open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ranna puiestee (Pärnu)

**Ranna puiestee** on tänav Pärnus.

Ranna puiestee algab Pärnu mudaravila ees ringristmikul, kus saavad kokku Mere puiestee ja Supeluse tänav, ning kulgeb itta, kuni lõpeb Side tänavaga ristumisel. Ranna puiestee ristub veel Lehe (vasakult) ja Kuuse (vasakult) tänavaga. Tänava külgneb ka Pärnu rannapargiga.

Tänav on ligikaudu 760 meetrit pikk. Mudaravilast kuni Lehe tänavani on Ranna puiestee ühesuunaline. Sõita saab vaid Side tänava suunas.

## Nimi
Praeguse nime sai tänav 1937. aastal. Varasem nimi oli *Puškini bulvar* (saksa keeles *Puschkinboulevard*), kuigi tänav on kandnud ka saksakeelset nime *Strandboulevard.*

## Hoonestus
*Ranna puiestee 1 – Pärnu mudaravila 
*Ranna puiestee 2 – Pärnu rannastaadion 
*Ranna puiestee 3 – Pärnu rannakohvik  
*Ranna puiestee 5 – Pärnu rannahotell 

## Galerii

Ranna vaatetorn.jpg|Ranna vaatetorn Ranna pst 7 territooriumil
Ranna vaatetorn 2.jpg|Ranna vaatetorn Ranna pst 7 territooriumil


## Viited
Ranna tänav

**Ranna tänav** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Ranna tänav (Kuressaare)
*Ranna tänav (Kärdla)
*Ranna tänav (Pärnu)
*...

## Vaata ka
*Ranna tee
Ranna tänav (Pärnu)

**Ranna tänav** on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.

Tänav saab alguse Haapsalu maanteelt ning suundub lõunasse. Tänav ristub Kesk, Luha ja Soo tänavaga ning lõppeb Merekalda tänavaga ristudes.

Tänava pikkus on ligikaudu 432 meetrit.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1915.
Joseph Drobinsky

**Joseph Drobinsky** oli fiktiivne Narva trükkal ja kirjastaja.

Tema nime all on 1790. aastal ilmunud kaheksa raamatut, mille tegelik kirjastaja oli Wilhelm Gottlob Sommer Leipzigis.

Aastail 1704–1830 ei olnud Narvas tegelikult trükikoda.

## Kirjandus
*"Narva kirjastaja ja trükkal Joseph Drobinsky: Eesti oma Pierre Marteau". Lauri Frei. Raamatukogu nr 2/2016, lk. 34–36.
Perejaslav

**Perejaslav** (ukraina keeles *Переяслав*) on linn Ukrainas Kiievi oblasti Borõspili rajoonis. 

Linnas elab umbes 30 000 inimest.

## Ajalugu
Asulat on esimest korda mainitud 907. aastal. 

Aastatel 1943–2019 oli linna nimi *Perejaslav-Hmelnõtskõi* (*Переяслав-Хмельницький*).

## Galerii

Переяслав Антон Петрусь.jpg|Klooster


## Viited
Philipp Wilhelm (Pfalz)

**Philipp Wilhelm** (24. november 1615 – 2. september 1690) oli Neuburgi pfaltskrahv aastatel 1653–1690, Jülichi ja Bergi hertsog aastatel 1653–1679 ning Pfalzi kuurvürst aastatel 1685–1690. Ta oli Wolfgang Wilhelmi ja Magdalene von Bayerni poeg.

## Elu
Aastal 1685, seoses protestantliku nõo Pfalzi kuurvürst Karl II surmaga päris Philipp Wilhelm Pfalzi kuurvürstkonna, mis seega muutus protestantlikust katoliiklikuks territooriumiks. Karl II õde, nüüd Orléansi hertsoginna ja Louis XIV vennanaine, nõudis samuti Pfalzi. See oli ettekäändeks Prantsuse sissetungile aastal 1688, millega algas Pfalzi pärilussõda.

## Abielud
Philipp Wilhelm abiellus kaks korda. Esiteks printsess Anna Katarina Konstantia Vasaga, Zygmunt III Waza ja Constanze von Österreichi tütrega. Paar sai poja, kes suri sündides. Anna Katarina Konstantia ise suri aastal 1651.

Aastal 1653 abiellus Philipp Wilhelm Elisabeth Amalie von Hessen-Darmstadtiga. See abielu kestis 37 aastat ja seda peeti eriti õnnelikuks. Nad said 17 last, sealhulgas järgmised kaks Pfalzi kuurvürsti, Johann Wilhelm ja Karl III Philipp, samuti kuurvürst-peapiiskop Franz Ludwig von Pfalz-Neuburg. Mitmel nendest lastest on järglasi tänapäeval. Abielu algusaastatel elas paar Düsseldorfis, kus nad asutasid kirikuid ja kloostreid.

## Lapsed
# Eleonore Magdalene (6. jaanuar 1655 – 19. jaanuar 1720)
# Maria Adelheid Anna (6. jaanuar 1656 – 22. detsember 1656)
# Sophie Elisabeth (25. mai 1657 – 7. veebruar 1658)
# Johann Wilhelm (19. aprill 1658 – 8. juuni 1716)
# Wolfgang Georg Friedrich (5. juuni 1659 – 4. juuni 1683)
# Ludwig Anton (9. juuni 1660 – 4. mai 1694)
# Karl III Philipp (4. november 1661 – 31. detsember 1742)
# Alexander Sigismund (16. aprill 1663 – 24. jaanuar 1737)
# Franz Ludwig (18. juuli 1664 – 6. aprill 1732)
# Friedrich Wilhelm (20. juuli 1665 – 23. juuli 1689)
# Marie Sophie (6. august 1666 – 4. august 1699)
# Maria Anna (28. oktoober 1667 – 16. juuli 1740)
# Philipp Wilhelm August (19. november 1668 – 5. aprill 1693)
# Dorothea Sophie (5. juuli 1670 – 15. september 1748)
# Hedwig Elisabeth Amalia (18. juuli 1673 – 10. august 1722)
# Johann (1. veebruar 1675 – 2. veebruar 1675)
# Leopoldine Eleonore (27. mai 1679 – 8. märts 1693)
Roheline tänav (Pärnu)

**Roheline tänav** on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Piiri ja Allika tänava ristmikult, suundub põhja suunas ja lõppeb Ülejõe Selveri parkla juures. Roheline tänav ristub veel Ilvese, Oja, Vilja, Rohu, Astri, Lille, Pärja, Niine, Kilgi, Tulika , Kaevu , Kiige, Saviaugu, Kuldse kodu ja Savi tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 1,7 km.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1923.

## Hoonestus
Aadressil Roheline tänav 64 asub Keskkonnaameti keskkontor ja Eesti Keskkonnauuringute Keskuse Pärnu filiaal.

## Pildigalerii

Roheline tänav 2, Pärnu.jpg|Rohelise tänava alguses
Roheline tn 5,Pärnu.jpg|Endine toidupood Rohelisel tänaval
Roheline tänav, Pärnu.jpg|Roheline tänav
Roheline tänav, Pärnu 2.jpg|Roheline tänav (2025)
Roheline tn 64, Pärnu.jpg|Roheline tn 64
Roosi tänav (Pärnu)

**Roosi tänav** on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas.

Tänav saab alguse Esplanaadi tänava ja Paul Kerese tänava ristmikult ning suundub kagusse. Roosi tänav ristub Pärna ja Supeluse tänavaga ning lõppeb Aia tänavaga ristumisel.

Tänava pikkus on ligikaudu 500 meetrit.

Valdav osa tänavast jääb Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale.

## Nimi
Tänava ajaloolised saksakeelsed nimed olid *Rosenstraße* ja *Rosengasse*.
Uus tänav (Pärnu)

**Uus tänav** on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.

Tänav algab Vee tänavalt ja lõpeb Hospidali tänaval. Tänav ristub veel Munga, Nikolai ja Pühavaimu tänavaga. Tänav külgneb ka Steineri aiaga ja Lastepargiga.

Tänav on ligikaudu 180 m pikkune. Nikolai tänava ja Pühavaimu vaheline lõik on autodele suletud.

## Hoonestus
*Uus tänav 4/Nikolai tänav 3  - Pärnu raekoda
*Uus tänav 3 - kultuurimälestiseks tunnistatud kivielamu
*Uus tänav 3a-2 - asub legendaarne Pärnu õllelokaal "Veerev õlu"
*Uus tänav 5 - hoone väisuks on tunnistatud kultuurimälestiseks 

Uue tänava ja Vee tänava nurgal asub Pärnu Suurmärter Katariina kirik (Vee tänav 8).

## Nimi
Tänava keskaegne saksakeelne nimi oli *Neugasse* ja eestikeelne nimi Uus tänav. 1932. aastal, nimetati tänav Gustav Adolfi tänavaks. 1948. aastal nimetati tänav ümber Nõukogude tänavaks, kuid juba 1950. aastal sai tänava nimeks Vana tänav. 1989. aastal taastati tänava esialgne nimi – Uus.

## Viited
Uus tänav (Viljandi)

**Uus tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänava pikkus on 1531 m.

Tänav sai nime 13. novembril 1922. Nõukogude ajal oli tänava nimi Gagarini tänav. Tänav on osa Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maanteest.

## Viited
Uus tänav (Kuressaare)

**Uus tänav** on tänav Kuressaares Põllu alevi linnaosas.

Tänav tekkis 18. sajandil Suuremõisa põldude äärde linnast idas, sai nime 1924.

Eesti NSV ajal kandis Uus tänav, Lenini tänava nime.
Põhja tänav (Pärnu)

**Põhja tänav** on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.

Tänav saab alguse Pärnu Muuseumi juurest, suundub itta ja lõppeb Hommiku tänaval. 

Tänava pikkus on umbes 234 meetrit.

## Nimi
Tänavat on mainitud juba 1543. aastal  saksakeelse nimega *Beck-strate*. Hiljem sai tänava nimeks Põhja (saksa keeles *Nordgasse*), sest see oli uusaegse Pärnu kõige põhjapoolseim tänav.

## Liiklus
Tänav on ühesuunaline, kus on võimalik sõita vaid Hommiku tänava suunas.

## Viited
Põhja puiestee (Tartu)

**Põhja puiestee** on tänav Tartus Jaamamõisa linnaosas.

Tänav saab alguse Jaama tänavalt ja suundub kirdesse, lõppedes 700 meetri pärast Lääne tänaval.

Tänav sai nime 28. detsembril 1994. Varem oli see Kaardiväe (Gvardeiskaja) tänav.
Pärna tänav (Paide)

**Pärna tänav** on tänav Paides.

Pärna tänav algab Raudtee tänavalt ja suundub edelasse. 

Tänav sai nime aastal 2000.
Pärja tänav (Pärnu)

**Pärja tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav algab Vastla tänavalt ja suundub itta, ristub Tallinna maantee ja Telliskivi tänavaga ning lõppeb Rohelise tänavaga ristudes. Tänav on umbes 400 meetrit pikk.

## Ajalugu
Tänava varasem nimi kuni 1930. aastani oli *Krantsi tänav* (saksa keeles *Kranzstraße*).

## Pildigalerii

Pärja tänav, Pärnu.jpg|Pärja tänav Rohelise tn ristmikult
Pärja tänav, Pärnu 2.jpg|Pärja tänav Vastla tn ristmikult
Päikese tänav (Narva)

**Päikese tänav** on tänav Narvas.

Päikese tänav algab Tuule ja Pilve tänava ristumiskohast ning lõppeb Tähe tänavaga ristumisel.
Veski tänav (Paide)

**Veski tänav** on tänav Paides.

Tänav saab alguse Tallinna tänavalt ja kulgeb itta Paide Vallimäe põhjaküljel.

Tänav sai nime 1915.
Veski tänav (Põltsamaa)

**Veski tänav** on tänav Põltsamaal.

Tänav kulgeb Põltsamaa jõe vasakul kaldal Metsa ja Silla tänava vahel. Tänav ristub Linnu, Kuuse ja Lille tänavaga.

Tänava ääres asuvad Põltsamaa kollektsioonaed ja Uue-Põltsamaa mõis.

Tänav sai nime 1936.

File:Kauplusehoone Põltsamaal Veski tänaval, 11. september 2012.jpg|Kauplusehoone Põltsamaal Veski tänaval
File:Kohvik Rivaal Põltsamaal.jpg|Kohvik Rivaal
Puuvilla tänav (Narva)

**Puuvilla tänav** on tänav Narvas.

Puuvilla tänav algab Uusküla tänavalt ja lõppeb Kulgu tänavaga ristumisel
Pronksi tänav (Pärnu)

**Pronksi tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav algab Raua tänavalt ja suundub põhja suunas. Viimase lõiguga pöörab tänav kirdesse ja lõppeb Lõo tänaval. 

Tänava pikkus on umbes 280 meetrit.
Promenaadi tänav (Haapsalu)

**Promenaadi tänav** (ka **Promenaad**) on tänav Haapsalus Tagalahe kaldal.

Tänav sai nime 2004.
## Hoonestus

* Promenaadi 1 asub Haapsalu kuursaal ja Haapsalu Kuursaali Kõlakoda.
* Promenaadi 3 asub Haapsalu Linnuvaatlustorn

## Ajalugu
1831. aastal Tagalahe äärde rajatud paari sülla laiusest jalgrajast sai alguse rannaäärne puiestee, millest kujunes hiljem Suur Promenaad. Seda hakati rajama 1859. aastal mere täitmise ja kalda kindlustamise abil. Suur Promenaad oli 4,5 meetrit lai ja umbes kilomeeter pikk. Väikese Promenaadi nime kandis 1860. aastatel teine lahe äärde rajatud tee (praegune Pjotr Tšaikovski puiestee).

Mereäärset teed kutsuti suureks puiesteeks või suureks promenaadiks (saksa keeles *die große Promenade*, vene keeles *Большой променадъ*).

1914. aasta algul nimetati Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi korraldusel Suur-Promenaad ümber Romanovite Bulvariks.

Jaan Poska auks kandis Promenaadi tänav aastail 1926–1941 Jaan Poska puiestee nime.

1987. aasta 18. detsembril otsustas Haapsalu Linna Rahvasaadikute Nõukogu ennistada Haapsalu linnas teiste ajalooliste tänavanimede hulgas ka Promenaadi tänava nime (seni 21. juuni puiestee).

Promenaadi ääres olev Linda, Rüütli, Jaani tänava ning mere vaheline haljasala nimetati Jaan Poska pargiks, pargis asuvad Roman Haavamägi Rudolf Tobiase monument ja viie bareljeefiga päikesekell.

## Viited
Posti tänav (Viljandi)

**Posti tänav** on tänav Viljandi kesklinnas. Tänav sai nime 1915.

Tänav saab alguse Tallinna tänavalt, ristub Juhan Liivi, Lossi, Koidu, Mäe, Eha ja Väike tänavaga ning lõpeb Kõrgemäe tänaval.
Tänava pikkus on 829 m.

## Ehitised
Posti tänaval asuvad Tartu Maakohtu Viljandi Kohtumaja, Viljandi Kunstikool ja Jaan Rieti ateljeemaja.

Posti tänaval asuvad järgmised riiklikud ehitismälestised:
* Elamu Posti tänav 1 / Tallinna tänav 16 (mälestis nr 14715), ehitatud aastatel 1852-1868 Karula mõisnike v. Helmersenide poolt.
* Elamu Posti tänav 2 / Tallinna tänav 14 (mälestise registrinumber 14714)
* Kasiinohoone Posti tänav 11 (mälestise registri number 14712) (praegune Viljandi kunstikooli hoone)
* Pangahoone-elamu Posti tänav 18 / Lossi tänav 35 (mälestise registrinumber 14708)
* Viljandi kohtuhoone Posti tänav 22 / Koidu tänav 5 (mälestise registrinumber 14729)

## Ajalugu
Posti tänav (saksa keeles *Posttrasse*) on tekkinud uute linnakvartalite loomise ajal pärast 1789. aastat. Enne seda asus Viljandi mõisale kuulunud piirkonnas olevas kvartalis 3 hoonet.

## Galerii

Elamu Viljandis Tallinna 16.jpg | Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia peahoone Posti tänav 1 / Tallinna tänav 16 pildistatuna Tallinna tänava poolt
Street in Viljandi (1).JPG | Elamu Posti tänav 7
Jaan Rieti ateljeemaja talv 2007.JPG | Jaan Rieti ateljeemaja Posti tn 24 / Koidu tn 10
Viljandi, Posti tn, ca 1905.jpg | Posti tänav pildistatuna Tallinna tänavalt, u 1905


## Viited

## Välislingid
* "Viljandi kingib linnakodanikele riigi juubeliks maali iseseisvuse väljakuulutamisest" EV100. 7. aprill 2016
Pikk tänav (Tapa)

**Pikk tänav** on tänav Tapal.

Tänav saab alguse raudteejaama lähedalt MPÕK Tapa Ristija Johannese kiriku juurest (Pikk tänav 1), suundub esmalt edelasse ja pöörab umbes 350 meetri pärast kagusse. Tänav lõppeb linna piiril ja kokku on selle pikkus 2,2 km.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1937. aastal.

Eesti NSV ajal kandis Pikk tänav August Lillakase jargi tema tänava nime.

Tänavanimi taastati 1989. aastal.

## Tänava-äärseid ehitisi
Pikk tänav 3, 1889. aastal ehitatud kivimajas asus Villem Gabrieli ja tema isa talurahvakauplus. 1936. aastal ostis maja ära Kohtuministeerium ja hoonesse asus Viru-Järva prefektuuri Tapa politseijaoskond. 

Pikk tänav 10 hoones asus Tapa Raamatukauplus. Kauplus alustas tegevust enne teist maailmasõda Ivan Ivanovile kuulunud ärihoone Pikk tänav 18 allkorrusel. Eesti NSV ajal oli hoone aadress A. Lillaka tn. 6, alates oktoobrist 1989 oli aadressiks Pikk 10. 2011. aastal kolis raamatupood Pikk 10 ruumidest välja,  asudes uuele aadressile Pikk 12 alakorrusele.

Pikk tänav 19 hoones asus Gustaw Sooneste toiduainete äri, maja hävines teises maailmasõjas.

Pikk tänav 21, praeguse Tapa Keskväljaku ääres, Tapa vallavalitsuse hoone ja Rohelise tänava vahel, asus Tapa hobupostijaam. Tapa postijaama hobusetallid, tõllakuur ja sepikoda asus Pika tänava, praeguse keskväljaku ääres. Postijaama hoone oli ühekorruseline ärklitubadega palkmaja. Kahelt poolt sissekäiguga majas elas postijaamapidaja pere ja reisijate tarvis olid puhke-ööbimisruumid. Tapale lähemad postijaamad olid Lehtse-Pruuna, Ambla-Koigi ja Koeru postijaam. Tulekahju korral oli postijaamapidajal kohustus eraldada hobused tuletõrjepritside veoks. Hobupostijaama kõrvalhooned, tallid, tõllakuur ja teised sinna juurde kuuluvad hooned hävisid Teine maailmasõjas. Postijaama hoone lammutati 1950. aastatel.

## Viited
Pikk tänav (Elva)

**Pikk tänav** on tänav Elvas.

Tänav algab Pargi tänavalt ja suundub kirdesse. Tänav ristub Tööstuse, Tuletõrje, Allika, Kalda, Supelranna, Koidu, Eha, Nõlvaku ja Kaja tänavaga ja lõppeb Tartu maanteega ristudes. 

Tänav oli olemas hiljemalt 1937. aastal. Nõukogude ajal oli see Viktor Kingissepa tänav.

## Välislingid
Metalli tänav (Tartu)

**Metalli tänav** on tänav Tartus Ropka linnaosas.

Metalli tänav algab Vasara tänavalt ja lõppeb tupiktänavana. Metalli tänav on umbes 160 meetrit pikk.
Mooni tänav (Pärnu)

**Mooni tänav** on tänav Pärnus Rääma linnaosas.

Tänav saab alguse Ilvese tänavalt, suundub põhja ja lõppeb Oja tänaval. Tänav on umbes 190 meetrit pikk.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1965.
Mäe tänav (Viljandi)

**Mäe tänav** on tänav Viljandi kesklinnas.

Tänav ühendab Posti tänavat Tartu tänavaga ning ristub Väikse tänavaga. 
Tänava pikkus on 182 m.

Tänaval asub Viljandi Ristija Johannese kirik.

Tänav on tekkinud pärast 1789. aastat seoses uute linnakvartalite rajamisega.
Tänav sai nime 1915.

## Viited
Männi tänav (Tartu)

**Männi tänav** on tänav Tartus Annelinna linnaosas.

Männi tänav jääb Paju tänava ja Sõpruse puiestee vahele. Männi tänav koosneb kahest tänavajupist ja on umbes 530 meetri pikkune.
Männi tänav (Pärnu)

**Männi tänav** on tänav Pärnus Rääma linnaosas.

Tänav saab alguse Pärnu jõe äärest Rääma tänavalt ja suundub kirdesse. Männi tänav ristub Mäe, Oja, Tamme ja Rohu tänavaga ning lõppeb Lille tänavaga ristudes.

Tänav on umbes 800 meetrit pikk.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1936, varem oli ka *Männa tänav*.

## Hoonestus
Männi tänaval asub Pärnu Metodisti Kirik.
Mõrra tänav (Pärnu)

**Mõrra tänav** on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.

Tänav saab alguse Sauga jõe äärest, kulgeb edelasse ja lõppeb Merekalda tänaval. Mõrra tänav ristub veel Haapsalu maanteega, Nooda teega ja Traali teega, Võrgu, Kesk, Kaluri, Luha, Kõrkja, Soo tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 824 meetrit.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1. juunil 1932.
Narva maantee (Jõhvi)

**Narva maantee** on tänav Jõhvis.

Tänav saab alguse Jõhvi Issanda Ristimise kiriku juurest, kust suundub algul idakirdesse, hiljem idakagusse ja uuesti idakirdesse, kuni liitub Tallinna–Narva maanteega ja lõpeb linna piiril.

Tänav sai nime 14. veebruaril 1992.
Niine tänav (Pärnu)

**Niine tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav algab Lubja tänavalt ja suundub itta. Tänav ületab Vastla tänava, Tallinna maantee ja Telliskivi tänava ning lõppeb Rohelisel tänaval. 

Tänava pikkus on ligikaudu 510 meetrit.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1. juunil 1932, varasem nimi oli Marja tänav (saksa keeles *Beerenstraße*).

