open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dolorese maakond

**Dolorese maakond** (*Dolores County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°75' N, 108°52' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Dove Creek. 

Maakonna pindala on 2766 km&sup2;. Veepindala on 3 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2064. Aastal 2000 oli elanikke 1844. 

## Naabermaakonnad
*San Migueli maakond (põhjas)  
*San Juani maakond (Colorado) (idas) 
*Montezuma maakond (lõunas)
*San Juani maakond (Utah) (läänes)

## Ajalugu
Dolorese maakond moodustati 19. veebruaril 1881 Ouray maakonna edelaosast. Maakond on nime saanud Dolorese jõe järgi.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Cahone
*Dove Creek
*Rico

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Dolorese maakonnas oli 1844 inimest, 785 leibkonda ja 541 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 1193 (keskmine tihedus 0/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 95,28%
*mustanahalisi 0,05%
*põlisameeriklasi 1,95% 
*aasialasi 0,38%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,05%  
*teistest rassidest 0,60% 
*kahest või enam rassist 1,68%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,85%.  

785 leibkonna seas oli 
*24,50% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*57,70% koos elavaid abielupaare; 
*8,50% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*31,00% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*26,20% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*10,40% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,35 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,82 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*21,90% alla 18-aastasi; 
*6,80% 18–24-aastasi; 
*26,30% 25–44-aastasi; 
*27,80% 45–64-aastasi; 
*17,10% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 42 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 107,20 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 104,50 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 196 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 38 000 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 30 972 dollarit, naistel 20 385 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 106 dollarit.  

13,10% elanikkonnast ja 10,20% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 9,80% alla 18-aastasi ja 18,30% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Canyons of the Ancientsi rahvusmonument (osa)
*San Juani metsakaitseala
*Lizard Headi ürgloodusala

## Viited

## Välislingid
*Dolorese maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Eesti Tehnika Selts

**Eesti Tehnika Selts** (lühend **ETS**) oli 1917. aastal Tallinnas asutatud selts, mis ühendas insenere, tehnikuid ja tehnikahuvilisi. Seltsi tegevus hääbus 1920. aastate lõpus.

Eesti Tehnika Seltsi eesmärgid olid näiteks edendada tehnikaharidust, arendada tööstust, uurida kohalikke loodusvarasid.

Aastatel 1919–1922 andis selts välja Eesti Tehnika Seltsi Ajakirja, mille kaasväljaandena ilmus 1919–1920 Eesti Tehnika Seltsi Tehniline Ringvaade. Tehnikakirjanduse avaldamine tingis ka tehnika oskussõnavara loomise ja korrastamise.

## Viited
Eesti Tehniline Järelevalve Selts

**Eesti Tehniline Järelevalve Selts** oli aastatel 1922–1936 tegutsenud selts. Aastal 1936 anti seltsi ülesanded üle Eesti Rahvuslikule Jõukomiteele.

Selts moodustati 1920. aastal asutatud Eesti Aurukatelde ja Muude Hädaohtlikkude Sisseseadete järelevalve Seltsi baasil.

## Viited
Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised

**Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised** (inglise Proceedings of the Estonian Academy of Sciences) on aastast 1952 Eesti Teaduste Akadeemia ja mitme teise asutuse (nt Tartu Ülikooli) välja antav teadusajakiri. 

Ajakiri on 1991. aastast eelretsenseeritav. Aastast 1995 on ajakirja artiklid olnud enamjaolt ingliskeelsed koos eestikeelsete kokkuvõtetega.

## Seeriad
Aastatel 1952–1955 ilmus ajakiri Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised, erinevates valdkondades ja temaatikates.

Aastatel 1956–1966 ilmus ajakiri Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised, neli korda aastas ja kolme seeriana: Tehniliste ja füüsikalis-matemaatiliste teaduste seeria (1956–1960); Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Bioloogiline seeria; Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Ühiskonnateaduste seeria (1956–1966). Toimetised on digitaliseeritud  ja avalikud Eesti Teaduste Akadeemia kirjastuse veebilehel ja ETERAs (nt. 1969. aasta 18.kd., nr.1-4).

Aastast 1967 ilmus ajakiri neli korda aastas ja nelja seeriana: Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Ühiskonnateadused (1967–1991), Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Keemia, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised, Geoloogia. Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised, Füüsika-Matemaatika. 

Aastal 1996 lõpetati seeria "Ühiskonnateadused" väljaandmine ja selle asemel hakkas ilmuma Eesti Teaduste Akadeemia ja Tartu Ülikooli ühisajakiri Trames.

Aastast 1997 ilmub neli korda aastas ja viie seeriana. Seeriasse kuuluvad järgmised ajakirjad:
* Biology. Ecology (Bioloogia. Ökoloogia) (Alates aastast 2008 Estonian Journal of Ecology)
* Physics. Mathematics (Füüsika. Matemaatika)
* Chemistry (Keemia)
* Geology (Geoloogia)
* Engineering (Tehnikateadused).

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht (inglise keeles) (vaadatud 02.03.2013)
Eesti Rahvusvaheliste Autovedajate Assotsiatsioon

**Eesti Rahvusvaheliste Autovedajate Assotsiatsioon** (lühend: ERAA) on aastal 1991 asutatud mittetulundusühing, mis ühendab autovedusid tegevaid ettevõtjaid. 

Põhikirja järgi on ERAA eesmärgid "autoveonduse kui tegevusala arendamine ning liikmete huvide ja õiguste kaitsmine".

Aastast 1992 on ERAA Rahvusvahelise Maanteetranspordi Liidu (IRU) liige.

## Viited

## Välislingid
*ERAA koduleht (vaadatud 02.03.2013)
Jõesäng (singel)

**"Jõesäng"** on Ott Leplandi, Tanel Padari ja Jalmar Vabarna ühine singel, mille viisi ja sõnad on loonud Tanel Padar. Lugu valmis suuresti tänu ühisele kontserdisarjale "Lugusid naistest" – need olid naistepäevakontserdid üle Eesti 28. veebruarist 9. märtsini. 

## Viited

## Välislingid
* VIDEO: Lepland, Padar, Vabarna – "Jõesäng"
* SÕNAD: "Jõesäng"
Kooliraamatukogu

**Kooliraamatukogu** on koolis asuv raamatukogu.

See on õpikeskus ehk kooli üksus, mis oma tegevusega toetab kooli õppekava elluviimist ja võimaldab oma keskkonna ja kogude kaudu erinevate õppemeetodite rakendamist, infokirjaoskuste edendamist, õpilaste iseseisva õpitöö oskuse arendamist ning lugemishuvi süvendamist.
Progümnaasium

**Progümnaasium** on koolihariduse aste, mis eelneb gümnaasiumile. 

## Eesti
1934. aasta keskkoolide seaduse (SK VI 1938, 1, 4) järgi oli progümnaasium viieklassiline "keskkool" (tänapäeva mõistes põhikool), mis järgnes algkooli neljanda klassi lõpetamisele (paralleelne "keskkooli" liik oli reaalkool, mis oli kolmeklassiline ja järgnes algkooli kuuendale klassile). 

Progümmnaasiumi lõpetanuil oli õigus (sarnaselt reaalkooli lõpetanutega) astuda gümnaasiumi ehk hakata tänapäeva mõistes omandama keskharidust.
Algkool

**Algkool** on üldhariduskool, mis annab alghariduse.

Algkooli klassid on algklassid. Algklassid moodustavad ka põhikooli alumise astme. Samuti võib nime järgi keskkoolis või gümnaasiumis olla algklasside osa.

Algklassideks võidakse eri süsteemide järgi liigitades lugeda esimest kolme, nelja või kuut klassi.

Algkool võib tegutseda koos lasteaiaga, siis nimetatakse seda lasteaed-algkooliks või algkool-lasteaiaks.

