open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Batmani tagasitulek

**"Batmani tagasitulek"** (originaalpealkiri **"Batman Returns"**) on 1992. aasta Ameerika Ühendriikide mängufilm.

Film on tinglik järg samuti Tim Burtoni lavastatud 1989. aasta filmile "Batman". 

Selles filmis suhtub autor iroonilisemalt ühiskonda, mis kujutab kurikaelu sümboolselt teistsuguste olenditena, mitte tavaliste ameeriklaste hulka kuuluvatena. Burtoni suurem loominguline vabadus, mille ta oli võitnud filmiga "Edward Käärkäsi", kajastub süngemas meeleolus, ebakonventsionaalsemas huumoris ja traagilisemas toonis. Kurikael Pingviin (tegelane) on Burtoni versioonis edward-käärkäelik, teistsuguste võimetega isiksus. Ühtlasi tekitab tema füüsis kaastunnet, kuid samas parodeerib koomiksi kurikaelade füüsilist moonutatust. Kassnaine ei tõsta mitte ainult mässu meeste maailma vastu, vaid on ka Batmani analoog, kaksikelu elav inimene, kelle vägivaldse külje varjus on armastust ihkav olend. Burton pole jätnud isegi suurtööstur Max Schrecki läbinisti ebasümpaatseks, vaid laseb tal oma poja saatuse pärast muretseda.

Kiirustades filmitud linateoses on märgata mõningast loo lihvimatust, mis on tulnud eri käsikirjavariantide ühendamisest. Väiksem kommertsedu "Batmaniga" võrreldes, liigne süngus noorte vaatajate jaoks ning peaosatäitja Michael Keatoni suured nõudmised viisid järgnenud Batmani filmide laadi ja tegijate väljavahetamiseni.

## Peamised osatäitjad
*Michael Keaton – Batman / Bruce Wayne
*Danny DeVito – Pingviin / Oswald Cobblepot
*Michelle Pfeiffer – Kassnaine / Selina Kyle
*Christopher Walken – Max Shreck
*Michael Gough – Alfred Pennyworth
*Pat Hingle – komissar James Gordon
*Michael Murphy – major
*Vincent Schiavelli – leierkastimees
*Andrew Bryniarski – Charles Shreck (Chip)
*Cristi Conaway – jääprintsess
Kuusalu valla vapp

**Kuusalu valla vapp** on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kuusalu valla vapp.

Praegune vapp võeti kasutusel Kuusalu ja Loksa valla ühinemise järel.

Vapp on kinnitatud  21. juunil 2006. Vapi kavandi autor on Vadim Fomitšev. 

## Vapi kirjeldus
Valla vapiks on hõbedasel kilbil punane lauritsarest.

Vapi punane värvus on rahvusvahelise Pantone värvitabeli järgi 186C.

Värvid triaadi värvides (CMYK): punane – C0%;M100%;Y81%;K4%.

## Põhjendus
Valla sümbolina kasutatakse Kuusalu kiriku sümboolikas kasutatavat tuleresti, millel põletati Püha Laurentsius ehk Laurits. Valla vapil ongi punane lauritsarest. Ajalooliselt oli Kuusalu kihelkonna keskus Kuusalu koos seal paikneva Laurentsiusele pühitsetud kirikuga. Kuusalus asub ka Lauritsakivi, millele on raiutud rest ja tuletangid. Selle sama kivi juures olevat põletatud püha Laurentsius, Kuusalu kiriku ehitaja.

Ajaloost on teada, et Rooma piiskopi laekahoidja Laurentsius, kellele usaldati kiriku vara, otsustas selle pärast kolmepäevast mõtlemisaega jagada vaestele. Keisri küsimusele, kus on vara, vastas Laurentsius, et inimesed ongi see vara. Sellega tuletab tuleriidal põletatud pühak meelde – elus ei ole oluline niivõrd kuld, kuivõrd inimeste sisemine suurus.

## Kuusalu valla endine vapp
Vapp oli kinnitatud 3. augustil 1998 ning oli kasutusel kuni 2005. aasta oktoobrini, mil ühineti Loksa vallaga.
### Vapi kirjeldus
Hõbedasel kilbil roheline ristikheinaleht ja sinine lainelõikeline vapitüvi, mille ülaosas kolm võrdse laiuse ja vahedega lainelõikelist hõbedast varrast.

## Vaata ka
*Kuusalu valla lipp

## Välislingid
*Kuusalu valla sümboolika valla kodulehel
*Kuusalu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Eesti riigisekretär

**Riigisekretär** on kõrgem riigiametnik, kes juhib Riigikantseleid. Enamik tema pädevustest on loetletud "Vabariigi Valitsuse seaduses." https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=1011049

Alates 1. veebruarist 2025 on riigisekretäriks Keit Kasemets.

## Õiguslikud alused
Riigisekretäri institutsioon tuleneb põhiseaduse §-st 95, mille kohaselt on Vabariigi Valitsuse juures "riigikantselei, mida juhib riigisekretär. Riigisekretäri nimetab ametisse ja vabastab ametist peaminister. Riigisekretär võtab sõnaõigusega osa valitsuse istungitest. Riigisekretäril on riigikantselei juhina samad õigused, mis on seadusega antud ministrile ministeeriumi juhtimiseks."

## Vaata ka
*Vabariigi Valitsuse asjade valitseja

## Viited
Meelva

**Meelva** nime kannab mitu kohta Eestis:
***[[Meelva (Lääneranna)|Meelva]]**, küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas
***[[Meelva (Räpina)|Meelva]]**, küla Räpina vallas Põlva maakonnas

## Vaata ka
*Meelva maastikukaitseala
*Meelva järv
*Meelva raba
Meelva (Räpina)

**Meelva** (võru keeles  *Miilva*) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.

Küla on esimest korda mainitud 1582. aastal (*Melwa*).

Küla piiresse jääb Meelva järv ning osa Meelva rabast ja sellega seotud Meelva maastikukaitsealast.

Meelva järve lähedal asub luuletaja Hando Runneli isakodu.

## Viited
Laitse

**Laitse** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Laitse piirneb läänes Vansi, Hingu ja Kaasiku külaga, lõunas Pohla külaga, kagus Ruila külaga, kirdes Kabila külaga, põhjas Lääne-Harju vallaga. Küla piiri pikkus on 32,1 km.

