open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Martin-Friedrich Bergmann

**Martin-Friedrich Bergmann** VR II/3 (11. jaanuar 1894 Tartu – 3. jaanuar 1944 Tallinn) oli Eesti, Nõukogude ja Saksa sõjaväelane, kolonelleitnant. Korp! Sakala liige.

1. detsembrist 1939 määrati kolonelleitnant Martin-Friedrich Bergmann ratsarügemendi ülemaks, ta viidi sinna üle sõjaväe staabi juures asunud juhtide reservist. 

1940. aasta 31. augustil vabastati kolonelleitnant Bergmann teenistusest aja väljateenimise tõttu. 

1941. aastal mobiliseeriti ning viidi NSV Liitu, kus aga osales sõjategevuses langes vangi ning pärast vabastamist liitus 1941. aastal Tartus formeeritud 37. Kaitse Vahipataljoniga, pataljoniülemana.

1942. aastal komandeeriti Tallinnast idarinde kesklõiku Minskisse , kus Nõukogude sõjavangide seast värvatud meestest koostati üks julgestusrügement (), kusjuures Bergmannist sai rügemendiülema asetäitja ja I pataljoni ülem. 

1943. aasta lõpus oli ta Tallinnas õhukaitse ülem.  

Ta suri 3. jaanuaril 1944 raskekujulise neerupõletiku tagajärjel ja on maetud Tallinnas garnisoni kalmistule.

## Tunnustus
*Karutapja ordeni III järk

## Viited
Obriku lennuväli

**Obriku** ehk **Suislepa lennuväli**  oli 2,7 km pikkuse pinnase-, hiljem asfaltkatterajaga Nõukogude Liidu mereväe 174 ha pindalal paiknev Põhja-Lõuna suunaline tagavaralennuväli, mis asus Viljandi maakonnas Suislepa küla lähedal, Mustla - Pikasilla maantee ääres.  

Lennuväli ja Obriku 448. lennuväetehniline komandantuur allus Ostrovi lähedal asunud NSV Liidu Balti laevastiku 12. üksikule merelennuväe kaugpommituslennukite polgule (sõjaväeosa 53808) ja Ostrovi merelennuväebaasile. Suviti paiknesid lennuväljal pommituslennukid Tu-16.

Suislepa lennuvälja juures asus ka Valga-Tartu raudteel asuva Palupera raudteejaama lähedal asunud Palupera lennukikütuse hoidla.

## Viited
Maailmaküla

**Maailmaküla** ehk **globaalne küla** (inglise keeles *global village*) on kontseptsioon, mille järgi on tänapäeva maailm kui üks ühtne kogukond. Globaalse küla tekkimist on soodustanud tänapäevased transpordi- ja sidesüsteemid, globaliseerumine, massimeedia ja üleilmsed keskkonnaprobleemid. Need on maailma surunud justkui kokku, mille tagajärjel on kaduma hakanud regionaalsed kultuurilised erinevused. Trendiks on saanud ka lääneliku ja linliku kultuuri laiaulatuslik laienemine. Mõiste võttis kasutusele Kanada filosoof Marshall McLuhan. Selle termini kasutuselevõtmine mõjutas hilisemat globaliseerumise ja meedia vaheliste seoste mõtestamist.

## Kasutamine
Eesti majandusteadlane Andres Arrak väljendas 2012. aastal sama mõtet järgmiselt: "Me olemegi üha rohkem üks suur küla ja burkas või miniseelikus naised võivad kaubanduskeskuses vabalt teineteisest mööduda ilma üksteist kividega surnuks pildumata".

## Viited
Anatoli Ostroumov

**Anatoli Fjodorovitš Ostroumov** (vene keeles *Анатолий Фёдорович Остроумов*; 8. juuni või 8. juuli 1861 Luga vald, Peterburi kubermang – 24. oktoober 1936 Tartu) oli vene rahvusest õigeusu vaimulik, kes tegutses alates 1919. aastast Eestis.

Anatoli Ostroumov sündis külapreestri perekonnas. Omandas hariduse Peterburi Vaimulikus Seminaris, mille lõpetas 21. juunil 1883. Sama aasta 26. septembril pühitses Peterburi metropoliit Issidor ta diakoniks ja neli päeva hiljem, 30. septembril preestriks.

Juba augustis 1883 oli isa Anatoli määratud teenima üht oma koduvalla külakogudustest, kus ta töötas viis kuud. 4. märtsil 1884 viidi ta üle Luga Katariina katedraali teiseks preestriks. Sellel ametikohal töötas Anatoli Ostroumov 1901. aastani.

Alates 1888. aastast töötas ta mitmetes kirikukoolides usuõpetuse õpetajana. 1899. aastast kuulus Peterburi piiskopkonna õppeasutuste nõukogusse, oli selle organi sekretär ja kassapidaja.

Aastatel 1894–1917 osales vaimulikkonna esindajana Luga valla esinduskogu töös. 

Aastatel 1895–1919 oli ta Luga I praostkonna praost.

16. juunil 1901 edutati isa Anatoli Luga Katariina peakiriku esipreestriks ja talle anti ülempreestri aunimetus. 

Luga katedraalis töötas isa Anatoli kuni 30. oktoobrini 1919, mil ta evakueerus koos naise ja kahe tütrega Eestisse, asudes detsembris tööle Aseris tegutsenud Loodearmee 5. sõjaväehaigla vaimulikuna.

Alalise töökoha Eestis sai ta 16. novembril 1921 kui Tartu Jumalaema Uinumise peakiriku kogudus valis ta omale teiseks preestriks. Pärast sealse esipreestri surma 1927. aastal sai Anatoli Ostroumovist Tartu Jumalaema Uinumise koguduse eesseisja.

Aastal 1932 valis Narva piiskopkonna täiskogu selleks ajaks lesestunud isa Anatoli Narva ja Irboska piiskopi kandidaadiks, kuid Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku täiskogu jättis ta ametisse kinnitamata. Põhjuseks oli asjaolu, et vaatamata Eestis elatud 13 aastale ei olnud isa Anatoli ära õppinud eesti keelt ning eesti koguduste esindajad pidasid taolise inimese pühitsemist piiskopiks vastuvõetamatuks. Kuni surmani jätkas ta tööd Tartu Jumalaema Uinumise koguduses.

Anatoli Ostroumov suri oktoobris 1936 ja maeti Raadi kalmistu Uspenski rahulasse. Tema matusetalituse toimetasid Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksander ning Petseri piiskop Nikolai.

## Tunnustus

*1896 – kamilavka
*1900 – Pühima Sinodi käsirist ja keiserliku varakambri juveelidega kaunistatud rist
*1904 – Püha Anna ordeni III järk ja Pühima Sinodi Piibel
*1906 – Püha Anna ordeni II järk
*1910 – Püha Vladimiri ordeni IV järk
*1914 – paalitsa
*1916 – Püha Vladimiri ordeni III järk

## Allikad

*Осиповъ, Ал. (Aleksandr Ossipov) *+ Прот. А. Ф. Остроумовъ.* – Православный Cобеседникъ (Pravoslavnõi Sobesednik), № 11, ноябрь 1936 г., стр. 146–150.
*Eesti Ajalooarhiiv, f 1655, n 3, s 22, l 161–165, *Послужные списки священно-церковно-служителей Юрьевскаго Успенскаго Собора*.
Aleksander Sobolev

**Aleksander Sobolev** (22. november 1891 Kuldīga kreis, Kuramaa kubermang – 17. oktoober 1944 Königsbergi lähedal Ida-Preisimaal) oli Venemaa Keisririigi, Nõukogude Venemaa, Eesti ja Saksamaa sõjaväelane, rahvuselt venelane.

## Elulugu
Aleksander Sobolevi isa oli ametnik Jakov Sobolev. Aleksander Sobolev õppis Riia Aleksandri Gümnaasiumis, mille lõpetas 1911. aastal. Hiljem õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas aastail 1917–1918 ja 1924–1926 (lõpetamata).

## I maailmasõjas ja sõdades
Esimeses maailmasõjast võttis Sobolev osa suurtükiväeohvitserina. Vene kodusõja ajal võitles ta Punaarmee ridades. Vabadussõjas tuli ta Eesti poolele üle ning teenis kaadriohvitserina.

## Teenistus Eesti kaitseväes
Eesti Kaitseväes oli ta 4. suurtükiväegrupi 5. ja 3. patarei ülem ning hiljem 4. suurtükiväegrupi ülem. 1936. aastal sai ta majori auastme.

## II maailmasõjas
Teises maailmasõjas teenis Sobolev Saksa sõjaväes. 1941–1943 oli ta 39. Kaitsepataljoni ülem, 1943–1944 Eesti SS-vabatahtlike brigaadi 53. SS-suurtükiväe suurtükiväedivisjoni ülem, ning 1944. aastal 20. Relvagrenaderide SS-diviisi 20. Relva-SS suurtükiväerügemendi ülem 1944, obersturmbannführeri auastmes.

Aleksander Sobolev sai 10. oktoobril 1944 Klaipeda sadamas koos grupi (*Abteilung*) ülema major Võhmaga ühest ja samast lennukimürsust haavata ning viidi Kura maasäärt mööda rongiga Königsbergi haiglasse. Aleksander Sobolev suri seal gangreeni tagajärjel 17. oktoobril 1944.

## Tunnustus
*Raudristi I ja II klass

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Arved Luts

**Arved Luts** (4. veebruar 1929 Narva – 12. oktoober 2005 Tartu) oli eesti etnograaf. 

Ta õppis Narva Gümnaasiumis ja lõpetas 1947. aastal Tartu 1. Keskkooli. Tartu Riikliku Ülikooli lõpetas ta 1952. aastal. Ajalookandidaat aastast 1961 (kaitsmine toimus Moskvas NSV Liidu TA Etnograafia Instituudis).

Seejärel töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna NSV Liidu ajaloo kateedris, 1954–1958 oli aspirant. Ta töötas Eesti NSV Riiklikus Etnograafiamuuseumis teaduri ja osakonnajuhatajana aastatel 1958–1972 ja Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna etnoloogiaõppejõuna 1970–1996. Aastast 1975 dotsent, 1992–1994 etnoloogia õppetooli erakorraline professor. Aastatel 1977–1986 tegutses ta ajalooteaduskonna õppeprodekaanina.

## Teadustöö
Põhiline uurimisala oli Arved Lutsul Eesti randlaste elatusalad (kalastus, kaubandus). Arved Lutsu uurimused tähistavad tervet epohhi Eesti kalastuse uurimisloos. Arved Luts oli ka üks Eesti etnograafilise filmi pioneere, kui tema käe all valmis 1962. aastal film jääalusest kalapüügist Audrus. 

Peale selle oli Arved Luts üks Eesti kaasaja kultuuri uurimise algatajaid, kes organiseeris 1960. aastatel Etnograafiamuuseumis töötades muunduva rahvakultuuri uurimiseks kompleksseid ekspeditsioone Kagu-Eestisse. Ise tegeles ta samas muutuvate perekonnatavade analüüsimisega.

Pensionipõlves avaldas ta uurimusi ERM-i Nõukogude perioodi ajaloost. Suurem osa praegustest aktiivses loomeeas etnoloogidest on oma teadlasteed alustanud Arved Lutsu käe all.

## Liikmesus
*Soome-Ugri Seltsi välisliige
*ERMi nõukogu liige
## Tunnustus

* 1996–1997 Tartu Ülikooli medal
## Viited

## Kirjandus
*
Äripäev

**Äripäev** (lühend: **ÄP**) on Eesti uudistesait ja endine ajaleht, mis asutati 1989. aastal. Äripäev keskendub majandusteemadele, mille kõrval on väiksemas mahus ka poliitika, kultuur ja meelelahutus. 

Ajalehe Äripäev kirjastaja on AS Äripäev (varasema nimega Äripäeva Kirjastuse AS). Lisaks Äripäevale ja selle lisadele annab (või on andnud) AS Äripäev välja venekeelset majandusteemalist nädalalehte Delovõje Vedomosti, üle kahe nädala ilmuvat arstide ajalehte Meditsiiniuudised ning kuukirju RP (Raamatupidamise Praktik), Imeline Teadus, Imeline Ajalugu ja National Geographic Eesti. Peale ajalehtede ja ajakirjade AS Äripäev avaldab infolehti ja majandusteemalisi raamatuid, korraldab seminare, konverentse ja koolitusi ning haldab erialalisi majandusuudiste saite (ehitus, finants, kinnisvara, IT jms) ja üldisemat majandusinfo lehte "Äripäeva teabevara", peab veebiraadiot ja salvestab taskuhäälingut.

## Ajalugu
Äripäeva asutasid Tallinnas 1989. aastal Rootsi meediakontsern Bonnier ja Eesti firma Mainor. Esimene Äripäev ilmus 9. oktoobril 1989. Kuni maini 1992 ilmus Äripäev ühe korra nädalas, veebruarini 1996 kolm korda nädalas ning pärast seda viis korda nädalas (esmaspäevast reedeni). 2020. aasta aprillis kärbiti lehe ilmumissagedus koroonakriisi tõttu ühele korrale nädalas algul ajutiselt, kuid hiljem ka alaliselt, nädalalehe ilmumispäevaks valiti neljapäev. Juulis 2020 oli lehe trükiarv 6100.

Paber- ja digiväljaande vahekorda kirjeldas peatoimetaja 2020. aastal järgmiselt: "Paberleht on digisisu täiendav väljund, mis on eelkõige mõeldud firmade puhkenurkadesse ja klienditsoonidesse."

Alates 1997. aasta maist on Bonnier Äripäeva ainuomanik.

Septembris 2022 anti teada, et alates 2023. aastast lõpetab Äripäeva paberleht ilmumise. Viimane paberleht ilmus 22. detsembril 2022.

2025. aasta algusest lõpetas paberil ilmumise ka 2023. aasta jaanuaris ilmuma hakanud Äripäeva ajakiri.

## Juhtimine
Aastatel 1992–2007 oli Äripäeva peatoimetaja Igor Rõtov. Alates septembrist 2007 on ajalehe peatoimetaja Meelis Mandel ja Igor Rõtov on AS-i Äripäev peadirektor.

## Viited

## Välislingid
* Äripäev AS-i tutvustus Äripäeva kodulehel
* Äripäev
* Ehitusuudised
* Logistikauudised
* Tööstusuudised
* Best Marketing (turundus- ja turundusjuhtimise uudised)
* Best Sales (müügi- ja müügijuhtimise uudised)
* Sekretär (büroojuhtimise ja sekretäritöö uudised)
* IT uudised
* Põllumajandus.ee
* Kaubandus.ee
* Kinnisvarauudised
* Raamatupidaja.ee
Robin von Eltz

**Robin von Eltz** (surnud pärast 10. augustit 1388) oli Liivi ordu maameister aastatel 1385–1388.

Robini vanemad olid Richard von Eltz ja Kunegunde von Isenburg. Tema vend oli Saksa ordu liige Konrad von Eltz. Ka mitmetest teistest tema suguvõsa liikmetest said orduvennad, eriti 16. sajandil. Eltz pärines Reinimaalt Cochemi ja Koblenzi läheduses asuvast Eltzi linnusest. Tema suguvõsa põlvnes riigiministeriaalidest. Enamik selle valdustest olid saadud läänidena Trieri peapiiskopi käest, ent Eltzidel oli lääne ka teistelt ümberkaudsetelt valitsejatelt.

Eltzi ordusse astumise aega pole teada, kuid 1367. aastal oli ta ordumeister Wilhelm von Friemersheimi kumpan. 1374. aastal oli ta Karksi foogt, järgmisel aastal sai aga juba maamarssaliks. Sel ametikohal oli ta kümme aastat, kuni Friemersheimi surmani. Seejärel valiti ta uueks maameistriks. Tema ametiaeg jäi lühikeseks, sest ta suri juba kolm aastat hiljem. 

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 218 (lk 206–208).
*
Wilhelm von Friemersheim

**Wilhelm von Friemersheim** (ka *Vrimersheim*; surnud märtsis 1385) oli Liivi ordu maameister aastatel 1364–1385.

Wilhelmi isa võis olla Sweder von Friemersheim, ta pärines Moersi krahvkonnast Vestfaalist. Ka mitmed teised tema suguvõsa liikmed kuulusid ordusse.

Friemersheimi ordukarjäärist on teada vaid selle tipp, 21-aastane ametiaeg ordumeistrina. Selle ajal oli ordul palju konflikte Riia peapiiskopi ja Vene vürstidega.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 260 (lk 234–235).
*
Viimsi staadion

**Viimsi staadion** (ka **Same staadion**) oli jalgpalliväljak Harjumaal Viimsi vallas Haabneemes. Endise staadionihoone kohale on ehitatud hotell Athena ja staadioni kagunurka ostukeskus. Murukattega väljaku mõõtmed olid 105 × 70 meetrit. Kunagi oli see FC Lantana kodustaadion.
Heiki Loot

**Heiki Loot** (sündinud 28. aprillil 1971) on eesti jurist, ta oli Eesti riigisekretär alates 11. augustist 2003 kuni 2. detsembrini 2018. Alates 3. detsembrist 2018 on ta riigikohtunik (halduskolleegiumi liige).

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 1995. aastal.

1994–1995 töötas ta Riigikohtu esimehe abina.

1995–1998 töötas Loot Justiitsministeeriumi avaliku õiguse osakonna juhatajana. Ta oli haldusõiguse ja karistusõiguse reformi käivitajaks, juhtis põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjoni materjalide ettevalmistamist ning osales paljude seaduseelnõude koostamisel.

1997–1999 oli ta Euroopa Nõukogu juures tegutseva riigiõiguse ekspertide komisjoni liige.

1998–2003 oli Loot Sisekaitseakadeemia rektor.

2003–2018 oli ta riigisekretär.

Riigikohtu esimees Priit Pikamäe kuulutas 16. märtsil 2018 välja konkursi riigikohtuniku ametikohale Riigikohtu halduskolleegiumis. Vabanenud kohtunikukohale kandideerisid vandeadvokaat Urmas Kukk, Tartu Ringkonnakohtu kohtunik Madis Ernits, Tartu Ringkonnakohtu kohtunik Einar Vene, Tallinna Ringkonnakohtu kohtunik Virgo Saarmets, Tallinna Ringkonnakohtu kohtunik Oliver Kask ja Heiki Loot. Riigikohtu esimees Priit Pikamäe tegi Riigikogule ettepaneku nimetada riigikohtunikuks Heiki Loot.

20. septembril 2018 otsustas Riigikogu nimetada Heiki Loodi Riigikohtu liikmeks. Tema riigikohtunikuks nimetamise poolt oli 64 Riigikogu liiget, vastu oli 6 ja erapooletuks jäi 2. Ta andis ametivande Riigikogu ees 20. novembril 2018.

Ta on Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi liige aastast 1993.

## Tunnustus
* 2005 Kolme Tähe II klassi orden
* 2019 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Vaata ka
*Riigikantselei

## Viited
EI

**EI** võib tähendada:
*loogilist eitust (ei (keeleteadus))
*Eesti Instituut
*Elektroonikainstituut (TTÜ juures)
*Energeetika Instituut
***EI** on Iirimaa lennufirma Aer Linguse IATA-kood.
*emotsionaalne intelligentsus
Sanok

**Sanok** (ukraina keeles Сянік) on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Sanoki maakonna halduskeskus ja suurim linn.

Sanok asub Sani jõe ääres.

Linnas asub bussitehas Autosan.

## Viited
Divergents (matemaatika)

Vektorvälja **divergents** ehk **allikalisus** on vektorväljaga määratud skalaarne funktsioon, mille abil saab kirjeldada välja allikate (või neeldumispunktide) olemasolu. Näiteks elektrivälja divergents mingis punktis annab laengutiheduse selles punktis, mistõttu elektrilaengut käsitletakse elektrivälja allikana.

Vektorvälja, mille divergents on kõikjal null, nimetatakse solenoidaalseks.

## Definitsioon

Vaatame mõnd ristkoordinaatides (x_1,x_2,...,x_n) antud vektorvälja
: \mathbf{a} = \left(a_1(x_1,x_2,...,x_n), a_2(x_1,x_2,...,x_n),...,a_n(x_1,x_2,...,x_n)\right).
Vektorvälja \mathbf{a} divergents on skalaarne funktsioon
: \operatorname{div} \, \mathbf{a} \equiv \left(\nabla,\mathbf{a}\right) = \sum \limits_{i=1}^{n}\frac{\partial a_i}{\partial x_i},
kus ümarsulud tähistavad (formaalset) skalaarkorrutist ja \nabla on nabla-operaator.

## Vaata ka

* Rootor
* Osatuletis

## Viited
Sobivustest

**Sobivustest** (inglise *crossmatch*) on enne vereülekannet tehtav test, kus kontrollitakse doonori ja retsipiendi verede sobivust aglutinatsioonireaktsiooni kaudu.

Sobivustest koosneb kolmest osast: *major* testist, *minor* testist ning retsipiendi kontrollist.

*Major* testiga kontrollitakse kas retsipiendi vereplasmas esineb antikehi doonori vere punaliblede suhtes. *Minor* testiga kontrollitakse kas doonori vereplasmas esineb antikehi retsipiendi vere punaliblede suhtes. Retsipiendi kontrolliga kontrollitakse, kas retsipiendi vereplasmas esineb antikehi vere punaliblede suhtes. Antikehade esinemisel tekib aglutinatsioonireaktsioon.
Irakli Alasania

**Irakli Alasania** (gruusia ირაკლი ალასანია; sündinud 21. detsembril 1973 Bathumis) on Gruusia poliitik ja diplomaat, aastatel 2009–2017 partei Meie Gruusia – Vabad Demokraadid juht.

11. septembrist 2006 kuni 4. detsembrini 2008 oli Alasania Gruusia alaline esindaja ÜRO juures. Alasania on tegutsenud presidendi eriesindajana Gruusia-Abhaasia kõnelustel.

## Elulugu

Alasania on lõpetanud Thbilisi Riikliku Ülikooli rahvusvahelise õiguse erialal (1995). Töötanud Gruusia USA, Kanada ja Mehhiko saatkonnas. Aastatel 1998–2001 töötas välisministeeriumi SRÜ ja Venemaa asjade osakonnas. 2001–2002 Rahvusliku Julgeolekunõukogu julgeolekuküsimuste osakonna juht. 2001–2004 riigijulgeoleku ministri esimene asetäitja. 2004. aastal kaitseministri esimene asetäitja, seejärel Rahvusliku Julgeolekunõukogu sekretäri asetäitja.

2004. aasta sügisel määrati Alasania Abhaasia eksiilvalitsuse juhiks. Seda ametit pidas ta 2006. aasta märtsini. 2005. aastal sai ta ühtlasi presidendi eriesindajaks Gruusia-Abhaasia kõnelustel. 2006. aastal sai temast presidendi nõuandja konfliktide reguleerimise küsimustes. Alasania töötas välja suhete reguleerimise plaani, mis võitis Lääne diplomaatide poolehoiu, kuid mida Gruusia presidendi administratsioon heaks ei kiitnud.

11. septembril 2006 sai Alasaniast Gruusia alaline esindaja ÜRO juures.

2008. aasta detsembris loobus Alasania sellest ametikohast. Pärast loobumist teatas ta, et ühineb Mihheil Saakašvili valitsusele vastanduva opositsiooniga. Ta nõudis Saakašvili taandumist ametist ja teda peeti üheks tõenäolisemaks presidendikandidaadiks pärast Saakašvilit.

2009. aasta veebruaris sai Alasaniast opositsiooniliste parteide ühenduse Allianss Gruusia Eest juht. Juulis asutas ta allianssi kuuluva partei, mis kannab nime Meie Gruusia – Vabad Demokraadid. Allianss lõpetas tegevuse 2010. aasta juunis, mõni nädal pärast mai lõpus toimunud kohalikke valimisi.

Kohalikel valimistel kandideeris Alasania Thbilisi linnapeaks, jäi aga senisele linnapeale Gigi Ugulavale selgelt alla, ehkki sai opositsiooni kandidaatide seas parima tulemuse. Eristudes radikaalsematest opositsioonipoliitikutest, kellest mõnigi valimistel kandideerimisest keeldus, teatas Alasania ka kaotatud valimiste järel, et väljakutse valitsusele saab esitada üksnes valimiste kaudu ja muud teed viivad kaose ning anarhiani.

Erinevalt paljudest Saakašvilile vastanduvatest Gruusia poliitikategelastest on Alasania väljendanud toetust presidentaalsele riigikorrale. Ta on end ettevaatlikult määratlenud tsentristina.

Ta oli 25. oktoobrist 2012 kuni 4. novembrini 2014 Gruusia kaitseminister (Meie Gruusia – Vabad Demokraadid oli koalitsioonis Gruusia Unistusega). Seejärel peaminister Irakli Garibašvili asendas ta Mindia Džanelidzega.

## Isiklikku
Irakli Alasania on abielus, tal on kaks last; tema abikaasa Natia isa Guram Pandžikidze (1933–1997) oli gruusia ulmekirjanik, abikaasa õde Maia Pandžikidze oli aastatel 2012–2014 Gruusia välisminister.

Alasania isa Mamia Alasania hukkus 27. septembril 1993 Suhhumi langemisel Abhaasia separatistide kätte. Sellest hoolimata tunnustasid abhaasid Irakli Alasaniat tasakaaluka ja usaldusväärse läbirääkijana.
Martin Bergmann

**Martin Bergmann** (sündinud 15. veebruaril 1983 Rosenheimis) on saksa modell ja televisiooniesineja.

Ta sündis Gabriele ja Michael Bergmanni kahelapselises peres. 

Ta on õppinud ajakirjanduslikku fotograafiat.

Martin Bergmann sai 1. juulil 2012 Steveni isaks.
Lagrange'i funktsioon

Dünaamilise süsteemi **Lagrange'i funktsioon** ehk **lagranžiaan** *L* on skalaarne funktsioon, millega määratakse süsteemi dünaamika. Mõiste on  nime saanud Joseph Louis Lagrange'i järgi. 

Lagrange'i funktsioonid võeti algupäraselt kasutusele klassikalises mehaanikas, täpsemalt Lagrange'i mehaanikas. Viimases on Lagrange'i funktsioon defineeritud kui kineetilise energia *T* ja potentsiaalse energia *V* vahe:
: L = T - V \,.

Tundes süsteemi Lagrange'i funktsiooni, saab leida süsteemi liikumisvõrrandid, mida väljendatakse Euleri-Lagrange'i võrrandite kaudu. Viimased on teatud tüüpi osatuletistega diferentsiaalvõrrandid.

## Vaata ka

*Analüütiline mehaanika
*Lagrange'i formalism
* Hamiltoni formalism
Rand-vägilill

**Rand-vägilill** (*Pancratium maritimum*) on mitmeaastane taim amarülliliste sugukonnast.

Rand-vägilill on levinud Vahemere regioonis ja Edela-Euroopas. Kasvab rannaliivas. Õitseb juulist septembrini. Õied on valged ja lõhnavad, 3...15 kaupa sarikas. Taim õitseb vaid pärastlõunast järgmise hommikuni.

Kasvab kuni 60 cm kõrguseks.
Gerhard von Jork

**Gerhard von Jork** (ka *Iorke*, *Ioerck*, *Iocke*) oli Liivi ordu maameister aastatel 1309–1322.

Gerhardi perekond pärines algselt Stade linna lähedal asuvast Jorkist, kuid 13. sajandi keskpaigas asusid nad ümber Mecklenburgi, kus olid sealsete hertsogite teenistuses. Jorki lähisugulasi teada ei ole. 

1298. aastal võis Jork olla Saaremaa foogt, 1305. aastal oli ta aga kindlasti Viljandi komtuur. 1309. aastal valiti ta ka maameistriks. 1318. aastal oli ta koos Saksa ordu kõrgmeister Karl von Trieriga Avignonis paavsti juures läbirääkimistel, mis aga Liivi orduharule ei meeldinud. 1322. aastal tagandas ordukapiitel ta maameistri ametikohalt ja viitsemeistriks sai Konrad Kesselhut.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 473 (lk 365–366).
Baranavičy

**Baranavičy** (transkribeerituna **Baranavitšõ**) on linn Valgevenes Bresti oblastis, Baranavičy rajooni halduskeskus. Asub 139 kilomeetri kaugusel riigi pealinnast Minskist. 

Elanike arv on 178 400 (2013) ja oli 169 500 (2007). Augustis 2012 laiendati linna piire: linnaga liideti 11 asulat kokku 7700 elanikuga.

Baranavičy külast on esimesed teated aastast 1706. Sel ajal asus küla Poolas. Poola jagamise käigus läks asula Venemaale. Linn tekkis raudteede sõlmpunktina 1870. aastatel, ametlikuks asutamisajaks loetakse 1871. aastat. 1897. aastal oli linnas 4600 elanikku, kellest umbes pooled olid juudid.

1916. aastal toimus linna lähedal Baranavičy lahing, milles hukkus 80 000 Vene sõdurit. 

1919. aastal sai asula linnaõigused. 1921. aastal läks linn Riia rahulepingu järgi Poolale ja kandis poolapärast nime Baranowicze (praktikas kuulus linn alates 1919. aastast Poolale, välja arvatud lühike aeg 1920. aastal poolakate võidetud Poola-bolševike sõja ajal, samal ajal kui Riia rahu kinnitas linna kuulumist Poolale ja poolakatele). 1938. aastal moodustasid poolakad Baranowicze elanikest 47%, juudid 36%, valgevenelased 11%, venelased ja teised vähemused 4%. Septembris 1939 okupeerisid linna Nõukogude väed ja Baranavičyst sai oblastikeskus Valgevene NSV koosseisus. Aastatel 1941–1944 kestis Saksa okupatsioon. Baranavičy oli oblastikeskus kuni 8. jaanuarini 1954, mil Baranavičy oblast likvideeriti ja tema territoorium liideti Bresti oblastiga. Aastast 1991 on Baranavičy iseseisva Valgevene Vabariigi koosseisus.

## Viited

## Välislingid

*Baranavičy koduleht
*Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Gottfried Rogge

**Gottfried Rogge** oli Liivi ordu maameister aastatel 1298–1307.

Rogge pärines Osnabrücki lähedalt Vestfaalist. Tema suguvõsa esimesed liikmed on teada 13. sajandist, tegemist oli ministeriaalidega. Rogge-nimelisi kaupmehi leidus ka 13.–14. sajandi Riias.

Gottfried Rogge ordukarjääri kohta on teada vaid tema maameistriks olemine.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 733 (lk 546–547).
*
Nissi

**Nissi** on paikkond ja endine alevik Riisipere aleviku lõunaosas Harju maakonnas Saue vallas. Nissis asub Nissi kirik.

## Ajalugu
Nissi alevik tekkis Nissi kiriku ümbrusse Riisipere mõisa valdustes. 1933. aasta seisuga kuulusid Nissi kirik ja Nissi alevik Riisipere valda. 1939. aasta haldusreformiga moodustati Riisipere valla asemel Nissi vald.