## Soome
Soomes nimetatakse algklasse põhikooli alamastmeks (*peruskoulun ala-aste*). Sinna kuuluvad 1.–6. klass.

## Vaata ka
*Algkooliõpetajate päev
*Kõrgem algkool
## Välislingid
*6.2.4. Algkoolid, Eesti Ajalooarhiiv
*Vabariigi Valitsuse määrus avalikkude algkoolide seaduse elluviimise kohta., Riigi Teataja 153/154, 1920
Kooli tänav (Pärnu)

**Kooli tänav** on tänav Pärnus Eeslinna ja Mai linnaosas.

Tänav algab Suur-Sepa tänavalt, kulgeb üldiselt kagu suunas ja lõpeb Luule tänaval. Kooli ristub veel Suur-Posti, Laatsareti (vasakult), Rähni, Liiva, Kanali, Paju (paremalt), Karjamaa tänavaga ja A. H. Tammsaare puiesteega.

Lisaks külgneb tänav Siinmaa pargi ja Paju pargiga. Kooli tänaval asuvad ka kaitsealused põlistammed.

Tänav on ligikaudu 1,6 km pikk.

## Nimi
Tänava ajalooline nimi oli Eliisabeti tänav (saksa keeles *Elisabethstraße*), kuid tänavanimede eestipärasemaks nimetamise käigus 1938. aastal sai tänav oma praeguse nime – Kooli.

## Hoonestus

* Kooli 6b – Pernova Tehnikamaja
* Kooli 13 – Pärnu Ühisgümnaasium

## Viited
Dārta Daneviča

**Dārta Daneviča** (sünninimi **Inese Daneviča**; sündinud 8. juulil 1988 Jēkabpilsis) on läti näitleja ja modell

Ta lõpetas Jēkabpilsi Riikliku Gümnaasiumi ja õppis seejärel lühikest aega Läti Ülikoolis õigusteadust, kuid asus varsti õppima Läti Kultuuriakadeemia teatri ja audiovisuaalsete kunstide teaduskonnas, mille lõpetas 2011. aastal.

Alates 2012. aastast on Dārta Daneviča Läti Kunstiteatri näitleja. Ta on mänginud ka mitmes teleseriaalis ja filmis.

## Viited

## Välislingid
*Dārta Daneviča Läti Kunstiteatri kodulehel
*
Poeglaste gümnaasium

**Poeglaste gümnaasium** on olnud mitme kooli nime osa.
*Tallinna Poeglaste Gümnaasium (Gustav Adolfi Gümnaasium)
*Rakvere Poeglaste Gümnaasium (Rakvere Gümnaasium)
*Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasium (Viljandi Kesklinna Kool)
*Narva Poeglaste Gümnaasium
*Pärnu Poeglaste Gümnaasium
*Valga Poeglaste Gümnaasium
*Tartu Linna Poeglaste Gümnaasium

## Vaata ka
*Poeglastegümnaasium
Mare Koit

**Mare Koit** (sündinud 22. mail 1945) on eesti matemaatik ja keeletehnoloog, alates 2001. aastast Tartu Ülikooli keeletehnoloogia professor.

Mare Koit on lõpetanud 1963. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli. Aastail 1963–1968 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas matemaatika erialal (diplom kiitusega). 1980. aastal sai ta Moskvas NSVL Teaduste Akadeemia Arvutuskeskuse juures füüsika-matemaatikateaduste kandidaadikraadi tööga "Утилитарная семантика и алгоритмы синтеза текста по семантической записи" (juhendaja Ivar Kull).

Mare Koidu juhendamisel on kaitstud viis doktoritööd ja seeläbi on doktorikraadi saanud Kaili Müürisep, Tiina Puolakainen, Mark Fišel, Margus Treumuth ja Siiri Pärkson.

## Tunnustus
* 2005 Tartu Ülikooli aumärk
* 2010 Tartu Ülikooli medal
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"
* 2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk 
* 2022 Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind

## Isiklikku
Tema isa oli murdeuurija Enn Koit. Tema abikaasa oli matemaatik ja kirjanik Reedik Palm (1933–1974).

## Viited

## Välislingid
*
Tretjakovi galerii

**Tretjakovi galerii**, ametlik nimetus **Riiklik Tretjakovi galerii** (*Государственная Третьяковская галерея*), on Moskvas asuv kunstimuuseum.

Tretjakovi galerii asutas 1856. aastal Pavel Tretjakov. 1892. aastal kinkis ta oma kogu Moskva linnale.

## Ajalugu
Muuseum sai alguse 1856. aastal, kui vene kaupmees ja kunstikoguja Pavel Tretjakov hakkas Vene kunstnike teoseid koguma. Ühed esimesed soetatud maalid olid Vassili Hudjakovi "Kähmlus Soome salakaubavedajatega" ja Nikolai Schilderi "Kiusatus".

1892. aastal suri Pavel Tretjakovi vend Sergei. Testamendiga pärandas ta oma kogu vennale. Samuti oli testamendis kirjas, et ta soovib kinkida linnale oma osa majast, aga seda siis vaid venna heakskiidul ja tingimustel. Augustis 1892 kinkis Pavel Tretjakov enda ja venna kogu Moskva linnale. Kogu koosnes sel ajal Vene kunstnike 1287 maalist ja 518 graafilisest lehest, lisaks oli selles 15 skulptuuri ja ikoonikogu.

Muuseum avati külastajatele 15. augustil 1893 majas, mille Tretjakovide perekond ostis 1851. aastal. See kandis nimetust **Moskva Paveli ja Sergei Tretjakovi linna galerii**.

Pavel Tretjakov jätkas kunstikogu täiendamist. Muuseumi laiendati ja juurde ehitati lisahooneid aastail 1873, 1882, 1885, 1892 ja 1902–1904. Tänapäeva muuseumi peahoone projekteeris kunstnik Viktor Vasnetsov, ehitustöid juhatas arhitekt Vassili Baškirov aastail 1900–1903. Galeriihoone fassaadi kaunistab keskaegsete käsikirjade piltidest inspireeritud ehisvööt. Esifassaadi keskele on paigutatud bareljeef, mis kujutab püha Jürit lohega võitlemas.

1930. aastal ehitati uus külghoone.

## Viited
 

## Välislingid

*Koduleht
Ketraja tänav

**Ketraja tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.

Tänav algab Sõle tänavalt, suundub edelasse ja lõpeb Tuulemaa tänaval.

Tänava pikkus on umbes 200 meetrit.

Ketraja tänav sai nime 6. oktoobril 1953, nimi valiti lähedal asuva Balti Manufaktuuri ketrajate järgi.


File:EU-EE-TLN-PT-Pelguranna-Ketraja.JPG|Ketraja-Sõle ristmik
File:EU-EE-TLN-PT-Ketraja 6.JPG|Stalini-aja korterelamu Ketraja tänaval
File:Ketraja street in Tallinn.JPG|Ketraja-Tuulemaa ristmik


## Viited
Peipsi Koostöö Keskus

**Peipsi Koostöö Keskus** (inglise Peipsi Center for Transboundary Cooperation) on aastal 1993 asutatud valitsusväline organisatsioon, mis aitab kaasa Peipsi järve piirkonna tasakaalustatud arengule.

Organisatsioon loodi 1993 kui *Peipsi Järve Projekt*. Praegune nimi (Peipsi Koostöö Keskus) on aastast 2000.

Organisatsiooni peakontor asub Tartus.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht (vaadatud 02.03.2013)
*Põlevkivi kaevandamise mõju Ida-Virumaal: Kairi lugu
*Põlevkivi kaevandamise mõju Ida-Virumaal: Imre lugu
Puhta Läänemere Ühendus

**Puhta Läänemere Ühendus** (inglise keeles *Coalition Clean Baltic*, lühend *CCB*) on aastal 1990 Helsingis asutatud valitsusväline keskkonnaorganisatsioon, mis koordineerib Läänemere valglat ja Läänemerd mõjutavaid tegevusi.

