open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paažikorpus

**Paažikorpus**, samuti *Paažide korpus*, ametlikult **Tema Keiserliku Majesteedi Paažikorpus** (vene keeles *Пажеский корпус*, ametlikult *Пажеский Его Императорского Величества корпус*) oli Venemaa keisririigis aastatel 1759–1917 tegutsenud kinnine sõjaväeline keskõppeasutus.

## Ajalugu
Paažikorpuse asutas  1759. aastal Peterburis keisrinna Jelizaveta Petrovna paažide ja kammerpaažide väljaõppeks. 1802. aastal reorganiseeriti see õppeasutuseks, mis sarnanes teiste kadetikorpustega. Korpusel oli võrreldes ülejäänud Venemaa sõjakoolidega eripära: ohvitsere valmistati ette erinevatele väeliikidele; teised õppeasutused olid väeliigi põhised (jalavägi, ratsavägi, insenerid jne). Õppeasutus oli elitaarne: sinna võeti pärusaadlikke ja neid, kelle isa oli olnud vähemalt kindralleitnandi (*resp*. viitseadmirali) või vanaisa täiskindrali aukraadis. Kooli lõpetades said kadetid alamporutšiku (ratsaväes korneti) aukraadi ja neil oli privileeg teenida oma valitud polgus. 1810−1917 toimus õppetegevus Vorontsovi palees. Kool suleti Ajutise Valitsuse sõjaministri Aleksandr Kerenski otsusega juulis 1917. Aastatel 1759−1917 õppis koolis 4505 ohvitseri.

### Paažikorpuse direktorid

## Viited
Riigipiir

**Riigipiir** on joon (piir), mis märgib riigi territooriumi ja veeala. Riigipiiriga määratakse kindlaks riikide seaduste kehtivusala.

Maismaal kulgev riigipiir võib olla orograafiline (kulgeb piki looduslikke tähiseid) või geomeetriline (ühendab kindlaid maapinnapunkte). Merel kulgev riigipiir võib olla määratud kaugusega rannikust.

Kahe riigi piir (sisuliselt maa- ja veepiir) on tavaliselt määratud vastavate riikide kokkuleppel. Harvem juhtub, et üks riikidest kehtestab riigipiiri ühepoolselt, naabriga kooskõlastamata. Suur osa sõdadest saab alguse põhjusel, et naaberriigid ei ole ühel meelel selles, kust peaks kulgema nendevaheline piir. Konfliktide vältimiseks lepib tänapäeval riigipiiri kokku tavaliselt kahepoolne, harvem erapooletu rahvusvaheline komisjon. Kahe riigi vahele võidakse moodustada neutraalne tsoon, mis ei kuulu kummagi riigi kontrolli alla.

Maa- ja veepiiri kohal on riigi õhupiir.

Riigipiiri ületamiseks on tavaliselt ette nähtud piiripunktid. Piiripunktides võidakse kontrollida piiriületaja dokumente, näiteks viisat, ja pagasit.

Riigipiirilähedastel aladel võib olla moodustatud piiritsoon. Piiritsoonis kehtivad inimeste liikumisele piirangud, näiteks võib piiritsooni pääsemiseks olla vaja vastavat luba.

2005. aasta detsembris oli maailmas umbes 250 472 km maismaariigipiire. Kõige pikem maismaapiir oli Hiinal: 22 117 km. Kõige pikem kahe riigi vaheline riigipiir on USA ja Kanada vahel: 8893 km.

## Vaata ka
*Demarkatsioon
*Piirilinn

## Viited
Aordikaar

**Aordikaareks** (ladina *arcus aortae*) nimetatakse paljudel loomadel kehas asuvat arterit, mis on aordi osa.

Aordikaare areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Roomajatel

Roomajate  lootel veelesinev kõhuaort jaguneb kolmeks: kaheks aordikaareks ning kopsuarteriks. Paremast aordikaarest lähtuvad lisaks keha varustavatele soontele ka kaks paari uneartereid, mis suunduvad pähe, ning eesjäsemeid varustavad rangluuarterid, vasakust aordikaarest aga ainult keha varustavad arterid (sealhulgas suur sisusearter). Mõlema aordikaare peasooned ühinevad tagapool seljaaordiks. 

### Maolised

Tänapäevastel madudel on tuvastatud kaks aordikaart: vasak ja parem.

Harilikul rästikul väljub parem aordikaar südame vatsakese vasemalt poolt, kulgeb vasaku aordikaare eest, liigub taha söögitoru ja hingetoruni ning ühineb aordiga (*[[aortae dorsales]]*). Vahepeal saab sellest alguse vasak ühisunearter. Vasak aordikaar väljub südame vatsakese paremalt poolt ja ei anna suuri harusid.

Vasaku ja parema aordikaare seintes paiknevad närvikiud. Arterid paiknevad lümfikudedega ümbritsetult.

## Imetajatel

Ainupilulistel on üksainus vasakpoolne aordikaar. 

### Koduloomadel

Koduloomadel algab aordikaar südamepaunasiseselt. Aordikaar kulgeb südamest V...VII rinnalüli kõrguseni ja seondub kopsutüvega arterioossideme (lig.arteriosum*) varal.

Aordikaare jagunemine on loomaliigiti ja indiviiditi erinev.  

===Inimestel===

[[Inimene|Inimestel]] on aordikaar [[ülenev aort|üleneva]] ja [[alanev aort|alaneva aordi]] vaheline osa. Aordikaarest väljuvad [[arter]]id varustavad [[veri|verega]] [[kael]]a, [[pea]]d, [[ülajäse]]meid ja [[keha]] ülemist osa.

Aordikaar liigitatakse [[suur vereringe|suure vereringe]] arterite hulka.

===Arterid===

Aordikaarelt algavad arterid on:
*[[õlavarre-peatüvi]] (*truncus brachiocephalicus*)
*[[vasak ühisunearter]] (*a.carotis communis sinistra*)
*[[vasak rangluualune arter]] (*a.subclavia sinistra*).

==Patoanatoomia==

Aordikaarel on tuvastatud [[ateroskleroos]]i.

==Viited==


== Välislingid ==
*[http://www.unifr.ch/ifaa/Public/EntryPage/TA98%20Tree/Entity%20TA98%20EN/12.2.02.001%20Entity%20TA98%20EN.htm Sissekanne Terminologia Anatomica-s] A12.2.04.001: Arcus aortae. Aordikaar
*[http://www.wava-amav.org/Downloads/nav_2012.pdf Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s] Arcus aortae. Aordikaar, lk 75, 5. väljaanne, 2012
*[http://www.innerbody.com/image_cardov/card31-new.html Arch of the Aorta], veebiversioon (vaadatud 25.05.2014)<small> (*inglise keeles*)</small> 
*Jeremy Jones,  Frank Gaillard et al.,[http://radiopaedia.org/articles/aortic_arch Arch of the Aorta], veebiversioon (vaadatud 25.05.2014)<small> (*inglise keeles*)</small>
*[http://www.faculty.biol.ttu.edu/strauss/vertstructure/handouts/13_circulationhandout.pdf Vertebrate Structure and Development], veebiversioon (vaadatud 25.05.2014)<small> (*inglise keeles'')
Berliini langemine

**"Berliini langemine"** on Mosfilmis 1949. aastal valminud kaheosaline mängufilm.

## Süžee
Filmis kujutatakse stalinistlikust vaatepunktist Teise maailmasõja sündmusi. Tegevusliine on kaks: ühes kujutatakse Stalinit sõjategevust juhtimas, teises jälgitakse lihtsa sõjamehe Aleksei Ivanovi lahinguteed.

