open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Carl Gustaf Mannerheim

Krahv **Carl Gustaf Mannerheim** (10. august 1797 Lemo vald – 9. oktoober 1854 Stockholm) oli Soome riigitegelane ja loodusteadlane (entomoloog).

Ta oli Vaasa lääni ja Viiburi lääni maapealik. 1839–1854 oli ta Viiburi maakohtu eesistuja. Kogu oma vaba aja kulutas ta mardikate kogumisele ja uurimisele.

Tema isa oli Carl Erik Mannerheim ja pojapoeg oli marssal Carl Gustaf Emil Mannerheim.

Tema järgi on saanud ladinakeelse nime must-seenesultan (*Oxyporus mannerheimii*).
Neris

**Neris** (valgevene *Вілія, Vilija*) on Nemunase parempoolne lisajõgi. See saab alguse Viciebski oblastist Valgevenes ning Leedu suuruselt teises linnas Kaunases suubub vasakult peajõkke Nemunasesse. Kahe jõe vahelisel alal paikneb Kaunase vanalinn.
 
Jõe ülemjooksul Minski oblastis asub Vilija veehoidla, mis on Vilija-Minski kanaliga ühenduses Zasłaŭje veehoidlaga Minski külje all. 

Valgevenes asub jõe ääres Vilejka linn, Leedus aga linnad Vilnius, Jonava ja Kaunas.

Nerise pikkus on 510 km ja tema suurim lisajõgi on parempoolne Šventoji jõgi.

Oletatakse, et kunagi selle jõe kaldal elanud balti hõimud pidasid Nerise alguseks Naračit, sellal kui Vilija ülemjooksul elanud slaavi hõimud pidasid Nerise alguseks sealset jõge. Sellele vastavalt kujunes leedulaste juures jõe nimeks Neris, valgevenelastel aga Vilija.

## Välislingid
Om (jõgi)

**Om** (vene keeles Омь) on Irtõši parempoolne lisajõgi. Ta suubub Irtõši Omskis, mis on Omi järgi nimetatud.

Jõgi algab Novosibirski oblastist Vasjuganje tasandikult. Jõe lähte geograafilised koordinaadid on 56°16'N 81°33'O. Jõgi voolab läände. Ta läbib Kuibõševi, seejärel suubuvad temasse paremalt Itša ja Tarta, siis jõuab ta Omski oblastisse, läbib Kalatšinski ja Kornilovka ning suubub Omskis Irtõšši. Suudme geograafilised koordinaadid on 54°58'N 73°22'O. Omi veed jõuavad Obi kaudu Põhja-Jäämerre.

Jõe nimi pärineb turgi keeltest, kus sõna "om" tähendab 'vaikne'. Jõe lähe asub merepinnast 140 m kõrgusel, suue 69 m kõrgusel ja jõgi on 1091 km pikk, mis tähendab, et tema langus on 71 m ja lang 6,5 cm/km, mis suhteliselt väike, kuigi näiteks Irtõši ja Obi lang on veelgi väiksem.

Omi valgla on 52 600 km² ning vooluhulk 121 km kaugusel suudmest 64 m³/s ja suudmes 52 m³/s.

Omi suue asub 1831 km kaugusel Irtõši suudmest ja 2993 km kaugusel Põhja-Jäämerest.

Jõeorg on 3–8 km lai ja läbilõikelt trapetsikujuline. Selle servad on ülemjooksul lauged, alamjooksul järsemad. Lamm on katkendlik, 250 m kuni 3 km lai, kaetud kohati metsa ja kohati niiduga, aga kohati on lammil puud maha võetud ja lamm üles haritud. Jõesäng on mõõdukalt käänuline ja jõeharudeta. Jõeoru laius on madalvee ajal 40–84 m, aga loogete kohal võib ulatuda 110–220 meetrini. Vee sügavus on koolmekohtadel 0,3–1,5 m, hauakohtadel 2,0–4,1 m. Jõe voolukiirus on üldiselt 3–4 dm/s, maksimaalselt 14 dm/s.

Põhiliselt toitub Om lume sulamisveest. Madalvesi on maist juulini, mõnikord augustini. Om jäätub oktoobri lõpus või novembri alguses ja vabaneb jääkattest aprillis või mai alguses.

Nõukogude võimu ajal oli Om laevatatav keskjooksul 369 km ulatuses Kuibõševist Ust-Tarkani, aga tänapäeval ei kuulu Om Venemaa siseveeteede hulka. Selle põhjuseks on asjaolu, et Vasjugani sood muutuvad globaalse kliimamuutuse tulemusena järjest kuivemateks ja nendest väljuvad jõed kipuvad järjest enam kuivama.

1980. aastatel vähenes vee voolukiirus Omis oluliselt ja jõgi hakkas õitsema. Et veidi liigutada seisvat vett, sõideti õhkpadjal laevadega jõgi suuremas osas selle pikkusest läbi. Ent ka selleks oli tarvis  jõge sildade all prahist puhastada.

## Viited
Bill Russell

**William Felton Russell** (12. veebruar 1934 – 31. juuli 2022) oli USA elukutseline korvpallur ja treener, kes mängis kogu 13-aastase NBA karjääri Boston Celticsis ja tuli rekordiliselt 11 korda NBA meistriks. 

Celticsi treenerina veel kaks korda NBA meistriks tulnud Russell tuli USA koondisega 1956. aastal ka olümpiavõitjaks.

## Keskkool ja ülikool

Russell mängis aastatel 1948–1952 McClymondsi keskkooli meeskonnas. Ta valiti USA keskkooliõpilaste 1951. ja 1952. aasta sümboolsesse koondisse.

Russell mängis San Francisco ülikoolis 1952–1956. Ülikooli korvpallimeeskonnaga tuli ta 1955. ja 1956. aastal USA üliõpilaskorvpalliliiga NCAA meistriks. Russell viskas 79 mänguga 1636 punkti (keskmiselt 20,7 mängus) ja noppis 1606 lauapalli (keskmiselt 20,3 mängus). 1955. aastal valiti ta ühtlasi NCAA kõige silmapaistvamaks mängijaks ning 1956. aastal NCAA sümboolsesse koondisse ja NCAA aasta mängijaks.

## USA rahvuskoondis

1956. aasta suveolümpiamängudel kuulus Russell USA olümpiakoondisse. USA alistas kõik vastased ülekaalukalt, kogudes tavaliselt vastasest enam kui poole rohkem punkte. Kõige rohkem suutis vastupanu osutada Nõukogude Liidu korvpallikoondis, kes kaotas USA-le vahegrupis 55 : 85 ja finaalis 55 : 89.

## NBA karjäär

1956. aasta NBA *draft*'ist kolmandana Bostoni Celticsisse valitud Russell mängis seal kogu oma NBA karjääri (1956–1969). Ta tuli 13 hooaja jooksul 11 korda NBA meistriks, jäädes tiitlita üksnes 1958. ja 1967. aastal.

Bill Russell mängis NBA-s põhihooajal kokku 963 mängu. Nende jooksul võttis ta 21 620 lauapalli, mis on Wilt Chamberlaini järel NBA läbi aegade paremuselt teine ja Celticsi parim tulemus. Russelli nimel on NBA rekord: 32 lauapalli ühel poolajal (16. novembril 1957). 

NBA väljalangemismängudel on Russell osalenud 165 kohtumises ja võtnud neis 4104 lauapalli (keskmiselt 24,9 mängus), mis tähistab NBA rekordit. Russell on vähemalt 40 lauapalli võtnud seitsmes mängus ja püstitas isikliku rekordi 5. veebruaril 1960, kui noppis 51 lauapalli.