Laitses asub uusgooti stiilis Laitse mõisahoone koos Laitse mõisa pargiga. Külas asub Rehe allikas ehk Laitse ohvriallikas.

Laitse raudteepeatus asub Kaasiku külas.

1920. aastatel moodustati Laitse mõisa maadest Laitse asundus. 1977. aastal nimetati asundus Laitse külaks.

Külas asub Hiieotsa ohverdamiskoht. 

## Vaata ka
*Munalaskme–Laitse tee
*Laitse aiandusühistute tee
*Laitse–Kibuna tee
*Ruila–Laitse tee
*Laitse raamatukogu

## Viited
Muusika küla

**Muusika** on küla Harjumaal Saue vallas Ääsmäe–Kernu tee ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb loodes Kabila külaga, edelas ja kagus Ruila külaga. Küla piiri pikkus on 13,7 km.

Muusika külaga liideti 1977 (?) kõrvalasunud Maarja küla.

Külas asuvad Ukukivi ja Ramla allikas.

Külas asub teise maailmasõja mälestussammas.

## Vaata ka
*Ruila–Laitse tee

## Viited
Riigisekretär

**Riigisekretär** on eri riikides kasutatav ametinimetus, mille tähendus ja ülesanded võivad riigiti erineda.
* Eestis on riigisekretär Vabariigi Valitsuse juures tegutseva Riigikantselei juht ning kõrgeim riigiametnik.
* Suurbritannias on riigisekretär (*Secretary of State*) valitsuse liige ehk portfelliga minister, kes juhib vastavat ministeeriumi.
* Ameerika Ühendriikides on riigisekretär (*Secretary of State*) välisministri ametinimetus ning üks valitsuse tähtsamaid liikmeid.
* Püha Tooli juures on kardinal-riigisekretär (*Cardinal Secretary of State*) Vatikani kõrgeim ametnik pärast paavsti, kes juhib Püha Tooli diplomaatilist ja halduslikku tegevust.

## Vaata ka
*riigiminister
Kibuna

**Kibuna** on küla Harjumaal Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb idas Kaasiku ja Hingu külaga, põhjas Lääne-Harju vallaga. Küla piir on 18,0 km pikk. Piki idapiiri kulgeb Tallinna–Haapsalu raudtee. Põhjapiiril voolab Vasalemma jõgi. Läänepiiri põhjaosas voolab Munalaskme oja ja kulgeb Riisipere–Vasalemma tee. Küla lõunatippu läbib Hingu oja (suubub Munalaskme ojja). Ida-läänesuunaliselt läheb küla keskelt läbi Munalaskme–Laitse tee. Selle raudteega lõikumise kohas paikneb Laitse raudteepeatus. 

Põline asustus paikneb hajali mõlemal pool Laitse-Munalaskme teed. Tihedam asustus on tekkinud küla põhjaossa, kuhu Nõukogude ajal rajati aianduskooperatiive. Sinna viivad Kibuna jaama tee ja Laitse–Kibuna tee ning on rajatud ka Kibuna raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid
*Kernu valla koduleht
Munalaskme

**Munalaskme** on küla Harjumaal Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

## Asukoht
Munalaskme jääb Rummust 6 km kagusse ja Vasalemmast sama palju edelasse. Riisiperest jääb ta umbes 8 km loodesse. Lähimad külad on lõunas Aude ja kirdes Kibuna.

## Nimi
Küla nime tähendussisu pole teada. Küla nimi võib pärineda loodusnimest, mille aluseks on muna. Samas võib see olla ka rahvapärane moonutis munka tähistavast sõnast (kirikuladina keeles *monachus*). Nime tagapoolega võib võrrelda sõnu *laasmaa* ja *laskma*. Paul Johansen ühendas kohanimelõpud -laskma ja -laskme karjalaskega.

## Ajalugu
Esimest korda on seda kohanime mainitud 1533. aastal kui *Monnelaszka* küla. Seda nimetati 1565 *Monnalaskby*, 1688 *Monnilask* ja 1796 *Munelas*. Küla asus Nissi kihelkonnas.

Küla kuulus Munalaskme mõisale (saksa keeles *Munnalas*), mis oli rüütlimõis. See tekkis 17. sajandil, mil eraldati Ruila mõisast. Mõisa 1699. aasta kaardil sellenimelist küla ei ole, on vaid metsavahikoht (*Munalas*). Vabakujuline Munalaskme mõisa park on säilinud.

Munalaskmega liideti 1977 Sepuküla. Seda küla on esmamainitud 1699. aastal, kui on nimetatud seal elavaid isikuid *Seppo Matz, Seppo Jörg* ja *Sepp Jahn*. 1796 nimetati *Seppa* küla.

## Vaata ka
*Munalaskme–Laitse tee

## Viited
Kustja

**Kustja** on küla Harjumaal Saue vallas Tallinna–Pärnu–Ikla maantee ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb põhjas Mõnuste, Haiba, Kernu ja Kirikla külaga, lõunas ja idas Rapla maakonnaga. Küla piiri pikkus on 32,1 km. Veel 1990. aastate keskel puudus külas elektrivarustus. 

## Loodus
Küla läbib Jutapere jõgi. Osa küla lõunapiirist kulgeb mööda Kasari jõge. Küla idaossa ulatub Linnuraba looduskaitseala.

Külas asub Kedru allikas.

## Viited
Johannes Hau

**Johannes Hau** (10. aprill 1771 Flensburg – 3. august 1838 Tallinn) oli baltisaksa maalikunstnik.

1795. aastal kolis Johannes Hau Tallinna ja omandas Kanuti gildi maalermeistri kutse. 1806. aastal valiti Hau gildi vanemaks ja 1818. aastast kuni elu lõpuni oli ta Kanuti gildi oldermann.

Johannes Hau väikesemõõdulised guaššmaalid olid väga soositud Tallinna supelasutusi külastavate Peterburist pärit kõrgest soost külaliste hulgas. 1823. korraldas ettevõtlik kunstnik oma kodus Karja tänavas näituse Tallinna ümbruse vaadetest, mis oli ühtlasi üks esimesi isikunäitusi Tallinnas.

Johannes Hau maalis veduutgraafikas Tallinna vaateid.

Eesti Kunstimuuseumi kogusse kuulub Karl Johann Emanuel von Ungern-Sternbergi 1807. aastal maalitud Johannes Hau portree.

