open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wiedemanni fond

**Wiedemanni fond** on Eesti Rahvuskultuuri Fondi (ERKF) allfond, mille asutasid Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhinna laureaadid eesmärgiga toetada eesti keele õpet ja rahvuslikku kasvatust. 

Wiedemanni fond asutati 4. detsembril 2005, mil Eesti Rahvuskultuuri Fondi nõukogu esimees Eri Klas ja tollal elus olnud Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhinna laureaatide nimel Tiiu Erelt allkirjastasid Wiedemanni fondi asutamise lepingu. Hiljem on fondiga liitunud kõik edasised auhinnasaajad. Fondi asutajad olid Nikolai Baturin, Tiiu Erelt, Mati Hint, Rudolf Karelson, Eduard Leppik, Uno Liivaku, Viivi Maanso, Uno Mereste, Lennart Meri, Mari Must, Valdek Pall, Juhan Peegel, Huno Rätsep, Ellen Uuspõld, Helju Vals, Ülle Viks ja Haldur Õim. Hiljem on fondiga liitunud Mati Erelt, Ain Kaalep, Valve-Liivi Kingisepp, Ilse Lehiste, Heldur Niit, Kristiina Ross, Mari Tarand, Tiit-Rein Viitso, Arvo Krikmann, Leelo Tungal, Uno Laur, Marja Kallasmaa, Reet Kasik, Krista Kerge ja Helle Metslang.

Wiedemanni fond on stipendiumiga toetanud rahvapärimust, noorte kirjandustegevust, eesti keele õpinguid kõrgkoolis, eesti keele uurijaid, eesti keele riigieksami arendust ja emakeeleõpetajaid. Stipendiumi saamise taotlused vaatab üle halduskogu.

## Viited
Selge sõnumi auhind

**Selge sõnumi auhind** on selge sõnumi algatuse raames väljaantav auhind. Sellega tunnustatakse neid ettevõtteid ja organisatsioone Eestis, kelle avalik info lähtub kõige rohkem eelkõige kasutaja vajadustest. Võistlust korraldab ja võistlustöid hindab Eesti Keele Instituut, Euroopa Komisjoni Eesti Esindus, Eesti Keeletoimetajate Liit ning nende koostööpartnerite esindajatest koosnev komisjon, kes kontrollib, kas auhinnale esitatud tekstid vastavad nõuetele. Hinnatakse kümnepallisüsteemis. Auhinna saab oma kategoorias kõrgeima hinde saanud võistlustöö. 

Selge sõnumi auhinda antakse välja neljas kategoorias:

# parim selge sõnumiga tarbetekst – näiteks kliendikiri, kasutusjuhend, leping, raadiosaade, avalik dokument või käsiraamat;
# parim selge sõnumiga tarbepilt – näiteks suunav märk, piltjuhis, plakat, transpordiskeem või majajuht;
# parim selge sõnumiga tarbetekst koos tarbepildiga – näiteks veebileht, telesaade, reklaam, õppevideo või plakat;
# parim selge sõnumi edendaja – selle auhinnaga tunnustatakse eraisikut või organisatsiooni silmapaistva ja tulemusliku töö eest selge ühiskondliku suhtluse edendamisel.

Sobivatesse kategooriatesse jagab võistlustööd hindamiskomisjon. 

Selge sõnumi auhinda on välja antud alates 2014. aastast. Võistluse patroon on õiguskantsler Ülle Madise. 

## Viited

## Välislingid
* Ülle Madise. Ülle Madise: jurist, ametnik ja ilus eesti keel. Kõne Wiedemanni konverentsil «Emakeelne Eesti, emakeelne Euroopa» 24. aprillil 2018 Rakvere reaalgümnaasiumis. Postimees/Arvamus, 26. aprill 2018
Haldi sadam

**Haldi sadam** on väikesadam Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Haldi külas. 

Sadam on kasutusel peamiselt kalasadamana. Sadamapidaja on MTÜ Haldi Sadam. Veesõidukite lubatud suurim süvis on 0,8 m. Kaide ääres on vee sügavus 1,2 m.

2017. aastal lossiti Haldi sadamas 6,6 tonni kala, millest 2,5 tonni moodustas lest ja 1,5 tonni tuulehaug.

## Viited
Arved Jakobi

**Arved Jakobi** (24. veebruar 1914 – 25. november 2011) oli eesti viiuldaja.

Õppis Tallinna Reaalkoolis, mille lõpetas 1932. 1932–1933 läbis kohustusliku sõjaväeteenistuse sõjaväeorkestris muusikuna. 1935–1940 töötas Eesti Maapangas arveametnikuna, mida võimaldas tema Reaalkoolis omandatud haridus.

1928. aastal astus Tallinna Konservatooriumi õpetaja Alfred Papmehli viiuliklassi. Konservatooriumi lõpetas Jakobi helikunstniku diplomiga 1937. aastal koos Vladimir Alumäe ja Zelia Aumerega. Konservatooriumis omandatud erialal sai ta tööd Estonia teatris 1. detsembril 1940. Alates 1946. aastast töötas kolmanda kontsertmeistrina. Esimene kontsertmeister oli Hugo Schütz ja teine kontsertmeister Rudolf Milli. 1966. aastast kuni pensionini 1974. aastal oli RAT Estonia orkestri kontsertmeister. Juba pensionil olles töötas Jakobi Estonia teatri orkestris veel vaheaegadega kuni 1985. aastani.

Arved Jakobi töötas ka viiuliõpetajana: 1950–1957 Tallinna Pioneeride Palees ja 1951–1956 Tallinna Lastemuusikakoolis. Tema õpilasteks olid ka hilisem ERSO vioolamängija Svjatoslav Zavjalov ja viiuliõpetaja Ivi Tivik.

## Isiklikku
Tema poeg Peeter Jakobi oli teatri- ja filminäitleja.

## Kirjandus
*A. Jakobi "Muusika ei tule sinu juurde, sa pead tema juurde minema". Intervjueerinud 15.10.2004. viiuliõpetaja, A.Jakobi õpilane, Ivi Tivik.

## Välislingid
*Garderoobijutud VIII ERR arhiiv 2006.a.
Kariibi mänd

**Kariibi mänd** (*Pinus caribaea*) on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu.

## Kirjeldus
Kariibi mänd kasvab 20–35 meetri, mõnikord kuni 45 meetri kõrguseks. Koor on kare ja kestendav ning on murenenud ebakorrapärasteks osadeks. Võra on laia ja koonilise, avatud või ebakorrapärase kujuga. Okkad on 15–26&nbsp;cm ja käbid 5–12&nbsp;cm pikad.

## Levila
Kariibi mänd on levinud Kesk-Ameerikas, Kuubal, Bahama ning Turksi ja Caicose saartel.

Ta kasvab troopilistes ja subtroopilistes okaspuumetsades, mis hõlmavad nii madalmaa savanne kui ka mägimetsi. Metsatulekahjud mängivad suurt rolli selle liigi levikul, kuigi on teatatud, et see puu taastub kiiresti ja agressiivselt, asendades lehtpuid. Piirkondades, kus metsatulekahjusid eriti ei esine, kasvab troopiline mets jõudsalt. See liik kasvab kõige paremini külmavabades ja viljakatel aladel, kuni 700 m kõrgusel, kus on hea aluspinnase äravool ning aastane sademete hulk 2000–3000&nbsp;mm.

## Kasutusala
Kariibi mänd, eriti tema varieteet *hondurensis*, on oluline majandatav puuliik. Selle tõttu kasvatatakse teda laialdaselt väljaspool tema looduslikku levilat ning inimtekkelisi populatsioone võib tänapäeval leida Jamaicalt, Colombiast, Lõuna-Aafrikast, Sri Lankalt, Fidžilt ja Hiinast. Tugevalt vaigust puitu kasutatakse ehitusmaterjalina ning laudkastide, kaubaaluste, laevatekkide, teivaste, postide, puitlaastplaatide, vineeri ja paberi valmistamiseks.

