open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Medaille zur Erinnerung an den 9. November 1923

**Medaille zur Erinnerung an den 9. November 1923** ehk "Vereorden" (ka NSDAP Vereorden; saksa keeles *Blutorden*) oli  
NSDAP kõrgeim aumärk. 

Adolf Hitler kehtestas Vereordeni märtsis 1934. Aumärgi saajateks olid algselt Saksamaal Münchenis 9. novembril 1923 toimunud õllekeldriputšist (ka Feldherrnhale marss)  osavõtjatele ligemale 1500 mehele ja ühele naisele.

## Aumärgi kandjad (osaline)
*00. Adolf Hitler 
*01. Ernst Röhm 
*02. Rudolf Heß 
*03. Heinrich Himmler 
*04. Josef Seydel
*05. Fritz Krausser
*06. Dr. Emil Ketterer 
*07. Wilhelm Brückner 
*08. Adolf Hühnlein 
*09. Josef Berchtold 
*10. Sepp Dietrich
*11. Günther Korten 
*12. Wilhelm Röder
*13. Ludwig Fürholzer
*14. Wilhelm Helfer 
*15. Hanns Bunge
*16. Karl Fiehler 
*17. Wilhelm Schmidt 
*18. Emil Wäckerle
*19. Anton Drexler 
*20. Weiß, Wilhelm
*21. Graf, Ulrich 
*22. Hans Saupert
*23. Adolf Eberhart
*24. Georg Bachmeier
*25. Eleonore Baur 
*26. Karl Richter
*27. Ludwig Grimm
*28. Heinrich Bennecke 
*29. Philipp Bouhler 
*30. Karl Wahl
*31. Johann Baptist Fuchs
*32. Alfred Rosenberg
*33. Johannes Singer (NSDAP) 
*34. Hermann Esser
*35. Wilhelm Frick 
*36. Richard Kränzle
*37. Max Bücherl
*38. Ludwig Melzl
*39. Theodor Kuhn
*40. Michael Miedreich
*41. Emil Petzendorfer
*42. Karl Graf 
*43. Adolf Wagner 
*44. Arno Schickedanz 
*45. Willibald Baumann jun. 
*46. Robert Renner
...

8. novembril 1934 andis Adolf Hitler Eleonore Baurile (ka õde Pia) üle Vereordeni.(Leutheusser, 121:2003

1938. aastast alates võidi aumärki anda ka teenekatele parteikaaslastele, kes olid võidelnud kui valitsusüksused putšiste laiali ajasid ja sattunud seejuures vangi või ka vangis kinni istunud või ka haavata saanud.

Viimane Vereorden anti 4. juunil 1942 postuumselt Reinhard Heydrichille. 

## Tänapäev

Tänapäeval on aumärk Saksamaal klassifitseeritud keelatud aumärkide hulka. 

## Viited

## Välislingid
**[http://home.foni.net/~adelsforschung/blut.htm Edelleute als Träger des Ehrenzeichens vom 9.11.1923]*
*Ulrike Leutheusser, "Hitler ja naised", Huma kirjastus 2003. aastal; saksa keelest tõlkinud Kersti Kittus. Originaali pealkiri "Hitler und die Frauen", 2001. Deutsche Verlags-Anstalt GmbH.
More and More

"**More and More**" on Giora Scheini, Oliver Reinecke, Nosie Katzmanni ja Tony Dawson Harrisoni laul, mille interpretatsiooni avaldas Saksa *eurodance*- rühm Captain Hollywood Project 1992. aasta juulis. 
"More and More" oli albumi "Love Is Not Sex" esimene singel. 

## ''Track listings''
**CD maxi 1**
# "More and More" (Karizma remiks) – 6:59
# "More and More" (Hollywood remiks) – 6:11
# "More and More" (originaalne singliversioon) – 4:11

**CD maxi 2**
# "More and More" – 6:20
# "More and More" (*trance mix*') – 6:08
# "More and More" (singli versioon) – 4:11

**7″ single**
# "More and More" (singli versioon) – 4:11
# "More and More" – 6:20

**CD single**
# "More and More" (singli versioon) – 4:11
# "More and More" – 6:20

## Viited

 

## Välislingid
*YouTube: *[https://www.youtube.com/watch?v=aqh1eS9rm5I "More and More" video]*
**[http://www.metrolyrics.com/more-and-more-lyrics-captain-hollywood-project.html "More and More" laulusõnad]*
Āvāz

***Āvāz*** (mõnikord ka ***Āwāz***; pärsia keeles آواز) on Pärsia muusika laadidele omane ilma meetrumita hääle osa.
Aastatel 1965 ja 1966 esitas Pärsia vokaalmuusika maestro Mahmoud Karimi kõik *Āvāz* 'id. Need salvestas ja transkribeeris Mohammad-Taghi Massoudieh ja need ilmusid 1997. aastal Teheranis.
Hindpere

**Hindpere** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti seda perekonnanime isikutele, kelle nimi oli enne Hindbeer, Hindfer või Hindper.

*Hans Hindpere (1928–2012), eesti helilooja.
Bayāt-e Turk

***Bayāt-e Turk*** (pärsia keeles بیات ترک) või ***Bayāt-e Zand*** (pärsia keeles بیات زند) on osa *[[Dastgāh-e Šur]]* 'ist Iraani traditsioonilises muusikas. Mõnda religioosset teksti, nagu näiteks *[[adhan]]* 'i, lauldakse sellel viisil.

Selle nimi võib viidata *zande* hõimule Fārsi provintsis Iraanis või turgi rahvaste hõimudele Iraani lõunaosas. 

## Harud
Selles muusikalaadis on erinevaid harusid:
* *Daramad e Avval* (esimene sissejuhatus)
* *Daramad Dovvom* (teine sissejuhatus)
* *Daramad Sevvom* (kolmas sissejuhatus)
* *Dogah*
* *Ruholarwah*
* *Jame daran*
* *Mahdizarrabi*
* *Zangooleh*
* *Bastenegar*
* *Naghme*
* *Feili*
* *Khosrawani*
* *Haji Hassani*
* *Mehrabani*
Ilir Meta

**Ilir Rexhep Meta** (sündinud 24. märtsil 1969 Skraparis) on Albaania poliitik, kes oli alates 24. juulist 2017 kuni 24. juulini 2022 Albaania president.

29. oktoobrist 1999 kuni 22. veebruarini 2002 oli ta Albaania peaminister.

2002–2003 ja 2009–2010 oli ta Albaania välisminister ning 2013–2017 parlamendi spiiker.

28. aprillil 2017 toimunud presidendivalimistel Albaania parlamendis valiti Meta 87 poolthäälega 140st riigi uueks presidendiks. Sama aasta 24. juulil vannutati ta ametisse Albaania presidendina.

## Välislingid

*Ilir Meta elulugu Albaania presidendi ametlikul veebilehel *(inglise keeles, vaadatud 4.10.2017)*
Undipoeg

**Undipoeg** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamise ajal, 1937. aastal, anti vürst Pavel Volkonskile (1898–1962) uueks perekonnanimeks Undipoeg.
Bayāt-e Eşfahān

***Bayāt-e Eşfahān*** (pärsia keeles بیات اصفهان) on osa Iraani traditsioonilisest muusikast, mida tuntakse *[[Dastgāh-e Šur]]* 'i või *Dastgāh-e Homayun* 'i haruna. Mõned muusikateoreetikud on öelnud, et *Bayāt-e Eşfahān* on iseseisev *[[Dastgāh]]*. Ruhollah Khaleqi on selle meeleolu kirjeldanud kui "mõnikord kurb, mõnikord rõõmus".

