open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leoninus

**Leoninus** (tegutses alates u 1150, suri u 1201) oli Prantsusmaal tegutsenud helilooja.

Ta kuulus koos Perotinusega Notre-Dame'i koolkonda, nad olid esimesed nimepidi tuntud heliloojad. See on märk uue ajastu saabumisest muusikas, kus tähtsale kohale tõuseb autori isik.

Leoninus lõi peamiselt kahehäälseid organume. Ülemine hääl oli alumisest, gregooriuse koraalist liikuvam, elavalt rütmiseeritud. Selline muusika sarnanes oma ebamaiselt hõljuva rütmika poolest pigem ilmalike tantsulauludega.

Leoninus koostas esimese suurema "polüfooniate" kogumiku, luues palju kahehäälseid laule Notre-Dame'i kirikulaulude raamatusse (*[[Magnus liber organi]]*). Organumiks hakati nimetama vokaalmuusikat. 

## Vaata ka
*Keskaja muusika
Tucson

**Tucson** on linn Ameerika Ühendriikides Arizona osariigis, Pima maakonna halduskeskus.

Tucsoni pindala on 505,3 km² ja elanike arv 2006. aastal oli 518 956. See on Arizona suuruselt teine linn Phoenixi järel.

## Asukoht
Tucson asub Sonora kõrbes viie väiksema mäeaheliku vahelisel tasandikul Santa Cruzi jõe ääres. Kui veel sada aastat tagasi voolas jõgi peaaegu aasta läbi, siis nüüd on jõesäng suurema osa aastast kuiv ja vett leidub vaid vihmahooajal.

Linn kannatab veepuuduse all. Erinevalt Phoenixist on Tucsoni elanikud leppinud eluga keset kõrbe ega raiska vett muruplatside kastmisele.

## Ajalugu
Linn asutati 1775. aastal. Alates 1821. aastast oli see osa Mehhikost, alates 1853. aastast kuulub Ameerika Ühendriikidele.

Tucsonis asub Arizona Ülikool, mis on asutatud 1885. aastal.

## Vaatamisväärsused
Linna kaguosas asub üks maailma suuremaid lennundusmuuseume, Pima Air & Space Museum, kus võib näha rohkem kui 200 tänapäevast ja ajaloolist lennukit. Selle naabruses on USA õhujõudude baas, mille hiiglaslikul territooriumil paikneb USA lennukite säilitamis- ja hooldusüksus (nimetatakse ka lennukite surnuaiaks), kus on üle 4400 lennuki.

Tucsoni lähedal kõrbes asuvad Saguaro rahvuspark ja Arizona-Sonora kõrbemuuseum.

Linn on üks nii kutseliste kui ka harrastusastronoomide lemmikkohti tähistaeva vaatlemiseks.

## Majandus
Tucsoni suuremad tööandjad on ülikool ja õhujõudude baas. Linnas on ka palju tipptehnoloogiafirmasid; eelkõige on Tucson tuntud oma optikatööstuse poolest.

Tähtsat rolli linna majanduselus mängib turism. Paljud ostuturistid on pärit Mehhikost, mis asub Tucsonist vaid 98 kilomeetri kaugusel.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Downing Street

**Downing Street** on tänav Londoni südalinnas. Tänav on saanud nime oma rajaja, 17. sajandi diplomaadi ja riigimehe George Downingi järgi. 

Kuigi sellel tänaval asuvad ka teised ametiasutused, tähistab Downing Street tavakeeles peamiselt Suurbritannia peaministrit, kelle ametlik residents asub aadressil Downing Street 10. Lisaks paiknevad samal tänaval rahandusministri residents (Downing Street 11) ja valitseva partei distsipliinivalvuri (*[[Chief Whip]]*i) residents. Residentside vastas paikneb Suurbritannia välisministeeriumi hoone.

1989. aastal, kui kardeti IRA rünnakuid, püstitati tollase peaministri Margaret Thatcheri kaitseks tänava kumbagi otsa terasväravad, mis piiravad tänavat siiani.
Perotinus

**Perotinus** (tegevusaeg 12. sajandi lõpul ja 13. sajandi alguses) oli Prantsusmaal tegutsenud helilooja.

Ta kuulus koos Leoninusega Notre-Dame'i koolkonda, nad olid esimesed nimepidi tuntud heliloojad. See on märk uue ajastu saabumisest muusikas, kus tähtsale kohale tõuseb autori isik.

Tema tegevusajal oli peamiseks muutuseks kolme- ja neljahäälse organumi ilmumine. Ta lõi organume, kus ülemised hääled liiguvad rütmiseeritult, kuid alumine – gregooriuse koraal – on jäänud veel aeglasemaks ja meenutab burdooni. Gregoriuse laul kaotas oma meloodiaiseloomu ja muutus staatiliseks. Ülemised hääled moodustavad aga seguneva dekoori, mille ristuvaid hääli on võimatu üksteisest eristada. Ilmselt esitati Perotinuse organume pillide saatel.

Perotinus komponeeris 1198. aasta jõuludeks muusikapala "Viderunt Omnes" neljale häälele, mis on esimene kirjapandud säilinud teos.

## Vaata ka
*"Viderunt Omnes" YouTube'is laul koos noodinäitega
Liturgiline draama

**Liturgiline draama** on keskaegne draamažanr. 

Esimese aastatuhande lõpul pKr kujunesid ladinakeelsete kirikulaulude (gregooriuse koraali) laiendustest ehk troopidest pikemad piibliteemalised dialoogid. Neid hakati esitama suurte kirikupühade, eriti jõulude ja ülestõusmispühade jumalateenistustel. Seega algselt tähendas liturgiline draama käesoleva püha juurde käiva piiblistseeni etendamist jumalateenistusel. Hiljem muutus liturgiline draama iseseisvaks etenduseks.

Liturgiliste draamade hulka kuuluvad eri käsikirjades säilinud "Taanieli mäng", "Aadama mäng" ja "Tractus stellae".

## Vaata ka
* Quem quaeritis
* Eeslipüha
* Miraakel
* Moralitee
* Müsteerium
Frank Klepacki

**Frank Klepacki** (sündinud 25. mail 1974) on auhinnatud Ameerika Ühendriikide muusik, arvutimängude muusika looja. 

Frank Klepacki on komponeerinud muusika "Command & Conqueri" sarja mängudele.

## Välislingid

*Ametlik koduleht
Ingmar Tulva

**Ingmar Tulva** (sündinud 4. märtsil 1973) on eesti bioloog.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli bioloogina 2001. aastal. Tema uurimisvaldkonnaks on metsaökoloogia ja puude ökofüsioloogiliste protsesside modelleerimine.

## Tunnustus
*2008 Olevi Kulli mälestusstipendium

## Välislingid
*
Believe (Dima Bilani laul)

**"Believe"** on Venemaa laulja Dima Bilani laul, mis võitis 2008. aastal Serbias Belgradis toimunud Eurovisiooni lauluvõistluse.

Laulu autorid on Jim Beans ja Dima Bilan.

