open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Surm Hundikaril

**"Surm Hundikaril"** on Juhan Paju 1993. aastal ilmunud kriminaalromaan, kus astub üles uurija Toivo Kivistik. 

## Sisututvustus
Kriminaalromaani sündmused toimuvad Haapsalus ja Hundikari laiul invaliididekodus. Peategelase Kivistiku uurida on kaks juhtumit. Kõigepealt varastatakse Piirivere kirikust neli 18. sajandi maali. Päev hiljem teatatakse saarelt, et Rein Lang on paepangalt alla kukkunud ja surma saanud.

## Tegelased
* Toivo Kivistik – uurija Haapsalus, miilitsamajor
* Helen Riisen – invaliididekodu elanik; endine suure kombinaadi raamatupidaja, mõistetud süüdi kahe inimese külmaverelises tapmises
* Eduard Peek (Eedi) – invaliididekodu elanik
* Tädi Meeri – invaliididekodu elanik
* Peaarst Põks
* Rein Lang – valvesanitar; endine kurjategija, kaks korda vangis istunud

## Hundikari laid
Fiktiivne laid asub Väinameres Hobulaiu lähedal ja sõit sinna kestab mandrilt umbes 20 minutit. Väikse saare põhjarannik murdub merre järsu pangana, kus vesi läheb kohe sügavaks. Lõunapoolne haruline kallas on madal ja laudjas, täis suuri rändrahne. Seal asub ka vana kabel koos seda ümbritseva surnuaiaga.

## Romaani tõlked
Soome keeles ("Kuolema Susiluodolla") ilmus teos Taifuuni kirjastuse sarjas "Myrskyn merkki" nr 6 1994. aastal Samuli Juvoneni tõlkes.

## Viited

## Välislingid
* Keijo Kettunen. Virolaisdekkari liikkuu mielisairaalassa. Paju Juhan. Kuolema Susiluodolla. Helsingin Sanomat, 27. veebruar 1994
* Juhan Paju – Surm Hundikaril (1993). Blogi loterii, 20. august 2010
* Ritva Sorvali. Juhan Paju, Haapsalun saunamurhat, 1992 ja Kuolema Susiluodolla, 1994. Kouvolan Dekkaripäivät, 15. detsember 2010
Staritsa

**Staritsa** on linn Venemaal Tveri oblastis, Staritsa rajooni keskus. Asub Tverist 77 km kagus Volga ülemjooksul.

Staritsa on asutatud 1297. aastal. 14. sajandi lõpuni oli linna nimi Novõi Gorodok. 1485 läks koos Tveri vürstiriigiga Moskva suurvürstiriigi koosseisu. Linnaõigused sai 1775. aastal.

## Viited

## Välislingid

*http://staritsa.ucoz.ru/
Toivo Kivistik

**Toivo Kivistik** on eesti kirjaniku Juhan Paju väljamõeldud tegelaskuju – kriminaaljälituse töötaja, kes tegutseb 1990. aastatel Lääne maakonnas (endises Haapsalu rajoonis).

Kivistik on 185 cm pikkune ja kaalub 98 kg. Uurija on abielus Lagle kõrtsi töötaja Varjega ja neil sündis kaks poega.

Ligi 30 aastat on ta kogunud kunstiteemalisi postmarke.

## Töö
Nõukogude ajal töötas ta Haapsalu rajooni kriminaaljälituses miilitsamajori auastmes ("Haapsalu detektiiv" ja "Surm Hundikaril"). Eesti taasiseseisvumise järel jätkas ta Lääne Politseiprefektuuris komissari auastmes ("Lasud kodutänaval", "Kadunud viiuldaja" ja "Mudasegaja armuke").

## Teosed
* "Haapsalu detektiiv", 1990
* "Surm Hundikaril", 1993 (tegevus toimub aasta pärast "Haapsalu detektiivi" sündmusi)
* "Lasud kodutänaval", 1995 (Hundikari sündmustest on möödunud kaheksa aastat)
* "Kadunud viiuldaja", 2001
* "Mudasegaja armuke", 2003

## Viited
August Pass

**August Pass** (7. mai/19. mai 1861 Tartu – 23. mai/5. juuni 1913 Kursi) oli eesti vaimulik.

Ta õppis Tartus elementaarkoolis ja gümnaasiumis aastatel 1870–1883. Abituuriumis oli ta Tallinnas. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1884–1898. Ta oli Korporatsiooni Fraternitas Estica liige aastast 1907. 

Prooviaastal oli ta aastal 1899 Rõngu Mihkli koguduses (Winfried Martin Hanseni juures). Ordineeriti 25. juunil/8. juulil 1900 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1903–1910 Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1908–1910 Kärla Maarja-Magdaleena kogudust. Aastatel 1911–1913 oli ta Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, olles samaaegselt kohaliku seminarkooli direktoriks.

Aastal 1907 avaldas ta Kuressaares 16–leheküljelise brošüüri "Mõni sõnake Kaarma kiriku minevikust 500 aastaseks juubeli pühaks".

## Isiklikku
Tema naise Anna vend oli Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja Gustav Punga. Ta suri olles Gustav Pungal külas.

## Viited
Linoleum

**Linoleum** (ld *linum* 'lina', *oleum* 'õli') on kattematerjal, tavaliselt põrandakattematerjal.

Inglane Frederik Walton leiutas selle aastal 1863. Linataimest saadud linaseemneõli oksüdeeriti, mille tulemuseks saadi aine, mis kannab nimetust linoleumi tsement. Seejärel segati see aine männivaigu ja näiteks saepuruga ja kallati džuudist valmistatud plaatidele. Sel viisil valmistatud materjali sai õhukesteks plaatideks lõigata ning nendega kaeti põrandaid.
Vladimir Paavel

**Vladimir Paavel** (19. veebruar 1900 Tarvastu – 16. aprill 1958 Neuss) oli eesti tehnikateadlane.

## Haridus
Vladimir Paavel sündis kooliõpetaja perekonnas. Ta õppis Tallinna Peetri Reaalkoolis ja Riia Peetri Reaalkoolis ning lõpetas aastal 1917 Tartu Reaalkooli. Astus seejärel Petrogradi Teedeinstituuti, sealt Tallinna Tehnikumi, sealt omakorda Karlsruhe Tehnikaülikooli, mille lõpetas aastal 1925.

## Teaduskraad ja kutse
Teaduskraad: *dr. techn.*, "Berechnung von Brunnengalerien mit Heberleitungen" 1947 (Braunschweigi Tehnikakõrgkool).

## Teenistus
Vladimir Paavel võttis osa Vabadussõjast. Töötas aastatel 1925–1935 Saksamaal ehitusfirmades, osales Maini alamjooksu ümberkanaliseerimisel ning Berliini allmaaraudtee põhjavete tõrjesüsteemi rajamisel ja juhatas Lissabonis veevärgi ehitamist. Tartu Ülikooli tehnikateaduskonna erakorraline professor 1935–1936.
Tallinna Tehnikaülikoolis 1936–1940: veemajanduse ja vesiehitiste professor 1936–1940; vee-ehituse/vesiehitiste ja aluspõhjamehaanika laboratooriumi juhataja; ehitusosakonna juhataja 1936–1938; prorektor 1938–1940.

1940. aasta suvel oli Vladimir Paavel teaduskomandeeringul Berliinis ja Eestisse ei naasnud. Saksamaal oli ta Balti Ülikooli rajajaid Hamburgis, professor ja prodekaan 1945–1949.

