open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Červień

**Červień** (transkribeerituna **Tšerven**; leedu keeles *Červenė*, varem *Igumenas*; poola keeles *Czerwień*, varem aga *Ihumeń*; vana nimi *Ihumen* (*Ігумен*) või *Igumen*) on linn Valgevenes Minski oblastis, Červieńi rajooni halduskeskus. Červień asub Minskist 64 kilomeetri kaugusel.

Haridust annavad neli keskkooli ja muusikakool. Linnas on ka kultuurimaja ja raamatukogu. Červieńis on toiduainetetööstuse ja kergetööstuse ettevõtteid, seal töödeldakse puitu.

Linnas on koduloomuuseum. Vaatamisväärsusteks on veel ajalooline keskus ja bolševismiohvrite matmispaik.

## Ajalugu

Ihumenit on esmamainitud 1387. aastal. Toona kuulus asula Kęsgailadele, jäädes nende valdusse XVI sajandi esimese pooleni. 1447. aastal läks asula Vilniuse piiskoppide valdusse. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas Ihumen kuuluma Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda. 1669. aastal on esmamainitud sealset katoliku kirikut. Põhjasõja ajal ööbis seal kuningas Karl XII.

Poola jagamisel läks Ihumen 1793. aastal Venemaa koosseisu. Uued võimud konfiskeerisid piiskoppidelt seni neile kuulunud alevi. 1795. aastal sai Ihumenist linn. 1899. aastal põles linn maha.

1919. aastal võttis Valgevene NSV juhtkond vastu otsuse, et linn kuulub Valgevene koosseisu. 1923. aastal nimetati Ihumen ümber Červieńiks (valgevene keeles *juuni*) 1924. aastast oli Červień rajoonikeskus. 26. juunil 1941 tapsid linnast taganevad NKVD väed linnas ligi 3000 (teistel andmetel 5000) poliitvangi. See fakt tuli ilmsiks 1989. aastal. Sakslased tapsid Teise maailmasõja ajal 4265 linna elanikku, juutide geto likvideeriti koos sealsete asukatega 1. veebruaril 1942.

## Pilte


Pilt:Ihumien. Ігумен (2007).jpg|Katoliku kirik
Pilt:Ihumien, carkva (22.07.2007).jpg|Õigeusu kirik
Pilt:Ihumien, škoła (22.07.2007).jpg|Červieńi koolimaja
Pilt:Ihumien. Ігумен (07.2007).jpg|Červień
Pilt:Ghetto Chervyen 5c.jpg|Červień


## Tuntud elanikke

*Stanisław Moniuszko – Poola helilooja
*Valeryj Šaryj – Valgevene raskejõustiklane
*Lev Štšerba – Vene keeleteadlane
*Hanna Barysievič – väidetavalt 118-aastaseks elanud naine
*Iłona Usovič – Valgevene jooksja
*Oleg Novitski – Vene kosmonaut
*Michaś Staniuta – Valgevene kunstnik
*Mikałaj Viaršynin – Valgevene luuletaja
*Halina Marcinkievič – Valgevene geograaf
*Hienadź Aŭłasienka – Valgevene kirjanik
*Vladimir Fundator – Vene metallurg
*Faibõš Golub – Usbeki kirurg
*Samuil Gorlin – Vene mehaanik
*Semjon Gurevitš – Vene sõjaväelane
*Uładzimir Karol – Valgevene arhitekt

## Viited

## Välislingid

* Červień
* Červień Valgevene fotoentsüklopeedias
* Linn YouTube'is
Červieńi rajoon

**Červieńi rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1630 km². 2012. aasta seisuga elas seal 33 383 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Červieńi, Kałodziežy, Klinoki, Lady, Ravaničy, Rudnia, Smiłavičy ja Valevačy külanõukogu.

Halduskeskus on Červieńi linn. Teine tähtsam asula on Smiłavičy alev.


Ihumien. Ігумен (22.07.2007).jpg|Červień
Ravanichi Roman catholic church outside.JPG|Ravaničy
Movie theater Smilaviczy Bielarus.jpg|Smiłavičy


Rajooni tähtsamad jõed on Vołma, Usa ja Uša. Rajoon asub suuremalt osalt Kesk-Biarezina tasandikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 180–200 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Valevačy küla lähistel (209 meetrit).

2009. aasta seisuga olid elanikest 93,2% valgevenelased, 4,27% venelased ja 2,53% oli teistest rahvustest. 77,95% elanike emakeel oli valgevene keel, 19,73% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 47,13%, vene keelt aga 46,36% elanikke.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Judrėnai

**Judrėnai** on alev Leedus Klaipėda rajoonis, Judrėnai valla halduskeskus.
Alevis on kool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on puidust kirik aastast 1780

## Ajalugu

Judrėnai mõisa on esimest korda mainitud aastal 1561, alevit aga XVI sajandi alguses. Aastal 1780 valmis sealne kirik, kus asub 10 kunstimälestist. Nõukogude ajal sai alevist sovhoosikeskus.

## Pilte

Judrėnų kapinės.JPG|Judrėnai kalmistu
Judrėnai.JPG|Judrėnai keskus
Judrėnų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia.JPG|Judrėnai kirik
Judrėnai, seniūnija.JPG|Judrėnai vallamaja

 
## PTuntud elanikke

* Jonas Bucevičius - Leedu poliitik ja advokaat

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Surnud 24. mail

*Siin loetletakse [[24. mai]]l surnud tuntud isikuid.*

* 1543 – Mikołaj Kopernik, poola astronoom
* 1892 – Eduards Veidenbaums, läti luuletaja
* 1926 – Jaan Rumma, eesti geograaf
* 1943 – Johannes Orasmaa (Roska), Eesti sõjaväelane
*1943 – Fricis Virsaitis, Läti sõjaväelane
* 1961 – August Oswald Westren-Doll, eesti ja saksa pastor
* 1965 – Ludis Bērziņš, läti vaimulik, õpetaja, folklorist ja luuletaja
* 1966 – Ardo Sivadi, eesti maalikunstnik
* 1970 – Herbert Vellesaar, eesti kontrabassimängija
* 1974 – Duke Ellington, USA džässpianist, -helilooja ja orkestrijuht
* 1982 – Tauno Palo, soome näitleja ja laulja
* 1985 – Stanislav Hirtov, vene näitleja
* 1988 – Aleksei Lossev, vene filosoof ja filoloog
* 1990 – Jüri Jürgen, Eesti sõjaväelane
* 1991 – Juri Puzõrev, vene näitleja
* 1991 – Gene Clark, Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja
* 1994 – Dagmar Stock, eesti tõlkija
* 1995 – Georg Rekker, eesti majandusteadlane
* 1997 – Edward Mulhare, iiri näitleja
* 2000 – Oleg Jefremov, vene teatrilavastaja ja näitleja
* 2006 – Claude Piéplu, prantsuse näitleja 
*2006 – John Wheeldon, Austraalia poliitik
*2006 – Enn Üksti, eesti maletaja
*2006 – Anderson Mazoka, Sambia poliitilise opositsiooni liider
*2006 – Bob Yuma, USA maadleja
* 2007 – Minako Oba, jaapani kirjanik
* 2008 – Elmar Pettai, eesti kirjanik 
*2008 – Tano Cimarosa, itaalia filminäitleja, -lavastaja ja -stsenarist 
*2008 – Dick Martin, USA koomik 
*2008 – Edgar Kask, eesti looduskaitsja
* 2009 – Kóstas Sfíkas, kreeka filmitegija
*2009 – Ella Snoep, hollandi näitleja
*2009 – Jay Bennett, USA muusik
* 2010 – Aleksandr Belostennõi, Nõukogude Liidu korvpallur
*2010 – Paul Gray, USA muusik
* 2011 – Heino Mägi, eesti pedagoog ja koolijuht
*2011 – Hakim Ali Zardari, Pakistani poliitik
*2011 – Barry Potomski, Kanada jäähokimängija
* 2012 – Klaas Carel Faber, hollandi päritolu Saksa sõjakurjategija
*2012 – Paul Tamkivi, eesti elektrotehnikateadlane
* 2013 – Esther Hanson, eesti pianist 
*2013 – Antonio Puchades, hispaania jalgpallur
*2013 – Pjotr Todorovski, vene filmirežissöör
* 2014 – John McCormack, šoti poksija
*2014 – Nitya Pibulsonggram, Tai diplomaat
*2017 – Evald Rooma, eesti ettevõtja
*2018 – Ants Wõrk, eesti küberneetik ja insener
*2018 – Jerry Maren, USA näitleja
*2019 – Murray Gell-Mann, Ameerika Ühendriikide füüsik ja polühistor
* 2019 – Arvi Prikk, eesti tehnikateadlane
*2022 – Katarina Brodin, Rootsi diplomaat
*2023 – Tina Turner, Ameerika Ühendriikide poplaulja ja näitleja
*2025 – Susan Brownmiller, Ameerika Ühendriikide feministlik ajakirjanik, kirjanik ja aktivist
Plikiai

