open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maohaavandid hobusel

**Maohaavandid** on hobustel üheks kõige levinumaks haiguseks. 

Maohaavandeid saab ennetada peamiselt õige toidu valiku ja heina kogusega. Kuna hobune on loodud sööma 17 tundi päevas, peab olema kas hein, silo või karjamaa rohi kogu aeg saadaval. See aitab vältida tühja magu ja mao kaitsekihti, mida hobune toodab endale süljega. Maohaavandid võivad tekkida ka stressi tagajärjel. Kui hobune on närviline, kaob tal isu, seega mao kaitsekiht ei ole enam nii efektiivne ja maohape kahjustab mao väliskihti. Samuti peab olema saadaval vesi, sest see neutraliseerib happesust maos.

## Sümptomid
Maohaavanditega hobune on loid, vähenenud söögiisuga, kõhtu katsudes enamasti kuri ning tema võimekus trennis on vähenenud. 

## Ravi
Maohaavandite olemasolu saab kindlaks teha gastroskoopia abil. Nii näeb täpselt, kui hull antud olukord on. Maohaavandite korral tuleb anda ravi 2-3x päevas, milleks on omeprasool ja sukralfaat.

## Tagajärjed
Maohaavandid võivad muutuda krooniliseks ja hakata korduma, kuid muid tüsistusi need ei tekita.
Lądek-Zdrój

**Lądek-Zdrój** (saksa *Landeck*, alates 1935. aastast *Bad Landeck*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Kłodzko maakonnas, Lądek-Zdrój valla halduskeskus. Lądek-Zdrój kesklinn asub Tšehhi piirist umbes 3 km kaugusel.

Lądek-Zdrój on kuurortlinn.

Lądek-Zdrój sai linnaõigused 1282. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Turse

**Turse** (ödeem) on vedeliku kogunemine keha kudedesse. Kõige sagedamini on mõjutatud jalad või käed. Tunnusteks võivad olla tihke nahk, paistetus ja raskused kahjustatud liigeste liigutamisega. Muud tunnused sõltuvad algpõhjusest. Turse ravimine oleneb põhjusest. Kui põhjuseks on naatriumipeetus, rakendatakse diureetikumi ja vähendatakse soola tarbimist. Jalgade turse korral aitab jalgade tõstmine ja tugisukad. 

Turse mõjutab enim eakamaid inimesi.
Lennukeeluala

**Lennukeeluala** (inglise keeles *no-fly zone*, lühend *NFZ*) on sõjaväe poolt loodud maa-ala või piirkond, mille kohal teatud lennukitel pole lubatud lennata. Selliseid piirkondi loob tavaliselt võõrvõim sõjaolukorra ajal vaenlase aladele. 

Tavaliselt keelatakse riigi sõjalennukitel piirkonnas tegutsemine. Lennukeeluala rikkuvad õhusõidukid võib täidesaatev riik alla lasta, sõltuvalt tingimustest. Õhutõrjevööndeid ja õhutõrjemeetmed luuakse mõnikord tsiviilkaitse eesmärgil, näiteks tundlike kohtade või rahvarohkete sündmuste kaitsmiseks terroristlike õhurünnakute vastu.
Rassipimedus

**Rassipimedus** on eelarvamus, mille kohaselt rassilised tunnused – isegi kui need on sotsiaalselt konstrueeritud ega oma bioloogilist päritolu – pole olulised ega oma mõju inimeste ühiskondlikele, võimu- ega muudele suhetele.

Rassipimedust peetakse rassismi taastootvaks hoiakuks, kuid selle täpne seos rassiliste eelarvamuste puudumise ja rassilise diskrimineerimise vältimisega on vaidluste objekt.

## Vaata ka
*Soopimedus
*Privileeg

## Viited
Renar

**Renar** on mehenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Renar 125 mehel. Renar on Eestis levikult 578. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Renar vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,69, ning Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,01. Renar oli keskmiselt 13 aasta vanune (mediaanvanus oli 10).

## Viited
Ester Purje

**Ester Purje** (aastani 1957 **Ester Reinart**; 30. jaanuar 1927 Kaarma-Suure vald – 27. mai 2020 Tallinn) oli eesti näitleja, teatripedagoog ja publikuteenindaja.

Ta lõpetas aastal 1947 Kuressaare Tööstustehnikumi, aastal 1955 Tallinna Draamateatri õppestuudio ning aastal 1957 Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse erialal.

Aastatel 1946–1949 oli ta Kuressaare Teatri näitleja. Aastatel 1955–1960 oli ta Eesti Televisiooni toimetaja. Aastatel 1960–1980 oli ta Eesti Riikliku Nukuteatri pedagoog ning aastast 1981 Draamateatri publikuperenaine ja -teenindaja; lisaks on ta mänginud mõlema teatri lavastustes. Ta on kirjutanud teatriartikleid.

## Isiklikku
Tema tütar on teatrikriitik Pille-Riin Purje.

## Rolle

## Välislingid
*Ester Purje Eesti Entsüklopeedia veebiversioonis
Rydułtowy

**Rydułtowy** (saksa *Rydultau*) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Wodzisław Śląski maakonnas. Rydułtowy asub Wodzisław Śląskist umbes 7 km põhjaloodes.

Asulat on esmamainitud 12. sajandil. Kivisöe kaevandamist alustati 19. sajandil. Rahvahääletuse tulemusel läks 1922. aastal Saksamaa koosseisust Poola võimu alla. Linnaõigused sai Rydułtowy 1951. aastal. Aastatel 1975–1992 oli Rydułtowy Wodzisław Śląski osa. Alates 1992. aastast on Rydułtowy jälle eraldi linn.

## Viited
Maakana

**Eesti maakana** on Eesti loodusoludega kohastunud aretamata põliskana.

Arheoloogide andmetel kasvatati Eestis kanu juba tõenäoliselt 2. või 1. sajandil eKr. 

Alates 19. sajandi lõpust hakkasid kultuurtõud maakana välja tõrjuma. 1930. aastateks oli maakana säilinud vaid saartel ja eraldatud maakohtades. 

Ehkki kultuurtõugudega segunemata maakana pole tänapäevaks säilinud, siis on säilitamisele võetud siiski mitmeid populatsioone, mille puhul kahtlustatakse, et tegemist on maakanade järglastega. 2022. aasta seisuga on Eestis säilitamisele võetud Vormsi, Liivi, Keedika, Lõo populatsioonid. 

Maakana on teistest kanadest väiksem. Tal on tugev ja jõuline (aretamata) kere ning ta on pigem kompaktsem, ümmargusem. Maakanal on suur värvivariatsioon. Sulestikus on musta, pruuni, valget, punast, halli ning kõikide nende värvuste kombinatsioone ja varjundeid. Osa kanu ehib pärlimuster, osal erineb krae värvus kere põhivärvist. Ka sabasulgede värv erineb põhivärvusest. Eesti maakanal on hallid, kahvatukollased, mustad, sinakad või valkjad jalad. Kukel on pikad kannused.

Eesti Maakana Selts loodi 30. novembril 2021.

## Välislingid
* Eesti Maakana Seltsi koduleht
Pat Kilbane

**Patrick F. (Pat) Kilbane** (sündinud 5. novembril 1969 Ohio osariigis Lakewoodis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Paabapraasnik

**Paabapraasnik** (ka *paabaprastnik*) on abielunaiste püha viimasel kolma- või neljapäeval enne lihavõttepühadeeelset suurt paastu.

Paabapraasniku tähistamine on Eestis levinud ainult setude ja vene vanausuliste hulgas, Venemaal on see laialdaselt tuntud. Selle püha kombestikus on palju viljakusmaagia elemente.