Praegu ühendab CCB 27 organisatsiooni järgmistest riikidest: Valgevene, Soome, Venemaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Saksamaa, Taani, Ukraina ja Rootsi.

CCB peakontor asub Rootsis Uppsalas.

## Vaata ka
*HELCOM

## Viited

## Välislingid
*CCB koduleht (inglise keeles) (vaadatud 03.03.2013)
OÜ Saare Dolomiit-Väokivi

**OÜ Saare Dolomiit-Väokivi** on aastal 1997 asutatud ettevõte, mis töötleb looduskivitooteid. Ettevõtte peakontor asub Tallinnas ja tehas asub Saaremaal.

Ettevõte kasutab aastast 2007 toodangu turustamiseks kaubamärki Reval Stone.

## Ajalugu
Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1967, mil asutati tehase "Eesti Dolomiit" Saaremaa tsehh. Hiljem asutati 1989 Eesti-Kanada ühisfirma Saare Dolomiit - McIntosh Granite Corporation, mis aastal 1994 läks pankrotti. See ühisfirma oli otsene eelkäija 1997. aastal asutatud aktsiaseltsile Saare Dolomiit, mis aastast 2003 kannab nime OÜ Saare Dolomiit-Väokivi.

2015. aastal oli ettevõtte käive 1,86 miljonit eurot.

## Karjäärid
OÜ Saare Dolomiit-Väokivi karjäärid asuvad Saaremaal (Kaarma dolomiit ja Selgase dolomiit), Tallinnas (Lasnamäe paekivi) ja Märjamaa lähistel (Orgita dolomiit).

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Haukumine

**Haukumine** on häälitsus, mis on iseloomulik koertele. Hauguvad ka näiteks rebased, metskitsed, hülged ja mõned teised loomad.

## Vaata ka
*paradiisivares
Vokisõit

**Vokisõit** on spordiala, mille lõi Saksamaa telesaatejuht Stefan Raab. Hiina vokkpanne on kohandatud nii, et nendega saaks võistelda bobikelguradadel. Võistelda saab nii üksi kui ka neljaliikmelises võistkonnas, viimasel juhul kasutatakse nelja vokki.

## Ajalugu
Vokisõidu jaoks saadi inspiratsiooni kihlveost Saksamaa telesaates "Wetten, dass..?". 2003. aasta novembris toimusid Saksamaal Winterbergis esimesed vokisõidu maailmameistrivõistlused. Suure edu tõttu toimusid uued võistlused 4. märtsil 2004 Innsbruckis.

Enamasti võtavad võistlustest osa B-klassi muusikud, artistid, näitlejad ja saatejuhid, ent on olnud ka elukutselisi talisportlasi, näiteks kolmekordne olümpiavõitja bobikelgutaja Georg Hackl ja Jamaica bobikelguvõistkond.

Kolmandat korda toimusid maailmameistrivõistlused 5. märtsil 2005 Winterbergis. Erinevalt eelmistest võistlustest sõideti seal kaks sõitu, millest võtsid osa kõik võistlejad. Mõlema sõidu tulemused liideti. Hiljem lisati ka kvalifikatsioonivoor, kus võistleja pidi hüppama mäest alla, ning sellega määrati stardijärjekord. Spordiala on muutunud järjest professionaalsemaks.

## Varustus
Enamasti kasutatakse tavalisi ümara põhjaga Hiina panne, mis on imporditud otse Hiinast. Ainus muudatus on, et põhi on tugevdatud epoksüliimist täitega ja voki servad on vigastuste vältimiseks kaetud polüuretaanist vahuga. Nelja inimese vokikelgul on kaks paari vokkpanne, mõlemat hoiab koos ümar raam. Kaks vokipaari ühendatakse sidudes. Kuna spordiala on suhteliselt ohtlik, kannavad osalejad rasket kaitsevarustust, mis sarnaneb jäähokivarustusega. Vähendamaks hõõrdumist ja vigastuste ohtu, kannavad sportlased talla all kulpe.

Tulemuste parandamiseks kuumutatakse voki põhja enne sõitu leeklambiga.

Rahvusvaheline vokisõit toimub kord aastas vokisõidu maailmameistrivõistluste raames. Võistlust kannab üle Saksa telekanal Pro7. Varem on telekanal seda üle kandnud kui spordivõistlust, ent nüüd on see Stefan Raabi saate "TV Total" üks osa.

## Maailmameistrivõistlused
### Toimumispaigad
* 6. november 2003, Winterberg, Saksamaa
* 4. märts 2004, Innsbruck, Austria
* 5. märts 2005, Winterberg, Saksamaa
* 11. märts 2006, Innsbruck, Austria
* 9. märtsi 2007, Innsbruck, Austria
* 8. märts 2008, Altenberg, Saksamaa
* 7. märts 2009, Winterberg, Saksamaa
* 19. märts 2010, Oberhof, Saksamaa
* 12. märts 2011, Innsbruck, Saksamaa
* 10. märts 2012, Königssee, Saksamaa
* 2. märts 2013, Oberhof, Saksamaa

### Tulemused
#### Individuaalne vokisõit

#### Võistkondlik vokisõit

### Rekordid
#### Kiirusrekordid

#### Rajarekordid

## Välislingid
* Wok-WM 2008
* Wok-WM 2009
* Wok-WM 2010
* Wok-WM 2011
* Wok-WM 2012
* Wok-WM 2013
Eesti Teadeteagentuur

**Eesti Teadeteagentuur** (lühend **ETA**) oli Eesti uudisteagentuur.

ETA eelkäijad olid Ajakirjanduse Büroo (asutati 1918) ja Estur (asutati 1919). ETA asutati aastal 1920 kui *Eesti Telegraafiaagentuur*, asukohaks Suur-Karja tänav 18. Aastal 1922 muudeti ETA õiguslikult vormilt aktsiaseltsiks. 
## Eesti NSV Telegraafi Agentuur
1940. aastal ETA riigistati ja nimetati Eesti NSV Telegraafi Agentuuriks, arvates 21. augustist 1940 nimetati "Eta" direktoriks (NSV Liidu Täievolilise esinduse pressiatašee) Pjotr Izmestjev ja asetäitjaiks Johannes Laube ja Rein Alasoo 
## Eesti Telegraafi Agentuur
1958. aastal nimetati agentuur uuesti Eesti Telegraafi Agentuuriks. ETA põhiülesanneteks oli koguda informatsiooni ja fotoinformatsiooni vabariigi poliitilise, majandusliku ja kultuurilise elu kohta; levitada informatsiooni ajakirjanduse ja raadio jaoks, levitada seadusandlikke akte, Eesti Kommunistliku Partei ja vabariigi valitsuse otsuseid, anda Nõukogude Liidu Telegraafiagentuurile (TASS) informatsiooni Eesti NSV elust, levitada üleliidulist ja välisinformatsiooni.  Eesti Telegraafi Agentuuri direktorina tegutses aastatel 1945–1965 Albert Keis, 1965–1973  Kira Sipjagina, 1973–1987 Kaljo Krell ja veebruarist 1987 Henno Toming.

