open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Veste Paas

**Veste Paas** (12. august 1931 Narva – 8. detsember 2002 Tallinn) oli eesti filmiajaloolane.

## Elulugu
Veste Paas oli sõjaväelase tütar.

Lõpetas 1949 Türi Keskkooli ja 1956 Nõukogude Liidu Kirjanike Liidu M. Gorki nimelise Kirjandusinstituudi, 1962–1965 Ajaloo Instituudi ja NSV Liidu Kunstide Ajaloo Instituudi aspirant, mag 2002, (Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Eesti dokumentaalfilmi kujunemine 1912–1940 ja hävinguaasta 1941". 

Töötas 1960.–1970. aastail peamiselt ajakirjanduses, oli Tallinna Kinostuudios ja Eesti Televisioonis toimetaja, 1977–1983 Eesti NSV Kino-, Foto- ja Fonodokumentide Riikliku Keskarhiivi vanemarhivaar, aastast 1992 TPÜ kultuuriteaduskonna filmi- ja videokateedri lektor.

## Teadustöö
Uurinud eesti, vene ja maailma filmikunsti ajalugu, eriti selle varasemat perioodi 1895–1940. Avaldanud filmikriitilisi ja uurimuslikke artikleid ajakirjanduses, teinud kaastööd "Eesti entsüklopeediale", pidanud loenguid eesti, vene ja maailmakinost koolides, rahvaülikoolides jm.

## Teoseid
* Loenguid filmiteooriast. Tallinn 1972
* Teerajajad. Tallinn 1972
* Kui tummfilm naeris... Tallinn 1973
* Olnud ajad. Tallinn 1980
* Ajahetked. Eesti dokumentaalfilm 1920–40. Tallinn 1985
* The Development of Estonian Documentary Films from 1912–1940. Tallinn 1996
* Oli kunagi Tallinna Kinostuudio. // Teater. Muusika. Kino (2002) 6
* Möödunud sajandil, suure sõja ajal. (Filmielust Eestis 1941–1944). // Teater. Muusika. Kino (2002) 12

## Tunnustus

* 1995 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia (filmiajalooalane uurimistöö)

## Viited

## Kirjandus
*Eesti entsüklopeedia, 14 kd. Lk 649

## Välislingid
Aadu Paat

**Aadu Paat** (4. detsember 1933 Saaluse vald, Võrumaa – 23. jaanuar 2013) oli eesti füüsik.

## Elulugu
Aadu Paat oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1952 Võru 1. Keskkooli, 1957 Tartu Riikliku Ülikooli, oli 1964–67 sihtaspirantuuris NSVL TA Pooljuhtide Instituudis, tehnikakandidaat (1968, Moskva Terase ja Sulamite Instituut), väitekiri "Исследование концентрационных неоднородностей в твердых растворах Bi2 (Te, Se)3". Oli 1957–61 Rakvere 1. Töölisnoorte Keskkooli õpetaja, 1961–64 TPI füüsikakateedri assistent, 1967–80 vanemõpetaja ja dotsent, 1980–92 TTÜ elektronmikroskoopia ja röntgenanalüüsi labori vanemteadur-juhataja, 1992–96 materjaliuuringute keskuse juhataja ja 1996–2004 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: pooljuhtide füüsika ja tehnoloogia, materjalide struktuuri ja omaduste uurimine füüsikaliste meetoditega, mikroskoopia kujutise analüüs, saasteainete ja Eesti põlevkivituha uurimine. Üle 80 teaduspublikatsiooni, sh õpikud.

## Teoseid
* Концентрационная зависимость эффективных масс дырок в германии (kaasautor Ü.Uder). // TPI Toimetised 515 (1981)
* Füüsika ülesanded (kaaskoost E. Rusalep, J. Valdur). Tallinn, 1976, 2. trükk 1982
* Guide for the use of Baltic sprat otoliths in fisheries studies (kaasautor). // Fischerei-Forschung. Rostock, 1992
* Investigation of halogen sodalites by electron microscopy (kaasautor V. Mikli). // Proc. Est. Acad. Sci. Engng. 5 (1999) 1
* Kilestruktuuride rakenduslik optiline diagnostika. Tallinn, 1999
* About the mineral composition of Estonian oil shale ash. // Oil shale 19 (2002) 3
* Investigation of the mineral composition of Estonian oil shale ash using X-ray diffractometry (kaasautor). // Oil shale 19 (2002) 4

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 380, 420–422, 498
*
Valdeko Paavel

**Valdeko Paavel** (sündinud 1. juulil 1956 Tartus) on eesti sotsiaalteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1975. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1982. aastal Tellinna Pedagoogilise Instituudi, filosoofiamagister (1992, TÜ), väitekiri "Sotsiaaltöö võimalusi Eesti kurtide probleemide lahendamisel".

Oli 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli tehisintellekti labori insener ja vaneminsener, 1987 nooremteadur, 1988–1990 käitumishälvete sotsioloogia labori nooremteadur, 1990–1992 psühhomeetria ja psühhofüsioloogia labori teadur ja sotsioloogia õppetooli lektor, 1992– sotsioloogia õppetooli lektor. Õpetanud käitumise sotsioloogia ja sotsiaalteaduse kursusi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: sotsiaalhoolekanne, -kaitse ja -teenused.

## Teoseid
Üle 10 teaduspublikatsiooni.
* Eesti riikliku hoolekandesüsteemi arengusuunad. // Hoolekandesüsteemi areng Eestis. Tallinn, 1999
* Eluasemeteenuste kvaliteet Eesti psüühiliste erivajadustega inimeste hoolekandeasutustes. // Hoolekandesüsteemi areng Eestis. Tallinn, 1999
* Eesti sotsiaalpoliitilised arengusuunad. // Sotsiaaltöö (1999), erinumber: Psüühiliste erivajadustega inimeste hoolekanne Eestis (kaasautor). Tallinn, 2001
* Hoolekande ebamugavaid küsimusi. 1–3. // Sotsiaaltöö (2003) 3, 4, 6
* Koduta inimeste hoolekanne Eestis. Tallinn, 2003
* Sotsiaaltöö ümbermõtestamine. Tallinn, 2004

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 122

## Välislingid
*
Lilli Paama

**Lilli Paama** (1965. aastani **Lilli Lipp**; sündinud 7. jaanuaril 1941 Tartus) on eesti keemik-analüütik.

## Elulugu
Lilli Paama on sidetöötaja tütar ja Mart Paama abikaasa.

Lõpetas 1959 Tartu 1. Keskkooli, 1964 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, keemiakandidaat (1968, Läti TA Anorgaanilise Keemia Instituut), väitekiri "Исследование условий и определение микроколичеств хлор- и броморганических соединений в воздухе и сточных водах". 

Oli 1965–1966 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusmaterjalide labori ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaviljeluse labori nooremteadur, 1966–1979 TRÜ analüütilise keemia kateedri nooremteadur, 1979–1989 vanemteadur, 1989–1991 assistent, 1992– keemilise füüsika instituudi lektor. 1990. aastast töötanud teaduri ja õppejõuna korduvalt Soomes Oulu Ülikoolis, Helsingi Tehnikaülikoolis, Jyväskylä Ülikoolis ja Helsingi Ülikoolis, 1999–2005 täiendas end nimetatud ülikoolides.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ülipuhaste ainete süntees ja analüüs, kloor- ja broomorgaaniliste ühendite keskkonnakeemia ja analüütika, induktiivse plasma aatomispektromeetria, termoanalüüs ja FTIR spektromeetria. Osalenud rahvusvahelises projektis "The Lapland Forest Damage Project". 95 teaduspublikatsiooni, 2 patenti.

