open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Steve Jones

**Steve Jones** (täisnimega **John Stephen Jones**; sündinud 24. märtsil 1944 Aberystwythis Walesis) on Briti geneetik ja teaduskirjanik, Londoni Kuningliku Seltsi liige. 

Ta lõpetas 1966. aastal kiitusega Edinburghi Ülikooli bakalaureusekraadiga zooloogias. 1971. aastal sai samas doktorikraadi (PhD) ökoloogilises geneetikas. Doktoritöö käsitles vööttigude geneetikat. Seejärel töötas ta järeldoktorina Chicago Ülikoolis, kus uuris äädikkärbse geneetikat. Aastatel 1995–1999 ja 2008–2010 oli ta University College Londoni geneetika, evolutsioonibioloogia ja keskkonna osakonna juhataja; praegusel ajal samas inimgeneetika emeriitprofessor. 

Malakoloogide hulgas on Jones tuntud kui maailma parimaid spetsialiste, kuid laiemalt on ta tuntud eeskätt teaduse populariseerijana, kes on avaldanud hulk raamatuid ning pidanud raadios, televisioonis ja auditooriumi ees loenguid.

Praegu elab Jones Londonis Camdenis. Jonesi abikaasa on dokumentalist Norma Percy.

## Tunnustus
*1994 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("The Language of the Genes")
*1996 – Michael Faraday auhind
*1999 – Natural World Book Prize ("Almost Like a Whale")
*2006 – Briti rahvusliku sekulaarse seltsi Irwini auhind
*2011 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*2012 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks

## Teosed
*1993 – *The Language of the Genes*. Flamingo
*1993 – *Genetics for Beginners*. Icon Books (illustraator Borin Van Loor)
*1996 – *In the Blood: God, Genes and Destiny*. HarperCollins
*1999 – *Almost Like a Whale: The Origin of Species Updated*. Doubleday 
**2000 – *Darwin's Ghost: The Origin of Species Updated*. Ballantine Books (USA-s)
*2003 – *Y: The Descent of Men*. Flamingo
*2006 – *The Single Helix: A Turn Around The World Of Science*. Little, Brown
*2007 – * Coral: A Pessimist in Paradise*. Little, Brown
*2009 – *Darwin's Island: The Galapagos in the Garden of the England*. Little, Brown
**2011 – *The Darwin Archipelago: The Naturalist's Career Beyond Origins of Species*. Yale University Press (USA-s)
*2013 – *The Serpent's Promise: The Bible Retold as Science*. Little, Brown
*2016 – *No Need for Geniuses: Revolutionary Science in the Age of the Guillotine*. Little, Brown
*2017 – *Evolution*. Ladybird Books

#### Tõlked eesti keelde
*2006 – *Darwini vaim ehk peaaegu nagu vaal. Ajakohastatud "Liikide tekkimine"*. Tõlkinud Ain Raitviir, Indrek Rohtmets ja Mart Viikmaa, toimetanud Anu Sillaots, keeletoimetanud Anneliis Lember, Eda Posti ja Õie Kulter, kujundanud Jüri Dubov. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 344 lk, ISBN 978-9985702567 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?157519

## Viited

## Välislingid
*Steve Jones. amazon.com
*Steve Jones – Genetics of the Nature. Youtube, 8. juuli 2016
IBU karikas

**[[IBU]] karikasari** (inglise *IBU Cup*) on laskesuusatamise rahvusvaheline kõrgetasemeline iga-aastane terve hooaeg kestev võistlussari. Laskesuusatamises on see taseme poolest teisel kohal. Esimesel astmel on maailma karikasari laskesuusatamises (inglise *Biathlon World Cup*).

Esimene IBU karikasari toimus hooajal 1982/1983. IBU karikasari kestab alates novembrist või detsembrist kuni märtsini.

### Meeste arvestus

### Naiste arvestus
Johan Skytte auhind (Rootsi)

**[[Johan Skytte]] auhind** (ka **Johan Skytte auhind politoloogias**; rootsi keeles *Skytteanska priset* või *Skytteanska priset i statsvetenskap*) on Rootsi Uppsala ülikooli välja antav rahvusvaheline auhind politoloogia valdkonnas.

Auhind asutati 1994. 
Esimene auhind anti välja 1995. aastal ja sellest ajast alates on auhinda välja antud igal aastal septembri viimasel laupäeval. Auhinna esimene võitja oli väljapaistev Ameerika politoloog, Yale'i ülikooli professor Robert Dahl (1915–2014). Ainsa eestlasena on Skytte auhinna saanud Rein Taagepera. 

Laureaati autasustatakse rahalise preemiaga 500 000 Rootsi krooni (umbes 50 000 eurot) ja kuldmedaliga. 
Johan Skytte auhind on pälvinud teadlaste seas hea maine ja on saanud hüüdnime "Nobeli politoloogiapreemia". 2013. ja 2014. aastal läbi viidud uuringu kohaselt on Skytte preemia kõige mainekam rahvusvaheline akadeemiline auhind politoloogias.

## Laureaadid
*1995 Robert Alan Dahl
*1996 Juan José Linz
*1997 Arend d'Angremond Lijphart
*1998 Alexander L. George
*1999 Elinor Ostrom
*2000 Fritz W. Scharpf
*2001 Brian Barry
*2002 Sidney Verba
*2003 Hanna Fenichel Pitkin
*2004 Jean Blondel
*2005 Robert Owen Keohane
*2006 Robert David Putnam
*2007 Theda Skocpol
*2008 Rein Taagepera
*2009 Philippe C. Schmitter
*2010 Adam Przeworski
*2011 Ronald F. Inglehart ja Pippa Norris
*2012 Carole Pateman
*2013 Robert Marshall Axelrod
*2014 David Collier
*2015 Francis Fukuyama
*2016 Jon Elster
*2017 Amartya Sen
*2018 Jane Mansbridge
*2019 Margaret Levi
*2020 Peter J. Katzenstein
*2021 David D. Laitin
*2022 Robert E. Goodin
*2023 Martha Finnemore ja Alexander Wendt

## Välislingid
*Koduleht
Korovai keel

**Korovai keel** on paapua keelte Oki-auju haru auju-dumuti rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Indoneesia Paapua provintsis.

Kõnelejate arv on umbes 3500.

## Fonoloogia
Korovai keeles on 19 konsonantfoneemi ja 7 vokaalfoneemi.

## Süntaks
Korovai keel on SOV-keel.

## Viited

## Kirjandus
*Gerrit J. van Enk, Lourens de Vries "The Korowai of Irian Jaya: Their Language in Its Cultural Context", Oxford University Press, 1997.

## Välislingid

*https://glottolog.org/resource/languoid/id/koro1312
*https://wals.info/languoid/lect/wals_code_krw
*http://www.language-archives.org/language/khe
*http://transnewguinea.org/language/korowai
Nils Grossberg

**Nils Grossberg** (sündinud 6. detsembril 1977 Tartus) on eesti ettevõtja, kes tegeleb Dagcoini krüptoraha ja selle ökosüsteemi arendusega.

2004. aastal lõpetas Nils Grossberg Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga ajaloos. Nils Grossberg on abielus ja tal on kaks last.

## Töö
Nils Grossbergs töötas 2012. aasta juulist Viasatis, algul müügiesindajana ja 2013. aasta septembrist müügimeeskonna juhina.  

