open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Amherst (Colorado)

**Amherst** on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (*census-designated place*) USA-s Colorado osariigis Grandi maakonnas. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 58. 

Amherst asutati umbes 1887. Amhersti postkontor avati 18. veebruaril 1888. 

## Viited
Paoli

**Paoli** on väikelinn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Phillipsi maakonnas. Linn on nime saanud Pasquale Paoli järgi.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paoli linnas 42 inimest. Rahvastiku tihedus oli 54,1 in/km&sup2;.
Haxtun

**Haxtun**  on linn  USA-s Colorado osariigis Phillipsi maakonnas. 

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Haxtonis 956 inimest.
Põhivärvinimede teooria

**Põhivärvinimede teooria** (täpsemalt: **põhivärvinimede universaalse evolutsiooni teooria**) järgi tulevad mingisse keelde põhivärvid kindlas järjekorras. Kõige esimesed värvid, mis igas keeles kindlasti eksisteerivad, on must ja valge. Kui mingis keeles on olemas põhivärv punane, siis on seal kindlasti ka valge ja must; kui mingis keeles on olemas põhivärv kollane või roheline, siis kindlasti on selles keeles juba olemas põhivärvid must, valge ja punane, jne. 

Selle teooria järgi saab keeli jagada staadiumitesse. Nt eesti keel kuulub 7. ehk viimasesse staadiumisse, millel on olemas kõik 11 põhivärvi: valge, must, punane, kollane, roheline, sinine, pruun, hall, roosa, lilla ja oranž.

## Viited
Holyoke

**Holyoke** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Phillipsi maakonna halduskeskus ja suurim linn.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Holyoke'i linnas 2313 inimest.

Rahvastiku tihedus oli 501,7 in/km².

Rassiline koosseis oli:
* valgeid 89,61%
* mustanahalisi 0,04%
* põlisameeriklasi 0,31%
* aasialasi 0,57%
* teistest rassidest 8,09%
* kahest või enam rassist 1,37%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 20,39%.

## Viited
Daniil Steptšenko

**Daniil Steptšenko** (sündinud 13. augustil 1986 Narvas) on endine Eesti laskesuusataja.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
2014  Sotšis
* 50. koht 10 km sprindis

## Viited

## Välislingid

*
Võru kirjandus

**Võru kirjandus** (ka: *võro kirjandus*; võru keeles: *võro kirändüs*) on Eesti lõunaosas (ajaloolisel Võrumaal) võru keelt kõnelenud ja kõnelevate inimeste kirjandus ja rahvaluule. Eesti kirjanduse käsitlemisel on võru kirjanduse eristamisel kasutatud ka sõnu **lõunaeesti** (nt Oskar Kruus, Janika Kronberg), **oandi** (Ain Kaalep) või **ugandi kirjandus** (Jaan Kaplinski). 

## Viited

## Välislingid
*Võru kirjandusest Võru Instituudi kodulehel (vaadatud 30.03.2013)
Mulla boniteet

**Mulla boniteet** ehk **mulla hinne** on mingile mullale antud suhteline viljelusväärtus, mis näitab mulla koostisest, omadustest, režiimidest jm tulenevat tootlikkust.

Eestis on kasutusel 100-punktiline boniteediskaala, mille järgi mullad jaotatakse 10 klassi. Kõige paremad on I klassi mullad, millele on antud 91–100 punkti.

## Viited
Stanisław Mikulski

**Stanisław Mikulski** (1. mai 1929 Łódź – 27. november 2014 Varssavi) oli Poola näitleja.

Ta tegi filmidebüüdi aastal 1951 režissöör Leonard Buczkowski filmiga "Esimene start" (*Pierwszy start*).

Tuntuks sai ta teleseriaalis "Kaalul on rohkem kui elu" (*Stawka większa niż życie*) peaosa, kapten Hans Klossi mängides.
Miia-Milla-Manda

**"Miia-Milla-Manda"** (originaalpealkiri inglise keeles "Milly-Molly-Mandy Stories") on esimene raamat Joyce Lankester Brisley sarjast, mis räägib väikesest samanimelisest tüdrukust.

Raamat ilmus 1928. aastal. Inglise keeles on peategelase nimi Milly-Molly-Mandy, mis on tegelikult lühend nimest Millicent Margaret Amanda. Tüdruk on esimeses raamatus umbes nelja-aastane. Raamatus on 13 lühikest juttu peategelase, tema pere ja sõprade elust.

Eesti keeles ilmus raamat 1936. aastal.

Sarja teine raamat "Veel Miia-Milla-Mandast" ("More of Milly-Molly-Mandy", 1929) ilmus eesti keeles 1938. aastal.
Linnuklubi

**Linnuklubi** on mingi piirkonna linnustikku uuriv ja selle kaitset propageeriv ühendus. Eestis tegutsevad näiteks Tallinna Linnuklubi, Läänemaa Linnuklubi, Saaremaa Linnuklubi, Pärnumaa Linnuklubi Buteo.

## Viited
Sedgwicki maakond (Colorado)

**Sedgwicki maakond** (*Sedgwick County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°88' N, 102°35' W.

Maakonna halduskeskus on Julesburg.

Maakonna pindala on 1423 km². Veepindala on 4 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2379. Aastal 2000 oli elanikke 2747.

## Naabermaakonnad
*Deueli maakond (Nebraska) (põhjas)
*Perkinsi maakond (Nebraska)(idas)
*Phillipsi maakond (Colorado) (lõunas) 
*Logani maakond (Colorado) (läänes)
*Cheyenne'i maakond (Nebraska) (loodes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 1889. aastal Logani maakonna osast. Sedgwicki maakond sai nime John Sedgwicki järgi, kes oli Ameerika Ühendriikide kodusõjas kindralmajor.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Julesburg
*Ovid
*Sedgwick

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Sedgwicki maakonnas oli 2747 inimest, 1165 leibkonda ja 802 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 2 in/km².

Elamuüksusi oli 1387 (keskmine tihedus 1/km²).

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 90,50%
*mustanahalisi 0,51%
*põlisameeriklasi 0,15% 
*aasialasi 0,76% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,07% 
*teistest rassidest 5,97% 
*kahest või enam rassist 2,04%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 11,43%.

1165 leibkonna seas oli 
*26,40% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi
*59,10% koos elavad abielupaarid
*6,60% neid, kus oli ilma abikaasata naine
*31,10% neid, mis ei olnud perekonnad.

*29,40% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*13,60% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,31 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,83 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*22,80% alla 18 aastased 
*6,60% 18...24, 
*23,50% 25...44, 
*25,00% 45...64 
*22,10% üle 65 aastased. 

Ea mediaan oli 43 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,10 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 97,20 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 28 278 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 33 953 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 25 463 dollarit, naistel 16 392 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 125 dollarit.  

10,00% elanikkonnast ja 7,80% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 13,70% alla 18-aastasi ja 4,20% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid
*Sedgwicki maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Lastemuuseum Miiamilla

**Lastemuuseum Miiamilla** on Tallinna Linnamuuseumi allasutus, lastele mõeldud harumuuseum. Muuseumi põhieesmärk on muuta maailma paremaks paigaks, et kõigil elusolendeil ning loodusel oleks hea elada, olles ise suurepäraseks eeskujuks.

Muuseum asub Kadriorus aadressil Koidula 21c. Hoone, milles muuseum asub, ehitati aastatel 1936–1937 Alar Kotli ja Villem Seidra projekti järgi Kadrioru Lastepargi peahooneks. Hoone võeti 2003. aastal muinsuskaitse alla ning renoveeriti aastatel 2007–2009 muuseumi tarbeks.

## Ajalugu

Maja ehitati aastatel 1936–1937 Alar Kotli ja Villem Seidra projekti järgi Kadrioru Lastepargi peahooneks. Oma aja kohta väga uuendusliku laste vaba aja kompleksi rajas Riigiparkide Valitsus, mille juhatajaks oli toonase riigivanema Konstantin Pätsi vend Peeter Päts. Eesti Spordi Keskliidu eestvedamisel said lapsed seal asjatundlike juhendajate käe all sisukalt vaba aega veeta. Peahoone ees asunud basseinides viidi läbi ujumistreeninguid, mänguväljakutel tegeldi pallimängude ning rütmikaga. Lisaks said lapsed osaleda laulutundides ning õppida tundma loodust ja kodumaa ajalugu. Aeg-ajalt võeti ette matkasid Tallinna lähiümbrusse. Peahoone suures einelauasaalis oli üles seatud hinnaline kinoaparatuur. Hoones paiknesid veel riietus- ja pesemisruumid, mängude ja spordivahendite panipaigad, töökabinetid ning ametikorterid.

Nõukogude ajal kasutas sealseid ruume spordikool. Jalgrattasõit, ujumine, pallimängud, iluvõimlemine, suusatamine – see on vaid väike loetelu aladest, mida lapsed seal läbi aegade on harrastanud. 

Aastatel 1953–1962 asus selles majas ka Tallinna Linna Mererajooni TSN TK IV Raamatukogu, mille käsutuses oli väike, vaid 14 m² suurune tuba.

Hoone oli Reet Kriegeri 1978. aastal loodud legendaarse sporttantsuklubi Palestra kauaaegne treeningupaik.

Aja jooksul Lastepargi rajatised amortiseerusid. Kõrvalhooned, basseinid ja tribüünid lammutati. Kaalumisel oli ka peahoone lammutamine. Suure miljöö- ja arhitektuuriväärtusega hoone võeti siiski 2003. aastal muinsuskaitse alla.

2007. aastal alustati Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti toetusel hoone renoveerimist. 25. septembril 2009 avati seal Tallinna Linnamuuseumi uus filiaal, **Muuseum Miia-Milla-Manda**. Muuseum sai nime lasteraamatu "Miia-Milla-Manda" ja selle peategelase järgi.

15. juunist 2014 oli muuseumi nimi **Kadrioru lastemuuseum Miiamilla** ja 2018. aastast kannab muuseumi nime **Lastemuuseum Miiamilla**.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Mahachulalongkornrajavidyalaya Ülikool

**Mahachulalongkornrajavidyalaya Ülikool** (MCU) on budistliku suunitlusega kõrgharidust andev õppeasutus, mis on asutatud Tai kuninga Rama V poolt ja tegutseb alates 8. novembrist 1890 (BE 2432). 

Ülikoolis saab õppida nii bakalaureuse-, magistri- kui ka doktoriõppes. 

Mahachulalongkornrajavdyalaya ülikoolis on võimalik omandada rahvusvahelist kraadi järgmistel erialadel: paali keel, budism, filosoofia ja dhamma, psühholoogia, kommunikatsioon ja Tai meedia.

Enamik õppuritest on ordineeritud mungad ja nunnad, kuid ülikoolis saavad õppida ka ordineerimata inimesed.

Ülikool pakub stipendiume alates 25 000 baadist (doktoriõppes) kuni 200 000 baadini (mõeldud eeskätt bakalaureuseõppes õppijatele).

2012. aastal õppis Mahachulalongkornrajavdyalaya ülikoolis enam kui kümne riigi üliõpilasi, sh Eestist, Austraaliast, Ameerika Ühendriikidest, Indiast, Laosest, Vietnamist, Kambodžast, Birmast jm.

## Välislingid
* Koduleht
Tehissõna

**Tehissõna** on tehistüve sisaldav sõna (sh tuletissõna), mis on saadud kas häälikute kombineerimisel või mingi keele sõnatüve suvaliselt muutes. Eesti keeles on nt järgmised tehissõnad: lünk, selmet, sudu, veenduma, veendumus, küülik.

Peale tehissõnade on võimalikud ka tehisliited ja tehistunnused. Nt eesti keelde on Johannes Aavik pakkunud tehisliiteid -lisv, -nüüp, -ulg, tehistunnusena soovitas Aavik agentaali ehk tegijakäände tunnusena sõnalõppu -n.

## Viited
Normimine

**Normimine** ehk **normeerimine** on millegi korraldamine eeskirjadest lähtuvalt või millelegi kasutamise või kulutamise piiri kindlaks määramine. Sõna on kasutusel ka terminina:

***[[Normimine (keeleteadus)|Normimine]]** on mõiste keeleteaduses.
**Norming
*...

## Viited
Normimine (keeleteadus)

**Normimine** ehk **normeerimine** on mingi kirjakeele normi (nt eesti kirjakeele normi) paika panemine ja ühtlasi esitamine keelekorraldusallikates ja keelekomisjonide otsustes/soovitustes.

Eesti kirjakeele norm on määratud Eesti Keele Instituudi uusima õigekeelsussõnaraamatuga, Emakeele Seltsi keeletoimkonna otsustega ning keeletoimkonnas heaks kiidetud ortograafiareeglistiku, normatiivse käsiraamatu ja grammatikaga.

## Vaata ka
*Keelenorming

## Viited
Nimekorraldus

**Nimekorraldus** on keelekorralduse osa, mis uurib nimekasutust, korrastab nimesid ja koostab soovitusnimestikke. Nimekorralduse eesmärk on tagada nimede kasutamisel nende selgus ja ühemõttelisus.

## Vaata ka
*Oskuskeelekorraldus

## Viited
Yuma maakond (Colorado)

**Yuma maakond** (*Yuma County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°00' N, 102°42' W. 

Maakonna halduskeskus on Wray. 

Maakonna pindala on 6136 km&sup2;. Veepindala on 9 km&sup2;. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 043. Aastal 2000 oli elanikke 9814. 

Maakonnas asub Colorado osariigi madalaim punkt kohas, kus Arikaree jõgi voolab Kansasesse Cheyenne'i maakonda (koordinaadid 39°58'41" N, 102°3'6" W). Kõrgusega 1010 meetrit merepinnast on see kõikide osariikide kõrgeim madalpunkt. 

## Naabermaakonnad
*Phillipsi maakond (põhjas)
*Chase'i maakond (kirdes)
*Cheyenne'i maakond (idas) 
*Dundy maakond (idas)
*Kit Carsoni maakond (lõunas)
*Washingtoni maakond (läänes)
*Logani maakond (loodes)

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Eckley
*Wray
*Yuma

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Yuma maakonnas oli 9841 inimest, 3800 leibkonda ja 2644 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 2 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 4295 (keskmine tihedus 1/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 94,17%
*mustanahalisi 0,11%
*põlisameeriklasi 0,28% 
*aasialasi 0,07% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,02% 
*teistest rassidest 4,14% 
*kahest või enam rassist 1,21%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 12,88%.  

3800 leibkonna seas oli 
*33,30% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*59,60% koos elavaid abielupaare; 
*6,80% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*30,40% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*27,40% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*13,30% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,55 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,13 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*28,30% alla 18-aastasi; 
*7,10% 18–24-aastasi; 
*26,00% 25–44-aastasi; 
*22,30% 45–64-aastasi; 
*16,30% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 37 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 96,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 94,40 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 33 169 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 39 814 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 124 dollarit, naistel 18 578 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 005 dollarit.  

12,90% elanikkonnast ja 8,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 15,50% alla 18-aastasi ja 10,70% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid
*Yuma maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Rikke Helms

**Rikke Marianne Helms** (sündinud 25. veebruaril 1948) on Taani kultuuritöötaja. 

## Lapsepõlv ja haridus
Rikke Helms sündis 25. veebruaril 1948 Taanis Skives arstide Peder Georg Helmsi (1920–2005) ja Sara Helmsi (neiupõlvenimi Tønnesen; 1911–1999) tütrena. Tal on vanem vend Lars Helms ja noorem vend Hans Jacob Helms. Enamiku lapsepõlvest veetis ta Gröönimaa idaosas, kuna tema vanemad töötasid seal arstidena. 

1966. aastal lõpetas Helms Horsens Statsskole ja sai 1976. aastal magistrikraadi vene ja taani keele alal Kopenhaageni Ülikoolis. Pärast üheaastast õpingut Leningradi Riiklikus Ülikoolis töötas ta kooli ajal aastatel 1970–1975 reisigiidina turistide ja kongresside tarbeks endises Nõukogude Liidus.

## Karjäär
Aastatel 1977–1985 töötas Helms Taani haridussüsteemi kallal. Ta naasis 1985. aastal Nõukogude Liitu ja töötas Moskva Riiklikus Ülikoolis rektorina, kuni aastal 1990 nimetati ta vastloodud Taani Kultuuri Instituudi Riia büroo esimeseks juhiks, samal ajal kui Lätis toimusid rahutused iseseisvuse taastamiseks. Helms oli selles ametis 2003. aastani, kui ta nimetati Taani Kultuuri Instituudi juhiks Peterburis Venemaal.

## Autasud
Rikke Helmsi auhinnati 1993. aastal Ebbe Muncks Hæderspris'iga ja esimese välismaalasena pärast Läti iseseisvumist sai ta 7. novembril 1994 III klassi Kolme Tähe ordeni. 1996. aastal nimetati Helms Läti Kultuuriakadeemia audoktoriks ja 2011. aastal sai ta III klassi Dannebrogi ordeni.

## Viited

## Välislingid
* Artikel hos Horsens Leksikon 
* Profil i KVINFOs Ekspertdatabase
Finn Andersen

**Finn Andersen** (sündinud 20. veebruaril 1944) on Taani Kultuuri Instituudi peasekretär.

Talle anti Eesti ja Taani kultuurisidemete arendamise eest 2005. aastal Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk. 

## Viited

## Välislingid
* Head Office, Danish Cultural Institute
Yuma maakond

**Yuma maakond** (*Yuma County*) on maakond USA-s Colorado osariigis.

Maakonna halduskeskus on Yuma.

Maakonna pindala on 14 294 km². Veepindala on 13 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 195 751. Aastal 2000 oli elanikke 160 026.

## Naabermaakonnad
* La Pazi maakond (põhjas)
* Maricopa maakond (kirdes)
* Pima maakond (idas)
* Baja California (Mehhiko osariik) (läänes)
* Sonora (Mehhiko osariik) (lõunas)
* Imperiali maakond (läänes)
* Riverside'i maakond (läänes ja loodes)
* San Bernardino maakond (loodes)

## Ajalugu
Yuma maakond moodustati 9. novembril 1864. See on üks neljast esialgsest maakonnast Arizona osariigis.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
* Fortuna Foothills
* Gadsden
* San Louis
* Somerton
* Tacna
* Wellton
* Yuma

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Yuma maakonnas oli 160 026 inimest, 53 848 leibkonda ja 41 678 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 11 in/km².

Elamuühikuid (*housing units*) oli 74 140 (keskmine tihedus 5/km²).

Rassiline koosseis oli järgmine:
* valgeid 68,3%
* mustanahalisi 2,2%
* põlisameeriklasi 1,6%
* aasialasi 0,9%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,1%
* teistest rassidest 23,6%
* kahest või enam rassist 3,2%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 50,5%. Hispaania keelt räägib kodukeelena 43,7%.

53 848 leibkonna seas oli
* 36,9% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi;
* 62,3% koos elavaid abielupaare;
* 11,2% neid, kus oli ilma abikaasata naine;
* 22,6% neid, mis ei olnud perekonnad.

* 18,5% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
* 8,9% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene.

Leibkonnas oli keskmiselt 2,86 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,27 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii:
* 28,9% alla 18-aastasi;
* 10,0% 18–24-aastasi;
* 25,6% 25–44-aastasi;
* 18,9% 45–64-aastasi;
* 16,5% üle 65-aastasi.

Ea mediaan oli 34 aastat.

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,0 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 101,0 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 128 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 34 659 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 27 390 dollarit, naistel 22 276 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 14 802 dollarit.

19,2% elanikkonnast ja 15,5% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 27,9% alla 18-aastasi ja 8,7% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid
* Yuma maakonna koduleht (*inglise keeles*)
DFI

**DFI** on kolmetäheline akronüüm, mis võib tähendada:

*Taani Filmiinstituuti (*Det Danske Filminstitut*)
*DFI (Diamond Flower Inc.), Taiwani ettevõte
Autoskoopia

**Autoskoopia** on elamus, mille puhul nähakse iseennast just nagu kõrvalt.

Autoskoopia puhul on tunne, et mina on kehast eraldunud ning vaatab seda kõrvalt, kogemata keha somaatilisi aistinguid. Keha võib paista samasugune, nagu ta parajasti on, või teistsugune, näiteks teises vanuses. 

Teaduses peetakse autoskoopia põhjusteks normaalse inimese üleväsimust, somaatilisi haigusi või psüühikahäireid (näiteks hüsteeria, epilepsia, skisofreenia).

Ilukirjanduses on autoskoopiat kirjeldanud näiteks Johann Wolfgang Goethe, Guy de Maupassant, Fjodor Dostojevski ja Aleksandr Blok.
Must kast

**Must kast** (inglise *black box*) on süsteem, mille puhul on teada selle sisendid ja väljundid, kuid ei tunta siseprotsesse, mille abil muudetakse (toodetakse) sisendist väljundid.

Must kast on küberneetikas mudel, millega ei püüta modelleerida objekti siseehitust ja tema sees toimuvaid protsesse, vaid ainult välismõjude (sisendite) ja reaktsioonide (väljundite) vahelist seost.

Mõiste võttis kasutusele William Ross Ashby 1956. aastal. Samas oli see kontseptsioon tuntud ka varem.

Musta kasti kontseptsiooni kasutatakse näiteks biheiviorismis.

## Viited
Finnjet

**Finnjet** oli Silja Line'i parvlaev.

Laeva ehitas Helsingis 1977. aastal Wärtsilä Soome ja Saksamaa vahel sõitmiseks. Finnjetil olid gaasiturbiinmasinad koguvõimsusega 55 000 kW ja laeva maksimaalne kiirus oli 31 sõlme. Finnjet oli tollal maailma kiireim ja moodsaim parvlaev ning läbis Helsingi-Travemünde liinil ühe suuna suvel ühe ja talvel poolteise ööpäevaga. Jääklassiga Finnjetil oli 1544 kajutikohta reisijaile ja 380 sõiduautokohta.

1995. aastal hakkas Finnjet väljaspool tavapärast turismihooaega tegema kruiise Helsingist Muuga sadamasse, alates 1998. aastast aga Vanasadamasse. Hiljem sõitis Finnjet liinil Helsingi-Tallinn. Aastail 2004-2005 sõitis Finnjet liinil Tallinn-Peterburi-Rostock, kuni tegi septembri keskel viimase reisi Läänemerel ja müüdi Ameerikasse ujuvhotelliks.

Kui anti teada kavast laev lammutada, ühinesid Soome huvilised, et püüda Finnjet kui tehnikamälestis ära osta ja säilitamiseks Soome tuua, kuid ei suutnud määratud ajaks nõutud summat koguda.

Laev lammutati Indias 2008. aastal. Finnjeti mälestuseks on stend Viking Line´i terminali seinal Helsingis Katajanokkal. See terminal ehitati omal ajal ümber sobivaks vastu võtma seda üle 212 m pikkust laeva.
Cinemateket

**Cinemateket** on Taani Filmiinstituudile alluv muuseum ja kino. See on osa Kopenhaageni kesklinnas Gothersgade tänavas asuvast filmihoonest (taani keeles Filmhuset).

Sellel on kolm kinosaali – Asta, Benjamin ja Carl. Kokku on saalides 360 istekohta, suurim saal on 178 istekohaga Carli saal.

Cinemateketis näidatakse filmiklassikat ja väärtfilme. Videoteegis on võimalik laenutada ja vaadata lühi- ja dokumentaalfilme. Samuti näidatakse seal Kopenhaageni filmifestivalide filme.

## Välislingid
*Koduleht
Kalendrikirjandus

**Kalendrikirjanduse** moodustavad kalendrilisades avaldatud kirjanduspalad.

Esimese eestikeelse kalendri ("Eesti-Ma Rahwa Kalender") andis 1720. aastal välja Tallinna trükkal J. Köhler. 

## Viited

## Välislingid
*"Eesti kalendrikirjandusest 1720–1944" Tartu Ülikooli Raamatukogu veebileht (vaadatud 31.03.2013)
*"Kalendrid läbi aja" Äripäev 26.01.2007 (vaadatud 31.03.2013)
Ego-libiido

**Ego-libiido** ehk **egolibiido** ehk **minalibiido** ehk **nartsissistlik libiido** (*Ichlibido*, *Ich-Libido*) on Sigmund Freudi järgi objektidelt ära tõmmatud ning Mina juurde naasnud libiido.

See on nagu suur reservuaar, millest väljuvad kiindumused objektidesse ja millesse nad jälle naasevad. 

Ego-libiidot samastatakse mõnikord enesesäilitamistungiga.    

Seksuaalsele objektile pööratud ego-libiidost saab objektilibiido.
Laenukihid

**Laenukihid** on vaadeldavasse keelde (nt eesti keelde) mingil keele ajaloo etapil tulnud laenude (nt inglise keelest) kogumid, mis pärinevad vaadeldavat keelt tugevasti mõjutanud/mõjutavast kontaktkeelest.

Eesti keele laenukihtide hulgas on nt alamsaksa, saksa, rootsi, vene, soome, inglise laenud.

## Vaata ka
*alamsaksa laenud eesti keeles
*balti laenud eesti keeles
*vene laenud eesti keeles
*soome laenud eesti keeles
*slaavi laenud eesti keeles
*saksa laenud eesti keeles
*rootsi laenud eesti keeles
*germaani laenud eesti keeles

## Viited
Vadehaveti rahvuspark

**Vadehaveti rahvuspark** on rahvuspark Taanis. See nimetati rahvuspargiks 17. jaanuaril 2008 ja see alustas tegevust 2010. aastal. Rahvuspark asetseb Waddenzee Taani-poolses osas Ho Bugtist kuni Saksamaa piirini ning sinna vahele jäävad Fanø, Mandø ja Rømø saar, samuti Skallingeni ja Varde Å org ning Tjæreborgmarskeni, Ribemarskeni, Margrethekogi ja De ydre digeri padur Tøndermarskenis.

Vadehavet on tuntud suure hulga rändlindude ja kuldnokaparvede poolest. Vadehavetit läbib kaks korda aastas rohkem kui 10 miljonit rändlindu. Merealal on ka palju noori linde, kalu ja mereloomi ning üle 500 taime- ja loomaliigi, millest paljusid mujal maailmas ei leidu.

Mereala kuulub ka mitmesse Natura 2000 alasse: linnuala (57 Vadehavet) ja loodusala (78 Vadehavet Ribe Å, Tved Å  ja Varde Å juures Vardest läänes). Ühtlasi on tegu Ramsari alaga (27 Vadehavet).

## Viited

## Välislingid
*Rahvuspargi koduleht
Kõnetehnoloogia

**Kõnetehnoloogia** (inglise keeles *speech technology*) on keeletehnoloogia haru, mis on keskendunud inimese kõneldud keele töötlemisele.

Kõnetehnoloogia valdkonnad on näiteks kõnesüntees, kõnetuvastus, rääkija tuvastus (inglise *speaker recognition*).

## Vaata ka
*Kõnesüntesaator

## Viited
Gammel Dok

**Gammel Dok** on endine laohoone, mis asub Christianshavnis vee piiril Taanis Kopenhaageni piirkonnas. Tänapäeval asub seal Taani Arhitektuurikeskus ja tegutsevad rahvusvahelised kunstitöötoad.

## Ajalugu

Nime on Gammel Dok saanud Taani esimeselt kuivdokilt Gammel Dok (taani k 'vana dokk'),  mis paiknes Christianshavnis aastatel 1739–1919. 

Algselt kahekorruseline hoone ehitati 1882. aastal arhitekt H. C. Scharlingi jooniste järgi aktsiaseltsile De Forenede Oplagspladser og Værfter i Kjøbenhavn. 1920. aastal sai hoone kolmanda korruse ja kõrge kelpkatuse, mis mahutas veel kolme korruse jagu laoruumi. Algul oli hoone kasutusel viljalaona, keldrikorrusel hoiti Islandilt tulevaid kaupu, näiteks Atlandi heeringat. Hiljem kasutati hoonet mööblilaona, alumisel korrusel paiknes mööblipood. 

1979. aastal ostis hoone Taani riik. 1985. aastal see restaureeriti ja kohandati näituseruumideks (projekti autor oli Jens Fredslund arhitektuuribüroost Erik Møller Arkitekter). 

## Gammel Dok tänapäeval
Gammel Doki veega kokku puutuvas hooneosas asub Taani Arhitektuurikeskus. Hoone teises otsas asub Strandgade, rahvusvahelised kunstitöötoad (taani keeles *Statens Værksteder for Kunst*).

## Viited
Diamondville

**Diamondville** on linn Ameerika Ühendriikides Wyomingi osariigis Lincolni maakonnas.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Diamondville'i linnas 737 inimest, 320 leibkonda ja 203 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 243,2 in/km².

Elamuühikuid (*housing units*) oli 363 (keskmine tihedus 119,8/km²).

Rassiline koosseis oli:
* valgeid 93,4%
* mustanahalisi 0,1%
* põlisameeriklasi 0,7%
* aasialasi 0,4%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,3%
* teistest rassidest 2,8%
* kahest või enam rassist 2,3%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 9,1%.

## Viited
Substraat (lingvistika)

**Substraat** (inglise *substrate*, *substratum*) on mõjuvõimsamas (inglise *higher power*) ja prestiižsemas keeles olevad sugemed [enamasti sõnad (**substraatsõnad**)], mis pärinevad põliskeelest
. Substraadile vastandub **[[superstraat]]**, s.t et põliskeeles on mõjuvõimsama ja prestiižsema keele sugemeid
. Kui kahe keele puhul üks ei domineeri teise üle, siis keele sugemeid kummaski keeles nimetatakse **[[adstraat|adstraadiks]]**.

Suur osa eesti laenukihte (nt saksa, inglise keelest) on superstraadid.

## Viited
Okilani Tinilau

**Okilani Tinilau** (sündinud 2. jaanuaril 1989 Nukulaelaes) on Tuvalu kergejõustiklane ja jalgpallur.

## Isiklikud rekordid

## Karjäär

Tinilau osales esimese Tuvalu sportlasena 2008. aasta suveolümpiamängudel. 15. augustil 2008 osales ta 100 meetri jooksus, kus parandas Tuvalu rekordit, saades oma eeljooksus viimase koha ajaga 11,48.

Ta on osalenud 2009. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel, 2011. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel ja 2013. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.

Tinilau mängib ka Tuvalu jalgpallikoondises, klubis FC Manu Laeva.

## Viited
Heino Sepp (jalgpallur)

**Heino Sepp** (24. juuni 1933 Tartu – 25. aprill 1995 Tallinn) oli Eesti jalgpallur. 

Tegi jalgpallimänguga tutvust Tartu tänavatel, hiljem hakkas käima treeningutel spordikoolis.

Debüteeris Eesti meistriliigas 17-aastaselt Tartu Kalevi meeskonnas, seejärel mängis Tartu Ülikooli. Liitus 1952 NSV Liidu meistrivõistluste I liigas mänginud Tallinna Kaleviga. 1954 sõjaväeteenistuses hakkas mängima Leningradi sõjaväeringkonna ohvitseride maja meeskonnas ja oli 1954 NSV Liidu karikavõistluste veerandfinaliste.

Eestisse naasnuna mängis Tallinna Dünamos ja tegi kahel hooajal NSV Liidu kõrgliigas kaasa 60 kohtumises. Kuulus 1962–1965 Tallinna Normasse.

1964 Eesti NSV meistreid ja 1953 meistrivõistluste pronksi võitjaid; 1963 ja 1965 Eesti NSV karikavõitjaid.

Oli 170 cm pikk ja kaalus 70 kg. Suri röövkallaletungi tagajärjel.

## Välislingid
* Eesti spordi biograafiline leksikon: Heino Sepp
* Haud Tallinna Liiva kalmistul
Erika (laev)

**Erika**, pardatähisega **KL-101** oli Kaitseliidule kuulunud Jaroslavets-klassi kaater.

## Ajalugu
Laeva nimi oli ehitusjärgselt RK-134 ja see kuulus Riia ALMAVÜ-le. 

Eestisse toodi laev 1991. aasta detsembris ja Kaitseliidu omandusse läks see 24. juunil 1992 nimega Erika. Erika seisis 1990. aastate algul Pirita sadamas, seejärel Paljassaares. Laeva üritati vahepeal anda ka Noorte Kotkaste kasutusse. Väljasõite ei toimunud ja laev kippus lõpuks sadamas uppuma. 

Hiljem tõsteti laev Miinisadamas veest välja ja lõigati vanarauaks.

Kaitseliidu käsutuses oli 1990. aastatel muidki väiksemaid ujuvvahendeid.

## Välislingid
* http://russian-ships.info/eng/support/project_376.htm
Gurzia järv

**Gurzia järv** (itaalia keeles *Lago Gurzia*, ka *Vidracco järv* (*Lago di Vidracco*)) on veehoidla Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis. 

Veehoidla paremal kaldal asub Vidracco, vasakul kaldal Vistrorio.

433 meetri kõrgusel merepinnast asuva veehoidla pindala on umbes 11 hektarit, kaldajoone pikkus umbes 2,1 km, valgla suurus 140 km².

50 meetri kõrgune pais rajati Chiusella jõele 1922. aastal.

## Viited
Zebra Island

**Zebra Island** on Eesti *[[dreampop]]*-ansambel Tallinnast.

1. aprillil 2013 andis Läti plaadifirma I Love You Records välja Zebra Islandi debüütalbumi "Saturnine". 

## Koosseis
*Rasmus Lill – produtsent, sõnad, klahvpillid
*Helina Risti – laul, sõnad
*Ivar Mägi – kitarr
*Caspar Salo – trummid

#### Endised liikmed
*Lauri Raus
*Magnus Morel
*Martti Laas

## Vaata ka
* Girls In Pearls

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Zebra Island Facebookis
*Zebra Island Soundcloudis
Ciardonneti järv

**Ciardonneti järv** (itaalia keeles *Lago Ciardonnet*, ka *Lago Chardonnet*) on alpijärv Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis Roures. 

2552 meetri kõrgusel merepinnast asuva liustikujärve pindala on 2,9 hektarit, kaldajoone pikkus 760 meetrit.

## Viited
Lasini järv

**Lasini järv** (itaalia keeles *Lago Lasin*) on alpijärv Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis Ronco Canaveses. 

2104 meetri kõrgusel merepinnast asuvas liustikujärves on üks saar.

## Viited
Laineteooria (lingvistika)

**Laineteooria** (saksa *Wellentheorie*; inglise *wave model, wave theory*) on keelekujunemisteooria, mis väidab, et keelemuutused levivad oma tekkekohast iga suunas lainetena kõrvalaladele. Keelemuutuste laineline edasiminek nõrgeneb tekkekohast väljapoole liikudes ja samuti võivad edasiminekut takistada geograafilised tegurid, halduslikud ja poliitilised piirid. 

Laineteooria lõi 1870. aastatel Johann Schmidt, vastandades seda tollal usutud keelepuu teooriale.

## Vaata ka
*Keelepuu teooria
*Kontaktiteooria

## Viited
Sinna ja tagasi

**"Sinna ja tagasi"** (vene keeles "Туда и обратно") on Lev Trotski 1919. aastal ilmunud poliitiline teos.
Soome maakaitseüksused

**Soome maakaitseüksused** ***(Soome keeles: Maakuntajoukot)*** on Soome kaitsejõudude koosseisu kuuluv vabatahtlik territoriaalne riigikaitseorganisatsioon. Võib nimetada teatud määral Eesti Kaitseliidu sõsaraks.

Maakaitseüksuste ülesandeks on kohalike objektide turvamine ja kaitse sõja ajal ning päästeteenistuse aitamine. Sõdurivarustust hoitakse kodus. Aastas antakse liikmetele väljaõpet keskmiselt 6–8 päeva.

Asutamine kinnitati 11.05.2007.

Organisatsiooni liikmete arv on 5000 ringis. Liikmed peavad olema läbinud ajateenistuse, vähemalt 25 a vanad ja vastama füüsilistele nõuetele. 

Koosseisus on 28–29 üksikut kompaniid. Kompaniid võivad olla ülesehituselt:
* Tõrjekompaniid – 230 liiget; 3 jalaväerühma, tankitõrjerühm, tulejuhid, miinipildujarühm, juhtimisrühm, tagalarühm.
* Jalaväekompaniid – põhiallüksused, 175 liiget; 3 jalaväerühma, tulejuhid, miinipildujarühm, juhtimisrühm, tagalarühm.
* Maakaitsekompaniid
* Valvekompaniid

Maakaitseüksuste koosseisus on teadaolevalt ka mereallüksusi.
Kontaktiteooria

**Kontaktiteooria** on keeleteaduses teooria, mille kohaselt keelte arengut mõjutavad enim keelekontaktid, ja üksteisega kontakteerudes muutuvad keeled üha sarnasemaks.

Kontaktiteoreetikud väidavad, et eesti keel hakkas kujunema Eesti alal pärast jääaja lõppu Kunda kultuuri kandjate järeltulijatest. Selle keele kujunemist on tugevasti mõjutanud kontaktid teiste läänemeresoome murretega, samuti naaberkeeltega.

Tänapäevane eesti keel on kujunenud eesti murretest, põhjaranniku soomepärastest murretest ja lõunaeesti keele murretest.

## Vaata ka
*Balti areaali keeled
*Keelekontakt
*Kontaktlingvistika

## Viited
Aleksei Aav

**Aleksei Aav** (17. märts 1909 – 20. märts 1996) oli sordiaretaja, kes tegutses Pöide vallas õuna- ja pirnisortide ('Seiu pirn') aretajana.
Mina ideaal

**Mina ideaal** (samuti **minaideaal**, **mina-ideaal** või **ego ideaal**) on osaliselt teadvustatud ja osaliselt teadvustamata vaimne üksus, mis kehastab ideaalkujutust iseendast. Mina ideaal on tekkinud vanemate ning muude isikutega samastumine tulemusena.

Oidipuse kompleksile lahenduse otsimise järel kujuneb kõigepealt repressiivne ülimina, mis esindab sisemisi keelde, hiljem hakkab ta esindama ka eetilisi ja moraalinorme. Mina ideaal tekib ülimina kõrvale kui instants, mis keelamise asemel käsib olla ja käituda ühel või teisel viisil ja püüelda teatud suunas. Mina ideaal võib areneda kogu elu jooksul.

Mõiste võttis kasutusele Sigmund Freud, kes kasutas mina ideaali mõistega samas tähenduses paralleelselt ka mõistet "ideaalmina". Daniel Lagache aga täpsustas ideaalmina mõiste tähendust ning eristas mõisted "mina ideaal" ja "ideaalmina".

## Vaata ka
*ideaalmina
*ülimina
Ideaalmina

**Ideaalmina** (tõlgtud ka **ideaalne ego**, **ideaalego** (sks. k. *Idealich*) on osaliselt teadvustatud ja osaliselt teadvustamate psüühiline üksus, mis kujutab endast infantiilsel natsissismil põhinevat nartsissistliku kõikvõimsustunde ideaali. Ideaalmina seostub psüühilistest instantsidest miskiga.

Ideaalmina võib väljenduda näiteks lauses: "Ma suudan selle tööga hakkama saada.", "Ma suudan kõike, mida ma tahan." jne.

Mõiste võttis kasutusele Sigmund Freud, kes ei eristanud seda mina ideaali mõistest. Mõisted eristas omavahel Daniel Lagache.

## Vaata ka
* mina ideaal
* miski

## Viited
Mina piirid

**Mina piirid** ehk **Mina-piirid** ehk **ego-piirid** ehk **Ego piirid** on Sigmund Freudi õpetuses Egot (Mina) (teadvust) mõjude eest kaitsvad takistused. 

Mina sisepiirid tõkestavad alateadvuse ohtlike elementide sissetungi teadvusse. Need saab lõhkuda hüpnoosiga.

Mina välispiirid tõkestavad reaalsusprintsiibiga vastuolus oleva info sissepääsu  välismaailmast meelte kaudu. Kui need piirid purunevad, hakkavad tajutavad esemed tunduma ebareaalsete ja kummalistena (derealisatsioon).
Elektrongeneraator

**Elektrongeneraator** (inglise k *electronic oscillator*) on elektroonikalülitus, mis muundab elektritoiteallika alalisvooluenergia etteantud kuju, sageduse ja amplituudiga elektrivõnkumise energiaks.

Tekitatava võnkumise kuju järgi eristatakse siinusgeneraatoreid ja mittesiinusgeneraatoreid.

## Siinusgeneraatorid

Siinusgeneraator tekitab harmoonilisi võnkumisi, mille pinge muutub siinusfunktsiooni kohaselt kahe piirseisu vahel tasakaaluasendi ümber (nii nagu pendel).

Siinusvõnkumisi tekitavat lülitust nimetatakse ostsillaatoriks; ostsillaatoril põhinev elektroonikaseade 
võib olla generaator, näiteks signaaligeneraator.

Ostsillaatorlülituse võnkesageduse määrab selektiivahel, milleks on enamasti *LC*-võnkering, ent võib olla ka *RC*-lüli, näiteks Wieni sild, samuti kvartsresonaator. Niisugune selektiivlüli ühendatakse võimenduslülituse positiivse tagasiside ahelasse. Kõrgetel, gigshertsides mõõdetavatel sagedustel võib võimenduslülitust asendada negatiivse diferentsiaaltakistusega element ‒ tunneldiood või Gunni diood. Sagedustel üle 300 megahertsi kasutatakse poolist ja kondensaatorist koosneva võnkeringi asemel hajuparameetritega resonaatoreid ja spetsiaalseid elektronseadiseid, nagu klüstrone ja magnetrone.

