open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Artur Maier

**Artur Maier** (sündinud 16. juunil 1986 Pärnus) on Eesti sõudja. Rita Maieri (*Morrisson) poeg, Merle Morrissoni õepoeg. 188 cm, 88 kg. 

Lõpetas 2005 Pärnu Koidula gümnaasiumi, aastast 2006 õppinud TTÜ mehaanikateaduskonnas. 
Olnud 2012–14 Artur Maier Customs OÜ ja a-st 2015 Prolekto OÜ juhatuse liige.

## Sõudmine
Sõudmist hakkas harrastama 1998 Tatjana Jaansoni juhendamisel, jätkas Mihkel Leppiku treeningurühmas. 

**Tulemused:**
*Tulnud 2007 kaheksapaadil U-23 maailmameistriks. 
**Üliõpilaste MM-il M8+ 2006 ja 2008 3., ning 2010 2. koha, 
**M8+ MM-il 2007 16., 
**U-23 MM-il 2005 ja 2006 7., 2008 6.; 
**EM-il 2009 4., 2011 7. ja 2010 8. koha. 
*Tulnud 13 korral Eesti meistriks: 
**2006–07 ja 2009–12 roolijata neljapaadil, 
**2004 ja 2006 paarisaerulisel neljapaadil
**2004–07 ja 2009 kaheksapaadil. 

## Auhinnad
*Pärnu parim noorsportlane 2003
*Pärnu parima võistkonna liige 2007
*Sõudeliidu parim juunior (U-23) 2006–07. 
Kuulunud aastast 2014 Pärnu Sõudeklubi juhatusse 

## Viited
Rudi Dutschke

**Rudi Dutschke** (kodanikunimi **Alfred Willi Rudi Dutschke**; 7. märts 1940 Schönefeld – 24. detsember 1979 Århus, Taani) oli saksa sotsioloog, üliõpilasliikumise tegelane ja poliitaktivist.

Postiametniku poja Rudi Dutschke noorusaastad möödusid Saksa DV-s. 1956. aastal astus ta Saksa Vaba Noorsoo Liitu. 1958. aastal lõpetas Rudi Dutschke gümnaasiumi. Ta oleks tahtnud edasi õppida Leipzigi Ülikoolis spordiajakirjandust, kuid selleks oleks tulnud läbida sõjaväeteenistus Saksa DV Rahvaarmees. Dutschke keeldus sõjaväeteenistusest ning ei saanud seetõttu õigust ülikoolis õppida. Aastatel 1958–1960 õppis ta kaubandust.

Seejärel kavatses Rudi Dutschke ülikoolis edasi õppida Lääne-Saksamaal. 1960. aastal hakkas ta käima regulaarselt Lääne-Berliinis, et saada Lääne-Saksa gümnaasiumi lõputunnistus. Kui 1961. aasta augustis ehitati Berliini müür, jäi Rudi Dutschke läände ja alustas samal sügisel sotsioloogiaõpinguid Berliini Vabas Ülikoolis.

Ülikoolis õppides tutvus Dutschke marksismi alternatiivsete vooludega. 1965. aasta jaanuaris astus ta Sotsialistlikku Saksa Üliõpilasliitu, mis kujunes vasakpoolse üliõpilasliikumise keskuseks. Alates 1966. aastast organiseeris Dutschke demonstratsioone keskkoolireformi, suure koalitsiooni, eriolukorra seaduse ja Vietnami sõja vastu ning võttis ta osa liikumise Außerparlamentarische Opposition ('parlamendiväline opositsioon') tegevusest.

2. juunil 1967 lasi politseinik Karl-Heinz Kurras meeleavalduse ajal segastel asjaoludel maha üliõpilase Benno Ohnesorgi. See tõi kaasa Lääne-Saksa üliõpilasliikumise radikaliseerumise. Rudi Dutschkest kujunes üks vasakpoolse radikaalse üliõpilasliikumise liidreid.

11. aprillil 1968 tulistas 23-aastane tööline Josef Bachmann Rudi Dutschket mitu korda. Atentaadi tagajärjel raskelt vigastatud Rudi Dutschke pidi uuesti rääkima õppima. Ta elas mõnda aega välismaal ja pöördus Saksamaale tagasi 1972. aastal. Doktorikraadi sai ta 1973. aastal.

Atentaadi käigus saadud vigastustest Dutschke täielikult ei paranenudki. Ta uppus 39-aastaselt vannis teda ootamatult tabanud epilepsiaataki tagajärjel.

## Viited
Tanja Bakić

**Tanja Bakić** (sündinud 14. septembril 1981 Bijelo Poljes) on Montenegro luuletaja, esseist, tõlkija ja aimekirjanik. 

2005. aastal kaitses Tanja Bakić Nikšići ülikooli filosoofiateaduskonnas inglise kirjanduse teemalise magistritöö "The Influences of William Blake's Poetry on the Rock Music of Jim Morrison" ("William Blake'i luule mõju Jim Morrisoni rokkmuusikale") Ta on tunnustatud William Blake'i uurija. 

Ta on Montenegro Kirjastajate ja Raamatumüüjate Liidu auesimees. Ta elab Podgoricas, kus on töötanud pedagoogi, toimetaja, pressiesindaja, tõlgi ning kirjandusürituste kuraatorina.

Temalt on ilmunud arvukalt luuletusi, sealhulgas luulekogud "Treptaj" (1996), "Bolesna ruža" (2009) ja "Trava" (2009).

Tanja Bakić kirjutab sageli kirjandusajakirjades. Ta on pälvinud Joan Flora auhinna. Bakići tõlked Inglise metafüüsiliste ja romantiliste poeetide luulest on pälvinud kriitikute kiituse, ta on tõlkinud ka Rabindranath Tagore'i, Herbert George Wellsi, Richard Bachi, George Orwelli ja William Butler Yeatsi teoseid. Ta on osalenud mitmesugustel kirjandusüritustel kogu Euroopas, esinenud loengute ja ettekannetega konverentsidel. Tema teoseid on tõlgitud vähemalt kuude võõrkeelde (sh vene ja albaania keelde).

## Teoseid

### Raamatud
* *A Winkle* (Treptaj, 1996), luule
* *Madonna - the Slave or the Queen* (Madonna robinja ili kraljica, 2008), aimekirjandus
* *The Sick Rose* (Bolesna ruža, 2009), luule
* *Grass*, eBook (Trava, 2009), luule
* *Silken Shoes* (Svilene cipelice, 2011), luule
* *Lover-crossed Star: Selected Poems* (2012), ingliskeelne luule
* *The Seed and Other Poems* (Sjeme i druge pjesme, 2013), inglis- ja montenegrokeelne luule
* *Voodoo Child: A Story About Jimi Hendrix* (Voodoo Child: Priča o Džimiju Hendriksu, 2013), aimekirjandus

### Tõlked

* *[[Näljased kivid]]* *(Gladno kamenje)* Rabindranath Tagore (2008), jutustus
* *[[Maailmade sõda]]* *(Rat svjetova)* H. G. Wells (2009), romaan
* *[[Jonathan Livingston Merikajakas]]* *(Galeb Džonatan Livingston)* Richard Bach (2009), romaan
* *[[Loomade farm]]* *(Životinjska farma)* George Orwell (2011), romaan
* *The Arc of Finitude* *(Putanja konačnosti)* by Mladen Lompar, tõlge inglise keelde koos Stephen J. Manganiga (2013), luulekogu

### Toimetatud teosed

* *Good manners: How to Behave in the Contemporary World* (2009)
* *If Thou Knowest What Love Be*, maailma armastusluule antoloogia (2009)
* * Eight*, Selected Poems of Ibrahim Spahić (2011)
* * Catalogue of Ratković's Poetry Evenings* (toim. ja tlk. inglise keelde, 2012)

## Viited

## Välislingid
* Sigma Tau Delta Chapter Montenegros
* 5th PULA ESSAY DAYS - The Province
* Poeteka International Festival of Poetry 2008
* Lover-crossed Star Kindle Edition ISBN 978-86-7470-175-1
Hans Villemi

**Hans Villemi** (sündinud 16. oktoobril 1995) on eesti autosportlane. 

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis Driver Database
Marek Kaleta

**Marek Kaleta** (sündinud 17. detsembril 1961) on endine eesti odaviskaja ja sporditegelane. 

1983–1995 tuli ta odaviskes 5 korda (1985, 1988–89, 1992, 1995) Eesti meistriks ja peale esikoha saanud 5 korral teise koha. 