2017. aasta mais kaasasutas Nils Grossberg Dagcoin OÜ ning oli aastatel 2017–2018 selle tegevjuht. Dagcoin OÜ on Dagcoini krüptovaluuta ja selle ökosüsteemi arenduse taga. Ökosüsteem on laialdane, kuhu muuhulgas kuuluvad ka DagWallet, SwipeX ja Dagpay. 2018. aasta augusti seisuga oli Dagcoini krüptovaluutal rohkem kui 100 000 kasutajat. 2019. aasta seisuga on ta ettevõtte Dag Corporation Limited tegevjuht.

## Välislingid
* Ronald Liive "Eesti oma krüptovaluuta taga on kireva taustaga seltskond" geenius.ee, 5. juuli 2017
*Harjuelu "Kas Eesti IT-edulugu maailmas võiks jätkuda krüptoraha väljatöötamisega?" 27. juuli 2017
*Majandustegevuse register "Tegevusluba" 19. märts 2018
*Reliable Counter "ORIGINATED FROM THE IDEA OF NILS GROSSBERG – THIS CRYPTOCURRENCY POSES A SIGNIFICANT THREAT TO BITCOIN." 18. oktoober 2018
* The Global Dispatch "Conceived by Nils Grossberg: Dagcoin Set to Revolutionize the Cryptocurrency Sector" 18. oktoober 2018
* Fooyoh "Nils Grossberg – The Man Set to Bring Big Positive Changes in the World" 20. oktoober 2018
* Noobpreneur "Dagcoin and Co-founder Nils Grossberg are Disrupting the Future of Ecommerce" 20. oktoober 2018
* Buzz2fone "ACCORDING TO NILS GROSSBERG, WHICH CRYPTOCURRENCY ACHIEVES THE USABILITY?" 22. oktoober 2018
*Young Upstarts "How Nils Grossberg Fueled His Mission Of Community Service Through Dagcoin" 23. oktoober 2018
* Market Business News "Nils Grossberg is Helping to Clean up the World" 8. veebruar 2019
* BFH "DagCoin Founders Nils Grossberg And Kristjan Ress Arrested In Estonia" 19. oktoober 2022
* Äripäev Politsei võttis Eesti krüptopüramiidi Dagcoini loojad vahi alla 19. oktoober 2022
Kapp (perekonnanimi)

**Kapp** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kapp 332 inimesel: 161 mehel ja 171 naisel. Perekonnanimede levikult on Kapp meeste puhul 416. kohal ja naiste puhul 430. kohal.

## Nime kandjaid
*Aleksander Kapp (1874–1940) oli eesti vaimulik
*Artur Kapp (1878–1952) oli eesti helilooja ja pedagoog
*Eugen Kapp (1908–1996) oli eesti helilooja ja pedagoog 
*Joosep Kapp (1833–1894) oli rahvusliku liikumise tegelane ja kooliõpetaja
*Viktor Kapp (1919–2003) oli eesti metsandus- ja sporditegelane
*Villem Kapp (1913–1964) oli eesti helilooja ja pedagoog

## Viited
Katariina allee

**Katariina allee** on tänav (allee) Võrus. Tänav ühendab ajaloolist linnasüdant ja Tamula järve rannapromenaadi.

Tänav on nimetatud Katariina II auks. Tänav sai praeguse nime 8. detsembril 2004. Enne seda on tänav kandnud mitmeid nimesid, näiteks *Katariina tänav*.

Tänav rekonstrueeriti aastatel 2011–2013 maastikuarhitektuuribüroo Artes Terrae projekti järgi, projekti autorid on Sirle Salmistu, Tanel Breede ja Sulev Nurme.

Detsembris 2013 paigaldati tänavale Katariina II pronksist elusuurune kuju. Kuju autor on skulptor Jaak Soans.

Hoones Katariina tänav 11 asub Võrumaa Muuseum.

## Viited
Pärnu muusikafestival

**Pärnu muusikafestival** (varasem nimetus *Järvi suvefestival*) on Eesti üks hinnatumaid klassikalise muusika festivale. Festival on toimunud Pärnu kontserdimajas alates 2011. aastast ning on saavutanud kõrge taseme tänu Neeme Järvi ja festivali kunstilise juhi Paavo Järvi suurele pühendumisele.

Festivalil osaleb igal aastal ligi 300 muusikut kuni 20 riigist. Lisaks orkestrimuusikale saab kuulata ka suurepäraseid soliste ning kammermuusikat.

Rahvusvahelisel tasandil on festivali kahel aastal valitud mainekasse Euroopa festivali koondavasse väljaandesse Res Musica. 2015. aastal anti festivalile EFFE (Europe for festivals, festivals for Europe) 2015–2016 kvaliteedimärgis.

## Ajalugu
2011. ja 2012. aastal toimus Pärnus **Järvi Suvefestival**, mis kasvas välja aastaid edukalt toimunud Järvi dirigentide meistrikursustest. Järvi Suvefestivalil oli kolm tahku:

# Klassikalise muusika kontserdid, mida juhatasid Neeme ja Paavo Järvi. Solistidena astusid üles Teet ja Maarika Järvi.
# Dirigentide meistrikursus, mida juhendasid Neeme ja Paavo Järvi.
# Festivali tarvis moodustatud Eesti Festivaliorkester, mis koondas nii mujal maailmas kui ka Eestis tegutsevaid, peamiselt noorema põlvkonna muusikuid ning mida juhatas Paavo Järvi.

Järvi Suvefestivali korraldasid Kristjan Hallik, Jüri-Ruut Kangur ja Marius Järvi. Festivali kunstiline juht oli Paavo Järvi.

2013. aastal nimetati festival ümber **Pärnu Muusikafestivaliks**, mille programmi kuulub ka Järvi Akadeemia. Sellest ajast on Järvi Akadeemia Pärnu Muusikafestivali lahutamatu osa. Järvi Akadeemia koosneb kolmest osast: dirigeerimiskursusest ning kursustest keelpilli- ja puhkpillimängijatele.

## Viited

## Välislingid
* Festivali koduleht
Laaste Hoop

**Laaste Hoop** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Capricorni ringkonnas Polokwane vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Laaste Hoopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,91%, valgeid 0,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,03% ja värvilisi 0,01%. Pedi keelt pidas emakeeleks 96,07% inimesi, tsonga keelt 1,23% ja suulu keelt 0,83%.

