open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
San Gimignano

**San Gimignano** (hääldus itaalia keeles [san dʒimiɲˈɲaːno]) on väike kindluslinn Kesk-Itaalias Toscana maakonnas Siena provintsis.  

San Gimignano on kuulus oma keskaegse romaani ja gooti arhitektuuri poolest. San Gimignano vanalinn kuulub 1990. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linn paikneb künka tipus, ligikaudu 300 meetri kõrgusel merepinnast. Linna siluetti ilmestavad tosinkond lubjakivist tornmaja. San Gimignano on tuntud safrani, prosciutto, pecorino juustu ja valge veini poolest. San Gimignano valget veini tehakse iidsest Vernaccia viinamarjasordist, mida kasvatatakse piirkonna liivakivist mäenõlvadel. 

## Territoorium
San Gimignano on 138 km² suurune ja asub Val d'Elsa mäe otsas. 

## Vaatamisväärsused
San Gimignanos on palju näiteid romaani ja gooti arhitektuurist. Lisaks kirikutele ja keskaegsetele kindlustele näeb linnas ka romaaniaegseid ilmaliku- ja elamuarhitektuuri näiteid, mida saab üksteisest eristada vastavalt ümarate ja teravate kaarte järgi. 

### Väljakud

#### Piazza della Cisterna
Piazza della Cisterna on linna peaväljak. Väljak on kolmnurkse kujuga ning on ümbritsetud keskaegsete hoonetega. Väljaku keskel asub kaev, mis oli linna elanikele peamiseks veeallikaks. Väljak on 1346. aastat, osad sillutised on tänaseni püsima jäänud. 

#### Piazza Duomo
Piazza Duomo on põhjapoolsem väljak. Väljakul asub Collegiata kirik, kuhu viivad laiad trepiastmed. Väljaku nimi viitab tõenäoliselt sellele, et kirik oli kunagi katedraaliks planeeritud. Väljakul asuvad ka Palazzo Comunale ja Palazzo Podesta, mis on linnapea maja. 

### Tornid
San Gimignano on rahvusvaheliselt tuntud selle poolest, et kui paljudes teistes linnades on tornid langenud sõdade tagajärjel, on sellel linnal õnnestunud 14 erineva kõrgusega torni läbi sõdade säilitada. 

* Campanile della Collegiata
* Torri degli Ardinghelli
* Torre dei Becci
* Torre Campatelli
* Torre Chigi
* Torre dei Cugnanesi
* Tore del Diavolo
* Torre Ficherelli/ Ficarelli
* Torre Grossa (Suur Torn - 54m)
* Torre di Palazzo Pellari
* Casa-torre Pesciolini
* Torre Pettini
* Torre Rognosa (51m)
* Torri dei Salvucci

### Kirikud
Linnas on mitmeid kirikuid, kaks põhilist on Collegiata ja Sant'Agostino, kus on palju kunstiteoseid Itaalia renessansi kunstnikelt. 

## Pilte

San-Gimignano-South-2012.JPG|Vaade San Gimignano linnale lõunast
Bastione San Francesco, San Gimignano, May 2009-2.jpg|San Francesco bastion
Salvucci Towers.jpg|Salvucci tornmajad
Piazza cisterna 01.jpg|Piazza Cisterna
San Gimignano Piazza Duomo Tower.JPG|Torre Chigi


## Viited
Victor Wanyama

**Victor Mugubi Wanyama** (sündinud 25. juunil 1991 Nairobis) on Keenia jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Major League Socceri klubis Montreal Impact.

Wanyama suundus Euroopasse 2007. aastal, kui liitus Rootsi klubiga Helsingborgs IF. Järgmiste aasta suvel sõlmis ta oma esimese profilepingu, sõlmides Belgia klubiga Beerschot nelja aasta pikkuse lepingu. Juulis 2011 suundus ta Šotimaa kõrgliiga klubisse Celtic, kellega tuli hooaegadel 2011–12 ja 2012–13 Šotimaa meistriks. Hooajal 2012–13 valiti ta lisaks kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 7. novembril 2012 sai temast mängus Barcelona vastu esimene Keenia mängija UEFA Meistrite Liigas, kes on värava löönud. Seejärel mängis ta kolm hooaega Inglismaa klubi Southamptoni ridades. Juunis 2016 suundus ta 11 miljoni naela eest Tottenham Hotspuri, kellega sõlmis viieaastase lepingu.

2020. aasta märtsis siirdus ta Montreal Impacti.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Keenia rahvuskoondises tegi Wanyama kõigest 15-aastaselt mais 2007 sõprusmängus Nigeeria vastu.

Esimese värava lõi ta koondise särgis MM-i valikmängus Seišellide vastu.

## Saavutused
;Celtic
*Scottish Premier League: 2011–12, 2012–13
*Scottish Cup: 2013

## Viited

## Välislingid

* Profiil Tottenham Hotspuri kodulehel
Muusika- ja Kunstikool KAUR

**Muusika- ja Kunstikool KAUR** on muusika- ja kunstikool Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Lydia Koidula 4. Tunnid toimuvad Rakvere Eragümnaasiumi hoonetes aadressidel Tööstuse 1 ja Tööstuse 12.

Kool asutati 1999. aastal.

Muusika- ja tantsuosakonnas kestab õppetöö 7 aastat ja kunstiosakonnas 5 aastat.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Eric Dier

**Eric Jeremy Edgar Dier** (sündinud 15. jaanuaril 1994 Cheltenhamis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa kõrgliiga klubis Tottenham Hotspur ja Inglismaa jalgpallikoondises kaitsja või poolkaitsjana.

Dier kasvas üles Portugalis ja alustas klubikarjääri Lissaboni Sportingus. 2014. aastal liitus ta Tottenham Hotspuriga, sõlmides klubiga viie aasta pikkuse lepingu.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta 14. novembril 2015 sõprusmängus Prantsusmaa vastu.

Esimese värava lõi ta koondise särgis 26. märtsil 2016 sõprusmängus Saksamaa vastu.

2016. aasta Euroopa meistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava Venemaa vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandfinaalis kohtus Inglismaa Colombiaga. Mäng lõppes nii normaal- kui ka lisaaja järel viigiseisul 1:1. Järgnenud penaltiseerias realiseeris Dier otsustava löögi, tuues Inglismaa koondisele esimesel võidu penaltiseerias pärast 1996. aasta Euroopa meistrivõistlusi.

## Viited

## Välislingid

* Profiil Tottenham Hotspur F.C. kodulehel
Ain Soidla

**Ain Soidla** (26. september 1940 – 15. oktoober 2018) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane ning eesti pangandustegelane. 

Ta lõpetas 1960. aastal Kingissepa Keskkooli. Aastatel 1973–1976 õppis NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias ja sai filosoofiakandidaadi kraadi. 

1960. aastast töötas ta Kingissepa Kalakombinaadis kehakultuurimetoodikuna, seejärel teenis Nõukogude armees.

