open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Noortevolikogu

**Noortevolikogu** (lühendatult NVK) on kohalikul tasandil tegutsev linna- ja vallavalitsuse ning volikogude juures noorte osaluskogu, mis on omavalitsusele nõu andev organ noori puudutavatel teemadel.

## Eesmärk
Noortevolikogu eesmärk on analüüsida valla või linna pädevusse kuuluvaid noorteküsimusi ning teha nende kohta ettepanekuid valla- või linnavolikogule ja -valitsusele. Noortevolikogu põhitegevus on kaasata noori aktiivselt osalema ühiskondliku elu korraldamises.

## Asukoht
Noortevolikogud tegutsevad peamiselt noortekeskustes, rahvamajades, vallavalitsustes või muu struktuuri juures ning nad on seotud valla- või linnavolikoguga. Noortevolikogu koordineerimist abistab kas noorsootöötaja või mõni muu pädev ametnik.

## Liikmed
Noortevolikogu liikmeid valivad noored ise. Noortevolikogu liikmeskond peab koosnema noortest. Noorteks loetakse käesoleva seaduse tähenduses füüsilisi isikuid vanuses 7–26 eluaastat. See tähendab, et noortevolikogu liikmed ei tohi olla nooremad kui 7 ja vanemad kui 26 eluaastat. Lisaks peab olema noor registreeritud konkreetse omavalitsuse haldusüksuse territooriumil või kes õpib selle omavalitsuse territooriumil mõnes haridusasutuses. Noortevolikogusse saavad kuuluda õpilasesinduste ja noorte ühingute esindajad ning ka organiseerumata noored (noored, kes ei kuulu noorteorganisatsiooni või -gruppi). Liikmete valimisel peab lähtuma demokraatlikest põhimõtetest.

## Valimised
Noortevolikogu liikmete valimiseks on mitu võimalust ning iga noortevolikogu määrab selle kindlaks põhikirjaga. Kindlasti on oluline valimiste korraldamiseks varuda 3–4 kuud aega, selleks et jõuaks kogu infot levitada aktiivsetele noorteni. Valimised tuleb korraldada selgelt ehk nii valijale kui ka kandideerijale peab olema kõik selge ja arusaadav.

## Tegevused
Iga noortevolikogu leiab endale sobivamad ja kasulikumad tegevused, millele rohkem tähelepanu pöörata. Allpool on aga toodud mõned tegevused, kus on toodud välja võimalikest võimalustest:
* koosolekute läbiviimine;
* tutvuda maavalitsuse ja kohaliku omavalitsuse töö ning juhtimisega;
* kohtumised maavalitsuse ning kohaliku omavalitsuste juhtide ja esindajatega, et avaldada noorte arvamust;
* piirkonna noorte esindamine üritustel;
* koolituste korraldamine nii noortevolikogu liikmetele kui ka teistele noortele;
* konkursside korraldamine;
* muude ürituste korraldamine;
* veebilehe või oma Facebooki lehe loomine;
* noorte arvamusuuringute ja -küsitluste läbiviimine.

## Kasulikkus noortele
Noortevolikogu võimaldab noortel osaleda neid puudutavates otsustusprotsessides ning kaitseb valla elanike, eeskätte noorte õigusi ja huve. Annab noorele võimalusi osaleda ning ka aktiivsemalt kaasa rääkida ühiskonnas ja ühiskondlikus elus. Noortevolikogu liikmed omavad võrdseid võimalusi täiskasvanutega ning on võimalus tutvuda demokraatia põhimõtetega. Samuti tagab see noortele hea kogemuse, julguse, esinemisoskuse, hea meeskonnatöö ja ka juhtimisoskuse, mis tuleb elus kasuks.

## Viited
Vene hagijas

**Vene hagijas** on Venemaalt pärinev koeratõug.

Eesti Kennelliidu avaldatud tõu kirjelduses on kirjas: „Rahuliku ja tasakaalustatud käitumise tüübiga.“

## Vaata ka
* Eesti hagijas

## Viited

## Välislingid
* Vene hagijas veebisaidil koer.ee
Aleksandri park (Peterburi)

**Aleksandri park** on avalik park Peterburis.

Jänesesaarel, Peeter-Pauli kindluse endise glassii kohal asuv park on üks esimesi Peterburi avalikke parke.


203. Александровский парк.jpg
Александровский парк, фонтан у грота02.jpg
Мостик - panoramio.jpg
Север России (134).JPG
Александровский парк, 5.jpg
219. Санкт-Петербург. Александровский парк.jpg


## Kirjandus
* *Горбачевич К. С., Хабло Е. П.* Почему так названы? О происхождении названий улиц, площадей, островов, рек и мостов Ленинграда. — 3-е изд., испр. и доп. — Л.: Лениздат, 1985. — С. 15. — 511 с.

## Välislingid
* Александровский парк. История, фотографии, как добраться, что рядом
Aleksandri park (Tsarskoje Selo)

**Aleksandri park** on park Peterburis Puškinis, riikliku muuseum-looduskaitseala "Tsarskoje Selo" koosseisus.


Alexander Park 3.JPG
PAA4116.jpg
Фасадный пруд перед Александровским дворцом.jpg


## Välislingid
* Карта-схема Александровского парка
* Путеводитель по паркам Царского Села 
* Официальный сайт музея-заповедника «Царское село»
* «Энциклопедия Царского Села»
Aleksandri park

**Aleksandri park** on mitme pargi nimi:
***[[Aleksandri park (Peterburi)|Aleksandri park]]** Peterburis
***[[Aleksandri park (Tsarskoje Selo)|Aleksandri park]]** Tsarskoje Selos
Tantsuteraapia

**Tantsuteraapia** on Ameerika Tantsuteraapia Ühingu definitsiooni järgi liikumist ja tantsu psühhoterapeutilist toimet kasutav loomeprotsess, mis soodustab indiviidi emotsionaalset ja füüsilist lõimumist ning sotsiaalset segunemist. Olulised tegurid on keha, tantsu ja loovuse terapeutiline suhe.

## Lühikirjeldus

Tantsuteraapia põhineb eeldusel, et keha ja meeled teevad koostööd. Tantsuterapeudid usuvad, et vaimsed ja emotsionaalsed probleemid on kehas tallel lihasepinge ja piiratud liikumismustrite vormis. Keha seisund võib mõjutada suhtumist ja tundeid nii positiivselt kui ka negatiivselt, tants suudab edendada heaolu ja tugevdada immuunsüsteemi läbi lihasetegevuse ja psühholoogilise protsessi. Tants tingib inimest andma järele, elimineerima või vältima pinget, kroonilist väsimust ja muid seisundeid, mille on esile kutsunud stressi mõjud.

Tantsuteraapia eesmärk on aidata inimestel saavutada suurem eneseteadvus ja positiivne tunnetus heaolust. Idee põhineb sellel, et läbi autentse liikumise saab igaüks ennast väljendada ja saavutada kontakt oma isiksuse alateadvuslike ja teadvuslike osade vahel. See kontakt aitab viia leppimiseni iseendaga.

Füüsilisel tasandil annab tantsuteraapia võimaluse treeninguks, parandab tervist, lihaskoe toonust ja koordinatsiooni ning aitab inimestel füüsiliselt vormis püsida.

Emotsionaalsel tasandil aitab tantsuteraapia inimestel tunda end rõõmsamalt ja enesekindlamalt. Annab võimaluse läbi elada erinevaid tundeid, näiteks viha, frustratsiooni, kaotusvalu, mida võib sõnaliselt olla liiga keeruline väljendada.

Vaimsel tasandil aitab tantsuteraapia suurendada kognitiivseid oskusi, motivatsiooni ja mälu.

## Ajalugu
Tantsuteraapiat mainiti esimest korda kui võimalust treeninguks Briti autorite poolt 16. ja 17. sajandil. Päriselt eksisteerima hakkas see alles 19. sajandil seoses moderntantsu ja psühhoteraapia levikuga. 1930. ja 1940. aastatel ehk samal ajal, kui hakati psühhoanalüüsi laiemalt aktsepteerima, hakkas ka tantsuteraapia esile kerkima. Samal ajal kui psühhoanalüüsis kasutati alateadvust läbi verbalisatsiooni, siis tantsijad hakkasid kasutama oma keha liikumist sarnase eneseväljendusvahendina. 1940. aastatel tegeleti tantsuteraapiaga põhiliselt psühhiaatriahaiglates. 1950. aastatel hakkas arenema uus suund tantsuteraapias: tantsu loomulik lõimumine eneseväljendusega. Tantsuteraapia üks rajajaid oli Marian Chace, kes 1966. aastal oli ka üks Ameerika Tantsuteraapia Ühenduse asutajaid.

## Vaata ka
* Tants
* Moderntants
* Psühhoteraapia
* Kunstiteraapia
* Loovteraapiad

## Viited
Ivan Fomini aed

**Ivan Fomini aed** on roheala Peterburi Viiburi rajoonis.

Park on nimetatud vene arhitekti Ivan Fomini järgi.


Красношейная поганка - panoramio.jpg
Сквер на пересечении пр. Просвещения и ул. Ивана Фомина - panoramio.jpg
Пруд в саду Ивана Фомина (фото 2011 года).jpg


## Viited
Andmetöötlussüsteem

**Andmetöötlussüsteem** ehk **arvutisüsteem** on andmeid töötlev üksus, mis hõlmab ühte või mitut arvutit, välisseadmeid ja tarkvara.

## Vaata ka
*Kobararvuti
*Salvestivõrk
*Virtuaalmasin
*Võrgumälu
Meeksi valla seltsikeskus

**Meeksi valla seltsikeskus** on kultuurikeskus Tartu maakonnas Meeksi vallas Mehikoorma asulas. Asutuse juhataja on Merike Paap.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Meeksi valla kodulehel
Nõo kultuurimaja

**Nõo kultuurimaja** on kultuurimaja Tartu maakonnas Nõo vallas Nõo asulas. Asutuse juhataja on Viivi Kütt.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Nõo valla kodulehel
Puhja seltsimaja

**Puhja seltsimaja** on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Puhja asulas. Asutuse juhataja on Kaja Udso ja kunstiline juht on Enn Tobre

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Puhja valla kodulehel
Laeva kultuurimaja

**Laeva kultuurimaja** on kultuurimaja Tartu maakonnas Tartu vallas Laeva külas. Kultuurimaja juhataja on Ilona Piirimägi.

Kultuurimajas tegutseb ka Laeva Valla Avatud Noortekeskus.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimajast Laeva valla kodulehel
Luunja kultuuri- ja vabaajakeskus

**Luunja kultuuri- ja vabaajakeskus** on asutus Tartu maakonnas Luunja vallas Luunja asulas. Asutus korraldab Luunja valla kultuuri-, spordi- ja noorsootööd.  

## Kultuuri-, spordi ja noorsootöö
Kultuuri-, spordi ja noorsootööd korraldab Luunja vallas Luunja Kultuuri- ja Vabaajakeskus. Keskuses tegutsevad mitmed huviringid noortele ja täiskasvanutele. 

Keskuses toimub igal aastal üle 150 ürituse. Tähtsaimad on näiteks:

* Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamine
* Ernst Hiisi klaveripäev
* Jüriöö jooks
* laste laulukonkurss Luunja Lõoke
* emadepäeva kontsert-aktus
* Karl Eduard Söödi lasteluulepreemia laureaadi väljakuulutamine
* Luunja rattasprint
* Luunja mõisapäevad
* Luunja triatlon
* Muinastulede öö
* Dzintars Sprivulise mälestusturniir kiirmales
* Luunja rokifestival Luunja Luupaine
* Tartumaa taidlejate päev

## Klaverimuuseum
2013. aastal avati Luunja kultuuri- ja vabaajakeskuses Eesti esimene klaverite püsinäitus. Eesti Klaverimuuseumi Luunja filiaal sündis Luunja Kultuuri- ja Vabaajakeskuse ja Klaverimuuseumi koostöös. Filiaali eesmärk on tähistada Luunja vallas sündinud klaverimeistri ja -tootja Ernst Hiisi tegevust. Muuseumis saab näha Ernst Hiisi kuulsaima klaveri Estonia mudeleid ning ka teisi tema loodud klavereid.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
*Asutusest Luunja valla kodulehel
Reola kultuurimaja

**Reola kultuurimaja** on kultuurimaja Tartu maakonnas Kambja vallas Reola külas. Asutuse juhina on töötanud Andri Viinalass.

Asutus asutati 1966.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Võnnu kultuurimaja

**Võnnu kultuurimaja** on kultuurimaja Tartu maakonnas Kastre vallas Võnnu asulas.

Asutus asutati 1965.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Kastre valla kodulehel
Lohusuu vabaajakeskus

**Lohusuu vabaajakeskus** on noorteasutus Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Lohusuu asulas.

Asutus asutati 2015.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Lohusuu valla kodulehel
Lüganuse kultuurikeskus

**Lüganuse kultuurikeskus** on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Püssis. Asutuse juhataja on Ingrid Härm.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Lüganuse valla kodulehel
Abja kultuurimaja

**Abja kultuurimaja** on kultuurimaja Viljandi maakonnas Abja-Paluoja linnas.

Kultuurimaja avati 6. novembril 1958. Tollal nimetati seda agro-zoopropaganda majaks.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Karksi külamaja

**Karksi külamaja** on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi külas. Külamaja tööd korraldab Karksi Kultuuriselts.

Külamaja asutati 1971.

## Viited

## Välislingid
*Karksi Kultuuriseltsi koduleht
*
Villem Reimani nimeline Kolga-Jaani rahvamaja

**Villem Reimani nimeline Kolga-Jaani rahvamaja** (ka **Kolga-Jaani kultuurimaja**) on rahvamaja Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kolga-Jaani asulas. Asutus on nimetatud eesti rahvusliku liikumise tegelase Villem Reimani järgi. Asutuse eesotsas on Hovard Nurme.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Kolga-Jaani valla kodulehel
Kärstna vaba aja keskus

**Kärstna vaba aja keskus** (varem *Kärstna rahvamaja*) on asutus Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kärstna küla. Asutuse juhataja on Märt Tomp.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Tarvastu valla kodulehel
Lilli külamaja

**Lilli külamaja** on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas.

Asutuse juhataja on Merike Soovik.

Samas tegutseb Lilli raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Karksi Valla Kultuurikeskuse kodulehel
Polli külamaja

**Polli külamaja** on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Polli külas. Asutuse juhataja on Sinaida Taal.

Asutus asutati 1996.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Ramsi vaba aja keskus

**Ramsi vaba aja keskus** on asutus Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ramsi asulas.

Asutus asutati 2005.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Mõisaküla kultuurimaja

**Mõisaküla kultuurimaja** on kultuurimaja Viljandi maakonnas Mõisaküla linnas. Asutuse juhataja on Laine Pedaja.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Mõisaküla linna kodulehel
Grand-Popo

**Grand-Popo** on kuuekümnest külast koosnev vald Benini kagurannikul. Grand-Popo kuulub Mono departemangu. 

Grand-Popo on kuulus oma *[[Lääne-Aafrika vodun|voodoo]]*-pidustuste, kaunite liivarandade ja koloniaalaja arhitektuuri poolest.
Suure-Jaani kultuurimaja

**Suure-Jaani kultuurimaja** on kultuurimaja Viljandi maakonnas Suure-Jaani linnas. 

Esimene seltsimaja valmis Jaan Kurriku eestvõttel ja rahalisel toel 1904. aastal. Hoone kuulus Eesti esimesel iseseisvusajal seltsile Ilmatar ja aastani 1940 Suure-Jaani Tuletõrjeseltsile. 1944. aastal nimetati seltsimaja ümber **Suure-Jaani kultuurimajaks**. 2005. aastal koliti ümber nn Kondase koolimajja.

Kondase maja on arhitekt Johannes Pikkovi projekteeritud koolimajahoone, mis valmis 1940. aastal. Maja on nimetatud Kondase järgi sellepärast, et sel ajal juhtis Suure-Jaani kooli Paul Kondas.

Aastatel 1955–1958 oli kultuurimaja juhataja Helja Valler.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Sürgavere kultuurimaja

**Sürgavere kultuurimaja** on kultuurimaja Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Sürgavere asulas. 

Asutus asutati 1966.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Yohji Yamamoto

**Yohji Yamamoto** (山本 耀司 Yamamoto Yōji; sündinud 3. oktoobril 1943 Tokyos) on Jaapani päritolu moekunstnik. Teda peetakse maailmas moelegendiks, ta on tuntud oskusliku õmbluskunsti ja monokromaatiliste disainide järgi. Yamamoto tegutseb peamiselt Tokyos ja Pariisis.

## Elulugu
Yamamoto on lõpetanud 1966. aastal Keiō ülikooli õigusteaduse alal, kuid juristikarjäär teda ei kütkestanud. Eristumise ja isikupära poole püüdleva loomu tõttu tahtis ta saavutada midagi enamat kui elada rutiinset ametnikuelu. Ta hakkas oma ema abiliseks tema õmblusateljees. Yohji ema oli moekunstnik ja õmbleja, kellel oli oma pood Kabukichos. Töö õmblusateljees andis Yamamotole hea õmblemisoskuse ning ta läks Bunka Fashion Colledge’isse moekunsti õppima.
 
1969. aastal, kohe pärast Bunka Fashion Colledge'i lõpetamist, sai ta võimaluse minna aastaks Pariisi. Kuid alles Jaapanisse naasnult hakkas ta avastama enda kui moelooja isikupära. Ta lõi väikese *prêt-à-porter* ehk valmisrõivaste ettevõtte, mis tasapisi leidis endale Jaapanis kliente. Firma edust kannustatuna naasis Yamamoto 1980. aastatel Pariisi, kus asutas oma esimese rõivapoe. 

Yamamoto debüteeris Pariisis 1981. aastal valmisrõivaste kollektsiooniga. Samal ajal sai alguse tema Yohji Yamamoto nimeline bränd. Yohji edukaim põhibränd Yohji Yamamoto (meestele/naistele) ja rõivaliin Y’s on eriti populaarsed Tokyos, kuid nende tooted on saadaval ka esinduspoodides Pariisis ja Antwerpenis ning kõrget kvaliteeti esindavates kaubanduskeskustes üle maailma.

Yamamoto on teinud koostööd selliste brändidega nagu Adidas (Y-3), Hermès, Mikimoto ja Mandarina Duck ning artistidega nagu Tina Turner, Elton John, Placebo, Takeshi Kitano, Pina Bausch ja Heiner Müller.

Yohji Yamamoto Inc. teatas 2007. aastal, et Yamamoto kahe põhibrändi aastane müügitulu ületab saja miljoni dollari piiri. Ettevõtte finantsjuhtide halvad otsused viisid brändi 2009. aastal üle 65 miljoni dollari väärtuses võlgadesse. See vihastas Yamamotot ja viis ettevõtte restruktureerimiseni. 2010. aasta novembriks saadi firma Integral Corp. abil võlgadest vabaks.

## Stiil
Yamamotot tuntakse kui avangardliku hõnguga moeloojat. Oma disaine luues ei järgi ta tihti hetketrende. Tema signatuuriks on *oversized* siluetid ja monokromaatilised kollektsioonid.

Yohji kollektsioonide esemed on enamasti musta värvi. Yamamoto on musta värvi kirjeldanud kui midagi tagasihoidlikku ja üleolevat samal ajal. Temalt pärineb ütlus "Must on laisk ja lihtne – aga salapärane. Aga ennekõike ütleb must: "Mina ei häiri teid, teie ei häiri mind."

Yohji kirg moeloomise vastu pole vähenenud ka vanemas eas; ta on isegi öelnud, et ei kujuta ette pensionile jäämist.

Yamamotot on tunnustatud teenete eest moemaailmale järgnevate auhindadega: Chevalier of Ordre des Arts et des Lettres, Medal of Honor with Purple Ribbon, Ordre national du Mérite, Royal Designer for Industry ja Master of Design award Fashion Group Internationali poolt.

## Viited
Oksülipiinid

**Oksülipiinid** kujutavad endast looduslike ühendite klassi, mis on saadud rasvhapetest nende oksüdeerimisel hapnikuga. Neid saadakse polüküllastumata rasvhapetest (PUFA), töödeldes neid ensüümide COX (tsüklooksügenaasid), LOX (lipoksügenaasid) või tsütokroom P450 epoksügenaasiga.

Oksülipiinid on laialt levinud aeroobsetes organismides sealhulgas taimedes, loomades ja seentes. Paljudel oksülipiinidel on oluline füsioloogiline toime. Tüüpiliselt, oksülipiine ei kogune rakkudes kuid sünteesitakse vajadusel rasvhapetest.

## Biosüntees
Oksülüpiinide biosüntees käivitatakse dioksügenaasi või monooksügenaasi toimel, aga samas võib toimuda mitteensümaatilisel autooksüdatsioonil. Dioksügenaasid kujutavad endast lipoksügenaase (taimedes, loomades ja seentes), hemesõltuvaid rasvhapete oksügenaase (taimedes ja seentes) ja tsüklooksügenaase (loomades). Nende ensüümide abil sünteesitakse rasvhapete hüdroperoksiide ja endoperoksiide. Oksülipiinide sünteesis osalevad monooksügenaasid on tsütokroom P450 klassist ja võivad oksüdeerida kaksiksidemeid epoksüdeerimisel või küllastatud süsiniku külge hüdroksüülrühma liitmisel. Looduses on välja arenenud mitmeid ensüüme, mis muundavad oksülipiine tugeva bioloogilise aktiivsusega sekundaarseteks produktideks. Eriti olulised on tsütokroom P450 ensüümid loomades, kaasaarvatud CYP5A (tromboksaansüntaas), CYP8A1 (prostatsükliin süntaas) ja CYP74 hüdroperoksiidi metaboliseeritav ensüümide klass taimedes, algloomades ja bakterites. Taimes ja loomades C18 ja C20 (vastavalt) polüküllastamata rasvhapped on peamised lähtained oksülipiinide sünteesiks.

## Struktuur ja funktsioonid
Oksülipiinidel loomades (nimetatakse eikosanoidideks, sest neid sünteesitakse 20-süsiniku aatomiga rasvhapetest) võib olla nii tugev kui ka nõrk toime, näiteks silelihastele (soonkest, müometrium) ja vereliistakutele. Konkreetsed eikosanoidid (leukotrieenid B4 ja C4) on proinflammatoorsed, kuid teised (resolviinid, protektiinid) on antiinflammatoorsed ja osalevad koe vigastuse järgses protsessis. Taimsed oksülipiinid on peamiselt seotud ontogeneesiga, paljunemise protsessiga ja vastupidavusega erinevate mikrobioloogiliste patogeenide vastu.

Oksülipiinid tihtilugu käituvad autokriinselt või parakriinselt, märgatavalt peroksüsoomi proliferaatoraktiveeritud retseptoritele (PPAR) sihtimisel, et modifitseerida adipotsüüdi formatsiooni.

Suur osa keha oksülipiinidest on tehtud linool- ja alfalinoleenhapetest. Linoolhappe oksülipiinid on tavaliselt olemas veres ja kudedes kõrgemates kontsentratsioonides kui teised PUFA oksülipiinid, vaatamata sellele, et alfalinoleenhape on kergemini metaboliseeritav oksülipiinideks.

Linoolhappe oksülipiinid võivad olla antiinflammatoorsed, aga sagedamini on nad proinflammatoorsed, seotud ateroskleroosiga, mittealkohoolse rasvmaksa haigusega ja Alzheimeri tõvega. Tavaliselt oomega-6-rasvhapetest saadud oksülipiinid on rohkem proinflammatoorsed kui oomega-3-rasvhapetest saadud oksülipiinid. Eikosapentanoolhappest ja dokosaheksanoolhappest saadud oksülipiinid on antiinflammatoorsed.

## Viited
Loomade varjupaik

**Loomade varjupaik** on mõeldud hüljatud või mahajäetud loomadele. Peamiselt on varjupaikades kassid ja koerad.

## Loomade varjupaigad Eestis
Eestis reguleerib hulkuvate loomade püüdmist, pidamist ja nende omaniku kindlaks tegemist määrus, mida korraldab kohalik omavalitsusüksus oma haldusterritooriumil. Kehtiva korra kohaselt tuleb hulkuva looma puhul eelnevalt teavitada looma leiukoha linna- või vallaametnikku ning küsida nõusolek looma varjupaika toimetamiseks. Kohaliku omavalitsuse kontaktisik kutsub vajadusel juba ise välja loomapüüdja. Eelnevat kokkulepet ei pea sõlmima Tallinnas, Pärnus, Viljandis ja Võru linnas.

Kehtiva korra kohaselt peab loomade varjupaik esimese 14 päeva jooksul pärast looma saabumist otsima tema peremeest. Pärast kahe nädala möödumist tohib looma anda uude kodusse. On oluline teada, et 14 päeva hakatakse lugema mitte varjupaika saabumisest, vaid looma pildi või kirjelduse avaldamise ajast.

Eestis on loomade varjupaiku Tallinnas, Tartus, Haapsalus, Kohtla-Järvel, Pärnus, Rakveres, Valgas, Viljandis, Võrus, Saaremaal ja Virumaal.

## Viited
Antsla kultuuri- ja spordikeskus

**Antsla kultuuri- ja spordikeskus** on asutus Võru maakonnas Antsla linnas. Asutuse juhataja on Kaspar Kurve.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Aseri vabaajakeskus

**Aseri vabaajakeskus** on asutus Ida-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri asulas. Asutuse juhataja on Kaire Kutsar.

Hoone ehitati 1974. Hoone renoveeriti 2011.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Toila valla spordi- ja kultuurikeskus

**Toila valla spordi- ja kultuurikeskus** on asutus Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Voka alevikus. Asutuse juhataja on Peeter Sööt.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Toila valla kodulehel
Kontojääk

**Kontojääk** on kontol olev raha. 

Kontojääk on raha kogus mingil kindlal ajahetkel rahalises hoidlas. Kontojääk võib olla kolmanda isiku käes, nagu krediitkaardifirma, kommunaalettevõte, hüpoteegi pankur või muu laenuandja. Kontojääk on netosumma pärast kõikide deebetite ja kreeditite faktooringut. Kontojäägi saldo viitab pangakonto rahasummale, millest on maha arvestatud kõik debiteeringud. Positiivne kontojääk näitab kontoomanikule kättesaadavaid ja olemasolevaid vahendeid. Kontojääk võib ka olla negatiivne, mis näitab konto omaniku võlgnevust näiteks krediitkaardiettevõtetele. Alandamatu kontojääk on kliendi arvelduskontol reserveeritud raha, millega kaetakse minimaalselt kahe aasta kontohooldustasu.

Kontojääki tuleb kontrollida korrapäraselt, sest kliendil on endal hea teada, kui palju tema kontol on raha. Tuleb ka veenduda, et pank ei ole näiteks raha kaotanud või maksmisel midagi kahekordistanud.

## Innovatsioon Eestis
11. septembril 2013 sai Swedbank oma uue mobiilirakendusega "Kiire kontojääk" võistlusel "Digitegu 2013" mobiilturunduse kategoorias esikoha. Uudne mobiilirakendus võimaldab nüüd klientidel kontojääki vaadata umbes ühe sekundiga. Kahe esimese kuuga tehti selle teenuse kaudu 900 000 kontojäägipäringut.

## Viited
Tootsi kultuuri- ja spordikeskus

**Tootsi kultuuri- ja spordikeskus** on asutus Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Tootsi asulas. Asutuse juhataja on Riina Kukk. Kultuuri- ja spordikeskus koosneb hoonete kompleksist, kuhu kuuluvad: saun-ujula koos duši- ja riietusruumidega ning võimla koos 2 jõusaali ning duši- ja riietusruumidega. Võimla ja koridori seinu kaunistavad juhataja joonistatud pallipere (korvpall, jalgpall, võrkpall, pesapall ja tennisepall).

## Pildid

Tennisepalli_poiss_5.jpg
Pesapalli_tüdruk_4.jpg
Võrkpalli poiss 3.jpg
Korvpalli ja jalgpalli poisid 12.jpg


## Viited
https://www.pparnumaa.ee/kultuur-sport/spordikeskused#Tootsi

## Välislingid
*Tootsi Kultuuri- ja Spordikeskuse Facebooki leht
Uulu kultuuri- ja spordikeskus

**Uulu kultuuri- ja spordikeskus** on asutus Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Uulu külas. Asutuse juhataja on Anu Nõmm.

Asutus asutati 1998.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Põhja-Järva Kultuurikeskus

**Põhja-Järva Kultuurikeskus** (enne valdade ühendamist nimega **Ambla kultuurikeskus**) on kultuurikeskus Järva maakonnas Järva vallas Aravete asulas. Kultuurikeskuse kontor on Aravete kultuurimajas. 

Kultuurikeskuse alla kuuluvad Aravete kultuurimaja, Ambla kultuurimaja,  Albu Rahvamaja ja Aravete külamuuseum.

Kultuurikeskuse juhataja on alates 2022. aasta oktoobrist Triin Väin.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurikeskusest Järva valla kodulehel
Ambla kultuurimaja

**Ambla kultuurimaja** (ka *Ambla rahvamaja*) on kultuurimaja Järva maakonnas Järva vallas Ambla asulas. 

Kultuurimaja juhataja on Ruth Uutar.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimajast Ambla valla kodulehel
Anija valla kultuurikeskus

**Anija valla kultuurikeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Anija vallas. 

Kultuurikeskus haldab kolme rahvamaja: Kehra, Alavere ja Voose rahvamaja.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Audru valla kultuurikeskus

**Audru valla kultuurikeskus** on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Pärnu linnas (enne 2017. aastat Audru vallas) Audru asulas. Asutuse administraator on Marju Maiste.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Audru valla kodulehel
Eidapere kultuurikeskus

**Eidapere kultuurikeskus** on kultuurikeskus Rapla maakonnas Kehtna vallas Eidapere asulas. Asutuse juhataja on Katrin Jair

.

Asutus asutati 1992.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Sinilind (kultuurikeskus)

**Elva huviala- ja kultuurikeskus Sinilind** on asutus Tartu maakonnas Elvas aadressil Kesk tänav 30. Asutust haldab SA Elva Kultuur.

Asutus asutati 1994 *Elva kultuurikeskusena Sinilind*.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Jõhvi kultuuri- ja huvikeskus

**Jõhvi kultuuri- ja huvikeskus** on asutus Ida-Viru maakonnas Jõhvi linnas aadressil Pargi tänav 40. Asutuse direktor on Anne Uttendorf.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Killustiku tänav (Rakvere)

**Killustiku tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas.

Kagu-loodesuunaline Ehituse tänav on 226 m pikkune. See saab alguse Kivi tänava ristmikult, ristub seejärel Pae ja Kruusa tänavaga ning lõpeb Ehituse tänava ristmikul. Kaugus Rakvere keskväljakust, Turu platsist, on linnulennult mõõdetuna üle 1,4 km. 

Tänava on äärde rajatud põhiliselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
## Viited
Kruusa tänav (Rakvere)

**Kruusa tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas.

Edela-kirdesuunaline Kruusa tänav on 323 m pikkune. See saab alguse Rägavere teelt, ristub Killustiku ja Paemurru tänavaga ning lõpeb Rakvere linna ja Rakvere valla vahelisel piiril Rabakivi tänaval. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult mõõdetuna ligikaudu 1,6 km. 

Tänava äärde on rajatud põhiliselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
## Viited
Patsy Rodenburg

**Patsy Rodenburg** (sündinud 2. septembril 1953 Suurbritannias) on Suurbritannia tunnustatud (OBE) kõneõpetaja ja kirjanik. 

Ta on Guildhall School of Music and Drama hääletehnika ja kõnekunsti õppejõud ning Royal National Theatre'i pedagoog (*Head of Voice*). Ta on teinud tööd sellistes teatrites, nagu Royal Court, Royal Shakespeare Company, Cheek-by-Jowl, Shared Experience jne. Ta on olnud filmide ja telesaadete konsultant. Tema nimekamate klientide hulka kuuluvad Hugh Jackman, Nicole Kidman, Keira Knightley, Matthew Perry, Alan Rickman, Judi Dench, Johnny Depp jpt.

## Elukäik

Patsy Rodenburg õppis Londonis Central School of Speech and Drama's. Enne, kui ta pöördus teiste õpetamise juurde, töötas ta näitlejana. Koolis 
Guildhall School of Music and Dramas on ta õppejõud alates 1981. aastast. Samast aastast alates töötas ta ka üheksa aastat Royal Shakespeare Companys. Royal National Theatre'is pani ta aluse kõnekunsti osakonnale (töötab seal alates 1990. aastast). Ta on avaldanud neli erialast raamatut: "The Need for Words", The Right to Speak", "Acting Shakespeare" ja ainsana ka eesti keeles avaldatud "Näitleja kõneleb: hääl ja esitaja".

### Humanitaartöö

Patsy Rodenburg on töötanud psühholoogiliste häiretega vangidega, kelle kuritööd on kõige julmemat sorti. Ta on välja töötanud meetodid, kuidas ravida psüühiliselt haigeid ja vägivaldseid inimesi luule ja Shakespeare'i abil. Vangla kõige kinnisemates osakondades on ta lavastanud kinnipeetavatega Shakespeare'i näidendeid. 

Rodenburg on oma õpetusi jaganud Indias, Aafrika hõimudes. Samuti on ta õpetanud Amsterdamis prostituutidele Shakespeare'i ja kõnekunsti. 
 
## Isiklikku
Rodenburg oli abielus ühe oma kolleegiga Kuninglikust Akadeemiast, aga viimase probleemid alkoholiga viisid suhte karidele. Praegu elab Rodenburg koos oma baleriinist elukaaslase Antonia Franceschiga, nende poeg Michael sündis 2003. aastal.

## Viited
Pae tänav (Rakvere)

**Pae tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas.

Edela-kirdesuunaline Pae tänav on 243 meetri pikkune. See saab alguse Rägavere teelt, ristub Killustiku tänavaga ja lõpeb Paemurru tänava ristmikul. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult mõõdetuna ligikaudu 1,7 km. 

Tänava on äärde rajatud põhiliselt katusekorrusega eramud, mis on ehitatud 20. sajandi teisel poolel.

## Viited
Samuel-Oskar Kripson

**Samuel-Oskar Kripson** (25. veebruar 1893 – 26. september 1984) oli eesti põllumajandus- ja omavalitsustegelane.

1917. aastast oli ta Ahja valla miilitsavanem.

1936. aastast oli ta Ahja Valla Põllumeeste Seltsi juhatuse liige ja Võnnu põllumeeste konvendi liige.

1939. aasta aprillist oli ta Ahja vallavanem.

1939. aasta aprillist oli ta ka Ahja Piimaühistu juhatuse liige (kassapidaja).

Ta on maetud Põlva kalmistule.

## Viited
AS ELVESO

**ELVESO** (**EL**ekter, **VE**si, **SO**ojus) on 100% Rae valla omandis olev elektri-, vee- ja soojusettevõte. AS ELVESO asub Rae vallas Jüri alevikus Ehituse 9.

AS ELVESOl on poolsada töötajat.

## AS ELVESO põhiülesanded
* Elektrivõrguteenuse osutamine ja elektrienergia müük. Elektrivõrgu ja elektri müügipiirkond on Jüri alevikus ning koosneb kahest eraldi alast: Jüri piirkond ja Tammiku piirkond.
* Vee- ja kanalisatsiooniteenuse osutamine. 
:Pirita jõe tegevuspiirkonna ulatus: Ülejõe küla, Lagedi alevik, Kopli küla, Kadaka küla, Tuulevälja küla, Karla küla, Pajupea küla, Vaskjala küla, Jüri alevik, Aaviku küla.
:Vaida tegevuspiirkonna ulatus: Vaidasoo küla, Vaida alevik, Suuresta küla.
:Peetri tegevuspiirkonna ulatus: Lehmja küla, Pildiküla küla, Soodevahe küla, Järveküla küla, Peetri alevik, Assaku alevik, Rae küla.
:Patika tegevuspiirkonna ulatus: Kuremäe tee, Jõekääru tee, Roostiku tee, Hundinuia tee ja Paislehe tee.
*Soojusenergia tootmine, jaotamine ja müük. Kaugkütte teenust osutatakse kahes piirkonnas - Jüri ja Vaida alevikus.

Kaugküttega tegeletakse nii Jüri kui Vaida alevikus. Elektrivõrgu teenuse müügiga tegeletakse ainult Jüris alevikus. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni teenuseid pakutakse suuremas osas Rae vallas.

## AS ELVESO ajalugu
AS ELVESO ajalugu sai alguse 1972. aastal, mil Jüri alevikus valmis EKE EMV poolt ehitatud kolme katlaga tsentraalkatlamaja. Kuna sel ajal arenes Jüris koos tootmisüksuste ehitamisega ka elamumajandus, siis arenesid hoogsalt ka ühisveevärk ja -kanalisatsioon, kaugküte ning elektrivõrgud. Sellega seoses koondati nende valdkondadega tegelevad töötajad kokku ja moodustati peaenergeetiku alluvusse vastav struktuuriüksus.

Erastamisprotsessiga anti 1992. aasta detsembris EKE EMV energeetikaameti käsutuses olnud varad üle Rae vallale ja moodustati Rae valla munitsipaalettevõte ME ELVESO.

1996. aastal reorganiseeriti ME ELVESO aktsiaseltsiks ELVESO. 

1999. aastal liideti ASga ELVESO Tammiku Maja Hoolduse AS. Hiljem likvideeriti AS Wait ja OÜ Lagedi VEK ning nende energeetika- ja veemajandusalased kohustused pandi ASle ELVESO.

## Arendusprojektid
* Pirita jõe RVKA veemajandusprojekt
* Jüri aleviku kaugküttevõrgu rekonstrueerimine
* KIK-i kaasrahastatavad projektid 
* Vaida aleviku kaugküttevõrgu rekonstrueerimine
* Vana-Aaviku elurajoon
* Mõigu elurajoon
* Pumplate kaugseire ja Jüri reoveepuhasti renoveerimine

**AS ELVESO eestvedamisel toimunud suurprojektid Rae vallas**
* ÜF projekt "Pirita jõe reoveekogumisala veemajandusprojekt"
* Vaida aleviku kaugküttevõrgu rekonstrueerimine
* Vana-Aaviku elurajoon
* Mõigu elurajoon
* Pumplate kaugseire ja Jüri reoveepuhasti renoveerimine

## Viited

## Välislingid
* ELVESO koduleht
*Ettevõtte taustainfo - Inforegister
Tiegaži mõis

**Tiegaži mõis** (saksa keeles *Tegasch*, läti keeles *Tiegažu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Katvari valda Tiegaži küla maadele.

Mitmed Tiegaži mõisa allee pärnad ja Tiegaži mõisa allee saar on looduskaitse all.

## Ajalugu
Mõisa maad kuulusid aastal 1520 Gerdt Lindele. Toona pantis too maad 1700 marga eest oma kasupojale Jacob Krüdenerile, ent aastal 1528 läksid need Riia peapiiskoppide valdusse. Mõis moodustati nendele maadele aastal 1643, mil Rootsi kuninganna  Kristiina andis selle sekretär Paul Helmesele. Teine osa mõisast kuulus varem Katvari mõisale, ent aastal 1671 müüs Dietrich Aderkas selle 600 marga eest Leonhard Blodowile. Selle Irbeni nime kandva valduse omandas hiljem Jacob Jonston, kes müüs selle aastal 1649 Paul Helmesele. Seesama Dietrich Aderkas müüs ka teise maatüki 1000 marga eest Johann Brinckenile, mis hakkas kandma nime Brinckenland. Edasi sai selle omanikuks Daniel von Essenile, kes selle siis 1634. aastal 3600 marga eest Jacob Jonstonile müüs, nii et ka see maa rändas hiljem Paul Helmese valdusse. Aastal 1651 sai Helmes uue nime Helmersen. Edasi läks mõis abielu teel Sasside valdusse. Aastal 1807 ostis Tiegaži 33 000 taalri eest Theodor Heinrich von Schröder, aga 1809. aastal 43 000 taalri eest dr. Böhme. See pani mõisa panti ja aastal 1827 omandas mõisa Robert von Holst.

Aastal 1838 pärisid mõisa Roberti lesk ja tütar. Aastal 1858 ostis Friedrich von Palmstrauch mõisa neilt 55 000 rubla eest ära. Aastal 1873 ostis parun Campenhausen 105 600 rubla eest ära. Hiljem vahetas mõis mitmel korral oktsionil omanikke.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal neli adramaad, sellele allus 123 mees- ja 145 naishinge. 1688 oli Tiegaži (koos Irbeni ja Brinckenlandiga) suurus 6 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 2 ja 1/3, aastal 1757 aga 4 ja 1/4. Aastal 1823 oli mõisa suurus 5 ja 1/24 adramaad. Aastal 1832 oli mõisadel adramaid 5 ja 1/24, aastal 1881 aga 4 ja 51/80, lisaks 5 ja 6/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõis: *Brinkenhof*.

## Viited
Katvari mõis

**Katvari mõis** (saksa keeles *Kadfer*, läti keeles *Katvaru muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Katvari valda Katvari ning Līcīši külade maadele.

## Ajalugu
Esimene teadaolev omanik oli XIV sajandil Jacob Live. Riia peapiiskop (1348–1369) Fromhold von Vyshusen andis selle aastal 1357 Johann Aderkasi valdusse. Aastal 1630 müüs Karsten Aderkasi lesk osa mõisa maadest Johann Dobberwitzile. Mõisa põhiosa päris Karsteni tütar, kes abiellus Ernst von Mengdeniga. Aastal 1738 vahetas Carl Gustav von Mengden Katvari, Roperbeķi ja Kalnamuiža mõisa Boyedega Meeri mõisa vastu. Aastal 1750 vahetas vabahärra Johann Christoph von Campenhausen (1716−1782) selle Liepa mõisa vastu. Aastaks 1775 omandas ta piirkonnas suured maavaldused, mille pärija oli tema kasupoeg Friedrich Reinhhold von Berg (1736−1809).

