open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heinrich Vogeler

**Johann Heinrich Vogeler** (12. detsember 1872 – 14. juuni 1942) oli saksa maalikunstnik, kujundaja ja arhitekt, kes oli seotud Düsseldorfi koolkonnaga.

Ta õppis Düsseldorfi Kunstiakadeemias.


Heinrich Vogeler Sommergarten 1913.jpg|"Suveaed" (1913)
Portrait der Johanna Schulze - gemalt von Heinrich Vogeler.jpg|"Johanna Schulze" (1914)
Heinrich Vogeler ~ Hamburger Werftarbeiter - 1928.jpg|"Hamburgi laevatehase töölised" (1928)
Heinrich Vogeler-Das Dritte Reich-1934.jpg|"Kolmas Riik" (1934)


## Vaata ka
*Sotsialistlik realism
Täringfriis

**Täringfriis** või **täringliist** (saksa keeles *Würfelfries*, *Klötzchenfries*, ka *Schachbrettfries* 'malelaudfriis', prantsuse keeles *billettes* 'rullikesed', inglise keeles *billets*, *billet moulding*) on ehisliist, mille ornamendi moodustavad maleruutjalt paiknevad ruumilised klotsid.

Klotside esikülg võib olla ühtlaselt ümardatud, nii et need meenutavad silindreid. Saksa keeles on sellele tüübile eraldi nimetus *Rollenfries*, *Röllchenfries* 'rullikfriis'.

Täringfriis on iseloomulik ornamendimotiiv romaani kunstis, väga levinud üle terve Lääne-Euroopa. Ta võib kaunistada ehitiste katuse- või vahekarniise, kapiteelide talumeid, aknaraamistusi, portaalide palendeid ja arhivolte. Täringornament võib olla ka pinnatäitena konsoolidel, kapiteelidel või seinapindadel.

## Pildid

BKM 1956 Krypta LDA mi07199e03 BFM Ausschnitt.jpg|Talumiplaat Markgröningeni Püha Bartolomeuse kiriku lammutatud krüptist
Dom%2C_Ostchor%2C_Fassadendetail_3.jpg|Täringfriis eendub koos turpadega, Bambergi toomkirik, 12. sajand
Rosheim StPierre-Paul205.JPG|Täringornament talumitel, Rosheimi Peetruse ja Pauluse kirik
Maria Laach Paradies 38.JPG|Värviline rullikfriis Maria Laachi kloostrikiriku eeskoja räästakarniisil
Romsey Abbey, South transept.JPG|Romsey kiriku lõunatransept, täringfriis arkaadi ja empoori vahel
Salamanca - Catedral Vieja, exteriores 02.jpg|Apsiidiakent kaunistavad täringfriis ja rullirida süvarihvas, Salamanca, Catedral Vieja
Murbach Abbaye 31.JPG|Nurgeline täringfriis Murbachi kloostrikiriku vahekarniisi- ja viilukaunistusena, Elsass
Sinzig St. Peter Klötzchenfries 877.JPG|Sinzigi Peetri kiriku katusealune karniis, 13. sajand


## Vaata ka
* Friis
* Ehisliist
* Romaani arhitektuur

## Viited
Pivašiūnai

**Pivašiūnai** on küla (endine alev) Leedus Alytuse rajoonis, Pivašiūnai valla halduskeskus.

Pivašiūnais on keskkool, muusikakool, postkontor ja raamatukogu. Küla lähistelt kaevandatakse kruusa. Vaatamisväärsusteks on sealne aastal 1825 valminud katoliku kirik, linnamägi  ja aastal 1853 valminud kabel. Seal peetakse rukkimaarjapäeval suuri kirikupühi, mille osaks on ka ristikäik. Küla lähistel paikneb aastal 1992 loodud 426 hektari suurune Pivašiūnai geomorfoloogiline kaitseala.

## Ajalugu

Sealne linnamägi oli kasutusel esimesel aastatuhandel. Selle pindala on 52x23 meetrit, kõrgus 22 meetrit. Linnamäest idas, lõunas ja läänes oli ka muinasasula, mille pindala oli kaks hektarit.

Küla on esimest korda mainitud aastal 1608. Aastal 1639 andis kohalik mõisnik Jonas Klockis sealsed maad Senieji Trakai benediktiini kloostrile. Aastal 1648 rajas Miadziełi maavanem sinna kiriku, mis kuulus algselt Trakai kihelkonda. Esimene kirik põles maha aastal 1745, ent benediktlased ehitasid aastal 1766 selle asemele uue hoone.

Ka teine kirik põles maha ja nii ehitas aastal 1825 sealse kihelkonna vaimulik Celestinas Soroka mäe peale praeguse klassitsistliku kirikuhoone. Novembriülestõusu järel konfiskeeriti benediktlastelt sealsed valdused.  Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju Пивощуны või Пiошуны, ühtlasi oli sellel alevi staatus. Aastal 1898 oli seal 100 elanikku.

Aastail 1909–1927 oli seal õpetajaks Alfonsas Petrulis. 

Pivašiūnai, gimnazija.JPG|Koolimaja
Pivašiūnai, Lithuania - panoramio (16).jpg|Kalmistu
Pivašiūnai, koplyčia.JPG|Kabel
Pivašiūnai, bažnyčia.JPG|Kirik


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Eesti Maadlus-, Poksi- ja Tõsteliit

**Eesti Maadlus(e)-, Poksi- ja Tõsteliit** oli 1933-1940 tegutsenud spordiliit.

Liit asutati 10. aprillil 1933.

Enne liidu asutamist koordineeris Eesti raskejõustikku Eesti Kerge-, Raske- ja Veespordi Liit.

Liidu õigusjärglane tõstmises on Eesti Tõsteliit.

## Viited
Raju (selts)

**Elva Spordiselts Raju** oli spordiselts, mis tegutses aastatel 1934–1940 Elvas. Spordiselts Raju oli Elva haridusseltsi spordiosakonna otsene järglane.

Selts asutati 19. juulil 1934. Asutamiskoosolekust 20. augustil 1934 võttis osa rohkem kui 30 inimest. Koosolekul valiti seltsi esimeheks Edgar Moont, abiesimeheks Willihard Laur, sekretäriks (kirjatoimetajaks) Juhan Sutt, laekuriks Konstantin Must ja majaisaks Endel Andreson. Seltsi liikmemaksuks tavaliikmetele kehtestati 80 senti ning toetajaliikmetele 2 krooni.

Selts korraldas jalg- ja võrkpallivõistlusi ning ujumisvõistlusi Verevi järvel. Mitmed Raju liikmed saavutasid ujumises Eesti rekordeid.

Spordiseltsi Raju viiendat sünnipäeva tähistati 23. juulil 1939 ujumisvõistlustega Verevi järve basseinis. Viie tegutsemisaasta ajal oli lisaks Edgar Moontile seltsi tegevust juhtinud ka Jaan Põldsam (töötas politseikomissarina), kes oli seltsi esimees Raju 5. sünnipäeva ajal.

## Viited

## Välislingid
* Foto: Elva spordiseltsi "Raju" juhatus 1939. aastal
Noorte Spordiliit

**Noorte Spordiliit** oli aastatel 1936–1940 tegutsenud spordiliit. Liidu juhataja oli Gustav Kalkun.

Liit asutati 1. juunil 1936.

