open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teooria (täpsustus)

"**Teooria"** on mitmetähenduslik sõna:
***[[Teooria]]** on empiirilistes teadustes seletus- ja ennustusjõuga väidete ja argumentide süsteem, mis hõlmab väiteid mittevaadeldavate objektide kohta. 
***[[Teooria (matemaatika)|Teooria]]** on matemaatika valdkond, mis uurib mingit liiki matemaatilisi objekte.
***[[Teooria (loogika)|Teooria]]** on loogikas mingi keele valemite mingi hulk. 
*Mingi **[[mudeli teooria]]** mingi interpretatsiooni korral on teatud keele kõigi nende valemite hulk, mis väljendavad tõeseid väiteid selles mudeliks olevas algebralises süsteemis.
***Teooria** ehk **formaalne teooria** ehk **[[formaalne süsteem]]** ehk **deduktiivne süsteem** on mingi arvutuse valemite mingi hulk, mille valemitest saab tuletada ainult selle hulga valemeid.
***Teooriaks** võidakse nimetada ka **[[aksiomaatika]]t**.
***Teooriaks** nimetatakse ka **[[kirjandusteooria]]t** või üldisemalt humanitaarteaduste **[[teooria (humanitaarteadused)|teooria]]t**.

## Vaata ka
Paljudes mõttemängudes on **[[avanguteooria]]** ja **[[lõppmänguteooria]]**.
Tanel Ots

**Tanel Ots** (sündinud 15. septembril 1973 Tallinnas) on ühiskonnategelane ja Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku vaimulik.

## Haridus
Tanel Ots õppis Sausti 8-klassilises Koolis ning lõpetas Tallinna 20. Keskkooli 1992; Tallinna Lastemuusikakooli 1992; EELK Usuteaduse Instituudi 1998 ja Usuteaduse Instituudi pastoraalseminari 1999.

2012. aastal alustas magistriõpinguid Tallinna Tehnikaülikooli sotsiaalteaduskonnas haldusjuhtimise erialal.

## Poliitiline tegevus
Saku vallavolikogu esimees ja valla keskkonnakomisjoni liige, valimisliit Väikelinn Saku. Harjumaa Omavalitsuste Liit juhatuse liige. Parteitu.  

2010. aastal valiti Ots erakonna Eestimaa Rohelised juhatuse liikmeks. 2011. aasta Riigikogu valimistel roheliste nimekirjas kandideerides kogus ta 359 häält ega osutunud valituks.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Isamaa nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 312 häält ning ei osutunud valituks.

## Ühiskondlik tegevus
MTÜ Nabala Keskkonnakaitseühing asutaja ja juhatuse liige 2005–2013, Vana-Harju skautmaleva juhatuse liige, MTÜ Soonurga Küla Koda juhatuse liige, I Harju Lions-klubi liige, MTÜ Saku Priitahtlikud Pritsimehed asutaja ja juhatuse liige.

## Vaimuliku amet
Ordineeriti 25. mail 1995 diakoniks ja 14. septembril 1999 õpetajaks. 

On Jüri koguduse vaimulik aastast 1997 ja Kaitseliidu Harju Maleva kaplan aastast 2009. 

Ida-Harju praostkonna praost 2007–2011 ja uuesti alates 2. oktoobrist 2024. EELK Tallinna Diakooniahaigla kaplan 2002–2015. 

On olnud EELK Kirikukogu ja EELK Piiskopliku Nõukogu liige.

## Isiklikku
Ta on abielus (1994) Riina Otsaga, peres on viis last. 2005. aastal kolis pere maale, kus peetakse muu hulgas lambaid ja mesilasi.

## Viited
Triin Veber

**Triin Veber** (sündinud 22. juunil 1976) on eesti bioloog ja keskkonnatervise spetsialist.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogia bakalaureuse õppe ja rahvatervishoiu magistriõppes. Ta kaitses magistritöö "Kormoranide ja kalanduse vahelised interaktsioonid Eesti rannikumeres" 2001. aastal ja magistritöö "Liiklusmüra tervisemõjude hindamine Tartu ja Tallinna linnas" 2020. aastal. 

Aastatel 2010–2013 oli ta erakonna Eestimaa Rohelised juhatuse liige ning üks erakonna eestkõnelejaid.

Ta kandideeris Riigikogu 2011. aasta valimistel Tartu linnas ning sai 153 häält.

## Välislingid
*
Kevin Korjus

**Kevin Korjus** (sündinud 9. jaanuaril 1993) on Eesti autosportlane.

2010. aastal võitis ta läbi aegade noorimana Vormel Renault Eurocup 2.0 sarja, millega tagas 2011. aastaks osalemise Vormel Renault 3.5 sarjas.

2011. aastal võitis ta kohe hooaja esimese sõidu Hispaanias ning sai 18 aasta 3 kuu ja 8 päeva vanuselt noorimaks Vormel Renault 3.5 sarja etapivõitjaks. Korjus võitis 2011 Vormel Renault 3.5 hooajal kokku 3 sõitu ning lõpetas üldarvestuses 6. kohal.  

2011. aasta novembris testis Korjus Lotus Renault vormel-1 autot Abu Dhabis peetud noorte sõitjate testil.    

2013. aastal sõitis Korjus GP3 sarjas Koiranen meeskonnas kus ta lõpetas üldarvestuses 7. kohal. 

## Hooajad
### Karjääri ülevaade

## Isiklikku
Temal ja ta elukaaslasel Maarja Laidnal sündis veebruaris 2018 tütar Laureen. 27. september 2023 sündis paarile ka poeg. 

## Viited

## Välislingid

* Kevin Korjus at Driver Database | Motorsport
* Kevin Korjus võitis Göteborgi kardivõistlusel esikoha, sport.err.ee, 8. juuni 2005
* Kevin Korjus sai Rootsis kindla võidu, Eesti Päevaleht, 8. juuni 2005
* Rotax Max Euro Challenge avaetapp, Delfi Autoleht, 25. märts 2006
* Maarja Värv, Kevin Korjus võitis kardisõidu maailma karika, Postimees, 1. detsember 2007
*Jaan Martinson, Kardiäss Kevin Korjus: "Madalamat sihti kui F1 pole mõtet seadagi.", Õhtuleht, 20. detsember 2007
* Kevin Korjus võitis Soome meistrivõistlustel hõbeda, sport.postimees.ee, 7. september 2008
*Toomas Vabamäe, Eesti kiireim üheksandik Kevin Korjus tunnistab vaid häid hindeid, Ärileht, 29. oktoober 2008 
*Aarne Mäe, Eesti parim noor vormelisõitja sõidab Aqva värvides, Virumaa Teataja, 25. november 2009
*Sulev Vedler, Koolipoisist võidusõitja imeline edu, Eesti Ekspress, 24. september 2010
*
Maikelluke (perekond)

**Maikelluke** *(Convallaria)* on rohttaimede perekond, liilialiste sugukonnast.

Maikellukese perekond on levinud peaaegu kogu Euroopa ning Aasia ja Põhja-Ameerika parasvöötmes. Kogu Eestis sage.

