open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tark

**Tark** (ka: teadja, teadmamees) on vanemates kultuurides inimene, kelle juures käiakse nõu küsimas. 

## Eesti mütoloogias
### Ülesanne
Targa ülesanne on vahemehe osa inimese ja vaimuriigi vahel esitada, vaimudega heas vahekorras olla, neid meelitada, lepitada ohvritega. Tark püüab kõigepealt pahade vaimude-vaenulike vägede algust, loomust ja sündi ära mõista. Nende alguse, loomuse ja sünni ära-mõistmistatamisega satuvad nad targa meelevalla alla; tark võib neid niisugusel puhul ära võita, taltsutada, nende halvale tegevusele piiri panna. Tark omandab endale sureliku, maa-pealse jumala väe.

### Võim looduse üle
Kogu loodus, looduse väed, haldjad peavad targa sõna kuulama. Tark sunnib oma tahtmise järgi tuuli puhuma, pilvi paisuma, päikest paistma, vihma sadama, vilja võrsuma, taudi taganema,  tervist tulema, valu vähenema, haldjaid inimestest eemale minema, varandust maapõuest kerkima jne.

Lühidalt: targa võimuse all on kogu loodus oma vägedega. Ainult surm võib targa võimuse võita; tark ei suuda ennast ega kaasinimesi surma käest päästa. 

### Nõiduse vastu
Targad tunnevad ka abinõusid iga nõiduse vastu, oskavad nõidu nuheldagi. Teateid saavad targad hankida ka unenägudest ja arbumise ehk kaalumise teel. Targad võisid ka tulevikku näha.

### Ühendus vaimuriigiga
Et haldjatega (Vaimuriigiga) ühendusse asuda, pidi targa hing (inimesehaldjas) kehast lahkuma. Hing poeb inimese magama heitmisel liblika, kärbse vm. tiivulise pisikesena inimese suust välja. Lendamisel pääseb ta kõikjale, näeb vaimuilma tegevust, ammutab ümbrusest kõiksugu teadmisi, tarkusi ning võib veelgi oma kuju muuta. Soomlased kutsuvad niisugust olukorda "loves magamiseks".
### Tarkade "liigitus"
;Sõnatark: (ka lausuja, pobiseja, posija, soolapuhuja) tark, kes kasutab nõidumisel sõnu.
;Kivitark: tark, kes kasutab nõidumisel kive.
;Tuuletark: tark, kes paneb tuult tähele, kasutab nõidumisel tuult.
;Manatark: kõige kõrgemal astmel seisev tark.

## Kirjandust
# "Eesti mütoloogia", Matthias Johann Eisen.
Jalgrattasport 1952. aasta suveolümpiamängudel

**[[Jalgrattasport]] [[1952. aasta suveolümpiamängud]]el** Helsingi tänavail ja Mäkelänkatu velodroomil.

## Sprint
27 võistlejat


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Enzo SacchiItaalia12,0
2.Lionel CoxAustraalia
3.Werner PotzernheimSaksamaa


## 1000 m paigaltstardist
MR Marino Morettini 1.10,6
27 võistlejat


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Russell MockridgeAustraalia1.11,1 OR
2.Marino MorettiniItaalia1.12,7
3.Raymond RobinsonLõuna-Aafrika Liit1.13,0
4.Clodomiro CortoniArgentina1.13,2
5.Donald McKellowSuurbritannia1.13,3
6.Ib Vagn HansenTaani1.14,4
7.Ion IonitaRumeenia1.14,4
8.Johannes HijzeledoornHolland1.14,5


## 2000 m tandemisõit
14 tandemit


KohtRiikKoosseisTulemus
1.AustraaliaLionel Cox, Russell Mockridge11,0
2.Lõuna-Aafrika LiitRaymond Robinson, Thomas Shardelow
3.ItaaliaAntonio Maspes, Cesare Pinarello


## 4000 m meeskonnasõit
22 võistkonda


KohtRiikKoosseisTulemus
1.ItaaliaMarino Morettini, Guido Messina, Mino de Rossi, Loris Campana4.46,1
2.Lõuna-Aafrika LiitThomas Shardelow, Alfred Swift, Robert Fowler, George Estman4.53,6
3.SuurbritanniaRonald Stretton, Alan Newton, George Newberry, Donald Burgess4.51,5
4.PrantsusmaaHenri Andrieux, Pierre Michel, Jean-Marie Joubert, Claude Brugerolles4.51,9


Poolfinaalis alistas Itaalia Suurbritannia ning Lõuna-Aafrika tiitlikaitsja Prantsusmaa. Sealjuures püstitasid lõuna-aafriklased maailmarekordi 4.42,3, kuid ei suutnud finaalis enam ligilähedaseltki sama korrata.

NSV Liidu võistkond koosseisus Viktor Meškov, Vassili Fedin, **eestlane [[Nikolai Matvejev]]** ja Valentin Mihhailov saavutas 14. aja 5.00,1 ega pääsenud 8 parema hulka, kes olümpiasüsteemis jätkasid.

## Maanteesõit
### Individuaalne
190,4 kilomeetrit
112 võistlejat


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.André NoyelleBelgia5:06.03,4
2.Robert GrondelaersBelgia5:06.51,2
3.Edi ZieglerSaksamaa5:07.47,5
4.Lucien VictorBelgia5:07.52,0
5.Dino BruniItaalia5:10.54,0
6.Vincenzo ZuconelliItaalia5:11.16,5
7.Gianni GhidiniItaalia5:11.16,8
8.Oskar ZeissnerSaksamaa5:11.18,5


### Meeskondlik
27 võistkonda


KohtRiikKoosseisTulemus
1.BelgiaAndré Noyelle, Robert Grondelaers, Lucien Victor15:20.46,6
2.ItaaliaDino Bruni, Vincenzo Zuconelli, Gianni Ghidini15:33.27,3
3.PrantsusmaaJacques Anquetil, Alfred Tonello, Claude Rouer15:38.58,1
4.RootsiYngve Lundli, Stig Mårtenson, Allan Carlsson15:41.34,3
5.SaksamaaEdi Ziegler, Oskar Zeissner, Paul Mane15:43.50,5
6.TaaniHans Andersen, JØrgen Rasmussen, Poul Østergaard15:48.02,0
7.LuksemburgAndré Moes, Roger Ludwig, Nicolas Morn15:49.04,0
8.HollandArend Van't Hof, Johannes Plantaz, Adrianus Voorting15:52.22,7
Mbulaeni Mulaudzi

**Mbulaeni Tongai Mulaudzi** (8. september 1980 Muduluni, Limpopo provints – 24. oktoober 2014) oli venda päritolu Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane (800 m), 2009. aasta maailmameister 800 m jooksus.

Mulaudzi oli esimene Lõuna-Aafrika Vabariigi mustanahaline sportlane, kellest sai maailma tiitlivõistluste võitja. Mulaudzi kandis Ateena olümpiamängude avatseremoonial 2004 Lõuna-Aafrika Vabariigi lippu.

Ta hukkus autoõnnetuses. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

*2004 Ateenas hõbemedal 800 m **1.44,61**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

*2003 Saint-Denis's pronksmedal 800 m **1.44,90**
*2004 Budapestis **sisemaailmameister** 800 m **1.45,71**
*2009 Berliinis kuldmedal 800 m **1.45,29**

### Kuldliiga võistlus

*2001 3. koht 800 m 1.45,04 Oslo  
*2003 1. koht 800 m 1.44,11 Oslo  
*2003 1. koht 800 m 1.44,00 Rooma  
*2003 1. koht 800 m 1.44,12 Zürich  
*2003 2. koht 800 m 1.44,12 Saint-Denis 
*2003 2. koht 800 m 1.42,89 Brüssel  
*2003 3. koht 800 m 1.45,00 Berliin  

### Grand Prix võistlus
 
*2001 1. koht 800 m 1.45,30 Doha  
*2001 3. koht 800 m 1.45,46 Stockholm 
*2003 2. koht 800 m 1.44,19 Lille  

### Super Grand Prix Võistlus
 
*2003 1. koht 800 m 1.44,42 Madrid
*2004 3. koht 800 m 1.45,95 London  

### Isiklik rekord

800 m **1.42,89** (5. september 2003 Brüssel)

## Isiklikku

Mbulaeni Mulaudzi oli 176 cm pikk ja kaalus 65 kg.

## Välislingid
* 
*IAAF-i nekroloog piltidega
Geokeemia

**Geokeemia** on teadusharu, mis uurib keemiliste elementide ja nende isotoopide sisaldust ja jaotumust mineraalides, maakides, kivimites, mullas, vees ja atmosfääris ning nende ringlust looduses.

Geokeemia peamine ülesanne on keemiliste elementide sisalduse hindamine ja prognoosimine erinevais maakoore osades ning maakoort moodustavais kivimites ja mineraalides. 

Geokeemia on geoloogia ja keemia piirteadus, kuid teda loetakse eelkõige geoloogia alldistsipliiniks.

## Vaata ka
*Biogeokeemia

## Lisalugemist
* 1988 "Eesti maastike geokeemia küsimusi"
* 1952 "Huvitav geokeemia" (Aleksandr Fersman)
Wilson Kipketer

**Wilson Kosgei Kipketer** (sündinud 12. detsembril 1972 Kapsabetas Keenias) on Taani kergejõustiklane (800 m jooksja). Ta on neljakordne maailmameister ja endine maailmarekordiomanik (1.41,11).

Ta on kõigi aegade teine 800 meetri jooksja. 1997. aastal Kölnis jooksis Kipketer üle Sebastian Coe nimel 16 aastat püsinud maailmarekordi (1.41,73) ajaga 1.41,11. Ta domineeris kümmekond aastat 800 m distantsil, jäädes kolme aasta jooksul võitmatuks. Ehkki tal ei õnnestunud võistelda 1996. aasta olümpiamängudel, sai ta 2000. aastal Sydneys hõbe- ja 2004. aastal Ateenas pronksmedali. Kipketeri 800 meetri jooksu maailmarekord püsis peaaegu 13 aastat. See ületati 22. augustil 2010, kui David Rudisha edestas seda 0,02 sekundiga, joostes 1.41,09. Rudisha suutis lõpuks 800 meetri jooksu maailmarekordi veelgi ületada, olles esimene ja ainus alla 41-sekundilise jooksuga. Kipketer hoiab endiselt 800 meetri jooksu sisemaailmarekordit.

Kipketer kuulus nii Sparta kui ka KIF-i klubisse.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]
 
2000 – hõbemedal 800 m jooksus 1:45.14 Sydney
2004 – pronksmedal 800 m jooksus 1:44.65 Ateena 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]
 
1995 – **maailmameister** 800 m jooksus 1:45.08 Göteborg 
1997 – **sisemaailmameister** 800 m jooksus 1:42.67 Pariis 
1997 – **maailmameister** 800 m jooksus 1:43.38 Ateena 
1999 – 2. koht (sise-MM) 800 m jooksus 1:45.49 Maebashi 
1999 – **maailmameister** 800 m jooksus 1:43.30 Sevilla 
2003 – 2. koht (sise-MM) 800 m jooksus 1:45.87 Birmingham  

### Kuldliiga

2002 – 1. koht 800 m jooksus 1:42.74 Brüssel 
2002 – 1. koht 800 m jooksus 1:43.76 Monaco 
2002 – 2. koht 800 m jooksus 1:43.59 Zürich 
2003 – 3. koht 800 m jooksus 1:44.36 Zürich 
2004 – 1. koht 800 m jooksus 1:43.88 Rooma

### Maailmarekordid

**1.41,73** – 7. juuni 1997 Stockholm 
**1.41,24** – 13. juuli 1997 Zürich 
**1.41,11** – 24. juuli 1997 Köln  

### 10 paremat tulemust

**1:41,11** – 24. juuli 1997 Köln 
**1:41,24** – 13. juuli 1997 Zürich 
**1:41,73**  – 7. juuni 1997 Stockholm 
**1:41,83** – 1. september 1996 Rieti 
**1:42,17** – 16. september 1996 Tōkyō 
**1:42,20** – 22. juuli 1997 Brüssel 
**1:42,27** – 3. september 1999 Brüssel 
**1:42,32** – 8. september 2002 Rieti 
**1:42,51** – 10. juuni 1996 Nice 
**1:42,57** – 4. juuli 1999 Monaco

## Isiklikku

Wilson Kipketer on 182 cm pikk ja kaalub 62 kg.

## Välislingid
* 
*Pilte Wilson Kipketerist
Proletariaat

**Proletariaadiks** (ladina keeles *proles* 'järeltulijad', *proletarius*) nimetatakse töölisi (ka palgatöölisi) kui ühiskonnaklassi. 

Algselt olid Vana-Roomas proletaarid inimesed, kelle puhul nende ainsaks varaks olid lapsed. 

Marksistlikus käsitluses moodustavad **proletaarlased** kapitalistliku ühiskonna klassiteadlike palgatööliste klassi ehk **proletariaadi**. 19. ja 20. sajandi vasakpoolsete arusaama järgi oli **proletaarlane** kapitalistliku ühiskonna vaene palgatööline. 

## Vaata ka
*Lumpenproletariaat
*Väikekodanlus

## Viited


## Välislingid
* The Center for Working-Class Studies at Youngstown State University
* International Labor and Working-Class History
Panathinaikó staadion

**Panathinaikó staadion** on kunagise Panathenaikoni staadioni kohale ehitatud staadion Ateenas.

## Staadioni taastamine

1869–1878 maksis noor Kreeka kuningas Geórgios I ise kinni Panathenaikoni staadionil. Leiti V sajandi stiilis skulptuuride tükke, sealhulgas kaks ilusat Hermese pead, mis olid olnud vana areeni pööramispostid. Ootamatult kaevati välja ka suur hulk marmorplaate, mis olid mulla all ja seetõttu türklaste eest varjatud. Need olid osa põrandast, seintest ja pinkidest ning nende põhjal võis aimata vana staadioni mõõtmeid ja asetust.

Pärast olümpiamängude määramist Ateenale 1894 otsustati kohe staadion taastada. Riigil polnud aga raha; täpsemalt öeldes oli Kreeka sisuliselt pankrotis. Korralduskomitee esimees kroonprints Konstantin esitas kreeklastele (konsulaatide kaudu kogu maailmas) üleskutse annetusteks. Eeskätt väliskreeklased Londonis, Prantsusmaal ja Egiptuses annetasidki palju raha.

Maailma tolle aja rikkaim kreeklane ja filantroop Georgios Averoff lubas tasuda kogu staadioni rekonstrueerimise kulud, mis esialgses eelarves piirdusid umbes 585 000 drahmiga, aga seoses drahmi kursi langusega maksis töö lõpuks peaaegu miljoni ja Averoff maksis veelgi rohkem, kui esialgu lubas. See võimaldas esialgu staadioni jaoks mõeldud raha muuks kasutada.

Arhitekt ja insener Anastasios Metaxas ei projekteerinud staadioni puidust, vaid sellesama Pentelikoni mäe marmorist, mida kasutas ka Herodes Atticus. Staadioni sissekäigu ette paigutati leitud Hermese pead ning Averoffi, keda tervitati kui Herodes Atticuse 1700 aasta tagust kehastust, elusuurune marmorkuju XIX sajandi lõpu riietuses. Marmorpinke ei jõutud siiski piisavalt palju teha: staadioni otsas oli marmorist areenile lähem pool istmeid, aga mõnel pool kõigest neli lähimat rida. Enamik rahvast istus puupinkidel. Töö lõpetati pärast olümpiat.

Panathinaikó staadion oli 1896. aasta suveolümpiamängude peaareen. Seal toimusid kergejõustik, maadlus, tõstmine, riistvõimlemine, ava- ja lõputseremoonia.

Sportlaste rajatised olid suhteliselt head. Hullem oli lugu staadioniovaaliga. Seda oli küll laiendatud, ent jäi siiski ainult 35 meetrit laiaks. Jooksuraja pöörde raadius oli vaid 9 meetrit. Antiikajal aega ei mõõdetud ja tollal poldudki huvitatud kiirest jooksust, vaid põnevast võistlusest. Järsud kurvid võimaldasid pealtvaatajatel võistlejatele lähemal istuda ja seega rohkem kaasa elada. Järskude kurvide tõttu jäigi ära klassikaline sprindidistants 200 m jooks. Staadioniringi pikkus oli 333,33 meetrit. Söerada, mille rajamiseks kutsuti Inglismaalt asjatundja, jäi rullimisele vaatamata pehmeks, sest rajal polnud aega vajuda. Kõigele lisaks oli staadion tervelt 190 cm kaldu.

Ometigi tunnistasid asjatundjad staadioni maailma kauneimaks ja esimestele kaasaegsetele olümpiamängudele täiesti sobilikuks.

## Tänapäeval

Tänapäeval kasutatakse Panathinaikó staadioni sageli võidukate Kreeka atleetide austamiseks, näiteks Kreeka jalgpallikoondis 2004.

Staadionil toimus 1997. aastakergejõustiku maailmameistrivõistluste avatseremoonia.

2004. aasta suveolümpiamängudel olid staadionil vibulaskmisvõistlused ning meeste ja naiste maratonijooksu finiš.
Lykurgos (Ateena)

**Lykurgos** (umbes 390 eKr – 324 eKr) oli Ateena aristokraat, oraator ja poliitik.

Lykurgos oli Platoni ja Isokratese õpilane, Demosthenese poolehoidja. Aastast 338 eKr juhtis ta edukalt Ateena rahandust.

338 eKr said Chaironeia lahingus Ateena ja Teeba väed Makedoonialt hävitavalt lüüa. Põhja-Kreeka läks Makedoonia võimu alla. Mitu aastat läks taastumiseks: taastati Ateena linnamüürid, rajati Pireuse kuivdokid, tugevdati laevastikku. Ateena rahaline olukord paranes samuti.

Lykurgosele olid võrdselt olulised nii sõja- kui rahuotstarbelised ehitised. Nähes linna kaitsevõime tugevnemist ja kodanike eneseteadvuse tõusu, otsustas ta, et on aeg mõelda rahumeelsemalt, ja hakkas linna kaunistama. Sellega tahtis ta näidata, et Ateena on tagasi saanud endise jõukuse. Tema käsul rajati linna esimene kivist teater, Dionysose teater, ja ehitati Ilissose jõe kaldale mäekurusse panatenaiade pidamiseks Panathenaikoni staadion. Töö toimus Lykurgose isiklikul järelevaatamisel ja sai Ateena uhkuse märgiks.

Lykurgose korraldusel valmistati ametlikult käsikirju kolme suure tragöödiakirjaniku teostest.

On säilinud Lykurgose süüdistuskõne Leokratese vastu.
Lykurgos

**Lykurgose** nime kannab mitu ajaloolist ja mütoloogilist tegelast:
* Lykurgos (Ateena) oli Ateena riigimees IV sajandil e.m.a.
* Lykurgos (Sparta) oli legendaarne Sparta seaduseandja
* Lykurgos (Traakia) oli Traakia müütiline kuningas
Aa-laava

**Aa-laava** ['a'a] on teravaservaline ja ebaühtlase pinnaga laavavool.

Nimi "aa" tuleb havai keele sõnast *ʻaʻā* ja tähendab valuväljendust, eestikeelne tõlge oleks "aiai". Nimi tuleneb ilmselt sellest, et laava peal on tema teravuse tõttu paljajalu väga valus käia. Aa-laava tekib, kui voolava ja siledapinnalise pahoehoe pind jahtudes puruneb laava sisemuses liikuva vedelama osa kiiremini voolamise tõttu. Seetõttu on võimalik, et samas laavavoolus esineb nii aa-laavat (näiteks laavavoolu esiosas) kui ka pahoehoed (näiteks laavavoolu tagaosas).

Aa-laava on üks kolmest laava põhivormist pahoehoe- ja padilaava kõrval. Selle termini võttis kasutusele USA geoloog Clarence Dutton (1841–1912).

Aa-laava on keskmise või väikese viskoossusega basaltne laava. Sellel on kare või prügine pind, mis koosneb räbuks nimetatavatest purunenud laavaplokkidest. Aa-laava võib sisaldada kuni 3 m suurusi tardunud laavast koosnevaid palle.

Aa-laava tekib tavaliselt siis, kui vulkaan purskab laavat, mille temperatuur on 1000–1100 °C. See tähendab, et aa-laava moodustub kergemini jahedamast laavast, sest pahoehoe-laava tekib tavaliselt siis, kui vulkaan purskab laavat, mille temperatuur on 1100–1200 °C.

Aa-laava pealmine osa puutub kokku välisõhuga, mille temperatuur on palju jahedam laavast enesest. Seetõttu laavavoolu pealmine kiht jahtub rutem ja tardub. Kuid tardudes tema tihedus suureneb ja ta langeb alla, laavavoolu põhja, kus tagant tulev tardumata laava temast üle voolab. Seetõttu on aa-laaval jahedamad, tardunud kihid nii peal- kui allpool, aga nende vahel voolab kõige kuumem ja vedelam laava.

Aa-laavast koosneva laavavoolu ületamine on väga vaevaline ettevõtmine. Igal sammul kipub tasakaal kaduma, libisemine tekitab sisselõikeid saabastes ning kukkumine lõpeb katkilõigatud käte ja põlvedega.

Aa-laava teravad nurgelised servad peegeldavad hästi radari kiiri. Seetõttu on aa-laava voolusid võimalik avastada satelliidilt.

## Vaata ka
*Pahoehoe
*Padilaava

## Viited
Dimensioon

**Dimensioon** on valem, mis määrab kindlaks füüsikalise suuruse seose valitud suuruste süsteemi põhisuurustega. Põhisuuruste dimensioone väljendatakse tähistega, milleks on rahvusvahelise suuruste süsteemi ISQ (*International System of Quantities*) kohaselt püstkirjas suurtähed. Rahvusvahelise suuruste süsteemiga on seotud ühikusüsteem, milles igale dimensioonile vastab kindel mõõtühik.

Rahvusvahelises suuruste süsteemis on põhisuurusteks pikkus, mass, aeg, elektrivool, temperatuur, ainehulk ja valgustugevus. 

Kõigi muude füüsikaliste suuruste dimensioonid tuletatakse põhiühikute positiivsete või negatiivsete astendajatega dimensioonide korrutisena. 

Tuletatud suuruse dimensiooni on võimalik moodustada suurustevahelisest seosest. Näiteks liikumiskiirus v avaldub valemiga
:v=\frac{s}{t}=s\,t^{-1},
kus s on teepikkus ja t aeg.

Kiiruse dimensiooni \text{dim}\,v saamiseks asendame astendajaga avaldises s pikkuse dimensiooniga L ja t aja dimensioonidega T: 
:\text{dim}\,v=\text{L}\text{T}^{-1}.

## Vaata ka
*Dimensionaalanalüüs
*SI-süsteemi ühikud

## Viited
Panatenaiad

**Panatenaiad** (kreeka keeles 'üleateenaline') olid antiikaja Ateena tähtsaimad pidustused.

Algselt peeti neid igal aastal linna kaitsejumalanna Athena auks. 566 e.m.a. Peisistratos reformis pidustused ning neid hakati korraldama iga 4 aasta tagant südasuvel (augustis).

Kõigepealt toimus öine eelpidustus: tõrvikurongkäik ning muusika- ja tantsuettekanded. Panatenaiade haripunkt oli suur rongkäik Erechtheionis asuva Athena kuju juurde. Sinna viidi ohvriloomi ja Ateena tütarlaste kootud hinnaline rüü (rongkäiku on kujutatud Parthenoni friisil). Pärast toimusid ohvritalitused, muusika- ja spordivõistlused. Võitjad said autasuks õlipuuokstest pärja ja õliga täidetud hinnalise amfora.

Panatenaiade auhinnaamforad olid eritüüpi kitsa kaelaga stereotüüpse mustafiguurilise maalinguga amforad. Vanim säilinud selline amfora, Burgose vaas, pärineb aastast 566 või 562 e.m.a. Dateerimise seisukohast on eriti väärtuslikud arhontide nimedega amforad (373–312 e.m.a.).
Erand kinnitab reeglit

**"Erand kinnitab reeglit"** on kõnekäänd, mis pärineb ladinakeelsest vormelist **"''Exceptio probat regulam*** [*in casibus non exceptis'']".

Lühendatud vormist saadakse tihti valesti aru; selle õige lähtetähendus on järgmine: erandi olemasolu kinnitab reeglit erandiga mitte kaetud juhtudel. Näiteks, pühapäeval auto parkimise keeld tähendab lubatud parkimist ülejäänud kuuel nädalapäeval.

Selle fraasi kasutas esimesena Cicero oma Lucius Cornelius Balbuse kaitsmiskõnes.

## Viited
Ruum (täpsustus)

**Ruum** võib tähendada mitut asja:
***[[Ruum]]** on inimeste tavakogemuses mahuti, mis hõlmab kõik füüsilised esemed
* **[[Ruum (arhitektuur)|Ruum]]** on hoone osa
* **[[Ruum (matemaatika)|Ruum]]** on matemaatika mõiste (sealhulgas elementaarmatemaatikas vaadeldav **[[ruum (stereomeetria)]]**)
* **"[[Ruum (ajakiri)|Ruum]]"** on Eesti disaini- ja arhitektuuriajakiri

## Vaata ka
*Avalik ruum
*Schengeni viisaruum
*"Hääletu ruum", romaan
*Avatud Ruumi meetod
Ruum (arhitektuur)

**Ruum** on seintega piiratud ala hoones, näiteks tuba.

## Ruume
*aatrium
*auditoorium
*aula
*dormitoorium
*duširuum
*eeskoda
*elutuba
*esik
*fuajee
*garderoob
*kabinet
*kamber
*kelder
*klassiruum
*koridor
*köök
*lastetuba
*magamistuba
*pesuruum
*pööning
*riietusruum
*saal
*sahver
*spordisaal
*söögituba
*söökla
*trepikoda
*tualett
*tuba
*vannituba
*veranda
*vestibüül
Ruum (matemaatika)

**Ruum** on geomeetrias tavaliselt stereomeetrias vaadeldav kolmemõõtmeline ruum või eukleidiline ruum (kolmemõõtmeline ruum, laiemalt ka tasapinnaline, hüperruum või muu n-mõõtmeline ruum). Vähem kui kolmemõõtmelist ruumi kutsutakse harva ruumiks.

Üldisem on topoloogilise ruumi mõiste.

## Vaata ka

*meetriline ruum
*tasapinnaline ruum
*kolmemõõtmeline ruum
*eukleidiline ruum
*kolmemõõtmeline eukleidiline ruum

*Hilberti ruum
*vektorruum
*normeeritud ruum
*Banachi ruum
*topoloogiline ruum

*topoloogiline vektorruum
*Hausdorffi ruum
*afiinne ruum
*hüperruum
Hüperruum

"**Hüperruum**" on sõna, mida kasutatakse mitmes tähenduses. 

*Varem on matemaatikas nimetatud **hüperruumiks** n-mõõtmelist eukleidilist ruumi, kui *n*>3.
***Hüperruumiks** nimetatakse mõnikord **[[Minkowski ruum]]i**, mis on erirelatiivsusteooria aegruumi matemaatiline mudel. 
*Teadusulmes nimetatakse sageli **[[hüperruum (ulme)|hüperruum]]iks** tavalisest ruumist väljaspool olevat ruumipiirkonda, mida läbides on võimalik ülikiirelt katta väga pikki vahemaid. 
***"Hüperruum"** ("*[[Hyperspace]]*") on Michio Kaku raamat (1994), milles räägitakse ühendvälja kirjeldusest 10- või 11-mõõtmelise ruumi abil.      

## Vaata ka
*Hüpertasand
*Hüperpind
*Hüpersfäär
*Hüperkera
*Hüperkuup
Tasapinnaline ruum

**Tasapinnaline ruum** ehk **kahemõõtmeline ruum** on ruum tasandil või ruum, milles koordinaatide määramiseks on vaja kahte koordinaati. Tavaliselt kasutatakse koordinaatide nimedena tähti X ja Y, vastavate telgede nimedena X-telg ja Y-telg.

## Tasapinnalised kujundid
*Ring
*Ristkülik
*Ruut
Kolmemõõtmeline ruum

**Kolmemõõtmeline ruum** ehk **kolmedimensionaalne ruum** on matemaatikas mis tahes topoloogiline ruum, mille mõõde on 3.

Sageli peetakse kolmemõõtmelise ruumi all silmas 
***[[ruum (stereomeetria)|ruum]]i**, mida vaadeldakse stereomeetrias, või 
***[[kolmemõõtmeline eukleidiline ruum|kolmemõõtmelist eukleidilist ruumi]]**. 

Kolmemõõtmelise ruumi all võidakse mõista ka 
***[[ruum (füüsika)|füüsikalist ruumi]]** eeldusel, et ta on modelleeritav kolmemõõtmelise matemaatilise ruumiga.

## Vaata ka
*Kahemõõtmeline ruum
*Neljamõõtmeline ruum
Tasapinnalisus

**Tasapinnaline** on ühemõõtmeline või kahemõõtmeline kujund, samuti punkt.

## Vaata ka
*Mõõde
*Kolmemõõtmelisus
*Tasapind
Ilisós

**Ilisós** (kreeka *Ίλισός*) on väike jõgi Kreekas Atika piirkonnas. Jõgi algab Ymittóse mäeahelikust, voolab Ateenast läbi (antiikajal möödus linnast lõuna poolt) ja suubub Kifisóse jõkke (antiikajal suubus võib-olla Fálirou (Phaleroni) lahte).

Ilisóse ääres seisis Platoni "Phaidroses" mainitud plaatan.
Ymittós

**Ymittós** (kreeka *Υμηττός*; vanakreeka *῾Υμηττός* (Hymettos)) on mäeahelik Atikas, mis piirab Atika tasandikku kagust. Ymittós kerkib üle 1000 m.

Antiikajal saadi Ymittósest metsa, mett ning valget ja sinist marmorit.

## Välislingid
Neljamõõtmelisus

**Neljamõõtmelisus** on matemaatikas ruumi omadus, mis seisneb selles, et tema mõõde on 4. 

Relatiivsusteoorias räägitakse näiteks neljamõõtmelisest aegruumist.

## Vaata ka
*Kolmemõõtmeline ruum
*n-mõõtmeline geomeetria
*Mõõde
*Tasand
Kahemõõtmelisus

**Kahemõõtmeline** kujund on kujund, mille punktid on ühel tasapinnal, aga mis ei ole ühemõõtmeline.

**[[Kahemõõtmeline ruum]]** on ruum, millel punkti asukoha märkimiseks on vaja kahte arvu ehk kahe põhiteljega ruum.

Kahemõõtmeline kujund on alati tasapinnaline kujund.

Graafikud on tavaliselt kahemõõtmelised, samuti maalid, pildid, fotod.

## Vaata ka
*Tasapinnalisus
*Kahemõõtmeline ruum
*N-mõõtmeline geomeetria
*Mõõde
*Tasapind
Kolmemõõtmelisus

**Kolmemõõtmeline** objekt on objekt, mis mahub kolmemõõtmelisse ruumi, ent ei ole tasapinnaline kujund.

**Kolmemõõtmeline** eukleidiline ruum on ruum, millel punkti asukoha märkimiseks on vaja kolme arvu, ehk kolme põhiteljega ruum. Mitteeukleidiliselt on see ruum, mille kirjeldamiseks on vaja kolme mõõdet.

