open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juurjalgsed

**Juurjalgsed** (*Sarcodina*, ebakorrektselt ka *Rhizopoda*) on ainuraksed loomad. 

Juurjalgsed liiguvad ja haaravad toitu kulendite ehk pseudopoodide  abil.

## Taksonoomia
Juurjalgseid on traditsiooniliselt käsitletud klassina, mis sõltuvalt kulendite toese olemasolule või puudumisele, jagati kaheks. Uuemates süsteemides on juurjalgsed sageli jaotatud kaheks suurrühmaks: *[[Amoebozoa]]* ja *[[Rhizaria]]*. 

Juurjalgsete klass jagati traditsiooniliselt kaheks:

1. *[[Actinopoda]]* (jäigad, toestatud kulendid)
* *Radiolaria* (kiirelised)
** *[[Acantharea]]*
** *[[Polycystinea]]*
** *[[Phaeodarea]]*
* *Heliozoa* (päikeseloomad, päikeselised)
** *[[Actinophyridae]]*
** *[[Centrohelida]]*
** *[[Gymnosphaerida]]*
** *[[Taxopodida]]*

2. *[[Rhizopoda]]* (toeseta pseudopoodid)
* *[[Lobosea]]* (loboossed amööbid ehk loboosid)
** *[[Gymnoaboebae]]* (paljad loboosid)
** *[[Testacealobosa]]* (kodaloboosid)
*** *[[Arcellina]]*
*** *[[Difflugina]]*

* *[[Filosea]]* (filoossete pseudopoodidega amööbid)
** *[[Aconchulinida]]* (paljad filoosid)
** *[[Testaceafilosea]]* (kodafiloosid)

* *[[Granuloreticulosea]]* (pseudopoodid moodustavad võrgustiku)
** *Foraminifera* (kambrilised)

## Vaata ka
**[[Amoebozoa]]*

## Viited
Arguni jõgi

**Argun** (vene *Аргунь*) on jõgi Aasias. 

Algab Suure Hingani läänenõlvult. Ülemjooksul voolab valdavalt läände. Seejärel pöördub kirdesse. Ühinedes Šilkaga, moodustab Amuuri. 

Pikkus 1620 km. Aasta keskmine vooluhulk on 190 m³/s.
Toussidé

**Toussidé** on vulkaan Tšaadis, Tibesti mägismaal. Geograafilised koordinaadid 21,03° N, 16,45° E. Kõrgus 3265 meetrit.
Miyazaki prefektuur

**Miyazaki prefektuur** on Jaapani prefektuur Kyūshū saarel Vaikse ookeani kaldal.

## Haldusjaotus
Miyazaki prefektuur on jaotatud 30 omavalitsusüksuseks, neist 9 linna (市, *shi*).

### Linnad
* Ebino
* Hyūga
* Kobayashi
* Kushima
* Miyakonojō
* Miyazaki
* Nichinan
* Nobeoka
* Saito

## Sümbolid
Miyazaki prefektuuri tunnuslind on faasan (*Phasianus soemmerringii ijimae*), tunnuspuu on kanaari dalipalm (*Phoenix canariensis*) ja tunnuslill jaapani kriinum (*Crinum asiaticum var. japonicum*).

## Viited

## Välislingid
* Miyazaki prefektuuri koduleht
Rooma provints

**Rooma provints** oli provints Itaalias Lazio maakonnas, keskusega Rooma linnas. Alates 2015. aasta 1. jaanuarist on Rooma provintsi asemel città metropolitana di Roma Capitale.

## Haldusjaotus
Rooma provints jaguneb 121 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Rahvastik
Rooma provintsi suurimad vallad olid rahvaarvu järgi järgmised:

## Viited
Latina provints

**Latina provints** on provints Itaalias Lazio maakonnas. Provintsi keskuseks on Latina linn. Hõlmab suurema osa antiikaja Latiumi maakonnast.

Provints moodustati 1934. aastal kuivendatud Pontiini soode (Agro Pontino) alal.

## Haldusjaotus
Latina provints jaguneb 33 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Latina provintsi koduleht (itaalia keeles)
Rieti provints

**Rieti provints** on provints Itaalias Lazio maakonnas. Provintsi keskus on Rieti linn.

## Haldusjaotus

Rieti provints jaguneb 73 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga vallad
Suurima elanike arvuga asulad on järgmised.

## Välislingid

* Rieti provintsi koduleht (itaalia keeles)
Frosinone provints

**Frosinone provints** on provints Itaalias Lazio maakonnas. Provintsi keskuseks on Frosinone linn.

Frosinone piirneb järgmiste provintsidega: Rooma, L'Aquila, Isernia, Caserta ja Latina provints.

## Haldusjaotus
Frosinone provints jaguneb 91 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Kõige enam elanikke elab (seisuga 30.06.2011):


Arpino panorama.jpg|Arpino
Lago di Posta Fibreno - Panorama.jpg|Posta Fibreno järv ja Colle Monacesco
Terra di San Benedetto.jpg|Cassino lauskmaa
Valle del Sacco da Ferentino.JPG|Vaade Sacco orule Ferentinost
CominoValley.jpg|Casalattico ja Val di Comino


## Viited

## Välislingid

* Frosinone provintsi koduleht (itaalia keeles)
Moldejazz

**Moldejazz** on rahvusvaheline džässifestival Norras Moldes.

Iga-aastast nädal aega kestvat festivali korraldatakse alates 1961. aastast. 

See on suurim, tähtsaim ja vanim džässifestival Euroopas.

Festivali ajal külastab Moldet igal aastal 80 000 – 100 000 inimest.

Moldejazzil on esinenud teiste seas Eric Clapton, James Brown, Bob Dylan, Santana, Jeff Healey, Miles Davis, Paul Simon, Joe Cocker, Chick Corea ja Stevie Wonder.

## Välislingid
* Moldejazzi ametlik koduleht (*norra ja inglise keeles*)
Verbano-Cusio-Ossola provints

**Verbano-Cusio-Ossola provints** on provints Itaalias Piemonte maakonnas. Provintsi keskus on Verbania linnas.

## Haldusjaotus
Verbano-Cusio-Ossola provints jaguneb 77 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Verbano-Cusio-Ossola provintsi koduleht (itaalia keeles)
Boksiit

**Boksiit** on settekivim, mis koosneb peamiselt alumiiniumoksiidist ja alumiiniumhüdroksiidist. Boksiit on peamine alumiiniumimaak.

Lisandeiks võivad olla ränidioksiid, raudhüdroksiidid, savimineraalid jne. Peamised koostismineraalid on gibsiit, bömiit ja diaspoor. Varem peeti boksiiti savimineraaliks, mille keemiline valem on Al2O3**·**2H2O. Värvuselt on boksiit hallikas, pruun, kollakas või punakaspruun.

Boksiit tekib niiskes ja soojas kliimas alumiiniumi sisaldavate kivimite porsumisel.

Suurimad boksiidivarud on Guineal, Austraalial ja Brasiilial.

Boksiit on saanud nimetuse Les Baux de Provence'i järgi Lõuna-Prantsusmaal, kus varem boksiiti kaevandati.
Vercelli provints

**Vercelli provints** on provints Itaalias Piemonte maakonnas. Provintsi keskuseks on Vercelli linn.

## Haldusjaotus
Vercelli provints jaguneb 86 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused

## Välislingid

* Vercelli provintsi koduleht (itaalia keeles)
Cobh

**Cobh** (iiri **An Cóbh**) on sadamalinn Iirimaal Corki krahvkonnas. Asub Atlandi ookeani kaldal. 

Aastatel 1849–1922 oli linna nimi **Queenstown**.

Cobhi sadama kaudu lahkusid miljonid iirlased sealt Ameerikasse. Cobhis peatus viimast korda Titanic enne teeleasumist Ameerikasse.

