open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Boeing 737

**Boeing 737** (USA) on maailma kõige rohkema-arvuliselt ehitatud reaktiivreisilennuk.

Pärast B-727 väljaarendamist võeti 1964. aastal käsile veidi väiksema lennumasina, B-737 arendustööd. Boeingul oli vaja turule pääseda lühimaa-reisilennukiga, mis suudaks konkureerida prantsuse Caravelle'i, inglaste BAC 1–11-i ja McDonnell Douglase DC-9-ga. Väikseimat, kahe mootoriga, mudeliseeriaga B 737 lennukeid asuti tootma Boeing’i Rentoni tehases Washingtoni osariigis.

Esimene B 737 tõusis testlendudeks õhku 09. aprillil 1967. aastal. Pärast 1300 tundi kestnud testlende alustasid Ameerika ja Euroopa lennufirmad selle lennukiga lende 1968. aastal. Lennuk sai kiiresti ülipopulaarseks. 1979. aasta lõpuks oli neid tellitud 90 lennufirma poolt kokku 760. 

1971. aasta mais valmis lennumasina täiendatud versioon. See viimistleti aerodünaamiliselt, varustati libisemisvastaste automaatsete pidurite ja senistest võimsamate mootoritega. Paranenud aerodünaamika, võimsamad mootorid ja täiustatud pidurid võimaldasid kasutada õhku tõusmiseks ja maandumiseks kõigest 1,2 km pikkust, kõva katteta pindamata lennurada. Tänu sellele sai hakata lennukit kasutama praktiliselt kõikidel väikestel lennuväljadel, kus oli olemas tasandatud murukamar. 

Üsna pea hakati tootma selles mudeliseerias ka konverteeritavat lennukit. Reisijate salong oli võimalik muuta lastiruumiks või vastupidi kõigest ühe tunni jooksul. Tiibade alla paigutatud mootorid tasakaalustasid lennukit, parandasid selle lennutehnilisi omadusi ja muutsid mootorite hooldamise lihtsamaks. 

Boeing 737 kere välislaius on sama, mis Boeing 707, Boeing 727 ja Boeing 757 - 3,76 meetrit.

B 737-300, B 737-400 ja B 737-500 lennukeid kasutas ka Estonian Air. On valminud ka Boeingu nn uue põlvkonna B 737-600, B 737-700, B 737-800 ja 737-900 lennukeid, mida toodetakse tänini.

Tootmises on uued Boeing MAX seeria lennukid: 

* **737 MAX 7** – asendus 737-700 ja 737-700ER lennukitele. 
* **737 MAX 8** – asendus 737-800 lennukile; suurema kerega kui -700 ja MAX 7.
* **737 MAX 200** – versioon 737 MAX 8 kaasatakse keskel – tänu tahapoole nihutatud väljumisustele suurenes mahutavus kuni 200 istekohani.
* **737 MAX 9** – asendus 737-900/-900ER lennukitele; suurema kerega kui -800/MAX 8.

## Lennutehnilised andmed
Kõik B 737-XXX lennukid.

* **Tiivaulatus**: 28,3–36 m
* **Pikkus:**: 28,64–42,1 m
* **kõrgus kiiluga**: 12,6 m  
* **Salongi laius**: 3,5 m
* **Mootorid**: 2 x Pratt & Whitney JT8D ja uuemad CFM International, turboventilaator, tõukejõuga 64,4–117,3 kN
* **Täismass**: 62 820 – 79 010 kg
* **Reisijaid**: 85–215 
* **Hind**: 47 miljonit – 80,5 miljonit USA dollarit (2006. aasta hinnad)

## Viited

## Välislingid
Boeing 707

**Boeing 707** on alltiivaline nelja mootoriga reaktiivreisilennuk, mille väljatöötamist alustas Boeing 1950. aastate algul. Kuigi tegemist ei ole esimese regulaarliinilendudele tulnud reaktiivreisilennukiga (see au kuulub De Havilland Cometile), oli see üks esimesi edukaid pikamaa reaktiivreisilennukeid, mis juhatas reisijatele sisse reaktiivlennukitega üle ookeani lendamise ajastu. Kokku ehitati 1010 Boieng 707 perekonna lennukit. 

1952. aastal investeeris tootja reaktiivreisilennuki väljatöötamiseks 16 miljonit USD-d, mida peeti tollal suure riskiga investeeringuks. Katsetamisteks valmis lennuk (Model 707) väljus Rentonis asuvast tehasest mais 1954. a. ja sooritas oma esimese lennu Boeing’i firma 38. aastapäeval, sama aasta 15. juulil. 

1955. a. oktoobris saadi Pan American World Airways’ilt lennukile suur tellimus ja esimene B 707 sooritas üle Atlandi lennu 26. oktoobril 1958. aastal. Hiljem hakati lennukit tootma kolme mudelina: baasmudel B 707-120, keskmaalennuk B 707-720 ja kontinentidevahelisteks lendudeks mõeldud B 707-320B Intercontinental. B 707 mudeliperekonna lennukite konverteeritavat kaubaversiooni toodeti mudelitähisega B 707-320C. Selle reisijate salongi muutmine lastiruumiks võttis aega veidi rohkem kui 30 minutit. 

Boeing 707 põhineb algsel prototüübil 367-80 (ka Dash-80), mille alusel riikliku konkursi võitnud Boeing ehitas Ameerika Ühendriikide õhujõududele (USAF) tankurlennuki Boeing KC-135. Boeing 707 kere on viimase omast 15 cm (6 tolli) võrra laiem. Esmalend toimus oktoobris 1958.

Algselt oli Boeing 707-l neli turboreaktiivmootorit (ühekontuursed), kuid hiljem asendati need turboventilaatormootoritega, mis olid vaiksemad, võimsamad ja kütusesäästlikumad. 

Boeing 707 oli esimene seeriaviisiliselt ehitatud reaktiivreisilennuk Ameerika Ühendriikides. Lennuk oli tootmises kuni1977. aastani. Lennuki militaarversioonide ehitamine lõppes 1991. aasta mais.

Esimesed kaks Ameerika Ühendriikide presidendi lennukit olid Boeing 707 baasil eritellimusel ehitatud valitsuse lennukid. 

### Baasmudeli  B 707-120B lennutehnilised andmed
707-120B

* Pikkus			44,0 m
* Tiivaulatus		39,9 m
* Tiiva noolsus     35°        
* Kõrgus			12,7 m
* Tiiva pindala		226 m²
* Suurim lennukaal	116,7 tonni
* Tühikaal			58,7 tonni
* Kasulik last		19,3 tonni
* Lennukaugus		6700 km
* Reisikiirus		965 km/h
* Mootorid			P&W JT3D-1,  4 x 80 kN
 
## Välislingid

*http://www.globalaircraft.org/planes/b707.pl (fotod)
Boeing 717

**Boeing 717** on lennukitootja Boeing kahemootorine, kitsakereline lennuk. Lennukitüüp on jätkuks McDonnell-Douglas MD-95 projektile. Lennuk mahutab kuni 117 reisijat ning sellega on võimalik lennata kuni 3820 kilomeetri kaugusele. Lennuk kasutab kahte Rolls-Royce BR715 mootorit, mis asuvad lennuki sabaosas.

Esimene lennuk anti üle 1999. aastal. 14. jaanuaril 2005 teatas Boeing, et lõpetab järgmisel aastal 717 tootmise. 2006. aastani, mil tootmine lõpetati, toodeti 156 lennukit Boeing 717.

## Tehnilist

Lennukil on kaks reaktiivmootorit, mis asuvad kere sabaosas.

Lennuk on 8,9 m kõrge, salong 313 cm lai.

## Viited


## Välislingid

* Boeing 717 koduleht
* Fotod
Boeing 727

**Boeing 727** on USA-s toodetud kolmemootoriline reaktiivreisilennuk. 727-100 prototüübi esmalend toimus 09. veebruaril 1963, 6,1 meetrit pikema kerega 727-200 1967. aastal. Boeing 727 oli omal ajal 1832 eksemplariga enim ehitatud reaktiivreisilennuk maailmas. 727 oli erinevalt teistest Boeingu sarja lennukitest hästi äratuntav T-asetusega stabilisaatori tõttu.

