open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pride

**Pride** on ingliskeelne sõna, mis tähendab uhkust. Selle järgi on nimetatud palju nähtusi, objekte ja üritusi.

***Pride** on **[[geiparaad]]i** nimetus.
***Pride** on **[[derechoparaad]]i** nimetus. (en)
***[[KIA Pride|Pride]]** on KIA automark.
***PRIDE** on proteoomika andmebaasi Proteomics Identifications Database lühend.

## Vaata ka
*"**[[Carnival Pride]]**" on kruiisilaev.
*"Celtic Pride" on 1996. aasta filmi "**[[Pöörased fännid]]**" originaalpealkiri.
*"**[[Pride & Glory]]**" on Zakk Wylde'i 1994. aasta album.
*"Pride and Prejustice" on Jane Austeni 1813 ilmunud romaani "**[[Uhkus ja eelarvamus]]**" originaalpealkiri.
***[[PRIDE Fighting Championships]]** on endine sportliku vabavõitluse liiga.
*"Pride of Bilbao" on kruiisilaeva "**[[Princess Anastasia]]**" endine nimi.
***[[Pride Park]]** on Derby County FC kodustaadion.
Vana Maailm

**Vana Maailm** või **Vana Manner** on geograafiliselt määratletud manner, mis hõlmas Aafrikat ning Euroopat ja Aasiat 15. sajandil. Seda piirkonda võib nimetada ka Afro-Euraasiaks. Vana Maailma vastand on Uus Maailm, mis koosneb Ameerikast ja Okeaaniast. Mandri Afro-Euraasiat (välja arvatud saared nagu Jaapan, Madagaskar, Briti saared ja Malai saarestik) on nimetatud Maailma saareks.
Arvutusmatemaatika

**Arvutusmatemaatika** on matemaatika osa, milles uuritakse matemaatikaülesannete lahenduste viimist arvuliste tulemusteni, vastavate lahendusalgoritmide omadusi ning võimalust arvutite kasutamiseks ülesannete lahendamisel. 

## Vaata ka

* Rakendusmatemaatika

## Viited
Rakendusmatemaatika

**Rakendusmatemaatika** on matemaatika osa, mis tegeleb teistes teadusharudes rakendatavate matemaatiliste mudelite ja nende uurimiseks määratud meetodite loomisega.

## Vaata ka

* Puhas matemaatika
* Arvutusmatemaatika

## Viited
Puhas matemaatika

**Puhas matemaatika** ehk **puhtmatemaatika** ehk **abstraktne matemaatika** on matemaatika osa, mis tegeleb matemaatika enese vajadustest tekkinud probleemide lahendamisega. Puhtmatemaatika ei keskendu matemaatika praktilistele rakendustele teistes valdkondades.

## Vaata ka

* Rakendusmatemaatika

## Viited
Mikropaleontoloogia

**Mikropaleontoloogia** on paleontoloogia haru, mille sisuks on mikrofossiilide ehk pisikivististe uurimine ja saadud teadmiste rakendamine.

Mikropaleontoloogia eristub makropaleontoloogiast nii uuritavate objektide suuruse kui kasutatavate meetodite poolest.

Enamiku mikrofossiilide suurus jääb alla 1&nbsp;mm.

Nende eraldamiseks kivimist või settest rakendatakse mitmesuguseid keemilise ja mehaanilise separeerimise ning kontsentreerimise tehnikaid.

Mikrofossiilide uurimiseks ja identifitseerimiseks on vajalik optilise mikroskoopia ja/või elektronmikroskoopia kasutamine.

## Ajalugu

## Peamised meetodid

## Rakendusvõimalused
Pentti Rautiainen

**Pentti Henrik Johannes Rautiainen** (sündinud 28. aprillil 1935) on Soome endine poksija.

Rautiainen oli kokku kolmekordne Soome meister – sulgkaalus (kuni 57 kg) 1953. aastal, kergekaalus (kuni 60 kg) 1956. aastal ja I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg)  1957. aastal.

Rautiainen sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Thomas Nichollsile (Inglismaa).

Rautiainen poksis oktoobrist 1957 kuni aprillini 1962 elukutselisena. Ta pidas kokku 21 kohtumist, millest võitis 17 (neist 5 nokaudiga) ja kaotas 2 ning viigistas 2 kohtumist. Ta on hiljem tegutsenud ka poksikohtunikuna.

## Viited

## Välislingid
*
Eve Kivi

**Eve Kivi** (õieti **Eeve Kivi**, enne eestistamist **Stein**; sündinud 8. mail 1938 Paides) on eesti filminäitleja.

Ta on lõpetanud 1959. aastal Tallinna Draamateatri õppestuudio ja mänginud umbes 50 filmis.

Ta töötab Kanal 2 reklaamitoimetuses. Ta on osalenud tõsielusarjas "Džunglistaar" ja telesarjas "Naiste sõda" (2020)

## Filmirolle

* 1957 "Tagahoovis"
* 1958 "Esimese järgu kapten"
* 1959 "Vallatud kurvid"
* 1959 "Sampo"
* 1959 "Eelõhtul"
* 1961 "Laulu sõber"
* 1961 "Kaks elu"
* 1961 "Balti taevas"
* 1961 "Ohtlikud kurvid"
* 1962 "Lend 713 palub luba maandumiseks"
* 1962 "Sa ei ole orb"
* 1966 ""Tobago" muudab kurssi"
* 1969 "Punane telk"
* 1969 "Viimne reliikvia"

* 1969 "Ta ei olnud üksi"
* 1970 "Residendi saatus"
* 1971 "Don Juan Tallinnas"
* 1971 "Inimene läbikäiguhoovis"
* 1972 "Ruslan ja Ludmilla"
* 1972 "Teie aadress"
* 1972 "Väike reekviem suupillile"
* 1973 "Paradiisiõunad"
* 1974 "Ohtlikud mängud"
* 1975 "Milline naeratus!"
* 1975 "Ei või olla!"
* 1975 "Briljandid proletariaadi diktatuurile"
* 1976 "Ferdinand Lüssi elu ja surm"

* 1977 "SOS taiga kohal"
* 1978 "Eriliste tundemärkideta"
* 1980 "Iga kolmas"
* 1980 "Ideaalne mees"
* 1981 "Sõrmus Amsterdamist"
* 1981 "Granaatsaartel"
* 1982 "Kondori langus"
* 1983 "Lurich"
* 1983 "Ohujoonel"
* 1992 "Need vanad armastuskirjad"
* 1994 "Tulivesi" (Lulu)
* 2014 ""
* 2017 "Minu näoga onu" (Proua)


## Tunnustus
* Eesti NSV teeneline kunstnik 1983
* Tallinna teenetemärk 2013

## Isiklikku
Eve Kivi isa oli Johannes Kivi (1912–1955), kes oli Nõukogude julgeolekutöötaja (Eesti NSV RJRK Viru maakonnaosakonna ülem) ja hiljem usukultusasjade volinik Eesti NSV-s.

Eve Kivi teine abikaasa oli olümpiavõitja Ants Antson. Eve Kivil oli romantiline suhe Ameerika Ühendriikide laulja Dean Reediga.

## Viited

## Kirjandus
* Lea Arme, Eve Kivi, "Ma olen elanud". Ajakirjade Kirjastus, Tallinn 2010, 280 lk; ISBN 9789949454952; Eve Kivi filmograafia lk 19, 23 ja 27.