## Mittesiinusgeneratorid

### Relaksatsioongeneraator
Mittesiinuselisi võnkumisi tekitavad peamiselt relaksatsioongeneraatorid, mille pinge graafik võib näiteks olla saehambakujuline või koosneda ristkülikimpulsside jadast.

Relaksatsioongeneraatoris moodustuvad impulsid energiasalvestisse (harilikult kondensaatorisse) koguneva energia perioodilisel vabastamisel elektronlüliti abil.

### Mürageneraator
Signaaligeneraatori erikuju on mürageneraator, mis tekitab korrapäratu kujuga signaali. Näiteks mõõtetehnikas kasutatakse mürageneraatoreid, mis tekitavad testsignaalina valget või roosat müra. Valge müra signaalis on võimsuse spektraaltihedus kõigil genereeritavatel sagedustel ühesuurune, näiteks sagedusel 100&nbsp;Hz niisama suur kui sagedusel 10&nbsp;kHz. Roosa müra (ehk 1/f-müra) signaalis langeb energiasisaldus 3 detsibelli oktavi kohta, mistõttu on energiasisaldus kõigis oktavites ühesuurune, näiteks sagedusvahemikus 100‒200&nbsp;Hz sama mis vahemikus 10‒20&nbsp;kHz.

## Vaata ka
*Signaaligeneraator

## Välislingid
*Elektrongeneraator
*Elektrongeneraatorid
Corbara järv

**Corbara järv** (itaalia keeles *Lago di Corbara*) on veehoidla Kesk-Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis Orvietos.

476 meetri kõrgusel merepinnast asuva veehoidla pindala on 10,5 km², valgla suurus 6075 km².

Veehoidla rajati paisu püstitamisega Tevere jõele 1960. aastatel.

Corbara järv asub looduskaitse all olevas Tevere jõepargis (*Parco fluviale del Tevere*).

## Välislingid
Gustav Störring

**Gustav Wilhelm Störring** (24. august 1860  Voerde (Ennepetal), Westfalen – 1. detsember 1946 Göttingen) oli saksa psühholoog ja filosoof.  

## Elulugu
Ta õppis 1884–1887 teoloogiat, filosoofiat ja arstiteadust Bonnis, Berliinis, Kielis ja Münsteris (teoloogiaeksamid 1887, 1894) ning sai 1890 filosoofiadoktori kraadi Halle ülikoolist ning 1894 meditsiinidoktori kraadi füsioloogiainstituudist Emil Heinrich Du Bois-Reymondi juhendamisel. Seejärel töötas ta arsti assistendina Leipzigi ülikooli psühhiaatriakliinikus Hubertusburg. Samal ajal tegutses ta Wilhelm Wundti psühholoogiainstituudis, kus ta 1896 habiliteerus. Sestpeale töötas ta eradotsendina. 

Aastal 1897 avas Störring erasanatooriumi Leipzigi lähedal. Samal aastal sai ta meditsiinidoktori kraadi Würzburgi ülikoolist. Aastal 1902 kutsuti ta Zürichi ülikooli filosoofia ja eksperimentaalpsühholoogia professoriks. Aastal 1911 sai ta korraliseks professoriks Straßburgi ülikoolis ja 1914 filosoofia ja psühholoogia korraliseks professoriks Bonni ülikoolis, kuhu ta jäi emeriteerumiseni 1928.

Ta asutas teise saksakeelse psühholoogiaajakirja Archiv für die gesamte Psychologie. 

## Looming
Ta on tuntud oma töödega tunnete psühholoogia alalt (emotsioonide ajaline summeerumine, tunnete kristallisatsioonituum). Ta pani ette hinnata afekti tugevust sissehingamise ja väljahingamise kestuse suhte abil.

Ta seostas kliinilise psühhopatoloogia (mis oli tema järgi õpetus hinge kannatustest) psühholoogiaga. Ta püstitas ülesande mõista psühhopatoloogiliste nähtuste toel normaalse psüühika mehhanisme. 

Raamatus "Das urteilende und schließende Denken in kausaler Behandlung" (Leipzig 1926) uuris ta ühena esimestest deduktiivset mõtlemist. 

Störring tegeles ka religioonifilosoofiaga. Jumala reaalsust pidas ta teaduslikult põhjendatuks.

## Teosed
**Zur Lehre vom Einfluß der Gefühle auf die Vorstellungen und ihren Verlauf*, 1896
**Vorlesungen über Psychopatologie in ihrer Bedeutung für die normale Psychologie mit Einschluss der psychologischen Grundlagen der Erkenntnistheorie*, Leipzig 1900
**Psychologie des menschlichen Gefühlslebens*, 1916, 2. trükk Bonn 1922.
**Das urteilende und schließende Denken in kausaler Behandlung*, 1926
**Die moderne ethische Wertphilosophie*, 1935

## Viited
Tundmuste kristallisatsioonituum

**Tunnete kristallisatsioonituum** on Gustav Störringi järgi kujutlused, mis vallandavad nendega seotud emotsioonid. 

Selliste kujutluste aineks on Störringi järgi vanemad, lapsed, perekond, sõbra, ausus, religioosne kohus, ligimesearmastus jne.

Tunnete kristallisatsioonituumad kujunevad kas järk-järgult elu vältel või hetkeliste väga tähenduslike asjaolude toimel.    

Störring eristas heteronoomseid kristallisatsioonituumi, mis kujunevad keskkonna, autoriteetide ja kollektiivsete normide mõjul, ning autonoomseid kristallisatsioonituumi, mis kujunevad küpse isiksuse iseseisvate eetiliste, religioossete ja esteetiliste hinnangute mõjul.  

## Kirjandus
*Gustav Störring. *Psychologie des menschlichen Gefühlslebens*, 2. trükk, Bonn 1922.
Ficulle

**Ficulle** on vald Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis. 

Ficulle kõrgus merepinnast on keskmiselt 437 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited


## Välislingid

*Koduleht
Mina-käsitlus

**Mina-käsitlus** ehk **minakäsitlus** ehk **mina-kontseptsioon** ehk **minakontseptsioon** (inglise keeles *self-concept*) on inimese teadvustatud ettekujutused endast ja hinnangud endale, millel põhineb tema suhtlemine teistega ja suhtumine endasse. 

Mina-käsitlusel on 
*tunnetuslik komponent (eneseteadvus; ettekujutus enda omadustest, välimusest, tähtsusest jms)
*emotsionaalne komponent (eneseaustus, enesearmastus, enesehalvustamine jms)
*tahteline komponent (püüd tõsta enesehinnangut, saavutada teiste austust jms)  

Mina-käsitluse koosseisus on:
*füüsiline mina (oma keha skeem)
*reaalne mina (kujutlus endast olevikus)
*dünaamiline mina (see, kelleks kavatsetakse saada)
*sotsiaalne mina (sooline, etniline, kodaniku-, rolli- jm identiteet)
*eksistentsiaalne mina (hinnang enesele seoses elu ja surmaga)
*ideaalne mina (milliseks peaks moraalinormide põhjal saama)
*fantastiline mina (milliseks tahaks võimaluse korral saada)

Mina-käsitlus põhineb kogemusel eluülesannete lahendamisest ning vanemate ja muude inimeste hinnangust sellele. Inimeme vaatab teisele inimesele nagu peeglisse ning korrigeerib oma mina-käsitlust.  

## Vaata ka
*Eneseteadvus
*Mina-pilt
Gaasigeneraator

**Gaasigeneraator** on seade põlevgaasi ka gaasilise mootorikütuse tootmiseks tahke- või vedelkütusest. Gaasi saadakse gaasistamisreagendi (õhu või hapniku ja veeauru segu) puhumisel läbi kuuma kütuse kihi. Tahkekütus (kivisüsi (koks), puusüsi, põlevkivi, puit) võib olla tükkidena restil. Tolm- ja peenkütuse gaasistamine toimub langeva, hõljuva või keevkihiga gaasigeneraatoreis.
## Vaata ka
*Gaasistamine
*Puugaasigeneraator
## Allikas
*ENE, 3. kd Valgus, 1988, lk 91.

## Viited

gaasigeneraator
Ülo Vilimaa

**Ülo Vilimaa** (13. märts 1941 Tallinn – 27. september 2021) oli eesti balletitantsija, lavastaja ja koreograaf.

1962. aastal lõpetas Vilimaa Tallinna Koreograafiakooli, 1964–1965 täiendas end Leningradi Koreograafiakoolis. 1962. aastast oli ta Vanemuise balletisolist, 1967. aastast ka ballettmeister. 1974–1997 oli ta Vanemuise peaballettmeister ning 1997. aastast ka lavastaja.

1960.–1970. aastatel oli Vilimaa üks eesti balleti uuendajaist, muuhulgas korraldas ta mitmeid lühiballetiõhtuid ("Kontrastid" 1967, "Muinasjutud" 1969, "Maalid" 1969, "BCD" 1973, "Portreed" 1975).

Ülo Vilimaa on esinenud soolotantsijana, mänginud filmides ning lavastanud lisaks balletile ka oopereid, näidendeid ja muusikale. Tema kui maalinäitusi on olnud Tallinnas ja Tartus.

Tema õde oli Aino Himbek

Tema tütar on tõlketeadlane ja Tartu ülikooli õppejõud Katiliina Gielen

## Filmograafia
* 1977 "Tornimuusika"
* 1971 "Inspiratsioon"
* 1968 "Katused ja korstnad" (ka koreograaf)

## Lavarolle
* Kratt (Eduard Tubin, "Kratt")
* Paganini ("Paganini", Sergei Rahmaninovi muusika)
* Surm ("Surmatants", Camille Saint-Saënsi muusika)
* Albert (Adolphe Adam, "Giselle")

## Lavastusi
* Alo Põldmäe "Merineitsi", 1974
* Giacomo Puccini "Madame Butterfly", 1975
* George Gershwin "Porgy ja Bess", 1983
* Lydia Auster "Tiina", 1984 ja Olomouci teatris 1986
* Eugen Kapp "Kalevipoeg" (1985)
* John Murrell "Mälu" (1988)
* Frederick Loewe "Minu veetlev leedi" (1990)
* Ruggiero Leoncavallo "Pajatsid" (1994)

## Tunnustus
* 1970 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1985 Eesti NSV rahvakunstnik
* 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2015 Rahel Olbrei nimeline auhind
* 2016 Eesti Vabariigi kultuuripreemia elutöö eest
* Eesti Teatriühingu preemiad (1967, 1968, 1970, 1972, 1974, 1976, 1991)

## Viited

## Kirjandus
* Reet Kudu "Kired looja ümber" 2001 (autoriseeritud elulooraamat)

## Välislingid

* Kati Murutar "Tallinna ära ehk viimane vaatus Ülo Vilimaa eludraamast Tartu linnas" Kroonika, 13. november 2001
* Ülo Vilimaa Eesti Filmi Andmebaasis
* "Ülo Vilimaa näitus Vanemuise väikeses majas" Vanemuise pressiteade, 5. oktoober 2012
* Margit-Mariann Koppel "Ülo Vilimaa tantsib pintsliga" Kultuur ja Elu, 2002
* "Tähelaev: Ülo Vilimaa" ETV, 18. oktoober (*sine anno*)
* "Vargad viisid balletikunstnik Ülo Vilimaa suvekodust viimsegi vara" SL Õhtuleht, 5. detsember 2000
* Andrus Esko "Ülo Vilimaa elu päästis nüri žilett" Õhtuleht, 7. aprill 2001
* Suri balletitantsja ja koreograaf Ülo Vilimaa (Eesti Teatriliidu järelehüüe). kultuur.err, 27. september 2021
Napalm Market

**"Napalm Market"** on Soome bändi Lordi 1993. aastal ilmunud demoplaat. Enamikku instrumente mängis sellel Tomi Putaansuu, osa kitarrisoolodest salvestas Amen. Lordi polnud siis veel ansambel, vaid Mr. Lordi enda projekt. Ta saatis plaadi hindamiseks Soome ajakirjale Soundi ja ajalehele Rumba, kuid arvustusi nendes väljaannetes ei avaldatud ja ühelt poolt tuli vastus järgmiselt: "Ei ole kaugeltki nii omapärane."

Demoplaadi kaanepildil on kujutatud naisi, kes pakendavad arbuuse. Napalm Market tuleneb soomekeelsest sõnast *napamarketti* ('polaaralade market'), millele Mr. Lordi lisas l- ja m-tähe.

## Lood plaadil
#Inferno
#I Would Do it All For You
#Interball Mexico
#Anti-bohemian
#Saga
Piediluco järv

**Piediluco järv** (itaalia keeles *Lago di Piediluco*) on järv Kesk-Itaalias Umbria ja Lazio maakonnas Terni ja Rieti provintsis.

368 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 158 hektarit, rannajoone pikkus umbes 13 kilomeetrit, valgla suurus 73 km². 

Umbes kilomeetri kaugusel järvest loodes moodustab Velino jõgi 165&nbsp;m kogulangusega Marmore joa, maailma suurima inimkätega rajatud joa.

## Viited

## Välislingid

* [Piano stralcio per la salvaguardia delle acque e delle sponde del lago di Piediluco](http://www.ambiente.regione.umbria.it/resources//DIFESA_DEL_SUOLO/Relazione%20generale(1).pdf) a cura dell'Autorità di bacino del fiume Tevere
* LIMNO andmebaas
Ascrea

**Ascrea** on vald Itaalias Lazio maakonnas Rieti provintsis. 

Ascrea kõrgus merepinnast on keskmiselt 757 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Ascrea territooriumil asub 1988. aastal moodustatud Monte Navegna ja Monte Cervia looduskaitseala (*Riserva naturale Monte Navegna e Monte Cervia*).

## Viited


## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Proloco di Ascrea
* Ascrea saidil Sabina.it