## Viited
Klein (perekonnanimi)

**Klein** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Alexander Heinrich Klein, baltisaksa advokaat
*Allen Klein, USA ärimees ja muusikaprodutsent
*Bernhard Klein, saksa helilooja
*Bruno Klein, saksa kunstiajaloolane
*Brydan Klein, Briti tennisist
*Calvin Klein, USA moedisainer
*Chris Klein, USA näitleja
*Daniel Klein, Preisimaalt pärit luteri pastor, leedu keele esimese grammatikaraamatu koostaja
*Dani Klein, Belgia laulja
*David Klein, hollandi maletaja
*Emanuel Edward Klein, horvaadi päritolu Briti bakterioloog
*Ernest Klein, Austria päritolu Briti maletaja
*Ernst Klein, rootsi etnoloog, uuris 1923. aastal rannarootslasi Ruhnul
*Ezra Klein, USA ajakirjanik, blogija ja poliitikavaatleja
*Étienne Klein, prantsuse füüsik ja teadusfilosoof
*Felix Klein, saksa matemaatik
*Franz Klein, Austria skulptor
*Franz Klein, õieti Francis Cleyn, saksa päritolu Briti kunstnik
*Fritz Klein, USA seksuoloog ja psühhiaater
*Gérard Klein, prantsuse ulmekirjanik
*Grete Klein, eesti laulja ja näitleja
*Harald Rudolf Klein, eesti näitleja Ruut Tarmo sünninimi
*Helgi Klein, eesti pedagoog ja koolijuht
*Herman Klein, Eesti pedagoogi Herman Rajamaa sünninimi
*Jakob Theodor Klein, saksa jurist ja loodusteadlane
*Joe Klein, USA poliitikavaatleja ja publitsist
*Johann Adam Klein, Tartu justiitsbürgermeister
*Juhan Klein, eesti antropoloogi Juhan Auli sünninimi
*Kalle Klein, eesti saksofonist
*Lawrence Klein, USA majandusteadlane, nobelist
*Lev Klein, Venemaa arheoloog ja kultuuriantropoloog
*Lia Klein, eesti näitleja Lia Tarmo sünninimi
*Martin Klein, eesti maadleja
*Martin Klein, tšehhi jalgpallur
*Melanie Klein, Briti psühhoanalüütik
*Naomi Klein, Kanada publitsist ja aktivist
*Norbert Klein, Saksa ordu kõrgmeister
*Oskar Klein, rootsi füüsik
*Richard Klein, USA paleoantropoloog
*Robert Julius Klein, Venemaa arhitekt
*Robin Klein, Austraalia lastekirjanik
*Stanley Klein on mitme tuntud inimese nimi
*Stefan Klein, saksa teaduskirjanik
*Valter Klein, Eesti kommunist
*Vello Klein, eesti geoloog
*Willem Klein, hollandi matemaatik
*Yves Klein, prantsuse kunstnik
Kongo (perekonnanimi)

**Kongo** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kongo Eestis 72 mehel ja 75 naisel.

## Nime kandjaid
*Alfred Kongo, maalikunstnik
*Linda Kongo, koduloouurija
*Marilin Kongo, laulja

## Viited
Kumari (perekonnanimi)

**Kumari** on perekonnanimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kumari Eestis 31 mehel ja 34 naisel.

## Nime kandjaid
*Aino Kumari, Eesti ornitoloog
*Eerik Kumari, Eesti ornitoloog
*Elmar Kumari, Eesti sõjaväelane

## Viited
Värvuse toonikvaliteet

**Värvuse toonikvaliteet** on värvuse heleduse ja küllastuse summa. Toonikvaliteeti iseloomustatakse omadussõnadega, mis lisatakse värvinimele. Omadussõnad on hinnangulised ja sõltuvad vaataja värvitajust; kasutatakse igapäevakeeles.

* Toonikvaliteeti iseloomustavad omadussõnad valge poolt kromaatilise värvuse suunas: valkjas, kahvatu, hele, särav, erk, puhas
* Toonikvaliteeti iseloomustavad omadussõnad halli poolt kromaatilise värvuse suunas: hallikas, tuhm, tuhmjas, pastelne
* Toonikvaliteeti iseloomustavad omadussõnad musta poolt kromaatilise värvuse suunas: mustjas, tume, sügav, tugev, murtud 

## Viited
Loodus (perekonnanimi)

**Loodus** on perekonnanimi.

Perekonnanime Loodus (Lodus) on pandud Mustjala mõisavallas Mustjala kihelkonnas Saaremaal ja Karaski mõisavallas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Loodus uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Kriggulson, Loberg ja Sachssendahl. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Loodus Eestis 65 mehel ja 83 naisel.

## Nime kandjaid
*Leopold Loodus (1911–1967), Eesti sõjaväelane
*Mihkel Loodus (sündinud 1937), Eesti tõlkija ja ajakirjanik
*Rein Loodus (sündinud 1931), Eesti kunstiajaloolane
*Tarmo Loodus (sündinud 1958), Eesti poliitik
Kose (perekonnanimi)

**Kose** on perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kose 164 inimesel (90 mehel ja 74 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kose meeste puhul 949. ja naiste puhul 1409. kohal.
Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,67.

## Nime kandjaid
*Anne Kose, eesti arhitekt
*Enn Kose, eesti näitleja
*Imre Kose, eesti kokk
*Kaarel Kose, eesti muusik
*Mati Kose, eesti bioloog ja looduskaitsja

## Viited
Koni (perekonnanimi)

**Koni** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Aimar Koni, laskesuusataja
*Anatoli Fjodorovitš Koni, vene õigusteadlane ja literaat
*Hilda Koni, eesti laulja
*Igor Koni
*Oskar Koni, 
*Raul Koni, Tartu Rotary klubi liige
*Urve Koni, raadiodiktor ja heliraamatute esitaja
Göteborgi filmifestival

**Göteborgi filmifestival** (inglise keeles **Göteborg Film Festival**; varem **Göteborg International  Film Festival**; akronüüm **GIFF**) on Rootsis Göteborgis igal aastal toimuv filmifestival.

Festivalist, mida esimest korda peeti 1979. aastal, on saanud Skandinaavia suurim filmifestival. Festivali peaauhinnaga **Dragon Award Best Nordic Film** kaasneb rahasumma üks miljon Rootsi krooni. Auhinda finantseerivad Volvo Car Group, Västra Götalandi lään ja Göteborgi linnavolikogu.

## Viited

## Välislingid
*
*Festivali koduleht (rootsi ja inglise keeles)
Mandliroheline

**Mandliroheline** on roheline värvitoon, hele või kahvatu kergelt tuhm jahedatooniline roheline, mis sarnaneb mandlipuu rohelise vilja värvusega. Värvinime võidakse kasutada pistaatsiarohelise sünonüümina, nende värvinimetuste kasutuses on palju kattuvust. Ingliskeelse Merriam-Websteri sõnastiku järgi on mandliroheline raskesti defineeritav värv, kollaka tooniga roheline, mis on rohelisem ja heledam kui estragoniroheline, malahhiitrohelisest tuhmima tooniga ja vaseroosterohelisest kollakam. Prantsuskeelne värviportaal pourpre.com näeb mandlirohelist eelkõige heleda rohelisena.

Mandliroheline seostub värskuse ja rahulikkusega, on õrn ja rahustav värvitoon.

## Ajaloost
Õrnrohelisi kangaid on moes olnud juba iidsetest aegadest, kuid värvinimetus *vert amande* ilmub esmakordselt 1856. aastal; selle loomine on omistatud õmblejanna Bernard-Jammèsile. Eristati tumedat ja heledat mandlirohelist. "Mandlivärvi" võib tähendada ka beeži või pruuni tooni, seepärast täpsustatakse muis keeltes sageli, et tegemist on rohelise värvitooniga: *vert amande*, *almond green*.

## Pildid

Unripe almond on tree.jpg|Mandlipuu oks viljaga
Green almonds.jpg|Nopitud rohelised mandlid
Geometra papilionaria - Large emerald - Большая зелёная пяденица (39126903200).jpg|Hiidvaksik (*Geometra papilionaria*)


## Variatsioonid
ISCC-NBS-i värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi võib mandliroheline (*almond green*, *light almond green*) olla hele, keskmine või tume kollakasroheline , või hoopis hallikasroheline .

Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab mandlirohelise vasteks toonivahemiku erksast jahedavõitu helerohelisest kahvaturoheliseni  .

Eesti ajaloolise arhitektuuri jaoks soovitatud voodrilaudade värvivalikus (Becker Acroma värvid) on mandliroheline (NCS COLOR S 2020-G90Y) hele kollakas roheline  .

Kunstitarvete tootja Cansoni Mi-Teintes' seeria pastellpaberi üks toone on *vert amande* 'mandliroheline' , eesti keelde on see tõlgitud helerohelisena.

## Kasutamine
Nimetust *mandliroheline* kohtab 1920. ja 1930. aastate Eesti ajakirjade moenõuannetes riietuse kontekstis. Moe kontekstis kasutatakse sõna tänapäevalgi.

Nagu pistaatsiaroheline ja laimirohelinegi on mandliroheline toon kasutusel kosmeetikas, sisekujunduses, kodutekstiilides ja rõivastuses, kodutehnika ja sõidukite värvusena.

## Vaata ka
* Pistaatsiaroheline
* Seladoniroheline

## Viited
Tammekann

**Tammekann** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Tammekann uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Jürgenson.

1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

## Nime kandjaid
*August Tammekann (1894–1959), eesti geograaf
*Eeva-Maija Tammekann (1930–2016), Soome raamatukoguhoidja, eelmise tütar

August Tammekannu järgi on nime saanud ka Villa Tammekann.
Raielo

**Raielo** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Raielo uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Anton, Bergmann, Blumfeldt ja Stamm. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raielo Eestis 7 mehel ja 8 naisel.
Kunst (perekonnanimi)

**Kunst** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kunst on pandud viies mõisavallas Pärnu-, Viljandi- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kõivusaar. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kunst Eestis 7 mehel ja 9 naisel.
Välba

**Välba** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Välba (Wälba) on pandud Võisiku mõisavallas Kolga-Jaani kihelkonnas ja Kurista mõisavallas Põltsamaa kihelkonnas, mõlemad Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Välba-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Rajando (1935. aastal Venevere vallas).

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Välba Eestis 63 mehel ja 62 naisel.

Nime tuntuim kandja on tele- ja raadioajakirjanik Anu Välba.
Värk

**Värk** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Värk (Wärk) on pandud Harmi mõisavallas Kose kihelkonnas Harjumaal ja Koigi mõisavallas Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nimede eestistamisel määrati värgi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aasa, Allikmäe, Kalevik, Rihkpalu, Roomet, Soidla, Vilja, Värik ja Võrk. Samas määrati Värk uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Verk.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Värk Eestis 126 mehel ja 112 naisel. 

## Nime kandjaid
* Eike Värk, teatriteadlane (1956–)
* Emer Värk (Rõivas), filmirežissöör, disainer ja VJ (1982–)
* Luisa Värk, laulja (1987–)
* Priit Värk, omavalitsustegelane (1985–)
Matěj Vydra

**Matěj Vydra** (sündinud 1. mail 1992 Chotěbořis) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib ründajana Premier League'i klubis Burnley ja Tšehhi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Tšehhi klubides Vysočina Jihlava ja Baník Ostrava. 2010. aastal Itaalia kõrgliiga klubiga Udinese Calcio, kuid vähese mänguaja tõttu suundus ta laenule teistesse klubidesse. Alates hooajast 2012–13 on ta mänginud Inglismaa klubides. Tema esimene hooaeg Inglismaal oli 2012–13, kui ta mängis Watfordi meeskonnas Inglismaa esiliigas. Ta lõi liigas 20 väravat ning valiti sel hooajal liiga sümboolsesse koosseisu ja ühtlasi liiga parimaks mängijaks. Hooajal 2013–14 mängis ta West Bromwich Albioniga Inglismaa kõrgliigas. Hooajal 2014–15 mängis ta taas Watfordis, kellega sai esiliigas teise koha. Hooajal 2015–16 oli ta laenul esiliiga klubis Reading ning mängis ka järgmised kaks hooaega esiliigas, kuuludes Derby County ridadesse. Hooajal 2017–18 oli ta 21 väravaga esiliiga suurim väravakütt. Hooajal 2017–18 valiti ta taas esiliiga sümboolsesse koosseisu.

2018. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Burnleyga.

2013. aastal valiti ta Tšehhi jalgpalli aasta talendiks.

Debüüdi Tšehhi jalgpallikoondises tegi Vydra 2012. aasta augustis mängus sõprusmängus Taani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 26. märtsil 2013 MM-i valikmängus Armeenia vastu.
Lennuk (perekonnanimi)

**Lennuk** on eesti perekonnanimi.

Selle võtsid endale esimeseks perekonnanimeks Pankjavitsa vallas elanud vennad Peeter koos perega ja tollal vallaline Ivan. Setudel ei olnud enne seda enamasti perekonnanimesid. 

Nimede eestistamisel määrati Lennuk uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Reebert (1936. aastal Kalvi vallas).

2024. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lennuk 22 mehel ja 21 naisel. Perekonnanimede levikult on Lennuk meeste puhul 5584. ja naiste puhul 6464. kohal. 

## Nime kandjaid
*Urmas Lennuk, näitekirjanik
*Lennart Lennuk, bioloog
Vabaduse orden

**Vabaduse orden** (ukraina keeles *орден Свободи*) on 2008. aastal asutatud Ukraina teenetemärk, mida antakse väljapaistvate teenete eest Ukraina suveräänsuse kindlustamisel, Ukraina ühiskonna konsolideerimisel, demokraatia arendamisel ning inimeste ja kodanike põhiseaduslike õiguste ja vabaduste kaitsmisel.

2022. aasta novembri seisuga on ordeni saanud 75 inimest, sealhulgas 23 välismaalast.

## Vabaduse ordeni kavalere

*2008 – Carl XVI Gustaf, Rootsi kuningas 
*2009 – Borõss Oliinõk, luuletaja ja poliitik
*2009 – Filaret, Kiievi Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku pea 
*2009 – Valdas Adamkus, Leedu president
*2009 – Atena-Svjatomõra Paško, luuletaja ja inimõigusaktivist
*2010 – Nursultan Nazarbajev, Kasahstani president
*2010 – Volodõmõr, Moskva patriarhaadi Kiievi ja kogu Ukraina metropoliit
*2011 – Valdis Zatlers, Läti president
*2012 – Borõss Paton, Ukraina Rahvusliku Teaduste Akadeemia president
*2013 – Bartholomeos I, Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh
*2013 – İlham Əliyev, Aserbaidžaani president
*2014 – Leonid Kravtšuk, endine Ukraina president
*2014 – Anders Fogh Rasmussen, NATO peasekretär
*2015 – Dmõtro Pavlõtško, luuletaja, poliitik ja diplomaat
*2015 – Boriss Nemtsov, Venemaa poliitik (sai autasu postuumselt)
*2015 – George Soros, ameerika filantroop 
*2016 – Svjatoslav Vakartšuk, muusik ja poliitik
*2016 – Ivan Martšuk, maalikunstnik, Ukraina rahvakunstnik
*2016 – Igor Aleksandrov, teleajakirjanik (eluaastad 1956–2001; sai autasu postuumselt)
*2016 – Vsevolod Stebljuk, sõjaväearst ja arstiteadlane
*2016 – John McCain, ameerika poliitik
*2017 – Refat Tšubarov, poliitik, Krimmitatari Rahva Medžlisi esimees
*2017 – Joe Biden, Ameerika Ühendriikide asepresident
*2017 – François Hollande, Prantsusmaa president 
*2017 – Volodõmõr Klõtško, poksija, olümpiavõitja
*2017 – Vytautas Landsbergis, Leedu poliitik
*2018 – Mustafa Džemiljev, poliitik, endine Krimmitatari Rahva Medžlisi esimees
*2018 – Dalia Grybauskaitė, Leedu president
*2019 – Tarass Petrõnenko, muusik ja luuletaja, Ukraina rahvakunstnik 
*2021 – Angela Merkel, Saksamaa liidukantsler  
*2021 – Sergei Bubka, sportlane, olümpiavõitja 
*2021 – Jevgeni Martšuk, endine Ukraina peaminister (postuumselt) 
*2022 – Boris Johnson, Suurbritannia poliitik 
*2024 – Rishi Sunak, Suurbritannia peaminister 
*2024 – Justin Trudeau, Kanada peaminister 
*2024 – Javier Milei, Argentina president 
*2024 – Mette Frederiksen, Taani peaminister

## Viited

## Välislingid
*
Margus Tamm (sportlane)

**Margus Tamm** (sündinud 19. juulil 1968 Tallinnas) on eesti triatleet ja triatlonitreener.

Eesti meistrivõistlustel võitnud täispikas triatlonis 3 kulda (1992–93, 2011) ja pronksi (1997), poolpikal distantsil kulla (1994), 2 hõbedat (1995, 1997) ja pronksi (2005), olümpiadistantsil hõbeda (1995) ja 7 pronksi (1991, 1997, 1999, 2000, 2002–04) ning duatlonis 8 kulda (1994–2001), 2 hõbedat (2002–03) ja pronksi (2005).

## Viited
Gert Krestinov

**Gert Krestinov** (sündinud 2. augustil 1990 Tallinnas) on Eesti motosportlane. 

Ta on jätnud endast märkimisväärse jälje nii rahvusvahelistel kui ka Eestis toimuvatel tiitlivõistlustel. Teda tuntakse tehnilise meisterlikkuse poolest rasketel liivaradadel ning ta on saavutanud mitmeid silmapaistvaid võite, sealhulgas ajaloolise GP võidu 2008. aastal MX2 maailmameistrivõistlustel Lommelis, Belgias. Teise MM etapivõidu teenis Krestinov Hollandis Valkenswaardis, MX3 masinaklassis. Krestinov on esindanud Eestit Rahvuste motokrossil kümme korda, tulnud korduvalt Eesti meistriks ning jõudnud poodiumile Briti ja Euroopa motokrossisarjades.

Lisaks on Krestinov võitnud EMX Open sarja etappe 2021. ja 2022. aastal, tõestades oma püsivat konkurentsivõimet. Ta jätkab kõrgetasemelist võistlemist, osaledes hiljuti sellistes meistrivõistlussarjades nagu ADAC MX Masters, MXGP, EMX Open ning AMA Pro Motocross sari. Ta on tunnustatud motosportlase Andres Krestinovi poeg ja hakkas motosporti harrastama 1994. aastal oma isa juhendamisel. Teda on treeninud ka ameeriklane Jim Holley (2005–2006) ning hollandlane John van den Berk (2007-2008).

## Karjäär
**Juunioride maailmameistrivõistlused** 
* 2002 21. koht 
* 2003 12. koht 
* 2004 2. koht 
* 2006 2. koht  

**Juunioride Euroopa meistrivõistlused**
* 2004 2. koht 
* 2006 2. koht  

Saksamaa ADAC Junior MX Cupi sarjas 2004 meister (80 cm³). 2002 Saksamaa Motoliidu (DMSB) laste maailmameister kuni 12-aastaste ja kuni 16-aastaste vanuserühmas (80 cm³). EM-il 2005 16. koht (juunioride 125 cm³) ja 2006 87. koht (125 cm³). MM-il 2007 MX2 klassis 41., 2008 MX2 klassis 17. (Belgias Lommelis *grand prix* etapivõit ning aasta lõpul aasta parima juuniori auhind – Jan de Grooti auhind) ja MX3 klassis 37., 2009 MX1 klassis 23. ja MX3 klassis 37., 2010 MX1 klassis 63., 2011 MX1 klassis 34., 2012 MX1 klassis 31., 2013 MX3 klassis 4. (Hollandis Valkenwaardis *grand prix* etapivõit), 2014 MXGP klassis 35., 2015 MXGP klassis 34., 2016 MXGP klassis 36. ja 2017 MXGP klassis 49. koht. 

### Saavutused
Gert Krestinov on kuulunud 2007–2015 üheksa korda meeskondlikul MM-il ja 2012 meeskondlikul EM-il (4. koht) Eesti koondisse. Tulnud 1996–2015 11 korda moto- ja talimotokrossis Eesti meistriks ning võitnid kolm korda moto- ja talimotokrossis ja jäärajasõidus Eesti karika. Saanud Suurbritannia meistrivõistlustel MX1 klassis 2017. aastal teise ning 2012. ja 2015. aastal kolmanda koha.

## Viited
Raigo Kuusnõmm

**Raigo Kuusnõmm** (sündinud 3. juulil 1988 Kuressaares) on eesti kulturist ja jõutõstja.

Ta lõpetas 2007. aastal Kuressaare Gümnaasiumi ja 2009. aastal Kuressaare Ametikooli.

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Urmet Uusorg

**Urmet Uusorg** (sündinud 27. septembril 1976 Nõval) on eesti kergejõustiklane. 

Ta lõpetas 1994. aastal Haapsalu 1. Keskkooli, ta on õppinud Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonnas.

Jooksutreeninguid alustas 1990. aastal Läänemaa Spordiklubis Peeter Kallase õpilasena. 

* Saanud 1998 EM-il 800 m jooksus 29., 1997 U-23 EM-il 10. ja 1999 universiaadil 13. koha, 1995 juunioride EM-il eeljooksust edasi ei pääsenud. 
* Võitnud 1998 ja 1999 EK-l II liigas 800 m jooksus esikoha. Tulnud Eesti meistriks 1996.–2002. aastatel 200–800 m jooksus 20 korral (sh 7 korral sisemeistrivõistlustel) ja 4 korral teatejooksus.
* Isiklikke rekordeid (a-st 1998): 200 m 21,85 (tuulega 21,69), 400 m 47,08. Võistelnud 21 korda Eesti koondises. 
* Läänemaa parim meessportlane 2002.

Sportlasena oli ta 188 cm pikk ja kaalus 77 kg.

## Eesti rekordid

* 1998. aastal 1000 m jooksus 2.20,49, 600 m jooksus 1.17,58
* 1999. aastal 800 m jooksus 1.45,87

## Isiklikku
Tema vennad Margo ja Madis on samuti kergejõustiklased.

## Viited


## Välislingid
*Elulugu ESBL-is
*http://entsyklopeedia.ee/artikkel/uusorg_urmet
Sirkka-Liisa Kivine

**Sirkka-Liisa Kivine** (sündinud 21. juuni 1977 Paides) on eesti endine kergejõustiklane (kaugus- ja kolmikhüppaja).

Ta on lõpetanud 1995. aastal Türi Keskkooli ja 2002. aastal Tartu Ülikooli (kus õppis kehakultuuriteaduskonnas).

Kergejõustikuga hakkas ta tegelema viienda klassi õpilasena. Algul juhendas teda kehalise kasvatuse õpetajast isa Mati Kivine, seejärel põhikooli lõpuklassist keskkooli lõpuni treener Lea Valang. Pärast keskkooli lõpetamist töötas Kivine Türil treenerina. 1996. aastal oli ta vaheaastal Soomes rahvaülikoolis, kus sporti eriti ei teinud. See-eest kehakultuuriüliõpilasena Tartus hakkas ta Tiina Toropi ja Mehis Viru juhendamisel intensiivselt kergejõustikku treenima. Aastatel 2002–2010 oli tema treener Ivo Kala.

