open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luite

**Luite** on asum Tallinnas Kesklinna linnaosas. Asum piirneb Veerenni, Juhkentali, Ülemistejärve ja Kitseküla asumiga. Luite asumi pindala on 0,85 km2.

Luite asum on saanud nime Ülemiste järve ümbritsenud luidete järgi.

Luite asumis tegutseb alates 2012. aastast Luite Selts.

## Ajalugu
Asumi vahetusse lähedusse rajati 1900. aastal kitsarööpmelise Tallinna–Viljandi rongiliini Tallinn-Väikese raudteejaam. Selle jaama ja Ülemiste järve vahelisele alale hakati 1930. aastal jagama krunte elamuehituseks. Asumi eripäraks said väga suured krundid (üle 4200 m2). Varsti pärast maade tükeldamist hakkasid asumis valmima esimesed elumajad. 1930. aastate teisel poolel oli Luite asumis juba 50 elamut, millest enamik olid ühekorruselised. Mitmed asumi majad olid ehitatud rõhtpalkidest või püstpalkidest, paljude majade katused olid kaetud punaste katusekividega.

Luite asumi kruntide suurust hakati vähendama nõukogude ajal. 1950. aastatel hoogustus elamuehitus selles piirkonnas. 1969. aastal muudeti enne kitsarööpmeline raudtee laiarööpmeliseks ning seda pikendati Balti jaamani, mis mõjutas Luite asumi elanike igapäevast elu oluliselt.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased moodustasid 10–19%. Samal aastal jäi eestlaste osakaal asumi elanikkonnast 80–100% vahele.

## Luite asumi tänavad
1930. aastatel pandi nimed Auru tänavale ja Suitsu tänavale, mis said nimed tol ajal kasutusel olnud auruvedurite järgi. Söe tänava nimi on seotud veduriküttega ning Vee tänav on saanud nime läheduses asunud veetorni järgi. Asumis on lisaks veel Järvevana tee, Leete tänav, Luite tänav, Siduri tänav, Suitsu põik, Söe põik, Tendri tänav, Veduri tänav, Veerenni põik, Veerenni tänav, Viadukti tänav ja Vile tänav.

## Viited
Heinrich Pudor

**Heinrich Pudor** (31. august 1865 Loschwitz – 22. detsember 1943 Leipzig) oli saksa literaat ja nudist.
Madina Lake

**Madina Lake** on USA alternatiivroki ansambel Chicagost. Selle asutasid 2005. aastal kaksikvennad Nathan ja Matthew Leone. Teised bändiliikmed on Mateo Camargo ja Dan Torelli.

## Ajalugu
Nathan ja Matthew Leone mängisid enne bändis The Blank Theory ning Dan Torelli ja Mateo Camargo bändis Reforma. Mõlemal oli sama mänedžer. 2005. aastal nad ühinesid ning moodustus Madina Lake. Nende esimene esinemine toimus 21. mail 2005 Chicagos.

Nathan ja Matthew Leone pälvisid esmakordselt meedia tähelepanu tänu NBC telesarja "Hirmu faktor" kaksikute erisaate võitmisele. Võidetud 50 000 dollari eest andsid nad välja Madina Lake'i esimese demoplaadi "The Disappearance of Adalia".

### "From them, through Us, to You" (2006–2008)
Pärast demoalbumit sõlmis Madina Lake lepingu Roadrunner Recordsiga. See andis neile hoogu juurde ning varsti valmis nende debüütalbum "From Them, Through Us, to You", mis anti välja 27. märtsil 2007. Tänu sellele albumile pälvis bänd tähelepanu ning jõudis Billboardi edetabelis 154. kohale. Ajakiri Kerrang! kuulutas bändi parima rahvusvahelise uue tulija auhinna vääriliseks.

### "Attics To Eden" (2009)
"Attics To Eden" on Madina Lake'i teine stuudioalbum. See anti välja 2. mail 2009. Albumilt ilmus kolm singlit: "Never Take Us Alive", "Let's Get Outta Here" ja "Welcome to Oblivion".

## Liikmed
*Nathan Leone – solist
*Mateo Camargo – kitarr
*Matthew Leone – basskitarr
*Dan Torelli – trummid

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"From Them, Through Us, to You" (2007) 
*"Attics to Eden" (2009)
*"World War III" (2011)
Ikast

**Ikast** on linn Taanis Kesk-Jüütimaa piirkonnas Ikast-Brande vallas. Asub Jüüti poolsaare keskosas.

## Välislingid
*Ikasti koduleht
Sadiq Khan

**Sadiq Aman Khan** (sündinud 8. oktoobril 1970 Londonis) on Suurbritannia poliitik, esimene moslemist Suurbritannia minister läbi aegade, alates 9. maist 2016 Londoni linnapea. 

Suurbritannia parlamendi liige. Alates 8. juunist 2009 kuni 11. maini 2010 oli ta Gordon Browni valitsuse transpordiminister. 

Sadiq Khan sündis bussijuhi perekonnas. Ta on õppinud õigusteadust Põhja-Londoni Ülikoolis. Pärast lõpetamist praktiseeris ta Guildfordis inimõiguste alal advokaadina. Seejärel asutas ta koos Louise Christianiga oma ettevõtte Christian Khan. (Christian on vaadetelt vasakpoolne ja kandideeris 2001. aastal Suurbritannia üldvalimistel Sotsialistliku Alliansi kandidaadina, kuid ei osutunud valituks.) Khan on olnud ka Lõuna-Londoni ülikooli külalisõppejõud.

Ta on Leiboristliku partei liige. 2003 teatas Leiboristlik Partei, et enam ei nimeta erakond oma kandidaati Londoni Tootingi valimisringkonnas, vaid korraldab selleks eelvalimised. Thomas Cox, kes oli leiboristide esindaja Tootingis alates 1970 ja juba tublisti üle 70 aasta vana, teatas seepeale, et ei osale eelvalimistel. Khan edestas eelvalimistel 5 vastaskandidaati, võitis ka põhivalimised 43,1%-ga, edestades 6 vastaskandidaati (teiseks tuli konservatiiv James Bethell 30,2%-ga) ja valiti 2005 Tootingi valimisringkonnast parlamenti. 6. mail 2010 valiti ta samast ringkonnast uuesti parlamenti. 

Ta on olnud Jack Straw' esindaja parlamendis (see on tasustamata ametikoht, kuid 90% ministritest on olnud varem mõne ministri esindaja parlamendis), samuti valitsuse esindaja, kes jälgib, et kõik valitsuspartei esindajad hääletaksid parlamendis vastavalt erakonna suunistele, ja parlamendi revisjonikomisjoni liige. Ajakiri Spectator valis Khani 2005 parlamendi aasta uustulnukaks. 

Khan on Tööpartei terrorismivastaste seaduste tulihingeline pooldaja, sealhulgas pooldab ta Suurbritannia riikliku ID-kaardi kasutuselevõttu. Ta on kindlalt Iraagi sõja põhjuste uurimise vastu.

## Isiklikku

Sadiq Khan on alates 1994. aastast abielus, tal on kaks tütart. Usutunnistuselt on ta sunniit.

## Viited

## Välislingid
*Sadiq Khani koduleht
Ikaalinen

**Ikaalinen** on asula Soomes Pirkanmaa maakonnas, Ikaalineni linna keskus.  

Asula paikneb neemel Kyrösjärvi läänekaldal.
Aeglased kõikuvliikumised

**Aeglased kõikuvliikumised** on maakoore väga aeglane kerkimine või vajumine, mis toimub aastasadade ja -tuhandete jooksul kogu maakeral. Selletõttu on maakoor jaotunud osadeks, nendest mõned kerkivad, teised vajuvad.