## Tegevus NLKP-s ja Nõukogude võimuasutustes
*1963 EKP Kingissepa rajoonikomitee instruktor, seejärel lektor. Lõpetas Vilniuse Kõrgema Parteikooli 
*1969 EKP Tallinna linna Mererajooni komitee instruktor, hiljem osakonnajuhataja ja teine sekretär
*1973–1976 õppis NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias
*1976 EKP Keskkomitee juures asuva Partei Ajaloo Instituudi sektorijuhataja, seejärel EKP Keskkomitee parteiorganisatsioonilise töö osakonna juhataja asetäitja
*1979–1980 töötas NLKP Keskkomitee aparaadis
*1980–1985 EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja
*1980–1985 Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisu liige
*1985–1988 EKP Keskkomitee parteiorganisatsioonilise töö osakonna juhataja
*1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige
*1986–1990 EKP Keskkomitee büroo liikmekandidaat
*1988–1989 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe Bruno Sauli esimene asetäitja

Pärast Eesti iseseisvuse taastamist suundus ta pangandusse ning alates 2004. aastast oli ta Eesti Krediidipanga nõukogu esimees.

## Viited
Zwelitsha

**Zwelitsha** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Buffalo City linnaringkonnas.

Zwelitsha on asutatud 1947. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zwelitsha elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,19%, värvilisi 0,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24%, valgeid 0,14% ja teisi 0,15%. Koosa keelt pidas emakeeleks 93,21% inimesi, inglise keelt 3,49%, viipekeelt 1,10% ja afrikaani keelt 0,43%.

## Viited
Emjejane

**Emjejane** (kuni 2005. aastani **Hectorspruit**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Emjejane elanikest mustanahalisi aafriklasi 77,94%, valgeid 20,77%, värvilisi 0,84%, India või Aasia päritolu inimesi 0,39% ja teisi 0,10%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 54,99% inimesi, afrikaani keelt 18,58%, tsonga keelt 17,03%, inglise keelt 4,07% ja suulu keelt 1,29%.

## Viited
Hiiu 100 Tamme Park

**Hiiu 100 Tamme Park** on Tallinna Nõmme linnaosa Hiiu asumis Eesti Vabariigi 100. aastapäeva puhul rajatud park.

Hiiu 100 Tamme Pargi rajamise algatas Nõmme Tee Seltsi (NTS) liige Kadi Alatalu.

Pargi tammiku rajamine toimus Nõmme linnaosa valitsuse poolt Tallinna linnale haljastuse mahavõtmise kompensatsiooniks makstavate tasude arvel, millest suur osa tulebki Nõmmel rajatavate uusehituste alla jäävate ja mahavõetavate puude eest.

Pargi kujundas Tallinna keskkonnaameti maastikuarhitekt Kristiina Kupper.

Kadi Alatalu algatas ka Hiiu 100 Tamme Pargi juurde kuuluva informatsioonitahvli ja monumentaalse maakivide keskele paigaldatud metallist mälestusmärgi loomise. Nende teostamine toimus tema initsiatiivil ja juhtimisel, suures osas Nõmme elanike ja NTS liikmete annetuste toel. Monumendi autorid on disainerid Erkki Vaader ja Heigo Jelle.

## Vaata ka
* Eesti Vabariik 100
Kadi Alatalu

**Kadi Alatalu** (neiuna **Kadi Tammemägi**; sündinud 30. juulil 1942) on eesti endine televisiooniajakirjanik.

Ta on Nõmme Heakorra Seltsi ja Nõmme Tee Seltsi liige.

Tema algatusel rajati Nõmmele Hiiu 100 Tamme Park.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel erakond Isamaa nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 120 häält ning ei osutunud valituks. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Nõmme linnaosas, kogus 159 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1965–1991 abielus Toomas Alataluga. Epp Alatalu, Riin Alatalu (sündinud 1968) ja Siim Alatalu (sündinud 1978) on nende lapsed.

## Viited
Alexander von Bunge (täpsustus)

**Alexander von Bunge** on mitme Bunge suguvõsa liikme nimi:
*Alexander von Bunge (1803−1890)
*Alexander von Bunge (1851−1930)
Kõljala Põllumajanduskool

**Kõljala Põllumajanduskool** oli kool Saare maakonnas Kõljala külas. Kool tegutses aastatel 1919–1955.

Kool asutati 1919 *Kuressaare Põllutöökoolina*. 1920 sai kool endale Kõljala mõisa hooned ja maad ning kool kolis sinna. Kooli peahoone oli Kõljala mõisa peahoone.

Kool kandis eri aegadel nimesid *Kuressaare Põllutöökool, Kõljala Põllumajanduskool, Kõljala Kodumajandus- ja Põllutöökool*. 

## Viited

## Välislingid
*
*https://www.saartehaal.ee/2016/11/22/pollumeeste-halliks-kutsutud-kool-saanuks-tanavu-95/
Tüütus

**Tüütus** on psühholoogias selline ebameeldiv inimese meeleolu või emotsioon, mida iseloomustab ärrituvus ja mis häirib inimese tavapärast mõttetegevust. Tüütust kutsuvad esile erinevad mõjutajad: korduv lihtne muusika, kellegi teise korduv käitumine, korduvad kohustuslikud tegevused jne. Tihtipeale peetakse tüütuks reklaame või poplaule, mida eri meediakanalites järjepidevalt korratakse.

Ajakirjas International Journal of Conflict Management avaldatud uuring leidis, et kui tüütus ilmneb inimestevahelises suhtlemises kellegi isiku suhtes ja probleemi lahendada ei suudeta, võivad tulemused ekstreemseks kasvada. Ka leiti, et kui üks inimene süüdistab teist, et too on tüütu ja endal süüd ei näe, on probleemi teravaksmuutumine rohkem tõenäoline.

Psühholoogilise sõja käigus kasutatakse tüütuks muutumise efekti selleks, et halvata kellegi vastupanu. Näiteks 1993. aastal mängis Föderaalne Juurdlusbüroo USA-s Texase osariigis ühe kiriku juures valjuhääldist spetsiaalselt valitud muusikat, mille kohta oli teada, et see mõjub inimestele tüütuna, selleks et sundida David Koreshi poolehoidjaid alla andma.

## Viited
Théodore Tiffereau

**Théodore Tiffereau** (sünninimega *Théodore Cyprien Tiffereau*; 23. juuni 1819 Sainte-Radégonde-des-Noyers, Vendée departemang – 9. märts 1909 Arvert, Charente-Maritime'i departemang) oli prantsuse 19. sajandi fotograaf ja alkeemik, enda väitel ainus, kes on loonud päris kulda.

Tifferau reisis 1840. aastatel Mehhikos ja tegi seal dagerrotüüp-kaameraga pilte kohalikest inimestest ja maastikest.

Pärast naasmist Prantsusmaale tegeles ta alkeemiliste eksperimentidega ja väitis, et suutis kolmel korral hõbedat transmuteerida kullaks. Ta teatas oma katsetest Prantsuse Teaduste Akadeemiale, kuid ei suutnud komisjoni ees varasemate katsete tulemust korrata.

## Viited
Vilen

**Vilen** on Vladimir Iljitš Lenini auks kasutusele võetud vene eesnimi.

*Vilen Galstjan (sündinud 1941), armeenia balletitantsija ja näitleja
*Vilen Ivanov (sündinud 1934), vene sotsioloog
*Vilen Kaljuta (1930–1999), ukraina kinematografist
*Vilen Komissarov (1924–2005), vene tõlketeoreetik
*Vilen Künnapu (sündinud 1948), eesti arhitekt
*Vilen Strutinski (1929–1993), vene tuumafüüsik
*Vilen Tokarev (1934–2019), vene laulja

## Eestis
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Vilen Eestis 10 mehel.

## Vaata ka
*Vladlen
*Ninel
Varastamine (pulm)

**Varastamine** oli üks tavadest Eesti talupojapulmas. 

"Varastamine" oli pulmades üpris levinud. Lahkudes mõrsjakodust püüdsid peiupoisid kaasa võtta igasuguseid esemeid (et mõrsja koduigatsust kustutada), valvajateks-takistajateks olid pruudiveljed. 