## Liigid
**Convallaria keiskei (Convallaria majalis*  var. *keiskei)* – ida-maikelluke 
**Convallaria majalis* – harilik maikelluke (piibeleht) 
**Convallaria majalis*  var. *grandiflora* – suureõieline maikelluke 
**Convallaria montana (Convallaria majalis* var. *montana, Convallaria majuscula, Convallaria parviflora)* –	ameerika maikelluke  
**Convallaria transcaucasica* – kaukaasia maikelluke
Eesti Hobuse Kaitse Ühing

**Eesti Hobuse Kaitse Ühing** (inglise keeles *Estonian Native Horse Conservation Society*) on mittetulundusühing, mis asutati 18. augustil 2000 Kaali koolimajas. Ühingu põhieesmärk on tagada eesti tõugu hobuse püsimine, tema genofondi säilitamine ning selle tõu teadvustamine ja väärtustamine. Eesti hobuse säilitamise kaudu toetab ühing ka Eesti traditsioonilist maakultuuri ja külaelu säilimist. Oma eesmärkide elluviimiseks ühendab ühing isikuid ja organisatsioone, kes soovivad kaasa aidata eesti tõugu hobuse püsimisele. 

Ühing annab välja ajakirja Oma Hobu. 

Ühingu ellukutsumise ja tegutsemise pikaaegseks eestvedajaks on filmioperaator ja loodusemees Ago Ruus.

## Viited
* Ühingu koduleht 
* Ajakiri Oma Hobu
Axel Treu

**Axel Treu** (ka **Axel Fromhold-Treu** (1. jaanuar 1899 Dikļi Valmiera lähedal – 1945) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1908–1912 Tartu Zeddelmanni erakoolis, 1912–1914 Cēsise lähedal asuvas Bērzaine Maagümnaasiumis (saksa keeles *Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden*) ja 1915–1918 Peterburis gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1918–1925. Võttis osa Vabadussõjast Balti pataljoni koosseisus. Prooviaastal oli ta Martna Püha Martini koguduses Gustav Albert Halleri juures. Ordineeriti 16. oktoobril 1927 õpetajaks.

Oli aastatel 1927–1937 Karja Katariina koguduse õpetaja. Viibis aastatel 1937–1939 peaajukasvajaga Tallinnas Seevaldi haiglas.

1939. aastal lahkus Saksamaale. Asus Pleschenisse (praegu Pleszew, Suur-Poola vojevoodkonnas). Jäi 1945. aastal teadmata kadunuks.

## Viited
Oma Hobu

**Oma Hobu** oli Eestis aastatel 2003–2015 ilmunud ajakiri. 

Oma Hobu ilmus kuus korda aastas (veebruaris, aprillis, juunis, augustis, oktoobris ja detsembris). Ajakirja andis välja Eesti Hobuse Kaitse Ühing.

## Välislingid
*Koduleht
Niiske von Lipwig

**Niiske von Lipwig** (inglise keeles **Moist von Lipwig**) on inglise kirjaniku Terry Pratchetti välja mõeldud tegelaskuju, kes on raamatute "Postiteenistus" ja "Rahategu" peategelane.

Niiske pärineb Pratchetti järgi Überwaldist Lipwigi linnast. Tema noorus oli raske ning peagi asus ta endale elatist teenima petisena, peamiselt pangatšekkide, juveelide ja muu sellesarnase võltsijana. Teda aitas sealjuures asjaolu, et ta oli välimuselt ilmetu ning oskas ennast edukalt maskeerida. "Postiteenistuses" väitis ta end olevat 26-aastane. Lipwig tabati Ankh Morporki linnas Albert Spangleri valenime all ning ta poodi. Kuid linna türann, patriits Vetinari, otsustas siiski ta elu säästa ning tegi talle ülesandeks uuesti käima panna Ankh Morporki postiteenistus. Pärast võitlust klaksikompanii omaniku Sirus Kullatisega see tal ka õnnestus. Muuhulgas tõi Lipwig käibele postmargid.

Raamatus "Rahategu" saab Lipwigist Ankh Morporki Kuningliku Panga ja Mündikoja juht. Ta viib läbi eduka rahareformi, millega Ankh Morporkis hakkab käibima paberraha.

Lipwigil on suhe Adora Belle Kallikesega, kellega ta raamatus "Rahategu" on ka kihlatud.

Teleseriaalis "Postiteenistus" kehastab Lipwigit Richard Coyle.
Soo-loorkull

**Soo-loorkull** (*Circus pygargus*) on haugaslaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Levik

Soo-loorkull on levinud Euraasia parasvöötmes, talvitub Aafrikas ja Indias.

Eestis on ta harv haudelind, tema pesitsusaegne arvukus on 300–500 paari .

## Välimus

Linnu kehapikkus on 42–46 cm, tiibade siruulatus 115–125 cm ja kaal 330–420 g.

## Viited

## Välislingid

*
Vahhabism

**Vahhabism** (ar  الوهابية‎ *al-Wahhābiya(h)*) on Najdist pärit salafistliku teoloogi Muhammad ibn Abd al-Wahhabi (ar محمد بن عبد الوهاب‎; 1703–1792) algatatud (tema sõnul taaselustatud) ultrakonservatiivne usuliikumine islami puhastamiseks uuendustest (ar بدعة *bid‘ah*). 18. sajandil asutatud vahhabismi esindajad eitavad sufismi ja igasugust usulist uuendamist ning peavad eeskujuks ja mõõdupuuks vaid prohvet Muhammadi ja tema kogukonna tavasid. Vahhabism on Saudi Araabia ametlik usupoliitika. 

Ibn Abd al-Wahhabit mõjutasid Ibn Taymiyya kirjutised. Sellest tulenevalt oli ta vastu keskaegsele usutõlgendamisele, ta nõudis koraani ja prohveti õpetussõnade (ar الحديث *al-ḥadīth*) järgimist, sarjas araablaste moraalset langust ja poliitilist nõrkust ning mõistis hukka idolaatria ehk pühakute, pühamute ja kalmude austamise. Väites, et need, kes ei jaga tema vaateid, pole õiged muslimid, andis ta Araabia poolsaare keskplatoo Diriyah'i ja Najdi valitsejaile ning saudi hõimupealikule Muhammad ibn Saudile õiguse naabreid rünnata, kuigi koraan keelab muslimitel omavahel sõdida. Sellest usulis-poliitilisest liidust sündis üksteise järel kolm Saudi riiki. Saudi Araabia rahastatud pühamute, koolide ja heategevusprogrammide tõttu kasvab vahhabism suur mõju ka mujal islamimaailmas.

Koolkonna alus on täielik monoteism (ar توحيد *tawḥīd*) ehk usk ühtainsasse Jumalasse.
See on viinud varase islami mälestiste hävitamiseni Saudi Araabias, eelkõige selle lääneosas Hejazi piirkonnas, Meka ja Medina lähikonnas. 
Prohvet Muhammadi ja islami algusega seotud mošeed, kalmud, ajaloolised paigad ja elumajad hävitati, et Medinas Masjid al-Nabawi ja Mekas Masjid al-Harami
mošee juurdeehitistele ruumi teha. Saudi kuninga ehk Mõlema Pühamu Hoidja (ar خادم الحرمين الشريفين *khādim al-ḥaramain al-šarīfain*) esindajad väidavad, et sel viisil püütakse mahutada rohkem hadži 
palverändureid. Vastased aga näevad seda kui riiklikult toetatud vahhabistlikku usupuhastust, mis äärmusliku monoteismi vaimus võitleb igasuguse pühaduse austamise
vastu, kartes, et vahendajad inimese suhtlemisel Jumalaga võiksid viia idolaatria ja polüteismini (ar شرك‎ *širk*).

## Viited
Rooskapsas

**Rooskapsas** ehk **brüsseli kapsas** *(Brassica oleracea* var. *gemmifera)* on kapsasrohu perekonda kuuluva kapsa teisend. Rooskapsas on kaheaastane rohttaim, mida kasutatakse köögiviljana.

