open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kinnor

**Kinnor** oli muusikainstrument antiikajal.

See on kantav 5–9 keelega lüüra, mida mängiti näppides ja kasutati saatepillina templiteenistustel. Kinnorit peetakse Piibli legendaarseimaks pilliks, seda seostatakse eelkõige kuningas Taavetiga. Seepärast kutsutakse seda pilli ka Taaveti harfiks. Kinnorit on peetud Iisraeli rahvapilliks.

## Vaata ka
*Vanaaja muusika
Kitara

**Kitara** oli muusikainstrument vanaajal.

See oli Vana-Kreekas levinud näppekeelpill, mis 7. sajandiks eKr arenes välja forminksist. Kitara on suuremõõduline, 5–7 keelega (hiljem kuni 12) lüüra tüüpi pill, mida mängisid põhiliselt mehed. Kitarat näpiti parema käe või plektroniga. Seda pilli kasutati pikemate poeemide saatepillina, aga ka soolomänguks.

Kitarood on inimene, kes laulab ja mängib kitarat.

## Vaata ka
*Vanaaja muusika
Zoobentos

**Zoobentos** ehk **põhjaloomastik** on mingi veekogu bentaali asustavad loomorganismid. Zoobentos on bentose ehk põhjaelustiku tähtsaim osis (fütobentos koos zoobentosega moodustab bentose).

Enamikus veekogudes asustab zoobentos ka suurimaid sügavusi, näiteks on teda leitud üle 10 000 m sügavuselt meresüvikutest.

Merede ja mageveekogude zoobentose dominantrühmad on mõneti erinevad: esimeses prevaleerivad sageli limused, okasnahksed, hulkharjasussid jt, mageveekogudes aga vähid, limused, putukate vastsed jt. 

## Liigitused
Sõltuvalt sellest kas põhjaloomad elavad veekogu põhjasetete pinnal või setteis, saab eristada epifaunat ja infaunat.

Zoobentos saab liigitada ka suuruse järgi. **[[Makrozoobentos]]eks** nimetatakse loomi, kes on üle 1–2 mm (palja silmaga nähtavad), neist väiksemaid, submikroskoopilisi loomi kuni väikseimate hulkraksete loomadeni nimetatakse **[[meiozoobentos]]eks**, üherakulisi protiste nimetatakse **[[mikrozoobentos]]eks**.

## Vaata ka
*Fütobentos

## Viited
Kitarood

**Kitarood** oli Vana-Kreekas muusik, kes laulis ja mängis samal ajal kitarat.

Tuntumad kitaroodid olid Terpandros ja Arion. Kitaravirtuoos oli ka keiser Nero.

## Vaata ka
*Rapsood
*Vanaaja muusika
Dolores Jane Umbridge

**Dolores Jane Umbridge** on Harry Potteri sarja 5. osas mustade jõudude vastase kaitse õpetaja, viiendas osas ka direktriss. Ta saadetakse kooli, kuna Võlukunsti minister Cornelius Fudge tahab koolis toimuvast ülevaadet. Fudge on veendunud, et Dumbeldore soovib tema ministrikohta endale, ning püüab seega summutada kõikvõimalike "kuulujutte" Voldemorti naasmisest. Eriti on Fudge huvitatud sellest, et nii Potter kui ka tema uskujad saaksid karmilt karistada "valeinfo" levitamise eest. Kuna Umbridge on väga võimukas, on ta selleks tööks just sobiv inimene. 

Umbridge on pealtnäha malbe, kuid ülimalt lipitsev tegelane. Ta riietub alati roosasse ja üle kõige meeldivad talle kassipojad – tema kabinet on üleküllastatud keraamiliste taldrikutega, millelt vaatavad vastu näuguvad kassipojad. Ka tema patronuseks on kass.

Umbridge on küll Fudge'i ustav teener, kuid samas ka allumatu ja salakaval. Talle meeldib intriige punuda ja sõnakuulmatuse korral rakendada ka keelatud meetmeid. Just Umbridge saadab dementorid Harryt ründama, millest puhkeb suur probleem. Umbridge naudib oma võimu ja üleolekut teistest – olgu nendeks siis kooli õpilased, maagilised loomad või isegi tema kolleegid.
Kopsteod

**Kopsteod** ehk **pulmonaadid** (*Pulmonata*) on tigude takson. Kopstigudel nagu nimetuski ütleb on arenenud kopsud, vastandina lõpustega tigudele. Traditsiooniliselt on kopstigusid käsitletud alamklassina. 

Enamik kopstigusid elab kas maismaal või magevees, üksikud rühmad ka meres. 

Paljudel kopstigudel on arenenud koda, kuid näiteks nälkjatel see puudub. 

Kopsteod on enamikus fütofaagid, vähemikus röövloomad. 

Eestis elavad kopstigudest näiteks maismaal harilik viinamäetigu (*Helix pomatia*) ja seatigu (*Limax*), magevees mudakukk ehk mudatigu (*Lymnaea stagnalis*).

## Seltse
**Basommatophora* – tüüsilmalised
**Stylommatophora* – tippsilmalised

## Välislingid
*
Seem

**Seem** (inglise *seme*) on lingvistikas ja semiootikas tähendusüksus, semeemi (semanteemi) konkreetne avaldumine; tähenduse väikseim osa.
Ad hoc

***Ad hoc*** (ladina keeles 'selleks') on väljend, mida kasutatakse tähenduses 'kindlaks otstarbeks, selleks korraks või juhtumiks'. 

Rahvusvahelistes suhetes ja diplomaatias on termin kasutusel, et ära märkida mingi kindla ülesande täitmiseks ette võetud ühekordseid aktsioone või loodud institutsioone, mida pole võimalik kasutada muudes olukordades või teiste küsimuste lahendamisel. See tähendab, et pöördudes näiteks *ad hoc* arbitraaži ehk vahekohtu poole, kinnitavad vaidlevad pooled seda terminit kasutades, et nad loovad üksnes esilekerkinud probleemi lahendamiseks teatud organi, mis pärast tüliküsimuse lahendamist lõpetab oma eksisteerimise. *Ad hoc* seadus kujutab endast mingi konkreetse intsidendi või eesmärgi lahendamiseks mõeldud dokumenti ja ei sulandu üldisesse seadusandlusesse. Organisatsioonides ja institutsioonides võivad olla *ad hoc* osakonnad, mis lahendavad mingit kindlat kitsast ülesannet ega kuulu selle organisatsiooni põhistruktuuri.

On olukordi, kus *ad hoc* omab negatiivset allteksti, viidates sellele, et keegi võib viljeleda reaktsioonilist tegevust või tal puudub strateegilise planeerimise oskus.

Rahvusvahelises suhtlemises viidatakse selle termini kasutamisega nõusolekut suhtlevate poolte vahel lahendada mõnda küsimust operatiivselt ja jooksvalt. ÜRO raames on levinud *ad hoc* komiteede loomine, et töötada läbi arutusele tuleva küsimusega seotud materjalid. Ärijuhtimises tähendab *ad hoc* mõiste, et tervikliku strateegilise juhtimistegevuse raames lahendatakse mingit konkreetset esilekerkinud olukorda.

## Vaata ka
*''ad hoc''-hüpotees
*''ad hoc''-võrk
Otto Jaanso

**Otto Jaanso** VR II/3 (kuni 1935 **Otto Janson**, ka **Otto Jaanson**; 30. aprill 1896 Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 4. mai 1937 Märjamaa vald) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

1934–1937 Sõjavägede Staabi 4. osakonna ülem.

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Kärstna Kool

**Kärstna Kool** oli põhiharidust andev kool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kärstna külas.

Kool tegutses 1924. aastast kuni sulgemiseni 1. augustil 2014 Kärstna mõisa härrastemajas. Viimane direktor oli Anu Roht.

## Ajalugu

### Tekkelugu
Arhiivimaterjalide andmeil on Kärstnas kooliharidust antud juba 1767. aastast.

Lembit Andreseni raamatu "Eesti rahvakooli ja pedagoogika ajalugu I: Eellugu ja algus kuni Põhjasõjani" (1997) andmetel sai Kärstna koolilugu alguse juba 1687. aastal. Ei ole aga täpseid andmeid, kas koolitöö toimus pidevalt või vaheaegadega ja kus seda tehti.

Koolimaja täpsem asukoht on teada alates 1819. aastast, kui Kärstna mõisa omaniku kindralleitnant Reinhold von Anrepi lesk Caroline kinkis koolile pool vakamaad (910 m²) põllumaad ning lasi sellele ehitada koolihoone.

28. septembril 1819 andis kohalik luteri õpetaja uuele koolimajale oma õnnistuse.

1890. aastal hävis koolimaja tulekahjus ning samasse kohta seda enam uuesti ei ehitatud.

Uue koolihoone jaoks ostis vald mõisalt Põrgas 41 vakamaa suuruse maatüki. Ehitati uus koolihoone, mis sai valmis 28. novembril 1891 ja kus toimus õppetöö 1924. aastani. Seejärel koliti kool Hendrik Adamsoni eestvedamisel Kärstna mõisa härras­temajja, kus kool tegutses kuni sulgemiseni 1. augustil 2014.

### Kooli arengu etapid

*... –1819 mõisakool
*1819–1902 valla luteri kool
*1902–1917 ministeeriumikool
*1917–1944 6-klassiline algkool
*1944–1961 7-klassiline kool ehk mittetäielik keskkool
*1961–1988 8-klassiline kool
*1988–1992 Kärstna 9-klassiline Kool
*1992–2009 Kärstna Põhikool
*2009–2014 Kärstna Kool

## Viited

## Välislingid

*Kärstna Põhikooli koduleht
*Suletakse 245-aastase ajalooga Kärstna kool, Seitsmesed Uudised, 27. veebruar 2014
Voldemar Puhk

**Voldemar Puhk** (11. detsember 1891 Viljandi – 3. mai 1937 Tallinn) oli Eesti diplomaat, ärimees ja majandusteadlane.

Voldemar Puhk õppis aastatel 1911–1917 Peterburi ülikoolis ja lõpetas 1922. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli 1913. aastast firma J. Puhk & Pojad kaasomanik koos isa Jaak Johann Puhki ning venna Joakim Puhkiga.

1918. aastal oli Eestimaa Kubermangu Toitluskomitee täitevorgani, Eestimaa toitlusvalitsuse liige. Toitlusvalitsus koosnes üld-, kokkuostu-, varustus-, kaubandus-tööstus-, põllumajandus-, sõjaväemoona ettevalmistamise, statistika-, jaotus-, suhkru- (a-st 1918) ja kartuliosakonnast (a-st 1918). Komitee lõpetas tegevuse pärast Eestimaa kubermangu okupeerimist Saksamaa poolt 1918. a veebruaris. Eestimaa toitluskomitee esimees oli August Peet.

Voldemar Puhk osales Saksa riigi peavoliniku August Winnigi ja Eesti Ajutise Valitsuse esitajate teedeministri Ferdinand Petersen, Konstantin Koniku, vandeadvokaat Ado Birki ja Heinrich Luhti 19. novembril 1918 Riias sõlmitud Eesti esimese välislepingu üleandmise lepingu sõlmimisel, millega Saksa riik tunnistas ülemaks riigivõimuks Eesti etnograafilises piirkonnas Ajutise Valitsuse kujul.

Ta oli 1918. aasta 2. detsembrist iseseisvunud Eesti Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi kaubandus-tööstusministri abi, kui ta vabastati riigivaranduste ülevõtmise komisjoni liikme kohustest ja nimetati tööstus-kaubandusministeeriumi kaubandusosakonna juhatajaks ministriabi õigustega ja 1919. aastal 1. jaanuarist kuni 1. veebruarini oli ministri kohusetäitja Konstantin Pätsi kolmandas ajutises valitsuses. 1919. aasta 20. novembrist kuni aasta lõpuni oli Voldemar Puchk Eesti Saksamaa esinduse Eesti peakonsuli ametis Berliinis, ning viibis 1920. aasta välismaal riigiteenistuses.

1924. aastast oli ta AS Ilmarine asjaajaja-direktor. 1935. aastast oli ta Jaapani aukonsul Tallinnas.

## Viited

## Kirjandus
* Väinu Rozental. Eesti rikkaimad läbi sajandite Äripäev.ee, 13. detsember 2007. 

## Välislingid

* Pekka Erelt. Viis venda, kelle taskus oli Eesti riigikassa Eesti Ekspress, 26. mai 2005
Aoid

**Aoid** (vanakreeka keeles *aoidos* 'laulja') oli Vana-Kreeka arhailisel ajajärgul (9.–8. sajand eKr) kutseline laulik, kes kandis lüüra saatel ette eepilisi laule, neid suurel määral ise improviseerides. Aoidid laulsid "jumaliku sisenduse sunnil" ja nende laulud rajanesid vanadel rahvajuttudel ja müütidel.

Sellist laulmist on kirjeldatud ka Homerose "Odüsseias".

## Vaata ka
*Rapsood
*Vanaaja muusika
Rapsood

**Rapsood** oli Vana-Kreeka arhailisel ajajärgul tegutsenud rändlaulik, kes polnud ise laulude looja, vaid esitas valmis tekste. Eelkõige olid rapsoodidele mõeldud ettekandmiseks Homerose "Ilias" ja "Odüsseia".

## Vaata ka
*Aoid
*Vanaaja muusika
1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 41. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 18. mail 1996 Oslos Norras. Võitis Iirimaa laul.

## Tulemused

## Valik
Kvalifikatsioon toimus helifailipõhiselt ning 7 mittekvalifitseerunud riiki ei saanud osalust kirja.
Eesti Mereakadeemia Merekool

**Eesti Mereakadeemia Merekool** (lühendatult **EMA Merekool**) oli kutseõppeasutus, mis võimaldas kutseõpet mereerialadel nii põhikooli kui ka gümnaasiumi baasil. Oli Eesti Mereakadeemia struktuuriüksus.

## Ajalugu
1992. aastal moodustati Eesti Merehariduskeskus, milleks liideti Tallinna Merekool, Tallinna Merekolledž ja Tallinna 1. Kutsekeskkool. 

Kool kolis sügisel 2009 Tallinnas aadressilt Västriku 8 aadressile Mustakivi 25. 

Erialad, mida oli võimalik merekoolis õppida:
*laevajuht;
*siseveelaevajuht;
*laevamehaanik;
*laevajuht-mehaanik;
*külmatehnik;
*laevaelektrik;
*avamere kalur.

2012 aastal muudeti EMA Merekool ümber Eesti Mereakadeemia (EMERA) kutseõppeosakonnaks. Mereakadeemial olid filiaalid Pärnus (aadressiga Pargi 1) ja Tartus (aadressiga Soola 5).

1. mail 2014 moodustati EMA Merekooli baasil uus õppeasutus: Eesti Merekool, mis kolis aadressile Kopli 101. Sellesse kooli kanti Eesti Mereakadeemia kutseõppeosakonna õpilased.

## Direktoreid
*Jaan Atspol
*Viimane Merekooli direktor oli Rein Ausmees. 

## Välislingid
*EMA Merekooli koduleht
* Merekool ja kaubalaeva juhtkonna kutsediplomite omandamine.Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
* Tallinna Merekooli tegevuse aruanne.Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
Plasma (täpsustus)

"**Plasma**" või sellega moodustatud sõnaühend võib valdkonniti omada erinevaid tähendusi:

* **[[Plasma]]** on osaliselt või täielikult ioniseerunud gaas, milles positiivsete ja negatiivsete laengute ruumitihedus on praktiliselt ühesugune.

## Bioloogias ja meditsiinis
Plasmaks võidakse nimetada rakkude elusainet, õieti on need:
*Karüoplasma
*Lümfiplasma
*Protoplasma
*Seemneplasma
*Tsütoplasma
*Vereplasma

----
*Plasma (mineraal)
1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 17. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 25. märtsil 1972 Edinburghis Suurbritannias. See on siiani Suurbritannias peetud Eurovisiooni lauluvõistlustest ainus, mis ei toimunud Inglismaal. Selle võitis Luksemburg.

## Tulemused
Jasmin

**Jasmin** on võib viidata mitmele asjale, kohale või isikule:
***[[Jasmin Dervišević]]** on Bosnia räppar.
***Jasmin** (vahel ka pärsiapäraselt Yasmin) on tihtikasutatud eesnimi.
***[[Jasmin (metroo)|Jasmin]]** on metroopeatus Pariisis.
* ***[[Jasmin (Java)|Jasmin]]*** on Java programmeerimiskeele assembler.
***[[Tegelaskujud sarjas "Varjatud elud"#Jasmin|Jasmin]]** on kõrvaltegelase nimi soome telesarjas "Varjatud elud".

## Vaata ka
*Yasmin
1973. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

.**1973. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 18. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus 7. aprillil 1973 Luxembourgis Luksemburgis. Selle võitis Luksemburg.

## Tulemused

*Roheline – 1973. aastal osalenud riigid
*Kollane – varem (kuid mitte 1973. aastal) osalenud riigid
Jalgrattasõit

**Jalgrattasõit** ehk **jalgrattaga sõitmine** on jalgratta kasutamine liikumiseks.

## Vaata ka

*jalgrattasport

## Kirjandust eesti keeles
* Shannon Sovndal "Jalgrattasõidu anatoomia". Inglise keelest tõlkinud Marina Maran. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2013
Harrogate

**Harrogate** on linn Inglismaal Põhja-Yorkshire'i krahvkonnas.

Harrogate'is peeti 1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus.

## Viited
Stefan Filipović

**Stefan Filipović** ( serbia keeles Стефан Филиповић; sündinud 18. jaanuaril 1987 Podgoricas) on Montenegro poplaulja.

Ta esindas lauluga "Zauvijek volim te" Montenegrot 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Oma poolfinaalis sai ta 23 punktiga 14. koha ega pääsenud finaali.
Mor ve Ötesi

**Mor ve Ötesi** on türgi rokkansambel. Ansambel loodi 1995. aastal.

2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Türgit lauluga "Deli". Finaalkontserdil sai see 138 punktiga seitsmenda koha.
Andy Abraham

**Andy Abraham** (sündinud 17. juulil 1964 Londonis) on Suurbritannia laulja.

Ta esindas lauluga "Even If" Suurbritanniat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis, kus sai 14 punktiga 25. koha, jäädes jagama viimast kohta.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Viskla–Pikavere tee

**Viskla–Pikavere tee** (teeregistri number 11124) on kõrvalmaantee Kose ja Raasiku vallas. Tee pikkus on 10,1 km.

Tee saab alguse Kose–Jägala maantee kuuendal kilomeetril Võlle külas. Tee läbib Võlle, Ahisilla, Viskla ja Mallavere külasid. Tee lõpeb Aruvalla–Jägala tee kaheksandal kilomeetril Mallavere külas. Tee ületab üht silda (Mallavere sild üle Mallavere oja tee kümnendal kilomeetril) ja kuut truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas.
Concord

**Concord** on linn Ameerika Ühendriikides, New Hampshire'i osariigi pealinn ja Merrimacki maakonna halduskeskus.

Concord asub Merrimacki jõe kaldal iidsel indiaanlaste asualal. Linna pindala on 174,9 km2 ja elanike arv 2000. aastal oli 40 687.

Concord asutati 1727. aastal ning osariigi pealinnaks sai 1808. aastal.

## Välislingid
* Linna koduleht
Golem

**Golem** on juudi mütoloogiast pärit tehislik olend, mis usutakse tavaliselt koosnevat savist.

Sõnal *golem* või *goilem* (heebrea גולם) on tänapäeval kookoni või ka rumala tähendus, sõna tuleneb aga tõenäoliselt sõnast *gelem* (גלם), mis tähendab toormaterjali.

Golemit on esmamainitud juba Vanas Testamendis, kus see tähendab ebatäielikku substantsi. Hilisemas juudi mütoloogias hakati teda pidama aga savist tehtud tummaks teenriks, kelle loomise võime oli ennekõike pühameestel, näiteks rabidel. Neil olid mõningad Jumala võimetega sarnased võimed, näiteks anda ka golemile elu, kuid ühtaegu pidi golem rõhutama ka seda, et inimene ei suuda luua kunagi nii täiuslikke olendeid kui Jumal. Kõige kuulsam lugu on rabi Judah Loew ben Bezaleeli (1525–1609) golemist Prahas, mis ilmus esimest korda trükis 1847. aastal. Tšehhis on golem väga populaarne ka tänapäeval.
Golem pannakse liikuma loitsude ning laubale või suhu pistetud pärgamendile kirjutatud salasõnaga. Üks selleks kasutatavaid sõnu on *emeth*, mis tähendab tõde.

## Vaata ka

* kratt
Golem (täpsustus)

**Golem** tähendab mitut asja:
***[[Golem]]**, juudi mütoloogiast pärinev tehislik olend
***[[Golem (Eesti ansambel)|Golem]]**, endine Eesti ansambel
***[[Golem (USA ansambel)|Golem]]**, USA bänd
***[[Golem (film)|Golem]]**, õudusfilm
*...
Tharaphita

**Tharaphita** on eesti *[[heavy metal]]* (*[[pagan metal]]*) bänd, mis tegutseb alates 1995. aastast.

Bändi lugude teemad on enamasti seotud paganausu ja muude Eesti muistsete kommetega. Lood on nii inglise kui ka eesti keeles.

## Albumid
*1996 "Kui varjud põlevad"
*1998 "Raev"
*2001 "Tumedate tunnete kütkeis"
*2003 "Hundiseadus"
*2005 "Primeval Force"
*2007 "Iidsetel sünkjatel radadel"
*2009 "Raev/ Kui varjud põlevad"
*2014 "Ülestõus"

## Koosseis
*Ank (Ants Lill) – vokaal ja kitarr (stuudio)
*Benton – kitarr
*Kuramus – kitarr
*Draconic – kitarrsünt ja vokaal
*Brutalis – bass
*Melu – trummid
Golem (Eesti ansambel)

**Golem** oli Eesti *[[heavy metal]]* ansambel, mis tegutses aastatel 1983–1984. 

Golemi eestvedaja oli Mihkel Raud, kes mängis kitarri. Laulusolist oli Urmas Vare, trumme mängis Rein Joasoo, basskitarri Tõnu Kõrvits ja klahvpillidel oli Avo Ulvik.

Ansambli tuntuim lugu on "Hea ja helde Allahi nimel".

## Välislingid
*Loo "Hea ja helde Allahi nimel" video
Džolkara

**Džolkara** (kirgiisi keeles Джолкара) on küla Kõrgõzstanis Narõni oblastis.

## Välislingid
*Küla koduleht vene keeles
Užventis

**Užventis** () on linn Leedus Kelmė rajoonis, Užventise valla halduskeskus. Asub Venta jõe ääres merepinnast 135 meetri kõrgusel.

Užventises on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1825 püstitatud katoliku kirik ja selle kellatorn, Užventise mõisa hoonetekompleks. Linnas on ka koduloomuuseum.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Užventise elanikest leedulasi 97,6%, venelasi 2,4% ja teiste rahvaste esindajaid 0,36%.

## Ajalugu

Užventist mainitakse esimest korda 1527. aastal, alev sai asulast 1537. aastal. Aastail 1655–1660 ja aastal 1701 olid alevis võimul rootslased. Aastal 1609 avati seal kihelkonnakool, aga aastal 1703 sai alev turuplatsi.

Nõukogude ajal oli Užventis kohaliku sovhoosi keskasula. Toona avati seal ka trikotaažitsehh. Aastal 1956 sai Užventisest linn, kümme aastat hiljem avati endises mõisa aidas koduloomuuseum.

## Tuntud elanikke
*Žemaitė – Leedu kirjanik
*Povilas Višinskis – Leedu kirjanik
*Šatrijos Ragana – Leedu kirjanik
*Jonas Smilgevičius – Leedu poliitik
*Moshe Rosenstein – juudi rabi
*Moses S. Margolies – juudi rabi
*Vytautas Šustauskas – Leedu insener ja poliitik

## Pilte

Uzventis malunas.JPG|Užventise veski
Užventis.centrinė gatvė.JPG|Užventis
Uzventis Venta.JPG|Venta jõgi linna all
Užvenčio bažnyčios varpinė.JPG|Kiriku kellatorn


## Viited

## Välislingid

*Linn Poola geograafilises sõnastikus
*Linn portaalis vietoves.Lt
Kegetö

**Kegetö** (kirgiisi keeles *Кегети*) on küla Kõrgõzstanis Tšüj oblastis Tšüj rajoonis.

Kaugus pealinnast Biškekist on umbes 50 km.

2009. aastal elas seal 2702 inimest.
Tšatköl

**Tšatköl** (kirgiisi keeles Чат-Көл) on küla Kõrgõzstanis Tšüj oblastis Sokoluki rajoonis, umbes 20 km Biškekist loode pool.

Küla kõrgus merepinnast on 686 meetrit.
Trenton

**Trenton** on linn Ameerika Ühendriikides, New Jersey osariigi ja Merceri maakonna halduskeskus.

Linna pindala on 21,1 km2 ja elanike arv 2006. aastal on 83 923.

Linn asutati 1679. aastal, 1719 sai ta nimeks Trent-towne, mis hiljem Trentoniks lühenes. Ameerika iseseisvussõjas sai George Washington Trentoni all oma esimese võidu. Pärast sõda oli Trenton 1784. aasta novembris ja detsembris korraks ka USA pealinn. Osariigi pealinnaks sai linn 1790. aastal.

19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses oli Trenton oluline tööstuskeskus; linn sai tuntuks eelkõige oma terase-, kummi-, traadi-, köie-, linoleumi- ja keraamikatööstuse poolest.


Trenton Makes.jpg
New Jersey state capitol.jpg|New Jersey kapitoolium


## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
McGraw

**McGraw** on külaks nimetatav asula Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis Cortlandi maakonnas. Elanike arv oli 1000 (2001).

## Viited
Montpelier

**Montpelier** on linn Ameerika Ühendriikides, Vermonti osariigi pealinn ja Washingtoni maakonna halduskeskus.

Montpelier pindala on 26,6 km² ja elanike arv 2000. aastal oli 8035. Rahvaarvult on Montpelier USA kõige väiksem osariigi pealinn.

Montpelier asutati 1781. aastal. Nime sai ta Prantsusmaa linna Montpellier' järgi, tõenäoliselt tänutäheks prantslaste abi eest iseseisvussõjas. Osariigi pealinnaks sai linn 1805. aastal.

Traditsiooniliselt oli Montpelier kivi- ja puidutööstuse linn. 2006. aastal suleti linnas USA viimane pesupulkade vabrik. Tänapäeval on põhilisteks tööandjateks avalik sektor ja kindlustusfirmad.

Montpelier on ainuke USA osariigi pealinn, kus pole ühtki McDonald'si söögikohta.


MainStMontpelier.JPG
Montpelier vermont state house 20.jpg|Vermonti kapitoolium


## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Pierre

**Pierre** on linn Ameerika Ühendriikides, Lõuna-Dakota osariigi ja Hughesi maakonna halduskeskus.

Pierre'i pindala on 33,7 km2 ja elanike arv 2000. aastal oli 13 876.

Pierre asub Missouri jõe ääres. Linn asutati 1880. aastal; pealinnaks sai ta 1889. aastal, kui Lõuna-Dakota USA osariigiks sai.

## Välislingid
* Linna koduleht
Santa Fe (New Mexico)

**Santa Fe** on linn Ameerika Ühendriikides, New Mexico osariigi pealinn ja Santa Fe maakonna halduskeskus. Linn asub Santa Fe jõe ääres 2194 meetri kõrgusel merepinnast, millega on see USA osariikide pealinnadest kõige kõrgemal asuv.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 87 505. See on elanike arvult osariigi neljas linn. 

1610. aastal asutatud linn on USA vanim osariigi pealinn. Pealinnaks sai ta 1912. aastal, kui New Mexicost sai USA osariik.

Santa Fe linnapildis on palju savitellistest *[[Pueblo Revival]]*- ja *[[Territorial Revival]]*-stiilis hooneid.

Linnas on palju kunstigaleriisid ja -muuseume, sealhulgas Georgia O'Keeffe'i muuseum.


SantaFeNM StFrancis.jpg|Püha Fransiscuse katedraal
Hotel Santa Fe New Mexico.jpg|Hotell Santa Fes
Santa Fe San miguel chapel.jpg|San Migueli kabel, USA vanim kirik (umbes 1610)


## Vaata ka
* Santa Fe Instituut

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Harrisburg

**Harrisburg** on linn Ameerika Ühendriikides, Pennsylvania osariigi ja Dauphini maakonna halduskeskus.

Harrisburgi pindala on 26,9 km² ja elanike arv 2000. aastal oli 48 950.

Harrisburg asub Susquehanna jõe ääres, iidsel indiaanlaste asualal. Linn asutati 1785. aastal.

19. sajandi alguses oli Harrisburg tähtis vahejaam lõunaosariikide orjade põgenemisteel. Linn oli oluline raudteede sõlmpunkt ja terasetööstuse keskus. Kodusõja ajal oli Harrisburg sõdurite väljaõppekeskus ja transpordisõlm.

Alates 1917. aastast toimub Harrisburgis iga-aastane USA suurim põllumajandusnäitus. Linna lähedal asub kurikuulus Three Mile Islandi tuumajaam.


Harrisburg Pennsylvania USA.jpg
Hb market street.jpg|Harrisburg vanal postkaardil (umbes 1910)


## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Jackson (Mississippi)

**Jackson** on linn Ameerika Ühendriikides, Mississippi osariigi pealinn ja üks kahest Hindsi maakonna halduskeskusest.

Jacksoni pindala on 276,7 km2 ja elanike arv 2000. aastal oli 184 256. 2009. aastal elas Jacksonis 175 021 inimest.

Linn asutati 1822. aastal. See on saanud nime kindrali ja presidendi Andrew Jacksoni järgi. Kodusõja ajal oli linn lõunaosariikide varustuskeskus.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Põhja-Carolina Ülikool

**Põhja-Carolina Ülikool** (*University of North Carolina*) on Põhja-Carolina 16 ülikooli ja 1 keskkooli ühendav süsteem.

Seal on 183 000 õppurit ning sealt saadakse üle 75% bakalaureusekraadidest Põhja-Carolinas.  

Vanim ja tuntuim ülikool on Põhja-Carolina Ülikool Chapel Hillis (asutatud 1789).
Homme (Birgit Õigemeel)

**"Homme"** on eesti laulja Birgit Õigemeele kolmas singel tema debüütalbumilt "Birgit Õigemeel". 

## Ajalugu
Muusika on laulule kirjutanud Anton Malmberg, Felix Persson ja Charlie Mason ning sõnad Jana Hallas. See anti välja 2008. aasta mais plaadifirmas MTH Publishing. "Homme" on üks Birgiti lemmiklaule debüütalbumilt.

## Lugude nimekiri
# "Homme" – 4:09

## Esinemised
Birgit on laulu esitanud Kanal 2 saates "Braavo!".

## Edetabelid
USA postiteenistuse kood

USA postiteenistus kasutab järgmisi osariigitähised:
*AL – Alabama
*AK – Alaska
*AZ – Arizona
*AR – Arkansas
*CA – California
*CO – Colorado
*CT – Connecticut
*DE – Delaware
*FL – Florida
*GA – Georgia
*HI – Hawaii
*ID – Idaho
*IL – Illinois
*IN – Indiana
*IA – Iowa
*KS – Kansas
*KY – Kentucky
*LA – Louisiana
*ME – Maine
*MD – Maryland
*MA – Massachusetts
*MI – Michigan
*MN – Minnesota
*MS – Mississippi osariik
*MO – Missouri osariik
*MT – Montana
*NE – Nebraska
*NV – Nevada
*NH – New Hampshire
*NJ – New Jersey
*NM – New Mexico
*NY – New York
*NC – Põhja-Carolina
*ND – Põhja-Dakota
*OH – Ohio
*OK – Oklahoma
*OR – Oregon
*PA – Pennsylvania
*RI – Rhode Island
*SC – Lõuna-Carolina
*SD – Lõuna-Dakota
*TN – Tennessee
*TX – Texas
*UT – Utah
*VT – Vermont
*VA – Virginia
*WA – Washington
*WV – Lääne-Virginia
*WI – Wisconsin
*WY – Wyoming
Vanamõisa mõis (Haljala)

**Vanamõisa mõis** (saksa keeles *Altenhof*) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal asub mõis Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.
## Ajalugu
Vanamõisa mõis rajati 1660. aastal, mil see eraldati Karula mõisast. 1672. aastal pantis Christoph Friedrich von Tiesenhausen mõisa Gustaff Erich von Delwigile ja 1693. aastal Haljala pastorile Joachim Baleckele (Balcke). 1716. aastal kuulus mõis Christoph Friedrich von Tiesenhausenile ja pärast tema surma oli mõis pastor Balecke pärijate valduses. 

1765. aastal päris Karula ja Vanamõisa mõisa Gotthard Wilhelm von Uexküll. 1770. aastal müüs ta mõisa Karl Wilhelm Löschern von Hertzfeldtile. Samal aastal müüs viimase lesk mõisa Woldemar von Uexküllile. 1787. aastal pantis W. von Uexküll Vanamõisa mõisa 70 aastaks Woldemar von Lantinghausenile. 1804. aastal loovutas viimane pandi Ludwig Karl von Brevernile (1757–1823), kes 1812. aastal sai Vanamõisa pärusomanikuks. 1863. aastal liideti Vanamõisaga sellega piirnev Võle mõis.

Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli  Balti pataljoni majandusosakonna ülem  Ludwig Gregor Johann (Hans) von Brevern (1876 vkj–1953 Saksamaa), kes pidas jäänukmõisana Vanamõisa asunduses Vana talu. 

Alates 1997. aastast on mõisa härrastemaja omanik Leo Aadel.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Välislingid
*Vanamõisa mõisast Eesti mõisaportaalis
*Vanamõisa mõis (Haljala khk, Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Putian Shi

**Putian** (hiina keeles 莆田, pinyin: Pútián) on ringkonna õigustega linn Hiina Rahvavabariigis, Fujiani provintsis. Elanike arv on 3 000 000.

## Haldusjaotus
* Chengxiangi linnarajoon (城厢区)
* Hanjiangi linnarajoon (涵江区)
* Lichengi linnarajoon (荔城区)
* Xiuyu linnarajoon (秀屿区)
* Xianyou maakond (仙游县)
Makroergilised ühendid

**Makroergilised ühendid** on madalmolekulaarsed orgaanilised ühendid, millesse salvestatud keemilist energiat kasutab elusorganism ära biokeemilistes reaktsioonides, eriti biosünteesireaktsioonides.
 
## Makroergilisi ühendeid
*ATP (adenosiintrifosfaat)
*GTP
*CTP
*UTP
*TTP
*NADP
*NAD

Erinev täht terminites ATP, GTP, CTP, UTP ja TTP tähistab erinevat lämmastikalust selles ühendis.
Diomidi saared

**Diomidi saared** on kaks saart Beringi väinas.

Saared on kaljused ja kõrgusega kuni 400 meetrit.

Suur Diomidi saar kuulub Venemaale ja seda nimetatakse ka Ratmanowi saareks. Saar asub Tšukotka poolsaarest 38 km kaugusel ja selle pindala on 29 km². Saar on Venemaa kõige idapoolsem piiripunkt. Vene valitsus lasi saare põliselanikud mandrile ümber paigutada ja tänapäeval paikneb saarel vaid Venemaa piirivalve väesalk.

Little Diomede ehk Väike Diomidi saar (ka Krusensterni saar) kuulub Ameerika Ühendriikidele. Selle pindala on 6 km². Saare keskus on Diomede. Seal on olemas kauplus ja isegi kool. Varustus ja post tuuakse helikopteriga. Kui veel 1990. aastal elas saarel 178 inimest, siis 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli seal elanikke 115.

Suure ja väikese Diomidi vahemaa on 4160 m ning selle keskel kulgeb piir Ameerika Ühendriikide ja Venemaa vahel. Samast läheb läbi ka kokkuleppelise asukohaga kujuteldav joon, mille ületamisel muutub kuupäev – kuupäevaraja.

Taani päritolu vene meresõitja Vitus Bering avastas need 1728. aasta 16. augustil (vkj), mil Vene Õigeusu Kirik tähistab püha Diomidi päeva, ning sealt said saared oma nime. Varem oli 1648. aastal kahte saart kirjeldanud veel üks meresõitja, kuid pole kindel, et mainitud saared olid Diomidid.

## Viited

## Välislingid
Talurahvas

**Talurahvas** on maapiirkonnas, tavaliselt talus elavate ja peamiselt põllumajandusest elatuvate inimeste sotsiaalne klass.

## Talurahvas Eestis
Talurahvas tekkis enne klassiühiskonda, juba siis, kui tekkisid paikne asustus ja algeline põlluharimine (Eestis toimus see II ja I aastatuhandel eKr).

13. sajandi alguses olid talupojad maapiirkonnas ainus klass. Ühiskond koosnes valdavalt vabadest talupoegadest, kes elasid üksikperedena ja harisid nende pärilikus valduses olevaid põlispõlde. Ühiskonna heaks kandsid nad mitmesuguseid kohustusi, mida arvestati adramaa järgi.

Pärast muistse iseseisvuse kaotamist piirati järk-järgult Eesti talurahva õigusi ja vabadusi ning suurendati nende kohustusi maa- ja läänihärrade kasuks. 1424 kinnistati Valga maapäeva otsusega esimest korda adratalupojad mõisa külge. Liikumisvabaduse säilitasid üksnes maatud talupojad ja vabadikud, kes ostsid end feodaalsetest kohustistest vabaks raha või teenuste pakkumisega. Vabaduse säilitasid üksnes rannarootslased.

1727. aastal kirjeldas Hallest pärit pietist Christoph Heinrich Helmershausen eesti talurahvast ja olustikku: ""räägitakse saksa ja eesti keelt, muidu kuuldub ka vene keelt ja soome keelt. Eesti talupoeg laseb habet kasvada ja kannab pikka saksa talupojamoe järele tehtud kuube vööga ümber keha, kingi, mis varbaid, kanda ja jalatalla katavad. Mehed kannavad ümmargusi kübaraid. Naised kannavad juukseid lahtiselt ja panevad pähe mütsi, kannavad ka lühikesi ja pikke riideid ilma vööta. Talupoegade rahvus on harilikult väga metsik, aga kari tarvitusel töökas; sellepärast piitsutatakse neid sagedasti kuni veriseks, kuna arvatakse, et nad muidu kuidagi midagi head ei teeks". Niisugune oli nähtavasti informatsioon, mis väljamaalt tulijale talupoegade orjastamise kohta anti, mis teda näis võõrastavat. Kui pietistid aga siin kauemini elasid ja rahvaga ise ligemalt kokka puutusid, muutus nende vaade selles suhtes teistsuguseks, nagu meie seda Hinrich Gutslaffi, Hövel'i ja teiste juures näeme." 

Sunnismaisus süvenes veelgi Balti erikorra kindlustumisega ja 18. sajandil suurenesid talurahva koormised.

19. sajandi alguses kaotati pärisorjus ja algas talude päriseksostmine. 1917. aastaks kuulus talurahvale juba 42% põllumajandusmaast. Iseseisva Eesti Vabariigi Asutav Kogu võõrandas peamiselt baltisaksa aadlile kuulunud suuremad maavaldused ja jagas need maareformi käigus talurahvale, tekitades tugeva väikeomanike kihi.

Nõukogude okupatsioonivõimud sundisid 1949. aastal terrori ja küüditamistega ärahirmutatud talupojad kollektiviseerimise käigus riigimajanditesse (kolhoosidesse ja sovhoosidesse) ning Eesti talurahvas muutus seejärel nn kolhoositalurahvaks.

Pärast Eesti taasiseseisvumist 1991. aastal riigimajandid kas saadeti laiali või reorganiseeriti ja tekkinud on palju iseseisvaid talusid.

## Viited
Franziska van Almsick

**Franziska van Almsick** (sündinud 5. aprillil 1978 Ida-Berliinis) on endine Saksamaa ujuja, mitmekordne maailma- ja Euroopa meister.

Olümpiamängudel võitis van Almsick oma esimese olümpiamedali 1992. aasta OM-il Barcelonas kõigest 14-aastaselt. Kokku võitis ta olümpiamängudelt aastatel 1992–2004 neli hõbe- ja kuus pronksmedalit. 2004. aastal pärast olümpiamänge lõpetas ta tippsportlaskarjääri.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1992  Barcelonas
**  hõbemedal 200 m vabaujumises (**1.58,00**)
**  hõbemedal 4x100 m kombineeritud ujumises (**4.05,19**) 
**  pronksmedal 4x100 m vabaujumises (**3.41,60**)
**  pronksmedal 100 m vabaujumises (**54,94**)
* 1996  Atlantas
**  hõbemedal 200 m vabaujumiss (**1.58,57**)
**  hõbemedal 4x200 m vabaujumises (**8.01,55**)
**  pronksmedal 4x100 m vabaujumises (**3.41,48**)
* 2000  Sydneys
**  pronksmedal 4x200 m vabaujumises (**7.58,64**)
* 2004  Ateenas
**  pronksmedal 4x200 m vabaujumises (**7.57,35**)
**  pronksmedal 4x100 m kombineeritud ujumises (**4.00,72**)

### [[Ujumise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1994  Roomas
**  **maailmameister** 200 m vabaujumises (**1.56,78 MR**)
**  hõbemedal 4x200 m vabaujumises (**8.01,37**)
**  pronksmedal 100 m vabaujumises (**54,77**)
**  pronksmedal 4x100 m vabaujumises (**3.42,94**)
* 1998  Perthis
**  **maailmameister** 4x200 m vabaujumises (**8.01,46**)
**  hõbemedal 4x100 m vabaujumises (**3.43,11**)

### [[Ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused|Lühiraja maailmameistrivõistlustel]]

* 1995  Rio de Janeiros 
**  hõbemedal 4x200 m vabaujumises (**8.01,11**)

### [[Euroopa meistrivõistlused ujumises|Euroopa meistrivõistlustel]]
 
* 1993  Sheffieldis
**  **Euroopa meister** 50 m vabaujumises (**25,23**)
**  **Euroopa meister** 100 m vabaujumises (**54,57**)
**  **Euroopa meister** 200 m vabaujumises (**1.57,97**)
**  **Euroopa meister** 4x100 m vabaujumises (**3.41,69**)
**  **Euroopa meister** 4x200 m vabaujumises (**8.03,12**)
**  **Euroopa meister** 4x100 m kombineeritud ujumises (**4.06,91**)
**  hõbemedal 200 m liblikujumises (**1.00,94**)
* 1995  Viinis
**  **Euroopa meister** 100 m vabaujumises (**55,34**)
**  **Euroopa meister** 400 m vabaujumises (**4.08,37**)
**  **Euroopa meister** 4x100 m vabaujumises (**3.43,89**)
**  **Euroopa meister** 4x200 m vabaujumises (**8.06,11**)
**  **Euroopa meister** 4x100 m kombineeritud ujumises (**4.09,97**)
**  hõbemedal 50 m vabaujumises (**25,80**)
* 1999  Istanbulis
**  **Euroopa meister** 4x100 m vabaujumises (**3.40,87**)
**  **Euroopa meister** 4x200 m vabaujumises (**8.01,66**)
**  hõbemedal 4x100 m kombineeritud ujumises (**4.07,79**)
* 2002  Berliinis
**  **Euroopa meister** 100 m vabaujumises (**54,39**)
**  **Euroopa meister** 200 m vabaujumises (**1.56,64**)
**  **Euroopa meister** 4x100 m vabaujumises (**3.36,00**)
**  **Euroopa meister** 4x200 m vabaujumises (**7.59,07**)
**  **Euroopa meister** 4x100 m kombineeritud ujumises (**4.01,54 ER**)

### [[Euroopa meistrivõistlused ujumises|Euroopa meistrivõistlustel lühiraja ujumises]]

## Välislingid

* Franziska van Almsicki kodulehy
* Franziska van Almsick ROK-i kodulehel
Lee Kuan Yew

**Lee Kuan Yew** (hiina keeles 李光耀; pinyinis Lǐ Guāngyào; 16. september 1923 – 23. märts 2015) oli Singapuri poliitik, riigi esimene peaminister aastatel 1959–1990.

Ta õppis 1945–1949 Cambridge'i ülikoolis. 1954. aastal moodustas ta koos teiste haritlastega sotsialistliku erakonna People's Action Party (PAP; 人民行動黨). Lee sai selle peasekretäriks.

1. juuni 1959 valimistel sai PAP 43 kohta 51-st, kuid ei nõustunud valitsust moodustama enne, kui britid vabastasid 1956. aastal vangistatud erakonna liikmed. Leest sai peaminister 3. juunil 1959.

Tema poeg Lee Hsien Loong sai peaministriks 2004. aastal.
Nelson Muntz

**Nelson Muntz** on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Bart Simpsoni sõber. Nelson on tuntud oma "Ha-ha!" naeru poolest.

Nelsonile annab hääle näitleja Nancy Cartwright, kelle hääl on ka Bartil.
Merilin

**Merilin** on kiirkatamaraan, mis kuulus Lindaliini ASile. Merilin sõitis aastail 2007–2017 Tallinn–Helsingi liinil. Laev on ehitatud 1999. aastal. Lindaliini AS ostis laeva detsembris 2006 Saksamaalt, selle varasem nimi oli *Cat No 1*. 2017. aastast sõidab laev Lõuna-Korea lipu all ja kannab nime *Eldorado*.


MS Merilin.JPG
Merilin.IMG_5320.JPG


## Välislingid

*Lindaline´i kiirlaeva mootor seiskus keset merd, epl.ee, 15. aprill 2009
Ak möngülüü aska

**"Ak möñgülüü aska"** (kirgiisi keeles *Ак мөңгүлүү аска*) on Kõrgõzstani riigihümn. Laul esitati esimest korda 1992. aastal.

## Sõnad
:Ак мөңгүлүү аска зоолор, талаалар, 
:Элибиздин жаны менен барабар.
:Сансыз кылым Ала-Тоосун мекендеп,
:Сактап келди биздин ата-бабалар.

::Алгалай бер, кыргыз эл,
::Азаттыктын жолунда.
::Өркүндөй бер, өсө бер,
::Өз тагдырың колунда.

:Байыртадан бүткөн мүнөз элиме,
:Досторуна даяр дилин берүүгө.
:Бул ынтымак эл бирдигин ширетип,
:Бейкуттукту берет кыргыз жерине.

::Алгалай бер, кыргыз эл,
::Азаттыктын жолунда.
::Өркүндөй бер, өсө бер,
::Өз тагдырың колунда.

:Аткарылып элдин үмүт, тилеги,
:Желбиреди эркиндиктин желеги.
:Бизге жеткен ата салтын, мурасын,
:Ыйык сактап урпактарга берели.

::Алгалай бер, кыргыз эл,
::Азаттыктын жолунда.
::Өркүндөй бер, өсө бер,
::Өз тагдырың колунда.
Perila–Jäneda tee

**Perila–Jäneda tee** (tee number 11125) on kõrvalmaantee Raasiku, Anija, Järva ja Tapa valdades. Tee pikkus on 35,0 km.

Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee 12. kilomeetril Perila külas (). Tee läbib Perila, Härma, Kiviloo, Lükati, Rooküla, Uuearu, Rasivere, Vetla, Mägede, Lehtmetsa, Kõrveküla ja Jäneda küla. Tee lõpeb Jägala–Käravete maantee 43. kilomeetril Jäneda külas (). Tee ületab 2 silda (Kiviloo sild üle Jõelähtme jõe tee kuuendal kilomeetril, Vetla sild üle Jägala jõe tee 20. kilomeetril) ja 30 truupi. Teele jääb 12 bussipeatust: Liivaaugu, Puidutööstus, Kiviloo, Lükati, Rooküla, Uuearu, Soootsa, Paluküla, Vetla, Kreo, Lehtmetsa risti, Jäneda-Veski.

Teega ristub kolmandal kilomeetril Perila tee, 11. kilomeetril Kose–Jägala maantee, 12. kilomeetril Alavere tee ja Alavere ring, 20. kilomeetril Paunküla–Vetla tee, 29. kilomeetril Kaalepi–Lehtmetsa tee, 35. kilomeetril Jäneda–Kalijärve tee.

Tee on kuni Kose–Jägala maanteeni põlevkivituhkbetoonkattega, edasi kuni Harju maakonna piirini mustkattega, jätkub pinnatud kruusatee. Tee viimane kilomeeter on mustkattega. Tee klass on V, välja arvatud tee viimane kilomeeter, mis on klassita. Liiklussagedus on kuni Kose–Jägala maanteeni 500–1000 autot ööpäevas, kuni Paunküla–Vetla teeni 200–500, kuni Harju maakonna piirini 500–1000 ja tee lõpuni 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel ei ole. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.


Perila-Jäneda maantee Vetlas 1978.jpg|Perila-Jäneda maantee Vetlas (1978)
Perila-Jäneda maantee Vetlas 2021. aasta kevadel.jpg|Perila-Jäneda maantee Vetlas (kevad 2021)
Ayumi Hamasaki

**Ayumi Hamasaki** (jaapani keeles 浜崎あゆみ *Hamasaki Ayumi*; sündinud 2. oktoobril 1978 Fukuokas) on jaapani laulja, laulusõnade autor, helilooja, muusikaprodutsent, näitleja ja modell.

## Diskograafia
### Albumid
*"Nothing from Nothing" (1995)
*"A Song for ××" (1999)
*"Loveppears" (1999)
*"Duty" (2000)
*"I Am..." (2002)
*"Rainbow" (2002)
*"Memorial Address" (2003)
*"My Story" (2004)
*"(Miss)understood" (2006)
*"Secret" (2006)
*"Guilty" (2008)
*"Next Level" (2009)
*"Rock 'n' Roll Circus" (2010)
*"Love Songs" (2010)
*"Five" (2011)
*"Party Queen" (2012)
*"Love" (2012)
*"Again" (2012)
*"Love Again" (2013)
*"Colours" (2014)
*"A One" (2015)
*"Sixxxxxx" (2015)
*"M(a)de in Japan" (2016)
Artur Terras

**Artur Martin Terras** (18. veebruar 1901 Perjatsi, Vaivara vald, Virumaa – 26. november 1963 Stockholm, Rootsi) oli Eesti advokaat ja poliitik. 

Ta lõpetas aastal 1919 Narvas gümnaasiumi. Ta võttis osa Vabadussõjast. Ta lõpetas aastal 1927 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli aastatel 1927–1934 vandeadvokaat A. Jürmanni abi, aastast 1934 oli ta vandeadvokaat Tallinnas.

Pärast juuniküüditamist 1941 tegutses metsavennana Vihasoo metsades. Suvel 1941 oli ta Põhja-Eesti Omakaitse ülem. 

Artur Terras oli Tallinna linnapea (24.–29. august 1941), ülemlinnapea (29. august – 6. detsember 1941) ja 1. linnapea (6. detsember 1941 – september 1944). 

Septembris 1944 põgenes A. Terras Rootsi. Hiljem kuulus ta Otto Tiefi valitsuse koosseisu.

Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis asutajaliige.

## Isiklikku
Tema vend oli riigisekretär Karl Terras.

## Välislingid
*Artur Terras, "Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944"

Artur Terras (1941–1944)
1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 19. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 6. aprillil 1974 Brightonis Suurbritannias, kui viimase kahe lauluvõistluse võitja Luksemburg ei soovinud korraldada teist lauluvõistlust kohe järgmisel aastal peale võitu. Selle võitis Rootsi lauluga "Waterloo".

Itaalia ei kandnud võistlust üle, sest riigis oli järgmisel kuul (12. mail) tulemas referendum abielulahutuse seadustamise üle, ning riigi esinduslugu "Sì" (tõlkes "jah") oleks võinud esineda alateadliku sõnumina referendumil lahutuse poolt hääletamiseks. Laulu tsenseeriti Itaalia meediast veel kuu aega, kuni referendum oli lõppenud.

Prantsusmaad pidi sel Eurovisioonil esindama lauljanna Dani lauluga "La Vie A Vingt-cinq Ans", kuid paar päeva enne Eurovisiooni suri riigi president Georges Pompidou, mistõttu otsustas Prantsusmaa võistlusest eemalduda.

## Tulemused

*Roheline – osalenud riigid
*Kollane – riigid, kes on minevikus osalenud, aga mitte sellel aastal.

## Viited
Alavere tee

**Alavere tee** (tee number 11126) oli kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus oli 1,3 km.

Tee sai alguse Perila–Jäneda tee kaheteistkümnendal kilomeetril Rooküla ja Uuearu küla piiril. Tee läbis Rooküla, Uuearu ja Alavere küla. Tee lõppes Alavere küla südames. Tee ületas üht silda (Alavere sild üle Jõelähtme jõe tee esimesel kilomeetril) ja kaht truupi.

Teega ristusid esimesel kilomeetril Alavere ring ja Alavere–Voose tee.

Tee oli mustkattega. Liiklussagedus teel oli kuni 200 autot ööpäevas. Teel olid kiiruspiirangud (30 ja 50 km/h).

Tee endine alguslõik kuni ristumiseni Alavere–Voose teega on arvatud Alavere–Voose tee koosseisu.
1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 20. Eurovisiooni lauluvõistlus ja toimus 22. märtsil 1975 Stockholmis Rootsis. Selle võitis Holland.

## Tulemused

*Roheline – 1975. aastal osalenud riigid
*Kollane – varem (kuid mitte 1975. aastal) osalenud riigid
Kaunissaare–Kehra tee

**Kaunissaare–Kehra tee** (riiklik registreerimisnumber 11127) on kõrvalmaantee Anija vallas (Kehra linna tänavana Kose maantee). Tee pikkus on 3,0 km. 

Tee saab alguse Kose–Jägala maantee kahekümne viiendal kilomeetril Kaunissaare külas. Tee läbib Kaunissaare ja Lehtmetsa külad ning Kehra linna. Tee lõpeb Kehra Jaama tee esimesel kilomeetril Kehra linnas. Tee ületab kuut truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Lehtmetsa ja Sõpruse väljak.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on esimesel poolel kilomeetril 500–1000 autot ööpäevas, edasi 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirangud (30, 50, 60 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kehra tee

**Kehra tee** (riiklik registreerimisnumber 11129) on kõrvalmaantee Anija vallas (Kehra linna tänavatena Tselluloosi tänav ja Anija maantee). Tee pikkus on 3,5 km.

Tee saab alguse Kose–Jägala maantee 29. kilomeetril Kehra linna ja Kehra küla piiril. Tee läbib Kehra linna ja Kehra küla. Tee lõpeb Kose–Jägala maantee 31. kilomeetril Kehra külas. Tee ületab 4 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.

Teega ristub teisel kilomeetril Soodla–Kehra tee.

Tee on mustkattega, v.a tee alguses lühike asfaltkattega lõik. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kehra linna tiheasustusega alal on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Faraday seadus

**Faraday seadus** ehk **elektromagnetilise induktsiooni põhiseadus** ehk **Faraday-Lenzi seadus** ehk **Faraday-Maxwelli-Lenzi seadus** on seaduspärasus, mille järgi on elektromagnetilise induktsiooni elektromotoorjõud võrdeline magnetvoo muutumise kiirusega.

Seaduse sõnastas 1831. aastal inglise füüsik Michael Faraday. 

Kinnise kontuuriga piiratud pinda läbiva magnetvoo muutumisel indutseeritakse kontuuris elektromotoorjõud:

:\Epsilon_i = -{d\Phi \over dt}

{d\Phi} on magnetvoo muutumine; {dt} tähistab aja muutu.

Elektromotoorjõu suuna määrab Lenzi reegel.

Magnetvoo muutumine võib olla tingitud kas magnetvälja enda muutumisest või kontuuri liikumisest magnetväljas.

## Vaata ka
* Elektromagnetiline induktsioon
* Maxwelli võrrandid

## Välislingid
*  Elektromagnetism
Harrison Ford

**Harrison Ford** (sündinud 13. juulil 1942 Chicagos Illinoisi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Lapsepõlv

Harrison Fordi ema Dorothy (õieti Dora Nidelman; 1917–2004) oli koduabiline ja ta isa Christopher Ford (õieti John William Ford; 1906–1999) oli näitleja.

## Rollid

Harrison Ford on mänginud Indiana Jonesi viies mängufilmis: "Indiana Jones kadunud laeka jälil" (1981), "Indiana Jones ja hukatuse tempel" (1984), "Indiana Jones ja viimane ristiretk" (1989), "Noore Indiana Jonesi seiklused" (1993) ning "Indiana Jones ja Kristallpealuu kuningriik" (2008). Ta kehastas 36–58-aastast Jonesi, nooremat ja vanemat Jonesi kehastasid teised näitlejad.

Ta on mänginud Han Solot kolmes "Star Warsi" kinofilmis: IV seerias "Tähtede sõda" (1977), V seerias "Impeeriumi vastulöök" (1980) ja VI seerias "Jedi tagasitulek" (1983) ning telefilmis "Tähesõjad: Pühade eri" (1978). Arvatavasti teeb ta kaasa ka "Tähtede sõja" VII osas, mis eeldatavalt jõuab kinodesse 2015. aastal.

## Tunnustus

Ford oli nomineeritud Oscarile parima meesnäitleja kategoorias 1985. aasta filmiga "Tunnistaja". Ta ei võitnud seda.

Ta oli nomineeritud Kuldgloobusele parima meesnäitleja kategoorias neli korda: filmidega "Tunnistaja" (1985), "Moskiitorannik" (1986), "Jälitatav" (1993) ja "Sabrina" (1995). Ta ei võitnud neist ühtegi. 

2023. aastal pälvis ta 76. Cannes'i filmifestivali elutööpreemia.

## Filmograafia

## Välislingid

* 
* Harrison Ford injured in plane crash *[[BBC News Online]]*. 6. märts 2015. (*inglise keeles*)
Kehra jaama tee

**Kehra jaama tee** (registrinumber 11128) on kõrvalmaantee Anija vallas Kehra linnas (Kehra linna tänavatena Keskuse tänav). Tee pikkus on 0,86 km.

Tee saab alguse Kose–Jägala maantee kahekümne kaheksandal kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.

Tee lõpeb ristumisel Kaunissaare–Kehra teega.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Linna tiheasustusega alal on kiiruspiirangud (50 ja 70 km/h). Tänavavalgustuse kohta andmed puuduvad.
1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 21. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus 3. aprillil 1976 Haagis Hollandis. Selle võitis Suurbritannia.

## Tulemused

*Roheline – 1976. aastal osalenud riigid
*Kollane – varem (kuid mitte 1976. aastal) osalenud riigid
729

**729. aasta**

**[[Sajandid]]**: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

**[[Kümnendid]]**: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - **[[720. aastad]]** - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad

**Aastad**: 724 725 726 727 728 - 729 - 730 731 732 733 734

## Sündmused
*Ravenna lahing

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Mugavuslipp

**Mugavuslipp** tähendab seda, et teatud maksu eest lubavad odavamad riigid laevaomanikul, kellel oma kodumaal laevapidamiseks tehtavad kulutused on liiga suured, registreerida oma laev mugavuslippu pakkuva maa lipu alla, et kulutusi vähendada. 

## Viited

* International Transport Workers' Federation: FOC Countries. sh EL-i Bermuda, Fääri saared, Gibraltar, Hollandi Antillid, Malta, Küpros, Prantsuse Rahvusvaheline Laevaregister (FIS), Saksa Rahvusvaheline Laevaregister (GIS).
* Indrek Nuut: Eesti merenduspoliitika ja kaasaegse laevandusäri õiguslikud aspektid, 2011
* 29. september 2012, E24: Parts: Eesti ei soovi olla mugavuslipu riik, postimees.ee