Pulmasõidul püüdis ajumees mõrsjat varastada, valvajateks olid peiupoisid. Kui vargus õnnestus, pidid peiupoisid mõrsja lunastama ja taluma peiu etteheiteid. 

Kui veimekirst toodi peiukoju, siis püüti seda peiupoolsete pulmaliste poolt varastada. Valvajateks-takistajateks olid kirstumehed või veljed. Nood sõidki enamasti kirstu peal, et kirstu mitte silmist lasta. 

Need olid peamised varguseobjektid pulmades. Omaaegne maagilis-rituaalne tähendus muutus aja jooksul mängulis-naljatlevaks tavaks, mille üheks eesmärgiks oli ka raha korjamine noorpaarile, sest varastatud asi tuli ju välja osta või lunastada (Vigala, Audru, Pöide, Kursi, Karja jne.). 

## Viited
Trivimi

**Trivimi** ('minu kolm jõudu'). on ladina päritolu eesnimi:

*Trivimi Velliste (sündinud 1947), Eesti poliitik
*Trivimi Velliste (seenior) (1904–1960), Otepää linnapea
Tunne (eesnimi)

**Tunne** on eesti eesnimi.

Tunne nimepäev on 25. august.

## Nime kandjaid
*Tunne Kelam (sündinud 1936), Eesti poliitik
Malev (eesnimi)

**Malev** on eesti mehenimi.

Nime Malev nimepäev on 23. juuni.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Malev Eestis 10 mehel.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Malev Eestis 9 mehel. 

## Nime kandjaid
*Malev Toom (sündinud 1953), eesti fotograaf

## Viited
Novik

**Novik** on vene (Новик), valgevene (Новiк) ja poola (Nowik) päritolu nimi, mis pärineb idaslaavi sõnatüvest tähendusega "uus". Venemaal tähendas "novik" ajalooliselt aadli-, bojaari- või kasakasuguvõsast noorukit, kes teenis armees või muus sõjaväestatud organisatsioonis (Народное ополчение).

* Novik on küla Iraanis, Lõuna-Khorāsāni provintsis

## Laevad
* Venemaa korvett Novik (1856) teenis Vene Keiserlikus Mereväes 1856. aastast kuni 14. septembrini 1863
* Venemaa ristleja Novik (1900) teenis Vene Keiserlikus Mereväes 1899–1904 ning hiljem Jaapani mereväes Suzuya nime all
* Venemaa hävitaja Novik (1913), hilisem Jakov Sverdlov (hävitaja), andis nime tervele laevaklassile (Novik-klassi hävitajad)
* Mitmed muud Venemaa ja NSV Liidu laevad

## Inimesed

* Aaron Novik (sündinud 1974), Ameerika helilooja, klarnetist ja ansamblijuht
* Alyaksandr Novik (1975) (sündinud 1975), Valgevene jalgpallur
* Alyaksandr Novik (1994), (sündinud 1994) Valgevene elukutseline jalgpallur
* Anton Novik (sündinud 1998), Valgevene elukutseline jalgpallur
* E. O. Novik, botaanik
* Isabella Novik, Ameerika matemaatik
* Mary Novik, Kanada romaanikirjanik
* Maryna Novik (sündinud 1984), Valgevene odaviskaja 
* Maksim Novik (sündinud 1970), Vene kabetaja
* Morris S. Novik (1903–1996), Vene-Ameerika leiutaja
* Naomi Novik (sündinud 1973), Poola päritolu Ameerika romaanikirjanik
* Syarhey Novik (sündinud 1993), Valgevene jalgpallur
* Tatiana Novik (sündinud 1994), Vene paarisuisutaja
* Uladzislau Novik (sündinud 1995), Valgevene trekirattur
* Vitaly Novik (sündinud 1994), Valgevene jalgpallur
Pulmapõll

**Pulmapõll** oli eesti talupojapulmas rituaalne riietusese.

Koos tanuga oli põll pruudile tõendiks abielu sõlmimisest, põll ja tanu tegid mõrsjast nooriku. Põlle ettesidumine kujunes pulmas omaette tavaks. Nagu tanu pandi pruudile kolm korda pähe (tanutamine), nii seoti ka põlle kohati ette kolmel korral (kord liiga kõrgele, kord liiga madalale). Mõnes pulmas oli põllel pappalus, et põll hoiduks sirge. Põlle kinkis peigmees, oluline põllega seostatud tava oli järgnev põlle lappimine.

## Viited

## Välislingid
* Pulmapõll, EVM N 147:9, Eesti Vabaõhumuuseum
Ojavere

**Ojavere** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Ojavere uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Bullis, Milk, Oert, Oinaskoff, Oinus, Oost, Osipov, Parsidski, Persidksi, Persidski, Soe, Sussi ja Terri. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ojavere Eestis 33 mehel ja 56 naisel. 

*Elve Ojavere (1935–2022), eesti majandusteadlane
Pulmapäevad

**Pulmapäevad** oli aeg, mille jooksul kestis eesti talupojapulm.

Tavalised pulmad kestsid kolm päeva. 

Pulmaeelsel päeval ehk **pulmalaupäeval** kogunesid pulma kutsutud vastavalt mõrsja või peiu majja. 

Pulma esimene päev oli **saajapäev** – peig läks koos saajarahvaga mõrsjale järele ja tõi selle oma koju. 

Teist päeva nimetati **vakapäevaks** – pruudipoolne vakarahvas sõitis koos veimekirstuga peiukoju. 

Kolmas päev oli **hõimupäev**, siis käisid pulmalised pulma järel vastastikku külas. Mõnes kohas kutsuti kolmandat päeva **pulma annepäevaks**, mis kulus peaparandamiseks ja jantimiseks. 

Esimest nädalat pärast pulmi kutsuti ka **hõimunädalaks**.

## Viited
Hellik (perekonnanimi)

**Hellik** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Hellik uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Eilmann (1937. aastal Massu vallas) ja Massakas (1939. aastal Nõmmel. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Dach

**Dach** on saksa perekonnanimi (*katus*).

Eestis on perekonnanime Dach pandud Arula mõisas Otepää kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Dachi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kase, Tahk, Tammeraid ja Tähe. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aukartus

**Aukartus** on psühholoogias emotsioon, kus inimene tunneb kellegi või millegi vastu austust, kuid omavahel on segunenud üllatus, hämmastus ja hirm.

Aukartust võib äratada teine inimene, kes on kõrgemal positsioonil ja tuntud, või mingi objekt, mis on teistega võrreldes palju ilusam, suurem, võimsam. 
Enamik definitsioone peab aukartust kas positiivseks või negatiivseks emotsiooniks, kuid kui inimestel paluda kirjeldada olukorda, kus nad tundsid aukartust, kirjeldab enamik inimesi positiivseid kogemusi.

Mõned inimesed tunnevad aukartust rohkem kui teised. On leitud, et regulaarselt tunnevad aukartust inimesed, kes on avatud uutele kogemustele ja on ekstravertsemad.

