open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vappu Tuomioja

**Vappu Illike Tuomioja** (neiuna **Wuolijoki**; 20. märts 1911 Helsingi – 12. aprill 1998 Helsingi) oli soome-eesti päritolu soome kirjanik.

## Isiklikku
Tema ema oli eesti rahvusest eesti-soome kirjanik Hella Wuolijoki, isa oli ajakirjanik ja poliitik Sulo Wuolijoki. Tema abikaasa oli diplomaat ja poliitik Sakari Tuomioja; abielust sündis kaks last: tütar Tuuli ja poeg Erkki. Poeg Erkki oli aastatel 2000–2007 ja 2011–2015 Soome välisminister.

## Teoseid (eesti keeles)
* Sulo, Hella ja Vappuli: mälestusi aastatelt 1911-1945. Tallinn, Sinisukk, 2000. Tõlkinud Maire Jürima.
Revolver (ansambel)

**Revolver** on 2009 asutatud Eesti rokkansambel. 

## Koosseis
*Rait "Soku" Sohkin – vokaal, kitarr
*Martin "Kid" Saaremägi – kitarr
*Mihkel Uba – bass, vokaal
*Rainer Meinart – trummid 2011–...

## Vahetunud liikmed
* Maarius Urvet – vokaal, 2009–2011
* Alan Urva – kitarr, 2011–2012
* Kallervo Karu – trummid, 2009–2011
* Jevgeni Bakin – klahvpillid, vokaal, 2011–2012

## Diskograafia
*singel "Prozac noorus", 2009
*singel "Allakäigutrepist üles", 2010
*singel "Ärge jookske", 2011
*singel "Mu mõtted", 2014
*album "I", 2014
*album "II", 2015
*tribuutlugu "Nad ei tea minu nime" (J.M.K.E. – "Võtke Istet, Vanamutt (Tribute To JMKE)" 2CD)
*tribuutlugu "Suudelda neidu" (Loits "Trench Art – A Tribute to Loits" 2CD)

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Disappointmenti järv

**Disappointmenti järv** (inglise keeles *Lake Disappointment*, tõlkes 'Pettumuse järv'; kohalikus aborigeenikeeles *Kumpupirntily*) on soolajärv Austraalias Lääne-Austraalia osariigis Pilbara piirkonnas. Geograafilised koordinaadid on 23°30' S, 122°50' E.

Järve pindala on 330 km² ja selle suurim pikkus on 160 kilomeetrit. Järve läbib Kaljukitse pöörijoon. Järv asub Newmani kaevanduslinnast ja aborigeenide asulast Jigalongist idas Väikese Liivakõrbe ja Gibsoni kõrbe alal Karlamilyi rahvuspargist lõunas. Järve läänekalda lähedalt möödub Canning Stock Route.

Disappointmenti järve vesikond on äravooluta valgla, kust ei voola välja ühtegi jõge. Järve ümbritsevad liivaluited ning selle juures pesitseb mitut liiki veelinde.

Järve nimetas nii 1897. aastal seikleja Frank Hann. Ta uuris Pilbara idapiirkonda Rudalli jõe juures, kui märkas, et jõed voolavad seal piirkonnas sisemaa poole. Ta liikus mööda jõgede kallast, lootes leida suurt mageveejärve. Järv, mille ta avastas, osutus olema aga soolase veega, ning oma pettumuse väljendamiseks andis ta sellele sellise nime.

Järv paikneb martu aborigeenide traditsioonilisel alal. Nende uskumuse kohaselt elavad järves *Ngayurnangalku*d, kes on inimesesarnased kannibalistlikud olendid. *Ngayurnangalku*del on arvatud olevat suured kihvad ja pikad kõverad küünised, millega nad oma ohvreid püüavad. Seetõttu väldivad aborigeenid järvele lähenemist.

## Viited
Regatt (ansambel)

**Regatt** on 2004. aastal asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Marek Jürgenson – laul ja kitarr (asutajaliige)
*Mattias Mustonen – viiul, taustalaul ja klahvpillid (asutajaliige)
*Kalmer Laanemägi – basskitarr (alates 2008)
*Tarmo Kiuru – löökriistad (alates 2015)
*Martin Trudnikov (endine liige) – klahvpillid (2018)
*Rain Rämmal (endine liige) – klahvpillid (2015–2018)
*Hans Kurvits (endine liige) – trummid (2013–2015)
*Kaarel Tamra (endine liige) – klahvpillid (2012–2015)
*Silver Ulvik (endine liige) – trummid (2010–2013)
*Marko Naissoo (endine liige) – trummid (2008–2010)
*Timmo Võõsa (endine liige) – trummid (2006–2008)
*Lauri Aav (endine liige) – basskitarr (2006–2008)
*Martin Kruus (endine liige)– basskitarr (2004–2006, asutajaliige)
*Kristjan Mauer (endine liige) – trummid (2004–2006, asutajaliige)

Tehniline meeskond:
* Jürgen Rannut – helitehnik (alates 2017)
* Külli Linna - valgustehnik (alates 2023)
* Kadri Erlenheim – valgustehnik (alates 2017-2023)
* Lauri Kool – helitehnik (2015–2017)
* Rando Mälton – helitehnik (2008–2015)
* Alo Jaanivald (2004–2008)

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Do They Know It's Christmas?

**"Do They Know It's Christmas?"** on Bob Geldofi ja Midge Ure'i 1984. aastal kirjutatud laul. See loodi Etioopia näljahädaliste toetuseks.

Laul salvestati ühe päevaga 25. novembril 1984. Laulu salvestas supergrupp Band Aid, mis koosnes peamiselt tuntud Briti ja Iiri lauljatest. Singel anti välja 3. detsembril 1984. Singel oli Briti singlite edetabelis UK Singles Chart viis nädalat esikohal, olles 1984. aasta jõulude ajal esikohasingel. See oli kõige kiiremini müüdud singel Briti edetabeli ajaloos. Juba ainuüksi esimesel nädalal müüdi seda miljon eksemplari ja aasta lõpuks kolm miljonit. See oli suurima läbimüügiga singel Suurbritannias kuni 1997. aastani, mil sellest möödus Elton Johni "Candle in the Wind 1997". Algset versiooni on müüdud 3,78 miljonit eksemplari.

Laul oli edukas ka mujal maailmas, jõudes esikohale veel 13 riigi edetabelites. Ameerika Ühendriikides ei jõudnud see edetabelis Billboard Hot 100 vähese esituse tõttu esikümnesse, kuid seda oli 1985. aasta jaanuariks müüdud 2,5 miljonit eksemplari. 1989. aastaks oli singlit maailmas müüdud 11,7 miljonit eksemplari.

Geldof lootis heategevuseseks lauluga teenida 70 000 naela, kuid 12 kuuga teenis see koguni 8 miljonit naela. Tänu singli edule tehti abivajate jaoks Aafrikas veel mitu heategevuslikku singlit, näiteks USA for Africa esitatud "We Are the World". 1985. aastal korraldati kontsert "Live Aid", mis toimus enam-vähem paralleelselt nii Londonis kui ka USA-s Philadelphias.

"Do They Know It's Christmas?" on salvestatud heategevuslikel eesmärkidel uuesti kolmel korral: aastatel 1989, 2004 ja 2014. Näiteks 2014. aastal läks singli tulu ebola viirusega võitlemise heaks. Kõigil kolmel korral jõudis singel Suurbritannia edetabelis esikohale. 2004. aasta väljaannet müüdi Suurbritannias samuti üle miljoni – 1,17 miljonit.

## Viited
Chami vald

**Chami vald** on vald Šveitsis Zugi kantonis. See asub kantoni keskusest Zugist umbes 5 km kaugusel loodes Zugi järve põhjakaldal.

Vald piirneb idas Steinhauseni vallaga, läänes Hünenbergi vallaga, kagus Zugi vallaga ja põhjas Zürichi kantoni Knonau vallaga.

Valla pindala on 17,71 km².

Kõrgeim koht merepinnast on 468 meetrit.

