open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Velna

**Velna** (seto keeles **Velnä**, kasutatakse ka nimesid **Veelna**, **Vellna**, **Velise**, **Välja**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres. 

Küla kuulub Tsätski nulka.

Külas paikneb kaks kääbast, mis on arvel arheoloogiamälestistena. Naaberkülas Podmotsal on kuus kääbast.

Küla läbib Värska–Podmotsa tee. Tee ääres küla keskel asub Saarõpää järv, mille juures paiknes varem Saarepää tsässon.

Suur osa küla territooriumist on soode all. Külast kirdesse jääb Kulje laht, mis läheb üle Kuuliska ojaks.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.


Talumaastik.jpg|Lagunenud taluhoone Velna külas

## Viited
Deathrash

***Deathrash*** ehk *Death/Thrash* või *Thrash/Death*, ka *Old School Death metal* (oleneb, mis *[[metal]]*'i alaliigi mõjud on ülekaalus) on *[[heavy metal]]*'i alaliik, milles on nii *death* kui ka *thrash metal*'i mõjusid.

*Deathrash*'i kitarrimäng sarnaneb *thrash metal*'i omaga, kiire tempo ja kare vokaal nagu *death metal*'il.

## Tuntumad esitajad
*Deathchain
*Deströyer 666
*Exumer
*Impious
*Sarcófago
*Sadus
*Sepultura (varajasemad albumid)
Peerni

**Peerni** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.

Pilt:Peerni sadam.JPG|Peerni sadam
Pilt:Peerni sadam.jpg|paadid Peernis


## Viited
Riihora

**Riihora** (ka: **Rihhora**, **Richora**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Külast voolab läbi Varsaoja. Seal asub ka Soe raba.

Küla lõunaosas on kaks väikest järve – Tahojärv ja Väikujärv. Neist kaugemale lõunasse jääb Kõvera järv.

## Viited
Kuluse

**Kuluse** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

Külas oli Kuluse mõis.

## Vaata ka
*Kuluse hiiemägi

## Viited
Pühajõgi (täpsustus)

**Pühajõgi** on mitme Eesti jõe nimi:

* Pühajõgi, jõgi Ida-Virumaal
* Pühajõgi (Saaremaa), jõgi Saaremaal
* Pühajõgi (Kasari), jõgi Kasari jõgikonnas Raplamaal
* Pühajõgi, Võhandu jõe nimi ülemjooksul
Johann Urb

**Johann Urb** (sündinud 24. jaanuaril 1977 Tallinnas) on eesti päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja ja endine modell.

Ta on mänginud mängufilmides "Zoolander", "Ükssarvik" ja "Kuum ja kole" ning telesarjades "Mägi", "", "Kaaskond", "Til Death", "Kõmulehe raisakotkad" jm.

## Elulugu
Johanni vanemad on muusik Tarmo Urb ja Maris Urb. Kümneselt kolis Johann ema ja tolle soomlasest abikaasaga Soome, kus nad elasid mitmes väikelinnas ja seejärel Tamperes. Nõukogude Liidu päritolu tõttu koges Johann koolikiusamist ja põdes masendust. 14-aastaselt hakkas harrastama meditatsiooni. 16-aastaselt külastas ta üksi oma isa Ameerika Ühendriikides ja läbis Topanga mäel seenesöömise tseremoonia. Modellitööni jõudis ta isa sõbra arvustuse tõttu ja ema suunamisel. Modellitööd alustas Soomes eesmärgiga koguda raha isa uuesti külastamiseks. 17-aastaselt kolis Johann isa juurde Ameerika Ühendriikidesse ja tegi New Yorgis modellitööd (päevateenistus 3000–7000 dollarit), mis viis ta lõpuks näitlemise juurde. New Yorgis õppis ta näitlemist Lee Strasburgi teatriinstituudis.

## Osaline filmograafia
### Filmid
*"Zoolander" (2001) – Mugatu ihukaitsja
*"Fear of Feathers" (2003) – Hunk
*"All In" (2006) – Jake
*"Toxic" (2007) – Greg
*"Pangarööv" ("The Bank Job" 2007) – Brandon 
*"Strictly Sexual" (2008) – Joe
*"The Hottie and the Nottie" (2008) – Johann Wulrich
*"2012" (2009) – Saša
*"Resident Evil Retribution" (2012) – Leon S. Kennedy

### Telesarjad
*"Miss Kohting" ("Miss Match", David, 1 osa, 2003)
*"" (Brad Tustin, 1 osa, 2004)
*"Mägi" ("The Mountain", Travis Thorson, 13 osa, 2004-2005)
*"Kaaskond" ("Entourage", Ken, 1 osa, 2006)
*"'Til Death" (Greg, 2 osa, 2006)
*"Dirt" (Johnny Gage, 4 osa, 2007)
*"Knight Rider" (Skyler Rand, 1 osa, 2008)
*"Perepea" ("Family Guy", Suursaadik, Hooaeg 11, osa 16, 2013)

## Isiklikku
Johann Urbi isa ja onu on vendadest muusikud Tarmo Urb ja Toomas Urb. 
Johann Urb on alates 2012. aastast abielus Racheliga. 

Urbil on Eesti ja Ameerika Ühendriikide kodakondsus. Ta on olnud modell moefirmade Versace, Abercrombie & Fitchi, Polo Ralph Laureni, Valentino reklaamikampaaniates ning moeetendustel New Yorgis, Pariisis, Milanos, Londonis.

Urb harrastab meditatsiooni ja joogat. Ta on välja mõelnud püramiidhingamise. Ta õpetab alates 2012. aastast koos abikaasa Racheliga paarisuhtlust.

## Viited

## Välislingid
*
Forthi sild

**Forthi sild** on raudteesild Šotimaal Queensferry lähedal.

Sild ehitati aastail 1882–1889 ja selle kogupikkus on 2460 meetrit. Keskmiste silla peaavade sille on 521 meetrit.

Sarnase konstruktsiooniga, kuid ühe kaarega on ka Québeci raudteesild.

Terastarindite kogumass on 58 000 tonni.

## Välislingid

*http://www.forth-bridges.co.uk/forth-bridge.html Forthi raudteesillast forth-bridges.co.uk lehel] (*inglise keeles*)
Alla Popova

**Alla Popova** (sündinud 7. mail 1974) on Eesti ooperilaulja (sopran).

Ta õppis 1994–1998 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis Mare Jõgeva-Põdra lauluklassis, 1998–2002 Eesti Muusikaakadeemia professor Taru Valjakka juures ja viimasel aastal professor Tamara Novitšenko juures. 2002–2003. aastal oli Eesti Muusikaakadeemias magistrantuuris professor Tamara Novitšenko juures. 

## Saavutused ja töö
1997. aastal võitis Tiit Kuusiku lauluvõistluse.

Alates 2000. aastast oli ta Vanemuise külalissolist, aastast 2002 samas koosseisuline ooperisolist. Ta on andnud ka soolokontserte. 

2002. aasta augustis osales maestro Lino Puglisi meistrikursustel Alleronas Itaalia. 2007. aastal professor Ingrid Kremlingi meistrikursustel Saksamaal, 2012. aastal professor Jenny Anvelti meistrikursustel Itaalias. 

Praegu töötab Alla Popova Tallinna Prantsuse Lütseumis kooliõena.