## Isiklikku
Johannes Hau oli Woldemar Hau ja Eduard Hau isa.
## Galerii

File:TLA 1465 1 151 Repro J Hau maalist nunnevärava eelvärav ja vahtkonna hoone (ca 1800).jpg|Repro J. Hau maalist "Nunnevärava eelvärav ja vahtkonna hoone" (u 1800)
File:Hau-Artillery.jpg|Tallinna sadam, 1817
File:Hau-Gate.jpg|Suur Rannavärav, enne 1838
File:Hau-Narva.jpg|Vaade Narvale, 1820
File:Hau-Reval.jpg|Vaade Tallinnale ja Viru valliväravale, 1827
File:TLA 1465 1 153 repro Johannes Hau maalist Karjavärav.jpg|Repro Johannes Hau maalist "Karjavärav"


## Vaata ka
*Eesti kunstnike loend

## Viited
Eduard Hau

**Eduard Hau** (28. juuli 1807 Tallinn – 3. jaanuar 1888 Tartu) oli baltisaksa maalikunstnik ja graafik.

Eduard Hau sai algõpetuse kunstnikust isa Johannes Hau juures Tallinnas. Aastast 1830 õppis paar aastat Dresdeni Kunstiakadeemias. 1836 läks Tartusse ja alustas oma suurt professorite portreede sarja (*Sammlung von Portraits der Professoren an der Kaiserlichen Universität zu Dorpat seit dem Jahre 1837 nach dem Leben und auf Stein gezeichnet von E. Hau*), mis trükiti 1837–39 Georg Friedrich Schlateri litograafiatöökojas (kokku 6 vihku 30 portreega). 1839 lahkus Tartust, arvatavasti suundus peatselt Peterburi, 1854 sai akadeemikuks. Tegutses seal esialgu peamiselt portretisti, hiljem interjöörimaalijana, jäädvustades akvarellis keiserlike paleede sisevaateid Peterburis ja selle ümbruses.

Põhiliselt on Hau tuntud Moskva, Peterburi ja Gattšina kuulsate ehitiste sisevaadetest tehtud akvarellide järgi. Üldiselt on need tehtud keisripere tellimusel. On teada ka üksikuid tema maalitud portreid. Moskvas joonistas ta Suurt Kremli lossi ja Nikolai lossi, Peterburis Miikaeli lossi, Talvepaleed ja Ermitaaži, Gattšinas Gattšina paleed.

Hau akvarellid tubade sisustusest on valmistatud suure meisterlikkusega: perspektiiv on täpselt paigas ja detailid on joonistatud väga üksikasjalikult.

Gattšinasse läks Hau esimest korda 1862 selleks, et teha akvarellid Nikolai I ja Aleksander II kabinettidest. Ta jätkas tööd lossis kuni 1880. aastani. Gattšinas lõi ta 59 akvarelli, millest osa hoiti kuni 1920. aastateni lossi kunstikogus ja alles siis anti üle Ermitaažile. Gattšina akvarellid on hindamatu väärtusega sellepärast, et Teise maailmasõja ajal põletasid taganevad sakslased lossi maani maha. Loss taastati suures osas Hau akvarellide põhjal.

Eduard Hau oli Woldemar Hau poolvend.

## Viited

## Välislingid

* Lühike elulugu ja mõned tööd, Tartu Ülikooli Raamatukogu
* Mõned teosed, Eesti Kunstimuuseum
* Interjöörimaalid Ermitaažis 
* Pikem elulugu (vene keeles)
Indiana Jones ja viimane ristiretk

**"Indiana Jones ja viimane ristiretk"** (ka **"Indiana Jones ja viimane ristikäik"**, originaalpealkirjaga **"Indiana Jones and the Last Crusade"**) on 1989. aasta USA mängufilm.

## Peamised osatäitjad
*Harrison Ford (Indiana Jones)
*Sean Connery (professor Henry Jones seenior)
*Denholm Elliott (dr Marcus Brody)
*John Rhys-Davies (Sallah)
*Alison Doody (dr Elsa Schneider)
*Julian Glover (Walter Donovan)
*River Phoenix (noor Indiana Jones)
*Michael Byrne (kolonel Vogel)
*Kevork Malikyan (Kazim)
*Robert Eddison (rüütel)

Filmi põhjal on valminud samanimeline arvutimäng.
Sirje Eelma

**Sirje Eelma** (sündinud 17. novembril 1950 Tallinnas) on eesti graafik.

Ta on lõpetanud 1968. aastal Pärnu 4. Keskkooli. Aastatel 1970–1975 õppis Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas moekunstnikuna. 

Aastatel 1975–1983 töötas ta Tallinnfilmis kostüümikunstnikuna, seejärel vabakutselise kunstnikuna. 

Kuulub 1983. aastast Kunstnike Liitu. 

Näitustel hakkas esinema 1970. aastate keskel, kuid suurema tähelepanu pälvis 1980. aastate algul. Vabagraafikas kasutab ta peamiselt sügavtrükitehnikaid (eriti oforti, akvatintat ja carborundumit) ning segatehnikaid. Lisaks graafikale on ta viljelenud ka keraamikat ja portselanmaali. Eelma loomingu peamised lähteallikad on loodus, arhitektuur ja rõivamood.

## Isiklikku
Sirje Eelma on Herald Eelma vennatütar.

## Tunnustus
* I preemia Riia graafikatriennaalil 1990
* *Grand Prix* Sŏuli minigraafikabiennaalil 1994

## Vaata ka
*Eesti kunstnike loend

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Jean Effel

**Jean Effel** (kodanikunimega **François Lejeune**; 12. veebruar 1908 Pariis – 16. oktoober 1982 Pariis) oli prantsuse ajakirjanik, kunstnik ja karikaturist. 

Ehkki ta on üleilmselt tuntud karikaturistina, pidas ta ise end rohkem ajakirjanikuks ja poliitikakommentaatoriks. Tema ajakirjanduslik pseudonüüm oli F. L. 

Effel sündis Pariisis, kus õppis ka kunsti, muusikat ja filosoofiat. Vaatamata kaupmehest isa soovile, et poeg võtaks tema äri üle, valis Effel hoopis kunstnikuna leivateenimise tee. Pärast dramaturgi ja maalikunstniku karjääri poolelijätmist asus ta oma joonistusi pakkuma Prantsuse perioodikaväljaannetele. 1937. aastal sai temast Pariisi Soiri esimene palgaline kaastööline; sellele väljaandele oli ta kaastööd teinud alates 1932. aastast. Enne 1940. aastat pakkus ta oma karikatuure arvukatele huumoriväljaannetele (Fantasio, Le Rire, L'Os marrow) ja vasakpoolse liikumise väljaannetele La Lumière, Monde, L'Œuvre, Marianne, Vendredi, Messidor, Le Canard enchaîné, Regards, Ce soir, L'Humanité. Sageli joonistas ta Prantsuse ajalehte L'Humanité. Ta on ka Jean de La Fontaine'i muinasjuttude illustratsioonide autor. 