## Tunnustus

* 2006 Tartu Ülikooli medal
* 2011 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Teoseid
* Analysis Strategy for Organic Bromine Flame-Retardant Compounds as Environmental Contaminants (kaasautorid L. Mäeorg, H. Kokk). // Textile and Composits. '92 Techn. Res. Center of Finland. Espoo, 1992
* Elemental Analysis of Glazes and Brick Materials by Inductively Coupled Plasma Atomic Emission Spectrometry University of Oulu (kaasautorid P. Perämäki, L. Lajunen). // Reports Series in Chemistry, Finland 1993
* Spectrochemical Analysis of Archaeologycal Terra-cotta Samples and Clay Minerals by ICP-AES (kaasautor). // Atomic Spectroscopy 16 (1995) 6
* Thermal and infrared spectroscopic characterization of historical mortars (kaasautor). // Thermochimica Acta 320 (1998)
* Trace element analysis of superconductor oxides by ICP-AES (kaasautorid E. Pärnoja, P. Perämäki). // J. Anal. Atomic Spectrometry 15 (2000) 5
* Determination of manganese in thermoluminescent materials by inductively coupled plasma atomic emission spectrometry and spectrophotometry (kaasautor). // Eesti TA Toim. Keemia 51 (2002) 2
* Determination of lead in contaminated soils by graphite furnace atomic absorption spectrometry for environmental risk assessment (kaasautor). // Proc. Acad. Sci. Est. Chem. 53 (2004) 4

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 121–122
* 

## Välislingid
*
Ülo Paap

**Ülo Paap** (17. oktoober 1932 Tõravere, Tartumaa – 21. veebruar 1999 Ervistu, Pärnumaa) oli eesti geoloog.

## Elulugu
Ülo Paap oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1960. aastal Alatskivi Keskkooli, 1965. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogiaosakonna ja 1972. aastal aspirantuuri Geoloogia Instituudis. Geoloogia-mineraloogiakandidaat (1974, Teaduste Akadeemia), väitekiri "О методах обработки и интерпретации данных гранулометрии (на примере четвертичных отложений Северо-Восточной Эстонии)". 

Töötas 1965–1967 ENSV Geoloogia Valitsuses (EGV) Kohtla-Järve töökonnas geoloogilisel kaardistamisel, oli 1967–1990 (vaheajaga) Geoloogia Instituudi teadur, seejärel töötas teadusliku konsultandina Pärnu Kaluris ja AS-is Sapropeel.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kvaternaarsete setete granulomeetria ja mineraloogia ning orgaanilised järvesetted; põlevkivi genees. Juurutas GeoIoogia Instituudis elektronmikroskoopilise uurimismeetodi. 26 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Опыт классификации терригенных рыхлых отложений по их гранулометрическому составу на ЭВМ. // Применение математических методов в геологии. Алма-Ата, 1958
* Размерные гранулометрические шкалы и их теория. // TA Toim 23 (1973) 1
* О постседиментационных изменениях зерн граната (kaasautor A. Kleesment). // Литология и полезные ископаемые (1978) 5
* Углеродные отложения докамбрия и нижнего палеозоя и их рудоносность. Фрунзе, 1978
* Об оптимальной методике изучения озер и озерных отложений в свете рационального природопользования (kaasautor). // Озерные карбонаты нечерноземной зоны СССР. Пермь, 1985

## Viited

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 83
* Istorija geologitšeskih nauk v Estonii. Tallinn, 1986, 324
*
Urve Paaver

**Urve Paaver** (sündinud 21. septembril 1958 Tartus) on eesti proviisor.

## Elulugu
Lõpetas 1976. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna farmaatsia osakonna, M.Sc. org keemias (2006, TÜ), väitekiri "Eestis kasvava nõmm-liivatee eeterliku õli keemilise koostise analüüs ja droogi (*Serpylli herba*) vastavus Euroopa farmakopöa nõuetele". Urve Paaver, doktorikraad, 2015, (juh) Karin Kogermann; Jyrki Tapio Heinämäki, New perspectives for the amorphization and physical stabilization of poorly water-soluble drugs and understanding their dissolution behavior (Uued võimalused vees halvasti lahustuvate raviainete amorfse vormi saamiseks ja füüsikaliseks stabiliseerimiseks ning nende lahustumiskäitumise uurimine), Tartu Ülikooli arstiteaduskond (https://dspace.ut.ee/handle/10062/49053). 

Ta on Tartu Ülikooli farmaatsia instituudi õppejõud ja teadlane, 2018. aastast  farmatseutilise tehnoloogia dotsent. Õpetanud farmakognoosia, meditsiinilise kaubatundmise, ravimtaimede kultiveerimise kursusi, praegu õpetab peamiselt farmatseutilist tehnoloogiat ja farmatseutilisi abiaineid; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: multifunktsionaalsete nanomeditsiiniliste süsteemide väljatöötamine ja kvaliteedi hindamine. Tahkete raviainete füsikokeemilised omadused ja nende modifitseerimise võimalused. Abiainete funktsionaalsusega seotud omaduste iseloomustamine farmatseutiliste ravimvormide valmistamiseks. Üle 140 publikatsiooni autor või kaasautor, koostanud õppevahendeid ja toimetanud "Koduapteegi käsiraamatu" ning kaks konverentsiteeside kogumikku.

Eesti Akadeemilise Farmaatsia Seltsi asutajaliige ja juhatuse liige. 

## Tunnustus
* 2018 Tartu Ülikooli aumärk
* 2018 Hea õpetamise grant
* 2017 Tartu Ülikooli Meditsiiniteaduste valdkonna aasta parim õppejõud farmaatsia valdkonnas 

## Teoseid
* https://www.etis.ee/CV/Urve_Paaver/est?tabId=Publications

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 122
* 

## Välislingid
*
Maaja Paavo

**Maaja Paavo** (sündinud 6. novembril 1948 Rakveres) on eesti proviisor.

## Elulugu
Maaja Paavo on meditsiinitöötaja tütar ja Lembit Punga abikaasa.

Lõpetas 1967 Rakvere 1. Keskkooli, 1972 TÜ farmaatsiaosakonna, 1976–79 aspirant. Oli 1972–76 TÜ arstiteaduskonna farmaatsia kateedri vanemlaborant, 1981–88 assistent, 1988–90 ÜMPI nooremteadur ja juhtivinsener, 1990–91 arstiteaduskonna ravimite tehnoloogia ja keemia kateedri assistent, 1991–92 nooremteadur, 1992–95 farmaatsia instituudi assistent, 1995–2000 arstiteaduskonna teadussekretär ja dekanaadi juhataja, 2000– farmaatsia instituudi ravimite tehnoloogia ja biofarmaatsia õppetooli assistent.

## Teadustöö
Uurinud immuunpuudulikkust, loonud uusi ravimpreparaate. Lõuna-Eesti Farmaatsia Seltsi juhatuse liige, Eesti Akadeemiliste Naiste Ühingu taasasutajaid, juhatuse liige (1991–95 sekretär). NSVL Rahvamajanduse Näituse pronksmedal (1972, kollektiivis). Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2018 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* Спектрофотометрическое определение йоталамовой кислоты и вазографина. // TÜ Toim 523 (1980)
* Вазографин 70% для инъекций. // Временная фармакопейная статья. М, 1981
* Модуляция активности Т-клеточного звена иммунитета лазерным излучением. // Лазерная биофизика и новые применения лазеров в медицине. Tartu, 1990
* Using of different increasing pH methods for dissolution test of nifedipine modified release formulations (kaasautorid P. Ansks, P. Veski). // Eur. J. Pharm. Sci. 8 (1999) 1
* Pharmaceutical education in Estonia. // Pharmacy World Congr. 2000, 26.–31. Aug, Vienna

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 122
* 

## Välislingid
*
Christian Eduard Pabst

**Christian Eduard Pabst** (28. november 1815 Bremen – 12. jaanuar 1882 Tallinn) oli Saksa päritolu Eesti ajaloolane.

## Elulugu
Õppis aastatel 1834–1836 Jena ja 1836–1837 Göttingeni Ülikoolis teoloogiat ja ajalugu. Elas aastast 1837 Tallinnas. Oli aastatel 1837–1847 Tallinna Toomkooli inspektor, 1842–1865 filoloogia ülemõpetaja, aastast 1865 pensionil. Ühtlasi oli 1844–1873 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige ja raamatukoguhoidja, 1857–1871 ka ühingu kodumaauurimise sektsiooni juhataja. Pärast pensionile jäämist töötas Eestimaa Rüütelkonna arhiivis.

## Teadustöö
Töid Eesti- ja Liivimaa ajaloost ja kultuuriloost. Tõlkis alamsaksa keelest Balthasar Russowi "Liivimaa kroonika" (Reval, 1845) ja Läti Henriku kroonika (Reval, 1867). Publitseeris Eesti- ja Liivimaa ajalooallikaid, alustas 1868 Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands väljaandmist (ilmus aastani 1939).

## Teoseid
* *Das alte und unsere Undeutschen Gedichtete Liedlein nach Form und Inhalt, so wie über livländisch-deutsche Volksdichtung, Volksprache und Verwandtes überhaupt: ein Beiträge zur Kulturgeschichte des älteren Livlands*. Reval, 1843, 2. trükk 1848
* *Der Keiserlichen Universität Dorpat zum 12ten December 1852 ehrfuhrtsvoll die Ritter- und Domschule zu Reval*. Reval, 1852
* *Bunte Bilder, das ist: Geschichten, Sagen und Gedichte nebst sonstigen Denkwuerdigkeiten Ehstlands, Livlands, Kurlands und der Nachbarlande*. Reval, 1856: 
* Eduard Pabst, Robert von Toll.  *[[Est- und livländische Brieflade]]. Swedische und polnische Zeit. 1*. Die Jahre 1561 bis 1650: Eine Sammlung von Urkunden zur Adels- und Gütergeschichte Ehst- und Livlands in Uebersetzungen und Auszügen. Reval, 1861. ETERA, ADA, Kujawsko-Pomorska Biblioteka Cyfrowa
*Eduard Pabst, Robert von Toll. Est- und livländische Brieflade. Swedische und polnische Zeit. 1. Zweite abteilung. Zweiter band: Die Jahre 1651 bis 1697: Eine Sammlung von Urkunden zur Adels- und Gütergeschichte Ehst- und Livlands in Uebersetzungen und Auszügen. Reval, 1864. ETERA, Uniwersytet Kazimierza Wielkiego w Bydgoszczy
*Eduard Pabst, Robert von Toll. Est- und livländische Brieflade. Adels- und Gütergeschichte Est- und Livlands. II. Theil, Band 1 und 2: Schwedisch-polnische und schwedische Zeit von 1561-1700, ADA
* *[[Est- und livländische Brieflade]]. 2*. Schwedish Zeit. Die Jahre 1861 bis 1697. Reval, 1864
* *Der Maigraf und Seine Feste*. Reval, 1864
*Friedrich Croessmann,  Eduard Pabst. Beiträge zur Geschichte der Ehstländischen Ritter- und Domschule. Einladungsschrift zu der 550jährigen Jubelfeier der Domschule zu Reval am 19. und 20. Juni 1869. Reval 1869

## Viited

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 570
* Tiisel, K. Tallinna toomkooli raamatukogu ja koostis. // Vana Tallinn XI (XV). Tallinn, 2001, 14, 50, 116.
* 

## Välislingid
*Portree. Christian Eduard v. Pabst, Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
*
Raimund Pacht

**Raimund Pacht** (ka **Raymond Hugo Wilhelm August Pacht**, 27. november (vkj 9. november) 1822 Valmiera – 14. juuli (vkj 2. juuli) 1854 Peterburi) oli Eesti geoloog.

## Elulugu
Raimund Pacht oli baltisakslane.

Ta lõpetas 1841 Tartus gümnaasiumi, õppis Tartu Ülikoolis 1841–1843 meditsiini ja 1843–1846 mineraloogiat, lõpetas 1847 Tartu Ülikooli kandidaadikraadiga, mag. phil. (1849, Tartu Ülikool), väitekiri "Der devonische Kalk in Livland. Ein Beitrag zur Geognosie der Ostseeprovinzen". Jätkas õpinguid Leipzigis, siis Freibergi Mäeakadeemias, dr. phil. (1852, Berliin). Seejärel oli koduõpetaja Novgorodis, Pärnus ja Tartus, kus pidas ka TÜ-s loenguid. Oli 1853–1854 Peterburi TA mineraloogiakabineti konservaator. Võttis osa ekspeditsioonist Ida-Euroopa platvormi devoni avamusele, tegi kindlaks devoni karbonaatkivimite leviala Eestis ja Lätis, esitas selle litoloogilise ja paleontoloogilise kirjelduse ning rööbistas sealseid kihte Novgorodi ümbruse kihtidega. Oma kivimikollektsiooni kinkis Eesti LUS-ile.

## Teoseid
* Der devonische Kalk in Livland. Dorpat, 1849; 2. trükk 1859

## Viited

## Kirjandus
* Sitzungsberichte der Naturforscher-Gesellschaft in Dorpat. // Sitzungsberichte der Naturforscher-Gesellschaft in Dorpat. (1855) 4, 75–77
* Album Dorpati Livonorum. Dorpat, 1890, 291
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 83
*
Peeter Padrik (arst)

**Peeter Padrik** (sündinud 2. veebruaril 1966 Tartus) on eesti arstiteadlane ja onkoloog.

## Elulugu
Peeter Padrik on sündinud Tartus arsti (Vello Padrik) ja õpetaja pojana.

Ta on lõpetanud 1984. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1990. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (2007, TÜ), väitekiri "Renal cell carcinoma: changes in natural history and treatment of metastatic disease". 

Peeter Padrik oli aastatel 1991–1993 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi nooremteadur ja Eesti Onkoloogiakeskuse onkoloog, 1993–1996 Tartu Ülikooli Kliinikumi onkoloogiahaigla onkoloog, 1997–1999 peaarst, aastatel 2000–2018 TÜK hematoloogia-onkoloogiakliiniku direktor ja onkoloog. 

Alates 2015. aastast on Peeter Padrik Tartu Ülikooli Kliinikumi vähikeskuse direktor ja 2017. aastast hematoloogia-onkoloogia kliiniku juhataja.

Alates 2016. aastast on Peeter Padrik Tartu Ülikooli kliinilise meditsiini instituudi onkoloogiadotsent.

Peeter Padrik on uudseid geeniteste loova ja rakendava ettevõtte Antegenes rajaja ja juhatuse liige.

## Teadustöö
Ta on uurinud neeru-, rinna- ja jämesoolevähi ravi. Temalt on ilmunud rohkem kui 20 teaduspublikatsiooni.

## Liikmesus

Peeter Padrik on Eesti Onkoteraapia Ühingu juhatuse liige, European Society for Medical Oncology liige; American Society for Clinical Oncology liige.

Ka kuulub ta vähiravifondi Kingitud Elu nõukokku.

## Teoseid
* Prognostic factors of immunotherapy in metastatic renal cell carcinoma. // Med. Oncol. 20 (2003) 4
* Combination therapy with capecitabine and interferon alfa-2A in patients with advanced renal cell carcinoma: a phase II study (kaasautorid K. Leppik, A. Arak). // Urol. Oncol. 22 (2004) 5
* Tümidiini fosforülaasi ekspressiooni analüüsi rakendamine metastaatilise neeruvähiga patsientide kasvajakoes (kaasautorid H. Saar, K. Leppik). // Eesti Arst (2006) 5
* Changes in the natural history of renal cancer: comparison of Estonian data from the periods 1986–1988 and 1996–1998 (kaasautorid U. Kirsimägi, H. Everaus). // Int. Urol. Nephrol. 39 (2007)
* Rinnavähi ravi arengusuunad (kaasautorid E. Eelma, J. Lehtsaar). // Eesti Arst ( 2007) 11

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 121, 131
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 225, 226, 228, 231
* Peeter Padrik: kas usaldada arsti või ravitsejat?, 10. märts 2015, veebiversioon (vaadatud 13.03.2015)
* 

## Välislingid
*
Hillar Padu

**Hillar Padu** (sündinud 3. augustil 1945 Pühalepa vallas Hiiumaal) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Hillar Padu on teenistuja poeg.

Lõpetas 1963 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1969 Moskva Ülikooli filosoofia erialal, 1969–1972 Tartu Riikliku Ülikooli aspirant, majanduskandidaat (1983, Läti Majanduse Instituut), väitekiri "Объективные и субъективные факторы интенсификации сельского хозяйства Эстонской ССР". Täiendas end 1972 Kiievi, 1979 Leningradi ja 1991 Granada Ülikoolis (Hispaanias). 

Oli 1971–1987 TRÜ poliitilise ökonoomia kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1987–1992 Tartu Ülikooli dotsent, 1993–1995 börsimaakler, 1999. aastast Hiiumaal Kärdla Ühisgümnaasiumi ja Käina Gümnaasiumi ajaloo- ja ühiskonnateaduse õpetaja.

## Teadustöö
Uurinud looduslik-klimaatiliste tingimuste ja majandustulemuste seost põllumajanduses, oli akadeemik Mihhail Bronšteini ja Arnold Rüütli juhitud töögrupis, kus tegeleti nn territoriaalsete isemajandamismehhanismide väljatöötamise ja juurutamisega ENSV-s. Viljakas publitsist, aktiivne osaline külaliikumises, Eesti Maaülikooli esinduskogu liige, aastast 2005 Käina vallavolikogu liige. 10 teaduspublikatsiooni, arvukalt aimeartikleid.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 482
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 123
* 

## Välislingid
* Hillar Padu: "Seal, kus lõpeb asfalt, elavad aborigeenid" Maaleht, 1. juuni 2012
Ao Pae

**Ao Pae** (sündinud 29. jaanuaril 1942 Tartus) on eesti aiandusteadlane ja taimefüsioloog. 

## Elulugu
Pae on füüsik Aleksander Pae poeg.

Lõpetas 1960 Tartu 5. keskkooli, 1966 TÜ bioloogia-geograafiateaduskonna, põllumajandusmagister (1994, EPMÜ), väitekiri "Kasvuhoonete õhu süsihappegaasirežiim turvassubstraadi kasutamise korral", Ph.D. (taimekasv, 1995, EPMÜ), väitekiri "Katmikkultuuride CO2-ga rikastamise uurimine". Oli 1966–67 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi vaneminsener, 1967–86 nooremteadur, 1986–93 teadur, 1993–2004 EPMÜ agronoomiateaduskonna dotsent, ühtlasi 1999–2004 aianduse instituudi juhataja, 2005– EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi aianduse osakonna dotsent. Õpetanud taimefüsioloogia biokeemilisi aluseid, katmikehitisi ja katmikkultuure, taimebiotehnoloogiat.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: taimefüsioloogia, katmikkultuuride tehnoloogia, puuviljandus. Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige. Üle 70 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Katmikkultuuride saagikuse suurendamine kasvuhoonete õhu CO2-sisalduse optimeerimise teel (kaasautor O. Keerberg). // Põllumajanduse intensiivistamise bioloogilisi probleeme. Tallinn, 1977
* Plum breeding at the Polli Horticultural Institute (Estonia) (kaasautor H. Jänes). // Acta Horticulturae 478 (1998)
* Influence of nitrogen content and cytokinin source on Prunus domestica L. proliferation and elongation in vitro (kaasautorid H. Jänes, V. Vasar). // Acta Horticulturae 478 (1998)
* Cherry plum hybrid cultivars in Estonia (kaasautor H. Jänes). // Acta Horticulturae 577 (2002)
* First results of a dwarfing plum rootstocks trial (kaasautor H. Jänes). // Agronomy Res. 1 (2003) 1
* Evaluation of nine sweet cherry clonal rootstocks and one seedling rootstock (kaasautor H. Jänes). //Agronomy Res. 2 (2004) 1
* Influence of planting time on the development, yield and quality of garlic (Allium sativum L.) in Estonia (kaasautor). // Acta Horticulturae 688 (2005)
* Erinevate spektraalsete omadustega valgustite sobivus sibullillede ajatusele (kaasautor). // Agronoomia 2005. Teadustööde kogumik Tartu, 2005

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 40–41
* 

## Välislingid
*
Toivo Paavle

**Toivo Paavle** (sündinud 30. jaanuaril 1944 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Toivo Paavle on töölise poeg.

Lõpetas 1962 Tallinna 42. Keskkooli, 1974 TPI automaatikateaduskonna *cum laude*, tehnikamagister (1999, TTÜ), väitekiri "Faasilukksüsteemide simulaatorid: väljatöötamine ja rakendamine", 1999–2003 TTÜ doktorant, Ph.D. (tehnikateadused, 2003, TTÜ), väitekiri "System level modeling of phase locked loops: behavioral analysis and parameterization" (Tallinn, 2003). 