## Harud
*Bayāt-e Eşfahān* 'il on erinevaid harusid (*Gusha* 'sid):
* *Daramad e avvval* (esimene sissejuhatus)
* *Daramad e dovvom* (teine sissejuhatus)
* *Jame daran*
* *Bayat e Raje*
* *Oshagh* (owj)
* *Bayat e Shiraz*
* *Suz va Godaz*
* *Naghme*
* *Masnavi*
* *Sufi* või *Saki*
Vanapäts

**Vanapäts** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamise puhul anti Nikolai Stepanovile uueks perekonnanimeks Vanapäts.

## Kirjandus
*Vanapäts abiellub. Uudisleht, 26. aprill 1935, nr. 64, lk. 1.
Āvāz-e afshārī

***Āvāz-e afshārī*** (pärsia keeles آواز افشاری) on üks *[[Dastgāh-e Šur]]* 'i harusid Iraani traditsioonilises muusikas. Minevikus võeti seda kui iseseisvat Iraani muusika modaalsüsteemi. *Afshārī* 'd kirjeldatakse kui "kurbust täis" laadi. Selles laadis on üldiselt kurbuse, kaeblikkuse ja rahulolu tundega täidetud meloodiaid.

## Harud
Selles muusikalaadis on erinevaid harusid:
* *Daramad* (sissejuhatus)
* *Jame daran*
* *Hesar*
* *Araq*
* *Hazin*
* *Nahib*
* *Rahawi*
* *Qara* 'i
* *Masnavi*
* *Sadri*
Kujutlusvõime

**Kujutlusvõime** (inglise keeles *imagination*, saksa keeles *Imagination*, *Einbildung*, *Einbildungskraft*, *Phantasie*) on loominguline oskus, mille käigus kujutletakse pilti millestki, mis pole sellel hetkel meelte abil tajutavad. Kujutlusvõime aitab probleeme paremini lahendada ning omavahel õpinguid ja kogemusi liita.

Kujutlusvõime on inimese suutlikkus kujutleda. Kujutlusvõime ja tegelikkus on seotud neljal viisil.
# Kujutlus põhineb tegelikkusest pärit elementidel, mis on seotud inimese varasema kogemusega.
# Kogemus toetub kujutlusvõimele (kujutlusvõime kui inimese kogemuse rikastamise vahend).
# Kujutlusvõime ja tegelikkuse vahel on emotsionaalne side.
# kujutlusvõime tulemus on midagi uut, st see puudub inimese kogemuses ja ei vasta olemasolevale asjale.
Kuigi üldlevinud seisukoha järgi on lapse kujutlusvõime rikkam kui täiskasvanul, sest lapse kogemus kasvab pidevalt, pole see seisukoht leidnud teaduslikku kinnitust. Kuna see, kui keeruline, peen ja mitmekesine on inimese suhe keskkonnaga, mõjutab kujutlusvõimet kõige enam ning kuna just need aspektid on lapse puhul tagaplaanil, siis võib väita, et lapse kujutlusvõime on täiskasvanu omast vaesem. Kujutlusvõime saavutab küpsuse alles täiskasvanueas. Erinevalt täiskasvanust usaldab laps oma kujutlusi aga rohkem ja kontrollib neid vähem, mistõttu võivad lapse kujutlused olla kõrgelennulised ja seega vähem tõepärased.

## Vaata ka
*ettekujutus
*fantaasia
*kujutlus

## Viited
Bayāt-e Kurd

***Bayāt-e Kurd*** (pärsia keeles بیات کرد) (kurdi keeles بیاتی کورد) on osa *[[Dastgāh-e Šur]]* 'ist Iraani traditsioonilises muusikas. Minevikus käsitleti seda kui *Chahargah* 'i haru. Nimi viitab tõigale, et sellel on kurdi folkloori juured.
Aivola

**Aivola** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamise ajal anti Augustin Anslangile (1904–1975) uueks perekonnanimeks Aivola ja kanti see tema palvel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 237 all.
Põldõ

**Põldõ** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Villike küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Põrstõ (Kõlleste vald)

**Põrstõ** (ka **Põrste**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Karilatsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Tuulse

**Tuulse** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanime Tuulse isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Neumann, Tenson ja Tõns. August Tuulse palvel kanti perekonnanimi perekonnanimede kaitseregistrisse nr 215 all.

Selle nime tuntud kandjate seas on:
*Armin Tuulse (1907–1977), eesti kunstiteadlane
*August Tuulse (1894–1940), Eesti politseinik
*Liidia Tuulse (1912–2012), eesti luuletaja
*Toomas Tuulse (sündinud 1946), eesti arhitekt, helilooja, koorijuht ja muusikategelane
Petropavlovka rajoon

**Petropavlovka rajoon** (vene keeles *Петропавловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Petropavlovka küla.

Rajoon piirneb põhjas Kalatši rajooniga, kagus Rostovi oblastiga, edelas Bogutšari rajooniga ja loodes Verhni Mamoni rajooniga.

Rajooni pindala on 1680 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 420, 2009. aastal 21 381 ja 2002. aastal 23 414.

Petropavlovka rajoonis on 28 asulat, mis kuuluvad üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Tolutšejevka ja Kriuša.

## Viited
Reinu (Valgjärve vald)

**Reinu** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Abissaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.
Rihtemõtsa

**Rihtemõtsa** (ka **Rihtemetsa**) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Aravu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Ritsike

**Ritsike** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Hino küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kalatši rajoon

**Kalatši rajoon** (vene keeles *Калачеевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Kalatši linn.

Rajoon piirneb põhjas Vorobjovka rajooniga, idas Volgogradi oblastiga, kagus Rostovi oblastiga, lõunas Petropavlovka rajooniga, edelas Verhni Mamoni rajooniga ja loodes Pavlovski rajooniga.

Rajooni pindala on 2132 km². Elanike arv oli 2012. aastal 56 050, 2009. aastal 56 908 ja 2002. aastal 61 794.

Kalatši rajoonis on 49 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kalatši linna) ja kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Tolutšejevka, Podgornaja ja Manina.

## Viited
Roodsi

**Roodsi** oli mitme Eesti küla nimi:
*Roodsi (Kõlleste vald)
*Roodsi (Vastseliina vald)
*Roodsi (Võru vald)

## Vaata ka
*Roodsi mõis
*Rootsi (täpsustus)
Sarumõisa

**Sarumõisa** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hürova küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Silminitsa

**Silmnitsa** on paikkond Põlva maakonnas Räpina vallas Köstrimäe küla alal. Varem on Silmnitsa olnud küla staatuses (**Alaküla**). Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda.
Pavlovski rajoon (Voroneži oblast)

**Pavlovski rajoon** (vene keeles *Павловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Pavlovski linn.

Rajoon piirneb põhjas Bobrovi rajooniga, kirdes Buturlinovka ja Vorobjovka rajooniga, idas Kalatši rajooniga, kagus Verhni Mamoni rajooniga, edelas Rossoši rajooniga, läänes Podgorenski rajooniga ning loodes Liski rajooniga.

