open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Theravaada Sangha

**Eesti Theeravaada Sangha Klooster** on budistlik organisatsioon, mis loodi 2014. aastal koos Eestist, Taist ja Sri Lankast pärit Mahachulalongkornrajavidyalaya Ülikooli üliõpilasete ja õppejõududega. 

Varasemad nimed: Eesti Theravaada Sangha, MTÜ Buddhavacana.

Eesti Theeravaada Sangha esindab algupärast theeravaada budismi. Sanghale kuulub Aegna saarel asuv WDS Aegna Meelearenduskeskus, kus toimuvad mõtluslaagrid, retriidid, kursused ning ordinatsioonid. 

Eesti Theeravaada Sangha juht on Ṭhitañāṇa bhikkhu (kodanikunimega Andrus Kahn), sekretär on Ṭhitamedha bhikkhu (Maarek Lind). 

Eesti Theeravaada Sangha on kirjastanud mitmeid Ṭhitañāṇa bhikkhu raamatuid: "Siddhatthast Buddhaks" (2017), "Virgumise tee - nii nagu õpetas Buddha" (2018), „Meditation - As Taught by the Buddha“ (2019), "Kasiṇa Meditation" (2020), "Meelerahu ja teadlikkuse loomine ning arendamine" (2021); "Puudža. Austusavaldused" (2022) jt. 2023 aastal kirjastas Eesti Theeravaada Sangha taskuraamatud "Tegu ja vili", "Meele arendamine", "Annetus" ja "Õige dhamma".

## Eesmärgid

* esitleda Eestis ja Euroopas autentset Buddha õpetust;
* õpetada, juhendada ja toetada virgumisteele asunuid;
* organiseerida meditatsioonikursusi, -laagreid, -õppegruppe, -reise jm üritusi;
* tutvustada Eestis ja Euroopas paali keelt, milles on kirja pandud tänini ainsana säilinud Buddha õpetuste tervikkogumik – paalikeelne Tipiṭaka;
* koostada interaktiivne paali-eesti-paali sõnaraamat ja avaldada see tasuta;
* tõlkida Tipiṭaka eesti keelde ja avaldada see tasuta;
* vahendada informatsiooni ja teha koostööd teiste sarnaste organisatsioonidega.

## Põhisihid

# paalikeelse Tipiṭaka tõlkimine eesti keelde;
# esimese budistliku templi ehitamine Eestisse;
# mõtluskeskuse rajamine Aegna saarel;
# budistliku instituudi avamine Eestis.

## Viited

## Välislingid
*ETSi Koduleht
Eesti-Ukraina suhted

**Eesti-Ukraina suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Ukraina vahel. 

Riigikogus tegutseb Eesti-Ukraina parlamendirühm ja sarnane sõprusrühm tegutseb ka Ukraina parlamendis. 

Praegune Eesti suursaadik Ukrainas on Annely Kolk. Ukraina suursaadik Eestis on Volodõmõr Bojetško. 

## Ajalugu
Eesti ja Ukraina Sotsialistlik Nõukogude Vabariik tunnustasid teineteist 25. novembril 1921 sõlmitud lepinguga.

Ukraina taastunnustas Eesti Vabariiki 26. augustil 1991. Millal Eesti Ukrainat tunnustas, pole teada. Kahe riigi diplomaatilised suhted sõlmiti 4. jaanuaril 1992.

Arenguabi osutamisel on Ukraina olnud Eesti jaoks üks prioriteetseid sihtriike.

Venemaa täiemahulise sissetungi järel on Eesti toetanud Ukrainat mitmeti. Eesti parlament lubas Žitomõri oblasti taristu rekonstrueerimiseks eraldada 10 miljonit eurot.

## Vaata ka
*Leping Eesti Demokraatliku Vabariigi ja Ukraina Sotsialistliku Nõukogude Vabariigi vahel
*Ukraina eestlased

## Viited

## Välislingid

* Jõesuu, Fiona "Eesti ja Ukraina suhted 1993–1996" (2023)
Jessica Garlick

**Jessica Julie Anna Garlick** (sündinud 1981 Derbys) on Walesi poplaulja. Ta esindas 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Come back" esindas Suurbritanniat ning sai kolmanda koha.

Pärast Eurovisiooni lauluvõistlust jäi tal laulmine tagaplaanile, sest ta pühendus perele ja lastekasvatamisele.  

Ta töötab Birminghamis pedagoogina, annab noortele muusikatunde ja juhatab koolikoori. Intervjuudes on ta kinnitanud, et Eurovisioonist on tal vaid väga head mälestused ning Tallinn kui võitluse toimumispaik oli imekaunis.
Francine Jordi

**Francine Jordi** (sündinud **Francine Lehmann**; sündinud 27. juunil 1977 Worbis) on Šveitsi laulja. 

1998. aastal võitis ta folkmuusika võistluse Grand Prix der Volksmusik.

Ta esindas 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Tallinnas Šveitsi prantsuskeelse lauluga "Dans le jardin de mon âme", mis sai 22. koha.

## Välislingid
*Francine Jordi koduleht
Eesti-Türkmenistani suhted

**Eesti-Türkmenistani suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Türkmenistani vahel. 

Türkmenistan tunnustas Eesti Vabariiki 13. septembril 1993. Kahe riigi diplomaatilised suhted sõlmiti 26. augustil 1994.

Eesti suursaadik Türkmenistanis on Jaan Reinhold. Esimene Türkmenistani suursaadik Eestis on alates 2016. aastast Nazarkuly Shakuliyev, kes resideerib Minskis.

Äriregistri andmetel oli seisuga 13. aprill 2016 Eestis kaks Türkmenistani osalusega ettevõtet.

## Viited
Kaupo Kutsar

**Kaupo Kutsar** (sündinud 15. mail 1972 Valgas) on Eesti poliitik, Valga valla asevallavanem, Eesti põllumees, lihaveisekasvataja.

Omandas alghariduse Nõuni Algkoolis ja põhihariduse Otepää Keskkoolis. Lõpetas 1991 Olustvere Sovhoostehnikumi agronoomi erialal. Aastatel 2007–2010 omandas Eesti Maaülikoolis maamajandusliku ettevõtluse ja finantsjuhtimise bakalaureusekraadi.

Tõlliste vallavolikogu liige aastatel 2005–2017. Valga linna, Õru, Tõlliste, Karula ja Taheva valla ühinemisel moodustunud Valga vallavolikogu liige aastast 2017. Alates 1.12.2021 on Kaupo Kutsar Valga valla asevallavanem.

Alates 2016. aastast Valgamaa Põllumeeste Liidu juhatuse liige, kelle huve esindab (alates 2016. aasta lõpust) EPKK lihatoimkonnas.

16.11.2018 esitati hagi Tartu Maakohtule "Ebaõigete andmete ümberlükkamise ja kahju hüvitamise nõue" mille sisuks on Lõunaeestlane.ee portaalis ilmunud Sirje Potiseppa solvav artikkel. 18. juuni 2019 esitas Kaupo Kutsar maakohtu otsusele apellatsiooni.

## Allikad
*
*
*
*
*

## Artikleid
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
Sarit Hadad

**Sarit Hadad** (sündinud 20. septembril 1978 Iisraelis) on Iisraeli laulja.

Ta esindas 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Iisraeli lauluga "Light a candle", mis sai 12. koha.

2009 valiti ta 2000. aastate parimaks Iisraeli lauljaks.

## Välislingid
*Sarit Hadadi ametlik koduleht
Heikki Leis

**Heikki Leis** (sündinud 12. juulil 1973 Tartus) on eesti kunstnik, kes on tuntud oma hüperrealistlike joonistuste ja hallitusefotodega.

Ta on lõpetanud 1991. aastal Tartu kunstikooli skulptuuri erialal. Tegutseb fotograafi, joonistaja ja skulptorina.

