Kooliteater

**Kooliteater** on teatrietenduste ja -tegevuste korraldamine haridusasutustes õpilaste osalusel. Kooliteatrites saavad õpilased arendada suhtlusoskust ning väljendada oma loomingulist annet ja huvi etenduskunstide vastu. 

Kooliteatrites harrastatakse sageli mitmesuguseid loovtegevusi, sealhulgas näidendite, muusikalide, improvisatsioonide ja muude näite- ja etenduskunsti tunnustega esitusi. Õpilased võivad tuua lavale nii klassikalisi teoseid kui ka originaalloomingut, kus nad käsitlevad eri teemasid ja väljendavad oma mõtteid kunstilisel moel. Kooliteater ei tähenda ainult näitlemist ja lavastamist, vaid ka tehnilisi aspekte, nagu lavakujundus, valgustus, heli ja kostüümid. Niisiis ei õpi õpilased vaid teatrikunsti esteetikat, vaid omandavad ka praktilised oskused lavatehnoloogia kasutamiseks.

## Ajalugu

Esimene teatrietendus Eestis toimus 1529. aasta vastlaõhtul Tallinna raekoja saalis – Tallinna linnakooli õpilased esitasid ladina keeles Terentiuse komöödiat "Androslanna".

Aastail 1935–1936 tegutses Eesti seltside harrastusringidest kõige enam näiteringe, neid oli kokku 304.

Teatriharrastus katkes peaaegu täielikult 1940. aastal, kui Nõukogude Liit okupeeris Eesti. 1947. aastal hakkasid taas tegutsema esimesed näitetrupid. Alates 1980. aastast korraldatakse igal aastal pärast maakondlikke ülevaatusi kooliteatrite üleriigiline festival.

Sõna "kooliteater" võeti kasutusele 1982. aastal, Nõukogude ajal nimetati kokkusaamisi õpilaste taidlusülevaatusteks.

Algusaastatel oli kooliteater enamasti seotud kooli näiteringiga. Aja jooksul on kooliteater muutunud mitmekesisemaks ja võtnud kavva eri žanre, alates klassikalisest draamast kuni kaasaegse eksperimentaalse teatrini.

## Tähtsus

Kooliteater arendab nii olulisi akadeemilisi kui ka isiklikke oskusi, nagu avalik esinemine, kriitiline mõtlemine, meeskonnatöö ja probleemide lahendamine. Teatrilavastustes osalemine julgustab loovuse ja kujutlusvõime kasutamist ning enese väljendamist ja parandab osalejate enesekindlust ja -hinnangut. Kooliteater pakub õpilastele ainulaadset võimalust uurida erinevaid vaatenurki, tunda empaatiat eri tegelaste vastu ning saada laialdasem arusaam inimeste emotsioonidest ja kogemustest. Kooliteatris osalemine suurendab õpilaste võimet tõhusalt suhelda, sest nad õpivad ideid, emotsioone ja lugusid edasi andma hääle, kehakeele ja näoilmete kaudu.

## Teatriõpe koolides

Paljudes koolides üle maailma on teatriõpe osa haridusprogrammist. Teatriõpe õpetab nii teoreetilisi kui ka praktilisi oskusi, andes õpilastele võimaluse osaleda kooliteatris eri rollides, olgu siis näitleja, lavastaja või tehnilise meeskonna liikmena.

## Kooliteater maailmas

Kooliteater on levinud kogu maailmas: see on oluline osa paljude kultuuride koolisüsteemist. Kooliteatri festivalid ja üritused võimaldavad õpilastel jagada oma loomingut laiema publikuga ning kohtuda teiste teatrihuvilistega.

## Kogukonna kaasatus

Kooliteater pakub võimalust kohalikel elanikel osaleda kooli kultuurielus. See edendab kogukonna kaasamist. Kooliteatrietendused on sageli avatud kõigile ja toimuvad kohalikes teatrimajades või kooli auditooriumites, tuues kokku erinevaid inimesi ja edendades kunsti tähtsust ühiskonnas.

## Kitsaskohad ja võimalused
Kuigi kooliteater pakub õpilastele palju võimalusi, kaasneb sellega ka muresid. Rahastuse leidmine ja ajapiirang on koolidele sagedased takistused teatriprogrammide korraldamisel ja jätkamisel. Kogukonna toetus, koostöö kohalike teatritega ja loominguline probleemide lahendamine võivad aga aidata neid kitsaskohti ületada. Lisaks on tehnoloogia areng avanud kooliteatrile uusi võimalusi. Digitaalsed platvormid ja virtuaalsed esinemised on võimaldanud õpilastel jõuda laiema publikuni, teha koostööd erinevatest kohtadest pärit kunstnikega ja katsetada uuenduslikke jutuvestmise viise.   

## Kooliteatri eesmärgid

# Arendada isiklikke võimeid ja oskusi konkreetsete teatritegevuste kaudu.
# Anda õpilastele praktilise teatritegevuse kaudu võimalus end avastada, oma isiksust mõista ja mitmekülgselt areneda.
# Arendada õpilaste eneseväljendusoskust.
# Hoida eesti keelt ja kasutada seda loovas eneseväljenduses.
# Õppida tegutsema sotsiaalses keskkonnas.
# Suhelda kultuurses ja loovas keskkonnas.
# Arendada enesedistsipliini loovtegevuste kaudu.
# Tutvuda teatrikunsti väljendusvahenditega ja kasutada neid eneseväljendamiseks.
# Äratada õpilastes huvi teatri kui kunstiliigi vastu.
# Kujundada kultuurset teatritarbijat.
# Laiendada kultuuriruumi.

## Kooliteatrite festivalid
Igal aastal on kooliteatritel võimalik osa võtta erinevatest teatrifestivalidest, mis toimuvad Eesti  koolides, vallamajades või veebis. Festivalid kestavad keskmiselt 1–3 päeva. Alustatakse etenduste esitamisega ja lõpetatakse autasustamisega, kus jagatakse välja auhinnad, nagu parim mees- ja naisnäitleja, parim lavastaja ja ''grand prix''. Etenduste stiilid varieeruvad festivaliti. Trupid saavad oma kooli esindada muusikali, monoloogi, luuletuse, proosateksti või muuga.

## Kooliteatrite üritused Eestis

* Maakondlikud teatripäevad, mille võitja esindab maakonda riiklikul festivalil.
* Kooliteatrite riigifestival (toimub alates 1982. aastast). Seesugust iga-aastast kooliteatrite riigifestivali, millele eelnevad maakondlikud teatrifestivalid, ei ole Põhjamaades, Baltikumis ega mujal Euroopas.
* Õpilasetlejate riigikonkurss (toimub alates 1991. aastast).
* Kooliteatrite kirjanduslik projekt (toimub alates 1996. aastast).
* Teatrifestival Teenifest (Laulasmaa). Korraldavad KutiMuti Stuudio ja Tiiu Mägi (toimub alates 2003. aastast).
* Teatrifestival Savilind erivajadustega lastele ja noortele (toimub Tartus). Korraldab Tartu Pärli Kool, idee algatas Katrin Luts (toimub alates 2003. aastast).
* Saaremaa Miniteatripäevad (Kuressaare). Korraldavad Saaremaa Ühisgümnaasium, kooliteater Krevera ja Rita Ilves (toimub alates 1991. aastast). Idee algatas Toomas Kivi.
* Betti Alverile pühendatud luulepäevad "Tähetund" gümnaasiumiastmele (Jõgeva). Korraldavad kooliteater Liblikapüüdja, MTÜ Tähetund ja Lianne Saage-Vahur (toimub alates 2004. aastast).
* Betti Alverile pühendatud luulepäevad "Tuulelapsed" algklassidele ja põhikoolile (Jõgeva). Korraldab kooliteater Liblikapüüdja, MTÜ Tähetund ja Lianne Saage-Vahur (toimub alates 2007. aastast).
* Teatrifestival "Väike lava" (Viimsi). Korraldavad Viimsi Kool ja Maarika Koks (toimub alates 2017. aastast).
* 2007–2016 toimus teatrifestival Kundas, korraldajad olid Kunda Linna Klubi ja Maiu Küngas ning Kunda Ühisgümnaasium ja Maarika Koks.
* Rahvusvaheline noorte teatriminiatuuride festival "Jeralaška" (Narva). Korraldavad Narva Laste Loomemaja, kooliteater 16. Komnata, Vitaly ja Olga Katuntsev (toimub alates 2013. aastast).

## Mõned kooliteatriharjutused
Siin on mõned kooliteatriharjutused ja -mängud.

### Kuul kehas (soojendusharjutus)
"Sul on kehas kuul – loksuta teda. Esialgu on kuul rindkeres – liigub vaid rindkere. Kuul liigub puusa – liiguvad vaid puusad. Siis on kuul ühes jalas, teises jalas, varbas, kõigis varvastes, õlas, seljas. Liigub puusast nt õlga, siis jalga jne. Muuda oma liikumist vahepeal intensiivsemaks ja kasuta oma keha kõiki võimeid!"

### Plank
"Kõik on ringis ja planguasendis. Hakatakse suvalises järjekorras ütlema numbreid. Kui mõni inimene ütleb numbri teisega samal ajal, hakatakse algusest peale. Esialgu võiks 10ni, siis 15ni jne." 

### Mina
"Seistakse kitsas ringis – auke pole. Keegi seisjaist hüüab: "Mina!" ja hakkab vajuma – kaks äärmist turvavad ja püüavad teda. Läbisegi hüütakse "Mina!". Kui püüdjaid pole, kukud ise." 

### Eriline kehaosa
"Mängijad liiguvad ruumis vabalt, mängujuht nimetab kehaosa (nt pea või käsi). Nimetatud kehaosa muutub eriliseks, ülejäänud keha muutub nähtamatuks. Eriline kehaosa liigub erilise tähelepanu saatel."

### Kolmnurk
"Liigutakse ringis läbisegi. Moodustatakse võrdhaarne kolmnurk. Liikumise ajal tuleb omale valida kaks inimest, kelle vahel peab olema kogu aeg võrdne kaugus. Need inimesed ei tohi teada, et nad on valitud. Rääkida ei tohi!"

## Viited