open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liina Tennosaar

**Liina Tennosaar** (sündinud 23. mail 1965 Tallinnas) on eesti näitleja. 

## Haridus
Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna Kaugõppekeskkooli  ning 1986. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (12. lend). 

## Töökäik
Aastatel 1986–1988 töötas ta Vanemuise teatris, 1988–1993 Endla teatris, 1994–1996 Vene teatris ja 1996–2001 Vanalinnastuudios. Alates 2001. aastast on ta vabakutseline näitleja ja mänginud külalisena nii Vanemuise teatri, Endla teatri, Rahvusooperi Estonia, Emajõe Suveteatri kui ka mitmete etendusasutuste lavastuses. Tennosaar on draamanäitleja, kuid on osalenud ka muusikalides. 

## Teatrirolle
Tennosaare väljapaistvamad tööd draamalaval on olnud Epu osa Priit Pedajase lavastuses "Epp Pillarpardi Punjaba potitehas", leedi Macduff "Macbethis", Agnes "Lõikuspeo tantsudes", proua Itami roll Merle Karusoo lavastuses "Täieline Eesti vabariik" jt. Tennosaare tähelepanuväärsed rollid on olnud ka nii Maureen kui ka Mag näidendi "Mägede iluduskuninganna" eri lavastustes enam kui paarikümneaastase vahega Vanemuise laval.

## Filmirolle

## Tunnustus
*1993 Ants Lauteri nimeline auhind osatäitmiste eest: Epp, "Epp Pillarpardi Punjaba potitehas"; Josie, "Saatuse heidikute kuu"; Agnes, "Lõikuspeo tantsud"
*2024 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia, näitlejatöö eest mängufilmis "Must auk" 

## Isiklikku
Liina Tennosaare isa oli Kalmer Tennosaar, ema Sirje Tennosaar. 

Liina Tennosaar on olnud abielus näitleja ja laulja Heino Seljamaaga, kellega neil on ühine poeg Jass Seljamaa ning näitleja Sten Zuppinguga, kellega neil on ühine tütar Epp. Alates 2008. aastast elab Liina Tennosaar koos näitleja Egon Nuteriga.

## Viited

## Välislingid
* Liina Tennosaar, Õhtuleht, 22. märts 2008
* Liina Tennosaar andmebaasis IMDb
* Liina Tennosaar Eesti filmi andmebaasis
* Elu ühes päevas: Liina Tennosaar, Eesti Ekspress, 1. detsember 2005
* Liina Tennosaar: "Enda meelest olen ilus vanainimene.", Õhtuleht, 22. märts 2008
* Liina Tennosaar vigastas jalga: libisesin katuselt, aga alla ei kukkunudki, Õhtuleht, 7. august 2017
* Liina Tennosaar: pärast koroonaaega olin täiesti abitu, mul olid enne etendusi paanikahood epl.delfi.ee, 28. märts 2025
Jose Tuominen

**Jose Tuominen** (sündinud 16. aprillil 1963 Neivas Huila departemangus Colombias) on Soome poksija.

Tuominen on kahekordne Soome meister kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1982–1983.

Tuominen sai pronksmedali 26. Euroopa meistrivõistlustel 1985. aastal (Budapestis)  kergekaalus (kuni 60 kg).

Tuominen poksis novembrist 1988 kuni septembrini 1998 elukutselisena. Ta pidas kokku 14 kohtumist, millest võitis 8 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 5 kohtumist ning üks kohtumine jäi viiki.

## Välislingid
*
Kim Il-sŏngi Ülikool

**Kim Il-sŏngi Ülikool** on ülikool Põhja-Korea pealinnas Pyongyangis. See on Põhja-Korea esimene ülikool, asutatud 1. oktoobril 1946. 

## Osakonnad
#### Sotsiaalteadused
*Ajalugu
*Filosoofia
*Õigusteadus
*Majandusteadus
*Seadus
*Korea keel
*Võõrkeeled

#### Loodusteadused
*Füüsika
*Matemaatika
*Bioloogia
*Geograafia
*Keemia
*Geoloogia
*Tuumaenergia
*Automaatika
Arnold Adams

**Arnold Adams** (20. märts 1922 Tori vald Pärnumaa – 1. veebruar 1994 Tallinn) oli tsensuuri ülem Eesti NSV-s aastatel 1959–1983.

Arnold Adams mobiliseeriti Nõukogude armeesse. Pärast demobilisatsiooni oli ta NLKP liikmena Vändra MTJ-i politruk, käis Vabariiklikus Parteikoolis ning oli seejärel pikemat aega EKP Otepää rajoonikomitee esimene sekretär. Aastatel 1955–1958 õppis ta kõrgemas parteikoolis. 

Tsensuuriuurija Kaljo-Olev Veskimägi nendib, et A. Adamsist "on järele jäänud küllalt palju pabereid, mis näitavad teda range tsensorina. Aga imelikul kombel temaga kokku puutunud raamatutoimetajad räägivad temast hästi. Temaga olevat "saanud rääkida". Ja kui asi talle selgeks tehtud, võis ta ka nõusse jääda. Tal olnud vastutustunnet ja oma rollist arusaamist. Ent samas olnud jäik küsimustes, mille õigsuses oli veendunud". 

## Viited

## Kirjandus
*Kaljo-Olev Veskimägi. "Nõukogude unelaadne elu. Tsensuur Eesti NSV-s ja tema peremehed." Tallinn 1996. ISBN 9985-60-207-2

## Välislingid
*
Safari

**Safari** on maad mööda matk, harilikult turistide retk Aafrikas, traditsiooniliselt suurte loomade jaht.
1978. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1978]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **16**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 2.–5. märtsil Austrias Hochfilzenis.

## Tulemused
### Mehed
#### 10 km sprint




Kuupäev: 4. märts
Osavõtjaid: 88 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1977:  Aleksandr Tihhonov



#### 20 km eraldistardist sõit




Kuupäev: 2. märts
Osavõtjaid: 88 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1977:  Heikki Ikola


#### 4x7,5 km teatesõit




Kuupäev: 5. märts
Osavõtjaid: 23 võistkonda
Riike: 
Maailmameister 1977:  Aleksandr Jelizarov,Aleksander Ušakov,Nikolai Kruglov, Aleksandr Tihhonov


## Medalid
Kasutajaliides

**Kasutajaliides** (inglise *user interface*, lühendatult **UI**) on ühenduslüli kasutaja ja arvutiprogrammi vahel. Kasutajaliides teeb programmi funktsionaalsuse kasutajale kättesaadavaks.

Põhiliselt eristatakse graafilisi ja käskjuhitavaid kasutajaliideseid. Graafiline kasutajaliides on enamasti menüüpõhine süsteem, kus kasutaja saab menüüdest toiminguid valida. Käskjuhitava kasutajaliidese näiteks on käsurida, mille korral on kindlaks määratud käskude kogum. Programmiga suhtlemiseks peab kasutaja sisestama käske.

Lisaks leidub veel mitut liiki kasutajaliideseid, näiteks hääljuhitav, liigutustega juhitav ja puutetundlik kasutajaliides, kuid need ei ole nii laialt levinud kui graafiline ja käskjuhitav kasutajaliides.

## Kasutajaliideste näiteid

Graafilise kasutajaliidese näiteks sobivad Microsoft Windows ja iPhone.

Käskjuhitava kasutajaliidese näiteks sobivad Bash, Windows Powershell ja tekstiredaktor ed.

## Vaata ka
*Fittsi seadus
*Kasutajakogemus
*Kasutajaliidese disain

## Viited

## Välislingid
 
* What is user interface?
1979. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1979]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **17**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 15.–18. veebruarini Saksa FV-s Ruhpoldingis.

