open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sherlock Holmesi seiklused

**"Sherlock Holmesi seiklused"** (inglise keeles *The Adventures of Sherlock Holmes*) on kaheteistkümnest Arthur Conan Doyle'i jutustustest koosnev kogumik, kus kriminaalseid juhtumeid uurivad detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.

Algselt ilmusid jutustused kuulsast detektiivist ajakirjas Strand Magazine (juuli 1891 – juuni 1892). Esimese kogumiku "Sherlock Holmesi seiklused" avaldas Inglismaal 14. oktoobril 1892 kirjastus George Newnes Ltd.

## Jutustused kogumikus
* "Skandaal Böömimaal" (*A Scandal in Bohemia*, 1891) 
* "Punapeade liit" (*The Red-Headed League*, 1891) 
* "Kadunud peigmehe juhtum" (*A Case of Identity*, 1891) 
* "Boscombe'i oru mõistatus" (*The Boscombe Valley Mystery*, 1891) 
* "Viis apelsiniseemet" (*The Five Orange Pips*, 1891) 
* "Viltuse suuga mees" (*The Man with the Twisted Lip*, 1891) 
* "Sinise granaatkivi mõistatus" (*The Adventure of the Blue Carbuncle*, 1892) 
* "Tähnilise lindi mõistatus" (*The Adventure of the Speckled Band*, 1892) 
* "Inseneri pöidla mõistatus" (*The Adventure of the Engineer´s Thumb*, 1892) 
* "Kõrgest soost poissmehe mõistatus" (*The Adventure of the Noble Bachelor*, 1892) 
* "Berülldiadeemi mõistatus" (*The Adventure of the Beryl Coronet*, 1892) 
* "Punaste pöökide mõistatus" (*The Adventure of the Copper Beeches*, 1892)

## Eestikeelsed väljaanded
* "Sherlock Holmesi seiklused" (Varrak 1992; tõlkija Krista Kaer)
* "Sherlock Holmesi seiklused" (Varrak 1996; tõlkija Krista Kaer)
* "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann)
* "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer)

## Vaata ka
*"Sherlock Holmesi ja doktor Watsoni seiklused"
*Adventures of Sherlock Holmes, aastatel 1984-1985 Suurbritannia Gradana filmisettevõttes toodetud 13-osaline seriaal, milles Jeremy Brett kehastab Sherlock Holmesi ja David Burke doktor Watsonithttp://tv1.yle.fi/juttuarkisto/ulkomainen-draama/sherlock-holmesin-seikkailut.

## Välislingid

* The Adventures of Sherlock Holmes. The Complete Sherlock Holmes. Camden House
Robert Austerlitz

**Robert Paul Austerlitz** (13. detsember 1923 Bukarest – 9. september 1994 New York) oli ameerika keeleteadlane ja etnoloog.

Robert Austerlitzi isa oli Austria kodanik ja ema ameeriklanna. Ta kasvas üles saksa-, rumeenia- ja ungarikeelses keskkonnas. Ta käis Brașovis saksa- ja rumeeniakeelses koolis. 1938. aastal emigreerus pere USA-sse New Yorki.

New Yorgis lõpetas ta 1950. aastal New School for Social Researchi filosoofia ja Columbia Ülikooli André Martinet' õpilasena lingvistika erialal. 1951–1953 õppis ta Helsingi Ülikoolis uurali ja altai keeli ning 1953–1954 nivhi keelt Tōkyō Ülikoolis. 1955. aastal kaitses ta Columbia Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi. Pärast seda läks ta tagasi Jaapanisse, kus uuris nivhi, oroki ja ainu keelt. 1965 valiti ta Columbia Ülikooli professoriks. Ta oli mitme ülikooli külalisprofessor.

1960–1965 oli ta koos Uriel Weinreichi, William Diveri ja André Martinet'ga ajakirja WORD toimetaja. 1975. aastast alates oli ta Interlingua Instituudi nõunik.

1990 valiti ta Ameerika Lingvistikaseltsi presidendiks.

Robert Austerlitzi abikaasa oli matemaatik Rolf Nevanlinna tütar Sylvi Nevanlinna.

## Tunnustus
*Soome-Ugri Seltsi auliige
*Umeå Ülikooli audoktor (1986)
*Helsingi Ülikooli audoktor (1994)
*Ungari TA auliige (1986)
Skandaal Böömimaal

**"Skandaal Böömimaal"** (inglise keeles *A Scandal in Bohemia*) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1891. aastal. "Skandaal Böömimaal" kuulub kogumiku "Sherlock Holmesi seiklused".

## Sisukokkuvõte
Sherlock Holmesi konsultatsioonile saabub Böömimaa kuningas. Peagi abielluvat riigipead on hakanud šantažeerima Irene Adler, endine ooperilaulja New Jerseyst, kellega von Ormsteinil oli nooruses salasuhe. Nüüd ähvardab naine kõik avalikustada, selle tõestuseks on mõned fotod. Kuningas palub Holmesil need enne laulatust tagasi tuua. Detektiivil õnnestub leida fotod. Kui Irene Adler taipab, kes on ta vastane, põgeneb ta koos abikaasaga mandrile. Tasuks tehtud töö eest sai Sherlock Holmes Adleri foto koos naise kirjutatud pühendusega "Sherlock Holmesile isiklikult".

Sealtpeale nimetab kuulus detektiiv Irene Adlerit alati austavalt Naiseks suure algustähega.

## Tegelased
* Sherlock Holmes
* doktor Watson
* Wilhelm Gottsreich Sigismund von Ormstein – Cassel-Felsteini suurvürst ja Böömimaa kuningas. Algul esitles end Böömimaa aadliku krahv von Krammina. 
* Irene Adler – Ameerika seiklejanna
* Godfrey Norton – advokaat ühingust Inner Temple
* Wiggins – Baker Streeti vabatahtlike liider. Naakman, kes poeb oma tosina uulitsapoisiga kõikjale ja kuuleb kõike. Aitab Sherlock Holmesil tänavatelt infot koguda.

## Teosega seotud kohti
* Baker Street 221B (Marylebone, Westminster) – Sherlock Holmese elukoht. 
* Langham Hotel (1c Portland Place, Regent Street, Marylebone, Westminster) – Böömimaa kuninga peatuskoht pealinnas.
* Brionny Lodge (Serpentine Avenue, St. John's Wood, Westminster) – Irene Adleri elukoht.
* St. Monica kirik (Edgware Road, Westminster) – Irene Adleri ja Godfrey Nortoni laulatuse koht.

## Eestikeelsed väljaanded
* "Sherlock Holmesi seiklused" (Pikker 1992; tõlkija Krista Kaer; lk 7–28)
* "Sherlock Holmesi seiklused" (Varrak 1996; tõlkija Krista Kaer)
* "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkija Krista Kaer; lk 161–177)
* "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer; lk 5–20)

## Viited

## Pilte teosega seotud kohtadest


Pilt:221B Baker Street, London - Sherlock Holmes Museum.jpg|221B Baker Street
Pilt:The Langham, London hires.jpg|Langham Hotel
Viktor Vekselberg

**Viktor** Feliksovitš **Vekselberg** (vene keeles Виктор Феликсович Вексельберг, ukraina keeles Віктор Феліксович Вексельберг; sündinud 14. aprillil 1957 Ukrainas Lvivi oblastis) on Venemaa ärimees, Renova grupi omanik ja president, Tjumeni naftakompanii juhatuse esimees. Bloombergi miljardäride indeksi järgi on Vekselbergi varanduse väärtus 2012. aasta seisuga 18 miljardit dollarit.

Alates 2010. aasta märtsist on Vekselberg kavandatava Skolkovo innovatsioonikeskuse, nõndanimetatud Vene Ränioru, koordinaator.

