open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksei Jastrebov

**Aleksei Jastrebov** (sündinud 1957 Tšuvaššias Aibetši külas Ibressi rajoonis) on tšuvaši vabakunstnik, kes on pikka aega elanud ja tegutsenud Eestis. 

Ta ema on rahvuselt tšuvašš, isa tšetšeen; vastavalt sellele esitleb end kord tšuvaši, kord tšetšeenina. Usutunnistuselt vene õigeusku, kusjuures on loomingulistel eesmärkidel viibinud erinevates Eesti ja Venemaa kloostrites, sh Pühtitsa kloostris. Omandanud Venemaal põllumajandusliku keskerihariduse, olles lõpetanud põllumajandustehnikumi. Tema kunstialase ettevalmistuse ja loometee kohta on avalikus teabes andmeid ülinapilt. 

Jastrebovi kunstialane haridus piirdub teadaolevalt vaid  Moskva kultuurikeskuse juures asunud rahvaülikooli juures tegutsenud lühiajaliste kunstikursustega. Saabus Eestisse 1980. aastatel. 1991. aasta septembris toimus Kuressaares Viktor Kingissepa Memoriaalmuuseumis tema maalide näitus, mis oli tema esimeseks taoliseks ülesastumiseks Eestis ja võib-olla ka kogu maailmas. Korduvalt on ta oma töid eksponeerinud Pärnu sanatooriumis Tervis. Tšuvaššias on ta esinenud näitusega vaid 1994. aasta jaanuaris Tšeboksarõs. Paistis silma üliviljaka ja müügi alal eduka tänavakunstnikuna, paraku kannatas selle produktiivsuse all tema peamiselt visandlikest kohavaadetest koosneva loomingu kvaliteet. 

Elas ja tegutses peamiselt Pärnus, kuid 2005. aastal selgus, et tema Eestis viibimiseks puudub seaduslik alus, kusjuures talle välja antud Venemaa pass oli aegunud juba 2003. aastal. Pärast kaks aastat väldanud kohtuvaidlusi saadeti Jastrebov 2007. aasta juunis Eestist välja ning talle anti kümneaastane viisakeeld. Alates septembrist 2008 on ta poolteiseaastase loaga jälle Eestis.

## Viited

## Artikleid
*http://www.regnum.ru/news/842389.html
Padumere rannik

**Padumere rannik** ehk **padurand** ehk **padu** on rannikutüüp loodete piirkonnas, kus mõõna ajal mere osa jääb kuivaks. See on lauge kuhjerand, mis jaguneb mõõnarannaks ja paduraks. 

Padur on paduranna kõrgem osa, mis on mereveega üle ujutatud ainult kõrgtaseme tõusu ajal. See kannab Põhjamere ääres nimetust "marš". 

Mõõnarand on paduranna madalam osa, mis on tõusu ajal mereveega üle ujutatud ja muutub mõõna ajal kuivaks. Põhjamere ääres see kannab nimetust "vatid".

Padumere rannik on iseloomulik muu hulgas Põhjamere lõunarannikule, Friisi saarte piirkonnale ning  Valge mere, Barentsi mere, Ohhoota mere, Beringi mere ja  Mehhiko lahe rannikule.

## Vaata ka
*Dalmaatsia rannik
*Deltarannik
*Fjordrannik
*Laidrannik
*Limaanrannik
*Riasrannik
*Skäärrannik
*Padur
Mosambiigi vabadussõda

**Mosambiigi vabadussõda** oli sõjaline konflikt Mosambiigi Vabastusrinde (FRELIMO) ja Portugali vahel 25. septembrist 1964 8. septembrini 1974. Sõda lõppes relvarahuga ning iseseisvusläbirääkimistega, mille tagajärjel Mosambiik iseseisvus 25. juunil 1975.

Konflikti põhjuseks oli Mosambiigi elanike rahulolematus Portugali poliitikaga, mis järgis peamiselt Portugali enda majandushuve. Samuti oldi rahulolematud, et kohalikel elanikel oli raskusi kõrgkoolidesse pääsemisega ning tähtsamatel töökohtadel töötasid peamiselt portugallased.

Suur osa Mosambiigi intelligentsist ja kohalikest poliitikutest oli paguluses naabermaades.

Mosambiigi Vabastusrinnet toetasid relvade ja nõustajatega Nõukogude Liit, Hiina ja Kuuba. 

## Vaata ka
*Mosambiigi kodusõda
Kill 'Em All

**"Kill 'Em All"** on USA rokkbändi Metallica debüütalbum, mis anti välja 1983. aastal. 

Algul oli kavas panna albumi pealkirjaks "Metal Up Your Ass", kuid plaadifirma pidas seda liiga vulgaarseks, mistõttu see asendati vägivalda "propageeriva" pealkirjaga.

Album ei saavutanud väga suurt edu, kuid tõsiste *metal*i fännide seas omandas ta peagi kultusplaadi maine. Enamasti peetakse Metallica debüütalbumit siiski liiga "tooreks".

## Ansambli koosseis
* James Hetfield (laul, rütmikitarr)
* Lars Ulrich (trummid)
* Cliff Burton (basskitarr)
* Kirk Hammett (soolokitarr)

## Lood
* "Hit the Lights"
* "The Four Horsemen"
* "Motorbreath"
* "Anesthesia- Pulling Teeth"
* "Whiplash"
* "Phantom Lord"
* "No Remorse"
* "Seek & Destroy"
* "Metal Militia"

## Viited
Arno Veimer

**Arnold Veimer** (hüüdnimi Arch; 29. august 1972 – 13. mai 2023) oli eesti muusik, ansambli Terminaator kitarrist (ansambli liige aastatel 1987–1995).

Veimer pakkus välja ansambli nime "Terminaator". Kuigi ka Jaagup Kreem ise on väitnud, et just Arno (Arch) Veimer oli see mees, kes tegelikult pani alguse Terminaatorile, ei teata teda kui Terminaatori loojat. Jaagupit teatakse rohkem sellepärast, et tema on ainuke liige, kes on ansamblis olnud terve selle tegutsemise aja.
Villu Kangur

**Villu Kangur** (sündinud27. novembril 1957 Pärnus) on eesti näitleja, tõlkija, luuletaja ja stsenarist.

Ta on lõpetanud Pärnu 2. Keskkooli 1976. aastal. 

Kangur on olnud aastatel 1976–1979 Draamateatri lavatööline ja administraator ning 1979–1982 Noorsooteatri administraator ja 1982–1992 näitleja. 

Aastatel 1993–2002 töötas ta Eesti Ekspressi toimetajana, pärast seda on vabakutseline.

## Komöödiasarjade stsenarist
Villu Kangur on komöödiasarjade "Salmonid" (1993, ETV), "Hajameelselt abielus" (2005, ETV), "A ja B" (2014, Kanal 2) stsenarist või kaasstsenarist.

Ta on üks ETV komöödiasarja "Kitsas king" (1986–1987) sketšide autoreid.

2010. aastast on ta koos Gert Kiileriga olnud ETV komöödiasarja "ENSV" ja 2019. aastast koos Piret Jaaksiga "EnsV" kaasstsenarist. 

## Näitekirjanduse tõlkija
Villu Kangur on tõlkinud (peamiselt koos Tõnu Ojaga) näidendeid ja muusikale (Ken Campbelli „Vana kuningas Cole”, Jerry Hermani „La Cage aux folles ehk Linnupuur”, Alan Menkeni „Väike õuduste pood”, Claude-Michel Schönbergi „Hüljatud” ja „Miss Saigon”, Jim Jacobsi ja Warren Casey „Grease”, Tom Waitsi, Robert Wilsoni ja William Burroughsi „Black Rider”).

