open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ammonlased

**Ammonlased** ehk **ammoniidid** oli Piibli järgi ida pool Jordanit elanud rahvas. 

Ammonlaste esiisa oli 1. Moosese raamatu (19:38) järgi Loti noorema tütre poeg Ben-Ammi: "Ja noorem sünnitas ka poja ning pani temale nimeks Ben-Ammi; see on ammonlaste isa tänapäevani." 

5. Moosese raamatus (23;4,5) on niisugune seadus: "Ammonlane ja moab ei tohi tulla Issanda kogudusse, isegi mitte kümnendas põlves ei tohi nad tulla Issanda kogudusse, mitte iialgi,
sellepärast et nad ei tulnud teile teel vastu leiva ja veega, kui te lahkusite Egiptusest, ja et ta palkas su vastu Bileami, Beori
poja Petoorist, Mesopotaamiast, sind needma."

Ammonlaste pealinn oli Rabba (2. Saamueli raamat 11:1).
Moab

**Moab** ehk **Moabimaa** on Surnumere idakalda taga olev maa, 4 Mo 21, 10-20; 1 Sa 14,47; 2 Sa 8,2; Ru 1,1.
Kruberi koobas

**Kruberi koobas** (ka **Voronja koobas**) on koobas Abhaasias Gagra rajoonis. 

Koobas asub Kaukasuse lääneosas Arabika massiivis. Selle geograafilised koordinaadid on .

See on maailma sügavaim teadaolev koobas. Koopasuu asub 2250 meetri kõrgusel merepinnast. Koopa sissekäigu ja sügavaima teadaoleva koha vaheline kõrguste vahe on 2191 meetrit. Koopa pikkus on üle 13 km.

Ta on lubjakivisse uuristunud karstikoobas. See koosneb mitmest omavahel käikudega ühendatud vertikaalkäigust. Umbes 200 meetri sügavuses jaguneb koobas kaheks; üks haru ulatub 1293 meetri sügavusele ja peaharu 2191 meetri sügavusele. Viimane jaguneb umbes 1300 meetri sügavusel omakorda mitmeks haruks.

Kruberi koopast saab alguse 18 meetri pikkune Reprua jõgi, mis on tõenäoliselt maailma lühim nime saanud jõgi.

Koopa avastasid 1960. aastal gruusia speleoloogid ning uurisid seda kuni umbes saja meetri sügavuseni. Koobas nimetati vene geograafi Aleksandr Kruberi auks. Vahepeal koobast eriti ei uuritud ning 1980. aastatel hakkasid koopa uurijad seda koopasuus pesitsevate vareste järgi hüüdma ka Voronja koopaks. Koopa sügavaimasse kohta jõuti esimest korda 2007. aastal.

2010. aastal avastas CAVEX ekspeditsioon sealt sügavaimal koopas (1980 m koopa sissepääsust) elava maismaalooma *[[Plutomurus ortobalaganensis]]*.

## Viited
Ühistuökonoomika

**Ühistuökonoomika** on majandusteaduse ja poliitökonoomia haru, mis tegeleb ühistute ja nende tegevuse uurimise ja kirjeldamisega.
Edomlased

**Edomlased** olid 1. Moosese raamatu (36) järgi Jaakobi vennast Eesavist ja Aadast põlvnenud rahvas. Edomlased asusid Surnumerest idas.

4. Moosese raamatus (20:14–21) on järgmine lugu: *[[Kaades]]ist läkitas [[Mooses]] käskjalad [[Edom]]i kuninga juurde: "Nõnda ütleb su vend Iisrael: Sina tead kõiki raskusi, mis meid on tabanud, et meie vanemad läksid alla Egiptusesse ja me asusime kaua aega Egiptuses ja et egiptlased tegid kurja meile ja meie vanemaile. Aga me kisendasime Issanda poole ja tema kuulis meie häält ning läkitas ingli, kes tõi meid Egiptusest välja. Ja vaata, me oleme Kaadesis, linnas su maa piiril. Luba meid nüüd oma maast läbi minna! Me ei lähe läbi põldude ega viinamägede ja me ei joo kaevuvett. Me läheme kuningateed mööda ega pöördu paremat või vasakut kätt, kuni oleme läbinud su maa-ala." Aga Edom vastas temale: "Sa ei tohi läbi minna! Muidu ma tulen mõõgaga su vastu." Ja Iisraeli lapsed ütlesid temale: "Me läheme maanteed mööda ja kui me joome su vett, mina ja mu loomad, siis ma maksan selle eest. Ei midagi muud, kui et võiksin jala läbi minna!" Aga tema vastas: "Sa ei tohi läbi minna!" Ja Edom läks välja tema vastu hulga rahva ja kindla käega. Kui Edom keeldus lubamast Iisraeli oma maa-alast läbi minna, siis Iisrael pöördus temast eemale.*

Juuda sundasumise ajal Paabelis hõivasid edomlased selle ala kuni Hebronini (Uue Testamendi ajal nimega Idumea).
Jon Edward Ahlquist

**Jon Edward Ahlquist** (27. juuli 1944 – 7. mai 2020, Huntsville, Alabama) oli Ameerika Ühendriikide molekulaarbioloog ja ornitoloog, kes oma teadustöös keskendus molekulaarsele fülogeneetikale.

Aastakümnete pikkuse töö tulemusena valmis koostöös Charles Sibleyga teos *Phylogeny and Classification of Birds* (1991).
Charles Sibley

**Charles Gald Sibley** (7. august 1917 – 12. aprill 1998) oli Ameerika Ühendriikide ornitoloog ja molekulaarbioloog.

## Haridustee
Charles Sibley õppis California Ülikoolis Berkeleys, kus sai 1948. aastal filosoofiadoktori kraadi. 

## Edasine elu- ja töökäik
Ta rändas palju, tegi oma esimesed välitööd 1939. ja 1941. aastal Mehhikos, seejärel Saalomoni saartel, Bismarcki saartel, Paapua Uus-Guineas ja Teise maailmasõja ajal Filipiinidel. Ta oli Ameerika Ühendriikide merevägede leitnant. Sõja ajal viibis ta pikka aega Emirau saarel Paapua Uus-Guineas.

### Akadeemiline tegevus
Aastatel 1948–1949 oli Sibley Kansase ülikoolis zooloogia õpetaja ja linnuosakonna kuraator,
1949–1953 San Jose riigikooli zooloogia abiprofessor. 1953–1965 töötas ta Cornelli ülikoolis, algul zooloogia abiprofessorina, seejärel professorina ning hiljem ornitoloogia laboratooriumi juhatajana. 1965–1986 oli ta Yale'i ülikooli bioloogiaprofessor ja Peabody Museumi linnuosakonna kuraator.
1986–1992 oli ta San Francisco riigiülikooli dekaan, ning 1993. aastast kuni surmani Sonoma riigiülikooli bioloogia professor.

## Teosed
Charles Sibley rakendas alates 1960. aastate algusest lindude süstemaatika uurimiseks molekulaarbioloogiat. Aastakümneid kestnud töö tulemusena valmis koostöös Jon Edward Ahlquistiga teos "Phylogeny and Classification of Birds" (1991) ja koostöös Burt L. Monroe nooremaga "Distribution and Taxonomy of Birds of the World". Need on ühed enim viidatud ornitoloogiateosed. Koostöös Burt L. Monroe nooremaga valmis ka "A World Checklist of Birds" (New Haven: Yale University Press, 1993). 

## Tunnustus
Charles Sibley valiti 1986. aastal Ameerika Ühendriikide teaduste akadeemia liikmeks.
1990. aastal valiti ta Rahvusvahelise Ornitoloogiakongressi presidendiks.