1. veebruaril 2007 andis Euroopa Liidu konkurentsiamet loa, mille alusel Vekselbergile kuuluv Sual võis ühineda Venemaa rikkaimale inimesele Oleg Deripaskale kuuluva alumiiniumi tootva kontserniga Rusal ja Glencore'i alumiiniumiüksusega. Sel moel tekkis maailma suurim alumiiniumitootja, millest Deripaskale kuulub 66%. 

Vekselberg on nõustanud Ameerika Ühendriikide presidenti Donald Trumpi tema presidendikampaania ajal.

## Viited


## Välislingid
*Vene miljardär plaanib Narva külje alla Slantsõsse õlitehast, Eesti Päevaleht, 16. juuni 2010
*Venemaal uus esirikkur, Äripäev, 23.10.2012
Friedrich Axel von Howen

**Friedrich Axel von Howen** (10. august 1845 Tallinn – 1911 Tallinn) oli baltisaksa arhitekt.

Ta oli ehitusinsener, Tallinna linnanõunik ja muinsuskaitsekomisjoni liige. 

Tema projekteeritud on muuhulgas Jüri, Rapla ja Iisaku kirikud, samuti oli ta Kuusalu kiriku ümberehitusprojekti autor. 

Parun Howen abiellus 24. mail 1874 Tallinnas Anna Friederike von Samson-Himmelstjernaga (1846–1925), kes oli Valingu mõisniku, Eestimaa maanõuniku (1862) ja Krediidikassa presidendi Ferdinand von Samson-Himmelstjerna (1816–1888) ja Rannamõisa mõisast pärit vabaproua Anna Wilhelmine von Budbergi tütar.

## Viited

## Välislingid
*
Kurelised

**Kurelised** (*Gruiformes*) on lindude klassi kuuluv selts.

Teadlased vaidlevad, milliseid liigid peaksid sinna kuuluma ja millised mitte. Belgia ornitoloog Verheyen on öelnud, et kureliste hulka tavatsetakse lugeda kõiki linnuliike, kes on küllalt suured, mõnevõrra ebatavalise välimusega ja teadmata süstemaatilise kuuluvusega. 

Viimaste uuringute andmetel on osa nendest "ebatavalistest kurelistest" kureliste seltsiga nõrgalt või üldse mitte seotud. Sellepärast arvatakse osa allpooltoodud linnurühmadest edaspidi omaette seltsidesse, aga veel ei ole teada, missugused nimelt.

Välimuselt, siseehituselt ja eluviisilt on kurelised mitmekesised. Sagedamini pesitsevad nad soodes ja maapinnal, harvemini puu otsas. Väiksemad on 15–20 cm kõrgused, suuremad väljasurnud liigid on olnud üle 2 m kõrged.

Kurelised on üks kõige iidsemaid lindude seltse. Nad eksisteerisid juba keskaegkonnas koos saurustega. Ühtlasi arenes selles seltsis lennuvõimetus kiiremini kui teistes tollastes linnurühmades: kolmandik väljasurnud kurglastest olid täiesti või peaaegu lennuvõimetud.

Kureliste hulka kuulub alla kahesaja liigi.

Toonekurelised ei ole kurelistega seotud, vaid on eraldi selts.

## Süstemaatika

"Loomade elu" eristab kureliste seltsis 9 alamseltsi:
*alamselts karkruigalised (*Mesoenades*, 3 liiki)
*alamselts ledikulised (*Turnices*, 16 liiki)
*alamselts kurelised (*Grues*)
**sugukond kurglased (*Gruidae*, 14 liiki)
**sugukond ruikkurglased (*Aramidae*, 1 liik)
**sugukond trompetlindlased (*Psophiidae*, 3 liiki)
*alamselts ruigalised (*Ralli*, umbes 145 liiki)
**sugukond ruiklased (*Rallidae*)
*alamselts päikeselinnulised (*Heliornithes*, 3 liiki)
**sugukond päikeselindlased (*Heliornithidae*)
*alamselts kagulised (*Rhynocheti*, 1 liik)
**sugukond kagulased (*Rhynochetidae*)
*alamselts päikesekurelised (*Eurypygae*, 1 liik)
**sugukond päikesekurglased (*Eurypygidae*)
*alamselts serieemalised (*Cariamae*, 2 liik)
**sugukond serieemalased (*Cariamidae*)
*alamselts trapilised (*Otides*, 23 liiki)
**sugukond traplased (*Otididae*). 

### Väljasurnud sugukonnad
*Aptornithidae  (ruiklaste alamselts)
*Eogruidae (kurglaste alamselts)
*Ergilornithidae (kurglaste alamselts)
*Parvigruidae 
*Songziidae 
*Gastornithidae 
*Messelornithidae 
*Salmilidae 
*Geranoididae 
*Bathornithidae 
*Idiornithidae 
*Phorusrhacidae 

## Viited
Adolfo Pérez Esquivel

**Adolfo Pérez Esquivel** (sündinud 26. novembril 1931 Buenos Aireses) on Argentina skulptor, arhitekt, patsifist ja Nobeli rahuauhinna laureaat (1980).

Ta on tuntud eeskätt Ameerika Vabakaubanduspiirkonna (FTAA) loomise vastaste meeleavalduste juhina ning avalikkuse tähelepanu juhtijana Argentina politsei tegevusele alaealistest paramilitaarse organisatsiooni loomisel, mida ta ise on võrrelnud Natsi-Saksamaa Hitler-Jugendiga.

Jorge Videla juhitud sõjaväelise diktatuuri valitsusajal 1977. aastal võeti ta Buenos Aireses vahi alla, teda piinati ning hoiti 14 kuud ilma kohtuistungita vangistuses.
Eesti Geoloogia Selts

**Eesti Geoloogia Selts** (lühend **EGEOS**) on Eestis tegutsev ühiskondlik organisatsioon, mis ühendab Eesti geoloogiaasutuste töötajaid ja teisi geoloogiahuvilisi. Selts asutati 1989. aastal 1985. aastast tegutsenud Geoloogide Klubi baasil.

Eesti Geoloogia Seltsi tegevusvaldkond on lai: ta korraldab arutelusid aktuaalsete geoloogiaprobleemide teemal, annab välja seltsi bülletääne, õpetab geoloogiahuvilisi kooliõpilasi, korraldab geoloogiateemalisi ekskursioone.

## Juhatajad
*Anto Raukas 1989–1994
*Vello Klein 1994–1998
*Rein Raudsep 1998–2002
*Tarmo All 2002–2006
*Alvar Soesoo 2006–2008
*Meeme Veisson alates 2008

## Vaata ka
*Eesti Looduseuurijate Seltsi geoloogiasektsioon

## Viited

## Välislingid
*Eesti Geoloogia Seltsi koduleht
Pälk

**Pälk** ehk **põuavälk** - on kauge äike, mille puhul ei ole äikesemürinat kuulda suure vahemaa tõttu. Nähtav vaid öisel ajal.
GNU Emacs

**GNU Emacs** on Emacsi perre kuuluv GNU projekti raames levitatav laiendatav, seadistatav, isedokumenteeriv tekstiredaktor.

GNU Emacsi tuumas on Emacs Lisp interpretaator (lühemalt elisp), programmeerimiskeele Lisp dialekt teksti redigeerimise lisadega. Mõned GNU Emacsi omadused:
* sisutundlikud redigeerimisrežiimid paljude failivormingute jaoks, tekstist kuni lähtekoodini kuni XHTML-failideni;
* täiuslik dokumentatsioon koos õpetusega uuetele kasutajatele;
* laiendatav Emacs Lisp keeles;
* tugi paljudele keeltele ja nende tähestikele, sh kõik Euroopas kasutatavad ladina tähestikud, vene, kreeka, jaapani, hiina, korea, tai, vietnami, lao, etioopia ja mõned india keelte tähestikud;
* suur hulk laiendusi mis lisavad muud funktsionaalsust. Paljud neist on Emacsi distributsiooni sisse ehitatud, paljud eksisteerivad eraldi projektidena.