## Isiklikku
Tema onu on endine kergejõustiklane, ajakirjanik ja spordipublitsist Paavo Kivine.

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Põhjafriisi keel

**Põhjafriisi keel** on rühm friisi keele murdeid, mida räägitakse Saksamaal Schleswig-Holsteini rannikul ja saartel.

Põhjafriisi murdeid räägitakse Föhri, Amrumi, Sylti, Halligeni ja Helgolandi saarel ning nende naabruses oleval Jüüti poolsaare läänerannikul. Murdeid on kokku 10:    

*Sylti (Söl'ring)
*Föhri-Amrumi (Fering/Öömrang)
*Helgolandi (Halunder)
*Wiedingharde
*Bökingharde (Mooring)
*Karrharde
*Põhja-Goesharde
*Kesk-Goesharde
*Lõuna-Goesharde (suri välja 1980. aastatel)
*Halligeni

Varem oli murdeid rohkem, kuid osa on hääbunud, näiteks suri 18. sajandil välja Eiderstedti poolsaarel räägitud murre.
Murded erinevad olulisel määral üksteisest, mistõttu ühist kirjakeelt ei ole loodud.

## Keelenäited

## Keele seisund
Ametlikes andmetes räägitakse 8000 kuni 10 000 põhjafriisi keele kõnelejast. Keeleteadlase Nils Århammari hinnangul oli 2007. aastal Põhja-Friisimaal umbes 5000 ja väljaspool seda 1500–2000 keele kõnelejat. Suurema kõnelejate arvuga on Föhri-Amrumi ja Bökingharde murre.

## Viited

## Välislingid
Estonia (kirjastus)

**Estonia** oli Stockholmis tegutsenud Rootsi eestlaste kirjastus.

Kirjastuse tähelepanuväärseim töö oli 1957–1959 välja antud "Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist".
Piret Lilover

**Piret Lilover** (aastani 2015 **Piret Jamnes**; sündinud 23. septembril 1971 Viljandis) on Eesti endine sõudja.

Ta on lõpetanud 1989. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli. Sportima hakkas 1982. aastal Viljandi SK-s Urve Bergmani õpilasena, sõudmist harrastanud alates 1987 Anne Freimuthi ja Arne Graumanni, hiljem Matti Killingu juhendamisel.

Töötanud alates 2008. aastast Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse kutsehariduse osakonna (2012. aastast Sihtasutus Innove arendusüksuse) peaspetsialistina ja seejärel Haridus- ja Noorteameti arendusjuhina.

### Tulemused

*Võitis NL-i juunioride mv-tel 1990 ühepaadil pronksi, 1991 tuli juunioride meistriks.
*NL-i rahvaste spartakiaadil 1991 ühepaadil 2. koht. 
*MM-il saanud 1993 ja 1995 ühepaadil 14. ning 1997 paarisaerulisel kahepaadil 13. koha.
*Tulnud 39 korda Eesti meistriks: 
**1988, 1990–91, 1993–97 ühepaadil, 
**1988 ja 1992–97 paarisaerulisel kahepaadil,
**1990 ja 1992–99 roolijata neljapaadil, 
**1990–91 ja 1993–97 paarisaerulisel neljapaadil,
**1990 ja 1992–96 kaheksapaadil
**1997–98 sisesõudmises. 

***Sõudeliidu parim naissõudja 1994–97.**

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Ely

**Ely** on linn Suurbritannias Cambridgeshire'i krahvkonnas. See asub Cambridge'ist umbes 23 km kaugusel kirdes ja Londonist 130 km kaugusel.

Linnas elab 20 256 inimest (2011).

Linna üks tähelepanuväärsemaid objekte on Ely katedraal.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Eda Laan

**Eda Laan** (sündinud 9. jaanuaril 1948 Nissis) oli Nõukogude Liidu ja Eesti NSV purilendur.

Ta lõpetas 1966. aastal Tallinna 2. Keskkooli.

Ta hakkas purilennuga tegelema 1965. aastal ALMAVÜ Tallinna Lennuklubis. 

Eda Laan kuulus aastatel 1972–1991 Nõukogud Liidu purilennu koondvõistkonda. Ta saavutas 1979. aastal Euroopa naiste 1. ametlikel FAI purilennu meistrivõistlustel mitmevõistluses üldvõitja Monika Warstati (Ida-Saksamaa SDV, 7629 punkti) järel teise koha (esindades Nõukogude Liitu (NSVL, 7623 punkti) ja esimesel võistluspäeval 131 km suletud marsruudil teise koha.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli purilennuinstruktor Illar Link.

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
*Eda Laan rahvusvahelised võistlustulemused
ICF

**ICF** võib tähendada järgmist:
**International Canoe Federation* (Rahvusvaheline Aerutamisföderatsioon)
*...
FIL

**FIL** või **Fil** võib tähendada järgmist:
**International Luge Federation* (Rahvusvaheline Kelgutamisföderatsioon)
*...
Maus

**Maus** võib tähendada järgmist:
*Maus (tank), Saksamaa tank Teises maailmasõjas
*Maus (koomiks), Art Spiegelmani holokaustiteemaline koomiks
Gaasitamisauto

**Gaasitamisauto**, ka **gaasikamberauto** (; saksa keeles *Gaswagen*) oli liikuv gaasikamber. Sõidukil oli hukatavate jaoks õhukindel ruum, kuhu väljutati mootori töötamisel tekkivad heitgaasid. Ohvreid gaasitati vingugaasiga (süsinikmonooksiidiga) ning nad surid vingumürgistuse ja lämbumise tõttu. Gaasitamisautosid kasutas teadaolevalt esimesena 1930. aastatel Nõukogude salapolitsei. Teise maailmasõja ajal kasutas natsionaalsotsialistlik Saksamaa gaasitamisautosid laialdaselt hävitamismeetodina, et mõrvata okupeeritud Poolas, Valgevenes ja Jugoslaavias vaimuhaiglate patsiente, mustlasi, juute ja vange.

Augustis 1941 osales *[[SS-Reichsführer]]* Heinrich Himmler Minskis Arthur Nebe juhtimisel toimunud juutide massilisel demonstratsioonhukkamisel, mis ajas ta oksendama. Himmler otsustas, et tuleb leida alternatiivseid hukkamisviise. Ta pöördus Nebe poole, et too leiaks "mugavamaid", vähem stressi tekitavaid meetodeid. Nebe otsustas esialgu katsetada vaimuhaigete mõrvamist lõhkeainetega Minskis ja seejärel autode heitgaasidega Mogilevis. Nebe eksperimendid viisid liikuvate gaasikambrite kasutuselevõtmiseni. Taolisi sõidukeid oli juba 1940. aastal kasutatud Ida-Preisimaa ja Pommeri vaimuhaiglate patsientide gaasitamiseks Soldau koonduslaagris. Teine allikas kinnitab, et gaasitamisautosid testiti esimest korda Sachsenhausenis Nõukogude vangidega.

Gaasitamisautosid kasutati eelkõige Chełmno hävituslaagris, kuni töötati välja kiiremat ja massilisemat tapmist võimaldavad statsionaarsed gaasikambrid. Idaaladel tegutsenud operatiivgrupi A kasutuses olid kahte tüüpi sõidukid: *Opel-Blitz*, kaaluga 3,5 tonni, ja suurem *Saurerwagen*, kaaluga 7 tonni. Serbia aladel oli gaasitamisauto tuntud kui "dušegupka/душегупка" ja NSV Liidu aladel kui "душегубка" (*dušegubka*, '(nais)mõrtsukas'). SS kasutas nende masinate kohta eufemisme *Sonderwagen*, *Spezialwagen* või *S-wagen* ('erisõiduk').