## Viited
Punia

**Punia** on küla (endine alev ja linn) Leedus Alytuse rajoonis, Punia valla halduskeskus. Küla asub Nemunase kaldal Nemunase loogete regionaalpargis.

Punias on kool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne aastal 1863 valminud katoliku kirik, linnamägi ja  Novembriülestõusu mälestuseks ehitatud kabel.

## Loodus
Küla lähistel paikneb looduskaitsealune Punia männik, kus kasvavad ka 40 m kõrgune kuusk ning üks kõrgemaid Leedu mände, mille kõrgus on 42 m ja ümbermõõt 220 cm. Seal asub aastal 1992 loodud 426 hektari suurune Pivašiūnai geomorfoloogiline kaitseala. Lisaks asub seal aastal 1960 rajatud 18,5 km² suurune Punia maastikukaitseala.

## Ajalugu

Sealne linnamägi võeti kasutusel esimesel aastatuhandel. Selle pindala on 155x85 meetrit, kõrgus 36-44 meetrit. Aastal 1382 põletasid ristisõdijad linnamäel asunud puidust linnuse maha, ent aastaks 1387 oli see taastatud. Hiljem kujunes sealsest linnusest kohalik mõis, mille hoonete juurde XVII sajandil ehitati sild. Linnus oli kasutusel aastani 1938.

Ühe teooria kohaselt on Punia linnus sama, mis Pilėnai linnus, mida Marburgi Wigandi kroonika kohaselt aastal 1336 ründasid 200 ristirüütlit ja 6000 sõdurit. Kui kaitsjate juht Margiris nägi, et võiduks lootust pole, lasi ta linnuse põlema süüdata. Tules hävisid kõik kaitsjad ja kogu nende vara. 

Küla on esimest korda mainitud aastal 1382. Alevi staatuse sai see aastaks 1387. Aastal 1425 püstitati sinna esimene kirik. Aastal 1503 sai Punia Magdeburgi õigused, olles niiviisi 14 vanima Leedu linna seas.

XVI sajandi keskpaigas põles sealne linnus maha, ent sajandi lõpuks oli see taastatud. Toona kujundati linnuse hoonetest sealse mõisa hoonetekompleks.

XVII sajand mõjus Puniale laastavalt ja Põhjasõjas põletati see peaaegu täielikult maha. XVIII sajandi alguses valmis siiski linna raekoda. Seejärel kaotas asula linnaõigused ja kujunes taas aleviks.

XIX sajandi alguses oli Punia väike alev, kuhu asusid elama juudid. Aastail 1848, 1857 ja 1903 alev põles. Aastal 1898 oli seal umbkaudu 1000 elanikku.  Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Пуне. Seal peeti kolm korda aastas laata. XX sajandi alguses kaotas Punia alevi staatuse.

Teise maailmasõja järel tegutsesid Punia ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.


Punia, Lithuania - panoramio (5).jpg|Punia
Nemunas008.JPG|Vaade linnamäelt Nemunasele
Punia, Lithuania - panoramio.jpg|Kirik


## Viited

## Välislingid

*Küla Poola geograafilises sõnastikus
*Küla portaalis vietoves.Lt
Piibe Linnus

**Piibe Linnus** (2025. aastani **Piibe Tammemäe**; sündinud 17. jaanuaril 1990) on eesti orienteeruja, õpetaja ja treener.

Ta on õppinud Hagudi Põhikoolis ja lõpetanud 2008. aastal Tallinna Nõmme Gümnaasiumi. 2012. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse ja spordi erialal.

Aastatel 2012–2019 töötas ta Kajamaa Põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana. Alates 2019. aasta sügisest töötab ta Audentese Erakoolis ja tegutseb orienteerumistreenerina Audentese Spordiklubis.

2007. aastal tuli ta OK Orvand/NewBalance võistkonnas Jüriööjooksu võitjaks.

2008. ja 2009. aastal osales ta orienteerumisjooksu juunioride maailmameistrivõistlustel.

Aastatel 2009–2022 on ta Eesti meistrivõistlustelt orienteerumises erinevatel orienteerumisaladel võitnud 5 kulda (2009. aastal suusaorienteerumise sprindis; 2021. ja 2002. aastal rattaorienteerumise sprindis ja lühirajal ), 8 hõbedat ja 18 pronksi.

2017. aasta rogaini maailmameistrivõistlustel Lätis Razna rahvuspargis sai ta koos Eleri Hirvega naiskondade arvestuses 4. koha. 2018. aasta rogaini Euroopa meistrivõistlustel Ukrainas Karpaatide mäestikus tuli ta naiskondade arvestuses koos Eleri Hirvega Euroopa meistriks. 2019. aasta rogaini MM-il Hispaanias Püreneede mäestikus võitis ta koos Eleri Hirvega naiskondade arvestuses hõbeda. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel 2020 Lätis Tukumsi lähedal ja 2021 Eestis Otepääl võitis ta naiskondade arvestuses kulla koos Hannula-Katrin Pandisega. Rogaini MM-idel 2022. aastal Tšehhis Paprsekis ja 2023. aastal USA-s Sierra Nevada mäestikus võitis ta koos Reeda Tuula-Fjodoroviga naiskondade arvestuses hõbeda.

2015., 2016. ja 2018. aastal võitis ta Eesti meistrivõistlustel aerutamises meremaratoni distantsil kahesüstal koos Mariann Sulega naiskondade arvestuses hõbeda, 2020. aastal koos Reeda Tuula-Fjodoroviga pronksi.

## Tunnustus
*2009 Juuru valla spordipreemia

## Isiklikku
Tema abikaasa Sander Linnus ning vennad Timmo ja Lauri Tammemäe on samuti orienteerujad.

## Viited
Jagersfontein

**Jagersfontein** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas Kopanongi vallas.

Jagersfontein asutati farmina 1852. aastal.

1870. aastal leiti piirkonnas teemante ja algas nende kaevandamine. Linnaõigused sai Jagersfontein 1871. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jagersfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 80,9%, värvilisi 12,5%, valgeid 5,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,5%. Sotho keelt pidas emakeeleks 51,8% inimesi, afrikaani keelt 25,3%, koosa keelt 11,2%, tsvana keelt 6,5% ja teisi keeli 5,2%.,

## Viited
Department for Exiting the European Union

**Department for Exiting the European Union (DExEU)** on Suurbritannia valitsusasutus, mis vastutab läbirääkimiste eest seoses Suurbritannia otsusega lahkuda Euroopa Liidust ning Suurbritannia ja Euroopa Liidu tulevaste suhete korraldamise eest. Ministeerium moodustati Suurbritannia peaministri Theresa May poolt 2016. aasta juulis ehk pärast Brexiti referendumit (kus arutati, kas lahkuda Euroopa Liidust või mitte).

## Suurbritannia lahkumine Euroopa Liidust
*Pikemalt artiklis: [[Brexit]]*
Nemunaitis

**Nemunaitis** on alev (endine linn) Leedus Alytuse rajoonis, Nemunaitise valla halduskeskus. Alev asub Nemunase jõe kaldal.

