open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2023. aasta Türgi-Süüria maavärin

Lõuna- ja Kesk-Türgit ning osa Põhja-Süüriast tabas 2023. aasta 6. veebruari varahommikul kell 04:17 kohaliku aja järgi (01:17 UTC) alanud võimas ja ohvriterohke maavärinate sari, epitsentriga Gaziantepi linnast 34&nbsp;km lääneloodes, mis põhjustas piirkonnas ulatuslikke kahjustusi ja tõi kaasa kümneid tuhandeid hukkunuid.

20. märtsi seisuga ületas maavärina ja selle järeltõugete läbi hukkunute arv 57 000 piiri. Hukkunute seas oli enam kui 40 riigi kodanikke.

Mercalli skaala XI (ekstreemne) maksimaalse intensiivsuse ja vähemalt Mww 7,8 magnituudiga maavärin oli võrdne 1939. aasta Erzincani maavärina, tugevaima Türgis registreeritud maavärinaga, ning oli samas üks tugevamaid Levanti piirkonnas registreeritud maavärinaid, maailma ohvriterohkeim maavärin pärast 2010. aasta Haiti maavärinat.

Maavärin ja selle tuhanded vähemalt 4 magnituudiga (≥4&nbsp;M) järeltõuked tõid kaasa kahjustusi ka Iisraelis, Liibanonis, Küprosel ja mujal.

## Maavärin
### Epitsentrid

### Põhitõuge

### Eel- ja järeltõuked

9. jaanuaril (kell 16:12) ja 3. veebruaril (kell 11:05) toimunud eeltõugete (vastavalt 4,3 ja 4,2 M) hüpotsenter oli 10&nbsp;km sügavusel.

Tugevaim järeltõuge, Mw  7,7 toimus 6. veebruaril 2023 kell 13:24 kohaliku aja järgi (UTC+3).

2023. aasta veebruari keskpaigaks oli toimunud tuhandeid järeltõukeid (sh ≥340 Mw 4,0 tugevusega).

### Vähemalt 5 magnituudiga järeltõuked

## Viited

## Välislingid
* Türkiye/Syria: Earthquakes - Feb 2023. reliefweb.int
Õli tänav (Pärnu)

**Õli tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Vana-Sauga tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Uus-Sauga tänaval. Õli tänav ristub veel Kitse ja Vahe tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 454 meetrit.
Väike-Aru tänav

**Väike-Aru tänav** on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Aru tänavalt.

Tänava pikkus on ligikaudu 117 meetrit.
Vastla tänav (Pärnu)

**Vastla tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Lille tänavalt, suundub põhja ja lõppeb Härma tänaval. Vastla tänav ristub veel Pärja ja Niine tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 407 meetrit.


Vastla tänav, Pärnu.jpg|Vastla tänava algus
Vasta tänav, Pärnu.jpg|Vasta tänav, juuni 2023
Vastla tänav, Pärnu 3.jpg|Vastla tänav Härma tn ristmikult (2025)
Vastla tänav, Pärnu 4.jpg|Vastla tänav Niine tn ristmikult
Vastla tänav, Pärnu 5.jpg|Vastla tänav Niine tn ristmikult
Vana-Sauga tänav

**Vana-Sauga tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse J. V. Jannseni tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb tupikus. Vana-Sauga tänav ristub veel Edela, Lubja, Püssi, Hobuse, Kakuami, Rõugu, Õli, Laeva ja Ankru tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 1,27 km.

## Galerii

10. veebruar 2023.jpg|Vana-Sauga 40, Scanfil OÜ, 10. veebruar 2023
Vana--Sauga tänav.jpg|Vana-Sauga tänav, 10. veebruar 2023
Sauga tennisehall.jpg|Vana-Sauga 38b, Sauga tennisehall, 10. veebruar 2023
Spordihall Vana-Sauga tänaval.jpg|Vana-Sauga 42, Pauluse Spordihall, 10. veebruar 2023
Vana-Sauga spordihall, Pärnu.jpg|Vana-Sauga 42, Pauluse spordihall, 16. veebruar 2023
Beti ait, Pärnus 1.jpg|Vana-Sauga 2, Beti linaait, 10. veebruar 2023
Beti ait, Pärnus.jpg|Vana-Sauga 2, Beti linaait, 10. veebruar 2023
Beti ait, Pärnus 10. veebruar 2023.jpg|Vana-Sauga 2, Beti linaait, 10. veebruar 2023
Vana-Sauga tänava lõpp Pärnus.jpg|Vana-Sauga tänava lõpp. 16. veebruar 2023
vana-Sauga 3, Pärnu.jpg|Vana-Sauga 3, vaade Hobuse tänavale augustis 2023
Vana-sauga tänav, Pärnu.jpg|Vana-sauga tänav, juuni 2023
Vana-Sauga tänava algus, Pärnu.jpg|Vana-Sauga tänava algus


## Viited
Vahe tänav (Pärnu)

**Vahe tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Lubja tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Ankru tänaval. Vahe tänav ristub veel Hobuse, Rõugu, Õli, Rahu ja Laeva tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 874 meetrit.

## Galerii

Vahe tänav, Pärnu.jpg|Vahe tänava vaade Rõugu tänavalt loodesse. 16. veebruar 2023
Vahe 11, Rõugu 18, Pärnu.jpg|Vahe 11 (kollane maja), Rõugu 18 (roheline maja)
Rahu 4, Pärnu.jpg|Rahu 4, Vahe tänava ääres augustis 2023
Vahe 28, Pärnu.jpg|Vahe 28 augustis 2023
Louis-Alexandre Expilly de La Poipe

**Louis-Alexandre Expilly de La Poipe** (24. veebruar 1743 Brest – 22. mai 1794 Brest) oli Prantsusmaa vaimulik.

Ta oli Morlaix' koguduse preester. Vaimulike esindajana Generaalstaatidesse valituna oli ta seal kiriku tsiviilkonstitutsiooni väljatöötamise komisjoni esimees.

Valiti 1. novembril 1790 Finistère'i konstitutsiooniliseks piiskopiks, esimeseks konstitutsiooniliseks piiskopiks Prantsusmaal, ja pühitseti ametisse Pariisis 24. veebruaril 1791 Autuni piiskopi Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord'i poolt.

Ta oli žirondiin ja hukati 22. mail 1794.
Darja Lavõgina

**Darja Lavõgina** (sündinud 31. mail 1986) on Eesti biokeemik, Tartu Ülikooli bioorgaanilise keemia kaasprofessor.

## Elulugu
Ta alustas kooliteed Tartu Annelinnas venekeelses koolis, 7. klassi läks Tartu kommertsgümnaasiumi ja gümnaasiumihariduse omandas Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 2002. ja 2003. aastal võitis ta riikliku keemiaolümpiaadi.

Ta õppis 2003–2010 Tartu Ülikoolis keemiat. Seejuures lõpetas ta nii bakalaureuse- kui ka magistriõppe *[[cum laude]]* ning oli üks kõige nooremaid doktorikraadini jõudnuid ülikooli ajaloos.

Lavõgina 2007. aastal kaitstud magistritöö teema oli "Proteiinkinaasi ja bisubstraatse inhibiitori vahelise kompleksi kristallograafiline analüüs" ja 2010. aastal kaitstud doktoritöö teema oli "Development of protein kinase inhibitors based on adenosine analogue-oligoarginine conjugates". Mõlema töö juhendaja oli Asko Uri.

Ta läbis järeldoktorantuuri Šveitsi Riiklikus Tehnoloogia Instituudis.

Alates 2021. aasta algusest on ta Tartu Ülikooli bioorgaanilise keemia kaasprofessor.

