open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Carl Friedrich Hasselblatt

**Carl Friedrich Hasselblatt** (3. jaanuar 1701 Noarootsi kihelkond – 10. august 1730 Noarootsi) oli Eesti vaimulik.

Õppis Haapsalu linnakoolis kuni 1713, Tallinna gümnaasiumis alates 1714. Immatrikuleeriti Halle Ülikooli juulis 1719, oli kohal veel aastal 1721. Ordineeriti õpetajaks 3. märtsil 1722.

Noarootsi Püha Katariina koguduse vaimulikuks kutsuti 9. veebruaril 1722, Noarootsi kogudust teenis aastatel 1722–1728. Reigi Jeesuse koguduse õpetajaks kutsuti 3. juulil 1727, kohale asus 1. veebruaril 1728 ning introdutseeriti ametisse 10. märtsil 1728. Saarte-Lääne praostkonna abipraostiks sai aastal 1729.

## Isiklikku
Tema isa Christian Hasselblatt ja vanaisa Isaac Svenonis Hasselblatt olid Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajad. Vend Isaac Hasselblatt oli Tallinna Toomkoguduse rootsi õpetaja, vend Gustav Ernst Hasselblatt oli õpetaja Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduses. Tema väimees oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja Johann Ignatius, tütrepoeg oli Vigala Maarja koguduse õpetaja Johann Friedrich Ignatius.

## Viited
Isaac Hasselblatt

**Isaac Hasselblatt** (28. veebruar 1680 Noarootsi – 27. september 1742 Södra Wi) oli Eesti vaimulik.

Immatrikuleeriti aastal 1698 Turu ülikooli, 25. novembril 1700 Uppsala ülikooli, Greifswaldi ülikooli 12. oktoobril 1705. Kutsuti aastal 1706 Eestimaa konsistooriumi vaimulikuks notariks. Ordineeriti õpetajaks 3. aprillil 1707 piiskop Jacob Langi poolt.

Oli 1707–1710 Tallinna Toomkoguduse rootsi koguduse abipastor. Põgenes aastal 1710 Rootsi ja oli Norrköpingi saksa koguduse pastori, aastail 1715–1732 Röki ja Heda koguduse (praeguse haldusjaotuse järgi Ödeshögi vallas Östergötlandi läänis) pastor. Seejärel asus Soome Lapinjärvile ja Pernajasse, oli seal 1734–1741 kirikuõpetaja. Siirdus seejärel Rootsi, kus ta ka Linköpingi lähedal Södra Wis suri.

## Isiklikku
Tema isa Christian Hasselblatt ja vanaisa Isaac Svenonis Hasselblatt olid Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajad. Vend Gustav Ernst Hasselblatt oli Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, vend Carl Friedrich Hasselblatt oli õpetaja Noarootsi ja Reigi koguduses. Äi oli Vormsi koguduse pastor Laurentius Malm.

## Viited
Christian Hasselblatt

**Christian Hasselblatt** (5. detsember 1653 Noarootsi – 7. september 1718 Noarootsi) oli Eestimaa vaimulik.

Õppis Tallinna gümnaasiumis alates 18. oktoobrist 1667, immatrikuleeriti 27. augustil 1674 Turu Akadeemiasse, oli kohal veel aastal 1676, mil isa ta endale abiks kutsus. Ordineeriti õpetajaks 11. detsembril 1678.

Oli Läänemaal Noarootsi Püha Katariina koguduse adjunktõpetaja 1678–1682, sama koguduse õpetaja oli 1682–1718. Sai Saarte-Lääne praostkonna praostiks 10. veebruaril 1709, oli praost 1709–1718, *senior ministerii* (Eestimaa pastorkonna vanem) oli 1710–1718. Osales Tallinnas Eestimaa piiskopi valimisel 28. märtsil 1710 ja hääletas Jacob Langi poolt. Jätkas Noarootsis isa ja onu alustatud koolitegevust. Aastast 1683 kuulus talle Dirsläti küla.

## Isiklikku
Tema isa Isaac Svenonis Hasselblatt oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema emapoolne vanaisa oli piiskop Joachim Jhering. Poeg Isaac Hasselblatt oli Tallinna Toomkoguduse rootsi õpetaja, poeg Carl Friedrich Hasselblatt oli õpetaja Noarootsi ja Reigi koguduses, poeg Gustav Ernst Hasselblatt oli õpetaja Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduses.

## Esivanemad

## Viited
Isaac Svenonis Hasselblatt

**Isaac Svenonis Hasselblatt** (2. veebruar 1608 Mariestad Västergötland Rootsi – 7. aprill 1682 Noarootsi Läänemaa) oli Eesti vaimulik.

Isaac Svenonis Hasselblatt õppis Strängnäsi gümnaasiumis, immatrikuleerus 21. novembril 1630 Uppsala Ülikooli, pidas väitluskõne 30. mail 1633. Immatrikuleeriti 12. augustil Tartu Ülikooli ja sai 21. oktoobril 1634 magistriks. 

Kutsuti Noarootsi Püha Katariina koguduse adjunktpastoriks 28. detsembril 1634, stuudiumi jätkamist toetas finantsiliselt Noarootsi koguduse õpetaja Martin Martini Winter. Immatrikuleeriti Rostocki Ülikooli 1635. Vahepeal kodulinnas, kus kutsuti uuesti Noarootsi koguduse õpetajaks 1. juulil 1637, pastor alates 1638. 

Oli Ranna-Lääne praostkonna 25. jaanuarist 1642–1647. Saarte-Lääne praostkonna praost alates 4. märtsist 1647. Eestimaa konsistooriumi assessor alates 1642 ja konsistooriumi juhataja asetäitja.

Hasselblatt kirjutas juhuluulet, trükitud väitlused Tartu Ülikoolis 31. augustil 1633 ja *pro gradu* 12. oktoobril 1634. Asutas umbes 1650 Noarootsi kiriku juurde kooli, mille rektoriks sai tema vallaline vend Abraham Mariaestadius.

## Isiklikku
Tema esimese abikaasa Elisabeth Winteri (1615–1645) isa oli Noarootsi koguduse õpetaja Martin Martini Winter, tema teise abikaasa Brigitta Griess'i (sünd. Jhering, 1619–1685) isa oli piiskop Joachim Jhering. Poeg Christian Hasselblatt oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. 

Pojapoeg Isaac Hasselblatt oli Tallinna Toomkoguduse rootsi õpetaja, pojapoeg Carl Friedrich Hasselblatt oli õpetaja Noarootsi ja Reigi kogudustes, pojapoeg Gustav Ernst Hasselblatt oli õpetaja Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduses.

## Viited
Pruun-tondihobu

**Pruun-tondihobu** ehk **pruun tondihobu** ehk **suur tondihobu** (*Aeshna grandis*) on tondihobulaste sugukonda tondihobu perekonda kuuluv kiililine.

Pruun-tondihobu elab Põhja- ja Kesk-Euroopas ning Aasias. Ta on tavaline Eestis ja Inglismaal, aga puudub Šotimaalt.

Ta elab rohke taimekasvuga tiikides, järvedes ja vooluveekogudes. Tal on kindel jahiterritoorium, mille piire ta tarmukalt sissetungijate vastu kaitseb.

