open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dideba zetsith kurtheuls

**"Dideba zetsith kurtheuls"** on laul, mis oli Gruusia riigihümnina kasutusel 1918–1920. See hümn taastati seadusega 14. novembrist 1990 ja oli kasutusel 1991. aastast 23. aprillini 2004, mil selle asendas "Tavisupleba".

Nii muusika kui sõnade autor on Kote Potskhverašvili (1889–1959), kes on kogunud ja avaldanud palju gruusia rahvalaule. 

## Hümni sõnad
დიდეგა ზეცით კურთეულს,
დიდეგა ქვეყნად სამოთხეს,
თურფა ივერსა,
დიდეგა ძმობას, ერთრბას,
დიდეგა თავისუფლებას,
დიდეგა სამარადისო
ქართველ მხნე  ერსა!

დიდეგა ჩვენსა სამშობლოს,
დიდეგა ჩვენი სიცოცხლის
მიზანს დიადსა; 
ვაშა ტრფრბასა, სიყვარულს,
ვაშა შვებასა, სიხარულს,
სალამი ჭეშმარიტების
შუქ-განთიადსა!

Dideba zetsith kurtheuls,
dideba khveknad samothhes,
thurpha iversa,
dideba dzmobas, erthobas,
dideba thavisuphlebas,
dideba samaradiso
kharthvel mhne ersa!

Dideba tšvensa samšoblos,
dideba tšveni sitsotshlis
mizans diadsa;
vaša trphobasa, sihvaruls,
vaša švebasa, sihharuls,
salami tšešmaritebis
šukh-ganthiadsa!

## Ligikaudne tõlge

Au olgu taevasele Õnnistuste Andjale,  
au olgu paradiisile maa peal, 
säravatele grusiinidele, 
au olgu vendlusele ja ühtsusele,
au olgu vabadusele,
au olgu igikestvale, erksale gruusia rahvale! 

Au olgu meie isamaale,
au olgu meie elu suurele ja helgele eesmärgile;
ole tervitatud, rõõm ja armastus,
ole tervitatud, abivalmidus ja õnn,
tervitused tõele, mis on koiduvalgus!

## Välislingid
*http://personales.com/uruguay/montevideo/pueblosweb/Himnos/Asia/georgia.htm (gruusiakeelne tekst ja meloodia)
*http://www.abacci.com/atlas/anthem3.asp?countryID=202 (meloodia)
*http://members.tripod.com/ggdavid/georgia/index.htm (MIDI-fail)
Daejeon

**Daejeon** (ka *Taejŏn*, korea 대전) on keskalluvusega linn (1. järgu haldusüksus) Lõuna-Koreas.

Ajaloolised allikad annavad alust oletuseks, et Hanbati piirkond (praegune Daejeon), on olnud asustatud paleoliitikumist alates. 

Linna pindala on 539 km² ja elanike arv 1,3 miljonit.

## Linna sümbol
Daejeon tunnuslill on valge magnoolia, mis sümboliseerib sõprust. 

## Sõpruslinnad
*  Ōda, Jaapan (1987) 
*  Seattle, USA (1989)
*  Budapest, Ungari (1994) 
*  Nanjing, Hiina (1994) 
*  Calgary, Kanada (1996) 
*  Guadalajara, Mehhiko (1997) 
*  Uppsala, Rootsi (1999)
*  Novosibirsk, Venemaa (2001) 
*  Brisbane, Austraalia (2002)
*  Bình Dươngi provints, Vietnam (2005)
*  Sapporo, Jaapan (2010) 

## Viited

## Välislingid
*Linna veebileht
Daegu

**Daegu** (ka *Taegu*) [te'gu] on linn Lõuna-Koreas. See on pärast Souli, Busani ja Incheoni Lõuna-Korea suuruselt neljas linn.

Linna pindala on 884,15 km². 2009. aasta seisuga on rahvaarv 2 512 604.

Daegus toimusid 2011. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.

## Sõpruslinnad
*  Atlanta, USA (1981)
*  Almatõ, Kasahstan (1990)
*  Qingdao, Hiina (1993)
*  Minas Gerais, Brasiilia (1994)
*  Hiroshima, Jaapan (1997)
*  Peterburi, Venemaa (1997)
*  Milano, Itaalia (1998)
*  Plovdiv, Bulgaaria (2002)

## Viited

## Välislingid

* Daegu koduleht (*inglise keeles*)
Donghae

**Donghae** (McCune'i-Reischaueri transliteratsioonis **Tonghae**; korea keeles 동해시 (東海市)) on linn Lõuna-Koreas Gangwoni provintsis. 

Elanike arv oli 2001. aastal 103 115.
Dalseongi maakond

**Dalseongi maakond** (*Dalseong-gun*, hangulis 달성군, hanjas 達城郡) on haldusüksus Lõuna-Koreas Daegu linnas.

## Välislingid
* Koduleht
Dünaamika

**Dünaamika** on mehaanika haru, mis uurib liikumist lähtudes liikumise põhjustest. Klassikalise dünaamika aluseks on Isaac Newtoni formuleeritud Newtoni seadused.

## Vaata ka

*molekulaardünaamika
*staatika
Davith Abašidze

**Davith Abašidze** (gruusia დავით აბაშიძე; ka **Dodo Abašidze**, დოდო აბაშიძე; 1. mai 1924 – 26. jaanuar 1990) oli gruusia filminäitleja ja filmirežissöör.

## Filmid

## Näitlejana
*1969 "Niko Pirosmani"

## Kaaslavastajana
*1973 "Siberi vanaisa" ("Tsimbireli papa")
*1975 "Au-u!"
*1984 "Surami kindluse legend" (koos Sergei Paradžanoviga)
*1991 "Ašik-Kerib" (koos Sergei Paradžanoviga)
Eesti keele uurimine

**Eesti keele uurimine** on keeleteaduse haru, mis uurib eesti keele ehitust, grammatikat, sõnavara, ajalugu, kasutamist jm aspekte. See on osa fennougristikast ja fennistikast. 

## Ajalugu

Esimesed katsed eesti keelt teaduslikult kirjeldada tehti juba 17. sajandil: koos valgustusideede levikuga tekkis baltisakslastest estofiilidel huvi kohaliku keele ja kultuuri vastu. Esimese eesti keele grammatika avaldas Heinrich Stahl aastal 1637. 1648. aastal ilmus Johann Gutslaffi lõunaeesti keele grammatika. 

1803. aastal jõuti eesti keele lektoraadi asutamiseni tollal saksakeelses Tartu Ülikoolis. Esimene eesti keele lektor oli Friedrich David Lenz. 19. sajandil alustasid oma emakeele teaduslikku uurimist ka esimesed eesti haritlased: 1870. aastatel asus eesti keele ajalugu selgitama esimene eestlasest fennougristika doktor Mihkel Veske ning ühiskeelt normima 1871. aastal asutatud Eesti Kirjameeste Selts.

1919 avati eestikeelseks muudetud Tartu Ülikooli juures eesti keele professuur.

Tänapäeval uuritakse eesti keelt Eesti Keele Instituudis Tallinnas, Tartu Ülikoolis, Tallinna Ülikoolis ja mitmes muus teadusasutuses üle maailma.

## Vaata ka
* Eesti keele ajalugu
Linda Eenpalu

**Linda** Marie **Eenpalu** (sündinud **Koplus**, aastani 1935 **Einbund**; 20. september 1890 Raadi vald – 4. juuni 1967 Pärnu) oli eesti naisliikumistegelane, Kaarel Eenpalu abikaasa.

Õppis 1911–1912 Tartus Jassinski kõrgematel naiskursustel ajalooõpetajaks. Töötas 1913–1914 Tartu Rahvaraamatukogu Seltsis raamatukoguhoidjana ning 1919–1920 Tartus Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlastegümnaasiumis ja 1920–1926 Tallinna Jakob Westholmi Gümnaasiumis õpetajana, aastast 1926 oli Harjumaal Arukülas Hellema talu perenaine.