## Laulude nimekiri
(vaata väljaandmise ajalugu)
;Venemaa väljaanne
# Believe (raadioversioon)
# Believe (viiuliga)
# Believe (viiuliga, karaoke)
# Believe (venekeelne versioon - Все в твоих руках - Kõik on sinu kätes)
# Believe (venekeelne versioon, karaoke)
# Believe (video)
# Как раньше 2.0 (Nagu enne)
# Как раньше 2.0 (karaoke)
# Pildid
# Dima ajalugu (ingliskeelne)

;Saksamaa väljaanne
# Believe (Eurovisiooni versioon)
# Believe (raadioversioon)
# Believe (venekeelne versioon)
# Believe (video)

;Belgia väljaanne
# Believe (raadioversioon) - 3:17
# Believe (venekeelne versioon) - 3:17
# Believe (hispaaniakeelne versioon) - 3:17
# Believe (video) - 4:03

## Väljaandmise ajalugu

## Edetabel

## Viited

## Välislingid
*YouTube: Dima Bilan - Believe
Anija tee

**Anija tee** (riiklik registreerimisnumber 11131) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 1,7 km.

Tee saab alguse Jägala–Käravete maantee kümnendal kilomeetril Partsaare ja Kuusemäe küla piiril. Tee läbib Partsaare, Kuusemäe ja Anija küla. Tee lõpeb Kose–Jägala maantee 34. kilomeetril Anija külas. Tee ületab kolme truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Anija küla tiheasustusega alal on kiiruspiirang 30 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Marek Sammul

**Marek Sammul** (sündinud 1. veebruaril 1973 Jõgeval) on eesti bioloog, taimeökoloog ja koolijuht. Ta on alates 23. jaanuarist 2023 Elva Gümnaasiumi direktor. 

Tema peamised uurimisteemad on taimede vegetatiivse paljunemise bioloogia; liikidevahelised suhted taimekooslustes; troofilised seosed ja nende mõju koosluste arengule; poollooduslike koosluste ökoloogia ning looduskaitsebioloogia ja looduskaitse korraldus. 

## Haridustee
Marek Sammul on lõpetanud 1991. aastal Jõgeva 2. Keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli bioloogia erialal bakalaureuseõppes. 1997. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö bioloogias "Konkurents erineva produktiivsusega rohttaimekooslustes" ja 2003. aastal sealsamas doktoritöö bioloogias  "Competition and coexistence of clonal plants in relation to productivity" ("Konkurents ja kooseksisteerimine klonaalsetel taimedel erineva produktiivsusega kooslustes", juhendajad Kalevi Kull, Olevi Kull).

## Töökäik
Marek Sammul oli aastatel 1993–2001 Zooloogia ja Botaanika Instituudi laborant ja vanemlaborant ning 2001–2004 teadur ja vanemteadur. Aastatel 2005–2014 oli ta Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi vanemteadur. 

Aastatel 2012–2016 töötas ta Tartu Ülikooli sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskuses (RAKE) analüütikuna ja aastatel 2015–2016 ökoloogia- ja maateaduste instituudi looduskaitsebioloogia teadurina. 

Aastatel 2016–2019 oli Marek Sammul Tartu Ülikooli personaliarenduskeskuse juhataja ja alates 1. juunist 2019 Tartu Ülikooli Narva kolledži direktori kohusetäitja. 1. jaanuarist 2020 kuni 30. aprillini 2022 oli ta Tartu Ülikooli Narva kolledži direktor. 

Alates 20. juunist kuni 14. oktoobrini 2022 oli ta Tartu Luterliku Peetri Kooli direktor. 

Alates 23. jaanuarist 2023 on Marek Sammul Elva Gümnaasiumi direktor.

## Tunnustus
* 2007 – Eesti noore looduskaitsja auhind 

### Võistluste auhinnad
* 1994 – Eesti Teaduste Akadeemia üliõpilastööde konkursil esimene preemia 
* 1997 – Eesti Teaduste Akadeemia üliõpilastööde konkursil teine preemia
* 2014 – Kasvatusteaduslike tööde riikliku konkursi võitja eesti keeles publitseeritud teadustööde kategoorias 

## Teadusorganisatsiooniline tegevus
Sammul on toimetanud Loodusuurijate Seltsi aastaraamatuid ja teisi erialaga seonduvaid raamatuid ning avaldanud kümneid teaduspublikatsioone. 

Ta on Jakob von Uexkülli Keskuse (1993) asutajaliige. 1994. aastast on ta Eesti Looduseuurijate Seltsi liige, tegutses seltsi presidendina 2004–2008 ja presiidiumis 2004–2017. Alates 1997. aastast on Sammul Pärandkoosluste Kaitse Ühingu liige ning kuulus sealsesse juhatusse aastatel 1997–2003. 2010. aastast on ta Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitsekomisjoni liige. 

## Aimeartikleid
* "Looduskaitse? Ei, inimesekaitse!" Eesti Loodus 1/2004
* "Kuidas on möödunud LUSi kolm viimast aastat?" Eesti Loodus 3/2007

## Viited

## Välislingid
*Marek Sammul Eesti Teadusinfosüsteemis
*Marek Sammul Google Scholar lehekülg
*Marek Sammuli kirjutiste loetelu
*Intervjuu Marek Sammuliga – ''Eesti Loodus'' 10, 2003
Soodla–Kehra tee

**Soodla–Kehra tee** (riiklik registreerimisnumber 11132) on kõrvalmaantee Anija vallas (Kehra linna tänavana Raja tänav). Tee pikkus on 6,1 km.

Tee saab alguse Jägala–Käravete maantee üheteistkümnendal kilomeetril Soodla külas. Tee läbib Soodla, Lilli, Looküla ja Ülejõe küla ning Kehra linna. Tee lõpeb Kehra tee teisel kilomeetril Kehra linnas. Tee ületab ühe silla (Kehra sild üle Jägala jõe tee kuuendal kilomeetril) ja kümme truupi. Teele jääb kolm bussipeatust: Lilli, Looküla, Idu.

Teega ristub kuuendal kilomeetril Raudoja–Vikipalu–Kehra tee.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirang on Kehra linnas (50 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Soodla tee

**Soodla tee** (riiklik registreerimisnumber 11133) on kõrvalmaantee Anija vallas Soodla külas. Tee pikkus on 0,9 km.

Tee saab alguse ning ka lõpeb Jägala–Käravete maantee 12. kilomeetril. Tee ületab üht truubi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Raudoja–Vikipalu–Kehra tee

**Raudoja–Vikipalu–Kehra tee** (riiklik registreerimisnumber 11134) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 10,7 km.

Tee saab alguse Jägala–Käravete maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Raudoja külas. Tee läbib Raudoja, Vikipalu ja Ülejõe külad. Tee lõpeb Soodla–Kehra tee kuuendal kilomeetril Ülejõe külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 19 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.

Tee on kruusatee, v.a viimane kilomeeter, mis on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas, tee viimasel kilomeetril 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel pole. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Alavere ring

**Alavere ring** (riiklik registreerimisnumber 11136) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 0,8 km.

Tee saab alguse Alavere tee esimesel kilomeetril Alavere külas. Tee läbib Alavere ja Uuearu külad. Tee lõpeb Perila–Jäneda tee kaheteistkümnendal kilomeetril Uuearu külas. Tee ületab 3 truupi. Teele jääb 1 bussipeatus: Alavere.

Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Alavere–Voose tee

**Alavere–Voose tee** (riiklik registreerimisnumber 11137) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 10,6 km.

Tee saab alguse Perila–Jäneda tee 11. kilomeetril Rooküla ja Uuearu küla piiril. Tee läbib Alavere, Uuearu, Rasivere ja Voose küla. Tee lõpeb Paunküla–Vetla tee kaheteistkümnendal kilomeetril Voose külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.

Tee on kruusatee, üksikud lühikesed lõigud on asfaltkattega, mustkattega või pinnatud kruusakattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on kuni 200 autot ööpäevas. Alavere tiheasustusega alal on kiiruspiirangud (30 ja 50 km/h), samas on ka tee valgustatud.

## Vaata ka
* Alavere tee
Ojasoo–Ardu tee

**Ojasoo–Ardu tee** (riiklik registreerimisnumber 11141) on kõrvalmaantee Kose vallas ja Paide linnas. Tee pikkus on 20,8 km.

Tee saab alguse Kose–Purila maantee neljandal kilomeetril Ojasoo külas. Tee läbib Ojasoo, Harmi, Riidamäe, Sääsküla, Triigi, Rava ja Silmsi, Nõmmeri, Mustla-Nõmme ja Mustla küla ning Ardu aleviku. Tee lõpeb Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa tee 62. kilomeetril Mustla külas. Tee ületab Ardu silda, Ardu ja Mustla viadukti ning 22 truupi. Teele jääb üheksa bussipeatust: Riidamäe, Sääsküla, Kõue kool, Kõue tee, Rava, Ardu, Nõmmeküla, Mustla-Nõmme ja Mustla.

Teega ristub neljandal kilomeetril Kõue–Virla tee, kuuendal kilomeetril Triigi–Kõue tee, kümnendal kilomeetril Kose–Ardu tee, 13. kilomeetril Paunküla–Kiruvere–Ardu tee ja 20. kilomeetril Mustla–Võõbu–Otiku teega.

Tee on kogu ulatuses kattega. Liiklussagedus enne ristumist Kose–Ardu teega on kuni 200 autot ööpäevas ja pärast kuni 500 autot ööpäevas.

Enne Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa tee Ardu ja Mustla vahelise vana trassi arvamist Ojasoo–Ardu tee koosseisu oli tee kogupikkus 10,2 km.

## Viited
Kõue–Virla tee

**Kõue–Virla tee** (riiklik registreerimisnumber 11142) on kõrvalmaantee Kose vallas. Tee pikkus on 6,8 km.

Tee saab alguse Ojasoo–Ardu tee neljandal kilomeetril Sääsküla ja Triigi küla piiril. Tee läbib Sääsküla, Triigi, Harmi, Kõue, Paunaste ja Virla küla. Tee lõpeb Virla külas. Tee ületab neli truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teega ristub teisel kilomeetril Triigi–Kõue tee.

Tee on kruusatee, teisel kilomeetril pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Triigi–Kõue tee

**Triigi–Kõue tee** (riiklik registreerimisnumber 11143) on kõrvalmaantee Kose vallas. Tee pikkus on 1,4 km.

Tee saab alguse Ojasoo–Ardu tee kuuendal kilomeetril Triigi külas. Tee läbib Triigi ja Kõue küla. Tee lõpeb Kõue–Virla tee teisel kilomeetril Kõue külas. Tee ületab ühe truubi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on pinnatud kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Tõdva–Nabala tee

**Tõdva–Nabala tee** (riiklik registreerimisnumber 11151) on kõrvalmaantee Saku ja Kiili vallas. Tee pikkus on 8,9 km.

Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Tõdva külas. Tee läbib Tõdva, Lokuti, Sookaera-Metsanurga, Sookaera, Arusta, Paekna, Piissoo ja Nabala küla. Tee lõpeb Kurna–Tuhala tee kolmeteistkümnendal kilomeetril Nabala külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga üheksat truupi. Teele jääb viit bussipeatust: Sookaera, Nõmmiku, Arusta, Paekna ja Piirsoo.

Teega ristub kuuendal kilomeetril Lähtse–Paekna tee.

Tee esimesed 5,6 km on kruusakattega, järgneb 0,7 km mustkattega teed, tee lõpuosa on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Kuni Lähtse–Paekna teeristini on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, tee lõpuosas on liiklussagedus 500–1000 autot ööpäevas. Lähtse–Paekna teeristi piirkonnas on kiiruspiirangud (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kirdalu–Kiisa tee

**Kirdalu–Kiisa tee** (riiklik registreerimisnumber 11152) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 5,0 km.

Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kaheksateistkümnendal kilomeetril Kirdalu külas. Tee läbib Kirdalu ja Kurtna küla ning Kiisa alevikku. Tee lõpeb Kiisa jaama tee esimesel kilomeetril Kiisa alevikus. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga nelja truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Kurtna ja Kiisa.

Teega ristub neljandal kilomeetril Tagadi–Kurtna tee.

Tee on esimesed 2,8 km põlevkivituhkbetoonkattega, edasi mustkattega. Tee on klassita. Tee esimesel kilomeetril on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, edasi 500–1000 autot ööpäevas. Kurtna küla ja Kiisa aleviku tiheasustuse alal on kiiruspiirangud (40, 50, 60, 70 km/h). Samal alal on ka teevalgustus.
Andrítsaina

**Andrítsaina** (kreeka keeles *Ανδρίτσαινα*) on linn Kreekas. 

Linn paikneb vanaaja Arkaadia alal.
Kirdalu tee

**Kirdalu tee** (riiklik registreerimisnumber 11153) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 2,0 km.

Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee 19. kilomeetril Kirdalu külas. Tee läbib Kirdalu ja Tagadi küla. Tee lõpeb Tallinna–Rapla–Türi maantee 21. kilomeetril Tagadi külas. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Teele jääb 1 bussipeatus: Männiku.

Teega ristub teisel kilomeetril Tagadi–Kurtna tee.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Tagadi–Kurtna tee

**Tagadi–Kurtna tee** (riiklik registreerimisnumber 11154) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 3,7 km.

Tee saab alguse Kirdalu tee teisel kilomeetril Tagadi külas. Tee läbib Tagadi ja Kurtna küla. Tee lõpeb Kirdalu–Kiisa tee neljandal kilomeetril Kurtna külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on mustkattega, Kutna külas lühike lõik asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on teel 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Tagadi küla tiheasustusega alal (40 ja 70 km/h) ja Kurtna küla tiheasustusega alal (30 ja 50 km/h). Valgustatud on teelõik Kurtna küla tiheasustusega alal.
Dimítrios Partsalídis

**Dimítrios Partsalídis** (kreeka keeles Δημήτρης Παρτσαλίδης; 1905 Trabzon – 22. juuni 1980 Ateena) oli Kreeka kommunistlik poliitik. Kreeka kodusõja ajal oli peaminister kommunistide poolt kontrollitavatel aladel 3. aprillist 1949 kuni oktoobrini 1950 (alates 28. augustist 1949 eksiilis). 

1934. aastal valiti ta Kavala linnapeaks. Sellega oli Kavala esimene linn Kreekas, mis sai endale kommunistist linnapea. 

Grammos-Vitsi lahingus purustati kommunistliku Kreeka sõjajõud ning Partsalídis oli sunnitud minema 28. augustil eksiili. Hiljem naasis Kreekasse. Vahistati sõjaväelise hunta poolt oktoobris 1971 koos Charalambos Drakopoulosega. 1978. aastal avaldas oma memuaarid.
Tarkvaraarendaja

**Tarkvaraarendaja** on inimene või ettevõte, kes tegeleb tarkvaraarenduse probleemidega, näiteks tarkvara analüüsi, disaini, programmeerimise või testimisega. Tarkvaraarendaja tegeleb programmeerimisega laiemas tähenduses või spetsialiseerub mingi tarkvaraprojekti juhtimisele ja tootearendusele.
Maromokotro

**Maromokotro** on mägi Madagaskaril, saare kõrgeim tipp. Asub saare põhjaosas Mahajanga provintsis vulkaanilist päritolu Tsaratanana mägedes. Geograafilised koordinaadid on 14°4′  S, 48°54′ E. 

Kõrgus 2876 m.

Mäe läänenõlvul on looduskaitseala.