Paabapraasnikut peetakse Setumaal võinädalal enne suurt paastu, kohati ka lihavõtte pühade ajal. Külades kogutakse peo jaoks raha ja toiduaineid. Peol süüakse, juuakse, tantsitakse tantse, lauldakse ja käiakse küla vahel jalutamas. Mehed ja lapsed ei tohi peost osa võtta ega ka selle toimumiskoha läheduses viibida. Küla peal vastu tulnud meestelt nõuti hoopis raha või rõivaid.
 
Peipsi järve ja Narva jõe ääres asuvates venelaste külades peeti vastavat pidu kevadel, seoses karjalaskmisega jüripäeval.

### Lüpsikute turrutamine

Kirde-Eestis (põhiliselt Jõhvi, Iisaku, aga ka Lüganuse kihelkonnas) säilis 20. sajandi alguskümnenditeni jüripäeval peetav eriline naistepüha ehk *lüpsikute turrutamine*. Sellel naistepeol, mille käigus toimus ühtlasi noorikute sümboolne pühitsemine abielunaise seisusse, oli ilmne vene traditsiooni mõju. Külanaised kogunesid kas kõrtsi või mujale sobivasse kohta. Peotoidud varuti varem ja toodi ühiselt kohale. Peo huvitavamaid osi oli suures puutünnis võitegemise jäljendamine: segati kujuteldavat võid ja loeti võisõnu. Kimbutati mehi, kes sattusid kogemata peopaika.

Taludes tehtud puunõude suurpuhastus ja turrutamine kuulus samuti selle päeva traditsioonidesse. Lüpsikute turrutamise komme kandis lehmade hea piimaanni saavutamise ning karja edendamise, aga ka otsest lüpsikute hoolduse eesmärki.
 
## Viited

## Välislingid
* Paabapraasnik, Postimees 1. märts 1939
* Paabapraasnik, Setomaa Turismitalo 10. veebruar 2010
* Lüpsikute turrutamine, Eesti Rahvaluule Arhiiv, 2017
Janar

**Janar** on mehenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Janar 1289 mehel. Janar on Eestis levikult 138. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Janar vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 29,93, ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,61. Janar oli keskmiselt 32 aasta vanune (mediaanvanus oli 34).

## Nime kandjaid
*Janar Ala
*Janar Holm
*Janar Filippov
*Janar Mägi
*Janar Soo
*Janar Talts
*Janar Toomet
*Janar Õunap

## Viited
Old Town (Edinburgh)

**Old Town** (šoti keeles: *Auld Toun*) on Šotimaa pealinna Edinburghi vanalinn, linna vanim osa. Koos 18. ja 19. sajandil rajatud New Towniga kuuluvad linnaosad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Välislingid
Tristan Priimägi

**Tristan Priimägi** (sündinud 11. detsembril 1976 Tartus) on eesti filmiajakirjanik ja -kriitik.

Ta on lõpetanud 2001. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe semiootika ja kulturoloogia erialal (kitsamalt filmisemiootikas).

Seejärel töötas ta paaris reklaamifirmas ja juhtis kultuuriprojekte (graafilise disaini veeb "Beta", Plink Plonki muusikafestival jm). 

Ta on kirjutanud paljudes ajalehtedes ja ajakirjades filmist, muusikast ja popkultuurist, teinud filmitõlkeid ja filmipromotsioonitööd, korraldanud filmiüritusi, olnud mitu aastat Pimedate Ööde filmifestivali valikukomitee liige. 

Alates 2010. aastast korraldab ta Helsingi dokumentaalfilmide festivali DocPoint Tallinn üritusi. On olnud Eesti Filmi Sihtasutuse välissuhete juht, 2014. aastast töötab ajalehe Sirp filmitoimetajana.

2023. aastal sai ta Euroopa Filmiakadeemia liikmeks.

## Teosed
* Ülevaateteos "101 Eesti filmi". Tallinn. Varrak 2020.

## Tunnustus
* 2014 – aasta filmiajakirjanik
* 2020 – aasta filmiajakirjanik
* 2024 – aasta filmiajakirjanik

## Isiklikku
Tema isa on Linnar Priimägi.

## Viited

## Välislingid
* Tristan Priimägi Eesti Filmi Andmebaasis
Soopimedus

**Soopimedus** on eelarvamus, mille kohaselt soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks piisab sooliste erinevuste eiramisest. Soopimedust peetakse seotuks feminismi teise laine vaimus võrdsusfeminismiga, mis seadis esiplaanile naiste ja meeste kui indiviidide võrdsuse seaduse ees jm ühiskondlikud õigused, aga jättis tähelepanuta naise kollektiivsed õigused naisena.

Feministlikus teoorias peetakse soopimedust sooneutraalsusele vastanduvaks.

## Vaata ka
*Rassipimedus
*Sooneutraalsus
*Privileeg

## Viited
Gravitatsiooniaku

**Gravitatsiooniaku** on  Maa raskusjõu abil energiat salvestav seade, mis kasutab gravitatsiooni potentsiaalset energiat. Elektrienergia abil (tavaliselt kui on energia ülejääk) tõstetakse raskused üles, ning lastakse alla, kui on elektrit vaja. Alla lastes paneb raskus pöörlema elektrigeneraatori, mis toodab elektrit. Sellist seadet saab kasutada energia puudujääkide katmiseks, kui on suurem voolutarbimine. Süsteemi plussideks on odavad materjalid, pikk eluiga, viivituseta saadav energia. Miinusteks võib pidada süsteemi suurust. Samuti on üheks miinuseks, et väiksemad seaded salvestavad küll tohutult energiat, kuid ainult lühikeseks ajaks, ligikaudu 2-12 tundi. 

Seadet saaks kasutada taastuvenergia süsteemide täienduseks, kus energiat jääb üle ja vahel ei jätku. 

Seadme kasutegur on umbes 80 protsenti. See püsib enam-vähem samamoodi seadme vähemalt 35 aastase kasutuseani.

## Viited
Seguvispel

**Seguvispel** on tööriist, mida kasutatakse ehitusel ainete segamiseks. Enamasti segatakse mörti või värvi. Võimalik on ka tahked ained vedelamaks hajutada. Seguvispel valmistatakse tavaliselt metallist ja on ühest otsast heeliksi kujuga, millel on keskelt väljaulatuv vars. Seguvispleid eristatakse suuruse ja kasutusala järgi, näiteks krohvivispel.
Kaja Haljaste

**Kaja Haljaste** (sündinud 28. augustil 1966 Tallinnas) on ujumistreener. 

Kaja Haljaste on töötanud ujumistreenerina (VII kutsetase) 2003. aastast Tartu Ujumisklubis ja 2004. aastast Ujumise Spordiklubis. Ta on Ujumise Spordiklubi (2004) asutaja ja juhataja. Aastatel 2006–2019 rahvusvahelise ujumisvõistluse "Tartu kevad" korraldaja. 

Haljaste kuulus 2004–2010 Eesti Ujumisliidu kutsekomisjoni ning olnud aastatel 2005–2010 ka selle esimees. 2009. aastast kuulub ta Eesti Ujumisliidu treenerite kogu juhatusse.

### Haridus
Haljaste on lõpetanud 1984. aastal Tallinna 22. keskkooli ning 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuri bakalaureuseõppes ja 2002. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuri magistriõppes. 

### Õpilasi
Kaja Haljaste käe all on treeninud mitmed Eesti tippujujad. Ta on olnud Ralf Tribuntsovi ja Kregor Zirki treener. Lisaks on Haljaste treeninud oma tütart Liisa Lodit ja poega Alar Lodit, kes on 2009. aastal kuulunud Eesti koondisse.

## Isiklikku
Haljaste elab Tartus, tal on kolm last. 

## Välislingid
* http://entsyklopeedia.ee/artikkel/haljaste_kaja
* https://www.inforegister.ee/CYVEBGW-KAJA-HALJASTE
Toszek

**Toszek** (saksa *Tost*) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Gliwice maakonnas, Toszeki valla halduskeskus. Toszek asub Gliwicest umbes 21 km põhjaloodes.

Asulat on esmamainitud 1136. aastal, linnaõigused sai 1235. aasta paiku. 1677. aastal hävis tulekahjus suures osa linnast. Raudteeühenduse sai linn 1833. aastal. Rahvahääletuse tulemusel jäi linn 1921. aastal Saksamaa koosseisu. 1945. aastal läks linn Poolale.

## Viited
2000. aasta maleolümpia

**34. maleolümpia** (inglise keeles *34th Chess Olympiad*) oli 2000. aastal İstanbulis  FIDE egiidi all peetud maleolümpia. 

Maleolümpia peeti 28. oktoobrist kuni 12. novembrini 2002 İstanbulis. Lahtises kategoorias osales 126 võistkonda, naiste kategoorias 86 naiskonda (korraldajariiki Türgit esindasid kaks võistkonda ja kaks naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 100 minutit 40 käigule, seejärel 50 minutit 20 käigule, mille järel anti 10 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta.

Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Geurt Gijssen (Holland).

## Maleolümpia medalistid
*Lahtises kategoorias:   Venemaa,   Saksamaa,   Ukraina
*Naiste kategoorias:   Hiina,   Gruusia,   Venemaa 

## Eesti esinemine maleolümpial
Eesti võistkond (esimesel laual Jaan Ehlvest) sai 25. koha, naiskond (esimesel laual Monika Tsõganova) 29. koha. 

## Välislingid

*34th Chess Olympiad 2000 Open. chess-results.com 
*34th Chess Olympiad 2000 Women. chess-results.com
Crew Dragon Demo-1

**Crew Dragon Demo-1** (ametlikult **SpaceX Demo-1** ja **Crew Demo-1**) oli SpaceX-i kosmoselaeva Dragon 2 esimene katselend.

Katselend startis 2. märtsil 2019 ja oli mehitamata. Missiooni eesmärgiks oli kosmoselaeva katsetamine, et seda saaks tulevikus kasutada NASA mehitatud missioonidel. Dragon 2 jõudis rahvusvahelisse kosmosejaama järgmisel päeval ning jäi jaama kuni 8. märtsini. Kosmoselaev naasis Maale 8. märtsil ja maandus Atlandi ookeani.

20. aprillil 2019 hävis missioonil kasutatud kapsel tagavaramootorite katsetusel kui lekkiv kütuseklapp põhjustas kapsli plahvatuse.

## Viited
Wołów

**Wołów** (saksa *Wohlau*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Wołówi maakonna ja Wołówi valla halduskeskus. Wołów asub Wrocławi kesklinnast umbes 37 km loodes.

Asulat on esmamainitud 12. sajandil, linnaõigused sai 1285. aasta paiku. Linn sai raudteeühenduse 1874. aastal. Teises maailmasõjas hävis umbes 60% linnast. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
2002. aasta maleolümpia

**35. maleolümpia** (inglise keeles *35th Chess Olympiad*) oli 2002. aastal Sloveenias Bledis FIDE egiidi all peetud maleolümpia. 

Maleolümpia peeti 26. oktoobrist kuni 11. novembrini 2002 Bledis. Lahtises kategoorias osales 135 võistkonda, naiste kategoorias 90 naiskonda (korraldajariiki Sloveeniat esindasid kolm võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. 

Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Geurt Gijssen (Holland) ja turniiridirektor Boris Kutin (Sloveenia).

## Maleolümpia medalistid
*Lahtises kategoorias:   Venemaa,   Ungari,   Armeenia
*Naiste kategoorias:   Hiina,   Venemaa,   Poola 

## Eesti esinemine maleolümpial
Eesti võistkond (esimesel laual Jaan Ehlvest) sai 43. koha, naiskond (esimesel laual Tatjana Fomina) samuti 43. koha. 

## Välislingid
*
*35th Chess Olympiad 2002 Open. chess-results.com 
*35th Chess Olympiad 2002 Women. chess-results.com
Antazavė mõis

**Antazavė mõis** (leedu *Antazavės dvaras*) on endine mõis Leedus Zarasai rajoonis Antazavė vallas Antazavės.

Algselt kuulusid Antazavė maad Dusetose mõisale. 1686. aastal andis mõisa omanik Tiesenhausen Antazavė karjamõisa Plateritele kasutada. Aastal 1729 sai karjamõisa omanikuks Aleksander Konstantin Plater.

Mõis rajati XVIII sajandil, tõenäoliselt Aleksander Konstantin Plateri ajal, sest tema alustas sealse mõisakompleksi väljaehitamist. 1748. aastal valmis Laurynas Gucevičiuse projekti järgi ehitatud klassitsistlik peahoone. Zalvė järve äärde rajati ka 5 hektari suurune park. 1788. aastal sai mõisa omanikuks Kacper Plater. Tema nõbu Emilia Plater elas mõnda aega selles mõisas. 25. märtsil 1831 kirjutas ta seal oma nõo kaitseks tunnistuse, et osaleb novembriülestõusus omaalgatuslikult. 

Kacperi tütar Ludwika abiellus Ledóchowskite suguvõsasse, tolle tütar Ludwiga abiellus aga Julius von Roppiga. XIX sajandi lõpus kuulus mõisale 884 tiinu maad. Mõisa viimane omanik oli Elžbieta Ledochovska von Ropp.

1915. aastast asus mõisa häärberis Saksa okupatsioonivägede komandantuur, mis tegeles elanikelt hobuste ja piimatoodete kogumisega. Sakslaste lahkumisel 1918. aastal asus sinna revolutsiooniline komitee.

1923. aastal tükeldati mõisa maad maareformi käigus, toona kuulus mõisale 180 hektarit maad. 1936. aastal viis Mogiljovi peapiiskop Eduard von der Ropp osa mõisa arhiivist Poola.

Häärber sai praeguse kuju XIX sajandi teisel poolel. 1925. aastal seda remonditi, ent 1937. aastal hoone põles. Teise maailmasõja järel oli hoones lastekodu, seejärel kool. 1989. aastal sealne kool suleti ja selle asemele rajati seltsimaja.

Häärber on kahekorruseline kelpkatusega hoone. Esikülge liigendavad kaks risaliiti ja kaks frontooni. Frontoonide vahel asub pseudofrontoon mõisa omaniku vapi kujutisega. Tagaküljelgi asus üks risaliit.

Mõisa park asub Zalvė suunas laskuvatel terrassidel.

## Viited
54. ekspeditsioon

**54. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise kosmosejaama 54. alaline meeskond.

Ekspeditsioon algas 17. detsembril 2017 pärast 53. ekspeditsiooni jaamast lahkumist ning lõppes 27. veebruaril 2018. 

## Meeskond

## Viited
Possessio

***Possessio*** ehk **valdus** oli Vana-Roomas faktiline olukord, kus valdaja kasutab ja valdab asja. Vallata sai käibelisi asju, põhiliselt kehalisi asju, kuid Roomas eristati ka õiguste valdamist.