**Plikiai** (saksa keeles *Plicken*) on alev Leedus Klaipėda rajoonis Kretingalė vallas.

Alevis on algkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 1932. aastal ehitatud katoliku kirik ja 1896. aastal ehitatud luteri kirik. Plikiai kuulus Memeli piirkonda.

Plikiai kuulub Väike-Leedu etnograafilisse piirkonda.

## Pilte

Plikiai (2).JPG|Plikiai
Plikių mokykla.JPG|Plikiai kool
Plikių bažnyčia.JPG|Plikiai katoliku kirik
Plik.baz.jpg|Plikiai luteri kirik
 

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Endriejavas

**Endriejavas** on alev Leedus Klaipėda rajoonis, Endriejavase valla halduskeskus. Endriejavas asub Veiviržase jõe ääres. Alevis on gümnaasium ja raamatukogu.

## Ajalugu

1623. aastal on ürikutes nimetatud Endriejavase metsa. Küla ennast on nimetatud alles XVIII sajandi alguses. 1780. aastal püstitati sinna puidust kirik. 1837. aastast kuulus asula Ogińskitele. 1862. aastal pandi sealsesse kellatorni Žemaitija suurim kirikukell.

Pärast Esimest maailmasõda tegutsesid alevis meierei, villakraasimisettevõte, kolm saekaatrit ja üheksa veskit. Teise maailmasõja ajal põles alev maha, hävis ka kirik. Uus kirik valmis 1943. aastal.

Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad, mitmel korral hõivasid nad ka alevi. Nõukogude ajal sai Endriejavast kolhoosikeskus.

## Pilte

Endriejavas. Seniūnija.JPG|Endriejavase vallamaja
Endriejavo mokykla (2).JPG|Endriejavase koolimaja
Endriejavo bažnyčia (naujoji).JPG|Endriejavase kirik
 

## Tuntud elanikke

*Kazimieras Vytautas Kryževičius – Leedu poliitik

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Veiviržėnai

**Veiviržėnai** (vene keeles vanasti Вевирраны) on alev Leedus Klaipėda rajoonis, Veiviržėnai valla halduskeskus. Alev asub Veiviržase jõe ääres. Veiviržėnais on gümnaasium. Vaatamisväärsusteks on linnamägi ja aastal 1769 valminud katoliku kirik koos kellatorniga, kalmistu koos aastal 1791 valminud kabeliga.

## Ajalugu

1511. aastal on esmamainitud Veiviržėnai küla, Veiviržėnai mõisa kohta on ülestähendusi juba XV sajandist. Aastal 1639 ehitati sinna esimene kirik.

Veiviržėnai kanti esimest korda kaardile alevina aastal 1641. Aastal 1754 sai alev õiguse pidada iga nädal turgu, aga aastal 1767 õiguse pidada neli korda aastas laata. Alevis olid ka juutide kool ja sünagoog.

XX sajandi alguses tegutses alevis mitu veskit ja meierei. Aastal 1937 hävis peaaegu kogu alev tules, vaid üksikud hooned jäid tulest puutumata. Teise maailmasõja ajal pommitati puruks sealne sünagoog, alevi juudid likvideeriti.

Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad, aastal 1947 hõivasid nad ka korraks alevi. Nõukogude ajal sai Veiviržėnaist kolhoosikeskus.

## Pilte

Paminklas Veiviržėnam 500 metų.JPG|Veiviržėnai 500. aastapäeva mälestusmärk
GymnáziumVeVeiviržėnech.jpg|Veiviržėnai koolimaja
Veivirzen.jpg|Veiviržėnai kirik
 

## Tuntud elanikke

*Rachel Luria – USA kunstnik
*Gediminas Girdvainis – Leedu näitleja

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
31. veebruar

**31. veebruar** on tänapäeval Läänemaailmas kasutatavas uuendatud Gregoriuse kalendris väljamõeldud kuupäev. Vahel kasutatakse seda näitena, mis teeks kontekstist sõltumata selgeks, et ei kasutata tegelikke andmeid ja tegemist on vaid kohatäitega. Mõnikord kasutatakse samamoodi ka 30. veebruari, ehkki see kuupäev on mõnes kalendris kasutusel.

Telesarjas "Alfred Hitchcocki tund" on osa pealkirjaga "31. veebruar" ("The Thirty-First of February"), mis põhineb samanimelisel Julian Symonsi romaanil. David Wayne mängib seal meest, keda kahtlustatakse oma naise mõrvas ja keda püütakse hulluks ajada, et ta üles tunnistaks. Selle käigus muudetakse ta lauakalendri kuupäev korduvalt 4. veebruariks, mil naine suri, ja lõpuks 31. veebruariks.

## Viited
30. veebruar

**30. veebruar** on kuupäev mõnes, kuid mitte tänapäeval Läänes kasutatavas uuendatud Gregoriuse kalendris, kus veebruaris on ainult 28 või liigaastatel 29 päeva. Vahel kasutatakse seda sarkastiliselt, viidates millelegi, mida kunagi ei juhtu või ei tehta.

13. sajandi õpetlane Sacrobosco väitis, et aastatel 45–8 eKr olnud Juliuse kalendris veebruaris 30 päeva, kuni Rooma keiser Augustus tõstis ühe päeva augustisse, et tema järgi nimetatud kuu oleks võrdne Julius Caesari järgi nimetatud juuliga. Ajaloolised tõendid Sacrobosco väiteid siiski ei toeta.

Ehkki vahel väidetakse, et Nõukogude Liidus kasutati 1929–40 30-päevaseid kuid, ei vasta see tõele. Need olid kasutusel ainult töö- ja puhkepäevade arvestuseks tehastes.

## Rootsi kalender
Erinevalt teistest riikidest, kus Juliuse kalendrilt Gregoriuse omale siirdudes jäeti rida päevi vahele, kavatseti Rootsis jätta järjest ära rida lisapäevi liigaastatel 1700–40. Ehkki 1700. aasta veebruaris loobutigi lisapäevast, algas samal aastal Põhjasõda ning kalendrireformiga ei jõutud tegelda, nii et 1704 ja 1708 jäid liigaastateks.

Segaduse vältimiseks taastati 1712 Juliuse kalender ja lisati üks päev, nii et 1712. aastal oli ainus 30. veebruar Rootsi ajaloos. See vastas 29. veebruarile Juliuse ja 11. märtsile Gregoriuse kalendris.

Üleminek uuele kalendrile lõppes Rootsis 1753. aastal, kui jäeti vahele veebruari 11 viimast päeva.

