open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaagjärve vald (Karula kihelkond)

**Kaagjärve vald** (saksa keeles *Kawershof*) oli vald Võrumaal Karula kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Pugritsa küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1921. aastal arvati Kaagjärve vald Valga maakonna koosseisu.

Valla alal asus Kaagjärve mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Kaagjärve valla maa-alast, välja arvatud Mürgi talu maa-ala; senise Tõlliste valla maa-aladest; senise Laanemetsa valla maa-aladest; senise Karula valla  maa-aladest; senise Sooru valla maa-aladest Kaagjärve vald.

Senise Kaagjärve valla Mürgi talu maa-alast; senise Karula valla maa-alast moodustati Karula vald.

## Viited

## Välislingid
*
Conwy rippsild

**Conwy rippsild**, ka **Conwy Castle Bridge**, (kõmri *Pont Grog Conwy*) on rippsild  üle Conwy jõe  Conwys Walesis. Sild ühendab Conwy jõe vastaskallastel asuvaid väikelinnu Conwyt ja Llandudno Junctionit. Tänapäeval on sild kasutusel jalakäijate sillana.

Conwy sild arvati 1950. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks. 

## Silla rajamine
Sild ehitati aastatel 1822–1826 insener Thomas Telfordi projekti järgi. Sild avati liikluseks 1826. aastal – samal aastal kui Menai sild, Telfordi teine rippsild umbes 25 km kaugusel Bangoris. Conwy silla püloonid on arhitektuurselt lahendatud lähtudes kõrvaloleva Conwy linnuse hambulise äärega tornidest.

Silla rippava pikkus 99,7 m. Sepisrauast kettkandureid oli algselt kokku 8, neli kummalgi pool. Sillatekk oli puidust.

## Rekonstrueerimine
19. sajandi lõpul asendati puidust sillatekk terasest tekiga. 20. sajandi alguses tõsteti silla kandevõimet kettkandurite arvu suurendamisega.

1958. aastal suleti sild sõidukitele, sest kõrval avati uus maanteesild.

## Viited

## Välislingid
Ülemõisa mõis

**Ülemõisa mõis** (saksa keeles *Minchenshof*) oli Kaarli mõisa karjamõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Vetepere mõis

**Vetepere mõis** (saksa keeles *Kurwomes*) oli eramõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal.

Mõisast on teateid alates 1539.

## Viited

## Välislingid
*
Anijala mõis

**Anijala mõis** (saksa keeles *Hannijall*) oli eramõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Läsna mõis

**Läsna mõis** (saksa keeles *Lesna*) oli Loobu mõisa kõrvalmõis Haljala kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kaarma vald (Väike-Maarja kihelkond)

**Kaarma vald** (saksa keeles *Kaarmann*) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Kaarma vald Vao vallaga.

Valla alal asus Kaarma mõis ja Väike-Maarja kirikumõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vahastu vald

**Vahastu vald** (saksa keeles *Wahhast*) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vallamaja asus Vahastu külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Vahastu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Reopä mõis

**Reopä mõis** (saksa keeles *Reopa*; ka **Rõuma mõis**) oli Koluvere mõisa karjamõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
*
Tarakuse mõis

**Tarakuse mõis** (saksa keeles *Tarrakus*) oli poolmõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1862. aastal Jõhvi mõisast eraldatud alast.

Anton Waldmanni surma järel 1898 kinnistati 1901. aastal Vana-Sõtke ja Türsamäe ning mõisamaatükk Tarakuse tema pärijatele, lesk Charlotte Waldmannile ja poeg Harald Waldmannile, kummalegi 2/5 osas ja tütar Adale 1/5 osas. Ada Waldmanni (surma järel 1904) pärisid Jõelähtme, Türsamäe, Vana-Sõtke ja Tarakuse mõisa tema ema Charlotte ja vend Harald. Harald Waldmanni ((surma järel 1904) pärisid mõttelise osa Jõelähtme, Vana-Sõtke, Türsamäe ja Tarakuse mõisatest võrdsetes osades tema onu Georg Waldmanni kaks poega (Oskar Konstantin Johannes Waldmann ja Nikolai Rudolf Waldmann) ja kolm tütart (Elisabeth Narusewitsh ja Marta Charlotte von Sivers). Neile kinnistati 1/2 Vana-Sõtke, Jõelähtme, Tarakuse ja Türsamäe mõisast.

1908. aastal omandas Vana-Sõtke ja Tarakuse mõisa Rakvere kodanik Otto Karli poeg Õis hinnaga 263 000 rubla. Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Viited

## Välislingid
*
Aaviku mõis

**Aaviku mõis** (saksa keeles *Awiko*) oli Karkuse mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Annemõisa mõis

**Annemõisa mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi (Anna ~ Anne nimi oli omal ajal väga populaarne. Paul Johanseni andmetel oli 20. sajandi algul Liivimaal 24 sellenimelist mõisat ja karjamõisat):
*Annemõisa mõis (saksa keeles *Annenhof*), Piirsalu mõisa karjamõis Kullamaa kihelkonnas
*Annemõisa mõis (saksa keeles *Annenhof*), Padise Kloostri mõisa karjamõis Harju-Madise kihelkonnas
*Annemõisa mõis (saksa keeles *Annenhof*), Pööravere mõisa kõrvalmõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas
*Annemõisa mõis (saksa keeles *Annenhof*), Vana-Märjamaa mõisa karjamõis Märjamaa kihelkonnas
*Annemõisa mõis (saksa keeles *Annenhof*), Haimre mõisa karjamõis Märjamaa kihelkonnas

## Vaata ka
*Anne mõis
*Annemõisa
## Viited
Annemõisa mõis (Kullamaa)

**Annemõisa mõis** (ka **Annemõis**; saksa keeles *Annenhof*) oli Piirsalu mõisa karjamõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

Mõis sai Piirsalu mõisa karjamõisaks 1770.

## Viited

## Välislingid
*
Orguse mõis

**Orguse mõis** (saksa keeles *Orgus*) oli Avanduse mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Orguse küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas.

Orguse mõis sai 1791 Avanduse mõisa karjamõisaks,  oli see Rohu mõisa karjamõis.

## Viited

## Välislingid
*
Märjandi mõis

**Märjandi mõis** (saksa keeles *Merjandes*) oli Linnape mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb mõis Linnape küla alale Tapa vallas.

## Viited

## Välislingid
*
The White High

**The White High** on Eesti rokkansambel.

Ansambel asutati 2013 Tallinnas. Praeguses koosseisus esineb ansambel alates 2015. aasta suvest. Kõik ansambli The White High laulud on ingliskeelsed. Peamiselt on laulutekstide autor ansambli laulja Kaisa Holsting.

## Ajalugu
The White High kasvas välja ansamblist Monday Rats. Monday Ratsi koosseisu kuulusid Kaisa Holsting (laul), Janek Lepik (kitarr), Margus Pärnamägi (basskitarr) ja Hele-Riin Uib (trummid).

The White High avaldas 2016. aastal samanimelise ingliskeelse debüütalbumi "The White High" (album).

2016. aasta suvel filmis bänd oma esimese muusikavideo loole "Party People", mis avaldati 15. augustil 2016.