## Välislingid
* the Auk
Vienna

***Vienna** on Austria pealinna Viini nimi inglise keeles

***"[[Vienna (album)|Vienna]]"**, Ultravoxi album
***"[[Vienna (Ultravoxi laul)|Vienna]]"**, Ultravoxi laul
***"[[Vienna (Billy Joeli laul)|Vienna]]"**, Billy Joeli laul

*Vienna oli Windows 7 koodnimi
Whistler

**Whistler** on linn Kanadas Briti Columbia provintsis. 

Linna geograafilised koordinaadid on  50°07′ N, 122°57′ W. Linn asub umbes 125 km Vancouverist põhja pool.

Elanike arv oli 2006. aastal 9248. 

Linn on tuntud talispordikeskusena. Whistleris peeti 2010. aasta taliolümpiamängude murdmaasuusatamise, suusahüpete, kahevõistluse, mäesuusatamise, bobisõidu, skeletoni ja kelgutamise võistlused.

Alates 2014. aastast toimub linnas TEDActive'i konverents.

## Viited
Tait

**Tait** (*Gallinula chloropus*), varasema nimetusega **tiigikana**, on ruiklaste sugukonda kuuluv linnuliik. 

## Levila

Tait esineb kõikidel mandritel, välja arvatud Austraalia ja Antarktis.

Euroopas pesitseb 0,9–1,2 miljonit paari.

Eestis on tait suhteliselt väikesearvuline haudelind. Tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 700–1500 paarile, talvist arvukust 0–5 isendile. Tait on rändlind.

## Välimus

Tait on 32–35 cm pikk ja kaalub 170–490 g. Tal on mustjas sulestik ja punane laubakilp. Küljel on valged vöödid ja saba allkülg on valge.

Ujudes noogutab rütmiliselt pead.

## Alamliigid

Eristatakse umbes 12 alamliiki.

## Viited

## Välislingid

*
Vastseliina kihelkond

**Vastseliina kihelkond** (lühend **Vas**; võru keeles *Vahtsõliina kihlkund*, saksa keeles *Kirchspiel Neuhausen*) on ajalooline kihelkond Võrumaa idaosas ja Tartu ja Võru kreisis Liivimaa kubermangus.

## Vastseliina kihelkonna mõisad
*Vastseliina kirikumõis (*Pastorat Neuhausen*),
*Vastseliina mõis (*Neuhausen mit Orrava und Megusiß*),
**Orava mõis (*Waldeck*) rüütlimõis
*Haage mõis (*Haanhof, Haakhof*).
*Lasva mõis (*Eichhof*) rüütlimõis
*Loosi mõis (*Lobenstein*) rüütlimõis
*Misso mõis (*Illingen*) rüütlimõis
*Praakmanni mõis (*Brakmannshof*), Loosi kõrvalmõis
*Põhu mõis ehk Tsorona mõis (*Braunsberg*) rüütlimõis
*Vastseliina loss (Schloß Neuhausen) rüütlimõis.

## Vastseliina kihelkonna vallad
*Lasva vald (1866–1917)
*Loosi vald (1866–1917)
*Loosi vald (1866–1917)
*Orava vald (1866–1917)
*Vastseliina vald (1866–1917)

## Vaata ka
*Vastseliina naise rahvarõivad
*Vastseliina vald, Misso vald, Lasva vald
*Setumaa

## Kirjandus
*
*
*Linda Andresson. *[http://folklore.ee/pubte/ajaloolist/vastseliina Ajaloolist traditsiooni Vastseliina kihelkonnast Lasva, Loosi ja Orava valdadest]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2006.
*Alma Sepp. *[http://folklore.ee/pubte/ajaloolist/vastseliina2 Vastseliina kihelkond. Vastseliina ja Misso vallad]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2007.

## Välislingid
*Vastseliina kihelkond Eesti mõisaportaalis
Hargla kihelkond

**Hargla kihelkond** (lühend **Har**; võru keeles *Harglõ*, saksa keeles *Kirchspiel Harjel*) oli ajalooline kihelkond Võrumaa lääneosas ja Tartu ning Võru kreisis Liivimaa kubermangus.

## Piirkonna ajalugu
Kihelkond asutati 1694. aastal Urvaste ja Koivaliina kihelkonna (*Gaujiena*) äärealade baasil.

## Hargla kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 8 mõisat – 1 kirikumõis ning 6 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga. Lisaks veel 9 karjamõisat.
*Hargla kirikumõis (*Pastorat Harjel*)
*Koikküla (*Adsel-Koiküll, Koiküll*) rüütlimõis
*Laanemetsa (*Lannemetz*) rüütlimõis
*Mõniste (*Menzen*) rüütlimõis
*Saru (*Saara*) rüütlimõis
*Taheva (*Taiwola*) rüütlimõis
*Tidriküla (*Didriküll*), Taheva kõrvalmõis
*Vastse-Roosa (*Neu-Rosenhof*) rüütlimõis.

## Hargla kihelkonna pärand
Eesti Rahva Muuseumi kogudes on Hargla kihelkonnast umbes kolmsada eset, millest enamik on tekstiilid ja ehted. On ka majapidamistarbeid, tehnikat ja mõned veo- ja liikumisvahendid. Hulgaliselt on etnograafilisi jooniseid ja fotosid. Esimesel kogumisretkel käidi kihelkonnas 1913. aastal.

## Hargla kihelkonna vallad
1922. aastal kuulusid Hargla kihelkonda Laanemetsa, Taheva, Mõniste, Saru ja Vastse-Roosa vald.

## Kihelkonna alad tänapäeval
Hargla kihelkond on tänapäeval jaotunud umbes pooleks Võru ja Valga maakonna vahel. Kihelkonna Valgamaa osa moodustab Valga valla.

## Vaata ka
*Hargla Eesti Kodanike Komitee

## Viited

## Kirjandus
*
*
*Haruldasi muinasleide Eestis. Kaja, 17. september 1935, nr. 219, lk. 3.
*Alfred Kivirähk. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/hargla/ Hargla kihelkonnast 1927. a. suvel kogutud ajalooline traditsioon]* [Eesti Kirjandusmuuseum]. 2007.
Kanepi kihelkond

**Kanepi kihelkond** (lühend **Kan**; saksa keeles *Kirchspiel Kannapäh, Kirchspiel Cannapäh*) oli ajalooline kihelkond Võrumaal ja Tartu ja Võru kreisis Liivimaa kubermangus.

## Kanepi kihelkonna mõisad
Kihelkonnas oli 20 mõisat – 1 kirikumõis ja 16 rüütlimõisast peamõisat koos 3 kõrvalmõisaga, lisaks 7 karjamõisat.
*Kanepi kirikumõis (*Pastorat Kannapäh*)
*Erastvere (*Errestfer*) rüütlimõis
*Heisri (*Neu-Pigant*) rüütlimõis
*Hurmi (*Hurmi*) rüütlimõis
*Jõksi (*Jexi*), Karste kõrvalmõis
*Kaagri (*Kagrimois*), Kooraste kõrvalmõis
*Karaski (*Karrasky*) rüütlimõis
*Karste (*Karstemois*) rüütlimõis
*Krootuse (*Köllitz*) rüütlimõis
*Kooraste (*Korast*) rüütlimõis
*Mügra (*Bellevue*), Karste kõrvalmõis
*Piigandi (*Alt-Pigant*) rüütlimõis
*Pikajärve (*Langensee, Johannishof, Groß-Johannishof*) rüütlimõis
*Põlgaste (*Pölks*) rüütlimõis
*Saverna (*Sawwern*) rüütlimõis
*Soodla (*Neu-Pigast*) rüütlimõis
*Sõreste (*Serrist*) rüütlimõis
*Tamme (*Tammen*) rüütlimõis
*Valgjärve (*Weissensee*) rüütlimõis
*Vana-Piigaste e Piigaste (*Alt-Pigast*) rüütlimõis

## Kanepi kihelkonna vallad
*Erastvere vald
*Heisri vald
*Karaski vald
*Kooraste vald
*Krootuse vald
*Põlgaste vald
*Sõreste vald
*Valgjärve vald
*Vana-Piigandi vald
*Vana-Piigaste vald

## Kanepi kihelkonna kalmistud
*Erastvere mõisa kalmistu
*Kanepi kirikuaed
*Kanepi II maailmasõja matmispaik
*Kanepi uus kalmistu
*Kanepi vana kalmistu
*Pikajärve mõisa kalmistu
*Vana-Piigaste mõisa kalmistu

## Kirjandus
*
*
*Kristjan Jerlov. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/kanepi Kanepi kihelkond]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2006.
*Helmi Preem-Aspel. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/kanepi2 Ajalooline traditsioon Kanepi kihelkonnast]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2007.
Avaliku võtmega krüptograafia

**Avaliku võtmega krüptograafia** on krüpteerimise meetod, milles kasutatakse avaliku ja salajase  paari. Sõnumi saatja šifreerib sõnumim kasutades vastuvõtja avalikku võtit, vastuvõtja dešifreerib sõnumi enda salajase võtmega. Salajane ehk isiklik võti on alati ainult sõnumi vastuvõtja valduses, seevastu avalik võti on mõeldud avalikuks levitamiseks. Šifreerimist ühe võtmega ja dešifreerimist teisega nimetatakse asümmeetriliseks krüpteerimiseks.