## Viited
Massakas

**Massakas** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Massakas on pandud Keeri ja Tähtvere mõisas Nõo kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Massaka-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Hellik (1939. aastal Nõmmel). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Massakas Eestis 11 mehel ja 13 naisel.

*Aleksander Massakas (1905–1995), Eesti diplomaat ja konsul
Pea (perekonnanimi)

**Pea** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Pea on pandud Meedla mõisas Kaarma kihelkonnas, Kihelkonna mõisas Kihelkonna kihelkonnas ja Hellamaa mõisas Muhu kihelkonnas Saaremaal ning Pagari mõisas Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati pea uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Bondarev ja Bornschein. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pea Eestis 17 mehel ja 24 naisel.
Edgar Tomusk

**Edgar Tomusk** (26. november 1905 Viljandi – 25. september 1972) oli eestlasest Nõukogude julgeolekutöötaja.

## Elulugu
Edgar Aleksander Tomusk sündis 26. novembril 1905 Viljandis töölisperekonnas, isa oli ehitustööline. Õppis 4 aastat Viljandi Ministeeriumikoolis ja aastatel 1918–1922 Viljandi linna kõrgemas algkoolis, kust lahkus enne 6. klassi lõpetamist. 1920–1926 õpipoiss K. Ochsche Mehaanilises puu- ja ehitustöökojas Viljandis, 1926–1928 puusepp Eesti kaitseväe puutöökojas Viljandis. 1926. aastal teenis sundaega EV sõjaväes Sakala Partisanide Pataljonis. 1928–1940 oli mööbelsepp K. Ochsche puutöökojas Viljandis ja Frankonia puutöökojas Tallinnas.

1923. aastal astus Viljandi Töölisspordi Seltsi „Spartacus“, kuuludes selle juhatusse. 1924. aasta jaanuarist märtsini oli oma poliitilise tegevuse tõttu vahi all seoses nn 149 protsessiga, kuid vabastati oma nooruse tõttu.

Võttis Nõukogude okupatsioonivägede saabudes juunis 1940 ametiühingu liikmena aktiivselt osa „uue korra“ kehtestamisest. Juulis määrati kommunistliku partei usaldusmeheks Viljandi poliitilise politsei juurde. 24. juulil 1940 esitas avalduse kommunistlikku parteisse astumiseks, võeti liikmeks 29. juulil 1940. 14. augustil 1940 määrati ametisse okupatsioonivõimude komplekteeritud poliitilisse politseisse. Septembris 1940 nimetati Siseasjade Rahvakomissariaadi Viljandi linna julgeoleku osakonna operatiivvolinikuks. Detsembris 1940 abiellus Linda Petseriga. Sõja puhkedes astus 1941. aasta juulis hävituspataljoni. 8. juulil 1941 organiseeris ja viis läbi massihukkamise Viljandi linna vangla hoovis, kus mõrvati üheksa inimest. Osales Viljandi hävituspataljoni koosseisus lahingutes Põltsamaa ja Rutikvere juures taganedes Nõukogude Liitu. Augustist 1941 veebruarini 1942 vangivalvur Luninsk-Kuznetski linna vanglas nr. 8 Kemerovo oblastis. 1942–1943 Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi Kõrgema Kooli kuulaja Moskvas, lõpetas selle kooli 1943. 1943–1944 Vologda oblasti Grjazovetsi linna julgeolekutöötaja (operatiivvoliniku abi (praktikant)). 1944–1945 Järva maakonna julgeoleku ülema asetäitja Paides. 1945–1946 Viljandi maakonna julgeoleku 2. jaoskonna ülem. 1946–1949 Viljandi maakonna julgeoleku ülem. Oli Viljandi kooliõpilastest koosnenud põrandaaluse vastupanuorganisatsiooni Triumviraat põhirepresseerijaid (viis läbi arreteerimised ja põhilised ülekuulamised).

1949–1950 Pärnu linna julgeoleku 5. jaoskonna ülem. 1950–1953 Kilingi-Nõmme rajooni julgeoleku ülem, 1953–1954 Siseministeeriumi Kilingi-Nõmme osakonna ülem. 1954–1955 KGB Kilingi-Nõmme rajooni volinik. Vabastati töölt tervislikel põhjustel (tunnistati 2. grupi invaliidiks). Suri 25. septembril 1972 neeruvähki. Ta maeti 28. septembril 1972 Viljandi vanale kalmistule.

## Viited
UEFA Euroopa Liiga 2018–2019

**UEFA Euroopa Liiga 2018–2019** on Euroopa Liiga kümnes ja Euroopa klubide tugevuselt teise karikasarja 48. hooaeg. 

UEFA Euroopa Liiga 2018–19 finaal toimub Aserbaidžaanis Bakuu olümpiastaadionil.

## Klubid
Eesti klubidest osalesid esimeses kvalifikatsiooniringis Nõmme Kalju, Narva Trans ja Levadia, ükski neist ei pääsenud järgmisse ringi. Teises kvalifikatsiooniringis mängis FC Flora ning ka teised klubid, kes olid välja langenud Meistrite Liiga esimeses kvalifikatsiooniringis.

## Alagrupiturniir

## Välislingid
* UEFA Euroopa Liiga UEFA ametlikul kodulehel
Ranna kool (Tartumaa)

**Ranna kool** oli kool Tartumaal, endise Ranna mõisa alal.

Kooli eelkäijad olid 1809 asutatud Sassukvere ja Raatvere vallakool. 1919 muudeti mõlemad koolid algkoolideks. 1923 ühendati need kaks kooli üheks kooliks: **Ranna algkooliks**.

1944 muudeti Ranna algkool *Ranna mittetäielikuks keskkooliks*.

1980 põles koolimaja maha ja kool suleti.

## Viited

## Välislingid
*
Selirand

**Selirand** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Selirand uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Seestrand, Seger, Seiler, Selberg ja Zeisig. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Selirand Eestis 14 mehel ja 23 naisel.

*Elo Selirand (sündinud 1975), eesti režissöör, Enno Seliranna tütar
*Enno Selirand (1950–2015), eesti psühholoog
*Jüri Selirand (1928–2017), eesti arheoloog
*Kirke Selirand (sündinud 2001), eesti näitleja
Tiina Tuulik

**Tiina Tuulik** (sündinud 19. aprillil 1966) on eesti maastikuarhitekt.

## Hariduskäik
Ta õppis aastatel 1984–1991 Tallinna Kunstiülikoolis ja lõpetas selle arhitektina. Aastatel 1992–1994 oli ta magistriõppes Kuningliku Taani Kunstiakadeemia arhitektuurikooli maastikuarhitektuuri osakonnas, mille lõpetas magistrikraadiga.

Ta on alates 2010. aastast Eesti Kunstiakadeemia doktoriõppes tööga "Kalmistukultuur 21. sajandi Eestis. Traditsioonid ja uuendused" (juhendajad Marju Kõivupuu ja Anneli Randla).

## Töökäik
Ta on töötanud arhitektuuribüroos Järve & Tuulik ning DIA Arhitektuur.

Ta on lektor Tallinna Tehnikaülikooli ehituse ja arhitektuuri instituudi arhitektuuri ja urbanistika akadeemias. 

