open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John Hawthorne

**John Patrick Hawthorne** (ka **John O'Leary-Hawthorne**; sündinud 25. mail 1964 Birminghamis) on Briti filosoof.

Ta on Austraalia Katoliku Ülikooli ja Lõuna-California Ülikooli filosoofiaprofessor.

## Teosed
* koos Mark Norris Lanceiga. *[[The Grammar of Meaning]]: Normativity and Semantic Discourse* (Cambridge University Press, 1997)
*Advice for Physicalists. – *Philosophical Studies*, 2002, 109(1), lk 17–52.
* koos J. A. Coveriga. *Substance and Individuation in Leibniz* (Cambridge University Press 2003)
* *[[Knowledge and Lotteries]]* (Oxford University Press, 2004)
* *Metaphysical Essays* (Oxford University Press, 2006)
* koos Herman Cappeleniga. *Relativism and Monadic Truth* (Oxford University Press 2010)
* koos David Manleyga. *[[The Reference Book]]* (Oxford University Press, 2012)
* koos Juhani Yli-Vakkuriga. *[[Narrow Content]]* (Oxford University Press, 2018)
*koos Cian Dorri ja Juhani Yli-Vakkuriga. *[[The Bounds of Possibility]]: Puzzles of Modal Variation* (Oxford: Oxford University Press, 2021)
 
## Looming

### Nõuanne füsikalistedele
Artiklis "Advice for Physicalists" väidab, et füsikalism suudab toime tulla *zombie*-argumendiga ja missusargumendiga, mille järgi elamused jäävad füsikalismile tabamatuks.

Elamusfüsikalist väidab, et omadused, mida väljendavad elamusi väljendavad predikaadid, on samased omadustega, mille loomust ilmutab idealiseeritud füüsika. Kaks vastuväidet füsikalismile püüavad näidata, et elamused jäävad tabamatuks, kui piirduda füüsika vahenditega. *Zombie*-argument järeldab teesist, et on võimalikud inimese füüsilised duplikaadid, kellel pole aistinguid, et aistingud jäävad füüsilistest tõsiasjadest välja (David Chalmers, *[[The Conscious Mind]]*, IV). Missusargument järeldab teesist, et füüsika ilmutab omaduse rolli, kuid ei ilmuta selle missust, et isegi kui elamusomadused on samased füüsiliste omadustega, jääb nende loomus välja sellest, mida füüsika ilmutab (*The Conscious Mind*).

*Zombie*-argument järeldab nendingust, et mõeldavad on *[[zombie (filosoofia)|zombie]]*d, inimeste füüsilised duplikaadid, kellel puuduvad elamused, et faktid elamuste kohta jäävad füüsikaliste faktide seast välja. Mõelda võidakse paljusid asju, mis pole võimalikud, nii et kui mõeldavusele omistatakse tähendus, milles sellest järeldub võimalikkus, siis pole postulaadil, et *zombie*d on mõeldavad, kaalu. David Chalmers on Saul Kripkele ja Frank Jacksonile toetudes arendanud välja tugeva füsikalismivastase argumendi. Ta möönab, et mõeldavuse ja võimalikkuse vahel on lüngad, kuid pakub diagnoosi äratundmiseks, kus need lüngad on. Ta väidab, et kui mingit propositsiooni mõeldakse, siis selle võimalikkust saab sidusalt eitada ainult juhul, kui see diagnoos pakub mõne põhjendi, mis lünka seletab. Ta väidab, et *zombie*-intuitsiooni puhul pole ühtki legitiimset lünka seletavat põhjendit. Esimene oluline käik on see, et ta eristab positiivset ja negatiivset mõeldavust. Mõnikord on propositsioon mõeldav sellepärast, et meil ei ole tema kohta modaalseid arvamusi kumbagipidi.
Luiste kool

**Luiste kool** on  Raplamaal Märjamaa vallas Luiste külas tegutsenud kool.

Luiste kool töötas aastatel 1880–1886 Luiste külas Sõeruma talus, seejärel kuni vallamaja valmimiseni endise Karja talu juurdeehitises. 1893.–1915. aastal tegutses kool Luiste külas asunud Luiste vallamajas. 

1923. aastal liideti kool Teenuse kooliga. Uuesti asus kool Luiste küla vallamajja 1945/46. õppeaastal ja tegutses kuni 1954. aastani.

## Viited
Aado Vahtra

**Aado Vahtra** (22. aprill 1939 – 20. märts 2024) oli eesti tööstusjuht ja poliitik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja Tallinna Kalandustehnikumi.

Vahtra läks 1961. aastal tööle Eesti Kalatööstuse Tootmiskoondisse Ookean, oli madrus, kalur ja Johannes Vares-Barbaruse nimelisel laeval kapteni abi tootmise alal. 1968. aastal läks ta tööle S. Kirovi nimelisse näidiskalurikolhoosi, kus oli konservitsehhi meister, kompveki-, konservi- ja pastatsehhi juhataja, 1972. aastast kalatööstuse juhataja, hiljem kalatöötlemisettevõtte EKTON direktor.

Vahtra oli Harju Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu XV koosseisu liige, Harju rajooni volikogu liige, Kirovi kolhoosi juhatuse liige ja IME komisjoni liige, kalatööstuse parteibüroo liige ja aastatel 1996–1998 Viimsi vallavolikogu esimees, hiljem volikogu liige, 1994. aastast Eesti Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu liige.

## Tunnustus

* 1974 Tööpunalipu orden

## Viited


## Välislingid

* Kõik valima! Aado Vahtra Harju Elu, 28. november 1989
* Tõnu Vare. Pühapäeval selgub kõik Noorte Hääl, 9. detsember 1989
* Tõnu Vare. Miks otsustasin kandideerida? Päevaleht, 2. märts 1990
* Kandidaadi sõna. Aado Vahtra Rahva Hääl, 17. märts 1990
* Ivar Piibur. Väike maakoht Viimsi Sõnumileht, 17. detsember 1998
* Ester Šank. Must äri Viimsis. Seadusevastased maatehingud juhivad korruptsiooni jälgedele Sõnumileht, 5. detsember 1998
Wellingtoni Victoria Ülikool

**Wellingtoni Victoria Ülikool** on avaõiguslik teadusülikool Uus-Meremaal Wellingtonis.

Ülikool asutati 1897. aastal algselt kui *Victoria University College*. Pärast Uus-Meremaa Ülikooli sulgemist 1961. aastal kannab ülikool praegust nime.

2021. aasta seisuga oli ülikoolis 23 100 üliõpilast.

## Viited
Jaak Vaas

**Jaak Vaas** (9. detsember 1937 Tudulinna vald, Iisaku kihelkond – 19. november 2004) oli eesti metsandustegelane ja õppejõud.

## Elulugu
Ta õppis Tudulinna põhikoolis, lõpetas 1956. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis Kuremaa Metsakoolis ja lõpetas 1963. aastal kiitusega Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) metsamajanduse erialal.

Vaas oli aastatel 1963–1966 Alutaguse metsamajandi Iisaku metskonnas metsaülem, 1966. aastast Jõgeva metsamajanduse tehnikumi ja metsakooli õppejõud, hiljem Palamuse metsamajanduse sovhoostehnikumis metsandusosakonna juhataja ja Tartu metsamajandi asedirektor, seejärel naasis Luuale, oli Kaarepere metsakatsejaama metsa- ja kalaosakonna juht, 1979–1982 Jõgeva metsakonna metsaülem, peametsaülem, 1989. aastast vaneminspektor-metsaülem, 1992–2001 Luual metsakasvatuse õpetaja, kuni ta haiguse tõttu ratastooli jäi.