Aastal 1759 ostis vabahärra von Campenhausen Lemsalu mõisalt tüki maad (*Ahlenhof*), mis liideti Katvari mõisaga. Aastal 1806 pantis Friedrich Reinhold Katvari ja Muižkalnsi mõisa 62 000 rubla eest 10 aastaks Christian Bernhard von Zimmermannile (1771−1841). Aastal 1834 müüs tema poeg selle koos Šķirstiņi ja Suceni mõisaga 92 500 rubla eest polkovnik Traugott Carl von Sommerile (1800−1865). Pärast viimase surma pärandus mõis tema lesele Mary-Ann von Sommerile (sündinud Balfour) (1815−1895) ja lastele. Pärandijagamislepinguga omandas 1867. aastal selle poeg Michael Carl Johann Gottlieb von Sommer (1836−1906), kes moodustas mõisast 1868. aastal fideikomissi. Viimane omanik oli aastatel 1906−1920 Erich Carl Alphons Hermann Michael von Sommer (1879−1945).

## Mõisaansambel
Tumepunastest tellistest tumepruuni katusega **häärber** valmis XVIII sajandil. Häärberi kamin ja kolme toa laed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Mõisakompleksist on säilinud mitmed looduskaitsealused **põlispuud**. Kaitse all on Katvari mõisa tamm ümbermõõduga 4,2 meetrit ja Katvari pärnad: esimese ümbermõõt 4,14, kõrgus 31 meetrit, teise ümbermõõt 4,13 ja kõrgus 28 meetrit, kolmanda ümbermõõt 4,02, kõrgus aga 26,8 meetrit. Mõisasüdamest lähtuvatele alleedele jäävad tammed ümbermõõduga 4,39 ja 4,42 meetrit, Akmentiņi tamm ümbermõõduga 4,17 meetrit ning 34 meetri kõrgune Katvari lehis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 3/8 adramaad, sellele allus koos Muižkalnsi mõisaga 243 mees- ja 269 naishinge. Aastal 1641 oli mõisate suurus 9 ja 1/2 adramaad. Aastal 1688 oli mõisate suurus 8 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 3 ja 5/8, aastal 1757 aga 10 ja 5/8. Aastal 1823 oli mõisate suurus üksteist adramaad. Aastal 1832 oli mõisatel adramaid 11, aastal 1881 aga 5 ja 41/80, lisaks 13 ja 66/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus 1816. aastal kaks karjamõisa: *Johannisfeld* ja *Neuhof*.

## Vaata ka
*Fideikomiss

## Viited
Umurga mõis

**Umurga mõis** (saksa keeles *Ubbenorm*, läti keeles *Umurgas muiža*) oli riigimõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäeval Limbaži piirkonda ja Umurga valda Umurga külla.

## Ajalugu

1630 annetas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Vainiži, Aluliina ja Kulna lossiläänid oma feldmarssalile Gustav Hornile. Vainiži lääni kuulusid *Wainseli, Sarumi, Ubbenormi, Rorveni ja Signitzi* vakused. Mõisate reduktsiooni ajal sai sellest riigimõis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Sārumi mõisaga 13 ja 3/4 adramaad, neile allus 305 mees- ja 313 naishinge. Aastal 1641 oli Umurga, Vainiži ja Sārumi mõisa suurus 26 adramaad. Aastal 1688 oli mõisate suurus 22 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 9 ja 7/8. Aastal 1757 oli Umurga ja Sārumi mõisa suurus 13 ja 3/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisatel adramaid 11 ja 3/20, aastal 1881 aga 8 ja 3/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus 1816. aastal kaks karjamõisa: *Althof* ja *Neuhof*.

## Viited
Vainiži mõis

**Vainiži mõis** (saksa keeles *Wainsel*, läti keeles *Vainižu muiža*) oli riigimõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Umurga valda Vainiži küla maadele.

## Ajalugu
Mõis rajati juba XIV sajandil. Kuni XVI sajandini oli see Riia peapiiskoppide lauamõis.  Mõisakompleks kujunes Vainiži piiskopilinnusest  poole kilomeetri kaugusele.

1630. aastal andis Rootsi kuningas Gustav II Adolf Vainiži, aga samuti Aluliina ja Kulna lossiläänid oma feldmarssalile Gustav Hornile. Vainiži lääni kuulusid *Wainseli, Sarumi, Ubbenormi, Rorveni ja Signitzi* vakused. Mõisate reduktsiooni ajal sai sellest riigimõis. XIX sajandi alguses olid mõisa rentnikeks Brümmerid.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 10 ja 1/2 adramaad, sellele allus 329 mees- ja 411 naishinge. 1641. aastal oli Vainiži, Umurga ja Sārumi mõisa suurus 26 adramaad. 1688. aastal oli mõisate suurus 22 adramaad, 1734. aastal oli adramaid 9 ja 7/8. 1757. aastal oli Vainiži mõisa suurus 10 ja 1/2 adramaad. 1832. aastal oli mõisal adramaid 12 ja 1/20, 1881. aastal aga 11 ja 20/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Ārciemsi mõis

**Ārciemsi mõis** (saksa keeles *Erküll*, läti keeles *Ārciema muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Pāle valda Ārciemsi küla maadele.

## Ajalugu
1400. aastal ostsid mõisa Aderkased. 1506. aastal andis Michael Hildebrand, kes oli mõisa omandanud Dirik Aderkaselt, Ārciemsi Michael Nötkenile, samas kui Uexküllid olid selle ostnud Jasper Nötkenilt. Uexküllid asusid ka mõisa, kuid olid selle sunnitud hiljem Michaelile loovutama. Michale pantis kaks küla, mis läksid hiljem Lemsalu mõisa valdusse. 1537. aastal päris mõisa tema poeg Johann, ent hiljem läks see tütrele, kes abiellus Tiesenhausenite suguvõssa. 1670. aastal ostis mõisa Carl Friedrich von Mengden. Kuigi mõis panditi 1713. aastal Oettingenidele, jäi Ārciems siiski Mengdenite valdusse 1831. aastani, mil selle ostis Georg Bernhard Mellin.

Kuni 20. sajandi alguseni asus mõisa juures Umurga kihelkonna Ārciemsi kirik.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 9 ja 5/8 adramaad, sellele allus 262 mees- ja 249 naishinge. 1641. aastal oli mõisa suurus seitse adramaad. 1688. aastal oli mõisa suurus kaheksa adramaad, 1734. aastal oli adramaid 3 ja 7/8 ning 1757. aastal 9 ja 5/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 8 ja 16/25 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 8 ja 1/3, aastal 1881 aga 6 ja 22/80, lisaks 10 ja 18/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus 1816. aastal kaks karjamõisat: *Johannenhof* ja *Gustavsberg*.

## Vaata ka
*Fideikomiss

## Viited
Pociemsi mõis

**Pociemsi mõis** (saksa keeles *Posendorf*, varem *Hof zu Pahl*, läti keeles *Pociema muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Katvari valda Pociemsi küla maadele.

Mõisa peahoone ees asus varem kaks lõvikuju, mis olid Vērmane aeda rajatud lõvikujude koopiad.

## Ajalugu
Esimene teadaolev omanik oli Bertram Tiesenhausen, kes pantis selle 1466. aastal 2000 Riia marga eest Otto von Dalenile. Otto surma järel läks mõis Riia peapiiskoppide valdusse. Hiljem oli see Werner Adeleffi omandis. 1524. aastal päris mõisa Johann Tiesenhausen.

1570. aastal ostis Theodor Aderkas 2500 Riia marga eest Johann Brickenilt Pociemsi mõisa. Paar aastat hiljem kuulus mõis juba Patkulitele. 1681. aastal omandas mõisa lühikeseks ajaks Carl Johann Ritter, ent 1683. aastal tagastati mõis mõisate reduktsiooni käigus Patkulitele. Heinrich Patkul müüs mõisa Krüdeneridele, seejärel panditi see Mengdenitele. Gustav von Mengden müüs mõisa 1759. aastal parun Campenhausenile, kes omandas 1775. aastaks piirkonnas suured maavaldused, mille pärijaks oli tema kasupoeg Friedrich Reinhold von Berg  (1736–1809).

1816. aastal ostis Pociemsi mõisa 46 000 rubla eest eelmise omaniku poeg Balthasar Dietrich von Berg. Tolle tütrepojad Lilienfeldid müüsid mõisa 1857. aastal vabahärra Georg Gottlieb Ernst von Wolffile (1823−1896). 1897−1920 oli mõisa viimaseks omanikuks vabahärra Basil Gustav Otto Gottlieb von Wolff (1862−1939).

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 1/8 adramaad, sellele allus 234 mees- ja 258 naishinge. 1641. aastal oli mõisa suurus 2 ja 1/2 adramaad. 1688. aastal oli mõisa suurus 5 ja 1/2 adramaad, 1734. aastal oli adramaid 2 ja 1/8, 1757. aastal aga 7 ja 7/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus üksteist adramaad. 1832. aastal oli mõisal adramaid 11, 1881. aastal aga 5 ja 12/80, lisaks 12 ja 29/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus 1816. aastal kolm karjamõisa: *Katharinenhof*, *Dreimann* ja *Alenhof*.

## Viited
Umurga kirikumõis

**Umurga kirikumõis** (saksa keeles *Ubbenorm Pastorat*, läti keeles *Umurgas mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäeval Limbaži piirkonda ja Umurga valda Umurga küla maadele.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/4 adramaad, sellele allus 52 mees- ja 53 naishinge. Aastal 1688 oli kirikumõisa suurus üks adramaa. 1734. aastal oli adramaid 1 ja 1/4, 1757. aastal aga 1 ja 1/4. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 1 ja 17/20, aastal 1881 aga 1 ja 3/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Prõpjati lõbustuspark

**Prõpjati lõbustuspark** on mahajäetud park Ukrainas Prõpjati linnas. 

Selle esimene avamine pidi toimuma 1. mail 1986. aastal, mil tähistatakse ka töörahvapüha. 26. aprillil toimus paari kilomeetri kaugusel Tšornobõli katastroof ning selle tõttu ei pidanud avamist toimuma. Mitmetes allikates on kirjas, et park siiski avati 27. aprillil enne linna evakueerimise väljakuulutamist, ja ühel saidil on olemas ka pildid tegevusest. Oletati, et lõbustuspark avati vaid selleks, et elanike tähelepanu õnnetusest eemale juhtida. Need oletused on tõestatud, sest paljud atraktsioonid ei olnud lõpuni ehitatud (*Paratrooper*il polnud varikatused korralikult paigaldatud ja lõpetamata oli ka vaateratta vooderdus). Igal juhul on park ja selle vaateratas muutunud Tšornobõli katastroofi sümboliks.

## Atraktsioonid

Nõukogude Liidus ehitati kultuuri- ja puhkeparke, mis olid tüüpilised paljudes suurtes linnades. Lõbustuspargi atraktsioonid valmistas Jeiskis asuv ettevõte Atraktsioon ("Аттракцион").

Kultuuripaleest loodes asuvas Prõpjati kesklinnas oli lõbustuspargis 5 atraktsiooni:
* Tuntud 26-meetrine vaateratas "Круговой обзор" (’ringvaade’)
* Põrkeautod "Автодром" (’autodroom’)
* Paratrooper "Ромашка" (’karikakar’)
* Kiiklaevad "Русские качели" (’vene kiik’)
* Pargis on ka karnevali laskmismängud

## Kiirgus
Kiirgusastmed ümber pargi on erinevad. Pärast seda, kui radioaktiivseid materjale kandnud helikopterid kasutasid maad maandumisrajana, uhuti kiirgus mulda. Seetõttu on betoneeritud alad suhteliselt ohutud.

## Filmid, mängud, meedia ja kirjandus
Lõbustuspark mängib märkimisväärset rolli videomängudes S.T.A.L.K.E.R.: Shadow of Chernobyl (S.T.A.L.K.E.R. Tšornobõli Vari) ja Call of Duty 4: Modern Warfare (Call of Duty 4: Kaasaegne sõda). Samuti on sellest räägitud filmis "Tšornobõli päevikud". Pargil on ka oluline roll Markijan Kamõši romaanis "A Stroll to the Zone". 

Vaaterattast tehti uudis 2017. aasta septembris, kui Poola turistid seda pöörasid, sest viimati tehti seda 1986. aastal. Hiljem pöörati see oma algsesse asendisse tagasi.

## Viited
Rucka mõis (Umurga kihelkond)

**Rucka mõis** (saksa keeles *Würzenberg*, varem *Wodis* ja *Rutzkenhof*, läti keeles *Ruckas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Cēsise piirkonda ja Stalbe valda.

## Ajalugu

Rucka mõisa maad kuulusid algselt Vainiži piiskopilinnusele. Aastal 1567 andis linnuse administraator Chodkiewicz sealsed maad Johann Würtenbergile, ent aastal 1586 sai sinna elupaiga poolakas Adrian Chibitz. Johann sai oma valduse tagasi aastal 1622. Tema poeg Arwid osales rootslaste väepealikuna kolmekümneaastases sõjas, mille järel ta oma nime Wittenbergiks muutis. Aastal 1670 müüsid Wittenbergid mõisa 2000 taalri eest postiteenistuse direktorile Statius Steinile. Aastal 1723 läks mõis Raßide valdusse, kuuludes neile aastani 1772. Seejärel kuulus mõis aastani 1817 Manekenidele, misjärel suguvõsa meesliin välja suri. Seejärel kuulus mõis Stegmannidele, kuni see aastal 1825 16 000 hõberubla eest Caroline von Strohkirchile panditi.

Aastal 1835 ostis mõisa 16 000 rubla eest Sophie Vegesack. Hiljem pantis ta mõisa Alexander von Bergile. See müüs mõisa pandiõigused aastal 1852 26 000 rubla eest Gotthard Faberile. Hiljem sai Sophie mõisa tagasi ja müüs selle aastal 1858 35 000 rubla eest Alexander von Palmstrauchile, kes mõisa omakorda aastal 1867 65000 rubla eest Eugen Poortenile müüs. Tollele oli panditud ka Rozbeķi mõis ja selle omanik Ottomar Loudon andis Poortenile üle Essergaili karjamõisa ning selle  ümbruskonna maad.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 3/8 adramaad, sellele allus 94 mees- ja 99 naishinge. Aastal 1641 oli Rucka suurus kaks adramaad.  1688 oli mõisa suurus 2 ja 1/8 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 1 ja 7/8, aastal 1757 aga 2 ja 3/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 3 ja 1/26 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 3 ja 1/24, aastal 1881 aga 1 ja 18/80, lisaks 3 ja 16/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõisa: *Aile*.

## Viited