Oli 1974–1998 mittekoosseisuline kaastöötaja TPI (TTÜ) automaatika ja elektroonika kateedrite ja instituutide juures, 2003–2004 TTÜ elektroonikainstituudi erakorraline vanemteadur, 2004–2015 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: meetodid ja vahendid adaptiivseks andme- ja signaalitöötluseks mobiilsetes seire- ja juhtimissüsteemides, sh faasisünkrolülituste modelleerimine ja rakendused biomeditsiinitehnikas. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Linearity and stability analysis of a class of phase-frequency detectors (kaasautor V. Männama). // Iranian J. El. and Comp. Eng., 2002
* Settling time minimization in PLL frequency synthesizers (kaasautorid M. Min, V. Männama). // Proc. ICCSC, St.Petersburg, 2002
* Theoretical development and computer simulation of a bioimpedance measurement system. // Proc. Est. Acad. Sci. Eng. 10, 2004
* Design of a bioimpedance measurement system using direct carrier compensation (kaasautor). //Proc. ECCTD. Cork, Ireland, 2005
* System level modeling of Phase Locked Loops. // Köln, Germany: LAP LAMBERT Academic Publishing, 2009.
* Aspects of Using Chirp Excitation for Estimation of Bioimpedance Spectrum (kaasautorid M.Min, T.Parve). //Fourier Transform - Signal Processing,  Rijeka, Croatia, InTech - Open Access Publisher, 2012
* Broadband discrete-level excitations for improved extraction of information in bioimpedance measurements (kaasautor). // Physiological Measurement, 35 (6), 2014  

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Laine Paavo

**Laine Paavo** (1977. aastani **Laine Rüütel**; sündinud 4. oktoobril 1952 Tomski oblastis) on Eesti saksa filoloog.

## Elulugu
Laine Paavo on aedniku tütar.

Ta on lõpetanud 1970. aastal Elva Keskkooli ja 1976. aastal Leipzigi Karl Marxi nimelise Ülikooli saksa filoloogia erialal, M.A. (2004, Hageni Ülikool), väitekiri "Prüfen und Testen des mündlichen Ausdrucks in Abiturprüfungen in Estland". 

Oli 1976–1984 Tartu Riikliku Ülikooli saksa keele kateedri õpetaja, 1984–1988 Eesti Teadus- ja Tehnikainfo ning Majandusuuringute Instituudi referent ja tõlk, 1988–1998 Tallinna Pedagoogikaülikooli saksa keele lektoraadi lektor, 1998–2002 Saksa kultuuri instituudi / Goethe Instituudi referent ja keeleosakonna juhataja, 2002– TPÜ/TLÜ Hageni Kaugõppeülikooli teabekeskuse juhataja, ühtlasi TPÜ lektor. Õpetanud saksa keelt ja ka teoreetilisi kursusi.

## Teadustöö
Uurinud saksa keele õpetamise metoodikat ja didaktikat, samuti saksa kultuuri ajalugu. Koostanud ja avaldanud arvukalt saksa keele õpikuid ja töövihikuid üldhariduskoolidele, eesti-saksa vestmikke jm. Olnud aastast 1994 ajakirja Deutsch in Estland (DiE) toimetajaid. Rahvusvahelise ühingu Gesellschaft für deutsche Sprache liige (1998). 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Deutsche Kulturgeschichte im 17. Jahrhundert (kaasautor E. Vahtrik). Tartu, 1985
* Deutsch variabel. Ein Lehrbuch für Fortgeschrittene (kaasautor). Tallinn, 1996
* Textarbeit mit DaF-Unterricht. // Deutsch in Estland (1999) 11
* Phasen des autonomen Lernens. // Deutsch in Estland (2000) 14
* Deutsch XYZ. Ein Lehrbuch für die 10. Klasse (kaasautor). Tallinn, 2002
* Zur Situation von DaF in Estland. // Deutsch in Estland (2002) 17
* Deutsch XYZ. Ein Lehrbuch für die 11. Klasse (kaasautor). Tallinn, 2004
* Saksa-eesti vestmik. Deutsch-estnisch Sprachführer (kaasautor T. Kaarma). Tallinn, 2004/2005

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, 234
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 122
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 111

## Välislingid
*
Irina Paert

**Irina Paert** (2000. aastani** Irina Korovuškina**; sündinud 20. mail 1970 Aleiskis Altai krais) on Eesti aja- ja kultuuriloolane.

## Elulugu
Irina Paert on sõjaväelase tütar.

Ta lõpetas 1987. aastal Ukrainas Kramatorski 35. Keskkooli ja 1992. aastal Venemaal Uurali Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna. Magistrikraadi sai ta 1994. aastal Ungaris Kesk-Euroopa Ülikoolis väitekirja "The economic ethics of Old Believers in Russia" eest. Doktorikraad (*Doctor Philosophiae*) anti talle 1998. aastal Suurbritannias Essexi Ülikoolis väitekirja "Marriage, gender and Old Believer community in Russia, 1760–1850" eest.

Teadlaskarjääri alustas Paert Essexi Ülikoolis, olles aastatel 1997–1998 ajaloo osakonna lektor ja 1998–1999 vanemassistent. Aastatel 2000–2001 töötas ta Manchesteri Ülikooli ajaloo osakonna külalisteadurina ja aastatel 2001–2005 Bangoris asuva Walesi Ülikooli kaasaegse Euroopa ajaloo lektorina.

Alates 2006. aastast töötab Paert Eestis. Aastatel 2006–2011 oli ta Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudi nüüdiskultuuri uurimiskeskuse teadur ja vanemteadur, alates 1. jaanuarist 2012 töötab teadurina Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.

## Isiklikku
Tema abikaasa on helilooja Arvo Pärdi vanem poeg lendur Immanuel Pärt. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kultuuriajalugu; religiooni ajalugu; teise laine kultuurimuutused taasiseseisvunud Eestis. Uurimisgrupi "Religioon Venemaal, Kesk- ja Ida-Euroopas" koordinaator. Briti Slaavi ja Ida-Euroopa Uuringute Ühingu ja Vaimuliku Ajaloo Ühingu liige. Elisabeth Bakeri autasu (2002), Study-Leave Award by Arts and Humanities Research Council, UK (2004).

## Teoseid
14 teaduspublikatsiooni, sh 2 monograafiat.
*The paradox of gender: gender studies and history writing in Russia, 1988–98. // Gender & History 3 (1999)
*Старообрядчество Урала в годы сталинской "революции сверху": репрессии, протест и выживание. // Проблемы истории России. Екатеринбург, 2001
*Regulating Old Believer marriage: religious dissent, legality and conversion in Nicholas I`s Russia. 1825–55. // Slavic Rew. 63 (2002) 1
*Old Believers, religious dissent and gender in Russia, 1760–1850. Manchester 2003
*"An unmercenary bishop": Ignatii Brianchaninov (1807–67) and the making of modern Russian orthodoxy in imperial Russia. // Slavonica 9 (2003) 2
*Demystifying the Heavens: Religion and Khrushchev's anti-religious campaign, 1954–64. // Women in Khrushchev' Russia. Basingstokle, 2004
*Preparing God's Harvest: the sect of wanderers in Imperial and Soviet Russia. // The Russian Rew. 64 (2004) 1

## Viited

## Välislingid
*
*
Joel Paesalu

**Joel Paesalu** (sündinud 3. novembril 1949 Viru-Nigulas Virumaal) on eesti geofüüsik.

## Elulugu
Lõpetas 1968 Kunda Keskkooli, 1973 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna, oli 1978–1982 NSVL TA Maa Füüsika Instituudi kaugõppe aspirant, füüsikamagister (1993, TÜ), väitekiri "Results of tidal gravity variation studies in Tallinn in years 1976–1977 and 1985–1986". 

