Rakvere raudteejaam

**Rakvere raudteejaam** on raudteejaam Lääne-Virumaal Rakveres.

Läbi Rakvere kulgeb alates 1870. aastast laiarööpmeline Tallinna–Narva raudtee.

Rakveres peatuvad Elroni idasuunalised reisirongid liinidel Tallinn–Rakvere ja Tallinn–Narva. Kuni detsembrini 2015 peatusid jaamas ka GoRaili Tallinna–Moskva ja Tallinna–Peterburi reisirongid. Jaamas on reisijate teenindamiseks ette nähtud üks madal raudteedevaheline perroon pikkusega 150 m. 

Raudteejaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine, milleks on olemas kaubaplatvorm ja laadimisplats, samuti kulgeb jaamast mitu haruteed erinevatele tööstusterritooriumitele nagu näiteks: Rakvere viljasalve, vanaraua kokkuostu, naftaterminali jne.

Tänu Kunda tsemenditehasele avati 1896. aastal Rakvere–Kunda raudteelõik, mis praegu kuulub ettevõttele AS Kunda Trans ja on kasutusel tööstusraudteena.

Rakvere naaberjaam Narva suunal on Vaeküla raudteejaam, kus reisirongid ei peatu; Tapa suunal on naaberjaamaks Kadrina raudteejaam.

## Ajalugu

 
Toonase Tsaaririigi süsteemi järgi II klassi liigitatud raudteejaam avati 1870. aastal seoses (Paldiski–)Tallinna–Narva raudtee rajamisega. Toona jäi jaam Rakvere kihelkonda Roodevälja mõisa maadele.

Rakvere määramisel II klassi jaamaks sai määravaks asjaolu, et linn asus Tallinnast umbes 100 versta kaugusel.
Tolleaegsete vajaduste järgi rajati sinna näiteks kuuekohaline veduridepoo, sepikoda väiksemateks remonditöödeks ja muid lisarajatisi.

Raudtee on mõjutanud olulisel määral Rakvere asustuse ja linnaehituse arengut, mis nihkus raudteejaama suunas.
Linna elanikkond kasvas pärast raudtee ehitamist paarikümne aastaga ligikaudu kahekordseks.

26. novembril 1896 avati Rakverest Kundasse viiv laiarööpmeline raudtee, mis muutis Rakvere väikeseks raudteesõlmeks. See raudtee on varem olnud kasutusel ka reisijate veoks, rongid sõitsid Kundasse algselt teisipäeviti ja laupäeviti, hiljem aga kolmapäeviti ja laupäeviti.

Rakvere raudteejaamale eelnes varem Hulja raudteepeatus, mõnda aega ka Risu raudteepeatus.


Perroon Rakveres.jpg|Perroon Rakveres
Rakvere jaam.JPG|Rakvere jaam
DR1B Rakveres.jpg|Edelaraudtee reisirong DR1B Rakveres (2008)
Rakvere jaama veetorn.jpg|Jaama veetorn


## Jaamahoone

Esialgne mansardkorrusega puitjaamahoone ehitati koos raudteega tüüpprojekti järgi (analoogne toonase Narva jaamahoonega). 
Hoonel oli kivist keskosa ja see liigitus Venemaa Keisririigi toonase süsteemi järgi olulisse II klassi.
Hoone hävitas 1944. aasta septembris Nõukogude lennuvägi.

1945. aasta varakevadel alustati uue jaamahoone ehitust. 
Uus stalinistlikus stiilis ühekorruseline kivihoone võeti vastu, hoolimata mitmetest ehituslikest puudujääkidest, 1946. aasta oktoobris.
Hoone ehitus läks maksma 730 000 rubla.

Rakvere viimase jaamahoone näol on tõenäoliselt tegemist Viljandi ja Kohtla jaamahoonetüübi lihtsustatud variandiga, kus on loobutud dominantsest kaaravast, väikestest tiibehitistest ja enamusest dekoorist. Eesti kontekstis annab see aga tulemuseks arhitektuuriliselt omanäolise variandi.

Jaamahoone anti 1990. aastate lõpul Eesti Raudtee poolt üle Rakvere linnale. Alates 2005. aastast on hoone eraomanduses ja renoveeritud.

Praegu tegutseb hoones Rakvere vanakraamiturg.

## Vaata ka
* Balti raudtee
* Eesti raudteetransport
* Tallinna–Narva raudtee
* Rakvere–Kunda raudteelõik

## Viited

## Välislingid

* Linn paneb Rakvere jaamahoone müüki. Virumaa Teataja, 11. oktoober 2001
* Kütusefirma ostab Rakvere raudteejaama. ERR, 24. august 2005
* Raudteejaama uksed on ikka suletud. Virumaa Teataja, 3. detsember 2008
* Raudteejaama ootesaal avatakse peagi. Virumaa Teataja, 22. november 2011
* Rakvere raudteejaama ümbrus saab sügiseks täiesti uue näo; Virumaa Teataja, 29.07.2022
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)