## Looduskaitse
Kuigi liik tervikuna ei ole ohustatud, on raie tulemusena liik Kuubal märgatavalt vähenenud, mistõttu on Rahvusvaheline Looduskaitseliit määranud selle ohustatud liikide hulka.

## Viited
Pierluigi Giombini

**Pierluigi Giombini** (sündinud 11. detsembril 1956 Roomas) on Itaalia laulukirjutaja ja muusikaprodutsent. Tema kirjutatud lauludest tuntumad on "I Like Chopin" (esitaja Gazebo) ja "Dolce Vita" (Ryan Paris).

Ta on pärit muusikute perekonnast. Ta isa oli sekulaar- ja filmimuusika helilooja Marcello Giombini. Ta vanaisa oli muusikaprofessor, kes oli spetsialiseerunud oboele, ja orkestrimuusik. Giombini õppis konservatooriumis klaverit ja kompositsiooni.
Mitmeplatvormsus

Termin **mitmeplatvormne** (*multi-platform*) märgib tarkvara või funktsionaalsuse sõltumatust riist- ja tarkvaraplatvormist. Mitmeplatvormseks nimetatakse meetodit, funktsionaalsust või tarkvara, mille tarkvara disain arvestab riist ja tarkvara ökosüsteemide vaheliste erinevustega, mistõttu seda tarkvara saab kasutada erinevatel arvutiplatvormidel. Keerukuse põhjuseks on asjaolu, et arvutite riist- ja tarkvaraplatvormid erinevad omavahel oluliselt - näiteks protsessorite käsustike, programmeerimisliideste (nn API) kirjelduste, operatsioonisüsteemi või saadaolevate programmeerimiskeelte poolest.

Mitmeplatvormsust saab saavutada järgmistel viisidel:
* mitme (täielikult või osaliselt) paralleelse tarkvarakoodi arendamisega
* kirjutada keeltes, millel juba on mitme platvormi (riistvara või OS) tugi
* kirjutada nn interpreteeritavas baitkoodis (ntx keeles Java), eeldab vastava virtuaalmasina olemasolu sihtsüsteemis
* kasutada keskkonnatoena veebisirvikut

Mitmeplatvormsus on eriti oluline mobiiliajastul, kui küsimus sellest, kas konkureerivaid platvorme toetada, pigem enam ei tõusetugi, vaid on juba disainiülesandeks ning lahendada tuleb vaid toe otstarbekaim viis (*native*, *cross-platform*, hübriid).

Mitmeplatvormsuse mõiste kuulub informaatika ja arvutitehnika valdkonda.

AKIT esitab termini : *cross-platform* - **platvormist sõltumatu** (meetod või tarkvara).  Platvormide sisemine semantika võib siiski erineda nii oluliselt, et teatud funktsionaalsusi on kõigil arvutustehnika platvormidel väga raske saavutada. Mõnikord on probleemiks hoopis tavad või juriidika.

## Näited
* Eesti ID-kaardi tarkvara on loodud töötamaks kolmel eri platvormil: Linux, Apple Macintosh, Microsoft Windows.
* Arvutimäng GTA on saadaval viiele eri platvormile: XBox 360, XBox One, PS3, PS4, WindowsPC, kuid eri platvormide mängurid omavahel ei kohtu sest eri platvorme teenindavatel serveritel puudub koostalitlusvõime

## Viited
Eesti Laskesuusatamise Föderatsioon

**Eesti Laskesuusatamise Föderatsioon** (lühend **ELSF**) on mittetulundusühing, mis edendab ja koordineerib nii talvist kui ka suvist laskesuusatamist Eestis.

ELSF asutati 11. november 1992.

Eesti Laskesuusatamise Föderatsioon on Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu (IBU) liige.

## Vaata ka
* Eesti laskesuusatamise koondis

## Välislingid
* Laskesuusatamise Föderatsiooni koduleht
Lloydi algoritm

**Lloydi algoritm** ehk **Voronoi iteratsioon** on arvutiteaduses ja elektrotehnikas kasutatav algoritm, mis leiab eukleidilises ruumis asuvate punktide puhul neile vastavad kumerad alamhulgad. 

Algoritm sarnaneb k-keskmise klasterdamise algoritmiga. Kahe algoritmi vahe seisneb selles, et k-keskmise klasterdamise algoritm töötab lõpliku hulga punktide peal, aga Lloydi algoritm põhineb pidevatel hulkadel. 

Algoritm on nime saanud selle koostaja Stuart P. Lloydi järgi. Tegu on Lloydi tuntuima teadustööga. Algoritm aitas parandada sideühendust satelliitidega, suurendada krediitkaartide turvalisust ja edendada arvutigraafikat. 

## Viited
Boskett

**Boskett** on väike salu; barokkpargis või -aias kunstiliselt kujundatud põõsastik või salu.

## Kirjeldus
Enamasti pügatud ja sageli topiaarlõikusega kunstiliselt kujundatud puuderida, hekk või salu renessanss- ja barokkpargis või -aias, tavaliselt parteri lähedal. Bosketide kujundamisel kasutati rida- ja *[[quincunx]]*'i-kujulist istutamist. Peamiselt oli kasutusel harilik pärn ja valgepöök, harvem sarapuu. 

Istutatud taimed tekitasid visuaalse raamistiku, mille vahel jalutusteedest moodustusid kitsad vaatekoridorid ehk vistad olulisematele kompositsiooni elementidele näiteks skulptuurid, purskkaevud, paviljonid jne. 

Suuremate boskettide sisse võidi kujundada väikesed suletud privaatsed aiakesed – *[[cabinet de verdure]]*'id.

## Ajalugu
Eesti mõisaparkides võis boskette leida 18. sajandist. Boskettide ruumilist paigutust võib näha näiteks Palmse mõisa 1753. aasta plaanil ning paljudes mõisaparkides (Luke mõis, Vääna mõis, Rasina mõis jt) on tänapäevani säilinud pügamisjälgedega puuderidu.

## Näited

## Viited
Repnin

**Repnin** (vene keeles *Репнин*) oli Venemaa aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Repninid olid Tšernigovi vürstide järeltulijad. Suguvõsa rajas bojaar vürst Ivan Mihhailovitš Obolenski (suri 1523), kelle lisanimi oli **Repnja**; ta oli Rjuriku 18. põlve järeltulija. XVI ja XVII sajandil teenisid Repninid bojaaride ja vojevoodidena. XVIII sajandil võrsus suguvõsast kaks kindralfeldmarssalit. Vürst Nikolai Vassiljevitš Repnini surmaga 1801. aastal kustus suguvõsa meesliinis. Keiser Aleksander I 1801. aasta 1. juuli ukaasiga sai vürst Nikolai Repnini tütrepoeg vürst Nikolai Grigorjevitš Volkonski (1778–1845) õiguse kasutada perekonnanime **Repnin-Volkonski**.

Vürst Anikita Repnini ebaseaduslikest järeltulijatest põlvnes Repninski aadlisuguvõsa. Vürst Nikolai Repninist pärinesid Lessovski ja Pnini suguvõsad.

## Suguvõsa liikmeid
*Jelena Vassiljevna Repnina, Venemaa tsaari Vassili Šuiski abikaasa
*Andrei Vassiljevitš Repnin (suri pärast 1574), Pärnu vojevood
*Anikita Ivanovitš Repnin (1668−1726), kindralfeldmarssal, Sõjakolleegiumi president
*Vassili Anikititš Repnin (1696−1748), kindralfeldzeugmeister, Pihtla mõisnik
*Juri Anikititš Repnin (1701−1744), kindralporutšik, Viiburi kuberner
*Pjotr Ivanovitš Repnin (u 1718−1778), kindral en chef
*Sergei Ivanovitš Repnin (1718−1761), riiginõunik
*Nikolai Vassiljevitš Repnin (1734−1801), kindralfeldmarssal

## Vaata ka
*Lessovski
*Obolenski
*Pnin
*Repninski
*Volkonski

## Kirjandus
**Дворянские роды Российской Империи*. Том первый. Кназья. Санкт-Петербург, 1993.
*Долгоруков, Пётр Владимирович. *[[Rossiiskaja rodoslovnaja kniga|Российская родословная книга]]*. Частъ первая. С. Петербургь: Печатано вь типографии Эдуарда Веймара, 1854. Lk 270-274 https://runivers.ru/bookreader/book58515/#page/270/mode/1up.