Jean Effeli eluajal ilmus tema karikatuure rohkem kui 120 Prantsuse ajalehes. Lisaks avaldasid tema joonistusi veel paljud välismaa väljaanded: Krokodil, Izvestija, Pravda (NSV Liit), Weltwoche (Šveits), Harperi Bazar (USA). Üleilmselt sai Jean Effel tuntuks oma fašismivastaste karikatuuridega (1935). 

Tal oli tihe side NSV Liidu ja Tšehhoslovakkiaga ning oli Prantsuse-Tšehhoslovakkia sõprusseltsi kauaaegne esimees.  

Ta on maetud Honfleuri (Calvados). 

## Tunnustus
*Rahvusvaheline Lenini rahupreemia (1968)
*Prantsuse postiteenistus tähistas Jean Effelit 5. oktoobril 1983 välja antud postmargi ja eritempliga.

## Teosed
*"Maailma ja inimese loomine" (Eesti NSV Kunst 1961, eesti ja vene keeles)
*"Aadam õpib maailma tundma" (Eesti NSV Kunst 1962, eesti keeles)
*"Ajakaja. Siit-sealt. Taimede loomine ja teisi seeriaid" (Kunst 1964, eesti keeles)
*"Aadama ja Eeva armastus" (Kunst 1975, eesti keeles)
Woldemar Hau

**Woldemar Hau** (16. veebruar 1816 Tallinn – 23. märts 1895 Peterburi) oli baltisaksa maalikunstnik.

Woldemar Hau oli Johannes Hau poeg ja Eduard Hau poolvend. 

## Vaata ka
*Eesti kunstnike loend

## Välislingid
* 
* Woldemar Hau maalid Eesti Kunstimuuseumis
* Woldemar Hau haud
* Saksakeelne elulugu
210. aastad

**210. aastad**

210. aastad on aastad 210–219 pKr.

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Kümnendid: 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad - 210. aastad - 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad

Aastad: 210 211 212 213 214 215 216 217 218 219

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
220. aastad

**220. aastad**

220. aastad on aastad 220–229 pKr.

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Kümnendid: 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad - 220. aastad - 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad

Aastad: 220 221 222 223 224 225 226 227 228 229

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
230. aastad

**230. aastad**

230. aastad on aastad 230–239 pKr.

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Kümnendid: 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad - 230. aastad - 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad

Aastad: 230 231 232 233 234 235 236 237 238 239

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
240. aastad

**240. aastad**

240. aastad on aastad 240–249 pKr.

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Kümnendid: 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad - 240. aastad - 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad

Aastad: 240 241 242 243 244 245 246 247 248 249

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
260. aastad

**260. aastad**

260. aastad on aastad 260–269 pKr.

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Kümnendid: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - 260. aastad - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad

Aastad: 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
270. aastad

**270. aastad**

270. aastad on aastad 270–279 pKr.

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Kümnendid: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad

Aastad: 270 271 272 273 274 275 276 277 278 279

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
280. aastad

**280. aastad**

280. aastad on aastad 280–289 pKr.

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Kümnendid: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad

Aastad: 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
290. aastad

**290. aastad**

290. aastad on aastad 290–299 pKr.

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Kümnendid: 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad - 290. aastad - 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad

Aastad: 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
250. aastad

**250. aastad**

250. aastad on aastad 250–259 pKr.

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Kümnendid: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - 250. aastad - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad

Aastad: 250 251 252 253 254 255 256 257 258 259

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
320. aastad

**320. aastad**

320. aastad on aastad 320–329 pKr.

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Kümnendid: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - 320. aastad - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad

Aastad: 320 321 322 323 324 325 326 327 328 329

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
330. aastad

**330. aastad**

330. aastad on aastad 330–339 pKr.

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Kümnendid: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - 330. aastad - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad

Aastad: 330 331 332 333 334 335 336 337 338 339

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
340. aastad

**340. aastad**

340. aastad on aastad 340–349 pKr.

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Kümnendid: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - 340. aastad - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad

Aastad: 340 341 342 343 344 345 346 347 348 349

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
350. aastad

**350. aastad**

350. aastad on aastad 350–359 pKr.

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Kümnendid: 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad - 350. aastad - 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad

Aastad: 350 351 352 353 354 355 356 357 358 359

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
360. aastad

**360. aastad**

360. aastad on aastad 360–369 pKr.

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Kümnendid: 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad - 360. aastad - 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad

Aastad: 360 361 362 363 364 365 366 367 368 369

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
310. aastad

**310. aastad**

310. aastad on aastad 310–319 pKr.

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Kümnendid: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - 310. aastad - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad

Aastad: 310 311 312 313 314 315 316 317 318 319

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
380. aastad

**380. aastad**

380. aastad on aastad 380–389 pKr.

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Kümnendid: 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad - 380. aastad - 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad

Aastad: 380 381 382 383 384 385 386 387 388 389

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
390. aastad

**390. aastad**

390. aastad on aastad 390–399 pKr.

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Kümnendid: 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad -  390. aastad - 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad 440. aastad

Aastad: 390 391 392 393 394 395 396 397 398 399

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
410. aastad

**410. aastad**

410. aastad on aastad 410–419 pKr.

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

Kümnendid: 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad - 410. aastad - 420. aastad 430. aastad 440. aastad 450. aastad 460. aastad

Aastad: 410 411 412 413 414 415 416 417 418 419

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
420. aastad

**420. aastad**

420. aastad on aastad 420–429 pKr.

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

Kümnendid: 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad - 420. aastad - 430. aastad 440. aastad 450. aastad 460. aastad 470. aastad

Aastad: 420 421 422 423 424 425 426 427 428 429

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
430. aastad

**430. aastad**

430. aastad on aastad 430–439 pKr.