Tänapäeval kasutatakse avaliku võtmega krüptograafilisi süsteeme laialdaselt võrguprotokollides, näiteks TLS-is, selle eelkäijas SSL-is (mis on HTTPS-i aluseks) ja SSH-s. Samuti kasutatakse seda PGP, S/MIME ja digitaalallkirja puhul.

## Allkirjastamine
Avaliku võtme krüptograafia võimaldab ka sõnumite allkirjastamist. Selleks šifreerib saatja sõnumi enda salajase võtmega. Kuna sõnumit saab šifreerida ainult salajase võtme valdaja, saab vastuvõtja veenduda sõnumi autentsuses, kui dešifreerib sõnumi kasutades saatja avalikku võtit.

Pikkade sõnumite šifreerimine on väga arvutusmahukas, seepärast kasutatakse allkirjastamisel praktikas sõnumi enda asemel sõnumist arvutatud räsi. Seejuures tuleb kasutada räsifunktsiooni, mille korral on väga raske leida teist sõnumit sama räsiga. Muul juhul saaks mõnede sõnumite jaoks allkirja võltsida. Sobiv räsifunktsioon on näiteks SHA-2.

## Ajalugu
Asümmeetrilistele šifritele panid aluse Whitfield Diffie ja Martin Hellmani 1976. aastal avaldatud töös "Uued suunad kaasaegses krüptograafias" (*New Directions in Cryptography*). Mõjutatuna Ralph Merkle’i tööst avaliku võtme levitamisest, pakkusid nad välja salajase võtme edastamise meetodi üle ebaturvalise ühenduse. See võtmete vahetuse meetod sai tuntuks Diffie-Hellmani võtmevahetuse nime all ja oli esimene praktiline avalikustatud meetod salajaste võtmete vahetamiseks usaldusväärsete kasutajate vahel. 2002. aastal tegi Hellman ettepaneku nimetada see algoritm Diffie-Hellman-Merkle'i algoritmiks, tunnustades ka Merkle'i panust avaliku võtme krüptograafia leiutamisel. Sama skeemi töötas välja Malcolm Williamson 1970. aastatel, kuid seda hoiti salastatuna kuni 1997. aastani. Merkle’i avaliku võtme levitamise meetod leiutati 1974 ja avaldati 1978. Seda nimetatakse ka Merkle’i mõistatuseks.

1977. aastal töötasid teadlased Ronald Linn Rivest, Adi Shamir ja Leonard Adleman välja šifreerimisalgoritmi, mis põhines arvu teguriteks lahutamise probleemil. Süsteem sai nime nende nimede esitähtede järgi (RSA – Rivest, Shamir, Adleman). Sama süsteemi leiutas Clifford Cocks 1973. aastal, töötades Valitsusside Peakorteris GCHQ. Tööd hoiti keskuse ametisiseste dokumentide seas, seepärast ei olnud selle olemasolust teada enne 1977. aastat. RSA on esimene algoritm, mis kõlbas šifreerimiseks ja digitaalallkirjaks.

## Vaata ka
* RSA (algoritm)
* Krüptograafia
* Avaliku võtme taristu
* Digitaalallkiri

## Viited
Rästas-roolind

**Rästas-roolind** (*Acrocephalus arundinaceus*) on linnuliik roolindlaste sugukonnast roolinnu perekonnast.

## Levila
Rästas-roolind pesitseb suures osas Euroopast ja Aasia parasvöötmes. Rändlinnuna talvitub troopilises Aafrikas. Eestis on rästas-roolind väikesearvuline haudelind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 10 000 – 15 000 paarile.

## Välimus
Valkjas kulmutriip on selgem kui tiigi-roolinnul. 
Linnu üldpikkus on 19 cm. Kaal on 25–30 g. 

## Eluviisid
Rästas-roolind toitub putukatest, harvem sööb ka marju jm.

## Viited

## Välislingid
*
Alphyddan

**Alphyddan** on elamurajoon Rootsis Stockholmist idas Nacka vallas Svindersvikeni lahe ääres. Geograafilised koordinaadid on 59°18' N, 18°07' E.

Juba 1940. aastatel oli Nacka vald otsustanud ehitada elamuid piirkonda, mida praegu kutsutakse Alphyddaniks. Mitmel põhjusel ehitamine venis; peapõhjus oli see, et polnud teada, kust hakkab kulgema maantee *[[länsväg 222]]*'. Alles 1959. aastal koostati piirkonna detailplaneering. 

Esimene detailplaneering koostati Nacka linnaarhitektibüroos linnaarhitekt Albin Hamrini juhtimisel. Ehitamine toimus 1960–1965, ehitaja oli ehitusfirma Anders Diös AB (praegu Diös Fastigheter AB). Elamud ja garaaži projekteerisid arhitektid Sven Backström ja Leif Reinius. Kokku ehitati piirkonda 700 korterit.

Elamurajooni ehitati üksainus suur garaaž, kuhu mahub 500 autot. See oli omal ajal ainulaadne. Hiljem ehitati juurde 120 kohaga garaaž. 

Koos elamurajooniga ehitati ka Svindersviki kool (arhitekt Tore Axén).
Mudatilder

**Mudatilder** (*Tringa glareola*) on kurvitslaste sugukonda tildri perekonda kuuluv lind.

## Välimus

Mudatilder kaalub 60–65 g. Tema tiib on 11½–13 cm pikk.

Tema selg on pruunikashall nii tumedamate kui heledamate tähnidega ja küljed on samuti tumedate tähnidega. Metstilder|Metstildrist]] on ta heledam ja ka tiivaalune on tal hele. Samuti saab neid eristada tumedate sabavöötide järgi, mis metstildril on laiad ja mudatildril kitsad. Metstildrile omast musta ja valge kontrasti mudatildril pole.

## Levila

Mudatildri levila on põhjapoolsem kui metstildril. Ta elab laialt tundra lõunaosas, metsatundras ja metsas, kusjuures pesitsusala lõunapiir on umbes 53.–54. põhjalaiuskraadil. Eestis pesitseb ta hajusalt eeskätt rabades, sest just sellised kohad meenutavad rohkem tundrat.

Mudatildri pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 3000–4000 paarile.

Mudatilder talvitub Aafrikas Saharast lõuna pool, Lõuna-Aasias ja isegi Austraalias.

Osa mudatildreid ei pesitse suvel. Selliste hulka kuuluvad noorlinnud, kes pole veel suguküpsed, kuid ka vanalinnud jätavad mõne pesitsusaasta vahele. Sellised linnud ei rändagi sageli pesitsuspaika, vaid hulguvad märksa lõuna pool ringi, aga mõnikord jäävad kogu aastaks talvitumispaika.

## Eluviis

Mudatilder on vilgas lind. Joostes nõtkutab ta tagakeha nagu linavästrik. Eriti märgatav on see vahetult pärast maapinnale laskumist.

