open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johannes Arro (videokunstnik)

**Johannes Arro** (sündinud 22. mail 1985) on eesti fotograaf, telereklaamide operaator ja monteerija. 

## Elukäik
2005. aastal lõpetas ta Balti Filmi ja Meediakooli audiovisuaalse meedia erialal ning on sellest ajast alates töötanud vabakutselise operaatori ja monteerijana reklaaminduses.

## Isiklikku
Johannes Arro ema ja isa on maalikunstnikud Epp Maria Kokamägi ja Jaak Arro. Tema õed on kokk Anni Arro ja keraamik Liisu Arro.

## Välislingid
*Koduleht
Ulrich Horstmann

**Ulrich Horstmann** (sündinud 31. mail 1949 Bündes) on saksa kirjandusteadlane ja kirjanik; avaldab ka pseudonüümide Horst-Ulrich Mann ja Klaus Steintal all.

Laiema tuntuse sai tänu 1983. aastal avaldatud kirjutisele "Elajas" ("Das Untier"), milles esitas tolle aja rahuliikumise taotlustele diametraalselt vastupidiseid filosoofilisi positsioone: ta propageeris "inimpõgenemise" ("Menschenflucht") perspektiivi, mille kohaselt inimkond peab saavutama kumuleerunud tuumarelvaarsenali kasutamise abil enesekadumise kui (kultuur)ajaloo sihtpunkti. Teos kutsus esile Ida-Saksa kommunistliku partei ajalehe Neues Deutschland mureliku küsimuse, "millal professor Horstmann viimati oma närviarstiga konsulteeris". Horstmanni "eventualiteedifilosoofia" viis tema eeskuju Schopenhaueri pessimismi gnostilise äärmuseni.

## Tsitaat

*"Elaja ajalugu on lõpule viidud ja alandlikult ootab ta topeltsurma - füüsilist hävitamist ja mälestuse kadumist iseendast."

― Ulrich Horstmann "Elajas. Inimpõgenemise filosoofia kontuure"
Krummhörn

**Krummhörn** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

See asub Emsi estuaari juures, ligikaudu 15 km Nordenist edelas ja 10 km Emdenist loodes. Valla pindala on 159,2 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 123 inimest.

Krummhörni vald (*Gemeinde*) koosneb 19 külast (sulgudes rahvaarv 31. detsembril 2008):


Schöpfwerk Greetsiel.JPG|Pumbajaam Greetsielis
Pilsumer Leuchtturm 2010-10 CN-I.jpg|Pilsumi tuletorn


## Tuntud inimesed

* Eggerik Beninga (1490–1562), friiside kroonik, sündis Grimersumis.

## Viited

## Välislingid

* www.krummhoern.de
Mashhadi rahvusvaheline lennujaam

**Mashhadi rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **MHD**, ICAO: **OIMM**) (pärsia keeles: **فرودگاه شهید هاشمی نژاد مشهد**) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Mashhadi linna Iraanis. Lennujaam on tuntud ka kui **Shahid Hasheminejadi rahvusvaheline lennujaam**. Lennujaam on riigi teine kõige aktiivsem lennujaam reisijate poolest. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 10,4 miljonit reisijat.
Sir Seewoosagur Ramgoolami rahvusvaheline lennujaam

**Sir Seewoosagur Ramgoolami rahvusvaheline lennujaa**m (IATA: **MRU**, ICAO: **FIMP**) on Mauritiuse peamine rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub umbes 48 kilomeetri kaugusel riigi pealinnast Port Louis'st. 

Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 3,7 miljonit reisijat.
Südbrookmerland

**Südbrookmerland** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

See asub ligikaudu 7 km Aurichist läänes. Valla keskus on Victorburi külas.

Vallas on 10 alljaotist. Valla pindala on 96,8 km². 31. detsembril 2015 elas seal 18 573 inimest.


Engerhafe Kirche.jpg|Kirik
Ortsteilesbl.png|Südbrookmerlandi alljaotised


## Viited

## Välislingid

* www.suedbrookmerland.de
Autode Müügi- ja Teenindusettevõtete Eesti Liit

**Autode Müügi- ja Teenindusettevõtete Eesti Liit** (lühendatult **AMTEL**) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab autode maaletoomise, müügi ja teenindamisega tegelevate ettevõtete ühiseid huve. 

Liit on Eesti olulisim autoturu ekspertorganisatsioon, pakkudes igakuist statistikat uute sõidukite registreerimise kohta ning osaledes aktiivselt seadusloomes. 2020. aastate keskel on liidu fookuses transpordisektori rohepööre ja 2025. aastal jõustunud mootorsõidukimaksu mõjude haldamine.

## Juhtimine
AMTELi pikaajaline tegevjuht oli aastatel 2011–2024 **[[Arno Sillat]]**, kes lahkus ametist 2024. aasta märtsis. Alates 1. märtsist 2024 on AMTELi tegevjuht **[[Meelis Telliskivi]]**. Juhatuse esimehena tegutseb Raivo Aavisto.

## Ajalugu ja tegevus
AMTEL asutati **27. aprillil 1993** kümne autofirma esindaja poolt. 

Tänapäevaks koondab AMTEL ligi 80 liiget, kelle hulgast leiab nii autode ametlikud maaletoojad, edasimüüjad kui ka nendega seotud tugiteenuste pakkujad.

### Peamised tegevusvaldkonnad
* **Huvikaitse:** Liit on peamine dialoogipartner riigile (Kliimaministeeriumile ja Rahandusministeeriumile) autovaldkonda puudutavates küsimustes, eriti mootorsõidukimaksu ja heitmekvootide osas.
* **Statistika:** AMTEL kogub ja avaldab igakuist statistikat uute sõidukite (M1, N1 kategooriad) müügi kohta Eestis, mis on aluseks turuanalüüsidele.
* **Kutseharidus:** Liit panustab autotehnikute ja teeninduspersonali kutseõppe arendamisse ja standardite loomisesse.

## Liikmesus
AMTEL on **Euroopa Autotootjate Assotsiatsiooni** (ACEA) koostööpartner ja **Eesti Kaubandus-Tööstuskoja** liige.

## Viited

## Välislingid
* Liidu ametlik koduleht
Kalevala (täpsustus)

"**[[Kalevala]]**" on soome rahvuseepos.

Kalevala võib viidata ka järgnevatele asjadele:
* Kalevala (Karjala), alev Venemaal Karjala Vabariigis, Kalevala rahvusrajooni keskus.
* Kalevala rahvusrajoon, haldusüksus Venemaal Karjala Vabariigis
* Kalevala (korvett), endine Soome mereväe korvett
* 1454 Kalevala, asteroid
* Kalevala (eepos), paikkond eeposes "Kalevipoeg"
Juist

**Juist** on saar ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

Saar on üks seitsmest asustatud Ida-Friisi saarest Alam-Saksi Wattenmeeri servas Põhjamere lõunakaldal. Juist paikneb Borkumi saare (läänes), Memmerti saare (edelas) ja Norderney saare (idas) vahel. See on 17 km pikk ja olenevalt loodetest 500–900 m lai. Saarel on kaks küla: Juist (mis jaguneb kaheks, Westdorf ja Ostdorf) ning Loog. Saart eraldab Nordeneyst Norderneyer Seegatt. Saare pindala on 16,43 km². 31. detsembril 2023 elas seal 1542 inimest.