## Välislingid
*Repnini suguvõsa ajalugu
*Repnini suguvõsa genealoogia
160 eKr

**160. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXCIV (594).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Anicius Gallus ja Marcus Cornelius Cethegus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Juudas Makkabi, juudi vabadusvõitleja
Arthur von Ekesparre

**Arthur Carl Johann von Ekesparre** (26. detsember 1912 (ukj 8. jaanuar 1913) Eikla − jäi teadmata kadunuks 12. veebruaril 1945) oli Saaremaalt pärit Saksamaa sõjaväelane (ooberstleitnant). 

## Elulugu
Ta sündis Eikla mõisniku Armin Oscar Reinhold Leopold von Ekesparre (1869−1919) ja Meta Charlotte Dorothee von Wardenburgi (1883−1949) kolmanda pojana. 

Teises maailmasõjas teenis Saksa armees. 1940. aastal oli ta kompaniiülem. 1942. aastal teenis 12. tankidiviisis, kus oli pataljoniülem, kapteni auastmes. 1945. aastaks oli ta ülendatud ooberstleitnandiks ja saanud 13. tankidiviisi staabiülemaks.

## Autasud
*Raudristi II klass
*Raudristi I klass (4. juuli 1940, lahingute eest Prantsusmaal)
*Saksa Rist Kullas (28. veebruar 1942, lahingute eest Minski ja Smolenski vallutamisel)
*Rüütlirist (15. jaanuar 1945, Budapesti kaitselahingute eest)

## Välislingid
*Arthur von Ekesparre sõjaväelised autasud
Pommtsüklon

**Pommtsüklon** ehk **pahvaktsüklon** on uus ja viimastel aastatel eeskätt ajakirjanduses kasutusele võetud ilmatermin. Niimoodi on hakatud Põhja-Ameerikas kutsuma selliseid atmosfääris esinevaid madalrõhkkondi ehk tsükloneid, mille korral õhurõhk langeb tsüklonis väga kiiresti.

Pahvaktsükloni definitsioonis on antud isegi täpne määratlus – õhurõhu langus vähemalt 24 millibaari / hektopaskalit 24 tunni jooksul. Sellist väga kiiret tsükloni arengut nimetataksegi inglise keeles *bombogenesis*eks, mida võiks eesti keelde tõlkida kui plahvatuslikku arengut (viimasest ka rööptermin *pahvaktsüklon*). Selle tagajärjel kujuneb tsükloni keskme ja äärealade vahel välja väga suur õhurõhu gradient, põhjustades purustava toimega tormituuli.

Pahvaktsükloniga kaasnevad sageli äärmussademed. Kui selline tsüklon liigub kiiresti suurematele laiustele, siis kaasneb sellega näiteks Arktikas kiire ilma soojenemine ning mõnel juhul võib temperatuur tõusta isegi talvel üle 0&nbsp;°C. Pahvaktsüklon (või selle servas külm õhumass) võib liikuda ka kaugele lõunasse, põhjustades ebatavaliselt külma ilma ja lumesadu. Kõige iseloomulikum on selline olukord Põhja-Ameerikas, kus selliseid nähtusi soodustab pinnamood.

Reeglina tekivad need tsüklonid ookeani kohal aktiivsel frondil, kui kokku puutuvad väga erinevate omadustega õhumassid, mis loob suure barokliinse labiilsuse.

Suured lumetormid satuvad valdavalt jõuludele, kuna pööripäeva ajal toimuvad atmosfääris muutused, mis selliseid kliimaekstreemsusi võivad soosida. Sellele perioodile langemise tõttu on ka inimohvrite kaasnemise oht suurem, kuna sel ajal reisitakse rohkem.

Pommtsüklon iseenesest ei plaksata (implosioon on mõeldav), kuid see on selline tsüklon, mis toob inimeste elutegevuse jaoks kaasa tõsiseid tagajärgi. Tugevast tuulest tekkinud purustused, sademetest põhjustatud üleujutused ja lumesadudest või lumetormist tingitud transpordikatkestused tekitavad suurt materiaalset kahju. Mingil määral võib parasvöötmes esinevaid pommtsükloneid võrrelda isegi troopikatsüklonitega ehk orkaanide ja taifuunidega, kuigi pommtsüklonite hävitav toime pole samavõrd suur kui troopikas ning nende tekkemehhanism on täiesti teistsugune.

## Viited
Artroloogia

**Artroloogia** (*arthron* liiges + *logos* õpetus) on liigeste anatoomiat, funktsioone, liigeshaigusi ja nende ravi käsitlev arstiteaduse haru.
Tuuleveski (teater)

**Tuuleveski** **teater** on kutseline lasteteater Jõhvis. Teater töötab Jõhvi vallavalitsuse ja kultuuriministeeriumi toetusel ning tegutseb Jõhvi Kontserdimajas. 

Teater on Rahvusvahelise Laste- ja Noorteteatrite Assotsiatsiooni (ASSITEJ), Rahvusvahelise Nukuteatrite Liidu (UNIMA) liige ning Eesti Teatriliidu kollektiivliige.  

Teater annab nii statsionaarseid etendusi kui ka külalisetendusi teistes Eesti linnades. Esinetud on ka Saksamaal, Venemaal, Lätis, Taanis, Indoneesias, Tais, Serbias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Kasahstanis ja Poolas. 

## Ajalugu
Teater Tuuleveski on loodud 1988. aasta kevadel Kohtla-Järve Noorteteatrina, 1993. aastast kannab nime Tuuleveski. 1996. aastal asutasid teatri töötajad teatri baasil mittetulundusühingu Teater Tuuleveski. Esialgse teatri koosseisu moodustasid kutselised näitlejad Eestist, Peterburist, Riiast, Arhangelskist ja veel mitmest linnast. Paljud neist kuuluvad siiani trupi loomingulisse tuumikusse.

## Teatri koosseis
Alates 2000. aastast on teatri juht Valentina Fursova. 2022. aastal kuulusid truppi järgmised koosseisulised näitlejad:

* Sofia Bulanova
* Ljubov Bogdanova
* Vassili Alfjorov
* Boriss Vatin
* Aleksandr Semjonov

## Viited

# Teater Tuuleveski Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis (vaadatud 01.05.2023)
Augustiinlased

**Augustiinlased** on katoliku kiriku nunna- ja mungaordu liikmed.

Nad elavad Augustinuse teostest tulenevate ja paavsti 1244. aastal kinnitatud reeglite järgi. 

Augustiinlased andsid vaesus-, kasinus- ja kuulekustõotuse, kuid neid ei sunnitud loobuma ilmalikust tegevusest.

Augustiinlased jagunevad paljasjalgseteks, rekollektoriteks (mõlemad 16. saj), assumptsionistideks (19. saj) ja eremiitideks.
ABLV Bank

**ABLV Bank** on Läti kommertspank.

Pank asutati 17. septembril 1993 Aizkraukles, Läti Panga kohaliku osakonna baasil, panga nimeks sai "*Aizkraukles banka*". 

Aastal 1995 tulid panga aktsionärideks Ernests Bernis ja Oļegs Fiļs; samal aastal avati panga filiaal Riias.

Aastal 2002 sai panga nimeks "*AB.LV*". Aastal 2012 sai panga nimeks "*ABLV Bank*".

LIKVIDEERITUD
Demokraatlik Ühendus "Vaba Eesti"

**Demokraatlik Ühendus "Vaba Eesti" (VE)** oli nn rahvuskommunistide asutatud poliitiline ühendus, mis tegutses aastatel 1990–1993. Ühenduse peamine tegutsemispiirkond oli Eesti NSV / EV XII Ülemnõukogu (1990–1992). Ühenduse esimees oli Indrek Toome.