## Rollid

### Ooperi- ja operetirollid

* 1998 Fatime C. M. von Weberi ooperis "Abu Hassan", G. Otsa nimelise Muusikakooli diplomitöö Estonia talveaias
* 2000 Tatjana P. Tšaikovski ooperis "Jevgeni Onegin"
* 2001 Mimi G. Puccini ooperis "Boheem"
* 2002 Amelia G. Verdi ooperis "Maskiball"
* 2003 Lisa V. Bellini ooperis "La Sonnambula"
* 2004 Mariza I. Kalmani operettis "Krahvinna Mariza"
* 2004 Madame Butterfly G. Puccini ooperis "Madame Butterfly"
* 2004 Violetta Valery G. Verdi ooperis "La Traviata"
* 2005 Pamina W. A. Mozarti ooperis „Võluflööt"
* 2006 Rosalinde J. Straussi operetis „Nahkhiir"
* 2007 Antonia J. Offenbachi ooperis „Hoffmanni lood"
* 2007 Gilda G. Verdi ooperis „Rigoletto"
* 2009 Manon J. Massenet ooperis „Manon"
* 2009 Tangolita P. Ábrahámi operettis „Savoy ball"
* 2010 Krahvinna Rosina Almaviva - W. A. Mozarti ooperis "Figaro pulm"
* 2010 Eurydike J. Offenbachi operettis "Orpheus põrgus"
* 2011 Öö ja Juno H. Purcelli ooperis "Haldjakuninganna"
* 2011 Maria Stuarda G. Donizetti ooperis „Maria Stuarda"
* 2011 Valencienne F. Lehári operettis "Lõbus lesk"
* 2012 Sophie J. Massenet ooperis "Werther"

### Muud

* 2004 C. Orff "Carmina Burana"
* 2007 Honegger „Jeanne d`Arc tuleriidal" (Neitsi) Birgitta festival
* 2007 O. Respighi "Laud to the Nativity (The Angel)
* 2008 F. Schubert . Missa nr 2 G -duur
* 2008 M.-A. Charpentier "Te Deum"
* 2010 U. Sisask. Missa nr 1
* 2010 J. Haydn „Theresienmesse" B-duur
* 2012 Metropoliit Illarion (Alfeejev) „Matteuse passioon"

## Tunnustus

* 2001 – Kristallkingakese auhind
Plougasteli sild

**Plougasteli sild** (praegune nimi **Albert-Louppe'i sild** (*pont Albert-Louppe*)) on graatsiline raudbetoonkaarsild Prantsusmaal üle Élorni jõe. Ta ühendab Plougastel-Daoulasi Le Relecq-Kerhuoniga. Oli kuni 1942. aastani maailma suurim raudbetoonkaarsild. 

Sild ehitati 1926–1930. Arhitekt on Eugène Freyssinet, kes pidas seda ka oma õnnestunumaiks sillaks. 

Silla kogupikkus on 700 m (mõningatel andmetel 888 m). Kaarte avad 186 m (mõningatel andmetel 180 m).

Augustis 1944 lasi Saksa armee ühe sillakaare õhku, kulutades selleks 20 tonni dünamiiti. Hiljem sild taastati. Tänapäeval on sild kohalikuks liikluseks (traktorid, jalgratturid jne). Autoliikluse jaoks rajati 1991–1994 tema kõrvale uus vantsild – Iroise'i sild.

## Välislingid
*Vanad postkaardid
Forthi maanteesild

**Forthi maanteesild** on rippsild Šotimaal Queensferry lähedal, umbes kilomeetri kaugusel Forthi sillast. Sild ületab Forthi lahe ning ühendab Edinburghi Fife'iga.  

Sild ehitati 1958–1964. 

Keskmine ava on 1006 meetrit ja külgavad 408 meetri. Püloonide kõrgus on 156 meetrit.
Väike-Virna järv

**Väike-Virna järv** (ka **Väike Vima järv**, **Vima järv**) on düstroofne rabajärv Valga maakonnas Valga vallas Kivikülas. Üks Virna järvedest. 

Järv asub Rooni järvedest lõunas ja seda ümbritseb õõtsik.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid
Raske vaimne alaareng

**Raske vaimne alaareng.** RHK-10 järgi on tegemist raske vaimse alaarenguga, kui inimese IQ on piirides 20-34. Sarnaneb suuresti mõõduka vaimse alaarenguga, kuid intellektuaalse võimekuse tunnused on vähemal määral väljendunud.  Rohkemal määral on väljendunud kesknärvisüsteemi kahjustuse ilmingud, nagu näiteks motoorikahäired. Raske vaimse alaarenguga inimene vajab regulaarset hooldust ja ei ole teovõimeline
Sügav vaimne alaareng

**Sügav vaimne alaareng** on inimmõistuse sügavalt puudulik areng. RHK-10 kriteeriumide järgi on tegemist sügava vaimse alaarenguga, kui inimese IQ on alla 20.

Sügava vaimse alaarenguga inimese sõnavara on väga piiratud – ta saab aru kõige lihtsamatest lausetest või on sõnaline kontakt praktiliselt võimatu. Selline inimene vajab regulaarset juhendamist ja kõrvalabi. Teda tuleb abistada ka kõige lihtsamate igapäeva toimingute, nagu riietumine ja enesehügieen, sooritamisel. 

Tavaliselt kaasub sügava vaimse alaarenguga neuroloogiline või somaatiline patoloogia – liikumishäired, tajuelundite abnormsus, krambid jms.

Juriidilisest aspektist on sügava vaimse alaarenguga inimene piiratud teovõimega, kuna ta ei saa aru oma tegude tähendusest ega ole võimeline neid juhtima.

Kuigi meditsiinis on sügava vaimse alaarenguga inimese kohta tänapäeval veel kasutusel mõisted "idiootia" ja "idioot", siis eripedagoogika ja sotsiaalteadused laiemalt on nende kasutamisest loobunud. Põhjuseks on asjaolu, et mõisted on omandanud tähenduse sõimusõnana ning omavad indiviidi suhtes stigmatiseerivat mõju.

## Vaata ka
* Mõõdukas vaimne alaareng
* Raske vaimne alaareng
Alkoholpsühhoos

**Alkoholpsühhoos** ehk **alkohoolne psühhoos** on kõige raskemal kujul avalduv psüühikahäire alkoholsõltuvuse korral. Tüüpilisel kujul avaldub *[[delirium_tremens|delirium tremensina]]*. Harvemini esineb haigus alkohoolse hallutsinoosi kujul. 

Alkoholpsühhoosiga haigel esinevad sagedamini nägemishallutsinatsioonid, harvem kuulmishallutsinatsioonid. Võivad esineda hallutsinatsioonid kõigis tajumodaalsustes (haige näeb, et ta viibib sõprade seltsis, need räägivad temaga ja pakuvad viina, haige võtab pitsi vastu ja joob selle ära, tundes, kuidas viin kurku kõrvetab). Iseloomulikud on luulumõtted. Raskematel juhtudel kaasneb teadvuse hägunemine kuni tasemeni, mille puhul pole võimalik haigega kontakti saavutada.

Alkoholpsühhoos tekib tüüpilisel kujul alkoholi tarvitamise katkestamisel (48 tunni jooksul), millele on eelnenud pikemaajaline (päevi, nädalaid) ja suurtes kogustes alkoholi tarvitamine.
Tunis

**Tunis** on Tuneesia pealinn. Asub Vahemere rannikul. Tunise vanalinn (ehk mediina) kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Tunise lähedal asuvad muistse Kartaago varemed.

## Vaata ka
*Bardo Rahvusmuuseum

## Viited

## Välislingid

* Linnavalitsuse koduleht (prantsuse keeles)
Salair

**Salair** [sala'iir] on madal mäestik (õieti seljandik) Venemaal Lõuna-Siberis. Kulgeb loode-kagu suunas, kagus ühenduses Altaiga. Edelanõlvad laskuvad laugelt Lääne-Siberi madalikule, kirdenõlvad langevad järsult Kuznetski basseini.

Kõrgeim punkt on Kivda mägi (621 m).
Pinega jõgi

**Pinega** [p'inega] (vene *Пинега*) on jõgi Euroopas Põhja-Venemaal Arhangelski oblastis. Voolab ülemjooksul põhja ja loodesse, alamjooksul pöördub edelasse ja läände. Suubub paremalt Dvinasse. Jääkatte all oktoobri lõpust või novembri algusest kuni aprilli lõpuni. 

Viimane suurem lisajõgi enne Dvina suubumist Põhjamerre. 
 