## Luuletuste ja laulutekstide autor
Villu Kangur on kirjutanud sadu laulutekste, mille seas on Tõnis Mäe komponeeritud ja esitatud "Palve" ja "Püha Elmo tuled", Ultima Thule "Liivimaa pastoraal" ning Justamendi "Ilm on hukas" ja "Tamula vanake"

## Tunnustus
* 2002 Aleksander Kurtna nimeline auhind (koos Tõnu Ojaga)
* 2015 Oskar Lutsu huumoripreemia
* 2018 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*"Villu Kangur meenutas, kuidas sündis "Liivimaa pastoraal"" ERR, 23. juuni 2015
*Villu Kangur hoiab end tagaplaanil, Sakala, 6. juuni 2011
*
Riasrannik

**Riasrannik** on rannikutüüp, mille puhul rannajoonde on lõikunud väikesed lehtrikujulised lahed, mis Biskaia lahe rannikul kannavad hispaania ja galeegi keeles nimetust *ría*. Need lahed on tekkinud jõeorgude üleujutusel kohtades, kus mäeahelikud paiknevad rannajoonega risti. 

Riasrannik on iseloomulik näiteks Pürenee poolsaare loodeosale (Galicia), Suurbritannia saarele (Cornwalli poolsaar), Iiri saare edelarannikule ja Mustale merele (Krimm).

## Vaata ka
*Dalmaatsia rannik
*Deltarannik
*Fjordrannik
*Laidrannik
*Limaanrannik
*Padumere rannik
*Skäärrannik
Paula Modersohn-Becker

**Paula Modersohn-Becker** (sünninimi **Minna Hermine Paula Becker**; 8. veebruar 1876 Dresden – 21. november 1907 Worpswede) oli saksa maalikunstnik, kes esindas varajast ekspressionismi. Ta oli tuntud tänu uuenduslikule lähenemisele portreele ja autoportreele.

## Elukäik
Esimesed joonistamisõpetused sai ta Londonis. Bremenis õppis ta Bernhard Wiegandti käe all. 

Aastal 1896 siirdus Berliini, kus tudeeris Naiskunstnike Ühingu joonistamis- ja maalimiskoolis. Hiljem jätkas õpinguid Pariisis, kus külastas Carlo Rossi akadeemiat ja École des Beaux-Arti.

Aastal 1901 abiellus ta kunstnik Otto Modersohniga.

Paula suri 1907 aastal embooliasse, olles kolm nädalat varem sünnitanud tütre. Väidetakse, et tema viimased sõnad olevat olnud: "Kui kahju."

Tema tööd leidsid suuremat vastukaja postuumselt. Ehkki Natsi-Saksamaa perioodil olid tema tööd põlu all, siis tänapäeval loetakse teda 19. ja 20. sajandi vahetuse tähtsaimate kunstnike hulka.

## Töid
*u 1900 "Portree maastikul"
*1906 "Autoportree 6"
*1906–1907 Autoportree lillega paremas käes

## Välislingid
Üldistamine

**Üldistamine** on loogilise mõtlemise võte, mille abil mõttes ühendatakse sarnaste nähtuste üldised ja olulised omadused.

Üldistamise protsessis leiab inimene erinevate nähtuste vahel olulisi seoseid. Näiteks vaadeldes kinga ja kummikut, jõuab inimene nende mõlemi eseme välis- ja sisetunnuseid analüüsides järeldusele, et tegemist on jalanõudega. Kuid häiritud üldistamisvõime korral hinnates ebaolulisi tunnuseid, võib järeldada, et nii king kui saabas sobivad ka mahuti funktsiooni täitma. Siit aga võib jõuda järeldusele, et king, saabas ja kruus on olemuslikult sarnased. Selliste järelduste ellurakendamisel põrkub aga inimene kokku tõsiste raskustega, mis alandab tema toimetulekut.

RFK klassifitseerib üldistamise kõrgemate kognitiivsete funktsioonide alla
Mati Majass

**Mati Majass** (14. november 1938 Võrumaa – 17. juuni 2007 Laulasmaa) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1968. aastal Tartu Riikliku Ülikooli meditsiiniteaduskonna, spetsialiseerudes dermato-veneroloogia erialale. 1972. aastal sai ta meditsiiniteaduste kandidaadi kraadi.

Aastaid töötas ta Tallinna Nahahaiguste Haigla ülemarstina. Viimastel eluaastatel töötas Mati Majass nahaarstina kaubamärgi Medicum all tegutsevas Lasnamäe Tervisekeskuses, esialgu selle Kassisaba ja hiljem Sadama filiaalis.

Mati Majass oli Eesti Maarahva Erakonna liige ja osales 1999. aasta Riigikogu valimistel.

17. juuni 2007 varahommikul hukkus ta oma Laulasmaal asuvas suvilas puhkenud põlengus.

## Välislingid
*Lauri Birkan. Tuntud nahaarst hukkus Laulasmaal oma suvemaja leekides. SL Õhtuleht, 18. juuni 2007
*Virve Liivanõmm. Võtkem suvelt seitse nahka. Terviseleht, nr 23, 2002
RFK (täpsustus)

**RFK** võib tähendada järgmist:
*Robert F. Kennedy (1925–1968), USA poliitik, senaator
*Robert F. Kennedy (originaalpealkiri "RFK"), 2002. aasta draamafilm
*Rose Kennedy (sünninimega Fitzgerald; 1890–1995), Robert F. Kennedy ema
*Rahvusvaheline funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise klassifikatsioon
Postkontoriprotokoll

**Postkontoriprotokoll** (ingl *Post Office Protocol* ehk **POP**) on andmesideprotokoll, mida kasutatakse e-kirjade laadimiseks e-posti serverist kirjade lugemiseks mõeldud seadmesse.

Postkontoriprotokolli levinuim versioon on **POP3**, mis kasutab TCP/IP-ühendust ja vaikimisi porti nr 110. POP2 kasutab porti 109.

Juhul kui kirju serverist ei kustutata, kasutatakse kirjade lugemise seadmes nende üle arvepidamiseks unikaalsete identifikaatorite nimekirja (POP3 UIDL). Igal kirjal on oma unikaalne kood ja iga kord kirjade allalaadimisel võrreldakse serveris ja kliendi seadmes olevaid nimekirju ning alla laaditakse ainult kliendi seadmest puuduvad kirjad.

## Vaata ka

* IMAP
* SMTP

## Välislingid
**Postkontoriprotokolli kirjeldavad kommentaarinõuded** 
* RFC 1939 – Post Office Protocol – Version 3
* RFC 2195 – IMAP/POP AUTHorize Extension for Simple Challenge/Response
* RFC 2449 – POP3 Extension Mechanism
* RFC 1734 – POP3 AUTHentication command
* RFC 2222 – Simple Authentication and Security Layer (SASL)
* RFC 3206 – The SYS and AUTH POP Response Codes
* RFC 2595 – Using TLS with IMAP, POP3 and ACAP
* RFC 937 – Post Office Protocol – Version 2
* RFC 918 – Post Office Protocol
Nurk

**Nurk** on geomeetriline kujund, mille moodustavad kaks ühise otspunktiga kiirt. Neid kiiri nimetatakse nurga **haaradeks** ja nende ühist otspunkti nimetatakse nurga **tipuks**.

**Nurgaks** nimetatakse ka mõõtu, mis iseloomustab pöörlemist või nurga (kujundi) haarade omavahelist paiknemist. See on ringjoone kaare pikkus jagatud ringjoone raadiusega. Nurga (kujundi) juhul asub kaar haarade vahel, kusjuures vastava ringjoone keskpunkt ühtib nurga tipuga. Eristamaks nurka kui kujundit ja nurka kui mõõtu, kasutatakse viimase tähistamiseks mõnikord ka sõna "**nurgamõõt**".

