open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bieno

**Bieno** (saksa: *Blein*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 447 inimest ja valla pindala on 11,7 km².

Bieno külgneb järgmiste valdadega: Pieve Tesino, Scurelle ja Strigno.
Irõna Bilõk

**Irõna Bilõk** (sündinud 6. aprillil 1970 Kiievis) on ukraina laulja. Ukraina rahvakunstnik (2008).
## Diskograafia
* «Кувала зозуля» (1990)
* «Я розкажу» (1994)
* «Nova» (1995)
* «Так просто» (1996)
* «Фарби» (1998)
* «Ома» (2000)
* «Biłyk» (2002)
* «Країна» (2003)
* «Любовь. Яд» (2004)
* «На бис» (2008)
* «Рассвет» (2014)
* «Без Грима» (2017)
Bleggio Superiore

**Bleggio Superiore** (saksa: *Oberpless* või *Oberbletsch*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost läänes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1540 inimest ja valla pindala on 32,7 km².

## Geograafia
Bleggio Superiore külgneb järgmiste valdadega: Tione di Trento, Comano Terme, Bolbeno, Fiavè, Zuclo ja Ledro.

## Vaata ka
* Bleggio Inferiore
Bocenago

**Bocenago** (saksa: *Butschenach*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 30 km Trentost läänes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 394 inimest ja valla pindala on 8,5 km².

Bocenago külgneb järgmiste valdadega: Spiazzo, Strembo, Caderzone Terme, Massimeno, Stenico, Montagne ja Comano Terme.

Kümme levinumat perekonnanime on Alberti, Boroni, Riccadonna, Franzelli, Ferrazza, Fostini, Botteri, Cavoli, Bonafini, Maffei.

## Välislingid
* Linna koduleht
Fritz Riemann

**Fritz Riemann** (15. september 1902 Chemnitz – 24. august 1979 München) oli saksa psühhoanalüütik, psühholoog, psühhoterapeut, astroloog ja kirjamees.

## Elulugu
Fritz Riemann oli keskmine kolmest pojast (vanem poeg oli Hans, vanem poeg Heinz) ja kasvas üles suurkodanlikus perekonnas. Vanaisa oli rajanud Chemnitzis lambivabriku, kus toodeti auto-, mootorratta- ja jalgrattalampe. Perekond elas suurejooneliselt: neil oli suur maja ja teenijad, sealhulgas lastehoidja. Enne poiste surma kaotas ema ühe tütre nurisünnitusega ja teine sündis surnult. Ema oli poegadele küll armastav ema, aga Riemanni abikaasa Ruthi kirjutatud lühibiograafia järgi riietas ema nooremat poega pikka aega tüdrukuriietesse.

Isa oli „enesestmõistetava autoriteediga patriarh. Ta oli pigem range ja kangekaelne kui armastav. Et Fritz nägi isaga sarnane välja, pidi temast saama perekonnafirma jätkaja.

Aastal 1912 jäi isa väga haigeks ja suri varsti. Ema tahtis jätta kõik nii, nagu oli, kui isa nad maha jättis. Kogu perekonnal oli hädasti tarvis abi leinast ülesaamiseks. Siin näeb Ruth Riemann tõuget Fritz Riemanni psühhoteraapilistele kalduvustele.

## Viited
Raudmäe

**Raudmäe** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Raudmäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Eisenberg, Kollo, Näägo, Näägu, Neägo, Pleimann, Raudberg, Raudmann, Reinmann, Saksberg ja Traks. Johannes Raudmäe palvel kanti Raudmäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 288 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raudmäe Eestis 42 mehel ja 42 naisel.

*Johannes Raudmäe (1891–1973), Eesti sõjaväelane
*Ülo Raudmäe (1923–1990), eesti trombonist, helilooja ja dirigent
Raudna (perekonnanimi)

**Raudna** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Raudna on antud Ilmatsalu mõisas Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Raudna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Orik. Viktor Raudna palvel kanti Raudna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 12 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raudna Eestis 6 mehel ja 8 naisel.
Raun (perekonnanimi)

**Raun** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Raun on pandud Muratsi mõisas Kaarma kihelkonnas, Triigi, Aru ja Koikla mõisas Karja kihelkonnas, Karala mõisas Kihelkonna kihelkonnas, Kapi mõisas Muhu kihelkonnas Maasi ja Oti mõisas Pöide kihelkonnas, Kõljala mõisas Püha kihelkonnas ning Jõõri, Sassi, Vana-Lõve ja Valjala mõisas Valjala kihelkonnas, kõik Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Raun uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Graule, Reismann ja Rott. Alo Rauna palvel kanti Raun perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 161 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. oktoobrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raun 104 mehel ja 111 naisel.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raun 105 mehel ja 113 naisel. Perekonnanimede levikult oli Raun meeste puhul 775. ja naiste puhul 782. kohal.

*Alo Raun, eesti keeleteadlane (1905–2004)
*Alo Raun, eesti ajakirjanik (1981–)
*Eero Raun, Eesti kultuuritegelane ja riigiametnik (1971–)
*Maie-Ann Raun, eesti klaasikunstnik (1938–)
*Mait Raun, eesti kirjanik ja filosoof (1963–)
*Margarita Raun, eesti laulja ja muusikaõpetaja (1959–)
*Ott Raun, eesti kirjanik ja ajaloolane (1940–2026)
*Peep Raun, eesti muusik (1958–)
*Toivo Ülo Raun, eesti ajaloolane (1943–)
*Vallo Raun, eesti bibliofiil (1935–2024)

## Viited
John Hasbrouck Van Vleck

**John Hasbrouck Van Vleck** (13. märts 1899 – 27. oktoober 1980) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

1977. aastal anti talle, Nevill Francis Mottile ja Philip Warren Andersonile Nobeli füüsikaauhind.

## Tunnustus
*1950 – Richtmyeri mälestusauhind
Burai-ha

***Burai-ha*** (無頼派 *burai-ha*) oli Teise maailmasõja järgses Jaapanis tekkinud dekadentlikke kirjanikke iseloomustav nimetus. *Burai-ha* kirjanike teosed kirjeldasid sõjajärgse Jaapani ühiskondlikku ärevust, väärtuste ümberkujunemist, inimeste meeleheidet ning segadustunnet. Termin *burai* viitab sotsiaalsest normist kõrvalekaldumisele ja *ha* tähistab koolkonda. *Burai-ha*’d ei saa otseselt pidada kirjanike rühmituseks, sest *Burai-ha* kirjanikud ei algatanud kunagi kirjanduslikku liikumist, liikmestik polnud paika pandud ning tegemist polnud vaid kirjanduslikku laadi ilminguga.