3D-mudelite, -skulptuuride, -arhitektuuri jms loomisel kasutatakse kolmemõõtmelist geomeetriat.

## Vaata ka
*Kolmemõõtmeline ruum
*N-mõõtmeline geomeetria
*Mõõde
Paul Neumann

**Paul Neumann** (13. juuni 1875 – 9. veebruar 1932) oli Austria ujuja, Austria esimene olümpiavõitja. Klubi: I. Wiener Amateur-Schwimm-Club.

Neumann tuli 1893 Austria meistriks läbi Viini ujumises (umbes 5 km), 1894 kaitses tiitlit (distants oli seekord üle 510 m). 11. aprillil 1896 tuli ta Ateenas olümpiavõitjaks 500 m ujumises.

Kogu olümpiamängude ujumisprogramm kestis ainult paar tundi. Alfréd Hajós võitis 100 m vabaujumise (1.22,2) ja 1200 m vabaujumise (18.22,2). Vahepeal peetud 500 m vabalt jättis ta vahele. Kui Hajós ujunuks 500 m samas tempos kui 1200 m, olnuks tema aeg 7.40. Neumanni võiduaeg oli 8.12,6. Neumann osales edutult ka 1200 m distantsil.

Neumann õppis Viinis ja Ameerika Ühendriikides meditsiini ning tuli 1897/1898 kolm korda USA meistriks 440 jardi, 880 jardi ja 1 miili ujumises. 1898 sai ta ajakirja Sport im Bild korrespondendiks USA-s. Esimese maailmasõja ajal, kui ta oli sõjaväearst, tekkis tal probleeme USA-st saadud diplomi tõttu. Pärast sõda oli ta kooliarst Viinis.

## Vaata ka
*Ujumine 1896. aasta suveolümpiamängudel
Aithiopia

**Aithiopia** (tuleb kreeka sõnast *aithiopes* – 'päikesepruunid'; ladinapäraselt *Aethiopia*) oli Homerose järgi müütilise rahva kodumaa, mis paiknes oikumeeni äärel Okeanose kaldal idas või kagus. Pärast samastati seda rahvast indialastega. Hilisemates kosmoloogilistes aruteludes on arvatud, et Aithiopia on hoopis edelas. Herodotos rääkis peale Aasia etiooplaste ka Lõuna-Egiptuse omadest. Sageli neid idealiseeriti nagu põhjapoolseid sküütegi.

Hiljem hakati Aithiopiaks nimetama seda Aafrika osa, mis vastandus Liibüale ja kus elasid mustanahalised inimesed. Tänapäeva Loode-Etioopias tekkis 1. sajandil m.a.j Aksumi riik. Pärast selle mandumist kinnistus nimi Etioopia enam-vähem praegusele Etioopia-Sudaani piirkonnale.
Eukleidese geomeetria

**Eukleidese geomeetria** ehk **eukleidiline geomeetria** on geomeetria haru, milles lähtutakse Eukleidese teoses "Elemendid" kirjeldatud alustest.

Eukleidese ruumimudel on ruumi mudel, kus on rahuldatud Eukleidese aksioomid.

## Vaata ka
* Eukleidiline ruum
* Absoluutne geomeetria
* Mitteeukleidiline geomeetria
* Lobatševski geomeetria
Kirjeldus

**Kirjeldus** ehk **deskriptsioon** on kõige üldisemas mõttes millegi kujutamine. Enamasti kirjeldatakse asju sellega, et neile omistatakse omadusi.

Kirjeldamise puhul peetakse üldiselt tähtsaks, et see oleks neutraalne. Kirjeldus ei tohiks asja kujutada erapoolikult ega olla normatiivne.

Kirjeldus võib olla ka luuleline, metafoorne või muid stiilivõtteid kasutav. Sel juhul pole enam otseselt tegemist asjadele omaduste omistamisega, kirjeldus põhineb siis keele abil kujutatu vahetul mõistmisel.

Kultuuriteoorias kasutatakse väljendit *maailma kirjeldus*, mis asetub keskkonna ja inimese vahel ning on uurija töövahend. 

## Vaata ka
*Kirjeldus (programmeerimine)
*Muusikaline kirjeldus
*Määrav kirjeldus
*Määratlus
*Narratiiv
Punkt

**Punkt** on mitmetähenduslik sõna:
* **[[punkt]]** on "**•**" - kujuline märk
* **[[geograafiline punkt|punkt]]** ehk **[[geograafiline punkt]]** on geograafias koht**
* **punkt** on [[matemaatika]]s [[ruum (matemaatika)|ruum]]i [[element (matemaatika)|element]] 
* **punkt** on [[kirjavahemärk]], mis lõpetab [[jutustav lause|jutustava lause]]
* **punkt** on [[muusika]]s helivältust pikendav noodikirja märk
* **punkt** on [[muusika]]s [[stakaato]]t tähistav noodikirja märk
* **punkt** on arvestusühik [[punktiarvestus]]es
* **punkt** on [[tüpograafia]]s [[pikkusühik]] (1 punkt = 0,3759 [[millimeeter|millimeetrit]])
* **punkt** oli Venemaal kasutatud pikkusühik (1 punkt = 254 μm)
* **punkt**, tähisega "**.**", on [[Internet]]i [[IP-aadress|aadress]]ruumis [[juurdomeen]]
* **punkt''' on õigusteaduses lõike alljaotis.

## Vaata ka
* Piksel
Arkoos

**Arkoos** on suure päevakivisisaldusega liivakivi.

Arkoos, nagu ka tavaline liivakivi, koosneb põhiliselt kvartsist, kuid selle päevakivisisaldus peab olema vähemalt 25%. Arkoos on enamasti jämedateraline, punakat või roosakat värvi ja nõrgalt tsementeerunud. Arkoos tekib graniidi või graniitse koostisega kivimite murenemissaaduste kivistumisel. Tsementeeriva materjali (kaltsiit, ränioksiid, savimineraalid, raudoksiidid, vilgud jmt) osatähtsus on üldiselt väike (enamasti alla 15%).

Nimetus "arkoos" on tulnud prantsuse keelest ja selle võttis kasutusele Alexandre Brongniart 1823. aastal.

## Vaata ka
*Grauvakk

## Viited
Vasakpoolne kommunism

**Vasakpoolne kommunism** on antistalinistlik sotsiaal-poliitiline vool, lähedane trotskismile. Oma tekkimise ajal 1918. aastal moodustasid vasakpoolsed kommunistid vasakpoolse fraktsiooni VSDTP-s; keskus oli VSDTP Moskva piirkonnabüroo. Vasakpoolsed kommunistid nõudsid Saksamaaga peetava sõja jätkamist, revolutsioonisõda kogu maailma kodanluse vastu ja maailmarevolutsiooni. Fraktsiooni juhtis Nikolai Buhharin. Vasakpoolsed kommunistid tunnistasid vaid Kominterni I ja II kongressi otsuseid. Paljud vasakpoolsed kommunistid hukati stalinismi võimutsemise ajal.

## Vasakpoolseid kommuniste

*Inessa Armand
*Amadeo Bordiga
*Andrei Bubnov
*Herman Gorter
*Jemeljan Jaroslavski
*Aleksandra Kollontai
*Karl Korsch
*Valerian Kuibõšev
*Rosa Luxemburg
*Claude McKay
*Sylvia Pankhurst
*Anton Pannekoek
*Mihhail Pokrovski
*Karl Radek
*Maximilien Rubel

## Välislingid

*Vasakpoolsed kommunistlikud parteid ja ühingud erinevatel maadel
Sõnavorm

**Sõnavormideks** nimetatakse ühe ja sama sõna eri kujusid, mis erinevad üksteisest ainult selle poolest, kuidas neid lauses kasutada saab. Sõnavormid erinevad üksteisest oma grammatilise tähenduse poolest. 