## Treenerikarjäär
Russell oli kaheksa aastat ka treener: Celticsis 1966–1969, Seattle SuperSonicsis 1973–1977 ja Sacramento Kingsis 1987–1988. Kokkuvõttes saavutasid tema treenitud meeskonnad 341 võitu ja 290 kaotust (võiduprotsent 54,0%) ning tuli Celticsiga 1968. ja 1969. aastal NBA meistriks.

## Saavutused
### Mängijana
* 11-kordne NBA meister (1957, 1959–1966, 1968, 1969)
* 5-kordne NBA põhihooaja kõige väärtuslikum mängija (1958, 1961–1963, 1965)
* 12 korda valitud NBA tähtede mängule (1958–1969)
* NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (1963)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (1959, 1963, 1965)
* 8 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (1958, 1960–1962, 1964, 1966–1968)
* NBA sümboolne 1. kaitseviisik (1969)
* 4-kordne NBA hooaja parim lauavõitleja (1958, 1959, 1964, 1965)
* 2-kordne NCAA meister (1955, 1956)
* NCAA finaalturniiri kõige silmapaistvam mängija (1955)

### Treenerina
* 2-kordne NBA meister (1968, 1969)

## Välislingid
* 
*Bill Russell – NBA.com
*Bill Russell – Basketball-Reference.com
Tapa vald (2005)

**Tapa vald** oli kohalik omavalitsus Lääne-Viru maakonnas aastail 2005–2017. Pärast 2017. aasta kohalike omavalitsuste haldusreformi tekkis olemasoleva Tapa valla ja Tamsalu valla ühinemisel uus Tapa vald.

Tapa vald oli Lääne-Virumaa läänepoolseim vald, piirnedes põhjas Kadrina, Kuusalu, Aegviidu ja Anija vallaga ning lõunas Tamsalu, Ambla ja Albu vallaga. Vald ulatus kiiluna Harju- ja Järvamaa vahele. Valla üldpindala oli 262,8 km2, ulatudes idast läände 35 km ja põhjast lõunasse keskmiselt 9 km.

Vald moodustati 2005. aasta lõpus Tapa linna, Saksi valla ja Lehtse valla ühtseks omavalitsuseks ühendamise teel. Saksi valla Kiku, Pariisi ja Salda külad liitusid Kadrina vallaga. Tegu oli pretsedenditu sündmusega, sest esimest korda ühinesid eri maakondades olevad omavalitsused: senine Lehtse valla ala oli varem Järvamaa osa.

Tapa vald jaotus viieks kandiks: Tapa, Lehtse, Jäneda, Saksi ja Karkuse.

## Asustus
### Linn
*Tapa
### Alevik
*Lehtse
### Külad

## Rahvastik
### Tapa valla elanike arv
Statistikaameti andmed 1. jaanuari seisuga:

## Poliitika ja juhtimine
### Valimistulemused

### Vallavolikogude esimehed
* 2005–2009 Aleksander Sile, Keskerakond
* 2009–2013 Urmas Roosimägi, parteitu (VL Valgejõgi)
* 2013–2016 Urmas Roosimägi, parteitu (VL Valgejõgi)
* 2016–2017 Reigo Tamm, Eesti Reformierakond

### Vallavanemad
* 2005–2009 Kuno Rooba, Sotsiaaldemokraatlik Erakond
* 2009–2013 Alari Kirt, Isamaa ja Res Publica Liit (VL Valgejõgi)
* 2013–2017 Alari Kirt, Isamaa ja Res Publica Liit (VL Valgejõgi)

### Abivallavanemad
* 2006–2010 Teet Koitjärv
* 2010–2011 Herki Kübarsepp
* 2011–2017 Andrus Freienthal

### Vallasekretärid
* 2006–2017 Piret Treial

### Sümbolid
* Tapa valla lipp (2005)
* Tapa valla vapp (2005)

## Viited
Valestart

**Valestart** ehk **valelähe** on spordis kehtetuks tunnistatav mittenõuetekohane start.

Valelähte sooritab see võistleja-jooksja, kes hakkab pärast stardiasendi fikseerimist liikuma enne stardisignaali. Pärast valelähte sooritamist võistleja diskvalifitseeritakse (mitmevõistluses seda ei rakendata).

Valelähtena läheb kirja ka see, kui jooksja häirib kaasvõistlejaid, olgu häälitsemisega või muul moel.

2010. aasta jaanuaris jõustunud IAAF-i reeglite kohaselt on võistleja teinud valestardi ja ta diskvalifitseeritakse, kui ta käed tõusevad maast või jalad liiguvad stardipakkudelt enne, kui on möödunud lubatav reaktsiooniaeg 0,1 s.

## Viited
Ultimaatum

**Ultimaatum** on suulises või kirjalikus vormis esitatud ühe vaidluspoole (riigi) poolt teisele vaidluspoolele (riigile) tüliküsimuse lahendamiseks ilma edasiste läbirääkimiste kavatsusteta esitatav kategooriline nõue. See sisaldab konkreetseid tähtaegu, mis ajaks esitatud nõue peab olema täidetud, ning märgitakse ära abinõud, mida ähvardav ja üleolev riik vastasel juhul teise suhtes kavatseb rakendada. Esitatud tingimuste eiramine toob reeglina kaasa diplomaatiliste suhete katkestamise ning teatud majanduslike sanktsioonide või blokaadi rakendamise, sageli ka sõjategevuse alustamise.

Ultimaatum võib anda sõjalisele tegevusele legitiimsuse. 18. oktoobril 1907 vastu võetud vaenutegevuse alustamist käsitlev Haagi konventsioon nägi ette, et vaenutegevus ei või alata ilma ette hoiatamata ning ultimaatum peab sisaldama kavatsetava sõja kuulutamise põhjendusi ning selle ärahoidmise tingimusi ja tähtaegu.

1914. aasta juulikriisi ajal saatis Austria-Ungari Serbiale kümnepunktilise ultimaatumi seoses troonipärija, ertshertsog Franz Ferdinandi tapmisega Sarajevos. Selles oli kõige teravama punktina kirjas, et Serbia peab lubama Austria-Ungari valitsuse esindajatel tulla Sarajevosse maha suruma Austria-Ungari vastast "õõnestusliikumist". Ultimaatum võeti Euroopa suurriikide seas vastu erinevalt. Venemaa välisminister Sergei Sazonov deklareeris, et ükski riik ei saa selliseid nõudmisi vastu võtta, kuna see tähendab enesetapu sooritamist. Serbia keeldus kõiki kümmet nõuet vastu võtmast. 28. juulil 1914 kuulutas Austria-Ungari Serbiale sõja, mis käivitas Esimese maailmasõja.

Sõja ajal võib ühe poole ülemjuhatus esitada ultimaatumi vastase relvaüksustele. Sellises ultimaatumis sisaldub tavaliselt ettepanek panna relvad maha. Jaanuaris 1943 läkitas Nõukogude Liidu kõrgem ülemjuhatus seoses Stalingradi lahinguga sellise ultimaatumi Saksa vägedele. See lükati tagasi, misjärel Punaarmee alustas suurpealetungi.

16. juunil 1940 esitas NSV Liit Eestile ja Lätile ultimaatumi, milles nõudis uue valitsuse moodustamist ja Punaarmee lisaüksuste lubamist oma territooriumile. Mõlema riigi juhtkonnad allusid ultimaatumi tingimustele.

Ultimaatumit võidakse kasutada ka suurejooneliseks (kuid alati riskantseks) bluffimiseks. Juhul kui teine pool blufitud ultimaatumile ei allu ja mingeid sanktsioone ei järgne, toob see tavaliselt kaasa ebameeldivaid tagajärgi bluffijale endale.
Rahvusvaheline sanktsioon

**Rahvusvaheline sanktsioon** on grupi riikide poolt vastu võetud meede, mille eesmärk on sundida riiki täitma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi. Reeglina otsustab sanktsioonide rakendamise ÜRO Julgeolekunõukogu või Euroopa Liidu Nõukogu.