Boeing teatas oma uue reaktiivreisilennuki B 727 lõpusirgel olevatest arendustöödest 1960. a. detsembris.  Esimene lennuk tarniti United Air Lines’ile oktoobris 1963. aastal.  

Reisilennuk B 727 erines B 707-st nii välimuselt kui ka mootorite võimsuse poolest. Lennuk oli mõeldud lühi- ja keskmaalendudeks ning pidi mahutama kuni 130 reisijat. Populaarseks saanud kolme mootoriga lennukile tehti pärast tootmise alustamist palju täiendusi, mistõttu sai B 727-st lisavarustuse ja erisuste poolest tol ajal rikkalik lennukiperekond. Lennumasina maksimaalset stardikaalu suurendati 63 900 kg-lt 96 350 kg-ni. Lennuki suurim versioon mahutas 189 reisijat ja see suutis läbida ilma vahepealse maandumiseta 5000 km. 

B 727 perekonna kaubalennuki versiooni mudelitähiseks oli  B 727-100F. Lennukil olid kasutusel sama mõõduga laadimisühikud, mis konverteeritaval B 707-320C mudelil. 

Boeing 727 oli üllatavalt hea aerodünaamikaga, kiire, keskmise kaugusega liinide reisilennuk. Maandumiseks vajaliku väiksema kiiruse saavutamiseks tuli konstruktoritel tublisti suurendada tiiva mehhaniseeritust; tulemuseks oli, et teiste samalaadsete lennukitega võrreldes vajas 727 lühemat õhkutõusmis- ja maandumisrada.

Algsete Boeing 727 mootorite müratase oli paljude lennuväljade rangemaks muutunud nõuete seisukohalt liiga kõrge. Boeing 727 kere ristlõige on sama mis teistel 707/737/757 tootepere lennukeil.

## Välislingid

* Boeing-727.com Ingliskeelne fännisait
Boeing 767

**Boeing 767** on Ameerika Ühendriikides toodetav kahemootoriline laiakereline reisilennuk. Boeing 767 väljatöötamise ajendiks oli Boeingi soov pakkuda konkurentsi Euroopas toodetud reisilennukile Airbus A310.

1970. aastate keskel sai selgeks, et uute lennukite disainimisel peab olema esikohal kütusekulu reisijakilomeetri kohta ja teisel kohal reisijate ohutus. Uue mudeli B 767 arendustööga alustati 1978. a. pärast seda, kui United Airlines oli esitanud tellimuse 30 kütusesäästlikule lühimaa- ja keskmise lennukaugusega lennukile. 

Mitmeid aastaid kestnud uurimus- ja arendustöö tulemusena tarniti Everetti tehasest United Airlines tellimuse alusel 1982. a. esimene B 767 kolmekümnest tellitud lennukist. Esimene B 767-200 startis reisijatega pardal 08. septembril 1982. aastal. 

400 miili keskmise lennukauguse juures tarbis uus lennuk reisija kohta koguni 40% vähem kütust kui Boeing’i eelmised lennukid. Uue lennuki salong oli varasematest keskmise lennukaugusega lennuki salongist 1,2 m laiem. Kahe vahekoridoriga salongis oli ühes reas 8 istekohta kokku 375 reisija tarvis. Edasiarendatud mudeli B 767-300 maksimaalne stardikaal on 155 t ja see suudab transportida 269 reisijat 7500 km kaugusele. 

1993. a. tellis United Parcel Service (UPS) 60 B 767 perekonna kaubalennukit. Esimene B 767 F anti tellijale üle 1995. a. lõpul. Lennuki peatekile mahub 24 lennualust mõõtmetega 2,2 x 3,1 m. Alumine tekk mahutab 7 konteinerit ja 287 m3 lahtist tükikaupa. Kaubalennuk on võimeline toimetama 56 t lasti 5400 km kaugusele või 45 t 7200 km kaugusele lennujaama. 

Esimene tootmisse läinud mudel oli 767-200 (nagu 757 puhul, jäeti ka siin ära lühim versioon 100). 767-300 oli pikendatud kerega versioon. Boeing 767-300F on sama mudeliperekonna kaubalennuk.
Barry Wellman

**Barry Wellman** (30. september 1942 – 9. juuli 2024) oli Kanada sotsioloog. 

Ta oli Toronto Ülikooli sotsioloogiateaduskonna professor, kelle peamiseks uurimissuunaks olid võrgustikud. 1960. aastate lõpust alates uuris Barry Wellman ühiskondi kui sotsiaalseid võrgustikke. 1990. aastast oli ta enamikus oma töödes uurinud sotsiaalsete võrgustikena arvutivõrke.

## Vaata ka
*Sotsiaalsete võrgustike analüüs

## Välislingid

*Barry Wellmani koduleht
Balbinus

**Balbinus** (**Imperator Caesar Decimus Caelius Calvinus ''Balbinus'' Augustus**; 192 – mai 238) oli Vana-Rooma keiser veebruarist 238 kuni surmani.

Tapeti. Oli Pupienuse kaaskeiser.
Bernadotte'i dünastia

**Bernadotte'i dünastia** on Rootsi kuningadünastia, mis on valitsenud alates 1818. aastast. 1818–1905 valitsesid Bernadotte'id ka Norrat.

## Ajalugu

Vene–Soome sõjas 1807–1809 pidi Rootsi loovutama Venemaale suured maa-alad, nimelt Soome Suurvürstiriigi. Selle tulemusena pidi senine kuningas Gustav IV Adolf tagasi astuma ja troonile tõusis tema lastetu onu Karl XIII. See oli ajutine lahendus ja otsima hakati troonipärijat. 1810 valis Riksdag troonipärijaks Taani printsi Christian Augusti, kes võttis endale uueks nimeks Karl August, kuid suri samal aastal.

Mujal Mandri-Euroopas valitses Napoleon I kas vahetult või sõltuvate riikide kaudu. Tema vennad juhtisid Vestfaali, Hispaania ja Hollandi kuningriiki, otsustas Rootsi valida kroonprintsi, keda Napoleon aktsepteerib. 21. augustil 1810 valis Riksdag kroonprintsiks Prantsusmaa marssali Jean-Baptiste Bernadotte'i. Karl XIII lapsendas Bernadotte'i.

## Jean-Baptiste Bernadotte

Bernadotte sündis Prantsusmaal Bearni provintsis Pau linnas. 1798. aastal abiellus ta jõuka siiditöösturi ja kaupmehe tütre Désirée Claryga ja sai seeläbi Napoleoni venna Josephi naise õemeheks. 1804. aastal ülendas Napoleon Bernadotte'i Prantsusmaa marssaliks. 

Rootsi kroonprintsina võttis Bernadotte endale nimeks Karl Johan ja valitses Karl XIII eest regendina. Tema naine võttis endale nimeks Desideria. 1814. aastal ühendas ta Rootsi ja Norra. Ta valitses Rootsit pärast Karl XIII surma Karl XIV Johanina ja Norrat Karl III Johanina kuni oma surmani 1844. aastal. Talle järgnes troonil tema ainus laps Oskar I, kes sündis veel enne kui ta isa marssaliks sai.

## Dünastia pärast Karl XIV Johanit

1905 kukutati Bernadotte'i dünastia Norra kuninga kohalt, sest Norra ja Rootsi personaalunioon lõpetati. Viimane Bernadotte Norra kuninga kohal oli Oskar II. Norra valis endale uue kuninga, kelleks sai Taani prints, pärastise nimega Haakon VII.

Bernadotte'i dünastia praegune pea on Rootsi kuningas Karl XVI Gustav.

## Bernadotte'i dünastia kuningad
*1818–1844 Karl XIV Johan
*1844–1859 Oscar I
*1859–1872 Karl XV
*1872–1907 Oscar II
*1907–1950 Gustaf V
*1950–1973 Gustaf VI Adolf
*1973–... Carl XVI Gustaf
Bab el Mandeb

**Bab el Mandeb** ehk **Bab el Mandebi väin** (ka *Bab-el-Mandeb*, araabia keeles 'pisarate värav') on väin, mis lahutab Aasiat (Jeemen) ja Aafrikat (Djibouti) ning ühendab Punast merd India ookeaniga (Adeni laht).