## Kääbikute kalender
John Ronald Reuel Tolkieni Keskmaa-raamatute sarjas kasutasid kääbikud oma ajaarvamist. "Sõrmuste isanda" lisa D kohaselt oli nende aastas 12 30-päevast kuud. Kuu nimega Solmath vastab meie veebruarile ning tekstis on seda ka korduvalt veebruariks nimetatud, mistõttu Tolkieni mütoloogias on 30. veebruar reaalne kuupäev.

## Viited
Gandhi gümnaasium

**Gandhi Gümnaasium**, ametliku nimega **Gandhi Sihtasutuse Gümnaasium ja Kolleegium** (ungari keeles *Gandhi Közalapítványi Gimnázium és Kollégium*) on mustlaste gümnaasium Ungaris Pécsi linnas.

Õppeasutus asutati 1992. aastal mustlasorganisatsioonide poolt ja tegutseb alates 1994. aastast. Kooli finantseeritakse riigieelarvest, Euroopa Liidu eelarvest ja annetustest.

## Välislingid
*Gandhi Gümnaasiumi koduleht (ungari keeles)
Ordinatuur

**Ordinatuur** ehk **kliiniline ordinatuur** oli eriarstiõppe vorm endises Nõukogude Liidus, mida mõnes endise  Nõukogude Liidu territooriumi riigis (sh Venemaal ja Ukrainas) rakendatakse tänini.

Ordinatuuris omandati eriarsti kutse 2-3-aastase praktilise koolituse käigus. Ordinatuur järgnes arsti kutse omandamisele, viidi läbi suuremates raviasutustes kogenud eriarsti juhendamisel ja andis spetsialiseerumise mingile kindlale meditsiini erialale.

Eestis asendati ordinatuur 1990. aastate alguses residentuuriga.

## Vaata ka
*Residentuur
*Internatuur

## Viited
Tulejoonel

**Tulejoonel** on 1993. aastal valminud Ameerika Ühendriikide triller. 

## Sisu

Salateenistuse agenti Frank Horrigani peavad tema kolleegid elavaks legendiks, sest ta on ainus tegevteenistuses olev agent, kes on presidendi kaotanud. Nimelt kuulus Horrigan rühma, mis vastutas president John F. Kennedy turvalisuse eest, kui ta 1963. aastal Dallases maha lasti. Ühel õhtul helistab talle inimene, kes ütleb oma nimeks Booth ja teatab, et ta plaanib atentaati USA presidendile, ning alustab temaga kassi-hiire mängu. Horrigan liitub uuesti presidendi ihukaitsjatega ja plaanib seekord presidendi elu päästa.

## Osatäitjad

* Clint Eastwood – agent Frank Horrigan, salateenistuse agent
* John Malkovich – Mitch Leary, psüühikahäiretega salamõrvar, kes plaanib presidendi mõrvamist
* Rene Russo – Lilly Raines, salateenistuse agent
* Dylan McDermott – Al D'Andrea, Franki paarimees
* Gary Cole – Bill Watts, Franki ülemus
* Fred Thompson – Harry Sargent, Valge Maja staabiülem
* John Mahoney – salateenistuse direktor Sam Campagna
* Gregory Alan Williams – Matt Wilder
* Jim Curley – Ameerika Ühendriikide president
* Sally Hughes – Ameerika Ühendriikide presidendi abikaasa
Vladimir Klinkov

**Vladimir Klinkov** (vene Владимир Клиньков; 31. oktoober 1967 – 20. detsember 2014) oli Eesti judo- ja sambotreener ning kohtunik.

Ta lõpetas 1985 Tallinna 25. Keskkooli ja 2004 Jaroslavlis pedagoogikaülikooli.

Ta tegutses kohtunikuna MM-il, EM-il ja MK-l. 2004. aastal saavutas rahvusvahelise litsentsi

Ta töötas aastast 1995 treenerina Dvigateli spordiklubis ja aastast 1997 treener-pedagoogina spordiseltsis Põhjakotkas. Tema õpilaste hulgas on Georgi Ladõgin, Anna Ovtšarenko ja Aleksandr Marmeljuk.

Klinkov oli Eesti DAN-kolleegiumi liige.

Ta hukkus Lätis 30 kilomeetri kaugusel Rēzeknest Eesti noorte judokate väikebussiga toimunud liiklusõnnetuses. Buss oli teel rahvusvahelisele jõuluturniirile Alūksnes.

## Isiklikku
Tema tütar on Jekaterina Klinkova.

## Viited

## Välislingid
* Vladimir Klinkov Eesti Entsüklopeedias
* Biograafia ESBL-is
Põlev ingel

**"Põlev ingel"** on 1984. aastal valminud Soome mängufilm.

## Süžee
Helsingist pärit Tuulikki Merinen lõpetab meditsiinikooli ja asub õena tööle ühes Kesk-Soome vaimuhaiglas. Tuulikkist saab Katariina isiklik hooldaja. Katariina on pool aastat tagasi jätnud pooleli ülikooliõpingud ja sattunud vaimuhaiglasse, kuna ta süütas maja põlema. Katariina süütab ennast põlema ja hukkub. Tuulikki süüdistab ennast selles, et ei suutnud Katariina hukkumist ära hoida. 

Tuulikkil hakkab tekkima suhe psühhiaater Johan Kukkolaga, kuid ta saab aru, et Johan ei võta teda kuigi tõsiselt ning tal on muidki suhteid.

Vähehaaval hakkab Tuulikki üha rohkem ja rohkem ära pöörama. Lõpuks korraldab ta oma valvekorra ajal haigla patsientidele alkoholiga peo ja lastakse selle eest töölt lahti.

## Osatäitjad
*Riitta Viiperi – õde Tuulikki Merinen
*Tom Wentzel – psühhiaater Johan Kukkola, "Juhana"
*Eeva Eloranta – Katariina, patsient
*Juuso Hirvikangas – Mikko  
*Elina Hurme – Karin
*Helena Notkonen – Saimi, patsient
*Yrjö Pelkonen – Veikko  
*Marja-Leena Kouki – Maila  
*Hellevi Seiro – Leila
*Vieno Saaristo – Tuulikki ema
*Ritva Arvelo – vanemõde
*Marjatta Lohikoski – psühholoog
*Carl Mesterton – ülemarst
*Annikki Viitala – meditsiinikooli rektor
Lemmi Oro

**Lemmi Oro** (sündinud 20. detsembril 1949 Põltsamaal) on Eesti riigiametnik ja omavalitsustegelane.

Lemmi Oro lõpetas 1974. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusliku informatsiooni mehhaniseeritud töötlemise organiseerimise eriala. Aastatel 1992–1993 täiendas ta end Nordkircheni kõrgkoolis Fachhochschule für Finanzen Nordrhein-Westfalen Saksamaa maksuõiguse kursustel.

Aastatel 1972–1990 töötas Lemmi Oro Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi arvutuskeskuses. Aastatel 1990–1993 Riigi Maksuameti osakonnajuhataja asetäitja, 1993–1995 Tallinna Maksuameti direktori asetäitja, 1995–1999 Rahandusministeeriumi maksupoliitika osakonna juhataja asetäitja, 2000–2021 osakonna juhataja.

Alates 1993. aastast Saku vallavolikogu liige (alates 1996 valimisliit Kodu nimekirjas), vallavolikogu esimees 1999–2002 ja 2005–2009, alates 2013 revisjonikomisjoni esimees.

## Tunnustus
* 2003 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2008 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk
* 2013 Maksu- ja Tolliameti II klassi aumärk

## Viited

## Välislingid
* Valimisliit Kodu
Grand Theft Autumn/Where is Your Boy

"**Grand Theft Autumn/Where Is Your Boy**" on teine singel Ameerika pop-punkansambli Fall Out Boy 2003. aasta albumilt "Take This to Your Grave". 