## Looming
*1993–1994 Eesti Kunstimuuseumi arhitektuurivõistlus. Võistlustöö nr 521, märgusõna "Wings". Bo Christiansen, Friedemann Rüter, Tiina Tuulik. Kopenhaagen, Taani
*2003 Tallinna Pärnamäe kalmistu tuhakalmed
*2011 Rakvere linnakalmistu I maailmasõjas ja Vabadussõjas langenute matmispaiga heakorrastus

* 2011 Tallinna Liiva kalmistu laienduse maastikuarhitektuurne projekt
* 2012 Tallinna Pirita uue kalmistu muinsuskaitse eritingimused
* 2013 Kudjape kalmistu uued matusealad ja parklad
* 2013 Paldiski linnakalmistu detailplaneeringu muinsuskaitse eritingimused
* 2014–2015 "Eesti 100 tamme" esinduspargi Tamsalus maastikuarhitektuuri võistlus. III auhind, võistlustöö märgusõnaga "Retro". Tiina Tuulik, Terje Truumaa
* 2016 Tallinna Metsakalmistu kolumbaarium II
* 2016 Tallinna Metsakalmistu Eesti Teatriliidu matuseala uus osa

### Kirjutisi
* "Tallinna kalmistud. Uuenenud kalmistukultuur". Muinsuskaitse aastaraamat 2009. Tallinn 2010. Lk 85-88
* "Üks Eesti ajalooline kalmistu – Kudjape". Eesti parkide almanahh 3. Tallinn 2012. Lk 56–61
* "Üks Eesti ajalooline kalmistu täna – Rakvere linnakalmistu". Mäetagused 55/2013
* "Oma kodu, oma maa sümbolid – talukalmistud Eestis". Tuna, 3/2018. Lk 32–56

## Tunnustus

* 2021 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Tiina Tallinna, Elle Pendi, Olev Abneri, Kristiina Kupperi, Tiina Tammeti, Sirje Ootsingu, Marje Eelma, Lyyli Virkusega; raamat "Tallinna pargid ja haljasalad")

## Liikmesus
*1994 Eesti Arhitektide Liit

## Viited

## Välislingid
*Eesti Teadusinfosüsteem
*Eesti Arhitektide Liidu liikmed
Botshabelo

**Botshabelo** on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Mangaungi linnaringkonnas.

Botshabelo on asutatud misjonijaamana 1865. aastal. Botshabelo tähendab sotho keeles 'pelgupaik'.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Botshabelo elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,18%, värvilisi 0,33%, India või Aasia päritolu inimesi 0,20%, valgeid 0,09% ja teisi 0,20%. Sotho keelt pidas emakeeleks 84,52% inimesi, koosa keelt 7,58%, inglise keelt 1,99%, afrikaani keelt 1,56%, viipekeelt 1,50% ja tsvana keelt 1,33%.

## Viited
Valter Mattisson

**Valter Mattisson** (26. veebruar 1905 Väimela – 24. märts 1968 Koeru) oli Eesti luterlik vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1925 Tartu Linna Saksa Ühishumanitaargümnaasiumi. Aastatel 1925–1928 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (ei lõpetanud). Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Normannia. Pärast Teist maailmasõda õppis ta aastani 1955 Usuteaduse Kõrgemas Katsekomisjonis. Ordineeriti 24. mail 1950 Tallinna toomkirikus aseõpetajaks, õpetaja õigused anti talle 15. juunil 1955.

Ta töötas aastatel 1930–1932 Tartus kinode tekstinäitajana, aastatel 1933–1940 Põlva koguduse organist-asjaajajana, samuti oli ta Tartu pildiraamitööstuse tööline, aastatel 1940–1942 töötas ta keelte ja klaveriõpetajana, aastatel 1948–1950 oli ta Koeru Maarja-Magdaleena koguduse organist, aastal 1950 Koeru koguduses jutlustajana ja aastatel 1950–1967 Koeru Maarja-Magdaleena koguduses aseõpetaja ja õpetajana.

## Isiklikku
Valter Mattisson oli aastast 1955 abielus, abielu oli lasteta; tema kälimees oli pastor Aleksander Eller. Rahvuselt oli ta rootslane.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*https://eelk.ee/elulood/matisson_valter.html
Ketter Orav

**Ketter Orav** (esinejanimega **Kéa**, sündinud 7. septembril 1992 Tallinnas) on eesti juuksur ja poplaulja.

Ta pääses konkursi "Eesti Laul 2016" finaali looga "Lonely Boy". 

Ta on üks poolfinalistidest konkursil "Eesti Laul 2021" looga "Hypnotized". 

Ta töötab juuksurina.

## Isiklikku
Ta on laulja Kare Kauksi ja jurist Indrek Orava tütar. Tema vanaisa oli Aksel Orav, vanaema on Õie Orav. 

Ketter Oraval on 2022. aastal sündinud tütar.

Ta on õppinud kaheksa aastat balletti.

## Viited

## Välislingid
*Saa tuttavaks | Staariankeet: Ketter Orav austab artistina kõige rohkem oma ema Kare Kauksi, Kroonika, 17. märts 2018
Heleri All

**Heleri All** (sündinud 22. mail 1995 Tootsis) on eesti ajakirjanik. 

Ta on lõpetanud 2017. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppes *[[cum laude]]* ajakirjanduse ja kommunikatsiooni erialal ning õppinud aastatel 2017–2020 Tartu Ülikooli magistriõppes kultuurikorraldust ja saanud 2020. aastal sotsiaalteaduse magistri kraadi.

Teinud juba ülikooliõpingute kõrvalt Tartust kaastööd Eesti Televisiooni uudistesaatele "Aktuaalne kaamera" ja üksikuid teemalõike ka saatesse "Maahommik", töötas ta alates 2016. aastast Eesti Rahvusringhäälingu uudistereporterina. Alates 2018. aastast on ta ETV elamussaadete reporter-toimetaja ja kuulub saate "Ringvaade" meeskonda. Ta on juhtinud kultuurisaateid ning teinud reportaaže eeskätt Tartus toimunud, aga ka üleriigilistelt kultuuriüritustelt.

Heleri All on kirjutanud ka kultuuriteemalisi artikleid ja olnud 2024. aastal ajakirja Värske Rõhk kriitikaauhinna nominent. 

## Tunnustus
* 2022 – EFTA auhind – aasta parim reporter
* 2023 – Tartu Kultuurikandja auhind – aasta kultuurikajastaja

## Viited

## Välislingid
* "Heleri All: Tuhat ametit, üks haridus" Kogemuslugu. Tartu Ülikooli vilistlaste ajaveeb, 10. detsember 2018
* Heidi Toome. "Heleri All räägib, kuidas sünnib saade, millal tabab teda halvav närv ja milline lugu läheb vaatajale korda" Diktor, Geenius.ee, 10. aprill 2023 
* "Mullaketrajad: pean saama tantsupeole, muidu suren!" ETV saade, saatejuht Heleri All, 9. juuni 2025
Aleksandra Ševoldajeva

**Aleksandra Ševoldajeva** (sündinud 16. aprillil 1987 Tallinnas) on Eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur.  

## Haridus
Aleksandra Ševoldajeva on lõpetanud Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumi. 2006.–2010. aastal õppis Ševoldajeva Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas, omandades kehalise kasvatuse ja spordi õppekaval bakalaureusekraadi. Ševoldajeval on UEFA PRO kvalifikatsioon. See teeb temast alates 2017. aastast Eestis teise naissoost jalgpallitreeneri, kellel on Euroopa kõrgeim treenerikvalifikatsioon.

