Bolesław I Chrobry

**Bolesław I Chrobry (Vapper)** (966/967 – 17. juuni 1025) oli Poola vürst 992–1025 ja Poola kuningriigi kuningas 1000–1025 (krooniti 1025).

## Elulugu
Bolesław I isa oli Poola esimene kuningas Mieszko I ja ema oli Mieszko esimene naine Dobrawa, kelle isa oli Böömimaa hertsog Boleslav I Julm. Tal oli noorem õde Świętosława, kes abiellus algul Rootsi kuninga Erik VI ja pärast Taani kuninga Svend Harkhabemega. Ema suri 977, kui Bolesław oli kümneaastane. Isa abiellus pärast seda Oda von Haldenslebeniga, kelle kaudu sai Bolesław kolm poolvenda: Mieszko Mieszkowici, Świętopełk Mieskowici ja Lambert Mieszkowici.

992 Mieszko I suri. Troonipärimiskord ei olnud tollal määratletud ja tavaks oli, et vendade vahel puhkeb kodusõda. Bolesław võitis sõja kiiresti ja pagendas oma poolvennad riigist või laskis nad tappa, hiljemalt 995. aastal olid tema vennad surnud.

Kui 997. aastal suri preisi hõimude seas misjonitööd tehes märtrisurma Böömi piiskop Wojciech (Püha Adalbert), kasutas Bolesław I tema pühakuks kanoniseerimist ära Poola tähtsuse tõstmiseks Euroopas. Aastal 1000 toimus püha Wojciechi haual Gnieznos valitsejate kohtumine, kus keiser nimetas Bolesław I Keisririigi patriitsiks, andis talle üle püha Mauritiuse oda koopia ning kroonis ta keisridiadeemiga. Rooma paavstiriigi nõusolekul andis Saksa Rahvuse Püha Rooma keisririigi keiser Otto III loa asutada Gnieznosse saksa kirikust sõltumatu Poola kiriku metropol. Kirikul ja esimestel benediktiini kloostritel oli tähtis roll riigi poliitilisel ülesehitamisel.

Seoses keisririigi poliitika muutusega pärast Otto III surma oli Poola sunnitud kaitsma oma poliitilist sõltumatust Poola-Saksa sõjas (1002–1018). Võit ja edukas sõjakäik Kiievisse 1018. aastal kindlustasid Bolesławi võimu Kesk-Euroopas. 30. jaanuaril 1018, sõlmiti Boleslaw I Vapra ja Püha Saksa Rooma riigi keisri Heinrich II vahel Bautzeni rahuleping, mis määras ära Poola ja Saksa-Rooma riigi piiri. 

Tänu keiser Otto III suurejoonelistele plaanidele nimetati Bolesław 1000. aastal esimeseks Poola kuningaks analoogselt Ungari esimese kuninga Istvan Pühaga. Selle eest pidi Poola saama osaks Saksa-Rooma riigist. Plaan luhtus, sest Bolesław ei allunud edaspidi Saksa-Rooma keisrile mingil moel. Kuningaks ei kroonitud teda varem kui 1025, kui Bolesław, kasutades keisri Heinrich II surma järel tekkinud võimuvaakumit Saksamaal, kroonis end ise Poola kuningaks.

## Isiklikku
Bolesław abiellus kõigepealt 984 Meißeni markkrahvi Rikdagi tütrega, aga pärast Rikdagi surma 985 kaotas naine Bolesławi soosingu ja mees ajas ta ära. Sellest abielust sündis tütar, kes 996. või 997. aastal abiellus kindlaksmääramata Pommeri vürstiga.

986. aastal abiellus Bolesław Ungari vürsti Géza tütre Ungari Judithiga, aga pärast Poola ja Ungari vaheliste suhete halvenemist ajas Bolesław 987 temagi ära. Arvatavasti ei naasnud Judith kodumaale, vaid suri umbes järgmisel aastal. Sellest abielust sündis poeg Bezprym, kes sai hiljem Poola kuningaks.

987. aasta paiku abiellus Bolesław Zachodnio-Słowiański vürsti Dobromiri tütre Emnildaga (suri hiljemalt 1017). Sellest abielust sündis viis last. Vanimast tütrest (988 – pärast 1013) sai nunn. Teine tütar Regelinda (989 – pärast 1014) abiellus 1002 Meißeni markkrahvi Herman I-ga, kuid abielu jäi lastetuks. Vanem poeg Mieszko II (990–1034) sai hiljem Poola kuningaks. Noorim tütar (umbes 991 – pärast 1018) abiellus 1015 Kiievi suurvürsti Svjatopolk I-ga. Noorem poeg Otto (1000–1033) osales pärast oma isa surma kodusõjas.

3. veebruaril 1018 abiellus Bolesław Meißeni markkrahvi Eckard I tütre Odaga (suri pärast 1025). Sellest abielust sündis tütar Matilda, kes 1035 abiellus Švaabimaa hertsogi Otto III-ga.