Nemunaitises on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Alevi lähistel asub Nemunaitise paljand. Vaatamisväärsusteks on linnamägi ja sealne aastal 1904 valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

Sealne linnamägi on 50 meetri kõrgune, selle pindala on 12x5 meetrit. Linnamägi oli kasutusel XIV sajandil.

Kirjalikes allikates on sealset linnust ja asulat esmamainitud 1384. aastal, 1387. aastal sai sealsest külast alev. Algselt oli alev  metsatööliste asulaks. Aastal 1549 andis Zygmunt II August alevi Barbara Radziwillile. 

Aastal 1792 sai Nemunaitis linnaõigused. Neid kinnitasid algselt ka Vene võimud, kuid XIX sajandi keskpaigas muudeti linn taas aleviks. XIX sajandil kujunes Nemunaitis kuurordiks, kuna selle juurest avastati mineraalveeallikad. Asula venekeelne nimekuju oli tsaariajal Нѣмонайце või Немонайце. Aastal 1886 oli seal 692 elanikku, neist 415 olid juudid.

Nõukogude perioodil oli alev kohaliku kolhoosi keskasulaks, seal tegutses ka rajooni pioneerilaager.

Nemunaitis, Lithuania - panoramio (4).jpg|Koolimaja
Nemunaitis, Lithuania - panoramio (22).jpg|Kirik
Nemunaitis, Lithuania - panoramio (32).jpg|Nemunaitis linnulennult


## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Valter Martma

**Valter Martma** (kuni 1936 Valter Martinson; 4. märts 1891 Valguta vald, Tartumaa – 13. jaanuar 1943 NorilLag, Krasnojarski krai) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1931).
Gustav Knorring

Parun **Gustav Johann Knorring** (17/29. mai 1894 Tallinn – 17. detsember 1989 Buchholz) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1937).

Tema vanemad olid Adila mõisnik parun Gustav Knorring Kiltsi vanemast liinist (1866–1952) ja Konstanze von Schnell (1870–1919). 1924. aastal abiellus ta Senta Adleriga.

Ta teenis Vabadussõjas Balti pataljonis ja rahuajal sõjaväe prokuratuuris, sõjaväe prokurör 1937–1939.
Vadstena klooster

**Vadstena klooster** (ka **Vadstena Püha Birgitta klooster**) on birgitiinide ordu klooster Rootsis Östergötlandi maakonnas Östergötlandi läänis Vadstena vallas Vadstena asulas.

Klooster püstitati 14. sajandil. Klooster õnnistati sisse 1384. Keskajal oli see klooster teiste birgitiinide ordu kloostrite peaklooster.

Klooster suleti 1595, ent 1935 see taasavati.
Kudrovo

**Kudrovo** (soome keeles *Väärämäki*) on linn Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. Piirneb läänes Peterburiga.

## Ajalugu
1885 ja 1893 on Kudrovo kohal kaartidel Kossaja Gora mõis (Косая Гора). 1926 moodustati Kudrovo kommuun ja selle põhjal 1928. aastal Kudrovo kolhoos.

2002. aastal elas Kudrovo külas 85 inimest.
Tänapäeva linna hakati rajama 2006. aastal. Linnas on 10- kuni 27-korruselised kortermajad. Mais 2017 oli linna registreeritud elanike arv 16 700. Kudrovo küla sai linnaõigused 28. juunil 2018. 2021. aasta alguses oli linnas 49 079 elanikku.

2025. aastal on plaanis avada Peterburi metroo Kudrovo metroojaam.

26. augustil 2018 avati Kudrovos purskkaev, mis on Tartus asuva Suudlevate tudengite purskkaevu peaaegu täpne koopia. Skulptor Mati Karmini või Tartu linna luba selleks ei olnud.

## Viited
Alovė

**Alovė** on küla (endine alev) Leedus Alytuse rajoonis, Alovė valla halduskeskus. Küla asub 76 ha suuruse samanimelise järve kaldal.

Alovės on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne 1802. aastal valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

Alovėsse rajati XV sajandil linnus ja mõis, mis kuulus alguses Leedu suurvürstidele, ent läks 1690. aastal Ogińskite valdusse. 1697. aastal rajati sinna esimene kirik, 1866. aastal avati kool. Tsaariajal kandis sealne alev nime Олава, aastail 1869–1914 kandis see Aleksandrava nime.

Nõukogude perioodil sai Alovėst kohaliku kolhoosi keskasula. 1970. aastal ühendati alev Raudonoji Alovė nime kandva külaga ühiseks Alovė külaks. 


Alovė, Lithuania - panoramio (6).jpg|Kalmistu
Alovė, Lithuania - panoramio (1).jpg|Alovė järv
Alove church.jpg|Kirik


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
1867. aasta Pariisi maailmanäitus

**1867. aasta Pariisi maailmanäitus** (prantsuse keeles ametliku nimega *Exposition Universelle de 1867*) oli 1867. aastal Pariisis toimunud maailmanäitus.

Näitusel oli näha 50 226 väljapanekut, millest 15 055 olid Prantsusmaalt või selle kolooniatest. Näitust külastas üle 9 miljoni inimese.

Näitusel oli esindatud ka asju Eesti alalt, seejuures saadi kaks kuldauraha: üks Sindi kalevivabriku toodangu eest ja teine Tori hobusekasvanduse täkk Vapsikase eest.

## Viited
Linda ait

**Linda ait** oli laevasõiduseltsile Linda kuulunud hoone (ait), mis asus Tallinnas Maneeži tänaval.

Hoone valmis 1892. aastal.

Hoone on ajalukku läinud eeskätt sellega, et noorpõlves treenisid seal Gustav Boesbergi juhendamisel teiste seas ka raskejõustiklased Aleksander Aberg, Georg Hackenschmidt ja Georg Lurich.

## Viited
Pariisi maailmanäitus

**Pariisi maailmanäitus** on toimunud mitu korda:
*1855. aasta Pariisi maailmanäitus
*1867. aasta Pariisi maailmanäitus
*1878. aasta Pariisi maailmanäitus
*1889. aasta Pariisi maailmanäitus
*1900. aasta Pariisi maailmanäitus
*1925. aasta Pariisi maailmanäitus
*1937. aasta Pariisi maailmanäitus
Karl Johan Pechter

**Karl Johan Pechter** (sündinud 2. märtsil 1996 Tartus) on Eesti jalgpallur, kes mängib väravavahina Eesti Meistriliiga klubis JK Tammeka. 

Ta on mänginud klubides JK Tammeka, JK Tammeka II ja JK Luunja.

## Viited
Olümpia (spordiselts)

**Olümpia** oli Tallinnas tegutsenud spordiselts.

Seltsi asutas 1913 Artur Kukk.

Seltsil oli oma jalgpallimeeskond. Seltsi jalgpalliväljak asus Tornide väljakul. Väljak oli valminud 1915.

## Viited
Brüsseli maailmanäitus

**Brüsseli maailmanäitus** on toimunud mitu korda:
*1897. aasta Brüsseli maailmanäitus
*1910. aasta Brüsseli maailmanäitus
*1935. aasta Brüsseli maailmanäitus
*1958. aasta Brüsseli maailmanäitus
Toonela luik

"**Toonela luik**" (rootsi keeles "Tuonelas svan", soome keeles "Tuonelan joutsen") on 1895 valminud Soome helilooja Jean Sibeliuse sümfooniline poeem. See lugu on üks neljast loost Sibeliuse teoses "Lemminkäinen".