Pikkus 779 km.

Nõukogudeaegsest elust Pinega kallastel on kirjutanud mitu raamatut Fjodor Abramov. Tuntum on neist raamat "Prjaslinid".
Vieques

**Vieques** on saar Puerto Rico ja Neitsisaarte vahel või Neitsisaarte lääneosas. Pindala 135 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 300 meetrit. 

Kuulub Ameerika Ühendriikidele.

2000. aastal elas saarel 1868 inimest.
Peräjärv

**Peräjärv** on mitme Eesti järve nimi:

* Andsu Peräjärv, järv Võrumaal Võru vallas
* Arula Peräjärv, järv Valgamaal Otepää vallas
* Plaani Peräjärv, järv Võrumaal Võru vallas
* Vastse-Roosa Peräjärv, järv Võrumaal Rõuge vallas
* Viigjärve Peräjärv, järv Võrumaal Võru vallas
* Vällämäe Peräjärv, järv Võrumaal Rõuge vallas
* Ähijärve Peräjärv, järv Võrumaal Antsla vallas
Surrogaat

**Surrogaat** on asendusaine. Alkoholi puudumisel pruugitakse suu kaudu mitmesuguseid orgaanilisi ained, mis põhjustavad joovet. Reeglina on nad inimorganismile mürgised. Surrogaadis ei pea ilmtingimata olema sees etanool - näiteks metanool ehk puupiiritus.
A. H. Tammsaare mälestusmärk

**A. H. Tammsaare mälestusmärk** on eesti kirjaniku A. H. Tammsaare 100. sünniaastapäevaks 1978. aastal valminud monument, mis asub Tallinna kesklinnas Tammsaare pargis. 

Mälestusmärgi autorid on skulptor Jaak Soans ja arhitekt Rein Luup. A. H. Tammsaaret on kujutatud mõtlikuna pingil istumas. Kuju asukoha valikul arvestati, et praeguse Tammsaare pargi kohal asunud Uus turg oli A. H. Tammsaare meeliskoht, kus ta armastas inimesi jälgida ning sisseoste teha. 

Monumendi autorid said aastal 1980 toonase NSVL-i riikliku preemia. 

## Kuju rüvetamised
* 2001. aasta ööl vastu 18. juunit rikuti kuju punase värviga.
* Ööl vastu 3. juulit samal aastal rikuti kuju valge värviga.
* 2005. aasta oktoobris soditi kuju rohelise värviga.
* 2007. aasta Tallinna aprillirahutuste ajal valati kuju üle värviga.
Perajärv

**Perajärv** on mitme Eesti järve nimevariant:

* Andsu Peräjärv, järv Võrumaal Võru vallas
* Arula Peräjärv, järv Valgamaal Otepää vallas
* Plaani Peräjärv, järv Võrumaal Võru vallas
* Vällämäe Peräjärv, järv Võrumaal Rõuge vallas
* Ähijärve Peräjärv, järv Võrumaal Antsla vallas
* Päästjärv, järv Valgamaal Otepää vallas
* Väike Mudajärv, järv Võrumaal Rõuge vallas
Iroise'i sild

**Iroise sild** on vantsild Prantsusmaal üle Élorni jõe. Sild ühendab Plougastel-Daoulasi Le Relecq-Kerhuoniga. Silla projekteeris Michel Placidija see ehitati 1991–1994 aastatel asendamaks Plougasteli silda.

Silla peaava sille 400 m, kogupikkus 800 m, laius 23,1 m.
Salomon de Caus

**Salomon de Caus** (1576 – 6. juuni 1626 Pariis) oli prantsuse insener, keda on ekslikult peetud aurumasina leiutajaks.

Tema noorem vend oli Isaac de Caus. Salomon oli hugenott. Oma elu vältel reisis ta palju Euroopas.
Arnold Green

**Arnold Green** (30. august 1920 Riia, Läti – 4. november 2011 Tallinn, Eesti) oli Eesti NSV riigitegelane ja olümpialiikumise tegelane.

## Noorus ja töö Eesti NSV-s
Arnold Green lõpetas aastal 1940 Rakvere gümnaasiumi oli 1940–1941 ELKNÜ Virumaa Komitee instruktor, astus 1941. aastal Tallinna Jalaväe Kooli noorempoliittöötajate kursustele, mille lõpetas 1942. aastal ja osales poliittöötajana (komsomoliorganisaatorina) Teises maailmasõjas. 

A. Green teenis 1941–1945 Punaarmees,  roodu poliitjuhina, 354. Laskurpolgu parteiorganisaatorina ja diviisi parteikomisjoni sekretärina 8. Eesti Laskurkorpuses ning kuulus 1944. aasta sügisel Vassili Võrgu juhitud 354. Laskurpolgu eelsalka, mis hõivas Saksa vägede poolt maha jäetud Tallinna. NLKP liige 1942. aastast.

Pärast sõda oli A. Green kuni 1947. aastani Nõukogude armees väeosades poliittööl. Arnold Green õppis 1947–1950 Moskvas ÜK(b)P KK Kõrgemas Parteikoolis ajakirjanduse erialal ja selle lõpetamise järel oli ta aastatel 1950–1953 Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee häälekandja Rahva Hääle vastutav toimetaja ning ka ajakirja Eesti Bolševik toimetuse liige.

Aastatel 1953–1958 ja 1960–1984 oli A. Green Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. Aastatel 1958–1960 oli A. Green Eesti NSV haridusminister, ta oli ka Eesti NSV välisminister, aastast 1962 kohakaaslusega, aastail 1984–1990 oli A. Green ainult Eesti NSV välisminister. 

A. Green oli EKP Keskkomitee liige, ta oli ka Eesti NSV Ülemnõukogu  III, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XI koosseisu saadik ning  NSV Liidu Ülemnõukogu 4. koosseisu saadik..

1962. aastal anti talle 1942. aastal NSV Liidus Norilskis NKVD poolt hukatud kolonel Johannes Reinola maja Tallinnas.

Arnold Green oli ka Nõukogude Liidu olümpiadelegatsiooni üks juhte 1972. aasta Müncheni (purjeregatt Kielis) ja 1976. aasta Montreali (purjeregatt Kingstonis) olümpiamängudel. A. Greeni juhtimisel korraldati ja viidi läbi 1980. aasta olümpiamängude purjeregatt Tallinnas.

14. jaanuarist 1989–1997 oli A. Green Eesti Olümpiakomitee president. Samuti on ta olnud Eesti suusaliidu ja Eesti maadlusliidu president. Arnold Greeni osavõtul on rajatud ka Tartu Ülikooli staadion, Tallinna Kalevi staadion ja Kääriku spordibaas.

Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. 

## Tunnustus
* 1960 Tööpunalipu orden
* 1997 Tartu Ülikooli suur medal
* 1997 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia (pikaajaline tänuväärne tegevus eesti spordi ja kultuuri arendamisel)
* 2001 Olümpiaorden
* 2002 Eesti Olümpiakomitee aupresident
* 2006 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Isiklikku
Sporditeadlane Karin Baskin on Arnold Greeni tütar.

## Tsitaat

## Viited

## Välislingid
* 
*Arnold Green - kogu elu spordis EOK
*Ilmar Palli: "Arnold Green: Deklaratsioon sündis suurte pingutustega" Maaleht, 13. november 2008
*"Suri Eesti olümpialiikumise taastaja Arnold Green" Maaleht, 4. november 2011
*Arnold Green, oktoober 1976
Villa Lituania

**Villa Lituania** on endine Leedu saatkonna hoone Roomas, mis on Venemaa valduses ja mida loeti viimaseks Venemaa poolt okupeeritavaks Leedu osaks.

Leedu üüris hoone, mis kandis nime Villa Maria Luisa 1933. aastal. 1938. aastal müüs omanik selle 3 miljoni liiri eest Leedule.