Pruun-tondihobu eristub teistest kiilidest hästi. Ta on hästi äratuntav isegi lennul oma pruuni keha (ainus pruun eristiivaline kiil Eestis) ja pronksjate tiibade järgi. Kui ta istub, on isasel märgatavad sinised laigud tagakeha teisel ja kolmandal segmendil; emasel need puuduvad. Tiibade siruulatus on 95–105 mm ja sellega on ta kõigest pisut väiksem kui 

kuningkiil. Kehapikkus on tiibade siruulatusest märksa väiksem: 70–78 mm. Silmad on pruunid, isastel siniste laikudega. Pruun-tondihobu lendab hästi ja teda võib kohata ka veest kaugel.

Emane muneb munad vahetult veepinna alla taimevartele. Röövikud kooruvad järgmisel aastal. Nad on peamiselt mustvalged ja elavad põhiliselt veetaimedel. Vastsestaadium kestab paar-kolm aastat. Valmikud ei talvitu.

Pruun-tondihobu lendab juulist septembrini.

Ta kuulub soodsas seisundis liikide hulka.

Teaduslikult kirjeldas pruun-tondihobu esimesena Linnaeus aastal 1758.

## Välislingid
*
Oidrema peakraav

**Oidrema peakraav** on kraav Pärnumaal Lääneranna vallas Oidrema, Paimvere, Tuhu, Tõitse, Soovälja, Kunila ja Parivere külas.

Peakraavi pikkus on 11,7 km ning see suubub Parivere ja Kunila küla piiril paremalt Tuudi jõkke (15,1 km suudmest). Peakraavi valgla on 58,8 km². See saab alguse Paimvere külas. 7,3 km suudmest suubub sellesse Tuti kraav. Peakraavist kirdesse jääb Lihula maastikukaitseala (Lihula raba). Peakraavist edelasse jääb Tuhu maastikukaitseala (Tuudi raba, Tuhu soo). Peakraavi suudmes asub Oidrema hüdromeetriajaam.

Oidrema peakraav on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Oidrema peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1118100.

## Välislingid
*
Tuti kraav

**Tuti kraav** on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Tuhu, Kiska ja Oidrema külas.

Kraavi pikkus on 3,3 km ning see suubub vasakult Oidrema peakraavi (7,3 km suudmest). Kraavi valgla on 4,9 km². Kraavist edelasse jääb Tuhu maastikukaitseala.

Tuti kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Tuti kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1118200.

## Välislingid

*
Kuitsa oja

**Kuitsa oja** on oja Läänemaal Lääneranna vallas Kunila külas. Oja lähtest läände jääb Kõverdama raba. Ojast lõunasse jääb Tuhu maastikukaitseala (Tuudi raba).

Oja suubub Kunila külas vasakult Tuudi jõkke (19,7 km suudmest).

Oja on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Kuitsa oja keskkonnaregistri kood on VEE1118000.

## Välislingid

*
Riisa oja

**Riisa oja** (ka *Kulujõgi*) on oja Läänemaal Lääneranna vallas Parivere ja Valuste külas. Oja lähtest itta jääb Lihula maastikukaitseala (Lihula raba). 2,3 km suudmest suubub ojja Riisa kraav. Riisa silla juures (Pärnu–Lihula maantee) asub Valuste hüdromeetriajaam. Oja suubub paremalt Tuudi jõkke (13,3 km suudmest).

Oja on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Riisa oja keskkonnaregistri kood on VEE1118300.

## Välislingid

*
Reinhold Johann Winkler noorem

**Reinhold Johann Winkler noorem** (12. jaanuar 1767 Tallinn – 24. jaanuar 1815 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna Gümnaasiumis, siis aastatel 1785–1788 Jena Ülikoolis. Oli mitu aastat koduõpetaja, 1793–1795 Moskva saksa kooli rektor. Ordineeriti 23. septembril 1795 õpetajaks.

Oli aastatel 1795–1810 Jüri koguduse õpetaja. Kutsuti 21. oktoobril 1810 (introdutseeriti 21. novembril 1810) Tallinna Toomkoguduse ülemõpetajaks. Oli alates 30. juunist 1810 veel Eestimaa konsistooriumi assessor.

Winkler oli Johann Heinrich Rosenplänteri *Beiträge* kaastöölisi; on avaldanud trükis vaimulikke laule ja eestikeelse katekismuse. Tema eestikeelsed valmid ilmusid Gresseli kalendris, luuletusi leidub ka esimeses eesti lauldavate laulude valimikus *Monned Laulud* (1806). Kogumikus *Eesti-ma Ma-wäe söa-laulud* (1807) ilmusid värsid, mille eesmärgiks oli maaväe võitlejate ridades vaprust Napoleoni vastu võideldes õhutada. Raamat *Juttud* ilmus Tallinnas 1816 ja 1828; raamatuke *Jummalasanna laulud* (16 lk.) ilmus 1817.

## Isiklikku
Tema isa Reinhold Johann Winkler oli Tallinna Oleviste koguduse ülempastor ja Tallinna superintendent, vanaisa Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Vend Abraham Nicolaus Winkler oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja. Poeg Constantin Winkler oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja, väimees Carl Bernhard Gebhardt oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, pojapoeg Reinhold Johann Winkler III oli Karja Katariina koguduse õpetaja ja viimane Saaremaa superintendent. Tema venna pojapoeg Rudolf Adam Winkler oli Jüri- ja Tallinna Toomkoguduse õpetaja.

## Teoseid
*Monned Laulud, koostaja O.R.v. Holtz 1806
*Eesti-ma Ma-wäe söa-laulud 1807
*Jummala-sanna laulud 1816
*Juttud 1816
*Predigten und Reden des wohlseligen Herrn Oberpastors an der Ritter- und Domkirche zu Reval Reinhold Johann Winkler : Erste Sammlung, welche fünf und zwanzig Predigten enthält, herausgegeben vom Probst Otto Reinhold Holtz und Rathsherrn Carl Johann Salemann 1816

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Oleviste sünnimeetrikast
Uduma oja

**Uduma oja** (ka *Kaitsa oja*) on oja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Tuudi külas. 

Oja suubub Tuudi ja Valuste piiril vasakult Tuudi jõkke (12,7 km suudmest).

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. 

Uduma oja keskkonnaregistri kood on VEE1118500.

## Välislingid

*
Riisa kraav

**Riisa kraav** (ka *Sookatse kraav*) on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Parivere ja Sookatse külas.

Kraavi pikkus on 4,3 km ning see suubub vasakult Riisa ojja (2,3 km suudmest). Kraavi valgla on 17,1 km². Kraavist itta jääb Lihula maastikukaitseala.

Riisa kraav on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Riisa kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1118400.

## Välislingid

*
Reinhold Johann Winkler vanem

**Reinhold Johann Winkler (vanem)** (15. september 1731 Järva-Jaani Tallinna kubermang Venemaa keisririik – 1. september 1795 Tallinn Tallinna asehaldurkond Venemaa keisririik) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis aastatel 1742–1750 Tallinna Toomkoolis, pärast seda ka Halle, Göttingeni ja Helmstedti ülikoolis. 

5. detsembrist 1755 kuni 1763. aastani töötas ta Tallinna Gümnaasiumis ja ka Tallinna triviaalkoolis. Ordineeriti pastoriks 6. augustil 1756.

Ta oli aastatel 1756–1764 (introdutseeriti 25. augustil 1756) Tallinna Püha Vaimu koguduse abipastor, 1764–1792 Tallinna Oleviste koguduse abipastor, Tallinna triviaalkooli ja poistekooli inspektor, 13. augustist 1792 kuni 1795. aastani sama Oleviste koguduse ülempastor ja Tallinna superintendent.