Läbimurde toonud edu, mis kaasnes Fall Out Boy järgmise 2005. aasta albumiga "From Under the Cork Tree", tugevdas laulu populaarsust.  2005. aastal jõudis singel 84. kohale USA edetabelis Billboard Pop 100.
Roheline lauluritsikas

**Roheline lauluritsikas** (*Tettigonia viridissima*) on 25-37 mm pikkune sihktiivaline. Ta sarnaneb hariliku lauluritsikaga, kuid rohelise lauluritsika tiivad on tunduvalt pikemad. Roheline lauluritsikas võib lennata kuni 100 meetrit. Eestis võib rohelist lauluritsikat kohata läänesaartel ning mõnel saarel Soome lahes. Isane alustab laulmist tavaliselt pärastlõunal ning kui ööd on soojad, võib laulda järjest kuni hommikuni. Temperatuuri langedes muutub siristamise tempo aeglasemaks. Laulab kõrgemal kohal, kas põõsastel või puudel. Ka laulu poolest on harilik lauluritsikas ja roheline lauluritsikas sarnased, kuid viimase siristamine on kõlalt teravam. 

## Viited

## Välislingid
*
Võsaritsikas

**Võsaritsikas** (*Pholidoptera griseoaptera*) on 14–20 mm pikkune taandarenenud tiibadega pruuni värvi sihktiivaline. Tema laul koosneb üksikutest sirtsatustest, mis on kuulda vaid mõne meetri kaugusele. Enamasti tegutseb rohttaimestikus, kõrgemale kui 2 meetrit ronib harva. Eestis elab rannikualal ja saartel.

## Viited

## Välislingid
*
Jekaterina Klinkova

**Jekaterina Klinkova** (sündinud 9. detsembril 1991 Tallinnas) on Eesti judoka ja sambomaadleja.

Klinkova lõpetas aastal 2011 Tallinna Pae Gümnaasiumi. Ta on harrastanud sambot aastast 1997 isa juhendamisel. Võitnud 2009 noorte EM-il kehakaalus kuni 56 kg pronksi. Tulnud aastail 2007–2010 sambos ning 2008 ja 2010 judos Eesti meistriks.

## Isiklikku
Tema isa oli Vladimir Klinkov. 

## Viited

## Välislingid
* Jekaterina Klinkova Eesti Entsüklopeedias
* Biograafia ESBL-is
Dovilai

**Dovilai** (saksa keeles *Dawillen*) on alev Leedus Klaipėda rajoonis, Dovilai valla halduskeskus. Alev asub Minija jõe ääres. Kuni Teise maailmasõjani viis Dovilaisse kitsarööpmeline raudtee.

Alevis on algkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Alevis kaevandatakse liiva. Minija jõe ääres asub Dovilai linnamägi, teine vaatamisväärsus on 1862. aastal ehitatud luteri kirik. 

Dovilai kuulub Väike-Leedu etnograafilisse piirkonda.

## Tuntud elanikke

*Max Krause, Saksamaa poliitik

## Välislingid
*Alev portaalis vietoves.Lt
Kretingalė

**Kretingalė** (saksa keeles  läbi aegade *Adlig Crottingen*, *Neu-Krottingen*, *Deutsch Krottingen*) on alev Leedus Klaipėda rajoonis, Kretingalė valla halduskeskus. Alevit läbib Kretinga ja Klaipėda vaheline raudtee.

Alevis on algkool ja raamatukogu. Seal töödeldakse ka liha. Dangė jõe ääres asub Kretingalė muinaskalmistu, teine vaatamisväärsus on 1741. aastal ehitatud luteri kirik. 

Kretingalė kuulub Väike-Leedu etnograafilisse piirkonda.

## Ajalugu

Kretingalėt mainitakse esimest korda aastal 1253. XVII sajandil sai asulast kihelkonnakeskus. Aastal 1652 püstitati sinna kabel, kirik valmis küll alles aastal 1741. XIX sajandil sai asulast üks raamatute salakaubaveo keskuseid. Aastal 1892 valmis raudtee. XX sajandi esimesel poolel oli osa Memeli piirkonnast. Kuni aastani 1920 kutsuti asulat leedu keeles ka *Naujoji Kretinga*.

## Pilte

Kretingalė200906151.JPG|Kretingalė
Kretingalės pilkapis 2013.JPG|Kretingalė muinaskalmistu
KretingalėEvLuteránskýKostel.JPG|Kretingalė luteri kirik
 

## Tuntud elanikke

*Bernhard Schlick - Saksa poliitik
*Friedrich Kraus - Saksa kunstnik

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Vėžaičiai

**Vėžaičiai** on alev Leedus Klaipėda rajoonis, Vėžaičiai valla halduskeskus. 

Alevis on algkool, kultuurimaja (endises mõisa tallis) ja raamatukogu. Alevis on Maaviljelusinstituudi Vėžaičiai filiaal. Alevis ammutatakse naftat.

Vėžaičiai mõisat on esmamainitud 1567. aastal, selle juurde tekkis ka küla. 1784. aastal valmis kirik.

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Surnud 27. mail

*Siin loetletakse [[27. mai]]l surnud tuntud isikuid.*

*1564 – Johann Calvin, prantsuse usureformaator
*1606 – Dmitri Ivanovitš (Vale-Dmitri I), Vene tsaar
*1840 – Niccolò Paganini, itaalia viiuli-, vioola- ja kitarrimängija ning helilooja
*1910 – Robert Koch, saksa arstiteadlane, üks mikrobioloogia rajajaid
*1926 – Srečko Kosovel, sloveeni luuletaja
*1934 – Jakob Kuus, Eesti politseinik
*1939 – Joseph Roth, juudi rahvusest Austria kirjanik ja ajakirjanik
*1942 – Friedrich Niggol, Eesti kohtuametnik ja poliitik
*1957 – August Sarapuu, Eesti sõjaväelane
*1959 – Ernst Koppel, eesti arst ja mesinik
*1964 – Jawaharlal Nehru, India poliitik, esimene riigi peaminister aastatel 1947–1964
* 1964 – Paul Pedusaar, eesti arst
*1967 – Ernst Niekisch, saksa poliitik
*1968 – Denise Legeay, prantsuse näitleja
*1971 – Alfred Suik, eesti kirjanik ja keeleteadlane
*1979 – August Raidur, eesti luteri vaimulik
*1981 – Arvo Tuominen, soome vasakpoliitik ja ajakirjanik
* 1981 – János Pilinszky, ungari luuletaja
*1983 – Lilita Bērziņa, läti näitleja
*1987 – John Howard Northrop, USA biokeemik
*1989 – Arseni Tarkovski, vene luuletaja ja tõlkija
*1991 – Lilija Līce, läti skulptor
*1994 – Theodor Künnapas, eesti psühholoog
*2002 – Vitali Solomin, vene näitleja
*2003 – Luciano Berio, itaalia helilooja
*2004 – Werner Tübke, saksa maalikunstnik ja graafik
*2006 – Thelma Leeds, USA näitleja
*2006 – Fernando Romeo Lucas García, Guatemala sõjaväelane ja poliitik, president 1978–1982 
*2006 – Alex Toth, USA koomiksikunstnik
*2006 – Adeeb, Pakistani näitleja
*2006 – Paul Gleeson, USA näitleja 
*2007 – Percy Sonn, Lõuna-Aafrika Vabariigi endine kriketimängija, Rahvusvahelise Kriketi Nõukogu esimees 2006–2007
*2007 – Izumi Sakai, jaapani laulja
*2008 – Franz Künstler, saksa pikaealine, viimane elusolev Esimese maailmasõja veteran, kes võitles Austria-Ungari armees
*2008 – Herbert Metsa, eesti majandusteadlane
*2009 – Mona Grey, Briti riigiametnik
*2009 – Abram Hoffer, Kanada psühhiaater
*2009 – E. D. Doyle, Iiri sõjaväelane
*2009 – Jack Reilly, USA teleprodutsent
*2009 – Paul Sharratt, Briti päritolu USA teleprodutsent
*2009 – 'Amū Bābā, Iraagi jalgpallur
*2009 – Clive Granger, Briti majandusteadlane
*2009 – Gérard Jean-Juste, Haiti poliitik
*2011 – Janet Brown, Briti näitleja
*2011 – Gil Scott-Heron, USA muusik ja luuletaja
*2011 – Jeff Conaway, USA filminäitleja
*2012 – Zita Kabátová, tšehhi näitleja
*2012 – Friedrich Hirzebruch, saksa matemaatik
*2014 – Massimo Vignelli, itaalia disainer
*2016 – Tõnu Mäsak, eesti maalikunstnik 
*2018 – Tõnu Kaalep, eesti tarbegraafik, kultuurikriitik ja näitekirjanik 
*2019 – Jaan Jürine, eesti spordiajakirjanik ja -tegelane
*2020 – Larry Kramer, Ameerika Ühendriikide kirjanik, stsenarist ning tervise- ja seksuaalvähemuste õiguste aktivis
* 2020 – Ester Purje, eesti näitleja, teatripedagoog ja publikuteenindaja
* 2020 – Gunnar Kirs, eesti filatelist
*2021 – Poul Schlüter, Taani poliitik
*2024 – Bill Walton, Ameerika Ühendriikide elukutseline korvpallur
Narva Joaoru linnamägi

**Narva Joaoru linnamägi** on linnamägi Narva linnas Narva jõe vasakul kaldal Joaorus.

## Kirjeldus
Joaorus Narva jõe vasakul kaldal asub kolmnurkne neemikutaoline terrass, mille kohal asus linnusasula, hiljem aga muistne linnus (kogupindalaga 4000 m²) ja sellest kagu pool kaljuküngas. Neid piirab idast jõgi ja läänest madal nõgu, mis varem oli suurvee poolt üleujutatav ala. Säilinud nõlvade kõrgus on jõepoolses otsas 16&nbsp;m ja loodepoolses otsas 9,4–10,5&nbsp;m. Linnuse loodeservas on leitud ning välja puhastatud 1,5–2&nbsp;m pikkune ja 60&nbsp;cm kõrgune paeplaatidest ja -klibust müürijäänus. Kultuurikiht on leitud 20 m² alal. Ülejäänud pinnas on segatud või hävinud.

## Ajalugu
Linnusasula vanimad asustusjäljed ulatuvad mesoliitikumi, mis teeb sellest ühe vanima ja pikima kasutusperioodiga linnamäe. Mäge on korduvalt kasutatud ka pronksi- ja varasel rauaajal kindlustatud asulana ning 1. aastatuhande lõpus ja 2. aastatuhande alguses linnamäena. Linnus paiknes terrassi kagupoolses otsas ja oli neemiklinnuse tüüpi linnus. Kuna lähedal asuva Narva joa juures pidid laevaga liikujad oma aluse kas ümber kose lohistama või kaubad teisele veesõidukile ümber laadima, siis on arvatud, et linnus võidi rajada selle loha ja ümberlaadimiskoha kaitseks ja/või maksustamiseks.

## Vaata ka
*Narva Hermanni linnus

## Viited

## Välislingid
*
Vareste linnamägi

**Vareste linnamägi** on neemiklinnuse tüüpi linnamägi Põlva maakonnas Räpina vallas Vareste külas.

## Kirjeldus

Linnamägi asub Võhandu jõe kõrgel idakaldal, järskude nõlvadega piklikul künkal. Seljaku põhjapoolne ots läbi lõigatud madala 5 m laiuse kraaviga. Vallikraav jätkub jõeorgu ulatuva laiema süvendina nõlval ka väljaspool seljakuala. Kraavi siseküljel asub selgesti eristuv 25 m pikkune ja 8 m laiune peavall. Selle kõrgus 2,5 m. Seljaku lõunapoolsel osal asub 12 m pikkune madal 0,5 m kõrgune ja 1,5 m laiune vallilõik. Põhjapoolsel otsal on 0,5 m kõrgune ja 2 m laiune vall. Linnuse siseõue pindala on 1000–1200 ruutmeetrit. Kultuurikiht näib puuduvat. Seda selgitaks asjaolu, et linnuses püsivalt ei elatud, vaid seda kasutati ainult sõjaohu korral.

## Viited
Vihula Linnamägi

**Vihula linnamägi** on arvatav linnamägi Lääne-Viru maakonna Haljala valla Vihula külas Väike-Linnamäe talu maal.

## Mälestise kirjeldus

Vihula linnamägi asub endises Haljala kihelkonnas, Vihula–Altja teest u 80 m lääne pool põhja suunas peaneemikul, mille nõlvade kõrgus on lääneküljel ja põhjaotsal umbes 10 m. Idapoolse nõlva kõrgus on laugjalt 6 m. Vall ja kraav puuduvad, kuid on võimalik, et need on hävitatud. Neemiku pikkus põhjaotsast ida ja lääne suunas on 60 m, laius 40 m. Kuna linnamäel puuduvad kindlad kaitseehitise tunnused ja ka kultuurkiht näib puuduvat, pole kindel, kas tegu ongi tõelise linnusega. 

## Vaata ka
*Haljala kihelkond
*Linnamägi
*Eesti linnuste loend

## Viited

## Välislingid
*
Virussaare linnusease

**Virussaare linnusease** asub Pärnu maakonna Põhja-Pärnumaa valla Maima rabas, Maima ja Pereküla vahel.

## Mälestise kirjeldus

Virussaare soosaare loodeosale jääv linnusease eraldub ovaalse alana, tõustes seal laugja astanguna kuni 1,5 m kõrgemale. Õueala pikkus on 65–70 m, laius ida-lääne suunas 25–30 m. Õueala pindala on 1300–1400 ruutmeetrit. Linnuseala põhjapoolel on märgatav paekividest laotud 1,5 m kõrgune ja 6–7 m laiune lagunenud vall. 40 meetrit ida pool asub 0,7 m kõrgune paekividest 6–7 m läbimõõduga ümar kuhelik. Kaitseelementide vähesuse tõttu peetakse seda nõrgalt kindlustatud linnuseasemeks. Linnusease on dateeritud I aastatuhandesse prk. 

## Vaata ka
* Virussaare rabasaar

## Viited

## Välislingid
*
Vooru linnamägi

**Vooru linnamägi** on Kalevipoja sängi tüüpi linnamägi Viljandimaal Viljandi vallas Vooru külas.

## Kirjeldus

Linnamägi asub Suislepa–Leebiku teest 200 m ida pool madalal võsaga kaetud alal. Linnus on ehitatud kirde–edelasuunalise moreenkünka keskosale. Ülejäänud seljandikust on ta ära lõigatud kahe otsavalli kuhjamisega. Õueala pindala on 4800 ruutmeetri, pikkus 80 m ja laius 60 m. Õu ja osa otsavalle on 19. sajandil kruusa kaevandamisega lõhutud. Vooru muinaslinnus kuulub Viljandimaa vanimate linnamägede hulka. Linnus on dateeritud 6.–11 sajandisse pKr ja ka hilisemasse aega – 2. aastatuhande algusse.

## Viited

## Välislingid
*
Klaipėda rajoon

**Klaipėda rajoon**  on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus  endise Klaipėda maakonna aladel. Rajoon piirneb läänes Läänemerega, sealhulgas ka Kura lahega.

Rajooni pindala on 1336 km². 2011. aasta seisuga elas seal 49 367 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Agluonėnai, Dauparai-Kvietiniai, Dovilai, Endriejavase, Gargždai vald, Judrėnai, Kretingalė, Priekulė, Sendvarise, Veiviržėnai ja Vėžaičiai vald.

