open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arula

**Arula** on küla Valgamaal Otepää vallas.

Endises Lutsu veskis tegutseb tänapäeval Lutsu turismitalu.

## Asukoht

Arula külast loodes asub Meegaste, kirdes Mäha, idas Sihva, kagus Kääriku ja edelas Pringi küla. Varem olid Arula naaberkülad ka Albi kirdes, Äidu põhjas, Annimatsi idas, Lükärdi kagus ning Laane ja Meema lõunas. Küla edelaserva jääb Kuutsemägi.

## Ajalugu

Arula küla mainiti 1419. aastal kujul *Arole*, 1477 kujul *Arrol*, 1582 kujul *Arrolakul* ja 1638 kujul *Arrulakyllo*. 1900. aastast pärineb nimekuju *Arola*. Küla kuulus Otepää kihelkonda.

Arula külas asus endise Arula mõisa süda.

1977. aastal liideti Arulaga Meema küla ja Äidu asundus.

Külanimi koosneb sõnast "aru" ja *la*-liitest. Lõuna-Eestis on *aro* liivasegune maa. Nähtavasti sellest külanimi tulebki, sest Arulas on just niisugune maapind. Teisalt seostatakse *la*-lõpulisi küla- ja talunimesid isikunimedega. See tähendaks, et Aro võib olla muistne isikunimi, ainult et sellist isikunime pole teada.

## Loodus

Arula suurimaks järveks on Peräjärv. Küla edelaosas paiknevad ka Arula tehisjärv ja Koljaku järv ning nende vahel väike Kängsepa järv. Küla põhjaosas asub Äidu järv, kust voolab välja Voki oja, kulgedes osaliselt juba naaberküla piiridesse jäävasse Saagjärve. Pooleldi jääb naaberküla territooriumile ka Arula põhjapiiril asuv Kaanjärv. Peräjärvest kagusse jääb Vahejärv, läbi mille voolab Peräjärvest algav Arula oja.

Peräjärvest põhja jääb Rebaste soo ja lõunasse muistne asulakoht. Peräjärvest läänes ja Vahejärvest põhjas paikneb Kõllimägi, mille tipp asub 191,8 meetri kõrgusel merepinnast. Küla kõrgeim punkt asub aga Arula tehisjärvest põhja jääval Kuutsemäel (217,4 m).

Küla edelaosast saab alguse Laatre jõgi.

## Kultuurimälestised
Kultuurimälestisena on muu hulgas arvele võetud Arula põhjapiiril asuv Palupera ja Arula valla piiripost.

## Tuntud isikuid
Arulas Uibolaane talus sündis eesti tehnikateadlane Aleksander Kink. Kuutse talus on sündinud proosakirjanik ja luuletaja Mats Traat ning Madsa talus skulptor Ferdi Sannamees. Arulast pärineb ka Eesti hüdroloogia rajaja August Velner.

Kirjanik Alide Ertel elas elu lõpul õe juures Arulas Alajärve talus ja 1950. aastast sama talu piirimail Päästjärve lähistel Mõtsatares. Ta on maetud Puka kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Arula küla ajaloost
Vana-Otepää

**Vana-Otepää** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Külas asub Munnimägi.

## Vaata ka
*Vana-Otepää mõis

## Kirjandust
Endel Susi. Vana-Otepää muinasajast tänapäevani.Pärnu, 2012

Endel Susi. Vana-Otepää – seitsme professori noorpõlvemaa. Pärnu, 2014

## Viited
Jalaväelane

**Jalaväelane** on traditsiooniline sõjaväelane, kes tegutseb lahingus peamiselt jalgsi või suuskadel liikudes käsirelvaga. 

Jalaväelasi võib transportida lahinguväljale veoloomade, veesõidukite, lennuvahendite, masinate, suuskade või teiste transpordivahenditega.

## Vaata ka
*Jalavägi
Standartenführer

***Standartenführer*** ehk **SS-''Standartenführer*** oli [[sõjaväeline auaste]] [[Kolmas Riik|Kolmanda Riigi]] [[SS]]-is, [[Sturmabteilung|SA]]-s ja [[Julgeolekuteenistus|SD]]-s , mis vastas teiste riikide relvajõududes [[kolonel]]i auastmele, Wehrmachtis  *Oberst*<nowiki/>'ile.

*Standartenführer* oli ühe auastme võrra kõrgem  *Obersturmbannführer*<nowiki/>'ist ja ühe astme võrra madalam  *Oberführer*<nowiki/>'ist.



1925. aastal oli *Standartenführer*<nowiki/>'i nimetus loodud tiitlina. 1928. aastal muutus auaste üheks esimeseks volitatud SA ja SS-i auastmeks ja oli ametlikult antud SA ja SS-i ohvitseridele, kes käsutasid rünnak- ja kaitseüksuseid (*Standarten*), mis olid rügemendi suurused, umbes 300–500 mehe vahel.

1929. aastal oli *Standartenführer*<nowiki/>'i auaste jagatud kaheks eraldatud auastmeks, tuntud kui *Standartenführer (I)* ja *Standartenführer (II)*. See mõiste hüljati 1930. aastal, kui nii SA kui ka SS laiendasid oma auastmesüsteeme, et lasta käibele rohkem ohvitseride auastmeid, ja seega kadus üheainsa *Standartenführer*<nowiki/>'i auastme eristamise vajadus.

1933. aastal, kui [[Adolf Hitler]] pääses Saksamaal võimule, oli *Standartenführer* kõrgeim vanemohvitseri auaste, madalam kui *Oberführer*, mida peeti esimeseks kindrali auastmeks SS-is ja SA-s. 1936. aastal loodud *SS-Verfügungstruppe*s oli *Standartenführer*<nowiki/>'i auaste [[Wehrmacht]]i *Oberst*<nowiki/>'iga samaväärne.

*Standartenführer*<nowiki/>'i embleem koosnes ühest tammelehest, mis asetses mõlemal pagunil. *Standartenführer* oli esimene SS-i ja SA auaste, mis demonstreeris auastme embleemi mõlemal pagunil ilma üksuse embleemita. Waffen-SS-i *Standartenführer'''id kandsid lisaks tammelehega kraeembleemile ka Saksa oobersti õlakuid.

Eestlastest on selle auastme saanud näiteks Alfons Rebane.
Kesk-Kordiljeerid (Haiti)

**Kesk-Kordiljeerid** on mäestik Haiti saarel. Kulgeb loode-kagu suunas. Kõrgus kuni 3175 meetrit, sellisena kõrgeim mäestik Lääne-Indias.

Jääb enamikus Dominikaani Vabariigi territooriumile ja ulatub kuni San Cristóbali linnani saare rannikutasandikul.

Mäestikus asub Kariibi regiooni kõrgeim tipp Pico Duarte (3098 m).
10-6

**10-6** (hääldus: *kümme kuus*) on neljaliikmeline Põhja-Tallinna hiphopansambel, mis tegutseb 2002. aastast.

10-6 asutajaliikmed olid varem mänginud muusikakollektiivis Grand City Pelgu Kings. Uue kollektiivi nimi pärineb Põhja-Tallinna sihtnumbrist.

2008. aastal avaldas vokaal-instrumentaalansambel esimese albumi "Tõe tund LP", kus tegid kaasa ka mõned tuntumad muusikud nagu Genka.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* "Tõe tund LP" (2008)

## Välislingid
*
Risttee küla

**Risttee küla** on mitme praeguse ja endise küla nimi. 

***Risttee küla** ehk **[[Risttee]]** on küla Otepää vallas. 
***Risttee küla** all võidakse mõista ka **[[Restu]]** küla Otepää vallas.
***[[Risttee (Urvaste)|Risttee küla]]** on endine küla Antsla vallas.
***Risttee küla** all võidakse mõista ka **[[Kelmikülä]]**-nimelist paika Antsla vallas.
***Risttee küla** all võidakse mõista ka **[[Risttii]]**-nimelist kohta Antsla vallas.
Nääl

**Nääl** on naisevend ehk naissoost abikaasa vend.

Nääl on 3. astme hõimlane.