Gaasitamisautode kasutamisel oli kaks peamist puudust:

# tapmise aeglus – vahel kulus suremiseks 20 minutit või kauem;
# puudulik heliisolatsioon – autojuhid kuulsid ohvrite karjeid.

1942. aasta juuniks oli gaasitamisautode peamine tootja Gaubschat Fahrzeugwerke tarninud kokku 20 autot kahes mudelis. Kokku oli neilt selleks ajaks tellitud 30 autot. Pärast sõda polnud neist alles ühtegi. Gaasitamisautode olemasolu tuli esmakordselt välja 1943. aastal, kui Krasnodaris toimus 6700 tsiviilisiku gaasitamine. Gaasitamisautode abil hukatute koguarv on teadmata.

Gaasitamisautodest on avalikult räägitud mõnes intervjuus Claude Lanzmanni dokumentaalfilmis "Shoah" (1985).

## Vaata ka
*gaasikamber
*holokaust

## Viited
Rain Karlson

**Rain Karlson** (sündinud 19. veebruaril 1992 Tallinnas) on eesti poksija.

Ta on lõpetanud 2010. aastal Tallinna Ehituskooli ja 2016. aastal kehakultuuri erialal Tallinna Ülikooli. 

Harrastanud aastatel 2001–2006 Eero Praksi käe all judot. Poksiga on tegelnud 2006. aastast (treenerid Aleksandr Jegorov ja Ervin Kade).

Ta on tulnud poksis viis korda Eesti meistriks (aastatel 2010 ja 2012–2015) ning kuulunud aastatel 2011–2015 Eesti koondisse. 

Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Ta on võitnud medaleid rahvusvahelistel võistlustel, sealhulgas 2012. ja 2013. aastal Tamperes Tammer-turniiri ning 2013. ja 2014. aastal Helsingis GeeBee-turniiri. Võitis 2012. aastal raskekaalus (kuni 91 kg) üliõpilaste maailmameistrivõistlustel esikoha ning sai sõjaväelaste Euroopa meistrivõistlustel teise ja Euroopa noorte meistrivõistlustel kolmanda koha. 

## Elukutselisena
Ta jätkas novembris 2016 poksimist elukutselisena. Ta on seni (seisuga 10. november 2018) pidanud 6 kohtumist ning on võitnud 5 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ja kaotanud 1 (selle nokaudiga) kohtumise.

## Tunnustus
*2012 Eesti Akadeemilise Spordiliidu parim sportlane
*2012–2014 Eesti parim poksija

## Isiklikku
Tema vend on poksija Ainar Karlson.

## Viited

## Välislingid
*
*Rain Karlsoni sporditulemused
*Rain Karlson lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Raivo Laast

**Raivo Laast** (sündinud 31. augustil 1964 Väike-Maarjas) on eesti käsipallur ja käsipallitreener.

Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna 3. Keskkooli ja aastal 1988 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Paadrema vasallilinnus

**Paadrema vasallilinnus** (saksa keeles *Padenorm*) oli Läänemaal Hanila kihelkonnas kunagises Saare-Lääne piiskopkonnas asunud kindlustatud mõisamaja. Praegu jääb linnusekoht 1,5&nbsp;km Paadrema külast edelasse.

## Nimekujud

* 1435 – Padenorm
* 1478 – Padenorme
* XVII sajandi lõpp – Paderma

Paadrema algne eestikeelne nimi võis olla *Paadenurme* – sarnaselt näiteks Oonurmega (saksa *Onorm*) Ida-Virumaal, kusjuures "paade" tähendas paasi ehk paekivi. Ladina keeles on lähedased sõnad *pater* või *padre*, mis tähendavad isa paavsti või jumala tähenduses.

## Asukoht ja paiknemine
Linnus asetses Paadrema jõest 1,5&nbsp;km lõunas ja sellest omakorda 50&nbsp;m lõuna pool voolab Sookalda kraav. Linnus asub u 2–3&nbsp;m kõrguse künka otsas ja seda läbis ilmselt vana maanteetrass Varblast Karusele. Mõisa peahoone asetseb nurkadega põhiilmakaarte suundades. Oja asukoht on ilmselt kuigipalju muutunud, kuna voolab nüüd sirges magistraalkraavis.

## Ajalugu
Mõis on XIV ja XV sajandil olnud Buxhövdenite lään.

1435. aastal on kohta esimest korda mõisana mainitud.

1446. aastal siirdus valdus Üxküllide kätte ja püsis nende omanduses 1702. aastani.

1534. aastal olid Üxküllid pärast üht järjekordset Saare-Lääne piiskopkonna vaenust sunnitud Virtsu vasallilinnuse maha jätma ja mõnedel andmetel olevat Paadremas sealne mõisahoone siis kivist vasallilinnuseks välja ehitatud. Algselt olevat see olnud püstitatud kahekorruselisena, kuid pärast Põhjasõja-aegseid purustusi ehitati ühekorruseliseks ringi.

II maailmasõja järel jäi peahoone varemetesse ja 1968. aastal tõmmati selle kõrgemad säilinud müürid traktoriga maha. Varemete lõunapoolsest osast on leitud ka üks XVI sajandist pärit väike raidkivi. Baltisaksa ajaloolased on määratlenud mõisa peahoone linnuste hulka kuuluvaks.

## Ehitus
Müürid on laotud pae- ja väiksema maakivi segatehnikas ning on umbes 1&nbsp;meetri paksused. Ehitis oli loode-kagusuunaline ristkülikukujuline ja vähemalt kahekorruseline kivihoone. Loodekülje soklikorrusel on asunud ristvõlviga köetav kelder ja loodekülje läänenurga juures on jälgi kinnimüüritud väravaavast. Kirdekülje põhjanurga juures on vastu hoonekülge asetsenud nelinurkne kõrvalehitis.

## Praegune seisukord
Mõisa peahoone kohal asetsenud vasallilinnusest on säilinud vundamendimüürid soklikorruse kõrguselt. Üksikud müürijupid ulatuvad ka kõrgemale, kuid kuna sadeveed on pealtpoolt mördi minema uhtunud, siis need varisevad tasapisi. Jälgi vallikraavidest ei ole märgata, kuid ilmselt on olnud mõisa ümber mõni tiik.

## Viited
Haimre vasallilinnus

**Haimre vasallilinnus** (saksa keeles *Heimar*) oli kindlustatud mõisahoone Läänemaal Märjamaa kihelkonnas Haimre külas Kasti vasallilinnusest 3&nbsp;km läänes.

## Nimekujud
* 1426 – Heymer

Saksakeelne *Heim* tähendab kodukohta, eestikeelset võimalikku algtähendust ei teata.