## Tulemused
### Mehed
### 10 km sprint




Kuupäev: 31. jaanuar
Osavõtjaid: 84 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1978:  Frank Ullrich


### 20 km eraldistart




Kuupäev: 28. jaanuar
Osavõtjaid: 82 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1978:  Odd Lirhus


### 4 x 7,5 km teatesõit



Kuupäev: 2. veebruar
Osavõtjaid: 20 võistkonda
Riike: 
Maailmameister 1978:Manfred Beer,Klaus Siebert,Frank Ullrich,Eberhard Rösch


## Medalid
1981. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1981]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **18**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 12.–15. veebruarini Lahtis Soomes.

## Tulemused
### Mehed
### 10 km sprint




Kuupäev: 14. veebruar
Osavõtjaid: 80 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1979:  Frank Ullrich


### 20 km eraldistart




Kuupäev: 12. veebruar
Osavõtjaid: 78 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1979:  Klaus Siebert


### 4 x 7,5 km teatesõit




Kuupäev: 15. veebruar
Osavõtjaid: 20 võistkonda
Riike: 
Maailmameister 1979: Manfred Beer,Klaus Siebert,Frank Ullrich,Eberhard Rösch


## Medalid

 Korraldajariik
Jari Isometsä

**Jari Olavi Isometsä** (sündinud 11. septembril 1968 Alatornios) on Soome endine murdmaasuusataja. 

Jari Isometsä võistles tippsportlasena aastatel 1990–2006 kolmedel olümpiamängudel ja sai kolm pronksmedalit. Kõik need medalid tulid 4x10 km teatesuusatamises. Maailmameistrivõistlustelt on Isometsä võitnud ühe hõbemedali ja kolm pronksi. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1992  Albertville'is 
**  pronksmedal 4x10 km teatesõidus
* 1994  Lillehammeris 
**  pronksmedal 4x10 km teatesõidus
* 1998  Naganos 
**  pronksmedal 4x10 km teatesõidus 

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1991  Val di Fiemmes
**  pronksmedal 4x10 km teatesõidus
* 1995  Thunder Bays
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus
**  pronksmedal 15 km ühisstardiga vabastiilisõidus
* 1997  Trondheimis
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus

### [[ Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Jari Isometsä osales 113 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 23. korral, millest neli korda kõige kõrgemale astmele.

Individuaalarvestuses sai Isometsä Soome meistrivõistlustelt aastatel 1988–2006 36 medalit: seitse kulda, 18 hõbedat ja 11 pronksi. Teatevõistlustelt sai ta 6 kuldmedalit, 5 hõbedat ja 3 pronksi.

## [[Doping|Dopinguskandaal]]

Isometsä oli osaline Lahti 2001. aasta maailmameistrivõistluste dopinguskandaalis. Tema oli esimene Soome kuuest suusatajast, kes jäid vahele dopingu kasutamisel. Isometsä üritas algul teiste vahelejäänute kaitsmise eesmärgil võtta kogu süü endale. Ta sai kaheaastase võistluskeelu (22. veebruar 2001 – 21. veebruar 2003) ja jäi ilma 20 km tagaajamissõidus saadud hõbemedalist. Jari Isometsä on kirjutanud koos Jari Porttilaga raamatu "Karpaasin käry", mis räägib dopinguskandaali tagamaadest Lahti MM-il.

## Karjääri lõpp

2003. aastast kuulus Isometsä taas Soome koondisse. Kuid Soome olümpiakomitee ei võtnud teda olümpiamängude koondisse 2006. aasta Torino taliolümpiamängudeks, misjärel teatas Isometsä sportlaskarjääri lõpetamisest.

## Isiklikku

Isometsä on abielus Johanna Isometsäga (sündides Björn). Neil on kaks last: poeg Eetu ja tütar Aada.
Isometsä kandideeris 2007. aasta parlamendivalimistel Eduskunda Keskusta ridades Uusimaa maakonnas, kuid ei osutunud valituks. Jari Isometsä sai 6600 eurot valimistoetust ühingult Kehittyvien maakuntien Suomi. 2009. aastast töötas Isometsä jalgpalliklubis FC Honka müügiagendina. 2011. aastast on ta Meri-Teijo Golf Oy tegevdirektor.

## Viited


## Välislingid
* 
* Jari Isometsä Soome Suusaliidu kodulehel
* Jari Isometsä YLE.fi Elävä arkisto kodulehel 
* Jari Isometsä Alatornion Pirkkon kodulehel
Tingimuslause

**Tingimuslause** on põhiliselt programmeerimises kasutatav juhtkonstruktsioon, mis suunab programmi täitmist. Vabas vormis võib lihtsaimat tingimuslauset esitada "kui , siis ". See tähendab, et kui **<tingimus>** on täidetud, siis **<väide>** kehtib.

## Kahene valik programmeerimises

Kahest valikut nimetatakse tihti ka **if-lauseks**, sest tavaliselt on tingimuslause programmeerimises esitatav kujul
 if  then 
või veidi keerulisem ja pisut rohkem võimalusi pakkuv variant
 if  then  else 
Esimeses variandis kontrollitakse tingimuse täidetust ja kui tingimus osutub tõeseks, siis järgnev tegevus täidetakse. Alternatiivset tegevust ei kirjeldata ning kui tingimus on väär, siis ei ole vaja mingit tegevust täita ning saab jätkata programmi järgmiste lausetega. Teises variandis täidetakse tingimuse tõesuse korral **<tegevus1>**, aga kui tingimus on väär, siis **<tegevus2>**.

## Mitmene valik programmeerimises

Mitmene valik on kasulik juhul, kui tingimusel on rohkem kui kaks väärtust. Mitmene valik on esitatav järgnevalt:

```
switch <tingimus>
  <väärtus1>:<tegevus1>
  <väärtus2>:<tegevus2>
  ...
  <vaikimisi>:<vaikimisi_tegevus>
```

Sellisel juhul leitakse tingimuse väärtus. Kui see on **<väärtus1>**, siis täidetakse **<tegevus1>**, kui **<väärtus2>**, siis **<tegevus2>** ja nii edasi. Kui tingimuse ei ühti ühegi etteantud väärtusega, siis täidetakse **<vaikimisi_tegevus>**. Nii nagu kaheses valikus võib else-osa kirjutamata jätta, nii ka mitmeses valikus võib vaikimisi tegevuse kirjutamata jätta, sel juhul vastab sellele tühi tegevus.

## Viited
Pilak

**Pilak** (ka **tulekäpp**, **tuleraud** (läänemurdes ja keskmurdes); **peerupiht** (Pärnumaal ja Viljandimaal); **piiruraud** (saarte murdes) oli rauast, harvemini puust klamber põlevate peergude hoidmiseks. Oli tuntud igal pool, kus kasutati peeruvalgustust. 

## Kirjeldus
Pilakud olid ühe- või kahepoolsete huultega, ellipsikujulised või kapsaraua- ehk S-kujulised raudklambrid, mis olid rehetoas kinnitatud pilakujala (mis oli teisaldatav), ahjumüüri või seina külge ning ka koldekivide vahele. Pilakuid kasutati eesti talumajades kuni petrooleumilambi kasutuselevõtuni 19. sajandi keskpaigas. Pilakul ja pilakujalal oli tihti ühine nimetus, lisaks oli neil ka palju kohalikke nimetusi.

## Vaata ka
* Peerg

## Viited

## Välislingid
* Pilak, Eesti Rahva Muuseum
* Pilak ehk peeruhoidja, Mõniste Talurahvamuuseum
Tarmo Uusivirta

**Tarmo Tapani Uusivirta** (hüüdnimi **Tare**; 5. veebruar 1957 Säynätsalo – 13. detsember 1999 Jyväskylä) oli Soome poksija.

Uusivirta oli viiekordne Soome meister keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1977–1979 ja 1981–1982.

Uusivirta võitis 23. Euroopa meistrivõistluste kuldmedali keskkaalus (kuni 75 kg) 1979. aastal (Kölnis). Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) hõbemedali 2. maailmameistrivõistlustel 1978. aastal (Belgradis) ja 3. maailmameistrivõistlustel 1982. aastal (Münchenis). 