## Nurga mõõtmine

Nurka võib mõõta erinevates ühikutes. Levinuimad on kraad ja radiaan.

Pöörlemise suuna iseloomustamiseks kasutatakse ka märgiga nurkasid: nurk loetakse tavaliselt positiivseks, kui pöörlemine toimus vastupäeva ja negatiivseks, kui pöörlemine toimus päripäeva.

## Nurkade liigitamine

Liigitamine mõõdu järgi:
* täispööre on nurk, mis sisaldab ühekordselt mõlemad oma tipust väljuvad kiired. Täispööre on kraadides 360° ja radiaanides 2π;
* sirgnurk on nurk, mille haarad moodustavad sirge. Sirgnurk on kraadides 180° ja radiaanides π;
* täisnurk on nurk, mis saadakse sirgnurga poolitamisel. Täisnurk on kraadides 90° ja radiaanides π/2;
* teravnurk on nurk, mis on väiksem kui täisnurk;
* nürinurk on nurk, mis on suurem kui täisnurk, kuid väiksem kui sirgnurk;
* ülinürinurk on nurk, mis on suurem kui sirgnurk kuid väikesem kui täispööre.

Liigitamine omavahelise paiknemise järgi:
* **kõrvunurgad** on kaks nurka, millel on ühine haar ja mille teised haarad moodustavad sirge. Kõrvunurkade summa on 180°;
* **täiendusnurgad** on teravnurgad, millel on ühine haar ja mille teised haarad moodustavad täisnurga. Täiendusnurkade summa on 90°;

* **tippnurgad** on kahe sirge lõikumisel tekkivad võrdsed nurgad, millest ühe nurga haarad on teise haarade pikenduseks.

 
Nurgad, mis saadakse kahe sirge lõikamisel kolmandaga:
* **põiknurgad** on kaks nurka, mille haarad lõikajal on vastassuunalised ja teised haarad paiknevad teine teisel pool lõikajat. Paralleelsete sirgete korral on põiknurgad võrdsed;
* **lähisnurgad** on kaks nurka, mille haarad lõikajal on vastassuunalised ja teised haarad paiknevad samal pool lõikajat. Paralleelsete sirgete korral on lähisnurgad teineteise kõrvunurkadeks;
* **kaasnurgad** on kaks nurka, mille haarad lõikajal on samasuunalised ja teised haarad paiknevad samal pool lõikajat. Paralleelsete sirgete korral on kaasnurgad võrdsed.

Ringjoontega seotud nurgad:
* haardenurk on nurk ringjoone kahe puutuja vahel;
* kesknurk on nurk ringjoone kahe raadiuse vahel;
* piirdenurk on nurk ringjoone kahe samast punktist lähtuva kõõlu vahel.

Hulknurkadega seotud nurgad:
* sisenurk on nurk, mille moodustavad hulknurga naaberkülgede pikendid kui üks neist pöördub hulknurga sees teiseni;
* välisnurk on kumera hulknurga sisenurga kõrvunurk.

## Kõveratevaheline nurk

Kõveratevaheline nurk on defineeritud nende puutujate vahelise nurgana kõverate lõikumispunktis.

## Vaata ka

* hulktahuline nurk
* ruuminurk
* nurkkiirus

## Viited
Skäärrannik

**Skäärrannik** on rannikutüüp, mille puhul keerukalt liigestunud kerkival laugrannikul paiknevad skäärid – peamiselt kristalseist kivimeist koosnevad kaljusaared, paljudel juhtudel üle veepinna ulatuvad silekaljud või silekaljustikud.

Skäärrannik on iseloomulik Soome, Rootsi, Norra, Kanada ja Karjala rannikule, samuti Laadoga järve rannikule. 

## Vaata ka
*Dalmaatsia rannik
*Deltarannik
*Fjordrannik
*Laidrannik
*Limaanrannik
*Padumere rannik
*Riasrannik
Inimese organismi struktuurid

Selles artiklis on toodud **inimese organismi struktuuride** jaotus "Rahvusvahelise funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise klassifikatsiooni" (RFK) järgi.

Organismi struktuurid on liigitatud organismi süsteemidele vastavalt, mis tähendab, et organismi struktuure ei vaadelda RFK-s kui elundeid.

## Närvisüsteemi struktuurid
*Peaaju struktuur
*Seljaaju ja sellega seotud struktuurid
*Ajukelmete struktuur
*Sümpaatilise närvisüsteemi struktuur
*Parasümpaatilise närvisüsteemi struktuur
## Silm, kõrv ja nendega seotud struktuurid
*Silmakoopa struktuur
*Silmamuna struktuur
*Silmaümbruse struktuurid
*Väliskõrva struktuur
*Keskkõrva struktuur
*Sisekõrva struktuur
## Hääle ja kõnega seotud struktuurid
*Nina struktuur
*Suu struktuur
*Neelu struktuur
*Kõri struktuur
## Südame ja veresoonkonna, immuun- ja hingamissüsteemi struktuurid
*Südame ja veresoonkonna struktuur
*Immuunsüsteemi struktuur
*Hingamissüsteemi struktuur
## Seede-, ainevahetus- ja endokriinsüsteemiga seotud struktuurid
*Süljenäärmete struktuur
*Söögitoru struktuur
*Mao struktuur
*Soolestiku struktuur
*Kõhunäärme struktuur
*Maksa struktuur
*Sapipõie ja -juhade struktuur
*Endokriinnäärmete struktuur
## Urogenitaal- ja reproduktiivsüsteemiga seotud struktuurid
*Kuseeritussüsteemi struktuur
*Vaagnapõhja struktuur
*Reproduktiivsüsteemi struktuur
## Liikumisega seotud struktuurid
*Pea ja kaela piirkonna struktuur
*Õlapiirkonna struktuur
*Ülajäseme struktuur
*Vaagnapiirkonna struktuur
*Alajäseme struktuur
*Kehatüve struktuur
*Muud liikumisega seotud luude-lihaste struktuurid
## Nahk ja nahaga seotud struktuurid
*Nahapiirkondade struktuur
*Nahanäärmete struktuur
*Küünte struktuur
*Juuste struktuur

## Vaata ka
*Organismi funktsioonid
*Tegutsemine
*Osalus
*Keskkonnategurid
Rondônia osariik

**Rondônia osariik** on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Põhjapiirkonnas. Piirneb läänes ja lõunas Boliiviaga.

Osariik on valdavalt kaetud vihmametsaga.

Rondônia territoorium koloniseeriti 1970. aastatel. 1981. aastal sai osariigi staatuse. Osariik sai nime brasiilia maadeuurija Cândido Rondoni järgi.

Halduslikult jaguneb 52 omavalitsusüksusüksuseks.

## Viited
Madeira (täpsustus)

***[[Madeira]]** on saarestik Atlandi ookeanis, Portugali autonoomne piirkond
***[[Madeira saar]]** on Madeira saarestiku suurim saar
***[[madeira (vein)|Madeira]]**, Madeiral valmistatav kange vein
***[[Madeira (Ohio)|Madeira]]**, linn USA Ohio osariigis
***[[Madeira jõgi]]** Lõuna-Ameerikas
Pinnakääritamine

**Pinnakääritamine** on õlle kääritamise viis. 

Pinnakääritamine toimub temperatuuril 15–25 °C.

Pinnakääritamise pärm *[[Saccharomyces cerevisiae]]* on vanim inimkonnale tuntud pärmseen. *Saccharomyces* tähendab kreeka keeles suhkruseeni (*saccharo* – 'suhkur' ja *myces* – 'seen'). *Cerevisiae* tähendab ladina keeles 'õllest tulenev'.