Pärast lõunamaalt pesitsuspaika saabumist on mudatildrid üsnagi märgatavad mängulennu tõttu. Selle ajal on peaaegu vahetpidamata kuulda tema valju meloodilist laulu, mis meenutab nõmmelõokese oma. Haudumise ajaks jäävad vanalinnud vaikseks, aga pärast on neid jälle kõikjal kuulda. Sel ajal eelistavad nad laulda põõsaste või puude otsas.

Mudatildri pesa asub alati maapinnal. Täiskurnas on 4 muna. Hauvad mõlemad vanemad, ent emane rohkem, kokku 22-23 päeva.

## Toitumine
Hangib toitu madalas vees kahlates, taimestikust või õhust putukaid napsates. Peamiselt sööb mardikaid, samuti kahetiivalisi, liblikaröövikuid, usse, molluskeid, kiilivastseid, vähesel määral taimset toitu. Eelistab väiksemaid ja pehmemaid selgrootuid.

## Viited

## Välislingid
*
Tikutaja

**Tikutaja** ehk **taevasikk** (*Gallinago gallinago*) on linnuliik kurvitslaste sugukonnast nepi perekonnast.

## Välimus

Tikutaja on väike 25–27 cm pikkune lind tiivapikkusega 37–43 cm. Ta kaalub 80–140 grammi.

## Levik ja pesitsemine

Tikutaja on Eestis üldlevinud ja üks arvukamaid kurvitsalisi. Soodsamates elupaikades ulatub asustustihedus 25 paarini km²-l.

Pesitseb madal- ja siirdesoodel, rannaniitudel, märgadel puisniitudel ja lodumetsades. Pesa ehitab mättale või kõrge rohu sisse lohku. Kurnas, mis täitub mai esimeses pooles, on 4 muna.

Ta saabub märtsi lõpul või aprilli alguses, lahkub oktoobris Lõuna-Euroopasse või Loode-Aafrikasse.

## Välislingid
*
Con arco

***Con arco*** on itaaliakeelne väljend ja noodikirja märk, mis tähendab poogenpilli poognaga mängimist. Noodikirjas võib see olla ka lühendina ***arc***.
Karula kihelkond

**Karula kihelkond** (lühend **Krl**; saksa keeles *Kirchspiel Karolen*) oli ajalooline kihelkond Võrumaa lääneosas ja Tartu ja Võru kreisis Liivimaa kubermangus.

Kihelkond asutati 14. sajandil. Kihelkonnakirik oli Karula kirik.

## Karula kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 6 mõisat – 1 kirikumõis ning 2 rüütlimõisast peamõisat koos 3 kõrvalmõisaga. Lisaks veel 14 karjamõisat. 
*Karula kirikumõis (*Pastorat Karolen*)
*Kaagjärve mõis (*Kawershof*) rüütlimõis
*Kaagjärve-Mäemõisa mõis (*Grotenhof, Kawershof Fabrik*), Kaagjärve kõrvalmõis
*Karula mõis (*Karolen*) rüütlimõis
*Pikkjärve mõis (*Langensee*), Karula kõrvalmõis
*Rebasemõisa mõis (*Repsberg*), Karula kõrvalmõis.

## Karula kihelkonna vallad
*Karula vald
*Kaagjärve vald

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna alade enamik jääb tänapäeval Valga maakonda, välja arvatud hõreda asustusega alad kihelkonna idaosas, mis jäävad Võru maakonda Antsla ja Rõuge valda, ja kihelkonna kaguosa, mis jääb Läti Valka piirkonda. Kihelkonna tuumik moodustab endise Karula valla. Mõned külad kihelkonna edelaservast kuuluvad ka Taheva valda. 

## Vaata ka
* Helmi Vill, Karula kihelkonnast pärit rahvalaulik

## Viited

## Kirjandus
*
*
*Oskar Vares. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/karula Karula kihelkond]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2006.

## Välislingid
*Pikne Kama: "Karula kihelkonna kujunemine" Proseminar, Tartu 2008
Täpikhuik

**Täpikhuik** (*Porzana porzana*) on ruiklaste sugukonda kuuluv linnuliik. 

Täpikhuik on 22–24 cm pikkune lind. Tiibade siruulatus on 37–42 cm, kaal 70–100 g. Sulestik on pruun valgete tähnidega. Sabaalune on valge.

Eestis pesitseb täpikhuikusid 1000 – 10 000 paari. 

Täpikhuik elutseb vesistel luhtadel, madalsoodel ja õõtsikutel. Talvitub troopilises Aafrikas.

Kurnas on juunis 7–13 muna. Emaslind haub 18–19 päeva.

## Viited

## Välislingid

*
Roo-loorkull

**Roo-loorkull** (*Circus aeruginosus*) on haugaslaste sugukonda loorkulli perekonda kuuluv röövlind.

Teaduslikult kirjeldas roo-loorkulli esimesena Linnaeus 1758.

## Levila

Roo-loorkull on levinud Euraasia parasvöötmes, ida suunas kuni Mongoolia ja Mandžuuriani, samuti Loode-Aafrikas, Madagaskaril, Réunioni saarel ja Austraalias.

Euroopas pesitseb 26 000 – 35 000 paari. Eestis on ta väikesearvuline haudelind, haudepaaride arvuga 500–1000. Eriti arvukas on ta suurtel järvedel ja madalatel lahtedel, kus on ulatuslikke roostikke. Selle järgi on ta nimegi saanud.

Levila lõunaosas on roo-loorkull paigalind, seevastu põhjaosas rändlind. Peamiselt talvitub ta Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias, vähem Vahemere maades ja Lähis-Idas kuni Kaspia mere lõunarannikuni.

## Välimus

Roo-loorkulli üldpikkus on 49–60 cm, kaal 500–750 g, tiiva pikkus 36–43 cm ja tiibade siruulatus 110–140 cm. Emane on isasest tunduvalt suurem.

Täiskasvanud emaslinnu pea on ookrikarva ja tumedate tähnidega. Keha ülapool, nimelt õlasulestik ja tiibade pealmise poole kattesuled on pruunid helepruunide laikudega. Tiibade pealmise poole väikesed kattesuled on hallikad. Keha alapool on pruun ja rind ookrivärvi laikudega. Tüürsuled on pruunid, levila lääneosas hallikad, levila idaosas tumedate ristivöötidega.

Täiskasvanud isaslinnu sulestik on levila lääneosas pruuni-, halli- ja valgekirju, levila idaosas lisandub must värv. Pealagi on pruun või must ookrivärvi suleääristega. Labakattesuled, küünarhoosuled ja tüürsuled on hõbehallid. Selg ja õlasulestik on levila lääneosas pruunid, levila idaosas mustad ebamäärase heleda mustriga. Välimised labahoosuled on heleda tüviku ja musta tipuga.

Noorlind sarnaneb emasega, aga tema pealtiiva väikesed kattesuled pole hallid ja lagipea tähnid on kitsad.

Roo-loorkulli nokk ja küünised on mustad, aga jalad, vikerkest ja vahanahk kollased. Saba on suhteliselt pikk.

## Eluviis

Roo-loorkull hõljub sageli rooväljade, niitude ja luhtade kohal. Lennul on tiivad lamedas V-asendis.

Ta sööb kõige rohkem väikesi linde, näiteks kuldnokki, lõokesi ja tsiitsitajaid. Keskmiste suurusega lindudest, näiteks partidest, ruikadest ja kajakatest sööb ta täiskasvanud linde harva, rohkem noorlinde. Ta sööb ka mune, poolroiskunud kalu, konni ja pisiimetajaid, eriti närilisi.

Ta pesitseb veekogude ääres soistes kohtades, mis on kõrkjaid ja pilliroogu täis kasvanud. Pesa asub varjatud kohas keset tihnikut, harvem kaldaäärses põõsastikus. Täiskurnas on 2–6, tavaliselt 4-5 muna. Täiskurn esineb meie kandis tavaliselt mai algul. Munad on valged, mõnikord roheka varjundi ja ookrikarva tähnidega. Emaslind haub neid 33–36 päeva ja pärast seda on pojad veel peaaegu kaks kuud pesas.