Aastal 1971 läks Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Eesti Telegraafi Agentuur TASS-i haldusse. Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti Telegraafi Agentuuri põhiülesanne oli vahendada TASS-i üleliidulisi ja välisuudiseid ning fotoinformatsiooni, koguda kohalikke uudiseid ja varustada sellega vabariigi ajakirjandust, televisiooni ja raadiot; edastada TASS-ile üleliiduliselt ja välismaal levitamiseks vabariiklikke uudiseid ja fotoinformatsiooni, organiseerida uudiste kogumiseks vabariigis oma alaliste korrespondentide võrk, komandeerida vajadust mööda oma erikorrespondente vabariiki ja väljapoole seda; anda välja ja levitada uudiste sõnumikke, teatmikke, fotovalimikke ja klišeesid.
## ETA Interactive
Eesti taasiseseisvumisel 1991. aastal toetas riik ETA tegevust. 1998. aastal ETA riigistati (riigiaktsiaselts), ent majandusraskuste tõttu lasi riik selle üsna pea erastada. Selle tulemusena moodustati operaatorfirma **AS ETA Interactive**, mille pankroti kuulutas Tallinna Linnakohus välja 14. märtsil 2003. Uudiste edastamise oli ETA lõpetanud 31. jaanuaril 2003. .

## Vaata ka
*Baltic News Service

## Viited
Ksenia Joost

**Ksenia Joost** (ka **Xenia Joost**, neiupõlvenimega **Ksenia Jedomskihh**; sündinud 13. juulil 1983) on eesti moelooja.

## Haridus
2006. aastal lõpetas Joost Tartu Ülikooli maali erialal, samuti õppis ta moodi Eesti Kunstiakadeemias (lõpetas 2007). Kunstiakadeemia viimasel kursusel praktiseeris ta neli kuud Londonis Vivienne Westwoodi juures. Seetõttu on teda hüütud ka "Eesti oma Vivienne Westwoodiks".

## Töö ja looming
Ksenia Joost on töötanud ettevõttes Baltika algul Montoni, seejärel Ivo Nikkolo disainimeeskonnas. Ta on töötanud stilistina ajakirjade ja reklaamide tarbeks ning osalenud korduvalt moekonkurssidel ERKI Moeshow ja SuperNoova. Samuti on ta loonud omanimelise moebrändi Xenia.

2009. aastal jõudis Joost Eesti moedisainerite konkursi SuperNoova 2009 finaali professionaalide kategoorias.

2013. aastal lahkus ta Ivo Nikkolo meeskonnast, töötas väljas omaenda brändi Xenia Joost ning avas Tallinna kesklinnas moeateljee ja esinduskaupluse. 

### Presidendi abikaasa kleit 2013
2013. aastal pälvis ajakirjanduses suurt tähelepanu Joosti kujundatud kleit, mida Eesti presidendi abikaasa Evelin Ilves kandis presidendi vastuvõtul Eesti Vabariigi 95. aastapäeva puhul 24. veebruaril 2013. Kriitikute sõnul sarnanes kleit Diori moemaja kunstniku Galliano kujundatud kleidiga 2009. aasta kollektsioonist. Joost ise on nimetanud sarnasust kummastavaks, ebameeldivaks ja ehmatavaks, kuid siiski juhuslikuks.

### Töö Vietnamis
2014. aastast elab ta perega Vietnami turismilinnas Hoi Anis. 2016. aasta seisuga on ta seal tuhande töötajaga moefirma peadisainer.

## Isiklikku
Ksenia Joosti isa on pärit Uuralitest, tema ema Jelena on Karjala soomlane.

26. juunil 2009 abiellus ta fotograaf Jürgen Joostiga, neil on kaks tütart: Aleksandra ja Maria. Pulmi tähistas Ksenia Joost pruudikleitide kollektsiooniga "Minu pärand". Samuti palus ta siis ajakirjanikel kirjutada oma eesnime edaspidi kujul "Xenia".

## Viited

## Välislingid
* Ksenia Joosti koduleht
* Tanel Veenre "Ksenia Jedomskihh – moemaalija" EPL, 18. oktoober 2008
* Hendrik Alla "Ksenia Jedomskihhi ja Jürgen Joosti pahupidi pulmad" 6. juuli 2009
* Kristi Ojasaar "Mis on talvel moes? Vastab: Ksenia Jedomskihh" Buduaar.ee, 17. jaanuar 2008
* "Eesti oma Westwood" Neljas, 20. jaanuar 2009
* Marilin Vikat "Moekunstnik Jedomskihh lõi pulmadeks 10 pruutkleiti" Kroonika, 21. juuli 2009
* Anu Saagim "Introvertne skandalist" Postimees, 2. märts 2013
* "Xenia Joost esitles oma sügis-talve 2014 kollektsiooni Moskvas" Postimees, 3. märts 2013
* "Evelin Ilvese vabariigi aastapäeva kleidi disainis Xenia Joost" president.ee, 24. veebruar 2013
* "Xenia Joost avas oma e-poe!" Buduaar.ee, 30. märts 2011
* "Xenia Joost Shines in Moscow" ERR, 11. september 2012
* "Moekunstnik Xenia Joost sai teist korda emaks" Õhtuleht, 31. jaanuar 2013
* Britt Rosen "Mänguline Ksenia Joost" Postimees, 30. mai 2010
* Elo Odres "Evelin Ilvese kleidi autor: "On ebameeldiv ja ehmatav, et tekkis nii suur sarnasus."" Õhtuleht, 26. veebruar 2013
Inyo maakond

**Inyo maakond** (*Inyo County*) on maakond USA-s California osariigis. Inyo maakond asub Sierra Nevadast idas ning Yosemite rahvuspargist kagus. Maakonna halduskeskus on Independence. Maakonna ainus linn on Bishop.

Inyo maakonna läänepiiril (Tulare maakonna piiri ääres) Mount Whitney mis on Ameerika Ühendriikide kõrgeim mägi väljaspool Alaskat. Inyo maakonnas paiknevas Surmaorus asub Põhja-Ameerika madalaim koht: 86 meetrit alla merepinna. Mount Whitneyt ja Surmaorgu lahutab vähem kui 140 kilomeetrit.

Maakonnast pärineb ka maailma temperatuurirekord: 10. juulil 1913 mõõdeti tänase Furnace Creeki kohaliku võimuorganita asula (*CDP*) alal õhutemperatuuriks 56,7°C. 15. juulil 1972 mõõdeti Furnace Creekis maapinna temperatuuriks 94°C.

Maakonna pindala on 26 490 km². Veepindala on 120 km². See on pindalalt California teine ja USA üheksas maakond.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 19 016. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 18 546. Asustustihendus on 0,72 in/km². See on asustustihenduse poolest California väikseim maakond.

Maakonda läbivad maanteed Route 6 ja Route 395.

## Naabermaakonnad
* Mono maakond (põhjas)
* Esmeralda maakond, Nevada (kirdes)
* Nye maakond, Nevada (idas)
* Clarki maakond, Nevada (kagus)
* San Bernardino maakond (lõunas)
* Kerni maakond (edelas)
* Tulare maakond (läänes)
* Fresno maakond (läänes)

## Ajalugu
Praeguse maakonna alal elasid monod, panamindid ja kavaiisud.

Maakond moodustati 22. märtsil 1866 Mono ja Tulare maakonna osadest. 1870. aastal sai see alasid juurde Mono maakonnalt ning 1872. aastal Kerni ja San Bernardino maakonnalt.

Teise maailmasõja ajal paigutati maakonnas asuvasse Manzanari üle 10 000 jaapanlase.

## Maanteed
*  U.S. Route 6
*  U.S. Route 395
*  State Route 127
*  State Route 136
*  State Route 168
*  State Route 178
*  State Route 190

## Kaitsealad
* Surmaoru rahvuspark (osa)
* Inyo metsakaitseala (osa)

Maakonnas asub lisaks 22 ürgloodusala (*wilderness area*).