Rajooni pindala on 1900 km². Elanike arv oli 2012. aastal 56 669, 2009. aastal 57 200 ja 2002. aastal 59 355.

Pavlovski rajoonis on 54 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Pavlovski linna) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Osered.

## Viited
Sutinukk

**Sutinukk** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Peri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1930. aastatel.
Budkiv

**Budkiv** (ukraina keeles Будків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 484. Pindala on 0,86 km².
Suuna

**Suuna** on paikkond Põlva maakonnas Kanepi vallas Aiaste küla alal. Veel 1930. aastatel oli see küla staatuses (**Soona**). Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.
Albre

**Albre** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanime Albre isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Aalberg ja Reino-Albert. Adolf Albre palvel kanti see perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 110 all.
Suurkülä (Kanepi)

**Suurkülä** (ka *Suurküla*) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Erastvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Velõke (Kozjatõni rajoon)

**Velõke** (ukraina keeles Велике) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 243. Pindala on 1,38 km².
Algvere

**Algvere** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti seda nime isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ahlberg ja Alberg. Kristjan Algvere palvel kanti see perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 280 all.

*Aado Algvere (sündinud 1947), eesti metallikunstnik
*Karl Algvere (1907–1973), eesti metsateadlane
*Peep Algvere (sündinud 1935–2021), eesti arstiteadlane
Ocyale

***Ocyale*** on ämblikuliste perekond huntämbliklaste sugukonnast.  

## Klassifikatsioon

*Ocyale* perekonda liigitatakse järgmised ämblikuliigid: 
* *[[Ocyale dewinterae]]* (Alderweireldt, 1996)
* *[[Ocyale discrepans]]* (Roewer, 1960)
* *[[Ocyale fera]]* (Strand, 1908)
* *[[Ocyale ghost]]* (Jocque M. & Jocqué R., 2017)
* *[[Ocyale grandis]]* (Alderweireldt, 1996)
* *[[Ocyale guttata]]* (Karsch, 1878)
* *[[Ocyale huachoi]]* (Mello-Leitão, 1942)
* *[[Ocyale kalpiensis]]* (Gajbe, 2004)
* *[[Ocyale kumari]]* (Dyal, 1935)
* *[[Ocyale lanca]]* (Karsch, 1879)
* *[[Ocyale pelliona]]* (Audouin, 1826)
* *[[Ocyale pilosa]]* (Roewer, 1960)
* *[[Ocyale qiongzhongensis]]* (Yin & Peng, 1997)

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoL-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne WSC-s
Suusaarõ

**Suusaarõ** (ka **Soosaare**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Kassilaane küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Dulovo (Ukraina)

**Dulovo** (ukraina keeles Дулово) on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Tjatšivi rajoonis. Elanike arv on 2424. 

## Viited
Ariste (perekonnanimi)

**Ariste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamise ajal, 1927. aastal, anti Paul Bergi uueks perekonnanimeks Ariste ja kanti see tema palvel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 66 all.

*Andri Ariste (1935–1995), eesti tehnikateadlane
*Erna Ariste (1904–2000), eesti etnoloog
*Paul Ariste (1905–1990), eesti keeleteadlane
Tiro

**Marcus Tullius Tiro** [hääldus on *ti:ro*) (103 eKr – 4 eKr) oli Vana-Rooma poliitiku Marcus Tullius Cicero sekretär ja lähedane sõber.

Ta oli algul Cicero ori, kuid sai 53 eKr vabaks. Teda on sageli mainitud Cicero kirjades. Tiro kohustusteks oli Cicero dikteeritu üleskirjutamine ja käsikirjade ümberkirjutamine, samuti igapäevaste majandusülesannete täitmine. Pärast Cicero surma kirjutas Tiro tema eluloo (seda kasutas Plutarchos), avaldas tema kõned ning kogus ja korraldas tema kirjad. Tiro enda teostest (grammatikakäsitlused, luuleraamatud jne) ei ole midagi säilinud.

Tiro leiutas maailma vanima stenograafiasüsteemi, rooma tahhügraafia. Tiro nootideks nimetas selle süsteemi prantslane Jacques Gohory 1550 a. 

## Viited
Eleonore Baur

**Eleonore Baur** (sünninimi **Mayr**; 7. september 1885 Kirchdorf – 18. mai 1981 Oberhaching; teatakse ka kui **õde Pia** ja **Dachau valge daam**) oli fanaatiline natsionaalsotsialist ja Adolf Hitleri sõbratar.  

## Isiklikku
Eleonore Baur sünnitas kahekümneaastaselt vallaspoja Wilhelmi, kelle kasvatas üles tema võõrasema. Wilhelm Baurist (sündinud Wilhelm Mayr; 17. aprill 1905 München – aprill/mai 1945 Berliin) sai NSDAP kirjastuse juht ja Riigi Dokumentidekoja asepresident.

Sõprus Hitleriga sai alguse 1920. aastal.  

Õde Pia võttis 1923. aasta 9. novembril osa Münchenis toimunud õllekeldriputšist.

## Dachau koonduslaagris
Bauril olid Dachau koonduslaagris *[[SS-Oberführer]]* 'i volitused. Õde Piat kahtlustati juudivihas ja julmuses. Koos doktor Schillingiga olevat ta olnud isiklikult malaaria inimkatsete juures. Koonduslaagris viibinud vangide suguelundite külge riputati eksperimendi käigus toosid malaariasääskedega, kuid õele olevat jäänud arusaamatuks see, miks neid kohe maha ei notita.
  
## Sunnitöö
1949. aasta 26. augustil mõistis Müncheni kriminaalkohtu kolleegium Eleonore Bauri kümneks aastaks sunnitööle, kuid vabastati tervislikel põhjustel juba 23. juunil 1950. aastal.  

## Aumärgid
8. novembril 1934 andis Adolf Hitler õde Piale üle 25. Vereordeni.

## Teised temast
* Heinrich Himmler kutsus teda "minu mustaks pärliks" (*[[Pinctada margaritifera]]*). 

## Viited

## Kirjandus
*Ulrike Leutheusser, "Hitler ja naised", Huma kirjastus 2003. aastal; saksa keelest tõlkinud Kersti Kittus. Originaali pealkiri "*[[Hitler und die Frauen]]*", 2001. Deutsche Verlags-Anstalt GmbH.
Dastgāh

**Dastgāh** (pärsia keeles دستگاه‎‎) on muusikaline modaalsüsteem traditsioonilises Pärsia muusikas. 

Pärsia traditsioonilises muusikas on 12 põhilist *dastgāh*. Kuigi *dastgāh* on kasutusel 50, räägivad teoreetikud tavaliselt 12 *dastgāh*. 

*Dastgāh* on meloodiatüüp (tüüpmeloodia), mida esitaja kasutab improviseeritud pala aluspõhjana.

## Lühike kirjeldus
Iga *dastgāh* koosneb seitsmest põhinoodist ja mitmest muutuvast noodist, mida kasutatakse ornamenteerimiseks ja moduleerimiseks.

