open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lydia Roots

**Lydia Roots** (22. aprill 1906 Krimm – 16. märts 1996 Tallinn) oli eesti ajaloolane.

## Elulugu
Lõpetas 1926. aastal Leningradi Eesti Pedagoogilise Tehnikumi ja 1931 Leningradi Herzeni-nimelise Pedagoogilise Instituudi, oli 1935–1938 Leningradi Riikliku Ülikooli aspirantuuris; ajalookandidaat (1957, Moskva Riiklik Ülikool), väitekiri "*Шлезвиг-Голштейнский вопрос и европейские державы в 1863–1864*".

Töötas 1926–1927 õpetajana Tomski kubermangu Koltsovka koolis, 1931–1938 Leningradi Riikliku Ülikooli töölisfakulteedis; 1938–1941 Tšuvaššia Pedagoogilise Instituudi üldajaloo kateedri vanemõpetaja, 1941. aasta maist Tartu Ülikooli marksismi-leninismi õppejõud, 1941–1942 õpetaja Tatari ANSV-s, 1942–1944 EKP Keskkomitee parteiaktiivi kursuste lektor Mõškinos ja Jegorjevskis.

Ta osales koos Hilda Moosbergi, Viktor Maamäe ja teiste Venemaa eestlastest ajaloolastega Eesti ajalooteaduse sovetiseerimisel. Oli 1944–1946 Tartu Riikliku Ülikooli marksismi-leninismi kateedri vanemõpetaja, 1946–1958 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna üldajaloo kateedri vanemõpetaja, 1958–1971 üldajaloo kateedri dotsent (sealhulgas 1951–1963 kateedrijuhataja).

Aastatel 1951–1959 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu III ja IV koosseisu liige, 1951. aastal ka Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liige.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: sotsialistliku mõtte ja töölisliikumise ajalugu, Schleswig-Holsteini küsimus 1840–1864, rahvusvaheline olukord pärast II maailmasõda ja NSV Liidu välispoliitika. Oli 1956–1963 Tartu Riikliku Ülikooli üldajaloo kateedri  "Skandinaavia kogumiku" peatoimetaja.

## Teoseid
Üle 30 teaduspublikatsiooni.
*Шлезвиг-Гольштинский вопрос и политика европейских держав в 1863/1864 годах. Таллинн 1957
*О шлезвиг-гольштинском вопросе в некоторых работах современных датских историков. // Skandinaavia kogumik VIII. Tallinn 1964
*История Швеции (kaasautor). Москва 1974
*Kommunistlikud ja töölisparteid. Lühiteatmik. Tallinn 1989

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 46

## Välislingid
*Foto
Toivo Ülo Raun

**Toivo Ülo Raun** (sündinud 11. aprillil 1943 Tartus) on väliseesti ajaloolane, kes tegutseb Ameerika Ühendriikides.

Raun on uurinud peamiselt Eesti ajalugu 20. sajandi alguses. Tema peateoseks on Eesti ajaloo üldkäsitlus "Estonia and Estonians".

Raun on Indiana Ülikooli ajalooprofessor, kes õpetab Baltimaade ja Soome ajalugu.

## Elulugu
Tema isa oli professor Alo Raun. Põgenes 1944 koos perekonnaga Saksamaale, siirdus sealt 1949 USA-sse. Lõpetas 1960 University High School'i Bloomingtonis (Indiana) ja 1964 Swarthmore'i Kolledži (Pennsylvania); M.A. (1966, Princetoni Ülikool), dr. phil. (1969, Princetoni Ülikool), väitekiri "The Revolution of 1905 and the Movement for Estonian National Autonomy, 1896–1907". Oli 1969–1974 California Ülikooli assistant prof., 1974–1979 assoc. prof., 1979–1989 ajalooprofessor, 1989–1990 Toronto Ülikooli eesti õppetooli professor, 1990– Indiana Ülikooli professor. Olnud 1981–1985 ajakirja Journal of Baltic Studies peatoimetaja ja 1992–1994 AABS-i president.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti, Baltimaade ja Soome ajalugu, eriti Eesti ärkamisajast kuni iseseisvumiseni. Üle 75 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*2012 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Teoseid
* *Russification in the Baltic Provinces and Finland 1855–1914* (kaasautor). Princeton, 1981
* *The Revolution of 1905 in the Baltic Provinces and Finland.* // Slavic Review 43 (1984)
* *The Latvian and Estonian national movements, 1860–1914.* // Slavonic and East Eur. Rev. 64 (1986)
* *Finland and Estonia: Cultural and political relations, 1917–1940.* // J. Baltic Studies 18 (1987)
* *Viron historia.* Keuruu, 1989
**Estonia and the Estonians*. Stanford: Hoover University Press, 1987 (teine trükk 1991, 3. trükk 2001).
* *Nineteenth- and early twentieth-century Estonian nationalism revisited.* // Nations and Nationalism 9 (2003).
**Soviet deportations in Estonia: impact and legacy: articles and life histories*. Toimetaja ja eessõna autor. Tartu: Tartu University Press, 2007.

## Viited

## Välislingid
*Toivo Ülo Raun Indiana Ülikooli kodulehel
Vello Kaaristo

**Vello Kaaristo** (aastani 1936 **Vassili Krassikov**; 17. märts 1911 – 14. august 1965) oli eesti murdmaasuusataja. Kuulus Narva Võitlejasse ja Kalevisse.  

## Saavutused
### Olümpiamängud
Kaaristo oli esimene Eesti murdmaasuusataja olümpiamängudel.
1936. aasta taliolümpiamängud Garmisch-Partenkirchenis
*30. koht 18 km distantsil
*23. koht 50 km distantsil

### Maailmameistrivõistlustel
1938 Lahtis
*125. koht 18 km distantsil
*10. koht 4×10 km teatesõidus

### NSV Liidu meistrivõistlused
1944 Uktussi mägedes
*3. koht 4×10 km teatesõidus

### Balti meistrivõistlused
1940 Balti meistrivõistlused Siguldas 
*1. koht 18 km distantsil
*2. koht 4×10 km teatesõidus
1941 Balti meistrivõistlused Siguldas 
*1. koht 18 km distantsil
*1. koht 4×10 km teatesõidus

### Eesti meistrivõistlused
1931 Rakveres 
*2. koht 10 km distantsil
1933 Jänedal
*2. koht 18 km distantsil
*1. koht 30 km distantsil
1934 Narvas 
*3. koht 50 km distantsil
1937 Narva-Jõesuus ja Viljandis
*1. koht 18 km distantsil
*1. koht 30 km distantsil
*1. koht 50 km distantsil
1938 Tallinnas ja Narvas
*1. koht 18 km distantsil
*3. koht 30 km distantsil
*2. koht 50 km distantsil
1940 Aegviidus, Tallinnas ja Narvas
*1. koht 18 km distantsil
*2. koht 30 km distantsil
*1. koht 50 km distantsil
*3. koht 4×10 km teatesõidus
1941 Otepääl, Tallinnas ja Viljandis
*1. koht 18 km distantsil
*1. koht 30 km distantsil
*2. koht 4×10 km teatesõidus
1945 Võru-Kubijal
*1. koht 20 km distantsil
*1. koht 4×10 km teatesõidus

## Tunnustus
*1940 – Kotkaristi teenetemärgi raudrist
*1944 – meistersportlane

## Isiklikku
Vello Kaaristo oli 168 cm pikk ja kaalus 64 kilogrammi. Tema vend oli suusataja ja spordipedagoog Feodor Krassikov.

## Välislingid
*
Nikolai Laanetu

**Nikolai Laanetu** (sündinud 29. jaanuaril (passi järgi 9. veebruaril) 1946 Suure-Rõsna külas Mikitamäe vallas) on eesti zooloog (terioloog) ja jahindusteadlane. 

Aastatel 1971–1972 ja 1985–1989 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli Zooloogiamuuseumis, olles ka selle direktor. 

Aastail 1972–1974 oli ta Tartu Noorte Loodusesõprade Maja direktor.

Aastatel 1996–1998 oli EPMÜ Keskkonnakaitse Instituudi zooloogia spetsialist, aastast 1998 Tartu ülikooli zooloogia ja hüdrobioloogia instituudi sisevete elustiku teadur. 

Ta on uurinud muu hulgas kopra, ondatra ja teiste vee-eluliste loomade bioloogiat ja ökoloogiat; samuti uurinud ebapärlikarbi levikut Eestis.

Aastast 1998 on ta Loodushoiu Ühingu LUTRA esimees. 

Õpingute ajal võttis ta osa ansambli Rajacas tegevusest.

## Tunnustus
* 2023 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Kirjutisi
*Laanetu, Nikolai 1996. *Kobraste loendus ja püük*. Tallinn: Infotrükk. 
*Laanetu, Nikolai 2015. Äärmiselt lühinägelik on arvata, et seakatku levitavad peamiselt inimesed. *Postimees* 3. august.

## Viited

## Kirjandus
*Marvet, Ann. Vee veere peal. (Intervjuu Nikolai Laanetuga) *Eesti Loodus* 2, 2006.

## Välislingid
*Hillar Palamets “Kuidas Majakast sai Rajacas.” (Jutustab Ain Kallis)http://www.tartuekspress.ee/index.php?page=1&id=846 Tartu Ekspress 22. veebruar 2012.
*Toomas Jüriado. “Kallis, mees parteist “Parem ilm”. (Intervjuu Ain Kallisega) – Eesti Loodus 2012, mai, lk. 38.
Vesiveski

**Vesiveski** on seade veejõu kasutamiseks. 

Levinumad ülesanded läbi ajaloo on olnud teravilja jahvatamine, palkide saagimine, villatöötlemine, kangakudumine. On teateid ka linaropsimise ja söödapurustamise vesiveskitest Lõuna-Eestis. 

Paisutatud vee potentsiaalse energia muundamiseks kasutatakse veskites hüdroturbiine. Varem olid vesiveskites energia saamiseks kasutusel vesirattad.

Eesti aladel on vesiveskeid kasutatud juba vähemalt 13. sajandist alates. Esimene vastavasisuline teade pärineb Taani hindamisraamatust (1241), kus mainitakse Jõelähtme jõel asunud *Kogael* vesiveskit.

Eesti Rahvusliku Jõukomitee aastatel 1938-1939 koostatud Eesti veejõuseadmete kaardistamise tabelites on 745 kirjerida vesiveskite kohta, millest 62 asusid praeguse Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise ajutise kontrolljoone taga.

Vesiveskeid ja hüdroelektrijaamasid on uurinud ja kavandanud tehnikateadlased August Velner ja Harald-Adam Velner.

## Vaata ka
*Tuuleveski

## Viited

## Kirjandus
* "Vesiveskid – kultuuri- ja tehnikapärand Eestis", H. Hanni, M. Pärnapuu ja H.-A. Velner, 2007.
Phreaking

***Phreaking*** (pärineb inglise keele slängi fraasist *phone freak*) on termin, mida kasutatakse selliste inimeste tegevuse kohta, kes püüavad omavoliliselt tungida telekommunikatsiooni- ja telefonivõrkudesse, saamaks kasutada tasuta nende sidekanalite teenuseid, häirimaks nende tööd või lihtsalt ebatervest huvist nende suhtes.

## Vaata ka
* Häkker
* Kräkker
Kohus (eetika)

**Kohus** ehk moraalne vajadus on üks eetika põhikategooriaid, mis väljendab erilist moraalset suhet. Kohus teha midagi tähendab, et inimene peab mitte ainult lihtsalt täitma kellegi poolt sõnastatud või reguleerimatult kehtestunud nõudmisi, vaid ka mõistma nende sotsiaalset päritolu ja nendest tulenevaid tagajärgi isiklikule ja kollektiivsele tegevusele.

## Vaata ka
*Vastutus
*Kohusetunne
*Kohustus
Padonki

**Padonki** (vene keeles *подонок* 'pätt, lurjus', mitmus *подонки*)  on 21. sajandi algul tekkinud vene internetikasutajate subkultuur, keda eristab peamiselt iseloomuliku slängi ja sihilikult moonutatud õigekirja (nn erratiiv) kasutamine. Tegemist on teatud mõttes kontrakultuuriga, mis esitab teadliku väljakutse nii ortograafia- kui etiketinormidele, kasutades ulatuslikult obstsöönset leksikat ja musta huumorit ning väljendades radikaalseid seisukohti kultuuri- ja ühiskonnaelu küsimustes.

Padonokite subkultuuri üheks eestvedajaks on olnud Dmitri Sokolovski oma veebilehega udaff.com, kust pärinevad paljud stiilivõtted ja slängiväljendid, mida padonokid kasutavad foorumites, blogides jm.

Selle eripärase keelekasutuse üheks omanimetuseks on saanud "albaania keel" (*албанский, албанцкей, олбанский, олбанскей*), põhjuseks 2004. aastal toimunud intsident, kus keegi ameeriklane esitas veebilehel livejournal.com küsimuse venekeelsete kommentaaride kohta ja sai suurelt hulgalt venekeelsetelt kasutajatelt narritavaid vastuseid, et need on albaania keeles, koos soovitusega see keel ära õppida.

Näiteid padonokite keelest:

**аффтар, афтар* – (postituse, artikli vms) autor (*автор* – 'autor')
**аффтар жжот* – tunnustusavaldus autorile, moonutatud kuju verbist *жечь* ('süütama')
**аццкий, аццкей* – eriti hea (*адский* – 'põrgulik')
**ацтой, атстой* – igav, jama (*отстой* – 'seisak, sete')
**бугага, бугога* – homeeriline naer, vene keeles kujul *Бу-га-га!*, vrd inglise *bwa-ha-ha*
**фтопку!* – halvakspanev hüüatus (*в топку* – 'ahju')
**гы-гы-гы* – heakskiitev naerumugin
**жесть* – vaimustusavaldus (*жёстко* – 'karmilt')
**йа* – mina (*йа* asendab tihti tähte *я*)
**йа креведко* – absurdimaiguline väljend, mida kasutatakse kõige erinevamates situatsioonides, tihti tüdimuse või mõistmatuse väljendamiseks (*я креветка* – 'ma olen krevett')
**йух* – obstsöönne sõna ümberpööratud kujul, kasutatakse maskeeritud solvangutes
**кагдила* – tervitus (*как дела?* – 'kuidas käsi käib?')
**камент* – kommentaar (*комментарий* – 'kommentaar', vrd inglise *comment*)
**кросавчег* – vaimustusavaldus (*красавчик* – 'iludus')
**ниасилил* – liiga pikk tekst, ei lugenud lõpuni (*не осилил* – 'ei suutnud')
**пеши исчо!* – tunnustusavaldus (*пиши ещё* – 'kirjuta veel')
**превед* – tervitus, tihti kasutatud John Lurie karikatuuri "Surprise!" kontekstis (*привет* – 'tervitus')
**Раша* – Venemaa (vrd inglise *Russia*)
Plaatinametallid

**Plaatinametallid** on plaatina ja 5 sellele keemilistelt omadustelt lähedast metalli: iriidium, osmium, pallaadium, ruteenium ja roodium.
A Triumph for Man

**"A Triumph for Man"** on Taani rokkansambli Mew esimene album, mis ilmus 1997. aasta aprillis.

Algselt valmistati plaati ainult 2000 eksemplari ja originaalplaatide hind on aja jooksul väga kõrgele tõusnud. 2006. aasta 16. septembril anti album uuesti välja koos boonusmaterjaliga.

## Lood
# "Wheels over Me" &ndash; 2:33
# "Beautiful Balloon" &ndash; 4:27
# "Wherever" &ndash; 5:56
# "Panda" &ndash; 4:11
# "Then I Run" &ndash; 3:53
# "Life Is Not Distant" &ndash; 1:08
# "No Shadow Kick" &ndash; 3:06
# "Snowflake" &ndash; 3:30
# "She Came Home for Christmas" &ndash; 4:54
# "Pink Monster" &ndash; 0:46
# "I Should Have Been a Tsin-Tsi (for You)" &ndash; 2:19
# "How Things Turn out to Be" &ndash; 0:44
# "Web" &ndash; 4:34
# "Coffee Break" &ndash; 4:37
Harilik maapähkel

**Harilik maapähkel** ehk **arahhis** ehk **hiina pähkel** (*Arachis hypogaea*) on liblikõieliste sugukonda maapähkli perekonda kuuluv rohttaim. 

Harilikku maapähklit kasvatatakse kultuurtaimena, mille maa-alustes kaunades valmivad seemned ehk maapähklid on levinud toiduaine. 


Pilt:Arachis hypogaea 007.JPG|Õisi kandnud varred kasvavad pikemaks ning tungivad maasse
Pilt:Peanut 9417.jpg|Maa all kasvavad varre otsa kaunad
PeanutButter.jpg|Maapähklivõi
Peanuts (Arachis hypogaea) - in shell, shell cracked open, shelled, peeled.jpg|Igas kaunas on 1–3 seemet


## Välislingid
*
Hendrik Relve

**Hendrik Relve** (sündinud 18. juulil 1948 Tallinnas) on eesti loodusajakirjanik, rännumees, kirjanik ja fotograaf.

## Elukäik
1966. aastal lõpetas ta Tallinna 2. Keskkooli, 1971. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsainseneri erialal, 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.

Aastatel 1972–1978 töötas ta Eesti Metsakorralduskeskuses taksaatorina, seejärel Eesti koolimetskondade juhendajana. 2002–2015 oli ta ajakirja Eesti Mets peatoimetaja.

Alates 1975. aastast on temalt ilmunud aimeartikleid, ta on esinenud raadio- ja televisioonisaadetes ning kirjutanud populaarteaduslikke raamatuid ja õpikuid. Ta on 2001. aastast Vikerraadio saatesarja "Kuula rändajat" autor. Alates 2022. aastast on ta Eesti Kirjanike Liidu Liige.

Ta on mõõtnud ja kirjeldanud sadu Eesti põlispuid ning rännanud kümnetes maades kõigil mandritel.

## Tunnustus
* 2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2011 – Eesti looduskaitsemärk
* 2015 - Soome Bioloogia- ja Geograafiaõpetajate Liidu kuldne teenetemärk
* 2017 -  Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu auliige
* 2018 – Go Traveli reisiraamatu preemia (raamatu "Kiviaja puudutus" eest)
* 2020 – Kuldmikrofon
* 2022 – Erik Kumari looduskaitsepreemia

## Looming

### Fotonäitused
* "Põlispuud Eestis" (1999–2002)
* "Helmeid maailma loodusest" (2001–2006)
* "Eesti pärimuspuud" (2011)
* "Kütkestav maailma loodus" (2022, 2023)
### Muusika
* CD "Hendrik Relve laulud looduses" (2004)
### Filmid
* "Mets seob põlvkondi" (2006, dokumentaalfilmi stsenarist)
* "Metsa poole" (2013, dokumentaalfilmi autor)
* "Maastiku mustrid" (2014, dokumentaafilmi teksti autor)
* "Vaata rändajat" (2017, animafilmi stsenarist, teksti lugeja)

### Raamatud
* "Vahtral on sünnipäev sügisel" (Valgus, 1981)
* "Bioloogia 6. klassile" (Koolibri, 1993)
* "Luonnonmarjat" (soome keeles; Atena 1995, 2003)
* "Söögimarjad, mürgimarjad" (Valgus, 1996)
* "Puiden juurilla" (soome keeles; Atena 1997, 2002)
* "Puude juurde" (Eesti Loodusfoto, 1998, 2007)
* "Loodusõpetus 5. klassile (Koolibri, 1999, 2004, 2013, 2022, kaasautorina)
* "Loodusõpetus 6. klassile" (Koolibri 1999, 2004, 2013, 2022, kaasautorina)
* "Eesti põlispuud" (Tallinn, 2000)
* "Põlispuud" (Koolibri, 2003)
* "Rändaja" (Kunst, 2004)
* "Eesti looduse vägi" (Koolibri, 2008)
* "Puude kuulaja" (Maalehe Raamat, 2011)
* "Euroopa ja Aasia metsad" (MTÜ Loodusajakiri, 2012, kaasautorina)
* "Ameerika metsad" (MTÜ Loodusajakiri, 2013, kaasautorina)
* •	Aafrika, Austraalia, Okeaania metsad (MTÜ Loodusajakiri, 2014, kaasautorina)
* "Kiviaja puudutus" (Varrak, 2017)
* "Minu elu uhkemad loomad" (Varrak, 2020)
* "Retked põlisrahvaste omailmadesse" (Varrak, 2024)

## Isiklikku
Tema ema oli Olga Relve.

## Viited

## Välislingid

* Maris Balbat. "Hendrik Relve kired" Elukiri
* "Hendrik Relve annab nõu: kuidas oma vaimset maailma avardada" Tarbija24, 23. detsember 2009
* Hendrik Relve: „Metsaga võrreldes on inimühiskond nagu närviline laps.“ Looduses, jaanuar 2018
Maailma karikavõistlused kahevõistluses

**Maailma karikavõistlused kahevõistluses** on Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni FIS-i korraldatav iga-aastane kõrgetasemeline rahvusvaheline kahevõistluse mitmeetapiline sari. Esimesed maailma karikavõistlused toimusid hooajal 1983–1984 ja need võitis norralane Tom Sandberg. Esimest korda toimus meeskonnavõistlus hooajal 1999-00. Naiste avavõistlus oli 2020–21 hooajal.

## Maailma karikavõistluste punktide jagamine

## Maailma karikavõistluste üldvõitjad

Allolevas tabelis on näidatud kolm parimat suusatajat igal maailma karikavõistluste hooajal.

## Statistikat

Tabelid on koostatud seisuga (3. märts 2023). 

### Võite

### Poodiumi kohti

### Starte

## Vaata ka

*Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

## Välislingid

* Kõigi hooaegade maailmameistrivõistluste edetabel veebisaidil www.fis-ski.com
* Vastavate maailma karikahooaegade kalender ja individuaalsed tulemused saidil www.fis-ski.com
Lõss

**Lõssiks** nimetatakse piima, millest on peaaegu kogu piimarasv koore näol eraldatud. Euroopa Liidu määratluse kohaselt on lõss pastööritud, steriliseeritud või kõrgkuumutatud piim, mille rasvasisaldus on viidud maksimaalselt 0,5%-ni.
Prunus

***Prunus*** on olenevalt süstemaatikast: 

*roosõieliste perekond **[[toompuu]]** või
*roosõieliste perekond **[[Ploomipuu (perekond)|ploomipuu]]**
Kanarbikulaadsed

**Kanarbikulaadsed** (*Ericales*) on õistaimede selts kaheiduleheliste klassist.

## Kirjeldus
Seltsi kuulub nii puid, põõsaid kui ka roni- ja rohttaimi. Lisaks autofüütidest taimedele kuulub kanarbikulaadsete seltsi ka mükoheterotroofe ja loomtoidulisi taimi (nt sugukond sarratseenialised). Erikoidne mükoriisa esineb peamiselt sugukondades kanarbikulised (globaalse levikuga sugukond), rööpkanarbikulised (Lõuna-Ameerika, Indoneesia, Austraalia) ja kukemarjalised (peamiselt kõikjal põhjapoolkeral) ning teda iseloomustab seenmantli ja Hartigi võrgustiku puudumine.

## Levila
Kanarbikulaadsed on kosmopoliitne selts. Esindajaid leidub nii troopikas kui ka arktilistel ja parasvöötme aladel. Seltsi kuulub kokku üle 8000 liigi, millest kanarbikulisete sugukonda umbes 2000–4000 liiki.

## Kasutamine
Kõige tuntub kanarbikulaadsete seltsi esindaja on kahtlemata teepõõsas. Teepõõsaliste sugukonda kuuluvad ka sellised söödavaid vilju kandvad taimed nagu kiivi-aktiniidia, virsikupuu, mustikas, joovikas ja jõhvikas. Seltsi kuulub ka võiseemnik, mis on miljonite kõrbepiirkondades elavate aafriklaste peamine toidus vajalike rasvhapete allikas. Mitmeid kanarbikulaadsete seltsi kuuluvaid taimi kasvatatakse eeskätt nende ilu tõttu. Ilutaimedena on tuntumad asalea, rododendron, kameelia, ebajasmiin, alpikann, aed-leeklill ja balsamiin.

## Sugukonnad
Seltsi kuulub 25 sugukonda rohkem kui 8000 liigiga:
**Actinidiaceae* – aktiniidialised
**Balsaminaceae* – lemmaltsalised 
**Clethraceae* – kletralised  
**Cyrillaceae* – titipuulised  
**Diapensiaceae* – diapensialised 
**Ebenaceae* – eebenipuulised 
**Empetraceae* – kukemarjalised
**Epacridaceae* – rööpkanarbikulised
**Ericaceae* – kanarbikulised 
**Fouquieriaceae* – fukjeerialised 
**[[Lecythidaceae]]*
**[[Maesaceae]]* (APG III süsteemis (2009) eraldi sugukonnana enam ei tunnistata, vaid loetakse nurmenukuliste alamsugukonnaks)
**[[Marcgraviaceae]]*
**[[Mitrastemonaceae]]*
**Myrsinaceae* – mürsiinelised (APG III süsteemis (2009) eraldi sugukonnana enam ei tunnistata, vaid loetakse  nurmenukuliste alamsugukonnaks) 
**[[Pellicieraceae]]* (APG III süsteemis (2009) eraldi sugukonnana enam ei tunnistata, vaid loetakse tetrameristaliste alamsugukonnaks) 
**[[Pentaphylacaceae]]* – viispesikulised
**Polemoniaceae* – siniladvalised 
**Primulaceae* – nurmenukulised 
**[[Roridulaceae]]*
**Sapotaceae* – sapotillipuulised 
**Sarraceniaceae* – sarratseenialised 
**[[Sladeniaceae]]*
**Styracaceae* – stüüraksilised 
**Symplocaceae* – saguslehelised 
**[[Ternstroemiaceae]]* (APG III süsteemis (2009) eraldi sugukonda enam ei tunnistata, vaid loetakse Viispesikuliste alamsugukonnaks)
**Tetrameristaceae* – tetrameristalised (sh *[[Pellicieraceae]]*)
**Theaceae* – teepõõsalised 
**[[Theophrastaceae]]* (APG III süsteemis (2009) eraldi sugukonnana enam ei tunnistata, vaid loetakse nurmenukuliste alamsugukonnaks)

## Viited
Ülo Mander

**Ülo Mander** (sündinud 11. jaanuaril 1954 Tartus) on eesti loodusteadlane (maastikuökoloog), bioloogiakandidaat (1983), Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2024). 

Aastatel 1977–1991 töötas Mander Eesti Põllumajanduse Akadeemias ning aastatel 1992–2019 oli Tartu Ülikoolis geograafia osakonna juhataja, edaspidi korraline professor. 

Mander lõpetas 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsilise geograafia erialal *cum laude*. 

Aastast 1998 on ta Eesti Maastikuökoloogia Assotsiatsiooni juhatuse esimees. 

Ta on muu hulgas uurinud põllumajanduses kasutavate biogeensete ühendite aineringet ja nende mõju valglatele ning pikemaajalisi maastikustruktuuri muutusi ja viimaste mõju maastike ainete ringkäigule.

## Tunnustus
*2008 Tartu Ülikooli medal
*2009 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2011 Karl Ernst von Baeri medal
*2013 Tartu Ülikooli suur medal
*2015 valiti Academia Europaea liikmeks
*2019 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid

*
Seebipuulaadsed

**Seebipuulaadsed** (*Sapindales*) on õistaimede selts kaheiduleheliste klassist.

Tuntumad seebipuulaadsete seltsi esindajad on vaher, harilik hobukastan, hiina litšipuu, harilik rambutanipuu, mangopuu, somaalia mürripuu ja neemipuu. 

APG III süsteemi (2009) järgi kuulub seltsi üheksa sugukonda:
**Anacardiaceae* – anakardilised
**[[Biebersteiniaceae]]*
**Simaroubaceae* – jumalapuulised
**[[Kirkiaceae]]*
**Meliaceae* – meelialised
**Burseraceae* – mürripuulised
**[[Nitrariaceae]]* 
**Rutaceae* – ruudilised
**Sapindaceae* – seebipuulised
Vadak

**Vadak** (vanemas kirjanduses ka: *juustuvesi*) on juustu ja kohupiima tootmise kõrvalsaadus – vedelik, millest on välja kurnatud kalgenenud piimavalk kaseiin. 

Iga kilogrammi juustu valmistamisel saadakse 8–10 liitrit vadakut. Vadak on vesine (5% kuivainet), rohekaskollase värvusega vedelik. Kuivaine põhikoostisosaks on piimasuhkur laktoos, millele lisanduvad mineraalsoolad, jääkidena leidub piimarasva ja vesilahustuvaid valke (0,5%). Vitamiinidest jäävad vadakusse vesilahustuvad B-rühma vitamiinid. Vadakust toodetakse rafineeritud piimasuhkrut ning vadakuvalgu kontsentraati, mis on hinnaline lastetoitude algaine.

Varem kasutati vadakut peamiselt loomasöödana, tänapäeval toodetakse vadakust erinevaid lisasaadusi, mida kasutavad toorainena keemia-, farmaatsia-, kosmeetika- ja toiduainetööstus. Vadakupulbrit kasutatakse küpsiste, kommide, šokolaadi, jäätise ja kookide valmistamisel. Vadakuvalgust tehakse munavalgeasendajat ja vadakujooke. *[[Mozzarella]]* juustu tootmise kõrvasaadusena saadud vadakust valmib vadakukohupiim *[[ricotta]]*. Vadakuvõi on kondiitritööstuse tooraine. Samuti on võimalik vadakule täispiima lisades valmistada sellest uuesti juustu.  

Kõrge biosaadavusega vadakuvalkudest (beetalaktoglobuliin, alfalaktalbumiin jt) tehakse kulturistide seas populaarseid toidulisandeid.

## Viited
Düsgraafia

**Düsgraafia** ehk **vaegkirjutamine** on spetsiifiline õigekirjahäire, mis ei ole seostatav arengulise ebaküpsusega, neuroloogilise häirega, nägemispuudulikkusega ega puuduliku õpetamismetoodikaga. Erinevalt düsleksiast on düsgraafia puhul tavaliselt häälimine korrektne, kuid kirjutades eksitakse häälikute järjekorras või pikkuses, unustatakse kirjutamata sõnalõpud vms. 

Düsgraafia ja düsleksia esinevad sageli koos. Düsgraafia raskeimat vormi nimetatakse agraafiaks.

Isik, kellel on düsgraafia, on **düsgraafik**.

Spetsiifiline õigekirjahäire kodeeritakse RHK-10-s koodi all F81.1. 

## Häire avaldumine
*Konsonantide tugevuse ja vokaalide vältuse puudulik tajumine
*Grammatika ja lauseehituse vead:
**Sõnade vahele jätmine, vale järjekord
**Tegu- või asesõnade vale kasutamine
**Valed sõnalõpud
**Laused lõpetamata
*Halb käekiri
*Kirjutise halb ruumiline paigutus või sisu puudulik areng

Eesti keeles tekitavad düsgraafikutele enim raskusi kolm häälikupikkust, välted ja nõrgad sulghäälikud. Riigieksamikirjandi hindamisel rakendatakse vaegkirjutajatele diferentseeritud hindamisjuhendit, kus vigadeks ei loeta häälikupikkuse kirjutusvigu. Alates 2008. aastast on õpilastel, kes düsgraafia tõttu sooritavad kohustusliku emakeele riigieksami mitterahuldavalt, õigus valida riigieksam mõnes teises õppeaines.

## Düsgraafiale viitavad tunnused

## Võimalikud põhjused
*Visuaal-ruumilised: raskused nägemisega seoses olevate sümbolite meeldejätmisel ja tegevusega seostamine (nt kuidas sooritada ettenäidatud tööd või toimingut jne)
*Keele töötlemisega seotud raskused: foneemi- ja häälikuanalüüsi raskused, kuigi häälimine võib olla foneetiliselt korrektne.

## Abi
*Alternatiivide pakkumine käsitsi kirjutamisele (nt arvuti)
*Ülesannete muutmine (nt kirjaliku töö asemel vastab suuliselt)
*Harjutamine, korrigeerimine 

Düsgraafia ravi toimub logopeedi juhendamisel.

## Välislingid

*RHK-10: Spetsiifiline õigekirjahäire
Konnarohulaadsed

**Konnarohulaadsed** (*Alismatales*) on õistaimede selts üheiduleheliste klassist.

APG III süsteemi (2009) järgi kuulub seltsi 13 sugukonda:

**Alismataceae* – konnarohulised (sh *[[Limnocharitaceae]]*) 
**[[Aponogetonaceae]]*
**Araceae* – võhalised 
**Butomaceae* – luigelillelised 
**[[Cymodoceaceae]]*
**Hydrocharitaceae* – kilbukalised 
**Juncaginaceae* – õisluhalised 
**[[Posidoniaceae]]*
**Potamogetonaceae* – penikeelelised 
**Ruppiaceae* – heinmudalised 
**Scheuchzeriaceae* – rabakalised 
**Tofieldiaceae* – lemmelillelised 
**Zannichelliaceae* – haneheinalised
Akadeemiline kapitalism

**Akadeemiline kapitalism** on ülikoolide (professorite, akadeemiliste liidrite) käitumine turupõhimõtteist lähtuvalt. Ka rahaliste jm kvantitatiivsete suhete eelistamine teadusliku arutelu jm kvalitatiivsete suhete suhtes. Akadeemiline kapitalism on globaliseerumise kaasnähe. 

## Välislingid
*Akadeemilise kapitalismi vastane liikumine
Suusalennu maailmameistrivõistlused

**[[Lennumägi|Suusalennu]] maailmameistrivõistlused** toimuvad iga kahe aasta tagant. Esimest korda toimusid võistlused 1972. aastal. Aastatel 1973–1985 peeti võistlusi paaritutel aastatel. Alates 1986. aastast peetakse võistlusi paarisaastatel.

2004. aastast on maailmameistrivõistlustel kavas ka meeskondlik võistlus.

Suusalennu maailmameistrivõistlusi korraldab Rahvusvaheline Suusaföderatsioon (FIS).

## Medalivõitjad

### Meeskonnavõistlus

## Viited

* Fisskijumping.com - Last result - 26.02.2012 Vikersund
Roheline Värav

**Roheline Värav** oli eestikeelne kord kuus ilmuv rohelise kultuuri ajaleht. 

Eestimaa Looduse Fondi poolt välja antud ajaleht Roheline Värav ilmus aastatel 2001–2003 ajalehe Maaleht vahelehena kord kuus. Seda toimetasid Aivar Õepa, Kristel Ader (Vilbaste) ja Arni Alandi. Kaheksaleheküljelises väljaandes võtsid sõna loodusteadlased ja keskkonnaaktivistid.  

Hiljem levitati Rohelist Väravat ajalehtede Sirp (2007, 2008, 2009, 2010, 2011) ja Õpetajate Leht (2008, 2009, 2010) lisana.
 
Ajaleht oli seotud aastatel 1999–2015 tegutsenud portaaliga Roheline Värav.

"Roheline Värav" oli ka Kuku Raadio saatesari (arvatavasti aastail 1999–2002), mida jätkas saatesari "Keskkonnatelk" (aastast 2003).

## Vaata ka
*roheline elamisviis
*roheline ideoloogia
*Roheline Värav (portaal)
*Bioneer
*"Ökoskoop"

## Viited
Tulikalaadsed

**Tulikalaadsed** (*Ranunculales*) on õistaimede selts kaheiduleheliste klassist.

APG II süsteemi (2003) järgi kuulub seltsi 8 sugukonda:
**Ranunculaceae* – tulikalised
**[[Circaeasteraceae]]*
**Berberidaceae*  – kukerpuulised
**[[Sargentodoxaceae]]*
**[[Lardizabalaceae]]*
**Menispermaceae* – kilplehikulised
**Coriariaceae* – parkepõõsalised 
**[[Sabiaceae]]*

APG III süsteemi järgi (2009) kuulub sellesse seltsi 7 sugukonda
* *Berberidaceae*  – kukerpuulised
* *[[Circaeasteraceae]]*  (sh *[[Kingdoniaceae]]*)
* *[[Eupteleaceae]]* 
* *[[Lardizabalaceae]]* 
* *Menispermaceae* – kilplehikulised 
* *Papaveraceae* – magunalised (sh *Fumariaceae* – punandilised , *Pteridophyllaceae* – kammlehelised)
* *Ranunculaceae* – tulikalised
Vezdehod

**Vezdehod** oli Esimese maailmasõja ajal Venemaal projekteeritud tank. Masina projekteerija oli vene konstruktor Aleksandr Porohhovštšikov (1892–1943) ning ainus prototüüp valmis 15. mail 1915.

Vezdehodil oli madala profiiliga kere ning pöörlev torn kuulipildujaga. Masina pani liikuma üks lai kummist roomik ja kaks juhtratast kummalgi pool roomikut. Tank pidi liikuma kõvakattega teedel ratastel ning pehmel pinnasel toetuma roomikule. Masina pööramine toimus külgmiste rataste abil.

Vezdehodil olid ka omad puudused, nimelt ei olnud masina pööramine maastikul külgmiste rataste abil kuigi tõhus, kaitsetu kummiroomik võis granaadiplahvatusel või mürsukillust kergesti viga saada. Suhteliselt võimatu oli ka ühel mehel samal ajal tanki juhtida ja kuulipildujast tulistada.

Vigade kõrvaldamiseks plaanis Porohhovštšikov suurendada tanki meeskonda kahele mehele ja relvastust kahele kuulipildujale. Juhtimisprobleemid otsustati lahendada kahe eraldi roomiku abil. Kõik oli üsna hea, kuid 1915. aasta detsembriks oli Porohvšikov kulutanud masina arendamiseks juba 18 000 rubla ning kuna Vene armeel ei läinud rindel kuigi hästi, otsustati projekteerimistööd lõpetada ning Vezdehod 2 jäigi ehitamata.

Pärast kommunistide võimuletulekut reklaamiti Porohhovštšikovi tanki kui "maailma esimest", kuuldavasti aga Porohhovštšikov ise lasti NKVD poolt 1943. aastal maha.

## Välislingid
* Landships - Vezdehod (*inglise keeles*)
Riiklik Looduskaitsekeskus

**Riiklik Looduskaitsekeskus** (LKK) oli aastatel 2006–2009 Keskkonnaministeeriumi haldusalas tegutsenud riigiasutus, mis loodi endiste kaitsealade administratsioonide baasil 1. jaanuaril 2006.

## Ülesanne
LKK ülesandeks oli looduskaitse praktiline korraldamine ning looduskaitset puudutavate otsuste osas arvamuse andmine.

## Tegevus
LKK moodustamine lahutas looduskaitse valitsemise ja korraldamise funktsioonid, valitsemise ülesanded jäid maakondade keskkonnateenistustele ja praktiline tegevus Riiklikule Looduskaitsekeskusele. Kui Keskkonnaministeerium võtab vastu seadusandlikke otsuseid ja töötab välja looduskaitsepoliitika, siis LKK tagab otsuste tegeliku rakendamise.

LKK tegevusvaldkondadeks olid:
* kaitse planeerimine
* loodushoiutööd
* liigikaitse
* loodusharidus.

Sealhulgas korraldas LKK oma pädevuse piires loodusõpet ning tutvustas kaitstavaid loodusobjekte avalikkusele. Selle jaoks oli LKK rajanud nii matkaradu, laudteid kui ka vaatetorne.

## Juhtimine
Riikliku Looduskaitsekeskuse peadirektor oli asutuse loomisest alates kuni tegevuse lõpetamiseni Jaanus Tuusti.

Riiklik Looduskaitsekeskus koosnes keskbüroost Tallinnas ja järgmistest regioonidest:
* **Harju-Rapla**, keskusega Raplas
* **Hiiu-Lääne**, keskusega Penijõel
** Hiiumaa talitus, keskusega Kärdlas
* **Saare**, keskusega Viidul
* **Pärnu-Viljandi**, keskusega Vana-Järvel Urissaare külas (Häädemeeste vald)
* **Põlva-Valga-Võru**, keskusega Otepääl
* **Jõgeva-Tartu**, keskusega Toomal
*  **Ida-Viru**, keskusega Iisakus
*  **Järva-Lääne-Viru**, keskusega Palmses.

## Looduskaitse haldusreform
Riikliku Looduskaitsekeskuse loomisega lõpetasid oma tegevuse järgmised kaitsealade administratsioonid:
* rahvusparkide administratsioonid:
** Karula rahvuspargi Administratsioon
** Lahemaa rahvuspargi Administratsioon
** Matsalu rahvuspargi Administratsioon
** Soomaa rahvuspargi Administratsioon
** Vilsandi rahvuspargi Administratsioon
* loodusparkide ja maastikukaitsealade administratsioonid:
** Haanja looduspargi Administratsioon
** Kõrvemaa maastikukaitseala Administratsioon
** Naissaare looduspargi Administratsioon
** Otepää looduspargi Administratsioon
** Vooremaa maastikukaitseala Administratsioon
* looduskaitsealade administratsioonid:
** Endla looduskaitseala Administratsioon
** Nigula looduskaitseala Administratsioon
** Silma looduskaitseala Administratsioon
** Viidumäe looduskaitseala Administratsioon
* Hiiumaa Kaitsealade Administratsioon

## Liikmesus
LKK oli EUROPARCi (Euroopa Loodus- ja Rahvusparkide Föderatsioon) liige (Lahemaa Rahvuspargi Administratsiooni õigusjärglasena).

## Tegevuse lõpetamine
Riiklik Looduskaitsekeskus lõpetas tegevuse 1. veebruaril 2009, kui Riikliku Looduskaitsekeskuse, Kiirguskeskuse ja maakondade keskkonnateenistuste liitmise teel loodi Keskkonnaamet.

## Välislingid
* Keskkonnaameti koduleht
* Riikliku Looduskaitsekeskuse põhimäärus
* Keskkonnaameti põhimäärus
* EUROPARC
Jälitatav

Eestikeelset pealkirja "**Jälitatav**" kannavad mitu filmi:

*"**[[Jälitatav (film 1993)|Jälitatav]]**" ("The Fugitive") on 1993. aasta põnevusfilm, mille peaosades on Harrison Ford, Tommy Lee Jones ja Julianne Moore.
** Selle filmi järg "U.S. Marshals", tööpealkirjaga "The Fugitive Part II", kannab eesti keeles pealkirja "Jälitajad"
*"**[[Jälitatav (film 2003)|Jälitatav]]**" ("The Hunted") on 2003. aasta põnevusfilm Tommy Lee Jonesi ja Benicio Del Toroga peaosades. Eesti keelde on selle filmi pealkirja tõlgitud ka "Jahitav".
Narva laht

**Narva laht** on suur laht Eesti kirdeosas, Soome lahe kaguosa. Ümbritseb Ida-Viru maakonna ja Kurgolovo poolsaare rannikut.

Idarannik on lage ja liivane, lõunarannik on järsk ja kõrge. Tavaliselt on laht detsembrist märtsini kaetud jääga. Narva lahte suubub Narva jõgi, mille suudmes asub Narva-Jõesuu linn. Narva lahe ranniku idaosas asub Sillamäe.

## Välislingid
*1981. aasta topokaart
Castor

"**Castor**" on mitmetähenduslik sõna ja nimi:
****castor*** on ladina keeles 'kobras'.
*****Castor*** on **[[kobras]]**, perekond näriliste seltsist.
****Castor*** on vanakreeka mütoloogia tegelase **[[Kastor]]i** ladinakeelne nimi.
*****Castor*** on tähe **[[Kastor (täht)|Kastor]]i**  ladinakeelne nimi.
***[[Castor (laev)|Castor]]** on puksiirlaev.
Turvaste Mustjärv

**Mustjärv** (ka *Turvaste Mustjärv*) on järv Läänemaal Piirsalu külas. Järv asub Mustjärve rabas. Järve kaldajoone pikkus on 1232 m.

Järv on pruuniveeline düstroofne järv, mille vesi on keskmise karedusega ja kihistumata. Tüübilt on järv makrofüüdijärv ehk suurtaimerikas järv.

Mustjärv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Mustjärve keskkonnaregistri kood on VEE2040000.

## Välislingid

*
Kapsalaadsed

**Kapsalaadsed** (*Brassicales*) on õistaimede selts kaheiduleheliste klassist.

APG II süsteemi järgi kuulub seltsi 15 sugukonda:

**[[Akaniaceae]]*
**[[Bataceae]]*
**Brassicaceae* – ristõielised 
**Capparaceae* – kapparilised 
**[[Caricaceae]]*
**[[Gyrostemonaceae]]*
**[[Koeberliniaceae]]*
**Limnanthaceae* – soolillelised 
**[[Moringaceae]]*
**[[Pentadiplandraceae]]*
**Resedaceae* – reseedalised 
**[[Salvadoraceae]]*
**[[Setchellanthaceae]]*
**[[Tovariaceae]]*
**Tropaeolaceae* – mungalillelised
Riisipere Valgejärv

**Valgejärv** ehk **Riisipere Valgejärv** (ka *Turvaste Valgejärv, Valgjärv*) on järv Harju- ja Läänemaa piiril Siimika ja Piirsalu külas. Järv on rohketoiteline. Järve kaldajoone pikkus on 3851 m. Järve valgala pindala on 1 km², veevahetus toimub 4 korda aastas. Järv asub Valgejärve maastikukaitsealal.

Turvaste Valgejärv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Turvaste Valgejärve keskkonnaregistri kood on VEE2029000.


Turvaste Valgejärv Valgejärve MKA.JPG|Vaade järvele
Valgejärv.JPG|Riisipere Valgejärv
Järvelubi mändvetikatel Turvaste Valgejärve põhjas.JPG|Järvelubi mändvetikatel Valgejärve põhjas


## Välislingid
*
Vennad Collyerid

**Vennad Collyerid** (Homer Lusk Collyer (6. november 1881 – 21. märts 1947) ja Langley Collyer (3. oktoober 1885 – märts 1947)) olid USA sundkogujad.
Watoosh!

**"Watoosh!"** on Kanada rokkansambli Pezz debüütalbum, mis ilmus 1999. aastal, enne kui bändi uueks nimeks sai Billy Talent. Pezz pidi nime muutma 1999, kuna Ameerika bänd, kellel oli juba sama nimi, kaebas nad kohtusse. Plaat anti uuesti välja 2005. aastal Atlantic Recordsi kaudu.  

## Lood
Kõikide lugude autor on Pezz (Billy Talent), välja arvatud "New Orleans Is Sinking", mille on kirjutanud The Tragically Hip.

#"M & M" – 4:16
#"Fairytale" – 4:21
#"Nita" – 4:51
#"Mother's Native Instrument" – 4:56
#"Bird In The Basement" – 3:44
#"Recap" – 3:40
#"When I Was A Little Girl" – 2:05
#"Warmth Of Windows" – 3:03
#"Square Root Of Me" – 3:57
#"Absorbed" – 5:22
#"Silence" – 0:33
#"New Orleans Is Stinking" – 1:15

11. lugu on instrumentaalne.
Lugu "M & M" on inspireeritud gooti lastest, kes tulid aeg-ajalt muusikapoodi, kus Benjamin töötas.

## Koosseis
*Benjamin Kowalewicz
*Ian D'Sa
*Jonathan Gallant
*Aaron Solowoniuk
Priguldi paisjärv

**Priguldi paisjärv** on järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Nigula ja Pälli külas.

Priguldi paisjärve valgala pindala on 93,3 km², järve kaldajoone pikkus on 1235 m.

Priguldi paisjärv on avalik veekogu.

Priguldi paisjärve keskkonnaregistri kood on VEE2077610.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid

*Priguldi paisjärv Keskkonnaregistri lehel
Oalaadsed

**Oalaadsed** (*Fabales*) on õistaimede selts kaheiduleheliste klassist.

APG III süsteemi (2009) järgi kuulub seltsi 4 sugukonda:
**Fabaceae* – liblikõielised
**Polygalaceae* – vahulillelised
**[[Quillajaceae]]*
**[[Surianaceae]]*
Pumbuta järv

**Pumbuta järv** (ka *Väike järv*) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Spithami külas. Järve kaldajoone pikkus on 517 m. Järv jääb Nõva maastikukaitsealale Vananõmme sihtkaitsevööndisse.

Pumbuta järv on Allikajärve (100 m idas) endine osa ja nüüdki suurvee ajal viimasega ühenduses. Järve punakaspruun vesi on väga hea läbipaistvusega. Järvest umbes 200 m edelasse jääb Pikane järv.

Pumbuta järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Pumbuta järve keskkonnaregistri kood on VEE2019400.

## Välislingid
* 
*
Väike järv

**Väike järv** võib tähendada mitut asja:
*Pumbuta järv
*"Väike järv", Liisi Koiksoni stuudioalbum aastast 2005
*"Väike järv", Liisi Koiksoni kontsertalbum aastast 2006

## Vaata ka
*Väikejärv
Homer Lusk Collyer

**Homer Lusk Collyer** (6. november 1881 – 21. märts 1947) oli USA sundkoguja.

## Isiklikku
Tema vend oli Langley Collyer.

## Vaata ka
*Vennad Collyerid
Langley Collyer

**Langley Collyer** (3. oktoober 1885 – märts 1947) oli USA sundkoguja.

Ta õppis noorena Columbia ülikoolis ja mängis klaverit.

## Isiklikku
Tema vend oli Homer Lusk Collyer.

## Vaata ka
*Vennad Collyerid
Pangajärv

**Pangajärv** (ka *Väike Kõverjärv*) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Illuste soos. 

Järv kuulub Nehatu looduskaitseala Nehatu piiranguvööndisse.

## Välislingid
*
Pikane järv

**Pikane järv** (ka *Pikkane järv, Pikkana järv, Tuksi järv, Peraküla järv, Soonde järv*) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Spithami külas. Järv jääb Nõva maastikukaitsealale Vananõmme sihtkaitsevööndisse. Järve kaldajoone pikkus on 2101 m. Järve valgala on 31,9 km² ja veevahetus toimub 45 korda aastas.

Järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Järve keskkonnaregistri kood on VEE2019500.

## Välislingid

*
Kahe ülemriigi süsteem

**Kahe ülemriigi süsteem** oli kõrgeimal tasemel eluslooduse klassifikatsioon enne kolme domeeni süsteemi kasutuselevõttu 1990. aastal. 

Taksonoomias võeti **kahe ülemriigi süsteem** kasutusele 1937. aastal, kui Edouard Chatton jagas eluslooduse kaheks: prokarüootideks ja eukarüootideks.

Kui 1970. aastate lõpus avastas Carl Woese arhed, jagati elusloodus kuueks riigiks:
:loomad, taimed, seened, protistid (= eukarüoodid),
:arhed, bakterid (= prokarüoodid)

1990. aastal võttisWoese kasutusele domeeni mõiste ja jagas eluslooduse kolme domeeni:
*eukarüoodid
*bakterid
*arhed

Kolme domeeni süsteemi kriitikud Ernst Mayr ja Thomas Cavalier-Smith jagasid eluslooduse uuesti kaheks:
*prokarüoodid
*eukarüoodid

Cavalier-Smith väidab , et eukarüoodid ja arhed (klaad *[[Neomura]]*) pärinevad bakterite rühmast kiirikulised (hõimkonnast *[[Actinobacteria]]*). Seega bakterite domeen on parafüleetiline rühm. Eukarüoodid ja arhed moodustavad bakterite fülogeneesis ühe haru.

## Viited
Mudajärv

**Mudajärv** on mitme Eesti järve nimi:
* **[[Aheru Mudajärv]]**, järv Valga maakonnas Taheva vallas
* **[[Kautla Mudajärv]]**, järv Harju maakonnas Kose vallas
* **[[Koorküla Mudajärv]]**, järv Valga maakonnas Tõrva vallas
* **[[Kurekivi Mudajärv]]**, järv Võru maakonnas Võru vallas
* **[[Metstoa Mudajärv]]**, järv Harju maakonnas Kuusalu vallas
* **[[Mudajärv (Karula)|Mudajärv]]**, järv Valga maakonnas Valga vallas
* **[[Mudajärv (Saaremaa)|Mudajärv]]**, järv Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Nõmme Mudajärv]]**, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* **[[Paganamaa Mudajärv]]**, järv Võru maakonnas Varstu vallas
* **[[Plaani Mudajärv]]**, järv Võru maakonnas Rõuge vallas
* **[[Kiigamäe Mudajärv]]**, järv Võru maakonnas Võru vallas
* **[[Pundsu Mudajärv]]**, järv Võru maakonnas Võru vallas
Pandivere veekaitseala

**Pandivere veekaitseala** (**Pandivere Riiklik Veekaitseala**) on 1988. aastal Pandivere kõrgustikul asuvate allikate, jõgede ja seal moodustuva põhjavee kaitseks asutatud veekaitseala. Pandivere veekaitsealal asuvad ulatuslikud karstialad, mida läbivad rikkevööndid. Veekaitseala pindala on 350 875 hektarit.

Kaitsealal Pandivere kõrgustiku nõlvade allikatest saab alguse 11 jõge: Pärnu jõgi, Jägala jõgi, Ambla jõgi, Soodla jõgi, Valgejõgi, Selja jõgi, Sõmeru jõgi, Kunda jõgi, Avijõgi, Pedja jõgi, Põltsamaa jõgi.

Piirkond on olnud intensiivse põllumajandusega ala. Selle tulemusel oli Pandivere veeseisund aastatel 1974–1985 muutunud kriitiliseks – võrreldes 1960. aastatega suurenes lämmastikuühendite sisaldus põhjavees üle kümne korra. Piirkonnas paiknes ka vett reostavaid militaarobjekte. Pandivere veekaitseala moodustamine oli üks osa fosforiidisõjast – kaitseala piirangute kaudu sai ära hoida ohtlikku ja mittemõistlikku fosforiidi kaevandamist. Lisaks ka Sittajunniide kaevandamist.

Aastail 1987–1999 koostati majandite ja seejärel valdade veekaitseskeemid. Pandivere veekaitseala kaitse-eeskiri koostati 1995–1999.

Eesti Vabariigi Valitsuse määrusega (nr 124, 3. aprillist 2001) "Vesikondade ja alamvesikondade nimetamine" kehtestati Pandivere põhjavee alamvesikond, mis langeb kokku varem piiritletud Pandivere veekaitsealaga. Alates 1. juulist 2003 kehtib **[[Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundlik ala|Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundliku ala]]** kaitse-eeskiri (Vabariigi Valitsuse 21. jaanuari 2003 määrus nr 17). See kehtestab, et sellel alal:

# mineraalväetistega antav lämmastikukogus ei tohi olla aastas üle 120&nbsp;kg/ha haritaval maal ning taliviljadele ja mitmeniitelistele rohumaadele korraga antav lämmastikukogus aastas üle 80&nbsp;kg/ha;
# ei tohi pidada loomi üle 1 loomühiku haritava maa hektari kohta;
# ei tohi kasutada reoveesetet.
# Tohib reostada.

Veekaitsealal asub mitu maastikukaitseala: Neeruti maastikukaitseala, Ebavere maastikukaitseala jt.

## Viited

## Kirjandus
*Kink, Hella 1991. Pandivere veekaitseala. Rmt.: Puura, Väino; Kalm, Volli; Puura, Ivar (toim.), *Eesti geoloogiline ehitus ja maavarad: Ekskursioonijuht*. Tallinn: Eesti Geoloogia Selts, lk. 70–72.
Nelgilaadsed

**Nelgilaadsed** (*Caryophyllales*) on õistaimede selts kaheiduleheliste klassist.

APG II süsteemi (2003) järgi kuulus seltsi 29 sugukonda rohkem kui 11 000 liigiga:
**[[Achatocarpaceae]]*
**Aizoaceae* – kivilehelised
**Amaranthaceae* – rebasheinalised
**[[Ancistrocladaceae]]*
**[[Asteropeiaceae]]*
**[[Barbeuiaceae]]*
**Basellaceae* – basellalised 
**Cactaceae* – kaktuselised
**Caryophyllaceae* – nelgilised
**Didiereaceae* – didjeerialised 
**[[Dioncophyllaceae]]*
**Droseraceae* – huulheinalised
**[[Drosophyllaceae]]*
**[[Frankeniaceae]]*
**[[Gisekiaceae]]*
**[[Halophytaceae]]*
**[[Molluginaceae]]*
**Nepenthaceae* – kanntaimelised 
**Nyctaginaceae* – imelillelised 
**[[Physenaceae]]*
**Phytolaccaceae* – kermesmarjalised
**Plumbaginaceae* – tinajuurelised
**Polygonaceae* – tatralised 
**Portulacaceae* – portulakilised
**[[Rhabdodendraceae]]*
**[[Sarcobataceae]]*
**[[Simmondsiaceae]]*
**[[Stegnospermataceae]]*
**[[Tamaricaceae]]*

2009 aastal avaldatud APG III süsteemi järgi on seltsis juba 34 sugukonda. Lisandusid:
*Anacampserotaceae – armulillelised
*Limeaceae
*Lophiocarpaceae
*Montiaceae – allikrohulised
*Talinaceae
New Yorgi Teaduste Akadeemia

**New Yorgi Teaduste Akadeemia** (inglise keeles *New York Academy of Sciences*) on teadlaste mitteriiklik organisatsioon USA-s, mille liikmeks võetakse kõiki teadlasi, aga ka üliõpilasi ja arste, kui nad tegelevad teadusega ja tasuvad teatud rahasumma. Asutatud aastal 1817. Üle 25 000 liikme 140 riigist.

Akadeemia korraldab regulaarselt teaduskonverentse ja annab välja teadusajakirja Annals of the New York Academy of Sciences.

Eestist on liikmete seas Aleksandr Dulitšenko, Jüri Engelbrecht, Arvi Freiberg, Katrin Gross-Paju, Vladimir Hižnjakov, Ain-Elmar Kaasik, Eedo Kann, Jüri Kann, Mati Karelson, Ago Künnap, Elmar Emil Leppik, Viktor Mutt, Evald Ojaveer, Anto Raukas, Inna Rebane, Karl Rebane, Jüri Saarma, Aleksei Šerman, Peeter Tulviste, Anneli Uusküla, Mihkel Veiderma, Atko-Meeme Viru.

## Välislingid
*New Yorgi Teaduste Akadeemia koduleht
Toatse järv

**Toatse järv** (ka *Suur Toatse järv, Tuatse järv, Tantsu järv*) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Peraküla külas. Järve kaldajoone pikkus on 613 m. Järv jääb Nõva maastikukaitsealale Toatse piiranguvööndisse. Järvest umbes 50 m põhja poole jääb Väike-Toatse järv, umbes 400 m edela poole jääb Allikajärv, umbes 700 m kirde poole jääb Mustjärv. Toatse järv on kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline keskmise karedusega kihistumata veega järv.

Toatse järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Toatse järve keskkonnaregistri kood on VEE2019200. 

## Välislingid

*
Teorehe järv

**Teorehe järv** (ka *Saastna järv*) on rannajärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saastna külas. Järv jääb Matsalu rahvuspargi alale Saastna sihtkaitsevööndisse. Järve kaldajoone pikkus on 653 m. Järvest ligi kilomeeter läände jääb Topi laht.

Teorehe järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Teorehe järve keskkonnaregistri kood on VEE2051710.

## Viited

## Välislingid
*
Linda Poots

**Linda Poots** (25. märts 1929 Tartu – 10. juuli 2015) oli eesti zooloog (terioloog) ja ajakirjanik.  

Poots oli 1966. aastal loodud Eesti Looduskaitse Seltsi asutajaliikmeid. 

## Elukäik
Õppis aastatel 1947–1949 Tartu Riiklikus Ülikoolis (matemaatika-loodusteaduskonnas) ja 1949–1952 Moskva Riiklikus Ülikoolis (bioloogia-mullateaduskonnas; lõpetas *cum laude*). 

Aastatel 1952–1957 töötas ta Eesti Põllumajandusakadeemia zooloogia ja entomoloogia kateedris assistendina. 

1960–1984 oli Poots ajakirja Eesti Loodus peatoimetaja (1957–1960 vastutav sekretär, ajakirja toimetuskolleegiumi liige aastast 1958), 1984–1999 töötas Tartu Ülikooli Raamatukogus liigitajana.

## Teadustöö ja publikatsioonid

Oma teadustöös on Linda Poots uurinud valdavalt Eesti pisiimetajaid. Ta on avaldanud, tõlkinud ja toimetanud arvukalt populaarteaduslikke kirjutisi. 

## Tunnustus
* 1966 Eesti NSV suur looduskaitsemärk
* 1985 Karl Ernst von Baeri medal

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Viktor Masing (1925–2001). Neil on poeg Matti Masing ja tütar Tiiu Masing-Märtson.

## Välislingid
* Erast Parmasto, "Teadlane, kes pühendas oma talendi inimeste harimisele", Meie Kodu = Our Home (Austraalia eestlaste nädalaleht), 2. juuni 1999
Sendri järv

**Sendri järv** ehk **Sändorträske** (ka  *Sendre järv, Sendeki järv*) on järv Läänemaal Noarootsi vallas Höbringi külas. Järve kaldajoone pikkus on 416 m. Järv asub Leidissoo looduskaitsealal Sendrisoos.

Sendri järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Sendri järve keskkonnaregistri kood on VEE2028100.

## Välislingid

*