open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elin Org

**Elin Org** (neiuna **Elin Lõhmussaar**; sündinud 5. märtsil 1974) on eesti geeniteadlane.

## Haridus
Ta lõpetas aastal 1997 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna. Lisaks lõpetas ta aastal 1996 Heino Elleri Muusikakooli laulu erialal. Doktoritöö teemal "Alleelse aheldatuse (LD) struktuuri uurimine Euroopa opulatsioonides ja selle rakendused geneetilistes assotsiatsiooniuuringutes" kaitses ta 2006. aastal Tartu ülikoolis.

## Teadustegevus
Elin Oru peamine uurimissuund on soolestiku mikroobikoosluse ja komplekshaiguste vaheliste seoste uurimine.

## Tunnustus
2025 – Tartu Ülikooli medal

2020 – Naissoost tippteadlaste protaali AcademiaNet liige

2006 – esimene auhind üliõpilaste teadustöö konkursil doktoritöö “Alleelse aheldatuse (LD) struktuuri uurimine Euroopa populatsioonides ja selle rakendused geneetilistes assotsiatsiooniuuringutes” eest (EV Haridusministeerium)

2002 – Eesti Teaduste Akadeemia teadustööde konkursi preemia magistritöö eest “ Geenikiip geneetilises analüüsis: meetod ja vöimalused”

## Viited
Marti Aavik

**Marti Aavik** (sündinud 18. oktoobril 1972) on eesti ajakirjanik.

## Töö
Aavik töötas Postimehes aastast 2008 kuni 2022. aastani. 2019. aastal läks Aavik tööle Eesti Teaduste Akadeemiasse, kus ta sai kirjastuse direktoriks ning alates 2020. aasta 17. veebruarist oli ta Postimehe peatoimetaja asetäitja. Alates 2021. aasta 4. juunist kuni 2022. aasta 6. juunini oli ta väljaande Postimees peatoimetaja.

## Tegevus poliitikas
Marti Aavik kuulus aastatel 1991–2008 Isamaa ja Res Publica Liitu, 1998–2008 Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ning on alates aastast 2024 erakonna Parempoolsed liige.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Pirita linnaosas, kogus 591  häält ning osutus valituks.

## Viited
Velké Hamry

**Velké Hamry** (saksa keeles *Großhammer*, varem *Groß Hammer*) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Jablonec nad Nisou ringkonnas. Velké Hamry asub Kamenice jõe ääres, Saksamaa piirist 8 km kaugusel, Jablonec nad Nisoust 10 km idas ja Liberecist ligikaudu 19 km idakagus.

Velké Hamry paikneb merepinnast 412 meetri kõrgusel.

Velké Hamry nime on kasutatud alates 1914. aastast, kui Hoření ja Dolení Hamri asulad liideti üheks omavalitsuseks, mis sai 1926. aastal alevi staatuse. 1942. aastal liideti Bohdalovice ja Svárovi asulad Velké Hamryga. Linnaõigused sai Velké Hamry 1968. aastal.

## Viited
Lisieux' püha Thérèse

**Lisieux' püha Thérèse** (prantsuse keeles *sainte Thérèse de Lisieux* või *Thérèse de l'Enfant Jésus et de la Sainte Face*), sünninimega **Marie Françoise-Thérèse Martin** (2. jaanuar 1873 Alençon – 30. september 1897 Lisieux), oli prantsuse katoliku nunn, keda tänapäeval laialdaselt austatakse.

## Vaata ka
* Püha Thérèse'i basiilika

## Välislingid
*
Tobiesen

**Tobiesen** (vene keeles *Тобизен*) on Taanist Holsteinist pärit aadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid
*Ludolph ''Hermann'' Tobiesen (1771−1839), filosoofiadoktor, kolleegiuminõunik, Kopenhaageni ja Kieli ülikooli eradotsent, Danzigi merenduskooli direktor ja professor
*''Johannes'' Conrad von Tobiesen (1808−1878), Venemaa keisririigi mereväelane (viitseadmiral), Tallinna sadama komandör
*''August'' Friedrich von Tobiesen (1810−1885), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kaptenleitnant, kindralmajor), Soome sandarmivalitsuse ülem
*''Hermann'' Friedrich Johannes von Tobiesen (1845−1917), tõeline salanõunik, Liivimaa viitsekuberner, Tomski ja Harkovi kuberner, senaator

## Kirjandus
*Hansen, Alfred von. *Stammtafeln nichtimmatrikulierter baltischer Adelsgeschelchter*. Bd I. Lief. 1−8. Hamburg-Hamm: Verlegt bei Harry von Hofmann, 1961. Lk 18−22 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:72016/105235/page/20.

## Välislingid
*Tobieseni suguvõsa vapp saidil gerbovnik.ru
Saksa päss

**Saksa päss** (*Deutscher Widder*) on Saksamaal aretatud küülikutõug. Saksa pässi peamisteks tunnusteks on jässakas kehaehitus ja lontis kõrvad, värvus võib varieeruda.

## Välimus
Saksamaa tõuküülikute aretajate katusorganisatsiooni tõustandardi järgi on saksa pässi minimaalkaal 5 kg, ideaalkaal vahemikus 5,5-9 kg. Kõrvade pikkus võib varieeruda 38 kuni 45 cm.

Briti küülikunõukogu tõustandardi järgi peab saksa päss olema massiivne ja lihaseline. Isendi kael ei tohiks olla nähtav, vaid ta peaks olema õlgadest sama lai kui keha tagumine pool. Isend peaks olema lühikeste ja sirgete esijalgadega, tagajalad peaks olema keha tagaosaga paralleelsed. Pea on jässakas ja laia silmadevahega. Kõrvad on laiad ja jäigad, rippudes tihedalt vastu põski. Kõrvade pikkus varieerub Briti standardi järgi 27,96 ja 35,5 cm vahel.

## Viited
Mladá Vožice

**Mladá Vožice** (saksa keeles *Jung Woschitz*) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Tábori ringkonnas. Mladá Vožice asub Táborist umbes 16 km kirdes, České Budějovicest ligikaudu 68 km põhjakirdes ja Prahast 65 km lõunakagus.

Mladá Vožice asub merepinnast 453 meetri kõrgusel.

## Viited
AS Framm

**AS Framm** on Eesti suurim betooni ja betoontooteid tootev ettevõte.

AS Framm asutati 1. oktoobril 1990 nimega **AS Talot**. 2018. aastast tegutseb ettevõte praeguse nimega.

Ettevõttele kuulub neli tootmisüksust Tallinnas, Maardus ja Lagedil ning seal töötab ligi 400 inimest.

2020. aasta kevadel omandas AS Framm oma konkurendi Lasbet Tootmine AS aktsiaid ja sai suurimaks  betoonitootjaks Eestis.

Aktsiate omanikud on 2016. aastast juhatuse liige Rasmus Kurm, saksa firma SCHWENK Zement Beteiligungen ja Jüri Mõis.

2020. aastal oli ettevõtte käive 29,2 miljonit eurot ja kasum umbes 504 000 eurot.

## Viited
Johann Georg von Hahn

**Johann Georg von Hahn** (11. juuli 1811 Frankfurt am Main – 23. september 1869 Jena) oli Austria keisririigi (samuti Austria-Ungari) saksa päritolu diplomaat ja filoloog. Kuigi ta oli määratud konsuliks Hellenite kuningriigis, tegeles ta peamiselt albaania keele, ajaloo ja kultuuriloo uurimisega.
Jaanimäe Algkool

**Jaanimäe algkool** oli kool endises Haanja vallas. 

Kool asutati 1820ndal  ja suleti 1970. aastal. 1935. aastal oli 6-klassiline algkool, 106 õpilase ja 3 õpetajaga, juhatajaks Bruno Raup.

Sulgemisel oli juhatajaks Augustine Nikitina. 

Tuntud vilistlaste seas on vaimulik Armand Leimann.

