open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oda

**Oda** on varrega torke- või viskerelv, mida inimesed on kasutanud nii sõjas, spordis kui ka jahipidamisel ning mis kuulub külmrelvade hulka.

Odaots võib olla tehtud luust, karbiliste kodadest, obsidaanist, tulekivist, pronksist, rauast, terasest. Oda võib olla ka lihtsalt teravaks põletatud, teritatud või terav puuvars. Enamasti kasutatakse odavarre valmistamiseks tugevaid ja sitkeid puuliike, aga ka bambust, klaaskiudu, süsinikkiudu. Odad jagunevad: jahiodadeks, viskeodadeks, võitlusodadeks.

## Jahiodad
Jahioda on näiteks harpuun, javelin, pootshaak; Eestis kasutasid jahimehed enesekaitseks suhteliselt lühikese varrega karuodasid. Jahiodal on tihti teramiku alumises osas laiad "tiivad", mis takistavad ründava looma vajumist jahimeheni.

## Viskeodad
Viskeoda on viskamiseks disainitud oda. Oda heitmiseks võib kasutada masinat, käsivart, lingu ja viskepuud. Läti Henriku väitel kasutasid muistsed eestlased ohtralt viskeodasid, mis heideti enne lähivõitluse algust vaenlastete pihta.

Roomlaste viske- ja torkeoda kutsuti *[[pilum]]iks*. Pilumil oli pikk neljatahuline raudots, mis oli mõeldud kilbi taha varjunud vastase läbistamiseks. Pilumi vars kinnitati teramiku külge niiviisi, et pärast kasutamist polnud seda võimalik tagasi heita. *Pilumi* keskmine pikkus oli 1,96 m. Ainult viskamiseks mõeldud oda nimetasid roomlased ka sõnaga *[[iaculum]]*, mis oli ebamäärasema tähendusega ning millega tähistati ka võõramaalaste odasid. Makedoonias kasutati torkeoda, mille nimetus oli *[[safrissa]]*. Kesk- ja Lõuna-Aafrikas kasutatakse *[[assegai]]d.*

## Võitlusodad
Eestlastel ja viikingitel olid kasutusel nii lühemad, koos kilbiga kasutatavad, kui ka üle 3 meetri pikkused pikkodad. Jaapanlased kutsuvad oma oda yariks, hiinlastel on quiang, aafriklased kasutasid lühemaid ja laiateralisemaid assegaisid võitlusodadena, roomlastel oli kasutusel 3 meetri pikkune piigitaoline torkeoda *[[hasta]].*

### Odavõitluse tehnikad
Odaga võitlemisel oda vastu püütakse teha palju kiireid pettelööke erinevatesse suundadesse, püütakse vastase relva haarata ja maha surudes vastaseni jõuda kangi põhimõttel, mõõga ja kirve vastu võideldes püütakse hoida distantsi kui see ei õnnestu siis libistatakse oda läbi peopesade tahapoole, levinud on ka odaga raiumine ja oda tagumise otsa kasutamine torkamiseks ja löömiseks. Kilbiga võideldes kasutati lühemat oda ühe käega, pikemat oda hoiti kahe käega ja kilp rippus õlal, kilbirihm oli keeratud vasaku käelaba alla vastu odavart.

## Sport
Tänapäeval kasutatakse viskeoda kergejõustikus odaviskes. Sportlik viskeoda koosneb kolmest osast: esiosast, varrest ja käepidemest. Esiosas on teravast ja tugevast metallist ots, vars on valmistatud üleni metallist või muust sobivast materjalist ja käepideme asend on selline, et oda raskuskese asub selle all. Oda kaalub meestel 800 g ja selle pikkus on 260–270 cm ning naistel vastavalt 600 g ja 220–230 cm.

## Vaata ka
* Longinuse oda
GNU Compiler Collection

**GNU Compiler Collection** ehk **GCC** on GNU kompilaatorite kogu. 

Algul oli lühendi GCC tähendus "GNU C Compiler" (GNU C-keele kompilaator). Praeguseks on kogusse lisatud kompilaatoreid ka teiste keelte jaoks: Ada, C, C++, Fortran, Go, Java, objektorienteeritud C ja Treelang.

## Välislingid
*GCC koduleht
Erakond

**Erakond** ehk **partei** on inimeste ühendus, mille eesmärk on väljendada oma liikmete poliitilisi huve, mõjutada riigi poliitikat ja taotleda kahe esimese eesmärgi elluviimiseks poliitilist võimu.

Tänapäevases demokraatlikus süsteemis võib erakonda käsitleda sillana ühiskonna ja avaliku võimu vahel. Esindusdemokraatia kontekstis on erakond organisatsioon, millele kodanikud on usaldanud ühiskonnaelu juhtimise kohalikul või riiklikul tasandil.

Tavaliselt lähtub erakond oma tegevuses teatud kindlast maailmavaatest või ideoloogiast, mis väljendub erakonna põhikirjas ja programmis. Riigisiseselt võivad erakonnad koonduda valimisliitudesse ja moodustada koalitsioone. Rahvusvahelisel tasandil moodustavad sarnase ideoloogiaga erakonnad sageli koostöö edendamiseks riigiüleseid organisatsioone. 

## Erakonnad Eestis

Eesti erakonnaseaduses on erakond defineeritud kui Eesti kodanike vabatahtlik poliitiline ühendus, mille eesmärk on oma liikmete ja toetajaskonna poliitiliste huvide väljendamine ning riigivõimu ja kohaliku omavalitsuse teostamine. Erakond on oma olemuselt mittetulundusühing, kuid selle registreerimiseks kehtib liikmeskonna alampiiri nõue – erakonnana registreeritaval ühendusel peab olema vähemalt 500 liiget.

Erakonna liikmeks võib olla ka iga 18-aastane Euroopa Liidu kodanik, kes elab alaliselt Eestis. Korraga võib kuuluda ainult ühte erakonda. 

Eestis on praegu üksteist erakonda (vaata Eesti erakondade loendit), millest kuus (Isamaa, Eesti Keskerakond, Eesti Reformierakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja Eesti 200) on esindatud Riigikogus.

## Sõnakasutusest
Sõna "partei" on tänapäevastesse keeltesse tulnud ladina keelest, kus sõna *pars* tähendab 'osa tervikust'. Eesti keelde on see üle võetud laenuna saksa keelest. Enne tänapäevase tähenduse omandamist kasutati seda sõna näiteks ka luure- või rüüstesalga kohta (saksa keeles *Part(h)ei*, vene keeles *партия*).

20. sajandi alguse Eestis sõltus poliitiliste liikumiste nimetus nende maailmavaatest. Vasakpoolsed, peamiselt töölisklassi huve esindavad organisatsioonid kasutasid ametlikus nimes võõrsõna "partei"; neile vastanduvad parempoolsed ja rahvuslikumad liikumised eelistasid kasutada omakeelset sõna "erakond". Kaasaegses eesti keeles see ideoloogiline eristus enam ei kehti ja põhimõistena on kinnistunud "erakond". Siiski leidub ka tänapäeva Eestis erakondi, kes eelistavad kasutada ametlikus nimes sõna "partei" (näiteks Eesti Iseseisvuspartei, Eesti Vasakpartei).

## Vaata ka
*Parteide loend
*Eesti erakondade loend

## Viited

## Välislingid

* Erakonnaseadus (praegu kehtiv redaktsioon)
* Eesti Erakondade Ajalugu, erakonnad.info
Kompilaator

**Kompilaator** ehk **translaator** on arvutiprogramm, mis tõlgib (kompileerib) ühes arvutikeeles (*lähtekeel*) kirjutatud lähtekoodi teise arvutikeelde (*sihtkeel*, tihti binaarne objektikood). Sagedasim põhjus selliseks lähtekoodi teisenduseks on käivitatava programmi loomine.