Bab el Mandeb NASA with description.jpg|Bab el Mandeb
Aden MKL Bd. 1 1890 (133265373).jpg|Bab el Mandeb
Belize'i lipp

**Belize'i lipp** on Belize'i ametlik lipp.

## Riigi- ja rahvuslipp

Praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 21. septembril 1981. Lipp on sinine, mille üla ja alaservas on horisontaalsed punased laiud, mis moodustavad 1/10 lipu kõrgusest. Sinise välja keskel on valge sõõr, 3/5 lipu kõrgusest. Valgel kettal on piki välisäärt 50 oliivipuulehte. See tähendab aastat 1950, kui Briti Honduras (Belize'i endine nimi) alustas Suurbritanniast iseseisvumise taotlemist. 

Keset valget ketast on Belize'i vapp, mis on jagatud kolmeks sektoriks. Vasakul väljal on kujutatud aeru ja sepahaamrit, paremal on saag ja kirves ning all on purjelaev. Kui seda laeva hoolega vaadata, võib näha punast lippu, mis võib olla Briti mereväe sümbol.
Vapi all on puu ja selle all Belize'i moto *Sub umbra floreo* 'Õitsen varjus' (vihje Briti koloniaalperioodile). Vasakul on mulatt hoidmas kirvest ja paremal on mustanahaline hoidmas aeru.

## Ajaloolised lipud
Aastatel 1919–1981 oli Belize'i (aastatel 1919–1973 oli nimeks Briti Honduras) lipuks sinine kangas, mille vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp, lehvisel aga koloniaalaegne vapp. 

Alates 2. veebruarist 1950 oli kasutusel ka mitteametlik lipp, see sarnanes praeguse riigi- ja rahvuslipuga, kuid sellel puudusid punased horisontaalsed laiud. Lipp võeti üle Belize'i Rahva Ühinenud Parteilt (PUP – People's United Party), kuna just see partei oli seisnud autonoomia eest.

## Vaata ka
*Belize'i vapp

## Välislingid
*
Brooklyn

**Brooklyn** on New Yorgi linnaosa, kunagine eraldiseisev linn. See paikneb Long Islandi edelaosas ning kattub **Kingsi maakonnaga**. Manhattanist eraldab seda East River ning see piirneb läänes New Yorgi ülemlahega ja New Yorgi alamlahega ning lõunas Atlandi ookeaniga, põhjas ja läänes on maismaapiir Queensi linnaosaga. Brooklyni pindala on 250 km², millest maismaad on 180 km².

Finantsrajooni läheduses paikneb New Yorgi halduskeskus Civic Center ja raekoda. Sealt algab ka kuulus Brooklyni sild üle East Riveri. Sillale on paigaldatud puust jalakäijate platvorm, millelt võib imetleda Wall Streeti pankade pilvelõhkujate suurust.

Brooklyni silla läheduses peetakse igal varahommikul kuulsat Fultoni kalaturgu. Ajavahe või unepuuduse all kannatajatele on see suurepäraseks vaatamisväärsuseks, sest see avatakse juba poole öö ajal ja on lahti kella üheksani hommikul. 

Brooklyn on New Yorgi kõige rahvarohkem linnaosa, seal elas 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 2 736 074 inimest. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 2 504 700. Aastal 2000 oli elanikke 2 465 326. Asustustihedus on 14 606 in/km².

## Ajalugu
Brooklyn on saanud nime Hollandi linna Breukeleni järgi. Muud Brooklyni nimevariandid on olnud Breucklyn, Breuckland, Brucklyn, Broucklyn, Brookland ja Brookline.

Esimesed Hollandi asunikud saabusid Brooklyni piirkonda 1630. aastatel. 1664. aastal loovutasid hollandlased Brooklyni brittidele.

Ameerika iseseisvussõja ajal toimus 27. augustil 1776 Brooklynis Long Islandi lahing.

1834. aastal sai Brooklyn linnaõigused. 1855. aastal liideti Brooklyniga Williamsburgi ja Bushwicki linn. Ülejäänud omavalitsused kaotati pärast seda, kui Brooklyni piirid ühitati Kingsi maakonna omadega. 19. sajandi lõpus oli Brooklyn USA üks suurimaid linnu. 1883. aastal valmis Brooklyni sild.

1. jaanuaril 1898 liideti Brooklyn kohaliku partei vastuseisust hoolimata New Yorgi linnaga. Ühinemine kiideti heaks ainult 277 häälega.

Pärast Brooklyni silda ehitati Manhattaniga ühendamiseks 1903. aastal Williamsburgi sild ja 1909. aastal Manhattani sild. 1950. aastal avati Brooklyni-Battery tunnel.

## Haridus
Brookylnis asuvad avalik-õiguslikus ülikoolid Brooklyn College ja New York City College of Technology, mis mõlemad kuuluvad New Yorgi linnaülikooli (*City University of New York*) süsteemi, ning eraõiguslikud Pratt Institute, õigusteaduste kõrgkool Brooklyn Law School, Long Islandi Ülikool, mille üks kahest linnakust LIU Brooklyn asub Brookylnis, ja katoliiklik St. Francis College. Lisaks asub Brookylnis MetroTech Center'is New Yorgi Ülikooli inseneriteaduste instituut New York University Tandon School of Engineering.

## Sport
Brooklynis asub spordihall Barclays Center, mis on korvpalliklubide Brooklyn Nets (NBA) ja New York Liberty (WNBA) koduhall.

## Vaata ka
*Brooklyn Bridge Park
*Downtown Brooklyn

## Viited

## Välislingid
*

*Brooklyni koduleht
Calabria

**Calabria** ehk **Kalaabria** ehk **Enotria** (tõlkes "veinitegijate maa") on maakond Lõuna-Itaalias, mis moodustab Apenniini poolsaare "kinga" ninaosa Napolist lõuna pool. Põhjas piirneb Calabria Basilicata maakonnaga, teisele poole Messina väina jääb Sitsiilia saar.

Halduskeskus on Catanzaro.

Antiikajal moodustas kreeklastega tugevasti koloniseeritud Calabria koos Bruttiumi, Lucania ja Apuuliaga osa Suur-Kreekast. Calabria oli kuulus viinamarja-, oliivi- ja lambakasvatuse piirkond. Sealt oli pärit rooma poeet Ennius. Merevesi on Calabria rannikul väga selge.

Tähtsamad turismikeskused on Türreeni mere rannikul Tropea, mis on ilus linn ilusa rannaga, ja Joonia mere rannikul Siderno, kus on head hotellid.

## Haldusjaotus

Calabria maakond jaguneb viieks provintsiks, mis omakorda jagunevad kokku 409 vallaks.

## Köök
### Vein
Calabria veinipiirkonnad: Greco di Bianco (DOC), Cirò.

## Viited

## Välislingid

* Calabria maakonna koduleht (itaalia keeles)
Carl Engel

**Carl Engeli** nime all on tuntud mitu isikut:
* Johann '''Carl Ludvig Engel''' (1778–1840) oli saksa päritolu Soome arhitekt.
* **[[Carl Engel (muusik)|Carl Engel]]** (1883–1944) oli prantsuse päritolu USA pianist ja muusikateadlane.
* **[[Carl Alexander Engel]]** (1818–1843) oli Soome arhitekt, Carl Ludvig Engeli poeg.
* '''Carl''' Friedrich Wilhelm '''Engel''' (1895–1947) oli saksa ajaloolane ja arheoloog.

## Vaata ka
* **Karl Engel** (1664–1702) oli saksa arhitekt.
* **Karl Engel** (1923–2006) oli Šveitsi pianist.
* **Karl Engel** (1952–) on endine Šveitsi jalgpallur.
Commodus

**Commodus** (**Imperator Caesar Divi Marcus Antonini Pii Divi Antonini Pii Marcus Aurelius ''Commodus'' Antoninus Augustus**; sünninimi **Lucius Aurelius Commodus**; 31. august 161 – 31. detsember 192 oli Vana-Rooma keiser 17. märts 180 kuni surmani. 