Oli 1973–1993 GI insener, nooremteadur, teadur, 1994– TTÜ füüsika instituudi assistent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tahked maalooded, seismomeetria, gravimeetria. 13 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Tema isa Johannes Paesalu oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, tädi Erna Viitol oli skulptor, vanaonu Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja, õde Ello-Rahel Karelson on biokeemik.

## Teoseid
* Résultats des observationes des variations de marées de la pesanteur à Tallinn en 1976 et 1977. // Bull. d'Informations Observatoire Royal de Belgique 95 (1985)
* Влияние гравитационных аномалий на циркуляцию вод мирового океана (kaasautor). // Изв. АН ЭССР. Геол. 38 (1989) 4
* Raskuskiirenduse uuringutest Eesti territooriumil (kaasautor H. Sildvee). // Eesti Füüsika Seltsi aastaraamat 5 (1995)
* An improvement of tidal gravity parameters determination for station 1102 Tallinn. // Proc. Est. Acad. Sci. Math. Phys. 47 (1998) 4

## Viited

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 84
* 

## Välislingid
*
Otto Paesalu

**Otto Paesalu** (11. detsember 1934 Järvakandi vald - 12. jaanuar 2023 Järvaküla, Elva vald) oli eesti loomakasvatusteadlane.

## Elulugu
Talupidaja pojana lõpetas Otto Paesalu 1954 Türi Põllumajandustehnikumi, 1959 EPA zootehnikateaduskonna, 1966–69 EPA aspirant. 1970 Põllumajanduskandidaat (EPA), väitekiri "Kanade kunstliku seemenduse tulemusi mõjutavad tegurid". Oli 1969–72 EPA noorem- ja vanemteadur, 1973–77 Balti Tsonaalse Lindude Haiguste Teadusliku Uurimise Labori vanemteadur, 1977–86 ELVI sigimisbioloogia osakonna vanemteadur, 1986–91 Eesti Punase Karja Riikliku Tõulava vanemzootehnik, 1992–2023 talupidaja.

## Teadustöö
Uurinud linnukasvatust, kanade ja veiste kunstlikku seemendamist. Avaldanud 17 teadusartiklit.

## Teoseid
* Seemenduspullide söötmine.
* Pullide vanuse ja aastaaja mõju sperma tootmisele.
* Seemenduspullide optimaalne kasutusrežiim.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 43
* Agraarteadus (1994) 4, 479
*
Alexis von der Pahlen

**Alexis Magnus Hans von der Pahlen** (23. mai / 4. juuni 1850 Palmse mõis – 7. august 1925 Stettin) oli baltisaksa päritolu Eesti geoloog ja paleontoloog, vabahärra.

## Elukäik
Alexis von der Pahlen oli poliitikategelase vabahärra Alexander von der Pahleni poeg.

Alexis von der Pahlen sai alghariduse kodus, misjärel õppis Tallinna Toomkoolis. 1870–1873 õppis Tartu ülikoolis õigusteadust ja 1873–1875 mineraloogiat, mineraloogiakandidaat (1875, TÜ). 1876–1877 tegeles Peterburis paleontoloogilise uurimistööga, seejärel elas ja töötas oma mõisas Palmses ja Ilumäel, oli ringkonnakohtu asekohtunik, tegeles mõnda aega Vaida ja Palmse mõisate majandamisega ja uuenduste sisseviimisega põllumajandusse, 1908. aastast elas Tallinnas.

## Teadustöö
Uuris Põhja-Eesti kvaternaarigeoloogiat, sealhulgas jää lihvivat toimet, Keri saare gaasiteket (diskuteeris Bruno Dossiga Keri saare geoloogilise ehituse ja sealse gaasi purske põhjuste üle, millele õige lahenduse andis August von Mickwitz) jm. 1873. aastal saatis ta akadeemik Friedrich Schmidti geoloogilisel uurimisreisil Eestimaal, raudteelõigul Ulvi mõisa lähedal avastas Alexis von der Pahlen maailma vanima meresiiliku, mis nimetati tema auks *Bothriocidaris pahleni*. Tema nime kannab teisigi fossiile (näiteks trilobiidid *Ptychopyge pahleni* ja *Lichas pahleni* ning peajalgne mollusk *Cyrtoceras pahleni*). Pahlenilt endalt ilmus 1877. aastal monograafia käsijalgsete perekonna *Orthisina* kohta, kus ta kirjeldas 15 liiki. Tema auks on saanud nime ka käsijalgsete perekond *Pahlenella.* Samuti püüdis ta Kunda jõeoru paljandite alusel määratleda Kambriumi kihtide järjestust ja põhjendada jää kulutaval toimel tekkinud pinnavorme.

1908. aastal asus elama Tallinna ja valiti 1909. aastal Eestimaa Loodusteadusliku Ühingu (asutatud 1875. aastal Eestimaa Kirjandusliku Seltsi sektsioonina) presidendiks. Ta korrastas ja täiendas selle seltsi juurde kuuluva muuseumi kogusid. Kogus rikkaliku mineraalide ja kivististe erakogu. Oli Verein für provinzielle Naturkunde esimees, Eestimaa Kirjanduse Ühingu auliige.

## Teoseid

* Monographie der baltischen-silurischen Arten der Brachiopoden Ortisina. St. Petersbourg, 1877
* Erwiderung auf Professor B. Doss Bemerkungen zu den geologischen Verhältnissen beim Kundaer Gletscherschliff und auf der insel Kokskär. Reval, 1914

## Isiklikku

Alexis abiellus 1877. aastal Lubow Anna Staël von Holsteiniga (1857–1902) ning neil oli neli last:

* Arend Dietrich von der Pahlen (1878–1945)
* Gustav Christian von der Pahlen (1883–1914)
* Olga Auguste Elisabeth von der Pahlen (1881–1929) 
* Mathilde Kitty Olga von der Pahlen (1885–1918)

## Esivanemad

## Viited

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 571
* Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat, 1889, 639
* Eesti Entsüklopeedia 14, 352
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 84
* 

## Välislingid
* Foto
Gerhard Pahnsch

**Gerhard Pahnsch** (19/31. jaanuar 1842 Tallinn – 26. märts/7. aprill 1880 Tallinn) oli Eesti botaanik.

## Elulugu
Gerhard Pahnsch oli Tallinna kubermagugümnaasiumi matemaatika ülemõpetaja Johann Pahnschi (1808–1861) ja Wilhelmine Caroline Boehne poeg.

Lõpetas 1859 Tallinna kubermangugümnaasiumi, õppis 1860–65 ja 1866–68 Tartu ülikooli arstiteaduskonnas, korporatsioon Estonia liige. 1877 sooritas loodusteaduste ülemõpetaja eksami.

Oli 1870–1873 koduõpetaja Georg Pilar von Pilchau Vardi mõisas Nissi kihelkonnas, 1874–1876 Eggersi juures Tallinnas ja alates 1877 loodusteaduste ülemõpetaja Viljandi maagümnaasiumis, 1879 Tartus. Alates 1877 loodusuurijate seltsi liige, 1879 seltsi botaaniliste ja geoloogiliste kogude konservaator. Kogus gümnaasiumiõpilasena koos E. Russowiga taimi Tallinna ümbruses, hiljem veel paljudes kohtades Eestimaal. Tema kogutud taimede nimestiku (790 nime) avaldasid trükis A. Üksip ja Th. Nenjukov LUS-i aruannetes.

## Teoseid
* Beitrag zur Flora Estlands. // Archiv für die Naturkunde Liv-, Ehst- und Kurlands. Zweite Serie (1881) IX, 237–287

## Viited

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 575
* Eesti biograafiline leksikon. Täiendusköide. Tartu, Tallinn, 1940, 189
* A. Üksip, T. Pahnsch. Verzeichnis der von Gerhard Pahnsch in Estland gesammelten und bisher nichtveröffentlichen Pflanzen. // Tartu Ülikooli j. o. LUS aruanded 47 (1943), 195–297
*
Hugo Pais

**Hugo Pais** (19. oktoober 1918, Pärnu – 4. november 1968, Nienburgi kreis, Saksamaa) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Hugo Pais oli linnaametniku poeg.

Lõpetas 1938 Pärnu Linna Poeglaste Gümnaasiumi, õppis 1940–44 TÜ loomaarstiteaduskonnas. Põgenes 1944 Saksamaale, lõpetas 1947 Hannoveri Veterinaariaülikooli, veterinaariadoktor (1959, samas) väitekiri "Bestimmungen der alkalischen Serumphosphatase bei Knochen- und Lebererkrankungen des Hundes". 

Oli 1948–49 Hannoveri Ülikooli väikeloomade kliiniku assistent, 1949–68 Nienburgi kreisis assistent-veterinaararst. Uurinud väikeloomade, sh koerte haigusi.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 388
* Riisipere, H. Hugo Pais. In memoriam. // Eesti Vet.-arst (1972), 17, 84
* P/ais/, K., K/ukk/, J. Hugo Pais. // Fraternitas Tartuensis. V. Toronto, 1972, 223–224
*
Aino-Helgi Paivel

**Aino-Helgi Paivel** (aastani 1961 **Hinno**, 1961–1972 **Kartus**; 27. veebruar 1936 Tallinn – 14. juuli 1988 Tallinn) oli eesti botaanik.

## Elulugu
Aino-Helgi Paivel oli teenistuja tütar ja Aleksei Paiveli abikaasa.

Lõpetas 1954. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikonna bioloogiaosakonna. Aastatel 1963–1966 oli Tallinna Botaanikaaia aspirant, bioloogiakandidaat (1971, TRÜ), väitekiri "Amarülliliste, võhumõõgaliste ja liilialiste sugukonda kuuluvate sibul- ja mugulsibultaimede introduktsioon ning nende kasutamise võimalused Eestis". 

Oli aastatel 1959–1961 Eksperimentaalbioloogia Instituudi laborant ja aednik, 1961–1967 Tallinna Botaanikaaia aednik ja aspirant, 1967–1972 nooremteadur, 1972–1988 vanemteadur.

## Teadustöö
Uuris sibultaimede taksonoomiat, morfogeneesi, introduktsiooni ja kasvatamist, selgitas välja Eesti tingimustes haljastamise seisukohalt perspektiivsed liigid ja sordid. Rajas Tallinna Botaanikaaias madalakasvuliste sibultaimede kollektsiooni (306 taksonit) ning laiendas oluliselt (460 taksoni võrra) hüatsintide, nartsisside ja tulpide kollektsiooni. Uurimaks sibultaimi nende looduslikes kasvukohtades ja taimmaterjalide Eestisse introdutseerimist, osales 1964–1984 kokku 12 ekspeditsioonil Moldovasse, Krimmi, Ees-Kaukaasiasse, Taga-Karpaatiasse, Tjan-Šani ja Taga-Kaukaasiasse. Kirjutas "Eesti entsüklopeediale" 30 sibultaimi käsitlevat artiklit. 17 teaduspublikatsiooni, sh ühe monograafia, 25 aimeartiklit.

## Teoseid
* Madalakasvulised sibullilled. Tallinn, 1974
* Madalakasvulised sibultaimed Tallinna Botaanikaaias. // TBA 11 (1989)
* Introduction of bulbous plants in the Estonian SSR. // Sympozium Sbornik Posteru Okrasńe zahradnictví: 69 let zahradnickeho vyzkumu v Československu. Praha, 1987

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 352
* Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 98
*
Alide-Johanna Pajoma

**Alide-Johanna Pajoma** (aastani 1936 **Alide-Johanna Must**; 27. veebruar 1911 Helme, Valgamaa – 25. jaanuar 1985 Tartu) oli eesti agronoom ja sordiaretaja.

## Elulugu
Lõpetas 1935 Kehtna Kõrgema Kodumajanduskooli, 1954 Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomiateaduskonna, põllumajanduskandidaat (1968, EPA), väitekiri "Kurgi avamaal kasvatamise võimalusi Eesti NSV tingimustes". Oli 1945–1953 Polli katsejaama ja 1953–1957 EMMI Kuusiku katsejaama nooremteadur, 1959–1979 Sakus EMMI vanemteadur köögiviljanduse alal.

## Teadustöö
Uurinud mitmeid köögiviljasorte, täiustanud nende, eeskätt kurgi agrotehnikat, oli esimesi kurgi kasvatajaid kiletunnelite või kilemultši all, kaasautor valge peakapsa 'Kuusiku varajane' aretamisel. Avaldanud köögiviljade (peamiselt kurgi, tomati, peakapsa) agrotehnika, väetamise, paljundamise ja sordivaliku kohta u 50 artiklit ja mitu raamatut (osa kaasautorina).

## Teoseid
* Varajase köögivilja kasvatamine (kaasautor). Tallinn, 1960
* Tomati kasvatamine avamaal. Saku, 1962
* Köögiviljanduse käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1964
* Kurgikasvatus. Tallinn, 1979

## Viited

## Kirjandus
* Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 98–99
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 62, 143
*
Anne Paju

**Anne Paju** (sündinud 2. märtsil 1950 Tartus) on eesti keemik.

## Elulugu
Anne Paju on teenistujate tütar.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1968. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemikuna. 1992. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Keemia Instituudis kaugõppeaspirantuuri, kaitses väitekirja "Prostaglandiinide E ja F analoogide süntees kupraatmeetodil" ja sai keemiamagistri kraadi.

2001. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikoolis doktorantuuri, kaitses väitekirja "Asymmetric oxidation of prochiral and racemic ketones by using Sharpless catalyst" ja sai doktorikraadi. 

## Töökäik
Ta oli aastatel 1973–1980 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi insener, 1980–1984 Eesti NSV TA Orgaanilise Sünteesi ja Biopreparaatide Katsetehase katsetootja, 1984–1986 Keemia Instituudi nooremteadur, 1986–1993 teadur, 1993–2002 vanemteadur, 2002–... Tallinna Tehnikaülikooli keemiainstituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: looduslike ühendite süntees. Loonud 1,2-diketoonide asümmeetrilise oksüdatsiooni meetodi, uurinud selle rakendusi bioaktiivsete ainete sünteesil.

## Teoseid
Üle 40 teaduspublikatsiooni.
*Synthesis of ω-saturated 7-oxabicyclo[2.2.1]heptane analogues of thromboxane A2. Kaasautor. // Tetrahedron 51 (1995)
*Asymmetric Baeyer-Villiger oxidation of cyclobutanones. Kaasautor. // Tetrahedron Lett. 37 (1996)
*Direct Asymmetric Я-hydroxylation of я-hydroxyketones. Kaasautor. // Tetrahedron Lett. 38 (1997)
*Asymmetric oxidation of 1,2-cyclopentanediones. Kaasautor. // Tetrahedron Lett. 41 (2000) 35
*Direct asymmetric Я-hydroxylation of 2-hydroxymethylketones. Kaasautor. // Tetrahedron 58 (2002) 36
*Asymmetric oxidation of 3-alkyl-1,2-cyclopentanediones (1–3). Kaasautor. // Tetrahedron: Asymmetry 13 (2002), 14 (2003)
*A short enantioselective synthesis of homocitric acid-γ-lactone and 4-hydroxy-homocitric acid-γ-lactones. Kaasautor. // Tetrahedron 60 (2004)
*Tõnis Kanger, M. Kõpp, Anne Paju. Uued asümmeetrilised reaktsioonid ja nende katalüsaatorid. // Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2004. Tallinn 2004
*Asymmetric synthesis of 2-alkyl-substituted 2-hydroxyglutaric acid-γ-lactones. Kaasautor. // Tetrahedron Lett. 47 (2006)
*Synthesis of chiral hydroxylated cyclopentanones and cyclopentanes. Kaasautor. // Tetrahedron: Asymmetry 17 (2006)

## Liikmesus
*Eesti Keemia Selts

## Tunnustus
*2004 Eesti Vabariigi teaduspreemia (kollektiivis)

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2004. Lk 37

## Välislingid
*
*Eesti Teadusinfosüsteem
Kalju Paju

**Kalju Paju** (sündinud 21. märtsil 1952 Tartus) on eesti arstiteadlane ja patofüsioloog.

## Elulugu
Kalju Paju on talupidaja poeg.

Lõpetas 1970 Tartu 2. Keskkooli, 1976 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1986, Leningradi Arstide Täiendusinstituut), väitekiri "Изменение реологических свойств крови при острой интоксикации этиловым алкоголем". Oli 1979–1986 TRÜ arstiteaduskonna patoloogilise füsioloogia kateedri assistent, 1986–1992 kateedri juhataja, dotsent, aastast 1992 ÜMPI patoloogilise füsioloogia õppetooli dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kardiovaskulaarsüsteemi patofüsioloogia, lihasrakkude energeetiline metabolism. Rahvusvahelise Südameuurimisühingu liige. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2009 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Teoseid
* Thyroid hormones increase the contractility but suppres the effects of beta-adrenergic agonist by decreasing phospholamban expression in rat atria (kaasautor). // Cardiovascular Res. 35 (1997) 1
* Lack of dystrofin is associated with altered integration of the mitochondria and ATPases in slow-twitch muscle cells of MDX mice (kaasautor). // Biohim. Biophys. Acta 1505 (2001) 2–3: Butadioon-monoksiimi toime mitokondrite ja ATPaaside integratsioonile südamelihases (kaasautor). // Eesti Arst (2003) 9
* Compartmentation of energy metabolism in atrial myocardium of patients undergoing cardiac surgery (kaasautor). // Mol. Cell. Biochem. 270 (2005) 1 – 2
* Kaltsiumist põhjustatud sarkomeeride kontraktsioon muudab mitokondrite ja ATPaaside vahelist interaktsiooni permeabiliseeritud südamerakkudes (kaasautor). // Eesti Arst (2006) 9
* Structure-function relationship in regulation of the energy transfere between mitochondria and ATPases in cardiac cell (kaasautor). // Experim. Clin. Cardiol. 11 (2006) 3

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 108
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 123
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 184, 186
*
Enno Pais

**Enno Pais** (sündinud 30. augustil 1944 Moskvas) on eesti matemaatik.

## Elulugu
Enno Pais on sõjaväelase poeg.

Ta on lõpetanud 1962. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli, 1967 Moskva Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonna, 1973 Moskva Ülikoolis aspirantuuri. Oli 1967–70 ja 1973–77 TPI arvutusmatemaatika kateedri assistent, vanemõpetaja, lektor, 1977–81 matemaatika õppejõud Bamako Inseneride Koolis Mali Vabariigis Aafrikas, 1981–92 TPI matemaatika kateedri vanemõpetaja, 1993– TTÜ matemaatilise analüüsi ja rakendusmatemaatika õppetooli lektor. Koostanud õppevahendeid ja 7 üldhariduskooli matemaatikaõpikut.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: osatuletistega diferentsiaalvõrrandid ja nende numbrilised lahendusmeetodid.

## Teoseid
* О гладкости собственных функций сжатой пластины около угловых точек. // Дифференциальные уравнения IX, 9. Минск, 1973
* Построение математических моделей итерационного расчета переходных характеристик элементов гидромеханических систем. // TPI Toimetised 632 (1987)
* On the Friedrichs' inequality. // TTÜ Toimetised 733 (1992)
* Kõrgem matemaatika (met juhataja). Tallinn, 1998
* Matemaatika 7. klassile. 1., 2. Tallinn, 1998
* Matemaatika 8. klassile. Tallinn, 1999, 2. trükk 2001
* Matemaatika 9. klassile. Tallinn, 2002

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 376, 498
* 

## Välislingid
*
Tiia Paide

**Tiia Paide** (sündinud 25. detsembril 1939 Tartus) on eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1962 EPA agronoomiateaduskonna, stažeeris 1962–63 Velikije Luki Põllumajanduse Instituudis, 1968–72 EPA aspirant. Oli 1966–86 EMMI taimekaitse osakonna nooremteadur, 1987–96 vanemteadur, 1997 ja 1999–2001 ajutine teadur.

## Teadustöö
Uurinud peamiselt herbitsiidide kasutamist põllukultuuridel, põhjalikumalt ristõielistel ja teraviljadel. Üle 80 artikli kogumikes ja perioodikas, kahe taimekaitse käsiraamatu kaasautor.

## Teoseid
* Taimekaitse (kaasautor). Tallinn, 1982
* Taimekaitse juhend teraviljakasvatuse intensiivtehnoloogias. Saku, 1987
* Taimekaitse käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1995
* Tuulekaera, orasheina ja kaheiduleheliste umbrohtude tõrje teraviljadel (kaasautor E. Tuubel). // Teaduselt põllule ja aeda. Jäneda, 1998
* Keemiline umbrohutõrje teraviljadel (kaasautor E. Tuubel). Agronoomia 205 (1999)
* Herbitsiidid liblikõieliste seemnepõldudel (kaasautor H. Meripõld). // Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi Toimetised 15 (2001)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 53
*