open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Kongress

**Eesti Kongress** oli Eesti Vabariigi õigusjärgsete kodanike demokraatlikult valitud esinduskogu aastatel 1990–1992. Kodanikualgatuse tulemusel 24. veebruaril 1990 toimunud üle-eestiliste valimiste tulemusena kokku tulnud Eesti Kongressi esimene istungjärk toimus 11.–12. märtsil 1990 Estonia kontserdisaalis Tallinnas. 

Algkoosseisu kuulus 499 hääleõiguslikku liiget ja 43 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejate seast valitud sõnaõiguslikku liiget. Eesti Kongressi liikmed valisid enda hulgast täidesaatva organi Eesti Komitee. Selle esimeheks valiti Tunne Kelam. Eesti Kongressi peamine eesmärk oli Eesti Vabariigi taastamine selle seadusliku kodanikkonna poolt õigusliku järjepidevuse alusel. Eesti Kongressi osalusel täideti see eesmärk 1992. aastaks.

## Kronoloogia
24. veebruaril 1989 avaldasid Eesti Muinsuskaitse Selts, ERSP ja Eesti Kristlik Liit üleskutse korraldada Eesti Vabariigi kodanike üldine registreerimine ja vabad valimised Eesti kodanike esinduskogusse Eesti Kongressi.

Asutati Eesti kodanike komiteede liikumise Ajutine Sidetoimkond (AST).

24. veebruar 1990. Eesti Kongressi valimised. Valimas käis 557 613 Eesti kodanikku ja 34 345 kodakondsuse taotlejat.

11.–12. märts 1990. Eesti Kongressi esimene istungjärk otsustas taastada Eesti Vabariigi õigusliku järjepidevuse alusel. Heinrich Marga tervituse Eesti Kongressile luges ette Mihkel Mathiesen.

Kokku peeti kümme Eesti Kongressi istungjärku.
* Eesti Kongressi I istungjärk 11.–12. märts 1990, Estonia kontserdisaalis
* Eesti Kongressi II istungjärk 25. mai 1990, Estonia kontserdisaalis
* Eesti Kongressi III istungjärk 26. oktoober 1990, Estonia kontserdisaalis
* Eesti Kongressi IV istungjärk 16. märts 1991, Estonia kontserdisaalis.
* Eesti Kongressi V istungjärk 25. mai 1991, Estonia kontserdisaalis
* Eesti Kongressi VI istungjärk 7. september 1991, Estonia kontserdisaalis
* Eesti Kongressi VII istungjärk 2. veebruar 1992, Estonia kontserdisaalis
* Eesti Kongressi VIII istungjärk 22. märts 1992, Estonia kontserdisaalis
* Eesti Kongressi IX istungjärk 24. mai 1992 Estonia kontserdisaalis
* Eesti Kongressi (viimane) X istungjärk 26. september 1992, kuus päeva pärast taasiseseisvunud Eesti esimese Riigikogu valimisi, Estonia kontserdisaalis (488-st hääleõiguslikust saadikust registreerus 254).

## Eesti Kongressi liikmete loend
### Eestist valitud hääleõiguslikud liikmed

### Välis-Eestist valitud hääleõiguslikud liikmed

### Sõnaõiguslikud liikmed

## Viited

## Välislingid
* Sirje Kiin, Eesti Kongressi ajalugu,  Ülevaade ilmus raamatus Eesti Kongress: siis ja praegu / koostaja ja toimetaja Eve Pärnaste. Tallinn: Eesti Vabariigi Riigikantselei, 2000. 527 lk.
Seksuoloogia

**Seksuoloogia** on interdistsiplinaarne uurimisvaldkond, mis tegeleb inimese seksuaalsuse ja sellega seotud meditsiiniliste, psühholoogiliste, kultuuriliste jm aspektidega. 

Eestis tegeleb seksuoloogia uurimisvaldkonnaga teiste seas Eesti Akadeemiline Seksuoloogia Selts.

## Vaata ka
*Seksuoloogia mõisteid

## Kirjandus
* Igor Kon, "Interdistsiplinaarne seksuoloogia". Venekeelsest käsikirjast tõlkinud Peeter Tulviste. Valgus, Tallinn 1987 (kirjanduse loetelu lk 225–230)
Langenud ingel

**Langenud ingel** on kristlikus traditsioonis taevast pagendatud ingel, kes hakkas vastu Jumalale. Paljudest langenud inglitest olevat saanud deemonid.

Kristlikus demonoloogias tuntakse suurt hulka langenud ingleid. Neid loetleb näiteks 5. sajandist pärinev koguteos *Corpus Areopagiticum*.

## Langenud inglite loend kristlikus demonoloogias

*(Märkus: paljud nimed esinevad erinevates väljaannetes erineval kujul.)*

Abaddon - Adirael - Agares - Amy - Ananael - Arakiba - Araqiel - Araxiel - Ariel - Arioch - Armans - Armaros - Asael - Asbeel - Asmodeus - Astaroth - Astoreth - Azael - Azaradel - Azazel - Azibeel - Azkeel - Azza - Atarculph

Badariel - Balam - Balberith - Baraqel - Barbatos - Barbiel - Basasael - Batarel - Batarjal - Beelzebub - Beleth - Beliar - Belphegor - Busasejal

Caim - Carnivean - Carreau - Chobaliel

Dagon - Daniel

Ertrael - Ezeqeel - Exael

Flauros - Focalor - Forneas

Gadreel - Goap - Gressil - Gurson

Hakael - Hosampsich

Imamiah - Iomuel - Iuvart

Jeqon - Jetrel - Junier

Kasbeel - Kasdaye - Kokabel

Lauviah - Leviathan - Lucifer

Mammon - Marchosias - Marou - Mephistopheles - Moloch - Mulciber - Murmur

Nelchael - Nilaihah - Nisroch - Nithael

Oeillet - Omiel - Orus

Paimon - Penemue - Phenex - Procell - Pruflas - Pusron

Raum - Regent - Rimmon - Rosier - Rugziel - Rumjal

Salikotal - Sameveel - Sammael - Samsapeel - Samsawiel - Saraknyal - Sarfael - Sariel - Sealiah - Semyazza - Senciner - Seriel - Shaftiel - Shamsiel - Simapesiel - Sonneillon

Zagiel - Zavebe

Tabaet - Tamiel - Thammuz - Thausael - Tiril - Tumael - Turael

Urakabarameel - Uzziel

Verrier - Verrine - Vual

Xaphon

Yomyael
Mumbai

**Mumbai** (marathi मुंबई (Muṁbaī); varem tuntud nimega Bombay) on linn Indias. Ta asub India läänerannikul ja on Maharashtra osariigi pealinn.

See on oma umbes 15 miljoni elanikuga India kõige rahvarohkem linn ja rahvaarvult teine linn maailmas. Koos ümbritsevate linnaaladega (linnad Navi Mumbai ja Thane) on see üks rahvarohkeim linnastu maailmas.

## Linna nimed
Mumbai nimi on etümoloogiliselt tuletatud hindu jumalanna Mumbadevi kohalikust nimest *Mumba* ja sõnast *Aai*, mis tähendab marathi keeles ema. 16. sajandil andsid portugallased alale nime *Bom Bahia*, mis tähendab head lahte. Hiljem see lühenes *Bomaím*iks, ja pärast Briti Impeeriumi kätte minekut omandas inglispärase kuju Bombay. Linna ametlikuks nimeks sai 1995. aastal Mumbai, kuid endist nime (Bombay) kasutatakse lääneriikides tänini, samuti kasutavad seda endiselt paljud linna elanikud ja ka ametiasutused.

## Majandus
Mumbai on India tähtsaim finantskeskus, seal asub India suurim väärtpaberibörs. Mumbai sadama kaudu käib enam kui pool India merekaubandusest. Mumbai on India rikkaim linn ja sellel on suurem SKT kui ühelgi teisel linnal Lõuna-, Lääne- või Kesk-Aasias, moodustades 5% kogu India SKT-st.