## Tunnustus
* 2019 – Ado Vabbe nimeline stipendium

## Loomingu näiteid

Heikki Leis - Iiri veri.jpg|"Iiri veri", pastakajoonistus, 2005
Heikki Leis - Ema.jpg|"Ema", grafiit, 2007
Heikki Leisi joonistus Priit Pärnast.jpg|Priit Pärn. Sari "Igapäevased peegeldused". Grafiit, 2009
Heikki Leis - Inadequate use of reality.jpg|"Reaalsuse ebaadekvaatne kasutamine", grafiit, 2014
Heikki Leis - Kõik on chill.jpg|"Kõik on chill", grafiit, 2015
Heikki Leis - Afterlife02.jpg|Foto sarjas "Afterlife", 2015
Heikki Leis - Afterlife01.jpg|Foto sarjas "Afterlife", 2017
Heikki Leis - Post-truth-era 03.jpg|Foto sarjast "Tõejärgne ajastu", klaasnegatiiv, 2017
Heikki Leisi foto Lola Liivatist.jpg|Foto Lola Liivatist. Sari "Eesti meistrid"


## Raamatud
*Heikki Leis. "Afterlife". Tartu: Silmapete. 2017. ISBN 9789949817498
*Heikki Leis. "Eesti meister". 2018. ISBN 9789949886241

## Viited

## Välislingid

*Heikki Leisi koduleht
Anne Velt

**Anne Velt** (sündinud 19. jaanuaril 1969 Tartus) on eesti kultuurikorraldaja, näitleja ja lavastaja.

Pärit Ida-Virumaalt, õppis ta Toila 8-klassilises koolis ja A. Kesleri nimelises Jõhvi Keskkoolis. 1988–1992 õppis kultuurikorraldust ja režiid Tallinna Pedagoogikaülikoolis. 

## Töökäik
Anne Velt on töötanud teatris G-Garaaž, Eesti Riiklikus Nukuteatris näitlejana, Pärimusteater Loomise tegevjuhi ja lavastajana. Ta on 2010. aastal asutatud Ajateater asutajaliige ja lavastaja ning 2013. aastal loodud Hopneri Maja juhataja. 

Aastatel 2011–2020 oli ta Tallinna vanalinna päevade programmijuht/juht, 2003–... Tallinna Keskaja Päevade kultuuriprogrammi juht ja 2010–2017 Keskaegse rüütliturniiri lavastaja.

## Looming
### Teatrilavastustes
* 1992 – "Ullikese lood" (G-Garaaž)
* 2006 – M. Laar, L. Vahtre, A. Randmets "Vana Tooma pilgu all" (Pärimusteater Loomine)
* 2008 – A. Randmets, V. Kass, A. Velt "Hirm ja arm vanas Tallinnas" (A. H. Tammsaare nimeline Teater)
* 2009 – "Roheline preili ja teisi liivi lugusid", rahvaloomingu ainetel (A. H. Tammsaare nimeline Teater)
* 2009 – Loone Ots "Carmen Alexandrinum" (Pärimusteater Loomine)
* 2010 – Loone Ots "Keisrinna hull ehk Mees, kes rääkis tõtt" (Pärimusteater Loomine)
* 2010 – E.-E. Schmitt "Kooselu väikesed kuritööd" (Tammsaare Teater)
* 2012 – Molière "Naeruväärsed eputised" (Tammsaare Teater)
* 2013 – Loone Ots "Heliose lapsed" (Ajateater)
* 2014 – Loone Ots "Punane hukk" (Ajateater)
* 2014 – Loone Ots "Rupertuse heategu" (Ajateater)
* 2015 – Indrek Hargla "Patu käsk" (Ajateater)
* 2017 – Loone Ots “Vürst ja tantsijanna”, MTÜ Ajateater Keila Joa lossis 
* 2019 – “Mälupildid”, MTÜ Ajateater lavastus-installatsioon Vabaduse väljakul 
* 2021 – Indrek Hargla “Nõid”, MTÜ Ajateater Ohtu mõisa tallihoones 
* 2022 – Wolfgang Kohlhaase, Rita Zimmer “Kala neljale”, Ajateater 
* 2023 – Albert Hackett, Frances Goodrich “Anne Franki päevik”, Ajateater KUMU auditooriumis

Ta on näidelnud ka telesarjades "Kättemaksukontor" ja "Ühikarotid", televisiooni lastesarjas "Kadekops" (1990–1991, Kadekops) ning filmis "Perekondlik sündmus" (1997, Faama Film, Eesti Televisioon, ema).

## Liikmesus
* Eesti Näitlejate Liidu liige (alates 1993)
* Eesti Lavastajate Liidu liige 

## Kirjandus
* M. Vilbaste. *Varjust välja – Reveli salajase vangi lugu*. – Teater. Muusika. Kino 2010, 12 (http://www.temuki.ee/numbers/2010/12/article5174.pdf)

## Välislingid
* KÖP. Isesugused inimesed. Pärimusteatri Loomine inimesed. – Eesti Rahvusringhäälingu arhiiv (2010) 
* Saan hakkama. – Vikerraadio (2015)
* Anne Velt Eesti filmi andmebaasis
Auhind "Elutöö geneetikuna"

**Auhind "Elutöö geneetikuna"**, ka **Eesti Inimesegeneetika Ühingu elutööpreemia**, on Eesti Inimesegeneetika Ühingu iga-aastane teadusauhind.

Elutööpreemia asutati 2008. aastal ja seda antakse väljapaistavale Eesti geneetikule, kelle panus on olnud oluline ja nähtav Eesti geneetikateaduses. Auhinda määrates käsitletakse geneetikat kui laiaulatuslikku eriala, mis hõlmab peale inimesegeneetika ka meditsiinigeneetikat, molekulaargeneetikat, neurogeneetikat, geneetilist epidemioloogiat, looma- ja bakterigeneetikat ning teisi lähedasi erialasid. Auhinna statuudis on öeldud, et kandidaadi puhul peaks saama väita, et ta elutöö on juba enamasti tehtud.

*2008 – Mart Viikmaa
*2009 – Henni-Heidi Kallak
*2010 – Tiina Talvik
*2011 – Aavo-Valdur Mikelsaar
*2012 – Ain Heinaru
*2013 – Richard Villems
*2014 – Mari Sitska
*2015 – auhinda välja ei antud
*2016 – Toomas Veidebaum
*2017 – Riina Žordania
*2018 – Andres Metspalu
*2019 – auhinda välja ei antud
*2020 – Mart Saarma
*2021 – Elvira Kurvinen
*2022 – Raivo Uibo
*2023 – Mart Ustav
*2024 – Tõnis Timmusk

## Viited
Eesti Inimesegeneetika Ühing

**Eesti Inimesegeneetika Ühing** (lühend **EIGÜ**) on Eesti teadusorganisatsioon, mis ühendab inimese- ja meditsiinilise geneetika valdkonnas töötavaid teadlasi. 

Mittetulundusühing Eesti Inimesegeneetika Ühing asutati 2000. aastal Tartus. Ühing edendab alus- ja rakenduslike uurimusi inimese- ja meditsiinilise geneetika vallas. Samuti on ühingu eesmärgiks geneetikaalase teadustöö, arendustegevuse ja koolitusliku sisuga ürituste korraldamine, koordineerimine ja populariseerimine ning Eesti Vabariigi valitsusasutuste professionaalne nõustamine.

Ühingusse kuulub 2015. aasta oktoobri seisuga 158 üksikliiget ja 1 kollektiivne liige (AS Asper Biotech). EIGÜ annab üks kord aastas oma aastakonverentsil välja väljapaistva geneetiku auhinna "Elutöö geneetikuna".