## Muusika
Lisaks praeguste bändiliikmete kirjutatud rokklugudele on The White High repertuaaris ka bändi endise liikme Hele-Riin Uibi loomingut.

## Koosseis
Kaisa Holsting – laul

Margus Pärnamägi – basskitarr

Janek Lepik – kitarr

Kristjan Urvet – kitarr, laul, klahvpillid

Neeme Jõe – trummid

### Endised liikmed
Ansamblis on kaasa löönud trummar Hele-Riin Uib ja kitarrist Martti Pajula. Lisaks on lugude salvestamisel oma panuse andnud Ott Evestus (ansamblist Evestus) ja Mikk Tivas (ansamblist Rising Sun).

## Diskograafia
* Singel "Give It A Try" (2014)
* Singel "Party People" (2016)
* Album "The White High" (2016)

## Välislingid
* The White High – Facebooki fännileht
* The White High – YouTube channel
* The White High – Soundcloud channel
Nõmbra mõis

**Nõmbre mõis** (saksa keeles *Nömbra*) oli poolmõis Kose kihelkonnas Harjumaal.

Mõis rajati 1849 Alavere mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Orkse mõis

**Orkse mõis** (saksa keeles Orks) oli Palivere mõisa kõrvalmõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
*
Peeri mõis

**Peeri mõis** (saksa keeles *Perifer*) oli mõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1619., 19. sajandist Kukruse mõisa kõrvalmõis.

## Viited

## Välislingid
*
*Peeri mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register
Sangla mõis

**Sangla mõis** (saksa keeles *Sangla*) oli Rannu mõisa karjamõis Rannu kihelkonnas Tartumaal.

Sangla karjamõis eraldati Rannu mõisast, kui 1863. aastal Karl Gustav Ehrenreich von Gavel müüs Sangla karjamõisa F. J. Mosinale

## Viited

## Välislingid
*
Sealepa mõis

**Sealepa mõis** (saksa keeles *Sealep*) oli Nõva mõisa karjamõis Risti kihelkonnas Harjumaal.

## Viited

## Välislingid
*
*Sealepa mõis müümisel., Hiiu Teataja : Hiiumaa häälekandja, 25 september 1934
Sulu mõis

**Sulu mõis** (saksa keeles *Sullo*) oli Haimre mõisa karjamõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.

Haimre mõisa Sulu külas asuvas Sulu karjamõisas pandi 1764. aastal tööle Sulu paberivabrik, seal valmistati aastas keskmiselt 300 riisi halli ja 50 puuda kotipaberit. Paberitegija Olof Hägerstedti surma järel 1785. aastal lõppes Sulu paberiveski tegevus.

Sulu mõisal oli ka potivabrik ja Sulu tellisetehas, kus muu hulgas valmistati torusid maaparanduse jaoks.
## Viited

## Välislingid
*
Agnieszka Osiecka

**Agnieszka Osiecka** (9. oktoober 1936 Varssavi, Poola – 7. märts 1997 Varssavi) oli poola luuletaja, proosakirjanik ja stsenarist, filmirežissöör ja ajakirjanik, enam kui 2000 laulu sõnade autor.

Pianist Wiktor Osiecki ja teadlase Maria Sztechman-Osiecki tütrena sündinud ja varase lapsepõlve Zakopanes veetnud Osiecka noorpõlv möödus sõjajärgses Varssavis. Ta tegeles ujumisega spordiklubis Legia, õppis 1957–1961 ajakirjandust Varssavi ülikoolis ning 1957–1961 filmirežissuuri Poola Riiklikus Filmikoolis Łódźis. 1954. aastast tegutses ta Üliõpilaste Satiiriteatris kuni selle sulgemiseni 1972. aastal.

1962. aastal kõlas tema sõnadele loodud laul esimest korda Poola Riiklikus Raadios: tuntud näitleja Kalina Jędrusik laulis Franciszka Leszczyńska viisiga laulu "Minu esimene ball" ("Mój pierwszy bal"), millest sai hitt. 1963. aastal võitis Osiecka peaauhinna ning veel kuus auhinda Poola muusikafestivalil Opoles. Poola Raadioga jäi Osiecka seotuks seitsmeks aastaks, mille vältel salvestati umbes 500 tema laulu.

Agnieszka Osiecka sõnadega laule on loonud ka sellised Poola tuntud heliloojad nagu Krzysztof Komeda, Seweryn Krajewski, Adam Sławiński, Zygmunt Konieczny, Katarzyna Gaertner, Jacek Mikuła ja paljud teised. Osiecka lemmikud tema sõnadega laulude esitajate seas olid Maryla Rodowicz, Kalina Jędrusik, Magda Umer, Seweryn Krajewski ja Krystyna Janda.

Osieckal sündis 1973. aastal tütar Agata Passent, kelle isa oli ajakirjanik Daniel Passent. Ka tütrest on saanud ajakirjanik ja kirjanik. 

Osiecka suri 1997. aastal vähki. Tema pärandit haldab fond, mis korraldab ka iga-aastast lauluvõistlust "Mäletagem Agnieszka Osieckat", peab üleval tema internetiarhiivi ja avaldab raamatuid.

Osiecka näidend "Murelimaik" lavastati 1971. aastal Pärnus Lydia Koidula nimelises draamateatris.

## Välislingid
* Agnieszka Osiecka IMDB-s
* Agnieszka Osiecka Internetiarhiiv
Hallika mõis

**Hallika mõis** (saksa keeles *Hallikas*) oli eramõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Atsalama mõis

**Atsalama mõis** (ka *Hagemäe mõis*; saksa keeles *Agginal, Akimal*, taani k. *Aggimal*) oli eramõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.

Atsalama küla (*Dorf) Atsalam*) kuulus 1539. aastal Otto Tuvele Kehtnast. 1581. aastal oli Atsalama küla Loff Taube ) pärijate omand ja läks üle Rootsi krooni omandisse ja hakkas kuuluma Narva alla. 1585. aastal redutseeriti küla Taubedelt, hiljem restitueeriti neile uuesti. 1631. aastal kinnitas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Atsalama Heinrich Taubele. 1641. aastal kuulus Otto Wilhelm Taubele 1/2 Atsalamast, teine pool Johan Lohdele. 1672. aastal  ooberstleitnant Adolph Friedrich Taube pärijad müüsid Pagari mõisa kõrvalmõisa Atsalama, major Jakob Ludwig Ritterile.

Mõis rajati 17. sajandil.

1726. aastal oli Atsalama mõisnik Jõhvi pastor Paul Johann Kniper, kes pantis mõisa 1748. aastal Eestimaa maanõunik ja Eestimaa rüütelkonna peamees Otto Magnus von Stackelbergile, kes 1750 ostis ta mõisa 6 000 rubla eest pärusomandiks. 