Pinnakääritamise meetod on tänapäeval levinud peamiselt Inglismaal, kus sel viisil valmistatud õlut nimetatakse *[[ale (õlu)|ale]]*. Teised tuntud pinnakääritamise teel saadud õllesordid on tumedad tugeva maitsega porterid ja stoutid ning peamiselt Saksamaal pruulitavad kölsch, altbier, dampfbier ja nisuõlled.

## Vaata ka
* Põhjakääritamine
Paula Padrik

**Paula Padrik** (aastani 1950 **Paula Nõmm**; 29. aprill 1926 Tudulinna – 2. september 2008 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (sopran). 

Ta lõpetas 1945. aastal Türi Aiandustehnikumi, õppis aastatel 1945–1946 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis aia- ja pargikujundust ning lõpetas 1950. aastal Tallinna Muusikakooli. 1955. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi laulu erialal, kus oli õppinud Linda Sauli klassis.

Aastail 1955–1969 oli Rahvusooper Estonia ooperisolist, hääleliigilt koloratuursopran. Tema säravamaid esitusi oli Estonias Mozarti "Võluflöödi" Öökuninganna osas. Ta on üles astunud ka kammerlauljana.

Säilinud on portreesaade Paula Padrikust Eesti Rahvusringhäälingu arhiivis. 

## Isiklikku
Ta oli 1950. aastast abielus näitleja ja raadiodiktori Endel Padrikuga, nende tütar on poliitik ja ajakirjanik Jaana Padrik.

Maetud Tallinna Metsakalmistule. 

## Tunnustus
* 1960 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited
Amazonase osariik (Brasiilia)

**Amazonase osariik** on Brasiilia 1. järgu haldusüksus Põhjapiirkonnas. Piirneb Venezuela, Peruu ja Colombiaga.

Halduslikult jaguneb 62 omavalitsusüksuseks. Üle poole elanikest elab pealinnas Manauses.

## Viited
Amazonase osariik (Venezuela)

**Amazonase osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela lõunaosas. Piirneb Colombia ja Brasiiliaga.

Halduslikult jaguneb seitsmeks omavalitsusüksuseks: Alto Orinoco, Atabapo, Atures, Autana, Manapiare, Maroa ja Río Negro.

Indiaanlased moodustavad umbes poole osariigi rahvastikust, neist suurim rahvas on janomamid.

## Välislingid

*Osariigi valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Bolívari osariik

**Bolívari osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela lõunaosas. Piirneb lõunas Brasiiliaga ja idas Guyanaga.

Halduslikult jaguneb 11 omavalitsusüksuseks.

Osariik on nimetatud Simón Bolívari järgi.

## Välislingid

*Osariigi valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Koporje

**Koporje** (vene *Копорье* (Koporje), vadja *Kabrio*, soome *Kaprio*) on küla (*село*) Venemaal Leningradi oblastis Lomonossovi rajoonis.

Asula on tuntud Koporje linnuse poolest. 

## Nimi
Linna venekeelne nimi Koporje (Копорье) kujunes selle vadjakeelsest nimest Kabrio. Nimekuju tuleneb läänemeresoome päritolu sõnast *kabri* ehk ’metskits’; arvatavasti oli tegu kitserohke paigaga. Soome keeleteadlane Lauri Kettunen nime võrdluseks toonud veel soome sõna *kauris* (kaljukits), Eesti asula Kaberla ja soome Kauriala.

Vene keeleteadlase Vladimir Neroznaki kõrvutus vanavene sõnaga *копати* ’kaevama’ on aluseta. Eesti keeles on kasutatud lisaks nimekujule Koporje ajalooliselt ka Kaporje või soomepärast Kaprio nimekuju.

## Ajalugu
Koporje asub ajaloolisel Vadjamaal, vadjalastega asustatud aladel, kes saabusid piirkonda Eesti aladelt alates 2. sajandist pKr. Vadjalased jäi 11.–13. sajandi jooksul Novgorodi vabariigi võimu alla.

Koporje esmamainimine on aastast 1237. 1240. aastatest pärinevates Novgorodi kroonikates on märgitud, et ristirüütlid rajasid Koporjesse puitlinnuse, ning kirjeldatud selle linnuse hävitamist 1241. aastal Aleksander Nevski poolt.

Puitlinnuse rajas Koporjesse Aleksandr Jaroslavitši poeg Dmitri Aleksandrovitš, kivilinnuse rajasid Koporjesse aga venelased 13. sajandi lõpus, kuid vastuolude tõttu Novgorodi vabariigi ja Dmitri Aleksandrovitši vahel aeti ta Koporjest ning linnus lammutati.

1297. aastal ehitasid novgorodlased taas üles Koporje kivilinnuse ning see oli kuni Jamburgi kindluse (venepäraselt Jam) ehitamiseni 1387. aastal Novgorodi vabariigi mõjusfääri kuulunud Vadja viiendiku keskuseks.

15. sajandi lõpus kuni 16. sajandi alguses ehitati linnus ümber. Linnusest on säilinud linnusemüürid (ligi 2 meetrit paksud) ning neli nurgatorni. Linnuses asuvad ka 16. sajandist pärit kiriku varemed.

Koporje piirkonna vallutasid Rootsi väed Liivi sõja (1558–1583) käigus ja see kuulus Pljussa vaherahulepingu alusel aastatel 1581–1590 Rootsile, mil Koporje piirkonna kuberner oli Bogislaus von Rosen. Piirkond tagastati Täyssinä rahulepingu alusel 1595. aastal Venemaale.

1617. aastal Stolbovo rahulepingu alusel kuulus enne Jacob de la Gardie juhitud vägede vallutatud piirkond aastatel 1617–1703 jällegi Rootsi kuningriigile, Rootsi Ingerimaa kubermangu Kargalsöstra pogost.

1703. aastal Põhjasõja käigus vallutasid feldmarssal Boriss Šeremetevi väed pärast kahenädalast piiramist linna.

Linnus arvati 1763. aastal välja Venemaa kaitserajatiste nimistust seoses kaitserajatiste vananemise ja sõjatehnika arenguga.

18. sajandil oli Koporje Peterburi kubermangu maakonnalinn.

## Vaata ka
* Koporje linnus

## Viited
Porto Alegre

**Porto Alegre** on linn Brasiilias, Rio Grande do Suli osariigi pealinn. 

Porto Alegre on tähelepanu pälvinud sellega, kasutab osaluseelarvet (*orçamento participativo*). See tähendab, et linna eelarve koostamisel saavad osaleda kõik elanikud ja see kujuneb arutelukogudes, kus püütakse arvestada erinevate linnaosade ja elualade soove ning vajadusi. Juba 1989. aastal alguse saanud tava kohta on Maailmapank väitnud, et see on üks peamisi põhjusi, miks on Porto Alegres oluliselt edenenud vee- ja kanalisatsioonivõrkude väljaehitamine ja haridusvaldkond. Samuti on mitmed teised Brasiilia omavalitsused seda eeskuju jälginud.


Pilt:Porto Alegre skyline.jpg|Porto Alegre
Pilt:Prefeitura velha de porto alegre.jpg|Raekoda
Pilt:Metropolitan Cathedral-Porto Alegre.jpg|Katoliku katedraal
Pilt:TUE TRENSURB 113.JPG|Metroo


## Viited
Fiat Tipo 3000

**Fiat Tipo 3000** oli Itaalia versioon Prantsuse tankist Renault FT-17. Ühtlasi oli see esimene Itaalias seeriatootmisse lastud tank.

Renault FT-17-st pidi saama Itaalia standardtank Esimeses maailmasõjas, selleks oli Prantsusmaalt tellitud 1400 masinat. Tellimuse lõpptähtaeg oli 1919. aasta mais, kuid sõja lõppedes, olles kätte saanud 100 masinat, lõppes ka tellimuse leping. Itaalias hakati välja töötama oma tanki, mille eeskujuks oli Renault FT-17. Esimesed masinad valmisid 1921. aastal, nende ametlik nimi oli "Carro d' assalto Fiat Tipo 3000, mod. 21". Masinad olid relvastatud kahe 8 mm kuulipildujaga.