Vallas elas 2015. aastal 15 954 inimest.

Vallas asub muuhulgas kirjastuse Springer tootmisüksus.

## Välislingid

* Koduleht
Läti haldusjaotus

Läti on jagatud 35 piirkonnaks (läti keeles *novads*) ja seitsmeks riigilinnaks (*valstspilsēta*). Piirkonnad omakorda jagunevad valdadeks.

2009. aastani jagunes Läti 26 rajooniks ja seitsmeks vabariigilinnaks. Aastatel 2011–2021 oli piirkondi 110 ja vabariigilinnu üheksa.

## Piirkonnad ja riigilinnad

1. juulil 2021 jõustunud haldusreformiga vähenes vabariigilinnade (uus nimetus: riigilinn) arv üheksalt seitsmele ja piirkondade arv 110-lt 36-le. Alates 1. juulist 2025  on piirkondi 35.

Riigilinnad on Daugavpils, Jelgava, Jūrmala, Liepāja, Rēzekne, Riia ja Ventspils. Riigilinnadeks loetakse ka Jēkabpils, Ogre ja Valmiera, kuigi need kuuluvad ümbritseva piirkonna koosseisu.

Piirkonnad:

## Ajalugu
### Haldusjaotus kuni 1. juulini 2009
Läti riigi loomisel säilis üldjoontes maa senine jaotus maakondadeks. Seimi valimisteks jagati riik viieks piirkonnaks. 1949. aasta lõpus asendati Läti NSVs maakonnad 58 (rajooniga, eksisteerisid ka vabariigilinnad. Lühiajaliselt jagati Läti ka oblastiteks (1952–1953, nt Riia oblast, Liepaja oblast, Daugavpilsi oblast). 1960. aasta lõpuks rajoonide arv vähenes 26 peale ja stabiliseerus.

Vabariigilinnu oli 2009. aastani seitse: Daugavpils, Jelgava, Jūrmala, Liepāja, Rēzekne, Riia ja  Ventspils.

1. juulini 2009 olid Lätis järgmised rajoonid:

### 2009. aasta haldusreform

19. detsembril 2008 võttis Läti valitsus vastu otsuse luua varasema 522 kohaliku omavalitsuse üksuse (41 piirkonda, 424 valda, 50 rajoonilinna, 7 vabariigilinna) asemel 118 omavalitsusüksust (109 piirkonda ja 9 vabariigilinna). Varasemale seitsmele vabariigilinnale lisandusid Jēkabpils ja Valmiera. Reform jõustus 1. juulil 2009.

Uus jaotus loodi järgmistel printsiipidel. Piirkondadeks (*novads*) loeti territoorium, kus elab püsivalt vähemalt 4000 inimest ja piirkonna keskuses vähemalt 2000 inimest. Kaugus piirkonna keskusest teiste linnadeni ei või ületada 50 kilomeetrit. Hulgas piirkondades oli siiski vähem elanikke. Näiteks kõige väiksemates piirkondades Baltinava ja Alsunga piirkonnas elas 2011. aasta seisuga vastavalt 1177 ja 1470 inimest.

2011. aasta alguses lisandus ka Mērsragsi piirkond, mis sai 110. piirkonnaks.

## Vaata ka
* Läti linnade loend
* Läti valdade loend

## Viited
Aadressiriba

**Aadressiriba** on veebibrauseri graafiline element, mis näitab aktiivse veebilehe internetiaadressi. Aadressiribale saab kasutaja sisestada aadressi ning navigeerida valitud lehele.

## Omadusi
Aadressiribal on lisaks navigeerimisvõimalustele ka muid võimalusi, mis võivad eri veebibrauseritel olla erinevad.

### Otsinguriba
Paljudel veebibrauseritel saab aadressiriba kasutada ka otsimiseks. Näiteks sisestades veebibrauseri Mozilla Firefox aadressiribale teksti, mis ei ole internetiaadress, otsitakse antud sisendi järgi kasutaja valitud otsingumootoriga.

### ''Favicon''
Veebilehtedel on võimalus kasutada ka *[[favicon]]*e, mida kasutatakse disainielemendina ja ka selleks, et näidata veebilehe turvalisuse astet. 
  

## Vaata ka
*URI ja URL
Kolmas Rootsi ristiretk

**Kolmas Rootsi ristiretk** Soome oli aastal 1293 aset leidnud rootslaste sõjakäik paganatest karjalaste vastu. Ristiretk järgnes varem aset leidnud esimesele ja teisele ristiretkele ning selle tulemusena rajati Viiburi linnus ja Karjala lääneosa jäi rohkem kui 400 aastaks Rootsi valitsemise alla. Ristiretke nimetamine kolmandaks ristiretkeks on suuresti mitteajalooline ja retk ise moodustas osa Põhjala ristisõdadest.

Eriku kroonika järgi oli sõjaretke põhjuseks paganate sissetungid kristlaste aladele. 1295. aasta 4. märtsist pärineva kuningas Birger Magnussoni kirja järgi oli ristiretke motiiviks nii karjalaste pikaajaline röövimine ja rüüstamine Läänemerel kui ka see, et nad olid vangistanud Rootsist ja mujalt pärit reisijaid ning neid piinanud. Lisaks olid karjalased võtnud aastal 1257 osa hävitavast sõjakäigust Rootsi.

Eriku kroonika järgi vallutasid rootslased karjalastelt 14 kihelkonda.

## Vaata ka
* Esimene Rootsi ristiretk
* Teine Rootsi ristiretk
* Põhjala ristisõjad
* Soome keskaeg

## Viited
Legacy (David Bowie album)

**"Legacy"** (ka **"Bowie Legacy"**) on 2016. aastal ilmunud David Bowie parimate laulude kogumikplaat. Albumi esimese singlina avaldati seniavaldamata *mix* laulust Life on Mars?, mille tegi loo originaalprodutsent Ken Scott.

### Ühe plaadi versioon
Kõikide laulude autor on Bowie, välja arvatud need kus see on eraldi märgitud.
Rocky Summit

**Rocky Summit** on eeltipp Broad Peaki mäel Gasherbrumi mäemassiivis Karakoramis.

Tipp jääb Jammu ja Kashmiri (India) ja Xinjiangi (Hiina) territooriumile.

Tipu kõrgus on **8028 m** 

Selle mäetipu topograafiline prominentsus jääb alla 50 meetri.

## Alpinism
### Eesti alpinistide tipputõusud
*2011 – Tarmo Riga, Raivo Plumer

## Vaata ka
*Broad Peaki peatipp
* Broad Peak Central

## Viited
Suveniir (ansambel)

**Suveniir** oli 1974. aastal asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Olev Vestmann – laul
*Sirje Kurg – vokaal
*Rein Kurg – vokaal
*Toomas Anni – vokaal
*Peeter Jaska – basskitarr
*Heldur Jõgioja – klahvpillid, akordion
*Juhan Sütt – basskitarr
*Peeter Jõgioja – trummid
*Viktor Loiku - kitarr
*Raivo Kull - trummid

## Albumid
* "Ansambel Suveniir" (1985)
* "Sõduri truudus" (1995)
* "Jõuluõhtu valgus" (2000)

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Orion (ettevõte)

**Orion Corporation** on Soome farmaatsiaettevõte, mis töötab välja, toodab ja turustab ravimpreparaate, ravimite toimeaineid ja diagnostilisi teste ülemaailmsel turul.

Orion Corporation asutati aastal 1917 ja selle peakorter asub Espoos. Firmal on ka suur R&D (*Research and Development*) üksus Turus.

Orioni A- ja B-aktsiad on Helsingi Börsil.

## Tooteid

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Marco Minniti

**Domenico (Marco) Minniti** (sündinud 6. juunil 1956 Reggio di Calabrias) on Itaalia poliitik, ta on aastast 2007 Demokraatliku Partei liige. Ta oli 12. detsembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 Itaalia siseminister.