## Ajalugu

Vaba Eesti asutamine oli ühenduses EKP võimu autoriteedi kokkuvarisemise ja partei lagunemisega. EKP-l ei nähtud enam olevat ühist ideoloogiat, platvormi või poliitilist eesmärki, mille pärast sooviti koguda eestimeelsete kommunistide Indrek Toome ja Mikk Titma juhatusel kokku kõiki demokraatiat toetavad ja rahvuslikult meelestatud piirkonnad laiapõhiliseks ühenduseks. Peamiselt oli küsimus juba väljakujunenud EKP juhitud Eesti NSV ühiskonnategelastega, kellest kõik polnud siiski EKP liikmeid. Sekka sooviti ka rahva seas populaarseid või hästi tuntud ajakirjanikke, kultuuritegelasi ja ettevõtjaid. 

Demokraatlik Ühendus "Vaba Eesti" loodi 26. jaanuaril 1990 Tallinnas. Asutajate hulgas olid Toomas Alatalu, Jaak Allik, Siim Kallas, Rein Otsason, Mart Siimann, Arvo Sirendi, Mikk Titma, Ülo Vooglaid, Igor Gräzin, Kaljo Kiisk, Jaak Kangilaski jpt. Ühenduse liikmeid oli ligi 100. Oma koostöövalmidust Vaba Eestiga väljendasid Eesti NSV Töökollektiivide Liidu poolt Ülo Nugis ja Endel Lippmaa, Maaliidust Arvo Sirendi ja Juhan Telgmaa, Rahvuslike Kultuuriseltside Assotsiatsioonist Enn Leisson ja Hagi Šein. Ka Edgar Savisaar oli Ühenduse liige, aga ta hakkas varsti nägema selles endale ebameeldivat konkurenti ning hakkas nimetama Vaba Eestit EKP variorganisatsiooniks.

Eesti NSV XII Ülemnõukogu valimistel 18. märtsil 1990 valituks osutunud 15 Vaba Eesti esindajat moodustasid **Sõltumatu Demokraadide fraktsiooni**, mida hakkas juhtima Ülo Uluots. Lisaks Uluotsale olid fraktsiooni liikmed Jaak Allik, Hillar Eller, Ants Järvesaar, Toomas Kork, Ahti Kõo, Ants Käärma, Alar Maarend, Mart Madissoon, Aavo Mölder, Juhan Telgmaa, Mikk Titma. Ülemnõukogus oli Vaba Eesti opositsioonis Rahvarindega. Impeeriumimeelsed organiseerusid Lembit Annuse juhatusel kommunistiseks fraktsiooniks (NLKP platvormil). See kaheks jagamine kinnitati ametlikult EKP viimasel parteikongressil 23.–25. märtsil 1990. 

1992. aasta riigikogu valimistel said Vaba Eesti tegelastest valituks Jaak Allik, Ants Käärma, Aavo Mölder, Juhan Telgmaa, aga ühendus oli tegelikult oma tegevuse lõpetanud juba enne Riigikogu valimisi.

## Viited
José Núñez

**José Núñez** (1800 Solentiname saarestik – 5. märts 1880 León) oli Nicaragua arst ja poliitik, mitmekordne Nicaragua riigipea ja aastail 1838–1839 Nicaragua ülemdirektor.

Oma esimesed eluaastad veetis ta Solentiname saarestikus, tema esivanemad kuulusid guatusode suguharru. Vaimulik Ramón Rojas finantseeris tema õpinguid Leónis, seejärel suundus ta Tšiilisse, kus ta Santiagos omandas kõrgema meditsiinilise hariduse ja kirurgi elukutse. Õpingute lõpetamisel suundus ta tagasi Leóni, kus lisaks tööle tegeles ta ka noorte meedikute väljaõpetamisega.

Poliitilistelt vaadetelt oli ta konservatiiv. Aastal 1834 sai temast Kesk-Ameerika Liitvabariiki kuuluva Nicaragua kuberner (sisuliselt riigipea). Tema ametiajal hakkas purskama Cosigüina vulkaan, mis tekitas rahvas paanikat. 

José Zepeda ametiajal oli ta tolle asetäitjaks ja nii sai temast pärast seda, kui Zepedale korraldati 25. jaanuaril atentaat, riigipea kohusetäitja. Oma asetäitjaks määras ta Pablo Buitrago y Benavente. Kuna valimised olid lähenemas ja Núñez soovis uueks riigipeaks kandideerida, andis ta veidi enne valimisi võimu riigis üle.

Kuna Kesk-Ameerika Liitvabariik oli aastaks 1838 kaosesse sattunud, kuulutas Nicaragua end 30. aprillil liitvabariigist lahku löönuks (eraldumine kuulutati ametlikult välja siiski alles 2. mail). Tol perioodil oli riigipeaks José Núñez. 20. detsembril 1838 sõlmis Núñez Costa Ricaga sõpruse- ja koostöö lepingu (*tratado Oreamuno-Buitrago*). Ta kutsus ka kokku konstitutsioonilise kogu, mis kehtestas Nicaragua konstitutsiooni. Kuigi vastavalt konstitutsioonile kestis ülemdirektori ametiaeg kaks aastat, andis Núñez viiendal jaanuaril 1839 võimu Joaquín del Cossíole üle, muutes tolle ülemdirektori kohusetäitjaks, sisuliselt pidi sellesse ametisse astuma aga Evaristo Rocha. On teadmata, millal del Cossío reaalselt ametisse asuda sai.

Ehkki José Núñezit loetakse esimeseks Nicaragua ülemdirektoriks, ta ise seda tiitlit ei kasutanud ja ka konstitutsioonis oli riigipea lihtsalt direktori tiitliga. Ülemdirektori nimetus tuli kasutusele alles 1839. aasta kevadel, mil Núñez oli juba ametist lahkunud.

Nicaragua parlament andis José Núñezile teenete eest tiitli *Salvador de la Patria* (Isamaa päästja).

## Viited
Lennujuhtimistorn

**Lennujuhtimistorn** (inglise keeles *air traffic control tower*) on lennuvälja lähedal asuv tornikujuline rajatis, kust on hea vaade lennuväljale ja kust juhitakse lennuliiklust.

## Otstarve
Lennujuhtimistorni eesmärk on teha maandumisrada ja lennuvälja lähiümbrus lähilennujuhtide jaoks hästi nähtavaks. Lähilennujuhid on lennujuhid, kes juhivad lende lennuväljade vahetus läheduses ning stardi-, maandumisrajal ja ruleerimisteedel. Tänu lennujuhtimistornile näevad lähilennujuhid maanduvaid ja õhkutõusvaid õhusõidukeid ning saavad tänu sellele õhusõidukeid ohutult juhendada.

## Ajalugu

### Esimene lennujuhtimistorn
Esimene lennujuhtimistorn ehitati 1920. aastatel Londoni Croydoni lennuväljale. Torni ehitamiseks anti käsk 25. veebruaril 1920 ja see valmis sama aasta kesksuveks. Torn oli umbes 4,5 m kõrge ja selle igal küljel olid aknad. Torn ehitati uuesti üles 1928. aastal ja 2000. aastal tehti sellest muuseum, mis tegutseb tänapäevani.

### Lennujuhtimistornide algusaastad USAs
1930. aastal, 10 aastat pärast esimese torni ehitamist, ehitati ka Clevelandi lennujaama lennujuhtimistorn. Järgmise viie aasta jooksul ehitati tornid veel umbes kahekümnesse linna. Kuni 1941. aastani korraldasid lennujuhtide tööd ja tornide ehitamist lennuväljad, kuid 1941. aastal alustas lennujuhtide töö korraldamise ülevõtmist tsiviillennundusamet CAA (Civil Aviation Authority). 

