open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Willie Nelson

**Willie Nelson** (õieti **William Hugh Nelson**; sündinud 29. aprillil 1933 Abbottis Texase osariigis) on USA kantrilaulja ja laulukirjutaja. Ta on 12 Grammy auhinna laureaat, sealhulgas kategoorias *muusikaline legend* (1990) ja *elutöö* (2000). Tema nimi on kantud kantrimuusika kuulsuste halli (1993) ja Rock'n'rolli Kuulsuste Halli (2023). 

Nelsoni muusikukarjäär algas 1956. aastal. Tema karjääri on takistanud alkoholi joomine, marihuaana suitsetamine ning asjaolu, et ta kandis avalikes kohtades sageli loata relvi. Väsinud probleemidest seadusega, kolis ta 1965. aastal Texase osariiki Austinisse, mis oli tol ajal tuntud vaba moraali poolest. 1970. aastate alguses kasvatasid Nelson ja Waylon Jennings pikki juukseid ja habet ning kandsid pleekinud teksaseid, kuulutades sõja kantrimuusikatööstusele, kus tollal domineerisid laitmatu lõikega jakkides poleeritud meelelahutajad. Nn *outlaw*-liikumise (*outlaw-country*) käigus kaitsesid nad kantrimuusika tagasipöördumist selle kauboiliku päritolu juurde. Selle suuna üks peamisi verstaposte oli Nelsoni album "Red Headed Stranger" (1975). Tema edukamad singlid olid sel perioodil "Blue Eyes Crying in the Rain" (1975) ja "On the Road Again" (1980).

1980. aastatel hakkas Nelson esinema filmides. Muusikaliselt oli tema jaoks aeg duettide jaoks. Tüüpiline näide on laul "To All the Girls I've Loved Before", mis on salvestatud koos Julio Iglesiasega. Koos vana kamraadi Jenningsi, Kris Kristoffersoni ja Johnny Cashiga lõi ta eduka superansambli The Highwaymen. Selleks ajaks pälvis esineja laialdast tunnustust väljaspool kantritööstust. 1982. aastal pälvis ta Grammy auhinna mainekas *Aasta plaadi* kategoorias (klassikalise loo "Always on My Mind" uue tõlgenduse eest). 

1990. aastal pidi Nelson kohtus võitlema maksuametiga, kes süüdistas teda süstemaatilises maksudest kõrvalehoidmises. Kuna võlgnevus ületas 16 miljonit dollarit, läks märkimisväärne osa laulja varast haamri alla. Võla tasumiseks salvestas ta isegi spetsiaalse topeltalbumi. Pärast legaalset eepost andis Nelson 1993. aastal välja duettide albumi teiste žanrite staaridega, sealhulgas Bob Dylani, Paul Simoni ja Sinead O'Connoriga. 

1990. aastate teisel poolel oli Nelsoni (nagu ka teiste vanakooli esinejate) populaarsus kiiresti langemas. Tema mainet ei aidanud parandada ka eakas eas peetud võitlus marihuaana legaliseerimise eest (ühes jutusaates teatas ta uhkelt, et suitsetas Valge Maja katusel president Jimmy Carteri korraldatud vastuvõtul "umbrohtu"). Püüdes meelitada kantrimuusika noorema põlvkonna kuulajaid, salvestas Nelson tugevate *[[reggae]]*-mõjutustega albumi. 2006. aastal naasis ta esimest korda üle aastate riigi edetabelite tippu ning aasta varem avaldas vastuolulise loo "Cowboys Are Frequently Secretly Fond of Other".

## Viited
Waylon Jennings

**Waylon Arnold Jennings** (15. juuni 1937 Littlefield, Texase osariik – 13. veebruar 2002 Chandler, Arizona osariik) oli USA *[[outlaw]]* kantrilaulja.
Ricky Nelson

**Ricky Nelson** (ka **Rick Nelson**, kodanikunimega **Eric Hilliard Nelson**; 8. mai 1940 Teaneck, New Jersey osariik – 31. detsember 1985 De Kalb, Texase osariik) oli USA noorteiidol, laulja ja näitleja.

## Elulugu
Ricky Nelson sündis 8. mail 1940 Teanecki linnas New Jersey osariigis Ozzie Nelsoni ja Harriet Nelsoni kahelapselise pere noorema lapsena. Ozzie Nelson oli bigbändi juht, Harriet aga sama bändi laulja.

Koos vend David Nelsoniga osales perekond pikka aega raadio- (1944–1954) ja telesaates (1952–1966) "The Adventures of Ozzie and Harriet". Ricky ja David hakkasid meelelahutussaates osalema 1949. aastal, enne seda mängisid nende osi kutselised näitlejad.

Ricky alustas *rock'n'roll* karjääri 1957. aastal debüütsingliga Fats Domino "I'm Walkin'". Peagi hakkasid kõik telesaated "The Adventures of Ozzie and Harriet" lõppema Ricky etteastega. 

Ta osales ka mängufilmides "Rio Bravo" (1959), "The Wackiest Ship In the Army" (1960) ja "Love and Kisses" (1965).

8. mail 1961 (päeval, mil ta sai 21-aastaseks) lasi ta oma esinejanime Ricky Nelson muuta Rick Nelsoniks.

1963. aastal abiellus ta Kristin Harmoniga, kellega sai tütre Tracy (sündinud 25. oktoobril 1963), kaksikutest pojad Gunnari ja Mathew (sündinud 20. septembril 1967) ning veel ühe poja Sam Nelsoni (sündinud 29. augustil 1974).

"The Ed Sullivan Show'st" ja seejärel ka teistest telesaadetest võttis ta osa aga alles 1967. aastal (varem ei tahetud saate "The Adventures of Ozzie and Harriet" populaarsust alla lasta).

1963. aastal sõlmis ta lepingu 20 aastaks Decca Recordsiga, kuid tema viimaseks suurimaks hitiks jäi 1964. aasta "For You". 1972. aastal pääses ta viimast korda esi-40-sse lauluga "Garden Party", mille ta kirjutas inspireerituna juhtumist Madison Square Gardenis, kus publik ta maha vilistas, kui ta oli üritanud oma vanade hittide asemel midagi uut laulda.

1970. aastate lõpus oli ta hiilgeaeg selgelt otsa saanud. Ta oli võlgades ja karjäär varemetes. Ta ei lindistanud enam uusi lugusid ja esines vaid väikesele publikule. Ta naine läks minema ja võttis nende neli last ühes. Ta hakkas tarvitama narkootikume, peamiselt marihuaanat, vahel ka kokaiini.

Vahetult enne oma surma kohtas ta oma kauaaegset iidolit Carl Perkinsit, kes kutsus teda järjekindlalt ikka Rickyks (kuigi ta oli oma esinejanime juba ammu Rickiks muutnud), mistõttu lasi ta taas oma nimele tähe "y" otsa panna.

1985. aastal osales ta nostalgiaturneel Inglismaal, mis läks päris hästi ja mis tõi talle mingil määral tunnustust. Ta tahtis sama korrata USA-s ning hakkas lõunaosariikides kontserte andma, kuid teel aastalõpukontserdile Dallasesse Texase osariigis hukkus ta lennuõnnetuses De Kalbis Texase osariigis. Ta maeti Forest Lawni Hollywood Hillsi kalmistule California osariigis Los Angeleses.

## Filmograafia
*"Rio Bravo" (1959)
*"The Wackiest Ship In the Army" (1960)
*"Love and Kisses" (1965)
Nykarleby

**Nykarleby** ehk **Uusikaarlepyy** on linn Soomes Pohjanmaa maakonnas. Asub Põhjalahe kaldal Lapuanjoki suudmes.

Linn asutati 1620.

Elanikest 90% on rootsikeelsed ja 8% soomekeelsed.

## Viited

## Välislingid

* Nykarleby koduleht
Jakobstad

**Jakobstad** (soome *Pietarsaari*) on linn Soomes Pohjanmaa maakonnas. Asub Põhjalahe kaldal.

Naabervallad on Luoto, Pedersöre vald ja Nykarleby.

Linna asutas 1652 Ebba Brahe, kes pani sellele rootsikeelse nime oma hiljuti surnud abikaasa Jakob De la Gardie järgi.

Elanikest 55% on rootsikeelsed ja 42% soomekeelsed.

## Viited

## Välislingid

* Jakobstadi koduleht
* Jakobs Dagar
Kõõru (Setomaa)

**Kõõru** (ka: **Kooru**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Mokornulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 9 elanikku.

Külas asub Kõõru ohvriallikas ehk Müräläte.

Küla kuulub Piusa-Võmmorski hoiuala koosseisu.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Tiit Kaadu

**Tiit Kaadu** (sündinud 1944) on eesti töökaitse- ja kollektiivsete töösuhete spetsialist, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu agentuuri (EU-OSHA) Eesti koordinatsioonikeskuse juht.

## Elulugu
1963. aastal lõpetas ta Tallinna 20. Keskkooli.

1968. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna maavarade kaevandamise eriala mäeinsenerina. 

On töötanud RPI Eesti Tööstusprojekt vaneminsenerina ja Eesti Ametiühingute Keskliidu töökaitsesekretärina.

Aastatel 1995–2000 oli ta Eesti Ametiühingute Keskliidu peasekretär. 

Tiit Kaadu on olnud Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC) Eesti ametiühingute eurokoordinaator, Rahvusvahelise Vabade Ametiühingute Konföderatsiooni (ICFTU) täitevkomitee aseliige. Ta on Eesti ILO Nõukogu liige selle loomisest peale (1992) ning 2004. aastast Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse liige, samuti Agentuuri rahvusliku koordinatsioonikeskuse juht. Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi haldusnõukogu liige.

Aastast 2000 töötab ta Sotsiaalministeeriumis. Algul töötas ta töökeskkonna osakonnas ja tööosakonnas juhatajana, seejärel tööelu arengu osakonnas nõunikuna.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk (töökaitse edendamise eest)
*2010 Eesti Ametiühingute Keskliidu hõbedane teenetemärk

## Isiklikku
Abielus, tal on kaks tütart. Hobi on filmiajalugu.

## Viited
Falsifikatsioon

Teoreetilise väite või teooria **falsifikatsiooniks** ehk **falsifitseerimiseks** nimetatakse selle järeldustega vastuolus oleva fakti tuvastamist.

Mõiste võttis kasutusele Karl Popper. Ta oli seisukohal, et falsifitseeritud teooriad tuleb hüljata.

## Vaata ka
*Falsifitseeritavus
*Falsifikatsionism
*Verifikatsioon
Korrapärane püramiid

**Korrapärane püramiid** on püramiid, mille põhi on korrapärane hulknurk ning mille tipu ristprojektsioon põhjale on põhja keskpunkt. 

## Pindala
Kui korrapärase püramiidi külgtahud mööda külgservi lahti lõigata, siis saame külgtahud koos põhjaga laotada ühele tasandile. Nii saame korrapärase püramiidi pinnalaotuse. 

### Külgpindala
Püramiidi külgtahkude pindalade summa on püramiidi külgpindala.

Korrapärase püramiidi külgpindala võrdub põhja ümbermõõdu ja püramiidi apoteemi poole korrutisega.

S_k = \frac{1}{2} Pm

### Põhja pindala

Korrapärase püramiidi põhjaks on korrapärane hulknurk. Korrapärase hulknurga pindala võrdub hulknurga ümbermõõdu (P) ja hulknurga apoteemi (r) poole korrutisega.

: S_p = \frac{1}{2} Pr

## Ruumala

Püramiidi ruumala on

: V = \frac{1}{3} S_p h,

kus S_p on põhja pindala ja h on püramiidi kõrgus.

## Vaata ka
* Koonus
* Korrapärane tetraeeder
Raja (Mustvee)

**Raja** (vene *Раюша*) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Kasepää valla halduskeskus.

Raja külas elas suurema osa oma elust maailmakuulus ikoonimeister Gavriil Frolov.

Raja külas asub Raja vanausuliste palvemaja. 

## Viited
Kaasiku (Mustvee)

**Kaasiku** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda.

Küla piirneb lõunas Perametsa külaga, idas Metsaküla külaga, põhjas Kasepää külaga ning kagus ja läänes Omedu külaga. Küla piir kulgeb läänes ja lõunas mööda Omedu jõge ja Lümati oja. Peipsi järve äärde küla ei ulatu, vaid jääb teisele poole Kallaste maanteed.

Küla moodustati 1998. aasta asulareformiga 1. jaanuarist 1999 Murru küla tükeldamisel.

Elanike arv on olnud:
*2000: 37
*2008: 44 (1. jaanuar)

Kaasikul asus Kirde Piirivalvepiirkonna Omedu kordoni keskus.

Külas on järgmised krundid: Agnese, Altmetsa, Altvälja, Annuki, Aru, Aruniidu, Jaani, Jõe, Jõesilla, Jõesuuvälja, Jüripeetre, Kaarjärve, Kaitsametsa, Kaldasilla, Kalmu, Kalmuse, Kase, Kiige, Kiigekalda, Kopli, Kuhja, Kullerkupu, Lepiku, Liiva, Lutsoja, Murukingu, Männi, Männiku I, Nisura, Oja, Omedu, Omedu kordon, Omedu vaatlustorn, Omedu-Liiva, Pajusilla, Pihlaka, Raja, Rajasalu, Roiumetsa, Sarapuu, Sassikaasiku, Soome, Suti, Suurejuhani, Taganiidu, Tooma, Tooma-Jaani, Tõnise II, Tõniseranna, Tõnurahva, Uno, Õie, Õunapuu.

## Viited
Kükita

**Kükita** (kohakääne Kükitale, vene keeles Кикита) on peamiselt venelaste küla Jõgevamaal Mustvee vallas.

Kükital asub vanausuliste palvemaja, samuti Kükita ja Raja vanausuliste kalmistu.

Küla on esmamainitud 1599. aastal kujul *wioska Kikiuta*. Hiljem on seda mainitud 1624 kujul *Kückkita*, 1657 kujul *Kückotaia* ja 1904 kujul *Kikkita*. Alates 18. sajandist on kirja pandud ka venepärast nimekuju *Kikita*. Küla asus Torma kihelkonnas ja kuulus Tarakvere mõisale.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 188 inimest. Neist 32 (17%) olid eestlased.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda.

Lauri Kettunen oletas, et külanimi tuli väikekoovitaja rahvapärasest nimest "kükitaja". Valdek Pall lisas, et tegijanimedest lähtuvaid kohanimesid on Eestis mujalgi.

## Vaata ka
*Kükita kivisild (Paide vallas Tarbja külas)

## Viited

## Välislingid
*Palvemaja uks püsib valla raskuste kiuste, Postimees, 4. august 2007
Karge meri

"**Karge meri**" on August Gailiti 1938. aastal ilmunud romaan. 