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

Kümnendid: 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad - 430. aastad - 440. aastad 450. aastad 460. aastad 470. aastad 480. aastad

Aastad: 430 431 432 433 434 435 436 437 438 439

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Meelva (Lääneranna)

**Meelva** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas.

Ajalooliselt asus küla Karuse kihelkonnas.

Elanike arv 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli 20.

10. jaanuaril 2014 eraldati Meelvast Laulepa küla.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Saint Paul

**Saint Paul** on apostel Pauluse üks ingliskeelseid nimekujusid. Seda nime kannavad ingliskeelsetes maades paljud kohad.

## Asulad
***[[Saint Paul (Minnesota)|Saint Paul]]**, USA Minnesota osariigi pealinn
***[[Saint Paul (Nebraska)|Saint Paul]]**, linn USA Nebraska osariigis
***[[Saint Paul (Indiana)|Saint Paul]]**, linn USA Indiana osariigis
***[[Saint Paul (Missouri)|Saint Paul]]**, linn USA Missouri osariigis
***[[Saint Paul (Kanada)|Saint Paul]]**, linn Kanadas Alberta provintsis
*...

## Vaata ka
### Kirikud
*Saint Pauli katedraal Londonis Inglismaal
*Saint Pauli katedraal Londonis Kanadas
*Saint Pauli katedraal Dundees Šotimaal
*Saint Pauli katedraal Saint Paulis Minnesotas
*Saint Pauli katedraal San Diegos Californias
*Saint Pauli katedraal Bostonis Massachusettsis
*Saint Pauli katedraal Buffalos New Yorgi osariigis
*Saint Pauli katedraal Oklahoma Citys Oklahomas
*Saint Pauli katedraal Wellingtonis Uus-Meremaal
*Saint Pauli katedraal Melbourne'is Austraalias
*Saint Pauli katedraal Macaus
*Saint Pauli kirik Darienis Connecticutis
### Sarnased nimed
*Paulus
*Saint-Paul
*Sain Pauls
*Santa Paula
*São Paulo
*Sankt Pauli
Saint Paul (Minnesota)

**Saint Paul** on USA Minnesota osariigi pealinn. Asub Mississippi jõe kaldal. Saint Paul on Minneapolisega kokku kasvanud.

Saint Paulis tegutsev jäähokimeeskond Minnesota Wild mängib NHL-is.

## Viited

## Vaata ka
*Minneapolise kogudus
*Xcel Energy Center

## Välislingid

*Linna ametlik lehekülg
Kääbusplaneet

**Kääbusplaneet** on planeedist väiksem, kuid asteroidist suurem taevakeha, mis on orbiidil ümber Päikese ja omab piisavat massi selleks, et gravitatsiooni toimel saavutatakse hüdrostaatiliselt tasakaaluline (ligikaudu sfääriline) kuju. Kääbusplaneedid koosnevad enamasti jääst ja mineraalidest. Kääbusplaneetideks ei loeta taevakehade kaaslasi.

Rahvusvahelise Astronoomiauniooni 2006. aastal tehtud otsuse järgi on Päikesesüsteemis kaheksa planeeti ja Pluuto arvati esimese taevakehana kääbusplaneediks.

Kääbusplaneedid on:
*Pluuto (alates 24. august 2006),
*Ceres (13. september 2006),
*Eris (13. september 2006),
*Makemake (11. juuli 2008),
*Haumea (17. september 2008).

Seni ebamäärase staatusega taevakehad Sedna ja Quaoar pretendeerivad kääbusplaneedi nimele, kuid nende täpne kuju on selgitamisel.
## Viited
Ruum (ajakiri)

**Ruum** oli Eesti disaini- ja arhitektuuriajakiri, ilmus 2005. aasta detsembrist 2008. aasta aprillini.

Ajakirja peatoimetaja oli Ene Läkk.

## Viited
Karel Čapek

**Karel Čapek**  (9. jaanuar 1890 Malé Svatoňovice – 25. detsember 1938 Praha) oli tšehhi kirjanik.

Karel oli maakonnaarsti poeg. Keskhariduse sai ta Hradec Králové, Brno ja Praha gümnaasiumides. Aastatel 1909–1915 õppis ta Praha ülikoolis filosoofiat ja sai doktorikraadi. Seejärel töötas ta raamatukogudes ja eraõpetajana. 1917–1920 töötas ta ajakirjanikuna ajalehes Národní listy ning seejärel 1921–1938 Lidové noviny toimetajana.

Kirjanikuna oli tal lai ampluaa: realistlikud jutustused, näidendid, muinasjutud, kriminaaljutud, religioosse taustaga jutud ja ulme. Oma teostes käsitles ta 20. sajandi alguse tehnika ja teaduse saavutustega (masstootmine, massihävitusrelvad) kaasnenud eetilisi probleeme ning hoiatas katastroofide eest.

Erilisel kohal tema loomingus oli küsimus, missugune karistus mingi väärteo eest on õiglane. Sel põhjusel kirjutas ta terve hulga kriminaalse süžeega jutte, kus reeglina saab süüdlane karistuse, kuid üldjuhul mitte surmanuhtluse ja sageli mitte sellise, kui seadus ette näeb.

Čapek polnud usklik, kuid kirjutas hulga religioosse taustaga lugusid, sest see võimaldas käsitleda eetilise elu ja eetilise käitumise probleeme keerulistes olukordades.

Karel Čapek suri vähem kui aasta enne Teise maailmasõja algust. Kui talle sai selgeks, et liitlasriigid (Prantsusmaa, Suurbritannia) ei võta midagi ette Tšehhi päästmiseks, loobus ta söömisest ja suri kopsupõletikku.

Ta kirjutas mitu raamatut ka president Masarykist (Kõned TGM-iga, Vaikus TGM-ga ja Lugemine TGM-ist). 

Tema vend oli kunstnik ja kirjanik Josef Čapek, kes leiutas sõna "robot", mida Karel kasutas näidendis "R.U.R."

## Teoseid
* "R.U.R. (Rosumovi Univerzální Roboti)" (1920, eesti keeles 1985)
* "Absoluudi vabrik" (1922)
* "Krakatit" (1924)
* "Aedniku aasta" (1929, eesti keeles 1964)
* "Üheksa muinasjuttu" (eesti keeles 1975)
* "Retk Hispaaniasse" (eesti keeles 1976)
* "Apokriivade raamat" (1932, eesti keeles 1990)
* "Sõda salamandritega" ("*Válka s mloky*", 1935, eesti keeles 1956 kogumikus "Valitud teosed")
* "Valge taud" ("*Bílá nemoc*", 1937)
* "Hordubal. Meteoor. Tavaline elu. Esimene päästesalk" (eesti keeles 1979)
* "Jutud ühest taskust. Jutud teisest taskust" ("*Povídky z jedné kapsy. Povídky z druhé kapsy*", 1929, eesti keeles 1983, tõlkinud Leo Metsar)

## Viited
Saskia Kasemaa

**Saskia Kasemaa** (12. veebruar 1945 Tartu – 8. august 2019 Tartu) oli eesti maalikunstnik.

Ta lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi 1971. aastal. Oli aastatel 1974–1985 Tartu Kunstikooli ning aastast 1988 Tartu Ülikooli maaliosakonna õppejõud ja aastatel 1996–1997 juhataja.

## Teoseid

* "Tartu kevad II" (1984)
* "Põgenikud" (1995)
* "Tuulevarjus" (1998)

## Isiklikku
Saskia Kasemaa oli Elmar Kitse ja Linda Kits-Mäe tütar. Ta oli abielus Andrus Kasemaaga, nende pojad on kunstnik Markus Kasemaa, tõlkija Martin Kasemaa ja mööblirestauraator Mattias Kasemaa. Flötist Margus Kits on tema vend.

## Viited

## Välislingid
* Teoseid Eesti Kunstiserveris
Pallas

**Kunstiühing Pallas** on aastatel 1918–1940 ja 1943–1944 tegutsenud, 1988. aastal taasasutatud kunstiühing Tartus (aastatel 1988–1999 kandis see nime *Tartu Kunstiühing*).  

Pallas oli algselt kunstnike ja kirjanike, hiljem peamiselt kujutavate kunstnike ühing. Ühingu eesmärk oli tutvustada ja levitada kunsti (algul ka kirjandust). Kunstiühingu Pallas asutajad olid Konrad Mägi, Aleksander Tassa, Marie Reisik, Auguste Pärn,Alma Johanson (Koskel), Johannes Einsild, Klara (Claire) Holst, Voldemar Kangro-Pool, Mart Pukits ja Ado Vabbe. Põhikirjale kirjutati alla 21. jaanuaril 1918, mida loetakse asutamispäevaks, kuigi asutajate koosseis oli kujunenud juba eelmise aasta lõpul. Esimeseks juhatajaks sai Aleksander Tassa. Vaatamata teatud sisemistele kõikumistele esineti eesti kultuurimaastikul väga tegusa ja iseteadliku jõuna. Juba asutamisaastal korraldas ühing kaks kunstinäitust. 1919. aasta sügisel asutati Kunstiühingu Pallas kunstikool, millest 1924. aastal sai eesti esimene kõrgem kunstiõppeasutus – Kõrgem Kunstikool Pallas. 1919. aasta nn Gripenbergi skandaali tagajärjel lahkusid ühingust Klara Holst, Alma Johanson ja Marie Reisik. Pärast seda mõnda aega uusi naisliikmeid ühingusse ei võetud. Ühingu auliikmeteks valiti enne II maailmasõda Ants Laikmaa, Kristjan Raud, Aleksander Tassa ja Nikolai Triik. Pallas algatas Tartu Kunstimuuseumi loomise 1940. aastal ja koondas selleks eraldi kunstikogu. 1988. aastal taastatud ühingu auesimeheks valiti Voldemar Vaga ja esimeheks Lola Liivat-Makarova. Samal aastal asutas ühing maalistuudio (1990. aastast ka nimega Konrad Mäe Ateljee), mis toimis 2012. aastani ühingu osana. Stuudio põhiõppejõud oli algusest peale Kaja Kärner ja 1989. aastast ka Heldur Viires. Kunstiühingu Pallas esimees on praegu Enn Lillemets. Ühingu auliikmed on Anu Raud ja Andres Sööt.    

## Liikmed
1932. aastal kuulus ühingusse üle 20 kunstniku, kunstiteadlase, kirjaniku, arhitekti ja kunstitoetaja: Eduard Ahas, August Alle, Aleksander Eller, Julius Genss, Voldemar Haas, Johannes Hirv (Hirsch), Aleksander Kaalep, Albert Kesner, Nikolai Kummits, Nikolai Kusmin, Alfred Leius (Zolk), Karl Luik, Arnold Matteus, Voldemar Mellik (Melnik), Juhan Muks, Juhan Nõmmik, Villem Ormisson, Rudolf Paris, Mart Pukits, Juhan Püttsepp, Anton Starkopf, Aleksander Tassa, Nikolai Triik, Aleksander Vardi (Bergman); kinnitamata andmeil ka Erich Leps, Karl Pärsimägi, Julius Roht, Gustav Suits, Martin Taevere, Romulus Tiitus, Eduard Timberman (Timbermann), Henrik Visnapuu, August Vomm.

## Tunnustus
* 2007 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (20 aasta pikkune tegevus ühe maalikunsti traditsiooni edendamisel ja esitlemisel, Ann Audova näituse korraldamine Adamson-Ericu muuseumis)

## Vaata ka
*galerii Pallas

## Viited

## Kirjandus
*Tiina Nurk, Kunstikool "Pallas" 1919.–1924. aastal, Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateadused. Köide XVI, 1967, nr 1, lk 95–110
440. aastad

**440. aastad**

440. aastad on aastad 440–449 pKr.

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

Kümnendid: 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad - 440. aastad - 450. aastad 460. aastad 470. aastad 480. aastad 490. aastad

Aastad: 440 441 442 443 444 445 446 447 448 449

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
450. aastad

**450. aastad**

450. aastad on aastad 450–459 pKr.

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

Kümnendid: 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad 440. aastad - 450. aastad - 460. aastad 470. aastad 480. aastad 490. aastad 500. aastad

Aastad: 450 451 452 453 454 455 456 457 458 459

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
460. aastad

**460. aastad**

460. aastad on aastad 460–469 pKr.

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

Kümnendid: 410. aastad 420. aastad 430. aastad 440. aastad 450. aastad - 460. aastad - 470. aastad 480. aastad 490. aastad 500. aastad 510. aastad

Aastad: 460 461 462 463 464 465 466 467 468 469

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
470. aastad

**470. aastad**

470. aastad on aastad 470–479 pKr.