Aeglased kõikuvliikumised toimusid kõikide varasemate ajastute jooksul ja toimuvad praegugi. Nad põhjustavad maailmamere rannajoone kuju muutumist ning pinnamoe arengut.

Kerkimise või vajumise kiirus tasandikel ei ületa 0,5&nbsp;cm aastas, mägedes saab kerkimine toimuda kiirusega kuni 2&nbsp;cm aastas (nt Kaukasuses). Samas aeglaste kõikumisliikumiste keskmised kiirused suurte perioodide tagant (nt kümnete miljonite aastate) ei ületa 0,1&nbsp;cm aastas kurrutuste piirkondades ja 0,01&nbsp;cm aastas platvormidel.

Aeglaste kõikumisliikumiste põhjused pole kindlalt teada. Ühe hüpoteesi järgi tekivad vahevöö alamosas soojenenud ja selletõttu kergete ainete tõusvad voolud, mis põhjustavad maakoore kerkimist. Nende ainete jahtumine põhjustab selle vajumist.

## Viited
Noah Cyrus

**Noah Lindsey Cyrus** (sündinud 8. jaanuaril 2000 Nashville'is Tennessee osariigis) on USA laulja ja näitleja. Ta debüütsingel "Make Me (Cry)" koos inglise muusiku Labrinthiga ilmus 2016. aastal. Laul jõudis edetabelis Billboard Hot 100 46. kohale. Ta esimene stuudioalbum "The Hardest Part" anti välja 16. septembril 2022. aastal.

Ta on Tish ja Billy Ray Cyruse noorim tütar. Tal on kolm venda ja kaks õde, kellest tuntuim on õde Miley. 

Noah' esimene filmiroll oli juba kaheaastaselt, kui ta kehastas Gracie Hebertit oma isa telesarjas "Doc". Ta oli taustatantsija õe Miley 2009. aasta filmis "Hannah Montana: The Movie" ja mängis Disney Channeli sarja "Hannah Montana" (2006–2011) kuues jaos väikesi kõrvalosi. Tal oli roll 2008. aasta filmis "Mostly Ghostly: Who Let the Ghosts Out?". Tema esimene peaosa oli Jaapani joonisfilmi "Ponyo mäe otsas" (2008) ingliskeelses dubleeringus. Koos Frankie Jonasega (Kevin, Joe ja Nick Jonase noorem vend) laulis ta ka filmi tunnuslaulu ingliskeelset versiooni. 

## Filmograafia

2003–2004 – "Doc" (Gracie Herbert 9 jaos)

2006–2010 – "Hannah Montana" (eri rollid 6 jaos)

2008 – "Mostly Ghostly: Who Let the Ghosts Out?" (*halloween*'i-kostüümis laps, väike kõrvalosa)

2008 – "Ponyo mäe otsas" (Ponyo, peaosa)
Frekvents

**Frekvents** ehk **frekventsus** ehk **esinemissagedus** ehk **sagedus** on tõenäosus leida mingi liigi isendeid teatava suurusega alal.

Frekventsi leidmiseks on mitmeid meetodeid. Neist ühe lihtsaima puhul uuritakse mingi maa-ala suvaliselt valitud ühesuuruseid maalappe ja märgitakse neis taime esinevus. Selle alusel saab kindlaks teha taimeliigi suhtelise frekventsi.

## Vaata ka
*Arvukus
*Esinevus
*Katvus
*Konstantsus
*Ohtrus

## Viited
Depressant (täpsustus)

**Depressant** on mitmetähenduslik sõna:

***[[Depressant]]** on üldnimetus ainetele, mis pärsivad, pidurdavad või suruvad alla teatud närvisüsteemi funktsioone.
***[[Depressant (ökoloogia)|Depressant]]** on aine, mis vähendab vee aurumist mingist kohast (näiteks veekogust, põldudelt).
***Depressant** on bioaktiivne aine, mis keskkonda eritatuna pärsib teise liigi füsioloogilist talitlust.
*...
Eslöv

**Eslöv** on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis umbes 40 km kaugusel Malmöst, Eslövi valla keskus.

2005. aasta andmetel on Eslövi pindala 8,99 km² ja elanike arv 16 551. Aastal 2006 oli elanike arv umbes  16 800.

Eslöv oli väike küla, kuni 1858 raudteeühendus Stockholmi ja Malmö vahel. Pärast seda hakkas elanike arv kiiresti kasvama. Aastal 1911 sai Eslöv linnaks.

## Viited
Eslövi vald

**Eslövi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis. Valla keskus on Eslöv. 

Valla pindala on 426,51 km², elanike arv 31 089 (31.3.2009).  

## Seos Eestiga

Eslöv on Viljandi sõpruslinn alates aastast 1991. Sõpruslinnade lepingule kirjutasid 12. juunil 1992 alla Cecilia Lind Eslövi poolelt ja Tarmo Loodus Viljandi poolelt.

## Sõpruslinnad
* Garðabær, Island
* Tórshavn, Fääri saared
* Viljandi, Eesti

## Viited
Inglise ja Prantsuse kaksikmonarhia

**Inglise ja Prantsuse [[kaksikmonarhia]]** periood (1422–1453) oli saja-aastase sõja lõpus, kui Prantsusmaa kuningas Charles VII ja Inglismaa kuningas Henry VI ei nõustunud Prantsuse troonipärija küsimuses.

Prantsuse kuningas Charles VI oli allkirjastanud Troyes' lepingu, millega määrati pärast Charles VI surma Prantsusmaa troonile tema väimees, Inglismaa kuningas Henry V ja tema järeltulijad, mitte poeg Charles VII, kellel oli vanima pojana õigus troon pärida. Prantsuse generaalstaadid kinnitasid lepingu, kuigi see oli vastuolus Prantsuse troonipärimisseadusega, mis keelas trooni võõrandamise.

21. oktoobril 1422 suri Charles VI. 16. detsembril 1432 krooniti Henry V poeg Henry VI Prantsuse ja Inglise kuningaks Henri II nime all, kuid teda tunnustasid Prantsuse kuningana vaid inglased ja burgundid. 

Seaduse järgi oli kuningas Henri II, keda tunnustasid vaid inglaste kontrolli all olevad Prantsuse territooriumid. Ülejäänud Prantsusmaad juhtis Charles VII, kes krooniti Reims'is 17. juulil 1429 suuresti tänu Jeanne d'Arci panusele Prantsusmaa vabastamises inglaste mõju alt. 

Alates 1435. aastast tunnustasid burgundid Charles VII-t Prantsusmaa kuningana ja Henri II valitsemisaeg Prantsusmaal lõppes. Kaksikmonarhia lõpetati ametlikult pärast Castilloni lahingut 1453. aastal. Lahingus suruti inglise väed lõplikult Prantsusmaalt välja, lõpetades saja-aastase sõja. Samal aastal kuulutas Charles VII ennast Prantsusmaa vaieldamatuks kuningaks.

Inglismaa kuningad nimetasid end Prantsusmaa kuningateks 1801. aastani.
Sugoi

**Sugoi** (vene Сугой) on jõgi Aasias. Algab Kolõma mägismaalt. Voolab valdavalt põhja ja loodesse. Suubub paremalt Kolõmasse. Pikkus 347 km.

Jõgi on jääs oktoobrist mai lõpuni.
Elafónisos

**Elafónisos** (ka *Elafonísi*) on Kreeka saar Lakoonia lahes Maléa neeme ranniku lähedal.

Saare pindala on 18 km².

Elafónisos moodustab samanimelise valla ja seal elas 2011. aasta seisuga 1041 inimest. Peamine tegevusala on kalandus. Turismi kõrghooajal juulis ja augustis külastab saart 3000 turisti päevas.

Antiikajal oli saarel palju punahirvi, millest on tulnud ka saare nimi.