## Vaata ka
*Repressaalid

## Välislingid

*Rahvusvahelise sanktsiooni seadus
Diplomaat

**Diplomaat** on riiki või rahvusvahelist organisatsiooni esindav kindlaksmääratud volitustega isik. 

Eesti Vabariik eristab karjääri- ja erialadiplomaati.

# Karjääridiplomaat on Välisministeeriumi koosseisu kuuluv välisteenistuses olev teenistuja, kellele on antud diplomaatiline au- või teenistusaste ning kes on volitatud esindama Eestit välissuhtlemises.
# Erialadiplomaat on teise ministeeriumi või selle valitsemisala asutuse teenistuja, kes on välisesinduses töötamise ajaks võetud välisteenistusse välisministeeriumi diplomaatilisele ametikohale koosseisuväliseks teenistujaks ning kes välissuhtlemises esindab Eestit kindlaks määratud volituste piires ja ajal.

Diplomaat saab tavaliselt väga laia erialase hariduse diplomaatide koolis, kus pearõhk võõrkeeltel, ajalool, etiketil ja ka näiteks luurealastel teadmistel.

## Diplomaatide astmed Eesti Vabariigi välisteenistuses

*Au- ja teenistusastmed antakse vaid karjääridiplomaadile. Kui suursaadik lahkub välisteenistusest, siis tal auaste säilib aga ta ei saa enam nn. auastmetasu, mida riik diplomaatidele maksab.*

**Auastmed:**
*suursaadik (täielik ametinimetus: **erakorraline ja täievoliline suursaadik**)
*saadik (täielik ametinimetus: **erakorraline saadik ja täievoliline minister** või lihtsalt **minister**; saadiku auastet ei ole Eestis pärast 1991. aastat antud (v.a üks kord), kuna ajaga on selle auastme tähtsus devalveerunud.)

**Teenistusastmed:**
# vanemnõunik
# nõunik
# esimene sekretär (I sekretär)
# teine sekretär (II sekretär)
# kolmas sekretär (III sekretär)
# atašee

## Diplomaadi õigused
Diplomaati ja saatkonna töötajaid kaitseb rahvusvaheliste lepete järgi kindlaksmääratud diplomaatiline puutumatus, mistõttu ei ole asukohariigil õigust diplomaadilt vabadust võtta ega teda ka näiteks läbiotsimiseks kinni pidada.

Diplomaadi kinnitab asukohariigi riigipea ning tema volitused lõppevad kolmel juhul: 

# Riigipea lõpetab diplomaadi volitused esindatava riigi nõudmisel. (Näiteks lõppeb diplomaadi lähetamise aeg või muu tavapärane põhjus)
# Diplomaat kuulutatakse asukohariigi poolt soovimatuks isikuks ehk persona non grata'ks. Sel juhul saadetakse diplomaat riigist välja, sest asukohamaal ei ole teda õigust kriminaalvastutusele võtta. Traditsiooniliselt saadetakse ka väljasaatnud riigi mõni diplomaat tavaliselt "diplomaatilise vastusena" vastaspoole riigist välja. (Põhjuseks on peaaegu alati see, et diplomaat tabatakse spionaažilt ehk salajaste andmete ebaseaduslikult kogumiselt.)
# Diplomaadi surm.

## Vaata ka
*Diplomaatia
*Diplomaatide loend

## Välislingid
*Venemaa Keisririigi saadikud ja suursaadikud
Põletatud suhkur

**Põletatud suhkur** on toiduaine, mida kasutatakse piparkookide ja paljude muude präänikute valmistamisel.

## Valmistamine
Põletatud suhkru valmistamiseks võetakse üks osa vett ja viis osa suhkrut. Suhkur niisutatakse pannil või potis, segatakse pruuni värvuse omandamiseni, seejärel lisatakse ülejäänud tuline vesi. Pritsimise vältimiseks on soovitatav enne vee lisamist lisada rasvainet (1% ulatuses suhkru kaalust). Kuum vesi lisatakse vähehaaval, et vältida suhkru potist välja tõusmist. Segu lastakse keeda, kuni suhkur on täielikult sulanud, seejärel jahutatakse ja kurnatakse.
 
Nõuded kvaliteedi suhtes: tume, paks, mõru siirup. Niiskust on 23–25%.
Matti Vanhanen

**Matti Taneli Vanhanen** (sündinud 4. november 1955 Jyväskyläs) on Soome poliitik, 1. veebruarist 2022 kuni 4. aprillini 2023 Eduskunta esimees. 

Ta oli Keskerakonna esimees aastatel 2003–2010. 2006. aasta teisel poolel oli ta Euroopa Nõukogu president. 
8. juunil 2020 esitas Soome Keskerakond Vanhaneni rahandusministri kandidaadiks ja 9. juunil sai ta Soome rahandusministriks. Mais 2021 astus Vanhanen ametist tagasi.

## Haridus

Vanhanen õppis ülikoolis politoloogiat ja sai 1989 sotsiaalteaduste magistriks.

## Töö

Vanhanen töötas 1985–1988 kohalikus ajalehes Kehäsanomat ajakirjaniku ja 1988–1991 peatoimetajana. Oma kolumnis "Soomemaa" mõistis ta karmilt hukka juulis 1985 Helsingis toimunud meeleavalduse Eesti iseseisvuse toetuseks, nimetades seda demonstratsiooni provokatiivseks. 

1980–1983 juhtis ta Keskerakonna noorteorganisatsiooni. 1981–1984 oli ta Espoo linnanõukogu liige. 1991 valiti ta Soome parlamenti. Seal huvitus ta ökoloogiast, näiteks kuulus ta 1991–1995 parlamendi keskkonnakomisjoni ja võttis 1992 sõna Soome viienda tuumajaama ehituse vastu, olles samal ajal elektrit tootva ettevõtte Fortum teenistuses . 1994–2001 oli ta Keskpartei parlamendirühma esimehe asetäitja ja 2000–2003 Keskpartei esimehe asetäitja. 2003 sai ta Soome kaitseministriks Anneli Jäätteenmäe valitsuses. Pärast Jäätteenmäe tagasiastumist sai ta samal aastal Soome peaministriks.

2006. aasta presidendivalimistel jäi ta 18,6%-ga kolmandaks ega pääsenud teise vooru.

Matti Vanhaneni teine valitsus sai Soome parlamendi heakskiidu 17. aprillil 2007. Tema valitsuskabinetti toetas 121 ja vastu oli 71 parlamendiliiget. Matti Vanhanen vannutati teiseks ametiajaks peaministriks 19. aprillil 2007.

Mais 2010 teatas ta, et kavatseb tervislikel põhjustel loobuda nii peaministri kui ka Keskerakonna esimehe ametist. 12. juunil 2010 valiti tema asemel erakonna esimeheks Mari Kiviniemi.

18. juunil 2010 esitas Matti Vanhanen president Tarja Halosele lahkumispalve, mille president rahuldas. 22. juunil astus ametisse Mari Kiviniemi valitsus. 

Juunis 2020 astus tagasi rahandusminister Katri Kulmuni ja Soome Keskerakond esitas Vanhaneni rahandusministri kandidaadiks. Hiljem kommenteeris ta meediale, et esialgu ei soovinud ta pakutud kohta vastu võtta, kuid oli kohusetundest nõus.

## Tunnustus
* 2007 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Isiklikku

Matti Vanhaneni isa on politoloog Tatu Vanhanen. Matti Vanhanen oli aastatel 1985–2005 abielus Merja Vanhasega. Neil on kaks tütart: Annastiina (sündinud 1991) ja Juhana (1994).

## Vaata ka
* Matti Vanhaneni esimene valitsus
* Matti Vanhaneni teine valitsus

## Viited

## Välislingid
* Vanhanen ei taha presidendiks kandideerida. Postimees, 25. jaanuar 2009
* Liisi Poll. Soomes tõusis tüli riigijuhtide võimu üle. Postimees, 21. mai 2009
* Tiina Hakman. Kuidas Merja unenägu täide läks. epl.ee, 9. oktoober 2009
* Priit Simson. Matti Vanhanen: kõik ei tohi korraga pidurdada, epl.ee, 15. oktoober 2009
Laura Branigan

**Laura Ann Branigan** (3. juuli 1952 – 26. august 2004) oli USA laulja. 

Aastal 1982 andis Laura Branigan välja oma esimese albumi "Branigan", kust on pärit ka tema esimene suur hitt "Gloria". 

Aastal 1984 ilmus temalt album "Self Control", mis oli tema kõige suurema müügieduga album. Albumi nimilaulust sai rahvusvaheline hitt. Samal plaadil on veel sellised tuntud lood nagu "Solitaire", "The Lucky One" ja "The Power of Love".

## Stuudioalbumid
*"Branigan" (1982)
*"Branigan 2" (1983)
*"Self Control" (1984)
*"Hold Me" (1985)
*"Touch" (1987)
*"Laura Branigan (1990)
*"Over My Heart" (1993)

## Välislingid
* Laura Branigani koduleht
Heited-tõuked

**Heite-tõuke** aladeks on kergejõustikus:
*Kuulitõuge
*Kettaheide
*Vasaraheide
*Odavise

Heite- ja tõukeringi põhi on kaetud betooni, asfaldi või muu sobiva materjaliga, mis on tihke ja pole libe. Kuulitõikes ja vasaraheites on ringi läbimõõt 2,135 meetrit (kergejõustiku algpäevil 7 jalga), kettaheites aga 2,5 meetrit. Võistlejatel on keelatud jalatsitele ja heite-tõukeringi pritsida mis tahes ainet.

Odaviske hoovõturaja pikkus peab olema 30–36,5 m. Oda visatakse 8 m raadiuse kaarjoone tagant, mis on värvitud valgeks. Maandumissektor on ka tähistatud valgete joontega, mille pikendused ristuvad ääreviskejoontega 29-kraadise nurga all.

Kuulitõuke ning ketta- ja vasaraheite maandumissektorit tähistavad samuti valged jooned, mille pikendused ristuvad tõuke-heiteringi keskpunktist 34-kraadise 55-minutilise (34,916667 kraadi) nurga all. 

Katse loetakse ebaõnnestunuks juhtudel kui:
*sportlane pillab heitevahendi,
*sportlane puudutab mingi kehaosaga heiteringi äärise pealispinda, 
*kuulitõukes puudutab võistleja tõukepaku pealispinda mingi kehaosaga,
*odaviskes puudutab võitleja äraviskeala märgistavaid jooni või väljaspool neid maapinda.

Katse õnnestumiseks peab kuul, ketas, oda teravik või vasar maanduma sektorijoonte siseservade vahele. Enne võistlusvahendi maandumist ei tohi sportlane ringist või hoovõturajalt lahkuda.
Roskilde

**Roskilde** on linn Taanis Sjællandi saarel Sjællandi piirkonnas, umbes 30 km Kopenhaagenist läänes.

2007. aastani oli Roskilde maakonna keskus, praegu Roskilde valla keskus.

Alates 1971. aastast peetakse Roskildes igal aastal Roskilde festivali, mis on üks suurimaid Euroopa rokkfestivale.

1658. aastal sõlmiti seal Roskilde rahuleping.

Linnas asuv Roskilde toomkirik oli 20. sajandini Sjællandi ainuke toomkirik. Sinna on maetud paljud Taani kuningad ja kuningannad.

## Vaata ka
* Roskilde toomkirik
Brjansk

**Brjansk** (vene *Брянск*) on linn Venemaal, Brjanski oblasti keskus. Asub Desna jõe kaldal. Geograafilised koordinaadid on 53°15'N, 34°22' E.

Brjansk on asutatud 985. aastal. 1252. aastast Brjanski vürstiriigi keskus.

1356. aastast Leedu suurvürstiriigi koosseisus.

1503. aastal läks Moskva alluvusse.

19. sajandil oli tähtis tekstiili- ja metallurgiatööstuse keskus.

Tööstuses on tänapäeval tähtsaimad manöövervedurite, vagunite, teehöövlite ja eriotstarbeliste veokite tootmine BAZ-is (БАЗ, Брянский автомобильный завод).

Linn sai kannatada Tšornobõli katastroofi ajal.

Elanike arv oli 424 100 (2005) ja 415 600 (2010).

## Viited

## Välislingid

*Brjanski koduleht
*Russia: At least two large fires in Bryansk near Ukraine after explosions. *[[Sky News]]*, 25. aprill 2022
Emumägi

**Emumägi** on Põhja-Eesti kõrgeim looduslik tipp. Suhteline kõrgus on 79 ja absoluutne kõrgus 166,5 meetrit. Asub Pandivere kõrgustiku lõunaserval, Lääne-Virumaa Väike-Maarja vallas Emumäe külast 2 km kirdes.

Emumäel asub 21,5 meetrine puidust vaatetorn. Maastikupargi külastamine on tasuline, seda haldab Väike-Maarja vald.

Lisaks vaatetornile on Emumäel veel kultuuriseltside puukujude allee, kännumaja, päikesetõusumaja, vana kalmistu, "Kersna pink", telkimis- ja piknikukohad.

Muistendi kohaselt on Emumägi tekkinud Kalevipoja hobuse poolt Peetla rabast kaabitud mullast.

Emumäe ja selle lähipiirkonna kaitseks on loodud Emumäe maastikukaitseala.

Igal kevadel korraldatakse ümber Emumäe Emumäe jooksu.

## Vaata ka
*Salla
*Peetla soostik (Emumäe idanõlval)

## Välislingid
* Puhkaeestis.ee: Emumägi
Willem Frederik Hermans

**Willem Frederik Hermans** (1. september 1921 – 27. aprill 1995) oli hollandi kirjanik. Ta kirjutas eksistentsialistikke romaane ja jutustusi. Ta peetakse üheks sõjajärgse hollandi kirjanduse Suurest Kolmikust. 

## Bibliograafia

* 1948 "*Moedwil en misverstand*" (jutustused)
* 1949 "*De tranen der acacia's*" (romaan)
* 1951 "*Ik heb altijd gelijk* (romaan)
* 1953 "*Paranoia*" (jutustused)
* 1956 "*De God Denkbaar Denkbaar De God* (romaan)
* 1957 "*Drie melodrama's*" (romaan/jutustused)
* 1957 "*Een landingspoging op [[Newfoundland]]*" (jutustused)
* 1958 "*De donkere kamer van Damokles*" (romaan)
* 1966 "*Nooit meer slapen*" (romaan), eesti keeles "Igavene uni" (tõlkis Kerti Tergem, 2004)
* 1967 "*Een wonderkind of een total loss*" (jutustused)
* 1971 "*Herinneringen van een engelbewaarder* (romaan)
* 1973 "*Het evangelie van O. Dapper Dapper* (romaan)
* 1975 "*Onder professoren*" (romaan)
* 1980 "*Filip's sonatine*" (jutustus)
* 1981 "*Uit talloos veel miljoenen*" (romaan)
* 1982 "*Geijerstein's dynamiek*" (jutustus)
* 1984 "*De zegelring*" (jutustus)
* 1987 "*Een heilige van de horlogerie*" (romaan)
* 1989 "*Au pair*" (romaan)
* 1991 "*De laatste roker*" (jutustused)
* 1993 "*In de mist van het schimmenrijk*" (jutustus)
* 1995 "*Ruisend gruis*" (romaan)

## Välislingid

*WF Hermansi Instituut
Wolfenstein: Enemy Territory

**"Wolfenstein: Enemy Territory" (ET)** on vabavaraline FPS-mäng ja iseseisev järg mängule "Return to Castle Wolfenstein".

"Enemy Territory" oli alguses plaanitud välja lasta kommertsiaalse laienduspaketina populaarsele FPS-mängule "Return to Castle Wolfenstein". Probleemide tõttu üksikmängija osas avaldati ainult mitme mängija osa 29. mail 2003 iseseisva vabavaralise mänguna.

## Viited

## Välislingid
* Splash Damage koduleht
* Enemy Territory: Quake Warsi koduleht
Chris Webber

**Mayce Edward Christopher Webber III** (sündinud 1. märtsil 1973) on endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 15 hooaega.

## Ülikool

Webber siirdus pärast Detroiti keskkooli kaheks aastaks Michigani ülikooli. Ülikooli korvpallikoondise esiviisikut, kuhu kuulusid peale Webberi veel Jalen Rose, Juwan Howard, Jimmy King ja Ray Jackson, nimetati vapustavaks viisikuks (Fab Five). Nad jõudsid kaks korda NCAA finaali, kuid tiitlini ei küündinud.

## NBA karjäär

1993. aastal valis Orlando Magic Chris Webberi NBA *draft*'i esimese valikuna, kuid vahetas ta kohe Penny Hardaway vastu Golden State Warriorsi.

Webberi tõi esimesel hooajal keskmiselt 17,5 punkti, 9,1 lauapalli, 3,6 resultatiivset söötu ja 2,2 viskeblokeeringut mängus. NBA aasta uustulnukaks valitud Webberi hea mäng aitas Golden State'i väljalangemismängudele, kus kaotati esimeses ringis Charles Barkley juhitud Phoenix Sunsile.

Teisel aastal vahetati Webber Washington Bulletsisse, kus ta hakkas mängima koos ülikooliaegse meeskonnakaaslase Juwan Howardiga. Tol hooajal viskas Webber keskmiselt 20,1 punkti, võttis 9,6 lauapalli ja andis 4,7 tulemuslikku söötu mängus. Hooajal 1995/96 sai ta vigastada ning tegi 82 mängust kaasa vaid 15. Hooajal 1996/97 viis Webber Bulletsi üheksa-aastase pausi järel taas väljalangemismängudele, kus saadi kohe esimeses ringis Chicago Bullsilt lüüa.

14. mail 1998 vahetati Webber Mitch Richmondi ja Otis Thorpe'i vastu Sacramento Kingsi, kes lisas koosseisu ka väikese ääre Peja Stojakovići, keskmängija Vlade Divaci ja mängujuhi Jason Williamsi. 2000/01. hooaeg oli Webberi jaoks statistiliselt karjääri parim: ta viskas keskmiselt 27,1 punkti, noppis 11,1 lauapalli ja andis 4,2 resultatiivset söötu mängus. Tol hooajal valiti ta nii NBA tähtede mängule kui ka NBA sümboolsesse esiviiskusse.

2005. aasta veebruaris vahetati Webber Philadelphia 76ersisse, kelle eest tõi ta hooajal 2005/06 keskmiselt 20,2 punkti ja 10 lauapalli mängus.

2007. aasta jaanuaris Detroit Pistonsiga liitunud Webber siirdus juba aasta hiljem tagasi oma esimesse koduklubisse Golden State Warriorsi, kus lõpetas 25. märtsil 2008 ametlikult oma NBA karjääri.

15 hooajaga 831 mängu kaasa teinud Webberi NBA karjääri keskmisteks jäid 20,7 punkti, 9,8 lauapalli ja 4,2 resultatiivset söötu mängus.

## Saavutused
* 5 korda valitud NBA tähtede mängule (1997, 2000–2003)
* 1 kord valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (2001)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (1999, 2002, 2003)
* 1 kord valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2000)
* NBA aasta uustulnuk (1994)
* NBA hooaja parim lauavõitleja (1999)
* Webberi isiklikud rekordid NBA-s on 51 punkti, 26 lauapalli, 13 söötu, 8 vaheltlõiget (2 korda) ja 9 viskeblokeeringut.

## Vaata ka
NBA drafti esimeste valikute loend

## Välislingid
* Chris Webber – NBA.com
* Chris Webber – Basketball-Reference.com
Juozapinė

**Juozapinė mägi** (leedu *Juozapinės kalnas*) arvestati 2004. aastani Leedu kõrgeimaks punktiks. Asub Medininkai kõrgustikul, Valgevene piiri lähedal, 24 km kaugusel Vilniusest. 

Kõrgus merepinnast on 293,6 m. Leedu kõrguselt kolmas tipp, lähedalasuv Kruopinė on 293,4 m kõrge.

## Vaata ka
*Aukštojas
Return to Castle Wolfenstein

**"Return to Castle Wolfenstein"** (RtCW) on FPS-mäng, mille tõi turule Activision 2001. aastal. Üksikmängija osa arendas Gray Matter Interactive ning mitme mängija osaga tegeles Nerve Software. Id Software, originaalmängu "Wolfenstein 3D" looja, vaatas üle RtCW arenduse ja oli tiitrites kirjas tegevprodutsendina.

Sellest mängust on palju versioone. "Collector's Editionit" levitatakse metallkarbis, mis sisaldab reklaammaterjale. "The Game of the Year Edition" on koos "Wolfenstein 3D" originaaliga ja mängu demodega. "The Platinum Edition" on koos "Wolfenstein: Enemy Territoryga" ja on iseseisev laienduspakett.

Mäng kasutab muudetud Quake III mootorit.

## Välislingid
* Return to Castle Wolfenstein id Software kodulehel
* http://www.rtcwfiles.com/
Matt (keel)

**Matt** (vene keeles *мат*, *матерщина* või *матерный язык*) on vene keele seksuaalseid sõnu sisaldav släng. Venelased kasutavad matti sageli ja kõik venelased mõistavad seda, kuid avalikult ei ole seda sobiv kasutada. Matt on teistesse keeltesse raskesti tõlgitav ja mitmetes vene keelega kontaktis olnud keeltes kasutatakse mati väljendeid toorlaenudena. 

Tuntumad väljendid on  

* ***hui*** (*хуй*) 'peenis'
* ***pizda*** (*пизда*) 'vulva'
* ***jebat*** (*ебать*) (eriti väljendis *ёб твою мать* 'kepi oma ema')
* ***bljad*** (*блядь*) 'lits'

Ainuüksi sõna *хуй* sisaldavaid väljendeid on vene keeles üle 500.

## Välislingid
*Russki-mat.net
Ristimägi (Leedu)

**Ristimägi** (leedu keeles *Kryžių kalnas*) on Leedus Šiauliai lähedal (12 km) Meškuičiai vallas paiknev mägi (Jurgaičiai linnamägi, kuhu sadade aastate jooksul on palverändurid toonud riste. Ristimäe tekkimise kohta on palju erinevaid müüte ja teooriad.

1993. aastal külastas Ristimäge paavst Johannes Paulus II.

Ristide koguarv Ristimäel on üle 200 000.
Balkaši järv

**Balkaš** (kasahhi *Балқаш көлі*) on soolajärv Kasahstani kaguosas.

Balkaš kuulub Aasia suurimate järvede hulka ning selle pindala on 16 996 km². Keskmine sügavus on 5,8 m ja maksimaalne 25,6 m, veepinna absoluutne kõrgus 341,4 m. Järve läänepoolne osa on magedama veega, idapoolne osa soolase veega, kuna sinna suubuvad väiksemad jõed Ayaköz, Lepsi ja Aksu, kliima on aga kõrbeline ja aurumine väga suur. Kontinentaalse kliima tõttu on novembrist märtsini järvel jääkate ja kitsamates kohtades jääteed. Talvel soolsus mõnevõrra langeb.

Järve voolab küll kõrgmägedest vett ammutav Ile jõgi, kuid suur osa selle veest kasutatakse kunstlikuks niisutamiseks ja tööstuse tarbeks. Järve keskossa suubub äravoolu poolest teine jõgi Karatal. Veehulk Balkaši järves on vähenemas.
John Moffitt

**John Moffitt** (sündinud 21. detsembril 1980 Winnsboros Louisiana osariigis) on USA kergejõustiklane (kaugus- ja kolmikhüppaja).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

2004 hõbemedal kaugushüppes **8.45**
Galina Tšistjakova

**Galina Tšistjakova** (slovakipäraselt **Galina Čisťakovová**; sündinud 26. juulil 1962 Izmailis, Ukrainas) on NSV Liidu endine kergejõustiklane (kaugus- ja kolmikhüppaja), Seouli olümpiamängude pronksmedalist ja kehtiva maailmarekordi (**7.52**) valdaja. Kolmikhüppes on tema isiklik rekord 14.76.

1996. aastast elab Galina Tšistjakova Bratislavas. Ta on esindanud Slovakkiat suurvõistlustel kaugus- ja kolmikhüppes, kuid endist edu pole saavutanud.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1988 pronksmedal kaugushüppes – **7.11**

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel]]

1989 **sisemaailmameister** kaugushüppes – **6.98** 

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

1986 hõbemedal kaugushüppes – **7.09**

#### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]

1985 **Euroopa sisemeister** kaugushüppes – **7.02**
1987 hõbemedal kaugushüppes – **6.89**
1988 hõbemedal kaugushüppes – **7.24**
1989 **Euroopa sisemeister** kaugushüppes – **6.98**
1990 **Euroopa sisemeister** kaugushüppes – **6.85** ja 1. koht kolmikhüppes 14.14 (näidisala)

### [[Maailmarekord]]

                                                   
TulemusAegKoht
**7.52**11. juuni 1988Leningrad
Fiona May

**Fiona May** (sündinud 12. detsembril 1969 Sloughtis Suurbritannias) on Itaalia kergejõustiklane (kaugushüppaja). 

Kahekordne olümpiamängude (1996 ja 2000) hõbemedali omanik ja kahekordne maailmameister (1995 ja 2001).

Fiona May oli algul Suurbritannia koondise liige, kuid pärast abiellumist itaallasest teivashüppaja Gianni Iapichinoga 1993. aastal hakkas võistlema Itaalia värvides.

Tema isiklik rekord on **7.11** (1988).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1996 hõbemedal **7.02**
2000 hõbemedal  **6.92**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1995 **maailmameister 6.98**
1997 pronksmedal **6.91**
1999 hõbemedal **6.94**
2001 **maailmameister 7.02**

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

1997 **sisemaailmameister 6.86**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

1994 pronksmedal **6.90**
1998 hõbemedal **7.11**

#### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]

1998 **Euroopa sisemeister 6.91**

## Isiklikku

Fiona May on 182 cm pikk ja kaalub 61 kg.

## Välislingid
*
Javier Sotomayor

**Javier Sotomayor Sanabria** (sündinud 13. oktoobril 1967 Limonaris Matanzas) on Kuuba endine kergejõustiklane (kõrgushüppaja). Olümpiavõitja (1992), kahekordne maailmameister (1993 ja 1997) ja kehtiva maailmarekordi **2,45** m valdaja.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1992 **olümpiavõitja 2.34**
2000 hõbemedal **2.32**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1991 hõbemedal **2.36**
1993 **maailmameister 2.40**
1995 hõbemedal **2.37**
1997 **maailmameister 2.37**

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

1985 hõbemedal **2.30**
1989 **sisemaailmameister 2.43**
1991 pronksmedal **2.31**
1993 **sisemaailmameister 2.41**
1995 **sisemaailmameister 2.38**
1999 **sisemaailmameister 2.36**

### [[Maailmarekord]]id

                                                   

Tulemus
Aeg
Koht


**2.43**  
8. september 1988 
Salamanca
 

**2.44**
29. juuli 1989 
San Juan 
 

**2.45** 
27. juuli 1993 
Salamanca  
 


## Isiklikku
Tema vennapoeg on Kuuba ja Aserbaidžaani poksija Lorenzo Sotomayor.

## Välislingid
*
Inha Babakova

**Inha Babakova** (sündinud 27. juunil 1967 Aşgabadis Türkmenistanis) on endise NSV Liidu ja Ukraina kergejõustiklane (kõrgushüppaja). Ta on olümpiamängude (1996) pronksmedali omanik ja maailmameister (1999).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1996 pronksmedal **1.96**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1991 pronksmedal **1.96**
1995 pronksmedal **1.99**
1997 pronksmedal **1.96**
1999 **maailmameister 1.99**
2001 hõbemedal **2.00**

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

1993 pronksmedal **2.00**
1997 hõbemedal **2.00**

## Välislingid
*
Ramses II

**Ramses II** (umbes 1300 eKr &ndash; 1224 või 1213 eKr) oli Egiptuse vaarao 19. dünastiast 13. sajandil eKr, tõenäoliselt aastatel 1290&ndash;1224 eKr või 1279&ndash;1213 eKr. Ta oli Seti I poeg. Troonile saades oli Ramses umbes 20-aastane ning ta valitses 66 aastat (suri ligi 90-aastaselt).

Ramsest peetakse Egiptuse Uue Riigi üheks silmapaistvamaks valitsejaks, ta taastas Egiptuse kontrolli Palestiina üle ning sõdis Süürias hetiitidega. 1274 toimus sõja suurim Kadeši lahing, kus kumbki pool ei saavutanud otsustavat edu. 1269 või 1258 eKr sõlmisid Ramses ja hetiitide kuningas Hattušili III rahu- ja liidulepingu ning jagasid Lähis-Ida omavahel: Egiptusele jäi Palestiina, hetiidid said enamiku Süüriast.

Ramsese ajal ehitati palju, muuhulgas rajati ka uus pealinn Per-Ramses. Ramses II kivikujud on ühed tänapäeva tuntumad Vana-Egiptuse arhitektuurimälestised Giza püramiidide ja sfinksi kõrval. 1930. aastal avastas saksa egüptoloog Günther Roeder koos oma meeskonnaga kunagise Hermopolis Magna linna alalt Ramsese kuju alumise osa. 2024. aasta märtsis avastas egiptlastest ja ameeriklastest koosnev meeskond alumise osa leiukoha lähedalt Ramsese kuju ülemise osa. Kuju kogupikkuseks hinnatakse seitse meetrit.

Ramsese surma järel nõrgenes Egiptuse poliitiline ja majanduslik võim taas, kuna riiki tungisid sisse nn. mererahvad. Peagi peatas selle tendentsi ta järeltulija Ramses III, kes nad Egiptusest eemale tõrjus.

Ramses II on peetud ka vaaraoks, kelle ajal toimus juutide väljaränne Egiptusest, kuid otseseid tõendeid selle kohta pole.

## Viited

## Välislingid
* Inna-Katrin Hein, Itaalia muuseumis leiti suure tõenäosusega kuninganna Nefertari jalad, postimees.ee, 1. detsember 2016
Aruba Dushi Tera

**"''Aruba Dushi Tera''" ** on Aruba ametlik hümn. 

Laulu sõnad kirjutas Juan Chabaya Lampe ning selle viisistas Rufo Wever. Meloodia on valsitaktis. 

18. märtsil 1976 võeti see ametlikult hümnina kasutusele ja kanti ette. Samal päeval heisati esmakordselt Aruba lipp. 18. märts on rahvuspüha lipu- ja hümnipäev. 

### Papiamentokeelsed sõnad
Aruba patria aprecia
nos cuna venera
chikito y simpel bo por ta
pero si respeta.

Refrään:
O, Aruba, dushi tera
nos baranca tan stimabo
nos amor p’abo t’asina grandi
cu n’tin nada pa kibre
cu n'tin nada pa kibre 

Bo playanan tan admira
cu palma tur dorna
bo escudo y bandera ta
orguyo di nos tur!

Refrään

Grandeza di bo pueblo ta
su gran cordialidad
cu Dios por guia y conserva
su amor pa libertad!

Refrään

### Mitteametlik eestikeelne tõlge
Aruba, armastatud kodu,
meie austatud häll,
olgu sa pealegi väike ja lihtne,
ikkagi oled austatud.

Refrään: 
Aruba, meie kallis maa,
meie nõnda armastatud kalju,
meie armastus sinu vastu on nii tugev,
et miski ei saa seda hävitada,
et miski ei saa seda hävitada. 

Sinu nõnda imetletud rannad,
mida kaunistavad palmipuud,
sinu vapp ja lipp,
meie uhkuse sümbolid.

Refrään

Meie rahva suurus
on suur südamlikkus
ning juhtigu ja hoidku Jumal
rahva vabadusarmastust.

Refrään
Eunice Barber

**Eunice Barber** (sündinud 17. novembril 1974 Freetownis Sierra Leones) on Sierra Leone ja Prantsusmaa endine kergejõustiklane (seitsmevõistleja ja kaugushüppaja).

Barber on kahekordne maailmameister (1999 ja 2003).

1999. aasta 2. veebruarist esindas Barber Prantsusmaad, sest sai Prantsusmaa kodanikuks. Varem esindas ta sünnimaad Sierra Leonet.

## Saavutused
### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]
Sevilla 1999
*maailmameister seitsmevõistluses (6861 punkti)

Pariis 2003
*maailmameister kaugushüppes (6,99 meetrit)
*hõbemedal seitsmevõistluses (6755 punkti)

Helsingi 2005
*hõbemedal seitsmevõistluses (6824 punkti)
*pronksmedal kaugushüppes (6,76 meetrit)

### Isiklikud rekordid

## Isiklikku
Eunice Barber oli tippsportlasena 175 cm pikk ja kaalus 68 kg.

## Välislingid
* 
*Pilte Eunice Barberist
Jyväskylä linn

**Jyväskylä** on linn Soomes Kesk-Soome maakonnas. Selle keskus on Jyväskylä, mis asub Päijänne järve põhjakaldal.

Jyväskylä linna naabrid on Joutsa vald, Jämsä linn, Laukaa vald, Luhanka vald, Muurame vald, Petäjävesi vald, Toivakka vald ja Uuraineni vald. Jyväskylä linna naabervallad enne valdade liitmist 2009. aastal olid Jyväskylä vald (*Jyväskylän maalaiskunta*), Muurame vald ja Toivakka vald.

Jyväskylä linn on soomekeelne.

Jyväskylä sai linnaõigused 22. märtsil 1837.

Jyväskylä linna pindala on 1466,46&nbsp;km² (maapindala 1171,19&nbsp;km²). Enne valdade liitmist oli pindala 137,47&nbsp;km² (maapindala 105,85&nbsp;km²). Linna algupärane territoorium haaras ainult nüüdset kesklinna.
 
Jyväskylä linna territooriumil elab 143 485 (2020) inimest, nendest 120 000 tiheasustusega Jyväskylä paikkonnas, ja kogu valla rahvastiku tihedus on 109 in/km². Enne territooriumi suurenemist 2009. aastal elas Jyväskylä linnas 86 250 inimest ja rahvastiku tihedus oli 814,8 in/km².

Jyväskyläs asub 1966. aastal asutatud Jyväskylä Ülikool. Linnas alustas tegevust 1858. aastal esimene soomekeelne keskkool Soomes, *Jyväskylän yläalkeiskoulu*.

Jyväskyläs asub Kesk-Soome Keskhaigla.

1993 liideti linnaga Säynätsalo vald. 1. jaanuaril 2009 liideti Jyväskylä linnaga Jyväskylä vald ja Korpilahti vald.

Jyväskylä jalgpalliklubi mängib Veikkausliigas ja jäähokiklubi JYP Soome jäähokiliigas. Linn on tuntud kui autoralli maailmameistrivõistluste Soome ralli keskus.

Valla territooriumil Oravivuori mäel asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare mõõdupunkt ().

## Jyväskyläst pärit tuntud inimesi

* Alvar Aalto, arhitekt
* Mikko Hirvonen, rallisõitja
* Tommi Mäkinen, rallisõitja
* Matti Nykänen, suusahüppaja
* Harri Rovanperä, rallisõitja
* Raimo Summanen, jäähokimängija ja treener
* Henri Toivonen, rallisõitja
* Matti Vanhanen, Soome peaminister (2003–).
* Laura Voutilainen, laulja

## Sõpruslinnad

*  Debrecen (Ungari)
*  Esbjerg (Taani)
*  Eskilstuna (Rootsi)
*  Fjarðabyggð (Island)
*  Jalapa (Nicaragua)
*  Jaroslavl (Venemaa)
*  Mudanjiang (Hiina)
*  Niiza (Jaapan)
*  Potsdam (Saksamaa)
*  Poznan (Poola)
*  Stavanger (Norra)

## Vaata ka
* Kypärämäki
* Nokkakivi

## Viited

## Välislingid
* Jyväskylä koduleht
Nevėžis

**Nevėžis** on jõgi Leedus, Nemunase paremoolne lisajõgi. 

Jõe pikkus on 210 km, valgala pindala 6140 km².

Jõe ääres asuvad Kėdainiai ja Panevėžysi linn.

Vanasti peeti Nevėžist Aukštaitija ja Žemaitija piiriks.

## Välislingid
Antifa

**Antifa** (saksakeelsest sõnast *Antifaschismus*) on militantne antifašistlik liikumine, mis ühendab eeskätt vasakäärmusliku ja anarhistliku maailmavaatega inimesi, kes seisavad enda väitel vastu rassismile, islamofoobiale, homofoobiale ja seksismile, samuti fašismi soodustavatele nähtustele. Antifa liikumine pole seotud Eesti Antifašistliku Komiteega.

## Antifa liikumine Eestis
Eestis on antifa liikumine suhteliselt noor; tähelepanuväärseid aktsioone pole toimunud. Eesti antifa liikumise eestvedajateks on punkarid ja anarhistid. Peavaenlasteks peab antifa neonatsistlike ja patriotistlike vaadetega noori, näiteks natsiskinheede ja natsionaalsotsialistlikku ''black metal''<nowiki/>'it.

## Antifa lääneriikides

Antifa on suhteliselt tugev mitmes lääneriigis, nagu Saksamaa, kus selle ridadesse kuuluvaid aktiviste võib näha paremäärmuslike ja parempoolsete organisatsioonide ürituste vastu protestimas, 1945. aasta Dresdeni pommitamise mälestamise vastu meelt avaldamas jne.