Halduskeskus on Gargždai linn. Teised suuremad asulad on Priekulė linn ning Dovilai, Judrėnai, Veiviržėnai, Vėžaičiai, Kretingalė, Plikiai ja Endriejavase alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 94,92% leedulased, 3,09% venelased, 0,36% ukrainlased, 0,27% valgevenelased, 0,23% sakslased, 0,12% poolakad ja 0,99% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on läänepiiril voolav Dangė ja Minija oma lisajõe Veiviržasega. Suuremad järved on Kapstatase järv ja Kalotė järv.

Klaipėda rajooni territoorium jääb osaliselt Mereäärse regionaalpargi territooriumile.


BezdžionųTiltMinijaV_Dituvě3.JPG|Minija jõgi
Dutchman's-hat-(Olando-Kepure)1.jpg|Läänemere rand (Olando Kepurė)
LaistųPiliakalnisOdJihu.JPG|Laistai linnamägi
Drevernos krantine.JPG|Dreverna
MaciuičiaiPohlKeGargždům.jpg|Maciuičiai‎


## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
Kernu vald (Hageri kihelkond)

**Kernu vald** (aastani 1920 **Kirna-Kohatu vald**; saksa keeles *Kirna-Kohhat*) oli vald Hageri kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Kohatu küla aladel.

Vald moodustati 1866. aastal.

1921. aastal viidi Kernu valla Adila, Maidla ja Kelba kogukonnad vastmoodustatud Hageri valla koosseisu.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Kernu valla koosseisu.

## Viited
Larmori sagedus

**Larmori sageduseks** nimetatakse aatomifüüsikas resonantsisagedust, millega magnetmomenti (magnetilist dipoolmomenti) omavad aatomid pretsesseeruvad ümber põhimagnetvälja vektori suuna.

Larmori ringsagedus \omega_0 on võrdeline magnetinduktsiooniga B_0 ja güromagnetilise suhtega \gamma:
:\omega_{0} =- \gamma B_0.

## Vaata ka
*Larmori pretsessioon
Skeeta

**Skeeta** ehk **skiita** (kreeka keeles η σκήτη *skḗtē*, *skiti*; vene keeles скит) on põhikloostrile formaalselt alluv, kuid sellest eemal paiknev väheste munkadega ja range elukorraldusega klooster.

Saaremaal asub ka vastav nunnaklooster Püha Eelkäija skiita. 

## Vaata ka
* Püha Eelkäija skiita
* Kõrbeisad
* Áthos
* Wadi El Natrun
Tellingumägi

**Tellingumägi** on kõrgendik (küngas) Valgamaal Valga vallas Tsirgumäe külas. Tellingumägi paikneb Koiva-Mustjõe maastikukaitsealal. Kõrgus merepinnast on eri andmetel 92,2 meetrit, suhteline kõrgus üle 30 meetri.

Tellingumäel asub RMK laagriplats ja lõkkekoht ning 24 meetri kõrgune puidust vaatetorn, kust avaneb vaade Mustjõe luhale. Kõrgendiku jalamilt algavad mitmed tähistatud jalgrattarajad.

## Viited

## Välislingid

* Koiva-Gauja metsandusliku pärandkultuuri hooldus- ja hoiuala
Giro d'Italia

**Giro d'Italia** (itaalia keeles Itaalia velotuur) on üks kolmest suurest velotuurist. Tuur toimub igal aastal ja kestab kolm nädalat. Velotuuri liider kannab roosat liidrisärki.

Esimest korda toimus Giro d'Italia 1909. aastal ja selle võitis Luigi Ganna. Velotuuril peeti 8 etappi. Esimene etapp toimus trassil Milano–Bologna ja selle võitis Dario Beni.

Enim võite (5) on Alfredo Bindal, Fausto Coppil ja Eddy Merckxil.

Eestlastest on Girol parima koha saanud Tanel Kangert, kes oli 2013. aasta Giro d'Italial kolmeteistkümnes. 

## Vaata ka
*2014. aasta Giro d'Italia
*2015. aasta Giro d'Italia
Vėžaičiai mõis

**Vėžaičiai mõis** (leedu keeles *Vėžaičių dvaras*) on endine mõis Leedus Klaipėda rajoonis Vėžaičiais.

Vėžaičiai mõisa on esimest korda mainitud aastal 1567. Toona kuulus see Volmerite suguvõsale, kelle valdusse jäi see kuni XX sajandi keskpaigani.

Mõisakompleks rajati uusgooti stiilis. Peahoone on hävinud, praegu kuuluvad teiste seas mõisakompleksi tall (seal asub kohalik kultuurimaja, valmis aastal 1908), laut, ait, valvurimaja ja jäägrimaja. Mõisa väravaid on kujutatud Vėžaičiai vapil.

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (*leedu keeles*)
*Mõisa tall (*leedu keeles*)
Ultra (Laura Põldvere album)

**"Ultra"** on Eesti poplaulja Laura teine stuudioalbum. 

Kõik lood on kirjutanud ja produtseerinud Sven Lõhmus.

"Ultra" avaldas stuudio Moonwalk 2009. aasta talvel.

**Singlid albumilt "Ultra"**
*Destiny
*Südasuve rohtunud teed
*Võid kindel olla
*Kustuta kuuvalgus
*Sädemeid taevast

**"Ultra" tracklist**
.	Pealkiri	                         Pikkus	
#	"Sprei"  	                          4:06
#	"Ultra"  	                          4:48
#	"Valgusliblikad"  	                  3:26
#	"Pühakud"  	                          4:11
#	"Ekvalaiser"  	                          4:09
#	"Udune pühapäev"  	                  3:36
#	"Südasuve rohtunud teed"  	          5:08
#	"Destiny"  	                          3:49
#	"Joystick"  	                          3:08
#	"Miami"  	                          3:33
#	"Kustuta kuuvalgus"  	                  4:59
#	"Maailm räägib"  	                  4:04
#	"Kivilinn"  	                          4:33
#	"Sädemeid taevast"                        3:50
Klaus Iohannis

**Klaus Iohannis** (täisnimi **Klaus Werner Iohannis**, perekonnanime kirjutatakse ka kujul **Johannis**; sündinud 13. juunil 1959 Sibius) on saksa rahvusest Rumeenia poliitik, 21. detsembrist 2014 kuni 12. veebruarini 2025 oli ta Rumeenia president.

Iohannis kuulub Transilvaania sakside hulka, kes on üks mitmest Rumeenia ajaloolisest vähemusrahvusest. Ta lõpetas 1983. aastal Cluj-Napocas Babeș-Bolyai Ülikooli füüsika erialal. Enne poliitikasse suundumist töötas ta aastaid füüsikaõpetaja ja haridusametnikuna. Usutunnistuselt on Iohannis luterlane.

2000. aastal valiti ta esimest korda oma sünnilinna Sibiu linnapeaks. Iohannis valiti korduvalt ametisse tagasi ja ta lahkus linnapea ametist alles 2. detsembril 2014 seoses peatse presidendiametisse asumisega.

Aastatel 2002–2013 juhtis ta erakonda Sakslaste Demokraatlik Foorum Rumeenias. 2013. aastal astus ta selle väikepartei koostööpartneri Rahvusliberaalse Partei liikmeks. Juunist detsembrini 2014 oli ta Rahvusliberaalse Partei esimees.

2009. aastal oli ta opositsiooni peaministrikandidaat, kuid president Traian Băsescu ei teinud talle ülesandeks valitsuse moodustamist.

2014. aasta Rumeenia presidendivalimistel osales Iohannis opositsiooni peamise kandidaadina ja pääses edasi teise valimisvooru. Kuigi üldiselt oli ennustatud presidendivalimiste võitu koalitsiooni kandidaadile peaminister Victor Pontale, kogus Iohannis teises voorus 54,43% antud häältest ja valiti Rumeenia presidendiks. 2019. aasta presidendivalimistel kandideeris ta ametisse tagasi, pääses enim hääli kogunud kandidaadina teise valimisvooru ja valiti 24. novembril 2019 66,1% häältega presidendiks ka teiseks ametiajaks.

Iohannise ametiaeg pikenes seoses 2024. aasta presidendivalimiste tulemusete tühistamisega, kuid 2025. aasta veebruaris otsustas ta ametist tagasi astuda.

Iohannis oli esimene vähemusrahvusse kuuluv Rumeenia riigipea.

## Tunnustus
* 2021 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Viited
Detektorraadio

**Detektorraadio** ehk **detektorvastuvõtja** on raadiotehnika algusaegadel (20. sajandi esimestel aastakümnetel) kasutusel olnud aparaat amplituudmoduleeritud raadiosignaalide vastuvõtmiseks. Skeemi tüübilt on detektorraadio otsevastuvõtja, mis tähendab, et detektorisse (demodulaatorisse) jõuab vastuvõetav raadiosignaal otse selle kandesagedusel (ilma selle sagedust muutmata). Detektorvastuvõtja skeemis pole võimenduselemente (elektronlampe, transistore) ning seetõttu ei vaja detektorraadio elektritoiteallikat.

Demodulaatori ülesannet täitis nn kristalldetektor, milles alaldav kontakt tekib metallteraviku ja pooljuhi omadustega kristalli tükikese pinna vahel. Selle kristalli materjalideks olid alates 1906. aastast mineraalid galeniit (pliiläik) ja eriti püriit (raudsulfiit). 

Kristalldetektoriga raadioseadmeid kasutati kõigepealt raadio teel edastatavate telegraafi- ja telefonisignaalide vastuvõtjana, alates 1920. aastatest aga ka ringhäälingusaadete vastuvõtmiseks (pikk-, kesk- ja lühilainel).

Detektorraadio poolt vastuvõetav ringhäälingusignaal muutub kõrvaklappides kuuldavaks raadiolainetes peituva energia arvel. Et seda energiat jõuaks vastuvõtjasse piisavalt, pidi saatja signaal olema küllalt tugev. Kohalikust saatjast eemal tuli kasutada pikka ja kõrget antenni koos hea maandusega, mis on tarvilik piksekaitseks ja moodustab antennile teataval määral vastukaalu (dipooli teise haru).

Kõrvaloleva skeemi kohaselt on kondensaatorist C1 ja poolist L1 koosneva võnkeringiga ühendatud antenn WA1 ja maandus. Võnkering häälestatakse vastuvõetava saatja sagedusele pöördkondensaatoriga (plaadipaki pööramise teel paigalseisvate plaatide vahele) või variomeetriga (induktiivsuse sujuv muutus saavutatakse kahe induktiivpooli vastastikuse asendi muutmise teel). Võnkeringiga selekteeritud raadiosagedusvõnkumisest eraldab kasuliku signaali kristalldetektor (diood VD1). Et kristalldetektor hakkaks voolu läbi laskma, peab kõrgsagedussignaali amplituud ületama dioodi lävipinge, mis Schottky kontakti korral on umbes 0,2 V (vt pn-siire).

Detektori väljundis saadakse siis kõrgsagedusvõnkumise sagedusega poollained ‒ ühesuunalised pingeimpulsid. Detekteeritud signaal läbib madalpääsfiltri, mille moodustavad kondensaator C2 (mahtuvusega umbes 1 nanofarad) ja kuulari BF1 takistus. See filter eraldab kõrgsageduskomponentidest madalsagedussignaali, mille graafikuks amplituudmodulatsiooni korral on detekteeritud kõrgsagedusvõngete amplituude järgiv mähisjoon.

Kasutatud elektromagnetilist tüüpi kõrvaklapid olid küllalt suure sisetakistusega (mõni kilo-oom), et tagada energiaülekandeks vajalikku sobitust. Hiljem kasutusele tulnud piesoelektrilised kõrvaklapid olid väiksema tundlikkusega ja ülemäära suure takistusega; nendega ühendati rööbiti umbes 100-kilo-oomine takisti.

## Välislingid
* Jim’s Crystal Radio Page
Audion-vastuvõtja

**Audion-vastuvõtja** (ladina k sõnast *audio* kuulen) on raadiovastuvõtja skeemilahendus, mille patenteeris 1906. aastal USA elektriinsener ja leiutaja Lee de Forest (1873‒1961).. Koos skeemiga patenteeris ta ka selle realiseerimiseks vajaliku lamptrioodi (*audion tube*), seega siis esimese kolme elektroodiga elektronlambi. See lamp võimendas vastuvõtja sisendvõnkeringiga väljaselekteeritud kõrgsagedusvõnkumisi ja toimis ühtlasi detektorina, eraldades amplituudmoduleeritud kõrgsagedusvõnkumisest helisagedussignaali.

Audoni skeemis on oluline osa sidestuskondensaatorist ja võretakistist koosneval võrekomplektil, mis tekitab võrel väikese negatiivse eelpinge. Seetõttu toimib elektronlambi võre ja katoodi vahemik demodulaatorina (detektorina).

Alates 1913. a lisati skeemile tundlikkuse ja eraldusvõime parandamiseks positiivse tagasiside ahel. Niisuguses regeneratiivvastuvõtjas suunati osa võimendatud kõrgsagedussignaalist tagasi sisendvõnkeringi edasiseks võimendamiseks. Edaspidi hakati trioodi asemel kasutama tundlikumaid lisavõre[de]ga elektronlampe ‒ tetroodi (nelja elektroodiga) ja pentoodi (viie elektroodiga).

Audion-vastuvõtja oli detektorraadiost oluliselt tundlikum ning seda toodeti ringhäälingusaadete vastuvõtmiseks kahelambilisena (audioni lambile järgneva helisagedusvõimenduse lambiga) ja kolmelambilisena (eelneva kõrgsagedusastmega),  kuni 1930. aastatel tuli laialdaselt kasutusele täiuslikum superheterodüünvastuvõtja.

Audionskeemiga vastuvõtja, milles detekteerimine toimub vastuvõetava signaali sagedusel, oli  pärast sagedusmuundusega raadiovastuvõtja  – superheterodüünvastuvõtja – kasutusevõttu tuntud otsevastuvõtja nimetuse all.

## Vaata ka
*Detektorraadio

## Viited
Gardamas

**Gardamas** on alev Leedus Šilutė rajoonis, Gardamase valla halduskeskus. Alev asub Tenenyse jõe ääres. Gardamases on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsus on 1932. aastal valminud katoliku kirik. 

## Ajalugu

1304. aastal hävitas Gardamase Saksa ordu. Taas mainitakse Gardamase küla aastal 1561. Aastal 1651 sai Gardamasest alev.

1636. aastal on esmamainitud sealset kabelit, kirik ehitati Gardamase alevisse 1706. aastal. XIX sajandil kujunes alev raamatute salakaubaveo keskuseks, tähtsamad salakaubavedajad olid Juozas Freitakas ja pastor P. Grigaliūnavičius.

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Pilte Gardamase kohta
Eelarveaasta

**Eelarveaasta** on ühe aasta pikkune ajavahemik, mille kohta koostatakse tulude ja kulude finantsplaan. Sageli langeb eelarveaasta kokku kalendriaastaga, kuid see ei pruugi alati nii olla. Eelarveaasta võib alata ja lõppeda ka kalendriaasta keskel. 

Vastavalt riigieelarve seadusele koostatakse Eestis riigieelarve eelarveaasta kohta, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril. 1938. aastal vastu võetud riigieelarve seaduse kohaselt aga algas riigi eelarveaasta 1. aprillil ja lõppes järgmise kalendriaasta 31. märtsil..

## Vaata ka
*Majandusaasta

## Viited
Kintai

**Kintai** on alev Leedus Šilutė rajoonis, Kintai valla halduskeskus. Alev asub Kura lahe ääres.

Alevist on leitud naftat. Kintais kasvab 17 meetri kõrgune elupuu, mis on kõrguselt Euroopa teine. Kintai kuulub Väike-Leedu etnograafilisse piirkonda.

## Ajalugu

Kintai talu on mainitud aastal 1540. Aastal 1550 asus selle juures palvemaja. Aastal 1705 rajati sinna luteri kirik, mis aastal 1948 muudeti laoks. Aastal 1990 võtsid taastatud vana kirikuhoone kasutusele kohalikud katoliiklased, selle juures asub ka alevi algkool.

XVIII-XIX sajandil oli Kintai tähtis turupaik, kus käisid loomadega kauplemas ka Kura sääre elanikud. XIX sajandi lõpus oli alev tähtis raamatute salakaubaveo keskus. XX sajandi algul oli Kintai osa Memeli piirkonnast. 1933. aastal asutati seal NSDAP kohalik organisatsioon, aga Leedu valitsus lõpetas kiirelt selle tegevuse.

Pärast Teist maailmasõda kolis suur osa Kintai elanikke Saksamaale, nende asemele saabusid asukad mujalt Leedust. Sel perioodil hävis 75% alevi vanadest hoonetest. Aastal 1959 asutati Kintai kalakasvatus, mis tegutseb erastatuna ka tänapäeval.

## Pilte


Kintai square at Culture centre.JPG|Kintai kultuurikeskus.
Kintų apylinkės.jpg|Kintai maastik.
Kintai liuteronu baznycios.JPG|Vasakul Kintai uus luteri kirik, paremal vana.


## Tuntud elanikke

*Martynas Anysas – Leedu poliitik
*Vydūnas – Leedu filosoof ja teosoof, Väike-Leedu leedulaste liider

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Roela linnamägi

**Roela linnamägi** on kaheosaline muinaslinnus Lääne-Virumaal Vinni vallas Rakvere–Luige maantee lähedal.

## Kirjeldus

Tegemist on kaheosalise muinaslinnusega, mis koosneb ulatuslikust lõunaplatoost ning on põhjaplatoost kolm korda väiksema pindalaga. Vallide ja kraavide paiknemise järgi tundub, et linnuse lõunapoolne osa on olnud kaitstud mõlemast otsast, põhjapoolne ainult ühest otsast.

Linnamägi on rajatud läänepoolse haru keskele, mille laius on 12 m. Idas piirneb linnuseala sälkoruga, mille nõlvade kõrgus on keskmiselt 20 m, läänepoolse nõlva kõrgus aga 25 m. Lõunapoolses otsas on linnamäe platoo ülejäänud vallseljakust eraldatud valliga. Valli kõrgus on 0,6 m, laius 2 m ja pikkus 12 m. Põhjapoolse otsa vall on rajatud kruusast. Lõuna pool järgneb kolmas vall, siseküljel kõrgusega 0,6 m ja välisküljel 1,7 m.

## Viited

## Välislingid
*
2014.–2015. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

**2014.–2015. aasta maailma karikasari laskesuusatamises** oli 38. ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas Östersundis 30. novembril 2014 ja lõppes Hantõ-Mansiiskis 22. märtsil 2015.

## Võistluste ajakava

## Tulemused
### Mehed

#### Teatesõidud

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

### Naised

#### Teatesõidud

### Segateatesõidud

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

## Eestlaste kohad
### Mehed

### Naised

## Viited
Andrus Loog

**Andrus Loog** (sündinud 14. augustil 1963 Tartus) on eesti arst.

Ta lõpetas 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna südame- ja veresoontekirurgina. Kuni 1990. aastani oli ta sama teaduskonna juures aspirantuuris.

Loog töötas 1987. aastast Tallinna kiirabihaiglas kirurgina. Aastatel 1991–1992 praktiseeris ta Ameerika Ühendriikides Texase Südameinstituudis ja erakliinikus Indiana Ohio Heart. Aastatel 1992–1993 jätkas ta tööd Tallinna kiirabihaiglas.

1993. aastal asutas ta ühe kaasomanikuna Keila haigla juurde erakliiniku, mis kandis algselt Keila südamekliiniku ja alates 2004. aastast Taastava Kirurgia Kliiniku nime. Loog on olnud alates asutamisest selle kliiniku direktor. Praegu asub Taastava Kirurgia Kliinik Ida-Tallinna Keskhaigla Magdaleena korpuses.

Andrus Loog on Eesti tippspetsialiste regeneratiivmeditsiini alal, tema peamiseks uurimisteemaks on olnud viimastel aastatel otsida võimalusi, kuidas panna inimese rasvarakud looma uusi veresooni. Selles valdkonnas teevad Loog ja tema Taastava Kirurgia Kliinik koostööd biotehnoloogiafirmaga Cellin Technologies.

Ta on Eesti Kirurgide Assotsiatsiooni juhatuse liige, Eesti Veresoontekirurgide Seltsi juhatuse esimees, Eesti Plastika- ja Rekonstruktiivkirurgia Seltsi ning Euroopa Veresoontekirurgia Seltsi liige.

Loog on alates 2000. aastast Reformierakonna liige, kuulub alates 2004. aastast Keila linnavolikokku ja oli aastatel 2005–2011 Keila linnavolikogu esimees.

## Mitmesugust

Andrus Loog on teist korda abielus, kahest abielust kokku on tal neli last.

Ta elab Keilas ja tegeleb vabal ajal aiandusega.

7. detsembril 2006 rünnati Loogi, kes oli sel ajal ühtlasi Keila linnavolikogu esimees, Magdaleena haigla hoovis raudkangiga ja tekitati talle raskeid kehavigastusi. Loogil õnnestus siiski rünnakust taastuda, kuigi ta pidi veetma ligi kaks kuud haiguslehel.

## Tunnustus
*2000 – Keila kultuuripreemia – (koos Jüri Perega) töö eest inimese ja elu hoidmisel, ära märkides eelmisel aastal Keila Haiglas teostatud edukat jäseme retransplantatsiooni operatsiooni
*2014 – aasta arst

## Kirjandust
* Voropajeva, Niina. Andekas kirurg teeb unikaalseid operatsioone ja kasvatab roose – Põhjarannik, 11.06.2011.
* Ammas, Anneli. Mees, kes leiutab "sisalikusabapulbrit". – Postimees, 23.12.2014, lk 3.
* Rooväli, Küllike. Aasta arst Andrus Loog – liiga hea õpilane, et saada arstiks – Õhtuleht, 23.12.2014.

## Välislingid
*Elulugu Taastava Kirurgia Kliiniku veebilehel
Lehar Linno

**Lehar Linno** (28. jaanuar 1954 Tartu – 29. märts 2024) oli Eesti auto- ja jalgrattasportlane. 

1971–1973 tuli ta maanteesõidus 4 korda Eesti meistriks. 

1994–1998 oli ta Autospordiliidu peasekretäri asetäitja.

## Viited

## Välislingid
*
Vello Kade

**Vello Kade** (sündinud 22. detsembril 1937 Tartus) on Eesti veemotosportlane, poksitreener ja sporditegelane.

Ta lõpetas aastal 1956 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1964 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

## Sportlasena
Aastal 1962 sai ta Eesti NSV veemotospordi meistrivõistlustel MA võistlusklassis kulla ja 1964. aastal NSV Liidu meistrivõistlustel 2 hõbedat.

## Sporditegelasena
2008–2014 oli ta Eesti Poksiliidu president.

## Looming
*Vello Kade, Ville Sonn. "Tartu poksist ja poksijatest 1910–2000". Poksiklubi Ring. Tartu 2000
*Sada lugu minu elust ja spordist. Toimetaja Sirje Toomla. 2022

## Tunnustus
*1962 NSV Liidu meistersportlane

## Isiklikku
Tema abikaasa on kergejõustiklane ja treener Milde Kade, nende poeg on poksija ja treener Ervin Kade, tütar on kirikumuusik Tuuliki Jürjo.

## Viited

## Välislingid
*