## Viited
Pagubė

**Pagubė** (poola keeles *Pohuba*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Pagubė piirneb kagus Krakiškėsega, idas Naujaneriaiga, läänes Šilinėga,  põhjas aga Sakališkėse ja Ustronėga.

Pagubėst edelas asub Gulbinai mets, sinna jäävad järved Balsys ja Gulbinas. Linnaosa edelapoolsem osa jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see ka Roheliste järvede maastikukaitsealal.

Pagubėsse on rajatud aianduskooperatiive, ridaelamuid ja individuaalelamuid.

Linnaosa on kujunenud samanimelise küla aladele. Aastal 1996 liideti küla maad Vilniusega.
## Elanikkond


* 74 (1905)
* 51 (1931)
* 47 (1959)

* 72 (1970)
* 24 (1979)
* 14 (1989)


## Viited
Ustronė

**Ustronė** (poola keeles *Ustroń*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Ustronė piirneb kagus Naujaneriaiga, lõunas Pagubėga, loodes aga Sakališkėsega.

Linnaosa on kujunenud samanimelise küla aladele. XX sajandi alguses asus seal samanimeline karjamõis. Aastal 1996 liideti küla maad Vilniusega.
## Elanikkond


* 4 (1905)
* 15 (1931)
* 18 (1959)

* 7 (1970)
* 3 (1979)
* 12 (1989)


## Viited
Sakališkės

**Sakališkės** (poola keeles *Sokoliszki*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Sakališkės piirneb kagus Ustronėga, läänes Šilinėga, põhjas aga Bireliaiga.

Sakališkėsest läänes asub Raudondvarise mets. Linnaosa läänepoolsem osa jääb Verkiai regionaalparki.

Linnaosa on kujunenud samanimelise küla aladele. Aastal 1996 liideti küla maad Vilniusega.
## Elanikkond


* 5 (1905)
* 13 (1931)
* 5 (1959)

* 2 (1970)
* 1 (1979)
* 9 (1989)


## Viited
Loštice

**Loštice** (saksa keeles *Loschitz*) on linn Tšehhis Olomouci maakonnas Šumperki ringkonnas. Loštice asub Šumperkist umbes 26 km lõunas ja Olomoucist ligikaudu 29 km loodes.

Asulat on esmamainitud 1267. aastal. Linnaõigused sai Loštice tõenäoliselt 1353. aastal.

## Viited
Annika Arras

**Annika Arras** (sündinud 13. detsembril 1979) on eesti kommunikatsiooniekspert ja koolitaja. 

Ta on konsultatsiooniettevõtte Miltton New Nordics kaasasutaja ja tegevjuht ning mitme koolitusprogrammi autor.

## Haridus
Arras on õppinud Tallinna Pedagoogikaülikoolis soome filoloogiat (2003, bakalaureusekraad), Tartu Ülikooli magistriõppes meediat ja kommunikatsiooni (2003–2005, lõpetamata) ning Estonian Business Schoolis ärijuhtimist (2021, magistrikraad, MBA).

## Töökäik
Aastatel 2004–2015 töötas ta Reformierakonnas, kus ta algusaastatel tegeles sisekommunikatsiooni, koolituste ja kampaaniate korraldamisega ning alates 2007. aastast juhtis Reformierakonna valimiskampaaniaid. Ta on 2004. aastast Reformierakonna liige. 

2016. aastal asutas ta Eestis koos Martin Kukk ja Gerrit Mäesalu ning Põhjamaade juhtiva nõustamisagentuuriga Miltton Group valitsus- ja korporatiivsuhete agentuuri Miltton Nordics. 2018. aastal ühinesid Miltton Nordics ja Kristi Liiva asutatud Kommunikatsioonibüroo JLP ning loodi rahvusvahelise ambitsiooniga strateegilise kommunikatsiooni ettevõte Miltton New Nordics. Annika Arras on sestpeale olnud selle ühendettevõtte tegevjuht. 

Miltton on Soomes 2001. aastal asutatud kommunikatsiooniettevõtete grupp, mis on aja jooksul kommunikatsiooninõustamise alalt laienenud valitsussuhetesse, inimeste arendamise ja koolitamise, muutuste juhtimise, investorsuhete, reklaami ning rahvusvaheliste suhete nõustamise valdkonda. Miltton Grupi asutaja on Mathias Järnström ja nõukogu esimees endine Nokia ja Shelli juht Jorma Ollila.

Annika Arras on nõustanud poliitilises kommunikatsioonis ja valimiskampaaniate strateegiates mitmeid poliitikuid teistes Euroopa ja Lähis-Ida riikides.

Annika Arras on tegutsenud ka toitlustusäris, talle kuulus kuni 2019. aastani Tallinnas restoran Kuldmokk (Kuldmokk OÜ lõpetas tegevuse 2021. aastal).

## Ühiskondlik ja vabatahtlik tegevus
2015. aastal asutas ta koos Friedrich Naumanni Fondi ja Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liit rahvusvahelise akadeemia European Women's Academy of Political Leadership and Campaigning, mis aastal 2020 nimetati ümber The Alliance of Her Annika Arras on olnud paljude Euroopa naispoliitikute koolitaja ja mentor.

Alates 2021. aastast on Annika Arras osalenud poliitikavaatlejana Kuku raadio päevakajalises poliitikasaates Poliitikaguru. Poliitikavaatlejana on ta kommenteerinud nii 2023. aasta parlamendivalimisi Eestis, kui ka hilisemaid sündmusi Eesti poliitikas , aga ka 2024. aasta presidendivalimisi Soomes.

Annika Arras on mittetulundusühingu Vastutustundliku Ettevõtluse Foorum juhatuse liige ja Ameerika Kaubanduskoda Eestis juhatuse liige ja Vabaühenduste Liit nõukogu liige.

## Viited
Hanušovice

**Hanušovice** (saksa keeles *Hannsdorf*) on linn Tšehhis Olomouci maakonnas Šumperki ringkonnas. Hanušovice asub Poola piirist 13 km kaugusel, Šumperkist umbes 12 km põhjas ja Olomoucist ligikaudu 59 km põhjaloodes.

Hanušovice asub merepinnast 400 meetri kõrgusel.

Hanušovicet on esmamainitud 1325. aastal. 1923. aastal ühendati Hanušovice ja Holba asulad. Linnaõigused sai Hanušovice 1975. aastal.

## Viited
Bireliai

**Bireliai** (ka **Birelė**, poola keeles *Birka*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Bireliai piirneb lõunas Sakališkėsega, edelas aga Šilinėga.

Bireliaist läänes asub Raudondvarise mets, idas Naujaneriai mets. Linnaosa läänepoolsem osa jääb Verkiai regionaalparki.

Linnaosa on kujunenud samanimelise küla aladele. Kuni XX sajandi keskpaigani oli see asula. Aastal 1996 liideti küla maad Vilniusega.
## Elanikkond


* 27 (1905)
* 43 (1931)

* 44 (1979)
* 11 (1989)


## Viited
Šilinė (Vilnius)

**Šilinė** (poola keeles *Borówka*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Šilinė piirneb lõunas Mažieji Gulbinaiga, kirdes Bireliaiga, läänes aga Sakališkėse ja Pagubėga.

Šilinė jääb Gulbinai ja Raudondvarise metsa, sinna jäävad järved Raisteliai ja Gulbinas. Linnaosa lõunapoolsem osa jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see ka Roheliste järvede maastikukaitsealal. Suurem osa Šilinėst on sõjaväelinnak.

Linnaosa on kujunenud samanimelise huutori aladele. Aastal 1931 oli seal 27 elanikku. Aastal 1979 oli elanikke 6.

## Viited
Kaire Holts

**Kaire Holts** on eesti majandusteadlane. 

Tema peamised uurimissuunad on tööjõu- ja ettevõtlussotsioloogia ning meedia ja kommunikatsiooniteadused.