Mõrvati. Saadud tiitlid: *Germanicus* (172), *Sarmaticus* (175), *Germanicus maximus* (182), *Britannicus* (184).
Claudius

**Claudius** (**Tiberius ''Claudius'' Drusi Caesar Augustus Germanicus**; sünninimi **Tiberius Claudius Nero Germanicus**; 1. august 10 eKr Lugdunum (tänapäeva Lyon) – 13. oktoober 54 pKr) oli Vana-Rooma keiser 25. jaanuarist 41 pKr kuni surmani 54 pKr. Ta oli esimene Rooma keiser, kes oli sündinud väljaspool Itaaliat.

Tema valitsusajal impeerium laienes, näiteks vallutas ta 43 pKr Britannia, kuid keeldus lisanimest Britannicus.

Claudiuse surma asjaolud on teadmata. Paljud süüdistasid tema naist Agrippina Nooremat ta mürgitamises, kuid mürgitamise asjaoludest oli palju eri versioone. Claudiuse eluajal palvetati tema tervise eest. 63-aastaselt tegi ta avaldusi ja teatas ametlikes aktides, et näeb ette oma surma. Seetõttu on tõenäoline, et ta oli juba haige ja surigi haigusse.

## Isiklikku
Claudius oli neli korda abielus, tema abikaasad olid
:1. Plautia Urgulanilla
:2. Aelia Paetina
:3. Messalina (suri 48 pKr), kes oli abielludes 15-aastane, Claudius oli 50-aastane
* poeg Britannicus
* tütar Octavia (suri 62 pKr), kellest sai keiser Nero naine 
:4. Agrippina Noorem, kes oli Caligula õde ja kelle poeg Nero esimesest abielust sai pärast Claudiuse surma järgmiseks Rooma keisriks
Caracalla

**Caracalla** (**Imperator Caesar Divi Septimii Severi Pii Divi Marcus Antonini Marcus Aurelius Severus Antoninus**; sünninimi **Lucius Septimius Bassianus**; 4. aprill 186 – 8. aprill 217) oli Vana-Rooma keiser 4. veebruar 211 kuni surmani.

Tema valitsusaeg sai tuntuks 212. aastal välja antud "Constitutio Antoniniana" (tuntud ka kui "Caracalla edikt") poolest, millega said Rooma kodakondsuse kõik keisririigis elanud vabad mehed.

Tapeti Macrinuse poolt. Tal oli mitu lisanime: Britannicus maximus (210), Parthicus maximus (211), Arabicus maximus (211), Adiabenicus maximus (211), Magnus (213), Germanicus maximus (213).

## Vaata ka
*Caracalla termid
Claudius II Gothicus

**Claudius II** (*Imperator Caesar Marcus Aurelius Claudius Augustus*, 10. mai 214 – september 270), tuntud ka kui **Claudius II Gothicus**, oli Vana-Rooma keiser oktoobrist 258 kuni 270. aastani. 

Võitles oma valitsemisajal edukalt alemannidega ning saavutas võidu Naissuse lahingus. Suri katku. 

Lisanimed:  Germanicus maximus (268), Gothicus maximus (269), Parthicus maximus (270) 

## Vaata ka
*Vana-Rooma keisrite loend kuni riigi lahknemiseni
*Valerianus 253–260
*Gallienus 253–268
Carus

**Carus** (**Imperator Caesar Marcus Aurelius ''Carus'' Augustus**); sünninimi **Marcus Aurelius Carus**; 224 – august 283) oli Vana-Rooma keiser septembrist 282 kuni surmani.

Lisanimed: Germanicus maximus (283), Persicus Parthicus maximus (283). Suri pikselöögist.

## Valitsemisaeg
Ta tungis 283. aastal koos poeg Numerianusega 260. aastast Pärsia võimu all olnud Mesopotaamiasse. Rooma armee jõudis Ctesiphoni linnani ning vallutas selle. Carus jätkas edasitungi, kuid suri segastel asjaoludel. Ajaloo allikates on väidetud, et ta sai surma, kui tema telki tabas pikselöök, kuid see võib olla ka väljamõeldis. Samahästi võis ta surra mõnda haigusse või langeda mõrva ohvriks. Pärast tema surma hakkasid Rooma väed vallutatud aladelt taanduma. 

## Viited
Carinus

**Carinus** (**Imperator Caesar Divi Cari Marcus Aurelius ''Carinus'' Augustus**; sünninimi **Marcus Aurelius Carinus**; 250 – september 285) oli Vana-Rooma keiser kevad 283 kuni surmani.

Lisanimed:  Germanicus maximus (283), Persicus maximus (283), Britannicus maximus (284). Tapeti.
Constantius I Chlorus

**Constantius I Chlorus** (täisnimega **Gaius Flavius Valerius Constantius Chlorus**; 31. märts 250 – 25. juuli 306) oli Vana-Rooma keiser 1. maist 305 kuni surmani. Keiser Constantinus Suure isa. 

## Lapsepõlv ja noorus
Ta oli pärit Illyricumist ning teenis keiser Aurelianuse ihukaitsjana (*protector*). 288. aastast teenis ta keiser Maximianuse pretoriaani prefektina. Lahutas 289. aastal abielu ning abiellus Maximianuse tütre Theodoraga.

## Rooma keisrina
Määrati 1. märtsil 293 keiser Diocletianuse kaasvalitseja Maximianuse abikeisriks. Diocletianuse abikeisriks sai Galerius, millega tekkis tetrarhia. Vallutas samal aastal usurpaator Carausiuse käest tagasi Gallia. 296. aastal vallutas tagasi Britannia ning kuulutas, et oli "taastanud igavese valguse". 298. aastal võitles Reini jõe ääres frankidega.

## Viited
Chuncheon

**Chuncheon** on linn Lõuna-Korea kirdeosas, Gangwoni provintsi halduskeskus.

Elanike arv (2022): 285 907.

## Välislingid

* Chuncheoni linna koduleht (*inglise keeles*)
Põhja-Chungcheongi provints

**Põhja-Chungcheongi provints** (ka *Põhja-Ch'ungch'ŏngi provints*, Lõuna-Korea omaladinas *Chungcheong-bukdo*, McCune-Reischaueri süsteemis *Ch'ungch'ŏng-pukto*) on 1. järgu haldusüksus Lõuna-Koreas. See on Lõuna-Korea ainus merepiirita provints.

Põhja-Chungcheongi provintsis on kolm linna, kaheksa maakonda (*gun*), üks provintsi harukontor, 91 *myeon*i, 61 *dong*i ja viis *myeon*i harukontorit.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas provintsis 1 489 361 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Provintsi koduleht
Lõuna-Chungcheongi provints

**Lõuna-Chungcheongi provints** (ka *Lõuna-Ch'ungch'ŏngi provints*, Lõuna-Korea omaladinas *Chungcheongnam-do*) on 1. järgu haldusüksus Lõuna-Korea lääneosas.

Provintsis on 1398 kooli ja 520 000 õpilast.

Sõprussidemed:
*Kumamoto prefektuur Jaapanis 
*Hebei provints Hiinas 
*Amuuri oblast Venemaal 
*Misionese provints Argentinas
*Suur-Poola vojevoodkond Poolas

## Viited
Jiang Jieshi

Generalissimus **Chiang Kai-shek** (*Jiǎng Jièshí* 蔣介石); ameeriklaste hüüdnimi *Gimo*; 31. oktoober 1887 (või 1888) – 5. aprill 1975) oli Guomindangi (Hiina Rahvusliku Partei) juht. Ta oli Hiina Vabariigi president 1948. aastast kuni surmani. 

