open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Söögisool

**Söögisool** ehk **keedusool** on keemiline aine (naatriumkloriid), mida kasutatakse toiduvalmistamisel maitseaine ja konserveerimisel säilitusainena.
Herman Liikane

**Herman Liikane** (17. juuni 1891 Lobi küla, Sagadi vald (1893 liideti Palmse vallaga), Haljala kihelkond, Virumaa – 6. veebruar 1983 Södertälje, Stockholmi lään, Södermanland, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kaptenleitnant, 1940).

## Elukäik
Sündis rannarahva seitsmelapselise pere kuuenda lapsena (neli venda ja kaks õde). Neljast vennast kolm olid samuti meremehed. 

06.08.1914 määrati 2. Eesti Družiina luurajate komandosse. 1915. aastal lõpetas Gattšina lipnikekooli ja määrati teenima Soome. 01.06.1915 alustas teenistust Tšudo polgu õppekomandos, kuid juba aasta lõpus määrati 106. diviisi ning 1916. aasta alguses 422. Kolpino polgu noorohvitseriks ja hiljem rooduülemaks. 05.10.1917 ülendatud alamleitnandiks. Eesti Vabadussõja algpäevil astus Eesti rahvaväkke, kust Eesti mereväe looja mereväekapten Johan Pitka võttis ta 1917. aastal enda käsutusse.  04.01-05.04.1918 oli ajutiselt jalaväe 8. polgu nooremohvitser ja hiljem ka rooduülem. 1919 lõpetas Käsmu merekooli kaugsõidu tüürimehe kursused. Järgnesid teenistuskohad Rannavalve, Tuletornide ja Päästejaamade Valitsuses, sõjalaev Meeme revidendina kuni 15. jaanuar 1920 määrati mereväe ekipaaži komandöriks. 21.04.1920 ülendati alamleitnandist leitnandiks.

22.02.1924 sai mereväeleitnandist mereväe-vanemleitnandiks, töötas Läänemere laevastiku divisjonis. 01.06.1924 määrati suurtükipaat Lembitu komandöri abiks.  25.11.1925 ülendati vanemleitnandist kaptenmajoriks.

15.06.1937 määrati Mereväe õppekompaniist Mereväe aspirantide ettevalmistamise erialakursuse ülemaks. Teenis suurtükilaeva Sulev ja miinilaev Suurupi komandörina.

01.09.1939 seisuga oli ta torpeedopaadi Sulev komandör, kellel oli tehtud ülesandeks valvata Poola allveelaeva Orzel, kui see Sõjasadamast põgenes.

16.02.1940 ülendati kaptenmajorist kaptenleitnandiks. Saksa okupatsiooni ajal töötas natsionaliseeritud laevadel. 1944. aastal põgenes koos abikaasaga Rootsi. Kuni 1972. aastani töötas ta Rootsis Sergo laevafirma laevadel kapteni ja tüürimehena.  

## Tunnustus
*Eesti Vabadussõja mälestusmärk
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1935

## Viited
Fraasi peasõna

**Fraasi peasõna** ehk fraasi põhisõna on see sõna lauses, mida fraasi laiendid lauses sisuliselt täpsustavad. Fraasi peasõna ja laiendid annavad lause struktuurile terviklikkuse. Laiendid koonduvad sisuliselt peasõna ümber. Peasõna ja tema laiend on olemas kõikidel fraasitüüpidel: nimisõnafraasil, omadussõnafraasil, tegusõnafraasil, määrsõnafraasil, kaassõnafraasil ja hulgasõnafraasil.

* Olenemata fraasiliigist ei saa peasõna fraasist välja jätta. 
* Fraasi peasõna sõnaliigi järgi määratakse ka fraasi liik.
* See, mis lauseliige on lauses fraasi peasõna, määrab selle, mis lauseliige on lauses terve fraas.
* Fraasi peasõna ja fraasi kui terviku kohta saab esitada lause kontekstist sõltuvaid küsimusi, vastavalt sellele, mis fraasiga on tegu.

## Eesti keel
* Nimisõnafraas (peasõnaks nimisõna): *Mida ma laenasin Marilt?* Ma laenasin Marilt [uhiuut **mikserit**]. *Mida unistas ema osta?* Ema unistas osta endale [naabri **talu**]. *Mille taga kostis muusikat?* [Valgustatud **akna**] taga kostis muusikat.
* Omadussõnafraas (peasõnaks omadussõna): *Missugused olid tema saapad?* Tema saapad olid [väga **ebamugavad**]. *Missugune ilm oli õues?* Õues oli ilm [üsna **külm**]. Peetri ja Anna rõivad olid [jube **porised**].
* Tegusõnafraas, peasõnaks 
** finiitne ehk pöördeline tegusõnavorm: *Mida Eevi teeb?* Eevi [**laulab** kooris] ja peale selle ka [**mängib** kitarri]. 
** infiniitne ehk kääneline tegusõnavorm: *Mida ei tohi teha?* Ei tohi [väljapandud eksponaate **puutuda**].
* Määrsõnafraas (peasõnaks määrsõna): *Kuidas kontrolltöö läks?* Seekord läks kontrolltöö sooritamine [meeletult **kehvasti**]. *Millal leiavad pulmad aset?* Pulmad on [juba **homme**]. *Millisel viisil olid õpilaste tööd vormistatud?* Kõikide õpilaste tööd olid vormistatud [**kaunilt** ja **kenasti**]
* Kaassõnafraas (peasõnaks kaassõna): *Mida mööda nad nõmme poole läksid?* Nad läksid [**mööda** kraavi] nõmme poole. *Kus kohas lapsed mängisid?* Lapsed mängisid [jää **peal**]. *Kust kohast nad alla hüppasid?* Nad hüppasid [katuselt **alla**]
* Hulgasõnafraas (peasõnaks hulgasõna): *Kaua kestis vahetund?* Vahetund kestis [**veerand** tundi]. *Mida vanaisa ostis?* Vanaisa ostis [**mitu** pakki kompvekke] ja [**kimbu** liiliad]. *Kaua kool suletuks jäi?* Kool jäi suletuks [**kahekümneks** päevaks].

## Viited
M. Erelt, T. Erelt, K. Ross, Eesti keele käsiraamat. 3 tr, täiend., Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2007
Nikolai Jõeste

**Nikolai Jõeste** (kuni 18. juunini 1935 **Nikolai Jegorov**, 17. mai 1887 Petroskoi – aprill 1942 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja loomaarst. 

## Hariduskäik
Lõpetas Olonetsi Vaimuliku Seminari ja 1913 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna. 

## Teenistuskäik
*19. august 1921 – teenis 1. Suurtükiväepolgus, ülendatud leitnandiks
*22. veebruar 1923 – ülendatud kapteniks
*22. veebruar 1924 – ülendatud majoriks
*16. veebruar 1940 – teenis 1. Suurtükiväegrupis, ülendatud kolonelleitnandiks

## Tunnustus
*Püha Anna III järgu orden
*Püha Stanislause III järgu orden
*Eesti Vabadussõja mälestusmärk, 1939

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu

## Kirjandus
*Vello Salo. *EV kaadriohvitseride saatus 1938-1996*. Tartu 1996
Johannes Pals

**Johannes Pals** VR I/3 (21. aprill 1903 Kodasema küla, Harku vald – 14. detsember 1941 Kirovi oblast (hukati)) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor, 1940).

## Teenistuskäik
* 25. juuli 1923 – ülendatud nooremleitnandiks
* 20. veebruar 1928 – teenis Sidepataljonis, ülendatud leitnandiks
* 21. veebruar 1933 – ülendatud kapteniks
* 16. juuni 1939 – teenis Merekindluste Staabis, ümber nimetatud vanemleitnandiks
* 16. veebruar 1940 –  ülendatud kaptenmajoriks

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Kronborgi loss

**Kronborgi loss** (taani keeles *Kronborg*) on loss Helsingøri lähedal Sjællandil Taani ja Rootsi vahelise Øresundi väina kõige kitsama koha ääres: seal on väin 4&nbsp;km lai. Seetõttu oli lossil minevikus tähtis osa Läänemere kaubavoogude kontrollimises.

Kronborgi loss on üks olulisimaid renessansslosse Põhja-Euroopas. 30. novembril 2000 kanti loss UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Maailmas on Kronbergi loss tuntud William Shakespeare'i näidendi "Hamlet" tegevuskohana. Näidendis ei nimetata lossi Kronborgiks, vaid Helsingøri (Elsinore) lossiks. Loss ehitati Shakespeare'i eluajal; ajal, millest "Hamleti" sündmustik räägib, polnud seda veel olemas, kuid nüüd nimetatakse lossi mitteametlikult ka *Hamleti lossiks*.

## Ajalugu
1420. aastatel laskis Taani kuningas Erik Pommerist ehitada Krogeni linnuse, et kontrollida väina kaudu toimuvat laevaliiklust ja nõuda väina läbivatelt laevadelt makse.

1585. aastal lasi Frederik II linnuse ehitada ümber renessansslossiks ja nimetas selle Kronborgiks.

1629. aastal põhjustas kahe töömehe ettevaatamatus suure tulekahju, millest jäi puutumata vaid lossikabel. Christian IV korraldusel alustati linnuse renoveerimist ja 1639. aastaks sai taastatud välisilme, kuid interjöörini ei jõutud.

1658. aastal vallutasid Kronborgi rootslased Carl Gustaf Wrangeli juhtimisel. Seetõttu ehitati aastatel 1688–1690 lossi ümber fort, lisati täiendav kaitseliin ja mitu kaitsevalli.

Mööduvad laevad pidid maksma tolli, mille väärtus sõltus kapteni deklareeritud lastiväärtusest. Taani kuningal oli õigus kogu last deklareeritud summa eest ära osta. Nii takistati kapteneid liiga väikest summat deklareerimast.

Aastail 1739–1900 kasutati forti vanglana ning vange rakendati kindlustustöödel. Vangid jagati kahte rühma: need, kes kandsid kergemat karistust ja võisid töötada väljaspool lossimüüre, ning need, kes kandsid raskemat karistust ja võisid töötada vaid müüride vahel. Vastavalt nimetati vange ausateks ja aututeks. Mõlema rühma vangid pidid kandma ahelaid ja magama külmades rõsketes vangikongides.

17. jaanuarist 30. aprillini 1772 hoiti lossis vangis kuninganna Caroline Mathildet (George III õde).

Aastail 1785–1922 oli loss sõjaväe juhtimise all ning nende aastate jooksul viidi lõpule hulk renoveerimistöid.

Esimest korda etendati Shakespeare'i näidendit "Hamlet" Kronborgi lossis Shakespeare'i 200. surma-aastapäeval 1816. Esinemispaik oli lossi lõunatorn ja näitlejad olid kindluse garnisoni sõdurid. Sellest ajast on lossis korduvalt "Hamletit" etendatud. 1964 filmiti lossis näidendi televersioon.

## Kronborgi loss ja Eesti
Kui 1963. aasta suvel filmis Lenfilmi võttegrupp (režissöör Grigori Kozintsev, peaosatäitja Innokenti Smoktunovski) Türisalu panga astangutel ja Vääna-Jõesuu rannas "Hamletit", ehitati filmivõteteks sinna ka Kronborgi lossi makett. Kohta hakati rahvasuus Hamletimäeks kutsuma. Lossi makett jäi sinna veel mitmeks aastaks, kuni meretuul ja Keila-Joa raketibaasi sõdurid lossi jäänused lammutasid.

## Viited

## Välislingid

*Kronborgi loss UNESCO veebilehel
Ruut Aarelo

**Ruut Aarelo** (kuni 22. maini 1935 **Rudolf Adorv**, 23. oktoober 1907 Tallinn – 21. märts 1959 Göteborg) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1934).

## Haridus
1926–1929 (lõpetas) õppis Sõjakoolis, 1942–1943 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

## Teenistuskäik
Ülendatud nooremleitnandiks 1929, teenis 1929–1940 7. Jalaväerügemendis rühmaülemana. Mobiliseeritud 1941 Punaarmeesse, naasis Eestisse. 1942–1943 teenis Julgeolekupolitseis, 1943 Soome, teenis 200. jalaväerügemendis. 1944 Rootsi.

## Isiklikku

1934 abiellus Võrus Aurelie (alates 1936 Aime) Hiieloga.

Vend spordiajakirjanik Aadu Adari.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu

* TÜ matrikkel: http://ra.ee/apps/andmed/index.php/matrikkel/view?id=18529
Jóhanna Guðrún Jónsdóttir

**Jóhanna Guðrún Jónsdóttir** (esinejanimi **Yohanna**; sündinud 16. oktoobril 1990 Kopenhaagenis Taanis) on islandi laulja.

Ta esindas Islandit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas lauluga "Is It True?", mis saavutas lauluvõistluse finaalis 218 punktiga teise koha.

Tema debüütsooloalbum "Butterflies and Elvis" ilmus 2009. aastal.

Ta on kandideerinud Eurovisioonile ka aastatel 2011 ja 2013.

## Välislingid
Sergei Leets

**Sergei Leets** (18. märts 1900 Paadrema, Pärnumaa – 24. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

* 29. august 1925 – ülendatud nooremleitnandiks
* 27. november 1929 – teenis 1. Jalaväerügemendis, ülendatud leitnandiks
* 19. veebruar 1937 – ülendatud kapteniks
* 1. september 1939 – 1. Jalaväerügemendi gaasikaitsekomando ülem
* 13. juuni 1941 – arreteeritud NKVD poolt
* 24. aprill 1942 – hukatud

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Nikolai Jegorov

**Nikolai Jegorov** on mitme isiku nimi:
***[[Nikolai Jõeste]]**, Eesti sõjaväelane
***[[Nikolai Jegorov (näitleja)|Nikolai Jegorov]]**, näitleja
***[[Nikolai Jegorov (kabetaja)|Nikolai Jegorov]]**, kabetaja
August Maanidi

**August Maanidi**, ka **August Maaniidi** VR II/3 (23. jaanuar 1887 Kloostri vald, Harjumaa – 4. veebruar 1963 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant).

Teenis Peipsi Laevastiku Divisjonis, oli Vabadussõja ajal divisjoni ülem.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Rogue Wave

**Rogue Wave** on USA *[[indie rock]]*i bänd Californiast Oaklandist.

## Diskograafia
* Out of the Shadow (2003)
* Descended Like Vultures (2005)
* Asleep at Heaven's Gate (2007)
* Permalight (2010)
* Nightingale Floors (2013)
* Delusions of Grand Fur (2016)
* Cover Me (2017)
Svitlana Loboda

**Svetlana Loboda** (ukraina Світлана Сергіївна Лобода), vene Светлана Сергеевна Лобода; sündinud 18. oktoobril 1982 Kiievis) on Ukraina laulja ja helilooja. Tema emakeel on vene keel.

Ta esindas 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ukrainat lauluga "Be My Valentine". Finaalkontserdil sai ta 76 punktiga 12. koha.

2022. aasta veebruaris rändas ta koos tütardega Ukraina-Vene sõja tõttu Venemaalt Lätti mere äärde.

Tal on keelatud siseneda Venemaale.

2022. aasta 28. oktoobril esines ta Alexela kontserdimajas heategevuskontserdil. Temaga oli kaasas ema, tütar Eva ja õde Ksjuša. 

Tal on vähemalt kaks tütart.

## Diskograafia
*"Ты Не Забудешь" (2005)
*"Черный Ангел - Remixes" (2006)
*"Постой, МуЩина!" (2006)
*"Не Ма4о" (2008)
*"F*ck The Macho" (2008)
*"H2Lo" (2017)

## Viited

## Välislingid
*Svetlana Loboda koduleht *(vene keeles)*
Intars Busulis

**Intars Busulis** (sündinud 2. mail 1978 Talsis) on läti poplaulja.

Ta esindas Lätit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas lauluga "Probka". Oma poolfinaalis jäi laul 7 punktiga viimasele, 19. kohale.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Juhan Tuuling

**Juhan Tuuling** (kuni 23. detsembrini 1938 **Johannes Tuling**; 12. aprill 1897 Kuressaare – 23. oktoober 1946 Kopenhaagen, Taani Kuningriik) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja Saksa sõjaväelane (SS-Standartenführer) Teises maailmasõjas.

## Teenistuskäik
* 14. märts 1919 – üle viidud ohvitseride reservist 2. Diviisi ülema käsutusse
* 27. juuni 1919 – kinnitatud alamkapteni auastmes
* 22. veebruar 1923 – teenis Sõjakoolis, ülendatud majoriks
* 21. veebruar 1933 – teenis 7. Jalaväerügemendis, ülendatud kolonelleitnandiks
* 1. aprill 1934 – 7. Jalaväerügemendi 1. pataljoni ülem, üle viidud 8. pataljoni ülemaks
* 16. september 1934 – määratud 8. Üksiku Jalaväepataljoni ülema kohusetäitjaks
* 23. detsember 1938 – 8. Üksiku Jalaväepataljoni ülem, määratud Vahipataljoni ülemaks
* 16. veebruar 1940 – ülendatud koloneliks.

Teises maailmasõja ajal oli SS-Standartenführer Juhan Tuuling Eestis koostatud Eesti SS-vabatahtlike brigaadi 43. SS-vabatahtlike rügemendi / 46. Relva-SS Grenaderirügemendi rügemendiülem. 

Juhan Tuulingu sõjalisi teeneid tunnustati Saksa Riigi II klassi Raudristiga.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Mart Lang

**Mart Lang** (26. mai (vkj)/ 7. juuni 1862 Kõo vald – 15. juuli 1936) oli Eesti ühistegelane.

Ta oli Viljandimaal Loopre mõisa mõisavalitseja, 1895–1912 Pilistveres mölder, seejärel Kihnu talu omanik.

Võhma Ühispanga ja Eksporttapamaja asutaja ja juhatuse liige, valiti korduvalt Kõo vallavanemaks.

## Kirjandus
*Võhma ühistegelane Mart Lang suri. Uus Eesti nr 188, 15. juuli 1936, lk 1
Via Mare

**Via Mare** on ro-pax-laev, mis kuulub Eesti laevakompaniile AS Baltic Scandinavian Lines. Laev sõitis alates 3. septembrist 2005 Paldiski–Kapellskäri liinil. 2011. aastal alustas Via Mare Naviraili liinil Paldiski-Vuosaari, kuid alates sügisest 2011 on see liin Paldiski-Hanko.

Laevas on 60 kajutikohta. Kõigis laeva kajutites on WC ja dušš. Reisijate tarvis on ka restoran, baar ja saun. 

## Vaata ka
*Gute
*Vironia (hilisema nimega Meloodia)
*Makhachkala-1

## Viited

## Välislingid

* M/S Via Mare
* ferry-site.dk: M/F Via Mare
* MarineTraffic.com VIA MARE photos
Karl Tobro

**Karl Tobro** (7. mai 1886 Kaarepere – 6. aprill 1960) oli Kaarepere vallavanem.

Ta oli Torma vallasekretär ja Tartu maavalitsuse ametnik, alates 1934. aastast Kaarepere vallavanem. 1939. aastal valiti ta Kaarepere valla aukodanikuks.

## Tunnustus
* 1938 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Kirjandus
* Karl Tobro Kaarepere valla aukodanikuks. Uus Eesti, 27. veebruar 1939, nr. 57, lk. 6.
* Aukodanik valiti vallavanemaks. Rahvaleht, 12. detsember 1939, nr. 292, lk. 8.
Võsareporter

"**Võsareporter**" oli saatesari Kanal 2-s, kus saatejuht Peeter Võsa tegeles eesti inimeste abistamisega ning tähelepanu juhtimisega ühiskonna valupunktidele. Aeg-ajalt korraldati saates eksperimente. Esimene saade oli eetris 20. veebruaril 2006. 2009. ja 2011. aasta kevadel toimus lisaks laulukonkurss "Võsalaul". Saade oli eetris esmaspäeviti kell 20. Saatesarja tootis Osakond OÜ. Selle teleprodutsent oli Toomas Perli, režissöör Endel Trooja. Saatest on läinud rahvasuhu ohtralt käibefraase ja mitmed saate osalised on saanud osaks folkloorist.

Saatesarja lõpetamisest teatati 28. augustil 2012. Peeter Võsal polnud saadete tegemiseks piisavalt aega põhitöö tõttu riigikogus. Viimane saade läks eetrisse 24. septembril 2012.

## Välislingid
* Võsareporter hooaeg 1
* Võsareporter hooaeg 2
* Võsareporter hooaeg 3
* Võsareporter hooaeg 4
* Võsareporter hooaeg 5
* Võsareporter hooaeg 6
* Võsareporter hooaeg 7
* Võsareporter hooaeg 8
Kopsurohi

**Kopsurohi** (*Pulmonaria*) on kareleheliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.

## Levila
Kopsurohud kasvavad Euroopas ja Lääne-Aasias. Üks liik (*Pulmonaria mollissima*) kasvab Kesk- ja Ida-Aasias. Eri hinnangutel kuulub perekonda 10–18 liiki ja täpses arvus ei ole üksmeelt. Eestis esineb pärismaisena kaks liiki: sinine kopsurohi (väga haruldane) ja harilik kopsurohi, tavaline kevadel õitsev taim. Kultuurtaimena kasvatatakse aedades kirjulehist kopsurohtu.

## Nimi
Kopsurohu teaduslik nimi tuleb kopsu ladinakeelsest nimest *pulmo*. Nimelt meenutasid hariliku kopsurohu lehed kopsu. Sel põhjusel kasutati kopsurohtu rahvameditsiinis kopsude ravimiseks. Tänapäeva meditsiinis kopsurohtu ravimtaimeks ei peeta. Ka paljudes teistes keeltes tuleb kopsurohu nimetus kopsust, näiteks inglise keeles *lungwort* ja saksa keeles *Lungenkraut*.

Seevastu mitmes slaavi keeles on kopsurohi saanud nime mee järgi, näiteks vene keeles медуница ja poola keeles *miodunka*.

## Kirjeldus
Kopsurohud on puhmikuid moodustavad püsikud. Nende vars on kaetud karvadega, mis mõnikord on näärmelised. Maa-alune risoom moodustab lisajuuri. Vars ei ole tavaliselt üle 25–30 cm pikk, kuigi on ka erandeid (*P. mollis*, *P. vallarsae*). Vars on tavaliselt püstine.

Lehed asuvad männastes. Lehelaba on suur, kujult alates süstjatest kuni ovaalseteni. Mõned lehed on otsast terava tipuga. Leherootsupoolsest otsast on lehed alates südamekujulistest kuni väga aeglaselt kitsenevateni. Leheserv on alati terve, aga mõnel liigil ja vormil võib olla lainjas. Lisaks on taimel juurmised lehed, mille vars võib olla ülejäänud lehtede leherootsust nii pikem kui lühem, olenevalt liigist. Kõik lehed on kaetud karvadega ja need on tavaliselt tüükalised, mõnikord ka pehmed. Lehtedel on sageli selged mustad või sinised täpid. Harvem on täpid kahvaturohelised, vahel ka puuduvad.

Vili on pähklike. See on sile, munajas, pruun, kuni 4,5 mm pikk ja 3 mm lai. Igast õiest kasvab kuni neli pähklikest ja igaühes neist on üks seeme. Viljad valmivad tavalisel suvel.

## Liigid
**Pulmonaria angustifolia* – sinine kopsurohi
**Pulmonaria filarszkyana* – Filarzky kopsurohi
**[[Pulmonaria kerneri]]* 
**Pulmonaria longifolia* – pikalehine kopsurohi
**[[Pulmonaria mollis]]* 
**Pulmonaria mollissima* – pehme kopsurohi
**[[Pulmonaria montana]]*
**Pulmonaria obscura* – tume kopsurohi
**Pulmonaria officinalis* – harilik kopsurohi
**Pulmonaria rubra* – punane kopsurohi
**Pulmonaria saccharata* – kirjulehine kopsurohi
**[[Pulmonaria stiriaca]]*
**[[Pulmonaria vallarsae]]*
**[[Pulmonaria visianii]]*
Eha Masing

**Eha Masing** (kuni 1939 **Eha Gnadenteich**, 1939. aastal **Eha Tuulemaa**; 8. detsember 1912 Tartu – 6. mail 1998 Tartus) oli eesti kultuuritegelane.

Ta õppis Tartu Ülikoolis usuteaduskonnas aastatel 1935–1940 ja filosoofiateaduskonnas 1940–1945. Akadeemiliselt oli ta ENÜS Ilmatari liige.

Eha Masing oli mitme Uku Masingu luulekogu koostaja ning Uku Masingu Kolleegiumi asutaja.

Pärast Teist maailmasõda andis Iisraeli holokaustimuuseum Yad Vashem Uku ja Eha Masingule aunimetuse "Õiglane maailma rahvaste seas", sest nad varjasid Saksa okupatsiooni ajal Uku Masingu õpilast, hilisemat tuntud folkloristikaprofessorit Isidor Levinit. Jeruusalemmas asuva Yad Vashemi Õiglaste alleel on Uku Masingu nimeline puu ja plaat numbriga 1561.

## Isiklikku
Ta oli Uku Masingu abikaasa alates 1939. aastast. Tema vanavanaonu pojapoeg oli Tapa Jakobi koguduse õpetaja Jaan Gnadenteich.

## Viited

## Välislingid
*Raivo J. Raave. "Uku Masing ja naised" Eesti Ekspress, 23. august 2007
*Iisraeli suursaadik tänas Eha Masingut juutide aitamise eest Postimees, 12. veebruar 1998
*Uku ja Eha Masingu mälestuskivi Yad Vashemis
Kemomeetria

**Kemomeetria** on matemaatiliste ja statistiliste meetodite rakendamine keemilistele mõõtmistele. 

Üldisem definitsioon: kemomeetria on analüütilise keemia haru, mis kasutab matemaatilise statistika meetodeid, et kavandada optimaalseid eksperimendi protseduure ja ekstraheerida mõõtmistulemustest maksimaalset infot proovi koostise kohta.

## Allikas
* Mihkel Kaljurand. Kemomeetria. TTÜ Kirjastus 2008, 139 lk.
Harilik jänesekapsas

**Harilik jänesekapsas** (*Oxalis acetosella*) on jänesekapsaliste sugukonda jänesekapsa perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Ta on Eestis tavaline varjulembene metsataim, eriti kuusikuis.

## Kirjeldus

Jänesekapsa taime kõrgus on 7–15 cm.  Taime kolmetised juurmised lehed meenutavad ristikulehti ja on maitselt hapud. Lehekesed vajuvad longu ka tärkavad valguse, temperatuuri ja niiskuse muutumise mõjul. Lehed püsivad reeglina rohelisena ka lume all.

Maapealne vars puudub. Maa all on jänesekapsal peenike ja harunev risoom. Paljuneb enamasti roomava risoomiga. Risoomi alalehed on lihakad ja varuainete rikkad.

Pikaraolised õied on valged ja punasesoonelised ning avanevad mais-juunis.

## Välislingid
* 

* "Jänesekapsas põske, mis edasi?" Eesti Loodus, 2006/4
Jänesekapsas (perekond)

**Jänesekapsas** (*Oxalis*) on taimeperekond jänesekapsaliste sugukonnast. 

Perekonda kuulub umbes 800 liiki.

Jänesekapsad sisaldavad oksaalhapet.

## Eesti liigid
Pärismaisena kasvab Eestis üks liik:
**Oxalis acetosella* – harilik jänesekapsas

Lisaks on Eestis kasvamas leitud veel järgmisi liike:
**Oxalis corniculata* – aed-jänesekapsas – Eestis harva kultuuris, harva metsistunult ja tulnukana;
**Oxalis fontana* – allik-jänesekapsas, Eestis harva tulnukana;
**Oxalis stricta* – sirge jänesekapsas – Eestis tulnukana, haruldane.

## Liike mujal
**Oxalis adenophylla* – näärmekas jänesekapsas
**Oxalis articulata* – roosa jänesekapsas
**Oxalis bowiei* – nahkjas jänesekapsas
**Oxalis depressa* – maadjas jänesekapsas
**Oxalis drummondii* – Drummondi jänesekapsas
**Oxalis enneaphylla* – üheksalehine jänesekapsas
**Oxalis eriolepis* – karvasesoomuseline jänesekapsas
**Oxalis exilis* – kõhetu jänesekapsas
**Oxalis hedysaroides* – liblik-jänesekapsas
**Oxalis hirta* – karvane jänesekapsas
**Oxalis laciniata* – lõhislehine jänesekapsas
**Oxalis lasiandra* – karvasetolmukaline jänesekapsas
**Oxalis obtriangulata* – ussuuri jänesekapsas
**Oxalis oregana* – oregoni jänesekapsas
**Oxalis pes-caprae* – bermuuda jänesekapsas
**Oxalis purpurea* – purpur-jänesekapsas
**Oxalis spiralis* – salat-jänesekapsas
**Oxalis tetraphylla* – õnne-jänesekapsas
**Oxalis triangularis* – santa katariina jänesekapsas
**Oxalis tuberosa* – mugul-jänesekapsas
**Oxalis valdiviensis* – valdiivia jänesekapsas
**Oxalis versicolor* – siiruviiruline jänesekapsas
**Oxalis violacea* – tähnik-jänesekapsas

## Välislingid
* Jänesekapsas andmebaasis eElurikkus
Euribor

**Euribor** ehk **EURIBOR** (inglise *Euro Interbank Offered Rate*, euro üleeuroopaline pankadevaheline intressimäär) on intressimäär, millega kõrge reitinguga pank on nõus laenama raha eurodes teisele kõrge reitinguga pangale ning mida arvutatakse iga päev pankadevaheliste hoiuste puhul tähtajaga kuni 12 kuud.

Euribori intressimäärad avaldati esimest korda 30. detsembril 1998 ning need hakkasid kehtima 4. jaanuaril 1999. Euribori intressimäärad astusid euroala rahvusvaluutade pankadevaheliste intressimäärade asemele, kuna 1999. aasta algul võeti kasutusele Euroopa Liidu ühisraha euro. 

Eesti Pank lõpetas Eesti krooni pankadevaheliste intressimäärade Talibori ja Talibidi arvutamise, kui Eesti euro 2011. aastal kasutusele võttis. Viimati arvutati Talibori ja Talibidi intressimääru 29. detsembril 2010.

Eestis välja antud ujuva intressiga eluasemelaenude ja muude hüpoteeklaenude intressimäär on tüüpiliselt seotud kuue kuu euribori intressimääraga.

## Euribori arvutamises osalevad pangad

Euribori intressi määravad omavahelised vabal turul tehtud kokkulepped kommertspankade vahel, mis on euroala rahaturgude suurima käibega, millel on kõrged krediidireitingud, kõrged eetilised standardid ja laitmatu maine. Praegu arvutatakse euribori intresse 57 panga andmete põhjal.

Austriast kuuluvad nende pankade hulka Erste Bank der Österreichischen Sparkassen, Raiffeisen Zentralbank Österreich AG, Belgiast Dexia Bank ja KBC, Hispaaniast Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, Banco Santander Central Hispano, Confederacion Española de Cajas de Ahorros ja La Caixa Barcelona, Hollandist ING Bank, Rabobank ja RBS N.V., Iirimaalt AIB Group ja Bank of Ireland, Itaaliast Intesa Sanpaolo, Monte dei Paschi di Siena ja Unicredit, Kreekast Ethnikí Trápeza tis Elládos, Luksemburgist Banque et Caisse d'Épargne de l'État, Portugalist Caixa Geral De Depósitos, Prantsusmaalt BNP Paribas, Crédit Agricole s.a., Crédit Industriel et Commercial CIC, HSBC France, Natixis ja Société Générale, Saksamaalt Landesbank Berlin, Bayerische Landesbank Girozentrale, Commerzbank, Deutsche Bank, DZ Bank Deutsche Genossenschaftsbank, Landesbank Baden-Württemberg Girozentrale, Landesbank Hessen - Thüringen Girozentrale, Norddeutsche Landesbank Girozentrale ja WestLB AG ja Soomest Nordea. 

Väljastpoolt euroala osalevad Briti Barclays Capital, Taani Danske Bank ja Rootsi Svenska Handelsbanken, rahvusvahelistest pankadest Jaapani Bank of Tokyo - Mitsubishi, USA päritolu Citibank ja J.P. Morgan Chase & Co. ning Šveitsi päritolu UBS-i kontserni kuuluv UBS (Luxembourg) S.A..

## Vaata ka
* Euroopa Keskpank
* EONIA
* Pibor
* Fibor
* Helibor

## Viited

## Välislingid
* Euribori intresside koduleht
* Euribor veebilehel Laenuvaatlus.ee
* Euribori kurss
*Kehtiv 3, 6 ja 12 kuu Euribori väärtus (aastase graafikuga)
*Euribor statistika (2008.-2019. aasta intressimäärad)
Aẖino'am Nini

**Aẖino'am Nini** ehk **Noa** (kasutatud ka nimekuju *Achinoam Nini*; heebrea אחינועם ניני [ahhin'oam n'ini]; sündinud 23. juunil 1969 Tel Avivis) on Iisraeli laulja ja laulukirjutaja.

Ta esindas 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel koos araablasest lauljatari Mīrā ‘Awaḑiga Iisraeli lauluga "There Must Be Another Way". Finaalkontserdil sai laul 53 punktiga 16. koha.

Ta on olnud 2010. aastate üks edukamaid Iisraeli lauljaid Euroopa lavadel.

## Diskograafia
* *Achinoam Nini and Gil Dor Live* (juuli 1991)
* *Achinoam Nini and Gil Dor* (september 1993)
* *Noa* (märts 1994)
* *Calling* (mai 1996)
* *Achinoam Nini* (aprill 1997)
* *Achinoam Nini & the Israel Philharmonic Orchestra* (aprill 1998)
* *Blue Touches Blue* (märts 2000)
* *First Collection* (märts 2001)
* *Now* (september 2002)
* *Noa Gold* (oktoober 2003)
* *Noa Live - DVD/Double CD with Solis Quartet* (oktoober 2005)
* *Genes & Jeans* (aprill 2008)

## Isiklikku
Ta on abielus lastearst Asher Barakiga, paaril on kaks tütart.

## Vaata ka
* Iisrael Eurovisiooni lauluvõistlusel
* 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

## Välislingid
* Artisti koduleht
* Iisraeli eurolaulu esitab juudi-araabia duo Delfi, 3. märts 2009
Elav polümerisatsioon

**Elav polümerisatsioon** on üks liitumispolümerisatsiooni alaliike, milles polümeeri kasvava ahela lõpetamise reaktsioone ei esine. Nende reaktsioonide puudumine võib olla põhjustatud mitmest asjaolust: ahela lõpetamise ja ülekande reaktsioonid puuduvad ja ahela initsieerimise kiirus on oluliselt suurem ahela kasvu kiirusest. Selle tulemusena kasvavad polümeeri ahelad suhteliselt konstantse kiirusega, kui võrrelda tavalise ahelpolümerisatsiooniga, ja ahelate pikkused jäävad sarnaseks (molekulmassi dispersioon on väike).

Elav polümerisatsioon võimaldab saada etteantud molekulmassiga ja soovitud lõpprühmadega polümeere ning saada plokk-kopolümeere, kui pärast reaktsiooni lõppu esimese monomeeriga lisatakse reaktsiooni teine (sobiv) monomeer. Initsieerimisviisi põhjal eristatakse katioonse, anioonse, radikaalse, Ziegleri-Natta jm elava polümerisatsiooni tehnikaid.

**Elav polümeer** eksisteerib aktiivse reaktsioonivõimelise ühendina; see tähendab polümeeri, millel on reaktsioonitsentrid, mis on võimelised liitma monomeeri.

## Vaata ka
*Polümerisatsioon
*Ahelpolümerisatsioon
Theodor Raudsepp

**Theodor Raudsepp** (15. oktoober 1892 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 3. oktoober 1942 Ussollagi vangilaager, Solikamsk, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940).

## Teenistuskäik
* 22. veebruar 1924 – teenis 7. Jalaväerügemendis, ülendatud leitnandiks
* 24. veebruar 1930 – teenis Harju Kaitseväeringkonnas, ülendatud kapteniks
* 1. juuli 1930 – üle viidud Tallinna garnisoni
* 1. august 1934 – üle viidud Sakala Üksikusse Jalaväepataljoni
* 16. veebruar 1940 – teenis Sakala Partisanide Pataljonis, ülendatud majoriks

Arreteeriti NKVD poolt 25. juunil 1941. Suri vangilaagris Venemaal. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Aleksander Aaremäe

**Aleksander Aaremäe** (kuni 17. veebruarini 1939 **Aleksander Arenberg**, 24. august 1904 Tammiste, Pärnumaa – 6. märts 1966 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1939).

## Teenistuskäik
* 25. august 1926 – ülendatud nooremleitnandiks
* 1. juuli 1930 – üle viidud Vahipataljoni
* 17. veebruar 1939 – ülendatud kapteniks 

## Välislingid
*geni.com
Heino Sild

**Heino Sild** (10. aprill 1944 – 9. mai 2009) oli eesti kergejõustiklane, kuulitõukaja.

Heino Silla nimel oli Eesti rekord kuulitõukes (**20.53**), mille ta püstitas 1979. aastal Budapestis ja mille ületas 21. juulil 2019 Kristo Galeta. Siiani kehtiva Eesti siserekordi (**19.87**) püstitas Sild 1979. aastal Vorošilovgradis.  

Tema poeg on endine odaviskaja Donald-Aik Sild.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
*Andrus Nilk: "Rekordimees Heino Sild – loojahingega töörügaja", *epl.ee*, 11. mai 2009
Osvald Saadre

**Osvald Villem Saadre** (kuni 1935 **Oswald Wilhelm Stamm**, 8. veebruar 1904 Tartu – 18. august 1975 Tallinn) oli eesti arheoloog.

## Elulugu
Osvald Wilhelm Saadre oli käsitöölise Villem Stammi poeg ja geoloog Tõnis Saadre isa.

1923 lõpetas Saadre Tartu Kommertskooli, 1923–1939 õppis TÜ filosoofiateaduskonnas ning 1946–1952 TRÜ ajaloo-keeleteaduskonna ajaloo-osakonnas. 1941–46 oli ta 7.Eesti Laskurdiviisi 354. Laskurpolgu staabiülem (major) , 1946–51 Ajaloomuuseumi direktor, 1951–54 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi nooremteadur, 1954–75 teadussekretär. 

## Teadustöö
Osvald Saadre peamine uurimisvaldkond oli Eesti esiajalugu.Ta osales arheoloogilistel kaevamistel Valkla (1937) ja Aseri (1951) kivikalmetel, Verepkovo (1937), Olgin Kresti (1937–38) ja Jõuga (1938) kääbaskalmistutel, Iru (1937), Lõhavere (1939), Padise (1963–64) ja Otepää (1950–74) linnustel, Tallinnas Toompeal ja Raekoja platsil (1952–53).

Saadre juhatas koos Susanna Tarakanovaga aastatel 1952–1953 arheoloogilisi kaevamisi Tallinnas, kus püüti tõestada linna muinasaegset päritolu ja väita, et selleaegne keraamika viitab tihedatele sidemetele Vana-Vene riigiga. Hiljem on need väited aga ümber lükatud, Saadre ja Tarakanova avastatud keraamika on dateeritud hoopis hiliskeskaega (15.–16. sajand). Lisaks sellele kaevas Saadre ulatuslikult ka  Otepää linnust, kus ta uuris esialgu muinaslinnust, kuid hiljem pööras suurt tähelepanu ka keskaegsele piiskopilinnusele.

## Teoseid
* Ein neuer kaiserzeitlicher Grabtypus aus Nordestland.  Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat (1937)
* Lõhavere linnamägi (kaasautor H. Moora).  Muistse Eesti linnused: 1936.–1938. a. uurimiste tulemused. Tartu, 1939
* Arheoloogilised väliuurimised Eesti NSV-s 1953. aastal.  Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised kd 3 (1954) nr 3
* Arheoloogilised väliuurimised Eesti NSV-s 1954. aastal.  Eesti TA Toim kd 4 (1954) nr 1
* Tallinnas 1952.–1953. aastal teostatud arheoloogiliste kaevamiste tulemusi (kaasautor S. Tarakanova).  Muistsed asulad ja linnused. Arheol kogumik I. Tallinn, 1955
* Arheoloogilised välitööd Eesti NSV-s 1956. ja 1957. aastal. Eesti NSV TA toimetised. Ühiskonnateaduste seeria kd 7 (1958) nr 2
* Padise Vanalinna mägi. // Studia archaeologica in memoriam Harri Moora. Tallinn, 1970

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II kd, lk 265
* Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimisringi biograafiline teatmik. Tallinn, 2000, lk 195–196
*  
* Haruldasi muinasleide Eestis. Kaja, 17. september 1935, nr 219, lk 3
Saleisha Stowers

**Saleisha Lashawn Stowers** (sündinud 10. jaanuaril 1986) on USA supermodell. Ta võitis telesaate "Ameerika supermodellid" üheksanda hooaja.

## Lapsepõlv ja elu enne modellikarjääri
Intervjuus ajakirjale Seventeen ütles Saleisha, et ta lapsepõlv oli raske. Ta elas koos vanaemaga California osariigis Maderas. Kui ta oli 14-aastane, kandideeris ta T-Zone'i laagrisse, mis oli Tyra Banksi enesehinnangulaager tüdrukutele. Varem töötas Saleisha administraatorina Los Angeleses. Enne supermodellisaadet võis teda näha ka mõnes reklaamis, mis tutvustasid kiirtoidukohta Wendy’s. Teda võis näha ka külalisesinejana sarjas "Inetu Betty".

## "Ameerika supermodellid" 9. hooaeg
Saleisha saabus võistlusele enesekindlalt ja kõrge enesehinnanguga. Tema elurõõmus ja positiivne iseloom ning hea kõnnak võitsid kohtunike poolehoiu. Aga kohtunikud tundsid, et ta loodab liialt oma reklaamivälimusele, nii et nad andsid talle Louise Brooksist inspireeritud mustad juuksed. Algul oli Saleisha oma fotodega kimpus, aga kui ta oli koos kaasvõistleja Victoria Marshmaniga jäänud kahe viimase hulka, anti talle armu ja ta jäeti saatesse edasi. Ta sai nn äratuskõne ning võttis end kokku, hakkas paranema ja paremaid pilte tegema. Ta võitis kaks vahevõistlust: Old Navy poe reklaami ja Colleen Queeni show Pariisis. Viimasel hindamisel olid kohtunikud tema poodiumi valitsemisest lummatud ja Saleisha võitiski. Teiseks jäi Chantal Jones.

Saleisha Stowers: „Ma kasvasin tugevaks nooreks naiseks ning olen väga rahul enda ja sellega, kus ma praegu olen. See on see, millest ma olen kogu aeg unistanud. Ma pingutasin selle nimel ja nüüd ma selle saingi. Ma tahtsin seda, ma tahtsin seda nii väga, nüüd ma sain selle ja ma ei lase seda enam käest. Tänan sind, jumal... Mina olengi Ameerika järgmine supermodell! Aah!!”

Saate võiduga kaasnes 100 000-dollarine leping CoverGirl Cosmeticsiga, milles ta reklaamis WetSlicks Fruit Spritzersit; kaanepilt ajakirjas Seventeen, kus ta foto ilmus 2008. aasta veebruaris, ja leping Elite Model Managementiga.
Aleksander Arro

**Aleksander Arro** (22. aprill 1898 Juuru vald (Juuru kihelkond), Harjumaa – 11. juuli 1935 Jägala) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Elukäik
Lõpetas 1917. aastal Tallinna Poeglaste Kaubanduskooli ning mobiliseeriti juunis sõjaväkke. Mõni kuu hiljem alustas õpinguid 2. Oranienburgi lipnikekoolis.   

Pärast kooli laialisaatmist enamlaste poolt 1917. aasta detsembris tuli tagasi Eestisse. 26. veebruaril 1918 ilmus ta Eesti sõjavägede intendantuuri valitsusse, kus määrati raha-arveosakonna kirjutajaks. 1918. aasta kevadel saadeti intendantuur Saksa okupatsioonivõimude poolt laiali. 18. jaanuaril 1919 asus teenistusse Tallinna kooliõpilaste pataljonis, kus täitis ametikohti instruktorist rooduülemani.   

Vabadussõja järel lõpetas eksternina Sõjakooli ning ülendati lipnikuks. Komandeeriti seejärel Harju maakonna Rahvaväe ja Kaitseliidu ülema valitsusse, kus määrati spordiinstruktoriks. Õppis samal ajal Tallinna kolledžis, mille lõpetas 1923. aastal. Astus seejärel Tartu Ülikooli õigusteadust õppima, kuid õpingud katkesid 1928. aastal.  

15. märtsil 1924 viidi üle lennuväerügementi, kus asus õppima õppejaoskonnas lendurvaatlejate kursusel. Ka lennuväerügemendis määrati ta spordiinstruktoriks. Aleksander Arro oli üks Tallinna garnisoni paremaid tennisiste ning kuulus Kalevi tenniseklubi juhatusse. Pärast lendurvaatlejate kursuse lõpetamist nimetati ta merelennu eskadrilli lendurvaatleja kohale. 1926.–1927. aastal õppis Sõjaväe Ühendatud Õppeasutustes alalisväe ohvitseride kursusel. 1. aprillist 1927 määrati eskadrilli nr. 5 lendurvaatlejaks. Alates 1928. aasta suvest töötas Lennukoolis fotoinstruktorina, 1. juulist 1930 lisandus sellele Lennukooli adjutandi kohuste täitmine. 

1. augustil 1931 lõpetas ta eksternina lendurite kursuse ning kinnitati ka tema lenduri kutse. Samast päevast hakkas ta juhatama Lennukooli maapealse väljaõppe jaoskonda. Nädal hiljem vabastati ta adjutandi kohustest, 2. mail 1932 määrati lendur-instruktorite kursusele. 

Aleksander Arro hukkus Valkla õppeväljal toimunud lennuõnnetuses, kui ta koos lendur Ernst Muruga sooritas laskeharjutust pardakuulipildujast. Lennuk läks umbes 200 m kõrgusel pöörisesse ning kukkus nina ees puruks, mõlemad lendurid hukkusid.

## Auastmed
*Lipnik 22.04.1920
*Nooremleitnant 24.02.1924
*Leitnant 25.11.1925 
*Kapten 24.02.1931 

## Tunnustus
*Vabadussõja mälestusmedal, 1922
*Läti sõjaväelenduri rinnamärk
*Poola sõjaväelenduri rinnamärk, 1932
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1935

## Kirjandus
*"Kaks lennuohwitseri hukkusid". Kaja, 12. juuli 1935, nr 162. Lk 1
*Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Vercamer. "Põhjakotkad" Külim, Tallinn 2011 

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Udo Uibo

**Udo Uibo** (sündinud 5. mail 1956 Viljandis) on eesti kirjanduskriitik, tõlkija ja leksikograaf.

Ta lõpetas 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal.

Aastatel 1997–2005 oli ta ajakirja Looming peatoimetaja.

## Liikmesus
*1986 Ajakirjanike liit
*1987 Wellesto liige
*1989 Eesti Kirjanike Liit

## Tunnustus
*1995 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: Arthur Koestleri, Jerzy Kosiński ja George Orwelli teoste tõlked eesti keelde)
*2001 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: Anthony Burgessi "Kellavärgiga apelsin")
*2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2014 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Sõnalood")

## Viited

## Kirjandus
*Lehte Tavel. "Uibo, Udo". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 625

## Välislingid
*
Tazi jõgi

**Tazi jõgi** on jõgi Venemaa põhjaosas Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas. Suubub Kara mere Tazi lahte. 

Jõe pikkus on 1401 km, valgala pindala umbes 150 000 km².

Peamised parempoolsed lisajõed on Bolšaja Širta ja Hudossei, vasakpoolsed Tolka ja Tšasselka.

Jõe kaldal asub Krasnoselkupi asula, suudme lähedal Tazovski alevik.
Adolf Perenson

**Adolf Perenson** (ka **Berenson**; *Перенсон (Берендсон), Адольф Густавович*; 19/31. oktoober 1885 Kolga, Kuusalu kihelkond, Harjumaa – 10. mai 1919 Krasnojarsk) oli eesti päritolu sotsiaaldemokraatliku liikumise tegelane, 1905. aasta Kroonlinna ülestõusust osvõtja, poliitvang ja nõukogude võimu esindaja Siberis Jenissei maakonnas ja Krasnojarski oblasti Täitevkomitees, hukatud Vene kodusõjas valgekaartlaste poolt.

Õppis Peterburi ülikoolis meditsiiniteaduskonnas ja sai sõjaväearsti elukutse, liitus VSDT(b)P-ga ja osales 1905. aasta ülestõusus Kroonlinnas, mille eest 1908. aastal mõisteti süüdi ja saadeti 5 aastaks sunnitööle. Karistust kandis Schlüsselburgi kindluses, Zerentukis, Kutomaris. Asumisele saadeti 1912. aasta augustis Jenissei kubermangu. Tegeles eraarsti praksisega Irkutski lähedal Aleksandri keskvangla (*Александровскй централ*) ja Nertšinski piirkonna vanglates ning oli apteegijuhataja Jenisseiskis koos abikaasa (*Елизавета Христиановна Румба-Перенсон*).

Pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni valiti Krasnojarski Täitevkomitee liikmeks ja hiljem Jenissei maakonna Tööliste ja Soldatite Nõukogu Täitevkomitee esimeheks.

1918. aastal valiti Jenissei kubermangu Tööliste ja Soldatite Nõukogu Täitevkomitee esimehe asetäitjaks ning Siberi Kesktäitevkomitee liikmeks, Vene kodusõja ajal vahistati augustis 1918, admiral Aleksandr Koltšaki vägede poolt ja hukati koos teiste Krasnojarski Täitevkomitee liikmetega 1919. aastal Krasnojarski vanglas. 

## Viited
Lunn

**Lunn** ehk **põhjalunn** (*Fratercula arctica*) on merelind lunni perekonnast alklaste sugukonnast. 

## Levila
Lunn on levinud Atlandi ookeani kesk- ja põhjaosas, sealhulgas Fääri saartel, Islandil, Teravmägedel, Koola poolsaarel, Novaja Zemlja läänerannikul ja Põhja-Ameerika kirdeosas.

Alates 19. sajandi keskelt on lunni levila tugevasti vähenenud otsese inimtegevuse tõttu.

## Välimus
Lunn on üks väiksemaid alklasi: üldpikkus 26–29 cm, kaal 440–590 g. Teda on teistest alklastest lihtne eristada noka järgi, mis on eredat värvi, kõrge ja kitsas, küljelt vaadates kolmnurkse kujuga. Nokal on mitu ristivagu.

Sulestik on pealt must, alt valge, peaküljed ja kurgualune hallid. Jalad on oranžid.

Lunn on vaikne lind. Ainult harva teeb ta kähisevat häält.

## Elupaik
Lunn asustab pesitsusajal kaljust mererannikut, kus pesitseb kolooniatena. Eriti meeldivad talle pehme turbapinnasega saared, kus on lihtne pesaurge kraapida. Ainult harva pesitsevad nad sügavates kaljupragudes. Linnulaatadel hõivavad lunnid harilikult kõige ülemise vööndi, sest seal on pinnas pehmem.

Pesauru kraabib lunn jalgade ja võib-olla noka abil. See on tavaliselt kaarjas, harvem sirge, 1–2 m, heades tingimustes 3 m sügavune. Vanad, korduvalt kasutatud urud muutuvad mitme kambriga labürintideks. Pesavooderdis on kasin, koosneb rohukulust ja sulgedest ning vahel vetikatest.

## Toitumine
Lunn toitub peamiselt kaladest (heeringas, moiva, tobias,) kuid ka koorikloomadest, zooplanktonist, limustest, vähilaadsetest ja hulkharjasussidest.

## Viited

## Välislingid
Tallinna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu

**Tallinna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu** (*Таллиннский Совет рабочих и воинских депутатов*) oli 1917. aasta Märtsirevolutsiooni tulemusena Tallinna ja selle lähema ümbruskonna vabrikutes ja tehastes, sõjaväeosades ning sõjalaevadel valitud tööliste, soldatite ja madruste saadikute esinduskogu. Reeglina valis saadikud iga suurem ettevõte oma töötajate üldkoosolekul.

Tallinna Tööliste ja Sõjaväelaste Saadikute Nõukogusse valitud 198 saadikust oli algselt bolševikke vaid 58, esseere 87, menševikke 29 ja parteituid 22 saadikut.. 

Nõukogu liikmete ja esindajate valimise kohta puudus reglement ning nõukogu liikmete ümbervalimisi viidi lähtuvalt poliitilisest situatsioonist, mis võimaldas nõukogu tegevuse ajal, 1917. aasta sügisel, kui sõjaline olukord esimese maailmasõjas halvenes ja Tallinnas asuvate sõjaväelaste, madruste ja tööliste hulgas levisid sõjavastased bolševike toetamise meeleolud valida nõukogu liikmeks enam bolševikke ja seejärel muuta nõukogu bolševike poliitikat toetavaks organisatsiooniks.

1917. aasta augustis oli 258-kohalises Tallinna TSS Nõukogus: 
* 102 bolševikku, Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Tööliste (bolševike) Partei Eesti organisatsiooni liiget 
*97 esseeri, Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride Partei liiget
*36 menševikku Eesti Sotsiaaldemokraatliku Ühenduse liiget, menševikku-internatsionalisti ja anarhisti ning 
*23 parteitut.

Tallinna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu täidesaatev organ oli Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee.

## Tallinna TSS Nõukogu liikmeid
*August Hansen, vasakpoolne Sotsialistide-Revolutsionääride Partei liige
* Stepan Papkov, Venemaa Keisririigi sõjaväelane, 
*Ivan Rabtšinski, VSDTP Tallinna komitee juht, Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee esimees
*Stepan Kara, Balti laevastiku Tallinna eskaadri eskaadrimiiniristleja Izjaslavilt, TTSN TK liige ja Kadrioru lossi majandusülema asetäitja (VSDT(b)P);
*G. Galkin, Balti laevastiku Tallinna eskaadri miiniristleja Avtroililt;
*Jaan Tiideberg (– 28. november 1918 Moskva), välja saadetud Eestist Irboskast
*Erna Kuldkepp ja Valter Juhkum, Tallinna Sotsiaaldemokraatlik Noorte Klubi  
*August Eduard Kastra
*Johan Pitka, Laevasõidu Edendamise Seltsi esindajana
* Viktor Kraut
*Mihkel Aitsam, sadamatööliste ametiühingu juhatuse liige
*Voldemar Oras. 

## Vaata ka
*Kaksikvõim Eestis
*Tallinna Tööliste Saadikute Nõukogu (1905), 
*Tallinna Tööliste Saadikute Nõukogu (1918), 
*Tallinna Linna Töötava Rahva Saadikute Nõukogu (Tallinna Linna TSN), Täitevkomitee (Tallinna Linna TSN TK) (1940–1941), (1944–1977)
*Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu (Tallinna Linna RSN), Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee (Tallinna Linna RSN TK) (1977–1990)
*Nõukogude Eesti

## Viited
Ernst Walther

**Ernst Alexander Sigismund Walther** (21. jaanuar 1896 Lüganuse kirikumõis, Püssi vald, Virumaa – 21. juuli 1935 Tallinn) oli Eesti arst.

Õppis 1915–1918 Tartu ülikoolis, 1920–1921 Halle Ülikoolis ja 1921–1922 (dr. med.: Papillombindungen in der weiblichen Harnröhre unter der Behandlung mit Harnröhrstäbchen) Jena Ülikoolis arstiteadust, lõpetas 1923 Tartu Ülikooli *[[cum laude]]*. Neobaltia vilistlane.

Osales Vabadussõjas Balti rügemendi koosseisus, 1922–1923 Tallinna Erakliiniku assistent, 1924–1935 arst Tapal. Jäneda põllutöökeskkooli arst ja õpetaja. Suri veremürgistusse.

## Kirjandus
*Arst langes oma ameti ohvriks. Kaja, 22. juuli 1935, nr. 170, lk. 1.
*Dr. Ernst Walther surnud. Waba Maa, 22. juuli 1935, nr 170, lk 5 http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=wabamaa19350722.1.5#
*Ligemise päästis, ise suri. Uudisleht, 23. juuli 1935, nr 112, lk 5 http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=uudisleht19350723.1.5#
Communio Viatorum

**Communio Viatorum** on Praha Karli ülikooli protestantliku usuteaduskonna väljaantav teoloogiline teadusajakiri.

Nõukogude ajal avaldati seal mitu Uku Masingu artiklit. 

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Agnes Saag

**Agnes Saag** (sündinud **Agnes Masing**; 16. mai 1911 Eino talu, Raikküla vald – 12. august 1981 Raikküla vald) oli Uku Masingu õde.

1942. aastal abiellus ta teoloog Evald Saagiga.

Tema mälestuseks on Uku Masing kirjutanud "Itkud õele".

## Viited

## Kirjandus
*Mihkel Kukk. Muusikakuu Toomkirikus. Hõbehäälne Emmi, Eesti Kirik, 10. mai 2007
Hallkibu

**Hallkibu** ehk **kibutilder** (*Xenus cinereus*) on kurvitslaste sugukonda kuuluva hallkibu perekonna ainus liik.

"Loomade elu" nimetab seda lindu kibutildriks ja paigutab ta tildri perekonda koos teiste tildritega, andes talle teaduslikuks nimetuseks *Tringa cinerea*.

Leitud fossiilide põhjal on tõenäoline, et hallkibu eraldus liigina oma sugulastest oligotseeni ja miotseeni piiril 22–23 miljonit aastat tagasi. Arvatavasti juhtus see Euraasias, sest just sealt on leitud kõige ürgsemaid hallkibuvorme.

## Levila

Hallkibu on levinud Euraasia parasvöötmes Soomest läbi Põhja-Siberi kuni Kolõmani. Ta talvitub rannikul Ida-Aafrikas, Madagaskaril, Lõuna-Aasias ja Austraalias. Ta laiendab levilat lääne suunas: Soome ilmus ta alles hiljuti ning tema eksilennud Lääne-Euroopasse kuni Prantsusmaa ja Inglismaani üha sagenevad. Eestis on hallkibu eksikülaline.

Rännakul võib teda kohata Mariaanidel, kuid Palau jääb rändeteedest kõrvale ja seal teda ei kohata. Viimastel aastatel on hallkibu hakanud jõudma Alaskale, Aleuutidele ja Pribõlovi saartele. Iga mõne aasta tagant kohatakse hallkibu neotroopikas ning sinna võivad nad saabuda Aafrikast, aga võivad seltsida ka teiste rändlindudega ja koos nendega sinna Põhja-Ameerika kaudu talveks rännata. Nad on sedasi lõuna suunas jõudnud isegi Argentinasse.

## Välimus

Hallkibu üldpikkus on 22–25 cm. Ta on rästasuurune kahlaja, vihitajast natuke suurem. Lind kaalub 50–75 g. Tema tiib on 12–13,5 cm pikk.

Tildritest eristub hallkibu hästi sulestiku ühetoonilise halli värvuse poolest. Ainult kõhualune on valge. Binokliga on hästi näha kaks tumedat vööti tiibadel, seljal on must V-kujund. Lennul on näha laialt valkjas tiiva tagaserv. Hallkibu iseloomulik tunnus on natuke ülespoole kaardus pikk peenike nokk. Kehahoiakult sarnaneb ta vihitajaga. Häälitsused on vilejad, värelevad ja kuristavad.

Hallkibu jalad on lühikesed ja kollakasroosad. Nende kolm eesvarvast on aluse juures hästimärgatavate ujulestadega.

## Eluviis

Hallkibu on mageveeliste siseveekogude, peamiselt jõgede lind. Ta asustab mudaseid jõe- ja järvekaldaid, kus leidub kaldale uhutud ajupuid. Ta seltsib meelsasti kivirullija ja väiksemate rüdidega.

Hallkibu toiduks on putukad ja teised selgrootud. Ta hangib liikuvat saaki ja ajab seda taga. Vahel on hallkibu nähtud jooksmas veepiirile püütud saaki pesema.

## Pesitsemine

Hallkibu muneb maapinnale 3–4 muna nagu tildridki. Et suurvee tagajärjel esimene kurn sageli hävib, muneb ta järelkurna.

## Viited

## Välislingid
*
Aritmeetiline keskmine

**Aritmeetiline keskmine** on matemaatikas ja statistikas vaadeldavate arvsuuruste summa jagatis nende suuruste koguarvuga.

Arvude a_1, a_2, ... a_n aritmeetiline keskmine \bar a on
: \bar a := \frac {a_1 + a_2 + ... + a_n}{n}.

Kui ülalantud suurust soovitakse eristada kaalutud aritmeetilisest keskmisest, siis kasutatakse ka nimetust **lihtne aritmeetiline keskmine**.

## Vaata ka

*Geomeetriline keskmine
*Kaalutud keskmine

## Viited