

## V
*"Viiuldaja katusel"
*"Väike õuduste pood"

## W
*"West Side'i lugu"

## Ä
*"Ämbliknaise suudlus"

## Vaata ka
*Muusikaliheliloojate loend
*Muusikalilauljate loend
*Muusikalilibretistide loend
Marcelino Sanz de Sautuola

**Marcelino Sanz de Sautuola** (1831 – 1888 Santander) oli Hispaania maaomanik, harrastusgeoloog ja -arheoloog, kes avastas Altamira koopamaalid.

## Välislingid
*Foto
*Sautuola ja tütar
Marin Barleti

**Marin Barleti** (ladina päraselt **Marinus Barletius**; itaaliapäraselt **Marino Barlezio**; umbes 1450 Shkodër – 1512 või 1513 arvatavasti Rooma) oli albaania päritoluga humanist, esimene albaania ajaloolane, katoliku preester. 

Tema elust on vähe teada. Tema albaania päritolu on seatud kahtluse alla ja oletatud, et ta võis olla itaallane. On ka väidetud, et ta oli õigeusu preester.

Ta viibis oma kodulinnas Shkodëris, kui türklased seda 1478 teist korda piirasid. Ilmselt võttis ta osa linna kaitsmisest. 

1479 siirdus ta Itaaliasse, kus ta tegeles ajalooalase uurimistööga.
1504 või 1505 ilmus Veneetsias tema kirjeldus "Shkodëri piiramisest" (*De obsidione Scodrensi*).

Tema kõige tuntum teos on albaania rahvuskangelase Skanderbegi elulugu "Historia de vita et gestis Scanderbegi Epirotarum principis" ("Epeiroslaste vürsti Skanderbegi elu ja tegude lugu"), mis trükiti Roomas ajavahemikul 1506–1510, tõenäoliselt 1508–1510. See raamat, mis kiiresti levis mitmes Euroopa keeles ning mis on tõlgitud peaaegu kõikidesse Euroopa keeltesse, on tänini Skanderbegi uurimise alus. Sellel rajaneb ka Skanderbegi-kultus, millel on olnud suur osa albaanlaste rahvusliku eneseteadvuse kujunemisel.

Barleti viimane teos oli paavstide ja keisrite elulugude kogu "Compendium vitarum Summorum Pontificium usque ad Marcellum II Imperatorumque Romanorum" ("Paavstide ja Rooma keisrite elulugude kompendium kuni Marcellus II-ni").
 
Marin Barleti nime kannab Shkodëri vana raamatukogu ja üks kirjastus.
Matemaatiline loogika

**Matemaatiline loogika** ehk **sümbolloogika** on matemaatika haru, mis uurib matemaatilisi tõestusi ja matemaatika aluseid. Matemaatilisele loogikale vastandatakse traditsioonilist loogikat.

Matemaatilises loogikas esitatakse väiteid ja arutlusi formaliseeritud kujul, kasutades kunstlikke formaalseid keeli. Selle valdkonnaga tegelevad nii filosoofia kui ka matemaatika. 20. sajandi alguses püüdsid Gottlob Frege, Bertrand Russell ja teised filosoofid näidata, et matemaatikat saab taandada sümbolloogikale. See küll ei õnnestunud, kuid vastavad loogikauuringud on muutnud tänapäeva formaalse loogika üpris matemaatikasarnaseks.

## Vaata ka
*Formaalloogika
Mool

**Mool** on ainehulga mõõtühik ja üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust. 
 
Mooli määratlemisel on aluseks võetud Avogadro arvu (*N*A) fikseeritud arvväärtus: 6,02214076·1023 – üks mool sisaldab Avogadro arv aineosakesi.

Aineosakesed võivad olla aatomid, molekulid, ioonid, radikaalid, elektronid, mingid teised osakesed või nimetatud osakeste kindlalt määratletud grupid. 

1 mool süsinikku kaalub ligikaudu 12 g ja 1 mool vett 18 g (täpsemad arvväärtused on süsinikul 12,011 g ja veel 18,0153 g). Mooli määrangut täpsustas 26. Peakonverents 2018. a.

## Vaata ka
* Ainehulk 
* Aatommassiühik
* Molaarmass

## Viited
Macrinus

**Macrinus** (**Imperator Caesar Marcus Opellius Severus ''Macrinus'' Augustus**; sünninimi **Marcus Opellius Macrinus**; (? 165 Mauretaania – juuni 218), oli Rooma keisririigi keiser 11. aprill 217 kuni juuni 218.

Macrinus oli eelmise Rooma keisri, Caracalla tapja. 

Macrinuse valitsusajal (217–218) peeti ebaedukat sõda Partiaga ning Armeeniaga ja ta tõugati võimult sõjaväe poolt ja tapeti seejärel.

Keiser Macrinus üritas oma eluajal ebaedukalt reformida ja taastada distsipliini Rooma sõjaväes. 

## Vaata ka
*Rooma-Partia sõjad

## Viited
Maximinus Thrax

**Maximinius Thrax** (**Imperator Caesar Caius Julius Verus ''Maximinius'' Augustus**); sünninimi **Caius Julius Maximinus**; 172 – aprill 238) oli Vana-Rooma keiser veebruarist 235 kuni surmani, olles seega keiser kolm aastat. Ta hukati, kui ta oli 66-aastane.

Tema nimi Thrax viitab, et ta oli Traakiast pärit. Ta olevat olnud nooruses karjane, hiljem astus sõjaväkke. Ta tegi sõjaväes karjääri ning ta valiti järgmiseks keisriks. Ta on esimene, kes sai reamehest keisriks. Oma valitsusajal püüdis ta sõduritele meele järele olla. Maximinus Thrax vihkas südamest intelligentseid inimesi ja see on üks põhjustest, miks ta ei käinud kordagi oma keisriks olemise ajal Roomas, olles selles osas esimene Rooma valitseja, kes pealinnas polnud viibinud.  Teda on kirjeldatud silmapaistvalt tugeva mehena. Ta hukati sõdurite poolt. 

Pärast teda oli Rooma impeeriumis segased ajad, kus keisrid vahetusid väga kiiresti ja neid oli impeeriumi piirkondades korraga mitmeid. 

## Viited
Marie d'Agoult

**Marie Catherine Sophie de Flavigny** [mar'ii katr'iin sof'ii dö flavinj'ii], vikontess de Flavigny (31. detsember 1805 – 5. märts 1876; abielus krahvinna **Marie d'Agoult** [mar'ii dag'uu]; kirjanikunimi **Daniel Stern**) oli kirjanik ja Ferenc Liszti armuke.

Ta sündis Saksamaal Frankfurdis Maini ääres. Tema vanemad olid Alexander Victor François de Flavigny (1770–1819) ja Maria Elisabeth Bethmann (1772–1847).