2013. aastal leppis Leedu Itaalia pakutud kompensatsiooniga, milleks on Palazzo Blumenstihli 4. korrus.

## Viited

## Välislingid
*Leedukeelne ajaleheartikkel fotodega
Illegaalsus

**Illegaalsus** on tegevuse omadus, mis seisneb selles, et ta on seadustega või muude normatiivaktidega keelatud. **Illegaalseks** võidakse nimetada ka illegaalse tegevuse tulemust, subjekti või objekti.
Saapaviks

**Saapamääre** ehk saapaviks kuulub Eesti Patendiameti jaotuse järgi klassi 04 - Tööstuslikud õlid ja rasvad; määrdeained; tolmu absorbeerivad, niisutavad ja siduvad ained; kütteained (k.a küttepiiritus) ja valgustusained, küünlad ja tahid. Saapamäärde baasnumber 040026. Eesti Patendiameti klassifikatsiooni järgi on määratletud ühe baasnumbriga saapamääre, saapaviks, kingamääre, kingakreem.

Kingakreemi ülesandeks on
#kaitsta jalga niiskuse eest,
#säilitada kinganaha elastsust,
#katta kinga kriimustused ja soolarandid,
#puhastada jalatsit ja
#anda harjamisel läige.

Kingakreemide koostisse kuuluvad silikoonõli, vaha, loomarasv, toonimisvärvid, orgaanilised lahustid (sh nitrobenseen).

## Välislingid

## Viited
Sulev Tuka mälestusturniir

**Sulev Tuka mälestusturniir** on Paistu valla korraldatav traditsiooniline kabeturniir. Viimastel aastatel on mängukohaks olnud Holstre Kooli võimla. 

2007. aastal toimus 31. turniir.

Alates 2006. aastast on meestest parimad olnud Vello Luht, Arno Uutma (2x), Uno Plakk, Arvo Rist ning naistest Janne Mumme (2x), Kaari Vainonen (2x), Inge Roots.

## Välislingid
*30. turniiri tulemused (2006)
*31. turniiri tulemused (2007)
*2008. aasta turniiri tulemused
*2009. aasta turniiri tulemused
*2010. aasta turniiri tulemused
Kuritöö ja karistus

**"Kuritöö ja karistus"** on vene kirjaniku Fjodor Dostojevski psühholoogiline romaan. Raamatuna ilmus 1866. aastal. 

Dostojevski alustas romaani kirjutamist 1865. aasta suvel. Mängusõltuvuse tõttu oli kirjanik raskes rahalises olukorras. Äsja oli surnud ta vend Mihhail ning lisaks oli Dostojevski laenuandjatele võlgu suure summa raha. Olukorra lahendamiseks kirjutas Dostojevski kirjastaja Katkoviga alla lepingu, mis pidi ta võlad pärast romaani ilmumist tasuma.

Dostojevski tahtis raamatus lahata alkoholisõltuvust ja kuritöö psühholoogilisi tagajärgi ning need saidki romaani peamisteks joonteks.

"Kuritöö ja karistus" on koos epiloogiga jaotatud kuude ossa. On märgatud, et raamatus on omapärane sümmeetria: kolm esimest osa jutustavad kuritööst ja kolm viimast karistusest. Lisaks on peategelaste nimedel vene originaaltekstis n-ö topelttähendus. Näiteks tähendab Raskolnikov (*raskol*) vene keeles lõhestatust, Razumihhin (*razum*) mõistlikkust ja Lužin (*luža*) lompi.

Eesti keelde tõlkis romaani A. H. Tammsaare 1923. aastal, aga see ilmus alles 1929. aastal. Raamatul oli Tammsaare loomingule suur mõju.

## Sisu

Vaene Peterburi üliõpilane Rodion Raskolnikov peab ennast moraalselt kõrgemalseisvaks isikuks ja tapab õilsatel kaalutlustel kaks inimest. Seejärel ta kannatab, kahetseb, annab ennast üles ja saadetakse Siberisse.

## Viiteid

## Kirjandus
* Pavel Reifman, "F. Dostojevski romaan "Kuritöö ja karistus"" – kogumikus "Kirjandusõpetuse küsimusi" VI, koostanud Kalju Leht, Valgus, Tallinn 1982, lk 156–227 (ka bibliograafia)

## Välislingid

* Peeter Olesk, "Romaaniülikool: Fjodor Dostojevski "Kuritöö ja karistus"" – Eesti Päevaleht 23. märts 2007, lk 28
EE

Tähekombinatsioon **EE** võib tähistada järgmist:

*Eesti Entsüklopeedia, aastatel 1932–1937 välja antud entsüklopeedia
*Eesti entsüklopeedia, aastatel 1985–2007 välja antud entsüklopeedia
*Eesti Ekspress
*Eesti Energia
*Eesti maakood vastavalt ISO 3166 standardile
*Aero Airlines IATA kood

## Vaata ka

*.ee
Odekolonn

**Odekolonn** ehk **Kölni vesi** (ka *kölni vesi* või *kölnivesi*; prantsuse keeles *Eau de Cologne*, saksa keeles *Kölnisch Wasser* – 'Kölni vesi') on teatud tüüpi lõhnavesi, värskendav ja desinfitseeriv eeterlike õlide (peamiselt tsitruseliste) alkoholilahus.

Selle leiutas Kölnis 1709. aastal itaallane Giovanni Maria Farina. Ta nimetas lõhnavee elukoha järgi Kölni veeks ning hakkas seda müüma oma luksuskaupade poes.

Tänapäeval on algupärasest kölniveest kuulsam kölnlase Wilhelm Mühlensi 1792. aastal järele tehtud Eau de Cologne 4711.

## Vaata ka

* Troinoi

## Viited
Insektitsiid

**Insektitsiid** ehk mikroorganismide või taimede endi toodetud looduslikud tõrjevahendid. Neid nimetatakse biotõrjevahenditeks, sest tegemist on bioloogilisel teel saadud või toodetud ainetega.

Insektitsiidi näiteks on Tartu keemikute poolt orgaanilisel peensünteesil saadud feromoonpreparaadid, mida võib ka biotõrjevahendite sekka paigutada.

Sellised bioloogilised tõrjevahendid toimivad väga spetsiifiliselt, mõjudes vaid kindlale kahjurile ja nad on (bio)degradeerivad ning seetõttu ei kogune keskkonnas; tavaliselt ei kujune putukatel nende vastu resistentsust. Võrreldes aga keemiliste insektitsiididega on nad suhteliselt nõrgad, neid on keerulisem toota, mis tõstab nende hinda ja biotõrjevahendite kasutusvõimalused on piiratud nende toimemehhanismi tõttu.

## Vaata ka
*herbitsiid
*pestitsiid
Hauptmann

***Hauptmann*** on ohvitseri auaste saksakeelsetes riikides. 

## Kasutamine militaarvaldkonnas
Wehrmachtis ja politseiüksustes oli *Hauptmann*'ist kõrgemal major ja madalamal *[[Oberleutnant]]*.

Tänapäeval kasutatakse Bundeswehris (NATO OF-2), Austria ja Šveitsi sõjaväes. 

## Muud tähendused
Seda mõistet on tavaliselt tõlgitud kui kapten. Kuna *haupt* tähendab kaasaegses saksa keeles peamist, on seda seostatud tähendusega "pea", st, et *Hauptmann* on otseselt tõlgituna "peamees". Samas mereväekapteni auastmeks, millele maaväes vastab kolonel/ooberst, on *Kapitän*.

Üldisemalt võib seda kasutada, et märkida hierarhiliselt korrastatud inimrühma juhti, tihti kui terviksõna. Näiteks on Austrias *Feuerwehrhauptmann* tuletõrjesalgakapten, samas kui *Räuberhauptmann* viitab röövlijõugujuhile.

Ametlikud Austria tiitlid, mis hõlmavad seda sõna, sisaldavad sõnu *Landeshauptmann*, *Bezirkshauptmann*, *Burghauptmann* ja *Berghauptmann*.