## Teadustöö põhisuunad
Veemajandus ja hüdraulika, vesiehitised.

## Teaduskorralduslik tegevus
Vladimir Paaveli algatusel rajati ja sisustati Tallinna Tehnikaülikoolis vesiehitiste laboratoorium, mis võimaldas uurida hüdraulika seaduspärasusi hüdroehitistel ja vesiehituse aktuaalseid probleeme. Tallinna Tehnikaülikooli peahoonesse Koplis ehitati Vladimir Paaveli algatusel 6-meetrine hüdrotehniline renn.
Tundes suurte ehituskavade koostamise ja rakendamise tavasid Lääne-Euroopas, pidas ta vääraks Eesti praktikat anda ehitustöid välja vähempakkumisel. Ta pidas tähtsaks tulevastes insenerides elujaatava töökultuuri kujundamist, tagamaks rahvuse omakultuuri säilimist.
Insenerikoja ehitussektsiooni liige 1935–1940; Loodusvarade Instituudi liige 1938–1940; juhtis komisjoni, mis tegeles arhitektuuri eriala avamise ettevalmistamisega Tallinna Tehnikaülikoolis 1939–1940.
Osales 1937. aastal rahvusvahelisel sildade ja kõrgehitiste ühingu II kongressil Berliinis, oli tegev Läänemere maade hüdroloogide konverentside korraldamisel.
Pärast Teist maailmasõda töötas algul hüdroloogia konsultandina PreussAG-s Hannoveris. 1947. aastal esitas oma doktoritöö Braunschweigi Tehnikaülikooli ja oli samal ajal ka tegev Balti Ülikoolis.
Korp! Rotalia vil, Rotary klubi liige.

## Tunnustus
*Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited
Pearindmik

**Pearindmik** on kehaosa mitmetel lülijalgsetel. 

Ämblikel on pearindmik väikese varrekese abil ühendatud tagakehaga. Selline kinnitusviis jätab tagakeha eriti liikuvaks. Pearindmikule on kinnitatud 8 karvast jalga.

## Vaata ka
*rindmik
Läti Pank

**Läti Pank** (*Latvijas Banka*) on Läti keskpank. 

Läti Pank asutati 7. septembril 1922 riikliku säästu- ja krediitpanga järglasena.

Läti Pangal on Lätis pangatähtede emissiooni ainuõigus. 1922 ja 1993 võttis Läti Pank Läti rubla asemel kasutusele Läti lati; 1. jaanuaril 2014 selle asemel euro.

## Läti Panga presidendid
* Artūrs Graudiņš
* Pēteris Sakss
* Einars Repše (1991–2001)
* Ilmārs Rimšēvičs (2001–2019)
* Martinš Kazaks (alates 2019)

## Välislingid
*http://www.bank.lv/
Lasud kodutänaval

**"Lasud kodutänaval"** on Juhan Paju 1995. aastal ilmunud kriminaalromaan, milles peategelasena astub üles uurija Toivo Kivistik. 

## Sisututvustus
Väikese viigi äärsetest kõrkjatest leitakse soomlase Kankkuneni surnukeha. Mõrvamüsteeriumis on mängus suured rahasummad.

## Tegelaskujud
*Toivo Kivistik, uurija Haapsalus. Komissar
*Laura Hansen (ka *Kastinina primadonna*), 24-aastane prostituut
*Ahmed Bairamov, kasahhi päritolu sutenöör. Allilma käepikendus Haapsalus 
*Jorma Kokko, Soome kriminaalpolitseinikuna esinev tegelane
*Seppo Kankkunen, 51-aastane Soome usuorganisatsiooni esindaja Eestis. Vahendab sotsiaalabi korras oma kodumaalt kasutatud riideid ja esemeid
*Eero Salmiainen, Seppo abi ja autojuht
*Jaan Paljas, pastor
*Valdur Peetris, kooli direktor
*Lonni Vaher, kooliõpetaja
*Edgar Sarapuu, noor teedevalitsuse töötaja
*Hans Sieberg, endine Tartu Ülikooli õppejõud
*Anton Vaher (hüüdnimega *Kanaari saarte Kuberner*), pensionil olev meremees. Töötanud Kanaari saartel laevaremondi baasis
*Kalle Kulbok, politseiinspektor

## Romaani tõlked
Soome keeles (*Laukauksia kotikadulla*) ilmus teos Taifuuni kirjastuselt sarjas *"Myrskyn merkki"* 1995. aastal Hannu Oittineni tõlkes.

## Arvustused
* Oskar Tanner. Raamatututvustus. Eesti Sõnumid, 28. märts 1995; lk. 7
* Vaapo Vaher. Klassikuid meilt ja mujalt: Raamtulett. Rahva Hääl, 4. aprill 1995; lk. 8
* Vaapo Vaher. Ma armastan krimanaalromaani: Raamtulett. Rahva Hääl: Rahva Nädalaleht, 13. mai 1995; lk. 13
* Vahter, Tarmo. Juurdlust toimetab klishee. Vikerkaar nr 8/1995; lk. 78

## Viited

## Välislingid
* Juhan Paju - Lasud kodutänaval. leo.ee
Väino Puura (geoloog)

**Väino Puura** (6. august 1935 Lutsu, Võrumaa – 14. jaanuar 2018) oli eesti geoloog.

Ta lõpetas 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna.

Ta on olnud Tartu Ülikooli professor.

Ta uuris Läänemere piirkonna geoloogiat ja tektoonikat, tektooniliste rikkevööndite ja meteoriidikraatrite geoloogiat, mineraloogiat ja geokeemiat.

## Tunnustus
*2000 Tartu Ülikooli medal
*2005 Tartu Ülikooli aumärk
*2009 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Väino Puura oli paleontoloog Ivar Puura ja geoloog Erik Puura isa. 

Tema vanavanaisa poolvenna pojapojapoeg on laulja Väino Puura. 

## Viited

## Välislingid
*
*"Püramiidi tipus", ETV, 30. aprill 2011
Abony

**Abony** on linn Ungaris Pesti komitaadis Ceglédi kreisis. Asub Budapestist 85 km kagus.

## Viited

## Välislingid

* Abonyi koduleht
Fromhold Kangro

**Fromhold Kangro** (1. august/13. august 1881 – 29. november 1932) oli eesti ehitusinsener ja ettevõtja.

Kangro lõpetas Novgorodi reaalkooli. Aastatel 1899–1906 õppis ta Riia Polütehnikumis. Ta oli korp! Vironia asutajaliige.

Teda tuntakse eelkõige paljude Tartu majade projekteerijana ja ehitusfirma omanikuna. Tema projekteeritud majade rohkuse tõttu Karlova linnaosas hüüti seda asumit tema eluajal Kangro linnaks või Frommi linnaks. Tema ehitusfirma ehitas ka Eliel Saarineni projekteeritud Pauluse kirikut ja J. Lunski projekteeritud Püha Aleksandri kirikut Sõbra tänavale.

Tallinnas oli ta tuntud bussiliikluse korraldajana aastatel 1922–1926. Ta oli esimene, kes avas regulaarse liiniliikluse viie Saksamaalt ostetud bussi abil. 22. mail 1922 andis Tallinna linnavalitsus loa viie bussiliini pidamiseks Tallinnas ja linnalähedastel marsruutidel: Vene turg (praegu Viru väljak) – Tartu maantee, Vabaduse plats – Seevald, Vene turg – Kalamaja, Vene turg – Pirita ja Vene turg – Kose. Kuigi katseid bussiliinide tööshoidmiseks oli Tallinnas tehtud juba varem, võib regulaarse bussiliikluse alguseks lugeda siiski Kangro esimese liini sõitmahakkamist.

## Isiklikku
Tema poeg Gunnar Kangro oli Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna professor. 

## Vaata ka
*Väike-Maarja seltsimaja

## Viited
Antonio Soler

**Antonio Francisco Javier José Soler Ramos** (3. detsember 1729 Olot – 20. detsember 1783 San Lorenzo de El Escorial) oli hispaania helilooja, kes sai tuntuks klaverisonaatidega. Samuti andis ta olulise panuse klavessiini ja haamerklaveri repertuaari. 