Ta abiellus 16. mail 1827 Charles Louis Constant d’Agoult'ga (krahv d'Agoult'ga) (1790–1875), mille kaudu sai temast krahvinna d'Agoult. Neil oli kaks tütart, Louise (1828–1834) ja Claire (1830–1912). 19. augustil 1835 nad lahutasid abielu.

Aastatel 1835–1839 elas Marie abiellumata koos helilooja Ferenc Lisztiga (1811–1886). Neil olid lapsed Blandina, Cosima ja Daniel. Blandinast (1835–1862) sai tulevase Prantsuse peaministri Émile Ollivieri esimene abikaasa, kuid ta suri noorelt. Cosima (1837–1930) oli algul abielus tuntud pianisti ja dirigendi Hans von Bülowiga ning hiljem helilooja Richard Wagneriga. Daniel (1839–1859) oli andekas pianist, kuid suri varases eas tuberkuloosi.

Marie suri Pariisis ning maeti Père-Lachaise'i kalmistu 54. ossa. 

Marie d'Agoult' tuntuim teos on "Histoire de la Révolution de 1848" ("1848. aasta revolutsiooni ajalugu"), mille ta kirjutas Daniel Sterni nime all.
Miljon

**Miljon** on tuhat tuhandet ehk 1 000 000 ehk 106.  

SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse miljonikordse väljendamiseks eesliidet "mega-" (lühend M). 

Eestikeelne lühend on **mln**.
Mega-

**Mega-** (tähis **M**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 106 korda suurem. Näiteks võimsus 1 megavatt (MW) on 106 = 1&nbsp;000&nbsp;000 vatti ehk miljon vatti (ehk 1000 kilovatti).

Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast *megas* (suur) ja võeti ametlikult kasutusele 1960. aastal koos SI-süsteemiga; oli kasutusel ka juba varem meetermõõdustiku ühikutes, näiteks CGS-süsteemis.

Informaatikas ja infotehnoloogias kasutatakse samuti eesliidet mega- (nagu ka eesliiteid kilo- jt), mis aga ei väljenda enamasti mitte detsimaalset kordsust 1000, vaid binaarset kordsust 210 = 1024. Näiteks andmehulk 1 megabait on 1024 kilobaiti ehk 220 = 1&nbsp;048&nbsp;576 baiti. Küll aga on andmekiiruse ehk bitikiiruse ühikus "megabitti sekundis" (tähis&nbsp;Mbit/s) mega- detsimaalses tähenduses: 1&nbsp;Mbit/s = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;bit/s.
Maxentius

**Maxentius** (**Imperator Caesar Divi Valerii Maximiani Marcus Aurelius Valerius ''Maxentius'' Augustus**; sünninimi **Marcus Valerius Maxentius**; u 278 – 28. oktoober 312) oli Vana-Rooma keiser 28. oktoobrist 306 kuni surmani 28. oktoobril 312.

Lisanimed: Herculius.

Tapeti lahingus.

Tema isa oli Maximianus.
Maximianus

**Maximianus** (**Imperator Caesar Marcus Aurelius Valerius ''Maximianus'' Augustus**; sünninimi teadmata; 21. juuli 250 – juuli 310) oli 1. aprillist 286 kuni 1. maini 305 (astus tagasi) koos Diocletianusega Vana-Rooma keiser. Pärast seda detsembrist 306 kuni novembrini 308 (sunniti tagasi astuma). Sooritas 310. aastal enesetapu. 

Lisanimed: Germanicus maximus (287), Sarmaticus maximus (289), Gothicus maximus (293), Persicus maximus (295), Britannicus maximus (296?), Carpicus maximus (297?), Armenicus maximus (298), Medicus maximus (298), Adiabenicus maximus (298).

## Elulugu
Maximianuse residents paiknes Trieris, kuid ta viibis enamasti sõjakäikudel. 285. aastal sõdis Gallias Bagaudae (osades allikates Bacaudae) mässuliste liikumisega ning alistas selle sama aasta hilissuvel. Nimetatud liikumise tugialaks võisid olla maapiirkonnad, kuid selle tekke põhjused on ebaselged. Samal ajal saatis ta ohvitser Carausiuse Gallia põhjarannikule, kelle ülesandeks oli kaitsta seda piirkonda friisidest ja saksidest piraatide vastu. 

285–288 võitles Reini jõe ääres elanud germaani hõimudega. Korraldas 288. aastal koos Diocletianusega sõjakäigu alemannide hõimu vastu, mille käigus kasutati ka põletatud maa taktikat. Carausius alustas 286. aastal tema vastu mässu, mille tulemusena lõid Britannia ja Loode-Gallia Rooma impeeriumist lahku. Maximianusel ei õnnestunud Carausiust kukutada, sest tema laevastik hävis tormis aastatel 289 või 290. Maximianusele alluv väejuht Constantius alustas sõjakäiku Carausiuse järglase Allectuse vastu ning 296. aastal õnnestus tal mässuliste juht kukutada.

## Viited
Marcha Real

**"Marcha Real"** ('kuninglik marss') on Hispaania riigihümn. See on üks väheseid riigihümne, millel pole sõnu.

Hispaania riigihümn on üks vanemaid Euroopas. Selle päritolu pole teada. Esimest korda mainiti seda 1761. aastast pärinevas dokumendis "Libro de Ordenanza de los toques militares de la Infantería Española" ('Hispaania jalaväe fanfaarisignaalide määrustik'). Seda nimetati "Marcha Granadera" ('grenaderide marss'), kuid autorit ei mainitud, sest see polnud juba siis teada. Dokumendis oli ära toodud partituur. Ammust ajast läksid kuninga grenaderid selle hümni saatel võitlusse ja defileerisid kuningliku perekonna ees.

Kirjanik Hugo Kehrer väidab, et teose komponeeris Preisimaa kuningas Friedrich Suur, kuigi selle väite kasuks puuduvad tõendid. Mõned ajaloolased, sealhulgas isa Otaño, rõhutavad selle marsi ühisjooni mõningate Carlos I või Felipe II aegsete sõjaväekäiguviisidega, lähtudes hüpoteesist, et Alfonso X Targa laulus nr 42 on üks fraas praegusest Hispaania hümnist. 

1770. aastal kuulutas kuningas Carlos III "Marcha Granadera" ametlikuks "aumarsiks", mida mängiti avalikel ja tseremoniaalsetel üritustel. Varsti hakkasud hispaanlased pidama "La Marcha Granaderat" oma riigihümniks ning nimetama seda pealkirjaga "La Marcha Real" ('kuninglik marss'), sest seda mängiti alati avalikel üritustel kuningliku perekonna juuresolekul.

Teise Hispaania Vabariigi ajal (1931–1939), vahetas "Marcha Reali" riigihümnina välja "Himno de Riego". Ent Francisco Franco taastas kohe pärast kodusõja lõppu "La Marcha Reali" vana pealkirja "La Marcha Granadera" all. 

