open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Noorte laulu- ja tantsupidu

**Noorte laulu- ja tantsupidu** (ka **koolinoorte laulu- ja tantsupidu**) on viie aasta tagant toimuv üritus, mis kätkeb laulupeo kontserte ja tantsupeo etendusi. Ürituse põhiesinejad on koolinoored. Noorte pidusid korraldatakse, et leevendada koolinoorte kooride, orkestrite ja rahvatantsurühmade suurt tungi üldlaulu- ja tantsupidudele. Esimene noorte tantsu- ja laulupidu toimus 1962. aastal. XII noorte laulu- ja tantsupidu toimus 2017. aastal.

## Viited
Hedmarki maakonna vapp

**Hedmarki maakonna vapp** on Norra endise Hedmarki maakonna vapp. 

See on kinnitatud aastal 1987.

Sellel kujutatakse kolme *[[barkespade]]*t (labidat, millega eemaldatakse puukoort palgilt).
Aust-Agderi maakonna vapp

**Aust-Agderi maakonna vapp** on Norra endise Aust-Agderi maakonna vapp. 

See võeti kasutusele 1958. aastal. 

Vapil kujutatakse kahte kuldset palki punasel taustal. See sümboliseerib puidukaubandust ja rauamaagi kaevandamist, mis on olulised Aust-Agderi arengule.
Nidelva

**Nidelva** on jõgi Norras Trøndelagi maakonnas.

Jõgi saab alguse Selbusjø järve lääneotsast, voolab põhja suunas ja suubub Trondheimi fjordi. Jõesuudme ääres paikneb Trondheim (Trondheimi keskaegne nimi Nidaros tähendab tõlkes "Nidi suud"). Kuna jõgi on ühenduses Trondheimi fjordiga, on see linnas mõjutatud tõusudest ja mõõnadest.

30 km pikkusel jõel paikneb kuus hüdroelektrijaama.

Nidelva jõel on oma laul "Nidelven Stille og Vakker du er" (Nidelva, sa oled tasane ja ilus).

## Välislingid
*Nidelva jõest TOFA kodulehel (norra keeles)
VG

**VG** on lühend, mis võib tähendada:
***[[Verdens Gang]]**, Norra ajaleht
***[[Briti Neitsisaared]]**, ISO maakood
***[[Viljandi Gümnaasium]]**

## Vaata ka
*.vg
Eirik II

**Eirik II** (ka **Eirik Magnusson**; 1268 – 15. juuli 1299) oli Norra kuningas aastail 1280–1299.

Eirik oli kuningas Magnus Lagabøte ja Ingeborg Eriksdatteri vanim poeg.

1281. aastal abiellus ta Šotimaa printsessi Margaretiga. Margaret suri kaks aasta hiljem printsess Margaretti sünnitades.

Eirik abiellus hiljem Isabel Bruce'iga, kes oli Šoti kuninga Robert I õde.

Eirik sai oma valitsusajal hüüdnime "preestrivihkaja", sest tema suhted kirikuga olid väga halvad. Teda peetakse nõrgaks valitsejaks, kes oli suuresti oma nõuandjate mõju all.

Pärast Taani kuninga Erik V Klippingi mõrvamist toetas Eirik Taani lindpriisid, näiteks Stig Andersen Hvidet, ning pakkus neile Norras varjupaika. Samuti korraldas ta röövretki Taani rannikule.

Kuna Eirikul ei olnud poegi, sai tema surma järel võimule ta vend Håkon V. Eirik maeti Bergeni vanasse toomkirikusse, mis lammutati 1531. aastal.

## Perekond
Eirik abiellus 1281. aastal Šotimaa kuninga Alexander III ja Inglise Margareti tütre printsess Margaretiga (1261–1283). Abielust sündis:
*Margaret (1283–1290), Šotimaa kuninganna 1286–1290

1293. aastal abiellus Eirik Annandale*i isanda ja Carricki krahvi Robert Bruce'i ja Carricki krahvinna Marjorie tütre Isabel Bruce'iga. Isabel oli Šoti kuninga Robert I õde. Abielust sündis
*Ingeborg, kes abiellus Soome hertsogi Valdemar Magnussoniga.

### Sugupuu

## Vaata ka
*Norra kuningate loend

## Kirjandus
*Knut Helle. "The Cambridge History of Scandinavia: Prehistory to 1520". Cambridge University Press. 2003. Lk. 363–364
## Välislingid
*Eirik II sugupuu ja perekond (inglise k)
Ørje

**Ørje** on küla Norras Østfoldi maakonnas Norra-Rootsi piiri lähedal, Markeri valla keskus. 

Elanike arv on 1763 (2008). 

Tuntud on Ørje kanalimuuseum ja aurulaevaklubi. 

Aastatel 1857–1860 rajas Engebret Soot Ørje lähedale Norra esimesed lüüsid. Kümnemeetrine tõus jagati kolmeks astmeks. Lüüsid asuvad Rødenessjøeni ja Øymarksjøeni järve vahel ning on osa  Haldeni veeteede süsteemist.
Buskerudi maakonna vapp

**Buskerudi maakonna vapp** on Norra endise Buskerudi maakonna vapp. 

See võeti kasutusele 1966. aasta aprillis. 

Sellel kujutatakse sinist karu hõbedasel taustal. Buskerudis elasid varem suured karupopulatsioonid, aga 1970. aastatel kadusid karud ära. Sinine karu sümboliseerib sinise värvi tööstust (*Blaafarveværket*). Hõbedane taust sümboliseerib hõbedakaevandusi Kongsbergis.
Telemargi maakonna vapp

**Telemargi maakonna vapp** on Norra Telemargi maakonna vapp. 

See võeti kasutusele 1970. aastal.

Vapil on kujutatud vanemat tüüpi sõjakirvest.
Anarhia (Tõnu Trubetsky luulekogu)

**"Anarhia"** on Tõnu Trubetsky luulekogu.

Raamatus on 27 luuletust, millest enamik on viisistatud:
*Valguse võimendamine ergutatud kiirguse abil - viisistatud;
*Armastuse altarid - viisistatud;
*Anarhia ENSV-s - viisistatud;
*Riia, mu arm - viisistatud;
*Ronk - viisistatud;
*10203 - viisistatud;
*Kassid ja koerad - viisistatud;
*Kopenhaagen - viisistatud;
*3:36 - viisistatud;
*Going and laughing;
*Inimesepüüdjad;
*Insener Garini hüperboloid - viisistatud (Insener Garini hüperboloid);
*Jumal kaitse kuningat - viisistatud;
*Sine - viisistatud;
*Stewardess - viisistatud;
*Tööööööbik;
*Tütarlaps mustas - viisistatud;
*Black flag - viisistatud;
*Elu II;
*May tonight be extra special - viisistatud;
*Ma armastan Ameerikat - viisistatud;
*Maailma lõpus on kohvik, kus kunagi kohtume kõik - viisistatud;
*Max Stirner - viisistatud;
*Ma lahkun hüvastijätmata;
*Malemaja star - viisistatud;
*Loojuva päikese kiirtes;
*Ootame sind pimeduse maal - viisistatud;
*Anarhia - viisistatud.

## Välislingid
*"Anarhia" luulekogu täistekst
XI noorte laulu- ja tantsupidu

**XI noorte laulu- ja tantsupidu "Maa ja ilm"** toimus 1.–3. juulini 2011 Tallinnas. 

Nii laulu- kui ka tantsupeo toimumispaik oli Lauluväljak. Peol osales 215 koori. Seoses linna 2011. aasta Euroopa kultuuripealinnaks olemisega oli järgmine pidu linna ettepanekul plaanitust aasta varasemale toodud.