1929. aastal moderniseerimise käigus relvastati osa masinaid 37 mm suurtükiga. Uue relvastusega masin läks tootmisse 1930. aastal nimega "Carro d' assalto Fiat Tipo 3000, mod. 30". Uus mudel sai uue, võimsama mootori, paksema soomuse ja täiustatud veermiku, muudetud oli ka kere kuju.

Fiat 3000 tehti ka ekspordiks ning kuni 1930. aastateni oli neid eksporditud Albaaniasse, Lätti ja Abessiiniasse (Etioopiasse).

Enne Teise maailmasõja algust viidi Itaalias sisse uus tankide nimetuste süsteem ning mudel 21 sai nimeks L.5/21 ja mudel 30 – L.5/30.

Esimest korda oli lahingutegevuses Fiat 3000 1926. aastal Liibüas ja 1935. aastal Etioopias. Teise maailmasõja alguses saadeti mõned masinad 1940. aastal Kreeka-Albaania rindele. Viimati kasutati neid 1943. aasta juulis Sitsiilias, kuhu tol ajal maabusid liitlasväed; Sitsiilias oli Fiat 3000-ga relvastatud kaks Itaalia kompaniid.

## Välislingid
Pelotas

**Pelotas** on linn Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. Asub Patosi laguuni kaldal.

Pelotas on asutatud 1812. aastal.
Fail:Aerea-Pelotas-3.JPG|Pelotase kesklinn
Fail:Pontal da Barra.jpg|Pontal da Barra
Fail:Igreja Redentor.jpg
Fail:Mercado Central Pelotas.png|Turuhoone
Caxias do Sul

**Caxias do Sul** on linn Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. 

Linna asutasid 1890. aastal itaalia immigrandid, 1910 sai Caxias do Sul linnaõigused.
Rita Raave

**Rita Raave** (sündinud 6. aprillil 1951 Mõisakülas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1969. aastal Elva Keskkooli ning 1974. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitleja erialal (6. lend). 

Aastatel 1974–1998 töötas ta näitlejana Eesti Draamateatris ja 1998–2004 Vanalinnastuudios. Hiljem on ta tegutsenud harrastuskunstnikuna, esinenud isikunäitustega. 

Ta on mänginud ka telelavastustes ("Ta tuleb", "Millegi lõpp", "Kaks venda", "Päikesepoisid") ja seriaalides ("Salmonid", "Viimane võmm").

## Looming
### Teatrirolle
*Hermia ("Suveöö unenägu", 1974, diplomilavastus Draamateatris)
*Iti ("Nukitsamees", 1974)
*Catharina Wycken ("Reigi õpetaja", 1976)
*Ophelia ("Hamlet", 1978)
*Põhjaneid ("Kalevala", 1980)
*Jette ("Keisri hull", 1984)
*Ainikki ("Kullervo", 1985)
*Miranda ("Torm", 1986)
*Lydia ("Vaikuse vallamaja", 1987)
*Olivia ("Saatan inimese nahas", 1989)
*Jael ("Juudas", 1990)
*Mary ("Kiilaspäine lauljanna", 1991)
*Anna ("Tagasitulek isa juurde", 1993)
*Laura Wingfield ("Klaasist loomaaed", 1994)
*preili Framer ("Leekrüübe", 1995)
*Claire Floderer ("Mees, naine ja kontsert", 1996)
*proua Rumbask ("Atentaat", 1997)
*Therese Magneau ("Victor ehk Laste võim", 1998)
*Charlotte ("Midagi tõelist", 1999)
*Carmela ("Kodukäijad", 1999)
*Melisande ("Roosad prillid", 2003)
*Naine ("Vabameelne abielu", 2003, Nõmme Kultuurikeskus)
*Maria ("Linnud", 2003)
*Linda Kits ("Kits viiuli ja õngega", 2006, R.A.A.A.M.)
*Lucille ("Kalmistuklubi", 2012, Ugala)

### Filmirollid
*1981 "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust" I jagu, Telefonineiu 
*1982 "Corrida", Ragne Rass
*1983 "Nipernaadi", Maret
*1989 "Inimene, keda polnud", Tädi Irma
*1991 "Rist"			
*1993 "Suflöör", Rita
*1997 "Febris", Naine		
*1999 "Sellised kolm lugu: Kõrbekuu", Hanna Kaufmann
*2000 "Lunastus", Sanna ema
*2005 "Stiilipidu", Madame
*2007 "Magnus", Bordelli administraator
*2007 "Jan Uuspõld läheb Tartusse", Inspitsient
*2011 "Üks mu sõber", Ruth
*2012 "Vaba maa", Grace
*2013 "Kohtumõistja", Kohtunik
*2013 "Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest", Susanna ema

## Isiklikku
Tema vanemad olid Kalev Raave ja Lydia Raave. Tema vennad on Raivo J. Raave ja Riho Raave ning õde Anneli Raave-Sepp.

Aastatel 1976–2004 oli ta abielus Hans Kaldojaga. 2004. aastal abiellus ta Enn Põldroosiga, kellega oli abielus kuni viimase surmani aastal 2025. 

Rita Raave harrastab alates 1998. aastast maalimist ja on esinenud isikunäitustega. 2013. aastal avas ta koos Enn Põldroosiga Viljandis erakunstimuuseumi.

## Viited

## Välislingid
* Meelis Kapstas "Rita Raave 70. Õnnelik kass, kes kõnnib omapead" Eesti Naine, 6. aprill 2021
* Harda Roosna "Näitlev kunstnik Rita Raave" Hiiu Leht, 11. aprill 2008
* Harda Roosna "Rita Raave lemmikpildid" Hiiu Leht, 8. aprill 2008
* "Rita Raave, näitleja Eesti Ekspress, 26. juuli 2007
* "Rita Raave armastab kortse" Eesti Päevaleht, 5. aprill 2001
* Meelis Kapstas "Näitleja Rita Raave hammustas koera" Eesti Päevaleht, 14. september 1998
Rio Grande (Rio Grande do Sul)

**Rio Grande** on linn Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. 

## Välislingid

http://www.riogrande.rs.gov.br/
Canoas

**Canoas** on linn Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. Asub Porto Alegrest vahetult põhjas.

Canoase küla asutati 1871. aastal. 1939. aastal sai linnaõigused.

## Välislingid
*Canoase koduleht
Novo Hamburgo

**Novo Hamburgo** on linn Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. 

Novo Hamburgo on asutatud 1832. aastal saksa immigrantide poolt. 1927. aastal sai linnaõigused.

## Välislingid

*Novo Hamburgo koduleht
Deltarannik

**Deltarannik** on rannikutüüp, kus madal mererannik on liigestatud paljude jõeharudega ehk deltadega 

Deltarannik on iseloomulik piirkondadele, kus suurte jõgede suudmetes on tekkinud deltad. Viljakate muldade tõttu on deltarannikutel soodsa kliima korral tihe asustus ja intensiivne põllumajandus. Kuna põllumajanduses kasutatakse väetisi ja tegevus toimub veekogude lähedal, siis on vetikate vohamise tõttu deltarannikud tihti kinnikasvanud.

Kõige tuntumad deltarannikud on Egiptuses (Niiluse delta), Brasiilias (Amazonase delta), Venemaal (Leena ja Volga delta), Bangladeshis (Gangese, Brahmaputra ja Meghna jõe ühine delta), USA-s (Mississippi delta) ja mujal.

### Deltaranniku ehitus
Jõe suudmealal on väga väike lang ja aeglane voolukiirus. Jõe poolt kaasa kantud kivimmaterjal settib, tekivad settesaared, mille tõttu peab vesi edasipääsuks teise tee valima. Jõgi hargneb ja tekib delta. Kui rannik on tihedalt täis deltasid, siis on tegemist deltarannikuga.

## Vaata ka
*Dalmaatsia rannik
*Fjordrannik
*Laidrannik
*Limaanrannik
*Padumere rannik
*Riasrannik
*Skäärrannik
*Delta

## Viited
Limaan

**Limaan** (kreeka keeles *limēn* 'sadam, abajas') on jõeoru suudmealal moodustunud pikk kitsas merelaht, mida merest eraldab tavaliselt maasäär või barr.

Limaanid moodustuvad aeglaselt vajuval rannikul. Maasäär või barr võivad moodustuda merelainete kokkukuhjatud rannasetetest või jõeveega kaasa liikunud uhtainete settimisel suudmealale. Viimasel juhul on tegemist fluviaalse pinnavormiga.

Merest täielikult eraldatud limaani nimetatakse limaanijärveks. Enamasti on limaanid riimveelised, kuid magevee juurdevoolu vähenedes võivad olla ka üsna soolased.

Rohkelt leidub limaane Musta mere ja Aasovi mere rannikul (Dnepri limaan, Bugi limaan, Dnestri limaan jt). 

Limaaniga väga sarnane rannikutüüp on laguun, mille põhimõtteline erinevus on nende geneesis.

## Vaata ka
*Limaanrannik
*Abajas
*Fjord
*Laguun
*Laht
Limaanrannik

**Limaanrannik** on rannikutüüp, mille puhul mere rannikul esinevad limaanid – jõe suudmesse tekkinud merelahed.

Limaanrannik on iseloomulik Musta mere ja Aasovi mere rannikule. 

## Vaata ka
*Dalmaatsia rannik
*Deltarannik
*Fjordrannik
*Laidrannik
*Padumere rannik
*Riasrannik
*Skäärrannik
Tupua Tamasese Tupuola Tufuga Efi

**Tupua Tamasese Tupuola Tufuga Efi** (sündinud 1. märtsil 1938) oli aastatel 2007–2017 Samoa riigipea.

Ta oli 1976–1982 Samoa peaminister.
Kõrgemad kognitiivsed funktsioonid

**Kõrgemad kognitiivsed funktsioonid** on RFK määratluse järgi spetsiifilised vaimsed funktsioonid, mis sõltuvad peamiselt aju otsmikusagaratest:
*Plaanide kavandamine ja elluviimine
*Otsuste vastuvõtmine
*Abstraheerimise ja ideede korrastamise funktsioonid 
*Aja arvestamine, intuitsioon ja otsustusvõime 
*Mõistete loomine, liigitamine ja paindlik kasutamine 
*Vaimne paindlikkus ja olukorrale vastava käitumisviisi valimine

## Välislingid
* RFK klassifikaator
Carl August Tanton

**Carl August Tanton** (10/22. aprill 1801 Haapsalu – 13. juuni (vana kalendri järgi 31. mai) 1890 Paldiski) oli Eesti orelimeister.

## Carl August Tantoni säilinud orelid
*Nissi kiriku orel II/19 (1840)
*Martna kiriku orel I/4+2 (1846)
*Lihula kiriku orel I/6 (?)
*Kullamaa kiriku orel I/12 (1854)
Carl August Tanton meisterdas oreleid mitmesse Läänemaa, Harjumaa ja Tallinna kirikusse, kuid paljud neist ei ole säilinud, näiteks Niguliste ja Paldiski kirikus, või on ümber ehitatud, näiteks Hageri, Juuru ja Tallinna Konsistooriumi harjutusorel.
## Isiklikku
Carl August Tanton oli abielus Henriette Bergiga (1805–1888), kellega tal oli viis last. Lapsed asusid Peterburi ja Riiga, optandina pöördus tagasi Eestisse pojapoeg Sergius (1871 Peterburi – 1939 Tartu), kes ameti poolest oli raamatupidaja, ent kelle nimel on mitmeid patente. Tema poeg Boris Nikolai (1907 Peterburi – 1980 Bremen) oli tuntud üliõpilastegelane, ajakirjanik, mängis ka jalgpalli ning aitas 1941. aastal korraldada baltlaste järelümberasumist Saksamaale. Suguvõsa oligi Eestisse tulnud Saksamaalt, Carl Augusti vanaisa Daniel Cristoph Tanton oli ametilt kingsepp (sündinud 1742 Stralsundis) ja kolinud Haapsallu, mistõttu viidatakse ka rootsi juurtele, aga ka prantsuse päritolule. Orelimeistri perekond kolis Paldiskisse 1869. aastal; Carl Tanton oli sealse linnavalitsuse liige (1880 kuni surmani) ja majaomanik. Maja asus paekaldal linna ja kindluse vahel; hooned hävinesid tulekahjus 1919. aastal, ent kohanimena kasutati nime Tantoni kallas kuni 1940. aastateni (tänapäeval Põhjasadama territoorium).

Carl August Tanton suri kopsupõletikku. Ta on maetud Paldiski kalmistule.

## Viited
Keefir

**Keefir** ehk **kefiir** on täis- või poolkooritud piim, mida on kääritatud mitme bakteriliigi ja pärmiga. Hapuka maitsega keefir on pisut gaasiline ja selles leidub vähesel määral (tavaliselt 1–2%) alkoholi.

## Valmistamine
Keefiri valmistamiseks on vaja piim pastöörida ja jahutada. Hiljem lisatakse keefiriseen ehk juuretis ning sobiva temperatuuri korral toimubki hapnemine. Keefiri valmistatakse lehma-, kaameli-, kitse- või lambapiimast. 

Keefiriseene moodustavad kääritavad pärmid (*Saccharomyces kefir* ja *Candida kefir*) ning bakterid (*Lactobacillus caucasicus*, *Lactobacillus casei*, *Lactococcus lactis* subsp *lactis* ja *Streptococcus diacetilactis*). Bakterid toodavad piimhapet, mis annab keefirile selle iseloomuliku maitse. Pärm teisendab laktoosi süsihappegaasi ja alkoholi seguks. Keefiri alkoholisisaldus konsistents ja viskoossus sõltuvad kääritamise kestusest.  

## Toime
Keefir põhjustab tarbimisel allergiat oluliselt vähem kui piim, kuna hapnemise käigus kalgenduvad piimavalgud, mis enne joogi lõplikku valmimist mikroorganismide ensüümide poolt juba osaliselt lõhustatakse. Et tegemist on happelise joogiga (keefiri pH jääb vahemikku 4,2–4,6), siis on joogil seedenäärmete tegevust ergutav toime, mis mõjub positiivselt neile, kes kannatavad mao alahappesuse all.

## Ajalugu
Väidetavalt pärineb keefir Elbruse jalamil asuvast mägikülast. Palju aastaid osati keefiri valmistada ainult Osseetias ja Karabahhis. Legendi järgi andis keefiriseened mägilastele prohvet Muhammad.

## Vaata ka
* hapupiim
* jogurt
* kohupiim
* kumõss
* okroška
* pett

## Viited

## Välislingid

* Keefir
Sajakroonine meenemünt (2007)

2007. aastal välja lastud **100-kroonine meenemünt** on puhtast kullast ning pühendatud Eesti krooni taaskehtestamise 15. aastapäevale.

__TOC__

Tegemist on kollektsionääridele mõeldud meenemündiga, mille maksimumtiraaž on 6000 tk ning mis lasti ametlikult käibele 14. juunil 2007, kuid mida hakati avalikkusele müüma alles 19. juunil kell 12.00 Eesti Panga muuseumis.

Iga münt on plastkapslis, mis omakorda on spetsiaalses karbis, ning iga mündiga käib kaasas sertifikaat, millel on mündi number. Ühe mündi hind Eesti Panga muuseumis on 5000 krooni.

Mündi on verminud Soome Rahapaja (Mint of Finland Ltd) *prooflike*-kvaliteediga, ning see on esimene Eesti Vabariigi münt, mis ei ole ümmarguse ketta kujuline.

## Kujundus
Mündi on kujundanud disainer Ivar Sakk, see kaalub 7,78 grammi ning selle serv on sile.
Münt on kumerate tippudega võrdkülgse kolmnurga kujuline, tipu raadius on 2,6 mm, külje sirge osa pikkus on 21,3 mm, koos kumerustega aga 26,5 mm.

### Avers
Mündi esiküljel on Eesti suur riigivapp, mille kohal on vermimise aasta "2007" ning mille all on sõnad "EESTI VABARIIK".

### Revers
Mündi tagaküljel on rukkilille kujutis, tekst "Krooni taaskehtestamise 15. aastapäev", nimiväärtus "100 krooni" ja sulami tähis "Au 999,9".

### Sertifikaat
Iga mündiga käib kaasas sertifikaat, mille ühel küljel on mündi spetsifikatsioon ja teisel küljel Eesti Panga presidendi Andres Lipstoki pühendus eesti ja inglise keeles. Pühenduse eestikeelne tekst on järgmine:
20. juunil 2007 möödub 15 aastat Eesti krooni taaskehtestamisest – päevast, mille tähtsust on raske üle hinnata. Eesti kroonist on saanud meie riigi ja rahasüsteemi stabiilsuse ja edukuse sümbol. Tähtsustamaks Eesti krooni kui sümbolit pühendame rahareformi 15. aastapäevale kullast meenemündi, mis erineb kõikidest varem vermitud müntidest oma kolmnurkse kuju poolest. Kuju erakordsus seisneb selles, et kolmnurksed mündid on maailmas üsna haruldased.

Rahareformi tähistamiseks on varasematel aastatel välja antud kolm meenemünti. Uut meenemünti kaunistab Eesti rahvuslik sümbol, meie rahvuslill rukkilill. Esimest korda on Eesti mündile vermitud sulami tähis Au 999,9. Mündi on kujundanud Ivar Sakk ja verminud Soome Rahapaja (Mint of Finland Ltd).

## Vaata ka
* Eesti Vabariigi rahareform aastal 1992
* Eesti Vabariigi meenemündid
* Eesti kroon

## Viited

## Välislingid
* Eesti Panga pressiteade 24. aprillist 2007, kus teatati meenemündi kujunduse kinnitamisest
* Eesti Panga presidendi 30. mai 2007. a määrus nr 6, "Meenemündi käibelelaskmine" (RTL, 06.06.2007, 46, 815)
* Eesti Panga pressiteade "Ilmus Eesti krooni 15. aastapäevale pühendatud kuldmünt", 19. juuni 2007.
* Eesti Panga pressiteade "Eesti Panga muuseum on müünud ligi 500 uut meenemünti", 21. juuni 2007
Vernon Presley

**Vernon Elvis Presley** (19. aprill 1916 Fulton, Mississippi osariik – 26. juuni 1979 Memphis, Tennessee osariik) oli Elvis Presley isa ja Lisa Marie Presley vanaisa. 

17-aastaselt abiellus Vernon Presley Gladys Love Smithiga. 8. jaanuaril 1935 sündisid neil kaksikud, Elvis Aron Presley ja Jesse Garon Presley, kellest viimane sündis surnuna. 

Pärast abikaasa Gladyse surma 1958. aastal abiellus Vernon 1960. aastal Dee'ga, kellest läks lahku 1975. aastal (ametlikult kinnitati lahutus paar päeva pärast Elvise surma 1977. aastal). Sel aastal elas ta üle ka raske südameinfarkti.

Vernon Presley suri 26. juunil 1979 ning on maetud Gracelandi poeg Elvise ja abikaasa Gladyse vahele.
Enn Koort

**Enn Koort** (24. september 1926 Valga – 24. oktoober 2006 Lagedi) oli eesti vabakunstnik. 

Tuntuse ja tunnustuse võitis ta kalanahkadest kokku seatud, maastiku- ja muid loodusmotiive kujutavate kollaažidega, millest esimene valmis 1964. aastal. Materjaliks on alusele kleebituina suitsutatud ja soolatud kalanahad, soomused ja uimed nende looduslikes värvides ja mustrites. Tegu on autoritehnikaga, mis uuemal ajal on leidnud ka järgijaid.

Enn Koorti pilte on tutvustatud tema eluajal ligi 50 näitusel mitmel pool Eestis. Esimene neist toimus 1971. aastal Tallinna Kalaspordiklubis. 2006. aastal jõudis ta oma esimeste näitusteni väljaspool Eesti piire, kui tema isikunäitus ringles Lätis: Limbaži, Riia ja Balvi linnas.
Gladys Presley

**Gladys Love Presley** (sünninimega **Gladys Love Smith**; 25. aprill 1912 Pontotoci maakond – 14. august 1958) oli Elvis Presley ema ja Lisa Marie Presley vanaema.

21-aastaselt abiellus Gladys Vernon Elvis Presleyga. 8. jaanuaril 1935 sündisid neil kaksikud, Elvis Aron Presley ja Jesse Garon Presley, kellest viimane sündis surnuna. 

Gladys suri südameinfarkti tagajärjel 14. augustil 1958 ja ta maeti Memphise Forest Hilli kalmistule, 1977. aastal aga koos Elvisega Gracelandi.
Jessie Garon Presley

**Jessie Garon Presley** (sünninimega **Jesse Garon Presley**; sündinud ja surnud 8. jaanuaril 1935 Tupelos Mississippi osariigis) oli Elvis Presley ühemunarakukaksikvend, kes sündis  surnult Elvisest pool tundi varem. Jessie Garoni ema oli Gladys Presley ja isa Vernon Presley.

Arvatakse, et ta sai nime isapoolse vanaisa Jessie D. McClowell Presley järgi.

Tema nimetu haud asub Tupelos Priceville'i surnuaias. Gracelandi on püstitatud talle mälestusplaat, kus ta eesnimeks on märgitud Jessie, mistõttu on hakatud kasutama tema sünninime "Jesse Garon" asemel "Jessie Garon".

Elvis sai oma kaksikvenna olemasolust kuulda oma sünnipäeval 8. jaanuaril 1948.
Mark A Whippet

**Mark A Whippet** oli Suurbritannias Esimese maailmasõja ajal toodetud keskmine tank.

Masina projekteerimistööd algasid 1916. aasta oktoobris ning prototüüp valmis järgmise aasta märtsis. Tank oli varustatud kahe mootoriga, mis paiknesid korpuse esiosas, korpuse tagaosas oli aga kõrgem meeskonnaruum koos relvastusega. Erinevalt tolleaegsetest rasketankidest olid Whippeti roomikud madalad ja pikad ning ta oli ka kiirem, kui rasketankid. Kumbki roomik töötas oma mootori pealt ning masina pööramiseks pidurdati ühe roomiku kiirust, tänu sellele oli masina juhtimine väga raske. Järskudes kurvides kippus üks mootor välja surema ning see põhjustas kogu masina äkilise seiskumise. Ka käigukaste ja transmissioone oli kaks, kuid neid sai lukustada ja kasutada mõlemaid sünkroonselt masina otse sõitmisel.

Esimeseks seeriaks määrati 200 masinat ning neid hakati tootma detsembris 1917. Esimest korda läksid Whippetid lahingusse Põhja-Prantsusmaal 1918. aasta märtsis Herbetune'i lahingus.