## Välislingid
*
Vesuuv

**Vesuuv** (itaalia *Vesuvio*, ladina *Vesuvius*) on vulkaan Euroopas Apenniini poolsaarel Türreeni mere kaldal. See asub Campanias Napoli lahe ääres Napolist kagus. Vulkaan on tänapäeval 1281 meetrit kõrge. Vesuuv on ainus tegevvulkaan Euroopa mandriosas.

Vesuuvi ümbruses on toimunud mitu sõjaajaloos olulist sündmust: pärimuse järgi hukkus Vesuuvi lähedal 340 eKr võitluses latiinide vastu Publius Decius Mus vanem, 73 eKr kogus seal oma poolehoidjaid Spartacus ning 553. aastal langes Vesuuvi lähedal Lactariuse mäe juures viimane idagootide kuningas Teja, võideldes Bütsantsi väejuhi Narsesega.

## Pursked

### Umbes 1995 eKr
Vesuuvi arvatavasti kõige suurem ja plahvatuslikum purse toimus umbes 1995 eKr. See tuvastati järvesettide radiosüsinikumeetodil.

### AD 79

Vesuuvi kõige kurikuulsam Avellino purse toimus 24. augustil 79, kui see mattis vulkaanilise tuha alla Pompeji ja Stabiae ning mudavoolu alla Herculaneumi linna. Linnad mattusid nii kiiresti, et inimesed ei jõudnud põgeneda. Seetõttu on tollased ehitised suurepäraselt säilinud ja arheoloogilised väljakaevamised on andnud hindamatut teavet tolle aja olmest. Väljakaevamistelt leitud piltide järgi on ka selgunud, et enne seda purset oli mäel ainult üks tipp.

### Hilisemad
Pärast seda on vulkaan pursanud umbes kolmel tosinal korral, teadaolevalt aastatel 203, 472, 512, 787, 968, 991, 999, 1007, 1036, 1631, 1660, 1682, 1694, 1698, 1707, 1737, 1760, 1767, 1779, 1794, 1822, 1834, 1839, 1850, 1855, 1861, 1868, 1872, 1906, 1926, 1929 ja viimati 1944. Ehkki Vesuuvi kraatri põhjast on viimasest purskest saadik vaid auru ja suitsu tõusnud, peetakse seda jätkuvalt üheks maailma kõige ohtlikumaks vulkaaniks, sest vulkaan on ka varem üllatanud ootamatute ja suurt kahju põhjustanud pursetega (tasub meeles pidada, et mäe ümbruses elab üle 3 miljoni inimese).

## Galerii

## Vaata ka
* Vesuuvi rahvuspark

## Välislingid

* Parco Nazionale del Vesuvio

## Viited
Santiago saar

**Santiago** (ka *São Tiago*) on saar Atlandi ookeanis, suurim Roheneemesaartest. Kuulub Roheneemesaartele.

Santiago on üks Tuulealustest saartest, ta asub 40 km Maiost läänes ja 50 km Fogost idas.

Pindala 991 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 1392 meetrit. 

Saarel asub Cabo Verde Vabariigi pealinn Praia. Santiago on Cabo Verde põllumajanduskeskus, seal elab pool kogu riigi rahvastikust. Saar oli ka esimene, mis asustati, Cidade Velha asula rajati 1462. aastal.


Pilt:Locator map of Santiago, Cape Verde.png|Santiago asukoht saarestikus
Pilt:1996.12.00.cv.st.interior.jpg|Saare lõunaosa (1996)


## Välislingid
Kaugatuma lade

**Kaugatuma lade** on siluri ladestu Přidolí ladestikku kuuluv regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Kaugatuma lademe all lamab Kuressaare lade ja temal lasub Ohessaare lade.

Ladet hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker aastal 1925. Lademe stratotüübiks on Kaugatuma pank, laiendatud stratotüübiks on aga Kaugatuma G1 puurauk. Lade on nime saanud Kaugatoma küla vana nimekuju järgi. Üleilmses standardis vastab sellele Přidoli ajastiku varajasem periood.

Lademe vanus on 417...418,7 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastab sellele Kaugatuma kihistu, milles on eristatud Äigu ja Lõo kihid.

Kivimiliselt koosneb lade peamiselt vahelduvatest mergli ja lubjakivi kihtidest. Iseloomulikud on kuni 5 m paksused jämeteralise puhta krinoidlubjakivi kihid, mis paljanduvad ka põhilistes Kaugatuma lademe paljandeis. Need on: Kaugatuma (2,8 m) ja Lõo pangal (1,7) ning Äigu (1,3 m) ja Väike-Rootsi paemurrus (1,0 m). 

Lademe paksus on 42...86 meetrit. Avaneb vaid Saaremaa lõunarannikul Sõrve, Roomassaare, Muratsi, Vätta ja Nässumaa poolsaarel. Lademe kivimid esinevad veel ka Ruhnu all, sealt ida suunas neid ei esine.

Litostratigraafiliselt jagatakse lade alumiseks (Äigu) ja ülemiseks (Lõo) kihiks.

## Viited

## Välislingid
*Kaugatuma lade Eesti Stratigraafilise komisjoni saidil
Ōita prefektuur

**Ōita prefektuur** on Jaapani prefektuur Kyūshū saarel Vaikse ookeani kaldal.

## Haldusjaotus
Ōita prefektuur on jaotatud 18 omavalitsusüksuseks, neist 14 linna (市, *shi*).

### Linnad
* Beppu
* Bungo-ōno
* Bungotakada
* Hita
* Kitsuki
* Kunisaki
* Nakatsu
* Ōita
* Saiki
* Taketa
* Tsukumi
* Usa
* Usuki
* Yufu

## Sümbolid
Ōita prefektuuri tunnuslind on (*Zosterops japonica*), tunnuspuu on ploomipuu (*Prunus mume* var. *bungo*) ja tunnuslill ploomipuu õis.

## Viited

## Välislingid
* Ōita prefektuuri koduleht
Beppu

**Beppu** (jaapani 別府) on Jaapani kuulsaim kuurortlinn Ōita prefektuuris Kyūshū saare kirderannikul. 

Igal aastal külastab linna umbes 12 miljonit turisti, keda tõmbavad ligi 3000 kuumaveeallikat ja ravimudabasseini.

Elanike arv on 124 500 (2011).

Linnas asub seksimuuseum Beppu Hihokan.

## Viited

## Välislingid
*Beppu ametlik koduleht
Fukuoka prefektuur

**Fukuoka prefektuur** on Jaapani prefektuur Kyūshū saare põhjaosas.

## Haldusjaotus

Fukuoka prefektuuris on 60 omavalitsusüksust, neist 29 linna (市, *shi*).

Fukuoka prefektuuris on 15 ajaloolist maakonda (郡, *gun*).

### Linnad

## Sümbolid

Fukuoka prefektuuri tunnuslind on jaapani rädilind (*Cettia diphone*), tunnuspuu on rododendron *Rhododendron tsutsusi* ja tunnuslill ploomiõis (*Prunus mume*).

## Viited

## Välislingid

* Fukuoka prefektuuri koduleht (*jaapani ja inglise keeles*)
Tsu

**Tsu** (jaapani 津) on linn Jaapanis, Mie prefektuuri keskus. Asub Ise lahe kaldal. 

Algselt oli Tsu kindluslinn, mis jäi 40 km kaugusel asuvasse Ise templisse minevate palverändurite teele.

1945. aastal hävis USA lennukite pommirünnakutes umbes pool linna hoonetest.

1. jaanuaril 2006 liideti Tsu linnaga Hisai, Anō, Kawage ja Geino linn ning Misato küla.

Elanike arv oli 292 900 (2005).