Winkleril oli suur raamatukogu. Alates 1768. aastast koostas ta rae tellimusel uut saksakeelset lauluraamatut, mis ilmus 1771. aastal pealkirjaga "Sammlung geistlicher Lieder".

## Isiklikku
Tema isa Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanaisa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Teine vanaisa Christian Kelch oli Järva-Jaani ja Viru-Jaakobi koguduse õpetaja ning kroonik. Vanavanaisa Abraham Winkler oli Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja. 

Poeg Abraham Nicolaus Winkler (1762–1848) oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja, Samuel Reinhold Winkler  (1764–1839) oli arst, Reinhold Johann Winkler (noorem) (1767–1815) oli Jüri ja Tallinna Toomkoguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Petaaluse kraav

**Petaaluse kraav** (ka *Petaaluse peakraav*) on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Alaküla, Kirikuküla ja Petaaluse külas.

Kraavi pikkus on 3,3 km ning see suubub vasakult Tuudi jõkke (3,4 km suudmest). Kraavi valgla on 10,2 km². Kraavi alamjooks ja suue jäävad Matsalu rahvuspargi alale.

Petaaluse kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Petaaluse kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1118600.

## Välislingid
*
Rõude jõgi

**Rõude jõgi** on jõgi Läänemaal Lääneranna vallas Kloostri külas ning Lääne-Nigula vallas Kurevere ja Rõude külas. Rõude jõgi on Kasari jõe põhjapoolne suudmeharu ja suubub Matsalu lahte.

Rõude jõgi jääb Matsalu rahvuspargi alale.

Jõgi on savika veega mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Rõude jõe keskkonnaregistri kood on VEE1106900.

## Välislingid

*
Reinhold Winkler vanem

**Reinhold Winkler (vanem)** (oktoober 1686 Rapla – 10. juuli 1733 Järva-Jaani) oli Eesti vaimulik.

Winkler õppis alates 1696 (koos kaksikvenna Theodor Winkleriga) Lübecki ladina koolis. Ta immatrikuleeriti 11. oktoobril 1706 Kieli Ülikooli ja kaitses seal koos kaksikvend Theodoriga 13. jaanuaril 1713 dissertatsiooni "*De Gemellis"*. Oli Kohilas maanõunik Wrangeli juures koduõpetaja. Ordineeriti 19. septembril 1714 kirikuõpetajaks.

Oli 1714–1733 Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Winkler oli vastu, et kirikuteenistuses hakatakse kasutama Eberhard Gutsleffi uut pietistlikku lauluraamatut, ning seetõttu kõrvaldati ta 5. oktoobril 1727 ajutiselt ametist.

## Isiklikku
Tema isa Abraham Winkler (1649–1696) oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, ta vanaisa Abraham Winkler oli Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja, kaksikvend Theodor Winkler oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, vend Johann Abraham Winkler oli Koeru- ja Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Samuel Matthäus Winkler oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. 

Poeg Reinhold Johann Winkler (1731–1795) oli Tallinna superintendent ja Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja, pojapoeg Reinhold Johann Winkler (noorem) (1767 –1815) oli Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Karl-Richard Idlane

**Karl-Richard Idlane** (18. jaanuar 1910 Saaremaa, Kaarma küla – detsember 1942) oli Eesti jalgpallur ja veepallur.

Idlane õppis Jakob Westholmi Gümnaasiumis ning oli edukas jalgpallis. Esimese jalgpallikoolituse sai ta Lutheri NMKÜ spordiväljakul. 17-aastaselt võeti ta klubi "Sport" meeskonda. 1929. aastal mängis Idlane esimese mängu Eesti koondises. Mäng toimus võõrsil Rootsi vastu ning debüütmängus õnnestus tal lüüa Eesti auvärav. Varem olid seda teinud Elmar Kaljot, Helmuth Räästas, Herbert Kipp ja Feliks-Juhan Kull. Mõningatel andmetel lõi värava Ernst Joll. Ülejäänud kaks väravat lõi Idlane 1933. aastal Leedu vastu.

1934. aasta Eesti meistrivõistlustel jalgpallis oli Idlane 8 väravaga suurim väravalööja.

1929–1936. aastal mängis ta Eesti jalgpallikoondises 31 mängu ja lõi 2 väravat. Eesti veepallikoondises mängis ta ühe mängu.

Aastatel 1937–1940 oli Idlane Tartu Olümpia treener.

1941. aasta suvel mobiliseeriti ta Tallinnas Punaarmeesse. Idlane suri 1942. aastal Arhangelski oblastis Verhnjaja Toima rajoonis nälga.

## Isiklikku
Idlane oli 192&nbsp;cm pikk ja kaalus 86–88&nbsp;kg.

Tema poeg Mati Idlane oli korvpallur.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
Johannes Tucherm

**Johannes Tucherm** (1. jaanuar 1893 Albu vald, Järvamaa – 6. mai 1922 Tallinn) oli Eesti politseinik.

Ta mobiliseeriti 1914. aastal Vene sõjaväkke, osales Vene sõjaväe koosseisus Esimeses maailmasõjas, alates 29. maist 1919. aastast Vabadussõjas 4. jalaväepolgus vanemallohvitserina kuni 1. augustini 1920, mil ta demobiliseeriti.

Sama aasta 5. septembril astus Tucherm vanemkordnikuna Tallinna linna politseireservi teenistusse, 1. juulil 1921 nimetati ta rajooniülemaks ja viidi üle II politseijaoskonda. 1. mail 1922 haavas tagaotsitav kommunist Johannes Linkhorst teda kõhtu ja ta suri 6. mail. Ta maeti 10. mail Järva-Madise kalmistule Albu vallas.  

## Kirjandus
* Rajooniülem Joh. Tucherm †. Päevaleht, nr.104, 7. mai 1922, lk. 4
* Johannes Tucherm †. Eesti Politseileht, 13. mai 1922, nr. 22, lk. 369–371.
Kõhutüüfus

**Kõhutüüfus** (ladina keeles *typhus abdominalis* või *febris typhoides*) on bakteri *[[Salmonella typhi]]* põhjustatud eluohtlik soolestiku nakkushaigus.

## Haigestumine

Inimene haigestub bakteriga, kui sööb toitu või joob vett, mis on saastunud haige inimese väljaheidete või uriiniga. Bakter püsib vees või kuivanud heitveega kohtades nädalaid. Bakter võib levida ka puudutuse teel, kui haige ei ole käsi pesnud. Sellepärast on kõhutüüfus levinud viletsa hügieenitasemega piirkondades, kus napib puhast joogivett, nagu Aasia, Aafrika ja Ladina-Ameerika. Maailmas haigestub sellesse aastas ligi 12,5 miljonit inimest. Haiguse peiteaeg on 3–60 päeva.

## Sümptomid

Kõrge palavik (kuni 40&nbsp;°C), valulik kurk, oksendamine, verepais rinnus, kõhulahtisus, lööve nahal ja nõrkus. Haigus võib kesta kuni kuus nädalat. Tüüfusse haigestumist saab määrata väljaheite- või vereproovi alusel.

## Paranemine
Ilma ravita on inimene kuude viisi haige ning 10–30% sureb üldise nakkuse ja tüsistuste, nagu kopsupõletik ja sisemised verejooksud, tagajärjel. Lastele, eriti imikutele on tüüfus peaaegu alati surmav. Kui ravi alustada õigeaegselt, siis on paranemine täielik, surmajuhte täheldatakse ravitud patsientidel haruharva. Ravitakse antibiootikumidega.

## Vaata ka
*Tüüfus

## Viited
August Kudi

**August Kudi** (28. september 1905 Kambja vald, Tartumaa – 5. september 1938 Tartu) oli Eesti politseinik.

1. märtsil 1929 astus ta Politseikooli alamasse klassi, mille lõpetamise järel määrati 28. juunil 1929 kordnikuks Tartu linna 3. politseijaoskonda. Ka kuulus ta Kaitseliidu Tartu maleva ratsaeskadroni. 

August Kudi hukkus õnnetusjuhtumi tagajärjel politseinike õppelaskmisel Kaitseliidu laskerajal Lembitu kasarmute juures. 

Ta oli abielus ja tema poeg oli tema hukkumise ajal kaheksa aastane.

## Kirjandus

* –ste. Kordnik August Kudi †. Politseileht, 16. september 1938, nr. 17, lk. 445.
Peeter Vassil

**Peeter Vassil** (29. november 1879 Sangaste – 14. november 1919) oli Eesti politseinik.

Vanemkordnik Peeter Vassil tabas 14. novembri varahommikul 1919 Raadi mõisa väljal kaks hobusevarast koos hobustega, kes samal ööl olid varastatud Kodijärve vallas elavalt Anna Austalt. Ühel hobusevargal õnnestus põgeneda. Teise hobusevarga viis ta lähedalasuvasse Vahi tallu, et seal kutsuda telefoni teel Tartust abi. Helistamise ajal laskis varas selja tagant talle kuuli pähe.

## Viited
Johann Abraham Winkler

**Johann Abraham Winkler** (27. aprill 1722 Tallinn – august 1769 Viljandi) oli Eesti vaimulik.

Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 6. septembril 1742) Halle Ülikoolis. Ordineeriti 25. augustil 1748 õpetajaks.

Oli 1748–1749 Viljandi Jaani koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1749–1769 sama koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Theodor Winkler oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, vanaisa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, emapoolne vanaisa Johann Andreas Helwig oli Tallinna superintendent. Tema äi Johann Friedrich Körber oli Tarvastu, Otepää ja Helme Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Theodor Winkler

**Theodor Winkler** (oktoober 1686 Rapla – 30. oktoober 1735 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

Õppis alates 1696 (koos kaksikvenna Reinhold Winkleriga) Lübecki ladina koolis. Immatrikuleeriti 11. oktoobril 1706 Kieli ülikooli, kus kaitses koos kaksikvenna Reinholdiga 13. jaanuaril 1713 dissertatsiooni "De Gemellis". 

Kutsuti 13. detsembril 1713 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetajaks ning aastatel 1713–1726 ta oligi seal abiõpetaja. Winklerit kutsuti aastal 1721 Tallinna Oleviste koguduse abiõpetajaks, kuid ta ei võtnud kohta vastu. Alates 31. jaanuarist 1726 kuni aastani 1735 oli ta Tallinna Püha Vaimu koguduse pastor. 

Winkler suri aastal 1735 ja ta maeti 21. novembril 1735 Tallinna Toomkirikusse.

## Isiklikku
Tema isa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, ta vanaisa Abraham Winkler oli Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja, kaksikvend Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Johann Abraham Winkler oli Koeru ja Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Samuel Matthäus Winkler oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Tema poeg Johann Abraham Winkler oli Viljandi Jaani koguduse õpetaja. Tema äi Johann Andreas Helwig oli Tallinna superintendent.

## Viited

## Välislingid
*
Arved Koll

**Arved Koll** (23. juuli 1896 – 29. november 1918 Tallinn) oli Eesti politseinik.

Ta oli vanemmilitsionäär Tallinna 1. politseijaoskonnas. 29. novembril 1918 läks ta koos kaitseliitlastega läbi otsima maja, kus saadud andmeil pidi olema salk kurjategijaid. Maja piiramisel läks ühe kaitseliitlase püss eksikombel lahti. Kuul tabas Arved Kolli rinda ja tõi silmapilkse surma.
Silvester Stodewescher

**Silvester Stodewescher** (ka **Sylvester Stodewescher**; surnud 1479) oli Riia peapiiskop aastatel 1448–1479.

Stodewescher kuulus Saksa ordu kõrgmeistri Konrad von Erlichshauseni lähikonda ning kui ordu Liivimaa haru soovis Riia peapiiskopkonda enda võimu alla saada, siis suruti paavsti juures läbi just Stodewescheri kandidatuur. 

Esialgu täitis Stodewescher kuulekalt ordu soove: 1451. aastal taaskinnitas ta peapiiskopi ja Riia toomkapiitli inkorporeerituse Saksa ordusse ning aasta hiljem sõlmis ta Kirchholmi lepingu, mis andis Riia linna ordu ja peapiiskopi kaksikvõimu alla (enne seda oli Riia ametlikult allunud vaid peapiiskopile, reaalselt aga ordule).

Hea läbisaamine orduga ei kestnud siiski kuigi kaua. Stodewescher, keda toetasid nii Riia kui ka mõned rahulolematud aadlikud, püüdis oma sõltumatust ordust kasvatada. 1470. aastal, kui ordus puhkes sisetüli, oleks see tal peaaegu ka õnnestunud, kuid uus ordumeister Bernd von der Borch surus oma tahte peapiiskopile siiski peale. Alles 1478. aastal õnnestus peapiiskopil saavutada paavsti toetus Saksa ordust väljaastumisele. Ordu reageeris sellele aga sõjakäiguga peapiiskopi vastu, mis lõppes Stodewescheri vangistamisega (Stodewescheri vaenus). Peapiiskop pidi loobuma orduvastasest poliitikast ning kinnitama endised lepingud. Kuid varsti pärast seda ta suri ning Riia ja ordu vahel puhkesid tõsised tülid.
Haldjaist ristivanemad

**"Haldjaist ristivanemad"** (inglise keeles *The Fairly OddParents*) on Ameerika Ühendriikidest pärit multifilmisari, mille loojaks on Butch Hartman. 

Peategelaseks on poiss nimega Timmy Turner, kellele antakse haldjatest ristivanemad Cosmo ja Wanda. 

Sari sai alguse lühimultikatest, mida näidati saates "Oh Yeah! Cartoons" 4. septembrist 1998 kuni 23. märtsini 2001. aastal. Hiljem loodi samade tegelastega terve sari telekanali Nickelodeon jaoks.

Eestis näitab sarja TV3.

## Välislingid
* "Haldjaist ristivanemad" Frederator Studios kodulehel
* Tootmisblogi
*
Vikerkaarekeha

**Vikerkaarekeha** (tiibeti keeles *Jalü* või *Jalus* (`Ja` vikerkaar, `lus`keha), hiina keeles* 虹光身 / 光蘊身*) on keha, mis ei ole lihast ega luust, vaid koosneb puhtast valgusest/energiast.
Vikerkaarekeha on dzogchen õpetuse kõrgeim meisterlikkuse
tase, mis saavutatakse tavaliselt pärast surma hetke 
bardos e. vaheolus viibides.
Vikerkaarekeha manifesteerumisega kaasneb tavaliselt 
mitmesuguste vikerkaarte ilmumine surnukeha läheduses,
kuuldakse ka ebamaist muusikat, tuntakse lõhnu.
Protsess võib lõpulejõudmiseni aega võtta mitu päeva ning selle käigus keha mõõtmed pidevalt vähenevad kuniks keha
üldse kaob, mõnikord jättes järgi küüned ja juuksed, mõnikord mitte.