Nime "kompilaator" kasutatakse harilikult programmide kohta, mis tõlgivad kõrgtaseme programmeerimiskeelest madalama taseme keelde (näiteks assemblerkeelde või masinkoodi). Madaltaseme keelest kõrgema taseme keelde tõlkivat programmi nimetatakse dekompilaatoriks. Ühest kõrgtaseme keelest teise tõlkivat programmi nimetatakse translaatoriks. Programmeerimiskeele elementide erinevate vormide vahel ilma keelt vahetamata tõlkivat programmi nimetatakse keele ümberkirjutajaks. Ühest kõrgest keelest vahepealsesse, edasist töötlust nõudvasse keelde tõlkivaid kompilaatoreid tuntakse kaskaadijatena.

Madala taseme assemblerkeele kompilaatorit nimetatakse harilikult assembleriks ja dekompilaatorit disassembleriks.

Kompilaator teostab oma töö käigus tavaliselt järgmised operatsioonid: leksiline analüüs, eelprotsessimine, parsimine, semantiline analüüs, koodi genereerimine ja koodi optimeerimine.

Terminit kompilaatori-kompilaator kasutatakse parseri generaatorite kohta.

## Kompileeritavad ja interpreteeritavad keeled

Alternatiivne meetod programmi käivitamiseks ilma kompileerimata on programmikoodi käivitamine interpretaatoriga.

Kõrgemaid programmeerimiskeeled liigitatakse sageli kompileeritavateks ja interpreteeritavateks keelteks. Teoreetiliselt võib kompilaatori ja interpretaatori luua iga keele jaoks ning praktikas on paljude keelte jaoks olemas mõlemad. Selline kategoriseerimine viitab harilikult programmeerimiskeele levinuimatele implementatsioonidele. Näiteks viidatakse harilikult BASICule kui interpreteeritavale ja C-le kui kompileeritavale keelele, kuigi leidub ka BASICu kompilaatoreid ja C interpretaatoreid.

## Vaata ka
*Linkur
*Interpretaator
*GNU Compiler Collection

## Viited
Arvutiprogramm

**Arvutiprogramm** (tavaliselt lihtsalt "**programm**" või "**tarkvararakendus**") on arvutile arusaadavate käskude kogum. Arvutiprogramm on kirjutatud kindlas programmeerimiskeeles, madala taseme keelte puhul ka kindlale arvutiarhitektuurile. Enamasti kompileeritakse programmid arvutile arusaadavasse vormingusse. Programme, mida ei kompileerita, nimetatakse tihti skriptideks.

Eristatakse süsteemiprogramme, mis peavad tagama operatsioonisüsteemi töö, ja rakendusprogramme, mis on mõeldud arvuti kasutajale kasulike asjade tegemiseks (tekstitöötlus, veebilehitsemine jne). Arvutiprogrammide kogumit nimetatakse tarkvaraks.

## Vaata ka
*Tarkvara
*Algoritm
*Teek
*Programmeerimine
Koer (perekond)

**Koer** (*Canis*) on loomade perekond kiskjaliste seltsist koerlaste sugukonnast.

Eestikeelse nimetuse asemel on käibel ladinakeelne nimetus, sest hunte, koiotte ja šaakaleid ei nimetata tavaliselt koerteks.

## Taksonoomia
Koera perekonnas on järgmised liigid (kodukoeral on näidatud ka mõned kunagised alamliigid):
**Canis adustus* (vöötšaakal), avamaadel Senegalist Somaaliani ning  Namiibias ja Lõuna-Aafrika Vabariigi idaosas;
**Canis aureus* (šaakal ehk harilik šaakal), Balkani poolsaarest Tai ja Sri Lankani, Marokost Egiptuseni ja Tansaania põhjaosani;
**Canis dingo* ehk *Canis antarcticus* (dingo), Austraalias ja Uus-Guineas;
**Canis lupus* (hunt ehk hallhunt ehk susi), Euraasias peale kagunurga troopiliste metsade, Egiptuses ja Liibüas, Alaskas, Gröönimaal, USA-s peale kagunurga ja suurema osa Californiast, Mehhiko kõrgmaadel;
**Canis familiaris* (koer ehk kodukoer):
***Canis familiaris inostranzewi* (Inostrantsevi koer),
***Canis familiaris matris optimae* (pronksikoer),
***Canis familiaris palustris* (turbakoer ehk sookoer),
***Canis familiaris poutiatini* (Putjatini koer);
**Canis latrans* (koiott ehk preeriahunt),  Alaskast Nova Scotia ja Panamani ;
**Canis mesomelas* (mustselg-šaakal), avamaadel Sudaanist Lõuna-Aafrika Vabariigini;
**Canis rufus* (tumehunt), Texase keskosast Pennsylvania lõunaosa ja Floridani;
**Canis simensis* (etioopia hunt), Etioopia keskosa mägedes.

Dingo arvatakse sageli koera liigi alla.

On pakutud ka käsitust, mille järgi perekond koer hõlmab alamperekondadena perekonnad koer, rebane (sealhulgas fennek ja hallrebane), polaarrebane, *[[Lycalopex]]*, *[[Pseudalopex]]*, pamparebane, *[[Cerdocyon]]* ja *[[Atelocynus]]*.

Etioopia hunt arvatakse mõnikord eraldi perekonnaks või alamperekonnaks.

Kodukoer arvatakse mõnikord hundi liiki.

Tumedat hunti on pakutud hundi alamliigiks.

Väikeste huntide populatsiooni Egiptuses ja Liibüas peeti enne 1981. aastat šaakali alamliigiks *[[Canis aureus lupaster]]*.

Hunt, tume hunt ja koer ristuvad omavahel. Tõenäoliselt ei ole nendel omavahel põlvnemissuhteid, vaid nad põlvnevad kõik ühisest esivanemast.

Perekond *Canis* ilmus pliotseenis.

## Iseloomustus
Perekonna *Canis* esindajatel on suhteliselt kõrge keha, pikad jalad ning kohev silindrikujuline saba.

Pupillid on eredas valguses tavaliselt ümarad.

Kuigi enamikul liikidel on saba lähedal lõhnanääre, ei tekita see nii vänget lõhna nagu rebase perekonna liikidel.

Koljul on suured otsmiku-urked ja oimuharjad on lähestikku, ühinedes sageli noolharjaks.  Näokolju on koera perekonnal (välja arvatud etioopia hundil) suhteliselt lühem kui perekondadel rebane ja *Pseudalopex*.

Emasloomadel on 8 või 10 rinnanääret.

## Välislingid
*Eesti koerte portaal
SHAPE America

**SHAPE America** (*Society of Health and Physical Educators*) on USA ülemaaline organisatsioon, mis ühendab tervisliku eluviisi edendamisega tegelevaid inimesi.

Kuni 2013. aastani oli organisatsiooni nimi **AAHPERD** (*American Alliance for Health, Physical Education, Recreation and Dance* 'Ameerika Tervise, Kehalise Kasvatuse, Rekreatsiooni ja Tantsu Liit').

AAHPERD-il on 26 000 liiget. Organisatsiooni peakorter asub Virginia osariigis Restonis. 

Organisatsioon sai alguse 27. novembril 1885, kui William Gilbert Anderson kutsus kokku võimlemisõpetajad oma töö üle arutama.    

## Viited

## Välislingid
*Ingliskeelne koduleht
Ncurses

**Ncurses** (New Curses) on teek, mis lubab programmeerijal kirjutada tekstipõhiseid kasutajaliideseid (TUI terminaalidele).

## Ncursesi teeki kasutavaid programme
* Pine (**P**rogram for **I**nternet **N**ews & **E**mail) – e-posti ja uudisegruppide klientrakendus
* Pico (**Pi**ne **Co**mposer) – Pine'iga kaasa tulev tekstiredaktor

## Välislingid
* Ncursesi koduleht
* Ncursesi programmeerimise HOWTO
* Pine'i ametlik koduleht
Glibc

**GNU C Library** ehk **glibc** on GNU projekti C standardteek (C Standard Library).

Glibc on väga portatiivne, nii tuumade kui ka riistvara vahel. Ametlikult toetatud riistvara: x86, mk68, Alpha, PowerPC, ARM, cris, MIPS, s390 ja SPARC. Töötab tuumade: Hurd, Linux ning FreeBSD ja NetBSD.

