open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mamelukid

**Mamelukid** (araabia keeles مملوك *mamlūk* 'omand, valge ori') olid keskaegses Lähis-Idas orisõdurid, kellest Aijubiidide kalifaadis moodustus valitseja kaardivägi. Mamelukkide vägi moodustati ostetud või andamiks saadud poisslastest, algul pärinesid nad türgi hõi­mudest, hiljem peamiselt kaukaaslastest. 

1250. aastal kõrvaldasid mamelukid võimult Aijubiidid ning haarasid Süürias ja Egiptuses võimu. Mamelukid valitsesid Mamelukkide sultanaati kahe dünastiana (Bahri ja Burdži dünastia) kuni 1517. aastani.

1260. aastal purustasid mamelukid Baibarsi juhtimisel Ain Jaluti lahingus mongolite väed ning peatasid mongolite edasitungi. Pärast seda lahingut mongolid Süüriast kaugemale ei tunginud.

1268. aastal tõr­jusid mamelukid maalt ristisõdijad ja alistasid viimased ristisõdijate valduses olnud linnad Lähis-Idas. 1273. aastal hävitasid nad ismailiidid (assassiinid).

Mamelukkide Egiptuse riigi allakäik sai alguse 15. sajandi lõpus, kui portugallased avastasid alternatiivse kaubandustee Lõuna-Aasiasse ümber Hea Lootuse neeme. Varem riiki läbinud karavanidelt võeti suurt tollimaksu, millest ilmajäämine viis majanduse kollapsini. Lisaks nõrgestasid riiki sõjad Osmanite riigiga.

Türgi sultan Selim I vallutas mamelukkide sultanaadi lõplikult 1517. aastal, kuid Egiptuses säilis nende võim Napoleoni sõjaretkeni 1798. aastal.

## Vaata ka
*Mamelukkide sultanaat
*Janitšarid
Landestrosti loss

**Landestrosti loss** (saksa: *Schloss Landestrost*) on Weseri renessanss-stiilis loss, mis ehitati aastatel 1573–1584 Neustadt am Rübenberges Alam-Saksimaal Saksamaal. 

Integreerituna koos linnaga kindlustustesse, arenes see 16. sajandile omaseks linnakindluseks. Loss oli oma isanda Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Erich II esindusresidents ja halduspeakorter. Ehitamise ajal nimetas ta aastal 1574 Neustadti linna ümber Landestrostiks, pärast tema surma aastal 1584 võeti vana nimi tagasi.
Diepholzi krahvkond

**Diepholzi krahvkond** oli Saksa-Rooma riigi territoorium Alam-Reini-Vestfaali ringkonnas.

Krahvkonna territoorium asus Dümmeri järvest ja Hunte jõest idas ning hõlmas umbkaudu järgmised tänapäevased vallad Altes Amt Lemförde, Barnstorf, Rehden, Diepholz ja Wagenfeld. Selle järgi sai nime endine Landkreis Grafschaft Diepholz.
Christian von Braunschweig-Wolfenbüttel

**Christian Noorem** (20. september 1599 – 16. juuni 1626), Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Halberstadti piiskop, oli Saksa protestantlik väejuht Kolmekümneaastases sõjas. Sõja ajal teenis ta ohtliku fanaatiku maine.
Amy Goodman

**Amy Goodman** (sündinud 13. aprillil 1957) on juudi päritolu USA uuriv ajakirjanik ja aktivist. 

Alates 1996. aastast on Goodman olnud raadios, televisioonis ja internetis levitatava sõltumatu uudistekanali Democracy Now! saatejuht ja produtsent. Ajakirjanikutöö eest on Goodman pälvinud mitu auhinda.

## Karjäär

12. novembril 1991 oli Goodman ajakirjanikuna kohal Ida-Timori iseseisvusliikumise meeleavaldusel, mis muutus veresaunaks, kui Indoneesia sõdurid avasid relvastamata meeleavaldajate pihta tule. Surma sai üle 250 inimese. Filmilindile jäid kaadrid, millel sõdurid Goodmanit ja teda kaitsma läinud kolleegi peksid. Filmitud materjali kasutanud dokumentaalsaade "In Cold Blood: The Massacre of East Timor" pälvis 1992. aastal Amnesty Internationali meediaauhinna. 

28. mail 1998 kajastas Goodman koos kolleeg Jeremy Scahilliga Nigeerias sõjaväe ja külaelanike vastasseisu. Külaelanikud süüdistasid Chevroni hallatavat nafta puurtorni saastamises. Külaelanikud hõivasid puurtorni ja firma kutsus protestijate laiali ajamiseks kohale sõjaväe. Kaks meeleavaldajat sai surma ja üksteist vigastada. Valminud dokumentaalfilm "Drilling and Killing: Chevron and Nigeria's Oil Dictatorship" pälvis George Polki auhinna. 

1996. aastal osales Goodman progressiivse suunitlusega uudistesaate Democracy Now! asutamises. Saate raames toodetakse igal tööpäeval tund aega raadio, televisiooni ja interneti vahendusel edastatavat programmi. Tüüpiliselt tegeldakse teemadega, mida tavameedias ei kajastata. 

2008. aasta Vabariikliku Partei üldkoosoleku ajal vahistati mitu Goodmani kolleegi, kes vahendasid uudiseid toimumispaiga ees peetud sõjavastaselt meeleavalduselt. Vahistati ka kolleegide kohta uurima läinud Goodman. Ajakirjanikele mõisteti hiljem välja 100 000 dollari suurune hüvitis.   

Goodmani tegevust on tunnustatud mitme auhinnaga. Näiteks 2009. aastal sai ta Izzy auhinna, 2012. aastal anti talle rahu edendamise eest Gandhi rahuauhind ja 2015. aastal pälvis ta koos Laura Poitrasiga I. F Stone'i medali. DePauw' ülikool ja New Yorgi Osariigi Ülikooli alla kuuluv Purchase College on Goodmanile andnud audoktorikraadi.

## Teosed

*2004 – The Exception to the Rulers: Exposing Oily Politicians, War Profiteers, and the Media That Love Them (kirjutatud kahasse venna, Mother Jonesi ajakirjaniku David Goodmaniga)
*2006 – Static: Government Liars, Media Cheerleaders, and the People who Fight Back (koos David Goodmaniga)
*2008 – Standing up to the Madness: Ordinary Heroes in Extraordinary Times (koos David Goodmaniga)
*2009 – Breaking the Sound Barrier (koos Bill Moyersiga)
*2012 – The Silenced Majority: Stories of Uprisings, Occupations, Resistance, and Hope

## Viited

## Välislingid
*Democracy Now!
*TruthDig
Mpemba efekt

**Mpemba efekt** on nähtus, kus teatud tingimustel jäätub soe vesi kiiremini kui külm. Nähtus on nimetuse saanud Erasto Mpemba järgi aastal 1963. Kuigi efekti toimumise kohta leidub tõendeid, ei ole teadlased selle olemuses siiani üksmeelel. Samuti ei olda kindlad, mis tingimustel nähtus aset leiab.

Sarnase nähtuse kohta on andmeid juba antiikajast, kuigi info pole katsete kordamiseks piisavalt täpne. Efekti on proovitud seletada mitut moodi.

## Võimalikud seletused

* Aurumine – vee aurumine vähendab selle massi ning soojem vesi aurub kiiremini kui külmem. Väiksem kogus vett aga jahtub kiiremini kui suurem kogus.
* Jahtumist pidurdava jääkihi tekkimine – madalama temperatuuriga vesi kaldub jäätuma esmalt ülevaltpoolt. Õhuke jääkiht toimib aga soojusisolaatorina vee ja väliskeskkonna vahel, seega väheneb edasine soojuskadu kiirguse ja õhukonvektsiooni kaudu. Soojem vesi seevastu jäätub vee konvektsiooni tõttu esmalt põhjast ja külgedelt.
* Lahused – kaltsiumkarbonaatide, magneesiumi ja teiste lahustunud ainete mõju.
* Soojusjuhtivus – kuumema vedelikuga anum võib sulada läbi jää- või härmatisekihi, mis toimib isolaatorina anuma all. Selle tulemusel satub anum otsesesse kontakti jahedama alumise kihiga, mille peal härmatis tekkis, ning seeläbi jahtub vedelik sellest ajast alates kiiremini kui algselt jahedam vedelik.
* Lahustunud gaasid – külmas vees võib olla rohkem lahustunud gaase kui kuumas vees. See võib kuidagi muuta vee konvektsiooniomadusi. Sellele väitele ei ole teoreetilist selgitust, kuid on eksperimentaalseid tõendeid.