## Viited

## Välislingid

*Tsu koduleht
Anna Olsson

**Anna Olsson** (neiupõlvenimi Dahlberg; sündinud 1. mail 1976 Kramforsis) on rootsi endine murdmaasuusataja.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2002  Salt Lake Citys
**33. koht sprindis
**36. koht 15 km vabastiilis
**39. koht 30 km klassikas
**40. koht 10 km klassikas

*2006  Torinos
** **olümpiavõitja** teatesprindis
** 10. koht vabastiilisprindis

*2010  Vancouveris
** 4. koht klassikasprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2001 Lahtis
**26. koht sprindis
**43. koht 10 km jälitussõidus

*2003 Val di Fiemmes
**22. koht sprindis
**23. koht 10 km klassikas

*2005 Oberstdorfis
**4. koht sprindis

*2007 Sapporos
**4. koht klassikasprindis

*2009 Liberecis
** hõbemedal teatesprindis klassikatehnikas (koos Lina Anderssoniga)

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Anna Olsson osales 100 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 14 korral, millest kaks kord kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
*
Andrew Newell

**Andrew Kelley Newell** (sündinud 30. novembril 1983 Benningtonis) on endine USA murdmaasuusataja. Ta oli eelkõige tuntud sprinterina.

Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2019–2020.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2006  Torinos
**16. koht vabastiilisprindis
**13. koht sprinditeates
*2010  Vancouveris
**45. koht klassikasprindis
**9. koht sprinditeates
**13. koht 4×10 km teatesõidus
*2014  Sotšis
**18. koht vabatehnikasprindis
**11. koht 4×10 km teatesõidus
*2018  Pyeongchangis
**37. koht klassikatehnikasprindis
**14. koht 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2003  Val di Fiemmes
**31. vabatehnikasprindis
*2005  Oberstdorfis
**12. koht klassikasprindis
**14. koht sprinditeates
*2007  Sapporos
**5. koht klassikasprindis
**13. koht sprinditeates
*2009  Liberecis
**12. koht vabatehnikasprindis´
**12. koht 4×10 km teatesõidus
*2011  Oslos
**11. koht vabatehnikasprindis
**10. koht teatesprindis
**14. koht 4×10 km teatesõidus
*2013  Val di Fiemmes
**21. koht klassikasprindis
**10. koht 4×10 km teatesõidus
**14. koht teatesprindis
*2015  Falunis
**17. koht klassikasprindis
**7. koht teatesprindis
*2017  Lahtis
**21. koht vabatehnikasprindis
**50. koht 15 km klassikas
*2019  Seefeldis
**40. koht vabatehnikasprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Andrew Newell võistles kokku 220 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile kolmel korral, millest kõigil korral sprindidistantsidel.

## Välislingid
* Koduleht
* Andrew Newell FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Albrecht III

**Albrecht III** nimelised valitsejad:
***[[Albrecht III (Austria)|Albrecht III]]** oli Austria hertsog 1365–1395 
***[[Albrecht Mecklenburgist|Albrecht III]]** oli Mecklenburgi hertsog 1384–1412 ja Rootsi kuningas (Albrekt) 1364–1389 
***[[Albrecht III (Saksi-Wittenberg)|Albrecht III]]** oli Saksi-Wittenbergi hertsog 1375/80-1422
***[[Albrecht III (Baieri)|Albrecht Vaga]]** oli Baieri hertsog 1438–1460 
***[[Albrecht III (Saksimaa)|Albrecht Vapper]]** oli Saksimaa hertsog 1485–1500 
***[[Albrecht III (Saksi-Coburg)|Albrecht III]]** oli Saksi-Coburgi hertsog 1681–1699 
***[[Albrecht III (Habsburg)|Albrecht III]]** oli Habsburgi krahv kuni 1199 
***[[Albrecht III (Brandenburg)|Albrecht III]]** oli Brandenburgi markkrahv 1268–1300
***Albrecht III**, Brandenburgi kuurvürst, on tuntud Albrecht Achillese nime all

## Vaata ka
*Albrecht I
*Albrecht II
*Albrecht IV
*Albrecht V
*Albrecht VI
*Albrecht VII
Albrecht IV

**Albrecht IV** nime kandsid järgmised valitsejad:
* **[[Albrecht IV (Austria)|Albrecht IV]]**, Austria hertsog 1395–1404 
* **[[Albrecht IV (Mecklenburg)|Albrecht IV]]**, Mecklenburgi hertsog 1383–1388 
* **[[Albrecht IV (Baieri)|Albrecht Tark]]**, Baieri hertsog 1465–1508
* **[[Albrecht IV (Habsburg)|Albrecht IV]]**, Habsburgi krahv 1232–1239
* **[[Albrecht (Mainz)|Albrecht IV]]**, Magdeburgi peapiiskop 1513–1545 

## Vaata ka
*Albrecht I
*Albrecht II
*Albrecht III
*Albrecht V
*Albrecht VI
*Albrecht VII
Albrecht VI

**Albrecht VI** nimelised monarhid:
***[[Albrecht VI (Austria)|Albrecht VI ''der Freigiebige'']]** oli Austria ertshertsog 1457–1463 
***[[Albrecht VI (Mecklenburg)|Albrecht VI]]** oli Mecklenburgi hertsog 1464–1483 
***[[Albrecht VI (Baieri)|Albrecht VI]]** oli Baieri-Leuchtenbergi hertsog 1646–1650

## Vaata ka
*Albrecht I
*Albrecht II
*Albrecht III
*Albrecht IV
*Albrecht V
*Albrecht VII
Albrecht VII

**Albrecht VII** nime all olid tuntud:
***[[Albrecht VII (Mecklenburgi hertsog)|Albrecht VII]]**, Mecklenburgi hertsog 1503–1547
***[[Albrecht VII (Schwarzburg-Rudolstadt)|Albrecht VII]]**, Schwarzburg-Rudolstadti krahv 1574–1605
***[[Albrecht VII (Austria)|Albrecht VII]]**, Burgundia hertsog 1598–1621

## Vaata ka
*Albrecht I
*Albrecht II
*Albrecht III
*Albrecht IV
*Albrecht V
*Albrecht VI
LeAnn Rimes

**LeAnn Rimes** (sünninimega **Margaret LeAnn Rimes**; sündinud 28. augustil 1982 Jacksonis Mississippi osariigis) on USA pop- ja kantrilaulja.
Keijo Kurttila

**Keijo Kurttila** (sündinud 8. aprillil 1975) on soome murdmaasuusataja (sprinter).

## Saavutused
### Maailmameistrivõistlused
2003 Val di Fiemmes

*15. koht sprindis

2005 Oberstdorfis

*15. koht sprindis

### Olümpiamängud
2002. aasta taliolümpiamängud Salt Lake Citys
*25. koht sprindis

2006. aasta taliolümpiamängud Torinos
* 5. koht teatesprindis
* 23. koht vabastiilisprindis
Traian Băsescu

**Traian Băsescu** [traj'an bös'esku] (sündinud 4. novembril 1951 Basarabis) on Rumeenia poliitik, aastatel 2004–2014 riigi president, 2019–2024 Euroopa Parlamendi liige. 

Aastatel 2000–2004 oli Băsescu Bukaresti linnapea. 2004. aastal sai temast riigi president ja 2009. aastal valiti ta taas sellesse ametisse. 20. aprillist 23. maini 2007 ja 6. juulist 27. augustini 2012 olid tema volitused presidendina peatatud. Tema teine ja viimane ametiaeg presidendina lõppes 21. detsembril 2014, kui presidendina vannutati ametisse Klaus Iohannis. 

Enne poliitikukarjääri töötas Băsescu kaptenina ja riikliku laevafirma Navrom direktorina.

## Esimene ametiaeg presidendina

Esimesel ametiajal ei laabunud president Băsescu koostöö peaminister Călin Popescu-Tăriceanuga.

Băsescut süüdistati põhiseaduse rikkumises ja seaduste meelevaldses rakendamises. Kuigi Konstitutsioonikohus asus 2007. 17. jaanuaril seisukohale, et president pole põhiseadust rikkunud ning teda ei peaks tagandama, algatas Sotsiaaldemokraatlik Partei 18. jaanuaril presidendi Băsescu volituste peatamise.

19. aprillil 2007 peatas parlament häälteenamusega 322:108 (10 erapooletut; vajalik poolthäälte arv oli 233) presidendi volitused. Otsus jõustus 20. aprillil, kui Konstitutsioonikohus kiitis parlamendi otsuse heaks ja seadustega kooskõlas olevaks. Presidendi kohusetäitjaks sai parlamendi ülemkoja esimees Nicolae Văcăroiu.