Nõukogude võimu perioodil, kolhoosikorra kehtestamise aegu, moodustati 1950. aastal Nissi külanõukogu, mis kuulus Keila rajooni alla.

1977. aastal liideti Nissi alevik Riisiperega.


Nissi kirik, 1873 (4).jpg|Nissi kirik
Nissi kirikuaia piirdemüür väravaga.jpg|Nissi kirikuaed
Nissi Vabadussõja mälestussammas 2.jpg|Nissi Vabadussõja mälestussammas
Vabadussõja mälestussammas, Riisipere.jpg|Nissi Vabadussõja mälestussammas Nissi kirikuaia ees


## Viited
Nathaniel Hawthorne

**Nathaniel Hawthorne** (sünninimi Nathaniel Hathorne; 4. juuli 1804 – 19. mai 1864) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik.

## Eesti keeles ilmunud
* "Tulipunane kirjatäht" (*Scarlet letter*; romaan). Inglise keelest tõlkinud Lydia Mölder. Tallinn, Eesti Raamat 1981; 2. trükk: sari Eesti Päevalehe romaaniklassika, nr 67, 2008 
* "Seitsmeviilumaja" (*House of the seven gables*; romaan). Tõlkinud Karin Suursalu. Tallinn, Eesti Raamat 1997
* "Edward Randolphi portree". (Novell.) Raamatus: "Kinnimüüritud tuba. Kuulsaid jutte: hirmu, õudust ja põnevust." (Novellivalimik.) Inglise ja prantsuse keelest tõlkinud Triin Sinissaar. Koostanud, toimetanud ja järelsõna Kalle Kurg. Tallinn, kirjastus Ilo 2009. ISBN 9789985578957
* "Kulla võluvus" (novell) Rmt: "Noorusmaa: almanak. III" (koost. Ernst Martinson) Tallinn: Eesti Õpetajate Liit, 1930
* "Suur kivinägu" (novell) Rmt: "Ameerika antoloogia" (koost. ja järelsõna Andres Pranspill) Tartu: A. Pranspill, 1928
Edwin Linkomies

**Edwin Johan Hildegard Linkomies** (kuni 1928 **Edwin Johan Hildegard Flinck**; 22. detsember 1894 Viiburi – 9. september 1963 Helsingi) oli Soome poliitik.

Edwin Linkomies kuulus Rahvuslikku Koonderakonda. Aastatel 1943–1944 oli ta Soome peaminister. 1946–1949 oli ta vangis.

Linkomies oli 1932–1943 Helsingi Ülikooli prorektor, 1956–1962 rektor ja 1962–1963 kantsler.

Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Vaata ka
*Edwin Linkomiehe valitsus

## Kirjandus
*Soome pidas a. 1939 Eestit Vene saagiks. Loobus protestidest. *Eesti Päevaleht* 8. märts 1975, nr. 19, lk. 1 ja 11.
Amarüll

**Amarüll** (*Amaryllis belladonna*) on mitmeaastane sibultaim amarülliliste sugukonnast. On amarülli perekonna ainuliik.

Amarüll on pärit Lõuna-Aafrikast. Kasvatatakse ilutaimena ja lõikelillena. Õied on valged, roosad või karmiinpunased.

Kasvab kuni 1 meetri kõrguseks.
Paul Sperrlingk

**Paul Sperrlingk** (8. november 1887 Otepää – 3. aprill 1939 Tallinn) oli eesti keemik.

Ta oli eestimeelse pastori poeg. Tema isa oli Otepää koguduse õpetaja Burchard Sperrlingk.

Lõpetas 1912. aastal keemikuna Tartu ülikooli. Pärast seda töötas ta Venemaal keemikuna mitmesugustes asutustes. Aastal 1923 töötas ta lühemat aega eriteadlasena Tartu Ülikoolis. Alates 1924 töötas ta Põllutööministeeriumis (oli seal Piimasaaduste Väljaveo Kontrolljaama keemialaboratooriumi juhataja).

Ta suri oma kodus vähi tagajärjel.

## Isiklikku
Sperrlingk oli abielus, tal oli laps.

## Viited
Salajane aken

**"Salajane aken"** (originaalpealkirjaga **"Secret Window"**) on 2004 aasta psühholoogiline põnevik, mille peaosades Johnny Depp ja John Turturro. Film põhineb Stephen Kingi novellil "Secret Window, Secret Garden", mille põhjal kirjutas stsenaariumi ja lavastas David Koepp.

## Sisu

Johnny Depp kehastab edukat kirjanikku Mort Raineyt, kes juba pikemat aega pole suutnud sõnagi paberile saada. Pärast lahkuminekut oma naisest Amyst (Maria Bello) on ta end sisse seadnud eraldatud majakesse, kus veedab päevi magades.

Ühel päeval ilmub tema ukse taha salapärane mees John Shooter (John Turturro), kes süüdistab teda plagiaadis ning annab tõestuseks oma manuskripti. Seda lugedes näeb Mort, et see on tõesti sõna-sõnalt sama ühe Morti enda kirjutatud looga, ning peab nüüd Shooterile tõestama, et ei varastanud seda lugu. 

## Osatäitjad
*Johnny Depp &ndash; Morton 'Mort' Rainey
*John Turturro &ndash; John Shooter
*Maria Bello &ndash; Amy Rainey
*Timothy Hutton &ndash; Ted Milner
*Charles S. Dutton &ndash; Ken Kelsch
*Len Cariou &ndash; šerif Dave Newsome

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*
*Roger Eberti arvustus
Stagnatsioon

**Stagnatsioon** on seisak, soikumine, peatumine, tardumine, liikumatus. Ühiskonnas ja majanduses (**majanduslik stagnatsioon**) tähendab see edasiliikumise ja efektiivsuse kadumist. 

Nõukogude Liidus oli stagnatsioon aastatel 1964–1987 – alates Leonid Brežnevi võimuletulekust 1964 kuni NLKP XXVII kongressini veebruaris 1986, aga veelgi täpsemalt NLKP KK jaanuaripleenumini 1987, kui riigi ametlikuks poliitikaks kuulutati perestroika. 

## Vaata ka
*Stagnaaeg
Aleksandra Fjodorovna (Nikolai II abikaasa)

**Aleksandra Fjodorovna** (vene keeles *Александра Феодоровна*, enne abiellumist ja õigeusku ristimist *Victoria Alix Helena Louise Beatrice von Hessen und bei Rhein*; 6. juuni 1872 Darmstadt, Hesseni Suurhertsogiriik, Saksa keisririik – 17. juuli 1918 Jekaterinburg, Venemaa Nõukogude Vabariik) oli Hesseni printsess ning Venemaa Keisririigi viimane keisrinna, keiser Nikolai II abikaasa.

## Noorus
Victoria Alix Helena Louise Beatrice sündis Saksa keisririigi koosseisu kuuluva Hesseni suurhertsogkonna printsessina. Tema isa oli Hesseni suurhertsog Ludwig IV ja ema Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi printsess Alice, kes oli kuninganna Victoria ja prints Alberti teine tütar.

## Abiellumine
Alix võttis omaks õigeusu ja vene ristinime Aleksandra Fjodorovna ning kihlus tsesareevitš Nikolai Aleksandrovitšiga 1894. aasta aprillis. Sama aasta juunis abiellus tema õde Jelizaveta Fjodorovna Nikolai II venna Sergei Aleksandrovitš Romanoviga.

## Aleksandra Fjodorovna keisrinnana
1894. aastal suri keiser Aleksander III ja trooni päris 26-aastane Nikolai II. 
Pulmad toimusid 1894. aasta novembris, mis peeti võrreldes teiste keisrite pulmadega tagasihoidlikumalt. Talvepalee uhkusele eelistas keiserlik paar Tsarskoje Selos asuva Aleksandri palee eraldatust ja lihtsust, kuhu asuti elama. 
Paaril oli viis last:
*suurvürstinna Olga (1895–1918)
*suurvürstinna Tatjana (1897–1918)
*suurvürstinna Maria (1899–1918)
*suurvürstinna Anastassija (1901–1918)
*troonipärija Aleksei (1904–1918).

## Tsesareevitš Aleksei haigus
Keisrinna Aleksandra Fjodorovna kandis X-kromosoomi mutatsioonist põhjustatud pärilikku hemofiiliat ehk vere hüübimatust ning pärandas selle oma pojale, 1904. aastal sündinud Alekseile. Poja haiguse tõttu oli Aleksandra sunnitud suurema osa ajast hoolitsema troonipärija eest, mistõttu sai ta vähem osaleda ühiskondlikes ettevõtmistes.
Jüri Sasi

**Jüri Sasi** (sündinud 29. mail 1954) on eesti haridustegelane, koolijuht ja poliitik.

Jüri Sasi lõpetas 1972. aastal A. H. Tammsaare nimelise Tartu 1. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatiku ja matemaatika õpetaja kvalifikatsiooniga.

Ta on olnud Tartu 8. Keskkooli matemaatikaõpetaja ja õppealajuhataja. Matemaatikat on ta õpetanud ka Tartu 7. Keskkoolis, Oued-Fodda Tehnikumis Alžeerias ja Tartu 14. Keskkoolis. 

Aastatel 1988–1991 oli Jüri Sasi Kuuste 9-klassilise Kooli direktor, aastatel 1991–1993 Tartu Linnavalitsuse haridusosakonna juhataja, aastatel 1993–1996 Tartu abilinnapea, aastatel 1997–2006 Miina Härma Gümnaasiumi direktor ning aastatel 2006–2011 taas Tartu abilinnapea. Ta lahkus Tartu haridus- ja kultuurivaldkonna abilinnapea kohalt omal soovil 4. mail 2011, võttes poliitilise vastutuse, sest Tartu linna haridusametnikele esitati kahtlustus linna vara ulatuslikus omastamises, kasutades haridusosakonna kinkekaarti enda huvides.

2012. aasta sügisest kuni 2014. aasta veebruarini oli ta Narva Kutseõppekeskuse direktor. Seejärel oli ta 2014. aasta veebruarist Haridusministeeriumi kutsehariduse osakonna juhataja.

2015. aasta juulis valiti Jüri Sasi Tartu Forseliuse Kooli direktoriks. Ta asus tööle sama aasta septembris. 
12. jaanuaril 2026 teatas Sasi, et loobub koolijuhi ametist ja tema viimane tööpäev direktorina on 10. august. 

## Isiklikku
Ta oli aastani 2024 abielus nahakunstniku ja kunstipedagoogi Katrin Sasiga (1949–2024).

## Viited
9. kaardiväe suurtükiväebrigaad

**9. kaardiväe suurtükiväebrigaad** (vene keeles *9-я гвардейская артиллерийская бригада*) on Venemaa relvajõudude suurtükiväekoondis, mis paikneb Luga linnas.

## Ajalugu
Brigaadi ülem on polkovnik Anatoli Rjazanov.

## Koosseis
Brigaadi koosseisus on 
*raketiheitjapataljon (Uragan), 
*suurtükiväepataljon (Msta-B), 
*tankitõrjepataljon (MT-12, Šturm-S), 
*suurtükiväeluurepataljon. 

Samas linnas asuva 107. mobilisatsioonilao baasil on võimalik juurde formeerida veel allüksusi.

## Relvastus
*BM-24 Uragan – 8 tk
*2S19 Msta-S – 18 tk
*MT-12 Rapira – 6 tk
*Šturm-S – 18 tk
Cambridgeshire

**Cambridgeshire** on krahvkond Inglismaal. 

Praegune krahvkond loodi 1974. aastal Cambridgeshire and Isle of Ely ja Huntingdon and Peterborough' krahvkonna liitmisel.

Cambridgeshire jaguneb 6 omavalitsusüksuseks: 

# Cambridge
# South Cambridgeshire
# Huntingdonshire
# Fenland
# East Cambridgeshire
# Peterborough (tervikomavalitsus)

## Viited

## Välislingid

*http://www.cambridgeshire.gov.uk/
Jaan Pakk

**Jaan Pakk** (26. november 1901 Undla vald, Kallukse – 8. detsember 1979 Rakvere) oli eesti koorijuht ja muusikategelane. 

Ta tegutses Rakveres muusikaõpetajana. Tema õpilaste seas oli ka Arvo Pärt.

Alates 2002. aastast korraldatakse Rakveres temanimelist noormuusikute festivali.

Rakvere Gümnaasiumis asub Jaan Paku büst, mis avati 1992. aastal.

## Tunnustus
*Eesti NSV teeneline õpetaja 1957

## Viited
Lincolnshire

**Lincolnshire** on tseremoniaalkrahvkond Inglismaal East Midlandsi piirkonnas.

Lincolnshire jaguneb üheksaks omavalitsusüksuseks:

## Viited

## Välislingid
* Krahvkonna koduleht
* Visitlincolnshire.com
Eesti kullafond (Karl Madis)

**"Eesti kullafond"** on Karl Madise kogumikalbum, mille on välja andnud Hitivabrik 2004. aastal.

## CD 1
#Ma olen noor 
#Olen vang su käes 
#Viimane päev 
#Mängi, mängi veel 
#Head teed 
#Müstiline sina 
#Vaikusest on rohkem abi 
#Varem või hiljem 
#Maailm kahele 
#Sügis 
#Volare 
#Pärlipüüdja 
#Mu laulud, mu laulud 
#Mul meelde jäi 
#Kaugel maal 
#Peitus 
#Väikest poissi tean 
#Seisvad seierid 
#Rock'n'rolli lapsed 
#Tulen jälle 

## CD 2
 
1.   Suvelaul 
2.   Kui viimaks tuled 
3.   Tulemata jäänud 
4.   Hääletajad 
5.   Tantsud vihmas 
6.   On veel aega mõelda 
7.   Kus valgus 
8.   Ei saa mitte vaiki olla 
9.   Kerjusmees 
10.   Külmast ilmast 
11.   Eluseadus 
12.   On ainult üks tee 
13.   Lahe sina 
14.   Lendas üle käopesa 
15.   Ei jälgegi eilsest 
16.   Võõras 
17.   Jaam kahele 
18.   Ei kustu iial need tõed 
19.   Valge kuu ja mina 

## CD 3
 
1.   Paradiisisaar 
2.   Veidi, veidi 
3.   Sulle 
4.   Reisime taas 
5.   Sambakarneval 
6.   Tantsija 
7.   Oled mees või ei 
8.   Sügisteed 
9.   Räägin tõtt 
10.   Homme 
11.   Tore päev 
12.   Meenutus 
13.   Vaikuselaul 
14.   Liivimaa ratsutaja 
15.   Vaikides 
16.   Lahe suvi 
17.   Mäng 
18.   Tund aega varem 
19.   Lainetes 
20.   Taevalik meloodia 
21.   Hoia mind
Eesti kullafond (Tõnis Mägi)

**"Eesti kullafond"** on Tõnis Mäe kogumikalbum, mille on välja andnud Hitivabrik 2000. aastal.

## CD1

## CD2

## Välislingid
*
1998. aasta Kuldgloobuse auhinnad

**1998. aasta Kuldgloobuse auhinnad** olid **55. [[Kuldgloobus]]e auhinnad**, mis jagati välja 18. jaanuaril 1998.

Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Shirley MacLaine'ile.

## Võitjad
### Filmikategooria
*Parim draamafilm: "Titanic" 
*Parim draamafilmi meesnäitleja: Peter Fonda – "Ulee kuld" 
*Parim draamafilmi naisnäitleja: Judi Dench – "Mrs Brown"
*Parim komöödia- või muusikafilm: "Enam paremaks minna ei saa" (*As Good As It Gets*) 
*Parim komöödia- või muusikafilmi meesnäitleja: Jack Nicholson – "Enam paremaks minna ei saa"
*Parim komöödia- või muusikafilmi naisnäitleja: Helen Hunt – "Enam paremaks minna ei saa" 
*Parim meeskõrvalosatäitja: Burt Reynolds – "Boogie Nights" 
*Parim naiskõrvalosatäitja: Kim Basinger – "Los Angelese räpased saladused"
*Parim lavastaja: James Cameron – "Titanic" 
*Parim stsenaarium: "Hea Will Hunting" (Ben Affleck, Matt Damon) 
*Parim muusika: James Horner – "Titanic" 
*Parim laul: *"My Heart Will Go On"*, Céline Dion – "Titanic"
*Parim võõrkeelne film: "Minu roosa elu" (Belgia)

### Televisioonikategooria
*Parim draamasari – "Salatoimikud"
*Parim muusika- või komöödiasari: "Ally McBeal" 
*Parim lühisari või telefilm: "George Wallace" 
*Parim draamasarja meesnäitleja: Anthony Edwards – "Kiirabihaigla" 
*Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja: Michael J. Fox – "Pöörlev linn" 
*Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja: Ving Rhames – "Don King: Only in America"
*Parim draamasarja naisnäitleja: Christine Lahti – "Chicago Hope" 
*Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja: Calista Flockhart – "Ally McBeal" 
*Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja: Alfre Woodard – "Miss Evers' Boys" 
*Parim telefilmi, lühi- või telesarja meeskõrvalosatäitja: George C. Scott – "12 Angry Men" 
*Parim telefilmi, lühi- või telesarja naiskõrvalosatäitja: Angelina Jolie – "George Wallace"
Jersey tüdruk

**"Jersey tüdruk"** (originaalpealkirjaga ***"Jersey Girl"***) on 2004. aasta USA draamafilm, mille stsenaariumi kirjutas ja lavastas Kevin Smith. Filmi peaosades on Ben Affleck, Liv Tyler ja George Carlin.

## Sisu
Oliver Trinké (Ben Affleck) on edukas New Yorgi muusikapublitsist, kelle naine Gertrude (Jennifer Lopez) sünnitades sureb. Ollie peab oma pisitütart üksinda kasvatama ning kolib tagasi oma isa Barti (George Carlin) juurde New Jerseysse. Kui ta ühel päeval oma tütre töö juurde kaasa peab võtma, kaotab ta pressikonverentsil enesevalitsuse ning jääb töökohast ilma.

Mõni aasta hiljem, kui tütar juba algkoolis käib, tutvub Ollie videolaenutuses töötava Mayaga (Liv Tyler) ning üritab uuesti erialast tööd leida. Oma endise assistendi abiga õnnestub tal saada töövestlusele suures agentuuris. Kuid kuna samal ajal toimub tütre koolis talendivõistlus, otsustab Ollie töökoha ohverdada, et koos tütrega sellest osa võtta.

## Osatäitjad
*Ben Affleck – Oliver "Ollie" Trinké
*Liv Tyler – Maya
*Raquel Castro – Gertie Trinké
*George Carlin – Bart Trinké
*Jennifer Lopez – Gertrude Steiney
*Stephen Root – Greenie
*Mike Starr – Block
*Jason Biggs – Arthur Brickman
*Will Smith – mängib iseennast

## Välislingid
* Filmi koduleht
*
Raplamaa Sõnumid

**Raplamaa Sõnumid** on eesti ajaleht, mis hakkas ilmuma nädalalehena Raplas 1992. aastal.

Kuni 2. aprillini 2012 kandis leht nime **Nädaline**.

## Ajalugu
Ajaleht Raplamaa Sõnumid on kord nädalas (kolmapäeviti) ilmuv poliitiliselt ja majanduslikult sõltumatu väljaanne, mille missiooniks on koguda ja avaldada Rapla maakonda puudutavat informatsiooni, olla tribüüniks ühiskonnaelu puudutavate erinevate seisukohtade esitajatele ning seista niimoodi demokraatia arengu eest. Raplamaa Sõnumid toetab maakonna kultuurielu arendamist ja maakonna (lähi- ja ka kaugemat) minevikku kirjeldavate materjalide kogumist ning korrastamist. 

Leht asutati 1992. aasta oktoobri viimastel päevadel nädalalehena ja kandis siis nime Nädaline. Maakonnalehe staatuses oli tol ajal ajaleht Ühistöö, mille asutamisaastaks on 1951. Nädalise eelkäijaks oli siiski 1992. aasta veebruaris ajakirjanike loodud aktsiaseltsi Lehtline ja AS Eesti Kaubakompanii ühise ettevõtmisena asutatud nädalaleht Nädalaring, mis lõpetas ilmumise sama aasta oktoobris. 

1996. aastast on Nädaline ainus kogu Rapla maakonda kattev ajaleht. Alates 3. aprillist 2012 jätkas Nädaline ilmumist uue nimega, milleks on Raplamaa Sõnumid. Esialgu ilmus kolm korda nädalas, alates 2013. aastast ilmub kord nädalas, igal kolmapäeval 32-leheküljelise ajalehena. Trükib Printall AS. Ajaleht Raplamaa Sõnumid on müügil Raplamaal ja Tallinnas. Raplamaa Sõnumid on Eesti Ajalehtede Liidu liige.

## Tänapäev
Raplamaa Sõnumid ilmus täisvärvilisena kolm korda nädalas: igal teisipäeval, neljapäeval ja laupäeval. Ajalehe tiraaž oli 3000 eksemplari (kuni detsembrini 2012). Lehte trükitakse Kroonpressi trükikojas. Ajalehe Raplamaa Sõnumid vahel on ilmunud lisalehed "Teatriküljed", "Vaimuvara", noorteleht "Skriim", "Talu Leht", "Mõeldes Tagasi", "Terviseedendaja".
Alates 2013. aastast ilmub Raplamaa Sõnumid kord nädalas kolmapäeviti.

Ajalehe peatoimetaja oli asutamise algusest kuni septembrini 2025 Tõnis Tõnisson. Praegu on selles ametis Mariliis Vest. 

## Viited

## Välislingid
* Raplamaa Sõnumite koduleht
Elektroskoop

**Elektroskoop** (kreeka k sõnadest *elektron* ’merevaik’ ja *skopeo* ’vaatan’) on vahend, millega saab teha kindlaks elektrilaengu olemasolu.
Elektroskoobi töö põhineb nähtusel, et samaliigilise (positiivse või negatiivse) elektrilaenguga kehad tõukuvad omavahel. 

Elektroskoopide väljatöötajateks olid 18. sajandil teadlased, kelle seas oli ka Alessandro Volta. Ühes esimeses elektroskoobis mõjub elektrostaatiline tõukejõud (Coulomb'i jõud) metallvarda küljes rippuva kaheks murtud kuldlehekese otste vahel, kui varda teises otsas olevat metallkuuli puudutada elektriseeritud (elektrilaengut kandva) kehaga (tol ajal eboniitpulgaga, mida oli hõõrutud karusnahaga). Kuldlehekese asemel võib olla ka näiteks alumiiniumfooliumi riba ja eboniitpulga asemel klaaspulk.

Saadud elektrilaeng hoiab lehekesed peaaegu rõhtasendis vähemalt mitu minutit, olenevalt õhu niiskusest, sfäärilise kuuli pinna siledusest ja sellest, kui hästi on metallvarb isoleeritud.

Skaalaga elektroskoopi nimetatakse elektromeetriks.

## Vaata ka
*Elektrilaeng
*Elektromeeter
Lahinguvalmidus

**Lahinguvalmidus** on allüksuse, üksuse, väekoondise ja kogu sõjaväe üldine võimekus alati organiseeritult ettenähtud ajal lahingusse astuda ja saadud ülesanded edukalt täita.