## Vaata ka
*Sugulussuhted

## Kirjandus
*Huno Rätsep. "Mul kogu küla sugulasi täis". Oma Keel, 2009-1 

## Välislingid
Vostoki polaarjaam

**Vostoki polaarjaam** on Venemaa teaduslik polaarjaam Antarktises. Polaarjaama rajas Nõukogude Liit 16. detsembril 1957 Antarktise mandri keskele umbkaudu 1000 kilomeetri kaugusele lõunapoolusest.

Jaama nimi tuleb purjelaevalt Vostok, mis oli üks kahest Bellingshauseni 1819.–1821. aasta ümbermaailmareisi laevast.

## Jaama asukoht

Vostok asub umbes 1500 kilomeetri kaugusel mererannikust. Talvel on jaamani jõuda peaaegu võimatu, mis tähendab, et jaamas asuvatel teadlastel on väga keeruline vajadusel välist abi saada.

Polaarjaama geograafilised koordinaadid on .

## Kliima

Kliimatingimused on raskeimad maailmas. Valitseb karm pakane.

Polaarjaama piirkonnas on väga madalad õhutemperatuurid aasta läbi. Siin registreeriti maailma madalaim õhutemperatuur −89,2 °C (1983). Kõrgeimad õhutemperatuurid suvel on kuni −21 °С. Piirkonda nimetatakse Maa külmapooluseks.

Õhk on peaaegu täiesti kuiv.

Aasta keskmine tuule kiirus on umbes 5 m/s, suurim on 27 m/s.

Vostoki polaarjaam asub 3488 m kõrgusel merepinnast.

Viiel kuul aastas kestab seal polaaröö.

Nendes tingimustes kestab aklimatisatsioon ühest nädalast ühe-kahe kuuni. Võib tekkida peapööritus, valu kõrvades, verejooks ninast, lämbumistunne, vererõhk võib suureneda. Tekib unetus ja langeb isu, tekib pööritus ja oksendus, inimene kaotab 3–5 (maksimaalselt 12) kg kaalust.

## Polaarjaamas Vostok toimuv teadustegevus

Venemaa teadlased korraldavad polaarjaamas süsivesiniku- ja mineraaltooraine ning magevee varude uurimist; viivad läbi aero-meteoroloogilisi, aktinomeetrilisi, geofüüsilisi ja glatsioloogilisi vaatlusi ning spetsiaalseid arstiteaduslikke uurimisi. Nad uurivad kliimamuutusi, osoonikihi õhenemist jms.

Vostokis leiti 1990. aastate keskel Antarktise suurim jääalune järv – reliktne Vostoki järv. Praegu toimub jää puurimine järve kohal. Järve veeni on jäänud veel mõnisada meetrit.

1981–1983 talvitus Vostokis koos ekspeditsiooniga Vello Park. Aprillis 1982 elati üle ränk tulekahju ning pärast seda talvituti 8 kuud peaaegu pimeduses ja külmas.

## Viited
Siioni prioraadi suurmeistrite nimekirjad

*Siin on Siioni prioraadi *'väidetavate*' suurmeistrite nimekirjad*

Siioni prioraati olevat juhtinud suurmeistrid või *nautonnier*id. Järgnev nimekiri on tuletatud 1967. aastal Pierre Plantardi poolt pseudonüümi "Philippe Toscan du Plantier" all koostatud Henri Lobineau salatoimikutest. Ka selle nimekirja viimane isik Jean Cocteau on valitud pärast tema surma. Paljude nimekirja valitud inimeste ühiseks jooneks näib olevat alkeemiahuvi või ketserlus.

# Jean de Gisors (1188–1220)
# Marie de Saint-Clair (1220–1266)
# Guillaume de Gisors (1266–1307)
# Edouard de Bar (1307–1336)
# Jeanne de Bar (1336–1351)
# Jean de Saint-Clair (1351–1366)
# Blanche d'Evreux (1366–1398)
# Nicolas Flamel (1398–1418)
# Rene d'Anjou (1418–1480)
# Yolande de Bar (1480–1483)
# Sandro Botticelli (1483–1510)
# Leonardo da Vinci (1510–1519)
# Charles III, Bourboni hertsog (1519–1527)
# Ferdinando Gonzaga (1527–1575)
# Louis de Nevers (1575–1595)
# Robert Fludd (1595–1637)
# Johann Valentin Andrea (1637–1654)
# Robert Boyle (1654–1691)
# Isaac Newton (1691–1727)
# Charles Radclyffe (1727–1746)
# Charles Alexander, Lotringi prints (1746–1780)
# Ertshertsog Maximilian Franz (1780–1801)
# Charles Nodier (1801–1844)
# Victor Hugo (1844–1885)
# Claude Debussy (1885–1918)
# Jean Cocteau (1918–1963)

Ühes hilisemas dokumendis pealkirjaga *Le Cercle d'Ulysse* nimetatakse järgmise suurmeistrina pärast Cocteau surma tuntud traditsionalistlikku katoliiklast Francois Ducaud-Bourget'd. Hiljem nimetas Plantard iseennast suurmeistriks.

Kui Prantsusmaa uurijad ja autorid paljastasid, et salatoimikud on võltsing, hoidis Plantard madalat profiili, kuid pidi valetõendite esitamise uurimise käigus tunnistama politseile, et ülaltoodud loetelu oli pettus. Aastal 1989 üritas ta oma lugu taaselustada, avaldades teise suurmeistrite nimekirja. Seda nimekirja, milles loetleti ka selleks ajaks surnud Roger Patrice Pelat'd ja Plantardi enda noort poega Thomast, ei tohi ajada segamini esimese loeteluga. Alates 1989. aastast üritas Plantard end esimesest, prioraadi vanema ja diskrediteeritud versiooni juurde kuulunud nimekirjast, distantseerida.

Teine suurmeistrite nimekiri ilmus prioraadi ajakirja *Vaincre* 3. numbri 22. leheküljel 1989. aasta septembris.

# Jean-Tim Negri d'Albes (1681–1703)
# François d'Hautpoul (1703–1726)
# André Hercule de Rosset (1726–1766)
# Prince Charles Alexander of Lorraine (1766–1780)
# Archduke Maximilian Franz of Austria (1780–1801)
# Charles Nodier (1801–1844)
# Victor Hugo (1844–1885)
# Claude Debussy (1885–1918)
# Jean Cocteau (1918–1963)
# François Balphangon (1963–1969)
# John Drick (1969–1981)
# Pierre Plantard de Saint-Clair (1981)
# Philippe de Chérisey (1984–1985)
# Patrice Pelat (1985–1989)
# Pierre Plantard de Saint-Clair (1989)
# Thomas Plantard de Saint-Clair (1989)

## Vaata ka
*Siioni prioraat
*Ordo Templi Orientis
Go Live 2005

**"Go Live 2005"** on ansambli Terminaator album 2005. aastal antud kontserdi "Tele2 Go Live" salvestisega. Kogumik sisaldab nii CD-d kui ka DVD-d.

## Lood
#"Saatus"
#"Isa ütles"
#"Torm"
#"Romula"
#"Tänapäeva muinaslugu"
#"See ei ole saladus"
#"Ebaõiglane"
#"Lõbus maja"
#"Ainult sina võid mu maailma muuta"
#"Aja teenija"
#"Muinasjutu mets"
#"Carmen"
#"Juulikuu lumi"

Lisaks kontserdivideole on DVD-l veel:
*kaadreid enne kontserti lava taga;
*Jaagup ja Elmar räägivad lugudest.