Juisti kõrgemad ehitised, mida Põhjamerelt näha saab, on veetorn ja vana hotell. Saarel on tuletorn, kuid see ei ole kasutuses. Saare läänepoolses otsas on suur leetseljak Billreef, kus puhkavad rände ajal linnud, nagu soorüdid, plüüd ja suurrüdid. Saare lääneosas on rand ja luited merest uuristatud. Luiteserv liigub igal talvel umbes 5 m lõunasse. Saare lääneosas asub mageveeline järv Hammersee.

Kuna Juist paikneb enamjaolt vaid mõned meetrid Saksamaa nullveetasemest kõrgemal, siis ohustab saart kliimamuutuse tagajärjel vee alla kadumine.

## Transport
Juistile pääseb lennuki või parvlaevaga. FLN Frisia Luftverkehr opereerib lennukitega Nordeni ja Juisti vahel. Enamik mootorsõidukeid on saarel keelatud, ainult tuletõrjujatel, Saksa Punasel Ristil ja arstidel on lubatud neid kasutada. Saare veokid vajavad eriluba, enamasti kasutatakse transpordiks jalgratast või hobuveokit, viimast ka näiteks prügiveol. 

Uudisteagentuur Reuters teatas 24. septembril 2014, et saarele hakkab DHL-iga kiireloomulisi ravimeid ja tarvikuid tarnima mehitamata pakikopter. See on esimene kord Euroopas, kui mehitamata õhusõidukil on luba kaupu tarnida, ja esimene kord maailmas, kui ravimite tarnimiseks kasutatakse automaatset drooni. Lend kõrgusel 50 m ja kiirusega kuni 18 m/s on automatiseeritud, kuid seda jälgitakse Norddeichist.

## Majandus

Juisti peamine sissetulekuallikas on turism. Peaaegu kõigis saare majades on külalistetoad, saarel on ka mitu hotelli ja noorte hostel. Juisti ja Hiddensee (Läänemeres) vahel toimib saarte partnerlus.

## Ajalugu

Juisti mainiti esimest korda kirjalikult 1398. aastal. Varem kuulus see Burchana suursaare juurde, mis lagunes aastal 1216. 17. ja 18. sajandil lõikasid mitu tormilainet Juisti kaheks osaks (Püha Peetruse üleujutus). 1770. aasta paiku hakkasid inimesed 2 km laiust lõhet lõunaküljel luitetammiga sulgema. Aastatel 1928–1932 ehitati tamm ka põhjaküljele, et saare kaheks jagunemine lõplikult peatada. Selleks ajaks oli Hammersee järve vesi muutunud mereveest mageveeks.

9. septembril 2001 hääletasid Juisti kodanikud esimest korda otse omale vallavanemat.

## Tuntud inimesed

* Martin Luserke (1880–1968) rajas Juistis 1924. aastal koolifondi Stiftung Schule am Meer ja 1925. aastal kooli Schule am Meer.

## Viited

## Välislingid

* www.juist.de/
Joosep Matjus

**Joosep Matjus** (sündinud 14. juunil 1984 Elvas) on eesti dokumentaalfilmirežissöör, filmioperaator ja stsenarist. 

Aastatel 2004–2009 õppis Matjus Balti Filmi- ja Meediakoolis filmikunsti (MA). Ta on spetsialiseerunud loodusfilmide ja dokumentaalfilmide tegemisele.

Peale Eesti on ta teinud loodusfilme ka Skandinaavias, Venemaal, Arktikas kui ka Ameerika Ühendriikides.

## Filmograafia
### Operaatorina
*2020 "Fred Jüssi. Olemise ilu" (režissöör Jaan Tootsen)
*2017 "Valged hundid: Arktika kummitused" (režissöör Oliver Goetzl)
*2012–2014 "Ameerika loodusimed" (režissöör Oliver Goetzl)
*2010 "Metsik Skandinaavia" (režissöör Oliver Goetzl)
*2010 "Teekond Araratile" (režissöör Riho Västrik)
*2008 "Lehelapse suvi" (režissöör Katri Rannastu)
*2006 "Põdra kuningriik" (režissöör Rein Maran)

### Režissöörina
*2020 "Pingeväljade aednik"
*2018 "Tuulte tahutud maa"
*2014 "Kajaka teoreem"
*2009 "Vanamees ja põder"
*2007 "Uuestisünd"
*2006 "Suvine dokumentaal"

## Tunnustus
* 2020 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Jaan Tootseniga; parim dokumentaalfilm – „Fred Jüssi. Olemise ilu”)
* 2018 –  Eesti filmi- ja teleauhinnad parim operaatoritöö (Tuulte tahutud maa)
* 2018 –  Matsalu Loodusfilmi Festivali parim operaatoritöö  (Tuulte tahutud maa)
* 2014 – stipendium "Ela ja sära"
* 2014 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (parim dokumentaalfilm „Kajaka teoreem“)
* 2014 – Eesti Dokumentalistide Gild (dokumentaalfilm „Kajaka teoreem“)
* 2010 –  Eesti Kinoliidu aastapreemia 
* 2011 –  Jaapani Loodusfilmide Festival (JWFF) Parim uustulnuka auhind 
* 2009 –  Neitsi Maali ehk Eesti Filmiajakirjanike Ühingu nominent ("Vanamees ja põder") ;
* 2009 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (parim dokumentaalfilm "Vanamees ja põder")
* 2009 –  Matsalu Loodusfilmi Festivali Grand Prix  ("Vanamees ja põder")
* 2009 –  Peterburi Filmifestival Green Vision Grand Prix  ("Vanamees ja põder")
* 2007 – Wiesbaden – GoEast festival – Grand Prix 2007
* 2007 – Sleepwalkers Parim tudengifilm ("Suvine dokumentaal")
* 2006 – Eesti filmipäevade Parim tudengifilm ("Suvine dokumentaal")

## Viited
Zelimhan

**Zelimhan** (ka **Zelim-Khan** ja **Zelimxan**) (jaanuar 1872; Haratšoi, Tereki oblast – 26. september 1913) oli abrekk, keda tänapäeval tuntakse kui tšetšeeni Robin Hoodi, tšetšeeni ja inguši rahvuskangelane. Ta nimi on populaarne eesnimi tšetšeenide ja inguššide seas.

Zelimhan ründas kasakaid ja Vene koloniste ning varastas peamiselt selleks, et toita tšetšeene ja tõrjuda kasakad minema viljakatelt maadelt, mis varem kuulusid tšetšeenidele. Ilma nende viljakate maadeta jäid tšetšeenid vaesemaks. Et seda olukorda lahendada, ründasid abrekid nagu Zelinmhan ja tema ingušist relvavend Sulom-Bek Sagopšinski kasakaid, Vene panku, Vladikavkazi mündikoda ja Gruusia sõjateel veetud tsaari posti, et taastada õiglus ja aidata vaeseid.

Lood Zelimhanist on osa tšetšeenide ja inguššide folkloorist.
Naage pank

**Naage pank** (ka *Tõlinõmme pank*, *Telinõmme pank*) on pank Harju maakonnas Harku vallas Naage külas. Pank jääb Naage maastikukaitseala piiresse. Panga jalamil on koopaid.

Naage pank asub Türisalu klindipoolsaare kirdeserval.

Pank on Toila kihistu Tõlinõmme kihistiku stratotüüp. Paljandi ülemised neli ja pool meetrit moodustavad Väo kihistu lubjakivid, selle all on 30 cm Aseri lademe ooididega savikat lubjakivi. Veel allpool on 40 cm Pakri kihistu liivast lubjakivi. Selle all on Lahepera kihistiku glaukoniiti sisaldav lubjakivi. Paljandi alumise osa moodustab Tõlinõmme kihistiku sinakashall savikas lubjakivi. 