## Lahinguvalmiduse tagamine

Lahinguvalmiduse peamised osad:
#eelseisvate ülesannete teadmine ja õigeaegsed (juba rahuajal läbi viidud) üritused nende ettevalmistamiseks ja täitmiseks
#julgestus- ja valveülesannete täpne täitmine
#kõrgetasemeline lahinguväljaõpe
#relvastuse, varustuse ja tehnika säilitamine kasutamisvalmiduses
#vajalikes kogustes varude alalhoidmine
#allüksuste lahinguvalmiduse organiseeritud üleviimine kõrgematesse astmetesse ja alaline valmisolek vastase ootamatu kallaletungi tagasilöömiseks
#isikkoosseisu kõrge moraalne tase, distsipliin ja valvsus

Pidev lahinguvalmidus tagatakse väeosa paiknemislinnakus toimkondade ja vahtkondade teenistusega, välitingimustes valve- ja julgestuspostidega. Esmane rahuaegne lahinguvalmidus peab tagama ka alalise paiknemiskoha kaitse ootamatu rünnaku, provokatsiooni või diversiooniakti korral. Väeosades valmistatakse ette vajalikud, skeemid ja kavad, mille järgi isikkoosseis on kohustatud tegutsema häiresignaalide korral. 

## Ohuastmed

Lahinguvalmidust tõstetakse vägedes vajadusel järk-järgult vastavalt ohusituatsioonile eelnevalt kindlaks määratud ohuastmetega. 

Näited ohuastmete võimalikust jagunemisest:
# *Tavaline teenistus* – igapäevane teenistus ja väljaõpe rahuaja tingimustes.
# *Kõrgendatud tähelepanu* – valveteenistuse tugevdamine, ülemate kogunemine, tegevuskavade täpsustamine, varustuse, relvastuse ja varude kontroll ning täiendamine.
# *Sõjaoht* – vägede isikkoosseisu ja varustuse komplekteerimine või mobilisatsioon sõjaaja koosseisudeni, siirdumine koos varudega dislokatsioonilinnakutest maastikule koondumisaladele või hargnemine lahingurivistusse.
# *Sõjaseisukord* – täielik valmisolek lahingutegevuseks või kriisiks.
Lehekaenal

**Lehekaenal** on seemnetaimedel koht varre ning lehe ülapoole (leherootsu ülapoole) vahel. 

Lehekaenlast kasvavatest pungadest (kaenlapungadest ehk külgpungadest) arenevad külgharud või õied või õisikud.
Hillar Orandi

**Hillar Orandi** (kuni 12. aprillini 1939 **Harald Eduard Freimuth**; 17. juuni (vkj)/ /30. juuni 1914 Tallinn – 7. september 1956 Tallinn) oli Eesti poksija. 

Ta alustas poksimist 1930. aastal Tallinna Poksiklubis, tema treener oli Nigul Maatsoo. 

## Eesti meistrivõistlustel
Ta oli Eesti noorte meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8&nbsp;kg) 1932. aastal

Ta oli kolmekordne Eesti meister: kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8&nbsp;kg) 1934. aastal ning kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54&nbsp;kg) aastatel 1935–1936. 

## Maavõistlustel Eesti esindajana
Ta osales neli korda Eesti–Soome maavõistlusel, kus võitis oma kohtumise aastatel 1933, 1934 ja 1935 ning kaotas oma kohtumise 1936. aastal.

## Euroopa meistrivõistlustel
Ta osales kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8&nbsp;kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Szapsel Rotholcile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2&nbsp;kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Aleksander Polusile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Kirjandus
*Spordibiograafiline leksikon. Tallinna Kirjastuse Kooperatiiv. Tallinn 1937
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 367
*Rein Pajur, Juhan Maidlo, Erlend Teemägi. "Poks". // Eesti spordi aastaraamat 1918–1940. Eesti Spordiajaloo Selts. 2015. Lk 346–355

## Välislingid
*
*Harald Freimuthi sporditulemused
*Raud Tallinna Rahumäe kalmistul
Right Now (Jeanette Biedermanni laul)

**"Right Now"** on Jeanette Biedermanni viimane singel albumilt "Rock My Life". Lugu oli DTM-i ametlik laul. See anti Saksamaal välja 16. juunil 2003. Laulu kirjutasid Bodybrain, Frank Johnes ja Wonderbra ning produtseerisid Frank Johnes ja Tom Remm.

## Lugude nimekiri
#"Right Now" (*Radio Mix*) — 03:39
#"Right Now" (*Accoustic Mix*) — 03:40
#"Right Now" (*DTM-Masters Motor Mix*) — 03:54
#"Right Now" (*Extended Mix*) — 04:39
#"Don't Treat Me Badly"/"It's Over Now" (*Live Club Gig*) — 06:43

## Edetabelid
Aleksandra Fjodorovna

**Aleksandra Fjodorovna** on olnud mitme isiku nimi:

* **[[Aleksandra Fjodorovna (1798–1860)|Aleksandra Fjodorovna]]**, Preisimaa printsess, Venemaa keisrinna (1798–1860)
* **[[Aleksandra Fjodorovna (1872–1918)|Aleksandra Fjodorovna]]**, Hesseni printsess, Venemaa keisrinna (1872–1918)
Kaheõieline abeelia

**Kaheõieline abeelia** (*Abelia biflora* Turcz.) on taimeliik abeelia perekonnast.

Ta on parasvöötme taim, mis on pärismaine Mongoolias ning Hiinas Hebei, Liaoningi ja Shanxi provintsis. 

See on 1,8–3 m kõrgune ja 2,4–3 m laiune põõsas. Õied on roosad või valged.

Teda kasvatatakse dekoratiivtaimena. 

## Nomenklatuur
Sünonüümid on *Zabelia biflora* (Turcz.) Makino ning *Abelia davidii* ja *Abelia shikokiana*.

Korea abeeliat vaadeldakse ka kaheõielise abeelia alamliigina.

## Viited

## Välislingid
* 

*GRIN-i veebisaidil
*Sissekanne veebisaidil PlantFiles
*Fotod: http://www.esveld.nl/htmldiaen/a/abbifl.htm, http://www.growsonyou.com/photo/slideshow/46813-abelia-jpg/plant/Abelia_biflora, http://www.growsonyou.com/photo/slideshow/42534-abelia-edward-goucher/plant/Abelia_biflora
*Joonis
Vastak leheseis

**Vastak leheseis** on leheseis, mille puhul lehed asetsevad varrel paarikaupa peegelsümmeetriliselt. 
Sel juhul öeldakse, et lehed asetsevad **vastamisi** või **vastakuti** või et lehed on **vastakad**.

## Vaata ka
*Männaseline leheseis
*Vahelduv leheseis
561

**561. aasta** (**DLXI**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas laupäeval. Arvu 561 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*17. juuli - Pelagius I järel saab paavstiks Johannes III

## Sündinud

## Surnud
*Pelagius I
514

**514. aasta**

## Sündmused
*20. juuli – Symmachuse järel sai paavstiks Hormisdas.
*Vana-Rooma konsuliks oli Magnus Aurelius Cassiodorus Senator.

## Sündinud

## Surnud
*Symmachus
Trondheimi fjord

**Trondheimi fjord** (*Trondheimsfjorden*) on fjord Skandinaavia poolsaare loodekaldal. 

Fjordi pikkus on 130 km ja sügavus kuni 617 m. Läänes on fjord ühenduses Norra merega.

Fjordi lõunakaldal asub Trondheim.

## Pilte

Fail:Virmalised, Trondheimi fjord ja lennujaam.jpg|Virmalised, Trondheimi fjord ja lennujaam
Fail:Vaade fjordile Trondheimi ümbritsevatelt mägedelt.jpg|Vaade fjordile Trondheimi ümbritsevatelt mägedelt
Fail:Trondheim IMG 9847laev saar.jpg|Trondheimi fjord ja saar

## Välislingid