Ta sündis aastal 1956 Reggio di Calabrias Reggio Calabria provintsis Calabria maakonnas Itaalias. Ta on saanud kõrgema filosoofiaalase hariduse.

Ta on kuulunud aastatel 1980–1991 Itaalia Kommunistliku Partei liige, aastatel 1991–1998 oli ta Itaalia Vasakpoolse Demokraatliku Partei liige, aastatel 1998–2007 oli ta Vasakdemokraatide erakonda. Aastast 2007 on ta Demokraatliku Partei liige.

Aastal 1992 sai tast Itaalia Vasakpoolse Demokraatliku Partei Kalaabria piirkonna sekretär. Aastal 1998 kandideeris ta valimisliidu Oliivipuu ridades Kalaabrias, kuid ta ei osutunud valituks.
Prantsuse Keisririik

* **[[Prantsuse esimene keisririik]]** oli Napoleon Bonaparte'i (keisrina Napoleon I) loodud riik Euroopas 1804–1814 ja 1815.
* **[[Prantsuse teine keisririik]]** oli aastatel 1852–1870 Napoleon III imperialistlik režiim.
Soome ajaloolised maakonnad

**Soome ajaloolised maakonnad** (soome keeles *historialliset maakunnat*, rootsi keeles *historiska landskap*) on pärand Soome ühisest ajaloost Rootsiga. Maakonnad kui haldusüksused lakkasid olemast 1634. aastal, mil nende asemele loodi läänid, millel põhinev jaotus kehtis 1997. aastani. 

Rootsi riigi halduskorralduses jagunesid ajaloolised maakonnad läänideks ning need omakorda kohtupiirkondadeks ja kohalikeks haldusüksusteks häraditeks (kihlakondadeks), mis koosnesid mitmest kihelkonnast (rootsi k. *socken*, soome k. *pitäjä*). Rootsikeelsed nimetused omavad tähtsust, sest Rootsi kuningriigis, mis hõlmas ka tänapäeva Soome alasi, oli halduskeel rootsi keel.

Maakonnad on tänini säilinud kui traditsioon, kuid neil ei ole enam halduslikku funktsiooni. Maakondade piirid ühtivad umbkaudu ka soome keele murdealade piiridega.

## Maakondade loend
Soome ajalooliste maakondade loend (sulgudes soome- ja rootsikeelne nimi):

## Heraldika
Esimest korda näidati kõigi maakondade vappe üheskoos kuningas (1523–1560) Gustav I Vasa matustel 1560. aastal ja neist mitu olid antud just selleks puhuks. Pärast seda, kui Soome 1809. aastast enam Rootsile ei kuulunud, on kahe riigi maakondade vappide kasutamise traditsioonid mõnevõrra lahknenud. Näiteks kutsus Lapimaa jagamine esile vajaduse eristada Lapimaa Soome ja Rootsi osa vappe.

Soome tänapäevaste maakondade vapid põhinevad ajalooliste maakondade vappidel.

## Vaata ka
* Österland
* Norrland
* Maakond (Soome)
* Lään (Soome)

## Viited

## Kirjandus
*Johan Axel Almquist, Den civila lokalförvaltningen i Sverige 1523–1630., Andra delen, häft. 1.  Norrland jämte Österbotten och Åland, s. 297-316; VII Lappmarkerna, s. 329-344; Tredje delen, Häft 3, *Norrland. 2) Fögderierna 278–289.* s.  97-99
*Johan Axel Almquist, Den civila lokalförvaltningen i Sverige 1523–1630,  Andra delen, häft. 2. Stockholm 1922, *IX. Åland, Finland (jämte Kexholms län), I. Egentliga Finland, II. Satakunda, III. Nyland, IV. Tavastland, V. Karelen (Viborgs län), VI. Savolaks, VII. Kexholms län, Kyrkogodsen samt arv och eget*, s. 345-544

## Välislingid
Joosep Parktal

**Joosep Parktal** VR II/3 (25. mai (vkj)/ 6. juuni 1889 Klaukse talu, Vanaküla, Kõnnu vald, Kuusalu kihelkond, Harjumaa – 24. aprill 1919 Varstu küla juures, Mõniste vald, Hargla kihelkond, Võrumaa) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Ta lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi ning õppis aastatel 1912–1914 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Vabadussõjas teenis ta algul Varustusvalitsuses, siis Soomusrongide Divisjoni Tagavara Pataljoni 2. dessantroodus. Ülendati leitnandiks 19. märtsil 1919.

Joosep Parktal langes 24. aprillil 1919 Varstu küla juures ning maeti 4. mail 1919 Loksa kalmistule.

## Tunnustus
*17. august 1920 – Vabaduse Risti II liigi 3. järk

## Mälestuse jäädvustamine
*20. augustil 1939 avati mälestusmärk Joosep Parktali sünnikohas Klaukse talus.

## Viited

## Välislingid
*Joosep Parktal Eesti ohvitseride andmekogus

]
Clearwater

**Clearwater** on linn USA-s Florida osariigis, Pinellase maakonna halduskeskus. See asub Tampast läänes ja St. Petersburgist loodes Mehhiko lahe ääres. Ümberkaudsed linnad on Dunedin, Belleair, Belleair Beach, Largo ja Safety Harbor. Elanike arv on arvestuslikult 2015. aasta seisuga 113 003. 2010. aasta USA rahvaloenduse järgi oli elanikke 107 685.

Clearwateri piirkonna põlisasukad oli *[[Tocobaga]]* indiaanlased. 1841. aastal rajati Fort Harrison Seminoli sõdades haavata saanud sõdurite varjupaigana. Pärast sõda, 1842. aastal kinnitatud määrusega sai iga asunik, kes oli seal elanud vähemalt viis aastat, 160 aakrit maad. 1859. aastal asutati Clearwateris postkontor.

1891. aastal sai asula linnaõigused. Kuni 1895. aastani oli linna nimi Clear Water Harbor ja kuni 1906. aastani Clearwater Harbor. Clearwater kuulus kuni 1911. aastani Hillsborough' maakonda.

Clearwater hakkas kiiresti arenema 19. sajandi lõpus raudtee tulekuga. 1900. aasta alguses elas seal veel vaid umbes 400 inimest, kuid talviti oli see arv palju suurem. 1915. aastal sai Clearwater  Pinellase maakonna halduskeskuseks.

Kliima on kuiv ja kuum. Kõige soojem on maist oktoobrini, kui kuu kõrgeim keskmine õhutemperatuur võib tõusta kuni 32 °C-ni. Kõige külmem on detsembrist veebruarini, kui keskmine madalaim õhutemperatuur on ainult 12 °C. Clearwateris esineb kõige enam päikeselisi päevi aastas – kokku 361.

2010. aasta USA rahvaloenduse järgi oli elanikest 79,8% valged, 10,9% mustanahalised, 0,5% põlisameeriklased ja 2,1% aasialased. Ladinaameeriklasi sõltumata rassist oli 14,2%.

Linnas asub Saientoloogia Kiriku "vaimne keskus".

Clearwater on oluline turismisihtkoht ning linn on tuntud oma valgete randade poolest.

Linna läbivad maanteed U.S. Route 19 ning Florida State Road 60, 580 ja 590. Lähim lennujaam on St. Petersburgi-Clearwateri rahvusvaheline lennujaam, mis asub linnast umbes viie kilomeetri kaugusel.

Clearwateri sõpruslinnad on Nagano Jaapanis, Kalamariá Kreekas ja Wyong Austraalias.

## Vaata ka
*Kesk-Florida kogudus

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Vladimir Romaškin

**Vladimir Romaškin** (ersa keeles Йовлань Оло (**Jovlan' Olo**); 6. september 1951 – 29. august 2002 Saranoš) oli ersa muusik ja folklorist. Ta on tuntud kui ansambli Toorama asutaja.

Romaškin õppis Saranski muusikakoolis ja Kaasani konservatooriumis. 1980–1989 töötas ta Mordva keele, kirjanduse ja ajaloo uurimisinstituudis. 1990. aastal asutas ta koos kolme kaaslasega folklooriansambli Toorama, mis sai soome-ugri maailmas väga tuntuks. Esinemas käidi Soomes, Eestis, Lätis, Rootsis, Poolas ja Inglismaal.

2006. aastal avati Mordva Vabariigis Kotškurovo rajoonis Vir Tavla külas Romaškini majamuuseum Etno-Kudo.

## Tunnustus
*Mordva Vabariigi teeneline kultuuritegelane
*Maarjamaa Risti V klassi teenetemärk (2001)
*Anatoli Rjabovi nimeline auhind (2002)

## Viited
Wilhelm (ansambel)

**Wilhelm** oli 2012. aastal asutatud Eesti ansambel. 

Ansambel on kahel korral laulnud võistlusel Eesti Laul: 2014. aasta Eesti Laulul lauluga "Resignal" ja 2015. aasta Eesti Laulul lauluga "Light Up Your Mind". Ansambel läks laiali 2016. aastal.

## Koosseis
*Anett Kulbin – vokaal
*Elina Hokkanen – vokaal
*Paul Neitsov – kitarr
*Jorven Viilik – basskitarr
*Lauri Kadalipp – saksofon
*Kristjan Mängel – trummid

## Diskograafia
*singel "Black Dawn", 2013
*album "Wilhelm", 2015

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Saimaa hüljes

**Saimaa hüljes** (*Pusa saimensis*) on hülge liik, mida peeti varem viigerhülge ohustatud alamliikina (*Pusa hispida saimensis*).

Mageveega kohastunud Saimaa hüljes on seadusega kaitse all aastast 1955. Aastani 1980 ei teadnud suur osa soomlastest Saimaa hüljeste olemasolust, kuna nende asurkonda püüti hoida saladuses, arvates, et nii on hülged paremini kaitstud. 

Saimaa hülge levikut, elukombeid ja -takistusi ning keskkonna mõju loomadele uurib Joensuu ülikool juba aastast 1975.

2020. aastal hinnati hüljeste koguarvuks umbes 410 isendit. 2024. aastaks oli Saimaa hülge koguarv ületanud 500 isendi.

Hülge elupaikade kaitsmiseks on moodustatud näiteks Kolovesi rahvuspark. Neid elab ka Linnansaari rahvuspargis.

## Viited
Patrice Talon

**Patrice Guillaume Athanase Talon** (sündinud 1. mail 1958 Ouidah's) on Benini ärimees ja poliitik, Benini president 6. aprillist 2016 .

Ta sündis 1958. aastal Ouidah's, praeguse haldusjaotuse järgi Atlandi departemangus. Ta on õppinud Dakari Ülikoolis.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Nevesis

**Nevesis** on 2008. aastal asutatud Eesti ''metal''-ansambel. 

## Koosseis
* Erki Reim – vokaal, kitarr
* Bert Järvet – basskitarr
* Ken Koemets – trummid

### Endised liikmed
*Janno Reim – vokaal
*Kiina Vargo – kitarr, klahvpillid, vokaal
*Vilmar "Wõza" Valdmann – basskitarr
*Ivan Korshunov – heli

## Diskograafia
*EP "Nevesis", 2009
*LP "Nevesis", 2012
*LP "Pink Magnet Masters", 2017

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Aalto-1

**Aalto-1** on Soome teaduslik nanosatelliit, mille ehitasid Helsingi Aalto Ülikooli õpilased.

See on kuupsatelliit. Päikese jõul töötava Aalto-1 mass on umbes 4&nbsp;kg ning selle mõõtmed on 34×10×10&nbsp;cm. Satelliidi eeldatav eluiga on kaks aastat. Algselt oli aparaadi orbiidile lähetamine planeeritud 2013. aastaks. Aalto-1 start toimus kanderaketiga PSLV-C38 Indiast 23. juunil 2017. Aalto-1 on esimene täielikult soomlaste juhtimisel valminud satelliit.

## Projekti ajalugu

Aalto-1 projekti alustati 2010. aastal, mil tehti esialgsed teostatavusuuringud. Need uuringud viidi läbi ülikooli kosmosetehnoloogiakursuse osana. 2011. aastal järgnes uurimusele esialgse disaini avaldamine. Aastal 2012 viidi läbi põhjalik disaini analüüs. Projekti käigus on moodustatud Aalto Ülikooli sisene interdistsiplinaarne koostöövõrgustik. Meeskonda kuulus liikmeid viiest ülikooli osakonnast. Lisaks moodustati konsortsium, kuhu kuuluvad mitmed Soome ülikoolid ning kosmosetööstuse ettevõtted. Konsortsiumi tuumiku moodustavad Aalto Ülikool, VTT, Helsingi Ülikool, Turu Ülikool ning Soome Meteoroloogiainstituut. Lisaks tehti projekti käigus koostööd teiste riikide ülikoolidega, sealhulgas Tartu Ülikooliga.
Aparaat läbis kõik vajalikud testid, sealhulgas vibratsioonitestid, termilise vaakumi testi ning tarkvaratestid.

## Teaduslik missioon

Missiooni üheks tähtsamaks eesmärgiks on testida kosmoses elektrilist päikesepurje. Aalto-1 elektrilise päikesepurje eksperimendi käigus tahetakse katsetada mitmest jätkest koosnevat päikesepurje ning testida elektrostaatilist jõudu, mida avaldab purjele ionosfäärilise plasma voog. Samuti tahetakse testida elektrostaatilist plasmapidurit. Tegemist on päikesepurje kontseptsioonil põhineva tehnoloogia, mille eesmärgiks on eemaldada satelliit pärast tööaja lõppu orbiidilt. Seda selleks, et mitte tekitada kosmoseprügi.

Esimene elektrilise päikesepurje eksperiment viidi kosmosesse ESTCube-1 pardal aastal 2013. Selle katse käigus taheti mõõta purjele mõjuvat jõudu, aga mitte satelliiti orbiidilt alla tuua. Aalto-1 purjel on pikem jätke, seega saab tekitada suuremat elektrostaatilist tõmbejõudu, mis on piisav et tuua aparaat orbiidilt alla.

## Vaata ka
* ESTCube-1

## Viited

## Välislingid
* Aalto Ülikooli wiki
* Aalto-1 Facebookis
* Aalto-1 Twitteris
Eeltipp

**Eeltipp** on mäetipule eelnev, viimasest madalam, tipu muljet jättev mäeosa.

## Eeltippe
*Džomolungma lõunatipp
*Rocky Summit
*Razdelnaja (6148 m) (Lenini mäetipu eeltipp)

## Viited
Città metropolitana di Cagliari

**Città metropolitana di Cagliari** on haldusüksus (*[[città metropolitana]]*) Itaalias Sardiinia maakonnas.

Haldusüksus moodustati 2016. aasta 4. veebruari seadusega. Piirneb põhjas Lõuna-Sardiinia provintsiga.

## Haldusjaotus
Città metropolitana di Cagliari jaguneb 17 omavalitsusüksuseks (*comuni*):

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (*itaalia keeles*)
Poogen (paber)

**Poogen** on teatud suurusega, enamasti standardformaadis paberileht. Trükinduses on poogen ka käsikirja või raamatu mahu mõõtühik.

## Vaata ka
*Autoripoogen
*Arvestuspoogen
*Trükipoogen

## Viited
Paberiformaat

**Paberiformaat** on paberipoogna pikkuse ja laiusega määratud suurus ja kuju. Paberiformaadid on kehtestatud Euroopa standardiga EN ISO 216, mis põhineb Saksa Standardiorgaisatsiooni (DIN) poolt 1922. aastal vastu võetud standardil DIN 476.

Standard määrab kindlaks neli seeriat (A, B, C, D) ja igaühes neist 11 suurust (tähistatakse numbritega 0–10). Formaadi tähis saadakse seeriatähe ja suurusnumbri kombinatsioonina, nt A4 või C6 (koos lühendiga DIN või ISO). Standardiseeritud on ka baasformaadist suuremaid formaate, näiteks topeltpoogen 2A0.

Poogna küljepikkuste suhe on kõigis seeriates <math>\sqrt 2 \approx 1,4142 </math> . Niisuguse suhte korral on ka poolitamisel saadud poogen sellesama külgede suhtega. Iga järgmine formaat on pool eelmisest, seega on formaadid igas reas omavahel geomeetriliselt sarnased. Formaadi number näitab, mitu korda baasformaati 0 on poolitatud. Selline suhe on ainuke võimalik, mille korral ülaltoodud tingimus (lehe külgede suhe on sama) algformaadi poolitamisest kehtib. Teisisõnu kui paberi küljed suhtuvad teisiti kui arvud 1 ja ruutjuur kahest, siis sellise suhtega paberilehe poolitamisel tekib teise suhtega formaat kui enne poolitamist.

Paberipoogna baasformaatide pindalad:
*A-seeria formaadi A0 pindala on 1 m2;
*B-seeria formaadi B0 pindala on 21/2 m2 = 1,414 m2;
*C-seeria formaadi C0 pindala on 21/4 m2 = 1,189 m2;
*D-seeria formaadi D0 pindala on 2−1/4 m2 = 0,841 m2.

Formaatide mõõtmed esitatakse millimeetrites. Tolerants on mõõtmetel 150&thinsp;mm ±1,5&thinsp;mm, mõõtmetel 600&thinsp;mm ±2&thinsp;mm ja sellest suurematel ±3&thinsp;mm.

Paberi paksust ja tihedust iseloomustab tema ruutmeetrimass grammides, näiteks tavalisel A4-printeripaberil on see 80 g/m².

## Välislingid
*Paberiformaadid
Trükipoogen

**Trükipoogen** on trükise mahu arvestamise mõõtühik. Ühele paberipoognale mahub kaks trükipoognat, sest trükitakse paberi mõlemale küljele.

Raamatus on trükipoogen mitu korda pooleks murtud paberipoogna kujul. Kui standardformaadis paber pooleks kokku murda, saame 4-leheküljelise poogna, teistkordsel murdmisel 8 lehekülge jne. Harilikult on trükipoognas 16 või 32 lehekülge. Näiteks A2-formaadis paberi (420×594&nbsp;mm) kolmekordsel voltimisel saame 16-leheküljelise poogna suurusega 148×210&nbsp;mm.

Tingtrükipoognaks on nimetatud arvestuslikku trükipoognat, mis on trükitud 60×90&nbsp;cm suuruse paberipoogna ühele küljele.

## Vaata ka
*autoripoogen

## Viited
Lumesild

**Lumesild** on lumest moodustunud sild liustikulõhe või oja kohal.

Lumesild areneb välja lumekarniisist, mis aja jooksul edasi suurenedes võib ulatuda lõheava teise servani, moodustades loodusliku silla.

## Ohtlikkus
Lumesild võib aja jooksul täielikult katta lõhe ava ja kujutab endast seetõttu ohtu, sest loob illusiooni katkematust lumeväljast, varjates samal ajal lumekihi paksust, mis võib osutuda väga õhukeseks.

Kuna lumesild on lõheserva lähedal palju paksem kui keskosas, siis lumesilla ületamisel toimub silla varisemine reeglina servast eemal ja keskpaigale lähemal.  

Lumesilla varisemise tõttu hukkusid 2015. aastal kolm Eesti alpinisti Tocllaraju mäel Andides.

## Viited

## Välislingid
*Lumesild. Foto. mountainproject.com
*Lumesild. Foto. images.summitpost.org
*Lumesilla ületamine. Foto. images.summitpost.org
*Lumesilla ületamine. Foto. jeffpflueger.com 
*Lumesilla ületamine. Foto. images.summitpost.org
*Lumesilla ületamine. Foto. images.summitpost.org
Raamatuformaat

**Raamatuformaat** on raamatu suurus, mille määrab trükkimiseks kasutatava paberipoogna formaat. Raamatud trükitakse A- ja B-seeria paberipoognatele. Vajaliku suurusega paberipoognad volditakse enamasti kolme- või neljakordse poolitamise teel 16- või 32-leheküljelisteks vihikuteks, millest köidetakse raamatuplokk. 
   
Raamatuplokkide levinuimad standardformaadid ja mõõtmed: 
*A6 – 73×148&nbsp;mm; 
*A5 – 148×210&nbsp;mm; 
*A4 – 210×297&nbsp;mm;
*B6 – 125×176&nbsp;mm;
*B5 – 176x250 mm.

Nendes mõõtmetes sisaldub teatud köitmis- ja lõikamisvaru, nii et raamatuploki tegelik suurus võib olla mõne millimeetri võrra väiksem.

Raamatuformaatide ajalooliselt väljakujunenud nimetusi (ENE järgi):
*foolio – poole poogna suurune raamatuformaat; 35–45&nbsp;cm kõrgune paberipoogen on volditud kaheks (4 lk), tähis 2° (foolioformaadis raamat on foliant):
*kvart  – 1) kvartformaat, paberipoogen on volditud neljaks (8 lk), tähis 4°; 2)  raamatu neljandikformaat, kõrgus 25–35&nbsp;cm);
*oktaav – 1) oktaavformaat, paberipoogen on volditud kaheksaks (16 lk); 2) raamatu kaheksandikformaat, kõrgus 18,5 (väikeoktaav) kuni 25&nbsp;cm (suuroktaav), tähis 8° (tavaline raamatuformaat).

## Vaata ka
*Paberiformaat
* Poogen (paber)
Primorje sõjaväeringkond

**Primorje sõjaväeringkond** (vene keeles *Приморский военный округ*, *Приморский ВО*) oli aastatel 1945–1953 Nõukogude Liidu relvajõudude koosseisu kuulunud piirkondlik operatiiv-strateegiline väekoondis.

## Ajalugu
Sõjaväeringkond moodustati 30. septembril 1945 ja selle territooriumi moodustasid Primorje krai osad. Väekoondis saadeti laiali 1. juunil 1953 ja selle territoorium liideti Kaug-Ida sõjaväeringkonnaga.

Sõjaväeringkonna staap asus Vorošilovis.

### Primorje sõjaväeringkonna vägede juhatajad
Tauria sõjaväeringkond

**Tauria sõjaväeringkond** (vene keeles Таврический военный округ, Таврический ВО) oli aastatel 1945–1956 Nõukogude Liidu relvajõudude koosseisu kuulunud piirkondlik operatiiv-strateegiline väekoondis.

Sõjaväeringkond moodustati 9. juulil 1945 ja selle territooriumi moodustasid Vene NFSV koosseisu kuulunud Krimmi oblast ning Ukraina NSV koosseisu kuulunud Hersoni ja Zaporižžja oblast. Staap formeeriti Üksiku Primorje armee ja 22. armee baasil. Väekoondis likvideeriti 4. aprillil 1956 ja selle territoorium liideti Odessa sõjaväeringkonnaga.

Sõjaväeringkonna staap asus Simferopolis.

### Tauria sõjaväeringkonna vägede juhatajad

*1945–1946 kindralleitnant Kondrat Semjonovitš Melnik
*1946–1954 kindralpolkovnik Markijan Mihhailovitš Popov
*1954 kindralleitnant Sergei Stepanovitš Fomenko
*1954–1956 kindralpolkovnik Ivan Iljitš Ljudnikov
Stalingradi sõjaväeringkond

**Stalingradi sõjaväeringkond** (vene keeles Сталинградский военный округ, Сталинградский ВО) oli aastatel 1941–1942 ja 1943 Nõukogude Liidu relvajõudude koosseisu kuulunud piirkondlik operatiiv-strateegiline väekoondis.

Sõjaväeringkond moodustati 26. novembril 1941. Territoorium hõlmas: Stalingradi oblast (v.a kolm rajooni), osa Rostovi ja Lääne-Kasahstani oblastist, Kalmõki ANSV ja Astrahani ringkond. Staap moodustati Harkovi sõjaväeringkonna baasil. 31. augustil 1942 formeeriti sõjaväeringkond 28. armeeks. Uuesti moodustati sõjaväeringkond 2. juulil 1943. Nüüd kuulus selle koosseisu Stalingradi oblast, Rostovi oblasti põhjapoolsed alad, Astrahani ringkond ja Kalmõki ANSV. Hiljem hõlmas see ka Harkovi ja Vorošilovgradi oblastit. Sõjaväeringkond likvideeriti oktoobris 1943 ning selle väed ja territooriumi liideti Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkonnaga.

Sõjaväeringkonna staap asus 1941–1942 Stalingradis, seejärel Astrahanis.

### Stalingradi sõjaväeringkonna vägede juhatajad

*1941 kindralmajor Nikolai Vladimirovitš Feklenko
*1941–1942 kindralleitnant Vassili Filippovitš Gerassimenko
*1943 kindralleitnant Viktor Vassiljevitš Kosjakin
Laineplaat

**Laineplaat** on katusekattematerjal, mida valmistatakse enamasti kiudtsemendist. Eesti keeles kutsutakse tootja Eternit järgi seda materjali ka eterniidiks. 

Eestile kõige lähem riik, kus tänapäeval kiudtsemendist laineplaate toodetakse, on Leedu. Leedu ettevõte UAB Eternit Baltic on uut, asbestivaba laineplaati valmistanud 1997. aastast alates. Laineplaadis on asbestikiud asendatud PVA fiiberkiududega, mis erinevalt asbestist ei ole inimese tervisele kahjulikud.
Lazio mägi

**Lazio mägi** on mägi Kunluni mäestikus. Halduslikult asub see Hiinas Xinjiangis.

Mäele panid nime 2007. aastal selle esmavallutajad.

Koktaki liustiku kõrval asuva Lazio mäe kõrgus on **6045 m**.

## Alpinism
Mäetipu vallutasid esimestena 23. augustil 2007 Soome alpinistid Veli-Matti Helke, Rauno Ravantti ja Mikko Piironen.

Soomlaste järel teisena tõusid 2010. aasta juulis selle mäe tippu Eesti alpinistid Kristjan-Erik Suurvälja juhtimisel toimunud Eesti Kunluni ekspeditsiooni käigus. 27. juulil tõusid 7 ekspeditsiooni liiget selle mäe tippu. Tegemist oli ka selle marsruudi esmaläbimisega. Üks tippujõudnutest, Argo Mere, laskus suuskadega tipust 5800 m kõrgusel asunud vahelaagrisse.

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2010 – Kristjan-Erik Suurväli, Priit Joosu, Priit Simson, Argo Mere, Siim Kadak, Jaan Sibul, Marko Aasa

## Viited
Jüri Ilvest

**Jüri Ilvest** (sündinud 22. detsembril 1952) on eesti jurist, endine riigikohtunik.

Jüri Ilvest lõpetas 1971. aastal Tallinna 10. Keskkooli. Aastatel 1971–1976 õppis Ilvest Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteaduskonnas. Pärast õpingute lõpetamist töötas 14 aastat prokuratuuris, seejärel Eesti Ülemkohtus kohtunikuna. Eesti Vabariigi Ülemkohtu kohtuniku ametist vabastati ta 16. septembrist 1993.

Riigikohtu liikmeks nimetati Jüri Ilvest Riigikogu poolt 25. veebruaril 1993. Ettepanekut nimetada Ilvest riigikohtunikuks, toetas 52, vastu oli 17 ning 11 Riigikogu liiget jäid erapooletuks. Aastatel 1993–2003 juhtis ta Riigikohtu kriminaalkolleegiumi. Viimast päeva oli ta tööl ajalehe Postimees andmetel 15. jaanuaril 2016, misjärel siirdus pensionile. Riigi Teataja andmeil vabastati Jüri Ilvest ametist 18. jaanuarist.

Jüri Ilvestit on tunnustatud 2002. aastal Valgetähe IV klassi teenetemärgiga.

## Allikad
Membraanipotentsiaal

**Membraanipotentsiaal** on rakumembraani eri külgedel esineva elektriliste potentsiaalide vahe, mis on tingitud laetud osakeste erinevast kontsentratsioonist kummalgi pool membraani. Kõigil elusrakkudel on välis- ja sisekeskkonna vahel potentsiaalide vahe. Raku sees on elektriline laeng (ioonide kogusumma) negatiivsem kui rakust väljaspool. 

Närvirakkude membraanipotentsiaal muutub depolarisatsiooni ja repolarisatsiooni käigus. Kui membraani sees, rakus ületab elektriline potentsiaal teatava läviväärtuse, algatab see kiire ja pidevalt suureneva depolarisatsiooni kuni rakk muutub korraks ‘seestpoolt positiivseks’ ja seejärel repolariseerub. (Repolariseerumine tähendab seda, et raku sisemine elektriline potentsiaal muudetakse samasuguseks nagu enne depolarisatsiooni, kus raku sees on negatiivne ja väljaspool rakku positiivne laeng.) Paljudel juhtudel repolarisatsioon jätkub, kuni rakk muutub ajutiselt hüperpolariseerituks, seejärel muutub membraanipotentsiaal aeglaselt normaalseks. Normaalse, puhkeseisundi hoidmiseks peab rakk aktiivselt energiat kulutama. Rakk kasutab puhkeseisundi membraanipotentsiaali loomiseks mitokondrites toodetud energiat, täpsemalt ATP molekuli keemilist energiat.
Ulla Pirttijärvi-Länsman

**Ulla Pirttijärvi-Länsman** (sünninimi **Ulla Pirttijärvi**, sündinud 13. novembril 1971 Inaris) on saami laulja ja joiguja. Ta joiub ja laulab enamasti põhjasaami keeles. 

Inari valla Áŋŋeli külast pärit Ulla Pirttijärvi laulis 1980. aastatel ansamblis Áŋŋel Nieiddat (soome keeles Angelin tytöt) koos Ursula Länsmani ja Tuuni Länsmaniga. Iseseisva artistina alustas ta pärast ansambli esimese albumi ilmumist aastal 1992. Praegu tegutseb Ulla Pirttijärvi-Länsman 2009. aastal asutatud ansamblis Ulda.

Ulla Pirttijärvi on avaldanud neli sooloalbumit ja osalenud Soome ansambli Rinneradio ning saami artistide Frode Fjellheimi ja Wimme Saari plaatide lindistamisel. Peale selle on ta osalenud aastal 1987 ansambli Áŋŋel Nieiddat eelkäija Angel-Nuorat ja saami laulja Mari Boine saamikeelsete jõululaulude kassetil "Juovllaide". 2000. aastate algul oli Ulla Pirttijärvi toimi Lapi läänikunstnik. Ulla Pirttijärvi-Länsman elab perega Ohcejohka külas.

## Diskograafia
### Sooloalbumid
**[[Hoŋkoŋ dohkká]]* (1996)
**[[Ruošša eanan]]* (1998)
**[[Máttaráhku askái]]* (2002)
**[[Áibbašeabmi]]* (2008)
### Angel-Nuorat
**[[Juovllaide]]* (1987)
### Áŋŋel Nieiddat
**[[Dolla]]* (1992)
### Ulla Pirttijärvi & Ulda
**[[Ulda (albumi)|Ulda]]* (2012)

## Viited

## Välislingid
*Ulda koduleht
Lõuna-Uurali sõjaväeringkond

**Lõuna-Uurali sõjaväeringkond** (vene keeles Южно-Уральский военный округ, ЮжУрВО) oli aastatel 1941–1958 Nõukogude Liidu relvajõudude koosseisu kuulunud piirkondlik operatiiv-strateegiline väekoondis.

Sõjaväeringkond moodustati 1. detsembril 1941. Staap formeeriti Orjoli sõjaväeringkonna väejuhatuse baasil. Territooriumiks oli Tškalovi oblast, Baškiiri ANSV ning Kasahhi NSV koosseisu kuulunud Aktjubinski, Gurjevi ja Lääne-Kasahstani oblast. Sõjaväeringkond likvideeriti 15. jaanuaril 1958 ning selle territoorium liideti Volga ja Turkestani sõjaväeringkonnaga.