## Vaata ka
*uClibc
*dietlibc
*Newlib

## Välislingid
* Glibci koduleht
Petter Solberg

**Petter Solberg** (sündinud 18. novembril 1974 Askimis) on Norra rallisõitja.

Debüüdi WRC sarjas tegi Solberg 1998. aastal, lepingule Fordiga kirjutati alla 1999. aastal. Järgmisel aastal algas tema edukas koostöö Subaru World Rally Teamiga. Kui ta tuli 2003. aastal WRC sarja meistriks, oli ta esimene norrakas, kes selleni on jõudnud.

Kui Subaru 2008. aastal sarjast lahkus, tegi Solberg oma meeskonna Petter Solberg World Rally Team, sõiduvahendeiks Citroën Xsara WRC, Citroën C4 WRC ja Citroën DS3 WRC.

2012. aastal hakkas Solberg sõitma rallikrossi. Sarja on ta võitnud kokku kahel korral: 2014. ja 2015. aastal.

## Tunnustus
* 2003 – Aftenposteni kuldmedal

## Viited

## Välislingid
* http://www.pettersolberg.com
* http://www.fiaworldrallycross.com/driver/9/pettersolberg Sõitja profiil
Murdmaasuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel

**[[Murdmaasuusatamine]] [[2002. aasta taliolümpiamängud]]el**

## Medalitabel

## Mehed
### 15 km klassikalises stiilis
Finaal: 12. veebruar
Võistlejaid: 67

### 10 km klassikalises ja 10 km vabastiilis
Finaal: 14. veebruar
Võistlejaid: 83

### 30 km vabastiilis ühisstardist
Finaal: 9. veebruar
Võistlejaid: 78

### 50 km klassikalises stiilis
Finaal: 23. veebruar
Võistlejaid: 61

### 4 x 10 km teatesõit
Finaal: 17. veebruar
Riike: 15
Olümpiavõitja 1998: Norra (Sture Sivertsen, Erling Jevne, Bjørn Dæhlie, Thomas Alsgaard)

### 1,5 km vabastiilisprint
Finaal: 19. veebruar
Võistlejaid: 71

## Naised
### 10 km klassikalises stiilis
Finaal: 12. veebruar
Võistlejaid: 61

### 5 km klassikalises stiilis ja 5 km vabastiilis
Finaal: 15. veebruar
Võistlejaid: 73

* 5 km vabastiilis osalesid 50 klassikadistantsi paremat

### 15 km vabastiilis ühisstardist
Finaal: 9. veebruar
Võistlejaid: 60

### 30 km klassikalises stiilis
Finaal: 24. veebruar
Võistlejaid: 50

### 4 x 5 km teatesõit
Finaal: 21. veebruar
Riike: 13

### 1,5 km vabastiilisprint
Finaal: 19. veebruar
Võistlejaid: 58
Coreutils

**Coreutils** on kogum põhilistest GNU faili-, kesta- ja tekstimanipulatsiooniprogrammidest GNU operatsioonisüsteemide jaoks, mis peaksid eksisteerima igas operatsioonisüsteemis. Varem jagati neid programme eraldi pakettidena: fileutils, sh-utils ja textutils.

## Vaata ka
* Bash

## Välislingid
*Coreutilsi koduleht
Freddy Loix

**Freddy Loix** (sündinud 10. novembril 1970 Tongerenis) on endine Belgia rallisõitja.

## Välislingid

* Koduleht
* Profiil ewrc-results.com
Gilles Panizzi

**Gilles Panizzi** (sündinud 19. septembril 1965 Racquebrune-cap-Martinis) on Prantsusmaa rallisõitja.

Aastatel 2000–2003 võitis ta 7 WRC etappi.
Harri Rovanperä

Harri Rovanperä (sündinud 8. aprillil 1966 Jyväskyläs) on Soome endine rallisõitja, kes kuulus aastatel 2001–2004 maailma tippsõitjate hulka. Ta on tuntud kui tugev spetsialist lahtise kruusa ja libedate oludega rallidel.

## Karjäär

Rovanperä osales autoralli maailmameistrivõistlustel (WRC) aastatel 1993–2006 kokku 111 etapil. Tema karjääri tipphetk saabus 2001. aastal, mil ta liitus Peugeot' tehasemeeskonnaga. Samal aastal saavutas ta oma ainsa MM-ralli võidu Rootsi rallil, sõites Peugeot 206 WRC-ga.

Karjääri jooksul jõudis ta esikolmikusse (poodiumile) 15 korral ja võitis kokku 77 kiiruskatset. Tema parimaks tulemuseks MM-sarja üldarvestuses jäi 2001. aastal saavutatud 5. koht. Pärast Peugeot'st lahkumist esindas ta veel Mitsubishi ja Škoda tehasemeeskondi, enne kui lõpetas tipptasemel karjääri 2006. aasta lõpus.

## Isiklikku

Harri Rovanperä poeg Kalle Rovanperä on samuti rallisõitja, kes on 2026. aastaks tulnud kahekordseks maailmameistriks. Harri on mänginud olulist rolli Kalle karjääri suunamisel ja juhtimisel alates poja varajasest lapsepõlvest.

## Viited
François Duval

**François Duval** [franssu'aa düv'al] (sündinud 18. novembril 1980 Chimays) on Belgia autorallisõitja.
Teek

**Teek** (ingl. *library*) on funktsioonide, makrode, klasside, moodulite vms komponentide kogu, mida saab programmis vajadust mööda kasutada. Lisaks alamprogrammidele võivad teegid sisaldada ka andmeid, kuid selleks neid tavaliselt ei kasutata. Erinevalt programmist pole teegid iseseisvad, vaid programmidele teenuseid pakkuvad abifailid.

Tänapäeva tavaarvutitele teeke mittekasutavaid programme peaaegu ei kirjutata, kuna tavaprogrammidel puudub vahetu ligipääs arvuti riistvarale. Sisendi ja väljundi jaoks on operatsioonisüsteemidel kaasas palju teeke, mis suhtlevad operatsioonisüsteemi tuumaga; tuum vastutab riistvara juhtimise eest. Lisaks kasutavad programmid tihti kasutatava programmeerimiskeelega kaasas olevaid standardteeke.

## Linkimine

Staatilise linkimise korral lahendatakse sümbolid vahetult pärast programmi kompileerimist. Kõik viidatud teegiosad kopeeritakse samasse käivitusfaili koos programmi enda koodiga.

Dünaamilise linkimise korral lahendatakse sümbolid programmi käivitamise ajal. Mällu laaditakse nii programm kui ka kasutatavad teegifailid ja programmis kasutatud sümbolite viidad suunatakse seejärel teegifailile. Windowsis on dünaamiliste teegifailide tunnuseks laiend .DLL, Unixi-laadsetes operatsioonisüsteemides kasutatakse eesliidet lib ja laiendit .so.
Carlos Sainz

**Carlos Sainz Cenamor** (sündinud 12. aprillil 1962 Hispaanias Madridis) on endine rallisõitja, kahekordne maailmameister (1990, 1992).

2004. aasta hooaja lõppedes loobus Sainz tipprallist. Ta osales 194 maailmameistrivõistluste rallil, kogudes 26 võitu ja 96 pjedestaalikohta.

## Isiklikku
Tema poeg Carlos Sainz juunior on vormelisõitja.

## Välislingid

*Carlos Sainzi koduleht
Ida-Soome lään

**Ida-Soome lään** oli 1. järgu haldusüksus (lään) Soomes aastatel 1997–2009.

## Haldusjaotus
Lään koosnes kolmest maakonnast:
*  Lõuna-Savo maakond (*Etelä-Savo*)
*  Põhja-Karjala maakond (*Pohjois-Karjala*)
*  Põhja-Savo maakond (*Pohjois-Savo*)

Ida-Soome läänis oli 64 valda, millest 15 olid linnad.

Eno, Enonkoski, Heinavesi, Hirvensalmi, Iisalmi linn, Ilomantsi, Joensuu linn, Joroinen, Juankoski linn, Juuka, Juva, Kaavi, Kangasniemi, Karttula, Keitele, Kerimäki, Kesälahti, Kitee linn, Kiuruvesi linn, Kontiolahti, Kuopio linn, Lapinlahti, Leppävirta, Lieksa linn, Liperi, Maaninka, Mikkeli linn, Mäntyharju, Nilsiä linn, Nurmese linn, Outokumpu linn, Pertunmaa, Pieksämäki linn, Pielavesi, Polvilahti, Punkaharju, Pumala, Pyhäselkä, Rantasalmi, Rautalampi, Rautavaara, Ristiina, Rääkkylä, Savonlinna linn, Savonranta vald, Siilinjärvi vald, Sonkajärvi vald, Sulkava vald, Suonenjoki linn, Tervo, Tohmajärvi, Tuusniemi, Valtimo, Varkause linn, Varpaisjärvi, Vesanto, Vieremä
Lapimaa lään

**Lapimaa lään** oli 1. järgu haldusüksus (lään) Soome põhjaosas aastatel 1938–2009.

Lapimaa lään piirnes idas Venemaa Murmanski oblastiga, põhjas Norra ja läänes Rootsiga. Sellest lõunasse jäi Oulu lään.

Lään oli pindalalt Soome suurim, moodustades 29% riigi pindalast.

## Haldusjaotus

Läänis oli üks maakond – Lapi maakond.

Maakonnas oli 21 kohalikku omavalitsüksust, sealhulgas neli linna.

Enontekiö, Inari, Kemi linn, Kemijärvi linn, Keminmaa, Kittilä, Kolari, Muonio, Pelkosenniemi, Pello, Posio, Ranua, Rovaniemi linn, Salla, Savukoski, Simo, Sodankylä, Tervola, Tornio linn, Utsjoki, Ylitornio

Lapimaa suuremad linnad olid Rovaniemi, Kemi ja Tornio.

## Rahvastik
Lapimaal elab vaid 3,6% kogu riigi elanikkonnast. Tegu on kõige hõredamalt rahvastatud piirkonnaga Soomes. Läänis on laialdasi püsiasustuseta alasid, eriti põhja- ja idaosas. Kõige tihedamalt on asustatud Rovaniemi ümbrus ja Kemi-Tornio piirkond.

## Vaata ka

* Lapi maakond
Frode Estil

**Frode Estil** (sündinud 31. mail 1972 Sørlis) on Norra endine murdmaasuusataja.

Frode Estil debüteeris võistlustel 1987. aastal. Ta kuulus spordiklubisse Lierne Ski ja sõitis Fischeri suuskadega. Tema tippsportlaskarjäär lõppes 2007. aastal.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2002 Salt Lake Citys
** **olümpiavõitja** topeltjälitussõidus (10 km klassika- + 10 vabastiilis)
** **olümpiavõitja** 4×10 teatesõidus
** hõbemedal 15 km klassikas
**9. koht 50 km klassikas

* 2006 Torinos
** hõbemedal 15 + 15 km suusavahetusega sõidus
**17. koht 15 km klassikas
**28. koht 50 km vabatehnika ühisstardiga sõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*1999 Ramsaus
**8. koht 50 km klassikasõidus

*2001 Lahtis
** **maailmameister** 4×10 teatesõidus
** hõbemedal 30 km klassikasõidus
**6. koht 15 km klassikasõidus

*2003 Val di Fiemmes
** **maailmameister** 4×10 teatesõidus
** pronksmedal 30 km klassikas
** pronksmedal 15 km klassikas
**12. koht topeltjälitussõidus
**29. koht 50 km vabastiilis 

*2005 Oberstdorfis
** **maailmameister** 50 km klassikas
** **maailmameister** 4×10 teatesõidus
** pronksmedal topeltjälitussõidus

*2007 Sapporos
** hõbemedal 50 km klassikasõidus
**14. koht 15 km vabatehnikas
**17. koht 30 km suusavahetusega sõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Frode Estil võistles kokku 119 MK-sarja etapil ja jõudis poodiumile 20 korral, millest neljal korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku
Frode Estil on 188 cm pikk ja kaalub 84 kg. Ta valdab inglise ja saksa keelt. Tema hobideks on jahilkäik ja kalapüük.

## Vaata ka
*Murdmaasuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel
*Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

## Välislingid
* 
*Foto
*Foto
Kiskjalised

**Kiskjalised** (*Carnivora*) on loomade selts imetajate klassist.

## Taksonoomia

**Selts: Kiskjalised**
* **[[Alamselts]] ''Fissipedia***
** [[Sugukond (bioloogia)|Sugukond]] [[Koerlased]] (koerad jne): 35 [[liik (bioloogia)|liik]]i ja 10 [[perekond (bioloogia)|perekonda]]
** Sugukond [[Pandalased]] (punane panda): 1 liik ja 1 perekond
** Sugukond [[Pesukarulased]] (pesukarud jne): 19 liiki ja 7 perekonda
** Sugukond [[Karulased]] (karud): 8 liiki ja 5 perekonda
** Sugukond [[Kärplased]] (nirgid, tuhkrud, mägrad jne): 55 liiki ja 24 perekonda
** Sugukond [[Vinuklased]] (skungid, teleedud): 12 liiki ja 4 perekonda
** Sugukond [[Kaslased]] (kassid jne): 37 liiki ja 4 perekonda
** Sugukond [[Tsiibetlased]] (tsiibetid, genetid jne): 33 liiki ja 14 perekonda
** Sugukond [[Mangustlased]] (mangustid): 23 liiki ja 15 perekonda
** Sugukond *Eupleridae* (Madagaskari kiskjalised, sh [[fossa]]): 10 liiki ja 7 perekonda
** Sugukond [[Hüäänlased]] (hüäänid jne): 4 liiki ja 4 perekonda
* *'Alamselts Loivalised'''
** Sugukond Kõrvukhülglased:  15 liiki ja 7 perekonda
** Sugukond Morsklased: 1 liik ja 1 perekond
** Sugukond Hülglased: 18 liiki ja 14 perekonda

## Välislingid
1774

**1774. aasta** (**MDCCLXXIV**) oli 18. sajandi 74. aasta.

## Sündmused maailmas
* 21. juuli – Venemaa Keisririik ja Osmanite riik sõlmisid Küçük Kaynarca lepingu, lõpetades Vene-Türgi sõja.
* 1. august – Briti teadlane Joseph Priestley avastas hapniku.
* 4. september – Briti maadeavastaja James Cook avastas Uus-Kaledoonia saare.
* 5. september – Vastuseks Suurbritannia parlamendi vastu võetud Talumatutele seadustele kogunesid Philadelphias Esimene Kontinentaalkongressil esindajad peaaegu kõigist kolmeteistkümnest kolooniast.
* 1. detsember – Ameerika kolooniates jõustus briti kaupade impordikeeld.
* 6. detsember – Austrias jõustus Johann von Felbigeri haridusstatuut, mis pani aluse maailma esimesele riiklikule haridussüsteemile.
* Osseetia liideti Venemaa keisririgiiga.