## Ühiskondlik tegevus

Darja Lavõgina on teinud kaastööd eestikeelsele Vikipeediale ja võitnud mitmeid Vikipeedia artiklivõistlusi. Sealhulgas on ta pälvinud korduvalt loodus- ja täppisteaduste ning meditsiinivaldkonna peapreemia artiklivõistlusel Teadus Vikipeediasse ja 2024. aastal võitnud Vikipeedia terminivõistluse.

Alates 2025. aasta juunist on ta MTÜ Wikimedia Eesti juhatuse liige.

## Tunnustus
2025 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
* 
* "TÜ doktori töö võib viia vähiravimi väljatöötamisele". ERR, 10. november 2010
* Priit Pullerits. "24-aastaselt doktoriks". Postimees, 27. november 2010
* "Lugeja küsib: miks plast võrreldes biomolekulidega nõnda aeglaselt laguneb?". ERR, Novaator 30. september 2024
Uus-Sauga tänav

**Uus-Sauga tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. 

Tänav saab alguse J. V. Jannseni tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb linnipiiril ristudes Saugamõisa teega. Uus-Sauga tänav ristub veel Angerja, Mihkli, Kadri, Jaani, Linda, Lubja, Hobuse, Rõugu, Õli, Rahu, Laeva ja Ankru tänavaga, seejärel läheb tunnel Lennuvälja tee alt läbi ja ristub veel Mõisavahe tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 2,6 km.

## Hoonestus
Tänava lõpus aadressil Uus-Sauga 53 on Sauga mõisa varemed.

## Galerii

Uus-Sauga tänav, 10. veebruar 2023.jpg|Uus-Sauga, Pärlimõisa tee ja Ankru tänava ristmik. 10. veebruar 2023
Garaažiboksid Uus-Sauga tänaval.jpg|Garaažiboksid tänava ääres. 10. veebruar 2023
Tunnel Uus-Sauga tänaval.jpg|Tunnel Lennuvälja tee all. 10. veebruar 2023
Uus-Sauga tänav.jpg|Pärnade allee. 10. veebruar 2023
Sauga Mõisa kõrvalhoone varemed Sauga jõe ääres.jpg|Sauga Mõisa kõrvalhoone varemed, vasakul Sauga jõgi. 10. veebruar 2023
Sauga Mõisa varemed, 10. veebruar 2023.jpg|Sauga Mõisa varemed. 10. veebruar 2023
Sauga sadam.jpg|Sauga sadam. 10. veebruar 2023
Sauga mõisa kõrvalhoone varemed.jpg|Sauga mõisa kõrvalhoone varemed. 10. veebruar 2023
Uus-Sauga tänav Sauga mõisa juures.jpg|Uus-Sauga tänava pärnade allee, pildi vasakul Sauga mõis. 10. veebruar 2023
Uus-Sauga 31, Pärnu.jpg|Uus-Sauga 31, 16. veebruar 2023
Uus-Sauga 39a, Pärnu.jpg|Uus-Sauga 39a, garaažiboksid, 16. veebruar 2023
Uus-Sauga tänav, Pärnu.jpg|Uus-Sauga tänav (juuni 2023)
Uus-Sauga tn 38, Pärnu.jpg|Uus-Sauga tn 38
Uus-Sauga tn 40, Pärnu.jpg|Uus-Sauga tn 40
Tina tänav (Pärnu)

**Tina tänav** on veel ehitamata tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.

## Viited
Terase tänav (Pärnu)

**Terase tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Parmu tänavalt, suundub põhja ja lõppeb tupikus. Terase tänav ristub veel Raua tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 250 meetrit.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.

## Viited
Telliskivi tänav (Pärnu)

**Telliskivi tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Lille tänavalt, suundub põhja ja lõppeb Saviaugu tänaval. Telliskivi tänav ristub veel Pärja, Niine ja Kilgi tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 564 meetrit.


Telliskivi tänav, Pärnu.jpg|Telliskivi tänav (2025)
Telliskivi tänav, Pärnu 2.jpg|Telliskivi tänav Lille tn ristmikult
Saviaugu tänav (Pärnu)

**Saviaugu tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse tupikust Rääma oja kaldal, suundub idasse ja lõppeb Rohelise tänaval. Saviaugu tänav ristub veel Telliskivi ja Kolde tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 227 meetrit.


Saviaugu tänav, Pärnu.jpg|Saviaugu tänav Rohelise tn ristmikult
Saviaugu tänav, Pärnu 2.jpg|Saviaugu tänav Telliskivi tn ristmikult
Saviaugu tänav, Pärnu 3.jpg|Saviaugu tänav (2025)
Siili tänav (Pärnu)

**Siili tänav** on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis algab Piiri tänavalt.

Tänava pikkus on ligikaudu 120 meetrit.


Siili tänav, Pärnu.jpg|Siili tänav (2025)
Siili tänav, Pärnu 2.jpg|Siili tänav (2025)
Saugamõisa tee

**Saugamõisa tee** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Rõugu, Voorimehe ja Lille tänava ringristmikult, suundub loodesse ja lõppeb linnapiiril. Saugamõisa tee ristub veel Rehepapi tänavaga, Pärlimõisa teega, Lennuvälja teega, Mõisavahe ja Uus-Sauga tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 1,4 km.


Saugamõisa tee, Pärnu.jpg|Saugamõisa tee
Saugamõisa tee, Pärnu 2.jpg|Saugamõisa tee
Sarve tänav (Pärnu)

**Sarve tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Lubja tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Rõugu tänaval. Sarve tänav ristub veel Hobuse tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 274 meetrit.

## Galerii

Sarve tänava lõpp, Pärnu.jpg|Sarve tänava lõpp, ristumine Rõugu tänavaga, 16. veebruar 2023
Sarve tänav, Pärnu.jpg| Sarve tänav, vaade Rõugu tänavalt. 16. veebruar 2023
Rõugu tänav (Pärnu)

**Rõugu tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Vana-Sauga tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Voorimehe tänaval. Rõugu tänav ristub veel Kitse, Vahe, Uus-Sauga, Sarve, Turu ja Talli tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 855 meetrit.

## Galerii

Rõuge_street.jpg|Rõugu tänav, vaade Uus-Sauga tänavalt, 10. veebruar 2023
Päikese kool, Pärnu.jpg|Rõugu 8a, Päikese kool, vaade Vana-Sauga tänavalt, 16. veebruar 2023
Rõugu tänav, Pärnu.jpg|Rõugu tänava algus. 16. veebruar 2023
Rõugu tn 30, Pärnu.jpg|Rõugu tn 30
Rõugu 34, Pärnu.jpg|Rõugu 34
Rõugu tn 36 ehitus.jpg|Rõugu tn 36 ehitus
Talli tänav (Pärnu)

**Talli tänav** on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Rõugu tänavalt.

Tänava pikkus on ligikaudu 147 meetrit.
Rehepapi tänav (Pärnu)

**Rehepapi tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Saugamõisa teelt, suundub kirdesse ja lõppeb Pärlimõisa teel. Rehepapi tänav ristub veel Härma ja Kõrtsi tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 1 km.


Rehepapi tänav, Pärnu 3.jpg|Rehepapi tänava algus
Rehepapi tänav, Pärnu.jpg|Rehepapi tänav, paremal Rehepapi tn 6
Rehepapi tänav, Pärnu 2.jpg|Rehepapi tn 12
Püssi tänav

**Püssi tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Sauga jõe äärest, suundub kirdesse ja lõppeb Kitse tänaval. Püssi tänav ristub veel Vana-Sauga tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 426 meetrit.