## Osatäitajad
*Mihhail Gelovani – Stalin
*Aleksei Gribov – Vorošilov
*Nikolai Rõžov – Kaganovitš
*Aleksandr Hanov – Beria
*Gavriil Belov – Kalinin
*Maksim Štrauhh – Molotov
*Ruben Simonov – Mikojan
*Fjodor Blaževitš – Žukov
*Andrei Abrikossov – kindral Aleksei Antonov
*Konstantin Batraševitš – marssal Vassili Sokolovski
*Sergei Blinnikov – marssal Ivan Konev
*Boriss Livanov – marssal Konstantin Rokossovski
*Vladimir Ljubimov – marssal Aleksandr Vassilevski
*Boriss Tenin – kindral Vassili Tšuikov
*Mihhail Sidorkin – Sergei Štemenko
*Oleg Frelihh – Franklin Delano Roosevelt
*Viktor Stanitsõn – Winston Churchill
*Vladimir Saveljev – Adolf Hitler 
*Maria Novakova – Eva Braun
*Jan Werich – Hermann Göring
*Nikolai Petrunkin – Joseph Goebbels
*Boriss Andrejev – Aleksei Ivanov
*Nikolai Bogoljubov – Hmelnitski
*Sofia Giatsintova – Antonina Ivanovna, Ivanovi ema
*Dmitri Dubov – Jegorov
*Marina Kovaljova – Nataša Rumjantseva
Sõjaväelane

**Sõjaväelane** on sõjaväes (tegevväes) teeniv sõjaväelise auastmega isik. 

## Üldist
Sõjaväelasel on sõjaväeline auaste. Auastmete arv ja nimetused on riigiti erinevad. 

Sõjaväelasi liigitatakse üldjuhul sõltumata riigilistest iseärasustest vastavalt auastmele järgmiselt: 
*sõdurid,  
*allohvitserid,
*ohvitserid,
*kindralid (kõrgemad ohvitserid).

Sõjaväelased kannavad teenistuskohuste täitmisel üldjuhul (ei pruugi kanda näiteks luure- ja julgeoleku valdkonnas teenijad) sõjaväe vormiriietust koos ettenähtud eraldusmärkidega. 

Üldjuhul on demokraatlikes riikides sõjaväelastel ametialase sõltumatuse tagamise huvides teatud piirangud ühiskondlikus elus (näiteks poliitikas) ja majandustegevuses osalemiseks.

Sõjaväelastel on reeglina sõjaväeline ettevalmistus (väljaõpe). Väljaõpe on väga erinev, sõltudes väeliigist või relvaliigist ning konkreetsest erialast, kuid üldjuhul on kõigil sõjaväelastel vaja läbida kõigepealt sõduri baasväljaõpe. 

Iga sõjaväelane (sõltumata erialast või ametikohast) peab omama häid teadmisi-oskusi järgmistes olulistes põhivaldkondades:
* Sõjaväeline kord (sealhulgas teenistuslikud õigusaktid, käitumine, välimus),
* Ette nähtud teenistusrelva käsitsemine,
* Tegevus koondrivis.

## Terminist Eestis
Eestis nimetatakse sõjaväelasi vastavalt põhilise kaitsestruktuuri kaitseväe nimele kaitseväelasteks.

Eesti seadustes kasutatakse tegevteenistuses oleva isiku kohta terminit **tegevväelane**. 

Tegevväelane ei tohi:
# kuuluda erakonda ega teenistusülesannete täitmise ajal tegeleda poliitiliste vaadete levitamisega;
# kuuluda relvi valdavasse ühingusse ega liitu, välja arvatud Kaitseliitu ning jahimeeste ja spordiseltsi;
# tegutseda ettevõtjana täisühingus ega usaldusühingus (kehtetu – RT I, 06.07.2018, 3 – jõust. 16.07.2018);
# kuuluda äriühingu juht-, kontroll- ega revisjoniorganisse (kehtetu – RT I, 06.07.2018, 3 – jõust. 16.07.2018);
# isiklikult vastutada äriühingu kohustuste eest (kehtetu – RT I, 06.07.2018, 3 – jõust. 16.07.2018).

## Vaata ka
*Ajateenija
*Kaitseväelane 
*Kaitseliitlane
*Reservväelane
*Palgasõdur 
*Palgaarmee

## Viited

## Välislingid
* Teenistus kaitseväes, Kaitseressursside ameti värbamiskeskus
* Riigikaitses osalemisest, Kaitseressursside amet
Vasak ühisunearter

**Vasak ühisunearter** (ladina *arteria carotis communis sinistra*) on paljudel loomadel kehas asuv aordikaare haru, mis varustab verega pead ja kaela.

Vasaku ühisunearteri areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Roomajatel
### Madudel

Harilikul rästikul on tuvastatud vasak ühisunearter (eelistermin). Rathke nimetas arteri *arteria carotis communis* ' eks, kuid O'Donoghue nimetas (1912) arteri vasakuks ühisunearteriks. Rästikul kulgeb vasak ühisunearter tüümuse ülemise sagara juurest söögitoru ja hingetoru vasakult poolt, annab harusid ja kulgeb pea suunas ning haruneb vasakuks sisemiseks ja välimiseks unearteriks (*a.carotis interna et externa*).

Vasaku ühisunearteri seintes paiknevad närvikiud ja närvilõpmed.

## Imetajatel
### Inimestel

Inimestel algab vasak ühisunearter aordikaarelt.

## Viited

## Välislingid
*Common Carotid Artery (CCA), veebiversioon (vaadatud 25.05.2014) (*inglise keeles*)
*Mahindra Kumar Anand, Anand's Human Anatomy for Dental Students, 3. trükk, 2012, lk 350, Jaypee Brothers Medical Publishers, veebiversioon (vaadatud 25.05.2014) (*inglise keeles*)
William Boyd

**William Boyd** (sündinud 7. märtsil 1952 Accras) on Suurbritannia kirjanik ja stsenarist.

1982 sai ta Somerset Maughami auhinna.

2005 nimetati ta Briti impeeriumi ordu komandöriks. 

## Eesti keeles ilmunud teoseid
*"Sinine pärastlõuna", tõlkija Virve Krimm, Varrak 1997, ISBN 9985807995 
*"Üks inimsüda", tõlkija Kaaren Kaer, Varrak 2006, ISBN 9985313232
*"Rahutu", tõlkija Krista Kaer, Varrak 2009, ISBN 9789985318560 
*"Harilikud äikesetormid", tõlkija Kaisa Kaer, Varrak 2012, ISBN 9789985325193
Karjavärav

**Karjavärav** ehk **Saksa värav** oli üks suuremaid väravaid Tartu linnamüüris. 

Karjavärav asus Emajõe ääres turuplatsi alguses, praeguse Raekoja plats 18 hoone ees. Neljakandilise torniga väravat hakati ehitama 14. sajandil. Karjavärava ees asus zwinger, mille lõpus oli arvatavasti tornikestega eesvärav. Karjaväravast pääses linna karjamaadele Ülejõel. 

Värav hävitati 1708. aastal Põhjasõjas, kui Tartu vallutamise järel õhkis Vene armee Peeter I käsul kõik linna kindlustused.

## Viited
Riia värav

**Riia värav** ehk **Andrease värav** oli kesk- ja varauusaegse Tartu linna üks suuremaid väravaid, millest algas Riia maantee. See hävis Põhjasõjas, kui 1708. aastal Vene armee kõik linna kaitserajatised õhkis. Värava asukoht on Barclay platsil tähistatud.

## Viited
Toome värav

**Toome värav** ehk **Toomevärav**  (saksa k. *Dompforte*) oli kesk- ja varauusaegse Tartu linna  Tartu linnamüüri  üks suuremaid väravaid, mis ühendas all-linna piiskopilinnuse ja kindlustustega Toomemäel. Värav hävis Põhjasõjas, kui 1708. aastal Vene armee kõik linna kaitserajatised õhkis.

## Viited
Jakobi värav

**Jakobi värav** ehk **Nunnavärav** (ka Verine värav, saksa keeles *Jakobstor*) oli kesk- ja varauusaegse Tartu linnamüüri üks suuremaid väravaid, mis asus praegusel Jakobi tänaval Jakobimäe all, umbes 25 m Laia ja Jakobi tänava ristmikust loode pool. Värav hävis Põhjasõjas, kui 1708. aastal Moskva tsaaririigi armee kõik linna kaitserajatised õhkis.