Ta on töötanud Audentese Spordigümnaasiumi direktori ja Tondi Tennisekeskuse juhina. 

## Viited

## Välislingid
*
Marko Jänes

**Marko Jänes** (sündinud 4. mail 1983) on eesti odaviskaja.

Aastal 2007 sai ta Euroopa karikavõistlustel kergejõustikus II liigas kolmanda koha tulemusega 76,74. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Ōsakas sai ta tulemusega 69.65 eelviimase, 34. koha. 

Marko Jänese isiklik rekord 80.33 	on visatud Viljandis 9. augustil 2011. 

## Viited
Meta Kodanipork

**Meta Juliane Kodanipork** (aastani 1934 **Kodaniburg**; 23. detsember 1904 Tallinn – 18. jaanuar 1983 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (sopran).

## Elukäik

Meta Kodanipork sündis kaheksalapselise pere teise lapsena Paide vallas Nurmsi külas. Tema isa Aleksander (õppinud sepp ja puusepp) suri veremürgistusse, kui Meta oli 11-aastane. Ema Adele (sünd. Puhm) suri 1939. aastal südamehaigusse. 

Meta Kodanipork lõpetas Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumi 1923. aastal, misjärel töötas 1923–1944 kantseleiametnikuna.

Aastatel 1924–1925 õppis ta Tallinna konservatooriumis, 1927–1944 laulis ta (vaheaegadega) Estonia muusikaosakonna mittekutselises kooris solistina. 1944. aastal asus koorilauljana tööle Estonia teatrisse ning oli 1945–1964 ooperi- ja operetisolist (aastast 1959 mittekoosseisuline). Meta Kodaniporgist kujunes kiiresti teatri operetiprimadonna, ta oli Georg Otsa põhiline lavapartner. Esines palju ka kontsertlauljana.

## Osatäitmised

Meta Kodanipork laulis solistina järgmistes muusikalavastustes:

* 1946 Sigmund Rombergi operett "Kõrbelaul"
* 1947 Georges Bizet' ooper "Carmen"
* 1948 Imre Kalmani operett "Silva"
* 1949 Pjotr Tšaikovski ooper "Jevgeni Onegin"
* 1949 Gustav Ernesaksa ooper "Tormide rand"
* 1949 Juri Miljutini operett "Rahutu õnn"
* 1950 Rudolf Frimli operett "Rose-Marie"
* 1952 Wolfgang Amadeus Mozarti ooper "Don Giovanni"
* 1953 Johann Straussi operett "Nahkhiir"
* 1955 Franz Lehari operett "Lõbus lesk"
* 1959 Imre Kálmáni operett "Krahvinna Mariza"

## Tunnustus
* 1950 – Stalini preemia
* 1950 – Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1979 – Georg Otsa nimeline auhind

## Viited

## Kirjandus
* Helga Tõnson. Meta Kodanipork. Tallinn, 1974.
Jaan Laos

**Jaan Laos** (sündinud 23. mail 1985 Pärnus) on Eesti sõudja ja ortopeed.

Ta on lõpetanud 2004. aastal Pärnu ühisgümnaasiumi ja 2010. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna.  

Sporditeed alustas 1993 Pärnus Anne Tohveri ujumistreeningutel. Sõudma hakkas 2001 Reet Palmi juhendamisel, 2002 läks Matti Killingu treeningurühma. Sõudeliidu parim noorsõudja 2003 ja juunior (U-23) 2006–2007. Ta sai 2009. aasta Euroopa meistrivõistlustel sõudmises kaheksapaadil neljanda koha.   

2014. aastast on ta OÜ Tipparst juhatuse liige ja ortopeed.  

## Tulemused
*MM-il tulnud 2007 kaheksapaadil 16. kohale ja EM-il 2009 4. ja 2010 8. kohale. 
*Osalenud neljal maailma karikasarja etapil.
*Üliõpilaste MM-il saanud kaheksapaadil 2004, 2006 ja 2008 pronksi ning 2010 hõbeda.

* U-23 MM-il 2007 kaheksapaadil maailmameister, 2005 ja 2006 7., 2004 roolijata kahepaadil 12. Juunioride MM-il 2002 roolijaga kahepaadil 5. ja 2003 roolijata kahepaadil hõbe.

*Tulnud 12 korral Eesti meistriks: 
**2004–06 ja 2010 roolijata kahepaadil, 
**2006 roolijata kahepaadil sprindis, 
**2007–08 ja 2010 roolijata neljapaadil
**2007–08 ja 2010–11 kaheksapaadil. 
## Isiklikku
Isa Peeter Laos (25. VIII 1960) on võistelnud Eesti sõudekoondises, võitnud 1977–1981 Eesti meistrivõistlustel kaks hõbe- ja kaks pronksmedalit. Ema Kersti Laos (sündinud Vernik) on tulnud aastatel 1979–1984 kolmel korral sõudmises Eesti meistriks. Vend Juhan Laos tuli 2004. aastal sõudmises neljakordseks Eesti noortemeistriks. Vend Joosep Laos on saanud ühepaadi MM-il 2011 27. ja noorte MM-il 2010 12., paarisaerulisel kahepaadil U-23 MM-il 2014 9., paarisaerulisel neljapaadil noorte MM-il 2009 16. ning U-23 MM-il 2011, 2012 8. ja 2013 11. koha. EM-il kaheksapaadil 2011 7., paarisaerulisel neljapaadil 2013 10. ja paarisaerulisel kahepaadil 2018 13., universiaadil ühepaadil 2015 10. koht. Tulnud 11 korral Eesti meistriks: 2015–16 ja 2018 roolijata neljapaadil, 2011–12 ja 2018 paarisaerulisel neljapaadil, 2012–2014 ja 2016 kaheksapaadil ning 2017 sisesõudmises. Sõudeliidu parim noorsõudja 2010 ning juunior (U-23) 2011 ja 2014.
You and I (One Direction)

"**You & I**" on Briti-Iiri poistebändi One Directioni esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

## Kirjandus
* "You & I" laulu sõnad

## Video
* "You & I" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:You & I (One Direction song)]] seisuga 5.04.2015.*
Jaan Talts juunior

**Jaan Talts** (sündinud 18. juunil 1975 Tallinnas) on eesti kergejõustiklane ja tõstja.

Aastatel 1995–2001 võitis ta Eesti meistrivõistlustel kergejõustikus 1 kulla, 6 hõbedat ja 4 pronksi.

8. aprillil 2016 valiti ta (Norras) Euroopa Tõstespordiliidu üheks asepresidendiks.

## Isiklikku
Tema isa on tõstja Jaan Talts.

## Viited

## Välislingid
*
Mandalased

**Mandad** (ka **mandalased**) on gnostiliste rühmituste üldinimetus juutluses ja ka gnostilise juudakristliku ristijate rühmituse nimetus. Veeriitusi oluliseks pidanud mandade rühmitus on ainsana järjepidevalt tänini säilinud juudakristlik erakond. Selliseid rühmitusi oli kristliku ajaarvamise esimestel sajanditel mitmeid, näiteks esseenid ja elkesaid (juudikristlased).

Mandad tekkisid ilmselt kristliku ajaarvamise esimestel sajanditel, aga pühad raamatud pandi kirja 7.–8. sajandil. Ristijate rühmituse peateos on "Ginza".