## Välislingid
*Lugu YouTube'is
Metsaherilane

**Metsaherilane** (*Dolichovespula*) on perekond ühisherilasi voltherilaste sugukonnast.

## Eesti liike
**[[Dolichovespula adulterina]]* 
**Dolichovespula media* – suur-metsaherilane
**Dolichovespula norwegica* – norra-metsaherilane
**[[Dolichovespula omissa]]*
**Dolichovespula saxonica* – saksi-metsaherilane
**Dolichovespula sylvestris* – päris-metsaherilane
Department for Transport

**Department for Transport (DfT)** on Suurbritannia valitsusasutus, mis vastutab Inglismaa transpordivõrgustiku ning selliste transpordiga seotud küsimuste eest Šotimaal, Walesis ja Põhja-Iirimaal, mida pole antud üle kohalikule transpordiga tegelevale asutusele. Valitsusasutust juhib Suurbritannia transpordiminister, alates 25. oktoobrist 2022 Mark Harper.
Tietosanakirja

"**Tietosanakirja**" (soomekeelne sõna tähenduses 'entsüklopeedia') oli 1909–1922 ilmunud soomekeelne entsüklopeedia. See oli ühtlasi esimene soomekeelne entsüklopeedia. Teost andis välja kirjastus Tietosanakirja-Osakeyhtiö, mille spetsiaalselt selle teose väljaandmiseks olid asutanud kirjastused WSOY ja Otava.
Suurbritannia kaitseministeerium

**Ühendkuningriigi kaitseministeerium** (*Ministry of Defence*) on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsusasutus, mis vastutab Tema Majesteedi valitsuse poolt kehtestatud kaitsepoliitika rakendamisega ja on Suurbritannia relvajõudude peakorter. 

Ühendkuningriigi kaitseministeeriumi põhimõtteline eesmärk on kaitsta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki ja selle huve ning tugevdada rahvusvahelist rahu ja stabiilsust. Pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist ja külma sõja lõppu ei näe Suurbritannia kaitseministeerium lähiajal ette konventsionaalset sõjalist ohtu, kuid peab ohuks Suurbritannia huvidele massihävitusrelvi, rahvusvahelist terrorismi ning nurjunud ja nurjumas olevaid riike. Suurbritannia kaitseministeerium juhib ka relvajõudude igapäevast juhtimist, sõjaliste situatsioonide planeerimist ja kaitsealaste hangete korraldamist.
Valse triste

"**Valse triste**" ('Kurb valss';  Op. 44) on 1903-1904 valminud Soome helilooja Jean Sibeliuse  orkestripala; helilooja üks tuntumaid teoseid. Selle loo kirjutas Sibelius algselt oma sugulase Arvid Järnefelti näidendi "Kuolema" (1903) jaoks. Lugu sai tuntuks aga hiljem eraldi loona ja selle esmaettekanne oli 25. aprillil 1904 Helsingis.
Maarjamäe mälestusväli

**Maarjamäe mälestusväli** on mälestuskompleks Tallinnas Kadrioru asumis Pirita tee ääres. Sinna kuulub eri ajastute mälestusmärke. 

## Maarjamäe memoriaal

Maarjamäe memoriaali keskne objekt on 35 meetri kõrgune Jääretke obelisk. Obelisk valmis 1960. aastal ja selle autorid olid arhitekt Mart Port ja skulptor Lembit Tolli. Kompleksis on tribüünid. Keskel on tseremooniaväljak, mille kujundasid 1975. aastal arhitektid Allan Murdmaa, Peep Jänes, Rein Kersten, Henno Sepmann, kunstnik Jüri Palm, insener Vello Hüdsi. Nõukogude okupatsiooni ajal põles dolomiidist püloonide vahel igavene tuli. Püloonidel on reljeefsed käejäljed igavese tule kohal ja pronksist "Hukkuvad kajakad" kahe tahuka, kahe võimu sümboli vahel.

## Saksa sõjaväekalmistu

Saksa okupatsiooni ajal matsid sakslased Maarjamäele 3000–4000 sõdurit, nende hulgas ka 1941. aasta juulis bolševike haarangul maha lastud eesti lendurid, mitu metsavenda ning Erna rühma sõdurid. Enne seda kaevasid sakslased välja kõik punaväelaste laibad ning ka kirstud puidujäätmetega ning viisid teadmata kuhu. 

1944. aastal, pärast Moskvas välja antud Nõukogude võimuorganite korraldust Saksa vägede poolel võidelnud ja langenud sõjaohvrite haudade likvideerimiseks, tasandati kalmistul olnud hauatähised. Likvideerimise aluseks oli 1942. aasta 1. aprillil välja antud NSV Liidu Riikliku Kaitsekomitee määrus № 1571 vaenlase kalmistute likvideerimisest Nõukogude Liidu linnades.

Maarjamäe memoriaali rajamisel 1970. aastatel pandi toime hiiglaslik hauarüüstamine. Juhuslike pealtnägijate sõnul jäid punamemoriaalile ette tuhandete Saksa sõdurite hauad; ära viidi hulgaliselt skelette, kolpi, mundrijäänuseid, pandlaid ja kiivreid.

## Eesti kommunismiohvrite memoriaal

2016. aasta märtsis kuulutas Riigi Kinnisvara AS koostöös Justiitsministeeriumiga välja ideekonkursi, et luua Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks Maarjamäele mälestusmärk, meenutamaks inimesi, kes langesid kommunismi kuritegude ohvriks. Mälestuspaigas on nimeliselt kirjas ligikaudu 20 000 elu kaotanud isikut, kellest suur osa suri kodumaast kaugel ja kelle matmiskoht on paljudel juhtudel teadmata. 15. augustil 2016 kuulutati Okupatsioonide muuseumis välja võidutöö, milleks osutus arhitektuuribüroo JVR ideekavand "Teekond". Memoriaal avati 23. augustil 2018. 

## Vaata ka
*Jevgeni Nikonov
*Maarjamäe kalmistu

## Viited
Kõik Läti eest!

**Kõik Läti eest!** (ka **Kõik Lätile!**; läti keeles *Visu Latvijai*) oli Läti paremäärmuslik natsionalistlik erakond, mis tegutses 2000–2011.

See asutati 2000 noorteorganisatsioonina.

Erakond on iseseisva jõuna osalenud Läti seimi valimistel ühe korra: 2006. aastal ja said 1,48% koguhäältest. Seimi nad ei pääsenud.

2010 moodustas erakond liidu erakonnaga Isamaale ja Vabadusele/LNNK; uue liidu nimeks sai Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK".
Suttilomp

**Suttilomp** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Suttilomp pandi Aimla ja Olustvere mõisas Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aua

**Aua** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Aua on pandud Tolli mõisas Kullamaa kihelkonnas Läänemaal ning Aimla ja Olustvere mõisas Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Aua-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aruvald ja Laino. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aua Eestis 14 mehel ja 15 naisel.
Eduard Artna

**Eduard Artna** (kuni 1936 **Bergmann**; 17. juuni 1905 Tartumaa – 16. detsember 1975 Hamilton, Ontario, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (vanemallohvitser) ja laskesportlane ning Kanada laskesportlane.