Väravast Jakobimäe pool paiknes 17. sajandil ajalooline Jakobi eeslinn, väravast kagu pool seespool linnamüüri paiknes oletatavasti juba 13. sajandi teisest poolest Püha Jakobi kirik, mis kuulus hiljem sealsamas asuvale tsistertslaste Tartu Püha Katariina nunnakloostrile, Katariina kiriku nime all. Poola ajal kasutati kirikut Tartu jesuiitide gümnaasiumi kooliruumidena.

Jakobi väravas oli allikas ja Jakobi kaev, allikas suubus Piiskopitiiki, mis oli kuni 18. sajandini täiendav kaitserajatis lisaks linnamüürile, väravatorniga oli ühendatud linnamüürist väljapoole ulatuva ehitisena vangla. Väravast põhja pool praeguse Tähtvere tänava nõlval paiknes surnuaed.

Värava oletataval kohal Jakobi tänava Toomemäe-poolses servas paikneb mälestuskivi, selle vastas üle tänava on (Jakobi tänav 17) Toome pood. Säilinud vanimal linnaplaanil 1636. aastast on märgitud Laia tänava nime selgituseks, et seal olevat paiknenud linna vanim turg. Oletatakse, et turu asukoht võis olla praeguse Laia ja Jakobi tänava nurgal Jakobi värava taga.

## Viited
Mungavärav

**Mungavärav** oli väike nelinurkse põhiplaaniga värav kesk- ja varauusaegse Tartu linnamüüris, Karja ja Vene väravate vahel. Värav hävis 1708. aastal Põhjasõjas, kui Vene armee õhkis kõik Tartu kaitserajatised. Mungavärava nimi on seotud Munga tänavaga, kus kuni reformatsioonini asus mungaklooster.

## Viited
BMW X4

**BMW X4** on BMW kupeelik viieukseline linnamaastur, mida toodetakse 2014. aastast. 

See on loodud BMW X3 baasil, kasutusel on ka sama mootorivalik ja tehnilised sõlmed. 

Selle pakiruum maht on 500 liitrit, aga kui tagaistmed alla lasta, siis 1400 liitrit. X4 varustuses on ka tagaluugi elektriline avamissüsteem.

Fail:BMW X4 01 China 2015-04-10.jpg|BMW X4 1. põlvkond

Teise põlvkonna BMW X4 avalikustati 2018. aasta veebruaris.
Jenik Radon

**Jenik Radon** (sündinud 1946 Berliinis) on USA advokaat.

Radon on Columbia ülikooli professor, aga ta on töötanud lektorina ka näiteks Stanfordi ülikoolis.

## Elulugu
Radon on pärit Saksamaalt, kust ta pere emigreerus Ameerika Ühendriikidesse.

Ta omandas bakalaureusekraadi Columbia ülikoolis, magistrikraadi California Ülikoolis Berkeleys ja doktorikraadi Stanfordi ülikoolis.

1980. aastal kaasasutas Radon Afganistani Vabastuskomitee, mis toetas sõjapõgenikke Nõukogude-Afganistani sõjas.

Bakuu–Thbilisi–Ceyhani naftajuhtme rajamise kavandamisel esindas Radon Gruusiat. Selle eest autasustati teda Gruusia kõrgeima riikliku autasuga.

Ta osales ka Nepali rahuprotsessis.

## Seotus Eestiga

1980. aastate lõpus ja 1990. aastate algul sai ta tuttavaks paljude eestlastega ning aitas pärast Eesti taasiseseisvumist koostada mitut seadust. Tema juures USAs peatus tuntud eesti inimesi – näiteks Lennart Meri – ning Radon aitas neil USA valitsusametnikega jutule saada.

Ta algatas Columbia ülikoolis Eesti Fellowsi programmi, mille raames käisid sealsed üliõpilased 1990. aastatel Eesti riigiasutustes suve­praktikal. Samuti algatas ta Eesti ja USA vahelise õpilasvahetuse.

Lisaks on ta Tartus tegutseva Domus Dorpatensise kaasasutaja ja nõukogu liige.

## Viited

## Välislingid
* Priit Pullerits. "Eesti tunnustamata abiline" Postimees, 24. veebruar 2013
Jeep Cherokee

**Jeep Cherokee** on USA autotootja Jeep maasturi mudel. Seda on toodetud alates 1974. aastast 5 põlvkonda.  

Auto on saanud nime Põhja-Ameerikas elavate Cherokee suguharu indiaanlaste järgi. 

## Esimene põlvkond (SJ)
Esimese põlvkonna Cherokee oli tegelikult kahe uksega ja veidi muudetud disainiga Jeep Wagoneer. Tootmisaastad 1974–1983.

Cherokeed tutvustati kui sportlikku kaheukselist universaali, mis väidetavalt ületas ka CJ-5 maastikusõiduvõimekuse.


1974 Jeep Cherokee S - Beach (cropped).jpg|1974 Jeep Cherokee S 


## Teine põlvkond (XJ)
Teise põlvkonna Cherokee, mida tutvustati 1984. aastal, oli ehitatud juba täiesti uuele platvormile. Cherokee puhul loobuti esimese Jeepi mudelina redelraamile ehitatud kerest ning kasutusele võeti oluliselt kergem kandevkere konstruktsioon. Teise põlvkonna Cherokeed müüdi 3- ja 5-ukselise kerega ja auto oli kas taga- või nelikveoline.

1997. aastal läbis Cherokee mudeliuuenduse, mille käigus muudeti veidi auto välis- ja sisedisaini ning teise põlvkonna Cherokee tootmine lõppes 2001. aastal. 

Fail:'00-'01 Jeep Cherokee Sport 4-Door.JPG|2. põlvkonna mudeliuuendus


## Kolmas põlvkond (KJ)
Kui Põhja-Ameerika turul müüdi seda autot Jeep Liberty nime all eesmärgiga eristada teda suuremast ja kallimast Grand Cherokeest, siis väljaspool USA turgu kandis see auto endiselt Cherokee nime. Cherokee oli tootmises 2001-2007 ja hinnapoolest asus see Wrangleri ja Grand Cherokee vahel ning tegu oli väikseima neljaukselise Jeepi mudeliga kuni 2007. aastani kui turule toodi veel väiksemad Patriot ja Compass. 

Jeep Cherokee 2.8 CRD front.jpg|3. põlvkond


## Neljas põlvkond (KK)
2007. aasta New Yorgi autonäitusel esitletud Cherokee sai kandilisema välimuse. Koduturul USAs kandis auto endiselt Liberty nime, aga ülejäänud turgudel jätkati Cherokee nime kasutamist. Esmakordselt Jeepi ajaloos müüdi Jeepi mudelit ka teise nime all - sama autot sai osta ka Dodge Nitro nime all. 

Fail:Jeep Cherokee 3.7L.JPG|4. põlvkond
Fail:Dodge Nitro .jpg|Dodge Nitro


## Viies põlvkond (KL)
2013. aastal esitletud 5. põlvkonnaga sai Cherokee nime tagasi viimaks ka Põhja-Ameerika turul ning mudelirivis asus Cherokee suurema Grand Cherokee ja väiksema Compassi vahel. Tegu oli esimese Jeepi mudeliga, mis kasutab Chrysleri ja Fiati koostöös valminud Fiat Compact Wide platvormi. 

Cherokeel on uus 9-käiguline automaatkäigukast ning 3 mootorit: 2 bensiini- (3,2 V6 ja 2,4 R4) ja 2-liitrine diiselmootor.