## Viited

## Kirjandus
* Väli, Ülo. (2018). Roo-loorkull tõusulainel. Eesti Loodus, 69 (10), 684−687.
* Väli, Ülo. (2018). Soo-loorkull elupaigamuutuste teel. Eesti Loodus, 69 (8), 520−525.

## Välislingid

*
Meinecke von Schierstedt

**Meinecke von Schierstedt** (ka **Meinecke von Schierstädt**; surnud 1540) oli Preisimaa ja Liivimaa ametnik, Albrecht von Hohenzollerni ja Wilhelm von Hohenzollerni kaaskondalne.

Meinecke von Schierstedt pärines Saksimaa aadlisuguvõsast ning oli Albrecht von Hohenzollerni teenistuses juba siis, kui too oli alles Saksa ordu kõrgmeister. Schierstedt oli Albrechti kirjutaja, saadik ja ametnik. 1525. aastal asus ta toetama luterlust ning jäi samal ajal Preisimaa hertsogiks saanud Albrechti teenistusse, olles 1520. aastate teisel poolel Samlandis linnuseülem.

1529. aastal siirdus Schierstedt koos Albrechti venna markkrahv Wilhelmiga Liivimaale, kus temast sai viimase kojaülem (*Hofmeister*). Järgneva kümnendi jooksul pidas ta väga tihedat kirjavahetust hertsog Albrechtiga, oli markkrahv Wilhelmi saadik ja tema haldusaparaadi juht. 1535. aastal, Saare-Lääne vaenuse ajal, kirjutas Schierstedt Albrechtile, teatades muuhulgas sellest, et markkrahv Wilhelm olevat Haapsalu toomkirikus näinud Valget Daami.

Pärast Saare-Lääne vaenuse lõppu tegutses Schierstedt Wilhelmi ja tema kaaskonna kulude kärpimise nimel, kuid peamiselt jäid kannatajateks markkrahvi ametnikud, tema sealjuures, kellele markkrahv ei suutnud palka välja maksta. Sellest tekkis tal Wilhelmiga terav konflikt, mis lahenes alles seejärel, kui Wilhelmist sai 1539. aastal Riia peapiiskop. Kuid juba järgmisel aastal Schierstedt suri.

## Kirjandus
**Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1525-1534): Regesten aus dem Herzoglichen Briefarchiv und den ostpreussischen Folianten*. Bearbeitet von Ulrich Müller. Köln [etc.]: Böhlau, 1996. Veröffentlichungen aus den Archiven Preussischer Kulturbesitz; Bd. 41.
**Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1534-1540): Regesten aus dem Herzoglichen Briefarchiv und den ostpreussischen Folianten*. Bearbeitet von Stefan Hartmann. Köln [etc.]: Böhlau, 1999. Veröffentlichungen aus den Archiven Preussischer Kulturbesitz; Bd. 49.
Postiteenistus (seriaal)

**"Postiteenistus"** (originaalis *Going Postal*) on Terry Pratchetti Kettamaailma sarja kuuluva samanimelise raamatu põhjal loodud kaheosaline telesari.

Telesarja esimene jagu oli eetris 30. mail 2010. Sarja näitas ka Eesti Televisioon 24. ja 26. detsembril 2010.

## Sisututvustus
Telesarja tegevus leiab aset Ankh-Morporki linnas, kus endine suli Niiske von Lipwig pannakse linna valitseva patriitsi Vetinari poolt juhtima varjusurmas olevat postiteenistust. Lipwig satub konflikti klaksikompaniid juhtiva Sirus Kullatisega, kelle käes kuni postiteenistuse elustamise katsetele oli linna infovahetuse monopol. Nende konflikt tipneb võiduajamisega, kus post ja klaksid saadavad sõnumi Überwaldi. Selle käigus saavad teatavaks Kullatise kuriteod, misjärel klaksikompanii antakse juhtida selle asutaja pärijale ja Lipwigi armastatule Adora Belle Kallikesele. 

## Tegelased ja osatäitjad
* Niiske von Lipwig (Richard Coyle)
* patriits Vetinari (Charles Dance)
* Adora Belle Kallike (Claire Foy)
* Sirus Kullatis (David Suchet)
* Postiljon (Terry Pratchett)

## Välislingid
*
Juri Lutsenko

**Juri Lutsenko** (ukraina keeles Юрій Віталійович Луценко; sündinud 14. detsembril 1964 Rivnes) on Ukraina poliitik, ta on olnud siseminister ning  peaprokurör.

## Ukraina poliitikas
Ta oli Ukraina siseminister aastatel 2005–2006 ja 2007–2010. 6. mail 2009 vahistas politsei ta Saksamaal Frankfurdi lennujaamas purjuspäi märatsemise eest. 2010. aasta detsembri algul esitati Lutsenkole süüdistus ametiseisundi kuritarvitamises ja riigivara omastamises. Lutsenko sõnul on tegemist poliitilise tagakiusamisega. Detsembri lõpus võeti ta vahi alla. Veebruaris 2012 mõisteti ta neljaks aastaks vangi eelarvevahendite omastamise eest. 2013. aastal sai ta amnestia. 2016. aasta maikuus kinnitas Ukraina Ülemraada ta 264 poolthäälega Ukraina peaprokuröriks ning vabastas ametist 29. augustil 2019.

## Viited
Saksa ordu kõrgmeister

**Saksa ordu kõrgmeister** (saksa keeles *Hochmeister*) on Saksa ordu kõrgeim ametnik.

Kõrgmeister on ordu juht, kelle valib generaalkapiitel. Teistes vaimulikes rüütliordudes nimetatakse sellist ametnikku suurmeistriks (*magister generalis*). Saksa ordu puhul on ladinakeelne nimetus sama, kuid teistes keeltes kasutatakse enamasti saksakeelse *Hochmeister*'i tõlget.
 
Esimest Saksa ordu meistrit on nimetatud 1199. aastal, enne seda olid ametis hospidalivennaskonna ülemad. Nimetus "kõrgmeister" juurdus eelkõige Hermann von Salza pikal ametiajal (1209–1239). 1525. aasta järel, kui kõrgmeister Albrecht von Hohenzollern ordu peamised valdused Preisimaal sekulariseeris, võttis Saksa meister Walter von Cronberg enda nimetuseks "kõrgmeistrikoha administraator", mistõttu aastatel 1530–1929 nimetati ordujuhte kõrg- ja Saksa meistriteks (*Hoch- und Deutschmeister*, nimetus muutus ametlikuks 1834. aastal). 

1929. aastal muutus Saksa ordu sõjalisest rüütliordust puhtalt vaimulikuks. Alates sellest ajast on kõrgmeistri ametikoht olnud eelkõige kõrgvaimuliku oma, lisaks orduvendadele on kõrgmeister ka Saksa ordu nunnade kõrgeimaks ülemaks. Kõrgmeistril on abtipühitsus, aga tal on ka piiskopisau ja mitra ning õigus piiskoplikku riietust kanda. Ta allub otse paavstile. Alates 2010. aastast on Saksa ordu kõrgmeistril ka kindralabti tiitel.

## Vaata ka
*Saksa ordu kõrgmeistrite loend

## Viited
Kanaperse

**Kanaperse** on mitme taime rahvapärane nimetus: 
*'''karikakar'''
*'''harilik nurmenukk'''
***[[teekummel]]**
Teatri väljak

**Teatri väljak** on haljasala Tallinna kesklinnas Estonia puiestee ja Rävala puiestee vahel.

Väljaku pindala on umbes 1,6 ha.

Varem oli selle nimi **Eesti Punaste Küttide väljak** vastavalt Tallinna Linna RSN Täitevkomitee otsusele 24. novembrist 1972. Väljak sai nime seoses Eesti punakaartlaste mälestusmärgi avamisega haljasala lääneservas asuva pangahoone ees. Tallinna Linnavalitsuse otsusega 4. oktoobrist 1991 nimetati objekt ümber Teatri väljakuks.