## Irdtorn
Irdtorn (ingl Remote TWR) on kontseptsioon, kus lennujuhtidele kuvatakse kogu vajaminev visuaalne informatsioon videosüsteemi vahendusel. Irdtorn võimaldab lennujuhtidel töötada mujal kui lennujuhtimistornis. Lennuvälja lähedale paigaldatakse kaamerad nii, et lennujuhtidele saaks kuvada videosüsteemi abil lennuväljast 360° vaade. Irdtorn võimaldab kuluefektiivsemalt pakkuda lennujuhi teenust mitmel lennuväljal korraga. Esimene irdtorn hakkas tööle Rootsis 2015. aasta aprillis. Paljudes teistes EASA (European Union Aviation Safety Agency) liikmesriikides käivad katsetused, et võtta kasutusele esimesed irdtornid. Esimene täielikult irdtorniga juhitav lennujaam avati 2019. aasta detsembris Rootsis. USA kaitseministeerium katsetab USA esimest irdtorni Colorado osariigis.

## Viited

## Välislingid
X-riba

**X-sagedusriba** on osa elektromagnetlainete spektrist vahemikus 8–12 GHz. Mõningatel juhtudel, näiteks telekommunikatsioonis, on sagedusalaks määratud 7 kuni 11,2 GHz. X-riba kasutatakse peamiselt satelliitsides, lennunduses, merenduses, sõjaväes ja ilmaradarites.

## Viited
Anton Kanepi

**Anton Kanepi** (kuni 10. juulini 1935 **Anton Konopinski**; 3. august 1919 Tallinn – 28. veebruar 1990 Haugesundi vald, Rogaland, Norra) oli eesti poksija. 

Kanepi poksis Tallinna Spordis.

Ta oli sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1942. aastal Eesti meister.

Ta põgenes Eestist 1944. aastal ning asus lõpuks elama Norrasse.

## Isiklikku
Ta on maetud Päästja koguduse kalmistule Haugesundi vallas Rogalandi maakonnas.

Anton Kanepi üks vend oli poksija Harald Kanepi ja teine vend oli lauatennisist Albert Kanepi, kelle pojatütar on tennisist Kaia Kanepi.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 422

## Välislingid
*Anton Kanepi sporditulemused
*Anton Kanepi haud Päästja koguduse kalmistul Haugesundi vallas Rogalandi maakonnas Norras
ASSITEJ Eesti Keskus

**ASSITEJ Eesti Keskus** on Rahvusvahelise Laste- ja Noorteteatrite Assotsiatsiooni (Association Internationale du Theatre pour l\’Enfance et la Jeunesse, ASSITEJ) kohalik, Eestis tegutsev üksus, õiguslikult MTÜ. MTÜ asutati 24. juulil 1997.

Põhikirja järgi on MTÜ eesmärkide seas "koostöö organiseerimine Eestis lastele ja noortele mängivate teatrite vahel, nende töö uurimine, arendamine, saavutuste jäädvustamine ja tutvustamine Eestis, samuti info kogumine ja suhete arendamine rahvusvahelisel tasandil ning osalemine ASSITEJ raames tehtavas rahvusvahelises koostöös".

## Viited

## Välislingid
*MTÜ koduleht
Ilmarine (teater)

**Ilmarine** (ametliku nimega **MTÜ Stuudioteater Ilmarine**) on Narvas aadressil Vabaduse tänav 20 tegutsev kutseline teater. 

Teatri nimi "Ilmarine" on inspireeritud Narvas 1874–1940 tegutsenud Narva Eesti Seltsist Ilmarine.

Teater asutati 1989 Juri Mihhaljovi ja Irina Mihhaljova eestvõttel.

Aastast 2010 on teatril oma maja.

## Viited

## Välislingid
*Teatri koduleht
Ri Yong-ho (poliitik)

**Ri Yong-ho** (hangulis 리용호; 10. juuli 1956 – 5. jaanuar 2023) oli Põhja-Korea poliitik ja diplomaat. Ta oli 13. maist 2016 kuni 8. jaanuarini 2020 Põhja-Korea välisminister.

Ta lõpetas 1973. aastal Pyongyangis keskkooli ja hiljem Pyongyangi Võõrkeelte Ülikooli inglise keele erialal.

Ta töötas 1978. aastast Põhja-Korea välisministeeriumis, seahulgas aastatel 1979–1983 oli ta Põhja-Korea saatkonna sekretär Zimbabwes ja 1985–1988 Põhja-Korea saatkonna sekretär Rootsis.
Arcadia

**Arcadia** võib tähendada järgmist:
*Arcadia oli Eesti filmistuudio
*Arcadia (laev, 1958)
*Arcadia (laev, 2005)
* Arcadia (ansambel)

;kohanimena
*Arcadia (California)
*Arcadia (Los Angeles)
*...
## Vaata ka
*Arkaadia
Häire (ajaleht)

**Häire** oli 1934. aastal Tartus ilmunud rahvuslikku poliitikat ja majanduslikku iseseisvust taotlev ajaleht.

24. veebruarist kuni 10. märtsini 1934 ilmus kord nädalas laupäeviti kolm numbrit. Vastutav toimetaja oli A. Eber ja väljaandja E. Lill, ajalehte trükiti K. Mattieseni trükikojas.

Ajaleht oli juudivastane ("Lugedes käesolevat lehte Sa märkad, et meie nädalalehe suund on puhtrahvuslik, kusjuures terav ots rahvusliku võitluses on sihitud juutide vastu. Teeme seda täie teadvusega, saades aru, et juutlus on meil teguriks, mis pidurdab Vaba-Eesti majanduslikku kui ka kultuurilist arengut; killustab meie rahvuslikku terviklikkust, pidurdades sellega ka rahvusliku kultuuri arenemist ja oma (s. o.) mittejuudi kapitali täie koormatusega tööle rakendamist."). 

Avaldati uudiseid kogu maailmast, paljastades juute ja nende väidetavaid käsilasi, sh. Jaan Tõnisson ("Kui juutide tublim tugi Jaan Tõnisson oma tsensuri ja kaitseseisukorraga ei suutnud rahvahääletust juutidele soovitavas suunas läbisuruda, siis on see nüüd juba lootusetu katse neil kindral J. Laidoneriga välja tulla."), Johan Laidoner ("juut Scheeli panga teenistuses olev vabamüürlane kindral J. Laidoner" ) ja Ants Piip. "Lõpuks peab veel ära märkima, et vabamüürlased ässitasid rahvast üles ristiusu, peamiselt kreeka-veneusu vastu. Eriti agarad olid selles tegevuses baptistid ja metodistid, kes suuri toetussummasid juudi vabamüürlaste loožidelt seks otstarbeks olid saanud."

Ajalehe karikatuuridel olid kujutatud "mürgine madu maailma haaramas", Johan Laidoner, Jaan Tõnisson, August Kerem ja Eesti erakondade personifikatsioonid.

Kõigi vaenlastega võitlemine käis nii väikesele lehele üle jõu ja pärast kolmanda numbri ilmumist ta suleti ametivõimude poolt.

## Viited
Lina-tähtöölane

**Lina-tähtöölane** (*Autographa gamma L.*) on tähtöölaste perekonda öölaste (*Noctuidae*) sugukonda kuuluv liblikas.

## Levila
Lina-tähtöölane on levinud Euroopas, osas Aasiast ja Põhja-Aafrikast. Mõnel kevadel toimub lina-tähtöölaste sisseränne Islandile, Gröönimaale ja Soome. Kesk-Euroopa ja Suurbritannia saartel leidub suvel arvukalt täiskasvanud isendeid, kes hukkuvad külmade tulles. Üksikud isendid võivad lennata Vahemere ja Musta mere aladele talvituma. 

## Välimus
Lina-tähtöölase tiibade sirulaius on 35–50 mm. Esitiivad hallikaspunased või violetjaspruunid tumeda joonisega. Esitiibadel on hõbehall Kreeka tähte gamma (γ) meenutav joonis. Tagatiivad on hallikaskollased, tiiva tagaserv tume. Tiivavärvus sõltub kliimast, milles röövik kasvab. 