## Elulugu
Antonio Soler sündis Olotis. Kuueaastasena asus ta Montserrati kloostris maestro Benito Esteve ja orelimängija Benito Vallsi käe all muusikat õppima.
Ruupia

**Ruupia** (sümbol Rs) on rahaühik, mis on kasutusel mitmes Aasia riigis.

## Tänapäeva ruupiad

## Vaata ka
*Maldiivide rufija
Lääne-Kreeka piirkond

**Lääne-Kreeka piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Kreeka lääneosas. 

Piirkond koosneb kolmest endisest maakonnast (*nómos*), alates 2011. aastast piirkonnaüksusest – Aitoolia-Akarnaania Kesk-Kreekas ning Ahhaia ja Ileía, mis jagunevad 19 vallaks.

Lääne-Kreeka piirkond loodi 1987. aastal.

## Välislingid

*Piirkonna koduleht
Ípeirose piirkond

**Ípeirose piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Kreeka loodeosas. Piirneb loodes Albaaniaga. Antiikajal oli see osa Epeirose piirkonnast ja provintsist.

Piirkond koosneb neljast piirkonnaüksusest (*perifereiakí̱ enóti̱ta*) – Thesprotía, Ioánnina, Árta ja Préveza, mis ühtivad varasemate maakondadega (*nómos*). Piirkonnaüksused jagunevad 18 vallaks.

## Ajalugu
Vana-Kreeka *Epeiros*, ladina keeles *Epirus* oli ajalooline piirkond Loode-Kreekas ja Lõuna-Albaanias, mis hõlmas Joonia mere mägise ranniku ja Pindose mägesi. Antiikajal elasid Epeiroses illüüria hõimud (molossid). 4. sajandil eKr tekkis piirkonnas Epeirose riik, mille kuulsaim valitseja oli  Pyrrhos.

Pärast Esimest maailmasõda jäi Põhja-Epeiros Albaaniale.

## Viited

## Välislingid

* Piirkonna koduleht
Hobune, kes kaotas prillid ära

**"Hobune, kes kaotas prillid ära"** (soome keeles *"Hevonen, joka hukkasi silmälasinsa"*) on soome kirjaniku Hannu Mäkelä 1977. aastal Otava kirjastusel ilmunud lasteraamat.

Loo peategelane on hobune, kes on seni elatunud hobuselehtedele hobuseraamatute arvustuste kirjutamise honoraridest, kuid kaotab ühel päeval prillid ega saa senist eluviisi jätkata. Hobune otsustab laia ilma õnne otsima minna. 

Hobune asub koos teel kohatud teiste loomadega – siili, varese, koera ja lehmadega – talvel elama tühja meiereisse, kuhu neid juhatavad sõbralikud hiired. 

Eesti Raamatu retsensendi hinnangul räägib raamat "muhedas toonis" ja "väliselt kentsaka loomaloo varjus targalt ja südamlikult inimeste maailmast".

Raamat ilmus eesti keeles 1983. aastal Piret Saluri tõlkes Eesti Raamatu kirjastusel. Värsid tõlkis Ellen Niit. Raamatu trükiarv oli 40 000.

Nii raamatu originaal kui ka eestikeelne tõlge on avaldatud autori illustratsioonidega.

## Viited

## Vaata ka
* "Härra Huu"
Põhja-Egeuse piirkond

**Põhja-Egeuse piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Kreekas, mis hõlmab Egeuse mere põhjaosas olevaid saari.

Piirkond koosneb viiest piirkonnaüksusest (*perifereiakí̱ enóti̱ta*) – Chíose, Ikaría, Límnose, Lesbose ja Sámose piirkonnaüksus, mis jagunevad üheksaks vallaks. 2011. aastani jagunes ta kolmeks maakonnaks (*nómos*) – Chíose, Lesbose ja Sámose maakond.

Piirkonna suuremad saared on Chíos, Ikaría, Límnos, Lesbos ja Sámos.

## Viited

## Välislingid

* Piirkonna koduleht
Lõuna-Egeuse piirkond

**Lõuna-Egeuse piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Kreekas. Ta hõlmab Egeuse mere lõunaosas olevaid saari.

Piirkond koosneb 13 piirkonnaüksusest, mis jagunevad 34 vallaks. 2011. aastani jagunes piirkond kaheks maakonnaks (Küklaadide maakond ja Dodekaneeside maakond).

Piirkonnaüksused:
* Ándrose piirkonnaüksus
* Kálymnose piirkonnaüksus
* Kárpathose piirkonnaüksus
* Kéa-Kýthnose piirkonnaüksus
* Kosi piirkonnaüksus
* Mílose piirkonnaüksus
* Mýkonose piirkonnaüksus
* Náxose piirkonnaüksus
* Párose piirkonnaüksus
* Rhodose piirkonnaüksus
* Sýrose piirkonnaüksus
* Thíra piirkonnaüksus
* Tínose piirkonnaüksus

## Viited

## Välislingid

* Piirkonna koduleht
Polaar-Uural

**Polaar-Uural** (vene keeles Полярный Урал) on mäestik Venemaal, Uurali mäestiku põhjapoolseim osa. Polaar-Uuraali põhjapiiriks on Konstantinov Kameni mägi ja lõunapiiriks Hulga jõgi. Pindala on umbes 25 000 km².

Polaar-Uural on Petšora ja Obi jõgikonna veelahe. Et läänenõlvadel sajab rohkem, on jõgede võrk seal tihedam. Suuremad jõed, mis saavad alguse läänenõlvadelt, on Kara, Ussa, Jelets. Idanõlvadelt algavad Štšutšja, Lohgotjegan, Sob ja Sõnja.

Polaar-Uurali piirkonnas on palju järvi. Suuremad neist on Suur Hadata-Jugan-Lor ja Väike Hadata-Jugan-Lor ning Suur ja Väike Štšutšje järv. Suur Štšutšje järv on tekkinud tektoonilises nõos, mille tõttu on see erakordselt sügav (136 m).

Polaar-Uurali kõrgemad mäed on Konstantinov Kamen (483 m), Ngetenape (1338 m), Harnaurdõ-Keu (1246 m), Hanmei (1333 m), Paier (1499 m).

## Vaata ka
*Lähispolaar-Uural
*Põhja-Uural
*Kesk-Uural
*Lõuna-Uural

## Välislingid
Dartmouth College

**Dartmouth College** on 1769. aastal asutatud eraülikool Ameerika Ühendriikides Hanoveris New Hampshire'i osariigis. See kuulub USA prestiižsete ülikoolide organisatsiooni Ivy League. 

Ülikoolis on vabade kunstide kolledž, Dartmouthi meditsiinikool, Thayeri insenerikool, Tucki ärikool ning 19 õppekava kunstide ja loodusteaduste alal. See on üks üheksast koloniaalkolledžist, mis asutati enne Ameerika revolutsiooni, registreerituna nimega "Trustees of Dartmouth College". 5987 üliõpilasega, kellest 4196 on kraadiõppurid, on Dartmouth Ivy League'i väikseim ülikool. See on ka üks seitsmest kõrgkoolist maailmas, mis ei sea kooli astumisel varalisi piiranguid, kuid samal ajal pakub täit rahalist toetust kõigile, sealhulgas rahvusvahelistele üliõpilastele.

Dartmouth College'i asutas 1769. aastal kongregatsionistlik vaimulik Eleazar Wheelock. Pärast pikka võitlust rahaliste ja poliitiliste raskustega kerkis Dartmouth 20. sajandi algul suhtelisest tundmatusest esile. Dartmouthi vilistlased alates kodusõjaeelsest Ameerika poliitikust Daniel Websterist kuni paljude 19. ja 20. sajandi annetajateni on tuntud toetuse poolest oma ülikoolile.

Dartmouth asub maal, 1,1 km² suuruses linnakus New Hampshire'is Connecticuti jõe ülemjooksul. Kolledži eraldatusega arvestades on osalus spordis ja korporatsioonielu tihe. Dartmouthi 34 spordivõistkonda võistlevad Ivy League'i raames NCAA (Rahvusliku Ülikoolispordi Assotsiatsiooni) I divisjonis.

## Õppejõud
Dartmouth College'i õppejõuna on töötanud Tallinnas sündinud geštaltpsühholoog Wolfgang Köhler.

## Üliõpilased
Selles on õppinud teiste seas Robert Frost, Nelson A. Rockefeller, Stuart Kauffman.
Veerg

**Veerg** on püstine (vertikaalne) tekstiosa tekstiväljal või tabelis.

Horisontaalne tekstiosa on rida.
Nitokris

**Nitokris** (vanakreeka keeles Νίτωκρις) oli Babüloonia kuninganna 6. sajandil eKr (akme 550 eKr paiku).

## Ajalooline taust
Nitokrisi ajaloolise tausta kohta on palju vastukäivaid arvamusi. Ühtedel andmetel oli Nitokris kuulsa Babüloonia valitseja Nebukadnetsar II (valitses 604–562 eKr) tütar, kes oli abielus Neriglissariga (juhtis vandenõu isa surma järel troonile saanud ja kaks aastat valitsenud Amel-Marduki vastu, pärast viimase tapmist haaras võimu ning valitses Uus-Babüloonias 561–556 eKr). Pärast Neriglissari surma abiellus Nitokris Babüloonia viimase kuninga Nabonidusega (valitses 556–539 eKr).

Teistel andmetel oli Nitokris Nebukadnetsar II abikaasa, kes pärast oma mehe surma abiellus kuningas Nabonidusega.

## Babüloni kindlustamine
Tuginedes Herodotosele, seostatakse kuninganna Nitokrisiga mitme objekti rajamist Babülonis: tema korraldusel kaevati suur tehisjärv, püstitati sild üle Eufrati ja ehitati välja Eufrati kaldapealsed.

## Viited
Diodoros

**Diodoros** (ladina keeles *Diodorus*)  Agyrionist, ka **Diodoros Sikeliotes**, ladina keeles **Diodorus Siculus** (umbes 80 – umbes 29 eKr)  oli vanakreeka ajaloolane ja mütograaf, kelle viljakam loomeperiood jäi ajavahemikku 60–29 eKr.
 
Diodoros pühendas 30 aastat oma elust oma peateose loomisele, mis käsitles ajalugu ja mis sai pealkirjaks "Bibliothēkē historikē" (ladinapäraselt "Bibliotheca historica") ehk "Ajalooline raamatukogu". Suurteos koosnes 40 raamatust, millest on säilinud raamatud 1–5 ja 11–20.

## Viited

## Välislingid
*Diodorus Siculus "The Library of History" (inglise, C. H. Oldfatheri tõlkes (1935))
Lähis-Ida Tehnikaülikool

**Lähis-Ida Tehnikaülikool** (lühend METU) on Ankaras asuv avalik-õiguslik ülikool. Ülikool asutati 1956. Ülikoolis õpib umbes 23 000 üliõpilast ja 2700 doktoranti. Ülikool keskendub loodusteaduste, tehnoloogia ja arhitektuuri õpetamisele.

## Välislingid
* METU koduleht
Majasikk

**Majasikk** (*Hylotrupes bajulus*) siklaste sugukonda kuuluv mardikaline.  

Täiskasvanud mardikas elab kuni 12 kuud ja muneb kuni 600 muna. Munadest kooruvad 4–10 kuu jooksul vastsed, kes toituvad puidus 2–12 aastat. Käigud närivad nad tavaliselt pikki puidukiude.

6–8 nädala jooksul pärast nukkumist väljub nukust uus mardikas.

Elavad peamiselt niiskes (niiskussisaldus 10%) okaspuidus. Majasiku vastsed arenevad kiiremini puidus, mida on juba kahjustanud seened.

Tekitab suuri kahjustusi puitmajadele, eelistades sooje majaosi – põrandaid, aknaraame, laetalasid ja sarikaid.

Eestis levinum Lääne-Eestis.

## Välislingid
*
Kadunud viiuldaja

**"Kadunud viiuldaja"** on Juhan Paju 2001. aastal ilmunud kriminaalromaan, milles astub üles uurija Toivo Kivistik. 

Inspiratsiooni teose kirjutamiseks sai Paju Eesti Ekspressis ilmunud artiklist "Viiuldaja haihtus nagu suits", mis räägib tuntud viiuldaja Lemmo Erendy saladuslikust kadumisest 1996. aastal. Enne raamatu lõpliku valmimist haigestus kirjanik raskelt, kuid tänu sõprade abile jõuti see siiski tähtajaks valmis.

## Sisututvustus
Komissar Kivistik uurib tuntud viiuldaja kadumist ja kodutu mehe julma mõrva.

## Arvustused
* Vello Lattik. Jõuludeks kuusk ja Paju. Lääne Elu, 8. detsember 2001; lk 6
* Vaapo Vaher. Meistriks tõusis Mihkelson: hea raamat viib lugeja eemale tänasest pealiskaudsest olemisest ja sunnib mõtlema igavikulisema peale. Maaleht, 20. detsember 2001; lk 26-27

## Viited

## Välislingid
* Juhan Pajul valmis uus kriminull "Kadunud viiuldaja". Postimees, 30. november 2001; lk 13
Theodor Bernhard Embeck

**Theodor Bernhard Embeck** (28. jaanuar / 9. veebruar 1859 Jäneda – 17. juuli 1933 Emmaste) oli eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1872–1877 Tallinna kubermangugümnaasiumis, 1877 ja 1879–1886 aga Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 

Aastal 1878 töötas ta koduõpetajana Kuksema mõisas ja Rutikvere mõisas. Prooviaastal oli ta 1888–1889 Ambla Maarja koguduses (Georg Martin Knüpfferi juures), Koeru Maarja-Magdaleena koguduses (Heinrich Ferdinand Hoffmanni juures) ja Järva-Madise Püha Matteuse koguduses (Franz Johann Nerlingi juures). Ordineeriti 4. juunil / 16. juunil 1889 Tallinnas õpetajaks.

Ta oli aastatel 1889–1891 Ambla Maarja koguduse adjunktõpetaja ning 1891–1892 oli ta Eestimaa (Põhja-Eesti) vikaarõpetaja. Aastatel 1892–1933 oli ta Emmaste Immanueli koguduse õpetaja.

## Viited
Eugen Wilhelm Mahr

**Eugen Wilhelm Mahr** (28. veebruar /12. märts 1882 Pärnu – 31. mai 1933 Pössneck) oli Eesti ja saksa vaimulik.

Ta õppis aastatel 1892–1901 Pärnus gümnaasiumis. Aastatel 1901–1902 töötas ta Pärnus koduõpetajana. Aastatel 1902–1908 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Sai heade tulemuste eest õpinguis kuldauraha. 1906. aastal täiendas end Berliinis. Oli prooviaastal Torma Maarja koguduses (Andreas Laasi juures). Ordineeriti 5/18. juulil 1909 õpetajaks.

Mahr oli pärast ordineerimist Tartu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1910–1918 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Põgenes Saksamaale, oli aastatel 1919–1933 Pössnecki koguduse (asub Tüüringi liidumaal Saale-Orla kreisis) õpetaja.

## Viited
Mudasegaja armuke

**"Mudasegaja armuke"** on Juhan Paju 2003. aastal ilmunud kriminaalromaan, milles astub üles uurija Toivo Kivistik. 

## Viited

## Välislingid
* Kaire Reiljan. Juhan Paju otsib ainet ajakirjandusest. Lääne Elu, 22. aprill 2003; lk. 7
* Arvustus: Juhan Paju sai valmis uue kriminaalromaani. Eesti Päevaleht: Arkaadia, 8. november 2002; lk. 22
Michael Luiga

**Michael Luiga** (1. veebruar (vkj)/ 13. veebruar 1867 Uderna – 27. märts (vkj)/ 9. aprill 1915 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta õppis Tartus elementaar- ja kreiskoolis. Aastatel 1875–1886 õppis ta Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1887–1892. Akadeemiliselt oli ta aastast 1887 Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Prooviaastal oli ta Paul Gerhard Adalbert Willigerode juures Tartu Maarja koguduses. Ordineeriti 13. septembril/25. septembril 1892 õpetajaks.

Oli aastatel 1892–1894 Tartu Maarja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1896–1902 oli Torma Maarja koguduse õpetaja, pidas jumalateenistusi ka Mustvees ja Lohusuus. Oli kahel korral Soomes sanatooriumiravil. Tagasi tulles sai kahel korral märkuse rekonvertiitidele (õigeusust pöördunutele) ametitalituste pidamise eest.

Lahkus ametist tervislikel põhjustel, elas aastatel 1905–1910 Nõo kihelkonnas Maanuse talus. Aastal 1910 asus elama Tartusse, kus ta aastal 1915 suri.

## Isiklikku
Michael Luiga vend oli psühhiaater Juhan Luiga. 

Tema abikaasa oli koolijuhataja Elisabet Luiga.

## Viited
Silencium ad cantum!

***Silencium ad cantum!*** tähendab ladina keeles 'vaikust lauluks!', kusjuures sõna *cantus* võib tähendada ka luuletust, poeemi. 

Seda väljendit kasutatakse tänapäeval peamiselt vanades kinnistes akadeemilistes organisatsioonides laulu eel.
Lepiku tänav

**Lepiku tänav** (*Leppikstraße*) on tänav Tartus Supilinnas. Tänava pikkus on umbes 270 meetrit.
Tänav algab Kroonuaia tänavast, sel on kaks täisnurkset käänakut ning läbikäik Kõrvitsa tänavale.

Enamik maju on 2–3-korruselised puumajad, suurem osa neist on muinsuskaitse all. Lepiku tänav tervikuna jääb Supilinna miljööväärtuslikku alasse.

Tänava nimi tuleneb selle tänava kunagise majaomaniku Leppiku nimest.

## Galerii

File:Lepiku 1.IMG 4387.JPG|Lepiku 1
Pilt:Lepiku 3.IMG 4388.JPG|Lepiku 3
Pilt:Lepiku 4.IMG 4386.JPG|Lepiku 4
Pilt:Lepiku 6 Tartus.IMG 4385.JPG|Lepiku 6
File:Puitelamu Tartus Lepiku 7, 1907-1914.a..JPG|Lepiku 7
File:Puitelamu Tartus Lepiku 8, 1907-1914.a.JPG|Lepiku 8
File:Puitelamu Tartus Lepiku 9, 1907-1914.a..JPG|Lepiku 9
File:Puitelamu Tartus Lepiku 10, 1907-1914.a.JPG|Lepiku 10
File:Puitelamu Tartus Lepiku 12, 1907-1914.a..JPG|Lepiku 12
File:Puitelamu Tartus Lepiku 14, 1907-1914.a..JPG|Lepiku 14
Kroonuaia tänav

**Kroonuaia tänav** (saksa keeles *Botanische Straße*) on tänav Tartus Supilinna servas.

Tänav algab Kroonuaia sillalt ja lõpeb Jakobi tänava ja Tähtvere tänava ristis. Tänava pikkus on umbes 600 m.

Kroonuaia tänavani ulatub Tartu Botaanikaaed. Varem asus sel tänaval Tartu Kroonuaia Kool, mis on ka tänava järgi nime saanud. Nüüd tegutseb seal Tartu Kesklinna Kool.

Aastail 1950–1989 kandis tänav nime **Komsomoli tänav**. Varem on tänava nimedeks olnud ka **Botaanika-aia tänav** ja **Botaanika tänav**.

## Pildid


File:Kroonuaia ja Herne tänava ristmik 2016. aasta veebruaris.jpg|Kroonuaia ja Herne tänava ristmik 2016. aasta veebruaris
File:Kroonuaia tänav 2016. aasta märtsis.jpg|Kroonuaia tänav 2016. aasta märtsis
File:Kroonuaia tänav tänavakunsti festivali ajal 2016. aastal.jpg|Kroonuaia tänav tänavakunsti festivali ajal 2016. aastal
Pilt:Kroonuaia tn 20.JPG|Puitelamu, Kroonuaia 20
Kroonuaia 62 uks, Tartu.JPG|Elamu välisuks Tartus Kroonuaia 62, 19. sajand
Kroonuaia tänav, Tartu.jpg|Kroonuaia tänav kooli poolt
Kroonuaia 30.jpg|Kroonuaia 30


## Seotud tänavad
* Emajõe
* Herne
* K. E. von Baeri
* Kloostri
* Lai
* Lepiku
* Oa
* Ujula
* Vabaduse puiestee

## Välislingid
Salumetsad

**Salumets** on metsatüüp, mis kuulub arumetsa metsatüübiklassi. Salumetsale on eriti vanemas eas iseloomulik puuliikide mitmekesisus, seejuures laialehiste puuliikide - harilik tamm, harilik pärn, harilik vaher, harilik saar, harilik jalakas esinemine kõrvalliikidena, aga vahel ka peapuuliigina. Samas Eesti salumetsade enamiku moodustavad hüljatud ja metsistunud endised põllumaad, kus kasvab peamiselt pioneerliik hall lepp. Domineerivaks puuliigiks väljakujunemata salumetsas on  hall lepp, korralikult majandatud salumetsas aga harilik kuusk või arukask. Liigirikkas põõsarindes kasvavad kuslapuu, sarapuu, toomingas, näsiniin ja muud. 

Salumetsade mullastik on viljakas, paksu huumuskihiga ja hea veevarustusega. Salumetsad hakkasid Eestis levima umbes 6500 aastat tagasi, kui kliima oli soe ja niiske. Kliima jahenemisel tõrjusid okaspuud aegamööda laialehised lehtpuud välja. Salumetsade tüübirühma kuuluvad E. Lõhmuse metsakasvukohatüüpide süsteemi järgi naadi ja sõnajala kasvukohatüüp, ning J. Paali taimkattetüüpide järgi naadi, sinilille ja kuukressi kasvukohatüüp. Eesti metsadest moodustavad salumetsad statistiline metsainventuuri andmetel J. Paali järgi u 21% ja E. Lõhmuse järgi üle 10 protsendi.. Salumetsad on tuntud ka lihtsalt saludena.

## Viited

## Välislingid
* Salumetsadest TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas; bio.edu.ee)
JK Kernu Kadakas

**JK Kernu Kadakas** on Eesti jalgpalliklubi.

## Statistika ja loendid
### JK Kernu Kadaka varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Välislingid
*Võistkond jalgpall.ee
Kaarel Kivi

**Kaarel Kivi** on eesti kriminaalromaanide autor, kelle tausta ei ole siiamaani avalikustatud. Kirjutab koos Klaara Kiviga.

Tema teoste peategelasteks on literaadipaar Kalev ja Diana Karu.