## Asulad

* Bishop
* Big Pine
* Cartago
* Darwin
* Dixon Lane-Meadow Creek
* Furnace Creek
* Homewood Canyon
* Independence
* Keeler
* Lone Pine

* Mesa
* Olancha
* Pearsonville
* Round Valley
* Shoshone
* Tecopa
* Valley Wells
* West Bishop
* Wilkerson

## Vaata ka
* Alabama Hills

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Inyo County, CA. Data USA
Varese järv

**Varese järv** (itaalia keeles *Lago di Varese*) on järv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. 

Varese järv on koos Maggiore, Comabbio, Lugano, Ganna, Ghirla ja Monate järvega tuntud ka kui Varese provintsi *Seitse järve*.

238 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 14,95 km², suurim sügavus 26 meetrit. Järves asub  Virginia saar.

Varese järve kallastel asuvad Azzate, Bardello, Biandronno, Bodio Lomnago, Buguggiate, Galliate Lombardo, Cazzago Brabbia, Gavirate, Varese.


File:Lago di Varese.jpg|
File:Lagodivarese02.jpg|
File:Lagodivaresecom 001.jpg|
File:Lagodivaresecom 002.jpg|
File:LagoVarese0001.jpg|
File:Comabbio0001.jpg|
Comabbio järv

**Comabbio järv** (itaalia keeles *Lago di Comabbio*) on liustikujärv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. 

Comabbio järv on koos Maggiore, Varese, Lugano, Ganna, Ghirla ja Monate järvega tuntud ka kui Varese provintsi Seitse järve.

243 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 3,4 km², kaldajoone pikkus 9 km, valgala suurus 15,3 km², suurim sügavus 8 meetrit. 

Comabbio järve kallastel asuvad Ternate, Varano Borghi, Vergiate, Mercallo, Comabbio.
Robert Walser

**Robert Walser** (15. aprill 1878 – 25. detsember 1956) oli šveitsi kirjanik, keda peetakse kirjandusliku modernismi tippautoriks.

## Elulugu
Robert Walser sündis Bieli linnas Berni kantonis Šveitsis. Isa oli edutu väikekaupmees, ülitundlik ema suri meelehaigena, pere seitsmest lapsest sooritas üks vend enesetapu, teine suri Bernis Waldau vaimuhaiglas, kus hiljem oli neli aastat ka Robert. 14- aastaselt pidi ta kooli pooleli jätma ja pangaametnikuna tööle hakkama. Püüdis edutult näitlejaks saada, töötas muuhulgas teenri, ametniku, assistendi ja raamatukoguhoidjana. Avastanud endas kirjanikuande, üritas hakkama saada vabakutselise kirjanikuna ja oli selle nimel nõus väga spartalike elutingimustega.
1905–1913 elas Berliinis, kus teda toetas maalikunstnikust vend Karl. 1905. aastal õppis teenrite koolis ja töötas mõned kuud teenrina Ülem-Sileesias krahv Konrad von Hochbergi Dambrau lossis. Berliinis leidis Christian Morgensterni toetusel metseeni, kirjastaja Bruno Cassieri ja kirjutas kolm romaani: "Õeksed-vennaksed Tannerid", "Abiline" ja "Jakob von Gunten".
Berliinist naasnuna elas pikemat aega kodulinnas Bielis, seejärel Bernis. Oli loominguliselt aktiivne, kuid ei saavutanud laialdasemat tunnustust ning materiaalne häda muutis ta inimpelglikuks, ta üritas enesetappu ja hakkas kuulma hääli, mistõttu paigutati neljaks aastaks Waldau ja hiljem kahekümne kolmeks aastaks Herisau vaimuhaiglasse, kus ta lõpetas ka kirjutamise. Väidetavalt lubati tal sealt lahkuda, kuid ta eelistas jääda. Käis ümbruskonnal pikkadel jalutuskäikudel, saatjaks eestkostja Carl Seelig, kes pani kirja neil rännakuil toimunud vestluste sisu.

## Looming
Esimene raamat, "Fritz Kocheri kirjutised" ilmus 1904. aastal "Inseli" kirjastuses, ent ei leidnud ostjaid .
Berliinis elades kirjutas kolm romaani:
* "Õeksed-vennaksed Tannerid" (1906)
* "Abiline" (1907)
* "Jakob von Gunten" (1909)

Lisaks on teada, et vähemalt ühe romaani hävitas ta ise ja kaks on kaotsi läinud. Enne kirjutamise lõpetamist arendas välja niinimetatud pliiatsimeetodi, kirjutades üliväikeste millimeetriste tähtedega. Seda kirja peeti kaua loetamatuks, kuni avastati võti ja 20 aastaga dešifreeriti üle 500 lehekülje teksti, sealhulgas romaan "Röövel", mis ilmus 1972.

## Teosed eesti keeles
* "Abiline" (saksa keeles 1908, eesti keeles  1984, tõlkija Rita Tasa)
* "Jakob von Gunten. Jalutuskäik. Kleist Thunis" (eesti keeles 2008, tõlkija Mati Sirkel)
* "Õed-vennad Tannerid" (eesti keeles 2018, tõlkinud Liisi Rünkla)

## Viited

## Välislingid
* Kirjanduse tipp. Postimees, 24. mai 2008
* 39. Robert Walser “Jakob von Gunten” Sehkendaja blogi, 7. november 2008
Lugano järv

**Lugano järv** (itaalia keeles *Lago di Lugano*; ladina keeles *Ceresius lacus*) on jääjärv Šveitsis Ticino kantonis ja Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas.

Järv on nimetatud tema kaldal Šveitsis asuva umbes 63 000 elanikuga Lugano linna järgi.

271 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 48,7 km² (sellest umbes 18 km² asub Itaalias), valgala suurus 565,6 km², suurim sügavus 288 meetrit. Järve maht on 6,5 km³ ja vesi vahetub järves 8,2 aasta jooksul.

Järvest toimub väljavool 13 km pikkuse Tresa jõe kaudu Maggiore järve ja sealt Ticino jõe kaudu Po jõkke, mis suubub Aadria merre.

Järv on moodustunud kunagisse jõeorgu ja seetõttu on ta ebatavaliselt kitsas. Järve laius on keskmiselt 1 km. Kõige laiem on ta Lugano linna juures: 3 km.

Lugano järvest 63% kuulub Šveitsile ja ülejäänud 37% Itaaliale. Itaaliale kuulub järve kirdeots ja edelakallas. Lisaks asub idakaldal vähem kui 3 km² suurune Itaalia eksklaav Campione d'Italia.

Itaalia Varese ja Como provintsides asuv Lugano järv on koos Maggiore, Varese, Comabbio, Ganna, Ghirla ja Monate järvega tuntud ka kui Varese provintsi Seitse järve.

Lugano järv on hästi laevatatav ja sellel on palju laevu. Järve ääres on mõned kogukonnad, kuhu maad mööda ei pääsegi, ainult paadiga. Enamikku laevu kasutatakse siiski lõbusõiduks ja turistide teenindamiseks.

## Ajalugu

Lugano järv kuulus 9. sajandil Sperio krahvkonda, 1000. aasta paiku Como piiskopile. 1218–27 toimus Como ja Milano vahel sõda selle üle, kumb saab kontrollida järve kallastel kulgevaid kaubateesid. Milano valdas 15. sajandil kogu järve, kuid kaotas kontrolli suurema osa üle sellest 16. sajandil, kui Šveitsi kantonid hakkasid moodustama oma foogtkondi. 1752 määrati Varese lepinguga Šveitsi ja Itaalia vaheline piir ning sellest ajast on see püsinud sisuliselt muutumatuna.