## Isikud, keda teatakse olevat saavutanud vikerkaarekeha
*Shardza Tashi Gyaltsen (1935)
*Shug-gseb rJe-btsun Cho-nyid bzang-mo (sündis 1852, saavutas vikerkaarekeha 1953. aastal)
*Kenchen Tsewang Rigdzin - haihtus elusana 1958. aastal, kui Hiina sõjavägi teda vangistada püüdis
* Ayu Khandro (1953) 
* Nima Cultrim Rinpotše
* Khenpo A-chos (1998)

## Viited

## Välislingid
*Pilt vikerkaarekehast
Constantin Winkler

**Constantin Winkler** (7. mai 1809 Jüri – 4/16. mai 1855 Rakvere) oli Eestimaa vaimulik.

Lõpetas Tallinna Toomkooli. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1829–1832. Ordineeriti 8. detsembril 1835 õpetajaks.

Oli aastatel 1835–1855 Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja. Asutas aastal 1843 Rakveresse piibliseltsi ja juhtis selle tegevust. Lisaks oli ta Rakvere vaeslastekooli ja vaestemaja, Rakvere linnapea Adam Gottlieb Zeehi loodud heategevusasutuse juhataja.

## Isiklikku
Tema isa Reinhold Johann Winkler oli Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja, vanaisa Reinhold Johann Winkler oli Tallinna Oleviste koguduse ülempastor ja Tallinna superintendent, vanavanaisa Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Õemees Carl Bernhard Gebhardt oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, pojapoeg Reinhold Johann Winkler III oli Karja Katariina koguduse õpetaja ja viimane Saaremaa superintendent. Äi Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja.

## Viited
The Hunchback of Notre Dame

***"[[Jumalaema kiriku kellalööja]]"** (**"The Hunchback of Notre Dame"**) on 1923. aasta tummfilm.
***"[[Jumalaema kiriku kellamees (film 1939)|Jumalaema kiriku kellamees]]"** (**"The Hunchback of Notre Dame"**) on 1939. aasta film.
***"Jumalaema kiriku kellamees"** (**"The Hunchback of Notre Dame"**) on 1982. aasta film.
***"[[Jumalaema kiriku kellamees (joonisfilm 1996)|Jumalaema kiriku kellamees]]"** (**"The Hunchback of Notre Dame"**) on 1996. aasta joonisfilm.
***"Jumalaema kiriku kellamees"** (**"The Hunchback of Notre Dame"**) on 1997. aasta film.
Loksa kogudus

Loksal on mitu kogudust: 

*EELK **[[Loksa Püha Neitsi Maarja kogudus]]
*[[MPEÕK]] **Loksa Kroonlinna Püha Joanni kogudus
Abraham Nicolaus Winkler

**Abraham Nicolaus Winkler** (22. november 1762 Tallinn Tallinna kubermang Venemaa keisririik – 7. mai 1848 Türi Järva kreis Eestimaa kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa vaimulik.

Immatrikuleerus 16. oktoobril 1780 Göttingeni Ülikooli, õppis Leipzigi Ülikoolis aastatel 1780–1783. Oli koduõpetaja Saaremaal. Ordineeriti 21. augustil 1784 õpetajaks.

Oli 1784–1790 (kutsuti 18. juunil 1784) Tallinna Püha Vaimu koguduse abipastor. Rakvere Kolmainu koguduse pastoriks kutsuti aastal 1790, kogudust teenima asus 4. veebruaril 1791. Oli Rakvere Kolmainu koguduse pastor aastatel 1791–1835. 

Emerituuri jäi pastoriametist detsembris 1835. Oli Viru praostkonna praost aastatel 1812–1839, veel oli ta alates aastast 1812 Virumaa ülemkirikueestseisja ameti liige, septembrist 1815 - Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi nõunik ja 20. septembrist 1829 *senior ministerii*. 

Ta oli ka Ulvi mõisa omanik.

## Isiklikku
Tema isa Reinhold Johann Winkler oli Tallinna Oleviste koguduse ülempastor ja Tallinna superintendent, vanaisa Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, vend Reinhold Johann Winkler oli Jüri- ja Tallinna Toomkoguduse õpetaja; väimees Adam Johann Schubbe oli Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Jumalaema kiriku kellamees

***"[[Jumalaema kiriku kellamees (film 1939)|Jumalaema kiriku kellamees]]"** on 1939. aasta film.
***"[[Jumalaema kiriku kellamees (film 1982)|Jumalaema kiriku kellamees]]"** on 1982. aasta film.
***"[[Jumalaema kiriku kellamees (joonisfilm 1996)|Jumalaema kiriku kellamees]]"** on 1996. aasta joonisfilm.
***"[[Jumalaema kiriku kellamees (Urmas Lennuk)|Jumalaema kiriku kellamees]]"** oli teatrilavastus.

## Vaata ka
***"[[Jumalaema kiriku kellalööja]]"** on 1923. aasta tummfilm.
John Phillips (ökoloog)

**John Frederick Vicars Phillips** (15. märts 1899, Grahamstown – 17. jaanuar 1987, Hekpoort) oli Lõuna-Aafrika botaanik.

Rakendas holistlikke vaateid bioloogias. Oli tuttav Jan Smuts'iga.

Õppis Edinburghi Ülikoolis.

1931. aastal sai ta botaanikaprofessori koha Witwatersrandi Ülikoolis. 1950. aastatel töötas Ghana Ülikoolis, kus asutas põllumajandusteaduskonna. 1960. aastal kolis Rodeesiasse, kus töötas Maailmapanga ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni nõunikuna.

Tema abikaasa oli Jeanie Dalgleish Turnbull (1903–1979), kellega ta kohtus Edinburghis õppides. Neil on kolm tütart ja kaks poega.

## Teosed
*"Fire: Its Influence on Biotic Communities and Physical Factors in South and East Africa" (1930)
*"Edology, the Foundation of Forestry" (1931)
*"Mortality Among Plants" (1931)
*"Plant Indicators in the Knsyna Region" (1931)
*"Committee of Inquiry into African Education" (1962)
Mihkli kogudus (täpsustus)

**Mihkli kogudus** on mitme koguduse nimi:
*EELK Juuru Mihkli kogudus
*EELK Jõhvi Mihkli kogudus
*EELK Kihelkonna Mihkli kogudus
*EELK Kodavere Mihkli kogudus
*EELK Mihkli kogudus, asukohaga Mihklis
*EELK Rõngu Mihkli kogudus
*EELK Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus

;välismaal
*Peterburi Mihkli kogudus
Klooga rand

**Klooga rand** on liivaluiteline supelrand Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Kloogaranna külas. Rand jääb Lahepere lahe kaguossa. Klooga rand ja temaga piirnevad alad kuuluvad Natura 2000 võrgustikku.

Männimetsaga kaetud supelranda kasutati juba 19. sajandi lõpul. 1960 aasta suvel valmis piirkonda Klooga–Klooga-Ranna raudteelõik koos Klooga-Ranna raudteepeatusega (praegu Kloogaranna), mille ooteplatvorm jääb rannast umbes 50 meetri kaugusel. Lahe juurdepääs muutis Klooga ranna suvitajate seas populaarseks.

Käesoleval ajal on rand väheses kasutuses. Keila vallavalitsus algatas 2010. aastal koos Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse kaasrahastamisega projekti *"Kloogaranna rannapiirkonna väljaarendamise kava"* ranna korrastamiseks.

2021. aastal lõpetati rekonstrueerimistööde I etapp. 2022. aastal plaanitakse ehitada täiendavad 800 ruutmeetrit laudteid ning rajada juurde mängu- ja spordiväljakuid. Juulis 2023 ilmus Agu Veetamme koostatud raamat asula ja ranna ajaloost ning suvitamisest. 

## Klooga ranna piirkonna arhitektuur
Rannas oli vetelpäästejaam (alles vaid algne NSV Liidu piirivalve 106. piirivalvesalga 11. piirivalvekordoni tehnilise vaatluse post Lahepere lahe ääres Kloogarannas, soditud torn), rannarestoran Kajakas (valmis 1961, lammutati 1994 või 1995, alles vaid vundament ja aastaarvuga trepiplaat), rannavahendite laenutus-garderoob, kuus alalist müügikioski (enamus hävinud või maha jäetud), hulgaliselt laste liumägesid-kiikesid jm atraktsioone, palliplats.

## Viited

## Välislingid
* Dannar Leitmaa. Mahajäetud Klooga rand mattub ametnike kempluses mustusesse. Eesti Päevaleht, 07. mai 2008 
* Kerttu Kaldoja. Klooga rand loodetakse äratada uuele elule. Eesti Päevaleht, 16. juuli 2009 
* Kloogarand. Olga Pealagi, 13. september 2009
* Klooga rannast sai eramaa: riieteta viibimine ja roojamine keelatud! TV3 Uudised/Õhtuleht 18. juuni 2010
Polyus Gold

**Polyus Gold** (venekeelse nimega **ОАО «Полюс Золото»**) on Venemaa kaevandus- ja metallurgiaettevõte, mille põhitegevusalaks on kullatootmine Venemaal ja Kasahstanis. Polyus Gold on Venemaa suurim kullatootja. 2009. aastal toodeti 39,2 tonni (1261 untsi) kulda.

Peamised omanikud on Suleiman Kerimovi struktuurid (37% aktsiatest), Mihhail Prohhorovi Onexim (umbes 40%). Suleiman Kerimovi varad kuulusid 2009. aasta kevadeni Vladimir Potaninile.

Ettevõtte aktsiatega kaubeldakse Venemaa börsidel RTS ja MICEX, New Yorgi börsil OTC ning Londoni börsil.

Polyus Gold moodustati 2006. aasta märtsis Norilsk Nickeli kontrollitud kullatootmise aktivate eraldamisel eraldi ettevõttesse.

2009. aasta augustis teatas ettevõte, et omandas 50,1% osaluse Kasahstani kullatootmisettevõttes KazakhGold.

2010. aastal kiitis Venemaa valitsuse välisinvesteeringute komitee heaks Polyus Goldi pööratud ülevõtmise (*обратное поглощение / reverse takeover*), mille käigus Jersey saarel registreeritav KazakhGold pidanuks omandama Polyus Goldi aktivad ja saama grupi juhtivettevõtteks. Tulemusena moodustuv Polyus Gold International koteeritaks Londoni börsil, 73,6 % tema aktsiatest omandaksid Prohhorov ja Kerimov.

2010. aasta juuni lõpus andis Polyus Gold Londonis kohtusse KazakhGoldi varasemad juhid -- ettevõtte varasemate omanike, Asaubajevite perekonna liikmed. Hageja nõuab 450 miljoni dollari tasumist, väites et Asaubajevid esitasid neile valeväiteid kullatootmise kohta Kasahstanis. 2010. aasta juulis tühistas Kasahstan oma heakskiidu pööratud ülevõtmise tehingule, väites, et Polyus Gold on rikkunud maavarade seadust.

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Carl Masing

**Carl Masing** on mitme tuntud inimese nimi:
*Carl Gottfried Gustav Masing, Eesti vaimulik (1789–1859)
*Carl Johannes Masing, Eesti vaimulik (1811–1878)
Abraham Winkler noorem

**Abraham Winkler (noorem)** (1649 Tallinn – 21. märts 1696 Rapla) oli Eesti vaimulik.

Vanemate surma järel kasvas ta üles Raplas von Hastferi peres. Immatrikuleeriti 29. juunil 1669 Jena Ülikooli. Ordineeriti 29. märtsil 1674 õpetajaks.

Oli 1674–1696 Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Suri aastal 1696, maeti 12. veebruaril 1697 Tallinna toomkirikusse.

Ta osales pärast 6. juuni 1684 Toompea tulekahjus hävinenud eestikeelse Uue Testamendi evangeeliumide teksti tõlkimisel ja revideerimisel. Võttis osa Liepa (asub praeguse Cēsise rajooni territooriumil) piiblikonverentsist (25. august – 25. september 1686). Valiti aastal 1693 eestikeelse lauluraamatu üheks revideerijaks ja kokkuseadjaks (kasutas meediumkirjaviisi). Oli üheks Rootsi 1693. aasta kirikukorralduse eesti keelde tõlkijateks aastal 1695. Koostas ja laskis trükkida leinajutlusi, näiteks pastor Anton Heidrichile.

## Isiklikku
Tema isa Abraham Winkler oli Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja, naisevend Johann Matthäus Embken oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Poeg Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, poeg Theodor Winkler oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, poeg Johann Abraham Winkler oli Koeru- ja Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, poeg Samuel Matthäus Winkler oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Vahakujude maja

**"Vahakujude maja"** (originaalpealkiri **"House of Wax"**) on 2005. aasta õudusfilm. Film esilinastus Ühendriikides 6. mail ja Austraalias 14. juulil 2005. "Vahakujude maja" teenis 68 766 121 dollarit.

## Tegevustik
Carly (Elisha Cuthbert) ja Paige (Paris Hilton) veedavad sõpradega öö telkides. Hommikul avastavad nad, et keegi on nende auto ära lõhkunud. Sellepärast lähevad nad lähedale asuvasse Ambrose linna ning külastavad vahakujude muuseumit. Seal nad avastavad aga midagi õudset: nimelt muuseumis olevad vahakujud on midagi enamat kui lihtsalt vahakujud.

## Osatäitjad
* Elisha Cuthbert (Carly Jones)
* Chad Michael Murray (Nick Jones)
* Brian Van Holt (Sinclair / Vincent Sinclair)
* Paris Hilton (Paige Edwards)
* Jared Padalecki (Wade)
* Jon Abrahams (Dalton Chapman)
* Robert Ri'chard (Blake)
* Andy Anderson (Šerif)
* Dragitsa Debert (Trudy Sinclair)
* Thomas Adamson (Young Bo)
* Murray Smith (dr Victor Sinclair)
* Sam Harkess (Young Vincent)
* Damon Herriman (Lester)

## Viited

## Välislingid
*
Karl Masing

**Karl Masing** on olnud mitme tuntud isiku nimi: 
***[[Karl Ernst Alexander Masing]]** (Ernst Masing), arstiteadlane
***[[Carl Johannes Masing]]**, luterlik vaimulik
Innamoramento

**"Innamoramento"** on Mylène Farmeri viies stuudioalbum. See ilmus 7. aprillil 1999.

"Innamoramento" on itaaliakeelne sõna, mis tähendab armumist (ingl. k. *Falling in love*).
## Singlid

## Laulud plaadil

## Sertifikatsioonid ja müügid

## Edetabelid

## Viited
Eugen Ruus

**Eugen Ruus** (19. august 1917 Vändra – 10. august 2000 Vancouver) oli eesti päritolu tehnikateadlane, eesti elu edendaja Kanadas ja õigeusu preester.

Ta alustas kooliteed Vändras ja lõpetas 1935. aastal Vändra Gümnaasiumi. 1941. aastal lõpetas Tallinna Tehnikaülikooli diplomeeritud ehitusinsenerina.  

## Töö ehitusinseneri ja -teadlasena
Pärast ülikooli lõpetamist õpetas ta sealsamas hüdraulikat ja veemajandust. 

Sõja ajal põgenes Soome, kus töötas maa-alust lennukitehast projekteeriva insenerina. Soomest siirdus Rootsi, kus projekteeris sadamaid ja jõujaamu. 

1950. aastal kolis ta koos perega Kanadasse, kus töötas Briti Columbia suurte jõujaamade projekteerimisel. 1956. aastal viibis ajutiselt Euroopas, et teha doktoritööd Karlsruhe Ülikoolis. 

Ta oli hinnatud spetsialist tuumaelektrijaamade vesijahutussüsteemide ja veetammide-paisude alal; ta projekteeris ise palju ja tegi ka teiste inseneride projektidele ekspertiise. Tema sulest on ilmunud rohkesti teadustöid, need koondas ta 1998. aastal ilmunud monograafiasse.

## Tegevus apostliku õigeusu vaimulikuna
Vancouveris elades täitis ta ka Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku preestri ülesandeid. Ruus pühitseti diakoniks ja preestriks metropoliit Athenagorase poolt 1964. aastal Londonis. Ta teenis õigeusklikke nii Kanadas kui ka Austraalias. 1971. aastal pälvis ta õigeusu kiriku ülempreestri nimetuse. 

Tal olid suured teened Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduse ja kiriku taastamisel. Koos ülempreester Emmanuel Kirsiga pidas ta ka 8. mail 1993 Vändra õigeusu kiriku taasavamisteenistuse.

## Isiklikku
Tema isa Anton Ruus oli aastatel 1917–1939 Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduse preester. Tema õetütar Maria Mahlapuu on Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduse juhatuse esinaine.

## Viited

## Välislingid
*In memoriam. Dr Eugen Ruusi mälestuseks
Muwenda Mutebi II

**Ronald Edward Frederick Muwenda Kimera Mutebi II** (sündinud 13. aprillil 1955 Mengos) on Buganda kuningas (Kabaka) alates 24. juulist 1993.

27. augustil 1999 abiellus ta Sylvia Naggindaga. Neil on üks tütar.

## Välislingid
* The Abalasangeye Dynasty
Uus Laine (lauluvõistlus)

**Uus Laine** (läti *Jaunais Vilnis*; vene *Новая волна*) on iga-aastane noorte lauljate konkurss . Esimene lauluvõistlus peeti 2002. aastal. Kuni 2014. aastani toimus lauluvõistlus Lätis Jūrmalas. Alates 2015. aastast toimub lauluvõistlus Venemaal Sotšis.

Tänapäevase lauluvõistluse Uus Laine eelkäija on 1986. aastal käivitunud Nõukogude Liidu noorte estraadilauljate võistlus "Jurmala" (1987. aastal sai esikoha Kare Kauks, 1988. Erich Krieger). 1990. aastatel võistlus hääbus, aga 2002. aastal taaselustasid selle Raimonds Pauls ja Igor Krutoi .

## Lauluvõistluse võitjad

## Eesti lauljad lauluvõistlusel
2004. aasta lauluvõistlusel esindasid finaalis Eestit Maarja-Liis Ilus koos Soul Militiaga. Poolfinaalis esinesid veel Rolf Roosalu ja Sofia Rubina.

2007. aasta konkursi pool­finaalis osalesid Sofia Rubina (osales ka 2006. aasta pool­finaalis) ning tüdrukutebänd Miau ja Kristina Karelina.

2010. aastal saavutas Uku Suviste lauluvõistlusel kolmanda koha ning sai auhinnaks 20 000 eurot (ligi 312 000 krooni). Esimesel võistluspäeval esitas Uku ingliskeelse loo "Purple Rain" (Prince) ja teisel vene keeles laulu "Sind otsides".

## Viited

## Välislingid
*Официальный сайт конкурса "Новая волна"
*Uku Suviste tuli Jurmala lauluvõistlusel kolmandaks. (videod) Elu24, 31. juuli 2010 
*Indrek Kald. Abramovitši luksusjaht Pelorus saabus eile Riiga. Äripäev, 28. juuni 2010
Endel Ulp

**Endel Ulp** (22. juuli 1923 Kirna, Türi vald – 17. juuli 2008 Toronto) oli eesti vaimulik.

Alustas kooliteed Kirna algkoolis. Seejärel õppis ta Türi Reaalgümnaasiumis, mille lõpetas 1942. aastal. Samal aastal sai ta ka Türi Püha Martini koguduse õpetajalt Peet Nõmmikult leeriõnnistuse. Jõudes põgenikuna Torontosse, jätkas ta õpinguid Toronto Ülikooli juures eksternina ning astus siis Toronto Teachers College'isse, mille lõpetas kooliõpetaja kutsetunnistusega. 

Peale kooliõpetajaameti töötas ta hiljem ka joonestajana. Aastal 1985 astus ta E.E.L.K. Usuteaduslikku Instituuti ja lõpetas selle juunis 1991. aastal. Prooviaastal oli ta Toronto Vana-Andrese koguduses. Ordineeriti õpetajaks peapiiskop Udo Petersoo poolt (assisteerisid praost Edgar Heinsoo ja õpetaja Albert Roost) 2. augustil 1992. 

Endel Ulp valiti (seoses Paul Maidre erruminekuga) San Francisco koguduse õpetajaks. 

Korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane, *coetus* 1986/1987.

## Viited
Mylène Farmer en tournée

**2009. aasta turnee** oli Mylène Farmeri viies kontserditurnee, millega ta reklaamis oma seitsmendat stuudioalbumit "Point de Suture". See algas 2. mail Nice'is ja lõppes 19. septembril Brüsselis. Ta andis kontserte Prantsusmaal, Belgias, Šveitsis ja Venemaal. Esimest korda ta esines staadionidel ja erinevalt 2006. aasta turneest oli tal transporditav lava.

Kostüümide autor oli moekunstnik Jean-Paul Gaultier.

## Äriedu
12. septembri Pariisi Stade de France'i (80 000 kohta) kontsert müüdi välja kahe tunniga, mis oli toona rekord. Šveitsi esimene kontsert Genfis (17 000 kohta) müüdi samuti välja kahe tunniga. Michael Driebergi järgi, kes on Live Musicu direktor, oli see aegade kõige kiiremini välja müüdud kontsert Šveitsis. Stade de France'i teine kontsert müüdi veel kiiremini välja, nimelt kulus kõigest üks tund ja viisteist minutit, mis on rekord. Brüsselis magasid inimesed aga poodide ees, et kindlustada endale pilet. Nice'i Palais Nikaia kontserdi (8000 kohta) piletimüügi eel tungisid fännid enne poe avamist sisse ja tol päeval (23. mail) müüdi ⅔ nendest piletitest. Samal päeval kuulutati kaks esimest Nantesi kontserti väljamüüduks.

Palju pileteid müüdi ka mustal turul.

## Esitatud laulud

**Tavaline**

Anatoomiline vaatus
# "Paradis inanimé"
# "L'Âme-stram-gram"
# "Je m'ennuie"
Punase sädeluse vaatus
# "Appelle mon numéro"
# "XXL"
# "À quoi je sers..."
# "Pourvu qu'elles soient douces"
Ballaadide vaatus
# "Point de Suture"
# "Nous souviendrons-nous"
# "Rêver"
# "Ainsi soit je..."
Must vs Valge vaatus
# "Libertine"
# "Sans contrefaçon"
# "Je te rends ton amour"
Röntgenikiirte vaatus
# "Dégénération"
# "Désenchantée"
# "C'est dans l'air"
Finaal
# "Si j'avais au moins..."

**Ainult Venemaa**

Anatoomiline vaatus
# "Paradis inanimé"
# "L'Âme-stram-gram"
# "Je m'ennuie"
Punase sädeluse vaatus
# "Appelle mon numéro"
# "XXL"
# "L'amour n'est rien...
# "Pourvu qu'elles soient douces"
Ballaadide vaatus
# "Point de Suture"
# "Rêver"
# "Ainsi soit je..."
Must vs Valge vaatus
# "Libertine"
# "Sans contrefaçon"
# "Je t'aime mélancolie" (esitati ainult Peterburis)
# "Fuck Them All"
Röntgenikiirte vaatus
# "Dégénération"
# "Désenchantée"
# "C'est dans l'air"
Finaal
# "Si j'avais au moins..."

**Ainult staadionid**

Anatoomiline vaatus
# "Paradis inanimé"
# "L'Âme-stram-gram"
# "Je m'ennuie"
Punase sädeluse vaatus
# "Appelle mon numéro"
# "XXL"
# "California"
# "Pourvu qu'elles soient douces"
Ballaadide vaatus
# "Point de Suture"
# "Nous souviendrons-nous"
# "Rêver"
# "Laisse le vent emporter tout"
# "Ainsi soit je..."
Must vs Valge vaatus
# "Libertine"
# "Sans contrefaçon"
# "L'Instant X"
# "Fuck Them All"
Röntgenikiirte vaatus
# "Dégénération"
# "C'est dans l'air"
Finaal
# "Désenchantée"

## Kontserditurneede ajad

## Viited
Ave-Martna peakraav

**Ave-Martna peakraav** on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Allikmaa ja Turvalepa külas.

Peakraav suubub Turvalepa külas vasakult Rannamõisa jõkke. Peakraavi valgla on alla 10 km². Lähe on Allikmaa külas. Kraavist läände jääb Turvalepa raba, kraavist lõunasse jääb Turvalepa soo. Kraavist põhja poole jääb endise Keila–Haapsalu raudtee tamm.

Ave-Martna peakraav on mitteavalik veekogu.

Ave-Martna peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1106101.

## Välislingid

*
Tabra oja

**Tabra oja** (ka *Tabra jõgi*) on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ehmja, Jõesse ja Liivaküla külas ning Lääne-Nigula vallas Kirimäe ja Nihka külas.

Oja suubub Liivaküla ja Ehmja küla piiril paremalt Rannamõisa jõkke (8,1 km suudmest). Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Tabra oja keskkonnaregistri kood on VEE1106400.

## Välislingid

*
Kanepi Palojärv

**Palojärv** (ka *Kanepi Palojärv*, *Kanepi Palujärv*, *Kooraste Palujärv*) on järv Põlvamaal Kanepi vallas, Kanepist umbes 2,5 km lääne pool Hino külas.

## Kirjeldus
Palojärv on kirde-edela suunas piklik järv pindalaga 8,4 ha. Suurimaks sügavuseks koos lendmudaga on 6,0 m. Kaldad on soostunud, kuid kallastel tõuseb maapind järsult, eriti läänekaldal. Järv kuulub kihistumata pehmeveeliste segatoiteliste järvede hulka. Taimestik on keskmise liigirikkusega, 1972. aastal leiti 14 liiki taimi. Kalastik on vaene (põhiliselt koger ja linask).
Järve ümbritsevad metsad.

## Läbivool
Väljavool Mutsina järve.

## Kirjandus
*Aare Mäemets. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tallinn, 1977.

## Välislingid
*
*
Taizhou

**Taizhou** on ringkonna õigustega linn Hiinas Jiangsu provintsis. 

## Haldusjaotus

Taizhou jaguneb kuueks maakonna tasemel haldusüksuseks (kaks linnarajooni ja neli maakonna õigustega linna):
    
* Hailingi linnarajoon (海陵区)
* Gaogangi linnarajoon (高港区)
* Jiangyan (姜堰市)
* Jingjiang (靖江市)
* Taixing (泰兴市)
* Xinghua (兴化市 )

## Välislingid
*Taizhou koduleht
Hardu Toomet

**Hardu Toomet** (kuni 25. jaanuarini 1938 **Hartwig Tenter**; 25. oktoober 1909 Narva – 22. aprill 2000 Viljandi) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

30. detsembril 1931 ülendati ta lipnikuks ja 16. veebruaril 1940 nooremleitnandiks. Ta teenis Kaitseliidu Viru maleva Jõhvi valla kompaniis. 

## Tunnustus
*Kaitseliidu Valgerist, III klass (9. veebruar 1940)

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Lähtru kraav

**Lähtru kraav** on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Väike- ja Suure-Lähtru külas.

Kraavi pikkus on 6,2 km ning see suubub vasakult Rannamõisa jõkke (19,2 km suudmest). Kraavi valgla on 11 km².

Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Lähtru kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1106200.

## Välislingid

*
Johann Abraham Winkler vanem

**Johann Abraham Winkler (vanem)** (13. jaanuar 1676 Tallinn Rootsi kuningriik – detsember 1742 Tallinna kubermang Venemaa keisririik) oli Eesti vaimulik.

Immatrikuleerus 23. aprillil 1696 Rostocki Ülikooli. Pärast pastor Gustav Johann Laurentiuse tapmist aastal 1704, kutsuti ta 1705 aasta alguses Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse pastoriks. Ordineeriti kirikuõpetajaks 1. märtsil 1706.

Oli 1706–1710 Järva-Jaani koguduse pastor. Pidas 21. juuni–23. juuni 1708 toimunud Eestimaa sinodil eestikeelse jutluse. Venelased võtsid ta Märjamaal juulis 1710 vangi ning viisid Narva kaudu Ivangorodi. Mõne aja möödudes vabakslastuna tuli Eestimaale tagasi, sai 24. aprillil 1711 Koeru Maarja-Magdaleena koguduse pastoriks, hooldades aastani 1714 ka Järva-Jaani kogudust. 

Valiti aastal 1730 Eestimaa konsistooriumi eesistujaks. 6. juunil 1742 sai Järva praostkonna praostiks.

## Isiklikku
Tema isa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, vanaisa Abraham Winkler oli Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja, onu Johann Matthäus Embken oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Vend Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Theodor Winkler oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, vend Samuel Matthäus Winkler oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Oli kolm korda abielus, teise naise isa oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja Johann Schwabe, kolmanda naise isa oli Harju-Risti koguduse õpetaja Jacob Johann Seebach.

## Viited

## Välislingid
*
Samuel Matthäus Winkler

**Samuel Matthäus Winkler** (13. jaanuar 1676 Tallinn Rootsi kuningriik – 15. juuli 1710 Märjamaa  Rootsi kuningriik) oli Eestimaa vaimulik.

Immatrikuleeriti aprillis 1696 Rostocki Ülikooli. Ordineeriti 14. märtsil 1706 kirikuõpetajaks.

Oli aastatel 1706–1710 Märjamaa Maarja koguduse pastor. 

Suri 15. juuli 1710 Märjamaal, maeti 15. novembril 1710 Tallinna.

## Isiklikku
Tema isa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, vanaisa Abraham Winkler oli Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja, onu Johann Matthäus Embken oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Vend Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Theodor Winkler oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, vend Johann Abraham Winkler oli Koeru- ja Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Tema äi Caspar Coster oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*