## Välislingid
* GNU Emacsi koduleht
Roheline kiir

**Roheline kiir** on optikanähtus, mis seisneb vahetult pärast päikeseloojangut või enne päikesetõusu esinevas rohetuses horisondi kohal. 

Nähtus on tavaliselt jälgitav vaid mõne sekundi jooksul. 

Selle tekkimise eelduseks on hästi  läbipaistev atmosfäär (päike on loojudes pigem kollane kui punane). 

Rohelist kiirt põhjustab valguse refraktsioon atmosfääris: päikesekiired ei liigu mitte otsejoones, vaid pisut kaardudes, kusjuures kaardumise ulatus sõltub valguse lainepikkusest. Väiksema lainepikkusega sinakasrohelised valgusosised kaarduvad rohkem kui suurema lainepikkusega punased. Seega tekib hetk, kus punaste päikesekiirte jõudmine vaatlejani on juba horisondiga takistatud, kuid sinakasrohelised on veel nähtavad. Kui atmosfäär ei ole piisavalt läbipaistev, siis nähtus ei teki, sest atmosfäär neelab sinakasrohelise valguse.
FC Porto

**Futebol Clube do Porto** on Portugali kõrgeima liiga Primeira Liga jalgpalliklubi. Klubi on asutatud 1934. aastal.

FC Porto oli võitnud 2025. aasta seisuga Portugalis 86 karikat ja tiitlit, millega on see Lissaboni Benfica (88 tiitlit) järel teine kõige edukam jalgpalliklubi Portugalis. Porto on tulnud Portugali meistriks 30 korda (millest viis on võidetud järjest aastatel 1994–1999, mis on Portugali jalgpallirekord), viimati 2022. aastal. Portugali karikavõistlused on võidetud 20 korda (Lissaboni Benfica (26 võitu) järel teisel kohal). Portugali superkarikas Supertaça Cândido de Oliveira on võidetud 24 korda (Portugali klubidest enim superkarika võite).

FC Porto on üks kahest meeskonnast, kes on võitnud Portugali liiga tiitli ilma kaotusteta, hooajal 2010–2011 ja 2012–2013. Hooajal 2010–2011 saavutas Porto kõigi aegade suurima punktide erinevuse meistri ja teise koha vahel – 21 punkti. 

Rahvusvahelistes võistluses on Porto kogunud seitse tiitlit, millega ollakse Portugali edukaim. Hooajal 1986–1987 võideti Euroopa karikas, kui finaalis alistati Saksamaa klubi Müncheni Bayern tulemusega 2:1. Hooajal 2003–2004 võideti UEFA Meistrite Liiga, kui finaalis võideti Prantsusmaa klubi Monaco tulemusega 3:0. Aastatel 2003 ja 2011 on võidetud vastavalt UEFA karikas ja UEFA Euroopa Liiga. 1987. aastal võitis Porto Euroopa superkarika finaalis Amsterdami Ajaxit. Aastatel 1987 ja 2004 võideti Intercontinental Cup. 

Porto on Hispaania klubide Madridi Real ja FC Barcelona järel kolmas enim kordi UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniiril osalenud klubi (23). Euroopa meistrite karikavõistluste ja UEFA Meistrite Liiga mängudes saadud punktide osas oli 2025. aasta seisuga FC Porto läbi aegade 9. kohal 313 punktiga (277 mängu, 126 võitu,	61 viiki, 	90 kaotust, väravate vahe +98).

## Meeskond
*Seisuga 1. veebruar 2022*

## Saavutused
### Portugal
***[[Primeira Liga|Portugali meister]]** (30):
**1934–35, 1938–39, 1939–40, 1955–56, 1958–59, 1977–78, 1978–79, 1984–85, 1985–86, 1987–88, 1989–90, 1991–92, 1992–93, 1994–95, 1995–96, 1996–97, 1997–98, 1998–99, 2002–03, 2003–04, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2017–18, 2019–20, 2021–22
***[[Taça de Portugal]]** (20):
**1955–56, 1957–58, 1967–68, 1976–77, 1983–84, 1987–88, 1990–91, 1993–94, 1997–98, 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2005–06, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2019–20, 2021–22, 2022-23, 2023–24
***[[Supertaça Cândido de Oliveira|Portugali superkarikas]]** (24):
**1981, 1983, 1984, 1986, 1990, 1991, 1993, 1994, 1996, 1998, 1999, 2001, 2003, 2004, 2006, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2018, 2020, 2022, 2024

### Euroopa
***[[Euroopa karikas]]** / **[[UEFA Meistrite Liiga]]** (2):
**1986–87, 2003–04
***[[UEFA Euroopa Liiga|UEFA karikas / UEFA Euroopa Liiga]]** (2):
**2002–03, 2010–11
***[[Euroopa superkarikas]]** (1):
**1987
***[[Intercontinental Cup]]** (2):
**1987, 2004
***[[Iberian Cup]]** (1):
**1935

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Talsi piirkond (2009–2021)

**Talsi piirkond** oli 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis aastatel 2009–2021.

Piirkond moodustati 2009. aastal, kui liideti Talsi, Stende, Sabile ja Valdemārpilsi linn ning 14 valda.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Talsi piirkonna elanikest lätlasi 91,50%, venelasi 3,34%, mustlasi 1,63% ja muust rahvusest inimesi 3,53%.

2021. aastal moodustati Dundaga, Mērsragsi ja Roja piirkonnast ning senisest Talsi piirkonnast uus Talsi piirkond.

## Haldusjaotus

* Sabile
* Stende
* Talsi
* Valdemārpils
* Abava vald (*Abavas pagasts*)
* Ārlava vald (*Ārlavas pagasts*)
* Balgale vald (*Balgales pagasts*)
* Ģibuļi vald (*Ģibuļu pagasts*)
* Īve vald (*Īves pagasts*)
* Ķūļciemsi vald (*Ķūļciema pagasts*)
* Laidze vald (*Laidzes pagasts*)
* Lauciene vald (*Laucienes pagasts*)
* Lībagi vald (*Lībagu pagasts*)
* Lube vald (*Lubes pagasts*)
* Strazde vald (*Strazdes pagasts*)
* Valdgale vald (*Valdgales pagasts*)
* Vandzene vald (*Vandzenes pagasts*)
* Virbi vald (*Virbu pagasts*)

## Sõprusomavalitsused
*  Saaremaa vald

## Viited
Aivar Kuusk

**Aivar Kuusk** (sündinud 3. aprillil 1979 Tallinnas) on eesti meelelahutustegelane.

TPÜ üliõpilasena uuris eesti vaesuskultuuri, oli aastatel 1997–2001 Tallinna Tudengipäevade eestvedaja ja Peda Folgi korraldaja. 

Töötas reisilaeva Georg Ots viimase kruiisijuhina. 

On Ärkamisaja Filmifestivali peakorraldaja. 

Kuuse turundusettevõte oli Äripäeva 2009. aasta andmete põhjal üks valdkonna efektiivsemaid. 

## Viited
Arvi Niglas

**Arvi Niglas** (sündinud 4. mail 1959 Paides) on Eesti sõjaväelane, kolonelleitnant. 

Teenis Kaitseliidu Järva maleva pealikuna aastail 2003–2016. 

Niglas lõpetas 1994. aastal kaitsejõudude peastaabi nooremohvitseride ettevalmistus- ja täienduskursused.

## Teenistus

* 1994 Kaitseliidu Järva maleva relvur-instruktor
* 1995–2003 Kaitseliidu Järva maleva staabiülem
* 2003 – 7. november 2016 Kaitseliidu Järva maleva pealik

## Tunnustus
*2013 Järvamaa vapimärk 
*2016 Kaitseliidu Valgeristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Hugo Alfvén

**Hugo Emil Alfvén** (1. mai 1872 – 8. mai 1960) oli üks tuntumaid heliloojaid Rootsis, kes tegutses ka viiuldaja ning dirigendina. Ta oli ligi 30 aastat Uppsala Ülikooli muusikadirektor ja üliõpilaskoori juht. Alfvéni teostes on tähtsal kohal loodus ja rahvamuusika. 

Helilooja loodud mitmekesine ja ulatuslik looming on rootsi rahvale väga südamelähedane ning tuntud väljaspool tema kodumaadki.

## Looming
Hugo Alfvén on kirjutanud viis sümfooniat, kolm Rootsi rapsoodiat, sümfoonilised poeemid "Jaaniöö metsas" ja "Mäekuningas", kaks balletti, viiuli- ja klaveripalad, 12 kantaati, koori- ja soololaule.

Tema loomingust on tuntud "Rootsi polka" ja "Karjasetüdruku tants".
  
### Rootsi rapsoodia nr 1 "Midsommarvaka"

Teos ilmus trükis 1903. aastal. Helilooja sai teose loomise idee Stockholmi saarestikus veedetud aastatest. Südasuvised öised tantsupeod oma kirevuse ja lõbusa meeleoluga, romantika ja värvide mänguga, õnnelikud inimesed ja imeline loodus ongi selle rapsoodia sisuks. Helilooja kasutas siin rahvaviise, töödeldes neid erineval viisil.

Teosest peegeldub valgete ööde eriline meeleolu, mis väljendub põhjamaa inimese hinges vallanduva rõõmuna südasuvisel ajal.

## Kirjandus
* Katri Peetsalu "Lühiülevaade muusikaloost VI klassile"

## Vaata ka
* Skageni maalijad
Oleg Marnot

**Oleg Peeter Valdek Marnot** (7. märts 1915 – 31. juuli 1941 Kautla) oli Eesti sõjaväelane (lipnik, 1939). 

Ta lõpetas 1935. aastal Tallinna Reaalkooli. 

Lipnik Marnot organiseeris sõjasuvel 1941 Tartumaal metsavendade salga ja osales lahingutes Tartu all. Sakslased viisid ta üle Riia lennukiga Helsingisse ja sealt Eestisse tagasi, et tugevdada Erna gruppi ohvitseridega.

## Kautla lahing
31. juulil 1941. aastal ründas Oleg Marnoti 13-meheline salk ülekaalukat punaarmee üksust, kes sõitis kohale 28 veoauto ja bussiga. Punaarmeelastele, kelle arv võis küünida 500 meheni, avati äge tuli püstolkuulipildujaist ning samaaegselt sadasid punaarmeelaste sõidukeisse käsigranaadid. Langevarjurite kuulid ja granaadid tegid venelaste seas kohutava hävitustöö. Kohalikud elanikud, kes hiljem nägid langenud ja haavatud punaarmeelaste äravedu, arvestavad punaarmeelaste kaotusi kuni paarisajale mehele.

Vaenlase ülekaal oli siiski nii ränk, et langevarjurid lõpuks pidid taanduma. Keset ägedaimat heitlust sai Marnot kuulipilduja valangust rängalt haavata, kuid ta jäi võitluspositsioonile, et oma kuulipildujaga katta kaaslaste taandumist. Omakorda ei lahkunud võitlusplatsilt ka seersant Jüri Rosin, et aidata Marnotil pääseda. Nad mõlemad langesid. 

Leitnant Marnoti ja seersant Jüri Rosina laibad leiti hiljem metsikult purustatuina, nii et neid õnnestus ära tunda üksnes riietuse järgi. Leitnant Marnoti õe Anita Marnoti kohaselt oli Oleg Marnot hävituspataljonlaste kätte langedes veel elus. Informatsiooni saamiseks piinati mees surnuks. Neli päeva pärast Kautla lahingut vangistati Tallinnas Oleg Marnoti õed Anita Marnot ja Helmi Marnot. Arreteerida taheti ka Marnoti venda major Rudolf Marnotit, kellel õnnestus aga põgeneda. 

Koos võidelnud ja koos langenud langevarjurid maeti Kautla lahinguväljale ühishauda. 1942. aastal korraldas vend Rudolf Oleg Marnoti ümbermatmise Maarjamäe Sõjaväekalmistule.

## Välislingid
* Oleg Marnot Eesti Ohvitseride andmekogus
Epeirogenees

**Epeirogeneesiks** ehk **epeirogeneetilisteks liikumisteks** nimetatakse aeglaselt toimuvaid maakoore tõuse ja langusi  ilma märkimisväärse kivimite deformeerumiseta. Epeirogeneetilisi tõususid ja langusi mõõdetakse millimeetritega ja nad esinevad laialdastel aladel (tuhandeil km²).

Epeirogenees võib avalduda mere taganemise või pealetungimisena. Kui maapind vajub, on tegemist mere pealetungi ehk transgressiooniga, kui aga tõuseb, siis mere taganemise ehk regressiooniga.

Mõiste "epeirogenees" (*epeirogeny*) võttis kasutusele 1890. aastal ameerika geoloog Grove Karl Gilbert, vastandades seda "orogeneesile" (*orogeny*).

Epeirogeneetiliste liikumiste tüüpilised näited on sünekliisite ja antekliisite tekkimine platvormsetel aladel. Eestile on lähimad Balti sünekliis ja Valgevene antekliis.

Epeirogeneetiliste liikumiste põhjused on tänapäeval pole teada, aga on rida hüpoteese, mis seletavad ära mõne erijuhtumi:

#glatsioisostaasia, mis põhjustab näiteks Skandinaavia poolsaare ning selle ümbruse kerkimise (sealhulgas Loode-Eesti kerkimise);
#ookeanipõhja jahtumine ja vajumine selle eemaldumisel ookeani keskahelikest;
#maakoore õhenemine ja  kerkimine süvadiapiiride (pluumide) toimel, sellele järgneb vajumine ning riftiorundi teke;
#maakoore paksenemine ja kerkimine tardkivimite intrusiooni toimel.

Epeirogenees laiemas mõttes on maakoore aeglased kõikuvliikumised.

## Viited
Transgressioon

**Transgressioon** ehk **mere pealetung** on geoloogiline nähtus, mille käigus toimub maapinna vajumine ja mere pealetung maismaa suunas. Üleujutuse tulemusena liigub rannajoon kõrgemale.

Transgressiooni põhjuseks võivad olla nii endogeensed protsessid (nt orogenees), mille mõjul maismaa vajub või ookeanipõhi kerkib, kui ka eksogeensed protsessid (nt mandrijää sulamine jäävaheajal või olulised kliima muutused), mille tõttu  veemaht ookeanibasseinides suureneb. 

Mere transgressioonil võivad moodustuda tüsedad settekivimite massiivid. Geoloogilises läbilõikes esinevad madala mere setete asemel süvameresetted.

## Vaata ka
* Regressioon
Regressioon (geoloogia)

**Regressioon** ehk **mere taganemine**  on geoloogiline protsess, mille käigus meri taganeb. 

Mere regressioon toimub endogeensete (maasiseste) jõudude toimel (näiteks maismaa  kerkimise või ookeanipõhja vajumise tõttu) või eksogeensete jõudude toimel (näiteks jäätumise või glatsioisostaasia tõttu).

Regressiooni mõjul vabanevad mere alt Põhja-Eestis lubjakivi ja dolomiit, Lõuna-Eestis aga liivakivi.

## Vaata ka
*Transgressioon
Aet Kiisla

**Aet Kiisla** (sündinud 24. veebruaril 1975) on avaliku halduse õppejõud Tartu Ülikooli Narva Kolledžis ja ultrajooksja. 

Aastal 2008 pälvis ta Narva Lasteülikooliga teise preemia teaduse populariseerimise auhindade jagamisel.