Oktoobris 1997 anti välja kuninglik dekreet, mis reguleerib "Marcha Reali" ametlikku kasutamist. 

## Välislingid

* Koduleht; heliülesvõtted
* "Hispaania hümn saab lõpuks uued sõnad", Postimees, 11. jaanuar 2008
Maastikuarhitektuur

**Maastikuarhitektuur** on valdkond, mille põhituumaks on väliruumi kujundamine. Seda kujunduseriala nimetatakse vahel ka aiakujunduseks, ent tegelikult ei piirdu see ainult privaatsete aedade, vaid ka avaliku sektori linnaruumi disainimisega. 

Kaasaegne maastikuarhitektuur pärineb 19. sajandi keskelt ning on end üles ehitanud muistsetele kujundustraditsioonidele: arhitektuuriline kujundus, aiakujundus, pargiarhitektuur, linnakujundus jne.

Terminit "maastikuarhitektuur" kasutas esimesena Gilbert Laing Meason oma raamatus "Landscape Architecture of the Great Painters of Italy", mis ilmus 1828. aastal. Selle mõistega soovis Meason edasi anda Itaalia maalikunstnike töödel nähtavat looduse ja hoonete terviklikku harmooniat. 

Kuigi mõistet *landscape architecture* kasutas esimesena G. L. Meason, siis ligilähedast terminit kasutas teadaolevalt esimesena Jean-Marie Morel, kes pakkus 1804. aastal välja prantsuskeelse termini *architecte-paysagiste*, mida võiks eesti keelde tõlkida kui "maastikuarhitekt".

Andrew Jackson Downing kasutas terminit "maastikuarhitektuur" maa-arhitektuuri (*rural architecture*) tähenduses.

Esimese professionaalina kasutas maastikuarhitektuuri mõistet tänapäeva tähenduses Frederick Law Olmsted.

## Vaata ka
*Eesti Maastikuarhitektide Liit
*maastikuarhitekt
*soovirada
*park
*aiakunst
*islami aed
*jaapani aed
*Vita Sackwell-West
*Eesti Maastikuarhitektuuri Üliõpilaste Selts
Materjalide loend

*See loend loetleb [[materjal]]e.*

## A
*Aerogeel
*Asfaltbetoonsegu

## B
*Betoon
*Bimetall
*Bioplastid
*Brokaat

## D
*damast
*duralumiinium

## F
*flanell

## K
*Karusnahk
*Kautšuk
*Klaas
*Komposiitmaterjal
*Kummi

## L
*Linoleum

## M
*Messing
*Metall

## N
*Nafion
*Nahk

## P
*Paber
*Papüürus
*Paroniit
*Pingbetoon
*Plastik
*Plastmass
*Plekk
*Polükarbonaat
*Polüstürool
*Portselan
*Present
*Pronks
*Puit
*Puuvill

## R
*Raudbetoon
## S
*Savi
*Siid
*Silikoonid
*Spoon
*Suled

## T
*Tekstiil
*Teras
*Traat
*Trikotaaž
*Tsellofaan

## U
*Udusuled

## V
*Vatt
*Vilt
*Vineer
Mütoloogia

**Mütoloogia** on ajaloolises ja kultuurilises kontekstis moodustunud müütide kogum. Mütoloogia kujuneb pärimusest, mille tähendusrikkamad osad ehk müüdid hakkavad omavahel suhestudes, põimudes ja liitudes moodustama tervikut. Elav mütoloogia on oma kujunemiskeskkonnas püha, tal on tõe väärtus ja korrastav-juhendav-reguleeriv funktsioon oma kultuuri jaoks. Mütoloogiat on peetud teaduse eelkäijaks. Erinevalt teadusest ei pea mütoloogia olema seesmiselt loogiline ega rangelt kontrollitav. Mütoloogia on tihedalt seotud inimeste uskumuste ja religiooniga. Selles avaldub nende maailmapilt.

**Mütoloogia** on teadus müütidest. Mütoloogia uurib müütide ja mütoloogiate kujunemist, nende arhetüüpe, omavahelisi suhteid, tähendusi ja tõlgendusi. Olulisel kohal on mütoloogia kui teaduse jaoks olnud müütide tekkepõhjused ning nende vastavused reaalsete ajalooliste sündmuste või nähtustega. Põhjalikult on uuritud ka müütide funktsioone ja tähendusi, nende struktuure, rändeid, seoseid psüühikaga jpm.

## Terminoloogia
### Folkloristika
Mütoloogia ja folkloristika uurimisvaldkonnad on suuresti kattuvad, kuid on olulisi erinevusi. Folkloori (ja folkloristika) valdkond kuuluvad ka sellised pärimuslikud tekstid, mis mütoloogiale huvi ei paku, kuna ei sisalda müüti (tähendusrikast osa). Näiteks lihtsad sõnamängulised mõistatused ("Milline kõrv ei kuule? - Tassikõrv!") jmt. Mütoloogia omakorda uurib aga ka selliseid valdkondi, mis folkloristikast kaugele jäävad: müütide tähendused, funktsioonid, struktuurid jne.

### Teoloogia
Mütoloogia ja teoloogia (usuteaduse) valdkonnad on samuti osaliselt kattuvad. Siiski, teoloogia valdkonnast jäävad välja need müüdid, mis ei ole otseselt usundilised (näiteks kõikvõimalikud vandenõuteooriad jmt). Samas, mütoloogia valdkonda ei kuulu paljud religioonispetsiifilised teemad nagu kirikulugu, liturgika jne. Kuid võib olla ka uuringuid, mis hõlmavad kõiki kolme valdkonda (James Frazeri "Vana Testamendi folkloor" jmt.)

## Nimekamaid mütolooge
*Vennad Grimmid
*Max Müller
*James Frazer
*Robert Graves
*Sigmund Freud
*Carl Jung
*Roland Barthes
*Claude Lévy-Strauss
*Jacques Derrida
*Snorri Sturluson

### Eesti mütolooge
*Mattias Johann Eisen
*Oskar Loorits
*Uku Masing
*Jaan Puhvel

## Eri rahvaste mütoloogiad

*Eesti mütoloogia
*Armeenia mütoloogia
*Muinaspõhja mütoloogia
*Soome mütoloogia
*Vanaegiptuse mütoloogia 
*Vanakreeka mütoloogia 
*Vanarooma mütoloogia

## Mütoloogilised olendid
*pooljumalad
*vampiir

## Vaata ka

*muinasjutt
*müteem

## Välislingid
*Encyclopedia Mythica
Mustafa Kemal Atatürk

**Mustafa Kemal Atatürk** ( 1881 Selânik – 10. november 1938 İstanbul) oli Türgi Vabariigi rajaja ning esimene president.

## Lapsepõlv ja noorus
Ta sündis 1881. aastal Selânikis (tänapäeval Thessaloníki), mis tollal kuulus Osmanite riigi võimu alla. 