## Elutsükkel
Liblika lennuaeg algab juuni teisel poolel või juuli algul. Lina-tähtöölane paljuneb aastas kaks kuni kolm, heades tingimustes ka neli põlvkonda. Munevad ühe- või mitmekaupa, kas ülemise või alumise lehe pinnale. Üks emane liblikas muneb 500–600 muna, kuid võib muneda ka kuni 1400 muna. Munad on valged ja poolkerakujulised, kooruvad kolme kuni nelja päeva pärast või hiljem, kui ilm on külm.

Röövikud on kuni 30 mm pikad, neil on kolm paari ebajalgu, jalad puuduvad tagakeha 3. ja 4. lülil, mistõttu röövik liigub edasi nn maamõõtja sammuga. Röövikud on tavaliselt rohelist värvi. Röövikute kaks esimest kasvujärku on väheliikuvad ja toituvad samas, kus koorusid. Aktiivsemaks muutuvad röövikud kolmandas kasvujärgus, mil siirduvad uutele toidutaimedele. Kokku läbib lina-tähtöölase röövik viis kasvujärku.  

Röövikud söövad mitmeid madalakasvulisi taimi, dokumenteeritud on üle 200 liigi, sealhulgas köögiviljataimed nagu hernes (*Pisum sativum*), suhkrupeet (*Beta vulgaris*) ja kapsas (*Brassica oleracea*). Röövikud kahjustavad köögivilja lehti, närides neisse suuri auke või hävitades lehed täielikult. Lina-tähtöölase röövikuid peetakse kahjuriteks. 

Röövik nukkub mullas, kus ka talvitub. Nukk on esmalt roheline, vananedes muutub värvus järjest tumedamaks. Paiknevad tavaliselt võrgendist kookonis. Täiskasvanud paarituvad esimesel või teistel päeval pärast nukust väljumist ja munevad üks kuni viis päeva hiljem. Koid surevad 3–19 päeva pärast nukust väljumist.

## Pilte

Fail:Autographa gamma01.jpg|Täiskasvanud isend
Fail:Autographa gamma MHNT chrysalide.jpg|Nukk
Fail:Autographa gamma 02 (HS).jpg|Kookon
Fail:Autographa gamma 05 (HS).jpg|Röövik
Fail:Autographa gamma en Trachelospermum jasminoides - 01.jpg|Isend nektarist toitumas


## Viited

## Välislingid
*
Ljubov Rimm

**Ljubov Rimm** (sünninimi **Ljubov Mutt**; 10. september 1894 Aruküla, Tuhalaane vald – 29. juuli 1976 Viljandi) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu luuraja, 1930. aastatel Nõukogude spiooni Richard Sorge rühma liige Shanghais.

1925. aastal tutvus Moskvas elav Ljubov Mutt Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Staabi IV (Luure) Valitsuse juhtivametniku Karl Rimmiga, kellega ta kolm aastat hiljem abiellus. 1931. aastal värbas NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsuse juht Jānis Bērziņš Nõukogude sõjaväeluuresse tööle ka Karl Rimmi vastse abikaasa Ljubovi.

Aastatel 1930–1935 oli Karl Rimm Zelman Klaasi nime all luuretööl Hiinas Shanghais, kus ta kuulus Nõukogude sõjaväeluure residendi Richard Sorge juhitud rühma. Peatselt järgnes talle sinna Berliini kaudu luuretööle ka Ljubov Rimm. 1935. aastal naasid Rimmid vahelejäämise kartuses Moskvasse.

Aastatel 1935–1937 oli Ljubov Rimmi põhitööks šifreerimine NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsuse peakorteris. Ülemuse abina tegutses ta ka peavalitsuse raamatukogus. Ljubov Rimmi lisatööks oli diplomaatilise korpuse prouadele seltskondliku tegevuse korraldamine ning nende värbamine ja neilt teabe väljameelitamine.

Karl ja Ljubov Rimm arreteeriti suure terrori käigus 11. detsembril 1937. Karl Rimm mõisteti süüdi "kontrrevolutsioonilises terroriorganisatsioonis osalemises" ja hukati 22. augustil 1938. Ljubov Rimmile mõistis NKVD Erinõupidamine 20. aprillil 1939 kaheksa aastat vabadusekaotust. Voroneži sõjatribunal rehabiliteeris Ljubov Rimmi 23. aprillil 1957, misjärel ta asus elama Viljandisse.

1958. aastal taastati Ljubov Rimmi Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei liikmesus ning 1965. aastal, pärast Richard Sorge ametlikku tunnustamist, anti talle Punatähe orden. 1965. aastal sai temast ainus üleliidulise tähtsusega personaalpensionär Viljandimaal. 

Ljubov Rimm suri Viljandi keskhaiglas 29. juulil 1976. aastal maksavähki ning ta maeti Viljandi Metsakalmistule.

## Viited
Häire (ajakiri)

**Häire : ''Tapa Garnisoni ajakiri**'' oli aastail 1928–1931 ilmunud (1. Soomusrongirügemendi) ajakiri.

Kokku ilmus nelja aasta jooksul 10 numbrit. Vastutav toimetaja oli major Paul Villemi. Avaldati põhiliselt algupärast ilukirjandust ja mälestusi Vabadussõjast. Häire oli Eesti ainus garnisoniajakiri. Seda trükiti Tallinnas Jaan Zimmermanni trükikojas.

## Viited
Artur Veborn

**Artur Veborn** (30. november 1905 Undla vald, Virumaa – 27. veebruar 1931 Karitsa küla, Virumaa) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1927) ja suusataja.

Ta õppis 1924–1927 (lõpetas) Sõjakoolis ja 1928–1931 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna kehalise kasvatuse osakonnas, Korporatsioon Sakala liige.

Sõjakooli lõpetamisel kingiti talle kuldkäekell ning anti õigus esimesena valida väeosa. Teenis 1. soomusrongirügemendis. Suusataja (Eesti rekordid 5 ja 10 km), kergejõustiklane (kaitseväe rekord 5000 m jooksus). 1931. aasta Eesti suusameistrivõistluste eel rajaga tutvudes kukkus ta rinnaga kännu otsa ja suri sisemise verejooksu tagajärjel, maeti 6. märtsil 1931 Kadrina kalmistule.

"N.-ltn. A. Veborn oli meie kaitseväe noori juhte, kellele tema haruldaselt suurejooneline ja suuremeelne iseloom, kindel rahvuslik mõtlemine ja suured isiklikud võimed vajutasid otsaette kangelaskuju pitseri. Temalt ootasime palju, kuid nüüd vaid leinas mälestame lahkunut."

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Geni
*2
*Meistrivõistlused 1921 - 2002
Ingrit Kala

**Ingrit Kala** (sündinud 17. detsembril 1968 Räpinas) on setu rahvakultuuri edendaja ja eesti orienteeruja.

Ta lõpetas 1986. aastal Värska Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Aastatel 1991–2007 töötas ta Värska Gümnaasiumis kehalise kasvatuse õpetajana, 2007–2009 õppealajuhatajana. 2006. aastast on ta OÜ Kurveri juhatuse liige. 2011. aastast on ta ka Seto Käsitüü Kogo tegevjuht ja juhatuse liige.

Aastatel 1986–2017 on ta võitnud Eesti meistrivõistlustel orienteerumises 17 kulda (neist 5 orienteerumisjooksus, 8 rattaorienteerumises ja 4 suusaorienteerumises), 21 hõbedat ja 17 pronksi.

Ta on Värska Orienteerumisklubi Peko liige.

## Tunnustus
*2012, 2013 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia
*2020 Võrumaa teenetemärk
*2021 Kodanikupäeva aumärk
*2022 Pärandihoidja

## Isiklikku
Tema abikaasa Raul Kudre on omavalitsustegelane ja orienteeruja, nende tütred on orienteerujad Daisy Kudre ja Doris Kudre.

