Infokäitumine

**Infokäitumine** (ingl. k. *information behavior*) on infoteaduse uurimisvaldkond, mis keskendub sellele, kuidas inimesed otsivad, leiavad, hindavad ja kasutavad informatsiooni.
See hõlmab nii aktiivset kui ka passiivset informatsiooni hankimist ja kasutamist, sealhulgas vahetut suhtlust teistega ning teabe vastuvõtmist erinevatest allikatest, näiteks eri meedia kaudu. Infokäitumine uurib inimeste vastastikust mõju informatsiooniga erinevate olukordade valguses — igapäevaelus, tööl ja õppimisel.

Tänapäeval uurivad infoteadlased, kuidas inimesed oma infovajadusi mõistavad, milliseid info otsimise viise ja kanaleid nad eelistavad info hankimiseks ning kasutamiseks. Hiljutine uuring näitas, et Wikipedia kasutajate sirvimisharjumused jagunevad kolme uudishimu stiili vahel — kütt, sahmerdaja ja tantsiskleja (ingl. k. *dancer*) — edastades olulist teavet selle kohta, kuidas paremini mõista inimeste infokäitumist ja arvestada nende mustritega infosüsteemide arendamisel. 

Infoteadlane Sirje Virkus on öelnud, et infokäitumine ei tähenda ainult info otsimist, vaid ka seda, kuidas õpime infot kasutama igapäevaelus, koolis ja tööl. Infokäitumine on seotud sellega, kui hästi me oskame infot leida ja kasutada.

## Ajalooline taust
Infokäitumise uurimise teema on aja jooksul hooksalt arenenud ning varasem mõiste „info hankimine“ (inglise keeles *[[:en:Information_seeking|information seeking]]*) asendati laiemalt kasutatava mõistega "infokäitumine" 1990ndatel, mis tõi kaasa ka laiemalt lõimitud vaatenurga informatsiooni käsitlemisele ja kasutamisele. Esimesena tõi selle mõiste teaduskirjandusse T. D. Wilson, kes kirjeldas infokäitumist kui laiemat tegevust, mis hõlmab nii informatsiooni hankimist kui ka selle kasutamist.

Wilsoni tööd aitasid paremini aru saada, kuidas inimesed infot otsivad ja seda kasutavad. Tänu temale hakati infokäitumist uurima väga erinevate vaatenurkade alt, näiteks psühholoogia, sotsioloogia ja tehnoloogia perspektiivist.

## Infokäitumise teooriad ja mudelid

Infokäitumise teooriaid ja mudeleid on mitmeid, kuid üks olulisemaid on T. D. Wilsoni välja töötatud käitumuslik mudel, mis näitab, kuidas erinevad sotsiaalsed ja isiklikud tegurid mõjutavad inimese infokäitumist. Wilsoni mudel käsitleb infovajadust kui keskset tegurit, mis käivitab infokäitumise protsessi. Mudel kirjeldab, kuidas inimesed reageerivad infovajadusele ja milliseid samme nad astuvad informatsiooni leidmiseks.

Teadlased Amanda Spink ja Charles Cole täiendasid Wilsoni mudelit, tuues esile, et infokäitumine ei piirdu ainult informatsiooni otsimisega, vaid on seotud ka inimese suhtluse ja sotsiaalse kontekstiga. Nad rõhutasid, et infokäitumine hõlmab keerulisi ja mitmekesiseid protsesse, mis on seotud inimeste vastastikuse mõjuga nende keskkonnas.

## Infokäitumise uurimismeetodid
Infokäitumise uurimiseks kasutatakse mitmeid meetodeid:

* **[[Kvalitatiivsed uurimismeetodid|Kvalitatiivsed meetodid]]** nagu intervjuud ja vaatlused, mis aitavad mõista inimeste kogemusi ja motiveerivaid tegureid informatsiooni otsimisel.
* **[[Kvantitatiivsed uurimismeetodid|Kvantitatiivsed meetodid]]** nagu küsitlused ja statistilised analüüsid, mis võimaldavad tuvastada mustreid ja suundumusi inimeste infokäitumises.

Kvalitatiivsed meetodid annavad sügavama ülevaate inimese sisemisest käitumisest ja motivatsioonist, samas kui kvantitatiivsed meetodid aitavad üldistada infokäitumise suundumusi suuremas populatsioonis.

## Infokäitumise rakendused
Infokäitumise teadmised on rakendatavad mitmesugustes valdkondades:

* **Raamatukogunduses**: raamatukoguhoidjad saavad paremini mõista, kuidas kasutajad informatsiooni otsivad ja milliseid ressursse nad vajavad.
* **Infosüsteemides**: infosüsteemide kujundajad saavad infokäitumise uuringute abil luua kasutajasõbralikumaid süsteeme, mis vastavad inimeste informatsioonivajadustele. 
* **Töökohal ja hariduses**: infokäitumise mõistmine aitab organisatsioonidel ja haridusasutustel paremini toetada oma töötajate ja õpilaste informatsioonihaldust.

## Seotud mõisted
Infokäitumine on seotud mitmete teiste mõistetega nagu:

* **[[Infootsing]]**: konkreetne osa infokäitumisest, mis keskendub informatsiooni leidmisele.
* **[[Infovajadus]]**: vajadus teabe järele, mis ajendab infokäitumise protsessi.
* **[[Infopädevus]]**: inimese võime leida, hinnata ja kasutada informatsiooni tõhusalt.

## Vaata ka

* Infokäitumine sotsiaalmeedias
* Infoteadus
* Teabehaldus
* Käitumine

## Viited