## Vaata ka
*Ambohitra
Platvorm (infotehnoloogia)

**Platvorm** on infotehnoloogias arvuti riistvara arhitektuur ja tarkvaraline baas, mis koos võimaldavad kasutada rakendustarkvara. Platvorm koos rakendustarkvaraga moodustab arvutisüsteemi.

**Riistvaraplatvorm** ehk platvormi riistvaraline osa on füüsilise arvuti tüüp (nt personaalarvuti, superarvuti) ja selle arhitektuur (nt x86, ARM, CISC, RISC).

**Tarkvaraplatvorm** on platvormi tarkvaraline osa. Selle hulka kuuluvad süsteemitarkvara (operatsioonisüsteem) ja tarkvara vahekihid (nt Java platvorm või .NET-raamistik).

## Välislingid
* platvorm e-Teatmikus
* [Platvorm (informaatika)](http://entsyklopeedia.ee/artikkel/platvorm_(informaatika)1) "Väikeses entsüklopeedias"
Tarkvaralitsents

**Tarkvaralitsents** on tarkvara autori, tootja või müüja koostatud dokument,
milles on loetletud, millistel tingimustel on õigus omandatud või ostetud tarkvara kasutada.

## Vaata ka
*Apache litsents
*Avatud lähtekood
*Avatud lähtekoodiga tarkvara
*BSD-litsents
*GNU GPL
*GNU LGPL

## Viited

* Bruce Perens, The Open Source Definition, "O'Reilly Online Catalog   ISBN 1-56592-582-3
* How to choose a license for your own work, GNU Project - Free Software Foundation
Be saar

**Be** (ka *Nosy Be*; *Nossi-bé*) on Madagaskarile kuuluv saar Madagaskari saare looderanniku lähedal. Saare pindala on umbes 300 km².

*Nosy be* tähendab malagassi keeles suurt saart.

Saarel elab umbes 60 000 inimest, suurim asula on Andoany.

Be on turismisihtkoht.

Halduslikult moodustab saar Nosy Be linna (prantsuse *commune urbaine*).
Jüri Liim

**Jüri Liim** (sündinud 9. novembril 1940) on endine Eesti poliitik, ajakirjanik ja sportlane. 

Jüri Liim oli aastail 1990–1992 mõlema vabalt valitud esinduskogu, nii Eesti Kongressi kui ka Eesti Vabariigi Ülemnõukogu, liige ning ta kuulub 1991. aastal Eesti taasiseseisvumise poolt hääletanud Ülemnõukogu liikmete 20. Augusti Klubisse. Ta oli ka üks 1989. aastal organiseeritud liikumise Genf-49 (võitles okupeeritud Eestist meeste Nõukogude Liidu sõjaväkke sundvärbamise vastu) ja Nõukogude kohalike võimuesindajate poolt registreerimata Eesti Rohelise Partei peamisi eestvedajaid ning seejärel erakonna Eesti Rohelised esimees aastail 1991–1995. 

Teda on autasustatud 2002. aastal Riigivapi V klassi ja 2006. aastal III klassi teenetemärgiga.

Mais 2006 rääkis Liim Kanal 2 uudistesaatele "Reporter" ja TV3 jutusaates "Kahvel", et kavatseb pronkssõduri monumendi õhku lasta, kui seda Tõnismäelt ära ei viida. Liim väitis end teadvat, kust saada lõhkeainet, ning ka seda, kuhu on vaja lõhkeaine paigutada, sest ta olevat "kuju selle pilguga juba üle vaadanud". Septembris 2006 otsustas Harju maakohus, et pronkssõduri õhkimise ähvardus oli avaliku korra raske rikkumine ning määras Liimile karistuseks 25 300 krooni suuruse rahatrahvi. Liim kaebas kohtuotsuse edasi ning mais 2007 mõistis Riigikohus Liimi lõplikult õigeks. Riigikohtu otsuse kohaselt puudus kuriteokoosseis, sest tegelikult Liim pronkssõdurit õhku lasta ei plaaninud. Enne lõplikku õigeksmõistvat kohtuotsust oli Eesti valitsus ise pronkssõduri senisest asukohast ära viinud. 

Liim on harrastanud pikamaajooksu. Ta on võitnud 1965–1976 Eesti meistrivõistlustel maratonis kuld- (1972) ja pronksmedali, 20 ja 30 km maanteejooksus 3 hõbemedalit ja 1 pronksmedali ning 10 000 meetris pronksi. Isiklikke rekordeid: 10 000 m 31.01,0 (1973), 3000 m takistusjooks 9.16,8 (1968), maraton 2:28.03 (1973). 

## Viited

## Välislingid
*  Reporter.ee: Liim lubas jätkata punamonumentide teisaldamist Postimees, 19. detsember 2008
* Liim loobus Vene telekanali otsesaates esinemisest Postimees, 4. september 2009
*
Madagaskari linnade loend

*Siin on loetletud [[Madagaskar]]i [[linn]]u.*

## A
* Ambalavao
* Ambanja
* Ambatolampy
* Ambatondrazaka
* Ambilobe
* Ambohimahasoa
* Ambositra
* Ambovombe-Androy
* Amparafaravola
* Andapa
* Antalaha
* Antananarivo
* Antanifotsy
* Antsirabe
* Antsiran̈ana
* Antsohihy
* Arivonimamo

## B

* Befandriana-Avaratra
* Betroka
* Boriziny

## F

* Farafangana
* Fenoarivo Atsinanana
* Fianarantsoa

## I

* Ihosy
* Île Sainte-Marie

## M

* Maevatanana
* Mahabo
* Mahajanga
* Maintirano
* Mampikony
* Manakara
* Mananjary
* Mandritsara
* Maroantsetra
* Marovoay
* Miarinarivo
* Moramanga
* Morombe
* Morondava

## N

* Nosy Be

## S

* Sambava

## T

* Toamasina
* Toliara
* Tsiroanomandidy
* Tôlanaro

## V

* Vangaindrano
* Vatomandry
* Vohemar
Ats Purje

**Ats Purje** (sündinud 3. augustil 1985 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (ründaja).

## Klubikarjäär
Klubijalgpalli hakkas mängima FC Levadias, kust siirdus 2008. aastal Soome Turu Interi ridadesse. Tuli Interi koosseisus 2008. aastal Soome meistriks ja võitis 2009. aastal Soome karika. Aastatel 2010–2011 mängis Küprose klubides, kuuludes esmalt AE Paphose ja seejärel Achna Ethnikose ridadesse. 2012–2014 mängis ta Soome kõrgliiga klubis KuPS. 2015–2016 mängis ta Nõmme Kaljus. 2017. aastal naasis ta KuPS-sse.

2021. aasta jaanuaris liitus ta Eesti Esiliigasse kuuluva JK Tallinna Kaleviga.

## Koondisekarjäär
Eesti koondises on ta mänginud 69 korda ja löönud kümme väravat.

### Koondiseväravad

## Klubikarjäär

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*
*"Ats Purje lõi Turu Interi võiduvärava", Postimees.ee, 1. juuni 2009
Enn-Arno Sillari

**Enn-Arno Sillari** (sündinud 4. märtsil 1944 Tallinnas) on eesti ettevõtja ja endine Nõukogude Liidu parteitegelane. 

## Haridus ja varasem elu
Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 27. 7-klassilise kooli ja 1962. aastal Tallinna 39. Keskkooli. Seejärel õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis mehaanikat, kust läks üle Kaunase Polütehnilisse Instituuti, mille lõpetas 1967. aastal kiudainete mehaanilise töötlemise erialal, spetsialiseerudes kammketrusele. 

1974–1976 oli Sillari EKP Tallinna Linnakomitee Lenini rajoonikomitee tööstus- ja transpordiosakonna juhataja.

## Poliitiline karjäär
1980. aastate teisel poolel oli ta EKP Tallinna Linnakomitee esimene sekretär. 

Sillari oli Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja 18. maist 1989 kuni 18. märtsini 1990. 

Ta oli 25. märtsist 1990 kuni 15. oktoobrini 1992 EKP KK esimene sekretär. 

Ühtlasi oli ta esimese ja viimase eestlasena alates 14. juulist 1990 kuni 23. augustini 1991 Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liige. 

## Hilisem elukäik
Ta oli 2024. aasta aprillini vanne tootva ettevõtte Balteco üks omanikke.

## Viited
Believe

**"Believe"** on mitme muusikaalbumi ja laulu pealkiri

## Albumid
* **"[[Believe (Orianthi album)|Believe]]"**, Orianthi album 
* **"[[Believe (album)|Believe]]"**, Cheri muusika album, mis ilmus 1999. aastal
* **"[[Believe (Dima Bilani album)|Believe]]"**, Dima Bilani album
* **"[[Believe (Justin Bieberi album)|Believe]]"**, Justin Bieberi album

## Laulud
* **"[[Believe (Cheri laul)|Believe]]"**, Cheri laul, mis ilmus samanimelisel albumil 1999. aastal.
* **"[[Believe (Dima Bilani laul)|Believe]]"**, Venemaa laulja Dima Bilani laul, mis võitis 2008. aastal Belgradis Serbias Eurovisiooni lauluvõistluse.

## Muu
* **[[Believe (parfüüm)|Believe]]** on ettevõtte Elizabeth Arden Inc. parfüüm.
Kurtna Kool

**Kurtna Kool** on Harju maakonnas Saku vallas Kurtna külas tegutsev õppeasutus, mille koosseisu kuuluvad põhikool ja lasteaed. 

## Ajalugu
Esimene kool Kurtna külas alustas tegevust arvatavasti alates 1880. aastast. Kurtna kooli asutamise mõtte algatasid kohalikud taluperemehed. Nende algatust toetas kohalik mõisahärra Fridrich Adolph Glänström, kes eraldas koolile krundi ja ehituseks tasuta palgid, ahju- ja pliidikivid.

Kuni 1976. aasta suveni tegutses Kurtnas algkool, mis seejärel suleti. Sel ajal oli õpilasi vaid 4. Koolihoone on endiselt alles ja asub Tagadi–Kurtna tee ääres.

Lasteaed-algkool alustas Kurtnas tegevust 1. septembril 1989. Tööd alustas kaks lasteaiarühma 30 lapsega ja kaks klassi 29 õpilasega. Edaspidi on laste ja õpilaste arv pidevalt kasvanud. Kõigepealt 5-klassiliseks kasvanud koolis avati 2001. aastal ka 6. klass ning 2004. aastal kolmas lasteaiarühm.

Novembris 2007 alustati senise koolihoone renoveerimis- ja juurdeehitustöid. Laste arvu kasvamine Saku vallas nõudis järjest enam lasteaia- ja koolikohti. Kurtna Lasteaia-Algkooli kujundati seetõttu ümber lasteaiaks-põhikooliks nimega Kurtna Kool. Uuenenud hoone ja õppekavaga kool alustas tööd 1. septembril 2008. Terve koolikompleks avati 30. novembril 2008. Uuel koolimajal olid teadaolevalt Baltikumi suurimad päikesepatareid ning selle juures on 250 meetri pikkune jooksuring ja jalgpallistaadion.

2017. aastal õppis Kurtna Koolis 202 õpilast.

## Tunnustus
Kurtna Lasteaed-Algkool tunnistati 1998. aastal Kauni Kodu konkursil kaunimaks ühiskondlikuks hooneks Harjumaal, mida meenutab president Lennart Meri autogrammiga taldrik.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Mīshāl Sulaymān

**Mīshāl Sulaymān** (araabia keeles ميشال سليمان; sündinud 21. novembril 1948) on Liibanoni sõjaväelane ja poliitik. 

Aastatel 1998–2008 oli ta Liibanoni relvajõudude ülem. 

25. mail 2008 valis Liibanoni parlament ta pärast mitmeid ebaõnnestunud valimisvoore ja pikka aega kestnud võimuvaakumit presidendiks ning ta vannutati samal päeval ametisse. Sulaymān oli Liibanoni president kuni oma ametiaja lõpuni 25. mail 2014. Kuna Liibanoni parlament ei suutnud ka enne tema ametist lahkumist riigile uut presidenti valida, jäi presidenditool pärast tema ametiaja lõppu vakantseks.
Traadita rakenduste protokoll

**Traadita rakenduste protokoll** (ingl *Wireless Application Protocol*; **WAP**) on standard, mis võimaldab WAP-teenust toetava mobiiltelefoniga saada ühenduse mobiil-märgistuskeeles (WML) kirjutatud veebilehtedega ning kasutada sealsel infol põhinevaid teenuseid. 

WAP-lehti saab külastada pakettandmeside- või sissehelistusteenust kasutades. Tänapäeval on see oma tähtsust kaotamas, kuna suurel osal mobiiltelefonidest on juba olemas täisväärtuslik HTML-brauser, mille abil saab külastada tavalisi, varem vaid arvuti abil vaadatavaid veebilehti. Ka on tõusnud mobiilse interneti kiirused ning alanenud hinnad, mis samuti sellesuunalist arengut soodustab.
Quentin Skinner

**Quentin Robert Duthie Skinner** (sündinud 26. novembril 1940) on inglise ajaloolane ja filosoof. Ta oli pikka aega Cambridge'i ülikooli uusaja ajaloo professor, nüüd on seotud Londoni Ülikooliga (*[http://en.wikipedia.org/wiki/Queen_Mary,_University_of_London *Queen Mary, University of London*]*).

Skinner tegeleb peamiselt varauusaegsete poliitikafilosoofide teoste ja seisukohtade mõtestamisega. Teda loetakse üheks tänapäevase ideedeajaloo alusepanijaks.

Teoses “Tähendus ja mõistmine ideedeajaloos” (1969) kritiseeris arusaama, et tekstide tõlgendamisel tuleb lähtuda ainult tekstidest ning tekstivälise konteksti mitte arvestamist. Ideeajaloos pole möödunud aegade filosoofide ja kirjanike “üldkehtivaid mõtteid” ning “ajatut tarkust”. Poliitilise filosoofia ajaloo tekstide mõistmiseks ei piisa nende tähendusest arusaamisest: nagu üksiklausetel on ka terviktekstidel pragmaatiline mõõde, mis väljendub nendega sooritatavates tegudes (Oxfordi tavakeelefilosoofia esindaja John L. Austini arusaam, et lisaks tähendusele on lausetel ka mõju tegudele, mis nende lausetega sooritatakse). Filosoofia ajaloo suurteoste mõistmiseks on vaja välja uurida, milline oli ühe või teise teose kirjutamise kontekst: millist laadi sõnavara oli tollal käibel, millist laadi küsimustega tegeleti, millist laadi väidetega oldi harjutud jms.

## Teosed

* Tähendus ja mõistmine ideedeajaloos, 1969
* Uusaegse poliitilise mõtte alused, 1978; eesti keeles 2020

## Tunnustus
*1997 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*2006 – Balzani auhind

## Välislingid

* Skinner – poliitilise mõtte arheoloog, Sirp, 17. august 2007
The Cranberries

**The Cranberries** oli neljaliikmeline rokkansambel Iirimaalt Limerickist. Bänd sai tuntuks 1990. aastatel.

Bändi kuulusid Dolores O'Riordan (vokaal), Noel Hogan (kitarr), Mike Hogan (bass), Fergal Lawler (trummid).

Ansambli The Cranberries esinemised 2011. aastal:
*London Feis 2011: 18.06.2011 (Finsbury Park, London)
*Mares Vivas Festival 16.07.2011 (Porto, Portugal)

Õllesummeril Tallinna lauluväljakul 8. juulil 2011 toimuma pidanud kontsert jäi laulja isa haigestumise tõttu ära. 

## Diskograafia
**Stuudioalbumid**

*"Everybody Else Is Doing It, So Why Can't We?" (1993)
*"No Need to Argue" (1994)
*"To the Faithful Departed" (1996)
*"Bury the Hatchet" (1999)
*"Wake Up and Smell the Coffee" (2001)
*"Roses" (2012)
*"Something Else" (2017)
*"In the End" (2019)
Aidu järv (Jõgeva maakond)

**Aidu järv** ehk **Kõpu tiik** (ka *Vägari veehoidla* *Kivioja järv*, *Kõpu veehoidla*) on tehisjärv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Kõpu külas.

Järv rajati karjamaade niisutamiseks, kuid välja ehitatud süsteem on leidnud vähe kasutamist. Tegemist on populaarse suplus- ja suvituskohaga.

Järve pindala on erinevatel andmetel 3,76 ha või 4,7 ha.

## Viited
James Carter

**James Carter** on mitme inimese nimi.
***[[Jimmy Carter]]** oli USA president 1977–1981.
***[[James Carter (ujuja)|James Carter]]** oli Suurbritannia ujuja 1970. aastatel.
***[[James Carter (sprinter)|James Carter]]** oli USA sprinter 2000. aastatel.
Christian Daniel Rauch

**Christian Daniel Rauch** (2. jaanuar 1777 Arolsen, Waldecki vürstiriik – 3. detsember 1857 Dresden) oli saksa klassitsismi üks väljapaistvamaid ja edukamaid skulptoreid.

## Õpilasaeg
Rauchi vanemad olid vaesed ning ei suutnud võimaldada talle õpinguid edukate meistrite juures. Esimene juhendaja õpetas talle vaid natuke rohkem kui hauakivide valmistamine. 

Aastatel 1795–1797 töötas ta professor Johann Christian Ruhli abina, kes vajas teda Kasselis asuva Wilhelmshöhe lossi dekoreerimistöödel.

Soodsamad võimalused arenguks avanesid kui ta 1797. aastal Berliini kolis. Õppides Berliini Kunstiakadeemias kunsti- ja antiikajalugu, teenis ta elatist kammerteenrina kuningas Friedrich Wilhelm II kojas. Töö kõrvalt jäi talle võimalus kunsti praktiseerimiseks vaid nappidel vabadel tundidel. Kuid tema anded ei jäänud märkamata ning aastal 1804 määrati Rauchile stipendium õppimiseks Itaalias. Roomas sõbrunes ta kunstnike Wilhelm von Humboldti, Antonio Canova ja Bertel Thorvaldseniga. 

Ta oli Johann Gottfried Schadow õpilane ja kuulus Berliini skulptorite koolkonda. 

## Läbimurre kunstnikuna
Aastal 1811 telliti Rauchilt monument kõigest 34-aastaselt surnud Preisimaa kuninganna Luisele. Hauasammas, mis kujutas kuningannat magavas asendis, paigaldati Charlottenburgi mausoleumi. See oli tema kui kunstniku jaoks läbimurdeliseks tööks, mis tõi kaasa laiema tuntuse. Sealt alates usaldati suure osa avalike kujude koostamine Rauchile, teiste hulgas kindralite Friedrich Wilhelm von Bülowi, Hans David Ludwig Yorck von Wartenburgi ja Gerhard von Scharnhorsti skulptuurid Berliinis, Gebhard Leberecht von Blücheri skulptuur Wrocławis, Maximilian I skulptuur Münchenis, August Hermann Francke skulptuur Halles, Albrecht Düreri skulptuur Nürnbergis, Martin Lutheri skulptuur Wittenbergis, Meckelenburgi suurhertsog Paul Friedrichi skulptuur Schwerinis.

Aastal 1830 tegi Rauch koos arhitekt Karl Friedrich Schinkeliga algust kolossaalse ratsamonumendi mudeli valmistamisega Preisimaa kuningas Friedrich II auks. Selle töö avamine toimus Berliinis 1851. aasta mais suure pidulikkusega ja seda peetakse üheks modernse skulptuuri meistriteoseks. Printsid andsid talle selle töö eest aumärgi ja Euroopa akadeemiad võtsid ta oma liikmeks.

Immanuel Kanti kuju Königsbergis ja Albrecht Thaeri kuju Berliinis hõivasid ta tähelepanu tema viimaste eluaastate jooksul.

## Lapsed
Christian Daniel Rauchil oli Wilhelmine Schulzega (1783–1855) kaks tütart: Agnes (sündinud 1804) ja Doris (sündinud 1812). Kuigi ta polnud nende emaga abielus, oli laste perekonnanimeks Rauch, õiguse selleks ostis ta kirikult.

## Töid Eestis
Christian Daniel Rauchi modelleeritud lamava lõvi skulptuuri võib näha Kärstna Kabelimäel. Skulptuur on valatud Berliini kuninglikus valukojas ning pandud sinna Kärstna mõisa omaniku Joseph Carl von Anrepi poolt 1844. aastal oma isa kindralleitnant Heinrich Reinhold von Anrepi mälestuseks.

## Välislingid
Tomoji Tanabe

**Tomoji Tanabe** (田鍋友時 *Tanabe Tomoji*; sündinud 18. septembril 1895 – 19. juuni 2009) oli alates 24. jaanuarist 2004 vanim elusolev tõendatud vanusega mees ning oli enne surma vanuselt 7. inimene maailmas ja vanuselt 3. inimene Jaapanis.

Tanabe sündis Miyakonojōs Kyūshū saarel ja töötas insenerina. Kui ta tähistas oma 111. sünnipäeva, oli tal 8 last, 25 lapselast ja 54 lapselapselast. Oma pikka eluiga seostas ta alkoholi tarvitamisest hoidumisega.

## Viited
Gustav Teichmülleri stipendium

**Gustav Teichmülleri stipendium** on Tartu Ülikooli Sihtasutuse välja antav üliõpilastele suunatud stipendium filosoofia erialal. Stipendium on nimetatud Tartu ülikooli endise filosoofiaprofessori Gustav Teichmülleri järgi. Selle on asutanud Vootele Vaska. 

Stipendiumi suurus on olnud 10 000 Eesti krooni.

## Stipendiumi saajad

*2005 – Riin Sirkel
*2007 – Märt Põder
*2010 – Jaanus Sooväli

## Välislingid
* Gustav Teichmülleri stipendiumi fond
Csézy

**Csézy** (õieti **Erzsébet Csézi**; sündinud 9. oktoobril 1979 Mezőkövesdis) on ungari laulja. 

Ta valiti lauluga "Szívverés" Ungari esindajaks 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Teises poolfinaalis 22. mail sai laul 6 punktiga viimase, 19. koha ja edasi ei pääsenud.

## Välislingid
*Csézy koduleht ungari keeles
Geta Burlacu

**Geta Burlacu** (õieti **Georgeta Povorozniuc**; sündinud 22. juulil 1974) on Moldova džässlaulja. 

Ta esindas lauluga "A Century Of Love" Moldovat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Oma poolfinaalis sai ta 36 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali.