## Juhatus
2022. aasta oktoobri seisuga kuulusid ühingu juhatusse:
*Ana Rebane, Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituut (juhatuses alates 2019, president alates 1. oktoober 2022)
*Neeme Tõnisson, Tartu Ülikooli genoomika instituut /Tartu Ülikooli Kliinikum (juhatuses alates 2016, president 2019–2022)
*Tõnis Org, Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituut, asepresident (juhatuses alates 2018, asepresident alates 2019),
*Andres Männik, Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituut / Icosagen AS (juhatuses alates 2019)
*Agne Velthut-Meikas, Tallinna Tehnikaülikooli keemia ja biotehnoloogia instituut (juhatuses alates 2021)
*Pirjo Spuul, Tallinna Tehnikaülikooli keemia ja biotehnoloogia instituut (juhatuses alates 2021)
*Triin Laisk, Tartu Ülikooli genoomika instituut (juhatuses alates 2021)
*Laura Mauring, Tartu Ülikooli genoomika instituut / TÜ Kliinikum (juhatuses alates 2022) 

## Seos rahvusvaheliste teadusorganisatsioonidega
Eesti Inimesegeneetika Ühing ei kuulu (erinevalt Läti, Leedu ja Soome inimesegeneetika seltsidest)  (inglise *International Federation of Human Genetics Societies*, IFHGS).

## Viited

## Välislingid
*Eesti Inimgeneetika Ühing estshg.ebc.ee
I Wanna

**"I Wanna"** on Läti laulja Marija Naumova (esinejanimega **Marie N**) laul ja singel. 

Marie N võitis selle lauluga 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse. Laulu autorid on Marija Naumova ja Marats Samauskis. Singli tootis Baltic Records.
Konstantin Lagunov

**Konstantin Jakovlevitš Lagunov** (vene keeles Константин Яковлевич Лагунов; 16. september 1924 Uljanovski oblast – 19. juuli 2001 Tjumen) on vene ajakirjandusteadlane ja kirjanik.

Ta oli Tjumeni Riikliku Ülikooli ajakirjanduse professor. Ta on avaldanud üle 50 teose, sealhulgas 12 romaani. Tema raamatute ainetel on tehtud kaks mängufilmi. Ta oli neenetsi kirjaniku Anna Njerkagi esimene juhendaja.

## Haridustee ja töökäik
Ta lõpetas 1950. aastal Tjumeni Pedagoogilise Instituudi ja 1956. aastal Lenini-nimelise Tadžiki Riikliku Ülikooli aspirantuuri. Ta on kaitsnud kandidaadikraadi ajaloos.

Ta oli aastatel 1946–1956 komsomolitööl – töötas Leedu Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu (Leedu LKNÜ) Vilniuse rajoonikomitee esimese sekretärina, hiljem Tadžiki LKNÜ keskkomitee teise sekretärina. Aastatel 1961–1983 töötas ta Tjumeni oblasti kirjanike organisatsiooni vastutava sekretärina ja 1991. aastast Tjumeni Riikliku Ülikooli ajakirjanduse kateedri professorina.

## Viited

## Välislingid
*Лагунов Константин Яковлевич . writer-tyumen.ru
Vjatšeslav Ogrõzko

**Vjatšeslav Vjatšeslavovitš Ogrõzko** (vene keeles Вячеслав Вячеславович Огрызко; sündinud 28. juunil 1960 Moskvas) on vene kirjandusteadlane, ajakirjanik, publitsist ja kriitik.

Ta on päevalehe Literaturnaja Rossija peatoimetaja. Hulk artikleid ja raamatuid on ta pühendanud Põhja-Venemaa põlisrahvaste kirjandusele, sealhulgas on ta kajastanud neenetsi kirjaniku Anna Njerkagi loomingut.

Ta lõpetas 1984. aastal Lenini-nimelise Moskva Riikliku Pedagoogilise Instituudi ajalooteaduskonna. Alates 1995. aastast töötab ta päevalehe Literaturnaja Rossija toimetuses, aastast 2004 peatoimetajana.

## Tunnustus
*2014 – Anton Delvigi auhind kategoorias "Pronksist Delvig" (teose "Лица и Лики. Литература малочисленных народов Севера и Дальнего Востока" eest)

## Raamatuid
Põhja-Venemaa põlisrahvaste kirjandusele pühendatud raamatud:
*"Лица и лики: Литература малочисленных народов Севера и Дальнего Востока" (I ja II köide ilmusid 2013).
*"Ульчская литература"
*"Эвенкийская литература"
*"Отечественные исследователи коренных малочисленных народов Севера и Дальнего Востока: Биобиблиографический словарь"
*"Ительменская литература"
*"Селькупская литература"

## Viited
Ville Hytönen

**Ville Otto-Erik Hytönen** (sündinud 9. aprillil 1982 Porvoos) on soome kirjanik ja kirjastaja, kes elab 2013. aastast Eestis,Tallinnas ja Harku Vallas.

Ta on Soome kirjanike liidu esimees (2022-) ja oli kirjastuse Savukeidas asutaja ja tegevjuht (2001-2019). 

Ville Hytönen on raamatupoe Tulenkantajat asutajaid Tamperes, kirjanduskeskuse Kirjantalo asutajaid Turus ning kirjandusagentuuri Burning Bridge asutajaid. 

Ville Hytönenil on Eestis kirjanikukorterid Haapsalus ja Viljandis.

Ville Hytönen on avaldanud ligi 50 raamatut. Tema raamatutest 10 on tõlgitud eesti keelde. Hytöneni luulet on tõlgitud 18 keelde ning ta on saanud nii Soome kõige suurema (Sammon tekijät, 50 000 eurot) kui ka kõige väiksema (Nuoren Voiman Liitto, 1 euro) kultuuriauhinna.
Witness (Katy Perry album)

"**Witness**" on Ameerika Ühendriikide laulja Katy Perry viies stuudioalbum. Albumi andis välja Capitol Records 9. juunil 2017. 

Juba enne albumi ilmumist oli albumilt avaldatud kolm singlit "Chained to the Rhythm" koos Skip Marleyga 10. veebruaril 2017, "Bon Appétit" koos Migosega 28. aprillil 2017 ja "Swish Swish" koos Nicki Minajiga 19. mail 2017. Albumi neljas singel "Save as Draft" avaldati 26. juunil 2017. 

USA albumiedetabelis "Billboard 200" jõudis album oma esimesel müüginädalalal edetabeli tippu 180 000 albumiga võrdväärse ühikuga. See on Katy Perry kolmas järjestikune album selle edetabeli tipus pärast albumeid "Teenage Dream" (2010) ja "Prism" (2013), mis samuti jõudsid edetabeli tippu kohe esimesel nädalal.

## Laulude nimekiri

**Märkused**
* – täiendav produtsent
* – vokaali produtsent
* – peamine ja vokaali produtsent
* – peamine ja täiendav vokaali produtsent
* – täiendav vokaali produtsent

**Sämplite autorid**
*"Power" sisaldab sämplit laulust "Being with You", mille autor ja esitaja oli Smokey Robinson.
*"Swish Swish" sisaldab sämplit loost "I Get Deep", autoriks Roland Clark.

## Viited
Lauri Tolmats

**Lauri Tolmats** (sündinud 7. mail 1998) on eesti valimisreklaamide koguja ja koduloolane. 

Ta on korraldanud mitu valimisreklaami näitust Eesti eri paigus. Valimisreklaamide kogumise ja sellega seotud temaatika propageerija. 

Tema hobi sai alguse vanapaberi sorteerimise käigus, kui ta pani kõrvale mõned valimisreklaamid.

## Viited
Udo Einsild

**Udo Aleksander Einsild** (20. juuli 1897 Tartu – 21. oktoober 1957 Monte Carlo, Monaco) oli sõjaväelane Eestis (ohvitseri asetäitja), Prantsusmaal (auaste teadmata) ja Hispaanias (nooremleitnant) ning prantsuse kunstitegelane.

## Elukäik
Einsild lõpetas 1917. aastal Petrogradis Tšernjajevi reaalkooli ja õppis sealses Polütehnilises Instituudis majandust, 1920. aastal õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Vabadussõjas teenis ta Kuperjanovi partisanide polgus ohvitseri asetäitjana. Tema hüüdnimi oli Habe ning ta oli legendaarne oma seiklushimu, distsiplineerimatuse, võitlushimu ja soomusetegemise poolest.