1801. aasta pärandavara jagamise lepinguga said Otto Magnus von Stackelbergi (1736–1800) pojad Otto Johann von Stackelberg (1764–1814) ja Gustav Ernst von Stackelberg (1766–1850) Atsalama, Väike-Pungerja, Väike Soldina, Pagari, Ereda, Puhatu, Purtse, Hirmuse, Voorepere ja Kohtla mõisad. Lesk krahvinna Sophia Gertruda Stackelberg (sünd Völckersahm) sai Pada mõisa eluaegse valduse õiguse. 1808. aasta vendadevahelise kokkuleppega loobus krahv Otto Johann Stackelberg, venna Gustav Ernsti kasuks Atsalama, Väike-Pungerja, Väike Soldina, Pagari, Ereda, Puhatu, Purtse, Hirmuse, Voorepere ja Kohtla mõisate valdusest. 1853. aasta tõelise salanõuniku Gustav Ernst krahv Stackelbergi pärandavara jagamise lepinguga, krahvide Otto Magnus von Stackelberg (1808–1885), Ernst Johann von Stackelberg (1813–1870) ja Alexander von Stackelbergi (1814–1856) vahel sai Otto Magnus von Stackelberg Atsalama, Pagari koos Jõetagusega ja Väike-Pungerja ja Väike Soldina mõisad.

1887. aasta Eestimaa Ülemmaakohtu otsusega  kinnistati Pagari, Atsalama ja Väike-Pungerja pärimine krahv Otto Magnus von Stackelbergi (surn. 1885) pojale Reinhold von Stackelbergile  (1845–1918). 1897. aastal ühendati Atsalama Pagari mõisaga kinnistuga.
## Viited

## Välislingid
*
*Atsalama mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Hiiessaare mõis

**Hiiessaare mõis** (saksa keeles *Hienhof*; vananenud saksakeelne nimi *Kahusall* (*Kahusalli mõis*)) oli eramõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal, Hiiumaa saarel.

Mõis rajati 16. sajandi lõpus., Jakob De la Gardie (1583–1652) läänistas Hiiesaare maad Thomas Gentschienile. Aastatel 1659–1678 valdas mõisat Thomase poeg, Jacob Gentschien. Hiiesaare ehk Hiie mõis jagati 1783. aastal taludeks ja tekkinud küla sai nimeks Rannaküla, kuid rahvapäraselt püsis keelepruugis siiski vana nimena Hiieküla (tänapäeval Hiiesaare). 

1783. aastal moodustati Hiiesaare ja Suuremõisa osadest Hiiesaare asemele uus Vilivalla mõis ja Loja mõis. 

## Viited

## Välislingid
*
Cliftoni rippsild

**Cliftoni rippsild** on rippsild  üle Avon Gorge'i ja Avoni jõe Edela-Inglismaal. Sild ühendab Bristoli eeslinna Cliftonit Leigh Woodsi külaga North Somersetis.

Cliftoni rippsild arvati 1959. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks.

## Silla rajamine
Silla projekteeris aastatel 1829–1931 Isambard Kingdom Brunel. 1836. aastal alanud ehitustööd seiskusid 1840. aastal rahapuuduse tõttu. Selleks ajaks oli jõutud püloonid valmis ehitada. 1859. aastal Brunel suri. 1861. aastal jätkasid silla ehitamist insenerid John Hawkshaw ja William Henry Barlow. Sild avati liikluseks 1864. aastal.

Silla üldpikkus on 412 m, rippava pikkus 214 m. Kettkandurid valmistati sepisrauast.

Silla sõidutee kõrgus veepinnast on  75 m.

## Viited

## Välislingid
Selgase mõis

**Selgase mõis** (saksa keeles *Selli*) oli eramõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1572.

## Viited

## Välislingid
*
Sugalepa mõis

**Sugalepa mõis** (saksa keeles *Julianenberg*) oli Albu mõisa karjamõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kihelkonna vald (Kihelkonna kihelkond)

**Kihelkonna vald** (varasema nimega *Kihelkonna kirikuvald*; saksa keeles *Kielkond*) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vallamaja asus Kihelkonna külas.

Vald eksisteeris 1866–1939. Seejärel moodustati uutes piirides uus Kihelkonna vald.

vallas oli Kihelkonna IV klassi posti-telegraafi-telefoni kontor, Vilsandi postiagentuur telefoni kõnepunktiga,
Kehila, Kurevere, Kõõru, Liiva, Undva, Vilsandi küla ja Üru postitalu ning Kuralase, Kuumi, Kõruse, Läägi, Odalätsi, Pidula ja Tagamõisa kirjatalu (1934)

1892 liideti Kihelkonna vallaga Loona, Paju, Pidula, Rootsiküla ja Tagamõisa vald.

## Viited

## Välislingid
*
Võlg (film)

**"Võlg"** on 1966. aastal valminud Eesti Telefilmi telemängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Mati Undi samanimelisel jutustusel.

## Sisu
19-aastane Lauri on hiljuti keskkooli lõpetanud ja töötab kaubaveoauto juhina. Ta ei tea veel päris täpselt, mida elult tahta. Tartust Pärnusse sõites võtab ta hääletajana peale keskkooliõpilase Reesi. Jõudnud Pärnusse, kutsub Lauri Reesi randa. Vastastikune sümpaatia on tekkinud ning noored lepivad kokku, et nad lähevad õhtul koos välja. Pärnus ootab Laurit temast mõned aastad vanem Malle, kellega tal on keerulised suhted. Kuid Lauri peatub hoopis oma endise klassivenna Enno juures, kes nüüd on kunstiüliõpilane. Õhtul pidutsevad Lauri, Reesi ja Enno Rannahoones, vahepeal käivad Lauri ja Reesi meres ujumas. Tagasi restorani jõudnuna jutustab Reesi loo ühest oma klassi tüdrukust, kellele nääripühade ajal jättis klassi populaarseim poiss loosiga jagatud kingituse tegemata. Juhtum võeti hiljem üles ja poiss oli nõus oma võla tasuma. Poiss tõigi kingi, aga tüdruk ei võtnud seda enam vastu. Lauri ja Enno ei saa päris hästi aru, mida Reesi selle looga ütelda tahtis. Poisid saadavad Reesi koju, kõik kolm on kõrgendatud meeleolus. Lauri jõuab järeldusele, et tuleks ikka ülikooli minna. Järgmine hommik on vihmane. Vastumeelselt läheb Lauri kohtamisele Mallega. Malle räägib talle, et nad saavad lapse. Elu tõsidus hakkab Laurile kohale jõudma. Võlg omandab nüüd konkreetse tähenduse. Filmi lõpus sõidavad Lauri ja Malle kaubaautoga vihmasajus Tartusse.

## Osatäitjad
*Enn Merioja – Lauri
*Tiiu Soo – Reesi
*Raivo Trass – Enno
*Tiiu Lukk – Malle
*Jaan Kilp – Pärtel
Puiatu vald

**Puiatu vald** (saksa keeles *Pujat*) oli vald Viljandimaal Kõpu kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Puiatu küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1899 liideti Puiatu vallaga Väike-Kõpu vald.

## Vaata ka
*Puiatu Haridusselts

## Viited

## Välislingid
*
Ranna vald

**Ranna vald** (saksa keeles *Tellerhof*) oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vallamaja asus Lümati külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Ranna mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Rannu vald (Rannu kihelkond)

**Rannu vald** (saksa keeles *Randen*) oli vald Tartumaal Rannu kihelkonnas. Vallamaja asus Palu külas.

Vald eksisteeris 1866–1939. Seejärel moodustati muudetud piirides uus Rannu vald.