Eesti Naisüliõpilaste Seltsi asutajaliige 1911. Aastast 1928 kuulus Eesti Naisliidu juhatusse, oli 1928 Tallinna Naisklubi asutaja ja esinaine, 1929–1940 Eesti Maanaiste Keskseltsi juhatuse (1932–1940 kuulus selle nõukokku) ja 1935–1938 Riigi Majandusnõukogu liige. Asutas 1936 Kodumajanduskoja ja oli aastani 1940 selle esinaine. Oli 1937 Kodumajanduskoja esindajana Rahvuskogu II koja liige ja 1938–1940 I Riiginõukogu liige (ainus naisliige).

Hellema talu perenaisena organiseeris ja korraldas toiduvalmistamise ja kodukaunistamise kursusi (näitusi) ning teeõhtuid. 

Avaldanud ajakirjanduses kirjutisi naisküsimusest ning kodu osast tööarmastuse ja rahvustunde kasvatamisel. 

Arreteeriti NKVD poolt 1941, oli aastani 1956 Tomski oblastis asumisel.

## Tunnustus
* Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 16. veebruar 1928
* Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, 20. veebruar 1936

2018. aastal valiti Linda Eenpalu aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.

## Tsitaat

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Pärnu Metsakalmistul
Eksotermiline reaktsioon

**Eksotermiline reaktsioon** on keemiline reaktsioon, mille käigus eraldub soojust.

Eksotermilise reaktsiooni soojusefekt on negatiivne. See tähendab seda, et süsteem annab energiat ära. Energiahulk, mis on vajalik eksotermilise reaktsiooni käivitamiseks, on väiksem kui sellise reaktsiooni käigus vabanev energiahulk. Tavaliselt vabaneb tekkiv energia soojusena, kuid võivad esineda ka valgus või mõni muu elektromagnetkiirgus, lööklaine ja muud energia vabanemise võimalused.

Kui eksotermilist reaktsiooni ei kontrollita, siis võib reaktsiooni astuvate aineosakeste arv väga kiiresti suureneda, mis põhjustab soojuse veelgi intensiivsemat eraldumist ja reageerivate aineosakeste arvu veelgi suuremaks muutumist. Selle tulemusena võib tekkida plahvatus.

Kõige tuntum eksotermiline reaktsioon on põlemine. Ainet iseloomustab eripõlemissoojus, kütuseid kütteväärtus.

Keemilise sideme moodustumine on alati eksotermiline protsess.

Soojuse tekkimist ja neeldumist kas füüsikalise protsessi või keemilise reaktsiooni käigus mõõdetakse kalorimeetriat kasutades. Selle jaoks on välja mõeldud laboratooriumiseade reaktsioonikalorimeeter, millega jälgitakse soojusvoogu sellest anumast välja, milles reaktsioon toimub, või sellesse anumasse. Lisaks keemilistele reaktsioonidele saab seda kasutada ka mõne füüsikalise protsessi, näiteks kristalliseerumise või lahustumise soojusefekti mõõtmiseks.

Eksotermilise reaktsiooni vastand ehk niisugune reaktsioon, milles energia neeldub, on endotermiline reaktsioon.

## Vaata ka
*Soojusefekt
*Keemiline plahvatus
Emulsioon

**Emulsioon** (ladina k. *emulsus* väljalüpstud) on keemias dispersne süsteem, mille puhul vedel aine või ained on pihustunelt vedelikud omavahel ei segune.
ud või segatud teise vedela ainega, kusjuures mikroskoopilis
Emulsiooni moodustumisele ja püsimisele aitavad kaasa **[[emulgaator]]id**, emulsiooni lagunemisele aga **[[de-emulgaator]]id**.

Emulsiooni tekitamist nimetatakse **[[emulgeerimine|emulgeerimiseks]]** (inglise *emulsification*), emulsiooni lõhkumist aga **[[de-emulgeerimine|de-emulgeerimiseks]]**.

Looduslik emulsioon on näiteks piim. Sünteetiline on näiteks margariin.

## Vaata ka
*Mikroemulsioon
Endotermiline reaktsioon

**Endotermiline reaktsioon** on keemiline reaktsioon, mille käigus neeldub soojust.

Endotermilise reaktsiooni soojusefekt on positiivne. See tähendab seda, et süsteem saab ümbritsevast keskkonnast energiat juurde, soojuse, valgusenergia või mehaanilise energia kujul.

Keemilise sideme lagunemine on alati endotermiline protsess.

## Vaata ka
*Eksotermiline reaktsioon
Eugene O'Neill

**Eugene Gladstone O'Neill** (16. oktoober 1888 New York – 27. november 1953 Boston) pani aluse moodsale USA näitekirjandusele. 1936. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna.

Tema loomingus põimuvad ekspressionism, psühholoogiline realism ja sümbolism. Oluline motiiv tema teostes on udu, mis sümboliseerib kogu inimese elu hämarust, tema subjektiivset ja ebareaalset maailma, inimese petlikku optimismi. Tema tegelased eelistavad enesepettust ja seda, et neile valetatakse.

## Tunnustus
*1933 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Näidendeid
* "The Dreamy Kid"
* "Strange Interlude"
* "Marco Millions"
* "Mourning Becomes Electra"
* "A Long Day`s Journey Into Night" (eesti keeles "Pikk päevatee kaob öösse"; 1972; tõlkija Minni Nurme)
* "Anna Christie" (eesti laval aastal 1939 Tallinna Töölisteatris)

Eestikeelne valimik "Kariibide kuu" (inglise keelest tõlkinud M. Luht; sari "Nobeli laureaadid", Tartu: Loodus, 1938) sisaldab 7 ühevaatuselist näidendit: "Kariibide kuu", "Teel Itta Cardiffi", "Pikk teekond koju", "Tsoonis", "Õli", "Seal, kus rist on" ja "Silmus".

## Viited

## Kirjandus
* Raoul Hällström, "Kaks nüüdisaja näitekirjanikku. W. B. Yeats ja Eugene O'Neill" – Looming 1924, nr 7, lk 543–546
* Voldemar Mettus, "Eugene O'Neill" – Looming 1936, nr 10, lk 1170–76
* Mardi Valgemäe, "Ekspressionismist Eugene O'Neilli näidendeis" – Tulimuld 1962, nr 4, lk 291–300
* Jaak Rähesoo, "Eugene O'Neill" – "Kalender 1988", Eesti Raamat 1987, lk 114–118
* Riina ja German Schutting, "Võõrapärasust ületada püüdes: O'Neill ja eesti lava" (kommentaar: Lea Tormis) – TMK 1988, nr 11, lk 62–74
* Lilian Vellerand, "Müüt ja elu" ("Saatuse heidikute kuu" Endlas, lavastaja Priit Pedajas, esietendus detsembris 1989) – TMK 1990, nr 4, lk 71–73
* Jaak Rähesoo, "Eugene O'Neill ja uue ameerika näitekirjanduse algus" – tema teatriartiklite kogumikus "Hecuba pärast", Ilmamaa, Tartu 1995, lk 77–112 (autori märkusega: "kirjutatud 1988 kaassõnaks O'Neilli näidendivalimikule, mis seni ikka ilmumata")
Eesti teater

**Eesti teater** on teater Eestis.

## Ajalugu
Esimesed teated Eestis korraldatud teatrietenduste kohta pärinevad 16. sajandist, kui Tallinna Linnakooli õpilased mängisid raekojas Terentiuse komöödiat "Androslannad". 1784. aastal rajati August von Kotzebue eestvõttel Tallinna asjaarmastajate teater ning 1789. aastal kõlas eesti keel esimest korda laval (Kotzebue "Isalik ootus"). Esimene kutseline teater oli 1809. aastal avatud Tallinna Linnateater ehk Tallinna saksa teater. 1819. aastal lavastati esimene eestikeelne lavatükk "Häbi sel, kes petta tahab".