Püssi tänav, Pärnus.jpg|Püssi tänav, vaade Vana-Sauga tänavalt edelasse, 10. veebruar 2023
Püssi tänav, Pärnus 2.jpg|Püssi tänav, vaade Vana-Sauga tänavalt kirdesse 10. veebruar 2023
Püssi 2a, Pärnu.jpg|Püssi 2a
Pärlimõisa tee

**Pärlimõisa tee** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Pärlimõisa tee koosneb kahest lõigust. Esimene lõik algab Uus-Sauga tänavalt ja lõppeb Saugamõisa teel. Teine lõik algab tupikuna, ristub Rehepapi tänavaga ja lõppeb Tallinna maanteel. 

Tänava pikkus on kahe lõigu peale kokku ligikaudu 866 meetrit.


Pärlimõisa tee, Pärnus.jpg|Pärlimõisa tee, vaade Uus-Sauga tänavalt, 10. veebruar 2023
Ehitus Pärlimõisa tee ääres Pärnus.jpg|Ehitus Pärlimõisa tee ääres
Pärlimõisa tee, Pärnu.jpg|Pärlimõisa tee, Tallinna mnt-lt
Piiri tänav (Pärnu)

**Piiri tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Allika ja Rohelise tänava ristmikult, suundub loodesse ja lõppeb Lille tänavaga ristudes. Piiri tänav ristub veel Astri, Rohu, Oja, Siili ja Ilvese tänavaga.

Tänava pikkus on ligikaudu 753 meetrit.


Piiri tänav, Pärnu.jpg|Piiri tänav Ilvese tänava ristmikult
Piiri tänav, Pärnu 2.jpg|Piiri tänav Ilvese tänava ristmikult
Piiri tänav, Pärnu 3.jpg|Piiri tänav Lille tn ristmikult
Piiri tänav, Pärnu 4.jpg|Piiri tänav Oja tn ristmikult
Piiri tänav, Pärnu 5.jpg|Piiri tänav Oja tn ristmikult
Piiri tänav, Pärnu 6.jpg|Piiri tänav
Piiri tn 11, Pärnu.jpg|Piiri tn 11
Rahu tänav (Pärnu)

**Rahu tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Kitse tänavalt, suundub kirdesse, ristub Vahe tänavaga ja lõppeb Uus-Sauga tänaval.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 223 meetrit.


Rahu_street_from_uus_sauga.jpg|Rahu tänav, 10. veebruar 2023
Rahu tänav, Pärnus.jpg|Rahu tänav, vaade Vahe tänavalt, 10. veebruar 2023
Rahu tänav 2.jpg|Rahu tänav juunis 2023
Noorte väljak

**Noorte väljak** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav algab kooli juurest, suundub itta, ristub Kana tänavaga ja lõppeb Tallinna maanteega ristudes.

Tänava pikkus on ligikaudu 265 meetrit.

## Hoonestus
Noorte väljak 1 - tegutseb alates 1965. aastast Pärnu Ülejõe Lasteaed.

Noorte väljak 2 - tegutseb Pärnu Noorte Vabaajakeskus.

Tänava ääres asub samanimeline park kuhu on püstitatud C. R. Jakobsoni mälestusmärk.

## Pildigalerii

Pärnu Ülejõe Lasteaed.jpg|Noorte väljak 1, Pärnu Ülejõe Lasteaed
Noorte väljaku tänav, Pärnu.jpg|Noorte väljaku tänav, paremal Noorte väljak 12
Veetorn, vaade Noorte Väljaku tänavalt.jpg|Veetorn, vaade Noorte Väljaku tänavalt
Nurme tänav (Pärnu)

**Nurme tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Lubja ja Jaani tänava vahelisest kõrvalteest, suundub kirdesse, ületab Voorimehe tänavat ja lõppeb tupikus.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 473 meetrit.
Mihkli tänav (Pärnu)

**Mihkli tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Uus-Sauga tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Voorimehe tänavaga ristudes.

Tänava pikkus on ligikaudu 366 meetrit.
Lõo tänav (Pärnu)

**Lõo tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Tallinna maanteelt, suundub loodesse ja lõppeb linnapiiril. Teisel pool linnapiiri jätkub samanimeline tänav Eametsa külas.

Lõo tänav ristub veel Pronksi ja Vahe, Pae, Tiigi tänavaga. 
 
Tänava pikkus on ligikaudu 440 meetrit.
Linda tänav (Pärnu)

**Linda tänav** on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Uus-Sauga tänavalt. Tänava pikkus on ligikaudu 267 meetrit.
Laeva tänav (Pärnu)

**Laeva tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Vana-Sauga tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Uus-Sauga tänaval. Laeva tänav ristub veel Kitse ja Vahe tänavaga.

Tänava pikkus on ligikaudu 440 meetrit.
Kõrtsi tänav (Pärnu)

**Kõrtsi tänav** on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Rehepapi tänavalt.

Tänava pikkus on ligikaudu 284 meetrit.
Kulla tänav (Pärnu)

**Kulla tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Vingiküla oja äärest, suundub põhja suunas ja lõppeb Lõo tänaval. Kulla tänav ristub veel Raua ja Räni tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 753 meetrit.
Kroomi tänav

**Kroomi tänav** on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Raua tänavalt ja liigub põhja suunas. Kroomi tänav ristub ja lõppeb Räni tänavaga. 

Tänava pikkus on ligikaudu 100 meetrit. 

## Ajalugu
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.

## Viited
Kolde tänav (Pärnu)

**Kolde tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse tupikust, suundub põhja ja lõppeb Saviaugu tänaval. Kolde tänav ristub veel Kilgi tänavaga.

Tänava pikkus on ligikaudu 314 meetrit.


Kolde tänav, Pärnu.jpg|Kolde tänav (2025)
Kolde tänav, Pärnu 2.jpg|Kolde tänav (2025)
Gildi tänav (Pärnu)

**Gildi tänav** on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.

See asub Malmö Uue tänava vahel.

Tänava pikkus on ligikaudu 45 meetrit.
Towards a Theoretical Biology

**"Towards a Theoretical Biology"** ('Teoreetilise bioloogia poole') on nelja sellenimelise sümpoosioni materjalikogumike sari, mis ilmus aastail 1968–1972. Sümpoosionid ise toimusid aastail 1966–1970 Itaalias Como järve ääres Serbelloni villas. Kokkukutsujaks oli Conrad Hal Waddington.

Sümpoosionitel osalejaiks olid näiteks Michael Conrad, Brian Goodwin, John Maynard Smith, Howard Pattee, Michael Arbib, Stuart Kauffman, René Thom.

Neil sümpoosionitel on olnud väga oluline mõju ja tähtsus bioloogia ajaloos.

## Köited
*Waddington, Conrad Hal (ed.) 1968. *Towards a Theoretical Biology. 1. Prolegomena*. Edinburgh: Edinburgh University Press, v+234.
*Waddington, Conrad Hal (ed.) 1969. *Towards a Theoretical Biology. 2. Sketches*. Edinburgh: Edinburgh University Press, 350.
*Waddington, Conrad Hal (ed.) 1970. *Towards a Theoretical Biology. 3. Drafts*. Edinburgh: Edinburgh University Press, viii+253.
*Waddington, Conrad Hal (ed.) 1972. *Towards a Theoretical Biology. 4. Essays*. Edinburgh: Edinburgh University Press, viii+299.
Sauga-Jõekalda tänav

**Sauga-Jõekalda tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse J. V. Jannseni tänavalt, suundub läände Sauga jõega paralleelselt ja lõppeb ristudes Püssi tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 306 meetrit.