Mandade päästeusundi rajajat ja päritolu pole teada. Nad vastandusid Jeruusalemma judaismile ja eelistasid päästeõpetuse iraani varianti. See oli sarnane süüria juutluse rahvaliku usuga.
 
Mandad on ainus tänapäevani järjepidevalt säilinud gnostiline rühmitus. Nende iidne asuala paikneb tänapäevase haldusjaotuse järgi Iraagi territooriumil. Mõni kogudus leidub ka Iraanis, aga arvukalt on mandasid emigrantidena Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja ka Euroopas.

Mandade päritolu kohta on kaks oletust. Esimese järgi on mandade rühmitus tekkinud Iisraelis ja vastavalt enda pärimusele asusid mingil ajal ümber Kahejõemaale (Mesopotaamiasse). Teise järgi on rühmitus Kahejõemaal ka tekkinud ja väljaränd Iisraeli algkodust on vaid mandade legend.

Mandade tähtsaim prohvet oli Ristija Johannes. Aabrahami, Moosest, Jeesust ja Muhammadit pidasid nad valeprohvetiteks. Mandadel oli nii ühealgeõpetus (monism; üks maailma looja), kui ka kahesusõpetus (vahendaja loob maailma kellegi ülesandel; dualistlik valguse- ja pimeduseriigi vastandamine). On ka selline maailma tekkimise mõttesuund, milles püütakse eelnevaid loomislugusid ühendada.

Tähtsaim sakrament on ristimine. Päästjaks võib pidada Manda d'Haijeti.

Mandad pole kokku puutunud Nag Hammadist leitud koptikeelsete gnostiliste tekstidega. Kuid neil on sarnaseid motiive. Mandad pole mõjutatud kristlusest.

Tänapäeval on mandad Iraagis sunniitide vaenatud vähemus.

## Välislingid
* Jaan Lahe. Mandalaste loomismüüt ja selle paralleelid gnostilistes süsteemides. Kirik ja Teoloogia, 28. detsember 2012
* Mandade leksikon ja kirjandus (*inglise keeles*)
Radikaaldemokraatlik Partei (Bulgaaria)

**Radikaaldemokraatlik Partei** (bulgaaria keeles *Радикалдемократическа партия*) on parempoolne, liberaalne Bulgaaria erakond.

Erakond asutati 1905. aastal ajakirja "Демократически преглед" toimetuse ümber koondunud aktivistide poolt, kes olid eraldunud ideoloogiliste erimeelsuste tõttu järk-järgult Demokraatlikust Parteist. Erakonna asutamisel seati sihiks demokraatia ja parlamendi rolli tugevdamine, kõigi bulgaarlastega asustatud alade rahumeelne ühendamine ja liberalismi põhimõtete juurutamine.

Aastatel 1918–1919, 1931–1934 ja 1991–1992 oli erakond esindatud Bulgaaria valitsuses.

1926. aastal nimetati erakond ümber Radikaalseks Parteiks.

1934. aastal toimunud riigipöörde järel keelustati Bulgaarias kõik opositsioonilised erakonnad, Radikaalne Partei tegutses edasi põranda all.

1945. aastal registreeriti erakond uuesti ja pääses kohe taas parlamenti, kuid 1947. aastal keelustati Bulgaarias jälle kõik opositsioonilised erakonnad.

1989. aastal taasasutati Radikaaldemokraatlik Partei, mis ühines koalitsiooniga Demokraatlike Jõudude Liit. Kui viimane formeerus ümber erakonnaks, siis Radikaaldemokraatlik Partei lõhenes: osa liitus 1996. aastal loodud ühenderakonnaga, teine osa jätkas omaette ja marginaliseerus.

2014. aasta kevadel sõlmis Radikaaldemokraatlik Partei erakonnaga Kodanikud Bulgaaria Euroopaliku Arengu Poolt koostöölepingu, millega nõustus toetama selle kandidaate Euroopa Parlamendi valimistel ja Bulgaaria parlamendivalimistel ning osalema ühiselt kohalikel valimistel. Erakond ei ole esindatud parlamendis, kuid toetab sellele lepingule tuginedes Bulgaaria praegust valitsust.

## Välislingid

* Erakonna veebileht
Marija Muzõtšuk

**Marija Muzõtšuk** (ukraina keeles *Марія Музичук*; sündinud 21. septembril 1992) on Ukraina maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2015).

Rahvusvahelise maleorganisatsiooni FIDE ELO-reitingus on tema parim saavutus 8. koht (2015). 2015. aasta märtsi seisuga oli tema reiting 2526 punkti, millega ta on naiste edetabelis 12. kohal.

2015. aasta naiste maailmameistrivõistlustel tuli ta maailmameistriks alistades finaalis Venemaa maletaja Natalja Pogonina 2,5:1,5.

Ka tema õde Anna Muzõtšuk on maletaja.

## Viited

## Välislingid
Jevgeni Varlamov

**Jegveni Varlamov** (sündinud 7. detsembril 1976 Tallinnas) on Eesti päritolu Venemaa jäähokimängija (kaitsja).

1992–1995 osales ta kokku 15 mängus, kuuludes kuni 18- ja kuni 20-aastaste koondisse.

Klubikarjääri jooksul mängis Moskva Krõlja Sovetovi (1995–98), Kaasani Ak Barsi (1998–2003), Magnitogorski Metallurgi (2003–11) ja Nižni Novgorodi Torpedo (2011–2013) ridades. 2006. aastal võitis ta Metallurgiga Spengleri karika ja tuli 2007. aastal Venemaa meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Johannes Moor

**Johannes Moor** (sündinud 3. juulil 1992 Tartus) on eesti motosportlane.

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis Driver Database
Klaus Rifbjerg

**Klaus Rifbjerg** (15. detsember 1931 Kopenhaagen – 4. aprill 2015) oli taani kirjanik.

2011. aastal ilmus sarjas "Põhjamaade romaan" (kirjastus Eesti Raamat) Rifbjergi romaan "Anna (mina) Anna". Selle tõlkis taani keelest Ene Mäe.

Rifbjergi teos "Og andre historier" kuulub Taani kultuurikaanonisse.

## Tunnustus
*Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind romaani "Anna (mina) Anna" eest 1970
*Rootsi Akadeemia Põhjamaade auhind 1999
Pjotr Degtjarjov

**Pjotr Degtjarjov** (sündinud 10. juulil ‎1993) on endine Eesti ujuja.

Ta esindas Eestit 2010. aasta noorte suveolümpiamängudel (50 m vabaujumises 9. koht), 2010. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlustel ja 2013. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel.

Tema treenerid TOPi Ujumisklubis on Heidi ja Ain Kaasik.

Kuni 10. klassini õppis ta Maardu gümnaasiumis.

Ta räägib eesti keelt aktsendita.

Septembris 2017 teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.

## Isiklikku
Jaanuaris 2017 sündis ta peres tütar.

## Viited

## Välislingid
*
Raul Saaremets

**Raul Saaremets** (sündinud 10. märtsil 1967 Kohtla-Järvel) on eesti muusik ja raadioajakirjanik.

Ta on mänginud trumme ansamblis Röövel Ööbik ning tegutseb sooloartistina Ajukaja nime all. 

Ta on töötanud Raadio 2-s selle loomisest saadik ning juhtinud saateid "Vibratsioon" ja "Muusikanõukogu".

Ta on 2001. aastal asutatud osaühingu Umblu Records juhatuse liige.

Saaremets on mänginud Arvo Pärti filmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse".

## Tunnustus
*2014 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2014 – Kultuurivedur
## Viited

## Välislingid
* Teet Korsten, "Raul Saaremets – Kaug-Idast pärit misjonär" Põhjarannik, 9. oktoober 2004
* "Muusikailma rikastaja" Postimees, 29. juuli 2006
* "Raul Saaremets: imestan, kui tihti teevad andekad muusikud surmigavat muusikat" ERR kultuur, 18. aprill 2023
Triin Peips

**Triin Peips** (sündinud 26. septembril 1982 Valgas) on endine eesti laske- ja murdmaasuusataja. 

## Välislingid
*Sissekanne fis-ski.com lehel
*
Tiit Soolep

**Tiit Soolep** (sündinud 12. aprillil 1973) on eesti motosportlane.

Aastal 1991 tuli ta Eesti meistriks hipodroomisõidus.

## Isiklikku
Tema vend on motosportlane Jaak Soolep.

## Viited

## Välislingid
*
Tõnis Kartau

**Tõnis Kartau** (sündinud 6. oktoobril 1990 Tartus) on eesti suusahüppaja. 

Ta on aastatel 2005–2011 saanud Eesti meistrivõistlustelt individuaalselt ja meeskondlikult kolm hõbe- ja kolm pronksmedalit.
Tagne Tähe

**Tagne Tähe** (sündinud 3. septembril 1985 Vastseliinas) on endine eesti laskesuusataja.

Ta lõpetas aastal 2004 Vastseliina Gümnaasiumi ja aastal 2008 päästeteenistuse erialal Sisekaitseakadeemia. Aastal 2013 lõpetas ta bakalaureuse- ja aastal 2015 magistrikraadiga Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta sai 2005. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Ta töötab Päästeameti ohutusjärelevalve büroo juhatajana.

## Isiklikku
Tema isa Üllar Tähe on laskesuusatamistreener.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Tarmo Mitt

**Tarmo Mitt** (sündinud 22. mail 1977) on eesti rammumees. 

Ta on osalenud võistlusel "Maailma tugevaim mees" (inglise World's Strongest Man), kus ta jõudis aastail 2005–2008 neljal korral järjest finaali. 

Ta on mitu korda võitnud võistluse "Eestimaa rammumees".

Endine Hercules hold maailmarekordi omanik - aeg 1:11.12.

Tema poeg Arnold Mitt on korvpallur.

## Viited
Kert Toobal

**Kert Toobal** (sündinud 3. juunil 1979) on endine eesti võrkpallur ja praegune sporditegelane.

Ta on lõpetanud 1997. aastal Türi Gümnaasiumi ja õppinud Tallinna Pedagoogikaülikoolis kehakultuuri. Võrkpallitreeninguid alustas 1987. aastal Järvamaa SK-s Villi Vantsi õpilasena.

## Sportlaskarjäär
Kert Toobal kuulus Eesti võrkpallikoondisse aastatel 2001–2019 ja mängis koondises 308 mängu. Ta on koondise koosseisus esindanud Eestit Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril viiel korral (2009, 2011, 2015, 2017 ja 2019). Toobal oli koondise juures ka koduseks 2021. aasta Euroopa meistrivõistluste finaalturniiriks valmistudes, kuid vigastuse tõttu võistlustel osaleda ei saanud. Ta võitnud koondise koosseisus kahel korral Euroopa liiga (2016 ja 2018). Ta oli aastatel 2009–2021 koondise kapten. 

Pärast sportlaskarjääri lõpetamist töötab ta Eesti Võrkpalli Liidu spordidirektorina.

## Tunnustus
*Hooaeg 2003/04 Eesti aasta parim meesvõrkpallur.
*Hooaeg 2014/15 Eesti parim meesvõrkpallur.
*2017 Eesti Vabariigi spordipreemia (olulise panuse eest Eesti meeste võrkpallikoondise liidrina Euroopa Liiga võitmisel 2016. aastal ja pääsu tagamisel Euroopa meistrivõistluste finaalturniirile).
*2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk.
*2023 EOK teenetemärk (karjääri lõpetanud võrkpallur).

## Isiklikku
Tema vend on endine võrkpallur ja praegune võrkpallitreener Andres Toobal.

## Viited

## Välislingid
*Kert Toobali elulugu Eesti spordi biograafilises leksikonis. Vaadatud 21.06.2023.
*Kuido Saarpuu Võrkpallurielu viis unistuste rännuteele 19.10.2018, Postimees
Kristjan Ehman

**Kristjan Ehman** (sündinud 13. septembril 1990 Tallinnas) on eesti suusahüppaja. 

Ta sai 2006. aasta Eesti meistrivõistlustel meeskondlikus suusahüpetes teise koha.

## Viited
Silva Rahnel

**Silva Rahnel** (kuni 1986 **Silva Oja**; sündinud 17. jaanuaril 1961 Pärnus) on eesti endine kergejõustiklane ja spordipedagoog.

Ta lõpetas aastal 1979 Pärnu 1. Keskkooli ja aastal 1984 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

1977–1984 tuli ta eri aladel (kaugushüpe, tõkkejooks, seitsmevõistlus) individuaalselt 7 korda Eesti NSV meistriks ja 1980 ka 4×100 m teatejooksus.

## Viited

## Välislingid
*
Rene Aas

**Rene Aas** (sündinud 13. juulil 1969 Tallinnas) on eesti motosportlane.

Ta lõpetas aastal 1988 treiali-freesija erialal Tallinna 6. Kutsekeskkooli.

Ta on tulnud 3 korda söerajasõidus ja hipodroomisõidus Eesti meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Natalja Bratuhhina

**Natalja Bratuhhina** (sündinud 7. detsembril 1987 Narvas) on Eesti saali- ja rannavõrkpallur. 

Ta on lõpetanud 2006. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ja 2010. aastal EBSi. 

Ta on kuulunud aastatel 2012–2015 Eesti võrkpallikoondisse ja võistelnud edukalt rannavõrkpallis koos Mari-Liis Graumanni ja Polina Bratuhhina-Pitouga.

## Tunnustus
***Hooaeg 2006/07** Eesti parim naiste rannavõrkpalli paar koos Mari-Liis Graumanniga
***Hooaeg 2006/07** Eesti parim noorte rannavõrkpalli paar neiudest koos Polina Bratuhhinaga
***Hooaeg 2007/08** Eesti parim naiste rannavõrkpalli paar koos Mari-Liis Graumanniga
***Hooaeg 2008/09** Eesti parim naisjuunioride rannavõrkpalli paar koos Polina Bratuhhinaga
***Hooaeg 2011/12** Eesti parim naiste rannavõrkpalli paar koos Polina Bratuhhinaga
## Isiklikku
Tema kaksikõde on ranna- ja saalivõrkpallur Polina Bratuhhina-Pitou. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne FIVBi andmebaasis
*esbl
*volleybox
Silja Suija

**Silja Suija** (sündinud 15. juunil 1974 Tartus) on Eesti endine murdmaasuusataja.

Ta lõpetas aastal 1993 Eesti Spordigümnaasiumi Otepää filiaali.

Suija on treeninud Herbert Abeli, Helle Tallo ja Mati Alaveri juhendamisel.

## Sportlik karjäär
Ta on osalenud 1994. (parim koht – 5 km klassikatehnikas 39.) ja 2006. (10 km klassikatehnikas 49. koht) taliolümpiamängudel. Maailmakarikavõistluste etappidel parim koht 2005. aastal 10 km klassikasõidus 25.

Aastatel 1991–2010 võitis ta Eesti meistrivõistlustelt individuaalselt 4 kuld-, 13 hõbe- ja 3 pronksmedalit ning teatesõidus 2 kuld-, 2 hõbe- ja 2 pronksmedalit. Ta on kuulunud aastatel 1993–1994 ja 2005–2007 Eesti koondisse.

## Osalemine poliitikas
Suija on osalenud kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Võru vallas aastatel 2002 ja 2005 (ei osutunud valituks) ja Võru linnas aastatel 2009, 2013 ja 2017 Sotsiaaldemokraatlik Erakonna nimekirjas. Võru linnavolikogu liikmeks valiti Suija 2013. aastal (120 häält). Ta osales ka 2015. aasta 2015. aasta Riigikogu valimistel (390 häält).

## Isiklikku
Tema elukaaslane oli laskesuusataja Aivo Udras. Neil on neli last, kellest üks on autist.

Silja Suija on aastast 1997 Silja Sport OÜ ja aastast 2023 Kuningatalu OÜ juhatuse liige.

Tema isa on sõudja Andrus Suija, ema suusataja ja sõudja Eha Suija.

## Viited

## Välislingid
* Silja Suija FIS-i lehel
* Priit Pullerits. Silja Suija põletab küünalt kahest otsast. postimees.ee, 5. märts 2005.
* Autistist last kasvatav endine suusataja Silja Suija: ühiskonnas temal kohta pole. ohtuleht.ee, 20. oktoober 2018.
* Tuntud poliitik Silja Suija ahistas oma endist meest, sai kaela krimiasja ja peab tegema üldkasulikku tööd. lounaeestlane.ee, 8. juuni 2022.
* Võru vallavolikogu liige on eksmehe uue naise elu põrguks keeranud. elu24.postimees.ee, 10. veebruar 2025.
Harald Vennikas

**Harald Theodor Vennikas**  (01.01.1900 – 3. september 1919 Irboska) oli töölisaktivist ja hobimuusik (mängis flööti).

Ta kuulus 1. juunil 1917. aastal asutatud Tallinna Sotsiaaldemokraatlikku Noorte Klubisse. Ühingu liikmed osalesid Oktoobrirevolutsioonis, tegid partei juhtimisel rahva hulgas poliitilist kihutustööd, aitasid organiseerida Punakaarti ning korraldasid noorte koosolekuid ja meeleavaldusi. 

Lasti siseministri korraldusel Irboska veretööl 3. septembril 1919 maha.
Õnne Kurg

**Õnne Kurg** (aastani 1994 **Näppi**; sündinud 8. märtsil 1973 Rakkes) on eesti suusataja. 

Ta osales 1998. aasta Nagano taliOM-il. 

Aastatel 1991–2005 võitis ta Eesti meistrivõistlustel individuaalselt 5 hõbedat ja 6 pronksi ning teatesõitudes 1 kulla, 3 hõbedat ja 5 pronksi. 

Aastal 2006 võitis Kurg Tartu maratoni.

## Viited

## Välislingid
*
Vladimir Latin

**Vladimir Latin** (sündinud 30. mail 1985 Narvas) on Eesti sõudja. 196 cm, 95 kg. Lõpetas 2009 politseikooli ning 2012 Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledži. Töötanud politseis.

## Sport
Aastast 1998 harrastas ujumist, sõudma hakkas 2003, treeninud Sergei Gluško juhendamisel. 

Osales 2008. aasta OM-il, kus neljapaadis sai üheksanda koha. 

### Saavutused
#### Maailmameistrivõistlustel
*2006 paarisaerulisel kahepaadil 20.,
*2007 paarisaerulisel neljapaadil 8. 
*2009 10. 
*U-23 MM-il saanud paarisaerulisel kahepaadil 2005 pronksi, 2004 4. ja 2006 12. koha 

#### Euroopa meistrivõistlustel
*võitnud paarisaerulisel kahepaadil 2008 hõbeda, 
*saanud paarisaerulisel neljapaadil 2007 5., 2010 8. ja 2013 10., 
*kaheksapaadil 2011 7. 
*ühepaadil 2014 21. koha. 

#### Maailma karikasari ja Eesti meistrivõistlused
*Osalenud 2005–12 12 MK etapil, 5 korral olnud 10 parema hulgas. 
*Tulnud 11 korral Eesti meistriks: 
**2006 ühepaadil, 
**2004–06 paarisaerulisel kahepaadil, 
**2007–10 paarisaerulisel neljapaadil
**2008, 2010 ja 2012 kaheksapaadil. 

## Tunnustus
* 2008–2010 – Narva parim sportlane 
* 2004 – parima võistkonna liige
* 2005 – Sõudeliidu parim juunior (U23)

## Viited
Vladimir Kärk

**Vladimir Kärk** (19. märts 1915 Tallinn – 23. juuli 1998 Royal Oak, Michigan, USA) oli eesti korv- ja võrkpallur.

Lõpetas 1934. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis aastatel 1935– 1937 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas ja lõpetas 1944. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis masinaehituse eriala, töötades seal ka nooremassistendina.

1931. aastal hakkas ta mängima korvpalli Hertbert Niileri juhendamisel, võisteldes 1941. aastani Tehnika klubi, Tallinna ja Tartu NMKÜ, EASK, Kalevi, Dünamo ja Eesti koondise liikmena, osaledes ka 1936. aasta OM-il. Sai 1937. aastal EM-il 5. koha, 1939. aasta ülemaailmsetel üliõpilasmängudel hõbeda (ka võrkpallis) ja 1937. aastal pronksi. Tuli aastatel 1936–1937  korvpallis ning 1933 ja 1935–39 võrkpallis Tartu NMKÜ meeskonnas Eesti meistriks.

1944. aastal läks ta lennuväelasena Saksamaale, 1949 siirdus Kanadasse ja 1959 USA-sse. Töötas masinatööstuses konstruktori ja insenerina.

## Viited

## Välislingid
*
Alexander Wilson

**Alexander Wilson** (6. juuli 1766 Paisley, Šotimaa – 23. august 1813 Philadelphia, Pennsylvania) oli šoti päritolu Ameerika luuletaja, ornitoloog ja illustraator.

Robert Burnsi värsid inspireerisid teda luulega tegelema. Wilson kirjutas ballaade, pastoraalseid luuletusi ja satiirilisi kommentaare kangakudumisvabriku kohta, kus ta alates 1779. aastast õpipoisina töötas. Üks eriti torkava sisuga luuletus vabrikuomaniku kohta tõi karistuseks teoste avaliku põletamise ja vangistuse. Pärast vabanemist läks ta 1794. aastal Ameerikasse. Seal teenis ta elatist õpetamisega. Tuntud loodusteadlane William Bartram õhutas tema huvi ornitoloogia ja maalimise vastu. Wilson otsustas avaldada Põhja-Ameerika lindude illustratsioonide kogu ning reisis mööda maad, kogudes materjali, maalides ning äratades huvi oma teose vastu, mis ilmus üheksas köites aastatel 1808–1814 pealkirjaga "American Ornithology". Selles oli illustreeritud 268 linnuliiki, kellest 26 olid varem kirjeldamata. Wilson oli väljapaistev Ameerika ornitoloog, paljud linnuliigid on tema järgi nimetatud.
Words (F. R. Davidi laul)

**"Words"** (ka **"Words (Don't Come Easy)"**) on Tuneesia päritolu Prantsuse muusiku F. R. Davidi (sündinud 1. jaanuaril 1947) komponeeritud ja esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

"Words" avaldati 1981. aasta lõpus Prantsusmaal ja Monacos, hiljem mujal Euroopas. 1983. avaldati laul USA-s ja Suurbritannias. 

1982. aastal muutus "Words" Euroopas hittlauluks, olles esikohalaul Saksamaal, Šveitsis, Rootsis, Austrias, Norras ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. 

Laulu on kaverdanud näiteks Mary Roos (pealkirjaga "Zeit"), Daliah Lavi (pealkirjaga "Mut"), The Tremeloes, Penny McLean ja Soraya Arnelas.

## Välislingid
* Laulu "Words" sõnad
* "Words" – YouTube'i muusikavideo
Words

## Albumid
*"Words", F. R. Davidi album
*"Words", Tony Richi album

## Laulud
*"Words", Bee Geesi laul
*"Words", F. R. Davidi laul
*"Words", Madonna laul albumilt "Erotica"
*"Words", The Monkeesi laul albumilt "Pisces, Aquarius, Capricorn & Jones Ltd."

*"The Word", The Beatlesi laul
*"The Words", Christina Perri laul
DVB-S

**DVB-S** (lühend ingliskeelsetest sõnadest *Digital Video Broadcasting – Satellite*) on standard, mis määrab kindlaks, kuidas edastada satelliittelevisiooni signaali satelliitside võrgu kaudu. Euroopas vahendavad kõige rohkem ringhäälingusaateid satelliidid Astra ja Eutelsat.

Nagu teisedki DVB-süsteemid (DVB-T, DVB-C) võimaldab ka DVB-S lisaks telesaadetele edastada raadiosaateid ja pakkuda tagasikanali kaudu interaktiivteenuseid. 

## Raadioedastuse tehnika
Digitaalsed telesaatepaketid saadetakse maa-antennidest sidesatelliitide transponderitele raadiosagedusalas 13,75–14,5 GHz ja sageduskanalites, mille laius võib olla 26, 30, 33, 36, 40, 46 või 54 MHz. Rakendatakse modulatsioonimeetodit QPSK (kvadratuurne faasmodulatsioon), mille puhul andmekiirused jäävad vahemikku 18–37 Mbit/s; see on piisav ka kõrglahutusega televisiooni HDTV jaoks. Digitaalseid raadiosaateid edastatakse kiirusega 192 kbit/s (mono), 256 või 320 kbit/s (stereo) või 448 kbit/s (Dolby Digital).

Transponderis toimub saabunud signaalide filtreerimine, võimendamine ja muundamine saatepakettideks, mis edastatakse tagasi satelliiditaldrikutele K<sub>u</sub>-riba sagedustel 10,70–12,75 GHz kahel polarisatsioonitasandil (horisontaalne, vertikaalne).

2005. aastast kehtib standardi täiustatud versioon DBV-S2, mis võimaldab valida modulatsiooniliike 8PSK, 16APSK või 32APSK vastavalt ülekandetingimustele. Digitaalandmeid tihendab videokoodek H.264 või Windows Media Video (WMV), mis toimib tõhusamalt kui DVB-S puhul kasutatav MPEG-2.

Signaali vastuvõtmiseks sobivad DVB-S2 jaoks endised antennisüsteemid ja LNB-d, kuid teistsuguse modulatsiooni- ja pakkimismeetodi tõttu on vajalik vastava võimekusega teler või digiboks.

## Vaata ka
*Satelliittelevisioon
*Satelliiditaldrik
*LNB

## Välislingid
* Standard DVB-S2
Dubysa regionaalpark

**Dubysa regionaalpark** (leedu keeles *Dubysos regioninis parkas*) on regionaalpark Leedus Raseiniai ja Kelmė rajoonis.

Dubysa regionaalpark asub Dubysa jõe ürgorus ja selle ümbruses. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Dubysa ürgorgu, sealseid maastikke, ökosüsteemi ja kultuuripärandit.

Dubysa org on lai ja järskude nõlvadega, selle ümbrust liigendavad Dubysa lisajõgede orud. Regionaalpargi territooriumil käivad kudemas lõhe ja meriforell. Regionaalpargi territooriumil elavad mitmed hirvlased.

Regionaalpargis kasvavad mitmed Leedu punases raamatus olevad taimed, nende seas mets-kuukress, balti sõrmkäpp, tupp-võsaputk, salutakjas, kahar nurmikas, Aschersoni kerahein, niidu-kuremõõk, karulauk, rohekas käokeel, jumalakäpp, hall käpp, kuradi-sõrmkäpp, euroopa võrdviljak ja teravalehine penikeel. 

Regionaalpargi territooriumil asub viis linnamäge. Lyduvėnais ületab orgu Leedu pikim ja kõrgeim raudteesild. Arhitektuurimälestisena on kaitse all Ugioniai kirik. Pasandravyse külas asub Maironise muuseum.

Dubysa regionaalpargi halduskeskus asub Raseiniais, Dominikonų g. 2. Tähtsamad asulad regionaalpargi territooriumil on Lyduvėnai ja Betygala.

Dubysa regionaalpargi pindala on 10 571 hektarit. Erinevate kaitsealade all on sellest 86%.

## Viited

## Välislingid
* Regionaalpargi kaart
* Dubysa regionaalpargi koduleht
* Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (*leedu keeles*)
* Regionaalpark YouTube'is
* Dubysa regionaalpargi kultuurimälestised YouTube'is (*I osa*)
* Dubysa regionaalpargi kultuurimälestised YouTube'is (*II osa*)
Kokko

**Kokko** ehk **vaakalind** (ka tulilind) on soome muistendites ja rahvuseeposes "Kalevala" hiiglasliku kotkana esinev lind, kelle peamine prototüüp on kaeluskotkas. Vaakalinnul on veel teinegi, antiikmütoloogilise kotka pea ja tiivulise lõvi kehaga greifi (kreeka keeles *γρυψ*) tähendus. Kalevalamõõdulises luules on Kokko sünonüüm sõna kotkas.

Kokko on üle maailma tuntud kõuelinnuga suguluses olev müütiline lind, kes kuulub Euroopast kuni Ameerikani, Põhja-Ameerika looderanniku indiaanlaste muinasusundis ja Mississippi jõe oru iidses kultuuris austatud taevaste üliolendite perekonda.

"Kalevalas" kirjeldatakse tunnetest tulenevat veelinnuna ja mõistusest sündivat Kokko ehk kotkana, kes on valguse ja võimsuse sümbol. Mõnikord on Kokko müütiliste kangelaste sõber ja kaaslane, vahetevahel vaenlane. Vahel on tema ülesanne valvata.

Kokkot kirjeldatakse mõnikord raudse, mõnikord tulise, üldiselt valge linnuna. Tal on hiiglasuured võimsa haardega varbad ja nende otstes pikad küünised, mille tõttu teda sageli kutsutakse *rautakoura*'ks, s.o raudsete küünistega. Ta on suuteline inimesi kandma ja Väinämöist aleteos aidates süütab ta leegi. Samuti võib tema sulgi vastastikku hõõrudes tule süüdata, nagu mõningates sünnisõnades tule sündi seletatakse. Mõõtmetelt on Kokko võimas ja tohutult suur, sest tema üks tiib ulatub taevani ja teine mere laidudeni.

Kokko-linnud esinevad tavaliselt ühekaupa, kuigi "Kalevalas" on neid mitu. Pastori ja etnograafi Jakob Fellmani 1828. aastal tehtud märkme kohaselt elas muinasrahvaste müüt Kokko loodud maailmast ja Väinämöise põlvele asetatud munast kindla usuna Viena Karjalas (vene keeles Беломорская Карелия, Belomorskaja Karelijas) veel 19. sajandi alguseski. Üks Kokko päästab merehädas oleva Väinämöise elu tasuks selle eest, et alet tehes oli Väinämöinen jätnud lindudele ühe kase, mille okstel pesitseda. Ilmarinen ja Louhi valmistavad oma Kokko-linnud. Sepp Ilmarinen teeb metalse Kokko, kes püüab talle saagiks soomushaugi. Louhi moondab iseenda taas Kokko-linnuks, luues tiivad ja saba laeva osadest ja võttes küünisteks vikatid.

## Vaakalind
Nimetus vaakalind tuleneb soomekeelsest sõnast 'vaaka', 'vaa'as', mis tähendab müütilist tuld, võimsat merelainet või -vahtu ja valuhoogu. Sellel võib olla teinegi tähendus – müütiline olend Vuokko, kes on saamide mütoloogias nõiaabiline või mõningates jutustustes kivisel saarel möödapurjetavaid laevu varitsev hiiglaslik lind.

## Viited

## Välislingid
*Pilte Kokkolinnust
* Raamatu esitlus: Kalevala-uuringuid Marjanen, Jouni (soome keeles Kirjaesittely: Kalevalatutkimuksia)
* Tuli ei tuttavat põleta, Mannonen, Kauno (soome keeles Tuli ei polta tuttuansa)
Varniai regionaalpark

**Varniai regionaalpark** (leedu keeles *Varnių regioninis parkas*) on regionaalpark Leedus Žemaitijas Telšiai, Šilalė ja Kelmė rajooni aladel.

Varniai regionaalpark asub Žemaidi kõrgustikul ja selle ümbruses. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta kõrgustiku järvederohket künklikku maastikku, ökosüsteemi ning kultuuripärandit. Regionaalpargi territooriumilt algavad Minija ja Venta jõgi.

Regionaalpargi territooriumil asuvad Žemaidi kõrgustiku kõrgeim tipp Medvėgalis ja arvukalt järvi, neist suurim on Lūkstas. Mitme järve ümbruse soostunud alad on väärtuslikud lindude elupaigana. Regionaalpargile omased lubjarikkad sood on taimeharulduste kasvupaikadeks. Stervase järve ümbruses asub loodusreservaat.

Regionaalpargis kasvavad mitmed Leedu punases raamatus olevad taimed, nende seas Siberi võhumõõk, sale villpea, õievähene tarn, harilik ungrukold, rohekas käokeel, pääsusilm, harilik käoraamat ja järv-lahnarohi. Selgrootutest elavad seal näiteks kaitsealused mustlaik-apollo, vareskaera-aasasilmik, pääsusaba.

Regionaalpargi territooriumil asub üksteist suuremat linnamäge, samuti ka mitu hiidu. Ka on linnamägede ümbruses säilinud mitu muistset salateed. Arhitektuurimälestisena on kaitse all Požerė, Pavandenė ja Varniai kirik. Varniai vaimulike seminaris säilitatakse Motiejus Valančiuse elu- ja tööruume. Ka asub regionaalpargi territooriumil Biržuvėnai mõis.

Varniai regionaalpargi halduskeskus asub Ožtakiai külas. Tähtsamad asulad regionaalpargi territooriumil on Varniai linn ning Pavandenė, Luokė, Janapolė.

Varniai regionaalpargi pindala on 184,84 ruutkilomeetrit. Reservaadid võtavad enda alla 2,3%, kaitsealad aga 50,8% regionaalpargi territooriumist.

## Viited

## Välislingid
* Regionaalpargi kaart
* Varniai regionaalpargi koduleht
* Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (*leedu keeles*)
* Regionaalpark YouTube'is
* Regionaalpargi kultuurimälestised YouTube'is
Mait Patrail

**Mait Patrail** (sündinud 11. aprillil 1988 Põlvas) on eesti käsipallur. 

Aastast 2005 on ta Eesti käsipallikoondise liige.

2006–2012 valiti ta Eesti parimaks käsipalluriks. 

## Välismaa klubides
2008–2011 mängis ta Šveitsi klubis Schaffhausen Kadetten, 2011–2012 Saksamaa klubis Lemgo TBV.

Aastast 2012 mängib ta Saksamaa klubis TSV Hannover-Burgdorf.

## Tunnustus

* 2007 stipendium "Ela ja sära"

## Viited

## Välislingid
*
Baltic Basketball League President Cup

**Baltic Basketball League President Cup** (ka **BBL Cup**) on Baltic Basketball League (BBL) hooajast 2008/2009 põhihooaja eel toimuv turniir. Turniiril osaleb neli võistkonda. 

### Baltic Basketball League President Cupi finalistid
Paul Goma

**Paul Goma** (2. oktoober 1935 Mana, Bessaraabia – 25. märts 2020 Pariis) oli rumeenia kirjanik.

Ta debüteeris 1966. aastal jutustusega ajakirjas Luceafǎrul, 1968. aastal ilmus tema esimene jutukogu "Camera de alături".

1977. aastal oli ta kommunistliku režiimi kriitikuna sunnitud suunduma pagendusse Prantsusmaale ning tema raamatud ilmusid prantsuse keeles. Rumeenias said tema teosed ilmuda taas pärast 1989. aastat.

Eesti keeles on ilmunud Goma raamat "Kalidor: lapsepõlv Basarabias" ("Din Calidor: O copilărie basarabeană", rumeenia keelest tõlkinud Riina Jesmin, Loomingu Raamatukogu 33–36, 1992).

Ta hospidaliseeriti 18. märtsil Pariisis COVID-19 nakkuse tõttu ja suri 25. märtsil 2020 84-aasta vanusena.

## Välislingid
* Paul Goma koduleht
Kuldnoka tänav (Tallinn)

**Kuldnoka tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis.

Tänav algab Mustamäe teelt, kulgeb kagusse ja lõppeb Mooni tänaval.

Kuldnoka tänaval asub Tallinna Lilleküla Gümnaasium.

Kuldnoka tänav on alates majast nr. 6 ühesuunaline suunaga Mooni tänava poole.

Tänav on umbes 530 meetrit pikk.

Kuldnoka tänav sai nime 27. augustil 1930.

## Viited
Meelis Pungits

**Meelis Pungits** (sündinud 30. aprillil 1977 Võrus) on eesti rammumees. 

Ta on 2000. aastatel jõudnud mitu korda esikolmikusse üritusel Eestimaa Rammumees.
Baltic Basketball League Challenge Cup

**Baltic Basketball League Challenge Cup** (ka **BBL Challenge Cup**) oli Baltic Basketball League (BBL) hooajast 2004/2005 kuni hooajani 2011/2012 põhihooaja eel toimuv turniir. 

Hooajal 2004/2005 võitis selle BC Lietkabelis. Hooajal 2011/2012 võitis selle BC Lietkabelis.

## Vaata ka
*Baltic Basketball League President Cup
Eskimo lagle

**Eskimo lagle** (*Branta hutchinsii*) on lagle perekonda kuuluv liik linde.

Eskimo lagle on levinud Põhja-Ameerikas.

Eestis on teda nähtud rändel üliharuldasena hanede seas (esmakordselt 2008. aastal). 

## Välislingid

*
I liiga

**I liiga** (ametlikult  **Saku I liiga**) on tugevuselt teine Eesti korvpalliliiga. Sellest tugevam liiga on Meistriliiga ja madalam on II liiga.

Liiga asutati 1992. aastal.

## Võistkonnad
2024/25 mängivad liigas järgnevaad võistkonnad:
*Audentese Spordigümnaasium
*Eesti Maaülikool/Evocon
*Haapsalu Herilased
*Paide Viking Window
*Rae Koss/Hansaviimistlus
*Rapla Korvpallikool
*Reinar Halliku Korvpallikool
*Rock Tartu Terminal
*Tamsalu Los Toros/TalTech
*Tartu Ülikool/Estiko
*Tere Kadrina Karud
*TSA

## Välislingid
*Koduleht basket.ee
Krooni tänav

**Krooni tänav** on tänav Tallinna kesklinnas Südalinna asumis.

Tänav asub Solarise keskuse ja Kaitseministeeriumi hoone vahel, kulgeb Sakala tänavalt Rävala puiesteele ning läbib Rävala pst 14 hoone kangialuse.

Tänav on ühesuunaline, 90 m pikk ning ilma ühegi aadressiobjektita.

Tänav on nimetatud Eesti krooni auks 2015. aastal.
Vladimir Kärk (arst)

**Vladimir Kärk** (15. aprill 1896 Paide – 29. august 1943 Tallinn) oli eesti sõjaväearst.

Ta sündis aastal 1896 Paides kooliõpetaja perekonnas. Ta lõpetas aastal 1916 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus ta sai õppida aastani 1918, seejärel läks ta vabatahtlikuna Eesti Vabadussõtta, võideldes aastatel 1918–1920 reamehest velskrini. Aastatel 1920–1923 jätkas ta õpinguid Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Rotalia ridadesse.

Ta asus aastal 1923 tööle 1. Diviisi laatsaretti Narvas nooremordinaatorina; aastatel 1924–1937 töötas ta samas vanemordinaatorina. Ta registreeriti aastal 1923 ka vabapraktika arstina sise-, kopsu- ja südamehaiguste alal. Aastal 1937 asus ta Tallinna, kus ta töötas Sõjaväe Tervishoiuvalitsuses, kuid pidi 1. oktoobril 1937 tervislikel põhjustel sõjaväeteenistusest pensionile jääma. Erapraktikuna töötas ta kuni surmani.

Dr. Vladimir Kärk suri pikaajalise raske haiguse tagajärjel 29. augustil 1943 Tallinnas ja ta maeti 2. septembril 1943 Metsakalmistule.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 222.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=20945
Atmosfääripõud

**Atmosfääripõud** esineb kõrge õhutemperatuuri (üle 30 °C), vähese õhuniiskuse (suhteline õhuniiskusega alla 30%) ja üsna tugeva tuule (tuule kiirus 5…6 m/s) korral. Sellistes tingimustes intensiivistub transpiratsioon mitu korda, mistõttu taimejuured ei suuda mullast vajalikul määral vett hankida, taimed närbuvad ja nende kasv katkeb. Kestva põua korral taimed hukkuvad. Eriti ohtlik on atmosfääripõud kuiva kliimaga piirkondades. Mitu päeva kestva põuatuule korral võib hävida kogu saak.

Põllumajanduses kaitstakse taimi atmosfääripõua eest uduniisutusega.

Eestis esineb atmosfääripõuda väga harva.

## Välislingid
VTB Ühisliiga

**VTB Ühisliiga** (inglise VTB United League) on rahvusvaheline korvpalli profiklubide liiga. See asutati 2008. aastal. Liiga moodustamise eesmärk on ühendada kõige tugevamad Ida- ja Põhja-Euroopa korvpalliklubid ühte liigasse. Liigat sponsoreerib VTB Bank.

Liigas mängis alates 2009/10 hooajast ka üks Eesti klubi, Kalev/Cramo.

## Vaata ka
*Eesti-Läti Ühisliiga
Prohvetlik usund

**Prohvetlik usund** (ka **prohvetlik õpetus**) on usundite rühm, mida ühendab ainujumala tähtsustamine (monoteism) ning vahendaja olemasolu tunnistamine inimese ja jumala vahel. Prohvetlikus usundis on oluline maailma loomise õpetus ja kogudus, mille liikmeks astumisel puuduvad piirangud.

Prohvetlikud usundid tekkisid 7. sajandil e.m.a  maagilise mõtlemisega aramea rahvaste, eelkõige iraanlaste, kaldealaste ja juutide juures. Neid ühendas ühe ainsa õige jumala kui headuse allika austus, olgu tema nimeks Jahve, Ahuramazda, Marduk või Baal (Marduk-Baal). Teised jumalused olid kas võimetud või kurjad.

Zarathustra, Aamos, Jesaja ja Jeremia olid prohvetluse tollased esindajad. Nad muutsid senist lihtsat ja metsikut rahvausundit. Nad kõik võitlesid rahvausundi vastu, mis sisaldas animismi, esivanematekultust, inimohvreid ja templiprostitutsiooni. Kohakultused asendatakse kogudustega. Iraanlaste ja juutide prohvetlike usundeid eristas vaid ajaloost tulenev suhtumine: isandlikkus ja alandlikkus (allaheitlikkus).

3. sajandil e.m.a algab prohvetlikus usundis teine ajalõik. Oluliseks saab ilmutus ja tähtsaks muutub vahendaja jumala ja inimeste vahel. Indiast Egiptusesse ja antiikmaailmani levivad õpetused viimsepäevakohtust, ülestõusmisest, põrgust ja paradiisist. Tekkib päästja (messia) kujutlus. Õpetused Zarathustrast pannakse Zarathustra õpetuse asemele.

50. aastast e.m.a kuni 300 m.a.j  kestab kolmas ajalõik, mis viib suurte päästeusundite sünnini. Iraani, manda, juudi ja kristlike usukogukondades tekkib uus müüt. Aramea kultuurimaailmast arenes 3 vormi: 
* Ahhemeniidide aegsest Zarathustra usundist sai range astmestuse ja täpse rituaaliga (sakramendid, missa ja piht) mazda kirik (mazdaism). 
* 242 aastal ilmus Mani näol uue usu rajaja. Mani ühendas iraanlaste ja kaldealaste peamised mõtted idapoolse kristluse johanneslike mõtetega (maniheism).
* Kaks kreekakeelset sarnast kultuskirikut (kristlik kirik ja uusplatonistlik või hellenistlik kirik) arendasid oma teoloogiat. Nende kirikute vahel arenes Edessast lõuna pool aramea keelega talmudistlik kirik.

300 aastat pärast ajaarvamise muutust oli Oswald Spengleri (*Õhtumaa allakäik* II) arvates prohvetlikust usundist järele jäänud 5 kirikut: hellenistlik kirik (sama mis uusplatooniline kirik), kristlik kirik, iraani kirik (mazdaism), juudi kirik (rabide talmudistlik judaism ?) ja manilaste kirik.
Drowning

"**Drowning**" on Ameerika poistebändi Backstreet Boys esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

## Kirjandus
* "Drowning" laulu sõnad

## Video
* "Drowning" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Drowning (Backstreet Boys song)]] seisuga 6.04.2015.*
Sialava

**Sialava** ehk **Sjalava** (valgevene keeles *Сялява*, vene keeles *Селява* (Seljava)) on järv Valgevenes Minski oblastis Krupki rajoonis. Järve valgala on 320 km².

Kaldajoone pikkus on 44,3 kilomeetrit. Järv asub 6–8 meetri sügavuses orus. Kaldad on kõrged, metsased. Sialava ümbruses asub Sialava maastikukaitseala.

Sialavasse suubuvad Vysokaja ja Rakitaŭka jõekesed, vesi voolab laia väina kaudu Abida järve. Pärast seda, kui Abida järvele rajati Sialava hüdroelektrijaam, tõusis Sialava veepind, järvest tehti veehoidla ja selle alla jäi ka endine Rabca järv.

Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga nelja kuni kuue meetri sügavuseni (kohati ka veel kümne meetri sügavusel) on põhi liivane. Sialavas asub kolm saart, neist suurima pindala on 200 hektarit. Kaldad on madalad ja liivased, kohati soostunud.

Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts ja särg.

Kohaliku legendi järgi kukkus 1942. aastal järve pommitaja Petljakov Pe-8, mis oli teel Suurbritanniasse ja vedas nelja tonni kulda, mis oli mõeldud tasuks Nõukogude Liidule tarnitud sõjavarustuse eest.

## Viited

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Sorin Titel

**Sorin Titel** (7. detsember 1935 Margina – 17. jaanuar 1985 Bukarest) oli rumeenia kirjanik.

Ta tegi kirjandusliku debüüdi 1957. aastal looga ajakirjas Tânărul scriitor. 

Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Femeie, iată fiul tău" ("Naine, vaata, see on sinu poeg", rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Tallinn: Eesti Raamat, 1989).
Naiste Korvpalli Meistriliiga

**Naiste Korvpalli Meistriliiga** on Eesti naiste korvpalli kõrgeim liiga. Liiga asutati 1991. 

## Võistkonnad
2024/25 hooajal mängib liigas 10 võistkonda.
*Audentes/Tallinna Ülikool
*Audentese Spordigümnaasium
*Keila Basket
*Keila Korvpallikool
*Luunja korvpallinaiskond
*Pärnu Spordikool
*Rapla Korvpallikool
*TalTech BS
*Tartu Ülikool
*TSA/Cityteed

## Vaata ka
*Tartu Ülikooli korvpallinaiskond

## Viited

## Välislingid
*Koduleht Eesti Korvpalliliit
*Meistriliigast eurobasket.com lehel