## Pildigalerii

Niine tänav, Pärnu.jpg|Niine tänav Rohelise tn ristmikult
Niine tänav, Pärnu 2.jpg|Niine-Lubja ristmik (2025)
Philipp Ludwig

**Philipp Ludwig** on olnud mitme valitseja nimi: 

* **[[Philipp Ludwig (Pfalz-Neuburg)|Philipp Ludwig]]** (1547–1614),  Pfalz-Neuburgi pfaltskrahv ja hertsog
* **[[Philipp Ludwig (Schleswig-Holstein-Sonderburg-Wiesenburg)|Philipp Ludwig]]** (1620–1689), Schleswig-Holstein-Sonderburg-Wiesenburgi hertsof
* **[[Philipp Ludwig (Leiningen-Rixingen)|Philipp Ludwig]]** (1652–1705), Leiningen-Rixingeni krahv
Pikknurme–Põltsamaa tee

**Pikknurme–Põltsamaa tee** on kõrvalmaantee Jõgeva maakonna Põltsamaa vallas.

Maantee algab Pikknurmes ristumiskohalt Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteega () ja lõpeb Põltsamaal ristumisel Jõgeva–Põltsamaa maanteega (). Põltsamaal ühtib kõrvalmaantee Lossi tänavaga. Maantee läbib Kamari alevikku ning Umbusi ja Väike-Kamari küla.

Tee pikkus on 21,85 km, millest riigimaanteed on 20,04 km.

Tee registrinumber on 14175.

## Viited
Anklam

**Anklam** on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Vorpommern-Greifswaldi kreisis Peene jõe kaldal. 

Linnas elab 12 712 elanikku (2015).

## Ajalugu
Anklamil on linnaõigused 1244. aastast. Anklam oli üks hansalinnadest.

Varem oli see Ostvorpommerni kreisi keskus, mis 2011. aastal aga kaotati.
 
## Sõprus- ja partnerlinnad
* Limbaži, Läti
* Ustka, Poola
* Burlövi vald, Rootsi
* Heide, Saksamaa

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Barth

**Barth** on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Vorpommern-Rügeni kreisis.

Elanike arv on 2015. aasta seisuga 8696.

Barthil on linnaõigused 1255. aastast.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Johan Ahlberg

**Johan Ahlberg**, varem **Juhan Ahlberg**, (1. august 1933 – 25. veebruar 2013 Tallinn) oli eesti alpinist.

Ta on tõusnud NSV Liidu kõrgeima mäe tippu, korrates sellega Eesti kõrgtõusude rekordit alpinismis.

Ta lõpetas 1952. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi kiitusega laevaremonditeaduskonna laevaehituse ja -remondi erialal.

Ta tegeles keskkooli ajal mitme spordialaga: kergejõustiku, poksi ja langevarjuhüpetega. Kergejõustikutreeninguid jätkas ta Ruudi Toomsalu juhendamisel ka TPI-s õppides.

## Mägironimine
Mägedes hakkas ta käima üliõpilasena. 1960. aastal võttis ta radisti ja ronijana osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus esmavallutati 30. juulil Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Juhan Ahlberg. See oli eestlaste esimene tõus üle 6000 m kõrguse mäe tippu.

Ta oli 1970. aastate teisel poolel koos Ilmar Priimetsa, Enn Saare ja Jaak Sumeriga eesti esimesi treener-instruktoreid rahvusvahelises alpilaagris MAL-Pamir. 

1974. aastal võttis Ahlberg osa ekspeditsioonist Lenini mäele (7134 m) ja tõusis Ilmar Priimetsa juhtimisel tippu mäe lõunaküljelt.
 
1978. aastal tõusis ta koos Ilmar Priimetsa, Enn Saare ja Jaak Sumeriga Pamiiris Korženevskaja tippu (7105 m). Enn Saar võttis kolm tipukaaslast pildile. 1982. aastal vallutas ta koos Aaro Aedviiriga Kommunismi mäetipu (7495 m).

Kokku on ta tõusnud kolme seitsmetuhandelise tippu: kolmel korral Korženevskaja, kahel korral Lenini tippu ja ühel korral Kommunismi mäetippu.

## Tsitaat
Johan Ahlberg Kommunismi tipus (1982): "Oleme tipus! Seisatan imestunult. On nagu kahju. Kas ongi kõik? Sel momendil vilksatab läbi pea mõte, et oleks seda redelit veel jätkunud, oleks oma jõuvarudega kasvõi 8 kilomeetrini tõusnud."

## Raamatud
*Johan Ahlberg. *Mäed kutsuvad. Miks?* Tallinn, 1997*
*Johan Ahlberg. *Eesti elu: kotijooks? Väärtushinnangud muutuvad... Kummale poole?'' Tallinn, 2003 ISBN 998-5788974

## Isiklikku
Tema pojad on Tallinna Vanalinna Seltsi juhatuse liige Indrek Ahlberg (sündinud 1963) ja uroloog Armen Ahlberg (sündinud 1965).
 
## Viited
Philipp Wilhelm

**Philipp Wilhelm** on olnud mitme valitseja nimi:

***[[Philipp Wilhelm (Pfalz)|Philipp Wilhelm]]** (1615–1690), pfaltskrahv, hertsog ja kuurvürst
*...
Eutin

**Eutin** on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal, Ostholsteini kreisi keskus.

Elanike arv on 2015. aasta seisuga 16 979.

Eutinil on linnaõigused 1257. aastast.

Eutinis sündis helilooja Carl Maria von Weber.

## Sõpruslinnad
*  Putbus, Saksamaa
*  Nykøbing Falster, Taani
*  Lawrence, USA

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Albert Sulg

**Albert Sulg** (23. veebruar 1919 Tartu – 13. november 1995 Tallinn) oli eesti alpinist.

Ta on alpinistina osalenud kuuetuhandelise mäetipu esmavallutuses ja Eestist lähetatud alpinistide esmatõusus seitsmetuhandelisele tippu.

Ta oli 1985. aastal linastunud dokumentaalfilmi "Tallinna tipp" konsultant.

## Haridus- ja töökäik
Ta õppis Tartu Poeglaste Gümnaasiumis.

1940. aastal lõpetas ta Eestis sõjakooli. Pärast Eesti okupeerimist NSV Liidu poolt mobiliseeriti ta Punaarmeesse.

Pärast sõda töötas kuni pensionile jäämiseni Tallinna Raadiotranslatsioonivõrgus montöörina.

## Alpinism

1956. aastal läbisid 6 eesti matkasportlast Kaukasuses Baksani alpilaagris alpinismi õppeprogrammi ning tõusid 28. juunil Azau-Baši (3695&nbsp;m) tippu.

1958. aastal vallutasid eestlased Elbruse (5642&nbsp;m) mäetipu. Teiste seas käis tipus ka Albert Sulg.

1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus 30. juulil esmavallutati Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Albert Sulg. See oli eestlaste esimene kõrgtõus.

1962. aastal tõusis ta koos Peeter Varepi ja Hillar Kaaluga Almatõ lähistel Tian Shanis Tšekisti mäetippu marsruudil, mida klassifitseeritakse Vene süsteemi järgi raskuskategooriasse 5A. See oli eesti  alpinistide esimene 5A-kategooria marsruudi läbimine.

1965. aastal võttis ta osa Pamiiri ekspeditsioonist Lenini mäetipule (7134&nbsp;m) ja tõusis koos kaaslastega Heino Paltseri juhtimisel selle tippu. See oli Eestist lähetatud alpinistide esimene tipputõus seitsmetuhandelisele.

## Viited

## Välislingid
*Albert Sulg teel Tšekisti tippu Pamiiris 1962. aastal. Foto. Rahvusarhiivi Fotode andmebaas
Saltsjöbaden

**Saltsjöbaden** on kuurortlinn Rootsis Stockholmi läänis Nacka vallas Läänemere ääres. 

Elanike arv on 2010. aasta seisuga 9491.

Linnaõigused sai Saltsjöbaden 1908. aastal.

Aastatel 1931–2011 asus linnas Stockholmi observatoorium.

## Viited

## Välislingid
Feliks Jürna

**Feliks Jürna** (2. aprill 1930 – 19. veebruar 2017) oli eesti alpinist.

Ta on alpinistina osalenud kuuetuhandelise mäetipu esmavallutuses (1960) ja Eestist lähetatud alpinistide esmatõusus seitsmetuhandelise tippu (1965).

Ta töötas 1960. aastal trikotaaživabrikus Marat meistrina.

## Alpinistlikud kõrgtõusud
1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus esmavallutati 30. juulil Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Feliks Jürna. See oli eestlaste esimene tõus üle 6000 m kõrguse mäe tippu.

1965. aastal võttis ta osa Pamiiri ekspeditsioonist Lenini mäele (7134 m) ja  tõusis koos kaaslastega Heino Paltseri juhtimisel tippu. See oli Eestist lähetatud alpinistide esimene tipputõus seitsmetuhandelise tippu.

## Viited

## Välislingid
*Raamidest väljas. PEETER VAREP. reisiajakiri.gomaailm.ee
Skara

**Skara** on linn Rootsis Västra Götalandi läänis, Skara valla keskus.

Skara asutati 988. aastal. Skara oli katoliku ja on Rootsi luterliku Skara piiskopkonna keskus.

Elanike arv on 2010. aasta seisuga 10 841.

Linnas on säilinud mitmeid keskaegseid hooneid. Linnas tegutseb Rootsi Põllumajandusülikooli (rootsi Sveriges lantbruksuniversitet) üks filiaal.

## Viited

## Välislingid
Torsby

**Torsby** on tiheasustusega paikkond Rootsis Värmlandi läänis, Torsby valla keskus.

Elanike arv on 2010. aasta seisuga 4049.

Torsby on tuntud suusaalade keskus. Seal treenib Rootsi laskesuusatajate koondis. 2006. aastal ehitati Torsbys Euroopa pikim (1287 m) suusatunnel.

## Viited
Brodnica

**Brodnica** (saksa keeles *Strasburg in Westpreußen*) on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Drwęca jõe ääres. See on Brodnica maakonna ja Brodnica valla keskus.

Linn asub Drwęca jõe ääres.

Brodnicat on esimest korda mainitud 1263. aastal. Linnaõigused sai Brodnica 1296. aastal.

Elanike arv on 2014. aasta seisuga 28 574.

## Sõprus- ja partnerlinnad
*  Sevan, Armeenia
*  Koprivnica, Horvaatia
*  Kėdainiai, Leedu
*  Chamalières, Prantsusmaa
*  Kristinehamn, Rootsi
*  Strasburg, Saksamaa
*  Brørup, Taani

## Välislingid
Ants Tuulmets

**Ants Tuulmets** (7. veebruar 1936 – 30. mai 2025) oli eesti keemik.

Ta lõpetas 1954. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, aastatel 1959–1962 õppis samas aspirantuuris füüsikalise keemia alal. Doktorikraadi sai 1975. aastal.

Uurimusi füüsikalise orgaanilise keemia vallas; mitme keemiaõpiku autor. Üliõpilasena huvitus ka idamaade keeltest.

## Liikmesus
*1994 Euroopa Sonokeemia Selts
*1998 Ameerika Keemia Selts

## Tunnustus
* 1989 Paul Kogermani mälestusmedal
* 2000 Tartu Ülikooli suur medal
* 2006 Tartu Ülikooli aumärk
* 2011 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema abikaasa oli kuni 1984. aastani matemaatik Leida Tuulmets.

## Viited


## Välislingid
Rudolf Saago

**Rudolf Saago** (30. mai 1914 Vologda, Venemaa – 6. aprill 1973 Tartu) oli eesti vabadusvõitleja ja luuraja. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1933. aastal Tartu Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1933–1934 oli ta kohustuslikus ajateenistuses 7. Jalaväerügemendis. Pärast seda õppis allohvitseride koolis Petseris ja sai nooremallohvitseri aukraadi.

1934. aastal demobiliseerus, asus õppima Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1940. aastal. Akadeemiliselt oli ta EÜS-i liige, sealhulgas majaisa ja viimane vanamees enne 1940. aasta riigipööret. 

Juulis 1940 osales ta Jaan Tõnissoni organiseeritud eestimeelsete ringkondade vastaskandidaatide ülesseadmisel II Riigivolikogu valimistel. Tema funktsioon oli maakondadega suhtlemine, kandidaatide leidmine, telefoniühenduse ja transpordi korraldamine.

Sügisest 1940 võttis ta osa illegaalse EÜS-i eestseisuse tööst, oli üks nn Tervishoiu Muuseumi Grupi juhtidest koos Karl Auna, Harald Tammuri, Lembit Kriisa ja teistega. Töötas alates 1941. aastast Tallinna Sanitaarhariduse Maja (Nõukogude okupatsiooni ajal reorganiseeritud Eesti Tervishoiu Muuseumi) asjaajajana. Sõja puhkedes tegeles esmaabipunktide loomise ja haldamisega, oli seetõttu armeeteenistusest vabastatud.

Sügisest 1941 kuulus ta Tervishoiu Muuseumi Grupi liikme Voldemar Randmäe organiseeritud Suur-Soome gruppi (Randmäe – üldjuht, asetäitjad Rudolf Saago ja Valter Vasila). Selle rühmituse eesmärk oli Eesti Vabariigi taastamine või (tagavaravariandina) Eesti ühinemine Soome Vabariigiga. Rudolf Saago tegeles relvade hankimise ja inimeste üleveo korraldamisega Soome ning oli seotud ka Tartu rahvusliku vastupanuliikumise info saatmisega Aleksander Warmale Soome. Septembris 1942 arreteerisid sakslased Saago, kuid vabastasid ta asitõendite puudumisel. Teist korda arreteeriti ta märtsis 1943, kuid tal õnnestus põgeneda Soome. 

Saago astus Soome sõjaväkke (auastmelt nooremseersant), sõdis Karjalas Vallila pataljonis. Veebruarist juunini 1944 õppis ta Soomes ohvitseride koolis ning värbas Eestist läinud poisse 200. jalaväerügementi. 

Septembris 1944 ei lubanud sakslased Saagot koos teiste soomepoistega Eestisse. Ta vabastati sõjaväeteenistusest 18. septembril 1944 ja läks Rootsi. 

Sügisel 1946 tuli Saago luureülesannetel illegaalselt Eestisse. Ta arreteeriti 13. detsembril 1946 Saaremaal ja talle mõisteti 20 aastat vangistust. 

Ta vabanes vangistusest Magadanis 1956. aastal. Tartus oli ta tagasi 1962. aastal. Rudolf Saago suri 6. aprillil 1973 Tartus pahaloomulisse kasvajasse.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Człuchów

**Człuchów** on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Człuchówi maakonna keskus.

Elanike arv on 2016. aasta seisuga 13 936.

Człuchówil on linnaõigused 1348. aastast.

## Sõprus- ja partnerlinnad
*  Gdynia, Poola
*  Conches-en-Ouche, Prantsusmaa
*  Uslar, Saksamaa
*  Kaniv, Ukraina

## Välislingid

* Koduleht
Järvisaari

**Järvisaari** (soome Järvisaari; vene Ярвисари) oli asula Ingerimaal Mga jõe ääres; nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Venemaal Leningradi oblastis Lezje küla alal.

Asula tekkis enne 1500. aastat ning oli Järvisaari kihelkonna keskuseks.
Kavgolovo

**Kavgolovo** (soome Kaukola; vene Кавголово) on küla Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. Ajalooliselt jäi asula Vadja viiendikku.

Asulat on esimest korda mainitud 1500. aastal.

Asulas elab 100 elanikku (2010). On olnud tuntud talispordikeskus.
Kikerino

**Kikerino** (vene Кикерино; soome Kikkeri) on küla Venemaal Leningradi oblastis Volossovo rajoonis. 2004. aastani oli Kikerino alev.

Asulas elab 2076 elanikku (2013).
Punamäe

**Punamäe** on mitmetähenduslik sõna.

***Punamäe** on Kantkülas asuv talurühm.
***Punamäed** on Mägede mõhnastiku teine nimi.
***Punamäe linnus** on Äntu linnuse teine nimi.
***Punamäe operatsioon** on Krasnaja Gorka operatsiooni teine nimi.
***[[Punamäe sõjaajaloo muuseum]]** asub Alutaguse vallas.
Erik Vaher

**Erik Vaher** (11. aprill 1921 Veeriku, Valjala vald – 18. jaanuar 1992 Kaunispäe, Sõrve) oli eesti graafik, raamatuillustraator ja karikaturist.

Sündis Saaremaal töölisperekonnas.

Pärast Tallinna algkooli lõpetamist töötas Erik Vaher aastatel 1937–1941 graveerijana Roman Tavasti ettevõttes ja õppis töö kõrvalt Riigi Kunsttööstuskooli õhtuses osakonnas. Graveerijana jätkas aastatel 1942–1944 tööd raadiotehases Telefunken. Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis õppis ta 1944–1950 maalikunsti.

Aastatel 1950–1955 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis tarbekunsti õppejõuna.

Illustreeris Eesti Riiklikus Kirjastuses raamatuid, peamiselt noorsookirjandust. Tema illustratsioone ja karikatuure avaldati ajakirjades Noorus, Pikker jm.

Aastatel 1962–1981 töötas Eesti Telefilmi multifilmiosakonna kunstnikuna, 1965–1981 peamiselt kirjade ja tiitrite kujundajana.

1981. aastast oli vabakunstnik.

1963. aastast Kunstnike Liidu liige.

Erik Vaher on maetud Jämaja kalmistule.

### Illustreeritud raamatuid
* Walter Scott "Ivanhoe" (1956)
* Jacob Grimm ja Wilhelm Grimm "Muinasjutte" (1960)
* Alan Massepaini "Karude koobas" (1967)
* Jules Verne "Kakskümmend tuhat ljööd vee all" (1982)

## Viited

## Välislingid
* Eesti Filmi Andmebaas – Erik Vaher
* Erik Vaheri kujundatud raamatud
Lisbeth Korsmo

**Lisbeth Korsmo** (neiupõlvenimi **Lisbeth Berg**; 14. jaanuar 1948 Oslo – 22. jaanuar 2017) oli norra kiiruisutaja ja jalgrattur.
Chełmno

**Chełmno** (saksa keeles *Culm* või *Kulm*) on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas, Chełmno maakonna keskus.

Elanike arv on 2016. aasta seisuga 20 119.

Linna on esmamainitud 1065. aastal.

Chełmnol on linnaõigused alates 1233. aastast.

## Vaata ka
*Kulmi piiskopkond, keskus Chełmża  (saksa Kulmsee, varem Culmsee)

## Välislingid

* Koduleht
Kalev Tarkpea

**Kalev Tarkpea** (sündinud 5. jaanuaril 1958) on eesti füüsik.

Ta lõpetas aastal 1975 Narva 2. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.

Ta töötab aastast 1993 Tartu Ülikoolis. Aastast 2013 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi Füüsikahariduse osakonna juhataja. Ta on ÜS Liivika vilistlane.

## Tunnustus

* 2006 Tartu Ülikooli aumärk
* 2018 Tartu Ülikooli medal

* 2025 Teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Viited


## Välislingid
* SILMAD LAHTI. Igavikuline küsimus. Kuidas jahutada kappi unustatud õlu?
*Mis on füüsikaline maailmapilt? - Raadio Ööülikool, 2011

*
Ropkamõisa tänav

**Ropkamõisa tänav** on tänav Tartus Ropka tööstusrajooni linnaosas Ropka pargi alal.

Ropkamõisa tänav saab alguse Sirbi ja Tähe tänava ristmikult ja lõpeb ristudes Ropka teega.
Rääma tänav

**Rääma tänav** on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Tallinna maantee ja J. V. Jannseni tänava ristmikult ja suundub itta, hiljem kagusse ning lõpeb ristudes Niidu tänavaga, millest edasi läheb samas suunas Tammiste tee. Tänav ristub veel Aru (paremalt), Vana-Rääma (vasakult), Kaevu (vasakult), Raba (vasakult), Männi (vasakult), Õuna (vasakult), Lina (vasakult), Kuu (vasakult), Pirni (vasakult), Tähe (vasakult) ja Liblika (vasakult) tänavaga. 

Tänava pikkus on ligikaudu 2,3 kilomeetrit.

## Nimi
Tänava ajalooline nimi on Rawassaare tänav (saksa keeles *Rawassarstraße*/*Rawassaarsche Straße*), mis tuleneb piirkonnas 16. sajandil asunud Ravassaare mõisa nimest. 1965–1998 oli tänava nimi Tööstuse tänav. 

Alates 1. oktoober 1998 kannab tänav Rääma nime.

## Hoonestus
*Rääma 27 - Pärnu sõudeklubi.

## Ajalugu
Rääma tänava piirkonnas asusid 16. sajandini Ravasaare mõisa maad. Kuna venelased põletasid Vene-Liivi sõjas 1560. aastal mõisa maha, siis olid Ravasaare maad edaspidi Audru mõisa koosseisus. 1876. aastal ostis Ravasaare mõisa maad Pärnu linn.

1936. aasta kogumikus "Pärnu äärlinnad" kirjeldatakse Rääma tänavat kui viletsat liivast vankriteed. Rääma tänava algus ei olnud varem selle praeguses asukohas Tallinna maantee ja J. V. Jannseni tänava ristmikul, vaid kulges sealt, kus nüüd asub Vana-Rääma tänava ots.

Rääma 38  asus 1919. aastal asutatud ja 1940. aastal riigistamise järel moodustatud linatööstusettevõte "Pärnu Linatööstus" (1944–1950), järgnevalt Linaketramis- ja Kudumisvabrik Pärnus (1950–1962), Pärnu Linakombinaat (1962–1990), Riiklik Aktsiaselts Pärnu Linakombinaat (1993–1994). Pärnu linakombinaadi hooned lammutati 2001. aastal.

Tööstuse tänava äärde oli Eesti NSV ajal koondunud suurem osa Pärnu linna tööstusest: tänava servas asusid 19. sajandi lõpul rajatud uuest tapamajas välja kasvanud Pärnu Lihakombinaat,  Seileri metallitööstusest välja kasvanud Pärnu masinatehas (Rääma tn 7a … 7d),  Viisnurga tootmishoone (Rääma 31) ja Pärnu linavabrik.

## Galerii

Rääma tn 38, Pärnu.jpg|Rääma tn 38, üks linavabriku hoonetest


## Viited
Rüütli tänav (Haapsalu)

**Rüütli tänav** on tänav Haapsalus.

Tänav saab alguse Vee tänavalt ja suundub läände. Tänav ristub Linda tänava, Väike-Mere tänava ja Rüütli põiguga ning lõppeb Suur-Mere tänavaga ristumisel, misjärel jätkab samas sihis F. J. Wiedemanni tänav. Tänav on ühesuunaline.
## Hoonestus

Rüütli tänav 2 asub vene õigeusu Haapsalu Maria-Magdaleena kirik.

Rüütli tänav 4 asub Peeter Suure maja.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1924, varem kandis tänav nimetusi Peeter Suure tn; Peetri (tn); *(Straße) Peter des Gr(oßen); Ritterstraße; ул. Петра Великаго*.

Oletatavasti paiknes keskajal piki praegust Rüütli tänavat Haapsalu linnamüür. ja Linda ja Rüütli tänava ristmikul asub Haapsalu linnamüüri Saksa värav.

## Viited
Sadama tänav (Haapsalu)

**Sadama tänav** on tänav Haapsalus. See saab alguse Väikese viigi kagukaldal Suur-Lossi tänavalt ja suundub Väikese viigi ja Tagalahe vahel loodesse.

Supeluse tänavaga ristumiskoha lähedal paikneb Laine bussipeatus (mõlemal pool tänavat). 

Tänava ääres asuvad:
*Algne Haapsalu Linnahaigla hoone Sadama 2. Linnahaigla tegutses hoones aastail 1873–1979.
*Hotell Laine - Hestia Hotel Haapsalu Spa kompleks Sadama 9/11. Algne sanatooriumi sööklahoone valmis 1986. aastal ja neljakorruseline magamiskorpus 1987. aastal. Kompleksi arhitekt on Toivo Kallas.
*Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus Sadama 16. Kinnistul asus algselt Uuemõisa mõisa omanikele kuulnud villa Favoritat (hävis 1941. aastal).
*Pärnu Maakohtu Haapsalu kohtumaja Sadama 21 (algselt, alates 1922. aastast tegutsenud Eesti Punase Risti Johan Laidoneri nimeline sanatoorium, 1936–1937 ehitati samale kohale August Volbergi projekteeritud hoone, milles tegutses 1940. aastani, 1946. aastast oli hoone üks sanatoorium Laine korpustest, 1953–1956 ametiühingute puhkekodu ja seejärel seedehäirete ravila),  2009. aastal avati hoonel Kaitseliidu Lääne maleva ja Eesti Reservohvitseride Kogu Läänemaa osakonna poolt mälestustahvel, jäädvustamaks, et hoones tegutses Eesti Punase Risti Johan Laidoneri nimeline sanatoorium.
*Promenaadi hotell Sadama 22, algne Ungern-Sternbergide  villa „Wenden”.
*Rannarootsi Muuseum Sadama 32.
*Haapsalu Vanasadam Sadama tn 32a

Tänav sai nime 1934. Tänav kandis varem nime *Vana-Sadama tänav*.

## Vaata ka
*Uus-Sadama tänav (Haapsalu)
## Viited
Parmu tänav (Pärnu)

**Parmu tänav** on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.

Tänav algab tupikuna Ülejõe linnaosas ja suundub itta, ristub Terase tänava ja Tallinna maanteega ja lõppeb tupikuna Rääma linnaosas.

Tänav on umbes 305 meetrit pikk.

## Ajalugu
Tänava ajalooline saksakeelne nimi on *Bremsengasse*.
Peetri tänav (Pärnu)

**Peetri tänav** on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.

Tänav algab Sauga jõe äärest ja suundub edelasse. Tänavaga ristuvad Maarja tänav, Haapsalu maantee, Kesk, Kaluri, Luha, Kõrkja, Soo ja Neeme tänav ning see lõppeb Merekalda tänavaga ristudes.

Tänava pikkus on umbes 766 meetrit.

## Ajalugu
Tänav sai nime 1923.
Soo tänav (Paide)

**Soo tänav** on tänav Paides.

Tänav saab alguse Laialt tänavalt ja suundub põhja. Soo tänav ei koosne ühest lõigust, vaid paikneb võrgustikuna kortermajade vahel. Tänav ristub Luige, Kure ja Tallinna tänavaga.

Tänav sai nime 1923.
Silla tänav (Rakvere)

**Silla tänav** on tänav Rakveres.

Tänav saab alguse Pikalt tänavalt Rakvere Vanalinnas ning suundub mäest alla ida suunas Õpetaja Heinamaa linnaosas. Tänava pikkus on 517 m. Tänav ristub Kastani puiestee ja Lydia Koidula tänavaga. 

Algul oli see tänav Heina tänav, aastatel 1931–1950 kandis aga Johann Voldemar Jannseni nime.

## Viited
Spordi tänav (Narva)

**Spordi tänav** on tänav Narvas.

Spordi tänav algab Joala tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 450 meetrit. Spordi tänavaga lõikuvad Akadeemik Maslovi tänav ja Kreenholmi tänav.
Staadioni tänav (Narva)

**Staadioni tänav** on tänav Narvas.

Tänav paikneb põhja-lõunasuunalisena Proletariaadi ja Kulgu tänava vahel. Tänav ristub Palli, Mängu/Kreenholmi, Savi ja Betooni tänavaga.

Tänav on umbes 350 meetrit pikk.

Tänav sai nime 17. novembril 2004.
Nooruse tänav (Paide)

**Nooruse tänav** on tänav Paides.

Tänav saab alguse Laialt tänavalt ja suundub põhjakirdesse. Tänav ristub Videviku, Eha tänava ja Rahu tänava paralleelharuga ning lõppeb Rahu tänavaga ristudes.

Tänav sai nime 1987.
Nurme tee

**Nurme tee** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Nurme tee (Pärnu)
*Nurme tee Saku alevikus
*Nurme tee Harku alevikus
*Nurme tee Viimsis
*...

## Vaata ka
*Nurme tänav
Nurmeotsa tee (Pärnu)

**Nurmeotsa tee** on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.

Tänav saab alguse Haapsalu maanteelt ja suundub loode suunas Sauga jõega paralleelselt Pärnu piirini. Teisel pool linnapiiri jätkub see samanimelise tänavana Papsaare külas.

Tänava pikkus on ligikaudu 232 meetrit.
Supeluse tänav

**Supeluse tänav** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Supeluse tänav (Haapsalu)
*Supeluse tänav (Narva)
*Supeluse tänav (Pärnu)
*Supeluse tänav (Suure-Jaani)
*Supeluse tänav (Viljandi)
Nurme tänav (Paide)

**Nurme tänav** on tänav Paides.

Tänav saab alguse Pärnu tänavalt ja suundub loodesse. See ristub Laia, Videviku, Hämariku ja Kuu tänavaga ning lõppeb Rahu tänavaga ristudes.

Tänava pikkus on umbes 600 meetrit.

Tänav sai nime 1936.
Näituse tänav (Rakvere)

**Näituse tänav** on tänav Rakveres, linna loodeosas.

Tänava pikkus on 1498 meetrit. Põhja-lõunasuunalist tänavat poolitab linna läbiv Tallinna–Narva raudteeliin. Tänava lõunapoolsem lõik on Lilleküla ja Mõisavälja linnaosa piiritänavaks, põhjapoolsem lõik asub Moonaküla linnaosas . Näituse tänava põhjapoolne lõik jätkub Rakvere valla territooriumil Tõrremäe külas 240 meetri pikkuselt.

Tänav sai nime 1930. aastatel Rakvere piiritustehasest põhja pool asunud väljakult, kus toimusid põllumajandus-, tööstus- ja käsitöönäitused. 

## Viited
Sepa tänav (Kuressaare)

**Sepa tänav** on tänav Kuressaares.

Tänav saab alguse Vallimaa tänavalt ja suundub loodesse. Tänav ristub Kohtu tänavaga ja lõppeb Pika tänavaga ristudes.

Tänava pikkus on umbes 210 meetrit.

Tänav sai nime 1999. aastal.
Pugatšov

**Pugatšov** (vene keeles Пугачёв; kuni 1918. aastani **Nikolajevsk**) on linn Saratovi oblastis Venemaal, Pugatšovi rajooni halduskeskus.

Linnas on sündinud kirjanik Aleksei Tolstoi (1883–1945).

## Viited
Novourupskoje

**Novourupskoje** (vene Новоурупское; varem Jurjevskoje, vene Юрьевское; Livo(o)nia, vene Ливонское) on küla Venemaal Krasnodari krais Uspenskoje rajoonis Urupi jõe paremal kaldal. 

Asulas elab 580 elanikku (2010).

Asula asutati 1874. aastal, kui 1874 müüs kindralleitnant ja sõjaväegeodeet Józef Chodźko (1800–1881) Põhja-Kaukaasias 77 eesti asunikuperele 18 075 hõberubla eest enda omandis oleva u. 1205 tiinu suuruse maatüki Kubani oblastis Urupi jõe ääres, kuhu eestlased rajasid Livoonia asunduse (praegune Novourupskoje), mis oli ainus päriseks ostetud maaga eesti asundus Kaukaasias.

## Viited
Moglino

**Moglino** on asula Venemaal Pihkva oblastis Pihkva rajoonis Tjamša vallas. 

Külas elab 82 elanikku (2010).
Keemiline füüsika

**Keemiline füüsika** on keemia ja füüsika piiriteadus, mis uurib keemilisi nähtusi, kasutades aatomi- ja molekulaarfüüsika meetodeid. Keemilises füüsikas uuritakse peamiselt molekulaarset- ja elektronstruktuuri, ainete spektraalseid omadusi ja keemiliste protsesside dünaamikat. 

## Vaata ka

* Füüsikaline keemia 

## Allikad

*http://www.chem.ut.ee/et/instituudist/keemilise-fuusika-oppetool
Arvika

**Arvika** on tiheasustusega paikkond Rootsis Värmlandi läänis. Arvika sai linnaõigused 1821. aastal. Linnas elab 2005. aasta seisuga kokku 14 184 elanikku. 

Aastatel 1992–2010 toimusid linnas Arvika festivalid.

## Viited
Trelleborg

**Trelleborg** on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis Läänemere ääres. See on Rootsi lõunapoolseim linn. Trelleborg on Trelleborgi valla keskus.

Trelleborgi on mainitud esimest korda 1257. aastal (*Threlæburgh*).

1946. aastal sunniti Trelleborgis Rinkaby interneeritute laagris vastavalt Rootsi ja Nõukogude Liidu kokkuleppele 139 lätlast ja 7 eestlast naasma Nõukogude Liitu vene aurikuga Beloostro.

Linnas asub Trelleborgi sadam, mis on üks suuremaid Rootsis.

Linnas elab 30 808 elanikku (2020).

Linnas tegutsev jalgpalliklubi Trelleborgs FF mängib riigi tugevuselt teises liigas Superettan.

## Vaata ka
*Trelleborgi linnus

## Viited
Oparino

**Oparino** (vene Опарино) on asula Venemaal Kirovi oblastis Oparino rajoonis. 

Asula asutati 1899.

Asulas elab 3911 elanikku (2016).

Asulas on sündinud Eesti NSV poliitik Valeri Liiv.
Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi

**Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi** on Eesti alpinistide ühendus.

Klubi eesmärgiks on mägiekspeditsioonides ja muudes alpinistide ettevõtmistes osalemine ja nende korraldamine. 

Klubi asutati 15. märtsil 2006 Tallinnas mittetulundusühinguna.

Klubi juhatusse kuuluvad selle asutajad Kristjan-Erik Suurväli ja Hannes Oja.

## Viited

## Välislingid
*Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi koduleht. alpinism.ee
*Klubi ajaveeb (klubi korraldatavate ekspeditsioonide kajastamine). ajaveeb.alpinism.ee
Aivars Bojārs

**Aivars Bojārs** (1959 – 10. veebruar 1993 Elbrus) oli läti alpinist.

Alpinismiga hakkas ta tegelema 1978. aastal.

Erialalt oli ta arst. 
__NOTOC__
## Tõus Džomolungmale
1992. aastal kutsuti ta osalema arsti ja ronijana Leedu Džomolungma ekspeditsioonis. Augustis startinud tõusu käigus üritas ta ainsa lätlasena koos 11 leedulasega (teiste seas Vladas Vitkauskas) edutult tõusta tippu klassikalisel marsruudil mäe põhjaküljelt. Vahelaagrist kõrgusel 7850 m ilmaolude halvenedes tõusu jätkata polnud enam võimalik. Oktoobri lõpul lahkus Leedu ekspeditsioon baaslaagrist koduteele. Seda olid sunnitud tegema ka ülejäänud ekspeditsioonid (Prantsuse, Itaalia ja Taiwan).

## Hukkumine
Ta hukkus 1993. aastal Kaukasuses Elbruse mäel, olles lätlaste grupiga kõrgusel 3500 m teel tipu suunas.

## Viited

## Välislingid
*Aivars Bojārs: …kāpt līdz pēdējai dzīves stundiņai!. veebruar 2007. adventurerace.lv
Borovsk

**Borovsk** (vene Боровск) on linn Venemaal Kaluga oblastis. 

Borovsk asutati 1358 ja samal aastal sai ka linnaõigused.

Linnas elab 11 210 elanikku (2016).

## Viited
Turinsk

**Turinsk** (vene keeles Туринск) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. 

Turinsk asutati 1600.

Linnas elab 17 345 elanikku (2016).

## Viited
Konstantin Pätsi valitsus

Konstantin Päts on olnud mitme valitsuse juht:

***[[Konstantin Pätsi esimene valitsus]]** (1921–1922)
***[[Konstantin Pätsi teine valitsus]]** (1923–1924)
***[[Konstantin Pätsi kolmas valitsus]]** (1931–1932)
***[[Konstantin Pätsi neljas valitsus]]** (1932–1933)
***[[Konstantin Pätsi viies valitsus]]** (1933–1938)
Tšerlak

**Tšerlak** (vene Черлак) on asula Venemaal Omski oblastis. 

Tšerlak asutati 1720.

Asulas elab 10 533 elanikku (2016).
Plasco maja

**Plasco maja** (pärsia keeles: ساختمان پلاسکو *Sakhteman-e Pelasko*‎) oli 17-korruseline kõrghoone Iraani pealinnas Teheranis. 

Hoone ehitati 1960. aastatel, sel ajal oli see Iraani kõrgeim ehitis ja seda peeti Teherani sümboliks. Plasco maja varises tulekahju käigus kokku 19. jaanuaril 2017.
Mr. T

**Mr. T** (sünninimi **Lawrence Tureaud**, sündinud 21. mail 1952 Chicagos) on Ameerika näitleja ja endine elukutseline maadleja. 

Laiemat tuntust on ta kogunud rollidega USA seriaalis "A-Rühm", kus kehastas B. A. Baracust ja 1982. aasta filmis "Rocky III", kus kehastas Clubber Langi.

## Viited

## Allikad
* Dunn, Brad (2006). *When They Were 22: 100 Famous People at the Turning Point in Their Lives*. Andrews McMeel Publishing. ISBN 0-7407-5810-1.
* Mr. T (1. aprill 1985). *Mr. T: The Man With the Gold : An Autobiography of Mr. T.* St. Martin's Press. ISBN 978-0-312-90274-2.
Clash of Clans

**"Clash of Clans"** on ettevõtte Supercell poolt nutiseadmete jaoks toodetud ja välja antud MMO strateegiamäng. 

Mäng avaldati iOSi seadmete jaoks 2. augustil 2012 ja Androidi jaoks 7. oktoobril 2013.

## Viited
Jülich

**Jülich** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal. 

Linnas elab 33 060 elanikku (2010).

Linnas asub üks Euroopa suurimaid uurimiskeskusi Forschungszentrum Jülich GmbH.

## Viited
Merseburg

**Merseburg** on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Saale jõe ääres. 

Asulas elab 35 419 elanikku (2010).

## Viited