## Pildigalerii

Sauga-Jõekalda tänav, Pärnu.jpg|Sauga-Jõekalda tänav 
Sauga-Jõekalda tänav, Pärnu 2.jpg|Sauga-Jõekalda tänav
Nikolai Willer

**Nikolai Willer** (30. juuni 1880 Moskva – 1962 Lviv) oli baltisaksa päritolu kunstnik, arhitekt ja mänguasjatootja, kes tegutses 1920.–1930. aastatel Tartus. 

## Elulugu

Willer sündis Moskvas ja omandas seal arhitekti hariduse. Willeri tütre Renata Barto (1927 Tartu – 2011 Saksamaa) mälestuste kohaselt arreteerisid Willeri 1918. aastal bolševikud ning ta määrati mahalaskmisele, kuid pääses napilt. 

1920. aastal põgenes Nikolai Willer koos perega Tartusse, kust oli pärit tema isa Erich Gottfried Benjamin Willer, ning sai Eesti kodakondsuse. Tartus lootis ta leida tööd arhitektina, kuid esialgu see ei õnnestunud. Olude sunnil pidi Willer elatise teenimiseks kaasama hoopis oma käsitööoskused ja kunstiande ning asutas ettevõtte Ni-Wi, mis spetsialiseerus mänguasjade tootmisele. Lisaks tegeles ta tarbegraafikaga ning kujundas kommikarpe ja šokolaadipabereid. 

Arhitektina registreeriti Willer Tartus 1925. aastal. Tema projektide järgi on ehitatud mitu Tartu villat (nt Elva tn 10). 1936. aastast õpetas ta joonestamist Tartu linna 17. (juudi) algkoolis. Nagu paljud teised baltisakslased, lahkus Willerite pere II maailmasõja alguses 1939. aastal Eestist, emigreerudes Poola Gdańskisse. Hiljem elas pere ka Ukrainas, kus Nikolai Willer suri 1962. aastal.

## Töö arhitektina

Eestis on Nikolai Willeri tuntuim arhitektitöö kino Athena (Tartu, Rüütli 1) sisekujundus, mis valmis 1926. aastal, ning samas majas asunud *[[art déco]]* stiilis kohviku Ateen sisekujundus, mis valmis 1931. aastal. Kinosaali sisekujunduses kavandas Willer kohad kipsskulptuuridele ja tegi nende kavandid. Tööd telliti kunstikooli Pallas lõpetanud Ferdinand Sannamehelt (1895–1963). Eeskujuks sai Vana-Kreeka klassikaline skulptuur, tehniliste tööde juures abistasid teda tema õpilased Tallinna riigi kunsttööstuskoolist. Hiljem on Athena reljeefskulptuuride autoriks peetud Sannameest. Nikolai Willeri tütre Renata Barto väitel oli nende tegelik autor aga Willer; Sannamees kasutas nende tegemiseks Willeri kavandeid ja vorme. Willer oli kavandanud ka kinosaali mööbli, kuid see jäi tegemata. Sannamees lisas teise korruse vestibüüli vabaskulptuurse naisefiguuri, mida polnud Willeri projekti järgi aga ette nähtud ja väidetavalt põhjustas see kahe mehe vahel tüli. 

Kino Athena ja kohviku Ateen sisekujunduse projekteerimist on mainitud ka Willeri elulookirjelduses.

## Tunnustus
1923. aastal sai Willer esimese auhinna Tähtvere pargi eskiislahenduse eest. Kavandi järgi olid parki ette nähtud restoran, hotell, kohvik, kontserdilava, kioskid, purskkaev. Tänu sellele eskiislahendusele sai Willer Eestis tuntuks ning hakkas arhitektina erialast tööd saama. Ta projekteeris mitu villat ning tegi kino Athena ja kohviku Ateen sisekujunduse.

## Vaata ka
* Ni-Wi

## Viited
Laudario Magliabechiano

***Laudario Magliabechiano*** ehk ***Laudario Fiorentino*** ehk **Firenze ''laudario*** on [[14. sajand]]i algusest pärit [[muusikakäsikiri]], mis sisaldab *lauda*sid koos [[kvadraatnotatsioon]]is kirja pandud meloodiatega. Asub [[Firenze Keskrahvusraamatukogu]]s kohaviida MS Banco Rari 18 all.

== Kirjeldus ==
Käsikiri on mitmevärviliste [[miniatuur]]idega rikkalikult [[Illuminatsioon|illumineeritud]] ja ainus 14. sajandi *laudario*, milles leidub kirja pandud muusikat. Käsikirjas on 97 *lauda*t, 91 neist [[kvadraatnotatsioon]]is kirja pandud viisidega, kuuel on noodijoonestik tühjaks jäetud. Käsikirja teises osas on [[Sekvents (luule)|sekvents]]id ja üks itaaliakeelne lauda.

== Ajaloost ==
Käsikiri loodi tõenäoliselt 13. sajandi algul [[Firenze]]s. Algul kasutas seda Confraternita di Santa Maria vennaskond, kes hiljem ühines augustiinlaste Püha Vaimu vennaskonnaga, seejärel Confraternita degli Umiliati d'Ognissanti.

*Laudario Magliabechiano* on üks kahest allikast (teine on *Laudario di Cortona*), mis sisaldab *lauda''sid koos kirja pandud muusikaga.

## Viited

## Kirjandus
* Blake Wilson. The Florence Laudario. An Edition of Florence, Biblioteca Nazionale Centrale, Banco Rari 18. - Confraternitas, 2003
* Grossi, Henry J. "The Florence Laudario." Notes, vol. 53, no. 3, Mar. 1997, pp. 976+. Gale Academic OneFile
* Mattia Zangari. Saint Margaret of Cortona (1247–1297) and the Laudario of the Confraternity of Santa Maria delle Laude in Cortona. Confraternitas, Vol 30, no 1–2, 2019, pp. 44–56

## Välislingid
* Florence, Biblioteca Nazionale Centrale, Magliabechiano II I 122, Banco Rari 18. - Medieval Music Database. La Trobe University (laulude loetelu)
* Digitaliseeritud käsikiri Firenze Keskrahvusraamatukogu kodulehel
* Video: Biblioteca Centrale Nazionale di Firenze - Tesori della BNCF. Il Laudario Banco Rari 18 (lehitsemine, tekst loetakse)
* Video: lauda "Voi ch’amate lo Criatore" vanamuuskaansambel Musica Picta esituses
* Video: lauda "Radiante lumera" The Rose Ensemble esituses
Herlin-le-Sec

**Herlin-le-Sec** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandusküla asub 35 km Arrasist läänes, teede D23 ja D916 ristumiskoha ümbruses, vaid 3 km Saint-Pol-sur-Ternoise'ist lõunas.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 18. sajandist.
* Notre-Dame'i kabel, pärineb samuti 18. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Hermaville

**Hermaville** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 13 km Arrasist läänes, teede D54 ja D74 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Georgesi kirik, pärineb 17. sajandist.
* Loss, pärineb 18. sajandist.
* Vana linnuse jäljed, purustati 1640. aastal prantslaste poolt.