## Viited
Fotoonika

**Fotoonikaks** nimetatakse valgusega seotud teadust ja tehnoloogiaid. 

Nimetus "fotoonika" väljendab vähima valgusosakese footoni abil toimivat tehnoloogiat, nagu elektroonika tähendab laengukandjate elektronidega toimivat tehnoloogiat. 

Fotoonika hõlmab valguse tekitamist, tuvastamist, levimist, mõõtmist ja manipuleerimist. Seda nii elektromagnetlainete nähtavas piirkonnas kui ka lähedastel lainepikkustel ultravioletis ja infrapunases. 

Fotoonika valdkonda kuuluvad näiteks laserid, valgusdioodid, optiline andmeside nii optilistes kiududes kui ka õhu kaudu, valguse abil toimivad salvestusseadmed (CD, DVD), kuvamisseadmed nagu ekraanid, valgusmodulaatorid, projektorid, fotod, hologrammid ning palju muud. 

Fotoonika alguseks võib lugeda esimese laseri ehitamist 1960. aastal. Valdkond arenes jõudsalt koos pooljuhtvalgusallikate (LED-dioodide), optiliste kiudude ja võimendite arenguga 1970. aastatel. Fotoonikaseadmed on juba lahutamatu osa meie argistest tehnikaseadmetest ning järgmise põlvkonna arvutuskiibid kasutavad valgust üha enam infokandjana. Oleme liikumas elektroonika ajastust fotoonika ajastusse.

## Fotoonika ja [[Kiudoptika|kiudoptiline]] [[telekommunikatsioon]]
Kaasaegne kiire internetiühendus on saanud teoks tänu optiliste signaalide saatmisele ja vastuvõtmisele telekommunikatsioonikaablites. Võrreldes elektriliste signaalidega elektrikaablites, võimaldavad optilised kiud edastada suuremat andmehulka ning on seejuures häirekindlamad. See tähendab, et edastusvigu tekib vähem.
Narva Aleksander Nevski kirik

**Narva Aleksander Nevski kirik** oli Narva Hermanni linnuse õues asunud puukirik. 

Aleksander Nevskile pühitsetud kirik ehitati 1859. aastal Hermanni linnuse lääneõuele Narva majutatud 92. Petšora jalaväepolgu ajateenijate jumalakojaks. Esimese maailmasõja alguses, 12. augustil 1914, lahkus polk Narvast ja kirik lõpetas tegevuse.

Hermanni linnuses paiknes ka Eesti sõjaväeüksused. Endine kirik kohandati nende jaoks spordisaaliks. Ikonostaas ja kirikuvara anti 1925. aastal üle Narva Iveri Jumalaema Kristliku Naistöö Ühingu komiteele nende kloostrikiriku tarbeks. 1931. aastal lammutati kiriku torn.

Hoone hävines Teises maailmasõjas 1944. aastal.

## Viited
Roosimine

**Roosimiseks** nimetatakse mustrilõngade põimimist kudumise käigus põhikoe silmuste vahele. 

Roosimine on eesti rahvakunstis uuem kaunistusvõte, mis tuli kasutusele 19. sajandi I poolel, ent laiemalt levis sajandi lõpul. Roosimist on kujundanud rootsi ja saksa sarnased tehnikad. Eestis kasutati roosimist ajalooliselt sõrmkinnaste ja sokkide kaunistamiseks, tehnika oli levinud peamiselt Pärnu- ja Viljandimaal.

## Roosimine Pärnumaal
Pärnumaal (Tõstamaa, Audru) olid eriti levinud valgepõhjalised kindad. Tavaliselt asusid roositud motiivid käe alumisel serval väikese sõrme tipuni, pöidlal ja keskmisel sõrmel. Sealsete kinnaste eripäraks oli narmastega roositud ranne ehk pära. Taimevärvide ajastul kasutati roosimiseks peamiselt madarapunast ja potisinist, aniliinvärvide kasutuselevõtuga lisandusid ka roheline, lilla ja kollane.

## Roosimine Viljandimaal
Viljandimaal (Helme, Tarvastu, Viljandi) olid kindad enamasti punase või oranži põhjaga. Toonid varieerusid heleoranžist kuni pruunikaspunaseni. Hiljem kasutati ka lillakaspunast ja lillat, lisaks on säilinud mõned paarid kollaseid, siniseid, musti ja lambahalle kindaid. Piirkonna eripäraks olid horisontaalsed roositud triibud, mis paiknesid käeselja motiivi lõpus ja enne sõrmede algust. Triip võis joosta ainult kindaseljal või ka ringselt. Tavaliselt kaunistati roosides kõik sõrmed. Mulgimaa kinnaste randmed kooti sageli soonikus või valelapilised, ent vahel ka lapilises või pitsilises koes. Kootud randme lõpetas sageli pahempidikoes kootud rida või poolvits. Esines ka heegeldatud randmeid, mis ääristati pitsiga. 

## Roositud sukad
Roositud sukad olid tüüpilised Pärnu- ja Viljandimaale (Halliste, Häädemeeste, Kõpu, Kolga-Jaani, Suure-Jaani, Tõstamaa), mujal on roositud sukki esinenud üksiknähtustena. 

Ornament kulges reana mõlemal pool säärt kuni pahkluuni ja hargnes siis ühe otsaga labajalale, teisega kannale. Tavaliselt kasutati rombi- ja tähemotiive. 

Tavaliselt oli roositud sukkade põhivärv valge, vahel ka lilla. Sääre ülaosa võis olla teist värvi: tumesinine või neokirjaline (kirjuks värvitud lõngaga kootud). Enamasti roositi punase ja sinisega, lisandina ka rohelise, kollase, roosaga jne. Ruhnu rootslaste tumedapõhjalistel (tumesinine, must) sukkadel kasutati roosimiseks aga valget.

## Ornamentika
Kinnaste ornament meenutab osaliselt vöökirju. Uuemad kindad on vanematest kirevamad ja keerukamad. Vanemad motiivid on näiteks ruudud, kaldruudud ja kaldristid, uuemad kolm- ja nelinurgad, rööpkülikud, kaldristid, tärnid jne. Viljandi kinnaste kompositsioonid sarnanevad geomeetriliste lillkirjadega.

## Roosimine kui tehnika
Roosimiseks kasutatakse kaht lõnga: põhilõngaga kootakse parempidist pinda ja kirjalõngaga kujundatakse muster. Koeskeem märgitakse eri värvi joonte abil ruudupaberile. Roosida saab edasi-tagasi ja ringselt, kuid kirjalõngad töö pahemal pool ei tohiks olla väga pikad.

## Viited

## Välislingid
* Kuidas roosida
* Ingliskeelne roosimise õppevideo
Momentvõti

**Momentvõti** on käsitööriist, mida kasutatakse poltide ja mutrite kindla tugevusega kinnikeeramiseks. Tavaliselt on momentvõti padrunvõtme kujul, mille varre sisse on ehitatud spetsiaalne süsteem. Selle leiutas Conrad Bahr 1918. aastal, mil ta töötas New Yorgi linnavalitsuse veeosakonnas. Momentvõti loodi selleks, et vältida maa-aluste vee- ja aurutorude poltide ülepingutamist.

Momentvõtit kasutatakse seal, kus kruvide ja poltide kinnitustugevus on otsustava tähtsusega. See võimaldab mõõta kinnitusvahendile rakendatavat pöördemomenti, nii et see vastaks etteantud spetsifikatsioonidele. Momentvõti mõõdab nii pöördemomenti kui ka poldi pinget. Poldi pinge mõõtmine (kaudselt poldi venitamise abil) on see, mida tegelikult soovitakse, kuid sageli on pöördemoment ainus praktiline mõõtmine, mida saab teha.

Momentkruvikeerajal ja momentvõtmel on sarnased mehhanismid.