1903 liideti Rannu vallaga Tamme vald.

## Viited

## Välislingid
*
Reiu vald

**Reiu vald** (saksa keeles *Reidenhof*) oli vald Pärnumaal Pärnu kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Reiu küla alal.

Vald eksisteeris aastatel 1866–1939.

Valla alal asus Reiu mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Reiu vallast ning seniste Tahkuranna, Uulu ja Häädemeeste valla osadest uus Tahkuranna vald.

## Viited

## Välislingid
*
Saru vald

**Saru vald** (saksa keeles *Saara*) oli vald Võrumaal Hargla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Saru vald Mõniste vallaga.

1907 eraldati Mõniste vallast **Saru vald** ja see eksisteeris aastani 1939. Vallamaja asus Saru külas.

1939. aasta vallareformiga moodustati Mõniste, Saru ja Vana-Antsla vallast uus Mõniste vald
## Viited

## Välislingid
*
*
Võrsna mõis

**Võrsna mõis** (saksa keeles *Würzen*) oli eramõis Püha kihelkonnas Saaremaal.

Mõisa omanikud olid teiste seas Moellerid.

1792. aastal ühendati Kaali mõisaga.

## Viited

## Välislingid
*
Võduvere mõis

**Võduvere mõis** (saksa keeles *Woddofer*) oli eramõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Võduvere  küla lähedal Kadrina vallas   Lääne-Virumaal.

Mõis rajati 18. sajandi 1. veerandil Neeruti mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Vilkla mõis

**Vilkla mõis** (saksa keeles *Wilkilby*; ka *Osmussaare mõis*) oli eramõis Ridala kihelkonnas Läänemaal.

Mõisast on teateid alates 1732. aastast.

Mõis kuulus 1771. aastani Kuijõe mõisale. Hiljem on see kuulunud näiteks Kiltsi mõisale. 1907. aastal liideti Vilkla mõis Uuemõisa mõisaga.

## Viited

## Välislingid
*
Vepsküla mõis

**Vepsküla mõis** (saksa keeles *Webskül*) oli Riigi mõisa karjamõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Vasivere mõis

**Vasivere mõis** (saksa keeles *Wassifer*) oli eramõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Järni  küla lähedal Rakvere vallas   Lääne-Virumaal.

Mõisa omanikud olid teiste seas Vietinghoffid, Rosenid.

## Viited

## Välislingid
*
Sürgavere vald

**Sürgavere vald** (saksa keeles *Surgefer*) oli vald Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Sürgavere külas.

1892 liideti Sürgavere vallaga Lõhavere vald.

## Viited

## Välislingid
*
Timo vald

**Timo vald** (saksa keeles *Klein Kirrumpäh-Koiküll*) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas. Vallamaja asus Timo külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Timo mõis.

1939. aasta vallareformiga  moodustati Peri, Pindi, Timo ja Veriora vallast, Leevi vald.

## Viited

## Välislingid
*
Vaivina mõis

**Vaivina mõis** (saksa keeles *Sophienhof*) oli eramõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1811 Voka mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*Vaivina mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Tõrevere mõis

**Tõrevere mõis** (saksa keeles *Törrefer*) oli Roosna mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Mõisa järgi on nime saanud Porkuni lademe Ärina kihistu Tõrevere kihistik.

## Viited

## Välislingid
*
Tusari mõis

**Tusari mõis** (ka *Tuusari mõis*; saksa keeles *Friedenhof*) oli Nõva mõisa karjamõis Risti kihelkonnas Harjumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Turpla mõis

**Turpla mõis** (saksa keeles *Turpel*) oli eramõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 1730. aastatel Päri mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Toomla mõis

**Toomla mõis** (saksa keeles *Thomel*) oli poolmõis Rakvere kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1851 Andja mõisast eraldatud alast. Enne eraldamist oli Toomla mõis Andja mõisa karjamõis

## Viited

## Välislingid
*
Tiskre mõis

**Tiskre mõis** (saksa keeles *Tischer*) oli eramõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb mõis Tabasalu alale  Harku vallas Harju maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*
Teine Eenoki raamat

**Teine Eenoki raamat** ehk **slaavi Eenoki raamat** on pseudepigraaf, mille keskseks kujuks on Eenok. Teos on Esimeses Moosese raamatus mainitud Eenoki (1Ms 5:18-24) elu ja veeuputuseni viinud sündmuste (1Ms 5:21-32) pärimusel põhinev laiendus. Teise Eenoki raamatu kirjutamisajaks on peetud 1. eelkristliku sajandi ja 9. sajandi vahele jäävat aega. Raamatust on säilinud kaks erineva pikkusega versiooni. Need mõlemad on kirikuslaavikeelsed toimetatud tekstid. Uurijad on eri meelt küsimuses, kumb versioonidest on originaalile lähemal. Kirikuslaavikeelsed versioonid põhinevad kreekakeelsel tekstil, mis võib olla tõlge heebrea- või arameakeelsest algtekstist.

**Sisu**. Raamatu võib jagada kaheks osaks. Esimeses osas rändab Eenok seitsmes (või kümnes) taevas. Teine osa võtab käsile veeuputuse loo, keskendudes Eenoki poja Metuusala preesterlusele ja Noa vennale Nirile.

Võrreldes Esimese Eenoki raamatuga on Teine Eenoki raamat ühtlasem, kuid ka montoonsem. Siin puuduvad vihjed messiale, kuid selle eest on angeloloogia laiem ja loomise käsitlus üsna eripärane.

## Viited
Széchenyi kettsild

**Széchenyi kettsild**, ka **Kettsild**, (ungari keeles *Széchenyi lánchíd*) on esimene alaline sild üle Doonau jõe Budapestis. Tarinduselt kolmeavaline rippsild.

19. sajandi keskel olid Pest ja Buda omaette linnad, neid eraldas Doonau jõgi. Ungari poliitiku István Széchenyi eestvedamisel hakati 1830. aastate lõpus tegutsema Doonaule alalise silla rajamiseks. Hiljem sai sild nime Széchenyi järgi.  

## Silla rajamine
Krahv Széchenyi initsiatiivil valiti silla projekteerijaks ja ehitajaks Briti insenerid. 1839. aastal koostatud inglase William Tierney Clarki projekti järgi juhtis silla ehitamist šotlane Adam Clark. 

Silla kaunistused on tehtud valumalmist.

Sild avati 1849. aastal. Silla üldpikkus oli 380 m, keskmise ava sille 202 m. Sild oli valmimisel üks suuremaid sildu maailmas.

## Rekonstrueerimine ja taastamine
1914. aastal rekonstrueeriti silla raudtarindid täies ulatuses.

Teises maailmasõjas Budapesti pealetungioperatsiooni käigus sild õhiti 1945. aasta jaanuaris taganevate Wehrmachti vägede poolt. Sild taastati ja avati liikluseks 1949. aastal.

## Vaata ka
* Vabadussild

## Välislingid
Nikolai kettsild

**Nikolai kettsild** (ukraina keeles Миколaївський ланцюгoвий міст) oli esimene alaline sild üle Dnepri jõe Kiievis. Tarinduselt mitmeavaline rippsild.

