Kuala Terengganu

**Kuala Terengganu** (kõnekeeles lühendatult **KT**, jawi kirjas كوالا ترڠڬانو) on Malaisias asuva Terengganu osariigi suurim linn ning kuninglik ja osariigi pealinn. Linna staatus anti sellele 1. jaanuaril 2008. Linnas elab 295 306 inimest ja see on ka samanimelise ringkonna pealinn.

Kuala Terengganu asub umbes 500 kilomeetrit Kuala Lumpurist põhja pool neemel, mida idast ümbritseb Lõuna-Hiina meri ja põhjast ja läänest Terengganu jõe suue. Ka linna nimi viitab jõesuudmele (*Kuala* tähendab malai keeles suuet).

Linn on osariigi oluline poliitiline ja majanduslik keskus, aga ka peamine värav paljude osariigi turismisihtkohtade juurde. Linna ja selle ümbruse vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Kampung Cina, Pasar Besar Kedai Payang, Terengganu osariigi muuseum ja Batu Buruki rand. Kuigi linna on tugevalt mõjutanud modernsus ja üldine areng, on Kuala Terengganus endiselt tugevad malai mõjutused, mis on segunenud teiste kultuuridega tänu linna pikale ajaloole sadamana.

## Ajalugu
Kui Kuala Terengganu asutati, oli seal ainult üks tänav nimega Kampung Cina (Hiinalinn). Selle asutas 15. sajandil Hiina kaupmeeste perekond, kes kauples Hiina ja Malai poolsaare vahel. Selle tõestuseks on seal elavad hiina perekonnad ja sadu aastaid vanad hooned.

Varasemate viidete hulgas Terengganule leidub Hiina ajalooallikaid. Sui dünastia ajast pärit Hiina kirjaniku märkmes on mainitud Tan-Tan-nimelist riiki, mis saatis Hiinale austusavaldusi. Arvatavasti asus see osariik kusagil Terengganu piirkonnas. Tan-Tan saatis andameid Sui dünastiale ja seejärel Tangi dünastiale pärast Sui dünastia kokkuvarisemist. See lõpetas Hiinale andide saatmise pärast seda, kui 7. sajandil sattus Srivijaya võimu alla. Hiina ajalooraamatud, näiteks Zhou Qufei (周去非) 1178. aastal kirjutatud "Lingwai Daida" ja Zhao Rugua (趙汝适; ka Chau Ju-Kua) 1226. aastal kirjutatud raamat "Zhu fan zhi" (ka romaniseeritud kui Chu-fanchi), mainivad vastavalt Teng-ya-nut ja Teng-ya-nungi San-fo-ts'i (三佛齊) vasallriigina, mida peetakse Srivijayaks. Pärast Srivijaya langemist 13. sajandil sattus Terengganu Majapahiti mõju alla. 15. sajandil võistles Majapahit Ayutthaya kuningriigi ja äsjaloodud Malaka sultanaadiga Malai poolsaare kontrolli pärast. Malaka sultanaat võidutses ja Terengganu sattus seejärel selle mõju alla. Kui Malaka sultanaat 1511. aastal portugallaste kätte langes, avaldas äsjaloodud Johori sultanaat oma mõju enamikule Malaka sultanaadi endistele territooriumidele, sealhulgas Terengganule. Terengganu oli 17. sajandi alguses lühikest aega Acehi sultanaadi mõju all, kuid Johoril õnnestus 17. sajandi lõpus Terengganule taas mõju avaldada.

Praegune Terengganu sultanaat loodi 1708. aastal. Terengganu esimene sultan, sultan Zainal Abidin I, rajas oma õukonna Kuala Berangi lähedale, seejärel liigutas ta seda veel paar korda, kuni asus elama Bukit Keledangi lähedale Kuala Terengganus. 18. sajandi alguses oli Kuala Terengganu veel väikelinn. Kirjeldati, et seal oli umbes tuhat maja, mis asusid teineteisest eraldatult. Sel ajal elasid Kuala Terengganus juba hiinlased. Pool elanikkonnast olid hiinlased, kes tegelesid põllumajanduse ja kaubandusega. Pärast sultan Daudi surma 1831. aastal puhkes lühike kodusõda kahe troonipretendendi, Tengku Mansuri ja Tengku Omari vahel. Tengku Omar elas Bukit Puteris, Tengku Mansur aga Balik Bukitis. Tengku Omar sai Tengku Mansuri käest lüüa ja põgenes Terengganust. Tengku Mansurist sai järgmine sultan Sultan Mansur II-na. Tema poeg, sultan Muhammad, sai pärast tema surma 1837. aastal järgmise sultaniks. 1839. aastal naasis Tengku Omar aga oma saatjaskonnaga Terengganusse, et troon tagasi võtta. Ta alistas sultan Muhammadi ja sundis sultan Muhammadi põgenema. Tengku Omar vallutas oma kindluse Bukit Puteris uuesti ja troonile tõusis järgmise sultani, sultan Omari, nime all.

1862. aastal läks Riau-Lingga endine sultan, sultan Mahmud IV Muzaffar Shah Bangkokist Siiami laevaga Terengganusse. Britid nõudsid endise sultani tagasitõmbumist, kuna britid süüdistasid nii endist sultanit kui ka Terengganu sultanit, sultan Omarit Wan Ahmadi toetamises. Wan Ahmad oli pidevalt rünnanud Pahangi, kasutades Kemamani oma baasina, ja pidevad rünnakud häirisid sealset kaubandust. Siiamilased nõustusid brittide taotlusega, kuid pole oma kokkulepet siiani täitnud. Väina asunduste kuberner Sir Orfeur Cavenagh saatis Kuala Terengganusse kolm laeva: HMS Scout, HMS Coquette ja aurulaeva Tonze kapten Corbetti juhtimisel ja major MacPhersoni saatel. Neile saadeti käsk sundida endist Riau-Lingga sultanit brittide poolt Siiami tagasi saatma ja nõuda sultanilt Wan Ahmadi toetamise lõpetamist. Pärast seda, kui Terengganu sultan keeldus endist sultanit brittidele loovutamast, pommitasid laevad Kuala Terengganut. Terengganu sultan ja endine sultan olid pommitamise ajal Kuala Terengganus'est põgenenud. Seejärel naasid laevad Singapuri. Kuala Terengganut laastas tulekahju 1883. aasta augustis. Kuala Terengganut läbinud tulekahju hävitas palju hooneid, sealhulgas sultani palee Rohelise Palee (Istana Hijau). Hävinud palee asemele ehitati hiljem Maziahi palee (Istana Maziah).