## Teosed
*"Mõrtsukatöö Faehl­manni tänavas". 2005
*"Mõrvasügis". Varrak, 2007
*"Varandus seinal". Varrak, 2008
*"Ajakirjaniku surm". Pandekt, 2010

## Viited
Mihkel Ulman

**Mihkel Ulman** (sündinud 8. juulil 1956) on eesti stsenarist, näitekirjanik ja prosaist.

## Looming
### Lasteraamatud
* "Nukkude teater". Elmatar, 2006
* "Võlur taskust". Elmatar, 2007
* "Eimiski". Varrak, 2008

### Näitemängud
* "Imede torn" (komöödia). Endla, 2000
* "Teekond kappi" (komöödia). Draamateater, 2000
* "Pulmareis" (libreto). Estonia, 2002
* "Kohkumatud lapsehoidjad" (lastenäidend). Draamateatris, 2002
* "Midagi päikese all" (komöödia). Endlas, 2002
* "Kajakamägi". Draamateater, 2003.
* "Taksojuhid" (koos Jussi Niilekseläga, komöödia). Endla ja Von Krahl, 2003
* "Agnes" (komöödia). Endla, 2004
* "Võluõunad ehk Naeru kätte võib surra". Draamateater, 2007

### Teleseriaalid
* "Me saame hakkama!" Kanal 2, 2001–2003
* "Ohtlik lend" Eesti Televisioon, 2006–2007
* "Tuulepealne maa" Eesti Televisioon, 12 osa, 2008
* "Kättemaksukontor" TV3
* "Kodu keset linna" (koos Livia Ulmani ja Andris Feldmanisega). TV3
* "Ei ole sõda noortele meestele", telefilm. Tuulepealne maa, 13. osa, 2013

### Mängufilmid
* "Täna öösel me ei maga" (kaasstsenarist), 2004
* "Röövlirahnu Martin" (stsenarist), 2005
* "Detsembrikuumus" (kaasstsenarist), 2008
* "Pangarööv" (stsenarist), 2008
* "Lonely Island" (2012)

## Tunnustus

* 1999 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse II preemia ("Iseendal võõrsil")
*2002 Eesti Näitemänguagentuuri laste- ja noortenäidendite võistluse I preemia ("Peeglimeister")

## Välislingid
* Mihkel Ulman. Facebook
* Mihkel Ulman. IMDb
* Jaanus Kulli. Mihkel Ulman: Olen rongi alt välja tulnud. Õhtuleht, 18. oktoober 2008
* Mihkel Ulman. Õhtuleht, 18. oktoober 2008
* Mihkel Ulman: Amet hakkab selgeks saama. Eesti Ekspress, 26. oktoober 2009
Nabû-naʾid

**Nabû-naʾid** (akkadi keeles 'Nabu olgu kiidetud'; ka **Nabunaid**, ladinapäraselt **Nabonidus**) oli Uus-Babüloonia viimane kuningas, kes valitses 556–539 eKr.

Pikka aega tunti Nabû-naʾidi valitsusaega vaid pärsia ja kreeka allikate ning heebrea piibli vahendusel. Seepärast on teda sageli iseloomustatud väga negatiivselt. Viimastel aastakümnetel on aga Babüloonia allikad hakanud teda näitama palju positiivsemas valguses.

## Pärsia vallutus
Babüloni langemise kohta on ajaloolistes allikates mitu versiooni. Kyrose silindri järgi avas rahvas Kyrosele väravad ja tervitas teda kui vabastajat. Jesaja 40–55 ennustas, et pärslased kannavad minema Babüloni naised ja jumalakujud. Herodotose kirjeldust mööda purustas Kyros babüloonlased linnast väljas, misjärel algas piiramine. Kui see venis, lasi Kyros Eufrati jõe kõrvale suunata, nii et tema väed võisid marssida linna läbi tühja jõesängi.  Xenophon kirjeldas sama episoodi, kuid mainimata lahingut. Berossos väitis, et Kyros lõi Babüloonia väge, kuid Nabû-naʾid põgenes lähedasse Borsippa linna. Seal varjas ta end, samas kui Kyros vallutas Babüloni ja lammutas selle välismüürid. Kui Kyros hakkas liikuma Borsippa suunas, andis Nabû-naʾid peagi alla.

Need kirjeldused on vasturääkivad, kuna allikad on propagandistlikud (Kyrose silinder ja Jesaja; viimase kohta vaata, see Kyros judeokritlikus traditsioonis), põhinevad suulisel pärimusel (Herodotus ja Xenophon) ja vastukäivatel kroonikatel (Berossus). Rohkem on siinkohal abi Nabû-naʾid kroonikast. See on osa Babüloonia kroonikatest, mis on ajaloosündmuste täpsed, faktipõhised kirjeldused ja mida peetakse seepärast usaldusväärseteks, ehkki mitte eriti informatiivseteks. Babüloni vallutamise kohta ütleb see tekst:

Lisaks on leitud ehitise pealiskiri, kus on mainitud Babüloni Enlili värava taastamist varsti pärast selle vallutamist. Selle info põhjal on pakutud järgmist sündmuste rekonstruktsiooni. Kui Kyros püüdis marssida Lõuna-Mesopotaamiasse, kohtas ta babüloonlasi Opise lähedal. Puhkenud lahingu võitsid pärslased. See pani lähedase Sippari linna alla andma. Samal ajal olid babüloonlased tõmbunud lõunasse, rajades kaitseliini Eufrati lähedal, takistamaks Kyrost liiga kaugele liikumast. Kuid Kyros ei rünnanudki Babüloonia armeed. Selle asemel läkitas ta väikese üksuse Tigrist mööda lõunasse, et vallutada pealinn üllatusrünnakuga. Plaan toimis: Pärsia väed jõudsid märkamatult Babüloni ja vallutasid selle ootamatult, kohates vaid nappi vastupanu ühe linnavärava juures. Nii said nad enda kätte nii Babüloni kui ka kuningas Nabû-naʾidi.

## Vaata ka
*Babüloonia
*Nabû-naʾidi silinderpitsat
*Ennigaldi-Nanna, Nabû-naʾidi tütar
*Nabû-naʾidi kroonika

## Viited

## Välislingid
*Nabû-naʾidi silinderpitsat Briti Muuseumis.
*Nabû-naʾidi silinder Sipparist (tõlge)
*Nabû-naʾidi silinder Urist (tõlge)
*Nabû-naʾidi teemaline raidkiri Lihyani kuningriigist Araabia poolsaarel USA Rahvusliku Loodusloomuuseumi kodulehel
*nabonidus.org
Murodullo Amrillaev

**Murodullo Amrillaev** (vene Муродулло Амониллоевич Амриллаев; sündinud 5. mail 1972 Dušanbes) on usbeki rahvusest Tadžikistanist pärit Venemaa kabetaja. 

Veel Tadžikistani esindades tuli ta 1993. aastal Vene kabe maailmameistriks. 1995. aastal asus riigis valitsenud poliitilise olukorra tõttu elama Venemaale, algul Tšeljabinskisse, hiljem Sterlitamakki ja siis Ufasse.
Tallinna FC HansaNet.ee

**Tallinna FC Hansanet.ee** oli Eesti jalgpalliklubi.

## Statistika ja loendid
### Eesti jalgpalli karikavõistlused
Eric Saade

**Eric Khaled Saade** (sündinud 29. oktoobril 1990 Helsingborgis Kattarpis) on rootsi poplaulja ja telesaatejuht.

Pärast kahte aastat ansamblis What’s Up! lahkus ta sealt veebruaris 2009, et alustada soolokarjääri.

Ta esindas Rootsit 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Düsseldorfis, mille tagas võit sama aasta Meldodifestivalenil looga "Popular". Eurovisioonil tuli ta kolmandale kohale.

## Lapsepõlv ja noorus
Saade sündis Rootsis Kattarpis Walid Saade ja Marlene Jacobssoni lapsena. Saade isa on pärit Liibanonist ja ema Rootsist. Vanemad lahutasid abielu, kui Saade oli nelja-aastane. Pärast seda elas ta oma emaga. Saadel on kaheksa õde-venda ja poolõde-venda.

Saade hakkas laulmisega tegelema, kui oli näinud telerist Michael Jacksonit. Ta on saanud muusikalisi mõjutusi sellistelt artistidelt ja ansamblitelt nagu Robbie Williams, Bryan Adams, Backstreet Boys ja Justin Timberlake.