1985. aastal valmis Eesti Punaste Küttide väljaku lääneküljel EKP Keskkomitee vabariiklik poliitharidusmaja. Sakala keskuse asemele ehitatud Solarise keskus avati 2009. aastal.

2026. aastast külvatakse alale looduslikke niidutaimi.

Rävala puiestee ääres asub ka Islandi väljak, mis piirneb Teatri väljakuga.

## Vaata ka
*Punaste Küttide väljak, Võrus  ja  Läti Punaste Küttide väljak Riias.

## Viited
Alpi kortsleht

**Alpi kortsleht** *(Alchemilla alpina)* on roosõieliste sugukonda kortslehe perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Alpi kortsleht moodustab kuni 15 cm kõrguse ja 60 cm laiuse puhmiku. Kaarjalt tõusvale varrele kinnituvad ümarad alt karvased hõbedase varjundiga lehed. Tihedateks õiekeradeks koondunud õitest moodustunud pöörisjad õisikud on rohekaskollased ja lõhnavad.  

Eestis kasvatatakse teda kultuuris. Alpi kortsleht eelistab huumusrikast parasniisket mulda, kasvab nii päikese käes kui ka varjus. 

Ta sobib kasvatamiseks püsilillepeenras, kiviktaimlas ja pinnakattetaimena kuivadel nõlvadel. Võib kasutada ka lõikelillena ning kuivatada.

## Välislingid
*
Sarlakpunane keramalva

**Sarlakpunane keramalva** (*Sphaeralcea coccinea*) on kassinaeriliste sugukonda keramalva perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Nimi
Sarlakpunase keramalva ladinakeelne perekonnanimi on liitsõna, mis on saadud kreekakeelsetest sõnadest *σφαῖρα* (*sphaira*) 'kera; kerapind' (ladina keeles *sphaera*) ja *ἀλκέα* (*alkea*; ladina keeles *alcea*) 'rooskassinaeris', pidades silmas vilja kerakujulisust. Ladinakeelne liigiepiteet on ladinakeelse sõna *coccineus* ('sarlakpunane') naissoovorm.

## Kirjeldus
Madal, 10–30 cm kõrgune lõhekarva või telliskivipunase keraja õisikuga taim, mis on tihedalt kaetud hõbedaste tähtjate karvakestega. Hõbehalli varjundiga lõhised lehed on vahelduvad. Levila tuumikosas õitseb juunist augustini.

## Levila
Sarlakpunase keramalva levila põhjapiir ulatub Briti Columbia lõunaosast läänes Manitoba lõunaosani idas. Levila lõunapiir ulatub Lääne-Iowa, Lääne-Texase, Arizona ja Oregonini. Põhja-Ameerika rohtlates kõikjal levinud, kuivemates preeriapiirkondades ja teeäärtes tavaline. Enam levinud kuivemas madalrohupreerias.

## Kasvutingimused
Sarlakpunane keramalva on kuivalembene ja väga põuakindel taim, mille arvukus põuatingimustes suureneb.

## Viited

## Pilte

Pilt:Sphaeralcea coccinea2.jpg|Sarlakpunane keramalva juuni alguses Fort Unionis
Pilt:Sphaeralcea coccinea3.jpg|Sarlakpunane keramalva juuni alguses Fort Unionis
Residents

**Residents** on valitsuse, riigipea, suursaadiku või mõne muu kõrgema aukandja ametlik asukoht või elupaik. 

Näiteks Eesti Vabariigi valitsuse residents asub Tallinnas Toompeal aadressil Rahukohtu 3. 

Eesti Vabariigi presidendi residents, milleks on talle Vabariigi Presidendi ametihüve seadusega ette nähtud ametikorter, asub Tallinnas Kadrioru administratiivhoones. 

Mitte iga kõrgema ametiisikuga seotud asupaik ei ole residents. Näiteks president Toomas Hendrik Ilvese Ärma talu ei olnud presidendi residents, vaid presidendi kodu, kus ta elas töökohustustest vabal ajal.

## Viited
Patrick Kane

**Patrick Timothy Kane Jr.** (sündinud 19. novembril 1988 Buffalos New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide elukutseline jäähokimängija. Praegu mängib ta NHL-i klubis Detroit Red Wings ründajana paremäärel.

2007. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Blackhawksi poolt esimese valikuna. Oma esimesel hooajal NHL-is valiti ta liiga uustulnukaks.

Blackhawksis mängis Kane kokku kuusteist hooaega. Aastatel 2010, 2013 ja 2015 võitis ta Blackhawksiga Stanley karika. Tema resultatiivseim hooaeg oli 2018/19, mil tal kogus 110 punkti (44+66). Enim väravaid lõi ta hooajal 2015/16 (46).

2023. aasta veebruaris kaubeldi Kane Blackhawksist New York Rangersisse. Seal mängis ta vaid kuni hooaja lõpuni.

2023. aasta novembris sõlmis ta üheaastase lepingu Detroit Red Wingsiga. Seal asus ta mängima oma endise Blackhawksi meeskonnakaaslase Alex DeBrincatiga.

Karjääri jooksul on ta NHL-is pälvinud väljalangemismängude väärtuslikumale mängijale antava Conn Smythe Trophy (2013), põhiturniiri resultatiivseimale mängijale antava auhinna Art Ross Trophy (2016), põhiturniiri silmapaistvamale mängijale antava Ted Lindsay Awardi (2016) ja hooaja väärtuslikumale mängijale antava Hart Memorial Trophy (2016).

NHL-i tähtede mängul on ta osalenud kokku üheksa korda.

2017. aastal valiti NHL-i ajaloo saja parima mängija sekka. 2020. aasta jaanuaris jõudis Kane kõige noorema Ameerika mängijana NHL-is 1000. resultatiivsuspunktini.

USA jäähokikoondise koosseisus võitis Kane 2010. aasta taliolümpiamängudel hõbemedali ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

## Viited

## Välislingid

* Patrick Kane NHL.com lehel
* Patrick Kane hockeydb.com lehel
Postiteenistus

**"Postiteenistus"** (inglise keeles *Going Postal*) on Terry Pratchetti Kettamaailma sarja 33. raamat. 2004. aastal avaldatud teoses astub esimest korda üles suli Niiske von Lipwig.

Eesti keeles ilmus Postiteenistus Varraku kirjastuselt 2009. aastal Allan Eichenbaumi tõlkes.

2010. aastal tehti kirjandusteose põhjal kaheosaline telesari.

## Tegelaskujud
* **[[Niiske von Lipwig]]**. Ankh-Morporki postiülem.  
* **[[Patriits Vetinari]]**. Ankh-Morporki valitseja.
* **Adora Belle Kallike**. Golem Trusti juhataja.
* **Sirus Kullatis**. Klaksikompanii (Grand Trunk Company) juht.  
* golem **Pump 19**. Niiske kriminaalhooldaja.
* noorempostiametnikud **Penn** ja **Stanley**

## Välislingid
* Going Postal (romaan aastast 2004). Ulmebaas
* Iris Jeletski. Postiteenistus. Ulme.ee, 11.mai 2009
* Terry Pratchett – Postiteenistus (2009). Blogi loterii, 7 juuli 2009
* Terry Pratchett "Postiteenistus." Blogi Hobilaegas, 5. detsember 2010
Vassili Võrk

**Vassili Võrk** (varem ka venepäraselt **Verk**; 22. september 1898 Uuemõisa vald, Saaremaa – 2. mai 1977 Tallinn) oli eestlasest Nõukogude Liidu sõjaväelane, polkovnik.

## Elulugu
Vassili Võrk sündis Ivan ja Juliana Võrgu perekonnas. Tsaariajal rändas perekond Venemaale.

Enne Punaarmeesse mobiliseerimist elas Stalingradi oblastis Venemaal, omandas lukksepa elukutse.