## Lugude pärinevus
*"Lõputu päev": 3, 9
*"Minu väike paradiis": 1, 2, 8, 13
*"Pühertoonia": 11
*"Singapur": 10
*"Head uudised": 6
*"Risk": 5
*"Kuutõbine": 4, 12
*"Nagu esimene kord" (ilmus pärast käesolevat albumit): 7

## Koosseis
*Jaagup Kreem – laul
*Elmar Liitmaa – kitarr
*Henno Kelp – bass
*Roland Puusepp – trummid
*Harmo Kallaste – klahvpillid
Eesti kirikulugu

*Kristluse algmõjud ja eestlaste ristiusustamine.
*Reformatsioon.
*Luterlik ortodoksia, pietism, ratsionalism.
*Kirik rahvusliku identiteedi murdeajal 19.sajandil. 
*Liitumine õigeusu kirikuga, uued usuliikumised ja vabakoguduste sünd.
*Eesti vaba rahvakiriku rajamine.
*EELK pärast Teist maailmasõda.
Mainland (Shetland)

**Mainland** on saar Atlandi ookeanis, üks Shetlandi saartest. Pindala 968,8 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 450 meetrit. Kuulub Suurbritanniale.

Mainlandil asub Shetlandi saarte halduskeskus Lerwick. Saarel elab 17 550 inimest (2001).
Russofoobia

**Russofoobia** on hirm või viha Venemaa, venelaste, vene kultuuri või Venemaa poliitika suhtes.

Mõnikord on seda väljendit kasutatud ka etniliste konfliktide kontekstis ja rahvusvahelises poliitikas, kus on tegevad venelased või Venemaa.

Tänapäeval on rahvusvahelises poliitikas kasutatud väljendit "russofoobia" ka külma sõja kontekstis.

2004. aastal International Gallupi poolt paljudes riikides läbi viidud küsitluses uuriti sealsete elanike suhtumist G8 riikidesse. Kõige negatiivsemaks osutus suhtumine Venemaasse, sealhulgas Soome elanikest suhtus Venemaasse negatiivselt 62%, järgnesid Tšehhi ja Šveits 42%-ga ning Saksamaa 37%-ga. Eesti elanikest suhtus Venemaasse negatiivselt 23%.

## Vaata ka
*Antisemitism
*Ksenofoobia
*Rassism
Danny DeVito

**Daniel Michael DeVito Jr.** (kasutatud ka nimekuju **Danny De Vito**; sündinud 17. novembril 1944 Asbury Parkis New Jerseys Ameerika Ühendriikides) on ameerika näitleja. 

Danny De Vito on osalenud poistebändi One Direction laulu "Steal My Girl" (2014) muusikavideos. 

## Filmid

## Televisioon

## Isiklikku
DeVito on 152 cm pikk. Tema lühike kasv on tingitud mitmest epifüüsi düsplaasiast (Fairbanki tõvest), mis on haruldane geneetiline häire, mis mõjutab luude kasvu.

Ta oli aastatel 1982-2012 abielus Rhea Perlmaniga ning abielust sündisid lapsed Lucy, Grace ja Jacob.

## Välislingid
*
*
Pingelang

**Pingelang** on elektriallika ja elektritarviti vahele jääva edasusahela mingile osale langev pinge, mis on võrdne
*alalisvoolu korral ahela voolu (*I*) ja ahelaosa aktiivtakistuse (*R*) korrutisega;
*vahelduvvoolu korral elektriahela voolu (*I*) ja näivtakistuse (*Z*) korrutisega.
 
Elektriallika ja elektriahela mingi punkti või elektriahela erinevate punktide vaheliste pingete aritmeetilist vahet (erinevust) nimetatakse vahel ka pingekaoks. Alalisvoolu korral on pingekadu võrdne pingelanguga. Vahelduvvoolu korral võib pinge ahela mingis punktis olla aktiiv- ja reaktiivtakistusest tulenevate faasinihete tõttu nii väiksem, kui suurem, võrreldes elektriallika väljundpingega. 

Pingelangu mõiste võttis kasutusele 1827. aastal Georg Simon Ohm.

## Vaata ka
*Ohmi seadus

## Viited
Vatt (materjal)

**Vatt** on kraasitud kohev puuvilla- või muud kiudainemass.

Tavaliselt mõeldakse vati all puuvilla kiude, kuid vatti toodetakse ka mitmesugustest plastmassidest.  

Vatt on kasutusel ka meditsiinis.

Vatt on halva soojusjuhtivusega. Ehituses tarvitatakse hoonete seinte soojustamiseks või helisummutuseks klaaskiududest või kivivillast vatti.

## Vaata ka
*Vatiin

## Viited
Lühis

**Lühis** (ka lühiühendus) on elektriseadme eri pingega osade vahel tekkiv väga väikese takistusega ühendus, mis tekib enamasti juhuslikult elektriisolatsiooni läbilöögi tagajärjel, aga ka lülitamis- või ühendamisvea tõttu. 

Lühiseahelas tekkival elektrivoolul – **lühisvoolul** – on tugev soojuslik ja ka elektrodünaamiline toime. Seetõttu võivad vigastusi saada elektrijuhid, mida see vool läbib, samuti muud tarindiosad. Lühisvoolust kuumenenud juhid ja lühisekohas sageli  tekkiv elektrikaar võib põhjustada tule- ja plahvatusohtu ja tekitada juures olevatele inimestele eluohtlikke põletusi. 

Lühise tagajärjel langeb pinge toitevõrgus, mis häirib ka teiste elektriseadmete tööd ja/või kutsub esile nende väljalülitumise  kaitselülitite rakendumise tõttu.

## Lühise liigid
Kolmefaasilises elektrivõrgus võib esineda järgmist liiki lühiseid:
* ühefaasiline lühis – faasijuhi vahetu kontakt neutraaljuhi või maaga;
* faasidevaheline lühis – kahe faasijuhi vahetu kontakt;
* kolmefaasiline lühis – vahetu kontakt kolme faasijuhi vahel.
 
Elektritarvitites võib tekkida kereühendus, s.o  lühis faasijuhi ja seadme metallkere (korpuse) vahel, elektrimasinates ja trafodes ka mähise keerdudevaheline lühis.

## Lühisvool [[Elektripaigaldis |elektripaigaldistes]]
Elektrivõrkude ja elektripaigaldiste kavandamisel nähakse ette lühise tekkimise võimalused, arvutatakse võimalikud lühisvoolu väärtused ning nende järgi valitakse kiiresti toimivaid väljalülitusvahendeid, lühisvoolu piiramiseks näiteks reaktorid (suure induktiivtakistusega drosselid). Kasutatakse piisava lühisvoolutaluvusega kaitsmeid, näiteks  6 kA (mitte segamini ajada kaitsme nimivooluga ehk maksimaalse töövooluga).

Lisaks maksimaalsele lühisvoolule on elektripaigaldistes vaja kaitsesätete valikul arvestada ka minimaalset lühisvoolu, kui kaitstav liin on pikk ja kaablisooned väikse ristlõikega. Siis võib  lühise tekitatud vool osutuda kaitsme rakendumise jaoks liiga väikeseks. Sarnane probleem võib tekkida ka paigaldistes, mille juhtide ühendustel on väiksed kontaktpinnad, mis normaalsest suurema voolu korral kuumenevad ja võivad tuleohtlikult üle kuumeneda.

Kaitselülitite korrektse rakendumise kontrollimiseks tehakse elektripaigaldises kontrollmõõtmisi, seda nimetatakse ka rikkesilmuse kontrolliks. Kui mõõtmiste käigus selgub, et kontrollitavas ahelas  tekkiv lühisvool on väiksem kui olemasoleva kaitse minimaalne lühisvool, siis valitakse väiksema nimivooluga või lühisele tundlikuma karakteristikuga kaitselüliti.

## Vaata ka
* Kereühendus
* Läbilöök

## Viited
Sildalaldi

**Sildalaldi** ehk **dioodsild** on alaldi, mis koosneb enamasti dioodide rühmast, mis on ühendatud sisend- ja väljundklemmide vahele. Plussväljundklemmi külge on ühendatud dioodide katoodid ja miinusväljundklemmi külge dioodide anoodid. Iga sisendklemmi külge on ühendatud ühe dioodi anood ja teise katood.

Sildalaldeid kasutatakse igasuguse võimsusega toiteallikates, vahelduvvoolumuundurites ja ka alalisvoolulülitina.

Sildalaldi leiutas saksa füüsik Leo Graetz (1856–1941). Tema järgi on sildalaldit nimetatud ka **Graetzi lülituseks**.

## Tüübid
### Ühefaasiline sildalaldi

Ühefaasilise pinge alaldamiseks mõeldud sildalaldi koosneb neljast dioodist, mis moodustavad täisperioodalaldi. Sisendile vahelduvpinge andmisel tekib väljundis pulseeriv alalispinge. Väljundpinge pulseerib suures ulatuses.

Ühefaasilise sildalaldi puudus peale suure pulsatsiooni on dioodidel tekkiv suhteliselt suur päripingelang. Sel põhjusel rakendatakse mõnikord ühekvadrandilisi osaliselt tüüritavaid sildalaldeid, milles kasutatakse kaht dioodi ja kaht türistori.


Pilt:Full-wave rectifier4.png|Ühefaasilise sildalaldi B2U skeem
Pilt:Simple full-wave rectified sine.svg|Ühefaasilise sildalaldi B2U väljundpinge kuju (sinine)
Pilt:Full-wave rectifier3.png|Kolmafaasilise dioodalaldi B6U skeem
Pilt:DC_voltage_profile_of_B6_three-phase_full-wave_rectifier.jpg|Kolmafaasilise dioodalaldi B6U väljundpinge kuju (punane)


### Kolmefaasiline sildalaldi
Kolmefaasilises alaldis pinge korral on faasid omavahel nihkes, mistõttu väljundpinge on palju paremini silutud. Seetõttu võib silukondensaator olla märksa väiksema mahtuvusega kui ühefaasilisel alaldil (või hoopis puududa). Heade tehniliste näitajate tõttu kasutatakse suurtel võimsustel kõige laialdasemalt just kolmefaasilist sildalaldit, kuna sellel on ka suur võimsustegur ja võrdlemisi lihtne ehitus.

Tänapäeval kasutatakse sildlülitustes dioodide asemel sageli transistore ja türistore. 
Dioodalaldid ei võimalda energia tagastamist vahelduvvooluvõrku ja dioodide kommutatsiooni tõttu sisaldab nende sisendvool kõrgemaid harmoonilisi. Transistorlülititel põhinevate sünkroonalaldite kasutamisega saab need puudused kõrvaldada.

## Vaata ka
* Sildlülitus

## Viited
Musumägi

**Musumägi** on kolmes Eesti linnas:

* **[[Musumägi (Tartu)|Musumägi]]** Tartus
* **Musumägi** ehk **[[Virumägi]]** Tallinnas 
* **[[Musumägi (Viljandi)|Musumägi]]** Viljandi lossimägedes
Õpetaja

**Õpetaja** on isik, kes teisi õpetab või kasvatab, aidates õpilastel omandada teadmisi või oskusi. Õpetaja ehk pedagoog on ühtlasi elukutse. Koolis õpetavat õpetajat nimetatakse ka **kooliõpetajaks** (Eestis kuni 20. sajandi esimeste kümnenditeni käibis nimetus *koolmeister*).

## Vaata ka
*Eesti koolmeistrite kool
*Eesti Õpetajate Liit
*guru
*juhendaja
*juht ja õpetaja
*kasvataja
*kirikuõpetaja
*meister
*nooremõpetaja
*pedagoog
*religioosne õpetaja
*vanemõpetaja
*õpetaja-metoodik
*õpetajate päev
*õpetamine
*õppejõud
*õppetund

## Viited

## Välislingid

* Argo Kerb. "Kes võidab segadusest õpetajate palga ümber?" Medium, 9. november 2023
* "Raport: ebatõhus koolivõrk süvendab õpetajapõuda" ERR Novaator, 17. november 2023
* "Piret Sapp: lõpetagem hala, õpetajaamet on parim" ERR, 7. detsember 2023
Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond

**Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond** (lühend **EKDE**) oli Eesti erakond aastail 1988–1992.

Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond asutati 23. juulil 1988 Kalvis Lääne-Virumaal. Järgmisel päeval, 24. juulil, kinnitati erakonna põhikiri. EKDE esimees oli kogu selle tegutsemise vältel 1988–1992 Aivar Kala (kelle maakodu juures erakonna asutamiskoosolek toimuski).

Erakonna tuumiku moodustas selle asutamise ajal 1988. aasta mais loodud poliitikahuviliste noorte ühendus Uus Eesti, millesse kuulusid Taivo-Ahti Adamson, Jaanus Betlem, Toivo Jürgenson, Aivar Kala, Aivar Kunman ja Andrus Villem. Pärast EKDE moodustamist reorganiseeriti ühendus Uus Eesti muinsuskaitse klubiks Tare, mille esimeheks sai Toivo Jürgenson. Klubi algatas näiteks Eestis trükitud lasteraamatute kogumise ja saatmise väliseesti koolidele.

Väiksema reklaami ja tagasihoidliku tegutsemise tõttu ei saanud EKDE asutamine nii suure tähelepanu osaliseks, kui seda oli ERSP asutamine sama aasta augustis. Laiemale avalikkusele tutvustas erakonda 9. märtsil 1989 Tallinnas märtsipommitamise miitingul peetud kõnega Jaanus Betlem.

1990. aastal oli EKDE-l 200 liiget ning erakond registreeriti nii Eesti Komitee kui ka Eesti Ülemnõukogu Presiidiumi juures.

1991. aastal tõlgiti ja kirjastati EKDE eestvõttel Saksamaa ühe suurema päevalehe Frankfurter Allgemeine Zeitung kauaaegse majandusanalüütiku ja peatoimetaja Fritz Ullrich Facki raamat "Sotsiaalne turumajandus". EKDE-le oligi suuresti poliitiliseks eeskujuks Saksamaa Kristlik-Demokraatlik Liit.

EKDE osales esimese okupatsioonijärgse Riigikogu koosseisu valimistel 1992. aastal valimisliidus Isamaa (millest hiljem kujunes Rahvuslik Koonderakond Isamaa). Riigikogu koosseisu valiti EKDE liikmetest viis poliitikut: Jaanus Betlem, Kalle Jürgenson, Toivo Jürgenson, Aivar Kala ja Andrus Villem.

### Kristlik-demokraatlik fraktsioon / ühendus

21. novembril 1992 ühinesid Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit ja Vabariiklaste Koonderakond rahvuslikuks koonderakonnaks Isamaa. 

Eelkõige EKDE-sse kuulunud isamaalastest moodustati Rahvusliku Koonderakonna Isamaa sees Kristlik-Demokraatlik Fraktsioon (KDF). Sellegi esimees oli 1992–1995 Aivar Kala.

1995. aastal, kui RK Isamaa ja ERSP ühinesid Isamaaliiduks, nimetati KDF Isamaaliidu põhikirja alusel ümber Kristlik-Demokraatlikuks Ühenduseks (KDÜ). Selle esimees oli 1995–1997 Toivo Külaviir, 1997–1999 Jaanus Betlem ja 1999-2003 Viivi Lokk. Seoses J. Betlemi väljaastumisega Isamaaliidust (2002) ning mitme teisegi kristlike demokraatide liidri eemalejäämisega aktiivsest poliitikast ühenduse tegevus soikus ja hääbus 2003. aastal.
Hirm

**Hirm** on tundmus, mis tekib kellegi turvalisust ähvardava olukorra puhul, kui ei teata, kuidas ohust pääseda või paistab, et enda turvalisust ei saagi tagada.

Paul Ekman loeb hirmu üheks kuuest kultuuriliselt universaalsest näoväljenduse järgi ära tuntavast emotsioonist. Ülejäänud viis on viha, rõõm, kurbus, üllatus, vastikus.

Haiguslikku hirmu nimetatakse ka foobiaks. Klassikalise tingimise teel tekib hirm, kui hirmutav olukord seostub neutraalse stiimuliga. Hirm motiveerib vältivat käitumist – vältimine vähendab hetkeliselt hirmu ja see omakorda kinnitab vältimist ega lase reaktsioonil kustuda. Foobia tekkele aitavad kaasa puudulik kustumine, sünnipärane valmisolek, õppimine mudelilt ja vältiva käitumise kinnitamine.

## Vaata ka
*Foobia

## Kirjandus
*Gustav Ichheiser. Fear of Violence and Fear of Fraud: With Some Remarks on the Social Psychology of Antisemitism. – *Sociometry*, 1944, 7(4), lk 376–383. Vt Gustav Ichheiser#Vägivallahirm ja pettusehirm: mõnede märkustega antisemitismi sotsiaalpsühholoogia kohta.
*Mihhail Lotman. "Hirmusemiootika ja vene kultuuri tüpoloogia. IV: Hirm ja selle kognitiivsed mudelid: Eesti hirm saksa ja vene mudeli taustal." – Akadeemia, 2009,  21(5), 1035–1064.
*Mihhail Lotman. "Hirmusemiootika ja vene kultuuri tüpoloogia. III: Glossofoobia vene kultuuris." – Akadeemia, 2009, 21(3), 631–647.
*Mihhail Lotman. "Hirmusemiootika ja vene kultuuri tüpoloogia. II: Hirmu ruum: Hirmusemiootikast vene kultuuris." – Akadeemia, 21(2), 429–455.
*Mihhail Lotman. "Hirmusemiootika ja vene kultuuri tüpoloogia. I: Kultuurisemiootika ja hirmu fenomenoloogia." – Akadeemia, 2009, 21(1), 191–215.
*Kalle Kurg. "Südamelöögid kinnimüüritud toas. Lahtisi lehti ühest päevikust." Essee. (Hirmu kui psühhofüsioloogilise ja õuduse kui semiokultuurilise nähtuse ilmnemisest seoses inimese eksistentsiaalsete probleemide, sotsiokultuuriliste probleemide jm. 2000.  aastate argielus, meedias, vaimukultuuris jm.) Raamatus: "Kinnimüüritud tuba. Kuulsaid jutte: hirmu, õudust ja põnevust." Kirjastus Ilo, 2009. Lk. 317–336. ISBN 978-9985-57-895-7
*Juri Lotman. "Hirm ja segadus. Esseid kultuurisemiootikast". Koostanud ja järelsõna kirjutanud Mihhail Lotman. Tallinn: Varrak, 2007. 167 lk.

## Välislingid

*Kalle Kurg. "Hirm ja õudus. Südamelöögid kinnimüüritud toas." (Sissevaade hirmu ja õuduse probleemisse inimese eksistentsiaalsete probleemide ja biosotsiaalse olemise, tänase tegeliku elu, meedia jne taustal.) http://algernon.edu.ee:8080/docs/ROOT/Algernon/Search/Search/docShowArt?artid=1992&type=news_item – Algernon, detsember 2011.
Jaanus Betlem

**Jaanus Betlem** (sündinud 9. jaanuaril 1961 Tallinnas) on Eesti poliitik, ajakirjanik ja haridustöötaja.

## Haridus
Ta on lõpetanud Tallinna 21. Keskkooli ja seejärel 1983. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse õpetajana.

## Töökäik

Ta töötas aastatel 1983–1988 Lagedi Põhikoolis eesti keele ja kirjanduse õpetajana ja aastatel 1988–1992 väljaannetes Õhtuleht, Eesti Ekspress ja Eesti Aeg ajakirjaniku ja toimetajana.

1991. aastal juhtis ta koos Maire Aunastega Eesti Televisioonis poliitikateemalist telesarja "P nagu poliitika".

1992. aastal töötas Jaanus Betlem Jaan Tõnissoni Instituudi teabekeskuse juhatajana ja aastatel 1992–1999 oli Riigikogu liige. 

Aastatel 1999–2001 oli ta Hiiumaal Emmaste Põhikooli direktor ja 2001–2002 ajalehe Hiiumaa peatoimetaja. 

Aastatel 2003–2004 oli Jaanus Betlem kirjastuses Ilo õpikute koostamise projektijuht, aastatel 2004–2021 eesti keele ja kirjanduse õpetaja Tallinnas. Praegu pensionil.

## Poliitiline tegevus
Ta oli VII Riigikogu ja VIII Riigikogu ning Balti Assamblee liige.

1988. aastal oli Jaanus Betlem üks Eesti Kristlik-Demokraatliku Erakonna asutajaid ning programmi ja põhikirja projekti autor. Ta oli erakonna juhatuse liige kuni erakonna liitumiseni Rahvusliku Koonderakonnaga Isamaa. 

Ta oli 1995. aastal Rahvusliku Koonderakonna Isamaa volitatud delegatsiooni juht ühinemisläbirääkimistel Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Parteiga. Pärast nende erakondade liitumist, millest sündis Isamaaliit, oli Betlem selles Kristlik-Demokraatliku Ühenduse (KDÜ) esimees aastatel 1997–1999.

Ta oli pikka aega ka Rahvusliku Koonderakonna Isamaa ja Isamaaliidu programmitoimkonna esimees, juhtides kolme programmi koostamist.

Seoses ajalehe Hiiumaa peatoimetajaks saamisega astus ta 2002. aastal Isamaaliidust välja.  

## Viited

## Välislingid
*28. oktoober 2005, Valimistulemus on rahva tahe, sirp.ee
*11. november 2005, Savipätsi aeg, sirp.ee
*12. jaanuar 2006, Jaanus Betlem: usuõpetusest ei piisa!
Jonathan Wolff

**Jonathan Wolff** (sündinud 1959) on Briti poliitikafilosoof. 

Ta on University College Londoni (UCL) professor ja õppetooli juht.

Ta on kaasaja juhtivaid autoreid marksismi alal. Ta on kirjutanud ka Robert Nozicki kriitikat ja juhtiva poliitikafilosoofia õpiku "An Introduction to Political Philosophy" (e.k. 2005).

## Teosed
* Jonathan Wolff. "Robert Nozick. Property, Justice, and the Minimal State" (sari "Key Contemporary Thinkers"). Stanford University Press, 1991, 184 lk, ISBN 978-0804718561 https://www.amazon.com/Robert-Nozick-Property-Contemporary-Thinkers/dp/0804718563/ref=sr_1_8?ie=UTF8&qid=1544355549&sr=8-8&keywords=robert+nozick
* Jonathan Wolff. "Sissejuhatus poliitikafilosoofiasse". Eessõna Margit Sutrop. Tartu Ülikooli Kirjastus 2005, ISBN 9949-11-135-8

## Välislingid
* Jüri Lipping. Kateedrid ja katedraalid Intervjuu poliitikafilosoof Jonathan Wolffiga. Sirp, 18. november 2005
Lükardi

**Lükardi** on mitme koha nimi Eestis:
*endine küla, millest 1977. aastal moodustati **[[Kääriku]]** küla
***[[Tornijärv]]** ehk **Lükardi järv** Otepää vallas
***[[Lükardi mägi]]**, mägi Kääriku lähedal
***[[Lükardi tee]]**, tee Kääriku külas
Kääriku

**Kääriku** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Kääriku küla moodustati 1977. aastal, kui endise Lükardi külaga liideti osa endise Sihva küla maadest.

Käärikul on endine Tartu Ülikooli Kääriku spordibaas, mis nüüdisajal kannab nime Kääriku Spordikeskus (see on Tehvandi Spordikeskus SA osa). Käärikul asub samanimeline Kääriku järv, mis tuntud suplus-, vaba-aja veetmise ja treeningukoht.

## Viited
Näivvõimsus

**Näivvõimsus** on aktiivvõimsuse *P* ja reaktiivvõimsuse *Q* geomeetriline summa:
:S={\sqrt{ P^2\! + Q^2\!}}.

Pinge efektiivväärtuse *U* ja voolu efektiivväärtuse *I* korrutis annab näivvõimsuse:
:S=U\, I.
Näivvõimsus *S* ja aktiivvõimsus *P* on seotud järgmise valemiga:
: S = \frac{P}{\cos\varphi},
kus cos *φ* on võimsustegur.

Näivvõimsus võrdub aktiivvõimsusega ainult aktiivkoormusel, mispuhul cos *φ* = 1. Elektritarvitite võimsustegur on sageli ühest väiksem, s.t koormus on kas induktiivne või mahtuvuslik.

Näivvõimsuse järgi valitakse näiteks trafod.

Kompleksnäivvõimsust  arvutades ei tohi unustada, et pinge efektiivväärtust kujutav kompleksarv tuleb korrutada vastava voolu kaaskompleksarvuga. Nii tagatakse vastuses faasinihke väärtuse säilimine.
## Vaata ka
*Võimsus
*Aktiivvõimsus
*Reaktiivvõimsus
*Hetkvõimsus
Ilmjärve

**Ilmjärve** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Külas asub Ilmjärve õigeusu kirik.

## Vaata ka
*Ilmjärve mõis (Otepää kihelkonnas)

## Viited
Kastolatsi

**Kastolatsi** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Külas on Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise kiriku varemed.

## Viited
Karsklane

**Karsklased** on inimesed, kes väldivad tervist kahjustavate ainete, näiteks alkoholi ja narkootikumide tarvitamist ning suitsetamist. Karskus võib olla tingitud tervislikest, religioossetest või moraalsetest põhjustest või soovist säästa oma tervist.

Aktiivsed karsklased püüavad alkoholismi vastu avalikult võidelda.

Regulaarselt alkoholi tarvitavates gruppides (nt mõnedes töökollektiivides) on suhtutud karsklastesse vaenulikult.

## Kirjandus
*Loomet Laja. *Miks olen karske: miks olen organiseeritud karsklane*. 2., parand. tr. Tartu: Eesti Karskusliit, 1938
**100 aastat karskusliikumist Eestis 1889-1989* [koostanud Erki Silvet]. Tallinn: Eesti Raamat, 1989
Pühajärve

**Pühajärve** on küla Valga maakonnas Otepää vallas. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 198 elanikku. 1. jaanuari 2006 seisuga elab seal 187 elanikku.

Pühajärvel asuvad:
*Pühajärve sõja mälestuskivi
*Pühajärve sõjatamm
*Pühajärve sõjatammik
* Sihva Kloostrisaare tammed
* Sõsarsaarte tammed

Pühajärve muistne nimi võis olla **Võluste**, millest on tuletatud 1417. aastal esimest korda mainitud saksakeelne nimi *Wollust*. Eestipärase *-ste*-lõpuga nimi viitab, et juba enne Pühajärve mõisa rajamist (mainitakse esimest korda ilma nimeta 1398. aastal) oli seal eestlaste küla.

## Vaata ka
*Pühajärv
*Pühajärve mõis
*Pühajärve Põhikool
*Pühajärve raamatukogu

## Viited

## Välislingid
*Pühajärve mõis Otepää valla lehelt
*360° aeropanoraam / aerofoto
Kaurutootsi

**Kaurutootsi** ehk **Kikkakülä** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Külas on Kauru järv. 

## Viited
Koigu

**Koigu** on mitme küla nimi Eestis:

* **[[Koigu (Otepää)|Koigu]]**,  küla Valga maakonnas Otepää vallas
* **[[Koigu (Antsla)|Koigu]]**, küla Võru maakonnas Antsla vallas

## Vaata ka
*Koigu mõis
*Koigu oja
Raudsepa

**Raudsepa** on mitme praeguse ja endise küla nimi. 

***[[Raudsepa (Otepää)|Raudsepa]]**, küla Valga maakonnas Otepää vallas.
***[[Raudsepa (Rõuge)|Raudsepa]]**, küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
***[[Raudsepa (Võru)|Raudsepa]]**, küla Võru maakonnas Võru vallas.
***Raudsepa** küla all võidakse mõista ka **[[Raudsepä]]** küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Sihva

**Sihva** on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Sihval asub Pühajärve Põhikool.

## Vaata ka
* Pühajärve raamatukogu

## Viited
Nüpli

**Nüpli** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Külas asuvad enne 13. sajandit pärinevad kalmed.

## Vaata ka
*Gustav Wulff-Õie Muuseum
*Nüpli mõis (Otepää kihelkonnas)
*Tehvandi spordikeskus

## Viited
Vidrike

**Vidrike** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Küla territooriumile jääb Vidrike järv ja osaliselt Naha järv.

## Vaata ka
*Vidrike mõis

## Viited
Kuressaare küla

**Kuressaare** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Eesti NSV ajal oli küla Vambola kolhoosi maadel ja aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Tarvastu valda.

Küla idapiiril asub Pikru paisjärv, millest voolab läbi küla ida- ja kagupiiril voolav Tarvastu jõgi.

Kuressaare küla on mõnikord segi aetud samanimelise linnaga.

## Viited
Carcassonne

**Carcassonne** [kar'kassonn] (*oksitaani keeles* Carcassona [kaɾkaˈsunɔ]; *ladina keeles* Carcaso) on linn Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Aude'i departemangus. Linn on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Carcassonne on nelja kantoni keskus. Tema suurlinnastusse kuulub 73 valda.

Carcassonne on tuntud eelkõige keskaegse võimsa kindlusemüüriga ümbritsetud südalinna *Cité* järgi. 1997. aastal arvati Carcassonne'i kindlustatud südalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Linnas voolab Aude'i jõgi.

## Sõpruslinnad
Carcassonne'il on kolm sõpruslinna:
*  Eggenfelden, Saksamaa (alates 1973)
*  Baeza, Hispaania (alates 2012)
*  Tallinn, Eesti (alates 2013)


Map commune FR insee code 11069.png|Carcassonne'i ja ümbritsevate valdade plaan
Carcassonne 16-09 MH-AU 1544.jpg|Vaade Carcassonne'i kindlusele
Basilique Saint-Nazaire de Carcassonne 2014-09-26 - i3121.jpg|Carcassonne'i katedraal


## Viited

## Välislingid
Metanaal

**Metanaal** ehk **formaldehüüd** on lihtsaim aldehüüd.

Metanaali keemiline valem on HCHO, selle molaarmass on 30,03 g/cm³. Metanaal esineb ka tsüklilise trimeeri trioksaanina C3H6O3 ja polümeeri paraformaldehüüdina HO(CH2O)nH.

Metanaal on värvitu gaas, mille tihedus on 1,38 g/cm³, sulamistemperatuur on –92 °C ja keemistemperatuur on –21 °C. Metanaali leekpunkt on +64 °C ja isesüttimistemperatuur on +430 °C.

Metanaali vesilahus on formaliin. Küllastunud vesilahust, mis sisaldab 37 massiprotsenti ehk 40 mahuprotsenti metanaali, nimetatakse ka 100%-liseks formaliiniks. Formaliinis reageerib metanaal veega, moodustades metaandiooli ehk metüleenglükooli CH2(OH)2. See diool esineb ka tasakaaluolekus mitmesuguste oligomeeride ehk lühikeste polümeeridega. See tasakaal oleneb kontsentratsioonist ja temperatuurist.

Formaliinis kipub metanaal oksüdeeruma ja polümeriseeruma, mistõttu selle vältimiseks lisatakse formaliinile stabilisaatorit, näiteks metanooli. Tavaliselt kaubeldakse niisuguse formaliiniga, mis sisaldab 10–12% metanooli ja lisaks mitmesuguseid metallilisandeid.

Metanaal esineb looduslikult keskkonnas, mis koosneb süsinikust, vesinikust ja hapnikust. Maa atmosfääri ülakihtides toimuvates looduslikes protsessides võib olla tekkinud kuni 90% Maal leiduvast metanaalist. Metanaal on metaani ja teiste süsinikuühendite oksüdeerumise ehk põlemise vahesaadus ning seda leidub näiteks metsatulekahju suitsus, auto heitgaasis ja tubakasuitsus. Metanaal võib tekkida ka päikesekiirguse ja hapniku mõjul atmosfäärimetaanist ja teistest süsivesinikest ja saada osaks sudust.

Esimesena sünteesis metanaali vene keemik Aleksandr Butlerov ja esimesena määras selle kindlaks August Wilhelm von Hofmann.
Etaan

**Etaan** (C2H6 ehk CH3CH3) on kahe süsinikuaatomiga alkaan. Etaani sulamistemperatuur on -183&nbsp;°C, keemistemperatuur -88&nbsp;°C. Normaaltingimustel on etaan lõhnatu ja värvitu gaas.

Etaan on metaani kõrval üks peamisi maagaasi koostisosi.

## Välislingid
Ameerika tippmodell

**"Ameerika tippmodell"** (ingliskeelne pealkiri "America's Next Top Model"; eesti keeles on kasutatud ka pealkirja "Ameerika supermodell") on Ameerika Ühendriikide tõsielusaade, milles otsitakse võimalikku tulevast supermodelli. Sarja esimene tsükkel jõudis eetrisse 2003. aasta mais ning see sai telekanali UPN kõige kõrgemalt hinnatud telesaateks. Valmimas on sarja 23. hooaeg, mis hakkab jooksma telekanalis VH1.

Algselt oli saade eetris kanalis UPN (aastail 2003–2006), seejärel näitas seda The CW (2006–2015) ning 2016. aasta detsembrist hakkab näitama VH1.

Sarja esimesel kahekümne kahel hooajal oli saatejuhiks supermodell Tyra Banks, 23. hooaega hakkab juhtima Briti poplaulja Rita Ora.

## Saate ülesehitus
"Ameerika tippmodelli" saatejuht on Tyra Banks, kes on ise aastaid modell olnud. Esmalt valitakse kõikide modelliks soovijate seast välja teatav arv tüdrukuid, seejärel tehakse kärpimine, kuni järele jääb 10–14 tüdrukut (vastavalt hooajale), kes asuvad omavahel saadetes võistlema. Igas saates hääletavad kohtunikud välja ühe kandidaadi. Auhinnaks on 100 000 USA dollari suurune leping modelliagentuuriga ja fotoseeria naisteajakirjas (auhinnad erinevad hooajati).

## Tsüklite kokkuvõte

## Välislingid
* "Ameerika tippmodelli" ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Identiteet

**Identiteet** on isiku enesetaju. Identiteet vastab küsimusele: miks ma olen? Sellega on seotud mina-kontseptsioon, mis vastab küsimusele: kes ma olen? 

Identiteet koosneb kolmest aspektist: personaalsest (kuidas ma ennast ise näen), sotsiaalsest (kuidas ma arvan end teiste poolt nägevat) ja ideaalsest (kuidas ma tahaksin end näha ja et teised mind näeksid). 

Enesetaju sisaldab omadusi, mis teevad isiku ainulaadseks võrreldes teistega või näitab kuhugi kuulumist. Näiteks kuulumine rahvusesse, vähemusgruppi, teatud kollektiivi, rahvatantsuansamblisse, mudellennundusringi, käsitööklubisse vms. Samuti saab identiteeti käsitleda kui teadmist endast sotsiaalsetes olukordades ja suhetes.  

Tavaliselt on identiteedi teadvustamine vajalik mingi ressursi kasutamiseks, näiteks toetuse saamiseks, poest alkoholi ostmiseks, klubisse sissepääsemiseks jne ehk räägitakse isikulisest identiteedist. Kellegi identiteedi ehk õiguse kindlaks tegemiseks soovitud hüve tarbida tuleb isik identifitseerida ehk kellenagi ära tunda, samastada. Isikusamasus tähendab, et see isik on see, kes ta väidab end olevat.

Ühtekuuluvustunnet mingi konkreetse paikkonnaga ja selle inimestega nimetatakse regionaalseks identiteediks ning kuuluvust teiste hulka sotsiaalseks identiteediks.

## Vaata ka

*rahvuslik identiteet
*rahvuslus
*identiteedipoliitika

## Kirjandus
Loomulik iive

**Loomulik iive** on teatud piirkonna (riigi, maakonna, valla vms) sünni- ja surmajuhtude arvu vahe, st elussündide arvu ja surmajuhtude arvu vahe.

Piirkondade loomuliku iibe võrdlemiseks kasutatakse loomuliku iibe kordajat.
Nicole Linkletter

**Nicole Linkletter Nathanson** (sündinud 27. veebruaril 1986) on USA modell, kes võitis tõsielusaate Ameerika supermodellid 5. tsükli.
Magav Venus

**"Magav Venus"** (ka "**Dresdeni Madonna**") on itaalia maalikunstniku Giorgione maal, üks tema viimastest teostest.
 
Pildil on alasti naisterahvas, kelle profiil paistab jäljendavat mäestikku tagaplaanil. Giorgione pani suurt rõhku tausta detailidele ja varjudele. Valik alasti naise kasuks märkis nii revolutsiooni kunstis kui ka stardipauku modernsele kunstile. Giorgione ei jõudnud enne oma surma teost lõpetada. Ent Tizian lõpetas hiljem magava Venuse kohal kõrguva taevalaotuse, kusjuures Tizian maalis Dresdeni Madonna ajendil ka ise sarnase Venuse. Giorgione Venuse erutavat, pöörast ja muutlikku alastust ei suutnud Tizian siiski tabada.
	
Erootilised mõistaandmised on tulenenud Venuse tõstetud käest ning seda peetakse kogu teose aluseks. Parem käsi on muundunud just seetõttu, et see kujutaks endast seksuaalsuse sümbolit, nagu ka vasaku käe asetsemine kubemel. Linad on maalitud hõbedase varjundiga, pigem külmades toonides, mis on vastuoluline tavalisele pesu kujutamisele. Tiziani ja Diego Velázqueze maalidega võrreldes paistavad Giorgione linad väga range ja jäigana. Inimkeha orgaanilisusele, naturaalsusele ja maalähedusele viitab maapinna reljeefi ning naisekeha kurvide miimika ja vastavus.
	
Looduse ja figuuri ilu mõtisklev olek on Giorgionele omased. Maali kompositsioon on mõjutanud hilisemaidki kunstnikke, näiteks Ingres'i ja Rubensit. Giorgione ja Tiziani Venused on oma olemuselt otseselt ühendatud Manet' "Olympiaga".
Sandra (laulja)

**Sandra Lauer** (sünninimega **Sandra Ann Lauer**, hiljem **Sandra Cretu** ja **Sandra Menges**; sündinud 18. mail 1962 Saarbrückenis Saksamaal) on saksa laulja ja laulukirjutaja, kes praegu elab Eivissal (Hispaanias). 

Pärast mõningast edu esilauljana diskotrios Arabesque alustas Sandra 1984. aastal oma soolokarjääri. Teda võib müstilise naishäälena laulmas kuulda tollase abikaasa Michael Cretu loodud ansamblis Enigma.

Tema meeskonda kuuluvad veel Hubert Kemmler (laulja ja laulukirjutaja), Markus Löhr, Klaus Hirschburger, Armand Volker, Frank Peterson, Andy Jonas (laulja) ja Jens Gad (laulukirjutaja, kaasprodutsent).

2. augustil 2014 esines Sandra Pärnu Vallikäärus.

## Hittlood ja videod

## Välislingid
*Koduleht (en)
* Management (en)
* The general information website (All languages, All links)
Maltoos

**Maltoos** ehk **linnasesuhkur** on disahhariid, mis koosneb kahest glükoosi molekulist, mis on ühendatud α(1→4) sidemega.

Keemiline valem on C12H22O11.

## Viited
Ballett

**Ballett** (itaalia keelest *ballo*, 'tantsin') on Euroopa tantsukunsti klassikaline vorm. 

**Ballett** on ka sellises klassikalises vormis lavateos.

Balletiteos põhineb koreograafial, selle sisu väljendatakse balleti reeglitele vastava tantsu ja muusika abil. Balletist võib leida ka pantomiimi elemente.

Balleti aluseks on libreto, mille järgi kirjutatakse muusika, seejärel seatakse tantsud, valmistatakse lavakujundus ja kostüümid.

Ballett algab avamänguga, järgnevad tantsunumbrid.

Esimesed balletietendused toimusid 16. sajandil Itaalias ja Prantsusmaal. Algul olid tantsunumbrite vahel laulud ja luuletused. 

Balleti esitaja on balletitantsija, naistantsijat nimetatakse baleriiniks.

**Klassikaline ballett** on mis tahes traditsiooniline ballett, mis kasutab ainult klassikalist balletitehnikat. Eristakse stiililiselt prantsuse, vene, inglise ja itaalia balletti.

## Tuntumaid ballette (sulgudes helilooja)
*"Coppélia" (Leo Delibes)
*"Giselle" (Adolphe Adam)
*"Kevadpühitsus" (Igor Stravinski)
*"Korsaar" (Adolphe Adam)
*"Luikede järv" (Pjotr Tšaikovski)
*"Pähklipureja" (Pjotr Tšaikovski)
*"Romeo ja Julia" (Sergei Prokofjev)
*"Sülfiid" (Jean-Madeleine Schneitzhoeffer)
*"Uinuv kaunitar" (Pjotr Tšaikovski)

## Vaata ka
*Ballettmeister
*Balletisammud
*Tallinna Balletikool
*Noor Ballett Fouetté
*Uusklassikaline ballett
*Nüüdisballett
Norderstedt

**Norderstedt** on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Segebergi kreisis.

Norderstedti sõpruslinn Eestis on Kohtla-Järve.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht (saksa ja inglise keeles)
Karbamiid

**Karbamiid** ehk **uurea** ehk **kusiaine** on orgaaniline ühend süsinikust, lämmastikust, hapnikust ja vesinikust, keemilise valemiga CON2H4 või (NH2)2CO. Normaaltingimustel on see valge, lõhnatu, tahke, vees hästi lahustuv aine.

Elusorganismid toodavad karbamiidi ammoniaagist, viimane tekib lämmastikainevahetuse mürgise jääkproduktina.

Karbamiidi avastas uriinist hollandi teadlane Herman Boerhaave mõnda aega enne 1727. aastat, millele ta andis nimetuseks *sal nativus urinae*, kuigi mitmed allikad nimetavad avastajaks prantsuse keemikut Hilaire Rouelle'i, kes isoleeris karbamiidi 1773. aastal.

## Looduslikku päritolu karbamiid
Looduslikult leidub karbamiidi kui biokeemilise nn uurea tsükli ühe saadusena kõige rohkem lindude väljaheites ja loomade uriinis, samuti teiste organismide jäänustes.

Looduses lagundavad karbamiidi uurea- ehk urobakterid. Seda protsessi nimetatakse urolüüsiks ja see toimub peamiselt mullas ja merevees.

## Karbamiidi süntees
See oli esimene orgaaniline ühend, mis anorgaanilistest lähteainetest kunstlikult sünteesiti, mis omakorda aitas kummutada vitalismi teooriat. Karbamiidi sünteesiga pani Friedrich Wöhler 1828. aastal aluse orgaanilisele keemiale, valmistades uureat mitmete reaktsioonidega, sh kaaliumtsüanaadi (KCNO) ja ammooniumsulfaadi [(NH4)2(SO4)] reaktsioonil. Kuigi Wöhler üritas saada ammooniumtsüanaati (ainet siiski tekib ebapüsiva vaheühendina), sai ta hoopis karbamiidi ning kummutas tahtmatult vitalismi teooria, mille kohaselt elusorganismide kemikaalid erinevad fundamentaalselt elutust ainest.

:
Tööstuslikult toodetakse karbamiidi ammoniaagi reageerimisel süsinikdioksiidiga kõrge rõhu ja temperatuuri all, mille järel tekkivat ammooniumkarbamaati lagundatakse kuumutamisel karbamiidiks (Bosch–Meiseri menetlus). 

2NH3 + CO2 ⇌ NH4(NH2COO) 

(∆*H* = −117 kJ/mol)

NH4(NH2COO) ⇌ CO(NH2)2 + H2O 

(∆*H* = +15,5 kJ/mol)

Varem, enne kui Haberi-Boschi menetlus võimaldas hakata kasutama odavat ammoniaaki, toodeti uureat tsüanamiidi hüdreerimisel (mida omakorda saadi kaltsiumtsüanamiidist).

CaCN2 + H2O + CO2 → CNNH2 + CaCO3

CNNH2 + H2O → CO(NH2)2

## Töönduslik tähtsus
Karbamiid on lämmastikku sisaldav keemiatööstuse saadus, mida maailmas toodetakse umbes 100 000 000 tonni aastas.

Karbamiidi toodetakse kommertseesmärkidel sünteetilisest ammoniaagist ja süsinikdioksiidist. Karbamiidi toodetakse graanulitena, helvestena, kristallidena ja lahustena.

Rohkem kui 90% toodangust kasutatakse väetisena. Karbamiid on suurima lämmastikusisaldusega (46,4%) lämmastikväetis.

Karbamiidi kasutatakse ka mitmete plastide, ravimite, kosmeetikavahendite ja sünteetiliste vaikude toorainena.

## Vaata ka
*Uriin
*Urobakterid
*Urolüüs

## Viited
Ruutmeeter

**Ruutmeeter** (tähis **m²**; kasutatud ka qm) on pindalaühik, mis võrdub 10&nbsp;000 ruutsentimeetriga:
:1 m2 = 100 × 100 cm = 10&nbsp;000 cm2.

Üheruutmeetrine pindala on ruudul, mille külje pikkus on 1 meeter.
Deep Forest

**Deep Forest** on prantsuse ansambel, mis esitab maailmamuusikat, kus etnilised helid on segatud elektroonilistega. Ansambli moodustavad Eric Mouquet ja Michel Sanchez. 

Ansambel oli 1993. aastal Grammy auhinna nominent parima maailmamuusika plaadi kategoorias ning 1996. aastal võideti auhind plaadi "Boheme" eest. Nende albumeid on maailmas müüdud kokku üle 10 miljoni eksemplari ning osa saadud tulust on annetatud heategevuseks.

## Diskograafia
### Albumid
*1992 – Deep Forest 
*1994 – World Mix 
*1995 – Boheme 
*1997 – Comparsa 
*1999 – Made in Japan
*2000 – Pacifique 
*2002 – Music Detected
*2003/2004 – Essence of (Deep Forest) the Forest 
*2004 – Kusa No Ran (ainult Jaapani turule)
*2008 - Deep Brasil

### Singlid
*1992 – "Deep Forest" 
*1992 – "Sweet Lullaby" 
*1992 – "White Whisper"
*1993 – "Forest Hymn" 
*1994 – "Savana Dance"
*1995 – "Boheme" 
*1995 – "Boheme (The Remixes)"
*1995 – "Marta's Song" 
*1995 – "Marta's Song (The Remixes)" 
*1996 – "While the Earth Sleeps" 
*1996 – "Bohemian Ballet (Promo)"
*1997 – "Freedom Cry" 
*1997 – "Madazulu"
*1998 – "Media Luna" 
*1998 – "Noonday Sun" 
*1999 – "Hunting (Live)" 
*1999 – "Sweet Lullaby (Live)" 
*2000 – "Pacifique" 
*2002 – "Endangered Species" 
*2002 – "Will You Be Ready (Promo)"

## Välislingid
* Eric Mouquet (Deep Forest)
* Michel Sanchez (Deep Forest)
* Deep in the Jungle - Deep Forest fansite