Nii laulu- kui ka tantsupeo kunstiline juht oli Raul Talmar, laulupeo kunstiline juht Veronika Portsmuth ja tantsupeo kunstiline juht Märt Agu.

2008. aasta 1. detsembrist 2009. aasta 8. märtsini toimus konkurss, leidmaks uusi algupäraseid helitöid ja tantse, mis seostuksid peo teemaga "Maast avaneb maailm".


TÜ RKA 2011 rongkäik lauluväljakule.jpg|TÜ RKA rahvatantsijad rongkäigus
Laulupidu 2011 - Põhjamaa.jpg|"Laul Põhjamaast"
Tallinna Lauluväljak (2011).jpg|XI noorte laulu- ja tantsupidu

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Hordalandi maakonna vapp

**Hordalandi maakonna vapp** on Norra endise Hordalandi maakond vapp.

Vapp kinnitati ametlikult 1. detsembril 1961.

Vapi kujundas Magnus Hardeland, kuigi algset kujundust kasutas Sunnhordlandi piirkond 14. sajandil. 20. sajandi alguses hakkasid maakonna juhid seda vappi maakonna sümbolina uuesti kasutama.

Vapil kujutatakse kahte kuldset ristatud kirvest punasel taustal ning kuldset krooni nende kohal.
Barentsburg

**Barentsburg** on asula Svalbardil Lääne-Teravmägede saarel, umbes 55 km kaugusel Longyearbyenist.

Asulas on umbes 500 elanikku, valdavalt venelased ja ukrainlased. Peamine tegevusala on söekaevandamine. Arendatakse ka turismi. Asulat varustatakse toidu ja esmatarbekaupadega Venemaalt.

Asula rajati 1920. aastatel hollandlaste kaevandusasulana. Asula on saanud nime Willem Barentsi järgi, kes 1596. aastal Teravmäed avastas. 1932. aastal müüdi see Nõukogude Liidule. Sütt hakkas kaevandama ettevõte Arktikugol. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist vähenes rahastamine ja ka asula elanike arv on tunduvalt vähenenud. 1990. aastatel elas seal 1100–1450 inimest, 2010. aastatel alla 500.

Barentsburgis asub Venemaa konsulaat, mis on maailma põhjapoolseim diplomaatiline esindus.


Pilt:Barentsburg seaside.jpg
Pilt:Barentsburg crest.jpg|Barentsburg: kaevandused ja jääkarud 78° põhjalaiusel
Pilt:Barentsburg monument.jpg|Monument kivisöele
Pilt:BarentsburgFromDock.JPG|Barentsburg, vaade kailt 
Pilt:Barentsburg_Lenin.jpg|Lenini ausammas 
Pilt:Barentsburg_mainstreet.jpg|Peatänav ulitsa Ivana Starostina
Litši

**Litši** on hiina litšipuu (*Litchi chinensis*) vili.

Hiina litšipuu on Lõuna-Hiinas kasvav kõrge igihaljas puu. 

Litšipuu vili on 2–5 cm läbimõõduga, kaetud õhukese roosaka või punaka koorega, mis on väljast kare ja seest sile. Viljaliha on läbipaistev, mahlane, väga aromaatne ja magus. Vilja sees on sile kergelt eemaldatav pruun mittesöödav seeme.

Litšisid süüakse toorelt, konservituna, kuivatatult või suhkrustatult. Hiina köögis kasutatakse neid sageli koos liha- või kalatoitudega.

Litši söödavad osad sisaldavad 100 g kohta 72 mg C-vitamiini. Keskmiselt 9 vilja katavad täiskasvanud inimese C-vitamiinivajaduse. 100 g litši söödavaid osi (selleks on vaja 8 keskmist vilja) sisaldab 276 kJ energiat, 16,5 g süsivesikuid, 1,3 g kiudaineid, 0,8 g valke, 0,4 g rasva, 31 mg fosforit, 10 mg magneesiumi ja 5 mg kaltsiumi. Viimast kolme sisaldavad litšid suhteliselt vähe, 100 g kohta alla 5% soovitatavast päevasest kogusest, nii et muid toite tuleb kindlasti lisaks süüa. Söödavad osad moodustavad vilja massist keskmiselt 60%.

Nagu enamik taimetoite, sisaldavad litšidki vähe küllastunud rasvu ja naatriumi ning kolesterooli ei sisalda üldse. Litšid sisaldavad mõõdukas koguses polüfenoole, rohkem kui teised puuviljad.

## Välislingid

*Lychee (inglise keeles)
Ny-Ålesund

**Ny-Ålesund** on asula Svalbardil Lääne-Teravmägede saare läänerannikul Brøggerhalvøyal Kongsfjordeni ääres. See on üks maailma põhjapoolsemaid asulaid. Talvel on seal umbes 25 ja suviti umbes 130 elanikku. Seal asub Ny-Ålesundi lennujaam.

Esimese hoone ehitas sinna 1901. aastal kaevandusettevõte, kuid asula rajati 1916. 

Kivisöe kaevandamisega tegeleb riigiettevõte Kings Bay AS. Novembris 1962 toimus seal kaevandusõnnetus, milles hukkus 21 inimest.

Ny-Ålesundis asub hotell Nordpolhotellet ja Ny-Ålesund By- og Gruvemuseum.

Ny-Ålesundist lähtusid mitmed sealt 1231 km kaugusel asuvale põhjapoolusele suunduvad ekspeditsioonid.

Ny-Ålesundis asub palju polaaruurimisjaamu. Püsivad uurimisjaamad on seal Saksamaal, Suurbritannial, Hollandil, Indial, Itaalial, Jaapanil, Prantsusmaal, Hiinal, Lõuna-Koreal ja Jaapanil.

## Välislingid

*Kings Bay ASi koduleht
Rogalandi maakonna vapp

**Rogalandi maakonna vapp** on Norra Rogalandi maakonna vapp. 

See on kasutusel 1974. aastast.

Sellel kujutatakse vana kivist risti Solas, mis püstitati Erling Skjalgssoni mälestuseks pärast tema surma 1028. aastal.
Jaka

**Jaka** on erilehise leivapuu (*Artocarpus heterophyllus*) vili. 

Jaka on kuni 36 kg raskune liitvili, mille pikkus on kuni 90 cm ja laius 50 cm. Viljad kasvavad otse puutüvel ja jämedatel okstel. Jaka kollakasroheline koor on köbruline.

Jaka kääritatud sisust küpsetatakse leiba. Kiuline viljaliha on magus, kuid ebameeldiva, mädanevat sibulat meenutava lõhnaga. Seemneid süüakse keedetult või röstitult.
Sør-Trøndelagi maakonna vapp

**Sør-Trøndelagi maakonna vapp** on Norra endise Sør-Trøndelagi maakonna vapp.

Vapp kinnitati 9. detsembril 1983, kuid selle juured asuvad keskajas. Samasugust vappi kasutas Nidarosi peapiiskop  Gaute Ivarsson (1475–1510) oma pitseril.
Sogn og Fjordane maakonna vapp

**Sogn og Fjordane maakonna vapp** on Norra endise Sogn og Fjordane maakonna vapp.

Vapp kinnitati 23. septembril 1983. 

Vapil kujutatakse valge ja sinise värvusega stiliseeritult vastavalt maakonna kolme piirkonda (Nordfjord, Sunnfjord ja Sogn) ja kolme fjordi (sealhulgas sügavale sisemaale lõikuvad Nordfjord ja Sogne fjord).
Nordfjord (fjord)

**Nordfjord** on fjord Norras Vestlandi maakonnas.

Fjordi pikkus on 106 km. See on pikkuselt kuues fjord Norra põhiosas.
Nord-Trøndelagi maakonna vapp

**Nord-Trøndelagi maakonna vapp** on Norra endise Nord-Trøndelagi maakonna vapp.

See kinnitati 8. märtsil 1957. 