Ameerika Ühendriikide okupatsiooni (1945–1952) ning põhiseadusmuudatuste järel hakkasid Jaapanis levima ulatuslikumad isikuvabadused, mis andsid ka kirjanikele võimaluse tsenseerimata mõtteid avaldada. *Burai-ha* teoste temaatikas avaldusid sõjaaegne ja -järgne kaos, taas tõusis esile marksism ning levisid individualistlikud ideed. *Burai-ha* kirjanikud rõhusid seejuures muutuvas ühiskonnakorralduses kohta otsivate inimeste identiteedikriisile ning eesmärgitusele.
*Burai-ha* mõtteviisi ilmnemist Jaapanis on peetud üheks sammuks ulatuslike ühiskondlike muutustega toimetulemise suunas.

## Kirjanikud
*Burai-ha* kirjanikke, kelle hulka kuuluvad Ango Sakaguchi, Osamu Dazai, Sakunosuke Oda, Jun Ishikawa, iseloomustas vastuseis sotsiaalsetele normidele ja intellektuaalsele survele. *Burai-ha* kirjanikud, nagu ka nende teoste tegelaskujud, eirasid enamasti sotsiaalseid konventsioone, tarbisid narkootikume, veetsid aega baarides või lõbumajades ning elasid oma perekonna kulul. 

## Viited
Reintalu

**Reintalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Reintalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Reinthal ja Seljamaa. Johannes Reintalu palvel kanti Reintalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 13 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Reintalu Eestis vähem kui viiel mehel ja vähem kui viiel naisel.

*Johannes Reintalu (1875–1945), eesti ajakirjanik, majandusteadlane ja õpetaja
*Karl Reintalu (1902–1949), eesti tehnikateadlane
*Olev Reintalu (1903–1960), Eesti metsavend
Renno

**Renno** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Renno uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pielbaum. Richard Renno palvel  kanti Renno perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 146 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Renno Eestis 9 mehel ja 11 naisel.

## Nime tuntud kandjaid
*Olav Renno (sündinud 1932), eesti bioloog, ornitoloog ja looduskaitsja
*Kevin Renno (sündinud 1989), eesti võitlussportlane
Lavaline rahvatants

**Lavaliseks rahvatantsuks** nimetatakse kompositsiooni ja tantsutehnika poolest keerulist, kindlat sõnumit kandvat ja head kehakooli nõudvat soveldatud rahvapärimuslikku või uusloomelist tantsu. Lavalise rahvatantsu vorm ja sammud on rahvalikud, kuid sisu tänapäevane ja uudne, mis arvestab lava nõudeid .

Lavalise rahvatantsu alla kuuluvad stiliseeritud rahvatants, kus folkloorne tants on seatud või töödeldud tänapäevasemaks, korrektsemaks, huvitavamaks ning lavalisemaks ja pärimusliku tantsu elementidega autoritants, mis on loodud ühe kindla isiku poolt ning kus kasutatakse näiteks eesti rahvatantsus traditsioonilisi polkakombinatsioone, valsisamme, plaksukombinatsioone. Autoriloomingulise lavarahvatantsu näol on tegemist koreograafi ideed väljendava originaalse tantsukunsti teosega, milles võidakse kasutada rahvuslikkusele viitavaid elemente. Lavalise rahvatantsu puhul on oluline tantsija suhtlus publikuga. Mõningate põhinõuetena on näiteks tantsulooja poolt fikseeritud tantsija vaade (kuhu on pööratud pea, suunatud pilk mingi konkreetse tegevuse ajal) ja tantsuvõttest vaba käe asend, hüpete või jalatõstete puhul fikseeritud pöia asend. Tantsija kehakooli arendamisel kasutatakse muuhulgas klassikalise balleti harjutusi.

## Ajalugu
Lavalise rahvatantsu arengu alguseks võib pidada 1940.–1950. aastaid ja 1947. aastal toimunud üldlaulupeoga kaasnenud rahvakunstiõhtut. Rahvakunstiõhtu 7. tantsukirjelduste vihikus kirjutas Herbert Tampere eesti tantsu kujunemisest ja mainis riivamisi ka lavatantsu, mille eesmärgiks olevat kunstilise elamuse pakkumine. Kirjutise lõpus tõdeb autor, et ehtsad rahvatantsud ja nende ainetel loodud tantsud tuleb rangelt lahus hoida, kuid neljal järgnenud aastakümnel seda nõuannet ei järgitud. Üldiseks poliitiliseks seisukohaks sai, et eesti rahvatantsuliikumine peaks järgima Nõukogude Liidus valitsenud, eelkõige Igor Moissejevi juhitud Riikliku Laulu- ja Tantsuansambli etnograafilisest rahvatantsust kaugenenud artistlikku, akrobaatilist tantsusuunda. 

Alates 1948. aastast hakati korraldama uusloominguliste tantsude konkursse, et stimuleerida tantsujuhte uusi tantse looma ning rikastada tantsurepertuaari. 

Pööre, kus pearõhk rahvatantsuvaldkonnas nihkus traditsioonilisest ainesest inspiratsiooni saanud uusloomingulistele tantsudele, toimuski 1950. aastal. Algas vana rahvatantsu vääristamise ehk rikastamise periood. Toona tegutsenud vanema põlvkonna  tantsujuhid (Ullo Toomi, Anna Raudkats), kes olid kokku puutunud eheda rahvaliku pärimustantsuga, manitsesid ettevaatlikkusele, nooremad, kellel niisugune side puudus, hakkasid julgemini välja arendama oma versiooni eesti (lava)tantsust. 

1970. aastatel hakati pöörduma tagasi autentse rahvapärimuse juurde, tekkisid folkloorikollektiivid, mis pöördusid tagasi arhailise rahvalaulu ja autentse rahvatantsu juurde ning rahvatantsuliikumises kujunes välja stiliseeritud ja ehtsa rahvatantsu vastandamine.

## Vaata ka
*Tants
*Tantsukunst
*Rahvatants
*Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts
*Üldtantsupidu
*Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus
*Rahvatantsupidu

## Viited
Luure (perekonnanimi)

**Luure** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Luure uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Luurmann (1936. aastal Harku vallas ja 1937. aastal Tallinnas). 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Luure Eestis 22 mehel ja 28 naisel. 

*Andres Luure (sündinud 1959), eesti filosoof ja tõlkija
Ristmets

**Ristmets** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Ristmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kreutsvald, Kreuzvald, Riismann, Rismann ja Vindberg. Aleksander-Rudolf Ristmetsa palvel kanti Ristmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 192 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ristmets Eestis 8 mehel ja 11 naisel.
Roolaid

**Roolaid** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Roolaid uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Libert, Regaberg, Ristov, Rooberg, Rookman, Roopberg, Rosenberg ja Rosental. Felix Roolaiu palvel kanti Roolaid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 153 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roolaid Eestis 19 mehel ja 20 naisel.

*Egon Roolaid (1918–1943), Eesti ujuja
*Hille Roolaid (sündinud 1942), eesti keemik

*Virve Põldsam (endine Virve Roolaid; sündinud 1933), eesti kergejõustiklane
Roomeri

**Roomeri** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Roomeri uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Smolitsh (1937. aastal Haapsalus). Heino Roomere palvel kanti Roomeri perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 337 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. novembrist 1937).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Roopärg

**Roopärg** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Roopärg uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Rosenberg (1936. aastal Suure-Kõpu vallas). Karl-Voldemar Roopärja palvel kanti Roopärg perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 228 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roopärg Eestis 9 mehel ja 12 naisel.
Bondone

**Bondone** (saksa: *Bunden in Tirol*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, mis paikneb umbes 50 km Trentost edelas ja piirneb Lombardiaga. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 693 inimest. Valla pindala on 19,2 km², jagatuna ligikaudu võrdselt *[[capoluogo]]* ja **Baitoni** *[[frazione]]* vahel, mis asub Idro järve kallastel.

Valla territoorium tõuseb järvepinna kõrguselt (368 m) maksimaalselt kõrguseni 1946 m. Castello di San Giovanni pakub panoraamvaateid järvele ja Chiese orule, taamal on näha Brenta Dolomiite.

## Naabervallad
Trento provintsis

* Ledro
* Storo

Brescia provintsis Lombardias

* Bagolino
* Magasa
* Idro
* Valvestino

## Välislingid
* Linna koduleht
Roosalu

**Roosalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Roosalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Nikopensius, Reibaum, Reinbaum, Ritson, Roosmann, Roosson ja Rosmann. Hans Roosalu palvel kanti Roosalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 86 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935).

*Ants Roosalu (1930–1999), eesti põllumajandusteadlane
*Meeli Roosalu (sündinud 1948), eesti füsioloog
*Rolf Roosalu (sündinud 1982), eesti laulja
*Voldemar Roosalu (1901–1942), Eesti politseinik

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roosalu Eestis 44 mehel ja 44 naisel.
Põhjakonna trepp

**Põhjakonna trepp** on Harjumaal Viimsi vallas Haabneeme klindiastangu maastikukaitsealal asuv trepp, mis ühendab Haabneeme ja Lubja küla. 

Lubja külaseltsi tellitud trepp valmis 2017. aasta sügisel ametliku kingitusena Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks.

Trepi autor on arhitekt Oliver Alver ja konstruktor Julia Parind.

## Tehnilised andmed

Siksakina kulgeva trepi suurim kõrguste vahe on 36,9 m, seejuures metallkanduril trepi suurim kõrguste vahe 30,8 m. Astmeid on trepi metallkanduriga osal 220 (20 × 11 astet), koos pinnasel asetsevate astmetega kokku 250. Trepi kaldenurk on 22°.

## Nime päritolu

Trepi nimi on inspireeritud Andrus Kiviräha romaani "Mees, kes teadis ussisõnu" Põhjakonnast. Trepi läheduses asus juba varem Tauno Kangro skulptuur "Põhjakonn". 

## Kriitika
Treppi on kritiseeritud selle ülemäära kõrge hinna ja vähese otstarbe tõttu. Siiski leitakse ka, et trepp lühendab Pärnamäe ja Lubja küla elanike teekonda valla keskusse.

## Viited

## Välislingid
*Link trepi asukohale kaardirakenduses
Borgo Valsugana

**Borgo Valsugana** (saksa: *Burg im Suganertal*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 30 km Trentost idas.

Borgo Valsugana külgneb järgmiste valdadega: Telve, Telve di Sopra, Torcegno, Ronchi Valsugana, Roncegno Terme, Castelnuovo, Novaledo, Levico Terme ja Asiago.

## Geograafia
Borgo on ühes Valsugana kitsaimas osas, Ciolino ja Rocchetta mägede vahel, mõlemad väga kõrged. See kasvas Brenta jõe mõlemale kaldale ja selle iidne osa on ainus Trento provintsis, mis hõlmas jõe mõlemad kaldad (näiteks Trento on vaid Adige jõe ühel kaldal).

## Ajalugu

Borgo Valsugana, mille iidne nimi oli Ausugum (tõepoolest, linna peatänav on nimega "Corso Ausugum"), oli Rooma asulakohaks Claudia Augusta Altinate teel, mis ühendas Altino ja Tridentumi (Trento iidne nimi) ja edasi Augsburgi tänapäeva Saksamaal.

Tänu oma asukohale avatud oru põhjas sai linn alati kaubandusest kasu. Aadlikud Castelnuovost ja Caldonazzost ja Welspergi perekonnast valitsesid linna ja selle ümbrust.

1862. aastal hävitas hiigeltulekahju suure osa linnast, mille hooned olid suuresti puidust ehitatud.

Aastatel 1943–1945 võitlesid antifašistlikud partisanid Garibaldi brigaadi Antonio Gramsci pataljoni "Gherlenda" raames, mis paiknes Feltres.

## Inimesed
* Alcide De Gasperi, 8-kordne Itaalia peaminister
* Matteo Trentin, maanteerattur

## Välislingid
* Valla koduleht
Rootalu

**Rootalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Rootalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirp, Reinberg, Roopen ja Rosenbaum. Hilda Rootalu palvel kanti Rootalu nr. 293 all perekonnanimede kaitseregistrisse.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rootalu Eestis 26 mehel ja 22 naisel. 

*Pear Rootalu (1904–1999), eesti pedagoog ja koolijuht
Rooväli

**Rooväli** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Rooväli uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bluum, Geranbaum, Gross, Neimann, Neumann, Püür, Rooberg, Room, Roosberg, Roosmann, Rosenberg, Rosenfeld, Rosenfeldt, Rosentaal, Rosental, Rosenthal, Rosenvelt ja Rotfeld. Hendrik Roovälja palvel kanti Rooväli perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 381 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. veebruarist 1939).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rooväli Eestis 12 mehel ja 24 naisel.

*Küllike Rooväli (1969–2018), eesti ajakirjanik
Kuninga köögiviljaaed

**Kuninga köögiviljaaed** on Louis XIV  ajal Versailles’ pargi  kagunurga otsa rajatud köögiviljaaed.

1926. aasta 15. märtsil võeti nii Kuninga köögiviljaaed kui selle edelapiiril asuv Balbi park ajaloomälestistena kaitse alla.