Sild paiknes aastatel 1853–1920 Kiievi territooriumil Dnepri lisajõe Tšortoroi suudmealas. 

## Silla projekteerimine ja rajamine
Silla projekteeris ja ehitas Briti insener Charles Blacker Vignoles. Projekteerimine algas 1846. aastal. Teda konsulteeris William Tierney Clark, Budapesti kettsilla projekteerija. 1847. aasta jaanuaris kinnitas projekti keiser Nikolai I, kelle järgi sai sild valmimisel oma nime. 1848. aastal algasid silla ehitustööd.

Silla pikkus oli 780 m ja laius 16 m. Neli keskmist ava olid pikkusega 134 m. Kuueavaline kettsild olid raudtarinduses, mille detailid valmistati Birminghamis. Venemaale toodi need Liverpoolist 16 laevaga Odessasse, kust edasi veeti härgrakenditel Kiievisse.

Sillal oli kaldapoolses otsas avatav sektsioon laevade läbilaskmiseks kevadise suurvee ajal (muul ajal pääsesid tolleaegsed laevad kettsilla alt läbi). 

Nikolai sild avati vkj 28. septembril 1853. Sild ületas pikkuselt mõni aasta varem Budapestis üle Doonau jõe rajatud kettsilda ja sai tolle aja üheks suuremaks sillaks Euroopas. Sild oli esimene paljuavaline rippsild Euroopas.

## Rekonstrueerimine ja hävimine

19. sajandi lõpul sild rekonstrueeriti.  1898. aastal silla avatav sektsioon ehitati ringi kinniseks, sildeehitis tõsteti 3,4 meetri võrra ja jõe laevateed süvendati.

1912. avati sillal bensiinitrammi liiklus.

Nõukogude-Poola sõjas 1920. aasta juunis õhiti kettsild poola vägede taganemisel kindral Edward Rydz-Śmigły käsul. Mitme järgneva aasta jooksul asendas hävinud silda ajutine puusild.  

## Teised sillad samas asukohas
Aastatel 1925–1941 asus kettsilla asukohas teine sild – kettsilla sammastele rajatud Jevgenija Boschi nimeline sild, tarinduselt tala-sõrestiksild. Selle silla lasksid õhku Punaarmee väed taganemisel 1941. aasta septembris. Pärast sõda seda enam ei taastatud. 

1950. aastate esimesel poolel rajati  endise kettsilla kõrvale Metroosild, tarinduselt mitmeavaline raudbetoonist kaarsild. 
    
## Viited

## Välislingid
Siidikana

**Siidikana** (inglise keeles *Silkie*) on kanatõug, kelle teeb eriliseks kohev, udusulgedest koosnev sulestik, mis meenutab siidi või looma karvastikku. 

Siidikana välimuses on veel mitmeid erilisi omadusi, näiteks on ta nahk tume, kõrvad metalliksinised ja jalal on tavalise nelja asemel viis varvast.  

Tänu rahulikule ja leplikule iseloomule ning inimlembusele on siidikana hinnatud lemmikloom. Seda tõugu kanad on head haudujad ja hoolitsevad järelkasvu eest hästi. Seepärast kasutatakse neid tihti ka teiste lindude (sh partide, hanede, faasanite) või haudumisega mitte tegelevate kanade tibude väljahaudumiseks.  

## Ajalugu

Siidikanade päritolu pole veel selge, ent kindlasti on tegu ühe vanema dekoratiivkanatõuga. Aastatel 1271–1274 Hiinas reisinud Marco Polo kirjeldab sealseid "karvaseid kanu", mida peetakse siidikanade esmamainimiseks. Euroopasse jõudsid esimesed siidikanad ilmselt Siiditee kaudu.   

## Pidamine
Siidikanad on vastupidav tõug, mis tuleb toime ka kehvemates ilmastikutingimustes. Kauni sulestiku säilimiseks peavad aga kanad saama vajaduse korral vihma ja tuule eest varjuda. Kanad munevad umbes 100 muna aastas. Munad on pigem väikesed ja kreemvalged või helebeežid. Siidikana kaalub kuni 1,35 kg, kukk kuni 1,8 kg; kääbusvariandi kana 500 g, kukk 600 g.

## Välislingid
Terakjärve mõis

**Terakjärve mõis** (saksa keeles *Annenhof*) oli Pruuna mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas Järvamaal., tänapäeva Tõõrakõrve küla lähedale Tapa vallas Lääne-Viru maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*
Sääla mõis

**Sääla mõis** (saksa keeles Soela) oli eramõis Vigala kihelkonnas Läänemaal.

Mõisast on teateid alates 1531.

Sääla mõis oli majoraatmõis.

## Viited

## Välislingid
*
Pindi vald

**Pindi vald** (saksa keeles *Bentenhof*) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Pikakannu küla aladel.

Vald eksisteeris 1876–1939.. Enne 1876 eksisteeris Pindi-Leevi vald, mis 1876 eraldus Pindi ja Leevi vallaks.

1892 liideti Pindi vallaga Leevi vald.

1939. aasta vallareformiga jagati vald ja moodustati Lasva, Loosi ja Pindi vallast, Lasva vald ning Peri, Pindi, Timo ja Veriora vallast  moodustati Leevi vald.
## Viited

## Välislingid
*
Jõberna mõis

**Jõberna mõis** (saksa keeles *Jöbberna*) oli Kloostri mõisa karjamõis Harju-Madise kihelkonnas Harjumaal, tänapäeva Laane küla lähedal Lääne-Harju vallas Harju maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*
Rada Adžubei

**Rada Adžubei** (vene keeles Рада Никитична Аджубей; neiupõlvenimi **Rada Hruštšova**, Рада Никитична Хрущёва; 4. aprill 1929 Kiiev – 11. august 2016 Moskva) oli vene ajakirjanik ja publitsist, Nikita Hruštšovi tütar.

Rada Adžubei lõpetas 1952. aastal Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal, juba 1949. aastal oli ta abiellunud kursusekaaslase Aleksei Adžubeiga. Ülikooli lõpetamise järel töötas Rada Adžubei kuni 2004. aastani ajakirja Nauka i Žizn toimetuses, kus oli pikka aega peatoimetaja asetäitja.

## Viited
Juurika

**Juurika** oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Võlli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kulbilohu

**Kulbilohu** on piirkond Elvas. Kulbilohu oli enne Teist maailmasõda alevik (ka **Kulbilohk**). Hiljem oli Kulbilohu küla staatuses. Liideti Elvaga  8.09.1958.

Kulbilohus asub rallikrossirada.
Kurge

**Kurge** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Läste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.

Kurgel asus 1887. aastal valminud Lehtse mõisniku Friedrich von Hoyningen-Huene Kurge mõisa Kurge piiritusevabrik, mis oli toona Järvamaa suurim. Vabrikul oli telefoniühendus Lehtse mõisa ja viinavabriku vahel. 1914. aastal töötas seal 27 töölist. Vabrikul oli oma aurumasin (40 hj), toodangut anti 150 000 rubla eest. 1920. aastal taastati piiritusetehase töö. Viinavabrik töötas 1979. aastani. 

## Vaata ka
*Kurge mõis
Favela

**Favela** on asum, enamjaolt slumm Brasiilia linnades,  ja omavoliliselt ehitatud eeslinn.

Esimesed favelad rajati 19. sajandi lõpul. Tavaliselt puudusid neis avalikud teenused (elekter, veevärk jne).

Favela hoonete rajamisel ja asustusala kujunemisel ei ole arvestatud ohutusega, ehitusseaduste ega -normidega, seetõttu on tekkinud linnaruum tihe, kitsaste käänuliste tänavatega ja vähese avaliku ruumiga.

## [[Rio de Janeiro]] favelad
* Complexo do Alemão Morro da Babilônia Dona Marta Jacarezinho Mangueira Manguinhos Maré Rocinha Vidigal Vila Vintém

## [[São Paulo]] favelad
* vt nimekirja portugalikeelses Vikipeedias Lista de favelas da Região Metropolitana de São Paulo

## Vaata ka

*Bairro
*Cortiço
*Cnidoscolus quercifolius

## Viited

## Välislingid

* Avaldati 27. juuni 2016, Vox, 2016 Olympics: What Rio doesn’t want the world to see
* Avaldati 01. august 2016, Vox, Inside Rio’s favelas, the city's neglected neighborhoods
Paatsalu vald

**Paatsalu vald** (saksa keeles *Patzal*) oli vald Läänemaal Hanila kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1893–1939. 1939. aasta vallareformiga läks valla põhjaosa Karuse ja lõunaosa Varbla valla koosseisu.

Vallamaja asus Illuste külas.

Valla alal asus teiste seas Paatsalu ja Illuste mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Käända

**Käända** oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Soosalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Märjamaa kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.

Külas on sündinud eesti põllumajandusteadlane ja kodu-uurija Alfred Kasepalu.

## Välislingid
*Eesti kohanimeraamat. Käända

## Vaata ka
*Käända mõis
*Käända vald
Kadrina vald (Kodavere kihelkond)

**Kadrina vald** (saksa keeles *Hohensee*) oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kadrina vald Pala vallaga.

Valla alal asus Kadrina mõis ja Kodavere kirikumõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kaisma vald (Pärnu-Jaagupi kihelkond)

**Kaisma vald** (saksa keeles *Kaisma*) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vallamaja asus Kaisma külas.

Vald eksisteeris 1866–1939. Muudetud piirides moodustati uus Kaisma vald.

1892 liideti Kaisma vallaga Kergu-Kõnnu ja Viluvere vald.

## Viited

## Välislingid
*
Tännassilma mõis

**Tännassilma mõis** (saksa keeles *Tennasilm*) oli eramõis Keila kihelkonnas Harjumaal.

Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Saku valla Tänassilma küla territooriumile.

## Viited

## Välislingid
*
Tellista mõis

**Tellista mõis** (saksa keeles *Tellista*) oli eramõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 1764 Vaimõisa mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Telliste mõis

**Telliste mõis** (saksa keeles *Tellist*) oli eramõis Haljala kihelkonnas Virumaal.

Rootsiaegne revisjonis nimetati Teyles’eks (Telliste karjamõis), hiljem Telliste küla, Kihleveres Kadrina kihelkonnas. 

Mõisast on teateid alates 1525.

## Viited

## Välislingid
*
Niidu mõis

**Niidu mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Niidu mõis (saksa keeles Nido), Tapa mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas
*Niidu mõis (saksa keeles Oskarshof, ka Nitau), Rääma mõisa kõrvalmõis Pärnu kihelkonnas
Joseph Schooling

**Joseph Isaac Schooling** (sündinud 16. juunil 1995) on Singapuri ujuja, olümpiavõitja (2016) 100 meetri liblikujumises. Schooling on esimene Singapuri sportlane, kes on tulnud oma riiki esindades olümpiavõitjaks. Tema isiklik rekord 50,39 sekundit 100 meetri liblikujumises on nii olümpia-, Aasia kui ka Singapuri rekord.

Schooling kvalifitseerus 2012. aasta suveolümpiamängudele, võites 200&nbsp;m liblikujumises Kagu-Aasia mängudel 2011. aastal. 

Ta võitis kuldmedali 100 meetri liblikujumises 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros.

Ta käis koolis ja treenis USA-s Bollesi koolis (The Bolles School). Praegu õpib ta Texase Ülikoolis Austinis, kus on ka ujumismeeskonna liige ning treenib USA olümpiavõistlejate peatreeneri Eddie Reese'i käe all. Schoolingi käes on ka Aasia ja Singapuri rekord 23,25 sekundiga meeste 50 meetri liblikujumises 2015. aasta ujumise maailmameistrivõistlustelt.

2015. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta 100 meetri liblikujumise distantsil pronksmedali.

## Isiklikud rekordid
Seisuga 29. juuli 2017
;Suures basseinis

;Väikeses basseinis

## Viited

## Välislingid
Riho Tammekand

**Riho Tammekand** (sündinud 30. detsembril 1963 Keilas) on olnud eesti karikaturist.

See oli üks osa tema elust ja hobidest. Tänapäeval on ta oma hobiga seotult eesti Huumoriliidu (taas)asutajaliige ja olnud liidu paljudel üritustel fotograafiks. Hobifotograaf.

Ta on õppinud Haljala 8-klassilises koolis (1971–1979). Haridusteed jätkas Tartu Kunstikoolis 1979–1983. 

Aastatel 1991–1999 joonistas karikatuure ajalehele Viru Sõna (Virumaa Teataja). Tema koomikseid avaldati ka ajalehes Meie Meel.

Tema karikatuure on avaldanud ka ajakiri Pilkaja. On osalenud mitmel karikatuurivõistlusel.

Põhitööna dekoraator-kujundaja, kleebisreklaamide kujundamine, väljalõikamine+kleepimine, suunaviidastiku paigaldamine, firmasümboolika loomine.

Aastast 2010 lasergraveerija Gravex Balti OÜ-s.

## Viited
Ed Wood (film)

**"Ed Wood"** on 1994. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Rudolph Grey raamatul "Nightmare of Ecstasy". Film on mustvalge.

## Sisu
Filmi peategelane on Ed Wood, keda on nimetatud ka "kõigi aegade halvimaks filmirežissööriks". Filmi tegevus toimub aastatel 1952–1959, mil Wood tegi oma olulisemad filmid. Kesksete tegelaste hulgas on ka omaaegne õudusfilmide staar Béla Lugosi, kellega Ed Wood juhuslikult tuttavaks saab ja oma filmidesse mängima kutsub.

## Osatäitjad
*Johnny Depp – Ed Wood
*Martin Landau – Béla Lugosi
*Sarah Jessica Parker – Dolores Fuller
*Patricia Arquette – Kathy O'Hara
*Lisa Marie – Vampira
*Jeffrey Jones – Jeron Criswell King
*Bill Murray – Bunny Breckinridge
*Juliet Landau – Loretta King
*George Steele – Tor Johnson
*Vincent D'Onofrio – Orson Welles
Valgma mõis

**Valgma mõis** (harvemini *Valgmaa mõis*) oli kahe Eesti karjamõisa nimi:
*Valgma mõis (saksa keeles Walgma), Tapa mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas
*Valgma mõis (saksa keeles Walgma), Risti mõisa karjamõis Risti kihelkonnas
Vana-Nõmpa mõis

**Vana-Nõmpa mõis** (saksa keeles *Alt-Nempa*) oli mõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Verised majad

**"Verised majad"** on 2013. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Toomas Lepp. Filmi tootis Videomeedia.

Film räägib omandireformi tagajärgedest.

2017. aasta 25. juunil nõudis Eesti Üürnike Liidu esimees Peeter Tedre Eesti Rahvusringhäälingult filmi "Verised majad" näitamist. Eesti Rahvusringhäälingu juhi Erik Roose sõnul leidsid teleprogrammi koostajad pärast filmiga tutvumist, et film pole kooskõlas rahvusringhäälingu kvaliteedinõuetega. Filmile heideti ette faktide valikulist, üleliigselt emotsionaalset ja ühekülgset käsitlust.

## Viited

## Välislingid
*
Värav nr. 2

"**Värav nr. 2**" on 1955. aasta Eesti lühimängufilm, tudengifilm. Filmi režissöör on Oleg Lentsius. Filmi tootis Kunstiliste- ja Kroonikafilmide Tallinna Kinostuudio.

See lühifilm on Oleg Lentsiuse diplomitöö, mille ta esitas Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi (VGIK) lõpetamisel.

Filmis naeruvääristatakse stalinistlikku tööstiili.

## Viited

## Välislingid
*
Idova mõis

**Idova mõis** (saksa keeles *Idowa*) oli Jõgisoo mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
*
Bande

**"Bande"** on 1985. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Arvo Kruusement. Filmi tootis Tallinnfilm.

Film on tehtud Dashiell Hammetti romaani "Klaasist võti" ainetel.

## Osatäitjad
*Tõnu Kark – Ned Beamount
*Aarne Üksküla – Paul Madvig
*Rein Malmsten – Shad O'Rory
*Erika Torger – Mrs Madvig, Pauli ema
*Jaan Grünman – Sloss
*Talvo Pabut – Taylor Henry
*Olev Eskola – senaator Henry
*Māra Zvaigzne – Janet Henry
*Rita Rätsepp – Opal Madvig
*Tõnu Aav – prokurör Farr
*Enn Kraam – Bernie Despain
*Kaie Mihkelson – Lee Wilshire
*Ain Lutsepp – Jeff
*Enn Klooren – Whisky
*Regina Razuma – Eloise
*Jaan Paavle – Hinkle

## Viited

## Välislingid
*
Kaimri mõis

**Kaimri mõis** (saksa keeles *Kaimer*) oli eramõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1738–1744 Torgu mõisast eraldatud alale.

## Viited

## Välislingid
*
Kalina mõis

**Kalina mõis** (saksa keeles *Kallina*) oli Mäetaguse mõisa kõrvalmõis, u 1867. aastani rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 17. sajandil.

Kalina (Kaltanus) küla on esmamainitud 1241. aastal. Kalina mõis tekkis 1643 ja 1694 aastate vahel. Paul Johanseni andmetel kuulu 1534. aastal Kalina/Kaluall küla Jõhvi mõisa alla, kuuludes Saksa Ordu Narva foogtkonnale. 1615. aastal läänistasid Rootsi valitsejad lühikeseks ajaks küla Berend/Bärent Taubele, 1624. aastal anti küla talle rendile. Rootsi kuningas Gustav II Adolf loovutas Daniel Brandtile Kalina küla eluaegseks kasutamiseks ning 18. juunist 1635 laienes eluaegne õigus tema naisele.

1642. aastal müüs Eestimaa kuberner Gustaf Gabrielsson Oxenstierna Narva ja Ingerimaa superindendendile Henricus Stahlile Kalina mõisa, klausliga, et viimane võis valdusse astuda alles pärast eelmise omaniku Daniel Brandti, lese surma. 1643. ja 1645. aastal kinnitas Rootsi kuninganna Kristiina Kalina kuulumist Narva, Ingeri, Karjala ja Alutaguse superintendendile Heinrich Staalile. Heinrich Stahlile surma (1657) järel, tema pärijate vahelisel kokkuleppel said Kalina mõisa oma ema venna Dettlof Sommeri eestkostel tema alaelised tütred teisest abielust, Barbara Sophia von Stahl ja Beatha Agnetha von Stahl. Mõisate reduktsioon ajal mõisa ei riigistatud, mõisaomanikuks jäi Hinrich Bagge ja 1695. aastal oli mõisaomanik Heinrich Bagge (Baggehufwudt).

1716. aastast oli mõis major Roseni pärusomand, ning seejärel Tartu kodanik Michalkow. 1720. aastast oli mõisaomanik Rosenite Roosna-Mäetaguse liinist major Otto Fabian von Rosen (1684–1764), (kaptenleitnant Hinrich Bagge väimees, kes oli abiellunud Barbara Sophia Baggehufwudtiga, kes oli pärinud mõisa oma emalt Beate Agneta von Staalilt). 1805. aastal pantis Eugene Octav August von Rosen Kalina mõisa ning Tärivere ja Mäetaguse mõisa piiril asuva tüki metsa kümneks aastaks rittmeister Andreas Schwebsile, 1820. aastal pandileping muudeti ostulepinguks. 1840. aastal sai loovutuslepinguga Andreas Hinrich von Schwebsi (surn. 1823) ja Henriette von Schwebs (sünd von Lantingshausen) (surn. 1849) poeg kreisikohtuassessor Theodor von Schwebs, isa pärandina Kalina mõisa ja Tammiku mõisa. 1859. aastal müüs Theodor von Schwebs Kalina mõisa Eduard Gotthard Theodor von Strykile (1834–1900), Tammiku ja Kalina mõisa pärija 1902. aastal oli tema tütar Emma von Maydell (sünd Stryk).

## Viited

## Välislingid
*
*Kalina mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register
Karu mõis

**Karu mõis** (saksa keeles *Karro*) oli Pidula mõisa karjamõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Koogi mõis

**Koogi mõis** (saksa keeles *Charlottenhof*) oli Saadjärve mõisa karjamõis Äksi kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Kirjandus
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 146-7.

## Välislingid
*
Jõgise mõis

**Jõgise mõis** (saksa keeles *Jöggis*) oli eramõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1444. 

Mõis kuulus 16. sajandil Bergide suguvõsa liikmetele: Kasper Berg, Georg Bergk ning Kaspar von Bergile, kes oli Rootsi sõjaväe kolonelleitnant ja Saaremaa maanõunik. Casper Bergki poeg, Rootsi armee kapten Otto Reinhold von Berg hukkus Põhjasõjas 1700. aasta Narva lahingus.

Otto Reinholdi poeg Casper Johan Bergh (1688–1761), introdutseeriti 1723. aastal Rootsis Rootsi rüütelkonda tituleerimata aadlisuguvõsana nr. 1774, Berchina. Teine poeg, Georg Otto Berg (1685–1757) oli Rootsi sõjaväelane ning vene sõjavangis ja hiljem Eestimaa maanõunik.