Fail:Jeep Cherokee 2.0 MulitJet 4WD Limited (KL) – Frontansicht, 30. August 2014, Düsseldorf.jpg|Cherokee KL
Fail:Jeep Cherokee 2.0 MulitJet 4WD Limited (KL) – Heckansicht, 30. August 2014, Düsseldorf.jpg|Cherokee KL
Fail:Jeep Cherokee Trailhawk Genf 2019 1Y7A5056.jpg|Cherokee Trailhawk


## Viited
Michael Gallagher

**Michael Gallagher** (sündinud 2. septembril 1955 Philadelphias) on USA-Eesti advokaat.

Gallagheril on bakalaureusekraad Tuftsi ülikoolist (1977) ja õigusteaduste doktori kraad Villanova ülikoolist.

Ta sattus Eestisse elama 1994. aastal, kui tuli Ameerika abiprogrammi "Central and East European Law Initiative" (CEELI) raames kohalikku õigussüsteemi arendama.

Gallagher valiti 2000. aastal Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži direktoriks. Oma ametiaja jooksul algatas ta välisüliõpilastele suunatud ingliskeelse täiendkoolitusprogrammi "Prometheus".

Ta on töötanud Eesti Õiguskeskuses nii konsultandi (1995–2003), tegevdirektori (2004) kui ka direktorina (2004–2007). Õiguskeskuses vastutas ta õppeprogrammide väljatöötamise ja läbiviimise eest.

Ta on endine Domus Dorpatensise nõukogu liige.

Michael Gallagheri ema on eestlane ja isa ameeriklane.

## Viited

## Välislingid
* Michael Gallagher: kui tahad äripartneril vaipa alt ära tõmmata, milleks siis kohalesõitmise peale raha kulutada? Director, oktoober 2012
Lüliarter

**Lüliarteriks** ehk **vertebraalarteriks** (ladina *arteria vertebralis*) nimetatakse paljudel loomadel kehas asuvat paarilist arterit, mis on rangluualuse arteri haru.

Lüliarteri areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Roomajatel
### Madudel

Lüliarter saab madudel alguse paremast aordikaarest ja selle harud kulgevad kehas, nahas, söögitorus, kopsu(de)s ja peas. 

Wisconsini ülikooli zooloogialaborites 1916. aastal tehtud katsed tripimadude perekonda liigitatud madudega näitasid, et lüliarteri harude arv võib liigiti ja indiviiditi erineda. 

## Imetajatel
### Koduloomadel

Koduloomadel saavad lüliarterid alguse subklaavarteritest ja varustavad verega seljaaju ja süva kaelalihaseid. Vertebraalarter läbib I...VI kaelalüli ristjätkemulgud ja siseneb lateraalse lülimulgu kaudu selgrookanalisse. Selgrookanalist liigub arter koljuõõnde ning ühineb teise poole lüliarteriga põhimikuarteriks. 

Lüliarter moodustab süva kaelaarteriga rikkalikult anastomoose.   

### Inimestel

Inimestel kulgeb paariline lüliarter läbi kuue ülemise kaelalüli ristijätkemulgu ja suurmulgu ning ühineb kolju põhimikul teise poole lüliarteriga paarituks põhimikuarteriks.  

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomica-s A12.2.08.002: Arteria vertebralis. Lüliarter
*Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s Arteria vertebralis. Lüliarter, 5. väljaanne, 2012
EI-loogikaelement

**EI-loogikaelement** (ingl k *NOT gate* või *inverter*) on ühe sisendi ja ühe väljundiga loogikaelement, mis realiseerib loogilise eituse tehet. Elemendi väljundis on signaal 1 juhul, kui sisendis on signaal 0, ja vastupidi.

EI-loogikaelemendid valmistatakse CMOS-tehnoloogias, kus lülititena toimivad MOSFET-transistorid. EI-loogikalülitust kasutatakse ka NING-EI- ja VÕI-EI-loogikaelementide muutmiseks vastavalt NING- ja VÕI-elementideks.

## Vaata ka
*Eitus
*Digitaalloogika
*Loogikavärav
David ja Frederick Barclay

**Sir David Rowat Barclay** (27. oktoobril 1934 Hammersmithis – 10. jaanuar 2021) ja **Sir Frederick Hugh Barclay** (27. oktoobril 1934 Hammersmithis), tuntud ka kui **** ehk **vennad Barclayd**, on inglise ärimehed. 10-minutilise vahega sündinud identsed kaksikud on tegutsenud peamiselt meedia, jaekaubanduse ja kinnisvara alal.  2013. aastal hinnati nende vara väärtuseks 2,35 miljardit naelsterlingit, 2017. aastal 7,2 miljardit naelsterlingit. Nad on saanud tuntuks avalikkuse tähelepanu vältimisega ning sageli kirjeldatakse neid kui eraklikke. 

Vendade Ühendkuningriigis asuvaid ettevõtteid juhib Sir Davidi poeg Aidan.

## Viited

## Välislingid
*BBC Radio 4, Today: ''Sark Islanders fear takeover'' – 28. märts 2012
*BBC: ''Telegraph empire in tycoons' grip'' – 18. jaanuar 2004
*BBC: ''Profile: the Barclay brothers'' – 11. detsember 2008
*''The Scotsman'': ''Barclay brothers land Telegraph group as £677m deal is finally done'' – 30. juuli 2004
*''The Guardian'': ''Barclays Take Over at Telegraph'' – 30. juuli 2004
*Lady Beatrice – Fotod vendade jahist Monacos
Tartu laulupidu

**Tartu laulupeod** toimuvad viie aasta takka, samadel aastatel kui ka üle-eestilised laulupeod. Tartu laulupeod peetakse Tartu lauluväljakul.

Samuti on Tartus toimunud väiksemaid laulupidusid, nagu näiteks Tartu vaimulik laulupidu 2010. aastal ja öölaulupidu "Järjepidevus" 2013. aastal.

## Ajalugu
Tartu laulupeotraditsiooni algust seostatakse aastaga 1869, mil Tartus toimus esimene üle-eestiline laulupidu. Alates VI laulupeost 1896. aastal on kõik üle-eestilised laulupeod toimunud aga Tallinnas. 1969. aastal, kui esimesest üldlaulupeost möödus 100 aastat, korraldati selle tähistamiseks kaks nädalat enne Tallinnas toimuvat pidu taas Tartus meeste laulupidu. 

### Tartu laulupidu 2009
Laulupidu peeti 13. juunil 2009 ning seal osales ligi 8000 lauljat, tantsijat ja pillimängijat.

### Tartu laulupidu 2014

2014. aastal toimus Tartu laulupidu 7. juunil. Selle kunstiline juht oli Riho Leppoja. Peol osales 262 kollektiivi enam kui 8200 esinejaga. Osalejate seas on nii koorid, puhkpilliorkestrid kui rahvatantsijad. Väljastpoolt Eestit osales 10 kollektiivi: puhkpilliorkestrid Lätist, Venemaalt, Tšehhist ja Rootsist ning naiskoor Soomest. Laulupeole eelnes muusikanädal: avakontsert Jaani kirikus, Alo Ritsingu autorikontsert Tartu Ülikooli aulas, Tartumaa tantsupäev, puhkpillimuusika kontsert, Miina Härma laulumängu "Murueide tütar" etendus ja laulupeo eelkontsert Vanemuise kontserdimajas. 2014. aasta Tartu laulupidu on pühendatud helilooja Miina Härma 150. sünniaastapäevale. Peo moto "Enne ja nüüd" pärineb Miina Härma samanimelisest koorilaulust.

## Viited

## Välislingid

* Tartu laulupeo koduleht
* Tartu laulupeo kava Tartu linn, 2004
Eesti Demokraatlik Liikumine

**Eesti Demokraatlik Liikumine** (lühend: **EDL**) oli aastatel 1972–1975 Eesti NSVs tegutsenud vastupanuliikumine, mille eesmärk oli taastada Eesti Vabariik.

EDLi ärgitas looma Nõukogude Liidu Demokraatlik Liikumine. EDLi asutati Mati Kiirendi ja Artem Juskevitši eestvedamisel. 

