open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
A Shipwreck in the Sand

**"A Shipwreck in the Sand"**  on Kanada ansambli Silverstein neljas stuudioalbum. See ilmus 2009. aasta märtsis.

## Lood
#"A Great Fire"
#"Vices" (ft. Liam Cormier)
#"Broken Stars"
#"American Dream"
#"Their Lips Sink Ships"
#"I Knew I Couldn't Trust You"
#"Born Dead" (ft. Scott Wade )
#"A Shipwreck in the Sand"
#"I Am the Arsonist"
#"You're All I Have"
#"We Are Not the World"
#"A Hero Loses Every Day"
#"The Tide Raises Every Ship"
#"The End" (ft. Lights)

## Koosseis
*Shane Told – vokaal
*Paul Koehler – trummid
*Neil Boshart – kitarr
*Josh Bradford – kitarr
*Billy Hamilton – bass
Dead Letters

**"Dead Letters"** on Soome rokkansambli The Rasmus viies stuudioalbum. See ilmus 2003. aasta märtsis.

## Lood
#"First Day of My Life" – 3:44
#"In the Shadows" – 4:06
#"Still Standing" – 3:32
#"In My Life" – 4:02
#"Time to Burn" – 4:32
#"Guilty" – 3:46
#"Not Like the Other Girls" – 5:44
#"The One I Love" – 3:14
#"Back in the Picture" – 3:42
#"Funeral Song" – 3:21

## Koosseis
*Lauri Ylönen – vokaal
*Pauli Rantasalmi – kitarr
*Eero Heinonen – bass
*Aki Hakala – trummid
Howard Benson

**Howard Michael Benson** (sündinud 20. juulil 1956) on USA muusikaprodutsent.

Teda on nomineeritud kahele Grammy auhinnale. Benson on olnud produtsent paljudele ansamblitele, sealhulgas Saosin, Papa Roach, Three Days Grace, The All-American Rejects, P.O.D., Escape the Fate ja Daughtry.
Clerques

**Clerques** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Clerques asub 16 km Saint-Omerist loodes, tee D217 ääres, Hemi jõe orus Boulonnais' jalamil, mis on selles kohas metsane seljandik. Valda kuuluvad veel Audenfort läänes ja Le Hamel idas.

## Ajalugu

Küla lähiajalugu iseloomustab jõe üleujutus 13. augustil 2006. Külakeskuse kivisild, mis ehitati 1862. aastal, hävis pärast erakordset vihmasadu Licques'is ülesvoolu. Tavaliselt vaikne jõgi saavutas sellise kiiruse, et muutus kontrollimatuks vooluks.

## Transport

*[[Chemin de fer Boulogne - Bonningues]]* avas Audenforti jaama Clerques'i lähedal 22. aprillil 1900. Reisijatevedu lõpetati 31. detsembril 1935. See taastati 1942. aasta novembris. Raudtee suleti 1948. aastal.

## Huviväärsusi

* St. Barthélemy kirik, pärineb 13. sajandist.
* St. Théresa kabel.
* Audenforti veski, mis lõpetas töö 1970. aastatel ja on nüüd muudetud hotell-restoraniks.
* Endine jahuveski Hamelis, nüüd hüdroelektrienergia generaator.
* Uus küla sümbol: Külvaja kuju, mis sümboliseerib Clerquesi ja Klerkeni (Belgias) sõprust.


clerques01.jpg|Külvaja ja Saint-Barthélemy kirik
62228-Clerques-Sols.png


## Viited
Cléty

**Cléty** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Cléty asub 16 km Saint-Omerist lõunas, teede D193 ja D928 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* St. Legeri kirik, pärineb 17. sajandist.


Cléty église.jpg|Kirik
62229-Cléty-Sols.png


## Viited
Coulomby

**Coulomby** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Coulomby asub 16 km Saint-Omerist läänes, teede D191 ja D204 ristumiskoha ümbruses, tee N42 lähedal.

## Huviväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist.
* 13. sajandi lossi varemed.


Coulomby église4.jpg|Kirik
62245-Coulomby-Sols.png


## Viited
Dywity

**Dywity** (saksa keeles *Diwitten*) on küla Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Olsztyni maakonnas, Dywity valla halduskeskus. Dywity asub Olsztyni kesklinnast ligikaudu 6,5 km põhjas.

Küla on esmamainitud 1354. aastal (*Dewythen*). 15. ja 16. sajandil sai küla Poola Kuningriigi ja Saksa ordu riigi vahelistes sõdades korduvalt kannatada. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks küla 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Tagasi Poola koosseisu läks Dywity 1945. aastal.

## Viited
Molekulaarantropoloogia

**Molekulaarantropoloogia**, ka **geneetiline antropoloogia** on molekulaarbioloogia ja antropoloogia piiriteadus, mis uurib inimese evolutsiooni, kasutades selleks molekulaargeneetika meetodeid.

Termini "molekulaarantropoloogia" võttis esimesena kasutusele 
biokeemik Emile Zuckerkandl 1962. aastal.

## Viited
Kruklanki

**Kruklanki** (saksa keeles *Kruglanken*) on küla Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonna Giżycko maakonnas, Kruklanki valla halduskeskus. Kruklanki asub Giżyckost ligi 12 km idakirdes. Külast kirdes on Gołdapiwo järv.

Küla on asutatud 1545. aastal. Kirik ehitati Kruklankisse 1574. aastal.

## Viited
Eske Willerslev

**Eske Willerslev ** (sündinud 5. juunil 1971 Gentoftes Gentofte vallas) on taani evolutsioonigeneetik, kes on tuntud oma teedrajavate tööde poolest molekulaarantropoloogias, paleontoloogias ja ökoloogias.

Ta on  lõpetanud Kopenhaageni Ülikooli ja saanud sealt 1998. aastal teaduste kandidaadi (vastab magistrikraadile) ja 2004. aastal teaduste doktori (vastab PhD-le) kraadi.

Willerslev töötab 2015. aastast Suurbritannias Cambridge'i Ülikooli School of the Biological Sciencesi zooloogiaosakonnas ökoloogia ja evolutsioonibioloogia professorina (*Prince Philip Professor of Ecology and Evolution Biology*; ametiaeg lõpeb 2025. aastal). Ühtlasi on ta Kopenhaageni Ülikooli geogeneetika keskuse (CGG) professor ja uurimisrühma juht (oli keskuse asutaja ja direktor 2009. aastast).

Varem on ta olnud Oxfordi Ülikooli zooloogiaosakonna külalisprofessor (2005–2007) ja Kopenhaageni Ülikooli evolutsioonibioloogia professor (2006–2011).

## Geogeneetika uurimisrühm

Willerslevi uurimisrühm läheneb teadusele interdistsiplinaarselt ja nende uurimistöö hõlmab selliseid valdkondi nagu arheoloogia, geoloogia, meditsiin, ökoloogia ja lingvistika. Rühma peamised töömeetodid on võetud molekulaargeneetikast.

## Tartus
30. novembril 2017 pidas Willerslev Tartu Ülikooli muuseumi valges saalis avaliku loengu pealkirjaga "aDNA is revolutionizing our view of the past" ("Vana DNA toob murrangu meie minevikukäsitusse").

## Tunnustus
*2008 – valiti Taani kuningliku teaduste akadeemia liikmeks
*2014 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2017 –  Tartu Ülikooli audoktor
*2023 – Balzani auhind bioloogia valdkonnas (Iidse DNA ja inimese evolutsiooni uurimistöö eest)

## Viited

## Välislingid
*
*Eske Willerslev. scholar.google.com
Page Avenue

**"Page Avenue"** on ansambli Story of the Year debüütalbum, mis ilmus 2003. aasta septembris.

Kriitikud leidsid albumis sarnasusi ansamblitega Thrice, Finch ja The Used. "Page Avenue" saavutas Billboard 200 edetabelis 51. koha.

## Lood
#"And the Hero Will Drown" – 3:12
#"Until the Day I Die" – 3:56
#"Anthem of Our Dying Day" – 3:35
#"In the Shadows" – 3:32
#"Dive Right In" – 3:14
#"Swallow the Knife" – 3:35
#"Burning Years" – 3:06
#"Page Avenue" – 3:36
#"Sidewalks" – 3:33
#"Divide and Conquer" – 3:03
#"Razorblades" – 3:20
#"Falling Down" – 3:57

## Koosseis
*Dan Marsala – vokaal
*Ryan Phillips – kitarr
*Adam Russell – bass
*Josh Wills – trummid
*Philip Sneed – kitarr
John Feldmann

**John William Feldmann** (sündinud 29. juunil 1967) on USA muusik ja muusikaprodutsent. Ta on ansambli Goldfinger laulja ja kitarrist.
Still Searching

**"Still Searching"** on ansambli Senses Fail teine album. See ilmus 2006. aasta oktoobris.

Album sai kriitikutelt positiivseid hinnanguid. Album saavutas Billboard 200 edetabelis 15. koha, müües esimesel nädalal üle 49 000 eksemplari.

## Lood
#"The Rapture" – 1:57
#"Bonecrusher" – 2:33
#"Sick or Sane (Fifty for a Twenty)" – 2:45
#"Can't Be Saved" – 3:07
#"Calling All Cars" – 3:23
#"Shark Attack" – 2:54
#"Still Searching" – 4:18
#"To All the Crowded Rooms" – 3:05
#"Lost and Found" – 3:50
#"Every Day Is A Struggle" – 3:04
#"All the Best Cowboys Have Daddy Issues" – 4:05
#"Negative Space" – 1:22
#"The Priest and the Matador" – 4:21

## Koosseis
*Mike Glita – bass, taustalaul
*Buddy Nielsen – vokaal
*Dan Trapp – trummid, taustalaul
*Heath Saraceno – kitarr, taustalaul
*Garrett Zablocki – kitarr, taustalaul
Elnes

**Elnes** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Elnes asub 14 km Saint-Omerist edelas, teede D225 ja D132 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist.

## Transport

*[[Chemin de fer Anvin - Calais]]* avas Elnes'i raudteejaama 1881. aastal. Raudtee suleti 1955. aastal.


Elnes.JPG|Vaade Elnes'ile
62292-Elnes-Sols.png


## Viited
Speyeria callippe

**Callippe hõbetäpp** (***Speyeria callippe***) on ohustatud alamliik harjasjalgsete liblikate perekonnas koerlibliklased. Tegemist on alamliigiga. Ta kuulub Heliconiinae alamperekonda, mis on tuntud kui pikatiivalised. Täiskasvanud isendi tiivaulatus on veidi üle kahe tolli ehk natuke üle viie sentimeetri. Tiivad on silmatorkavad, nende pinnal on pruunid ja mustad lainelised mustrid ning tiibade alumised pooled on oranžikaspruunid iseloomulike hõbedaste laikudega. Tiivad ja kõht on karvased. Vastsed on okkalised, tumedavärvilised röövikud.

Vastsed on tumedat värvi ja nende seljal on palju hargnevaid teravaid okkaid. Vastsed söövad ainult ühte taimeliiki, milleks on *Viola pedunculata*. Täiskasvanud emasloomad munevad taimele või selle lähedale ja vastsed talvituvad selle lähedal siidikottides. Kevadel toituvad nad *V. pedunculata’*st. Täiskasvanute eluiga on umbes kolm nädalat hiliskevadel või varasuvel.

## Leviala
See ohustatud alamliik esineb ainult kahel rohumaa-alal San Francisco Bay piirkonnas, Oaklandi lähedal ja San Bruno mäel. Liblika leviala on nüüdseks tihedalt asustatud, mistõttu liblikas on ohustatud. Hiljuti on teada ka teisi alamliike Lõuna-San Francisco lähedal, Pleasantoni kohal asuvatelt mägedelt, Sears Pointist North Bay's ning Vallejo ja Cordelia vahelistelt kohtadelt. Hõbetäpp liblikate üldrühma taksonoomiline staatus ja noteeritud staatus muudes piirkondades on ebaselge. Mõned spetsialistid peavad Solano maakonna hõbetäpipopulatsioone callipe'i hõbetäpi ja Lilian'i hõbetäpi liblika ja/või Comstock'i liblika hübriidideks, samas kui teised peavad Solano maakonna populatsiooni callipe'i alamliigiks.

Sõltuvalt keskkonnatingimustest on liblika lennuaeg mai keskpaigast juuli lõpuni. Täiskasvanud isendite käitumine on mäkketõus, mille puhul isased ja neitsid või mitmekordselt paaritunud emased otsivad topograafilist tippu, kus paarituda.

Elupaikade kadumine on ohustatuse peamine põhjus. Kõik liblika elupaigaks jäänud looduslikud rohumaad on praegu kadumas mitmesuguste põhjuste tõttu, sealhulgas majandusarengu, maastikusõidukite ja invasiivsete taimede tõttu. V. pedunculata populatsioonid kannatavad kas väga intensiivse karjatamise tõttu, mis hävitab suurema osa taimestikust (sealhulgas V. pedunculata), või alakarjatamise tõttu, mille puhul lubatakse võõrliikidel kõrgeks ja tihedaks kasvada.

See alamliik kanti 1997. aastal föderaalse ohustatud liigi nimekirja. California ei loe liiki riiklikuks ohustatud liigiks.

## Populaarkultuuris
Callippe hõbetäpp liblikas on esindatud kunstnik Andy Warholi graafikasarjas. 1983. aastal tehti kunstnikule ülesandeks luua keskkonnateadlikkuse tõstmiseks portfoolio kümnest ohustatud liigist, mille hulgas oli ka D. andersonii. Portfoolio, mis on tuntud kui „Ohustatud liigid“, loodi ohustatud liikide seaduse toetuseks, mille USA kongress võttis vastu 1973. aastal. Teiste loomade hulka kuuluvad Amuuri tiiger, Valgepea-merikotkas ja Hiidpanda.

## Galerii

Fail:Callippe Fritillary (14427744069).jpg|Speyeria callippe pealtpoolt
Fail:Callippe Fritillary (14427741969).jpg|Allpoolt
Fail:Callippe Fritillary (14427746549).jpg|Külgvaade


## Viited
Dohem

**Dohem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Dohem asub 14 km Saint-Omerist edelas, teede D190 ja D193 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* St. Omeri kirik, pärineb 15. sajandist.


Dohem (Pas-de-Calais, Fr) mairie, école communale.JPG|Vallamaja ja kool
62271-Dohem-Sols.png


## Viited
Dan Davidi auhind

**Dan Davidi auhind** (inglise keeles *Dan David Prize*) on Tel Avivi Ülikooli ja Dan Davidi fondi poolt alates 2002. aastast välja antav rahvusvaheline auhind.

Kuni 2022. aastani auhinnati  nüüdismaailma jaoks murranguliste teadusliku, tehnoloogilise, kultuurilise ja sotsiaalse tähtsusega saavutuste eest. Auhind, mille väärtus oli üks miljon dollarit, anti välja kolmes kategoorias ("minevik", "olevik" ja "tulevik").

Alates 2022. aastast jagatakse auhinda muudetud statuudi järgi. Auhind tunnustab ja toetab silmapaistvat panust ajaloo ja teiste inimminevikku valgustavate teadusharude uurimisse. Igal aastal antakse välja üheksa 300 000 dollari suurust auhinda karjääri alguses ja keskpaigas olevatele silmapaistvatele ajalooerialade teadlastele.

## Laureaate
*2002 – Sydney Brenner, John Sulston
*2005 – Peter Brook
*2007 – Jacques Le Goff
*2007 – Zubin Mehta
*2008 – Amos Oz, Tom Stoppard, Atom Egoyan
*2008 – Al Gore 
*2009 – Tony Blair
*2010 – Giorgio Napolitano 
*2010 – Margaret Atwood 
*2010 – Gordon E. Moore
*2011 – Gary Ruvkun
*2012 – Robert Conquest
*2012 – Eric Lander, J. Craig Venter
*2013 – Esther Duflo
*2014 – Brenda Milner
*2014 – Marvin Minsky
*2015 – Peter Brown
*2015 – Jimmy Wales
*2017 – Svante Pääbo, David Reich
*2018 – Evelyn Fox Keller
*2018 – Mary-Claire King
*2021 – Anthony Fauci

## Välislingid
Joe Flaherty

**Joseph Flaherty** (sünninimi **Joseph O'Flaherty** (21. juuni 1941 – 1. aprill 2024) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Tel Avivi Ülikool

**Tel Avivi Ülikool** (heebrea keeles אוניברסיטת תל־אביב, את"א; inglise keeles *Tel Aviv University*) on Tel Avivis asuv avaõiguslik teadusülikool, Iisraeli suurim  ülikool. 

Ülikool on asutatud 1956. aastal.

Ülikooli struktuuri kuulub 9 teaduskonda, 17 kliinilist haiglat, 18 etenduskunstide keskust, 27 kooli, 106 osakonda, 340 uurimiskeskust ja 400 laborit.

2019. aastal õppis ülikoolis ligikaudu 15 300 bakalaureuseõppe ja 11 100 magistriõppe üliõpilast ning 2 100 doktoranti.

## Välislingid
Botryobasidiaceae

***Botryobasidiaceae*** on sugukond kukeseenelaadsete seltsis.

## Sugukondi
**[[Botryobasidium]]*
**[[Botryohypochnus]]*
**[[Haplotrichum]]*

## Välislingid
* ''Botryobasidiaceae'' andmebaasis eElurikkus.
Darhan

**Darhan** (mongoli keeles Дархан) on linn Mongoolias, Darhan-Uuli aimaki halduskeskus. Darhan asub riigi põhjaosas, Venemaa piirist ligikaudu 94 km kaugusel.

Linna läbib Transmongoolia raudtee.

Darhan asutati 17. oktoobril 1961. Alates 1962. aastast alustati linnas Nõukogude Liidu, Ungari, Poola ja Tšehhoslovakkia abiga tööstusettevõtete rajamist. Darhanist kujunes oluline tööstuslinn. Linnas asub palju õppeasutusi. Alates 1994. aastast on Darhan Darhan-Uuli aimaki halduskeskus.

## Viited
Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika labor

**Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika labor** on Tartu Ülikooli füüsika instituudi akadeemiline struktuuriüksus.

Laborit juhib 2019. aastast Laur Järv. Pikka aega juhtis laborit Piret Kuusk (2005–2013).

## Peamised uurimisteemad
*gravitatsioon ja kosmoloogia (Einsteini üldrelatiivsusteooria laiendused, gravitatsiooni geomeetrilised alused, teoreetiline kosmoloogia: inflatsioon, tumeenergia, tumeaine, gravitatsioonilained)
*mustad augud
*osakesed ja väljad (elektronõrga ja tugeva interaktsiooni fenomenoloogia elementaarosakeste standardmudelis ja väljaspool võttes arvesse massi- ja polarisatsiooniefekte; osakeste mudeli rühmateoreetilised alused ja kaootilised ahelad)
*kvantarvutus
*matemaatiline füüsika

## Kaasprofessorid ja külalisprofessorid
2024. aasta seisuga oli labori isikkoosseisus viis teoreetilise füüsika kaasprofessorit: Laur Järv, Stefan Groote, María José Guzmán Monsalve, Manuel Hohmann ja Margus Saal; osalise tööajaga olid laboris kaastegevad kaasprofessorid Piret Kuusk ja Matti Selg. Labori koosseisu kuulus ka teoreetilise füüsika külalisprofessor Tomi Sebastian Koivisto.

Neli labori töötajat on pälvinud Eesti Vabariigi teaduspreemia (Laur Järv, Manuel Hohmann ja Margus Saal kollektiivina 2020. aastal ning Tomi Sebastian Koivisto 2023. aastal koos Luca Marzolaga).

## Viited
Botryobasidium

***Botryobasidium*** on perekond kukeseenelaadsete seltsis.

## Liike
**[[Botryobasidium aureum]]*
**[[Botryobasidium candicans]]*
**[[Botryobasidium conspersum]]*
**[[Botryobasidium intertextum]]*
**[[Botryobasidium laeve]]*
**[[Botryobasidium obtusisporum]]*
**[[Botryobasidium pruinatum]]*
**[[Botryobasidium subcoronatum]]*
**[[Botryobasidium vagum]]*

## Välislingid
* ''Botryobasidium'' andmebaasis eElurikkus.
Molekulaargeneetika

**Molekulaargeneetika** on molekulaarbioloogia ja geneetika piiriteadus, mis uurib geenide struktuuri ja talitlust molekulaarsel tasandil ning seda, kuidas geenid ühelt põlvkonnalt teisele edasi kanduvad. Molekulaargeneetilises uurimistöös kasutatakse molekulaarbioloogia ja geneetika meetodeid.

Molekulaargeneetika põhieesmärk on tuvastada ja uurida geneetilisi mutatsioone. Teadlased otsivad geenis mutatsioone või kutsuvad esile mutatsioone geenis, et siduda geenijärjestus konkreetse fenotüübiga. Seetõttu on molekulaargeneetika võimas metoodika mutatsioonide seostamiseks geneetiliste seisunditega, mis võib aidata otsida erinevate geneetiliste haiguste ravimeetodeid.

## Viited
EuCAPT

**The European Consortium for Astroparticle Theory** (lühend **EuCAPT**) on Euroopas astroosakestefüüsikaga tegelevate institutsioonide konsortsium. EuCAPT-i eesmärk on koondada Euroopa astroosakeste teoreetiliste füüsikute ja kosmoloogide kogukond.

## Liikmesinstitutsioonid
EuCAPTiga on liitunud 126 Euroopa institutsiooni, sealhulgas Baltimaadest ainsana Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut (esindaja Gert Hütsi).

Näiteks nii Soomest kui ka Rootsist on neli liikmesinstitutsiooni (Helsingi Füüsika Instituut, Jyväskylä Ülikool, Turu Ülikool, Helsingi Ülikool, Chalmersi Tehnikaülikool, Lundi Ülikool, Uppsala Ülikool ja Oskar Kleini keskus). Taanit esindab Niels Bohri Instituut. Kõige rohkem on EuCAPT-iga liitunud Itaalia institutsioone (24).

## Valge raamat
EuCAPT-i juhtkomitee algatusel valmis 2021. aastal sadade teoreetiliste astroosakeste füüsikute ja kosmoloogide koostöö tulemusena EuCAPT-i valge raamat (WP). Selle töö eesmärk oli  
välja selgitada astroosakestefüüsika võimalused järgmiseks kümnendiks ning tugevdada astroosakeste teooria koordineerimist Euroopas.

## Viited

## Välislingid
*EuCAPT White Paper: Opportunities and Challenges for Theoretical Astroparticle Physics in the Next Decade. arxiv.org
Enkulturatsioon

**Enkulturatsioon** on (sünnijärgse) kultuurikeskkonna normide omandamine. Enkulturatsiooniprotsessi käigus omandatakse kultuurispetsiifilised teadmised nagu keel, uskumused, väärtused, sotsiaalsed rollid, aktsepteeritud käitumismustrid jm. Enkulturatsioon toimub enamasti alateadlikult ja automaatselt ning see mõjutab olulisel määral inimese identiteeti ja maailmavaadet.

Enkulturatsioon on iga ühiskonna järjepidevuse ja püsimajäämise seisukohalt oluline, kuna tagab kultuuriliste teadmiste edasiandmise ühelt põlvkonnalt teisele. Seega aitab enkulturatsioon ületada inimestevahelisi erinevusi ning seob nad ühtseks kogukonnaks.

Kui inimene omandab teise, sageli võõra kultuuri elemente ja kohandub nendele, siis nimetatakse seda akulturatsiooniks.

## Vaata ka
* Pedagoogika mõisteid
* Eripedagoogika mõisteid

## Viited
Westminsteri süsteem

**Westminsteri süsteem** ehk **Westminsteri mudel** on parlamentaarse valitsuse tüüp, mis hõlmab mitmeid seadusandliku kogu toimimise protseduure, mis töötati välja Inglismaal. Süsteemi põhiaspektid hõlmavad seadusandliku võimu liikmetest koosnevat täitevvõimu, mis vastutab seadusandja ees; parlamendi opositsiooniparteide olemasolu; ja valitsusjuhist eraldiseisevat tseremoniaalset riigipead. 

Nimetus on tulnud Westminsteri palee järgi, mis on alates 13. sajandist olnud Inglismaal ja hiljem Ühendkuningriigis Westminsteri parlamendi asukoht. Westminsteri süsteemi vastandatakse sageli USA-st alguse saanud presidentaalsele vabariigile või Prantsusmaa valitsusel põhinevale poolpresidentaalsele süsteemile.

Westminsteri süsteemi kasutatakse või kasutati kunagi enamikus endistest Briti impeeriumi kolooniatest välja kasvanud riikides (välja arvatud Ameerika Ühendriigid ja Küpros), alates esimesest Kanada provintsist 1848. aastal ja kuuest Austraalia kolooniast aastatel 1855–1890. Iisrael võttis Palestiina Briti mandaadist iseseisvuse väljakuulutamisel vastu suuresti Westminsterist inspireeritud valitsemissüsteemi. Mõned endised kolooniad on aga sellest ajast alates võtnud valitsemisvormiks kas presidentaalse süsteemi (näiteks Nigeeria) või hübriidsüsteemi (näiteks Lõuna-Aafrika).

## Westminsteri süsteemi kasutavad riigid

*Antigua ja Barbuda
*Austraalia
*Bahama
*Bangladesh
*Barbados
*Belize
*Kaimanisaared
*Kanada

*Dominica
*Fiji
*Grenada
*India
*Iirimaa
*Iisrael
*Itaalia
*Jaapan

*Jamaica
*Lesotho
*Malaisia
*Malta
*Mauritius
*Nepal
*Pakistan
*Paapua Uus-Guinea

*Saint Kitts ja Nevis
*Saint Lucia
*Saint Vincent ja Grenadiinid
*Samoa
*Singapur
*Saalomoni saared
*Suurbritannia
*Taani

*Tai
*Trinidad ja Tobago
*Tuvalu
*Uus-Meremaa
*Vanuatu


## Viited
Sõjaline doktriin

**Sõjaline doktriin** väljendab, kuidas sõjalised jõud osalevad kampaaniates, suurtes operatsioonides ja lahingutes. Sõjaline doktriin kirjeldab, milliseid sõjalisi vahendeid tuleks kasutada, kuidas väed peaksid olema struktureeritud, kuhu väed peaksid olema paigutatud ja millised on väeliikide vahelise koostöö viisid. „Ühisdoktriin“ viitab doktriinidele, mida jagavad ja ühtlustavad rahvusvahelised väed või sõjalised liitlased.

Sõjalisi doktriine jagunevad sisuliselt kolme suurde kategooriasse. Ründavad doktriinid on suunatud vastase karistamisele, kaitsvad doktriinid on suunatud vastase eitamisele ja heidutuslikud doktriinid on suunatud vastase desarmeerimisele. Erinevatel sõjalistel doktriinidel on erinev mõju maailmapoliitikale. Näiteks kalduvad ründavad doktriinid viima võidurelvastumise ja konfliktideni.

## Vaata ka
* Doktriin
* Välispoliitiline doktriin
* Gerassimovi doktriin

## Viited
No Need to Argue

**"No Need to Argue"** on ansambli The Cranberries teine album. See ilmus 1994. aasta oktoobris.

See on bändi enimmüüdud album. 2014. aasta seisuga on seda müüdud üle maailma 17 miljonit eksemplari. Albumil on bändi üks tuntumaid lugusid "Zombie". Albumi muusikat peetakse süngemaks ja karmimaks kui bändi debüütalbumil.

## Lood
#"Ode to My Family" – 4:30
#"I Can't Be With You" – 3:07
#"Twenty One" – 3:07
#"Zombie" – 5:06
#"Empty" – 3:26
#"Everything I Said" – 3:52
#"The Icicle Melts" – 2:54
#"Disappointment" – 4:14
#"Ridiculous Thoughts" – 4:31
#"Dreaming My Dreams" – 3:37
#"Yeat's Grave" – 2:59
#"Daffodil Lament" – 6:14
#"No Need to Argue" – 2:54

## Koosseis
*Dolores O'Riordan – vokaal, elektrikitarr, akustiline kitarr, klahvpillid, keelpilliseaded
*Noel Hogan – elektrikitarr, akustiline kitarr
*Mike Hogan – bass
*Fergal Lawler – trummid
Look What the Cat Dragged In

**"Look What the Cat Dragged In"** on ansambli Poison debüütalbum. See ilmus 1986. aasta augustis.

Kuigi album ei olnud alguses edukas, kogus see tuntust ja saavutas 23. mail 1987 USA Billboard 200 edetabelis 3. koha.

## Lood
#"Cry Tough" – 3:39
#"I Want Action" – 3:05
#"I Won't Forget You" – 3:34
#"Play Dirty" – 4:04
#"Look What the Cat Dragged In" – 3:08
#"Talk Dirty to Me" – 3:43
#"Want Some, Need Some" – 3:39
#"Blame It On You" – 2:32
#"#1 Bad Boy" – 3:14
#"Let Me Go To The Show" – 2:45

## Koosseis
*Bret Michaels – vokaal, kitarr
*C.C. DeVille – kitarr, taustalaul
*Bobby Dall – bass, taustalaul
*Rikki Rockett – trummid, taustalaul
Hardi Veermäe

**Hardi Veermäe** (sündinud 17. juunil 1985) on eesti astrofüüsik, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi kõrge energia ja arvutusfüüsika laboratooriumi vanemteadur.

Tema peamised uurimisvaldkonnad on gravitatsioonilainete astronoomia; kõrge energia füüsika ja tumeaine fenomenoloogia.

## Haridustee ja  töökäik
Veermäe on lõpetanud Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga füüsikas (2007) ning magistrikraadiga teoreetilises füüsikas (2009, *cum laude*). 

2017. aastal kaitses ta Tartu ülikoolis doktoritöö "Dark matter with long-range vector-mediated interactions" ("Elektromagnetismi tüüpi vastastikmõjuga tumeaine";  juhendajad Emidio Gabrielli, Stefan Groote ja Martti Raidal). Talle anti filosoofiadoktori (PhD) kraad.

Aastatel 2017–2019 oli Veermäe järeldoktor Euroopa Tuumauuringute Keskuses (CERN). Pärast naasmist töötas ta algul teadurina, seejärel alates 2021. aastast töötab vanemteadurina Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis.

## Teadustöö
### Teadusprojektide juhtimine vastutava täitja rollis
*Teadusprojekt "Bosontähtede füüsika ja järeldused uue füüsika jaoks" (2019–2021). Projekt, millesse oli kaasatud vaid Hardi Veermäe, sai uurimistoetuse 81 360 eurot.

*Teadusprojekt "ESA Eesti teaduse konsortsium" (2023–2025). Projekti uurimistoetuse kogusumma on 141 750 eurot. Projekti on kaasatud põhitäitjatena kolm teadlast, sealhulgas Martti Raidal ja Gert  Hütsi.

*Teadusprojekt "Ürgsetest mustade aukude füüsika nende tekkimisest tänapäevani" (2023–2027). Projekti uurimistoetuse kogusumma on 152 000 eurot. Projekti on kaasatud põhitäitjana üks magistrant.

### Teadusprojektides osalemine põhitäitja rollis
*Teadusprojekt "Elementaarosakeste standardmudeli edasiarendused" (2017–2022; vastutav täitja John Ellis). Projekt sai uurimistoetuse kogusummas 0,75 miljonit eurot. Projektis osalesid põhitäitjatena 12 teadlast, sealhulgas Hardi Veermäe.

*Teadusprojekt "Tumeaine otsingud laialdastest vaatlusandmetest" (2020–2024; vastutav täitja Martti Raidal). Projekt sai uurimistoetuse kogusummas 1,21 miljonit eurot. Projektis osalesid põhitäitjatena viis teadlast, sealhulgas Hardi Veermäe.

*Tippkeskuse teadusprojekt "Fundamentaalne universum" (2024–2030; vastutav täitja Martti Raidal). Projekti uurimistoetuse kogusumma on seitse miljonit eurot. Projektis osalevad põhitäitjatena kaheksa teadlast, sealhulgas Hardi Veermäe.

## Teaduskorralduslik tegevus
*KBFI-i teadusnõukogu liige (2022–)
*Eesti Noorte Teaduste Akadeemia liige (2024)

## Tunnustus
*2021 – Riigi teaduspreemia täppisteaduste alal tööde tsükli "Mustadest aukudest koosnev tumeaine" eest (koos Martti Raidali ja Gert Hütsiga)

## Viited

## Välislingid
*
*Hardi Veermäe. scholar.google.com
Tomi Koivisto

**Tomi Sebastian Koivisto** (sündinud 31. märtsil 1977) on soome füüsikateoreetik. 

Koivisto kaitses 2006. aastal Helsingi Ülikoolis doktoritöö "Formation of structure in dark energy cosmologies" ("Struktuuri moodustumine tumeenergia kosmoloogiates").

Tema peamised uurimisvaldkonnad on gravitatsioon ja kosmoloogia.

Koivisto on alates 2018. aasta märtsist Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi kõrge energia ja arvutusfüüsika laboratooriumi teadur. Ühtlasi oli ta seotud Tartu Ülikooliga, kus ta oli aastatel 2019–2020 vanemteadur, 2021–2023 kaasprofessor ja 2024. aasta veebruarist kuni detsembrini teoreetilise füüsika külalisprofessor (TÜ teoreetilise füüsika laboris).

## Tunnustus
*2023 – Eesti Vabariigi teaduspreemia täppisteaduste alal tööde tsükli "Füüsika metageomeetriline alus" eest (koos Luca Marzolaga)

## Viited

## Välislingid
*
*Tomi Koivisto. scholar.google.com
Kõrge energia ja arvutusfüüsika laboratoorium

**KBFI kõrge energia ja arvutusfüüsika laboratoorium** (akronüüm **KEAL**) on Tallinnas asuva Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi struktuuriüksus, mille tegevusvaldkond on seotud looduse fundamentaalse ülesehituse väljaselgitamisega.

KEAL-i juhib akadeemik Martti Raidal.

Laboris töötab üle 20 inimese enam kui kuuelt eri maalt. Viis KEAL-i töötajat on pälvinud Eesti Vabariigi teaduspreemia (Martti Raidal, Gert Hütsi, Hardi Veermäe, Tomi Koivisto ja Luca Marzola). 

Labori eksperimentaatorite rühm kuulub CERN-i Compact Muon Solenoid (CMS) kollaboratsiooni. KEAL kuulub ka Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) gravitatsioonilainete detektori LISA kollaboratsiooni.

KEAL on põhiosaline aastatel 2024–2030 tegutsevas tippkeskuses Fundamentaalne Universum. KEAL teeb koostööd Tartu Ülikooli, Helsingi Füüsika Instituudi, Tallinna Tehnikaülikooli ja Lundi Ülikooli osakestefüüsikute ja kosmoloogidega.

Labori arvutuskeskuse võimsal klastril on 6000 protsessorituuma ja 4 PB salvestusmahtu. Klastril tehakse CMS osakestefüüsika simulatsioone, varajase universumi faasisiirete ja muid suurt võimsust nõudvaid arvutusi.

## Peamised uurimisvaldkonnad
*kõrge energia
*osakestefüüsika ja astroosakestefüüsika
*kosmoloogia ja inflatsiooni mudelid, varane universum

## Juhtiv- ja vanemteadurid

Juhtivteadureid on üks (Martti Raidal, 2012. aastast). Vanemteadureid oli 2024. aasta seisuga üheksa: Gert  Hütsi, Mario Kadastik, Kristjan Kannike, Torben Lange, Luca Marzola, Enrico Nardi, Antonio Racioppi, Ville Antero Vaskonen ja Hardi Veermäe.

## John Ellise uurimisrühm
Tuntud Briti füüsik, Londoni Kuningliku Seltsi liige John Ellis kutsuti 2017. aastal KBFI-i oma uurimisrühma looma. Ellis nõustus ja asus teadusprojekti "Beyond the Standard Model of Particle Physics" ('osakestefüüsika standardmudeli edasiarendused'; 2017–2022) vastutavaks täitjaks. Projekti uurimistoetuse kogusumma oli 0,75 miljonit eurot. Projekti oli kaasatud üksteist KEAL-i teadlast.

## Viited
Helsingi Füüsika Instituut

**Helsingi Füüsika Instituut** (soome keeles *Fysiikan tutkimuslaitos*; inglise keeles *Helsinki Institute of Physics*; akronüüm **HIP**) on Helsingis asuv füüsikaalane teadusuurimisinstituut, mida juhivad ühiselt Helsingi Ülikool, Aalto Ülikool, Jyväskylä Ülikool, Lappeenranta-Lahti Tehnikaülikool ja Tampere Ülikool koos Soome kiirgus- ja tuumaohutuse ametiga (STUK).

Teadustegevus instituudis hõlmab laia valikut teoreetilise füüsika ja eksperimentaalse subatomaarse füüsika teemasid.

Instituudi ülesandeks on rahvusvahelistes kiirendilaborites alus- ja rakendusfüüsika ning füüsikauuringute ja tehnoloogiaarenduse alaste teadusuuringute läbiviimine ja soodustamine. Instituut vastutab Soome teaduskoostöö eest CERN-iga.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Merineitsi

**Merineitsi** on rahvapärimusest pärit müütiline olend, kellel on inimese ülakeha ja vaagnast algav kalasaba. Tavaliselt kirjeldatakse neid kui ilusat, graatsilist, pikajuukselist naist, kes elab vees. Näkid esinevad paljude maailma kultuuride folklooris, sealhulgas Euroopas, Aasias ja Aafrikas.

Kaasaegsed kalasabaga näkid põhinevad vanakreeka mütoloogia sireenidel, mis laulavad kaunilt, kuid on meremeestele ohtlikud. Algsetel Kreeka vaasimaalidel kujutati sireene linnukehadega naisekujudena.

Tänapäevaste näkide leiutajaks võib pidada 6. sajandil elanud inglise munka Aldhelm Mahnesburyt, kes kinkis näkidele kalasaba ja muutis need keldi eeskujude järgi atraktiivseks.  

Merineitsid on viimastel sajanditel olnud populaarne kunsti- ja kirjandusteema, mida on kujutatud ooperites, maalides, raamatutes, koomiksites, animatsioonides ja elavas tegevuses filmides. 
 
## Viited
Gelatoporiaceae

***Gelatoporiaceae*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente sugukond.

## Perekondi
**Cinereomyces* — sametkorgik
**Gelatoporia* — härmpoorik
**[[Obba]]*

## Välislingid
*
Obba

***Obba*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**Obba rivulosa* — süsi-lodupoorik

## Välislingid
* ''Obba'' andmebaasis eElurikkus
Luca Marzola

**Luca Marzola** (sündinud 31. oktoobril 1983) on itaalia füüsikateoreetik.

Ta kaitses 2012. aastal Southamptoni Ülikoolis doktoritöö "On Leptogenesis, Flavour Effects and the low energy neutrino parameters" ("Leptogeneesist, maitseefektidest ja madala energiaga neutriino parameetritest").

Marzola peamised uurimisvaldkonnad on osakestefüüsika ja kvantväljateooria.

Ta oli aastatel 2012–2015 Tartu Ülikooli füüsika instituudi järeldoktor, seejärel samas teoreetilise füüsika teadur (2015–2017). Alates 2015. aastast on ta seotud Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi kõrge energia ja arvutusfüüsika laboratooriumiga, kus ta töötas teadurina (2015–2020) ja  alates 2021. aastast töötab vanemteadurina.

## Tunnustus
*2023 – Riigi teaduspreemia täppisteaduste alal tööde tsükli "Füüsika metageomeetriline alus" eest (koos Tomi Sebastian Koivistoga)

## Viited

## Välislingid
*
Manuel Hohmann

**Manuel Hohmann** on saksa füüsikateoreetik.

Ta kaitses 2010. aastal Hamburgi Ülikoolis doktoritöö "Geometric constructions for repulsive gravity and quantization" ("Geomeetrilised konstruktsioonid tõrjuvale gravitatsioonile ja kvantiseerimisele"). Talle anti loodusteaduste doktori (*[[Dr. rer. nat.]]*) kraad. Habiliteerus 2022. aastal Oldenburgi ülikoolis habilitatsioonitööga "The role of symmetry in the geometric description of gravity" ('sümmeetria roll gravitatsiooni geomeetrilises kirjelduses'). Sai *dr. habil.* kraadi füüsikas.

Hohmanni peamine uurimisvaldkond on gravitatsioon.

Ta töötab Eestis alates 2012. aastast. Ta oli Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika labori järeldoktor (2012–2015), teadur (2015–2018) ja vanemteadur (2018–2020). Alates 2021. aastast on ta samas kaasprofessor. Ühtlasi on ta 2022. aastast Oldenburgi ülikooli eradotsent.

Alates 2025. aastast on ta Tartu Ülikooli esindaja rahvusvahelises teadusvõrgustikus ICRANet.

## Tunnustus
*2020 – Riigi teaduspreemia täppisteaduste alal tööde tsükli "Laiendatud geomeetrilised gravitatsiooniteooriad" eest (koos Laur Järve ja Margus Saaliga)

## Viited

## Välislingid
*
Escœuilles

**Escœuilles** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Escœuilles asub 24 km Saint-Omerist läänes, teede N42 ja D216 ristumiskoha ümbruses.

## Etümoloogia

Küla nimi ilmus esmakordselt 1084. aastal kui *Seules*. Aastal 1200 oli selle nimi *Esquelles*, seejärel *Eskelle*, *Scules*, *Escueles*, *Esquieulles*, *Ecueil*, *Escoueuille* ja lõpuks *Escoeuilles*.

## Transport

*[[Chemin de fer Boulogne - Bonningues]]* avas Escœuilles' jaama 22. aprillil 1900. Reisijateveost loobuti 31. detsembril 1935. See taastati novembris 1942. Raudtee suleti 1948. aastal.

## Huviväärsusi

* Taevaminemise kirik, pärineb 13. sajandist.
* Kabel, ehitatud 1877. aastal.
* Sõjamälestusmärk.


Escœuilles église2.jpg|Kirik
62308-Escœuilles-Sols.png


## Viited
Stefan Groote

**Stefan Groote** (sündinud 25. aprillil  1963) on saksa füüsikateoreetik. 

Ta kaitses 1997. aastal Mainzi ülikoolis doktoritöö "QCD-Strahlungskorrekturen in der Physik schwerer Quarks und Baryonen" ("QCD kiirguse korrektsioonid raskete kvarkide ja barüonide füüsikas"). Talle anti loodusteaduste doktori (*[[Dr. rer. nat.]]*) kraad. Habiliteerus 2003. aastal Mainzi ülikoolis. Sai *dr. habil.* kraadi. 

Groote töötab Eestis 2004. aastast. Ta oli Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika instituudi väljateooria vanemteadur (2004–2007), Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika labori väljateooria vanemteadur (2008–2009) ja teoreetilise füüsika vanemteadur (2009–2020). Alates 2021. aastast on ta samas teoreetilise füüsika kaasprofessor.

## Tunnustus
*2013 – Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
*Stefan Groote. scholar.google.com
Esquerdes

**Esquerdes** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Esquerdes asub 6 km Saint-Omerist edelas, tee D211 ääres.* Autoroute A26* möödub lähedalt.


EsquerdesDorfmitte.JPG|Valgest paekivist vana kindlustatud talumaja ja kirik
62309-Esquerdes-Sols.png


## Etümoloogia

Küla nimi ilmus esmakordselt 857. aastal kui *Squerda*. Hiljem oli see tuntud kui *Ekarde* ja lõpuks kui *Esquerdes*.

## Ajalugu

Iidne küla Esquerdes asus Rooma tee *Leulène* ääres, mis kulges rannikul Thérouanne'ist Sangatte'i. 1984. aasta arheoloogiline uuring paljastas neoliitikumi perioodi jälgi (ränikivi ja nikerdatud luu) kahes kohas, mida tuntakse *Les Tripoux* ja *Le Paradis*.

Jõe lähedal asuv eratalu Crèvecoeur koosneb mitmest viieteistkümnendast sajandist pärit hoonest, mis kuulusid Jacques de Crèvecœurile ja tema pojale Philippe de Crèvecœurile, kes teenis Burgundia hertsogit Charles Südi ning kuningaid Louis XI ja Charles VII. Ta nimetati 1483. aastal Prantsusmaa marssaliks ja tegi oma perekonnanimeks Esquerdes.

Esquerdes'i lugu on seotud kahe peamise tööstuse, paberi- ja püssirohutööstuse arenguga, mis arenesid Louis XIV ajast kuni 19. sajandini ja mis tõid kaasa rahvaarvu suure kasvu. 1790. aastal oli linn piisavalt suur (oma 500 elanikuga), et määrata kantoni pealinnaks. Umbes kakssada aastat hiljem on see arv enam kui kolmekordistunud.

## Huviväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 12. sajandist.
* 15. sajandi lossi jäänused.
* Vana paberivabrik, töötab veel väikese võimsusega.
* Püssirohuvabrik.

## Märkimisväärseid inimesi

* Philippe de Crèvecœur d'Esquerdes (1418–1494), Prantsusmaa marssal 1486. aastal ja küla isand.

## Viited
Ülo Ruubel

**Ülo Ruubel** (22. märts 1930 Tallinn – 1. aprill 2010 Tallinn) oli eesti insener, tippjuht ja ühiskonnategelane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 2. Keskkooli.

Ruubel töötas Tallinna Mererajooni täitevkomitee kommunaalosakonnas, organiseeris taastamistöid Pirital, oli Viljandi ehitusvalitsuse peainsener ja tootmistehnilise nõukogu esimees, 1958. aastast Kunda Tsemenditehase uue järgu ehituse juht (ehituse tootmistehnika osakonna juhataja), 1961–1964 Eesti Tööstusprojekti peainsener, 1964–1974 Eesti Maaehitusprojekti direktor, tegeles 1974. aastast olümpiaehitiste projekteerimise ja ehitustööde organiseermisega, oli 1980. aasta suveolümpiamängude organiseerimiskomitee Olümpia-80 Tallinna valitsuse ehitus- ja materiaal-tehnilise varustuse osakonna juhataja, hiljem Tallinna Kultuurivalitsuse asejuhataja.

Ruubel oli 1961. aastast NLKP liige ja aastatel 1992–2011 Isamaaliidu liige. Ta oli Mulkide Seltsi taasasutamise eestvedaja, seltsi vanem ja auliige, Tallinna Mulkide Seltsi vanem, Mulgi Kultuuri Instituudi asutajaliige, Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Seltsi algatustoimkonna liige, Tallinna osakonna juhatuse esimees ja põhikirja töörühma juht, on uurinud ajalugu ja sugupuud. 26. mail 2018 avati Mulgi vallas Leeli külas Mulkide Seltsi tammemets, kuhu istutati ka Ruubelile pühendatud puu.

## Isiklikku
Tema onu oli insener Hans Ruubel, pojad on füüsik ja ettevõtja Rein Ruubel ning võrkpallur ja sporditegelane Aare Ruubel, tütar on ajaloolane Margit-Mariann Koppel.

## Viited


## Artiklid

* Ülo Ruubel. Sinilindu püüdmas kultuur.elu.ee
* Ülo Ruubel. Ehitustegevuse arendamise eest Tee Kommunismile, 10. august 1957
* Ülo Ruubel. Meie maa-asulad, nende tänane ja homne Kodumaa, 14. august 1968

## Välislingid

* Helgi Kaldma. Mulkide Selts hoiab au sees mulgi keelt Sakala, 8. märts 2005
* Erna-Elise Neimann. Vällänopmisi 20 aaste tegemistest Üitsainus Mulgimaa, 1. märts 2010
* Aino Nugis. Mihkel Ilus oli üks kolmest Rimmu vaimuelu äratajast Lõuna-Mulgimaa, 1. september 2010
* Margit-Mariann Koppel. Leeris 1948. aastal Sulane, detsember 2019
Henno Aherma

**Henno Aherma** (13. juuni 1929 – 7. november 2013 Tallinn) oli eesti insener.

Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1953. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi kütuste keemilise tehnoloogia erialal.

Aherma oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklikus Teaduslik-Tehnilises Komitees peaspetsialist, hiljem Eesti NSV Teaduste Akadeemia Spetsiaalse Konstrueerimisbüroo esimene direktor ja ülesehitaja.

## Tunnustus

* 1971 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
* 1975 Nõukogude Eesti preemia gaasikromatograafilise aparatuuri konstrueerimisaluste arendamise, unifitseeritud laboratoorsete gaasikromatograafide seeria väljatöötamise ja tootmisse juurutamise eest
* 1976 Eesti NSV teeneline insener
* 1989 Eesti Teaduste Akadeemia medal

## Viited


## Välislingid

* Rein Evert. Kartulikasvatuse päevaprobleeme Leninlik Lipp, 13. jaanuar 1976
* A. Talvoja. Nõupidamine keemiatööstuse ülesannete kohta põllumajanduse abistamisel Sotsialistlik Põllumajandus, 15. mai 1962
* H. Kasesalu. Nõukogude Eesti preemia esmakordselt Võrru Töörahva Elu, 29. juuli 1975
* Oli ja On Sirp ja Vasar, 30. oktoober 1970
René Hammer

**René Hammer** (7. oktoober 1924 Tallinn – 14. jaanuar 2011 Tallinn) oli laulja, kultuuritegelane ja kergejõustiklane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1952. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstusökonoomika erialal *cum laude* ja 1957. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Aleksander Arderi klassi.

1941. aastal mobiliseeriti René Hammer  Punaarmeesse ja ta kuulus aastatel 1942–1947 Eesti laskurkorpusesse. Ta oli aastatel 1952–1958 EKP Keskkomitee teadus- ja kultuuriosakonna instruktor, 1958–1959 Estonia teatri direktor-korraldaja ja 1959–1973 direktor, 1973–1975 Tallinna Kinofikatsiooni Valitsuse juhataja, 1975–1987 Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri direktor, 1987–2004 Tallinna Kalaspordiklubi direktor.

René Hammer oli Ühingu NSVL-Soome Eesti osakonna juhatuse liige alates selle asutamisest 1958. aastal ja aastatel 1962–1977 Eesti NSV Teatriühingu liige.

## Tegevus sportlasena
René Hammer hakkas sportima Antsla Alevi Algkoolis ja noorkotkaste suvepäevadel. Aastatel 1942–1943 alustas ta regulaarseid treeninguid koos Vello Kaaristo, Paul Pahla jt suusatajatega Eesti laskurkorpuse tagavarapolgus. Ta võitis noorsuusatajate Uurali karika, tuli 1945. aastal 800 m jooksus ja aastatel 1945–1946 kolmel korral 4 x 400 m ja 4 x 1500 m teatejooksus Eesti meistriks, võitis meistrivõistlustel individuaalselt lisaks kolm hõbemedalit ja ühe pronksmedali, võistles Tallinna Ohvitseride Maja ja Dünamo liikmena. René Hammer oli Tallinna spordiveteranide koondise liige.

## Isiklikud rekordid

* 400 m – 53,0 (1946)
* 800 m – 2.01,7 (1947)

## Tunnustus

* 1984 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu aukiri

* 2001 Kalevi auliige

## Viited


## Artiklid

* René Hammer. Muusika tarbimisele ja tegemisele veelgi laiem kõlapind Punane Täht, 3. detsember 1981
* René Hammer. Täna õhtul ERSO kontserdile! Punane Täht, 24. mai 1983
* René Hammer. ERSO kuuekümnes hooaeg Rahva Hääl, 19. jaanuar 1986

## Välislingid

* René Hammer EKABL-s
* Heljo Ernesaks. Uute kohtumisteni! Sirp ja Vasar, 29. oktoober 1965
* "Parem" juht Estonia teatrile Vaba Eesti Sõna, 1. november 1973
* Eksootilises Kuveidis Kodumaa, 13. oktoober 1976
* Virve Normet. ERSO Uuralis Sirp ja Vasar, 6. november 1981
* Valdur Liiv. Kaks korda aastas Punane Täht, 8. mai 1982
* Rein Vasar. Seitsmendat korda edukalt Kodumaa, 14. juuli 1982
* Rein Vasar. ERSO: hooaeg algas Leningradis Kodumaa, 17. oktoober 1984
* Rein Vasar. 60. hooaeg tuleb reisiderohke Kodumaa, 9. oktoober 1985
* Pille Palm. ”Aeg, mis kalavetel veedetud, tuleb elule juurde lisada” Eesti Sõnumid, 8. oktoober 1994
* Anne Lill. Päev jääl võrdub jõutreeninguga Eesti Päevaleht, 24. märts 1998
Heino Kahro

**Heino Kahro** (12. september 1926 – 8. aprill 2010) oli eesti koolijuht ja õpetaja.

## Elulugu
Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 2. Keskkooli.

Kahro oli 1950. aastate algul Viimsi 7-klassilise Kooli matemaatika ja füüsika õpetaja ning aastatel 1954–1986 Prangli 8-klassilise Kooli direktor, töötades ka õpetajana, pärast seda 2001. aastani Prangli postkontori juhataja.

Kahro oli Prangli külanõukogu esimees, ta juhendas näitetruppi ja tegutses ka ise näitlejana.

Tema õpilaste hulgas on Tõnu Viik.

## Isiklikku
Tema poeg on Valdur Kahro.

## Viited


## Välislingid

* L. Vainola. S. M. Kirovi nimelises kolhoosis toimub volimiste-eelne poliitiline töö plaani kohaselt Harju Elu, 23. november 1950
* J. Hagur. Õpetajad täiendavad oma teadmisi Harju Elu, 12. juuni 1954
* Prangli kooli tunasest ja tänasest Harju Elu, 30. mai 1970
* Autasustamisi Harju Elu, 16. september 1976
* Kirjapäev Prangli saarel Harju Elu, 25. september 1984
* Mailis Alt, Kristeli Kahro. Põline Prangli saare elanik Vambola Kahro: Otsustasin siia jääda, kuna mu juured on siin maaleht.delfi.ee, 13. aprill 2013
Anne Kuusksalu

**Anne Kuusksalu** (sündinud 26. juulil 1959 Lihulas) on eesti keemik ja molekulaarbioloog.

Ta on lõpetanud 1977. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli orgaanilise keemia erialal ning sai 2003 Tallinna Tehnikaülikoolis (TTÜ) filosoofiadoktori kraadi väitekirjaga „2-5A synthetase from the marine sponge Geodia cydonium.”

Kuusksalu oli aastatel 1982–1986 Eksperimentaalbioloogia Instituudi molekulaarbioloogia labori insener, 1986–2004 Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi molekulaargeneetika labori teadur, 2005–2016 TTÜ geenitehnoloogia instituudi molekulaardiagnostika õppetooli vanemteadur. Tema uurimisvaldkonnad on nukleotiidide metabolismis osalevad ensüümid, nende genoomne struktuur ja aktiivsus evolutsiooniliselt madalamates hulkraksetes loomades. Ta on avaldanud üle 30 teaduspublikatsiooni ja on ühe patentse leiutise kaasautor.

## Viited


## Välislingid

* Anne Kuusksalu ETIS-is
Tippkeskus Fundamentaalne Universum

**Tippkeskus Fundamentaalne Universum** (TK 202; inglise keeles *Centre of Excellence: Foundations of the Universe*) on aastatel 2024–2030 tegutsev tippuurimiskeskus, mis koosneb rahvusvaheliselt kõrge tasemega uurimisrühmadest, mis töötavad ühise juhtimise all ja omavad selgelt määratletud ühiseid eesmärke.

Tippkeskus Fundamentaalne Universum teostab interdistsiplinaarseid uuringuid, mille eesmärk on ristkorreleerida gravitatsioonilainete vaatluste tulemusi käimasolevate teoreetiliste ja eksperimentaalsete jõupingutustega kosmoloogias, osakeste füüsikas ja gravitasiooniuuringuis.

Tippkeskuse liikmed õpetavad ja juhendavad Tallinna Tehnikaülikoolis ja Tartu Ülikoolis doktorante, magistrante ja bakalaureuseõppe üliõpilasi, korraldavad suvekoole ja koolitavad CERN-is keskkooli füüsikaõpetajaid ning edendavad teadust populariseerimise kaudu kirjalikus ja elektroonilises meedias.

Tippkeskust juhib akadeemik Martti Raidal.
 
Tippkeskuse tegevust toetab Eesti Teadusagentuur, mis aastatel 2024–2030 rahastab teadus- ja arendusprojekti TK 202 **"Fundamentaalne universum"** 7 000 0000 euroga.

## Tippkeskuse töös osalised
Põhitäitja on Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi kõrge energia ja arvutusfüüsika laboratoorium, partneriteks Tallinna Tehnikaülikool, Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituut, Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika labor ja Tartu observatoorium.

## Vaata ka
*Tippkeskus Tume Universum

## Viited
Oskar Kleini keskus

**Oskar Kleini keskus** (rootsi keeles *Stockholms universitets Oskar Klein-centrum för kosmopartikelfysik*; inglise keeles *Oskar Klein Centre*; lühend **OKC**) on Stockholmis asuv Stockholmi Ülikooli teadusuurimisinstituut, mis on nimetatud füüsikateoreetiku Oskar Kleini järgi.

Oskar Kleini keskus koondab teadlasi Stockholmi Ülikooli füüsika- ja astronoomiaosakondadest ning Kuningliku Tehnoloogiainstituudi (KTH) füüsikaosakonnast.

Keskus asutati 2008. aastal.

## Uurimisrühmad
OKC-is korraldatakse teadusuuringuid peamiselt töörühmadena. Töörühmal on ühine uurimisteema. Teadlased võivad iseseisvalt otsustada panustada ühte või mitmesse töörühma vastavalt oma uurimisvaldkonnale või lihtsalt sellepärast, et nad soovivad konkreetse teema kohta rohkem teada saada. Iga töörühm saab oma uurimistöö eelarve.

**Beyond the [[standardmudel|Standard Model]]*'i töörühm
*Kosmoloogia ja gravitatsiooni töörühm
*Ekstreemsete objektide töörühm (kõige kompaktsemad ja energiarikkamad astrofüüsikalised objektid)
*Masinõppe töörühm
*Teoreetilise kosmoloogia töörühm
*Teooria töörühm

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Matti Selg

**Matti Selg** (sündinud 8.novembril 1950) on eesti füüsik. 

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna ja kaitsnud 1981. aastal Eesti TA Füüsika Instituudis kandidaadiväitekirja 
"Релаксация и горячая люминесценция автолокализующихся экситонов в кристаллах инертных газов" ("Autolokaliseeritud eksitonide relaksatsioon ja kuum luminestsents inertkristallides"; juhendajad Vladimir Hižnjakov ja Rein Kink). Talle anti füüsika-matemaatikakandidaadi kraad.

1976. asus Selg tööle Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi madalate temperatuuride laborisse (1986. aastast vanemteadur), mis hiljem liideti Tartu Ülikooliga. Hiljem millalgi liitus Selg Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika laboriga, kus 2021. aastal sai kaasprofessoriks.

Ülikooli õppetöös on Selg alates 2017. aastast kogu õppetöö läbiviija kolmes kohustuslikus aines: kvantmehaanika magistrikursus, analüütiline mehaanika, kompleksmuutuja funktsioonid.

2010. aastal pälvis Matti Selg Tartu Ülikooli aumärgi.

## Tunnustus
2010 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
María José Guzmán Monsalve

**María José Guzmán Monsalve** (sündinud 26. mail 1988) on Tšiili füüsikateoreetik. 

Ta kaitses 2018. aastal Buenos Airese ülikoolis doktoritöö "Grados de libertad en teorías teleparalelas de gravedad modificada" ("Modifitseeritud teleparalleelsete gravitatsiooniteooriate vabadusastmed"). Talle anti filosoofiadoktori (PhD) kraad füüsikas.

Ta töötab alates 2021. aastast Eestis. Ta oli Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika labori  teoreetilise füüsika teadur (2021–2024). Alates 2024. aastast on ta samas kaasprofessor.

## Viited

## Välislingid
*María José Guzmán Monsalve Eesti Teadusinfosüsteemis