### Teenistus Punaarmees
1944. aastal oli Võrk 8. Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 354. Laskurpolgu ülem. 

354. Laskurpolgu eelsalk eesotsas polguülem Vassili Võrguga jõudis esimeste hulgas 22. septembril 1944 sakslastest maha jäetud Tallinna. Kohe pärast Tallinna vallutamist Punaarmee poolt oli ta kolm päeva Tallinna komandant.

Vassili Võrk maeti 5. mail 1977 Tallinna Metsakalmistule.

## Mälestuse jäädvustamine
* Arbu tänav Tallinnas kandis aastatel 1979–1995 Vassili Võrgu nime.
* Tallinna 3. Keskkool (praegu Tallinna Lilleküla Gümnaasium) kandis pikka aega Vassili Võrgu nime.

## Tunnustus
* Tallinna aukodanik (1975)

## Viited

## Allikad
*EESTLASED VENE SÕJAVÄES 1940-1945. Kolmas osa (Selmet–Üüde); lk 601 // Eesti Represseeritute Registri Büroo, Leo Õispuu, Tallinn, 2011; ISBN 978-9985-9914-4-2

## Kirjandus
* Mart Laar. Saaremaa 1944. Eesti laskurkorpuse kannatuste rada. Kirjastus Varrak 2010. 

## Välislingid
* Reinsalu: okupeerijad ei saa olla linna aukodanikud // Eesti Päevaleht, 16. mai 2004
Liis Nimik

**Liis Nimik** (sündinud 30. oktoobril 1979 Tallinnas) on eesti filmimonteerija ja lavastaja. 

11-aastaselt kolis ta perega Saaremaale. Pärast Kuressaare Gümnaasiumi lõpetamist õppis ta aastatel 1998–2002 Tallinna Tehnikaülikooli Kõrgemas Majanduskoolis. 2006–2011 õppis ta Balti Filmi- ja Meediakoolis montaažirežissööri erialal.

4. detsembril 2010 sai ta Kaljo Kiisa nimelise noore filmitegija stipendiumi dokumentaalfilmi "Helene elukool" eest, mis filmiti Maidla Põhikoolis 2009–2010.

Koos Carlos Eduardo Lesmes Lopéziga pälvis ta dokumentaalfilmi "Üht kaotust igavesti kandsin" eest 2021. aasta Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia.

## Viited

## Välislingid

*Liis Nimik Eesti filmi andmebaas
*KG vilistlane sai esimese noore filmitegija stipendiumi, Meie Maa, 7. detsember 2010
*Ivika Laanet, Film õpetajast tõi Liis Nimikule noore filmitegija stipendiumi, Saarte Hääl, 13. detsember 2010
Iiris Vesik

**Iiris Vesik** (sündinud 16. juulil 1991) on eesti laulja ja näitleja. 

## Haridus
Ta lõpetas 2010. aasta kevadel Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Õppis Goldsmithi ülikoolis Londonis.

## Karjäär
Vesik osales lapsepõlves 2007. aastal mitmel lauluvõistlusel ("Tähtede laul" 1. koht, "Kaks takti ette" 2. koht).

2007. aastal sai alguse koostöö muusikaprodutsent Ago Teppandiga.

2013. aastal ilmus koostöös Universaliga "Chinaberry Girl" EP.

2016. aasta suvi tõi endaga kaasa kirjastuslepingu Universali muusikakirjastusega Stockholmis.

2019. aastal hakkas esinema bändiga Night Tapes.

Hiljem viibis Iiris Londonis, töötas kasutatud riiete poes müüjana ning õppis Goldsmith University of Londonis.

Londonis loodud EP-d "Hope" kiitsid muusikaajakirjad nagu Pigeons and Planes, The Line of Best Fit, The Clash Music, The 405, Complete Music Update ja i-D. 
### Eesti Eurovisiooni eelvoor
2008. aasta Eurolaulul jõudis tema esitatud laul "Ice-cold Story" (autor Riine Pajusaar) 2. kohale.

2010. aasta Eesti laulul osales ta looga "Astronaut" (autorid Iiris Vesik ja Ago Teppand) ning saavutas 4. koha.

Iiris & Agoh pääsesid 2018. aasta Eesti Laulu finaali looga "Drop That Boogie".

## Diskograafia

### Albumid
* "Pöial-Liisi" (audioraamat); Pöial-Liisi osatäitja
* "The Magic Gift Box" (Oy Emi Finland AB, 2012)
### EP-d
*"Weirdo" (Oy Emi Finland AB, 2012)
*"Tigerhead" (Oy Emi Finland AB, 2013)
*"Chinaberry Girl" (Oy Emi Finland AB, 2013)
*"Hope" (Iris, 2016)
### Singlid
* "Ice-cold Story" (2008)
* "Alien" (Rockhouse, 2008)
* "Astronaut" (Ago Teppand, 2010)
* "Melyse" (EMI Music Finland, 2011)
* "Iridescent Love" (Dreamweaver, 2015)
* "Stranger" (Dreamweaver, 2017)
* "Drop That Boogie" (Sony Music Entertainment Finland Oy, 2017)
*"Wild Unknown Thing" (Made In Baltics, 2018)
*"Star" (Made In Baltics, 2018)

## Tunnustus
*2010 – Skype'i auhind – 1. koht
*2013 – Eesti Muusikaauhinnad – Aasta naisartist (ning nomineeritud veel neljas auhinnas)
*2014 – Eesti Muusikaauhinnad – Aasta muusikavideo – "Tigerhead"

## Viited

## Kirjandus
*Iiris Vesik. Kaks takti ette: Lauljad. Elu24, 8. november 2007
*Meelis Kapstas. Pisike Björk ehk midagi head. NaisteMaailm, 11. detsember 2007
*Teele Teder. Iiris Vesik ei viitsi koolivaheajal puhata. Naised, 15. august 2008
*Kadi Aavik. Iiris Vesik: õppimiseks pidin kodunt jalga laskma. Naised, 17. juuni 2010
*Filmiküsitlus - Iiris Vesik. Blogi Trash Can Dance, 14. juuli 2010
*Iiris: tüdrukulik ja veits K-pop ja anime meets gängsta. Rada7, 2. juuli 2013
*Kaspar Viilup. Iiris Vesik: ilmselt ma ei oleks Londonisse jäänud, kui ma poleks seal ära armunud, err.ee, 13.4.2025.

## Välislingid
*Iiris Vesik Facebookis
*Iiris Vesik Twitteris
*Iiris Soundcloudis
*
Jaan Tepp

**Jaan Tepp** (sündinud 23. juunil 1966) on eesti majandustegelane, publitsist ja taastuvenergia propageerija.

## Haridustee
Ta lõpetas 1994. aastal Eesti Humanitaarinstituudi bakalaureusekraadiga teoloogias ja filosoofias. 1995–1996 oli ta kaks semestrit täiendkoolitusel Ameerika Ühendriikides registreeritud Steubenville'i Frantsiskaani Ülikooli programmis Austrias Gamingis. 1995. aastal arvati ta Püha Thomase Pontifikaalülikooli litsentsiaadiks ning ta kohtus Vatikanis paavst Johannes Paulus II-ga. Kuid 1996. aastal oli Tepp perekondlikel põhjustel sunnitud Rooma-õpingud pooleli jätma.

Aastatel 2000–2003 õppis ta Tartu Ülikooli Euroopa Kolledžis rahvusvaheliste suhete erialal magistriõppes ja kaitses magistritöö 14. veebruaril 2003 Euroopa Liidu õiguse, konkurentsipoliitika ja kaubandussuhete valdkonnas (magistritöö "Presidendi roll ja võimalused EL poliitika kujundamise protsessi mõjutamisel parlamentaarse riigikorra puhul: Eesti näide", juhendaja Keit Kasemets).

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Aastatel 1993–1994 töötas ta Humanitaarinstituudi tegevdirektorina, 1996–2001 Vabariigi Presidendi kantselei välisosakonna nõunikuna ning 1999. aastal Euroülikooli lektorina. 

Aastatel 2001–2009 oli ta Eesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni juhatuse esimees. Ta asutas 2003. aastal Energiasäästubüroo, mis on spetsialiseerunud energiasäästu ja taastuvenergia rakenduste turustamisele, 2007–2009 oli ta KredExi Kliima- ja Energiaagentuuri nõukogu aseesimees, ühtlasi oli aastatel 2002–2008 majandusministeeriumi taastuvenergeetika nõukogu liige ja 2010. aastal pani tööle kliimatehnoloogiat eviva ettevõtte Venditehnik OÜ.

Aastatel 2006–2008 oli ta Erakonna Eestimaa Rohelised juhatuse liige ja aastal 2021 valiti ta Eesti 200 nimekirjas Harjumaal Jõelähtme volikokku.

Ta juhib MTÜ Ruu Küla Heakorra Seltsi, mis võitleb kohaliku põlismetsa planeeritava paekivikarjääri vastu.

## Raamatud
2000. aastal kirjastas Ilo teoloogilis-filosoofilise teose "Kurjuse kuningriik. Uurimus kurjusest". Teos on Tepi iselaadne katse mõista ja näha maailmas eksisteeriva kurjuse fenomeni läbi religioonifilosoofilise prisma. 2017. aastal ilmus Tepilt 400-leheküljeline seiklusromaan "Maria Theresia taaler" ja 2023. aastal selle 456-leheküljeline järg "Meenäppaja."

Ta on kirjutanud ka ühiskonnakriitilisi artikleid ja esseid ning teinud kaastööd raadiojaamale Raadio 7.

## Viited

## Välislingid
* Jaan Tepp  "Rahaloome millest riigijuhid harva räägivad"
* Jaan Teppi profiil suhtlusvõrgustikus LinkedIn
* Raadio 7: Filter
* Jaan Tepp "Maria Theresia taaler", romaani FB koduleht, 2018
* Jaan Tepp presentation on Green IT seminar, 30. juuni 2016
* Jaan Tepp "Taastuvad energiaallikad ja Euroopa Liit", Riigikogu Toimetised nr 6, 2002
* Jaan Tepp "Eesti presidendi roll europoliitika kujundamisel", Riigikogu Toimetised nr 8, 2003
* "Harnessing Baltic wind" The Baltic Times, Jan 21, 2009
* "Presidendi abiga Euroopasse", Eesti Kirik, 26. märts 2003
Terviseleht

**Terviseleht** on Eestis ilmuv ajaleht.

Terviselehe esimene number ilmus 7. juulil 1993. 

Viimane paberlehe number iseseisva nädalalehena ilmus 21. detsembril 2021. Nende aastate jooksul ilmus 1305 nädalalehe numbrit.

Alates 2022. aasta jaanuarist kuni 2023. aasta maini ilmus Terviseleht Postimees Grupi paljude maakonnalehtede vahelehena üks kord kuus.

Alates 2024. aastast ilmub Terviseleht iseseisva veebiväljaandena https://terviseleht.ee/

Ajalehe väljaandja on Aleksander Laane.

## Välislingid
*Ajalehe koduleht
Pöial-Liisi (audioraamat)

**"Pöial-Liisi"** on Eesti heliraamat, mis anti välja 2010. aastal. Hans Christian Anderseni samanimelise muinasjutu muusikalise kuuldemängu autor ja lavastaja on Venno Loosaar.

## Lugude nimekiri
### Kuuldemäng
# Üks vana naine läheb nõia juurde lapsesaamise asjus nõu küsima ja mis sellest kõigest edasi saab 
# Konnad viivad magava Pöial-Liisi vesiroosi lehele ja mis sellest kõigest edasi saab
# Kalakesed kuulevad Pöial-Liisi nuttu ...
# Põrnikas viib Pöial-Liisi oma koju ...
# Pöial-Liisi elab üksinda terve suve metsas ...
# Pime mutt tuleb hiireemandale ning Pöial-Liisile külla ...
# Pöial-Liisi ravib pääsukese terveks ...
# Mutt tuleb Pöial-Liisile kosja ...
# Pääsuke viib Pöial-Liisi kaugele maale ...
# Pöial-Liisi kohtub lillehaldjate kuningaga ...
### Laulud
# Nõia laul
# Pöial-Liisi sündimise laul
# Konnamamma laul 
# Põrnika laul 
# Sügise laul 
# Hiiremamma laul 
# Muti laul  
# Pöial-Liisi laul  
# Pöial-Liisi nukrutsemise laul  
# Lendamise laul  
# Lõpuvalss

## Osatäitjad ja tegelaskujud
* Iiris Vesik – Pöial-Liisi 
* Märt Avandi – Mutiisand, Lillehaldjas, Kala 
* Maria Soomets – Naine, Hiireemand, Põrnikas 
* Taavi Tõnisson – Nõid, Pääsuke, Põrnikas 
* Anti Kobrin – Kärnkonnamamma, Kala, Põrnikas
* Venno Loosaar – Kärnkonnapoeg, Põrnikas, Tuul 
* Eleonor Traute Plagemann (nelja-aastane) – jutustaja

## Muusikud
* Ain Varts – kitarrid
* Margus Kappel – klahvpillid
* Ivo Varts – löökpillid
* Raul Vaigla – basskitarrid
* Johanna Mängel – tšello
* Simmu Vasar – trompet
* Meero Muusiku lapsed Anu Lõhmuse juhendamisel

## Viited

## Välislingid
* Marko Tiidelepp. Uus plaat: "Pöial-Liisi" Lastekas, 14. november 2010
Aleksander Laane

**Aleksander Laane** (sündinud 22. augustil 1968) on Eesti poliitik.

Laane on lõpetanud Tallinna 21. Kooli. Õppinud Tartu Ülikoolis arstiteadust.

Ta on ajalehe Terviseleht väljaandja.

Ta on alates 2005. aastast Erakonna Eestimaa Rohelised liige, 2010. aastast juhatuse liige ning 2011. aasta novembrist kuni 2017. aasta märtsini esimees.

Laane kandideeris Riigikogu 2011. aasta valimistel ning sai 49 häält.

Riigikogu 2015. aasta valimistel kandideeris ta EER nimekirja esinumbrina Valimisringkonnas nr 2 ja sai 404 häält, millest mandaadiks ei piisanud. Erakond valimiskünnist ei ületanud.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 83 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited

## Välislingid
*Aleksander Laane, Uus ravim vähendab kõrvaltoimete riske. Terviseleht.ee
*Aleksander Laane, Ravikanep tuleb patsientidele reaalselt kättesaadavaks teha, vaadatud 5. aprillil 2017
Basmatšid

**Basmatšid** (tuleneb usbeki keelest, tähendades röövratsanikke) olid 1910.–1930. aastatel Vene keisririigi, Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu vastu võidelnud Turkestani islamistlikud ja enamasti turgi rahvastest koosnevad sõjasalgad.

Basmatšide liikumine algas 1916. aastal ning kestis kuni 1930. aastate alguseni. Enamasti oli tegemist väiksemate sõjasalkadega, mis aga puhuti kontrollisid üpris suurt territooriumi Kesk-Aasias. Nende nimetus oli teadlikult pejoratiivne ning kinnistati Nõukogude Liidu poolt. Hiljem tehti ka mitmeid filme punaarmeelaste võitlustest basmatšidega.

Aastatel 1921–1922 oli basmatšide üheks kõige olulisemaks juhiks Türgi kindral Enver Paşa, kes oli Turkestani saadetud basmatše rahustama ja Nõukogude poole võitma, kuid otsustas basmatšide abil ellu viia oma pantürkistlikku unistust Suur-Türgi riigist. Pärast Enver Pasa hukkumist toimus basmatšide liikumises oluline langus, kuid üksikud salgad tegutsesid siiski kuni 1930. aastate alguseni.