## Viited
Liivatuhnur

**Liivatuhnur** (*Cryptomys*) on imetaja, kes kuulub mullatuhnurlaste sugukonda. Tuntuimad liivatuhnurid on hotentoti liivatuhnur (*Cryptomys hottentotus*) ja suur-liivatuhnur (*Cryptomys zezhi*). Teada on umbes 50 liivatuhnuri vormi ja neist 5 võib nimetada eraldi liigiks.

## Välimus
Tüvepikkus on 8–33 cm, sabapikkus 1–7 cm. Karvastiku värvus varieerub mitmesugusest kollakast kuni hallikaspruuni ja mustjani. Tavaliselt on kuklal hästi märgatav hele laik.

## Levik
Nad asustavad kogu Aafrikat Saharast lõuna pool, välja arvatud troopikametsi.

## Elupaik
Liivatuhnurid eelistavad liivase pinnasega avamaastike. Urud kaevavad nad harilikult 10–20 cm sügavusele, eriti kobedas pinnases kuni 50 cm sügavusele. Hargnevates maa-alustes käikudes leiduvad pesakambrid ja toiduvarude panipaigad. Käike rajavad nad esikäppade ja võimsate lõikehammaste abil. Liivatuhnurite poolt käikutest väljapaisatud liiv kõrgub maapinnal mõnikord nagu termiidi miniatuurne pesakuhik.
## Toitumine
Liivatuhnurid toituvad mitmesuguste taimede juurtest ja sibulatest, eriti meelsasti ühe iiriseliigi risoomist, mida peetakse mürgiseks koduloomadele. Urgude läheduses söövad nad mõnikord mitmete aaloeliikide õisi, loomseks toiduks on neil vihmaussid.

## Viited
OKO

**OKO** või **Oko** võib tähendada järgmist:
*Zespół Filmowy "Oko"
*Soome ettevõtte OP Yrityspankki Oyj endine nimi
*OKO, ehitiste kompleks Moskvas
*...
One

**One**  võib tähendada järgmist:
*One, Küprose ansambel
*"One", Metallica laul
*"One", U2 laul
*One, räppar
ON

**ON** või **On** võib tähendada järgmist:
*On, Air Nauru IATA-kood
*"On", Kalju Saaberi raamat
*on, mõiste filosoofias
Hiidlaste Koostöökogu

**Hiidlaste Koostöökogu** on vabatahtlikkuse alusel ühinenud Hiiu maakonnas tegutsevate juriidiliste isikute, füüsilisest isikust ettevõtjate ja kohalike omavalitsuste iseseisev kasumit mitte taotlev ühendus, mis tegutseb avalikes huvides kohaliku algatuse ning kohaliku elu arendamise eesmärgil. 

Koostöökogu eesmärgiks on

* suurendada kohalikku algatusvõimet piirkonnas
* koostada piirkonna integreeritud arengustrateegia
* viia ellu piirkonna integreeritud arengustrateegia korraldades piirkonna tegevusprojektide rahastamist ning nõustamist
* arendada avaliku-, era- ja mittetulundussektori koostööd
* arendada koostööd teiste ühendustega Eestis ja mujal Euroopas
* osalemine rahvusvahelistes, riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes maaelu arendavates projektides
* koolitustegevuse läbiviimine

Koostöökogu juhatus asub Kärdla linnas. Koostöökogu on asutatud 30. juunil 2006. Koostöökogu kõrgeim organ on üldkoosolek. Asutajaliikmeid 25: Kassari Haridusselts; MTÜ Kuriste Haridusselts; MTÜ Emmaste Spordiklubi; MTÜ Kõpu piirkonna arendusselts Valguskiir; MTÜ Haridusselts EDU; Hiiumaa Tarbijate Ühistu; AS M ja P Nurst; AS LeVa; OÜ Padu Hotell; OÜ Vetsitall; OÜ Hiiu Autotrans; OÜ Hiiulink; OÜ Orjaku Mõisakoha; UÜ Landless; FIE Mare Ellen; FIE Jaan Puusepp; FIE Kairi Pall; FIE Õie Laksberg. Koostöökogu tegevust juhib kuueliikmeline üldkoosoleku poolt ametisse valitud juhatus. Igat sektorit (avalik-, era- ja mittetulundussektor) esindab kaks liiget. Alates 2008. aasta hilissügisest töötab tegevuskeskuses kaks töötajat: tegevjuht ja nõustaja. Koostöökogus on seisuga 18.12.2017 kokku 79 liiget. Koostöökogu liikmesus on avatud: kõigil tegevuspiirkonna huvitatud era- või avalikõiguslikel organisatsioonidel on õigus astuda koostöökogu liikmeks. 

## Välislingid

* MTÜ Hiidlaste Koostöökogu veebiaadress on http://www.kogu.hiiumaa.ee/
Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor

**Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor** on Tallinna Tehnikaülikooli juures tegutsev naiskoor.

Koor, algse nimega **Tallinna Polütehnilise Instituudi naiskoor**, asutati 24. septembril 1951 dirigent Alma Tamme juhatusel.

Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor on Eesti Naislaulu Seltsi liige ja koori põhiväärtusteks on Eesti naislaulu ja kooritraditsioonide hoidmine ning edendamine. Ehkki koor tegutseb Tallinna Tehnikaülikooli juures, laulab seal mitme kõrgkooli üliõpilasi ja vilistlasi. Lauljate arv ulatub 70-ni.

TTÜ Akadeemiline Naiskoor korraldab traditsiooniliselt ühiskontserte koos maakondlike ja regionaalsete tütarlaste- ja neidudekooridega. Traditsiooniks on ka osalemine rahvusvahelistel ja kodumaistel koorifestivalidel ja laulupidudel.

## Peadirigendid
* Alma Tamm (1951–1974)
* Silvia Mellik (1974–1983)
* Ene Kangron (1983–1996)
* Tiina Sooba (1997–2001)
* Raul Talmar (2001–2012)
* Aivar Leštšinski (2012–2019)
* Edmar Tuul (alates 2019 – )

### Dirigendid
* Õnne-Ann Roosvee (1997–2012)
* Jana Perens (2012–2019)
* Karin Kuulpak (2019–)

## Viited

## Välislingid
* Naiskoori koduleht
* Facebook
Moskva sõjaväeringkond

**Moskva sõjaväeringkond** on Venemaa Föderatsiooni sõjaväeringkond, mis on kasutuses 2024. aasta 1. märtsist. Tegemist on ka ajaloolise sõjaväeringkonnaga, mis oli Venemaa Keisririigi, Nõukogude Liidu ja Venemaa Föderatsiooni sõjaväeringkond aastail 1864–2010. 

Sõjaväeringkond hõlmab Belgorodi, Brjanski, Ivanovo, Jaroslavli, Kaluga, Kostroma, Kurski, Lipetski, Moskva, Nižni Novgorodi, Orjoli, Rjazani, Smolenski, Tambovi, Tveri oblast, Tuula, Vladimiri ja Voroneži oblastit ning Moskva linna. 

## Ajalugu
Ringkond moodustati 6. augustil 1864 Venemaa 12 kubermangu territooriumil. Sõjaväeringkond hõlmas Moskva, Tveri, Jaroslavli, Vologda, Kostroma, Vladimiri, Nižni Novgorodi, Smolenski, Kaluga, Tuula, Rjazani ja Tambovi kubermangu.

Moskva sõjaväeringkond reformiti 1. septembrist 2010 koos senise Leningradi sõjaväeringkonnaga Lääne sõjaväeringkonnaks. Uue sõjaväeringkonna alluvusse läksid ka Põhjamere ja Balti mere laevastik. 

Venemaa president Vladimir Putin taastas 2024. aasta veebruaris Moskva sõjaväeringkonna vanades piirides alates 1. märtsist 2024. 

## Viited
Püha Sofia katedraal

**Püha Sofia katedraal** on mitme kiriku nimi või nime osa:
*Kiievi Püha Sofia katedraal
*Novgorodi Püha Sofia katedraal
*Połacki Püha Sofia katedraal