Uusivirta poksis juunist 1982 kuni aprillini 1992 elukutselisena. Ta pidas kokku 31 kohtumist, millest võitis 24 (neist 16 nokaudiga), kaotas 4 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ja 3 kohtumist jäi viiki. 

Uusivirta lõpetas oma elu 43. eluaastal enesetapuga.

## Välislingid
*
Karl Eduard von Eichwald

**Karl Eduard von Eichwald** (vene keeles Эдуард Иванович Эйхвальд; 15. juuli (vkj. 4. juuli) 1795 Jelgava, Kuramaa kubermang – 16. november (vkj. 4. november) 1876 Peterburi) oli baltisaksa geoloog ja arst. 

Eichwald õppis meditsiini ja loodusteadusi 1814–1817 Berliinis, seejärel Pariisis, viibis Londonis, Šveitsis ja Austrias. 1819 naasis ta Venemaale, kaitses Vilniuse Ülikoolis meditsiinidoktori kraadi ja töötas Skrundas arstina, kuni 1821 asus tööle Tartu ülikoolis zooloogia eradotsendina.

1823 asus ta Kaasani ülikoolis tööle zooloogiateaduskonna juhatajana, õpetades ühtlasi välja ämmaemandaid ja günekolooge. 1826–1827 sooritas ta uurimisreisi Kaukaasiasse ja Kaspia mere äärde, õppides tundma nende paikade faunat, floorat ja geoloogiat. 1829 läks ta üle Vilniuse ülikooli zooloogiateaduskonda. 1837 hakkas ta tööle Vilniuse meditsiini-kirurgiaakadeemia professorina zooloogia, võrdleva anatoomia ja mineraloogia alal ning töötas seal kuni akadeemia likvideerimiseni 1842. 1839–1855 õpetas ta Peterburi Mäeinstituudis paleontoloogiat. Sel ajal õpetas ta ka Nikolajevski inseneriakadeemias mineraloogiat. 1838 käis ta õpetamas ka Eestis. 1846 sai ta Wrocławi ülikooli filosoofia audoktoriks.

Eichwaldi teadustegevus oli väga ulatuslik. Tema tööd käsitlesid meditsiini, zooloogiat, botaanikat, paleontoloogiat, geoloogiat, mineraloogiat, antropoloogiat, etnograafiat ja arheoloogiat.

Eriti suure teadusliku tähtsusega on Eichwaldi tööd Venemaa paleontoloogia vallas. Lisaks hulgale artiklitele ja märkustele tegi ta esimese katse võtta kokku ja kirjeldada kogu Venemaal seni kogutud paleontoloogiline materjal. See ilmus teoses "Палеонтология России", mille 1. köide ilmus 1854 ja teine köide 1861. Hiljem andis ta selle täiendatud prantsuskeelse tõlke "Paleontologie de la Russie" välja 4 köites koos atlasega 1860–1868. Siiski on mõlemas teoses suuri vigu. Osalt tulid need autori iseloomust: vananedes muutus ta väga enesekindlaks, kaldus liialdama, ei armastanud tunnistada oma vigu. Osalt tulid vead uuritavast materjalist, mille olid kogunud sageli kogemusteta inimesed või mis olid Eichwaldi kätte jõudnud teiste ja kolmandate isikute kaudu. Seetõttu, kui Eichwald kirjeldab mingile piirkonnale või ladestule omaseid vorme või tunnuseid, siis pole need kirjeldused sugugi alati usaldusväärsed. Sellegipoolest pole Eichwaldi teos tänapäevani oma tähtsust kaotanud ja tema paleontoloogiakogu asub Peterburi Riiklikus Ülikoolis.

## Tunnustus
*1825 – valiti Keiserliku Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliikmeks

## Viited

## Välislingid
*Eichwaldi elulugu (vene keeles)
Apatosaurus

**Apatosaurus** (ka *brontosaurus* või *elosaurus*) oli juura ajastul ajastul elanud sauropoodide hulka kuulunud dinosauruste perekond.

Apatosaurus on üks tuntumaid sauropoode. Seni on teada neli sellesse perekonda kuulunud liiki:
**[[Apatosaurus ajax]]*
**[[Apatosaurus excelsus]]*
**[[Apatosaurus louisae]]*
**[[Apatosaurus parvus]]*

Apatosauruste fossiile ja jalajälgede kivistisi on leitud Põhja-Ameerikast USA Wyomingi, Colorado, Utah' ja Oklahoma osariigist.

Tema pika kaela otsas olev pea ulatus 5 meetri kõrgusele. Ta kaalus peaaegu 30 tonni, rohkem kui 4 elevanti, ega suutnud seetõttu kiiresti joosta. Vaenlaste eest kaitses ta end sabalöökidega. Saba oli väga painduv, sest koosnes koguni 82 lülist.

Apatosaurus oli taimetoitlane. Ta sõi ka veetaimi. Toitu haaras ta lõugadega, neil olid pisikesed teravad hambad.

Nähtavasti veetsid nad palju aega vees nagu tänapäeva jõehobud, sest vee üleslükkejõud vähendas nende tohutut kaalu. Sellele viitab ka asjaolu, et nende hambad olid nõrgavõitu, sobilikud pigem pehme veetaimestiku söömiseks.

Mõned paleontoloogid arvavad, et apatosaurus magas püstijalu ja võis elada väga kaua.

## Viited
XBRL

**XBRL** (inglise keeles *eXtensible Business Reporting Language*) on XML-põhine infoedastusplatvorm, mis on mõeldud äri- ja rahandusinfo edastamiseks, töötlemiseks ning analüüsimiseks. See on avatud standard, mille kasutajatelt ei nõuta litsentsitasu.

XBRL-i kasutamisel ja aruannete struktureeritud esitamisel kõige tähtsam leppida kokku ja kinnitada riiklikult tsentraalse majandusaasta aruande taksonoomia. Taksonoomia keskne osa on elementide loend, milles igale näitajale ehk andmeühikule antakse oma märgend (inglise keeles *tag*). Aruannete esitajatele ja nende audiitoritele luuakse keskkond, kus nad saavad aruande koostada, kontrollida, allkirjastada, lisada audiitori arvamuse ja edastada.

Platvormi arendab ligi 250-st ettevõtjast, organisatsioonist ja valitsusasutusest koosnev mittetulundusühendus XBRL International. XBRL-põhist aruandlust on hakatud juurutama Rootsis, Taanis, Hollandis, Itaalias, Suurbritannias ja Belgias. USA finantsjärelevalve SEC ja Suurbritannia maksuamet HMRC on hakanud ettevõtetelt nõudma XBRL-i kasutamist.

XBRL-ile pani aluse Washingtoni osariigis tegutsev audiitor Charles Hoffman. XBRL Internationali rajamises oli oluline roll Ameerika Sertifitseeritud Audiitorite Instituudil (The American Institute of Certified Public Accountants, AICPA).

## Viited

## Välislingid
* XBRL-i ametlik koduleht
* Eesti XBRL-taksonoomiad
Krutsifiks

**Krutsifiks** (ladina keeles *cruci fixus* 'ristilöödu') on ristilöödud Jeesuse kuju. 

Krutsifiks on kristluse üks olulisemaid sümboleid.

Reliikviakrutsifiksid hakkasid levima 7. sajandil, laua- ja altarikrutsifiksid levisid alates 10. sajandist; altari oluliseks osaks kujunes krutsifiks 13. sajandil.

## Vaata ka
*ladina rist
Bluefish

**Bluefish** on tekstiredaktor, mis on mõeldud peamiselt veebilehtede loomiseks ja programmeerimiseks. Bluefish toetab mitut programmeerimis-, skriptimis- ja märgistuskeelt, näiteks HTML, PHP, C, Java, JavaScript, Java server pages (JSP), SQL, XML, Python, Perl, CSS, ColdFusion, Pascal, R, Octave/Matlab.