## Välimus
Esimesel kasvuaastal areneb rooskapsal kuni 1 meetri kõrgune vars. Varrel paiknevate lehtede kaenlas moodustuvad kapsapäid meenutavad peakesed, mida olenevalt sordist on 20–70. Peakesed võivad olla ümara, poolümara, tõlvja või äraspidimunaja kujuga ning hele- kuni tumerohelise, mõnikord antotsüaanisisaldusest tingitult ka punaka värvusega

Juurestik on hästi välja arenenud ja tugev.

Teisel aastal moodustuvad õisikuvarred, taimed õitsevad ja valmib vili (kõder).

## Kasvatamine
Kasvatatakse peamiselt Lääne- ja Kesk-Euroopas, Jaapanis ja Põhja-Ameerikas. Eestis kasvatatakse vähe.

Rooskapsas on külmakindel taim. Talub hästi kuni –12° külma ja talvitub hästi kasvukohal. Taimed on suured ja vajavad palju ruumi, valgust ning niiskust. Kasvuperiood on pikk. Eesti tingimustes 160–200 päeva. Saak koristatakse pärast esimesi öökülmi.

## Kasutamine
Rooskapsa söödavaks osaks on peakesed, mis sisaldavad kergesti omastatavat valku, C-vitamiini ja mineraalaineid kolm korda rohkem kui näiteks valge peakapsas. Kasutatakse värskena, külmutatult ja kuumtöödeldult (sageli röstitakse, keetmisel võib jääda mõru).

## Ajalugu
Rooskapsa täpne päritolu ei ole teada, kuid nimi "brüsseli kapsas" on kasutusel paljudes keeltes, seega aretati ta tõenäoliselt Brüsseli lähedal. Esimesed tõepärased viited rooskapsa viljelemise kohta pärinevad alles 1785. aastast. Belgiast levis rooskapsa viljelemine XIX sajandi algul Prantsusmaale ning sajandi keskpaiku ka Inglismaale, Saksamaale ja USA-sse.

## Viited

## Välislingid
*Rooskapsas − kapsaste kuninganna
652

**652. aasta**

## Sündmused
*Koreas rajati Shinheungsa tempel.
*Rothari järel sai langobardide kuningaks Rodoald.
*Bütsantsi keisri Constans II käsul rööviti ning viidi Konstantinoopolisse paavst Martinus I, kes pärast kohtuistungit kuulutati riigireeturiks ning saadeti asumisele.

## Sündinud
*Constantinus IV

## Surnud
*...

## Viited
650

**650. aasta** (**DCL**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas reedel.

## Sündmused
*Hiinas hakati kasutama paberraha.

## Sündinud
*arvatavasti Konstantinos IV, Bütsantsi keiser

## Surnud
*...
648

**648. aasta**

## Sündmused
*Keiser Konstans II andis välja edikti "Typos", mis tühistas edikti "Ekthesis" ja keelas monoteletismi küsimuse arutamise

## Sündinud
*Kōbun, Jaapani keiser

## Surnud
*...
Päidla mõis

**Päidla mõis** (saksa keeles *Samhof*, varem *Krowelshof*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Tartumaal Otepää kihelkonnas. Praegu jääb see Valga maakonda Otepää valla maale.

## Ajalugu
Mõisa on esimest korda kirjalikes allikates mainitud 1522. aastal Krowelshofi nime all. Hiljem kutsuti seda ka Samhofiks. Mõisa juures asunud küla kohta on teateid alates 1582. aastast (Paidel). 17. sajandil ostis mõisa Brömsseni perekond. Üks mõisnikke oli Johann von Brömsen. 

Mõisa omanikud oli 18.-19. sajandil Bruiningkid: Ludolph August von Bruiningk (1739−1802),  Karl Axel Christer von Bruiningk (1782−1848) 1802–1839, Ludolf August von Bruiningk (1809−1891) 1840−1850, seejärel Middendorffid: Alexander Theodor von Middendorff (1815–1894), 1895. aastal päris Hellenurme, Päidla ja Pööravere majoraatmõisa tema poeg Ernst von Middendorff (1851–1916), 1898. aastal mõis liideti Hellenurne kinnistu külge, mõis võõrandati 1919. aasta maareformiga.

## Mõisaansambel
Mõisa peahoone asus Päidla Mõisajärve idakaldal. See on 20. sajandil hävinud. Alles on ainult mõisa peahooneni viinud saarepuiestee. 

## Vaata ka
*Fideikomiss
## Viited

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 324 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/342.
## Välislingid
*Päidla mõis (Otepää khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
651

**651. aasta** (**DCLI**) oli 7. sajandi 51. aasta.

## Sündmused
* Tapeti Sassaniidide riigi viimane valitseja Yazdegerd III, millega lõppes Pärsia vastupanu moslemite vallutusele.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Aidan, Lindisfarne'i esimene piiskop
*Yazdegerd III, viimane Sassaniidide riigi valitseja
Avinurme kihelkond

**Avinurme kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Awinorm*) oli kihelkond Tartumaa põhjaosas. Selle pindala oli 312 km².

Kirik ehitati Avinurme 1909. aastaks. Eesti väikseim kihelkond moodustati 1920. aastal Torma kihelkonna osast, mis hõlmab umbes endise Avinurme valla ala.

Tänapäeval ei märgi maanteedel Avinurme kihelkonna piire tähised nagu teistel kihelkondadel, sest tähistamisel võeti alusena kihelkondade piirid 24. veebruari 1918 seisuga.

## Kirjandus
*Ants Vihman. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/torma Ajalooline traditsioon Torma-Lohusuu ja Avinurme kihelkondadest 1928. aasta suvel]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018
647

**647. aasta** (**DCXLVII**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas esmaspäeval.

## Sündmused
*Araablased vallutasid Põhja-Aafrika.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Gregorios Kartaagost, Bütsantsi vastukeiser
*...
644

**644. aasta**

## Sündmused maailmas
*‘Umar ibn al-Khaţţābi surma järel sai Araabia kaliifiks ‘Uthmān ibn ‘Affān.
*Bütsantsis tapeti rahutuste käigus keiser Constans II lähikondlane ning riigi sisuline juht Aršakuni.
*Bütsantslased kasutasid ära araabia kaliifi surma ning vallutasid taas Aleksandria, mis eelnevalt oli langenud islmaistide kätte. Linna hoiti ligi kaks aastat.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*‘Umar ibn al-Khaţţāb, 2. Araabia kaliif
Stephan Grube

**Stephan Grube** (ka **Stefan** või **Stephanus Grube**; surnud 20. detsembril 1483 Riias) oli Riia peapiiskop aastatel 1480–1483.

Brube sündis Leipzigis linnakodaniku pojana ning astus 1450. aastal ka sealsesse ülikooli. Kümme aasta hiljem jätkas ta õpinguid Bolognas, kus ta 1461. aastal sai bakalaureusekraadi.

1475. aastal oli Grube Troja piiskop ning Saksa ordu ülemprokuraator Apuulias, Grubest oli selleks ajaks saanud Saksa ordu preestervend. 

1480. aasta 12. märtsil kinnitas paavst Grube Riia peapiiskopiks ning Grube andis talle kuulekusvande kümme päeva hiljem. 1481. aastal viibis ta aga veel Itaalias ja oli Apuulia orduprovintsi valitseja. Ta jäi sellega seotuks kuni surmani, sest omas õigusi seal rajatavatest kirikutest sissetulekuid saada. 