Järve jagab põhja- ja lõunaosaks Melide teetamm, mille keskel on läbipääs laevadele. Teetamm rajati 1841–47 ja avati liikluseks 1848. 1872 avati teetammil raudteeliiklus ja 1980 maanteeliiklus. Teetamm ühendab Melidet ja Bissonet (mõlemad Šveitsis).
Koeru Kultuurimaja

**Koeru Kultuurimaja** on Järva vallas asuv rahvamaja.

Kultuurimaja aadress on Paide tee 3, Koeru 73001 Järvamaa.

Kultuurimaja avati 28. detsembril 1957. 1997. aastal avati maja juurdeehitis, vanemas osas asub praegu vallamuuseum. 

## Viited
Ghirla järv

**Ghirla järv** ( itaalia keeles *Lago di Ghirla*) on liustikujärv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis.

Ghirla järv on koos Maggiore, Varese, Comabbio, Ganna, Lugano ja Monate järvega tuntud ka kui Varese provintsi Seitse järve.

415 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 0,28 km², suurim sügavus 14 meetrit. 


Lago di Ghirla in inverno.jpg|
Lago di ghirla.jpg|


## Välislingid
*www.ilvaresotto.it
Monate järv

**Monate järv** ( itaalia keeles *Lago di Monate*) on järv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis.

Monate järv on koos Maggiore, Varese, Comabbio, Ganna, Lugano ja Ghirla järvega tuntud ka kui Varese provintsi *Seitse järve*.

266 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 2,5 km², suurim sügavus 41 meetrit. 

Järve kallastel asuvad Cadrezzate, Comabbio, Osmate ja Travedona-Monate.
Tom (eesnimi)

**Tom** on mehenimi.

## Nime kandjaid
*Tom Araya
*Tom Cleverley
*Tom Cruise
*Tom DeLonge
*Tom Hanks
*Tom Hardy
*Tom Hilde
*Tom Hooper
*Tom Jones
*Tom Kaulitz
*Tom Kenny
*Tom McGrath
*Tom Parker Bowles
*Kolonel Tom Parker
*Tom Sandberg
*Tom Sizemore
*Tom Starke
*Tom Stoppard
*Tom Thabane
*Tom Valsberg
*Tom Waits
*Tom Walkinshaw
*Tom Welling

### Väljamõeldud tegelased
*Tom Riddle
*Tom Marvolo Riddle (Voldemort)

## Vaata ka
*Tom-tom
*TOM
*Tomski Tom
*Tõm
Antonin Artaud

**Antonin Artaud** (sünninimi **Antoine Marie Joseph Paul Artaud**; 4. september 1896 Marseille – 4. märts 1948 Ivry-sur-Seine (Val-de-Marne)) oli prantsuse teatriteoreetik, näitleja, kirjanik ja luuletaja.

Artaud on tuntud kui üks 20. sajandi teatrimõtte radikaalsemaid uuendajaid. Tema looming püüdis avardada ja ümber mõtestada kirjanduse, teatri ja kino väljendusvahendeid, asetades rõhu allasurutud instinktide ja alateadvuse väljendamisele laval. 

Tema kuulsaim teos on "Teater ja tema teisik" ("Le Théâtre et son double", 1938), milles ta tutvustab mõistet "julmuse teater" (théâtre de la cruauté). Selle all pidas ta silmas teatrit, mis mõjub vahetult vaataja meeltele ja emotsioonidele, mitte üksnes intellektile.

Lisaks teoreetilistele kirjutistele avaldas Artaud ka luulet, esseid, kirju ja näidendeid. Ta osales sürrealistlikus liikumises ning mängis mitmes filmis, sealhulgas Carl Theodor Dreyeri filmis "Jeanne d'Arci kannatused" (1928), kus ta mängis ühte kõrvalosa.

Artaudi hiliselu varjutasid vaimsed ja füüsilised haigused, mis viisid ta mitmetesse psühhiaatriaasutustesse. Tema ideed ja looming on mõjutanud paljusid hilisemaid lavastajaid, performance’i-kunstnikke ja teatriteoreetikuid.

## Teosed eesti keeles
* "Esseid ja kirju (teatrialased tööd)". Prantsuse keelest tõlkinud Ott Ojamaa. Perioodika, Tallinn 1975, 112 lk

## Viited
Thor (täpsustus)

**[[Thor]]** oli skandinaavia ja varases germaani mütoloogias äikesejumal. Tema järgi on nime saanud:
***[[Thor (mortiir)|Thor]]** – Teises maailmasõjas kasutatud mortiir;
***[[Thor (koomiksitegelane)|Thor]]** – koomiksitegelane;
*"**[[Thor (film)|Thor]]**" – USA-s 2011 valminud film, mille peategelaseks on see koomiksitegelane.
***[[viikingilaev Thor]]**, viikingilaeva vähendatud koopia 

***[[Thor (partikkel)|Thor]]** on partikkel, mis esineb näiteks nimes Anton thor Helle.
*Thor on maailma esimene elektriline pesumasin.

## Viited
André Malraux

**André Malraux** [andr'e malr'o] (kodanikunimega **Georges André Malraux**; 3. november 1901 Pariis – 23. november 1976 Créteil (Val-de-Marne)) oli prantsuse kirjanik, poliitikategelane ja intellektuaal. Malraux sai laiemalt tuntuks 1933. aastal, mil tema romaan "Inimolu" ("La Condition Humaine") pälvis Goncourti auhinna. Charles de Gaulle'i valitsuse ajal oli ta Prantsusmaa esimene kultuuriminister (aastatel 1958–1969).

## Tunnustus
*1945 – Vabastusorden

## Teosed eesti keeles
* "Tšeni mõrv" (romaani "La Condition humaine" algus), tõlkinud J. S. (= Johannes Semper) – Looming 1934, nr 5, lk 587–591; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis

## Kirjandus
* Johannes Semper, "André Malraux" – Looming 1934, nr 5, lk 582–586; 2. trükk J. Semperi raamatus "Prantsuse vaim", Tartu 1934; 3. trükk Semperi Teoste VIII köites "Mõtterännakuid II", Tallinn 1971, lk 128–134

## Välislingid
* Mati Unt, "Lugusid kultuuriministritest" – Sirp 19. märts 1999, lk 2; ilmunud ka Mati Undi kogumikus "Sirise, sirise, sirbike", Sirp, Tallinn 2003, lk 98–100
Vico järv

**Vico järv** (itaalia keeles *Lago di Vico*; ladinakeelne nimi *Ciminius lacus*) on vulkaanilise tekkega kaldeera Kesk-Itaalias Lazio maakonnas Viterbo provintsis.

Järve ümbritsevad Cimini mäed – Fogliano mägi (965 m) ja Venere mägi (851 m). 

507 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 12,93 km², valgala suurus 40,95 km², suurim sügavus 48,5 meetrit. 

Vico kallastel asuvad Caprarola ja Ronciglione.

Järv koos põhjakaldal asuvate märgalade ja metsadega on looduskaitse all alates 1982. aastast.


Pilt:Palude Lago di Vico.jpg|
Pilt:Lago di Vico e monte Venere.jpg|
Pilt:Lagodivico2.jpg|
Pilt:Panorama lago di Vico.jpg|


## Kirjandus
*Touring Club Italiano, *Lazio*, Touring Editore s.r.l., Milano, 2007 ISBN 88-365-2917-8 

## Välislingid

* Database LIMNO
AS Atria Eesti

**AS Atria Eesti** on 1994. aastal loodud lihatöötlemisettevõte.

## Ajalugu
Ettevõtte ajalugu on alguse saanud 1931. aastal *Valga Lihatööstuse* ja tapamaja rajamisest (teistel andmetel asutati esimene Valga tapamaja 1910).

Aastal 2005 läks *AS Valga Lihatööstus* ning aastal 2008 läksid AS Wõro Kommerts ja AS Vastse-Kuuste Lihatööstus *aktsiaseltsi Atria* omandusse. Aastal 2009 ühinesid AS Wõro Kommerts, AS Vastse-Kuuste Lihatööstus ja AS Valga Lihatööstus ühiseks juriidiliseks isikuks, mille nimeks sai **AS Atria Eesti**.