Kuni 365. aasta maavärinani oli saar kitsa maaribaga ühenduses Peloponnesose poolsaarega. 9. sajandil tapsid saratseenid kõik saareelanikud ja seejärel oli see mitu sajandit asustamata. Kreeka vabadussõja ajal asustasid saare peamiselt türklaste eest põgenenud Kýthira saare elanikud.

Saare kõrgeim punkt on 276 m merepinnast.

Saare lähedal meres asuvad Pavlopetri linna varemed, mis jäid vee alla umbes 1000 aastat eKr. Seal on leitud 15 hoone jäänused, mis on 3–4 meetri sügavusel vee all. Kohta ohustavad mööduvate paatide ankrud ja suveniirikütid.

## Välislingid
Eha tänav (Tartu)

**Eha tänav** (Tartu linnavolikogu otsus 14. maist 1936, varasemad nimed *Eliisabeti tänav*, *Elisabethstraße*) on tänav Tartus Karlova linnajaos, mille pikkus on 660 m.

Tänav algab Võru tänavalt, ristub Kesk, Tähe ja Salme tänavaga ning lõpeb teispool Salmet väikese tupikuga. Aadressil Eha 41 asub Tartu Kunstikool. Eha tänava äärde (aadressil Tähe 38B) jääb Kõrgem Kunstikool Pallas.

## Vaata ka
*Tartu Kergetööstuse Tehnikum
Richard Ungewitter

**Richard Ungewitter** (18. detsember 1869 Artern – 17. detsember 1958 Stuttgart) oli saksa nudist.

## Raamatuid
* Die Nacktheit in entwicklungsgeschichtlicher, gesundheitlicher, moralischer und künstlicher Beleuchtung. Stuttgart 1907, 1913; Köln 1979.
** Tõlge eesti keelde: Katmatus arenemiseajaloo, tervise, kõlbluse ja kunsti seisukohalt. Tõlkinud Hans Pöögelman, raamatusari "Tervit-jõudu" nr. 2, kirjastus "Mõte", Tallinn, 1913.
* Deutschlands Wiedergeburt durch Blut und Eisen. 1916.
Friedrich Scharf

**Friedrich Joachim Ludwig Christian Scharf** (25. august 1897 Penzin – 31. detsember 1974 Kempen) oli Saksa poliitik.

1934–1945 oli ta Mecklenburgi peaminister.
Eha tänav

**Eha tänav** on tänava nimi järgmistes Eesti linnades:

***[[Eha tänav (Elva)|Eha tänav]]** Elvas
***[[Eha tänav (Haapsalu)|Eha tänav]]** Haapsalus
***[[Eha tänav (Jõhvi)|Eha tänav]]** Jõhvis
***[[Eha tänav (Karksi-Nuia)|Eha tänav]]** Karksi-Nuias
***[[Eha tänav (Keila)|Eha tänav]]** Keilas
***[[Eha tänav (Kilingi-Nõmme)|Eha tänav]]** Kilingi-Nõmmes
***[[Eha tänav (Kohtla-Järve)|Eha tänav]]** Kohtla-Järvel Oru linnaosas
***[[Eha tänav (Kuressaare)|Eha tänav]]** Kuressaares
***[[Eha tänav (Kunda)|Eha tänav]]** Kundas
***[[Eha tänav (Kärdla)|Eha tänav]]** Kärdlas
***[[Eha tänav (Narva-Jõesuu)|Eha tänav]]** Narva-Jõesuus
***[[Eha tänav (Paide)|Eha tänav]]** Paides
***[[Eha tänav (Põltsamaa)|Eha tänav]]** Põltsamaal
***[[Eha tänav (Pärnu)|Eha tänav]]** Pärnus
***[[Eha tänav (Rakvere)|Eha tänav]]** Rakveres
***[[Eha tänav (Rapla)|Eha tänav]]** Raplas
***[[Eha tänav (Sindi)|Eha tänav]]** Sindis
***[[Eha tänav (Tallinn)|Eha tänav]]** Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis
***[[Eha tänav (Tapa)|Eha tänav]]** Tapal
***[[Eha tänav (Tartu)|Eha tänav]]** Tartus Karlova linnaosas
***[[Eha tänav (Valga)|Eha tänav]]** Valgas
***[[Eha tänav (Viljandi)|Eha tänav]]** Viljandis
***[[Eha tänav (Võhma)|Eha tänav]]** Võhmas

Eha on tänav järgmistes alevites ja alevikes:

Aespa, Aste, Kiltsi, Koeru, Külitse, Märjamaa, Risti, Taebla, Võsu.
Vanalinn

**Vanalinn** on linna vanem osa, kus on säilinud endisaegne planeering ja tänavavõrk.

## Vanalinnu
### Aasia
*Jeruusalemma HaIr HaAtika

### Euroopa
*Belgradi Stari Grad 
*Bratislava Staré Mesto
*Edinburghi Old Town
*Grazi Innere Stadt
*Helsingi Vanhakaupunki
*İstanbuli Fatih
*Kaunase senamiestis
*Krakówi Stare Miasto
*Narva vanalinn 
*Oslo Gamlebyen
*Praha Staré Město
*Rhodose vanalinn
*Riia Vecrīga
*Salzburgi Altstadt
*Stockholmi Gamla stan
*Tallinna vanalinn
*Tartu vanalinn
*Varssavi Stare Miasto
*Viini Innere Stadt
*Vilniuse senamiestis

### Põhja-Ameerika
*Québeci Vieux-Québec
*Montréali Vieux-Montréal
*Havanna La Habana Vieja
Alexander von Bülow

**Alexander von Bülow** (25. veebruar 1829 Ludwigslust – 12. juuli 1901 Schwerin) oli Mecklenburgi poliitik.
Heinrich XXII

**Heinrich XXII** (28. märts 1846 Greiz – 19. aprill 1902 Greiz) oli Reußi vanema liini vürst aastatel 1859–1902. Ta oli Heinrich XX ja printsess Sophie Reuß-Köstritzi poeg.

Heinrich XXII tõusis troonile alaealisena, mistõttu tema eest valitses esialgu regent. Tema valitsemisajal toimus Saksamaa ühinemine ning Reußi vanema ja noorema liini vürstiriigid liitusid 1871. aastal Saksa keisririigiga. 

Heinrich XXII oli tuntud selle poolest, et ta eelistas oma vürstiriigi iseseisvust ja oli sageli Preisimaa poliitika vastu, kuid tema enda riigis püsis olukord siiski rahulik ja stabiilne.

Heinrich XXII tegi oma valitsusajal ka mitmeid haldus- ja haridusreforme. Ta toetas koolivõrgu arendamist ja õigussüsteemi uuendamist, pöörates tähelepanu nii kohaliku halduse tõhususele kui ka sotsiaalpoliitilistele küsimustele.

Tema perekondlik elu oli samuti vürstiriigi jaoks oluline, sest Heinrich XXII abiellus 1872. aastal printsess Ida Reußiga (noorem liin). Nende abielust sündis mitu last, sealhulgas Heinrich XXIV, kes sai pärast isa surma Reußi vanema liini viimaseks vürstiks, kuid ei saanud tervise tõttu valitseda.

Heinrich XXII suri 1902. aastal, ning tema surmaga algas Reußi vanema liini valitsemises regendiaeg, mis kestis kuni Saksamaa monarhia kaotamiseni 1918. aastal.

## Viited
Heinrich XX

**Heinrich XX** (29. juuni 1794 Offenbach – 8. november 1859 Greiz) oli Reußi vanema liini (Reuß-Greizi) vürst 1836–1859.

Ta oli Heinrich XIII poeg ja Heinrich XIX vend ning päris trooni pärast oma venna surma 1836. aastal. Tema valitsemise ajal jätkus vürstkonna stabiilne ja rahulik juhtimine, pöörates tähelepanu halduskorraldusele, majanduse arendamisele ning kultuuri ja hariduse toetamisele.