## Spordikarjäär
Juba 15-aastaselt ehk alates 2002. aastast hakkas Ševoldajeva mängima Tallinnas TKSK Visa naiskonnas. Hiljem kandis sama naiskond FC Levadia naiskonna nime. Kolinud 2006. aastal Tartusse, siirdus Ševoldajeva 2007. aastal Maag Tammeka, hilisema Tartu JK Tammeka naiskonna ridadesse, kus mängis esindusvõistkonnas ja duubelvõistkonnas II liigas mängijana viimati 2015. aastal. Keskpoolkaitsjana kuulus ta Eesti naiste koondisse 2010. aastal..

Treeneritööd alustas Ševoldajeva 2008. aastal Tartu JK Tammeka tüdrukute grupiga. 2011. aastast oli ta Tammeka naiste esindusvõistkonna peatreeners. Alates 2015. aasta novembrist juhendab Ševoldajeva FC Flora naiskonda.

13. oktoobril 2018 tuli FC Flora naiskond Ševoldajeva juhendamisel esmakordselt naiste meistriliiga meistriks.. Enne seda oli kaheksal aastal järjest meistriks tulnud Pärnu JK naiskond.

4. novembril ta sai Eesti naiste jalgpallikoondise peatreener.

## Viited

## Välislingid
* Aleksandra Ševoldajeva on EJL
Užupis

**Užupis** (jidiš: **זארעטשע** valgevene: **Зарэчча**, poola: **Zarzecze**, vene: **Заречье**) on umbes ruutkilomeetrisel alal paiknev linnaosa Leedu pealinnas Vilniuses Senamiestise valla territooriumil. Užupis piirneb idas Belmontasega, kirdes Antakalnisega, lõunas üle Vilnia jõe Paupysiga, läänes samamoodi Vilniuse vanalinnaga, loodes üle Nerise jõe Žirmūnaiga.

Užupis jääb osaliselt Vilniuse linnuse kultuurilisse reservaati. Seal asub bernardiinide kalmistu.

Tegemist on ühe vanima Vilniuse eeslinnaga. Selle kohta on esimesed teated XV sajandist. Sealsed alad ei kuulunud toona Vilniuse koosseisu, neid ühendas linnaga esimene üle Vilnia rajatud sild. Užupist läbis toona Połackisse viiv maantee ja on oletatud, et esimesed sealsed tänavad kujunesid juba XIV sajandil.

XVI sajandil kuulus põhjapoolne osa Užupisest kahele õigeusklikule vennale, kes lasid oma maadel elada ka teistel usukaaslastel. Seal asus ka XVI sajandil rajatud ja XVII sajandil hävinud õigeusu kirik. Toona moodustasid suurema osa Uzupise elanikest venelased ja seda nimetati ka Vene linnaks. Lõunapoolsemas osas asus augustiinlastele kuuluv katoliku kirik. Aastal 1644 rajatud ja hiljem mahapõlenud ning taas üles ehitatud puidust kiriku asemele ehitati kivist kirikuhoone aastal 1788. Kościuszko ülestõusu käigus põletati maha ka see. Aastal 1824 kirik taastati kui bernardiinide kiriku abikirik. XVII sajandi järel tekkis Užupisesse ka juudi kogukond, millel oli oma kalmistu. Teise maailmasõja ajal sealsed juudid hukati ja kalmistu ehitati täis.

Üks Užupise vanimaid rajatisi oli aastal 1495 rajatud bernardiinide klooster. Kloostri juurde rajati ka üle Vilnia viiv puidust jalakäijate sild, mis põles maha aastal 1794. Klooster suleti aastal 1864. XVII sajandi alguses asus Užupises apostel Peetrusele pühitsetud kirik, mis põles maha aastal 1610. Hiljem rajati selle asemele kabel, mille juures oli allikas. Kabel põles maha 1960. aastatel. Kiriku kohal asub tänapäeval Užupise ingel.

Üle Vilnia jõe rajati kolm silda, mis ühendasid eeslinna Vilniusega. Algselt olid silla puust, hiljem asendati need metallist sildadega.

1. aprillil 1998 kuulutas naabruskond end sõltumatuks vabariigiks (**Užupise Vabariik**).

Suurem osa Užupisest on muinsuskaitse all olev piirkond. Muinsuskaitse all on kolm üle Vilnia viivat silda, Vilniuse linnamägi, Kolme Risti mälestusmärk, veetorn, Užupise kirik ja bernardiinide kloostri hoonetekompleks, bernardiinide kalmistu koos paljude haudadega, lisaks veel arvukalt Užupise maju.


Baltramiejaus_baznytėlė_1.jpg|Užupise kirik
Tibeto_skveras.jpg|Tiibeti väljak
Jono Meko skersvėjis 1.jpg|Bernardiinide klooster
Vilnius Uzupio Respublica.jpg|Užupise ingel
Žvirgzdyno gatvė 1.jpg|Žvirgzdyno gatvė 


## Viited

## Välislingid
* 
*They tore down Lenin's statue - and raised one to Frank Zappa, TheGuardian.com (29. jaanuar 2000)
*Užupis case study at Exchange Network for Sustainable Urban Revitalisation Experience
*Meeting the president of Užupis, video
*Video report about Vilnius, featuring a lot of scenes filmed in Užupis : Locks on bridges, the Republic and the Constitution
Venemaa keisririigi rahandusministrite loend

**Venemaa keisririigi rahandusministrite loend** on loetelu Venemaa Keisririigi Rahandusministeeriumi juhtidest alates ministeeriumi loomisest 1802. aastal kuni 1917. aastani. Minister oli ühtlasi Üksik Piirivalvekorpuse šeff.

## Vaata ka
*Venemaa Keisririigi Rahandusministeerium

## Kirjandus
**Министерство финансов 1802-1902*. Часть вторая. СПб.: Экспедиция заготовления государственных бумаг, 1902. Lk 651-652 https://www.runivers.ru/upload/iblock/9e6/Ministerstvo%20finansov%201802-1902_2%20tom%20ver2.pdf.
Leiu

**Leiu** on eesti naisenimi.

Nime Leiu on kasutusele võtnud Mats Tõnisson oma 1893. aasta tähtraamatus. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Leiu 37 naisel. 

*Leiu Heapost (sündinud 1936), eesti antropoloog
Sofia (Rootsi printsess)

**Sofia** (*Sofia Kristina Hellqvist Bernadotte*, sünninimi *Sofia Hellqvist*; sündinud 6. detsembril 1984) on Rootsi printsess ja Värmlandi hertsoginna. 13. juunil 2015 abiellus ta prints Carl Philipiga. Neil on kolm poega.

## Noorpõlv
Sofia Hellqvist sündis Stockholmi lähedal asuvas Danderydi haiglas. Tema esimesed eluaastad möödusid Täbys. Kui Sofia oli kuuene, kolis ta perekond Dalarna läänis asuvasse Älvdalenisse. 

Sofia Hellqvistil on vanem õde Lina ja noorem õde Sara. Kooliajal olid tema hobideks tantsimine, teater ja klaverimäng. 

18-aastaselt kolis Sofia Hellqvist Stockholmi, kus töötas ettekandja, baaridaami ja glamuurimodellina.

2004. aastal sai ta meesteajakirja Slitz lugejahääletuse tulemusel tiitli "Miss Slitz 2004". Muuhulgas ilmus ajakirjas *topless*-pilt, millel Sofia poseeris boamaoga.

2005. aastal lõi ta kaasa tõsieluseriaalis "Paradise Hotel" ning jõudis sarja finalistide hulka. 

Samal aastal tekitasid kõmu fotod, millel on näha Sofiat ühel Las Vegases toimunud peol pornostaar Jenna Jamesoniga amelemas. 

Pärast tõsieluseriaalis osalemist kolis Sofia New Yorki, kus õppis raamatupidamist. New Yorgis õppis ta ka joogainstruktoriks ning tegutses joogatreenerina.

Stockholmi Ülikooli juures on ta vabakuulajana võtnud ka globaalse eetika ja lastekaitsega seonduvaid kursuseid. 

2009. aasta septembris ja oktoobris tegutses ta vabatahtlikuna Ghanas. Ta külastas lastekodusid ja aitas kaasa ühe naistekeskuse asutamisele. 

2010. aastal lõi ta koos Frida Vesterbergiga Lõuna-Aafrikas Kaplinnas elavaid vähekindlustatud lapsi ja noorukeid abistava organisatsiooni Project Playground. Kuni 2015. aasta märtsini töötas ta antud organisatsiooni peasekretärina ja seejärel auesimehena. 

## Abielu

2010. aasta jaanuaris kirjutati ajakirjanduses Sofia Hellqvisti ja prints Carl Philipi vahelisest suhtest. Sama aasta juunis kinnitas suhet ka kuningakoda.

27. juunil 2014 paar kihlus ja pulmad peeti 13. juunil 2015. Neil on kolm poega. Prints Alexander sündis 19. aprillil 2016, prints Gabriel 31. augustil 2017 ja prints Julian 26. märtsil 2021.

## Viited
Õie

**Õie** on eesti naisenimi.

Nime Õie olevat kasutusele võtnud Mats Tõnisson oma 1884. aasta tähtraamatus. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Õie 1440 naisel.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Õie 1386 naisel. Õie oli Eestis levikult 134. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Õie üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 61,73, ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 23,01. Õie oli keskmiselt 72 aasta vanune (mediaanvanus oli 73). 

## Nime kandjaid
*Õie Arusoo (sündinud 1944), eesti ajakirjanik
*Õie Fleig-Tamm (1921–1981)
*Õie Krusten (1923–2001), eesti nahakunstnik
*Õie Maasik (1929–1992), eesti näitleja
*Õie Orav (sündinud 1934), eesti filmiteadlane, näitleja, stsenarist ja lavastaja
*Õie Palmre (sündinud 1948), eesti keemik
*Õie Praggi (sündinud 1932), eesti põllumajandusteadlane
*Õie Reintam (1923–2011), eesti arstiteadlane ja füsioloog
*Õie Utter (1930–2010), eesti kunstiajaloolane

## Viited
Jüri Tallinn

**Jüri Tallinn** (1. august 1948 Tallinn – 25. oktoober 2018) oli eesti režissöör ja stsenarist.

Ta õppis Jõhvi Lastemuusikakoolis, aastail 1964–1968 Tartu Muusikakoolis Maris Valk-Falki juures ja 1968–1971 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis klaveri erialal Laine Metsa klassis, olles ka Eino Tambergi õpilane. 1976. aastal kaitses ta konservatooriumis muusikateaduse erialal diplomitöö "Muusikapropaganda massikommunikatsioonivahendites. Valgusmuusika elementide rakendamine televisiooni muusikasaadetes". Ta lõpetas ka Eesti Televisiooni õppestuudio režiiosakonna Tõnis Kase juhendamisel kiitusega.

Alates 1969. aastast töötas ta Eesti Televisioonis režissöörina kuni 1990. aastani, alates 1982. aastast oli ta ka ETV kunstinõukogu liige. Tema käe all valmis alates 1979. aastast ETVs Kesktelevisioonile toodetud saatesari "Tallinna muusikapilte".

Kesktelevisioonist kutsuti ta muusikarežii konkursile, salvestamaks 1980. aasta Moskva olümpiamängude muusikaprogrammi jaoks Ludwig van Beethoveni sümfooniaid. Tema režii võitis konkursi ning selle järgi salvestati Beethoveni 2., 5., 8. ja 9. sümfoonia. Hiljem tegi ta ETVs üle 200 muusikasaate, sealhulgas sarjad "Eesti interpreedid", "Rahvakunstnikud" ja "Klaaspärlimäng".

Aastail 1990–1995 oli ta ASi Elav Teadus juhatuse esimees, 1995–1997 RASi Tallinnfilm direktor, 1997–1999 Eesti Filmi Sihtasutuse juhataja ning 2000–2007 OÜ TTÜ Sütiste Maja tegevdirektor. Aastail 2007–2018 oli ta Viiking Film OÜ juhatuse esimees ja 2008–2018 meediakonsultant ettevõttes Soft Sperk Investments. Samuti töötas ta videofilmimise ja režii lektorina Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakoolis ning Tallinna Rahvaülikoolis.

## Isiklikku
Tema isa Otto Tallinn oli eesti vaimulik, poeg Jaan Tallinn on programmeerija ja ettevõtja.

## Viited

## Välislingid
* Suri Jüri Tallinn ERR, 26. oktoober 2018
* Heidi Pruuli meenutab Jüri Tallinna: ta ei tõstnud kunagi häält ERR, 26. oktoober 2018
Legend Thijl Ulenspiegelist ja Lamme Goedzakist

**"Legend Thijl Ulenspiegelist ja Lamme Goedzakist: Nende kangelaslikud, lustlikud ja kuulsusrikkad seiklused Flandrias ja mujal"** on Belgia kirjaniku Charles De Costeri 1867. aastal ilmunud romaan seiklejast, kes mitmes Euroopa rahvatraditsioonis on tuntud ka Till Eulenspiegelina. De Coster kujutab teda flaami rahvuskangelasena Madalmaade vabadusvõitluse perioodil 16. sajandil.

Teose alusel valmis 1976. aastal Nõukogude Liidu režissööride Aleksandr Alovi ja Vladimir Naumovi film "Legend Ulenspiegelist" (vene keeles "Легенда о Тиле"), kus peaosa mängis Lembit Ulfsak.

Romaan ilmus eesti keeles 1980. aastal kirjastuses Eesti Raamat. Teose tõlkisid prantsuse keelest Jaan Kangilaski vanem ja Silvia Luksep, värsid tõlkis Georg Meri. Lõike raamatust loeti Klassikaraadios 2002. aastal järjejutuna.
Legend Ulenspiegelist

**"Legend Ulenspiegelist"** (vene keeles "Легенда о Тиле") on 1976. aastal esilinastunud NSV Liidu mängufilm rahvajuttude kangelasest, seiklejast ja triksterist Till Eulenspiegelist. Filmi režissöörid olid Aleksandr Alov ja Vladimir Naumov, peaosa mängis Lembit Ulfsak.

Film põhineb Belgia kirjaniku Charles-Theodore-Henri De Costeri romaanil "Legend Thijl Ulenspiegelist ja Lamme Goedzakist" (1867) ning peategelast kujutatakse selles flaami rahvuskangelasena, kes osales Madalmaade vabadusvõitluses 16. sajandil.

Filmitud muu hulgas osaliselt Tallinnas.
Sara Hector

**Sara Maria Hector** (sündinud 4. septembril 1992 Sandvikenis) on Rootsi mäesuusataja, kelle põhialad on suurslaalom ja slaalom.