## Tegelaste loend
* Neemi Anders, Andersite peretütar
* peremees Peeren Anders 
* Päär Anders, Peeren Andersi poeg 
* peremees ja poe kaasomanik Toomas Andla
* eelmine pastor Aadam Fagerlund 
* reeder Toora Jookus 
* halastajaõde Eljen Karre
* halastajaõe kasulaps Peeter 
* Eero Kuigu 
* postivedaja poeg Eerik Lamm 
* postivedaja Tehve Lamm 
* postivedaja naine 
* professor Amadeus Lokk 
* Epp Loona, naine Tuulteninalt, kellel on kuus vallaslast:  
** Iisak Loona, Matt Ruhve ja Epp Loona poeg 
** Pirre Loona, Teo Praakli ja Epp Loona poeg 
** Matt, Toomas Andla ja Epp Loona poeg
** Pern, Tuiska ja Epp Loona poeg
** veel üks tütar 
** tütar Eero Kuiguga 
* pastor Joosep Lund 
* pastori tütar Kelli Lund 
* vana Lööne, pime nägija, väidetavalt nõid 
* pastoraadi teenija Meedla 
* Andres Oorema 
* Teo Praakel 
* Katrina Ruhve, Matt Ruhve pruut ja naine (suurelt maalt, arvatavasti Raudmaa kihelkonnast)
* peremees Matt Ruhve
* leitnant Andrus Sauvere
* külavanem Siimen Tara 
* külavanema naine Ahe Tara 
* vana peremees Matt Ulli
* noor Ulli perenaine (pärit sisemaalt)

## Kirjandus
* Leenu Siimisker, "August Gailiti "Karge meri" ja Ruhnu. Üks vanamoodne vaatlus" – Looming 1994, nr 7, lk 971–991
Palamuse

**Palamuse** on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Palamuse valla halduskeskus.

Alevikus asuvad Palamuse kirik, Oskar Lutsu Palamuse Põhikool, Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum, Palamuse raamatukogu ja Palamuse rahvamaja. Pastoraadihoone, apteek, vesiveski ja kirikupark kuuluvad ühtsesse kultuurikompleksi.

Palamuse kalmistul asub mälestussammas esimeses maailmasõjas ja vabadussõjas langenud sõjameestele.

## Ajalugu
Palamuset on esmamainitud 1234. aastal.

## Kultuurielu
Alates 1987. aastast antakse Palamusel välja Oskar Lutsu huumoripreemiat.

Alates 1997. aastast korraldatakse Palamusel suurt Paunvere väljanäitust ja laata. Üritus toimub septembris kolmanda nädala laupäeval.

## Vaata ka
*Kevade, kolhoos

## Pildid

File:Palamuse.jpg|
Palamuse kihelkonnakooli hoone.jpg|Kihelkonnakooli hoone
Palamuse pastoraadi peahoone.jpg|Pastoraadi peahoone
Palamuse pastoraadi ait.jpg|Pastoraadi ait
Goldbergi villa Palamusel.jpg|Goldbergi villa
Palamuse vesiveski.jpg|Vesiveski
Palamuse apteek.jpg|Apteek
Palamuse kalmistu värav 2024 b.jpg|Palamuse kalmistu
Palamuse paisjärv OlariPilnik-42.jpg|Palamuse talvel


## Viited
Tiheda

**Tiheda** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda.

Venemaa keisririigis kasutati koha kohta venepärast nime Tihhotka (*Тихотка*).


Tiheda OlariPilnik-20.jpg|Sõpruse tänav
Kasepää laululava 2022. aasta juulis.jpg|Laululava


## Viited
Järvepera

**Järvepera** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

1820. aasta paiku toodi terve Järvepera küla elanikud Mulgimaa Karksi, Helme ja Paistu kihelkonnast sisse.

Ajalooliselt jäi Järvepera Tartumaale Palamuse kihelkonda. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.

Järvepera külas on sündinud kirjanik Oskar Luts.

## Vaata ka
*Järvepera mõis

## Viited
Kaiavere

**Kaiavere** on mitme küla nimi Eestis:

* **[[Kaiavere (Jõgeva)|Kaiavere]]**,  küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas
* **[[Kaiavere (Tabivere)|Kaiavere]]**,  küla Tartu maakonnas Tartu vallas

## Vaata ka
*Kaiavere järv
*Kaiavere mõis
*Kaiavere soo
Kudina

**Kudina** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.

Kudina mõis oli ajaloolise Kudina valla keskus.

Tsaariajal kuulus Kudina Maarja-Magdaleena kihelkonda.

## Viited
Luua

**Luua** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.

Luua külas (4 km Palamuselt) asub Luua mõisaansambel – 1730. aastal ehitatud häärber, "piparkoogimajaks" nimetatud aednikumaja ja park on üks paremini säilinud barokkstiili näiteid Eestis. Pargis kasvab paarsada puu- ja põõsaliiki. Hooneid kasutab tänapäeval Luua Metsanduskool.

Luual on sündinud Eesti murdmaasuusataja Eeri Vahtra ning seal on elanud ka roosiaretaja Ferdinand Laaser.


Luua mõisa kavaleridemaja.jpg|Luua mõisa kavaleridemaja
Mälestuskivi Alfred Ilvesele Luua arboreetumis.JPG|Mälestuskivi Alfred Ilvesele Luua arboreetumis


## Viited
Alfalagunemine

**Alfalagunemine** on tuumareaktsioon, mille puhul aatomituumast kiirguvad välja alfaosakesed (α). Alfalagunemine on üks radioaktiivsuse liike. Alfaosakeste kiirgust nimetatakse ka **alfakiirguseks** ja see on üks radioaktiivse kiirguse liike. Teised võimalikud radioaktiivsed kiirgused on beetakiirgus, gammakiirgus ja neutronkiirgus.

Reeglina toimub alfalagunemine rasketes aatomituumades ja selle tagajärjel väheneb tuuma aatomnumber (prootonite arv) kahe võrra ja massiarv (nukleonide koguarv) nelja võrra. Näiteks on uraani alfalagunemine tooriumiks:

U  →  Th  +  α

Alfalagunemisel eralduv alfaosake (heelium-4 aatomituum) haarab võimaluse korral elektrone laguneva aatomi elektronkattest või mõnelt muult negatiivselt ioonilt või neutraalselt aatomilt  (tal on vaja neutraalseks aatomiks saamiseks hankida kaks elektroni), moodustades tavalise heeliumiaatomi. Enamik Maa atmosfääris leiduvast heeliumist ongi tekkinud raskete elementide (poloonium ja selle omast suurema aatomnumbriga elemendid) aatomituumade alfalagunemise tagajärjel.

## Alfakiirgus

**Alfakiirgus** on alfalagunemisel tekkiv alfaosakeste voog. Alfakiirgus on ioniseeriv radioaktiivne kiirgus, mille läbimisvõime on kõigist ioniseeriva kiirguse tüüpidest kõige väiksem. Alfalagunemisel eraldunud alfaosakese kineetiline energia on tüüpiliselt suurusjärgus 5 MeV (mis on umbes 0,13% alfaosakese koguenergiast) ja tema kiirus on tüüpiliselt umbes 15 000 km/h.

Alfakiirguse väike läbimisvõime tuleneb tema suurest massist, tugevast elektrilaengust ja alfaosakeste väikesest kiirusest (võrreldes teiste kiirguste osakeste kiirusega). Tänu nendele omadustele on suur tõenäosus, et läbi aine liikuv alfaosake põrkub mõne aatomi vastu ning kas neeldub selle aatomi tuumas või hajub elektronkattelt, andes oma energia üle aatomile ning ioniseerides teda. Piisab juba paberilehest või mõnesentimeetrisest õhukihist, et praktiliselt kõik alfaosakesed põrkuks mõne paberi või õhu aatomiga.

Väline alfakiirgus inimesele ohtlik ei ole, sest isegi naha surnud rakkudest koosnev väliskiht pidurdab alfakiirguse efektiivselt. Küll aga võib alfakiirgus olla ohtlik, kui see toimub inimese sees (kui kehasse on sattunud alfalagunev keemiline element).

Alfakiirguse avastas Ernest Rutherford 1899. aastal ja kasutas seda aatomituuma olemasolu tõestamiseks.

## Vaata ka
*Radioaktiivsus
*Beetalagunemine
*Gammakiirgus
*Neutronkiirgus
Treiali

**Treiali** (ka: **Treieli**, **Treijali**, **Suurõ-Paklova**, **Suure-Paklova**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Koolina nulka.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 2 püsielanikku. 2000. aastal oli elanikke 1.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
*Treiali tänav (Tallinnas)

## Viited
Tobrova

**Tobrova** (ka: **Tammesalu**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Koolina nulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 14 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 9.

Ka külast läbivoolava Tuhkvitsa oja üks nimevariant on Tobrova oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
*Tobrova tsässon 

## Viited
Tessova

**Tessova** (ka: **Teessova**, **Teesova**, **Tessovo**, **Stešovo**, **Pedasma**, **Pedasmäe**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 2 elanikku. 2000. aastal oli elanikke samuti 2.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Nava

**Nava** on mitme küla nimi Eestis:

* **[[Nava (Saaremaa)|Nava]]**,  küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Nava (Jõgeva)|Nava]]**, küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas

## Vaata ka
*Nava jõgi
*Nava mõis (Palamuse kihelkonnas)
*Nava oja
*Nava vald Hispaanias, Astuurias
Edela tänav

**Edela tänav** on tänav mitmes Eesti linnas:

* **[[Edela tänav (Tallinn)|Edela tänav]]** Tallinnas
* **[[Edela tänav (Pärnu)|Edela tänav]]** Pärnus
* **[[Edela tänav (Viljandi)|Edela tänav]]** Viljandis
* **[[Edela tänav (Valga)|Edela tänav]]** Valgas
* **[[Edela tänav (Rakvere)|Edela tänav]]** Rakveres

## Vaata ka
* Edelasild
Tedre

**Tedre** (ka: **Tedrekülä**, **Tedreküla**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Mokornulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1 elanik. 2000. aastal oli elanikke 3.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Tedreküla

**Tedreküla** on küla Tartumaal Peipsiääre vallas.

1977. aastal liideti Tedreküla Kodaverega. Küla taastati 2019. aastal Kodavere küla lõunaosa ja senise Pärsikivi küla liitmise teel.

## Viited
Samatemperatuurijoon

**Samatemperatuurijoon** ehk **isoterm** on joon kliimakaardil, mis ühendab ühesuguse õhutemperatuuriga punkte. Tavaliselt kujutatakse kliimakaardil jaanuari või veebruari ja juuli samatemperatuurijooni, mõnikord ka aasta keskmiseid samatemperatuurijooni.

## Vaata ka
*Maapinna samatemperatuurijoon (isogeoterm)
Kliimakaart

**Kliimakaart** on kaart, mis on koostatud kliimanäitajate alusel. 

Kliimakaardil kujutatakse tavaliselt samajoonte abil kliimaelementide keskmisi (jaanuari või veebruari ja juuli keskmist õhutemperatuure), summaarseid väärtusi (aastane sademete hulk), äärmusväärtusi (kõrgeim ja madalaim õhutemperatuur) jne. 

Kliimavöötmete kaardil kujutatakse kliimavöötmeid ja valitud, iseloomulike kohtade kliimadiagramme.

Maailma atlases on tavaliselt järgmised kliimakaardid:
*Õhutemperatuur jaanuaris (iga maailmajao ja mandri kohta)
*Õhutemperatuur juulis (iga maailmajao ja mandri kohta)
*Aastane sademetehulk (iga maailmajao, mandri ja maailma kohta)
*Õhurõhk ja õhuvoolude ringlus jaanuaris (maailmas)
*Õhurõhk ja õhuvoolude ringlus juulis (maailmas)
*Aasta keskmine õhutemperatuur (maailmas)
*Kliimavöötmed

Eesti atlases (2004) on kaartide valik suuremgi.
Caater

**Caater** on Eesti *[[eurodance|euro-dance]]* ansambel, kuhu kuuluvad Kalle Kukk, Markku Tiidumaa, Andrus Lang.  Caater on sõlminud plaadilepingu Sony Musicuga.

Aastal 1999 pälvis Caater Eesti Muusikaauhindadel "Kuldse Plaadi" singliga "O Si Nene". Samal aastal nimetati Caater ka aasta ansambliks ning nende albumit aasta albumiks.

## Diskograafia
### Albumid
* "I" (1997)
* "II Level" (1997)
* "Contact" (1998)
* "Freakshow" (1998)
* "Space Invasion" (1998)
* "Millennium: The Best Of Caater" (1999)
* "Connected" (2000)
* "King Size" (2001)
* "Club Space" (2002)
* "The Queen of Night (with Trinity)" (2003)
* "Eesti Kullafond" (2017)
### Singlid
* "O Si Nene" (1999)
* "Hold That Sucker Down" (2000)
* "Phantom" (2000)
* "Dance With You" (2000)
* "Free My Body" (2001)
* "King Size" (2001)
* "Enjoy the Silence" (2002)
* "Master Tune" (2002)
* "The Queen of Night" (2003)
* "Endless Summer" (2004)

## Välislingid
* Sissekanne leheküljel Estmusic
Kõrgepinge

**Kõrgepinge** (inglise keeles *high voltage*, lühend HV) on pingepiirkond, mille korral pinge on normaaltalitlusel vahelduvpinge korral suurem kui 1000 volti (efektiivväärtus) ja alalispinge puhul suurem kui 1500 volti.

Kõrgepinge peamine tehniline rakendusvaldkond on elektrienergia ülekanne, kus kõrgel pingel on võimalik edastada elektrienergiat väikeste ülekandekadudega suurte vahemaade taha.

## Vaata ka
* Väikepinge
* Madalpinge
Tepia

**Tepia** (ka: **Tepija**, **Tepja**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Koolina nulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 4 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 5.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
*Tepia ohvriallikas

## Viited
Ussa (Petšora)

**Ussa** (vene *Уса*, komi *Усва*) on jõgi Euroopas. Algab Polaar-Uurali loodenõlvult. Tasandikule laskunud, voolab valdavalt edelasse. Suubub paremalt Petšorasse.

Pikkus 656 km.
Serra do Mar

**Serra do Mar** on mäestik Lõuna-Ameerikas Brasiilias. Kulgeb põhja-lõuna suunas, idas laskub järsult Atlandi ookeani rannikumadalikule, läänes laugelt Brasiilia mägismaale. Kõrgus kuni 1810 meetrit.
Madalpinge

**Madalpinge** (inglise keeles *low voltage*, lühend LV)  on  pingepiirkond, mille korral pinge võib olla väikepingest suurem, kuid ei ületa nomaaltalitlusel vahelduvpinge korral 1000 volti (efektiivväärtus) ja alalispinge puhul 1500 volti.

Madalpingeseade on vahelduvpingel 50 kuni 1000 V (k.a) ja alalispingel 75 kuni 1500 V (k.a) talitlev elektriseade..

## Vaata ka
*Väikepinge
*Kõrgepinge
*Võrgupinge

## Viited
Sirgova

**Sirgova** (ka: **Sirkova**, **Širkova**, **Sirguva**, **Laiküla**, **Širkovo**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Vaaksaarõ nulka.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Serga

**Serga** on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Koolina nulka.

Obinitsa oja üks nimevariant on Serga oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
*Serga tsässon

## Viited
Ostrova

**Ostrova** (ka: **Ostruva**, **Ostrovka**, **Ostrovki**, **Saare**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Koolina nulka.

Külas toimub suviti iga-aastane Ostrova festival.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Väikepinge

**Väikepinge** (inglise keeles *extra low voltage*, lühend ELV) on madalpinge, mille korral pinge elektrijuhtide vahel või juhi ja maa vahel ei ületa vahelduvpinge korral 50&nbsp;V ja pulsatsioonivaba alalispinge korral 120&nbsp;V. 

Tüüpilised väikepinged on 6&nbsp;V, 12&nbsp;V, 24&nbsp;V, 36&nbsp;V ja 48&nbsp;V.

Väikepinge allikaina kasutatakse pinget madaldavat trafot, samuti keemilisi ja fotoelektrilisi vooluallikaid.

Väikepingete piirkonnas eristatakse kaitseväikepinget ja talitlusväikepinget.  

Väikepingelisi seadmeid kasutatakse laialdaselt tänapäevastes süsteemides, nagu nutimaja lahendused (valgustus, ventilatsioon, uste/akende avamine ja sulgemine), turvasüsteemid, automaatse tulekahjusignalisatsiooni süsteemid, kaameravalve süsteemid, nutiseadmed. Samuti kasutatakse väikepingeseadmeid sellistes suurema ohuga alades nagu niisketes ruumides (näiteks saun, vannituba, bassein) või plahvatusohtlikes ruumides ja põrandaküttes.

## Vaata ka
*Kaitseväikepinge
*Talitlusväikepinge

## Viited
Isobaar

***isobaar** ehk **[[samarõhujoon]]** on kaardil joon, mis ühendab ühesuguse õhurõhuga punkte.
***[[Isobaar (termodünaamika)|isobaar]]** on  jääval rõhul toimavat protsessi kujutav joon rõhu-ruumala diagrammil.
***[[Isobaar (nukliid)|isobaarid]]** on ühesuguse massiarvuga nukliidid.
Samarõhujoon

**Samarõhujoon** ehk **isobaar** on meteoroloogias ühele tasapinnale, tavaliselt merepinna kõrgusele taandatud sama õhurõhuga, samal kokkuleppelisel mõõtmisajal mõõtepunkte ühendav kõverjoon geograafilisel kaardil.

Parema ülevaate saamiseks kaardil ühendatakse joonega harilikult ainult need mõõtepunktid, kus õhurõhku näitav täisarv lõpeb kas nulli või viiega ehk isobaare kujutatakse kaardil õhurõhu 5 hPa sammuga. 

Nii saadud meteoroloogilisi pinnakaarte koostatakse parema piltliku ülevaate saamiseks teataval territooriumil analüüsi eesmärgil. Kaardil tekkinud kinniste isobaaridega piiratud alad kujutavad baarilisi süsteeme. 
 
Samuti on isobaarid kujutatud meteoroloogias ka aeroloogilisel (aeroloogia – kõrgemate õhukihtide uurimise teadus) diagrammil pruunide horisontaaljoontena.

## Viited
Kliimanäitaja

**Kliimanäitaja** ehk **kliimaelement** on näitaja, mille abil saab mingi koha kliimat iseloomustada. 

Peamised kliimanäitajad:
*jaanuari keskmine õhutemperatuur
*juuli keskmine õhutemperatuur
*aasta keskmine sademete hulk ja nende jaotus aasta jooksul
Samajoon

**Samajoon** ehk **isojoon** on joon, mis kaardil või plaanil ühendab ühesuguste näitajatega punkte. 

Peamised samajooned:
*Samatemperatuurijoon ehk isoterm
*Samasajujoon ehk isohüeet
*Samarõhujoon ehk isobaar
*Samakõrgusjoon ehk horisontaal ehk isohüps
*Samasügavusjoon ehk isobaat
*Isopükn ehk samatihedusjoon
David Allen

**David Allen** (sündinud 28. detsembril 1945) on ameerika ajajuhtimiskonsultant, treener ning sellealaste raamatute autor. Tema loodud on *Getting Things Done* (GTD) ajajuhtimis- ja jõudlusmetoodika.

David Allen kasvas Louisiana osariigis Shreveportis, kus tegeles harrastusteatriga ja võitis osariigi meistrivõistlused väitluses. Ülikoolis käis ta New College of Floridas, mis asub Sarasotas. Ta väidab, et ajaks, mil ta sai 35, oli tal olnud 35 ametit. Muuhulgas on ta olnud mustkunstnik, kelner ja karateõpetaja. Oma elukogemuse rakendamist ärialale alustas ta 1980. aastatel, mil Lockheed tellis talt koolitusprogrammi väljatöötamise.

Ta on seotud suurte gruppide teadvusetasandi tõstmise seminare (*Large Group Awareness Training*) korraldava organisatsiooniga The Movement of Spiritual Inner Awareness.http://www.davidco.com/blogs/david/archives/2005/12/off_to_see_the.html

Eestit külastas ta 22. veebruaril 2007.http://fastleader.cma.ee/index.php?lang=est&main_id=347&PHPSESSID=2193d1fc6de77a63003864f5378504c7

## Bibliograafia
**Getting Things Done: The Art of Stress-Free Productivity.* (2001)
**eesti keeles "Jõudluse kunst: et asjad saaks tehtud." (Tartu: Väike Vanker, 2007) ISBN 978-9985-9757-6-3
**Ready for Anything: 52 Productivity Principles for Work and Life.* (2003)

## Välislingid
*Lühiintervjuu David Alleniga Noman Konsultatsioonide lehel(arhiveeritud leht)
*LifeClever Blog Roundup: 17 interviews with GTD master, David Allen
Maailma atlas (Eesti Entsüklopeediakirjastus)

**"Maailma atlas"** on Läti kartograafiakirjastuses Jāņa sēta 2000. aastal ilmunud atlas. Ilmus Läti kartograafiakirjastuse Jāņa sēta ja Eesti Entsüklopeediakirjastuse ühistööna. Sisaldab üle 120 kaardi maailma ja Eesti kohta.

"Maailma atlase" peatoimetajad on Jānis Turlajs ja Raul Kilgas.

## Vaata ka
*Suur maailma atlas
Ussa

**Ussa** võib olla:

* **[[Ussa (Ob)|Ussa jõgi]]**, Tomi jõe lisajõgi Obi jõgikonnas
* **[[Ussa (Petšora)|Ussa jõgi]]** Petšora jõgikonnas
* **[[Ussa (Volga)|Ussa jõgi]]** Volga jõgikonnas
* **[[Vusa]]** jõe venekeelne nimetus
Armee Norwegen

**Armee Norwegen** oli Teises maailmasõjas Saksa armee koosseisus võidelnud väliarmee.

## Ajalugu

Formeeriti 19. detsembril 1940. 4. juunist võttis armee üle Põhja-Soomes asuvad väed. Peale Soomest
taganemist saadeti armee 18. detsembril 1944. aastal laiali ning väed allutati 20. armeele.

## Komandörid

:*Nikolaus von Falkenhorst (19.12.1940)

## Allunud väeosad

Jaanuar 1941.:
:*XXXVI eriotstarbeline korpus
:*XXXIII eriotstarbeline korpus
:*Mägikorpus Norwegen
:*199. jalaväediviis
Juuli 1941.:
:*LXX eriotstarbeline korpus
:*XXXIII eriotstarbeline korpus
:*Mägikorpus Norwegen
:*XXXVI eriotstarbeline korpus
:*710. jalaväediviis
Detsember 1941.:
:*Mägikorpus Norwegen
:*XXXVI mägikorpus
:*XXXIII eriotstarbeline korpus
:*LXX eriotstarbeline korpus
:*Nord-Norwegen
:*Soome III korpus
:*7. mägidiviis
Detsember 1942.:
:*LXX eriotstarbeline korpus
:*XXXIII eriotstarbeline korpus
:*LXXI eriotstarbeline korpus
:*25. tankidiviis
Jaanuar 1944.:
:*LXX korpus
:*XXXIII korpus
:*LXXI korpus
:*196. jalaväediviis
:*214. jalaväediviis
Oktoober 1944.:
:*LXX korpus
:*XXXIII korpus
:*LXXI korpus
:*560. jalaväediviis
:*269. jalaväediviis
:*Tankibrigaad Norwegen
Kliimatüüp

**Kliimatüüp** on kliima mingis piirkonnas, kus sarnaste kliimatekketegurite mõjul kujunevad sarnased kliimatingimused. Sõltuvalt kliimaklassifikatsioonist võib kliimatüüp olla rohkem või vähem määratud.

Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi on järgmised kliimatüübid:

*A – troopiline vihmane kliima
*B – kuiv kliima
*C – niiske kliima maheda talvega
*D – niiske kliima külma talvega
*E – polaarkliima 

Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi on järgmised kliimatüübid:
*arktiline kliima ja antarktiline kliima
*lähisarktiline kliima ja lähisantarktiline kliima
*parasvöötme kliima, sh 
**mereline paraskliima
**mandriline paraskliima
**järsultmandriline paraskliima
**mussoonparaskliima 
*lähistroopiline kliima, sh
**lähistroopiline vahemereline kliima
**lähistroopiline mussoonkliima
**lähistroopiline mandriline kliima 
*troopiline kliima, sh
**mandriline troopiline kliima
**mereline troopiline kliima. 
*lähisekvatoriaalne kliima
*ekvatoriaalne kliima
Armee Ostpreußen

**Armee Ostpreußen** oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.

## Ajalugu

Formeeriti 7. aprillil 1945. aastal 2. armeest. Pärast 4. armee peakorteri taganemist Ida-Preisimaalt võttis üle ka 4. armee järelejäänud üksused. Pärast Danzigi ja Gotenhafeni langemist 1945. aasta märtsis hoidis isoleeritud sillapäid Danzigi lahel kuni sõja lõpuni: Hela poolsaart, Danziger Werderit ja Frische Nehrungit.

## Komandörid

:*Dietrich von Saucken (7.04.1945)

## Allunud väeosad

12. aprill 1945.:
:*VI korpus
:*XXVI korpus
:*XXIII korpus
:*XVIII mägikorpus
:*IX korpus
:*Festung Pillau (LV korpus)
:*Generalkommando Hela
:*102. jalaväediviis
:*548. rahvagrenaderide diviis
:*349. jalaväediviis
:*607. eriotstarbeline diviis
:*10. jalgratta jäägribrigaad
Armee Ligurien

**Armee Ligurien** oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.

## Ajalugu

Formeeriti Põhja-Itaalias 31. juulil 1944. armeegrupi Von Zangen staabist. Armee ülesandeks oli peamiselt korra hoidmine
Põhja-Itaalias ja ka Prantsuse-Itaalia rinde kaitsmine. Koosseisu kuulusid peamiselt Itaalia väeüksused. 1944. aasta
novembrist kuni 1945. aasta veebruarist eksisteeris armee armeegrupi Ligurien nime all. Kapituleerus 2. mail 1945.

## Komandörid

:*Rodolfo Graziani (31.07.1944)

## Allunud väeüksused

12. august 1944.:
:*Korpus Lieb
:*LXXV korpus
:*90. soomusgrenaderide diviis
13. oktoober 1944.:
:*Korpus Lombardia
:*LXXV korpus
:*148. jalaväediviis
:*Relva-SS grenaderibrigaad (Ital. Nr. 1)
26. detsember 1944.:
:*14. armee
:*LXXV korpus
:*162. jalaväediviis
:*Relva-SS grenaderibrigaad (Ital. Nr. 1)
30. aprill 1945.:
:*Korpus Lombardia
:*LXXV korpus
Armee Lappland

**Armee Lappland** oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.

## Ajalugu

Väliarmee formeeriti 14. jaanuaril 1942, 22. juunil 1942 formeeriti see ümber 20. mägiarmeeks.

## Komandörid

Eduard Dietl (14.01.1942)

## Allunud väeosad

Veebruar 1942:
:*Mägikorpus Norwegen
:*XXXVI korpus
:*Soome III korpus
Juuni 1942:
:*Mägikorpus Norwegen
:*XXXVI korpus
:*Soome III korpus
14. armee (Wehrmacht)

**Saksa 14. armee** oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.

## Ajalugu

Formeeriti 1. augustil 1939. aastal. Võttis osa Poola vallutamisest. 13. oktoobril 1939. formeeriti ümber 12. armeeks.

Uuesti formeeriti 18. novembril 1943. aastal Itaalias. Vastutas Itaalia rinde läänepoolsema osa eest. Kapituleerus 2. mail 1945. aastal.

## Komandörid

:*Wilhelm List (1.08.1939)

:*Eberhard von Mackensen (5.11.1943)
:*Joachim Lemelsen (5.06.1944)
:*Fridolin von Sengen und Etterlin (15.10.1944)
:*Heinz Ziegler (24.10.1944)
:*Traugott Herr (22.11.1944)
:*Kurt von Tippelskirch (12.12.1944)
:*Joachim Lemelsen (22.02.1945)

## Allunud väeosad

1. september 1939.:
:*VII korpus
:*XVII korpus
:*XVIII korpus
:*239. jalaväediviis

3. detsember 1943.:
:*II SS-tankikorpus
:*LI mägikorpus
:*LXXXVII korpus
:*I SS-tankikorpus
:*278. jalaväediviis
:*188. mägidiviis
11. mai 1944.:
:*LXXVI korpus
:*I langevarjurite korpus
:*29. soomusgrenaderidiviis
:*92. jalaväediviis
13. oktoober 1944.:
:*I langevarjurite korpus
:*XIV tankikorpus
12. aprill 1945.:
:*XIV tankikorpus
:*LI mägikorpus
Martin Strel

**Martin Strel** (sündinud 1. oktoobril 1954 Mokronogis) on Sloveenia maratoniujuja. Ta on mitmekordne pikamaaujumise maailmarekordi omanik.

## Välislingid
*Sloveenia inimkala purustas enda rekordi, Postimees
*http://news.bbc.co.uk/1/hi/world/americas/6536283.stm#amazon
*http://www.amazonswim.com/main.php
15. armee (Wehrmacht)

**Saksa 15. armee** oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väeüksus.

## Ajalugu

Formeeriti 15. jaanuaril 1941. Prantsusmaal. 1944. aastal taganes Hollandisse ja aasta lõpus
viidi üle Aacheni piirkonda. Kapituleerus 17. aprillil 1945. Ruhri kotis.

## Komandörid

:*Curt Haase (15.01.1941)
:*Heinrich Gottfried von Vietinghoff gen. Scheel (1.12.1942)
:*Hans von Salmuth (1.08.1943)
:*Gustav-Adolf von Zangen (25.08.1944)

## Allunud väeosad

1. mai 1941.:
:*XXXXII korpus
:*LX eriotstarbeline korpus
:*XXXVIII korpus
:*XXXII eriotstarbeline korpus
:*XXXVII eriotstarbeline korpus
:*XXIII korpus
4. detsember 1941.:
:*LX eriotstarbeline korpus
:*XXII eriotstarbeline korpus
:*XXXVII eriotstarbeline korpus
8. juuni 1942.:
:*LXXXI korpus
:*LXXXII korpus
9. aprill 1943.:
:*LXXXI korpus
:*LXXXII korpus
:*LXXXIX korpus
11. mai 1944.:
:*LXXXI korpus
:*LXVII korpus
:*LXXXII korpus
:*LXXXIX korpus
:*19. lennuväe välidiviis
:*182. jalaväediviis
:*326. jalaväediviis
:*346. jalaväediviis
:*84. jalaväediviis
:*85. jalaväediviis
13. oktoober 1944.:
:*LXXXIX korpus
:*LXVII korpus
:*LXXXVIII korpus
12. aprill 1945.:
:*LXXXI korpus
:*LXXIV korpus
16. armee (Wehrmacht)

**16. armee** oli Teise maailmasõja ajal Saksa Wehrmachti vägedesse kuulunud väliarmee.

## Ajalugu

Formeeriti 22. oktoobril 1939. aastal 3. armeest. Võttis osa Hollandi ja Prantsusmaa vallutamisest 1940. aastal. 

1941. aastal saksa vägede sissetungil Nõukogude Liitu liikus Väegrupp Nordi koosseisu kuulunud 16. armee võitles põhjapoolses sektoris ning osales Leningradi linna blokeerimises. 

1944. veebruaris alanud Punaarmee suurpealetungi käigus taganes Ilmeni järve piirkonnast Pihkva rajooni. 1944. suvel taganes lahingutega Riia alla. Oktoobris 1944. oli armee Väegrupp Kurlandis vastutav Riia sillapea eest. Kapituleerus 8. mail 1945. Kuramaal.

## Komandörid
*Ernst Busch (jaanuar 1940)
*Christian Hansen (12.10.1943)
*Paul Laux (1.06.1944)
*Carl Hilpert (3.09.1944)
*Ernst-Anton von Krosigk (10.03.1945)
*Friedrich-Jobst Volckmar von Kirchensittenbach (16.03.1945)

## Allunud väeosad

10. mai 1940:
:*XXIII armeekorpus
:*XIII armeekorpus
:*VII armeekorpus
:*6. jalaväediviis
:*33. jalaväediviis
:*15. jalaväediviis
:*26. jalaväediviis
:*71. jalaväediviis
:*73. jalaväediviis
:*52. jalaväediviis

5. juuni 1941:
:*II armeekorpus
:*X armeekorpus
:*XXIII armeekorpus
:*XXVIII armeekorpus
6. veebruar 1942:
:*XXXVIII motoriseeritud korpus
:*X armeekorpus
:*II armeekorpus, kindralleitnant krahv Walter von Brockdorff-Ahlefeldt
:*XXXIX motoriseeritud korpus
4. juuli 1942:
:*X armeekorpus
:*II armeekorpus
:*XXXIX tankikorpus
1. jaanuar 1943.:
:*X armeekorpus
:*II armeekorpus
4. juuli 1943.:
:*II armeekorpus
:*X armeekorpus
:*223. diviis
4. august 1943:
:*II armeekorpus
:*VIII armeekorpus
:*X armeekorpus
:*XXXXIII tankikorpus
:*122. jalaväediviis
5. jaanuar 1944:
:*X armeekorpus
:*II korpus
:*XXXXIII armeekorpus
:*VIII armeekorpus
:*I armeekorpus
15. juuli 1944:
:*X armeekorpus (389. (mot) jalaväediviis, 290. jalaväediviis, 263. jalaväediviis)
:*I armeekorpus (205. jalaväediviis, 87. jalaväediviis)
:*II armeekorpus (81. jalaväediviis, 329. jalaväediviis, 23. jalaväediviis)
5. november 1944.:
:*XXXXIII armeekorpus
:*XVI armeekorpus
:*VI SS-korpus (15. Relvagrenaderide SS-diviis (läti 1.), 19. Relvagrenaderide SS-diviis (läti 2.), 93. jalaväediviis)
12. aprill 1945:
:*XVI armeekorpus
:*VI SS-korpus
:*XXXVIII armeekorpus
:*Grupp Nordkurland
:*jalaväediviis Kurland
17. armee (Wehrmacht)

**Saksa 17. armee** oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.

## Ajalugu

Moodustati 20. detsembril 1940. aastal. Võitles Idarinde lõunasektoris. Taganes 1943. aasta lõpupoole Kubani
sillapealt Krimmi, kust 1944. aasta aprillis evakueeriti. Kapituleerus 8. mail 1945.

## Komandörid

:*Karl-Heinrich von Stülpnagel (15.02.1941)
:*Hermann Hoth (25.11.1941)
:*Hans von Salmuth (20.04.1942)
:*Richard Ruoff (1.06.1942)
:*Erwin Jänecke (24.06.1943)
:*Ferdinand Schörner (2.03.1944)
:*Erwin Jänecke (31.03.1944)
:*Karl Allmendinger (1.05.1944)
:*Friedrich Schulz (25.07.1944)
:*Wilhelm Haase (30.03.1945)

## Allunud väeosad

15. jaanuar 1941.:
:*III korpus
:*XVII korpus
:*XXXIV eriotstarbeline korpus
:*IX korpus
:*XIV motoriseeritud korpus
:*XXXX motoriseeritud korpus
7. august 1941.:
:*XXXXIX mägikorpus
:*LII korpus
11. mai 1942.:
:*XXXXIV korpus
:*IV korpus
:*LII korpus
1. detsember 1942.:
:*XXXXIX korpus
:*XXXXIV korpus
:*V korpus
:*Rumeenia ratsaväekorpus
1. juuni 1943.:
:*XXXXIX mägikorpus
:*XXXXIV korpus
:*V korpus
:*Rumeenia ratsaväekorpus
:*Grupp Förster
3. detsember 1943.:
:*V korpus
:*XXXXIX mägikorpus
15. aprill 1944.:
:*XXXXIX mägikorpus
:*V korpus
:*Rumeenia I mägikorpus
:*Rumeenia ratsaväekorpus
26. november 1944.:
:*LIX korpus
:*XI SS-korpus
7. mail 1945.:
:*VIII korpus
:*XVII korpus
:*XXXX tankikorpus
19. armee (Wehrmacht)

**Saksa 19. armee** oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede koosseisu kuulunud väliarmee.

## Ajalugu

Formeeriti 26. augustil 1943. armeegrupist Felber. Armee hoidis enda kontrolli all Prantsusmaa Vahemere rannikut. Pärast Saksamaale taganemist asus armee positsioonil Ülem-Reini piirkonnas. Armee kapituleerus 6. mail 1945.

## Komandörid

:*Georg von Sodenstern (26.08.1943)
:*Friedrich Wiese (1.06.1944)
:*Siegfried Rasp (19.12.1944)
:*Hermann Förtsch (1.02.1945)
:*Hans von Obstfelder (1.03.1945)
:*Erich Brandenberger (25.03.1945)

## Allunud väeosad

5.09.1943
:*IV lennuväe välikorpus
:*356. jalaväediviis
12.06.1944
:*Korpus Kniess
:*IV lennuväe välikorpus
:*LXII reservkorpus
26.11.1944
:*LXIII korpus
:*LXXXX korpus
:*LXIV korpus
1.03.1945
:*XVIII SS-korpus
:*LXIV korpus
:*24. armee
20. mägiarmee

**Saksa 20. mägiarmee** (saksa keeles *20. Gebirgs-armee*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.

## Ajalugu

Formeeriti 22. juunil 1942. aastal armeegrupist Lappland. Armee asus Põhja-Soomes. Peale soomlaste rahu venelastega
taganes armee Norrasse. 18. detsembril 1944. aastal arvati armee koosseisu ka Kesk ja Lõuna-Norras asuv armee Norwegen.
Armee kapituleerus 8. mail 1945. aastal.

## Komandörid

:*Eduard Dietl (22.06.1942)
:*Lothar Rendulic (25.06.1944)
:*Franz Böhme (21.01.1945)

## Allunud väeosad

August 1942.:
:*Mägikorpus Norwegen
:*XXXVI mägikorpus
:*XVIII mägikorpus
Märts 1943.:
:*XIX mägikorpus
:*XXXVI mägikorpus
:*XVIII mägikorpus
Aprill 1944.:
:*XIX mägikorpus
:*XXXVI mägikorpus
:*XVIII mägikorpus
Detsember 1944.:
:*LXXI korpus
:*XVIII mägikorpus
:*XIX mägikorpus
:*XXXVI korpus
Aprill 1945.:
:*XXXVI mägikorpus
:*LXX korpus
:*XXXIII korpus
:*LXXI korpus
21. armee (Saksamaa)

**Saksa 21. armee** oli Teise maailmasõja ajal Saksa armeesse kuulunud väliarmee.

## Ajalugu
21. armee formeeriti 27. aprillil 1945 4. armeest.

## Komandörid
*jalaväekindral Kurt von Tippelskirch (27. aprill – 2. mai 1945)

## Allunud väeosad

28. aprill 1945.:
*III. SS-tankikorpus
*CI. armeekorpus
24. armee (Saksamaa)

**Saksa 24. armee** oli Teise maailmasõja ajal Saksa armeesse kuulunud väeüksus.

## Ajalugu

Formeeriti 1944. aasta novembris, et viia Šveitsi piiri ääres olevad väed ühtse juhtimise alla. Veebruarist aprillini 1945. aastal kuulus armee 19. armee juhtimise alla. 

## Komandörid

:*Hans Schmidt (november 1944)

## Allunud väeosad

Seisuga 26. aprill 1945
:*Diviis nr. 405
:*Võitlusgrupp Friedrichshafen
:*Võitlusgrupp Bodensee
25. armee (Saksamaa)

**Saksa 25. armee** oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.

## Ajalugu

Formeeriti 10. novembril 1944. Hollandis armeegrupi Narwa staabist, et asendada Aacheni piirkonda üle viidud 15. armeed. Alates 7. aprillist 1945. kandis ka nime "Festung Holland".

## Komandörid

:*Friedrich Christiansen (10.11.1944)
:*Günther Blumentritt (29.01.1945)
:*Johannes Blaskowitz (21.03.1945)

## Allunud väeosad

31. detsember 1944.:
:*LXXXVIII korpus
:*XXX eriotstarbeline korpus
31. märts 1945.:
:*LXXXVIII korpus
:*XXX eriotstarbeline korpus
Trotskism

**Trotskism** on marksismist lähtuv ideoloogia, mis  pärineb Lev Trotskilt. Üks tuntumaid trotskismi doktriine on permanentne revolutsioon, mille teooria mõtlesid välja Karl Marx ja Friedrich Engels aastatel 1845 kuni 1850, kuid tuntuks sai see peamiselt Trotski kaudu.

Algselt oli trotskism NSV Liidus  "vasakpoolne opositsioon", mis toetas "parteisisest demokraatiat". Aastal 1928 aastal saatis Stalin Trotski eksiili ja vangistas tema poolehoidjad. Järgnevatel protsessidel süüdistati kõiki Stalini oponente salajases Trotskiga sidepidamises ja tema vaadete jagamises, kuni Trotski eluspüsimine polnud Stalinile enam vajalik ja ta tapeti.  

Trotski teostas ja pooldas punast terrorit, sõjakommunismi ja töölaagreid, olles vastu majanduselu normaliseerimisele NEPi kasutades. Stalin muutis tema pooldajaskonna tähtsusetuks massvärbamistega parteisse, puhastustega ja uutel parteiliikmetel põhineva bürokraatia asutamisega. Seda tüüpi bürokraatia taastab uuesti kapitalismi. Trotskistide vaadete järgi juhtus nii ka NSV Liidus perestroika ja glasnosti ning Hiinas turumajandusliku sotsialismi käivitamise ajal. Sellist muutumise nimetus on "kapitalistlik kontrrevolutsioon". 

Stalinistid mõtlesid sõna "trotskist" all reeturit. Hispaanias kasutati väljendit "trotskist" Hispaania kodusõja ajal, mõeldes selle all kedagi, kes on P. O. U. M.-i liige või lihtsalt Lev Trotski ning tema ideede pooldaja. 

Tänapäeval on trotskismi mõningad ideed muutunud ühiskonna muutumise käigus ja maailmast võib leida mitmeid parteisid ja poliitikuid, keda kutsutakse või kes kutsuvad end ise trotskistideks. Neid leidub nii demokraatlikes kui ka mittedemokraatlikes riikides.
Eesti kaitseminister

**Kaitseminister** on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Kaitseministeeriumi ning vastutab riigikaitse korraldamise eest Eesti Vabariigis. 

Kaitseminister nimetab ametisse väeliikide ülemad ja teeb valitsusele ettepaneku Kaitseväe juhataja ja Kaitseväe peastaabi ülema ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks.

Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 18. juulist 2022 on Eesti kaitseminister Hanno Pevkur.

## Ajalugu
Aastatel 1918–1929 ja 1937–1940 nimetati Eesti riigikaitse eest vastutavat ministrit **sõjaministriks**.

## Eesti sõjaministrid 1918–1929
**Parteid**

## Eesti kaitseministrid 1929–1937
**Parteid**

## Eesti sõjaministrid 1937–1940

## Sõjaministrid eksiilis 1953–1992

## Eesti kaitseministrid alates 1992. aastast
**Parteid**

## Viited


## Välislingid
* Eesti kaitseministrid kaitseministeeriumi lehel
2007. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**2007. aasta maailmameistrivõistlused [[rahvusvaheline kabe|rahvusvahelises kabes]]** peeti Hardenbergis (Holland) 12. maist – 2. juunini 2007. Seekordsed maailmameistrivõistlused toimusid taas 20 osavõtjaga ringsüsteemis turniirina.

;paremusjärjestus

; osavõtjate nimekiri

## Välislingid
* Võistluste ametlik lehekülg
Närpesi linn

**Närpes** ehk **Närpiö** on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Pohjanmaa maakonnas. Asub Põhjalahe kaldal.

1973. aastal liideti Närpesi vallaga Övermarki ja Pörtomi vald ning osa Korsnäsi vallast. Närpes nimetati linnaks 1993. aastal.

Elanikest 77,5% on rootsikeelsed (31.12.2020).

## Viited

## Välislingid

* Närpesi koduleht
Kliimatekketegurid

**Kliimatekketegurid** on looduslikud nähtused, mille mõjul kujuneb piirkonna kliima ehk pikaajaline õhkkonna seisund.

Peamised kliimatekketegurid on:
*päikesekiirguse hulk 
*geograafiline laius
*päikesekiirguse jaotumine aasta jooksul
*valitsevad õhumassid
*kaugus mererannast
*soojad ja külmad hoovused
*kõrgus merepinnast
*pinnamood (tasandik või mäeahelik)
*mäeaheliku suund (tuulealune või tuulepealne nõlv)
*valitsevate tuulte suund
Jämsänkoski

**Jämsänkoski** on endine linn Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas, praegune Jämsä linnaosa. Vallas elas 7400 inimest ja rahvastiku tihedus oli 18,3 in/km². Jämsänkoski naabervallad olid Jämsä linn, Keuruu linn, Korpilahti ja Petäjävesi. Jämsänkoski oli linn aastast 1986.
Jämsänkoskil räägitakse soome keelt.

1. jaanuaril 2009 liitus Jämsänkoski linn Jämsä linnaga.

Jämsänkoskil on suur UPM Kymmene paberitehas.

## Viited

## Välislingid

* Jämsänkoski koduleht