Image:Hermaville_Eglise_Mars2006_1.jpg|Saint Georgesi kirik talvel
Image:Hermaville_Eglise_Juillet2006_1.jpg|Kirik suvel
Image:Hermaville_Eglise_Fronton_Juillet2006_1.jpg|Orv kiriku vööruse kohal
Image:hermaville-crochet01.jpg|Ebatavalised omadused tornikiivril
Image:Hermaville_Crypte_De_Salignac_Fenelon_Juillet2006_1.jpg|Salignac-Féneloni perekonna krüpt
Image:Hermaville_Ferme_St_Georges_Juillet_2006_1.jpg|Saint Georgesi talu
Image:Hermaville_Boitard_Moulin_Juillet2006_1.jpg|Veskikivi
Image:Hermaville_Salle_des_Fetes_Fev2006_1.jpg|Külakoda


## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Markel Fernández

**Markel Fernandez Soto** (sündinud 6. veebruaril 2003 Sopelas Biskaia provintsis Hispaanias) on Hispaania kergejõustiklane, kes on spetsialiseerunud keskmaa - ja kiirusvõistlustele . 

Ta võitis alla 23-aastaste Vahemere Liidu meistrivõistlustel kuldmedali, alistades meistrivõistluste rekordi  ja alistades absoluutse Baskimaa rekordi.  Praegu on tema käes  4x400 m jooksus, mis on purustatud Hispaania koondisega Colombias Calis koos Ángel González, Alberto Guijarro ja Gerson Pozo.   Talle kuuluvad ka Baskimaa absoluutkategooria rekordid 400 m vabas õhus 23 ja 20 alas.   Ta osales 2022. aasta U-20 kergejõustiku maailmameistrivõistlustel, saavutades individuaalalal poolfinalisti ja meeste 4x400 meetri teatejooksus finalisti. Alates 2021. aastast on ta Hispaania kergejõustikukoondise koosseisus rahvusvaheliselt võistelnud. 

## Isiklikud rekordid

### Välihooaeg:

### Siserada:

## Viited


## Välislingid

* Perfil World Athletics
Pierre Gringoire

**Pierre Gringoire** (prantsuse hääldus [pjɛʁ ɡʁɛ̃ɡɔʁ]; u 1475 Normandia – 1538 Lorraine) oli Prantsusmaa luuletaja ja näitekirjanik.

## Elu ja looming
Pierre Gringoire (sünninimega Gringon, mille ta ise hiljem muutis) sündis Normandias Thury-Harcourtis, kuid täpsem sünnikoht ja aeg pole teada.

Aastail 1506–1512 tegutses ta näitekirjaniku ja näitleja ning etenduste korraldajana Pariisis. Tema esimene teos, allegooriline poeem "Le Chasteau de Labour" ilmus juba 1499. aastal, kuid rohkem on tuntud tema Pariisi-perioodi satiirilised luuletused ja näitemängud (sotiid), mille ta kirjutas komöödiatrupile Confrérie des Enfants Sans Souci ehk Sots ('narrid'). Kirjanik sai kuningas Louis XII soosikuks; kuningas lasi trupil oma etteastetes heita nalja paavsti ja kiriku üle. Gringore kirjutas mitu salvavat näidendit paavst Julius II kohta, näiteks "La Chasse du cerf des cerfs" (1510), milles sõna *cerf* 'hirv' ja *cerf des cerfs* viitab paavsti tiitlile *servus servorum*, ja 1511. aastal valminud triloogia "Le Jeu du Prince des Sots et Mère Sotte" ('mäng narride vürstist ja narride emast'). Viimases kujutab Mère Sotte'i ehk Narride Ema tegelaskuju paavste või kirikut laiemalt.

1514. aastal kirjutas ta müsteeriumi Louis Püha elust "Vie Monseigneur Sainct Loys par personnaiges" Pariisi müürseppade ja puuseppade gildi jaoks, mida mõned uurijad peavad tema meistriteoseks. 1518. aastal sai ta Lorraine'i õukonna heeroldiks, tiitliga Vaudemont, ja abiellus aadlisoost neiuga. Kuna pärast 1538. aasta jõule puuduvad kirjalikes allikates viited talle palga maksmise kohta, arvatakse, et ta suri 1539. aastal.

## Tegelaskuju kirjanduses
Pierre Gringoire on kõrvaltegelane Victor Hugo romaanis "Jumalaema kirik Pariisis".

Gringoire on ka Théodore de Banville'i lühinäidendi "Gringoire" (1866) peategelane.

Alphonse Daudet' lühilugu "Härra Seguini kits" kogumikus "Kirjad minu veskilt" (1869) on kirjutatud Gringoire'ile adresseeritud kirjana.

## Viited

## Välislingid
* Gringoire (artikkel veebientsüklopeedias theodora.com)
* Pierre Gringore. - britannica.com
SaiPa

**SaiPa** ehk **Saimaan Pallo** on Soome jäähokiklubi Lappeenrantast. See mängib Soome jäähokiliigas.

Klubi asutati 1948. aastal.

Mängitakse Soome jäähoki kõrgeimal liigatasemel. SaiPa on võitnud Soome jäähokiliigas ühe pronksmedali.

## Saavutused
*Soome jäähokiliiga:
** Kolmandad kohad (1): 1966

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Lauri Randla

**Lauri Randla** (sündinud 12. septembril 1981 Tartus) on ingerisoome juurtega Eesti-Soome filmirežissöör, stsenarist ja filmimuusika looja.

Randla on õppinud Eesti Muusikaakadeemias. 2008. aastal astus ta Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikooli filmi- ja lavakunsti teaduskonda, mille lõpetas 2015. aastal filmirežissöörina (MA). Tema õpingute ajal tehtud lühifilmid on osalenud rahvusvahelistel festivalidel, 2016. aastal Exitfilmis valminud lühimängufilm "Mausoleum" on võitnud üle kümne auhinna.

Randla esimene täispikk mängufilm, Eesti-Soome ühistöös Exitfilmis valminud "Hüvasti, NSVL" linastus 2020. aasta sügisel. Esmalt näidati seda Soome kinodes. Film tõusis üheks läbi aegade edukaimaks Eesti filmiks sealses kinolevis. Eesti esilinastus oli novembris 2020 Pimedate Ööde filmifestivalil.

## Tunnustus
*2016 – rahvusvahelise filmifestivali Toronto Shorts auhind kategoorias "Parim võõrkeelne lühifilm" (lühifilm "Mausoleum")
*2020 – Los Angelese sõltumatu filmifestivali auhind kategoorias "Parim debüütfilm" (mängufilm "Hüvasti, NSVL")
*2021 – EFTA auhind kategoorias "Parim stsenarist" (mängufilm "Hüvasti, NSVL")

## Viited

## Välislingid
*
*Lauri Randla filmist "Hüvasti, NSVL": olen kasutanud seal oma perekonna ajalugu. kultuur.err.ee, 16. november 2020
*Lauri Randla oma uuest filmist "Hüvasti, NSVL". YouTube, 5. juuli 2018
*"Mausoleum" (25:58; vene keeles, ingliskeelsed subtiitrid)
Susan Külm

**Susan Külm** (sündinud 13. augustil 1996 Tallinnas) on Eesti laskesuusataja.

Külm on lõpetanud 2015. aastal Saku Gümnaasiumi. Ta alustas suusatreeningutega 2005. aastal Nõmme Spordikoolis (tegeles ka ujumisega), aastast 2010 on Külm tegelnud laskesuusatamisega. Tema esimesed treenerid olid Aita Pääsuke ja Tõnu Pääsuke. 