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

Kümnendid: 420. aastad 430. aastad 440. aastad 450. aastad 460. aastad - 470. aastad - 480. aastad 490. aastad 500. aastad 510. aastad 520. aastad

Aastad: 470 471 472 473 474 475 476 477 478 479

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
510. aastad

**510. aastad**

510. aastad on aastad 510–519 pKr.

Sajandid: 5. sajand - **[[6. sajand]]** - 7. sajand

Kümnendid: 460. aastad 470. aastad 480. aastad 490. aastad 500. aastad - 510. aastad - 520. aastad 530. aastad 540. aastad 550. aastad 560. aastad

Aastad: 510 511 512 513 514 515 516 517 518 519

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
520. aastad

**520. aastad**

520. aastad on aastad 520–529 pKr.

Sajandid: 5. sajand - **[[6. sajand]]** - 7. sajand

Kümnendid: 470. aastad 480. aastad 490. aastad 500. aastad 510. aastad - 520. aastad - 530. aastad 540. aastad 550. aastad 560. aastad 570. aastad

Aastad: 520 521 522 523 524 525 526 527 528 529

## Sündmused ja suundumused

*...

&nbsp;== Tähtsad inimesed ==

*...
530. aastad

**530. aastad**

530. aastad on aastad 530–539 pKr.

Sajandid: 5. sajand - **[[6. sajand]]** - 7. sajand

Kümnendid: 480. aastad 490. aastad 500. aastad 510. aastad 520. aastad - 530. aastad - 540. aastad 550. aastad 560. aastad 570. aastad 580. aastad

Aastad: 530 531 532 533 534 535 536 537 538 539

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
480. aastad

**480. aastad**

480. aastad on aastad 480–489 pKr.

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

Kümnendid: 430. aastad 440. aastad 450. aastad 460. aastad 470. aastad 480. aastad 490. aastad 500. aastad 510. aastad 520. aastad 530. aastad

Aastad: 480 481 482 483 484 485 486 487 488 489

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
490. aastad

**490. aastad**

490. aastad on aastad 490–499 pKr.

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

Kümnendid: 440. aastad 450. aastad 460. aastad 470. aastad 480. aastad - 490. aastad - 500. aastad 510. aastad 520. aastad 530. aastad 540. aastad

Aastad: 490 491 492 493 494 495 496 497 498 499

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
540. aastad

**540. aastad**

540. aastad on aastad 540–549 pKr.

Sajandid: 5. sajand - **[[6. sajand]]** - 7. sajand

Kümnendid: 490. aastad 500. aastad 510. aastad 520. aastad 530. aastad - 540. aastad - 550. aastad 560. aastad 570. aastad 580. aastad 590. aastad

Aastad: 540 541 542 543 544 545 546 547 548 549

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
550. aastad

**550. aastad**

550. aastad on aastad 550–559 pKr.

Sajandid: 5. sajand - **[[6. sajand]]** - 7. sajand

Kümnendid: 500. aastad 510. aastad 520. aastad 530. aastad 540. aastad - 550. aastad - 560. aastad 570. aastad 580. aastad 590. aastad 600. aastad

Aastad: 550 551 552 553 554 555 556 557 558 559

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
560. aastad

**560. aastad**

560. aastad on aastad 560–569 pKr.

Sajandid: 5. sajand - **[[6. sajand]]** - 7. sajand

Kümnendid: 510. aastad 520. aastad 530. aastad 540. aastad 550. aastad - 560. aastad - 570. aastad 580. aastad 590. aastad 600. aastad 610. aastad

Aastad: 560 561 562 563 564 565 566 567 568 569

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
570. aastad

**570. aastad**

570. aastad on aastad 570–579 pKr.

Sajandid: 5. sajand - **[[6. sajand]]** - 7. sajand

Kümnendid: 520. aastad 530. aastad 540. aastad 550. aastad 560. aastad - 570. aastad - 580. aastad 590. aastad 600. aastad 610. aastad 620. aastad

Aastad: 570 571 572 573 574 575 576 577 578 579

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
580. aastad

**580. aastad**

580. aastad on aastad 580–589 pKr.

Sajandid: 5. sajand - **[[6. sajand]]** - 7. sajand

Kümnendid: 530. aastad 540. aastad 550. aastad 560. aastad 570. aastad - 580. aastad - 590. aastad 600. aastad 610. aastad 620. aastad 630. aastad

Aastad: 580 581 582 583 584 585 586 587 588 589

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
590. aastad

**590. aastad**

590. aastad on aastad 590–599 pKr.

Sajandid: 5. sajand - **[[6. sajand]]** - 7. sajand

Kümnendid: 540. aastad 550. aastad 560. aastad 570. aastad 580. aastad - 590. aastad - 600. aastad 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad

Aastad: 590 591 592 593 594 595 596 597 598 599

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Kõue valla vapp

**Kõue valla vapp** on Harju maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõue valla vapp.

Kõue valla vapi kinnitas 18. detsembril 1995 Eesti Muinsuskaitse Seltsi heraldikakolleegium ning see oli kasutusel 20. oktoobrini 2013, kui Kõue vald ühines Kose vallaga. Uue valla nimeks sai Kose vald ning kasutusele võeti uus vapp.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil ülalt okaspuuoksalõikeline, alt saehambuline hõbedane palk.

## Põhjendus
Kilbi sinine värvus märgib Paunküla veehoidlat ja järvi. Hõbevalge on maakonna vapitunnuse – Harjumaa risti värvus. Okaspuuoksalõige tähistab vallas rikkalikult kasvavat metsa, saehambuline lõige viitab puidu töötlemisele.

## Vaata ka
*Kõue valla lipp
*Kose valla vapp
*Harju maakond
## Välislingid
*Kõue valla sümboolika valla kodulehel
*Kaarma valla sümboolika riigikantselei kodulehel
630. aastad

**630. aastad**

630. aastad on aastad 630–639 pKr.

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Kümnendid: 580. aastad 590. aastad 600. aastad 610. aastad 620. aastad - 630. aastad - 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad

Aastad: 630 631 632 633 634 635 636 637 638 639

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
640. aastad

**640. aastad**

640. aastad on aastad 640–649 pKr.

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Kümnendid: 590. aastad 600. aastad 610. aastad 620. aastad 630. aastad - 640. aastad - 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad

Aastad: 640 641 642 643 644 645 646 647 648 649

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
650. aastad

**650. aastad**

650. aastad on aastad 650–659 pKr.