Doktoritöö "Management of the Self in Virtual Work: Self-Organisation and Control among Professional online Poker Players" kaitses ta 2017. aastal  Hertfordshire'i ülikoolis. 

Viimastel aastatel on ta uurinud platvormitööga seotud eripärasid.

## Viited
Martin Saar (õpetaja)

**Martin Saar** (sündinud 4. juunil 1987) on eesti keemiaõpetaja.

## Töö
Lisaks keemiaõpetaja ametile on ta Tallinna Reaalkooli õppealajuhataja.

## Poliitiline tegevus
Martin Saar kuulub aastast 2015 Sotsiaaldemokraatlikkusse Erakonda. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 414 häält ning osutus valituks.

## Viited
Eesti maanteede loend

Eesti põhimaanteed on loetletud artiklis: Põhimaantee

Eesti tugimaanteed on loetletud artiklis: Tugimaantee

Eesti kõrvalmaanteed on loetletud artiklis: Eesti kõrvalmaanteede loend

## Vaata ka
* Eesti maanteed
Tuskulėnai

**Tuskulėnai** (poola keeles *Tuskulany*) on Vilniuse asum, mis asub linna keskosas Žirmūnai vallas Žirmūnai linnaosas.

Asum on kujunenud Tuskulėnai mõisa ümbruskonda. Mõisa on esmamainitud XVI sajandi keskpaiku. 1905. aastal oli seal 33 elanikku, 1933. aastal oli mõisas ja sealses asulas 41 elanikku. 

1944. aastal mõis natsionaliseeriti. Sinnakanti maeti NKVD ohvreid. Hiljem rajati mõisakompleksi ümbrusse korterelamuid. Ka rajati sinna Siseministeeriumi kultuuri- ja spordihoone. Sealsed massihauad leiti 1994. aastal. 2002. aastal rajati asumisse Tuskulėnai park.

Muinsuskaitse all on Tuskulėnai mõisa hoonetekompleks koos NKVD ohvrite memoriaaliga ning Siseministeeriumi kultuuri- ja spordihoone. 

## Vaata ka
* Šiaurės miestelis

## Viited
Šiaurės miestelis

**Šiaurės miestelis** (tõlkes *Põhjalinnak*) on Vilniuse asum, mis asub linna keskosas Žirmūnai vallas Žirmūnai linnaosas.

Asum on kujunenud endisest sõjaväelinnakust. Omal ajal paiknesid seal Napoleon I väed. Piirkonna kaitseks rajati toona reduutide ja kaevikute liin. Seal paiknes ka Napoleoni vägede sõjaväekalmistu, sinna maetud sõdurid maeti aastal 2003 ümber Antakalnise kalmistule.

XIX sajandil ja XX sajandi alguses paiknes seal tsaariarmee garnison. Aastail 1820–1939 paiknes seal Poola sõjavägi. Hiljem paiknesid seal Nõukogude armee tankiväeosa ja 16. Leedu laskurdiviis. Linnakusse rajati ka sõjaväe kultuurikeskus ja kino. Osa linnakust oli ka väljak, kus peeti paraade.

Aastail 1998–2005 lammutati suurem osa vanadest hoonetest ja kujundati sealne tänavavõrk. Aastal 2006 avati seal mälestusmärk Afganistanis sõdinud leedulastele. Asumisse on valdavalt rajatud elumaju, ent seal on ka ärirajoone.

## Vaata ka
* Tuskulėnai

## Viited
Laadoga vaksal

**Laadoga vaksal** (vene keeles *Ладожский вокзал*) on Peterburi uusim raudteejaam, mis avati Krasnogvardeiski rajoonis 2003. aastal. See teenindab liine, mis suunduvad põhja, kirdesse ja itta. Seda kasutavad ka mõned rongid, mis tulevad Moskvast ja sõidavad Peterburi kaudu teistesse linnadesse.

Raudteejaama teenindab omakorda Ladožskaja metroojaam.

## Välislingid
Ken Saan

**Ken Saan** (sündinud 31. jaanuaril 1976) on eesti tele- ja filmiprodutsent, režissöör ja stsenarist.

## Töö ja looming
Tuntuks sai Ken saan musta huumori sarjaga „Esto TV“, kus ta koos Rain Tolgiga provotseerides paljastasid silmakirjalikkust ja rumalust ühiskonnas, ärritades sel moel paljusid eesti avaliku elu tegelasi ning tõi saatetegijatele kaasa (nii kohtu- kui ka pommi-) ähvardusi. 

Saatesarjale järgnesid libadokumentaalid „Welcome to Estonia“ (2002) ja „Vali kord!“ (2004). Hiljem lisandusid telesarjad "Kalevipojad" (2011), "Alpimaja" (2012), "Süvahavva" (2012),"Merivälja" (2017), "Üle parda" (2019) jne.

Ken Saan oli alla aasta (2005. aasta talv kuni 2006. aasta sügis) tegutsenud Pimp TV telekanali loovjuht.

## Isiklikku
Tema isa on arhitekt Tõnu Saan, ema Aino Saan on keraamik, emapoolne vanaisa oli skulptor Enn Roos.

## Tunnustus
2020 – Eesti filmi- ja teleauhindadel sarja "Üle parda" eest parima *reality-show* auhind 

2021 – Eesti filmi ja teleauhindadel dokumentaalsarja "Narkomuulad" eest parima erisaate auhind

## Kohtujuhtumid
2021 – kohtuvaidlus saamata jäänud töötasude pärast telesaatejuhi Julia Kalendaga

2011 – pärast neljaaastast kohtuvaidlust ETV ja TV3 vahel jõudis ekraanile Ken Saani produtseeritud "Täna õhtul Leo Põld"

## Viited
Soome vaksal

**Soome vaksal** (vene keeles *Финляндский вокзал*) on Peterburi raudteejaam, mis teenindab läände, sealhulgas Viiburisse ja Helsingisse suunduvaid liine.

Kalinini rajoonis asuvat raudteejaama teenindab omakorda Lenini väljaku metroojaam.

Soome raudteevaksal Peterburis ja Viiburi vaksal Viiburis, ehitati koos Peterburi-Riihimäki raudtee (1870) ehitamisega, mis muutsid Viiburi kubermangulinna Viiburi tähtsaks kaubanduskeskuseks ja liiklussõlmeks. Riihimäel liitus Peterburi-Riihimäe raudteeliin, Helsingi-Hämeenlinna raudteega.

## Välislingid
Belmontas

**Belmontas** (poola keeles *Belmont*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Rasose valla territooriumil. Belmontas piirneb idas Leoniškėsega, kirdes Lyglaukiaiga, põhjas Antakalnisega, läänes Užupisega, lõunas üle Vilnia Markučiaiga.

Linnaossa jääb Belmontase parkmets. Belmontas jääb osaliselt Pavilniai regionaalparki, Belmontase botaanilis-zooloogilisele kaitsealale ja Lyglaukiai geomorfoloogilisele kaitsealale.

XIX sajandi alguses kujunesid sealsed nõlvad villade ja elumajade piirkonnaks, kuhu rajati ka restoran. Sealsed aadlikest asukad andsid kohale ladinakeelse nime *Bellus mons*, mis tähendas ilusat mäge. Piirkond oli ka üliõpilaste väljasõidupaigaks, seal kogunesid filaretid ja filomatid. Novembriülestõusu ajal kogunesid seal metsa ülestõusnud. Esimese maailmasõja ajal liideti paikkond Vilniusega, kuigi kuni teise maailmasõjani jäi piirkond Leoniškėse mõisa valdusse.

Muinsuskaitse all on osaliselt Belmontasesse jääv vana Vilniuse juudi kalmistu ja Leoniškėse mõisa Prantsuse vesiveski ehk Belmontas.


Krioklys_Belmonte.jpg|Kärestik Vilnia jõel
Belmonto_gatvė.JPG|Belmontas
Belmontas.jpg|Belmontase veski


## Viited
Vitebski vaksal

**Vitebski vaksal** (vene keeles *Витебский вокзал*) on Peterburi ja kogu Venemaa vanim raudteejaam, mis teenindas juba algset Tsarskoje Selo raudteed. Hiljem nimetati see Valgevene linna Vitsebski järgi ümber. Tänapäeval teenindab see lõunasse suunduvaid liine, sealhulgas rahvusvaheliselt.

Admiraliteedi rajoonis asuvat raudteejaama teenindavad omakorda Puškinskaja metroojaam ja Zvenigorodskaja metroojaam.

## Ajalugu
Vitebski vaksal avati 30. oktoobril (uue kalendri järgi 11. novembril) 1837. Esimene jaamahoone oli puidust ja selle projekteeris Konstantin Thon. 1837. aastal püstitatud hoone jäi peagi väikseks ja lammutati 12 aastat pärast käikuandmist. Thoni käe all püstitati uus jaamahoone 1849–1852, mida laiendati 1870. aastatel. Sajandi lõpuks oli seegi amortiseerunud. Jaamahoone kõrvale rajati uus ajutine puidust hoonestus, mille järel vana jaamahoone lammutati. Uus esinduslikum juugendstiilis hoone valmis aastal 1904.

Jaama on kasutatud võttekohana mitmetes vene filmides (näiteks "Jaam kahele" ja "Vend").

## Mälestusmärgid
Venemaa raudtee 170. aastapäeval 2007. aasta 30. oktoobril avati seal monument insener Franz Anton von Gerstnerile, kes rajas Venemaa esimese (Tsarskoje Selo) raudteeliini. 2014. aastal avati jaama sissepääsu juures monument esimeses maailmasõjas (1914–1918) võidelnutele.

## Välislingid
Kirchhoffi kiirgusseadus

**Kirchhoffi kiirgusseadus** kirjeldab termilises tasakaalus olevas kehas neelduva ja sellest kiirguva energia vahelist seost.

 


Keha kiirgusvõime antud sagedusel ja temperatuuril on võrdeline neelamisvõimega: keha, mis kiirgust hästi absorbeerib (neelab), on ka hea kiirgusvõimega. 

Kiirgusseaduse sõnastas Saksa füüsik Gustav Kirchhoff 1859. aastal, kui tegeles spektroskoopia-alaste uuringutega. 

Kui elektromagnetkiirgus langeb mingile kehale, siis osa sellest peegeldub ja osa neeldub. Antud sagedusel ja temperatuuril neelduvat kiirguse osa iseloomustab keha absoluutsest temperatuurist energiat (peamiselt soojuskiirgusena)  kindla seaduspärasuse järgi; seda nimetatakse keha kiirgusvõimeks  r(\omega ,T).

Suurused r(\omega ,T) ja a(\omega ,T)  võivad eri kehadel olla väga erisugused, aga kiirgusvõime ja neeldumisvõime suhe on Kirchhoffi kiirgusseaduse kohaselt keha olemusest (materjalist, kujust, pinna omasustest) sõltumatu ning esitatav universaalse funktsioonina sagedusest \omega ja absoluutsest temperatuurist T:
:\frac{r(\omega ,T)}{a(\omega ,T)}=f(\omega ,T).
Absoluutselt must keha neelab vastavalt definitsioonile kogu talle langeva kiirguse. Sel juhul a(\omega ,T)=1 ja funktsioon f(\omega ,T) väljendab keha kiirgusvõimet, mida kirjeldab Plancki kiirgusseadus. Reaalsete kehade neelamisvõime on väiksem kui 1 ja vastavalt on väiksem ka kiirgusvõime. Tume pind on hea absorbeerija ja kiirgaja. Kui sama pind näiteks hõbetada, väheneb nii neelamis- kui ka kiirgamisvõime järsult. Absoluutselt musta ja ka ideaalselt halli pinna neeldumis- ja kiirgamisvõime ei sõltu sagedusest, 

## Viited
Steven-Hristo Evestus

**Steven-Hristo Evestus** (sündinud 7. jaanuaril 1978) on eesti jurist.

Ta on lõpetanud Tallinna Arte Gümnaasiumi.

2018. aastaks oli ta prokuratuuris töötanud üle 16 aasta ja ta lahkus aasta lõppedes prokuratuuri töölt.

Aprillist 2019 kuni septembrini 2019 tegutses ta SA Vaba Lava juhatuse liikme ja tegevjuhi kohal.

Pärast seda töötab ta küberturvaettevõttes CybExer Academy. Evestuse eestvedamisel hakatakse välja töötama ja arendama ettevõtte kõige uuemaid digilahendusi – innovaatilisi e-õppe platvorme, mis aitavad võidelda korruptsiooni ja rahapesuga ning kursis olla andmekaitse regulatsioonidega.

Ta on tegev ka MTÜ-s Korruptsioonivaba Eesti (liige alates 2019. aastast ja juhatuse esimees 2020. aastast).

## Tunnustus
*2017 Aasta prokurör

## Viited
Kertu Birgit Anton

**Kertu Birgit Anton** (sündinud 11. märtsil 2003) on eesti kodanikuaktivist. 

Ta on noorteliikumise Fridays For Future Eesti aktivist ja SISU Koti kaasasutaja. MTÜ Loodusvõlu juhatuse liikmena on ta üks õlitehase kompleksloa kohtuvaidluse eestvedajaid. Ta osales aktiivselt Eesti esimeses kliimakohtuasjas, milles Fridays for Future Eesti (MTÜ Loodusvõlu) vaidlustas Eesti Energia põlevkiviõlitehasele väljastatud ehitusloa.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2021. aastal Tallinna Reaalkooli kuldmedaliga. Samal aastal alustas õigusteaduse õppimist Tartu Ülikoolis ning lõpetas selle 2024. aastal.
## Tunnustus
* 2024 – üliõpilaste teadustööde riiklik konkurss, Eesti Teaduste Akadeemia riigiõiguse sihtkapitali Uno Lõhmuse nimeline eripreemia uurimistöö "Tulevaste põlvede kliimaalane kaebeõigus halduskohtumenetluses" eest (juhendaja: Nele Siitam)
* 2023 – 68. koht Eesti Päevalehe edetabelis "Eesti mõjukad 2023"
* 2021 – kuldmedal gümnaasiumi lõpetamisel
* 2021 – õpilaste teadustööde riiklik konkurss, II preemia
* 2020 – Presidendi kõnevõistluse võitja kõnega "Kiri Eestile"
* 2019 – Wise 20 Under 20, Class of 2019
* 2019 – Noore looduskaitsja märk

## Artikleid

* "Nõrga kliimaseaduse korral näeme kohtus" – ERR 12.12.2024
* "Kliimakindla majanduse seadus reedab tulevased põlved" – ERR 10.05.2024
* "Kus on kliimavanaemad?" – Sirp 26.04.2024
* "Pole kena öelda, et me ju ütlesime. Aga me ütlesime" – ERR 26.10.2023
* "Kaks enneolematult tähtsat läbirääkimist" – 13.10.2023
* "8 miljardit inimest pole keskkonnakriisi peamine põhjus" – 24.11.2022
* "Kliimamuutuste pidurdamine ei lõpe COP26-ga" – Eesti Päevaleht 12.11.2021.
* "Elame nii, nagu oleks meil varuks kolm Maad" – ERR 16.05.2021.
* "EL-i kliimaeesmärgid pole piisavad, et olla turvalised" – ERR 17.12.2020.
* "Mis saab homme? Meil pole aega oodata, kuni kliimastreikijatest saavad kliimateadlased" – Eesti Päevaleht 20.11.2019. 

## Vaata ka

* kodanikuaktiivsus
* kliima soojenemine

## Viited

## Välislingid

* Fridays For Future Eesti. https://fridaysforfuture.ee
* SISU Kott. https://sisukott.voog.com/et
Annemarii Bendi

**Annemarii Bendi** (sündinud 29. märtsil 2001) on eesti suusahüppaja ja kahevõistleja. 

Ta on mitmekordne Eesti meister ning esindanud Eestit noorte olümpiamängudel. Sportima hakkas Bendi 2009. aastal Olev Rootsu juhendamisel, hiljem on olnud tema treenerid ka Tambet Pikkor, Andrus Ilves, Karl-August Tiirmaa ja Silver Eljand. Annemarii parimateks tulemusteks on juunioride maailmameistrivõistlustelt kahevõistluses 13.koht, Otepää kontinentaalkarikasarja 11.koht ning kaks esikohta Põhjamaade meistrivõistlustelt 2019.

## Välislingid
*https://sport.delfi.ee/artikkel/120124046/delfi-otepaal-bendi-pani-kahevoistluse-pausile-pean-motlema-tulevikule, Delfi, 05. jaanuar 2023
*Reelika Lepp, Annemarii Bendi – tüdruk, kellele meeldib lennata, Ajakiri Sport, detsember 2017
*Jaan Martinson, DELFI OTEPÄÄL | Annemarii Bendi: üksinda oli raske sõita ja koostööd teinud gruppi kätte saada, Delfi, 5. jaanuar 2021
*Maarius Suviste, Eesti parim naiskahevõistleja vaevleb põletiku küüsis, Lõuna-Eesti Postimees, 20. jaanuar 2021
*https://sport.err.ee/1608843586/annemarii-bendi-vaga-vaga-tahan-kodus-voistelda, ERR, 09. jaanuar 2023
*https://sport.delfi.ee/artikkel/85135521/annemarii-bendi-tuli-nii-kahevoistluses-kui-suusahupetes-pohjamaade-noorte-meistriks, Delfi, 26. jaanuar 2019
Madis Tiik

**Madis Tiik** (sündinud 5. novembril 1967) on perearst ja Eesti terviseteenuste arendaja. 

## Haridus
Pärast Tallinna 2. Keskkooli (aastal 1986) lõpetamist läks Tiik Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda ning sai magistrikraadi. 2012. aastal sai doktorikraadi Tallinna Tehnikaülikoolis.

## Töö ja ühiskondlik tegevus

Tiik töötab Tallinna Tehnikaülikooli e-meditsiini keskuses ja tervisetehnoloogiate instituudis vanemlektorina. 

## Muu tegevus
Madis Tiik on Eesti pikamaajooksu meister, lisaks tegeleb orienteerumise ja suusatamisega.

## Isiklikku
Tema isa Heino Tiik (1933–2019) oli kergejõustiklane ja spordiarst, ema Reet Tiik (sündinud 1938) on iluvõimlemistreener ja -kohtunik.

## Viited
Enn Jaama

**Enn Jaama** (25. juuni 1934 Koruste küla, Rõngu vald – 13. august 2021) oli eesti põllumajandusteadlane, põllumajanduskandidaat (1968).

Ta lõpetas 1958 Eesti Põllumajanduse Akadeemia ning töötas samas aastast 1956, muuhulgas on ta olnud 1971–1978 EPA kaugõppeteaduskonna prodekaan ja 1978–1984 dekaan.

1983–1988 ja 1990–1993 oli ta EPMÜ taimekasvatuskateedri dotsent ja juhataja, 1993–1994 taimekasvatuse õppetooli professor ja juhataja, 1994–1995 taimekasvatusinstituudi juhataja ja dotsent, 1995–1999 juhataja ja professor, aastast 1999 emeriitprofessor. 

Enn Jaama on õpetanud taimekasvatust, söödatootmist ja rohumaaviljelust ning avaldanud kirjutisi kartuli, õli- ja eeterliku õli kultuuride, rapsi ja rüpsi, söödakapsa ja teraviljakasvatuse (sh tritikale kasvatuse) alalt. 

## Töid

*Taimekasvatuse laboratoorne praktikum (1965, autoreid)
*Põllukultuurid ja nende hindamine (1976, autoreid)
*Taimekasvatus (1986, autoreid)
*Talirapsi seemnekasvatuslikke uurimistulemusi. – Agraarteadus, 1990, 2

## Tunnustus

* Eesti Maaülikooli teenetemedal (1999)

## Allikad

* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 1. köide, Tallinn, 2000
Anette Parksepp

**Anette Parksepp** (sündinud 2. augustil 1992) on eesti ajakirjanik. Alates 2018. aastast töötab Ekspress Grupis.

## Haridus
Keskhariduse omandas Haljala koolis. 2014. aastal lõpetas Parksepp Tartu ülikooli ühiskonnateaduste instituudis ajakirjandust ja kommunikatsiooni eriala, seejärel asus õppima Tartu ülikoolis Euroopa Liidu ja Venemaa uuringute magistriprogrammis ning 2017. aastal kaitses töö teemal "Venekeelsete koolinoorte käitumine eesti kodanikena".

## Viited
Monika Rogenbaum

**Monika Rogenbaum** (sündinud 30. aprillil 1980) on Eesti poliitik ja omavalitsustegelane. 

Monika Rogenbaum on lõpetanud Valgamaa Kutseõppekeskuse kahel erialal: tegevusjuhendaja ja lapsehoidjana. Samuti on ta omandanud sekretäri ja raamatupidaja kutsealad.

## Töö ja ühiskondlik tegevus

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi oli Monka Rogenbaum 14 aastat Taheva vallavanem. Seejärel oli ta Valga vallavolikogu liige. Ta on üks Taheva Valla Külade Seltsi asutajaid ning juhatuse liige. Alates 26. aprillist 2021 on ta Valga vallavanem.

Monika Rogenbaum on Paju Pansionaadid MTÜ arendusjuht. Ta on Isamaa Erakonna liige.

## Tunnustus
*2010 – Kodanikupäeva aumärk
*2015 – Valgamaalase pressisõber (väljaanne Valgamaalane)
*2016 – Valgamaa aasta terviseedendaja
*2017 – Valgamaa aasta õppija (Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon)

## Isiklikku
Monika Rogenbaum on Hargla koguduse liige.

## Viited
August Luur (ajakirjanik)

**August Luur** (15. mai 1934 Are vald – 21. oktoober 1990 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja kirjastustöötaja.

## Haridus- ja töökäik
Ta õppis ajakirjandust Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas 1957. aastal.

* 1956–1970 ajalehe Edasi toimetuses
* 1970–1975 kirjastuse Kunst peatoimetaja
* 1975 kirjastuse Kunst direktor

## Teoseid
* Tartu Üliõpilasmeeskoor 1912–1957. (1958, toimetajad Lembit Järv, August Luur, Olev Maimets, Edgar Mattisen ja Karl Siilivask)
* Tartu Üliõpilasmeeskoor 1912–1962. (1962, toimetaja)
* Tartu. Fotoalbum (1969, Eesti Raamat, August Luur ja Evald Tooms)
* Tartu Akadeemiline Meeskoor. 1912–1972 (1972, toimetaja)
* Juhan Simm sõnas ja pildis. (1975, Eesti Raamat, koostaja)
* Richard Ritsing. (1983, Eesti Raamat, Tartu Riiklik Ülikool, koostaja)
* XX laulupeo album Läänemere paeselt kaldalt. (1987, Eesti Raamat, teksti autor, koostajad August Luur ja Aarne Mesikäpp)
* Arvo Ratassepp meie meeltes. (1994, Eesti Meestelaulu Selts, koostajad August Luur ja Mall Johanson)

## Isiklikku
August Luur oli pühendunud koorilaulja, viimane koor oli Teaduste Akadeemia Meeskoor.

Tema abikaasa oli keraamik ja portselanimaalija Ene-Mai Luur.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Aago Rääts

**Aago Rääts** (20. august 1961 Tallinn – 31. märts 2018 Kanada) oli eesti flötist ja muusikapedagoog.

Aago Rääts lõpetas Tallinna 21. keskkooli inglise keele eriklassi, kooli ajal võttis eratunde Kaljo Westilt ja osales Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli flöödiansamblis. Pärast keskkooli hakkas ta õppima Tallinna konservatooriumis Samuel Sauluse flöödiklassis. Juba oma konservatooriumis õppimise ajal 1980. aastate alguses mängis ta plokkflööte ja barokkflööti vanamuusikaansamblis Consortium ning tegutses varase muusika propageerijana. Ta oli pärast diplomi saamist õppejõud Tallinna Konservatooriumis ja salvestas Eesti Televisioonis 24 saatest koosneva plokkflöödi telekool-saatesarja "Flautissimo".

1988. aastal emigreerus Aago Rääts Kanadasse. Kanadas töötas Aago Rääts IT-spetsialisti ja süsteemianalüütikuna. Hiljem oli ta seotud Toronto ülikooliga ja uuris keskaja kultuuri, olles ladina keele lühendite ekspert.

## Viited

## Välislingid
* Taavi-Mats Utt. Armastus ja austus muusika vastu kumas läbi igast noodist. Aago Räätsa lühike, ent särav muusikukarjäär. – Muusika, november 2017
* Aago Rääts ERR arhiivis
Lyglaukiai

**Lyglaukiai** (poola keeles *Równe Pole Zarzeckie*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Antakalnise ja Rasose valla territooriumil. Lyglaukiai piirneb lõunas Leoniškėsega, edelas Belmontasega, loodes Antakalnisega, põhjas Sapieginėga, idas aga Kučkuriškėsega.

Linnaossa jääb Antakalnise männiku parkmets. Lyglaukiai jääb osaliselt Pavilniai regionaalparki, samuti Antakalnise maastikukaitsealale ja Lyglaukiai geomorfoloogilisele kaitsealale.

Aastal 1905 oli Lyglaukiai ehk Rovnoje Pole asulas 117 elanikku. Aastal 1931 oli seal elanikke 208.

Muinsuskaitse all on maja aadressil  Mildos g. 42/Filaretų g. 101.

## Viited
Joseph Murray

**Joseph Edward Murray** (1. aprill 1919 – 26. november 2012) oli Ameerika Ühendriikide ilukirurg, kes sooritas esimese eduka neerusiirdamise.

Murray lõpetas 1940. aastal Holy Crossi Kolledži. Hiljem lõpetas ta meditsiini erialal Harvardi Ülikooli. II maailmasõja ajal teenis ta maaväe meditsiinikorpuses. Sõjaväes teenides määrati ta Valley Forge'i üldhaiglasse, mis ravis põletuste ja moondunud jäsemetega sõdureid.

Pärast sõda jätkas Murray tööd ilukirurgina ning sai hinnatud teadlaseks organisiirdamise bioloogia uurimises. 23. detsembril 1954 siirdas ta Ronald Herrickilt saadud neeru tema kaksikvennale Richardile, kel oli diagnoositud neerupuudulikkus. Richard Herrick elas pärast operatsiooni veel kaheksa aastat.

1990. aastal sai Murray panuse eest organisiirdamisse Nobeli meditsiiniauhinna, mida jagas Edward Donnall Thomasega.

## Tunnustus
*1994 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks

## Viited
Juri Entin

**Juri Entin** (vene keeles *Ю́рий Серге́евич Э́нтин* (sündinud 21. augustil 1935 Moskvas) on vene luuletaja, dramaturg, laululooja ja stsenarist.
Entin on tuntud eelkõige Venemaal ja endises Nõukogude Liidus tänu oma kino-, tele- ja multifilmide jaoks loodud lauludele.

Juba koolis huvitus ta tõsiselt ajaloost ja kirjandusest ning ta on lõpetanud Moskva oblasti pedagoogilise instituudi ja Moskva riikliku polügraafia instituudi ja töötanud koolis ajalooõpetajana ja raamatukoguhoidjana. 

Aastatel 1962–1969 oli Entin plaadifirma Meloodia lastetoimetuse peatoimetaja. 1969. aastast on ta vabakutseline kirjanik. 

Entin on kirjutanud teksti enam kui 600 laulule, neist üle 100 kõlavad erinevates filmides, lisaks on ta kirjutanud mitu lasteraamatut. 

Tema loodud tekstidele on laule loonud heliloojad Gennadi Gladkov, Aleksei Rõbnikov, Vladimir Šainski, Jevgeni Krõlatov, Maksim Dunajevski, Mark Minkov, David Tuhmanov, Aleksandr Zatsepin. 

Juri Entini tekstidele loodud laule on esitanud paljud vene estraaditähed, näiteks Ljudmila Gurtšenko, Mihhail Bojarski, Nikolai Baskov, Jossif Kobzon, Aleksandr Gradski. 

1995–1997 oli ta telekanalis ORT lastesaate „Do-mi-sol” («До-ми-соль») autor ja saatejuht. 

Aastast 1997 on Entin rahvusvahelise laste loomingu festivali „Tšunga-tšanga” («Чунга-Чанга») president. Festival on toimunud 27 Venemaa regioonis ja 7 välisriigis. Üks festivali kuulsamaid laureaate on Dima Bilan. 

Aastal 2002 loodi asutus „Juri Entini loominguline keskus”, mis korraldab Entini kontserte ja festivale ning annab välja tema raamatuid ja plaate.

Aastal 2004 tähistas ta oma loomingulise tegevuse 35. aastapäeva suure kontserdiga Moskva Kremli palees, aastal 2015 toimus aga tema 80. sünnipäeva puhul juubelikontsert Moskva äärelinnas Crocus City Hallis. 

## Tunnustus

Korduvalt on ta tunnistatud üleliidulise konkursi „Aasta laul” võitjaks.
* 1998 – auhind „Kuldne Ostap” lastehuumori valdkonnas
* 2007 – Kornei Tšukovski nimeline lastekirjanduse preemia
* 2016 – Venemaa presidendi preemia panuse eest lastekirjanduse arengusse
Moskva vaksal

**Moskva vaksal** (vene keeles *Московский вокзал*) on Peterburi üks peamisi raudteejaamasid, kust algavad Peterburi–Moskva rongiliin ja teised liinid Kesk- ja Lõuna-Venemaale, Ida-Ukrainasse, Krimmi ning Siberisse.

## Välislingid
Klooramfenikool

**Klooramfenikool** (inglise keeles *chloramphenicol*) on antibiootikum, mida kasutatakse bakteriaalsete infektsioonide raviks.

## Viited
Kadri Tammepuu

**Kadri Tammepuu** (neiupõlvenimega **Kadri Kroon**; sündinud 13. jaanuaril 1967) on proviisor, ajakirjanik ja ettevõtja.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1985. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli (TÜ) farmaatsia erialal.

Tammepuu on töötanud TÜ Farmaatsia Instituudis ja ravimi hulgimüügiettevõttes ProMed, juhtinud Magnum Medicali müügiosakonda ja aastatel 2002–2015 Terve Pere Apteek OÜ-d (Apotheka), oli 2019–2024 Postimehe ajakirjanik ning on 2015. aastast Eesti Patsientide Liidu juhatuse liige ja tegevjuht.

Tammepuu oli aastatel 2006–2013 Eesti Apteekide Ühenduse, 2003–2006 Tallinna Linnaapteegi ja 2006–2016 Revali Raeapteegi Muuseumi Ühingu juhatuse liige.

Tammepuu oli 2018. aastal Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja 2019. aastal Isamaa Erakonna liige.