AS Atria Eesti on Eesti suuruselt teine lihatööstus.

AS Atria Eesti kuulub rahvusvahelisse Atria kontserni, mis on Helsingi väärtpaberibörsil noteeritud kui Atria Oy. Atria kontserni ajalugu algas 1903. aastal, kui Soomes Kuopios asutati Kuopio Kariloomade Müügi Ühistu.

AS Atria Eesti kaubamärgid on Maks & Moorits, Wõro ja (oli) Vastse-Kuuste.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõte koduleht (vaadatud 03.03.2013)
*Atria kontserni koduleht (inglise)
Tallinna Raamatutrükikoda

OÜ **Tallinna Raamatutrükikoda** (ka: **Raamatutrükikoda**) on 1985. aastast Tallinnas tegutsev trükikoda; ühtlasi Eesti esimene spetsiaalselt raamatute trükkimiseks ja köitmiseks ehitatud trükikoda.

Ettevõte loodi 1985. aastal Eesti Trükitööstuse koosseisu kuuluvana. Aastatel 1991–1993 tegutses rendiettevõttena. 1993. aastast tegutseb trükikoda osaühinguna.

2013. aasta seisuga töötab ettevõttes 150 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Osaühingu koduleht (vaadatud 03.03.2013)
Eesti Kirjanik

**Kirjandusfestival Eesti Kirjanik** (ka **Aasta Kirjanik**) on alates 2010. aastast augustis Alatskivil Liivi Muuseumis toimuv kirjandusfestival.

Kuni 2014. aastani oli üritus eeskätt aasta kirjaniku valimise konkurss, mida korraldasid ja viisid läbi teadlaskollektiiv Sensatsiooniline Tartu Kevadbänd ja Juhan Liivi Klubi.

Aastast 2015 on tegemist kahepäevase eesti nüüdisproosale keskenduva festivaliga, mille raames antakse muu hulgas välja kirjandusauhinda Eesti Kirjanik. Festivalil esineb kümmekond tuntud autorit, kes kohtuvad kirjandushuvilistega. Festival on toimunud Liivi Muuseumi, Juhan Liivi Klubi ja Raadio Ööülikooli koostöös.

Festivalidel on igal aastal erinev alateema.

2015. aastal toimus festivalil Raadio Ööülikooli avalik salvestus "Koht kui aeg". Jan Kaus rääkis sisemisest ja välimisest ruumist ning kirjeldas oma nägemust, kuidas inimeste mälestused ning unistused annavad ruumile tähenduse. Kohatunnetust oma uudisteostes avasid teisedki festivalil osalejad: Mika Keränen, Indrek Koff, Vahur Afanasjev, Kaur Riismaa, Jüri Kolk, Jaan Malin, Andrei Hvostov ja Mudlum. Tuuli Roosma ning Arbo Tammiksaar pajatasid elust Siberis vissarionlaste kogukonnas. Vestlusi kirjanikega juhtisid Mari Niitra ja Kristjan Piirimäe.

2016. aastal kandis festival alapealkirja "Oma-müüt". Vaatluse all olid nüüdisaegses eesti kirjanduses avalduvad rahvust ja ühiskonda puudutavad müüdid, samuti ka tegelaste ning autorite eneste kuvandid.

2017. aastal oli festivali alateema "Kestmine".

2018. aastal oli kirjandusfestivali fookuses lugeja, seetõttu autasustati ka teraseid lugejaid.

2019. aasta festivali alateema oli võimalikud ja võimatud tulevikud. Aasta kirjaniku auhinna võitnud Andrei Hvostov sai auhinnaks tühjade lehtedega raamatu ja Mihkel Kunnuse korralduse kirjutada "Tõe ja õiguse" VI osa.

2020. aasta festivali alateema oli „Hea elu“. Eesti aasta kirjaniku auhind pälvis Susan Luitsalu. Žürii liikmete Mari Niitra ja Mihkel Kunnuse sõnul on Luitsalu teose "Ka naabrid nutavad" puhul tegu ajakajalise sissevaatega tänapäeva Eesti keskklassi argipäeva ja väärtushinnangutesse: „Raamat näitab elegantselt fassaadide taha – ja see vaatepilt ei pruugi olla meeldiv. Luitsalu paljastab halastamatult tõusiklust ja naabrist parem olla tahtmist, aga ka perevägivalda ja küberkiusamist.“ Auhinnaks sai Luitsalu kvaliteetse ratsapiitsa.

2021. aasta festivali alateema oli "Kirjanduse silmad".

## Eesti Kirjaniku auhinna laureaadid

*2010 – Vahur Afanasjev, "Kastraat Ontariost"
*2011 – auhinda ei antud
*2012 – Meelis Friedenthal, "Mesilased"
*2013 – Urmas Vadi, "Tagasi Eestisse"
*2014 – Elo-Maria Roots, "Vaimude jaam"
*2015 – Jan Kaus, "Ma olen elus"
*2016 – Kai Aareleid, "Linnade põletamine"
*2017 – Mihkel Mutt, "Eesti ümberlõikaja" ja "Mõtted"
*2018 – Eva Koff, "Sinine mägi"
*2019 – Andrei Hvostov, "Kirjad Maarale"
*2020 – Susan Luitsalu, "Ka naabrid nutavad"
*2021 – Eva Koff, "Kirgas uni"
*2022 – Kiwa, "Kummiliimiallikad"
*2023 – Lilli Luuk "Minu venna keha"
*2024 – Urmas Vadi “Kuu teine pool”
*2025 – Kairi Look “Tantsi tolm põrandast”

## Viited
Karu (täpsustus)

**Karu** võib tähendada järgmist.
***[[Pruunkaru]]** on suurim Eesti kiskjaline.
***[[Karu (perekond)|Karu]]** on karulaste sugukonda kuuluv perekond.

***[[Karu küla]]** asub Valgamaal Tõrva vallas.
***[[Karu tänav]]** on mitmes Eesti asulas.
***[[Karu (perekonnanimi)|Karu]]** on eesti perekonnanimi.
*"**[[Karu (Tallinna skulptuur)|Karu]]**" on Tallinnas Hirvepargis asuv skulptuur.
*"**[[Karu (Tartu skulptuur)|Karu]]**" on Tartus Vaksali pargis asuv skulptuur.
***[[Karu (laev)|Karu]]** nime kannab ka Eesti lipu all tegutsenud jäämurdja.

***[[Karu (Abuja)|Karu]]** on Nigeeria linna Abuja eeslinn.

## Vaata ka
*Käru
*Käru (täpsustus)
*Albrecht Karu oli 12. sajandil elanud saksa aadlik.
*Suur Karu ja Väike Karu on tähtkujud.
*Karu karstiala
Puhkpilliorkester

**Puhkpilliorkester** (vananenud kirjanduses *pasunakoor*) on orkester, mis koosneb vask-, puu- ja löökpillidest.

Puhkpilliorkestrisse kuuluvad flöödid, klarnetid, kornetid, trompetid, flüügelhornid ja bassid. Suurde kontsertorkestrisse kuuluvad veel oboed, fagotid, saksofonid, bassklarnet, metsasarved, tromboonid ja timpanid.
Nartsõzivka

**Nartsõzivka** (ukraina keeles Нарцизівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 285. Pindala on 0,999 km².


Нарцизівка1.jpg|
Нарцизівка2.jpg|
Нарцизівка3.jpg|
Ülesoo

**Ülesoo** (venekeelsetes dokumentides ja kaartidel *Юлесоо*) oli soosaar praeguse Rakke aleviku lääneosas.

19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul paiknesid Ülesool:
*Ülesoo kõrts
*Sopi talu – Ferdinand Mühlhauseni elukoht
*Meierei talu
*Arsti (Dr. Hoffmanni) elumaja
*Pangahoone (Nõukogude ajal oli samas majas apteek ja Rakke külanõukogu täitevkomitee)
*Rahvamaja

Tänapäeval paiknevad:
*Rakke Gümnaasium
*Rakke Lasteaed Leevike
*Rakke Koduloomuuseum (vanas koolimajas, hilisemas kooli internaadi majas)
*Kauplus Grossi toidukaubad

Ülesoo kuulus koos praeguse Väike-Maarja valla läänepoolsete küladega (Liigvalla mõisa maadega Vägevast Lammaskülani) Koeru kihelkonda, aga hiljem nihutati aleviku ja Simuna kihelkonna piiri lääne suunas.