## Välislingid
*Geta Burlacu – MySpace.com
*Burlacu pildid
Muusikaprodutsent

**Muusikaprodutsent** on muusikaproduktsiooni juht.

Muusikaprodutsent vastutab heliülesvõtte kunstilise kontseptsiooni teostamise eest. Tihti vastutab muusikaprodutsent muusikaproduktsiooni eest ka majanduslikult.

Muusikaprodutsendi ülesannete hulgas võivad olla näiteks muusikaprojekti jaoks ideede kogumine, muusikateoste ja esitajate väljavalimine, esitajate juhendamine, salvestusprotsessi juhtimine, miksimise ja masterdamise jälgimine. Tihti korraldab produtsent ka eelarvet, ajakava ja suhtlust.
Vercors

**Jean Bruller** (pseudonüüm **Vercors**; 26. veebruar 1902 – 10. juuni 1991) oli prantsuse kirjanik ja illustraator.

## Teosed eesti keeles
* "Ebaloomad"
* "Mere vaikus" (lavastatud ka Tammsaare nimelises teatris 2006. aastal)

## Välislingid
* Koduleht
Universaalne gaasikonstant

**Universaalne gaasikonstant** ehk **gaasikonstant** (tähis  R ) on füüsikaline konstant, mis väljendab ühe mooli ideaalse gaasi tehtavat paisumistööd tema temperatuuri tõstmisel ühe kelvini võrra muutumatu rõhu juures.

Gaasikonstandi saab avaldada Avogadro arvu N_\mathrm A ja Boltzmanni konstandi k_\mathrm B korrutisena:
:R = N_\mathrm{A} \cdot k_\mathrm{B}.

Et CODATA annab mõlemad konstandid täpse väärtusega (sest nad on aluseks SI põhiühikute defineerimisel), siis on ka gaasikonstandi väärtus täpne:
:R = 6{,}022\;140\;76 /\mathrm{mol} \cdot 1{,}380\;649 \ \mathrm{J/K} = 8{,}314\;462\;618\;153\;24\;\; \mathrm{J/(K\cdot mol)}.

Gaasikonstandi ühik \mathrm{J/(K\cdot mol)} tähistab ühe mooli gaasi energiat ühe kraadi kohta.

## Viited
Boltzmanni konstant

**Boltzmanni konstant** (tähis k või  k_\text{B}) on füüsikakonstant, mis seob omavahel ühe aineosakese kineetilise energia ja aine temperatuuri. 

Boltzmanni konstant saadakse universaalse gaasikonstandi R jagamisel Avogadro arvuga N_\mathrm{A} :

: k = \frac {R}{N_\mathrm{A}} = 1{,}380\,649 \cdot 10^{-23} \;\frac {\mathrm {J}}{\mathrm {K}}. 

See on täpne (piirhälveteta) väärtus, mille Vihtide ja Mõõtude Peakonverents kinnitas 2018. aastal seoses kelvini uue määratlusega.

Boltzmanni konstant on nimetatud Austria füüsiku Ludwig Boltzmanni järgi.

## Viited
Serbia keel

**Serbia keel** (*srpski jezik*, *српски језик*) on üks lõunaslaavi keeltest. Seda räägib emakeelena umbes 12 miljonit inimest peamiselt Serbias, Montenegros, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias.

Serbia keeles kirjutamiseks kasutatakse nii kirillitsat kui ka ladina kirja. Serbia keel on väga lähedane bosnia ning horvaadi keelele. Neid kolme keelt on peetud ka serbia-horvaadi keele variantideks.

## Tähestik

Serbia kirillitsa tähed ladinakirjaliste vastetega.

**[[А]] [[Б]] [[В]] [[Г]] [[Д]] [[Ђ]] [[Е]] [[Ж]] [[З]] [[И]] [[Ј]] [[К]] [[Л]] [[Љ]] [[М]] [[Н]] [[Њ]] [[О]] [[П]] [[Р]] [[С]] [[Т]] [[Ћ]] [[У]] [[Ф]] [[Х]] [[Ц]] [[Ч]] [[Џ]] [[Ш]]<br>A B V G D Đ E Ž Z I J K L LJ M N NJ O P R S T Ć U F H C Č DŽ Š  **

Tähtede järjekord on kummaski tähestikus erinev:
 
*Kirillitsa (азбука): А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш
*Ladina kiri (*abeceda*): A B C Č Ć D Dž Đ E F G H I J K L Lj M N Nj O P R S Š T U V Z Ž

## Märkused

## Välislingid
*Serbia nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Paul Ricœur

**Paul Ricœur** (27. veebruar 1913 – 20. mai 2005) oli prantsuse filosoof, kes on tuntud tänu oma fenomenoloogilist kirjeldust ja hermeneutilist kirjeldust siduvatele töödele. Tema looming on tihedalt seotud Martin Heideggeri ja Hans-Georg Gadameri omaga.

Ricœur sündis 1913. aastal Valence'is prantsuse protestandi perekonnas. Religioon suunas oluliselt tema karjäärivalikut: ta tegeles nooruses ka teoloogiaga ning kaitses 1934. aastal väitekirja Jumala probleemist Jules Lachelier' ja Jules Lagneau loomingus. 1930. aastatel õppis ta filosoofiat, kuid tema karjääri katkestas teine maailmasõda. 1939. aastal värvati ta Prantsusmaa armeesse ning järgmisel aastal langes ta sõjavangi, kuhu jäi viieks aastaks. Sealgi jätkas ta filosoofiaga tutvumist ning suhtles ka vangilangenud prantsuse filosoofidega.

Aastatel 1948–1956 õpetas Ricœur Strasbourgi ülikoolis ning sai sealt 1950. aastal doktorikraadi. 1956–1965 jätkus ta karjäär Sorbonne'i ülikoolis. Seejärel oli ta kuni 1970. aastani Nanterre'i ülikooli haldusjuht. 1968. aastal solvasid teda aga mässavad üliõpilased, misjärel ta otsustas Prantsusmaalt lahkuda. 

1970–1985 õpetas ta Chicago ülikoolis; sel ajal ilmusid ka tema kõige olulisemad tööd, mis tagasid talle laia tunnustuse nii Ameerika Ühendriikides kui ka Euroopas. 1985. aastal naasis ta Prantsusmaale ja jätkas seal uurimistööd. 

Ta suri 2005. aastal loomulikku surma.

## Tunnustus
*1971 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1999 – Balzani auhind
*2000 – Kyōto auhind
*2003 – Paulus VI auhind
*2004 – Kluge auhind

Ta on valitud Humanitaaruuringute Akadeemia (Moskva) liikmeks

## Teoseid
### Eesti keeles
*"Objektiivsus ja subjektiivsus ajaloos". *[[Tuna]]*, 2002, nr 2, lk 97–108, tõlkinud Katre Talviste.
*"Kaugenemise hermeneutiline funktsioon". ''Akadeemia'', 2007, nr 11, lk 2460–2483, tõlkinud Hent Kalmo.
*"Kurjus: väljakutse filosoofiale ja teoloogiale". *[[Vikerkaar (ajakiri)|Vikerkaar]]*, 2014, nr 1/2, lk 123–138, tõlkinud Indrek Koff.

## Viited

## Kirjandus
*Marek Tamm. Saateks. Paul Ricoeur, "Objektiivsus ja subjektiivsus ajaloos". *[[Tuna]]*, 2002, nr 2, lk 109–110.
Lõugtundlased

**Lõugtundlased** (*Chelicerata*) on suur lülijalgsete takson, mida käsitletakse alamhõimkonnana. Lõugtundlaste hulka arvatakse ämblikulaadsed (*Arachnida*), odasabalised (*Xiphosura*) jt. Lõugtundlastega on fülogeneetiliselt lähedalt seotud väljasurnud trilobiidid (*Trilobita*). 

Tänapäevaks on ka enamik mereelulisi lõugtundlasi, kaasa arvatud kogu eurüpteriidide (*Eurypterida*) selts, välja surnud. 

## Alamhõimkonnad ja klassid

1. lõugtundlased (*Chelicerata*)

* ämblikulaadsed (*Arachnida*)
# skorpionilised (*Scorpionida*)
# ämblikulised (*Araneae*)
# lestalised (*Acarina*)

## Iseloomustus
Lõugtundlaste keha koosneb pearindmikust ja tagakehast (abdoomenist). Enamikul rühmadel moodustub pearindmik 6–8 lülist. Lõugtundlastel puuduvad tundlad. Neil on kaks paari suiseid: esimesi kutsutakse lõugtundlateks (millest ka nende nimi) ehk helitseerideks ja teist paari lõugkobijateks ehk pedipalpideks.

Enamik lõugtundlasi on röövloomad. 

Lõugtundlased on lahksoolised.
Vaida tee

**Vaida tee** (teeregistri number 11155) on kõrvalmaantee Rae vallas. Tee pikkus on 1,6 km.

Tee saab alguse Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee kahekümne esimesel kilomeetril Vaida viadukti juures. Tee läbib Vaida alevikku ja Vaidasoo küla. Tee lõpeb Vaida–Urge tee kolmandal kilomeetril Vaidasoo külas. Tee ületab kolm truupi. Teele jääb Vaida bussipeatus.

Tee on mustkattega ja klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel pole. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Innu–Saare tee

**Innu–Saare tee** (teeregistri number 11156) oli kõrvalmaantee Rae vallas. Tee pikkus oli 2,0 km. Varasem Innu–Saare tee on osa Vaida–Urge teest.

Tee sai alguse Vaida tee esimesel kilomeetril Vaida alevikus. Tee läbis Vaida alevikku. Tee lõppes Vaida–Urge tee esimesel kilomeetril Vaidasoo küla piiril. Tee ei ületanud ühtegi silda ega truupi. Teele ei jäänud ühtegi bussipeatust.

Tee oli asfaltkattega. Tee oli klassita. Liiklussagedus teel oli 200–500 autot ööpäevas.
Clancy Wiggum

**Clancy Wiggum** on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Springfieldi politseiülem. 

Wiggumi teksti esitab näitleja Hank Azaria.

Wiggum on perekonnanime saanud Matt Groeningi ema Margareti neiupõlvenime Wiggumi järgi.

Wiggumil on naine Sarah ja poeg Ralph.
Apu Nahasapeemapetilon

**Apu Nahasapeemapetilon** on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on toidukaupluse Kwik-E-Mart omanik ja Homeri hea sõber.

Apu on pärit Indiast Ramatpurist. Ta õppis Kolkata Tehnikumis ning tuli Springfieldi doktorikraadi tegema. Et oma õppelaenu tagasi maksta, hakkas ta tööle Kwik-E-Martis, kus ta hiljem sai ülemuseks. Talle meeldis töötada Kwik-E-Martis ning oli leidnud uued sõbrad, mispeale ta jäi Springfieldi. Algul oli ta illegaalne immigrant, kui tema õpilasviisa aegus, kuid kui linnapea Quimby plaanis kõik illegaalsed immigrandid välja saata, sooritas ta Homeri ja Lisa abiga kodakondsustesti.

Ta oli koos Homeri, Barney ja direktor Skinneriga *barbershop*-kvarteti Be Sharps liige, kus ta kasutas lavanime **Apu de Beaumarchais**.

Apu nautis algul poissmehepõlve, kuni sai telegrammi tema peatsest korraldatud abielust Manjulaga. Algul ta üritas selle eest põgeneda, kuid hiljem nad abiellusid ja said kaheksa last: Anoop, Uma, Nabendu, Poonam, Priya, Sandeep, Sashi ja Gheet. Kui Springfieldi tabas patriotismipaanika, võttis Apu ajutiselt endale perekonnanimeks McGillicuddy ning vahetas laste nimed ümber - Superman, Condoleezza, Coke, Apple Pie, Manifest Destiny, Lincoln, Pepsi ja Freedom.
Lähtse–Paekna tee

**Lähtse–Paekna tee** (riiklik registreerimisnumber 11158) on kõrvalmaantee Kiili vallas. Tee pikkus on 4,1 km.

Tee saab alguse Kurna–Tuhala tee üheksandal kilomeetril Lähtse külas. Tee läbib Lähtse ja Paekna küla. Tee lõpeb Tõdva–Nabala tee kuuendal kilomeetril Paekna külas. Tee ületab ühe silla (Aasu sild üle Vääna jõe tee teisel kilomeetril) ja 5 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Kuni Aasu sillani on pinnatud kruusatee, edasi on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel pole. Valgustatud on lõik tee lõpuosas.
Riisipere–Nurme tee

**Riisipere–Nurme tee** (registrinumbriga 11162) on 6,6 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Märjamaa vallas. 

Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee üheksateistkümnendal kilomeetril Jaanika külas. Tee kulgeb läbi Jaanika, Ürjaste, Madila, Nurme ja Pajaka küla ning Riisipere aleviku. Tee lõpeb Lehetu–Nurme tee ja Vaimõisa–Nurme tee ristumisel Pajaka külas. 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 1 truubi. Teele jääb 1 bussipeatus: Nissi koolimaja.

Teega ristub esimesel kilomeetril Riisipere jaama tee, teisel kilomeetril Riisipere–Kernu tee, kolmandal kilomeetril Nissi tee ja Viruküla–Riisipere tee, seitsmendal kilomeetril Vardi–Nurme tee.

Tee on mustkattega. Tee klass on määramata. Liiklussageduse kohta andmed puuduvad. Riisipere alevikus on kiiruspiirang 50 km/h. Kiiruspiirangud on ka Nurme küla tiheasustusega alal (50 ja 70 km/h). Riisipere alevikus on tee valgustatud.
Jasmine Valentin

**Jasmine Tatjana Anette Valentin** (sündinud 1976) on Soome laulja. Ta on rahvuselt mustlane. Ta valiti Soome esindajaks 1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus tema esitatud laul "Niin kaunis on taivas" ('Nii ilus on taevas') jäi 23. kohale.
Şebnem Paker

**Şebnem Paker** (sündinud 20. juulil 1977 İstanbulis) on türgi kitarrist ja lauljatar. Ta valiti Türgi esindajaks 1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel (12. koht) ja 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel (3. koht).
Kivi tee

**Kivi tee** (varem *Jäätmehoidla tee*, teeregistri number 11159) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 0,8 km.

Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee üheteistkümnendal kilomeetril Saustinõmme külas. Tee läbib Saustinõmme ja Männiku küla. Tee lõpeb Männiku külas. Tee ületab kaht truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Beat (ansambel)

**Beat** oli Soome ansambel.

Ansambel esindas Soomet 1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Fri?" ('Vaba?'). Laul jagas 21. (viimast) kohta.

## Liikmed
* Tina Krause
* Tina Pettersson
* Jan Engblom
* Kim Engblom

## Albumid
* A Hope For Peace  (Selecta, 1981)
* Beat  (Go up, 1990)

## Välislingid
*Laulu "Fri?" sõnad inglise ja rootsi keeles