1920. aasta augustis anti ta sõjaväljakohtu alla vaherahu kehtimise ajal jaanuaris 1920 toimunud salakaubaveo pärast. Talle mõisteti algul 8 kuud kindlusevanglat. Kuna ta oli juba karistatud sõja ajal Tartu komandant alamkapten Emil Smironinile vastuhakkamise pärast, mõisteti talle kokku 6 aastat sunnitööd. Ilmselt ta amnesteeriti tänu Vabadusristiga autasustamisele, sest ta oli edaspidi vabaduses. Küll aga degradeeriti ta reameheks.

Ta läks 1920. aastate algul Saksamaale, kus ta tegutses Berliini eesti kirjanike, kirjastajate ja kunstnike kogukonnas.

1923. aastast elas ta Pariisis, kus ta tegutses vasakpoolsete kirjanike ja kunstnike kogukonnas. Ta oli peamiselt kunstikaupmees ilma isikliku galeriita. Ta lävis lähedalt Eduard Wiiraltiga, aga ka maalikunstnik Mihhail Kikoiniga (Michel Kikoïne), maletaja Aleksandr Alehhiniga jpt. Tema lähim sõber oli maalikunstnik Chaïm Soutine, kes tihti elas Einsilla juures nii rahuajal Pariisi lähedal kui ka Saksa sissetungi ajal 1940. aastal maal Civry-sur-Serein'is Yonne'i departemangus. Soutine maalis mitu portreed Einsilla perekonnast.

1936. aastal läks ta koos koos prantsuse vabatahtlikega sõdima Hispaania kodusõtta vabariiklaste poolele. Tema teadaolev auaste oli nooremleitnant, teated kõrgemast auastmest pole tõendatud. Kui 3. septembril 1939 kuulutas Prantsusmaa Saksamaale sõja, läks ta vabatahtlikult prantsuse sõjaväkke. Tema käekäigust Teises maailmasõjas pole lähemaid teateid.

1949. aastast oli ta kunstikaupluse omanik Pariisis. Ta olevat mänginud kasiinos maha suurema summa raha ja tegi 21. oktoobril 1957 Monte Carlos enesetapu.

## Tunnustus
*1920, 24. juuli – priikooli õigus kõrghariduse omandamiseni
*1920, 7. september – Vabaduse Risti II liigi 3. järk

## Isiklikku
Tema vend oli kunstnik Johannes Einsild. Tema abikaasa oli kunstnik Berthe Sourdillon de la Salle (1895–1976) ning tema poeg oli kunstitegelane ja galerist Alexandre Einsild de la Salle (1930–2017).

## Viited

## Kirjandus
*"Prantsuse lehtede teatel...". Meie Kodu nr 44, 31. oktoober 1957. Lk 2 
*Valdur Ohmann. "Hispaania kodusõjas (1936–1939) osalenud eestlaste arv". Tuna 1/2017. Lk 84

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Chaïm Soutine. "Udo Einsildi portree". Umbes 1925. Õli, lõuend. Erakogu
*Frédéric Altmann. "Le Paradoxe d’Alexandre ou le Parcours d’un Galeriste". 1. osa. Prantsuse keeles
*Frédéric Altmann. "Le Paradoxe d’Alexandre ou le Parcours d’un Galeriste". 2. osa. Prantsuse keeles
*"Un Rêveur sans compromis". Prantsuse keeles
Ohvitseri asetäitja

**Ohvitseri asetäitja** (lühidalt *aseohvitser*, mereväes gardemariin) oli Vabadussõja ajal antud ohvitseride ja allohvitseride vaheline auaste, mida anti ohvitseride ametikohtadel teenivaile alamväelastele, kel ei olnud keskharidust. Ohvitseri ametikohal teenivaid alamväelasi, kellele ei antud ohvitseri asetäitja auastet, nimetati ohvitseri kohustetäitjateks (o. k. t.). 

Vabadussõja algul nimetati ohvitseri auastmeta juhte ja endiste Vene sõjakoolide õpilasi segaste ja ebaühtlaste nimetustega (ohvitseri asetäitja, aseohvitser, ohvitseri kohustetäitja, aselipnik, alam-lipnik, portupeijunker, lipnik). Ohvitseri asetäitja auaste asutati ametlikult Sõjavägede Ülemjuhataja käskkirjaga 21. jaanuaril 1919, Vene alamlipniku (подпрапорщик) auaste kaotati 13. märtsil 1919 ja aselipniku auaste (зауряд-прапорщик) 13. mail 1919. Pärast Vabadussõja lõppu tegid 56 ohvitseri asetäitjat, ohvitseri kohustetäitjat ja junkrut eksternidena ära eksami Sõjakooli juures ja ülendati lipnikeks vanusega 22. aprillist 1920 (Käsk Vabariigi sõjavägedele nr. 642-a, 30. maist 1920). Neist ohvitseri asetäitjad:

*Herman Anderson
*Raimond Hindper
*Karl Tuvikene
*Viktor Stahlberg
*Emil Heimberg
*Jaan Soe
*August Schiller
*Gustav Kalkun
*Oskar Angelus
*Johannes Sinkelmann
*Aleksander Zeemann
*Rudolf Kehkla
*Johannes Mitt
*Theodor Balbatov
*Friedrich Siimon
*Erich Pebusch
*Elmar Kogger
*Paul Pommer
*Voldemar Prins
*Aleksander Lest
*August Martinson
*Martin Vilibert
*Robert Kirschbaum
*Ernst Saar
*Aleksander Arro
*Ernst Heinrikson
*Harald Luik
*Gustav Simmo
*Ferdinand Silmann
*Kristjan Leinberg
*Jaan Innus
*Edmund Seppik
*Otto Nurmberg
*Johannes Grauberg
*Gustav Oamer
*Johannes Kiilas
*Nikolai Villberg
*August Sander
*Ernst Reinap
*Ado Kuum
*Johannes Martins
*Kristoph Manke
*Hans Ingerman
*Robert Perlits
*August Alles
*August Einok
*Ludvig Saar
*Johannes Parvei

Ohvitseri asetäitjad, keda ei ülendatud lipnikeks, võeti reservi minnes arvele ühesugustel alustel ohvitseridega ja ohvitseri asetäitja auaste säilis kuni 1940. aastani. Ohvitseri asetäitjail oli õigus kuuluda väeosa ohvitseride kogu reservohvitseride sektsiooni.

## Ohvitseri asetäitjaid, keda ei ülendatud ohvitserideks
*Udo Einsild
*Karl Haas
*Adolf Johannes
*Julius Kasper
*Peeter Kass
*Roman Kuul
*Edgar Johan Kuusik
*Voldemar Luik
*Raiu Mullari
*Jakob Tabur
*Harald Tammer

## Kirjandus
*Ohvitseri-asetäitjaist Vabadussõjas. Vabadussõja Tähistel, nr. 4 (13), 11. mai 1935, lk. 6.
Saichō

**Saichō** (jaapani keeles 最澄), ka Tengyō Daishi, 767 – 822, oli jaapani budismi *[[tendai]]* koolkonna rajaja. 

Sündinud budistlikus perekonnas, sai ta juba 12-aastaselt mungaks ning sai 19-aastaselt täieliku pühitsuse.

Saichō veetis aastaid erakluses Kyōto lähedal Hiei mäel, kuhu rajas isikliku templi, millest hiljem sai *tendai* koolkonna keskus. Loonud head suhted keisri ja õukonnaga, rändas ta 804 Hiinasse, kus õppis *[[tiantai]]*, samuti *[[chan]]*i ja nn esoteerilise budismi ehk hiina tantrismi (hiina keeles *mizong*) õpetajate juures.

Pärast Jaapanisse naasmist tema suhted õukonnaga jahenesid ning ta pidi oma õpetusi ja seisukohti kaitsma teiste koolkondade ja õpetajate, eriti Kūkai, rünnakute eest.