## Põhilised ''dastgāh'' 'id
Enamik õpetlasi jagab traditsioonilise Pärsia kunstmuusika seitsmeks *dastgāh* 'iks, kuigi mõned jagavad kaheteistkümneks *dastgāh* 'iks (arvestades *Abū ʿAṭā* 'd, *dashtī* 'd, *[[āvāz-e afshārī]]*, *[[bayāt-e Kurd]]* 'i ja *[[bayāt-e Eşfahān]]* 'i eraldi *dastgāh* 'idena, selle asemel, et võtta neid teiste *dastgāh* 'ide alamkategooriatena). Need, kes liigitavad traditsioonilise Pärsia muusika seitsmeks *dastgāh* 'iks, loendavad tihtipeale ka, et on olemas seitse *[[āvāz]]* 'i (pärsia keeles آواز‎‎), mis on seotud nende *dastgāh* 'idega. Nimekiri koos 7 *dastgāh* 'i ja 7 *āvāz* 'iga:
* *segāh*
* *čahārgāh*
* *rāst-panjgāh*
* *šur*
** *[[bayāt-e Turk]]* (kandis varem nime *bayāt-e Zand*, enne kui Qajarite dünastia vallutas Zandide dünastia)
** *Abū ʿAṭā*
** *daštī*
** *afšārī*
** *[[bayāt-e Kurd]]*
* *māhur*
* *homāyun* 
** *[[Bayāt-e Eşfahān|bayāt-e Esfahān]]*
** *šūštar*
* *navā*
Mõnes situatsioonis käsitletakse ka *āvāz* 'i eraldi *dastgāh* 'ina, aga see on siiski vastuolus tehniliste üksikasjadega Iraani muusikas.
Spinaalganglion

**Spinaalganglion** ehk **seljaajuganglion** (ladina keeles *ganglion spinale*; inglise keeles *dorsal root ganglion*) on närvirakkude kogum, mis paikneb seljaajunärvi selgmisel juurel selgroolülidevahelises mulgus. Seljaajuganglionis paiknevad valu-, sügelus-, temperatuuri- ning puutestiimulite poolt aktiveeritavate sensoorsete närvirakkude rakukehad.

## Viited
Religioosne muusika Iraanis

**Religioosne muusika Iraanis** on väga rikas meloodiate ja stiilide poolest. Iraan on mitmekultuuriline maa, kus eksisteerib mitmeid usundeid. Igal usundil on sellele omane muusika ja rituaalid. 

Religioosset muusikat esitatakse tänaval, mošeedes, pühapaikades ja usundiga seotud üritustel.

Peamised liigid:
* zoroastristide religioosne muusika
* islami religioosne muusika:
** *Noheh* ja *Rozeh Khani*
** *Sham e Ghariban*
** palvemuusika
** Iraani *[[azan]]*
::Kõige kuulsam *azan* 'i esitus Iraanis pärineb aastast 1955, seda esitas tuntud Iraani usundilaulja Rahim Moazenzadeh.
* kristlik muusika
* judaistlik muusika
* baha'i usu muusika
Russalka (folkloor)

**Russalka** (vene keeles русалка 'näkineid') on naistegelaskuju slaavi mütoloogias. Venemaa eri piirkondades varieerub russalkaga seonduv tugevasti. Russalkat on peetud eeskätt veekogude, aga ka põldude ja metsade kaitsjaks ja eelmainitud kohtades elavaks. 

Tegelaskuju on nime andnud samanimelisele laevale.

## Vaata ka
*merineitsi
*näkineid
*undiin
*Russalka monument
*Russalka laev

## Viited
Mowbed

***Mowbed*** ehk ***mūbed*** ehk ***mowbad*** ehk ***mūbad*** on zoroastrismi teatud auastmega vaimulik. 

Erinevalt Herbadist (ervadist) on Mōbedh kvalifitseeritud teenima pühitsetud preestrina Yasna tseremoonial. Samuti on Mōbedh kvalifitseeritud koolitama teisi preestreid. Üldiselt võidakse kasutada seda terminit ka austusena tähistamaks ükskõik millises auastmes preestrit. Näiteks Hormizd I määras Kartiri *moabadan-moabad*iks, mis on sageli tõlgitud kui 'preestrite preester', kuid täpsemalt tähendab 'ülempreestrite ülempreester'. Termin 'Mōbedh' on tuletatud keskpärsiakeelsest ühendist *magu-pati*, väljendi esimene pool tuli ilmselt avestanikeelsest sõnast *maga-* või *magu-* (ebatäpne tähendus) ja teine pool sõnast *-paiti* (tähendab avestani keeles *pealik* või *õpetaja*). Läbi vanapärsiakeelse sõna *magush* ja vana-kreeka sõna μάγος *magos* identifitseeritakse vana-iraani *magu-* kui ladina sõnast *magus* pärinevat sõna algust, millest saadi ka "magian". Läbi kreekakeelse omadussõna μαγικός *magikos* ja vanaprantsuse sõna *magique* on 'Mōbedh' kaugelt seotud ingliskeelse sõnaga *magic*. Indias peavad Zoroastrismi preestrid olema mehed, aga Iraanis ja Põhja-Ameerikas on ka naised olnud ordineeritud tiitliga *Mōbedhyar* ehk naissoost *Mōbedh*.
Lahinguteenete eest

**Lahinguteenete eest** (vene keeles медаль «За боевые заслуги») oli Nõukogude Liidus välja antud autasu (medal). Medaliga autasustati sõdureid lahinguliste teenete eest, millega kaasnes sõjaline edu, vapra käitumise eest riigipiiride kaitsel või eduka sõjalise või poliitilise treeningu ja ettevalmistuse eest.

Autasu asutati 17. oktoobril 1938.

Autasu anti välja umbes 5,2 miljonit korda.
Teenete eest Isamaa ees (medal)

"**Teenete eest Isamaa ees**" (vene keeles Медаль ордена «За заслуги перед Отечеством») on Venemaa Föderatsiooni riiklik autasu (medal-orden). Autasu antakse tähelepanuväärsete saavutuste eest näiteks tööstuses, põllumajanduses, ehituses, transpordis, teaduses, hariduses, tervishoius, kultuuris; samuti suure panuse eest Isamaa (Venemaa) kaitsel.

Autasu asutati 2. märtsil 1994.
Sputniks in Pectopah

"**Sputniks in Pectopah**" on eesti ansambli J.M.K.E. kaverialbum aastast 1995. Albumi tootis Stupido.

## Laulud
#"Preface"
#"Guelder Rose (Kalinka)"
#"God Save The Czar"
#"Tchaikovsky, Part One"
#"Legendary Sea Holy Baikal"
#"Tchaikovsky, Part Two"
#"Warshawianka"
#"Bravely, Combades, Keep In Step"
#"Song About Lenin"
#"So Long, Towns And Cottages"
#"Roads"
#"Moments"
#"Crocodile Ghena's Song"
#"Song About The Grasshopper"
#"Whence The Homeland Begins?"
Verhni Mamoni rajoon

**Verhni Mamoni rajoon** (vene keeles *Верхнемамонский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Verhni Mamoni küla.

Rajoon piirneb kirdes Kalatši rajooniga, läänes Petropavlovka rajooniga, lõunas Bogutšari rajooniga, edelas Rossoši rajooniga ja loodes Pavlovski rajooniga.

Rajooni pindala on 1350 km². Elanike arv oli 2012. aastal 21 070, 2009. aastal 20 917 ja 2002. aastal 23 086.

Verhni Mamoni rajoonis on 14 asulat, mis kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Don.

## Viited
Totally Estoned – The Best of J.M.K.E.

"**Totally Estoned – The Best of J.M.K.E.**" on ansambli J.M.K.E. 1997. aasta kogumikalbum. Albumi tootis Stupido.

## Laulud
#Valge liblika suvi 3:44
#Tere perestroika 2:37
#Jah, muidugi, kuid ei 2:14
#Einsteini silmad 1:50
#Mu vanaisa oli desertöör 2:14
#Käed üles, Virumaa 3:04
#Antikristus ja kuldsed taldrikud 3:52
#Anarhia 2:23
#Internatsid 2:18
#Külmale maale 2:30
#Aidsist 3:04
#Elab veel Beria 4:22
#Siga 2:13
#Jäneste invasioon 2:22
#Kapid 3:03
#Tulevik on tunni aja pärast 2:37
#Koer 2:28
#Valentina 2:04
#Ära situ mu hinge 2:24
#Kosmoses on külm 3:03
#Maailmalõpp koju kätte 3:10
#Ajutine tuli 2:15
#"Jesus Maria!" karjatas eit 1:56
#Tere perestroika (domestic version) 2:23
#Kalinka 2:32
#God Save the Czar 1:46
#Moments 2:31
#"Jesus Maria!" karjatas eit [Unplugged Version] 2:48

## Välislingid
*Albumist lasering.ee andmebaasis
Podgorenski rajoon

**Podgorenski rajoon** (vene keeles *Подгоренский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Podgorenski alev.

Rajoon piirneb idas Pavlovski rajooni, lõunas Rossoši rajooni, edelas Olhovatka rajooni ja loodes Kamenka rajooniga.

Rajooni pindala on 1580 km². Elanike arv oli 2012. aastal 26 702, 2009. aastal 27 201 ja 2002. aastal 29 563.

Podgorenski rajoonis on 76 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Podgorenski alevi) ja 15 külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Don.

## Viited
Portugali hoovus

**Portugali hoovus** on nõrk soe hoovus, mis hoovub kagu suunas Portugali ranniku lähedal 10. ja 24. läänepikkuskraadi vahel. Saab alguse 46. põhjalaiuskaraadi juures Põhja-Atlandi hoovuse haruna ja lõpeb 34 põhjalaiuskaraadil. Selle jätk on külm  Kanaari hoovus.

## Viited
SHA

**Secure Hash Algorithm** ehk **SHA** on krüptograafiliste räsifunktsioonide tootepere, mis töötati välja Ameerika Ühendriikide Riiklikus Standardite ja Tehnoloogia Instituudis (NIST) koostöös Riikliku julgeolekuagentuuriga. 

SHA algoritmide tooteperre kuuluvad SHA-0, SHA-1, SHA-2 ja SHA-3.

## SHA-0 ja SHA-1

SHA-0 algoritmi algne nimi oli SHA, kuid uuemate sarnase põhimõttega algoritmide lisandumisel võeti kasutusele nimi SHA-0. 1993. aastal avaldati algse algoritmi edasiarendus SHA-1. Uues algoritmis oli parandatud varem leitud turvaauk, kusjuures SHA-0 ja SHA-1 erinevad ainult ühe tehte võrra. Praeguseks on SHA-1 algoritm kuulutatud ebaturvaliseks ning NIST soovitab riigiorganisatsioonidel kasutada uuemaid SHA räsifunktsioone.

Microsoft, Google ja Mozilla lõpetasid 2017. aastast brauserites SHA-1 kasutavate SSL sertifikaatide toetamise.

SHA-1 on kasutusel Giti ja Mercuriali versioonihaldustarkvaras andmete terviklikkuse kontrollimise eesmärgil.

## SHA-2
SHA-2 perekonda kuuluvad räsifunktsioonid SHA-256 ja SHA-512. SHA-256 kasutab 32-bitiseid sõnu ning SHA-512 64-bitiseid sõnu. 

### Rakendused
SHA-2 räsifunktsioon on kasutusel sellistes rakendustes ja protokollides nagu TLS, SSL, PGP, SSH, S/MIME ja IPsec.

SHA-256 funktsiooni kasutatakse Debian GNU ja Linuxi tarkvarapakkide autentimisel ja DKIM sõnumite allkirjastamise standardis. SHA-512 on kasutusel süsteemis, mis autendib arhiivitud videoid Rwanda genotsiidi tribunalist. Linuxi ja UNIXi arendajatel on kavas paroolide räsimiseks võtta kasutusele SHA-256 ja SHA-512.

Bitcoin kasutab SHA-256 funktsiooni tehingute verifitseerimiseks ja toimingutõestuse arvutamisel.

### Teadaolevad rünnakud

## SHA-3
SHA-3 loodi Riikliku Standardite ja Tehnoloogia Instituudi poolt peetud avaliku konkursi käigus. Konkursi komisjoni poolt väljavalituks osutunud räsialgoritmi Keccak loojateks on Guido Bertoni, Joan Daemen, Michaël Peeters ja Gilles Van Assche. SHA-3 loomise eesmärk ei olnud SHA-2 väljavahetamine, vaid sellele alternatiivi pakkumine juhul kui SHA-2 algoritmis avastatakse turvaauke.

SHA-3 perekonda kuuluvad laiendatava väljundiga räsifunktsioonid (ingl *extendable-output function*, **XOF**) SHAKE128 ja SHAKE256, mille väljundi suurus on vabalt muudetav. SHAKE-funktsioonid on esimesed Riikliku Standardite ja Tehnoloogia Instituudi poolt standardiseeritud XOF funktsioonid.

## SHA funktsioonide võrdlus

## Viited
Nikolai Strutškov

**Nikolai Konstantinovitš Strutškov** (jakuudi keeles Николай Константинович Стручков; sündinud 6. jaanuaril 1986 Pokrovskis Hangalassõ rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi kabetaja, mitmekordne maailmameister, rahvusvaheline suurmeister.

Ta on neljakordne maailmameister 64-ruudulises kabes (Vene kabes 2006, 2013, 2014 ja Brasiilia kabes 2007). Ta on kahel korral tulnud maailmameistriks kadettidele Vene kabes (1998, 2000).

Ta on osa võtnud ka lühema ajakontrolliga kabevõistlustest. Maailmameistrivõistlustelt 64-ruudulises välkkabes pälvis ta 2015. aastal hõbemedali Vene kabes. 

Venemaa meistersportlase normatiivi täitis ta 2001. aastal. 2006. aastal täitis ta Venemaa suurmeistri nõuded. 2007. aastal sai ta rahvusvaheliseks suurmeistriks. 

## Haridustee
Strutškov lõpetas 2003. aastal vabariikliku füüsika-matemaatikakolledži Jakutskis. Aastatel 2003–2010 õppis ta Moskvas Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikooli majandusteaduskonnas.

## Isiklikku
Nikolai Strutškovi vanemad on teadlased: geoloogia-mineraloogiakandidaat Konstantin Strutškov on Kirde föderaalülikooli dotsent ja geoloogia-mineraloogiakandidaat Galina Strutškova töötab Jakutskis asuvas Teemantide ja väärismetallide geoloogia instituudis. Nikolai vend German Strutškov on kabetaja, Venemaa meistersportlane.

## Välislingid

*Гаврил Колесов и Николай Стручков рассказали, что ждет в «Битве Титанов» youtube.com, 31. märts 2017
*«Битва Титанов». Гаврил Колесов против Николая Стручкова youtube.com, 2. aprill 2017 (jakuudi keeles)
Liski rajoon

**Liski rajoon** (vene keeles *Лискинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Liski linn.

Rajoon piirneb põhjas Kaširskoje rajooniga, idas Bobrovi rajooniga, kagus Pavlovski rajooniga, lõunas Kamenka rajooniga ja läänes Ostrogožski rajooniga.

Rajooni pindala on 1950 km². Elanike arv oli 2012. aastal 103 794, 2009. aastal 105 704 ja 2002. aastal 50 142.

Liski rajoonis on 54 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Liski linna ja Davõdovka alevi) ning kahekümne ühe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Ikorets.

## Viited
Merilin Kotta

**Merilin Kotta** (sündinud 7. augustil 1982 Haapsalus) on eesti romanist (eelkõige hispanist) ja tõlkija, Tallinna Ülikooli õppejõud.

## Haridus
Ta lõpetas 2005. aastal Tallinna Ülikooli bakalaureuseõppe ajaloo erialal ning 2007. aastal Tartu Ülikooli magistriõppe hispaania keele ja kirjanduse erialal. Ta on end täiendanud Girona Ülikoolis, Valencia Ülikoolis ning Baleaari Saarte Ülikoolis.

2013. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi tööga "Manifestaciones del proceso de escritura en la narrativa breve catalana actual" ("Kirjutamise protsessi kajastusi tänapäeva katalaanikeelses lühijutus", juhendaja Jüri Talvet).

## Töökäik
Kotta oli aastail 2009–2013 Haapsalu Rahvaülikooli hispaania keele õpetaja. Alates 2012. aastast on ta Tallinna Ülikooli hispaania kultuuri õppejõud.

## Tõlked
Kotta on tõlkinud eesti keelde kirjandust katalaani, hispaania ja baski keelest.

* Carme Riera "Pool hingest". Tallinn: Eesti Raamat, 2011 (katalaani keelest)
* Carlos Fuentes "Diana, üksildane jumalanna". Tallinn: Eesti Raamat, 2012 (hispaania keelest)
* Kirmen Uribe "Bilbao-New York-Bilbao". Tallinn: SA Kultuurileht, 2017 (Loomingu Raamatukogu 8–10; baski keelest)
* Xavi Sarrià "Eluvälgatus. Pisarad. Haprus". Värske Rõhk nr 51, 2017, lk 38–42 (katalaani keelest)
* Joan Corbolán "Tänapäeva pered: uued peremudelid ja kuidas neis luua heaolu olevikus ja tulevikus". Tallinn: Bunga OÜ, 2022 (hispaania keelest tõlkinud Merlin Kotta, Cami Seta)
* Bernardo Atxaga "Need taevad". Tallinn: Kultuurileht, 2022 (Loomingu Raamatukogu 8-9; baski keelest)
* Javier Cercas "Terra Alta". Tallinn: Varrak, 2023 (hispaania keelest)

## Tunnustus
* 2018 Tallinna Ülikooli kirjandusauhind (Kirmen Uribe teose "Bilbao-New York-Bilbao" tõlge baski keelest)
* 2025 Rahvaluule kogumispreemia 2024. aasta kogumisvõistluse „Kunsti puudutus“ võidutöö ning 2019. ja 2022. aastal žüriide preemiad pälvinud kaastööde eest

## Viited

## Välislingid
*
Repjevka rajoon

**Repjevka rajoon** (vene keeles *Репьёвский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Repjevka küla.

Rajoon piirneb kirdes Hohholski rajooniga, idas Ostrogožski rajooniga, lõunas ja läänes Belgorodi oblastiga ning loodes Nižnedevitski rajooniga.

Rajooni pindala on 940 km². Elanike arv oli 2012. aastal 15 906, 2009. aastal 16 595 ja 2002. aastal 17 884.

Repjevka rajoonis on 42 asulat, mis kuuluvad üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Potudan.

## Viited
Dastgāh-e Shūr

***Dastgāh-e Shūr*** (pärsia keeles دستگاه شور‎‎) on üks *[[dastgāh]]* pärsia muusikas. Klassikaliselt on Pärsia muusika organiseeritud seitsmeks Dastgāhiks ja viieks Āvāzeks, aga üksnes tehnilisest vaatepunktist vaadatuna võivad muusika tundjad seda muusikat pidada ka kaheteistkümnest Dastgāhist koosnevaks
Nižnedevitski rajoon

**Nižnedevitski rajoon** (vene keeles *Нижнедевицкий район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Nižnedevitski küla.

Rajoon piirneb kirdes Semiluki rajooniga, idas Hohholski rajooniga, kagus Repjevka rajooniga, lõunas Belgorodi oblastiga ja läänes Kurski oblastiga.

Rajooni pindala on 1240 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 209, 2009. aastal 21 759 ja 2002. aastal 24 077.

Nižnedevitski rajoonis on 51 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Devitsa.

## Viited
Hohholski rajoon

**Hohholski rajoon** (vene keeles *Хохольский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Hohholski alev.

Rajoon piirneb põhjas Semiluki rajooniga, kirdes Voronežiga, idas Kaširskoje rajooniga, kagus Novovoronežiga, lõunas Ostrogožski rajooniga, loodes Repjevka rajooniga ja läänes Nižnedevitski rajooniga.

Rajooni pindala on 1470 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 768, 2009. aastal 30 903 ja 2002. aastal 32 889.

Hohholski rajoonis on 36 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Hohholski alevi) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Devitsa ja Emantša.

## Viited
Sand in Taufers

**Sand in Taufers** (itaalia: *Campo Tures*) on vald *(comune mercato)* (turulinn) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias.

2015. aasta 31. detsembri seisuga elas Sand in Taufersis 5371 inimest

## Geograafia

Paiknedes umbes 70 km Bolzanost kirdes, asub linnakeskus Tauferer Ahrntali (Taufersi) orus, kus Ahri jõgi voolab põhjast Kõrg-Tauerni aheliku Venedigeri rühma mägedest ja Austria piirilt Bruneckisse Pusteri orus. Valda kuuluvad *[[Frazione|frazioni]]* Ahornach, Kematen, Mühlen in Taufers ja Rein in Taufers.

Valla pindala on 164,3 km².

Vald külgneb Tauferer Ahrntali valdadega: Gaisiga lõunas, Ahrntali ja Prettauga kaugemal põhjas. Idas kuuluvad valda Reinbachi kuristik ja Rieserferneri grupi nõlvad. Suurt osa vallast katab Rieserferner-Ahrni looduspark, looduskaitseala, mis ulatub naabervaldadesse Perchasse, Rasen-Antholzi ja St. Jakob in Defereggenisse Austria Ida-Tiroolis. Mühleni külast läänes ulatub Mühlwaldi org piki Speikbodeni massiivi läände Nevesi veehoidlani ja Zillertali Alpide harjani.

Kohalik 1908. aastal ehitatud Taufersi raudteeühendus Brunecki jaamast Sand in Taufersini lõpetati aastal 1957. Täna sõltub piirkond suuresti turismist.

## Taufersi loss

Asulat *Tvfres* on esmamainitud 11. sajandi keskpaigas Brixeni piiskopkonna registrites. Tirooli võim valitses Taufersi lossist, tohutusuurest keskaegsest kindlusest, mis kõrgub kaljul küla kohal ja mida ehitati 13. sajandi algusest alates. 20. sajandil taastatuna on säilinud lossikompleks populaarne filmipaik, pakkudes jäädvustamist 1998. aasta draamafilmile "The Red Violin", 2003. aasta komöödiale *[[Just Married]]* ja 2017. aasta komöödiale "Burg Schreckenstein". See oli ka maaliline taust Roman Polanski 1967. aasta õudusklassikale "Kartmatud vampiiritapjad ehk Vabandust, aga teie hambad on minu kaelas". Taufersi lossi näidatakse ka 2025 valminud Eesti teleseriaalis "Von Fock".

## Demograafia
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,34% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,30% itaalia keelt ja 0,36% ladiini keelt.

## Tuntud inimesed
* Hans Kammerlander (sündinud 1956. aastal), mägironija.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Rahuharidus

**Rahuharidus** on rahu saavutamise ja säilitamisega seotud teadmiste edasiandmine ja rakendamine ning reflekteeriva ja kaasava osaluse võimekuse arendamine. 

Rahuhariduse eesmärkideks on edendada, arendada õpilastes võimelisust kriitiliselt mõelda kohalike ja globaalsete probleemide üle, mida peetakse takistuseks rahule. Samuti probleemide lahendamine rahumeelsel teel ja inimsuhete edendamise kaudu.

Rahuks peetakse olukorda, milles puudub sõjaseisukord. 

## Eesmärgid
Rahuhariduse üheks eesmärgiks on arendada õpilases võimelisust kriitiliselt mõelda paiksete ja globaalsete probleemide üle, mida peetakse takistuseks ülemaailmsele rahule. Teiseks eesmärgiks on probleemide lahendamine rahumeelsel teel ja inimsuhete edendamise kaudu.

On olemas:
* **Negatiivne rahu** ehk otsese (nt füüsilise) vägivalla puudumine
* **Positiivne rahu** ehk kaudse vägivalla ja ebaõigluse puudumine. 
Rahuhariduse suunad:
* **Haridus rahu jaoks -** põhieesmärk on rahumeelsete suhete edasiarendus
* **Haridus rahust -** põhieesmärk on teadlikkuse edasiarendamine rahu saavutamisest ning konfliktide lahendamise oskuse õpetamine
Rahuhariduse alla kuuluvad arengu-, rahvusvaheline-, inimõiguste-, keskkonnaharidus ning konfliktide ennetamise ja lahendamise haridus.

## Rahuharidus õppekavas
Rahuharidus rõhutab sotsiaalset pädevust, sh:
* mineviku ja oleviku mõistmist

* tulevikustsenaariumite loomist
* põhjuse ja tagajärje seoseid
* kodanikuks olemist, inimõiguste ja demokraatia tundmist ja austamist
* kultuuriliste eripärasuste tundmist
* kultuuriliste eripärasuste tundmist
* huvitumist lokaalsest ja globaalsest arengust
* oma arvamuse kujundamisst
* positiivse suhtumise väärtustamist.

## Rahukoolituskeskus
Rahukoolituskeskus on kogukond, kus veendutakse, et kogu elul on väärtus. Kogukond töötab selle nimel, et edendada kaastunnet ja teadlikkust vastastikuse sõltuvuse ja püsiva rahu nimel.

### Tegevus
* Turismikampaaniate korraldamine
* Kogukonna ressursside mobiliseerimine
* Haridusprogrammide ja õpikodade loomine
* Koostöösuhete edendamine.

## Vaata ka
* rahu
* haridus
* maailmaharidus
* keskkonnaharidus
* inimõiguste haridus

## Viited
St. Lorenzen

**St. Lorenzen** (itaalia: *San Lorenzo di Sebato*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost kirdes.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3752 inimest ja valla pindala on 51,5 km².

St. Lorenzeni vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Ellen (Elle), Fassing (Fassine), Runggen (Ronchi), Montal (Mantana), Pflaurenz (Floronzo), Saalen (Sares), Sonnenburg (Castelbadia), Stefansdorf (Sante Stefano), St. Martin (San Martino), Moos (Palù), Lothen ja Onach.

St. Lorenzen külgneb järgmiste valdadega: Bruneck, Kiens, Pfalzen, Lüsen, Mareo ja Rodeneck.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,63% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,04% itaalia keelt ja 2,05% ladiini keelt.

## Kultuur
### Tuntud inimesed

* Jakob Hutter

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Semiluki rajoon

**Semiluki rajoon** (vene keeles *Семилукский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Semiluki linn.

Rajoon piirneb põhjas Lipetski oblastiga, idas Ramoni rajooniga, kagus Voronežiga, lõunas Hohholski rajooniga, edelas Nižnedevitski rajooniga ja läänes Kurski oblastiga.

Rajooni pindala on 1470 km². Elanike arv oli 2012. aastal 66 964, 2009. aastal 62 853 ja 2002. aastal 67 904.

Semiluki rajoonis on 79 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Semiluki linna ning Latnaja ja Strelitsa alevite) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Veduga ja Devitsa.

## Viited
Catch My Fall

"**Catch My Fall**" on Inglise muusiku, laulja, laulukirjutaja ja näitleja Billy Idoli kirjutatud ja esitatud laul. 
"Catch My Fall" anti algselt välja albumi "Rebel Yell" singlina, hiljem on laulu esitatud  erinevatel kontsertidel,  raadios ja Spotify's jm. "Catch My Fall" on vaadatav-kuulatav YouTube'i muusikavideona. 

## Viited

## Välislingid
*"Catch My Fall" laulusõnad
*"Catch My Fall" YouTube'i muusikavideo
Ramoni rajoon

**Ramoni rajoon** (vene keeles *Рамонский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Ramoni alev.

Rajoon piirneb põhjas Lipetski oblastiga, kirdes Verhnjaja Hava rajoon rajooniga, idas Novaja Usmani rajooniga, lõunas Voronežiga ja läänes Semiluki rajooniga.

Rajooni pindala on 1300 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 049, 2009. aastal 28 912 ja 2002. aastal 33 230.

Ramoni rajoonis on 69 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ramoni alevi) ja viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Voronež, Ivnitsa, Vereika, Usmanka ja Burovljanka.

## Viited
San Martin de Tor

**San Martin de Tor** (saksa: *St. Martin in Thurn*; itaalia: *San Martino in Badia*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Bolzanost kirdes.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1726 inimest ja valla pindala on 76,5 km².

San Martinis asub *[[Istitut Ladin Micurà de Rü]]*, mille ülesandeks on säilitada ja edendada ladiini kultuuri ja keelt.

San Martin külgneb järgmiste valdadega: Badia, Brixen, Corvara, La Val, Lüsen, Mareo, Santa Cristina Gherdëina, Sëlva ja Villnöß.

### Frazioni
San Martini vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Antermëia (Untermoi/Antermoia), Lungiarü (Campill/Longiarù) ja Picolin (Pikolein/Piccolino).

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,71% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 1,82% saksa keelt ja 1,47% itaalia keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (ladiini, saksa ja itaalia keeles)
Rahvamajandus

**Rahvamajandus** on suveräänse ja riiklikult organiseeritud rahva majandus, milles eristatakse eramajandust ja avalikku majandust. Viimane jaguneb omakorda riigi- ja omavalitsusmajanduseks. Peale riigipõhise majanduse võib rahvamajandus tähistada ka administratiivselt iseseisva territooriumi majandust. Rahvamajandusega tegelev majandusteaduse valdkond on makroökonoomika, mis uurib majanduse kui terviku käitumist.

Rahvamajanduse elemendid määras kindlaks šoti filosoof ja majandusteadlane Adam Smith, kelle käsitluse järgi müüakse tooteid konkurentsist (pakkumisest ja nõudmisest) ja tööjaotusest tekkinud ressursihinnaga.

1957. aastal loodi Eesti NSV tööstuse, ehituse ja energeetika juhtimiseks Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu, mis tegutses liiduvabariigi ministrite nõukogu alluvuses.

## Rahvamajanduse arvepidamine
Rahvamajanduse analüüsimiseks kasutatakse eri näitajaid, millest tuntuim on sisemajanduse kogutoodang ehk SKP. Peale sisemajanduse kogutoodangu arvestatakse ka rahvamajanduse koguprodukti ehk RKP-d, mis 2000. aastatel asendati terminiga *[[rahvamajanduse kogutulu]]* (inglise *gross national income* ehk GNI).

Rahvamajanduse arvepidamise statistika võrdlemiseks töötati 1993. aastal rahvusvahelises koostöös välja rahvamajanduse arvepidamise süsteem (*system of national accounts* ehk SNA 93). Kaks aastat hiljem koostati selle alusel Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteem (*European system of accounts* ehk ESA 95). Rahvamajanduse arvepidamise süsteem sisaldab rahvamajanduse arvepidamise põhimõisteid, klassifikaatoreid ja arvestusreegleid. Süsteemi eesmärk on luua rahvamajandusest seostatud ja terviklik pilt.

Eestis hakati rahvamajanduse arvepidamise süsteemi välja töötama 1992. aastal. Ajavahemikul 1993–1996 tehti rahvamajanduse arvepidamise statistikat SNA 93 alusel. Alates 1996. aastast tehakse seda ESA 95 alusel.

## Vaata ka
* Rahvamajanduse kogutoodang
* Sisemajanduse kogutoodang

## Viited
Straupe vald

**Straupe vald** (läti keeles *Straupes pagasts*) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Līgatne linnaga, Stalbe, Raiskumsi, Drabeši ja Līgatne vallaga, Sigulda piirkonna Krimulda ja Lēdurga vallaga ning Limbaži piirkonna Limbaži vallaga.

Valla pindala on 152 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1374 inimest. Valla keskus on Plācise küla.

## Ajalugu

Tänapäeva Straupe valla alad jagunesid aastani 1949 Lielstraupe ja Mazstraupe vallaks. Aastal 1945 moodustati Lielstraupe vallas Straupe külanõukogu, mis aastal 1951 likvideeriti ja liideti Lielstraupe külanõukoguga. Aastal 1973 moodustati Straupe külanõukogu taas, sellesse hakkasid kuuluma endise Lielstraupe külanõukogu alad ja osa Mazstraupe külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Pārgauja piirkonda.

## Loodus

Suurim jõgi on Koiva jõgi, tähtsuselt teine on Brasla jõgi. Vald asub valdavalt Idumea kõrgustikul. Kõrgeim koht ulatub 101,7 meetrit üle merepinna. Vallas on ka paar pisikest järve, neist suurim on Sārumsi järv pindalaga 1,89 km².

Looduskaitse all on Klētnieki lehisesalu, Vējiņi koobas ja Elle langatuslehtrid, Katrīna kalju ja Gūdase pank, osaliselt ka Brasla paljandid, vallas asuvad looduskaitsealused põlispuud on nimetud. Valla lõunaosa asub Gauja rahvuspargis.

## Muinsusmälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lielstraupe loss ja luteri kirik (sealhulgas kaks vitraaži, talade maalingud, kaks hauaplaati, kantsel ja selle maalingud, orel ja orelirõdu maalingud ning loss,  lossi kellatorn ja lossis asuv ahi), Lielstrape kiriku keskaegne kalmistu koos selle ristikividega, Lielstraupe vanalinn ja selle kindlustiste süsteem, Lielgaujmaļi muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Straupe kirikumõisa uksed, Lielstraupe keskaegne loss, Ērgļi mäed, Zvejnieki muinaskalmed, Pūricase muinaskalmed, Jātnieki muinaskalmed ehk Kalme mägi ehk Vene mägi, ja Patareimägi. 

Regionaalse kaitse all on Lielstraupe hobupostijaama hoone, Panūtase mägi, Mazstraupe keskaegne linnus, Mazstraupe loss ja park, Baukalnsi keskaegne kalmistu ja kirikuase, Vējiņi linnamägi, Lapaiņi keskaegne kalmistu, Imakse keskaegne kalmistu ehk kalmistumägi, Jātnieki muinaskalmed ehk Kalme mägi ehk Vene mägi ja Baukalni muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu.

Kohaliku kaitse all on Jāņkalni keskaegne kalmistu ehk Jaanimägi.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 779 lätlast, 17 venelast, 3 valgevenelast, 6 ukrainlast, 1 poolakas ja 12 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Braslas HES plūdu laikā. Hydro-electric station during flooding - Guntars Mednis - Panoramio.jpg|Brasla hüdroelektrijaam
Katrīnas iezis pie Gaujas 2004-10-30.jpg|Katrīna kalju
Ezeralas pazemes ezers 2002-10-12.jpg|Ezerala koopa maa-alune järv
Vējiņu iezis ar alu 2002-10-12.jpg|Vējiņi koobas
Gūdu klintis pie Gaujas. 2004-10-30.jpg|Gūdase pank


## Viited

## Välislingid
Sexten

**Sexten** (itaalia: *Sesto*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. Linn on kuulus suve- ja talispordi keskus mägedes.

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 95.37% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 4.36% itaalia keelt ja 0.27% ladiini keelt.

## Geograafia

Linn paikneb Pusteri oru külgharus, Innicheni ja Toblachi lähedal, kus Drava kasvab. Ringkond külgneb põhjas Ida-Tirooliga Austrias ja piiri moodustavad Karni Alpid. Lõunas asuvad Sexteni Dolomiidid ja maastikukaitseala, kuhu kuulub kuulus Drei Zinnen (Tre Cime di Lavaredo).

Vald külgneb, päripäeva läänest, Toblachi, Innicheni, Silliani (Austrias), Kartitschi (Austrias), Comelico Superiore (Belluno provints) ja Auronzo di Cadorega (Belluno provints).

## Ajalugu

Küla nimi on ladina päritolu: *ad horam sexta*, mis tähendab "kell kuus", viidates asukohale Innichenist lõunas. *Sexta* on dokumenteeritud alates 965. aastast. Esimese maailmasõja ajal oli Sexten Itaalia ja Austria-Ungari vahelisel rindejoonel ning kannatas palju kahju.

Itaalia vallutas selle 1918. aasta novembris. Hiljem fašismiajastul sai ta täiendavaid kindlustusi.

## Sõpruslinnad

Sexteni sõpruslinnad on:

* Sankt Veit in Defereggen Austrias
* Zermatt Šveitsis

## Vaata ka

* Sextental

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)