## Tänapäev
Tänapäeval kuulub Rakke alevik koos paljude Koeru kihelkonna ja Simuna kihelkonna küladega Väike-Maarja valda.

Ülesood tähistab Rakke aleviku lääneservas Ülesoo tänav.

## Vaata ka
*Liigvalla vald
*Rakke vald
*Väike-Maarja vald
*Koeru kihelkond
*Simuna kihelkond

## Viited
Faasijuht

**Faasijuht** on elektriahela juht, mis pingestatakse faasipingega. Kolmefaasilise ahela faasijuhtide tähised elektriskeemidel ja seadmetel on L1, L2 ja L3, ühefaasilises ahelas võib kasutada kas üht nendest tähistest või tähist L (inglise keele sõnast *live*, siin tähenduses 'pingestatud').

Faasijuhi ja neutraaljuhi vaheline nimipinge on madalpingelises vahelduvvooluvõrgus 230 V ja kahe faasijuhi vaheline nimipinge 400 V (Euroopa riikides).

## Vaata ka
*Neutraaljuht
*Kaitsejuht
*Juhistikusüsteem

## Välislingid
* Elektriohutus ja elektripaigaldised. Terminoloogia
Tallinna Farmaatsiatehas

AS **Tallinna Farmaatsiatehas** on Tallinnas tegutsev ravimitootmisettevõte; ühtlasi Eesti ja kogu Balti piirkonna vanim ravimitootmisettevõte. Aastast 1998 tegutseb ettevõtte PJSC Grindeks tütarettevõttena.
## Ajalugu
Ettevõtte (tehase) otsene eelkäija oli aastal 1914 asutatud *Eestimaa Farmatseutiline Kaubandusselts "Ephag"* (saksa Estländische Pharmazeutische Handelsgesellschaft). Aastast 1937 asub ettevõte Tondi tänaval, kus asub ka 1937. aastal valminud tehasehoone Tondi tänav 33/35, mille arhitekt oli arhitekt Robert Natus. Eestimaa Rohu- ja Apteegikaubanduse Ühingu "AS Ephag" juhatuse esimees oli aastatel 1939–1940 Karl Jürison.

Pärast teist maailmasõda on ettevõte kandnud eri nimesid: algul *Tallinna Farmatseutiline Tehas*, aastast 1961 *Tallinna Keemia- ja Farmaatsiatehas*. Aastast 1992 kannab nime **AS Tallinna Farmaatsiatehas**. Aastast 1998 tegutseb ettevõtte PJSC Grindeks tütarettevõttena. 

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
*Farmaatsiaettevõtte Ephag väljapanek 10. Eesti näitus-messil, Eesti Muuseumide Veebivärav
Neutraaljuht

**Neutraaljuht** on vahelduvvooluvõrgu kesk- või muu neutraalpunktiga ühendatud elektrijuht.  

Neutraaljuhi tähis elektriskeemidel ja seadmetel on N (inglise k sõnast *neutral* 'neutraalne') ning tunnusvärv sinine. 

Ühefaasilises juhistikus osaleb neutraaljuht elektrienergia edastamises võrdselt faasijuhiga. Kolmefaasilise võrgu neutraaljuhti läbib faaside ebaühtlasest koormusest tingitud vool; neutraaljuhis puudub vool üksnes juhul, kui vool kõigis kolmes faasijuhis on võrdne.
## Vaata ka
*Faasijuht
*Kaitsejuht
*Juhistikusüsteem
## Välislingid
* Elektriohutus ja elektripaigaldised. Terminoloogia
Kaitsejuht

**Kaitsejuht** on pinge-aldiste osade maandamiseks kasutatav elektrijuht. Kaitsejuhi tähis on PE (inglise k sõnadest *protection earth* kaitsemaandus) ja tunnusvärv kollane-roheline. Kaitsejuht ühendab maandusseadmega elektriseadme need voolujuhtivad osad (näiteks elektritarviti kere metallosad), mis normaalselt pole pingestatud ja millega seadme käsitseja võib kokku puutuda. Kui elektritarviti metallkere satub rikke tõttu võrgupinge alla, sulgub kaitsejuhi kaudu lühisvooluring ja kaitseseade lülitab tarviti välja.

Elamute elektrijuhistikes ei tohi kaitsejuhti neutraaljuhiga ühitada, s.t tuleb kasutada TN-S-juhistikku.

## Vaata ka
*Juhistikusüsteem
*Maandamine
*Faasijuht
*Neutraaljuht

## Välislingid
* Elektriohutus ja elektripaigaldised. Terminoloogia
Avigliana järved

**Avigliana järved** (itaalia keeles *Laghi di Avigliana*) on kaks väikest liustikujärve Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis Aviglianas. Maakitsusega eraldatud järvi kutsutakse suuruse järgi vastavalt *Suureks järveks* ja *Väikseks järveks*.

## Suur järv
Suur järv (itaalia keeles *Lago Grande*, varem ka *Madonna järv* (*Lago della Madonna*)) on kahest järvest põhjapoolsem. 352 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 91,4 hektarit ja suurim sügavus 26 meetrit. Järve kaldal asub Järvede Jumalaema pühakoda (itaalia keeles *Santuario della Madonna dei Laghi*).

## Väike järv
Väike järv (*Lago Piccolo*, ka *Trana järv* (*Lago di Trana*), varem ka *San Bartolomeo järv* (*Lago di San Bartolomeo*)) on kahest järvest lõunapoolsem. 356 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 61,09 hektarit, suurim sügavus 12 meetrit.

## Looduspark
Järvi ümbritsevatele märgaladele rajati 1980. aastal Avigliana järvede looduspark. Looduspargi asukate seas on haigrud, sinikael-pardid, laugud (*Fulica atra*), pütid ja taidad.
Barbellino järv

**Barbellino järv** (itaalia keeles *Lago del Barbellino Naturale*, 'Barbellino looduslik järv') on järv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis. 

2128 meetri kõrgusel merepinnast paiknev veekogu asub samanimelisest veehoidlast umbes 1 km kirdes.

## Välislingid
* Ekskursioonid järvele (itaalia keeles)
Hot Marijke

**Hot Marijke** (sündinud 17. juulil 1986 Kapellenis) on Belgia (flaami) prostituut, kaameratüdruk (*camgirl*) ja kolumnist.

## Välislingid
* Koduleht
Juudipenn

**Juudipenn** (*Judenpfennig*) oli 19. sajandi algul Saksa riikides levinud vasest "münt".

Juudipennide produtseerimise ja leviku põhjus oli sularahapuudus. Nad olid fiktiivsete nimiväärtuste ("atribuo", "halbac", "olstein", "ropell", "theler", "wiener"), vappide ja aastaarvudega. Juudipennide valmistajad pole täpselt teada, neid levitasid juudi rahavahetajad, millest ka nimi.

## Välislingid
*Numispedia: Judenpfennig