Ta sündis nimega **Chiang Chou-tai** (*Jiǎng Zhōutài* 蔣周泰); tema teine nimi oli **Chiang Chung-cheng** (*Jiǎng Zhōngzhèng* 蔣中正). Ta sündis Zhejiangi provintsis Fenghua maakonnas (奉化縣) Ningbos. Tema vanemad olid Chiang Zhaocong (蔣肇聰) ja Wang Caiyu (王采玉). "Kai-shek" on tema viisakusnimi ühes kantoni omaladinas. 

Tema esimene abikaasa (korraldatud abielus) oli Mao Fumei (毛福梅). Chiang õppis pärast alghariduse saamist Hiinas kaks aastat (1908–1910) ühes Jaapani sõjaväeakadeemias. Seal astus ta Sun Yatseni Revolutsioonilisse Liigasse. 1910 naasis ta Hiinasse ja oli aastaid seotud Shanghai allilmaga. 1920. aastate alguses alustas ta uuesti sõjalist ja poliitilist karjääri Guangzhous. Temast sai väljapaistev tegelane Qingi dünastia kukutamist taotlevas liikumises. 

Chiangi, kes oli Sun Yatseni õpilane ja tema lese Soong Qinglingi noorema õe mees, ja tema uut abikaasat Soong Mei-lingi, keda kutsutakse ka "*madame* Chiang Kai-shekiks", toetas Teise maailmasõja ajal ja pärast seda kindlalt USA Hiina lobi, mis nägi nendes lootust kristlikule ja demokraatlikule Hiinale. Chiang Kai-sheki poliitika oli kristlikkusest ja demokraatlikkusest kaugel, kuid see jäi USA avalikkusele teadmata, sest sõja-aastatel ja pärast seda oli Hiinas tugev riiklik tsensuur ja USA-s enesetsensuur. USA toetas Chiang Kai-sheki võitlust Jaapani vallutajate vastu Teise maailmasõja ajal ning hiljem võimu eest Hiinas peetud Hiina kodusõjas Hiina Kommunistliku Partei Rahvavabastusarmee vastu, mida juhtis Mao Zedong.

## Võimuletulek
Kui võimule oli tulnud Yuan Shikai vabariiklik valitsus, sai Chiang Sun Yatseni soosik ning ta jagas oma aega eksiili vahel Jaapanis ja varjupaiga vahel Shanghai väliskontsessioonialadel. Shanghais olid Chiangil ka sidemed kuritegeliku allilmaga, mida valitses kurikuulus Roheline bande, ning teenis hiljem ohvitserina Guangzhou sõjapealiku Ch'en Chiung-mingi armees. 1923 asus ta tegutsema Guangzhousse ning tegi Kominterni abiga Guomindangis reformi ja rajas revolutsioonilise liikumise. 1923 saatis Sun Chiang Kai-sheki kolmeks kuuks Moskvasse Nõukogude poliitilist ja sõjaväelist süsteemi õppima. Chiang naasis Guangzhousse ja 1924 sai temast tähtsa Whampoa Sõjaväeakadeemia ülem. Seal sai ta esimestel aastatel kasvatada endale ustavate noorte ohvitseride kaadrit. Aastaks 1925 saavutas tema protoarmee võite kohalike rivaalide üle Guangdongi provintsis.

Pärast Sun Yatseni surma 1925 asus Chiang Guomindangis võimuvõitlusse pahempoolsete elementide vastu. 12. aprillil 1927 alustas ta Shanghais üleriigilise suuremahulise veresaunaga, mida nimetatakse "Valgeks terroriks". Aprilli jooksul tapeti Shanghais enam kui 12 000 inimest ning tapmised ajasid suurema osa kommunistidest linnadest välja maapiirkondadesse, kus Guomindangil oli vähem võimu. Aasta jooksul tapeti kommunistide mahasurumise kampaania käigus üle 300 000 inimese.
Draama

**Draama** on tõsise konflikti ja elulise sündmustikuga näidend.

Žanrina kujunes draama välja 18. sajandil.

Draamas on ühendatud koomiline ja traagiline eluvaatlus, kaldumata kummassegi äärmusesse. Käsitletakse tegelaste psühholoogiat, käitumist ja ühiskonnas toimuvat.

Kõnekeeles nimetatakse draamaks ka vapustavat sündmust.

## Kuulsaid draamakirjanikke
*Bertolt Brecht
*Henrik Ibsen
*August Strindberg
*Anton Tšehhov

## Eesti draamakirjanikke
*August Kitzberg
*Andrus Kivirähk
*Madis Kõiv 
*Urmas Lennuk
*Juhan Smuul
*Anton Hansen Tammsaare
*Enn Vetemaa
*Eduard Vilde

## Vaata ka
*Komöödia
*Näitekirjanike loend
*Tragöödia
Dadaism

**Dadaism** on modernistlik kirjandus- ja kunstivool, mis tekkis Esimese maailmasõja ajal Šveitsis Zürichis ning oli valitsevaks aastatel 1916–1922. Dadaismi algatajateks loetakse nii kirjanikke kui ka maalikunstnikke, teiste seas Tristan Tzara, Hans Arp, Marcel Janco. Samalaadne liikumine sündis peaaegu samal ajal ka New Yorgis ja selle eesotsas olid Marcel Duchamp, Francis Picabia ja Man Ray.

Dadaiste mõjutas suuresti maailmasõda, mille julmus kriipsutas alla olemasolu mõttetust. Ratsionalism ja loogika kuulutati laastavate sõdade peamisteks süüdlasteks. Dadaiste ühendas viha sõja vastu. Nad leidsid, et kogu läänekultuur oli suremas. Progressimüüt oli täielikult hävinud. Elu tajuti kui midagi ajutist ja mõistetamatut, kadus ambitsioon luua midagi uut tulevaste põlvede jaoks.

Dadaistid leidsid, et ka kunsti enda tähendus ja eesmärk on muutunud küsitavaks. Lõhe tõe ja sõnade vahel muudab sõnad mõttetuks.

## Dadaismi tunnused
*mängulisus, mõnitamine ja pilkamine
*agressiivne suhtlemine publikuga
*provokatsioonid
*luule visuaalse külje tähtsustamine
*kõlaefektidele rajatud luuletused
*automaatkirjutamise rakendamine
*dogmade, loogilise mõtlemise eitamine

Dadaistid laenasid ilma valehäbita teistelt suundadelt – kubistidelt kollaažitehnika, futuristidelt tüpograafilised trikid, ekspressionistidelt vaba värvikasutuse, püüde suurema spontaansuse ja keele foneetilisuse poole.

Tuntuim dadaistlik luuletaja oli Tristan Tzara, kes arendas välja väga kaootilise, segase, metsiku keele ja kelle eesmärk oli lõhkuda kunsti pühadust. Mõned tema tekstidest on saanud dadaistliku meelelaadi klassikalisteks väljendusteks. Tema tekstid on nii kaootilised ja segased, et neid võib nimetada verbaalseks deliiriumiks. Kuid Tzara leidis, et dadaism peabki jääma mõistetamatuks, dadaism sureb siis, kui hakkab end tõsiselt võtma.

Dadaism hääbus 1920. aastate alguses. Täpsemalt – dadaism suubus sürrealismi, mida ongi tihti nähtud prantslasliku dadaismina.

## Välislingid
* Kes on dadaistid?, Looming nr 6 1931
Dmitri Šostakovitš

**Dmitri Dmitrijevitš Šostakovitš** (Дмитрий Дмитриевич Шостакович; 25. september (vkj. 12. september) 1906 Peterburi – 9. august 1975 Moskva) oli Nõukogude Venemaa helilooja ja pianist. Ta on üks 20. sajandi tunnustatumaid heliloojaid.

## Elulugu
Dmitri Šostakovitši isa oli keemik, ema pianist. Ta lõpetas Leningradi Konservatooriumi pianisti ja heliloojana (1925). 

Oli lisaks viljakale heliloomele 1937. aastast ka muusikaõppejõud, aga sattus 1948 lõplikult Stalini põlu alla, misjärel sai elatist teenida vaid filmimuusikat kirjutades. Teda süüdistati eeskätt formalismis. Põlu alt vabanes alles 1960. aastaiks. 

Tema poeg Maksim Šostakovitš on tuntud dirigent ja pianist.

## Tunnustus
*1942 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane
*1960 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks
*1973 – Léonie Sonningi muusikaauhind

## Looming
Dmitri Šostakovitš on kirjutanud 15 sümfooniat, millest kõige tuntum on arvatavasti 5. sümfoonia, 2 ooperit ning suurtsükkel "24 prelüüdi ja fuugat".

## Tsitaat
Te ju mõistate, et mina olen vanglas, kardan oma pere ja iseenda pärast, kuid tema (Pablo Picasso) on vabaduses ega tarvitse valetada!... Kes teda keelest sikutas? Nad kõik – Hewlett Johnson, Frédéric Joliot-Curie ja Pablo Picasso on tõprad. Elavad maailmas, kus vahest polegi nii hõlbus põli, aga kus saab tõtt rääkida ja tööd teha, tegelda sellega, mida sa vajalikuks pead. Picassost, näe, sai rahutuvi!

## Vaata ka
*Sümfoonia nr 4

## Kirjandus
* Genrihh Orlov, "Dmitri Šostakovitš. Lühike ülevaade elust ja loomingust". Tõlkinud L. Kukk. Eesti Raamat, Tallinn 1971, 104 lk.
* Rein Laul, "Šostakovitši muusika bolševistliku ideoloogia ja praktika valguses" (artikkel) – Teater. Muusika. Kino 1996, nr. 9 (tõlkinud Margus Pärtlane; artikkel ilmus vene keeles kogumikus *Д. Д. Шостакович: Сборник статей к 90-летию со дня рождения*, 1996); ka Rein Laulu artiklikogumikus "Sissevaateid muusikasse", Ilmamaa, Tartu 1999, lk. 245–263 
* Dmitri Šostakovitš, "Tunnistus. Dmitri Šostakovitši mälestused". Kirja pannud Solomon Volkov. Vagabund, Tallinn 2002, 268 lk. 
* Solomon Volkov, "Šostakovitš ja Stalin: kunstnik ja tsaar". Vene keelest tõlkinud Toomas Huik. Tänapäev, Tallinn 2005, 362 lk.

## Välislingid

*
* Tutvustus (inglise keeles)
Damasias

**Damasias** oli Ateena esimene arhont (eponüüm) 583–581 eKr. 

Pärast esimest ametiaega ei tahtnud ta võimult lahkuda ning pikendas oma ametiaega veel üheks aastaks. Ta valitses kokku 26 kuud. Kui ta tahtis võimule jääda ka kolmandaks arhondiaastaks, sunniti ta jõuga võimust loobuma, arvatavasti vältimaks türanniat.

Pärast Damasiase kukutamist suurendati arhontide arvu üheksalt kümnele.

----
Samanimeline arhont valitses ka 639–638 eKr.

## Viited
Dialektoloogia

**Dialektoloogia** ehk **murdeteadus** on keeleteaduse haru, mis uurib murdeid.

Dialektoloogia tekkis teadusharuna 19. sajandi lõpul, kui eraldus võrdlev-ajaloolisest keeleteadusest. Dialektoloogia on peamiselt tegelenud kohamurretega. Informantidelt kogutud materjali põhjal koostatakse keelekaarte ja nendest murdeatlasi.

## Eestis
Eesti murdeuurijad on olnud näiteks Andrus Saareste, Hella Keem, Salme Nigol, Piret Norvik, Eevi Ross, Karl Pajusalu, Aili Univere, Salme Tanning, Helmi Viires, Mari Must, Helmi Neetar, Mart Mäger.

## Vaata ka
*Keelegeograafia
*Areaalilingvistika
*Sotsiolingvistika

## Kirjandus
*Karl Pajusalu, Tiit Hennoste, Ellen Niit, Peeter Päll, Jüri Viikberg. Eesti murded ja kohanimed. Õpik. Toimetaja Tiit Hennoste. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus 2002. Teine, kohendatud trükk 2009. (Tutvustus)
Delfi oraakel

**Delfi oraakel** oli vanakreeka pühamu Delfis Parnassose mäe lõunanõlval, kus inimesed käisid kogu Kreekast ja kaugemaltki saamas Apollonilt vastust küsimustele, mis neid vaevasid. Oraakliks nimetati ka vastust, mis jumalalt saadi.

Pühamu ulatub tagasi 1400. aastasse eKr. See oli kogu Hellase tähtsaim pühamu ning vähemalt teoorias austasid kõik kreeklased selle sõltumatust.   

Pühamus asus püha kivi Omphalos ('naba'), mida peeti Maa keskpaigaks. Pühamu oli ehitatud ümber püha Kastaalia allika. Sajandite vältel rajati Delfisse mitmeid templeid valguse-, luule- ja muusika- ning prohvetliku kuulutamise jumala Apolloni auks.

Antiikajal oli Delfis maa sees lõhe. Preestritar, keda nimetati püütiaks, istus kolmjalal selle lõhe kohal. Pärast Kastaalia allikas suplemist, enda pärgamist loorberilehtedega ja püha loorberi lehtede söömist istus ta kolmjalale, hingas sisse uimastavaid aure ning läks transsi. Tema nägu muutis värvi ja ta häälitses oiates ja kaeveldes. Tema silmad sätendasid ning suu vahutas ning selles seisundis tõi ta kuuldavale mõned seosetud häälikud. Preestrid kirjutasid tema imelikud häälitsused hoolikalt üles ning panid need värsivormi. Värsid anti Apolloni ilmutusena neile, kes olid tulnud oraaklilt nõu küsima. Värsid sõnastati nii, et neil oleks mitu tähendust.

Sageli vaieldi oraakli õige tõlgenduse üle, kuid kui toodi uusi ande, võidi oraaklilt saada täiendav kuulutus. Näiteks enne Salamise lahingut ennustas püütia algul hukku ning hiljem, et ateenlasi võib päästa "puust müür", mida tõlgendati siis kui laevu.

Et Delfi oraakliga polnud seotud kindlat usudogmat, siis kogunesid Delfisse õpetlased, samuti oli Delfi vaenlaste läbirääkimiskohaks.

Kõik, kes Delfist nõu küsisid, tõid ande. Kuningate, riikide ja üksikisikute toodud ohvriandide hoidmiseks ehitati suured varakambrid. Rooma keiser Nero olevat varastanud 500 raidkuju, kuid 3000 jäi alles. Tänapäeval on väljakaevamiste käigus avastatud templivaremeid, skulptuurikilde ja ajaloolisi raidkirju.

Püütia vastustest võisid oleneda nii talupoja külviajad kui ka sõjakuulutamine. Delfi oraakli käest küsiti nõu enne iga tähtsat sammu riigiasjades. Seetõttu oli tal Vana-Kreeka ajaloole suur mõju. Ühine austus Delfi oraakli sõnade vastu ning püütiapidustused ja mängud, mida peeti pühamu läheduses iga nelja aasta tagant, aitasid kaasa Vana-Kreeka poliitika- ja usuelu ühtsusele.

Delfi oraaklile tegi lõpu 4. sajandil pKr kristliku Rooma keiser Hadrianus.

Delfi oraakel oli küll kõige kuulsam, kuid mitte ainus Vana-Kreeka oraaklitest. Kõige vanem oli Zeusi oraakel Dodonas Epeiroses. Usuti, et Zeus kõneleb püha tamme lehtede sahina läbi. Oraaklid olid ka Roomas ning Egiptuses, Babüloonias ja teistes maades.

## Välislingid
*Delfi oraakel 
*foto oraaklikoha varemetest: neljas foto
*slaidiprogramm
*National Geographic: Delphic Oracle's Lips May Have Been Loosened by Gas Vapors
Delfi

**Delfi** (vanakreeka keeles Delphoi (Δελφοί) [delph'oi], uuskreeka keeles Delfoí (Δελφοί) [delf'i], ladina keeles Delphi [d'elfi]) oli Vana-Kreeka linn Phokises. Linnas asus Apolloni pühamu, kus tegutses Delfi oraakel. 