## Välislingid
*
*Eve Kivi tee kinoekraanile sai alguse Viru tänava lilleputkast. SLÕhtuleht. 8. oktoober 2007
*Meelis Kapstas. Eve Kivi noore operaatori lummuses. Kroonika. 16. märts 2010
*Paavo Kangur. Eve Kivi, kuulus kodust eemal. Kroonika. 26. juuni 2007
Puhtimaginaararv

**Puhtimaginaararv** on kompleksarv (täpsemalt imaginaararv), mille reaalosa võrdub nulliga. Iga puhtimaginaararv *z* on esitatav kujul *z = iy*, kus *y* on reaalarv ja *i* on imaginaarühik.

Kompleksarv *z* on puhtimaginaarne parajasti siis, kui ta rahuldab samasust

: z = -z^*, \,

kus * tähistab kaaskompleksi võtmist.
Mikrofossiil

**Mikrofossiilid** ehk **pisikivistised** on mikroskoopilised fossiilid, mille uurimisega tegeleb paleontoloogia eriharu – mikropaleontoloogia.

## Olulisemad rühmad

Keemilise koostise ja sellest tuleneva erineva uurimismetoodika järgi eristatakse mikrofosiilide hulgas järgmisi kategooriaid ning nende all süstemaatilise kuuluvuse alusel järgmisi rühmi:
* orgaanilise kestaga mikrofossiilid
** kitiinikud
** akritarhid
** dinoflagellaadid
** skolekodondid
* fosfaatse koostisega mikrofossiilid
** konodondid
** selgroogsete soomused ja nahahambad
* räniskeletiga mikrofossiilid
** radiolaarid ehk kiirelised
** ränivetikad ehk diatomeed
* lubiskeletiga mikrofossiilid
** ostrakoodid ehk karpvähilised
** foraminifeerid ehk kambrilised
** kokkoliidid
Purjetaja (ajaleht)

**Purjetaja** oli Eesti Jahtklubide Liidu ajaleht, mis ilmus aastail 1989–1995. Aastal 1993 muudeti see Hommikulehe vaheleheks. 

Asutaja ja esimene toimetaja oli Leonid Parašin, alates 1992. aastast oli toimetaja Peeter Leola.

Nii erialaste kui ka üldhuvitavate artiklite kõrval ilmus Purjetajas võistlusprotokolle ja edetabeleid.

## Viited
Mihkel Simmo

**Mihkel Theodor Simmo** (2. september 1922 Tori vald – 13. aprill 2017 Stockholm) oli eesti sõjaväelane ja luuraja, üks Erna salga liikmetest.

## Tunnustus
* 1998 – Kotkaristi III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Telegrafisti päevik lehel Erna.ee
Manivalde Lubi

**Manivalde Kornelius Lubi** (9. detsember 1901 Võru – 3. jaanuar 1976) oli eesti keelemees ja õpetaja. 

Temalt pärinevad sõnad:
**hõivama*
**hõlvama*
**küülik* (1932)
**olme*
**raal* (viitega Ivar Kullile)

## Viited

## Kirjandus
*Manivalde Lubi. Emakeele Seltsi aastaraamat VII, 1961, lk 238–239
*V. Muhel. Manivalde Lubi 70. Edasi, 9. detsember 1971, lk 4
*Henn Saari. Manivalde Lubi. Emakeele Seltsi aastaraamat 17, 1971, lk 228–229
*Manivalde Lubi. Keel ja Kirjandus, 1976, nr 4, lk 276.
*Rein Kull. Manivalde Lubi. Emakeele Seltsi aastaraamat 22, 1976 (1977), lk 223–225

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Tartu Pauluse kalmistul
Star Alliance

**Star Alliance** on maailma suurim, 1997. aastal loodud lennufirmade ühendus. Ühenduse embleemil on kujutatud viis selle asutanud lennufirmat. Need on Air Canada, Lufthansa, Scandinavian Airlines, Thai Airways International ja United Airlines. Star Alliance'il oli 2020. aastal 26 liiget. Ühenduse peakontor asub Frankfurdis Saksamaal. 

Päeva jooksul lennatakse Star Alliance'i lennukiga rohkem kui 21 400 reisi maailmas. 2020. aastal oli Star Alliance'i reisijate koguvoog 762 miljonit inimest. 

## Lennufirmade ühenduse vajalikkus
Lennufirmade ühendus on partnerlusleping mitme vedaja vahel. Esialgu on see vajalik firmadele selleks, et vähendada kulu ja optimeerida teenuseid. Kõige lihtsam näide on see, et lennufirmad saavad pakkuda keerulisemat marsruuti, sest marsruudi eri osi teostavad partnerid alliansist. Sellistel tingimustel pole lennufirmal vaja osta rohkem lennukeid, sest nad saavad kasutada teiste firmade omi.

## Koostöö
* Püsikliendiprogramm integreerib reisijate püsikliendiprogramme. See võimaldab ükskõik millise alliansi lennuettevõtte boonusprogrammi liikmel koguda miile ja kasutada neid teiste alliansi lennufirmade lendudel. 
* Koostöös arendatakse infotehnoloogiat. 
* Alliansi lennufirmade sõiduplaanid on maksimaalselt ühtlustatud, nii et transiitreisijad kulutavad ümberistumistele vähem aega. 
* Äriklassi reisijatel on samal tasemel teenused kõigis lennujaamades. 
* Lennundusliidu liikmed kasutavad ühiseid tegevusvõimalusi, ühiseid broneerimissüsteeme, ühist personali ja ostavad koos seadmeid. 
* Alliansi liikmetel on ühtlustatud klienditeenindus ja lennuettevõtjad vahetavad omavahel kogemusi.  

## Probleemid
Alliansi tihe koostöö äratas kahtlust, et nende tegevus võib rikkuda üldtunnustatud reegleid ja konkurentsi standardeid. Euroopa Komisjon kontrollis ja tegi selgeks, kuidas ühendused peavad käituma. Kui Euroopa õiguse nõudeid leevendatakse, võivad alliansi lennuettevõtjad ühineda üheks korporatsiooniks. Aga 2009. aastal ei andnud Euroopa Komisjon selleks luba.

## Liikmed

### Praegused liikmed

## Viited
Maru (täpsustus)

* Maru on ilmastikunähtus Beauforti skaala järgi 11 palli.
* Maru on Eesti piirivalvelaev
* Maru oli Eesti soomuskaater. 
* Maru on asula Hallise vallas
* Maru on eesnimi
* Maru AS on ehituskontsern Eestis
* Maru on purjespordiselts Pärnus 
* M.A.R.U on orienteerumisklubi Tallinnas
* Maru (jumal) on maoori sõjajumal
Veikko Huuskonen

**Veikko Huuskonen** (8. veebruar 1910 Helsingi – 3. juuni 1973 Helsingi) oli Soome poksija.

Huuskonen oli viiekordne Soome meister kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) aastatel 1936–1937 ning 1939–1941. Ta osales kuus korda Eesti–Soome maavõistlustel, kus võitis oma kohtumised aastatel 1930, 1933 ja 1937–1938 ja kaotas oma kohtumise aastal 1931 ja 1935.

Huuskonen osales 1936. aasta Berliini olümpiamängudel kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg), kuid kaotas oma kohtumise esimeses ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Huuskonen sai pronksmedali 5. Euroopa meistrivõistlustel 1937. aastal Milanos kukkkaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg).
Johan Hellström

**Karl Johan Hellström** (2. märts 1907 Maarianhamina, Ahvenamaa – 1989 Kanada) oli Soome ja Norra poksija.

Hellström oli neljakordne Soome meister – 1923. aastal kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg), 1925. aastal sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg), 1926. aastal kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) ja 1927. aastal kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg). Ta osales ühe korra Eesti–Soome maavõistlustel ja kaotas oma kohtumise keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1928. aastal Valter Palmile.