## Sündmused
26. novembril 2008 toimusid mitmes Mumbai hotellis relvastatud terrorirünnakud, mille eest võttis vastutuse islamirühmitus Deccan Mujāhidīn. Surma sai vähemalt 200 inimest, neist paljud pantvangi võetud välisturistid.

## Vaata ka
*Mumbai Ülikool

## Viited

## Välislingid
* Heiki Suurkask: Al-Qaida näitas Indias oma verist ümbersündi, EPL, 28. november 2008
Maateaduste mõisteid (A)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad A-tähega.*
Leedu-Valgevene NSV

**Leedu-Valgevene NSV** (**Litbel**) oli veebruarist augustini 1919 eksisteerinud nukuriik. 

Moodustati Leedu ja Valgevene bolševike poolt 27. veebruaril 1919. Mõnedel andmetel lõpetas eksisteerimise 6. juunil 1920. Vabariigi likvideerimise akti ei ole.

Pealinn oli 27. veebruarist Vilnius, 20. aprillist Minsk ja 8. augustist 1919 kuni 6. juunini 1920 Smolensk.

## Territoorium
Koosseisu arvati järgmiste kubermangude maad:
*Vilniuse kubermang
*Hrodna kubermang
*Kaunase kubermang
*Minski kubermang
*Suwałki kubermang

## Valitsemine
27. veebruarist 1919 kuni 19. aprillini 1919 oli **riigipea** Kesktäitevkomitee esimees Kazimierz Cichowski ja **valitsusjuht** Rahvakomissaride Nõukogu esimees Vincas Mickevičius-Kapsukas

19. aprillil 1919 läks nii sõjaväeline kui ka täitevvõim üle Leedu-Valgevene NSV Kaitsenõukogule, mille esimeheks sai senine valitsusjuht Mickevičius-Kapsukas.

## Ajalugu
*27. veebruaril 1919 moodustati Leedu NSV-st ja Valgevene NSV-st Valgevene nõukogude I kongressi ja Leedu nõukogude I kongressi otsuse põhjal Vilniuses Leedu-Valgevene NSV; riigi moodustamise soovituse andis Venemaa Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee
*märtsis 1919 moodustati Leedu-Valgevene Kommunistlik Partei, mille keskkomitee poliitbüroo esimees oli 8. märtsist 1919 kuni 5. septembrini 1920 Vincas Mickevičius Kapsukas, kes veebruarist aprillini oli Rahvakomissaride Nõukogu esimees ja aprillist juulini juhatas Leedu-Valgevene Kaitsenõukogu
*8. aprillil kuulutati Leedu-Valgevene NSV-s välja sõjaseisukord 
*19. aprillil vallutasid Poola väed Nõukogude-Poola sõja käigus Vilniuse, kogu võim Leedu-Valgevenes läks Kaitsenõukogule 
*1. juunil 1919 läksid Leedu-Valgevene relvajõud Vene SFNV Kesktäitevkomitee dekreediga Punaarmee koosseisu
*17. või 19. juulil 1919 likvideeriti Leedu-Valgevene kaitsenõukogu; selle funktsioonid võttis üle Minski Revolutsiooniline Sõjanõukogu
*8. augustil 1919 hõivasid Poola väed Minski, nukuriigi valitsus asus ümber Smolenskisse; poolakate edasitung jätkus 25. augustini
*25. augustil 1919 kaotati Zarasai, mis oli viimaseks Leedu-Valgevene võimude poolt kontrollitud linnaks Leedus
*6. juunil 1920 Leedu-Valgevene NSV likvideeriti (mõnedel andmetel); Valgevene NSV taastati 31. juulil 1920 Poola poolt Riia rahulepinguga Vene SFNV-le loovutatud aladel
*12. juulil 1920 tunnustas Vene SFNV Leedu Vabariigi iseseisvust

## Vaata ka
*Leedu NSV
*Valgevene NSV
*Valgevene Rahvavabariik
*Eesti Töörahva Kommuun
*Läti Sotsialistlik Nõukogude Vabariik

## Viited

## Välislingid
*Sissekanded veebilehel worldstatesmen.org
Eesti Seksuaaltervise Liit

**Eesti Seksuaaltervise Liit** (lühendina **ESTL**; varem **Eesti Pereplaneerimise Liit**, lühendina **EPPL**) on Eesti mittetulundusühing, seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste eestkosteorganisatsioon. Selle tegevuse eesmärk on kõigi Eestis elavate inimeste reproduktiiv- ja seksuaaltervise parandamine.

ESTL (tollal EPPL) asutati 18. novembril 1994. Liidu tegevuse fookuses on noored, kuid samuti tegutseb ESTL pereplaneerimise, rasestumisvastaste vahendite ja seksuaalsel teel levivate haiguste valdkonnas, tutvustab ja edendab Eestis seksuaalõigusi kui inimõigusi, edendab soolist võrdõiguslikkust ning võitleb seksuaalvägivalla vastu.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Seksuaaltervise Liidu koduleht
* amor.ee, ESTLi seksuaaltervisealane noorteveeb
Seksuaaltervise Kliinik

**Seksuaaltervise Kliinik** on Tallinnas asuv raviasutus, mis pakub abi seksuaalsuse ja seksuaaltervise probleemide korral. 

Kliinik on asutatud 2002. aastal, selle asutamist toetas Euroopa Liidu PHARE-programm. 

## Välislingid
*Seksuaaltervise kliiniku koduleht
Demonoloogia

**Demonoloogia** on õpetus deemonitest.

Kristlik demonoloogia tunneb suurt hulka mitmesuguseid deemoneid ja langenud ingleid, kes võivad inimesi eksitada, neid pattudele juhtida jne. Usutakse, et deemoneid on võimalik välja kutsuda, nendega lepinguid sõlmida ja nendega koostööd teha. Keskaegne inkvisitsioon süüdistas nõidu deemonitega suhtlemises. Tänapäeval suheldakse deemonitega satanismis, *[[voodoo]]*'s, nõiakunstis, maagias, uuspaganluses jpm alternatiivsetes religioossetes liikumistes. 

## Deemonite loend kristlikus demonoloogias

*Märkus: paljud nimed on esitatud mitmes erinevas kirjapildis.*

Aamon - Abalam - Abalim - Abigor - Adramelech - Agares - Aim - Allocer - Amaymon - Amdukias - Amduscias - Amoymon - Amy - Andras - Andrealphus - Andromalius - Ashtoroth - Astaroth - Ayperos - Ayporos - Aym

Baal - Balam - Barbas - Barbatos - Bathin - Bathym - Beal - Beale - Beall - Beball - Beelzebub - Behemoth - Belial - Beleth - Belphegor - Berith - Betryal - Bifrons - Botis - Buer - Bune

Caacrinolaas - Caassimolar - Caim - Camio - Carabia - Cerbere - Chax - Cimeies - Classyalabolas - Corson - Crocell - Curson

Dantalion - Decarabia

Eligos

Flavros - Flauros - Focalor - Foraii - Foras - Forcas - Forneus - Forras - Furcas - Furfur

Gaap - Gamigin - Glassia-labolis - Glasya-Labolas - Gomory - Gremory - Gusion - Gusoin - Gusoyn

Haborym - Haagenti - Halphas - Havres - Hauras - Haures

Incubus - Ipes - Ipos

Kimaris

Labal - Lamia - Leraje - Leraie - Leviathan - Lucifer - Malaphar - Malephar - Malphas - Malthus - Mammon - Marax - Marbas - Marchosias - Marthim - Mathim - Mephistopheles - Merihem - Molech / Moloch / Moolok - Morax - Murmur

Naberius - Naberus - Naphula

Oray - Orias - Oriax - Orobas - Orobos - Ose - Oso - Otis

Paimon - Paimonia - Paymon - Phenex - Pithius - Procell - Pruflas - Pruslas - Purson

Raim - Raum - Ronove - Ronwe

Sabnock - Saleos - Satan - Scox - Seir - Shax - Sidragasum - Sitri - Stolas - Succubus - Surgat

Zagan - Zepar - Ziminiar

Thammuz

Valac - Valefar - Vapula - Vassago - Vepar - Vephar - Vine

Xaphan
Abielutehnika

**"Abielutehnika"** (originaali pealkiri hollandi keeles *Het volkomen huwelijk*), alapealkirjaga "Uurimus täiusliku abielu füsioloogiast ja tehnikast" on Theodoor Hendrik van de Velde koostatud seksuaalelu käsiraamat, mis ilmus 1926. aastal.

Katoliku kirik paigutas selle raamatu oma keelatud raamatute nimekirja *([[Index librorum prohibitorum]])*.

Eesti keeles ilmus "Abielutehnika" 1933. aastal (2. tr 1934). Avaldamisraskuste tõttu trükiti raamat Läti Valkas.

Nõukogude okupatsioonivõimud keelasid raamatu ja see pagutati erifondidesse. 

"Abielutehnika" uus trükk ilmus kahes köites aastatel 1990 ja 1992 kirjastuse Perona väljaandel.

## Kirjandus
**Abielutehnika : uurimus täiusliku abielu füsioloogiast ja tehnikast* / Th. H. van de Velde ; [tõlkinud E. Rosenberg] Valka [s.o. Valga] : Uus Sõna, 1933 (Tartu : Ed. Bergmann), 246 lk (2. tr Valka [s.o. Valga] : Uus Sõna, 1934 (Tartu : Ilutrükk), 246 lk)
Index Librorum Prohibitorum

***Index Librorum Prohibitorum*** ("Keelatud raamatute nimekiri") on Rooma katoliku kiriku poolt keelatud raamatute nimekiri. Nimekirjas loetletud raamatud olid katoliiklastele lugemiseks keelatud, kuna nad olid kas ebamoraalsed, sisaldasid teoloogilisi vigu või olid usu suhtes eksitavad.

*Index Librorum Prohibitorum* kehtestati 1559. aastal Paulus IV poolt ning seda täiendati regulaarselt kuni 32. väljaandeni, mis ilmus 1948. aastal ja mis sisaldas selleks ajaks üle 4000 nimetuse.

Nimekirjas sisalduvate raamatute autorite hulgas olid näiteks Laurence Sterne, Voltaire, Daniel Defoe, Kopernik, Honoré de Balzac, Jean-Paul Sartre, aga ka Hollandi seksuoloog Theodoor Hendrik van de Velde, "Abielutehnika" autor.

Nimekirja ei kuulunud Karl Marx ega Charles Darwin.

*Index Librorum Prohibitorum* lakkas olemast positiivse kirikuõiguse eeskiri, kuid säilitas vastavalt usudoktriini kongregatsiooni seletusele 14. juunist 1966 moraalse tähtsuse näidetena raamatuist, mida kristlased peaksid vältima. Kardinal Ottaviani seisukoha järgi oli selleks aastaks ilmunud pidevaks jälgimiseks juba liiga palju raamatuid.

## Indexis leiduvaid autoreid
* Thomas Browne
* Giordano Bruno (kõik teosed)
* Daniel Defoe
* Anatole France (kõik teosed)
* Conrad Gesner
* André Gide (kõik teosed)
* Edward Gibbon
* Vincenzo Gioberti (kõik teosed)
* Hugo Grotius
* Thomas Hobbes
* Victor Hugo (kuni 1959)
* David Hume (kõik teosed)
* Johannes Kepler
* Martin Luther
* Niccolò Machiavelli
* Maurice Maeterlinck (kõik teosed)
* Alberto Moravia (kõik teosed)
* Pierre-Joseph Proudhon (kõik teosed)
* Ernest Renan
* Alfred Rosenberg
* George Sand
* Jean-Paul Sartre (kõik teosed)
* Émile Zola (kõik teosed)
* Voltaire
Kifisós

**Kifisós** (*Κηφισός*) on kahe jõe nimi Kreekas:
*Atika **[[Kifisós (Atika)|Kifisós]]** suubub merre Ateenas 
*Kesk-Kreeka **[[Kifisós (Kesk-Kreeka)|Kifisós]]**

## Vaata ka
*Kephissos (mütoloogia)
Pühapaik

Sõna "püha" kasutatakse mitmes tähenduses, nagu "puutumatu", "õige" või "tõene" (aluslike tõdede puhul).

**Pühapaik** on puutumatu koht.

**Pühapaik** võib tähendada kohta, kus inimesed ei tohi viibida, välja arvatud üksikutel juhtudel (näiteks, kui on tegu pühameestega).

**Pühapaik** võib tähendada kohta, kus toimuvad eriti olulised üritused.

**Pühapaik** võib tähendada kohta, kus sõja ajal sõjategevust ei toimu (kus on võimalik näiteks varjuda). Klassikaline aadlike aukoodeks muutis selles tähenduses pühapaikadeks ka nende kodud (sõja ajal oli aadlikel võimalik üksteisele puutumatult külla minna—see tuleneb aadlike aukoodeksist, mis lahutab poliitika eraelust ja jätab võimaluse, et omavahel sõjas olevad aadlikud käivad koos jahil, pidutsevad, mängivad malet ja teevad muid asju, mis ei ole seotud nende poliitiliste eesmärkidega).

**Pühapaigad** laiema kategooriana võib määratleda rahvastele ja kogukondadele erilise vaimse tähendusega paikadena ning need hõlmavad nii peamiselt looduslikke alasid (näiteks metsi) kui ka inimeste rajatud ehitisi ja komplekse (näiteks templeid). Paljud inimeste rajatud pühapaigad asuvad aladel, mille suurt loodusväärtust tunnustavad ka asjaomase usundi järgijad.

## Vaata ka

*Tšaitja
*Looduslik pühapaik
*Abaton
Aukoodeks

**Aukoodeks** on reeglistik, mille abil hinnatakse kellegi ausust tema tegevusalal.

Aadlike aukoodeks oli aadlike üldine käitumisreeglistik, mis määratles piirangud, mida aadlik pidi täitma. Aukoodeksi järgija oli auväärne, samuti perekond, mis oli seda kaua aega täitnud. Aadlik pidi aukoodeksit täitma ka eraelus.

Aadliaja lõpus, uusaadli tekkides omas aukoodeks järjest väiksemat mõju ja asendus järk-järgult etiketiga. Samas perioodis tekkis maksusüsteem (varem rakendati mõnikord ajutisi maksusid sõjaperioodil).

Aadlike aukoodeks käsitles järgmisi valdkondi:
* Sõjaeetika (millal tohib sõda alustada, millal tuleb võiduseisus võidust loobuda, millal tuleb võimaldada vaherahu)
* Eetika (kuidas käituda igapäevaelus; keda toetada; kuidas asjadesse suhtuda)
* Haridus
* Duellireeglid (vastane valib relvad; kasutada tuleb samu relvi, mida vastane, aga paremini jne...) – hilisem tuletis sõjaeetikast, kaheldava väärtusega kuivõrd tegu on üldistuse ja kirjapandud reeglitega, ent annab hea lihtsustatud pildi sõjakoodeksist
* Valitsemise reeglid
* Ja muu

Kuna autunnet peeti paljuski kaasasündinud omaduseks, võis reaalne aus tegutsemine erineda suvalise kirjutatud aukoodeksi sisust, olla sellega vastuolus.

Aukoodeksi eesmärgid:
* Võimaldada rahulikku elu
* Määratleda üldine seadusandlus, mis on kirjutatud seadusest kõrgemal (kuna aadlikel oli õigus kirjutatud seadusi oma aladel muuta, siis pidi olema miski nendest kõrgemal, mille järgi teised võisid mõnele asjale näiteks sõjaga reageerida)
* Võimaldada tegevuse tulemuslikkus (suurem osa aukoodeksit oli mõeldud pigem tegevusjuhendite kui seadustena)
Theodoor Hendrik van de Velde

**Theodoor Hendrik van de Velde** (12. veebruar 1873 – 27. aprill 1937) oli Hollandi günekoloog, Haarlemi Günekoloogiainstituudi direktor.  

Van de Velde tuntuim teos on "*Het volkomen huwelijk*" ('Täiuslik abielu'; eesti keeles "Abielutehnika").
Poeetika

**Poeetika** on õpetus sellest, kuidas kunstiteost tehakse, millistele reeglitele tekstid alluvad. Eripärane teksti koostamise võtete süsteem.

Poeetika kitsamas mõttes tähendab vaid luulekunsti teooriat. Laiemas mõttes on kirjandusteooria, õpetus kirjanduse olemusest, vormidest ja vahenditest.

Klassikalistest poeetikakäsitlustest on tuntuimad Aristotelese "Poeetika" ehk "Luulekunstist" (eesti keeles ilmunud Jaan Undi tõlkes) ja Horatiuse "Ars poetica". Üks tuntumaid eestikeelseid teoreetilisi teoseid selles vallas on Jaak Põldmäe "Eesti värsiõpetus".

Kaasaegse poeetika põhiülesanneteks on kunstiteose seesmise struktuuri kirjeldamine, kunsti tüpoloogiline analüüs ja kunsti funktsioneerimise uurimine üldises kultuurimehhanismis.

## Kirjandus
*  Digitaalselt
Michael Curtiz

**Michael Curtiz** (sünninimi **Manó Kertész Kaminer**, kasutusel on olnud ka nimekujud Mihály Kertész, Michael Kertész, Michael Kertes, Michael Courtice; 24. detsember 1886 Budapest, Austria-Ungari – 10. aprill 1962 Hollywood, California, USA) oli ungari (juudi) päritolu USA filmirežissöör.

17-aastaselt jooksis ta kodust ära ning liitus tsirkusega. Seejärel õppis ta näitlemist ning temast sai Ungari teatri üks juhtfiguure. Oma filminäitleja- ja lavastajakarjääri alustas ta 1912. aastal filmiga "Az Utolsó Bohém", mis oli üldse esimene Ungari täispikk film. Ungaris jõudis linale 43 tema filmi, nii näiteks 1917. aastal lavastas ta vähemalt 17 filmi. 

Pärast I maailmasõda 1919. aastal natsionaliseeriti Ungari filmitööstus, mille järel ta jätkas lavastamist Viinis ja ka Saksamaal. Viinis valmis näiteks ka monumentaalne tummfilm "Sodom und Gomorrha" (1922). 1926. aastal emigreerus Curtiz USAsse. Inglise keelt ta aga korralikult selgeks ei saanudki. See andis põhjust lugematuteks anekdootideks: tänu David Niveni mälestusteraamatule sai tuntuks tema lause "Bring on the Empty Horses", millega ta nõudis ilma ratsaniketa hobuseid.

1928. aastal tahtis ta enda sõnul luua ajaloo kõige hämmasta­vamat filmi Noa laevast. Filmimise ajal palus ta tekitada üleujutuse ja jäljendada uppumist, selleks lasti kõrvalosatäitjate suunas voolata 23 000 tonni vett, mistõttu uppus kolm kõrvalosatäitjat ja ühel kõrvalosatäitjal tuli jalg lõikusega eemaldada. Ülejäänud tõsiselt vigastatud kõrvalosatäitjate jaoks kutsuti 35 kiirabiautot. Curtiz lootis enne stseeni, et kõrvalosatäitjad saavad kuidagimoodi hakkama.

Tema Hollywoodi-perioodi tuntumad filmid olid "The Adventures of Robin Hood" (1938, eestikeelne pealkiri "Robin Hoodi seiklused"), "Casablanca" (1942) ja "White Christmas" (1954).

"Casablanca" eest pälvis Curtiz ka parima lavastaja Oscari. Lisaks sellele pälvis ta ka veel neli Oscari nominatsiooni, seda filmide "Captain Blood" (1935, mitteametlik nominatsioon), "Four Daughters" (1938), "Angels with Dirty Faces" (1938, eestikeelne pealkiri "Räpased inglid") ja "Yankee Doodle Dandy" (1942).

Curtiz on ilmselt üks viljakamaid filmirežissööre üldse: 49 aasta jooksul valmis tal vähemalt 172 filmi.

## Viited

## Välislingid
* Michael Curtize Euroopa filmograafia (ungari/inglise keeles)
Eesti Akadeemiline Seksuoloogia Selts

**Eesti Akadeemiline Seksuoloogia Selts** on mittetulundusühing, mille eesmärgiks on seksuoloogia kui teaduse edendamine Eestis; seksuaalsusega seotud teadmiste taseme tõstmine; inimeste seksuaalse ja reproduktiivse tervise edendamine; seksuoloogiaalase uurimistöö edendamine; inimeste seksuaalsete ja reproduktiivsete õiguste esindamine ning seksuoloogia erialastandardite väljakujundamine, kontroll ja kaitse.

Eesti Akadeemilise Seksuoloogia Selts ühendab inimsuhete seksuaaltemaatikaga seotud kõrgharidusega inimesi – meedikuid, psühholooge, õpetajaid, filosoofe, kirjanikke, ajakirjanikke –, kes seltsi ühinenult aitavad kaasa seksuoloogia kui teaduse arengule ja inimeste seksuaalteadmiste rikastamisele.

Eesti Akadeemiline Seksuoloogia Selts loodi 1998. aasta sügisel.

## Välislingid

* Eesti Akadeemilise Seksuoloogia Seltsi koduleht
Bilanss

**Bilanss** on raamatupidamisaruanne, mis kajastab antud kuupäeva seisuga raamatupidamiskohustuslase vara, kohustusi ja omakapitali.

Bilanss iseloomustab ettevõtte majanduslikku seisukorda, mis on kujunenud eelmiste perioodide tegevuse tulemusena. Seetõttu on firma bilanss ühtlasi tema töö aruanne, mis sisaldab informatsiooni varade liikide ja nende allikate kohta. Bilansi võib koostada ükskõik millise ajahetke seisuga, eeldades, et kõik tehingud on eelnevalt arvesse võetud. Tavaliselt koostatakse bilanss aastalõpu ehk 31. detsembri seisuga ning võrdluseks jäetakse kõrvale eelmise majandusaasta lõpu seis. 

Bilanss iseloomustab ettevõtte varasid kahelt seisukohalt. Seetõttu kujutab bilanss endast kahe poolega tabelit, mille üht poolt nimetatakse **bilansi [[aktiva]]ks** ja teist **bilansi [[passiva]]ks**. Bilansi aktiva ning passiva kontod moodustavad bilansiskeemi, mille struktuur vastavalt kehtivale raamatupidamiseseadusele (2002) on muutuv ning toodud ära raamatupidamise seaduse lisades. 
 
Bilansi aktiva kirjete üldsumma peab võrduma bilansi passivakirjete üldsummaga, sest nii aktivas kui ka passivas iseloomustatakse samu varasid erinevates aspektides. Võrdsus tuleneb sellest, et bilansipooled kajastavad ühtesid ja samu tehinguid, ainult erinevalt seisukohalt. 

Bilansi aktivas näidatakse ettevõtte varade koosseis ja nende paigutus (kassa ja pangajäägid, põhivara, varaliste nõudmiste, materiaalse ja immateriaalse vara kontode seisud jne.), passivas aga tuuakse varade rahastamise allikad (laenud, hankijatele maksmata arved, aktsionäride investeeringud antud ettevõttesse,kohustuste (võlgade) ja omakapitali seis jne.). 

Bilansi aktiva ja passiva üksikuid positsioone nimetatakse bilansikirjeteks, sõltuvalt bilansi poolest on tegemist kas aktiva- või passivakirjetega.

Ettevõttes toimuvad majandusoperatsioonid toovad kaasa muutusi bilansikirjetes. Neid muutusi arvestatakse kontodel. Kontodel toimub firma varade, nende allikate ja majandusoperatsioonide kohta registreeritud andmete rühmitamine, jooksev arvestus ja kontroll.

Igale bilansikirjele avatakse eraldi konto: aktivakirjetele **aktivakontod** ja passivakirjetele **passivakontod**. Igal kontol on kaks poolt - deebet ja kreedit, mille tähendus on aga aktiva ja passivakontodel erinev. Aktivakontodel tähistab deebet konto suurenemist ja kreedit vähenemist, passivakontodel vastupidi.

## Vaata ka
*Bilansikirje
*Konto
*Raamatupidamise kontoplaan
*Raamatupidamiskohustuslane
*Raamatupidamise eest vastutav isik

## Välislingid
* Raamatupidamise seadus ja õigusaktid
Taukum

**Taukum** (kasahhi *Тауқұм*) on kõrb Aasias Kasahstani Almatõ oblastis. 

Taukumi kõrb piirneb edelas Ajtau aheliku, kirdes Ile jõe ja loodes Balkaši järvega. Kõrbe pikkus on 240 km ja laius 40–60 km.

Valdavalt liivakõrb.
Litosfäär

**Litosfäär** (kreeka keeles λίθος 'kivi' + σφαῖρα 'kera') on Maa väline tahke kivimkest.

Litosfäär ja maakoor ei ole sünonüümid, sest litosfäär hõlmab ka ülemist osa vahevööst kuni astenosfäärini. Litosfäär koosneb suurtest laamadest, mis liiguvad üksteise suhtes väga aeglaselt, moodustades või hävitades maakoort. Litosfääri all asub astenosfäär, ülemise vahevöö plastsem, kuumem ja alumine osa. Litosfääri ja astenosfääri piiri määrab käitumine suurel rõhul: litosfäär jääb jäigaks väga pika geoloogilise aja jooksul, mille jooksul ta deformeerub elastselt ja üksnes aeg-ajalt tekivad hapramatesse kohtadesse rikked, kuid astenosfäär deformeerub plastselt ja sel moel annab ülemiste kihtide survele järele. Astenosfäär ei jagune laamadeks.

Litosfääri ülemist osa, milles kokkupuutel atmosfääri, hüdrosfääri ja biosfääriga toimuvad keemilised protsessid, mille tulemusena tekib muld, nimetatakse pedosfääriks.

Litosfääri mõiste töötas 1914. aastal välja USA geoloog Joseph Barrell. See kontseptsioon põhines suurte gravitatsioonianomaaliate olemasolul mandrilises maakoores, millest ta järeldas, et maakoores peab olema kõva ülemine kiht, mis saab voolata mööda pehmemat alumist kihti. Tema võttis kasutusele ka terminid "litosfäär" ja "astenosfäär". Kui 1960. aastatel töötati välja laamtektoonikateooria, olid kõva litosfäär ja mehaaniliselt nõrgem ning plastselt käituv astenosfäär selles kesksel kohal.

Nagu maakoort, nii ka litosfääri on kaht liiki: ookeaniline litosfäär, mis on seotud ookeanilise maakoorega, ja mandriline litosfäär, mis on seotud mandrilise maakoorega.

Litosfääri paksus määratakse harilikult isotermiga 1000&nbsp;°C. Sellel temperatuuril hakkab oliviin, mida peetakse vahevöö kõige nõrgemaks mineraaliks, viskoosselt deformeeruma. Ookeaniline litosfäär on tavaliselt 50–100&nbsp;km paks, aga ookeani keskahelike all ei ole ta maakoorest paksem. Mandrilise litosfääri paksus on umbes 40–200&nbsp;km, millest ülemised 30–50&nbsp;km on maakoor. Maakoore ja vahevöö piiri, milleks on Mohorovičići eralduspind, määrab muutus kivimite keemilises koostises.

## Vaata ka
*geosfäär
*pedosfäär

## Viited
Vahevöö

**Vahevöö** (ka **vahekest**) on kiht Maa sisemuses, mis asub allpool maakoort ja ülalpool tuuma.

Vahevöö ülemiseks piiriks, mis lahutab teda maakoorest, on Mohorovičići eralduspind. Alumiseks piiriks aga vedel välistuum. Vahevöö kõige ülemiseks osaks on litosfääri alumine osa. Litosfääri all paikneb osaliselt ülessulanud kiht ehk astenosfäär. 

Vahevöö ulatub ligikaudu 2900 km sügavusele.

Vahevöö jagatakse ülavahevööks ning alavahevööks. Esimene ulatub 660 kilomeetri sügavuseni, kus toimub oluline hüpe seismiliste lainete levikukiiruses.

Vahevöö jaguneb kaheks:
1) Ülemine vahevöö - astenosfäär ehk ülamantel
2) alumine vahevöö - süvavahevöö ehk alusmantel

## Vaata ka
*Vahevöö kiil
*Vahevöö pluum
Maa tuum

**Maa tuum** on Maa sisemine, peamiselt rauast ja niklist koosnev osa.

Maa tuum paikneb umbes 2900–6378&nbsp;km sügavusel. Tuuma ümbritseb vahevöö. Vahevöö ja tuuma piiri nimetatakse Gutenbergi eralduspinnaks. Tuum jaguneb vedelaks välistuumaks ja tahkeks sisetuumaks. Vedela välistuuma liikuv, peamiselt rauast koosnev materjal genereerib Maa magnetvälja. Tahke sisetuuma raadius on umbes 1300&nbsp;km.

## Välislingid
* "Millest koosneb Maa tuum?" Novaator, 19. november 2012
* "Kuhu pöörleb Maa tuum?" ERR Novaator, 18. september 2013
* "Maakera tuumast lekib rasket rauda" ERR Novaator, 15. aprill 2020
Antiklinaal

**Antiklinaal** on stratigraafiliste kihtide kurd, milles kihid on kõige kõrgemal kurru keskosas.

Antiklinaali keskosa koosneb seega vanematest kihtidest kui ääreosad. Antiklinaal ei pruugi moodustada positiivset pinnavormi, sest keskosa võib olla ära kulutatud. Sellisel juhul on antiklinaali keskel vanemate ja ääreosades nooremate kivimite avamusalad.

Antiklinaali vastand on sünklinaal.
Jõesete

**Jõesete** ehk **uhtsete** ehk **alluviaalsete** ehk **alluuvium** (ld *alluvium* 'uhe') on purdsetteist koosnev, võrdlemisi hiljuti (geoloogilises ajaskaalas) vooluvee poolt setitatud sete.

Et alluuvium on setitatud vooluvee poolt, on ta reeglina terasuuruse järgi hästi sorteeritud, erinedes seega oluliselt liustikust settinud moreenist. Samuti on purdosakesed reeglina ümardunud.

Jõesetete lõimis ja mineraalne koostis sõltuvad eelkõige jõe langust, aluspõhjakivimitest ja kvaternaarisetteist.

Alluuviumi põhilised koostisosad on savi, aleuriit, liiv ja kruus. Jõesetted settivad kas jõe sängis, lammil või deltas. Mägedes on vooluvete moodustatud uhtekuhikuid.

Järve- ja meresetteid, isegi kui nad on transporditud jõgede poolt, ei nimetata jõesetteiks.

## Vaata ka
*Järvesete
*Meresete

## Viited
1520

**1520. aasta** (**MDXLII**) oli 16. sajandi 20. aasta.

## Sündmused maailmas
*18. jaanuar – Taani ja Norra kuningas Christian II võitis Åsundeni järve lahingus rootslasi; varsti pärast seda vallutas Christian kogu Rootsi.
*16. aprill – Kastiilia linna Toledo elanikud, kes olid vastu Karl V valitsusele, alustasid mässu, kui kuninglik valitsus püüdis kõrvaldada radikaalseid linna nõunikke.
* 7.–24. juuni – Inglismaa kuningas Henry VIII ja Prantsusmaa kuningas François I kohtusid (*[[Field of the Cloth of Gold]]*). 
* 15. juuni – Paavst Leo X andis välja bulla "Exsurge Domine", mis kuulutas Lutheri 41 teesi ketserlikuks.
* 1. juuli – Asteegid tõrjusid Hernán Cortési juhitud konkistadoorid asteekide riigi pealinnast Tenochtitlanist välja.
* 30. september – Osmanite riigi sultaniks sai Suleiman I Tore.
* 21. oktoober – Portugali maadeavastaja João Álvares Fagundes maabus Saint-Pierre ja Miqueloni saartel ning nimetas need "11 000 neitsi saarteks".
* 1.–4. november – Taani kuningas Christian II krooniti ka Rootsi kuningaks ning ta andis oma oponentidele amnestia.
* 8. november – Stockholmi veresaunas tapsid Taani kuningale lojaalsed rootslased linna keskväljakul üle 80 poliitilise vastase.
* 28. november – Portugali maadeavastaja Fernão de Magalhães jõudis Vaiksele ookeanile läbi Lõuna-Ameerikas asuva väina, mis tänapäeval kannab tema nime.
* 16. detsember – Martin Luther põletas avalikult paavsti bulla "Exsurge Domine", kus teatati tema väljaheitmisest katoliku kirikust.

## Sündinud
* 1. august – Zygmunt II August, Poola kuningas ja Leedu suurvürst
* Jean Ribault, prantsuse meresõitja

## Surnud
* 6. aprill – Raffael, itaalia kunstnik ja arhitekt
* 29. juuni – Moctezuma II, asteekide imperaator
* 22. september – Selim I Yavuz, Osmanite riigi valitseja, Suleiman Toreda isa
Eksistentsialistlik kirjandus

**Eksistentsialistlik kirjandus** käsitleb inimese maailmas olemise põhiküsimusi: väärtushinnangud, vabadus, vastutus, suhe Jumalaga, armastus, surm jms.

Eksistentsialistlikke ideid on kirjanduses arendanud Jean-Paul Sartre, Albert Camus, eelkäijana Franz Kafka. 

Eesti kirjanduses võib eksistentsialistlikke vihjeid leida Eessaare Aadu 1923. aastal poolelijäänud romaanis "Linnupriid". 

## Vaata ka
*eksistentsialism
Realism (kirjandus)

**Realism** (ladina *realis* 'tõeline, asine') kirjanduses tähendab nii reaalsusele lähedast kujutusviisi kui ka kirjandusvoolu, milles kirjanduse lähedus tõsielule seatakse omaette eesmärgiks. Realistlik kirjandus kujutab tegelikku elu ja püüab seda teha võimalikult tõepäraselt, väldib tegelikkuse idealiseerimist ja üleloomulikkust.

Realism kui kunstiline võte või lähenemisviis on vanem kui kirjandusvool. See oli levinud juba antiikkirjanduses ning jätkus järgnenud ajastuil: renessansis (Giovanni Boccaccio, William Shakespeare), romantikute teostes (Victor Hugo) ja klassitsistlikus kirjanduses (Molière).

## Realism kui kirjandusvool

Realism kui kirjandusvool (ka **[[kriitiline realism]]**) kujunes 1830. aastatel, mil kirjanikud võtsid sihiks loobuda väljamõeldistest ja kujutada oma kaasaegset ümbritsevat tegelikkust. 

Kriitilise realismi otseseks eelkäijaks võib pidada 18. sajandi valgustuslikku realismi (Johann Wolfgang von Goethe, Voltaire). Kirjanduses kinnistus realism 19. sajandi romaanis seoses kodanliku elulaadi levimisega. Läbimurdeni jõudis see Stendhali romaaniga "Punane ja must" (1831).

19. sajandi lõpul levinud naturalismi, mida iseloomustasid robustne, madaldav tegelikkusekujutus ning terav ühiskonnakriitika, peetakse kas realismi äärmuslikuks vormiks või sellega lähedalt seotud vooluks.

Nõukogude Liidus kuulutati marksistliku ideoloogia toel nõukogude kirjanduse ainsaks ametlikuks ja lubatud vooluks sotsialistlik realism. Praktikas tähendas see tihti nõukogude elu ilustamist (eriti stalinismi ajal, näiteks Hans Leberechti "Valgus Koordis") või vähemalt selle varjukülgede mahavaikimist ja probleemide pisendamist (nõukogude aja lõpupoole).

Kirjanduslik realism on seotud ka realismiga teistel kunstialadel, näiteks maalikunstis, skulptuuris ja filmis.

## Vaata ka
*Realism (kunst)

## Kirjandus
* Boriss Sutškov, "Realism läbi aegade". Tõlkinud Georg Meri. Eesti Raamat, Tallinn 1984, 416 lk
* Jaan Undusk, "Realismi mõiste ümber: F. Tuglase "realism" ja sajandivahetuse kultuur" (preprint = valminud uurimuse eeltrükk). Eesti NSV Teaduste Akadeemia, Tallinn 1986, 84 lk
* Erich Auerbach, "Mimesis. Tegelikkuse kujutamine õhtumaises kirjanduses". Tõlkinud Kalle Kasemaa. Järelsõna "Erich Auerbachi monument filoloogiale": Märt Väljataga. Sari Avatud Eesti Raamat, Ilmamaa, Tartu 2012, 720 lk; ISBN 9789985772874

## Välislingid
* Aivar Kull, "Kirjandushuviline leiab valiku maiuspalu" (Erich Auerbachi raamatu "Mimesis" arvustus) – Tartu Postimees 26. veebruar 2013, lk 5 (veebiversioon 27. veebruar)
Rahva Üksmeele Partei

**Rahva Üksmeele Partei** (läti *Tautas Saska&#326;as partija* ehk *TSP*) oli Läti poliitiline partei. Määratles end sotsiaaldemokraatliku parteina. 2010. aastal liitus sotsiaaldemokraatliku parteiga Koosmeel.

Rahva Üksmeele Parteil oli Läti Seimis 9 kohta 100-st. Kuulus Euroopa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 

Euroopa Parlamendis omas kuni 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimisteni 1 kohta. Eurovalimistel mandaate ei saadud. 

Partei liider oli Jānis Urbanovičs.
Sünklinaal

**Sünklinaal** on stratigraafiliste kihtide kurd, milles kihid on kõige kõrgemal kurru ääreosas.

Sünklinaali keskosa koosneb seega noorematest kihtidest kui ääreosad. Juhul kui maapinnani ulatuva sünklinaali keskosas olevad kihid on ära kulutatud, võib sünklinaal moodustada negatiivse pinnavormi. Tekkinud vagumus võib aga olla ka setteid täiskantud ning sünklinaalist võib moodustuda ka positiivne pinnavorm, kui sünklinaali ääreosade kihid on pehmemad ehk alluvad paremini kulutusele.

Eristatakse sümmeetrilisi ja mittesümmeetrilisi sünklinaale, kastikujulisi (tasase alusega) ja kiilukujulisi sünklinaale. Oluline eristamise alus on veel see, kas kihid kujunesid sünklinaalina algusest peale või muutus nende asend kaldseks alles pärast kujunemist.

Sünklinaal esineb sageli kõrvuti antiklinaaliga, kus kihid on kõige kõrgemal kurru keskosas.
Gorgophone

**Gorgophone** oli Perseuse ja Andromeda ainus tütar, üks perseiididest, Argolise printsess. Tema nimi tähendab tõlkes 'gorgohäälne'.

Ta abiellus Aiolose poja Perieresega ning sai temaga pojad Leukippose (kelle tütred Hilaeira ja Phoibe rööviti Kastori ja Polydeukese poolt) ja Aphareuse (Idase ja Lynkeuse isa). 

Pärast mehe surma abiellus ta Sparta kuninga Oibalosega, kelle isa oli Kynortas, ning sai temaga pojad Tyndareose (Kastori, Polydeukese, Ilusa Helena ja Klytaimnestra isa), Hippokooni ja Ikariose.
Sthenelos

**Sthenelos** oli Perseuse ja Andromeda poeg, üks perseiididest, Argolise prints. Kui tema venna Alkaiose poeg Amphitryon tappis Sthenelose teise venna, Mükeene kuninga Elektryoni, haaras Sthenelos võimu. Ta pagendas Amphitryoni, kuid ei lubanud ka Elektryoni alaealisel pojal Likymniosel kuningaks saada.

Sthenelose poeg ja troonipärija oli Eurystheus, kes andis Amphitryoni pojale Heraklesele kaksteist vägitööd teha.

Heraklese üheksanda vägitöö, Hippolyte vöö äratoomise juures saatis Heraklest teiste hulgas Sthenelos. Pole teada, kas Eurystheuse isa oli sama mees või on tegu nimekaimudega.
Alkaios (perseiid)

**Alkaios** oli Perseuse ja Andromeda poeg, üks perseiididest, Argolise prints ja pärast isa surma kuningas selle pealinnas Tirynsis. Ta oli abielus Kreoni ja Iokaste õega ning neil oli poeg Amphitryon, Heraklese isa. Amphitryon ise sai hoopis Teeba kuningaks.
Elektryon

**Elektryon** (vanakreeka keeles Ἠλεκτρύων) oli vanakreeka mütoloogias Perseuse ja Andromeda poeg, üks perseiididest, Argolise prints, Mükeene kuningas. Tal oli tütar Alkmene, Heraklese ema, ja hulk poegi (kõik peale noorima, Likymniose, said sõjas surma).

Elektryoni tappis tema venna Alkaiose poeg Amphitryon, kes Alkmenega abiellus ning sai Heraklese ja Iphiklese isaks. Alaealise Likymniose asemel sai uueks kuningaks Elektryoni vend Sthenelos, kes pagendas Amphitryoni. Kuigi Likymnios ja Herakles olid head sõbrad, ei andnud ka Herakles Likymniosele Mükeene trooni tagasi.
Perseiidid (mütoloogia)

**Perseiidid** on Perseuse järeltulijad, Argolise printsid ja printsess selle pealinnast Tirynsist.
*poeg **Perses** oli kõigi pärslaste esiisa (see rahvas saigi nimetuse Persese järgi).
*poeg **[[Alkaios (perseiid)|Alkaios]]** Tirynsi kuningas. Ta oli abielus Kreoni ja Iokaste õega ning neil oli poeg Amphitryon, Heraklese isa.
*poeg **Heleos**
*poeg **Mestor**
*poeg **[[Elektryon]]** oli Mükeene kuningas. Tal oli poeg Likymnios ja tütar Alkmene, Heraklese ema.
*poeg **[[Sthenelos]]** oli Mükeene kuningas ja Eurystheuse isa.
*tütar **[[Gorgophone]]** abiellus **Perieresega** ja sai temalt pojad Leukippose ja Aphareuse. Pärast mehe surma abiellus ta Oebalosega ning neil sündisid pojad Hippokoon, Tyndareos ja Ikarios.
Petank

**Petank** (pr *petanque*) on Prantsusmaalt pärit kuulimäng. 

Mänguvahenditeks on metallkuulid ja puidust märkekuul snadi.

Petanki mängitakse kahe 1–3-liikmelise võistkonna vahel. Neid mänguviise nimetatakse vastavalt üksik- ja paarismänguks ning trioks. Üksik- ja paarismängus on igal mängijal 3 kuuli, trios 2 kuuli.

Metallkuulide läbimõõt on 70,5–80 mm ja kaal 650–800 g. Puust snadi läbimõõt on 30 mm. Parema nähtavuse tagamiseks võib snadi olla värvitud.

Mänguväljak võib olla milline tahes. Soovitatav on tasane kruusaväljak. Ametlikel võistlustel mängitakse üldiselt märgistatud väljakutel mõõtmetega 15×4 m. Väljakute märgistamiseks kasutatakse tavaliselt nööri vms.

Mängu alustav võistkond loositakse. Seejärel valib loosi võitnud võistkonna liige alustuspunkti ja joonistab maha 35–50 cm läbimõõduga viskeringi.

Alustava võistkonna üks liige viskab snadi viskeringist 6–10 m kaugusele. Snadi peab jääma vähemalt 1 m kaugusele kõigist takistustest (puu, suur kivi, sein jne). Kui alustaja võistkond ei suuda esimese korraga snadi reeglipäraselt välja visata, läheb snadi väljaviskeõigus vastasvõistkonnale, kes võib siis sandi panna käsitsi soovitud kohta. Samal ajal säilitab alustaja võistkond esimese kuuli viskamise õiguse.

Seejärel viskab alustaja võistkond esimese kuuli, üritades asetada see võimalikult snadi lähedale. Kuul võib snadit liigutada. Viskaja peab seisma viskeringis mõlemad jalad maas, kuni kuul on maad puudutanud.

Seejärel viskab vastasvõistkonna liige, püüdes oma kuuli esimese võistkonna väljakul olevast kuulist snadile lähemale asetada. Kuulid võivad üksteist puudutada, nii et viskaja võib vastaspoole kuuli kaugemale lüüa.

Kui teisena visanud võistkonna kuul ei jõua snadile lähemale kui alustaja võistkonna kuul, viskab selle võistkonna mõni liige järgmise kuuli. Viskekord siirdub alustaja võistkonna kätte alles siis, kui teisena visanud võistkond on asetanud ühe kuuli alustaja võistkonna kuulist snadile lähemale või kui teine võistkond on kõik oma kuulid ära kasutanud. Teiste sõnadega, viskekord on alati sellel võistkonnal, kelle parim kuul on snadist kaugemal kui vastasvõistkonna parim kuul.

Kui mõlemad võistkonnad on kõik oma kuulid väljakule visanud, loetakse punkte. See võistkond, kelle kuul(id) on snadile lähemal kui vastasvõistkonna parim kuul, on viskevooru võitja. Võistkond saab nii mitu punkti, kui mitu kuuli on neil snadile lähemal, kui vastasvõistkonna parim kuul. Viskevoor võib lõppeda varem, kui snadi läheb kaduma, siirdub üle 20 m kaugusele, märgistatud alalt välja või sellisesse kohta, kus see ei ole viskeringist nähtav. Sel juhul saab punkte see võistkond, kellel jäid viskamata kuulid kätte (üks punkt iga kuuli kohta). Kui kuule jäi kätte mõlemal võistkonnal või ei jäänud kummalgi, siis sellest viskevoorust punkte ei arvestata.

Viskevooru võitja võistkond alustab järgmist vooru kohast, kus eelmine voor lõppes. Mäng jätkub seni, kuni üks võistkond on kogunud 13 punkti ja seega mängu võitnud. 

## Välislingid

* Eesti Petanque'i Klubide Liit
* Petangi koduleht
* Boulistenaute.com
* PetanqueTube.com
Palk

**Palk** ehk **töötasu** ehk **teenistus** on töö tegemise eest makstav rahaline või aineline tasu.

Palk on tasu, mida tööandja maksab töövõtjale töö eest vastavalt temaga sõlmitud suulisele või kirjalikule töölepingule, samuti muudel seadusega või pooltevahelise lepinguga kokku lepitud juhtudel ühe tööühiku (tööpäeva, töökuu, töödeldud tooriku, osutatud teenuse jne) eest rahas või natuuras.

## Eestis

Eestis kehtiva töölepingu seaduse kohaselt (§ 5. lõige 5) peab töölepingu kirjalikus lepingus sisalduma töö eest makstav tasu, milles on kokku lepitud (töötasu), sealhulgas majandustulemustelt ja tehingutelt makstav tasu, töötasu arvutamise viis, maksmise kord ning sissenõutavaks muutmise aeg (palgapäev), samuti tööandja makstavad ja kinnipeetavad maksud ja maksed.

### Palga mõiste

Eesti palgaseaduse järgi on palk "tasu, mida tööandja maksab töötajale töö eest vastavalt töölepingule või õigusaktile, samuti muudel õigusakti, kollektiiv- või töölepinguga ettenähtud juhtudel. Palk koosneb põhipalgast ja seaduses ettenähtud juhtudel makstavatest lisatasudest, preemiatest ja juurdemaksetest."

### Palgaarvestus
#### Palgaarvestuse alused

Palka võib arvestada ja välja maksta mingi perioodi (tund, päev, kuu, aasta) tasuna. Palgamäär ja selle arvestamise alused määratakse kindlaks töölepingu sõlmimisel poolte kokkuleppel.

### Kinnipidamised palgast

Vastavalt kehtivatele õigusaktidele arvestatakse palgast maha tulumaks, mis laekub riigile. Tulumaksu maksmise kohustus võib olla kas palga maksjal või palga saajal. Palga suuruse määramisel ja maksude arvestamisel, samuti töö tingimusi reguleerib riik tööseadusega. Eestis reguleerib palga arvestamist palgaseadus ja tulumaksu arvestamist tulumaksuseadus.

### Miinimumpalk

Miinimumpalk (ka alampalk) on rahasumma, millest vähem on töötajale seadusega keelatud maksta. Samuti kasutatakse riigis kehtestatud miinimumpalga summat erinevate trahvide ja lõivude arvestamisel

### Lisatasu

Lisatasu on rahasumma, mida tööandja maksab töötajale täiendavate tööülesannete täitmise või nõutavast tulemuslikuma töö eest.

## Vaata ka
* Brutopalk
* Netopalk

## Viited
Hierarhia

**Hierarhia** (kreeka keeles *hieros* püha + *arch&#275;* valitsus, võim) on astmeline allumise süsteem erinevate asjade organiseerimiseks ja hindamiseks. Hierarhililine süsteem on tavaliselt püramiidse kujuga, kus alamatel astmetel on vähem tähtsad või enam levinud või ka täpsemalt määratletud objektid ning mida kõrgemale seda olulisem või vähem levinud või üldisem on sel positsioonil asetseja. 

Inimeste seas on tuntuim hierarhiline süsteem ametikohtade süsteem. Hierarhilise ametikohtade süsteemi puhul alluvad alumisel astmel asetsejad ülemistel astmetel asetsejatele. Klassikaline hierarhiline organisatsioon läbi ajaloo on olnud sõjavägi, kuna see vajab selget reeglistikku nii käsuliini kui üldise ülesehituse jaoks ning võimet koondada kogu allorganisatsiooni (väeüksuse) ressursid ühtse juhtimise alla. 

Õigussüsteemis moodustavad õiguse allikad õiguskorra hierarhia. Eesti õiguse alus ehk hierarhia kõige ülemine tase on põhiseadus, sellele järgnevad Euroopa Liidu õigusaktid, seejärel  välislepingud, seadused, seadlused, määrused ja kohalike omavalitsuste õigusaktid. 

Bioloogias on tuntud taksonoomiline hierarhia – riik, hõimkond, klass, sugukond, perekond, liik.

Sotsioloogias on tuntud mõiste **meritokraatia** ehk talentide hierarhia samuti **sotsiaalne hierarhia**, mis tekib sotsiaalse kihistumise tulemusel.

Informaatikas kasutatakse hierarhial põhinevaid lahendusi andmete salvestamiseks, indekseerimiseks ja haldamiseks. Arvutite failisüsteemid on peaaegu alati hierarhiad, mille tipus on juurkataloog ning mille alumistel tasemetel on tavalised kaustad ehk kataloogid ja failid. Paljude andmestruktuuride sisemine ülesehitus on hierarhiline puu, mis võimaldab andmeelemente kiiresti lisada, leida ja eemaldada. Ka veebilehtede ja muude serverite nimetamiseks kasutatav domeeninimede süsteem (DNS) on hierarhia.

Hierarhiaid kasutatakse veel paljudes valdkondades, kus on vaja üheselt väljendada alluvussuhteid, kuuluvust, informatsiooni kategoriseerimist, tegevuste või ressursside planeerimist, nõuete esitamist ja kontrollimist jne. 

## Vaata ka
* Inimvajaduste hierarhia ehk Maslow' püramiid
* Käsuliin
* Ontoloogia (arvutiteadus)
* Taksonoomia
* Vasall

## Välislingid

*Hierarhia definitsioon informaatikas (AKIT, Andmekaitse ja infoturbe leksikon)
Kuusalu

**Kuusalu** alevik Harju maakonnas Kuusalu vallas. Ta asub Tallinna–Narva tee ääres 39 km kaugusel Tallinnast. 

Paikkond tekkis 13.–14. sajandil Kuusalu kihelkonna keskusena.

Kuusalu alevikus elas 2007. aasta 1. jaanuari seisuga 1246 ja 2008. aasta 1. jaanuari seisuga 1216 inimest.

Kuusalus asub Lauritsakivi. Seal kasvab Kuusalu seitsmeharuline mänd.

Kuusalus toimusid 2023. aasta suvel filmi Frank võtted.


II maailmasõjas hukkunute ühishaud Kuusalus.jpg|Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud
Kuusalu kalmistu.jpg|Kuusalu kalmistu
Kordijaani tamm.JPG|Kordijaani tamm


## Vaatamisväärsused
*Kuusalu kirik
*Kuusalu kalmistu

## Vaata ka
*Kuusalu aardeleid
*Kuusalu JK Rada
*Kuusalu meeskoor
*Kuusalu raamatukogu
*Kuusalu külanõukogu
*Kuusalu Pajulinn

## Viited
Rasestumisvastased vahendid

**Rasestumisvastased vahendid** ehk **kontratseptiivid** (ka **eostumisvastased vahendid**) on rasestumist ärahoidvad vahendid seksuaalvahekorra puhul.  

## Rasestumisvastaste vahendite tõhususe võrdlus
Tabelis on toodud rasestumisvastaste vahendite efektiivsuse võrdlus. 

(Allikad: FDA ja PPH.)
:Tabelis nimetatud rasestumisvastased vahendid ei kaitse osapooli sugulisel teel levivate haiguste ehk suguhaiguste (nt viirus-, bakteriaalsete, seen- ja algloomnakkuste) eest (v.a kondoom, mis annab mõningase kindluse juhul, kui see ei rebene).

## Vaata ka
*Meeste rasestumisvastased tabletid
*Viljakusmonitor
*Viljakusteadlikkuse meetod

## Välislingid
*FDA Office of Womens Health (USA),FDA poolt heakskiidetud rasestumisvastased vahendid (nii naistele kui meestele, veebiversioon vaadatud 12.04.2013 (*inglise keeles*)

; Taimed ja taimesaadused ning toimeained, mis võivad halvendada suukaudsete rasestumisvastaste ravimite toimet:
* Liht-naistepuna ürt : Ain Raal, " Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 454–455, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010
* Silümariin (hariliku maarjaohaka seemnetest) : Carsil, 22,5 mg kaetud tabletid, veebiversioon vaadatud 17.10.2014