open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Düsseldorfi ringkond

**Düsseldorfi ringkond** (*Regierungsbezirk Düsseldorf*) on üks viiest ringkonnast Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaal.

## Geograafia

Düsseldorfi ringkond asub Nordrhein-Westfaleni loodeosas. See on Saksamaa suurima elanike arvu ja rahvastiku tihedusega ringkond. Sellele vaatamata on 52% pindalast põllumajandusmaad ja 1/7 metsaga kaetud.

Düsseldorfi ringkond piirneb põhjas Münsteri ringkonna, idas Arnsbergi ringkonna, lõunas Kölni ringkonna ning läänes Hollandiga. 

Ringkonna pindala on 5291 km². 

Arvestuslik elanike arv oli 5 161 800 (31. detsember 2010), rahvastiku tihedus 980 inimest km² kohta. 
 
## Haldus
Halduskeskus on Düsseldorf. 

Ringkonnavalitsus asub aadressil Cecilienallee 2, 40474 Düsseldorf.

Praegune valitsusjuht on Anne Lütkes (Bündnis 90/Die Grünen). 

### Haldusjaotus

Ringkond koosneb 5 kreisist kokku 56 kreisikuuluvusega vallaga ning 10 kreisivabast linnast (kokku 66 vallast).   

## Välislingid
* Düsseldorfi ringkonna valitsuse koduleht
Moderniseerimine

**Moderniseerimine** ehk **nüüdisajastamine** (ka **ajakohastamine**, **nüüdistamine**, **uuendamine**) on traditsioonilise ühiskonna ja selle majanduse nüüdisajastamine. Moderniseerimist on 20. ja 21. sajandil seostatud peamiselt industrialiseerimise ja urbaniseerumisega.

Teoreetiliste vaadete kompleksi, mis käsitleb traditsioonilise ühiskonna muutumist oluliselt uuemaks, kas industriaal- või infoühiskonnaks, nimetatakse moderniseerimisteooriaks.

## Vaata ka
*Moderniseerimisinvesteering
*Moderniseerimisteooria
*Modernism

## Viited
 

## Kirjandus
*U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
Telma Hopkins

**Telma Louise Hopkins** (sündinud 28. oktoobril 1948) on USA laulja ning filmi- ja seriaalinäitleja.

## Välislingid
*
Essence Atkins

**Essence Uhura Atkins** (sündinud 7. veebruaril 1972 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide teleseriaali- ja filminäitleja.

Ta sai tuntuks 1990. aastatel rollidega noortesarjades "Under One Roof" ja "Smart Guy. Hiljem on ta mänginud peaosi komöödiasarjades "Half & Half" (2002–2006) ja "Are We There Yet?" (2010–2013).

Atkins on esinenud ka mitmetes filmides, sealhulgas paroodiakomöödiates "A Haunted House" (2013) ja "A Haunted House 2" (2014) koos Marlon Wayansiga. Lisaks on ta osalenud mitmes Hallmarki ja Lifetime’i telefilmis.

## Välislingid
*
Frans

**Frans** on asula ja vald Ida-Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Aini departemangus.

## Viited
Päeva tänav

**Päeva tänav** (saksa keeles *Sonnenstraße*) on tänav Tartus Kesklinna linnaosas.

Ta algab Tähe tänavalt ja on umbtänav.

Tänava pikkus on 180 meetrit.

## Vaata ka
*Päeva tänava park
Era tänav

**Era tänav** (saksa keeles *Privatstraße*) on tänav Tartus Kesklinna linnaosas.

See ühendab Riia tänavat Võru tänavaga ning on 200 meetrit pikk.

## Pildid


Era 1, Tartu.jpg|Era 1
Era 2, Tartu.jpg|Era 2


## Välislingid
Õuna tänav (Tartu)

**Õuna tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Ta algab Soinaste tänavalt. Peale Lemmatsi tänavaga ristumist kulgeb tänav kaarjalt, lõppedes samal tänaval.

Tänava pikkus on umbes 530 meetrit.
Lemmatsi tänav

**Lemmatsi tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Ta algab Soinaste tänavalt, ristub Õuna, Kreegi, Pirni, Tihase, Linnu, Aardla ja Leevikese tänavaga ning lõpeb Raudtee tänaval.

Tänava pikkus on 980 meetrit.
Vase tänav (Tartu)

**Vase tänav** on tänav Tartus Karlovas.

Vase tänav on põhja–lõunasuunaline, ühendab Saekoja tänavat Purde tänavaga ning on 80 meetri pikkune. Kuni 1928 Kirsi tänav.
Saga Sapphire

**Saga Sapphire** (varem *Bleu de France* (2008–2011), *Holiday Dream* (2004–2008), *SuperStar Aries* (2000–2004), *SuperStar Europe* (1999–2000), ehitatud kui *Europa* (1981–1999)) on ristluslaev, mis kuulub ettevõttele Saga Cruises II Ltd. ja mida käitab laevakompanii Saga Cruises. Laev ehitati Bremer Vulkani laevatehases Bremenis Saksamaal 1981. aastal ja võeti kasutusele 8. jaanuaril 1982. 2012. aastal kasutatakse laeva Läänemerel ja Norra fjordides.

## Vaata ka
*Ristluslaevade loend

## Viited


## Välislingid
*Saga Sapphire Saga kodulehel (inglise keeles)
Karlová

**Karlová** on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Põhja-Slovakkias Žilina maakonna Martini ringkonnas.

Küla on esmamainitud 1272. aastal.

Karlová vallas elab 114 inimest, selle pindala on 1,833 km² ning keskmine kõrgus merepinnast 468 meetrit.

## Rahvastik

## Viited
Bengt Gottfried Forseliuse tänav

**Bengt Gottfried Forseliuse tänav** on tänav Tartus Karlovas.

Tänav algab Tehase tänavalt ja lõpeb Teguri tänaval ning ta on 120 meetri pikkune.

Tänav on nimetatud Bengt Gottfried Forseliuse auks (Tartu linnavolikogu otsus 24. septembrist 1923). 1923. aastal nime saanud tänav suundus Tehase tänavalt Salme tänava kohalt (st Tähe tänavast idas) Teguri tänavale. Praegune samanimeline tänav ühendab Tehase ja Teguri tänavat Tähe tänavast lääne pool.
Marlon Dumas

**Marlon Dumas** (täisnimega **Marlon Gerardo Dumas Menjivar**; sündinud 22. augustil 1975 Hondurases) on Hondurase päritolu Eesti arvutiteadlane, Tartu Ülikooli tarkvaratehnika professor. 

Aastatel 1993–1996 õppis Dumas Pariisi Ülikoolis informaatikat (bakalaureusekraad), 1996–2000 Grenoble'i Ülikoolis informaatikat (magistri- ja doktorikraad). 

Varem on ta töötanud Queenslandi tehnikaülikoolis Austraalias lektori, dotsendi ja tarkvaratehnoloogia professorina. 2007. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis. Tartus juhib Dumas rahvusvahelist tarkvaratehnika magistriõppekava. 

Dumas on avaldanud ligi 150 teaduspublikatsiooni, neid on kokku tsiteeritud enam kui 10 000 korda. Ta on paljude IT-konverentside programmikomitee liige. 

Marlon Dumas on üks tsiteeritumaid teadlasi Eestis, tema juhtida on ka Tartu Ülikoolis tarkvaratehnika magistriõppe ingliskeelne õppekava.

## Tunnustus
* 2004 Queenslandi uurimisstipendium (*Queensland "Smart State" Research Fellow*)
* 2006 parima tarkvaraalase uurimistöö auhind
* 2010 rahvusvahelise äriprotsesside korralduse konverentsi teaduspreemia. 
* 2014 Tartu Ülikooli aumärk
* 2017 Eesti Vabariigi teaduspreemia tehnikateaduste alal
* 2021 Tartu Ülikooli medal
* 2025 Tartu Ülikooli suur medal

## Isiklikku
Marlon Dumas on abielus eestlanna Inga Saarega, neil on tütar Maia (sündinud 2009).

## Viited

## Välislingid

* 
* "Hondurasest pärit Eesti teadlane" Universitas Tartuensis, 14. mai 2012
* "Marlon Dumas: unustage promomine, õppige aluseid!" Arvutimaailm, 9/10
* Marlon Dumas and computer science YouTube
Akivo Lenzner

**Akivo Lenzner** (16. märts 1927 Tartu – 27. aprill 2012) oli Eesti arst ja mikrobioloog.

Lenzner lõpetas Hugo Treffneri gümnaasiumi ning õppis Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas *cum laude*. 1953. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja, mille järel töötas TRÜ arstiteaduskonna mikrobioloogia kateedris. 1964. aastast oli ta kateedri juhataja, hiljem ka teadusprodekaan, alates 1974. aastast professor. 1973. aastal kaitses Lenzner doktoritööd inimese laktofloora teemal.

Akivo Lenzneri teadustöö põhiteema oli inimese mikrofloorasse kuuluvate piimhappebakterite uurimine normi ja patoloogia tingimustes, sealhulgas kosmoselendude käigus. Ta oli inimese mikroobiökoloogia suuna rajaja nii Eestis kui ka endises NSV Liidus. Lenzneri juhendamisel valmis 14 väitekirja. 1992. aastal ta emeriteerus.

## Tunnustus
1996. aastal valiti Akivo Lenzner Venemaa meditsiinilis-tehniliste teaduste akadeemia akadeemikuks.

## Viited

## Välislingid
* Nekroloog ajakirjas Universitas Tartuensis, 14. mai 2012
Dmitri Nikolajevski

**Dmitri Nikolajevski** (sündinud 16. oktoobril 1985) on Eesti trummar.

2009. aastal astus ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia džässiosakonda.

Ta kuulub Eesti Trummarite Liitu.

## Viited
Thea Normet

**Thea Normet** (aastani 1968 **Thea Heinrichson**; sündinud 24. oktoobril 1942 Tartus) on eesti bioloog.

## Elulugu
Thea Normet on trükitöölise tütar.

1961. aastal lõpetas ta Ahja Keskkooli, 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. 1994. aastal sai Eesti Põllumajandusülikoolist loodusteaduse magistri kraadi väitekirjaga "Tallinna puittaimede lehtede parasiitseened".

Normet oli 1968–1991 Tallinna Botaanikaaia botaanik, 1991–2000 nooremteadur.

## Teadustöö
Thea Normeti uurimisvaldkond on puittaimede seenhaigused ja saastekahjustused. Üle 50 teaduspublikatsiooni ja aimeartikli.

## Teoseid
* Puude seisundist. // Tallinna taimestik. Tallinn 1986
* Parasiitseentest Tallinna Botaanikaaia introdutseeritud taimedel. I. Puu- ja põõsaliikidel (kaasautor H. Karis). // Iluaiandus. Tallinn 1986
* Parasitic micromycetes on trees and shrubs introduced to the Tallinn Botanical Garden from the Russian Far East (kaasautor H. Karis). // Teaduste Akadeemia Toimetised. Bioloogia 43 (1994) 1
* Looduse õpperada. Tallinn 1999
* Mürgiseid taimi meie ümber. Tallinn 2004

## Viited

## Välislingid
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
Madis Norvik

**Madis Norvik** (4. jaanuar 1932 Tallinn – 20. detsember 2013) oli eesti keeleteadlane ja teadusorganisaator.

## Elulugu
1950. aastal lõpetas Norvik Tallinna 1. Keskkooli, 1956 TÜ eesti filoloogia osakonna soome-ugri keelte erialal. 1958–1961 oli ta Keele ja Kirjanduse Instituudi (KKI) aspirant toponüümikas.

Norvik oli 1956–1958 Viljandi 2. Keskkooli, õhtukeskkooli ja meditsiinikooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja, 1961–1968 KKI murdesektori nooremteadur, 1968–1985 KKI teadussekretär, 1985–1987 välissuhete teadussekretär, 1987–1995 direktori abi välissuhete alal.

Madis Norvik oli Piret Norviku abikaasa.

## Teadustöö
Madis Norviku uurimisvaldkond oli eesti keele toponüümika.

Ta tegeles aastaid fennougristikaalase teadusorganisatoorse tööga, oli III rahvusvahelise fennougristide kongressi (Tallinn, 1970) sekretär, osales 1970–2005 NSV Liidu TA Nõukogude fennougristide komitee eestseisuse (kuni 1991) ja Eesti fennougristide komitee liikmena 8 rahvusvahelise fennougristide kongressi organiseerimises, oli umbes 20 aastat (kuni 1991) NSV Liidu ja Soome vahelise Teaduslik-Tehnilise Koostöökomisjoni keeleteaduse ning kirjanduse ja rahvaluule töörühma NSV Liidu poolne liige ja teadussekretär, 1994–2001 Soome Alfred Kordelini Sihtasutuse Eesti fondi esindaja Eestis. Ta oli instituudi 50. aastapäeva puhul koostatud "Eesti filoloogia poolsajand Teaduste Akadeemias: väljaannete bibliograafia 1947–1996" (Tallinn, 1997) lingvistikaosa bibliograafia ning ajakirja Keel ja Kirjandus koondregistrite (1978–1997, ilm 1988, 2005) koostajaid.

Ta oli Soome Kirjanduse Seltsi korrespondentliige. Saanud Eesti Teaduste Akadeemia au- ja tänukirju. Ligi 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Isuri ja vadja keele sufiksi -zikko päritolust. // Emakeele Seltsi aastaraamat 5 (1959)
* Emakeele Selts ning Keele ja Kirjanduse Instituut eesti kohanimede kogujana ja uurijana. // Emakeele Seltsi aastaraamat 6 (1960)
* Kohanimedest Koka-, Koke-, Koki-. // Emakeele Seltsi aastaraamat 8 (1962)
* Miks on Järvemaa asemel Järvamaa? // Nonaginta. Tallinn 1963
* Juhend kohanimede kogumiseks (koostaja). Tallinn 1967
* Der Dritte Internationaler Finnougristenkongress. Третьий межд. Конгресс финно-угроведов. // Congressus Tertius Internationaler Fenno-Ugristarum Tallinae Habitus 17.–23. august 1970. I. Acta linguistica. Tallinn 1975

## Viited

## Välislingid
*
Piret Norvik

**Piret Norvik** (1981. aastani **Piret Raud**; sündinud 24. detsembril 1950 Võhmas) on eesti keeleteadlane, murdeuurija.

## Elukäik
1969. aastal lõpetas ta Rakvere 1. Keskkooli ning 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse osakonna soome-ugri keelte erialal. 1998. aastal kaitses ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis lingvistika alal magistritöö "Kirderannikumurde sõnavaralised suhted naabermurrete ja -keeltega".

Ta oli aastatel1974–1978 Keele ja Kirjanduse Instituudi murdesektori vanemlaborant, 1978–1986 nooremteadur, 1986–1997 KKI/EKI teadur, 1997–2001 assistent, 2001–2008 toimetaja ning 2008–2012 assistent.

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkonnad on Põhja-Eesti murrete sõnavaralised suhted, kontaktkeelte mõjutused Põhja-Eesti murretes, hõimuliikumine, Eesti-Ungari kultuurisuhted. Osalenud "Väikese murdesõnastiku" (I 1982, II 1989) koostamises, olnud "Eesti murrete sõnaraamatu" koostajaid ja toimetajaid. Saanud Eesti Teadusfondi grante Põhja-Eesti murrete uurimiseks ja Alfred Kordelini Sihtasutuse (Soome) abiraha murdetekstide raamatu "Käsmu randlaste jutte" avaldamiseks.

Ta on üks Eesti külaliikumise edendajad.

## Teoseid
Üle 10 teaduspublikatsiooni.
**Djoržan karjalaisten kansanlääkinnästä*. // Kansa parantaa. Kalevalaseuran vuosikirja 63 (1983)
**Estnisch-ungarische Kulturbeziehungen in den Jahren 1869–1918*. // Régi és peregrináció. Magyarok külföldön Magyarországon. A III. Nemzetközi Hungarológiai Kongresszuson: Szeged, 1991. augusztus 12.–16. Budapest–Szeged 1993
**Die lexikalischen Beziehungen des nordöstlichen Küstendialekts zu den Nachbardialekten und -sprachen*. Tallinn 1998
*Kirderannikumurde sõnavaralisi suhteid. // Inter dialectos nominaque. EKI Toimetised 7 (2000) 
*Käsmu randlaste jutte. Tallinn 2001
**Die lexikalischen Einflüsse der Nachbarsprachen in den Mundarten Nordestlands*. // Konfrontation und Identifikation, Die finnisch-ugrischen Sprachen und Völker im europäischen Kontext. Veröffentlichungen der Sociales Uralo-Altaica 59 (2002)

## Liikmesus
*1974 Emakeele Selts
*1984 Rahvusvaheline Hungaroloogia Selts
*1990 Eesti–Ungari Selts

## Isiklikku
Piret Norvik on loomaarsti tütar.

Ta oli abielus Madis Norvikuga.

## Viited

## Välislingid

*
Kristina Nugin

**Kristina Nugin** (sündinud 10. juunil 1976 Tallinnas) on eesti pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Kristina Nugin on töölise ja õpetaja tütar.

1994. aastal lõpetas Nugin Tallinna 37. Keskkooli, 1999 Tallinna Pedagoogikaülikooli eelkoolipedagoogika osakonna. 2001. aastal kaitses ta TPÜ-s magistrikraadi väitekirjaga "3- ja 4-aastaste laste intellektuaalne areng sõltuvalt keskkonnast" ning 2007. aastal doktorikraadi pedagoogikateadustes väitekirjaga "3–6-aastaste laste intellektuaalne areng erinevates kasvukeskkondades WPPSI-R testi alusel".

Nugin oli 1996–97 Tallinna 59. lastepäevakodu kasvataja, 1997–98 Tallinna 37. keskkooli õpetaja, 1998–99 Eesti Lastekaitse Liidu projektijuht, 1999–2000 Tallinna Mustamäe linnaosavalitsuse lastekaitse spetsialist, 2002– TPÜ/TLÜ eelpedagoogika õppetooli lektor. Loengukursused: laps ja tema arengukeskkond, lapse tundmaõppimine, lapse arengu teooriad ja uurimismeetodid, lapse individuaalsed iseärasused. Koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Kristina Nugini uurimisvaldkond on eelkooliealise lapse intellektuaalne areng eri kasvukeskkondades. Olnud projekti "Lasteaia ja koduse kasvukeskkonna ning erinevate kasvatusmeetodite mõju koolieeliku intellekti ja sotsiaalse kompetentsuse kujunemisele" (1999–2002) põhitäitja ja projekti "Kool kui arengukeskkond ja õpilaste toimetulek" (2003–07) juht. Esinenud konverentsidel, olnud konverentsi "165 aastat lasteaia arengut Eestis" (TLÜ, 2005) korraldaja. TLÜ aukiri 2005. aasta parima õppevahendi eest. 16 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* 3- ja 4-aastaste laste intellektuaalne areng erinevates kasvukeskkondades (kaasautor). // Lapse kasvukeskkond Eestis ja Soomes I. Tallinn, 2001
* Arengukeskkonna mõju lapse intelligentsuse arengule (kaasautor M. Veisson). // Andekas laps muutuvas ühiskonnas. Tallinn, 2002
* Intellectual, language and social development in early childhood (kaasautor M. Veisson). // Journal of Teacher Education and Training 2. Daugavpils Univ. 2003
* The relationship between intelligence, linguistic and creativity development of preschool children with their developmental environment (kaasautor M. Veisson). // Lapse kasvukeskkond Eestis ja Soomes III. Tallinn, 2005
* Laps ja ühiskond. // Laps ja lasteaed. Lasteaiaõpetaja käsiraamat. Tallinn, 2005
* Kodu kui kasvukeskkond. // Laps ja lasteaed. Lasteaiaõpetaja käsiraamat. Tallinn, 2005

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

## Välislingid
*
Gotthold Ephraim Lessing

**Gotthold Ephraim Lessing** (22. jaanuar 1729 Kamenz – 15. veebruar 1781 Braunschweig) oli saksa kirjanik, filosoof ja publitsist. Teda peetakse üheks valgustusajastu silmapaistvamaks esindajaks.

## Teosed eesti keeles
* "Valitud teosed". Saksa keelest tõlkinud Ain Kaalep, Agnes Kerge, Rudolf Kulpa, Arnold Tulik, Viktor Tomberg, Voldemar Metsamärt; järelsõna: Villem Alttoa. Eesti Raamat, Tallinn 1965, 488 lk
* "Ernst ja Falk: vestlusi vabamüürlastele". Tõlkinud Krista Räni – Akadeemia 1992, nr 2, lk 242–267 ja nr 3, lk 467–487; loetav ka digitaalarhiivis siin ja siin; ilmunud ka raamatuna: "Ernst ja Falk: vestlusi vabamüürlastele" ("Ernst und Falk: Gespräche für Freimäurer"). Johannes Esto Ühing, Tartu 2003, 48 lk; ISBN 998592617X

## Kirjandus
* Franz Schiller, "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu", I köide, RK "Teaduslik Kirjandus" Tartu 1941, lk 147–158
* "XVIII sajandi väliskirjandus" (kõrgkooliõpik), Valgus, Tallinn 1973, lk 333–352
Pedro Calderón de la Barca

**Pedro Calderón de la Barca**, täisnimega **Pedro Calderón de la Barca y Barreda González de Henao Ruiz de Blasco y Riaño** (17. jaanuar 1600 Madrid – 25. mai 1681 Madrid), oli hispaania kirjanik, kes on tuntud eelkõige oma näidendite poolest.

Calderón de la Barca kuulsaim näidend on "La vida es sueño" (eesti keeles "Elu on unenägu", tõlkinud Jüri Talvet; Tallinn: Kunst, 1999). Eesti keeles on Jüri Talveti tõlkes ilmunud veel "El gran teatro del mundo" ("Suur maailmateater" Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2006) ja "Risti pühitsus" (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2022).
Vase tänav

**Vase tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:
* **[[Vase tänav (Jõhvi)|Vase tänav]]** Jõhvis
* **[[Vase tänav (Paralepa)|Vase tänav]]** Paralepas
* **[[Vase tänav (Pärnu)|Vase tänav]]** Pärnus
* **[[Vase tänav (Rakvere)|Vase tänav]]** Rakveres
* **[[Vase tänav (Tallinn)|Vase tänav]]** Tallinnas
* **[[Vase tänav (Tartu)|Vase tänav]]** Tartus
* **[[Vase tänav (Viljandi)|Vase tänav]]** Viljandis
Keesha Sharp

**Keesha Ulricka Sharp** (sünninimi **Fletch**; sündinud 9. juunil 1973 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja.

## Rollid
### Filmides

## Välislingid
*
Premier League'i hooaeg 2012–2013

**Premier League'i hooaeg 2012–2013** oli Inglismaa Premier League'i 21. hooaeg. 

Hooaeg algas 18. augustil 2012 ja lõppes 19. mail 2013. Manchester City oli tiitlit kaitsev meister. Liiga meistriks tuli Manchester United FC.

Liiga hooajal osales 20 meeskonda: 17 klubi eelmisest hooajast ja kolm klubi Inglismaa jalgpalli esiliigast, mis kindlustasid endale edasipääsu kõrgliigasse. Meeskondade Bolton Wanderers, Blackburn Rovers ja Wolverhampton Wanderers asemel uuel Premier League'i hooajal mängisid Reading, Southampton ja West Ham United.

## Klubid
Järgmised 20 klubi mängisid Premier League'is 2012–2013 hooajal:
Toshirō Mifune

**Toshirō Mifune** (jaapani keeles 三船 敏郎 *Mifune Toshirō*; 1. aprill 1920 – 24. detsember 1997) oli jaapani filminäitleja ja -lavastaja.

## Välislingid

* Toshiro Mifune koduleht
* Toshiro Mifune IMDb-s
Peeter-Roland Nuiamäe

**Peeter-Roland Nuiamäe** (6. november 1926 Albu vald, Järvamaa – 18. juuni 1990 Tartu) oli eesti arstiteadlane, traumatoloog.

## Elulugu
Peeter-Roland Nuiamäe oli talupidaja poeg.

1947. aastal lõpetas Nuiamäe Tallinna 9. Täiskasvanute Keskkooli, 1953 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1968. aastal kaitses ta Riia Traumatoloogia ja Ortopeedia TUI-s meditsiinikandidaadi kraadi väitekirjaga "Сравнительная оценка методов лечения сложных повреждений в области голено-стопного сустава".

Nuiamäe oli 1953–1963 Kiviõli Haigla kirurg, 1963–1975 Kohtla-Järve I Linnahaigla traumatoloogia osakonna juhataja, 1975–1984 Tartu Riikliku Ülikooli hospitaalkirurgia kateedri dotsent, 1984–1990 traumatoloogia, ortopeedia ja välikirurgia kateedri dotsent.

## Teadustöö
Peeter-Roland Nuiamäe uurimisvaldkond oli jalaluude murrud. Üle 50 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Ülemise hüppeliigese tüsilike luumurdude konservatiivsest ravist. // TÜ Toimetised 249 (1969)
* Sääreluu distaalse osa tagumise metaepifüsaarosa murrud. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1978) 5
* Отдаленные результаты при сложных повреждениях в области голенотопного сустава // Ортоп. травматол. протезиров. (1979) 7
* Sääreluu distaalotsa eesmise ja tagumise serva luufragmendi reponaastor. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1980) 4
* Kalnbersi aparaadi kasutamise võimalustest puusanapamurdude puhul (kaasautor A. Lenzner). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1984) 5
* 30 aastat tagasi kujunenud küünarvarreluu ebaliigese eduka ravi juht (kaasautor A. Lenzner). // Eesti Arst (1989) 2

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, 105; II, 115
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Tartu, 2007, 402, 404, 408
* Kaas, L. Uusi teaduste kandidaate. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1969) 2, 133–134
* Peeter-Roland Nuiamäe 60-aastane. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1986) 6, 458
* Peeter-Roland Nuiamäe. // Eesti Arst (1990) 5, 414
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 871.
Lembit Krumm

**Lembit Krumm** (20. juuli 1928 Kuressaare – 13. detsember 2016) oli eesti tehnikateadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1987). 

## Elukäik
Lõpetas 1947. aastal Saaremaa Keskkooli ning 1952. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi. Aastatel 1953–1955 oli ta aspirantuuris Tomski Polütehnilises Instituudis. 1956. aastal kaitses ta Tomskis kandidaaditöö elektrisüsteemide statsionaarsete režiimide arvutusmeetoditest ning 1979. aastal kaitses doktoritöö energiasüsteemide kompleksse optimeerimise meetoditest, 1981. aastal anti talle professori kutse.

1987. aastal valiti Lembit Krumm Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks energeetika alal. Ta kuulus akadeemia informaatika- ja tehnikateaduste osakonda. Oli Eesti TA energeetikanõukogu liige.

Krummi teadustegevus algas aastatel 1952–1959 Tallinna Polütehnilises Instituudis, Tomski Polütehnilises Instituudis ja Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu Elektrotehnika Instituudis, kus jõudis dotsendi kt ja laboratooriumi juhataja kohale. Aastatel 1959–1962 töötas ta Novosibirskis NSV Liidu TA Siberi osakonna Transpordienergeetika Instituudis ning 1962–1976 Irkutskis NSV Liidu TA Siberi osakonna Siberi Energeetika Instituudis laboratooriumi juhatajana. Seejärel kuni 1990. aastani oli ta NSV Liidu TA Siberi osakonna juhataja, töötades 1981. aastast ühtlasi ka Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis (hiljem Eesti NSV TA Energeetika Instituut) osakonnajuhatajana ning tegeldes Siberis loodud potentsiaali ületoomisega Baltikumi ja eriti Eestisse. Alates 2004. aastast oli tema tegevus seotud elektrisüsteemide riikidevahelise ühenduse juhtimise alaste grandiprojektidega Tallinna Tehnikaülikooli elektroenergeetika instituudis. 

## Teadustöö
Lembit Krummi teadustöö olulisim aspekt oli alusepanemine elektroenergeetiliste süsteemide kompleksse optimaalse juhtimise teooriale ja meetoditele, vastava koolkonna loomine ja uurimissuuna juhendamine ning koordineerimine endises NSV Liidus sealsete teaduste akadeemiate kaudu. Ta uuris suurte energiasüsteemide funktsioneerimist ja rahvusvahelise teaduslik-tehnilise koostöö probleeme. Pärast Balti riikide taasiseseisvumist arendas Krumm nimetatud teooriat edasi turumajanduse tingimustes. Aastatel 1991–2000 oli ta Balti Energeetika Süsteemuuringute Assotsiatsiooni president ja tema teadustulemusi rakendati Balti elektrisüsteemide ühenduse Baltija optimaalses juhtimises suurte häirete tingimustes, samuti Balti energiasüsteemi ning Venemaa ja Valgevene energiasüsteemide koostöö korraldamisel.

Lembit Krumm avaldas enam kui 200 teaduspublikatsiooni, sh 15 monograafiat. 

## Tunnustus

* 1966 – NSV Liidu TA G. M. Kržižanovski nimeline preemia
* 1986 – NSV Liidu riiklik preemia

## Isiklikku
Ta oli Eesti ooperilaulja Hendrik Krummi vend.

## Viited

## Kirjandus

* Eesti Teaduste Akadeemia liikmeskond II: 1938–1998. Tallinn, 1998, lk 58–59.
* Margus Maidla. Särts tuleb koos energeetik Lembit Krummiga. – Teaduste Akadeemia – Eesti kollektiivne aju. Tallinn, 2014, lk 209–216.

## Välislingid
* Lembit Krumm TA kodulehel
*
Urmas Kõljalg

**Urmas Kõljalg** (sündinud 24. veebruaril 1961) on eesti bioloog, Tartu Ülikooli professor ja Tartu Ülikooli Loodusmuuseumi direktor. Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2011).

## Haridus
Lõpetanud 1979. aastal Paide 3. Keskkooli, 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli botaanika eriala. 1996. aastal sai doktorikraadi botaanika alal Helsingi Ülikooli juures, väitekirja teema oli "*Tomentella* (*Basidiomycota*) ja lähedased seente perekonnad parasvöötme Euraasias".

## Töökäik
* 1988–2004 Zooloogia ja Botaanika Instituudi vanemlaborant, teadur, vanemteadur ja mükoloogia osakonna juhataja
* 1999–2001 Tartu Ülikooli dotsent ja mükoloogia õppetooli hoidja
* 2001–… Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi mükoloogiaprofessor
* 2003–2004 Carl ja Tecla Lambergi nimeline külalisprofessuur Rootsis Göteborgi Ülikoolis
* 2005–… Tartu Ülikooli loodusmuuseumi direktor 

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valitud 2011. aastal biosüstemaatika ja ökoloogia alal, kuulub akadeemias bioloogia, geoloogia ja keemia osakonda. On Eesti TA keskkonnakomisjoni esimees.

Ta on Eesti Looduseuurijate Seltsi president (alates 2017).

## Teadustöö
Peamised uurimisvaldkonnad on seente süstemaatika, molekulaarne fülogeneetika ning seente ja taimede vaheline kooselu – mükoriisa.

Ta kuulub Tartu Ülikooli 50 enim viidatud teadlase hulka ja oma valdkonnas maailmas enim viidatud teadlaste hulka.

## Tunnustus
* 1997 Eesti Vabariigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2009 Tartu Ülikooli aumärk
* 2011 Tartu Ülikooli väike medal
* 2020 Eesti Vabariigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal
* 2020 Eesti Eluteaduse Hoidja

## Viited

## Välislingid

* Urmas Kõljalg Teaduste Akadeemia kodulehel
*
*Tartu Ülikooli loodusmuuseumi ja botaanikaaia direktorina jätkab professor Urmas Kõljalg tartu.ee
Tehnikafilosoofia

**Tehnikafilosoofia** on inimese ja tehnika, tehnika ja kultuuri ning tehnika ja moraali seoste filosoofiline uurimine. 

Tehnikafilosoofia kujunes välja 19. sajandil Saksamaal, kus oli tekkinud kaks tehnilis-filosoofilist maailmavaadet: tehniline optimism ehk tehnitsism ja tehniline pessimism ehk antitehnitsism. Tehniline optimism pidas inimühiskonna arenguks tehnikat väga oluliseks, seevastu tehniline pessimism nägi tehnikas ohtu kogu inimühiskonna kestmajäämisele.

## Vaata ka
*Tehniline esteetika
*Tehnoloogia sotsiaalne konstrueerimine

## Viited

## Kirjandus
*Meos, I., 2002. Filosoofia sõnaraamat. Tallinn, kirjastus Koolibri. 288 lk.
Georg Bertram Adolf von Numers

**Georg Bertram Adolf von Numers** (12. aprill 1873 Viljandi – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti baltisaksa entomoloog.

## Elulugu
1892. aastal lõpetas Numers Liivimaa Maagümnaasiumi, õppis 1892–93 Tartu ülikoolis zooloogiat ja agronoomiat, jätkas õpinguid Müncheni ja Bonni ülikoolis, lõpetas viimase 1896. Oli seejärel aastani 1917 Peterburis riigiametnik. 1920 opteerus Eestisse, asus Tartusse.

Tegeles juba üliõpilasena liblikate kogumise ja kasvatamisega. Tegi uurimisreise Lapimaale, Väike-Aasiasse, Krimmi, Itaaliasse ning mitmele poole Kesk-Euroopasse. Oli sidemeis paljude Euroopa silmapaistvate entomoloogidega. Omas suurt palearktiliste liblikate kogu.

Jätkas entomoloogiauuringuid ka Tartus, hakkas harrastusteadurina kontrollima ja korrastama Tartu Ülikooli Zooloogiamuuseumi ning Loodusuurijate Seltsi (LUS) liblikate kogusid. Tänu rikkalikele etoloogia- ja süstemaatikateadmistele abistas edukalt Eesti lepidopterolooge. Tal õnnestus esmakordselt kasvatada *[[Malacodea regelaria]]*, samuti saada hübriid liikidest *[[Odontosia sieversi]]* ja *[[Odontosia carmelita]]* ning Tartu ümbrusest Eestist esmaleiuna kogutud *[[Larentia infuscata]]* röövikutest valmikute kasvatamine. Peterburis töötades oli valitud Vene Entomoloogia Seltsi liikmeks, Eestis osales LUS-is (aastast 1938 korrespondentliige), mille väljaannetes avaldas ka oma kirjutisi. 1939 loobus Eesti kodakondsusest ning siirdus koos perega Saksamaale.

## Teoseid
* Haruldasi liblikate leide Lõuna-Eestist. // Eesti Loodus (1935) 4
* Über einen interessanten Fund von Pygaera curtuloides Ersch. in einheimischen Sammlungen. // ELUS-i aruanded 32 (1936)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Album Academicum Universitatis Tartuensis I. 1889–1918. Tartu, 1986, 32
* Dr. H. Schlesch ja B. Numers LUS-i kirjavahetajaiks liikmeiks. // Eesti Loodus (1938) 3, 151–152
* Eestist Saksamaale ümberasunute nimestik. Tallinn, 1939, 137
* Eesti Vabariigi kodakondsusest lahkunud isikute nimestik. Tallinn, 1940, 188
Ants Nummert

**Ants Nummert** (9. oktoober 1934 Vana-Antsla vald, Võrumaa – 20. mai 2017) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Ants Nummert oli talupidaja poeg.

1954. aastal lõpetas Nummert Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli, 1959 Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna, 1967 samas aspirantuuri, veterinaariakandidaat (1967, EPA), väitekiri “Veiste udara ja nisade kirurgiliste haiguste esinemine ENSV-s, nende tekkepõhjused, profülaktika ja ravi”, veterinaarmeditsiini doktor (füsiol, 1998, EPMÜ), väitekiri “Toitumise adaptatsioon koduloomadel ning selle mõjutamine ensüümpreparaatidega”.

Nummert stažeeris 1993 Taani Kuninglikus Veterinaariaülikoolis, 1994 Soomes, 1995 Rootsis. Oli 1968–1972 Valga sovhoosi peaveterinaararst, 1972–1977 Balti Tsonaalse Teadusliku Uurimise Veterinaarialabori vanemteadur, 1977–1984 EPA sisehaiguste kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1984–1994 dotsent, 1994–1997 EPMÜ teraapiainstituudi dotsent ja sisehaiguste õppetooli juhataja, 1998–2000 professor, aastast 2000 emeriitprofessor. Õpetanud kliinilist diagnostikat, sisehaigusi ja lindude haigusi.

## Teadustöö
Ants Nummerti uurimisvaldkonnad on udara- ja nisakirurgia, koduloomade seedefüsioloogia, adaptatsioon biotehnoloogias ja ensüümpreparaatide kasutamine farmakoteraapias. Eesti NSV riiklik preemia (1987; kollektiivi juht). 70 teaduspublikatsiooni, 35 aimeartiklit.

## Teoseid
* Рекомендации по скармливанию ферментных препаратов амилосубтилина ГЗх и протосубтилина ГЗх птице и молодняку сельскохозяйственных животных в Эстонской ССР. // Рекомендации Госагропрома СССР по внедрению достижений науки и практики в производсто. М., 1988
* About using of enzymatic preparations in veterinary medicine. // Int. Sci. Conf. "Enzyme preparates, probiothics, biological means in ensiling". Kaunas, 1991
* A survey of the loss of calves, their treatment and prophylaxis with enzyme preparations in Estonia. // Middle-European Buiatrics Congr. 1–3 May, 1998, Siófoc
* Instrumentaaluuringute võimalik rakendamine veterinaarias. // Agraarteadus (1998) 4
* Libediku paigaltnihkumine veistel. // Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi Toimetised 10 (1999)
* Koduloomade hingamisteede obstruktsioonid. // Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi Toimetised 12 (2000)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Tartu 1981. Lk 202–203
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Tartu 1991. Lk 204–205
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1994) 2
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Tartu 1996. Lk 162
* Eesti entsüklopeedia 14. Lk 329

## Välislingid

*Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
Vilve Nummert

**Vilve Nummert** (aastani 1971 **Vilve Maremäe**; 30. jaanuar 1938 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 27. juuli 2019) oli eesti sportlane ja keemik.

## Elulugu
Vilve Nummert on talupidaja tütar.

1956. aastal lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli, 1961 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, 1961–1964 TRÜ aspirant, keemiakandidaat (1966, TRÜ).

Nummert oli 1964–1993 TRÜ/TÜ keemilise kineetika ja katalüüsi labori noorem- ja vanemteadur, 1993–1999 Tartu Ülikooli keemilise füüsika instituudi vanemteadur, 1999–2006 teadur, 2006. aastast erakorraline teadur.

## Teadustöö
Tema teadustöös oli kesksel kohal orgaaniliste keemiliste ühendite reaktsioonivõime ning struktuuri ja reaktsioonitingimuste omavahelise sõltuvuse kvantitatiivne uurimine. Juhendanud magistri- ja doktoriväitekirjade koostamist.

## Sportlasena
Vilve Maremäe oli Fred Kudu õpilane.

Oli edukas sportlane, tuli kergejõustikus nii sise- kui ka välisaladel 29 korda Eesti NSV meistriks. Mitmel korral tulnud ka NSV Liidu üliõpilas- ja noortemeistriks, saanud NSV Liidu meistrivõistlustel pronksmedali (1959) ning III ülemaailmsetel noorsoomängudel (1957) kuld- ja hõbemedali.

## Teoseid
Üle 70 teaduspublikatsiooni.
*Study of solvent dependence of poeg. 3. Influence of solvent parameters. // Org. Reactivity 18 (1981)
*Kinetic study of alkaline hydrolysis of substituted phenyl tosylates, XX: Influence of temperature on ortho effect. Isokinetic dependence in the case of additional ortho inductive effect (kaasautor). // Org. Reactivity 28 (1993)
*Kinetic study of hydrolysis of benzoates. XIX: Influence of temperature on ortho effect for water solution. Isokinetic dependence in the case of additional ortho induction effect (kaasautor M. Piirsalu). // Org. Reactivity 30 (1996)
*Kinetic study of hydrolysis of benzoates. XXI: Influence of temperature on ortho effect for 80% aqueous dimethyl sulfoxide solution. // Org. Reactivity 31 (1997)
*Kinetic study of benzoates. XXIII: Influence of the substituents and the temperature on kinetics of the alkaline hydrolysis of the alkyl benzoates in aqueous 2.25 M Bu4NBr and 80% DMSO (kaasautor M. Piirsalu). // Phys. Org. Chem. 15 (2000)
*Separation of ortho inductive, resonance and steric terms in alkaline hydrolysis of substituted phenyl benzoates and phenyl tosylates (kaasautor M. Piirsalu). // Coll. Czech. Chem. Comm. 67 (2002) 12
*Influence of substituents on the infrared stretching frequencies of carbonye group in esters of benzoic acid (kaasautor). // J. Phys. Org. Chem 19 (2006) 10

## Tunnustus
*1957 NSV Liidu meistersportlane
*2003 Tartu Ülikooli medal

* 2008 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 298; II, 116
*Eesti spordi biograafiline leksikon, lk 365

## Välislingid
*
*
Printsessa Dnipra

**Printsessa Dnipra** (ukraina keeles **Принцеса Днiпра**) on nelja tekiga Vladimir Iljitš-tüüpi (projekt 301 *esimene seeria*) Ukraina jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1976. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 125M, Binnenfahrgastschiff 125 meetrit.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 328 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Kiievis asuvale Dnepri Laevakompaniile (DRPile) üle 1976. aastal nimega **Jevgeni Vutšetitš**. Dnepri Laevakompanii ja hiljem selle tütarettevõte Tšervona Ruta (ukraina keeles *Червона рута*) on kasutanud Jevgeni Vutšetitšit ehk Printsessa Dniprat Dnepril ja Mustal merel reisideks Kiievist Sevastopoli ja Odessani ning Kiievisse tagasi,

Laeva kapten (2012. aastal) on Vladimir Aleksašin.

## Vaata ka
*Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Laev Tšervona Ruta kodulehel (vene keeles)
Liberty Stadium

**Liberty Stadium** on Walesis Swanseas asuv staadion. See on jalgpalliklubi Swansea City FC ja ragbi meeskonna Ospreys kodustaadion. Liberty Stadium mahutab 20 750 inimest ja on suuruselt kolmas staadion Walesis.

Liberty Stadium on esimene Walesi staadion, kus peeti Inglismaa Premier League'i mäng.
Opteerumine

**Opteerumine** on kodakondsuse valimine (eriti territooriumi üleminekul ühelt riigilt teisele) ja uueks kodumaaks peetavale maale asumine.

Eesti ajaloos nimetatakse opteerumiseks peamiselt mujal endise Vene Impeeriumi aladel elanud eestlaste Eesti Vabariigi kodakondsuse valimist ja Eestisse elama asumist pärast Tartu rahulepingu sõlmimist Eesti ja Nõukogude Venemaa vahel (2. veebruaril 1920), milles Venemaa tunnustas Eesti iseseisvust.

## Ajalugu Eestis
Tartu rahulepingu ja kodakondsuse valikut puudutava kokkuleppe alusel said Eesti kodakondsuse valimise õiguse varem Venemaale rännanud või Esimese maailmasõja ja Vene kodusõja ajal Venemaale sattunud Eestist pärit elanikud.

Tartu rahulepingu alusel valis Venemaal Eesti kodakondsuse ca 80 000, kuid aastatel 1920–1923 tuli Eestisse ainult 37 578 inimest (1920. aastal 14 909, 1921. aastal 15 866, 1922. aastal 5380 ja 1923. aastal 1423 inimest.) 

Kontrolli-opteerimiskomisjoni osakond töötas Petrogradis 1922. aasta sügiseni, kuid üksikute isikute saabumine Eestisse kestis mõnevõrra kauem: 13. augustil 1939 saabus Eestisse optandina Liisa Teki (sündinud Kübar), 68 aastat vana, Lisjeni alevikust Baikali järve ääres.

Opteerunute ehk **optantide** seas oli ka tuntud kultuuritegelasi, näiteks 1920. aastal Petrogradis sündinud Georg Ots ja Omskis sündinud Voldemar Panso; sõjaväejurist Gustav Kunnos. 

Opteerunute suhtes valitses Eestis kohati tõrjuv suhtumine. Nii kirjutati Päevalehes 16. märtsil 1934, pärast Konstantin Pätsi esinemist kaitseseisukorra teemal: "Endistest optantidest, kes tühja koti ja kepiga siia põgenesid Venemaalt, et oma nahka päästa ja kes kogu iseseisvuse aja on ühe silmaga itta vaadanud ja oodanud võimalusi, millal seal jälle spekuleerimise võimalused avanevad, tunneme ja teame me ka, et neil pole kunagi õiget isamaalisuse ja rahvusluse tunnet olnudki. Nad kõik on oma olemist siin ja Eesti iseseisvust ikka mõelnud kui mingisugust ülemineku ajajärku, et siis jälle ära aurata ja muulaseks saada." 

Ilukirjanduses on opteerumist kujutanud Ira Lember romaanis "Päevalilled" (2012), aga humoristlikus võtmes näiteks Peet Vallak oma novellis "Optant" (1938; 2. tr 1959).

## Seotud arhivaale Eesti Riigiarhiivis
*ERA.28. Petrogradi Kontroll-Opteerimise Komisjon
*ERA.33. Siberi Kontroll-Opteerimise Komisjon
*ERA.34. Pihkva Kontroll-Opteerimise Komisjon
*ERA.36. Moskva Kontroll-Opteerimise Komisjon

## Viited

## Kirjandus
*Abi nõukogude eestlastele. Rahvaleht nr 26, 2. märts 1933. Lk 5–6

## Välislingid
*Opteerimine, Eesti lugu, Vikerraadio, 10. aprill 2010
*Helen Rohtmets "Talendid Koju 1920–1923: tagasi tuli tuhandeid" Horisont 3/2012
*Eesti optantide saatus ja staatus Postimees, 14. detsember 2017
Leningradi must

**** ('Ленинградская чёрная') on magusa kirsipuu sort.

Sort on pärit Venemaalt. Selle aretas F. Teterev sortide 'Must kotkas' ja 'Tatari must' ristamise teel.

Puu on laia püramiidja võraga ning kasvab kõrgeks. Lehed on suured, saagja servaga.

Kirss õitseb vara, mai keskel. Õied paiknevad ühe- kuni neljakaupa kimpudes. Õie läbimõõt on 32–35 mm. Kroonlehed on valged, ovaalsed. Sort on isesteriilne, parim tolmeldaja on 'Zorka'.

Vili valmib juuli keskel. Kirss on munaja või südaja kujuga, vilja suurus on 19×17 mm, kaal 3,3 grammi. Valminud vilja katab must ja läikiv koor, viljaliha on mustjaspunane. Luuseeme on poollahtine. Kirss on tugevalt varre küljes kinni. Viljad säilivad puu otsas kaua. Tugev vihm või linnud ja herilased võivad siiski kirsid mädanema panna. Vili on magusa või magushapu maitsega.

Puu on saagikas, külmakindel ja vastupidav haigustele.

## Viited

## Välislingid
* Maguskirsipuu 'Leningradi Must', ('Leningradskaja Tšornaja'). Eesti Aiaklubi.
* Leningradskaja tšornaja (Leningradi must). Sordikataloog. EMU Polli aiandusuuringute keskus.
Stig Claesson

**Stig John Claesson** (2. juuni 1928 Huddinge – 4. jaanuar 2008 Stockholm) oli rootsi kirjanik ja kunstnik.

Eesti keeles on ilmunud tema jutustuste kogu "Kes armastab Yngve Frejd" (tõlkinud Anu Saluäär, Loomingu Raamatukogu 11–12, 1980; originaal "Vem älskar Yngve Frej", 1968) ja romaan "Sina maga, mina pesen nõud" (tõlkinud Ülev Aaloe, Loomingu Raamatukogu 28–30, 2009; originaal "Sov du så diskar jag", 2004).

## Tunnustus
*1994 Selma Lagerlöfi auhind
Jarvis (perekonnanimi)

**Jarvis** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Anna Jarvis algatas emadepäeva tähistamise Ameerika Ühendriikides.
* Chris Jarvis on Suurbritannia näitleja ja tantsija.
* Doug Jarvis on Kanada hokimängija.
* Eugene Jarvis on arvutimängudisainer ja programmeerija.
* Frank Jarvis oli Ameerika Ühendriikide jooksja.
* Graham Jarvis oli Kanada näitleja.
* Gregory Bruce Jarvis oli USA insener ja astronaut; ta hukkus kosmosesüstiku Challenger õnnetuses.
* Howard Jarvis (1903–1986) oli maksumässu juht USA-s California osariigis.
* James C. Jarvis oli mitšman USA mereväes, tema järgi on nimetatud kolm USA mereväe laeva.
* Jeff Jarvis on USA ajakirjanik.
* John Arthur Jarvis oli Suurbritannia ujuja.
* John Jarvis on Uus-Meremaa karateka.
* Kevin Jarvis on USA pesapallimängija.
* Martin Jarvis on Inglise näitleja.
* Martin Jarvis on Austraalia dirigent, viiuldaja ja muusikateadlane.
* Matt Jarvis on Inglise jalgpallur.
* Mike Jarvis on USA meeste korvpallitreener.
* Nathaniel Jarvis on Walesi jalgpallur.
* Oliver Jarvis on Suurbritannia autosõitja.
* Pat Jarvis on Austraalia endine ragbimängija.
* Pat Jarvis on USA pesapallimängija.
* Paul Jarvis on Inglise kriketimängija.
* Rebecca Jarvis on USA majandusajakirjanik.
* Robbie Jarvis on Suurbritannia näitleja.
* Robin Jarvis on Suurbritannia lastekirjanik.
* Rossi Jarvis on Inglise jalgpallur.
* Ryan Jarvis on Inglise jalgpallur.
* Samuel Jarvis (1792–1857) oli Ülem-Kanada indiaani asjade peasuperintendent.
* Thomas Jordan Jarvis oli Carolina osariigi kuberner USA-s.
* William Jarvis (1770–1859) oli Ameerika diplomaat, kaupmees, filantroop ja lambakasvataja.
* William Botsford Jarvis (1799–1864) oli poliitik Toronto linnas Kanadas.
* William H. Jarvis (1930–) on Kanada parlamendi alamkoja endine liige.

### Väljamõeldud tegelased
* Edwin Jarvis on Marvel Comicsi tegelane, ülemteener.
Per Olov Enquist

**Per Olov Enquist** (kirjanikunimena sageli **P. O. Enquist**; 23. september 1934 Hjoggböle – 25. aprill 2020 Vaxholm) oli rootsi kirjanik.

## Tunnustus
* 1969 – Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind
* 1988 – Doblougi preemia
* 1997 – Selma Lagerlöfi auhind
* 2003 – Nelly Sachsi auhind
* 2008 – Augustipreemia
* 2009 – Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Magnetisööri viies talv" (tõlkinud Ülev Aaloe; Tallinn: Eesti Raamat, 1975; originaal "Magnetisörens femte vinter", 1964).
* "Vihmausside elust: perekonnapilt 1856. aastast" (näidend, tõlkinud Arnold Ravel; Loomingu Raamatukogu 25, 1984; originaal "Från regnormarnas liv", 1981).
* Filmijutustus "Hamsun" (tõlkinud Ülev Aaloe; Loomingu Raamatukogu 37–38, 1998; originaal "Hamsun", 1996). 
* "Tribaadide öö. Pildimeistrid" (näidendid, tõlkinud Ülev Aaloe; Loomingu Raamatukogu 25–27, 2002; originaalid "Tribadernas natt", 1975; "Bildmakarna", 1998).
* "Ihuarsti visiit" (tõlkinud Anu Saluäär; Tallinn: Eesti Raamat, 2004; originaal "Livläkarens besök", 1999).
* "Kolme koopa mägi" (tõlkinud Kaja Kaldmaa; Tallinn: Hotger, 2007; originaal "De tre grottornas berg", 2003).
* Lühiromaan "Allatõugatud ingel" (tõlkinud Mati Sirkel; Loomingu Raamatukogu 19–20, 2009; originaal "Nedstörtad ängel", 1985).
Teguri tänav

**Teguri tänav** on tänav Tartus Karlova linnaosas.

Tänav saab alguse Võru tänavalt, seejärel ristub vasakult Bengt Gottfried Forseliuse tänavaga ja risti Tähe tänavaga ning lõpeb Turu tänaval. Teguri tänava pikkus on umbes 1340 meetrit.
## Ajalugu
Teguri tänav 6 tegutses Tartu Klaasivabrik.

Teguri tänav 26/28 tegutses enne teist maailmasõda "Estico" kammivabrik. Albert Laretei  "Tartu Kammivabrik" alustas kammide tootmist veiste naturaalsetest sarvedest, hiljem juba kunstsarvest 1918. aastal. 1927.-1928. aastal ostis Saksa tööstur Herbert Blumenthal Albert Laretei asutatud kammivabriku ja Peeter Munna 1923. aastal loodud kammitööstused Tartus ja ühendas need.  1930. aastal "Tartu Kammivabrik" vahetas nime "Eesti Comb Factory", lühendatult "Estico". 1940. aastal ettevõte, Tartu Kammivabrik „Estika", Teguri 1 natsionaliseeriti.

1972. aastal nimetati „Tartu Kammivabrik” - „Tartu Plastmasstoodete Katsetehaseks”. Tartu Plastmasstoodete Katsetehase järeltulija on AS „Estiko”.  Teguri 26 asub Kammivabriku klubi ja Tartu Kammivabriku sündmuskeskus.

## Viited
Jevgeni Vutšetitš

**Jevgeni Viktorovitš Vutšetitš** (vene keeles *Евгений Викторович Вучетич*; 28. detsember 1908 Jekaterinoslav – 12. aprill 1974 Moskva) oli vene skulptor.

Tema sotsialistlikku realismi esindavad skulptuurid kujutasid eelkõige kangelaslikkust.

## Tunnustus
*1953 – valiti NSV Liidu Kunstide Akadeemia akadeemikuks
Jänese tänav

**Jänese tänav** (*Hasenstraße*) on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.

Ta algab Narva maanteelt, kulgeb kagusse ja lõpeb Kasarmu tänaval. Jänese tänav ristub Tuule, Mäe ja Roosi tänavaga.

Roosi ja Jänese tänava ristis asub Tartu Juudi kalmistu.

Jänese tänav on 570 meetri pikkune.
Sassi tänav

**Sassi tänav** on tänav Tartus Karlovas.

See algab Rebase tänavalt, kulgeb lõunasse, ristub Kuu ja Vaba tänavaga ning lõpeb Sõbra tänaval. Tänav on 360 meetrit pikk. 

Tänav oli kuni Sõpruse silla ehitamiseni aastatel 1977–1981 osa toonasest Nõukogude tänavast (varem Aleksandri tänav), sild poolitas tänava kaheks. 1991.aasta 1.oktoobrist  nimetati  Sassi tänavaks.
Rebase tänav

**Rebase tänav** on tänav Tartus Karlovas.

Ta saab alguse Kalevi tänavalt ja kulgeb kuni Emajõeni, kus ta lõpeb.

Rebase tänavaga ristuvad Raua, Nõva, Turu, Sassi ja Siili tänav.

Tänava pikkus on 0,8 km.
August Kitzbergi tänav

**August Kitzbergi tänav** on tänav Tartus.

See on umbes 80 meetri pikkune umbtänav, mis algab Eha tänavalt, kulgeb paralleelselt Tähe tänavaga ja suundub Pargi tänava poole. Tänav on saanud omale nime kirjaniku August Kitzbergi järgi, kes 1912–1927 aastatel elas seal. Sellel ajal oli tänava nimeks Kevade.


A. Kitzbergi mälestustahvel.JPG|August Kitzbergi mälestustahvel


## Viited
Kirsi tänav

**Kirsi tänav** on tänav mitmetes Eesti asulas:

***[[Kirsi tänav (Abja-Paluoja)|Kirsi tänav]]** Abja-Paluojal
*Kirsi tänav Aespa alevikus
*Kirsi tänav Aruküla alevikus
***[[Kirsi tänav (Elva)|Kirsi tänav]]** Elvas
***[[Kirsi tänav (Haapsalu)|Kirsi tänav]]** Haapsalus Uuemõisa alevikus
*Kirsi tänav Hagudi alevikus
***[[Kirsi tänav (Jõgeva)|Kirsi tänav]]** Jõgeval
***[[Kirsi tänav (Jõhvi)|Kirsi tänav]]** Jõhvis
*Kirsi tänav Järvakandi alevis
***[[Kirsi tänav (Keila)|Kirsi tänav]]** Keilas
*Kirsi tänav Kiili alevis
*Kirsi tänav Kohtla-Nõmme alevis
*Kirsi tänav Kose alevikus
*Kirsi tänav Kostivere alevikus
***[[Kirsi tänav (Narva)|Kirsi tänav]]** Narvas
*Kirsi tänav Nõo alevikus
***[[Kirsi tänav (Otepää)|Kirsi tänav]]** Otepääl
***[[Kirsi tänav (Põlva)|Kirsi tänav]]** Põlvas
***[[Kirsi tänav (Pärnu)|Kirsi tänav]]** Pärnus
***[[Kirsi tänav (Rakvere)|Kirsi tänav]]** Rakveres
***[[Kirsi tänav (Saku)|Kirsi tänav]]** Sakus
***[[Kirsi tänav (Sindi)|Kirsi tänav]]** Sindis
***[[Kirsi tänav (Tallinn)|Kirsi tänav]]** Tallinnas
***[[Kirsi tänav (Tartu)|Kirsi tänav]]** Tartus
*Kirsi tänav Toila alevikus
*Kirsi tänav Uuemõisa alevikus
***[[Kirsi tänav (Viljandi)|Kirsi tänav]]** Viljandis
***[[Kirsi tänav (Võhma)|Kirsi tänav]]** Võhmas
***[[Kirsi tänav (Võru)|Kirsi tänav]]** Võrus
***[[Lehtpuu tänav]]**, varem Kirsi tänava nime kandnud tänav
Rahu tänav (Paide)

**Rahu tänav** on tänav Paides.

Tänaval on 41 hoonet.

Rahu tänav algab Tiigi tänavalt, ristub Kase, Looduse, Nooruse, Tuleviku ja Nurme tänavaga.