Sõnavormidest pannakse omakorda kokku kõrgema astme üksused – lause moodustajad ja laused.
Plagioklassi number

**Plagioklassi number** on plagioklassi kaltsiumisisaldust näitav suhtarv.

Plagioklass on päevakivide hulka kuuluv mineraalide rühm, millesse kuuluvad mineraalid on albiit, oligoklass, andesiin, labrador, bütauniit ja anortiit. Plagioklassi kristallvõres võivad kaltsium ja naatrium üksteist igas vahekorras asendada. Plagioklassi number näitab seda, kui mitu protsenti naatriumi aatomitest on asendunud kaltsiumi aatomitega. Plagioklassi erimeid nimetatakse vastavalt nende naatriumi kaltsiumiga asendumise määrale järgnevalt:

*albiit 0...10% naatriumist asendunud kaltsiumiga
*oligoklass 10...30%
*andesiin 30...50%
*labrador 50...70%
*bütauniit 70...90%
*anortiit 90...100%

Pl40 tähendab, et 40% naatriumist on asendunud kaltsiumiga ja vastav plagioklassi erim kannab nime andesiin. Vahel kirjutatakse ka Al40, mis tähendab seda, et plagioklass koosneb 40 protsendiliselt albiitsest komponendist. An40 tähistab 40 protsendilist anortiitse komponendi osakaalu ja seda plagioklassi erimit tuntakse labradoriidina.

Plagioklassi numbrit saab määrata näiteks polarisatsioonimikroskoobiga Becke-Bekkeri või Michel-Lévy meetodit kasutades.
Firma

**Firma** all võidakse mõelda **[[ettevõte]]t**. 

**"Firma"** on mitme teose pealkiri:
***"[[Firma (romaan)|Firma]]"**, John Grishami romaan
***"[[Firma (film 1993)|Firma]]"** ("The Firm"), Sydney Pollacki film
Paradigma

**Paradigma** (kreeka sõnast (*παράδειγμα* 'musternäide') on algses tähenduses õpetlik näide, eeskuju, musternäide või näidis.

Sõna on mitmes valdkonnas kasutusel terminina.
*Retoorikas mõistetakse paradigma ehk näite all argumentatsiooni käigus jutustatavat õpetlikku lugu.
*Keeleteaduses on paradigma all kõigepealt mõistetud morfoloogilist paradigmat – mingi sõna muutevormide tabelit kas eeskujuna terve tüüpkonna sõnade muutmiseks või lihtsalt konkreetse sõna muutevormistikuna. 
**Laiemas tähenduses mõistetakse keeleteaduses paradigma all omavahel paradigmaatilistes suhetes olevate keeleüksuste klassi.
*Thomas Kuhn on oma teadusfilosoofilises kontseptsioonis hakanud **[[paradigma (Kuhn)|paradigmaks]]** nimetama teadusetegemise viisi, mida omandatakse eeskuju najal. 
**Üldkeeles on see sõna hakanud tähistama mõtteraamistikku (mõttemustrit) või asjade tegemise viisi mis tahes valdkonnas.
**Programmeerimises nimetatakse paradigmaks programmeerimise stiili.

* Sotsiaalteaduses märgib mõiste "paradigma" kontseptuaalset raamistikku, millest lähtudes tajutakse tegelikkust, hinnatakse olukorda ja kujundatakse tegevusi. Sellisteks paradigmadeks on näiteks ühe-, kahe- või kolme-dimensiooniline poliitikakäsitlus või sotsiaalse korra kontseptsioon.
Kõne (täpsustus)

**"Kõne"** võib tähendada mitut asja:
***[[Kõne]]** ehk rääkimine, kõnelemine
***[[Kõne (lingvistika)|Kõne]]** ehk keel, kasutatuna inimestevahelises suhtlemisprotsessis
***[[Kõne (retoorika)|Kõne]]** on eesmärgistatud suuline esinemine, sõnavõtt.
***Kõne** ehk **[[kõneliik]]** on tegusõna kategooria, mille liikmed on eesti keeles ja paljudes teistes keeltes jaatav kõne ja eitav kõne.
***[[Telefonikõne|Kõne]]** ehk telefonikõne on ühendus helistaja ja vastaja vahel telefonivõrgu vahendusel.
Ettevõte

**Ettevõte** on õiguslikult ja korralduslikult vaadeldav kui iseseisev, eraldatud varaga tegutsev majandusüksus. Tsiviilseadustiku üldosa seadus defineerib ettevõtte kui majandusüksuse, mille kaudu isik (ettevõtja) tegutseb. 

Varasemas eesti keeles on ettevõtte sünonüümina kasutatud ka terminit "käitis", alates 1950. aastatest on terminist "käitis" ettevõtte tähenduses loobutud, kuid ka uuemas kirjanduses seda siin-seal leidub.  

Tavaliselt mõistetakse ettevõtja all inimest (füüsiline isik), kes kannab ettevõttesse tehtud isiklike investeeringute kaotamise rahalist riski ning kes pakub oma nimel tasu eest kaupu või teenuseid. Äriseadustiku alusel võib aga ettevõtja olla nii füüsiline isik kui ka juriidiline isik (äriseadustiku alusel sätestatud äriühing: täisühing, usaldusühing, osaühing, aktsiaselts ja tulundusühistu), kes pakub oma nimel tasu eest kaupu või teenuseid ning kellele kaupade müük või teenuste osutamine on püsiv tegevus. Ka füüsilisest isikust ettevõtja tegutseb äriseadustiku kohaselt ettevõtte kaudu. 

Ärinimi ehk firmanimi on äriregistrisse kantud nimi, mille all ettevõtja tegutseb. 

## Vaata ka
*Aktsia
*Börs
*Eesti ettevõtete loend
*Eesti vanimate ettevõtete loend
*Eraettevõte
*Ettevõtete loend
*Ettevõtlusvormid
*Juriidiline isik
*Kontsern
*Mikroettevõtja
*Monopol
*Organisatsioon
*Pankrot
*Väikeettevõte
*Vanimate ettevõtete loend
*Välismaa ettevõtete loend
*Ühistu

## Viited
Purjetamine 1952. aasta suveolümpiamängudel

**[[Purjetamine]] [[1952. aasta suveolümpiamängud]]el** Helsingis

## [[Finn]]
28 võistlejat


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Paul ElvstrømTaani8209
2.Charles CurrySuurbritannia5449
3.Rickard SarbyRootsi5051
4.Jacobus de JongHolland5033
5.Wolfgang ErndlAustria4273
6.Morits SkaugenNorra4073
7.Adelchi PelaschiarItaalia4068
8.Paul McLaughlinKanada4033


## [[Star (jahiklass)|Star]]
21 paatkonda


KohtRiikLaevKoosseisPunkte
1.ItaaliaMeropeAgostino Straulino, Nicoló Rode7635
2.USAComancheJohn Price, Johan Reid7216
3.PortugalEspadarteJoaquim de Mascarenhas Fiuza, Francisco Rebelo de Andrade4903
4.KuubaKurush IVCarlos de Cárdenas Culmell ja Pla4535
5.BahamaGem IIIDurward Knowles, Sloan Farrington4405
6.PrantsusmaaEissero VIEdouard Chabert, Jean-Louis Dauris3866
7.RootsiLotta IVBengt Melin, Björn Carlsson3785
8.HollandBem IIAdrianus Maas, Edward Stutterheim3510


## [[Draakon (jahiklass)|Draakon]]
17 paatkonda


KohtRiikLaevKoosseisPunkte
1.NorraPanThor Thorvaldsen, Sigve Lie, Håkon Barfod6130
2.RootsiTornadoPer Gedda, Leif Boldt-Christmas, Erland Almkvist5556
3.SaksamaaGustel XTheodor Thomsen, Erich Natush, Georg Nowka5352
4.ArgentinaPamperoRoberto Sieburger, Jorge del Rio Salas, Horacio Campi5339
5.TaaniSnudeOle Berntsen, William Berntsen, Aage Birch4460
6.HollandThalattaWillem van Duyl, Abraham ja Michiel Dudok van Heel4041
7.BrasiiliaEscapadeWolfgang Richter, Peter Mangels, Francisco Felici Italo Osoldi2884
8.PortugalAlcaidJoão Tito, Carlos Lourenco, Alberto Graca2782


## [[5,5 m]]
16 paatkonda


KohtRiikLaevKoosseisPunkte
1.USAComplex IIBritton Chance, Summer White, Edgar White, Michael Shoettle5751
2.NorraEncorePeder Lunde, Vibeke Lunde, BØrre Falkum-Hansen5325
3.RootsiHojwaFolke Wassén, Magnus Wassén, Carl-Erik Ohlson4554
4.PortugalSjöhäxaDuarte de Almeida Bello, Francisco Coelho Bello, Julio Sousa Leite Gorinho4450
5.ArgentinaGullvingerRodolfo Wollenveider, Tomas Galfrascoli, Ludovico Kempter3982
6.SuurbritanniaUnicqueRobert Perry, John Dillon, Neil Cochran-Patrick3727
7.Lõuna-Aafrika LiitShovellerLeslie Horsfield, Joseph Ellis-Brown, Eric Benningfield3338
8.SoomeTeresitaHans Dittmar, Aarne Castrén, Johan Stadigh3292


## [[6 m]]
11 paatkonda


KohtRiikLaevKoosseisPunkte
1.USALlanoriaHerman Whiton, Eric Ridder, Julian Roosevelt, Everard Endt, Emelyn Whiton, John Adams Morgan4870
2.NorraElisabeth XFinn Ferner, Johan Ferner, Erik Heiberg, Carl Mortensen, Tor Arneberg4648
3.SoomeRaliaErnst Westerlund, Paul Sjöberg, Ragnar Jansson, Adolf Konto, Rolf Turkka3944
4.RootsiMay Be VIISven Salén, Martin Hindorff, Torsten Lord, Lars Lundström, Karl Robert Ameln3773
5.ArgentinaDjinnEnrique Sieburger, Rufino Rodriguez de la Torre, Werner von Foerster, Horacio Monti, Hércules Morini3395
6.ŠveitsYlliam VIIILouis Noverraz, André Firmenich, Charles Stern, Marcel Stern, François Chapot3020
7.KanadaTrickson VINorman Gooderham, Kenneth Bradfield, William Copeland, William Macintosh, Donald Tytler3013
8.ItaaliaCioccaEnrico Poggi, Antonio Cosentino, Pietro Reggio, Guisto Spigno, Andrea Ferrari2560
Maahoki 1952. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maahoki]] [[1952. aasta suveolümpiamängud]]el** Helsingis

12 meeskonda

1. India: Ranganandhan Francis, Dharam Singh, Radhir Singh Gentle, Leslie Claudius, Keshava Datt, Govind Perumal, Raghbir Lal, Kunwar Digvijai Singh, Balbir Singh, Udham Singh, Muniswami Rajgopal, Meldrich Daluz, Chinadorai Deshmutu
2. Holland: Laurenz Mulder, Henri Derckx, Johan Drijver, Julius Ancion, Hermanus Loggere, Edouard Tiel, Willem van Heel, Rius Esser, Jan Kruize, Andries Boerstra, Leonard Wery
3. Suurbritannia: Graham Dadds, Derek Day, Roger Midgley, Denys Carnill, John Cockett, Dennis Eagan, Anthony Robinson, Anthony Nunn, Robin Fletcher, Richard Norris, Neil Nugent, John Conroy, John Paskin Taylor
4. Pakistan: Abdoul Waheed Qazi, Mohammed Niaz Khan, Asghar Ali Khan, Jack Britto, Mansur Hussain Atif, Habib Ali Kiddi, Mahmudul Hassan, Abdul Hamid, Abdul Mallick, Habibur Rehman, Latifur Rehman, Abdul Latif Mir

**Finaal**: India-Holland 6:1 (4:0)
**Pronksimäng**: Suurbritannia-Pakistan 2:1 (2:1)

India võitis 5. olümpiamängud järjest.
Veepall 1952. aasta suveolümpiamängudel

**[[Veepall]] [[1952. aasta suveolümpiamängud]]el** Helsingis

Algul taheti võistlused korraldada avamereujulas, kus oli aga FINA arvates liiga külm. Nii peeti võistlused olümpiaujulas, kus ajapuuduse tõttu tuli võistelda varahommikuti, isegi kell 6 hommikul.

21 meeskonda

# Ungari: Róbert Antal, Antal Bólvari, Dezsö Fábian, Dezsö Gyarmati, István Haszos, László Jeney, György Kárpáti, Dezsö Lemhényi, Kálmán Markovits, Miklós Martin, Károly Szittya, István Szivós, György Vizvary
# Jugoslaavia: Veljko Bakušun, Marko Brainović, Vladimir Ivković, Zdravko Ježić, Zdravko Kovačić, Ivo Kurtini, Lovro Radonjić, Ivo Štakula, Boško Vuksanović, Dragoslav Šiljak
# Itaalia: Ermenegildo Arena, Lucio Ceccarini, Renato De Sanzuane, Raffaello Gambino, Salvatore Gionta, Maurizio Mannelli, Geminio Ognio, Carlo Peretti, Vincenzo Polito, Cesare Rubini, Renato Trailoa
# Ameerika Ühendriigid: Harry Bisbey, Marvin Burns, Norman Dornblaser, Ronert Hughes, Edward Jaworski, William Kooistra, Norman Lake, James Norris, John Spargo, Peter Strange
# Holland: Gerrit Gijlsma, Cornelis Braasem, Johannes Gabout, Rudolph van Feggelen, Marcus van Gelder, Cornelis Korevaar, Frits Smol
# Belgia: Marcel Heyninck, André Laurent, Georges Leenheere, François Maesschalk, Alphonse Martin, Joseph Reynders, Roland Sierens, Théo-Léo de Smet, Joseph Smits, Johan van der Steen
# Nõukogude Liit
# Hispaania

Finaal: Ungari-Jugoslaavia 2:2
Jalgpall 1952. aasta suveolümpiamängudel

**[[Jalgpall]] [[1952. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 15. juulist 2. augustini Soomes Helsingis. See oli kümnes kord, kui jalgpall oli olümpiamängude programmis. Turniiril osales 25 riigi meeskonda. Turniir hõlmas eelvalikvooru, et selgitada välja üheksa võistkonda, kellel oli pääs kaheksandikfinaali, kuhu olid juba kvalifitseerunud Hollandi Antillid, Austria, Soome, Lääne-Saksamaa, Norra, Rootsi ja Türgi. Seejärel toimus väljalangemisturniir, mis koosnes kaheksandikfinaalist, veerandfinaalidest, poolfinaalidest ja finaalidest 3. ja 1. kohale.

Olümpiavõijaks tuli esmakordselt Ungari, kes oli finaalis parem Jugoslaaviast 2:0. Mängud andsid märku (vähemalt lääneeurooplastele) Ungari jalgpallikoondise - "Maagiliste madjarite" - saabumisest. Ferenc Puskás ütles hiljem 1952. aasta võistluse kohta: "Just olümpiamängude ajal hakkas meie jalgpall esimest korda voolama tõelise jõuga."  Just mängude ajal kutsus Inglise jalgpalliliidust Stanley Rous ungarlasi sõpruskohtumist mängima Wembleyl järgmisel aastal.

Selle turniiri sensatsiooniks oli Luksemburgi võit pärast lisaaega 5-3 Suurbritannia meeskonna üle. Seejärel langes Luksemburg kaheksandikfinaalis Brasiilia vastu.

Võõrustaja Soome langes kaheksandikfinaalis välja Austria vastu.

## Võistluspaigad

## Tulemused
### Eelvalikvoor

----

----

----

----

----

----

----

----

### Väljalangemismängud

#### 1/8 finaalid

----

----

----

----

----

----

----

#### Veeranfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

### 3. koha mäng

### Finaal

## Medalivõitjad

### Parimad väravalööjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Helsingi 1952 
|-

## Vaata ka

*Jalgpall olümpiamängudel
Tsirguliina

**Tsirguliina** on alevik Valga maakonnas Valga vallas, ajalooliselt Tartumaa Sangaste kihelkonnas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus alevik Tõlliste vallas.

Tsirguliinas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 434 elanikku, 2000. aasta rahvaloenduse järgi 522.  

Alevikus on Tsirguliina Kool, lasteaed, rahvamaja, Tsirguliina Raamatukogu, sidejaoskond ja perearstikeskus; eraettevõtetest kaks kauplust, autoremonditöökoda ja saekaater. Aastani 1993 töötas seal Tõlliste vallavalitsus, mis kolis Laatresse. 
 
Tsirguliina alevik tekkis 19. sajandi teisel poolel pärast Tartu–Valga raudteelõigu valmimist Sangaste raudteejaama juurde Laatre ja Tõlliste mõisa piirimaile. 

20. sajandi algusest kuni 1970. aastateni andis aleviku elus tooni tellisetööstus, mille rajasid 1909. aastal vennad Kahrod. 1922 asutas konkureeriva vabriku Bruno Gross. Pärast teist maailmasõda jätkasid natsionaliseeritud ja ühendatud tehased tööd Tartu ehitusmaterjalide tehase Sangaste tsehhi nime all, tellisetootmine lõppes 1974 kvaliteetse kohaliku tooraine ammendumise tõttu. Kuni 1980. aastate lõpuni toodeti vabrikus klaasist ravimiampulle, lühikest aega ka vahtplastist detaile. 

## Viited
Tõlliste vald

**Tõlliste vald** oli Valga maakonna haldusüksus.

Vald piirnes põhjas Hummuli, Õru ja Sangaste vallaga, lõunas Valga linna ja Karula vallaga, idas Võru maakonna Antsla vallaga, edelas Läti Valka piirkonna Valka vallaga.

Tõlliste vallavanem oli Madis Gross.

## Ajalugu
Tõlliste valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

## Asustus
### Alevikud
Tsirguliina (502 elanikku) ja Laatre (242 elanikku)

### Külad
Sooru – Tagula – Iigaste – Jaanikese – Korijärve – Muhkva – Paju – Rampe – Supa – Tinu – Tõlliste – Vilaski – Väljaküla.

## Loodus
Tõlliste valla iseloomulikuks maastikuks olid lainjad metsased tasandikud. Valda läbis Väikse Emajõe org, millesse suubub Pedeli ürgorg. Jõeoru madalaimas osas asub Korva luht, endine Sangaste mõisa kuivendatud katseheinamaa, kus kasvab haruldane kobarpea. Maad on valdavalt savised, valla idaosas on kohaliku tähtsusega liivavarusid.

## Vaata ka
*Tõlliste valla aumärk
*Laatre raamatukogu
*Sooru raamatukogu
*Tagula raamatukogu
*Tsirguliina raamatukogu

## Viited
Tellis

**Tellis** ehk **telliskivi** on ehitusel kasutatav väike üldiselt risttahukakujuline ehituskivi.

Vormilt tellis võib oma olemuselt olla nii looduskivi (nt savitellis) kui ka tehiskivi (nt keraamiline tellis).

Telliseid hakati ehituses kasutama arvatavasti 3.-2. aastatuhandel eKr Egiptuses ja Mesopotaamias.

## Eestis
Eestis hakati keraamilisi telliseid valmistama 13. sajandil, eeskätt Lõuna-Eestis, kus puudus kättesaadav paekivi. Siinse tellisgootika huvitavateks näideteks on 14. sajandi esimesest veerandist pärinev Tartu Jaani kirik ja veidi vanema Tartu toomkiriku varemed. Keskajast ka Eestis Pärnu toomkirik, Viljandi ordulinnus, Otepää ja Vastseliina piiskopilinnus. 

Esimene teade Eestis tegutsevast telliselöövist pärineb 1365. aastast Tallinnast. Traditsiooniliselt vormiti telliseid käsitsi. Keraamilise tellise valmistamiseks segati esmalt omavahel savi, liiv ja vesi ühtlaseks seguks, millest vormiti toortellised ehk plonnid. Seejärel lasti plonnidel mõnda aega kuivada. Kõige tähtsam etapp oli tellise põletamine, mis kestis mitu päeva. Telliseid põletati kas neistsamadest plonnidest laotud löövis või hilisemal ajal ka spetsiaalselt rajatud tellispõletusahjudes. Kuumust tõsteti ahjus järk-järgult, et vältida pragude teket tellistes. Põletamisele järgnes vähemalt nädal kestev rahulik jahtumine, misjärel valmis toodang välja laoti.

18. sajandil võeti kasutusele press, mis surus valtside vahelt läbi savilindi, millest lõigati vajaliku suurusega plonnid. Plonnid kuivatati ning põletati ringi- või siksakikujulises puudega köetavas ahjus. 1870. aastatest alates töötasid tellisepressid auru jõul. 20. sajandi alguseks tegutses Eestis üle 100 tellisetööstuse ja aastas toodeti 50 miljonit tellist. Suurim praegu tegutsev tellisetööstus asub Aseris. 

Enne teist maailmasõda asutati Eestis A/S "Telliskivi Tehased" ja tehased: Sindi-Lodja Reiu jõe suudme lähistel vasakkaldal asunud tellisetehas 1936. aastal ja taaskäivitati tööstus Aseri telliskivitehases ning 1938 avati endise Vene-Balti laevaehitustehase territooriumil uus Kopli telliskivitehas.

Pärast teist maailmasõda tegutsesid Eestis: Vasalemma tellisetehas, Ilmatsalu tellisetehas, Valga tellisetehas, Tõlliste tellisetehas, Kuressaare tellisetehas.

20. sajandi I poolel kasutati Eestis enamasti kive mõõdus 70x130x270 mm. Normaaltellise mõõdud on 65×120×250 mm. 

Lisaks keraamilistele tellistele tuntakse silikaattelliseid (valmistamisel pressitakse kokku lubja ja liiva segu ning kuumutatakse seda autoklaavis veeaurus, nii et moodustub hüdrosilikaatidest sideainekivi), mörttelliseid (valmistatakse nagu betooni, kuid ilma jämetäiteaineta) jms.

## Vaata ka
*Savitellis
*Silikaattellis
*Šamott-tellis
*Klinkertellis
*Ahjutellis
*Kärgtellis
*Dinastellis
*Glasuurtellis
*Telliskivisein
*Mudatellis

## Viited

## Välislingid
Tellisgootika

**Tellisgootika** on Prantsusmaalt ja Madalmaadest pärinev gooti arhitektuuri suund, 13.–16. sajandil eeskätt Kesk- ja Põhja-Euroopas levinud ehitusstiil, mida iseloomustas punase savitellise meisterlik kasutus keeruliste arhitektuursete vormide ja ornamentide loomisel, eriti sakraalehitiste juures.

## Vaata ka
* Euroopa tellisgootika tee
* Sakraalarhitektuur
* Tartu Jaani kirik
* Tartu toomkirik

## Välislingid

* Tellisgootikat tutvustav rahvusvaheline turismimarsruut
Oru vald

**Oru vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas. Oktoobris 2013 ühinesid Oru, Risti ja Taebla vald Lääne-Nigula vallaks.

Oru valla naabrid olid Noarootsi, Risti, Taebla ja Ridala vald. Edelas ulatus vald mereni.

## Ajalugu
Valla algne nimi oli *Linnamäe vald*. See moodustati 1991. aasta 19. detsembril. Otsus nimetada vald ümber Oru vallaks tehti 30. aprillil 1992.

## Asustus
Vallas oli 15 küla:

Auaste, Ingküla, Jalukse, Keedika, Kärbla, Linnamäe, Niibi, Oru, Mõisaküla, Salajõe, Saunja, Seljaküla, Soolu, Uugla ja Vedra.

## Vaata ka
*Salajõe maastikukaitseala

## Viited