open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ma ei tule tagasi

**"Ma ei tule tagasi"** on 2014. aastal Eesti, Venemaa, Valgevene, Kasahstani ja Soome koostöös valminud draamafilm, mille lavastaja on Ilmar Raag. 

Filmi maailma esilinastus toimus 18. aprillil 2014 Ameerika Ühendriikides Tribeca filmifestivalil. 

2014. aastal käis Eesti kinodes filmi vaatamas 16 309 inimest.

## Auhinnad
* Aprill 2014 – Tribeca filmifestivalil (Ameerika Ühendriigid) Nora Ephroni žürii eripreemia

## Viited
Tiitelnurk

**Tiitelnurk** ehk **kirjanurk** (inglise keeles *titleblock*) on joonise alumises parempoolses nurgas, pikema küljega vastu alumist ja lühemaga vastu parempoolset raamjoont asuv nurk.

Koostejoonise kirjanurgas jäetakse tühjaks nii materjali kui ka näitamata piirhälvete lahtrid. Mitmesugused selgitused ja teksti kujul esitatavad tehnilised nõuded paigutatakse kas kirjanurga kõrvale või kirjanurgast kõrgemal asuvale alale. Vertikaalselt kasutataval formaadil A4 on tiitelnurk joonisevälja alaosas, ulatudes laiuses äärest ääreni.

ISO standard annab tiitelnurga koostamiseks vaid üldisi soovitusi, seega tuleb firmadel ja koolidel leida endale ise kõige sobivama kirjanurga vorm.

## Viited
Aleksandr Astaškin

**Aleksandr Astaškin** (20. juuni 1928 Tambovi oblast – 27. aprill 2014) oli eesti maakorraldusteadlane.

Ta lõpetas aastal 1951 maakorraldusinsenerina Valgevene Põllumajanduse Akadeemia. Ta kaitses aastal 1961 teaduste kandidaadi väitekirja ja aastal 1985 Jelgavas (doktoriväitekiri kinnitati aastal 1986) majandusdoktori väitekirja.

Ta töötas aastatel 1951–1953 Eesti NSV Põllumajandusministeeriumi Maakorralduse Valitsuses. Aastatel 1953–1958 ja 1960–1993 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõud (1962–1978 kateedrijuhataja, 1986–1988 professori kohusetäitja ja 1988–1993 professor). Aastast 1993 oli ta Eesti Maaülikooli emeriitprofessor.

Tal on uurimusi maakorralduse ja põllumajandusrajoonide planeerimise alalt.

## Kirjandus
* 
* Postimees. 3. mai 2014. lk. 18 (Nekroloog)
Näärmete loend

''Siin on loetletud näärmeid.
 
## A
*alalõuanääre
*ampullinääre

## B
*Bartholini näärmed
*bronhiaalnääre
*Bulbouretraalnäärmed

## C
*Cowperi näärmed

## D
*Duvernoy nääre

## E
*eesmaonääre
*eesnääre
*eesnahanääre
*emakakaelanääre
*emakanääre
*esikunääre

## H
*haistmisepiteelinääre
*haistsminäärmed
*Harderi nääre
*harknääre
*higinääre
*hingetorunäärmed
*hüpofüüs

## I
*imetinääre

## K
*kaelanäärmed
*kaksteistsõrmikunääre
*kärsapeeglinäärmed
*keelealune nääre
*keelealune süljenääre
*keeletipunääre
*kilpnääre
*kitsusenäärmed
*kloaaginääre
*kubemeurkenäärmed
*kusejuhanäärmed
*kusitikõrvalnääre
*kusitinääre
*kusitsibulanääre
*kõhunääre
*kõrinäärmed
*kõrvalkilpnääre
*kõrvasüljenääre
*kõrvavaigunääre
*käbikeha
*käbinääre

## L
*lauplaadinäärmed
*lehtritõrvenäärmed
*lihakesekõrvalnääre
*lisakõhunääre
*lisapisaranääre
*lisasugunäärmed
*lõuaalune nääre
*lukutinäärmed

## M
*maitsmisnäärmed
*maolävisenääre
*maolukutinääre
*mokanäärmed

## N
*nahanäärmed
*neelunäärmed
*neerupealis
*neeruvaagnanäärmed
*ninanääre
*ninapeeglinäärmed

## P
*piimanäärmed
*pisaranääre
*põisiknääre
*põsenääre
*päkanäärmed
*pärakukõrvalurke-näärmed
*pärakuümbrusenäärmed
*päranipunääre
*pärismaonääre

## R
*randmenäärmed
*rasunääre
*ripsmenääre

## S
*sabanäärmed
*sapinääre
*sarnanääre
*sarvenääre
*sisenõrenääre
*soolenääre
*söögitorunäärmed
*süljenääre
*suulaenäärmed
*suur esikunääre
*suurosanäärmed

## T
*tarsaalnääre

## V
*varvastevaheurke-näärmed
*viimislõpusenääre
*väikesed keele süljenäärmed
*väikesed süljenäärmed
*välisavanäärmed
*väljakesenääre
Varietee

**Varietee** on meelelahutuslik segaeeskavaga (nt laul, tants, tsirkusenumbrid) kontsertetendus, mida esitatakse kabarees või *[[music-hall]]*. 

**Varieteeks** nimetatakse ka sellise segaeeskavaga meelelahutuskohta. 

Varieteega sarnaneb revüü; neid eristab see, et varietees pole ettekantavad numbrid süžeeliselt omavahel seotud.

## Vaata ka
*revüü 

## Viited
Leedu suurhetman

**Leedu suurhetman** (valgevene keeles *Вялікі гетман літоўскі*, leedu keeles *Lietuvos didysis etmonas*, poola keeles *Hetman wielki litewski*) oli Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi kõrgeim sõjaväejuht ning peale Leedu ja Poola kuningriigiga ühinemist, 1569. aastal üks kahest Rzeczpospolita kahest kõrgemast väejuhist koos Poola Krooni suurhetmaniga.

## Leedu suurhetmanite loend
*1497–1500, leedupäraselt Konstantinas Ostrogiškis, poolapäraselt Konstanty Ostrogski
*1500–1501, Simonas Alšėniškis, Semen Jurewicz Holszański
*1501–1502, Stanislovas Jonavičius Kęsgaila, Stanisław Janowicz Kieżgajło
*1503/1504–1507, Stanislovas Kiška ,Stanisław Kiszka
*1507–1530, Konstantinas Ostrogiškis, Konstanty Ostrogski
*1530–1531, vakants
*1531–1541, Jurgis Radvila I, Jerzy Radziwiłł
*1541–1553, vakants
*1553–1566, Mikołaj Radziwiłł Must, Mikalojus Radvila Juodasis
*1566–1572, Grigalius Chodkevičius, Grzegorz Chodkiewicz
*1572–1576, vakants
*1576–1584, Mikołaj Radziwiłł Punane, Mikalojus Radvila Rudasis, Mikołaj Radziwiłł Rudy
*1584–1589, vakants
*1589–1603, Krzysztof Mikołaj Radziwiłł, Kristupas Radvila Perkūnas, Krzysztof Radziwiłł Piorun
*1603–1605, vakants
*1605–1621, Jonas Karolis Chodkevičius, Jan Karol Chodkiewicz
*1621–1625, vakants
*1625–1633, Leonas Sapiega, Lew Sapieha
*1633–1635, vakants
*1635–1640, Kristupas Radvila Jaunasis, Krzysztof Radziwiłł
*1640–1646, vakants
*1646–1654, Jonušas Kiška, Janusz Kiszka
*1654–1655, Jonušas Radvila, Janusz Radziwiłł
*1656–1665, Povilas Jonas Sapiega, Paweł Jan Sapieha
*1665–1667, vakants
*1667–1682, Mykolas Kazimieras Pacas, Michał Kazimierz Pac
*1682–1703, Kazimieras Jonas Sapiega, Kazimierz Jan Sapieha
*1703–1707, Mykolas Servacijus Višnioveckis, Michał Serwacy Wiśniowiecki
*1707–1708, Kazimieras Jonas Sapiega, Kazimierz Jan Sapieha
*1708–1709, Jonas Sapiega, Jan Kazimierz Sapieha
*1709–1709, Grigalius Antanas Oginskis, Grzegorz Antoni Ogiński
*1709–1730, Liudvikas Pociejus, Ludwik Konstanty Pociej
*1730–1735, vakants
*1735–1744, Mykolas Servacijus Višnioveckis, Michał Serwacy Wiśniowiecki
*1744–1762, Mykolas Kazimieras Radvila Žuvelė, Michał Kazimierz Radziwiłł
*1762–1768, Mykolas Masalskis, Michał Józef Massalski
*1768–1793, Mykolas Kazimieras Oginskis, Michał Kazimierz Ogiński
*1793–1794, Simonas Kosakovskis, Szymon Marcin Kossakowski
Õlisalvei

**Õlisalvei** (*Salvia hispanica*) on huulõieliste sugukonda salvei perekonda kuuluv taimeliik.

Õlisalveid kasvab Põhja-Ameerikas, Mehhikos, Argentinas, Paraguays ja Boliivias. Teda kultiveeritakse ka teistes maades. Metsikult kasvaval õlisalveil ja kultuursalveil on erinevusi. Seemned on Hispaania salvei kõige väärtuslikum osa. Nende läbimõõt on ainult umbes 1 mm. Need on tavaliselt tumedat värvi, näiteks pruunid või mustad, ovaalse kujuga. 100 g neist seemnetest sisaldab 485 kcal, 16,5 g valku, 34,5 g kiudaineid, 31 g rasva ja 42 g süsivesikuid.  

## Õlisalvei saadused

Õlisalvei on hea söögi- ja õlitaim ning rahvamediitsiinis kasutatav taim.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Howard S. Gentry, Marc Mittleman, and Peter R. McCrohan, Introduction of Chia and Gum Tragacanth in the U.S., veebiversioon (vaadatud 06.05.2014) (*inglise keeles*)
*Norlaily Mohd Ali, Swee Keong Yeap, [...], ja Soon Guan Tan, The Promising Future of Chia, Salvia hispanica L., J Biomed Biotechnol. 2012; 2012: 171956., 21, november 2012. doi:  10.1155/2012/171956, veebiversioon (vaadatud 06.05.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Chia]] seisuga 06.05.2014.*
Rahvapäästekomitee

**Rahvapäästekomitee** (prantsuse keeles *Comité de salut public*) oli Prantsusmaal aastatel 1793–1795 eksisteerinud täidesaatva võimu organ.

Rahvapäästekomitee oli üks arvukatest Prantsuse revolutsiooni ajal loodud uutest institutsioonidest. Selle moodustas 6. aprillil 1793 revolutsiooniline parlament Rahvuskonvent seni eksisteerinud, kuid ebaefektiivseks osutunud Üldise Kaitse Komitee asemele. Sisuliselt täitis komitee valitsuse ülesandeid, saavutades suurima võimutäiuse jakobiinide diktatuuri ajal juulist 1793 kuni juulini 1794, mil komiteed juhtis Maximilien Robespierre.

Pärast 9. termidoori riigipööret 27. juulil 1794, millega jakobiinid kukutati, komitee reorganiseeriti ja selle tähtsus vähenes. Rahvapäästekomitee jäi tegelema ainult sõjaliste ja diplomaatiliste küsimustega ning selle liikmeskond roteerus regulaarselt.

Kui Rahvuskonvent 26. oktoobril 1795 laiali saadeti, lõpetas tegevuse ka Rahvapäästekomitee.

## Vaata ka

*Üldise Julgeoleku Komitee
*Üldise Kaitse Komitee
Randvere raamatukogu (Viimsi vald)

**Randvere Raamatukogu** on Viimsi Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Harju maakonnas Viimsi vallas Randveres asuva Randvere Kooli 2. korrusel, aadressil Gustav Heinrich Schüdlöffeli tee 4. 

Randvere raamatukogu lugejate käsutuses on 157,42 m² pinda, millel paiknevad ilu-, noorte-, lastekirjandus, teatmekirjandus ja perioodika. Raamatukogus töötab 0,5 kohaga vanemraamatukoguhoidja. Kogus on ligikaudu 2800 teavikut, millele lisandub aasta jooksul ligikaudu 800 teavikut. Perioodikaväljaandeid on tellitud umbes 30 nimetust. Kõiki Randvere raamatukogus leiduvaid väljaandeid saab otsida e-kataloogist RIKSWEB.

Randvere raamatukogus kehtib Viimsi Raamatukogu lugejapilet, lugejaks saab registreeruda isikut tõendava dokumendi alusel (alla 18-aastased lapsed vajavad ka lapsevanema nõusolekulehte).

Raamatukogu peamised kasutajad on Randvere Kooli õpilased ja õpetajad. Keskmiselt külastab raamatukogu 20 inimest päevas. Klientide kasutuses oli kaks arvutikohta.

## Ajalugu
Raamatukogu loodi Munitsipaalasutuse Viimsi Raamatukogu põhimääruse alusel. Raamatuid hakati Randvere harukogule komplekteerima 2013. aasta alguses, palju annetusi saadi ka Eesti Hoiuraamatukogult, Viimsi raamatukogust ja Viimsi elanikelt. Esimesed raamatud viidi raamatukokku 24. oktoobril 2013 ning raamatuid hakati laenutama 4. novembril.

## Viited

## Välislingid
* Randvere raamatukogu Viimsi raamatukogu kodulehel
* E-kataloog RIKSWEB
Rein Virkus

**Rein Virkus** (18. juuni 1930 – 14. august 1998) oli eesti pedagoog ja haridusjuht, Tallinna Pedagoogilise Instituudi rektor aastatel 1979–1992.

## Sportlasena
Sportima hakkas keskkoolis. Mängis Pärnu Spartakis korv- ja võrkpalli. 

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1949. aastal Pärnu 1. Keskkooli. 1951. aastal lõpetas ta Tallinna Õpetajate Instituudi ning 1955. aastal kaugõppes Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse erialal. 1974. aastal kaitses ta Vilniuse Riiklikus Ülikoolis pedagoogikateaduste kandidaadi väitekirja "Внеклассная и внешкольная физкультурная работа в Германской Демократической Республике".

## Töökäik
Aastatel 1951–1958 töötas ta Loksa Keskkoolis õpetaja ja õppealajuhatajana ning 1958–1961 Sindi Keskkooli direktorina. 1962–1971 oli ta Eesti NSV Haridusministeeriumi koolivalitsuse juhataja asetäitja ja juhataja, 1971–1974 Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi sektorijuhataja.

1974. aastast töötas Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppe- ja teadusprorektorina, aastatel 1979–1992 oli ta instituudi rektor, 1993. aastast emeriitprofessor.

Aastatel 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige.

## Sporditegelasena
Ta oli aastatel 1962–1980 Nooruse kesknõukogu esimees, 1970. aastate lõpul Eesti NSV Korvpalliföderatsiooni presiidiumi aseesimees ja aastatel 1980–1983 esimees.

Ta kuulus 1963–1992 ajakirja Kehakultuur/Spordiilm toimetuskolleegiumi. Avaldas Kehakultuuris, Nõukogude Koolis ja muudes ajakirjades kirjutisi noorte kehalisest kasvatusest.

## Tunnustus
*1961 Tööpunalipu orden
*1968 Eesti NSV teeneline õpetaja
*2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

## Viited

## Kirjandus
*EE 14. Tallinn 2000. Lk 616

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Valimissüsteem

**Valimissüsteem** on põhiseaduses või valimisseaduses määratud kord, mida järgitakse riigi ja kohalike omavalitsuste esindusorganite valimisel.

Eristatakse enamuse ehk majoritaarset valimissüsteemi ja proportsionaalset (võrdelist) valimissüsteemi.

## Vaata ka
* pluraalne valimissüsteem
* valimised
* Eesti valimised

## Viited
38 eKr

**Aasta 38 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist. 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Appius Claudius Pulcher, Gaius Norbanus Flaccus, Lucius Cornelius Lentulus ja Gaius Norbanus Flaccus.
* ...

## Sündinud
* Nero Claudius Drusus, Rooma poliitik ja väejuht

## Surnud
*...
37 eKr

**Aasta 37 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist. 

## Sündmused
* Roomlased vallutasid Jeruusalemma.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*Antigonus II Mattathias, Juudamaa kuningas, Aristobulus II poeg
*Aristobulus II, Juudamaa kuningas
Lahad Datu konflikt

**Lahad Datu konflikt** oli 2013. aastal Lahad Datus aset leidnud lühiajaline relvastatud konflikt Sulu sultani toetajate ja Malaisia julgeolekujõudude vahel

Konflikt sai alguse Sulu kuningliku pea Sultan Muedzul Lail Tan Kirami onu Jamalul Kiram III soovist ennast ise sultaniks kuulutada ning eduka sõjalise kampaaniaga seda võimu kinnistada.

See oli Malaisia kõige suurem julgeolekukriis, mis hõlmas kolme osapoolt: Malaisiat, Filipiine ja Sulu sultanaadi toetajaid. Sulu sultani toetajad sõitsid Filipiinidelt üle mere, et esitada territoriaalne nõue Malaisiale kuuluvale Borneo saare osale ja Sabahi osariigile, mis ajalooliselt on kuulunud Sulu sultanaadile. Konflikt kestis 11. veebruarist kuni 24. märtsini. Selle aja jooksul hukkus 72 inimest. Ainus ja legitiimne Sulu Sultan Muedzul Lail Tan Kiram kutsus koos Malaisia ja Filipiinide riigipeaga Sulu sultanaadi toetajaid tagasi koju pöörduma ning konflikti lõpetamiseks ajama territoraalseid nõudeid puudutavaid asju rahumeelselt diplomaatilisel teel.

Filipiinide uue riigipea Rodrigo Duterte esimene välispoliitiline avaldus oli väljakutse Malaisiale, sest ta nõudis tagasi Sabahi osariiki. Rodrigo Duterte hinnangul kuulub Sabah tegelikult Sulu sultanaadile ning seda valitsenud Kirami dünastiale.
Munandimanusejuha

**Munandimanusejuha** (ladina *ductus epididymis*) on paljude isasloomade kuse-suguelundkonda kuuluv paariline juha. 

Munandimanusejuha saab alguse munandivõrgustikust lähtuvate munandimanuse sagarikkude torukestest ja jätkub munandimanusesabast alates seemnejuhana.

Munandimanusejuha ülesandeks on seemnerakude küpsemine, säilitamine ja liigutamine seemnejuhadesse.

Keerdunud munandimanusejuha paikneb munandimanusekeha ja -saba piirkonnas ning selle pikkus varieerub loomaliigiti:
* inimesel kuni 6 m;
* suurloomadel 40–81 m;
* väikeloomadel 1,5–8 m.

Madudel võivad munandimanusejuha anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja funktsioonid liigiti erineda, nii moodustab munandimanusejuha lõpuosa osadel madudel omamoodi laiendi (*ampulla*), kus säilitatakse seemnerakke, kuid õud-lõgismadudel hoitakse seemnerakke juhas endas.
 
## Viited

## Välislingid
*José Palacios, Professor Javier Regadera, Ricardo Paniagua, Carlos Gamallo ja Manuel Nistal, Immunohistochemistry of the human ductus epididymis, Issue The Anatomical Record, The Anatomical Record, 235. köide, nr 4, lk 560–566, aprill 1993, Wiley-Liss, Inc., DOI: 10.1002/ar.1092350408, veebiversioon (vaadatud 06.05.2014) (*inglise keeles*)
*Stanley E. Trauth, David M. Sever, Male Urogenital Ducts and Cloacal Anatomy, Reproductive Biology and Phylogeny of Snakes, 10. peatükk, lk 411–475, Science Publishers; 1. väljaanne (15. aprill 2011), veebiversioon (vaadatud 06.05.2014) (*inglise keeles*)
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A09.3.02.006: Ductus epididymidis. Munandimanusejuha
*Sissekanne ''Nomina Anatomica Veterinaria-s*-s Ductus epididymidis. Munandimanusejuha, lk 59, 5. väljaanne, 2012  *
49 eKr

**Aasta 49 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused
Lucius Cornelius Lentulus Crus ja Gaius Claudius Marcellus Maior olid Rooma konsulid.

*Algas Caesari kodusõda. 
**7. jaanuar – senati erakorralise otsusega tehti Pompeiusele ülesandeks kaitsta vabariiki Caesari vastu.
**10. jaanuar – Julius Caesar ületas oma vägedega Rubico jõe.
**19. aprill – algas Massilia piiramine.
**24. august – Bagradase jõe lahingus said Julius Caesari kindrali Gaius Scribonius Curio väed lüüa Pompeiuse toetajate Publius Attius Varuse ja Numiidia kuninga Juba I vägedelt.
 
## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Vahtkond (metsandus)

**Vahtkond** (ka *metsavahtkond*) on metskonna osa, kus töid korraldab ja seda järele valvab üks metsavaht.

Aastal 1974 oli Eesti riigimetsades 1890 ja aastal 1995 oli 1599 vahtkonda. Ühe vahtkonna suurus oli 400–2600 ha.

## Ajaloost
Vahtkond kui metskonnasisene üksus oli algselt valvepiirkond, hiljem tööpiirkond, mille eest vastutas metsavaht. Ühes metskonnas oli enamasti viis kuni kümme vahtkonda keskmise pindalaga 300 ja 900 hektari vahel.

1992. aastal vähendati vahtkondade arvu ning 1998. aasta lõpuks vahtkonnad likvideeriti.

## Viited
Veosekäive

**Veosekäive** (ingl *freight turnover*) on transporditeenuse osutamise ajal tehtava transporditöö hulka iseloomustav näitarv.

Veosekäivet peetakse kokkuleppeliselt üheks põhiliseks füüsilise transpordi tõhususe indikaatoriks.

Veosekäivet kasutatakse ainult veoettevõtete kohta. Seda ei saa kasutada sadamate töö iseloomustamiseks, selleks kasutatakse sõna "kaubakäive".

Veosekäive on veotasu arvutamise aluseks.

## Veosekäibe arvutamine
Veosekäive arvutamisel võetakse aluseks kaupade hulk (kogus) või veetavate reisijate arv mõõdetud teepikkusel. Kaupade hulga iseloomustamiseks kasutatakse sagedamini kaalu ja ruumala mõõtühikuid (kg, t, m³). Lasti kaalu määramisel jäetakse arvestamata veeremi enda kaal, millega toimub veose transport. Teepikkust väljendatakse aga kilomeetrites (km), meretranspordi puhul miilides (1 meremiil = 1, 852&nbsp;km). Reisijateveol on veosekäive arvutamise aluseks võetud ühik reisijakilomeeter.

Kõige lihtsustatum valem veosekäibe leidmiseks:

**VEOSEKÄIVE = veose hulk × läbitud teepikkus**

Kaupade veosekäivet iseloomustavad näitajad :
*kaaluühik: tonnkilomeeter (t × km) – mitu tonni kaupa on veetud ühe kilomeetri kaugusele
*mahuühik: mahukilomeeter (m³ × km) – mitu kuupmeetrit kaupa on veetud ühe kilomeetri kaugusele
*kombineeritud ühik: laadimismeeter-kilomeeter (ldm × km) – mitme jooksva meetri jagu kaupu veovahendi (veoühiku) koormaruumis on veetud ühe kilomeetri kaugusele

Reisijate veosekäivet iseloomustavad näitajad :
*reisijaühik: reisijakilomeeter – mitu reisijat on veetud ühe kilomeetri kaugusele

### Sadamas ei ole veosekäivet
Sadamates kaupa ei veeta, vaid lastitakse ja lossitakse ning arvutatakse lastimisoperatsioonidel teisaldatud kaupu lastiliikide kaupa tuhandetes tonnides või eri laevaliinide reisijate sadamakülastuste koguarvu mingil perioodil. Teepikkust sadamates ei arvestata, sest sadama jaoks ei ole vahet, kas kaubatonn lossiti üle Atlandi ookeani või üle Soome lahe tulnud laevalt.

## Veosekäive Eestis

## Vaata ka
*Kaubakäive (sadamas)

## Viited

## Välislingid
* Freight Turnover
Linda Soovik

**Linda Soovik** (28. juuni 1915 – 2. märts 2005) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

Ta lõpetas 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ja oli aastatel 1953–1969 Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli direktor. 

1969–1974 Pärnu Kaugõppekeskkooli direktor. 

1959–1963 Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu saadik.

## Tunnustus
* 1963 Eesti NSV teeneline õpetaja
* 1966 Lenini orden
* 1968 Sotsialistliku töö kangelane

## Välislingid
*Foto Eesti Rahvusarhiivi fotode andmebaasis
Robert Adamson

**Robert Adamson** (16. mai 1928 Smolniki, Velikije Luki ringkond, Leningradi oblast; praeguse haldusjaotuse järgi Plissõ vald, Neveli rajoon, Pihkva oblast – 10. jaanuar 1995 Loksa) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

Ta sündis talupidajate perekonnas. Ta õppis aastatel 1937–1941 Smolniki algkoolis, aastatel 1944–1950 (lõpetas) Põltsamaa Keskkoolis, aastatel 1950–1952 Tallinna Õpetajate Instituudis ja aastatel 1953–1956 Tallinna Pedagoogilises Instituudis (lõpetades selle ajalooõpetaja kutsega).

Ta töötas aastatel 1947–1950 Põltsamaa Keskkoolis majandusjuhatajana, aastatel 1952–1954 oli Loksa rajooni haridusosakonna juhataja ja aastatel 1954–1991 Loksa Keskkooli direktor.

## Tegevus NSV Liidu võimuorganites
Ta on olnud EKP Keskkomitee liige.

Ta oli aastatel 1971–1975 Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu saadik.

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1978 sotsialistliku töö kangelane

## Viited

## Välislingid
*Foto
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Ruut Liiv

**Ruut Liiv** (kuni 1. juulini 1939 **Rudolf Liiv**; 18. oktoober 1908 Vjatka kubermang, Venemaa – 21. mai 1992) oli eesti õpetaja.

Ta asus 1922. aastal Venemaalt Eestisse. Ta on õppinud Rõuge koolis ja Võru Õpetajate Seminaris; pärast viimase sulgemist lõpetas ta Rakvere Õpetajate Seminari.

Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu liige alates 1939.

Ta oli II Riigivolikogu (hilisema Eesti NSV I Ülemnõukogu) liige 79. valimisringkonnast ja käis selle delegatsiooni liikmena Moskvas palumas Eesti NSV vastuvõtmist Nõukogude Liidu koosseisu.

1978. aastal oli ta Urvaste Eriinternaatkooli direktori asetäitja.

Johannes Käisi Seltsi liige alates 1990.

5. juunil 1990 näitas Enn Leisson teda kui Riigivolikogu liiget telesaates "Vaatevinkel" (jättes ütlemata, et Liiv oli II Riigivolikogu, mitte iseseisvusaegse I Riigivolikogu liige), kus ta mõistis resoluutselt hukka Eesti Kongressi tegevuse ja teatas, et on oma laulukooris algatanud allkirjade kogumise, et protesteerida Võrumaalt valitud Eesti Kongressi liikme Kaido Kama tegevuse vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogus ja Eesti Komitees.

## Tunnustus
*1978 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
*Seda meest ma natuke isegi mäletan, OCTOBER 16, 2008
*"Eesti NSV teeneline õpetaja, pensionär Ruut Liiv (endine Riigivolikogu liige, kes käis delegatsiooni koosseisus 6.augustil 1940 Moskvas)". Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, 1985
*Haud Võru linnakalmistul
Farmakopöa

**Farmakopöa** (ladina *pharmacopoea*, *pharmacopoeia*) on 
ravimite, ravimainete, - preparaatide ja - vormide  valmistamist, säilitamist ja kvaliteedi määramist ning annuseid puudutav ametlik kogumik kohustuslikke eeskirju.

## Vaata ka
*Euroopa farmakopöa
*Briti farmakopöa
*Ameerika Ühendriikide Farmakopöa

## Viited
Toronto Vana-Andrese kirik

**Toronto Vana-Andrese kirik** asub Torontos Kanadas. Kirik on ehitatud 1878. aastal gooti stiilis. 

Aastatel 1951–2014 tegutsesid kirikus Eesti Toronto Vana-Andrese kogudus ja Läti kogudus.

Enne kiriku müümist 2014. aastal peeti seal viimane eesti- ja lätikeelne jumalateenistus 25. oktoobril 2014.

## Õpetajad
Eesti kogudus
* Otmar Pello 1951–1971
* Andres Taul 1971–1982
* Udo Petersoo 1982–2005
* Kalle Kadakas 2005–2025
Läti kogudus
* Adolfs Cops 1951–?

## Välislingid
* Toronto Vana-Andrese kogudus on müünud kiriku
* Hüvastijätt Vana-Andrese kirikuga – FOTOGALERII
Marc Kennedy

**Marc Kennedy** (sündinud 5. veebruaril 1982 St. Albertis) on Kanada jääkeeglimängija, olümpiavõitja.
Inkorporeerimine

**Inkorporeerimine** (inglise keeles *incorporation*) on millessegi ühendamine või millegagi liitmine. 

Inkorporeerimine võib toimuda teatud maa-ala üle kontrolli saavutamisega ja seejärel selle liitmisega.. 

20. sajandist on tuntud Balti riikide inkorporeerimine NSV Liitu.

## Vaata ka

* Anneksioon
* Okupatsioon

## Viited
Raija Siekkinen

**Raija Siekkinen** (õieti *Raija-Liisa Hellsten-Laine*; 11. veebruar 1953 Kotka – 7. veebruar 2004 Kotka) oli soome kirjanik.

Ta õppis Helsingi Ülikoolis kirjandust, rahvaluulet ja filosoofiat. Ta töötas raamatukogus, telefonikeskuses ja vabakutselise kirjanikuna.

Raija Siekkinen hukkus 7. veebruaril 2004 Kotkas oma kodu põlengus.

Temast on kirjutanud raamatu Joel Haahtela ("Kadumispunkt") ja Fredrik Lång ("Dick, Docenten och Jane").

Eesti keeles on temalt ilmunud 1987. aastal "Elu keskpunkt" (tõlgitud raamatutest "Tuomitut", "Elämän keskipiste" ja "Pieni valhe") ja 2007. aastal "See oli nii" (originaalis "Se tapahtui täällä"). Mõlemad raamatud ilmusid sarjas "Loomingu Raamatukogu" Piret Saluri tõlkes.

## Tunnustus
* 1983 Kalevi Jänti auhind
* 1987 Mika Waltari auhind
* 1993 Runebergi auhind
* 1998 Eino Leino auhind

## Teosed
### Novellid
* Talven tulo. Helsingi: Otava, 1978
* Tuomitut. Helsingi: Otava, 1982
* Elämän keskipiste. Helsingi: Otava, 1983
* Pieni valhe. Helsingi: Otava, 1986
* Kuinka rakkaus syntyy. Helsingi: Otava, 1991
* Metallin maku. Helsingi: Otava, 1992
* Kaunis nimi. Helsingi: Otava, 1996
* Kalliisti ostetut päivät. Helsingi: Otava
* Novellit. Helsingi: Otava, 2007

### Romaanid
* Saari. Helsingi: Otava, 1988
* Häiriö maisemassa. Helsingi: Otava, 1994
* Se tapahtui täällä. Helsingi: Otava, 1999

### Lasteraamatud
* Herra kuningas. Helsingi: Otava, 1986
* Tyttö, puu ja peili. Helsingi: Otava, 1987
* Utelias fauni. Helsingi: Otava, 1988
* Jättiläiskala. Helsingi: Otava, 1991
Bill de Blasio

**Bill de Blasio** (sünninimega **Warren Wilhelm, Jr.**; sündinud 8. mail 1961 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide poliitik, kes oli 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2021 New Yorgi linnapea. 

## Taust
Bill de Blasiona tuntud poliitik sai sündides nime Warren Wilhelm, Jr. Ta alkoholiprobleemidega sõjaveteranist isa jättis pere maha ja Bill kasvas üles oma emapoolse (de Blasio) suguvõsa keskel. 1983 vahetas ta oma nime Warren de Blasio-Wilhelmiks. Pereringis kasutati tema kohta nime "Bill" või "Billy" ja 2002. aastal vahetas ta ära ka eesnime ja kasutab nüüd nime Bill de Blasio. 

De Blasio sai bakalaureusekraadi New Yorgi Ülikoolist, kus tegeles urbanistikaga. Rahvusvaheliste suhete magistrikraadi sai ta Columbia Ülikoolist.

## Karjäär

Pärast ülikooli töötas ta sotsiaalse õigluse nimel tegutsevas ühingus Quixote Center. Ühingu töötajana viibis ta Nicaragua revolutsiooni ajal kümme päeva Nicaraguas ning jagas seal toitu ja ravimeid. Erinevalt Reagani administratsiooni poliitikast toetas de Blasio sandinistide valitsust. Nicaraguast naasnuna kolis ta New Yorki ja töötas ühes Kesk-Ameerika maade tervishoiutingimuste parandamisega tegelevas mittetulundusühingus.

Munitsipaalpoliitikaga puutus de Blasio esimest korda kokku David Dinkinsi 1989. aasta linnapeakampaania ajal vabatahtlikuna. Pärast seda töötas ta mitmel New Yorgi linnaelu korraldaval ametikohal. 

Aastail 2001–2009 kuulus ta linnavolikokku. Ta seisis eluasemepoliitika valdkonnas üürnike õiguste eest ja võitles ta seksuaalvähemuste diskrimineerimise vastu. 
 
Aastail 2010–2013 oli de Blasio New Yorgi ombudsman (New York City Public Advocate). Ta kritiseeris korduvalt tolleaegse linnapea Michael Bloombergi hariduspoliitikat ja seisis vastu lastehoiu valdkonna kärbetele. Samuti seadis ta sisse veebipõhise "New Yorgi halvimate üürileandjate nimekirja" ("NYC's Worst Landlords Watchlist"), kus toodi välja üürileandjad, kes ei remontinud ohtlikus seisukorras eluasemeid.

Ta oli New Yorgi 109. linnapea. 5. novembril 2013 toimunud valimistel kogus ta 72,2% häältest ja sai vabariiklasest vastaskandidaadi üle suure võidu. De Blasio on esimene demokraadist New Yorgi linnapea pärast 1989. aastal ametisse valitud David Dinkinsit (1993–2013 juhtisid linna vabariiklased Rudy Giuliani ja Michael Bloomberg). Ta vannutati ametisse 1. jaanuaril 2014. Oma ametisseastumiskõnes lubas ta linnapeana pöörata tähelepanu majanduslikule ja sotsiaalsele ebavõrdsusele. Ta on öelnud, et tahab ära kaotada Central Parki hobukaarikud, kuna peab neid ebainimlikeks. Ta soovis võimaldada kõigile New Yorgi elanikele ligipääsu avalikult rahastatud lastesõimedele. Selle tarbeks tahtis ta tõsta üle 500 000-dollarise aastasissetulekuga newyorklaste maksukoormust. 

## Isiklikku
De Blasio tutvus oma aktivistist ja poetessist tulevase abikaasa Chirlane McCrayga linnapea David Dinkinsi administratsioonis töötades. Nad elavad Brooklynis ja neil on kaks last, kes mõlemad on saanud hariduse New Yorgi avaliku sektori koolides.

## Viited
Pilou Asbæk

**Johan Philip Asbæk** (sündinud 2. märtsil 1982) on taani näitleja.

Ta on mänginud näiteks seriaalides "Kuritegu", "Võimu kants" ja "Borgiad" ning filmis "Kaaperdamine".

Ta oli üks 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse saatejuhte.
Pollapönk

**Pollapönk** on Islandi ansambel, mis esindas kodumaad 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "No Prejudice". Finaalis sai see 58 punktiga 15. koha.
Sergei Kapitsa

**Sergei Petrovitš Kapitsa** (*Сергей Петрович Капица*; 14. veebruar 1928 Cambridge – 14. august 2012 Moskva) oli vene füüsik ja demograaf.

## Isiklikku
Tema isa oli füüsik Pjotr Kapitsa ja vend geograaf ja Antarktika uurija Andrei Kapitsa.
Andrei Kapitsa

**Andrei Petrovitš Kapitsa** (*Андрей Петрович Капица*; 9. juuli 1931 Cambridge – 2. august 2011 Moskva) oli vene geograaf ja Antarktika uurija, Antarktika suurima jääaluse järve (Vostoki järv) avastaja.

## Tunnustus
*2002 – Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane

## Isiklikku
Tema isa oli Pjotr Kapitsa ja vend Sergei Kapitsa.
Nikolai Vorontsov

**Nikolai Vorontsov** (*Николай Николаевич Воронцов*, 1. jaanuar 1934 Moskva – 3. märts 2000 Moskva) oli vene zooloog, ökoloog, geneetik ja poliitik. Oli aastatel 1989–1991 Nõukogude Liidu keskkonnaminister. 

Ta oli professor N. K. Koltsovi Instituudis Moskvas.  

## Tunnustus
Nikolai Vorontsov valiti 1992. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
## Isiklikku
Tütar Darja Vorontsova elab Eestis.
Iru vanadekodu vana kalmistu

**Iru vanadekodu vana kalmistu** on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pirita linnaosas Tallinnas aadressil Pärnamäe tee 36. Praegu on Iru vanadekodu vana kalmistu Pärnamäe kalmistu osa.

Iru vanadekodu võttis 1920. aastatel Laiakülas (tänapäevase Laiaküla asumi alal) kalmistuna kasutusele maatüki, mis ametlikult vormistati kalmistuna alles 1936. aastal. Siis ehitati sinna ka kabel, mis on kasutusel tänini. Praeguseks on sealsed hauad olulisel määral maetud üle.

1959. aastaks oli kalmistu suurenenud ja selle pindala oli 0,8 ha. Seoses uue suurkalmistu (praeguse Pärnamäe kalmistu) asutamisega eraldati Iru vanadekodule Laiaküla kalmistust ida pool uue kalmistu jaoks maa-ala. Esimene matus toimus seal 11. mail 1962.

## Vaata ka
*Iru vanadekodu uus kalmistu
*Pärnamäe kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Pärnamäe kalmistu plaan (vaadatud 27. detsembril 2015)
*Kultuurimälestis nr 1190 "Pärnamäe kalmistu" (vaadatud 27. detsembril 2015)
Darja Vorontsova

**Darja Vorontsova** (*Дарья Николаевна Воронцовa*; 15. oktoober 1971 Venemaa) on Eesti fotograaf.

Vorontsova oli 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eestimaa Roheliste kandidaat. Ta sai 109 häält ja valituks ei osutunud. 

## Isiklikku
Tema isa oli Nikolai Vorontsov. Darja Vorontsova on 1989. aastast abielus Tõnu Reintammega ja neil on kolm last.

## Vaata ka
* Koduleht
* Facebooki lehekülg

## Viited
Arvo Veski

**Arvo Veski** (1930. aastateni **Arnold Veski**; 15. juuli 1908 Tudramäesauna talu, Nehatu vald – 4. september 1975) oli eesti pedagoog ja ehituskäsiraamatute autor.

1927. aastal lõpetas ta Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. 1927. aastast õppis Tallinna Tehnikumis, aastatel 1930–1932 Brno Tehnikaülikoolis. Ta oli üliõpilasseltsi Põhjala liige.

1934. aastast töötas Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna ehituskonstruktsioonide ja tsiviilehituste professuuri juures assistendina. 1936. aastast töötas Tallinna Tehnikumis, reorganiseerimise järel Tallinna Tehnikainstituudis ehitusõpetuse labori assistendina.

1941. aastal viidi ta mobilisatsiooniga Venemaale, töötas Sverdlovski ja Tšeljabinski oblasti kolhoosides lihttöödel.
1944. aastal naasis Eestisse.

Aastatel 1946–1947 töötas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitiste kateedri assistendina, 1947–1949 vanemlaborandina. 1949. aastast töötas Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi õppejõuna.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema vennapoeg on keemik Rein Veski.

## Tunnustus
*1970 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Teoseid
*Tellisehituse käsiraamat. Tallinn: Ehituskivi, 1939
*Puitehituse käsiraamat. Tartu: Teaduslik Kirjandus, 1940
*Müüritööd. Tallinn: Pedagoogiline Kirjandus, 1948
*Puusepa- ja laudsepatööd. Tallinn: Pedagoogiline Kirjandus, 1948
*Ehitustootlus. Tallinn: Pedagoogiline Kirjandus, 1949
*Kolhoosihoonete ehitamine. Tallinn, Tartu: Eesti Riiklik Kirjastus, 1950
*Eesti NSV kohalikud ehitusmaterjalid. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1951
*Telliste tootmine kolhoosis. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1951
*Laudsepa ja mööbelsepa käsiraamat. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962
*Ehituskonstruktsioonide montaaž. Tallinn: Eesti Raamat, 1964
*Sanitaarremont. Tallinn: Eesti Raamat, 1965
*Ehitusplekksepatööd. Tallinn: Valgus, 1966
*Individuaalelamute ehitamine. Tallinn: Valgus, 1969
*Suvemajade ehitamine. Tallinn: Valgus, 1971
*Ahjud, pliidid, kaminad. Tallinn: Valgus, 1973
*Ehitustööd. Tallinn: Valgus, 1975
*Korteri remont. Tallinn: Valgus, 1975
*Plekksepatööd. Tallinn: Valgus, 1975

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Tehnikaülikooli Muuseumi digiteek. Arvo Veski, Tallinna Tehnikainstituudi arhitektuuri kateedri noorema assistendi kt (1947)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Veski, Arvo - Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi ehitustehnoloogia õpetaja (1964)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teeneline õpetaja, Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi õppejõud Arvo Veski (1970)
Helle Kull

**Helle Kull** (14. august 1927 Mällikvere, Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 29. oktoober 1994 Põltsamaa) oli eesti õpetaja ja koduloolane.

Kull õppis Pauastvere algkoolis ning seejärel Põltsamaa Ühisgümnaasiumis, mille lõpetas 1946. aastal. Ta töötas hiljem õpetajana Tapikul, Palamusel ja Päinurmes.

Kull hakkas 1960. aastatel koguma etnograafilist ja koduloolist ainest. Ta tegi kaastööd mitmele mäluasutusele, tema kogutu on peamiselt jäänud käsikirjadesse ning asub enamasti Põltsamaa Muuseumis ja Eesti Rahva Muuseumis. Tema peamine kogumis- ja uurimisala oli Põltsamaa kihelkond (Lahavere, Arisvere ja Võhmanõmme küla, Põltsamaa linn, Põltsamaa linnapea Georg Kold jm), aga ka Järva-Peetri, Kolga-Jaani ja Kursi kihelkond.

Kull oli Eesti Rahva Muuseumi kirjasaatja alates 1980, teeneline korrespondent 1984, aukorrespondent 1991, ERMi Sõprade Seltsi asutajaliige. 

## Kirjutised
*Helle Kull. "Kilde Põltsamaast ja tema lähiümbruse ajaloost". Põltsamaa, 1993

## Kirjandus
*"Helle Kull" // Mälu paberil. Eesti Rahva Muuseumi korrespondentide võrgu 75. aastapäevaks. Tartu 2006. Lk 39 ja 97

## Välislingid
*Helle Kull Põltsamaa Muuseumi kodulehel
Eric Dane

**Eric Dane** (sünninimi **Eric William Dane**; 9. november 1972 San Francisco – 19. veebruar 2026 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja. 

Ta alustas karjääri 1990. aastatel mängides mitmes telesarjas ja -filmis. Laiemalt sai tuntuks dr Mark Sloani rolliga menukas meditsiinidraamasarjas "Grey anatoomia". Lisaks osales ta sarjades "Võluvägi" ning "Eufooria", kus kehastas Cal Jacobsi.

Dane mängis ka mängufilmides "Marley ja Mina" (2008) ja "Valentinipäev" (2010).

2025. aastal teatas ta, et tal on diagnoositud amüotroofne lateraalskleroos (ALS). Pärast diagnoosi saamist toetas ta haiguse teadlikkuse tõstmist ja teadusuuringuid.

## Viited

## Välislingid
*
Herbert W. Marsh

**Herbert W. Marsh** on hariduspsühholoog, kes on avaldanud mõjukaid uurimusi minapildist ja motivatsioonist. Põhjalikud uurimused õpikeskkonna mõjust õpilaste minapildile viisid Marshi tiigiefekti defineerimiseni. Marsh on praegu tegutsevatest psühholoogidest üks viidatuimaid, Google Scholari andmetel on ta h-indeks 120.

## Haridus ja akadeemiline karjäär
H. Marsh lõpetas bakalaureuseõpingud psühholoogias aastal 1968 Indiana Ülikoolis. Samas ülikoolis omandas ta ka magistrikraadi psühholoogias. Doktorikraadi psühholoogias sai Marsh aastal 1974 California Ülikoolist Los Angeleses. Vahetult pärast õpinguid määrati ta hindamisuuringuteenuste keskuse (Evaluation Research Service) juhiks Lõuna-California Ülikoolis. 1980. aastal võttis Marsh vastu lektorikoha Sydney Ülikoolis, kus ta hiljem töötas ka vanemlektorina. 
Aastal 1990 liitus ta Lääne-Sydney Ülikooli kollektiiviga, kus töötas 15 aasta jooksul mitmes ametis, muuhulgas haridusuuringute professori, psühholoogiaprofessori ja minapildi parendamise ja õppimise hõlbustamise keskuse (Self-concept Enhancement and Learning Facilitation; SELF) direktorina. 
Samuti on ta kuulunud mitme ajakirja toimetusse, näiteks Journal of Educational Psychology, American Educational Research Journal, Child Development..

## Uurimisteemad
H. Marsh on avaldanud enam kui 350 artiklit 70 ajakirjas, lisaks veel 60 raamatupeatükki ja 350 konverentsil esitatud tööd. Enim on ta uurimusi avaldanud järgmistes ajakirjades: American Educational Research Journal (29 artiklit), Journal of Sport & Exercise Psych (21 artiklit) ja Journal of Educational Psychology (61 artiklit). ISI andmetel on tema artikleid kokku tsiteeritud üle 11 000 korda.

Põhilisteks uurimisvaldkondadeks on minapilt ja motivatsioon. Seda nii kõrghariduses (üliõpilaste hinnangud õpetamisele), spordipsühholoogias (füüsiline minapilt ja motivatsioon) kui ka tervisepsühholoogias (tervise seos füüsilise aktiivsuse ja söömishäiretega).

### Tiigiefekt
Marsi uurimused minapildi olulisuse kohta õppekeskkonnas viisid teda tiigiefekti uuringuteni. Aastal 1984 avaldas Marsh koostöös John Parkeriga artikli, kus näitas, et akadeemiliselt selektiivsetel koolidel on negatiivne mõju õpilaste minapildile . Marsh nimetas leitud tendentsi tiigiefektiks (inglise Big-Fish-Little-Pond Effect), mille kohaselt on akadeemiliselt selektiivsete ehk eliitkoolide õpilaste hinnangud oma minapildile madalamad kui nende sama võimekatel tavakoolis õppivatel eakaaslastel .

## Viited
Ryan Moseley

**Ryan Moseley** (sündinud 8. oktoobril 1982 Bridgetownis) on Barbadosel sündinud Austria sprinter.

Ta on mitmekordne Austria meister 100 m, 200 m ja 60 m jooksus.

## Isiklikud rekordid

## Välislingid
*
Eestlane ja tema isand

"**Eestlane ja tema isand**" (originaalpealkiri saksa keeles "*Der Ehste und sein Herr*") oli aastal 1861 Berliinis anonüümselt ilmunud raamat, mille autor oli tõenäoliselt Vassili Blagoveštšenski..

Raamat rääkis muu hulgas eesti talupoegade raskest elust ja seetõttu reageeris raamatule eriti vihaselt balti aadelkond. Raamatu tõttu alguse saanud tuline sõnasõda kestis aastatel 1861–1864.

Raamat ilmus eesti keeles kommenteeritud väljaandena 1959. aastal.

## Viited
Sõjakool (üldmõiste)

**Sõjakool** on sõjaväeline õppeasutus, kus valmistatakse ette sõjaväelise eriharidusega ohvitsere.

## Viited

## Välislingid
Dunbari arv

**Dunbari arv** on inimese aju töövõimet iseloomustav suurus, mis näitab inimrühma suurust, mille piires inimene suudab sõbra või hea tuttava tasemel meeles pidada teisi inimesi - nägu, kuju, häält, isikuandmeid, lugu, kontakte jne. Täpsemini, see on maksimaalne rühma (kogukonna) suurus, milles kõik osalised tunnevad kõiki osalisi. 

Dunbari arvuks on nimetatud 150.
Mõtlemise metodoloogi Andrei Kurpatovi väitel on see konstruktori tüüpi inimestel umbes 100, suhtenägija tüübil 150, kunstniku tüübil kuni 300. 

Selle tõi oma uurimuses esile briti antropoloog Robin Dunbar.

Teadaolevalt on teistel loomadel Dunbari arv väiksem kui inimesel. 

## Viited
Robin Dunbar

**Robin Ian MacDonald Dunbar** (sündinud 28. juunil 1947 Liverpoolis) on briti antropoloog.

Ta töötab Oxfordi Ülikoolis.

Tema järgi on nimetatud Dunbari arv.
Georg Simmel

**Georg Simmel** (1. märts 1858 Berliin – 28. september 1918 Straßburg (tänapäeval Strasbourg, Prantsusmaa)) oli saksa sotsioloog.

## Välislingid

## Vaata ka
**[[tertius gaudens]]*
150 (arv)

**150** ehk **sada viiskümmend** on naturaalarv, mis järgneb 149-le ja eelneb 151-le.

Rooma numbritega kirjutatakse see **CL**.

150 on kaheksa järjestikuse algarvu summa (7 + 11 + 13 + 17 + 19 + 23 + 29 + 31).

## Vaata ka
*aasta 150
*Dunbari arv
Külmoja

**Külmoja** (ka *Saare peakraav*) on oja Põltsamaa vallas.

Oja lähe on Põltsamaa ja Kuningamäe piiril Põltsamaa–Võhma maantee juures. Oja suubub Kamari järvest allavoolu Põltsamaa jõkke. Külmoja on olnud Põltsamaa jõe harujõgi. Põhja pool Mõhkülas asunud hargnemiskoha ja Põltsamaa–Võhma tee vahel asendab kunagist voolusängi maasisene torustik.

## Ajalugu
Õgvendusjärgselt on veekogu kandnud ka nime *Saare peakraav*. Kasutatud on ka nime *Kuningaoja*. Muinasaja lõpul oli oja Põltsamaa jõe peaharu. Mõhküla on peetud Mõhu muinaslinnuse võimalikest asukohtadest looduslikult sobivaimaks. Seoses Põltsamaa ordulinnuse ehitamisega olevat vanast kõrvalharust tehtud pärast linnuse valmimist peaharu, endine peaharu aga jäi edasi kõrvalharuna ning kuhtus ajapikku. 

Külmoja ääres Kuningamäe kõige kõrgemal kohal vana Viljandi tee ääres võis Liivi sõdade aegu olla Moskva tsaaririigi ja hertsog Magnuse väe pealaager, sest looduslikult on just see koht ümbruskonna valdamiseks kõige sobivam.

Veel 1950. aastatel olevat oja eriti suurvee aegu olnud hinnatud kalajõgi, kuid 1960. aastatel alustatud maaparandustöödel on oja oluliselt õgvendanud (jõe varasem pikkus oli umbes 8,5 km praeguse 6,5 km asemel) ning see on viinud peaaegu oja kuivamiseni. Külmoja suubumisel Põltsamaa jõkke asus varem Külmoja veski.

Külmoja on 1,7 km ulatuses Põltsamaa linna lääneküljel linna ja valla piiriveekogu.

## Vaata ka
*Külmoja hüdroelektrijaam
*Külmoja veski

## Viited

## Välislingid
*
*
*Sild Põltsamaa–Võhma maanteel üle Külmoja umbes 1912. aastal. Eesti Rahva Muuseumi fotokogu
Vassili Blagoveštšenski

**Vassili Timofejevitš Blagoveštšenski** (vene Василий Тимофеевич Благовещенский; 11. jaanuar 1802 Moskva kubermang – 31. august 1864 Tallinn) oli Baltimaadest kirjutanud vene publitsist ja pedagoog.

Aastast 1825 oli ta vene keele õpetaja Rakveres, Viljandis ja Riias. Aastatel 1846–1850 oli ta Riias ja 1850–1864 Tallinnas väliskirjanduse tsensor. 

Arvatavasti oli ta 1861. aastal Berliinis ilmunud eesti talupoegade rasket elu kajastava raamatu "Der Ehste und sein Herr" ('Eestlane ja tema isand') autor.

## Viited
Eesti Partisaniliikumise Staap

**Eesti Partisaniliikumise Staap** (vene Эстонский штаб партизанского движения) oli Teise maailmasõja ajal Saksamaa hõivatud Eesti alal Nõukogude partisaniliikumist korraldanud organ. 

Staap asus aastatel 1942-1943 Moskvas ja 1944 Leningradis, Võrus ja Tallinnas.

Staabi ülem oli EK(b)P KK sekretär Nikolai Karotamm.

Eesti Partisaniliikumise väeüksustena tegutsesid, 1. Eesti partisanibrigaad,  2. Eesti partisanibrigaad, 3. Eesti partisanibrigaad.

## Viited

## Välislingid
*Указ Президиума Верховного Совета Союза ССР № 221/519,   12 июня 1945 года. О награждении орденами и медалями СССР партизан и руководителей партизанского движения Эстонской ССР, nkvd.memo.ru
Baudouin I

**Baudouin I** (hollandi keeles Boudewijn Albert Karel Leopold Axel Marie Gustaaf van België, prantsuse keeles Baudouin Albert Charles Léopold Axel Marie Gustave de Belgique; 7. september 1930 Stuyvenbergi loss, Laeken – 31. juuli 1993 Motril, Hispaania) oli belglaste kuningas aastatel 1951–1993.

Ta oli kuningas Léopold III ja tema esimese abikaasa Rootsi printsessi Astridi vanim poeg. Kuna Baudouinil ei olnud lapsi, sai tema surma järel kuningaks tema vend Albert II.

## Sugupuu
Kia Soul

**Kia Soul** on Kia Motorsi toodetav maasturilaadse välimusega kompaktauto. Seda on toodetud kolm põlvkonda.

Esimest põlvkonda tutvustati 2008. aasta Pariisi autonäitusel ning ideeautot, millest hiljem sai Kia Soul, tutvustati Põhja-Ameerika autonäitusel Detroitis 2006. aastal. 


Kia concept (2276049733).jpg|Kia ideeauto Soul
Kia-Soul.jpg|1. põlvkond
'14 Kia Soul ('14 MIAS).jpg|2. põlvkond
1 Kia Soul (SK3).jpg|Souli 3. põlvkond
Kia Soul 13.09.20 JM.jpg|Souli 3. põlvkond
Eduard Vigel

**Eduard Vigel** (23. juuli 1890 Mäksa vald, Tartumaa – 6. detsember 1957 Tartu) oli eesti raamatukogundustegelane.

Ta õppis 1907–1911 Rjazani Gümnaasiumis ning lõpetas selle hõbemedaliga. 1915. aastal lõpetas ta Moskva Lazarevi Idamaade Keelte Instituudis idamaade keelte eriala, mille kõrval süvendas oma teadmisi ajaloo ja vene kirjanduse ajaloo alal. 

1915–1917 teenis sõjaväes. 1920–1922 töötas ta Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumis õpetajana ning 1922–1923 Räpina Reaalgümnaasiumis direktorina. 1923–1957 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli Pearaamatukogus raamatukoguhoidja, sektori- ja osakonnajuhataja, vanembibliograaf. Ta juhtis perioodikakogu reorganiseerimist, mis tingis uue kataloogi koostamise, korrastas käsikirjade kogu, bibliografeeris Tartu Ülikooli ajalugu ja õppejõude puudutavat ainest, uuris ülikooli ja ülikooli raamatukogu ajalugu.

Ta on maetud Raadi kalmistule.

## Teosed
*Vigel, Eduard 1962. *Tartu Riikliku Ülikooli Teadusliku Raamatukogu asutamine ja areng aastail 1802–1839*. Tartu.

## Viited
Švaa

**Švaa** ehk **svarabhakti** on konsonantide vahele tekkinud hääldust hõlbustav vokaal (näiteks koorem&nbsp;← koorm, ansambel&nbsp;← ansambl).
Hannes Hermaküla

**Hannes Hermaküla** (sündinud 12. jaanuaril 1969) on eesti teleajakirjanik ja koolitaja.

Ta on ka ürituste juht.

Ta on üks Tallinna kui 2025. aasta Euroopa spordipealinna saadikuid.

## Tunnustus
* 2020 – Selge Kõneleja auhind
* 2024 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli näitleja ja lavastaja Evald Hermaküla.

Abikaasa Iiri on moedisainer. Peres on kaks poega.

## Viited
Ivo Saarma

**Ivo Saarma** (sündinud 29. oktoobril 1959) on eesti günekoloog.

Ta on Eesti Eratervishoiuasutuste Liidu eestkõneleja ja AS Fertilitas juhataja.

## Viited
Töötasu

**Töötasu** on tasu, mida makstakse töö tegemise eest ja milles lepingu pooled on kokku leppinud. Lepinguteks võivad olla tööleping, töövõtuleping või käsundusleping.

Vabariigi Valitsuse kehtestatud töölepingu töötasu alammäärast madalamat töötasu ei või töötajale maksta. Alates 1. jaanuarist 2014 on tunnitasu alammäär 2,13 eurot ja kuutasu alammäär täistööajaga töötamise korral 355 eurot. 1. jaanuarist 2015 on aasta tunnitasu alammäär 2,34 eurot ja kuutasu alammäär täistööajaga töötamise korral 390 eurot.

Töötasu maksmine erinevate lepingute põhjal:
* tööleping – tööandja maksab töötajale töö eest perioodilist tasu;
* töövõtuleping – tellija maksab töö eest siis, kui töö on üle antud. Tellija ei pea töö eest tasuma enne, kui tal on võimalus asi üle vaadata;
* käsundusleping – kui käsunduslepingus pole töötasus kokku lepitud, kuulub tasu maksmisele, kui käsundi täitmist võib mõistlikult eeldada üksnes tasu eest, eelkõige kui käsundisaaja täitis käsundi oma majandus- või kutsetegevuses. Kui tasu suurust ei ole kindlaks määratud, tuleb maksta vastavalt asjaoludele mõistlik tasu.

## Vaata ka
* Brutopalk
* Sotsiaalmaks
* Tulumaks

## Viited

* Võlaõigusseadus (VÕS), Riigi Teataja
Tomahookide aeg

**"Tomahookide aeg"** on Eesti indiaaniuurija Omar Volmeri 1980. aastal kirjastuses Eesti Raamat ilmunud aimeraamat, mis räägib Põhja-Ameerika indiaanlaste ajaloost (peamiselt Ameerika Ühendriikides) ning USA kujunemisloost indiaanisõdades.

Raamatu kujundas autor Omar Volmer. Pikka aega oli see põhiline eestikeelne allikas Põhja-Ameerika indiaanlaste kohta.
Marianne Kõrver

**Marianne Kõrver** (sündinud 27. mail 1980) on eesti filmirežissöör.

Ta on lõpetanud Tallinna Inglise Kolledži ja Nõmme Muusikakooli, õppinud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis džässklaverit ja kompositsiooni ning Eesti Kunstiakadeemias kunstiteadust.

Ta on lavastanud Von Krahli teatris "Madame Bovary" (2011) ja "Solarise needuse" (2014) ning Ülo Kriguli kammerooperi "Luigeluulinn" (2016). Ta avaldab Eesti meedias filmikriitikat.

## Filme
* "Trail Baltic. Väljasõit rohelisse" (2023)
* "Destudio. Pohmelus" (2021)
*"Olev Subbi. Elu kuues peatükis" (2021)
*"Konrad Mägi. Kunst on ainuke pääsetee" (2020)
*"Pank" (seriaal, 2018)
*"Tõnu Kõrvits. Lageda laulud" (2018)
*“Perpetuum mobile ja piiritud hinged” (2017)
* "Vigala Sass - viimased lindid" (2016)
* "Lained ja võnked" (2014)
* "Saare võimalikkusest" (2013)
* "Äraoldud päevade summa" (2005)

* "Tabamata ime" (2006)
* "Erkki-Sven Tüür: 7 etüüdi piltides" (2010)
* "Inimese mõõt" (2011)
* "Pildi sisse minek" (2001)
* "Kujutluse tume taevas" (2003)

## Tunnustus

* 2018 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta portreefilm – „Tõnu Kõrvits. Lageda laulud“)
* 2021 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (haaravate kunstiajalooliste dokumentaalfilmide "Kunst on ainus pääsetee", "Olev Subbi. Elu kuues peatükis" ja "Destudio.Pohmelus" eest)

## Isiklikku
Ta on Boris Kõrveri tütar.

## Viited

## Välislingid
* 
* Tanel Veenre, Marianne Kõrver lavastab helid piltideks, Eesti Päevaleht, 10. aprill 2010