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Kümnendid: 600. aastad 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad - 650. aastad - 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad

Aastad: 650 651 652 653 654 655 656 657 658 659

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
610. aastad

**610. aastad**

610. aastad on aastad 610–619 pKr.

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Kümnendid: 560. aastad 570. aastad 580. aastad 590. aastad 600. aastad - 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad 660. aastad

Aastad: 610 611 612 613 614 615 616 617 618 619

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
620. aastad

**620. aastad**

620. aastad on aastad 620–629 pKr.

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Kümnendid: 570. aastad 580. aastad 590. aastad 600. aastad 610. aastad - 620. aastad - 630. aastad 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad

Aastad: 620 621 622 623 624 625 626 627 628 629

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Nissi valla vapp

**Nissi valla vapp** on Harju maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Nissi valla vapp.

Vapp kinnitati 21. novembril 1994.

## Vapi kirjeldus
Rohelise kilbi keskosas on kolm kuldset kokkukasvanud tupplehtedega metspähklit. 

## Põhjendus
Roheline sümboliseerib enamikku valla territooriumist katvat metsa, metspähklid Nissi valla territooriumil asuvat kaunis looduslik kohta Pähklimäge ja metspähklite arv usku, lootust ja armastust inimeste vahel.

## Vaata ka
*Nissi valla lipp

## Välislingid
*Nissi valla sümboolika valla kodulehel
*Nissi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
670. aastad

**670. aastad**

670. aastad on aastad 670–679 pKr.

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Kümnendid: 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad 660. aastad - 670. aastad - 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad

Aastad: 670 671 672 673 674 675 676 677 678 679

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
680. aastad

**680. aastad**

680. aastad on aastad 680–689 pKr.

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Kümnendid: 630. aastad 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad - 680. aastad - 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad

Aastad: 680 681 682 683 684 685 686 687 688 689

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
660. aastad

**660. aastad**

660. aastad on aastad 660–669 pKr.

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Kümnendid: 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad - 660. aastad - 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad

Aastad: 660 661 662 663 664 665 666 667 668 669

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
720. aastad

**720. aastad**

720. aastad on aastad 720–729 pKr.

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Kümnendid: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - 720. aastad - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad

Aastad: 720 721 722 723 724 725 726 727 728 729

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
730. aastad

**730. aastad**

730. aastad on aastad 730–739 pKr.

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Kümnendid: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad

Aastad: 730 731 732 733 734 735 736 737 738 739

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
740. aastad

**740. aastad**

740. aastad on aastad 740–749 pKr.

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Kümnendid: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad

Aastad: 740 741 742 743 744 745 746 747 748 749

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
750. aastad

**750. aastad**

750. aastad on aastad 750–759 pKr.

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Kümnendid: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad

Aastad: 750 751 752 753 754 755 756 757 758 759

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
760. aastad

**760. aastad**

760. aastad on aastad 760–769 pKr.

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Kümnendid: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad

Aastad: 760 761 762 763 764 765 766 767 768 769

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
770. aastad

**770. aastad**

770. aastad on aastad 770–779 pKr.

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Kümnendid: 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad - 770. aastad - 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad

Aastad: 770 771 772 773 774 775 776 777 778 779

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
780. aastad

**780. aastad**

780. aastad on aastad 780–789 pKr.

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Kümnendid: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad

Aastad: 780 781 782 783 784 785 786 787 788 789

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
790. aastad

**790. aastad**

790. aastad on aastad 790–799 pKr.

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Kümnendid: 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad - 790. aastad - 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad

Aastad: 790 791 792 793 794 795 796 797 798 799

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
710. aastad

**710. aastad**

710. aastad on aastad 710–719 pKr.

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Kümnendid: 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad - 710. aastad - 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad

Aastad: 710 711 712 713 714 715 716 717 718 719

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
141

**141. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - **[[140. aastad]]** - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 

Aastad: 136 137 138 139 140 - 141 - 142 143 144 145 146
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Ahvide planeet (film 2001)

**"Ahvide planeet"** (inglise *Planet of the Apes*) on 2001. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film, mille lavastas Tim Burton. Ulmefilm räägib astronaudist, kes leiab planeedi, kus inimesed on orjastatud ahvide poolt. 

Linateos põhineb 1968. aasta samanimelisel versioonil. Filmi aluseks on Pierre Boulle'i romaan "Ahvide planeet".

## Näitlejad
*Mark Wahlberg – Capt. Leo Davidson
*Tim Roth – Gen. Thade
*Helena Bonham Carter – Ari
*Michael Clarke Duncan – Col. Attar
*Paul Giamatti – Limbo
*Estella Warren – Daena
*Cary-Hiroyuki Tagawa – Krull
*Kris Kristofferson – Karubi

## Välislingid
* Planet of the Apes (2001). Box Office Mojo
690. aastad

**690. aastad**

690. aastad on aastad 690–699 pKr.

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Kümnendid: 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad - 690. aastad - 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad

Aastad: 690 691 692 693 694 695 696 697 698 699

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Ussuriisk

**Ussuriisk** on linn Venemaal Primorje krais, Ussuriiski rajooni keskus. 

Linn asub Vladivostokist 111 km põhja pool (maanteed mööda) Razdolnaja, Komarovka ja Rakovka jõe liitumiskohas.

Ussuriisk rajati 1866. aastal **Nikolskoje** külana. 1898. aastal sai linnaõigused. 1917–1926 oli linna nimi **Nikolsk**, seejärel 1935. aastani **Nikolsk-Ussuriiski**. 1935–1957 kandis Kliment Vorošilovi järgi nime **Vorošilov**.

Linn on tähtis raudteesõlm Siberi raudteel. Seal asub veduriremonditehas, toiduainetetööstuse, masinatööstuse ja muid ettevõtteid.

## Loodus
### Kliima
Alevis on parasvöötme mussoonkliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –14,7 ja augusti keskmine õhutemperatuur on 20,5 kraadi. Aasta keskmine temperatuur on 4,9 kraadi.

## Viited

## Välislingid
* Ussuriiski koduleht
Noginsk

**Noginsk** on linn Venemaal, Moskva oblastis. Asub Kljazma jõe ääres, Moskvast 46 km idas. 

Linn on asutatud 1389. aastal **Rogož**i külana. 1781–1930 oli linna nimi **Bogorodsk**.

Noginsk on tekstiilitööstuse keskus.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht