open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heikki Talving

**Heikki Talving** (16. november 1950 – 19. märts 2012) oli eesti ajakirjanik. 

Ta lõpetas 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo eriala.

Töötas alates 1979. aastast ajakirjanikuna Eesti Raadios, Õhtulehes, Rahva Hääles, Eesti Sõnumites, Sõnumilehes ja Postimehes. 2001. aastal alustas Heikki Talving tööd uudisteagentuuris BNS ning oli seal aastail 2003–2009 sisetoimetuse juhataja.
Tiit Remm

**Tiit Remm** (sündinud 6. jaanuaril 1981) on eesti semiootik.

Ta on Tartu Ülikooli semiootikaosakonna teadur. 2024. aastal valiti ta semiootika osakonna juhatajaks.

## Tunnustus
*2011 Juri Lotmani stipendiumi laureaat
*2024 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tema isa on Kalle Remm ja ema on Mare Remm. Tema onu on professor Maido Remm ja vanaisa professor Hans Remm.
Tema õde on kunstnik Jane Remm.

## Viited

## Välislingid
*
Psühromeeter

**Psühromeeter** on mõõteriist õhu suhtelise niiskuse mõõtmiseks kuiva ja märja termomeetri näitude vahe järgi; lihtsaim hügromeeter.

## Vaata ka
*Hügromeeter
*Niiskusmõõtur

## Viited
Rahetera

**Rahetera** ehk **kalasioon** on launäärme ummistusest tekkinud healoomuline kühm silmalaul.

## Vaata ka
*Odraiva 

## Viited
Remo Gramigna

**Remo Gramigna** (sündinud 25. veebruaril 1981) on itaalia semiootik.

Ta on Tartu Ülikooli semiootika osakonna doktorant.

## Teosed
*Gramigna, Remo 2010. Augustinuse pärand zoosemiootika ajaloos. *[[Hortus Semioticus]]* 6. vt
*Gramigna, Remo 2010. Update from Tartu: the MA program in semiotics after one year. *SemiotiX* xn-2. vt

## Tunnustus
*2012 Juri Lotmani stipendiumi laureaat

## Välislingid
*Remo Gramigna UTube'is kõneleb Tartust ja semiootikast, sama UTTV-s.
Laevade tuled

**Laevade tuled** ehk **navigatsioonituled** on laevadel (jt alustel) kasutatavad rahvusvaheliselt kokkulepitud kindlate omadustega kohustuslikud valgusallikad, mis iseloomustavad aluse olekut, tegevust, käiku. 

Tuled ja nende kasutamine on sätestatud COLREG-is 1972, C Osa TULED JA MÄRGID, Reeglid 20 kuni 31.

Laevatuledelt on eeskuju võetud ka tuledega märgistamisel lennunduses.

## Tulede liigid (Reegel 21)

*Topituli – laeva pikitasandil paiknev valge tuli, mis valgustab katkematult 225° horisondikaart vöörist kuni 22,5° traaversist tahapoole mõlemal pool laeva.
*Pardatuled – roheline tuli paremas ja punane tuli vasakus pardas, mis mõlemad valgustavad katkematult 112,5° horisondikaart vöörist kuni 22,5° vastava parda traaversist tahapoole. Alla 20 meetri pikkusel laeval võib pardatuled koondada laeva pikitasandil paiknevasse ühte laternasse.
*Ahtrituli – laeva ahtrile võimalikult lähedal paiknev valge tuli, mis valgustab katkematult 135° horisondikaart otse ahtrist 67,5° kummagi parda poole.
*Puksiirtuli – kollane tuli, millel on samad omadused kui ahtritulel.
*Ringtuli – tuli, mis valgustab katkematult 360° horisondikaart.
*Plinktuli – korrapäraselt plinkiv tuli sagedusega 120 või rohkem plinki minutis.

## Käigus olevad jõuajamiga laevad (Reegel 23)

Pilt:Nr Rule23c-PDV-u7m.gif|Alla 7 m pikkune jõuajamiga laev, mille suurim kiirus ei ületa 7 sõlme - vähemalt valge ringtuli.
Pilt:Nr Rule23c-PDV-u12m.gif|Alla 12 m jõuajamiga laev - vähemalt valge ringtuli ja pardatuled (võivad olla koondatud ühte laternasse);
Pilt:Nr Rule23aPDV-U-u50.gif|Alla 50 m jõuajamiga laev - topituli (vähemalt 1), pardatuled, ahtrituli.
Pilt:Nr Rule23a.gif| 50 m või pikem jõuajamiga laev - eesmine ja tagumine (kõrgemal) topituli, pardatuled, ahtrituli.


## Käigus olevad purjelaevad ja sõudepaadid (Reegel 25)

Pilt:Nr Rule25d2.gif|
Pilt:Nr Rule25d.gif|
Pilt:Nr Rule25a.gif|
Pilt:Nr Rule25b.gif|



## Ankrus olevad laevad (Reegel 30)


Pilt:Nr Rule30b.gif| Ankrus


## Laevade pukseerimine ja tõukamine (Reegel 24)


Pilt:Nr Rule24e2.gif|
Pilt:Nr Rule24e.gif|


## Kalalaevad (Reegel 26)



## Piiratud manööverdusvõimega või süviselt piiratud laevad (Reegel 27, 28)

## Lootsilaevad (Reegel 29)

## Juhitavuse kaotanud või madalikul olevad laevad (Reegel 27, 30)

## Vaata ka
* Rahvusvaheline signalisatsioonikood
* Kirjutised meremärkidest

## Viited

* Rahvusvahelise laevakokkupõrgete vältimise eeskirja konventsioon, Avaldamismärge:	RT II 2005, 19, 64
* Convention on the International Regulations for Preventing Collisions at Sea, 1972 (COLREGs), Adoption: 20 October 1972; Entry into force: 15 July 1977, imo.org
* COLREGS 1972, mitteametlik tõlge, Osa C, Tuled ja märgid, juhised 20 kuni 31, kipper.ee
* rahvusvahelise laevakokkupõrgete vältimise eeskirja konventsioon, legaltext.ee
* Navigation Lights and Shapes
* Nautical Know How, Lights
Termolüüs

**Termolüüs** ehk **termiline lagundamine** on protsess, milles aine kõrge temperatuuri toimel laguneb kaheks või enamaks aineks. See on ainete termiline destruktsioon, mille puhul suuremad või keerulisema struktuuriga molekulid lagunevad lihtsamateks väiksema molekulkaaluga ühenditeks.

Termolüüsireaktsioonid toimuvad kuumutamisel, sest keemiliste sidemete katkemine nõuab tavaliselt energiat, s.t. on endotermilised. Termolüüsi  kasutatakse näiteks vinüülkloriidi saamiseks 1,2-dikloroetaani kuumutamisel 500&nbsp;°C rõhul 15-30 atm:
:ClCH2CH2Cl → CH2=CHCl + HCl

Termilised lagunemisreaktsioonid omavad olulist tähtsust keemiatööstuse väga olulistes valdkondades: gaasiliste ning vedelate kütuste tootmine, metallurgia ja ehitusmaterjalide tootmine. Metallide tootmisel maakidest on enamasti põhiprotsess metallioksiidide lagundamine kõrgel temperatuuril (pürometallurgia).

Ehitusmaterjalide vallas on oluline kustutamata lubja tootmine lubjakivi kuumutamisel šaht- või pöördahjudes:
:CaCO3 →   CaO + CO2

Fossiilkütustes (vähemal määral muude tahkekütustes ja -jäätmetes) sisalduva orgaanilise aine termolüüs ehk lagundamine kõrgel temperatuuril gaasilisteks või vedelateks kütusteks  viiakse läbi ilma õhuhapniku juurdepääsuta; seejuures saadakse väiksema molekulkaaluga erinevate orgaaniliste ühendite segu. Kasutatavad tehnoloogilised meetodid (termokeemiline muundamine) on:
*pürolüüs, see mõiste on seotud erinevate lähtematerjalide tööstusliku lagundamise protsessidega kõrgel temperatuuril, kusjuures toimub orgaaniliste molekulide süsinikskeleti lõhustumine ja funktsionaalrühmade täielik või osaline eraldumine. Võrdluseks: tahke kütuse gaasistamine kõrgel temperatuuril toimub vaba või seotud hapniku (õhk, veeaur jm) osalusel.
*termiline krakkimine, see mõiste seondub just kõrgemate naftakomponentide lagundamise protsessidega; toimub suurte süsivesiniku molekulide lõhustumine väiksemateks molekulideks, s.t. kergemateks fraktsioonideks. Saadavate produktide segust on võimalik eraldada väärtuslikke üksikkomponente (näiteks isopreen). Nafta termilise krakkimise alternatiiviks on katalüütiline krakkimine.
*destruktiivne destillatsioon on puidu, kivisöe jm orgaanilist ainet sisaldava materjali pürolüüs spetsiaalses destillatsiooni retordis, kusjuures lenduvad produktid kondenseeritakse. Näiteks esmakordselt saadi isopreeni loodusliku kummi (kautšuki) destruktiivsel destillatsioonil. Võrdluseks: kuivdestillatsioonil pürolüüsiprotsesside osatähtsus ei ole kuigi suur.

Märkus. Vahel samastatakse mõiste "termolüüs" mõistega "pürolüüs".

## Vaata ka
*Lagunemisreaktsioon
*Termokeemiline muundamine
Artur Keller

**Artur Keller** (11. juuni 1898 Helme vald, Viljandimaa – 19. september 1974 Stockholm) oli Eesti riigiametnik.

Ta oli 1920. aastal Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vabakuulaja, õppis 1921–1924 (lõpetas) kaubandusosakonnas ja 1926 õigusteaduskonnas. Korporatsioon Rotalia vilistlane.

Artur Keller osales Vabadussõjas, aastail 1925–1926 oli ta ajalehe Võru Teataja toimetaja Võrus, 1926–1932 Kaubandus-Tööstuskoja kaubanduse eriteadlane, hiljem Majandusministeeriumi kaubandusosakonna direktor, alates 1932. aastast rahandusosakonna direktor, majandusministri abi. Raadionõukogu liige. Riigi Teraviljamonopoli juhataja. Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Liidu esimees.

1944. aastal põgenes Artur Keller Rootsi, oli ametnik Rotebro pärmivabrikus.

## Isiklikku
1927. aastal abiellus Artur Keller Elo Kanarikuga, tütar Juta-Erika.

## Tunnustus
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1935
*Valgetähe II klassi teenetemärk, 1938

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Leo Karupää

**Leo Karupää** (kuni 1935. aastani **Leonid Vulff**; 22. aprill 1911 Vana-Otepää vald, Tartumaa – 18. august 1995 Stockholm) oli eesti agronoom ja poliitik.

Ta õppis aastail 1931–1936 ja 1940 (lõpetas) Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Korporatsioon Rotalia vilistlane.

1944. aastal põgenes ta Rootsi, oli Rahvusliku Koostöö Keskuse ja Rootsi Eestlaste Esinduse esimees. 

Urn Leo Karupää põrmuga on maetud Otepää uuele kalmistule.

## Isiklikku
Tema isa oli Gustav Wulff-Õis. Tütar Mari-Ann Karupää on olnud Bonnieri meediagrupi ettevõtte Ahlen&Akerlund ajakirjanik ja tegelenud Rootsis vanurite hooldusõpetusega. Pärast Eesti taasiseseisvumist kolis ta tagasi Eestisse ja asus juhtima Gustav Wulff-Õie Muuseumi.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Krakkimine

**Krakkimine** on nafta või naftafraktsioonide destruktiivne töötlemine kõrgel temperatuuril kergete fraktsioonide saagise suurendamiseks või kvaliteedi parandamiseks. 

Krakkimisel lõhustuvad peamiselt suured süsivesinike molekulid väiksemateks, millega võib lagunemisreaktsioonide kõrval kaasneda suuremal või vähemal määral ka teisi keemilisi protsesse. 

Termilise krakkimise (termolüüsi) puhul kulgeb protsess kõrge temperatuuri toimel.

Katalüütilisel krakkimisel lõhustumisreaktsioone kiirendavad katalüsaatorid (alumosilikaadid, alumiiniumkloriid jt). Krakkimisel vesiniku või veeauru juuresolekul muutub  produktide keemilise koostis märkimisväärselt.

## Vaata ka
*Termokeemiline muundamine
*Lagunemisreaktsioon
*Pürolüüs
Natura parendo vincitur

***Natura parendo vincitur*** on ladinakeelne väljend ja põhimõte, mille võttis kasutusele Francis Bacon.

See tähendab "loodus alistatakse talle alludes". Mõeldud on seejuures ühtlasi loodusprotsesside jäljendamist.

Teises variandis: *non, nisi parendo, vincitur*. Samuti: *natura non nisi parendo vincitur*. Tõlgendus: loodust ei saa valitseda, austamata ta seadusi. Pärineb Baconi teosest "Cogitata et visa" (1607).

## Viited
Vedelikusammas

**Vedelikusammas** on vedelikust mõtteliselt või ka reaalselt eraldatud risttahukas või silinder, mille üks põhjatasand asub vedeliku pinnal ja teine vaadeldaval sügavusel vedelikus.

Vedelikusamba kõrgust mõõdetakse vertikaalsihis.

Rõhku, mida vedelikusammas avaldab aluspinnale, nimetatakse vedelikusamba rõhuks.

## Vaata ka
*Vedelikusamba rõhk

## Viited
Vedelikusamba rõhk

**Vedelikusamba rõhk**  on võrdeline vedelikusamba kõrgusega. Kuna vedelikus antakse rõhk edasi igas suunas ühteviisi, siis rõhub vedelik (näiteks vesi) nii anuma seintele kui ka vees olevale kehale.  Mistahes kujuga anuma põhja kohale (või vedelikus asetseva keha kohale) võib paigutada mõtteliselt toru. Selles torus olevat vett võib vaadelda vedelikusambana. Vedelikusammas rõhub raskusjõu tõttu anuma põhja pinnale. Kui vedelikusamba poolt avaldatav raskusjõud F jagada toru ristlõike pindalaga A, siis saame vedeliku poolt avaldatava rõhu 
:p = \frac{F}{A}.

Jõud F on võrdne veesamba massi m ja raskuskiirenduse g korrutisega F = mg, kusjuures mass m põhja pinna F ühiku (m2) kohta on võrdne veesamba kõrguse h ja vee tiheduse  \rho  korrutisega m = h \rho. Siit järeldub, et vedeliku rõhku anuma põhja pinnaühikule väljendab valem
:p = h\rho g, 
kus
:p on veesamba rõhk (paskalites, 1 Pa = 1 N/m2);
:h on veesamba kõrgus (meetrites);
:\rho on vedeliku tihedus (vee tihedus \rho ≈ 1.000&nbsp;kg/m3);
:g on raskuskiirendus (g ≈ 9,81&nbsp;m/s2).

Ehk sõnades: vedeliku rõhk anuma põhjale võrdub vedelikusamba kõrguse *h*, vedeliku tiheduse *ρ* ja vaba langemise kiirenduse *g* korrutisega. 

Veesamba rõhule liitub õhurõhk  p_0  veesamba kohal.

## Vaata ka
*Hüdrostaatiline rõhk
Puidu tänav

**Puidu tänav** on mitmes Eesti asulas:
*Puidu tänav Kehra linnas
*Puidu tänav Narva linnas
*Puidu tänav Näpi alevikus
*Puidu tänav Põlgaste külas (Kanepi)
*Puidu tänav Saue linnas
*Puidu tänav Tartu linnas
*Puidu tänav Viljandi linnas

## Vaata ka
*Puidu tee
Wallace Chafe

**Wallace Chafe** (3. september 1927 Cambridge – 3. veebruar 2019) oli ameerika keeleteadlane.

Wallace Chafe'i abikaasa on tuntud ameerika põliskeelte spetsialist ja tüpoloog Marianne Mithun.

## Teosed
*Chafe, Wallace 1970. *Meaning and the Structure of Language*. Chicago: The University of Chicago Press. (Venekeelne tõlge 2009.)
Leo Vool

**Leo Vool** (aastani 1937 **Leo Vohl**; 31. detsember 1909 Tartu – november 1976) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1928 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1928–1930 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, aastatel 1931–1934 põllumajandusteaduskonnas ja aastatel 1934–1939 usuteaduskonnas. Ta oli EÜS Ühendus vilistlane. Ordineeriti 6. oktoobril 1940 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1943–1946 Hanila ja Karuse Margareeta koguduse õpetaja, aastatel 1945–1946 hooldas ta ka Lihula ja Varbla Püha Urbanuse kogudust. 1948. aastal loobus ta ametist.

Leo Vool suri aastal 1976 ja on maetud Tartu Vana-Peetri kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Nikolai Kokla

**Nikolai Kokla** (18. detsember 1912 Tallinn – 2. juuni 1983 Tallinn) oli eesti õigeusu vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1933 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1933–1940 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli Korporatsiooni Fraternitas Tartuensise vilistlane. Ta pühitseti 12. jaanuaril 1936 diakoniks ja 26. jaanuaril 1936 preestriks.

Ta oli aastatel 1929–1936 Tartu Püha Georgi (Jüri) koguduse koorijuht. Aastatel 1936–1940 oli ta Laatre Püha Vaimu koguduse preester, aastal 1942 Tallinna Aleksander Nevski koguduse preester, aastatel 1946–1983 oli ta Tallinna Issanda Muutmise koguduse preester, 1952. aastal pühitseti ülempreestriks Tallinna Issanda Muutmise katedraalkirikus  Tallinna ja Eesti piiskop Romani (Tang) poolt ning teenis Tallinna Issanda Muutmise koguduse ülempreestrina 2. juunini 1983 ja ülempreestrina Lelle Püha Kolmainu koguduses aastast 1969 kuni 6. aprillini 1970.

## Isiklikku
Tema isa Konstantin Kokla oli samuti õigeusu vaimulik. Nikolai Kokla tütar Kiira oli laulja Estonia teatris; tema esimene abikaasa oli helilooja Kustas Kikerpuu, aastal 1984 abiellus ta estofiil Veli Klamiga. Teine tütar Maria on laulja Estonia teatris; tema abikaasa Rostislav Gurjev on samuti laulja Estonia teatris. Tütrepoeg Paul Kikerpuu on basskitarrist. Tema tädipoeg Juhan Kokla oli ajakirjanik.

## Viited
Ants Tael

**Ants Tael** (19. juuli 1936 Tallinn – 23. juuli 2025 Tallinn) oli eesti tantsija ja tantsuõpetaja.

## Haridus
Ants Tael oli Tallinna 17. Keskkooli vilistlane. Pärast seda õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis.

## Tegevus tantsuõpetajana
1956–1960 juhendas Tael rahvatantsurühmi Tallinnas.

1959. aastal võitis ta koos abikaasa Mallega esimese Baltikumi turniiri individuaalvõistluse Ziemelplasmas, treener Arseni Poolgas. Samal sügisel jätkas tantsimist elukutselisena ning hakkas koos abikaasa Mallega peotantsukursusi korraldama.

1963–1992 oli ta treener ja juhendaja tantsuklubis Hõbe-Must (J. Kreuksi nim. Noorsoo Kultuuripalee tantsuklubi Hõbe-Must).

28. novembril 1991 alustas tööd Taela tantsukool.

## Panus võistlustantsu arengusse
Tael on olnud Tallinna, koolinoorte ja Eesti meistrivõistluste, Sakala, Rapla ja Tallinna tantsuturniiride initsiaator, teda hinnatakse rahvusvahelise kategooria kohtunikuna. 

Tael on teinud tantsusaateid ja -saatelõike Eesti Televisioonis ja Eesti Raadios. Ta oli mitu hooaega telesaate "Tantsud tähtedega" žüriis. 

## Teosed
*"Peotantsud", 1960 
*"Standardtantsud", Eesti Raamat 1972 
*"Seltskonnatantsud ja tantsumängud", Valgus 1984

## Tunnustus
*2012 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Mari Rebane. "Ants Tael: "Tantsud tähtedega" pole päris võistlustants". Eesti Päevaleht, 26. oktoober 2006 
*Riina Luik. "Kutsumuselt õpetaja". Postimees, 2. detsember 2006
*"Ants Tael: härrasmees ei tohi olla nagu isane koer". 13. detsember 2010
*https://www.ra.ee/fotis/index.php/et/photo/view?id=508710
*https://www.ra.ee/fotis/index.php/et/photo/view?id=473289
*https://www.ra.ee/fotis/index.php/et/photo/view?id=400161
Tallinna 17. Keskkool

**Tallinna 17. Keskkooli** nime on kandnud kaks Tallinnas asunud üldhariduskooli:

*1946–1961 kandis seda nime aadressil Ristiku tänav 69 asunud kool, **[[Tallinna 46. Keskkool]]i** (praeguse **[[Pelgulinna Gümnaasium]]i**) eelkäija
*1975–1991 kandis seda nime hilisem **[[Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasium]]**
Kristi Tammik

**Kristi Tammik** (sünninimi **Kristi Kärmas**; 8. juunil 1941 – 18. mai 2025) oli eesti laulja ja eesti ajakirjanik Saksamaal. 

## Elukäik
Ta lõpetas 1959. aastal Tallinna 2. Keskkooli ning õppis hiljem kaugõppes ühe aasta eesti keelt ja kirjandust Tartu ülikoolis.

Ta on olnud Inturisti giid, Tallinna teeninduskombinaadi Junor juuksur, varieteelaulja, raadio-ajakirjanik ja moelooja. 

Kristi Tammik tegeles nooruses peotantsuga ning oli abielus oma tantsupartneri Peep Kerdiga, kooselust kellega sündis tal poeg. Ta andis sisse lahutuse pärast seda kui tutvus Raivo Tammikuga. 

1968. aastal abiellus ta džässmuusiku, pianisti ja helilooja Raivo Tammikuga. Paari ühine looming (Raivo muusika, Kristi sõnad) salvestati kassetile, kuna plaadistamine oli väga komplitseeritud. 

Raivo Tammik oli viibinud välisriikides üle 20 korra (tema võimalik seos julgeolekuga on tänaseni jäänud ebamääraseks). Tammikud taotlesid mitmeid kordi ühist väljasõiduluba Saksamaa Liitvabariiki, kuna seal elas Kristi Tammiku ema (lahkus Eestist Teise maailmasõja lõpus), kuid alati tuli KGB poolt äraütlemine. Mõnda aega põgenemisplaani pidanud Tammikud said 1975. aasta märtsis tänu tuttava abile lõpuks viisa. Lääne-Saksamaale jõudes nad enam tagasi ei tulnud, olles esimene eesti abielupaar, kellel õnnestus Nõukogude Liidust nö "ära hüpata". Eesti NSV-s kuulutasid võimud paari otsekohe persona non grataks ja kodumaa reeturiks. Saksamaal läksid Kristi ja Raivo Tammik peagi lahku abielupaarina, kuid mitte muusikutena. 

Kristi Tammikule pakuti tööd saksa šlaagrite lauljana, mis aga ei olnud sobiv. Seejärel töötas ta 20 aastat Vabadusraadio – Raadio Vaba Euroopa eesti saadete toimetuses. Tammiku autorisaade seal oli "Vikerkava". 

2011. aasta noortelaulupeol esitati Kristi ja Raivo Tammiku loodud "Öölaulu". 

2012. aastal ilmus Kristi Tammiku mälestusteraamat "Piirilkõndja tee. Nõukogude Eestist Vabasse Euroopasse" Varraku kirjastamisel.

## Viited

## Välislingid

*Kristi Tammik «2012» (avaldamata peatükk raamatust "Piirilkõndija tee", Eesti Meel, 30. september 2012

*Hanneli Rudi, Kristi Tammik: «Öölaul» tõi meelde selle loomise aja, Postimees, 3. juuli 2011
*Kristi Tammiku džässilik tee, Isekiri, 13. märts 2012
Anna Porutško

**Anna Porutško** (Анна Поручко, sündinud 24. oktoobril 1983) on slaavi filoloog Eestis.

Ta on õppinud Tallinnas Pae Gümnaasiumis ja Tartu Ülikoolis slaavi filoloogiat.

## Tunnustus
*2008 Juri Lotmani stipendium

## Viited
Pae Gümnaasium

**Pae Gümnaasium** on gümnaasium Tallinnas Lasnamäel.

Kool avati kui **Tallinna 25. Keskkool** 1956. aastal esimese koolina Lasnamäel. Alates 1998. aastast on see Pae Gümnaasium. Kool on vene õppekeelega.

## Välislingid
*Kooli koduleht
* Kool 1960. aastal
Levon Džulfalakjan

**Levon Džulfalakjan** (sündinud 5. aprillil 1964 Gjumris) on Armeenias sündinud endine Nõukogude Liidu maadleja.

Ta võitis olümpiamängudel 1988. aastal kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses.

1999. aastast Armeenia maadluskoondise treener.

Tema poeg on maadleja Arsen Dzhulfalakjan.
## Nõukogude Liidu meistrivõistlused
1984. aasta – 3. koht;

1985. aasta – 2. koht;
## Välislingid
*
Fraktaalantenn

**Fraktaalantenn** on antenn, mis kasutab fraktaalset, s.o enesesarnasusel üles ehitatud struktuuri, et antenn toimiks tõhusalt küllalt laias sagedusalas.

Niisugune antenn on väga sobiv nutitelefonidele, sest siin on koos kasutusel mitu raadiosidetehnikat  ‒ GSM, WLAN, GPS, Bluetooth.  Et neid signaale edastatakse eri sagedusribades, läheks vaja mitut antenni, mis aga kaasaskantavasse seadmesse ei mahuks. Enesesarnastest osadest struktuur tagab iga lainepikkuse jaoks piisava võimendusega antenniosa ühesainsas antennis.

## Vaata ka
* Fraktal

## Välislingid
* Multiband Fractal Antenna
* Fraktaal
Hüdrostaatiline paradoks

**Hüdrostaatiline [[paradoks]]** seisneb selles, et vedeliku rõhk anuma põhjale ei sõltu põhja pindalast ega vedeliku massist anumas, vaid vedelikusamba kõrgusest ja vedeliku tihedusest.

## Vaata ka
*Ühendatud anumad

## Viited
Alfred Ter-Mkrttšhjan

**Alfred Ter-Mkrttšhjan** (sündinud 19. märtsil 1971) on armeenia päritolu Saksamaa maadleja.

Ter-Mkrttšhjan on võistelnud NSV Liidu, SRÜ ja Saksamaa maadluskoondises.

1996. aasta olümpiamängudel Atlantas sai ta Kreeka-Rooma maadluses 9. koha.

2000. aasta olümpiamängudel Sydneys sai ta Kreeka-Rooma maadluses 5. koha.

## Välislingid
*
Uppumine

**Uppumine** on keha (nt inimese, laeva) põhjavajumine vedelikus või gaasis. Inimese puhul tähendab uppumine hukkumist vees (**[[uppumissurm]]**). 

Kehade uppumise tingimuseks on, et kehale vedeliku poolt mõjuv üleslükkejõud oleks väiksem raskusjõust.

## Vaata ka
*Uppumatus

## Viited
Teet Järvi

**Teet Järvi** (22. aprill 1958 – 18. juuni 2025) oli eesti tšellist.   

Teet Järvi on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli Laine Leichteri ja Tallinna Konservatooriumi Peeter Paemurru tšelloõpilasena. Ta on täiendanud end Moskvas Natalja Šahhovskaja, Mihhail Homitseri ja Ivan Monighetti juures. 

1974. aastal võitis Teet Järvi esikoha rahvusvahelisel noorte tšellistide konkursil Tšehhoslovakkias; ta on võitnud ka ENSV vabariikliku (1981) ja Balti liiduvabariikide vahelise (1976) konkursi. 

Aastail 1982–1990 töötas Teet Järvi Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri tšellorühma kontsertmeistrina. Ta on korduvalt esinenud solistina orkestrite ees, mänginud Tallinna Keelpillikvarteti ja Baltic Trio koosseisus paljudes Euroopa maades ja Ameerikas ning andnud soolokontserte endise Nõukogude Liidu linnades ja välismaal. 

Alates 1993. aastast töötas Teet Järvi Soomes, kus ta mängis  ja FINEST-i keelpillikvartetis ning töötas tšellopedagoogina Lahti muusikakõrgkoolis.

## Diskograafia
* "Estonian Cello" Teet Järvi / Vardo Rumessen (klaver), Bella Musica 2008

## Isiklikku
Tema isa oli Järvide dünastia alusepanija ja dirigent Vallo Järvi, onu on dirigent Neeme Järvi, abikaasa on pianist Mari Järvi, 

Teet Järvil on viis muusikust last:

* Marius Järvi – tšellist,
* Miina Järvi – viiuldaja,
* Mihkel Järvi – pianist, 
* Madis Järvi – vioolamängija/helilooja,
* Martin Järvi – viiuldaja.

Lapsed moodustavad ühtlasi ka instrumentaalansambli Järvi Instrumentalists.

## Suguvõsa



## Viited

## Välislingid
*Tšellist Teet Järvi sünnipäevakontserdil musitseeris seitse Järvide dünastia muusikut, Eesti Päevaleht, 21. aprill 2018
*Teet Järvi ja tema pool sajandit, Sirp, 15. august 2008
*Pilt Teet Järvist, kultuuriaken.tartu.ee, vaadatud 12. mail 2017
*Pilt Teet Järvist, sinfonialahti.fi, vaadatud 10. mail 2017
*Album Estonian Cello Teet Jarvi & Vardo Rumessen, iTunes, vaadatud 10. mai l2017
*Eesti interpreedid: Teet ja Marius Järvi, ERR, esmaeeter 23. veebruar 2001
*Artur Kapp, prelüüd tšellole ja orkestrile, Youtube, 29. märts 2010
Bioloogiline vanus

**Bioloogiline vanus** ehk metaboolne vanus on inimkeha puhul tema vanus ainevahetuse ehk metabolismi järgi.

## Välislingid
*Bioloogiline vanus – mida see näitab? Mõõtmine
Photopoint

**Photopoint** on foto- ja digikaupade jaemüügi kaupluste kett, veebipood ning mitme veebitoote haldaja (fotomeened.ee, fotokursus.ee, snap.ee).

Photopoint on kaubamärk, mis kuulub Nordic Digital ASile.

Photopointil on 5 esinduskauplust Tallinna ja Tartu kaubanduskeskustes. Peakontor koos logistikakeskusega paikneb Tartumaal Tõrvandis.

Kokku on Photopointis üle saja töötaja, kellest pooled on klienditeenindajad poodides ja ülejäänud töötavad kontoris.

## Ajalugu
Photopoint on asutatud 1992. aastal. Siis kandis selle omanikfirma nime Gaurus AS, hiljem vahetati nimi Nordic Digital AS-iks. Veebipood töötab 2002. aastast.

Praegusele punastes toonides sisekujundusele mindi üle 2004. aastal.

Viimastel aastatel on kasvanud veebimüük, mis toetab ka poodide tööd. Samas on suletud Jõgeva (2008), Rakvere (2010), Narva (2011), Tartu Kaubamaja (2015) ja Eedeni Kaubanduskeskuse jaekauplused.

## Kauplused
Tallinnas:
* Ülemiste keskuses
* Rocca al Mare kaubanduskeskuses
* Kristiine keskuses

Tartus:
* Lõunakeskuses
* Kvartali kaubandus- ja vabaajakeskus

## Photopointi veebikaubamaja
2014. aasta augustis sai Photopointi veebikaubamaja uue välimuse ja sisu.

2016. aastal valiti Photopointi veebikauplus Eesti e-kaubanduse Liidu ja kaubandus.ee poolt Eesti kõige kasutajasõbralikumaks veebikaubamajaks.

## Viited

## Välislingid
* Veebipood
* Koduleht
* PointTV kanal YouTube'is
* PointTV kanal Vimeos
* Photopointi ajaveeb
* Facebooki kommuun
* Photopointi arvustus
Piraadipartei (Eesti)

**Mittetulundusühing Piraadipartei** on Eestis tegutsev poliitiline organisatsioon, mille põhikirjaline eesmärk on piraadiliikumise vaimus erakonna moodustamine. Piraadipartei poliitilist tegevust määratlevad ametlike dokumentidena põhimõtted ja põhiväärtused.

Piraadipartei aktivistid osalesid 2013. aasta kohalikel valimistel Tartu valimisliidu Vabakund ridades, mis sai kolm kohta Tartu linnavolikogus.

Eesti Piraadipartei on rahvusvahelise piraadiparteide liidu Pirate Parties International liige ja Euroopa Piraadipartei asutajaliige.

## Ajalugu

MTÜ Piraadipartei asutati 2009. aasta juunis Rootsi Piraadipartei eeskujul, erakonna staatust sel veel ei ole. Kuigi mõni kuu pärast MTÜ loomist avaldati oma põhiseisukohad ja kutsuti inimesi liituma, siis kuni 2012. aasta alguseni ei tõustud tegelikult millegagi avalikkuse huviorbiiti ja 2011. aasta domeenireformiga kadus mõneks ajaks ka Piraadipartei koduleht. Siiski kogus MTÜ endale jälgijaid Twitteri ja Facebooki kontodel, kus postitati temaatilisi uudiseid.

6. veebruaril 2012 avaldas Piraadipartei oma seisukohad ACTA kohta ja 18. märtsil 2012 korraldati Tallinna Ülikoolis aruteluüritus, mille eesmärgiks oli tutvustada Eestis "piraadipoliitikat". Üritusel esinesid kõnedega Rootsi Piraadipartei asutaja Rick Falkvinge ja MTÜ liige ning üks ürituse korraldajatest Märt Põder, kõnedele järgnesid arutelud töögruppides.

2013. aasta kevadest on Piraadipartei rahvusvahelise piraadiparteide liidu liige. 2014. aasta kevadel asutas Eesti Piraadipartei koos 16 Euroopa piraadiparteiga Euroopa Piraadipartei.

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel oli Piraadipartei kandidaat Silver Meikar, kes kandideeris Euroopa piraadiliikumise ühise programmiga. Meikar sai valimistel 6018 häält ega osutunud valituks.

2016. aastal on Piraadipartei tugevdanud koostööd Soome Piraadiparteiga.

2016. aasta Eesti presidendivalimistel toetas Piraadipartei presidendikandidaadina Kaur Kenderit.

2019. aasta Riigikogu valimistel kandideerisid Piraadipartei liikmetest Raul Kübarsepp ja Märt Põder roheliste nimekirjas, kelle programmi viimaseks peatükiks oli lisatud piraatide koostatud IT-programmi osa "Eesti kui infoühiskond".

## Viited

## Välislingid
* MTÜ Piraadipartei koduleht
* Eesti piraadipartei juhatuse avalik kiri partei eesmärkidest @delfi.ee
Evangeelne Töörühm

**Evangeelne Töörühm** (sks *Evangelischer Arbeitskreis*, EAK) on Kristliku-Demokraatliku Liidu ja Kristliku-Sotsiaalse Liidu juurde kuuluv ühendus. EAK on evangeelsete liikmete esindus, mille eesmärgiks on dialoog evangeelsete kirikutega Saksamaal.

## Eesmärgid
Saksamaa Kristliku-Demokraatliku Liidu (CDU) ja Kristliku-Sotsiaalse Liidu (CSU) liikmete seas on küllaltki suur hulk katoliiklasi. Saksamaa Liitvabariigi algusaastatel oli usutunnistuslikel erinevustel veel tähtis roll. EAK-l oli sellest tulenevalt eelkõige kolm eesmärki: ühelt poolt soovisid CDU ja CSU evangeelsed poliitikud oma usklikke valijaid mõjutada ja erakonna võiduvõimalusi parandada. Nii loodeti CDU ja CSU konfessioonidevaheline koostöövõime avalikkuse ees paremini nähtavale tuua. Teisalt püüti CDU ja CSU konfessioonidevahelisi proportsioone säilitada. Organisatsiooni roll oli ka toetada protestante ülekaalukalt katoliiklikus keskkonnas. Täna näeb EAK oma ülesannet selles, et olla koostööpartneriks Saksamaa evangeelsetele kirikutele ja pakkuda foorumit kirikuga seotud protestantlikele valijatele.

## Ajalugu
EAK loodi 1952. aastal. Konkreetne põhjus oli Konrad Adenaueri ja Gustav Heinemanni vaheline tüli taasrelvastuse küsimuses. Heinemann oli siseministri kohalt tagasi astunud ning pakkus CDU-le Ülesaksamaalise Rahvapartei (GVP) loomisega tõsist konkurentsi. Ta oli samaaegselt Saksamaa Evangeelse Kiriku (EKD) nõukogu esimees ja seega üks juhtivaid evangeelse kiriku esindajaid Saksamaal. See fakt ei meeldinud protestantlikele CDU poliitikutele. GVP põrumine 1953. aasta Liidupäeva valimistel oli CDU-le ja CSU-le Evangeelse Töörühma (EAK) uue võimaluse märgiks. Seoses aina suureneva ilmalikustumisega alates 1960. aastate lõpust toimusid muudatused ka EAK-s. Alates 2004. aastast autasustab EAK Hermann-Ehlersi medaliga neid inimesi poliitika ja kiriku ringkonnast, kellel on eriteeneid Jumala ja inimeste ees.

## Esimehed
* 1952–1954 Hermann Ehlers
* 1954–1955 Robert Tillmanns
* 1955–1978 Gerhard Schröder
* 1978–1983 Roman Herzog
* 1984–1990 Albrecht Martin
* 1990–1992 Peter Hintze
* 1992–1993 Angela Merkel
* 1993–2003 Jochen Borchert
* 2003– Thomas Rachel

## Välislingid
* EAK koduleht
Gaasistamine

**Gaasistamine** ehk **gaasistus** on tahke- või vedelkütuse orgaanilise osa võimalikult täielik muutmine põlevgaasiks (gaaskütuseks). See protsess teostatakse kõrgel temperatuuril vaba või seotud hapniku (õhk, veeaur jt) piiratud osalusel. 

Erinevalt kütuste töötlemisest ilma õhu juurdepääsuta (utmine, pürolüüs, krakkimine) muutub gaasistamise käigus gaasiks (CO, H<sub>2</sub>, CO<sub>2</sub>, osaliselt tekib ka õli) peaaegu kogu kütuses sisalduv põlevaine.

Gaasistamine toimub harilikult gaasigeneraatoris temperatuuril kuni 1000 °C või enamgi ja saadavat gaasi nimetatakse generaatorigaasiks. Tehnoloogia järgi eristatakse: tsükliline gaasistamine, gaasistamine keevkihis, gaasistamine rõhu all ja allmaagaasistamine.

Näiteks kerogeenpõlevkivi orgaanilise osa võimalikult täielik gaasistamine toimus Kohtla-Järvel, tippaeg 1970. aastatel. Puidu pürolüüsil saadakse puugaas, mida II maailmasõja ajal kasutati küllalt palju mootorikütusena. 

## Gaasistamise etapid
Kütuse gaasistamise protsess koosneb tinglikult järgmistest etappidest:  
*kütuse kuivamine
*kütuse pürolüüs (tahke kütuse muundamine gaasiks, kondenseeritavateks aurudeks ja tõrvaks ning vaikudeks)
*järgnev aurude termiline krakkimine veeauru või süsinikdioksiidi toimel gaasiks ja tõrvaks ning vaikudeks
*tõrva ning vaikude gaasistamine veeauru või süsinikdioksiidi toimel
*põletatava gaasi, aurude ja tõrva ning vaikude osaline oksüdeerumine.

## Vaata ka
*Lagunemisreaktsioon
*Pürolüüs
*Süngaas

## Viited
Poogen (portaal)

**Poogen** (ka **Poogen.ee**) on Eesti kirjandusportaal, kus peamiselt amatööridest autorid avaldavad oma loomingut. 

Portaal pakub nii võimalust kirjandusteoseid avaldada kui ka neid hinnata ja tekstide üle diskuteerida. 2011. aastast ilmub Poognas ka e-ajakiri Kratt.

Nime *Poogen* on tõlgendatud akronüümina sõnadest Pole Oluline Olla Geenius, Et Näha. Portaali algataja ja eestvedaja on Madis Mätlik.

Poogna eelkäijaks võib pidada 2000. aastal Heiki Vilepi loodud kirjandusportaali KLOAAK.

## Viited

## Välislingid
* Poogen
Johan Haabma

**Johan Haabma** (31. märts 1925 Peri vald, Põlva kihelkond, Võrumaa – 3. juuli 2009 Stockholm) oli eesti päritolu Rootsi ühiskonnategelane ja politoloog.

1943. aastal põgenes ta Soome ja 1944. aastal Rootsi.

## Haridus
Johan Haabma lõpetas Stockholmi Ülikooli *pol. mag.* (1951) ja *fil. lic.* (1959) kraadiga. 

Ülikooliõpingute ajal oli ta Stockholmi üliõpilaskonna abiesimees ja aastail 1949–1951 Ülemaailmse Eesti Üliõpilaskonna peasekretär. Alates 1948. aastast oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

## Elukäik
1970. aastate algusest kuni 1990. aastani oli ta Uppsala linna majandusdirektor. 

Ta oli Eesti Majandusteadusliku Seltsi, Eesti Laenu-Hoiu Ühisuse ja Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis juhatuse liige. 1956. aastal valiti ta Rootsi Eestlaste Esinduse Esinduskogu liikmeks, aastail 1983–1990 oli ta Rootsi Eestlaste Esinduse esimees. 

Tema ärasaatmistalitus toimus 19. augustil 2009 Stockholmi Metsakalmistul.

## Viited

## Kirjandus
*Mai Raud-Pähn. "Mälestades Johan Haabmad". Eesti Päevaleht nr 34, 2. september 2009. Lk 15
Kloaak (täpsustus)

**Kloaak** on mitmetähenduslik sõna.

*kloaak on zooloogias mõnede selgroogsete soole tagaosa laiend, kuhu avanevad mitme elundi (seede-, eritus- ja sigimiselundite) juhad;
*kloaak ehk ühissool on embrüoloogias eritus ja suguteede ühine lõpuosa lootel;
*kloaak on arhitektuuris ja jäätmekäitluses  maa-alune reovee ja mustuse äravoolukanal.
Nikolai Balbošin

**Nikolai Fjodorovitš Balbošin** (vene *Николай Фёдорович Балбошин*; sündinud 8. juunil 1949 Potsdam) on endise Nõukogude Liidu maadleja.

1976. aasta Montréali ja 1980. aasta Moskva olümpiamängude avatseremoonial oli ta NSV Liidu võistkonna lipukandja. Maadlejatest on seda teinud veel Aleksandr Karelin ja Aleksandr Medved. 

Maadluskarjääri jooksul jäi ta tiitlivõistlustel ilma medalita ainult 1980. aasta olümpiamängudel Moskvas, olles seitsmes (võistluse käigus saadud trauma tõttu), ja 1975. aastal MM-il Minskis, kus jäi neljandaks.

2006. aastast kuulub Fila Hall of Fame'i.
## Nõukogude Liidu meistrivõistlused
1971. aasta – 3. koht

1973. aasta – 1. koht

1975. aasta – 2. koht

1977. aasta – 1. koht

1980. aasta – 1. koht

1983. aasta – 1. koht

1984. aasta – 1. koht

## Viited

## Välislingid
*
Antanas Budriūnas

**Antanas Budriūnas** (20. juuni 1902 Pabiržė, Biržai rajoon – 5. detsember 1966 Vilnius) oli leedu helilooja, koorijuht ja õpetaja.

1922–1938 õppis ta Kaunase muusikakoolis ja konservatooriumis laulmist, klaverit, komponeerimist ja koorijuhtimist.

Ta töötas muu hulgas Kaunase konservatooriumis ja Leedu Riiklikus Konservatooriumis Vilniuses õppejõuna. Ta lõi mitmeid koorilaule sega-, nais- ja lastekooridele.
Valeri Rezantsev

**Valeri Grigorjevitš Rezantsev** (vene *Валерий Григорьевич Резанцев *; sündinud 8. oktoobril 1946 Novomoskovskis) on endise Nõukogude Liidu maadleja.

Ta on kahekordne olümpiavõitja, viiekordne maailmameister, kolmekordne Euroopa meister ja kuuekordne Nõukogude Liidu meister Kreeka-Rooma maadluses.

Guinnessi rekordite raamatus oli ta 1995. aastani kõige kauem kaotuseta olnud maadleja, siis möödus temast Aleksandr Karelin.

2004. aastast kuulub Fila Hall of Fame'i.

## Välislingid
*
Ștefan Rusu

**Ștefan Rusu** (sündinud 2. veebruaril 1956) on endine Rumeenia maadleja.

Ta võitis olümpiamängudel kuld-,hõbe- ja pronksmedali.

Ta on tulnud Kreeka-Rooma maadluses Rumeenia meistriks kaksteist korda.

Ta on treener maadlusklubis CSM Bucovina Rădăuți, kus treenib ka tema poeg Cristian Rusu.

## Välislingid
*
KLOAAK

**KLOAAK** (Kirjanduslik Loominguline Opositsioon ehk Avaldamispuuetega Autorite Klubi) oli Eesti kirjandusportaal, mis tegutses aastatel 2000–2007.

Portaali rajas 2000. aasta detsembris lastekirjanik Heiki Vilep, et anda alustavatele kirjanikele võimalus teoseid avaldada ning nende üle mõtteid vahetada. 2004. aastaks oli portaalil tuhatkond kasutajat, kes olid avaldanud ligi 8000 teost.

2007. aastaks oli portaal tegevuse lõpetanud. Praeguseks on selle leheküljed leitavad peamiselt Internet Archive'ist, suur osa autoritest on liikunud portaali Poogen.

## Viited

## Välislingid
* KLOAAK Internet Archive'is, salvestatud 8. veebruaril 2006
Lorenzo di Tito Aicardi

**Lorenzo di Tito Aicardi** oli Eesti aukonsul Baris.

Ta määrati konsuliks ja anti patent 19. juulil 1930, eksekvatuur 18. novembril 1930 ja konsulaat avati 15. detsembril 1930.

Lorenzo di Tito Aicardi oli veel Kreeka aukonsul. Elukutselt oli ta laevaäri kaasomanik. 

9. jaanuaril 1939 anti talle Valgetähe IV klassi teenetemärk.

## Allikas
*ERA.957.3.384 l. 1
Arne-Elias Åkerlund

**Arne-Elias Åkerlund** (17. aprill 1903 – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti aukonsul Loviisas.

Ta oli ärimees ja peale Eesti veel Taani aukonsul. Ta määrati konsuliks ja anti patent 18. jaanuaril 1937, eksekvatuur anti 29. jaanuaril 1937.
Karl Andersen

**Karl Ditlef Frederik Andersen** (juuli 1885 – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti aupeakonsul Lissabonis.

Ta oli elukutselt ärimees. 31. jaanuaril 1929 määrati ta Eesti aukonsuliks Lissabonis ja anti samal päeval patent. 15. veebruaril 1932 anti talle Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärk ja 21. veebruaril 1933 Kotkaristi III klassi teenetemärk.
Aleksandǎr Tomov

**Aleksandǎr Tomov Lazarov** (bulgaaria *Александър Томов Лазаров*; sündinud 3. aprillil 1949) on endine Bulgaaria maadleja.

Sotsialismimaade boikoti tõttu ei saanud ta 1984. aasta olümpiamängudel võistelda ja nii jäigi tal kuldmedal olümpiamängudel võitmata, kuigi võitis sama aastal Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.

1979. aastal tunnistati ta Bulgaaria Aasta sportlaseks.

Tema lemmikvõte oli ülerinnaheide, mis raskekaalus polnud eriti tavaline.

2003. aastast kuulub Fila Hall of Fame'i.
## Välislingid
*
Indrek Põder

**Indrek Põder** (sündinud 7. juulil 1978) on altkäemaksu võtmises süüdi mõistetud endine Kaitsepolitseiameti juhtivspetsialist. Indrek Põder vahistati 21. detsembril 2011 kahtlustatuna altkäemaksu võtmises. Vahistamise ajal oli ta Kaitsepolitseiameti sisekontrolli töötaja. Samas kriminaalasjas esitati kahtlustus ka Politseiameti sisekontrolli büroo endisele juhile Meelis Tanielile. Vahistatute hulgas oli ka ettevõtja Rene Keivsar, kelle onu oli kaitsepolitsei endine peadirektori asetäitja Fatislav Keivsar.

Umbes kuu enne vahistamist sai ta Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärgi.

Indrek Põderi tabamise peaarhitektiks oli Kaitsepolitseiameti peadirektori asetäitja Aleksander Toots, keda peetakse ka Kaitsepolitseiameti sisuliseks juhiks.

Harju maakohus kinnitas karistuskokkuleppe, millega saatis Indrek Põdra korduva altkäemaksu võtmise eest neljaks aastaks vangi. Lisaks tuleb tal konfiskeerimise asendamiseks maksta riigituludesse altkäemaksuna saadud raha ligi 200 000 eurot.

## Viited

## Välislingid
*Risto Berendson, Endine kaitsepolitseinik Põder vahendas turvafirma ostu, Postimees, 19. märts 2012
* Riigiprokurör: Indrek Põdra karistus on üsna pretsendenditu, ERR, 26. aprill 2012
*Kapo uurija koostöö kriminaalidega, Postimees, 3. mai 2012
*Kärt Anvelt, Indrek Põder õõnestas jultunult kolleegide ja prokuröri jalgealust, Eesti Päevaleht, 15. mai 2012http://www.reporter.ee/2012/03/27/rahapesus-suudistatavad-moisteti-oigeks/
*Risto Berendson, Kapo eksuurija õigustas end, Postimees, 15. mai 2012
*Riigiprokuratuur lõpetas Meelis Tanieli kriminaalasja, otstarbekuse kaalutlusel, Delfi.ee, 15. juuni 2012
Peeter Laud

**Peeter Laud** (sündinud 6. aprillil 1977) on eesti vaimulik muusik ja arvutiteadlane, kes tegeleb programmeerimiskeele teooriate ja krüptoloogiaga.

Ta lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli informaatika erialal ja sai 1998. aastal samas magistrikraadi. 2002. aastal kaitses ta Saarimaa Ülikoolis Saksamaal doktoritöö "Computationally Secure Information Flow" ("Arvutuslikult turvaline infovoog") ja sai inseneriteaduste doktorikraadi. 

Peeter Laud töötab alates 1998. aastast Cybernetica AS-is, kus on olnud teadur, 2002–2008 vanemteadur ja 2008–2021 Infoturbeinstituudi teadusdirektor; aprillist 2021 on ta taas vanemteadur. 

Aastatel 1999–2000 oli ta Saarimaa Ülikooli teaduslik töötaja, 2002–2012 Tartu Ülikooli erakorraline teadur, vanemteadur, dotsent, professor, alates 2019 on Tartu Ülikooli külalisprofessor. 

Tema peamised uurimisvaldkonnad on programmide, protokollide, suurte süsteemide turvalisus ja privaatsus – analüüs ja konstruktsioonid; diferentsiaalprivaatsus ja turvalised ühisarvutused. 

Ta laulab EELK Tartu Maarja koguduse juures tegutsevas vaimuliku muusika ansamblis Stella Caeli. 

## Tunnustus
* 2003 – Euroopa programmeerimiskeelte ja -süsteemide (EAPLS) auhind parima artikli eest kobarkonverentsil ETAPS '03
* 2011 – parima artikli auhind (infosüsteemide alal) konverentsil ACM Symposium on Applied Computing
* 2011 – Vabariigi Presidendi kultuurirahastu Noore teadlase preemia

## Välislingid
* 
* "Arvutiteadlane Peeter Laud sai presidendilt noore teadlase preemia" ERR, 19. detsember 2011
István Kozma

**István Kozma** (27. november 1939 – 9. aprill 1970) oli Ungari maadleja.

Tema hüüdnimi oli Pici ('pisike').

1967. aastal tunnistati ta Ungari aasta sportlaseks.

Ta suri 1970. aastal autoõnnetuse tagajärjel.

2007. aastast kuulub Fila Hall of Fame'i.
## Välislingid
*
Džembe

**Džembe** (ka **djembe** või **jembe**) on löökpill, membranofon.

Seda mängitakse sõrmede ja peopesadega vastu pilli nahast membraani lüües.
Peter Kleist

**Bruno Peter Kleist** (29. jaanuar 1904 Marienwerder – 6. november 1971 München) oli Saksa diplomaat.

Teise maailmasõja aastail (1941–1945) töötas ta Okupeeritud Ida-alade riigiministeeriumis. 

Tema raamat "Mahamängitud võit" on ilmunud eesti keeles 1952. aastal.

## Vaata ka
*Alfred Rosenberg, Okupeeritud Ida-alade riigiministeerium
*Ostlandi riigikomissariaat
*Hjalmar Mäe, Eesti Omavalitsus
Hendrik Neemekuru

**Hendrik Neemekuru** (aastani 1935 **Karl Heinrich Oksermann**; 13. juuni 1906 Vana-Pornuse vald – 14. mai 1943 Južlagi vangilaager, Irkutski oblast) oli eesti vaimulik.

Ta sündis Halliste kihelkonnas Vana-Pornuse vallamajas vallasekretäri pojana. Ta õppis aastatel 1914–1917 Vana-Pornuse vallakoolis, aastatel 1917–1921 Halliste kihelkonnakoolis. Kihelkonnakoolis õppides võttis ta saksa keele eratunde, samuti sai juhatust klaverimängus, nii et võis koolipidudel esineda. Aastatel 1921–1926 õppis ta Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi humanitaarharus; ta õppis seal vabatahtliku ainena ka usuõpetust, mida andsid pastorid Frey ja Westren-Doll. Kuna veebruaris 1925 suri tal isa, teenis ta elatist klaverimänguga. 

Seejärel asus õppima (asudes koos ema ja õega Tartusse) kunstikooli "Pallas". Vahepeal teenis ta kaitseväes, kus ta omandas velskri kutse, seejärel jätkas ta kunstiõpinguid, mille lõpetas aastal 1932. Seejärel õppis ta aastatel 1932–1937 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Tartu Pauluse koguduses, Artur Võõbuse juures. Ordineeriti 22. oktoobril 1939 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1939–1940 Saaremaa praostkonna praosti Hermann Theodor Mähle adjunkt, aastatel 1940–1941 oli ta Jämaja Kolmainu koguduse õpetaja ja aastal 1941 Anseküla Maarja koguduse hooldajaõpetaja.

Neemekuru arreteeriti NKVD poolt 8. augustil 1941 Saaremaal Torgu vallas ja ta saadeti kaheksaks aastaks Irkutski oblastisse vangilaagrisse, kus ta suri 14. mail 1943.

## Viited

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
* Lühike valus saatus - Hendrik Neemekuru "Eesti Kirik" 23. juuni 2006
* https://eelk.ee/elulood/neemekuru_hendrik.html
Anatoli Roštšin

**Anatoli Aleksandrovitš Roštšin** (vene *Анатолий Александрович Рощин *; 10. märts 1932 Rjazan – 5. jaanuar 2016 Peterburi) oli Nõukogude Liidu maadleja.

Ta oli peaaegu 40-aastane, kui võitis olümpiamängudel kuldmedali.

## Nõukogude Liidu meistrivõistlused
* 1961. aasta – 2. koht; (1. koht – Ivan Bogdan)
* 1962. aasta – 1. koht;
* 1963. aasta – 1. koht;
* 1964. aasta – 2. koht; (1. koht – Nikolai Šmakov)
* 1965. aasta – 2. koht; (1. koht – Nikolai Šmakov)
* 1967. aasta – 1. koht;
* 1968. aasta – 2. koht;
* 1971. aasta – 1. koht;
* 1972. aasta – 2. koht

## Välislingid
*
Aeroobne protsess

**Aeroobne protsess** on õhu juuresolekul toimuv (enamasti mikrobioloogiline) protsess. Aeroobse protsessi vastand on anaeroobne protsess.

Aeroobne protsess on näiteks aeroobne lagunemine, aeroobne hingamine.

## Vaata ka
*Anaeroobne protsess

## Viited
Moor

**Moor** ehk **toorhuumus** moodustub toitaine-, eriti lämmastikuvaesest varisest; tüse halvasti lagunenud metsakõdu.

## Vaata ka
*Mull
*Moder
Anhüdriidid

**Anhüdriid** on keemiline aine, mis tekib vee formaalsel eraldumisel happest või alusest. 
* Mittemetallide oksiidid, näiteks vääveltrioksiid ja fosfor(V)oksiid, on happeanhüdriidid. 
**Vääveltrioksiid on väävelhappe anhüdriid.  
:H2SO4 – H2O → SO3
**Dilämmastikpentaoksiid on lämmastikhappe anhüdriid. Teda on võimalik saada lämmastikhappe hüdraatimisel fosfor(V)oksiidiga, mis on hügroskoopiline:
:2 HNO3 + P2O5 → 2 HPO3 + N2O5   
** Süsinikdioksiid on väga ebastabiilse süsihappe anhüdriid.  
* Metallide oksiidid, näiteks kaltsiumoksiid, on aluseanhüdriidid.
**Naatriumoksiid on naatriumhüdroksiidi anhüdriid:
:2 NaOH - H2O → Na2O 
**Mõnikord on metalli oksiid ka happe anhüdriid, näiteks mangaan(VII)oksiid on permangaanhappe anhüdriid:
: Mn2O7 + H2O = 2HMnO4
* Anhüdriide, mis tekivad kahest karboksüülhappe molekulist veemolekuli eraldumisel, nimetatakse karboksüülhappeanhüdriidideks. 
**Etaanhappeanhüdriid on etaanhappe anhüdriid:

: 2 CH3COOH –- H2O → (CH3CO)2O
* Maleiinhappeanhüdriid on tsükliline karboksüülhappeanhüdriid, mis tekib vee eraldumisel maleiinhappest (mis on dikarboksüülhape).  

## Vaata ka
*Hüdraadid
*Kristallvesi
Sierre

**Sierre** (saksa **Siders**) on linn Šveitsis Valais' kantonis.

Linn asub saksa ja prantsuse keeleala piiril. 80% elanikest räägib emakeelena prantsuse keelt.

## Viited
Prototroof

**Prototroof** on organism, kes toodab ise talle eluks vajalikud asendamatud orgaanilised ained.

Prototroofi vastand on auksotroof.

## Vaata ka
*auksotroof
*autotroof
*heterotroof
Aurutamine (keemia)

**Aurutamine** on tahke aine lahust kontsentreerima vedela lahusti osalise aurustamisega. 

Näiteks mereveest on võimalik aurutades saada soola.

## Viited
Maadlus 1964. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maadlus]]turniir [[1964. aasta suveolümpiamängud]]el** peeti Jaapanis Tōkyōis.

## Medalialad
Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kaheksas kaalus: kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 63 kg, kuni 70 kg, kuni 78 kg, kuni 87 kg, kuni 97 kg ja üle 97 kg. 
## Tulemused Kreeka-Rooma maadluses
##### Mehed 52 kg

##### Mehed 57 kg

#### Mehed 63 kg

### Mehed 70 kg

### Mehed 78 kg

### Mehed 87 kg

### Mehed 97 kg

### Mehed +97 kg

## Tulemused vabamaadluses

### Mehed 52 kg

### Mehed 57 kg

### Mehed 63 kg

### Mehed 70 kg

### Mehed 78 kg

### Mehed 87 kg

### Mehed 97 kg

### Mehed +97 kg
Maadlus 1960. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maadlus]]turniir [[1960. aasta suveolümpiamängud]]el** peeti Itaalias Roomas.

## Medalialad
Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kaheksas kaalus: kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 62 kg, kuni 67 kg, kuni 73 kg, kuni 79 kg, kuni 87 kg, ja  + 87 kg 
## Tulemused Kreeka-Rooma maadluses
##### Mehed 52 kg

##### Mehed 57 kg

#### Mehed 62 kg

### Mehed 67 kg

### Mehed 73 kg

### Mehed 79 kg

### Mehed 87 kg

### Mehed +87 kg

## Tulemused vabamaadluses

### Mehed 52 kg

### Mehed 57 kg

### Mehed 62 kg

### Mehed 67 kg

### Mehed 73 kg

### Mehed 79 kg

### Mehed 87 kg

### Mehed +87 kg
Emulgatsioon

**Emulgatsioon** on emulsiooni tekitamine (**emulgeerimine**) või tekkimine (**emulgeerumine**).

Emulgatsiooni vastandprotsess on de-emulgeerimine või de-emulgeerumine.

## Viited
Eele Õunapuu-Pikas

**Eele Õunapuu-Pikas** (kuni 2013 **Eele Õunapuu**; sündinud 31. jaanuaril 1984) on eesti bioloog. 

Tema tegevusalaks on puude ökofüsioloogia.

Õunapuu on lõpetanud 2005 Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe bioloogia erialal (*cum laude*) ning 2007 magistriõppe taime- ja seeneteaduse erialal (*cum laude*). 2014. aastal sai ta Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudist doktorikraadi tööga lehe hüdraulilise juhtivuse ruumilis-ajalisest varieeruvusest puittaimedel ning selle ökofüsioloogilisest tähtsusest (juhendaja Arne Sellin).

## Tunnustus
*2010 Olevi Kulli stipendium

## Viited

## Välislingid
*
Krista Lõhmus

**Krista Lõhmus** (sündinud 5. novembril 1948) on eesti metsateadlane ja õppejõud. 

Ta on õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis matemaatikat. Doktorikraad 1987. aastast, väitekiri "Biopindade jaotus keskealise kuusiku maapealses ja maa-aluses osas" (juhendaja Toomas Frey), Tartu Ülikool.

Tema teadustöö põhiteemad on olnud statistiliste mudelite rakendamine ökoloogias ja puujuurte ökofüsioloogia. 

Ta on töötanud Zooloogia ja Botaanika Instituudis ning teinud tööd Vooremaa metsaökoloogia jaamas.

Novembris 2017 sai temast Tartu Ülikooli emeriitprofessor. 2021. aastast on ta osalise koormusega Tartu Ülikooli rakendusökoloogia kaasprofessor.

## Liikmesus
* 1986–... Rahvusvahelise Juureteadlaste Ühingu liige
* 2008–... Riigimetsa Majandamise Keskuse teadusnõukogu liige

## Tunnustus
* 2001 Eesti Vabariigi teaduspreemia põllumajandusteaduste valdkonnas
* 2008 Tartu Ülikooli medal
* 2013 Tartu Ülikooli aumärk
* 2014 Eesti Vabariigi teaduspreemia põllumajandusteaduste valdkonnas
* 2018 Tartu Ülikooli suur medal

## Viited

## Välislingid
*