Nelitis

**Nelitis** on kirikuarhitektuuris ristikujulise kiriku pikihoone ja transepti kesklöövide ristumiskohas moodustuv ruudukujuline ala. Nelitist võib katta lame lagi, võlv või kuppel, nelitise kohale võib olla ehitatud **nelitistorn**, mida neljast nurgast toetavad nelitise piilarid. Nelitistorn võib olla kasutusel kellatornina.

Nelitiseks nimetatakse mõnikord ka ristkuppelkiriku või muu nelinurkse tsentraalehitise keskset võlvikut.

Traditsiooniliselt ilmakaarte suunas orienteeritud kiriku puhul jääb kooriruum nelitisest ida poole, pikihoone läände. Transepti harud on suunatud vastavalt põhja ja lõunasse.

## Lagi
Romaani kirikutes kattis nelitist lame puitlagi, hulknurkne kloostervõlv, ümmargune kuppellagi, vahel tambuuriga, või akendega varustatud nelinurkne latern. Gooti arhitektuuris oli nelitis enamasti võlvitud, sageli rikkalikuma roidestikuga kui löövid. Kupliga kaetud nelitise puhul kaasnesid taas nelitist valgustavad aknad ja kuppellagi oli kaetud illusionistlike maalingutega.
### Näiteid

Romanische Kirche Comburg00.jpg|Comburgi Aegidiuse kiriku nelitis on lameda puitlaega
Abbaye aux hommes intérieur 14.jpeg|Caeni kloostrikiriku romaani latern
Cúpula Catedral Zamora interior.JPG|Hilisromaani Zamora katedraali nelitise tambuur ja kuppel
Cathedrale Notre-Dame d&#039;Amiens - Voute de la croisee.jpg|Amiensi katedraali nelitise võlv
Cathedrale tourlanterne.jpg|Roueni katedraal 16. sajandist pärit nelinurkse laternaga nelitise kohal
Firenze-duomoinside.jpg|Firenze toomkiriku kupliga kaetud nelitis


## Tornid
### Eelromaani ja romaani arhitektuuris
Nelitist tähistas hoone välisarhitektuuris eriti eelromaani ja romaani kirikutel selle kohal kõrguv nelitistorn või kuppel. Hispaanias ja Itaalias oli kuppel romaanikas enam levinud, mujal Euroopas oli tavaline mitmekorruseline nelinurkse või hulknurkse põhiplaaniga torn. Et nelitist ümbritsevad sambad või piilarid pidid kandma ka torni raskust, tehti need sageli muudest jämedamad. Ottode stiilis kahe põikhoonega kirikutel Saksamaal, nagu Hildesheimi Miikaeli kirikul, on kaks nelitist, idapoolne ja läänepoolne, ja kaks nelitistorni. Auvergne'i romaanikas esineb nelitise erikuju *[[massif barlong]]*, mis kõrgendab transepti nelitisepoolsed võlvikud nelitisekõrguseks.

### Gooti arhitektuuris
Inglismaa ja Normandia gooti kirikutel säilib massiivne nelitistorn ka gooti arhitektuuris; Prantsusmaa gootikas ja mujal Euroopas nelitise kohale torni ei ehitata, nagu Chartresi katedraalil, või püstitatakse nelitise keskkohta väike elegantne haritorn, nagu on Amiensi katedraalil või La Flèche Pariisi Jumalaema kirikul.

### Renessansis ja hilisematel perioodidel
Alates renessansist eelistatakse nelitist kroonida, kui üldse, kergema ja elegantsema kupliga. Esimesed nelitiskuplid kerkivad Itaalias 16. sajandi algul, mujal alates 17. sajandist. Näiteid: renessansiaegsed Peetri kirik Roomas ja Firenze toomkirik (Firenzes katab küll kuppel kogu hoone laiuse, mitte vaid ristuvad kesklöövid), barokne St-Paul-St-Louis Pariisis, klassitsistlikud Urbino toomkirik ja St. Paul Londonis.

### Näiteid

Hildesheim St MIchael von Andreas.jpg|Kahe nelitistorniga Hildesheimi Miikaeli kirik
Basilique Saint-Sernin de Toulouse nef et transept sud, clocher.jpg|Romaani Toulouse'i Saint-Sernini basiilika kaheksanurkne nelitistorn
St Albans Cathedral Exterior from west, Herfordshire, UK - Diliff.jpg|St. Albansi katedraali romaani nelitistorn
Lincoln Cathedral - geograph.org.uk - 1062872.jpg|Kõrggooti Lincolni katedraali nelitistorn
Notre-dame-paris-top-facing-east.jpg|Pariisi Jumalaema kiriku nelitise keskkohal on väike haritorn
Braunschweig Dom Vierung.JPG|Vaade ida poolt Braunschweigi toomkiriku nelitise katusele
St-Paul-St-Louis-DSC 8068.jpg|Pariisi St-Paul-St-Louis' kiriku madal kupliga kaetud nelitistorn
Santa Maria Assunta (Duomo d&#039;Urbino)-cupola 2.jpg|Urbino toomkiriku laterna ja tambuuriga nelitiskuppel


## Viited