Aastal 1972 saatsid EDL ja Eesti Rahvusrinne ÜRO Peaassambleele ja ÜRO peasekretärile märgukirja (nimetatud ka memorandumiks), kus palusid ÜRO-lt abi Eestis omariikluse taastamiseks. Märgukirja teksti koostas Tunne Kelam. ÜRO-sse jõudis märgukiri 1974. aastal.

1974. aasta detsembris vahistati mitmed EDLi liikmed (sh Mati Kiirend, Artem Juskevitš, Arvo Varato) ja 1975. aasta kohtuotsuse järgi mõisteti Sergei Soldatovile ja Kalju Mätikule kuus aastat vangilaagrit, Mati Kiirendile ja Artem Juskevitšile viis aastat vangilaagrit ning Arvo Varato (kes ainsana kaitses end advokaadi abil ja esines andekspaluva lõppsõnaga) sai kolm aastat tingimisi..

## Viited

## Välislingid
*Eesti Demokraatlik Liikumine Nõukogudevastasest põrandaalusest võitlusest Eestis. Kultuur ja elu, kuupäevata?
Adramaarevisjon

**Adramaarevisjon** (ka *adrarevisjon*) oli adramaade loendus (revisjon), millega määrati kindlaks maavalduse, võimalike tulude ja riigimaksude suurus.

Adramaarevisjonide protokollides oli kirjas muu hulgas talude adramaade arv, talupere liikmed, loomade arv, koormiste suurus. Nende andmete tõttu on adramaarevisjonid olulised eriti majandus-, sotsiaal- ja asustusajaloo jaoks.

Poola Liivimaal olid adramaarevisjonid 1586, 1599, 1601, 1617, 1624, 1627 ja Rootsi Eestimaal 1564, 1582. aastal, 1586, 1591, 1600/1601, 1615, 1624–1627. 

Poola-Rootsi sõja järel viidi ka Rootsi võimu alla läinud Liivimaal läbi 1630. aasta ja 1638. aasta, 1688,  Liivimaa maarevisjonid ning ka Eestimaal mh ka 1688, 1694–1696. (1698) aasta Eestimaa adramaarevisjon

Eesti aladel viidi Venemaa keisririigis läbi adramaarevisjonid: 1712 – Eestimaa 1712. aasta 1. adramaarevisjon; 1715 – Liivimaa 1715. aasta 1. adramaarevisjon;  1. 1716 – Saaremaa 1716. aasta adramaarevisjon; 1721–1725 – Liivimaa 1721.–1725. aasta  2. adramaarevisjon; 1725–1726 – Eestimaa 1725.–1726. aasta  2. adramaarevisjon; 1731 – 3. Liivimaa ja 2. Saaremaa adramaarevisjon; 1732 – Eestimaa 1732. aasta 3. adramaarevisjon; 1738 – 3. Saaremaa ja 4. Liivimaa adramaarevisjon; 1739 – Eestimaa 1739. aasta 4. adramaarevisjon; 1744 – 5. Liivimaa, 4. Saaremaa ja 5. Eestimaa adramaarevisjon; 1750 – Saaremaa 1750. aasta  5. adramaarevisjon; 1756 – Saaremaa 1756. aasta 6. adramaarevisjon; 1757–1758 – Liivimaa 1757.–1758. aasta 6. adramaarevisjon; 1758 – Eestimaa 1758. aasta 6. adramaarevisjon; 1765 – Eestimaa 1765. aasta 7. adramaarevisjon; 1774 – Eestimaa 1774. aasta 8. adramaarevisjon.

1818. aasta maanimistu alusel oli Eestimaa kubermangus 574 mõisa ja  neile kuulus 6918 23/80 revisjoniadramaad
## Viited

## Kirjandus
*. Herausgegeben von der Theodor Schiemann, im auftrage der Felliner Litterarischen Gesellschaft. Reval, 1882
*Die älteste schwedische Landrevision Livlands.. Herausgegeben von der Arveds Švābe, Latvijas Universitātes Raksti, RIGA 1933
Weaver

**Weaver** tähendab inglise keeles 'kuduja'. See on ka koha- ja isikunimi:

* **[[Weaver (Alabama)|Weaver]]**, linn USA Alabama osariigis
* **[[Weaver (Arizona)|Weaver]]**, kummituslinn USA Arizona osariigis
* **[[Weaver (Lääne-Virginia)|Weaver]]**, asula USA Lääne-Virginia osariigis
* **[[Weaver (Minnesota)|Weaver]]**, asula USA Minnesota osariigis
* **[[Weaver (Põhja-Dakota)|Weaver]]**, asula USA Põhja-Dakota osariigis
* **[[Weaver (jõgi)|Weaver]]**, jõgi Inglismaal
* **[[Weaver (perekonnanimi)|Weaver]]**, perekonnanimi
Velsker

**Velsker** oli keskeriharidusega meditsiini- või veterinaartöötaja. Velskriks võis saada vastavas koolis või vastavatel kursustel. Velsker võis olla ka arstiabiline või ravida arsti juhendamisel haigeid.

## Viited
Seltskondlik Maja

**Seltskondlik Maja** oli Tallinnas aastatel 1924–1940 tegutsenud osaühing, kuhu kuulus ärimehi ja majandustegelasi.

Ühing asutati Konstantin Pätsi eestvõttel. 

Aastal 1925 ostis ühing aadressil Aia 12 asuva kivimaja koos krundiga.

Alates 1938. aastast asus Seltskondliku Maja hoones I Riiginõukogu. 

Nõukogude ajal, kuni 1978. aastani oli hoone tuntud Mererajooni Pioneeride Majana (MPM) ning Tallinna Pioneeride Paleena (TPP). Tänapäeval tegutseb selles hoones Kanutiaia Noortemaja.

## Viited

## Välislingid
*Ajavaod: Seltskondlik maja
Furaan

**Furaan** on heterotsükliline orgaaniline ühend, mis kuulub aromaatsete ühendite klassi.

Furaan on värvitu kergesti süttiv vedelik, mis lahustub tavalistes orgaanilistes solventides, kuid vähe vees. Tema keemistemperatuur on lähedane toatemperatuurile. Furaani tarvitatakse lahustina ning sünteetiliste vaikude ja keemiliste kiudainete lähteainena.

Keemilises mõttes on furaani molekul aromaatne, kuna hapniku aatomi vaba elektronipaar on delokaliseeritud üle kogu tsükli; see molekul on tasapinnaline ja selles ei esine karakteerseid kaksiksidemeid. Furaan astub kergesti aromaatse elektrofiilse asenduse reaktsioonidesse, aga ka Diels-Alderi reaktsioonidesse kui dieen. 

## Vaata ka
*Aromaatsus
Heitemasin

**Heitemasin** (ka *katapult*) oli antiik- ja keskajal kasutatud piiramismasin, millega purustati kindlustusrajatisi ja heideti piiratavate kahjustamiseks kive, mädanevaid laibaosi, aga ka anumatesse suletud tuld, mesilassülemeid, mürgiseid madusid ja lülijalgseid.

Esimesed kiviheitemasinad leiutati Vana-Hiinas.

Kiviheitemasinaid kasutasid eestlaste muistses vabadusvõitluses nii ristisõdijad kui ka eestlased. Eestis kadusid kiviheitemasinad sõjamasinatena 1420. aastatel, kui asemele tulid suurtükid. Keskaegse kiviheitemasina viimane dateeritud kasutamine sõjas toimus 1779. aastal, kui britid ehitasid *[[trébuchet]]*' laengute heitmiseks Gibraltari kindlust piiravate hispaanlaste pihta. Tänapäeval on relvastatud konfliktides ja kokkupõrgetes kasutanud kiviheitemasinaid esimeses maailmasõjas prantslased ning Süüria konfliktis 2013. aastal Aleppos ja ukrainlased 2014. aastal Kiievis. Suurim tänapäeval töötav kiviheitemasina rekonstruktsioon asub Warwicki kindluses ja sellega on heidetud 36 kg kaaluvaid kive 300 m kaugusele.

Heitemasinaid on mitut tüüpi:
* raskusjõul põhinev heitemasin ehk blide (ka *trébuchet*);
* väändejõul põhinevad heite- ja laskemasinad (katapult, *onager*, *mange*);
* vetruva puuvarva elastsusjõudu kasutavad mehhanismid (raskeamb, *porok*).

## Viited
Kia Sorento

**Kia Sorento** on Lõuna-Korea autotootja Kia toodetav keskklassi linnamaastur, mis on tootmises 2002. aastast ning tänapäeval on tootmises Sorento neljas põlvkond. 

## Esimene põlvkond (BL; 2002)
Esimese põlvkonna oli raamile ehitatud kerega ning baseerus pikapil. Tegu oli tagaveolisele platvormile ehitatud autoga, millele sai lisavarustusena tellida ka nelikvedu.  

Mudeliuuendus tehti Sorentole 2007. aastal ning selle käigus muudelit veidi auto välimust ning täiendati mootorivalikut. 


'03-'06 Kia Sorento (Gabriel).JPG|1. põlvkond
Kia Sorento (BL) en Valencia 02.jpg|1. põlvkond
Kia Sorento r silver.jpg|1. põlvkond


## Teine põlvkond  (XM; 2009)
Teist põlvkonda esitleti 2009. aastal Lõuna-Koreas. Uus Sorento tutvustas Kia uut disainikeelt, mille hulka kuulus ka uuematele Kiadele iseloomulik "tigrinina" meenutav iluvõre ning sellel oli mitmeid tehnoloogilisi uuendusi, mis teistele Kia mudelitele jõudsid hiljem. Auto oli ehitatud kandevkerele, mootor ristiasetusega ning mõlemad sillad olid sõltumatu vedrustusega.  

Mudeliuuendus tehti 2014. mudeliaasta autodele. 


Kia Sorento CRDi AME.jpg|2. põlvkond
KIA Sorento (6348298858).jpg|Kia "tiigrinina" *(tiger nose)* iluvõre
20120725 kia new sorento r 02.jpg|2. põlvkond


## Kolmas põlvkond (UM; 2014)
Kolmanda põlvkonna Sorento jagas platvormi 2015. aasta Kia Carnivaliga ning esitleti seda esmalt Lõuna-Koreas 28. augustil 2014. Saadaval oli nii 5- kui ka 7-kohaline versioon. 
2017 Kia Sorento KX-4 4X4 Automatic 2,2 Front.jpg|3. põlvkond
20170801 Kia Sorento 02.jpg


## Neljas põlvkond  (MQ4; 2020)
Neljanda põlvkonna esitlus toimus 2020. aasta veebruaris pildiseeria kaudu. Algul oli plaan uut Sorentot esitleda Genfi autonäitusel, mis aga jäeti ära seoses kevadise koroonapandeemiaga. 

Eesti turul müüakse Sorentot ainult 2,2-liitrise diiselmootoriga (148 kW/202 hj) ning 1,6-liitrise bensiinimootoriga pistiku- ja poolhübriidajamiga mudeleid, millel võimsust vastavalt 197 kW (265 hj) ja 171 kW (230 hj). Soodsaima hinnaga on neist diiselversioon, mille hind 2021. aasta alguses on 53&nbsp;990 eurot.  


Kia Sorento (MQ) IMG 3739.jpg|4. põlvkond
Kia Sorento (MQ) IMG 3695.jpg


## Viited
Tallinna abilinnapea

**Tallinna abilinnapea** on Tallinna linnavalitsuse liige (abilinnapea).

Abilinnapea kinnitab ametisse või vabastab ametist Tallinna linnavolikogu (Tallinna linnapea ettepanekul).

Tallinnas asutati abilinnapea koht aastal 1990.

Aastal 2004 oli Tallinnas 6 abilinnapead.

## Viited
Narendra Modi

**Narendra Damodardas Modi** (sündinud 17. septembril 1950 Vadnagaris) on India poliitik, India Vabariigi viieteistkümnes peaminister.

Modi oli Gujarati osariigi peaminister aastatel 2001–2014. Ta on Bharatiya Janata Partei (BJP) ja parempoolse poolsõjaväelise vabatahtlike organisatsiooni Rashtriya Swayamsevak Sanghi (RSS) liige.

Tema juhtimisel on India arenenud majanduslikult, sotsiaalselt ja sõjaliselt. Kuigi tema majanduspoliitika on olnud edukas, on Modi sotsiaalpoliitilised meetmed olnud vastuolulised.

## Tunnustus
*2019 – Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (nr 19)

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Mercedes-Benz GLA

**Mercedes-Benz GLA** on Saksa autotootja **[[Mercedes-Benz]]i** kompaktne luksus-linnamaastur. Mudel baseerub tehniliselt **[[Mercedes-Benz A-klass]]il** ning kasutab sama platvormi ja sisedisaini.

## Esimene põlvkond (X156; 2013–2019)

Esimest põlvkonda esitleti 2013. aastal Frankfurdi autonäitusel. GLA on baasmudeliks olevast A-klassist umbes 6 cm kõrgem ja 12 cm pikem. Interjöör on identne A- ja CLA-klassiga. Pakiruum mahutab olenevalt istmete asendist 421–836 liitrit.

**Tehnilised andmed ja mootorid:**
* **GLA 200:** 1,6-liitrine bensiinimootor, võimsus **115 kW (156 hj)**.
* **GLA 220 CDI 4Matic:** 2,1-liitrine R4 diiselmootor, võimsus **125 kW (170 hj)** ja pöördemoment 350 Nm. Kiirendus 0–100 km/h on 8,3 sekundit ja maksimumkiirus 215 km/h. Kütusekulu on 5,1 l/100 km ja CO2 heide 132 g/km.
* **Diiselmootorid:** Valikus oli ka 2,2-liitrine diisel (**100 kW / 136 hj** või **125 kW / 170 hj**; 300/350 Nm).
* **GLA 45 AMG:** Tippmudel võimsusega **265 kW (360 hj)** (hiljem kuni **280 kW / 381 hj**).

Käigukastide valikus olid 6-käiguline käsi- ja 7-käiguline topeltsiduriga automaatkäigukast. GLA oli ka esimene Mercedes, mis kasutas uue põlvkonna 4Matic-nelikveosüsteemi. Auto peamiseks konkurendiks loeti turule tulles teiste hulgas Nissan Qashqaid.


Fail:Mercedes-Benz GLA 200 CDI Urban (X 156) – Frontansicht (1), 16. März 2014, Düsseldorf.jpg|GLA 200 CDI (X156)
Fail:GLA 45 AMG 4matic - Mondial de l'Automobile de Paris 2014 - 002.jpg|GLA 45 AMG
Fail:Mercedes-Benz GLA45 AMG 4MATIC Edition 1 (X156) front.JPG|GLA 45 AMG Edition 1


## Teine põlvkond (H247; 2020–tänapäev)

Teist põlvkonda esitleti 2019. aasta detsembris. Erinevalt eelkäijast on uus mudel märgatavalt kõrgem (üle 10 cm), pakkudes rohkem pearuumi ja maasturlikumat isteasendit, kuigi auto üldpikkus vähenes veidi.

Mudelivalikusse lisandus ka pistikhübriid (GLA 250 e) ja täiselektriline versioon, mida turustatakse **[[Mercedes-Benz EQA]]** nime all. Käigukastidena on kasutusel 7- või 8-käigulised topeltsiduriga automaadid.

## Viited

## Välislingid
* Mercedes-Benz GLA ametlik leht Eestis
* 2015 Mercedes-Benz GLA-class Car and Driver (*inglise keeles*)
Eesti sümbolid

**Eesti sümboolika** on Eesti riigiga seotud sümboolika. 

Eesti sümboolika moodustavad Eesti lipp, vapp ja hümn.

Riiklikele sümbolitele lisaks on valitud on ka Eesti rahvuslind, rahvuslill, rahvuskala, rahvusloom, rahvusliblikas, rahvuskivi jne.