*Tendai *õpetus Saichō interpretatsioonis on eklektilisem kui Hiina *tiantai*, keskendudes küll «Lootossuutrale», kuid rakendades ka *chan’*i *[[shikantaza ]]* meetodit ja tantristlikke rituaale.

Saichō nõudis oma koolkonna liikmetelt bodhisattva tõotuse andmist ja 12-aastase ettevalmistava õppimisperioodi läbimist enne mungaks pühitsemist.

## Vaata ka

* Tiantai
Vesna Pisarović

**Vesna Pisarović** (sündinud 9. aprillil 1978 Brčkos Bosnia ja Hertsegoviinas) on Horvaatia laulja.

Ta esindas 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Horvaatiat lauluga "Everything I Want", mis sai 11. koha.

2012. aastal ilmus tema džässalbum "With Suspicious Minds".
Witness

*Witness, Peter Gabrieli asutatud inimõiguste teemadega tegelev mittetulundusühing

## Muusika
* "Witness", Show of Handsi album, 2006
* "Witness", Modern Life Is Wari album, 2005
* "Witness", Spooky Toothi album, 1973
* "Witness", Blessthefalli album, 2009
* "Witness", Dave Douglase album, 2001
* "Witness", Katy Perry album ja selle nimilaul, 2017
* "Witness", Joan as Police Womani laul albumilt "The Classic", 2014
* "Witness", Sarah McLachlani laul albumilt "Surfacing", 1997
* "Witness", Tori Amose laul albumilt "The Beekeeper", 2005
Pesa (täpsustus)

**Pesa** võib tähendada mitut asja.
***[[Pesa]]** on looma loodud rajatis või looduslik koht, kus paiknevad loomade munad, ja/või koht elamiseks ning järglaste üleskasvatamiseks.
***[[Pesa (botaanika)|Pesa]]** on botaanikas sigimikus, viljas või tolmukapeas olev õõs.
***[[Pesa (tehnika)|Pesa]]** on süvend milleski, kuhu mingi asi sisse käib, nt laagripesa, lambipesa, pistikupesa.
***[[Pesa (sõjandus)|Pesa]]** on sõjanduses kaevik laskuri või kollektiivtulirelva ja seda teenindavate võitlejate jaoks. 
***[[Pesa (pesapall)|Pesa]]** on pesapalli mänguväljakul koht, mida jooksja peab läbima ja kus ta on vastase visete eest kaitstud.

## Vaata ka
*Pesa tänav
Dance with the Devil

*"Perdita Durango" (USA-s pealkirjaga "Dance with the Devil"), Hispaania põnevusfilm, 1997
*"Dance with the Devil", Cozy Powelli instrumentaalpala, 1973
*"Dance with the Devil", UB40 instrumentaalpala albumilt "UB40", 1988
*"Dance with the Devil", Breaking Benjamini laul albumilt "Phobia", 2006
*"Dance with the Devil", Immortal Technique'i laul albumilt "Revolutionary Vol. 1", 2001
*"Dance with the Devil", The Soundsi laul albumilt "Something to Die For", 2011
*"Dance with the Devil", Katy Perry laul albumilt "Witness", 2017
Anniina Ljokkoi

**Anniina Ljokkoi** (sündinud 23. märtsil 1984) on soome tõlkija ja publitsist, kes elab 2007. aastast Eestis. 

Ta on soomendanud eesti kirjandusest muu hulgas Silvia Rannamaa "Kadri" ning Aime Hanseni, Kätlin Kaldmaa ja Triin Soometsa luulet. Tema eesti kirjanduse tõlkeid on avaldatud ka antoloogiates "Nippernaati" ning "8+8".

Anniina Ljokkoi on üks kolmest autorist, kes kirjutasid Eesti esimese teatmeteose veganlusest "Vegan – Maitsev ja hooliv elu" (Tammerraamat, 2015).

Anniina Ljokkoi on õpetanud 2009. aastast alates soome keelt Mehiläinen Eesti OÜ-s. Aastatel 2012–2013 töötas ta Eesti Ingerisoomlaste Liidus ajakirja Inkeri peatoimetajana, ning 2014. aastast alates Soome veganite organisatsioonis Vegaaniliitto ajakirja Vegaia toimetajana. 2016. aastast kirjutab ta pererubriiki Eesti ajakirjas Vegan.

Anniina Ljokkoi on lõpetanud Jyväskylä Ülikooli filosoofia magistrantuuri kirjanduse ja soome keele erialal. Aastatel 2007–2009 õppis ta Tartu Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust.

## Teoseid
* "Vegan. Hooliv ja maitsev elu". Kadri Aavik, Anniina Ljokkoi ja Minna Toots. Tammerraamat, 2015
* "Vegaanimuksut – Opaskirja lapsiperheille". Into Kustannus, 2017

### Tõlkeid
* Triin Soomets "Olemisen ompelet". Viisas elämä, 2016 (koos Varja Arolaga)
* "Nippernaati 1. Virolaisen kirjallisuuden antologia". Viron Suomen-instituutti, 2015 (Eesti kirjanduse antoloogia, Jüri Kolgi tekstide tõlked).
* Kätlin Kaldmaa. "Rakkauden aakkoset". Savukeidas, 2015 (luulekogu)
* "Bjarmia-antologia. Suomensukuisten vähemmistökansojen runoantologia". Savukeidas, 2015 (soome-ugri luuleantoloogia; Contra ja Jan Rahmani luuletuste tõlked)
* "8+8 II Eesti ja soome luulet – Virolaista ja suomalaista runoutta". Nynorden 2015 (luuleantoloogia, Andrus Kasemaa luuletuste tõlked).
* "Nippernaati 1. Virolaisen kirjallisuuden antologia". Viron Suomen-instituutti, 2015 (Eesti kirjanduse antoloogia, Carolina Pihelga ja Maarja Pärtna luuletuste tõlked)
* Silvia Rannamaa. "Kadrin päiväkirja". Savukeidas kustannus, 2014.
* "8+8 Eesti ja soome luulet – Virolaista ja suomalaista runoutta". Nynorden 2013 (luuleantoloogia, Mihkel Kaevatsi luuletuste tõlked).
* Aime Hansen. "Kalojen kuninkaan maa". Nynorden, 2012 (luulekogu).
* Koit Väinsalu. "Päivä Tallinnassa jalkaisin ja linja-autolla". TEA, 2011. Giidiraamat (koos Sampo Parikkaga).

## Artikleid
* "Soome uutes toitumissoovitustes kiideti veganlus heaks igas eluetapis" Vegan.ee, 21. märts 2016
* "Helsingis ametlikult heakskiidetud vegantoit muutub 80 km lõuna poole minnes ohtlikuks" Vegan.ee, 1. juuli 2016 
* "Kõige tähtsam toitaine on armastus" Vegan.ee, 7. aprill 2017 (artikkel ilmus esmakordselt ajakirja Vegan talvenumbris 2016)
* "Ületada piire, kaardistada perifeeriat: intervjuu Juha Rautioga" Müürileht, 11. veebruar 2013

## Välislingid
* "Täistera. Vegantoite väikelastele" Anniina Ljokkoi ja Annukka Urpelaineni blogi
* "Veganist lapse ema: võõraviha veganite ja sisserändajate vastu on sarnane" Postimehe videolugu, 27. juuli 2016
Daškaŭka

**Daškaŭka** (transkribeerituna **Daškavka**) on agrolinnake ja endine alev Valgevenes Mahiloŭ oblastis Mahiloŭ rajoonis, Daškaŭka külanõukogu halduskeskus. Asula asub Dnepri kaldal Mahiloŭ linnast 18 kilomeetrit lõuna pool, seal asub Daškaŭka raudteejaam.

Daškaŭkas on keskkool, muusikakool, postkontor, apteek, kino ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne juudi kalmistu, XX sajandi alguses ehitatud apteegi, haigla ja raudteejaama hooned ning sealne mõisakompleks.

## Ajalugu

Kirjalikes allikates on asulat mainitud esimest korda aastal 1597. Selle asutasid Sołomereckid. Aastal 1758 sai Daškaŭkast alev.