Vaas oli ürituste korraldaja, EPA Metsamajanduse ja Hüdromelioratsiooni Teaduskonna meeskvarteti liige, Eesti NSV Kalastajate Seltsi Jõgeva klubi esimees, meeskoori Forestalia asutajaliige, Jõgevamaa metsaseltsi üks asutajaid. Ta avaldas metsameeste lauluvoldikuid, metsarahva kalender-käsiraamatuid, nalja- ja satiirilugusid Eesti Metsas ning Albärti ja Ossi-Bossi lood pealkirjaga “Tohuvabohu".

## Isiklikku
Tema tütar on arst Svea Reim, poeg on arst Tanel Vaas.

## Viited


## Välislingid

* E. Künnap. Mets – meie sõber Leninlik Lipp, 26. august 1965
* Robert Vaidlo. Jõgeval, Kaarepere metsakatsejaamas Kodumaa, 20. august 1980
Riiklik Teadusuuringute Keskus

**Riiklik Teadusuuringute Keskus** (prantsuse keeles *Centre national de la recherche scientifiqu*e; lühend **CNRS**) on Prantsusmaa suurim avalik teadusuuringute organisatsioon. 

CNRS asutati 1939. aastal. Peakorter asub Pariisis.

CNRS-i teadustegevus on jaotatud kümne riikliku instituudi vahel, mis on spetsialiseerunud teatud teadmiste valdkonnale:
*humanitaar- ja sotsiaalteadused
*bioloogia
*keemia
*ökoloogia ja keskkond
*infoteadused
*inseneri- ja süsteemiteadused
*matemaatika
*füüsika
*tuuma- ja osakestefüüsika
*universumiteadused (astronoomia, astrofüüsika, kosmoloogia)
Türi-Tori kiirlaskumine

Türi-Tori kiirlaskumine on kevadise suurveega Pärnu jõel toimuv aerutamismaraton sportlastele ja veematkajatele kanuudel, süstadel, aerulaudadel, kummipaatidel ja teistel inimjõul liikuvail ujuvvahendeil.

Kiirlaskumine toimub kolmel erineva pikkusega distantsil:

 Põhidistants 78 kilomeetrit algusega Veskisillalt Türi-Allikul ja finišiga Tori alevikus;

 Matkadistants 47 kilomeetrit Kurgjalt Torini;

 Maratonidistants 104 km Paide-Sindi.

Türi-Tori kiirlaskumist korraldab Mittetulundusühing Matkahunt.

## Ajalugu

Esimene Türi-Tori kiirlaskumine toimus 2010 a vaid põhidistantsil 78 km ja seal osales kokku 102 süsta, kanuud ja kummipaati. Järgmisel, 2011 a toimuval kiirlaskumisel lisandus juba 47 km pikkune matkadistants. 

Aastast 2019 on sõidetud ka 104 km pikkusel distantsil Paidest Sindini.  

Võistlust on peetud igal aastal, välja arvatud 2020, mil Covid-19 tõttu kehtestatud piirangute pärast see lükati aasta võrra edasi.   

## Statistikat

## Viited
Kiirlaskumise ametlik koduleht on: 

https://www.tyritori.ee/

### Muud viited:
João Magueijo

**João Magueijo** (sündinud 1967 Évoras) on portugali päritolu Briti füüsikateoreetik, kosmoloog ja autor.

Ta on lõpetanud Lissaboni Ülikooli ja kaitsnud 1983. aastal Cambridge ülikooli rakendusfüüsika ja teoreetilise füüsika osakonnas doktoritöö (PhD). 

Ta töötab 1986. aastast Imperial College Londoni füüsikaosakonnas, kus 1999. aastal sai vanemteaduriks ja hiljem sai temast teoreetilise füüsika professor.

## Teadustöö
1998. aastal töötas ta koos Andreas Albrechtiga välja valguse muutuva kiirusega kosmoloogilise teooria. Suurenenud valguse kiirus universumi alguses võib lahendada horisondi ja muud kosmoloogilised probleemid ilma inflatsioonita. Sarnase teooria pakkus välja 1993. aastal John Moffat, kuid toona jäi see suures osas tähelepanuta. Magueijo avaldas 2003. aastal oma teooriast populaarteadusliku raamatu.

## Teosed
**Faster than the Speed of Light: The Story of a Scientific Speculation*, Basic Books, 2003, ISBN 978-07382-0525-0.
**A Brilliant Darkness: The Extraordinary Life and Disappearance of Ettore Majorana, the Troubled Genius of the Nuclear Age*, Basic Books, 2009/2010, ISBN 978-0-465-00903-9.
**Bifes Mal Passados: Passeios e outras catástrofes por terras de Sua Majestade*, Gradiva, 2014, ISBN 978-989-616-583-3. Autor kirjeldas oma tähelepanekuid Ühendkuningriigi kohta. Ta iseloomustas Briti kultuuri kui üht "kõige mädanenumat ühiskonda maailmas". Briti inimesi kirjeldati kui "pidurdamatuid metsloomi". Raamat ilmus vaid Portugalis, kus seda müüdi 20 000 eksemplari.

## Viited
Ahtme küla

**Ahtme** oli küla Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Puru küla alal Jõhvi vallas ja Ahtme linnaosa alal Kohtla-Järve linnas Ida-Viru maakonnas.

Esmakordselt on 'Ahtme' nime mainitud 1712. aastal (*Achtmeh*). Kuna asustus paiknes kitsal maaribal mõlemal pool vana Puru–Rausvere teed ja seda riba piirasid vesised metsad ja heinamaad, tuleneb nimi tõenäoliselt omadussõnast 'ahas, gen. ahta', mis tähendab midagi kitsast [maariba].

Väike küla jäi Jõhvi mõisa maadele. Külas oli 1927. aastal 8 talu, vallareformi tarvis korraldatud loendusel 15. detsembril 1938 oli 6 talu kokku 28 inimesega. 

Saksa teise okupatsiooni ajal alustati 1942. aastal küla metsamaadel kaevanduse, põlevkivirikastustehase, elektrijaama ja tehaseasula rajamist. Väga palju kasutati Nõukogude sõjavangide tööjõudu, aga nt ka Madalmaade vabapalgalisi korstnaehitajaid jt.

Pärast sõda jätkati Ahtme tööstusasula arendamist juba Nõukogude võimu all. Ka nüüd kasutati sõjavangide (sedakorda Saksamaa ja tema liitlaste) tööjõudu, selleks rajati 135. sõjavangilaager. Nii kaevanduse, asula kui ka tööstuste projektid tehti Leningradis projekteerimisettevõttes GIProŠaht.

1948. aastal sai Ahtme tehaseasula töölisalevi õigused. 1949. aastast kuulus alev Jõhvimaa alla, 1950. aastast Jõhvi rajooni alla. 1953. aastal sai töölisalev rajoonilise alluvusega linna õigused. 1960. aastal kaotati ära Ahtme linn ja endise küla põhiala läks Kohtla-Järve linna koosseisu.

Küla läänepoolne osa on tänapäeval kasutusel elamualana, kesk- ja idaosa on endiste tööstuste all. Teadaolevalt on küla algne hoonestus täielikult hävinud.

## Vaata ka
* Vana-Ahtme

## Viited

## Kirjandus
* Mait Sepp. "Kuidas tekkis Ahtme?" Eesti Loodus, 5 (september-oktoober)/ 2024. Lk 22–26
Sektor 1 (Bukarest)

**Sektor 1** (rumeenia keeles *Sektor 1*) on Bukaresti linnaosa, mis asub linna põhja- ja loodeosas.

Sektor 1 on kõige suurema pindalaga ja kõige väiksema rahvaarvuga Bukaresti linnaosa.

## Asumid
*Aviatorilor
*Aviației
*Băneasa
*Bucureștii Noi
*Dămăroaia
*Domenii
*Dorobanți
*Floreasca
*Gara de Nord
*Grivița
*Pajura
*Pipera
*Primăverii
*1 Mai
*Piața Romană
*Piața Victoriei
Sektor 2 (Bukarest)

**Sektor 2** (rumeenia keeles *Sectorul 2*) on Bukaresti linnaosa, mis asub linna kesk- ja kirdeosas.

## Asumid
*Colentina
*Floreasca
*Iancului
*Moșilor
*Obor
*Pantelimon
*Ștefan cel Mare
*Tei
*Vatra Luminoasă
Sektor 4 (Bukarest)

**Sektor 4** (rumeenia keeles *Sectorul 4*) on Bukaresti linnaosa, mis asub linna kesk- ja lõunaosas.

## Asumid
*Berceni
*Giurgiului
*Olteniței
*Progresul
*Timpuri Noi
*Tineretului
*Văcărești
Sektor 3 (Bukarest)

**Sektor 3** (rumeenia keeles *Sectorul 3*) on Bukaresti linnaosa, mis asub linna kesk- ja idaosas.

Sektor 3 on kõige suurema elanike arvuga ja kõige tihedamini asustatud Bukaresti linnaosa ja see hõlmab tähtsaima osa kesklinnast.

## Asumid
*Centrul Civic
*Dristor
*Dudești
*Lipscani
*Titan
*Văcărești
*Vitan

## Viited
Sektor 5 (Bukarest)

**Sektor 5** (rumeenia keeles *Sectorul 5*) on Bukaresti linnaosa, mis asub linna kesk- ja lõunaosas.

## Asumid
*13 Septembrie
*Cotroceni
*Ferentari
*Ghencea
*Giurgiului
*Odăi
*Rahova
*Sălaj
Sektor 6 (Bukarest)

**Sektor 6** (rumeenia keeles *Sectorul 6*) on Bukaresti linnaosa, mis asub linna kesk- ja lääneosas.

## Asumid
*Crângași
*Drumul Taberei
*Ghencea
*Giulești
*Militari
*Regie
Gena Rowlands

**Virginia Cathryn Rowlands** (19. juuni 1930 Madison, Wisconsin – 14. august 2024 Indian Wells, California) oli USA näitleja, kelle karjäär mängufilmides, laval ning telesarjades ja -filmides kestis ligi seitse aastakümmet.

Aastatel 1947–1950 õppis ta kodulinnas Wisconsini Ülikoolis. Seejärel suundus ta näitekunsti õppima New Yorgi erakooli American Academy of Dramatic Arts. 1950. aastatel tegi Rowlands lava- ja teledebüüdi. Filmidebüüdi tegi ta 1958. aastal filmis "Armastuse kõrge hind" ("The High Cost of Loving"; 1958), kus ta mängis peaosa koos José Ferreriga.

Ta sai tuntuks oma abikaasa, lavastaja John Cassavetese filmidest. Ta mängis kokku kümnes Cassavetese filmis, muuhulgas "Näod" ("Faces"; 1968), "Naise parimad aastad "(A Woman Under the Influence"; 1974), "Esietendus" ("Opening Night"; 1977), "Gloria" (1980) ja "Tundevirvendused" ("Love Streams"; 1984). Nii filmi "Naise parimad aastad" kui ka filmi "Gloria" peaosa eest oli ta parima naispeaosatäitja Oscari nominent. Rolli eest filmis "Esietendus" ("Opening Night"; 1977) sai ta Berliini filmifestivali parima naisnäitleja Hõbekaru. Rowlandi teised tuntumad rollid olid William Friedkini kriminaaldraamas "The Brink's Job" (1978), Woody Alleni draamafilmis "Teine naine" ("Another Woman"; 1988), Jim Jarmuschi komöödiadraamas "Öö Maa peal" ("Night on Earth"; 1988), Mira Nairi teledraamas "Hüsteeriline pimedus" ("Hysterical Blindness"; 2002) ja enda poja Nick Cassavetese lavastatud romantilises draamafilmis "Päevaraamat" ("The Notebook"; 2004). 

2015. aasta novembris pälvis ta elutöö-Oscari. Kuldgloobuse sai ta rolli eest filmis "Naise parimad aastad" ja president Gerald Fordi abikaasa Betty Fordi rolli eest telefilmis "The Betty Ford Story" (1987). Lisaks võitis ta kokku kolm Primetime Emmyt ja ühe Daytime Emmy.

Cassavetesega oli ta abielus aastatel 1954–1989 kuni abikaasa surmani. Abielust sündis kolm last: Nick, Alexandra ja Zoe, kes kõik on tegutsenud lavastajatena. 2012. aastal abiellus Rowlands endise ettevõtja Robert Forrestiga. Rowlands suri 2024. aastal 94-aastaselt Alzheimeri tõve tüsistustesse.

## Viited

## Välislingid
*
Brody

**Brody** (saksa keeles *Pförten*) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Żary maakonnas, Brody valla halduskeskus. Brody asub Saksamaa piirist 8 km kaugusel, Żaryst umbes 29 km lääneloodes ja Zielona Górast ligikaudu 50 km lääneedelas.

Asulat on esmamainitud 1398. aastal. Linnaõigused sai Pförten 1454. aastal.

1945. aastal läks Brody Poola koosseisu ja kaotas linnaõigused.

Brody sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2024.

## Viited
Péter Nádas

**Péter Nádas** (sündinud 14. oktoobril 1942 Budapestis) on ungari kirjanik.

Nádas kasvas üles lastekodus pärast oma vanemate surma. Ta õppis noorena keemiat ning töötas pikka aega fotograafi ja ajakirjanikuna. Péter Nádas hakkas vabakutseliseks kirjanikuks 1969. aastal. Ta elab Budapestis ja Zala komitaadis Gombosszegi külas.

## Teoseid
*"Piibel" ("A Biblia / A pince"; Szépirodalmi, Budapest, 1967)
*"Ühe perekonnaromaani lõpp" ("Egy családregény vége". Regény; Szépirodalmi, Budapest, 1977)
*"Mälestuste raamat" ("Emlékiratok könyve"; Szépirodalmi, Budapest, 1986; "Emlékiratok könyve", 1-3.; 2. javított kiadás; Jelenkor, Pécs, 1994)

## Tunnustus
*Milán Füsti auhind (1978)
*Attila Józsefi auhind (1985)
*Tibor Déryi auhind (1988)
*Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind (1991)
*Kossuthi auhind (1992)
*Prantsusmaa parima väliskirjaniku raamatu auhind (1998)
*Prima Primissima auhind (2003)
*Franz Kafka auhind (2003)
*Sándor Márai auhind (2006)
*Ungari Vabariigi teeneteordeni komandöririst (2007)
*Budapesti aukodanik (2010)
*Bermani kirjandusauhind (2022)
Bolesławiec (Łódźi vojevoodkond)

**Bolesławiec** (saksa keeles *Boleslawiec*, varem *Klein Buntzlau*) on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Wieruszówi maakonnas, Bolesławieci valla halduskeskus. Bolesławiec asub Wieruszówist ligikaudu 11 km lõunas.

Bolesławiecit on ürikutes linnana esmamainitud 1266. aastal. Podbolesławieci loss rajati 1268. aastal. Bolesławiec kaotas linnaõigused 1870. aastal.

Bolesławiec sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2024.

## Viited
Bogoria

**Bogoria** on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Staszówi maakonnas, Bogoria valla halduskeskus. Bogoria asub Staszówist umbes 12 km kirdes ja Kielcese ligikaudu 50 km idakagus.