Delfi asub Parnassose mäe lõunanõlvadel. Vana-Kreekas peeti Delfit maailma keskpaigaks. Delfi oraakli kuulsus levis väljapoole kreeka maailma. See andis Delfile rahvusvahelise positsiooni erinevalt Olümpiast, mis oli rahvuslikum pühamu. Apolloni peatemplis oli palju varakambreid ja monumente. Apolloni altari ja templi juurde viis Püha Tee.    
Delfis olid ka teater, staadion ja buleuteerion. Apolloni pühamust ida pool on Kastaalia allikas ja allikamaja, kus külastajad end puhastasid. Allikast kagu pool on väiksem Athena Pronaia (Marmaria) tempel. Iga nelja aasta tagant peeti püütiamänge, mis olid üks neljast suurest atleetilisest ja draamapidustusest Vana-Kreekas. Püütia, vanemaealine Apolloni preestritar oli antiikmaailma kuulsaim ja austatuim oraakel.

## Linna nimi ja legendid.

Varasemast ajast on teada nimed Pytho ja Python (hiljem olid need kasutusel Delfi sünonüümidena). Nime Pytho kasutati nii linna kohta kui ka piirkonna kohta, kus linn asus. Vana-Kreekas seostati seda nime sõnaga *pythō* 'mädanen': legendi järgi on nimi tuletatud mao mädanemisest. Nime Python seostatakse maoga (*python*), võib-olla seoses kalju kujuga. Legend sellest, kuidas Apollon hilisema Delfi kohas tappis lohe Pythoni, on arvatavasti hilisem.

Pärast lohe tapmist otsustas Apollon legendi järgi rajada sellesse kohta pühamu. Ta nägi kaugel Kreeta kaubalaeva. Kohe hüppas ta hiigeldelfiini kujul merre ning meelitas laeva Krissa sadamasse. Kui kreetalased olid maale läinud ning ehitasid Apollon Delphiniose altarit, ilmus Apollon neile jumalikult kauni noorukina ning kuulutas neile, et nad ei lähe enam kunagi kodumaale tagasi, vaid nendest saavad tema preestrid. Ekstaasis järgnesid kreetalased Apollonile tema pühamusse ning asutasid Delfi linna.

Väljaspool linnamüüri, kõige kõrgemas kohas, oli oraakel koos templirajatistega. Pythoks nimetati peamiselt seda osa linnast. Kastaalia allikas niisutas selle kõrgendiku jalamit, millel Pytho asus. Oraakel ise asus koopas, mida hüüti *Pythion*. Koopa avastas karjane, kes sattus sealt väljuva auru tõttu ekstaasi. Teise versiooni järgi avastasid selle kitsed, kes kogesid auru mõju sellest üle hüpates. Kaljulõhe kohale, mis asus templi sees, paigutati püha kolmjalg, millel istus preestritar püütia. Ta pidi uimastavate aurude mõjul ekstaasi sattuma, et tuua kuuldavale oma ennustused.

Delfi nime aioolia kuju on Belphoi, mis esineb peamiselt raidkirjadel. Raidkirjadel esinevad ka nimed Derphoi ja Dolphoi. Kohalik kuju on Dalphoi, mis esineb müntidel kuni 4. sajandi keskpaigani eKr. Alates Vana-Kreeka klassikalisest ajajärgust on kõige tavalisem nimi Delphoi.

Legendi järgi tuleb nimi kas Apolloni poja Delphose nimest või delfiinist (*delphis*), kelle kuju Apollon Delfi asutamisel võttis.

## Vaata ka
*Omphalos

## Välislingid
Dogville

**"Dogville"** on Lars von Trieri film aastast 2003.

## Osades
*Peaosa (Grace Margaret Mulligan) mängib Nicole Kidman.
*Teistes osades on
**Harriet Andersson (Gloria),
**Stellan Starsgard (Chuck),
**Siobhan Fallon (Martha),
**Chloe Sevigny (Liz Henson),
**Patricia Clarkson (Vera),
**Jeremy Davies (Bill Henson),
**Philip Baker Hall (Tom Edison Sr.),
**Paul Bettany (Tom Jr.) ja
**Lauren Bacall (Ma Ginger).

## Välislingid
*IMDb
Diplomaatia

**Diplomaatia** on riike või rahvusvahelisi organisatsioone esindavate isikute (diplomaatide) vaheline suhtlemine.

Kahepoolne (bilateraalne) diplomaatia toimub kahe riigi vahel ja mitmepoolne (multilateraalne) diplomaatia paljude riikide vahel. Mitmepoolne diplomaatia toimub sageli mõne rahvusvahelise organisatsiooni (näiteks ÜRO) egiidi all.

## Diplomaatia ja välispoliitika
Diplomaatia on osa riigi välispoliitikast. Diplomaatia on välispoliitika peamine vahend, kuid välispoliitika eesmärkide saavutamiseks võidakse kasutada ka muid vahendeid (spionaaž, sõjaline jõud vms). Tavaliselt üritatakse diplomaatiliste läbirääkimiste kaudu säilitada rahu. Hoolimata sellest võib diplomaatia sisaldada ka hoiatusi ja ähvardusi (suhete katkestamine, esindajate tagasikutsumine, majandus- või muud sanktsioonid, ultimaatum vms).

Kui välispoliitilised eesmärgid on üldiselt avalikult teada, siis igapäevane diplomaatiline suhtlemine toimub enamasti avalikkusest eemal. Läbirääkimiste tulemused (sõlmitud rahvusvahelised lepingud jmt) üldjuhul avalikustatakse.

## Ajalugu

## Vaata ka

* Viini kongress
* Diplomaatia mõisteid
* Diplomaatide loend
* Eesti saadikute loend
* Eesti Vabariigi välisesindajate loend (1939)
* Kultuuridiplomaatia

## Viited

* Henry A. Kissinger "Diplomaatia", ester.ee
* Henry A. Kissinger "Diplomaatia", lugeja.ee
Clodius Albinus

**Clodius Albinus** (**Imperator Caesar Ceionii Postumi Decimus ''Clodius'' Septimius ''Albinus'' Augustus**; sünninimi teadmata; umbes 140...150 – 19. veebruar 197 Lugdunum (Lyon)) oli Vana-Rooma vastukeiser aprillist  193 kuni surmani.

Teda peetakse usurpaatoriks. Ta kuulutati pärast Pertinaxi surma keisriks Britannias ja Hispaanias asuvate Rooma leegionide poolt.

Ta kaotas lahingu Gallias Lugdunumi lähedal Septimius Severuse vägedega ja tapeti (teistel andmetel tegi enesetapu).
Didius Julianus

**Didius Julianus** (**Imperator Caesar Petronii Severi Marcus  ''Didius'' Severus ''Iulianus'' Augustus**; sünninimi **Marcus Didius Severus Julianus**; 30. jaanuar 133 – 2. juuni 193) oli Vana-Rooma keiser 28. märtsist 193 kuni 1. juunini 193. 

Mõrvati sõdurite poolt, olles tagandatud.
Diadumenianus

**Diadumenianus** (**Imperator Caesar Marcus Opellius Antonius ''Diadumenianus'' Severus Augustus**; sünninimi **Marcus Opellius Diadumenianus**; 14. september 208 – juuni 218) oli Vana-Rooma keiser mai esimesest poolest 217 kuni surmani.

Hukati. Oli oma isa Macrinuse kaaskeiser.
Decius

**Decius** (**Imperator Caesar Caius Messius Quintus Traianus ''Decius'' Augustus**; sünninimi **Caius Messius Quintus Decius Valerianus**; 195 – 1. juuli 251) oli Vana-Rooma keiser septembrist 249 kuni surmani. Ta valitses veidi alla kahe aasta ning suri 56-aastaselt. 

Keiser Decius uskus, et keerulise sisepoliitilise (röövimised, tapmised jms) ning välispoliitilise (vaenlaste rünnakud) olukorra põhjus oli see, et inimesed olid hüljanud oma vanad põhimõtted, traditsioonid ja usu. See oli ajendiks korraldamaks 250. aastal ulatuslikud ja üleriigilised kristlaste tapatalgud, sest neid nähti süüdlastena. 

Tema poeg Herennius Etruscus oli 251. aastal kaaskeiser.

Keiser Decius tapeti. Lisanimed: Dacicus Maximus (250), Germanicus Maximus (250).

## Viited
Deduktsioon

**Deduktsioon** on arutlemise viis, mis tagab, et tõestest eeldustest saadakse tõesed järeldused. **Deduktsiooniks** nimetatakse ka deduktiivse arutluse esitamist või arutlemist, mida vaadeldakse deduktiivset arutlust järgivana.

## Üldiselt üksikule
Deduktsiooni on tavaks määratleda arutlusena üldiselt üksikule. See ei vasta päriselt viisile, kuidas deduktsiooni tänapäeva filosoofias harilikult mõistetakse.

Näiteks arutlus

: Kõik minu jõulud on olnud valged. Järelikult tulevad minu järgmised jõulud valged.

on näide induktsioonist, mitte deduktsioonist, kuigi eeldus on üldine ja järeldus üksik. Asi on selles, et seda laadi arutlustes ei taga eelduse tõesus järelduse tõesust.

## Vaata ka
* induktsioon
* abduktsioon
* loogika 
* teooria

## Välislingid
Džaba Ioseliani

**Džaba Ioseliani** (10. juuli 1926 Gruusia, Hašuri – 4. märts 2003, Gruusia, Thbilisi) oli Gruusia Sõjaväenõukogu (täitis presidendi kohuseid) kaasjuht koos Tengiz Kitovaniga 6. jaanuarist 10. märtsini 1992, seaduslik varas. Gruusia sõjaväestatud marurahvusliku paramilitaarse üksuse Mhedrioni asutaja 1989. a. Enne 1995 aastat mõisteti D. Ioseliani kahel korral kokku 30 aastaks toime pandud varguste, tapmise ja pangaröövi eest kinnipidamisasutusse karistust kandma. 1995. a süüdistati teda Gruusia riigi reetmises, Eduard Ševardnadzele atentaadi korraldamises ja mitme mõrva organiseerises ning ta mõisteti 11 aastaks kinnipidamiskohta.

## Välislingid
*Jaba Ioseliani. Violent. Warlord in post-Communist Georgia
*Dzhaba Ioseliani - 76. Oft-Imprisoned Leader of Georgian Paramilitary Force 
*RAYMOND BONNER Georgian Fighter Wields Guns, Money and Charm The New York Times 16/11/1993
*Mkhedrioni trial in Georgia postponed again 21/08/2008
*GEORGIA: HUMAN RIGHTS AND CHANGING AUTHORITIES Former Political Prisoners for Human Rights 21/08/2008 
*Забытые уроки Джабы Иоселиани Александр КРЫЛОВ НОВАЯ ПОЛИТИКА 21/08/2008 
*О ворах в законе и Джабе Иоселиани

*Джаба Константинович Иоселиани - ჯაბა იოსელიანი
*Christoph Zürcher Georgia's time of troubles 1989-1993 21/08/2008  
*http://bp3.blogger.com/__dQUpZS1eOk/R0K4mA2vn7I/AAAAAAAAAXs/pwKzMS600cY/s1600-h/Thomas+DworzakTbilisi.+Georgian+politician+(head+of+Mkhedrioni)+Djaba+IOSSELIANI+in+an+Orthodox+church.jpg Fotografía de Dzhaba Ioseliani en una iglesia ortodoxa
Dünastiate loend

''Siin on loetletud dünastiaid. 

*Abbassiidid
*Acciajuoli dünastia
*Aghlabiidid
*Ahhemeniidid
*Alaviidide dünastia
*Albret' dünastia
*Almohaadid
*Almoraviidid
*Anjou dünastia
*antigoniidid
*Antiookia-Lusignani dünastia
*antipatriidid
*Apafi dünastia
*Aragóni dünastia
*Árpádi dünastia
*Aseni dünastia
*Askania dünastia
*Attaliidide dünastia
*Autuni dünastia
*Avisi dünastia
*Babenbergi dünastia
*Bagratiidid
*Bagrationi dünastia
*Báthory dünastia
*Battenbergi dünastia
*Bernadotte'i dünastia
*Bertoleonid
*Billungi dünastia
*Bironid
*Bivini dünastia
*Blois
*Bokassa dünastia
*Bonaparte
*Borna dünastia
*Boulogne'i dünastia
*Bourbonid
*Bragança dünastia
*Bruce'i dünastia
*Burgundia dünastia
*Champagne'i dünastia
*Corvinuse dünastia
*Courtenay dünastia
*Della Rovere
*Diodotose dünastia 
*Drzislavi dünastia
*Dulo dünastia
*Este dünastia
*Euratidese dünastia
*Évreux' dünastia
*Farnese
*Fatimiidid
*Filaliidid
*Flandria dünastia
*Foix' dünastia
*Folkungid
*Gedimiinid
*Glücksburgi dünastia
*Glyksborgi dünastia  
*Gonzaga 
*Gorizia dünastia
*Grimaldid
*Habsburgid
*Habsburgid-Lotringid
*Hafsiidid
*Hamdaniidid
*Hammudiidid
*Hani dünastia
*Hannoveri dünastia
*Hašimiidide dünastia
*Hauteville'i dünastia
*Hesseni dünastia
*Hethumiidid
*Hohenstaufenid
*Hohenzollernid
*Hohenzollern-Sigmaringeni dünastia
*Holstein-Gottorpi dünastia
*Holstein-Gottorp-Romanovite dünastia
*Horezmi dünastia
*Hulagiidid
*Idrisiidid
*Ihšiidid
*Jagelloonid
*Kadžaarid
*Kapetingid
*Karađorđevićid
*Karolingid
*Kettlerid
*Krumi dünastia
*Kärnteni dünastia
*Lancasteri dünastia
*Lazarevićid
*Lusignani dünastia
*Luksemburgid
*MacAlpini dünastia
*Makedoonia dünastia
*Mariniidid
*Mecklenburgid
*Medici
*Merina dünastia
*Merovingid
*Mingi dünastia
*Montefeltro
*Montferrat
*Nasriidid
*Nassau-Oranje dünastia
*Navarra dünastia
*Neman
*Nguyễni dünastia
*Normandia dünastia
*Norra dünastia
*Obrenovićid
*Oldenburgi dünastia
*Ongenduse dünastia
*Oranje dünastia
*Orléansi dünastia
*Osmanid
*Palaiologosed
*Penda
*Piasti dünastia
*Plantagenetid
*Pommeri dünastia
*Priezda dünastia
*Przemyśli dünastia
*Ptolemaioste dünastia
*Qini dünastia
*Rákóczi dünastia
*Ranade dünastia
*Retheli dünastia
*Rjurikovitšid
*Romanovid
*Rubeniidid
*Rustamiidid
*Saadiidid
*Saali dünastia
*Safariidide dünastia
*Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia
*Samaniidide dünastia
*Sassaniidid
*Savoia dünastia
*Seleukiidid
*Sforza dünastia
*Shahi dünastia
*Shangi dünastia
*Sismani dünastia
*Songi dünastia
*Stuartid
*Subićid
*Sunifredi dünastia
*Sverker
*Zaccaria dünastia
*Zapolja
*Zhou dünastia
*Ziriidid
*Taani dünastia
*Tahiriidide dünastia
*Tangi dünastia
*Tenochtitláni dünastia
*Trastámara dünastia
*Tudorid
*Tuluniidid
*Toulouse'i dünastia
*Traakia dünastia
*Tšingisiidid
*Vasad
*Valois'd
*Valois-Burgundia dünastia
*Villehardouini dünastia
*Visconti
*Vlastimir
*Vojislav
*Vukashin
*Wattasiidid
*Welfide dünastia
*Wessexi dünastia
*Wettini dünastia
*Windsori dünastia
*Wittelsbachi dünastia
*Württembergi dünastia
*Xia dünastia
*Ynglingi dünastia
*Yorki dünastia
*Yuani dünastia