Hellström osales Soome eest kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale 4. koha saajale Robert Galataud'le (Prantsusmaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Hellström esindas hiljem Norrat ja elas Kanadas. Ta poksis septembrist 1930 kuni maini 1931 elukutselisena ning pidas kokku 4 kohtumist, millest võitis 1 kohtumise, kaotas 2 (neist 1 nokaudiga) ja viigistas 1 kohtumise.

## Viited

## Välislingid
* 
*Johan Hellström (Johan Helstrom) lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Wilhelm von Mirbach-Harff

Krahv **Wilhelm von Mirbach-Harff**  (2. juuli 1871 Bad Ishl – 6. juuli 1918 Moskva) oli Saksamaa keisririigi poliitik ja diplomaat, kes tapeti 1918. aastal Nõukogude Venemaal Sotsialistide-Revolutsionääride Partei poolt eesmärgiga taasalustada Saksamaa ja Venemaa vahelist sõjategevust Esimese maailmasõja käigus.
Gabriello Chiabrera

**Gabriello Chiabrera** (18. juuni 1552 Savona – 14. oktoober 1638 Savona) oli itaalia luuletaja. 

Ta oli kardinal Federico Cornaro teenistuses. 

Ta jäljendas Pierre de Ronsardi eeskujul itaalia luules Pindarose oode. "Eesti Entsüklopeedia" sõnul "võitles heitliku õnnega, ka ise mitte täiesti vaba olles oma aja pahedest, Marino koolkonna peenutsevat laadi lüürika vastu".

## Viited
Oneworld

**Oneworld** (stiliseeritult **one**world; CRS: ***O**) on lennuettevõtete ühendus, mis loodi 1. veebruaril 1999. 
Ühenduse peamine eesmärk on olla esimese-valiku lennufirmade liit. Oneworldi peamine kontor asub praegu New Yorgis Ameerika Ühendriikides. Ühenduse liikmeteks on Air Berlin, American Airlines, British Airways, Cathay Pacific, Finnair, Iberia, Japan Airlines, LAN Airlines, Malaysia Airlines, Qantas, Qatar Airways, Royal Jordanian, S7 Airlines, SriLankan Airlines, TAM Airlines ja umbes 30 partnerlennufirmat. Seisuga 31. märts 2014 oli Oneworld, kellega reisis aastas 512,8 miljoni reisijat, üks kolmest suurimast ülemaailmsest lennufirmade ühendusest. Eespool olid vaid Star Alliance (637,6 mln) ja SkyTeam (588 mln). Oneworldi tunnuslause on "An alliance of the world's leading Airlines working as one" (eesti k. "Maailma juhtivate lennufirmade, kes töötavad kui üks, ühendus")
Seisuga oktoober 2013 oli Oneworldi liikmetel kokku umbes 3 300 lennukit, mis teenindasid tuhandeid lennujaamu üle 150 riigis. Aastas teenindati 475 miljonit reisijat, iga päev väljus 14 000 lendu, mis tõid kokku üle 140 miljardi dollari tulu.

Ühenduse asutasid 1999. aastal American Airlines, British Airways, Canadian Airlines, Cathay Pacific ja Qantas Airways. Alliansi suurim laienemine toimus aastal 2007, kui Jaapan Airlines, Malév ja Royal Jordanian liitusid täisliikmete ning Cathay Pacifici tütarlennufirma Dragonair, Jaapan Airlinesi viis tütarlennufirmat ja LAN Airlinesi kaks tütarlennufirmat partnerliikmetena. See on ainuke ühendus, kuhu kuulub liikmeid igalt mandrilt (peale Antarktise).

Aegade jooksul on kolm lennufirmat lahkunud Oneworldist. Asutajaliikme Canadan Airlinesi ostis ära Air Canada, kes kuulub lennufirmade ühendusse Star Alliance, ja 2000. aastal läks sinna ka Canadan Airlines. Iirimaa riiklik ettevõte Aer Lingus lahkus äristrateegia muutumise tõttu: ta kujundas ennast ümber odavlennufirmaks, mis Oneworldi ei kuulu. Ungari riiklik lennuettevõte Malév läks 2012 pankrotti.

Oma tegutsemise 10. aastapäeva puhul kehtestas Oneworld 2009. aasta veebruaris lennukite ühtse välimuse eeskirjad, mille järgimine pole liikmesettevõtetele siiski kohustuslik. Lennukitele peab olema ligi 2 meetri kõrguste tähtedega olema kirjutatud lennufirmade ühenduse nimi "Oneworld" ja logo, mis peavad asuma valgel või helehallil taustal. Lennuettevõtte enese nimi peab asuma väiksemate tähtedega standardses kohas lennuki esiosas alliansi nime ja logo all. Lennuki saba võivad kõik liikmesettevõtted oma äranägemise järgi kujundada.

## Liikmed

### Praegused liikmed

### Kandidaadid

### Endised liikmed

## Välislingid
*Oneworldi koduleht
Friedrich Paulus

**Friedrich Wilhelm Ernst Paulus** (23. september 1890 &ndash; 1. veebruar 1957) oli ohvitser Saksamaa relvajõududes aastatel 1910–1943.

Ta on tuntuks saanud eelkõige Saksa 6. armee juhtimisega Stalingradi lahingus. Lahing lõppes Saksa vägede kohutava lüüasaamisega. 8. jaanuaril keelas Adolf Hitler Paulusel alistuda ja käskis tal Stalingradi viimase meheni kaitsta.

25. jaanuaril keelas Hitler jällegi Paulusel alistuda, 30. jaanuaril, kui Paulus teatas, et ta ei suuda enam oma vägesid juhtida, ülendas Hitler mitmeid tema ohvitsere. Pauluse ise ülendas Hitler kindralfeldmarssaliks, kuna tolle ajani ei olnud ükski Saksamaa või Preisimaa kindralfeldmarssal alistunud. Hitler lootis ka, et Paulus valib viimases hädas pigem enesetapu kui alistumise.

Sellest hoolimata alistus Paulus järgmisel päeval. See viis Hitleri raevu ning ta lubas enam mitte kunagi kedagi teist kindralfeldmarssaliks ülendada (kuigi ta veel kahe sõja-aasta jooksul andis välja seitse ülendust. Hitler ütles ka: "Rahuaja Saksamaal sooritas 18 000 –20 000 inimest aastas enesetapu, kuigi ei olnud sellises olukorras. See mees aga näeb 50 000 – 60 000 oma sõdurit end vapralt kaitstes suremas. Kuidas ta julges alistuda bolševikele?!"

Katoliiklasena ei pooldanud Paulus enesetappu. Vangistuse ajal ütles ta NKVD-le ülekuulamisel: "Mul ei ole mingit soovi ennast selle Böömi kaprali (Hitleri) pärast tulistada." Üks teine tema kindralitest ütles NKVD-le, et ülendusest teada saades olevat Paulus öelnud: "See kõlab nagu kutse enesetappu sooritama, kuid tema (Hitleri) heaks ma seda ei tee." Ta ei andestanud Hitlerile 6. armee hülgamist ning esines Nõukogude raadios natsivastase propagandaga.

1953. aastal vabastati Paulus vanglast ja kuni oma surmani elas ta Ida-Saksamaal Dresdenis. Ta maeti Badenisse oma 1949. aastal surnud naise kõrvale, kes polnud teda alates 1942. aastast näinud.
Milorad Dodik

**Milorad Dodik** (Милорад Додик; sündinud 12. märtsil 1959 Laktašis) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik, aastatel 2010–2018 ja uuesti alates 2022. aastast Serblaste Vabariigi president. Novembrist 2018 kuni novembrini 2022 oli ta Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri liige, 20. novembrist 2018 kuni 20. juulini 2019 ja uuesti alates 20. novembrist 2020 kuni 20. juulini 2021 oli ta selle esimees.

Aastatel 1998–2001 ja 2006–2010 oli ta Serblaste Vabariigi peaminister.
Koba Davithašvili

**Koba Davithašvili** (gruusia კობა დავითაშვილი; 31. juulil 1971 Thbilisi – 2. detsember 2020 Thbilisi) oli Gruusia poliitik, opositsioonilise Gruusia Rahvapartei juht.

Davithašvili lõpetas Thbilisi Riikliku Ülikooli õigusteaduse alal. 1993. aastal võttis ta suurtükiväeohvitserina osa Abhaasia sõjast.

Ta oli Mihheil Saakašvili Ühinenud Rahvusliku Liikumise liige ning tegi kampaaniat Eduard Ševardnadze vastu. Roosirevolutsioonis ta ei osalenud, sest oli tolleks ajaks Saakašviliga juba parteisiseselt vastuollu sattunud.

2004. aasta Adžaaria kriisi päevil peksid Aslan Abašidze pooldajad Davithašvilit tõsiselt. Ta lahkus varsti pärast parlamenti valituks osutumist Ühinenud Rahvuslikust Liikumisest koos teiste vastsete Konservatiivse Partei liikmetega.

Davithašvili lahkus peagi ka parlamendist, et kandideerida Thbilisi linnavolikokku. Valimiste eel avaldasid tema poliitilised vastased videolõike, millel Davithašvili justkui võttis altkäemaksu. Varsti pärast skandaali lahkus ta Konservatiivsest Parteist ja asutas Rahvapartei.

2007. aasta meeleavalduste päevil Thbilisis peksti Davithašvilit jälle raskelt, seekord väidetavasti valitsusjõudude poolt. Peksjad röövisid ta ja toimetasid ta Gori sõjaväehaiglasse. Sugulastel ei lubatud teda külastada ja liikusid kuuldused, nagu oleks ta tapetud. Juba järgmisel päeval andis ta aga pressikonverentsi, millel süüdistas rünnakus endale Saakašvili valitsust. Juhtumit ei uuritud.

## Isiklikku
Koba Davithašvili oli abielus, tal on viis last.
Isarnus Fontianost

**Isarnus Fontianost** (ka **Isarnus Tacconi** või **Isarnus Morlane**; surnud 18. septembril 1310) oli Lõuna-Prantsusmaa päritolu vaimulik, Riia, Lundi ja Salerno peapiiskop.

Isarnus sündis Carcassonne'i lähistel 13. sajandi keskpaiku. Samas piirkonnas olid varem tegutsenud katarid ja ka Isarnuse emapoolset vanaisa seostati nendega. Selline üpris lähedane sugulus ketseriga ei takistanud siiski Isarnuse edukat vaimulikukarjääri. 1290. aastal oli temast saanud Narbonnes'i piiskop, mõned aastad hiljem oli ta aga juba paavst Bonifatius VIII lähikonnas. Temast sai liige kuuria audiitorite kolleegiumis, mis tegeles paavstile esitatud kaebuste läbivaatamisega. Lisaks sellele tegutses Isarnus ka paavsti legaadina Prantsusmaal ja Taanis.

1300. aastal, kui Rooma suundunud Riia peapiiskop Johann III suri, otsustas paavst uueks Liivi- ja Preisimaa kirikupeaks teha just Isarnuse. Detsembris anti talle üle peapiiskopi regaalid ja mõni aeg hiljem oli ta sunnitud asuma lahendama tõsist probleemistikku, mis Liivimaal oli tekkinud. 

Nimelt olid 1297. aastal omavahelisse kodusõtta sattunud Riia linn ja Liivi ordu, aasta hiljem sõlmisid aga orduvastase liidu ka peapiiskop ning Saare-Lääne ja Tartu piiskopid. Kuid liitu astunud said ordult peagi lüüa ja peapiiskop langes koguni vangi. Peapiiskopkond ja suur osa Saare-Lääne piiskopkonnast langes aga ordu võimu alla ning Riia ja ordu tüli jätkus, sellesse sekkusid linna liitlastena veel ka paganlikud leedulased. Isarnus püüdis vaenutsevaid osapooli lepitada ning saavutaski 1302. aastaks peapiiskopkonna ja Saare-Lääne alade tagastamise vaimulikele. Samuti esitas ta ettepaneku Riia ja ordu lepitamiseks, kuid linn ei võtnud seda vastu.

1302. aastal õnnestus Isarnusel saada Lundi peapiiskopiks ning seetõttu loobus ta problemaatilisest Riia kirikupea kohast. Tema lahkumise järel jäi see amet ligi kaheks aastaks täitmata. Isarnus hoidis Liivimaal aga jätkuvalt silma peal ning erinevalt enamikust Riia peapiiskoppidest suutis ta seejuures hästi läbi saada ka orduga.

Isarnus sai 1310. aastal Salerno peapiiskopi koha, kuid suri juba samal aastal.

## Viited

## Kirjandus
*Kurt Forstreuter, Erzbischof Friedrich von Riga (1304-1341). Ein Beitrag zur seiner Charakteristik [Forschungsbericht], in: Zeitschrift für Ostforschung 19, 1970, S. 652–665.
Surnud 1939

''Siin on loetletud 1939. aastal surnud tuntud inimesi. 



## Jaanuar
*1. jaanuar – Aleksei Pavski, Narva Issanda muutmise koguduse ülempreester 
*7. jaanuar – Aleksander Pallas, eesti advokaat
*28. jaanuar – William Butler Yeats, iiri kirjanik

## Veebruar
*2. veebruar – Bernhard Gregory, Eesti maletaja
*8. veebruar – Karl von Mensenkampff, Tarvastu mõisnik
*10. veebruar – Pius XI, paavst 
*11. veebruar – Ali Kelmendi, Albaania poliitik
*20. veebruar – Helene Poska-Niinemann, eesti advokaat

## Märts
*19. märts – Elieser Traugott Hahn, baltisaksa päritolu Eesti vaimulik
*21. märts – Evald Aav, eesti helilooja ja koorijuht

## Aprill
*14. aprill – Mart Meier, eestlasest Nõukogude sõjaväelane
*23. aprill – Mart Lepaste, eesti kirjanik ja ajakirjanik

## Mai
*10. mai – Enrico, Parma hertsog
*16. mai – Anders Lindstedt, rootsi astronoom, matemaatik ja statistik

## Juuli
*5. juuli – Olaf Luiga, eesti maadleja ja tõstja
*8. juuli – Voldemar Palitser, Eesti politseinik ja majandustegelane
*9. juuli – Eduard von Dellingshausen, baltisaksa poliitik

## August
*11. august – Alphonse Osbert, prantsuse kunstnik
*23. august – Germán Busch, Boliivia president

## September
*3. september – Edvard Westermarck, soome filosoof ja sotsioloog
*6. september – Arthur Rackham, inglise kunstnik, raamatuillustraator
*13. september – Olav Duun, Norra kirjanik
*22. september – Werner von Fritsch, Wehrmachti ohvitser
*23. september – Sigmund Freud, Austria psühhiaater

## Oktoober
*6. oktoober – Hans Horst Meyer, saksa arst ja farmakoloog
*9. oktoober – Oskar Pärli, eesti õpetaja
*10. oktoober – Ilmar Tõnisson, Eesti poliitik
*14. oktoober – Konstantin Trakmann, Eesti sõjaväelane 
*15. oktoober – Evald Mähle, eesti insener
*29. oktoober – Johan Stahl, Eesti sõjaväelane

## November
*12. november – Jaak Jürine, eesti ajakirjandustegelane

## Detsember
*1. detsember – Jorma Gallen-Kallela, soome kunstnik ja ohvitser
*12. detsember – Douglas Fairbanks, Sr., ameerika näitleja
*23. detsember – Anton Fokker, hollandi-ameerika lennukitööstur
Pavlik Morozov

**Pavel Trofimovitš Morozov** (; 14. november 1918&nbsp;– 3. september 1932), rohkem tuntud **Pavlik Morozovina**, oli Nõukogude propaganda loodud lapskangelane.

## Ametlik propagandaversioon
1932. aastal kaebas Siberis Gerassimovka külas 13-aastane venelasest kohaliku pioneeriorganisatsiooni liige Pavel Morozov võimudele oma külavanemast isa Trofimi peale, kes oli Nõukogude võimu vaenlane, peitis vilja ja pidas ühendust bandiitidega. Selle peale toimus protsess ja tema isa saadeti sunnitöölaagrisse (kus millalgi hiljem ka hukati). 

Kättemaksus tapsid kohalikud kulakud ja kommunismivastased sugulased aga 2. septembril 1932 metsa marju korjama läinud Paveli ja tema 8-aastase venna Fjodori. Nad leiti noahaavadega tee äärest metsast 9. septembril. Paveli surnukeha asus 10 m kaugusel teest ja Fjodori oma omakorda 15 m kaugusel.

## Tegelikkus
Kangelaslugu oli suuresti väljamõeldis. Pavel polnud üldse pioneer. Pioneeriks muudeti ta postuumselt esmalt salajastes dokumentides, seejärel ajalehtedes. Hiljem tehti temast isegi pioneerisalga juht. Pavel polnud rahvuselt venelane. Kõik Morozovid olid valgevenelased, kes Stolõpini reformi käigus Siberisse Gerassimovka külla ümber asustati.

Paveli isa, kes oli külas tuntud mees, oli võltsinud vaid mingeid dokumente. Pavel ei kaevanud isa peale aga mitte armastusest nõukogude võimu vastu, vaid armukadedusest kibestunud ema õhutusel. Isa oli nimelt endale teise naise leidnud. Pavliku ema suri 1983.

Õigupoolest oli Pavlik ilmselt ka vaimselt natuke alaarenenud, sest suutis 13. eluaastaks suurivaevu tähed ära õppida.

Poiste tapmise, milles süüdistati tema sugulasi – vanaisa, vanaema, onu ja onupoega – korraldas hoopis OGPU. Gerassimovkas oli vaja organiseerida klassivõitlust. Kõrgemalt saabus käsk kulakud kohapeal maha lasta ja iga hinna eest kolhoos rajada. Aga kuna külas kulakuid ei olnud, tuli esmalt lavastada "kulakutepoolne terror". Niisiis tapsidki "kulakud" (OGPU) Morozovite poisikesed ja "vastuaktsioonina" hoidsid võimud kohalikke talupoegi vintpüssi ees seni, kuni nad andsid allkirja kolhoosi astumiseks.

## Propaganda
Pavlik Morozovist tehti paar aastat hiljem Nõukogude Liidu kangelaspioneer, keda seati eeskujuks kõikidele pioneeridele üle kogu Nõukogude Liidu. Ridamisi hakkasid ühtäkki ilmuma raamatud ja artiklid noorest kangelasest. Tema nimega pärjati peagi asutusi ja organisatsioone. Avati mälestussambaid, peeti tseremooniaid ja korraldati isegi ekskursioone Gerassimovkasse.

Olenemata sellest, et kogu lugu on suuresti vale või väljamõeldis, on tema ausambad üle kogu Venemaa ikka veel alles. Peale selle kannab mitu asutustki veel tema nime.

## Vaata ka
* Herbert Norkus

## Kirjandus
*Vitali Georgijevitš Gubarev. *Pavlik Morozov*, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus 1954, 2. trükk 1961 (jutustus).

## Välislingid

*Proua Helle Meri avakõne lasteraamatunäituse avamisel Rahvusraamatukogus 3. oktoobril 1996 – 3. oktoober, 1996
*Pavlik Morozovi müüdi lõpp – Eesti Ekspress, 12. september 2002
*Ukrainlased võtsid esipioneer Pavlik Morozovilt nimelise tänava – Õhtuleht, 24. august 2007
*Vikerraadio saade "Müstiline Venemaa". Pavlik Morozov. 18. veebruar 2007
Pertti Purhonen

**Pertti Ilmari Purhonen** (19. aprill 1942 Helsingi – 5. veebruar 2011 Porvoo) oli Soome poksija.

Purhonen oli kokku üheksakordne Soome meister – kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1960–1961, I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1962. aastal ja II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1963–1968.

Purhonen sai 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlusel II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ričardas Tamulisele (NSV Liit).

Purhonen poksis veebruarist kuni detsembrini 1969 elukutselisena. Ta pidas kokku 2 kohtumist ning võitis need mõlemad (neist 1 nokaudiga). 

## Välislingid
* 
*Pertti Purhonen lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Isarn

**Isarn** ka **Izarn**, **Isard** või **Ysarns**  (ladinapäraselt *Isarnus*) on oksitaani nimi, mis võib viidata järgmistele isikutele:

***[[Isarn (Pallars)|Isarn]]** (suri 948) oli Pallars'i krahv
***[[Isarn (Grenoble)|Isarn]]** (950&ndash;976) oli Grenoble'i piiskop
***[[Peire Isarn]]** (suri 1226) oli katarite piiskop Carcassonne'is
***[[Isarn (trubaduurid)|Isarni]]** nime kandsid 13. sajandi keskpaiku kolm üksteisest raskesti eristatavat trubaduuri (Isarn Marques, Isarn Rizol ja Raimon Isarn)
***[[Isarn (inkvisiitor)|Isarn]]** (enne 1292) oli inkvisiitor
***[[Isarnus Fontianost]]** (suri 1310) oli Riia, Lundi ja Salerno peapiiskop
Del Norte maakond

**Del Norte maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigis. Asub osariigi loodenurgas. Piirneb põhjas Oregoni ja läänes Vaikse ookeaniga.

Suuremad asulad on Bertsch-Oceanview, Crescent City, Crescent City North ja Klamath.

Maakond loodi 1857 osast Klamathi maakonnast.

## Viited

## Välislingid

*http://www.co.del-norte.ca.us/
Nameisis

**Nameisis** (kaasaegsetes allikates *Nameise*, *Nameyxe*; läti keeles ka *Namejs*, *Nameitis*) oli Tērvete semgalite vanem (nimetatud ka kuningaks), 1279. aastal alanud Liivi ordu vastase semgalite ülestõusu üks juhte. Peamine allikas Nameisise kohta on Liivimaa vanem riimkroonika, mainitud on teda ka Franciscus de Moliano ülekuulamisprotokollides 1312. aastal.

Arvatakse, et juba 1270. aastal, mil orduväed Tērvete linnuse vallutasid ja semgalitega rahu tegid, võis Nameisis olla sealne valitseja. Pärast Liivi ordu 1279. aastal organiseeritud sõjaretke leedulaste vastu, mis lõppes kaotuse ja semgalitest abijõudude lahinguväljalt põgenemisega, algas semgalite aladel ülestõus. Selle põhjusena on nähtud maksude tõstmist ja/või ordu poolt pidusöögile kutsutud mõnede semgali ülikute tapmist. Hiljem oli ka üks orduvend andnud Nameisisele kõrvakiilu. Samal aastal vallutati Nameisise juhtimisel orduvendade käes olnud Tērvete linnus ja astuti liitu leedulastega. Hiljem ründas ta oma väega semgalite Dobele linnust piiramas käinud orduvendi ja kuralasi, kuid sai lüüa ja taandus. 1279./1280. aasta talvel võitsid rüüsteretkel olevad Nameisise semgalid lahingus väikest orduvendade salka. 1281. aastal alistus Tērvete linnus piiramise järel ordule ja Nameisis lahkus Leedumaale. On arvatud, et võis olla Leedu vürsti Traidenise vasall. Viimast korda mainitakse teda allikates samal aastal osalisena leedulaste Preisimaale tehtud sõjakäigus. Nameisise edasisest saatusest Leedus pole midagi teada. Küll on teada, et hiljem, 1289.–1290. aastal, järgnesid talle sinna mitmed teisedki semgalid, kelle elu ordu sagedased sõjaretked raskeks tegid, kuid kes ei tahtnud neile alistuda.

## Vaata ka
*Liivimaa ristisõda

## Viited
Suda jõgi

**Suda** [s'uuda] on jõgi Venemaa Euroopa-osas Vologda oblastis.

Voolab valdavalt kagusse. Suubub Volgal asuvasse Rõbinski veehoidlasse. Suudmes asub Suda küla.

Pikkus 184 km, valgala 13 500 km&sup2;. Keskmine vooluhulk on 134 m³/s. Jõgi on kiirevooluline.

Suuremad lisajõed on Sjogda, Andoga, Kolp ja Voron.
Kadri Hinrikus

**Kadri Hinrikus** (sündinud 22. juunil 1970) on eesti lastekirjanik ja ajakirjanik. 

Kadri Hinrikus on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimise erialal. 

Kadri Hinrikus töötas paar aastat Kuku raadios uudistediktori ja saatejuhina. Televisioonitööd alustas ta uudistetoimetajana TV1-s, kust suundus Eesti Televisiooni hommikuprogrammi "Terevisioon" uudistetoimetajaks. Kuni 2017. aastani oli ta ETV uudistesaate "Aktuaalne kaamera" toimetaja-saatejuht. Hinrikus on juhtinud ka muid ETV saateid ("Tähelaev", "Eesti Teater 100") ning teinud kaastööd ETV keskkonnasaatele "Osoon". 

Lastekirjandusse tuli Kadri Hinrikus mälestusteraamatutega "Miia ja Friida" ja "Kui emad olid väikesed". 

2019. aastast töötab ta lasteajakirja Täheke toimetajana.

2014. aastast on ta Eesti Kirjanike Liidu liige.

## Teoseid
* 2008 "Miia ja Friida". Eesti Ekspressi Kirjastus. ISBN 9789949444045
* 2009 "Kui emad olid väikesed". Eesti Ekspressi Kirjastus. ISBN 9789949444328
* 2010 "Põmmu, Podsu ja teised sõbrad". AS Eesti Ajalehed. ISBN 9789949444977
* 2012 "Et head haldjad sind hoiaksid". Tammerraamat. ISBN 9789949482597 (2019 avaldatud ka vene keeles)
* 2014 "Konnade mäss". Tammerraamat. ISBN 9789949526475
* 2015 "Suur maailmareis". Tammerraamat. ISBN 9789949526680
* 2015 "Taaniel Teine". Tammerraamat. ISBN 9789949565061 (2017 avaldatud ka vene keeles)
* 2016 "Sandra 12 kuud". Tammerraamat. ISBN 9789949565542
* 2017 "Katariina ja herned". Tammerraamat. ISBN 9789949565979
* 2018 "Ära muretse mu pärast". Tammerraamat. ISBN 9789949616510
* 2018 "Sõna vägi on suurem kui sõjavägi". Koolibri. ISBN 9789985041093
* 2019 "Tohuvabohu". Tallinna Raamatutrükikoda. ISBN 9789949997152
* 2019 "Millest sa unistad?". Tammerraamat. ISBN 9789949616947
* 2020 "Taks ja Dogi". Tammerraamat. ISBN 9789949690541 (2021 avaldatud ka läti keeles)
* 2021 "Elevant". Tammerraamat. ISBN 9789949690749
* 2022 "Võta aega olla liblikas". Koolibri. ISBN 9789985048092

## Tunnustus
* 2018 Tartu lastekirjanduse auhind ("Katariina ja herned")
* 2022 Tartu lastekirjanduse auhind ("Elevant")

## Viited
Armin Kõomägi

**Armin Kõomägi** (sündinud 5. juulil 1969) on eesti kirjanik ja ettevõtja ning jalgpallur

## Teoseid
* "Amatöör". Pegasus 2005. ISBN 9789949409839
* "Nägu, mis jäi üle". Pegasus 2007. ISBN 9789949425464
* "Pagejad". Jumalikud Ilmutused 2009. ISBN 9789985992906
* "Hea firma". Jumalikud Ilmutused 2011. ISBN 9789949912971
* "Minu Mustamäe". Tuum 2013. ISBN 9789949918690
* "Lui Vutoon". Tuum 2015. ISBN 9789949960552
* "Minu erootika saladus". Sebastian Loeb 2017. ISBN 9789949815548
* "Perifeeria kangelased". Loomingu Raamatukogu. Nr 27-28. 2020. ISBN 9771406051118

## Tunnustus
* 2006 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Anonüümsed logistikud". Looming, 2005, nr 4)
* 2007 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (isikliku panuse eest Eesti filmikunsti)
* 2015 Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistluse I koht (käsikiri "Lui Vutoon")
* 2018 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Goglomov". Kogumikus "Minu erootika saladus", 2017, lk 182–201)
* 2019 August Gailiti nimeline novelliauhind ("Goglomov")

## Viited

## Välislingid
* Armin Kõomägi Estonian Literature Centre lehel
Kollane nägu

**"Kollane nägu"** (inglise keeles *The Adventure of the Yellow Face*) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1893. aastal. "Kollane nägu" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid".

## Tegelased
* Sherlock Holmes
* doktor Watson
* Grant Munro
* Effie Munro

## Eestikeelsed väljaanded
* "Sherlock Holmesi memuaarid" (Varrak 1993; tõlkija Krista Kaer; lk 28–45)
* "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann; lk 359–371)
* "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer)

## Viited
Turvastunud muld

**Turvastunud muld** on muld, mille 10–30 cm tüseduse pindmise kihi moodustab alla 50% mineraalaineid sisaldav turvas. 

Need mullad moodustavad Eesti maismaast 6,3% ja neist oli 1994. aastal haritava maana kasutusel 15%.

## Vaata ka
*Turvasmuld

## Viited
Sumo

**Sumo** (jaapani keeles 相撲 sumō) on Jaapani traditsiooniline maadlus. Elukutseliste maadlejate puhul kasutatakse nimetust *ōzumō* (jaap. k. 大相撲 ōzumō), suur sumo, eristamaks seda harrastajate *amazumō*st (jaap.k. アマ相撲 amazumō). *Ōzumō* kasutamine tänapäeval on suhteliselt uus, kuigi ala ise on igivana ja selle alged ulatuvad kuni 2000 aastat tagasi.

Sumo maadlust peetakse ringis (dohyō), mille läbimõõt on 4,55 m (14,9 jalga) ja pindala 175 ruutjalga. Ringi täidab saviliiv ja see on traditsiooniliselt piiratud riisivihkudega. Sumoka eesmärk on vastane ringist välja trügida või tõsta. Võidu toob ka võte, mis sunnib vastast puudutama areeni pinda mõne muu kehaosaga peale jalataldade. Ametlikus sumotehnikate nimekirjas on üle 80 võtte. Vaatamata maadlejate kaalukusele kestavad mõned matšid vaid loetud sekundeid.

Esimesed kindlad teated Jaapanis korraldatud sumovõistlusest on pärit 642. aastast. Sellest ajast alates on pidevalt korraldatud sumoturniire keisri õukonnas. Turniir toimus sügiseste põllutööde lõppu tähistava püha ajal. Tollane sumo ei olnud siiski veel tänapäevane rangete reeglitega võistlus, vaid pigem lihtsalt käsitsivõitlus, mis võis lõppeda ka ühe osapoole surmaga. Keisri käsul pidi iga provints saatma oma esindaja, kes pidi oma kuludega kohale sõitma. Sumo on tihedalt seotud Jaapani usundi sintoismiga. Legendi järgi pidi jaapanlaste üks esiisa Take-mikazuchi võitlema rivaalitseva hõimupealikuga ja võitis teda. Veel tänapäevalgi korraldatakse mõnedes *shinto*-templites sumoga sarnast rituaalset tantsu, mis kujutab maadlust *kami* ehk jumalaga.

Tokugawa ajastul fikseeriti sumovõtete (*kimarite*) loend, mis koosnes 72 võttest.
2010. aasta seisuga on võtete nimekirjas 82 võtet pluss 5 nn mitte-võtet, mille tagajärjel matš lõppeb enne võtte sooritamist.

Alates 1958. aastast toimub aastas 6 *ōzumō*-turniiri, iga turniir kestab 15 päeva. Enne igat turniiri koostatakse uus sumomaadlejate edetabel (*banzuke*). Maadlejad jagunevad 6 võistlusklassi. Neist kõrgeim on *[[makuuchi]]*. *Makuuchi* kõrgeim positsioon on *yokozuna*. *Yokozunasid* on 1–2, neile järgnevad edetabelis *ōzeki* (2–5 maadlejat), *sekiwake* (2) ja *komusubi* (2). Neile järgnevad *maegashira*-maadlejad, keda on nii mitu, et koos ülemistel astmetel olevate maadlejatega oleks *makuuchis* kokku 42 maadlejat. 

Alates 18. sajandist on mõnedes Jaapani piirkondades korraldatud ka naiste sumo (onnazumo) peamiselt rituaalseid etendusi. Profisumos ei ole naistel seni kohta, kuna vanade reeglite kohaselt on sumo ring püha ja naise käsi ega jalg ei tohi seda puudutada. Amatööride võistlusi korraldatakse siiski mitmel pool maailmas, ka Eestis tegutseb mitmeid noori naissumokaid.

Sumomaadleja kohta kasutatakse nimetusi *rikishi* (力士) või *sumōtori *(相撲取). Maadlejatele antakse nende jõudmisel *makushita* või *jūryō*-liigasse, kuid välismaa maadlejatel nende karjääri alguses võistlejanimi ehk *shikona*. 

## Välislingid

* Sumo koduleht
* Rules of Sumo
* Meie Baruto koduleht
Rahvusvaheline geofüüsika aasta

**Rahvusvaheline geofüüsika aasta** (inglise keeles *International Geophysical Year*, lühend **IGY**) oli geofüüsikauuringutele pühendatud periood, mis kestis 1. juulist 1957 kuni 31. detsembrini 1958. Samal ajal tähistati ka kolmandat rahvusvahelist polaaraastat.

Geofüüsika aasta pidamise idee algatasid 1950. aastal kümmekond tippteadlast, nende seas James Van Allen, Lloyd Berkner, Fred Singer ja Ernest Harry Vestine. Projekti teostamiseks valiti aeg, mil Päikese aktiivsus oli võimalikult suur. 

Ühisprojektide peamised uurimisvaldkonnad olid virmalised, kosmiline kiirgus, Maa magnetväli, glatsioloogia, gravitatsioon, ionosfäär, pikkus- ja laiuskraadide täpne määramine, meteoroloogia, okeanograafia, raketiteadus, seismoloogia ja Päikese aktiivsus. 

Projektides osales 67 riiki. Suurematest riikidest oli Hiina ainuke, kes osa ei võtnud.

Geofüüsika aastal saadeti maailmaruumi esimesed Maa tehiskaaslased. 4. oktoobril 1957 lähetas Nõukogude Liit kosmosse esimese tehiskaaslase Sputnik 1, hiljem ka Sputnik 2 ja Sputnik 3. Ameerika Ühendriigid saatsid oma esimese satelliidi Explorer 1 teele 31. jaanuaril 1958. Hiljem järgnesid sellele Vanguard 1, Explorer 3 ja Explorer 4. 

Explorer 1 sooritatud mõõtmiste tulemusel avastati Van Alleni kiirgusvööd.

Geofüüsika aastal avastati ka ookeani keskahelik, mille olemasolu kinnitas laamtektoonika teooriat, mis tollal veel üldist heakskiitu polnud leidnud.

29. juulil 1958 loodi NASA.

Ulatuslikumalt uuriti ka polaarpiirkondi nii Arktikas kui ka Antarktikas. Antarktika jää paksuse mõõtmised andsid senisest oluliselt täpsema pildi Maal leiduva vee koguhulgast.

Teravmägede saarestikus Kirdemaal rajati Murchisoni fjordi rannikule geofüüsika aasta raames Rootsi, Soome ja Šveitsi ühine uurimisjaam (Kinnvika jaam). 

## Viited

## Välislingid
* Earth System Research Laboratory, Global Monitoring Division 
* The International Geophysical Year
* Projektiga seotud dokumendid Dwight Eisenhoweri raamatukogus
Joni Turunen

**Joni Touko Aapeli Turunen** (sündinud 4. septembril 1976 Vantaas) on Soome endine poksija.

Turunen oli kokku kuuekordne Soome meister – helveskaalus (kuni 48 kg) 1994. aastal, kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1995–1996, kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1999. aastal ning sulgkaalus (kuni 57 kg) aastatel 2001 ja 2003.

Turunen osales 2000. aasta Sydney olümpiamängudel sulgkaalus (kuni 57 kg), kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Turunen sai pronksmedali 8. maailmameistrivõistlustel 1995. aastal (Berliinis) kärbeskaalus (kuni 51 kg) ja 11. maailmameistrivõistlustel 2001. aastal (Belfastis) sulgkaalus (kuni 57 kg). 

Turunen lõpetas poksimise vigastuse tõttu: ta oli saanud keelatud löögi kuklasse, millest tal tekkis püsiv silmakahjustus. Ta mängis veel ühe hooaja Soome meistrivõistlustel Kirkkonummi meeskonna koosseisus saalihokit.
Viirjärvesete

**Viirjärvesete** ehk **viirkihiline järvesete** ehk **järveviirsete** on järve põhja kuhjunud õhukesekihiline purd-, kemogeenne või biogeenne sete.  

Viirjärvesette eritüüp on varviline järvesete, millel saab eristada ühe aasta talve- ja suvekihte (paksus harilikult alla 1 mm). 

Viirjärvesetteid leidub enamasti ainult sügavates järvedes, kus põhjaelustik on suhteliselt liigivaene. 

Viirjärvesetete kihilisus on põhjustatud aastaaegade vaheldumisest tulenevast mineraalainete erihulgalisest ja eritüübilisest sissekandest, ning järves toimuvate bioloogiliste ja hüdroloogiliste protsesside tsüklilisusest.  

Eestis on viirjärvesetteid näiteks Rõuge ja Kurtna järvestiku järvedes; viirjärvesetteid leidub seal järvemuda ja -lubja hulgas.

Viirjärvesetteid on kasutatud varvokronoloogias.

## Vaata ka
*järvesete
*viirsavi
*varv

## Viited
Kurilsk

**Kurilsk** (vene *Курильск*) on linn Venemaal Sahhalini oblastis, Kuriili rajooni keskus. Asub Iturupi saarel Ohhoota mere kaldal.

Asula põliselanikud olid ainud. 18. sajandi lõpus asusid sinna elama vene kolonistid. Aastal 1800 rajasid jaapanlased külla sõjaväegarnisoni. Aastatel 1855–1945 kuulus Shimoda lepingu järgi Jaapanile. 

1947. aastani oli asula nimi **Shana** (jaapani keeles 紗那村 (*Shana-mura*), vene keeles *Sjana* (Сяна)). Nimi *Shana* ligikaudne tähendus ainu keeles on 'suur asula jõe alamjooksul'. Aastal 1947 sai asula koos jaapanipäraste nimede kaotamise kampaania käigus antud uue nimega Kurilsk ka linna staatuse. 

Linnas asuvad kalakasvatused, kus kasvatatakse peamiselt gorbuušat. 

Kurilskis asub seismoloogiajaam.

## Viited
Walter Fontana

**Walter Fontana** (sündinud 1. veebruar 1986 Schios Vicenza provintsis) on Itaalia *[[pop rock]]* bändi Lost laulja.

## Viited
Turvasmuld

**Turvasmuld** on tahke osa koostisest tulenev üldmõiste mulla kohta, mille moodustab orgaaniliste jäänuste muundumisel tekkinud turvas ja kus mineraalosa sisaldub vähem kui 50%.

Turvasmulla vastand on mineraalmuld.

## Vaata ka
*Mineraalmuld
*Soomuld
*Soostunud muld
*Turvastunud muld

## Viited
Matti Sauramo

**Matti Rufus Sauramo** (kuni 1906 **Matias Rufus Sundell**; 17. veebruar 1889 Loimaa linn – 7. juuni 1958 Luvia) oli soome geoloog.

Ta tegeles eriti viirsavide uurimisega ja varvokronoloogiaga.

Ta on teinud uurimistööd ka Eestis, uurides Vormsi geoloogiat, Eesti muinasmälestisi ja viirsavisid.

## Teosed
*Sauramo, Matti 1923: Studies on the Quaternary varve sediments in southern Finland. *Bulletin de la Commission Geologique de Finlande* 60: 1–164.

## Viited
Kombits

**Kombitsad** ehk **tentaaklid** on paljudel selgrootutel esinevad suu ligidal asetsevad  kompimiselundid.

Kombitsad on liikuvad jätked, mis võivad talitleda ka haarde-, kinnihoidmis- või kaitseelunditena.

## Vaata ka
*Kombitsakaare
*Tundel

## Viited
Kompimiselundid

**Kompimiselundid** on meeleelundid, mis reageerivad puudutusele või survele.

Kompimiselundeiks on nahk, kombitsad, tundlad ja teised kompimisega tegelevad elundid. Kompimiselundeina talitlevad eelkõige need kehaosad, kus on rohkesti komperetseptoreid, näiteks inimesel on sellisteks piirkondadeks keel, sõrmeotsad, huuled, ka jalatallad.

Komperetseptoreina talitlevad lülijalgseil kompekarvad, lindudel ja imetajatel Meissneri kehakesed, Vater-Pacini kehakesed, Merkeli rakud.

## Viited

## Vaata ka
*Notsitseptor
Luku-Expert

**Luku-Expert** on vanim Eestis tegutsev lukufirma, mis alustas tegevust 1992. aastal. Põhitegevuseks on lukkude, ukse- ja aknatarvikute hulgi- ja jaemüük, paigaldus ning hooldus.

Firma jaemüügikauplused asuvad Tallinnas, Pärnus ja Viljandis. Kokku töötab Luku-Expertis 25 inimest.

Luku-Expert omandas 2002. aastal esimese lukufirmana ISO 90001 kvaliteedisertifikaadi.

Aastal 2005 valminud kauplus-büroohoone Tallinnas aadressil Tartu maantee 74 (arhitekt Hindrek Kesler) valiti 2006. aasta betoonehitiseks.

## Välislingid
* Luku-Experdi koduleht
Petri Pasanen

**Petri Pasanen** (sündinud 24. septembril 1980 Lahtis) on Soome jalgpallikoondise endine kaitsja.

## Koondisekarjäär
Soome koondises debüteeris Pasanen 25. novembril 2000. Koondises mängis ta kuni 2013. aastani 76 korral. Ainsa värava koondises lõi ta 22. mail 2002 Helsingis sõprusmängus Läti jalgpallikoondise vastu, mis lõppes 2:1 võiduga

2002. aasta MM-valikgrupis osales Pasanen kahes valikmängus, Inglismaa jalgpallikoondise vastu võõrsil (kaotus) ja Saksamaa jalgpallikoondise vastu kodus (viik), mõlemas algusest lõpuni. Soome tuli Inglismaa ja Saksamaa järel kolmandaks.

2004. aasta EM-valikgrupi lõpetas Soome eelviimase, neljandana. Pasanen tegi kaasa 7 kohtumist 8-st, alati algrivistuses.

2006. aasta MM-valikgrupis saavutas Soome 4. koha 7 meeskonna seas.

2008. aasta EM-valikgrupis oli Soome väga lähedal sellele, et läbi aegade esimest korda pääseda suurvõistlusele. Võimalus oli veel enne viimast vooru, milleks tulnuks võõrsil alistada Portugali jalgpallikoondis, aga mäng lõppes 0:0. Võib ka väita, et edasipääs kadus siis, kui võõrsil kaotati Aserbaidžaani jalgpallikoondisele, mis oligi Aserbaidžaani ainus võit selles valiktsüklis. Soome jäi valikgrupis 4. kohale.

2010. aasta MM-valikgrupis jäi Soome 3. kohale Saksamaa ja Venemaa jalgpallikoondise järel. Enamat takistasid 0:3 kaotused Venemaale nii kodus kui võõrsil ja võõrsil tehtud viik Liechtensteini jalgpallikoondisega.

## Klubid
* 1996 Kuusysi Lahti
* 1996–2000 FC Lahti
* 1997, 1998 FC Hämeenlinna (laenul)
* 2000–2004 Amsterdami Ajax 
* 2004 Portsmouth FC (laenul)
* 2004–2011 Bremeni Werder
* 2011–2012 Salzburgi Red Bull
* 2012–2014 AGF Aarhus
* 2014–2015: FC Lahti
Ökoloogiline efektiivsus

**Ökoloogiline kasutegur** ehk **ökoloogiline efektiivsus** on toiduahela energiakasutuse ja -kao vahekorda ning produktsiooniprotsessi efektiivsust iseloomustav näitaja. 

Ökoloogilist efektiivsust väljendatakse toiduahela mingil troofilisel tasemel assimileerunud energia suhtega sellele eelneval tasemel assimileerunud energiasse protsentides.

Ökoloogilist efektiivsust võidakse väljendada ka kasutegurina.

## Viited
Bosna jõgi

**Bosna** on jõgi Euroopas Bosnia ja Hertsegoviinas.

Jõgi algab Dinaari mäestikust, voolab valdavalt põhja ja suubub paremalt Savasse.

Bosna pikkus on 271 km. 

Jõe järgi on nime saanud Bosnia.

Jõe ääres asuvad Visoko, Kakanj, Zenica, Maglaj, Zavidovići, Doboj, Modriča, Šamac.

## Viited

## Välislingid