## Välislingid

*Esimese maailmasõja tankid (*vene keeles*)
Santa Catarina osariik

**Santa Catarina osariik** on Brasiilia 1. järgu haldusüksus Lõunapiirkonnas, piirneb läänes Argentinaga.

Osariik jaguneb 293 omavalitsusüksuseks.

Ligi viis kuuendikku osariigi elanikest on europiidid (branco), mis on Brasiilia osariikidest suurim osakaal; üks kaheksandik on segaverelised (pardo), negriide (preto) on alla 3%, asiaatide (amarelo) ja põliselanike (indígeno) osakaal on kummalgi alla 0,5%.

## Viited

## Välislingid

* Osariigi koduleht (*portugali, hispaania ja inglise keeles*)
Marcello Floris

**Marcello Floris** (sündinud 1970 Cagliaris) on itaalia jurist. 

Ta on advokaat Cagliaris ja prokurör Oristanos. 

Ta on teeninud kapteni auastmes Iraagis ja Afganistanis. 

Ta on tegelenud ka ettevõtlusega ning avaldanud äri- ja tööõigusealaseid artikleid kohalikes väljaannetes.

Ta oli alates 15. juunist 2007 kuni 2014. aastani Eesti aukonsul Cagliaris. Florise konsulaarpiirkonnaks oli Sardiinia.

## Viited

## Välislingid
*CV (itaalia keeles)
Eesti jäähokikoondis

**Eesti jäähokikoondis** on Eesti koondvõistkond jäähokis.

Koondise peatreener on soomlane Petri Skriko, abitreenerid Kaupo Kaljuste ning soomlane Mikko Mäenpää.

Koondise mänedžer on Jüri Rooba.

Koondis asutati 1933. aastal.

## Osavõtt maailmameistrivõistlustest

## Koosseis
Eesti koondise koosseis 2025. aasta jäähoki maailmameistrivõistluste 1. divisjoni B-grupi turniiriks.

Väravavahid:
* Villem-Henrik Koitmaa (3.10.1990) – HC Panter, EST
* Conrad Mölder (6.10.1999) – Nice, FRA
* Georg Vladimirov (23.02.2005) – Nyköpings SK, SWE

Kaitsjad:
* Eduard Slessarevski (16.03.1999) – Haukat FIN
* Saveli Novikov (22.05.1999) – HC Panter, EST
* Daniil Kulintsev (21.07.2002) – Villacher SV, AUT
* Vadim Vasjonkin (3.04.1996) – HC Panter, EST
* Robert Ossipov (2.07.2003) – EC Bregenzerwald AUT
* Konrad Kudeviita (27.04.2004) – HC Panter, EST
* Aleksander Ossipov (7.08.1987) – Nittorps IK, SWE
* Rico-Marder Velja (11.06.2004) – HC Panter, EST

Ründajad:
* Robert Rooba (2.09.1993) – KooKoo, FIN
* Rasmus Kiik (18.11.2000) – HC Panter EST
* Nikita Puzakov (14.03.2001) – HC Panter EST
* Robert Arrak (1.04.1999) – KH Torun, POL
* Maksim Burkov (2.06.2006) – HC Dukla Jihlava, CZE
* Mark Viitanen (4.04.1998) – GKS Tychy POL
* Morten Arantez Jürgens (17.04.2000) – Coventry Blaze, GBR
* Andre Linde (26.01.1999) – HC Panter, EST
* Erik Nevolainen (3.08.2004) – Ketterä U20, FIN
* Erik Potsinok (9.09.2004) – KeuPa HT, FIN
* Marek Potsinok (9.09.2004) – KeuPa HT, FIN
* David Timofejev (4.08.2006) – Kalpa U20, FIN

## Viited

## Välislingid
* Meeste koondis — Eesti Jäähokiliit
Jaworzno

**Jaworzno** on maakonnaõigustega linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Ülem-Sileesia linnastus. 

Asub Przemsza jõe ääres.

## Välislingid
* Jaworzno koduleht
Peugeot 607

**Peugeot 607** on 1999-2010 aastatel toodetud Peugeot' autotehase toodetud prantsuse luksusauto. Tema eelkäija oli Peugeot 605. 

Sõltumata mudelist on kõik 607 variandid neljaukselised sedaanid.  

2000. aastal toodeti ka koostöös Heulieziga 607 landaulett ideeautona. Seda kasutas hiljem Nicolas Sarkozy presidendi ametiautona.  

## Mudeliuuendus
607 sai mudeliuuenduse 2004. aasta novembris, mille juures märkimisväärsemad muudatused olid uus esiosa ja 2,7 HDi V6 mootor, mille võimsus on 150 kW (204 hj)  koos uue kuuekäigulise automaatkäigukastiga, mida pakuti ka koos V6 bensiinimootoriga. 2,0 ja 2,2 liitriste diiselmootorite võimsus suurenes ja neid sai nüüd ka koos 6-käigulise käigukastiga.  

Automaatkäigukastiga uuemate mudelite käigukasti on välja töötanud Porsche. 

Aastal 2011 vahetas 607 (ja ka väiksema 407) välja uus 508. 

## Mootorid
To Write Love on Her Arms

**To Write Love on Her Arms** (lühendatult: **TWLOHA**) on mittetulunduslik organisatsioon, mis baseerus algul USA Florida osariigis Orlandos, ning mille eesmärgiks oli juhtida tähelepanu ja panna inimesi mõistma, et enesevigastamine ja depressioon on tõsised probleemid. Organisatsiooni rajas Jamie Tworkowski.

TWLOHA algas Renee loo läbi, mida saab lugeda siit. See räägib sellest, kuidas üks noor naine vigastas ennast ning grupp inimesi viivad ta paranemiseni derpessioonist ja enesevigastamisest. Just sellest loost sai Tworkowski inspiratsiooni TWLOHA'i loomiseks.

"*Love is the Movement*" (eesti keeles: "Armastus on liikumine") ja "*Rescue is Possible*" (eesti keeles: "Pääsemine on võimalik") on TWLOHA'i kaks kõige levinumat reklaamlauset.

## TWLOHA bändid
TWLOHA on teinud palju koostööd muusikutega ning üritanud edastada oma sõnumit läbi muusika. Siin on loetletud ansambleid, kes on aidanud TWLOHA-d reklaamida.

*Anberlin
*Band Marino
*Bayside
*Between the Trees
*Bradley Hathaway
*Cool Hand Luke
*Copeland
*Derek Webb
*Dustin Kensrue
*Fireflight
*Gasoline Heart
*Human Flight Committee, The
*Jason Choi and the Sea
*Jimmy Eat World
*Jonezetta
*Mark Daniel
*Meg and Dia
*Memoranda
*Mike Dunn & The Kings of New England
*The Myriad
*Paramore
*Plain White T's
*Rocket Summer, The
*Sleeping At Last
*Sullivan
*Switchfoot
*Thrice
*Underoath
*Vedera

## Välislingid
*Ametlik veebileht
*TWLOHA Estonia
*''TO WRITE LOVE ON HER ARMS - the story''
*TWLOHA MySpace
*Jamie MySpace
*''Youtube: To Write Love on Her Arms - INTRO''
*Youtube: ''Paramore / Early November / Amber Pacific / PSA''
*Youtube: ''To Write Love On Her Arms''
*Youtube: ''Between The Trees Music Video - The Way She Feels - Full''
*TWLOHA rate.ee-s
Uhmardu jõgi

**Uhmardu jõgi** on jõgi Ida-Eestis. Jõgi saab alguse Jõgevamaal Varbevere külas ja see suubub Tartumaal Uhmardu külas Papijärve. Jõe lähedal asub Uhmardu küla.

## Välislingid
*