## Haridus
1993–1996 õppis Kiisla Virumaa Kõrgkoolis (nüüd Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledž) põhikooli matemaatika ja füüsika õpetaja erialal, 1998–2004 Estonian Business Schoolis avaliku halduse bakalaureuseõppes ning rahvusvahelise ärijuhtimise magistriõppes. Alates 2007. aastast on ta olnud Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli avaliku halduse doktorant. 

## Töökäik
1996 töötas Aet Kiisla Kohtla-Järve kultuurimajas ning 1996–2006 Kiili Gümnaasiumis. Alates 2006. aastast on ta tööl Tartu Ülikooli Narva Kolledžis. 

## Sport
Aet Kiisla on ultrajooksja ja spordikorraldaja. Ultrajooksus märkimisväärseimad tulemused on 24 tunni jooksus 164,506 km ja kuue päeva jooksus Eesti rekord 541,107 km.  Kergejõustikuveteranide Eesti meister 5000 m jooksus 2019.  Spordikorraldajana tegutseb MTÜ Gurmeejooksud nime all. 

## Viited
Kanada palsam

**Kanada palsam** (*balsamum Canadense*) on tärpentin, mida valmistatakse tavaliselt palsamnulu vaigust. Samas on selle valmistamiseks kasutatud ka Fraseri nulu ja kanada tsuuga vaiku. (Raal, 12:2010)

Kanada palsam valgub välja, kui torgata läbi puukoores olevad vaigumahutid.

Eeterlikes õlides lahustatud vaik on viskoosne, kleepuv ja värvitu (mõnikord ka kollakas). Õlide aurustumisel muutub see läbipaistvaks kollakaks massiks.

Puhastatud ja filtreeritud Kanada palsam on väga heade optiliste näitajatega. Et tema murdumisnäitaja (1,55) on ligilähedane läätsede valmistamisel kasutatava klaasi omaga (1,52), siis on Kanada palsamit traditsiooniliselt kasutatud optikatööstuses liimina. Samuti on see kasutust leidnud mikroskoopiliste püsipreparaatide valmistamisel.

Kanada palsamit kasutatakse ka droogina. Palsamil on plaastrite, geelide, õlide, salvide ja emulsioonide koostises haavade paranemist soodustav ja põletikuvastane toime. (Raal, 12:2010) 

Londoni farmakopöasse kanti Kanada palsam 1788. aastal.

## Viited
 

## Välislingid
*Friedrich August Flückiger, Daniel Hanbury, ''Pharmacographia'', 1879, kordustrükk ilmunud Cambridge University Press'i väljaandel 2014, lk 612 
* *[http://www.medizinalpflanzen.de/systematik/6_droge/canada-b.htm Kanadabalsam - Balsamum canadense]*
* *[https://www.carlroth.com/en/en/Chemicals/A-Z-Chemicals/B/Balsamum-canadense/Balsamum-canadense/p/000000020003409f00030023_en Canada balsam]*
*Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia",  Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 12, 2010
Etüüd punases

**"Etüüd punases"** (inglise keeles "A Study in Scarlet") on Arthur Conan Doyle'i esimene jutustus, kus astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.

Esimest korda ilmus "Etüüd punases" almanahhis "Beeton's Christmas Annual" pealkirjaga "A Tangled Skein". Noore Southsea arsti A. Conan Doyle'i jutustuse sündmuste kulg antakse edasi erruläinud sõjaväearsti John Watsoni silmade läbi. Teoses on puudutatud ka Utah' mormoonide kogukonna teemat.

Holmesi tegelaskuju loomisel olid kirjanikul eeskujuks detektiivid C. Auguste Dupin Edgar Allan Poe ja Monsieur Lecoq Émile Gaboriau' kriminaaljuttudest.

## Tegelased
* Sherlock Holmes
* doktor Watson
* Jefferson Hope
* Inspektor Tobias Gregson – Holmesi sõnade järgi "Scotland Yardi meestest kõige taibukam"
* Inspektor Lestrade
* Enoch J. Drebber – Clevelandi ärimees
* Joseph Stangerson – Drebberi erasekretär
* John Ferrier
* Lucy Ferrier
* Madam Charpentier – pansioni Torquay Terrace omanik

## Teose ülesehitus
"Etüüd punases" koosneb kahest osast: 


* **I osa. (Endise sõjaväearsti dr. John H. Watsoni mälestustest)**
** Mister Sherlock Holmes
** Teaduslik järeldamine
** Lauristoni pargi saladus
** Mida oli jutustada John Rance'il
** Meie kuulutus toob külalise
** Tobias Gregson näitab, mida ta suudab
** Valgus pimeduses 

* **II osa. Pühakute maa.**
** Lõputul lubjakivitasandikul
** Utah' õis
** John Ferrier kõneleb prohvetiga
** Põgenemine elu päästmiseks
** "Kättemaksuinglid"
** Dr. Watsoni mälestuste järgi
** Lõpetuseks

## Teosega seotud kohti
* Baker Street 221B (Marylebone, Westminster) – Sherlock Holmesi elukoht.
*Pansion Torquay Terrace (Camberwell, London Borough of Lambeth) – seal peatusid Enoch J. Drebber ja Joseph Stangerson.
* Lauriston Garden 3, Brixton Road (fiktiivne asukoht Brixtonis London Borough of Lambethi linnaosas) – Enoch J. Drebberi mõrvapaik.
* Halliday's Private Hotel – Joseph Stangersoni mõrvapaik.

## Eestikeelsed väljaanded
* "Baskerville'ide koer"; Jutustused Sherlock Holmesist. (Eesti Raamat, 1973; tõlkijad A. Tann, V. Pedajas, E. Heinaste; lk 5–114)
* "Etüüd punases. Baskerville'ide koer" (Varrak 1993; tõlkijad V. Pedajas, A. Tann) 
* "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann; lk 7–80)

## Vaata ka
*"Sherlock Holmesi ja doktor Watsoni seiklused"

## Viited

## Välislingid

* A Study in Scarlet. The Complete Sherlock Holmes. Camden House
Kohaliku omavalitsuse korraldus

**Kohaliku omavalitsuse korraldus** on akadeemiline või rakenduslik avaliku halduse eriala, mis keskendub enim kohalikule omavalitsusele.

Eestis on kohaliku omavalitsuse korraldust õpetatud Sisekaitseakadeemias, nüüd tehakse seda Tartu Ülikooli Narva Kolledžis.

## Viited
Lähtekivim (mullateadus)

**Lähtekivim** ehk **emakivim** on mullatekkeprotsessist haaratud pinnakatte ülemine osa, mis võtab otseselt osa mulla moodustumisest.

Lähtekivimi omadused avaldavad suurt mõju mulla omadustele: keemilisele koostisele, lõimisele, füüsikalistele omadustele ja viljakusele.

Mullahorisontide kirjeldamisel tähistatakse lähtekivimit reeglina tähega C.

Lähtekivimi osa, mis praktiliselt pole mullatekkeprotsessist haaratud ja mõjutab seda ainult kaudselt, nimetatakse mulla aluskivimiks.

Lähtekivimeid võib klassifitseerida mitme tunnuse põhjal. Mehaanilise koostise põhjal jagatakse neist tekkinud mullad liivmuldadeks, liivsavimuldadeks ja savimuldadeks. Keemilise ja mineraloogilise koostise põhjal jagunevad nad karbonaatseteks, päevakivimuldadeks jne. Päritolu põhjal jagunevad nad näiteks alluviaalseteks muldadeks, liivsavimuldadeks, turbamuldadeks jne.
Kanalised

**Kanalised** (*Galliformes*) on ülemaailmse levikuga jässaka kehaehitusega lindudeselts. 

Enamik seltsi kuuluvatest lindudest on kosmopoliitse levikuga jahi- või kodulinnud. Väikseim neist on ida-sinivutt, suurim metskalkun. Kanaliste 290 liigist 111 kuulub IUCNi ohustatud liikide punasesse nimekirja.

## Kirjeldus

Kanalised on tüsedad, väikse pea ja enamasti suurte laiade tiibadega linnud. Ehkki enamik suudab madalat ja kiiresti lennata, elab enamus maapinnal. Kanalistel on tugevad jalad, mis võimaldavad kiiresti joosta. Maapinnal elavate kanaliste pojad sibavad juba varsti pärast koorumist. Kuna nad on paljude kiskjade lemmiksaak, on nende värvus küllaltki tuhm. Erandiks on kireva sulestikuga isafaasanid. Enamasti on kõigil selle seltsi lindudel jäigad suled ning hästi arenenud lisarood (välja arvatud tuttkanal. Suled vahetuvad järk-järgult: linnud ei kaota lennuvõimet, ehkki nende liikumisaktiivsus väheneb märgatavalt. Nokk on lühike, tugev ja veidi konksja tipuga. Ülanoka servad ulatuvad üle alanoka servade. Pugu on suur, lihasmagu tugevasti arenenud. 

## Eluviis ja elupaigad

Kanalised elavad väga mitmesugustes biotoopides – metsades, põldudel, rohtlates. Nad elutsevad maapinnal ja enamik on paigalinnud. Kanalised on pesahülgajad. 

Kanaliste puhul kehtib suguline dimorfism (sugupoolte erinemine). Enamik kanalisi on polügaamsed, ei moodusta püsivamaid paare ning isased ei kanna järglaste eest hoolt. Vaid mõned liigid on monogaamsed ja moodustavad kindlamaid paare. Sel juhul kasvatavad poegi mõlemad vanalinnud. Polügaamsetel liikidel esineb paaritumisperioodil vaatemängulisi rühmamänge. Mängude eesmärk on võita emaste tähelepanu, isaslinnud võtavad selle nimel erinevaid poose, häälitsevad ja võitlevad. 

## Toitumine
Kanalised toituvad taimedest ja putukatest. Paljud kanalised, eriti nurmkana, hävitavad põllukultuuride kahjureid. 

## Väljasurnud sugukonnad
*Sugukond *[[Paraortygidae]]* †
*Sugukond *[[Quercymegapodiidae]]* †
*Sugukond *[[Sylviornithidae]]* †
*Sugukond *[[Gallinuloididae]]* †
Faasanlased

**Faasanlased** ehk **kanalased** (*Phasianidae*)  on lindude sugukond kanaliste (*Galliformes*) seltsis.

Faasanlaste sugukonda kuulub üle 150 liigi.

Faasanlased on rasked, maas tegutsevad linnud. Sugukond sisaldab näiteks perekondi faasan, püü, džunglikana (*Gallus*), põldvutt (*Coturnix*), kalkun (*Meleagris*) ja paabulind (*Pavo*). Mitmed faasanlased on tuntud kodulinnud. Sugukond on suur ning tihti jaotatakse see mitmeks alamsugukonnaks, näiteks: faasanilaadsed (*Phasianinae*), kalkunilaadsed (*Meleagridinae*), *[[Perdicinae]]* ja tedrelaadsed (*Tetraoninae*).

Faasanlased on suurim kanaliste haru, koosnedes rohkem kui 150 liigist. Kuni 1990. aastate alguseni jaotati sugukond kaheks: *Phasianinae* - faasanid, džunglikanad, helmesfaasanid ja paabulinnud ning  *Perdicinae -* vutid ja frankoliinkanad. Molekulaarsed uuringud näitavad, et sellised alamsugukonnad pole monofüleetilised ning kuuluvad mõlemad ühise eellasega liini. Nõnda on nurmkanad (*Perdix*) sugulased faasanitele, samas kui vutid (*Cotornix*) ja perekond *Alectoris* on lähemad džunglikanadele (*Gallus*). 

Vanim faasanlaste fossiil pärineb 30 miljoni aasta tagusest Hilis-Oligotseenist.

## Viited
IKT Demokeskus

Mittetulundusühing **IKT Demokeskus** on Eestis loodud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahendusi tutvustav keskus.

Demokeskuse asutasid MicroLink Eesti AS, Santa Monica Networks AS, Datel AS, Elion Ettevõtted AS, EMT AS ja Ülemiste City AS.

Alates 14. maist 2021 MTÜ IKT Demokeskuse nimi ITL Digital Lab.

## Viited

## Välislingid

* Demokeskuse koduleht
* IKT Demokeskus julgustab IT eksporti, Arvutimaailm, 3/09
Nicolas Desmarest

**Nicolas Desmarest** (16. september 1725 Soulaines-Dhuys – 20. september 1815 Pariis) oli prantsuse geoloog. Ta väitis esimesena, et basalt on vulkaanilist päritolu.

Nicolas Desmarest sündis vaeses talupoja perekonnas. Viieteistaastasena oskas ta vaevu lugeda. Pärast isa surma asus ta õppima oratoriaanide juures Troyes's ning hiljem Pariisis, kus paistis silma edukusega eelkõige matemaatika ja füüsika vallas. Seejärel jätkas ta õpinguid omal käel, elatades ennast õpetamisega.

Ta tundis huvi Georges Louis Leclerc de Buffoni tööde vastu, muu hulgas tutvus põhjalikult teosega "L'histoire naturelle". Sellest ajendatuna osales ta aastal 1753 Amiensi teaduste akadeemia võistlusel tööga Prantsusmaa ja Inglismaa kunagise maismaaühenduse teemal, sai selle eest auhinna ning äratas suurt tähelepanu. Ta sai tööd mitme manufaktuuri juures ing aastal 1788 nimetati Prantsusmaa manufaktuuride peainspektoriks.

Aastal 1757 andis valitsus talle ülesande külastada kalevivabrikuid, et koguda andmeid erinevate tootmismeetodite kohta. Aastal 1761 tutvus ta juustutootmisega Prantsusmaa idaosas. Aastatel 1768 ja 1777 tegi ta kaks reisi Hollandisse, kus uuris paberi tootmist ning tõi kodumaale kaasa palju edumeelseid tootmismeetodeid. 

Aastal 1771 sai Nicolas Desmarest Prantsusmaa Teaduste Akadeemia liikmeks. Kuigi ta tegi riigi teenistuses edukat karjääri, on tema teened suuremad ikkagi teaduse ees.

Ta tegi muu hulgas vabrikuid külastades mööda Prantsusmaad ringi reisides palju jalgsirännakuid, õppides tundma pinnavorme ja kivimeid. Ta hakkas huvi tundma Puy de la Nugère'i ja teiste vulkaanide vastu Auvergne'is ning uuris Jean-Étienne Guettardi kirjeldatud kolme vulkaani ümbrust ja leidis kokku märke rohkem kui 60 kunagisest vulkaanist. Aastal 1763 Auvergne'is basalti uurides tegi ta järelduse, et see pärineb ammustest laavavooludest. Tollal valitsenud neptunistliku hüpoteesi kohaselt oletati, et kõik kivimid olid tekkinud merepõhjas. Olles põhjalikult uurinud Auvergne'i piirkonda ning tutvunud ka vulkaanidega Itaalias, avaldas Nicolas Desmarest 1774. aastal oma uurimistöö tulemused  koos geoloogilise kaardiga. Ta kirjeldas järjestikuste vulkaanipursete ning kivimite murenemise ja orge tekitava erosiooni käiku.

Nicolas Desmaresti Auvergne'i piirkonna täiendatud ja parandatud kaardi avaldas pärast tema surma (aastal 1823) tema zooloogist poeg Anselme Gaëtan Desmarest.