Potager du roi Grand Carre.JPG
Potager du roi Gateway.JPG
Potager du Roi.jpg


## Kirjandus
* Stéphanie de Courtois, *Le potager du Roi*, École Nationale Supérieure du Paysage and Actes Sud, 2003. ISBN 9782742745050
Rumma

**Rumma** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Rumma on pandud Vana-Vigala mõisas Vigala kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Rumma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünberg, Lesmann, Prok ja Prokk. Kusta Rumma palvel kanti Rumma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 82 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rumma Eestis 25 mehel ja 19 naisel.

*Endel Rumma, eesti arst (1917–1995)
*Indrek Rumma, eesti korvpallur (1969–)
*Jaan Rumma, eesti geograaf (1887–1926)
*Kusta Rumma, eesti arst ja arstiteadlane (1895–1944)
*Kusta Rumma, eesti tehnikateadlane (1942–2017)
Breguzzo

**Breguzzo** (saksa: *Bregutz*) on endine vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost läänes.

1. jaanuaril 2016 liideti see koos Lardaro, Roncone ja Bondo vallaga uueks, Sella Giudicarie vallaks.
Balbi park

**Balbi park** on avalik park Prantsusmaal Versailles’s, Versailles’ pargist kagus asuva Kuninga köögiviljaaia edelapiiril.

1926. aasta 15. märtsil võeti nii Balbi park kui ka selle kirdepiiril asuv Kuninga köögiviljaaed ajaloomälestistena kaitse alla.

Passage entre le Parc Balbi et le Potager du Roi.jpg
Etang du Parc Balbi.jpg
Parc Balbi (Versailles).JPG
Rünk

**Rünk** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Rünk on pandud Kiviloo mõisas Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal ja Aidu mõisas Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Rünk uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Blokmann, Böckler, Grauberg, Hinrikson, Jakobson, Jürisson, Kleidung, Lesmann, Ludvig, Mädamürk, Mihkels, Rautsmann, Reismann, Riidolin, Rosenbaum, Rosenberg, Ruben, Russ, Rüterby, Tief ja Tode.

Henn Rünga palvel kanti Rünk perekonnanimede kaitseregistrisse nr 348 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rünk Eestis 21 mehel ja 26 naisel.

## Nime tuntud kandjaid
*Kai Rünk (sündinud 1953), eesti taimeökoloog
*Ott Rünk (1914–1968), eesti matemaatik
*Mare Taagepera (endine Mare Rünk; 1938–2013), eesti keemik ja ühiskonnategelane
*Hälis Rünk (1994), eesti klassikaline laulja
Roovet

**Roovet** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Roovet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Klaar, Rosenstock, Roslender ja Rossmann. Karl Rooveti palvel kanti Roovet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 130 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Brentonico

**Brentonico** (saksa: *Frenten*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3770 inimest ja valla pindala on 62,6 km².

Brentonico vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Saccone, Fontechel, Crosano, Cazzano, Castione, Corné, Prada, Sorne, S.Giacomo, S.Valentino ja Polsa.

Brentonico külgneb järgmiste valdadega: Mori, Nago-Torbole, Malcesine, Ala ja Avio.

## Välislingid
* Linna koduleht
Saadre

**Saadre** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Saadre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gruft ja Stamm. Avo Saadre palvel kanti Saadre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 259 all (Siseministeeriumi teadaanne 1. augustist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Saadre Eestis 9 mehel ja 10 naisel.

*Osvald Saadre (1904–1975), eesti arheoloog
*Tõnis Saadre (sündinud 1942), eesti geoloog
Jooksik (perekonnanimi)

**Jooksik** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Jooksik (Joksik, Jooksick) on pandud Aa mõisas Lüganuse kihelkonnas, Unukse mõisas Viru-Nigula kihelkonnas, Küti mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas ja Porkuni mõisas Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Urvaste (Tallinnas 1936. aastal) ja Üksik (Pärnus 1937. aastal).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Elistvere raamatukogu

**Elistvere raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnasTartu vallas Elistvere külas. Raamatukogu juhataja on Heli Täpsi.

Raamatukogu asutati 1917. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Tabivere valla kodulehel
Karjamaa park

**Karjamaa park** on park Põhja-Tallinna linnaosa Karjamaa asumis Karjamaa tänaval (Karjamaa tänav 3). Pargi pindala on 0,9484 ha.

Pargi keskseks elemendiks on skulptor Aivar Simsoni modelleeritud veiseskulptuur, millele leiti konkursiga nimi Kopliine. Park avati 02.09.2010.

Varem oli tänase pargi kinnistul Tallinna 98. Lastepäevakodu, mis suleti 1. jaanuaril 2000. Lastepäevakodu hooned lammutati 2009. aastal.

1930. aastate lõpus valmis Karjamaa elurajooni rekonstrueerimise kava, mille järgi pidi 20 ha suurusel maa-alal paiknema 90 ehituskrunti, kus oleksid olnud 3-4-korruselised tellishooned. Maa-ala keskossa kavandati park.

## Galerii

File:Karjamaa park.jpg|Karjamaa park
File:Karjamaa park 2.jpg|Karjamaa park


## Viited

## Välislingid
* Karjamaa park (Tallinna koduleht)
Jordaania kuningas

**Jordaania kuningas** (ametlikult **Jordaania Hašimiidi Kuningriigi kuningas**; 1946–1950 **Transjordaania kuningas**, ametlikult **Transjordaania Hašimiidi Kuningriigi kuningas**) on Jordaania riigipea ja monarh, Hašimiitide dünastia pea. 

Praegune kuningas on ‘Abd Allāh II (alates 7. veebruarist 1999). 

Kõnetlussõna on Tema Majesteet (araabia keeles صاحب الجلالة). Kuninga vapp on Jordaania vapp. Kuninga residents on Raghadāni palee Ammanis Al-Maqaris.    

25. mail kuulutas Transjordaania emiir ‘Abd Allāh I end Transjordaania kuningaks.  

## Vaata ka
* Jordaania ajalugu
* Jordaania riigipeade loend
Yomihon

***Yomihon*** (読本 "lugemisraamat") on Jaapanis Edo ajastul (1603–1868) tekkinud raamatužanr, mille tekkekohtadeks peetakse 18.
sajandil Kyōtot ja Ōsakat.

*Yomihon*’i eeskujuks on hiina novellid, mille stiili ja sisu esimesed *yomihon*’id imiteerisid. Vastupidi teistele jaapani kirjandusvormidele, mis sisaldasid palju pildimaterjali ja olid pigem episoodilise ning lineaarse struktuuriga, oli *yomihon* dramaatilisem, keeleliselt ekstravagantsem, struktuurilt terviklikum ning sisaldas rohkem teksti. *Yomihon* oli teiste Edo perioodil levivate kirjandužanrite kõrval mõeldud rohkem haritud lugejaskonnale, seega ei levinud see nii laialdaselt lugejate hulgas kui muu proosakirjandus, nagu kusazōshi. 
*Yomihoni* esilekerkimine tähistas üleminekut jaapani klassikaliselt kirjanduselt kaasaegse kirjanduse maastikule, mis tekkis Meiji perioodil (1868–1912).