Saksimaal Weimari Vabariigi ajal kasutati tiitleid *Kreishauptmann* ja *Amtshauptmann* vanemate tsiviilteenijate poolt.
Raudristi Rüütlirist

**Raudristi Rüütlirist** (saksa keeles *Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes*, tihti lihtsalt *Ritterkreuz*) oli Saksamaa autasu, mida jagati ülima lahinguvälja vapruse või õnnestunud juhtimise eest Kolmanda Riigi ajal.

## Klassid
Rüütlirist jagati viide klassi:

# Raudristi Rüütlirist (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes*). 
# Raudristi Rüütlirist tammelehtedega (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub*). 
# Raudristi Rüütlirist tammelehtede ja mõõkadega (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub und Schwertern*)
# Raudristi Rüütlirist tammelehtede, mõõkade ja teemantidega (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub, Schwertern und Brillianten*)
# Raudristi Rüütlirist kuldsete tammelehtede, mõõkade ja teemantidega (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Goldenem Eichenlaub, Schwertern und Brillianten*)
## Väärindamise eeldused
Rüütliristi kavaleriks võis saada sõdur või ohvitser, kellel pidi olema 1939. aasta Raudristi 1. klass, kuigi Raudristi 1. klassi anti koos Rüütliristiga harvadel juhtudel. 

Üksuse komandöri võidi Rüütliristiga autasustada lahinguüksuse eeskujuliku juhtimise eest. Allveelaeva komandöri autasustati Rüütliristiga, kui tema juhitud laev oli lasknud põhja (hävitanud) vähemalt 100 000 brutoregistertonni väärtuses vaenlase laevu. 

Luftwaffe pilooti autasustati, kui oli kogunenud vähemalt 20 punkti järgmise punktisüsteemi alusel: 1 punkt anti siis, kui tulistati alla ühe mootoriga lennuk, 2 punkti kahe mootoriga ja 3 punkti nelja mootoriga allatulistatud lennuki eest. Kõik öölahingus alla tulistatud lennukite punktid olid kahekordsed.

Rüütlirist lasti käibele 1939–1945, tema klasse ja saamise tingimusi järk-järgult sõja jooksul karmistati.

## Raudristi Rüütliristiga väärindatud eestlased
*Raudristi Rüütlirist (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes*) autasu on saanud eestlastest 4 inimest: Alfons Rebane, Harald Riipalu, Paul Maitla ja Harald Nugiseks.
*Raudristi Rüütlirist tammelehtedega (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub*) autasu on saanud Alfons Rebane.
## Saajad
Kokku valmistati 7313 Rüütliristi autasu, kuid ainult 883 said tammelehtedega ja 159 said tammelehtede ja mõõkadega (pluss üks auväärne saaja, Jaapani admiral Isoroku Yamamoto). Ainult 27 meest autasustati Rüütliristi teemantidega (3 armee ülemjuhatajat, 10 kindralit, 3 koloneli, 9 tipplendurit ja 2 allveelaeva kaptenit) ning Hans-Ulrich Rudel oli ainus Rüütliristi kuldsete tammelehtede, mõõkade ja teemantide saaja.
### Jaotus väeliikide kaupa



**[[Heer]]**
**[[Luftwaffe]]**
**[[Kriegsmarine]]**
**[[Relva-SS|Waffen SS]]**


4785
1750
318
460
Katekismus

**Katekismus** on lühike usuõpetuse käsiraamat küsimuste ning vastuste kujul.

Esimene säilinud eestikeelne katekismus "Wanradti ja Koelli katekismus" trükiti Saksamaal Wittenbergis 1535. aastal.

## Vaata ka
*Kieveli katekismus

## Viited
Matt Damon

**Matthew Paige Damon** (sündinud 8. oktoobril 1970 Cambridge'is Massachusettsis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja -stsenarist.

Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Reamees Ryani päästmine", "Good Will Hunting", "The Talented Mr. Ripley", "Dogma", "Ocean's Eleven", "Bourne'i identiteet", "Süriaana" ja "Kahe tule vahel".

Matt Damon on kolm korda olnud Oscari ja neli korda Kuldgloobuse kandidaatide hulgas. Seni on ta võitnud ühe Oscari ja Kuldgloobuse 1997. aastal parima originaalstsenaariumi kategoorias filmi "Hea Will Hunting" eest. Auhinda jagas ta Ben Affleckiga, kes oli selle stsenaariumi kaasstsenarist.

## Filmograafia

## Välislingid

* Matt Damon News Column
* 
* Lisateave filmiveeb.ee-s
Väike Miss Päikesepaiste

**"Väike Miss Päikesepaiste"** (originaalpealkiri "Little Miss Sunshine") on kahe Oscariga pärjatud 2006. aasta dramaatiline komöödiafilm, mille lavastas režissööritandem Jonathan Dayton ja Valerie Faris.

"Väike Miss Päikesepaiste" on lugu veidi ebatavalisest probleemsest perekonnast, kes võtab ette teekonna USA California osariiki laste iludusvõistlusele.

Film kandideeris 2007. aasta Oscarite jagamisel neljale Oscarile ja võitis neist kaks: parima originaalstsenaariumi (Michael Arndt) ja parima meeskõrvalosatäitja (Alan Arkin) kategoorias.

## Osatäitjad
### Peaosatäitjad
*Abigail Breslin – Olive Hoover 
*Greg Kinnear – Richard Hoover 
*Paul Dano – Dwayne Hoover 
*Alan Arkin – Edwin Hoover 
*Toni Collette – Sheryl Hoover 
*Steve Carell – Frank Ginsberg

## Välislingid
*Koduleht
*
*Little Miss Sunshine at Film Freak Central
*Little Miss Sunshine at Alternative Film Guide
Royal Border Bridge

**Royal Border Bridge** on raudteesild Inglismaal Berwicki lähedal Tweedi jõel.

Sild on ehitatud 1847–1850, selle avas kuninganna Victoria. Kivist, 28-a 18,7 m sildega kaarega 38 meetrit kõrge ja 656 meetrit pikk, ümbritseval maastikul jõuliselt domineeriv massiivne sild. Siit kulgeb Inglismaa idaranniku raudtee pealiin (London–Edinburgh) Šotimaale.
Kaaskond (seriaal)

**"Kaaskond"** (originaalpealkiri **"Entourage"**) on 2004. aastal esimest korda eetris olnud Ameerika Ühendriikide draama-komöödiasari, mille stsenarist on Doug Ellin. 

"Kaaskond" jälgib Hollywoodi filmitähe Vincent Chase'i ning tema lapsepõlvesõprade tegemisi ja näitlejaelu pahupoolt. Sari põhineb osaliselt näitleja Mark Wahlbergi läbielamistel Hollywoodi tippu pürgides, Wahlberg on ka üks sarja produtsente.

## Peategelased
*Vincent "Vince" Chase (Adrian Grenier) – filminäitleja 
*Eric "E" Murphy (Kevin Connolly) – Vince'i parim sõber ja mänedžer
*Johnny "Drama" Chase (Kevin Dillon) – näitleja; Vince'i poolvend 
*Turtle (Jerry Ferrara) – Vince'i autojuht ja sõber 
*Ari Gold (Jeremy Piven) – Vince'i agent

## Välislingid
*Sarja koduleht
*
*Filmiveeb:Kaaskond
Katrään

**Katrään** (prantsuse *quatrain*) on värsinelik, neljarealine salm.

Näiteks sonett koosneb kahest katräänist ja kahest tertsetist.
Akronüüm

**Akronüüm** (vanakreeka sõnadest ἄκρος *akros* 'äärmine' ja ὄνυμα *onyma* 'nimi') on sõnana häälduv ühend, mis on moodustunud mitme sõna algustähtedest. 

Näiteks **EKI** – Eesti Keele Instituut.