## Teoseid
* "Dissertation sur l'ancienne jonction de l'Angleterre à la France" (1753)
* "Conjectures physico-méchaniques sur la propagation des secousses dans les tremblemens de terre, et sur la disposition des lieux qui en ont ressenti les effets" (1756)
* "Mémoire Sur l'origine & la nature du Basalte à grandes colonnes polygones, determinées par l’Histoire Naturelle de cette pierre, observée en Auvergne" (1771)

## Viited

## Välislingid
* Encyclopaedia Britannica 11th Edition
* Notice historique sur le troisième fauteuil de la section de minéralogie
* "The Founders of Geology"
* Dissertation sur l'ancienne jonction de l'Angleterre à la France, Google Books
Regressioon

"**Regressioon**" on mitme teadusharu termin:

***[[Regressioon (geoloogia)|Regressioon]]** on geoloogias mere taganemine. 
***[[Regressioon (meditsiin)|Regressioon]]** on meditsiinis haiguse taganemine. 
***[[Regressioon (psühholoogia)|Regressioon]]** on psühholoogias ebaküpsemale inimesele omase käitumise juurde tagasipöördumine. 
***[[Regressioon (statistika)|Regressioon]]** on statistikas juhusliku suuruse tingliku keskväärtuse sõltuvus teisest suurusest.
**lineaarne regressioon

***"[[Regressioon (film 2015)|Regressioon]]"** ("Regression") on Alejandro Amenabari õuduspõnevik (2015).
RC Lens

**Racing Club de Lens** on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Ligue 1. Klubi loodi 1906. aastal Lensis.

Hooajal 1997–98 tuli Lens Prantsusmaa meistriks. Nii Lens kui ka Metz kogusid sel hooajal liigas 68 punkti, kuid Lens edestas Metzi parema väravatevahe poolest. Aastatel 1994 ja 1999 on Lens lisaks võitnud Prantsusmaa liigakarika. Hooajal 1999–2000 jõudis Lens UEFA karikasarjas poolfinaali, kus kaotati Inglismaa klubile Arsenal kahe mängu kokkuvõttes 1:3.

Klubi suurim rivaal on Lille ning kahe klubi vaheline derbi on tuntud nime all *[[Derby du Nord]]*.

## Praegune koosseis
*Seisuga 25. jaanuar 2024*

## Saavutused
***[[Ligue 1]]**
::**Võitja (1):** 1997–98
::*Teised kohad* (5): 1955–56, 1956–57, 1976–77, 2001–02, 2022–23
***[[Ligue 2]]** 
::**Võitja (4):** 1936–37, 1948–49, 1972–73, 2008–09
::*Teised kohad:* (2): 2013–14, 2019–20
***[[Coupe de France]]**
::*Teised kohad* (3): 1947–48, 1974–75, 1997–98
***[[Coupe de la Ligue]]**
::**Võitja (2):** 1994, 1998–99
::*Teine koht* (1): 2007–08
***[[Coupe Drago]]**
::**Võitja (3):** 1959, 1960, 1965
::*Teine koht* (1): 1957
***[[UEFA karikas]]**
::*Poolfinalist* (1): 1999–2000
***[[UEFA Intertoto karikas]]**
::**Võitja (2):** 2005, 2007 *(jagas esikohta)*

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse keeles)
Grove Karl Gilbert

**Grove Karl Gilbert** (6. mai 1843 – 1. mai 1918) oli ameerika geoloog.

Ta sai tuntuks oma teedrajavate töödega eriti geomorfoloogia vallas.
 
G. K. Gilbert võttis kasutusele epeirogeneesi mõiste, vastandades seda orogeneesile.

## Tunnustus
*1902 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1918 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Viited
Donetski FK Šahtar

**Donetski FK Šahtar** (ukraina keeles «Шахтар» Донецьк) on Ukraina jalgpalliklubi, mille kodulinn on Donetsk. Šahtar mängib Ukraina jalgpalli kõrgliigas. Klubi kodustaadion on Donbas Arena, kuid Donbassi sõja tõttu pidas Šahtar aastail 2014–2016 oma kodumänge Lvivis Lvivi Arenal ja alates 2017. aastast Harkivis Metalisti staadionil. Klubi peakorter asub Kiievis.

Donetski Šahtar on üks edukamaid jalgpalliklubisid Ukrainas, 13-kordne Ukraina meister. Perioodil 2010–2014 tuli meeskond Ukraina meistriks viis aastat järjest. Lisaks on 13 korda võidetud Ukraina karikas ja kaheksa korda Ukraina superkarikas. Hooajal 2008–2009 võitis Šahtar UEFA karika.

Klubi asutati 1936. aastal. Meeskonna esialgne nimi, **Stahhanovets**, pandi Aleksei Stahhanovi järgi, kes oli sotsialistliku töö kangelane kaevur. Esimene mitteametlik mäng peeti Odessa Dinamoga 12. mail 1936 Balitski staadionil Horlivka. Šahtar kaotas 2:3. Esimene ametlik mäng peeti Kaasani Dinamoga ning kaotati 1:4. FK Šahtar Donetsk on mänginud mitme nime all: Stalino Stahhanovets (1936–1946), Stalino Šahtjor (Šahtar) (1946–1961), Donetski Šahtjor (Šahtar) (1961–1992) ja FK Šahtar (alates 1992).

Klubi hüüdnimed on *Hirniki* ja *Kroti*. Šahtari koduvorm on musta-oranžitriibuline särk, mustad püksid ja oranžid sokid.

## Saavutused
;Ukraina
* Ukraina meister (15): 2002, 2005, 2006, 2008, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2017, 2018, 2019, 2020, 2023, 2024
* Ukraina karika võitja (15): 1995, 1997, 2001, 2002, 2004, 2008, 2011, 2012, 2013, 2016, 2017, 2018, 2019, 2024, 2025
* Ukraina superkarika võitja (8): 2005, 2008, 2010, 2012, 2013, 2014, 2015, 2017

;Nõukogude Liit
* Nõukogude Liidu karika võitja (4): 1961, 1962, 1980, 1983

;Euroopa
* UEFA karika võitja: 2009

## Välislingid
* Klubi koduleht
Öö

**Öö** on ajavahemik, mille jooksul taevakeha (planeet või tema kaaslane) pinna punkti jaoks on valguse peamine allikas (päike) horisondist allpool.

Öö kestus sõltub laiuskraadist ja taevakeha telje nurgast orbiidi pinna suhtes. Öö vastand on päev. Taevakehade öö- ja päevakülge eraldab terminaator. Kui taevakeha pöörlemistelg ei asu orbiidiga risti, siis muutub öö pikkus perioodiliselt.

Päikesesüsteemi planeetidel on öö väga erineva pikkusega. Ööpäev kestab Veenusel 224,7 päeva ja Jupiteril 9 tundi 56 minutit. Öö hõlmab ööpäevast keskmiselt poole.

Päev ja öö on võrdse pikkusega kevadisel ja sügisesel pööripäeval, kui planeedi telg on ekliptikaga risti. Suurim päeva ja öö pikkuse erinevus on talvisel ja suvisel pööripäeval, kui telg on ekliptikaga suurima nurga all. Talvisel pööripäeval on öö kõige pikem ja suvisel pööripäeval kõige lühem.

Polaarjoonest kõrgemal laiuskraadil võib öö kesta üle ööpäeva. Seda nimetatakse polaarööks. Kõrgetel laiuskraadidel jõuab suvel kogu öö jooksul maapinnale hajunud valgus. Seda nimetatakse valgeks ööks. Kui talvel on mingis piirkonnas polaaröö, siis suvel esineb seal olukord, kus öö täielikult puudub. Seda nimetatakse polaarpäevaks.

Taevakehad saavad energiat põhiliselt soojuskiirguse kaudu oma päikeselt. Öösel, kui valgust pole, on temperatuur seetõttu üldiselt madalam kui päeval. Taevakehadel on kõige suuremad temperatuurierinevused tavaliselt nendes piirkondades, kus esinevad polaaröö ja -päev. Ekvaatori lähedal, kus päeva ja öö pikkuses suuri erinevusi ei ole, kõigub temperatuur aasta jooksul vähem.

Kui päike on horisondi all, aga tema hajunud valgus jõuab vaatlejat, on hämarik. Eristatakse kolme tüüpi hämarikku:
* **tsiviilhämarik** on siis, kui päike on 0–6 kraadi allpool silmapiiri;
* **nautiline hämarik** on siis, kui päike on 7–12 kraadi allpool silmapiiri;
* **astronoomiline hämarik** on siis, kui päike on 13–18 kraadi allpool silmapiiri.

## Mõju elule

Öösel ei jõua maapinnale peaaegu üldse valgust. Sellepärast on öösiti valgustundlikust meelest ehk nägemisest vähe kasu.

Loomad, kellel nägemine on eriti hästi arenenud, tavaliselt magavad öösiti. Mõned loomad, vastupidi, on öösiti eriti aktiivsed. Neid nimetatakse ööloomadeks. Mõned nendest, näiteks öökullid, on kohastunud nägema eriti väheses valguses. Sellistel loomadel on tüüpiliselt suured silmad. Mõned ööloomad on täiesti pimedad ja liiguvad teisi meeli kasutades, milleks võib olla kajalokatsioon.

Taimed kasutavad valgust fotosünteesiks. Öösiti fotosüntees peaaegu lakkab. Seetõttu toimuvad ka taimedes öösiti mitmesugused muutused, näiteks on tüüpiline, et õistaimed sulgevad ööseks oma õied.

## Vaata ka
* kesköö
* öömust
Uno Soomere

**Uno Soomere** (19. september 1930 – 19. märts 2010) oli eesti helilooja, muusikapedagoog ja pianist.

Ta lõpetas Tallinna Muusikakooli klaveri erialal (juhendajad Erna Saar ja Heljo Sepp) ning 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli. 1959. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri erialal (juhendaja Bruno Lukk) ja 1962. aastal kompositsiooni alal (juhendaja Eugen Kapp). 

Aastatel 1960–1983 töötas ta muusikateoreetiliste ainete ja klaveri õppejõuna Tallinna Pedagoogilises Instituudis, kust ta vallandati, süüdistatuna liigses rahvuslikkuses ja vaenulikus suhtumises Nõukogude korda. Pärast seda töötas ta klaveriõpetajana, sealhulgas aastatel 1988–2003 Kuusalu Muusika- ja Kunstikoolis.

Soomere heliloomingu olulisemad teosed on suured vokaaltsüklid orkestri või klaveri saatel, tšellokontsert (solist Ivo Juul) ja viiulisonaat (Andrus Haava ettekandes). Sageli oli ta ise oma vokaalteoste klaverisaatja. 

Ta tundis huvi eesti sümfoonilise muusikaloomingu vastu ning pani kokku mahuka ingliskeelse käsikirja "Estonian symphonic music : the first century, 1896-1996 : an overview" ning analüüsis Arvo Pärdi kodumaal kirjutatud orkestrimuusikat. Neil teemadel tegi ta Eesti Raadiole muusikasaateid ja kirjutas artikleid.

1969. aastal ilmus temalt raamat "Kuulata, mõista, hinnata. Raamat muusikast" (Eesti Raamat, 256 lk).

Soomere oli 1967. aastast Eesti Heliloojate Liidu ning 1996. aastast Eesti Autorite Ühingu liige.

## Viited

## Välislingid
* Priit Kuusk. Lahkunud on helilooja Uno Soomere – err.ee, 31. märts 2010
Teoreetiline informaatika

**Teoreetiline informaatika** on informaatika haru, mis tegeleb abstraktsemate ja matemaatilisemate küsimustega, nagu näiteks algoritmide analüüs ja programmeerimiskeelte semantika.
Maapind

**Maapind** on Maa pind. 

Maapinna all võidakse mõista: 
*litosfääri pinda,
*maismaa pinda või 
***[[aluspind]]a**, kogu Maa pinda – maismaad koos taimkatte, lumikattega jne ning maailmamere  pinda koos jääkattega.

## Viited
Igor Šuvalov

**Igor** Ivanovitš **Šuvalov** (sündinud 4. jaanuaril 1967 Tšuktšimaal Bilibinos) on Venemaa riigitegelane, president Vladimir Putini lähim kaasvõitleja, keda on nimetatud putinlike võitude marssaliks. Vene-Ukraina sõja toetamise tõttu on ta 27 riigi sanktsioonide all. 

Ta on olnud Venemaa valitsuse esimene asepeaminister 12. maist 2008 kuni 7. maini 2018, SRÜ asjade riiklik koordinaator alates 19. märtsist 2009, Ühtse Venemaa ülemnõukogu presiidiumi sekretäri asetäitja 2008. aasta novembrist, laevafirma Sovkomflot direktorite nõukogu esimees. 

Aastatel 2003 ja 2004–2008 oli Igor Šuvalov Venemaa presidendi (Vladimir Putini) abi. 2004. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik. 

Aastatel 1998–2000 oli ta Venemaa Föderaalomandi fondi esimees.

## Välislingid
*  Lentapedias
Paul Thomson (pomoloog)

**Paul Thomson** (29. juuni 1916 – 31. mai 2008) oli Ameerika eksootiliste puuviljade entusiast, iseõppinud botaanik, puuviljade kasvataja, pomoloog.

Ta oli firma California Harv Fruit Growers kaasasutaja. See firma toodab aiandustooteid; seal on praeguseks üle 3000 töötaja 35 riigis. Thomson on aidanud laiendada eksootiliste puuviljade kättesaadavust Californias.
Paul Thomson

**Paul William Thomson** (22. detsember 1892 Tallinn – 13. detsember 1957) oli baltisaksa päritolu Eesti geoloog ja palünoloog.

Ta õppis Tallinna Nikolai I Gümnaasiumis ja aastatel 1906–1910 Tallinna Toomkoolis (lõpetas). Seejärel õppis ta Peterburi ülikooli loodusteaduskonnas, ülikooli lõpetas 1915. aastal. 1927. aastal kaitses ta Läti Ülikooli juures loodusteaduste doktoriväitekirja ja sai Tartu Ülikooli eradotsendiks geoloogia alal (1938. aastast dotsendiks geoloogia ja paleontoloogia alal). Kolis 1939. aastal Saksamaale.

## Isiklikku
Isa oli praost Konstantin Thomson, Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Vend Waldemar Thomson oli Pärnu Nikolai koguduse õpetaja. Ka noorim vend Helmut Thomson oli pastor Hageris. Tema õemees oli Harju-Madise koguduse õpetaja Otto Etzold. Teise õe poeg Burchard Lieberg luterlik pastor Hesseni liidumaal, Saksamaal. Tädimees praost Friedrich Wilhelm Ederberg oli Kaarma ja Kambja koguduste õpetaja. Tädipoeg Bruno Ederma oli Lääne-Nigula ja Rakvere Kolmainu koguduste õpetaja.

## Tunnustus
*1995. aastal pani Eesti Looduskaitse Selts mälestustahvli endise Tooma Sookooli seinale, kus Paul William Thomson omal ajal õpetajana töötas.

## Viited

## Kirjandus
**Paul William Thomson 1892–1992: P.W. Thomsoni 100. sünniaastapäevale pühendatud konverentsi ettekanded*. Tallinn, 1992.
Valdis Albergs

**Valdis Albergs** (8. august 1922 Riia – 10. november 1984 Riia) oli läti skulptor.

Ta lõpetas 1950 Läti Kunstiakadeemia. 1968. aastast töötas samas õppejõuna, 1983. aastast professorina.

Ta on loonud mälestusmärke (Läti punaste küttide mälestusmärk Riias), portreesid ja figuraalkompositsioone.