## Viited

## Välislingid
* Palga TOP 2014
* Eleen Laasner. Patsientide õiguste eest võitlevad kaks ühendust postimees.ee, 14. juuni 2016
Mari Matjus

**Mari Matjus** (sündinud 27. oktoobril 1986) on eesti vandeadvokaat.

## Haridus
Mari Matjus lõpetas 2006. aastal Miina Härma Gümnaasiumi. Ta sai Tartu Ülikoolis 2011. aastal õigusteaduses magistrikraadi *[[cum laude]]* ja aasta hiljem sai magistrikraadi ka Oxfordi ülikoolis, kus keskendus meditsiini-, konkurentsi- ja Euroopa Liidu õigusele. Alates 2011. aastast on ta Tartu Ülikooli õigusteaduste doktorant. 

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Alates 2013. aastast on Mari Matjus Tartu Ülikoolis konkurentsiõiguse vastutav õppejõud, samuti on töötanud erinevates advokaadibüroodes, alates 2018. aastast on Nove büroos vandeadvokaat ja partner. 2015. aastast on ta Estonian Oxford & Cambridge Clubi juhatuse liige. Advokaadina keskendub Matjus konkurentsiõigusele, andmekaitsele, meditsiiniõigusele, ühinemistele ja omandamistele (M&A), äriühinguõigusele, üldisele lepinguõigusele.

Mari Matjus on Haapsalu Neuroloogilise Rehabilitatsioonikeskuse Toetusfond SA nõukogu liige. Ta on osalenud 2021. aasta Arvamusfestivali Tervise tuleviku alal arutelul "Patsiendikeskne tervishoid – mida see ikkagi tähendab?"

## Tunnustus
2011 – Eesti Teaduste Akadeemia üliõpilaste teadustööde konkursil äramärkimine 2011

## Isiklikku
Tema isa oli filosoof ja literaat Ülo Matjus.

## Viited
Rasos

**Rasos** (poola keeles *Rossa*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna kaguosas Rasose valla territooriumil. Rasos piirneb läänes Naujininkaiga, lõunas Liepkalnisega, idas Ribiškėsega, loodes Markučiaiga ning põhjas Rasų kolonijaga ja Vilniuse vanalinnaga.

Rasoses asuvad Rasose parkmets ja Rasose kalmistu. Linnaosa jääb osaliselt Pavilniai regionaalparki ja Ribiškėse maastikukaitsealale.

Rasose nime päritolu pole teada. Nimi viitab hüdronüümile, ent Rasoses puuduvad vooluveekogud. On arvatud, et mõni sealne maaomanik juhtis sealt vee läbi, rajades sinna kaskaadi (kuni XVIII sajandini asus Rasoses ka mõis). Adomas Honoris Kirkoras seostab aga nimetust jaanilaupäevaga (leedu k. *rasos*).

Rasost on esmamainitud XVI sajandil, mil tegemist oli Vilniuse eeslinnaga. Väljaspool hoonestatud ala seisis Püha Jüri kirik. 1769. aastal pandi alus Rasose kalmistule. 1860. aastal valmis Peterburi–Varssavi raudtee, mis eraldas Rasose ülejäänud Vilniusest. Raudtee ääres avati restoran Geležinė pirkelė, mis kujunes üheks Vilniuse seltsielu keskuseks, aga ka paigaks, kus peatusid Leedust küüditatavad isikud. XIX sajandi keskpaiku kujunes Rasos kohaks, kus rahvas tähistas jaanilaupäeva: tehti tuld, tantsiti ja lauldi rahvalikke laule. Rasose kalmistul asus kuni XIX sajandini Püha Johannese kivi, hiljem rajati selle kohale kolumbaarium. 7. juulil 1944 sisenesid Vilniusesse Nõukogude väed, samas alustas rünnakut linnale ka Armija Krajowa. Rasoses ja sealsel kalmistul peeti lahing Saksa vägedega.

Osa Rasosest on Vilniuse vanalinna muinsuskaitsevööndis. Kaitse all on tehasehoone aadressil Rasų g. 39, Rasost vanalinnaga ühendav viadukt, elamud Varšuvos g. 3 ja 3A ning Rasose kalmistu, arvukad sealsed hauad kabelid ja muud rajatised.

## Viited
Kanada peaminister

**Kanada peaminister** on Kanada valitsuse juht, üks ministritest. Peaministriks saab tavaliselt valimised võitnud partei juht.

Alates 14. märtstist 2025 on Kanada peaministriks Mark Carney kes on riigi 24. peaminister.

## Riigi peaministrid

* 1867–1873 – John A. Macdonald
* 1873–1878 – Alexander Mackenzie
* 1878–1891 – John A. Macdonald
* 1891–1892 – John Abbott
* 1892–1894 – John Sparrow David Thompson
* 1894–1896 – Mackenzie Bowell
* 1896 – Charles Tupper
* 1896–1911 – Wilfrid Laurier
* 1911–1920 – Robert Borden
* 1920–1921 – Arthur Meighen
* 1921–1926 – William Lyon Mackenzie King
* 1926 – Arthur Meighen
* 1926–1930 – William Lyon Mackenzie King
* 1930–1935 – Richard Bedford Bennett
* 1935–1948 – William Lyon Mackenzie King
* 1948–1957 – Louis Saint-Laurent
* 1957–1963 – John Diefenbaker
* 1963–1968 – Lester B. Pearson
* 1968–1979 – Pierre Trudeau
* 1979–1980 – Joe Clark
* 1980–1984 – Pierre Trudeau
* 1984 – John Turner
* 1984–1993 – Brian Mulroney
* 1993 – Kim Campbell
* 1993–2003 – Jean Chrétien
* 2003–2006 – Paul Martin
* 2006–2015 – Stephen Harper
* 2015–2025 – Justin Trudeau
* 2025–... – Mark Carney
Markučiai

**Markučiai** (poola keeles  *Markucie*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Rasose valla territooriumil. Markučiai piirneb põhjas üle Vilnia Belmontasega, idas Žemasis Pavilnysiga, kagus Puškinuvkaga, lõunas Ribiškėsega, edelas Rasosega, läänes  aga Rasų kolonija, Paupysi ja Vilniuse vanalinnaga.

Markučiais asuvad Markučiai parkmets ja Markučiai park. Linnaosa jääb osaliselt Pavilniai regionaalparki ja Markučiai ning Ribiškėse maastikukaitsealale.

Nii Jonas Jurkštas kui ka Aleksandras Vanagas leiavad, et linnaosa nimi tuleneb isikunimest, Markusest (Leedu *Morkus*) tulentatud nimest Morkutis (Markutis) või Morkūnas. XIX sajandi esimesel poolel kandis piirkond nime **Svistapolė**.

Markučiais asub Aleksandr Puškini muuseum, mis rajati aastal 1948. Tegemist on vanima kirjandusmuuseumiga Leedus.

XVI sajandil kuulusid sealsed alad Leedu suurvürstidele, moodustades nn. vürstliku eeslinna. Aleksander andis sealse ala oma naise Jelena valduseks, kes rajas sinna suurvürstide suveresidentsi. Linnaosa lääneossa, Vilniuse piirile, hakkasid XIX sajandi alguses kujunema mitmed linnarahva seas populaarsed kõrtsid - „Betliejus“, „Geležinė trobelė“, „Karlsbadas“, lisaks veel piljardisaalid, kohvikud, sinna rajati ka viinavabrik ja  pruulikoda. Tööstusettevõtteid rajati piirkonda ka II maailmasõja järel.

Markučiai on kujunenud Markučiai mõisa aladele. Aastal 1905 oli seal 84 elanikku. Ala liideti XX sajandi esimesel aastakümnel Vilniusega. Aastal 1931 oli Markučiais 113 elanikku.

Muinsuskaitse all on Markučiai mõisakompleks, endise õllevabriku varemed ja neli elumaja.

Markučiai_1.JPG|Markučiai
Vilnia_Markučiuose.JPG|Vilnia jõgi

## Viited
Riinu Lepa

**Riinu Lepa** (sündinud 11. jaanuaril 1978) on eesti õpetaja ja koolitaja.

## Haridus
Lepa on saanud 2008. aastal magistrikraadi Audentese ärikoolis.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Riinu Lepa on olnud arendusjuht ja majanduse ja ettevõtluse õpetaja Märjamaa Gümnaasiumis. Ta on olnud Gaia kooli Mõisamaa individuaalõppeklassi eestvedaja ja õpetaja, Sotsiaalse Ettevõtluse Inkubaatori mentor, Hea Koostöö Hoiu-laenuühistu nõukogu liige ning talukaupa vahendava sotsiaalse ettevõtte Tagurpidi Lavka asutaja ja juht. Ta oli Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustiku eestvedaja ja juhatuse liige ning sotsiaalse ettevõtluse külalisõppejõud Estonian Business Schoolis ja Tallinna Ülikoolis.

Lepa on ka üks Eesti esimese ökokogukonna Väike Jalajälg algatajaid.

2020. aastal ilmunud raamatu "Tervikliku eluviisi alused" üks kaasautoreid on Riinu Lepa. Gaia Akadeemia koolitajana juhendab Riinu Lepa organisatsioone kasutama ühistarkusega juhtimise (*collective governance*) meetodeid, sh sotsiokraatia ja holakraatia. 

### Artiklid:

* Lepa, R., Raudla, R. (2023). Tööaja vähendamine kui strateegia tasaareneva ühiskonna loomisel. Vikerkaar, oktoober 2023.
* Lepa, R. (2016). Jagamismajandus astub kapitalismile varbale? Postimees, May 18th, 2016
* Lepa, R., Naarits, A. (2015). Sotsiaalne ettevõtlus Eestis. Eesti Statistika Kvartalikiri, 2015/1
* Lepa, R, Rammo, A. (2014). A Map of Social Enterprises and their ecosystems in Europe. Country Report for Estonia. Expert report. European Commission
* Lepa, R. (2013). Vastustunnet ei saa mõõta, tegusid küll. Äripäev, April 9th, 2013
* Lepa. R. (2011). Uus majandus – vabanemine SKT illusioonist ja majanduskasvu dogmadest. Alkeemia, Nov 11th, 2011

## Viited
Paul Martin

**Paul Edgar Philippe Martin** (sündinud 28. augustil 1938), tuntud ka kui Paul Martin Jr., on Kanada jurist, poliitik ja kirjamees, kes oli aastatel 2003–2006 Kanada peaminister ning Kanada Liberaalse Partei esimees.
Leoniškės

**Leoniškės** on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia ja Rasose valla territooriumil. Leoniškės piirneb loodes Belmontasega, kagus Žemasis Pavilnysiga, edelas aga Markučiaiga.

Linnaosa jääb Pavilniai regionaalparki.

Piirkond on saanud nime sealse mõisniku Leonis Kryłowiczi järgi.

Leoniškėses asuvad Belmontase tallid, ratsaspordikool, hobusekasvatus.

Leoniškės on kujunenud endise Leoniškėse mõisa maadele. Mõis pärineb ilmselt XVI sajandist, aastal 1533 müüs selle esimese omaniku Leonis Kryłowiczi lesk mõisa Vilniuse magistraatidele. Aastal 1536 sai mõis õiguse rajada linnaelanike tarbeks Vilnia jõele vesiveski. XVII sajandil kuulus mõisale kaks vesiveskit, nende asupaigad pole aga teada. Aastal 1795 oli inventariraamatu järgi mõisal laut, ait, küün, pruulikoda, kõrts ja elumaja. Aastal 1812 rajati sinna telliselööv ja sindlitööstus. Veel samal aastal põletasid aga mööduvad Prantsuse väed kõik sealsed hooned maha. Sõja järel laienes mõis Vilnia lõunakaldale, kus sellega liideti Tuputiškėse mõisa alad. Aastal 1836 rajati mõisa maadele Belmontase vesiveski. Esimese maailmasõja eel töötas mõisas aianduskool.

Aastal 1905 oli Leoniškėse mõisas, karjamõisas ja asulas kokku 105 elanikku. Kahe ilmasõja vahel hakati piirkonda suvilaid rajama. Aastal 1931 oli seal kaks küla: Mažoji Leoniškės, kus oli 21 elanikku, ja Didžioji Leoniškės, kus oli 19 elanikku. Aastal 1951 rajati endise mõisa aladele hobusekasvatus.
## Viited
Kalnėnai

**Kalnėnai** on Vilniuse linnaosa, mis asub linna kaguosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Kalnėnai piirneb kagus Nemėžisega, põhjas Guriaiga, läänes  aga Ribiškėsega.

Linnaosa on kujunenud aastal 1990 Vilniusega liidetud Nemėžise küla aladele.

## Viited
Nemėžis

**Nemėžis** on Vilniuse linnaosa, mis asub linna kaguosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Nemėžis piirneb loodes Kalnėnaiga, põhjas aga Guriaiga ja Juodasis Keliasega.

Linnaosa on kujunenud aastal 1990 Vilniusega liidetud Nemėžise küla aladele. Piirkonda on rajatud aianduskooperatiive.

## Viited
Edward Donnall Thomas

**Edward Donnall Thomas** (15. märts 1920 – 20. oktoober 2012) oli Ameerika Ühendriikide arst.

Thomas õppis Texase Ülikoolis keemiat ja keemiatehnoloogiat ning sai 1941. aastal bakalaureusekraadi ning 1943. aastal magistrikraadi. Texase Ülikoolis tutvus ta ka Dottie Martiniga, kellest sai hiljem tema abikaasa. 1943. aastal astus ta Harvardi Ülikooli ning lõpetas selle 1946. aastal meditsiini erialal.

Thomas uuris ta koos oma abikaasaga luuüdi siirdamist. Neil õnnestus välja töötada luuüdi siirdamine, mida sai kasutada leukeemia ravis. 1990. aastal sai Thomas selle eest Nobeli meditsiiniauhinna, mida jagas neerusiirdamist uurinud Joseph Murrayga.

## Viited
Guriai

**Guriai** (poola keeles *Góry*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Guriai piirneb edelas Kalnėnaiga, lõunas Nemėžisega, idas Juodasis Keliasega, põhjas Aukštasis Pavilnysiga ja läänes Ribiškėsega.

Guriais asub Guriai kalmistu. Läänepoolsem osa jääb Pavilniai regionaalparki ja Ribiškėse maastikukaitsealale.

Linnaosa on tekkinud samanimelise küla aladele. Seal on nii aianduskooperatiivide alasid kui ka uuselamuid.

Guriaid on esmamainitud XVI sajandil. Varem kuulus see piirkond Pacidele. 1905. aastal oli külas 164 elanikku. 1931. aastal oli elanikke 315.

## Viited
Vilnia

**Vilnia** või **Vilnelė** (valgevene keeles *Вільня*, poola keeles *Wilejka* või *Wilenka*) on 79,6 km pikkune jõgi, mis saab alguse Leedu küla Vindžiūnai lähistel ja suubub Vilniuse vanalinnas vasakult Nerisesse. See moodustab 13 km ulatuses piiri Valgevenega.

Selle valgla suurus on 624 km².

Jõe nimi on tulnud leedukeelsest sõnast *vilnis*, mis tähendab voogu.

## Välislingid
*
Juodasis Kelias

**Juodasis Kelias** on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Juodasis Kelias piirneb läänes Guriaiga, põhjas aga Rokantiškėse küla aladele rajatud uuselamurajoonidega.

Juodasis Kelias paikneb ajaloolise samanimelise maantee ääres, mis ühendas Vilniust Šumskasega ja edasi Smarhońiga. Linnaosa on tekkinud samanimelise küla aladele. Sealsed alad ühendati Vilniusega aastal 1996.

## Elanikkond


* 24 (1959)
* 23 (1970)

* 27 (1979)
* 22 (1989)


## Viited