2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis tuli ta suurslaalomis olümpiavõitjaks. See oli tema esimeseks individuaalseks medaliks tiitlivõistluselt. Maailmameistrivõistlustel on ta võitnud kolm medalit võistkonnavõistlustes. 

Maailma karikavõistlustel tegi ta debüüdi 12. detsembril 2009.

## Saavutused
### [[Mäesuusatamine#Olümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2022  Pekingis
**  **olümpiavõitja** suurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2011  Garmisch-Partenkirchenis
**  pronksmedal võistkonnavõistluses
* 2015  Beaver Creekis
**  pronksmedal võistkonnavõistluses
* 2021  Cortina d’Ampezzos
**  hõbemedal võistkonnavõistluses

### [[Mäesuusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2010  Les Houches's
**  pronksmedal slaalomis
* 2011  Crans-Montanas
**  **maailmameister** suurslaalomis
* 2012  Roccarasos
**  hõbemedal suurslaalomis

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikavõistlustel]]
Sara Hector on osalenud (seisuga 7. veebruar 2022) 154 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse kaheksal korral, neist neljal korral on ta võitnud.

#### Maailma karikavõistluste etapivõidud

## Välislingid

* Sara Hector FIS-i lehel
* Sara Hector ski-db.com lehel
Ragnhild Mowinckel

**Ragnhild Mowinckel** (sündinud 12. septembril 1992 Moldes) on Norra mäesuusataja.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 3. jaanuaril 2012.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyeongchangis
**  hõbemedal kiirlaskumises
**  hõbemedal suurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2019  Åres
**  pronksmedal Alpi kahevõistluses

### [[Mäesuusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2012  Roccarasos
**  **maailmameister** suurslaalomis
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  pronksmedal ülisuurslaaalomis
* 2013  Québecs
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  hõbemedal suurslaalomis

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Ragnhild Mowinckel on osalenud (seisuga 16. veebruar 2019) 144 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse kuuel korral, neist ühe etapi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Sportlase koduleht
* Ragnhild Mowinckel FIS-i lehel
* Ragnhild Mowinckel ski-db.com lehel
Marta Bassino

**Marta Bassino** (sündinud 27. veebruaril 1996 Cuneos) on Itaalia mäesuusataja.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 16. märtsil 2014. Samal aastal tuli ta Jasnás toimunud juunioride maailmameistrivõistlustel maailmameistriks suurslaalomis.

22. oktoobril jõudis ta MK-sarjas esimest korda poodiumile, kui sai Söldenis toimunud etapil suurslaalomis kolmanda koha. MK-sarjas on saanud veel kaks kolmandat koha ja ühe teise koha Alpi kahevõistluses.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis oli suurslaalomis 11. ja Alpi kahevõistluses 17.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis sai ta suurslaalomis viienda ja Alpi kahevõistluses kümnenda koha, kuid slaalomis katkestas.

## Saavutused
### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2019  Åres
**  pronksmedal võistkonnavõistluses

### [[Mäesuusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2014  Jasnás
**  **maailmameister** suurslaalomis

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Marta Bassino on osalenud (seisuga 16. veebruar 2019) 83 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse viiel korral, kuid pole kordagi veel võitnud.

## Välislingid
* Koduleht
* Marta Bassino FIS-i lehel
* Marta Bassino ski-db.com lehel
Väimela põllumajandustehnikum

**Väimela põllumajandustehnikum** oli kool (tehnikum) Võru maakonnas Väimela asulas.     1999 liitusid Väimela põllumajandustehnikum ja Võru tööstustehnikum ning kahe kooli baasil asutati Võrumaa kutsehariduskeskuseks.

Kool asutati 1922 nime all *Väimela põllutöökool*. 1927 avati kooli juures karjatalitajate klass. 

1944. aastal moodustati Väimela Põllundustehnikum, põllumajandusliku tehnikumi õppeaeg oli 3 aastat ning põllundustehnikumi lõpetajad omandasid keskharidusega agronoomi kutse ja võisid asuda tööle jaoskonna agronoomidena, agronoomidena sovhoosides ja mitmesugustes teistes põllumajapidamistes, masina-traktorijaamade agronoomidena ja valla täitevkomiteede maaosakondade juhatajatena.

1964. aastal liideti tehnikum ja Väimela sovhoos Väimela näidissovhoostehnikumiks. Näidissovhoostehnikumis tegeleti peamiselt tõuveise- ja seakasvatuse ning sordiseemnekasvatusega. Majandile kuulus 6364 hektarit maad, millest põllumaad moodustasid 4134 hektarit ja metsamaad 1334 hektarit. Tehnikumi juures töötas ka kunstliku seemenduse jaam, jõupärilikkuse katsejaam ja Võru Riiklik Sordikatsepunkt. Aastaks 1976 oli koolis õpilasi 772.

## Nimed
*1922 Väimela põllutöökool
*1927 Väimela põllutöö- ja karjatalitajate kool
*1938 Väimela põllunduskeskkool
*1940 Väimela põllundustehnikum
*1941 Väimela kõrgem põllunduskool
*1944 Väimela põllumajandustehnikum (Väimela Põllundustehnikum)
*1948 Väimela loomakasvatustehnikum
*1957 Väimela zoo-veterinaartehnikum
*1964 Väimela näidissovhoostehnikum
*1993 Väimela põllumajandustehnikum

## Viited
Sisekaitseakadeemia Väike-Maarja õppekeskus

**Väike-Maarja päästekool** on Sisekaitseakadeemia Päästekolledži üks kahest õppekeskusest, mis asub Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja asulas (teine õppekeskus asub Tallinnas).

Kool asutati 1994 ja algul oli see iseseisev õppeasutus. Alates 2004 on see õppeasutus Sisekaitseakadeemia üksus.

## Viited

## Välislingid
*Väike-Maarja Päästekooli põhimäärus
Virumaa Täienduskool

**Virumaa Täienduskool** oli kool Virumaal Rakveres, kus õpetati välja ühiskonnategelasi ja omavalitsusametnikke.

Kool avati 1922.

## Õpilasi
*Aleksander Johannes Abel

## Viited
Charles-Theodore-Henri De Coster

**Charles-Theodore-Henri De Coster** (20. august 1827 München, Saksamaa – 7. mai 1879 Ixelles, Belgia) oli Belgia kirjanik ja esseist, keda peetakse üheks Belgia kirjanduse rajajaks. Ta kirjutas valdavalt prantsuse keeles ning ammutas inspiratsiooni rahvaluulest ja ajaloolistest allikatest.

De Costeri tuntuim teos on prantsuskeelne ajalooromaan "Legend Thijl Ulenspiegelist ja Lamme Goedzakist: nende kangelaslikud, lustlikud ja kuulsusrikkad seiklused Flandrias ja mujal" (La Légende d’Ulenspiegel et de Lamme Goedzak, 1867), mis jutustab flaami rahvuskangelase ja seikleja Thijl Ulenspiegeli tegutsemisest 16. sajandi Madalmaade vabadusvõitluse ajal Hispaania ülemvõimu vastu.

De Coster töötas ka kirjanduse õppejõuna Brüsseli Vabas Ülikoolis, mis oli tollal Belgia juhtiv prantsuskeelne kõrgkool.

Charles De Coster suri 51-aastaselt 7. mail 1879 Ixelles'is Belgias. Ta on maetud Brüsseli Ixelles'i kalmistule (Cimetière d’Ixelles).

## Viited

## Välislingid