open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
True Beauty

**"True Beauty"** (korea keeles 여신강림; *Yeosin-gangnim*) on Lõuna-Korea telesari, milles mängivad Moon Ga-young, Cha Eun-woo, Hwang In-youp ja Park Yoo-na. See oli eetris tvN-is 9. detsembrist 2020 kuni 4. veebruarini 2021.

## Osatäitjad
* Moon Ga-young - Lim Ju-kyung
* Cha Eun-woo - Lee Su-ho
* Hwang In-youp - Han Seo-jun
* Park Yoo-na - Kang Su-jin

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Tubakalaud

**Tubakalaud** oli eesti etnograafias  madala äärega laud tubakalehtede peenekslõikamiseks. Lehti hakiti kaares edasi-tagasi liikuva tubakanoaga, mis oli eest otsapidi laua külge kinnitatud. 

Eestis sai kodune tubakakasvatus üldiseks 18. sajandil ning kestis 20. sajandi I pooleni.

Tihti kasutati tubakalaua teist poolt pealauana.

## Vaata ka
*Piip
*Tubakanuga
*Tubakakott

## Viited

## Välislingid
* Tubakalaud. Eesti Rahva Muuseum
Margarita Maslennikova

**Margarita Maslennikova** (vene keeles Маргарита Николаевна Масленникова; neiupõlvenimi Margarita Popova; 2. november 1928 Leningrad – 5. märts 2021 Peterburi) oli Nõukogude Liidu murdmaasuusataja.

1954. aasta MM-il Falunis sai ta 10 km distantsil 4. koha ja tuli maailmameistriks 3×5 km teatesõidus.
Tubakanuga

**Tubakanuga** oli eesti etnograafias kiini taoline lõiketera, mis oli esimese otsaga tubakalaua külge kinnitatud. Kaares edasi-tagasi liikuva tubakanoaga hakiti tubakalehti peeneks. 

Eestis sai kodune tubakakasvatus üldiseks 18. sajandil ning kestis 20. sajandi I pooleni.

## Vaata ka
*Piip
*Tubakakott
*Tubakalaud

## Viited

## Välislingid
* Tubakanuga. Eesti Rahva Muuseum
* Tubakalaud. Eesti Rahva Muuseum
Skapstoti

**Skapstoti** (ka **Skapstati** või **Skabstati**) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla idaosas. Skapstoti jääb Varakļānist 2 ja Riiast 202,9 kilomeetri kaugusele.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla, kus oli 98 elanikku. 2009. aastal oli külas 31 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Višņevski

**Višņevski** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla idaosas. Višņevski jääb piirkonna keskusest Madonast 49,7 ning Riiast 199,3 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2004 oli külas 21 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Ļovāni

**Ļovāni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla idaosas maantee A12 ääres. Ļovāni jääb piirkonna keskusest Madonast 50,7 ning Riiast 198,4 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Ļovāni bussipeatus.

Aastal 2009 oli külas 28 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Kauno Kleemola

**Kauno Antero Kleemola** (varem **Klemola**; 5. juuli 1906 – 12. märts 1965) oli Soome poliitik ja agronoom. Ta kuulus Maaliitu (praeguse nimega Soome Keskerakond).

Kauno Kleemola lõpetas Kokkola Soome Ühislütseumi 1927. aastal. Ta lõpetas Helsingi Ülikooli põllumajanduse ja metsanduse teaduskonna kandidaadikraadiga 1932. aastal. Seejärel pidas kodukohas Kälviä vallas talu. Aastatel 1943–1965 oli ta ka Kannuse põllumajanduskooli juhataja.

Kleemola oli Soome Eduskunna liige 1. septembrist 1939 kuni 5. aprillini 1945 ja 22. juulist 1948 kuni 12. märtsini 1965. Ta oli Soome kaitseminister 1953. aasta 9. juulist kuni 16. novembrini, Soome kaubandus- ja tööstusminister 3. märtsist 1956 kuni 26. maini 1957 ning Soome transpordi ja avalike tööde minister 13. jaanuarist 1959 kuni 26. veebruarini 1962. Lühikest aega, 1961. aasta 3. juulist kuni 14. juulini, oli Kleemola ka Soome asepeaminister. Alates 24. veebruarist 1962 kuni surmani oli ta Soome Eduskunna esimees.

## Viited
Ceipinieki

**Ceipinieki** (ka **Ceipinīki**) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas. Ceipinieki jääb piirkonna keskusest Madonast 49,1 ning Riiast 197,9 kilomeetri kaugusele.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla, kus oli 56 elanikku. Aastal 2009 oli külas 8 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Poči (Varakļāni vald)

**Poči** (latgali keeles *Puoči*) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla idaosas Varakļāni linna läänepiiril. Poči jääb Varakļānist 2,7 ja Riiast 199,6 kilomeetri kaugusele.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla, kus oli 108 elanikku. Aastal 2009 oli külas 49 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Puntuži

**Puntuži** (ka **Puntiuži** või **Puntūži**, latgali keeles *Puntyuži*) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla idaosas Varakļāni läänepiiril. Puntuži jääb Varakļānist 1,5 ning Riiast 201,3 kilomeetri kaugusele. 

Aastal 1897 oli Puntuži katoliiklaste küla. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Elanike arv


* 98 (1897)
* 47 (1989)

* 55 (2004)
* 53 (2009)


## Viited
Prantsuse sõjajõud Saksamaal

**Prantsuse sõjajõud Saksamaal** (prantsuse keeles *Forces françaises en Allemagne*; lühend **FFA**) oli Prantsusmaa relvajõudude operatiiv-strateegiline väekontingent Saksamaal (dislotseerus aastatel 1945–1948 Prantsuse okupatsioonitsoonis Saksamaal, 1948–1949 Bizones, 1949–1990 Lääne-Saksamaal ja pärast Saksa DV liitmist Lääne-Saksamaaga (1990) Saksamaa Liitvabariigis). 

## Väekontingendi ametlik nimetus
*1945–1949 **Prantsuse okupatsiooniväed Saksamaal** (*Troupes d'occupation en Allemagne*)
*1949–1993 **Prantsuse sõjajõud Saksamaal** (*Forces françaises en Allemagne*)
*1993–1999 **Saksamaal dislotseeruvad Prantsuse sõjajõud** (*Forces françaises stationnées en Allemagne*)
*Alates 1999 **Saksamaal paiknevad Prantsuse sõjajõud ja tsiviilpersonal** (*Forces françaises et l'élément civil stationnés en Allemagne*)

## Peakorter ja väekontingendi suurus
Väekontingendi peakorter asus aastatel 1945–1950 Baden-Badenis luksuslikus hotellis Brenners Park (hotellina jätkas Brenners Park tegevust 1950. aastal; 1962. aastal pidasid hotellis Konrad Adenauer ja Charles de Gaulle läbirääkimisi Saksa-Prantsuse sõpruslepingu sõlmimise asjus).

1954. aastal ehitati Baden-Badenis paljukorruseline hoone, mis sai Prantsuse sõjajõudude Saksamaal peakorteriks.

8. mail 1945 oli Saksamaal asuvate Prantsuse vägede koosseisus 324 000 sõjaväelast (ülemjuhataja kindral Jean de Lattre de Tassigny alluvuses). 1949. aastal oli Prantsuse väekontingendi  suuruseks 60 000 inimest, 1993. aastal 25 000 ja 2014. aastal 500 inimest.