1483. aastaks oli Grube aga jõudnud Riiga ning hoolimata sellest, et parajasti käis kodusõda Riia linna ja ordu vahel, jäi ta linna, hilisemad teated tema Riiast väljaajamisest 1483. aasta juulis ei vasta ilmselt tõele. Ta suri aga juba 1483. aasta lõpus, surma põhjuseks märgiti maksatsirroos.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Mari (täpsustus)

Sõnal "**mari**" on mitu tähendust.
***[[Mari]]** on taimede viljade tüüp.
***[[Marjad]]** on toiduaine.
***[[Marjakultuur]]** on väikeste ja enamasti mahlaste viljadega taimede organiseeritud kasvatamine.
***[[Kalamari]]** on kalade munarakud.
***[[Mari (zooloogia)|Mari]]** on veeloomade munarakud.
***[[Marid]]** on Venemaa Euroopa-osas elav soome-ugri rahvas.
**mari keel on selle rahva keel
***[[Mari (eesnimi)|Mari]]** on eesnimi.
***[[Mari (Tammsaare tegelane)|Mari]]** on A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" tegelane
***[[Mari (Mesopotaamia)|Mari]]** oli vanaaja linn Mesopotaamias.
***Mari** ehk Marinova on küla Võrumaal Meremäe vallas.
***[[Mari (baski jumalanna)|Mari]]** on baski jumalanna.
***[[Mari (laev 1976)|Mari]]** on laev.
***[[Mari (ajakiri)|Mari]]** on ajakiri. 

## Vaata ka
*Mari El ehk Marimaa
Lydia Mei

**Lydia Mei** (ka **Lidia Mey**; aastast 1920 **Starkopf-Mei**, ka **Mei-Starkopf** 2. juuli 1896 Liepāja – 14. september 1965 Tallinn) oli eesti akvarellist.

## Elukäik
Ta sündis Liepājas Hiiumaalt pärit laevakapteni pere kolmest tütrest teisena. Lõpetas 1915 Tallinna tütarlaste gümnaasiumi. Õppis 1915–1916 Peterburis Bagajevi arhitektuurikursustel ning 1916–1918 Petrogradi Naiste Polütehnilises Instituudis arhitektuuri.

Tulnud Eestisse töötas ta 1918–1919 arhitekti abina Tallinna Linnavalitsuses. 1919 esines esmakordselt Tartus kunstiühingu Pallas kunstinäitusel ning täiendas end Nikolai Triigi juures maali alal. 1920–1921 töötas Tartu Õpetajate Seminaris joonistusõpetajana. Järgneval kahel aastal viibis korduvalt Saksamaal, peamiselt kopsuhaigete sanatooriumides. Esines 1925. aastast alates järjekindlalt näitustel nii Eestis kui ka Helsingis, Riias, Berliinis, Amsterdamis jm. 

Aastatel 1950–1960 töötas tekstiilikujundajana ja kavandas postkaarte.

Aastast 1925 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu liige, 1931–1935 Eesti Kunstnikkude Rühma liige, 1936 Rakenduskunstnike Ühingu liige, 1946. aastast Kunstnike Liidu liige.

## Isiklikku
Kunstnikud Natalie Mei ja Kristine Mei olid tema õed. Ta oli aastatel 1920–1928 abielus Anton Starkopfiga.

## Looming
Lydia Mei tõusis eesti kunstielus esile 1920. aastatel, mil tema põhitehnikaks kujunes akvarell. Kahe maailmasõja vahel kujunes temast üks arvestatavamaid natüürmordi ja akvarellportree viljelejaid. Erinevalt harjumuspärasest ettekujutusest akvarellmaalist on Mei looming suureformaadiline ning nii kompositsiooni kui ka maalilise kvaliteedi poolest silmapaistev. Tema loomingus kajastusid Euroopast Eestisse jõudnud uute kunstivoolude, eelkõige uusasjalikkuse ja *[[art déco]]* mõjud, mis kohalikus kunstikontekstis küll tuntavalt mahendusid. Mei naiseportreed võluvad intiimse soojusega, moodustades sõjaeelses kunstipärandis omaette peatüki. 

Juba 1930. aastate lõpus hakkasid tema loomingus domineerima motiivid loodusest, lopsakad vaikelud, ei puudunud ka paar agulimotiivi. Sõjajärgsetel aastakümnetel hakkas kunstnik üha enam tegelema lillemaaliga ning tema akvarellikäsitlus muutus ajastule vastu tulles detailitäpseks.Ta on jäädvustanud nii lihtsaid põllulilli kui ka suurejoonelisi bukette. Samuti maalis ta puu- ja köögiviljadega vaikelusid. On teinud ka talumööblikavandeid, eksliibriseid, raamatuillustratsioone ja maalinud portselani.

## Tunnustus
* 1928 – Eesti Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali ergutusauhind sambakavandi "Sõda ja rahu" eest
* 1933 – Eesti Põllumeeste Keskseltsi talumööblikavandite võistluse III auhind

## Viited

## Välislingid
*Mei looming Eesti Kunstimuuseumi kogudes
Tallinna Mõõk

**Tallinna Mõõk** on Tallinnas tegutsev vehklemisklubi. MTÜ asutati 8. septembril 1991. aastal.

## Välislingid
* Koduleht
Kupatamine

**Kupatamine** on toiduainete lühiajaline kuumutamine keevas vees (harvemini aurus) valkude denatureerimiseks või veesisalduse vähendamiseks.

Kupatamisel kasutatakse kahte meetodit. Esimese meetodi puhul lastakse külma vette pandud kupatamist vajavad toiduained keema minna, misjärel kupatus (keeduvesi) ära kallatakse. Teise meetodi puhul pannakse kupatamist vajavad toiduained kuuma vette ja lastakse lühidalt keeda, misjärel kupatus ära kallatakse. Kupatamise eesmärgist olenevalt võib protsessi kord või kaks korrata.

Kupatamine on võtmetähtsusega protsess mürgiste või mõru maitsega seente söögikõlblikuks muutmisel. Seeneliigist olenevalt tehakse seda ühe või mitme veega. Õrna viljalihaga ja mahedamaitselisi seeni kupatatakse lühemalt, tugeva viljaliha ja mõru maitsega seeni pikemalt. Iga järjekordne kupatusvesi kallatakse ära, sest sinna kogunevad kupatamisel seentest vabanevad mürkained.

Süldi valmistamisel võib liha ja kooti lühidalt kupatada ja külma vee all pesta (ehk blanšeerida), sest nii saab selgema leeme.
Kana (täpsustus)

Sõnal **kana** on mitu tähendust.
***[[Kana]]** on kodulind.
***[[Kana (kiri)|Kana]]** on jaapani silpkiri.
*"**[[Kana (laul)|Kana]]**" on Heigo Mirka ja Astrid Reinla laul ansambli Rock Hotel repertuaarist.

## Vaata ka

*Kana kuulub perekonda **[[džunglikana]]**.
***[[Kanaliha]]** on toiduaine.
***[[Kanaküla]]** on küla Saarde vallas.
Abadiño

**Abadiño** on asula ja vald Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Biskaia provintsis. Asub Durangost vahetult kagus.

## Viited

## Välislingid

* Abadiño koduleht
Ümar iileks

**Ümar iileks** (*Ilex rotunda*) on astelpõõsaliste sugukonda iileksi perekonda kuuluv puu, mis on levinud Ida-Aasias.

Ümar iileks on igihaljas puu, mis kasvab kuni 10 m kõrguseks. Võrsed on tumepruunid ja paljad. Lehed on vahelduvad, 4–11 cm pikkused ja 3–4 cm laiused, paljad ja terve leheservaga. Leheroots 12–28 mm pikk. Õitseb mais ja juunis. Isasõies on 4–5 tolmukat, emasõies ümar roheline emakas ja väga lühikesed tolmukad. Kroonlehed on pikemad kui tupplehed ja tahapoole kaardus. Ümarad punased 5–8 cm diameetriga viljad valmivad oktoobris ja püsivad kuni märtsini.

Ümar iileks on levinud Jaapanis, Koreas (Jeju ja Bogili saarel), Hiinas, Taiwanis ja Indohiinas.

Kaug-Ida maades kasutatakse ümarat iileksit dekoratiivsete viljade tõttu palju linnahaljastuses.
Kutsar koputab kolm korda

**"Kutsar koputab kolm korda"** on Eestis 2010. aastal valminud film, mille on lavastanud Elo Selirand.

## Välislingid
*Kristiina Davidjants Kutsar koputab kino uksele. Sirp, 30. aprill 2010
*Uus Eesti film: "Kutsar koputab kolm korda". Eesti Ekspress, 10. mai 2010
Andrei Ambros

**Andres Ambros** (kodanikunimega **Andrei Ambros**; sündinud 1. aprillil 1966 Tallinnas) on endine Eesti sõjaväelane, Spetsiaalsete Operatsioonide Grupi asutaja ning endine ülem. 

Ta tõi Eestisse Soomest modernse *[[jūjutsu]]*.

## Välislingid
*
Eesti Linnuharulduste Komisjon

**Eesti Linnuharulduste Komisjon** on 1977. aastal Eesti Looduseuurijate Seltsi juures moodustatud, hiljem Eesti Ornitoloogiaühingu allüksus, mille eesmärk on kinnitada Eestis esinenud haruldaste linnuliikide esinemine ja Eesti linnunimestiku pidamine.

Komisjon korraldab oma tegevust vastavalt Euroopa Linnuharulduskomisjonide Liidu  (*Association of European Rarities Committees*, AERC) nõuetele.

Komisjoni esimees on Margus Ots.

## Välislingid
* Koduleht
Isabelle Caro

**Isabelle Caro** (12. september 1982 – 17. november 2010) oli prantsuse modell Marseillest, kes sai tuntuks pärast seda, kui fotograaf Oliviero Toscani oli teda pildistanud anoreksiateemalise teavituskampaania "No Anorexia" tarvis 2007. aastal.

Isabelle Caro kannatas anoreksia (*anorexia nervosa*) all alates 13. eluaastast. Esimest korda oli ta selle toitumishäire tõttu haiglaravil 20-aastaselt. 

2006. aastal, kui ta kaalus kõigest 25 kilogrammi, langes ta koomasse.

Caro suri 17. novembril 2010, olles naasnud töölähetuselt Tokyost.

## Viited
Kaido Kaaberma

**Kaido Kaaberma** (sündinud 18. novembril 1968 Haapsalus) on eesti epeevehkleja ja vehklemistreener, epeevehklemise maailmameister. 

Sportlasteed alustas Haapsalus, kus aastatel 1977–1980 tegeles purjetamisega. 1980. aastal alustas vehklemistreeninguid Peeter Nelise juhendamisel. 

Kaabermaa on olnud aastaid maailma epeevehklejate tipus (aastal 2000 oli maailma edetabelis kolmas).  

Osalenud olümpiamängudel 1992., 1996. ja 2000. aastal. Parim olümpiatulemus: 1992. aasta Barcelona olümpiamängudel individuaalarvestuse 4. koht. 

Muid saavutusi vehklejana: Eesti parima võistkonna liige (1986, 1996, 1998, 1999, 2001); 1990 Lyoni MM-il NSVL-i epeemeeskonnas pronks; 1991 Budapesti MM-il NSVL-i epeemeeskonnas maailmameister; 1991 Austraalia meister meeste individuaalses epees; 1999 Souli MM-il individuaalne pronks, 2001 Nîmesi MM-il meeskondlik hõbe Eesti koondisega.  

Veebruarist 2009 kuni 2024 oli Kaaberma Eesti Vehklemisliidu peatreener. Treenerina on ta osalenud olümpiamängudel aastatel 2016 ja 2021. Tokyo OM-il oli ta olümpiavõitjaks tulnud Eesti epeenaiskonna peatreener.  

Septembris 2006 töötas ta firmas Roi tootmisjuhina. 

## Tegevus poliitikas
2009. aasta teisel poolel astus Kaaberma Eesti Reformierakonda. Tallinna Volikogu liige. 

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosa) 175 häält ega osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas, sai 90 häält ega osutunud valituks.

## Tunnustus
*1990 – suurmeister
*1992 – Eesti aasta meessportlane
*2014 – Eesti Vabariigi spordipreemia (epeenaiskonna treenerite kollektiivile, kuhu kuulusid Kaido Kaaberma, Samuil Kaminski, Viktor Kirpu, Helen Nelis-Naukas ja Natalja Kotova; silmapaistva ja tulemusliku töö eest Eesti kuldse epeenaiskonna ettevalmistamisel vehklemise Euroopa meistrivõistlusteks 2013. aastal)
*2021 – Aasta treener

## Viited

## Välislingid
*
*
Riinu Rannap

**Riinu Rannap** (sündinud 23. oktoobril 1966) on eesti zooloog.

Ta on uurinud Eesti kahepaikseid, samuti tegelnud kahepaiksete elupaikade kaitse korraldamisega. 

Tema isa oli kirjanik Jaan Rannap ja tema onupoeg on muusik Rein Rannap.

## Tunnustus
*2017 Eesti looduskaitsemärk
*2024 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
Daniel Vaarik

**Daniel Vaarik** (sündinud 4. aprillil 1973) on eesti suhtekorraldaja ja ajakirjanik.

Vaarik on lõpetanud Miina Härma Gümnaasiumi ja õppinud Tartu Ülikoolis ajakirjandust.

Daniel Vaarik on töötanud Rahva Hääle majandustoimetajana, majandusministeeriumi avalike suhete talituse juhatajana, Mart Siimanni valitsuse pressinõunikuna ja rahandusministeeriumi nõunikuna. Ta on olnud AS-i Eesti Loto nõukogu liige (1999–2001) ja AS-i Perioodika nõukogu liige (2001-2002). 

Vaarik on asutanud ühe Eesti kodanikuajakirjanduse näidetest, blogi Memokraat ning on kuulunud EMSL-i, ja kuulub ELFi ja Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS nõukokku.

Ta on tulundusühistu Tuleva asutajaliige.

2019. aastal asutas ta meediakanali Levila.

Ta valdab eesti, inglise ja vene keelt.

## Teosed

* 2012 "Praktikaaruanne" 
* 2014 "Sõnumiseadja käsiraamat"
* 2022 "Vapilõvi"

## Tunnustus
* 2010 Oivalise ajakirjanduse aastapreemia (Vabadussõja võidusamba rajamisega kaasnenud sekelduste kajastamise eest oma blogis Memokraat)

## Viited

## Välislingid
* Memokraat
* "Valitsuse press: Daniel Vaarik ja Hanna Hinrikus asuvad ametisse" EPL/pressiteade, 1. veebruar 2002
Lembit Maamets

**Lembit Maamets** (sündinud 22. detsembril 1957) on eesti metsandustegelane.

Ta on töötanud metsakorraldajana ja Eesti Metsakorralduskeskuse osakonnajuhatajana. 

Ta tegeleb ökoloogiliselt tasakaalustatud metsanduse edendamisega ja kuulub Eesti FSC juhatusse. 

## Viited
Margaret Tudor

**Margaret Tudor** (28. november 1489 – 18. oktoober 1541) oli Inglismaa kuninga Henry VII tütar ja Šotimaa kuninga James IV abikaasa.

Margaret sündis Tudorite dünastiast Inglismaa kuninga Henry VII ja tema abikaasa Yorki Elizabethi vanima tütrena. Tema noorem vend oli tulevane Inglise kuningas Henry VIII.

1503. aastal abiellus ta Stuartite dünastiast Šotimaa kuninga James IV-ga. Abielust sündisid:
*James (1507–1508), Rothesay hertsog 
*tütar (suri kohe pärast sündimist 15. juulil 1508)
*Arthur (1509–1510), Rothesay hertsog
*James V (1512–1542), Šotimaa kuningas
*tütar (suri kohe pärast sündimist novembris 1512)
*Alexander Stuart (1514–1515), Rossi hertsog

1514. aastal abiellus ta Archibald Douglase, kuuenda Anguse krahviga. Abielust sündis:
*Margaret Douglas, Lennoxi krahvinna (1515–1578)

Aastal 1528 abiellus ta Matthew Stewarti, esimese lord Methveniga.
Rainer Kuuba

**Rainer Kuuba** (sündinud 10. detsembril 1971) on võro päritolu eesti looduskaitsja ja endine poliitik.

Aastatel 2010–2024 oli ta Võru Instituudi direktor.

## Haridus
Ta lõpetas 1994. aastal Eesti Põllumajandusülikooli metsamajanduse erialal ning kaitses 2003. aastal Tartu Ülikoolis magistritöö "Metsade majandamine ja selle mõju metsaelustikule" (juhendaja Ülo Mander).

## Töö
Ta on töötanud spetsialistina Eestimaa Looduse Fondis, Karula Rahvuspargis, metsakorraldajana Eesti Metsakorralduskeskuses ja audiitorina Riigikontrollis.

Aastatel 2010–2024 oli ta Võru Instituudi direktor.

## Poliitika
Kuuba oli üks 2018. aastal loodud Elurikkuse Erakonna asutajaid. 25. jaanuaril 2020 Tartus toimunud erakonna üldkogul valiti ta erakonna kõige olulisemaks kõneisikuks ja peaministrikandidaadiks.

## Varia
Kuuba on erametsaomanik, kelle jaoks on väga oluline looduslähedane ja kestlik metsamajandus. Kuuba ei kasuta lindude pesitsemisaegadel oma 17-hektarilises metsas saagi ega trimmerit.

## Viited
Helve Anton

**Helve Anton** (kuni 1977 **Helve Remmel**; 6. aprill 1942 Petseri vald –  2. september 1994 Tartu) oli eesti geograaf, looduskaitsja ja kodu-uurija.

Ta õppis aastatel 1964–1967 Tartu Riiklikus Ülikoolis geograafiat (diplomitöö "Vooremaa maastikuline kaitseala", juhendaja Jaan Eilart, 1967).

## Teoseid
*1978 Helve Remmel. "Vooremaa". Eesti Raamat. Tallinn
*1982 "Saadjärv". Eesti Raamat. Tallinn
*1988 "Jõgeva". Eesti Raamat. Tallinn
*1989 "Otepää maastikukaitseala kultuurilooline kaart". Kujundanud Olev Soans; koostanud Helve Anton
*1994 "Sangaste kihelkond". // Bergid ja Sangaste. Lehekülgi Sangaste kihelkonna ajaloost. Tartu Ülikooli Kirjastus, Krahv Fr. Bergi Fond. Tartu
*1997 "Maarja-Magdaleena II kodukandipäev". Koostanud Ülo Sepp, kaasautorid Helve Remmel jt

## Liikmesus
*1967 Eesti Geograafia Selts
*1967 Eesti Looduskaitse Selts
*1991 Eestimaa Looduse Fondi asutajaliige

## Isiklikku
1977–1979 oli ta abielus Olev Antoniga.

## Välislingid
*Haud Elva kalmistul
Arne Kaasik

**Arne Kaasik** (sündinud 2. oktoobril 1947 Rutjal) on eesti looduskaitsetegelane ja loodusfotograaf.

Ta on pikka aega töötanud Lahemaa rahvuspargi asedirektorina ja seejärel direktorina.

## Tunnustus
*1993 Fred Packard Award
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2016 Eesti looduskaitsemärk
*2018 Nimeline pink Palmse mõisapargis

## Viited
Harilik ussilakk

**Harilik ussilakk** (*Paris quadrifolia*) on taimeliik upsuõieliste sugukonnast.

## Klassifikatsioon
Harilikku ussilakka on varem liigitatud liilialiste sugukonda. 
APG II süsteemis aga lemmelilleliste sugukonda.

## Levik ja kasvukoht
Ussilakk on varjulembene ja suhteliselt niiskete kasvukohtade taim. Teda leidub nii salu-, laane- ja lodumetsas kui ka puisniitudel. Leviala hõlmab Euroopa lähisarktilist ja paraskliima alasid ning ulatub Lääne-Aasiasse ja Siberisse. Eestis ja Soomes on tavaline.

## Kirjeldus
Ussilakk on mitmeaastane ühekojaline rohttaim kõrgusega 18...45 cm. Varre tipus paikneb männasena neli (sageli 3–8) äraspidimunajat lihtlehte. Mais ja juunis moodustub üks tipmine õis. Õiekate on lihtne. Välimised õiekattelehed on laimirohelise värvusega, 4–7 cm pikkused ja neid on harilikult 8. Kroonlehed on kollakasrohelised. Emakkond on mitmeosaline. Tolmukapead on oranžikas-kollakad. Tolmlemine toimub tuule abil või isetolmlemise teel. Umbes 13 mm läbimõõduga vili on peaaegu kerajas väikese kirsi suurune mari , mustjassinise värvusega ning sisaldab keskmiselt 34 seemet. Seemned on pruunid, kurrulised, poolkeraja kujuga ning 2,5 × 1,5 mm suurused. Ussilakk paljuneb nii seemnetega kui ka risoomiga, mis on tal pikk, peenike, harunev ja soomustega kaetud.

## Ohtlikkus ja kasutamine
Kogu taime peetakse osade loomade (sh inimeste) jaoks mürgiseks, eriti marja. Marjade (maitse ebameeldiv) või risoomi söömine põhjustab kõhuvalu, soolte ja põie kramplikke kokkutõmbeid,oksendamist, iiveldust, peavalu ja -pööritust. Südame rütmihäired võivad ilmneda pärast mõne marja söömist. Kümnete marjade söömise järel võib saabuda surm krampide ja südame- või hingamislihaste halvatuse tõttu.

Marjade ja risoomi mürgisus arvatakse tulenevat saponiini paristifiini (toimib limaskestadesse) ja sapoglükosiidi paridiini (toimib südamesse) sisaldusest. Esmaabiks kutsuda esile oksendamine, anda aktiivsütt ja raskema mürgistuse korral teha maoloputus.

Mürgisusest hoolimata on taime kasutatud rahvameditsiinis pea- ja närvivalude korral ning hingetorude haiguste ja kõripõletiku puhul.
Homöopaatias on samuti kasutusel närvisüsteemile avalduva toime tõttu: peavalu, närvivalu, migreeni ja peapöörituse korral. Mõnel pool tarvitatakse seemneid ja marju suguiha suurendamiseks. Ürti (*[[Paridis quadrifoliae herba]]*) kogutakse vilja valmimise ajal.

Lisaks on ta ka hinnatud dekoratiivtaim.

## Viited

## Välislingid

* 
* Hans Jacquemyn, Rein Brys, Michael J. Hutchings,*[http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/j.1365-2745.2008.01397.x/pdf Biological Flora of the British Isles: Paris quadrifolia L.]*, List Vasc. Pl. Br. Isles (1992) no.158,17,1
* Sissekanne GRIN-is
* Sissekanne NCBI-s
Killerid

"**Killerid**" ( on 2010. aastal valminud USA romantiline põnevuskomöödia, milles peaosades on Katherine Heigl ja Ashton Kutcher.

Film linastus Ameerika Ühendriikides ja Kanadas 4. juunil 2010. Selle keskmes on noor naisterahvas, kes tutvub noormehega, kes selgub olevat Luure Keskagentuuri palgamõrvar.

Film tõi esimese nädalavahetusega 15,8 miljonit USA dollarit tulu. Selle eelarve oli 75 miljonit dollarit, kodumaine tulu USA-s 47 miljonit ja kogu maailmas 92 miljonit.

Ashton Kutcher pälvis osatäitmisega "Killerites" Kuldvaarika auhinna halvima näitleja kategoorias.
Tarmo Türkson

**Tarmo Türkson** (sündinud 17. aprillil 1967 Kohtla-Nõmmel) on Eesti riigiametnik, endine Teabeameti (2001–2011) peadirektor ja Siseministeeriumi kantsler (2011–2012).  

Tarmo Türkson lõpetas 1992. aastal Tartu Ülikooli ajaloo osakonna *[[cum laude]]*. Diplomitöö oli "Eesti-Prantsuse suhted 1934–1940". Sellest ajast oskab ta suhelda prantsuse keeles. Ta oskab ka inglise ja vene keelt. 

Pärast ülikooli lõpetamist 1992. aastal asus ta tööle Eesti Vabariigi Riigikantselei Teabeteenistusse, kus töötas kuni 1995. aastani, kui see oli juba Välisministeeriumi haldusalas. Aastatel 1996–1998 töötas Eesti suursaatkonnas Moskvas ja seejärel taas Eesti Vabariigi Teabeteenistuses, olles selle juhi kohusetäitja. 1. märtsil 2001 asutati teabeteenistuse asemele uus amet – Teabeamet. Tarmo Türkson jätkas selle peadirektori kohusetäitjana ja nimetati mõni kuu hiljem peadirektoriks. Ta juhtis Teabeametit kuni 26. jaanuarini 2011.

3. jaanuaril 2011 esitas siseminister Marko Pomerants Tarmo Türksoni Siseministeeriumi kantsleri kandidaadiks. Alates 27. jaanuarist 2011 kuni 31. oktoobrini 2012 oli ta Siseministeeriumi kantsler. Alates 1. novembrist 2012 asus taas tööle Teabeametis.

## Tunnustus
* 2003 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2004 Auleegioni orden (rüütel)

## Isiklikku
Tarmo Türksoni abikaasa on kursuseõde, Eesti Kunstimuuseumi peavarahoidja Kersti Kuldna-Türkson. Neil on kaks last.

Ta armastab vabal ajal lugeda. Kogub münte (kogus on tuhatkond eksemplari).

## Viited

## Välislingid
*Mees, kes juhib Eesti välisluuret
*Türkson sai siseministeeriumi kantsleriks, Postimees, 6. jaanuar 2011
Kätlin Aas

**Kätlin Aas** (sündinud 26. detsembril 1992) on eesti modell.

Ta on osalenud mitmel moenädalal Milanos, Pariisis ja Londonis, teinud kaasa Miu Miu, Versace, Kenzo, Givenchy, Yves Saint Laurenti, Jil Stuarti ja Óscar de la Renta moeetendustel.
Hurts

**Hurts** on inglise *[[synthpop]]*'i ansambel, kuhu kuuluvad laulja Theo Hutchcraft ja süntesaatorimängija Adam Anderson.

Hutchcraft ja Anderson asutasid 2006. aasta märtsis koos Jamie Alsopi ja Flick Wardiga ansambli Bureau. 2007 asendas Wardi Sarah Beecroft ja ansambli nimeks sai Daggers. 30. jaanuaril 2009 teatas Daggers, et lõpetab tegevuse.

Hutchcraft ja Anderson jätkasid kahekesi. Nad salvestasid harrastusvideo laulule "Wonderful Life" ja laadisid selle 21. aprillil 2009 YouTube'i, kus see osutus üllatavalt menukaks. Seda on sellest ajast peale vaadatud 21 miljonit korda ja see kuulub kõigi aegade 200 vaadatuima video hulka. Neile hakkas hulgaliselt fänne kogunema ja nad jätkasid tegutsemist nimega Hurts.

6. septembril 2010 avaldas Hurts oma esimese stuudioalbumi "Happiness", mis jõudis Suurbritannia albumimüügi edetabelis 4. kohale ning Austrias, Saksamaal ja Šveitsis koguni 2. kohale (Soomes oli 3. kohal). Saksamaal ja Šveitsis jõudis ta plaatinaplaadiks ning Suurbritannias, Austrias ja Soomes kuldplaadiks.

Ansambel on Eestis andnud kuus kontserti: 2011. aasta jaanuaris ja oktoobris ning 2013. aasta novembris, 2014. aasta juulis, 2016. aasta märtsis ja 2017. aasta juulis.

## Albumid
### Stuudioalbumid

### EP-d

"The Belle Vue EP" avaldati 9. juulil 2010 plaadifirma Major Label kaudu allalaaditava muusikafailina.

### Singlid

## Viited
Hirss (perekond)

**Hirss** (*Panicum*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

## Ajalugu
Hirss kuulub vanimate kultiveeritud teraviljade hulka. Harilikku hirssi on Hiinas kultiveeritud terade saamiseks ligi 10 000 aastat.

## Liigid
Liike on kokku ligi 500 ning nendest on harilik hirss (*Panicum miliaceum*) maailmas kõige rohkem kultuurtaimena kasvatatav.

## Viited
Vanemseersant

**Vanemseersant** on Eesti kaitsejõududes kasutusel olev sõjaväeline auaste, mis on kõrgem seersandist ja madalam nooremveeblist.
Vanemseersant on kõige kõrgem nooremallohvitseri auaste.
Veebruari keskmine õhutemperatuur

**Veebruari keskmine õhutemperatuur** on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas veebruaris tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. 

Veebruari jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.

Veebruar on põhjapoolkera mõnes mereäärses kohas (sealhulgas Tallinnas) kõige külmem kuu.

## Tabel
Tabelis on toodud veebruari keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades.

## Viited
Sümfoonia nr 4 (Šostakovitš)

**4. sümfoonia**, Opus 43, on Dmitri Šostakovitši muusikateos, mille ta  kirjutas ajavahemikus septembrist 1935 maini 1936. 

Tema äsja lavastatud ooperit rünnanud arvustuste tõttu otsustas ta veel prooviperioodi vältel esmaettekande ära jätta. Sümfoonia esmaettekanne toimus alles 30. detsembril 1961, kui teose esitas Moskva Filharmoonia Orkester Kirill Kondrašini juhatusel.

## Vorm
Sümfoonia koosneb kolmest osast ja kestab umbes tunni. Esimene ja viimane osa kestavad 25 minutit või üle selle ning keskmine ainult 8-9 minutit.

## Orkestratsioon

Šostakovitš kasutab selles teoses väga suurt, üle 100 mängijaga orkestrit. Kuna tegemist on ka tehniliselt ja emotsionaalselt väga nõudliku muusikaga, on see tema sümfooniate seas üks vähem esitatuid.
French

**French** on eesti kirjaniku Indrek Hargla romaanide "French ja Koulu", "French ja Koulu Tarbatus" ning "Frenchi ja Koulu reisid" minategelane. Kõigi romaanide tegevus kulgeb Frenchi jutustatuna, mistõttu sündmuste kirjeldus on tuntavalt kallutatud Frenchi rolli ja kangelaslikkust rõhutades. Seda tasakaalustavad aga teiste tegelaste repliigid.

French on Hargla järgi Maavalla tuntuima arbuja Süvvahavva Koulu burgundlasest ori, kes varem teenis elatist võltsingute ja pettustega. Kuid ka Koulu orjaks olles tulevad tema sulioskused talle igati kasuks, eriti osavus maskeerimises. Samuti on ta osav kokk ning peab Tarbatus restorani Burgundia Kroon. Koos Kouluga jahivad nad üleeuroopalise salaorganisatsiooni Dagoberdi Leegion liikmeid, kes püüavad enda kätte saada erinevaid võluesemeid ning nende abil monarhistlikke riigivõime kukutada. Esimeses ja teises raamatus leiavad sündmused aset enamasti Maavallas, milles võib üpris kergelt ära tunda Eesti, kolmandas osas aga reisivad French ja Koulu aga ringi mööda Euroopat.

Frenchi suhe oma Kouluga sarnaneb pigem sõpruse kui peremehe-orja suhtega. Lisaks on tal romantilised tunded libahundineiu Nelli vastu, kellega ta kipub aga pidevalt tülli minema.
Mustamäe Maarja Magdaleena kogudus

EELK **Mustamäe Maarja Magdaleena kogudus** on luterlik kogudus Tallinnas Mustamäel. See on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku noorim kogudus (asutatud 2010). Kogudus ehitas ja kasutab Mustamäe Maarja Magdaleena kirikut.

Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. Koguduse õpetaja on Tiina Klement (enne abiellumist märtsis 2011 Tiina Kliiman) ja juhatuse esimees Jaana Maria Unga. 

Jumalateenistused toimuvad igal pühapäeval kell 15.00 Tallinnas aadressil Kiili tänav 9. Tegutseb pühapäevakool. Reedeti kell 19.00 toimuvad ühispalvused Taizé lauludega. Iga kuu viimasel neljapäeval kl 18.30 toimuvad otsijate õhtud, kus teoloogiadoktor Jaan Lahe räägib igapäevase elu ja usuga seotud teemadel, millele järgneb vestlusring.

## Ajalugu

Septembris 2008 alustas kuue inimesega palvegrupp kooskäimist kodudes ja Tallinna Jaani kiriku ruumides.
Kevadel 2009 toimusid jumalateenistused EELK Usuteaduse Instituudi kabelis ja Tallinna Tehnikaülikooli ruumides. 
Aastatel 2009–2010 kasutati EELK Nõmme Rahu koguduse ruume jumalateenistusteks, lastetööks ja huviringideks. Alates septembrist 2010 kasutati ruume Mustamäe Linnaosa Valitsusemaja keldris.

23. novembril 2010 toimunud Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku XXVIII Kirikukogu 3. istungjärk otsustas kinnitada EELK Mustamäe Maarja Magdaleena koguduse avamise.

2012. aastal algas Mustamäe Maarja Magdaleena kiriku ehitamine aadressil Kiili tänav 9. Suvel 2019 said esimesed ruumid valmis ja kogudus kolis sisse.

## Viited

## Välislingid
*Mustamäe koguduse koduleht
Tiit Haagma

**Tiit Haagma** (sündinud 5. aprillil 1954 Tallinn – 27. mai 2021) oli eesti purjetaja, jääpurjetaja, purjemeister ja muusik; ansambel Ruja basskitarrist.

Lõpetas 1972. aastal Tallinna 16. Keskkooli.

Töötas aastatel 1973–1986 purjetamistreenerina.

Oli aastatel 1987–2000 purjesid valmistava firma C-Purjed meister ja juht ning 2007–2012 purjesid valmistava firma WB-Pirita juht ja meister. Oli alates 2011. aastast HT-Sails OÜ juhatuse liige.

C-Purjetes valmisid tema käe all ümber maailma seilanud Lennuki purjed. 

## Sportlasena
Alustas purjetamist 1961. aastal Enn Metsari ja jääpurjetamist Peeter Leola juhendamisel. 

Tuli jääpurjetamises 1986. aastal Eesti NSV meistriks ja 7 korral avamerepurjetamises (1988–2004) Eesti NSV ja Eesti meistriks.

Sai NSV Liidu meistrivõistlustel purjetamises Tornado-klassis aastatel 1979 ja 1980 pronksi ning jääpurjetamises DN-klassis 1982, 1986 kulla ja 1983 hõbeda. 

Ta võitis jääpurjetamises DN-klassis 1984. aasta maailmameistrivõistlustel kuldmedali ning 1989. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Samuti sai ta hõbemedali 1984. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Haagma on tegelenud ka avamerepurjetamisega. Oli purjetamise maailmameistrivõistlustel 1991. aastal 1/2-tonniste klassis pronksi võitjaid. 

## Muusikuna
Mängis aastatel 1972–1986 ansamblites Varjud ja Ruja basskitarri. 

## Tunnustus
*1979 NSV Liidu meistersportlane purjetamises
*1984:
**NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane jääpurjetamises
**Eesti aasta meessportlane
**Kalevi auliige

## Viited

## Välislingid
* 
*Tiit Haagma: Nüüd alles elu algab!. Kultuur ja Elu, 2/ 2004
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Igor Lukšić

**Igor Lukšić** (sündinud 14. juunil 1976) on Montenegro poliitik, endine Montenegro peaminister.

Igor Lukšić on lõpetanud Montenegro Ülikooli majandusteaduse alal.

Ta kuulub Montenegro Sotsialistide Demokraatlikku Parteisse. 2001. aastal valiti ta Montenegro parlamenti. Aastatel 2003–2006 kuulus ta Serbia ja Montenegro parlamenti.

## Ministriametid

16. veebruarist 2004 kuni peaministriks saamiseni oli ta rahandusminister.

29. detsembrist 2010 kuni 4. detsembrini 2012 oli ta Montenegro peaminister. Peaministriks sai ta pärast Milo Đukanovići tagasiastumist viimase soovitusel. 

4. detsembrist 2012 kuni 28. novembrini 2016 oli ta Montenegro välisminister.
Ettevalmistatud klaver

**Ettevalmistatud klaver** on klaver, mille tekitatavat heli on muudetud, asetades keelte, haamrite või summutite vahele või peale mingeid esemeid.

Termini "ettevalmistatud klaver" (inglise keeles *prepared piano*) võttis kasutusele ja tegi tuntuks helilooja John Cage. Klahvkeelpillide heli muudeti pedaalide abil või muul viisil (registrid) juba varem, alates 17.–18. sajandist.

Pilli tämbri muutmist esemete lisamise kaudu rakendatakse ka teistel pillidel, näiteks ettevalmistatud kitarril.