## Sarnased efektid
Teised nähtused, mille puhul suuri efekte on võimalik kiiremini saavutada kui väiksemaid

* Latentne soojus: Temperatuuril 0 °C oleva jää soojendamine 0 °C veeks kulutab sama palju energiat kui temperatuuril 0 °C vee kuumutamine temperatuurini 80 °C 
* Leidenfrosti efekt: Madalamal temperatuuril vee keetmine võib selle mõnikord kiiremini aurustada kui kõrgemal temperatuuril keetmine

## Viited
Igor Crnadak

**Igor Crnadak** (sündinud 28. juulil 1972 Zadaris) on serblasest Bosnia ja Hertsegoviina poliitik (Demokraatliku Progressi Partei). Ta oli 31. märtsist 2015 kuni 23. detsembrini 2019 Bosnia ja Hertsegoviina välisminister.

Ta sündis 1972. aastal Zadaris Jugoslaavias (praegu asub see linn Horvaatias). Keskkooli lõpetas ta Banja Lukas. 2004. aastal lõpetas ta Banja Luka Ülikooli (majandusteaduskonnas).

## Isiklikku
Igor Crnadak on abielus ja tal on kaks last.
Nastola vald

**Nastola vald** on endine vald Soomes Päijät-Häme maakonnas.

1. jaanuaril 2016 liideti Nastola vald Lahtiga.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Kärkölä vald

**Kärkölä** on vald Soomes Päijät-Häme maakonnas.

Kärkölä naabervallad on Hausjärvi, Hollola, Hämeenlinna, Mäntsälä ja Orimattila.

## Viited

## Välislingid

* Kärkölä
Tartu Noortemaja Sõprus

**Tartu Noortemaja Sõprus** oli Eesti NSV ajal Tartus tegutsenud asutus. Asutus moodustati 1. oktoobril 1945. aastal Tartu Linna II Kultuurimaja nime all. 

Asutus oli Tartu linna alluvuses (erinevalt Tartu Linna I Kultuurimajast, mis oli maakonna alluvuses). 1945.–1947. aastatel tegutsesid mõlemad kultuurimajad aadressil Hariduse tänav 2 (praegusel Kompanii tänaval) ja seejärel 1947. aastast hoones aadressil Kalevi tänav 24 (praegu Tartu Üliõpilasmaja). 

1949. aastal korraldati Tartu Linna I Kultuurimaja ümber ja Kalevi 24 hoone läks Tartu Linna II Kultuurimajale. 1952. aastal nimetati Tartu Linna II Kultuurimaja ümber Tartu Linna Kultuurimajaks ja 1961. aastal Tartu Noortemajaks Sõprus.

Noortemajas tegutses aastaid ansambel Fix. 

Noortemaja Sõprus juhtisid Riho Illak ja Heiki Unt, kunstnikuna tegutses Heiki-Mati Kruus, metoodikuna Ivi-Ly Pajur.

https://tym.ee/uliopilasmajast

## Välislingid
*Asutusest MTÜ Tartu Üliõpilasmaja kodulehel
Carrie Fisher

**Carrie Frances Fisher** (21. oktoober 1956 Beverly Hills – 27. detsember 2016 Los Angeles) oli USA filminäitleja ja kirjanik.

## Lapsepõlv ja perekond
Fisheri isa oli Venemaa juudi päritolu laulja Eddie Fisher ja ema oli šoti-iiri ja inglise päritolu näitleja Debbie Reynolds.

Tema noorem vend on produtsent ja näitleja Todd Fisher ning tema poolõed on näitlejad Joely Fisher ja Tricia Leigh Fisher.

## Töö filminäitlejana
Ta on tuntud eelkõige tänu Leia rollile "Star Warsi" saaga filmides.
 
### Filmid

## Surm
23. detsembril 2016 lendas Carrie Fisher Londonist Los Angelesse United Airlinesi lennukiga. 15 minutit enne maandumist tema süda seiskus ja reisija tema kõrval andis teada, et Fisher ei hinga. Üks teine reisija tegi talle kunstlikku hingamist kuni parameedikute saabumiseni. Meedikud viisid Carrie Ronald Reagani UCLA haiglasse, kus ta pandi hingamisaparaatide alla. 
Fisher suri neli päeva hiljem, 27. detsembril Los Angeleses 60-aastaselt. Tema tütar Billie Lourd kinnitas pere pressiesindaja Simon Hallsi kaudu oma ema surma.

## Kirjandustegevus
Fisher on kirjutanud ka autobiograafia "Postcards from the Edge", mille ainetel kirjutas ta samanimelise filmi stsenaariumi.

## Viited
Eesti Folkloori Instituut

MTÜ **Eesti Folkloori Instituut** (lühend **EFI**) on 2000 asutatud Eesti organisatsioon, mis tegeleb folkloori temaatikaga. EFI peab oma eesmärgiks muu hulgas säilitada ja uurida folkloori, kombeid ja usundeid, samuti edendada kultuuriuuringuid ja koostööd sarnase valdkonnaga tegelevate organisatsioonide vahel. Organisatsioon asub Tartus Eesti Kirjandusmuuseumi hoones.

Aastatel 2001–2010 andis EFI iseseisvalt välja mitmeid väljaandeid ja seejärel on EFI toetanud EKM Teaduskirjastuse väljaandeid.

## Väljaandeid
*Rekka-lood. Koostanud Renata Sõukand. Tartu: Eesti Folkloori Instituut, 2001
*Kommunikatsioon ja folkloor. Sarjast Sator. Tartu: Eesti Folkloori Instituut, 2009
*Leander Petzold, Reet Hiiemäe. Väike deemonite ja vaimolendite leksikon. Tartu: Eesti Folkloori Instituut, 2010
*...

## Viited

## Välislingid
*EFI koduleht
Kilingi

*Kilingi on endise Veneküla varasem nimi.
*...

## Vaata ka
*Kilingi mõis
*Kilingi soo
*Kilingi vald
*Kilingi-Nõmme
*Kilingi-Välja
Merekaubanduse ja Laevasõidu Edendamise Selts Laevandus

**Merekaubanduse ja Laevasõidu Edendamise Selts Laevandus** oli 1917 Johan Pitka asutatud Eesti mereorganisatsioon.

Selts moodustas 26. aprillil 1917 merekoolide komisjoni, mille üks eesmärke oli moodustada Tallinna Merekool. Seltsi eestvõttel 1919 Tallinna Merekool ka asutati.

## Vaata ka
*Laevanduse Edendamise Selts (Stockholmis)

## Viited
Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehas

**Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehas** oli ettevõte, mis tegutses Tallinnas 1946–1993.

Ettevõte asutati 1946 kui *Vabariiklik Jahtklubi Ehitusremonttöökoda* ja see allus Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuvale Kehakultuuri- ja Spordikomiteele. Aastast 1948 ehitati seal uusi jahte. 1951 nimetati ettevõte *ENSV Eksperimentaal Spordilaevade Ehituseks*. 1953 sai ettevõtte nimeks *Riiklik Spordilaevade Eksperimentaaltehas* ja see hakkas alluma NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuvale Kehakultuuri- ja Spordikomiteele. Ettevõtte ülesanne oli varustada NSV Liidu koondist rahvusvahelise klassi jahtidega ning katsetada uusi eksemplare. 1959 nimetati ettevõte ümber **(Tallinna) Spordilaevade Eksperimentaaltehaseks**.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõttest Rahvusarhiivi andmebaasis
Tartu Üliõpilasmaja

**Tartu Üliõpilasmaja** (ka *Sõbramaja* või *Sõbra maja*) on Tartus aadressil Kalevi tänav 24 asuv hoone. 

Hoone ehitati 1892. aastal Reinhold Guleke projekti järgi teatrihoonena (Uus teater). Teatrihoone omanik oli Jossif Zmigrodski (Zmigrodsky) (1858–1936). 

1909. aastal müüs Zmigrodski hoone saksa seltsile Ressource, mis tegutses hoones 1939. aastani. 1940. aastatel asus hoones teiste seas Tartu Linna I Kultuurimaja, Tartu Linna II Kultuurimaja, Kultuurhariduse osakond, Tartu Vabatahtlik Tuletõrje Ühing. 1954. aastast tegutses hoones kino Kalev. 

1961. aastal nimetati hoone *Tartu Noortemajaks Sõprus*.

Praegu tegutseb hoones MTÜ Tartu Üliõpilasmaja.

## Viited

## Välislingid
* Hoonest MTÜ Tartu Üliõpilasmaja kodulehel
Asikkala vald

**Asikkala** on vald Soomes Päijät-Häme maakonnas.

Naabervallad on Heinola, Hollola, Hämeenlinna, Lahti, Padasjoki,Sysmä.

## Viited

## Välislingid

* Asikkala
Bild

**Bild** (ehk **Bild-Zeitung**, sõna-sõnalt 'pildiajaleht') on saksa ajaleht, mille väljaandja on Axel Springer AG.

Väljaande The Guardian andmetel on Bild ilmunud 28 aasta jooksul, 1984–2012, esilehel üle 5000 *[[topless]]*-neiu pildi. 2012. aastal nimetatud praktika lõpetati.

## Väljaandmiskohad
Väljaannet Bild trükitakse Ahrensburgis, Hannoveris, Berliinis, Leipzigis, Essenenis, Neu-Isenburgis, Esslingenis, Münchenis ja Sykes.

Välismaal ilmub leht Hispaanias Madridis, Palma de Mallorcas ja Las Palmases, Itaalias Milanos, Kreekas Ateenas ning Türgis Antalyas.

## Peatoimetajad

## Peamised seotud väljaanded
* Bild am Sonntag, alates 1956
* Bild der Frau, alates 1983
* Bildwoche, alates 1983
* Auto Bild, alates 1986
* Sport Bild, alates 1988
* Computer Bild, alates 1996

## Viited

## Välislingid

* Ajalehe veebiväljaanne
WAF

**Laulu- ja tantsukool WAF** on Tallinnas aadressil Paldiski maantee 25 asuv laulu- ja tantsukool.

Koolis saab õppida alates 13. eluaastast.

Koolis õpetatakse muu hulgas vokaaltehnikat CVT (*Complete Vocal Technique*).

Koolis õpetavad teiste seas lauljaid Bert Pringi ja Kadri Koppel (Maiken).

## Tuntud kooli lõpetajaid
*Ott Lepland
*Margit Viirma

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*Kool Facebookis
Kuuillusioon

**Kuuillusioon** on optiline illusioon, mille tõttu näib Kuu horisondi lähedal suuremana kui kõrgemal taevas. Seda nähtust on tuntud antiikajast saadik ning täheldatud mitmetes kultuurides. Selle illusiooni põhjused pole siiani täpselt selged.

## Illusiooni tõestus

Levinud uskumuse kohaselt, mis ulatub tagasi Aristotelese aega 4. sajandil eKr, paistab Kuu horisondi lähedal suuremana tänu Maa atmosfääri põhjustatud suurendusefektile. See aga ei ole tõsi. Kuigi atmosfäär muudab Kuu näilist värvust, ei suurenda ega vähenda see kuigivõrd Kuu näilist suurust. Fotod Kuust eri kõrgustel tõestavad, et Kuu suurus ei muutu. Seega on tegu illusiooniga.

## Võimalikud seletused

### Näilise kauguse hüpotees

Näilise kauguse teooriat kirjeldas esimesena Kleomedes umbes aastal 200. Selle kohaselt näib horisondi kohal olev Kuu suuremana kui kõrgemal olev Kuu, kuna see näib olevat kaugemal.

Kui me näeme taevas objekte nagu näiteks pilved, linnud ja lennukid, siis horisondi kohal olevad objektid on tavapäraselt kaugemal kui need, mis on pea kohal. See võib põhjustada taeva lamedana või veidi kaarja pinnana tajumist, kus objektid, mis liiguvad horisondi poole, alati kaugenevad meist.

Kui me tajume Kuud teiste taevas asuvate objektide lähedal olevana, siis me eeldame, et horisondile lähenedes see ka kaugeneb, mis peaks põhjustama väiksema pildi silma võrkkkestal. Aga kuna võrkkestal Kuu suurus sisuliselt jääb samaks, siis meie aju arvab, et horisondi kohal olev Kuu peab olema füüsiliselt suurem.

### Suhtelise suuruse hüpotees

Selle hüpoteesi kohaselt ei sõltu objekti näiline suurus üksnes objekti enda suurusest võrkkestal, vaid ka seda ümbritsevate objektide suurusest. Kuuillusiooni korral panevad horisondi kohal olevad objektid (näiteks puud ja ehitised) Kuu näima suuremana. Kuid kõrgemal olev Kuu on ümbritsetud suure tühja taevalaotusega, mistõttu see näib väiksem.

Seda efekti illustreeritakse klassikalise Ebbinghausi illusiooniga, kus ring tundub juhul, kui seda ümbritsevad väiksemad ringid, suuremana kui siis, kui seda ümbritsevad suuremad ringid.

## Viited
Eesti Kultuurifondi aastapreemia

**Eesti Kultuurifondi aastapreemia** oli 1988–2000 Eesti Kultuurifondi igal aastal välja antavad preemiad isikutele nende silmapaistvate saavutuste eest kultuuri valdkonnas. Preemiate puhul võidi välja anda suur aastapreemia, (harilik) aastapreemia ja preemiad. Näiteks 1997 oli suure aastapreemia summa 25 000 krooni, (harilike) aastapreemiate summa 15 000 krooni ja preemia summa 5000 krooni.

Preemiad määras Eesti Kultuurifondi nõukogu.

## Laureaadid
*...
;1993
*Merle Karusoo
*Rein Kelpman
*Anne Valmas
;1994
*Sirje Olesk
*...
;1996
*Sirje Endre
;1997
*Jaan Isotamm (suur preemia)
*Käbi Laretei
*Jaak Kangilaski
*...
**1998**

* Herbert Lindmäe

## Viited
Kuumeteoriit

**Kuumeteoriit** on Kuult pärinev meteoriit. Meteoriidi pärinemine Kuult tehakse kindlaks meteoriidi võrdlemisel Apollo programmi käigus Kuult kogutud proovidega. Enamik kuumeteoriite satuvad Maale Kuu ja mõne teise taevakeha kokkupõrke tagajärjel, kui Kuu pinnasetükid paiskuvad Kuu gravitatsiooniväljast välja ning mõned neist jõuavad Maale.

## Viited
Oiu mõis

**Oiu mõis** (saksa keeles Ojo) oli Vana-Võidu mõisa karjamõis Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.

## Viited

## Välislingid
*
Taevamehaanika

**Taevamehaanika** on astronoomia haru, mis uurib kosmiliste objektide liikumist. Taevamehaanikas kasutatakse  efemeriidide koostamiseks klassikalise mehaanika printsiipe. Taevamehaanika alla kuulub ka orbitaalmehaanika, mis tegeleb satelliitide orbiitidega.

## Taevamehaanika ajalugu

Tänapäevase analüütilise taevamehaanika alguspunktiks võib lugeda Isaac Newtoni (1643–1727) raamatu Principia avaldamist 1687.  aastal.

### Johannes Kepler

Johannes Kepleri (1571–1630) töö viis kaasaegsete planeediorbiitide reeglite avastamiseni. Ta kasutas enda teooria arendamiseks Tycho Brahe vaatlusandmeid. Kepleri mudel suurendas märgatavalt planeetide liikumise ennustamise täpsust.

### Isaac Newton

Isaac Newtonile (1642–1727) omistatakse idee, et taevakehade ning maiste objektide liikumist saab seletada samade füüsikaseadustega. Selles mõttes ühendas ta taevase ja maise liikumise. Kasutades Newtoni universaalset gravitatsiooniseadust on lihtne tõestada Kepleri ringorbiidi seadusi. Elliptilised orbiidid eeldavad keerukamaid arvutusi, mida võib leida Newtoni Principiast.

### Joseph-Louis Lagrange

Pärast Newtonit püüdis Joseph-Louis Lagrange (1736–1813) lahendada kolme keha probleemi. Ta analüüsis planeetide orbiitide stabiilsust ning avastas Lagrange'i punktide olemasolu. Samuti formuleeris ta uuesti klassikalise mehaanika printsiibid. Ka arendas ta meetodi kasutamaks ühe polaarkoordinaadi võrrandit, et kirjeldada ükskõik millist orbiiti, sealhulgas isegi neid, mis on paraboolsed või hüperboolsed. See tuleb kasuks kui arvutada planeetide, komeetide ja teiste  sääraste kehade liikumist.  Tänapäeval on see kasulik kosmoseaparaatide trajektooride arvutamisel.

### Simon Newcomb

Simon Newcomb (1835–1909) oli Kanada-USA astronoom, kes arvutas aastal 1877 George William Hilli abil uuesti välja kõik suured astronoomilised konstandid. 1950. aastal kinnitati Newcombi konstandid rahvusvahelise standardina.

## Viited
Tähe atmosfäär

**Tähe atmosfäär** on tähe kõige välimine osa. See paikneb tähe tuuma, radiatsioonivööndi ja konvektsioonivööndi kohal. Tähe atmosfäär koosneb mitmest kihist, millel on erinevad omadused. Tähele lähimast kihist alustades on atmosfääri struktuur järgmine.

* Fotosfäär – see on atmosfääri kõige madalam ja jahedam kiht ning on tavaliselt atmosfääri ainus nähtav osa. Valgus, mis kiirgub tähe pinnalt, pärineb sellest atmosfääri osast. Päikese fotosfääri temperatuur on vahemikus 5770 K (5498&nbsp;°C) ja 5780 K (5507&nbsp;°C). Fotosfääris paiknevad ka päikeseplekid, mis on häirunud magnetväljaga jahedamad alad.
* Kromosfäär – selle kihi alguses temperatuur langeb, kuid kõrguse suurenedes tõuseb, kuni saavutab umbes 10-kordse fotosfääri temperatuuri.
* Üleminekuvöönd – selles kihis kerkib temperatuur järsult.
* Kroon – see kiht koosneb hõredast plasmast, mille temperatuur on üle miljoni kelvini. Lahendamata probleem tähtede füüsikas on see, kuidas kroon saab kuumeneda selliste temperatuurideni. Vastus on seotud magnetväljadega, aga täpne mehhanism ei ole selge. Kui kõikidel peajada tähtedel on üleminekuregioon ja kroon, siis mitte kõikidel arenenud tähtedel pole see nii. Näib, et ainult mõnedel hiidtähtedel on kroon.

## Viited
Dacia (automark)

**S.C. Automobile Dacia S.A.**, rohkem tuntud kui **Dacia**, on Rumeenia autotootja ja automark, mis alustas tegevust aastal 1966, Nicolae Ceaușescu valitsemisaja alguses. 

Esimeste autode aluseks olid Renault' mudelid Renault 12 ja Renault 8, viimasest tuletati Dacia 1100.  

Peale 33 tegevusaastat 1999. aastal müüs Rumeenia valitsus Dacia, mille uueks omanikuks sai Renault Group. Pärast seda on Dacia mudeleid turustatud üle maailma ka Renault' ja isegi Nissani nime all. 

2015. aasta lõpuks on toodetud üle 6 miljoni auto. 

2021. aastal müüdi Dacia nime all 537 074 sõiduautot ja tarbesõidukit. 

Dacia on Rumeenias üks olulisemaid eksportijaid.

## Mudelid
* Dacia Logan
* Dacia Sandero
* Dacia Duster
* Dacia Spring
* Dacia Jogger

Fail:Dacia Logan 1.6 2007 (front).jpg|Dacia Logan (2007)
Fail:Dacia Sandero 20090614 front.JPG|Dacia Sandero
Fail:2019 Dacia Duster Essential.jpg|Dacia Duster (2019)
Fail:Dacia Logan 2023 (front).jpg|Dacia Logan III (2023)
Fail:2023 Dacia Spring 1X7A6325.jpg|Dacia Spring (2023)
Fail:2023 Dacia Jogger 1X7A6203.jpg|Dacia Jogger (2023)

## Viited
Lygumai vald

**Lygumai vald** (leedu keeles *Lygumų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pakruojise rajoonis. 

Valla pindala on 214 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2539 inimest. Valla keskus on Lygumai alev (aastal 2011 oli seal 601 elanikku). Vallamaja asub aadressil Naujamiesčio g. 4. Vallavanem on Iveta Ovsiukienė. 


Lygumai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Šukioniai,_Jono_Noreikos_paminklas.JPG|Šukioniai
Stačiūnai,_bažnyčia.JPG|Stačiūnai kirik
Staciunai.JPG|Stačiūnai
Deguciai.JPG|Degučiai


Valla territooriumil on ka mitmed huutorid:

## Viited
Wartholzi villa

**Wartholzi villa** või **Wartholzi loss** (saksa keeles **Villa Wartholz** või **Schloss Wartholz**) on endine keiserlik villa Reichenau an der Raxis Alam-Austrias.

## Ajalugu
Historitsistlikus stiilis Wartholzi villa ehitati Heinrich von Fersteli projekti järgi aastail 1870–1872 Austria keisri Franz Joseph I noorema venna ertshertsog Karl Ludwigi jaoks. Kindlust meenutava ehitise tornid ei ole loodud mitte kaitse eesmärkidel, vaid lihtsalt kaunistustena. Villast avaneb vaade orule. Villa ehitati Karl Ludwigi kodu Raxis asuva Karl-Ludwig-Hausi lähedale ning seda kasutati jahilossina. 

Reichenau oli tollal aristokraatide seas populaarne puhkusepaik; seal paikneb veel teinegi loss, Rothshildi loss.

Lossi kasutas ka keiser Karl I koos abikaasa Zitaga. Villas sündis troonipärija, ertshertsog Otto.

17. augustil 1918 anti villas kätte Maria Theresia ordenid 24-le Esimeses maailmasõjas sõdinud ohvitserile. 

12. novembril 1918 sai Austriast vabariik ning 3. aprillil 1919 võeti vastu Habsburgide seadus, millega Habsburgide varandus sai riigi omaks ja nad ise läksid eksiili. Maja müüdi hiljem Alam-Austria liidumaa valitsusele ning 1982. aastal läks villast taas eraomandisse.

## Välislingid
* Sissekanne Alam-Austria provintsimuuseumi kodulehel
* Wartholzi lossi koduleht
Eesti Mälu Instituut

**Eesti Mälu Instituut** (inglise keeles *The Estonian Institute of Historical Memory*) on 2008. aastal asutatud rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärk on inimvaenulike režiimide poolt toime pandud rahvusvaheliste kuritegude ja inimõiguste rikkumise ning need režiimid loonud totalitaarsete ideoloogiate uurimine ja laiema avalikkuse teadvustamine uurimistulemustest nii Eestis kui ka rahvusvaheliselt. Sihtasutus toetab oma uurimistulemuste ja teavitustööga mineviku inimvaenulikest režiimidest ja ideoloogiatest ning nende toime pandud rahvusvahelistest kuritegudest ja inimõiguste rikkumisest ka 21. sajandi inimvaenulike režiimide tõrjumist.

Eesti Mälu Instituudi asutamise algatas president Toomas Hendrik Ilves 2008. aastal. Sihtasutuse asutajateks olid Leon Glikman, Rein Kilk, Jaan Manitski, Tiit Sepp, Hannes Tamjärv ja Indrek Teder. Instituudi eesmärgiks seati Eesti kodanikele põhjaliku ja objektiivse ülevaate andmine inimõiguste olukorrast Eestis Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal. 

Oma ülesehituselt sarnanes Eesti Mälu Instituut 1998. aastal president Lennart Meri kokku kutsutud Inimsusvastaste Kuritegude Uurimise Eesti Rahvusvaheline Komisjoniga, mis uuris Saksamaa ja Nõukogude Liidu okupatsioonide ajal Eestis toime pandud inimsusvastaseid kuritegusid, lähtudes õigusliku raamina 1998. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma Statuudi definitsioonidest genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude kohta. Eesti Mälu Instituut läheb kaugemale IKUERK-i uurimistööle seatud raamidest ning kogub oma uurimistöös andmeid ka nende inimõiguste rikkumise kohta Nõukogude okupatsiooni ajal, mis juriidilise definitsiooni järgi ei ole inimsusvastased kuriteod. Seetõttu võttis Eesti Mälu Instituut oma ajaloo-alase uurimistöö õiguslikuks raamiks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni. 

Instituut on detailselt uurinud elu Nõukogude võimu ajal ja toetanud ka mälestuste kogumist, et täpselt ja ilma ideoloogiliste eelarvamusteta määratleda, kuidas ja mil määral Eestis inimõigusi rikuti. Samuti on instituudi kohuseks aidata Eesti kodanikel paremini mõista, mida nii nemad ise või nende vanemad ja vanavanemad pidid läbi elama Nõukogude okupatsiooni ajal.

2017. aastal ühines Eesti Mälu Instituut sihtasutusega Unitas uueks sihtasutuseks, mis ühendab inimvaenulike režiimide ja ideoloogiate alase akadeemilise uurimistöö (Eesti Mälu Instituudi senine pädevus) ja teavitustöö (Sihtasutuse Unitas senine pädevus). Ühinenud sihtasutus jätkab *Eesti Mälu Instituudi* nime ning mõlema sihtasutuse senist tegevust.

Sihtasutus kuulub Euroopa Mälu ja Süüme Koostöökogu asutajaliikmete hulka.

Sihtasutus korraldab noorte kirjandivõistlusi.

## Viited

## Välislingid
*Instituudi koduleht
Balti Kirurgide Assotsiatsioon

**Balti Kirurgide Assotsiatsioon** on Balti riikide kirurge ühendav organisatsioon.

Assotsiatsioon korraldab aastast 1995 koos teiste organisatsioonidega Balti Kirurgide Kongresse. I Kongress toimus 24.-25. mail 1995 Riias. 2015 toimus VIII Kongress.

## Presidendid
*...
*1995–1998 Lembit Roostar
*...
*2004–2006 Ants Peetsalu
*...

## Vaata ka
*Eesti Kirurgide Assotsiatsioon

## Viited
Eestimaa Rahvuste Foorum

**Eesti(maa) Rahvuste Foorum** oli 24. septembril 1988 Tallinna Polütehnilise Instituudi aulas toimunud Eesti vähemusrahvuste kogunemine, kus deklareeriti, et toetatakse Eesti omariikluse püüdu ja demokraatlikku korraldusviisi.

Foorumit juhatas teleajakirjanik Hagi Šein.

2005. aastast peetakse Eestis Foorumi mälestamiseks Eesti rahvusvähemuste päeva.

## Viited

## Välislingid
* [Helisalvestised Eestimaa Rahvuste Foorumi esinemistest [Eesti Rahvusringhääling]u andmebaasis]
Padasjoki vald

**Padasjoki** on vald Soomes Päijät-Häme maakonnas. Vallas on 3140 elanikku (31. jaanuari 2016 seisuga).

Naabervallad on Asikkala vald, Hämeenlinna linn, Kangasala vald, Kuhmoineni vald, Pälkäne vald ja Sysmä vald.

## Viited

## Välislingid

* Padasjoki
Vaenusääsk

**Vaenusääsk** (*Sciara militaris*) on leinasääsklaste sugukonda kuuluv sääseline.

Vaenusääskede bioloogias on tuntud nende vaklade moodustatud ahel (vaenuköis), mis on kuni 15 cm lai ja 3–4 m pikk. Vaklade ahelat võib märgata juuli- või augustiöödel niisketes metsades.

## Viited
UNESCO Eesti Rahvuslik Komisjon

**UNESCO Eesti Rahvuslik Komisjon** (lühemalt UNESCO ERK) on UNESCO üks rahvuslikke komisjone, mis tegutseb Eestis. UNESCO ERK on ühenduslüli ja ühtlasi koordineerija UNESCO peakorteri ja UNESCOga seotud isikute ja asutuste vahel Eestis.

Eesti liitus UNESCOga 1991 ja UNESCO ERK moodustati 17. augustil 1992 Vabariigi Valitsuse korraldusega. Aastast 1999 on UNESCO ERK õiguslikult vormilt sihtasutus.

UNESCO ERK struktuuriüksused on nõukogu, nõukoda ja sekretariaat.

## Viited

## Välislingid
*UNESCO ERK koduleht
Rtveli

**Rtveli** (gruusia keeles: **რთველი**) on religioosse tähendusega traditsiooniline viinamarjade koristuspidu Gruusias. See on ammustest aegadest pärit iga-aastane sügisene veinipidu, mil veinitootja perekonnaliikmete ja sugulaste hooajaline, kiire ja raske tööpäev viinamarjakasvanduses lõpeb pidustuste ja tantsuga muusika ja rahvalaulude saatel. *Rtveli* algab tavaliselt septembris, kui viinamarjad on küpsenud. 

## Veetmine
*Rtveli*’l ei ole kindlaksmääratud alguspäeva, see sõltub viinamarjasaagist, mis koristatakse, kui viinamarjakobarad on saavutanud õige küpsuse. Kvaliteetveini valmistamiseks peab suhkru ja happe vahekord viinamarjades olema: suhkrut 17–22% ja happesust 6–7 g / l, šampanja tootmiseks vastavalt 16–19% ja 7–10 g / l, magusate dessertveinide jaoks 25–27% ja 5–6 g / l ning lauaveinide puhul 14–19% ja 8 g / l. 

Saagikoristus algab tavaliselt kesksügisel. Kõige varem, septembri alguses, algab *Rtveli* Gruusia põhjaosas, külmemas Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi piirkonnas. Ida-Gruusias ja unikaalsete veinitootmismeetodite poolest tuntud Kahheetias alustatakse septembri lõpupoole ning Lääne-Gruusias koguni oktoobri keskel. Seoses kuuma suvega, näiteks 2010. aastal, algas *Rtveli* kaks nädalat varem kui tavaliselt. Viinamarjad koristatakse kuiva ilmaga.

*Rtveli* kestab mitu päeva. Saak kogutakse vitstest korvidesse, mahl pressitakse ja uus vein pannakse „küpsema". See on gruusia viinamarjakasvatajatel kõige kiirem aeg, mil saagikoristamine kestab varahommikust kuni õhtuni, viinamarjad purustatakse ning värske mahl valatakse maa sisse kaevatud tohututesse savianumatesse ehk *[[khvevri]]*desse ja jäetakse käärima. Niiviisi, vanal traditsioonilisel meetodil, käärib vein tavatult kõrgel temperatuuril.

Igal õhtul kogunevad pered ühise peolaua ümber, kus süües ja veini juues lauldakse traditsioonilisi veinivalmistamisega seotud mitmehäälseid rahva- ja isamaalisi laule ning vahel tantsitakse. Samas juuakse ära möödunud aasta veinid ja tühjendatakse saviastjad järgmise aasta *Rtveli* jaoks. *Rtveli*ga lõpeb iga-aastane viljakasvatushooaeg ja see on viimane saak. Kui see on läbi, algab talveks valmistumine.

## Muinsus
*Rtveli* on kesksügisese viljakuse, rohkuse ja mitmekesisusega seotud traditsiooniline veinipidu, mille juured ulatuvad kaugele Gruusia ja Iraani muinasaega. *Rtveli*-aega kogunevad veetma veinitootjapere ja kõik sugulased ning see on aeg, mil Gruusia veinitootmise südames Kahheetias veinikeldrid ehk *maran*id lõhnavad ja kõik teed on täis viinamarjakoormaid. Grusiinlased kasvatasid viinamarja vaatamata sellele, et muinasinvasiooni aegadel Alazani orgu Kahheetia tasandikule marssinud Pärsia šahhi sõdurid kasvandusi hävitasid ja maha põletasid. Ilmselt seetõttu on viinamarjade koristuspeost Gruusias kujunenud eksistentsiaalsuse, rahvusliku identiteedi ja ellujäämise sümbol. Gruusia veinil on sümboolne tähendus ja mitmed tooted on saanud tõeliseks ikooniks. Veinivalmistamise kultus on Gruusia kultuuri ja religiooni oluline osa.

## Vaata ka
* Gruusia veinid
* Gruusia - Iidne Sakartvelo. 4. päev. Kahheetia - Tsinandali veinid - Signagi - Gremi kindlus - Ikalto klooster-õhtusöök veinikeldris

## Viited
Derviş Eroğlu

**Derviş Eroğlu** (sündinud 7. märtsil 1938 Famagustas) on Põhja-Küprose Türgi Vabariigi poliitik, kes oli 23. aprillist 2010 kuni 30. aprillini 2015 Põhja-Küprose Türgi Vabariigi president.

Ta sündis aastal 1938 Famagustas. Ta lõpetas aastal 1963 İstanbuli Ülikooli arstiteaduskonna, hiljem spetsialiseerus uroloogiale.

Ta valiti aastal 1976 Rahvuskogu liikmeks. Aastatel 1976–1977 oli ta Põhja-Küprose Türgi Vabariigi haridus-, kultuuri-, noorsoo- ja spordiminister. Ta on aastast 1983 Põhja-Küprose Türgi Vabariigi Põhiseadusliku Assamblee liige. Ta on olnud kaks korda (18. detsembrist 1983 kuni 11. veebruarini 2006 ja 29. novembrist 2008 kuni 23. aprillini 2010) Rahvusliku Ühtsuse Erakonna juht. 19. juulist 1985 kuni 1. jaanuarini 1994 oli ta esimest korda Põhja-Küprose Türgi Vabariigi peaminister. Aastatel 1994–1996 oli ta opositsiooni liider. Teist korda oli ta Põhja-Küprose Türgi Vabariigi peaminister 16. augustist 2006 kuni 13. jaanuarini 2004 (kui ta kaotas valimistel Mehmet Ali Talatile). Kolmandat korda sai ta Põhja-Küprose Türgi Vabariigi peaministriks 5. mail 2009 ja oli peaministri ametis 23. aprillini 2010. Ta valiti 18. aprillil 2010 Põhja-Küprose Türgi Vabariigi presidendiks.

23. aprillil 2010 sai ta Põhja-Küprose Türgi Vabariigi presidendiks, ta oli president 30. aprillini 2015 (kaotas 26. aprillil presidendivalimiste teises voorus Mustafa Akıncıle).

## Isiklikku
Derviş Eroğlu on abielus, tal on neli last.
Entaas

**Entaas** on samba tüvese allosa või muu arhitektuurse pinna kerge paisutus, millega püüti saavutada nii esteetilist 
kui ka optilist tasakaalu ning teha nähtavaks samba kandev funktsioon.

## Viited
Otepää kalmistu

**Otepää (uus) kalmistu** on kalmistu Otepää kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Otepää linnas Otepää vallas Valga maakonnas.

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.


Otepää - wmee-130.jpg
Otepää - wmee-132.jpg
Otepää - wmee-133.jpg
Otepää - wmee-136.jpg
Otepää - wmee-137.jpg


## Tuntud maetuid
*Gustav Wulff-Õis

## Viited

## Välislingid

*
*Kalmistu HAUDIs
Leninogorsk

**Leninogorsk** on linn Venemaa Tatarstani Vabariigi kaguosas, Leninogorski rajooni keskus, Tatarstani suuruselt kaheksas linn. Leninogorsk asub vabariigi pealinnast Kaasanist 322 km kaugusel kaugus Zai jõe ülemjooksul.

Linnaõigused sai 1955. aastal.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Leninogorski elanikest venelasi 43,3%, tatarlasi 42,8%, tšuvašše 5,8% ja mordvalasi 5,3%.

## Välislingid

* Leninogorski rajooni koduleht (*vene ja tatari keeles*)
Pertunmaa vald

**Pertunmaa** on endine vald Soomes Lõuna-Savo maakonnas. Elanike arv oli 2016. aasta seisuga 1822. Valla pindala oli 454,19 km².

Pertunmaa naabervallad olid Hartola vald, Heinola linn, Hirvensalmi vald, Mäntyharju vald ja Joutsa vald.

Pikaajaliste majandusraskuste tõttu liideti Pertunmaa vald 1. jaanuaril 2025 Mäntyharju vallaga.

## Külad
Hartosenpää, Hölttä, Joutsjärvi, Karankamäki, Koirakivi, Kuhajärvi, Kuortti, Kälkyttä, Lihavanpää, Mansikkamäki, Nipuli, Pertunmaa (kirikuküla), Ruorasmäki, Ruuttila, Sydänmaa ja Vastamäki.

## Viited

## Välislingid

* Pertunmaa valla koduleht
Viljandi tänavate loend

Viljandi tänavate nimekiri 2021. aasta seisuga:

* Aasa tänav
* Aia tänav
* Allika põik
* Allika tänav
* Anton Irve tänav
* August Maramaa puiestee
* Carl Robert Jakobsoni tänav
* Edela tänav
* Eha tänav
* Endla tänav
* Hariduse tänav
* Heina tänav
* Hiie puiestee
* Hiire tänav
* Huntaugu tänav
* Ida tänav
* Ilmarise tänav
* Itaalia tänav
* Jalaka tänav
* Johann Köleri tänav
* Johan Laidoneri plats
* Juhan Kunderi tänav
* Juhan Liivi tänav
* Järve tänav
* Järveotsa puiestee
* Kaalu tänav
* Kaevu tänav
* Kagu tänav
* Kaja tänav
* Kalda puiestee
* Kalda põik
* Kalevi tänav
* Kalmu tänav
* Kalvi tänav
* Kanepi tänav
* Karja tänav
* Kase tänav
* Kastani tänav
* Kauba tänav
* Kauge tänav
* Kesk-Kaare tänav
* Keskuse tänav
* Kevade tänav
* Kiriku tänav
* Kirsi põik
* Kirsi tänav
* Kivi tänav
* Kodu tänav
* Koidu tänav
* Kolde tänav
* Kooli tänav
* Kooliaia tänav
* Kopli tänav
* Kraavi tänav
* Kreegi tänav
* Kullamäe tänav
* Kungla tänav
* Kõpu tänav
* Kõrgemäe tänav
* Kõue tänav
* Köstri tänav
* Külvi tänav
* Künni tänav
* Lembitu puiestee
* Lennuki tänav
* Leola tänav
* Lepa tänav
* Liiva tänav
* Lille tänav
* Lina põik
* Lina tänav
* Linnu tänav
* Lohu tänav
* Loode tänav
* Looga tänav
* Loojangu tänav
* Lossi tänav
* Luha tänav
* Lutsu tänav
* Lõikuse tänav
* Lõuna tänav
* Lääne tänav
* Lühike tänav
* Lydia Koidula tänav
* Maasika tänav
* Mai tänav
* Malmi tänav
* Marmori tänav
* Meeme tänav
* Metalli tänav
* Metsküla tee
* Mihkel Veske puiestee
* Mooni tänav
* Munga tänav
* Mureli tänav
* Musta tee
* Mäe tänav
* Männi tänav
* Männimäe tee
* Niidu tänav
* Nisu tänav
* Nurme tänav
* Näituse põik
* Näituse tänav
* Oja tee
* Oru tänav
* Paala tee
* Paistu tänav
* Paisu tänav
* Papli tänav
* Pargi tänav
* Pihlaka tänav
* Piiri põik
* Piiri tänav
* Pikk tänav
* Pirni tänav
* Planeedi tänav
* Ploomi tänav
* Posti tänav
* Puidu tänav
* Puiestee tänav
* Põhja puiestee
* Põllu tänav
* Põltsamaa tee
* Pähkli tänav
* Päikese tänav
* Pärna tänav
* Pärnu maantee
* Ranna puiestee
* Raua tänav
* Raudtee tänav
* Ravila tänav
* Rehe tänav
* Reinu põik
* Reinu tee
* Riia maantee
* Roheline tänav
* Roo tänav
* Roosi tänav
* Saare tänav
* Savi tänav
* Sepa tänav
* Supeluse tänav
* Suur-Kaare tänav
* Suve tänav
* Sõstra tänav
* Talli tänav
* Tallinna tänav
* Tamme tänav
* Tammela tänav
* Tare tänav
* Tartu tänav
* Tasuja puiestee
* Tehnika tänav
* Terase tänav
* Tina tänav
* Toome tänav
* Trepimägi
* Tuisu tänav
* Turu tänav
* Tuule tänav
* Tuule põik
* Tähe tänav
* Tööstuse tänav
* Ugala puiestee
* Uku tänav
* Uueveski tee
* Uus tänav
* Vabarna tänav
* Vabriku tänav
* Vahe tänav
* Vahtra tänav
* Vaikuse tänav
* Vaksali tänav
* Valuoja puiestee
* Vana-Vaksali tänav
* Vase tänav
* Veere tänav
* Vene tänav
* Vesiflirdi allee
* Vikerkaare tänav
* Vilja tänav
* Väike tänav
* Väike-Kaare tänav
* Väike-Turu tänav
* Õie tänav
* Õuna tänav

## Välislingid
*Viljandi linna kohalike teede nimekiri (Viljandi Linnavolikogu, 17. detsember 2020)
*Kohanime määramine (Viljandi Linnavolikogu määrus 27.04.2011)
Maria Lassnig

**Maria Lassnig** (8. september 1919 Kappel am Krappfeld – 6. mai 2014 Viin) oli Austria maali- ja animatsioonikunstnik.

Kunstiõpinguid alustas 1941. aastal Viini Kunstiakadeemias. Aastal 1943 katkestas õpingud, kuid 1945. aastal lõpetas akadeemia ja pöördus tagasi Klagenfurti. Aastal 1948 toimus seal tema esimene isikunäitus. 

Aastal 1952 sõitis Pariisi, kus tutvus prantsuse sürrealistide André Bretoni, Paul Celani ja Benjamin Péretiga. Aastal 1954 pöördus tagasi Viini Kunstiakadeemiasse ja lõpetas õpingud, mida juhendas Albert Paris Gütersloh.

Aastail 1968–1980 elas ja töötas New Yorgis, 1970–1972 õppis filmitegemist New Yorgi Visuaalkunstide koolis (School of Visual Arts). Õpingute ajal valmisid lühifilmid (videod) "Chairs" (1971) "Autoportree" (1971) ja "Paarid" ("Couples"; 1972). Hiljem tegi ta veel sellised filmid nagu "Palmistry" (1973), "Barokk kujud" (1970–74), "Kunstiharidus" ("Art Education"; 1976) ja "Maria Lassnigi ballaad" ("Maria Lassnig Kantate"; 1992). 

Aastal 1980 naasis Austriasse Viini. 

Lassnigi teoseid eksponeeritakse New Yorgi moodsa kunsti muuseumis (MoMA).

## Tunnustus

*Großer Österreichischer Staatspreis (1988)
*Oskar Kokoschka auhind (1998)
*Rubensi auhind (2002)
*Max Beckmanni auhind (2004)
*Austria Teaduse ja Kunsti aurist (Österreichisches Ehrenzeichen für Wissenschaft und Kunst; 2005)
Edita Pjehha

**Edita Pjehha** (poola keeles Edyta Piecha, prantsuse keeles Édith-Marie Pierha, vene keeles Эди́та Станисла́вовна Пье́ха; sündinud 31. juulil 1937 Noyelles-sous-Lensis Prantsusmaal) on poola päritolu vene estraadilaulja. 

## Tunnustus

* 1968 – Vene NFSV teeneline kunstnik 
* 1976 – Vene NFSV rahvakunstnik 
* 1980 – Rahvaste Sõpruse orden 
* 1988 – NSV Liidu rahvakunstnik 
* 2013 – Sõpruse orden 
* 2023 – Peterburi aukodanik

## Välislingid

* Ametlik koduleht (*vene keeles*)
Siim Maaten

**Siim Maaten** (sündinud 3. juunil 1985) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas 2008. aastal Tartu Ülikooli haridusteaduskonna matemaatika-füüsika õpetaja bakalaureuseõppe ja 2013. aastal Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna harrastusteatri juhi erialal.

Maaten oli aastatel 2003–2009 filmikunstniku assistent, rekvisiitor, produktsiooni assistent, on 2005. aastast Bois MM OÜ tegevdirektor ja juhatuse liige ning 2013. aastast vabakutseline lavastaja ja näitleja.

## Looming

### Filmid

* 2004 "Sigade revolutsioon" – Tarx
* 2005 "Malev" – Vesse poeg
* 2008 "Taarka" – peigmees
* 2011 "Puhastus" – Priit
* 2016 "Ema" – Lauri
* 2022 "Kalev" – Andrus Nagel

### Teleseriaalid

* 2015 "Viimane võmm" - osatäitja
* 2015 "Padjaklubi" - Robert
* 2016 "Kättemaksukontor" - Markus Laaban
* 2017 "Nukumaja" – Kristjan
* 2018 "Pank" – osatäitja

## Isiklikku
Tema isa oli rallisõitja Jaak Maaten.

## Viited

## Välislingid

* Siim Maaten Eesti Teatri Statistika andmebaasis
* 
* Anu Lill. Siim Maaten: Minus on omavahel konfliktis kaks poolt, mis otsivad kooseksisteerimise võimalusi naine.postimees.ee, 28. mai 2015
* Aigi Viira. Lavastaja Siim Maaten: "Kui maailmas kogetut kodustega jagama hakkasin, vaadati mind kui piinlikku võõrast." ohtuleht.ee, 13. juuni 2015
* Keiu Virro. Eesti kuulsaima lesija Siim Maateni kodu on teel lp.delfi.ee, 14. jaanuar 2017
* Iiris Viirpalu. Siim Maaten – Eesti ainsa veganteatri vedaja vegan.ee, 26. veebruar 2019
Ausma Pormale

**Ausma Pormale** (28. aprill 1939 Līvāni – 17. november 1979 Riia) oli läti luuletaja.

Ausma Pormale lõpetas 1958. aastal Līvāni Keskkooli ja 1962. aastal Läti NSV Haridusministeeriumi Vanempioneerijuhtide Kooli. 1973. aastal lõpetas ta Moskvas kõrgemad kirjanduskursused. 1962–1963 töötas ta pioneerijuhina, 1963–1971 sekretärina, masinakirjutajana, korrespondendina ja noorte kirjandusringi juhendajana. 1974–1979 oli ta Läti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudi masinakirjutaja. Ausma Pormale oli Läti NSV Kirjanike Liidu liige alates 1971. aastast.

Ausma Pormale esimene luuletus ilmus ajakirjanduses 1957. aasta maikuus. Tal ilmus neli luulekogu ja 1987. aastal valikkogu. 2004. aastal ilmus tema senivaldamata luuletusete ja esseede kogumik "Mīlēt mūžam" ('Armastada igavesti').

## Luulekogud
*"Atveru logu" (1966) ('Avan akna')
*"Izturība" (1969) ('Vastupidavus')
*"Zem kokiem klausīties" (1973) ('Palkide all kuulata')
*"Tāls tāls tāds spožums" (1977) ('Kaugel kaugel selline sära')
*"Zvaigžņukrusts" (1987) ('Täherist', valikkogu)

## Viited
Nguyễn Xuân Phúc

**Nguyễn Xuân Phúc** (sündinud 20. juulil 1954 Quảng Nami provintsis) on Vietnami poliitik. Ta oli alates 5. aprillist 2021 kuni 18. jaanuarini 2023 Vietnami president, enne seda oli ta alates 8. aprillist 2016 kuni 5. aprillini 2021 Vietnami peaminister.
Kiriku tänav (Narva)

**Kiriku tänav** on tänav Narvas Joaoru linnaosas. Algab 1. Mai tänavast läänes ja lõpeb Raudsilla tänavaga ristudes. Tänav on 275 m pikk.

Aadressil Kiriku 8 asub Vene Föderatsiooni Peakonsulaat Narvas.
Aadressil Kiriku 9 asub Narva Aleksandri Suurkirik.

## Ajalugu

1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel on selle nimi *Kiriku tänav* – sellel tänaval asuva Narva Aleksandri Suurkiriku ja enne teist maailmasõda samal tänaval asunud Narva Issanda Ülestõusmise peakiriku järgi. Tol ajal oli see sirge tänav kahe kiriku vahel.

Majast Kiriku 14 kujundas 1928. aastal Narvas  registreeritud Narva Muhamedi Kogudus mošee. 

23. oktoobrist 1940 Mineviku tänav. 

1946. aastal oli plaanis nimetada tänav ümber *Mineviku tänavaks*. 

12. juulil 1950 nimetati Narva linna RSN TK otsusega nr 30 Eesti NSV moodustamise 10. aastapäeva puhul tänav Eesti kommunisti Jaan Tombi auks ümber Jaan Tombi tänavaks. 27. septembril 1995 ennistati Narva Linnavolikogu määrusega nr 70/30 tänavale *Kiriku tänava* nimi.

## Endine Kiriku tänav
Narva vanalinnas olnud Kiriku tänav oli Narva üks vanemaid tänavaid. 1684. aasta Narva linnaplaanil on see märgitud saksa keeles *Kirchen Gasse* nimega. 1905. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi vene keeles *Кирочная улица*, 1912. aasta linnaplaanil *Kiriku tänav* – oletatavasti selle tänava ja Viru tänava nurgal asunud Narva Jaani kiriku järgi.

1927. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi *[[Rahu tänav (Narva)|Rahu tänav]]*. See algas Mäe tänavalt, ristus Viru, Kooli, Rüütli ja Vahe tänavaga. Pärast teist maailmasõda tänav likvideeriti, endistest majadest jäi alles ainult maja aadressil Koidula tänav 3a (endine Rahu tänav 5).

## Viited

## Välislingid
Jiří Menzel

**Jiří Menzel** (23. veebruar 1938 Praha – 5. september 2020Praha) oli tšehhi filmirežissöör, -stsenarist ja -näitleja.

Jiří Menzel koos Miloš Formani, Věra Chytilová, Evald Schormi, Jaromil Jireši, Ivan Passeri ja Jan Němeciga oli 1960. aastate algul tekkinud Tšehhoslovakkia filmikunsti "uue laine" juhtkujusid.

Filmikunsti õppis Praha filmikoolis FAMU (Filmová a televizní fakulta Akademie múzických umění v Praze) Otakar Vávra juhendamisel.

Režissööridebüüdi tegi ta 1960. aastal lühidokumentaalfilmiga "Paneelmajad" ("Domy z panelů"). 

Jiří Menzel võitis mitmeid rahvusvahelisi filmiauhindu. 1968. aasta Oscarite jagamisel tunnistati film "Tähelepanelikult jälgitavad rongid" aasta parimaks võõrkeelseks filmiks. Filmi "Lõokesed traadil" eest võitis ta Berliini filmifestivali peaauhinna Kuldkaru.

## Filme

## Viited


## Välislingid

*
Ursula Poznanski

**Ursula Poznanski** (sündinud 30. oktoobril 1968 Viinis) on Austria kirjanik. Oma põneviku "Erebos" eest sai ta 2011. aastal Saksa noortekirjanduse noorte žürii auhinna.

## Elu ja tegevus
Pärast gümnaasiumi lõpetamist astus Ursula Poznanski Viini Ülikooli ning alustas üksteise järel õpinguid japanoloogias, publitsistikas, õigusteaduses ja teatriteaduses, kuid ei lõpetanud ühtki eriala. 1996. aastal asus ta toimetajana tööle ühes meditsiinikirjastuses, mille heaks töötab tänini. Aastal 2000, pärast poja sündi, osales ta Austria ringhäälingu stsenaariumikonkursil armastuskomöödia stsenaariumiga, kuid ei kuulunud võitjate hulka . 2003 ilmus tema esimene lasteraamat „Buchstabendschungel“ („Tähedžungel“). Järgnevail aastail avaldas Poznanski veel lasteraamatuid ning töötas samal ajal oma esimese noorteromaani kallal. Kui ta aga sobiva kirjastaja otsinguil avastas, et tema raamat ei vasta turu hetkenõudmistele, kirjutas ta selle asemel oma esimese põneviku „Erebos“, mis avaldati 2010 . 2011 sai ta romaani eest saksa noortekirjanduse noorte žürii auhinna.
Ursula Poznanski elab koos perega Viini lõunaosas .

## Teosed
### Lasteraamatud
*„Buchstabendschungel“ („Tähedžungel“), 2003
*„Theo Piratenkönig“ („Piraadikuningas Theo“), 2003
*„All diese Zahlen“ („Kõik need arvud“), 2004
*„Die allerbeste Prinzessin“ („Parim printsess“), 2005
*„Redaktion Tintenklex: das Geheimnis der 67 Erpresserbriefe“ („Tindipleki toimetus: 67 väljapressimiskirja saladus“), 2006
*„Redaktion Tintenklex: das geheimnisvolle Grab“ („Tindipleki toimetus: salapärane haud“), 2006
*„Spanier küssen anders“ („Hispaanlased suudlevad teisiti“), 2008

### Põnevikud
*„Erebos“, 2010
*„Saeculum“, 2011
*„Layers“ („Kihid“), 2015
*„Fremd“ („Võõras“), koos Arno Strobeliga, 2015
* „Aquila“, 2017
*„Erebos 2“ , 2019

### Beatrice Kaspary sari (põnevikud)
*„Fünf“ („Viis“), 2012
*„Blinde Vögel“ („Pimedad linnud“), 2013
*„Stimmen“ („Hääled“), 2015

### Eleria triloogia ([[düstoopia]])
*„Die Verratenen“ („Reedetud“), 2012
*„Die Verschworenen“ („Vandeseltslased“), 2013
*„Die Vernichteten“ („Hävitatud“), 2014

## Eesti keeles ilmunud
"Erebos", tõlkinud Kristina Uluots, Tiritamm, Tallinn 2015

"Kihid", tõlkinud Eve Sooneste, Tiritamm, Tallinn 2016

## Tunnustus
*2005 Viini laste- ja noorteraamatuauhind („Die allerbeste Prinzessin“)
*2011 Saksa noortekirjanduse noorte žürii auhind („Erebos“)
*2012 Austria laste- ja noortekirjanduse auhinna nominent („Saeculum“)

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Ursula Poznanski  Loewe kirjastuses
*Die Blaue Seite, intervjuu
*Videointervjuu