Naage pank, Põhja-Eesti klint (16) 1999.jpg
Naage pank, Põhja-Eesti klint (10) 2020.jpg
Naage pank, Põhja-Eesti klint (03) 2020.jpg
Naage pank, Põhja-Eesti klint (01) 2020.jpg


## Viited
Eeta Carinae

**Eeta Carinae** (**η Carinae**, lühend **η Car**) on täht Kiilu tähtkujus, ülihiid, mille heledus on varieerunud vahemikus −1,0 kuni +7,9. See asub umbes 7500 valgusaasta kaugusel.

1677. aastal oli η Carinae 4. magnituudi täht ja ühtlasi ka kõige kaugem täht, mida oli võimalik palja silmaga näha. 1837 muutus ta järsku heledamaks ja oli 11. kuni 14. märtsini 1843 tähistaeva heleduselt teine täht. 1856. aastast ei ole enam palja silmaga vaadeldav.

## Avastamine ja nimetamine
Eeta Carinae avastas ajavahemikus 1595-1596 navigaator Pieter Keyser.
Baisangur Benoist

**Baisangur Benoist** (tšetšeeni keeles Бенойн БойсгӀар, hüüdnimega *Kivist Mees*; 1794 Benoi, Tšetšeenia – 3. märts 1861 Hassavjurt, Tšetšeenia) oli 19. sajandi tšetšeeni väejuht ja vabadusvõitleja. Ta oli tuntud ka kui **Naib Imam Šamil**. Ta võttis osa Kaukaasia sõjast (1817–1864).

Lahingutes Vene vägedega kaotas ta käe, jala ja silma. Ta oli seotud oma hobuse külge, et ta sadulas püsiks. 25. augustil 1859, pärast Gunibi kindluse vallutamist, otsustas kaukaaslaste vabadusvõitluse juht Imaam Šamil alistuda. Basingur sellega ei nõustunud ja nõudis võitluse jätkamist ning läks Tšetšeeniasse. 

8. mail 1860 alustasid Basingur ja endised naiibid Šamil Uma Dujev ja Atabi Atajev uut ülestõusu Tšetšeenias. Sama aasta juunis võitis Basinguri salk Vene kindralmajori Musa Kunduhovi vägesid lahingus Phatšu torni ligidal. Atabi Atajevi mässulised segasid katseid tugevdada Evdokimovskit ja Dueva Minds üksus vabastati Vene külades Argun Gorges. Peamine mässuliste üksus koosnes sel hetkel 1500 inimesest. Novembris astusid nad vastu 8000 kasakale, üheksale jalaväe pataljonile ja neljale relvakompaniile. 

1861. aasta algul sisenesid Tšetšeenia mägipiirkonda järgmised Vene üksused: Mairtunist kindralmajor M. A. Kundukov, Khabi-Shovdanist kolonel N. N. Golovatšev, Vedeno kindlusest kolonelleitnant Artsu Tšermojev. 9. jaanuaril ühinesid nad Belgata küla juures kindral M. A. Kundukovi juhtimise alla. Jaanuari teisel poolel hävitas M. A. Kundukov 15 mägi-Tšetšeenia auuli, ja ajas elanikud tasandikule. Ülestõus suruti maha. Beisangur koos kaaslastega varjas end Benoi küla läheduses. 17. veebruaril toimus väike kokkupõrge Ben-Duki asula lähedal, mitte kaugel Benoist, kus sai surma Besanguri hobune ja ta ise koos poegadega võeti vangi. Neid hoiti Hassavjurti vanglas ja peagi korraldati sõjakohus. РГВИА allikate kohaselt "tulenevalt korduvatest vastuhakkudest võeti Baisangur ja tema neli poega vangi".

1. märtsil 1861 mõistis sõjakohus kindralmajor P. I. Kemferti juhtimisel ta surma poomise läbi. Hukkamine toimus Hassavjurti keskväljakul, kuhu hiljem ehitati õigeusu kirik. Tšetšeeni legendides räägitakse, et mõrtsukas-vabatahtlik leiti raha eest rahva hulgast. 

Baisangur maeti ühele kalmistutest Auchis, mis asus kolme risttee ääres. Teised asjaosalised, sealhulgas Baisanguri pojad ja Tahir, saadeti asumisele Siberisse. 

## Viited
Õilme Võro

**Õilme Võro** (sündinud 2. jaanuaril 1996) on eesti sprinter.

Võro on õppinud Parksepa Keskkoolis, tema esimene treener oli kehalise kasvatuse õpetaja Sirje Hütt. 2011. aastast õppis ta Tallinna Audentese Spordigümnaasiumis, tema treeneriks oli Liina Remmel. Õilme Võro on õppinud Eesti Maaülikoolis majandust.

Võro esindab Võru Kergejõustikuklubi Lõunalõvi, tema treeneriks on 2017. aastast Tiina Torop.

## Sportlikud saavutused
Ta on võistelnud Euroopa U20 meistrivõistlustel kergejõustikus 2015. aastal Eskilstunas, kus jõudis poolfinaali (100 m tulemus 11,84 tuule toel).

Võro on kolmekordne Eesti meister 100 m jooksus (2018, 2019 ja 2023) ja kahekordne 200 m jooksus (2017 ja 2019). 

Sisevõistlustel on ta tulnud neljakordseks Eesti meistriks 60 m jooksus (2018, 2020, 2023 ja 2024) ning viiekordseks meistriks 200 m jooksus (2016, 2017, 2018, 2020 ja 2023).

2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel kergejõustikus saavutas Õilme Võro 60 m jooksus 12. koha, korrates Eesti rekordit 7,29.

2024. aasta Eesti sisemeistrivõistlustel kergejõustikus püstitas ta Eesti rekordi 60 m jooksus ajaga 7,28. 2024. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlutel Glasgow's saavutas Võro 60 m eeljooksus aja 7,24, mis oli taas Eesti rekord.

## Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
*Seisuga 2. märts 2024
;Väljas

;Sees

## Isiklikku
Tegeleb jumestuskunstiga. Elab koos krossisõitja Erki Kahroga.

## Viited

## Välislingid

*
*Deivil Tserp. Vaimujõu taastamine aitas Õilme Võrol saada Eesti kiireimaks naissprinteriks. Õhtuleht, 3. märts 2020.
*Juhan Kilumets. Võro: sportlane olla on privileeg ja tahan seda võimalikult kaua nautida. sport.err.ee, 25. jaanuar 2024.
Andi Noot

**Andi Noot** (sündinud 14. septembril 1993) on eesti ettevõtja ja endine keskmaajooksja.

## Jooksmine
Tema nimel on kolm Eesti kergejõustiku siserekordit: 1500 meetri jooksus (3.44,34), 1 miili jooksus (4.02,42) ja 2000 meetri jooksus (5.07,22).

Nooda koduklubi on olnud Tartu Spordiselts Kalev, treenerid Endel Pärn ja jooksukarjääri lõpuaastal Enn Sellik. Noot lõpetas karjääri tervislikel põhjustel.

## Isiklikud rekordid

## Kohad suurvõistlustel

## Isiklikku
Andi Noot on lõpetanud 2014. aastal Luua Metsanduskooli metsandusettevõtja erialal ning peab metsandusettevõtet Torgu Mets OÜ.

## Viited


## Välislingid
*
Tim McInnerny

**Timothy L.** "**Tim**" **McInnerny** (sündinud 18. septembril 1956 Cheadle Hulmeis) on Suurbritannia näitleja.

## Välislingid
*
Eskimo jäätisetööstus

**Eskimo jäätisetööstus** oli aastatel 1934–1944 Tartus tegutsenud jäätisetööstusettevõte. Ettevõtte asutas Evald Rooma, kes hakkas seal tootma Eskimo-nimelist jäätist. Ettevõte suleti 1944. aastal.

1987. aastal asutas Evald Rooma Elvasse uuesti ettevõtte Eskimo, mis tootis samuti Eskimo-nimelist jäätist. See ettevõte lõpetas tegevuse 2004. aastal. Selle ettevõtte sisustuse ja retseptid annetas Rooma toiduainetööstusettevõttele Balbiino.

## Viited
H.F.Puls

**H.F.Puls** on kaubamärk, mille all müüakse õlle- ja siidritooteid ning veinikokteili. Kaubamärgi võttis 2006. aastal kasutusele Pärnu õlletehas. Aastast 2008 kasutab seda kaubamärki ettevõte Viru Õlu. Kaubamärgi nimi "H.F.Puls" on võetud Pärnu ettevõtja Heinrich Ferdinand Pulsi (1846-1927) nimest, kes rajas Pärnusse õlletehase.

## Tooteid
### Õlled
*Puls Gold Lager
*Puls Wild Dark
*Puls Kadakaõlu
*Puls Classic
*Puls Tume Lager
*Puls Lager Beer
*Puls Apple Cider
*Puls alkoholivabad õlled.

## Viited

## Välislingid
*Kaubamärgi all müüdavad tooted
Eesti parim toiduaine

**Eesti parim toiduaine** on Eesti uutel toidukaupadel kasutatav kvaliteedimärk. Märgi võib saada Eesti uus toidukaup, mis on oma tootegrupi aastakonkursil valitud parimaks. Kvaliteedimärki annab ja konkurssi korraldab Eesti Toiduainetööstuse Liit. Igal aastal valitakse ka kõikide tootegruppide üldvõitja, mida nimetatakse **Eesti parimaks toiduaineks** (nt Eesti parim toiduaine 2018).
 
## Eesti parimad toiduained tootegrupiti
*Eesti parim toiduaine (tootegruppide üldvõitja)
*Eesti parim kalatoode
*Eesti parim mittealkohoolne jook
*Eesti parim alkohoolne jook
*Parim toode Lõuna-Eesti väikeettevõttelt
*...

## Viited

## Välislingid
*Kvaliteedimärgist Eesti Toiduainetööstuse Liidu kodulehel
1905. Aasta Selts

**1905. Aasta Selts** oli aastatel 1929–1941 Tartu ülikooli juures tegutsenud selts, mis kogus 1905. aasta revolutsiooni kohta käivat infot ja avaldas selleteemalisi publikatsioone.

Selts asutati 7. aprillil 1929. Seltsi võisid kuuluda nii 1905. aasta revolutsioonis osalenud inimesed kui ka hilisema aja ühiskonnategelased ja ajaloolased.

31. märtsil 1941 otsustati selts sulgeda. Selts likvideeriti 26. mail 1941.

## Viited

## Välislingid
*
Uneuuringud

**Uneuuringud** on biomeditsiinilised uuringud une füsioloogilise olemuse või une kvaliteedi uurimise eesmärgil.

Meditsiinis kasutatakse uneuuringuid unehäirete diagnoosimisel.

## Uneuuringute vahendid

Une uurimiseks kasutatakse mitmesuguseid meetodeid ja biomeditsiinitehnilisi vahendeid, eeskätt meditsiinielektroonikal põhinevaid.

Registreeritud tulemuste (näiteks polüsomnogrammi) analüüsiks kasutatakse spetsiaalseid uneuuringute jaoks mõeldud tarkvaralisi vahendeid.

## Vaata ka
*EEG
*Polüsomnograaf
*Aktiivsusmonitor

## Kirjandus
* Raul Kala. Electronically equipped beds used in sleep medicine: data aquistion methods and electronic sensing principles. Tallinn, Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus, 2016, 109 lk., ISBN 9789949830138.
Jaan Parker

**Jaan Parker** (sündinud 24. septembril 1993 Raplas) on eesti muusik ja laulukirjutaja.

Lapsepõlv möödus Kuimetsa külas, seejärel kolis Kehtnasse.

Õppis Kuimetsa algkoolis, Juuru gümnaasiumis (lõpetas seal põhikooli) ja Kehtna Kutsehariduskeskuses.

Liitus bändiga Faraday aastal 2019.
Rõuge veepidu

**Rõuge veepidu** (meediaväljaannetes sageli nimega **Rõuge Veepidu ja Paadiralli**) Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge alevikus toimuv veepidu. Veepeo  tähtsamaid sündmusi on kummipaatidega sõidetav paadiralli. Peo peakorraldaja on Noorsooühing Rõuge Noorteklubi. 2017 toimus 20. veepidu.

## Viited

## Välislingid
*Veepeo koduleht
Päästelaev

**Päästelaev** on abilaev, mis on ehitatud või kohandatud kasutamiseks veekogul või selle ääres toimuvatel päästetöödel. 

## Kirjeldus
Inimeste päästmiseks mõeldud laevad on tavaliselt kiired ja varustatud mitmesuguste pääästevahenditega, nagu alumistel fotodel olevad Saksa, Rootsi ja Soome päästelaevad pardamaalinguga SAR (*Search and Rescue*).

Varapäästelaev sarnaneb oma ehituselt tavaliselt merepuksiiriga (vedurlaevaga), nagu laevad parempoolsetel fotodel. Päästelaevadel on head meresõiduomadused, neil on võimsad jõuseadmed ja pukseerimisvõimekus. Neil on suure jõudlusega pumbad vee kõrvaldamiseks vigastada saanud laevast, vee- ja vahuvahendid vigastuse kõrvaldamiseks, tule kustutamiseks ja inimeste päästmiseks.

Päästelaevad olid eriti populaarsed Teise maailmasõja ajal.


AKrupp20090502 Holland(1).JPG|Saksa päästelaev, 2009
SSRS Österskär.jpg|Rootsi Merepäästeühingu päästelaev Österskär
SAR boat Jenny Wihuri in front of Helsinki, Finland.jpg|Soome Merepäästeühingu päästelaev Jenny Wihuri


## Vaata ka
*Päästepaat
*Tuukrilaev
Süsimikrofon

**Süsimikrofon** on mikrofon, milles heli toimel mikrofoni membraanile toimub selle taha paigutatud söepulbri (grafiidipulbri) elektritakistuse muutumine heli toimel membraani poolt pulbrile avaldatava surve toimel.

Süsimikrofoniga on põhimõtteliselt võimalik saavutada heli võimendamist juhul kui toiteallikaga ühendatud süsimikrofoniga elektriahelas heli toimel tekkivate elektrisignaalide võimsus ületab mikrofoni membraanile rakenduva helisignaali võimsuse. Seda asjaolu ära kasutades õnnestus realiseerida laialdast praktilist kasutamist leidnud telefonside.

Sellega on süsimikrofon aga ka üks esimesi seadiseid, mida võib klassifitseerida elektroonika valdkonda kuuluvaks.

Sama asjaolu püüti ära kasutada ka esimestes kuuldeaparaatides, kuid nende puhul sai väga oluliseks hoopis see, et mikrofoni sai viia heliallikale oluliselt lähemale kui saaks viia kuulaja kõrva ja samal ajal sai elektriliselt reprodutseeritava heli allika (valjuhääldi või kõrvaklapi) tuua kuulaja kõrvale väga lähedale. (Lisaks kasutati mikrofoni ees veel ruuporit.)

Süsimikrofonid leidsid ligemale saja aasta jooksul laialdaselt kasutamist telefonsides, kuni nad 20. sajandi lõpuveerandil kaasaegsemate lahenduste poolt välja tõrjuti. Süsimikrofone kasutati ka esimeste stereofooniliste heliülekannete teostamisel 19. sajandi lõpul. Ka raadiosides ja raadioringhäälingus olid süsimikrofonid algperioodil kasutusel.
Lehu raba

**Lehu raba** on rabamassiiv Pööravere soos (ehk Suursoos) Põhja-Pärnumaal.

Raba lähedal on Lehu ja Metsavere külad.

## Vaata ka
*Lehuraba peakraav
Punalipp

**Punalipp** on traditsiooniliselt kommunistide, sotsialistide, aga ka sotsiaaldemokraatide lipp ja sümbol.
Samtgemeinde

***Samtgemeinde*** ehk **ühisvald** on haldusüksus Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle ekvivalendid on *[[Amt]]* (Schleswig-Holsteinis, Mecklenburg-Vorpommernis ja Brandenburgis) ja *[[Verbandsgemeinde]]* (Rheinland-Pfalzis). See on omavalitsuste ühendus, mis teostab haldusülesandeid oma liikmesvaldadele. *Samtgemeindes* peab olema vähemalt 7000 elanikku.

*Samtgemeinde* ülesanded võivad olla maakasutuse planeerimine, reovee ärajuhtimine, sotsiaalkindlustus või kalmistute ja tuletõrjedepoode organiseerimine. Samuti võtab see üle algkoolide sponsoreerimise, kohalike ühendusteede ehitamise, raamatukogude sisseseade ja kasutamise, spordiplatsid ja muude üldkasutatavate rajatiste loomise ning võib võtta üle teisi kohalike omavalitsuste ülesandeid, näiteks turismi. 

Suur osa (ligikaudu 80%) Alam-Saksimaa valdu on ühinenud *Samtgemeindedesse*.

## Organid

*Samtgemeindel* on kolm organit:

* *Samtgemeinde* linnapea (*Samtgemeindebürgermeister*), valitakse otse viieks aastaks
* *Samtgemeinde* volikogu, (*Samtgemeinderat*) valitakse viieks aastaks
* *Samtgemeinde* komitee (*Samtgemeindeausschuss*).

*Samtgemeinde* komitee koosneb *Samtgemeinde* linnapeast (komitee esimees) ja vastavalt volikogu suurusele neljast kümne abini ja volikogu võib otsustada suurendamise kahe võrra. Need kohad jagunevad volikogu fraktsioonide ja rühmade vahel vastavalt suurimate ülejääkide meetodile.

## Ajalooline

Preisimaal olid aastatel 1850–1853 ka *Sammtgemeinden* (tol ajal kirjutati 2 m-ga).

## Märkused
*Samtgemeinde* (mitmuses: *Samtgemeinden*) on kunstlikult loodud sõna, mis koosneb omadussõnast *gesamt* (kogu) või *zusammen* (üheskoos, **ühiselt**) ja nimisõnast *Gemeinde* (vald). Kuna üksühene tõlge on vaevalt võimalik, võib tunduda kõige paremana tõlge *Ühendatud või ühine munitsipaalorganisatsioon*.

## Viited
Brookmerlandi ühisvald

**Brookmerland** on *[[Samtgemeinde]]* ("valdade ühendus") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

See asub Nordenist kagus. Selle keskus on Marienhafe külas.

Samtgemeinde Brookmerland koosneb järgmistest valdadest:

# Leezdorf
# Marienhafe
# Osteel
# Rechtsupweg
# Upgant-Schott
# Wirdum
Hage ühisvald

**Hage** on *[[Samtgemeinde]]* ("valdade ühendus") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Selle keskus on Hage vallas.

Samtgemeinde Hage koosneb järgmistest valdadest:

# Berumbur 
# Hage
# Hagermarsch 
# Halbemond 
# Lütetsburg
Leezdorf

**Leezdorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

Valla pindala on 8,45 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1886 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Brookmerland.

## Viited
Nõmmeküla

**Nõmmeküla** on mitme Eestis eksisteeriva või eksisteerinud küla nimi või nimevariant:
*Nõmmeküla on Nõmmeri küla varasem nimi, Harju maakonnas
*Nõmmeküla on Nõmme variantnimi, Harjumaal Hageri kihelkonnas
*Nõmmeküla on küla  Saare maakonnas Saaremaa vallas
*Nõmmeküla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nabala mõisa alal, küla jääb tänapäeval Sookaera küla alale
*Nõmmeküla, endine küla Harju maakonnas Saku vallas
*...

## Vaata ka
*Nõmme
*Nõmme (täpsustus)
*Nõmmküla
## Viited
Euroopa kaitsealade diplom

**Euroopa kaitsealade diplom** on 1965. aastal asutatud diplom, millega Euroopa Nõukogu tõstab esile Euroopa erandliku tähtsusega kaitsealasid. Diplom antakse viieks aastaks ja see on uuendatav. XXI sajandi teise kümnendi seisuga oli diplomi saanud üle 60 kaitseala 23 riigist.

Eestis on ainsana diplomi saanud Matsalu rahvuspark.

## Viited

## Välislingid
*Euroopa kaitsealade diplom (Euroopa Nõukogu)
Tomograafia

**Tomograafia** (kreeka keeles *τομογραφία*, inglise keeles *tomography*) on kujutise saamine keha teatava koha (rist)lõikest (inglise keeles *cross section*).

**Tomograaf** on meditsiinis rakendatav röntgeni-, ultraheli-, footon- või muu seade, millega saadakse objekti kihitine kujutis.

## Tomograafia liigid
Olenevalt kujutise saamiseks kasutatava füüsikalise meetodi olemusest on kasutusel mitut liiki tomograafiad.

Ultraheli kasutamisel saadakse kujutis keha ristlõikest, kallutades keha sisse suunatavat ultraheli allikat uuritava ristlõike tasandis. Kuigi seda praktikas nii ei nimetata, saadakse siin tomograafiline kujutis lühikeste ultrahelisignaalide erinevate kihtide pinnalt tagasi peegeldunud signaalise kulgemise aja analüüsi tulemusena. Ultraheli piiratud leviku ulatuse tõttu ei saada nii üldreeglina kujutist mitte kogu keha ristlõike kohta, vaid ainul ultraheliseadme vahetus läheduses oleva keha osa kohta, millest aga paljudel juhtudel (näiteks meditsiinilise diagnostika puhul) tihti piisab. Sellise tomogrammi saamine on võimalik ka suhteliselt lihtsate (analoog)elektroonika vahendite abil, kuid arvuti kasutamisega saab kujutise kvaliteeti oluliselt parandada.

Ajalooliselt esimeseks klassikalise tomograafia liigiks on röntgentomograafia, mille puhul uuritavat keha skaneeritakse uuritava lõike kohas peene röntgenikiirega. Nii saadav keha läbinud kiirguse profiil vastab vastava röntgenikiirguse (ekvivalentse) allika puhul saadava röntgenipildi ühele joonele. Kui seda teha mitmest suunast, siis on saadud profiilidest võimalik välja arvutada (konstrueerida) keha selle lõike kiirguse neeldumise kujutis ehk tomogramm. Selle keeruka arvutuse teostamiseks kasutatakse elektronarvuteid, mistõttu on röntgentomograafia meetod saanud praktilises kasutuses kompuutertomograafia nimetuse. Praktilistes lahendustes pannakse röntgenikiirguse allikas pöörlema ümber uuritava keha.

Aatomituuma magnetresonantstomograafia puhul kasutatakse tomograafilise kujutise saamiseks ülitugeva magnetvälja tugevuse järsul muutmisel aatomituumades toimuvaid resonantsnähtusi. Selle juures tekkivat (tuumaresonantsi sagedusega) elektromagnetvälja vahelduvkomponenti registreeritakse paljude keha ümbritsevasse ruumi paigutatud vastuvõtuantennide (poolide) abil. Niiviisi saadud signaalide keeruka analüüsi tulemusena on võimalik saada väga suure eraldusvõimega tomograafiline kujutis.

Impedantstomograafia puhul on uuritava keha ristlõike kujutiseks keha elektrijuhtivuse (või selle pöördväärtuse elektritakistuse) jaotumine keha ristlõike ulatuses. Elektromagnetilise ergutuse tekitamiseks kehas kasutatakse kas elektroode või poole. Kuigi sellisel viisil saadava kujutise eraldusvõime on väike, osutub impedantstomograafia mõnel juhul vägagi kasulikuks meetodiks.

Peale nimetatute on kasutusel veel teisi tomograafilise kujutise saamise viise.

Meditsiiniline tomograafia kui selline on üks piltdiagnostika erivorme.

Mitmete lähestikku tehtud tomogrammide põhjal saab esitada uuritava keha sisu kolmemõõtmelise (3D) kujutise. Selle saamist nimetatakse tihti samuti tomograafiaks.
Varbla looduskeskus

**Varbla looduskeskus** on looduskeskus Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Varbla külas. Keskust haldab Riigimetsa Majandamise Keskus. Keskuse juhataja on Tiiu Annuk.

## Viited

## Välislingid
*https://parnu.postimees.ee/236685/looduskeskus-kutsub-metsa-hangedest-valja-tegemata
Hari

**Hari** on tööriist, mida enamasti kasutatakse puhastamiseks või juuste ja loomakarvastiku kammimiseks. 

See on üks kõige kasutatavamaid tööriistu, igas majapidamises on vähemalt üks hari. Harjad koosnevad enamasti käepidemest ja varrest, millele on kinnitatud harjased.

Harju liigitatakse funktsiooni järgi, näiteks:

* hambahari
* peahari
* põrandahari
* saapahari
* riidehari
* kraapimishari
* tolmuimejahari
* tualetipotihari
* nõudepesuhari
* nahahari
* tänavahari

Harju võib liigitada ka materjali järgi:
* traathari
* jõhvhari
* harjashari

## Vaata ka
*Pintsel
Kiiu torn (kaubamärk)

**Kiiu torn** on kaubamärk, mille all ettevõte Remedia turustab kolme likööri: munaliköör, kooreliköör ja šokolaadi-rummiliköör. Neist kõige kauem on müüdud munalikööri.

## Viited

## Välislingid
*Liköörid ettevõtte Remedia kodulehel
Jõgeva küüslaugufestival

**Jõgeva küüslaugufestival** on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas toimuv küüslauguteemaline festival. Festival on toimunud nii Jõgeval kui ka Kuremaa asulas. Festivali korraldab MTÜ Jõgevamaa Põllumeeste Liit eesotsas Raul Soodlaga.

2018. aastal toimus 11. Jõgeva küüslaugufestival.

## Viited

## Välislingid
*Festivali koduleht
Heinaste tuletorn

**Heinaste tuletorn** (läti *Ainažu bāka*) on tuletorn Lätis Heinastes Liivi lahe kaldal.

Tuletorn rajati Heinaste sadama juurde aastal 1930 osana sadama taastamise projektist. Teise maailmasõja ajal pommitasid Saksa õhujõud sealset sadamat, purustades sadama infrastruktuurid ja tööstuse. Sõja järel ei saanud sadamat kasutada isegi mitte kalurid ja majakas jäi tühjalt seisma. Hiljem asuti sadamat siiski taastama ning majakas võeti taas kasutusele. Aastal 1990 hoone restaureeriti ja avati külastajatele. 

Torni kõrgus on 18 meetrit. Oranž tuli paikneb merepinnast 22 meetri kõrgusel, olles nähtav kuni 12 meremiili kauguselt.

Tuletorni haldab Riia sadam.

## Viited
Värska Originaal

**Värska Originaal** on ettevõtte AS Värska Vesi kaubamärk, mille all turustatakse Värska piirkonna maapõuest saadavat mineraalvett (**Värska vesi**). Vesi paikneb umbes 470 m sügavusel ja selleni jõuti puurimistööde käigus 1967. Vesi on tekkinud üle 500 miljoni aasta tagasi. Vett hakati Värskas villima 1973.

## Viited

## Välislingid
*Värska Originaalist ettevõtte Värska Vesi kodulehel
Marina Trapido

**Marina Trapido** (sündinud 9. juunil 1952 Tallinnas) on eesti keemik ja keskkonnateadlane.

## Haridus
Marina Trapido on lõpetanud Tallinna 19. Keskkooli 1969; Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiatööstuse protsesside ja keemiaküberneetika erialal *cum laude* 1974.

Doktorikraad 1986 (N. Petrovi nimeline Onkoloogia Instituut, Leningrad), "Распределение канцерогенных ПАУ и мониторинг водной среды (на примере водоемов Прибалтийского региона)".

## Töökäik
Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemia Instituut, nooremteadur 1974–1986; teadur 1986–1987; vanemteadur 1987–2002; Tallinna Tehnikaülikooli keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna keemiatehnika instituudi vanemteadur 2002–2005; sama instituudi keskkonnakaitse ja keemiatehnoloogia õppetooli dotsent 2005–2011; sama instituudi keskkonnakaitse ja keemiatehnoloogia õppetooli professor 2011–2016; Tallinna Tehnikaülikooli inseneriteaduskonna materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi professor 2017–2021; aastast 2021 emeriitprofessor.

## Teadustöö
### Teadustöö põhisuunad
Keskkonnaseisundit ja keskkonnakaitset hõlmavad uuringud, keskkonnaohtlikke aineid käsitlevad uuringud, keskkonnakeemia ja keskkonnatehnoloogia, osoonimine ja täiustatud oksüdatsiooni protsessid, keemiline kantserogenees, keskkonna saastumine ja seire, reostuskontroll. Viimasel ajal põhiliselt keskkonnatehnoloogia ning märkimisväärset tunnustust on saanud tööd osoonimise ning süvaoksüdatsiooni protsesside valdkonnas.
Marina Trapido on avaldanud üle 260 teaduspublikatsiooni.

### Teaduskorralduslik tegevus
Marina Trapido on 2007. aastast keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna teadusnõukogu liige. 2006. aastast on ta rahvusvahelise konverentsi "Environmental Applications of Advanced Oxidation Processes" programmikomitee liige. Eesti Toksikoloogia Seltsi asutajaliige.
Rahvusvaheliste ajakirjade Environmental Science and Technology, Water Research, Ozone Science & Engineering, Chemosphere, Environmental Engineering Science, Environmental Engineering Journal, Water Science & Technology, Industrial and Engineering Chemistry Research, Chemical engineering Journal, Journal of Hazardous Materials, Environmental Technology, Journal of Environmental Management, Journal of Toxicology and Environmental Health Science, Oil Shale jt retsensent.

## Tunnustus
Marina Trapido on kahekordne Eesti Vabariigi teaduspreemia laureaat: 2001. aastal tööde tsükli "Täiustatud oksüdatsiooni protsessid loodusvee varude kaitseks ja vee säästvaks kasutamiseks" eest ning 2020. aastal tööde tsükli "Süvaoksüdatsiooni tehnoloogiate arendamine kaasaegsete keskkonnaprobleemide lahendamiseks: tugevalt saastatud tööstusreovetest mikrosaasteaineteni õhus ja vees" eest.

## Viited
Polaarhunt

**Polaarhunt** (*Canis lupus arctos*; ehk **valge hunt** või **arktika hunt**) on halli hundi üks alamliike. 

Polaarhundid on värvuselt valged. Emased hundid on väiksemad, kuid nendegi kehapikkus võib ulatuda 1 meetrini ning kõrgus 70 sentimeetrini. Polaarhuntide keskmine kehakaal on 45 kg, kuid isased võivad kaaluda kuni 80 kg. Polaarhundi eluiga on keskmiselt 7–10 aastat, kuid vangistuses võivad polaarhundid elada kuni 18 aastat.

## Käitumine
Polaarhundid ei ole inimeste suhtes kuigi kartlikud ning elavad paljudes kohtades inimasustusele väga lähedal. Julgeks muutudes võivad polaarhundid ka inimesi rünnata. Näiteks on Kanadas Nunavutis Alerti asulas esinenud palju ründamisjuhtumeid, sest hundid on elanud aastakümneid inimestele liiga lähedal. Ühel aastal saadi kätte kolm marutaudi nakatunud hunti.

Polaarhuntide liikumise kohta ei ole palju teavet, sest peamine ränne toimub talvel polaaröödel. Talvistel polaaröödel on 24h pimedust, milles on keeruline huntide liikumist jälgida. Samuti segavad polaarhuntide rände jälgimist rasked ilmaolud, näiteks on uuringute toimumise ajal olnud külmakraade kuni −53 °C. 

## Toitumine
Polaarhundid toituvad peamiselt jänestest, kuid söövad ka polaarrebaseid, muskusveiseid, mardikaid ja linde.  Samuti on täheldatud, et polaarhundid otsivad toitu ka inimeste prügi hulgast. 

## Arvukus
Polaarhuntide arvukust mõjutab nende saakloomade arvukus, ebasoodsate ilmastikuolude tõttu võivad saakloomade näiteks muskusveiste populatsioonide arvukus väheneda ja seega kannatab ka polaarhuntide arvukus. Alates 1930. aastast on nende arvukus järk-järgult vähenenud. 

## Taksonoomia
Polaarhundil alamliigile andis 1935. aastal nime Briti zooloog Reginald Pocock. Polaarhundi isendi leidis ta Kanadast Melville’i saarelt, samuti täheldas ta sarnase välimusega hunte Ellesmere saarel. 

## Viited
More mõis

**More mõis** (saksa keeles *Moritzberg*, läti keeles *Mores muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas More vallas.
Lakši mõis

**Lakši mõis** (saksa keeles *Nachtigall*, läti keeles *Lakšu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas.
Sērdiņi mõis

**Sērdiņi mõis** (saksa keeles *Gränhof*, läti keeles *Sērdiņu muiža*, ka *Zērbiņu muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Nītaure kõrvalmõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas.
Käsihaarats

**Käsihaarats** on mehaaniline tööriist, millega on võimalik haarata käeulatusest kaugemal olevaid esemeid. Seda kasutatakse peamiselt jäätmekäitluses (prügi korjamisel ja sortimisel), aianduses ja tehnoloogilistes protsessides esemete tõstmiseks ja ümberpaigutamiseks. Samuti kasutatakse neid puuetega inimeste abivahenditena. Käsihaaratsi kasutamise eesmärgist sõltuvalt varieerub nende pikkus ja haarade maksimaalne kandevõime.

Tööriista ehitus võimaldab esemeid kinni hoida ja vabastada. Käsihaarats koosneb pikast metall- või plastvarrest, mille pikkus on tavaliselt kuni 90&nbsp;cm. Varre ühes otsas on käepide ja teises otsas haarad ehk nn lõuad. Käepidemel on päästik, mis on varres asuva kang-vedru-süsteemi kaudu haaradega ühendatud. Normaalasendis on haarad avatud. Päästikule vajutamisel haarad sulguvad ning avanevad uuesti, kui päästik vabastada. Mõnele käsihaaratsimudelile on lisatud teine päästik, mille abil saab haarad lukustada kinnisesse asendisse, mis võimaldab hoida objekti haarade vahel ilma kätt pidevalt päästikul hoidmata. Kasutusel on veel iminappadega käsihaaratsid, millega saab hoida ümaraid esemeid, ja magnetotsaga käsihaaratsid kergemate metallesemete korjamiseks.

## Vaata ka
* Haarats

## Viited
Nītaure kirikumõis

**Nītaure kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Nitau*, läti keeles *Nītaures mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Amata piirkonnas Nītaure vallas.
Anna mõis (Nītaure kihelkond)

**Anna mõis**, ka **Annasmuiža mõis** (saksa keeles *Annenhof*, läti keeles *Annasmuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas.
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu kaitsealakategooriad

**Rahvusvahelise Looduskaitseliidu kaitsealakategooriad** on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) välja töötatud kategooriad, mida kasutatakse kaitsealade, kaitsealade osade ja muude kaitstavate loodusobjektide liigitamiseks.

Kategooriad:
* Ia – loodusreservaat (*strict nature reserve*)
* Ib – kõnnumaa (*wilderness area*)
* II – rahvuspark (*national park*)
* III – kaitstav loodusmälestis (*natural monument or feature*)
* IV – elupaiga- või liigikaitseala (*habitat or species management area*)
* V – maastikukaitseala (*protected landscape or seascape*)
* VI – piiratud looduskasutusega kaitseala (*protected area with sustainable use of natural resources*)

## Viited
 

## Välislingid
* IUCN Protected Area Management Categories
Luksumine

**Luksumine** on inimese kehas rinnaõõnt kõhuõõnest eraldava diafragma ärrituse tagajärg.

Luksumine on tahtmatu ja perioodiline nähe. Luksumishoog kestab tavaliselt umbes pool tundi.

### Luksumise peatamine

Kindlaid meditsiinilisi vahendeid luksumise peatamiseks ei ole. 

Rahvapäraste vahendite hulka kuuluvad näiteks hinge kinnihoidmine, külma vee joomine, suhkru suus hoidmine, ehmatamine jmt. Üheks kõige mõjusamaks vahendiks peetakse näppude surumist kõrvadesse, juues samal ajal läbi kõrre paar lonksu vett.

## Viited

## Välislingid
* Miks me luksume?. BBC News, 6. veebruar 2003
Valeri Zorkin

**Valeri Dmitrijevitš Zorkin** (vene keeles: Валерий Дмитриевич Зорькин; sündinud 18. veebruaril 1943 Konstantinovkas Oktjabrski rajoonis Primorje krais Vene NFSV-s NSV Liidus) on Vene kohtunik, jurist; Venemaa Konstitutsioonikohtu esimees (1991–1993 ja uuesti 2003. aastast). 

Õigusteaduse doktor, professor. Venemaa Föderatsiooni teeneline jurist (2000).

Ta sündis 1943. aastal sõjaväelase perekonnas.
Berumbur

**Berumbur** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

Valla pindala on 6,42 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2700 inimest.

Valda kuuluvad allosad Kleinheide, Berumbur ja Holzdorf.

Berumbur kuulub valdade ühendusse Hage.

Vallas on palju kalajärvi, kaks otse Berumburis. Kõige kuulsam järv on suur Kiessee, mida kasutatakse suplemiseks (omal vastutusel).

## Viited
Yinchuan Hedongi rahvusvaheline lennujaam

**Yinchuan Hedongi rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **INC**, ICAO: **ZLIC**) on peamine lennujaam, mis teenindab Ningxia Hui autonoomse piirkonna pealinna Yinchuani Hiina Rahvavabariigis. Lennujaam asub umbes kilomeetrit Yinchuani kesklinnast.

2013. aastal läbis lennujaama rohkem kui 4,2 miljonit reisijat, millega see paigutus riigi lennujaamade seas reisijate arvult 39. kohale.
Yangoni rahvusvaheline lennujaam

**Yangoni rahvusvaheline lennujaam** (Birma keeles: ရန်ကုန် အပြည်ပြည်ညိုင်ရာလေလိပ်; MLCTS: *Yan Gon a pyi pyi hsai ya hlay hsate* *[jàŋɡòʊɴ əpjípjì sʰàɪɴjà lèzeɪʔ]*) (IATA: **RGN**, ICAO: **VYYY**) on peamine ja kõige aktiivsem rahvusvaheline lennujaam Myanmaris. Lennujaam asub umbes 15 kilomeetrit Yangoni kesklinnast. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 5,9 miljonit reisijat.
Hage

**Hage** (idafriisi: *Haag*) on väike Ida-Friisimaa linn Saksamaal Aurichi kreisis.

Linn asub Põhjamere lähedal, ligikaudu 5 km Nordenist idas. Linna pindala on 16,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6221 inimest. Hage on ka Samtgemeinde Hage keskus.

## Viited

## Välislingid
* www.hage-nordsee.de
Lütetsburg

**Lütetsburg** (idafriisi-alamsaksi: *Lütsbörg*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

Valla pindala on 16,73 km². 31. detsembril 2015 elas seal 753 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Hage.

## Viited
Hagermarsch

**Hagermarsch** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

Valla pindala on 22,32 km². 31. detsembril elas seal 431 inimest.

Vald jaguneb 3 allosaks.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Hage.

## Viited
Grafschaft Bentheimi kreis

**Grafschaft Bentheim** (saksa: *Landkreis Grafschaft Bentheim*) on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi keskus on Nordhorn.

Kreisi pindala on 981 km². 31. detsembril 2015 elas seal 135 662 inimest.

Seda ümbritsevad (läänest ja päripäeva) Hollandi provintsid Overijssel ja Drenthe, Emslandi kreis ning Steinfurti ja Borkeni kreisid Nordrhein-Westfaleni liidumaal.

## Asend

Kreisi loodepiirkond nimega Niedergrafschaft (*alamkrahvkond*) eendub Hollandi territooriumisse ning piirneb sellega põhjas, läänes ja lõunas. Vechte jõgi (Hollandi *Vecht*) läbib kreisi lõunast põhja ja voolab Hollandisse.

## Linnad ja vallad

Linnad:
# Bad Bentheim
# Nordhorn

Vabad vallad:
# Wietmarschen

*[[Samtgemeinde]]n:*
# Samtgemeinde Emlichheim
## Emlichheim1
## Hoogstede
## Laar
## Ringe
# Samtgemeinde Neuenhaus
## Esche
## Georgsdorf
## Lage
## Neuenhaus1, 2
## Osterwald
# Samtgemeinde Schüttorf
## Engden
## Isterberg
## Ohne
## Quendorf
## Samern
## Schüttorf1, 2
# Samtgemeinde Uelsen
## Getelo
## Gölenkamp
## Halle
## Itterbeck
## Uelsen1
## Wielen
## Wilsum

1*Samtgemeinde* keskus; ²linn

## Ajalugu

Kreisil on laias laastus sama territoorium kui Bentheimi krahvkonnal, Saksa-Rooma riigi osariigil, mis 1803. aastal kaotati.

## Viited

## Välislingid

* Kreisi koduleht
Vechte

**Vechte** (saksa ja alamsaksa) või **Vecht** (hollandi), Hollandis sageli ka **Overijsselse Vecht**, et mitte segi ajada selle Utrechti teisikuga, on jõgi Saksamaal ja Hollandis. Selle kogupikkus on 182 km, millest Saksamaa pinnal on 107 km.

Vechte saab alguse Baumberge künkalt Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaal Münsteri linna lähedal ning voolab põhja Alam-Saksi liidumaale, möödub Nordhorni ja Emlichheimi linnadest, ületab piiri ja voolab siis läände Hollandi Overijsseli provintsi (siit selle alternatiivne Hollandi nimetus). Seal voolab see läbi Sallandi piirkonna põhjaosa, mööda Hardenbergist ja Ommenist, võttes teel kaasa Regge jõe veed.

Zwolle linna juures pöördub jõgi äkitselt põhja, et suubuda Hasselti linna lähedal Zwarte Wateri jõkke.

Ptolemaios kutsus Vechtet oma kaardil "Magna Germania" arvatavasti Vidruseks.


Pilt:Emlichheim, zicht op de Vecht 2007-09-23 15.15.JPG|Vechte Emlichheimi juures
Pilt:bij Neuenhaus, zicht op de Vechte 2008-08-30 11.29.JPG|Vechte Neuenhausi juures
Klaveri embuses

**Klaverifestival "Klaveri embuses"** oli muusikafestival, mis toimus 2018. aastal Kadrioru lossi saalis ning keskendus eesti pianistide ja eesti heliloojate loomingu esitlemisele.  

## "Klaveri embuses" '18
2018. aasta festival toimus 7.–8. juulil Kadrioru lossi saalis ning oli pühendatud Eesti Vabariigi 100. aastapäevale. Igal kontserdil kõlas Eesti heliloojate looming ning esinesid vaid Eesti interpreedid.

### 7. juuli
#### 16.00 Avakontsert "Klaver ja vanad sõbrad"
Esinesid telesarjast "Klassikatähed" tuntud Kristiina Rokaševitš klaveril, Katariina Maria Kits viiulil ja Valle-Rasmus Roots tšellol. Kavas olid Elleri, Šostakovitši ja Smetana teosed klaveritriole. 

#### 19.00 Klaveriõhtu "Eraklik klaver"
Esimese päeva lõpetas soolokontsert, kus Age Juurikas esitas Eduard Tubina ja Enrique Granadose loomingut.

### 8. juuli

#### 16.00 Päevakontsert "Klaver ja ootamatud külalised"
Festivali teine päev algas andekate noorte kontserdiga, kus astuvsid üles Sven-Sander Šestakov (klaver), Laura Pähkel (flööt) ja Hanna Taube (saksofon). Kontserdi kava on rikkalik, kõlab nii Eller, Kareva, Aints, Mozart, Porro, Peterson kui ka Eychenne, samuti oli kavas kaks Eesti esiettekannet. 

#### 19.00 Lõppkontsert "Klaveripidu"
Eesti klaveriduode galakontserdil astusid üles viis hinnatud Eesti klaveriduot: Tallinna klaveriduo (Nata-Ly Sakkos ja Toivo Peäske), Argo ja Arko klaveriduo (Argo Jentson ja Arko Narits), klaveriduo Jorma Toots ja Ebe Müntel, klaveriduo Maila Laidna ja Tiiu Sisask ning klaveriduo Rein Rannap ja Mihkel Mattisen. Kavas on Schubert, Rahmaninov, Mozart, Ravel ja Rannap.

## Välislingid
* Festivali "Klaveri embuses" koduleht
* Festivali ametlik Facebooki lehekülg
* Festivali kajastus EV100 lehel