## Sündinud
* 13. märts – Pierre-Narcisse Guérin, prantsuse kunstnik
* 16. märts – Matthew Flinders, Briti mereväelane ja kartograaf
* 18. aprill – Georg Heinrich von Langsdorff, saksa päritolu Venemaa loodusteadlane ja etnograaf
* 21. aprill – Jean Baptiste Biot, prantsuse füüsik, astronoom ja matemaatik
* 26. aprill – Christian Leopold von Buch, saksa geoloog
* 28. aprill – Francis Baily, inglise astronoom
* 27. mai – Francis Beaufort, iiri päritolu hüdrograaf ja Suurbritannia sõjalaevastiku ohvitser
* 2. juuni – William Lawson, Briti sõjaväelane ja maadeuurija
* 21. juuni – Daniel Tompkins, USA 6. asepresident 1817–1825
* 11. juuli – Robert Jameson, šoti loodusteadlane ja mineraloog
* 20. juuli – Auguste de Marmont, Prantsuse kindral
* 12. august – Karl von Knorring, Eestimaa päritolu Venemaa sõjaväelane
* 12. august – Robert Southey, inglise luuletaja
* 28. august – Elizabeth Ann Seton, katoliku kiriku pühak
* 5. september – Caspar David Friedrich, saksa maalikunstnik
* 7. september – Paul von Tiesenhausen, baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane
* 23. oktoober – Otto von Bistram, baltisakslasest Venemaa sõjaväelane
* 5. detsember – Helene Marie von Kügelgen, baltisaksa päritolu saksa kunstnik
* 5. detsember – Johann Pfaff, saksa matemaatik

## Surnud
* 21. jaanuar – Mustafa III, Osmanite riigi sultan
* 4. veebruar – Charles Marie de La Condamine, prantsuse matemaatik ja astronoom
* 4. aprill – Oliver Goldsmith, inglise-iiri kirjanik
* 10. aprill – Antonio Rinaldi, itaalia arhitekt
* 10. mai – Louis XV, Prantsusmaa kuningas
* 30. august – Hermann Daniel Bonge, Eesti vaimulik
* 22. september – Clemens XIV, paavst
* 22. november – Robert Clive, Briti kindral ja riigimees
* 16. detsember – François Quesnay, Prantsuse majandusteadlane
1773

**1773. aasta** (**MDCCLXXIII**) oli 18. sajandi 73. aasta.

## Sündmused maailmas

*21. juuli – paavst Clemens XIV saatis laiali jesuiitide ordu. Ordu taastati 1814. aastal.
*23. september – James Cook märkas esimest saart Cooki saarestikust (Manuae kaksiksaar).

## Sündmused [[Eesti]]s
* Tallinnas lõppesid Toompea lossi laiaulatuslikud ümberehitustööd.
* Tallinnas asutati vabamüürlaste loož "Isis".
*Venemaa keisrinna Katariina II keelas kirikutesse, kirikaedadesse ja elamute lähedusse matmise
* ...

## Sündinud
* 17. jaanuar – Johann Heinroth, saksa arst ja arstiteadlane
* 29. jaanuar – Friedrich Mohs, saksa keemik ja mineraloog
* 3. veebruar – Karl Johann Emanuel von Ungern-Sternberg, Eestimaa maalikunstnik, vabahärra
* 9. veebruar – William Henry Harrison, Ameerika Ühendriikide president 1841
* 6. aprill – James Mill, šoti ajaloolane ja filosoof
* 15. mai – Klemens Wenzel Lothar von Metternich, Austria riigikantsler 1821–1848
* 29. mai – Sophia (Gloucesteri printsess), Briti kuningliku perekonna liige
* 31. mai – Ludwig Tieck, saksa kirjanik
* 13. juuni – Thomas Young, inglise arst
* 13. juuli – Wilhelm Heinrich Wackenroder, saksa kirjanik
* 30. august – Mihály Pollack, austria päritolu Ungari arhitekt
* 6. oktoober – Louis-Philippe I, Prantsusmaa kuningas
* 22. november – Nikolai Demidov, Venemaa sõjaväelane, tööstur, diplomaat, filantroop ja kunstikoguja, krahv
* 28. november – Ferdinand Ludwig Hörschelmann, Eesti vaimulik
* 8. detsember – Aleksandr Nikolajevitš Golitsõn, vene riigitegelane
* 19. detsember – Gottfried Albert Germann, botaanik
* 21. detsember – Robert Brown, šoti botaanik

## Surnud
* 20. veebruar – Carlo Emanuele III, Savoia hertsog ja Sardiinia kuningas aastail 1730–1773
* 28. veebruar – Johann Matthias Harder, Pärnu kaupmees
* 12. märts – David Christoph Schnabel, Eesti vaimulik
* 26. august – Georg Friedrich Schmahl, saksa orelimeister
* 31. august – Samuel Benjamin Glöckner, Eesti vaimulik

## Viited
Oulu lään

**Oulu lään** oli lään (1. järgu haldusüksus) Soomes aastatel 1775–2009.

## Haldusjaotus

Oulu läänis oli kaks maakonda:

* Põhja-Pohjanmaa maakond (*Pohjois-Pohjanmaa*)
* Kainuu maakond (*Kainuu*)

Oulu läänis oli 47 valda, millest 13 olid linnad.

Alavieska, Haapajärvi linn, Haapavesi linn, Hailuoto, Haukipudas, Hyrynsalmi, Ii, Kajaani linn, Kalajoki linn, Kempele, Kestilä, Kiiminki, Kuhmo linn, Kuusamo linn, Kärsämäki, Liminka, Lumijoki, Merijärvi, Muhos, Nivala linn, Oulainen linn, Oulu linn, Oulunsalo, Paltamo, Piippola, Pudasjärvi linn, Pulkkila, Puolanka, Pyhäjoki, Pyhäjärvi linn, Pyhäntä, Raahe linn, Rantsila, Reisjärvi, Ristijärvi, Sievi, Siikajoki, Sotkamo, Suomussalmi, Taivalkoski, Tyrnävä, Utajärvi, Vaala, Vihanti, Yli-Ii, Ylikiiminki, Ylivieska linn

## Ajalugu

Rootsi kuningriigi Oulu lään (rootsi *Uleåborgs län*) moodustati aastal 1775.

Venemaa keisririigi Soome Suurvürstiriigi  Oulu läänis (vene *Улеоборгская губернiя*) olid Oulu, Raahe, Kemi, Tornio ja Kajaani linn ning kuus maakonda: Oulu, Kajaani, Kemi, Lappmarken, Salo ja Haapajärvi maakond.

## Viited

## Välislingid
1772

**1772. aasta** (**MDCCLXXII**) oli 18. sajandi 72. aasta.

## Sündmused maailmas
* 5. august – Venemaa, Preisimaa ja Habsburgide Austria alustasid esimest Poola jagamist, mille peamiseks eesmärgiks oli piirkondliku jõudude tasakaalu taastamine Ida-Euroopas.
* 21. august – Gustav III kehtestas kontrolli valitsuse üle ja taastas täieliku kuningavõimu Rootsi riigis.
* Portugalis San Domingo mahajäetud vasekaevandusest leiti teadaolevalt esimene puitlabadega aksiaalpump, mis pärineb 5. sajandist.
* Katkupuhang Poola ja Venemaa sisekubermangudes.

## Sündmused Eestis
* Tallinnas hakkas ilmuma kuulutusleht Revalsche Wöchentliche Nachrichten.
* Eesti- ja Liivimaal suutsid võimud rangete korralduste kehtestamise läbi ära hoida katkupuhangu, mis möllas Poola ja Venemaa sisekubermangudes.

## Sündinud
* 3. jaanuar – Søren Georg Abel, norra vaimulik
* 10. jaanuar – Alexander Scherer, keemik
* 12. jaanuar – Mihhail Speranski, Venemaa riigimees ja reformaator
* 6. veebruar – Gerhard von Kügelgen, saksa maalikunstnik
* 6. veebruar – Karl von Kügelgen, saksa päritolu Eestimaa kunstnik
* 18. veebruar – Paul Gottlieb Georg Everth, Eesti vaimulik
* 19. veebruar – Christian Friedrich Dingelstädt, Eesti vaimulik
* 24. veebruar – William H. Crawford, USA poliitik ja jurist
* 10. märts – Friedrich von Schlegel, saksa esteetik, luuletaja ja publitsist
* 7. aprill – Charles Fourier, prantsuse filosoof
* 15. aprill – Étienne de Geoffroy Saint-Hilaire, prantsuse loodusteadlane ja -filosoof
* 18. aprill – David Ricardo, inglise majandusteadlane
* 2. mai – Novalis, saksa vararomantiline luuletaja
* 22. mai – Ram Mohan Roy, India usuline ja sotsiaalne reformaator ning bengali kirjanik
* 22. august – Peter Essen, Venemaa Keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane
* 24. september – Frédéric François Guillaume de Vaudoncourt, prantsuse sõjaväelane ja sõjaajaloolane
* 21. oktoober – Samuel Taylor Coleridge, inglise luuletaja
* 28. november – Luke Howard, Briti keemik, farmatseut ja harrastusmeteoroloog

## Surnud
* 14. jaanuar – Mary, Suurbritannia printsess
* 8. veebruar – Augusta, Saksi-Gotha printsess
* 28. veebruar – Arseni (Maciejewicz), Rostovi metropoliit
* 24. märts – Fabian Ernst Stael von Holstein, Eestimaa poliitik
* 26. märts – Charles Pinot Duclos, prantsuse kirjanik
* 29. märts – Emanuel Swedenborg, rootsi teadlane, kristlik müstik, teoloog ja filosoof
* 28. aprill – Johann Friedrich Struensee, saksa arst ja Taani poliitik
* 15. juuni – Louis-Claude Daquin, prantsuse organist, klavessinist ja helilooja
* 7. oktoober – John Woolman, kveekerite jutustaja Ameerikas
* 29. detsember – Ernst Johann von Biron, Kuramaa hertsog
* Panna Czinka, ungari viiuldaja

## Viited
1770

**1770. aasta** (**MDCCLXX**) oli 18. sajandi 70. aasta.

## Sündmused maailmas
*Ikaldus ja näljahäda Euroopas
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 20. märts – Friedrich Hölderlin, saksa luuletaja
* 7. aprill – William Wordsworth, inglise luuletaja 
* 27. august – Georg Wilhelm Friedrich Hegel, saksa filosoof
* 19. november – Adam Johann von Krusenstern, baltisakslasest Vene meresõitja, admiral
*19. november – Bertel Thorvaldsen, taani skulptor
* 17. detsember – Ludwig van Beethoven, saksa helilooja

## Surnud

*27. märts – Giovanni Battista Tiepolo, Itaalia maalikunstnik
1769

**1769. aasta** (**MDCCLXIX**) oli 18. sajandi 69. aasta.

## Sündmused maailmas

* Dartmouth College on asutatud.
* 7. oktoober – kapten James Cook maabus esimest korda Uus-Meremaal.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* – Arhippa Perttunen, Karjala runolaulik
*10. jaanuar – Michel Ney, Prantsusmaa sõjaväeline
*13. veebruar – Ivan Krõlov, vene kirjanik
*17. veebruar – Otto Rosenberger, pedagoog, koolijuht ja keeleteadlane
*23. märts – William Smith, inglise geoloog ja paleontoloog
*18. mai – Gilbert Dufour, prantsuse sõjaväelane ja poliitik
*30. mai – Johann Friedrich La Trobe, prantsuse päritolu helilooja, pianist ja muusikakoguja
*13. juuni – Gaetano Savi, itaalia botaanik
*25. juuni – Georg Heinrich von Proffen, saksa päritolu kirurg
*3. juuli – Gilbert Laing Meason, šoti arhitektuuri- ja kunstihuviline
*4. august – Vassili Stassov, vene arhitekt
*15. august – Napoléon Bonaparte, Prantsuse keiser
*23. august – Georges Cuvier, prantsuse loodusteadlane ja zooloog
*14. september – Alexander von Humboldt, saksa loodusteadlane
*4. oktoober – Aleksei Araktšejev, Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane
*17. oktoober – Henri de Saint-Simon, prantsuse filosoof
*31. oktoober – Garlieb Merkel, baltisaksa kirjanik ja ühiskonnategelane
*4. detsember – Louis Wernwag, USA sillaehitaja
*22. detsember – Johann Hermann Gressel, saksa päritolu Tallinna trükkal ja kirjastaja
*26. detsember – Ernst Moritz Arndt, saksa kirjanik ja ajaloolane

## Surnud
*2. veebruar – Clemens XIII, paavst
*5. veebruar – Cajsa Warg, rootsi kokk
*17. juuni – Gustav Friedrich von Rosen, baltisaksa sõjaväelane ja riiginõunik Rootsi teenistuses
*13. detsember – Christian Fürchtegott Gellert, saksa luuletaja ja moraalifilosoof
1768

**1768. aasta** (**MDCCLXVIII**) oli 18. sajandi 68. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*11. jaanuar – Georg Friedrich Pöschmann, Eesti ajaloolane
*28. jaanuar – Frederik VI, Taani ja Norra kuningas
*30. jaanuar – Peter von Manteuffel, baltisaksa kirjamees
*12. veebruar – Franz II, Saksa-Rooma keiser
*24. veebruar – Heinrich Christoph von Reimers, baltisaksa publitsist ja Vene riiginõunik
*17. märts – Ka'ahumanu, Hawaii kuningriigi regent kuninganna ja kuninga Kamehameha I abikaasa
*21. märts – Joseph Fourier, prantsuse matemaatik ja füüsik
*6. mai – Benedict Witte, Eesti vaimulik
*10. juuli – Hendrik Voogd, Hollandi maalikunstnik
*27. juuli – Charlotte Corday, prantsuse aadlidaam, kes läks ajalukku revolutsionääri Jean-Paul Marat' tapjana
*23. august – Astley Cooper, inglise kirurg ja anatoom
*4. september – François René de Chateaubriand, Prantsusmaa poliitik, diplomaat ja kirjanik
*28. september – Christian Friedrich von Deutsch, saksa arst, arstiteaduse professor ja aastatel 1809–1810 Tartu Ülikooli rektor
*17. oktoober – Johann Christian David Moritz, Eesti vaimulik
*23. oktoober – Bernhard Caspar von Stackelberg, Liivimaa mõisnik ja Venemaa sõjaväelane
*21. november – Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher, saksa teoloog ja filosoof
*30. november – Jędrzej Śniadecki, poola arst ja keemik
*24. detsember – Thomas Friedrich Sabler, Eesti arstiteadlane

## Surnud
*20. aprill – Canaletto, itaalia maalikunstnik
*25. aprill – Karl Gustav von Cahdeus, Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane
*26. november – Edward Stone, Inglismaa Kiriku vaimulik
*1. detsember – Ferenc Borgia Kéri, Ungari ja Slovakkia füüsik, astronoom, filosoof ja ajaloolane, jesuiitide ordu liige
1710. aastad

**1710. aastad** on ajavahemik 1710. aasta algusest kuni 1719. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm
*...

### Eesti

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Lõuna-Soome lään

**Lõuna-Soome lään** oli 1. järgu haldusüksus Soomes aastatel 1997–2009.

## Haldusjaotus

### Maakonnad

Lõuna-Soome läänis oli kuus maakonda:

*  Ida-Uusimaa maakond
*  Kanta-Häme maakond
*  Kymenlaakso maakond
*  Lõuna-Karjala maakond
*  Päijät-Häme maakond
*  Uusimaa maakond

### Vallad

Lõuna-Soome läänis oli 86 valda, millest 23 olid linnad.

Anjalankoski linn, Artjärvi vald, Asikkala vald, Askola vald, Elimäki vald, Espoo linn, Forssa linn, Hamina linn, Hanko vald, Hartola vald, Hattula vald, Hauho linn, Hausjärvi vald, Heinola linn, Helsingi linn, Hollola vald, Humppila vald, Hyvinkää linn, Hämeenkoski vald, Hämeenlinna linn, Iitti vald, Imatra linn, Ingå vald, Jaala vald, Janakkala vald, Jokioineni vald, Joutseno linn, Järvenpää linn, Kalvola vald, Karjaa linn, Karjalohja vald, Karkkila linn, Kauniaineni linn, Kerava linn, Kirkkonummi vald, Kotka linn, Kouvola linn, Kuusankoski linn, Kärkölä, Lahti linn, Lammi vald, Lapinjärvi, Lappeenranta linn, Lemi, Liljendali vald, Lohja linn, Loppi vald, Loviisa linn, Luumäki vald, Miehikkälä vald, Myrskylä vald, Mäntsälä vald, Nastola vald, Nummi-Pusula vald, Nurmijärvi vald, Orimattila linn, Padasjoki, Parikkala, Pernå vald, Pohja, Pornainen, Pukkila, Pyhtää vald, Porvoo linn, Rautjärvi vald, Renko vald, Riihimäki linn, Ruokolahti vald, Ruotsinpyhtää vald, Sammatti vald, Savitaipale vald, Sibbo vald, Siuntio vald, Suomenniemi vald, Sysmä vald, Taipalsaari vald, Tammela vald, Tammisaari linn, Tuulose vald, Tuusula vald, Valkeala vald, Vantaa linn, Vihti vald, Virolahti vald, Ylämaa vald, Ypäjä vald

2009. aastal liideti kokku:

* Hämeenlinna linn: Hauho vald, Hämeenlinna linn, Kalvola, Lammi, Renko ja Tuulose vald
* Kouvola linn: Kouvola linn, Anjalankoski linn, Jaala vald, Kuusankoski linn, Elimäki vald ja Valkeala vald
* Lappeenranta linn: Lappeenranta linn ja Joutseno linn
* Lohja linn: Lohja linn ja Sammatti vald
* Raseborgi linn: Karjaa linn, Pohja vald ja Ekenäsi linn
Brüoloogia

**Brüoloogia** ehk **samblateadus** on botaanika haru, mis tegeleb sammalde uurimisega.

## Vaata ka
*brüoloog
*Eesti samblad
*lihhenoloogia
*Samblasõber
1771

**1771. aasta** (**MDCCLXXI**) oli 18. sajandi 71. aasta.

## Sündmused maailmas

* 12. veebruar – Gustav III sai Rootsi kuningaks.
* 3. oktoober – Soome ranniku lähedal uppus Hollandi kaubalaev Vrouw Maria. Kapten Raymund Lourens ja tema meeskond pääsesid elusalt.

## Sündinud
* 14. jaanuar – Jean Reynier, Prantsuse-Šveitsi sõjaväelane
* 16. märts – Antoine-Jean Gros, prantsuse kunstnik
* 27. aprill – Jean Rapp, Prantsuse sõjaväelane
* 14. mai – Robert Owen, Walesi sotsialist
* 15. august – Walter Scott, inglise romaanikirjanik ja luuletaja
* 11. september – Mungo Park, šoti maadeuurija
* 25. september – Jean-Andoche Junot, Prantsuse sõjaväelane
* 13. oktoober – Gotthelf Fischer von Waldheim, saksa loodusteadlane, anatoom, paleontoloog ja geoloog
* 26. detsember – Julie Clary, Joseph Bonaparte abikaasa

## Surnud
* 26. jaanuar – Sydney Parkinson, šoti illustreerija ja kunstnik
* 2. veebruar – Otto Gustav Douglas, Eestimaa kuberner 1738–1740
* 24. märts – William Shirley, Briti riigimees
* 20. mai – Christopher Smart, inglise luuletaja
* 21. juuli – Johann Heinrich Gottlob Justi, saksa majandusteadlane
* 30. juuli – Thomas Gray, inglise luuletaja
Seebu

**Seebu** (*Bos taurus indicus*) on kõrge turjaküüruga kodustatud veis.

Tema algne levila oli India, kus peetakse teda tänini pühaks loomaks.

Seebu piimaand on väike.
Bulee

**Bulee** 'nõukogu'  oli Vana-Kreeka poliste kõrgeim valitsusorgan, mis koosnes valitud kodanikest. 

Joonia linnades nimetati seda organit buleeks, geruusiaks või sünedrioniks, dooria linnades oli selle nimetus  in *alia*, *apella* või *aliaia*.

## [[Ateena]]
Bulee ehk **neljasaja nõukogu** (**viiesaja nõukogu**) oli nõukogu, mille asutas arhont Solon 594 eKr. 

Algselt koosnes bulee 400 mehest. Igast algsest Ateena hõimust kuulus bulee koosseisu 100 meest. Nad pidasid koosolekuid Pnyxi mäel Ateena akropoli lähedal. Bulee oli aristokraaatide nõukogu areopaagi nõuandev organ ning valmistas ette rahvakoosolekute päevakorda.  

Kleisthenese reformidega suurendati bulee koosseisu 500 meheni, kusjuures iga uut hõimu (füüli) esindas 50 meest. Bulee liikmed valis rahvakoosolek üle 30-aastaste Ateena kodanike seast üheks aastaks. 

Bulee 50-liikmeline juhtkond prütaania valiti bulee liikmete seast iga kuu uuesti. Prütaania esimees vaheldus iga päev ning ta valiti liisuga. Kes oli kord sellel ametikohal olnud, see ei tohtinud enam kunagi sellele kohale uuesti asuda.  Iga füül valitses aastas kordamööda nõukogu hoones ehk buleuteerionis. 

Ephialtese ja Periklese reformidega 5. sajandi keskel eKr läksid buleele üle paljud areopaagi funktsioonid ning areopaag kaotas peaaegu kogu oma võimu.
Liikumine (täpsustus)

**Liikumine** on mitmetähenduslik mõiste:
***[[liikumine]]** tähendab tavaliselt koha- või asendivahetust.
***[[Liikumine (filosoofia)|liikumine]]** tähendab filosoofias igasugust muutumist. 
***[[Liikumine (ühiskond)|liikumine]]** võib tähendada ka kindla suunaga kollektiivset ühiskondlikku aktiivsust. 
***[[Liikumine (muusika)|liikumine]]** on muusikas mõiste, millega vahel tähistatakse häältejuhtimist.
***[[Liikumine (matemaatika)|liikumine]]** on geomeetrias ruumi teisendus, mis säilitab kujundite meetrilised omadused ja orientatsiooni.
***liikumine** on bioloogias loomade **[[kulgemine]]** ehk **lokomotsioon**.

***Liikumise** või **[[kehaline liikumine|kehalise liikumise]]** all võidakse mõelda kehalist aktiivsust tervislikel eesmärkidel või mõne psüühilise seisundi esilekutsumiseks või soodustamiseks.   
*Teatris räägitakse **[[lavaline liikumine|lavalisest liikumisest]]**.
*amööbliikumine, kõige algelisem loomse raku liikumise vorm.
Toki pona

**Toki pona** on tehiskeel. Tema loojaks on Sonja Kisa ning rahvusvahelisele üldsusele tutvustati seda keelt suvel 2001.

Häälikuid on ainult 14 ning sõnutüvesid 123.

Osa toki pona sõnu on pärit soome keelest ning meilegi arusaadavad: *ma* (maa), *nimi*, *kala*, *sama*, *sina*, kuid ka antonüümid *pimeja* ning *walo*.

"Eesti" on *ma Esi*, "eesti keel" *toki Esi*; meie naabermaadeks on *ma Sumi* (pealinnaks *ma tomo Lesinki*), *ma Losi*, *ma Lawi* (temast lõunasse jääb *ma Lijatuwa*) ning läänes *ma Wensa*.

## Välislingid
*Toki pona ametlik koduleht
Tehiskeelte loend

*Siin on loetletud [[tehiskeel]]i. Programmeerimiskeeli on loetletud artiklis [[Programmeerimiskeel]].*

*anglo-franca
*Basic English
*blaia zimondel
*blissymbols
*budinos
*Earth Language
*esperanto
*Folkspraak
*idiom neutral
*ido
*interlingua ehk *latino sine flexione*
*interlingue ehk oktsidentaal (*occidental*)
*interslaavi keel
*klingoni keel
*kosmos
*kotava keel
*kvenja keel
*Láadan
*latinesce
*lingua ignota
*Loglan
*Lojban
*mundo-lingue
*Na'vi keel
*uuskeel (*Newspeak*)
*noviaal
*novilatin
*oktsidentaal
*perio
*progressiva
*sabir
*sindarin
*slovianski
*slovio
*Solresol
*tal
*timiero
*toki pona
*universala
*volapük
*Yvle
Zurab Žvania

**Zurab Žvania** (gruusia ზურაბ ჟვანია; 9. detsember 1963 Thbilisi – 3. veebruar 2005 Thbilisi) oli Gruusia poliitik, peaminister 2004–2005.

Lõpetas 1985. aastal Thbilisi Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonna. Oli samas 1985–1992 teadur.

Lõi 1985. aastal Gruusia roheliste parteid ja roheliste liikumist ühendava assotsiatsiooni. 1992 valiti Euroopa roheliste partei kaasesimeheks.

Gruusia parlamendis alates aastast 1992. Kuni 1995. aastani oli ta parlamendi roheliste fraktsiooni esimees ja rahvusvaheliste suhete komitee liige.

1995–1999 oli Zurab Žvania Gruusia parlamendi esimees. Jätkas samas ametis ka 1999 valitud parlamendis. Oktoobris 2001 läks opositsiooni ridadesse ja lahkus spiikri ametist.

2002. aastal asutas partei Ühinenud Demokraadid.

Novembris 2003 sai temast roosirevolutsiooni üks liidritest ning pärast opositsiooni võimuletulekut riigiminister (riigi teine mees täitevvõimu struktuuris presidendi järel). 

17. veebruaril 2004 sai Zurab Žvaniast konstitutsiooniliste ümberkorralduste järel Gruusia valitsusjuht (peaminister).

Zurab Žvania oli abielus ja tal on kolm last.

## Surm

Peaminister Žvania suri ööl vastu 2005. aasta 3. veebruari ametliku versiooni järgi vingugaasimürgistuse tagajärjel. Samast korterist leiti mõni aeg varem Khvemo Kharthli piirkonna asekuberneriks nimetatud Raul Jussupovi surnukeha, ametlik surmapõhjus sama.

Ajakirjanikud ja opositsioonipoliitikud on Žvania surma asjaolud hiljem kahtluse alla seadnud. Irakli Okruašvili, Žvania surma ajal riigi kaitseminister, väitis 2007. aasta septembris (kaks päeva enne vahistamist võimude poolt), et Žvania toimetati paika, kus tema surnukeha hiljem näiliselt avastati, juba elutult. Žvania surma uurinud ajakirjaniku väitel ei leitud korterist kummagi ohvri sõrmejälgi. FBI tehtud õhukvaliteedi mõõtmised korteris ei tuvastanud, et hapniku osakaal kippunuks langema alla kriitilise piiri. Peaministri surma aegne Gruusia Kriminalistikabüroo juht, kes uurimistoimingute ajal sündmuspaigal viibis, tapeti kolm kuud hiljem. Mõrvajuhtumi kahtlusalune sooritas politsei väitel peagi enesetapu. Lahangul osalenud kriminalist väitnud aga, et kahtlusalust oli tabanud kaks kuuli: üks pähe, teine südamesse.

2012. aastal, mil Gruusias tuli võimule Gruusia Unistuse koalitsioon, otsustati Žvania surma uurimine uuesti avada. 2014. aasta märtsis tulid päevavalgele pildid, mis väidetavalt tehtud ohvri lahangu ajal ja näitavad tema kehal vigastusi. Lahangu teinud patoloog, kelle raport sääraseid vigastusi ei kirjeldanud, võeti ametialases lohakuses süüdistatuna vahi alla.

## Viited
ÜRO lipp

**ÜRO lipp** on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lipp, mis võeti kasutusele 20. oktoobril 1947.

Lipu proportsioonid on 2:3, 3:5 või samad mis iga ÜRO liikmesriigi lipul. Täpselt lipu keskel asub ÜRO embleem, mille laius moodustab pool lipu laiusest. Lipu sinise värvi toon on PMS 279.

Kui ÜRO lipp pannakse välja koos riigilippudega, siis ÜRO lipp on aukohal (kaasa arvatud võõrustajamaa lipu suhtes).    

## Välislingid
*ÜRO embleem ja lipp
Kalendriaasta

**Kalendriaasta** on mingis kalendrisüsteemis kasutatav aasta, mis algab selle kalendri uusaastal ning lõpeb uusaastale eelneval päeval. 

Gregoriuse kalendris algab kalendriaasta 1. jaanuariga ning lõpeb 31. detsembriga (jaanuariaasta).

Kasutatakse ka teistsuguseid alguse ja lõpuga aastaid (näiteks finantsaasta, akadeemiline aasta, kirikuaasta).

## Vaata ka
*Märtsiaasta
Kalender

**Kalender** on kindel ajaarvamissüsteem.

**Kalender** võib olla ka ese või väljaanne (sageli trükis), mis kalendrisüsteemi illustreerib (näiteks lauakalender). Sõna "**kalender**" kasutatakse ka ajakava kohta (näiteks võistluskalender).

## Kalendritüübid
Levinumad kalendritüübid on kuukalender, päikesekalender, kuu-päikesekalender, planeedikalender ja meelevaldne kalender. 

Kuukalender on sünkroonitud Kuu liikumisega (kuu faasidega). Kuukalender on näiteks islami kalender.

Aastal 46 eKr kehtestas Julius Caesar päikeseaastal põhineva ajaarvamissüsteemi, mida tänapäeval tuntakse kui Juliuse ehk vana kalendrit. 1582. aastal paavst Gregorius XIII kehtestatud Gregoriuse ehk uus kalender on täpsustatud ajaarvamissüsteem.

## Kalendrid
***[[Jahikalender]]** on jahipidamise hooaja kalender, ka ametlik jahipidamise kord, millal jahti võib pidada.
***[[Kirikukalender]]** on kiriklikke pühi ja tähtpäevi kajastav kalender.
***Kuukalender** on kuuaastal põhinev kalender.
***Lauakalender** on lauale asetatav kalender.
***[[Päikesekalender]]** on päikeseaastal põhinev kalender.
***[[Rahvakalender]]** on tähtpäevade tähistamisega seotud rahvapärimus. 1731. aastast on pidevalt välja antud eestikeelset rahvakalendrit.
***Revolutsioonikalender** on Prantsuse revolutsiooni aegne kalender.
***[[Ruunikalender]]** on puusse lõigatud puukalender, niinimetatud sirvilauad.
***[[Seinakalender]]** on seinale kinnitatav kalender.
***[[Taskukalender]]** on väike taskuformaadis kalender.
***[[Tähekalender]]** on tähtede vaatlemisel rajanenud muinasaja kalender.

## Vaata ka

*ajaarvamine
*Assüüria kalender
*budistlik kalender
*Bütsantsi kalender
*Dariuse kalender
*Hiina kalender
*Juudi kalender
*maia kalender
*Maavalla rahvakalender
*sirvikalender
*Vanaarmeenia kalender
*Rootsi kalender
*kalendrireform
*looduskalender
ÜRO embleem

**ÜRO embleem** on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni embleem. See  kinnitati 7. detsembril 1946.

Embleemil on kujutatud Maa kaarti asimutaalses projektsioonis põhjapoolusest kuni 60. laiuskraadini lõunas. Kaardil on viis kontsentrilist ringjoont ning põhjapoolust läbivad horisontaaljoon, vertikaaljoon ja kaks diagonaaljoont. Kaardi ümber on kahest ristatud oliivioksast koosnev pärg, mis sümboliseerib rahu. Embleemi taust on suitsusinine, oliivioksad ja kaart kuldsed ning veealad kaardil valged.

## Vaata ka
*ÜRO lipp

## Välislingid
*ÜRO embleem ja lipp