## Asukoht ja paiknemine
Mõis asetses põlise Tallinna–Pärnu maantee Velise–Märjamaa lõigu ääres.

## Ajalugu
1385. aasta paiku sattus Haimre valdus piiskop Winrich von Kniprode kaudu viimase sugulase Wilhelm I von Fahrensbachi kätte koos paljude teiste sealsete piiskopimõisatega. Piirkonnas olid XIII sajandil Lodede maad, kes aga piiskopi vastu mässu tõstmise tõttu maalt ordu abiga minema aeti ja valdused piiskopile enamjaolt tagastati. Fahrensbach oli Saare-Lääne piiskopkonna piiskopivalduste foogt ja pidas sealseid maid ja mõisaid ajapikku endale kuuluvaks ning ei andnud neid järgmistele piiskoppidele enam tagasi. Fahrensbachi käes olevad mõisad (Haimre, Valgu, Purku-Järvakandi, Maidla, Vaimõisa, Telliste, Päädeva, Uugla) ümbritsesid ringina Kasti piiskopilinnust ning Haimrest kujunes Fahrensbachide valduste keskus, mis tõenäoliselt seetõttu ka linnusena välja ehitati.

1390. aastal määrati kindlaks Velise ja Sulu mõisate vaheline piir. Sulu oli Haimre mõisa karjamõis. Haimres oli maade valdajaks tollal Claus Üxküll ja Sulul Kersten Kutslef.

1420 või 1426 aastast on teateid Haimre piiskopimõisast.

Tüli Saare-Lääne piiskoppide ja Fahrensbachide vahel toimus 1421–1427. Oma positsioonide kindlustamiseks kasutas Varsnbeck sõjajõudu, dokumentide võltsimist, valduste orduvasallidele pantimist ning isegi välispoliitilisi abinõusid. Piiskop pani Farensbachi kirikuvande alla ja kaebas paavstile Rooma. Fahrensbach oma kahe pojaga vastas sellele mereröövi ja kirikute rüüstamisega, ning ilmselt enamik mõisaid jäi ikkagi Fahrensbachide kätte.

1469. aastal jagas Dirick Farensbecke Haimre mõisa oma surnud nõbu laste vahel.

1563 redutseeriti Haimre, Rootsi võimu poolt Diedrich Fahrensbachi käest reetmise tõttu, kuna ta ei allunud Rootsi kuningale vaid toetas Põhjamaade seitsmeaastases sõjas Taani kuningat, kuid mõis anti 1586 tema pojale tagasi ning mõis püsis perekonna käes kuni XVII sajandi alguseni.

XVIII sajandi lõpul ehitati XIX sajandil koostatud inventariseerimisaktide andmetel vana keskaegse linnuse müüridele uus mõisahäärber, mis 1905. aasta bolševike mässu käigus maha põletati.

## Ehitus
Tegemist oli paekivist ristkülikukujulise ja vähemalt kahekorruselise hoonega, mille nurgad paiknevad põhiilmakaarte suundades. Rahvapärimuse järgi kulgenud mõisakeldrist maa-alune käik Kasti linnuse poole. Mõisahoonest lõuna suunas asetsesid vanasti ka tiigid.

## Praegune seisukord
Vanast mõisahäärberist on säilinud soklikorruse müürid, pärast 1905. aasta "revolutsioonis" põlemist seda erinevalt Kasti mõisast enam ei taastatud ja kõrgemad müürid on nüüdseks kokku kukkunud.

## Viited
Televisioonisaatetoru

**Televisioonisaatetoru** on elektronkiiretoru, mis muundab optilist kujutist moodustavat valguskiirgust elektrisignaaliks – kujutisesignaaliks.

Niisuguse elektronkiiretoru põhiosad on fotoelektriline muundur ja skaneerimissõlm. 
* Fotoelektriline muundur muundab toru fotokatoodile langeva valgusvoo välist fotoefekti kasutades elektronide vooks. Seejuures vastab katoodile langev valgusjaotus ja seega ka elektronide voog optilisele kujutisele. Selline optilise pildi muundamine laengupildiks on iseloomulik kõigile saatetorudele.
* Skaneerimissõlme ülesandeks on kujutise laotus: kahemõõtmelisele kujutisele vastava signaali muundamine ajas muutuvaks elektrisignaaliks, et siis seda kujutisesignaali oleks võimalik edastada ja salvestada. Kujutisesignaal saadakse kujutise elementide järjestikuse (punktide ja ridade kaupa) skaneerimise ehk täppimise teel.

Esimese  saatetoru – ikonoskoobi – patenteeris Vladimir Zworykin 1923. aastal. Selle edasiarendatud teisendid võeti televisioonitehnikas kasutusele 1930. aastail ja need asendasid mehaanilise laotusega Nipkowi ketta (vt Televiisor). Kui 1970. aastail loodi CCD-pildisensorid, hakkasid need asendama saatetorusid televisioonikaamerates ja tegid võimalikuks kompaktsete videokaamerate loomise.

## Saatetorude tüüpe
***Ikonoskoobis** toimivad fotokatoodi elemendid ühtlasi elementaarkondensaatoritena, millesse valgusvoo energia salvestatakse kommutatsiooniperioodiks (ajaks, mille jooksul skaneeriv elektronkiir jõuab uuesti vaadeldavasse punkti). Kondensaatorite ümberlaadimisel vabanevad vooluimpulsid moodustavadki kujutisesignaali.
* **Superikonoskoop** erineb ikonoskoobist peamiselt selle poolest, et fotokatood ja elementaarkondensaatorite kiht on teineteisest eraldatud. Selline paigutus võimaldab katoodist väljuvaid elektrone välise elektriväljaga kiirendada ja seega oluliselt suurendada tundlikkust. 
* **Superortikonis** kasutatakse tundlikkuse suurendamiseks lisaks kommutsioonieelsele võimendusele (nagu superikonooskoobis) ka kommutatsioonijärgset võimendust. 
* **Vidikonis** rakendatakse sisefotoefekti. Selles toimub nii fotoelektriline muundamine kui ka laengute salvaestamine õhukeses fototakistina toimivas pooljuhtkihis. See fotokiht paikneb valgust läbilaskval metallkilel – .signaalplaadil. Alalispingega laetud elementaarkondensaatorid tühjenevad läbi fotokihi seda kiiremini, mida rohkem valgust neile langeb. Elektronkiirega skaneerimisel taastub kondensaatorite alglaeng alalispinge allikast ja tekkiv laadimisvool moodustab signaalplaadi ahelas kujutisesignaali.

Vidikoni teisendi (blumbikon, kadmikon jt) erinevad põhitüübist peamiselt fotokihi materjali poolest. 

Kompaktsuse ja lihtsa ehituse tõttu olid vidikonid saatetorudena enne laengsidestusseadistele üleminekut televisioonikaamerates laialt kasutusel.     

## Viited
Jóhann Berg Guðmundsson

**Jóhann Berg Guðmundsson** (sündinud 27. oktoobril 1990 Reykjavíkis) on Islandi jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Premier League'i klubis Burnley ja Islandi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Breiðablikis, kuid mängis noorena ka Chelsea ja Fulhami noortemeeskondades.

2009. aasta jaanuaris sõlmis ta viieaastase lepingu Hollandi kõrgliiga klubiga AZ Alkmaar. Hollandi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2010–11 ning ta mängis Hollandi liigas kokku neli hooaega. 2014. aasta juulis siirdus Guðmundsson Inglismaale, mängides kaks hooaega sealse esiliiga klubis Charlton Athletic.

2016. aasta juulis liitus ta äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Burnleyga.

Debüüdi Islandi jalgpallikoondises tegi Guðmundsson 2008. aasta augustis sõprusmängus Aserbaidžaani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. novembril 2012 sõprusmängus Andorra vastu. 6. septembril 2013 tegi ta MM-i valikmängus Šveitsi vastu kübaratriki. Mäng lõppes viigiga 4:4. Guðmundsson kuulus Islandi koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Välislingid