Poola jagamisel läks alev aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu ja Mogiljovi maakonda. XIX sajandi alguses oli seal kaks õigeusu kirikut, sünagoog ja neli kõrtsi. Aastal 1866 oli alevis 700 elanikku. Sajandi teisel poolel rajati Dnepri kõrgele kaldale Daškaŭka mõisa hoonetekompleks.

Aastal 1885 avati Daškaŭkas kool. Aastal 1897 olid alevis õlipress, kaks sepikoda, veski, üks õigeusu kirik, kümme poodi, kaks sepikoda, kolm võõrastemaja, üks kõrts ja jõesadam. Aastal 1902 valmis alevit läbiv Peterburi-Odessa raudtee.

Aastal 1818 vallutas alevi Saksa armee. Samast aastast  hakkas alev kuuluma Valgevene Rahvavabariiki, ent peagi vallutas selle Punaarmee. 3. märtsil 1924 läks alev Vene NFSV koosseisust Valgevene NSV koosseisu. Alevist sai toona külanõukogu halduskeskus, ühtlasi muudeti selle staatus külaks. Sajkslased vallutasid küla taas aastal 1941. 28. juunil 1944 ületas Punaarmee Daškaŭka kohal Dnepri ja vabastas küla.

## Viited
 

## Välislingid

*Fotod agrolinnakesest
*Agrolinnake Valgevene fotoentsüklopeedias
Dongguan Shi

**Dongguan** (东莞) on ringkonna õigustega linn Hiinas Guangdongi provintsis.

Dongguan on tööstuslinn, mis on ekspordimahult neljas linn Hiinas.

Seal asub üks maailma suurimaid kaubanduskeskusi South China Mall, mis on küll peaaegu tühi: 2005. aastal ehitatud keskuses oli 2008. aastal 99% müügiboksidest hõivamata.
Changsha Shi

**Changsha Shi** (长沙市 Chángshā Shì) on ringkonna õigustega linn Hiinas, Hunani provintsi keskus.
Act My Age

*"Act My Age", One Directioni laul albumit "Four"
*"Act My Age", Madchildi laul EP-lt "Switched On"
*"Act My Age", Katy Perry laul albumilt "Witness"
Suzhou Shi (Jiangsu)

**Suzhou** (苏州) on ringkonna õigustega linn Hiinas Jiangsu provintsis, umbes 100 km Shanghaist loodes.

Linna kanalid, kivisillad, pagoodid ja hoolega kujundatud aiad on teinud sellest ühe turismi tippvaatamisväärsusi Hiinas. Suzhou klassikalised iluaiad lisati UNESCO maailmapärandi nimistusse aastatel 1997 ja 2000. Suzhoud on sageli nimetatud "Ida Veneetsiaks" ja "Hiina Veneetsiaks".

## Vaata ka
*Suzhou Ülikool

## Viited
Tiiu Sinipalu

**Tiiu Sinipalu** (kandnud ka nime **Tiiu Ivanova**; sündinud 1. oktoobril 1986) on Eesti koorijuht. 

Tiiu Sinipalu õppis dirigeerimist Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis Vaike Uibopuu dirigeerimisklassis, 2007. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Ants Sootsi käe all. 

Tiiu Sinipalu juhatab ka Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori vilistlaskoori. 

Tiiu Sinipalu ja Ülle Tuisk asutasid 2011. aastal kammernaiskoori Sireen. Alates 2017/2018 hooajast on ta Sireeni peadirigent.

Tiiu Ivanova oli XII noorte laulu- ja tantsupeo neidudekoori dirigent.

## Viited
The Valley

**The Valley** on asula Anguilla saarel, Suurbritannia meretaguse ala Anguilla keskus.

2011. aastal elas seal 1067 inimest.

Asula juures asub Clayton J. Lloydi rahvusvaheline lennujaam.
All Saints

**All Saints** võib tähendada mitut asja.
***[[All Saints (ansambel)|All Saints]]** on Inglise-Kanada tüdrukuteansambel.
***"[[All Saints (All Saintsi album)|All Saints]]"** on ansambli All Saints album.
***"[[All Saints (David Bowie album)|All Saints]]"** on David Bowie album.
***"[[All Saints (telesari)|All Saints]]"** on Austraalia telesari.
***[[All Saints (Devon)|All Saints]]** on vald Inglismaal.
***[[All Saints (Antigua and Barbuda)|All Saints]]** on Antigua ja Barbuda asula.

## Vaata ka
*Kõikide Pühakute kirik
Karen Bradley

**Karen Anne Bradley** (neiuna **Howarth**; sündinud 12. märtsil 1970 Newcastle-under-Lyme'is) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Briti Konservatiivsesse Parteisse. Ta oli 14. juulist 2016 kuni 8. jaanuarini 2018 Suurbritannia kultuuri-, massimeedia- ja spordiminister. 8. jaanuarist 2018 kuni 24. juulini 2019 oli ta Suurbritannia Põhja-Iirimaa asjade minister.

Ta sündis aastal 1970 Newcastle-under-Lyme'is Staffordshire'i krahvkonnas. Peagi kolis tema pere Buxtonisse Derbyshire'i krahvkonda, kus ta lõpetas Buxtoni tütarlastekooli. Seejärel lõpetas ta matemaatika bakalaureusena Imperial College Londoni.

Aastast 1991 töötas ta auditeerimisfirmas Deloitte Touche Tohmatsu maksumänedžerina. Aastast 1998 töötas ta vanemmaksumänedžerina firmas KPMG, aastast 2004 tegutses iseseisva audiitorina. Aastal 2007 pöördus ta tagasi firmasse KPMG, kuhu jäi tööle kuni valimiseni Suurbritannia parlamendi alamkotta.

Ta lootis 2005. aasta Suurbritannia parlamendivalimistel parlamendi alamkotta pääseda, kuid ebaõnnestunult. 2010. aasta Suurbritannia parlamendivalimistel pääses ta parlamendi alamkotta. 14. juulist 2016 kuni 8. jaanuarini 2018 oli ta Suurbritannia kultuuri-, massimeedia- ja spordiminister. 8. jaanuarist 2018 kuni 24. juulini 2029 oli ta Suurbritannia Põhja-Iirimaa asjade minister.

## Isiklikku
Ta on abielus Neil Bradleyga, neil on kaks poega. Ta on jalgpalliklubi Manchester City FC fänn.
Episkopi Cantonment

**Episkopi Cantonment** on Suurbritannia sõjaväebaas Küprosel, Suurbritannia meretaguse ala Akrotiri ja Dhekelia halduskeskus. See asub territooriumi läänepoolsemas lahusosas.

See ei ole Akrotiri ja Dhekelia suurim baas, kuid seal asub tsiviil- ja militaaradministratsioon.
Tafuna

**Tafuna** on asula Tutuila saare idakaldal Ameerika Samoas. See on Ameerika Samoa suurim asula, seal elas 2012. aastal 9756 inimest.

Tafunas asub roomakatoliku katedraal ja Pago Pago rahvusvaheline lennujaam.

## Viited
Homecoming

**"Homecoming"** on USA rokkbändi Green Day 12. laul albumilt American Idiot.

## Laulu sisu
Laulu peategelane on Jesus Of Suburbia, kes esineb peaaegu kogu albumi vältel. Kuna ta saab aru, et linna kolimine polnud hea mõte, siis otsustab ta koju agulisse tagasi tulla.

## Laulu liigendus
Laul on 9 minutit pikk ning see on jaotatud viieks osaks. Kolmanda osa kirjutas ning laulis linti bassist Mike Dirnt, neljanda trummar Tre Cool.

I. Death Of St. Jimmy ('Püha Jimmy surm')

Jeesus mõtles koju tulla, kuid selleks oli vaja hävitada tema teine isiksus Püha Jimmy, kes tegeles narkodiilerina ning oli üldse kuratlik tegelane. Ta viskab Jimmy oma peast välja, ise öeldes laulus, et Jimmy lasi enda ajud püssiga lahte ning see on Jeesuse enda privaatne enesetapp.