Ta laulis esimest korda laval kuueaastaselt oma ema pulmas. 13-aastaselt hakkas Saade laule kirjutama ning võitis Rootsi lauluvõistluse "Joker" (hiljem nimetati see ümber "Popkorniks") ning allkirjastas plaadilepingu 15-aastaselt.

## Isiklikku
Saade elab Stockholmis. Kuni jaanuarini 2012 oli Saade mitu aastat suhtes Molly Sandéniga. 2015. aastast on ta kallim moeblogija Nicole Falciani.

## Välislingid
Ülakoma

**Ülakoma** ehk **apostroof** on kirjavahemärk, mida kasutatakse mittehääldatava tähe märkimiseks sõna lõpus, näiteks Skype'i parool, Monet' maal (Monet hääldatakse [monee]), ning tsitaatsõnade käänamisel käändelõpu eraldamiseks.

Levinuim viga on rõhumärgi (`) ja ülakoma (') segiajamine. Eestikeelse klahvipaigutusega klaviatuuril asub ülakoma ä-tähe ja sisestusklahvi (*Enter*) vahel. Pildil punasega tähistatud rõhumärk asub kustutusklahvist vasakul. Suure sisestusklahviga klaviatuuril paikneb ülakoma sisestusklahvi kohal.

## Vaata ka
* Jutumärgid

## Välislingid
* Ülakoma kasutamine *(EKI teatmik)*
Akme

**Аkme** (vanakreeka keeles ἀκμή, *akmē* — tipp, haripunkt) on isiksuse somaatiline, füsioloogiline, psühholoogiline ja sotsiaalne seisund, mis väljendub tema arengu küpsuses ja parimate näitajate saavutamises tema tegevuses (näiteks poliitikas või äritegevuses) või loomingus. Arvatakse, et selline periood inimese elus jääb 30. ja 50. eluaasta vahele.

## Kasutus
Teatmekirjanduses on seda terminit kasutatud  isiku  elulooandmete esitamisel, kui tema sünni- ja surma-aasta pole teada. Ingliskeelses kirjanduses on samal eesmärgil kasutusel ladina päritolu *floruit* ('õitses').

Vanakreeka filosoofide puhul on algallikates seoses eluajaga sageli mainitud ainult akmet. Seda tõlgendatakse tavaliselt 40. eluaastana.

## Vaata ka
*Akmeism
Fu'ād al-Mibaza‘

**Fu'ād al-Mibaza‘** (araabia keeles فؤاد المبزع; 16. juuni 1933 Tunis – 23. aprill 2025) oli Tuneesia poliitik ja diplomaat.

Ta oli 15. jaanuarist kuni 23. novembrini 2011 Tuneesia presidendi kohusetäitja.

Enne Tuneesia iseseisvumist kuulus ta iseseisvusmeelsesse parteisse Néo-Destour.

Fu'ād al-Mibaza‘ õppis Pariisis õigusteadust ja sai juristipaberid aastal 1960. 

Aastatel 1969–1973 oli ta Tunise linnapea, seejärel kuni 1978. aastani noorsoo- ja spordiminister, pärast seda aasta tervishoiuminister ja 1979–1981 kultuuriminister.

Aastatel 1981–1986 oli Fu'ād al-Mibaza‘ Tuneesia suursaadik ÜRO juures Genfis ja seejärel kuni 1987. aastani suursaadik Marokos. Aastatel 1987–1988 oli ta uuesti noorsoo- ja spordiminister.

Aastatel 1975–1980 oli ta Al-Marsá ja 1995–1998 Kartaago linnapea.

Aastal 1964 valiti ta esimest korda parlamenti. Ta on olnud parlamendi liige ka aastatel 1974–1981 ja alates 1995. aastast. Alates oktoobrist 1997 on ta parlamendi esimees. Pärast seda, kui president Zayn al-‘Ābidīn bin ‘Alī meeleavaldajate sunnil võimust loobus, sai temast presidendi kohusetäitja. Ta lahkus seejärel peagi ka senisest võimuparteist Demokraatlik Põhiseaduslik Ühendus.
Ivar Valdmaa

**Ivar Valdmaa** (sündinud 10. veebruaril 1964) on ettevõtja, endine korvpalliklubi BC Kalev/Cramo president ja Cramo Estonia AS tegevdirektor.

## Viited

## Välislingid
*Paavo Kangur, "Valdmaa võidud ja kaotused", Kroonika, 30. aprill 2007
*Aap Tänav, "Valdmaa teeb ühiskondlikku tööd", Neljas.ee, 12. oktoober 2007
Järvselja õppe- ja katsemetskond

**Järvselja õppe- ja katsemetskond** asub Kastre vallas Tartu maakonnas.

## Ajalugu

15. augustil 1920 asutati Tartu Ülikooli juurde metsaosakond. Koos sellega tekkis ka õppepraktikate läbiviimise vajadus. 13. aprillil 1921 kinnitati Vabariigi Valitsuse otsusega määramata ajaks Kastre-Peravalla metsad Tartu Ülikooli metsaosakonna õppebaasiks ja seda kohta hakati nimetama Tartu Ülikooli õppemetskonnaks. Õppemetskonna juhatajaks määrati Andres Mathiesen. Õppemetskonna asutamisel oli A. Mathieseni sõnul kaks põhieesmärki: korraldada üliõpilastele vastavaid õppepraktikume ja võimaldada õppejõududel korraldada katseid mitmesuguste metsanduslike probleemide uurimiseks. 1921. aastal oli metskonna pindala 6968 ha, millest metsa oli 4090 ha.
 
Pärast ülikooliseaduse vastuvõtmist 18. juunil 1925 muutus õppemetskond Tartu Ülikooli omanduseks ja sai nimeks Tartu Ülikooli õppe- ja katsemetskond.

1951. aastal läks Järvselja koos endise Tartu Riikliku Ülikooli metsandusteaduskonnaga üle äsja loodud Eesti Põllumajanduse Akadeemia koosseisu. 1953. aastal nimetati metskond ümber õppe- ja katsemetsamajandiks. 1962. aastal liideti metsamajandiga kolhoosi Nõmme maad, millega suurenes tunduvalt metsamajandi pindala. 

1993. aasta metsakorralduse järgi oli metsamajandi pindala 11 325 ha, millest metsamaad 6595 ha. Soodena oli arvel 3530 ha.

Üle 80-aastase ajalooga Järvselja Õppe- ja katsemetskond on praegu sihtasutus, mille asutas 25. septembril 1997 Eesti Põllumajandusülikool. Metskond koosneb 18 katastriüksusest, mille pindala kokku on 10 539 ha ja millest 5966 ha on metsamaa.

## Õppepraktika
1921. aasta mais saabusid esimesed 29 üliõpilast koos õppejõud A. Mathieseniga. Esimeseks praktikumiks oli 7 nädalat geodeesiat. Üliõpilased kaardistasid kokku 4600 ha. Järgmisel aastal viibis praktikal juba 66 üliõpilast. Siis toimusid lisaks geodeesiale ka metsakasvatuse ja metsatakseerimise praktikumid. Üliõpilased ööbisid 1912. aastal valminud jahilossis.

Praegu võimaldab Järvselja majutada korraga sadakond üliõpilast. Praktikumid algavad mai keskel ning viimastel Maaülikooli üliõpilastel on praktikum juuli lõpus. Hiljem kasutavad Järvseljat oma praktikumideks Tartu Ülikooli üliõpilased.

## Vaata ka
*SMEAR Estonia

## Välislingid
* Koduleht
* Margo Pajuste. "Vastuseks ühele kirjutisele Järvselja jahilossi lammutamise teemal" Õhtuleht, 25. detsember 2024
Willard Boyle

**Willard Sterling Boyle** (19. august 1924 Amherst – 7. mai 2011 Truro) oli Kanada füüsik.

Aastal 2009 sai ta koos George E. Smithiga laengsidestusseadise leiutamise eest Nobeli füüsikaauhinna.

## Välislingid
* Willard Boyle Nobeli auhinna lehel
Aare Evisalu

**Aare Evisalu** (26. aprill 1952 Võru – 7. mai 2011 Odessa) oli Eesti piirivalveametnik.

Ta lõpetas Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli, Golitsõno kõrgema piirivalvekooli ja kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli kriminaalõiguse erialal.

Ta juhtis pärast Eesti iseseisvuse taastamist Eesti piirivalve ülesehitamist. 1991. aastast töötas piirivalveametis, kus ta algul oli juhtimiskeskuse ülem ja 1993. aastast on staabiülem.

## Tunnustus
* 1998 – Kotkaristi teenetemärgi hõberist

## Viited

## Välislingid
* Suri Aare Evisalu Saarte Hääl, 10. mai 2011
Frikadellid

**Frikadell** on hakklihapallike. Tavaliselt frikadelle keedetakse või praetakse. Kasutatakse frikadellisupis või kartulitega, külmi frikadelle ka salatites.

Sõna frikadell tuleneb ladinakeelsest sõnast "frigere", mis tähendab "küpsetama". Algupärases tähenduses on frikadell praetud lihapäts, nagu kotlet. Eestis nimetatakse mõnede teiste maade mõjul nagu Rootsi ja Venemaa, frikadellideks ka väikseid lihapalle, mis on enamasti keedetud, kuid võivad olla ka praetud.

## Vaata ka
*Kotlet
Albert King

**Albert King** (25. aprill 1923 – 21. detsember 1992) oli Ameerika bluusikitarrist ja laulja.

## Karjäär
Albert King oli koos B.B. Kingi ja Freddie Kingiga üks nn kolmest bluusikuningast. Albert oli suurt kasvu mees, 195&nbsp;cm (mõningail andmeil isegi üle kahe meetri) pikk ja kaalus 118&nbsp;kg, mistõttu oli ta hüüdnimi Velvetbuldooser.

Ta sündis Albert Nelsonina ühes Mississippi puuvillaistanduses. Lapsepõlves laulis ta kirikus gosplit, ta kasvas üles puuvilla korjates. Muusikaliselt mõjutasid teda bluusimehed Blind Lemon Jefferson ja Lonnie Johnson ning Hawaii muusika. Tema lemmikpill oli elektrikitarr Gibson Flying V, mida ta kutsus Lucyks.

Esimese plaadi salvestas ta 1953. aastal Chicagos, kuid see ei saanud mingit vastukaja. Esimene väike hitt oli 1959. aasta laul "I'm a Lonely Man", mille autor oli Little Milton. Suurem edu saabus alles 1961. aastal looga "Don't Throw Your Love on Me So Strong", mis tõusis USA Billboardi R&B edetabelis 14. kohale.

1966. aastal sõlmis ta plaadistamislepingu Staxiga. 1967. aastal anti välja plaat "Born Under a Bad Sign", mille nimiloost sai Kingi üks läbi aegade tuntuim lugu.

Järgnes veel üks tähelepanuväärne plaat, kontsertsalvestis "Live Wire/Blues Power", mis mõjutas Jimi Hendrixit, Eric Claptonit, Robbie Robertsoni ning hiljem Gary Moore'i ja Stevie Ray Vaughanit. David Bowie plaadil "Let's Dance" kitarri mänginud Stevie Ray Vaughan kopeeris üks ühele Kingi kitarrisoolo ja kasutas seda Bowie loos "Criminal World".

Albert King avaldas mõju ka oma kaasaegsetele, Albert Collinsile ja Otis Rushile. Eric Clapton on öelnud, et ansambli Cream plaadi "Disraeli Gears" lugu "Strange Brew" ja plaat ise on inspireeritud Albert Kingist.

1980. aastate teisel poolel plaanis King terviseprobleemide tõttu aktiivsest muusikuelust tagasi tõmbuda. Sellegipoolest jõudis ta enne surma veel järjekordse ookeanitaguse turnee korraldamisele mõelda.

Albert King suri 21. detsembril 1992 südameinfarkti tagajärjel.

## Pillid ja tehnika
Kingi esimene pill oli *[[diddley bow]]*, seejärel ehitas ta endale sigarikarbikitarri. Hiljem ostis ta Guildi akustilise kitarri. Pill, millega Kingi aga kõige rohkem seostatakse, on 1958. aasta Gibson Flying V, mida ta kutsus hellitavalt Lucyks. 1974. aastal saatis ta Lucy n-ö pensionile ja hakkas kasutama uut Flying V-d, millele lisandus 1980. aastal üks sama tüüpi pill.

King oli vasakukäeline, kuid mängis paremakäeliste pille, mis olid lihtsalt tagurpidi keeratud. Oma kitarri häälestas ta väidetavalt C#-G#-B-E-G#-C# (mängimisel ta kuuendat keelt ei kasutanud).

Võimenduseks kasutas ta Acousticu võimendit ja 2 × 15" valjuhääldiga kõlarikasti. Karjääri hilisemal perioodil kasutas ta ka efektipedaali MXR Phase 90.

## Viited

## Allikad
*Bowman, Rob (1997) *Soulsville, U.S.A.: The Story of Stax Records*, Schirmer Books. ISBN 0-8256-7227-9

## Välislingid
*Albert King, Greg Johnson, *BluesNotes*, september 1999.
* Albert King *[[Rolling Stone]]*.
Lidia Gueiler Tejada

**Lidia Gueiler Tejada** (28. august 1921 Cochabamba – 9. mai 2011 La Paz) oli Boliivia poliitik ja diplomaat.

16. novembrist 1979 kuni 17. juulini 1980 oli ta Boliivia presidendi kohusetäitja, esimene ja seni ainus Boliivia naisriigipea.

Lidia Gueiler Tejada õppis raamatupidamist. 1940. aastatel astus ta Revolutsioonilise Rahvusliku Liikumise liikmeks ning kuulus aastatel 1956–1964 parlamenti.

Pärast 1964. aasta riigipööret viibis ta kuni 1978. aastani eksiilis. Seejärel valiti ta parlamendi alamkoja esimeheks ning pärast läbikukkunud valimisi ja riigipöörde teinud Alberto Natuschi võimult eemaldamist määrati Lidia Gueiler Tejada ajutiseks presidendiks.

Hiljem oli Lidia Gueiler Tejada Boliivia suursaadik Colombias, Lääne-Saksamaal ja Venezuelas.

Lidia Gueiler Tejada osales feministlike organisatsioonide tegevuses ning vastustas USA toetust võitlusele narkootikumide vastu Ladina-Ameerikas.
Füüsikaline pendel

**Füüsikaliseks pendliks** nimetatakse jäika keha, mis saab võnkuda liikumatu punkti ümber, ning see punkt ei ühti tema inertsikeskmega.

## Vaata ka
*Matemaatiline pendel
*Foucault' pendel
Tartu SK 10

**Tartu SK 10** on endine Tartu jalgpalliklubi. 
2011. aasta hooajal teist aastat järjest II liiga lääne/lõuna tsooni võitnud, kuid eelmine kord Esiliiga kohast loobunud **Tartu FC HaServ** liitus hooaja eel **Tartu SK 10 Premium** meeskonnaga, et täita jalgpalliliidu Esiliigas mängimise tingimus, mis nõuab noortesüsteemi olemasolu.

Klubi meeskonda enam ei eksisteeri, kuid Tartu SK 10 Premium naiskond mängib Naiste Meistriliigas ning klubil on ka noorte võistkonnad.

## Statistika ja loendid
### Tartu SK 10 liigahooajad

*2008–2011 mängiti **Tartu FC HaServ** nime all.

### Tartu SK 10 Premium liigahooajad 2004–2011

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Viited

## Välislingid
*Koduleht