1822. aastal abiellus Heinrich XX printsess Sophie Reuß-Köstritziga (1798–1859). Neil sündis mitu last, sealhulgas Heinrich XXII (1819–1902), kes sai hiljem Reußi vanema liini vürstiks.

Heinrich XX suri 8. novembril 1859 Greizis, jättes trooni oma järglastele.

## Viited
Heinrich XIX

**Heinrich XIX** (1. märts 1790 Offenbach – 31. oktoober 1836 Greiz) oli Reußi vanema liini (Reuß-Greizi) vürst aastatel 1817–1836.

Ta oli Heinrich XIII poeg ja päris trooni pärast isa surma. Heinrich XIX valitses oma vürstkonda rahulikult, keskendudes halduse korrastamisele, majanduse arendamisele ning kultuuri ja hariduse toetamisele. Tema valitsemise ajal säilis Reuß-Greizi autonoomia ja stabiilsus.

Heinrich XIX abiellus 31. juulil 1812 Rohan-Rocheforti printsess Gasparine’iga (1798–1871). Tal ei olnud elusolevaid meessoost järglasi, kes oleksid trooni pärinud, seetõttu sai pärast tema surma Reußi vanema liini vürstiks tema vend Heinrich XX.

Heinrich XIX suri 46-aastaselt Greizis.

## Viited
Paul Elvstrøm

**Paul Bert Elvstrøm** (25. veebruar 1928 Kopenhaagen – 7. detsember 2016 Hellerup) oli taani purjetaja, neljakordne olümpiavõitja purjetamises. 

Ta oli 15-kordne maailmameister purjetamises kaheksal paaditüübil, sh Snipe, Finn, 5,5 m, Soling, Star, Lendav Hollandlane. 

Ta võistles kaheksatel suveolümpiamängudel purjetamises aastatel 1948–1988, viimati klassis Tornaado 60-aastaselt koos noorema tütre Trine Elvstrøm-Myralfiga, ja võitis kokku neli kuldmedalit aastatel 1948–1960.

1954. aastal asutas ta endanimelise purjede tootmise ja muu purjetamisvarustusega kaupleva ettevõtte, mis tegutseb tänini.

Paul Elvstrømi isa oli Hugo Elvstrøm laevakapten ja ema Birtha Christensen ajakirjanik, kes pärast isa Hugo surma, kui Paul oli kaheksa-aastane, kasvatas Pauli üksi.

## Tunnustus

* 1996 valiti Paul Elvstrøm Taani sajandi sportlaseks
* 2007 valiti Paul Elvstrøm ISAF-i Kuulsuste halli

## Viited

## Välislingid

* Kipperi foorum: Purjetamise Grand Old Man Paul Elvström 80, 1979. aasta fotod Piritalt
* Tütrega purjetamas
* Human Interest - Author: SSL - June 29, 2017, Danish Hero - Paul Elvstrom, starclass.org
Heinrich XIII (Reußi vanema liini vürst)

**Heinrich XIII** (16. veebruar 1747 Greiz – 29. jaanuar 1817 Greiz) oli Reußi vanema liini (Reuß-Greizi) vürst aastatel 1800–1817.

Ta oli Heinrich XI poeg ja päris trooni pärast isa surma. 

Heinrich XIII valitses oma vürstkonda stabiilselt, pöörates tähelepanu halduskorralduse korrastamisele, kohaliku majanduse arendamisele ning kultuuri ja hariduse toetamisele. Tema valitsemise ajal püsis Reuß-Greizi suveräänne ja rahulik, ilma suuremate territoriaalsete ega poliitiliste kriisideta.

Tema valitsusajal kuulus Reuß-Greiz kuni 1806. aastani Saksa-Rooma riik, alates 1807. aastast Reini Liitu ja alates 1815. aastast Saksa Liitu. 

1786. aastal abiellus ta Luise Nassau-Weilburgiga (1765–1837).
Abielust sündisid:
* Heinrich XIX (1790–1836)
* Heinrich XX (1794–1859)

Heinrich XIII suri 29. jaanuaril 1817 Greizis, jättes trooni oma järglastele, kes jätkasid Reuß-Greizi valitsemist.

## Viited
Heinrich XI (Reußi vanema liini vürst)

**Heinrich XI** (18. märts 1722 Obergreiz – 28. juuni 1800 Greiz) oli Reußi vanema liini (Reuß-Greizi) esimene vürst aastatel 1778–1800.

Ta oli Obergreizi krahv alates 1723. aastast ja päris 1768. aastal Untergreizi, taasühendades nii Reußi vanema liini valdused. 12. mail 1778 ülendati ta riigivürstiks.

Heinrich XI valitsusajal keskendus vürst peamiselt oma väikeriigi administratiivsele korrastamisele ja majandusliku stabiilsuse tagamisele. Ta korraldas haldusreforme ning toetas kohalike maapiirkondade ja linnade arengut. Lisaks pööras ta tähelepanu kultuuri ja hariduse edendamisele, toetades kirikuid, koole ja kohalikke teaduslikke ettevõtmisi.

Tema valitsemise ajal püsis Reußi vanema liini vürstkond stabiilne ja suveräänne, hoolimata keerulisest poliitilisest kontekstist Saksa väikeriikide seas 18. sajandi lõpus. 

Heinrich XI suri 1800. aastal, jättes vürstkonna oma järglastele, kes jätkasid dünastia traditsioonide hoidmist. Tema otsene järglane vürstina oli Heinrich XIII.

## Viited
Raul-Levroit Kivi

**Raul-Levroit Kivi** (1. august 1920 – 20. oktoober 2009) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1938. aastal Tallinna Tehnikumi ehitusosakonna tehnikuna. Aastatel 1944–1950 õppis ta TPI-s arhitektuuri, lõpetades selle *cum laude*.

Aastatel 1950–1972 töötas ta Tartus Eesti Projekti peaarhitekti, brigadiri ja osakonnapeaarhitektina; aastatel 1972–1982 Kultuurimälestiste Riiklikus Projekteerimise Instituudis peaspetsialistina.

## Töid
*1950 Tartu keskuse detailplaneerimisprojekt
*1952 väljak Tartus Riia ja Võru tänava hargnemiskohal (elamud 1955–1958)
*1954 Porkuni kurttummade kool
*1959 427-kohalise laiekraankino tüüpprojekt N 2E-06-2, mida rakendati:
**1960 Kaja. E. Vilde tee 118, Tallinn, lammutati 2018
**1962 Vidzeme. Tirgus iela 5, Madona
**1963 Ekraan. Riia 14, Tartu
**1963 Noorus. Räpina mnt 1, Võru
**1963 Koit. Rännaku puiestee 1, Tallinn (Pääsküla noortekeskus)
**1964 Kosmos. Sõpruse 20, Ahtme
**1965 Rubiin. Lossi 21, Viljandi. Lammutati 2011
*1960–1975 Tartu Õlletehase puhkekodu Võrtsjärve ääres Tammel, neljas järgus
*1964 kooperatiivelamu "Taara, Riia 3, Tartu
*1966–1968 Põlva kino. Valmis 1976
*1968 Tartu 1. Eriinternaatkooli hoone
*1970 Tartu keskuse uus detailplaneerimisprojekt
*1975–1980 Tartu Pauluse kiriku tiibhoone ümberehitamine Eesti Spordimuuseumiks, Riia 27a
*1982 peamaja ümberehitamine Baeri muuseumiks ja uus kõrvalhoone, Veski 4, Tartu

## Isiklikku
Tema poeg oli arhitekt Raal Kivi.

## Viited

## Kirjandus
*Niina Raid. "Kivi, Raul-Levroit". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 187–188

## Välislingid
* Suri arhitekt Raul-Levroit Kivi, err.ee, 22. oktoober 2009
Heinrich II (Obergreizi krahv)

**Heinrich II** (4. veebruar 1696 – 17. november 1722 Greiz) oli Obergreizi krahv alates 1697. aastast kuni surmani.

Ta oli krahv Heinrich VI ja tema teise abikaasa Henriette von Frieseni poeg.

Ta abiellus 22. oktoobril 1715 Bothmeri krahvinna Sofie Charlottega (21. oktoober 1697 Haag – 14. september 1748 Erbach). Neil oli neli poega ja üks tütar, kellest Heinrich XI ühendas Reußi vanema liini valdused ja ülendati vürstiks.
Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon

"**Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon**" (lühend **EKABL**) on Eesti Entsüklopeediakirjastuses 1996. aastal välja antud biograafiline leksikon, mis sisaldab 1877 Eesti kunstniku, arhitekti ja kunstitegelase eluloolisi andmeid.

Leksikoni peatoimetaja oli Mart-Ivo Eller.

EKABL-i standardnumber on ISBN 589900049x.

## Samanimeline andmekogu
Sama nimega, kuid hoopis teise sisuga on veebiandmekogu "EKABL".

## Viited
Elafonísi

**Elafonísi** (ka **Elafónisos**) on Kreeka saar Kreeta lääneranniku lähedal. Selle pindala on 1,5 km².

Saare geograafilised koordinaadid on .
Enderbury

**Enderbury** on saar Polüneesias, üks Fööniksisaartest. 

Saare pindala on 510 ha. Saar on madal, kõrgus kuni 4 m. 

Saar kuulub Kiribatile. Seal ei elata.
Ungava laht

**Ungava laht** on laht Labradori poolsaare põhjakaldal. 

Laht ulatub maasse 320 km pikkuselt, laius suudmes on 265 km, sügavus kuni 268 m. Põhjas avaneb Hudsoni väina. 

Lahes esineb kõrgeid loodeid, nende kõrgus on umbes 17 m. Sarnase kõrgusega loodeid on ka Fundy lahes, mistõttu ei ole teada, millises mere osas on kõige kõrgemad looded.

Ungava lahes asub Akpatoki saar.
Väinakari

**Väinakari** on kari (madal) Väinameres Muhu ja Kassari vahel.

Geograafilised koordinaadid on 58&deg;42,5&prime;N 23&deg;04,0&prime;E. Kari on kitsapiiriline. Lähim üle merepinna ulatuv koht on 4 kilomeetrit kirdes asuv väike Hiiumaa laid Hanerahu. Muhu looderannik jääb 5,5 kilomeetrit kagusse ja Kassariga ühendatud Taguküla laid 13 kilomeetrit loodesse.

Väinakari vähim sügavus on 0,6 meetrit.

Madal on tähistatud Väinakari lõunatoodriga, millest on ohutu mööduda lõuna poolt.

Hiiu väina laevatee kulgeb karist lõunas.

Väinakarist 6 kilomeetrit idas, Muhu ja Hiiumaa laidude vahel, asub Viinakari.

## Viited
Hanerahu (Jausa laht)

**Hanerahu** on endine väikesaar Jausa lahe suudmes. Varem Hiiumaast 0,1 kilomeetrit kagus asunud madala taimkattega maalapp on maakerke tõttu Hiiumaaga ühinenud.

Hanerahu on kirde–edela suunas veidi piklik.

Hanerahu saare ja Hiiumaa vahel on väga madal liivase põhjaga ala.

## Välislingid
*
Russian Roulette (Rihanna)

**"Russian Roulette"** on laulja Rihanna laul. Laulu on kirjutanud Ne-Yo ja Rihanna ning produtseerinud Ne-Yo ja Chuck Harmony. Laul oli esimene singel Rihanna neljandalt stuudioalbumilt "Rated R". Selle esmaesitlus raadios oli 20. oktoobril 2009.

## Ajalugu
14. oktoobril postitas Rihanna oma ametlikule kodulehele fraasi "The Wait Is Ova. Nov 23 09". See pani paljud spekuleerima, kas ta annab sel kuupäeval uue albumi välja ja kas see on albumi pealkiri. 16. oktoobril 2009 pandi leheküljele ametlik loenditaimer uue singli väljaandmise ootuses. 20. oktoobril avaldati Rihanna ametlikul kodulehel "Russian Roulette'i" täispikkuses versioon.

Rihanna esitas loo 22. novembril 2009 Ameerika Muusikaauhindade galal.

## Muusikavideo
Video režissöör on Anthony Mandler.. Video esmaesitlus oli 13. novembril 2009.

## Lood
;Promo-CD-singel
# "Russian Roulette" (main) – 03:48
# "Russian Roulette" (instrumentaalversioon) – 03:48

## Väljaandmise ajalugu

## Viited
2010. aasta Ukraina presidendivalimised

**2010. aasta Ukraina presidendivalimised** olid Ukraina presidendi valimised, mille esimene voor toimus 17. jaanuaril ja teine voor 7. veebruaril 2010 kahe parema tulemuse saanud kandidaadi vahel.

Teises voorus hääletas Viktor Janukovõtši poolt 48,95 protsenti valimas käinutest ja Julija Tõmošenko poolt 45,47 protsenti.

## Välislingid
* Kaivo Kopli. Unustusse vajunud oranž unistus ja viis aastat mõttetut rivaalitsemist EPL, 24. oktoober 2009
Paldiski ühisgümnaasium

**Paldiski ühisgümnaasium** on gümnaasium Paldiskis aadressil Rae 56.

Gümnaasiumiosas on võimalik õppida nii statsionaarses kui ka mittestatsionaarses vormis. Koolihoones asub ka Lääne-Harju Muusika- ja Kunstide Kooli Paldiski õppekoht.

Aastatel 1918–1919 tegutses linnas Paldiski Linna Reaalprogümnaasium, 1919–1922 täiendusklassidega rahvakool, 1922–1935 Harjumaa Paldiski Ühisreaalgümnaasium, 1918–1940 Paldiski Linna 6-klassiline Algkool, 1945–1954 Paldiski Mittetäielik Keskkool ja alates 1954. aastast Paldiski Keskkool. Praegune koolihoone ehitati 1964. aastal. 1977. aasta sügisel lõppes eestikeelne õpe Paldiski Keskkoolis, eestikeelsed õpilased jätkasid Keila Keskkoolis. 

31. mail 1994 võeti vastu otsus avada eestikeelne **Paldiski Algkool** (esimene direktor Lea MIller, hiljem Irina Hendrikson), 1996. aastal sai sellest **Paldiski Põhikool** (direktor 1998. aastast Liilia Kärp), 1999. aastal **Paldiski Gümnaasium**. 2013. aastal lahutati koolist gümnaasiumiosa, mis liideti Paldiski Vene Gümnaasiumi gümnaasiumiosaga, kooli nimeks sai **Paldiski Ühisgümnaasium**. 2020. aastal liideti kooliga Paldiski Põhikool.

## Viited
Conrad Peter von Bylow

**Conrad Peter von Bylow** (vene Конрат Петерсон Биллоу; Кондрат (Кондратий) Петрович Билоу (Биллов); surnud märtsis 1796) oli Venemaa mereväeohvitser.

Ta teenis Vene-Rootsi sõja ajal Balti laevastikus, oli 1788 Tallinna reidil "Paros" (Парос) komandör ja osales 1789 "Slava" (Слава) komandörina  laevastikupiiramisel Soome lahes Porkkala saarestikus.

16. maist 1790 kuni 1793 oli ta Balti laevastiku liinilaeva "Mstislav" (“Мстислав”) komandör ja osales Vassili Tšitšagovi juhtimisel 1790. aasta merelahingus Viiburi lahel. 1785. aastal valminud Mstislavil teenis mitšmanina Adam Johann von Krusenstern ja sama laeva komandöriks olid varem olnud Samuel Greighi poeg Alexis Greigh, 1789 Saaremaa lahingus hukkunud Grigori Mulovski, Otto Wilhelm von Essen ja hiljem 1798–1799 briti päritolu Robert Crown ja 1799–1800 Otto von Möller.

6. juulil 1790 sai ta kaptenleitnandi auastmes Püha Georgi ordeni 4. järgu kavaleriks ja samal aastal ülendati 2. järgu kapteniks.

23. märtsil 1793 abiellus ta Tallinnas Gerdrute Christine Zöge von Manteuffeliga (sündinud 1753), kes oli Saaremaal Kärla kihelkonnas Liiva-Nõmpa ja Vana-Nõmpa (1726–1731), ning  Kaarma kihelkonnas Igi mõisnik Christian Berend Zöge von Manteuffeli ja Helene Eleonore Duncani tütar.

## Viited
Juss Tamm

**Juss Tamm** (sündinud 5. märtsil 1977 Haapsalus) on eesti muusik.     

Õppis Tallinna Muusikakeskkoolis eriklaverit (õpetaja Tiina Kurik) ja metsasarve (õpetaja Ado Tamm). On õppinud ka Tallinna Georg Otsa nimelises Muusikakoolis *jazz*-klaverit.     

1994. aastal asutas Tamm koos Mihkel Mattiseniga popansambli Jam. Koos Aarne Valmisega loodud helistuudios on ta teinud koostööd paljude Eesti artistidega: Kuldsed Lindid, Üllar Jörberg, Cool D, Push Up, Super Boys, Smilers, Rumal Noorkuu, El Cumba, Meie Mees jt. 

2006. aastast on ta lepinguline laulja Eesti Rahvusmeeskooris. Ta on laulnud ka Rahvusmeeskoori lauljatest koosnevas improkvartetis Improloo ja Rahvusmeeskoori liikmetest koosnevas kaheliikmelises ansamblis Jämm.
Paldiski Nikolai kirik

**Paldiski Nikolai kirik** on kirik Paldiskis Mere tänav 12, mida kasutab EELK Paldiski Nikolai kogudus.

## Ajalugu
Luterlikke jumalateenistusi peeti Paldiskis kevadest 1770, algul kroonult renditud kahekorruselises puumajas, mille kogudus ostis sügisel 1775 ja kohandas kirikuks. Hoone oli koguduse kasutuses 70 aastat.

### Kiriku püstitamine
1840. aasta juunis pandi nurgakivi Johann Schelbachi projekteeritud ühelöövisele klassitsistlikule kirikule, mis sai Nikolai nime Myra piiskopi Nikolause ja Venemaa keisri Nikolai I auks. Kirik valmis 1841. aastal või 1842. aastal ning pühitseti 18. oktoobril 1842. 

Kirikut remonditi põhjalikult 1927. ja 1933. aastal (fassaadiremont) ning 1937. aastal (siseremont).

1939. aastal sõlmitud baaside lepinguga, kui Paldiski linn muudeti Paldiski mereväebaasina kinniseks linnaks. 1940. aastal kolis Paldiski Nikolai kogudus kogu oma varaga Nõmmele.
### Kiriku likvideerimine
Nõukogude kolmanda okupatsiooni ajal kasutati hoonet ohvitseride klubina ja hiljem laohoonena. Kiriku edelaotsale (peafassaadile) tehti paekivist umbes 9 m pikkune ning kiriku laiune paekivist juurdeehitus, kusjuures ehitusmaterjalina kasutati paekivist kirikuaeda. See juurdeehitis on tänaseni säilinud, selle katusekattematerjal on ebasobiv profiilplekk.

## Uuesti kirikuna
Paldiski Nikolai kogudus pääses kirikusse taas 1993. aasta novembris. Vaatamata hoone funktsiooni korduvatele muutustele oli kiriku välisilme (välja arvatud esikülg) ning sisemine ruumijaotus säilinud üllatavalt hästi. Algne sisustus oli küll hävinud, säilinud oli vaid altarimaal "Ülestõusmine" (1888). Hästi olid säilinud ka üksikud puitdetailid, uksed, aknad, torni balustri pulgad, luugid, uste sepishinged. Katusekonstruktsioon oli suures osas algne ja rahuldavas korras. 

Kirik taaspühitseti 3. jaanuaril 1999. 2016. aastal leiti üles kogudusele kuulunud armulauakarikas ja pateen. Oktoobris 2022 tähistati jumalateenistuse ja kirikukella üleandmisega pühakoja 180. aastapäeva. EELK peapiiskop Urmas Viilma pühitses koguduse seniste vaimulike nimedega mälestustahvli.

## Viited

## Kirjandus
*Boris Dubovik. "Paldiski Nikolai kirik". // Eesti arhitektuur 3. Harjumaa. Järvamaa. Raplamaa. Lääne-Virumaa. Ida-Virumaa. Üldtoimetaja Villem Raam. Valgus. Tallinn 1997. Lk 47
*Merle Prass-Siim. Piiskopi ja keisri kaitse all. Paldiski Nikolai kogudus 1769-2012. EELK Paldiski Nikolai kogudus. 2012. ISBN 9789949305940, 232 lk
*Joel Siim. 70 aastat kestnud exodus’e lõpp. Eesti Kirik, 12. juuni 2013
*"Paldiski evangeelse luterliku St. Nikolai koguduse kroonika 1770-1938". 2017

## Välislingid
 
*
Paldiski kirik

**Paldiski kirikuks** võidakse nimetada üht paljudest Paldiski linnas asuvatest pühakodadest:

***[[Paldiski Nikolai kirik]]** on luterlik kirik aadressil Mere 12, mida kasutab Eesti Evangeelne Luterlik Kirik;
***[[Paldiski Suurmärter Panteleimoni kirik]]** on õigeusu kirik aadressil Muuli 4, mida kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirik;
***[[Paldiski Püha Georgi kirik]]** on õigeusu kirik aadressil Pakri 4, mida kasutab Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik.
***[[Paldiski Radoneži Vaga Sergi kirik]]**
Paldiski Suurmärter Panteleimoni kirik

**Paldiski Suurmärter Panteleimoni kirik** on õigeusu pühakoda Paldiskis aadressil Muuli 4, mis on pühitsetud püha Panteleimoni auks.

Kirik on ümber ehitatud endise linnamuuseumi hoonest 2003. aastal ja ehitustööd jätkuvad.

Kirikut kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Paldiski Püha Suurmärter Panteleimoni kogudus.
Paldiski Püha Suurmärter Panteleimoni kogudus

**Paldiski Püha Suurmärter Panteleimoni kogudus** on Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku koosseisu kuuluv õigeusu kogudus Paldiski linnas. Kogudus asutati 2001. aastal ja registreeriti 2002. aastal.

Kuigi õigeusu ajalugu Paldiskis ulatub tagasi aastasse 1721, ei olnud linnas alates pärast selle ülevõtmist Punaarmee poolt 1939. aastal tegutsevat õigeusu kogudust. Kui 1996. aastal taastati Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Paldiski Püha Georgi kogudus, siis valdav osa linna venekeelsetest õigeusulistest selle kogudusega ühineda ei soovinud. Nad asutasid 26. märtsil 2001 uue koguduse, mis registreeriti 2002. aastal. Praeguse põhikirja alusel tegutseb kogudus alates 2004. aastast.

Kogudus kasutas aastatel 2003–2015 kirikuna 2002. aastal Paldiski linna poolt kingitud endist linnamuuseumi hoonet, mis ehitati 2003. aastal ümber Paldiski Suurmärter Panteleimoni kirikuks.

2015. aastal valmis Paldiski Radoneži Vaga Sergi kirik.

Kogudust on teeninud järgmised vaimulikud:

*2001–2002 preester Pavel Popov (kohusetäitja)
*2002–2008 preester Aleksei Kolossov
*2008–2010 preester Jevgeni Startsev
*2010. aastast preester Nikolai Kamenev
FC Otepää

**FC Otepää** on Eesti jalgpalliklubi, mis on asutatud 2004. aastal. 2009. aastast on FC Otepää kodustaadioniks Pühajärve ääres olev jalgpallistaadion Aedlinna Arena.

## Ajalugu
Klubi alustas tegevust 2004. aastal FC Kääriku nime all meistrivõistluste V liiga lõuna tsoonis. 2005. aastal sai klubi nimeks FC Otepää.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Vaata ka
* FC Otepää II

## Välislingid
*Klubi koduleht
*Võistkond jalgpall.ee
Chungin & The Strap-On Faggots

**Chungin & The Strap-On [[:wikt:et:faggot#Nimisõna_(2)|Faggots]]** oli Eesti punkansambel, mis alustas tegevust aastatel 2003/2004. Bändi nime leidis solist Chungin ühe ajakirja artiklist, kus üks noormees kurtis, et tänapäeva tüdrukutele ei meeldi traditsioonilised sugulised rituaalid.

2009. aastal kandideeriti koos Popidiotiga MTV EMA 2009 "Parima Balti artisti" tiitlile (*Best Baltic Act*). Korrektsuse huvides kasutati MTV Europe'i survel bändinime **Chungin & The Cats Of Destiny**.

Chungin & The Strap-On Faggots võitis 2010. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel "Parima uue tulija" auhinna. Kandideeriti ka kategoorias "Aasta punk/metal artist".

Ansambel lagunes sujuvalt aastal 2010, kui kiirest ja kõrgest lennust tingitud sisepingete tõttu lahkusid selle ajutrusti võtmeliikmed trummar Jarmo Nagel ning kitarrist Mart Niineste.   

Järelejäänud liikmed eesotsas Chunginiga proovisid sama nime all jätkata, kuid panid seejärel kokku uue ansambli, mis peale mõnda nimevahetust sai tuntuks St. Cheatersburgina.  

## Muusika ja kuvand
Chungin & The Strap-On Faggotsi muusikat iseloomustasid žanrimääratlused punkrock, *[[new wave]]*, postpunk ja *[[electro]] *ning nende segamine viisil, mis oli ansambli tegevusaastatel Eesti muusikas uudne ning on tänaseni jäänud ainulaadseks. 

Bänd oli tuntud heatasemelise kontsertansamblina.

Bändi lugude peamiseks autoriks oli solist Chungin, kuid ansambli visuaalse kuvandi ning praktilise toimimise taga seisid pigem Jarmo Nagel ja Mart Niineste. Bänd toimis oma tegevuses punk-DIY põhimõtete järgi.

## Koosseis
* Chungin – vokaal (alates 2003)
* Eerik Nõlvaku – kitarr (alates 2003)
* Lauri Urb – bass (alates 2004)

* Mar Niineste– kitarr (2006–2010), trummid (2004–2006)
* Jarmo Nagel – trummid (2006–2010)

## Albumid
* "Dark Green Session" (demo, 2006, MC)
* "Strap-On Faggots" (promo, 2007, CD)
* "Chungin & The Strap-on Faggots" (CATSOF, 2009, CD)

## Viited

## Arvustused
* Janar Ala "Disko + punk + elektro = Chungin & Strap-On Faggots ehk lavafenomen" Elu24, 10. september 2009
* "Chungin & Strap-On Faggots - Youtube'i ja ecstasy põlvkonna lapsed" Penny Lane'i blogi, 7. oktoober 2009

## Välislingid
* Chungin & The Strap-On Faggots portaalis Myspace
* "Chungin & The Strap-On Faggots. Areaal" Klassikaraadio

## Videod
*Chungin & The Strap-On Faggots - "Cats of Destiny" Youtube  
* Chungin & The Strap-On Faggots - "Victor" Youtube  
*Chungin & The Strap-On Faggots - "10 Jahre alt". Youtube
Aatsaoja

**Aatsaoja** (ka *Haatsa peakraav*) on oja Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Ertsma, Kodesmaa, Langerma ja Roodi külas.

Oja pikkus on 5,3 km ning see suubub Langerma ja Roodi küla piiril paremalt Kõverojja (4 km suudmest). Oja valgla on 3,8 km². Oja lähe on Pärnu-Jaagupi – Kalli teest põhjas. 

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Aatsaoja keskkonnaregistri kood on VEE1115000.

## Välislingid

*
Chris Wallace

**Christopher Wallace** (sündinud 12. oktoobril 1947 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide ajakirjanik. 

Tema isa oli telereporter Mike Wallace, kelle vanemad olid juutidest immigrandid Venemaalt. Christopheri vanemad lahutasid abielu, kui poiss oli üheaastane.

Ta juhib alates 2003. aastast Fox News Channeli saadet "Fox News Sunday".

Ta on saanud kolm Emmy auhinda.
Paldiski Püha Georgi kirik

**Paldiski Püha Georgi kirik** on õigeusu kirik Paldiskis aadressil Pakri tänav 2, mida kasutab EAÕK Tallinna peapiiskopkonna Paldiski Püha Georgi kogudus.

Ühelöövilisel kirikuhoonel on traditsiooniline kesktelje suhtes sümmeetriline ladina risti kujuline põhiplaan. Kirikul on piklik kellatorn ja apsiid.

File:Old church in Paldiski 01.jpg|Püha Georgi kirik
File:Old church in Paldiski 02.jpg|Peasissepääs
File:Old church in Paldiski 06.jpg|

## Ajalugu
Balti laevastiku sõjalaevade sadama Paldiski asunduse tekkimisega rajati sinna Suurmärter Georgios Võidukandja telkkirik, kus teenisid Venemaa keisririigi Balti laevastiku preestrid. 1728. aastal rajati Paldiski sõjasadamasse puukirik.

Klassitsistlik barokisugemetega kirik ehitati aastail 1784–1787 arhitekt Johann Caspar Mohri projekti järgi. 1892. aastal ehitati kirik ümber arhitekt Apollon Edelsoni projekti järgi.

Baaside lepinguga seoses olid Paldiski linnaelanikud ja ümberkaudsete külade elanikud sunnitud 1940. aasta mais-juunis Paldiskist lahkuma. Kirikusse tehti Nõukogude mereväe klubi, ikonostaas ja kirikuvara viidi põhiliselt Nõmme Ristija Johannese kirikusse.  

Esimene jumalateenistus vabanenud Paldiskis toimus 1994. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Põldetaguse peakraav

**Põldetaguse peakraav** on kraav Pärnumaal Põhja-Pärnumaa  vallas Kodesmaa ja Langerma külas.

Peakraavi pikkus on 5,3 km ning see suubub Langerma külas paremalt Kõverojja (3 km suudmest). Peakraavi valgala on 3,6 km². Kraavi lähe on Kodesmaa külas, selle juures on Edasi ja Väike-Edasi järv. Suudme vastas asub Vahenurme looduskaitseala.

Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Põldetaguse peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1115100.

## Välislingid

*
Niinisaari

**Niinisaari** on asum Helsingis Vuosaari linnaosas.

Seal asub 2008. aastal avatud Vuosaari sadam.

Niinisaaris ei ole elumaju, kuid 31. detsembri 2003 seisuga sai Niinisaaris tööd 522 inimest.
Dana Perino

**Dana Marie Perino** (sündinud 9. mail 1972) on Ameerika Ühendriikide riigiametnik.

President George W. Bushi ametiajal oli ta aastatel 2007–2009 Valge Maja pressisekretär.
2012. aasta noorte taliolümpiamängud

**2012. aasta noorte taliolümpiamängud** toimusid 13.–22. jaanuarini 2012 Innsbruckis Austrias.

## Vaata ka
* 2010. aasta noorte suveolümpiamängud
* Eesti 2012. aasta noorte taliolümpiamängudel

## Välislingid
* www.innsbruck2012.com - ametlik veeb
Astangu

**Astangu** on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Asum piirneb Väike-Õismäe, Kadaka, Vana-Mustamäe ja Mäeküla asumiga ning Harku vallaga. Astangu asumi pindala on 2,07 km².

Astangu nimi viitab asumi maastikule, mis on tõusev. Astangu nimi võeti kasutusele 1984. aastal ning asumi peamiseks tänavaks on Astangu tänav.

## Ajalugu
Kõige vanemad kirjalikud märkmed nüüdse Astangu asumi piirkonna kohta pärinevad 1561. aastast. Sel aastal liideti Kotipere talu Rootsi kuninga Erik XIV käsul lähiümbruses asuvate talude maadega. Talumaad anti Tallinna raehärrale Johann Snedmannile ning 1585. aastaks oli neist välja kujunenud väikemõis. Hilisemal ajal liideti kunagisele Kotipere talule kuulunud maad Harku mõisaga.

Lisaks Kotipere talule on piirkonna üheks vanimaks taluks Kaldapea talu. Mitmed tänapäevased kohad on saanud nime kunagi Astangul asunud talude järgi (näiteks Rehe, Kivinuka, Kotermaa).

1915. aastal alustati Peeter Suure merekindluse laskemoonaladude rajamist Astangu piirkonda, mille ehitustööd katkesid pärast tsaarivalitsuse kokkuvarisemist. Laskemoonaladude ehitamiseks toodi Astangule 5000 töölist Valgevenest ja Pihkvamaalt, lisaks osalesid töödes Austria päritolu sõjavangid. Tööliste tulekuga kaasnes väikese elektrijaama rajamine, mis tähendas, et ka ümbruskonnas asunud talud said ligipääsu elektrile. Laskemoonaladude rajamine tekitas kohalikele elanikele palju tüli, sest aeglaselt liikuvad puuküttega auruvedurid tõid kaasa tuleohu ning elanikud pidid seepärast olema pidevas valves. Pärast esimese maailmasõja lõppu lammutati tööliste barakid ja muud ehitised ning sõjaväerajatis jäi aastakümneteks tühjalt seisma. Laskemoonalaod võeti sama eesmärgiga uuesti kasutusele Nõukogude ajal.

## Elanikkond

Astangu elanikkond on koosseisult võrdlemisi noor: 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi rahvastikust 18–22% ja üle 68-aastased 3–9%.

## Territoorium
Astangu maastiku teeb eriliseks järsult tõusev, 6–10 meetri kõrgune paekallas. Asumi põhja- ja idaosas on kergliiklusteed, mis kulgevad mööda vanu raudteeharusid. Varem Astangut läbinud raudtee on likvideeritud.
### Astangu asumi tänavad
Asumit läbivad Astangu tänav, Harkumetsa tee, Jalami tänav, Kadaka tee, Kotermaa tänav, Moonalao tänav, Paldiski maantee, Rehe põik, Rehe tänav, Tagala tänav ja Tasandi tänav.

## Haridus ja kultuur
Asumis aadressil Astangu 27 asub Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus, kus õpetatakse erivajadustega inimestele tööoskusi.


Astangu asumi aerofoto.png|Astangu asumi aerofoto
Peeter Suure Merekindluse laskemoonaladu.JPG|Peeter Suure Merekindluse laskemoonaladu
Tallinn Astangu houses.jpg|Elumajad Astangul
Tallinn Astangu.jpg|Hoonestus


## Viited
 

## Välislingid
Haabersti asum

**Haabersti** on asum Tallinnas Haabersti linnaosas.

Asum piirneb Rocca al Mare, Õismäe, Pikaliiva, Väike-Õismäe, Veskimetsa ja Mustjõe asumiga. Asumi pindala on 0,97 km2.

Haabersti on saanud nime kunagise Haabersti linnamõisa (saksa k *Habers hof* 'kaeramõis') järgi. Linnamõisa rajamine toimus arvatavasti 16. sajandi lõpul ning mõisa renditi esialgu Tallinna rae liikmetele, kes tasusid selle eest peamiselt kaeraga. Haabersti linnamõis on kandnud ka Proviandimõisa ja Hospidalivaeste mõisa nime.

## Ajalugu
Juba 1265. aastal peeti praeguse Haabersti asumi alasid osaks linnakogukonna ühisest maavaldusest.

Haabersti nime märgiti esimest korda 1557. aastal seoses Tonnies Haberes´iga, kes elas Lahepea külas. Lahepea küla asus Kopli lahe lõunakaldal Mustjõe ja praeguse Haabersti asumi kandis.

Haabersti linnamõisale, mille järgi on nime saanud nii tänapäevane asum kui ka linnaosa, kuulusid 18. sajandil Kadaka, Kakumäe, Õismäe, Mustjõe ja Vismeistri asumi alad. 1817. aastast kuni 1930. aastateni kuulus Haabersti väljapoole linnapiiri. Haabersti mõis kaotas linnamõisa staatuse 1931. aastal.

Tallinna linnaaednik Hans Lepp omandas Haabersti asumis 1920. aastatel 1,6 hektari suuruse valduse, kuhu rajas Lillevälja talu-puukooli. Need maavaldused olid kunagi kuulunud endisele Strandheimi suvemõisale. Puukoolis kasvas haruldasi puuliike (näiteks valge mänd, punane tamm, mägi-ebaküpressi kultivar jt). Hans Lepa aiast pärit haruldasi puid on kasutatud näiteks Tammsaare pargi ilustamiseks ning Lepp on annetanud hulgaliselt puu- ja ilupõõsaistikuid linna haljastamiseks. Endine Lillevälja talu-puukool võeti 1993. aastal looduskaitse alla.

## Elanikkond

Haabersti asumi elanike vanuseline koosseis on võrdlemisi noor – 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased elanikkonnast 23–31%, üle 68-aastasi oli 3–9%.

## Olulisemad objektid
Asumi üks tähtsamaid rajatisi on 1998. aastal avatud Rocca al Mare kaubanduskeskus, mis on üks Tallinna suuremaid kaubanduskeskusi. Haabersti asumis on lisaks veel Škoda Jäähall ja tennisekeskus. Asumi territooriumile jääb Haabersti mets.

## Haridus ja kultuur
Haabersti asumi territooriumile jääb Saku Suurhall, mis valmis 2001. aastal. Saku Suurhallis korraldatakse kontserte, messe, spordiüritusi jm, näiteks 2002. aastal toimus seal Eurovisiooni lauluvõistlus. 2010. aastal toimusid Saku Suurhallis veel näiteks Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises.

## Haabersti asumi tänavad
Mitmed asumi tänavad on saanud nime kunagise Haabersti mõisa järgi, asumis on näiteks Mõisa, Kaeravälja ja Mõisapõllu tänav. Lillevälja tänav on nimetatud endise Lillevälja talu-puukooli (Hans Lepa puukool-aed) järgi, Kärneri tänav on saanud nime Haabersti mõisa kärneri (aedniku) järgi. Asumisse kuuluvad veel Haabersti tänav, Mäekõrtsi tänav, Paldiski maantee, Rannamõisa tee, Lõuka tänav ja Vabaõhumuuseumi tee.

## Galerii

TLA_1465_1_6609_haabersti_koolimaja_enne_1920ndad.jpg|Haabersti vana koolimaja (enne 1920. aastaid)
TLA_1465_1_6610_haabersti_uus_koolimaja_1930ndad.jpg|Haabersti uus koolimaja (1930. aastatel)


## Viited