open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2Pacalypse Now

**"2Pacalypse Now"** oli Tupac Shakuri debüütalbum, mis ilmus 1991. aasta novembris.

Kuigi see album oli tema hilisemate albumitega võrreldes vähem viimistletud, oli see tugevalt poliitilise sisuga. Albumi lood puudutasid selliseid sotsiaalseid probleeme nagu rassism, politsei brutaalsus, vaesus, teismeliste rasedus ja narkootikumide kasutamine, mis iseloomustasid mustanahalise noormehe elu Ameerika Ühendriikides. Paljud kriitikud ja fännid leiavad, et sellel on *[[underground]]*i hõng juures, ja paljud räpparid (näiteks Nas ja Talib Kweli) on tunnistanud, et on leidnud sellest albumist inspiratsiooni.

Kuigi algselt avaldas albumi Interscope, sai õigused hiljem Amaru Entertainment, Tupac Shakuri ema plaadifirma.

Album tekitas märkimisväärseid vastuolusid. Tolleaegne USA asepresident Dan Quale kritiseeris albumit, kuna üks noor mustanahaline mees oli tulistanud Texases politseinikku ja hiljem väitnud, et teda oli mõjutanud album "2Pacalypse Now". Quale märkis: "Pole mingit põhjust, miks sellist albumit avaldada. Sellel pole meie ühiskonnas kohta."

Album ei pälvinud sellist edu nagu Shakuri hilisemad albumid, kuid oli tähtis näide Shakuri poliitilistest vaadetest ja sõnaseadmisandest.

Albumilt ilmus kolm singlit: "Brenda's Got A Baby", "Trapped" ja "If My Homie Calls".

## Lood
# "Young Black Male" – 2:35
# "Trapped" (koos Shock G-ga)  – 4:44
# "Soulja's Story" – 5:05
# "I Don't Give a Fuck" (koos Pogoga) – 4:20
# "Violent" – 6:25
# "Words of Wisdom"  – 4:54
# "Something Wicked" (koos Pee Weega) – 2:28
# "Crooked Ass Nigga" (koos Stretchiga) – 4:17
# "If My Homie Calls"  – 4:18
# "Brenda's Got a Baby" (koos Dave Hollisteriga)  – 3:55
# "Tha' Lunatic" (koos Stretchiga) – 3:29
# "Rebel Of The Underground" (koos Ray Luvi and Shock G-ga) – 3:17
# "Part Time Mutha" (koos Angelique & Poppi-ga) – 5:14
Ipswich (täpsustus)

**Ipswich** on mitme asula nimi:

* **[[Ipswich]]** on linn Suurbritannias
* **[[Ipswich (Massachusetts)|Ipswich]]** on linn USA-s Massachusettsi osariigis
* **[[Ipswich (Lõuna-Dakota)|Ipswich]]** on asula USA-s Lõuna-Dakota osariigis
Digital Underground

**Digital Underground** oli alternatiivräpiansambel, mis tegutses USA California osariigis Oaklandis. Bänd asutati 1987. aastal. 2008. aastal, pärast ligi 21 aastat muusika loomist ja kontserditurneesid, teatas grupp laialiminekust.

See mitmeliikmeline hiphopiansambel mängis tähtsat rolli lääneranniku räpi rambivalgusse viimisel. Bändi juhtliige oli Greg Jacobs (Shock G), kes veetis suurema osa oma noorusest New Yorgis ja Lõuna-Floridas. Digital Underground sai mõjutusi 1970. aastate *funk*-bändidest, nende muusikat sämpeldas räpigrupp pidevalt ja sellest sai defineeriv element lääneranniku räpile. Digital Undergroundi looming liigitub alternatiivräpi alla, nad ei tegelenud *gangsta* räpiga. 

Nende album sumises kõvasti üle minuti algusest, andes albumile jam-sessioni tunde, tehes raadiosingli raskesti muudetavaks. Eeldatavasti oli algselt plaanis grupi nimeks panna The Black Panther, pühendusena sotsiaalaktivistidele. Kuid kui Public Enemyst sai prominentne bänd, otsustas Jacobs võtta grupi imidžiks veidrama suuna ja tuua *P-Funk*-i hiphopi kuulajaskonnale. Tänu Digital Undergroundile sai tuntuks ja oma muusikukarjäärile hoo sisse räppar Tupac Shakur.

Digital Undergroundi esimene album, 1990. aasta "Sex Packets" nimetati Schmoovy-Schmoovi (bändiliige kodanikunimega Earl Cook) leiutusliku idee järgi, milleks oli orgasmi tekitav hallutsinogeen. Albumi reklaamimiseks lasti California haiglates ringlusse võlts uudisteleht, tänu millele mainiti 'sex packeteid' ka USA Todays. Uudisteleht väitis, et NASA töötas salaja välja ravimit astronautidele seksuaalse kergenduse saamiseks.

"Underwater Rimes" oli varajane singel, millest sai üllatushitt Madalmaades, "Doowutchyalike" oli Ameerika hitt 1989. aastal. Kolmandast avaldatud singlist "The Humpty Dance" sai klubihitt, mis tõusis Billboard Hot 100 edetabelis 11. kohale. Selle singliga saavutas bänd laiema populaarsuse ning album "Sex Packets" (lindistatud koos artistidega Chopmaster J, Mobey-B ja DJ Fuze) sai hitiks. Album sai plaatinaplaadi staatuse, seda müüdi üle 1 miljoni eksemplari.

Järgnevate aastate jooksul avaldati albumid "Sons Of The P" (1991), "The Body-Hat Syndrome" (1993), "Future Rhythm" (1996), "Who Got The Gracy?" (1998) ja "The Lost Files" (1999).

Shock G oli rahulik ja lahe, maheda häälega räppar. Teisest küljest, tema salajane alternatiivego, Humpty Hump, oli vaoshoidmatu kloun Groucho Marxi prillide ja ninaga ning sutenööri riietes. Kontsertidel mängis Jacobs salaja ühte või teist persooni ehk suitsupommi või mõne lavalise triki ajal vahetas ta varustust ja riietust ning räppis teise isikuna. Jacobs esines ka MC Blowfishina loos "Underwater Rhymes". 

Grupp esines ka Dan Aykroydi filmis "Nothing But Trouble", kus nad esitasid lood "Same Song" ja "Tie The Knot". Muusikavideo loole "Same Song" sisaldab klippe filmist. See on ka esimene video, kust esimest korda esineb noor Tupac Shakur.

## Albumid
* "Sex Packets" (1990)
* "Sons of the P" (1991)
* "The Body-Hat Syndrome" (1993) 
* "Future Rhythm" (1996)
* "Who Got the Gravy?" (1998)
* "..Cuz a D.U. Party Don't Stop!" (2008)
Lähkma jõgi

**Lähkma jõgi** on jõgi Pärnu maakonnas Saarde vallas, Reiu jõe parempoolne lisajõgi (suubub 19,4 km kaugusel Reiu jõe suudmest).

Lähkma jõe lähe asub Kilingi-Nõmme linna lähistel. Jõe pikkus on 38,5 km ja valgla pindala 203,7 km².

Tähtsamad lisajõed on Valdimurru, Kaskealuse ja Kutja oja.

## Viited
Jane Addams

**Laura Jane Addams** (6. september 1860 Cedarville, Illinois' osariik – 21. mai 1935 Chicago) oli Ameerika Ühendriikide ühiskonnategelane ja sotsioloog. 1931. aastal pälvis ta koos Nicholas Murray Butleriga Nobeli rahuauhinna. Addamsi tegevusel oli oluline roll USA linnavaeste elutingimuste parandamisel, hariduse edendamisel ja sotsiaalreformide algatamisel.