## Riigisümbolid

### Lipp

### Vapp

### Hümn

## Eesti sümboolika kasutamine
Eesti sümboolika kasutamine on reguleeritud mitmete õigusaktidega.

Olulisemad õigusaktid, millega on reguleeritud Eesti riikliku sümboolika kasutamine:
***[[Autoriõiguse seadus]]e** §5 lõige 5 järgi ei kohaldata Autoriõiguse seadust riigi ametlikele sümbolitele ja organisatsioonide sümboolikale (lipud, vapid, ordenid, medalid, märgid jne).
*Riigivapi kasutamine on reguleeritud **[[Riigivapi seadus]]ega** Seadusest lähtuvalt kasutatakse riigivappi:
*#kujunduselemendina ja turvaelemendina riigiasutuste, riigivõimu teostavate organite ja isikute poolt väljaantavatel dokumentidel, väärtpaberitel, postimaksevahenditel ja rahamärkidel, teenetemärkidel ning trükistel;
*#kujunduselemendina riigiasutuste, riigivõimu teostavate organite ja isikute alalise asukoha hoonetel, siltidel, esindusruumides, ametiriietustel, lippudel ja vimplitel ning embleemidel;
*#riigiasutuste, riigivõimu teostavate organite ja isikute pitseri elemendina.Kauba- ja teenindusmärgina ei registreerita tähist, mis sisaldab riigivappi.
***[[Eesti lipu seadus]]e** kohaselt on igaühel õigus heisata ja kasutada Eesti lippu, järgides  seejuures seaduse sätteid ja head tava. Eesti lipu kujutist sisaldavat tähist ei kasutata kauba- ja teenindusmärgina.Füüsilise isiku või juriidilise isiku lipp (välja arvatud Eesti Üliõpilaste Seltsi lipp) ei tohi olla Eesti lipuga äravahetamiseni sarnane.
***[[Teenetemärkide seadus]]ega** on reguleeritud riiklike teenetemärkide andmise, kandmise ning kandmise õiguse äravõtmise juhud.
***[[Karistusseadustik]]u** § 245 on ettenähtud sanktsioonid Eesti Vabariigi ametliku sümboli teotamise  puhul.Karistusseadustiku § 271 kehtestab karistused Eesti lipu kasutamise korra rikkumise, samuti selle värvikombinatsiooni kasutamisele esitatud nõuete rikkumise ning Eesti lipu kaubamärgina kasutamise eest.
***[[Reklaamiseadus]]e** § 4 lõige 31 kohaselt on reklaamis keelatud kasutada riiklikke ja riigiasutuste sümboleid ning Eesti lipu värvikombinatsiooni.
*Eesti Vabariigi suur ja väike riigivapp on alates 22.12.1994.a ning riigilipp, Valgetähe, Kotkaristi ja Maarjamaa Risti teenetemärgid alates 16.10.1997. a on kaitstud rahvusvaheliselt  Eesti Vabariigi riiklike embleemidena **tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni** artikli 6-ter alusel tööstusomandi Pariisi konventsiooni ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WIPO) kõigis liikmesriikides.Kuna Riigivapi teenetemärgi põhielement  suur riigivapp on juba kaitstud riikliku embleemina, siis sellest tulenevalt on kaitstud ka mainitud teenetemärk. Punase Risti teenetemärgile ei ole võimalik anda õiguskaitset, sest nimetatud teenetemärgi põhielement Punase Risti embleem on rahvusvahelise kaitse all ja ei saa kuuluda ühelegi riigile.
Garibaldi Pommer

**Garibaldi Pommer** (ka **Karibaldi**; 31. detsember 1908 Kolga vald – 11. aprill 1972 Tallinn) oli eesti skulptor.

Ta õppis aastatel 1924–1929 vabakuulajana Riigi Kunsttööstuskoolis.

Ta töötas aastatel 1930–1941 Jannese kivitöökojas ehituskujurina. II maailmasõja ajal oli ta aastatel 1942–1945 Moskvas, kus ta koos Enn Roosi ja Aleksander Kaasikuga kuulus eesti kujurite brigaadi (Ferdinand Sannamehe juhendamisel). Ta oli aastast 1945 Eesti Kunstnike Liidu liige.

Ta osales aastal 1947 Estonia teatri laemaali ääristava friisi loomises. Ta on teinud portreid (Jaan Kreuks, 1948) ja büste (Johannes Lauristin, 1950; monument arhitekt Karl Lüüs; asus Komandandi aias, praegu Johannes Lauristini pärijate valduses).

Ta suri 11. aprillil 1972 ja maeti 15. aprillil Metsakalmistule.

## Viited
Põhjakotkas

**Põhjakotkas** on Eesti sümboolikas kasutatav lind, mis pärineb eeposest "Kalevipoeg".

Põhjakotkast on kujutatud näiteks Eesti Kaitseliidu embleemil, kus see sümboliseerib kodumaa kaitset.

## Viited
Noorte Meeste Kristlik Ühing

**Noorte Meeste Kristlik Ühing** (lühend **NMKÜ**) on rahvusvahelise kristliku organisatsiooni Noorte Meeste Kristlik Ühing (YMCA) kohalik organisatsioon Eestis.

## Ajalugu
Eestisse saabusid senini Venemaal tegutsenud Ameerika YMCA liikmed 1919. aastal. 1920. aastani kuulus noorte meeste kristliku ühingu töö Eestis Berliinis asuva YMCA Vene osakonna alla.

Eestis loodi NMKÜ 1924. aastal, kui Eesti ja Läti NMKÜ-de eraldusid YMCA Vene osakonna alluvusest. 

1931. aastal võitis ühing rahvusvahelisel matkavõistlusel rändauhinna, siidilipu. Auhind pälviti seepärast, et ühingu liikmed oli 1930. aasta suvel matkanud Eestis ja Soomes 58 000 kilomeetrit. 1931. aasta 15. aprill registreeriti KNNÜ (kristlike noorte naiste ühingu) Liidu põhikiri. 

NMKÜ osakonnad tegutsesid mh Lutheri vabrikus Kreenholmi, Narva kalevi- ja linavabrikute juures. NMKÜ töötas 9 eri kohas: Lai 1 üldhariduslik tegevus, S. Roosikrantsi 11 liikmeskond, Lutheri NMKÜ klubiruumid S. Pärnu 27, Lutheri vabriku rahvamajas, kehakasvatuslik tegevus Töölisvõimla, Kopli NMKÜ Koplis, suvekuudel arenes osa tegevust Pirita suvekodus, Kloostrimetsa ujulas ja Koitjärve laagris. Liitu kuulus üldse 27 ühingut 3500 tegevliikmega. Enne teist maailmasõda oli Noorte Meeste Kristliku Ühingu  valduses Harjuoru võimla. 1940. aastal organisatsioonid suleti.

Eesti NMKÜ registreeriti 15. veebruar 1991 EV Haridusministeeriumis.

Aastal 1994 Noorte Meeste Kristlik Ühing ja Noorte Naiste Kristlik Ühing ühinesid ja moodustati: Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing.

Eesti NNKÜ-NMKÜ-de Liidu liikmed on:
* Tallinna NNKÜ-NMKÜ, Roosikrantsi 11, Tallinn 10119
* Sillamäe NNKÜ-NMKÜ, Tallinna mnt. 32- 225 Narva 21006
* Tamsalu NNKÜ-NMKÜ, Tehnika 1 A Tamsalu 46107 Lääne- Virumaa
* Saaremaa NNKÜ-NMKÜ, Uus tn. 38-16 93814 Kuressaare, Saaremaa
* Põltsamaa NNKÜ-NMKÜ, Ringtee 14-7, Põltsamaa 48106

## Vaata ka
*Noorte Naiste Kristlik Ühing

## Viited
Nägemishallutsinatsioon

**Nägemishallutsinatsioon** on tajuelamus, kus nähakse objekte, mida tegelikult ei ole.

Nägemishallutsinatsioone võivad põhjustada mitmed haiguslikud seisundid, mürgistused, magamatus, aga ka psüühilised häired.
Virtsu ohvrikivi

**Virtsu ohvrikivi** ehk **Nõiakivi** on ohvrikivi Lääneranna vallas Virtsu alevikus. Kivi keskel on lohk, mille läbimõõt on 38&nbsp;cm.