## Juhtimine
Prantsuse sõjajõudude Saksamaal ülemjuhataja oli alates 25. juulist 1945 kuni 30. septembrini 1949 armeekindral Marie-Pierre Kœnig (ühtlasi Prantsuse okupatsioonitsooni Saksamaal sõjakuberner). Ülemjuhataja ametis jätkasid külma sõja perioodil korpusekindral Augustin Guillaume (1949–1951), armeekindral Roger Noiret (1951–1961), armeekindral Pierre-Elie Jacquot (1956–1959), armeekindral Jacques Allard (1959–1961), armeekindral Jean Crépin (1961–1963) ja teised. Ülemjuhataja ametikoht eksisteeris kuni 1993. aastani.

## Vaata ka
*Prantsuse okupatsioonitsoon Saksamaal
*Nõukogude Liidu väegrupp Saksamaal
Šķēles

**Šķēles** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla loodeosas Teicija jõe kaldal. Šķēles jääb Varakļānist 10,7 ning Riiast 201,7 kilomeetri kaugusele. Asula jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

Külas asub Šķēlese kalmistu. Sinna jääb Teicija bussipeatus.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla, kus oli 112 elanikku. Aastal 2009 oli külas 16 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Köidikkonn

**Köidikkonn** (*Alytes*) on perekond päriskonnalisi. 

Köidikkonnade isane mähib kudu ümber reite. Kulleste koorumise ajal siirdub isane madalasse vette. 

Elavad Kesk- ja Lõuna-Euroopa künklikel ja mägistel aladel.

## Liine
Perekonda kuulub 5 liiki.
**Alytes muletensis* – mallorca köidikkonn
**Alytes obstreticans* – harilik köidikkonn
Atte Pakkanen

**Atte Mikael Johannes Pakkanen** (13. november 1912 Urjala vald – 22. detsember 1994 Helsingi) oli Soome poliitik. Ta kuulus Maaliitu (alates 1965. aastast Soome Keskerakond).

Atta Pakkanen oli hariduselt agronoom. 1945–1950 oli ta Maanoorte Liidu tegevjuhataja. 1950–1952 töötas ta Põllumajanduse ja Metsanduse Ministeeriumis. 1952–1954 oli ta Yle põllumajandus- ja maaelusaadete toimetaja. 1954–1955 oli ta Soome Pangaliidu maamajanduse ombudsman ning 1955–1975 ase​​direktor ja tegevdirektori asetäitja. Pakkenen oli Soome Eduskunna liige 22. juulist 1948 kuni 22. märtsini 1970. Ta oli Soome kaitseminister 27. maist 1957 kuni 1. septembrini 1957 ja Soome siseminister 29. augustist 1958 kuni 12. jaanuarini 1959.

## Viited
Dreiherrnspitze

**Dreiherrnspitze** (itaalia: *Picco dei Tre Signori*) on mägi Austria Salzburgi ja Tirooli (s.o. Ida-Tirooli) liidumaade ning Itaalia Lõuna Tirooli vahelises kolmikpunktis. See on Kesk-Ida-Alpide ja Alpide peaaheliku Kõrg-Tauerni mäestiku Venedigeri rühma osa.

Nimi tuleneb asjaolust, et 1271. aastal Tirooli Meinhardiinide dünastia jagunemisel külgnesid tipus Tirooli krahvide territooriumid ja Görzi krahvide Ida-Tirooli valdused Salzburgi peapiiskoppide maadega.

Tippu iseloomustavad selle järsud kaljupinnad kirdes, mida ümbritsevad arvukad liustikud. Esimene mäkketõus on dokumenteeritud aastast 1866.

## Paiknemine

Mäge ümbritsevad liustikud. Põhjas, kirdekülje jalamil on tugevalt räsitud *Krimmler Kees* oma sakiliste jäälangustega. Idas ja lõunas asub *Umbalkees*, mis ulatub kõrguseni 3400 m; läänes on *Lahner Kees*, mis ulatub tipupiirkonda. Naabertipud on *Umbalköpfl*, 600 m eemal silmapaistvast idaharjast (3426 m), ja veel 1000 m idas Lääne-Simonyspitze (3481 m), mis on saanud nime Austria Alpide-uurija ja geograafi Friedrich Simony järgi. *Roßhufkammi* seljandikul edelas, u. 2200 m eemal on *Hoher Roßhuf* (3199 m). Piki Tauerni peaaheliku loodeseljandikku (*Tauernhauptkamm*) asub *Grasleitenkopf* (2954 m). Lähimad olulised asulad on *Kaserni* küla, 9 km edelas (linnulennult) Lõuna-Tirooli Ahrntali orus. Samuti 9 km kaugusel, ehkki kagus on Austria Hinterbichli küla Prägrateni lähedal Virgentali orus.
Birnlücke

**Birnlücke** (2665 m) on piirikuru Austria Kõrg-Tauerni mägede lääneotsas, Venedigeri rühma ja Zillertali Alpide vahel. Austria ja Itaalia vaheline piir kulgeb üle kuru 1919. aastast. Kuru moodustab piiri Austria Salzburgi liidumaa ja Itaalia Lõuna-Tirooli piirkonna, Krimmler Achentali ja Ahrntali orgude ning Rieserferner-Ahrni looduspargi ja Kõrg-Tauerni rahvuspargi vahel.

Kuni Schengeni leppeni oli Krimmler Tauernis (2634 m) tavapärane piiripunkt.

Piiripunktist mitte kaugel lõunas on Birnlückeni hütt (*Rifugio Tridentina*). See ehitati 1900. aastal ja nimetati kuru järgi.

## Nimi

Nimi *Birnlücke* on vana kirjaviisi rikkumine. Juba 1888. aastal hakati kuru kutsuma *Pyrlücke*, Ahrni oru oja vanade nimede *Pirra* või *Birlbac* järgi. Itaalia nimi on *Forcella del Picco*.
Rokuli

**Rokuli** (ka **Rokuļi**) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla põhjaosas. Rokuli jääb piirkonna keskusest Varakļānist 9,7 ning Riiast 200,7 kilomeetri kaugusele.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla, kus oli 51 elanikku. Aastal 2004 oli külas 2 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Maurāni

**Maurāni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas. Maurāni jääb piirkonna keskusest Madonast 45,5 ja Riiast 199,6 kilomeetri kaugusele. Asula jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Looduskaitse all on Maurāni künnapuu. Külas on Maurāni bussipeatus.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Elanike arv


* 48 (1897)
* 32 (1989)

* 37 (2004)
* 16 (2009)


## Viited
Broki (Varakļāni vald)

**Broki** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla lääneosas. Broki jääb piirkonna keskusest Madonast 46,4 ja Riiast 200,2 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla, kus oli 63 elanikku. Aastal 2009 oli külas 6 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Pauniņi

**Pauniņi** (ka **Pauneņi**) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla loodeosas. Pauniņi jääb Varakļānist 12,5 ning Riiast 197,8 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

Külas asub Pauniņi kalmistu.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla, kus oli 56 elanikku. Aastal 2009 oli külas 7 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Tauferer Ahrntal

**Tauferer Ahrntal** tähistab Ahri (itaalia: *Aurino*) jõe orgu, Pusteri oru kõrvalorgu Itaalias Lõuna-Tiroolis. See jaguneb tavaliselt Tauferer Taliks (*Val di Tures*), mis ulatub suubumisest Rienzi jõkke Brunecki lähedal kuni Sand in Taufersini, ning päris Ahrntaliks (*Valle Aurina*) kuni lähteni Prettaus.

Org Kesk-Ida-Alpides moodustab Lõuna-Tirooli kirdepoolse osa Austria piiri ääres, mis eraldab Zillertali Alpid (põhjas ja läänes) Kõrg-Tauerni mäestikust (Rieserferneri rühm) (lõunas ja idas). Omavalitsused orus on Gais, Sand in Taufers, Ahrntal ja Prettau, Itaalia põhjapoolseim *[[comune]]*. Mühlwaldi omavalitsus ühtib Tauferer Ahrntali loodepoolse külgoruga, sealhulgas Nevesi veehoidla. Kagus suubub Reinbachi oja Sand in Taufersi juures Ahri; Rein in Taufersi küla ümbruskond on osa Rieserferner-Ahrni looduspargi looduskaitsealast.

Orgu pääseb mööda riigimaanteed, mis kulgeb Bruneckist põhja poole Gaisi ja Sand in Taufersisse, kus Ahri kuristikku sisenemist tähistab Taufersi loss. Siit ulatub org jäge pidi kirdesse Prettau ja Birnlücke kuruni. Endine Taufersi raudtee ühendus Bruneckist Sand in Taufersini lõpetati 1957. aastal.
Grozas

**Grozas** (ka **Grozi**, latgali keeles *Grozys*) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas. Grozas jääb piirkonna keskusest Madonast 47,5 ning Riiast 197,6 kilomeetri kaugusele. Asula jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Sinna jääb Grozase bussipeatus.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Elanike arv


* 166 (1897)
* 70 (1989)

* 61 (2004)
* 61 (2009)


## Viited
Paavo Rantanen

**Paavo Ilmari Rantanen** (sündinud 28. veebruaril 1934) on Soome diplomaat ja poliitik.

Paavo Rantanen töötas aastatel 1958–1988 Soome Välisministeeriumis. Ta oli Soome suursaadik Genfis aastatel 1981–1986. 1986–1988 oli ta Soome suursaadik Ameerika Ühendriikides.

Paavo Rantanen oli Soome välisminister 1995. aasta 3. veebruarist kuni 13. aprillini.

## Viited
Silenieki

**Silenieki** (latgali keeles *Silinīki*) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas maantee A12 ääres. Silenieki jääb piirkonna keskusest Madonast 49,9 ja Riiast 196,9 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Silakrogsi bussipeatus.

Silenieki mänd ümbermõõduga 2,82 meetrit ja Silenieki vaher ümbermõõduga 3.77 meetrit on looduskaitse all.

Silenieki muinaskalmed on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

Külas asub Silsi kalmistu.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla, kus oli 46 elanikku. Aastal 2009 oli külas 8 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Jean de Lattre de Tassigny

**Jean Joseph Marie Gabriel de Lattre de Tassigny** (2. veebruar 1889 Mouilleron-en-Pareds, Vendée departemang – 11. jaanuar 1952 Neuilly-sur-Seine, Hauts-de-Seine'i departemang) oli Prantsuse sõjaväelane, kes sai postuumselt Prantsusmaa marssali auastme.

## Sõjaväekarjäär
Aadliperekonnast pärit Jean de Lattre de Tassigny lõpetas Gueris Morbihani departemangus asuva sõjakooli École spéciale militaire de Saint-Cyr. Ta osales esimeses ja teises maailmasõjas. 1940. aasta mais Wehrmachti Prantsuse kampaania ajal juhatas Lattre diviisi. Pärast Vichy valitsuse moodustamist teenis ta selle sõjaväes. Jaanuaris 1942 sai Lattre Vichy valitsuselt korpusekindrali auastme. Novembris 1942 Wehrmachti operatsiooni Anton käigus, mille eesmärgiks oli Lõuna-Prantsusmaa okupeerimine, oli Lattre ainus Vichy valitsusvägede kindral, kes andis käsu Saksa vägedele vastupanu osutuda, kuid ta reedeti ja vahistati. Jaanuaris 1943 mõisteti Lattre 10 aastaks vangi, kuid septembris 1943 õnnestus tal vangist põgeneda. Ta ühines kindral de Gaulle'i juhitud Võitleva Prantsusmaaga. Novembris 1943 andis de Gaulle Lattre'ile armeekindrali auastme. Lattre taastas 1940. aastal laiali saadetud Prantsuse 1. armee, mis augustis 1944 tungis liitlasvägede 6. armeegrupi koosseisus Lõuna-Prantsusmaale (Lõuna-Prantsusmaa operatsioon). Hiljem sõdis Lattre oma armeega Reini ja Doonau jõe piirkonnas. Lattre oli ainus Prantsuse kindral teises maailmasõjas, kelle alluvuses oli suurearvuline ameerika väeüksus (25. jaanuarist 1945 kuni 16. veebruarini 1945 USA 21. korpus Colmari operatsioonis).

### Saksa Riigi kapitulatsiooniakt

7. mail 1945 Prantsusmaal Reimsis kirjutati alla Saksa Riigi kapitulatsiooniakt. Prantsusmaa nimel kirjutas alla Jean de Lattre de Tassigny. Nõukogude Liidu nõudmisel sõlmiti päev hiljem Berliinis uus kapitulatsiooniakt. Prantsusmaa esindajana allkirjastas selle samuti Lattre.

### Pärast sõda
Lattre oli lühikest aega (mais 1945) Prantsuse vägede Saksamaal ülemjuhataja. Alates novembrist 1945 oli ta Prantsuse Armee Kindralstaabi ülem (kuni märtsini 1947). Aastatel 1950–1951 oli ta Prantsuse vägede ülemjuhataja esimeses Indohiina sõjas.

Jean de Lattre de Tassigny suri jaanuaris 1952 vähihaigusse. Neli päeva pärast surma anti talle postuumselt Prantsusmaa marssali auaste.

## Auastmed
Jean de Lattre de Tassigny sõjaväelised auastmed: kapten (1916), major (1926), kolonelleitnant (1932), kolonel (1935), brigaadikindral (20. märts 1939), diviisikindral (26. juuni 1941), korpusekindral (2. jaanuar 1942), armeekindral (10. november 1943) ja Prantsusmaa marssal (15. jaanuar 1952 postuumselt).

## Tunnustus

* Médaille militaire (1920)
* Croix de guerre 1914–1918 
* Auleegioni komandöri klassi orden (1935)
* Auleegioni suurohvitseri klassi orden (1940)
* Vabastusorden (20. november 1944)
* Croix de guerre 1939–1945 
* Auleegioni suurristi klassi orden (1945)

### Välisriikide autasud
* USA Legion of Meriti komandöri klassi orden 
* Nõukogude Liidu Suvorovi 1. järgu orden 
* Suurbritannia Bathi ordu aurüütli orden

## Välislingid
Vladislav Dvoržetski

**Vladislav Dvoržetski** (vene keeles *Владислав Вацлавович Дворжецкий*; 26. aprill 1939 Omsk – 28. mai 1978 Gomel) oli vene filminäitleja. 

Ta isa Václav Dvoržetski oli Kiievi poola teatri näitleja. 1956–1959 õppis Omskis kohalikus sõjaväelises meditsiinikoolis, mille lõpetas ämmaemanda kutsega. 1959–1961 teenis Nõukogude armees Sahhalini saarel rügemendi vanemvelskrina. 1964–1967 õppis Omski teatrikoolis. Alustas näitlejateed Omski teatris. Tema läbimurderolliks oli film “Põgenemine”. Dvoržetski spetsiifiliselt väljendusrikas nägu köitis režissööre Alovit ja Naumovit ning kindral Hludovi tegelaskuju oli filmi määratu edu üks peamisi vedrusid. Sellele järgnes sügavamõttelise bandiidi, varjunimega Krahv, roll kuritööfilmis ““Püha Lukase” tagasitulek”. Andrei Tarkovski “Solarises” oli tal küll episoodiline, kuid mällupugev osa.

Suri 1978. aastal südameinfarkti.

Mängis aastatel 1970–1978 18 filmis.

## Rolle
* 1967 – "Unustamatud aastad" ("Незабываемые годы") (filmilavastus)
* 1970 – "Põgenemine" ("Бег") – kindral Roman Valerjanovitš Hludov
* 1970 – ""Püha Luuka" tagasitulek" ("Возвращение "Святого Луки"") –  retsidivist Mihhail Ivanovitš Karabanov
* 1971 – "Meil ​​pole aega oodata" ("Нам некогда ждать")  – ataman Vadim Orlov
* 1972 – "Solaris" – piloot Henri Berton
* 1973 – "Tagasitulekut pole" ("Возврата нет") –  Nikolai Jakovlevitš Nikitin, rindesõdur, kolhoosi esimees
* 1973 – "Sälgud mälu jaoks" ("Зарубки на память") – kommunist Petrea Raducan
* 1973 – "Pilvede taga on taevas" ("За облаками – небо") – piloot Sergei Rudnev
* 1973 – "Sannikovi maa" ("Земля Санникова") – Aleksandr Petrovitš Iljin, teadlane, ekspeditsiooni korraldaja
* 1973 –  "Avatud raamat" ("Открытая книга")  –  Dmitri Dmitrijevitš Lvov, teadlane
* 1973 –  "Aed" (lühifilm) ("Сад") –  fotostuudio külastaja
* 1974 – "Kuni viimase hetkeni" ("До последней минуты ") – Jaroslav Galan, kirjanik
* 1975 – "Ainuke tee" (" Единственная дорога ") – Walter Holtz, Saksa ohvitser, konvoi juht
* 1975 – "Seal, silmapiiri taga" ("Там, за горизонтом ") – piloot Sergei Rudnev
* 1976 – "Kapten Nemo" ("Капитан Немо") – kapten Nemo ehk prints Dakkar
* 1977 – "Legend Ulenspiegelist" ("Легенда о Тиле") – Philip II , Hispaania kuningas
* 1977 – "Julia Vrevskaja" ("лия Вревская")  – Aleksander II , Venemaa keiser
* 1978 – "Kohtumine kaugel meridiaanil" ("Встреча на далёком меридиане") – Nick Rennett, Ameerika füüsik
* 1978 –  "Klassikaaslased" (" Однокашники") – Nikolai Vassiljevitš Lobanov, kõrge ametnik

## Viited
Krimmli kosed

**Krimmli kosed** (saksa: *Krimmler Wasserfälle*) on kogukõrgusega 380 m kõrgeim juga Austrias. Kosed asuvad Krimmler Ache jõel ja Krimmli küla lähedal Kõrg-Tauerni rahvuspargis Salzburgi liidumaal.

## Kosed

Krimmli kosed on mitmetasandiline juga. Kosk algab Krimmler Ache oru tipust ja langeb allapoole kolmes etapis. Ülemine etapp langeb 140 m, keskmine 100 m ja alumine 140 m. Joa kõrgeim punkt on 1470 m merepinnast.

## Vool

Krimmler Ache on liustikuoja, mille vooluhulk on aastaajati suuresti erinev. Selle vooluhulk juunis ja juulis on 20 000 m³/h, samas veebruaris on see vaid 500 m³/h. Suurim mõõdetud vool oli 25. augustil 1987, kui see oli 600 000 m³/h.

Pärast koski suubub jõgi Salzachi jõkke, mis voolab Inni, edasi Doonausse ja lõpuks Musta merre.

## Turism

Tagamaks, et turistid näeksid ilma raskusteta rohkem juga, ehitas Ignaz von Kürsinger Mittersillist raja kose ülemisse ossa. 1879. aastal parandas Austria Alpiklubi teed panoraamvaate pakkumiseks. Ligikaudu 400 000 inimest külastab koski aastas. Kose udune pihustus loob ideaalse kasvutingimuse sadadele sammaldele, samblikele ja sõnajalgadele. Ümbrus on elupaik 62 linnuliigile.

Negatiivne mõju kohalikele elanikele on väikese küla kõrge liiklustaseme ja maantee erosiooni tõttu.
Pinzgauer Lokalbahn

**Pinzgauer Lokalbahn** (varem *Pinzgaubahn* või *Krimmler Bahn*) on kitsarööpmeline raudtee Austria Salzburgi liidumaal. Raudtee järgib Salzachi orgu Zell am Seest Krimmlini Pinzgau mägede vahel. Lõik Mittersilli ja Krimmli vahel sai 2005. aastal üleujutuses kannatada ja taasavati 2010. aasta septembris.
Lielie Leimaņi

**Lielie Leimaņi** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas. Lielie Leimaņi jääb piirkonna keskusest Madonast 49,2 ja Riiast 198,4 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla, kus oli 203 elanikku. Aastal 2009 oli külas 61 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Liechtensteinklamm

**Liechtensteinklamm** (Liechtensteini kuristik) on kuni 300 m kõrgete seintega eriti kitsas kuristik Austria Alpides 50 km Salzburgist lõunas. See on u. 4 km pikk ja saanud nime Liechtensteini vürsti Johann II järgi, kelle käiguteed paigaldati 1875. aastal.

Kuristik on u. 4 km pikk, millest 1 km on puidust käiguteede kaudu külastajatele ligipääsetav (talvekuudel suletud). Selle sügavus on kuni 300 m ja mõnes kohas on see vaid mõne meetri laiune. Kuristiku lõpus on kosk. Aastas käib seal u. 100 000 külastajat.

Mägioja Großarler Ache veed moodustasid kuristiku aastatuhandete jooksul. 1875. aastal alustasid Pongau Alpiklubi liikmed töid teha kuristik ligipääsetavaks, kuid raha puudumisel jäid need lõpetamata. Lähedalasuvas Großarlis jahimaja omanud Liechtensteini vürst Johann II annetas 600 kuldnat tööde laiendamiseks. Tööde lõppedes 1876. aastal nimetati kuristik vürsti helde annetuse auks ümber.

Legendi järgi loodi kuristik siis, kui kurat, täis viha ja raevu ebaõnnestunud plaani pärast, lendas üle kanjoni, visates sellesse vett sellise jõuga, et raius kivi.
Mogens Lykketoft

**Axel Mogens Leif Lykketoft** (sündinud 9. jaanuaril 1946) on Taani poliitik. Ta kuulub erakonda Sotsiaaldemokraadid.

Mogens Lykketoft lõpetas Kopenhaageni Ülikooli poliitikateaduste kandidaadikraadiga 1971. aastal. 

Üliõpilasena kuulus ta aastatel 1965–1970 sotsiaaldemokraatliku üliõpilasorganisatsiooni Frit Forum juhatusse ja oli aastatel 1968–1969 organisatsiooni esimees. 

1966–1981 töötas ta Töölisliikumise Majandusnõukogus, kus oli alates 1975. aastast osakonnajuhataja. 

Alates 1981. aastast oli ta Folketingi liige. 20. jaanuarist 1981 kuni 10. septembrini 1982 oli ta Taani maksuminister. 25. jaanuarist 1993 kuni 21. detsembrini 2000 oli ta Taani rahandusminister ja 21. detsembrist 2000 kuni 27. novembrini 2001 Taani välisminister. 

Ta oli Sotsiaaldemoraatide esimees aastatel 2002–2005. Aastatel 2009–2015 kuulus ta Folketingi presiidiumisse. Alates 30. septembrist 2011 kuni 18. juunini 2015 oli Lykketoft Folketingi esimees. 2015. aasta septembrist kuni 2016. aasta septembrini oli ta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee esimees. Folketingi liige oli ta kuni 2019. aasta juunini.

## Viited
Kärnkonn

**Kärnkonn** (*Bufo*) on perekond päriskonnaliste seltsist kärnkonlaste (*Bufonidae*) sugukonnast.

Perekonda kuulub 17 liiki. 

## Eesti liigid
**Bufo bufo* – harilik kärnkonn
**Bufo calamita* – juttselg-kärnkonn e. kõre
**Bufo viridis* – rohekärnkonn

## Vaata ka
*aaga ehk merikärnkonn, *Rhinella marina*, varasem nimi *Bufo marinus*
Indāni

**Indāni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla edelaosas Varakļāni kraavi kaldal ja Pelečāre Suursoo hoiuala serval. Indāni jääb piirkonna keskusest Madonast 53,6 ja Riiast 195,4 kilomeetri kaugusele.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla, kus oli 86 elanikku. Aastal 2009 oli külas 8 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Stirniene

**Stirniene** (vanasti ka **Tiltagals**) on küla (*ciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas.

Küla asub valla lõunaosas Varakļāni kraavi kaldal maantee A12 ja Krustpilsi ning Rēzekne vahelise raudtee ääres. Stirniene jääb piirkonna keskusest Madonast 50,8 ja Riiast 194 kilomeetri kaugusele. Seal asub postkontor. Sinna jääb Stirniene bussipeatus.

Stirniene tekkis Ventspils-Moskva raudteele rajatud Stirniene raudteejaama juurde. Aastal 1907 ehitati sinna Stirniene kirik. Pärast aastat 2009 asus seal mõnda aega Varakļāni valla halduskeskus. Stirniene on ümbritsevate hajaküladega kokku kasvanud, sellega on liidetud endine Zalāni küla ja osa Aizkalniešist. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

Külas asub Stirniene kalmistu. Asula jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

Stirniene katoliku kirik on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis. Riikliku kaitse all on küla servas asuvad Stirniene (Tiltagalsi) muinaskalmed ehk Sõjahauad.

## Elanikkond


* 261 (1897)
* 250 (1935)
* 161 (1969)
* 126 (1989)
* 97 (2000)

* 68 (2004)
* 81 (2011)
* 54 (2020)
* 51 (2025)


## Viited
Ciematnieki

**Ciematnieki** (ka **Cīmotnīki**) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla edelaosas maantee A12 ääres ja  Teiči soo ning Teiči looduskaitseala serval. Asula jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Ciematnieki jääb piirkonna keskusest Madonast 52,5 ja Riiast 191,1 kilomeetri kaugusele.

Aastal 1897 oli seal katoliiklaste küla, kus oli 56 elanikku. Aastal 2009 oli külas 12 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Viited
Stirnienes muiža

**Stirnienes muiža** (ka **Muiža**, tõlkes *Stirniene mõis*) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas, Varakļāni valla halduskeskus. 

Küla asub valla lõunaosas. Stirnienes muiža jääb piirkonna keskusest Madonast 52,4 ja Riiast 194,9 kilomeetri kaugusele. Külas on Stirniene põhikool, rahvamaja ja raamatukogu. Sinna jäävad Stirnienes skola ja Stirnienes muiža bussipeatus.

Stirnienes muiža on tekkinud endise Stirniene mõisa (*Sterniany*) keskuse juurde. Aastal 1897 oli mõisas 116 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

Looduskaitse all on Muiža pärn ümbermõõduga 4,31 meetrit, lisaks veel kolm saart.

## Elanike arv


* 116 (1897)
* 88 (1989)

* 68 (2004)
* 59 (2009)


## Viited
Muiža

**Muiža** (ka **Barkavas muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Barkava vallas.

Muiža asub valla lõunaosas. Sinna jääb Muiža bussipeatus. Küla jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Looduskaitse all on tammed ümbermõõtudega 4,55 ja 4,22 meetrit ning kuivanud mänd ümbermõõduga 3,43 meetrit.

Aastal 1897 oli mõisas 96 elanikku. Aastal 2008 oli külas 50 elanikku.

## Viited
Maria Parr

**Maria Parr** (sündinud 18. jaanuaril 1981 Vanylvenis) on norra lastekirjanik. Ta kirjutab uusnorra keeles.

Ta õppis Bergeni Ülikoolis põhjamaade kirjandust ja töötab õpetajana.

Tema debüütteos "Vahvlist südamed" (uusnorra keeles "Vaffelhjarte") ilmus 2005. aastal, eesti keeles 2013. Raamat oli Brage kirjandusauhinna nominent ning 2011. aastal tehti selle põhjal Norras telesari. "Vahvlist südamed" on tõlgitud enam kui kümnesse keelde. Raamatu illustreeris Bo Gaustad. 

Laiema tuntuse saavutas Parr 2009. aastal raamatuga "Vilgukivioru Tonje" (uusnorra keeles "Tonje Glimmerdal"). Raamat võitis mitu kirjandusauhinda, teiste seas Brage kirjandusauhinna (*[[Brageprisen]]*) ja Eestis tõlkelastekirjanduse Paabeli Torni auhinna 2013. aastal. 

Tema kolmas ja seni viimane lasteraamat "Väravavaht ja meri" (uusnorra keeles "Keeperen og havet", 2017; eesti keeles 2018) võitis samuti Brage kirjandusauhinna ja veel mitu auhinda.

Kõik kolm raamatut on ilmunud eesti keeles Riina Hanso tõlkes kirjastuses Eesti Raamat.

## Tunnustus
* 2008 Hollandi lastekirjandusauhind Hõbedane Krihvel
* 2009 Brage kirjandusauhind raamatu "Vilgukivioru Tonje" eest
* 2010 Norra kriitikute kirjandusauhind
* 2013 Paabeli Torni auhind raamatu "Vilgukivioru Tonje" eest
* 2017 Brage kirjandusauhind raamatu "Väravavaht ja meri" eest
Egert Milder

**Egert Milder** (sündinud 29. juulil 1989) on eesti laulja ja laulukirjutaja. 

Milderi soolokarjäär sai alguse 2018. aastal ühepäevase Euroopa-turneega, millega ta tähistas singli “Live+Love+Grow” ilmumist.  Looga "Georgia On My Mind" astus Milder üles ka Gruusia tele- ning raadiosaadetes.  Sama looga osales Milder ka 2020. aastal Eesti Laulu võistlusel, saades finaalis 4. koha.  Milderi singel "Free Again" ilmus 2020. aasta detsembris, see laul jõudis "Eesti laulu 2021" finaali. 

Enne soolokarjääri kuulus Milder alternatiivroki kollektiivi Slippery Slope. Ta on koostööd teinud ka välismaiste laulukirjutajatega ja läbinud kursusi Berklee Muusikakolledžis. Ta on kirjutanud lugusid kohalikele popartistidele nagu Stefan, Liis Lemsalu  ja Kerli Kivilaan .

## Karjäär

### 2018: "Live+Love+Grow"
Milderi soolokärjäär algas 2018. aastal debüütsingliga "Live+Love+Grow". Singli ilmumist tähistas Milder ühepäevase Euroopa-turneega: Gruusia, Türgi ja Valgevene kaudu koju Eestisse sõites debüteeris ta 24 tunni jooksul oma esimest singlit neljas riigis.  Raadio 2 valis singli 2018. aasta kümne parema loo hulka.

### 2019: "U"
Milderi teine singel, indie-folklugu “U” ilmus 2019. aastal ning loole filmiti video Colombias endise narkoparuni Pablo Escobari häärberis, Kariibi mere rannikulinnas Cartagenas ja Medellínis.  "U" oli Raadio 2 eetris enim mängitud lugu. 

### 2020: "Georgia (On My Mind)" ja "Your Green is Better"
2020. aastal osales Milder Eesti Laul 2020 võistlusel looga “Georgia (On My Mind)” ning saavutas finaalis 4. koha. Tegu oli Milderi esimese singliga, mis pälvis laiema rahvusvahelise tähelepanu ja viis Milderi esinema Gruusia tele- ja raadiosaadetesse.  

2020. aasta teises pooles ilmus Milderi uus singel “Your Green is Better”. Laulu video filmiti ühes suures kurgikasvanduses. 

### 2021: "Free again"
2021. aastal osales Milder looga "Free Again" Eesti Laul 2021 võistlusel, kus ta jõudis finaali. 

## Diskograafia
### Singlid

## Isiklikku
3. augustil 2017 abiellus ta Gruusias Piret Järvisega. Augustis 2020 sündis neil tütar Milli. 21. märtsil 2023 sündis neil poeg Max.

## Viited
Hilde Vandermeeren

**Hilde Vandermeeren** (sündinud 25. septembril 1970 Waregemis) on Belgia kirjanik. Ta on palju kirjutanud lastele ja noortele, aga ka täiskasvanutele mõeldud psühholoogilisi põnevikke.

Õppis psühholoogiat hollandikeelses Belgia ülikoolis Katholieke Universiteit Leuven ja töötab täiskasvanute koolitajana.

Eesti keeles on ilmunud tema lasteraamat "Operatsioon "Bernie välja!"" (Avita 2014, tõlkija Kristel Halman). Teose eest sai ta Hollandi lastekirjandusauhinna Hõbedase Krihvli. Raamatu illustreeris Lotte Leyssens.

## Välislingid
* Koduleht (inglise keeles)
Viļāni mõis

**Viļāni mõis** (läti keeles *Viļānu muiža*, poola keeles *Wielony*, saksa keeles *Welonen*) oli mõis Vitebski kubermangus Režitsa maakonnas Viļani vallas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni linnas aadressil Brīvības iela 34, osa mõisakeskusest jääb ka Viļānu muiža küla aladele.

## Ajalugu
Mõisat on esmamainitud 1495. aastal, mil Wolter von Plettenberg selle Jan de Loele läänistas. Sealsed latgalitest maaomanikud muudeti ühtlasi maksu, teo- ja sõjaväeteenistuskohuslasteks. Aastast 1507 olid mõisa omanikud de Overlackid. Rootsi-Poola sõja ajal aastal 1603 ei kinnitanud Zygmunt III Waza enam de Overlackide õigust mõisale ja andis selle hoopis Tomasz Dombrowile rendile. Edasi kuulus mõis de Offenbergidele, aastast 1703 aga Rykidele.

Aastal 1753 sai mõisa omanikuks Michał Ryk, kes kutsus Viļānisse bernardiinide ordu mungad, rajas sinna kloostri ja kiriku. Toona oli mõis üks Latgale alade suuremaid, sellele kuulus üle 49 000 hektari maad. Sealne mõis läks aastal 1839 Karol Mannteuffeli valdusse, aastal 1840 sai sellest Löwis of Menarite omand ja aastal 1842 hakkas see kuuluma Janowskitele.

Wincenty Janowski muutis Viļāni tööstusasulaks, rajades Malta jõe teisele kaldale linatöötlemisvabriku, kus aastal 1869 oli ligi 200 töölist. Mõisale kuulusid seal veel kõrtsid, vesiveski, nahatööstus, telliselööv, kaks lubjaahju ja pruulikoda. Aastal 1920 riigistati maareformi käigus sealne mõis ja maad jagati uusmaasaajatele, osa selle valdusi läks ka Viļāni linnale. Aastani 1941 jäi mõisakompleksi haldama Julian Janovski.

## Mõisaansambel

Mõisa häärberisse rajati kool 1949. aastal, tänapäeval asub seal Viļāni kunsti- ja muusikakool. Viļāni mõisa häärber on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Häärberi juures asub ka Malta jõeni ulatuv park.

Mõisale kuulunud vabriku ruumidesse rajati 1950. aastatel Viļāni hüdroelektrijaam, mis 1994. aastal H. Janovskise eestvedamisel taas tööle pandi.

## Viited
Jussi Saramo

**Jussi Antero Saramo** (sündinud 9. juulil 1979) on Soome poliitik, alates 16. juulist 2024 Euroopa Parlamendi liige. Ta kuulub Vasakliitu.

Jussi Saramo sai diplomi infotehnoloogia alal rakenduskõrgkoolist Edupoli 2003. aastal. Aastatel 2003–2004 oli ta organisatsiooni 
Etelä-Suomen Vasemmistonuoret piirkonnajuhataja. 2004–2005 töötas ta Eduskunnas parlamendiliikme abina. 2005–2009 oli ta organisatsiooni Vasemmistonuoret esimees. 2011–2014 töötas ta Soome Haridus- ja Kultuuriministeeriumis eriabina. Aastatel 2009–2011 ja 2014–2016 oli ta Vasakliidu poliitiline sekretär. 2014–2016 oli ta Euroopa Parlamendi liikme Merja Kyllöneni abi. 2017–2019 oli ta firma Solaris-lomat tegevdirektor. Alates 2019. aasta aprillist on ta Eduskunna liige. Alates 17. detsembrist 2020 kuni 29. juunini 2021 oli ta haridusminister Sanna Marini valitsuses.

2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus Jussi Saramo 4918 häält ja osutus valituks.

## Viited
Jaan Karu

**Jaan Karu** (1873–1942) oli eesti ajakirjanik, tõlkija ja kirjastaja.

Ta on olnud Postimehe Pärnu väljaande toimetaja.
Jaan Karu (õppejõud)

**Jaan Karu** (3. jaanuar 1945 Narva - 22. detsember 2024) oli eesti tehnikateadlane.

Ta lõpetas aastal 1963 Tallinna 42. Keskkooli, 1968 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna ja 1974 samas aspirantuuri, sai tehnikakandidaadi kraadi 1975.

Ta töötas Tallinna Tehnikaülikoolis aastast 1975 inseneri, teaduri ja õppejõuna, 1987-2012 oli sanitaartehnika kateedri/keskkonnatehnika instituudi dotsent, alates 2013 emeriitdotsent.

2019. aastal pälvis dotsent Jaan Karu Eesti Vee-ettevõtete Liidu elutööauhinna.

## Teoseid
*Karu, Jaan 1987. *Tarbevee ettevalmistus - eelpuhastusprotsessid ja -seadmed: õppevahend*. Tallinn: Tallinna Polütehniline Instituut.
*Veekäitlusalane õpik-raamatu „Veevärk“ (2016).

## Isiklikku
Ta oli abielus filmimonteerija Tiiu Karuga, nende poeg on ettevõtja Armin Karu.

## Viited

## Välislingid
*
ACE Logistics Group AS

**ACE Logistics Group AS** on logistikafirmade valdusettevõte peakorteriga Tallinnas. 

Kontsern asutati pärast Eesti taasiseseisvumist 1992. aastal, mil Estonian Air Cargo AS (hilisemate nimedega Air Cargo Estonia AS ja ACE Logistics Estonia AS) asus osutama lennutranspordi ekspedeerimisteenuseid. ACE Logistics Group AS esimene tegevjuht oli Karli Lambot, alates 2005. aasta lõpust on ettevõtte tegevjuht Andres Matkur.

Ärinimi ACE Logistics võeti kasutusele 1997. aastal. ACE Logistics kui ekspedeerimisfirma teeb koostööd lennufirmadega, laevaliinidega, autovedajatega ja raudteeoperaatoritega ning osutab koostöös oma partnervõrgustikega logistikateenuseid üle terve maailma. 

ACE Logistics Group AS-i ettevõtted asuvad Eestis, Leedus, Lätis, Soomes ja Ukrainas. 2021. aastal töötas nendes kokku 200 inimest. Ettevõtete konsolideerimata kogukäive oli 72 miljonit eurot ning logistikaettevõtted käsitlesid 430 000 saadetist.

## Välislingid
* ACE Logistics Group AS koduleht
Villy Søvndal

**Villy Søvndal** (sündinud 4. aprillil 1952) on Taani poliitik. Ta kuulub Sotsialistlikku Rahvaparteisse.

Villy Søvndal on pärit talupidaja perekonnast. Ta lõpetas Koldingis õpetajatekolledži 1980. aastal. Aastatel 1980–1992 töötas õpetajana Koldingis. 1982–1994 oli ta Koldingi linnavolikogu liige. Ta oli Folketingi asendusliige 1986. aasta märtsis-aprillis ja 1991. aasta oktoobrist kuni 1992. aasta jaanuarini. Ta oli Folketingi liige 1. augustist 1994 kuni 20. detsembrini 2013. Aastatel 2005–2012 oli Søvndal Sotsialistliku Rahvapartei esimees.

Villy Søvndal oli 3. oktoobrist 2011 kuni 12. detsembrini 2013 Taani välisminister.

Alates 2024. aastast on ta Euroopa Parlamendi liige.

## Viited
Trakai rajoon

**Trakai rajoon** (leedu *Trakų rajono savivaldybė*) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus  endise Vilniuse maakonna aladel.

Rajooni pindala on 1208 km². 2017. aasta seisuga elas seal 32 546 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal, tänapäevastes piiridest on aastast 1999, mil osad sealsed vallad läksid loodava Elektrėnai omavalitsuse koosseisu. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Aukštadvarise, Grendavė, Lentvarise, Onuškise, Paluknysi, Rūdiškėse, Senieji Trakai ja Trakai vald.

Halduskeskus on Trakai linn. Teised tähtsamad asulad on Lentvarise ja Rūdiškėse linnad ning Aukštadvarise ja Onuškise alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 56,33% leedulased, 8,28% venelased, 30,11% poolakad, 0,63% ukrainlased, 2,37% valgevenelased ja 2,28% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on kirdepiiril voolav Neris ja kagupiiril voolav Merkys, lisaks rajoonist algavad Strėva ja Verknė. Suuremad järved on Akmena, Galvė, Skaistis ja Vilkokšnis. Rajooni idaosa jääb Kagutasandikule, põhjaosa Nerise alamjooksu madalikule, lõunaosa aga Dzūkija kõrgustikule. Madalaim koht (55 m) asub Nerise ääres, kõrgeim koht aga Prienai rajooni piiril asuval Gedanonysi mäel.

Rajooni jäävad osaliselt Trakai rahvuspark, Aukštadvarise regionaalpark ja Nerise regionaalpark.


Trakai_admin.JPG|Rajoonivalitsuse hoone
Krakovskio_akmuo.JPG|Krakovski kivi
Rykantu_azuolas.jpg|Rykantai tamm
Strėvos_įgriuva.JPG|Strėva lehter
Nikroniu_akmuo.jpg|Nikronysi kivi
Velnio_duobe.jpg|Kuradilohk
Stirniu_piliakalnis2007.jpg|Stirniai linnamägi


## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
Salome Samadašvili

**Salome Samadašvili** (gruusia keeles სალომე სამადაშვილი; sündinud 2. aprillil 1976 Thbilisis) on Gruusia poliitik.
Cindy Crawford

**Cynthia Ann Crawford** (sündinud 20. veebruaril 1966 DeKalbi maakonnas Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide modell, näitleja ja ettevõtja. 

1980. ja 1990. aastatel oli Crawford populaarseimate supermodellide hulgas ja teda võis näha nii ajakirjade kaantel kui moekampaaniates.

Ta mängis üht peaosa Andrew Sipesi filmis "Võluv märklaud" ("Fair Game").

Ta on täitnud pisirolle teleseriaalides, näiteks "Kolmas kivi päikesest", "Muppetid", "Jimi maailm", "Cougar Town".

## Isiklikku
Ta oli abielus Richard Gere'iga 1991–1995. 1998. aastast on ta abielus ettevõtja Rande Gerberiga. Neil on poeg ja tütar.
Henri Aruküla

**Henri Aruküla** (sündinud 25. septembril 1991 Räpinas) on eesti saksofonimängija.

## Haridus
Ta on õppinud Räpina Muusikakoolis trombooni ja *jazz-pop*-kitarri, seejärel Heino Elleri Muusikakoolis ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias trombooni erialal ja Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis saksofoni erialal. 

Teist korda lõpetas Heino Elleri Muusikakooli 2016. aastal saksofoni erialal Lembit Saarsalu õpilasena. 

Henri Aruküla on osa võtnud ameerika saksofonisti Eric Marienthali meistriklassidest. 

## Muusikaline tegevus
Henri Aruküla on mänginud saksofoni mitmes ansamblis. 2015. aastal tõi ta Eestisse LED-saksofoni (väidetavalt Baltikumi esimese) ja alustas soolokarjääri. Ta esitab nii džäss- kui ka popmuusikat. 

### Ansamblid

* Wrupk Urei – 2009
* Opium Flirt – 2010
* Superliustik – 2010

* Uebanda – 2011
* Odd Hugo – 2012
* Uus Energia – 2013

* The Stoves – 2013
* Little Italy – 2013
* Plan Caliente – 2019

### Albumid

* Opium Flirt / Dejavoodoo – 2010
* Wrupk Urei / Kõik saab korda – 2012
* Wrupk Urei / Teahupoo – 2013
* Dahling / Left – 2013
* Odd Hugo / Odd Hugo – 2013
* Odd Hugo / Pocket – 2015

* Tantsiv Munk / Koosseisvumine aka ARÜ!!! – 2016
* Uus Energia / For the Benefit of Dub EP. Chapter one – 2016
* Tantsiv Munk / Hetk on – 2017
* Steps To Synapse / New Limit – 2017
* Von Dorpat / Kõik jutud – 2018


## Viited
Bridget Fonda

**Bridget Jane Fonda Elfman** (sündinud 27. jaanuaril 1964 Los Angeleses) on endine Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta on mänginud näiteks filmides "Ristiisa 3", "Juhuslik õnn" (1994), "Paugupärdik" (2001), "Draakoni suudlus" (2001). 2002. aasta filmis "Lumekuninganna" mängis ta nimiosa.

## Isiklikku
Ta on Henry Fonda poja Peter Fonda tütar. Jane Fonda on tema tädi.

Novembris 2003 abiellus ta Danny Elfmaniga. 2005. aastal sündis neil poeg. 
## Viited
Amee

**Trần Huyền My** (sündinud 23. märtsil 2000), tuntud lavanime **Amee** all, on Vietnami näitleja ja laulja. Praegu on ta St.319 Entertainmenti kunstnik.
Aukštadvarise vald

**Aukštadvarise vald** (leedu keeles *Aukštadvario seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Trakai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 213&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 2835 inimest. Valla keskus on Aukštadvarise alev, kus aastal 2011 oli 977 elanikku. Vallavanem on Laimis Kvedaravičius. 

Aastal 2001 olid 76,7 % valla elanikest leedulased, 20,3% aga poolakad.

Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid

## Viited
Altenmarkt im Pongau

**Altenmarkt im Pongau** on alev ja vald *(Marktgemeinde)* Austria Salzburgi liidumaa Sankt Johann im Pongau ringkonnas.

Altenmarkt asub Salzburgist 65 km kagus. 

## Majandus

Linn on tuntud peamiselt oma taliturismi poolest. Seal asub ka vabrik, kus toodetakse Atomicu suuski.

Altenmarkt-Zauchensee on Ski Amadé suusapiirkonna osa, kus Zauchensee asub linnast umbes 10 km lõunas.

## Inimesi

* Hermann Maier, endine mäesuusataja
* Michael Walchhofer, mäesuusataja

## Galerii


Pilt:Altenmarkt en 1967 ferme.jpg|Talu 1967. aastal tüüpilise kellaga katusel 
Pilt:Altenmarkt im Pongau, straatzicht2 foto4 2011-07-27 15.30.JPG|Altenmarkt im Pongau juulis 2011, vaade tänavale


## Viited
Medea Abrahamjan

**Medea Abrahamjan** (armeenia keeles Մեդեա Աբրահամյան; 8. märts 1932 Jerevan – 3. märts 2021 Jerevan) oli armeenia tšellist.

Ta oli Armeenia rahvakunstnik (1980) ja Jerevani Komitasi riikliku konservatooriumi professor (1983).
Claudia Cardinale

**Claude Joséphine Rose Cardinale** (tuntud kui **Claudia Cardinale**; 15. aprill 1938 Tunis, Tuneesia – 23. september 2025 Nemours, Seine-et-Marne, Prantsusmaa) oli Itaalia filminäitleja. 

Tema pika näitlejatee silmapaistvamaid tähiseid on filmid "Leopard", "8½" ja "Roosa Panter". 

Claudia Cardinale saavutas kuulsuse Itaalia kino kuldajastul ning tal õnnestus töötada selliste lavastuskorüfeede nagu Federico Fellini ja Luchino Visconti käe all. 

Tuneesias sündinud Cardinale võitis 16-aastaselt iludusvõistluse. Auhinnaks oli reis Veneetsia filmifestivalile, kus režissöörid ja produtsendid pöördusid tema poole ettepanekuga filmitegemises osaleda. 

Ta saavutas kuulsuse 1963. aastal, kui ta mängis Federico Fellini filmis "8½", mis võitis Oscari, ja ajastudraamas "Leopard", millest sai Visconti klassika. 

1960. aastatel töötas ta Ameerikas Hollywoodis, mängides Blake Edwardsi filmis "Roosa Panter" ja Sergio Leone filmis "Ükskord Metsikus Läänes", mängides koos selliste näitlejatega nagu Henry Fonda ja Charles Bronson. 

2000. aastal nimetati Cardinale UNESCO hea tahte saadikuks naiste õiguste eest võitlemise eest. 

2002. aastal pälvis ta Berliini filmifestivalil elutööauhinna.
The Dandy Warhols

**The Dandy Warhols** on Ameerika Ühendriikide alternatiivroki bänd, mille asutasid 1994. aastal Oregoni suurimas linnas Portlandis laulja-kitarrist Courtney Taylor-Taylor ja kitarrist Peter Holmström. Hiljem liitusid nendega klahvpillimängija Zia McCabe ja trummar Eric Hedford. Hedford lahkus 1998. aastal ja tema asemele tuli Taylor-Taylori nõbu Brent DeBoer.

Bändi nimi on tuletatud slovaki päritolu ameerika popkunstniku Andy Warholi nimest.

## Välislingid
Girl in a Coma

**Girl in a Coma** oli aastatel 2006–2018 tegutsenud Ameerika Ühendriikide bänd, mis viljeles *[[indie rock]]* muusikat.
Visulahti

**Visulahti** on dinosaurusteemaline lõbustuspark ja turismikeskus, mis avati 1980. aastal Soomes Mikkelis Saimaa järve ja Kuopio maantee ääres (Soome maantee 5). See koosneb kolmest alast: Dinosauria, HyperDino ja Visulahti vahakapp. Dinosaurias on kaks erinevat basseini ja kolm suurt veeliumäge. Visulahtis on ka majutus ja telkimisplats. Visulahti omanik on 2007. aastal omandatud Puuharyhmä Oyj kaudu Hispaania Aspro Parks.

## Vaata ka
* Serena

## Viited
Nokkakivi

**Nokkakivi** on lõbustuspark Soomes Kesk-Soome maakonnas Laukaa vallas. See asub Jyväskylä ja Kuopio vahelise tee ääres (maantee 9), 24 km kaugusel Jyväskyläst.

Nokkakivi on Soome uusim lõbustuspark, see avati 15. juunil 2007.

Lõbustuspargis on ligi 20 atraktsiooni.

## Vaata ka
* Linnanmäki
* Särkänniemi lõbustuspark
* Tykkimäki

## Välislingid
*Nokkakivi koduleht soome, saksa, inglise ja vene keeles
Großarl

**Großarl** on alev ja vald *(Marktgemeinde)* Austria Salzburgi liidumaa Sankt Johann im Pongau ringkonnas. 

Turulinn asub Pongaus Großarltalis, 70 km Salzburgist lõunas. See jaguneb ringkondadeks (põhjast lõunasse): Au (850 m), Schied (860 m), Unterberg (900 m), Großarl (895 m), samuti Eben ja Bach (900 m).

Großarli järgi on saanud nime **Großarltali** org.

## Majandus ja taristu

Großarl on väga turismile orienteeritud turulinn. Majutuskohti on umbes 4500 ning seal on igas kategoorias hotelle ja hosteleid. Väga muljetavaldav on neljatärnihotellide suur tihedus. 40 mägimaja tõttu kutsutakse Großarli ka "alpimajade oruks" (saksa: "Das Tal der Almen").

Aastate jooksul asusid orgu paljud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning neist said Großarli kodanike jaoks olulised tööandjad (puusepad, müürsepad ning pinnaseliigutamise ettevõtted jne).

## Tuntud inimesi

* Edmund Entacher (* 30. september 1949), Austria Relvajõudude kindral
* Anton Sauter (1800–1881), botaanik ja arst, Ferdinand Sauteri vend, Salzburgi piirkondlike ja kultuuriuuringute korporatsiooni asutaja
* Ignatius Rieder (1858–1934), 1918–1934 Salzburgi peapiiskop
* Alois Rohrmoser (1932–2005), Atomic suusavabriku asutaja
* Wolfram Paulus (* 1957), filmirežissöör ja stsenarist
* Sepp Forcher (* 17. detsember 1930), Austria telesaatejuht, 1955–1959 Berglandhausi peremees Großarlis

## Viited