Talle pandi nimeks Mustafa. Tema vanemad olid puidukaupmees Ali Rıza Efendi ja Zübeyde Hanım (Efendi ja Hanım on tiitlid, mis tähendavad umbes 'isand' ja 'emand').

Mustafa kaotas oma isa varajases lapsepõlves ja täisealiseks saamiseni kasvatas teda ema. Alghariduse sai ta Semsi Effendi koolis Thessaloníkis. See oli linna esimene erakool, mis andis kaasaegset haridust. Ent kui isa suri, asus Mustafa koos emaga elama onu juurde maale ning ta pidi sellest koolist lahkuma.

Mustafala meeldis maaelu ja ta tegi meelsasti maatöid. Kuna ema hakkas poja hariduse pärast muret tundma, siis otsustati, et Mustafa peaks elama koos ema õega Thessaloníkis ja seal ka koolis käima.

Ta astus Riigi Ettevalmistuskooli (*Mülkiye Rüştiyesi*) Thessaloníkis. Kord kakles Mustafa tundide ajal teise poisiga. Õpetaja, kelle nimi oli Kaymak Hafız, peksis Mustafad selle eest, kuni poiss oli kaetud sinikatega. Tädi, kes oli niigi vastu poisi kooliskäimisele, võttis ta kohe sellest koolist ära.

Mustafa tahtis siis astuda sõjakooli. Kuid ema keelas tal sinna astuda, sest teda hirmutas mõte, et pojast saab sõdur. Mustafa tegi sisseastumiseksamid salaja. Kui ema sellest teada sai, oli juba hilja. See oli aastal 1893.

Uues koolis tundis Mustafa erilist huvi matemaatika vastu. Tal oli kombeks koostada õpetajale kirjalikus vormis küsimusi. Õpetaja vastas neile samuti kirjalikult. Ka õpetaja nimi oli Mustafa. Ta tegi poisile ettepaneku, et too võtaks endale nimeks "Mustafa Kemal" (*kemal* tähendab türgi keeles 'täiuslikkust'), et nad saaksid teineteist eristada (perekonnanimesid tollal Türgis ei olnud). Poiss hakkaski end nõnda kutsuma. 

Aastal 1895, pärast algastme sõjakooli lõpetamist Thessaloníkis, läks Mustafa Kemal edasi õppima keskastme sõjakooli (*Askeri Rüştiye*) Monastiris. Ka seal ei olnud tal matemaatikaga raskusi, küll aga valmistas raskust prantsuse keel, milles ta oli maha jäänud, ning prantsuse keele õpetaja tegi talle etteheiteid.

## Kemalism
Atatürki reformide taga peituv filosoofia on tuntud kemalismi nime all. Veebruaris 1937 kirjutas ta Türgi Vabariigi konstitutsiooni teise artiklisse:

# Vabariiklikkus (*Cumhuriyetçilik*)
# Rahvuslikkus (*Milliyetçilik*)
# Rahvalikkus (*Halkçılık*)
# Revolutsioonilisus (*İnkılapçılık*)
# Ilmalikkus (*Laiklik*)
# Riiklikkus (*Devletçilik*)

Esimesed neli printsiipi väljendasid riigi uue poliitilise elu aluseid ja kahel viimasel põhinesid Atatürki reformid.

## Suhted Eestiga
Tema ametiajal, 1. detsembril 1924, sõlmiti Sõprusleping Eesti ja Türgi vahel, mis jõustus 25. detsembril 1927.

## Galerii

Atatürk and Kazım Özalp in Ertuğrul Yatch, 1927.jpg|Mustafa Kemal Atatürk (1. juuli 1927)
Protect Your Republic Protest - 6 (2007-04-14) edit.jpg|Atatürgi mausoleum


## Mälestuse jäädvustamine
Atatürk on maetud Ankaras asuvasse mausoleumi.

## Vaata ka
*Atatürgi rahvusvaheline rahupreemia

## Viited ja märkused

## Välislingid

*Mustafa ema pilt
Meka

**Meka** (araabia مكة *Makkah*, ka مكة المكرمة *Makkat al-Mukarramah*) on linn Saudi Araabia läänepiirkonnas Meka provintsis, muslimite püha linn. Mekasse võivad siseneda ainult muslimid. 

Muslimitele on palverännak (hadž) Mekasse üks islami nn viiest sambast. Iga muslim peab, kui tal on võimalik, sooritama elus vähemalt ühe korra palverännaku Mekasse.

Elanikke 1 179 200 (2004).

## Palverännakud Mekasse

Palverännakute keskpunktiks Mekas on Masjid al-Ḥarāmi mošees asuv Kaaba, mille islami arhitektuuri kõige pühama ehitisena rajasid pärimuse kohaselt Aabraham ja tema poeg Ismael. Palverändurite rituaalide hulka kuulub seitsmekordne käimine ümber Kaaba, musta kivi suudlemine ja joomine Zemzemi kaevust. 

Hadži ajal käivad palverändurid ära ka Arafati mäel ja loobivad Mina külas seitse sümboolset kivi Saatanat kujutava samba pihta.

Kõik muslimid, kus tahes nad ka ei asuks, palvetavad viis korda päevas Mekas asuva Kaaba poole.

## Intsidendid Mekas

Hadž on kuulus kui maailma suurim iga-aastane rahvakogunemine. Kuna sel ajal saabub Mekasse tihtipeale korraga enam kui 2 miljonit palverändurit, pole harvad õnnetused, surmajuhtumid ja isegi enam kui 100 hukkunuga intsidendid. Kõige enam õnnetusi juhtub tavaliselt saatanasammaste (Jamrah al-Aqaba) loopimisel.

* 1987. aasta hadži ajal oli intsident Iraani-meelsete meeleavaldajatega, kus kokkupõrkes Saudi Araabia võimudega hukkus enam kui 400 inimest.
* 1990. aastal kukkus kokku pühapaikade juurde viiv jalakäijate tunnel; hukkus 1426 inimest.
* 1994. aastal hukkus Saatana kividega loopimise rituaali ajal 270 inimest.
* 1997. aastal hukkus Mina telklinnakus puhkenud tulekahjus 343 palverändurit, vigastada sai 1500 inimest. Pärast seda on kasutusele võetud tulekindlad telgid.

## Vaata ka
* Umm Alqura Ülikool
* Meka metroo

## Viited
Montenegro monarhide loend

Montenegro (Zeta) territoorium oli keskajal Serbia kuningriigi koosseisus. Kui Serbia kuningas Stefan Dušan 1355 suri, sai Montenegro iseseisvaks.

## Balšićite dünastia

*Balša I 1356–1368
*Straćimir 1368–1373
*Ðurđe I 1373–1379
*Balša II 1373–1385
*Ðurđe II Straćimirović 1373–1403
*Balša III 1403–1421

1421 suri dünastia välja. 

## Crnojevićite dünastia

*Stefan I 1427–1466
*Ivan I 1466–1490
*Ðurđe III 1490–1496
*Stefan II 1496–1499
*Ivan II 1515
*Ðurđe IV 1515–1516

1516 lahkus Ðurđe IV Veneetsiasse. Montenegro vürsti koht muutus valitavaks. Tavaliselt omandas selle Montenegro piiskop.

## Petrović-Njegušite dünastia
Nende tiitliks oli valitseja (*vladika* ehk piiskopvürst)

*Danilo I 1696–1735
*Sava II 1735–1781
*Petar I 1782–1830
*Petar II 1830–1851
*Danilo II 1851–1852

## Montenegro vürstid
*Danilo II 1852–1860
*Nikola I Petrović 1860–1910

## Montenegro kuningad
*Nikola I Petrović 1910–1918

### Eksiilkuningad
*Nikola I Petrović 1918–1921
*Danilo I 1921
*Mihailo I 1921–1923 (tunnustas Karađorđevićide dünastiat)

## Vaata ka
*Montenegro kuningas
Onamo, 'namo

**"Onamo, 'namo"** oli Montenegro traditsiooniline hümn ja riigihümn juulini 2004 (alates juulist 2004 on Montenegro riigihümn "Oj svijetla majska zoro").

Selle sõnad kirjutas 1867 Montenegro vürst Nikola I Petrović. Meloodia autor on Davorin Jenko, kes võttis osaliseks aluseks Giuseppe Garibaldi võitlejate võitluslaulu ("Garibaldi hümni") "*Si scopron le tombe, si levano i morti*" ("Avanevad hauad, surnud tõusevad üles”).  

Laulu on nimetatud ka Serbia Marseljeesiks ja ta sai populaarseks kogu Serbias.

Diplomaatilistel kaalutlustel ei saanud seda ametliku hümnina kasutada, mistõttu Montenegro ametlikuks riigihümniks määrati "Ubavoj nam Crnoj Gori".   

**OHAMO, 'HAMO! **

Онамо, онамо... за брда она,
говоре да је разорен двор
мојега цара; онамо веле,
био је негда јуначки збор.

Онамо, онамо... да виђу Призрен!
Та то је моје - дома ћу доћ'!
Старина мила тамо ме зове,
ту морам једном оружан поћ'.

Онамо, онамо... са развалина
дворова царских врагу ћу рећ':
"С огњишта милог бјежи ми, куго,
зајам ти морам враћати већ'!"

Онамо, онамо... за брда она
казују да је зелени гај
под ким се дижу Дечани свети:
молитва у њих присваја рај.

Онамо, онамо... за брда она,
гдје небо плаво савија свод;
на српска поља, на поља бојна,
онамо, браћо, спремајмо ход!

Онамо, онамо... за брда она
погажен коњ'ма кликује Југ:
"У помоћ, дјецо, у помоћ, синци,
светит' ме старца - свет вам је дуг!"

Онамо, онамо... сабљи за стара
његова ребра да тупим рез
по турским ребрим'; да б'једној раји
њом истом с руку рес'јецам вез!

Онамо, онамо... за брда она
Милошев, кажу, пребива гроб!
Онамо покој добићу души,
кад Србин више не буде роб.

Esimene salm kordub refräänina pärast iga salmi. 

**Ingliskeelne tõlge**

There, over there... beyond those hills,
Ruined lies, they say, my
Emperor's palace; there, they say,
Once, heroes had gathered.

There, over there... I see Prizren!
It is all mine – home I shall come!
Beloved antiquity calls me there,
Armed I must come there one day.

There over there... from on top of the ruins
Of Emperors' palaces to the devil I will say:
"Flee from my beloved home you plague,
Already your loan I must repay!"

There, over there... beyond those hills,
Lies a green grove, they say,
Under which rises up Holy Decani:
A prayer said within Paradise claims.

There, over there... beyond those hills,
Where sky of blue bends down her arch;
On to Serb fields, on to battle fields,
There, brothers, prepare to march!

There, over there... beyond those hills,
Trampled by horses' hooves cries out the Jug:
"Come help me, children, come help me, sons,
Avenge the old man - sacred is your task!"

There, over there... for the ribs of the old man,
I'll dull my sabre's edge on
The ribs of the Turks; and cut the ties
From the wrists of the wretched masses!

There, over there... beyond those hills,
Lies there, they say, Milos's grave!
There my soul eternal peace shall gain,
When the Serb is no more a slave.

## Välislingid
*"Onamo, 'namo" heliülesvõte
Montenegro lipp

**Montenegro lipu** kinnitas Montenegro Vabariigi Skupština 12. juulil 2004 ning see kehtib alates 15. juulist 2004. 

Lipu kujunduse eeskujuks on 19. sajandil kasutusel olnud lipp. Lipp on punane plagu, mille keskel on kujutatud uut Montenegro riigivappi, mis on Montenegrot valitsenud Petrovićide dünastia vapi kuningas Nikola I aegne variant. Lippu raamib 1/20 kõrguse laiune kuldne äär. Vapp lipu keskel võtab enda alla 2/3 lipu kõrgusest. 

Lipu külgede suhe on 1/2. 

Tegemist on Nikola I aegse lipuga, millelt on eemaldatud nimetähed *НІ*.

## Varasemad lipud

Montenegro vürstiriigi ajal (1910. aastani) kasutati kõige rohkem lippu, millel oli kuldne äär ning mille keskel oli kuldne Püha Jüri rist.

Montenegro lipuna kasutati ka horisontaalsete triipudega puna-sini-valget trikoloori, mille keskel oli kuninglik kotkas. Lipu värvid sümboliseerisid slaavi ühtsust (panslaavi värvid) ning kujutasid ühtlasi rahvarõivaste värve.  

Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi liiduvabariigi Montenegro (Tšernogooria) Sotsialistliku Vabariigi lipp oli samasugune nagu Serbia Sotsialistliku Vabariigi lipp.  Lipul olid horisontaalsete triipudena slaavi rahvusvärvid. Lipu keskel oli kuldsete äärtega punane viisnurk.  

Pärast Montenegro presidendi Milo Đukanovići  ametissevalimist võeti 1993 kasutusele horisontaalsete triipudega  punane-helesinine-valge trikoloor proportsioonidega 1:3. See lipp oli kasutusel 2004. aastani. 

## Varasemad riigilipud

Pilt:Flag of Montenegro.svg|2004–2006
Pilt:Flag of Montenegro (1993-2004).svg|1991–2004
Pilt:Flag of SR Montenegro.svg|1946–1991
Pilt:Flag of Montenegro (1941-1944).svg|1941–1944
Pilt:Flag of Montenegro (1941-1944).svg|1905–1918
Pilt:Flag of Montenegro (people's flag until 1905 Constitution).svg|1876–1905

Pilt:Flags, about 1800.gif|Enne 19. sajandit kasutust leidnud mitteametlikud lipud


## Vaata ka
* Serbia lipp 
* Serbia ja Montenegro lipp 
* Jugoslaavia lipp

## Välislingid
*Uue lipu kirjeldus
Marko Radulović

**Marko Radulović** (15. detsember 1866 Montenegro, Pazici küla – 2. november 1932) oli Montenegro kohtunik ja riigimees. 

Ta lõpetas põhikooli Zdrebaoniki kloostris, kolm klassi keskkooli Belgradis, kolm klassi Zajecaris (Serbia) ja õigusteaduskonna Belgradis 1892.

Ta oli Montenegro justiitsministri assistent ning vastutas suhete eest kohtuorganite ja justiitsadministratsiooniga 1893–1896, Danilovgradi piirkonnakohtu president 1896–1903, Podgorica regionaalkohtu president 1903–1905, Podgorica parlamendi liige 1905–1906, pea- ja välisminister 11. novembrist 1906 19. jaanuarini 1907. Ta avas Cetinjes 1910 õigusbüroo, oli ülemkohtu liige alates 1913, justiitsminister ja haridusministri esindaja 20. detsembrist 1915 29. aprillini 1916. 1916 interneeriti ta Ungarisse ja Alam-Austriasse, kust naasis 1918. 1919–1924 oli ta advokaat ja Radikaalse Partei liige, alates 14. oktoobrist 1924 Podgorica Ülemkohtu president. Ta valiti senaatoriks 3. jaanuaril 1932 ja 3. veebruaril 1935.
Metamorfoosid

**"Metamorfoosid"** (**"Metamorphoses"**) on Ovidiuse luuleteos, mis sisaldab lugusid põhiliselt vanakreeka mütoloogiast. Igas loos leiab aset mingi muundumine ehk metamorfoos. 

"Metamorfoosid" on ka Apuleiuse raamatu "Kuldne eesel" teine pealkiri.

## Välislingid
*Tõlked Ovidiuse "Metamorfoosidest"
Masoovia vojevoodkond

**Masoovia vojevoodkond** on nii pindalalt kui ka rahvaarvult suurim Poola vojevoodkond.

## Haldusjaotus
Vojevoodkond jaguneb viieks maakonna õigustega linnaks:
# Ostrołęka
# Płock
# Radom
# Siedlce
# Varssavi (Warszawa)

ning 37 maakonnaks:

## Vaata ka
*Masoovia (ajalooline piirkond)

## Viited
Moraalirelativism

**Moraalirelativism** ehk **eetiline relativism** on relativismi variant, mille kohaselt moraalistandardid ei ole absoluutsed, vaid tulenevad sotsiaalsetest tavadest ja teistest allikatest. See filosoofiline positsioon ulatub tagasi vähemalt Protagoraseni, kelle järgi "inimene on kõikide asjade mõõt". Tänapäeva tõlgenduses võiks see tähendada, et asjad on olemas üksnes neid vaatlevate inimeste kontekstis.   

Moraalirelativism vastandub moraaliabsolutismile, mis näeb moraali determineerituna inimese absoluutse loomuse poolt (John Rawls) või selliste välisallikate poolt nagu jumalused (paljud religioonid) või universum ise (objektivism). Need kes usuvad moraaliabsoluutidesse, on moraalirelativismi suhtes sageli väga kriitilised ning mõnikord isegi samastavad seda ebamoraalsusega. 

Moraalirelativismi on mõnikord vastandatud etnotsentrismile. On väidetud et ühe ühiskonna liikmete üle otsustamine teise ühiskonna moraalistandardite alusel on etnotsentrismi vorm. Mõned moraalirelativistid väidavad, et inimeste üle tohib kohut mõista ainult lähtudes nende enda ühiskonna kommetest. (Analoogiliselt väidavad sageli  ajaloolased, et ajalooliste isikute üle ei tohi kohut mõista tänapäeva standardite alusel, vaid ainult nende enda aja kontekstis.) Teised moraalirelativistid väidavad, et kuna moraalikoodeksid on eri ühiskondades erinevad, siis saab ühiskondade vaheliselt moraaliasjade üle otsustada üksnes lähtudes "ühiselt pinnalt".   

Sellise vaate (mida tuntakse ka kultuurirelativismi nime all) üks järelm seisneb printsiibis, et iga otsustus ühiskonna kui terviku poolt on kehtetu: indiviidide üle mõistetakse kohut nende enda ühiskonna standardite alusel; ühiskondadel endil ei ole laiemat konteksti, milles otsustus oleks kas või mõttekaski.    See on moraalirelativistide ja moraaliabsolutistide vahelise konflikti üks allikas, sest  absolutist väidaks, et saab kohut mõista terve ühiskonna üle selle eest, et ta aktsepteerib mõnd "ebamoraalset" praktikat, näiteks orjapidamist. Sellised otsustused ei ole relativismiga kooskõlas, kuigi praktikas relativistid siiski sageli sääraseid otsustusi teevad (näiteks relativist hakkab vaevalt orjapidamist relativistlike argumentidega kaitsma).  

Teine moraalirelativismi vorm on emotivism, mis rõhutab, et inimesed otsustavad moraali üle omaenda emotsioonide ja tunnete alusel. Universism väidab, et ainult mingit tegu toime panevad või sellest otseselt mõjutatud indiviidid võivad  teha otsustusi selle kohta, kas see tegu on lõppkokkuvõttes õige või väär. Need otsustused võivad põhineda mõistusel, kogemusel või emotsioonidel. 

David Hume ei olnud moraalirelativist, sest uskus inimloomuse ühetaolisust, kuid mõned emotivismile sarnased printsiibid teoses *Enquiry Concerning the Principles of Morals* (1751) võivad olla mõjutanud hilisemat relativismi.

## Vaata ka
*moraal 
*eetika 
*situatsioonieetika
*relativism

## Välislingid

*Tiiu Hallapi loeng moraalirelativismist
*Margit Sutropi loengukonspekt moraalirelativismist, -absolutismist ja -objektivismist
Nobeli auhind

**Nobeli auhind** (ka *Nobeli preemia*) on rootsi keemiku, leiduri ja töösturi Alfred Nobeli testamendi põhjal asutatud iga-aastane rahvusvaheline füüsika-, keemia-, füsioloogia- ja meditsiini-, kirjandus- ning rahuauhind. Selle pälvinu on **nobelist**.

Nobeli auhinna saajad määravad Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia (füüsika ja keemia alal), Kuninglik Meditsiiniinstituut (füsioloogia ja meditsiini alal), Rootsi Akadeemia (kirjanduse alal) ja Norra parlamendi Nobeli komitee (rahuauhinna). Komiteesid abistavad nelja Nobeli instituudi esindajad (3 instituuti asuvad Stockholmis, 1 on Oslos). Need komiteed pöörduvad iga aasta septembris kogu maailma teadlaste, kirjandustegelaste ja varasemate Nobeli auhinna laureaatide poole, et nad teeksid ettepanekuid, keda auhinnata. Valimised toimuvad oktoobri viimasel neljapäeval. Nobeli surma-aastapäeval, 10. detsembril annab Rootsi kuningas valituile Stockholmis kätte Nobeli bareljeefiga kuldmedali, diplomi ja tšeki. Samal ajal annab Norra kuningas Oslos kätte rahuauhinna.

Lisaks nendele auhindadele annab 1969. aastast Rootsi Riigipank välja Alfred Nobeli mälestusauhinda majanduse alal. Selle saaja otsustab samuti Rootsi Teaduste Akadeemia.

Nobeli auhind määratakse ühele isikule harilikult ainult üks kord, erandina on kaks auhinda saanud Marie Curie, Linus Pauling, John Bardeen ja Frederick Sanger. Surnud isikule auhinda ei määrata, erandina on postuumselt pälvinud auhinna rootsi kirjanik Erik Axel Karlfeldt (1931) ja ÜRO peasekretär Dag Hammarskjöld (1961. aasta rahuauhind). 

Esimesed auhinnad anti välja Alfred Nobeli viiendal surma-aastapäeval 1901. aastal. Mõnel aastal pole sobivaid kandidaate leitud või on auhinnad andmata jäänud sõja tõttu.

## Nobeli auhinna suurus (Rootsi kroonides)
Nobeli auhinna fondi haldab Nobeli Fond. Esialgu koosnes fond Alfred Nobeli pärandist 31 miljoni Rootsi krooni väärtuses. Fondi raha on investeeritud rahvusvahelistel börsidel üle maailma ja protsentidest laekuv summa jaotatakse igal aastal viieks võrdseks osaks, mis antakse isikuile, kelle töö on toonud inimkonnale kõige suuremat kasu.

Fond kaotas 2008. aasta majanduskriisi tõttu oma väärtusest 22,3 protsenti. 2009. aasta lõpuks oli fondi väärtus 3,11 miljardit Rootsi krooni, mis on kolmandiku võrra väiksem kui buumi tipus kümme aastat varem, siiski on kõigi kuue preemia hind, mis 2010. aastal välja anti, jätkuvalt kümme miljonit Rootsi krooni.

## Vaata ka
*Nobeli füüsikaauhind
*Nobeli keemiaauhind
*Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind
*Nobeli kirjandusauhind
*Nobeli rahuauhind
*Rootsi Panga auhind majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks
*Õige elamisviisi auhind

## Välislingid

* Tiit Kändler, "100 aastat Nobeli preemiate saatel" – Horisont 2002, nr 1
* Tiit Kändler, Väärikaim teaduspreemia vananeb kiiresti, Eesti Päevaleht, 22. oktoober 2008
Naim Frashëri

**Naim Frashëri** [n'aaim fr'aašri] (25. mai 1846 Frashër, Lõuna-Albaania – 20. oktoober 1900 Kızıl Toprak, Türgi) oli albaania romantiline kirjanik, Albaania rahvusliku taassünni Rilindja kombëtare väljapaistev tegelane koos oma vendade Sami Frashëri ja Abdyl Frashëriga, usutunnistuselt Bektashi moslem.

## Elukäik
Isa oli vaesunud bei Përmeti ringkonnast Frashërist. Naim õppis Janinë kreeka gümnaasiumis "Zosimea". 

Oli Türgi ametnik Sarandës, Beratis ja Janinës. Aastal 1882 kutsuti ta tööle Konstantinoopolisse, kus ta oli Haridusministeeriumi juures asuva tsensuurikomisjoni liige ja direktor, kellena ta aitas kaasa paljude albaaniakeelsete raamatute väljaandmisele, saades mõnikord mööda minna albaaniakeelsete raamatute ja publikatsioonide keelust. Võttis aktiivselt osa albaanlaste vabadusvõitlusest. Sageli pidi ta oma teostele alla kirjutama nimetähed (N. H., N. H. F. või N. F.), sest need olid Türgi võimude poolt keelatud. Neid tuli Albaaniasse salaja sisse tuua.   

## Looming
Hakkas varakult luuletama. Kirjutas algul pärsia keeles. Kokku kirjutas ta 22 teost: neli türgi keeles, ühe pärsia keeles, kaks kreeka keeles ja 15 albaania keeles.  

Kirjutas patriootilisi poeeme ja rahvalikku lüürikat, mis oli algul pärsia luule tugeva mõju all, hiljem ka prantsuse luule mõju all. Ta tõlkis ka mitu Jean de la Fontaine'i valmi. 

Poeem "Karjandus ja põllundus" kirjeldab karjuse ja põlluharija tegevust. Vahele on pikitud ülistust Albaania loodusele ja igatsushüüdeid kodumaa järele.

Poeem "Skanderbegi lugu" jutustab Albaania rahvuskangelase Skanderbegi eluloo, põimides vahele fantastilisi episoode. 

Tõlkis Homerose "Iliase". Kirjutas didaktilise ja (islami)usulise sisuga kirjutisi. 

Frashëril oli suur mõju 19. ja 20. sajandi albaania kirjandusele.

Naim Frashëri nime kannavad orden (selle ordeni on saanud ka ema Teresa) ja kirjastus.

## Teosed

**Bagëti e bujqësia* ("Karjandus ja põllundus"; Bukarest 1886): patriootiline lüüriline poeem
**O alithis pothos ton skipetaron* ("Albaanlaste tõeline soov"; 1886): patriootiline poeem kreeka keeles
**Vjersha* ("Luuletused"; 1886): luulekogu
**Luletë e verës* ("Suveõied"; 1890): luulekogu (isamaa, mõtte- ja atmastusluule)
**Mësimet* ("Õpetused"; 1894): didaktilised kirjutised
**Parajsa dhe fjala fluturake* ("Paradiis ja lendsõnad")
**Histori' e Skënderbeut* ("Skanderbegi lugu", 1898): peateos, eepiline poeem  
**Qerbeleja* (1898): poeem maailma loomisest islami järgi ja Karbalā’ lahingust
**Fjalët e qiririt* ("Küünla sõnad")
**Gjuha jonë* ("Meie keel")
**O Eros* ("Oo armastus"): kreekakeelne poeem
**Shqipëri, o jetëgjatë* ("Albaania, elagu")
**Tehajylat* ("Unistus"; 1885): pärsiakeelne poeem
**Ti, Shqipëri, më jep nder!* ("Sina, Albaania, anna mulle au")
**Tradhëtorëtë* ("Reeturid")
**Ujku dhe qëngji* ("Hunt ja lammas")

## Välislingid
*Portree
*Portree ja luuletused albaania keeles
Nicole Kidman

**Nicole Kidman** (sündinud 20. juunil 1967) on nii Austraalia kui ka Ameerika Ühendriikide kodakondsusega filminäitleja.

## Elukäik
Nicole Kidman on sündinud Ameerika Ühendriikide Hawaii osariigi Honolulu linnas. Tema isa Tony Kidman oli Washingtonis rinnavähi uurija ja vahepeal Sydney Tehnikaülikooli õppejõud. Nicole elas Ameerika Ühendriikides kuni nelja-aastaseks saamiseni, misjärel kolis koos perega Austraaliasse. Kolmeaastaselt hakkas ta käima balletitundides. Ta õppis St. Martini noorteteatris, Austraalia noorteteatris ja Philip Streeti teatris.

## Filmikarjäär
Nicole Kidmani filmikarjäär algas 14-aastaselt filmis "Bush Christmas". Seda filmi näidatakse tänini sageli jõulude ajal. Kui Nicole'i ema haigestus rinnavähki, langes Nicole Põhja-Sydney keskkoolist välja. Pärast ema tervenemist jätkas ta näitlejakarjääri. Ta mängis 1980. aastatel paljudes Austraalia filmides ja telesarjades, millest tuntumad on "BMX Bandits" ja lühisari "Bangkok Hilton".

Nicole mängis peaosa filmis "Tardunud vaikus" (1989) ja hiljem koos Tom Cruise'iga märulis "Kõuepäevad". 

Filmis "Billy Bathgate" mängis ta koos Bruce Willise ja Dustin Hoffmaniga ja aastal 1992 mängis ta Ron Howardi filmis "Kaugel eemal". Ta mängis naispeaosa filmis "Batman igaveseks" ja seejärel filmis "Daami portree".

Koos Tom Cruise'iga mängisid nad Stanley Kubricku viimases filmis "Silmad pärani kinni" (1999). Nicole mängis ühte kolmest nõiast filmis "Igapäevane nõiakunst" (1998).

Nicole Kidmani kutsealaselt edukaim aasta oli 2001, mil ta esines Oscarile kandideerinud filmis "Moulin Rouge" ja menukas õudusfilmis "Teised". Ent samal ajal ta lahutas abielu Tom Cruise'iga, mis pälvis kõmuajakirjanduse tähelepanu, ja vigastas "Moulin Rouge'is" mängides põlve nii hullusti, et tema osa filmis "Paanikatuba" sai Jodie Foster.

## Filmograafia

## Tunnustus
*1995 – Kuldgloobus – parim komöödia- või muusikafilmi naispeaosatäitja ("To Die For")
*2002 – Oscari kandidaat – parim naispeaosatäitja ("Moulin Rouge")
*2002 – Kuldgloobus – parim komöödia- või muusikafilmi naispeaosatäitja ("Moulin Rouge")
*2003 – Kuldgloobus – parima draamafilmi naispeaosatäitja ("Tunnid")
*2003 – Hõbekaru Berliini filmifestivalil ("Tunnid")
*2003 – Oscar – parima naispeaosatäitja ("Tunnid")
*2017 – Kuldgloobus – parim naispeaosatäitja minisarjas või telefilmis ("Suured väiksed valed")
*2021 – Kuldgloobus – parim draamafilmi naispeaosatäitja ("Being the Ricardos")
*2024 – Ameerika Filmiinstituudi elutööauhind

## Isiklikku
24. detsembril 1990 abiellus ta USA Colorado osariigis Telluride'i väikelinnas Tom Cruise'iga. Nicole ja Tom lapsendasid kaks last ning elasid USA-s Los Angeleses, Austraalias, USA Colorado osariigis ja New Yorgi linnas. Nad lahutasid abielu 2001. aastal. 25. juunil 2006 abiellus Kidman Sydneys kantrilaulja Keith Urbaniga.

## Välislingid

* 
*
Nimed marmortahvlil (film)

**"Nimed marmortahvlil"** on Eesti sõjafilm Albert Kivika romaani "Nimed marmortahvlil" ainetel. Film keskendub Eesti Vabadussõjas sõdinud koolipoiste saatusele.

Filmi võtted algasid 8. veebruaril 2002 ning kestsid kaks kuud. Film esilinastus Eesti kinodes sama aasta 1. novembril. See kogus kinodes ligi 168 000 vaatajat, mis oli kuni 2016. aastani Eesti kinokülastuse rekord.

Filmi näidati paarikümnel filmifestivalil Taanis, Portugalis, Itaalias, Kanadas, Saksamaal, Rootsis, Suurbritannias, Lõuna-Koreas, Hispaanias, Hiinas, Jaapanis, Tšehhi Vabariigis, Iirimaal, Slovakkias jm. 

Režissöör Elmo Nüganen pälvis selle filmiga 2002. aastal Eesti Kultuurkapitali Audiovisuaalse kunsti sihtkapitali debüüdipreemia.

## Osades
*Priit Võigemast – Henn Ahas
*Indrek Sammul – Ants Ahas
*Hele Kõre – Marta
*Alo Kõrve – Käsper
*Ott Aardam – Kohlapuu
*Karol Kuntsel – Martinson
*Anti Reinthal – Tääker
*Ott Sepp – Mugur
*Mart Toome – Miljan
*Argo Aadli – Konsap
*Bert Raudsep – Käämer
*Jaan Tätte – kapten (Oskar Eller)
*Hannes Kaljujärv – salgajuht
*Peter Franzén – Sulo A. Kallio 
*Guido Kangur – Karakull
*Martin Veinmann – pataljoniülem (Karl Einbund)

## Muid fakte

Film "Nimed marmortahvlil" arvati kogumiku "100 most impressive films of the world" ("100 kõige muljetavaldavamat filmi maailmas") valikusse. Saksa kirjastuses välja antav raamat pidi 2007. aastal ilmuma 25 keeles. "See on väga sümpaatne, et film sellise raamatu kaudu laia maailma jõuab," tõdes filmi produtsent Kristjan Taska.

Skandinaavia suurim filmitootja Nordisk Film müüs filmi "Nimed marmortahvlil" Jaapani turule. Film linastus ka Jaapani rahvustelevisioonis.

## Vaata ka
*"Nimed marmortahvlil"

## Viited


## Välislingid
*
*Film "Nimed marmortahvlil" Taska Filmi kodulehel
Nero

**Nero** (**Imperator ''Nero'' Claudius Divi Claudii Caesar Augustus Germanicus**; sünninimi **Lucius Domitius Ahenobarbus**; 15. detsember 37 – 9. juuni 68) oli Vana-Rooma keiser 13. oktoobrist 54 kuni surmani.

Ta oli Gnaeus Domitius Ahenobarbuse ja Agrippina ainus laps. Agrippina oli Caligula õde.

Nero lõpetas elu enesetapuga.

## Viited

## Kirjandus
* Ernst Eckstein, "Nero". Ajalooline romaan. Tõlkinud Uno Liivaku. Monokkel, Tallinn 2007

## Välislingid

* Rahvusvaheline Nero uuringute ühing (inglise, saksa, prantsuse ja itaalia keeles)
* "Uuringud: Nero ei pannudki Rooma linna põlema" ERR, 19. juuli 2021