Bluefish töötab enamikus POSIX-ühilduvates operatsioonisüsteemides , näiteks FreeBSD, Linux, Mac OS X, OpenBSD ja Solaris, samuti Windowsis (kõik vahendid Windowsis ei tööta). 

Bluefish on avatud lähtekoodiga vaba tarkvara ja kasutab GNU Üldist Avalikku Litsentsi.

Bluefish võimaldab hõlpsalt töötada rohkem kui 500 avatud dokumendiga. Sealjuures on ta väga kiire, avades tuhandeid faile kõigest mõne sekundiga. Teda on testitud rohkem kui 10 000 avatud dokumendiga. Bluefish saab faile avada rekursiivselt, lähtudes failinime ja/või sisu mustritest. 

Bluefishil on piiramatu viimaste muudatuste tagasivõtmise ja jälle edasivõtmise võimalus. Isegi hangumise ja voolukatkestuse korral suudab ta taastada muudatused kõigis muudetud dokumentides. 

## Ajalugu
Bluefishi projektile panid 1997. aastal aluse Olivier Sessink ja Chris Mazuc, kes leidsid, et puudub hea tasuta tekstiredaktor veebiarenduseks. Sessink alustas projekti ProSite ja Mazuc alustas HTML-redaktori arendamist. Mehed nägid üksteise postitusi postiloendites ja otsustasid koostööd tegema hakata: Oliver oli loonud algelise redaktori ja Chris HTML-dialoogid. Koodi ühendades sündis Thtml-nimeline redaktor. 

Hiljem liitus projektiga Neil Miller. Projekti arenedes leiti, et vaja oleks logo. Selleks valiti Neil Milleri disainitud sinine kala, mille järgi võeti kasutusele nimi Bluefish. 

Pärast projekti algfaasi ühinesid sellega teised vabatahtlikud. Neid ühendavad postiloend ja viki bfwiki.

## Viited

## Välislingid

* Bluefishi koduleht (inglise keeles)
* Bluefish Wiki (inglise keeles)
1982. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1982]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **19**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 10.–14. veebruarini Minskis Nõukogude Liidus.

## Tulemused
### Mehed
### 10 km sprint




Kuupäev: 13. veebruar
Osavõtjaid: 70 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1981:  Frank Ullrich


### 20 km eraldistart




Kuupäev: 10. veebruar
Osavõtjaid: 67 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1981:  Heikki Ikola


### 4 x 7,5 km teatesõit




Kuupäev: 14. veebruar
Osavõtjaid: 17 võistkonda
Riike: 
Maailmameister 1981: Mathias Jung,Matthias Jacob,Frank Ullrich,Eberhard Rösch


## Medalid

 Korraldajariik
Valimisliit Neljas Jõud

**Valimisliit Neljas Jõud** oli Eesti Roheliste ja Eesti Rojalistliku Partei valimisliit 1995. aasta 5. märtsi valimistel, kui valiti Riigikogu VIII koosseisu.

Kokku 4377 häält (0,81% kõigist häältest) kogunud valimisliit Neljas Jõud jäi Riigikogust välja, kuna ei ületanud valimiskünnist (5% kõigist häältest).

Üleriigilise valimisnimekirja esikümnesse kuulusid Kalle Kulbok, Jüri Martin, Aadu Must, Jüri Tenson, Mihkel Kraav, Vladimir Viies, Peeter Ernits, Maret Merisaar, Andres Ehin ja Valdur Lahtvee.

## Viited
Valter Pint

**Adolf Valter Pint** (10. juuni 1880 Laius-Tähkvere vald (Laiuse kihelkond), Tartumaa – 25. juuli 1934 Tallinn) oli Eesti advokaat ja sõjaväelane (kapten). 

## Tunnustus
*Briti Võidu medal, 1922
*Briti Sõjamedal (hõbe), 1923

## Kirjandus
* Advokaat Valter Pint surnud. Vaba Maa, 26. juuli 1934, nr. 173, lk. 7.
* Ühe elukunstniku mälestuseks. Vaba Maa, 27. juuli 1934, nr. 174, lk. 6.

## Välislingid
* Kanne Eesti sõjamuuseumi ohvitseride andmekogus
Kustav Saar

**Kustav Saar** (kuni 1935. aastani **Gustav Saar**; 19. august 1897 Jõgisoo vald, Läänemaa – 13. juuli 1941 Rõbinsk, Jaroslavli oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Ta teenis Valga Sõjaväeringkonna staabis, arreteeriti NKVD poolt 29. juunil 1941. Suri vangistuses Venemaal. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Otto Nurmberg

**Otto Nurmberg** VR II/3 (24. aprill 1889 Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 25. november 1942 Norillag) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta teenis Vabadussõjas Scouts pataljonis, hiljem 3. üksikus jalaväepataljonis, 7. Jalaväerügemendis ja 2. üksikus jalaväepataljonis. 

Ta arreteeriti NKVD poolt 15. juunil 1941.
Turbopaus

**Turbopaus** on atmosfäärikiht, millest madalamal on ülekaalus turbulentne segunemine. Turbopausi all paiknevat kihti nimetatakse homosfääriks, ning selle keemiline koostis on muutumatu. Turbopausi kohal paikneb heterosfäär, kus on ülekaalus molekulaarne difusioon ja õhu keemiline koostis kõrgusega muutub.

Turbopaus paikneb mesopausi lähedal mesosfääri ja termosfääri piiril umbes 100 km kõrgusel.
Magnus von Essen

**Magnus von Essen** on olnud mitme Essenite suguvõsa liikme nimi:
***[[Magnus Gustav von Essen|Magnus von Essen]]** (1759–1813), Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant)
***[[Magnus von Essen (1796–1869)|Magnus von Essen]]** (1796–1869), baltisaksa poliitik
***[[Max von Essen|Magnus von Essen]]** (1851–1895), insener
Vanad ja kobedad

"**Vanad ja kobedad**" oli Eesti komöödiasari, mille esmaeeter oli 2000. aastal. Viimane hooaeg oli teleekraanil 2007. aastal. Esimesel ja teisel hooajal oli kokku 13 osa, kolmandal ehk viimasel vaid kaheksa osa. Esimest kahte hooaega näitas Eesti Televisioon, viimast aga TV3. 

Seriaal, mis ei taha olla naljakas, vaid kus lihtsalt ei panda kaamerat kinni, kui juhtumisi midagi naljakat hakkab juhtuma. Läbi põhjaliku filtri ja kultuurilise kontrolli on siia lubatud vaid sellised tegelased, kelles iga eestlane tunneb ära oma naabri. Seega pole kedagi ega midagi välja mõeldud, sellegipoolest ei ole tegu dokumentalistikaga, pigem võiks žanrimääratluseks olla "sotsioloogiline rekonstruktsioon". 

Sarjas on Maie ja Väino rollis Henrik Normann, Silvit ja Valdurit kehastab Madis Milling. Sarja käsikirja kirjutas Peep Pedmanson, kuigi Milling ja Normann olid juba varem raadios "Vanu ja kobedaid" näidelnud. 

2003. aastal esilinastus ka sarjast inspireeritud film "Vanad ja kobedad saavad jalad alla".

## Osad
# Kurejaht (06.10.2000)
# Kartulid (13.10.2000)
# Seened (20.10.2000)
# Pulma-aastapäev (27.10.2000)
# Sviit (03.11.2000)
# Kuulutus (10.11.2000)
# Saun (17.11.2000)
# Kole lugu (24.11.2000)
# Tuhat-tuhat (01.12.2000)
# Õppused (08.12.2000)
# Tere, Aet! (15.12.2000)
# Jõulud (22.12.2000)
# Vana-aasta (31.12.2000)
# Uusaasta (01.01.2001)
# Ennustajad (25.10.2001)
# Ümbermaailmareis (01.11.2001)
# Mäger (08.11.2001)
# Kolimine (15.11.2001)
# Hüpnoos (22.11.2001)
# Pärandus (29.11.2001)
# Tööle (06.12.2001)
# Hale lugu (13.12.2001)
# Jõuluime (20.12.2001)
# Folkloor (27.12.2001)
# Väino tütar (03.01.2002)
# Lapsehoidjad (10.01.2002)
# Sünnipäev (17.01.2002)
# Osa 1 (2007)
# Osa 2 (2007)
# Osa 3 (2007)
# Osa 4 (2007)
# Osa 5 (2007)
# Osa 6 (2007)
# Osa 7 (2007)
# Osa 8 (2007)

## Tegevustik
Sarja tegevus toimub Tallinnas, kus ühes vanas majas elavad Valdur ja Maie. Väino on Valduri suur sõber ning Maie, kes Väinot silmaotsaski ei salli, saab oma muresid kurta sõbranna Silvile. Viimasel hooajal kolib abielupaar Tiskre uuselamurajooni. Samal ajal kui Silvi töötab lillepoes ja Väino otsib tööd, vahetavad Maie ja Valdur oma vana Volga Mercedese vastu välja.

## Välislingid
* 
* Vanad ja kobedad ERR-i arhiivis
Gustav Johann von Essen

**Gustav Johann von Essen** (6. august (vkj 27. juuli) 1637 – 9. oktoober (vkj 28. september) 1703 Ääsmäe mõis) oli Eestimaa aadlik ja Rootsi sõjaväelane (major).

Gustav Johann von Essen sündis Rootsi sõjaväelase ja diplomaadi Alexander von Esseni (1595–1665) ja Magdalena von Ungerni pojana. Tema vend oli Eestimaa rüütelkonna peamees ja Eestimaa maanõunik Otto Magnus von Essen.

Ta oli 1675. aastast Karjala rügemendi rittmeister ja seejärel teenis Eestimaa aadlilipkonna rittmeistrina, ning oli 1698. aastast major samas väeosas.

1686. aastal ostis ta Piiumetsa mõisa.

Ta mõrvati leitnant Thomas Wyboldti poolt.

## Perekond
Gustav Johann von Essen abiellus 17. juulil (vkj 7. juulil) 1663 Tallinnas Gertrude Elisabeth von Rammiga (1642–1717), kes oli Padise mõisniku Claus von Rammi (suri 1684) ja Sophie Elisabeth von Lieveni tütar. Abielust sündis:
* Reinhold Wilhelm von Essen (1669–1732), Lellapere mõisnik, Rootsi vabahärra (1719) ja kindralmajor, Pohjanmaa maavanem, Liivimaa kuberneri krahv Carl Gustaf Frölichi väimees, Rootsi krahv Hans Henrik von Esseni (1755–1824) vanaisa. 
* Hans Heinrich von Essen (1674–1729), Rootsi vabahärra (1717) ja kindralleitnant (1720), Skaraborgi rügemendi ülem
* Klaus Gustav von Essen (suri 1740), Kalvi, Aseri ja Kokora mõisnik, Eestimaa maanõunik

### Sugupuu

## Vaata ka
*Essen (aadlisuguvõsa)

## Viited
Klaus Gustav von Essen (surnud 1740)

**Klaus Gustav von Essen** (surnud 29. mail (vkj 18. mail) 1740 Kalvi mõis, Virumaa) oli Eestimaa aadlik ja rüütelkonnapoliitik, Eestimaa maanõunik.

Klaus Gustav von Essen sündis Rootsi majori Gustav Johann von Esseni (1637–1703) ja Gertrude Elisabeth von Rammi (1642–1717) pojana.

Ta oli aastatel 1733–1738 Eestimaa maanõunik.

Talle kuulusid Kalvi ja Aseri mõis Eestimaal ning Alatskivi ja Kokora mõis Liivimaal.

## Perekond
Klaus Gustav von Essen abiellus 10. juulil (vkj 30. juunil) 1698 Tallinnas Kalvi mõisa pärijanna Helene von Engdesiga (1677–1716), kes oli Kalvi mõisniku Reinhold von Engdesi ja Helene von Anrepi tütar. Abielust sündisid:
*Karl von Essen (1700–1741), ooberstleitnant
*Sophie Helene von Essen (1702–1776 Kokora mõis), Otto Magnus von Rehbinderi (surnud 1768) abikaasa
*Gustav Johann von Essen, riiginõunik, Peterburi Kammerkompt. asepresident, viitseadmiral Peter von Siversi (1674–1740) tütre Dorothea Kornelia von Siversi ja 1756. aastast Anna Katharina von Kruse von Babetzky (1735–1815) abikaasa
*Hermann Reinhold von Essen (surnud 1761), leitnant, Erra ja Tudu, mõisniku maanõunik Karl Philipp von Esseni (1754–1813) isa; ihukaitse ulaanipolgu ülema, tiibadjutandi ja Berliini sõjaväeatašee Alexander von Esseni (1792–1826) ja Erra-Tudu mõisa pärijanna Anna Karolina Meta von Esseni (1793–1876; Austria rittmeistri Franz Assingi abikaasa) vanaisa
*Friedrich Wilhelm von Essen (ristitud 1712)
*Otto Reinhold von Essen (1715 Kalvi – 1756 Tartu), Preisi major
*Alexander Magnus von Essen (sündinud 1716 Kalvis)

Hiljem abiellus Klaus Gustav von Essen Lunetta von Rohriga (maetud 1752), kes oli Hans Christoph von Rohri ja Anna Katharina von Cronmanni tütar ning leitnant Wilhelm Christoph von Rehbinderi lesk. Abielust sündisid:
*Augusta Gertrude von Essen, 1734. aastast Soontaga mõisniku vabahärra Nils Johann von Wrangelli (surnud 1778) abikaasa
*Christina Margaretha von Essen (1719–1780), 1736. aastast Järve mõisniku Hans Heinrich von Paykülli abikaasa
*Klaus Gustav von Essen (1720–1777), Kalvi ja Aseri mõisnik, Venemaa sõjaväelane (rittmeister), Eestimaa maanõunik
*Reinhold Wilhelm von Essen (1722–1788), Kiideva ja Halliku mõisnik, Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant)
*Johanna Sophie von Essen (1723–1757), 1748. aastast Pala mõisniku Hans Heinrich von Stryki (surnud 1787) abikaasa
*Hans Heinrich von Essen (ristitud 1724)

## Esivanemad

## Viited
Algol-60

**Algol-60** on keele Algol (*ALGOrithmic Language*) klassikaks kujunenud versioon. Arv **60** nimes viitab 1960. aastale, mil kõnealune versioon avalikustati. Algol-60 ei olnud algselt tavaline programmeerimiskeel, vaid pigem algoritmiline keel teadusartiklite publitseerimiseks. Siiski otsustati üsna pea Algol-60 realiseerida. Kusjuures standardid puudusid ja seega olid realiseerijatel vabad käed. Seetõttu loodi mitu erinevat realisatsiooni. Algol ja COBOL olid esimesed programmeerimiskeeled, mis standardiseeriti. Algol standardis ISO 1538.

Algol-60 arenes välja Algol-58-st ja põhineb Fortranil. Algol-60 oli esimene rahvusvahelises koostöös loodud programmeerimiskeel. Arendusmeeskonda kuulus 13 inimest 7 riigist: Taanist, Inglismaalt, Prantsusmaalt, Saksamaalt, Hollandist, Šveitsist ja USAst. Tuntumad nimed sellest seltskonnast on Peter Naur ja John Backus.

## Omadusi
Uuendusena võrreldes eelmise versiooniga võeti Algol-60-s kasutusele plokkstruktuurid. Nende eraldajatena kasutati enamasti võtmesõnu BEGIN ploki alguses ja END ploki lõpus. Alamprogrammidele argumentide edastamiseks kasutati kahte viisi: väärtuse järgi ja nime järgi väljakutsed.

Kuna Algol-60 ei olnud mõeldud reaalseks programmeerimiseks, vaid pigem algoritmide publitseerimiseks, siis puudus algselt sisend ja väljund. Siiski, kui Algol-60-t realiseerima hakati, siis lisati sisendi ja väljundi tugi.

Algol-60 toetab tingimuslause *if-then-else* konstruktsiooni ja ka tsükleid ning tsüklitingimuse kontrolli. Samuti on Algol-60-s võimalik kasutada rekursiooni. Lisaks sellele toetab Algol-60 dünaamilisi massiive, reserveeritud võtmesõnu ja kasutaja defineeritud andmetüüpe.

## Realisatsioone
Nõukogude Liidu ajast mõned tuntumad realisatsioonid:
* Malgol – autor Malle Kotli (realisatsiooni nimi tuleneb väidetavalt sellest, et realisatsioon on kirjutatud arvutile Minsk-22 või siis modulaarne algol)
* Velgol – autor Vello Kuusik
* АЛГАМС – TPIs tehtud (projektijuhid Tõnu Lume ja Leo Prisk, juhendaja Leo Võhandu)

## Hello World
Tere, Maailm! programm Algol-60-s

```
BEGIN
FILE F (KIND=REMOTE);
EBCDIC ARRAY E [0:14];
REPLACE E BY "Tere, Maailm!";
WHILE TRUE DO
  BEGIN
  WRITE (F,*,E);
  END;
END.
```


## Viited
Homosfäär

**Homosfäär** on atmosfääri osa kõrguseni 95–100&nbsp;km, kus õhu koostis (välja arvatud argooni, süsihappegaasi, osooni ja veeauru) on peaaegu muutumatu. Selles kihis on ülekaalus õhu turbulentne segunemine ja seepärast ei toimu gaasimolekulide gravitatsioonilist jaotumist. Keskmine õhu molekulmass on selles kihis 28,966.

Homosfääri kohal paikneb heterosfäär, nende piiriks on turbopaus.
Lindiseade

**Lindiseade** ehk **striimer** (ingl *streamer* või *tape drive*) on andmete salvestamise seade, kus andmed salvestatakse magnetlindile. Tänapäeval kasutatakse linte põhiliselt andmete varundamiseks, kuna lintide eluiga on vähemalt 10 aastat. Samas nõuab seade regulaarset puhastamist ja on küllat ebamugav kasutada. 

Lindiseade võimaldab andmetele ligipääsu, kasutades järjestikpöördust, erinevalt kettaseadmetest, mis võimaldavad suvapöördust. Suvapöördus tähendab, et kettaseade võib lugemispead liigutada ükskõik millisesse ketta piirkonda väga lühikese ajaga. Lindiseade kulutab küllalt palju aega, et andmete lugemiseks vajalik koht ette kerida ja seetõttu on lindiseadmetel väga madal keskmine otsimiskiirus. Sellele vaatamata võib andmeid lindilt lugeda või sinna kirjutada väga kiiresti. Näiteks saavutavad moodsad LTO seadmed andmevahetuskiiruse 80 MB/s, mis on sama hea kui enamikul 10 000 pööret minutis töötavatel kõvaketastel.

## Ehitus
Lindiseadmete mälumaht ulatub mõnest megabaidist sadade gigabaitide tihendamata andmeteni. Turundusmaterjalides eeldatakse lindiseadme, et tihendatud ja tihendamata andmete mahutavus on suhtes 1:2. See tähendab, et kui lindi mälumahuks on märgitud 80/160, siis tõeline mälumaht on 80, tihendatud andmete puhul aga 160. Sony ja IBM on kasutanud ka suuremat tihendamise koefitsienti. Tegelik mälumaht sõltub andmete tüübist.

Lindiseade võib olla arvutiga ühendatud väikearvutisüsteemi liidese (levinuim), kiudkanali (ingl *Fiber Channel*), SATA, USB, FireWire'i, FICON'i või mõne muu liidese abil. 

## Kest
Magnetlint on tavaliselt paigutatud ümbrisesse, mis võib olla valmistatud näiteks plastmassist. Sellist ümbrist nimetatakse tavaliselt kassetiks. Plastikust väliskest lihtsustab käsitlemist ja kaitseb õrna magnetlinti välistingimuste eest.

## Kirjandus
* Indrek Zolk "Riistvara ja tehniline dokumentatsioon" Tartu 2008 ISBN 9789949180905
Ärakanne (suurus)

**Ärakanne** (inglise *washout rate*) on mingilt alalt erosiooni ja leostumise (ärakandega) tõttu vee või tuulega ära kanduv ainehulk mingis ajaühikus.

## Viited
Tootja

**Tootja** on tootmise produkte valmistav või hüviseid loov majandussubjekt.

## Vaata ka
*Tootja vastutab
*Vastutuse jagunemine tootja ja tarnija vahel
Erkki Pakkanen

**Erkki Olavi Pakkanen** (19. aprill 1930 Elimäki – 23. aprill 1973 Kouvola) oli Soome poksija.

Pakkanen ei jõudnud oma riigi tasemel kuigi kõrgele – ta võitis III koha kergekaalus (kuni 60 kg) 1952. aasta Soome meistrivõistlustel. Ta sai koha Soome koondisse 1952. aasta Helsingi olümpiamängudele läbi katsevõistluste.

Pakkanen võitis 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) III koha. Ta sai selle eest pronksmedali kätte alles 1970. aastal. 

Pakkanen vigastas 1953. aasta Soome meistrivõistlustel oma paremat kätt nii, et ei saanud enam poksida. Ta töötas edaspidi autojuhi ja väikeettevõtjana. Ta suri 23. aprillil Kouvola hipodroomi tribüünil südamerabandusse, kui vaatas pealt traavivõistlusi, kus võistles tema vanem poeg Jarmo.
Cai Yingwen

**Cai Yingwen** (蔡英文; **Tsai Ing-wen**; *Cài Yīngwén*; sündinud 31. augustil 1956 Taipeis) on Hiina Vabariigi (Taiwani) poliitik, kes oli 20. maist 2016 kuni 20. maini 2024 Hiina Vabariigi president. 

Ta kandideeris 2012. aasta Hiina Vabariigi presidendivalimistel. Ta oli riigi esimene naispresidendikandidaat. 

2016. aasta 16. jaanuaril toimunud üldvalimistel valiti ta 56,12% häältega Hiina Vabariigi presidendiks. 

20. mail 2016 ametisse astudes sai temast riigi esimene naispresident.

2020. aasta Hiina Vabariigi presidendivalimistel valiti ta 57,13% häältega ametisse teiseks ametiajaks. Tema nelja-aastane ametiaeg lõppes 20. mail 2024. Pärast seda sai presidendiks Lai Ching-te, kes võitis 14. jaanuaril 2024 toimunud valimised. 

Tema paiwanikeelne nimi on **Tjuku**.

## Viited
Koosmeele auhind

**Koosmeele auhind** (ka: **koosmeele preemia**) on auhind, millega Avatud Eesti Fond tunnustab neid, kes on oma tegevusega aidanud kaasa avatud ühiskonna kujunemisele nii Eestis kui ka mujal, samuti Eestis elavate inimeste üksteisemõistmisele ja ühise tuleviku-Eesti ehitamisele.

Auhinda antakse välja alates 1997. aastast ja selle laureaadid kuulutatakse välja igal aastal aprillis Avatud Eesti Fondi aastapäeval.

Kuni 2016. aastani oli auhind rahaline, pärast seda on auhinnaks olnud Marje Üksise graafiline leht "Koosmeelesammas" ja võimaluse korral ka rahaline preemia.

## Laureaadid

## Viited

## Välislingid
* Koosmeele auhind. Avatud Eesti Fondi veebisaidil
Ahmet Davutoğlu

**Ahmet Davutoğlu** (sündinud 26. veebruaril 1959 Konyas) on Türgi politoloog ja poliitik. Ta oli 29. augustist 2014 kuni 24. maini 2016 Türgi peaminister.

Ta õppis Boğaziçi ülikoolis politoloogiat, majandusteadust ja rahvusvahelisi suhteid. Alates 1990. aastast töötas ta politoloogia õppejõuna Malaisia rahvusvahelises islamiülikoolis; aastatel 1995–1999 Marmara ülikoolis ning 1995–2004 Beykenti ülikoolis.

Pärast 2002. aasta parlamendivalimisi sai Ahmet Davutoğlust peaministri nõunik.

1. maist 2009 kuni 29. augustini 2014 oli ta Türgi välisminister.

Pärast Recep Tayyip Erdoğani valimist Türgi presidendiks esitas valitseva Õigluse ja Arengu Partei täitevkomitee Davutoğlu kui Erdoğani lähedase kaastöölise partei esimehe ja peaministri kandidaadiks. 27. augustil 2014 valis Õigluse ja Arengu Partei kongress ta erakonna uueks esimeheks.

28. augustil 2014 nimetas samal päeval presidendiks vannutatud Erdoğan ta peaministri kohusetäitjaks ja tegi talle ülesandeks uue valitsuse moodustamise. Järgmisel päeval astus Davutoğlu valitsus ametisse. 6. septembril läbis tema valitsus edukalt parlamendis toimunud usaldushääletuse.

## Välislingid
* Elulugu Türgi välisministeeriumi lehel (*inglise keeles*)
Doktor Watson

**John Watson** on Arthur Conan Doyle'i teoste tegelaskuju. 

Ta on Sherlock Holmesi biograaf ja lähim sõber. Koostöö eradetektiiviga algas 1881. aastal. Erru läinud sõjaväearst dr Watson on peategelane 58 kriminaalloos.

## Elulugu
John Hamish Watson sündis 1852. aastal. Tal on vanem vend, kelle nime pole juttudes avaldatud, mainitud on ainult initsiaali H.

## Viited

## Välislingid
* John Watson - The Good Doctor? A Talk by Craig Hilton for the Sherlock Holmes Society of Western Australia on the 25th May, 1996
Heterosfäär

**Heterosfäär** on atmosfääri osa, mis paikneb homosfääri kohal, kõrgemal kui 95–100&nbsp;km maapinnast. Homosfääri ja heterosfääri eraldab turbopaus.

Heterosfääri alumine kiht koosneb dilämmastiku molekulidest ja vähemal määral ka dihapniku molekulidest. See kiht ulatub umbes 240&nbsp;km kõrguseni. Selle kohal on atomaarse lämmastiku ja hapniku kiht, kus molekule esineb väga harva. Ülekaalus on atomaarne hapnik. Gaasimolekulide lagunemise põhjustab päikese ultraviolettkiirgus. Selle kihi ülemine piir on umbes 960&nbsp;km kõrgusel.

Sellest kõrgemal paiknev kiht koosneb heeliumi aatomitest. Selle kohal on vesiniku kiht.

Heterosfääri kujunemise põhjustab asjaolu, et kõrgusel üle 90&nbsp;km puudub turbulentne segunemine ning seetõttu toimub gaaside gravitatsiooniline jaotumine. Iga kõrgema kihi gaasidel on eelmise omadest väiksem aatommass. Kihi paksus sõltub Maa gravitatsioonivälja intensiivsusest.

## Viited
Vrbasi jõgi

**Vrbas** on jõgi Bosnias ja Hertsegoviinas. 

Vrbasi jõgi algab  umbes 1530 meetri kõrguselt Dinaari mäestikust, voolab valdavalt põhja ning suubub umbes 90 meetri kõrgusel merepinnast paremalt Savasse. 

Jõe pikkus on eri andmetel 235 km või 240 km.

Suuremad asulad jõe ääres on Bugojno, Donji Vakuf, Jajce ja Banja Luka.

## Viited

## Välislingid
Nottinghami saar

**Nottinghami saar** (inuktituti *Tujjaat*) on saar Hudsoni väinas Hudsoni lahe suus. 

Saar kuulub Kanada Nunavuti Qikiqtaaluki piirkonda.

Saare pindala on 1372 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 168 m. 

Viimased püsielanikud lahkusid saarelt 1970. aastal.
John Watson

**John Watson** on mitme inimese nimi:
* **[[John Watson (psühholoog)|John Watson]]**, USA psühholoog
* **[[John Watson (vormelisõitja)|John Watson]]**, Põhja-Iiri vormelisõitja
* **[[John Watson (maletaja)|John Watson]]**, USA maletaja
* **[[Chris Watson|John Christian Watson]]**, Austraalia poliitik
...
* **[[doktor Watson]]**, Arthur Conan Doyle'i Sherlock Holmesi lugude tegelane
Välitööd

**Välitöödeks** nimetatakse toorandmete kogumist nende leidumise vahetus keskkonnas. Välitöödele vastandub eksperimentaalne andmete kogumine laborikeskkonnas ning sisevaatlus (ehk introspektsioon). Väliandmete kogumine kuulub antropoloogia, arheoloogia, bioloogia, etnograafia, geograafia, geoloogia, keeleteaduse, paleontoloogia ning muudegi loodus- ja sotsiaalteaduste meetodite hulka.

Välitööde hulka kuuluvaks loetakse ka osalevat jälgimist ning toorandmete kogumist intervjuu abil.

## Kirjandus
*Newman, Paul; Martha Ratliff. 2001. *Linguistic fieldwork*. Cambridge University Press. (ISBN 978-0-521-66937-5)
Kennelly-Heaviside'i kiht

**Kennelly-Heaviside'i kiht** ehk **Heaviside'i kiht** ehk **E-kiht** on kiht ionosfääris 90–150 km kõrgusel maapinnast. See paikneb D- ja F-kihi vahel.

Selles kihis koosneb õhk ioniseeritud gaasist, vabade elektronide kontsentratsioon ulatub seal Ne=1011/m³. Ta peegeldab keskmise pikkusega raadiolaineid ja see võimaldab raadiolainete levimist horisondi taha.

Kennelly-Heaviside'i kiht on saanud nimetuse Arthur Edwin Kennelly ja Oliver Heaviside'i järgi. Selle kihi olemasolu ennustasid aastal 1902 sõltumatult ja peaaegu samal ajal ameerika elektriinsener Arthur Edwin Kennelly (1861–1939) ja briti füüsik Oliver Heaviside (1850–1925). Aastal 1924 tõestas kihi olemasolu Briti teadlane Edward Victor Appleton, kes sai selle eest aastal 1947 Nobeli füüsikaauhinna. Aastal 1925 määrasid ameeriklased Gregory Breit ja Merle A. Tuve esimestena selle kihi ulatuse kõikumise.

## Viited
Rekursiivne lühend

**Rekursiivne lühend** on lühend (harilikult akronüüm või initsiaalsõna), mis lühendatavas fraasis ise sisaldub.

Rekursiivseid lühendeid kasutatakse peamiselt humoorikate nimede andmiseks arvutiprogrammidele. Vanaks traditsiooniks on panna programmile, mis on inspireeritud ühest teisest programmist, nimeks rekursiivne lühend, mis harilikult ütleb et see programm pole too teine programm, kuigi see programm tegelikult on vägagi sarnane tolle teise programmiga. Näiteks EINE ("EINE Is Not Emacs"), ZWEI ("ZWEI Was EINE Initially") ja GNU ("GNU's Not UNIX").

## Tähelepanuväärseid näiteid

* Allegro – Allegro Low LEvel Game ROutines (algselt "Atari Low LEvel Game ROutines")
* GNU – GNU's Not Unix
* GNU Hurd – kus "Hurd" tähendab "Hird of Unix-Replacing Daemons", kus omakorda "Hird" tähendab "Hurd of Interfaces Representing Depth."
* EINE – EINE Is Not Emacs. ZWEI Was EINE Initially
* PHP – PHP Hypertext Preprocessor (algselt "Personal Home Page")
* LAME – LAME Ain't an MP3 Encoder
* RPM – RPM Package Manager (algselt "Red Hat Package Manager")
* YAML – YAML Ain't Markup Language (algselt "Yet Another Markup Language")
* Wine – Wine Is Not an Emulator

## Näiteid väljastpoolt informaatikat

* Saab – Saab Automobile Aktiebolaget (varem "Svenska Aeroplan Aktiebolaget)
* VISA – Visa International Service Association

## Viited
Uus

**Uus** võib tähendada järgmist:
*uus tähenduses 'hiljaaegu valminud, loodud või omandatud'
*uus tähenduses 'tänapäeva kuuluv, moodne'
*tennessiini endine sümbol, keemiline element
*Uus (perekonnanimi)

**UUS** võib tähendada järgmist:
*Venemaa lennujaama (Аэропорт Южно-Сахалинск) IATA-kood
Colorado City

**Colorado City** on mitme paiga nimi.
***[[Colorado City (Arizona)|Colorado City]]**, linn Mohave maakonnas Arizonas
***[[Colorado City (Colorado)|Colorado City]]**, linn Pueblo maakonnas Colorados
***[[Colorado City (Texas)|Colorado City]]**, linn Mitchelli maakonnas Texases
Teddy Scholten

**Dorothea Margaretha Scholten-van Zwieteren** (**Teddy Scholten**; 11. mai 1926 Rijswijk – 8. aprill 2010 Rijswijk) oli hollandi laulja, 1959. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja lauluga "Een beetje".
Reutov

**Reutov** on linn Venemaal Moskva oblastis. Piirneb läänes Moskvaga.

Reutov asutati 1573. aastal, linna staatus anti 1940. 

Linna elanike arv oli 1970. aastal 50 200 ja 2005. aastal arvestuslikult 79 100. 

Linnas asub suurettevõte Masinaehituse Teadus-Tootmiskoondis.

## Sõpruslinnad
* Mansfield (Suurbritannia)
* Njasviž (Valgevene)

## Viited

## Välislingid
* Reutovi koduleht
Maria Kaczyńska

**Maria Helena Kaczyńska** (sünninimi **Maria Helena Mackiewicz**; 21. august 1942 Machow Naroczi lähedal (tänapäeval Valgevene) – 10. aprill 2010 Smolensk, Venemaa) oli Poola presidendi Lech Kaczyński abikaasa. Ta hukkus Smolenski lennuõnnetuses.
Axel Roosmann

**Axel Bernhard Roosmann** (ka **Rossman, Rosmann, Roosman**; 14. august 1899 Tartu – 22. veebruar 1974 Toronto) oli eesti graafik, kes põhiliselt tegeles graafilise disainiga.

## Elulugu
Axel Roosmanni pärines trükitöölise perekonnast, tema isa August Rossmann oli aastatel 1923–1932 Tallinna Kunsttööstuskooli trükitöö meister. 

Axel Roosmann oli väljaõppinud litograaf, kes alustas sel alal õpinguid 1913. aastal Riias ja jätkas hiljem Petrogradis. Kui tuli tagasi Eestisse, astus ta vabatahtlikuna Vabadussõtta, kus teenis topograafina. 1922. aastal õppis Tallinna Kunsttööstuskoolis. Hiljem töötas ta üheksa aastat Tallinnas Riigi Trükikojas litograafina ja hiljem vabakunstnikuna, olles kavandanud ka näituse paviljone. 

Kuna tema ema oli saksa soost, sai perekond emigreeruda 1941. aastal Saksamaale. Sõja lõppedes siirduti edasi Rootsi Stockholmi, kus neil oli sugulasi. 1966. aasta detsembris asus ta elama Kanadasse Torontosse.

## Looming
Ta on kujundanud järgmiste ajakirjade esikaasi: 
* Tallinna Elu (1923–1924)
* Huvitav Žurnaal (1933–1935)
* Kõigile (1936)
* Käsitööleht (1932–1935)
* Kaitse Kodu! (1935–1939)
* Kodanik Mats (1926) 
* Laste Rõõm (1931)
* Vabadussõja tähistel 
* Päevaleht (1905)
* Eesti Kirik
* Eesti Võimleja
* Eesti Loomasõber

Ta tegi õli- ja akvarellmaale ning kujundas Eesti marke. On kujundanud hulga plakateid, postkaarte, eksliibriseid, reklaamplakateid ja pakendeid. Paljud pakendid olid edukad võistlustööd. Samuti on ta illustreerinud rohkearvuliselt raamatuid ja kujundanud Eesti esimesi mängukaarte.

Tema karikatuure avaldati ajakirjades Vaba Eestlane, Kodanik Mats ja Tallinna Elu.

Muid töid:
* *Tuli tuha all: Eesti [[metsavennad|metsavendade]] vabadusvõitlus sõnas ja pildis*. Graafika: Axel Roosman. Koostanud [ja välja andnud]: Eesti Rahvuslaste Kogu Kanadas, Toronto, 1976 (jäi lõpetamata, valmis üheksa graafilist lehte kahekümne viiest ettenähtust)
* *Valimik Axel Roosman'i graafikat 1918–1940*. Stockholm, 1980

## Viited
Appletoni kiht

**Appletoni kiht** ehk **F-kiht** on kiht ionosfääris 150–800&nbsp;km kõrgusel maapinnast. Ta paikneb Kennelly-Heaviside'i kihi kohal Maa termosfääris ning on osa heterosfäärist.
 
Appletoni kiht koosneb ioniseeritud gaaside aatomitest. Seal on kogu Maa atmosfääri suurim vabade elektronide ja ioonide kontsentratsioon. Vaikse Päikese aastatel on 240&nbsp;km kõrgusel maksimaalne vabade elektronide kontsentratsioon Ne=4*1011/m³. Aktiivse Päikese aastatel on see maksimaalne 320&nbsp;km kõrgusel (Ne=16*1011/m³).

Appletoni kiht püsib ka öisel ajal, kuid nõrgemal kujul.

Appletoni kiht ehk F-kiht jaotatakse kaheks: F1-kihiks ja F2-kihiks.

Appletoni kiht on nimetatud Briti füüsiku Edward Victor Appletoni järgi.

## Viited
TCP ja UDP portide loend

Portide numbrite ametlikku loetelu haldab IANA (Internet Assigned Numbers Authority) 

## Legend

## Tuntud pordid: 0–1023
Tuntud pordid on kinnitatud IANA poolt ning neid võivad enamikus süsteemidest kasutada ainult süsteemiprotsessid või privilegeeritud kasutajate poolt käivitatud programmid/protsessid.

## Registreeritud pordid: 1024–49151
Siin on loetletud ainult enam kasutatavad pordid; täieliku nimekirja leiab IANA veebilehelt.

## Dünaamilised ja/või erapordid: 49152–65535
Selles vahemikus olevaid pordinumbreid ei saa IANA-s registreerida.

Paljud Linuxi versioonid kasutavad selleks vahemikku 32768 kuni 61000 Vastav seadistus on failis /proc/sys/net/ipv4/ip_local_port_range.

## Vaata ka
*Port
*Internetiprotokollistik

## Viited

## Välislingid
*User-updateable list of standard/nonstandard TCP/IP Ports and related information
*List of selected/nonstandard TCP/IP ports and related information
*List of TCP/UDP ports with information about trojans and malware
*Windows TCP/IP Ephemeral, Reserved, and Blocked Port Behavior
*Known TCP/UDP ports used by Apple software
*SANS List of only the 'preferred' service for each port/protocol combo