19. mail toimus rahvahääletus president Traian Băsescu ametisse ennistamise küsimuses. Referendumil osales umbes 44 protsenti hääleõiguslikest kodanikest, kellest 74 protsenti toetasid presidendi ametisse ennistamist. 23. mail taastusid vastavalt rahvahääletuse tulemusele Băsescu volitused presidendina.

## Teine ametiaeg
2009. aasta detsembris valiti Băsescu presidendivalimiste teises voorus presidendiks tagasi. Băsescu sai 50,37% häältest, tema sotsiaaldemokraadist vastaskandidaat Mircea Geoană 49,63%.

President sattus vastuollu vasakpoolse peaministri Victor Pontaga. Parlamendis algatati menetlus tema volituste peatamiseks. 6. juulil 2012 peetud parlamendi erakorralisel istungil peatas parlament häältega 256:114 president Băsescu volitused ja kuulutas 29. juuliks välja rahvahääletuse tema ametist tagandamiseks. Presidendi kohuseid asus täitma parlamendi ülemkoja esimees Crin Antonescu.

## Tunnustus
* 2011 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Välislingid

*"Rumeenia presidendiks valiti napilt tagasi Băsescu" ERR Uudised, 7. detsember 2009
*"Lävepakuküsitlused näitavad toetust Basescu jätkamisele" ERR Uudised, 19. mai 2007
Espen Harald Bjerke

**Espen Harald Bjerke** (sündinud 12. aprillil 1980) on norra murdmaasuusataja.

## Saavutused
### Maailmameistrivõistlused
2005 Oberstdorfis

*25. koht 2x15 km topeltjälitussõidus
Tore Bjonviken

**Tore Bjonviken** (sündinud 2. jaanuaril 1975) on norra murdmaasuusataja.

1996. aastal tegi ta debüüdi maailma karikasarjas. 12 etapil jõudis ta esikümnesse, sealhulgas nii sprindis kui ka 15 km distantsil. Viimast korda võistles ta maailma karikasarjas 2005. aastal.
Konrad I

**Konrad I** ja **Konrad** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Konrad Vanem]]** oli Oberlahngau krahv kuni 906 
***[[Konrad Punane]]** oli Lotringi hertsog 944–953 
***[[Konrad (Itaalia kuningas)|Konrad]]** oli Saksa kaaskuningas ja Itaalia kuningas 11. sajandi lõpus
***[[Konrad (Montferrat)|Konrad]]** oli Montferrat' markii 1183–1192 ja Jeruusalemma kuningas 1192 
***[[Konrad Staufen]]** oli Reini pfaltskrahv kuni 1195 
***[[Konrad I (Ida-Frangi kuningas)|Konrad I]]** oli Ida-Frangi kuningas 911–918 
***[[Konrad I (Švaabimaa)|Konrad I]]** oli Švaabi hertsog 982–997 
***[[Konrad I (Kärnten)|Konrad I]]** oli Kärnteni hertsog 1004–1011 
***[[Konrad I (Baieri)|Konrad I]]** oli Zütpheni krahv ja Baieri hertsog 1049–1053
***[[Konrad I (Luksemburg)|Konrad I]]** oli Luksemburgi krahv 1059–1086 
***[[Konrad I (Württemberg)|Konrad I]]** oli Württembergi isand 1083–1110 
***[[Konrad I (Böömimaa)|Konrad I]]** oli Böömi hertsog 1092
***[[Konrad I (Zähringen)|Konrad I]]** oli Zähringeni hertsog 1122–1152 
***[[Konrad I (Meißen)|Konrad Suur]]** oli Meißeni markkrahv 1130–1156 
***[[Konrad I Masooviast]]** oli Masoovia hertsog ning Poola suurhertsog 13. sajandi esimesel poolel
***[[Konrad I (Oldenburg)|Konrad I]]** oli Oldenburgi krahv 1315–1347 
***[[Konrad I (Oleśnica)|Konrad I]]** oli Oleśnica (Oelsi) hertsog 1320–1366
***[[Konrad I (Rietberg)|Konrad I]]** oli Rietbergi krahv 1237–1264

***[[Konrad (Konstanz)|Konrad]]** oli Konstanzi piiskop 934–975
***[[Konrad von Hochstaden]]** oli Kölni peapiiskop ja kuurvürst 1238–1261
***[[Konrad I (Salzburg)|Konrad von Abensberg]]** oli Salzburgi peapiiskop 1106–1147
***[[Konrad von Wittelsbach]]** oli Mainzi ja Salzburgi peapiiskop ning kuurvürst 1161–1165 ja 1183–1200
***[[Konrad von Querfurt]]** oli Magdeburgi peapiiskop 1134–1142
***[[Konrad von Oels]]** oli Breslau piiskop 1417–1447
***[[Konrad I (Freising)|Konrad I]]** oli Freisingi piiskop
***[[Konrad I (Saare-Lääne piiskop)|Konrad I]]** oli Saare-Lääne piiskop

***[[Konrad von Jungingen]]** oli Saksa ordu kõrgmeister aastatel 1393–1407

## Vaata ka
*Konrad II
*Konrad III
*Konrad IV
*Konrad V
Konrad IV

**Konrad IV** oli mitme valitseja nimi:
***[[Konrad IV (Saksa kuningas)|Konrad IV]]** oli Saksa kuningas 1250–1254
***[[Konrad IV (Oleśnica)|Konrad IV]]** oli Oleśnica (Oelsi) hertsog 1412–?
***[[Konrad IV (Rietberg)|Konrad IV]]** oli Rietbergi krahv 1389–1428

***[[Konrad IV (Freising)|Konrad von Klingenberg]]** oli Freisingi piiskop
***[[Konrad IV (Salzburg)|Konrad IV]]** oli Salzburgi peapiiskop

## Vaata ka
*Konrad I
*Konrad II
*Konrad III
*Konrad V
Ruprecht I

**Ruprecht** (Rupprecht) ja **Ruprecht I** on olnud mitme monarhi nimi:
***[[Ruprecht I (Saksa kuningas)|Ruprecht I]]** oli Saksa kuningas 1400–1410 ja **Ruprecht III** nime all Reini pfaltskrahv ning kuurvürst
***[[Ruprecht (Mainz)|Ruprecht]]** oli Mainzi peapiiskop 970–975
***[[Ruprecht (Köln)|Ruprecht von der Pfalz]]** oli Kölni peapiiskop
***[[Ruprecht I (Pfalz)|Ruprecht von der Pfalz]]** (1309–1390) oli ka Reini pfaltskrahvi ja kuurvürsti nimi
***[[Rupert Pfalzist (Cumberlandi hertsog)|Ruprecht von der Pfalz]]**i nime all tunti ka Cumberlandi hertsogit, kes oli Pfalzi kuurvürsti Friedrich V poeg
***[[Ruprecht I (Liegnitz)|Ruprecht I]]** oli Schlesien-Liegnitzi hertsog 1364–1409
***[[Rupprecht von Bayern]]** oli Baieri viimane kroonprints.
Seraina Mischol

**Seraina Mischol** (sündinud 1. detsembril 1982 Samedanis) on Šveitsi endine murdmaasuusataja.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2006 Torinos
** 11. koht 4×5 km teatesõidus
** 15. koht 10 km klassikas
** 32. koht vabastiilisprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2001 Lahtis
**7. koht 4×5 km teatesõidus
**55. koht 10 km klassikas

*2003 Val di Fiemmes
**10. koht 4×5 km teatesõidus
**33. koht 10 km klassikas
**34. koht 15 km klassikas (ühisstart)

*2005 Oberstdorfis
**8. koht sprinditeates
**11. koht 4×5 km teatesõidus
**33. koht sprindis
**38. koht 10 km vabastiilis

*2007 Sapporos
**9. koht 4×5 km teatesõidus
**14. koht klassikasprindis
**14. koht sprinditeates

*2009 Liberecis
**22. koht 10 km klassikas
**37. koht sprindis

## Välislingid

* Seraina Mischol FIS-i kodulehel
Kauniainen

**Kauniainen** on linn Soomes Uusimaa maakonnas Suur-Helsingi regioonis. Paikneb enklaavina Espoo linna sees.

Kauniaises on umbes 9300 elanikku, kellest 35% räägib emakeelena rootsi keelt.

Kauniainen asutati 1920. aastal. Ta sai linnaõigused 1972. aastal.

Linnas on rongijaam, kust on ühendus Helsingi ja Kirkkonummi suunal.

Linna põhjaosas asub väike järv nimega Gallträsk.

Kauniainen on tuntud madala maksuprotsendi ja kõrge sissetulekuga elanike poolest.

## Viited

## Välislingid
* Kauniaise koduleht
Arturo Barrios

**Arturo Barrios** (sündinud 12. detsembril 1963 Méxicos) on Mehhiko kergejõustiklane (jooksudistantsid 5000 m kuni maratonini). 

## Maailmarekordid

## Välislingid
*Arturo Barrios
Konrad II

**Konrad II** oli mitme valitseja nimi:
***[[Konrad II (Saksa-Rooma keiser)|Konrad II]]** oli Saksa-Rooma keiser 1027–1039 
***[[Konrad II (Kärnten)|Konrad Noorem]]** oli Kärnteni hertsog 1036–1039 
***[[Konrad II (Württemberg)|Konrad II]]** oli Württembergi isand 1110–1143 
***[[Konrad II (Luksemburg)|Konrad II]]** oli Luksemburgi krahv 1130–1136 
***[[Konrad II (Lausitz)|Konrad II]]** oli Lausitzi markkrahv 1190–1210 
***[[Konrad II (Glogau)|Konrad II]]** oli Glogau hertsog 1252–1273 
***[[Konrad II (Oleśnica)|Konrad II]]** oli Oleśnica (Oelsi) hertsog 1366–1403 
***[[Konrad II (Baieri)|Konrad Laps]]** oli Baieri hertsog
***[[Konrad II Otto]]** oli Böömi hertsog 1189–1191
***[[Konrad II (Rietberg)|Konrad II]]** oli Rietbergi krahv 1282–1313

***[[Konrad II (Salzburg)|Konrad von Babenberg]]** oli Salzburgi peapiiskop 1164–1168
***[[Konrad II (Magdeburg)|Konrad von Sternberg]]** oli Magdeburgi peapiiskop 1266–1277
***[[Konrad II (Freising)|Konrad II]]** oli Freisingi piiskop
***[[Konrad II (Saare-Lääne piiskop)|Konrad II]]** oli Saare-Lääne piiskop

## Vaata ka
*Konrad I
*Konrad III
*Konrad IV
*Konrad V
Konrad III

**Konrad III** oli mitme valitseja nimi:
***[[Konrad III (Saksa kuningas)|Konrad III]]** oli Saksa kuningas 1138–1152 
***[[Konrad III (Burgundia)|Konrad Rahuvalmis]]** oli Burgundia kuningas 937–993 
***[[Konrad III (Kärnten)|Konrad III]]** oli Kärnteni hertsog 1057–1061 
***[[Konrad III (Oleśnica)|Konrad III]]** oli Oleśnica (Oelsi) hertsog 1403–1412
***[[Konrad III (Rietberg)|Konrad III]]** oli Rietbergi krahv 1347~1365

***[[Konrad III (Freising)|Konrad III]]** oli Freisingi piiskop

## Vaata ka
*Konrad I
*Konrad II
*Konrad IV
*Konrad V
Philipp II

**Philipp II** nime all on tuntud:
***[[Philipp II (Braunschweig)|Philipp II]]** oli Herzbergi ja Osterode hertsog kuni 1569 
***[[Philipp II (Pommer-Wolgast)|Philipp II]]** oli Pommer-Wolgasti hertsog 1592–1625 
***[[Philipp II (Pommer-Stettin)|Philipp II]]** oli Pommer-Stettini hertsog 1606–1618 
***[[Philipp II (Nassau-Saarbrücken)|Philipp II]]** oli Nassau-Saarbrückeni krahv 1429–1492 
***[[Philipp II (Hessen-Rheinfels)|Philipp II]]** oli Hessen-Rheinfeldsi maakrahv 1567–1583 
***[[Philipp II (Baden)|Philipp II]]** oli Badeni markkrahv 1569–1588 
***[[Philipp II (Schaumburg-Lippe)|Philipp II]]** oli Schaumburg-Lippe krahv 1749–1787
***[[Philipp II (Braunschweig-Grubenhagen)]]**
***Philipp II** ja Philipp von Habsburgi  all võidakse mõelda ka Hispaania kuningat **[[Felipe II]]**

## Vaata ka
*Philippe II
Nagib Mahfuz

**Nagib Mahfuz** (11. detsember 1911 – 30. august 2006) (araabia نجيب محفوظ) oli egiptuse kirjanik, dramaturg ja stsenarist, 1988. aasta Nobeli kirjandusauhinna laureaat. Ta oli esimene araabia kirjanik, kes pälvis selle auhinna.

1996. aastal asutati temanimeline kirjandusauhind araabia kirjanike tunnustamiseks. 

Ta on avaldanud 35 romaani ja jutukogusid. 

## Teoseid
* "Kairo triloogia" (1956-1957)
* ليالى ألف ليلة : "Tuhande öö ööd" (1981, eesti keeles 2004 Kalle Kasemaa tõlkes) ISBN 9985-3-0781-X
* "Kahe palee vahel" (eesti keeles Tallinn 2019, Eesti Raamat, sari Nobeli laureaat)
Václav I

**Wenzel I** või **Wenzel**i (Wenceslause) nime all on tuntud:
***[[Wenzel (Saksa kuningas)|Wenzel]]**, Saksa kuningas 1378–1400 ja **Václav IV** nime all Böömimaa kuningas 1378–1419
***[[Wenzel I (Luksemburg)|Wenzel I]]**, Luksemburgi hertsog 1353–1383 
***[[Wenzel I (Saksi-Wittenberg)|Wenzel I]]**, Saksi-Wittenbergi hertsog 1370–1388 

**Václav I** nime all on tuntud:
***[[Wacław I (Cieszyn)|Wacław I]]** (Wenzel I) oli Cieszyni (Tescheni) hertsog kuni 1474 
***[[Václav I (Böömimaa kuningas)|Vaclav I]]**, Böömi kuningas 1230–1253
***[[Václav I (Böömimaa hertsog)|Vaclav Püha]]**, Böömimaa hertsog 928–935
***[[Václav I (Legnica)|Václav I]]** (Wenzel I), Legnica (Liegnitzi) hertsog 1352–1364 

## Vaata ka
*Václav II
*Václav III
Philipp I

**Philipp I** nime all tuntud monarhid ja valitsejasuguvõsade pead:
***[[Philipp I (Flandria)|Philipp I]]** oli Flandria krahv 1168–1191
***[[Philipp (Saksa kuningas)|Philipp von Schwaben]]** oli Saksa kuningas 1198–1208 
***[[Philipp (Pfalz)|Philipp Õiglane]]** oli Pfalzi kuurvürst 1476–1508 
***[[Philipp (Baden)|Philipp]]** oli Baden-Durlachi markkrahv 1515–1533 
***[[Philipp (Hessen-Homburg)|Philipp]]** oli Hessen-Homburgi landkrahv 1839–1846 
***[[Philipp (Pfalz-Neuburg)|Philipp ''der Streitbare'']]** oli Pfalz-Neuburgi hertsog 1522–1548 
***[[Philipp Wilhelm (Pfalz-Neuburg)|Philipp Wilhelm]]** oli Pfalzi kuurvürst 1685–1690 
***[[Philipp I (Pommer-Wolgast)|Philipp I]]** oli Pommer-Wolgasti hertsog 1531–1560 
***[[Philipp I (Braunschweig-Grubenhagen)|Philipp I]]** oli Braunschweigi hertsog kuni 1551 
***[[Philipp I (Nassau-Saarbrücken)|Philipp I]]** oli Nassau-Saarbrückeni krahv 1368–1429
***[[Philipp von Katzenelnbogen]]** oli Katzenelnbogeni krahv 1444–1479 
***[[Philipp I (Hessen)|Philipp ''der Großmütige'']]** oli Hesseni maakrahv 1509–1567 
***[[Philipp Ilus]]** oli Burgundia hertsog ja Kastiilia kuningas (Felipe I nime all)
***[[Philipp (Hessen)|Philipp]]** oli Hessen-Kasseli kuurvürstliku perekonna pea 1968–1980
## Vaata ka
*Philippe I
Almetjevsk

**Almetjevsk** on linn Venemaal Tatarstanis. Asub Zai (Zäy) jõe kaldal.

Almetjevski kohal oli 17. sajandil tekkinud küla, mis hakkas kasvama pärast naftaleiukohtade avastamist. Linnaõigused sai 1953. aastal, enne seda oli ametlik nimi Almetjevo.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Almetjevski elanikest tatarlasi 50,4%, venelasi 42,9%, tšuvašše 2,4% ja mordvalasi 2,4%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest tatarlasi 55,2%, venelasi 37,1% ja tšuvašše 3,1%.

Linn on tähtis naftatööstuskeskus.

## Viited

## Välislingid

* Almetjevski portaal (*vene keeles*)
* Almetjevski kaart
Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel

**[[Bobisõit]] [[2006. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 18.–25. veebruarini Cesana Pariolis, Itaalias.

Võistlusalasid oli kolm: naiste kahebobi ja meeste kahe- ning neljabobi.

## Rada
Bobisõiduvõistlused toimusid 19 kurviga (8 paremale ja 11 vasakule) 1435 meetri pikkusel rajal. Raja kõrguste vahe oli 114 meetrit. Maksimumkiirus ulatus rajal 130 km/h. Võistlusi mahtus vaatama umbes 7000 pealtvaatajat, neist 3624 istekohtadel. Raja ehitus läks maksma üle 77 miljoni euro.

Samal rajal toimusid ka skeletoni ja kelgutamise võistlused. 

## Tulemused

### Mehed

#### Kahebobi




Finaal: 19. veebruar 
Osavõtjaid: 58
Riike: 19
**[[Bobisõit 2002. aasta taliolümpiamängudel#Meeste kahebobi|Olümpiavõitja 2002]]:** Christoph Langen Markus Zimmermann
**[https://www.olympedia.org/results/460 Ametlikud tulemused]**  


#### Neljabobi


 

Finaal: 26. veebruar 
Osavõtjaid: 101
Võiskondi: 26
Riike: 18
**[[Bobisõit 2002. aasta taliolümpiamängudel#Meeste neljabobi|Olümpiavõitja 2002]]:** André Lange Enrico Kühn Kevin Kuske Carsten Embach 
**[https://www.olympedia.org/results/467 Ametlikud tulemused]** 


### Naised

#### Kahebobi




Finaal: 21. veebruar 
Osavõtjaid: 32
Riike: 10
**[[Bobisõit 2002. aasta taliolümpiamängudel#Naiste kahebobi|Olümpiavõitja 2002]]:** Jill Bakken Vonetta Flowers
**[https://www.olympedia.org/results/474 Ametlikud tulemused]**  


## Medalite tabel

*  Korraldajariik (Itaalia)
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Torino 2006 
|-

## Viited

## Välislingid

*Turin 2006 Bobsleigh Results
*Bobsleigh Doubles Olympic Games 2006 Torino (ITA) - Sunday 19.02 Cesana Pariol
*Bobsleigh Fours Olympic Games 2006 Torino (ITA) - Saturday 25.02 Cesana Pariol
*Women Bobsleigh Doubles Olympic Games 2006 Torino (ITA) - Tuesday 21.02 Cesana Pariol
Leopold III

**Leopold III** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Leopold III Habsburg]]** oli Austria hertsog 1365–1386 
***[[Leopold III (Anhalt-Dessau)|Leopold III]]** oli Anhalt-Dessau vürst 1751–1817 
***[[Leopold III (Lippe)|Leopold III]]** oli Lippe vürst 1851–1875 
***[[Leopold III (Austria markkrahv)|Leopold III Püha]]** oli Austria markkrahv 1095–1136 

## Vaata ka
***[[Léopold III]]** oli Belgia (belglaste) kuningas 1934–1951
*Leopold I
*Leopold II
*Leopold IV
*Leopold V
Leopold IV

**Leopold IV** oli mitme valitseja nimi:
***[[Leopold IV Habsburg]]** oli Austria hertsog 1386–1411 
***[[Leopold IV (Anhalt-Dessau)|Leopold IV]]** oli Anhalt-Dessau hertsog 1817–1871 
***[[Leopold IV (Lippe)|Leopold IV]]** oli Lippe vürst 1905–1918 (krahvregent 1904–1905) 
***[[Leopold IV (Austria markkrahv)|Leopold IV Helde (''der Freigebige'')]]** oli Austria markkrahv 1136–1141

## Vaata ka
*Leopold I
*Leopold II
*Leopold III
*Leopold V
Václav II (täpsustus)

**Vaclav II** nime all on tuntud:
***[[Václav II]]** oli Böömimaa (1278–1305) ja Poola kuningas (1300–1305) 
***[[Václav II (Böömimaa hertsog)|Václav II]]** oli Böömi hertsog 1191–1192 
***[[Václav II (Legnica)|Václav II]]** (Wenzel II) oli Legnica (Liegnitzi) hertsog 1409–1419 

## Vaata ka
*Václav I
*Václav III
***[[Wacław II (Cieszyn)|Wacław II]]** (Wenzel II) oli Cieszyni (Tescheni) hertsog kuni 1524
Václav III

**Vaclav III** nime all on tuntud:
***[[Václav III (Böömimaa)|Václav III]]**, Böömi ja Poola kuningas 1305–1306 
***[[Wacław III (Cieszyn)|Wacław III]]** (Wenzel III), Cieszyni (Tescheni) hertsog 1528–1579 

## Vaata ka
*Václav I
*Václav II
Leopold V

**Leopold V** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Leopold V Habsburg]]** oli Tirooli maavürst 1619–1632 
***[[Leopold V (Austria)|Leopold der Tugendreiche]]** oli Austria hertsog 1177–1194

## Vaata ka
*Leopold I
*Leopold II
*Leopold III
*Leopold IV
Araabiakeelne kirjandus

**Araabiakeelne kirjandus** on araabia keeles kirjutatud kirjandus. Araabiakeelne sõna kirjanduse kohta on أدب‎ (*adab*), mille juur seostub etiketi, viisakuse ja kultuuriga.

Araabia kirjandus tekkis 5. sajandil, sellest varasemad on vaid üksikud fragmendid. Paljud muslimid peavad araabia kirjanduse suurimaks teoseks koraani, millel on araabia kultuurile ja kirjandusele olnud kõikehõlmav mõju. Araabia kirjanduse õitsenguajaks peetakse islami kuldaega Bagdadi kalifaadi ajal, kuid see on ka tänapäeval elujõuline ning levinud paljudes riikides.

Eesti keelde on araabia kirjandust vahendanud teiste seas Kalle Kasemaa ja Haljand Udam.

## Araabiakeelseid kirjanikke
*Abū Nuwās
*Khalil Gibran (Liibanon)
*Ţāhā Ḩusayn (Egiptus) 
*Nagib Mahfuz (Egiptus; 1911–2006)
*Manşūr ar-Raḩbānī (Egiptus)
*Aţ-Ţayyib Şāliḩ (Sudaan)
Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

**[[Murdmaasuusatamine]] [[2006. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 12.–26. veebruarini Pragelatos.

Suusarajad asusid 1530–1620 m kõrgusel merepinnast. Ette oli valmistatud kaks suuremat ringi: "Punase" pikkus oli ligi 6200 m ja "Kollase" pikkus umbes 3800 m. Ringide kombineerides oli võimalik koostada vajaliku pikkusega võistlusradu. Suusastaadioni läheduses oli ka soojendusrada ja kaks nõlva suuskade testimiseks.