II. East 12th Street ('East'i 12. tänav')

Jeesus oli saanud korraliku tööotsa sekretärina, kuid talle ei meeldi see koht ning ta sooviks parema meelega teha midagi muud.

III. Nobody Likes You ('Sa ei meeldi kellelegi')

Jeesusele tuleb meelde, kuidas tema tüdruk, keda kutsutakse albumis Whatsername'iks, tema maha jättis. Tema lahkumissõnad, milles ta andis teada ka selle, et isegi Jeesuse sõbrad on ta ära põlanud, kummitavad Jeesusel peas. "Nobody likes you, everyone left you, they're all out without you, havin' fun" - "Sa ei meeldi kellelegi, kõik on su hüljanud, nad on kõik sinuta väljas ning neil on lõbus."

IV. Rock'N'Roll Girlfriend ('Rock'n'rolli tüdruk')

Jeesus saab oma kodukandi sõbralt Tunnylt, kes otsustas paikseks jääda, kirja. Tunny mainis, et tal on palju rock 'n' rolli asju, nagu auto, maja jne.

V. We're Coming Home Again ('Me tuleme uuesti koju')
Budism Sri Lankal

Kuningas Ašoka saadetud misjonärid jõudsid Sri Lankale aastal 247. e.m.a. ning tõid endaga kaasa theravaada budismi. Kuningas Devānampijatissast sai budismi pühendunud toetaja, kes olevat rajanudMahāvihāra kloostri ja istutanud selle juurde bodhipuu. Budismist sai valitsejate poolt toetatud õpetus, mis omandas Sri Lankal kiiresti ka rahvusliku tähenduse.

Kuningas Vaṭṭagāmaṇi rajas Abhayagiri vihaara. Aastal 17 e.m.a. peeti vajalikuks *Tipiṭaka* esimest korda kirja panna, et kindlustada selle säilimine ka traditsiooni kandvate munkade hääbumise korral.

Mahāvihāra ja Abhayagiri vihaara vahel tekkisid lahkhelid, sest kuningas oli andnud Abhayagiri vihaara ühe munga omandusse, mis tähendas vinaja omandivastase reegli rikkumist, mistõttu munk Mahāvihārast välja heideti. Selle tulemusena lõpetas ta suhted Mahāvihāraga ning kolis koos oma õpilastega Abhayagiri vihaarasse. Need kaks kloostrit arenesid edaspidi eri suundades ning võistlesid omavahel kuningliku soosingu pärast.

4. sajandil hakkas kuningas Mahāsena toetama mahajaana budismi ning soovisMahāvihāra üleminekut mahajaanasse. Kloostriasukad keeldusid, mispeale käskis kuningas kloostri hävitada ning rajas mahajaana pooldajatele Jetavana vihaara. Mahāvihāra taastati järgmise kuninga valitsusajal. Mitme sajandi vältel võistlesid need kolm kloostrit soosingu pärast, kusjuures Abhayagiri vihaara oli mahajaana ideedele rohkem avatud kui ultra-ortodoksne Mahāvihāra. Iga vihaaraga kaasnes ka oma nikaaja ehk pühitsusliin. 12. sajandil keelustas kuningas Parakkama Bāhu I teiste vihaarate tegevuse ning hakkas propageerima Mahāvihāra õpetust.

5. sajandil rändas Sri Lankale India munk Buddhaghosa, kes kirjutas kommenteeriva teose *[[Visuddhimagga]]* ehk "Puhastumise tee", mis on oluliselt mõjutanud theravaada koolkonna kujunemist. 9. sajandiks olid Sri Lankale jõudnud ka mahajaana tantristlikud tekstid, mis tõi kaasa mantrate kasutamise ning tantristliku theravaada tekke. Sri Lankal levis ka mahajaana, mis peegeldus muuhulgas Avalokitešvara kultuses. Mahajaana ja tantristlik theravaada hääbusidMahāvihāra ülemvõimu saabudes.

Alates 6. sajandist tehakse vahet külamunkade ja metsamunkade vahel. Metsamungad elavad vaiksemates metsakloostrites või -eraklates, mis võimaldab neil järgida rangemat mõtlusele ja õpingutele pühendatud elustiili.

10. ja 11. sajandi Cola kuningate vallutusretkede ajastul suri välja nunnade (paali k. *bhikkhun*ī, sanskriti k.*bhikṣuṇī*) pühitsusliin.

Järgnenud sajandite korduvate allakäigu ja taaselustamise lainete kiuste on theravaada traditsioon Sri Lankal säilinud tänini.

## Vaata ka
*Budismi ajalugu

## Viited
Freeport

**Freeport** on mitme koha nimi.
***[[Freeport (Bahama)|Freeport]]** on linn Bahamal.
***[[Freeport (Nova Scotia)|Freeport]]** on küla Kanada Nova Scotia provintsis.
***[[Freeport (Florida)|Freeport]]** on linn USA Florida osariigis.
***[[Freeport (Illinois)|Freeport]]** on linn USA Illinoisi osariigis.
***[[Freeport (Kansas)|Freeport]]** on linn USA Kansase osariigis.
***[[Freeport (Maine)|Freeport]]** on linn USA Maine'i osariigis.
***[[Freeport (Minnesota)|Freeport]]** on linn USA Minnesota osariigis.
***[[Freeport (New York)|Freeport]]** on küla USA New Yorgi osariigis.
***[[Freeport (Ohio)|Freeport]]** on küla USA Ohio osariigis.
***[[Freeport (Pennsylvania)|Freeport]]** on linn USA Pennsylvania osariigis.
***[[Freeport (Texas)|Freeport]]** on linn USA Texase osariigis.

## Vaata ka
*Freeport-McMoRan, USA ettevõte
Aerutajate eine

**"Aerutajate eine"** on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri (1841–1919) õlimaal lõuendil.

Teos oli pandud välja 1882. aastal toimunud impressionistide VII näitusel, kus kolm kriitikut hindas seda väljapaneku parimaks.

Autor on kujutanud teosel oma sõpru ja tuttavaid.

Maalil vasakul koeraga (ahvpinšer) suhtleva daami prototüüp on Aline Charigot, kellest sai hiljem kunstniku abikaasa ja kolme poja ema. 

## Viited

## Kirjandus
* Rose-Marie & Rainer Hagen. *What Great Paintings Say*. Taschen, Keulen, 2005. ISBN 3-8228-4790-9
* Barbara Ehrlich White. *Renoir; his life, arts and letters*. Abradale Press, New York, 1984, blz. 106, 110-111. ISBN 0-8109-8088-6

## Välislingid
* Teose kirjeldus Phillipsi kogu veebisaidil (*inglise keeles*)
Freeport (Bahama)

**Freeport** on Bahama suuruselt teine linn. See asub Grand Bahama saarel.

Linna juures asub Grand Bahama rahvusvaheline lennujaam.

## Viited
Ar-Rifā‘

**Ar-Rifā‘** (araabia keeles الرفاع‎‎) on elanike arvult teine linn Bahreinis. 

Ar-Rifā‘ oli 18. sajandil Bahreini saare peamine asula, 19. sajandi jooksul sai selleks sadamalinn Manama.

Linna idaosas on palju ajaveetmisvõimalusi, kaubanduskeskusi ja muid ärisid. Lääneosas on peamiselt elurajoonid.

## Viited
Aline Charigot

**Aline Charigot** (23. mai 1859 Essoyes – 27. juuni 1915 Nice) oli üks prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoir peamisi modelle. Nad tutvusid 1870. aastate II poolel.

Aline ja Pierre-Auguste abiellusid 14. aprillil 1890. Paaril sündis kolm poega: Pierre Renoir (1885–1952), Jean Renoir (1894–1979) ja Claude Renoir (1901–1969).