Parempoolne politoloog Claus Wolfschlag, kes on tuntud antifa kriitik, on öelnud, et "antifašism" on tänapäeval suuresti vaid fassaad, mille taga peituvad sageli selle aktivistide psüühilised probleemid või asotsiaalsus, "mis võib end agressiivsetes aktsioonides välja elada"

Ameerika Ühendriikide president Donald Trump on teatanud kavast kuulutada antifa terroriorganisatsiooniks.

## Vaata ka
*Anarhoskinheedid
*Eesti punk

## Viited
Aruba floriin

**Aruba floriin** (hollandi keeles *Arubaanse florin*) on Aruba rahaühik. 

Mõnikord kasutatakse ka ekslikku nimetust "Aruba kulden" (*Arubaanse gulden*). 

Aruba floriin jaguneb 100 sendiks (*cent*). 

Valuuta ISO 4217 kood on **AWG**. Lühend on *Afl*. 

Aruba floriin võeti Aruba ametliku valuutana kasutusele 1986, kui Aruba sai autonoomseks maaks (*status aparte*) Madalmaade Kuningriigi koosseisus. Varem oli Arubal kasutusel Antillide kulden.

Aastast 1986 on Aruba floriinil fikseeritud vahetuskurss USA dollariga: dollar võrdub 1,7900 floriiniga. Euro võrdus (seisuga 14. juuli 2005) 2,1708 Aruba floriiniga.

Kasutusel on järgmised mündid: * 5, 10, 25 ja 50 senti, 1 floriin, 2 1/2 floriini ja 5 floriini.

Käibel on järgmised rahatähed: 
* 10, 25, 50, 100 ja 500 floriini.

Rahatähtede käibelelaskmise kohustus on Keskpangamääruse kohaselt Aruba Keskpangal *(Centrale Bank van Aruba*). Aastatel 1986–1989 laskis pank käibele üleminekurahatähti. Aastatel 1990 ja 1993 lasti käibele Evelino Fingali kujundatud rahatähed, mis on trükitud Hollandi trükikojas Joh. Enschedé en Zonen. 

Keskpank laseb valitsuse nimel käibele münte Evelino Fingali kujundatud münte, mis on vermitud Hollandi ettevõttes Nederlandse Munt N.V..

2003. aasta rahatähtedele lisati turvaelemente. 

## Vaata ka
*Floriin

## Välislingid

*Paberraha kujutised
*Juubeli- ja mälestusmüntide kujutised
*Aruba pangatähtede galerii (saksa) (inglise)
Åbo Akademi

**Åbo Akademi** [oobu akademii] (rootsi keeles 'Turu akadeemia') on rootsi õppekeelega ülikool Soomes Turu linnas. 

Asutati 1918. aastal. Ülikoolis oli seitse teaduskonda, millest viis asusid Turus ja kaks Vaasas. Åbo Akademi oli eraülikool 1981. aastani, kui see riigistati. 2010. aastast on Åbo Akademi avalik-õiguslik juriidiline isik, millel on teaduskondade asemel 12 instituuti.

Åbo Akademis õpib umbes 8000 üliõpilast.

Ülikooli rektor on alates 1. augustist 2019 Moira von Wright.

## Vaata ka
*Turu Akadeemia
*Turu Ülikool

## Välislingid
*Åbo Akademi koduleht
Death metal

***Death metal*** on muusikastiil, *[[heavy metal]]*i alaliik, mida on mõjutanud *[[thrash metal]]*. Tüüpilised tunnused on madalalt häälestatud instrumendid, kurguhääl, sageli kaks basstrummi (*Double Bass Drumming*) ja eriti kiire nn *blastbeats*. Tekstid kätkevad tihti surma-, kannatuse- ja hävingutemaatikat. Leida võib ka filosoofilisi (nihilistlikke), aga ka satanistlikke osi.

Esile kerkis see 1980. aastate lõpus Ameerika Ühendriikides (Florida ja California osariigis), Euroopas (Suurbritannias, Rootsis) ja Kanadas. 1990. aastate algusel tegutses üle tuhande bändi üle maailma ning neist üle viiesaja tuntuma üllitasid oma CD.

## Vaata ka

*Brutaalne death metal
Papiamento keel

**Papiamento keel** (Curaçaol *Papiamentu*, Arubal *Papiamento*, Bonairel *Papiamen*) on kreoolkeel, mida kõneldakse Hollandi Antillide Tuulealustel saartel (Curaçao ja Bonaire) ning Arubal. 

## Nimetus
Keele nimetus tuleb papiamento keele sõnast *papia* kõnelema' (portugali *papear*). 

Papiamento keeles kirjutatakse keele nimetus kujul Arubal *Papiamento* ja Curaçaol *Papiamentu*. Hääldus on ühesugune, vahe on ainult kirjaviisis, mis Curaçaol lähtub rohkem hääldusest, Arubal rohkem etümoloogiast. Bonairel on keele nimetus *Papiamèn*.

## Staatus
Kuigi Hollandi Antillidel on ametlik keel hollandi keel, kõneleb seda suur osa Madalmaade Tuulealuste saarte elanikkonnast. Madalmaade Tuulepealsetel saartel (Sint-Eustatius, Saint-Martini saar ja Saba saar) on kõige kõneldavam keel inglise keel. Arubal on papiamento keel alates 2004. aastast hollandi keele kõrval ametlik keel, kuigi ka seal kasutavad võimud seni kõige rohkem hollandi keelt. 

Papiamento keelel on kaks põhikuju, mis erinevad põhiliselt ortograafia poolest. 

*Papiamento* on Arubal kõneldav keelekuju, mille kirjaviis on etümoloogilise orientatsiooniga. *Papiamentu* on Curaçaol kõneldav keelekuju, mille kirjakeel on foneetiline. Ka Bonaire murret (*Papiamen*) kirjutatakse foneetilisel põhimõttel.

## Päritolu
Kuigi papiamento päritolu on palju uuritud, ei ole õnnestunud selle allikat täpselt kindlaks teha. On teada, et keel tekkis 17. sajandi paiku, mil Curaçaol oli orjanduse õitseaeg. Hollandi Lääne-India Kompaniil oli tol ajal Curaçaol orjaturg, kust orje osteti ja müüdi kõikjale maailmas. Suur osa neist orjadest pärines Lõuna-Ameerikast ja Aafrikast. Neid orje kasutati ka Hollandi kolooniate istandustes ja soolakaevandustes. Kõige varasema avaldatud iseloomustuse Curaçao rahvakeelele andis paater Schabel, kelle järgi Curaçao neegerorjad kõnelesid "murtud hispaania keelt". 

Kõige tõenäolisema teooria järgi on papiamento keel välja kasvanud orjade soovist omavahel suhelda. Papiamento keel tekkis pidžinkeelena hispaania, portugali, hollandi ja inglise keelest ning Aafrika murretest ja aravakkide keelest. Pole teada, millisel keelel oli kõige suurem mõju ja kuidas täpselt keel edasi arenes. Mõne uurimuse järgi oli kõige suurem mõju hispaania keelel (otsustades paljude sarnaste tegusõnade järgi). Teised uurimused postuleerivad mingi Brasiilia kreoolkeele mõju. Viimane uurimus lähtub suurest Aafrika portugali keele mõjust ning otsib seost Aafrika maadega. On ka avastatud, et Venezuelas on papiamento keelt kõnelev kogukond. Mõne uurija väitel tekkis *Papiamentu* Curaçaol ning jõudis sealt Venezuela kaudu Arubale. Seepärast sarnanebki Aruba *Papiamento* kõlalt ja sõnavaralt hispaania keelega. 

Tänapäeva papiamento keeles on palju uusi sõnu inglise ja hispaania keelest ning toorlaene hollandi keelest. 

## Papiamento keele kõnelejaid

Arubalt pärit Dave Bentoni emakeel on papiamento.

## Viited