Suusavahetusega sõit oli olümpiakavas esimest korda. 1992, 1994, 1998 ja 2002. aastal oli kavas jälitussõit. Kolmel esimesel korral sõitsid esimese osana mehed 10 km klassikat ja teisena 15 km vabatehnikaga ning naised vastavalt 5 km ja 10 km. Salt Lake City OM-il oli mõlema distantsi pikkus meestel 10 km ja naistel 5 km.  

## Medalitabel

Murdmaasuusatamises jagatud medalid riigiti.

= Tulemused =

## Mehed

### 1,4 km sprint vabastiilis




Finaal: 22. veebruar 
Osavõtjaid: 80
Ametlikud tulemused: finaal


### Sprinditeade (klassika)




Finaal: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 25 võistkonda 
Ametlikud tulemused: finaal 


### 15 km (klassika)




Finaal: 17. veebruar 
Osavõtjaid: 99
Olümpiavõitja 2002: Andrus Veerpalu, Eesti
Ametlikud tulemused


### 30 km suusavahetusega sõit (15+15/klassika + vaba)

12. veebruar
Osavõtjaid: 77 (stardileht)

Ametlikud tulemused

### 50 km ühisstart (vaba)

26. veebruar
Osavõtjaid: 82 (stardileht)

Ametlikud tulemused

### 4x10 km teatesõit

19. veebruar
Osavõtjaid: 16 võistkonda (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Norra (Anders Aukland, Frode Estil, Kristen Skjeldal, Thomas Alsgaard)
     

Ametlikud tulemused

## Naised

### 1,2 km sprint vabastiilis

22. veebruar
Osavõtjaid: 66 (stardileht)

Ametlikud tulemused finaalid – kvalifikatsioon

### Sprinditeade (klassika)

14. veebruar
Osavõtjaid: 16 naiskonda (1 stardileht)-(2 stardileht)

Ametlikud tulemused

### 10 km (klassika)

16. veebruar
Osavõtjaid: 72 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Bente Skari, Norra

Ametlikud tulemused

### 15 km suusavahetusega sõit (7,5+7,5 / klassika + vaba)

12. veebruar
Osavõtjaid: 67 (stardileht)

Ametlikud tulemused

### 30 km ühisstart (vaba)

24. veebruar
Osavõtjaid: 62 (stardileht)

Ametlikud tulemused

### 4x5 km teatesõit
 
18. veebruar
Osavõtjaid: 17 naiskonda (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Saksamaa (Manuela Henkel, Viola Bauer, Claudia Künzel, Evi Sachenbacher) 

## Välislingid
*Ametlikud tulemused
Kahevõistlus 2002. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[2002. aasta taliolümpiamängud]]el** koosnes kolmest kümne päeva jooksul 9.–22. veebruarini peetud alast. Suusahüpped toimusid Park Citys, murdmaasuusatamine aga Soldier Hollow's. 

Tegemist oli esimeste taliolümpiamängudega, kus oli kaks individuaalset kahevõistluse ala: 7,5 km suusatamine ja suure mäe suusahüpped (sprint) ning 15 km suusatamine ning normaalmäel suusahüpped (tavavõistlus).

Võistkonnavõistluses sooritasid kõik neli meeskonnaliiget kaks hüpet, mida hinnati samamoodi nagu suusahüppe olümpiavõistlusel. Kõigi võistkonna hüpete punktid liideti ja nende põhjal arvutati punktid ümber sekunditeks-minutiteks (sarnaselt individuaalse võistlusega), mille järel selgus stardijärjekord murdmaasuusatamisele. Iga vähem saadud punkt võrdus umbes pooleteise sekundilise ajapuudujäägiga.

## Tulemused

### Sprint

Sportlased tegid ühe suuremäe suusahüppe. Hüppes kogutud punktid määrasid suusatamise stardijärjekorra ja ajad; iga punkt oli võrdne 4-sekundilise puudujäägiga. Murdmaasuusatamine oli 7,5 kilomeetri pikkusel distantsil.


						 		

Finaal: 21.-22. veebruar 
Osavõtjaid: 46
Riike: 14	
Ametlikud tulemused


### Tavavõistlus

Sportlased sooritasid kaks normaalmäe mäesuusahüpet. Hüpetel kogutud koondpunktid määrasid suusatamise stardijärjekorra ja ajad; iga punkt oli võrdne 4-sekundilise puudujäägiga. Murdmaasuusatamine oli 15 kilomeetri pikkusel distantsil.


 				 		

Finaal: 9.-10. veebruar 
Osavõtjaid: 45
Riike: 14
Olümpiavõitja 1998: Bjarte Engen Vik, 	
Ametlikud tulemused


### Meeskonnavõistlus


		 	


Kuupäev: 16.-17. veebruar
Osavõtjaid: 10 võistkonda
Olümpiavõitja 1998:   Halldor Skard  Kenneth Braaten  Bjarte Engen VikFred Børre Lundberg
**[https://www.fis-ski.com/DB/general/results.html?sector=NK&raceid=403 Ametlikud tulemused]** 
Kõik neli meeskonnaliiget sooritasid kaks suusahüpet, mida hinnati suusahüppe olümpiavõistlusega samas formaadis. Iga võistkonna hüpete hinded liideti ja nende põhjal arvutati nende murdmaasuusatamise stardiaeg. Iga hüppevõistluse võitjast mahajäänud punkt võrdub umbes pooleteise sekundilise ajapuudujäägiga.


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Salt Lake City 2002 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Yokohama

**Yokohama** on linn Jaapanis, Kanagawa prefektuuri keskus. Kuulub Tōkyō linnastusse, asub Tōkyōst umbes 30 km lõunas.

## Ajalugu

19. sajandi keskpaigani oli Yokohama väike kaluriküla. 1853. aastal maabus praeguse Yokohama rannikul USA kommodoor Matthew Perry 9 laevaga ja sundis isoleeritud Jaapani end avama välismaailmale. Rannalähedasele saarele rajati välismaalaste asulad ja garnisonid. Peagi sai Yokohamast rahvusvahelise kaubanduse keskus Jaapanis. Suur osa linnast hävis 1. septembril 1923 maavärinas. Linn ehitati uuesti üles, kuid hävis taas 1945. aastal USA õhurünnakutes. 29. mail 1945 pommitasid B-29 lennukid linna 1 tunni ja 9 minuti jooksul süütepommidega, mille tagajärjel hävis 34% linnast.

Ameerika okupatsiooni ajal oli Yokohama USA sõjaväe transpordisõlm.

1983 hakati rajama merelt võidetud alale uut ärirajooni Minato Mirai 21, kus asub Jaapani kõrgeim ehitis Yokohama Landmark Tower. Tänapäeval on Yokohama suur meresadam ja majanduskeskus.

## Transport

1872. aastal avati Tōkyō ja Yokohama vahel Jaapani esimene raudtee.

1972. aastal kaotati linnas trammi- ja trolliliiklus ning avati Yokohama metroo.

## Sport

Linna peaspalliklubi on Yokohama BayStars. Tugevamad jalgpalliklubid on Yokohama F. Marinos ja Yokohama FC.

2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalkohtumine peeti linna Nissani staadionil. See on suurima mahutavusega staadion Jaapanis (72 327 istekohta).

## Haldusjaotus
Yokohama jaguneb 18 ringkonnaks:

* Aoba-ku (青葉区)
* Asahi-ku (旭区)
* Hodogaya-ku (保土ヶ谷区)
* Isogo-ku (磯子区)
* Izumi-ku (泉区)
* Kanagawa-ku (神奈川区)
* Kanazawa-ku (金沢区)
* Kōhoku-ku (港北区)
* Kōnan-ku (港南区)
* Midori-ku (緑区)
* Minami-ku (南区)
* Naka-ku (中区)
* Nishi-ku (西区)
* Sakae-ku (栄区)
* Seya-ku (瀬谷区)
* Totsuka-ku (戸塚区)
* Tsurumi-ku (鶴見区)
* Tsuzuki-ku (都筑区)

## Viited

## Välislingid

*Yokohama koduleht
Aomori prefektuur

**Aomori prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare põhjaosas. Asub Jaapani mere kaldal, põhjas on Hokkaidō saarest eraldatud Tsugaru väinaga. Lõunas piirneb Akita ja Iwate prefektuuriga.

## Loodus
Põhjaosa moodustavad Tsugaru ja Shimokita poolsaar. Keskosas asub Ōu aheliku põhjaserv. Lõunapiiril asub Towada järv. Kõrgeim tipp on Iwaki vulkaan (1625 m). Suuremad jõed on Mabechi, Iwaki ja Niida.

## Sümbolid
Aomori prefektuuri tunnuslind on väikeluik (*Cygnus bewickii*), tunnuspuu on hiibapuu (*Thujopsis dolabrata*) ja tunnuslill õunapuu õis (*Malus domestica*).

## Haldusjaotus
Aomori prefektuur on jaotatud 40 omavalitsuseks, millest 10 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Aomori
* Goshogawara
* Hachinohe
* Hirakawa
* Hirosaki
* Kuroishi
* Misawa
* Mutsu
* Towada
* Tsugaru

## Vaatamisväärsused
* Shirakami-Sanchi pöögimets
* Osore mägi
* Towada järv

## Viited

## Välislingid
* Aomori prefektuuri koduleht *(jaapani ja inglise keeles)*
Arius

**Arius** on ladinakeelne nimi, mille all on tuntud:
*Areios, arianismi rajaja
*Harī Rūd, jõgi Kesk-Aasias
*hammassäga, perekond kalu hammassägalaste sugukonnas
*Areios Didymus, 1. sajandil eKr elanud stoik
Yakushima

**Yakushima** ehk **Yaku** (jaapani keeles 屋久島) on Jaapani saar Ōsumi saarestikus Kyūshū saarest 80 km lõunas.

Yakushima asub Nansei saarestikus, täpsemalt Satsunani saarestiku põhjaosa moodustavas Ōsumi saarestikus. Saarestikust loodesse jääb Ida-Hiina meri, kagusse Vaikse ookeani see osa, mida ei ole eraldi meredeks jagatud. Ōsumi saari eraldab põhjas olevast Kyūshūst Ōsumi väin ja edelas olevatest Tokara saartest Tokara väin. Ōsumi saarestiku suurimast saarest Tanegast eraldab Yakushimat Tanega väin.

Yakushima kuulub Kagoshima prefektuuri, mille keskus Kagoshima asub Kyūshūl. Kuid halduslikult on moodustatud Yakushima linn, mille koosseisu kuulub terve saar ja lisaks veel läheduses asuv Kuchinoerabujima saar.

Saare pindala 503 km². Saarel elab umbes 15 000 inimest. Kõige suurem asula saarel on põhjarannikul paiknev Kamiyaku.

Saare kõrgeim punkt Miyanoura on 1935 meetrit kõrge.

Yakushima on Jaapani kõige suurema sademehulgaga paik. Aastane sademehulk on 4175 mm. Kõige rohkem sajab juunis (778 mm) ja mais (437 mm), kõige vähem veebruaris (224 mm) ja detsembris (241 mm). Rahvasuu räägib, et saarel sajab 35 päeva kuus. Suvel esineb aeg-ajalt maalihkeid, mis on põhjustatud pikaaegsetest sadudest.

Yakushima on ka Jaapani lõunapoolseim punkt, kus talvel on mägedes lumi maas, mõnel aastal seejuures kuude viisi, ehkki ookeani temperatuur ei lange saarel kunagi alla 19 °C.

1980 moodustati saarel 18,958 ha suurune biosfäärikaitseala. 1993 määrati 10 ha suurune ala saarel Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalaks. See on ühtlasi ohustatud merikilpkonna suurim munemispaik Vaikse ookeani põhjaosas.

Saar on alates 1993 UNESCO maailma looduspärandi nimekirjas, sest seal on säilinud ürgmets, kus kasvab palju krüptomeeriaid (*Cryptomeria japonica*) ja rododendroneid. Suurtest loomadest elavad saarel jaapani makaak ja hirv. Yakushima on osa Kirishima-Yaku rahvuspargist. Aastas külastab saart umbes 300 000 turisti.

Väidetavalt on Yakushima saare mets inspireerinud Hayao Miyazakit filmi "Printsess Mononoke" metsa väljamõtlemisel.

Üle poole Yakushima saarel kasutatavast elektrienergiast on saadud hüdroenergiast. Üle jäävat energiat kasutatakse vesiniku tootmiseks väikeses Kagoshima ülikooli katsejaamas.

## Viited
Suusahüpped 2006. aasta taliolümpiamängudel

**[[Suusahüpped]] [[2006. aasta taliolümpiamängud]]el** toimusid 11. - 20. veebruaril Pragelatos

Normaalmäe suurus  oli HS106 ja suure mäe suurus HS140. Samas asusid ka kolm harjutusmäge (K-60, K-30, K-15). Mängude ajal sai hüppevõistlustele kaasa elada umbes 7500 pealtvaatajat.

## Tulemused

### Normaalmägi


					 			

Finaal: 12. veebruar
Osavõtjaid: 69
Riike: 21
**[[Suusahüpped 2002. aasta taliolümpiamängudel#Normaalmägi|Olümpiavõitja 2002]]**: Simon Ammann, 
**[[2005. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Normaalmägi|Maailmameister 2005]] **: Rok Benković, 
**[https://www.olympics.com/en/olympic-games/turin-2006/results/ski-jumping/normal-hill-individual-men Ametlikud tulemused]**
Viisteist suusahüpajat kvalifitseerusid eelvoorus oma maailmakarika tulemuste põhjal, mis tähendas, et nad pääsesid otse finaalvooru. Need sportlased hüppasid küll kvalifikatsioonivoorus, kuid neid ei arvestatud edetabelis koos eelkvalifitseerimata suusahüpajatega. Viiskümmend neli eelkvalifitseerimata sportlast võistlesid finaalvoorus 35 koha pärast.


### Suur mägi


					 			

Finaal: 18. veebruar
Osavõtjaid: 69
Riike: 21
**[[Suusahüpped 2002. aasta taliolümpiamängudel#Suur mägi|Olümpiavõitja 2002]]**: Simon Ammann, 
**[[2005. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Suur mägi|Maailmameister 2005]] **: Janne Ahonen, 
**[https://www.olympics.com/en/olympic-games/turin-2006/results/ski-jumping/large-hill-individual-men Ametlikud tulemused]**
Viisteist suusahüpajat kvalifitseerusid eelvoorus oma maailmakarika tulemuste põhjal, mis tähendas, et nad pääsesid otse finaalvooru. Need sportlased hüppasid küll kvalifikatsioonivoorus, kuid neid ei arvestatud edetabelis koos eelkvalifitseerimata suusahüpajatega. Viiskümmend üks eelkvalifitseerimata sportlast võistlesid finaalvoorus 35 koha pärast. 


### Meeskonnavõistlus


	

Finaal: 20. veebruar
Osavõtjaid: 16 riiki
**[[Suusahüpped 2002. aasta taliolümpiamängudel#Meeskonnavõistlus|Olümpiavõitja 2002]]**: Sven HannawaldStephan HockeMichael UhrmannMartin Schmitt
**[[2005. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Meeskonnavõistlus suurel mäel|Maailmameister 2005]]**:   Wolfgang LoitzlAndreas WidhölzlThomas MorgensternMartin Höllwarth
**[https://www.olympics.com/en/olympic-games/turin-2006/results/ski-jumping/teams-men Tulemused]**


## Medalid

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Torino 2006 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel