open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Küpros Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Küpros]]** on osalenud **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** alates 1981. aastast.

Alates oma debüteerimisest on Küpros vahele jätnud 1988., 2001. ja 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse. 1988. aastal eemaldus Küpros lauluvõistlusest pärast seda, kui ringhääling CyBC avastas, et Küprose esinduslaul oli rikkunud reegleid, osaledes ka 1984. aasta Küprose rahvuslikus eelvoorus. 2001. aastal ei pääsenud Küpros finaali, kuna riigil ei olnud viimastest aastatest piisavalt kõrget keskmist punktisummat, mida olnuks sel ajal finaali kvalifitseerumiseks vaja. 2014. aastal jäädi lauluvõistlusest eemale rahanduskriisi tõttu.

Enamik Küprose laule on esitatud kreeka või inglise keeles. On ka erandeid: 2000. aastal esindas Küprost laul "Nómiza", mis esitati kreeka ja itaalia keeles ja 2007. aasta laul "Comme ci, comme ça" oli prantsuse keeles. Kuigi türgi keel on üks riigi ametlikest keelest, siis türgikeelne laul pole kunagi riiki esindanud. 

Küprose parimaks tulemuseks lauluvõistlusel on 2. koht, mille saavutas 2018. aastal Eléni Fouréira. Enne seda oli parim tulemus lauluvõistlusel viies koht, mis on saavutatud kolmel korral: 1982. (Ánna Víssi), 1997. (Chará ja Andréas Konstantínou) ja 2004. aastal (Lisa Andreas). 

## Hääletamine
Küpros on Eurovisiooni lauluvõistlusel tuntud selle poolest, et igal aastal vahetab Küpros Kreekaga 12 punkti. On olnud ka erandeid. Viimane kord, kui Küpros andis Kreekale vähem kui 12 punkti, oli 1996. aastal (10 punkti). Viimane kord, kui Kreeka andis Küprosele alla 12 punkti, oli 1995. aastal (8 punkti). Alates 1998. aastast, mil hakati kasutama telehääletust, andsid need kaks riiki kuni 2015. aastani üksteisele alati 12 punkti. 2015. aastal ei andnud kumbki teisele kahtteist punkti.

Küpros ja Türgi ei andnud teineteisele punkte kuni 2003. aastani. Selle põhjuseks on territoriaalne konflikt Küprose Vabariigi ja Türgi vahel. Türgi okupeeris Põhja-Küprose 1974. aastal ning siiani keeldub tunnistama Küprose Vabariiki, mis on Euroopa Liidu ja EBU liige. 2003. aastal murdis Küpros viimaks traditsiooni ja andis Türgile 8 punkti, mis viis ka Türgi esimese võiduni lauluvõistlusel. Järgmise aasta Eurovisiooni lauluvõistlus toimus İstanbulis ning Kreeka ja Türgi vahetasid esimest korda punkte. Lauluvõistluse organiseerijad soovisid võistlusel esindada Küprost kui "Lõuna-Küprose Kreeka haldust", kuid selle keelas EBU ära.

## Osalejad

## Hääletamise ajalugu (1981–2018 finaalid)
Küpros on *andnud* kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:

Küpros on *saanud* kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:

## Viited

## Välislingid
*Eurovisioon.ee – Küpros
Dudinka

**Dudinka** on linn Venemaal Krasnojarski krais, Taimõri rajooni keskus. Asub Taimõri poolsaarel Jenissei paremal kaldal 350 km kaugusel jõe suudmest.

Dudinka asutati 1667. Linnaõigused 1951. aastast.

1939. aastal valmis Dudinkast raudtee Norilskisse. Dudinka sadam kuulub ettevõttele Norilsk Nickel ja selle kaudu toimub niklimaagi väljavedu, peamiselt Murmanski. Linna läbib Messojahha-Norilski maagaasi torujuhe.

Dudinka ei ole kinnine linn, kuid 25. novembrist 2001 võivad välismaalased (välja arvatud Valgevene kodanikud) linna külastada ainult võimude loal. Alates 1991. aastast oli välismaalastel olnud Dudinkasse vaba sissepääs. 

Dudinka haldusalasse kuuluvad ka Volotšanka, Hantaiskoje Ozero, Levinskije Peski, Potapovo ja Ust-Avami alevik.

## Välislingid

*Dudinka koduleht
Alfred Wilm

**Alfred Wilm** (25. juuni 1869 Niederschellenberg – 6. august 1937 Saalberg) oli saksa insener. 

Leiutas 1909 duralumiiniumi.
Cassagne'i sild

**Pont de Cassagne** (**Cassagne’i sild** või **Gisclardi sild**) on 1909. aastal valminud ja 1910. aastal avatud 253 meetri pikkune rippsild, mis asub Lõuna-Prantsusmaal Püreneedes de Sauto ja de Planès’ raudteejaama vahel. Sild kuulub nn kollase rongi (*Train Jaune*, *Ligne de Cerdagne*) raudteeliini Villefranche-de-Conflenti – Gare de Latour-de-Carol-Enveitgi koosseisu.

Sild projekteeriti aastatel 1905–1908 Ferdinand Arnodini arhitektuuribüroos, selle autor on arhitekt Albert Gisclard. 

## Välislingid

*Silla tehniline info. *structurae.net*
Maroko Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Maroko]]** osales esimest ja seni ka viimast korda **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** 1980. aastal. Siis esindas Marokot Samira Bensaïd, kes esitas laulu "Bitaqat Khub".

## Osalemine
Maroko ringhääling, Société Nationale de Radiodiffusion et de Télévision (SNRT), tegi riigi debüüdi 1980. aastal. Sellega oli Maroko esimene Aafrika ja Araabia riik, kes on kunagi osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel. Esimene esinduslaul oli ka esimene laul, mis lauldi võistlusel araabia keeles. 

Maroko laul, "Bitaqat Khub", esitati tuntud Maroko laulja Samira Bensaïdi poolt. Laul kogus vaid 7 punkti, kõik Itaalialt. Sellega jäi Maroko eelviimasele kohale. 

## Eemaldumine
Pärast ebaedukat võistlust teatas SNRT, et eemalduvad 1981. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusest ja nad pole kunagi naasnud. 

## Tulevik
Maroko ringhäälingu SNRT rivaal, 2M TV, on näidanud üles soovi liituda Euroopa Ringhäälingute Liiduga. Kui 2M TV saaks EBU liikmeks, siis oleks Marokol võimalus osaleda taas Eurovisiooni lauluvõistlusel. 

## Osalejad
Taimõri rajoon

**Taimõri rajoon** (ametliku nimega *Taimõri Dolgaani-Neenetsi munitsipaalrajoon*) on 2. järgu haldusüksus Venemaal Krasnojarski krais.

Rajoon loodi Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) autonoomsest ringkonnast, kui 2005. aasta 17. aprillil toimunud referendumi tulemusel moodustati 2006. aastal ringkonna alal rajoon, mis läks 1. jaanuaril 2007 Krasnojarski krai koosseisu ning ringkond kaotati.

2008. aastal oli rajooni rahvaarv 37 800, millest 10 100 moodustasid põlisrahvad – dolgaanid, neenetsid, nganassaanid, evengid ja eenetsid.

Taimõri rajoon on pindalalt Venemaa suurim rajoon.

Rajoon jaguneb halduslikult kaheks linnaasunduseks ja kaheks külaasunduseks:

* Dudinka linnaasundus
* Diksoni linnaasundus
* Hatanga külaasundus
* Karauli külaasundus

## Viited
Lubaringvõrk

**Lubaringvõrk** (*token ring*) on IBM-i välja töötatud determineeritud pöördumisviisiga kohtvõrgu tehnoloogia.

Determineeritud pöördumisviisi korral on iga jaama jaoks võimalik saatmise algusaeg eelnevalt määratletud ja põrkeoht puudub. Lubaringvõrgus on seadmed loogilises ringis. Seadmed edastavad kaadreid ühes suunas mööda ringi. Kaader eemaldatakse, kui üks ring on täis.

Pöördumisreeglid on järgmised:
* iga võrku ühendatud jaam võib alustada saatmist vaid siis, kui tema käes on lubamarker ehk *token*-kaader. See on spetsiaalne kaader, mis annab jaamadele loa andmete saatmiseks,
* lubamarkerit antakse ettemääratud järjestuses edasi jaamalt jaamale ja lubamarkeri haldaja võib markeri asemel saata edasi oma andmed,
* sihtjaam vabastab pärast andmete vastuvõtmist meedia ja edasi antakse jällegi vaid lubamarkerit.

Determineeritud pöördumisviisi korral saab saatmist alustada vaid lubamarkerit valdav jaam, andmete edastuskiirus ei olene olulisel määral võrgu koormatusest ja iga tööjaam saab saatmisõiguse mingi aja järel.

Lubaring-kohtvõrgud kiirustega 4&nbsp;Mbit/s ja 16&nbsp;Mbit/s on standardiseeritud IEEE 802.5 töörühma poolt. Algul (1985. aastal) oli lubaringi töökiirus 4&nbsp;Mbit/s, aga 1989 tutvustas IBM esimesi 16&nbsp;Mbit/s lubaringi tooteid ja 802.5 standardit täiendati.

## Vaata ka
*Ethernet
*CSMA/CD
*Kohtvõrk
Mesilaspere

**Mesilaspere** on ühes tarus elav mesilaste kogum, mis koosneb tavaliselt 60 000...80 000 töömesilasest, ligikaudu 2000 lesest ja ühest mesilasemast. Igas mesilasperes peab olema üks ema. Kui ema ei ole, teevad mesilased asendusema (juhul, kui neil on sobivas vanuses vaklu). Kui emamesilane hukkub ja asendusema pole võimalik teha, hukkub pere pikkamööda, sest uusi mesilasi ei kasva peale. Olenevalt aastast võib töömesilasi ja leski olla rohkem või vähem. Paljuski mõjutab töömesilaste ja leskede arvu mesilaste rass. Näiteks Kraini rassi puhul on peres vähem mesilasi kui Bucfasti tõugu mesilaste peres.
Suitsulõõts

**Suitsulõõts** on seade suitsu tekitamiseks. Tavaliselt on see valmistatud nahast, vineerist ja vedrust. Suitsulõõts asub suitsiku küljes ning sellega puhutakse metallsilindris olevatele sütele õhku. Silindri avast väljub suits, mis puhutakse mesitarusse.
Peter Ferdinand Drucker

**Peter Ferdinand Drucker** (19. november 1909 Viin, Austria-Ungari – 11. november 2005 Claremont, California) oli Austria päritolu ameerika juhtimisteadlane, -konsultant ja -kirjanik.
Teine Hiina-Jaapani sõda

**Teine Hiina-Jaapani sõda** (nõukogude ajalookirjutuses **Hiina rahvavabastussõda**) toimus aastatel 1937–1945 Hiina ja Jaapani vahel. Alates 1939. aastast loetakse seda osaks Teisest maailmasõjast. 

Sõda lõppes Jaapani alistumisega 1945. aastal. 

## Sõja põhjused ja eeltingimused

Hiina–Jaapani sõja peamiseks põhjuseks võib pidada 20. sajandil Jaapani ühiskonnas toimunud kiiret arengut. Ühiskondliku struktuuri muutumine, majanduse elavnemine ja tööstuse kiire kasv, rahvastiku enneolematu juurdekasv ning poliitiliste struktuuride jäikus ja neis lokkav korruptsioon pakkusid soodsa pinna armee mõjuvõimu tugevnemisele ja soodustasid ekspansionistlike meeleolude levikut ohvitserkonna hulgas.

Oluline oli ka hirm Nõukogude Liidu mõjuvõimu tugevnemise ees piirkonnas, mis tõi kaasa ideed puhvertsooni loomisest Kirde-Hiinasse. Selle teostamiseks korraldasid Jaapani keiserliku armee noored ohvitserid oma algatusel juba 1931 niinimetatud Mukdeni vahejuhtumi ja seda ettekäändeks tuues korraldasid 1932. aastal Mandžuuria okupeerimise, moodustades seal Mandžukuo marionettriigi.

Hiina-suunalise ekspansiooni idee populaarsust suurendas Hiina Vabariigi enda sisemine nõrkus. Alates vabariigi väljakuulutamisest 1912. aastal oli Hiina olnud pidevate kodusõdade ja sisetülide tandriks. 1930. aastateks olid paljud Hiina piirkonnad mitte keskvalitsuse, vaid kohalike sõjapealike kontrolli all. Keskvalitsus ise oli sisuliselt sõjas Hiina Kommunistliku Parteiga.

Veel ühe sõja puhkemiseks vajaliku eeltingimuse lõi 26. veebruari riigipöördekatse läbikukkumine Jaapanis 1936. aastal, mis vähendas keiserlikus armees ainult Kirde-Hiina alade säilitamisele keskendunud Kōdōha fraktsiooni mõjujõudu. Sõjaväes muutus nüüd domineerivaks Toseiha fraktsioon, mis pidas oluliseks Jaapani mõjuvõimu laiendamist ka väljapoole juba Jaapanile kuuluvaid alasid, st Koread ja Mandžuuriat.

## Sõja algus

Sõja ametlikuks alguseks peab enamus ajaloolasi 7. juulil 1937 aset leidnud vahejuhtumit Marco Polo sillal, kus info puudulikust liikumisest tekkinud eksituse tõttu puhkes tulevahetus Hiina 29. armee ja Jaapani Hiina garnisoni armee vahel. 

Kuigi vahejuhtum lõppes 9. juulil sõlmitud vaherahuga, jäi ebakindlus ja pinged kahe vaenupoole vahel püsima. Need lahvatasid täiemahuliseks konfliktiks sama aasta 25. juulil Hebei provintsis Langfangi linna juures puhkenud lahingus, kus vastamisi olid samad kaks armeed.

27. juulil 1937 sanktsioneeris Jaapani peaminister Fumimaro Konoe parlamendi heakskiidul sõjalise jõu kasutamise Hiina vastu.

28. juuliks 1937 tõrjus Jaapani Hiina garnisoni armee hiinlaste üksused Yungdingi jõe taha, saavutades kontrolli sõja esimese kokkupõrke keskmes olnud Wanpingi linna ja Marco Polo silla üle. Samal päeval alustati rünnakut Pekingile ja pommitati lisaks veel Nanyuani ja Beiyuani linnu.

30. juulil vallutasid jaapanlased Tianjini ja 8. augustil langes Peking. Kokku tuntakse neid juuli lõpust augusti alguseni kestnud jaapanlaste jaoks võidukaid lahinguid Pekingi-Tianjini lahinguna. 

## Välislingid

* Hiina-Jaapani sõjast worldwar2database.com leheküljel
Varangeri fjord

**Varangeri fjord** (soome *Varanginvuono*) on fjord Norra kirdeosas Finnmargi maakonnas, ühtlasi on see kõige idapoolsem Norra fjord. See on Barentsi mere osa, mis asub Varangeri poolsaare ja Kalastaja (Rõbatši) poolsaare vahel. 

Fjordi pikkus on umbes 120 km, laius suudmes Vardø (soome *Vuoreija*) põhjas ja Grense Jacobselvi – Kirkenesi (soome *Kirkkoniemi*) lähedal – lõunas on umbes 50 km, sügavus on kuni 420 m. Lahe kaldal asuvad linnad Vardø ja Vadsø. 

Veetemperatuur on veebruaris +1...+3 °C (karmidel talvedel on laht jääs), augustis +7...+9 °C. Fjordi soolsus on 34‰, looded 2,2 m. Varangeri fjord on kalarikas.

Nimi pärineb vananorra keelest: *ver* 'püük' ja *angr* 'laht'. 

Fjordi geograafilised koordinaadid on .

## Viited
Raivo Sildoja

**Raivo Sildoja** (sündinud 1970) on eesti muusik.

## Haridustee
*1989–1994 Viljandi Kultuurikolledž, viiuli eriala, rahvamuusikaõpetaja kutse
*1986–1989 Pärnu 13. Kutsekeskkool, mööblitisleri eriala
*1978–1986 Pärnu Lastemuusikakool, viiuli eriala
*1983–1986 Sindi Keskkool
*1978–1983 L. Koidula nimeline Pärnu II Keskkool

## Töökäik
*al. 2006 Islandi Vabariik, Ísafjörðuri muusikakooli muusikaõpetaja
*2004–2005 G. Otsa nim. Muusikakool, rahvamuusika ajaloo õpetaja
*2002–2003 Vändra Kultuurimaja, direktor
*1996–1997 Viljandi Kultuurimaja, kunstiline juht
*al. 1995 FIE Rahvapillide ehitus- ja remonditöökoda, rahvamuusika kirjastamine, kultuuriline teenindamine
*1994–1996 Viljandi Maavalitsuse Haridus- ja Kultuuriosakond, rahvakultuuri peaspetsialist
*1992–2004 Viljandi Kultuuriakadeemia rahvamuusika õppetool, õppejõud (viiul, Hiiu kannel, loeng: rahvapillid ja rahvamuusika)

## Muu erialane tegevus
* al. 2003 pärimuskultuuri seltsi Virbel asutaja ja juhataja
* al. 2003 kandlemeisterdamise kursuste õpetaja
* 2000–2006 pärimusmuusikaansambli Oort liige
* al. 1997 rahvamuusikaloengud noorte pärimusmuusika õppelaagrites
* al. 1996 rahvapärase viiuli ja Hiiu kandle muusika populariseerija koos Krista Sildojaga
* 1993–1997 Viljandi Pärimusmuusika Festivali korraldustoimkonna liige
* al. 1992 viiuli ja Hiiu kandle õpetaja NMS-i lastelaagrites
* 1990–1997 pärimusmuusikaansambli Alle-aa liige

## Tunnustus
* 2005 – Eesti Rahvusliku Folkloorinõukogu aastapreemia pärimusmuusika tutvustamise ja traditsioonide hoidmise eest nii lektori kui ka rahvapillimeistrina

## Looming helikandjatel ja väljaanded
* 2004 CD Väike Seltsike. Krista Sildoja, Elo Kalda, Uku Sildoja, Raivo Sildoja
* 2004 CD Veere veere päevakene. Oort
* 2001 CD Oort
* 1998 õppevihik transkriptsioonidega ja helikassett: Pärnumaa viiuldajad. Teine
* 1997 õppevihik transkriptsioonidega ja helikassett: Pärnumaa viiuldajad. Esimene
* 199? MC Alle-aa
* al. 1994 osalemine muusikuna erinevatel kogumikplaatidel

## Pere
Abiellus 1995. aastal Krista Sildojaga. Lapsed: Uku Sildoja (1995) ja Mihkel Sildoja (2005).

## Välislingid
*http://www.rahvamuusika.ee
M Klubi

**"M Klubi"** on Eesti telesari, mida tehti aastail 1995–1998 kokku 100 osa. 

Huumorisarja keskmes on isemoodi härrasmeeste seltskond, kelle kirg on teha kõike koos ja väga hästi, kuniks selgub, et kõik tulebki väga hästi välja. See omakorda tähendab, et meestel endil hakkab võimatult igav, seega on neil siis aeg teha väga hästi midagi muud.

Ühiste hästitegemiste kõrval ei unusta mehed ka klubi sügavamat tähendust – olla eeskujuks meestele ja suhteliselt kättesaamatuks ihaldusobjektiks naistele.

Sarjas mängivad näitlejad: Marko Matvere (Maahärra), Tõnu Kark (Monsenjöör), Jüri Krjukov (Milord), Ain Lutsepp (Majesteet), Raivo Rüütel (Markii), Jaan Rekkor (Marssal), Jaanus Rohumaa (Magister), Aarne Üksküla (Meister), Anu Lamp (Liisi) jt.

"M Klubi" stsenarist on Toomas Kall, lavastaja Roman Baskin. Esimene hooaeg koosnes 24 osast ja seda näidati TV3-s. Alates teisest hooajast näitas sarja ETV. "M klubi" tehti neli hooaega ja kokku sada osa.
Helen Erastus

**Helen Erastus** (sündinud 24. augustil 1966) on eesti koorijuht, muusikapedagoog ja kultuurikorraldaja. 

Lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia muusikapedagoogika erialal. 

Töötanud Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi muusikaosakonna solfedžo- ja muusikateooriaõpetajana. 

Erastus on Pärnu linnaorkestri direktor (aastast 2018), MTÜ 
Pärnu Kontserdibüroo juhatuse liige ja endine Pärnu Filharmoonia produtsent. 

Laulnud Tartu Ülikooli Akadeemilises Naiskooris (dirigent Vaike Uibopuu), Tallinna Kammerkooris (dirigendid Kuno Areng, Toomas Kapten), kammerkooris "Mainor" (dirigent Olari Elts), Kooriühingu Kammerkooris, Eesti Raadio segakooris (dirigent Toomas Kapten), kammerkooris "Ave Canto" (dirigendid Toomas Voll, Eva Taul, Ave Sopp) ja Pärnu Kammerkooris (dirigent Ave Sopp). 

Osalenud koorilauljana vokaalsümfooniliste suurvormide, nagu näiteks Wolfgang Amadeus Mozarti Missa c-moll ja Reekviemi, Johann Sebastian Bachi Missa h-moll, Georg Friedrich Händeli oratooriumide "Messias", "Iisrael Egiptuses", Johannes Brahmsi Saksa reekviemi,
Johann Valentin Mederi Reekviemi, Ferenc Liszti oratooriumi "Via crucis" ettekandmisel Toomas Siitani, Andres Mustoneni, Arvo Volmeri, Leo Krämeri ja Olari Eltsi juhatamisel.
Tõiv Tiits

**Tõiv Tiits** (sündinud 3. detsembril 1968) on eesti koorijuht ja kultuurikorraldaja. 

Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi koorijuhina bakalaureusekraadiga kultuurhariduse erialal.

Ta on töötanud Pärnu Linnaorkestri direktorina.

Ta tegutseb Sindi seltsimaja koori, Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi segakoori, Sindi linna slaavi kultuuriühingu Slavjanotška segakoori ning Pärnu Segakoori Kungla dirigendina.

## Viited

## Välislingid
*Tõiv Tiitsu koduleht Rahvakultuuri keskuse lehel
Emmaste kirik

**Emmaste Immanueli kirik** asub Emmastes Hiiumaa vallas. Kirikut kasutab EELK Emmaste Immanueli kogudus.

Kirik valmis 1867. aastal. Kiriku eelkäija oli Sõru kabel, mis Emmaste kirikukihelkonna tekkimise ajaks 1866 oli tarvitamiskõlbmatuks muutunud. Emmaste mõisa omanik krahvinna Maria Brevern De la Gardie eraldas uue kiriku ehitamiseks oma maadest Nõmme männiku, kuhu uus kirik rajatigi.

Kirik on arvatud kultuurimälestiseks.

Emmaste kiriku altarimaali "Kristuse ülestõusmine" (1900) autor on maalikunstnik Tõnis Grenzstein, kellele see oli viimane suurem töö Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Türgi Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Türgi]]** osales esimest korda **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** 1975. aastal. Türgit esindas toona Semiha Yankı, kes lauluga "Senile Bir Dakika" kogus vaid kolm punkti ning jäi sellega viimasele, 19. kohale. Ebaõnnestumise tagajärjeks oli kaheaastane eemaldumine lauluvõistlusest. Türgi naasis 1978. aastal, kuid ka sel Pariisis toimunud lauluvõistlusel sai Türgi vaid kaks punkti ja jäi eelviimaseks. Taas jättis Türgi aasta vahele ja naasis 1980. aastal. 

1980. aastatel ei saatnud Türgit Eurovisioonil edu. 1983. ja 1980. aastal, jäi riik viimasele kohale, saamata ühtki punkti. Türgi parimaks tulemuseks sel kümnendil jäi 1986. aastal saavutatud 9. koht. Selle tõi Türgile Klips ve Onlar lauluga "Halley".

1990. aastate alguses iseseisvusid paljud Ida-Euroopa riigid ning enamik neist liitus ka EBU-ga ja soovis osaleda Eurovisiooni lauluvõistlusel. Nii kehtestati 1994. aastal reegel, et viis eelmise aasta halvima tulemusega riiki peavad jätma lauluvõistlusel aasta vahele. Seetõttu tuli Türgil jätta vahele 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus. Riigi parimaks tulemuseks 1990. aastatel oli kolmas koht, mis saavutati 1997. aastal Dublinis. Şebnem Pakeri esitatud "Dinle" jäi Türgi parimaks tulemuseks kuni 2003. aastani. 

Alates telehääletuse rakendamisest lauluvõistlusel hakkasid Türgi tulemused paranema. Türgi edule aitas kaasa ka inglise keeles laulma hakkamine. 2003. aastal esindas Türgit Sertab Erener, kes laulis riigi esimese täispikkuses ingliskeelse laulu "Everyway That I Can", millega Türgi ka napilt lauluvõistluse võitis. Türgi edestas Belgiat vaid kahe punktiga, kolmandaks jäi suurim favoriit Venemaa, kes sai võitjast kolm punkti vähem. 

2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus toimus Türgis İstanbulis. Türgil oli ka au korraldada esimene poolfinaal ning võõrustada seni suurimat arvu osalejaid – 36 riiki. Türgit esindas grupp Athena, kes esitas väga euroopaliku laulu "For Real". Athena tõi Türgile 4. koha.  

2007. aastal Helsingis toimunud lauluvõistlusel esindas Türgit väga tuntud kohalik poplaulja Kenan Doğulu, kes laulis riigi ingliskeelse lauluga "Shake It Up Şekerim" poolfinaalis kolmandale ja finaalis neljandale kohale. 

## Osalejad

## Hääletamise ajalugu (1975–2012 finaalid)
Türgi on *andnud* kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:

Türgi on *saanud* kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:

## Korraldatud Eurovisiooni lauluvõistlused

## Välislingid
* OGAE Turkey – Türgi Eurovisiooni fänniklubi
* Eurovisioon.ee – Türgi
November (täpsustus)

**[[November]]** on aasta 11. kuu.

## Filmid
***"[[November (film 1992)|November]]"** (originaalpealkirjaga "Listopad") on Poola-Prantsuse õudusfilm aastast 1992 (režissöör Lukasz Karwowski).
***"[[November (film 1999)|November]]"** (originaalpealkirjaga "Noviembre") on Tšiili lühifilm aastast 1999 (režissöör Paulina Aguilar).
***"[[November (film 2003)|November]]"** (originaalpealkirjaga "Noviembre") on Hispaania tragikomöödia aastast 2003 (režissöör Achero Mañas).
***"[[November (film 2004)|November]]"** (origiaalpealkirjaga "November") on USA põnevusdraama aastast 2004 (režissöör Greg Harrison).
***"[[November (film 2007)|November]]"** (originaalpealkirjaga "Noviembre") on Tšiili lühifilm aastast 2007 (režissöör Dominga Sotomayor Castillo).
***"[[November (film 2017)|November]]"** on Eesti mängufilm aastast 2017 (režissöör Rainer Sarnet).
Jakob Westholmi Gümnaasium

**Jakob Westholmi Gümnaasium** on üldhariduskool Tallinnas aadressil Kevade tänav 8.

## Ajalugu
Kooli ajalugu loetakse alates 1898. aastal tegevust alustanud Johan Umblia Tallinna Väikelastehoiu Seltsi 1-klassilisest erakoolist, mille õpetajaks tuli 1903. aastal Jakob Westholm. 1905. aastal sai temast kooli juhataja ning 1907. aastal sai ta loa asutada III järgu erakool.

1913. aastal valmis koolimaja Kevade 4. Jakob Westholmi soov täitus 1923. aastal, kui kool sai nime *Jakob Westholmi Poeglaste Õigustega Erahumanitaargümnaasium*. Selle vormimütsiks sai musta randiga kirsipunane tekkel ja märgiks kuldne tammetõru, mis hiljem paigutati kolmnurga sisse. Kooli vilistlaskogu asutati 1927. aastal. Kooli deviis on "Per aspera ad astra".

1940. aastal valmis uus, Baltikumi moodsaim koolimaja Kevade 8. 1. augustist 1940 J. Westholmi eragümnaasiumi eraalgkool likvideeriti ning gümnaasiumiosa ja kaks vanemat progümnaasiumi klassi ühendati likvideeritud Tallinna Prantsuse Lütseumi progümnaasiumiga Tallinna 7. Keskkooliks. Vastvalminud majja asutati uus algkool. 1946. aastal paigutati sellesse majja Tallinna 22. Keskkool, mille viimane poistekooli lend lõpetas 1954. aastal ning kool muudeti segakooliks.

1964. aastal loodi esimene muusika süvaõppeklass Nõukogude Liidus, mis töötas Zoltán Kodály metoodika alusel. 1965. aastal alustas esimene keskkooli muusika süvaõppeklass. Koolis on alati olnud edukad koorid, kooli segakoor Kevade ühines segakooriga Noorus 1976. aastal.

Koolis on antud ka filmiõpet ning 1997. aastal pandi alus inglise keele süvaõppele. Tallinna 22. Keskkool sai Jakob Westholmi nime tagasi 1989. aastal ning nime *Jakob Westholmi Gümnaasium* 1996. aastal. Vilistlased Roman Toi ja Jaan Kross lõid kooli hümni "Üks kool" 1998. aastal.

2004. aastal kolisid algklassid koolihoonesse Luise 38, gümnaasiumihoone asub Kevade tänav 8.

## Direktoreid
* 1898–1905 Johan Umblia
* 1905–1935 Jakob Westholm
* 1935–1935 Elmar Etverk
* 1935–1935 Gottlieb Ney
* 1936–1937 Paul Mägraken
* 1937–1940; 1941–1942 Elmar Etverk
* 1942–1944 Viktor Päss
* 1944–1947 Johannes Ratasepp
* 1947–1948 Amalie Filatova
* 1948–1950 Evgenia Petrova
* 1950–1952 Lilia Rõkova
* 1952–1961 Vladimir Indrikson
* 1961–1964 Endel Poom
* 1964–1971 Einar Vapper
* 1971–1980 Virve Sooväli
* 1980–1984 Harald Matvei
* 1984–1990 Indrek Siir
* 1990–1994 Koit Nõlvak
* 1994–2013 Kalle Niinas
* 2013– Rando Kuustik

## Vilistlasi

## Viited

## Kirjandus
* Per aspera ad astra I. Jakob Westholm ja tema kool. Toronto, 1937
* Per aspera ad astra II. Jakob Westholm ja tema kool. Toronto, 1992
* Per aspera ad astra III. Jakob Westholm ja tema kool. Toronto, 1999
* Jakob Westholmi Gümnaasium 100. Tallinn, 1998
* Jaan Kross. Wikmani poisid. Tallinn, 1988.

## Välislingid
* Jakob Westholmi Gümnaasiumi koduleht
* Mari Kodres. "Jakob Westholmi gümnaasiumi tulevikuplaanid said rohelise tule" EPL, 12. jaanuar 2009
* "Westholmi gümnaasium sai juurdeehituse jaoks maad" Postimees, 5. märts 2009
Varangeri poolsaar

**Varangeri poolsaar** ehk **Várnjárga** on poolsaar Põhja-Euroopas Norra kirdeosas. Selle rannikut ümbritseb läänest Tanafjorden, põhjast ja idast Barentsi meri ning lõunast Varangeri fjord. 

Varangeri poolsaar kuulub Finnmargi maakonna koosseisu. Poolsaare rannikul asuvad Berlevåg, Båtsfjord ja Vadsø. Vardø valla samanimeline keskus asub väikesel saarel, mis jääb poolsaarest üks kilomeeter ida poole.

Poolsaare pinnamood on mägine ja kliima lähisarktiline, kuigi lõunarannikul siiski jätkub puude kasvamiseks soojust. 

Varangeri poolsaarel paikneb Varangerhalvøya rahvuspark.
Teaduspargi tänav

**Teaduspargi tänav** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.

Teaduspargi tänav algab Akadeemia teelt, kulgeb kaarekujuliselt ja lõpeb Vinkli tänaval. Tänava pikkus on umbes 640 meetrit.

Tänava nimi võeti kasutusele 2008. aastal, kui kehtestati Akadeemia kvartalis Tallinna Tehnoloogiapargi detailplaneering. 

## Viited

## Välislingid
* Teaduspargi tänav. Delfi kaart
Vinkli tänav

**Vinkli tänav** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.

Vinkli tänav algab Akadeemia teelt trollibusside ümberpööramistee äärest, ristub Teaduspargi tänavaga ja lõpeb Akadeemia kvartalis tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 480 meetrit.

Tänava nimi võeti kasutusele 2008. aastal. Tallinna nimekomisjon leidis, et E. Vilde tee jätkumine üle Akadeemia tee ei ole põhjendatud. Et Akadeemia tee äärne trollibusside ümberpööramistee moodustab tänavale kolmnurkse alguse, leidis komisjon, et selle omapärase kuju järgi võikski uus tänav nime saada.

Tänava alguses on trollide lõpp-peatus Mustamäe.

## Viited

## Välislingid
* Vinkli tänav. Delfi kaart
Töölaud (infotehnoloogia)

**Töölaud** on metafoor, mida kasutatakse kirjeldamaks graafilise kasutajaliidesega kasutajale pakutud võimalusi. Arvuti töölauda võrreldakse tegeliku töölauaga, kus kasutaja saab liigutada reaalseid dokumente ja kaustu. Kasutaja saab faile akendena avada, nagu ta asetaks tegeliku dokumendi töölauale. Lisaks on selle jaoks tehtud väikseid programme, mis esindavad reaalselt laual esineda võivaid asju: kalkulaator, kalender, märkmepaber jne.

Arvutis on "töölaua" mõistet kõvasti laiendatud, kuna arvutite puhul on esmatähtis kasutusmugavus, mitte puhta metafoori säilitamine. Seetõttu leiame töölaualt ka prügikasti, kettad, failihalduri, menüüd ja muud asjad, millel füüsilisel töölaual vaste puudub.

## Ajalugu
Töölaua/kontori metafoori kasutasid selles kontekstis esimestena Tim Mott ja Larry Tesler 1970. aastatel Xeroxi PARC-st. Esimene personaalarvuti, mis sellist lähenemist kasutas oli Xerox Star.
Üks esimesi töölauasarnast liidest pakkuvaid programme turul oli Magic Desk I Commodore 64 kassetil 1983. aastal. See algeline graafiline kasutajaliides oli üsna jämedakoeline töölaua imitatsioon. 
Kasutaja liigutas kursorit johtkangiga ja tegi valikuid tulistamisnuppu vajutades. Magic Desk sisaldas ka kirjutusmasinat, mida emuleeriti graafiliselt koos heliefektidega. Töölaud sisaldas ka kalkulaatorit ja märkmikku. Faile sai paigutada töölaua sahtlitesse ja neis asuvatesse kaustadesse. Ka prügikast oli olemas.

Esimene arvuti, mis tegi töölaua populaarsemaks kui varasema tekstipõhise kasutajaliidese, oli Apple Macintosh 1984. aastal. Töölaud on üldlevinud moodsates operatsioonisüsteemides, näiteks nii Linux, Microsoft Windows, Mac OS X kui ka teised UNIX-ilaadsed operatsioonisüsteemid kasutavad seda.

## Vaata ka
*Töölaua virtualiseerimine
*Graafiline kasutajaliides
*Operatsioonisüsteem
Thérèse Raquin

**"Thérèse Raquin"** on Émile Zola teos, mis 1867. aastal avaldati romaanina ja 1873. aastal etendus näidendina.

Zola ise on öelnud teose kohta, et tema eesmärk oli "uurida temperamenti ja mitte tegelasi" ja ta võrdleb novelli teadusliku uurimistööga. Selle teadusliku lähenemise tõttu loetakse "Thérèse Raquini" naturalistlikuks teoseks.

Romaani eestikeelne esmatrükk Marta Sillaotsa tõlkes kandis pealkirja "Sa ei pea mitte abielu rikkuma".

## Sisu
"Thérèse Raquin" räägib loo noorest naisest, kelle isa on Prantsuse kapten ja ema alžeerlane. Pärast ema surma viib ta isa ta tädi, *madame* (pr k. proua) Raquin'i, ja tema haige poja, Camille'i, juurde elama. Kuna ta poeg on nii haige, poputatakse teda nii, et ta on isekas ja ärahellitatud. Camille ja Thérèse kasvavad üles koos.

Kui Thérèse on 21-aastane, sunnib tädi teda oma nõo Camille'iga abielluma. Natuke pärast seda otsustab Camille, et perekond peaks kolima Pariisi, kus ta saaks karjääri alustada. Thérèse aga alustab afääri tema parima sõbra Laurentiga.

Kui Camille, Thérèse ja Laurent kolmekesi paadiga sõitma lähevad, tapavad Laurent ja Thérèse Camille'i, et nad pärast tema surma abielluda saaks. Siis aga hakkab neid vaevama süütunne: igal ööl varitseb nende magamistoas surnud mees; selle tagajärjel ei suuda nad enam üksteist puudutada ja lähevad hulluks. Laurent, ametilt kunstnik, ei suuda teostada ühtegi maali, ilma et see miskil moel meenutaks surnud meest. Nad põetavad ka proua Raquin'i, kelle tervist kahjustas insult. Pärast teist insulti jääb kogu tema keha halvatuks, v.a silmad. Ühe tüli käigus, mille juures viibib ka proua Raquin, ütlevad Laurent ja Thérèse kogemata välja, et nemad mõrvasid Camille'i.

Et varjata tuttavate eest oma hullust, korraldatakse doominoõhtu. Suure pingutuse ja vaevaga õnnestub proua Raquin'il doominokividest moodustada sõnad: "*Thérèse et Laurent ont t...*", lõpetatuna pidi see olema: "*Thérèse et Laurent ont tué Camille*" (Thérèse ja Laurent tapsid Camille'i). Lause lõpetamiseks ei jätku tal jõudu ja nii tõlgendatakse seda kui "Thérèse ja Laurent hoolitsevad minu eest hästi".

Lõpuks muutub paari kooselu täiesti võimatuks ja nad plaanivad teineteise mõrva. Romaani tipphetkel saavad nad üksteise plaanidest aru. Mõlemad kurvastavad viimast korda oma ebaõnnestunud elu üle. Pärast viimast embust sooritavad mõlemad enesetapu, võttes mürki. Seda kõike vaatab pealt proua Raquin.
Videvik

**Videvik** ehk **[[eha]]** on õhtune **[[hämarik]]**, ööpäeva vähese valgusega osa.

Seda nime kannavad mitmed väljaanded ja teosed:

*Videvik, eesti ajaleht
* Videvik, muinsuskaitseklubi Tõlet ajakiri
*"Videvik" ("Twilight"), Stephenie Meyeri vampiiriromaan
*"Videvik" ("Twilight"), Stephenie Meyeri romaanisari
*"Videvik", Hando Runneli valikkogu
*Videvik (koor), Tallinnas tegutsev segakoor
*Videvik, kirjastus Tallinnas

## Filmid
*"Videvik" ("Twilight") 1998. aasta põnevusfilm, režissöör Robert Benton, peaosades Paul Newman, Susan Sarandon ja Gene Hackman.
*"Videvik" ("Twilight") 2008. aasta romantiline põnevusfilm, režissöör Catherine Hardwicke, peaosades Kristen Stewart ja Robert Pattinson.
*"Videviku" saaga, romaanisarja põhjal on aastail 2008–2012 tehtud 5 filmi: "Videvik", "Videviku saaga: Noorkuu", "Videviku saaga: Päikesevarjutus", "Videviku saaga: Koidukuma, osa I" ja "Videviku saaga: Koidukuma, osa II"

## Laulud
*"Videvik", originaalpealkirjaga "Twilight Time", on ansambli Rock Hotel repertuaari kuulunud laul.
Kuriste kirik

**Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirik** on õigeusu kirik Taterma külas Hiiumaa vallas Hiiumaal.

Kuriste kirikut ehitati aastatel 1884–1890. Kiriku ehitajad olid saarlased. Kollased tellised toodi kohale hobuste ja härgadega Riiast.

Kirik pühitseti 27. juulil 1890. Pühitsemisel osales ka tollane Eestimaa kuberner Sergei Šahhovskoi, kes kinkis kogudusele raha kroonlühtri ostmiseks.

Kuriste maakivist kirikuhoone kõrvale rajati surnuaed ja ehitati Kuriste koolimaja ning elamu preestrile.

Kuriste kirik on praegu ainus tegutsev õigeusu kirik Hiiumaal. Kirikut kasutab Hiiumaa Jumalasünnitaja Sündimise kogudus.

Tänapäeval tegutseb vanas õigeusu koolimajas Kuriste Haridusselts.

Fail:Hiiumaa Kuriste Jumalaema sündimise 03n EAÕK 1890 2021.04.13MF.jpg|alt=Kuriste õigeusu kirik|Vaade edelast
Fail:Hiiumaa Kuriste Jumalaema sündimise 04 EAÕK 1890 2021.04.13MF.jpg|alt=Kuriste õigeusu kirik lõunakülg|Vaade lõunast
Fail:Hiiumaa Kuriste Jumalaema sündimise 27n EAÕK 1890 2021.04.13MF.jpg|alt=Kuriste õigeusu kirik ja koolimaja|Kuriste kirikukompleks

## Vaata ka
*Kuriste kalmistu
* Kuriste õigeusu kiriku koolimaja
## Viited

## Välislingid
*
Iisrael Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Iisrael]]** osales esimest korda **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** 1973. aastal.

Iisrael on võitnud Eurovisiooni lauluvõistluse neljal korral. 1978. aastal võitis Iisrael esimest korda lauluvõistluse. Riiki esindas Yiz'har Cohen & The Alphabeta, kelle esituses kõlas "A-Ba-Ni-Bi" (א-ב-ני-בי), mis on siiani üks tuntumaid eurolaule. Tänu sellele võidule toimus 1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus Iisraelis. 1979. aastal esindas Iisraeli Gali Atari & Milk and Honey, kelle esituses kõlas "Hallelujah" (הללויה), mis tõi Iisraelile teise võidu. Kuid Iisrael keeldus korraldamast 1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlust ning seega anti lauluvõistluse korraldamise õigus üle Hollandile. Iisraeli kolmas võit tuli 20 aastat pärast esimest võitu. 1998. aastal Birminghamis toimunud lauluvõistlusel esindas Iisraeli Dana International lauluga "Diva" (דיווה). Võit viis Eurovisiooni taas Jeruusalemma ning 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus toimuski Iisraelis. 

2018. aastal Lissanbonis toimunud lauluvõistlusel esindas Iisraeli  Netta  kelle esituses kõlas "Toy", mis tõi Iisraelile neljanda võidu.

## Osalejad



## Hääletamise ajalugu (1975–2023 finaalid)
Iisrael on *andnud* kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:

Iisrael on *saanud* kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:

## Korraldatud Eurovisiooni lauluvõistlused

## Galerii

David D'or.jpg|David D’or Istanbulis (2004)
Teapacks Eurovision 2007.jpg|Teapacks Helsingis (2007)
ESC 2008 - Israel - Boaz Mauda, 1st semifinal.jpg|Boaz Mauda Belgradis (2008)
Harel Skaat - Milim (2nd Semi-final).jpg|Harel Skaat Oslos (2010)
Dana Israel 2011.png|Dana International Düsseldorfis (2011)
ESC2013 - Israel 02.jpg|Moran Mazor Malmös (2013)
ESC2014 - Israel 01.jpg|Mei Finegold Kopenhaagenis (2014)
20150516 ESC 2015 Nadav Guedj 8111.jpg|Nadav Guedj Viinis (2015)
ESC2016 - Israel 04.jpg|Hovi Star Stockholmis (2016)
Eurovision Song Contest 2017, Semi Final 2 Rehearsals. Photo 272.jpg|IMRI Kiievis (2017)
ESC2018 - Israel 04.jpg|Netta Lissanbonis (2018)
ESC2019 - Israel 02.jpg|Kobi Marimi Tel Avivis (2019)


## Välislingid
* Eurovisioon.ee – Iisrael
Aiandi tänav

**Aiandi tänav** on tänavanimi mitmes Eesti asulas: 

***[[Aiandi tänav (Abja-Paluoja)|Aiandi tänav]]** Abja-Paluojal
***[[Aiandi tänav (Edise)|Aiandi tänav]]** Edise külas
***[[Aiandi tänav (Elva)|Aiandi tänav]]** Elvas
***[[Aiandi tänav (Häädemeeste)|Aiandi tänav]]** Häädemeeste alevikus
***[[Aiandi tänav (Kehtna)|Aiandi tänav]]** Kehtna alevikus
***[[Aiandi tänav (Kehra)|Aiandi tänav]]** Kehras
***[[Aiandi tänav (Keila)|Aiandi tänav]]** Keilas
***[[Aiandi tänav (Kohila)|Aiandi tänav]]** Kohila alevis
***[[Aiandi tänav (Kudjape)|Aiandi tänav]]** Kudjape alevikus
***[[Aiandi tänav (Lavassaare)|Aiandi tänav]]** Lavassaare alevis
***[[Aiandi tänav (Lehtmetsa)|Aiandi tänav]]** Lehtmetsa külas Anija vallas
***[[Aiandi tänav (Lähte)|Aiandi tänav]]** Lähte alevikus
***[[Aiandi tänav (Narva)|Aiandi tänav]]** Narvas
***[[Aiandi tänav (Tallinn)|Aiandi tänav]]** Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis
***[[Aiandi tänav (Saku)|Aiandi tänav]]** Saku alevikus
* **[[Aiandi tänav (Sooru)|Aiandi tänav]]** Sooru külas Valga vallas
***[[Aiandi tänav (Uuemõisa)|Aiandi tänav]]** Uuemõisa alevikus
***[[Aiandi tänav (Võiste)|Aiandi tänav]]** Võiste alevikus
Prangli kirik

**Prangli Laurentsiuse kirik** on puukirik, mis asub Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saarel Lääneotsa külas. Kirikus tegutseb EELK Prangli Laurentsiuse Kogudus.

Kirikut ümbritseb Prangli kirikuaed.

## Ajalugu
Prangli Laurentsiuse kirikut ehitati vahemikus 8. juuni 1848 kuni 10. august 1848. 10. augustil 1848 peeti Rooma märtrile Laurentsiusele pühitsetud vastvalminud kabelis ka esimene jumalateenistus. 

Kabelit renoveeriti põhjalikult 1860. aastal, mil paigaldati ka orel.

## Pildid

Prangli Laurentiuse kabel.JPG|Kirik 2006. aastal
Prangli kiriku kantsel (2006).JPG|Kiriku kantsel
Prangli kirik, altar koos altariaiaga.JPG|Altar koos altariaiaga
Kroonlühter 34 tulega.prangli.IMG 6905.jpg|Kroonlühter 34 tulega
Prangli kiriku tornikell.JPG|Tornikell
Prangli kiriku tornikiiver.JPG|Tornikiivri sisemus


## Vaata ka
*Eesti kirikute loend
*Prangli Laurentsiuse kogudus

## Välislingid

*Prangli kirikust saare kodulehel
*Prangli Laurentsiuse koguduse ajaloost
*
Kejsi Tola

**Kejsi Tola** (sündinud 5. veebruaril 1992 Tiranas) on Albaania laulja ja saate "Albanian Idol 2007" võitja. 

Ta esindas Albaaniat 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas looga "Carry Me in Your Dreams" (albaaniakeelne versioon "Më merr në ëndërr"), mis tuli finaalis 48 punktiga 17. kohale.
Xfce Terminal

**Xfce Terminal** on terminaliemulaator
, mis asendab vaikimisi xtermi. See on loodud olema vähe ressursinõudlik, mugav kasutada ja kiire. Nende omaduste saavutamiseks kasutatakse ära Xfwm-i võimalusi. Kuigi see on mõeldud eelkõige Xfce töölauakeskkonnale, võib seda kasutada ka teistes töölauakeskkondades (näiteks GNOME terminali asemel GNOME-s). 

## Vaata ka
*Käsuinterpretaator ja Käsuprotsessor
*Käsurida ja Käsuviip
*Kasutajaliides

## Viited

## Välislingid
*Xfce terminalist Ubuntu kodulehel
Kersti Sarapuu

**Kersti Sarapuu** (sünninimi **Kersti Vahemets**; sündinud 5. mail 1954 Põltsamaal) on Eesti poliitik, XIII, XIV ja XV Riigikogu liige. 

## Haridus
*1972 Tartu 7. Keskkool
*1986 Tallinna Polütehniline Instituut, tööstuse juhtimine ja planeerimine

## Töökäik
*1972–1973 Tartu Kaubandusvalitsus, müüja
*1973–1977 Karinu 8-klassiline Kool, õpetaja
*1977–1988 Alliku Sovhoosi Lastepäevakodu, juhataja
*1988–1994 Paide Sookure Lasteaed, juhataja
*1994–1996 Virumaa Kommertspank, Paide kontori juhataja
*1996–1998 Eesti Maapank, regiooni direktor
*1998–2005 AS Kingstor, AS Neli Kuningat, juhatuse liige
*2005 Paide abilinnapea
*2005–2011 Paide linnapea
## Poliitiline tegevus
Ta oli 1982. aastast Eestimaa Kommunistliku Partei liige, 19. novembrist 2002 kuni 5. jaanuarini 2024 kuulus Keskerakonda.

2005. aastal oli ta Paide abilinnapea, seejärel Paide linnapea (2005–2011) ja Paide Linnavolikogu esimees. 

15. oktoobril 2016 valiti ta erakonna volikogu esimeheks ja 2019–2021 oli ta Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 685 häält ning ei osutunud valituks, kuid pääses parlamenti Mihhail Kõlvarti asendusliikmena.

## Tunnustus
* 2019 – Paide linna aukodanik

## Isiklikku
Tema abikaasa oli poliitik ja ettevõtja Arvo Sarapuu. Neil on viis last.

## Viited

## Välislingid
*Kersti Sarapuu Riigikogu lehel 
*Kersti Sarapuu CV Paide linna kodulehel 
*"Keskerakond seab Paide linnapea kandidaadiks Kersti Sarapuu". Postimees, 19. august 2005
*Kadri Tonka. "Linnapea lahkus ametist kuldse käepigistusega". Järva Teataja, 17. märts 2011
Aiandi tänav (Tallinn)

**Aiandi tänav** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.

Aiandi tänav algab Mustamäe teelt ja lõppeb Karjavälja tänaval.

Tänava nimi võeti kasutusele 2006. aastal seoses piirkonna uue detailplaneeringuga. Nime valimisel lähtuti sellest, et tänav asub endise Kadaka aiandi maa-alal.

## Vaata ka
* Aiandi tänav

## Viited

## Välislingid
* Aiandi tänav. Delfi kaart
* Aiandi tänava tulevane paiknemine kvartalis
Xfmedia

**Xfmedia** on xinel põhinev lihtne meediapleier. Pleieri peamine eesmärk on helifailide esitamine, aga kuna see põhineb xine-l, siis saab ta ka videofailidega hakkama. Xfmedia töötab  Xfce versioonil 4.2.0 või uuem.

## Vaata ka

*MPlayer

## Viited

## Välislingid
*Xfmedia koduleht
*Xfmedia GnomeFilesis
*Xfmedia Freshmeatis
Kullaküla

**Kullaküla** (venepäraselt ka *Mertvitsõ, Mertvitsa*; soome keeles *Kulla* või *Kullankylä*, vene keeles Мертвицы) on endine küla Ingerimaal praeguse Leningradi oblasti alal. Asus Narvast 20 km põhja pool Kullajõe kaldal. Elanikud olid peamiselt ingerisoomlased. Küla hävis Teise maailmasõja lõpus.

Tartu rahu piir kulges mööda Kullajõge, jagades küla pooleks. Moodustas osa Eesti Ingerist ja kuulus Vaivara kihelkonna Narva valda ja Viru maakonna Narva valda.  Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud. 

1920 rajati külasse tollipunkt, küla osad eraldati okastraataiaga. Nõukogude-poolne osa külast jäi 1930. aastate keskpaigaks tühjaks NSV Liidu soomevastase vaenu ajal. Eestisse jäänud osas oli 1930. aastal kool ja 32 talu. Teise maailmasõja ajal põgenesid elanikud Soome ja osa edasi Rootsi.

## Tuntud inimesi
*Johannes Angere, soome keeleteadlane ja kirjanik
*Leander Reijo, Eesti Ingeri rahvusliku liikumise tegelane 
*Johannes Valtonen (1916–1940), ainus Talvesõjas langenud Eesti vabatahtlik, puhkab Helsingi Hietaniemi kangelaskalmistul
Urmarõ

**Urmarõ** ehk **Vormar** (vene Урмары, tšuvaši Вăрмар) on alevik Venemaal Tšuvaššias, Urmarõ rajooni keskus.

Praegune asula tekkis seoses Moskva–Kaasani raudtee ehitusega. Jaama on esmamainitud 1893. aastal. Aastatel 1947–2006 oli see asula alev.

Alevikus on keskkool, haigla ja kaks raamatukogu. Töötavad mööbli- ja õmblusvabrik. Ilmub tšuvašikeelne ajaleht "Хĕрлĕ ялав".

Alevikus on 5427 elanikku (2017).
Kitseküla raudteepeatus

**Kitseküla raudteepeatus** on raudteepeatus Tallinnas Pärnu maantee viadukti ja Ida-Tallinna Keskhaigla Magdaleena üksuse lähedal. Kitseküla raudteepeatuses peatuvad Elroni elektri- ja diiselrongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta.

Kitseküla raudteepeatus asub Balti jaamast 2,9 km kaugusel.

Raudteepeatuses Balti jaama sõidusuunal väljuvad inimesed satuvad Tehnika tänavale. Tapa sõidusuunal väljuvad inimesed satuvad Jalgpalli tänavale. Mõlemalt sõidusuunalt saab treppide abil tõusta Pärnu maanteele, mis peatusest pisut ida pool viadukti abil raudtee ületab.

Peatuskoht jääb vaid 5-7-minutise kõnnaku kaugusele Vineeri bussi- ja trammipeatusest. Magdaleena haigla ja Lilleküla jalgpallistaadion jäävad kolmeminutise jalutuskäigu kaugusele. Samuti on läheduses Tallinna Ühisgümnaasium.

Pärnu maanteel saab ümber istuda trammidele number 3 (Tondi–Kadriorg) ja 4 (Tondi–Lennujaam) ning bussidele number 5, 18 ja 36.

## Ajalugu

Kitseküla raudteepeatus avati 10. novembril 2008. Peatus (samuti Urda ja Padula raudteepeatus) ehitati Euroopa Regionaalarengufondi projekti vahenditest.

2013. aasta suvel valmisid Kitsekülas uued 550 mm kõrgused täispikad perroonid, mis võimaldavad nüüd siseneda ja väljuda terve rongi ulatuses. 2008. aastal ehitatud 30 m pikkused perroonid lammutati. 
Peatuse nimi on pandud Kitseküla asumi järgi.

## Viited

## Välislingid
* EPL "Kitseküla rongipeatus Tallinna kesklinnas sai valmis"; 06.11.2008 
* KITSEKÜLA – Eesti Raudteeajaloo Selts
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Solaris (operatsioonisüsteem)

**Solaris** on UNIX-il põhinev operatsioonisüsteem, mille lõi 1992. aastal ettevõte Sun Microsystems, et sellega välja vahetada operatsioonisüsteem SunOS.

Solaris on tuntud stabiilsuse poolest, eriti SPARC-süsteemides. Lisaks on mitmed uuenduslikud võimalused saanud alguse just Solarisest (näiteks DTrace ja ZFS). Solaris toetab SPARC-i ja x86 arhitektuuriga arvuteid ja servereid. Solarist plaanitakse portida ka teistele platvormidele.

Kuigi Solarist on arendatud kui omandilitsentsiga tarkvara, on see toetatud kõigi suuremate serveritootjate poolt ja suur osa selle koodi on tänapäeval tänu OpenSolarise projektile vaba tarkvara.

## Ajalugu
1987. aastal teatasid AT&T ja Sun, et teevad koostööd, ühendamaks kõik tollal turul olnud populaarsemad UNIX-i variandid: BSD, System V ja Xenix. Projekti tulemusena pidi sündima System V Release 4 ehk SVR4.
4. septembril 1991 teatas Sun, et asendab BSD-põhise UNIX-i SunOS 4 SVR4-põhise UNIX-iga. Algselt pidi selle nimeks saama *SunOS 5*, kuid selle asemel võeti kasutusele uus nimi *Solaris 2*. Selle tulemusena nimetati SunOS 4.1.*x* parandusväljalasked Suni poolt *Solaris 1*-ks, kuid üldiselt tähistab Solaris siiski SVR4-põhist SunOS 5.0-i ja hilisemaid väljalaskeid.

Sellist "topeltbrändi" kasutamist õigustati sellega, et Solarise kaubamärgi alla pidid kuuluma ka OpenWindowsi graafiline kasutajaliides ja Open Network Computingu (ONC) funktsioonid.

## Vaata ka
* Mac OS X
* Windows
* Linux

## Viited

## Välislingid
* oracle.com/solaris Koduleht
* SunHELP Suni ja Solarise uudised, viited ja teave
E263

**E263** võib tähistada:

*Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteed, mis ühendab Tallinnas E20, E67, Jüris E265, Tartus E264 ja Luhamaal E 77.
*kaltsiumatsetaati
Rabaküla tänav

**Rabaküla tänav** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.

Rabaküla tänav algab Laki tänavalt ja kulgeb Laki I kvartalis kvartalisisese tänavana. Tulevikus ristub Aiandi tänavaga.

Tänava nimi võeti kasutusele 2006. aastal seoses piirkonna uue detailplaneeringuga. Kuna üks osa Kadaka külast kandis algselt Raba küla nime, rõhutatakse tänava nimes just seda tahku.

## Viited

## Välislingid
* Rabaküla tänav. Delfi kaart
* Rabaküla tänava tulevane paiknemine kvartalis
Constantin von Grewingk

**Caspar Andreas Constantin von Grewingk** (vene keeles Константин Иванович Гревингк; 14. jaanuar (2. jaanuar vkj) 1819 Viljandi Liivimaa kubermang Venemaa keisririik – 30. juuni (18. juuni vkj) 1887 Tartu Liivimaa kubermang Venemaa keisririik) oli baltisaksa päritolu Liivimaa geoloog ja arheoloog.

Grewingk oli pärit ametniku perekonnast.

Õppis 1837–1841 Tartu Ülikoolis, 1842–1843 Freibergi ja Jena ülikoolis, 1844–1845 Berliini ülikoolis. Dr. Phil 1845, Jena, mag 1854 St. Petersburg. Eriala mineraloogia.

1845–1854 Peterburi Teaduste Akadeemia mineraalikogude konservaator. 1854–1887 Tartu Ülikooli geoloogiaprofessor.

Uuris devoni ja kvaternaariajastu geoloogiat ning koostas Baltimaade geoloogilise kaardi. Pani aluse meteoriitide kogumisele ning eesti arheoloogiale (uuris eelkõige kiviaega ja Kunda leiukohta). Te lõi esimese teadusliku Eesti ja Põhja-Läti ala etnilise ajaloo käsitluse, nn gooti teooria.

Samuti uuris ta Karjala kaljujooniseid (avastas 1848 kaljujoonised Äänisjärve idakaldal) ja Alaska ning Loode-Ameerika geoloogiat.

Ta oli Õpetatud Eesti Seltsi  ja Eesti Kirjameeste Seltsi auliige.

Tema järgi on nimetatud järv ja liustik Alaskal, Kachemak Bay State Parkis.

Constantin von Grewingk on maetud Tartu Vana-Jaani kalmistule.

## Viited

## Välislingid

* Teoseid
*Grewingk Glacier and Lake
*C.Grewingki haud Vana-Jaani kalmistul
Tallinna–Rapla–Türi tee

**Tallinna–Rapla–Türi tee** (registrinumbriga 15) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla tee kuuendal kilomeetril Tallinna linnas Järve liiklussõlmes. Tallinna linna tänavana kannab nime Viljandi maantee. Tee pikkus on 97,2 km. Rapla linna tänavatena kannab nimesid *Tallinna maantee* ja *Viljandi maantee*. Tee lõpeb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee 78. kilomeetril Türi linnas. Türi linna tänavana kannab nime *Tallinna tänav*.

## Asulad Tallinna–Rapla–Türi tee ääres

Tallinna linn, Kangru alevik, Luige alevik, Saustinõmme küla, Lokuti küla, Tõdva küla, Kirdalu küla, Tagadi küla, Urge küla, Kohila alev, Loone küla, Lohu küla, Mälivere küla, Röa küla, Kuku küla, Hagudi alevik, Hagudi küla, Aranküla, Uusküla, Rapla linn, Valtu küla, Kaerepere küla, Hertu küla, Valtu-Nurme küla, Saksa küla, Metsaääre küla, Koogimäe küla, Kehtna alevik, Nadalama küla, Rõue küla, Hiie küla, Põllu küla, Palasi küla, Lelle alevik, Kastna küla, Kändliku küla, Käru alevik, Kõdu küla, Kolu küla, Lokuta küla, Türi linn.

## Viited
Alatõr

**Alatõr** (tšuvaši Улатӑр, ersa Ратор) on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis, Alatõri rajooni keskus. Asub Sura jõe vasakul kaldal.

1552 rajas Ivan Julm praeguse linna kohale kindlustatud asula. 1780 sai linnaõigused.

Linna läbib Kaasani–Penza raudtee.

2002. aastal olid elanikest 87,3% venelased, 7,2% mordvalased ja 4,1% tšuvašid.

Linnast on pärit tšuvaši kirjanik Vjatšeslav Šapošnikov.

## Viited

## Välislingid
*Alatõri koduleht