Sõjaväeringkonna staap asus Tškalovis.

### Lõuna-Uurali sõjaväeringkonna vägede juhatajad

*1941–1942 kindralleitnant Vladimir Nikolajevitš Kurdjumov
*1942 kindralleitnant Fjodor Nikititš Remezov
*1942–1943 kindralmajor Matvei Timofejevitš Popov
*1943 kindralmajor N. I. Dementjev
*1943–1945 kindralpolkovnik Mārtiņš Reiters
*1945–1946 armeekindral Georgi Fjodorovitš Zahharov
*1946–1949 Nõukogude Liidu marssal Semjon Konstantinovitš Timošenko
*1949–1955 kindralpolkovnik Pavel Aleksejevitš Belov
*1955–1958 kindralpolkovnik Jakov Grigorjevitš Kreizer
Astra Põder

**Astra Põder** (sündinud 3. veebruaril 1970) on eesti laulja. Tema esinejanimi on **Astra**.

1995. aastal osales ta ETV lauluvõistlusel "Kaks takti ette", kus saavutas teise koha. 

Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli õpilasena laulis ta sisse Raadio 2 reklaamklippe, mille muusika autor oli Alo Mattiisen. Tema lauluõpetaja Tallinna Muusikakoolis oli Silvi Vrait.

1995. aastal alustas Põder koostööd Kalle Kukega ning salvestas laulud "Lend", "Sinuga" ja "Armumise lugu".

2013. aastal alustas ta soolokarjääri ning ilmus laul "Kas tõesti on nii", millele on järgnenud veel plaadi jagu lugusid. 

Astra Põder esineb festivalidel ja ööklubides. Ta laulab ka ansamblites Igihaljas Seitse ja Horre Zeigeri Big Band.

## Viited

## Välislingid
* Astra Facebookis
* Astra Youtube'is
* Astra ja Kalle diskograafia 1995–1996

.
Inari saamid

**Inari saamid** on osa saamidest, kelle põline asuala on Inari järve ümbruses Soomes. Inari saamid on piirkonna põlisrahvas. 

Inari saame eristab teistest saamidest keel, ajaloolised elatusalad ja rahvariided. Aastal 2008 kõneles kokku 279 inimest Inari saami keelt oma emakeelena. Etnilisi Inari saame on eri hinnangutel 700–900.

## Asuala

Inari saamide põline asuala on olnud Inari järve ümbrus. Ajalooliselt on asuala võinud olla ka suurem. Lõunas kulgeb ajaloolise asuala piir Saariselkä juurest Ivalo jõe ülemjooksule, läänes Lemmenjokini ja sealt Vaskajoki kaudu Aksujärvi järveni. Loodes kulgeb piir Syysjärvi ja Säytsjärvi kaudu Iijärvi juurde ja sealt itta ümber Inari järve. Ka praeguse Soome–Norra piirist üle Norra poole peal Inari jõe kandis on võimalikult elanud inarinsaame, sellele viitavad kohanimed ja pärimus. Palju Inari saame elab ka väljaspool põlist asuala mujal Soomes ja teistes riikides.

Inari saami keelt on kõneldud ja kõneldakse praeguse Inari valla järgmistes külades (soomekeelsed nimed sulgudes):
*Njellim (Nellim) 
*Avveel (Ivalo)
*Menišjävri (Menesjärvi)
*Riemâšjuuhâ (Repojoki)
*Mosshâš (Tirro)
*Aanaar markkân (Inari)
*Kaamâs (Kaamanen)
*Ákšujävri (Aksujärvi)
*Čovčjävri (Syysjärvi)
*Ijjävri (Iijärvi)
*Čevetjävri (Sevettijärvi)
*Päärtih (Partakko)

## Viited
Massiel

**Massiel** (kodanikunimega **María Félix de los Ángeles Santamaría Espinoza**; sündinud 2. augustil 1947) on Hispaania laulja. 

Ta võitis 1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse hispaaniakeelse lauluga "La la la".
Teach-In

**Teach-In** on Hollandi ansambel. Ansambel võitis 1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Ding-A-Dong"

Eurovisiooni ajal olid ansamblis Gettie Kaspers, Chris de Wolde, Ard Weenink, Koos Versteeg, John Gaasbeek ja Ruud Nijhuis.
Bodley raamatukogu

**Bodley raamatukogu** (inglise keeles **Bodleian Library**) on Oxfordi Ülikooli peamine teadusraamatukogu üle 12 miljoni trükisega. Raamatukogu asutas 1602. aastal inglise diplomaat ja õpetlane Thomas Bodley.
22-Pistepirkko

**22-Pistepirkko** (hääldus [kakskütkaks pistepirkko]) on Soomes Utajärvil 1980. aastal moodustatud rokkansambel.

22-Pistepirkko muusikal on 1960. aastate Briti ja Ameerika *[[garage rock]]*i ja psühhedeelse roki mõjutused. Ansambli muusikat, laulusõnu ja mängustiili võib pidada väga isikupäraseks ja kergesti äratuntavaks. Kriitikute arvates on 22-Pistepirkko üks hinnatumaid Soome ansambleid.

Aastal 1982 võitis toona veel noor ansambel esikoha Soome roki meistrivõistlustel. Varsti pärast seda ilmus bändil esimene EP. Nende 1984. aasta debüütalbum "Piano, rumpu ja kukka" oli peamiselt veel soomekeelne. Järgmine EP, "Ou Wee!", oli aga juba ingliskeelne, nagu ka järgmine album "Kings of Hong Kong" (1987). Viimati nimetatud plaat ja sellele järgnenud "Bare Bone Nest" (1990) teenisid kriitikute kiituse.

22-Pistepirkko tuntuim lugu "Birdy" on nende albumilt "Big Lupu" (1992). Bändi edukaim album on 1994. aastal ilmunud "Rumble City, LaLaLand". Ansambel säilitas oma kultusliku maine ja ka uuemad albumid, eriti "Drops & Kicks" (2005) ja "Lime Green Delorean" (2011) leidsid üsna hea vastuvõtu.

Ansambel esines ka nimega **The Others**, mängides peamiselt 1950.–1970. aastate *[[rock'n'roll]]*i, *[[garage rock]]*i ja kantrimuusika kavereid. The Othersi nime all anti välja ka plaat "Monochromeset" (2006).

Bändi nimi on võetud lepatriinulaste hulka kuuluva õnnetriinu (*Psyllobora vigintiduopunctata*) järgi.

2015. aasta juunis teatas bänd, et võtab loomingulise puhkuse. 2016 andis P-K Keränen soolokontserte.

## Koosseis
* P-K Keränen – vokaal, kitarr, süntesaatorid
* Espe Haverinen – trummid ja vokaal
* Asko Keränen – bass, süntesaatorid ja vokaal
Neile lisaks on plaatidel "The Kings of Hong Kong", "Bare Bone Nest" ja "Big Lupu" muusikuna kaasa teinud kitarrist ja produtsent Riku Mattila, kes pole siiski ametlikult ansamblisse kuulunud.

## Albumid
* "Piano, rumpu ja kukka" (1984)
* "Kings of Hong Kong" (1987)
* "Bare Bone Nest" (1989)
* "Big Lupu" (1992)
* "Rumble City, LaLa Land" (1994)
* "Zipcode" (1996)
* "Eleven" (1998)
* "Downhill City" (1999)
* "Rally of Love" (2001)
* "The Nature of 22-Pistepirkko" (2002)
* "Drops & Kicks" (2005)
* "The Others: Monochromeset" (2006)
* "(Well You Know) Stuff Is Like We Yeah!" (2008)
* "Lime Green DeLorean" (2011)

## Filmides
* 2001. aasta Euroopa turneel reisis koos 22-Pistepirkkoga režissöör Andreas Haaning Christiansen ja tegi selle põhjal dokumentaalfilmi "Sleep good, rock well".
* Laul "She's So Shy" kõlab rootslase Stefan Jarli filmis "From Misfits To Yuppies" (Mods Trilogy).
* Laulu "I'm A Moon Around You" on kasutatud Kanada režissööri Kate Melville'i filmis "Picture Day".

## Viited

## Kirjandus
* Puustinen, Viljami & 22-Pistepirkko: 22-Pistepirkko. Like, 2005. ISBN 952-471-321-7. 

## Välislingid
* 22-PP koduleht
* YLE Elav arhiiv: 22-Pistepirkko - Jealouse ja Joey
* YLE Elav arhiiv: 22-Pistepirkko - Birdy
* YLE Elav arhiiv: 22-Pistepirkko uskoi kokeellisuuteen ja nöyryyteen
Lapi ülikool

**Lapi ülikool** (soome keeles *Lapin yliopisto*, lühend **LY**, ladina keeles *Universitas Lapponiensis*) on ülikool Soomes Rovaniemi linnas. 

Aastani 1991 oli kõrgkooli nimi *Lapin korkeakoulu*, õppeasutus asutati 1. märtsil 1979.

Ülikoolis on neli teaduskonda. Lisaks sellele kuuluvad ülikooli üksuste hulka Arktika keskus ja avatud ülikool.  

Aastal 2012 õppis ülikoolis 4685 põhiõppe üliõpilast, 346 kraadiõppurit, 127 välismaist kraadiõppurit ja 235 rahvusvahelist vahetusüliõpilast. Lisaks oli avatud ülikooli, täienduskoolituskeskuse ja väärikate ülikooli nimekirjades 6465 täiskasvanud õppijat. Aastal 2012 kaitsti Lapi ülikoolis 474 magistrikraadi ja 28 doktorikraadi. 

Kokku on Lapi ülikoolis töötajaid 647, sealhulgas 68 professorit.

## Ajalugu
Lapi kõrgkool (*Lapin korkeakoulu*) asutati aastal 1979 nimellä, sellesse kuulusid kasvatusteaduste teaduskond, õigusteaduskond ja raamatukogu. Kõrgkoolis asutati hiljem, aastal 1982 ühiskonnateaduste teaduskond ja aastal 1990 kunstide teaduskond. Täienduskoolituskeskus ja keelekeskus asutati aastal 1983. Aastal 1985 asutati Põhja keskkonna- ja vähemuste õiguste instituut (PYVI) ja aastal 1989 Arktika keskus, aastal 1997 liideti instituut keskusega.

## Viited

## Välislingid
* Lapi ülikool koduleht
LY

**LY** või **Ly** võib tähendada järgmist:
*LY ehk *Lapin yliopisto* (Lapi ülikool)
*Ly (eesnimi), naisenimi
*...
Jerõdag

**Jerõdag** (lesgi keeles Яру Сув) on mägi Suur-Kaukasuses Peaahelikus. 

Halduslikult jääb mägi Dagestani lõunaossa Venemaal, asudes Aserbaidžaani piiri lähedal.

Jerõdagi kõrgus on **3925 m**

## Alpinism
Jerõdag on mägironijate hulgas populaarne koht. Mäe lääneseina kaudu tõustakse tippu paarikümnel erineval marsruudil, erineva raskuskategooriaga (Venemaa süsteemi järgi 4B kuni 6A). 2001. aastal lisandus 6B raskuskategooriaga nn. Voronini marsruut.

2002. aastal peeti sellel mäel Venemaa meistrivõistlused alpinismis kaljuronimise kategoorias.

### Dagestan-2011
Rahvusvahelise alpinismifestivali "Dagestan-2011" raames tõusis 22. juulil 2011 Eesti alpinist Andres Hiiemäe koos kahe Venemaa alpinisti – Ivan Mirošnitšenko (Tšeljabinsk) ja Sergei Zurbulajeviga (Ulan-Ude) Jerõdagi tippu mäe lääneseina kaudu mööda nn. Poljakovi marsruuti (raskuskategooria 5B, esmaläbimine 1980). See tõus tunnistati festivali parimaks tõusuks.

## Viited

## Välislingid
*Jerõdagi läänesein. Poljakovi marsruut, millel 2011 ronis Andres Hiiemäe, on tähistatud numbriga 18. risk.ru
*Erydag, 3995 m, Caucasus. mountain.ru
*Първият алпийски заслон в Дагестан. climbingguidebg.com (bulgaaria keeles)
Alphabeta

**Alphabeta** oli Iisraeli funkmuusika ansambel. Ansambel võitis koos laulja Izhar Coheniga 1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "A-Ba-Ni-Bi".

## Koosseis
*Reuven Erez
*Lisa Gold-Rubin
*Nehama Shutan
*Ester Tzuberi
*Itzhak Okev
Milk and Honey

**Milk and Honey** (heebrea keeles זָבַת חָלָב‎ *Khalav U'Dvash*) oli Iisraeli ansambel. Ansambel võitis koos laulja Gali Atariga 1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Hallelujah".

Ansambli liikmed olid Re’uwen Gwitrz, Szmulik Bilu ja Jehuda Tamir. Shmulik Bilu suri 31. detsembril 2023 Tel Avivi Ichilovi haiglas 71-aastaselt.
Ramla senjööria

**Ramla senjööria** (prantsuse keeles *Seigneurie de Ramla*) oli ristisõdijate Jeruusalemma ladina kuningriigi läänivaldus. Selle senjöör oli Jaffa ja Ashkeloni krahvi vasall.

## Ajalugu
Esimese ristisõja ajal oli moslemi elanikkond Ramla hüljanud, kuna sellel puudusid vajalikud kaitserajatised. Pärast linna ilma võitluseta alistumist 1099. aastal anti see vaimulik Roueni Robert’i võimu alla, kes peagi pühitseti Lydda ja Ramla ladina piiskopiks. Seega oli Ramla alguses vaimulik senjööria. Selline korraldus ei jäänud aga kauaks püsima ja Ramlast sai ilmalik valdus. Alates a-st 1106 oli see kastellaan Ramla Baudouini (surn. 1138) käes. Aastal 1126 sai senjööriast Jaffa krahvkonna osa. Pärast viimase krahvi Hugues II mässu 1134. aastal tehti Ramlast omaette valdus ja Baudouinist sai selle senjöör. Tema valdused päris poeg Rénier. Viimase õde Helvis naitus Ibelini Barisaniga, kellele kuulus Ramla lähedal Ibelini kindlus, ja abielu kaudu siirdus senjööria võimsa Ibelini suguvõsa kätte. Nad valitsesid Ramlat kuni 1187. aastani, mil see langes koos teiste ristisõdijate aladega Egiptuse sultani Salah ad-Dini kätte. Aijubiidide käes oli Ramla kuni aastani 1229, mil sellest sai uuesti Jeruusalemma kuningriigi valdus. 1244. aastal said Ibelinid senjööria tagasi, kuid 1260. aastal vallutasid selle Egiptuse mamelukid ja see läks lõplikult moslemite kätte.

## Ramla senjöörid
*1099–1106 Roueni Robert, Lydda ja Ramla piiskop
*1106–1134 Ramla Baudouin (surn. 1138) (kastellaan)
*1134–1138 Ramla Baudouin (surn. 1138)
*1138–1147 Ramla Rénier (surn. pärast 1148)
*1148–1151 Ibelini Barisan (Balian) (surn. 1151)
*1151–1170 Ibelini Hugues (surn. 1170)
*1170–1186 Ibelini Baudouin (surn. 1187)
*1186–1187 Ibelini Thomas (surn. 1188)
*1187–1229 *Egiptuse Aijubiidide valdus*
*1229–1244 *Jeruusalemma kuningriigi valdus*
*1244–1260 Ibelini Jean (surn. 1266)
*1260 *Egiptuse mamelukkide valdus*

## Vaata ka
*Ramla (suguvõsa)