Vapil on kujutatud kuldset risti hõbedasel taustal. Saagade järgi kasutas seda sümbolit oma kilbil Olav II Haraldsson, kes tapeti 1030. aastal Stiklestadi lahingus.

Heraldikas on reeglina hõbedase ja kuldse värvi kombineerimine keelatud. Seda on lubatud vaid mõnedel üksikutel juhtudel (nt. Jeruusalemma kuningriigi vapil)
Nordfjord

**Nordfjord** on Norra Vestlandi maakonna osa, endise Sogn og Fjordane maakonna kolmest osast põhjapoolseim (teised osad on Sunnfjord ja Sogn).

Nordfjordis paikneb Nordfjordi fjord.
Nordlandi maakonna vapp

**Nordlandi maakonna vapp** on Norra Nordlandi maakonna vapp.

See kinnitati 1965.

Sellel kujutatakse Nordlandi traditsioonilist laeva *[[nordlandsbåt]]*.
Uzlovaja

**Uzlovaja** on linn Venemaal Tula oblastis, Uzlovaja rajooni keskus. Asub Tulast 47 km kaugusel.

Tekkinud 1873. aastal rajatud raudteejaama juurde. 1877. aastani kandis nime Hruštšovskaja. 1938 sai linnaõigused.

Uzlovaja asub raudteede ristumiskohas, sellest ka linna nimi.

## Viited

## Välislingid

*Mitteametlik koduleht
*Linnavalitsuse koduleht
Kongsøya

**Kongsøya** on Norrale kuuluv saar Svalbardi idaosas,  Kuningas Karli maa saarestiku osa. Rivalensundet eraldab seda läänes Svenskøya saarest ja Lydiannasundet eraldab seda idas Abeløya saarest. Erik Erikseni väin eraldab Kuningas Karli maa saarestikku Kirdemaast. Saare geograafilised koordinaadid on .

Saare pindala on 191 km². 

Kõrgus merepinnast on kuni 320 m.
Orkney saarte lipp

**Orkney saarte lipp** on Suurbritanniale kuuluvate Orkney saarte ametlik lipp. Lipul on punasel taustal sinine kollase äärisega Skandinaavia rist. Lipp võeti kasutusele 2007. aastal pärast rahvahääletust. Lipp sümboliseerib saarte Šoti ja Norra pärandit. Punane ja kollane on Šoti ja Norra vappide värvid. Sinine värv pärineb Šotimaa lipult.
Vardetangen

**Vardetangen** on neem Norras Lindåsi poolsaarel (Lindåshalvøya) Vestlandi maakonnas Austrheimi valla loodeosas Mongstadist läänes Bergenist loodes.

See on Norra mandriosa läänepoolseim punkt.

Umbes 1995. aastast on see koht tähistatud.

## Allikad
* Store Norske Leksikon
Svenskøya

**Svenskøya** on Norrale kuuluv saar Svalbardi idaosas,  Kuningas Karli maa saarestiku osa. Rivalensundet eraldab seda idas Kongsøya saarest. Erik Erikseni väin eraldab Kuningas Karli maa saarestikku Kirdemaast. Olga väin eraldab Svenskøyat läänes Barentsi saarest ja Edgeøyast.
Saare geograafilised koordinaadid on .

Svenskøya pindala on 137 km².
Renfrewshire

**Renfrewshire** on omavalitsus Šotimaa keskosas, Glasgow'st läänes.

Traditsiooniline Renfrewshire'i krahvkond oli tänapäeva omavalitsusest tunduvalt suurem. Krahvkonnalinn oli Renfrew, kuid tänapäeval asub halduskeskus Paisleys. 1996. aastal eraldati Renfrewshire'ist East Renfrewshire'i ala.

## Viited

## Välislingid

* https://www.renfrewshire.gov.uk/
Amiran Kaladze

**Amiran Kaladze** (gruusia keeles ამირან კალაძე; 3. mai 1945 – 27. juuni 1995) oli gruusia luuletaja ja tõlkija. 

Sattunud sõjaväeteenistuse ajal Eestisse, jäi ta elama Tallinna ja töötas Tallinnfilmi operaatori abina. Ta elas Eestis pikemat aega ja abiellus eestlannaga. 

Amiran Kaladze hukkus kahtlastel asjaoludel Gruusias. NSV Liidu lagunemisega 1990. aastatel kaasnes Gruusias terav võimuvõitlus. Esimeseks demokraatlikult valitud presidendiks sai Zviad Gamsahhurdia. 1992. aastal ta kukutati ja ta läks eksiili, kust naasis 1993. aastal ja suri kindlaks tegemata asjaoludel. Riigis valitses neil aastatel relvastatud grupeeringute vägivald, mis ulatus ka Kaladze kodulinna Samtrediasse. Paramilitaarne Mhedrioni üksus pidas Gamsahhurdia pooldajate hulka kuulunud Kaladze kinni, ta viidi jõe äärde ning sunniti relva ähvardusel seisma pikka aega kaelani külmas vees. Pärast seda piinamist sai Amiran Kaladze südameataki ja suri.

## Luule
*"Mosaiik kaheksast värvist". (Luuletused "Modifikatsioon", "Ristteel", "Palazzos", "Must ja valge", "Mõistatus André Bretonile", "Kahtlus", "Inspiratsioon Appollinaire'i abil", "Jalutuskäik prospektil"). Tõlkinud ja järelmärkus: Andres Ehin. – Looming 1974, nr 3, lk 459-462
*"Optimistlikud eleegiad" (1–8). Enn Vetemaa autoriseeritud tõlge. – Looming 1975, nr 10, lk 1707–1709

## Tõlked
**Eesti keelest gruusia keelde**
*Eesti nõukogude luuletajad. (Antoloogia.) Eesti keelest tõlkinud Amiran Kaladze. Tõlgitud autorid: Kersti Merilaas, Betti Alver, August Sang, Debora Vaarandi, Artur Alliksaar, Ellen Niit, Jaan Kross, Vladimir Beekman, Aleksander Suuman, Ain Kaalep, Lehte Hainsalu, Juhan Saar, Rudolf Rimmel, Arvi Siig, Paul-Eerik Rummo, Mats Traat, Jaan Kaplinski, Hando Runnel, Kalle Kurg, Andres Ehin, Viivi Luik, Juhan Viiding. Thbilisi, kirjastus Sabtšotha Sakharthvelo, 1984. 136 lk. 
*Enn Vetemaa. "Väike romaaniraamat". Eesti keelest tõlkinud Amiran Kaladze. Thbilisi, kirjastus Ganathleba 1988
*Friedebert Tuglas. "100 marginaali. Mõtteid ja meeleolusid". Eesti keelest tõlkinud Amiran Kaladze. Thbilisi, kirjastus Ganathleba 1984 

**Gruusia keelest eesti keelde**
*"Gruusia rahvahuumorit" (gruusia keelest tõlkinud Anne Kaladze ja Amiran Kaladze, eessõna: Enn Vetemaa) Tallinn, Eesti Raamat 1976
* Moriss Potshišvili. "Vaikuskont" (luuletused). Koostanud Amiran Kaladze, gruusia keelest tõlkinud Andres Ehin koos Amiran Kaladzega. Tallinn, Eesti Raamat 1978

## Tunnustus
*1980 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia tõlketegevuse eest

## Viited

## Kirjandus
* Amiran Kaladze. "Algusest". (Tõlketegevusest.) Raamatus: "Kirjanduse jaosmaa" '78. Koostanud Endel Mallene. Tallinn, Eesti Raamat 1980, lk 131.

## Välislingid
* Amiran Kaladze luuletuste tõlkeid
East Renfrewshire

**East Renfrewshire** on regioon Šotimaa keskosas. 

East Renfrewshire moodustati 1996. aastal.

2017. aastal elas seal 94 800 inimest.

## Viited

## Välislingid

*https://www.eastrenfrewshire.gov.uk/
North Lanarkshire

**North Lanarkshire** (inglise 'Põhja-Lanarkshire') on omavalitsus Šotimaa keskosas. See hõlmab ajaloolise Lanarkshire'i krahvkonna põhjaosa.

Ringkond moodustati 1996. aastal.

## Viited

## Välislingid

* https://www.northlanarkshire.gov.uk/
Alf Prøysen

**Alf Prøysen** (23. juuli 1914 Rudshøgda, Ringsakeri vald – 23. november 1970) oli norra kirjanik. 

Prøysen oli üks Norra 20. sajandi teise poole tähtsamaid kultuuriinimesi, kes andis märkimisväärse panuse kirjandusse, muusikasse, televisiooni ja raadiosse.

1945. aastal lõi ta läbi enda loodud laulude esitajana. 

Tema ainuke romaan "Trost i taklampa" oli menukas nii kirjandusteose kui ka teatrilavastusena. Teos kujutas Norra linnastumist 1950. aastatel.

Abielust Else Storhaugiga oli tal tütar Elin Julie ja poeg Alf Ketil. 

Alf Prøysen suri 1970. aastal 56-aastaselt vähki.

## Teosed
*"Dørstokken heme. Hedmarksfortellinger" (1945), novellikogu
*"Utpå livets vei" (1952), novellikogu
*"Matja Madonna" (1955), novellikogu
*"Kjærlighet på rundpinne" (1958), novellikogu
*"Muntre minner fra Hedemarken" (1959), novellikogu
Tromsi maakonna vapp

**Tromsi maakonna vapp** on Norra Tromsi maakonna vapp.

Vapp kinnitati 1960. aastal.

Kohaliku mõjuka aadlimehe Bjarne Erlingssoni (suri 1313) vapil oli samuti kujutatud greifi.
Jin Mao Tower

**Jin Mao Tower** (hiina keeles 金茂大厦; pinyinis *Jīn Mào Dàshà* 'kuldse rikkuse hoone') on pilvelõhkuja Hiina Rahvavabariigi suurimas linnas Shanghais, mis valmis 1998. aastal.

Hoone asub Pudongi linnaosa Lujiazui linnaosas. Selle projekteeris Adrian Smith Ameerika Ühendriikide arhitektibüroost Skidmore, Owings and Merrill. Ehituse arvatav maksumus oli 530 miljonit Ameerika Ühendriikide dollarit.

Kõrghoonel on 88 korrust, katus asub 370 m kõrgusel ja koos antennidega on hoone kõrgus 421 m. 2007. aastani oli see Hiina kõrgeim hoone. Nüüd on selleks samuti Shanghais asuv Shanghai World Financial Center.

Hoones asub teiste seas Shanghai Grand Hyatt hotell. 88. korrusel asub vaateplatvorm, kuhu mahub korraga üle 1000 inimese.

## Välislingid
Shannoni indeks

**Shannoni indeks** (ka **Shannoni-Wieneri indeks**, ebakorrektse nimega Shannon-Weaveri indeks) on üks mitmekesisuse ehk diversiteedi arvutamise mõõte. Shannoni indeksi sümbol on tavaliselt **H**'. Indeks on nimetatud ameerika matemaatiku Claude Shannoni järgi.

## Matemaatiline väljendus

:H^\prime = -\sum_{i=1}^S p_i \ln p_i
kus
:S = liikide arv
:i = isendite arv i-ndast liigist
:pi = liigi (suhteline) ohtrus (võrrelduna teiste liikidega)

### Järeldused
Shannoni indeks jääb vahemikku 0...10, kusjuures 10 on maksimaalne tulemus. Shannoni indeks on seda kõrgem, mida rohkem on mingis analüüsis olevate liikide hulk (ja vastupidi), kusjuures mingi liigi tuntav domineerimine teiste liikide üle aga langetab indeksit.
Boris Johnson

**Alexander Boris de Pfeffel Johnson** (sündinud 19. juunil 1964 New Yorgis) on inglise ajakirjanik ja Briti poliitik, kes on olnud Londoni linnapea (2008–2016), Suurbritannia välisminister (2016–2018) ja Suurbritannia peaminister (2019–2022) . 
 
Johnson on töötanud ajalehtedes The Times, The Wolverhampton Express, Star ja The Daily Telegraph. Aastatel 1999–2005 oli ta The Spectatori peatoimetaja.

## Poliitiline tegevus
Ta oli ajavahemikul 4. mai 2008 kuni 9. mai 2016 Londoni linnapea (directly elected mayor of Greater London).
Boris Johnson kuulub Konservatiivsesse Parteisse. 2015. aastal valiti ta Suurbritannia parlamendi liikmeks Uxbridge and South Ruislipi valimisringkonnast.

Veebruaris 2016 teatas ta, et liitub Suurbritannia Euroopa Liidust väljaastumise pooldajate kampaaniaga Suurbritannia Euroopa Liidu liikmesuse referendumil. Mais 2016 võitis Johnson ajakirja The Spectator auhinna parima Türgi presidenti Recep Tayyip Erdoğani pilkava limeriku eest. 2016. aasta juulis määras peaminister Theresa May Johnsoni Suurbritannia välisministriks.

4. maist 2008 kuni 8. maini 2016 oli Johnson Londoni linnapea. 13. juulist 2016 kuni 9. juulini 2018 oli ta Suurbritannia välisminister Theresa May valitsuses. 24. juulist 2019 kuni 6. septembrini 2022 oli ta Suurbritannia peaminister. 23. juulist 2019 kuni 7. juulini 2022 oli ta Konservatiivse Partei esimees.

9. juulil 2018 astus Boris Johnson ametist tagasi protestiks peaminister Theresa May kava vastu Suurbritannia ja Euroopa Liidu tollisuhete korraldamiseks pärast Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumist, sest leidis, et see ei taga Suurbritanniale piisavat majanduslikku iseseisvust. Tema asemel sai välisministriks Jeremy Hunt.

## Tunnustus
* 2022 Ukraina Vabaduse orden

## Isiklikku
Tema vend Jo Johnson oli 2018. aastal Suurbritannia transpordiminister. 

Boris Johnson on kolmandat korda abielus. Teisest abielust on tal 1999. aastal sündinud tütar.

2021. aastal abiellus ta Carrie Symondsiga, paaril on 2020. aastal sündinud poeg.

## Vaata ka
*Boris Johnsoni valitsus

## Viited

## Välislingid

* Boris Johnsoni biograafia Suurbritannia valitsuse kodulehel
* Live  Boris Johnson lashes out at Partygate investigation as he quits as MP. BBC News, 10. juuni 2023
Udomlja

**Udomlja** on linn Venemaal Tveri oblastis, Udomlja linnaringkonna keskus. Asub Tverist 225 km põhja pool.

Asula tekkis 1869. aastal Troitsa raudteejaama juurde. 1974. aastal rajati linna lähedale Kalinini AEJ. Linnaõigused sai 1981. aastal.

Linna läbib Rõbinski-Bologoje raudtee.

## Viited

## Välislingid
*http://gorod.udomlya.ru/
Süvaveekorallid

**Süvaveekorallid** on troopilistest korallidest sügavamal, külmemas vees ja pimedamas elavad korallid. 

Taksonoomiliselt kuulub enamik süvaveekoralle ainuõõssete hõimkonna õisloomade klassi kivikoralliliste (*Scleractinia*) seltsi. 

Nagu troopilised korallrahudki, on ka süvaveekorallide elustik mitmekesine. 

Süvaveekoralliliikide bioloogia põhimõtteline erinevus troopilistest liikidest on see, et nad ei ela sümbioosis fotosünteesivate zooksantellidega.

Süvaveekoralliliikidest kõige levinum on *[[Lophelia pertusa]]*.

Tuntuimad süvaveekorallide piirkonnad asuvad Norra rannikul (näiteks Rosta riff, Sula rifikompleks).

Erinevalt troopilistest korallidest on süvaveekorallid tavainimese jaoks vähem tuntud ja hinnatud. Vähesed teavad, et Norrarannikult ja avamerest võib leida tuhandeid süvaveekorallide elupaiku. Neist tuntuim on *[[Lophelia pertusa]]*. 

Süvaveekorallid eelistavad kasvada veealustel kõrgendikel, näiteks viimasest jääajast maha jäetud moreenidel, voortel või muudel merealustel kõrgendikel. Merepõhja kõrgendikud põhjustavad voolu kiirenemist ja seega suuremat toiduainete transporti.

## Inimtegevuse mõju süvaveekorallidele
Süvaveekoralle ohustab kõige enam inimtegevus, mille mõju avaldub põhjatraalimisel. Põhjatraalimise käigus segatakse ja resuspenseeritakse põhjasetteid, mille tagajärjel kistakse korallid oma substraatidelt üles.

Koralle ja nende keskkonda võidakse kahjustada ka naftapuuraukude rajamisel ja sellele eelnevate leiukohaotsingute käigus.

## Vaata ka

* *[[Lophelia pertusa]]*

## Välislingid

* Lophelia.org
* Mareano- merepõhja kaardistamine Norras
* The Marine Life Information Network for Britain and Ireland
* Martin Hovland koduleht
* Mereinstitutt Bergenis (Norra)
* OCEANA, Deep sea corals
* UNEP: Cold-water coral reefs
* WWF
* NOAA - National Oceanic and Atmospheric Administration
IX noorte laulu- ja tantsupidu

**IX noorte laulu- ja tantsupidu** oli 28.–30. juunini 2002 toimunud pidustus, mis kätkes ühte laulupeo kontserti ja kolme tantsupeo etendust.

## Laulupidu
Laulupeo kontsert toimus 29. juunil. Peo kunstiline juht ja poistekooride üldjuht oli Hirvo Surva, mudilaskooride üldjuht Aarne Saluveer, neidudekooride üldjuht Toomas Voll, noorte meeskooride üldjuht Kalev Lindal, segakooride üldjuht Heli Jürgenson, lastekooride üldjuht Lydia Rahula ja puhkpilliorkestrite üldjuht Ott Kask. 

Kokku osales laulupeol 19 000 lauljat ja pillimängijat. Tavapärase saateansambli asemel saatis lauljaid sümfooniaorkester. IX noorte laulupeo jaoks kirjutas Andrew Lloyd Webber laulu "Keegi pole üksi päikese all", mille sõnad pärinevad Leelo Tunglalt. Peo teemaks oli "Ei ole üksi ükski maa".

## Tantsupidu
Tantsupeo etendused toimusid kolmel päeval järjest Kalevi staadionil. Peo üldjuht oli Angela Arraste, peol osales 7300 rahvatantsijat, võimlejat ja rahvamuusikut. IX noorte tantsupeo teema oli "Vikerkaar".

## Viited
Erling Skakke

**Erling Skakke** (u 1115 – 18. juuni 1179) oli Norra jarl 12. sajandil.

Erling Skakke sündis Kyrpinga-Ormi pojana. Aastail 1152–1155 võttis koos Orkney krahviga osa ristiretkest pühale maale. Esmalt purjetasid nad pühale maale, seejärel Konstantinoopolisse ning viimaks Rooma. Sitsiilias pidasid nad lahingut araablastega ning Erling sai kaelast haavata. Selle vigastuse tõttu jäi tema pea ühele poole viltu, millest sai ta hüüdnime Skakke ("vildakas"). 

Erling oli abielus kuningas Sigurd Magnussoni tütre Kristinaga, kellega sai poja Magnuse. Erling Skakke sai omale tugevaks liitlaseks Nidarosi peapiiskopi Øystein Erlendssoni, kelle abiga pani ta võimule oma poja Magnuse. Magnus Erlingsson oli aastail 1161–1184 Norra kuningas. Erling Skakke oli oma poja nooruse tõttu riigi tegelik valitseja, ning jäi võimule ka isegi pärast poja täisealiseks saamist. Oma võimu kindlustamiseks lasi ta tappa mitmed varasemate kuningate järeltulijad, kes oleksid võinud troonile pretendeerida.

1164. aastal asutas ta Halsnøy kloostri.

Kui Sverre Sigurdsson sai *[[Birkebeinerne]]* juhiks, algas võitlus tema ja Erlingi vahel.

Erling Skakke langes 1179. aastal Kalvskinneti lahingus. Kuningas Sverre austas langenud vastast ning pidas tema matustel kõne.

## Kirjandus
*Snorri Sturluson "Heimskringla"
*Katherine Holman "The Northern Conquest: Vikings in Britain and Ireland". Signal Books. 2007. Lk. 206–207

## Välislingid
*Kuningas Sverre kõne Erlingi matustel (inglise k.)
Karuse raudteejaam

**Karuse raudteejaam** oli raudteejaam Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Karuse külas, Rapla–Virtsu raudtee 84. kilomeetril.

Karuse vaksalihoone ehitati 1931. aastal. Jaamahoone on säilinud ja rekonstrueeritud. Hooneni viib Karuse–Kalli maanteelt kruusatee, mis kulgeb mööda endist raudteetammi. Raudteetammilt Virtsu poole vaadates jääb jaam vasakule.

File:Karuse 1930s.jpg|Karuse raudteejaam, 1930. aastail


## Välislingid
*Meelike Naris: ma olen abielus raudteejaamaga!
Karuse–Kalli tee

**Karuse–Kalli tee** (registrinumbriga 16180) on kõrvalmaantee Pärnu maakonnas.

Tee algab Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee 55. kilomeetrilt Lääneranna vallast Kinksi ja Ridase piirilt ning lõpeb Pärnu–Lihula maantee 36. kilomeetril Kalli külas. Tee on veidi üle 23 kilomeetri pikk.

2. kilomeetril ristub teega endine Rapla–Virtsu raudteetamm. Täiesti sirgel lõigul Tuudi rabast lõunas, 8. kilomeetripunktist 12. kilomeetripunktini on olnud maantee laiendusena Vatla varulennuväli. Seal on soovitatud pidada kiirendusvõistlusi, et neid ei korraldataks Pärnu linnatänavatel.

Karuse–Kalli teega on ühendatud veel mitu kõrvalmaanteed. Tee 3. kilomeetril eraldub Karuse–Nehatu tee. 8. kilomeetril liitub teega Audru–Tõstamaa–Nurmsi tee ja eraldub Nurmsi–Risti tee. 12. kilomeetripunkti juures ristuvad teega Tuudi–Risti tee ja Risti–Hallivanni tee. 18. kilomeetril ristub Varbla–Väänja tee.

Tee on terves ulatuses mustkattega.

## Viited
Holmebåen

**Holmebåen** on väike laid Norra meres Norras Vestlandi maakonnas Solundi vallas Sogne fjordi suudmest põhjas,  Utværi saarest põhjas. 

Sellel asub Norra põhiosa läänepoolseim punkt.

## Allikas
*Store Norske Leksikon
Tallinna JK Vall

**JK Vall** oli Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Tallinnas. 

Hooajal 1996/97 mängis meistriliigas ja jäi üleminekuturniiril sinna püsima, kuid loovutas koha FC Flora tütarklubile Lelle SK. Flora toonase pressiesindaja Tarmo Lehiste sõnul tasuti Vallile valuraha (kinnitamata andmeil seitsmekohalise), mis "majandusraskustes virelevale klubile pidi olema hädapärasem kui koht meistriliigas".

## Statistika ja loendid
### Liigahooajad

## Viited
Kasari raudbetoonsild

**Kasari raudbetoonsild** ehk **Kasari vana sild** on 307,8 (teistel andmetel 308,15) meetri pikkune raudbetoonsild üle Kasari jõe.
Sild ühendab Lääneranna valla Kirbla küla Lääne-Nigula valla Kasari ja Keskkülaga.
Projekteerijaks ja ehitajaks oli Prantsuse-Šveitsi ettevõte Monicourt & Egger.
Koosneb 13 sildest. Ühe silde pikkus on ligikaudu 21,4 meetrit. Sild on 6,95 meetrit lai.

Silda ehitati jaanuarist septembrini 1904 ning see oli pärast valmimist Euroopa ja Venemaa pikim raudbetoonsild. Silla sambad on tahutud graniitplokkidest.

Sild on kaetud munakiviteega.

Sild sai osaliselt kannatada Teine maailmasõjas (hävis kolm sillet).

Tänapäeval on sild kasutusel jalakäijate sillana. Öösiti töötab sillal dekoratiivvalgustus.

Kasari sild oli aktiivses kasutuses 1990. aastani, kuni mõnisada meetrit jõe suudme pool valmis uus taribetoonkonstruktsiooniga maanteesild, rahvasuus uus sild.

## Vaata ka
*François Hennebique

## Pilte

Pilt:Kasari old bridge 2.jpg|Kasari ja Keskküla poolt
Pilt:Kasari old bridge 3.jpg|Samuti Kasari ja Keskküla poolt
Pilt:Kasari new bridge from old bridge.jpg|Vaade uue silla poole
Kasari vana sild 2024.jpg|Kasari vana sild 2024
Kasari vana sild 2024 2.jpg|Kasari vana sild 2024
Kasari uus sild 2024.jpg|Kasari uus sild. Vaade vana silla pealt. (2024)


## Viited

## Välislingid
* 
* Kasari aeropanoraam (aerofoto)
* DELFI Pilt: Kasari vana sild
Lelle SK

**Lelle SK** oli aastail 1996–2005 tegutsenud Eesti jalgpalliklubi ja Tallinna FC Flora tütarklubi, mis pidas kodumänge Kehtnas.

Moodustati 1996. aastal FC Flora teise tütarklubi Pärnu Tervise põhjal. Debüteeris meistriliigas hooajal 1996/97, kui saavutas neljanda koha. Nimetati juunis 1997 ümber JK Viljandi Tulevikuks. Lelle SK tegutses edasi FC Flora esiliigasse kuulunud tütarklubi FC Lelle baasil ning säilitas koha meistriliigas pärast JK Vallilt liigakuuluvuse äraostmist. Flora toonase pressiesindaja Tarmo Lehiste sõnul tasuti Vallile valuraha (kinnitamata andmeil seitsmekohalise), mis "majandusraskustes virelevale klubile pidi olema hädapärasem kui koht meistriliigas". Pärast 1999. aasta hooaega loovutas Lelle SK meistriliiga koha FC Valgale, meeskonna põhjal moodustati uuesti Pärnu Tervis.

## Statistika

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne saidil soccerway.com (novembrini 2005)
Utvær

**Utvær** on saar Norra meres Vestlandi maakonnas Solundi vallas Sogne fjordi suudmest loodes.

Saare pindala on 0,2 km².

Varem oli saarel kaluriküla, praegu alalisi elanikke ei ole. Utværi tuletorni teenindas 2004. aastani kaks inimest.

Utværi ümbritsevad saared ja meri on looduskaitseala, saar ise ja selle vahetu ümbrus, välja arvatud tuletorni ümbrus, jäävad sellest välja.

Saarele pääseb ainult paadiga. Aasta läbi saab sinna tellimisel Kolgrovist, suviti on regulaarne ühendus Hardbakkest, Eivindvikist ja Korssundist.

Saarel oli Utværi kabel.

Utværi tuletornis on ka Utværi raadiomajakas.

## Välislingid
* Solundi valla turismileht
* Store Norske Leksikon
Norra Eurovisiooni lauluvõistlusel

**Norra** on osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel alates 1960. aastast. Norra ei osalenud kahel korra: 1970 ja 2002.

Norra on võitnud Eurovisiooni lauluvõistluse kolm korda; Bobbysocks võitis 1985. aastal lauluga "La det swinge", aastal 1995 Secret Garden lauluga "Nocturne" ning Alexander Rybak aastal 2009 lauluga "Fairytale". Vaatamata edule on Norral olnud kõige rohkem 0 punkte läbi Eurovisiooni ajaloo. Norra on olnud ka 11 korda viimane, mis on samuti rekord.

2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel oli Norra favoriit juba pikka aega enne lauluvõistlust. Finaali edasipääsukaart tõsteti finaalis Norrale eelviimasena. Norra siiski võitis II poolfinaali. Finaalis läks Norra võistlust juhtima juba päris esimeste hääletajatega, laskmata mitte ühelgi riigil mitte korrakski mööduda ning võites lauluvõistluse sellise suure punktisummaga nagu seda on 387 punkti. Seda on 169  punkti rohkem, kui teise koha saavutanud Island.

## Osalejad

## Korraldatud Eurovisiooni lauluvõistlused

## Viited

## Välislingid
* Eurovisioon.ee – Norra 
* NRK koduleht
Kasari maanteesild

**Kasari maanteesild** (ka **Kasari uus sild**) on 237,1 meetri pikkune sild üle Kasari jõe, vanast sillast mõnesaja meetri kaugusel.

Silda ületab Risti–Virtsu maantee. Sillast edelasse jääb Lääneranna vald (Kirbla) ja kirdesse Lääne-Nigula vald (Keskküla).

Sild valmis 1990.

Silla projekteerija oli Peeter Klausen.

## Viited

## Välislingid
*Kasari silla aeropanoraam (aerofoto)
Jalka

**Jalka** on Eesti jalgpalliajakiri, mis ilmub 2007. aastast.

2007–2008 ilmus Jalka iga kahe kuu tagant, alates 2009. aastast ilmub Jalka iga kuu. Ühe numbri maht on 68 lk. 

Jalka peatoimetaja on Indrek Schwede. 

Jalkas avaldavad arvamusi näiteks Aivar Pohlak, Andres Must jt. Lisaks on seal postrid, lugusid Eesti jalgpalliklubidest, jalgpalli perekondadest, Eesti treeneritest ja mängijatest, maailma jalgpallistaaridest jms.

## Viited

## Välislingid
* Ajakirjast Jalka EJL lehel (arhiiviversioon)
Rivitants

**Rivitants** (ka **''line''-tants**; inglise keeles *line dance*) on kindlal koreograafial põhinev tantsustiil, kus teatud grupp inimesi olenemata soost või vanusest esitab korduvaid sammutsükleid ühes või mitmes reas või veerus. Kõik tantsijad on näoga samas suunas ning teevad samal ajal samu samme, olemata seejuures teiste tantsijatega füüsilises kontaktis. Vanemates rivitantsudes esineb ka "ridu", kus tantsijad on teineteise poole näoga, "rea" moodustab ring või järgnevad tantsijad pikas rivis juhttantsijale hoides näiteks kätt eesliikuja õlal.

## Ajalugu ja kultuur
Paljudes varastes kultuurides viljeleti rivitantsu enne kui kehtestati sotsiaalsed normid, mis pani mehed ja naised omavahel paaris tantsima. Varasemast ajast on sageli teada tantsudest, kus mehed ja naised tantsisid eraldi rivides ning tänapäeval on sellest välja kujunenud segarivid. Näiteks Balkani maades on paljude teiste hulgas tänaseni säilinud rikkalik rivitantsutraditsioon. Selliseid rahvalikke rivitantse esitatakse sageli erinevatel rahvatantsuüritustel ning seda tüüpi rahvatantsudel on palju vorme: paarisrivid, kus tantsijad seisavad näoga vastamisi, ringikujuline rivi või rivid, kus tantsijad liiguvad eestantsija kannul. Tantsijad võivad seejuures hoida käsi kõrvalolijate vöökohal, õlal või hoida kätest kinni.

Kuigi rivitantsu samastatakse enamasti kantrimuusika- ja vesterniajastuga, on sel siiski palju sarnasusi ka rahvatantsudega. Paljusid rahvatantse tantsitakse üksikult, olles mittesirges rivis, kuid samas seotud ka teiste tantsijatega. Füüsilise kontakti puudumine tantsijate vahel on siiski väga iseloomulik just kantritantsule. Alates 1970. aastatest on rivitantsule lisandunud uusi elemente mitmest muustki muusika- ja tantsustiilist, näiteks popp, sving, *[[rock'n'roll]]*, disko, salsa, džäss jm.

## Vaata ka
*seltskonnatants
*jenka

## Välislingid
* Bosnia rivitants Kolo
* Kantristiilis rivitants
Mihhail Vassiljevitš Aleksejev

**Mihhail Aleksejev** (vene keeles Михаил Васильевич Алексеев; 3. november 1857 Tveri kubermang, Venemaa Keisririik – 25. september 1918 Jekaterinodar) oli vene sõjaväelane, Venemaa sõjavägede ülemjuhataja, Venemaa kodusõja üks juhte ning ideolooge. Vabatahtlike Armee ülemjuhataja, kindraladjutant (1916). 

## Elulugu
Aleksejev sündis sõjaväelase perekonnas. Ta lõpetas Moskva Junkrukooli (1876), misjärel asus teenima 64. Kaasani polku. Polgu koosseisus osales ta Vene-Türgi sõjas 1877–1878, 1885–1887 oli roodukomandör. 

1887. aastal asus Aleksejev õppima Nikolai Kindralstaabi Akadeemiasse, mille lõpetas 1890. aastal, hiljem oli samas Akadeemias õppejõud.
 
1890. aastal astus Aleksejev teenistusse 1. Armeekorpuse vanemadjutandina, 1894. aastal viidi ta üle Vene Keisririigi sõjaväe peastaapi, kus teenis Sõjaarvestuskomitees noorem- ja hiljem vanemasjaajana. 1904. aastal edutati Aleksejev Kindralstaabi kindralmajoriks, samal ajal ka õppejõud Nikolai Kindralstaabi Akadeemias. 1900. aastal sai temast Peastaabi kindralkortermeistri teenistuse jaoskonnaülem. 

Vene-Jaapani sõja ajal oli Aleksejev 1904–1905 3. Mandžuuria armee kindralkortermeister. 

Septembrist 1906 oli Aleksejev Kindralstaabi peavalitsuse ülemkortermeister, augustist 1908 Kiievi sõjaväeringkonna staabiülem. Juulist 1912 kuni juulini 1914 teenis ta 12. armeekorpuse komandörina.

Esimese maailmasõja alguses (19. juulist 1914) oli Aleksejev Austria-Ungari vägede vastase Edelarinde armeede staabiülem, 17. märtsist 1915 Edelarinde armeede ülemjuhataja.

4. augustist 1915 sai temast Läänerinde armeede ülemjuhataja. Pärast seda, kui keiser Nikolai II kuulutas end suurvürst Nikolai Nikolajevitši asemel sõjaväe kõrgeimaks ülemjuhatajaks, määrati Aleksejev kõrgeima ülemjuhataja peakorteri staabiülemaks 18. augustil 1915. Staabiülemana juhatas ta faktiliselt kogu Venemaa Keisririigi armee sõjategevust kuni Veebruarirevolutsioonini 1917. aastal.

## Mihhail Aleksejev ja Veebruarirevolutsioon

## Mihhail Aleksejev ja Kerenski Venemaa Ajutine Valitsus
Olles 1. aprillist 21. maini 1917 Vene armee Kõrgeim ülemjuhataja, püüdis Aleksejev takistada Venemaa Ajutise Valitsuse ja Petrogradi Nõukogu tegevust armee lagundamisel ning säilitada armee võitlusvõimet toimuva maailmasõja tingimustes. 

## Mihhail Aleksejev ja oktoobrirevolutsioon
Pärast oktoobrirevolutsiooni lahkus Aleksejev Petrogradist Novotšerkasskisse, kus oli üks valgekaartliku liikumise algatajaid. 1917. aasta lõpul moodustas ta nn Aleksejevi organisatsiooni, mis hiljem sai Vabatahtlike Armee tuumikuks, kus ta oli vägede ülemjuhataja.

Aleksejev organiseeris mitte üksnes sõjalise vastuhaku bolševistlikule Punaarmeele, vaid ka laialdase vastupanuliikumise bolševike hõivatud territooriumitel.

8. oktoobril 1918 suri Mihhail Aleksejev kopsupõletikku.

## Mihhail Aleksejev ja tekkinud rahvusriigid
Oma eesmärke võitluses võimu haaranud bolševike ja tekkinud rahvusriigide suhtes väljendas Aleksejev nii:
Just Knud Qvigstad

**Just Knud Qvigstad** (4. aprill 1853 Lyngseidet – 15. märts 1957 Tromsø) oli norra keeleteadlane, folklorist ja pedagoog. 

Ta oli Tromsø Õpetajate Seminari rektor. Uuris saami keeli ja folkloori. Ta oli ka Tromsø muuseumi saami osakonna juhataja.

1910–1912 oli ta Norra kiriku- ja haridusminister.

## Teoseid

**Beiträge zur Vergleichung des verwandten Wortvorrathes der lappischen und der finnischen Sprache. Druckerei der Finnischen Litteratur-Gesellschaft*. Acta Societatis Scientiarum Fennicae 12, 1881.
*(Sm.m. G. Sandberg): *Lappiske Eventyr og Folkesagn*. Med Indledning af Moltke Moe. Kristiania 1887.
**Lappische Sprachproben / aufgezeichnet von J. Qvigstad und G. Sandberg. Helsingissä : Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainossa*, Suomalais-ugrilaisen Seuran Aikakauskirja 3.  1888
**Nordische Lehnwörter im Lappischen. Christiania Videnskabs-Selskabs forhandlinger, 1893.
**Lappischer Aberglaube*. Etnografisk Museum. Kristiania 1920. 
**Norske Gaardsnavne, Finnmark*. Bind 24. Kristiania 1924.
**Lappische Märchen- und Sagenvarianten*. [[Folklore Fellows' Communications|FF Communication]]s N:o 60. Helsinki 1925.
**Lappiske eventyr og sagn I-IV*. [[Instituttet for sammenlignende kulturforskning]]. Oslo 1927-29.
**Lappische Heilkunde*. Oslo 1932.
**De lappiske stedsnavn i Finnmark og Nordland fylker*, Instituttet for sammenlignende kulturforskning. H. Aschehoug & Co (W. Nygaard). Oslo 1938.
**De lappiske appellative stedsnavn''. Instituttet for sammenlignende kulturforskning. H. Aschehoug & Co (W. Nygaard). Oslo 1944.
Newtontoppen

**Newtontoppen** on Teravmägede kõrgeim mägi. Mägi sai nime Isaac Newtoni järgi. 

Newtontoppen asub Lääne-Teravmägede saare idaosas Ny-Frieslandis. Mäe geograafilised koordinaadid on .

Mäe kõrgus on 1713 meetrit. Varem oli nii Newtontoppeni kui ka Perriertoppeni kõrguseks mõõdetud 1717 meetrit, kuid 1996. aastal sooritatud uue mõõtmise tulemusel tunnistati Newtontoppen Perriertoppenist ühe meetri võrra kõrgemaks.

Esimesena vallutas Newtontoppeni tipu rootslane Helge Backlund 1900. aastal. Tänapäeval ronitakse mäe otsa harva, sest see on inimasustusest kaugel ning seal valitseb karm kliima.

## Viited

## Välislingid
* Foto
* Vaade Newtontoppenilt loodesse Perriertoppeni suunas
Hans Silla

**Hans Silla** (30. detsember 1870 Kabala vald, Viljandimaa – 13. juuni 1939 Pärnu) oli Pärnu majaomanik.

Ta oli Majaomanikkude Koja liige, Pärnu linnavolinik alates 1934. aastast, Pärnu Majaomanike Seltsi esimees, Pärnu Majaomanike Panga nõukogu esimees ja üleriiklise pensionäride ühingu esimees.
Abeløya

**Abeløya** on Norrale kuuluv saar Svalbardi idaosas,  Kuningas Karli maa saarestiku osa. Lydiannasundet eraldab seda läänes Kongsøya saarest. Erik Erikseni väin eraldab Kuningas Karli maa saarestikku Kirdemaast. Saare geograafilised koordinaadid on .

Saar saanud nime norra matemaatiku Niels Henrik Abeli auks.

Saare pindala on 13,2 km².
Tallinna KSK Vigri

**KSK Vigri** oli 1980–2000 tegutsenud Tallinna jalgpalliklubi, mis on eeskätt tuntud **FC Tevalte** nime all 1995. aasta korruptsiooniskandaali tõttu.

Kandis tegevuse vältel nimesid Vigri (1980–198?, 1991–1993, 1996–1999), Vigri/Marat (198?–1991) ja FC Tevalte (1993–1995). Kevadel 1994 diskvalifitseeriti meeskond voor enne hooaja lõppu Meistriliiga liidrikohalt väidetava korruptsiooni tõttu. Klubi süüd ei tõestatud, kuid ta jäi kindlana näinud meistritiitlist ilma. FIFA otsusega taastati hooajaks 1995/96 FC Tevalte koht Meistriliigas, mille ostis aga ära AS Marlekor. Senine Tevalte meeskond jätkas 1996. aastal tegevust, võttes nimeks taas Vigri. 1998. aastal jõuti meistriliiga üleminekumängudele, kus jäädi alla Jõhvi EP-le (0:2, 0:0).

FC Tevalte põhjal loodi 1995. aastal uus klubi Tallinna FC Lantana.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

*1Esimesed kolm vooru mängiti veel Tallinna KSK Vigri nime all. 
*2Eesti Jalgpalli Liit eemaldas Tevalte meistrivõistlustelt 26. juunil korruptsiooni ja altkäemaksu kahtlusega.

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend
*Tallinna FC Lantana
*Tallinna FC TVMK
Kuningas Karli maa

**Kuningas Karli maa** (norra keeles *Kong Karls Land*) on Norrale kuuluv asustamata saarestik Põhja-Jäämeres Svalbardi idaosas. 

Saarestiku pindala on 322 km².

Selle koosseisu kuuluvad Kongsøya, Svenskøya, Abeløya, Helgolandøya ja Tirpitzøya saar.  Olga väin eraldab saarestikku läänes Barentsi saarest ja Edgeøyast ning Erik Erikseni väin eraldab seda põhjas Kirdemaast.

Koos Kirdemaa ja Kvitøya saarega moodustab Kuningas Karli maa Kirde-Svalbardi looduskaitseala, kus on jääkaru suurim asustustihedus. 

Saarestiku avastas 1617 Moskva kompanii Barentsi saare kõrgemast punktist ning andis sellele nimeks **Wiche saared**.

Saarestiku geograafilised koordinaadid on .

1. juulist 1985 kehtib Kuningas Karli maa kõikidel saartel ja laidudel maaleminekukeeld ja lähenemine lähemale kui 500 m kaugusele.
Rossi meri

**Rossi meri** on Lõuna-Jäämere või Vaikse ookeani osa, mis piirneb läänes Victoria maaga, lõunas Rossi jääbarjääriga ja idas Edward VII poolsaarega. 

Rossi meri on kõige lõunapoolsem meri. Rossi šelfiliustiku kaudu toimusid esimesed lõunapooluse rünnakud 1911–1912 (Amundsen ja Scott).
Barsakelmes

**Barsakelmes** oli saar Araali meres. Araali mere kuivamise tõttu sai saarest 1990. aastatel poolsaar. 

Poolsaare geograafilised koordinaadid on 

Enne Araali pindala kiire vähenemise algust 1960. aastatel oli saare pikkus umbes 23 km ja laius 7 km. 

Kõrgus kuni 113 meetrit üle maailmamere pinna, pindala 1980. aastatel oli 133 km².
Otto Merimaa

**Otto Merimaa** (20. juuni 1920 Taagepera vald – 15. august 2001) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

## Töökäik
* 1937–1939 Riiklik Kalakasvandus, kalakasvataja
* 1939–1941 Sindi-Lodja telliskivitehase tööline
* 1943–1944 Kirovi oblasti Lebjatski rajooni Lebjatje kultuurimaja juhataja
* 1944–1945 ELKNÜ Võru maakonna sekretär
* 1945–1946 ELKNÜ Pärnu maakonna sekretär
* 1947–1949 ELKNÜ Keskkomitee sekretär kaadrite alal
* 1949–1950 EK(b)P Saare maakonna I sekretär
* 1950–1951 EK(b)P Kuressaare rajoonikomitee I sekretär
* 1951–1952 EK(b)P KK kalatööstuse osakonna juh, KK sekretär
* 1952–1953 EKP Pärnu Oblastikomitee I sekretär
* 1953–1964 EKP KK administratiiv-kaubandus- ja finantsorganite osakonna juhataja, 1956 EKP KK sekretär
* 1964–1965 EKP KK ja ENSV MN Partei- ja Riigikontrolli Komitee esimees, EKP KK sekretär, Eesti NSV MN esimehe asetäitja
* 1965–1987 Eesti NSV Rahvakontrolli Komitee esimees, EKP KK büroo liikmekandidaat 
* 1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige
## Viited

## Välislingid
*Foto
Mihhail Aleksejev

**Mihhail Aleksejev** on olnud mitme inimese nimi:

* **[[Mihhail Andrejevitš Aleksejev]]**,  Nõukogude pedagoog
* **[[Mihhail Vassiljevitš Aleksejev]]**, Venemaa sõjaväelane
* **[[Mihhail Nikolajevitš Aleksejev]]**, vene kirjanik
Kirna talu

**Kirna talu** asus praeguse (2009. aasta) haldusjaotuse järgi Jürikülas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas.

Kirna talu territooriumil asub tänapäeval Kaitseliidu Jõgeva maleva Kirna Õppekeskus.

Kaitseliit haldab talu territooriumi alates 1992. aastast. Enne seda asus talus NSV Liidu sõjaväe raadiotehnikarood koos kasarmute ja muude vajalike hoonetega. NSV Liidu sõjavägi omandas talu 1950. aastate alguses.

Talu viimane hoone, ärklikorrusega elumaja, oli veel alles 2006. aastal. Kuid õppekeskuse ehitusega seoses määrati elumaja lammutamisele.

Kuigi talu ennast enam ei ole, on Kirna talu nimest tuletatud *Kirna* ametlikus kasutuses:
*Kirna Õppekeskus;
*Puurmani–Jüriküla–Kirna maantee

## Vaata ka
*Kirna-nimelised külad

## Viited