Naja annulifera

***Naja annulifera*** on soomuseliste seltsi mürknastiklaste sugukonna kobra perekonna maoliik. 

## Klassifikatsioon

*Naja annulifera* on varem olnud egiptuse kobra alamliik. 

### Alamliigid
* *[[Naja annulifera anchietae]]* Bocage, 1879	 
* *[[Naja annulifera annulifera]]* Peters, 1854

## Soomused

*Ülamokakilbiseid 7, harva ka 6 või 8; 
*alamokakilbiseid 8–9, harvemini 7 või 10;
* silmaeesne kilbis 1 (2);
* silmataguseid kilbiseid 2 (1–3);
* oimukilbiseid 1+2, 1+3 varieeruv;
* kõhukilbiseid on neil 169–208;
* seljakilbiseid 175–203;
*anaalkilbis paaritu; 
* sabaaluseid kilbised paarilised, 48–69 (51–65). 
 
Täiskasvanud madude seljasoomused on kas pruunikashallid, tumepruunid või sinakasmustad, harva kollakad. Harva võib kohata ka triibutatud isendeid (harilikult isased), kelle sinakasmustad soomused seljal on vööditatud 7–11 laia kollase ehk kollakaspruuuni ringiga. Kõhusoomused aga on kollased kuid tumedate laikudega.  

Noorte madude seljasoomused on kollakat või rohekaskollakat värvi, kaela ümber aga must triip. Kõhualused soomused on kollased.

## Pea

Pea on suur kuid eraldub kaelast vaid pisut, ninamiku tipp on suunatud veidi ülespoole. Silmad on üsna suured, pupillid ümmargused.  

## Keha

Keha on neil silinderjas ja kaitsepoosiks lamendatud kaelal nn prillmaomärk puudub.  

Täiskasvanud madude kehapikkus on mõõdukas, 150–220 cm (isegi kuni 260 cm). Isased on harilikult suuremad ja raskemad kui emased maod.

## Paljunemisbioloogia

Kui Lõuna-Aafrika talveperiood on läbi, algab osadel *Naja annulifera* madudel paaritumisperiood (septembrist kuni detsembrini). Maod ärkavad talveunest ja algab vastuvõtlike partnerite otsimine. Sel perioodil on täheldatud isaste vahelisi võitlusi. Edukas paaritumine ei võta kaua aega (vangistuses 20 minutit) ja selle lõppedes roomavad partnerid eri radu pidi minema. 

Gestatsiooniperiood kestab kas vähem või kauem kui 2 kuud.

Emaste madude sigimisvormiks on ovipaaria, looduslikus keskkonnas muneb graviidne emane, sageli termiidipessa, suvel 8–33 muna (maksimaalselt 47). 

Kobramuna keskmised mõõtmed on 46–55 mm x 24–32 mm. 

## Saakloom

Jahti peab harilikult öösel.

Nende saakloomadeks on mitmed linnud ja nende munad, aga ka teised maod, nagu lärmakas aafrikarästik ja ka sama liigi isendeid.

Need maod on saakloomaks osadele lindudele, näiteks madukotkastele ja teistele madudele.

## Kokkupuuted inimesega

Need kobrad on looduses üsna häbelikud. Kui võimalik, püüavad nad vältida kokkupuuteid inimestega ja objektidega, mis on ärasöömiseks liiga suured, roomates lihtsalt ära.

Vahel peetakse neid seltsilisloomadena kodus, neid leidub ka loomaaedades. 26. märtsil 2011 teavitas Bronxi loomaaed roomajate maja sulgemisest, kuna "teismeline emane" *Naja annulifera* põgenes oma puurist.
 
Nurka või vihale aetuna võivad võtta sisse kaitsepoosi ja avada kaelal paikneva 12–16 cm nn kapuutsi, teadaolevalt ta sülitav kobra ei ole. 

### ''Naja annulifera'' hammustus
Inimeste suhtes on nad mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustuse ajal eritatud tokiinina toimiv sülg võib mürgistusseisundi esile kutsuda – sülg on neurotoksiline (toimib närvisüsteemi ja kopsud ning südamelihas võivad lakata talitlemast) ja võib põhjustada hingamispuudulikkuse.

Anafülaktilise šoki ärahoidmiseks võiks varuks olla 2–4 EpiPeni automaatsüstalt. Esmaabi tehnikaks võib kasutada *[[pressure immobilisation technique]]* võtet. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Lõuna-Aafrikas, Svaasimaal,Mosambiigis, Zimbabwes, Botswanas, Sambias ja Malawis.

## Viited

## Kirjandus
* Richard Mastenbroek, THE SNOUTED COBRA, veebiversioon (vaadatud 29.03.2015)(*inglise keeles*) 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Naja annulifera]] ja saksakeelset artiklit [[:de:Gebänderte Kobra]] seisuga 28.03.2015.*