1782. aastal oli ta iseseisev mõis ja 1791 ühendati ostu teel  Güldenstubbede Lööne mõisaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kaare mõis

**Kaare mõis** (saksa keeles *Friedrichshof*) oli Rannamõisa mõisa karjamõis Martna kihelkonnas Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
*
Koolme mõis

**Koolme mõis** (saksa keeles *Kohlma*) oli eramõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

Mõis rajati 17. sajandi 2. poolel Lehtse mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Korjodi mõis

**Korjodi mõis** (saksa keeles *Korjoth, Klein-Arknal*) oli eramõis Rakvere kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 18. sajandi algul Idavere mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*Korjodi mõis (Rakvere khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kruusimäe mõis

**Kruusimäe mõis** (saksa keeles *Klingenberg, Payonal*) oli eramõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kadapiku küla  lähedal Kadrina vallas   Lääne-Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1534.

## Viited

## Välislingid
*
Allika mõis

**Allika mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Allika mõis (saksa keeles Hallick), mõis Karja kihelkonnas
*Allika mõis (saksa keeles Allik), Arussaare mõisa karjamõis Pilistvere kihelkonnas
*Allika mõis (saksa keeles Hallick), Kiideva mõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas
*Türi-Alliku mõis (saksa keeles Allenküll) Türi kihelkonnas
## Vaata ka
*Hallika mõis
Võnnu vald (Ridala kihelkond)

**Võnnu vald** (saksa keeles *Wenden*; ka **Võnnu-Jõesse vald**, saksa keeles *Wenden und Jesse*) oli vald Läänemaal Ridala kihelkonnas. Vallamaja asus Üsse külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Võnnu ja Jõesse mõis.

1939. aasta vallareformiga jagati see Asuküla, Ridala ja Martna valla vahel.

## Viited

## Välislingid
*
Karula vald (Haljala kihelkond)

**Karula vald** (saksa keeles *Karrol*) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Karula vald Vihula vallaga.

Valla alal asus Karula mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Voore vald (Viru-Jaagupi kihelkond)

**Voore vald** (saksa keeles *Forel*) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Voore vald Küti vallaga.

Valla alal asus Voore mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vohnja vald (Kadrina kihelkond)

**Vohnja vald** (saksa keeles *Fonal*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vallamaja asus Kõrve külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1893. aastal liideti Vohnja vallaga Arbavere, Kolu, Pala ja Tõdva-Kõnnu vald.

1939. aasta vallareformiga moodustati uus Vohnja vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kasepää vald (Laiuse kihelkond)

**Kasepää vald** (saksa keeles *Kasepä*) oli vald Tartumaal Laiuse kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Kasepää küla, kus asus ka vallamaja.

Kasepää vald oli 1934. aastal ametlikult määratud ühena vene vähemusrahvuse enamusega valdadest.

## Viited

## Välislingid
*
Viiratsi vald (Viljandi kihelkond)

**Viiratsi vald** (saksa keeles *Wieratz*) oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1934.

Valla alal asus Viiratsi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Tihhon Hrennikov

**Tihhon Hrennikov** (vene Тихон Николаевич Хренников; 10. juuni (vkj. 28. mai) 1913 Jelets – 14. august 2007 Moskva) oli vene helilooja.

Tihhon Hrennikov alustas 1929. aastal õpinguid Gnessinite-nimelises Riiklikus Muusikapedagoogika Instituudis. 1932. aastal läks ta üle Moskva Konservatooriumi, mille lõpetas 1936. aastal. 1947. aastal astus ta Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse. Aastatel 1948–1991 oli Tihhon Hrennikov Nõukogude Liidu Heliloojate Liidu juhatuse esimene sekretär. 1941–1966 oli Tihhon Hrennikov Moskvas asuva Punaarmee Keskteatri direktor.

Tihhon Hrennikov kirjutas kolm sümfooniat. Ta lõi ka instrumentaalkontserte, oopereid ja ballette. Hrennikov kirjutas ka filmimuusikat ja laule.

## Viited
Vormsi vald (Vormsi kihelkond)

**Vormsi** (saksa keeles *Worms*) oli vald Läänemaal Vormsi kihelkonnas. Vallamaja asus Hullo külas.

## Ajalugu
Vald moodustati 1868. aastal.

1893 liideti Vormsi vallaga samas Vormsi kihelkonnas asunud Suuremõisa vald.

1939. aasta vallareformiga asutati valla piirides uus Vormsi vald. Uue valla esimene vallavanem oli Johan Landman, kes suri 22. juunil 1940.

Vald kuulus Noarootsi põllumeeste konvendi tegevus- ja valimisringkonda. Vald kuulus ka Riigivolikogu 26. valimisringkonda, kust valiti Artur Kasterpalu.

## Vaata ka
* Vormsi vald

## Viited

## Välislingid
*
Võnnu vald (Võnnu kihelkond)

**Võnnu vald** (saksa keeles *Wendau*) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866 – 19. sajandi algus. Perioodil 1900–1904 liideti Võnnu vald Kastre vallaga ja valla nimeks sai Kastre-Võnnu vald.

1892 liideti Võnnu vallaga Kurista vald.

## Viited

## Välislingid
*
Veski vald (Kambja kihelkond)

**Veski vald** (saksa keeles *Mühlenhof*) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1916 ja seejärel liideti Veski vald Krüüdneri vallaga.

Valla alal asus Veski mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Oisu vald (Türi kihelkond)

**Oisu vald** (saksa keeles *Oiso*) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Oisu vald Alliku vallaga.

Valla alal asus Oisu mõis ja Kärevere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Mõniste vald (Hargla kihelkond)

**Mõniste vald** (saksa keeles *Menzen*) oli vald Võrumaal Hargla kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Kuutsi küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1939. 1907 küll eraldus Mõniste vallast Saru kogukond (moodustati Saru vald); Mõniste vald aga jäi püsima.

## Viited

## Välislingid
*
*
Mooste vald (Põlva kihelkond)

**Mooste vald** (saksa keeles *Moisekatz*) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Säässaare küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1931.

Valla alal asus Mooste mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Tālava madalik

**Tālava madalik** ehk **Põhja-Läti madalik** (läti keeles *Tālavas zemiene, Ziemeļlatvijas zemiene*) on Läti maastikurajoon. Madalik asub Sakala kõrgustikust lõunas. Asti järve ümbruskonnas liigendavad madalikku voored, nende seas on ka madaliku kõrgeim koht Zilaiskalnsi mägi (127 meetrit üle merepinna) Zilaiskalnsi küla lähedal.

## Viited
Maidla vald (Lüganuse kihelkond)

**Maidla vald** (saksa keeles *Wrangelstein* või *Maydel*) oli vald Lüganuse kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1891 ja valla taasmoodustamise järel kuni 1939. aastani. Vallamaja asus Sookülas.
 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Maidla vald Erra vallaga.

Valla alal asus Maidla, Aidu ja Rääsa mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Maidla ja Püssi vallast, Maidla vald.
## Viited

## Välislingid
*
Nälkjas (perekond)

**Nälkjas** (*Deroceras*) on perekond kojata tigusid ehk nälkjaid nälklaste sugukonnast.

Eestis elab 3 selle perekonna liiki – 
**Deroceras agreste* põldnälkjas
**Deroceras laeve* soonälkjas
**Deroceras reticulatum* kirju nälkjas ehk kirjunälkjas