Addams sündis jõukas peres möldri ja osariigi poliitiku John H. Addamsi üheksalapselises peres kaheksandana. Ta õppis Rockfordi naisteseminaris (Rockford Female Seminary; praegu Rockford University), mille lõpetas 1881. aastal. Hiljem reisis ta Euroopas, kus puutus kokku sotsiaalsete reformiliikumiste ideedega. Londonis avaldas talle sügavat mõju Andrew Mearnsi essee "The Bitter Cry of Outcast London", mis käsitles linna slummide vaesust ja kehvi elamistingimusi.

1889. aastal rajas Addams koos Ellen Gates Starriga Chicagos Hull House'i, mis oli esimene vaesteabimaja USA-s. Hull House kujunes kogukonnakeskuseks, mis pakkus vaestele ja sisserändajatele haridus-, kultuuri- ja sotsiaalteenuseid. Selle tegevuse kõrgperioodil külastas keskust igal nädalal ligikaudu 2000 inimest. Hull House’is tegutsesid täiskasvanute õhtukoolid, lasteaiarühmad, noorteklubid, ühisköök, kunstigalerii, raamatukogu ja võimla. Asundusmaja mängis olulist rolli sotsiaaltöö ja linnasotsioloogia arengus ning mõjutas laiemalt USA sotsiaalpoliitikat.

## Viited
Rigoberta Menchú

**Rigoberta Menchú Tum** (sündinud 9. jaanuaril 1959) on inimõiguste eest võitleja Guatemalast, kes 1992. aastal pälvis Nobeli rahuauhinna etniliste rühmitiste ja kultuuride lepitamisel, kus prioriteetseks pidas põliselanike identiteedi säilitamist.

Menchú on UNESCO hea tahte saadik. 

12. veebruaril 2007 teatas Menchú, et moodustab põliselanike partei ja osaleb 2007. aasta Guatemala presidendivalimistel. 9. septembril 2007 peetud valimistel sai ta vaid 3,1 % häältest. Aastal 2009 osales ta uue samalaadse partei Winaq loomisel ja 2011. aasta valimistel sai ta vasakrinde kandidaadina 3,3 % häältest.

Eesti keeles on ilmunud tema lasteraamat "Väike Min, tüdruk Chimelist" (Toledo kirjastus 2015, tlk Maris Kilk).
Pada jõgi

**Pada jõgi** on jõgi Põhja-Eestis Lääne-Virumaal.

Pada jõe lähe Miila külas ja see suubub Soome lahte. Jõe pikkus on 37,9 km.

Pada jõgi on Eesti üks tähtsamaid meriforelli kudejõgesid, vähesel määral koeb ka lõhe. Samuti esineb seal peaaegu kogu ulatuses jõeforelli, vähesel määral ka  harjust ja haugi. On teateid ka üksikute turbade kättesaamisest.

## Välislingid
*
Frankie ja Johnny

**"Frankie ja Johnny"** on 1991. aasta USA romantiline komöödiafilm, mille lavastas Garry Marshall.

Filmi stsenaarium on mugandatud versioon Terrence McNally 1987. aasta näidendist "Frankie ja Johnny kuuvalgel". Filmi keskseks tegelaseks on Johnny (Al Pacino), kes on veendunud, et on Frankie (Michelle Pfeiffer) näol oma hingesugulase leidnud, kuid Frankie ei usu et neil oleks ühist tulevikku.

Michelle Pfeiffer esitati oma osatäitmise eest parima naisnäitleja Kuldgloobusele ning Cora osatäitja Kate Nelligan võitis Briti Akadeemia auhinna.

## Osatäitjad
*Al Pacino – Johnny 
*Michelle Pfeiffer – Frankie 
*Hector Elizondo – Nick 
*Nathan Lane – Tim 
*Kate Nelligan – Cora 

## Välislingid
*
Arvutuslaud

**Arvutuslaud** on lihtne ning väga vana mehaaniline arvutusseade. Paljudes kohtades kasutatakse seda tänini.

Tuntumad arvutuslauad on abakus, *[[suanpan]]*, *[[soroban]]* ja arvelaud.

## Kirjeldus
Arvutuslaud kujutab endast raami, millele on paigaldatud kepikesed, traadid või nöörid, või lauda, milles on sooned või praod. Kivid liiguvad traadile, nöörile või kepikesele lükituna või soontes või pragude vahel.

Kive on kindel arv, mis tavaliselt on seotud positsioonisüsteemiga.

Enamasti jaguneb arvutuslaud pikuti kaheks osaks, nii et ühes osas asuvatel kividel on suurem (tavaliselt viiekordne) väärtus. Erandiks on arvelaud, mis aga nõuab murdudega arvutamiseks lisalauda.

Arvutuslauaga saab sooritada liitmist, lahutamist, jagamist, korrutamist ning isegi juurimist.

## Ajalugu

Arvutuslaud on kõige vanem teadaolev arvutusseade. See leiutati tõenäoliselt umbes 1100 eKr Hiinas või Indias.

See võeti kasutusele vanaajal (Euroopas Vana-Kreekas ja Vana-Roomas abakusena) juba enne kümnendsüsteemi üldist kasutuselevõttu. Alates 17. sajandist on arvutuslaudu hakanud välja tõrjuma arvutusmasin ning hiljem kalkulaator, nii et näiteks Lääne-Euroopas peetakse seda nüüdseks kõigest mänguasjaks, kuigi seda kasutavad pimedad. Kasutusel on arvutuslaud kohati ka Venemaal ja SRÜ riikides ning Hiinas ja Jaapanis.

Vanimaks säilinud arvutuslauaks (umbes 300 eKr) on Salamise tahvlid (Ateenas Rahvusmuuseumis).

Saksa arvutusmeister Adam Ries kirjeldas arvutuslaudade kasutamist teoses "Rechenbuch auf Linien und Ziphren in allerlei Handthierung / geschäfften und Kaufmanschafft".

## Vaata ka
*Joontel arvutamine
**[[Yupana]]*
Ooperifantoom (film 2004)

**"Ooperifantoom"** (originaalpealkirjaga **"The Phantom Of The Opera"**) on 2004. aasta USA-Suurbritannia koostöös valminud muusikaline mängufilm.

## Süžee
Film põhineb Gaston Leroux' romaanil "Ooperikummitus" põhineval Andrew Lloyd Webberi muusikalil "Ooperifantoom".

## Peamised osatäitjad
*Gerard Butler (fantoom)
*Emmy Rossum (Christine Daaé)
*Patrick Wilson (Raoul, Vicomte de Chagny)
*Miranda Richardson (Madame Giry)
*Minnie Driver (Carlotta Giudicelli)
*Simon Callow (André)
*Ciarán Hinds (Firmin)
*Victor McGuire (Piangi)
*Jennifer Ellison (Meg Giry)
*Murray Melvin (Reyer)
*Kevin McNally (Buquet)
*James Fleet (Lefevre)

## Laulud
*"Auction at the Opera Populaire, 1919" (proloog)
*"Hannibal"
*"Think of Me"
*"Angel of Music"
*"Little Lotte"
*"The Mirror" ("Angel Of Music" kordus)
*"The Phantom of the Opera"
*"The Music of the Night"
*"Magical Lasso"
*"Notes"
*"Prima Donna"
*"Poor Fool, He Makes Me Laugh"
*"Il Muto"
*"Why Have You Brought Me Here?"
*"Raoul, I've Been There"
*"All I Ask of You"
*"All I Ask of You" (kordus)
*"Masquerade"
*"Why So Silent?"
*"Ultimatums"
*"Journey To the Cemetery"
*"Wishing You Were Somehow Here Again"
*"Wandering Child"
*"We Have All Been Blind"
*"Twisted Every Way"
*"Don Juan"
*"The Point of No Return"
*"Down Once More"
*"Track Down This Murderer"

## Välislingid
*
Linnud (täpsustus)

**[[Linnud]]** on keelikloomade klass selgroogsete alamhõimkonnast.

Pealkirja **"Linnud"** kannab mitu teost:
*"**[[Linnud (Aristophanes)|Linnud]]**" on Aristophanese komöödia.
*"**[[Linnud (lühijutt)|Linnud]]**" on Daphne du Maurier' 1963. aasta lühijutt.
*"**[[Linnud (film)|Linnud]]**" on Alfred Hitchcocki 1963. aasta film, mille aluseks on Daphne du Maurier' lühijutt.

**[[Lind (perekonnanimi)|Lind]]** on perekonnanimi.
Daphne du Maurier

Dame **Daphne du Maurier** (13. mai 1907 London – 19. aprill 1989 Cornwall) oli inglise kirjanik. 

Tema teostest on laiemalt tuntud eelkõige lühijutt "Linnud" ja romaan "Rebecca". Mõlemast teosest on Alfred Hitchcock teinud filmi, neist teisega pälvis ta ka parima filmi Oscari.

Ta kirjutas romaane, oma perekonna kroonika, autobiograafia ja lühijutte.

## Elulugu
Du Maurier sündis teatrijuht Gerald du Maurier' ja näitleja Muriel Beaumonti kolmelapselise pere teise lapsena.  

Hariduse sai ta Londonis, hiljem õppis Pariisis. 1931. aastal ilmus debüütromaan "The Loving Spirit" ("Armastav hing")

Suure osa elust veetis du Maurier Cornwallis, kus elas Menabilly häärberis.  

Du Maurier oli abielus kõrgema sõjaväelase Frederick Browningiga. Neil sündisid tütred Tessa ja Flavia ning poeg Christian. 1969. aastal sai Daphne du Maurier aadlitiitli.

1994. aastal ilmus Margaret Fosterilt Daphne du Maurier' elu kajastav teos, milles sai avalikuks du Maurier' biseksuaalsus. Tal olid armusuhted teiste seas USA kirjastaja Ellen Doubledayga ja inglise näitleja Gertrude Lawrence'iga.

## Eestikeelsed väljaanded
* "Armastuse hingus" – *The Loving Spirit*, 1931; ek: Perioodika, 1998
* "Rebecca", 1938; ek: Orto, 1957 (Toronto); Varrak, 1993, 2002, 2015 ja 2022 
* "Rachel, mu piin" – *My Cousin Rachel*, 1951; ek: Perioodika, 1998 ja 2017
* "Õunapuu" – *The Apple Tree*, 1952; ek: Loomingu raamatukogu; 1987, 51/52 (1567–1568)
* "Linnud" (lühijutt) – *The Birds*, 1952; ek: Katherine 1990
* "Patuoinas" – *The Scapegoat*, 1957; ek: Orto, 1959 (Göteborg); Eesti Raamat, 1993
* "Klaasipuhujad" – *The Glass-Blowers* 1963; ek: Orto, 1965 (Toronto)
* "Maja rannal" – *The House on the Strand* 1969; ek: Tiritamm, 2000
* "Jamaica võõrastemaja" – *Jamaica Inn* 1936; ek: Varrak, 2018

## Helisalvestised
* Järjejutt: Daphne du Maurier. "Mitte pärast keskööd" ("Not After Midnight" kogumikust "Don't Look Now", 1971). Loeb Martin Veinmann, ERR arhiiv (1998). 1 osa. 
* Järjejutt: Daphne du Maurier. "Mitte pärast keskööd". Loeb Andres Ots, ERR arhiiv (2004). I osa. 
* Järjejutt: Daphne du Maurier. "Läbimurre" ("The Breakthrough" kogumikust "Don't Look Now", 1971). Loeb Indrek Ojari, ERR arhiiv (2007). 1 osa.

## Tunnustus
* 1978 Grand Master Award – elutöö preemia (Edgar Allan Poe auhind)

## Välislingid

* Du Maurier Festival
Ooperifantoom

**Ooperifantoom** (kodanikunimega **Erik**) on peategelane Gaston Leroux' romaanis "Ooperikummitus".

Romaani järgi sündis Erik Prantsusmaal Roueni läheduses. Ta oli nii kole, et jooksis, olles umbes 9–10-aastane, kodunt minema ja sattus mustlaste juurde värdjanäitustel esinema kui *le mort vivant* ehk elav surnu. Sel ajal sai temast illusionist, mustkunstnik ja kõhurääkija, ja ka väga hea arst.

Kuuldused neist oskustest ja lisaks suurepärasest ja hüpnotiseerivast lauluhäälest levisid ja nii sattuski Erik Pärsiasse, kus hakkas tööle šahhi heaks nii paleede arhitekti, mustkunstnikuna kui ka palgamõrvarina. Viimase töökoha juures sai talle iseloomulikuks abivahendiks pandžabi lasso (*Punjab Lasso*). Kuna šahhile meeldis Eriku konstrueeritud palee nii väga, siis ta ei tahtnud, et kuskil kerkiks veel mõni niisama hea palee, ja ta andis korralduse Erik hukata, mille peale Erik põgenes. Pärast seda töötas ta veel Konstantinoopolis, kust ta samuti oli sunnitud põgenema, ja jõudis isegi Kagu-Aasiasse.

Tüdinedes mööda maailma rändamisest, aitas ta ehitada Pariisi uue ooperimaja Palais Garnier. Nii oli tal vaba voli teha endale hoone keldritesse pelgupaik, kuhu ta elama asus.

Erikule hakkas meeldima noor laulja Christine Daaé, kelle ta soovis naiseks võtta, et temaga õnnelikult elu lõpuni koos elada (tal polnud tollal palju veel elada jäänud).

Erikut võib kohata paljudes filmides ja lavateostes:
*"Das Phantom der Oper" ehk "Das Gespenst im Operhaus" (1916. aasta film);
*"Ooperifantoom" (1925. aasta film);
*"Phantom of the Opera (1943. aasta film);
*"The Phantom of the Opera" (1962. aasta film);
*"Phantom of the Paradise" (1974. aasta rokkooperi muusikalfilm);
*"Ooperifantoom" (1986. aasta Webberi muusikal);
*"The Phantom of the Opera" (1989. aasta film);
*"Fantoom" (1991. aasta Yestoni ja Kopiti muusikal);
*"Ooperifantoom" (2004. aasta muusikalfilm);
*...

Erikut on eri filmides ja lavateostes mänginud:
*Lon Chaney seenior 1925. aasta filmis;
*Claude Rains 1943. aasta filmis;
*Herbert Lom 1962. aasta filmis;
*William Finley 1974. aasta rokkooperi muusikalfilmis;
*Michael Crawford Webberi 1986. aasta muusikalis;
*Robert Englund 1989. aasta filmis;
*Richard White Yestoni ja Kopiti 1991. aasta muusikalis;
*Gerard Butler 2004. aasta muusikalfilmis;
*Koit Toome Vanemuise teatri 2014. aasta lavastuses
Ooperikummitus

**"Ooperikummitus"** (originaalpealkirjaga **"Le Fantôme de l’Opéra"**) on romaan, mille kirjutas Gaston Leroux. Romaan avaldati aastatel 1909–1910 ning tõlgiti prantsuse keelest inglise keelde 1911. aastal.

Selle järgi on tehtud mitu filmi (kuulsamad on 1916. aasta, 1925. aasta, 1943. aasta ja 2004. aasta versioon) ning lavateoseid (näiteks Andrew Lloyd Webberi muusikal "Ooperifantoom" ning Maury Yestoni ja Arthur Kopiti muusikal "Fantoom").
Ooperifantoom (muusikal 1986)

**"Ooperifantoom"** (originaalpealkirjaga **"The Phantom Of The Opera"**) on muusikal, mille kirjutas Andrew Lloyd Webber 1986. aastal Gaston Leroux' romaani "Ooperikummitus" põhjal.

Originaalpeaosatäitjad olid fantoomi rollis Michael Crawford, Christine Daaé rollis Sarah Brightman ja Raoul Vicomte de Chagny rollis Steve Barton.

Muusikali põhjal tehti 2004. aastal film "Ooperifantoom".