Eesti rahvuslik teater sündis laulu- ja mänguseltsides, selle alguseks loetakse 1870. aastat, kui Vanemuise seltsis etendati Lydia Koidula "Saaremaa onupoega". 19. sajandi lõpus juhtis Vanemuise teatrit August Wiera, kes eelistas kergeid vaate- ja laulumänge. 

Eesti esimene maateatrimaja ehitati 1882. aastal Abram Simoni juhtimisel Toilas.  

1906. aastal muudeti Vanemuine ja Estonia ning 1911. aastal Pärnu Endla kutselisteks teatriteks. Vanemuise juhiks saanud Karl Menning hakkas lavastama väärtuslikke näidendeid ning taotlema mängu elulist tõepära ja ansambliühtsust. Tema nõudliku teatritöö tulemusena sündis ühtlaselt hea professionaalse tasemega trupp. Seevastu Estonia ilme määrasid pigem üksikud tähed, säravad näitlejatalendid Theodor Altermann, Paul Pinna, Erna Villmer ja Ants Lauter, kellest hiljem arenes ka võimekas teatrijuht. 1908. aastal hakati Estonias lavastama oopereid ja operette. 1916. aastal rajati Tallinnas teinegi kutseline teater. 

1920. aastail asutati veel rahvaliku mängukavaga ja ühiskonnakriitilise meelsusega Tallinna Töölisteater ning otsinguline, ekspressionistliku suunaga Hommikteater (töötas 1921–1924, trupp koosnes asjaarmastajaist, juht oli August Bachmann). Kutselised teatrid asutati ka Viljandis ja Narvas. 

1920. ja 1930. aastail teatrielu mitmekesistus. Hakati lavastama suuri klassikalisi tragöödiaid ja kaasaja näidendeid ning dramatiseerima eesti proosateoseid. Võimekad lavastajad olid Priit Põldroos ja Andres Särev (Töölisteatris), Ants Lauter ja Hilda Gleser (Estonias, viimane ka Töölisteatris), Paul Sepp (Estonias ja Draamateatris) ning hiljem Leo Kalmet (Draamateatris). Nende loomingu ja pedagoogitöö tulemusena sugenesid eriilmelised trupid, milles oli palju isikupäraseid näitlejaandeid. 

Nõukogude ajal on asutatud Rakvere Teater, Vene Draamateater, Nukuteater ja Eesti NSV Riiklik Noorsooteater (nüüdne Linnateater). Estonia draamatrupp viidi 1949. aastal Draamateatrisse, millega liideti ka Tallinna Töölisteatri tugevamad näitlejad. Süvenenum ja teadlikum meisterlikkus saavutati sõnalavastusteatris 1950. aastate teisel poolel. Siis alustas oma lavastaja- ja lavapedagoogitööd Voldemar Panso.

## Vaata ka
*Eesti teatri biograafiline leksikon
*Emajõe Suveteater
*NUKU teater
*Tartu teatrid
*Teater NO99
*Vanemuise teatriuuendus
*:Kategooria:Väliseesti teatrid

## Välislingid

* Eesti teatri ajalugu Eesti Teatri Agentuur
* Eesti teatri ajaloo virtuaalnäitus
Eric Hobsbawm

**Eric John Ernest Hobsbawm** (9. juunil 1917 Aleksandria – 1. oktoober 2012 London) oli Briti ajaloolane. 

Eric Hobsbawn sündis Egiptuses vene-poola päritolu Briti alama ja Austria alama pojana. Tema vanemad olid juudid. Isa nimi oli Leopold Percy Obstbaum, aga vaimuliku vea tõttu sünnitunnistusel sai poja nimeks Hobsbawm. Ta kasvas üles Saksamaal, aga sellegipoolest rääkisid vanemad tema ja ta noorema õe Nancyga inglise keeles. Isa suri 1929 ja ema suri 1931. Kuid ta ei jäänud õega päris ilma peale, sest tema ema õde Gretl ja isa vend Sidney abiellusid omavahel ja lapsendasid Ericu ja Nancy. Nad kõik asusid 1933 elama Suurbritanniasse.

Hobsbawm oli abielus kaks korda. Esimene abielu Muriel Seamaniga kestis 1943–1951 ja sellest sündis poeg Joshua. Teisest abielust Marlene Schwartziga sündisid tütar Julia ja poeg Andy.

Hobsbawm oli pikka aega Suurbritannia Kommunistliku Partei liige, kuni see 1991 tegevuse lõpetas. Ta oli Londoni ülikooli Birkbeck College'i emeriitprofessor ning Briti Akadeemia liige. 

Maailmakuulsaks sai ta nelja raamatuga maailma ajaloost: "Revolutsiooniajastu 1789–1848", "Kapitaliajastu 1848–1875", "Impeeriumiajastu 1875–1914" ja "Äärmuste ajastu".

Hobsbawm ei kirjutanud harjumuspärast ajalugu, ei esitanud fakte kronoloogilises järjekorras, vaid küsis põhjuste järele ja otsis seoseid. Ta kasutas rohkesti statistilisi andmeid ja teksti põimitud lühilood isikutest või sündmustest olid osa üldskeemist.

Üks teemasid, millele ta ajaloolasena keskendus, oli kahe samal ajal toimuva revolutsiooni analüüs: poliitiline (Prantsuse revolutsioon) ja tööstusrevolutsioon.

Ta käsitles ka nähtust, millele on andnud nime "sotsiaalne banditism" ning see tähistab olukorda, kus lihtrahvas hakkab austama ühiskonna äärealadel tegutsevaid kurjategijaid, pidades neid (tavaliselt ekslikult) vihatud keskvõimu vastu mässajateks ja revolutsionäärideks (Ned Kelly, Dick Turpin, Billy the Kid, piraadid).

Ta avaldas paljudes ajakirjades artikleid ja esseesid, tegeledes selliste teemadega nagu barbaarsus uusajal, töölisliikumise probleemid ning konflikt anarhismi ja kommunismi vahel. Tema viimased publikatsioonid kandsid pealkirju "Globaliseerumine, demokraatia ja terrorism" (2007), "Impeeriumist" (2008) ja esseekogumik "Kuidas muuta maailma: Marx ja marksism 1840–2009" (2010).

## Tunnustus
*2003 – Balzani auhind
*2005 – valiti Jaapani Akadeemia välisliikmeks

## Välislingid
* Esther Addley, "Eric Hobsbawm dies, aged 95", guardian.co.uk, 1. oktoober 2012 (nekroloog)
Euroopa Liidu Nõukogu

**Euroopa Liidu Nõukogu** (mida vahel nimetatakse ka **ministrite nõukoguks**) on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist ja Euroopa Liidu põhiline otsuseid tegev institutsioon, mis jagab seadusandlikku ja eelarvealast võimu Euroopa Parlamendiga.

Nõukogu on ühtne organ, kuid sõltuvalt arutusel olevast teemast koguneb nõukogu eri koosseisudes, millest võtavad osa valdkonna eest vastutavad liikmesriikide ministrid ja Euroopa Komisjoni volinikud.

Vastuvõtmiseks vajavad nii Euroopa Liidu Nõukogu kui ka Euroopa Parlamendi heakskiitu Euroopa Liidu õigusaktid — Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused ja direktiivid, mille eelnõusid koostab ja esitab Euroopa Komisjon.

Liikmesriikide välisministrid moodustavad "välisministrite nõukogu", teised ministrid tegelevad nõukogu koosolekutel osaledes oma vastutusala (põllumajandus, keskkond, tervishoid, eelarve jne) teemadega.

Euroopa Liidu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus (ECOFIN) esindab Eestit tavaliselt rahandusminister.

Nõukogu sai alguse 1950. aastate asutamislepingutega. Istungid toimuvad Brüsselis või Luxembourgis. Nõukogu eesistuja vahetub kindla rotatsiooni alusel iga poole aasta järel.