Valdust ja omandit eristati juba Rooma riigis, kus Ulpianus ütles ''Digesta''’s: „omandil ja valdusel ei ole mitte midagi ühist.“ Samuti on rõhutatud vahet valduse kui faktilise suhte ja omandi kui õigusliku suhte vahel. Omanik saab olla ainult selline isik, kellele kuulub kõige suurem õiguslik võim asja suhtes. See tähendab, et omanik saab ka asja reaalselt käsutada, siiski kuulusid talle ka valdus- ja kasutusõigus. Valdaja on see, kelle käes parajasti see on, aga temal ei ole õigust asja käsutada.

## Asja valdamine
Selleks, et asja saaks vallata, pidi olemas olema nii *animus possidendi* ehk tahe asja vallata kui ka *corpus possidendi* ehk tegelik asja valdamine. 

Dig. 41.2.3.1: *Et apiscimur possessionem corpore et animo, neque per se animo aut per se corpore. /.../* (Ja me saame valduse kehaliselt [oma valdusse võtmisega] ja tahtega, mitte ainult tahtega ja mitte ainult kehalisse [valdusse võtmisega].

*Corpus*’e all mõeldi nii füüsilist asja valdust kui ka peremeheliku käitumise võimalikkust vallatava objekti suhtes. Kui puudus või kadus üks kahest elemendist, siis kadus ka valdus ise. Siiski ei olnud ka see reegel eranditeta. Näiteks säilis talviste ja suviste karjamaade valdus ainult *animuse* olemasolul.

## Valduse liigitused
Valdust liigitati põhiliselt kahe kriteeriumi alusel. Esiteks tehti vahet *possessio iusta*’l ehk õiguspärasel ja *possessio iniusta*’l ehk õiguspäratul valdusel. Õiguspäraselt võidi seda saada näiteks lepingu alusel, õiguspäratut jõuga või salaja võtmisega. Teine eristus lähtus valdaja subjektiivsest teadmisest. Tehti vahet *possessio [[bonae fidei]]*’l ehk heausksel ja *possessio [[malae fidei]]*’l ehk pahausksel valdusel. Valdajat peeti heauskseks, kui ta uskus, et ta on valduse saanud õiguspärasel viisil. Pahauskne oli valdaja siis, kui ta teadis, et tegelikult ei ole tal valdamise jaoks õiguslikku alust. Heauskse valduse olemasolu oli ka näiteks igamise eeldus.

## Valduse kaitsmine
Valdust kaitsti interdiktidega (preetori korraldus, milles esitati isikule käsk või keeld). Nende liike oli kolm ja esimene kaitses valdust rünnete vastu ehk säilitas seda, teine aitas kaotatud valduse tagasi saada ning kolmandaga sai taotleda valdust. Näiteks on rünnete vastu antud välja Digesta’s (D.43.17.1) selline interdikt: „Preetor ütleb: “Nii nagu te praegu valdate seda hoonet, mille üle vaieldakse, ilma et te oleksite selle vastaspoolelt vägivallaga, salaja või prekaariumi alusel saanud – selle [valduse esemega] seoses keelan ma vägivalla tarvitamise.“ /.../“

## Viited
Świebodzice

**Świebodzice** (saksa *Freiburg in Schlesien*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Świdnica maakonnas. Świebodzice asub Świdnicast ligi 12 km läänes.

Asulat on esmamainitud 1203. aastal, linnaõigused sai 1279. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Galerii

Świebodzice, Ratusz, numer rejestrowy zabytku 1688 z dn. 12.05.1966.jpg | Raekoda
Swiebodzice plac JP2.JPG | Jan Paweł II väljak
Świebodzice_-_city_walls_01.jpg | Linnamüür


## Viited
Imelik

**Imelik** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Imelik (Immelik) on pandud Uue-Suislepa ja Vana-Suislepa mõisavallas Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal.

*Johannes Imelik (1889–1957), eesti arst
*Olaf Imelik (1923–2014), eesti spordifüsioloog, publitsist ja luuletaja, eelmise poeg

*Helga Jõerüüt (kuni 1955 Helga Imelik, 1925–2011), eesti graafik, Johannes Imeliku tütar
Ehatamm

**Ehatamm** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Ehatamm uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Ehkman, Eichbaum, Ekmann ja Ermann. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ehatamm Eestis 14 mehel ja 16 naisel. 

*Juhan Ehatamm (1890–1951), Eesti politseinik
*Villi Ehatamm (1930–2019), EKP Keskkomitee aparaaditöötaja
Robert Hichens

**Robert Hichens** (16. september 1882 Newlyn, Inglismaa – 23. september 1940 laeval English Trader Aberdeeni lähistel) oli Titanicu laevahuku üle elanud briti meremees. Ta oli üks kuuest kortermeistrist laeva pardal ning vastutas 6. päästepaadi eest.
Jaanikosk

**Jaanikosk** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Jaanikosk uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Jankovski (1939. aastal Tallinnas).

*Boris Jaanikosk (1897–1976), eesti filminäitleja ja -režissöör
56. ekspeditsioon

**56. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise kosmosejaama 56. alaline meeskond.

Ekspeditsioon algas 3. juunil 2018 pärast 55. ekspeditsiooni jaamast lahkumist ning lõppes 4. oktoobril 2018.

## Meeskond

## Viited
57. ekspeditsioon

**57. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise kosmosejaama (ISS) 57. alaline meeskond.

Ekspeditsioon algas 4. oktoobril 2018 pärast 56. ekspeditsiooni jaamast lahkumist ning lõppes 20. detsembril 2018.

## Meeskond

## Ebaõnnestunud start

Gerst, Auñón-Chancellor ja Prokopjev olid jaamas viibinud alates juunist 2018 ning nendega pidid liituma Aleksei Ovtšinin ja Tyler Hague. Hague ja Ovtšinin startisid 11. oktoobril 2018 kosmoselaevaga Sojuz MS-10, kuid sooritasid hädamaandumise kui kanderaketi esimene aste ei eraldunud teisest. Mõlemad astronaudid jäid õnnetuses ellu.

## Viited
Liidik (perekonnanimi)

**Liidik** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Liidik (Lidik) on pandud Rannamõisa mõisavallas Keila kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Liidik uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Lüdig (1939. aastal Pärnus). 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Liidik Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
55. ekspeditsioon

**55. ekspeditsioon** oli rahvusvahelise kosmosejaama 55. alaline meeskond.

Ekspeditsioon algas 27. veebruaril 2018 pärast 54. ekspeditsiooni jaamast lahkumist ning lõppes 3. juunil 2018.

## Meeskond

## Viited
Vincent Hadleŭski

**Vincent Hadleŭski** (valgevene kirillitsas Вінцэнт Гадлеўскі, poola keeles Wincenty Godlewski; 16. november 1898 Šuryčy – 24. detsember 1942 Malõ Trastsjanets) oli valgevene katoliku preester, publitsist ja poliitikategelane.

Vincent Hadleŭski lõpetas Vilniuse Katoliku Vaimuliku Seminari ja Peterburi Katoliku Vaimuliku Akadeemia. Ta pühitseti preestriks 3. juunil 1914. 1916. aastal asus ta teenima vikaarina Minski katedraali kirikus.

1917. aasta märtsis valiti ta Valgevene Rahvuskomiteesse, osales sama aasta detsembris Ülemaalisel Valgevene Kongressil. Valgevene Rahvavabariigi väljakuulutamise järel osales selle Nõukogu tegevuses. Poola koosseisu kuulunud Lääne-Valgevenes oli ta üks Valgevene Kristlike Demokraatide asutajaid ja liidreid. Ta toimetas ajalehte Krynica (Крыніца) ja tegeles publitsistikaga. Ta oli üks esimesi katoliku vaimulikke, kes hakkas pidama valgevenekeelseid jumalateenistusi. Ta tõlkis valgevene keelde Uue Testamendi. Poola võimud mõistsid ta rahvusliku tegevuse eest 1927. aastal kaheks aastaks vangi. Alates 1929. aastast elas ja töötas ta Wilnos. 1941. aasta juunis sai ta Berliinis Valgevene Rahvusliku Keskuse liikmeks. 1941. aasta oktoobris määrasid Saksa okupatsioonivõimud ta kooliinspektoriks. Samal ajal sai temast põrandaaluse Valgevene Iseseisvuspartei (Беларуская Незалежніцкая Партыя) mitteametlik juht. 24. detsembril 1941 arreteerid Saksa võimuesindajad Hadleŭski. 1942. aasta detsembris lasti ta Mały Traścianieci koonduslaageris maha.

## Viited
Linas Kukuraitis

**Linas Kukuraitis** (sündinud 22. mail 1978 Panevėžysis) on Leedu poliitik ja sotsiaaltöötaja, ta on erakonna *Demokratų sąjunga Vardan Lietuvos* liige. Ta oli 13. detsembrist 2016 kuni 11. detsembrini 2020 Leedu sotsiaalhoolekande- ja tööminister.

Ta lõpetas 1997. aastal Vilniuse täppisteaduste, loodus- ja tehnikateaduste lütseumi. Aastal 2001 lõpetas ta Vilniuse ülikooli filosoofiateaduskonna sotsiaaltöö bakalaureusekraadiga, aastal 2003 sotsiaaltöö magistrina.

Ta töötas aastatel 1997–2000 Vilniuse SOS lastekülas sotsiaalpedagoogina. Aastatel 2000–2001 töötas ta Vilniuse õndsa Jurgis Matulaitise koguduses sotsiaaltöötajana. Aastatel 2000–2005 töötas ta Jurgis Matulaitise sotsiaaltöö keskuses projekti koordinaatorina ja asutuse juhina.

Ta töötas aastatel 2002–2005 noorte rahvusvahelise koostöö agentuuris koolitusjuhina. Aastatel 2002–2016 töötas ta "Kitokie projektais" koolitusjuhina.

Aastatel 2003–2007 ja 2010–2016 oli ta Vilniuse ülikooli sotsiaaltöö lektor. Aastatel 2005–2016 töötas ta Vilniuse peapiiskopkonnas organisatsiooni Carite direktorina.

13. detsembrist 2016 kuni 11. detsembrini 2020 oli ta Leedu sotsiaalhoolekande- ja tööminister (Saulius Skvernelise valitsuses).

## Isiklikku
Ta on abielus, tema abikaasa Rima on magistrikraadiga biomeedik; neil on viis last.
Sevilla hertsog

**Sevilla hertsog** (duque de Sevilla) on Hispaania aadlitiitel. 

Tiitli andis Fernando VII oma sugulasele 28. novembril 1823 ja seda on kandnud järgmised isikud:
*1823–1870 Enrique de Borbón y Borbón-Dos Sicilias
*1882–1894 Enrique Pío de Borbón
*1895–1919 María Luisa de Borbón y Parade
*1919–1967 Enriqueta de Borbón y Parade
*1968–2025 Francisco de Paula de Borbón y Escasany
Jaak Meitern

**Jaak Meitern** (sündinud 21. juulil 1957) on eesti tõlkija ja kirjastaja.

Ta on tõlkinud mitu populaarteaduslikku teatmeteost. Need on avaldatud kirjastuses Trak Pen.

## Teoseid
*Jaak Meitern. *Wildflowers of Estonia*. Tallinn: Trak Pen 2020. [Autori fotodega.]
Trak Pen

**Trak Pen** OÜ on Eesti kirjastus.

Kirjastus on avaldanud alates 2003. aastast rea populaarteaduslike teatmeteoste tõlkeid. 
Tõlkijate seas on olnud Jaak Meitern, Helve Meitern, Anneli Kavald, Evelin Rungi, Alo Suursaar, Kadri Ugur, Margit Sepp.
Armas Lahoniitty

**Armas Onni Lahoniitty** (6. jaanuar 1944 – 15. oktoober 2018) oli Soome poliitik, endine Turu linnapea, sotsiaaldemokraat.

Armas Lahoniitty omandas 1964. aastal Turu Ülikoolis bakalaureusekraadi ja 1975. aastal samas magistrikraadi politoloogia erialal. 1970–1974 töötas ta mitmel ametikohal Turu Ülikoolis. Ta oli ka ajalehe Turun Päivälehti ajakirjanik. 

Aastatel 1972–1980 ja 1984–1989 oli ta Turu linnavolikogu liige. Aastatel 1995–2005 oli ta Turu linnapea. Linnapeana pani aluse Turu ja Tartu vahelisele tihedale koostööle. Turu Ülikooli Sihtasutus renoveeris Turu ja Tartu linna toetusel Alvar Aalto projekteeritud Villa Tammekannu Tartus, milles alates 2000. aasta aprillist tegutseb Granö keskus.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2005 Tartu Täht
*2006 Turu Ülikooli audoktor

## Viited
Kõrgseltskond

**Kõrgseltskond** on kõrgeima rikkuse ja sotsiaalse staatusega inimeste kooslus, mis eeldab teatud käitumist ja elustiili.

## Vaata ka

*Kõrgseltskondlane
*Aadel
David Saint-Jacques

**David Saint-Jacques** (sündinud 6. jaanuaril 1970) on Kanada astrofüüsik ja Kanada Kosmoseagentuuri astronaut.

Saint-Jacques valiti astronaudiks 2009. aastal ning detsembrist 2018 kuni juunini 2019 oli ta Rahvusvahelise Kosmosejaama 57., 58. ja 59. ekspeditsiooni liige. 

Aprillis 2019 väljus ta avakosmosesse ning temast sai neljas kanadalane, kes on viibinud avakosmoses.

## Viited
Elementmaja

**Elementmaja** on elementidest koosnev hoone kõnekeeles ka *tehasetehtud maja*). Elementmaja kõik osad valmivad tehases, mistõttu on elementmaja ehitamine kiire protsess. Tehases valminud elemendid transporditakse ehitusobjektile, kus toimub montaaž. Elemendid monteeritakse vundamendi külge ning seotakse omavahel. Valmis element viimistletakse tehases ning peale paigaldust tehakse objektil lõppviimistlus. Valmiselement on üldjuhul koos uste ja akendega sein, välisseinana nimetatakse fassaadielemendiks, katuseelement või põrandaelement. Elementehitus on populaarne Euroopas, Aasias ja ka USAs.

## Vaata ka
*Moodulmaja

## Viited
58. ekspeditsioon

**58. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise kosmosejaama (ISS) 58. alaline meeskond.

Ekspeditsioon algas 20. detsembril 2018 pärast 57. ekspeditsiooni jaamast lahkumist. Ekspeditsioon pidi algsete plaanide kohaselt olema viieliikmeline, kuid Sojuz MS-10 hädamaandumise tõttu, ei jõudnud Ameerika Ühendriikide astronaut Tyler Hague ja Venemaa kosmonaut Aleksei Ovtšinin jaama. Hiljem teatas NASA, et ekspeditsioon jääb kolmeliikmeliseks ja Sojuz MS-12 saabumisega algab 59. ekspeditsioon.  

58. ekspeditsiooni moodustanud Anne McClain, Oleg Kononeko ja David Saint-Jacques liitusid 15. märtsil 2019 59. ekspeditsiooniga kui jaama saabusid Aleksei Ovtšinin, Tyler Hague ja Christina Koch.

## Meeskond

Saint-Jacques oli jaama kolmas kanadalasest meeskonnaliige ja esimene kanadalasest meeskonnaliige pärast Chris Hadfieldi, kes oli 2013. aastal 35. ekspeditsiooni komandör.

## Viited
Lauk (perekonnanimi)

**Lauk** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lauk 275 inimesel: 129 mehel ja 146 naisel. Perekonnanimede levikult on Lauk meeste seas 575. kohal ja naiste seas 560. kohal. Nimi on levinuim Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,83.

## Nime kandjaid
*Epp Lauk, eesti nüüdiskultuuri uurija (1952–)
*Karl Patrick Lauk, eesti jalgrattur (1997–)
*Siiri Lauk, eesti raamatukogundustegelane ja terminoloog (1956–2012)
*Tõnu Lauk, eesti metallikunstnik ja kollektsionäär (1938–)
*Ülar Lauk, eesti maletaja (1968–)

## Viited
Mihhail Švõdkoi

**Mihhail Jefimovitš Švõdkoi** (vene keeles Михаил Ефимович Швыдкой; sündinud 5. septembril 1948 Kantis Kirgiisi NSV-s) on Venemaa riigitegelane, kunstiteadlane ja telesaatejuht, Venemaa kultuuriminister (2000–2004). 

Švõdkoi sündis Kirgiisias sõjaväelase perekonnas. 1971. aastal lõpetas Moskvas Riikliku Teatrikunstiinstituudi teatriteaduse erialal. Kaitses kunstiteaduses 1977. aastal kandidaadiväitekirja "Идейно-художественные проблемы английской исторической драмы XX века : „Избранник судьбы“, „Цезарь и Клеопатра“, „Святая Иоанна“ Бернарда Шоу, „Убийство в соборе“ Т. С. Элиота" ja 1991. aastal doktoritöö "Традиции гуманизма и мировой театр, 50-80-е годы". On olnud Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ja GITIS-e professor.

Švõdkoi oli aastatel 1993–1997 Venemaa Föderatsiooni kultuuriministri asetäitja, seejärel Ülevenemaalise Riikliku Ringhäälingukompanii aseesimees (1997–1998) ja esimees (1998–2000). Aastatel 2000–2004 oli ta Venemaa Föderatsiooni kultuuriminister, 2004–2005 Kultuuri ja Kinematograafia Föderaalagentuuri esimees ning 2008–2013 Venemaa Televisiooniakadeemia president. Ühtlasi on Švõdkoi 2008. aastast Venemaa presidendi eriesindaja rahvusvahelise kultuurialase koostöö alal.

2012. aastal oli Švõdkoi Moskva Muusikaliteatri asutajaid. Samast aastast on ta selle kunstiline juht. Kirjutas libreto muusikalile "Vremena ne võbirajut". 2015. aastast on Švõdkoi seotud Industriaalsete Telepreemiate Komitee tegevusega (tegeleb televisiooniauhinna TEFI väljaandmise organiseerimisega).

Švõdkoi on juhtinud kultuurisaateid telekanalitel Kultura, TV Tsentr ja Pervõi Kanal.

## Välislingid
Elmar Sauga mootorrataste võidusõidul hukkumise mälestusmärk

**Elmar Sauga mootorrataste võidusõidul hukkumise mälestusmärk** on Pärnu linnas Audru osavallas asuv mälestusmärk. 

Mälestusmärk kujutab enesest Tõstamaa maantee ääres asuvat mälestuskivi, millel on tekst "Elmar Sauga mootorrataste võidusõidul 18. juulil 1937 e.m.k."
Giedrius Surplys

**Giedrius Surplys** (sündinud 26. mail 1980 Plungės) on Leedu poliitik, ta kuulub Leedu Talunike ja Roheliste Liitu. Ta oli 15. maist 2018 kuni 7. augustini 2019 Leedu põllumajandusminister.

Ta õppis aastatel 2002–2004 Vilniuse Ülikooli rahvusvaheliste suhete ja politoloogia instituudis Euroopa õpingute alal. Aastatel 2002–2004 õppis ta Birminghami Ülikoolis, kust ta sai magistrikraadi rahvusvaheliste uuringute (diplomaatia) alal.

Aastal 2003 töötas ta UAB-s "Lietuvos žinios", ta oli maailmauudiste korrespondent.

Aastatel 2005–2008 töötas ta õppejõuna kindral Jonas Žemaitise nimelinses Leedu sõjaväeakadeemias.

Aastal 2009 töötas ta Leedu Vabariigi välisministri nõunikuna.

Aastatel 2009–2012 oli ta riigiasutuse "Morkus" direktor.

Aastatel 2012–2015 töötas ta konsultandina Leedu Vabariigi presidendi kantseleis.

Aastatel 2017–2018 oli ta Leedu Vabariigi siseministri asetäitja.
 
15. maist 2018 kuni 7. augustini 2019 oli ta Leedu põllumajandusminister.

Pärast ministriametist tagasi astumist on ta Leedu peaministri nõunik.
Kõre (perekonnanimi)

**Kõre** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kõre 50 mehel ja 65 naisel. Perekonnanimede levikult on Kõre meeste puhul 2098. ja naiste puhul 1687. kohal. Perekonnanimi Kõre on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 6,30.

## Nime kandjaid
*Andrus Kõre, eesti tippjuht
*Jüri Kõre, eesti sotsiaalteadlane ja poliitik
*...

## Viited
59. ekspeditsioon

**59. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise kosmosejaama (ISS) 59. alaline meeskond.

Ekspeditsioon algas 15. märtsil 2019 kui jaama saabus Sojuz MS-12, mille pardal oli kolm meeskonnaliiget. Ekspeditsiooni ajal uuriti mikrogravitatsiooni mõju inimese kehale ja Maa atmosfääri ning katsetati SPHERES roboteid.

Ekspeditsioon lõppes 24. juunil.

## Meeskond

## Viited
Yōko Tawada

**Yōko Tawada** (多和田葉子 Tawada Yōko; sündinud 23. märtsil 1960 Nakanos, Tōkyō prefektuuris) on jaapani naiskirjanik. Ta elab põhiliselt Saksamaal Berliinis ning kirjutab jaapani ja saksa keeles.

Tawada lõpetas 1982. aastal Waseda ülikooli vene kirjanduse erialal. 1990. aastal sai ta Hamburgi Ülikoolist magistrikraadi saksa kirjanduses, 2000. aastal kaitses ta doktoriväitekirja saksa kirjanduse alal Zürichi Ülikoolis.

Tema loomingut iseloomustab mäng keele ja kujutlusvõime piiridel.

## Eesti keeles ilmunud teosed
*"Kahtlased kujud öises rongis" (*Yogisha no yako ressha* 容疑者の夜行列車), Kultuurileht, 2020.

## Auhinnad
* Gunzō debüüdipreemia (1991)
* Akutagawa auhind (1993)
* Adelbert von Chamisso auhind (1996)
* Izumi Kyōka auhind (2000)
* Tanizaki auhind (2003)
* Itō Sei auhind (2003)
* Goethe medal (2005)
* Noma auhind (2011)
* Yomiuri auhind (2012)
* Kleisti auhind (2016)
* Carl Zuckmayeri medal (2018)
* National Book Award (2018)

## Viited
60. ekspeditsioon

**60. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise kosmosejaama (ISS) 60. alaline meeskond.

Ekspeditsioon algas 24. juunil 2019 ning lõppes 3. oktoobril.

## Meeskond

## Viited
Annika Lõhmus

**Annika Lõhmus** (sündinud 26. jaanuaril 1978 Pärnus) on eesti laulja ja kirjanik.

Annika Lõhmus on õppinud aastatel 1985–1996 Pärnu Ülejõe Gümnaasiumis muusika süvaõppega klassis (erialaks klaver), 1996–2000 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis (Henn Eeriku lauluklassis), 2000–2004 Eesti Muusikaakadeemia bakalaureuseõppes (Anu Kaalu lauluklassis) ning 2011–2012 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppes (Nadia Kuremi lauluklassis), mille lõpetas *cum laude.*

Aastast 2001 töötab Annika Lõhmus Eesti Filharmoonia Kammerkooris. 

Ta on esinenud solistina mitmetes barokiajastu vokaalsuurvormides ja kantaatides nagu Bachi Johannese passioon, Missa h-moll, Magnificat, kantaat nr. 51, Händeli Dixit Dominus ning Arvo Pärdi teostes nagu Magnificat, Te Deum, Passio jne. Annika Lõhmus on osalenud korduvalt Haapsalu vanamuusikafestivalil. 

## Kirjanduslik tegevus
Aastast 2017 algas Annika Lõhmuse kirjanduslik tegevus. Ilmusid luulekogu "Halo" ja reisinippide käsiraamat "Passist reispassini". Aastal 2020 ilmus kirjastus Varraku all esikromaan "Pooltoonid", mille tegevus toimub suures osas klassikalise muusika maailmas. Aastal 2023 tegi Annika kaastööd Reet Kromeli laulikusse "7 laulu ja 7 seadet kooridele" ning samal aastal jõudis portreeraamat eesti vanamuusikapioneerist Andres Mustonenist. Aastal 2024 ilmus teine romaan "Valikute küsimus" (kirjastus Eesti Raamat) ning 2026 kolmas romaan "Liikuv püha" (kirjastus Tänapäev). Annika Lõhmus on kirjutanud ka artikleid ja arvustusi väljaannetesse Muusika, Sirp, Eesti Naine, Tervis Pluss ja Buduaar.

### Teoseid

* 2026 - romaan "Liikuv püha". Kirjastus Tänapäev (ISBN 9789916178331) 
* 2024 - romaan "Valikute küsimus". Kirjastus Eesti Raamat (ISBN 9789916129487)
* 2023 – portreeraamat „Andres Mustonen. Fuuga mitme teemaga“. **©** Andres Mustonen 2023 (ISBN 9789916419496)
* 2023 – tekstiline osa Reet Kromeli laulikus "7 laulu ja 7 seadet kooridele". Kirjastus Guthan&Volkmann (ISBN 9790540024505)
* 2020 – romaan "Pooltoonid". Kirjastus Varrak (ISBN 9789985348161)
* 2017 – luulekogu "Halo". Kirjastus Hea Tegu (ISBN 9789949581399)
* 2017 – reisinippide käsiraamat "Passist reispassini". Kirjastus Hea Tegu (ISBN 9789949581498)

### Välislingid
* Delta. Raamat "Andres Mustonen. Fuuga mitme teemaga". Annika Lõhmus ja Saale Fischer. Klassikaraadio, 29.08.2023
* Romaani "Pooltoonid" tutvustus  11. mai 2020. Intervjuu autoriga viib läbi TÜ Pärnu Kolledži õppejõud Liina Käär.
*Delta. Külaline - sopran Annika Lõhmus  Klassikaraadio, 10. oktoober 2017
*Plaadikohver. Annika Lõhmus ja Karoliina Kriis Klassikaraadio, 5. oktoober 2016
Heldur

**Heldur** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2025. aasta seisuga on eesnimi Heldur 410 mehel. Heldur on populaarsuselt 325. mehenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Heldur vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,61, ning Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,72.

Heldur on keskmiselt 68 aasta vanune (mediaanvanus on 69).

## Nime kandjaid
*Heldur Jõgioja
*Heldur Karmo
*Heldur Laretei
*Heldur Meerits
*Heldur Nestor
*Heldur Niit
*Heldur Palli
*Heldur Paulson
*Heldur Peterson
*Heldur Sander
*Heldur Tammesalu
*Heldur Tuulemäe
*Heldur Tõnisson
*Heldur Tüüts
*Heldur Valgmäe
*Heldur Viires
*Heldur Õigus

## Viited
Jako (eesnimi)

**Jako** on eesti mehenimi.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Jako 259 mehel. Jako oli populaarsuselt 416. mehenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Jako 236 mehel. Jako oli Eestis levikult 411. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Jako vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6, ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,46. Jako oli keskmiselt 22 aasta vanune (mediaanvanus oli 18).

## Nime kandjaid
*Jako Kull, eesti religiooniantropoloog

## Viited
Karmo

**Karmo** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Karmo 423 mehel. Karmo oli Eestis levikult 296. mehenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Karmo 434 mehel. Karmo oli Eestis levikult 310. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Karmo vanuserühmas 15–19, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,36, ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,75. Karmo oli keskmiselt 27 aasta vanune (mediaanvanus oli 29).

## Nime kandjaid
*Karmo Kuri
*Karmo Kurvits
*Karmo Nigula
*Karmo Tüür
*...

## Viited
Kolvikäik

**Kolvikäik** on kolbmootori kolvi ja kepsu edasi-tagasi liikumistee pikkus, mille määrab väntvõlli vändakaela telje kaugus väntvõlli võllikaela, raamlaagri teljest. 

Kolvikäigu pikendamine tähendab reeglina mootori pöördemomendi suurendamist, kolvikäigu lühendamine mootori maksimumpöörete suurendamise võimalusi.
Andrew Morgan

**Andrew Richard Morgan** (sündinud 5. veebruaril 1976) on Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, arst ja NASA astronaut.

1998. aastal lõpetas ta Ameerika Ühendriikide Sõjaväeakadeemia ja asus teenima maaväkke. 2002. aastal lõpetas ta Uniformed Services University of the Health Sciences'i ülikooli arstiteaduse erialal. 2005. aastal lõpetas ta Washingtoni Ülikoolis erakorralise meditsiini residentuuri. Ta on teeninud erivägedes ning tal on koloneli auaste.

Morgan valiti NASA astronaudiks 2013. aastal. Ta oli juulist 2019 kuni aprillini 2020 60., 61. ja 62. ekspeditsiooni liige.

## Viited
Avdullah Hoti

**Avdullah Hoti** (sündinud 4. veebruaril 1976 Rahovecis) on Kosovo majandusteadlane ja poliitik. Ta oli aastatel 2017–2020 Kosovo Demokraatliku Liidu parlamendigrupi esimees. Ta oli 3. juunist 2020 kuni 22. märtsini 2021 Kosovo peaminister.

Ta sündis aastal 1976 Rahovecis Rahoveci vallas. Aastatel 1994–1998 õppis juhtimist ja informaatikat Priština Ülikooli majandusteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta lühikest aega Priština Ülikoolis assistendina. Seejärel järgnes õppimine Staffordshire'i ülikoolis magistrantuuris ja doktorantuuris. Aastast 2008 töötas uuesti Priština Ülikoolis õppejõuna, seejuures aastast 2012 dotsendina.

Ta on aastast 2010 Kosovo Demokraatliku Liidu juhatuse liige. Aastatel 2010–2013 oli ta Priština aselinnapea. Aastal 2014 valiti ta Kosovo parlamendi liikmeks. Ta oli 8. detsembrist 2014 kuni 2. augustini 2017 Kosovo rahandusminister (Isa Mustafa valitsuses). 3. veebruarist 2020 kuni 25. märtsini 2020 Kosovo asepeaminister.

3. juunist 2020 kuni 22. märtsini 2021 oli ta Kosovo peaminister.

## Isiklikku
Tal on kaks last.
Kaire Uusen

**Kaire Uusen** (sündinud 5. aprillil 1973) on eesti ajakirjanik, õppejõud ja haldusjuhtimise magister.

**Haridus**

Tallinna Tehnikaülikool

Majanduse ja avaliku halduse magister

1993 – 2002

Reporterite kool  (Tartu Ülikooli ajakirjandusosakond)

ajakirjandus

2003 – 2004

Ta on töötanud **meediavaldkonnas 16 aastat**, ajakirjaniku ja toimetajana Eesti suurimas ajalehes **<u>Postimees</u>** ja selle online-portaalides ning seejärel **<u>Äripäeva</u>** kontsernis erialaajakirjade vanemtoimetaja ja projektijuhina. Lisaks on teinud koostööd erinevate meediaväljaannetega nagu ajakiri Anne, Mari, Tervis Pluss.      Samuti PR- ja turundustööd. Enne meediavaldkonda töötas aastaid riigisektoris ja oli Mainori Kõrgkooli külalislektor.
Elo Ellermaa

**Elo Ellermaa** (sündinud 15. jaanuaril 1985) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja. 

Ta töötas 2021. aastani ERR-is uudistesaatejuhina, 2021. aasta novembrist töötab ta Eleringis kommunikatsiooni projektijuhina.

### Isiklikku
Tema isa on ajakirjanik Einar Ellermaa.

## Viited
Poiss moonidega

**Poiss moonidega** on Anton Starkopfi loodud marmorist hauamonument Ambla kirikaias kabelitagusel platsil Reinhold Arenschildi ja Magdalena Soosõrve poja Lothar Arenschildi (15.09.1917 - 30.03.1922) haual.
Aravete kardirada

**Aravete kardirada** asub Aravete kardi- ja vabaajakeskuse külalistemaja lähedal. Asfalteeritud reljeefne ringrada on täpselt 1 kilomeeter ja 1 meeter pikk, mis annab võimaluse sõita nii hobi- kui ka võistluskartidega, samuti mootorratastega. Kardirajal toimuvad kardi- ja supermoto võistlused.
UNESCO ühendkoolide võrgustik

**UNESCO ühendkoolide ülemaailmne võrgustik** (inglise keeles **UNESCO Associated Schools Network** ) loodi 1953. aastal, et edendada rahu maailmas. Võrgustikus üle 11 500 õppeasutuse 181 riigist  ning koos panustatakse jätkusuutlikuma maailma loomisse. Võrgustiku tegevused toetavad koole avatud, keskkonnast ja inimestest hoolivate ning ühiskondlikult aktiivsete inimeste kasvatamisel ja ÜRO säästva arengu eesmärkide saavutamist. 

Eesti UNESCO ühendkoolide võrgustiku tööd koordineerib MTÜ Mondo koostöös Tartu loodusmajaga, kes kureerib Läänemere projekti tööd. Võrgustiku koordineerimist nõustab UNESCO Eesti rahvuslik komisjon.

## Viited
Sillamäe Linnavolikogu

= Sillamäe Linnavolikogu =
**Sillamäe Linnavolikogu** on Sillamäe linna kohalik omavalitsus.

## Asukoht

Sillamäe Linnavalitsuse hoone asub Sillamäe linnas, keskväljaku vastas, aadressil Kesk 27. Hoone kuulub linnaväljaku juurde ning on ehitatud stalinistlikus uusklassitsistlikus stiilis.

## Hoone
Ehitusprojekt valmis 1950. aastal A. Popovi poolt, tol ajal rajati uusi halduskeskusi ka teistesse Eesti linnadesse. Linnavolikogu hoone algupärane idee oli mõjuda esindusliku võimuhoonena, sellest tuleneb hoone kõrgus. Ehitis võib tunduda kirikuna, kuid tegelikult ei ole hoones kunagi kirikut olnud. Nõukogude arhitektuuripoliitikute veendumuse järgi pidi maja mõjuma kui kirik linnapildile, mis asendas linnas raekoda.

Algselt oli hoone puhul tegemist administratiivhoonega, milles asus Sillamäe täitevkomitee, tänapäeval tegutseb ehitises Sillamäe linnavolikogu ja linnavalitsus.

## Vaata ka

* Sillamäe
* Sillamäe Eesti Põhikool
* Sillamäe Kalevi staadion
* Sillamäe muuseum
* Sillamäe rand
* Sillamäe Vanalinna Kool

## Viited
M. Scott Peck

**Morgan Scott Peck** (22. mai 1936 New York – 25. veebruar 2005) oli USA psühhiaater, kes kirjutas muu hulgas bestselleri "The Road Less Traveled".
Upper East Side

**Upper East Side**, tuntud ka kui **UES**, on naabruskond, mis asub Manhattani linnaosas New Yorgis Ameerika Ühendriikides.

## Vaata ka
*Upper West Side
Louis Aliot

**Louis Aliot** (4 september 1969) on Prantsusmaa poliitik.

Aliot kuulub Rahvusrinde parteisse ja oli 2002. aasta presidendivalimistel üks Jean-Marie Le Peni lähikondlasi. 1998. aastal valiti ta Midi-Pyrénées piirkonna volikokku Haute-Garonne'i departemangust ja valiti tagasi 2004. aastal. 2010. aastal kandideeris ta aga Languedoc-Roussilloni piirkonnas Pyrénées-Orientalesi departemangus ja oli ametis kuni 2015. aasta lõpuni.

Alates 4. aprillist 2014 on ta ka Perpignani linnavolikogu liige. 2014. aastal valiti ta ka Euroopa Parlamendi liikmeks, kuni astus tagasi 20. juulil 2017. Juunis 2017 valiti ta Rahvuskokku Pyrénées-Orientalesi 2. ringkonnast, mis hõlmab departemangu põhjaosa ja ka väikese osa Perpignanist.

2020 valiti ta Perpignani linnapeaks, olles nii Rahvusrinde esimene linnapea üle 100 000 elanikuga linnas.

## Viited

## Välislingid

* Louis Aliot Euroopa Parlamendi saidil
61. ekspeditsioon

**61. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise kosmosejaama (ISS) 61. alaline meeskond.

Ekspeditsioon algas 3. oktoobril 2019 kui jaamast lahkus 60. ekspeditsiooni meeskond. Jaama komandöriks oli Luca Parmitano, kes sai kolmandaks ESA ja esimeseks Itaalia astronaudiks, kes on olnud Rahvusvahelise kosmosejaama komandör. Ekspeditsiooni ajal sooritati 9 väljumist avakosmosesse, mis on rohkem kui ühegi teise ekspeditsiooni ajal. 

61. ekspeditsiooni ajal pidid jaama külastama ka SpaceX-i ja Boeingu mehitatud kosmoselaevad Dragon 2 ja CST-100 Starliner. Mõlema kosmoselaeva katsetustel tekkisid viivitused ning seetõttu ei külastanud ekspeditsiooni ajal jaama kumbki kosmoselaev.

61. ekspeditsioon lõppes 6. veebruaril 2020.

## Meeskond

## Viited
Endla (eesnimi)

**Endla** on eesti naisenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Endla 542 naisel. See oli Eestis esinemissageduselt 288. naisenimi. Endla oli keskmiselt 76 aasta vanune (mediaanvanus oli 77). Kõige populaarsem on eesnimi Endla üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 37,44, ja Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 12,6.

## Nime tuntud kandjaid
*Endla Jaagosild
*Endla Lõhkivi
*Endla Reintam
*...

## Viited

## Välislingid
*