Eestis esietendus "Ooperifantoom" teatris Vanemuine 4. oktoobril 2014. Peaosades olid Hanna-Liina Võsa või Maria Listra (Christine), Koit Toome (Raoul) ning Stephen Hansen või Kalle Sepp (fantoom).
Kontaktita andur

**Kontaktita andur** on tüüp andureid, mis signaali väljastamiseks ei vaja otsest kontakti objektiga. 

Kontaktita andurite hulka kuuluvad lähedusandurid, optilised andurid ja mitmesugused tehisnägemissüsteemid.
Phantom of the Opera

**"Phantom of the Opera"** on 1943. aasta USA mängufilm, 1925. aasta versiooni *[[remake]]*.

## Süžee
Film põhineb Gaston Leroux' romaanil "Ooperikummitus".

## Peaosatäitjad
*Nelson Eddy (Anatole Garron)
*Susanna Foster (Christine Dubois)
*Claude Rains (Erique Claudin)
*Edgar Barrier (Raoul)
*Leo Carrillo
Ooperifantoom (täpsustus)

***[[Ooperifantoom]]** on tegelane romaanist "Ooperikummitus".
***"[[Ooperifantoom (film 1925)|Ooperifantoom]]"** on 1925. aasta tummfilm.
***"[[Ooperifantoom (muusikal 1986)|Ooperifantoom]]"** on Andrew Lloyd Webberi 1986. aasta muusikal.
***"[[Ooperifantoom (film 2004)|Ooperifantoom]]"** on 2004. aasta muusikaline mängufilm.
*...
Dionysius

**Dionysius** on mitme isiku nimi:
***[[Dionysius (konsul)|Dionysius]]**, Rooma konsul 429

## Pühakud

***[[Dionysius Augsburgist]]** (3. sajand, pärimuse järgi esimene Augsburgi piiskop ja märter)
***[[Dionysius Pariisist]]** ehk Püha **[[Denis]]** 
***[[Dionysius (Aleksandria piiskop)|Dionysius]]**, Aleksandria piiskop
***[[Dionysius (paavst)|Dionysius]]**, paavst (suri 258)
***[[Dionysius a Navitate Domini]]** 
***[[Dionysius Milanost]]** (4. sajand)
***[[Dionysius Ssebuggwawo]]** (suri 1886)

## Vaata ka
*Areopaagi liige Dionüüsios (Ap 17:34)
*Dionysios Korinthosest (2. sajand) 
*Pseudo-Dionysios Areopagita
Pipi Pikksukk (täpsustus)

**[[Pipi Pikksukk]]** on Astrid Lindgreni väljamõeldud tegelaskuju. Tema järgi on nime saanud:

*"Pipi Pikksukk", Astrid Lindgreni esimene Pipi-raamat
*"Pipi Pikksukk", Ülo Raudmäe ja Ülo Vinteri muusikal
Raskeveohobune

**Raskeveohobused** on spetsiaalselt aretatud hobusetõud, mida kasutatakse peamiselt raskete koormate vedamiseks põllumajanduses, metsanduses ja transpordis . Need külmaverelised hobused on tuntud massiivse kehaehituse, võimsate lihaste ja rahuliku iseloomu poolest. 

Raskeveohobuste ajalugu ulatub aastasadade taha ning nende olulisus on olnud märkimisväärne sõjahobustena.
## Välimus ja iseloom
Raskeveohobused on kergesti äratuntavad nende iseloomuliku välimuse poolest. Neil on mitmeid unikaalseid omadusi, mis teevad neist ideaalsed tööhobused. 
Raskeveohobuste turjakõrgus jääb vahemikku 1,6–1,9 meetrit. Nendel hobustel on raske kehaehitus, millele on iseloomulikud paksud luud ja lihaseline ehitus. Võrreldes ratsahobustega on nende õlad rohkem püstisemas asendis, mis soodustab koormate vedamist ja on seega efektiivsem põllutöödel. Nende kael on lihaseline ning selg lühike ja lai. Kabjad on suured ja ümarad. 

Raskeveohobused kuuluvad külmavereliste hobuste hulka. Külmaverelised hobused on suured, tugeva kehaehituse ja rahuliku temperamendiga hobused. Rahulikus tuleb sellest, et külmaverelised hobused säilitavad madalama südamerütmi ja rahunevad kiiremini maha pärast ehmatust.

## Kasutus
Kuigi mehhaniseerimine on märkimisväärselt vähendanud loomade tööjõu nõudlust põllumajanduses, kasutatakse raskeveohobuseid endiselt väikestes tootmisüksustes, mis asuvad piirkondades, kus põllumajanduse mehhaniseerimist ei soodustata. Aafrikas, Ladina-Ameerikas ja Aasias moodustavad nad ühe peamise elatise allika tuhandetele peredele, kes kasutavad loomade tööd mitmesugustes põllumajanduslikes töödes, nagu vilja külvamine ja koristamine, samuti kasutatakse loomi transpordi ja veo vahendina.

Raskeveohobuseid kasutati keskajal ka sõjahobustena, sest nõuti tugevaid sadulloomi, kes suudaks kanda raskelt soomustatud ratsanikke. Luustiku-uuringud näitavad, et enamik keskaegsete sõjahobuste turjakõrgus oli alla 1,5 meetri.

## Eesti raskeveohobune
Eesti raskeveohobune on aretatud kohalikust eesti hobusest tugeva tööhobuse saamise eesmärgil. Tõu levikuala on olnud peamiselt Virumaa, kuid raskeveohobuse tõug on viimastel aastakümnetel oluliselt levinud üle kogu Eesti.

Eesti raskeveohobune on keskmise suurusega, vastupidav, hästi arenenud lihastikuga, tugevate jalgade, remka laudjaga külmavereline hobune, kes on kohanenud siinsete söötmis- ja pidamistingimustega. Enam levinud värvus on kõrb ja raudjas. Põhilised kasutusvaldkonnad olid varem talu- ja metsatööd, kuid tänapäeval kasutatakse neid pigem vabaaja- ja harrastushobustena. 
2003. aastal lisati eesti raskeveohobune ohustatud tõugude nimekirja ja alates 2011. aastast alustati aretusprogrammiga populatsiooni parandamiseks. 

## Raskeveohobuste tõuge
*Eesti raskeveohobune
*Ardenni hobune
*Šairi hobune
*Belgia raskeveohobune

## Vaata ka
*Eesti raskeveohobune
*Hobusetõugude loend

## Viited
The Black Parade

**"The Black Parade"** on My Chemical Romance'i kolmas stuudioalbum, mis ilmus 2006. aasta oktoobris. Albumi produtsent oli Rob Cavallo, kes on produtseerinud ka Green Day'le. Intervjuus MTV'ga selgitas bändiliige Gerard Way albumi pealkirja öeldes, et sõnad "*black*" ('must') ja "*parade*" ('paraad') panevad surmale mõtlema, aga samuti ka tähistamisele ning et tema jaoks oligi album elu ja surma tähistamine. Esimesed viis singlit albumilt on "Welcome To The Black Parade", "Famous Last Words", "I Don't Love You", "Teenagers" ja "Mama".

## Lugude nimekiri
# "The End" – 1:52
# "Dead!" – 3:15
# "This Is How I Disappear" – 3:59
# "The Sharpest Lives" – 3:20
# "Welcome To The Black Parade" – 5:11
# "I Don't Love You" – 3:58
# "House Of Wolves" – 3:04
# "Cancer" – 2:22
# "Mama" – 4:39
# "Sleep" – 4:43
# "Teenagers" – 2:41
# "Disenchanted" – 4:55
# "Famous Last Words" – 4:59
# "Blood" – 2:53

### B-küljed
# "Heaven Help Us" – 2:54
# "My Way Home Is Through You" – 2:59
# "Kill All Your Friends" – 4:28

### Singlid
*"Welcome To The Black Parade" – (2006)
*"Famous Last Words" – (2007)
*"I Don't Love You" – (2007)
*"Teenagers" – (2007)
*"Mama" - (2007)
Three Cheers for Sweet Revenge

**"''Three Cheers for Sweet Revenge''"** on My Chemical Romance'i teine stuudioalbum.

Album ilmus 2004. aastal ja on bändi esimene album Reprise Recordsi all. Üldiselt peetakse seda kontseptalbumiks, aga bändiliige Gerard Way on öelnud, et umbes pool albumist ei ole niivõrd süžeega seotud, vaid pigem tulenevad tema enda kogemustest seoses armastuse ja kaotusega. "Life on the Murder Scene" DVD-l räägib Gerard "Three Cheers for Sweet Revenge'ist" ja ütleb, et see on peamiselt "hirmust kedagi kaotada". Albumi kaanekujunduse tegi Gerard Way.

## Lugude nimekiri
#"Helena" – 3:22
#"Give 'em Hell, Kid" – 2:18
#"To The End" – 3:01
#"You Know What They Do To Guys Like Us In Prison" – 2:53 
#"I'm Not Okay (I Promise)" – 3:08
#"The Ghost of You" – 3:23
#"The Jetset Life Is Gonna Kill You" – 3:37
#"Interlude" – 0:57
#"Thank You for the Venom" – 3:41
#"Hang 'em High" – 2:47 
#"It's Not A Fashion Statement, It's A Deathwish" – 3:30 
#"Cemetery Drive" – 3:08
#"I Never Told You What I Do For A Living" – 3:51
#"Bury Me in Black" (demo) – 2:37 (Jaapani boonuslugu)

### Singlid
*"Thank You for the Venom" - (2004)
*"I'm Not Okay (I Promise)" - (2004)
*"Helena " - (2005)
*"The Ghost of You" - (2005)
I Brought You My Bullets, You Brought Me Your Love

**"I Brought You My Bullets, You Brought Me Your Love"** on My Chemical Romance'i debüütalbum. See ilmus 23. juulil 2002.

Matt Pelissier, kes oli sel ajal bändi trummar, aitas Gerard Wayl kirjutada lugu "Skylines and Turnstiles". Tänu sellele albumile kogunes bändile suur *underground*-pooldajaskond, kuid *mainstream*-edu ei saavutatud enne nende teist albumit "Three Cheers for Sweet Revenge", mis ilmus kaks aastat hiljem.

Albumit müüdi esialgu üle 37 000 eksemplari. 2009. aastal anti album uuesti välja vinüülina. Seda on müüdud USA-s üle 300 000 eksemplari ning ka Suurbritannias ületati kuldplaadiks vajaliku 100 000 müüdud eksemplari piir.

## Lood
#"Romance" – 1:02
#"Honey, This Mirror Isn't Big Enough for the Two of Us" – 3:51
#"Vampires Will Never Hurt You" – 5:26
#"Drowning Lessons" – 4:23
#"Our Lady of Sorrows" – 2:05
#"Headfirst for Halos" – 3:28
#"Skylines and Turnstiles" – 3:23
#"Early Sunsets Over Monroeville" – 5:05
#"This Is the Best Day Ever" – 2:12
#"Cubicles" – 3:51
#"Demolition Lovers" – 6:06

### Singlid
*"Honey, This Mirror Isn't Big Enough for the Two of Us" (2002)
*"Vampires Will Never Hurt You" (2002)
*"Headfirst for Halos" (2004)
*"Our Lady of Sorrows" (2004)
Jailhouse Rock

*"Vangimaja rokk" (originaalpealkiri "Jailhouse Rock") on muusikaline draamafilm Elvis Presleyga peaosas
*"Jailhouse Rock" on selle filmi nimilaul
*"Jailhouse Rock" on filmi muusikat sisaldav EP
St Chamond

**St Chamond** oli Prantsusmaal esimese maailmasõja ajal toodetud ja kasutatud rasketank.

1916. aasta alguses anti firmale FAMH (*Compagnie des Forges et Aciéries de la Marine et d'Homécourt*) Saint Chamondis ülesanne projekteerida ründetraktor. 27. aprilliks, kaks kuud pärast ülesande kättesaamist oli projekt valmis ning firma FAMH sai tellimuse 400 masina tootmiseks.

St Chamondi veermikuks oli kasutatud Ameerika firma Holt traktori veermikku (selle tootmise litsents oli Prantsusmaal olemas). Uuendusena kasutati elektrilist veoülekannet. Panhardi bensiinimootor käitas alalisvoolugeneraatoreid, mis tootsid voolu kahele vedavale elektrimootorile (kummalgi roomikul üks).

Korpus kujutas endast metallkasti, mille esi ja tagaosa ulatusid pikalt üle veermiku. Tänu sellele oli masina kasutamine ebatasasel maastikul raskendatud. Takistustele peale sõitmiseks oli korpuse esi- ja tagaosa alla kinnitatud spetsiaalsed rullikud, mis pidid tekkinud olukorda leevendama.

Esimestel St Chamondidel (1916. aasta mudelid) olid korpuse laele ehitatud silindrilised tornid komandörile ja juhile, korpuse lagi oli lame. Külgmised soomusplaadid olid peaaegu maani kattes roomikud külgedelt. Mootor ja dünamo paiknesid korpuse keskosas ning nende taga olid elektrimootorid. Veoratasteks olid tagumised rattad ning masina ahtriosas oli teine juhtimisruum. Relvastuseks said esimesed 165 masinat ühe 75 mm suurtüki TR ning neli 8 mm kuulipildujat Hotchkiss. Suurtükk paiknes korpuse esiküljel, keskkohast veidi paremal.

1916. aasta keskel tehti masinale mõningad muudatused. Külgmised soomusplaadid, mis katsid roomikuid eemaldati. Roomikute laiust suurendati 320 millimeetrilt 410-le, ning hiljem veel 500 millimeetrile.

1917. aastal muudet masinat jällegi. Korpuse lagi tehti keskosast kõrgem langedes külgede suunas, seda selleks et katusele visatud käsigranaadid veereksid sealt alla. Silindriliste tornide asemele tehti ristkülikukujuline komandöritorn. Tanki soomust suurendati 17 mm-le, kuna 15 mm ei suutnud kinni pidada Saksamaal kasutusele võetud uusi soomustläbistavaid kuule "*K*". Vahetati välja ka St Chamondi pearelv, milleks sai 75 mm Canon de 75 Modele 1897 L/36. 

## Välislingid

*Esimese maailmasõja tankid (*vene keeles*)
Voskressensk

**Voskressensk** on linn Venemaal Moskva oblastis, Voskressenski rajooni keskus. Asub Moskvast 88 km kagus, 16 km pikkuselt piki Moskva-Rjazani raudteed.

Asulat on esmamainitud 1577. aastal Voskressenskoje külana. Küla on saanud nime kiriku järgi. 1938. aastal liideti mitu küla Voskressenski linnaks.

Linnas on keemia-, ehitusmaterjalide-, kerge- ja toiduainetetööstuse ettevõtted.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Volhovi rajoon

**Volhovi rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis.

Rajoonis on 3 linna (Volhov, Novaja Ladoga, Sjasstroi) ja 12 külaasundust.

## Vaata ka

*Koltšanovo
*Paša küla
*Staraja Ladoga

## Viited

## Välislingid

*Volhovi rajooni koduleht
Jökulsárgljúfuri rahvuspark

**Jökulsárgljúfuri rahvuspark** on endine Islandi rahvuspark. See loodi 1973. aastal ja 7. juunil 2008 liideti see Vatnajökulli rahvuspargiga.

Park asus Jökulsá á Fjöllumi liustikujõe vasakul kaldal. See algas Dettifossi joast ja ulatus 30 km põhja poole kuni 85. maanteeni. Pargi pindala oli 120 km2. Rahvuspark asus Reykjavíkist umbes 545 km ja Húsavíki linnast 65 km kaugusel.

Park loodi selleks, et kaitsta jõe tekitatud kanjonit ja selle ümbruse loodust.

Jökulsárgljúfuri kanjon on Islandi üks muljetavaldavam kanjon. See on 25 km pikk, 0,5 km lai ja mitmes kohas üle 100 m sügav. Kanjoni algusosa 45 m kõrgusest Dettifossi joast kuni Syðra-Þórunnarfjallini on kuni 120 m sügav. Sinna jääb ka 27 m kõrgune Hafragilsfoss, mis on nime saanud Hafragili mäekitsuse järgi. Dettifossist 1 km ülesvoolu on Selfossi juga, mis 10 m kõrgune, kuid teistest jugadest laiem.

Rahvuspargi maa kuulub eraomanikele.

## Välislingid
*Jökulsárgljúfur National Park
Kingdom Hearts

"**Kingdom Hearts**" (jaapani キングダムハーツ, Kingudamu Hātsu?) on jaapanlaste tehtud *action*-rollimäng, mille avaldas 2002. aastal Square Co. (praegu Square Enix). Mäng on tehtud spetsiaalselt Sony PlayStation 2 jaoks. "Kingdom Hearts" valmis Square Co. ja Walt Disney Company koostöös.

Mäng toob kokku Final Fantasy tegelased Disney tegelastega.

## Tegelased
**Sora** on peategelane. Tema ülesanded on leida üles uksed ja need sulgeda, sõpru otsida ja maailmu päästa.

**Donald Duck** või Piilupart Donald peab oma kuninga käsul leidma üles Mõõk-võtme (keyblade), mida kannab Sora. Kui ta Sora'ga kokku saab, lubab aidata tal oma sõbrad ja kuninga leida.

**Goofy Goof** või Trupi käib Donaldiga kaasas. Ka tema pidi oma kuninga käsul leidma üles Mõõk-võtme (keyblade), mida kannab Sora.

**Kairi** on üks Südame printsessidest. Peaaegu kogu mängu otsib Sora teda taga.

**Riku** on Sora sõber, kes kukkus pimedusse üpris mängu alguses. Oma tunded kaotanud Riku väidab, et keyblade on tema oma.

**Ansem** on viimane pätt selles mängus. Palju temast esimeses mängus pole teada, aga KH2-s on tema kohta rohkem infot.

## Järjed
Kingdom Hearts: Re:Chains of Memories on järg Kingdom Heartsile. Nüüd, kui Sora on maailmad päästnud, läheb ta edasi otsima Rikut, sest Kairi oli ta juba leidnud.

Teine valmis järg on Kingdom Hearts 2.
Xzibit

**Xzibit** (kodanikunimega **Alvin Nathaniel Joiner IV**; sündinud 18. septembril 1974) on afroameerika räppar ja näitleja. Ta on tuntud MTV saate "Pimp My Ride" saatejuhina.

## Albumid
*1996 – "At the Speed of Life"
*1998 – "40 Dayz & 40 Nightz"
*2000 – "Restless"
*2002 – "Man Vs. Machine"
*2004 – "Weapons of Mass Destruction"
*2006 – "Full Circle"

## Filmid
Húsavík

**Húsavík** on linn Põhja-Islandil Norðurland eystra piirkonnas Suður-Þingeyjarsýsla maakonnas Skajálfandi lahe kaldal. 

Linna suurimaks turismimagnetiks on vaalavaatlus lahel. Húsaviki kutsutakse Euroopa vaalavaatluse pealinnaks. 

Linnas asuvad ka vaalamuuseum ja peenisemuuseum. Põhilised sissetulekuallikad on kalapüük, kalatöötlemine, põllumajanduslik tootmine ja turism.

Húsavík asub 215 km pikkusel turismimarsruudil Teemantring (*Diamond circle*), kuhu kuuluvad veel Ásbyrgi, Dettifoss ja Mývatn.

## Ajalugu
Húsavíki ajalugu ulatub tagasi aastasse 870, mil rootsi viiking Garðar Svavarsson ehitas sinna esimese maja ja elas seal terve talve. Varsti pärast seda sai asula nimeks Húsavík ('majalaht'; sõnadest *hús* 'maja', *vík* 'väike laht, abajas'), mis on Islandi üks vanemaid kohanimesid.

1901. aastaks oli linna elanike arv ainult 313. Enamik majadest olid mätasmajad. Esimene puumaja ehitati 1880 ja esimene kivimaja varsti pärast 1900. aastat. 2. juunil 1907 valmis linnas praegu olemasolev kirik.

## Välislingid
*Húsavíki koduleht
*Whale Watching
Joseph Barbera

**Joseph Roland Barbera** (24. märts 1911 New York – 18. detsember 2006 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide animaator, lavastaja ja produtsent ning üks legendaarse multifilmisarja "Tom ja Jerry" loojatest.

Barbera töötas pikaajaliselt koos William Hannaga, kellega ta asutas stuudio Hanna-Barbera Productions. Nende koostöös sündisid mitmed maailmakuulsad animasarjad, sealhulgas "The Flintstones", "Yogi Bear", "Scooby-Doo" ja paljud teised.

## Välislingid
*
Tom ja Jerry

**"Tom ja Jerry"** [tomm ja džerri] (originaalpealkirjaga "Tom and Jerry") on Ameerika Ühendriikide animatsioonisari, mille loojateks ja varajaste osade režissöörideks olid William Hanna ja Joseph Barbera. Sari valmis algselt stuudios Metro-Goldwyn-Mayer (MGM) ning seda toodeti erinevatel perioodidel mitme loovmeeskonna juhtimisel: Hanna-Barbera (1940–1958), Gene Deitch (1960–1962), Chuck Jones stuudios Sib Tower 12 Productions (1963–1967).

Sarja peategelasteks on kass Tom ja hiir Jerry, kelle omavahelised konfliktid ja tagaajamised moodustavad lugude keskse telje. Dialoogi kasutatakse sarjas väga vähe ning huumor põhineb peamiselt visuaalsel koomikal.

Sarja esimene multifilm "Puss Gets the Boot" valmis 1940. aastal. See lühifilm pani aluse ühele maailma tuntuimale animatsioonisarjale, mis on pälvinud mitmeid auhindu, sealhulgas seitse Oscarit animatsioonilühifilmide kategoorias.

## Filmid
Puss Gets the Boot

**"Puss Gets the Boot"** oli esimene film multifilmisarjast "Tom ja Jerry". See anti välja 10. veebruaril 1940 USA-s. See osa erines teistest Tom ja Jerry multikatest selle poolest, et selles multifilmis oli Tomi nimi Jasper ja Jerry nimi Jinx. Film kandideeris auhinnale "Academy Award (Oscar) for Best Short Subject: Cartoons", kuid ei võitnud seda.

## Süžee
Selles osas on nimeta pruun hiir põgenemas sinise kassi eest, aga too hoiab hiirt sabast kinni. Hiir pääseb põgenema ning kass joonistab musta tindiga seinale hiireaugu. Hiir tahab sisse joosta, kuid see ei õnnestu. Hiirt jälitades ajab kass ümber lillevaasi ja tema perenaine (hiljem nimetatud Mammy Two Shoes, neegrinaine (hääl Lilian Randolphi poolt)) ütleb (eesti keelde tõlgituna): "Jasper! Jasper! Sa kõlbmatu kass! Üks hetk, sa logardlik, odav karusnahkne kasukas! Vaata nüüd seda segadust, mille sa tekitasid. Nüüd, pane tähele, Jasper. Kui sa lõhud veel ühe asja, siis sa lähed siit majast välja."

Nüüd püüab hiir teha kõik, et Jasperi välja visataks. Lõpus hoiab Jasper seina ääres seistes igasuguseid kööginõusid. Siis viskab hiir ühe taldriku alla ja lõpuks lööb Jasperit jalaga, et ta kõik asjad maha pillaks. See õnnestubki ja Jasper visatakse majast välja.
Hummel

**Hummel** (kimalane), täisnimetusega *Panzerfeldhaubitze 18M auf Geschützwagen III/IV (Sf) Hummel* (SdKfz 165) oli Saksamaal Teise maailmasõja ajal toodetud kaudtuleotstarbeline liikursuurtükk.

Hummel oli üks maailma esimesi liikurhaubitsaid, mis ehitati kohandatud šassiile Geschutzwagen III/IV. Selle šassii loomiseks kasutas firma Deutsche Eisenwerke Panzer III Ausf. J rooli- ja juhtimisseadmeid ning Panzer IV Ausf. F veermikku, mootorit ja jahutussüsteemi. Masin oli relvastatud 150 mm haubitsaga, mis oli võimeline tulistama 43,5 kg kaaluvat mürsku 13,3 km kaugusele.

Hummelid olid tanki- ja soomusgrenaderidiviiside suurtükiväe pearelvadeks alates 1942. aastast. Tänu mobiilsusele said Hummelid rinde eesotsas olevate tankide kannul liikuda ja vajadusel ka oma haubitsate vahendusel tuge pakkuda ning rünnakuid läbi viia, vahetades kiiresti positsiooni. Hummeli meeskond ei olnud eriti hästi turvatud. Puudus katus, halva ilma eest kaitses ainult puldan ning soomus oli vaid 50 mm paks. Vaenlase äkilise rünnakuga oli võimalik masin kiiresti hävitada, näiteks käsigranaadiga. 

Kokku ehitati Hummelit aastatel 1942–1945 firmas Alkett 666 masinat. Aastatel 1943–1944 ehitas firma Deutsche Eisenwerke Hummeli šassiile 150 laskemoonaveokit (Munitionsträger Hummel).

## Välislingid

*World War II Vehicles! Hummel *inglise keeles*
Jagdpanther

**Jagdpanther**, täisnimetusega *Panzerjager V Jagdpanther* (*Sd.Kfz. 173*) on Teise maailmasõja lõpus, aastatel 1944–1945 Saksamaal toodetud tankihävitaja.

Jaanuaris 1944 hakati Jagdpantherit tootma firmas MIAG (*Mühlenbau-Industrie AG*), novembris lisandus uue tootjana MNH (*Maschinenfabrik Niedersachsen-Hanover*) ja detsembris MBA (*Maschinenbau und Bahnbedarf*). Aastatel 1944–1945 toodeti kokku 382 masinat (teistel andmetel ka 425).

Jagdpanther ehitati Pantheri šassiile, masin oli hästi soomustatud, kiire ning võimeline hävitama kõiki selle ajani loodud vaenlase tanke, isegi venelaste rasketanki IS-2. Meeskonnaliikmeid oli Jagdpantheris kokku 5. Liitlased kartsid seda masinat, kuna isegi väikesed Jagdpantheritest koosnevad väesalgad olid võimelised peatama terve soomusdiviisi. Ühe kuu jooksul ei suudetud toota rohkem kui 30 Jagdpantherit.
Jagdtiger

**Jagdtiger** (*Jagdtiger Sdkfz 186*) oli /tankihävitaja Teise maailmasõja ajal Wehrmachti  varustuses.

Jagdtiger kaalus veelgi rohkem kui niigi tohutu Jagdpanther. Jagdtiger ehitati Königstigeri (Tiger II B) raamistikule, kaalus 76 tonni ning tõi lahinguväljale 128 mm Pak 44 kahuri. 

Jagdtigeri meeskond oli kaitstud väga hästi, kuna 250 mm paksusest soomuskihist ei suutnud mitte miski läbi tungida. Jagdtigeril oli väga nõrk mootor – sama mis 30 tonni kergemal Jagdpantheril – mistõttu see oli üsna aeglane. Liitlased ei suutnud hävitada mitte ühtegi Jagdtigerit, kuid seda polnudki vaja, kuna kõik masinad jäeti mehaaniliste rikete tõttu meeskonna poolt maha. Jagdtigereid ehitati ühtekokku 88 tükki ning nad kõik valmisid Nibelungenwerkes Sankt Valentinis.
Hetzer

**Hetzer**, täisnimega **Jagdpanzer 38 (t) Hetzer** (Sd.Kfz. 138/2) oli Teise maailmasõja ajal Saksa poolt Tšehhi tanki LT-38 veermikule ehitatud tankihävitaja. Masin sai esialgu nimeks *Leichtes Sturmgeschütz 38(t)*, siis *Panzerjäger 38 für 7.5cm Pak 39 L/48* ja lõpuks *Jagdpanzer 38 (t) Hetzer*.

Hetzeri prototüüp valmis 1944. aasta märtsis. See oli ehitatud Tšehhi päritolu tanki LT-38, mis Wehrmachtis oli nimeks saanud PzKpfw 38(t) originaalšassiile. Sellele ehitati tugevalt kaldus soomusplaatidest pealisehitis, mille esiplaati kinnitus esialgu 75 mm tankitõrjekahuri PaK39 L/48, hiljem aga 75 mm PaK42 L/70 – sama, millega olid relvastatud Panthrid. Suurtükk oli paigutatud esiplaadi tsentrist 380 mm paremale ja kaitstud suurtükimaskiga. Pealisehitise lael oli kuulipilduja MG 34, mida sai kasutada komandör ka masina seest kaugjuhtimisel ja periskoobiga sihtides. 

Hetzer sai ka laiemad, 350 mm roomikud, mis koosnesid kumbki 96 lülist. 

Hetzerit toodeti firmades Bömish-Mährische Maschinenfabrik ja Škoda aprillist 1944 kuni maini 1945 kokku 2584 masinat.

Pärast Teist maailmasõda olid Hetzerid kasutusel kuni 1960. aastate keskpaigani Tšehhoslovakkia (ST-1) ja Šveitsi (G-13) relvastuses.

## Välislingid

*LemaireSoft's Hetzer *inglise keeles*(arhiveeritud lehekülg)
Marder III

**Marder III** olid Teise maailmasõja ajal sakslaste poolt tšehhide loodud tanki LT-38 veermikule ehitatud tankihävitajad. Sellise nime said 1944. aastal juba varem toodetud kolm mudelit – **SdKfz 139**, **SdKfz 138** Ausf.H ja Ausf. M. 

Sd.Kfz. 139 oli relvastatud vene päritolu 76 mm kahuriga, mis pärast täiendamist sai nimeks 7,62 cm PaK 36. Seda masinat toodeti aprillist 1942 kuni 1943. aastani 363 masinat.

Sd.Kfz 138 Ausf. H ja Ausf. M olid mõlemad relvastatud 75 mm kahuriga PaK 40, kuid esimesel masinal oli lahtine kabiin koos kahuriga masina esiosas ning teisel taga. H-mudelit toodeti 1942. aasta novembrist kuni 1943. aasta aprillini 243 ning M-mudelit sealt edasi kuni 1944. aasta maini 975 masinat.


Pilt:Bundesarchiv_Bild_101I-297-1729-23,_Im_Westen,_Panzerjäger_"Marder_III".jpg|SdKfz 138 Ausf.M
Pilt:Bundesarchiv Bild 101I-022-2949-28, Russland, Jagdpanzer "Marder".jpg|SdKfz 138 Ausf.H
Pilt:Bundesarchiv Bild 101I-217-0485-28, Russland-Süd, Panzerjäger Marder III.jpg|Sd.Kfz. 139


## Välislingid

*WWII Technical Database *inglise keeles*
Matteus

**Matteus** (tuntud ka heebrea nimega Leevi ja evangelist Matteusena) oli üks Jeesuse kaheteistkümnest jüngrist ja apostlist.

Matteuse nime leiab Uues Testamendis kõigist kaheteistkümne jüngri ja apostli loenditest evangeeliumites (Mt 10:2-4; Mk 3:16-19; Lk 6:13-16) ning Apostlite tegude raamatus (Ap 1:13). Veel mainitakse Matteuse evangeeliumis meest tollihoones Matteuse nime all (Mt 9:9). 

Enne Jeesusega kohtumist töötas Matteus Rooma keisririigile maksude kogujana, mis oli tollases juudi ühiskonnas väga halvakspandav amet. Kirikliku pärimuse järgi oli Matteus ka Matteuse evangeeliumi autor, mistõttu teda kutsutakse evangelist Matteuseks. Samuti on Matteuse nime esitletud kõigis apostlite loeteludes. 

## Ajalugu
Evangeeliumide järgi oli Matteus 1. sajandi galilealane. Arvatakse, et Matteus oli sündinud Galileas, mis ei kuulunud Juudamaale ega Rooma Juudamaa provintsile. Matteuse isaks peetakse Alfeust.

Uues Testamendis on kirjas, et ta järgnes Jeesusele jüngrina ja oli üks Jeesuse ülestõusmise tunnistajatest. 

## Matteus Eestis
Matteuse järgi on eesti rahvakalendris nimetatud sügisene madisepäev 21. septembril.

Eestis on Matteuse kirik Järva-Madise kirik, mis asub Järvamaal Albu vallas Järva-Madise külas.

## Viited
Tiger II

**Tiger II**, täisnimega **Panzerkampfwagen VI Tiger II Ausf. B** (lühendatult **PzKpfw VI Tiger II Ausf. B**), mida laialdaselt tuntakse ka nimega **Königstiger** (Kuningtiiger) olid Saksamaal Teise maailmasõja lõpus (1944–1945) toodetud rasketankid. See oli üks kardetumaid masinaid üldse, peamiselt tänu oma võimsale 88 mm kahurile ja paksule soomusele. Tanki põhilisteks puudusteks olid tema suur kaal ja nõrk mootor.

Tanki väljatöötamine algas 1943. aasta veebruaris, et anda vastus Nõukogude tankide kasvavale võimsusele. Uue masina loomise ülesanne anti firmadele Henschel ja Porsche. Ferdinand Porsche võttis oma Tiger I loomisel kaotajaks jäänud masina kere ja veermiku ning konstrueeris sellele uue torni ja pakkus välja kaks varianti. VK 4501 (P) ja VK 4502 (P), esimesel oli torn kesk- ja teisel tagaosas ning korpuse esiküljelt oli kaotatud soomusplaatide murdekoht. 

Erwin Adersi, Henscheli konstruktori esimese projektiga VK 4502 (H) ei oldud rahul, aga teine, VK 4503 (H) tunnistati sobivaks. Tanki prototüüp valmis 1943. aastal ning see kandis Porsche torni.

1944. aasta jaanuaris läks Tiger II tootmisse. Esimesed 50 masinat kaalusid 68,5 tonni ning kandsid Porsche torni. Tornil oli iselaadi kuju, ümardatud esiots ja õhuke soomus. Nende masinate mürsuvaru oli 80 mürsku.

Järgmised masinad said juba Henscheli torni ning nende kaal tõusis 69,8 tonnini. Enamus kaalust tuli võimsa soomuse arvelt, mis oli masina korpuse esiküljel 120–150, torni esiküljel 180 ning torni ja korpuse külgedel 80 mm. Masinal oli ka võimas relvastus, 88 mm suurtükk KwK 43, millel rauapikkuseks 71 kaliibrit. Selle kahuri alakaliibrilise soomusmürsu algkiirus oli 1125 m/s ning see lõi 1 kilomeetri pealt läbi 193 mm soomusest.

Kuni sõja lõpuni jõuti valmis ehitada Tiger II 489 masinat.

## Tiger II veermikule ehitatud teised masinad
*Befehlswagen Tiger II Ausf. B (Sd. Kfz. 267/268) – komandöri tank
*Bergewagen – taastustööde tank (18 masinat)
*Jagdpanzer Jagdtiger Ausf. B (Sd. Kfz. 186) – tankihävitaja
*Grille 17/21/30/42 – liikursuurtükkide prototüübid

## Välislingid

*The Armor Site! PzKpfw VI Tiger II *inglise keeles*
*Achtung Panzer! Königstiger *inglise keeles*
SdKfz 7

**SdKfz 7** (Sonderkraftfahrzeug 7) oli Teise maailmasõja ajal Saksamaal toodetud ja kasutusel olnud poolroomikveduk.

Masinat kasutati peamiselt sõdurite ja suurtükkide transportimiseks. Selle hübriidne konstruktsioon võimaldas tal vabalt liikuda ükskõik millisel maastikul ning roomikute tõttu sobis see eriti hästi ekstreemoludes liikumiseks. Sõja lõpuks oli ühtekokku valmis ehitatud umbes 12 000 seda tüüpi masinat. Soomuse ja relvade puudumise tõttu vajas see teiste üksuste kaitset.

SdKfz 7 arendamine algas 1934 saadud tellimusega 8-tonnisele poolroomikveokile. Esimesed sõidukid valmisid 1938 ning olid määratud 88 mm kahuri ja 150 mm haubitsa pukseerimiseks. Lisaks võis veok kanda kuni 12 meest. Veoki tagaosa oli suletud, sest oli ette nähtud lõhkeaine veoks. Veok oli ette nähtud kuni 8-tonniste haagiste pukseerimiseks ja enamus neist oli varustatud vintsiga.

Võrreldes ratassõidukitega, on poolroomikvedukeid raskem hooldada ja nad on teedel aeglasemad, kuid maastikul on nende läbivus mõnevõrra parem.

Poolroomikvedukite kasutamine suurtükkide veoks oli Saksa armees tavaline, aga mujal mitte eriti. Mõned sõjasaagiks saadud SdKfz 7-d olid sõja ajal ja vahetult pärast seda kasutusel ka liitlasvägedes. Vedukist ehitati ka Itaaliale kohandatud versioon, mis on hõlpsasti eristatav pikema kapoti ja parempoolse rooli järgi.

SdKfz 7 üks levinumaid mudeleid oli SdKfz 7 Flakvierling.
SdKfz 11

**SdKfz 11** oli Teise maailmasõja aegne Saksa poolroomikveok, mida toodeti aastatel 1937–1944 firmades Hansa-Lloyd, Hanomag, Adler, Borgward, Horch ja Škoda kokku eri andmetel 8800 – 11 000 masinat. 

Poolroomikveokit SdKfz 11 kasutati varustus- ja muudeks töödeks. Meeskond kasutas masinas asuvaid tööriistu vägagi efektiivselt, parandades kahju saanud sõidukeid, roomikuid, katkisi kahureid ning isegi masinate keresid. Kuid SdKfz 11-l ei olnud mingisugust kaitset ega relvastust, mistõttu oli seda väga lihtne hävitada.
Love Me Tender (laul)

**"Love Me Tender"** on üks tuntumaid laule Elvis Presley repertuaarist, üks tema esimesi hitte. Nüüdseks on see laul saanud igihaljaks.

Laulu meloodia on võetud George R. Poultoni laulult "Aura Lee". Kenneth Darby kirjutas sellele uued sõnad. Elvis Pesley esitus on osa 1956. aasta vesterni "Love Me Tender" muusikast.

Filmi pealkiri oli algselt "The Reno Brothers", kuid laulu tohutult kasvanud populaarsuse tõttu nimetati film ümber. Samal ajal filmiga anti välja ka singel (plaadifirma RCA).

Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu 437. kohale.

## Segadus autorsusega
Laulu autoritena nimetatakse Elvis Presleyt ja Vera Matsonit. Viisi autorit Poultonit enam ei mainita, sest tema autoriõigused on aegunud. Laulu sõnad on tegelikult kirjutanud Kenneth Darby, kuid ta loovutas selle ja veel kolme samas filmis lauldava laulu autorsuse oma abikaasale ja Elvis Presleyle. Arvatakse, et produtsent avaldas talle survet, et saavutada paremat kuvandit.