## Nõukogu ülesanded
*Euroopa Liidu õigusaktide vastuvõtmine. 
*Liikmesriikide üldise majanduspoliitika koordineerimine. 
*Rahvusvaheliste kokkulepete sõlmimine EL-i ja ühe või mitme riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel. 
*EL-i eelarve kinnitamine koos Euroopa Parlamendiga. 
*EL-i ühine välis- ja julgeolekupoliitika. 
*Siseriiklike kohtute ja politseijõudude kriminaalasjades tehtava koostöö koordineerimine.

## Vaata ka
* COREPER
* Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik

## Viited

## Välislingid
*Euroopa Liidu Nõukogu koduleht
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

**Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee** on Euroopa Liidu nõuandev komitee, millesse kuulub 329 esindajat liidu eri sotsiaalsetest ja majanduslikest rühmadest. Asukohaks on Brüssel.

Majandus- ja Sotsiaalkomitee esindab Euroopa kodanikuühiskonna huvirühmi, teiste hulgas tööandjaid, töötajaid ning sotsiaal-, kutse-, majandus- ja kultuuriorganisatsioonide esindajaid. Kui Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon teevad otsuseid, mis puudutavad Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastutusalasse kuuluvaid küsimusi, tuleb neil Majandus- ja Sotsiaalkomiteega konsulteerida.
Euroopa Kontrollikoda

**Euroopa Kontrollikoda** on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist, mis kontrollib Euroopa Liidu rahaliste vahendite korrakohast kasutamist. Järelevalve tulemused esitatakse aastaaruannetes Euroopa Parlamendile, millel on seejärel õigus eelarve täitmisele oma heakskiit anda või mitte. Euroopa Kontrollikoda asub Luxembourgis. 
## Ülesehitus
Euroopa Kontrollikoja tööd juhib kolleegium, kuhu kuuluvad 27 Euroopa Kontrollikoja liiget – üks igast Euroopa Liidu liikmesriigist. Euroopa Kontrollikoja liikmed nimetab kuueks aastaks ametisse Euroopa Liidu Nõukogu. Liikmed valivad seejärel endi seast presidendi, kelle ametiaeg on kolm aastat ja keda saab tagasi valida.

Aastatel 2004–2016 oli Eesti esindaja Euroopa Kontrollikojas Kersti Kaljulaid. 30. septembril 2016 tema mandaat peatati ja teda hakkas asendama Euroopa Kontrollikoja president.. Alates 2017. aasta jaanuarist kuni 2022. aasta detsembrini oli Eesti esindaja Euroopa Kontrollikojas Juhan Parts. Alates 1. jaanuarist 2023 on Eesti esindaja Euroopa Kontrollikojas Keit Pentus-Rosimannus.

Kontrollikoda jaguneb viieks auditikojaks, mis koosneb liikmetest ja audititöötajatest. Neli auditikoda tegelevad Euroopa Liidu eri kulu- ja tuluvaldkondade auditeerimisega. Viies, horisontaalne auditikoda (CEAD-auditikoda) vastutab kooskõlastuse, hindamise, kinnitamise ja arendustöö eest. 

## Ajalugu

Euroopa Kontrollikojale pandi alus 1975. aasta lepinguga ja see moodustati ametlikult 18. oktoobril 1977. Nädal aega hiljem pidas Euroopa Kontrollikoda esimese istungi. Sel ajal polnud koda veel ametlik institutsioon, vaid välisorgan, mille eesmärk oli auditeerida Euroopa ühenduste rahalisi vahendeid. See asendas senist kahte eraldiseisvat auditiasutust, millest üks tegeles Euroopa Majandusühenduse ja Euratomi rahaliste vahenditega ning teine Euroopa Söe- ja Teraseühendusega. Kontrollikoja staatus määratleti alles Maastrichti lepinguga, kui sellest sai viies institutsioon, mis oli ühtlasi esimene uus institutsioon alates ühenduse asutamisest. Täieliku õiguse Euroopa Liidu rahalisi vahendeid auditeerida sai Euroopa Kontrollikoda Amsterdami lepinguga.

## Viited

## Välislingid
*Euroopa Kontrollikoja koduleht
Euroopa Kohus

**Euroopa Kohus** on  Euroopa Liidu kõrgeim kohus, mis tagab seaduste järgimise lepingute kohaldamisel ja tõlgendamisel. 

Euroopa Kohus koosneb 28 kohtunikust ja 11 kohtujuristist. Kohtunikud ja kohtujuristid nimetatakse ametisse liikmesriikide valitsuste ühisel kokkuleppel pärast konsulteerimist komiteega, mille ülesanne on anda arvamus nende ülesannete täitmiseks esitatud kandidaatide sobivuse kohta. Nende ametiaeg on kuus aastat, võimalusega seda pikendada. Nad valitakse isikute hulgast, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust ning kellel on oma riigi kõrgeimatesse kohtunikuametitesse nimetamiseks nõutav kvalifikatsioon või kes on tunnustatud ja pädevad juristid. 

Euroopa Kohut ei tohi segi ajada Haagi Rahvusvahelise Kohtuga, mis on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni institutsioon, ega Euroopa Inimõiguste Kohtuga Strasbourgis, mis kuulub Euroopa Nõukogu juurde.

Euroopa Kohus ja Üldkohus kokku moodustavad Euroopa Liidu Kohtu, mis omakorda on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist. 2004–2016 tegutses Euroopa Liidu Kohtu koosseisus nende kõrval ka Avaliku Teenistuse Kohus.

## Kohtuasju

*C-619/18

## Viited

## Välislingid
* Euroopa Kohtu koduleht
* Protokoll Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta (*eesti ja inglise keeles*)
Euroopa Keskpank

**Euroopa Keskpank** (lühend **EKP**) on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist, mis vastutab euroala rahapoliitika eest 21 Euroopa Liidu liikmesriigis, kes on võtnud kasutusele ühisvaluuta euro (Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Luksemburg, Leedu, Läti, Madalmaad, Malta, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia ja Soome). Euroopa Keskpank ja Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) asutati põhikirja alusel 1. juunil 1998. 

Euroopa Keskpank asub Saksamaal Maini-äärses Frankfurdis. 

Euroopa Keskpanga mandaat on tagada euroala hinnastabiilsus, keskpanga inflatsioonisiht on "alla 2 protsendi, kuid ligi 2 protsenti keskpikal perioodil". Keskpikk periood on määratlemata, kuid selle all mõistetakse kahte kuni kolme aastat, nii et ajutiselt võib inflatsioon 2 protsenti ületada. Inflatsioonisiht puudutab euroala keskmist inflatsiooni. Hinnastabiilsuse tagamiseks määrab Euroopa Keskpank kord kuus euro baasintressimäära: refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi alammäära, laenamise püsivõimaluse intressimäära ning hoiustamise püsivõimaluse intressimäära. 

## Otsuste tegemine ja juhtimine

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 130 ei tohi Euroopa Keskpanga otsuseid mõjutada ühegi liikmesriigi ega ükski Euroopa institutsioon. Ka liikmesriikides tegutsevad Euroopa Keskpanga liikmeskeskpangad on oma liikmesriikide riiklikest organitest majanduslikult ja poliitiliselt sõltumatud.

Euroopa Keskpanga tähtsaim otsuseid tegev organ on Euroopa Keskpanga nõukogu, kuhu kuuluvad kuus juhatuse liiget ja euroala 21 liikmesriigi keskpanga presidendid.

Euroopa Keskpanga juhatus on kuueliikmeline. Sellesse kuulub Euroopa Keskpanga president (alates 1. novembrist 2019 Christine Lagarde), asepresident (1. juunist 2018 kuni 31. maini 2026 Luis de Guindos) ja lisaks veel neli juhatuse liiget. Kõik liikmed nimetab ametisse Euroopa Ülemkogu kvalifitseeritud häälteenamusega. Juhatuse liikmed nimetatakse ametisse kaheksaks aastaks ja nende ametiaega ei pikendata.

Euroopa Keskpanga üldnõukogusse kuuluvad Euroopa Keskpanga president, asepresident ning Euroopa Liidu 27 liikmesriigi keskpanga presidendid. Seega moodustavad üldnõukogu 21 euroala liikmesriigi ja 6 euroalavälise riigi esindajad. Ülejäänud Euroopa Keskpanga juhatuse liikmed, Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja ja üks Euroopa Komisjoni liige võivad osaleda üldnõukogu istungitel hääleõiguseta.

### Euroopa Keskpanga presidendid

* 1998–2003 Wim Duisenberg
* 2003–2011 Jean-Claude Trichet
* 2011–2019 Mario Draghi
* alates 1. novembrist 2019 Christine Lagarde

## Vaata ka
* Eurosüsteem
* Euroopa Keskpankade Süsteem
* Euribor
*Euroala
*Intress
*Intressi keeld
*Kopteriraha
*Kvantitatiivne lõdvendamine
*Negatiivne intress
*Rahapoliitika
*Rahasüsteem

## Viited

## Välislingid
* Euroopa Keskpanga veebisait

* Aadu Hiietamm, Euroopa Keskpank peab avatseremoonia okastraadi taga, 18. märts 2015
Esoteerika

**Esoteerika** ehk **esoteeria** on salapärased või salajased õpetused, teadmised ja oskused.

Sõna tuleb vanakreeka sõnast *esōterikos* ('sisemine'). Esoteerika all on mõistetud siis seda, mis on ligipääsetav ainult valitud siseringile. Vastand: eksoteeria (väline; kõigile avatud teadmised).

Antiikajast saadik on esoteerika all mõistetud religioosseid, müstilisi või maagilisi salateadmisi, mis on kättesaadavad üksnes pühendatute siseringile. Pärimuse järgi Hermes Trismegistoselt alguse saanud salaõpetuse "müstilist teadmist" nimetatakse ka hermeetiliseks.

## Vaata ka
* Alkeemia 
- Alternatiivmeditsiin 
- Astroloogia 
- Ennustamine 
- Eksoteerika
- Kabala 
- Lilleoru 
- Maagia 
- Meediumkirjandus - *[[New Age]]* - Numeroloogia - Parapsühholoogia - Religioon - Okultism - Salateadused - Sütelkõnd - Teleportatsioon - Ufoloogia - Alternatiivmeedia - Viljaringid
Edmund Hillary

Sir **Edmund Hillary** (20. juuli 1919 Tuakau, Auckland – 11. jaanuar 2008 Auckland) oli Uus-Meremaa alpinist ja maadeuurija, kes sai kuulsaks Džomolungma mäetipu vallutajana. Ta tõusis selle tippu 29. mail 1953 koos šerpast teejuhi Tenzing Norgayga.

Edmund alustas mägironimist teismelisena ning sooritas esimese tähtsama mäkketõusu 1939. aastal.

Teise maailmasõja ajal oli ta sõjaväelendur. 

Hillary võttis osa Uus-Meremaa ebaõnnestunud Džomolungma-ekspeditsioonist. 1953. aastal osales ta Briti ekspeditsioonis, mille liikmena ta 29. mail jõudiski Džomolungma tippu.  

Aastatel 1956, 1960–1961, 1963–1965 vallutas Hillary veel 10 Himaalaja tippu. 

Samuti jõudis ta Briti Rahvaste Ühenduse transantarktilise ekspeditsiooni koosseisus 4. jaanuaril 1958 lõunapoolusele. 

Kuninganna Elizabeth II lõi Edmund Hillary 16. juulil 1953 rüütliks. 

Hillary oli Ameerika Himaalaja Fondi auesimees. See Ameerika Ühendriikide fond aitab parandada nepallaste, šerpade ja tiibetlaste keskkonna- ja elutingimusi Himaalajas.   

Džomolungma vallutamise 50. aastapäeva tähistamise tseremoonial Katmandus anti Edmund Hillaryle esimese välismaalasena Nepali aukodaniku nimetus. Samal aastal püstitati Mount Cooki rahvuspargi külastuskeskuses tema ausammas. 

1999. aastast on Hillary portree Uus-Meremaa 5-dollarilisel kupüüril.

## Välislingid
*Mälestusvideo portaalis Delfi
Eesti tähestik

**Eesti tähestik** on eesti keele ülesmärkimiseks kasutatavate tähtede komplekt. See põhineb ladina tähestikul, mis on kohandatud eesti keelele.

Eesti tähestikus on **27 tähte**:

*[[A]]a*, *[[B]]b*, *[[D]]d*, *[[E]]e*, *[[F]]f*, *[[G]]g*, *[[H]]h*, *[[I]]i*, *[[J]]j*, *[[K]]k*, *[[L]]l*, *[[M]]m*, *[[N]]n*, *[[O]]o*, *[[P]]p*, *[[R]]r*, *[[S]]s*, *[[Š|Šš]]*, *[[Z]]z*, *[[Ž|Žž]]*, *[[T]]t*, *[[U]]u*, *[[V]]v*, *[[Õ|Õõ]]*, *[[Ä|Ää]]*, *[[Ö|Öö]]*, *[[Ü|Üü]]*.

*[[C]]c*, *[[Q]]q*, *[[W]]w* (kaksisvee), *[[X]]x* ja *[[Y]]y* (üpsilon ehk igrek) on harilikumad võõrtähed, mida kasutatakse ainult võõrnimede, võõrnimetuletiste ja võõrkeelsete sõnade (tsitaatsõnade) kirjutamiseks. Varem, gooti kirja kasutamise ajal, kasutati eesti tähestikus *w*-d ja *v* oli kuni 20. sajandi alguseni võõrtäht, mida kasutati põhiliselt antiikvas ladinakeelsete sõnade kirjutamiseks.

Koos nendega on eesti tähestikus **32** **tähte**.
*Aa*, *Bb*, *Cc*, *Dd*, *Ee*, *Ff*, *Gg*, *Hh*, *Ii*, *Jj*, *Kk*, *Ll*, *Mm*, *Nn*, *Oo*, *Pp*, *Qq*, *Rr*, *Ss*, *Šš*, *Zz*, *Žž*, *Tt*, *Uu*, *Vv*, *Ww*, *Õõ*, *Ää*, *Öö*, *Üü*, *Xx*, *Yy*.

*Ff* (*eff*), *Šš* (*šaa*), *Zz* (*zett*) ja *Žž* (*žee*) esinevad ainult võõrsõnades ja võõrnimedes.  

Ilma nendeta on eesti tähestikus **23 tähte**:

*Aa*, *Bb*, *Dd*, *Ee*, *Gg*, *Hh*, *Ii*, *Jj*, *Kk*, *Ll*, *Mm*, *Nn*, *Oo*, *Pp*, *Rr*, *Ss*, *Tt*, *Uu*, *Vv*, *Õõ*, *Ää*, *Öö*, *Üü*.

## Vaata ka
*eesti keele ortograafia
*eesti keele foneetika
*eesti kirjakeel
*pikk s

## Allikas
*Tähestik "Eesti õigekeelsussõnaraamatus"
*Eesti tähestik ja selle ajalugu EKI teatmikus
Ettevõtte juhtimine

**Ettevõtte juhtimine** on tegevus, mille tulemusena saavutatakse ressursside efektiivne ja edukas kasutamine kõiki töötajaid ja tervet ettevõtet kaasates.

Igapäevases ärielus puututakse kokku vägagi erinevate juhtimisliikidega:

*aja juhtimine
*integratsiooni juhtimine
*kliendisuhete juhtimine
*kommunikatsioonijuhtimine
*koosotsustamine
*kriiside juhtimine  
*kulude juhtimine 
*kvaliteedijuhtimine
*lisandunud väärtuse juhtimine
*meeskonna juhtimine
*muutuste juhtimine
*personalijuhimine 
*piirangute juhtimine 
*projektijuhtimine 
*protsessijuhtimine
*ressursside juhtimine
*riskide juhtimine
*strateegiline juhtimine 
*stressi juhtimine
*suhete juhtimine
*süsteemide juhtimine
*teadmistepõhine juhtimine  
*tootejuhtimine  
*tootlikkuse juhtimine

## Vaata ka
*Juhtimine
Edi Rama

**Edi Rama** (sünninimi **Edvin Kristaq Rama**; sündinud 4. juulil 1964 Tiranas) on Albaania poliitik ja kunstnik, alates 10. septembrist 2013 Albaania peaminister.

Ta oli Tirana linnapea alates oktoobrist 2000 kuni 2011. aastani.  

Edi Rama on lõpetanud Tirana Kunstide Akadeemia ning olnud Albaania kultuuri-, noorsoo- ja spordiminister (1998–2000). Ta on elanud ja töötanud kunstnikuna Pariisis.

Rama viibis kord Tiranas, kord Pariisis, ning kritiseeris valitsevat režiimi. 1997. aastal peksid Sali Berisha julgeolekupolitsei agendid Rama tema oma maja ees peaaegu surnuks. Pärast pikka paranemist otsustas Rama jääda Pariisi elama. 

1998. aastal tuli ta isa (Enver Hoxha aegse ametliku skulptori) matustele ning võttis Fatos Nano ettepanekul vastu kultuuriministri koha.   

Edi Rama kandideeris linnapeaks sõltumatu kandidaadina Sotsialistliku Partei toetusel ja sai 54% häältest. Veidi aega pärast valimisi, 9. novembril 2000 tulistas tundmatu isik tema maja. Rama jäi terveks.

12. oktoobril 2003 valiti ta esialgsete teadete kohaselt 58-protsendise häälte arvuga linnapeaks tagasi. 

Linnapeana on ta ellu viinud palju radikaalseid ideid, et linna paremaks teha. Ta ei karda oma arvamust välja öelda, mistõttu on tal olnud ägedaid vaidlusi teiste linnametnike ja -elanikega. 

Kuigi Ramat on süüdistatud korruptsioonis ja saamatuses rahaasjades, tunnustatakse tema julget stiili ja samme linna välimuse kordategemisel. Tema projekt "Tagasi identiteedi juurde" puhastas linna paljudest linna maadele (näiteks parkidesse ja Lana oja kaldapealsetele) ebaseaduslikult ehitatud hoonetest ja kioskitest. Alates aastast 2000 rajati koostöös ÜRO Arenguprogrammiga projekti "Puhtaks ja roheliseks" raames 96 700 ruutmeetrit haljasalasid ja parke ning istutati ligikaudu 1800 puud. Need tööd on leevendanud ka tööpuudust. Samuti laskis Rama paljud vanad majad niinimetatud Edi Rama värvidega (väga ere kollane, roheline ja lilla) üle värvida. 

Rama on tegelnud ka Lana jõe saastumisest tingitud keskkonnaprobleemidega. 

Edi Rama juhib Albaania linnapeade assotsiatsiooni. Ta ei tegele enam kunstiga, kuid nimetab linnapeaks olemist kunstiks.

2005. aastal valiti Edi Rama Albaania Sotsialistliku Partei esimeheks. 

## Näitused
*1992 Tirana Rahvusgalerii
*1993 New York, Janos Gat Gallery
*1993 Berliin, Galerie ACUD
*1994 São Paulo biennaal 
*1995 Prantsusmaa, Place de la Médiathèque 
*1996 Vilnius, M. Žilinsko dailės galeria
*1997 Frankfurt, Palais Jalta
*1999 Tirana, Galerii XXI

## Tunnustus
* 2002 ÜRO Arenguprogrammi vaesuse väljajuurimise auhind

## Välislingid
* Edi Rama kunsti näide
*Video: Rama linnapeana
*Foto
*Foto
*Foto
*Foto
*Foto
*Foto
Star Trek: Enterprise

**"Star Trek: Enterprise"** (kahel esimesel hooajal **"Enterprise"**) oli "Star Treki" teemaline teleseriaal.

Seriaal kestis neli hooaega aastatel 2001–2005, kokku tehti 98 jagu.

## Sisu
Tegevus algab aastal 2151, üle saja aasta enne sarja "Star Trek" tegevust. 

### Laeva meeskond
*Kapten Jonathan Archer (Scott Bakula)
*Alam-Komandör T'Pol (Jolene Blalock)
*Komandör Charles "Trip" Tucker (Connor Trinneer)
*Leitnant Malcolm Reed (Dominic Keating)
*Lipnik Travis Mayweather (Anthony Montgomery)
*Lipnik Hoshi Sato (Linda Park)
*Dr. Phlox (John Billingsley)

Laevaks on NX-01 Enterprise, esimene Maa Tähelaevastiku alus, mis on suuteline saavutama kiiruse Warp 5.

## Jagude loend
### Esimene hooaeg
# "Broken Bow 1 & Broken Bow 2"
# "Fight or Flight"
# "Strange New World"
# "Unexpected"
# "Terra Nova"
# "The Andorian Incident"
# "Breaking the Ice"
# "Civilization"
# "Fortunate Son"
# "Cold Front"
# "Silent Enemy"
# "Dear Doctor"
# "Sleeping Dogs"
# "Shadows of P'Jem"
# "Shuttlepod One"
# "Fusion"
# "Rogue Planet"
# "Acquisition"
# "Oasis"
# "Detained"
# "Vox Sola"
# "Fallen Hero"
# "Desert Crossing"
# "Two Days and Two Nights"
# "Shockwave I"

### Teine hooaeg
# "Shockwave II"
# "Carbon Creek"
# "Minefield"
# "Dead Stop"
# "A Night In Sickbay"
# "Marauders"
# "The Seventh"
# "The Communicator"
# "Singularity"
# "Vanishing Point"
# "Precious Cargo"
# "The Catwalk"
# "Dawn"
# "Stigma"
# "Cease Fire"
# "Future Tense"
# "Canamar"
# "The Crossing"
# "Judgment"
# "Horizon"
# "The Breach"
# "Cogenitor"
# "Regeneration"
# "Bounty"
# "The Expanse"
Edmund Gettier

**Edmund Lee Gettier III** (31. oktoober 1927 Baltimore – 23. märts 2021) oli USA filosoof.

## Gettieri probleem

Tema kuulsus põhineb ühelainsal kolmeleheküljelisel artiklil "Is Justified True Belief Knowledge?" ("Kas õigustatud tõene uskumus on teadmine?"; 1963; ajakirjas Analysis, 23, pp. 121-3; eesti keeles ajakirjas Akadeemia nr 4, 1998 Anto Undi tõlkes). Selles artiklis seadis Gettier kahtluse alla tol ajal enamiku filosoofide poolt aktsepteeritud definitsiooni, mille kohaselt teadmine on õigustatud tõene uskumus. Kuigi selle definitsiooni oli kahtlaseks teinud juba Wittgensteini looming, leidis Gettier uue argumendi selle definitsiooni kahjuks. 

Gettier toob mitu näidet uskumustest, mis on nii tõesed kui ka õigustatud, ent mida me intuitiivselt teadmiseks ei nimetaks. Selliseid juhtumeid nimetatakse Gettieri vastunäideteks ehk Gettieri näideteks. 

Üks tüüpiline (mitte Gettierilt pärinev) näide oleks niisugune. Oletame, et ma lähen oma sõbrale Katile külla, helistan ukse taga ja ma kuulen vastust "Sisse!" Ma teen ukse lahti ja näen, et Kati seisab esiku teises otsas, umbes 10 meetri kaugusele minust. Sel hetkel ma võib-olla mõtlen: "Kati seisab minust umbes 10 meetri kaugusel" ja ma usun seda. Tegelikult Kati seisabki umbes 10 meetri kaugusel minust, nii et minu uskumus on tõene. Ja minu uskumus on ka õigustatud, sest mul on selleks küllalt palju tõendeid: ma näen Katit ja ma kuulsin tema häält. Normaaljuhul ma ütleksin, et ma tean, et Kati seisab umbes 10 meetri kaugusel minust.

Teisendame nüüd seda näidet. Tegelikult ma näen esiku teises otsas Kati elusuuruses portreed. Kuigi ma kuulsin, et tema hääl tuleb sealtpoolt, tuli see tegelikult sisesidesüsteemist, nii et see ei saanud olla tõendiks selle kohta, kus Kati tegelikult seisis. Võib-olla Kati on keldris. Sel juhul oli minu uskumus küll õigustatud, ent väär. Me ütleksime, et ma ei teadnud, et Kati on umbes 10 meetri kaugusel minust. 

Teeme veel ühe teisenduse. Oletame, et Kati köök on kohe teisel pool esiku otsaseina maali taga. Tegelikult on ta praegu köögis ja nõjatub vastu seina. Sel juhul ma usun, et ta on minust umbes 10 meetri kaugusel, mul on selleks uskumuseks õigustus ja see uskumus ongi tegelikult tõene. Ometi tundub, et pole õige nimetada seda uskumust teadmiseks. Kati oli seal täiesti juhuslikult, ja kui ta seal poleks olnud, poleks see minu uskumust muutnud. Seda laadi näitest teeb Gettier järelduse, et õigustatud tõene uskumus ei pruugi veel olla teadmine. 

Gettieri vastunäited on pannud filosoofid otsima teadmise definitsiooni, mis töötaks. Vastuseks Gettierile on öeldud näiteks:
*Gettier mõistab õigustust liiga laialt ja arvesse tulevad ainult mõned õigustuse liigid;
*Gettieri näidetes ei olegi tegemist õigustusega ning ainult teatavat laadi tõendid annavad õigustuse:
*Teadmine peab seisnema õigustatud tõeses uskumuses, mis on "tõesust jälitav" (*truth-tracking*), st niisugune uskumus, et kui see osutuks vääraks, siis seda ei omataks, ja ümberpöördult.

## Välislingid
*Gettieri artikkel inglise keeles
Eberhard von Groote

**Eberhard Rudolf von Groote** (19. märts 1789 Köln – 15. aprill 1864 Köln) oli saksa germanist.

Ta õppis Heidelbergi ülikoolis õigusteadust, filosoofiat ja ajalugu ning lõpetas selle doktorikraadiga.

Ta oli Kölni ülikoolis Saksa õiguse professor. 

Preisi kroonprintsi adjutandina tegi ta 1814 kaasa sõjakäigu Prantsusmaale. Pariisis tegi Gebhard Leberecht Blücher talle ülesandeks leida ja tagasi tuua arvukad prantslaste poolt Reinimaalt röövitud kunstivarad, sealhulgas Peter Paul Rubensi *Peetruse ristilöömine* ja kuulsad Aacheni sambad. Selle ülesandega tuli Groote väga edukalt toime.

1816–1827 oli ta Kölni valitsuse assessor ning sealsamas 1831–1851 sõjaväehalduse president. Viimases ametis, samuti Kölni toomkiriku ehituse seltsi eestseisuse liikmena ja esimehena töötas ta väga viljakalt.  

Samal ajal tegeles ta innukalt germanistikaga. Ta andis 1816 koos Friedrich Wilhelm Carovéga välja aastaraamatu *Taschenbuch für Freunde altdeutscher Zeit und Kunst auf das Jahr 1816* (Taskuraamat vanasaksa aja ja kunsti sõpradele aastaks 1816). Groote andis välja vanasaksa kirjandust, sealhulgas esmaväljaannetena. 

Tema väljaannete seas olid: 
*Gottfried von Strassburgi *Tristan* koos Ulrich von Türkheimi järjega (*Tristan, von Meister Gotfrit von Straszburg, mit der Fortsetzung des Meisters Ulrich von Turheim*; Berliin 1821; Ulrichi tekst oli esmaväljaanne)
*Gottfried Hageni *Kölni linna riimkroonika* (*Reimchronik der Stadt Köln*; Köln 1834)
**[[Muskatblüt]]i laulud* (*Lieder des Muskatblut*; Köln 1852
*Christian Wierstraati *Neussi linna riimkroonika* (*Reimchronik der Stadt Neuß*; Köln 1855
**Rüütel [[Arnold von Harff]]i palverännak* (*Pilgerfahrt des Ritters Arnold von Harff*; Köln 1860; esmaväljaanne)

Adolf Giesen on 1929 kirjutanud temast monograafia.
Eliel Saarinen

**Gottlieb Eliel Saarinen** (20. august 1873 – 1. juuli 1950) oli Soome arhitekt, kes sai kuulsaks oma juugendstiilis ehitistega 20. sajandi algul. 

Eliel Saarinen õppis aastatel 1893–1897 Helsingi tehnikakõrgkoolis arhitektuuri ja Helsingi Ülikoolis maalikunsti. Aastal 1896 asutas ta koos Armas Lindgreni ja Herman Geselliusega arhitektuuribüroo Gesellius, Lindgren & Saarinen, mis tegutses kuni 1905. aastani.

Pärast Esimest maailmasõda läks Saarinen Ameerikasse, kus jätkas ühiskondlike hoonete projekteerimist. Samal ajal töötas ka arhitektuuriõppejõuna.

Tema poeg Eero Saarinen oli samuti silmapaistev arhitekt.

## Olulisemad ehitised
*Soome Rahvusmuuseum Helsingis (koos Geselliuse ja Lindgreniga; 1902–1911)
*1900. aasta Pariisi maailmanäituse Soome paviljon (koos Geselliuse ja Lindgreniga)
*Helsingi pearaudteejaam (1904–1911)

### [[Eesti]]s
*Lutheri vabriku töölissöökla-rahvamaja Tallinnas (Vana-Lõuna 37; (koos Geselliuse ja Lindgreniga; 1905)
* Endine Krediidipanga peahoone Tallinnas (Pärnu mnt 10, praegu Kultuuriministeerium) (1912)
* Tallinna raekoja projekt 
* Tallinna 1913. aasta generaalplaan (Suur-Tallinn vt ISBN 9789985958506)
* Tartu Pauluse kirik (1911–1913)

Ekslikult on Eliel Saarineni tööks nimetatud ka Narva-Jõesuu rannahoonet (1935–1941), mille projekteeris insener Erich Otting.


Helsinki Railway Station 20050604.jpg|Helsingi pearaudteejaam
Eliel saarinen - pärnu 10 - pilt 2.JPG|Pärnu mnt 10 Tallinnas
Lutheri vabriku rahvamaja fassaad.IMG 7659.jpg|Lutheri vabriku rahvamaja fassaad


## Tunnustus
*1947 – Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal
*1950 – Briti Arhitektide Kuningliku Instituudi kuninglik kuldmedal

## Kirjandus
* Igor Djomkin, "Eliel Saarinen ja "Suur-Tallinn": Tallinna esimene generaalplaan ajaloolisest ja linnaehituslikust aspektist". Kunst, 1977 (Tallinn : Punane Täht) (*Tekst eesti, saksa ja vene keeles*)
* Karin Hallas-Murula, Suurlinn Tallinn : Eliel Saarineni "Suur-Tallinna" projekt, 1913, ISBN 9789985958506
*
Eesti jugade loend

*Siin on loetletud [[Eesti]] [[juga]]sid, [[kosk]]i ja [[joastik]]ke, mille kõrgeim astang on kõrgem kui 1 meeter.

Maailma joad on loetletud [[jugade loend]]is.



==A==
*[[Ahermu juga]]
*[[Aidu joastik]] (vee all)
*[[Aluoja joastik]]
*[[Aseri juga]]

==H==
*[[Harku joastik]]
*[[Hundikuristiku joastik]]

==J==
*[[Joaveski joastik]]
*[[Jõelähtme joastik]]
*[[Jägala juga]]

==K==
*[[Karjaoru joastik]]
*[[Keila juga]]
*[[Kersalu joastik]]
*[[Kohina joastik]]
*[[Kõrtsialuse joastik]]

==L==
*[[Langevoja joastik]]

==M==
*[[Madise juga]]
*[[Mannaru juga]]

==N==
*[[Narva juga]]
*[[Nõmmeveski juga]]

==O==
*[[Orasoja joastik]]

==P==
*[[Pakri juga]]
*[[Paldiski juga]]
*[[Purde juga]]
*[[Põllküla juga]]

== R ==
*[[Rocca al Mare juga]]

== S ==
*[[Saka joastik]] ehk Kivisilla joastik
*Saka kanjoni ehk süvamerelasu juga 

==T==
*[[Toilamõisa juga]]
*[[Tornimäe juga]]
*[[Treppoja joastik]]
*[[Turjekeldri juga]]
*[[Tõrvajõe juga]]
*[[Türisalu joastik]]

==U==
*[[Uhaku juga]]
*[[Ukuoru juga]] (hävitatud)
*[[Utria juga]]

==V==
*[[Vahiküla joastik]]
*[[Valaste juga]]
*[[Valli juga]]
*[[Vanaaseme joastik]]
*[[Vasaristi joastik]]

==Kirjandus==
*[[Avo Miidel]]: [http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9705/joad.html "Mitu juga on Eestis?"] [[Eesti Loodus]], 1997, nr 5, lk 210–212.
*[[Kalle Suuroja]]. *Eesti joad'', Tallinn 2003.
Eesti ministrite loendid

**Eesti ministreid** on loetletud järgmistes loendites:

*Eesti valitsusjuhtide loend

*Eesti haridusministrite loend
*Eesti kaitseminister
*Eesti põllutööministrid
*Eesti rahandusministrite loend
*Eesti siseministrite loend
*Eesti välisministrite loend
*Eesti Vabariigi naisministrid
*Eesti iseseisvuse taastamise järgse aja lühima ametiajaga ministri loend

## Vaata ka
*Eesti NSV Ministrite Nõukogu
Eesti valitsusjuhtide loend

*Siin loetletakse [[Eesti peaminister|Eesti peaministreid]] ja teisi valitsusjuhte.*

## Peaministrid või muud valitsusjuhid
### 1918 Ministrite Nõukogu esimees
**Parteid** 

### 1918–1920 peaminister
**Parteid** 

### 1920–1934 riigivanem
**Parteid**

### 1934–1937 peaminister

### 1937–1938 riigihoidja

### 1938–1940 peaminister
**Parteid** 

### 1940–1992 peaministri asetäitja (Vabariigi Valitsus eksiilis)

### 1991–... peaminister
**Parteid** 

### Märkused

* Päts oli vangistuses kuni 20. novembrini 1918, tema ametisse määramisest kuni vangistusest vabanemiseni täitis peaministri kohuseid Jaan Poska.
* Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei liitus koalitsiooniga 16. novembril 1918.
* Saksa Erakond Eestimaal liitus valitsusega 28. novembril 1918. Vene Kodanikkude Kogu liitus valitsusega 28. veebruaril 1919.
* Eesti Rahvaerakond lahkus valitsusest 20. septembril 1919.
* Kuigi nimetati ametisse, ei asunud Birk ametikohuseid täitma.
* Eesti Tööerakond lahkus valitsusest 13. oktoobril 1921. Tööerakonna ministrid astusid tagasi 20. oktoobril 1921.
* Eesti Tööerakond lahkus valitsusest 14. veebruaril 1924. Tööerakonna ministrid astusid tagasi 19. veebruaril 1924.
* Rahvuslik Vabameelne Partei liitus koalitsiooniga 12. jaanuaril 1926.
* Kuna kõik poliitilised erakonnad olid keelatud, siis Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinnet ei peetud erakonnaks, vaid organisatsiooniks, mis koondas 1938. aasta Riigivolikogu valimistel Pätsi toetajaid.
* Kuna Johannes Varese valitsus nimetati ametisse Nõukogude okupatsioonivõimude poolt põhiseaduse vastaselt, siis seaduslikult lõppesid Uluotsa valitsuse volitused Otto Tiefi valitsuse ametisse astumisel 18. septembril 1944.
* Nimetati ametisse Nõukogude okupatsioonivõimude korraldusel põhiseaduse vastaselt, ei ole Eesti seaduslik peaminister.
* Jäi okupeeritud Eestisse, Nõukogude Liidu vang alates 10. oktoobrist 1944.
* Reformierakond lahkus valitsusest 1. detsembril 1996. Arengupartei liitus koalitsiooniga 9. detsembril 1996.
* Sotsiaaldemokraatlik Erakond lahkus valitsusest 21. mail 2009.
* Keskerakond lahkus valitsusest 3. juunil 2022.

## Vaata ka
*Eesti riigivanemate loend
*Eesti NSV valitsusjuhtide loend

## Välislingid
*Eesti Vabariigi valitsuste loetelu
Elagabalus

**Elagabalus** (**Imperator Caesar Divi Antonini Magni Divi Septimii Severii Pii ''Diadumenianus'' Severus Augustus**; sünninimi **Varius Avitus**; u 203 – 11. märts 222) oli Vana-Rooma keiser 16. maist 218 kuni elu lõpuni. Ta valitses neli aastat ja suri 19-aastaselt. 

Teisi tiitleid: *Sacerdos amplissimus dei invicti solis Elagabali*.

Elagabalus oli pärit Süüriast ja pühendati Süüria päikesejumalale Elagababalile, kellelt pärineb tema nimi. Keisrina üritas ta kuulutada nimetatud päikesejumalat kogu Rooma impeeriumi ühtseks jumalaks. Elagabalus sai keisriks juba 14-aastaselt. Tegelik võim kuulus aga tema emale ja vanaemale. Keisrina deklareeris ta, et tema elu ja valitsemise eesmärk on pakkuda endale võimalikult palju naudinguid. Seega armastas ta ka pidutseda. Kõiki senaatoreid kutsus ta toogadesse riietatud orjadeks. 

Sigitamaks "jumalasarnaseid lapsi", abiellus Elagabalus Emesa Baali ülempreestri tütrega.

Teda on kirjeldatud julma, liiderlikuna, aga ka naljamehena. Näiteks olevat ta serveerinud oma külalistele toidu asemel kunstroogasid või laudlinale maalitud toite. Tema julmemad naljad on näiteks amfiteatris etenduste ajal pealtvaatajate toolide alla peidetud maod. Veel olevat ta lasknud pärast suurt pidutsemist oma külaliste juurde kodustatud lõvid, kes hommikul ärkavaid pidutsejaid ehmatasid. Väidetavalt kutsus ta kõiki oma sõpru roppude nimedega. Elagabalus olevat ka olnud hea teeskleja.

Elagabaluse julmuse tõttu muutus ta väga ebapopulaarseks. Ta hukati sõdurite poolt oma ema ja vanaema käsul, kes soovisid niimoodi talitades dünastiat päästa. Keiser uputati Tiberi jõkke ning tema jalgade külge seoti kivid, et keegi ei saaks teda keisri kombel matta. 

Väidetavalt oli keisrile ennustatud, et ta sureb vägivaldset surma, mille peale ta soovis ehitada kõrge torni. Selle torni alla soovis keiser paigutada kulda ja vääriskive, et ta saaks viskuda enne surma tornist nendele väärismetallidele ja surra seeläbi väärilit surma. See plaan ei teostunud. 

## Viited