Virtsu ohvrikivist 90&nbsp;m kirdes on teine ohvrikivi, millel on mitu väiksemat lohku.

## Viited

## Kirjandus
* L. Vesker. Lilu Karla päevaraamat. Viljariik II. Hanila ja Karuse ajalooradadel. Hanila Muuseumi Selts. Hanila 2003
* Vello Lõugas, J. Selirand. Arheoloogiga Eestimaa teedel. Teine, parandatud ja täiendatud trükk. Tallinn 1989

## Välislingid
* 
* Virtsu ohvrikivi saidil "Arheoloogiga Läänemaa teedel"
Esimene Donetski lennuvälja lahing

**Esimene Donetski lennuvälja lahing** oli Ukrainas Donetski oblastis Donetski keskusest umbes 10 kilomeetri kaugusel loodes asuval lennuväljal 2014. aasta 26. maist kuni 27. maini toimunud lahing valitsusvastaste separatistide ja Ukraina relvajõudude vahel. 

2014. aasta Ukraina presidendivalimistele järgneval ööl lennujaama hoone hõivanud valitsusvastaste relvajõudude üksuste esindajad nõudsid lennuvälja valvanud Ukraina garnisonilt allaandmist.

Ukraina relvajõudude vasturünnak algas 26. mail, kohaliku aja järgi kell 13:00 päeval. Vasturünnakus kasutati senise Ukraina kriisi jooksul nähtud suurimat tulejõudu, sealhulgas ründekoptereid (Mi-24) ja hävituslennukeid (Suhhoi Su-25,  Suhhoi Su-27, MIG-29).

Ukraina vägedele edukaks kujunenud 24 tundi kestnud lahingus hukkus vähemalt 40 inimest, sealhulgas vähemalt 30 valitsusvastaste relvajõudude võitlejat. Lahingus separatistide poolel osalenud pataljoni "Vostok" 31 langenud võitleja surnukehad saadeti tagasi Venemaale.

31. mail teatas sõjalis-poliitilise rühmituse Donetski Rahvavabariik esimees Denõss Pušõlin, et hukkus 6 ülestõusnut, kes olevat püüdnud lennuvälja tagasi vallutada, et saada kätte oma seltsimeeste surnukehad, kes olid hukkunud nädala alguses peetud lahingus. "Nad surid, püüdes võtta tagasi Ukraina lennujaama ja meie poisid püüdsid neid tagasi võtta," ütles Pušilin. Valitsusvägede teatel oli siiski tegemist kahe uue rünnakuga lennuvälja territooriumit valvavate sõjaväelaste vastu. "Kella viie ja seitsme ajal hommikul toimus kaks rünnakukatset Donetski lennujaamale. "Illegaalsed relvajõud" üritasid vallutada lennujaama, mõlemad rünnakukatsed löödi aga terrorismivastaste jõudude osaks olevate dessantväelaste poolt tagasi," teatas sõjaväe pressesindaja uudisteagentuurile Interfax-Ukraina.

## Vaata ka
* Teine Donetski lennuvälja lahing (28. september 2014 – 21. jaanuar 2015)

## Viited

## Välislingid
* Груз-200. Из Донбасса в Россию. Фото. Information Resistance. Reportaaž lahingus langenute saatmisest kodumaale. (*vene keeles*)
* Battle for Donetsk airport: the story of one Russian fighter, theguardian.com, Lugu lahingus langenud vene erivägede võitleja surnukeha toimetamisest kodumaale. (Inglise keeles)
* 2014 - BBC World News - Heavy Fighting at Donetsk Airport as Ukraine Army Battle for Ctrl - 27/5/14 - YouTube – sisaldab BBC World Newsi poolt lahingu kohta edastatud kaadreid. Vaadatud 2014-05-31.
* Mail Online Caught in the crossfire: Civilians among dozens killed in Donetsk as fighting continues across city and Ukraine vows to fight until 'not a single terrorist remains' Reede, 30. mai 2014, vaadatud 2014-05-30
* Украина.Битва за Донецк.Су-27 атакует,Видео. Донецк,Луганск,Мариуполь,Краматорск - YouTube – Suhhoi Su-27 rünnakul, video 1:37, venekeelne heli, vaadatud 2014-05-27
Xavier Bettel

**Xavier Bettel** (sündinud 3. märtsil 1973) on Luksemburgi jurist ja poliitik, kes oli 4. detsembrist 2013 kuni 17. novembrini 2023 Luksemburgi peaminister.

Alates 17. novembrist 2023 on ta Luksemburgi välisminister.

Ta on Demokraatliku Partei liige. Novembrist 2011 kuni peaministriks saamiseni oli ta Luxembourgi linnapea.

## Tunnustus
* 2018 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Isiklikku

Bettel on gei. Ta on öelnud, et luksemburglastele läheb aina vähem korda, kas keegi on gei. Bettel on Luksemburgi esimene peaminister, kes on avalikult tunnistanud geiks olemist. Ühtlasi on ta maailma kolmas avalikult deklareeritud LGBT-valitsusjuht pärast Islandi peaministrit Jóhanna Sigurðardóttirit (2009–2013) ja Belgia peaministrit Elio Di Rupot (2011–2014). Seisuga juuni 2017 on ta üks kolmest avalikult deklareeritud LGBT-valitsusjuhist. Teised on Iirimaa peaminister Leo Varadkar ja Serbia peaminister Ana Brnabić.

Bettel sõlmis märtsis 2010 kooselu arhitekt Gauthier Destenayga. Destenay palus augustis 2014 Betteli kätt. Paar abiellus 15. märtsil 2015. Samasooliste abielu seaduseelnõu võeti Luksemburgis vastu 2014. aasta juunis ja jõustus 1. jaanuaril 2015. Xavier Bettel oli esimene Euroopa Liidu valitsusjuht, kes abiellus endaga samasoolise partneriga oma ametiajal.

## Viited
Sushīl Koīrālā

**Sushīl Koīrālā** (nepali keeles सुशील कोइराला; 12. august 1939 – 9. veebruar 2016) oli Nepali poliitik. Ta oli 11. veebruarist 2014 12. oktoobrini 2015 Nepali peaminister.

Ta oli alates 2010. aastast Nepali Kongressi president.

Enne teda oli peaministri ametis olnud kolm tema nõbu: Mātrikā Prasād Koīrālā, Girijā Prasād Koīrālā ja Bishweshwar Prasād Koīrālā.

2. oktoobril 2015 astus ta seoses uue põhiseaduse vastuvõtmisega peaministri ametist tagasi, kuid jäi peaministri kohusetäitjaks kuni uue peaministri valimisteni. 11. oktoobril 2015 parlamendis toimunud peaministri valimistel kandideeris ta ka ise, kuid kaotas Khadga Prasād Sharma Olīle, kes järgmisel päeval uue valitsusjuhina ametisse astus.
Joe Natuman

**Joe Natuman** (sündinud 24. novembril 1952) on Vanuatu poliitik, kes oli 15. maist 2014 11. juunini 2015 Vanuatu peaminister.

Ta on sotsialistliku Vanua'aku Pati liige. Ta kuulub parlamenti alates 1995. aastast. Aastatel 1996–2008 oli ta mitmes ministriametis.
Manuel Álvares

**Manuel Álvares** (1545 Beja, Portugal – 1612 Toulouse, Prantsusmaa) oli portugali arst.

Ta õppis Salamanca Ülikoolis ja oli hiljem professor Toulouse'i Ülikooli meditsiiniteaduskonnas.

## Teoseid
* "Sommaire des rémèdes tant preservatifs que curatifs de la peste" (1587)

## Viited