Lõpetas 1928. aastal allohvitseride kooli, seal õppides hakkas ka harrastama laskmist. Tuli 1938. aastal vabapüssist 3 × 40 lasku 300 m pealt Üleajateenijate Laskespordi Keskühingu meeskonnas Eesti meistriks. Teenis Ratsarügemendis Tartus.

Põgenes 1944. aastal Rootsi, 1949. aastal läks elama Kanadasse. Tuli 1951. aastal sõjapüssiharjutuses Kanada meistriks. Asutas 1951. aastal Hamiltoni Eesti Seltsi Laskurklubi, oli USA ja Kanada eestlaste korrespondentslaskevõistluse algatajaid. Kuulus Toronto Eesti Püssi- ja Püstoliklubisse.

Tema osalemist laskmise maailmameistrivõistlustel pole mõnes allikas kajastatud.

## Isiklikku
Tema tütar oli Kanada ja USA tuumafüüsik Agda Artna-Cohen ja poeg on Kanada endine laskur Tõnu Artna.

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
*
*Eduard Artna sporditulemused
Kansallis-Osake-Pankki

**Kansallis-Osake-Pankki** (lühendatult KOP) oli Soome pank, mis tegutses 1889-1995. Pank asutati vastukaaluks pangale Yhdyspankki (asutatud 1862). 1995 need kaks panka ühinesid ja moodustasid panga Merita Pankki Oy.

KOP oli esimene välispank, mis 1992 alustas Eesti krooni konverteerimist.
Abar (perekonnanimi)

**Abar** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Abar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Abarenkov, Abarinkov, Antonov ja Beek. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*J. Abar, Ivan Abarenkovi (1889–1924) pseudonüüm
Reet (perekonnanimi)

**Reet** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Reet (Reht) on pandud Köisi mõisas Peetri kihelkonnas Järvamaal ja Kihelkonna mõisas Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Reet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Moser, Rezold ja Uus. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Reet 8 mehel ja 7 naisel.
Õlu Bosnias ja Hertsegoviinas

Bosnias ja Hertsegoviinas on mitmeid õllemarke. Neist kuulsamad on näiteks Tuzlanski pilsner, Sarajevsko pivo, Nektar, Preminger ja Zmaj pivo. On ka väiksemaid õlletehaseid, millest suurem osa asutati 19. sajandil. Suurim õlletehas on Sarajevska pivara, mis avati aastal 1864. Teiste pruulikodade ja tehaste seast on suuremad Pivara Tuzla (1884), Banjalučka Pivara (1873), Bihaćka pivovara (2007) ja Hercegovacka pivovara u Mostaru (2007).

## Margid
Bosnia ja Hertsegoviina õlleturust moodustab 95% laagriõlu. Populaarsemad margid on:
* Hercegovacka pivovara (Zmaj pivo)
**[[Bihacka Pivovara|Preminger]]*
* *Unski biser* *apes a culoa*
**[[Banjalucka Pivara|Nektar/Нектар]]*
* *Crni Đorđe / Црни Ђорђе*
* *Kastel / Кастел*
* *Premium Crno pivo*
**[[Pivara Tuzla|Tuzlanski pilsner]]*
* *Erster*
**[[Sarajevska Pivara|Sarajevsko pivo]]*
Pruulikoja pubi on riigis üsna uus nähtus, kuid näiteks Black Dog Pub Mostaris pakub külastajatele ainult kohalike väikepruulikodade toodangut.

### Õlletehased
*Sarajevo õlletehas - Sarajevska pivara
*Tuzla õlletehas - Pivara Tuzla
*Bihaći õlletehas - Bihaćka pivovara
*Banja Luka õlletehas - Banjalučka Pivara
*Mostari pruulikoda - OldbridZ craft brewery Mostar (Kreativna mikro pivara OldbridZ)
*Sarajevo käsitööõlle pruulikoda - Pivara Semizburg

## Välislingid
* http://zmajpivo.ba 
**[http://www.sarajevska-pivara.ba Sarajevo Brewery - Sarajevska pivara]*
**[http://www.pivaratuzla.ba Tuzla Brewery - Pivara Tuzla]*
**[http://www.preminger.ba Bihac Brewery - Bihacka pivovara]*
**[http://www.banjaluckapivara.com Banjaluka brewery - Banjalucka pivara]*
Tantō

***Tantō*** (jaapani keeles 短刀) on traditsiooniline Jaapani pistoda (*[[nihontō]]*). *Tantō*de põhiliseks kasutajaks olid samuraid, kohati kandsid neid enesekaitseks ka kaupmehed.

*Tantō* on traditsiooniliselt kuni 30 cm (1 *[[shaku]]*), tavaliselt umbes 26 cm pikkune. Erinevalt lühimõõgast *[[wakizashi]]*st ei ole *tantō*l käekaitset.

Edo ajastul kujunes välja võitluskunst *tantōjutsu*, kus võideldakse *tantō*d kasutades.

## Viited

## Kirjandus
* Deal, William E. (2007) *[https://books.google.ee/books?id=i0ni1NmbYe0C&hl=et&source=gbs_navlinks_s Handbook to Life in Medieval and Early Modern Japan]*. Oxford University Press. ISBN 9780195331264
* Nagayama, Kōkan (1997) *[https://books.google.ee/books?id=zPyswmGDBFkC&dq=Wakizashi&hl=et&source=gbs_navlinks_s The Connoisseur's Book of Japanese Swords]*. Kodansha International. ISBN 9784770020710

## Välislingid
*
Sarvik

**Sarvik** on müütiline tegelane, allilma valitseja eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Teda on mainitud eepose neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.), seitsmeteistkümnendas loos (Võitlus Virumaal. Kangelaste teekond kodu poole. Seigad vanamoori ja härjapõlvlasega. Lustipidu murueide tütardega), kaheksateistkümnendas loos (Teine teekond allmaailma. Lahing põrgulistega. Kahevõitlus Sarvikuga) ja üheksateistkümnendas loos (Sarvik-taadi aheldamine. Õnneaeg. Pidu ja Kalevi tarkusraamat. Sõjateated).

Kalevipoeg jõudis allilma ning põrgupiigad tutvustasid talle Sarviku valdusi ja elu-olu. Sarvikul oli lisaks varakambritele ja muudele ruumidele ka seitse tuba: rauast, vasest, hõbedast, kullast, siidist, sametist ja poordist. Lisaks seitse aita: kivist, paest, kanamunast, hanemunast, vikikivist, kotka munast ja siuru munast. 

Kalevipoeg uuris piigadelt, kes Sarvik-taat sugult on. Vanem piiga vastas:
:Sest ei ole meie kuulnud.
:Kas teda karu poeginud,
:Hunti metsas imetanud,
:Karjamära mängitanud,
:Kitse kätkis kiigutanud -
:See kõik seisab sõba alla,
Noorem põrgupiiga rääkis, et Sarvik lubab oma varjulistel hingedeajal korraks koduvainudel ja omaste juures käia, kuid nad peavad kiirelt tagasi olema ning rauast ja vasest kambrites igavest tööd tegema. Keskmine piiga teatas, et vahel peab Sarvik kullast toas sõpradega pidu:
:Õlle hullul hõiskamaie.
:T ü h i on tal kälimeesi,
:Põrgu l i t a tema tädi,
:Valge mära vanaema.
Põrgupiigad hoiatasid, et kes võõras Sarviku silma alla satub, on surmasuus. Vanem piiga ütles Kalevipojale, et kui ta tahab neid päästa, peab ta kasutama võluvõimega küüntelaastust kübarat. Sarviku sängisambas oli kaks märjukest, paremal käel jõudu andev ja vasemal käel jõudu võttev. Põrgupiigad vahetasid kavalasti klaasid omavahel. 

Sarvik saabus maa müdisedes, nägi Kalevipoega ja ütles, et ei ole sellel siit enam pääsmist päevapaiste alla. Kalevipoeg kutsus ta lagedale jõudu katsuma, millega Sarvik nõustus, olles enne joonud jõudu võtvat märjukest. Võitja võis kaotaja aheldada. Nende kemplemine vältas kahevahel kaua, ilma võitjat nägemata. Seejärel pani Kalevipoeg imekübara pähe, kasvas tugeva tamme suuruseks ning heitis Sarviku liivasõmerasse. Kuid enne kui Kalevite pojal õnnestus maaslamaja kammitsraudadesse köita, kahanes Sarvik pisikeseks ja kadus soose sinise suitsuna. Vägilane võttis turjale kullakotid ja põrgupiigad ning jõudis võlukaabu jõul otse allmaailma koopa väravasse. 

## Viited
Videoplaat

**Videoplaat** on videosignaali salvestist sisaldav ja selle taasesitamist võimaldav plaat.

Videosignaal on videoplaadile kantud viisil, mis võimaldab selle lugemist analoogvideosignaali kujul. Levinuim salvestusmeetod on impulsskestvusmodulatsioon. Salvestise tihedus on lähedane CD-kettal kasutatavale. Ka lugemine toimub optilisel meetodil, nagu see on CD-de puhul.

Videosignaali kaadrite järgnevusele põhineva ülesehituse tõttu on videoplaadi salvestise rea iga pöörde kohta salvestatud kas üks kaader või poolkaader. Videoplaadi pöörete arv peab taasesitamisel vastama kaadrite või poolkaadrite arvule sekundis (25 või 50, teise variandina 30 või 60).

Videoplaadi taasesitamiseks kasutatavad plaadimängijad olid tehniliselt keerulised seadmed, milles suhteliselt suur plaat pöörles suure kiirusega.

Arendustele vaatamata jäi videoplaat oma videosignaali kvaliteediomaduste poolest alla videomagnetofonile. Nii nagu see on grammofoni puhul, ei olnud videoplaate võimalik lihtsalt salvestada.

Tänapäeval videoplaate analoogkujul enam ei kasutata.
Kadrioru tennisehall

**Kadrioru tennisehall** on tenniseväljakutega spordihoone Tallinnas aadressil L. Koidula tänav 38. 

Hall valmis 1978. aastal (arhitektid Peep Jänes ja Milvi Vainik) vanast tennisehallist kirde pool ja avati pidulikult 3. veebruaril 1978. Pärast uue halli valmimist vana hall lammutati. 2002. aastal hall renoveeriti.

## Viited

## Kirjandus
*Helju Sirel. ""Dünamo" tennisehall Koidula t. 38". // Eesti arhitektuur 1". Üldtoimetaja Villem Raam, toimetaja Tiit Masso. Register Anne Lass. Valgus. Tallinn 1993. Lk 85
*Eesti sport läbi aegade. Tallinn: Inreko Press, 1996. Lk 192
Igitee

**"Igitee"** (soome keeles "Ikitie") on Antti Tuuri kirjutatud romaan (2011), mis põhineb päriselu sündmustel. 

Kirjastus Varrak avaldas romaani Ants Paikre eestinduses 2017. aastal. 2018. aastal nomineeriti tõlge Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastaauhinnale ilukirjandusliku tõlke kategoorias. Raamatu kaanekujunduses on kasutatud kaadreid samal aastal valminud filmist. Romaani järgi tehtud film "Igitee" esilinastus 2017. aastal. 

## Vaata ka
* Põhja-Ameerika soomlaste ümberasumine Karjala ANSV-sse

## Viited

## Välislingid
* ISBN 9789985341698
* ISBN 9789985342800 (epub)
* Igitee [Helisalvestis] (s/n või ISBN/ISSN puudub)
Elva ujula

**Elva ujula** (ka **Elva välisujula**) oli ujula Elvas Verevi järvel.

Ujula koos sealse rannahoonega avati 23. juunil 1929 (teistel andmetel 1931). Ujula kompleksi kuulus ka 10 m kõrgune hüppetorn.

Ujulas peeti 1930. aastatel mitmeid Eesti meistrivõistlusi ujumises.

1936 ujulat uuendati ja valmis 25 ja 50 m pikkune ujumisrada.

## Viited
Daugai vald

**Daugai vald** (leedu keeles *Daugų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 147 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3230 inimest. Valla keskus on Daugai linn, kus aastal 2011 oli 1170 elanikku, 2018. aastal aga 993 elanikku. Vallamaja asub aadressil Sofijos Smetonienės g. 3, vallavanem on Irma Kašėtienė.

## Viited
Alovė vald

**Alovė vald** (leedu keeles *Alovės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 142 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2980 inimest. Valla keskus on Alovė küla. Vallamaja asub aadressil Jaunimo g. 1, vallavanem on Irma Stenionienė.

Lisaks küladele asub vallas veel Kutiškėse huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud. Valla rahvaarv kasvab; aastal 2001 oli seal 2503 elanikku.

## Viited
Agda Artna-Cohen

**Agda Artna-Cohen** (kuni 1936 **Agda Bergmann**; kuni 10. märts 1967 **Agda Artna**; 19. oktoober 1930 Tartu – 22. november 2014 Alexandria, Virginia osariik, Ameerika Ühendriigid) oli eesti päritolu Kanada ja Ameerika Ühendriikide füüsik.

Ta õppis Tartu Õpetajate Seminari algkoolis. 

Pere põgenes 1944. aastal Rootsi. Ta lõpetas 1949. aastal Göteborgis keskkooli.

Pere läks 1949. aastal edasi Kanadasse. Ta töötas algul Hamiltonis sanatooriumis, siis lõpetas 1953. aastal Ontario provintsis keskkooli ja astus McMasteri Ülikooli, mille lõpetas 1957. aastal B.Sc kraadiga.

Ta kaitses 1961. aastal samas doktorikraadi tuumafüüsikas väitekirjaga "The Decay of Neutron-Activated Erbium Isotopes". Ta oli esimesi naisi Kanadas, kes sai tuumafüüsika alal doktorikraadi.

Ta töötas edaspidi kuni pensionile minekuni mitmel pool Ameerika Ühendriikides, sealhulgas mereväe uurimisasutustes Washingtonis.

## Isiklikku
Tema isa oli sõjaväelane ja laskesportlane Eduard Artna ning vend oli Kanada laskesportlane Tõnu Artna.

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti naisdokfor aafomfüüsika alal". Välis-Eesti nr 33, 2. september 1961. Lk 2

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
Rakvere Spordiselts Kalev

**Rakvere Spordiselts Kalev** on Rakveres tegutsev spordiselts. 

Selts asutati 23. juunil 1920. Selts tegutses aastani 1940 ja 1942-1944. Pärast Eesti taasiseseisvumist selts taasasutati.

Selts on Lääne-Virumaa Spordiliidu ja MTÜ Eesti Spordiselts Kalev liige.

## Viited

## Välislingid
*
Nemunaitise vald

**Nemunaitise vald** (leedu keeles *Nemunaičio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 42 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1248 inimest. Valla keskus on Nemunaitise alev, kus aastal 2011 oli 153 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 44. Vallavanem on Rimantas Avižienis.

## Viited
Eesti Lauatenniseliit

**Eesti Lauatenniseliit** (lühend **ELTL**) on Eesti lauatennise alaliit. 

Eesti Lauatenniseliit asutati 1. märtsil 1927 ja lõpetas sõja tõttu tegevuse 1940. aastal. 

Eesti Lauatenniseliit taasasutati 24. novembril 1990.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Eesti Veeremängude Liit

**Eesti Veeremängude Liit** (lühend **EVML**; varasema nimega *Eesti Keegliliit*) on Eesti veeremängude alaliit. 

EVML asutati 19. märtsil 1931 nimega *Eesti Veeremängu Liit*. EVML tegutses aastani 1940. EVML taasasutati 28. novembril 1991.

1991–2004 kandis liit nime *Eesti Keegliliit*.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Alytuse vald

**Alytuse vald** (leedu keeles *Alytaus seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 113 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 4505 inimest. Enne aastat 2009 oli valla keskuseks Alytuse linn, praegune valla keskus on Miklusėnai küla. Vallamaja asub aadressil Pergalės g. 39, vallavanem on Kęstutis Tumynas.

Lisaks küladele asub vallas veel Padaglė huutor, kus aastal 2011 oli viis elanikku. Valla rahvaarv kasvab; aastal 2001 oli vallas 4483 elanikku.

## Viited
Krokialaukise vald

**Krokialaukise vald** (leedu keeles *Krokialaukio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 89 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2148 inimest. Valla keskus on Krokialaukise alev, kus aastal 2011 oli 218 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 1. Vallavanem on Rimas Jarmala.

## Viited
Eugène Ney

Krahv **Eugène Ney** (1808 Pariis – 25. oktoober 1845 Pariis) oli Prantsusmaa diplomaat.

Ta oli marssal Michel Ney kolmas poeg, teenis atašeena Prantsusmaa saatkonnas Kreekas, sekretärina Rio de Janeiro saatkonnas (1838) ja Torino suursaatkonnas (1841), viimaks esindajana Brasiilias (27. novembrist 1843), haigestus kollapalavikku, naasis Prantsusmaale, kus suri.

Kirjutanud Savoia ordude ajaloo (1843) ja reisikirju.

Auleegioni rüütel (30. aprill 1838).
Miroslavase vald

**Miroslavase vald** (leedu keeles *Miroslavo seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 135 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3235 inimest. Valla keskuseks on Miroslavase küla. Vallamaja asub aadressil Dainavos g. 7, vallavanem on Vytautas Sinkevičius.

## Viited
Hampton Roadsi lahing

**Hampton Roadsi lahing** toimus 8. ja 9. märtsil 1862 Ameerika Ühendriikide kodusõja ajal.

8. märtsil uputas Konföderatsiooni soomuslaev Virginia Chesapeake'i lahte blokeerivad Uniooni fregatid Congress ja Cumberland. Naasnud järgmisel päeval, kohtus ta Uniooni vastvalminud soomuslaeva Monitoriga. Järgnenud kolmetunnises võitluses polnud kumbki soomuslaev võimeline teisele elulisi vigastusi tekitama.

## Välislingid
*The Monitor and the 'Merrimack
Simnase vald

**Simnase vald** (leedu keeles *Simno seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 131 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3880 inimest. Valla keskus on Simnase linn, kus aastal 2011 oli 1514 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 26, vallavanem on Vladas Čeponis.

## Viited
Raitininkai vald

**Raitininkai vald** (leedu keeles *Raitininkų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 103 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 919 inimest. Valla keskus on Makniūnai küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 28, vallavanem on Arūnas Laukaitis.

Lisaks küladele asub vallas veel Balynaitė huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.

Makniūnai,_Lithuania_-_panoramio_(2).jpg|Vallamaja
Raitininkų_sen.,_Lithuania_-_panoramio_(41).jpg|Lizdai järv
Ryliskiai_church.jpg|Ryliškiai kirik


## Viited
West Randi ringkond

**West Randi ringkond** on Lõuna-Aafrika Vabariigi Gautengi provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli West Randi ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 79,19%, valgeid 16,69%, värvilisi 2,50%, India või Aasia päritolu inimesi 1,15% ja teisi 0,47%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 27,33%, afrikaani keelt 16,93%, koosa keelt 14,92%, sotho keelt 10,80%, suulu keelt 9,04%, inglise keelt 6,65%, tsonga keelt 5,22% ja pedi keelt 3,07%.

## Viited
Fotomeetriline paradoks

**[[Fotomeetria (astronoomia)|Fotomeetriline]] paradoks** ehk **Olbersi paradoks** ehk **tumeda öötaeva paradoks** on astrofüüsika ja füüsikalise kosmoloogia valda kuuluv paradoks, mis seisneb vastuolus ühelt poolt lõputu ja igavese staatilise universumi ning teiselt poolt öötaeva tumeduse vahel: kui universum on igas suunas lõputult täis tähtede valgust, miks pole siis öine taevas hele? Tänapäeva füüsikas on staatilise universumi mudelist valdavalt loobutud ning öötaeva tumedust peetakse üheks argumendiks dünaamilise universumimudeli poolt, nagu seda kirjeldab näiteks Suure Paugu teooria.

Ehkki paradoks kannab tänapäeval Saksa astronoomi Heinrich Wilhelm Matthias Olbersi (1758–1840) nime, käsitleti seda kosmoloogilises kirjanduses juba varem. Teadaolevalt esimesena osutas paradoksile Aleksandria munk Kosmos Indikopleustes teoses "Topographia Christiana". Uusajal kirjeldasid fotomeetrilist paradoksi esimeste seas 16. sajandi inglise astronoom Thomas Digges ja 1610. aastal Johannes Kepler, hiljem ka Edmond Halley, Jean-Philippe de Chéseaux ning 1826. aastal Olbers. Esimese füüsikaliselt rahuldava lahenduse esitas 1901. aastal lord Kelvin, kuid selle mõningaid aspekte puudutas juba Edgar Allan Poe essee "Eureka" (1848).

## Viited

## Kirjandus
* Edward Robert Harrison "Darkness at Night: A Riddle of the Universe" 1987

## Välislingid
Rebecca Peterson

**Rebecca Peterson** (sündinud 6. augustil 1995 Stockholmis) on eesti päritolu Rootsi endine tennisist.

Tema parim WTA edetabeli koht üksikmängus oli 43. (21. oktoobril 2019) ja paarismängus 87. (5. detsembril 2022).

Rebecca isa oli eestlane Mart Peterson ja ema oli rootslane Annelie. Tal on õde Berit. Rebecca esimene ja viimane treener oli tema isa, vahepeal oli tal teisigi treenereid.

Üksikmängus osales ta 29 suure slämmi turniiril, neist 21 korda põhitabelis, ega jõudnud kordagi veerandfinaali. Paarismängus osales ta põhitabelis 12 suure slämmi turniiril ja jõudis veerandfinaali korra, 2022. aastal Austraalias, kaugemale mitte.

Suure slämmi turniiride hulka mitte kuuluvatel kõige tugevamatel turniiridel, mida nimetatakse WTA 1000, osales ta põhitabelis 16 korda ega jõudnud samuti kordagi veerandfinaali.

Ajuti oli ta Rootsi tugevaim naistennisist (selles osas võistles ta Johanna Larssoniga). Seetõttu osales ta aeg-ajalt naiskondlikel Föderatsiooni karikavõistlustel, kus üksikmängus saavutas 16 mängust 8 võitu ja paarismängus 7 mängust 4 võitu.

Peterson osales Tokyos 2020. aasta suveolümpiamängudel tennise üksikmängus. Avaringis võitis ta Egiptuse tennisisti Mayar Sherifi 7:5, 7:6 ja kaotas teises ringis Kasahstani tennisistile Jelena Rõbalkinale 2:6, 3:6. Rõbalkina lõpetas 4. kohaga.

Pärast 2024. aasta Austraalia lahtisi meistrivõistlusi tennises, kus ta ei jõudnud põhitabelissegi, pole ta võistelnud.

Anett Kontaveiti vastu mängis ta 4 matši ja kaotas nad kõik.

## Välislingid
* Rebecca Peterson WTA kodulehel
Enn Ehala (karikaturist)

**Enn Ehala** (sündinud 3. mail 1936 Pärnumaal) on eesti karikaturist ja Eestimaa Ühendatud Vasakpartei poliitik.

Ta on lõpetanud kõrgema sõjakooli ja aastal 1959 Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaarteaduskonna.

Töötanud Eesti NSV riigi- ja parteiorganites:
*Põllumajandusministeeriumis
*Haapsalu Rajooni Töörahva Saadikute Täitevkomitee alluvusega Haapsalu Rajooni TSN TK Põllumajandusvalitsuses 
*Hiiumaa Rajooni TSN TK Põllumajandusvalitsuses, samal ajal oli ka Hiiumaa Rajooni TSN Täitevkomitee töötaja, 
*EKP Pärnu Rajoonikomitees
*EKP Tartu Rajoonikomitees
*EKP Kingissepa Rajoonikomitees (hilisem EKP Saaremaa Maakonnakomitee)

Eesti vabariigis ajalehetoimetustes.

On valitud Eestimaa Ühendatud Vasakpartei juhatusse ja volikogusse ning 2004–2013 oli Euroopa Vasakpartei (Party of the European Left) täitevjuhatuse liige.

Viljeleb põhiliselt satiiri, poliitilist karikatuuri ja šarži. Esinenud karikatuurinäitustel ja festivalidel, samuti konkursialbumites ja kogumikes üle maailma. Mitmed tema tööd on püsiekspositsioonidel Lõuna-Korea, Seouli, ja Gabrovo muuseumides.

Karikaturisti töid on eksponeeritud Gabrovo ja Teherani biennaalil, Põhja-Makedoonias, Rumeenias, ta on osa võtnud Venemaa lahtistest meistrivõistlustest karikatuuris, osalenud Brüsselis toimuval võistlusel. Tema karikatuure on avaldatud peamiselt ajalehtedes Kesknädal (Pärnu), Meie Maa ja Oma Saar aastatel 1993–2006 ja 2009–2013. Tema karikatuure on avaldatud ka ajakirjas The New Yorker.

Diplomitega on auhinnatud karikaturisti Daejeoni ja Sejongi rahvusvahelistel konkurssidel aastatel 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015 ja 2017, Süürias 2008, Venemaa Smileanapa festivalil 2012, Gruusia illustratsioonide, karikatuuride ja kalligraafianäitusel 2016, Serbia Banja Luka Nosorogi rahvusvahelisel šarživõistlusel 2018, Horvaatia satiirilise graafika rahvusvahelisel festivalil 2018, Rumeenia rahvusvahelisel huumorifestivalil 2018 jm.

Ta on olnud Haifa (Iisrael) rahvusvahelise karikatuurivõistluse žürii liige 2013. aastal. 

Üldse on osalenud rahvusvahelistel konkurssidel ja festivalidel Iraanis, Türgis, Belgias, Itaalias, Hiina RVs, Venemaal, Portugalis, Hispaanias, Rumeenias, Argentinas, Brasiilias, Peruus, Jaapanis, Nigeerias, Egiptuses, Norras, Kanadas, Iisraelis jm.

Kuulub mitmesse maailma karikaturistide ühendusse, näiteks World Cartoonist Group, Federation of Cartoonists Organisation (FECO), World Cartoonists United Artists jt. Karikaturist on kantud ka maailma karikatuurientsüklopeediasse.

Enn Ehala ka maalib. Õli-, pastell- ja akrüültehnikas maalid on leidnud tee Austraaliasse, USAsse, Suurbritanniasse, Soome, Rootsi jm.

## Tunnustus
*2004 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, eripreemia
*2005 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, eripreemia
*2006 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, III koht

## Viited

## Välislingid
*Cartoonia.ru – Enn Ehala
Füüsikaline kosmoloogia

**Füüsikaline kosmoloogia** on kosmoloogia haru, mis tegeleb kosmoloogiliste mudelite uurimisega. Kosmoloogia kui teadus sai alguse Koperniku printsiibist, mille järgi taevakehad järgivad Maa omadega identseid füüsikaseadusi ning Newtoni mehaanikast, mis võimaldas kõigepealt neid füüsikaseadusi mõista.

Füüsikaline kosmoloogia, nagu seda praegu mõistetakse, sai alguse 1915. aastal Albert Einsteini üldrelatiivsusteooria väljatöötamisest, millele järgnesid suured vaatlusavastused 1920. aastatel: esiteks avastas Edwin Hubble, et universum sisaldab tohutul hulgal väliseid galaktikaid väljaspool Linnuteed; seejärel näitas Vesto Slipheri ja teiste töö, et universum paisub. Need edusammud võimaldasid spekuleerida universumi päritolu üle ja võimaldasid kehtestada Georges Lemaître'i Suure Paugu teooria juhtiva kosmoloogilise mudelina. 

Vaatlusliku kosmoloogia dramaatilised edusammud alates 1990. aastatest, sealhulgas kosmiline mikrolaine-taustkiirgus, kauged supernoovad ja galaktikate punanihke uuringud, on viinud kosmoloogia standardmudeli väljatöötamiseni. See mudel eeldab, et universum sisaldab suures koguses tumeainet ja tumeenergiat, mille olemust praegu hästi ei mõisteta, kuid mudel annab üksikasjalikke ennustusi, mis on suurepäraselt kooskõlas paljude erinevate vaatlustega.

Kosmoloogia tugineb suuresti teoreetilise ja rakendusfüüsika paljude erinevate uurimisvaldkondade töödele. Kosmoloogiaga seotud valdkonnad on osakestefüüsika katsed ja teooria, teoreetiline ja vaatluslik astrofüüsika, üldrelatiivsusteooria, kvantmehaanika ja plasmafüüsika.

## Viited