## Vaata ka
*kolmetähelised lühendid ehk kolmetähelised akronüümid (inglise *three-letter acronym, TLA*)
*lühend
*bakronüüm

## Viited
Öine Vahtkond (rühmitus)

**Öine Vahtkond** (vene keeles "Ночной дозор") on pärast pronkssõduri mäkerdamist sinise värviga 21. mail 2006pronkssõduri kaitseks moodustatud rühmitus. Rühmitus on nime saanud Sergei Lukjanenko ulmeromaani ja sellel põhineva filmi "Öine vahtkond" järgi.

Öise Vahtkonna liider Dmitri Linter vahistati pärast aprillirahutusi kuueks kuuks, süüdistatuna rahutuste organiseerimises.

2009. aasta 23. juulil jõustus rahutuste ässitamise eest kohtu all olnud Öise Vahtkonna aktivistide Dmitri Linteri, Maksim Reva, Mark Sirõki ja Dimitri Klenski õigeksmõistmine, kui riigikohus ei võtnud nende süüasja arutusele. Kohus tuvastas, et süüdistatavate omavahelisel tegevusel ja aprillirahutustel polnud seost.

Öine Vahtkond on tegutsenud ka mittetulundusühinguna Öine Vahtkond, mis 2011. aasta kevadel ei esitanud Harju maakohtu registriosakonnale juhatuse liikmete registreerimiseks vajalikke dokumente. Samuti ei esitanud mittetulundusühing registripidajale 2010. aasta majandusaasta aruannet, mistõttu ühendus võidakse sundlõpetada.

## Vaata ka
*9. mai komitee

## Viited

## Välislingid

* Notšnoi Dozori koduleht
* Notšnoi Dozori koduleht
* Viktoria Ladõnskaja, Notšnoi Dozor Eesti Ekspress 31. mai 2006
* Öine Vahtkond kogub arvamusi vene autonoomia kohta, 16. november 2008
* Erik Rand. Kohus mõistis pronksiöö korraldamises süüdistatud mehed õigeks EPL, 5. jaanuar 2009
*  Öine Vahtkond kavandab ühistegevusi Soome Kremli-meelsetega Postimees, 14. veebruar 2009
* Öise Vahtkonna liikmed hülgavad organisatsiooni Postimees, 11. veebruar 2010
Aabla

**Aabla** (kohakääne Aablasse) on endine küla praeguses Harjumaal Kuusalu vallas Aablahe ääres.

Aabla asub Juminda poolsaare läänekaldal. Kaldaäärset maanteed mööda põhja poole minnes on järgmine küla Leesi, lõuna poole minnes Pedaspea.

Maa jagamisel Kiiu ja Kolga mõisa vahel jagati külagi kaheks, tänapäevaseks Kiiu-Aablaks ja Kolga-Aablaks. Mõlemad kuulusid Kuusalu kihelkonda. Juminda poolsaar kuulus Kolga mõisale, aga Kiiu mõisal oli poolsaare lääneosas üks lahustükk. Piiriks oli Aablaht, mis jagas küla kaheks, Kiiu-Aabla jääb põhja ja Kolga-Aabla lõuna poole.

Aablat on esmamainitud 1517. aastal Kiiu mõisa rannakülana *Habbelach*. Hiljem on seda mainitud 1535. aastal kujul *Habel* ja 1538 kujul *Habela* (mõlemad Kiiu mõisas), 1586 kujudel *Habelach* ja *Habell* (Kiiu ja Kolga mõisas). 1699. aastast pärineb nimekuju *Habbla Byy*.

18. sajandil hakati saksa keeles Kiiu-Aablat nimetama *Gross Habila* 'Suur-Aabla' ja Kolga-Aablat *Klein Habila* 'Väike-Aabla'. Samal sajandil läksid Kiiu mõisa rannakülad Kolga mõisale.

Aastatel 1977–1997 olid mõlemad külad ametlikult ühendatud Aablaks.

Küla nimi pärineb lahe nimest, mis on algselt olnud h-alguline ja mille algusosa on puuliigi nimetus "haab".

Küla läbib Aabla oja. Küla lähedal asub Aabla raba ehk Aabla soo ehk Keitma raba.

## Viited
Aadlitiitel

**Aadlitiitel** on aadliku aste aadlisiseses hierarhias. Seda väljendab vastav sõna (tiitel). 

Paljud aadlitiitlid pärinevad funktsioonide nimetustest.

Aadlitiitlite süsteemid on eri maades eri aegadel olnud erinevad. Üldistav koondtabel alanevas järjekorras on järgmine (järjekord hierarhias võib mõnel juhul erineda):

*keiser, keisrinna, imperaator
*kuningas, kuninganna
*asekuningas, asekuninganna 
*ertshertsog, ertshertsoginna
*suurhertsog, suurhertsoginna
*hertsog, hertsoginna
*suurvürst, suurvürstinna
*kuurvürst, kuurvürstinna
*vürst, vürstinna
*suveräänne parun, suveräänne paruness
*markkrahv, markkrahvinna, markii, markiis
*krahv, krahvinna
*vikont, vikontess, asekrahv, asekrahvinna
*parun, paruness, vabahärra, vabaproua
*rüütel, ševaljee 

## Vaata ka
*Aadlipartikkel
Karl Orviku

**Karl Orviku** (17. veebruarini 1927 **Janson**, **Jaansoon**; 17. august 1903 Kohtla, Ida-Virumaa – 7. märts 1981 Tallinn) oli eesti geoloog, loodusteaduste doktor (1940), geoloogia-mineraloogiadoktor (1946), Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).

## Elukäik
1922. aastal lõpetas ta Rakvere poeglaste gümnaasiumi ja 1930 Tartu Ülikooli geoloogina.

Aastatel 1926–1958 töötas ta Tartu Ülikooli geoloogiakateedris (1926–1930 geoloogiakabineti abijõud, 1931–1939 vanemassistent, aastast 1939 instruktor-assistent, 1944–1956 Tartu Riikliku Ülikooli geoloogiakateedri juhataja).

1946. aastal valiti ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks, 1954 akadeemikuks. Aastatel 1947–1952 oli ta ENSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi asedirektor, aastail 1954–1968 samas direktor.

Aastatel 1946–1952 Eesti Loodusuurijate Seltsi esimees, aastast 1963 auliige.

Aastail 1961–1965 oli ta Rahvusvahelise Kvaternaariuurimisliidu täitevkomitee liige.

## Teadustöö
Oli Eesti nüüdisaegse litoloogia rajaja ja litostratigraafia arendaja. Avaldanud põhjapanevaid uurimusi kvaternaarigeoloogia (eriti Pleistotseeni stratigraafia), meregeoloogia, neotektoonika ja geoloogia ajaloo alalt. Oli eluta looduse kaitse ja geoloogilise terminoloogia korrastamise pioneere. Algatas Eesti geoloogia ajaloo ja geoloogiaalaste kirjutiste refereerivate kokkuvõtete koostamise.

## Tunnustus
*1969 – Eesti NSV teeneline teadlane
*1976 – Karl Ernst von Baeri medal
*1987 - mälestusmärk Rakveres (autorid Ilme ja Riho Kuld)
*1991 – Eesti Vabariigi teaduspreemia (postuumselt)
*Ta on valitud Eesti 20. sajandi saja suurkuju hulka.

## Isiklikku
Karl Orviku abikaasa oli Leonidia Orviku. Nende poeg Kaarel Orviku (1935–2021) oli samuti geoloog.
## Viited

## Välislingid
*"Rakvere gümnaasiumis avati geoloog Karl Orviku büst", Virumaa Teataja, 25. mai 2009
*Õpetajat meenutades
À

**À** on täht A, millele on lisatud diakriitiline märk graavis. 

Eesti keeles on toorlaenust eessõnana kasutusel prantsuse keelest laenatud sõna *à*, mis pannakse hulka või muud määra tähistava fraasi ette, et näidata hulga või määra jaotumise ühikut. Näiteks fraasis

: *kolm pastakat *à'' 10 krooni

peetakse silmas, et iga pastaka hind on 10 krooni.

## Välislingid
Aadama Sild

**Aadama Sild** ehk **Ram Setu** (singali keeles රාමගේ පාලම, tamili keeles ராமர் பாலம், sanskriti keeles रामसेतु) on Hindustani poolsaare lõunatipust ligi 250 km kaugusel idakirdes asuv ning Mannari lahte ja Palki väina eraldav lubjakiviseist setteist ahelik. 48 km pikkuse leetseljakute, korallrahude ja saarte reana ühendab see Pāmbani saart ja Sri Lanka looderannikul asuvat Mannari saart.

Ram Setu on korduvalt olnud ühenduses mannermaaga, seda viimati 15. sajandil. Indiale kui ka Sri Lankale kuuludes on see olnud tähtis pärlipüügipiirkond. Ahelik on sajandeid olnud ühendusteeks Sri Lanka ja Hindustani poolsaare tamilitele. "Rāmājana" eepose järgi on tegu jäänustega sillast, mille ahvikarja abiga ehitas Rāma. Tal oli legendi järgi võimalik nõnda oma röövitud abikaasat Sītāt tagasi tuua mütoloogiliselt saarelt Lanka. 

India valitsus kavatseb laevaliikluseks läbi aheliku rajada Setu kanali, kuid eriliselt ägedalt on selle vastu hindu rahvuslased, ja ka keskkonnakaitsjad.

## Viited
Patendiõigus

**Patendiõigus** on tsiviil- ja haldusõigusnormide kogum, millega kehtestatakse tehniliste lahenduste jm. tööstusomandiobjektide leiutiseks, tööstusnäidiseks või kasulikuks mudeliks (väikepatendiks) tunnistamise kord, patendivaldaja õigused patenditud esemeid kasutada ning nimetatud õiguste kaitse. Patendiõiguse vananenud nimetus on **leiutusõigus.**
Leer

**Leeriks** (saksa sõnast *Lehre* 'õpetus'; murdekeeles ka *peakool*) nimetatakse mitmes kirikus (sealhulgas katoliku kirikus ja luteri kirikus) nii leeriõnnistamisele eelnevat õpetuse andmist kui ka sellele järgnevat õnnistamist ennast. Leeri käigus õpetatakse lapsele selgeks kristliku õpetuse põhitõed. Leeriõnnistuse (konfirmatsiooni) saanu loetakse täiskasvanuks. Tänapäeval käivad leeris ka täiskasvanud.

### Eeldused
Leeri läbimiseks peab inimene olema ristitud.

### Dokumentatsioon
Leeri läbinule antakse pärast leeriõnnistust vastav dokument – leeritunnistus.

## Kirjandus
*Ove Sander. "Kiriklikest talitustest: mis on leer?". Nõmme Sõnumid. 19. märts 2010

## Välislingid
*Marek Roots. Kuldleer Keila Miikaeli kirikus. Eesti Kirik. 20. mai 2008
Patent (õigusakt)

**Patent** oli Liivimaa ja Kuramaa kubermangus 18. ja 19. sajandil kindralkuberneri, kuberneri või kubermanguvalitsuse trükis avaldatud seadus, määrus või muu õigusakt. Patendid tehti teatavaks plakatitel ja loeti harilikult ka kirikus ette. Eestimaa kubermangus nimetati seda **publikaadiks**.
Max Pechstein

**Max Hermann Pechstein** (31. detsember 1881 Zwickau – 29. juuni 1955 Lääne-Berliin) oli saksa maalikunstnik, ekspressionist.

Varane kokkupuude Vincent van Goghi teostega andis Max Pechsteini loomingule tõuke ekspressionismi suunas. Pärast õpinguid Dresdenis kohtus ta Erich Heckeliga ja kuulus 1906. aastast kunstirühmitusse Die Brücke. Ta oli selle rühmituse ainus akadeemiliselt kunsti õppinud liige.

Hiljem Berliinis kogus ta tuntust dekoratiivsete ja värviküllaste maalidega, mis olid mõjutatud van Goghist, Henri Matisse'ist ja fovismist. Aegamööda muutusid tema maalid järjest primitivistlikumaks: ta hakkas kasutama jämedaid musti jooni ja nurgelisi figuure.

Kui natsid 1933 Saksamaal võimule tulid, sattus Pechsteini kunst põlu alla. Pechstein oli Berliini Kunstiakadeemia professor kümmekonna aasta jooksul, kuni natsid ta 1933 lahti lasksid. 326 tema maali kõrvaldati Saksa muuseumidest. Tema 16 tööd olid väljas 1937. aastal toimunud "Degenereerunud kunsti" näitusel. Sel ajal tõmbus Pechstein üksildusse Pommeri maakohas. 1945. aastal sai kunstnikust taas akadeemia õppejõud. Järgnevatel aastatel pälvis ta oma loomingu eest rohkesti aunimetusi ja auhindu.

Kunstnikuna oli Pechstein küllalt viljakas. Ta valmistas 421 litograafiat, 315 puu- ja linoollõiget ning 165 intaljot, peamiselt oforte.

## Välislingid

*http://www.pechstein.de/  (saksa ja inglise keeles)
Karl Schmidt-Rottluff

**Karl Schmidt-Rottluff** (1. detsember 1884 – 10. august 1976 Berliin) oli saksa maalikunstnik, ekspressionist.

Karl Schmidt sündis Chemnitzi lähedal Rottluffis. 1905. aastal lisas ta oma sünnikoha oma nimele.

Karl Schmidt-Rottluff oli üks neljast Dresdeni Kuningliku Tehnilise Kõrgkooli arhitektuuritudengist, kes asutas 1905. aastal kunstnike rühmituse Die Brücke.

## Maalid
*"Sissesõidutee" (1910)
*"Õhtu mere ääres" (1919)
*"Vestlused surmast" (1920)
*"Rohelise habemega mees" (1920)
Max Beckmann

**Max Carl Friedrich Beckmann** (12. veebruar 1884 Leipzig – 28. detsember 1950 New York) oli saksa ekspressionistlik maalikunstnik, skulptor, graafik ja kirjanik.

Beckmann õppis Weimaris ja Berliinis. Ekspressionistlikku käsitluslaadi asus ta viljelema pärast I maailmasõjas osalemist. Pärast 1930. aastat viibis ta korduvalt Pariisis, kus tutvus Picasso, Henri Matisse'i ja Georges Braque'iga. Kui natsionaalsotsalistid ta "mandunud" kunstnikuks kuulutasid, emigreerus Beckmann esmalt Hollandisse ja 1947. aastal USAsse. Seal töötas ta mitmes kunstikoolis õppejõuna.

Beckmanni müstilise loomingu võtmeks on terav ühiskonnakriitika ühendatuna autobiograafiliste ja mütoloogiliste elementidega. 

Tuntumad teosed: "Öö" (1918–19), "Põrgu" (1919), "Ärasõit" (1932–33), "Püha Antoniuse kiusatus" (1936), "Odysseus ja Kalypso (1943), "Apokalüpsis" (1943) ja "Argonaudid" (1950).

## Välislingid
*Max Beckmann papers, 1904–1974, Smithsonian Institution Archives of American Art
Autoriõigusega kaasnevad õigused

**Autoriõigusega kaasnevad õigused** ehk **naaberõigused** on õigused, mis tekivad teose esitajal, fonogrammitootjal, raadio- ja televisiooniorganisatsioonil, filmi esmasalvestise tootjal, varem avaldamata teose pärast autoriõiguse kehtivuse lõppemist esimesena õiguspäraselt avaldaval isikul, samuti autoriõigusega mittekaitstava teose kirjanduskriitilise või teadusliku väljaande avaldajal.