## Stiil ja kirjanikud
Tänapäeval jaotatakse *yomihon*’id kahte arenguperioodi. Esimest neist kutsutakse Kamigata’ks, mis võidutses ajavahemikul 1750–1800. Sellele järgnes Edo *yomihon*’ide levik. Kamigata *yomihon*’ide autoriteks on Takebe Ayatari (1719–1774) ja Ueda Akinari (1734–1809). Neid iseloomustab hiina rahvalugude ümbertõlgendamine, elegantne kirjastiil *[[gabun]]*, mis sarnanes Man'yōshū luulega. Lood olid enamasti ajaloolises kontekstis, sisaldasid budistlikke käsitlusi ja üleloomulikke jõude.

Edo *yomihon*’ide silmapaistvamateks autoriteks olid Santō Kyōden (1761–1816) ja Takizawa Bakin. Vastupidi Kamigata *yomihon*’ide õukonnaromantika temaatikale, tõusid Edo *yomihon*’ides esile sõjajutud Kamakura või Muromachi ajastu miljöös ning kasutati rohkesti hiina fraseologisme. Edo *yomihon*’id rajasid *yomihon*’idele tee Edo perioodi kirjandussaavutuste tippu ning tegid need Kamigata arenguperioodi teostest ja eelnevast proosast eraldiseisvaks. Neile oli omane didaktiline toon; tegelaskujude areng; keerukas, kuid seoseline sisu; üleloomulikud elemendid, hiinapärasus ning kõnekeelsete ja klassikaliste fraseologismide segamine.

## Viited
Kaarepere raamatukogu

**Kaarepere raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas  Kaarepere külas.

Raamatukogu sai alguse *Kaarepere Rahvaraamatukogu Seltsi* asutamisega 1921. Tollal asus raamatukogu Kaarepere vallamajas. Praegu tegutseb raamatukogu lasteaiamajas.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Riisna

**Riisna** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Riisna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Barkmann ja Braumann. Eduard Riisna palvel kanti Riisna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 378 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Riisna Eestis 11 mehel ja 11 naisel.

*Eduard Riisna (1898–1990), Eesti poliitik
Kasepää raamatukogu

**Kasepää raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kasepää külas. See on Mustvee raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu juhataja on Helju Raudsepp.

Raamatukogu sai alguse *Kasepää Rahvaraamatukogu Seltsi* asutamisega 1915.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Kuremaa raamatukogu

**Kuremaa raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kuremaa asulas. Raamatukogu juhataja on Ene Müürsepp.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Lümati raamatukogu

**Lümati raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Lümati külas, mis on asutatud 1913. aastal.

Raamatukogu sajandat aastapäeva tähistati 9. novembril 2013 Ranna rahvamajas.

Raamatukogu juhataja on Moonika Metsma.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Maarja-Magdaleena raamatukogu

**Maarja-Magdaleena raamatukogu** ehk **Maarja raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Tartu vallas Maarja-Magdaleena külas. Raamatukogu juhataja on Kaie Põdra.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Põltsamaa raamatukogu kodulehel
Pala raamatukogu

**Pala raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Pala külas. 

Pala raamatukogu on Koosa raamatukogu – Peipsiääre Valla Keskraamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukoguhoidja on Aina Metjer.

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
*Raamatuhoidja. Pala raamatukogu; Klassikaraadio
Roju

**Roju** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Roju (Roijo) on pandud Kriimani mõisas Võnnu kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Roju-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Lillemägi, Orunurm ja Rajakivi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roju Eestis alla viiel mehel ja 10 naisel.
Saadve

**Saadve** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Saadve uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sackfeldt (1937. aastal Tallinnas). Aleksander Saadve palvel kanti Saadve perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 323 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1937).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. 

## Välislingid
*Geni
Puurmani raamatukogu

**Puurmani raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikus aadressil Ülejõe 4. See on Põltsamaa Raamatukogu haruraamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
*Raamatukogu Facebooki leht
Saare raamatukogu

**Saare raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kääpa külas. See on Mustvee raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu juhataja on Ene Uuna.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust SA Kalevipoja Koda kodulehel
Põltsamaa vallaraamatukogu

**Põltsamaa vallaraamatukogu** oli raamatukogu Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, mis hõlmas Adavere, Esku ja Lustivere raamatukogu.

Raamatukogu liideti 1. jaanuaril 2018 Põltsamaa Raamatukoguga.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Saduküla raamatukogu

**Saduküla raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Sadukülas. See on Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukoguhoidja on Inna Kübarsepp.

## Viited
Siimusti raamatukogu

**Siimusti raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Siimusti asulas.

Raamatukogu juhataja on alates 1996. aasta märtsist Tiina Mihhailov.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Kasutajakonto

**Kasutajakonto** (ingl *user account*) on pääsuõiguse identifikaator, mis annab arvuti ja/või võrguteenuse kasutajale õiguse siseneda piiratud juurdepääsuga IT-süsteemi (ehk sellesse sisse logida). IT-süsteemiks võib olla arvuti, arvutivõrk, meilikonto, veebiportaal, e-pood, suhtlusvõrgustik või mõni muu võrgukeskkond. 

Et kasutajakontot saada, tuleb kõigepealt end kasutajaks registreerida (kirja panna). Selleks peab taotleja esitama kontaktandmeid (telefon, meiliaadress), sageli ka muid isikuandmeid.

Kasutajakonto tegemiseks on vaja valida kasutajanimi ja luua parool. Kasutajakonto võimaldab süsteemil kasutaja autentida, s.t tema identsust (isikusamasust) kinnitada. 

## Vaata ka
*Autentimine
*Elektrooniline identiteet 

## Välislingid
* Windows 10 kasutajakontod
Kasutajanimi

**Kasutajanimi** (inglise keeles *username*) on arvutisüsteemi või võrguteenuse kasutaja nimi, mille valib tavaliselt kasutaja. Kasutajanimi koos parooliga moodustab kasutajakonto.

Kasutajanimeks võib kasutaja valida oma pärisnime (ees- ja/või perekonnanime) või pseudonüümi (varjunime), võttes arvesse teenusepakkuja vormistusnõudeid (näiteks ei tohi nimi sisaldada tühikuid ega mõningaid märke).

## Vaata ka
*
Eesti sisearhitektide loend

**Eesti sisearhitektide loend** loetleb Eestis tegutsevaid või tegutsenud ning Eestist pärit sisearhitekte.

Artiklitele Eesti ja eesti sisearhitektide kohta lisatakse kategooria Eesti sisearhitektid.

## A
* Liis Aarne
* Aili Aasoja
* Malle Agabuš
* Linda Arike
* Vello Asi
* Virve Aunre
* Anu Toom
## B
* Viktoria Bankov
## G
* Helle Gans
* Taevo Gans
## H
* Pille Hagel
## J
* Aleksander Jakovlev
* Jaak Jõevee
* Eero Jürgenson
## K
* Mari Kaljuste
* Jüri Kermik
* Terje Kivist
* Toomas Korb
* Mari Kurismaa
* Toomas Kõrvits
* Hannelore Kääramees
## L
* Kirsti Laanemaa
* Andres Labi
* Liina Langemets
* Maia Laul
* Rein Laur
* Pille Lausmäe
* Leo Leesaar
* Juta Lember
* Mati Leon
* Annika Lill
* Lembit Lõhmus
* Tiiu Lõhmus

## M
* Aet Maasik
* Tiina Mang
* Eeva Masso
* Lylian Meister
* Taso Mähar
* Sirje Männik

## N
* Aili Nurk
## O
* Eerik Olle
## P
* Kalle Pabut
* Aulo Padar
* Sirje Parve
* Tarmo Piirmets
* Valter Pormeister
* Hannes Praks
* Meelis Press
* Mare Puusepp (arhitekt)
* Priit Põldme
* Aino Põldra
* Hellekai Põldra
* Leila Pärtelpoeg
## R
* Toivo Raidmets
* Eha Reital
* Maie Rooneem
## S
* Tatjana Salmre
* Ivi-Els Schneider
* Jaan Siirak
* Ülo Sirp
* Taimi Soo
* Mait Summatavet
## T
* Väino Tamm
* Tea Tammelaan
* Leida Tarvas
* Krista Thomson
* Irena Timusk
* Tiiu Truus
## U
* Udo Umberg
* Teodor Ussisoo
* Sirje Uusbek
## V
* Sulev Vahtra
* Urmo Vaikla
* Tüüne-Kristin Vaikla
* Saima Veidenberg
* Teno Velbri
* Timo Villak
## W
* Richard Wunderlich
## Õ
* Matti Õunapuu
* Aate-Heli Õun
Virumaa Kunsti ja Käsitöö Selts

**Virumaa Kunsti ja Käsitöö Selts** on Rakveres tegutsev selts.

Selts asutati 1999.

## Tunnustus
* 2002 Pärandihoidja (2002. aasta maakondliku sündmuse, konkursi “Tarvas kui Rakvere linna sümbol” algatamise ning Rakvere linna juubeliürituste raames käsitöö ettevõtmiste organiseerimise eest (seltsi juht Kersti Loite))

## Viited

## Välislingid
*Virumaa Kunsti ja Käsitöö Seltsi veebisait
Vigala Külade Keskus

**Vigala Külade Keskus** on kultuurikeskus Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas. Keskuse kontaktisik on Heli Lints.

Keskuse hoone ehitati 1930. aastatel. Keskuse interjööri kavandas sisearhitekt Juta Ruut. Hoone renoveeriti 2000. aastatel.

## Viited

## Välislingid
*Keskusest Vigala valla kodulehel
Vändra alevivalitsus

**Vändra alevivalitsus** Pärnu maakonna Vändra alevi täitevorgan. Alevivalitsuse valib Vändra alevivolikogu. Alevivalitsust ja alevivolikogu juhib alevivanem. Praegune alevivanem on Toomas Sonts.

## Viited

## Välislingid
*Alevivalitsusest Vändra alevi kodulehel
Ljos

**Ljos** (valgevene keeles лёс 'saatus'), ametlikult **Valgevene Kultuuriühing Ljos** on Tallinnas tegutsev Eesti valgevenelaste kultuuriühing.

Ühing asutati 1997.

Aastast 1999 tegutseb ühingu juures ansambel Ljanok.

Ühing kuulub Rahvusvahelisse Rahvuskultuuride Ühenduste Liitu Lüüra.

## Viited

## Välislingid
*Ühingust Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vahastu Küla Selts

**Vahastu Küla Selts** on Rapla maakonnas Rapla vallas Vahastu külas tegutsev selts. Selts kasutab Vahastu rahvamaja.

## Viited

## Välislingid
*Seltsist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Elektriinsener

**Elektriinsener** on elektrotehnika inseneri kutsenimetus. Inseneri vajalikud oskused ja teadmised on kirjas kutsestandardites. Eestis kehtivad elektriinseneride kutsestandardid kolmel tasemel:
* elektriinsener, tase 6;
* diplomeeritud elektriinsener, tase 7;
* volitatud elektriinsener, tase 8.

## Viited

## Välislingid
*  Insenerikutse omistamine
103 eKr

**Aasta 103 eKr** ehk ab urbe condita DCLI (651).

## Sündmused
* Sitsiilias puhkes Salviuse ja Athenioni juhtimisel teine orjade ülestõus.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Gaius Lucilius, vanarooma luuletaja
Aloja mõis

**Aloja mõis** (saksa keeles *Allendorf*, läti keeles *Alojas muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Ungurpilsi kõrvalmõis Liivimaal Volmari kreisis Aloja kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda Aloja linna.

## Ajalugu

Algselt oli see Orgistele kuulunud Stabegi vasallilinnuse apartemendiks ehk omanike esinduselumaja asukohaks. Aastal 1565 ostsid selle Ungurpilsi mõisa omanikud Ungernid. Neile kuulus Aloja kuni 1760. aastani. Seejärel ostsid need valdused Buddenbrockid. Aastal 1817 eraldati Aloja mõis ametlikult Ungurpilsi mõisast. Aastal 1840 ostis need Hollandi konsul Johann Friedrich von Schröder.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 9 ja 1/4 adramaad, sellele allus 127 mees- ning 174 naishinge.  Aastal 1757 oli mõisa suurus koos Ungurpilsi mõisaga 16 ja 7/8, aastal 1734 oli adramaid 5 ja 8/8, aastal 1688 aga kolmteist. Aastal 1641 oli mõisa suurus  10 ja 3/4 adramaad. Aastal 1832 oli Ungurpilsi ja Aloja mõisal adramaid 14 ja 3/20, aastal 1881 aga 11ja 3/20, lisaks veel 15 ja 42/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

## Viited

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 16.
Ungurpilsi mõis

**Ungurpilsi mõis** (saksa keeles *Schloß Pürkeln*, läti keeles *Ungurpils muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Aloja kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas Ungurpilsi külas.

Mõisa omanikele kuulus Aloja kihelkonnas patronaadiõigus, kaaspatroonideks oli teiste rüütlimõisade omanikud.

Mõisa pargis kasvav Ungurpilsi pargi lehis on looduskaitse all.

## Ajalugu

XIII sajandi lõpus kuulus Ungurpils Riia peapiiskopi vasallile Berthold von Walmile. 1306. aasta 18. veebruaril müüs viimane Ungurpilsi küla Riia peapiiskopi Friedrich Bernsteini nõusolekul Riia kodanikule Johann von Ostinghausenile, kes ilmselt rajas ka Ungurpilsi vasallilinnuse. 1339. aastal loovutas Ostinghusen linnuse 330 marga hõbeda eest Gerhard von Ungernile (*Gerardo ab Ungaria*), Ungern-Sternbergite suguvõsale kuulus see kuni 1760. aastani.

Seejärel ostsid mõisa Buddenbrockid. Aastal 1840 pantis Ungurpilsi ja Aloja mõisa Hollandi konsul Johann Friedrich von Schroeder, kes sai selle pärusvaldusena 1843. aastal. Tema suguvõsa kätte jäi mõis XX sajandi alguseni. Viimane omanik oli aastatel 1909−1920 vabahärra Alexis von der Osten-Sacken.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 5/8 adramaad, sellele allus 173 mees- ning 203 naishinge. Aastal 1757 oli mõisa suurus koos Aloja mõisaga 16 ja 7/8, aastal 1734 oli adramaid 5 ja 8/8, aastal 1688 aga kolmteist. Aastal 1641 oli mõisa suurus 10 ja 3/4 adramaad. Aastal 1832 oli Ungurpilsi ja Aloja mõisal adramaid 14 ja 3/20, aastal 1881 aga 11ja 3/20, lisaks veel 15 ja 42/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: *Vogelsang*, hilisem *Ehrmuisch*.

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 52.
Dripati mõis

**Dripati mõis** (saksa keeles *Rammenhof*, läti keeles *Dripatu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Aloja kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Staicele valda.

## Ajalugu

Algselt oli see mõis Ķirbiži mõisa kõrvalmõisaga. Aastal 1760 ostis selle Carl Gideon Laudon. Aastaks 1827 olid mõisa omanikeks saanud Seckid, toona pantis Johann Christoph von Seck mõisa 3800 rubla eest Aloja kirikuõpetajale Friedrich Hildele.

Aastal 1835 ostis mõisa pandiõiguse 3500 rubla eest Andreas Blumenthal. Aastaks 1837 olid aga Seckid leidnud raha, et panditud vara välja osta. Aastal 1842 pantisid nad mõisa 4000 rubla eest Otto Nicolai von Huhnile, kes selle aastal 1850 koos Rozēni mõisaga Hollandi konsulile Johann Friedrich von Schröderile müüs.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3/8 adramaad ja sellele ei allunud ühtki hinge.  Aastal 1757 kuulus mõisale sama palju maad ja see oli mõisa suurus ka aastal 1688. Aastal 1832 oli adramaid 7/20, aastal 1881 aga 1 ja 16/84, lisaks veel 38/80 adramaad mõisale kuuluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis:  *Karolinen*.

## Viited

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 496.
Limšeni mõis

**Limšeni mõis** (saksa keeles *Limschen*, läti keeles *Limšenu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Aloja kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas Limšeni külas.

## Ajalugu

Sealsed valdused kuulusid algselt Rozēni mõisale. Aastal 1747 läks mõis Engelhardtide valdusse. Aastal 1775 ostis selle major Balthasar Adolph Güldenhof. Engelhardtid ei olnud aga nõus kogu valdustest loobuma ja nii eraldati sellest aastal 1809 Limšeni mõis, mis jäi Engelhardtidele; ühtlasi tagastasid nad ostusummast 4200 taalrit.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3/4 adramaad, sellele allus 24 mees- ja 33 naishinge. Aastal 1757 kuulus mõisale 4 ja 1/4 adramaad maad. Aastal 1734 oli mõisal koos Rozēni mõisaga adramaid 2 ja 3/8, aastal 1688 aga neli. Aastal 1641 oli nende mõisate suurus 1 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisa suurus 9/20 adramaad, aastal 1881 aga  1 ja 66/80, lisaks veel 1 ja 3/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

## Viited

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 353.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885. Lk 135.
Stakenberģi mõis

**Stakenberģi mõis** (saksa keeles *Eichenangern*, läti keeles *Stakenberģa muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Aloja kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäeval Limbaži piirkonda ja Aloja valda Stābeģi küla territooriumile.

## Ajalugu

Mõisa esimesed omanikud olid Orgised. Aastal 1565 ostis selle Ungurpilsi mõisa omanik Fabian von Ungern. Aastal 1565 päris mõisa Wolter Stackelberg. Aastal 1785 ostsid mõisa Fölkersahmid.

Fölkersahmidelt läks mõis abielu kaudu Krüdeneride valdusse. Aastal 1834 panditi mõis 38 000 rubla eest Sieversitele. Aastal 1881 sai mõisast fideikomiss.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 1/4 adramaad, sellele allus 210 mees- ja 252 naishinge. Aastal 1757 oli mõisa suurus sama, aastal 1734 oli adramaid 2 ja 1/2, aastal 1688 aga 6 ja 3/4. Aastal 1641 oli mõisa suurus 4 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli adramaid 5 ja 7/20, aastal 1881 aga 9 ja 17/80, lisaks veel 12 ja 55/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisat: *Pürkelsdorf* ja *Maukain*.

## Vaata ka
*Fideikomiss 

## Viited
104 eKr

**Aasta 104 eKr** ehk ab urbe condita DCL (650).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Marius ja Gaius Flavius Fimbria.
*Sitsiilias algas suur orjade ülestõus.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Jugurtha, Numiidia kuningas
Société nationale des beaux-arts

**Société nationale des beaux-arts** (lühend **SNBA**; eesti keeles Kaunite Kunstide Liit) oli nimetus, mille alla koondus kaks prantsuse kunstnike rühmitust, esimene mõnede näituste korraldamiseks 1860. aastate alguses, teine alates 1890. aastast iga-aastaste näituste korraldamiseks.

1862. aastal asutatud liidu Société nationale des beaux-arts esimeseks esimeheks oli kirjanik Théophile Gautier ja aseesimeheks maalikunstnik Aimé Hirss. Komiteesse kuulusid kunstnikud Eugène Delacroix, Vedaja-Belleuse ja Puvis de Chavannes ning eksponentide seas olid Léon Bonnat, Jean-Baptiste Carpeaux, Charles-François Daubigny, Gustave Doré, Manet. Vahetult pärast Delacroix' surma 1864. aastal korraldas selts tema retrospektiivnäituse 248 maali ja litograafiaga, millega seltsi näituste korraldamine ajutiselt lõppes.

1890. aastal äratasid Puvis de Chavannes, Ernest Meissonier, Carolus-Duran, Bracquemond ja Carrier-Belleuse seltsi tegevuse ellu ning pärast nende iga-aastasi ülevaatenäitusi hakati kutsuma nimega "Salon de Champ-de-Mars", mis traditsiooniliselt avati kaks nädalat hiljem kui ametlikud Prantsuse Kunstnike Seltsi organiseeritud Salon de Champs-Élysées' näitused.

## Taust
19. sajandi prantsuse kunsti on kirjeldatud kui pidevat võitlust traditsiooniliselt õpetatud kunstnike, keda toetas ametlik poliitika ja kasvava hulga kunstnike vahel, kes eelistasid töötada individuaalselt ja enda riisikol. Ajaloolise situatsiooni hindamine on endiselt isegi sajand hiljem keeruline. Kuid ilmselgelt said ametliku kunsti oponendid jalad alla pärast 2. impeeriumi langemist ja olid olulised prantsuse kultuuripoliitika vabanemisel tunnustatud paigalseisust. Société nationale des beaux-artsi lõhenemist 1890. aastal võib pidada esimeseks setsessiooni manifestatsiooniks üleüldse.

## Pärast Esimest maailmasõda

Pärast Esimest maailmasõda 1926. aastal taastati auhind "Puvis de Chavannes", sellele said kandideerida retrospektiivnäitustel Pariisis auhinnatud kunstnikud oma põhitöödega. 20. sajandil toimus näitus Grand Palais's Musée d'Art Moderne'is.

**Tuntumaid auhinnatud maalikunstnikke** 
* 1941 – Wilhem Van Hasselt 
* 1944 – Jean Gabriel Domergue 
* 1952 – Tristan_Klingsor 
* 1955 – Georges Delplanque 
* 1957 – Albert Decaris 
* 1958 – Jean Picard Le Doux 
* 1963 – Maurice Boitel 
* 1966 – Pierre Gaillardot 
* 1968 – Pierre-Henry (1924-2015) 
* 1969 – Louis Vuillermoz 
* 1970 – Daniel du Janerand 
* 1971 – Jean-Pierre Alaux 
* 1975 – Jean Monneret 
* 1987 – André Hambourg

20. sajandi viimase kahe kümnendi jooksul pärast Takanori Oguissi ja François Baboulet' esimeheks olemise ajal said osad jaapani kunstnikud (nt Takaaki Matsuda, Katsufumi Toyota, Kazuko Kobayashi, Hideo Hando, Yoko Tsuishi ja Noboru Sotoyama) eksponeerida oma kunsti SNBA külalistena.  

## Vaata ka
* Simon: Setsessioon

## Viited


## Välislingid
* Pariisi salongide ajatelg
Kotorosl

**Kotorosl** (vene Которосль; vanem nimekuju Kotorost) on Volga porempoolne lisajõgi Jaroslavli oblastis. Jõgi saab alguse Nero järve lähedalt Rostovi lähedal Ustje ja Vjoksa jõe liitumisel ja suubub Volgasse Jaroslavlis. Keskajal oli jõgi strateegiliselt oluline, sest see ühendas Rostovit suurte veeteedega.

Jõe pikkus on 126 km ja valgla pindala 6370 km².

Jõe ääres asub Gavrilov-Jam.
Mati Vaitmaa

**Mati Vaitmaa** (22. september 1941 Tartu – 6. jaanuar 2021 Tallinn) oli eesti kunstnik.

## Elukäik
Õppis Tallinna 21. Keskkoolis, Tartu Kunstikoolis ja Villu Tootsi juures kirjakunsti. 

## Looming
### Raamatukujundusi
*1972 Helmut Joonuks. "Võsu". Tallinn 1972
*1973 Helmut Joonuks. *"Вызу"*. Tallinn 1973
### Kirjutisi
*"Tartusse taas graafika". Edasi, 1. mai 1979
*"Jaan Luik, skulptor". Edasi, 19. mai 1984
*"S iskusstvom – kruglõi god". Sovetskaja Kultura, 23. juuli 1987
*"Puhkav Kivi Hõbekuuse tänavalt". Kostabi, 20. november 1991
*"Joonistus". Liivimaa Kroonika, 21. november 1991
*"Muljed. Tartu Tarbekunstinäituse ülevaade". Kostabi, 25. detsember 1991
*"Kevadnäitus hammaste vahel". Kostabi, 7. mai 1992

## Näitusi
*1978 Tartu kunstnike näitus, Tallinna Kunstihoone 
*1979 Kunstnike Liidu Tartu osakonna kunstinädalal (graafika)
*1980 "Kiri kui kunst", Tartu Kunstnike Maja 
*1980 Tartu Kunstimuuseumi sügisnäitus (graafika)
*1985 Tartu kunstnike kevadnäitus, Tartu kunstimuuseum
*1985 Gabrovo rahvusvaheline huumori- ja satiirbiennaal, Bulgaaria (2 tööd: "Pilvedel kõndija" ja ?)
*1987 Tartu suvine graafikanäitus (tušijoonistused)
*1990 ArtEst90, rahvusvaheline maalilaager Valga rajoonis ("Meie külaline"; õli)
*1991 Tartu kunstnike sügisnäitus 
*1991 Tartu pereliidu kunstnike näitus. Oulu, Soome
### Isikunäitused
*1982 Kohvik "Tartu", joonistused
*1991 Tartu Ülikooli raamatukogu, 102 joonistust ja maali
*1991 salong "Ars", Tartu. Näitusmüük, akvarellid
*2000 Salme kultuurikeskus, Tallinn, 28 maali
*2015 Salme kultuurikeskus, Tallinn

## Isiklikku
1968–1971 oli ta abielus kunstnik Marju Mutsuga, nende poeg on Mikk Mutsu.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Saarend

**Saarend** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Saarend uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sääsk, Schmiedert ja Smitte. Jaan Saarendi palvel kanti Saarend perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 185 all (Siseministeeriumi teadaanne 10. jaanuarist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Saarend 7 mehel ja 8 naisel.
Saarem

**Saarem** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Saarem on antud Kambi mõisas Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal ja Lasila mõisas Kadrina kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Saarem uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Saarbaum. Marie-Elvine Saaremi palvel kanti Saarem perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 124 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Saarem Eestis 20 mehel ja 18 naisel.
Saarendi

**Saarendi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Saarendi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sumberg. Voldemar Saarendi palvel kanti Saarendi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 34 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. märtsist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.