## Sportlikud tulemused
### Olümpiamängud
*2022. aasta taliolümpiamängud Pekingis – sprindis 7,5 km 44. koht, jälitussõidus 10 km 45. koht, eraldistardiga sõit15 km 82. koht, teatesõidus 15. koht
### Maailmameistrivõistlused
* noorte MM 2015. aastal – 8. koht teatesõidus;
* juunioride MM 2017. aastal – 12,5 km eraldistart 33. koht;
* 2024. aasta MM Nové Městos – sprindis 7,5 km 41. koht, jälitussõidus 10 km 27. koht, teatesõidus 4. koht;
### Maailma karikavõistluste parimad tulemused
* 2021/2022 – sprint 47. koht;
* 2022/2023 – sprint 39. koht, jälitussõit 40. koht; 
* 2023/2024 – 15 km 18. ja 29. koht, sprindis 35. ja 40. koht;
* 2024/2025 – 12,5 km 20. koht, jälitussõit 36. koht; 15 km 12. koht

Susan Külm on Eesti meistrivõistlustel aastatel 2019–2023 võitnud 2 kuld-, 1 hõbe-, ja 3 pronksmedalit. 2024. aastal tuli ta Eesti meistriks suvebiatlonis.
 
## Viited

## Välislingid

* Susan Külm -  IBU lehel
* Susan Külm ESBL.
* Ats Kuldkepp. Susan Külm: oli aeg, kui Indrek Tobreluts oli ainuke inimene, kes uskus minusse kui sportlasesse. sport.delfi.ee, 11. mai 2024.
* Susan Külm tegi MK-sarjas karjääri parima sõidu. sport.err.ee, 16. jaanuar 2025.
Sturla Holm Lægreid

**Sturla Holm Lægreid** (sündinud 20. veebruaril 1997 Bærumis) on Norra laskesuusataja, viiekordne maailmameister.

Lægreid saavutas 2018. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel individuaaldistantsil ja teatesõidus hõbemedali. 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel oli ta meeste jälitussõidus teine. Ta suusatas avavahetuse, kui Norra tuli 2021. aasta MM-il Pokljukas segateatesõidus maailmameistriks. Samas tuli ta maailmameistriks ka teatesõidus, 20 km individuaaldistantsil ja 15 km ühisstardist sõidus. Sprindis saavutas ta seitsmenda ja jälitussõidu kuuenda koha. 

2020–2021 hooajal võitis ta oma esimese maailma karikasarja etapi 20 km individuaalsõidus.

2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis võitis ta teatevõistluses kulla. Individuaalarvestuses sai ta 15 km ühisstardis kuuenda, sprindis seitsmenda, 20 km distantsil 15. ja jälitussõidus 24. koha. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Oberhofis võitis ta segateatevõistlusel kuldmedali.
Laura-Ly Uussaar

**Laura-Ly Uussaar** ehk **Laura-Ly** (sündinud 6. detsembril 2001) on eesti laulja ja laulukirjutaja.

Ta on pärit Arest Pärnumaal.

Uussaar lõpetas aastal 2020 Pärnu Täiskasvanute Gümnaasiumi kuldmedaliga, läbides seejuures 11. ja 12. klassi ühe õppeaasta jooksul.

Ta õpetab matemaatikat ja tantsimist ning õpib õigusteadust.

Muusika vastu huvi tundma suunas teda ema.

Uussaar käis lasteaia kooris ja näidendites.

Ta käis koolikooris ja kooliansamblis.

Ta hakkas muusikat ise looma 14-aastaselt, kui ta sai DJ Cityflashilt meili ja hakkas käima eralauluõpetaja juures.

## Diskograafia
### Singlid
* "Don't Leave Me" (2017; koos DJ Cityflashiga)
* "Ma armastan luuserit" (2022; koos DJ Cityflashiga)

## Viited

## Välislingid
* https://elu24.postimees.ee/7285226/teeme-tutvust-see-parnumaa-tudruk-ei-ole-liis-lemsalu-aga-ta-voib-varsti-olla-billie-eilish
Artemisa provints

**Artemisa provints** on Kuuba 1. järgu haldusüksus.

Halduslikult jaguneb 11 omavalitsuseks.

Artemisa provints on moodustatud 2011. aastal Havanna provintsi jagamise tulemusel.

## Viited
Las Tunase provints

**Las Tunase provints** on Kuuba 1. järgu haldusüksus.

Halduslikult jaguneb kaheksaks omavalitsuseks.
Operatiivväejuhatus Lääs

**Operatiivväejuhatus Lääs** (ukraina keeles *Оперативне командування «Захід»*) on Ukraina maavägede üksus. Selle tegevuspiirkonnaks on määratud Volõõnia, Taga-Karpaatia, Ivano-Frankivski, Lvivi, Rivne, Ternopili, Hmelnõtskõi ja Tšernivtsi oblast.

## Koosseis
*  10. üksik mägiründebrigaad
*  14. üksik mehhaniseeritud brigaad
*  24. üksik mehhaniseeritud brigaad
*  44. üksik hetman Danõlo Apostoli nimeline suurtükiväebrigaad
*  128. üksik Taga-Karpaatia mägiründebrigaad
*  130. üksik luurepataljon

## Viited
Hermies

**Hermies** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 16 km Arrasist kagus, teede D5 ja D19 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* Notre-Dame'i kirik, pärast Esimest maailmasõda uuesti üles ehitatud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Hernicourt

**Hernicourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald koosneb kolmest põllumajanduskülast (Sautricourt, St. Martin ja Hernicourt), mis piiravad naabervalda Wavrans-sur-Ternoise'i. Asub 4 km St. Pol'ist põhjas ja 39 km Arrasist loodes, teede D99 ja D343 ääres.

## Huviväärsused

* St. Vaasti kirik, 19. sajandil ümber ehitatud.
* Keskaegne St. Martini kirik.
* Tõendid vanast linnusest Sautricourt'is.
* Vesiveski.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Hestrus

**Hestrus** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 40 km Arrasist loodes, teede D99 ja D70E4 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 17. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Heuchin

**Heuchin** (lääneflaami: *Helkijn*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 51 km Arrasist loodes, teede D94 ja D71 ristumiskoha ümbruses ning Faulx' jõe kallastel.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 12. sajandist.
* Vana linnuse jäljed ja liivakivikaevud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Houvin-Houvigneul

**Houvin-Houvigneul** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 32 km Arrasist läänes, teede D54 ja D23 ristumiskoha ümbruses. Vald loodi 1856. aastal, kui liideti Houvin ja Houvigneul.

## Huviväärsused

* St. Killeni kirik, pärineb 15. sajandist.
* Varemeis 15. sajandi torn.
* Houvini kabel, pärineb 17. sajandist.
* 17. sajandi talumaja.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Maria Lapteva Sidljarevitš

**Maria Sidljarevitš** (Maria Lapteva; sündinud 1. juunil 1982 Tallinnas) on Eesti maalikunstnik.

Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia maali erialal magistriõppes 2014. aastal. Tal on olnud mitu isikunäitust ning ta on osalenud paljudel rühmanäitustel. 

Maria Lapteva Sidljarevitš on Eesti Kunstnike Liidu liige. Aastatel 2015–2017 oli ta Eesti Maalikunstnike Liidu juhatuse esimees.

## Viited

## Välislingid
* https://lappymary.com/
Humbercamps

**Humbercamps** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 21 km Arrasist edelas, teede D26 ja D30 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Barthélemy kirik, pärineb 17. sajandist.
* Sõjakalmistu.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Humerœuille

**Humerœuille** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Humerœuille asub 45 km Arrasist läänes, teede D10 ja C101 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Vaasti kirik, pärineb 18. sajandist.
* 18. sajandi loss.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Ivergny

**Ivergny** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See asub u. 40 km Amiensist põhjas.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Izel-lès-Équerchin

**Izel-lès-Équerchin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 18 km Arrasist kirdes, teede D40 ja D48 ristumiskoha ümbruses. Autoroute A1 möödub lähedalt.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärast Esimest maailmasõda koos ülejäänud külaga uuesti üles ehitatud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Izel-lès-Hameau

**Izel-lès-Hameau** (enne 2009. aasta juunit *Izel-les-Hameaux*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 18 km Arrasist läänes, teede D54, D75 ja D78 ristumiskoha ümbruses.