Bogoria sai linnaõigused 1616. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal.

Bogoria sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2024.

## Viited
Jean Nicod' auhind

**Jean Nicod' auhind** on filosoofiaauhind, mida antakse välja igal aastal alates 1993. aastast juhtivale vaimufilosoofile või filosoofilise suunitlusega kognitiivteadlasele. 

Jean Nicod' loenguid korraldab Centre national de la recherche scientifique (CNRS) osana oma püüdlustest edendada kognitiivteaduste interdistsiplinaarset uurimistööd Prantsusmaal.

1993. aasta loengutega tähistati saja aasta möödumist prantsuse filosoofi ja loogiku Jean Nicod' (1893–1924) sünnist. Lisaks CNRS-ile on sponsorite hulgas École normale supérieure ja École des hautes études en sciences sociales. 

Jean Nicod' auhinna laureaat peab pidama Jean Nicod' konverentsidel vähemalt neli loengut enda valitud teemal ja seejärel avaldama loengute komplekti või nendel põhineva monograafia sarjas "Jean Nicod Lectures" (MIT Press / Bradford Books).

## Laureaadid

## Viited
Ohvitseride andmekogu

**Ohvitseride andmekogu** on Eesti Sõjamuuseumi – kindral Laidoneri muuseumi uurimisprojekt, milles on kajastatud Eesti ohvitseride teenistuskäik (Venemaa keiserlikus armees, Eesti kaitsejõududes ja Teine maailmasõja ajal) ja saatus 20. sajandil. 

Andmekogusse on sisestatud üle 11 000 ohvitseri, arsti või sõjaväeametniku andmed. Teise maailmasõja eel oli Eesti sõjaväes 1500 ohvitseri, 2400 kaadriallohvitseri ja 12 000 ajateenijat.

Ohvitseride andmebaasis sisalduvad andmed:
* Eesti kaitseväe maa- ja mereväe tegevohvitserid; 
*Eesti Õhukaitse lendurid ja lendurvaatlejad; 
* Kaitseliidu ohvitserid; 
* pärast ajateenistust ja sõjakooli lõpetamist ohvitseridena reservi arvatud mehed; 
* sõjaväeametnikud; 
* reservohvitseridega samadel alustel sõjaväe arvel olnud arstid, loomaarstid ja apteekrid. 

## Vaata ka
*Eesti kaitsejõudude ajalugu
*Eesti sõjaväelased välisriikide relvajõududes 20. sajandil
*Andmekogu: Eesti metsavennad
## Viited

## Välislingid
*Eesti Sõjamuuseum - kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918-1940.
Eesti Laul 2025

**Eesti Laul 2025** oli 17. Eesti Laulu võistlus ja 32. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. 

Esimest korda ei toimunud Eesti Laulu poolfinaale, vaid ainult finaal. Eesti Laul 2025 finaalkontsert toimus 15. veebruaril Tallinnas Unibet Arenal ja seal võistlesid 16 laulu. Lõplik võitja selgus rahvahääletuse kaudu.         

## Osalejad
16. septembril 2024 avas ERR laulude esitamise konkursi, mis jäi avatuks 21. oktoobrini 2024. Iga laulja ja laulukirjutaja võis esitada võistlusele kokku ainult viis laulu. Välismaalaste tehtud laulud olid lubatud ainult siis, kui üks laulukirjutajatest oli eestlane. Laulude konkursile esitamise eest tuli ka maksta, 50 eurot eestikeelsete lugude eest ning 100 eurot võõrkeelsete lugude eest; mõlemad summad kahekordistusid alates 19. oktoobrist 2024. Kokku esitati tähtajaks 175 laulu, millest 65 olid eestikeelsed ja ülejäänud 110 lugu olid inglis-, itaalia-, saksa- või prantsuskeelsed. 34-liikmeline žürii valis nende seast välja 15 finalisti ja lisaks veel 20 laulu, mille seast valib välja rahvas veel ühe finalisti. Üks finaalilugu, "Tule", mida esitavad Räpina Jack ja Kaisa Ling, tehti avalikuks 1. novembril 2024 Ringvaates. Teine finaalilugu, "Rem", mida esitab Tuuli Rand, tehti avalikuks 4. novembril Raadio 2 saates R2 hommik. Ülejäänud finalistid tehti teatavaks 4. ja 5. novembril Ringvaate saates. Viimase finalisti sai valida rahvas hääletades Raadio 2 veebisaidil alates 28. detsembrist. 16. finalist tehti teatavaks 6. jaanuaril 2025, kelleks oli Marta Lotta Kukk lauluga "Tantsin Veel". 

Finaalis võistlevate artistide hulgas oli ka Anna Sahlene, kes esindas Eestit 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. 16. finalisti kohta püüdsid saada teiste seas Gerli Padar, kes esindas Eestit Eurovisioonil 2007. aastal ning Laura Põldvere, kes on esindanud Eestit Eurovisioonil 2005. ja 2017. aastal. Võistlejate seas olid varem Eesti Laulul osalenud An-Marlen, Andrei Zevakin, Elisa Kolk, Frants Tikerpuu, Hain Hoppe (Räpina Jack), Janek, Johanna Elise, Minimal Wind ja Tuuli Rand. Janeki võistlusloo üks loojatest oli Kjetil Mørland, kes esindas 2015. aastal Norrat koos Debrah Scarlettiga.

Finaali võitis Tommy Cash looga "Espresso Macchiato".

## Finaal

### Super-finaal

## Viited


## Välislingid
* Eesti Laulu veebileht
Andreas Albrecht

**Andreas Johann Albrecht** (sündinud 1957 Ithacas New Yorgi osariigis) on ameerika füüsikateoreetik ja kosmoloog.

Ta on lõpetanud 1979. aastal Cornelli Ülikooli bakalaureusekraadiga ja kaitsnud 1983. aastal Pennsylvania ülikoolis Paul Steinhardti juhendamisel doktoritöö "A New Inflationary Cosmology" (PhD). 

Albrecht on töötanud aastatel 1987–1992 Fermilabis teadurina ja 1992–1998 Imperial College Londonis lektori, *[[reader]]*’i (1995–1998) ja professorina (1998). Alates 1998. aastast on ta California Ülikooli Davises füüsika- ja astronoomia osakonna professor (*[[distinguished professor]]* 2014–2024 ja alates 2024 *[[distinguished research professor]]*).

## Teadustöö
Albrechti uurimistöö hõlmab universumi tekke ja tumeenergia olemuse mõistmisega seotud probleeme. Tema ja Paul Steinhardti 1982. aasta ühine töö "Cosmology for Grand Unified Theories with Radiatively Induced Symmetry Breaking" arendas välja "aeglase veeremise" idee. Nad oletasid, et universum läbis väga kiire inflatsiooniperioodi, mida ajendas selle vaakumenergia.

Albrecht pakkus koos João Magueijoga iseseisvalt välja valguse muutuva kiiruse mudeli, mis eeldab, et valguse kiirus varases universumis oli triljon korda suurem, et selgitada kosmoloogia horisondiprobleemi.

Järgneva kolmekümne aasta jooksul on paljud selle mudeli põhiennustused kinnitust leidnud. Albrecht mängis ka juhtivat rolli selles, kuidas astronoomia ja füüsika kogukond kiirenevast paisumisest mõtleb, kuna ta oli tumeenergia töörühmas. Albrecht on teinud olulisi teedrajavaid uuringuid selle kohta, kuidas kosmiline inflatsioon ja tumeenergia võivad sobituda kosmose ja fundamentaalfüüsika täielikuma pildiga.

## Tunnustus
*2016 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks

## Publikatsioone
*A. Albrecht and P. Steinhardt, *Cosmology for Grand Unified Theories with Radiatively Induced Symmetry Breaking*. Phys. Rev. Lett.  48, 1220 (1982).  
*A. Albrecht and N. Turok, *Evolution of Cosmic Strings*.   Phys. Rev. Lett. 54, 1868 (1985)  
*A. Albrecht, P. Ferreira, M. Joyce, and T. Prokopec, *Inflation and squeezed quantum states*. Phys. Rev. D 50 4807 (1994). [astro-ph/9303001] 
*A. Albrecht, D. Coulson, P. Ferreira, and J. Magueijo, *Causality, randomness, and the microwave background*. Phys. Rev. Lett. 76 1413 (1996). astroph/9505030  
*A. Albrecht and L. *Sorbo Can the universe afford inflation?*. hep-th/0405270 Phys. Rev. D70 (2004) 063528  
*A. Albrecht et al. *Report of the Dark Energy Task Force*. arXiv:astro-ph/0609591 (2006) 
*A. Albrecht and D. Phillips *Origin of probabilities and their application to the multivers*.e. arXiv:1212.0953 Phys.Rev. D90 (2014) 12, 123514

## Viited
Valguse muutuv kiirus

**Valguse muutuv kiirus** on hüpotees, mis väidab, et valguse kiirus vaakumis ei pruugi alati olla konstantne; näiteks võib ta varieeruda ruumis või ajas või sõltuvalt sagedusest. 

Aktsepteeritud klassikalised füüsikateooriad ja eriti üldrelatiivsusteooria ennustavad valguse konstantset kiirust mis tahes lokaalses võrdlusraamistikus. Erinevad alternatiivsed gravitatsiooni- ja kosmoloogiateooriad, millest paljud ei kuulu üldtunnustatud teooriate hulka, hõlmavad valguse muutuva kiiruse variatsioone.

Robert Dicke tegi katseid lisada füüsikasse valguse muutuvat kiirust juba 1957. aastal, pakkudes välja muutuva valguse kiirusega gravitatsiooniteooria.

Hiljem on valguse muutuva kiiruse kohta avaldatud mitmeid hüpoteese, mis näivad olevat vastuolus üldrelatiivsusteooriaga. Muutuva valguse kiirusega kosmoloogilised mudelid on sõltumatult välja pakkunud John Moffat 1992. aastal ning Andreas Albrechti ja João Magueijo meeskond 1998. aastal, et selgitada kosmoloogia horisondiprobleemi ja pakkuda välja alternatiivi kosmilisele inflatsioonile.

## Viited

## Kirjandus
*João Magueijo. *Faster than the Speed of Light: The Story of a Scientific Speculation*, Basic Books, 2003, ISBN 978-07382-0525-0.
Horisondiprobleem

**Horisondiprobleem** on kosmoloogiline peenhäälestusprobleem universumi Suure Paugu mudelis. See tuleneb raskustest seletada põhjuslikult lahutatud ruumipiirkondade täheldatud homogeensust, kui puudub mehhanism, mis seab kõikjal samad algtingimused. Esimest korda juhtis sellele tähelepanu Wolfgang Rindler 1956. aastal.

Kõige sagedamini aktsepteeritud lahendus horisondiprobleemile on kosmiline inflatsioon. Erinevad lahendused pakuvad tsüklilist universumit või valguse muutuvat kiirust.

## Viited
Deszczno

**Deszczno** (saksa keeles *Dechsel*) on küla Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Gorzów Wielkopolski maakonnas, Deszczno valla halduskeskus. Deszczno asub Gorzów Wielkopolski kesklinnast ligikaudu 8 km lõunakagus.

Küla on esmamainitud 1316. aastal (*Desna*).

## Viited
Apteeker Melchiori apokrüüfid

**"Apteeker Melchiori apokrüüfid"** on Indrek Hargla 2023. aastal ilmunud ajalooline lühiromaanide kogumik apteeker Melchior Wakenstedest. Raamat ilmus Kriminaalne raamatukogu sarja kolmanda raamatuna.

## Viited
Inge Unt

**Inge Unt** (sünninimi **Inge Kennberg**; 15. detsember 1928 – 25. mai 2021) oli eesti pedagoogikateadlane.

Ta õppis aastatel 1937–1940 Elfriede Lenderi Eragümnaasiumis, 1940–1942 Tallinna 15. Algkoolis, seejärel Tallinna 8. Keskkoolis, mille lõpetas 1947. aastal. Aastatel 1947–1952 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas loogika- ja psühholoogia erialal, seejärel aastatel 1952–1955 samas aspirantuuris. 1955. aastal kaitses ta TRÜ-s pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Õpilaste tundmaõppimine ja pedagoogiliste karakteristikate koostamine klassijuhataja poolt" (juhendaja Aleksander Elango). 1975. aastal kaitses ta Vilniuse Riiklikus Ülikoolis pedagoogikateaduste doktori kraadi väitekirjaga "Индивидуализация учебных заданий и ее эффективность: на материалах 5-8-х классов."

Aastatel 1955–1960 töötas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi pedagoogika ja psühholoogia kateedri vanemõpetajana, seejärel 1960–1961 sama kateedri juhatajana. Aastatel 1961–1990 töötas TRÜ pedagoogika kateedris algul vanemõpetajana, seejärel dotsendi ja professorina, aastatel 1975–1985 oli ta ka pedagoogika kateedri juhataja. Aastatel 1990–1993 oli ta Eesti Hariduse Arenduskeskuse teaduskonsultant, aastatel 1993–1996 Tallinna Pedagoogikaülikooli didaktika õppetooli professor, aastast 1996 emeriitprofessor.

Ta on kirjutanud mitmeid pedagoogikaalaseid raamatuid ja kõrgkooliõpikuid.

## Tunnustus
*1989 Eesti NSV teeneline teadlane
*2000 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2002 Suur Ignatsi Jaagu medal
*2003 Tartu Ülikooli suur medal
*2005 Vabariigi Presidendi hariduspreemia
*2005 Johannes Käisi juubelipreemia
*2008 Bengt Gottfried Forseliuse medal

## Isiklikku
Tema abikaasa oli füüsik Väino Unt, nende poeg on filosoof Anto Unt.

## Viited
Benita Labi

**Alise-Benita Laabi** (Labi; 4. märts 1911 Virumaa Undla vald – 3. september 1988 Tartu) oli eesti arhivaar.

Alise-Benita Labi õppis 1919–1924 Tapa I algkoolis ja  1924–1929 Tapa ühisgümnaasiumis ning 1930–1938 Tartu ülikooli filosoofiateaduskonnas. 

1940. aastal sooritas ta  arhivaari kutseeksami ning kogu Benita Labi järgnev elu oli seotud Eesti Ajalooarhiiviga, kus ta esialgu töötas praktikandina, seejärel ajutise tööjõuna. 

1. jaanuarist 1941 oli Eesti NSV Riigi Keskarhiivi Tartu filiaali koosseisuline töötaja. Töötas Eesti NSV Riigi Keskarhiivi Tartu osakonna ja  Eesti NSV Riiklik Ajaloo Keskarhiivi (ENSV RAKA) arhivaari, noorema teadusliku töötaja, osakonnaülema, teadusliku töötaja ja vanempaleograafi ametikohal, lahkus arhiivist 1987. aastal.
## Publikatsioone
*Paldiski linna ajaloost asehalduskorra ajal, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised, Köide 19, 1970 nr 4
## Viited

## Välislingid
*Dagne Aaremäe näitus “Benita Labi: “Splendid loneliness*” Tallinnas Rahvusarhiivi galeriis
*Õnnis üksindus – indiviidi tõde?, Sirp, 29.09.2017
*Tapa Linnavalitsus perekonnaregister III köide; LVMA.866.3.1900; 1926-1944 https://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=345&iid=117338012414&img=lvm0866_003_0001900_01176_t.jpg&tbn=1&pgn=59&prc=40&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=c82dddf9e6429bbb834e327ca3b26c61 lk 586-588 Selles perekonnanimeks alates 25. märtsist 1935 määratud Laabi Labi asemele.
Heydər Əliyevi surm ja matused

Heydər Əliyev suri 12. detsembril 2003 Clevelandi kliinikus Ohios Ameerika Ühendriikides kohaliku aja järgi kell 10. Endine Aserbaidžaani president oli surma hetkel 80-aastane, surma põhjuseks oli südamepuudulikkus. Tema kirst viidi 14. detsembril Bakuusse.

## Viited
Clevelandi kliinik

**Clevelandi kliinik** (inglise keeles *Cleveland Clinic*) on haigla Clevelandi linnas Ohio osariigis Ameerika Ühendriikides. See avati 1921. aastal. Seda peetakse üheks Ameerika Ühendriikide ning maailma paremaks haiglaks, eriti kardioloogia ning südameoperatsioonide vallas. Aastal 2022 töötas Clevelandi kliinikut haldavas Cleveland Clinic Foundationis 15 330 meditsiinitöötajat. Aastal 2017 oli käive 8,4 miljardit ning tegevuskasum 330 miljonit dollarit.

## Vaata ka
* Ameerika Ühendriikide haiglate loend
* Haiglate loendid

## Kirjandus
*
*
Au allee

**Au allee** (aserbaidžaani keeles *Fəxri Xiyaban*) on kalmistu ja memoriaal Bakuus Aserbaidžaanis. Sinna on maetud tuntud aserbaidžaanlased ning Aserbaidžaaniga seotud inimesed, sh presidendid, teadlased ja kunstnikud. Kalmistul on üle 280 haua.

## Vaata ka
* Märtrite liin
* Çəmbərəkəndi kalmistu
* II Au allee
Heydər Əliyevi palee

**Heydər Əliyevi palee** (aserbaidžaani keeles *Heydər Əliyev Adına Saray*; ka **Bakuu palee**, varem **Vabariigi palee** ja **Lenini palee**) on kontserdikoht Bakuus Aserbaidžaanis. See on riigi põhiline kontserdihall ning see mahutab 2500 pealtvaatajat. Aastal 2003 nimetati see lahkunud president Heydər Əliyevi auks ümber. Ehitise projekteeris Əliş Ləmbəranski.

## Vaata ka
* Bakuu Kristallhall
Heydər Əliyevi orden

**Heydər Əliyevi orden** (aserbaidžaani keeles *"Heydər Əliyev" ordeni*) on Aserbaidžaani kõrgeim teenetemärk. See võeti kasutusse 2005. aastal. Ametlikult antakse president Əliyevi järgi nimetatud ordenit eriliste teenete eest Aserbaidžaani õitsengu ja hiilguse tagamisel ning isamaa kaitsel välja näidatud julguse eest. Orden antakse Aserbaidžaani presidendile *ex officio*.

## Viited
2003. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised

**2003. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised** toimusid 15. oktoobril 2003. Oodatult võitis valimised ülekaalukalt ekspresident Heydər Əliyevi poeg İlham Əliyev. Vaatlejate sõnul ei olnud valimised ei vabad ega õiglased.

Häälte lugemist hoiti OSCE ja ODIHR-i vaatlejate eest salajas ning seega ei saanud nad tulemuse korrektsusele hinnangut anda. Politsei vahistas valimisjaoskondade töötajad, kes keeldusid numbritele alla kirjutamast. Opositsiooni sõnul võitis valimised tegelikult İsa Qəmbər. Pärast valimisi avaldasid opositsiooni toetajad valimiste vastu meelt, Aliyevi režiim vahistas sadu meeleavaldajaid, sealhulgas İsa Qəmbəri.

## Viited

## Välislingid
*OSCE raport
Rahvusassamblee (Aserbaidžaan)

:*"Milli Məclis" suunab siia. Qırımtatar Milliy Meclisi kohta vaata artiklit [[Krimmitatari Rahva Medžlis]].*

**Rahvusassamblee** (aserbaidžaani keeles *Milli Məclis*) on Aserbaidžaani parlament. See on ühekojaline ning sellesse kuulub 125 saadikut. Varem valiti 100 esindajat viieks aastaks sajast valimisringkonnast ning 25 esindajat proportsionaalse valimissüsteemi järgi, kuid aastast 2024 valitakse kõik 125 liiget erinevatest valimisringkondadest.

*De jure* on riigivõim Aserbaidžaani põhiseaduse järgi parlamendi käes, kuid tegelikult on võim koondunud presidendi kätte. Valimised küll toimuvad, kuid need ei ole vabad ega õiglased.

Aastatel 1993–2010 lubati suurematele opositsiooniparteidele piiratud arv mandaate, kuid aastast 2010 enam opositsioonipoliitikuid parlamenti lubatud ei ole. Nominaalselt on mõned saadikud kas opositsiooniparteidest või parteitud, kuid tegelikult pooldavad nad Əliyevi režiimi.

Aastast 2016 võib president parlamendi ise laiali saata.

## Vaata ka
* Aserbaidžaani poliitika
* Aserbaidžaani valitsus
* 2010. aasta Aserbaidžaani parlamendivalimised
* Parlamentide loend
* Aserbaidžaani erakondade loend
* Aserbaidžaani põhiseadus

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Aserbaidžaani asepresident

**Aserbaidžaani asepresident** on Aserbaidžaani tähtsuselt teine põhiseaduse järgne ametikoht. Esimene ja praegune asepresident on esileedi Mehriban Əliyeva. President İlham Əliyev tekitas ametikoha 2017. aastal ning määras kohe ametisse oma abikaasa.

Kui president peaks tagasi astuma, saab asepresidendist uus president. İlham Əliyevi oponentide sõnul tekitas ta selle ametikoha, et oma perekonna võimu riigis veel rohkem kindlustada.

## Aserbaidžaani asepresidentide loend

## Vaata ka
* Aserbaidžaani president
* Aserbaidžaani presidendi administratsioon

## Viited
2008. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised

**2008. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised** toimusid 15. oktoobril 2008. Ametisolev president İlham Əliyev Uue Aserbaidžaani Parteist võitis valimised 89% häältest. Valimised ei olnud ei vabad ega õiglased.

Enne valimisi rõhutas OSCE, et Aserbaidžaani valimisi saadavad pettused ning opositsiooni tagakiusamine. Valitsus keelas opositsioonil poliitilise kampaania tegemise. Riigitöötajad ja õpilased olid sunnitud osalema Aliyevi kampaaniaüritusel ning neid viidi bussidega presidendi poolt hääletama. Kõik suuremad opositsiooniparteid, nagu Müsavat, Rahvarinne, Liberaalne Partei ja Demokraatlik Partei boikoteerisid valimisi viidates võimalikele pettustele. Peale Aliyevi ei olnud mitte ühtegi rahvale tuntud kandidaati.

## Viited
2013. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised

**2013. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised** toimusid 9. oktoobril 2013. Valimised võitis ametisolev president İlham Əliyev, kes kogus 85% häältest. Põhiline opositsioonikandidaat Cəmil Həsənli sai 6% valijate toetuse.

Valimisi saatsid jutud pettustest ning ebakõladest. Valimiskomisjon avaldas ametlikud tulemused kogemata juba enne valimiste algust, nende järgi olevat president saanud 73% häältest. Komisjon võttis lekkinud "tulemused" tagasi ning väitis, et tegu oli 2008. aasta valimiste tulemustega. Komisjoni sõnadesse suhtuti umbusuga, kuna lekkinud "tulemuste" seas olid 2013. aasta kandidaatide nimed ning numbrid erinesid 2008. aasta tulemustest.

Enne valimisi kiusati opositsioonikandidaate taga ning mitmed neist mõisteti vangi, Euroopa Inimõiguste Kohus tegi selle kohta Aliyevi-vastase otsuse. Režiim esitas mitmeid võltskandidaate, et valijaid segadusse ajada ning opositsiooni toetust veelgi vähendada. Sõnavabadus oli enne valimiste ajal piiratud. OSCE vaatlejad teatasid kandidaatide ja valijate hirmutamisest ning ajakirjandusvabaduse puudumisest. Aktiviste ja ajakirjanikke vahistati. Kuus põhilist telekanalit näitasid 92% ajast presidendimeelset sisu.

## Viited
2018. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised

**2018. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised** toimusid 11. aprillil 2018. Need olid esimesed valimised pärast 2016. aasta põhiseadusreferendumit, millega pikendati presidendi ametiaja pikkust viielt aastalt seitsmele. Valimised võitis ametisolev president İlham Əliyev.

Autoritaarsetes oludes toimunud valimisi peeti laialdaselt ebaõiglasteks. Suurematel opositsiooniparteidel keelati osalemine ning valitsus vangistas nende juhid.. Kokku kandideeris kaheksa inimest, kuid oli ebatõenäoline, et opositsiooni "kandidaadid" olid tõelised. Teiseks jäänud kandidaat Zahid Oruc kiitis enne valimisi presidenti ning palus oma toetajatel hoopis Əliyevi poolt hääletada.

## Viited
2009. aasta Aserbaidžaani põhiseadusreferendum

**2009. aasta Aserbaidžaani põhiseadusreferendum** toimus 18. märtsil 2009. Selle algatas autoritaarne president İlham Əliyev ning paketti kuulus 29 muudatust. Kõige vastuolulisemad olid muudatused, millega kaotati presidendi ametiaja piirangud (varem sai üks inimene olla amtis kaks ametiaega järjest, pärast muudatust see piirang kaotati) ning ajakirjandusvabaduse kaotamine.

Kõik muudatused võeti vastu, poolthääli oli vahemikus 87–92%, vastuhääli 5–7% ning kehtetuid sedeleid 3–6%. Osales 71% valijatest. Referendumit saatsid pettused. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon kritiseeris muudatusi, ekspertide sõnul rikuti sellega rahvusvahelist õigust ning inimõigusi.

Muudatuste toel sai Ilham Aliyev kandideerida ka 2013. aasta valimised, mille ta ülekaalukalt võitis.

## Viited
2016. aasta Aserbaidžaani põhiseadusreferendum

**2016. aasta Aserbaidžaani põhiseadusreferendum** toimus 26. septembril 2016. Valijatele esitati 29 põhiseaduse muudatusettepanekut, mille üle nad said eraldi hääletada. Kõik muudatused pälvisid toetuse vahemikus 89–95%. Muuhulgas loodi asepresidendi ametikoht ning pikendati presidendi ametiaja pikkust viielt aastalt seitsmele.

## Viited
Zuğulba presidendipalee

**Zuğulba presidendipalee** (aserbaidžaani keeles *"Zuğulba" iqamətgahı*) on Aserbaidžaani presidendi residents. See asub pealinnast Bakuust umbes 40 km kaugusel Zağulba Bağları külas Kaspia mere ääres.

## Vaata ka
* Ala-Artša riiklik residents
* Presidendi residents (Jerevan)
* Gruusia tseremoniaalne palee

## Viited
Aserbaidžaani presidendi administratsioon

**Aserbaidžaani presidendi administratsioon** (aserbaidžaani keeles *Azərbaycan Respublikası Prezidentinin Administrasiyası*) on Aserbaidžaani presidendi tööd toetav täidesaatev juhtkond. Presidendi administratsioon asub İstiqlaliyyəti tänaval pealinnas Bakuus.

## Vaata ka
* Aserbaidžaani poliitika
* Aserbaidžaani valitsus
* Rahvusassamblee (Aserbaidžaan)

## Viited
Maybach 57 ja 62

**Maybach 57 ja 62** (šassiinumbrid vastavalt W240 ja V240) on Saksa autotootja DaimlerChryser AG (praegune Mercedes-Benz Group) toodetud sõiduautomudelid. Need olid esimesed Maybachi kaubamärgi mudelid pärast brändi uuesti kasutusele võtmist. Need arendati välja 1997. aasta Tokyo automessil näidatud prototüübist, eeskuju võeti ka S-klassi mudelist W140. 

2008. aastal nimetas luksustooteid hindav Luxury Brand Status Index Maybachi maailma kõige luksuslikumaks autoks, edestades Rolls-Royce'i ja Bentleyt. Mudelite tootmine lõpetati 2013. aastal, kuna see ei olnud ettevõttele kasumlik.

## Viited
Mercedes-Benzi S-klass (W221)

**Mercedes-Benzi S-klass W221** on Saksa autotootja Mercedes-Benzi sõiduautomudel, mida toodeti aastatel 2005–2013. See on Mercedes-Benzi S-klassi viies põlvkond ning seda esitleti 2005. aasta Frankfurdi autonäitusel. Mudeli eelkäija oli W220 ning järeltulija W222.

## Disain ja arendus
W221 mudel, mille disainis Gorden Wagener (saades 2008. aastal Mercedese peadisaineriks), tõi tagasi massiivsema ja voolujoonelisema disainikeele võrreldes eelkäija W220-ga, mis oli kriitikute arvates liiga tagasihoidlik. Mudelit iseloomustasid tugevamad rattakoopad ja kõrgem tagaosa, viidates klassikalisele Mercedes-Benzi S-klassile.

W221 oli esimene S-klass, mis oli saadaval ainult kahe keretüübi versioonina:
* W221: Lühikese teljevahega sedaan.
* V221: Pikendatud teljevahega sedaan (Hiinas ja Indias oli see ainus ametlikult müüdud variant, mujal turgudel oli see põhiline valik).

## Tehnoloogia ja turvalisus
W221 oli oma aja üks tehnoloogiliselt arenenumaid autosid, sisaldades mitmeid turva- ja mugavussüsteeme, mis olid S-klassile tüüpilised esmakordsed uuendused:
* PRE-SAFE pidurisüsteem: Esimest korda seeriatootmises rakendatav süsteem, mis tuvastas ees oleva kokkupõrkeohu ja rakendas automaatselt hädapidurduse.
* Distronic Plus: Kohanduv püsikiirushoidik, mis suutis autot vajadusel täielikult seisata ja seejärel automaatselt liikuma hakata.
* Night View Assist: Öise nägemise süsteem infrapunakaamera abil.
* Active Body Control (ABC): Täiustatud aktiivvedrustus (valikvarustus), mis kontrollib auto kererulli ja kallet kurvides.
* Uuendatud COMAND süsteem: Auto juhtimissüsteem, millega kontrolliti audiot, navigatsiooni ja teatud sõiduki seadeid, mida juhiti keskse pöördnupu kaudu.

## Mudelivalik ja mootorid
W221 mootorivalik oli lai, ulatudes diisel- ja bensiinivõimsustest kuni AMG tippmudeliteni. Enamik mootoreid oli ühendatud Mercedes-Benzi 7-käigulise automaatkäigukastiga (*7G-Tronic*); vaid V12-mootoriga mudelitel kasutati suurema pöördemomendi tõttu vanemat ja tugevamat 5-käigulist automaatkäigukasti.

Tuntuimad mudelid:
* S 320 CDI / S 350 CDI: Populaarsed diiselversioonid, sageli saadaval ka nelikveoga (*4MATIC*).
* S 500 / S 550: Tuntuim bensiinimudel, mis kasutas 5,5-liitrist V8-mootorit (hiljem asendati uute väiksemate, kuid turboga V8-mootoritega).
* S 600: V12 biturbo mootoriga tippmudel, mis pakkus luksuse kõrval erakordset jõudlust.
* AMG versioonid: Võimsaimad versioonid olid S 63 AMG (V8) ja S 65 AMG (V12 biturbo).

## Viited
Kaaviaridiplomaatia

**Kaaviaridiplomaatia** on Aserbaidžaanis levinud lobistrateegia. See hõlmab kõrgete väliskülaliste lahke võõrustamist ning neile Aserbaidžaani riigi kulul kinkide tegemist. Nimetus tuleneb sellest, et kaaviari kinkimist õigustati idamaise traditsiooni järgimisega.

Kaaviaridiplomaatiat on muuhulgas seostatud ka endise Eesti välisministri Kristiina Ojulandiga, kes pärast visiiti eitas Aserbaidžaani probleemide olemasolu.

## Vaata ka
* Aserbaidžaani pesumaja
* Aserbaidžaani välispoliitika
* Pandadiplomaatia
* Pingpongidiplomaatia
* Katari korruptsiooniskandaal Euroopa Parlamendis

## Viited
Culfa

:*Teiste tähenduste kohta vaata artiklit [[Julfa]].*

**Culfa** (armeenia keeles Ջուղա, *Djugha*) on linn Aserbaidžaanis. See on Nahhitševani Culfa rajooni keskus.

Culfast üle Araksi jõe, teisel pool Iraani piiri, asub selle kaksiklinn Dšolfa. Kahte linna ühendavad maantee- ja raudteesild.

Culfas (ja Ordubadis) on mõõdetud Aserbaidžaani kõige madalam ja kõige kõrgem õhutemperatuur (vastavalt –33 ja +46 kraadi).

## Vaata ka
* Culfa armeenia kalmistu

## Viited

## Allikad
*Ayvazyan, Argam. *Ջուղա* (*Jugha*). Yerevan, Armenian SSR: Sovetakan Grogh, 1984.
*Argam Aivazian, *Nakhijevan: Book of Monuments* / , Yerevan, 1990. 
*Baltrušaitis, Jurgis and Dickran Kouymjian. "Julfa on the Arax and Its Funerary Monuments" in *Études Arméniennes/Armenian Studies In Memoriam Haig Berberian*. Lisbon: Galouste Gulbenkian Foundation, 1986.
*Switzerland-Armenia Parliamentary Group, *The Destruction of Jugha*, Bern, 2006.
*
*
Culfa armeenia kalmistu

**Culfa armeenia kalmistu** (armeenia keeles Ջուղայի գերեզմանատուն, *Jughayi gerezmanatun*) oli kalmistu Culfa linna lähistel Aserbaidžaani Nahhitševani eksklaavis, kus oli üle 10 000 haua. Hauakivid olid peamiselt traditsioonilised armeenia hatškarid. Kalmistu hävitati 1990. aastatel, kui Aserbaidžaani valitsus algatas armeenlaste haudade süstemaatilise hävitamise kampaania.

Hävitustöö vastu protestisid nii Armeenia kui mitmed rahvusvahelised organisatsioonid. Aastal 2006 keelas Aserbaidžaani valitsus Euroopa Parlamendil asja uurimise ning nimetas süüdistusi erapoolikuteks ning hüsteerilisteks. Aserid väitsid, et on uurimisega nõus, kui delegatsioon külastab ka Armeenia poolt okupeeritud alasid. Kevadel 2006 teatas kohapeal käinud ajakirjanik, et kalmistust ei olnud säilinud jälgegi. Hiljem samal aastal oli Iraanist tehtud fotodelt näha, et kalmistu alad olid võetud kasutusse sõjaväe lasketiiruna. Kalmistu hävitamist on nimetatud kultuurigenotsiidi aktiks.

Aastal 2010 võrdles American Association for the Advancement of Science Culfast tehtud fotosid aastatest 2003 ja 2009 ning jõudis järeldusele, et kalmistu tõepoolest hävitati.

## Vaata ka
* Bāmyāni budad

## Viited
Ramil Səfərov

**Ramil Sahib oğlu Səfərov** (sündinud 25. augustil 1977) on Aserbaidžaani sõjaväelane, Aserbaidžaani maaväe ohvitser. Aastal 2004 mõrvas ta Armeenia sõjaväelase leitnant Guren Magarjani. Safarov tungis Budapestis Ungaris NATO korraldatud seminari ajal Magarjani tuppa ning tappis magava armeenlase kirvega. Temast sai selle teo eest Aserbaidžaani rahva seas armastatud tegelane.

Aastal 2006 mõisteti talle Ungaris mõrva eest eluaegne vanglakaristus ennetähtaegse vabanemise võimalusega pärast 30-aastast vangistust. Aastal 2012 andis Ungari ta Aserbaidžaanile välja ning ta sai kodumaal palava vastuvõtu osaliseks. Kuigi Aserbaidžaan oli Ungarile lubanud tema vangistust jätkata, andis president İlham Əliyev talle kohe armu, edendas ta majoriks, kinkis korteri ning maksis välja kaheksa aasta palga. Aserbaidžaani režiimi sõnul oli armuandmine kooskõlas põhiseadusega. Pärast Safarovi vabanemist jahenesid Armeenia-Ungari suhted ning Armeenia pealinnas Jerevanis puhkesid meeleavaldused. Safarovi Aserbaidžaanile väljaandmise mõistsid hukka mitmed rahvusvahelised organisatsioonid ning valitsused, sh Ameerika Ühendriigid, Venemaa ja Prantsusmaa.

Aastal 2017 avastati Aserbaidžaani pesumaja rahapesuskandaali käigus, et aastal 2012 tehti Budapestis asuvale Ungari riigipanga kontole üle 9 miljardi dollari väärtuses ülekandeid ning seda seostati Safarovi väljaandmisega.

## Vaata ka
* Armenofoobia Aserbaidžaanis
* Armeenia-Aserbaidžaani suhted
* Guren Magarjani mõrv

## Viited
Guren Magarjani mõrv

**Guren Magarjani mõrv** leidis aset 19. veebruaril 2004 Budapestis Ungaris. Armeenia leitnant Mugarjani tappis Aserbaidžaani leitnant Ramil Səfərov.

Septembris 2013 avati Armeenia pealinnas Jerevanis Guren Magarjani mälestusmärk.

## Vaata ka
* Anuš Apetjani tapmine
* Kjaram Slojan

## Viited
Kjaram Slojan

**Kjaram Slojan** (armeenia keeles Քյարամ Սլոյան; 27. aprill 1996 – 1. või 2. aprill 2016) oli Mägi-Karabahhi sõdur, kes teenis Artsahhi kaitsearmees. Ta hukkus 2016. aasta Aserbaidžaani-Armeenia konflikti käigus. Pärast surma lõikasid Aserbaidžaani sõdurid tal pea maha ning postitasid tema surnukehast pilte ja videoid sotsiaalmeediasse.

Mais 2016 andis Armeenia president talle postuumselt I järgu Lahinguristi ordeni.

## Vaata ka
* Anuš Apetjani tapmine
* Guren Magarjani mõrv
* Jeziidid

## Viited