Eestis reguleerib autoriõigusega kaasnevaid õigusi autoriõiguse seadus, eelkõige selle 8. peatükk "Teose esitaja, fonogrammitootja ning televisiooni- ja raadioteenuse osutaja õigused (autoriõigusega kaasnevad õigused)", milles kaasnevate õiguste subjektid määratleb § 62 lg 1. Sama seaduse § 621 lg 1 kohaselt kaasnevate õiguste objekti kaitstust eeldatakse ning tõendamiskohustus on kaitstuse vaidlustajal. Kaasnevate õiguste teostamine ei piira autoriõiguse teostamist. § 74 kohaselt kehtivad kaasnevad õigused 50 aastat: 1) teose esitaja suhtes – teose esmakordsest esitamisest arvates (esituse fonogrammile jäädvustatud salvestise avaldamise või üldsusele suunamise korral 70 aastat avaldamisest või üldsusele suunamisest, muu salvestise korral 50 aastat); 2) fonogrammitootja suhtes – fonogrammi esmakordsest salvestamisest arvates (õiguspäraselt avaldatud või üldsusele suunatud fonogrammi korral 70 aastat pärast avaldamist või üldsusele suunamist); 3) televisiooni- ja raadioteenuse osutaja suhtes – saate esmakordsest edastamisest arvates; 4) filmi esmasalvestise tootja suhtes – filmi esmakordsest jäädvustamisest arvates (õiguspärase avaldamise või üldsusele suunamise korral sellest arvates 50 aastat). Varem avaldamata teose, kirjanduskriitilise või teadusliku väljaande kaasnevad õigused, mis on võrdsed autori varaliste õigustega, kehtivad 25 aasta jooksul teose esmakordsest avaldamisest või üldsusele suunamisest (§ 741). § 75 kehtestab kaasnevate õiguste piirangud füüsiliste isikute mitteäriliseks isiklikuks otstarbeks, hariduses ja teaduses, päevasündmuste kajastamisel, tsiteerimisel, ajutiste salvestiste tegemisel ning üldiselt teoste vaba kasutamise korral seaduse 4. peatükis sätestatud juhtudel (kasutamine isiklikul otstarbel, teaduses, hariduses, informatsiooniliselt ja õiguslikult, mäluasutustes, orbteoste kasutamine jne).

Eesti keeles on vahel eksitavalt nimetatud naaberõigusi ehk autoriõigusega kaasnevaid õigusi ka naabrusõigusteks.

## Viited

## Välislingid
* Autoriõigusega kaasnevad õigused, autor.ee
* Anu Uritam Autoriõigus ja autoriõigusega kaasnevad õigused satelliitülekannete puhul. Õiguse valik Juridica 1/1997
Rapporteur

***Rapporteur*** on prantsuse õigussüsteemis kohtunik, kes valmistab teistele kohtunikele ette kirjaliku raporti käsil olevas kohtuasjas esitatud poolte argumentidest ning täpsustab selles õigus- ning faktiküsimused ja loetleb tõendid. Sarnane roll on ka Euroopa Kohtus.
Eduard Vääri

**Eduard Vääri** (26. juuni 1926 Lapetukme küla, Tartumaa – 17. mai 2005) oli eesti keeleteadlane, filoloogiadoktor (1975).

1950. aastal lõpetas Vääri Tartu Riikliku Ülikooli ning töötas 1952. aastast samas õppejõuna. 1953 kaitses ta kandidaadiväitekirja sugulusalasest sõnavarast läänemeresoome keeltes, 1975. aastast doktoriväitekirja liivi keele algupärastest tuletussufiksitest.

## Teadustöö
1957. aastal sai Väärist dotsent, 1980. aastal professor ning 1993. aastal emeriitprofessor. õpetamist jätkas ta 1997. aasta kevadeni. 1976–1978 oli ta Helsingi ülikoolis eesti keele lektor. 1990. aastast oli ta EPMÜ keeltekeskuse õppejõud.

Tartu Ülikoolis õpetas Vääri sissejuhatust keeleteadusse, üldkeeleteadust, liivi ja vadja keelt, soome-ugri keelte ajaloolist grammatikat ning soome kirjandust. Aastaid juhendas ta pedagoogilist praktikat ning käis igal aastal keeleuurimisretkedel liivlaste juures. Vääri peamised uurimisalad olid läänemeresoome keeled, keeleteaduslikud ja metoodilised probleemid, keeleteaduse ajalugu ning Tartu ülikooli ajalugu.

Eduard Vääri avaldas üle 200 uurimuse liivi keelest. Ta koostas ka eesti keele õpiku soomlastele ja "Eesti keele õpiku keskkoolile", millest on ilmunud kümneid kordustrükke.  Samuti kirjutas ta eesti keele ja selle õpetamise metoodikast. Koos Johannes Silveti ja Richard Kleisiga oli ta üks "Võõrsõnade leksikoni" autoritest.

## Ühiskondlik tegevus
Aastatel 1993–1996 oli ta Tartu linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni esimees.

Vääri oli 1999. aastal loodud Eesti Keele Kaitse Ühingu asutajaid, hiljem esimees, samuti Soome-Ugri Seltsi ja Soome Kirjanduse Seltsi välisliige..

## Teosed
* "Keeleteadlane Eduard Vääri: artikleid ja bibliograafia". Koostanud Reet Vääri ja Krista Kerge. Tallinna Ülikool, Tallinn 2011, 370 lk; ISBN 9789949463930
* "Liivi rahva keel ja meel. Eduard Vääri uurimused liivlastest ja liivi keelest". Koostajad: Ott Kurs, Tuuli Tuisk, Reet Vääri. Eesti Teaduste Akadeemia Emakeele Selts, Tallinn 2016, 430 lk; ISBN 9789949922222; kättesaadav ka trükifailina

## Tunnustus
*2001 Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind
*2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Reet Vääri, tütred Haale LeBlanc, Mairit Kratovitš, Elia Vääri.

## Viited

## Välislingid
*Nekroloog
* Sven-Erik Soosaar Uurali keelte õpetamise ajaloost Tartu Ülikoolis
* Aivar Kull, "Eduard Vääri heitlus võõrsõnade tulvaga" (Võõrsõnade leksikoni 6. trüki tutvustus) – Tartu Postimees 30. oktoober 2000, lk 5
Konfirmatsioon

**Konfirmatsioon** on katoliku kirikus ja luteri kirikus ristimise kinnitamine. Katoliku kirikus on see sakrament.  

Täisealine inimene tunnistab leerijumalateenistusel oma lapsepõlves vanemate poolt soovitud ja toimetatud ristimist. Samas ta tunnistab aga ka oma usku Jumalasse ja selle kiriku, kus ta konfirmeeritakse, oma kirikuks.

Kohati on mõiste *konfirmatsioon* kahemõtteline:
#leeriõnnistus
#leer tervikuna

Õigeusu kirikus on selle asemel salvimise sakrament, mis toimetatakse tavaliselt kohe pärast ristimist.

## Vaata ka
*konfirmatsioonipäev
*leer
Scarlett Thomas

**Scarlett Thomas** (sündinud 1972) on Briti kirjanik. 

Temalt on ilmunud romaanid "Bright Young Things" (2001), "Going Out"(2002), "PopCo" (2004) ja "The End of Mr Y" (2006) ning mõned lühijutud ajakirjades ja antoloogiates. 

Scarlett Thomas on lõpetanud Ida-Londoni Ülikooli kultuuriuuringute alal ning on õpetanud loovkirjutamist mitmes Inglismaa kõrgkoolis. Üheks tema huvialaks on matemaatika; matemaatika-, füüsika-, krüptograafia- ja filosoofiaekskursse on põimitud ka tema romaanidesse, mille läbivaks teemaks on võõrandumine ja identiteedikriis. 

Thomas on küllalt kriitiline tänapäeva Lääne ühiskonna ja massikultuuri suhtes, samuti on ta veendunud taimetoitlane. 

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Leeritunnistus

**Leeritunnistus** väljastatakse inimesele, kes on läbinud leeri. Kindlat vormi leeritunnistusel ei ole.