## Ajalugu

Esimese maailmasõja ajal anti u. 1 km idas asuv talu (Filescamp Farm) Kuningliku lennukorpuse kasutusse. Asukoht oli tuntud kui **Le Hameau**. Seda mälestati tseremoonia ja tahvliga 2015. aastal.

## Huviväärsused

* St. Pierre'i kirik, 1962. aastal ümber ehitatud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Kosson

**Kosson** (ukraina keeles *Косонь*, ungari keeles *Mezőkaszony*) on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Berehove rajoonis, Kossoni valla halduskeskus. Kosson asub Ungari piiri ääres, Berehovest ligikaudu 15 km lääneloodes.

Küla on esmamainitud 1333. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel pidas 96,11% Kossoni elanikest emakeeleks ungari keelt.

## Viited
Seismogramm

**Seismogramm** on ühe või mitme seismograafi abil saadav maavärina (ka tuumaplahvatuse, lõhkamise vms) skeem (harilikult Descartesi koordinaadistikus), kus on graafiliselt kujutatud seismilisi laineid.

## Viited
Lattre-Saint-Quentin

**Lattre-Saint-Quentin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandusküla asub 16 km Arrasist läänes, teede D66 ja D339 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Quentini kirik, pärineb 13. sajandist.
* 18. sajandi häärber ja farm.
* Vana linnuse jäljed.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Lebucquière

**Lebucquière** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 29 km Arrasist kagus, maantee D18 ääres.

## Huviväärsused

* St. Jacques'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos ülejäänud külaga uuesti üles ehitatud.
* Sõjakalmistu.
* Lebucquière'i haljastuse vastas asuvale hoonele oli kohviku ajal kirjutatud "*CAFE DE LA PLACE*". Kui hoone muutus elamuks, muudeti tekstiks "*FACE A LA PLACE*."
* Otse Lebucquière'i roheluse ees asuv maja oli kuulsa prantsuse režissööri Christian Carioni kodu.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Irene Saal

**Irene Saal** (sündinud 16. aprillil 1966 Tallinnas) on eesti rahvaluuleteadlane, emakeeleõpetaja ja luuletaja.

Ta lõpetas 1984. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1998. aastal Tartu Ülikooli eesti ja võrdleva rahvaluule erialal.

Tema esimesed luuletused ilmusid ajakirjas Looming 1992. aastal. 1998. aastal ilmus tema luulekogu "Olla loom".

Ta on uurinud eesti rahvaluulet ning loodususundit. Sellelt lähtekohalt on ta avaldanud ka kirjandusloolisi filmi- ja teatriarvustusi.

Saal kuulub vanamuusikastuudio Vaikuse Muusika ansamblisse.

2023–2024 oli ta Rakvere Eragümnaasiumis eesti keele ja kirjanduse õpetaja. Alates 2024. aastast on ta Brno Masaryki ülikoolis eesti keele ja kultuuri lektor.

## Isiklikku
Irene Saali vanaisa oli seikleja ja eradetektiiv Evald Carlos Kullerkup, isapoolne tädi oli kergejõustiklane Alma Kullerkupp. Tema emapoolne onu oli hammasatleet Voldemar Kuristik.

Irene Saalil oli pikaajaline abieluväline suhe luuletaja Ain Kaalepiga, millest sündisid poeg Ruuben Kaalep (poliitik) ja tütar Elo Kaalep (kultuurikriitik). Ruubeni sündides oli Ain juba 67- ja Elo sündides 75-aastane.

## Viited
Léchelle (Pas-de-Calais)

**Léchelle** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väga väike põllumajandusküla asub 32 km Arrasist kagus, maantee D19E ääres, Autoroute A2 lähedal.

## Huviväärsused

* St. Nicholas' kirik, pärast Esimest maailmasõda koos ülejäänud külaga uuesti üles ehitatud.
* Vana lossi jäänused.
* Sõjakalmistu.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Kaitseliidu Petseri malev

**Kaitseliidu Petseri malev** oli Kaitseliidu malev Petseri maakonnas enne Kaitseliidu laialisaatmist 1940. aastal.
## Kaitseliidu Petseri maleva pealikud
* Gustav Grünthal (1919)
*alamkapten Hugo Ploomipuu, 1920–1923, Petseri maakonna rahvaväe ja kaitseliidu ülem
* major Karl Soo, 1925–1927, Kaitseliidu Petseri maleva pealik
* major Peeter Asmus, 1927–1928, Kaitseliidu Petseri maleva pealik 
* kapten Hugo Ploomipuu 1928–1940. aasta juuni, Kaitseliidu Petseri maleva pealik
## Viited
Erki Urvik

**Erki Urvik** (sündinud 7. mail 2002) on eesti elukutseline korvpallur (keskmängija), kes mängib Tartu Ülikool Maks ja Moorits klubis.

## Välislingid
*Erki Urvik basket.ee
*Erki Urvik basket.ut.ee
Tommaso Giacomel

**Tommaso Giacomel** (sündinud 5. aprillil 2000 Sterzingis) on Itaalia laskesuusataja. Ta on 183cm pikk ja kaalub 79kg. 

## Saavutused
Giacomel debüteeris maailma karikasarjas 6. märtsil 2020 Nové Město na Moravěs, kus sai sprindis 27. koha. 15. jaanuaril 2021 sai ta esimese poodiumikoha MK-etapil Oberhofis, kus osales 3. koha saanud Itaalia teatemeeskonnas. Ta tegi oma maailmameistrivõistluste debüüdi 2021. aasta MM-il Pokljukas, kus sai 20 km eraldistardiga sõidus 70. koha ja teatesõidus 6. koha. Pekingi 2022. aasta taliolümpiamängudel sai ta sprindis 61.koha ja teatesõidus 7. koha. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Oberhofis võitis ta segateatevõistluses hõbemedali.
Suure slämmi turniirid (täpsustus)

**Suure slämmi turniirideks** (ingliskeelne lühinimetus *grand slam*) nimetatakse mitmel spordialal kõige mainekamaid võistlusi, kuhu koguneb maailma paremik.
* Suure slämmi turniirid, tennises
* ...
HPK

**Hämeenlinnan Pallokerho** (**HPK**) on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Hämeenlinnas. Klubi mängib Soome kõrgliigas.

## Saavutused
*Soome jäähokiliiga:
** **Võitja** (2): 2006, 2019
** Teised kohad (2): 1993, 2010
** Kolmandad kohad (8): 1991, 1997, 1999, 2000, 2002, 2003, 2005, 2007
*SM-sarja:
** Teised kohad (1): 1952
** Kolmandad kohad (1): 1954

## Välislingid
* Ametlik koduleht
KooKoo

**KooKoo** on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Kouvolas. Klubi mängib Soome kõrgliigas.

Klubi on asutatud 1965. aastal. Soome kõrgliigas mängis KooKoo esmakordselt hooajal 1987/88. 1990. aastal langes KooKoo kõrgliigast välja. Uuesti on kõrgliigas püsivalt mängitud alates hooajast 2015/16. Hooajal 2021/22 jõudis KooKoo esimest korda Soome meistrivõistlustel poolfinaali, kus kaotati hilisemale meistrile Tappara.

## Praegune koosseis
*Seisuga hooaeg 2024/25*
* **Väravavahid**: Antoine Bibeau, Eetu Randelin
* **Kaitsjad**: Jesper Ahlroth, Seth Barton, David Farrance, Ari Gröndahl, Christian Kåsastul, Kalle Loponen, Ville Puhakka, Saku Salmela, Jimi Suomi
* **Ründajad**: Teemu Engberg, Marcus Davidsson, Vilmos Galló, Simo Heinonen, Ossi-Petteri Jaakola, Radek Koblížek, Ville Leskinen, Akseli Mäkinen, Joonas Oden, Otto Paajanen (*[[kapten (jäähoki)|kapten]]*), Robert Rooba, Riley Sawchuk, Matic Török, Samuel Valkeejärvi

*Vaata ka [[:Kategooria:KooKoo mängijad]]*.

## Saavutused
*Mestis (Soome tugevuselt teine liiga):
** **Võitja** (2): 1987, 2014
** Teised kohad (4): 1995, 2002, 2013, 2015 
** Kolmandad kohad (8): 1983, 1985, 1986, 1992, 1993, 2003, 2010, 2012

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Lahti Pelicans

**Pelicans** on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Lahtis. Klubi mängib Soome kõrgliigas. Klubi juurde ulatuvad juba 19. sajandisse, kui 1891. aastal asutati Viiburis klubi Viipurin Reipas, mis kolis 1964. aastal Lahtisse.

## Praegune koosseis
*Seisuga hooaeg 2024/25*
***Väravavahid**: Patrik Bartošák, Olof Lindbom, Jasper Patrikainen
***Kaitsjad**: Hampus Falk, Johannes Johannesen, Michal Jordán, Jimi Junkkari, Wyatt Kalynuk, Onni Käyhkö, Daniel Nieminen, Petteri Riihinen, Michael Vukojevic
***Ründajad**: Adam Bareš, Lars Bryggman, Patrik Carlsson, Jonas Enlund, Konsta Hirvonen, Luboš Horký, Iikka Kangasniemi, Joona Kumpula, Rasmus Kumpulainen, Ryan Lasch, Tim Lindfors, Miika Roine (*[[kapten (jäähoki)|kapten]]*), Leevi Tukiainen, Antti Tyrväinen, Elias Vilén, Niklas Virtanen, Miro Väänänen

*Vaata ka [[:Kategooria:Lahti Pelicansi mängijad]].*

## Saavutused
*Soome jäähokiliiga:
** Teised kohad (3): 2012, 2023, 2024

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Vaasan Sport

**Vaasan Sport** on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Vaasas. Klubi mängib Soome kõrgliigas.

## Saavutused
*Mestis:
** **Võitja** (3): 2009, 2011, 2012
** Teised kohad (2): 2005, 2006
** Kolmandad kohad (1): 2007

## Välislingid
* Ametlik koduleht
James Crawford

**James Crawford** (sündinud 3. mail 1997 Torontos) on Kanada mäesuusataja. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Courchevelis võitis Crawford oma esimese kuldmedali MM-il ülisuurslaalomis. 

Crawford tegi oma maailma karikasarja debüüdi 2016. aasta jaanuaris Austrias Kitzbühelis ülisuurslaalomis. Ta osales 2018. aasta taliolümpiamängudel ning 2019. ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustel, kus oli Alpi kahevõistluses neljas.

2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis oli Crawford kiirlaskumises neljas, ülisuurslaalomis kuues ja võitis Alpi kahevõistluses pronksmedali.

Crawfordi vanem õde Candace on samuti alpisõitja; nende tädi on Judy Crawford, kes saavutas 1972. aasta taliolümpiamängudel Sapporos slaalomis neljanda koha.

Tema hüüdnimi on Jack.
Opossumilised

**Opossumilised** (*Didelphimorphia*) on Ameerika maailmajaos elutsevate imetajate selts. Nad on nüüdisaegsete kukruliste ürgseim rühm, vanimate leidudega Põhja-Ameerika Hilis-Kriidi setenditest. Seltsis on üks sugukond, opossumlased.

## Viited
Tampere Ilves (jäähoki)

**Ilves** on Soome jäähokiklubi ja samanimelise spordiühingu jäähoki osakond. See tegutseb Tamperes. See mängib Soome jäähokiliigas.

Klubi on asutatud 1931. aastal.

Ilves on tulnud Soome meistriks 16 korda, kuid praegune, 1975. aastal asutatud Soome jäähokiliiga on võidetud vaid korra, 1985. aastal.

## Praegune koosseis
*Seisuga hooaeg 2024/25*
***Väravavahid**: Jakub Málek, Dominik Pavlát
***Kaitsjad**: Niklas Friman (*[[kapten (jäähoki)|kapten]]*), Daniel Gazda, Simon Johansson, Otto Latvala, John Nyberg, Jarkko Parikka, Arttu Pelli, Juho Rautanen, Sebastian Soini, Ossi Tukio, Toni Utunen
***Ründajad**: Samu Bau, Kasper Björkqvist, Erik Borg, Jakub Frolo, Okko Kangasniemi, Carl Klingberg, Ondřej Kos, Juuso Könönen, Eemil Laurell, Jens Lööke, Ville Meskanen, Matias Mäntykivi, Adam Najman, Joonas Nättinen, Samuli Ratinen, Lukas Svejkovsky, Eemeli Suomi, Kalle Väisänen

*Vaata ka [[:Kategooria:Tampere Ilvese jäähokimängijad]].*

## Saavutused
*Soome jäähokiliiga:
** **Võitja** (1): 1985
** Teised kohad (2): 1990, 1998 
** Kolmandad kohad (5): 1983, 1989, 2001, 2022, 2023
*SM-sarja:
** **Võidud** (15): 1936, 1937, 1938, 1945, 1946, 1947, 1950, 1951, 1952, 1957, 1958, 1960, 1962, 1966, 1972
** Teised kohad (7): 1935, 1948, 1949, 1965, 1968, 1969, 1970
** Kolmandad kohad (9):  1934, 1939, 1941, 1943, 1963, 1964, 1967, 1974, 1975

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Moniitolised

**Moniitolised** (*Microbiotheria*) on selts kukrulisi imetajaid. Seltsist on praeguseks säilinud üks liik, moniito ehk vöötopossum (*Dromiciops gliroides*), moniitolaste sugukonnast. Teiseks paigutatakse seltsi väljasurnud sugukond *Woodburnodontidae*, mille fossiile on leitud Antarktikast (†*Woodburnodon casei*).

Kuigi moniitolised sarnanevad morfoloogiliselt Ameerikas elutsevate opossumitega, on nad lähemas suguluses Austraalia kukrulistega. See teeb neist tähtsa uurimisobjekti kukruliste põlvnemisloo määramisel.

## Viited
Ballettmeister

**Ballettmeister** (saksa keeles *Ballettmeister*) on balletilavastaja ja balletikoreograaf, laiemas tähenduses ka balletitrupi juht.

## Ballettmeistreid
*George Balanchine
*Mihhail Barõšnikov
*Maurice Béjart
*Vladimir Burmeister
*Juri Grigorovitš
*Rudolf Nurejev
*Marius Petipa
*Vladimir Vassiljev

#### Eesti ballettmeistreid
*Anna Ekston
*Tiit Härm
*Mai Murdmaa
*Ida Urbel
*Ülo Vilimaa

## Vaata ka
*Ballett
Arko

**Arko** on eesti mehenimi.

Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Arko 75 mehel. Arko oli populaarsuselt 782. mehenimi. Nime Arko kandja oli keskmiselt 28  aasta vanune (mediaanvanus oli 30).

## Nime kandjaid
*Arko Okk, eesti filmilavastaja ja filmioperaator
*Arko Olesk, eesti teadusajakirjanik ja mälumängur

## Viited