Image:Pierre-Auguste Renoir - Danse à la campagne.jpg|"Tants külas"
Image:Pierre-Auguste Renoir - Luncheon of the Boating Party - Google Art Project.jpg|"Aerutajate eine"
Image:Pierre-Auguste Renoir - Maternité - 02.jpg|"Emadus"


## Viited

## Välislingid
Discantus

***Discantus*** (tuletis kreekakeelsest sõnast *diaphonia*, ladina keeles 'lahku laulma' (*singing apart*)) on keskaja muusika kompositsioonimeetod ja polüfoonilise faktuuri tüüp, mille puhul
* muude häälte aluseks on *cantus firmus* tenoris, 
* liikumine toimub põhiliselt noot noodi vastu
* häältejuhtimine toimub vastupidistes suundades 
* kooskõlades toimub konsonantsete intervallide (oktav, kvint, kvart) vaheldumine.

*Discantus* kui kompositsioonimeetod kasvas välja gregooriuse koraalile lisahäälte improviseerimise praktikast.

Kirjalikul kujul leiab *discantus*'t gregooriuse koraali olemasolul organumis ja klauslites (*clausula*) ning gregooriuse koraali puudumisel ja melismaatilise tenori puhul ka konduktusest.

Säilinud on nii kahe-, kolme- kui ka neljahäälseid *discantus*-meetodi abil loodud seadeid.

12.-17. sajandi muusikas kasutati sõna *discantus* mitmes lähedases tähenduses:
**discantus* kui polüfoonia üldiselt
**discantus* kui organumist eristuv polüfoonia tüüp, mida mõisteti ka kui improviseeritud organumit
**discantus* kui tenorile lisatud hääl, mis muutis polüfoonia üldse võimalikuks
**discantus* kui sopran ehk tiiskant, polüfoonilise faktuuri kõrgeim partii, mida nimetati ka kui *cantus*, *superius* või *soprano*, mida laulsid tavaliselt poisid
**discantus* kui koorina mängivate muusikainstrumentide, nagu näiteks plokkflöötide, kornetite, viiulite või ka oreli teatud kõrge register

## ''Discantus''<nowiki/>'e erinevus organumist
12. sajandil kujunes *discantus* mõisteks, mille abil teha vahet uuel ja vanal organumil. Muusikauurijate jaoks ongi olnud põhiline küsimus, kuidas mõisted 'organum' (kitsamas tähenduses) ja *discantus*, mida üldiselt kasutatakse organumi laiemas tähenduses siseselt erinevate kontseptsioonide tähistamiseks, teineteisest tegelikult erinevad.

Keskaja muusikateooria mõistete puhul oli tihti nii, et kui kontseptsioon tervikuna läbis ümberkujundamise protsessi, siis allusid sellele ka üksikud terminid, omandades uusi tähendusi ja kasutuse. Sellised tähendusnihked ei toimunud aga isoleeritult: asjad, millele terminid viitasid, muutusid ja need muutused ei pruukinud toimuda ja nähtavaks muutuda üheaegselt. Nii on ka *discantus*'t võimatu määratleda ilma viideteta organumile kui tunduvalt keerukamale kontseptsioonile.
Lukojanov

**Lukojanov** on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Lukojanovi rajooni keskus. Asub Tjoša jõe ülemjooksul, Nižni Novgorodist 173 km lõuna pool. Linna läbib Nižni Novgorodi – Penza raudtee.

Asula tekkis 16. sajandil vesiveski juurde. Linnaõigused sai 1779. aastal.

21. sajandi alguses on linnaga liidetud linnalähedasi külasid.

Linnas asuvad M. Gorki nimeline pedagoogikakolledž, meditsiinikolledž ja põllumajanduskolledž.
The New Grove Dictionary of Music and Musicians

**"The New Grove Dictionary of Music and Musicians"** on muusikaentsüklopeedia.

Algul oli teatmeteose pealkiri **"A Dictionary of Music and Musicians"** (neli köidet ilmusid aastatel 1879, 1880, 1883 ja 1889) ja siis **"Grove's Dictionary of Music and Musicians"** (teine väljaanne viie köitega ilmus aastatel 1904–1910, viies väljaanne üheksa köitega ilmus 1954. aastal).

Esimene väljaanne pealkirjaga "The New Grove Dictionary of Music and Musicians" ilmus 1980. aastal 20-köitelisena. Teine väljaanne avaldati 29-köitelisena 2001. aastal.

## Välislingid
* Grove Dictionary of Music and Musicians (vaba)
Speightstown

**Speightstown** on elanike arvult teine linn Barbadosel. See asub 19 km pealinnast Bridgetownist põhja pool.
Leping (linn)

**Leping** (hiina 乐平市 (Lèpíng Shì)) on asula ja maakonna õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas Jiangxi provintsis Jingdezheni ringkonnaõigustega linna haldusalas.

Lepingi järgi on nimetatud geokronoloogias Permi ajastu Lopingi ajastik.

Lepingis asub Hiina RV raketivägede 815. brigaad, mille relvastuses on DF-15 lühimaaraketid.

## Viited
Bukonysi vald

**Bukonysi vald** (leedu keeles *Bukonių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 108 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1565 inimest. Valla keskus on Bukonysi küla. Vallavanem on Arturas Narkevičius.


Liepiai.jpg|Liepiai
Mimainiai.jpg|Mimainiai


## Viited
Bukonys

**Bukonys** (vene keeles vanasti Буканце, saksa keeles *Bukantz*) on küla Leedus Jonava rajoonis, Bukonysi valla halduskeskus.

Külas on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne mõisakompleks ja 1829. aastal valminud kirik.

Sealset mõisat on esmamainitud 1584. aastal. 1787. aastal ehitati selle juurde puidust kihelkonnakirik. Bukonysi küla läbis Peterburi ja Varssavi vahelise maantee varasem trass, aga pärast uue tee valmimist XIX sajandil jäi küla sellest kõrvale. Nõukogude ajal oli Bukonys kohaliku sovhoosi keskasulaks.


Bukonys2.jpg|Bukonysi küla
Bukoniu mokykla.jpg|Koolimaja
Bukonys1.jpg|Kirik


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Dua Lipa

**Dua Lipa** (sündinud 22. augustil 1995 Londonis) on Kosovo albaania juurtega Suurbritannia laulja, laulukirjutaja ja modell. 

Muusikakarjääri alustas ta 14-aastaselt oma lemmikartistide kaveritega YouTube'is. 

2015. aastal sõlmis ta lepingu plaadifirmaga Warner Bros. Records ja varsti ilmus ka tema esimene singel. 2017. aastal ilmus ta esimene album "Dua Lipa". 2018. aastal avaldas ta laulu “One Kiss”, mis tõmbas talle palju tähelepanu. 

Hääleliigilt on ta kontraalt.

2022. aastal mängis ta ka filmis "Argylle".

## Albumid
*"Dua Lipa" (2017)
*"Future Nostalgia" (2020)
*"Radical Optimism" (2024)
Wrangelli – St. Eliase rahvuspark

**Wrangelli – St. Eliase rahvuspark** (inglise keeles Wrangell–St. Elias National Park and Preserve) on rahvuspark USAs Alaskal, mis moodustati 2. detsembril 1980. Rahvuspargi pindala on 53 321 km². See on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

2007 külastas rahvusparki 61 085 inimest.

## Vaata ka
*Wrangelli mäed

## Välislingid
*Rahvuspargi koduleht
Wrangelli mägi

**Wrangelli mägi** (inglise keeles Mount Wrangell) on tegevvulkaan USAs Alaskal; mägi kuulub Wrangelli mägede koosseisu. Mäe kõrgus on 4317 m. Mäe vanus on umbes 610 000 aastat. Mägi on nimetatud Ferdinand von Wrangelli auks.
Petroskoi Riiklik Ülikool

**Petroskoi Riiklik Ülikool** (soome keeles *Petroskoin valtionyliopisto*; vene keeles Петрозаводский государственный университет, lühendatult ПетрГУ) on ülikool Venemaal Karjala vabariigis Petroskois.

Ülikool asutati 1940.

Ülikoolis on 19 instituuti.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht