open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Otto von Uexküll (surnud 1601)

**Otto von Uexküll** (rootsi keeles Otto Yxkull; maetud 3. veebruaril 1601 Tallinnas) oli Rootsi sõjaväelane feldmarssal (1594), Eestimaa maanõunik  Virumaalt ja Narva asehaldur (1599). 

Otto von Uexküll oli sõjaväelane Taani, Brandenburgi kuurvürsti, Oranje Willemi ja Poola kuninga teenistuses, Grobiņa asehaldur (1581) ning ka Rootsi sõjaväelane, feldmarssal (1590), Eestimaa maanõunik  Virumaalt ja Narva asehaldur (1599), Rootsi Ingeris. 

1584. aastast oli ta Vigala mõisnik, pärast Antsla Otto von Üxkülli poolt mõisa talle pärandamist. Suguvõsaliini valduses oli Vigala mõis kuni 1630. aastateni.

Talle kuulusid Kivi-Vigala mõis (Kivi-Vigala vasallilinnus) Vigala kihelkonnas Läänemaal ja 1592. aastast abikaasa kaudu päritud Kiltsi mõis (Kiltsi vasallilinnus) Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. 

Ta suri Rootsi-Poola sõja ajal ja maeti 3. veebruaril 1601 Tallinna toomkirikusse. Tema hauamonumendi valmistas skulptor Arent Passer.

## Perekond
Tema vanemad olid Läänemaa Vigala kihelkonna Päärdu mõisnik Johann von Uexküll (surnud 1563) ja Liivimaalt Sooru mõisast pärit Barbara von Anrep. 

Ta abiellus esmalt Kiltsi vasallilinnuse omaniku Robert von Gilseni tütre Margaretha von Gilseniga. Abielust sündisid:

*Otto von Uexküll "noorem" (surnud 1611), Kivi-Vigala mõisnik
* Hildegard von Uexküll (maetud 1665), Velise mõisniku, maanõunik Otto von Uexkülli (surnud 1650) abikaasa

Hiljem abiellus ta Sophia von Vietinghoffiga, kes oli Kuusnõmme mõisniku Reinhold von Vietinghoffi ja Järvajõe mõisa pärijanna Anna von Bremeni tütar. Abielust sündisid:
* Sophia von Uexküll, 1621. aastast Valtu (*Kotz*), Hulja ja Undla mõisniku, meeskohtunik Fabian von Tiesenhauseni (surnud 1649) abikaasa
* Johann von Uexküll, (surnud 1620 Stockholmis)
* Reinhold von Uexküll, Anna Dönhoffi abikaasa

### Sugupuu

## Viited
Eesti Maavalitsus

**Eesti Maavalitsus** (Eesti Ajutine Maavalitsus) oli Autonoomse Eestimaa kubermangu täidesaatev organ 2. augustist 1917 kuni 24. veebruarini 1918.

Vastavalt Venemaa Ajutise Valitsuse määrusele 30. märtsist 1917. aastal moodustati Eestimaa kubermangu valitsemiseks Eesti Ajutine Maanõukogu ja selle täidesaatev organ Eesti Ajutine Maavalitsus. Ajutine Maavalitsus alustas varade ülevõtmist Eestimaa kubermanguvalitsuselt, millega alustati 22. augustil 1917. aastal ja seejärel seoses Eestimaa ja Liivimaa rüütelkondade likvideerimisega anti Maavalitsusele üle ka nende varad ja asutused.

## Ülesanded
Eesti Ajutise Maavalitsus Maavalitsuse ülesannete hulka kuulusid juulist 1917. aastal, märtsini 1918.aastal:
* kubermangu toitlusmajanduse korraldamine
* elanikkonnale maksude määramine ja nende kogumine
* kohalike omavalitsusasutuste tegevuse juhtimine
* sõjapiirkonnast elanike ja varanduste evakueerimine
* hävitamisele kuuluvate tööstusettevõtete hindamine
* miilitsa arestimajade ning haiglate ülalpidamine
* kubermangu põllumajanduse, tervishoiu, hoolekande ja hariduse korraldamine.

## Eesti Ajutise Maavalitsuse organisatsioon (1917)
Eesti Ajutise Maavalitsuse koosseisus olid:
# Sekretariaat e. üldosakond 
# Administratiivosakond üldise administratiivtoimkonna, miilitsa toimkonna, majanduse toimkonna ja posti toimkonnaga 
# Rahaasjanduse osakond eelarve toimkonna, maksude toimkonna ja kassa toimkonnaga 
# Tehnika osakond maamõõdutoimkonnaga 
# Põllumajanduse osakond 
# Hariduse osakond 
# Tervishoiuosakond apteegi toimkonnaga 
# Töö- ja hoolekandeosakond 
# Tööstuse ja kaubanduse osakond

## Maavalitsuse koosseis, 2. august – 25. oktoober 1917

## Maavalitsuse koosseis, 25. oktoober 1917 – 24. veebruar 1918

*Eesti Ajutise Maavalitsuse asjadevalitseja Jaan Soop.

## Viited
Sándor Garbai

**Sándor Garbai** (27. märts 1879 Kiskunhalas – 7. november 1947 Pariis) oli Ungari Nõukogude Vabariigi peaminister ja Kesktäitevkomitee esimees 21. märtsist kuni 1. augustini 1919.

Mátyás Rákosi järgi võeti ta valitsusse seepärast, et ta võis mittejuudina surmaotsustele alla kirjutada ka laupäeviti.
Nikolai Köstner

**Nikolai Köstner** VR III/1 (26. märts 1889 Luunja vald, Tartumaa – 17. veebruar 1959 Kairo, Egiptus) oli Eesti majandusteadlane, poliitik ja diplomaat.

## Elulugu
Ta õppis Tammistu Vallakoolis aastatel 1896–1899, Tartu Õpetajate Seminaris aastatel 1900–1901 ja ettevalmistusklassis ning Tartu Reaalkoolis aastatel 1901–1907 ja asus seejärel õppima Moskva Kaubandusinstituuti, mille lõpetas 1915. aastal. 

 

Nikolai Köstner oli 1917. aastal esimeses Eesti rahvuslikus valitsuses – Eesti Maavalitsuses Üleüldisadministratiivse osakonna juhataja; aastatel 1918–1920 Konstantin Pätsi teises, kolmandas ajutises valitsuses, Otto Strandmani esimeses valitsuses tööstus- ja kaubandusminister ja teedeminister, aastatel 1918–1919 Tallinna linnavolikogu esimees ning ka aastatel 1919–1920 Eesti delegatsiooni liige Pariisi rahukonverentsil. 

Aastatel 1921–1922 oli Nikolai Köstner Eesti diplomaatiline esindaja Ameerika Ühendriikides. 

Aastatel 1922–1927 oli ta Eesti Vabariigi Rahandusministeeriumi nõunik. Aastatel 1926–1927 ja 1931–1935 oli ta Tartu Ülikooli õppejõud, 1932. aastast praktilise poliitilise ökonoomia professor. 

Majanduskriisi ajal, aastatel 1928–1932 oli ta valitsuse komissar Eesti Pangas. Aastatel 1932–1940 Rahvasteliidu komissar Bulgaaria Riigipangas. 

Pärast 1940. aasta Eesti okupeerimist ja annekteerimist jäi ta välismaale ning oli 1941. aastast kuni surmani Egiptuse Riigipanga teenistuja Kairos.

Nikolai Köstner on maetud Kairo saksa kalmistule vana kopti kvartali lähedal (haud nr 109).

## Kirjutisi
*Lehekülg Eesti seltskondliku mõtte kujunemise loost. Peterburi 1908
*Rahva arvu kasvamine Eestimaal. Jurjev 1915
*Teo-orjuse langemine ja maaproletariaadi tekkimine Liivimaal. Tartu 1927
*The limitations of economic science. Le Caire 1949
*Some comments on Prof. Nurkse'c capital accumulation in underdeveloped countries. Le Caire 1953
*Uued tähised majandusteaduses. Lund 1960

## Tunnustus
*1920 – Vabadusristi III liigi 1. järk

## Isiklikku
Tema vennapoeg Ado Köstner oli biokeemik, Tallinna Polütehnilise Instituudi professor.

## Viited

## Kirjandus
*"Köstner, Nikolai". // Eesti välisteenistus. Biograafiline leksikon 1918–1991. Välisministeerium. Tallinn 2006. Lk 66

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
*
Melism

**Melism** on muusikas meloodia kujundamise viis, kus teksti ühe silbi esitamise ajal lauldakse järjest mitmel erineva helikõrgusega noodil. Melisme kasutavat muusikat nimetatakse melismaatiliseks vastandina süllaabilisele, kus igale silbile vastab üksainus noot.

Lääne muusikas on melismid kõige iseloomulikumad gregooriuse laulule, kuid seda terminit võib kasutada mis tahes muusikastiili, näiteks ka barokklaulu või gospeli puhul.
Nordecon Betoon

**Nordecon Betoon OÜ** on valdavalt betoonkonstruktsioonide projekteerimisele ja ehitusele spetsialiseerunud Eesti ettevõte, Nordeconi tütarettevõte.

Ettevõte on asutatud 2000. aastal nime all Mapri Projekt OÜ. 2005. aastast kuulutakse Nordeconi kontserni ning 2009. aastast kantakse nime Nordecon Betoon.

Nordecon Betoon OÜ juhatuse esimees on Mait Rõõmusaar.

Ettevõte tegutseb Eesti ja Soome turul.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Globaalne muutuja

**Globaalne muutuja** ehk **globaalmuutuja** on informaatikas muutuja, mis asub väljaspool alamprogramme. Globaalset muutujat vastandatakse lokaalsele muutujale, mis defineeritakse alamprogrammi sees.

Üldjuhul on globaalsed muutujad kättesaadavad igast alamprogrammist. Mõnedes programmeerimiskeeltes, näiteks JavaScriptis, võib lokaalsel muutujal olla sama nimi, mis mõnel teisel globaalsel muutujal. Sellisel juhul antakse alamprogrammis eelistus lokaalsele muutujale ja kasutatakse seda.

## Näide programmeerimiskeeles [[C (programmeerimiskeel)|C]]

```c
int c = 2;  // c on globaalne muutuja

int summa(int a, int b) {
    int x = a + b;  // x on lokaalne muutuja
    return x;
}
```


## Vaata ka
* Lokaalne muutuja
David Lekuta Rudisha

**David Lekuta Rudisha** (sündinud 17. detsembril 1988 Kilgorisis) on Keenia kergejõustiklane (800 meetri jooksja), kahekordne olümpiavõitja, kahekordne maailmameister ja maailmarekordiomanik 800 m jooksus.

2006. aastal tuli Rudisha Pekingis juunioride kergejõustiku maailmameistriks ajaga 1.47,40. Järgmisel aastal tuli ta Ouagadougous Aafrika juunioride meistriks võistluste rekordiga 1.46,41. 2008. aastal tuli ta Addis Abebas Aafrika meistriks, võites kuldmedali tulemusega 1.44,20.

2009. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Berliinis ei jõudnud Rudisha 800 meetri jooksu finaali, kuid hooaja lõpus peetud 2009. aasta IAAF-i finaalvõistlustel sai ta esikoha tulemusega 1.44,85.

Rudisha jooksis 6. septembril 2009 Rietis uueks Aafrika rekordiks 1.42,01. Eelmine rekord oli 1984. aastast 1.42,28 Sammy Koskei nimel. 10. juulil 2010 jooksis ta Heusden-Zolderis Aafrika rekordiks 1.41,51. See oli maailma kõigi aegade teine tulemus Wilson Kipketeri maailmarekordi 1.41,11 järel. Hiljem samal hooajal jooksis Rudisha üle Kipketeri 1997. aastast püsinud maailmarekordi, kui sai ajaks 1.41.09. 22. augustil 2010 Berliinis purustas Rudisha 0,02 sekundiga Kipketeri maailmarekordi. Nädal aega hiljem jooksis ta Rietis juba uueks maailmarekordiks 1.41,01.

2010. aasta Aafrika meistrivõistlustel Nairobis tuli ta 800 meetri jooksus Aafrika meistriks ajaga 1.42,84. 2011. aastal Daegus maailmameistriks ajaga 1.43,91.

Rudisha võitis 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis kuldmedali, püstitades uue maailmarekordi 1.40,91. Ta juhtis jooksu algusest lõpuni.

2014. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Glasgow's sai ta tulemusega 1.45,81 hõbemedali. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis tuli ta teist korda maailmameistriks, kui sai ajaks 1.45,84.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros kaitses ta oma olümpiavõitu 1.42,15-ga.

David Rudisha isa Daniel Rudisha võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel 4×400 m teatejooksus hõbemedali.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

*2012  Londonis
**  **olümpiavõitja** 800 m jooksus **1.40,91** (MR)
*2016  Rio de Janeiros
**  **olümpiavõitja** 800 m jooksus **1.42,15**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

*2011  Daegus
**  **maailmameister** 800 m jooksus **1.43,91**
*2015  Pekingis
**  **maailmameister** 800 m jooksus **1.45,84** 

### [[Juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]

*2004  Pekingis
**  hõbemedal 800 m jooksus 1.47,40

### [[Rahvaste Ühenduse mängud]]el

*2014  Glasgow's
**  hõbemedal 800 m jooksus 1.45,48

## [[Kergejõustiku maailmarekordid|Maailmarekordid]]

## Välislingid
*
Peter Lorre

**Peter Lorre** (26. juuni 1904 – 23. märts 1964) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja -lavastaja.

Tuntuse saavutas Lorre lapseahistaja rolliga filmis "M" (1931). 1930. aastatel, kui Saksamaal tulid võimule natsid, emigreerus näitleja Ameerika Ühendriikidesse. Ta kehastas kuuel korral populaarses filmisarjas "Hr. Moto" tuntud jaapani detektiivi Kentaro Motot. Peter Lorre ainuke lavastajatöö "Kadunud mees" ("Der Verlorene") valmis Saksamaal 1951. aastal.

## Filmograafia
* "M" (1931)
* "Mad Love" (1935)
* "Salaagent" ("Secret Agent", 1935)
* "Malta pistrik" ("The Maltese Falcon", 1941)
* "Casablanca" (1942)
* "Arseen ja vanad pitsid" ("Arsenic and Old Lace", 1944)
* "Saatana vitsad" ("Beat the Devil", 1953)
* "20000 Leagues Under the Sea" (1954)
* "Mees, kes teadis liiga palju" ("The Man Who Knew Too Much", 1956)
* "Ronk" ("The Raven", 1963)

## Tunnustus
Alates 1960. aastast on Lorrel Hollywoodi kuulsuste alleel (Hollywood Walk of Fame; aadressil 6619 Hollywood Boulevard) ka omanimeline täht.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* Peter Lorre. Classic Movies
CN Tower

**CN Tower** on teletorn Kanadas Torontos, maailma kõrguselt viies vabaltseisev ehitis. 

CN Tower oli maailma kõrgeim ehitis 34 aastat, kuni Burj Khalīfah Dubais aastal 2007 selle tiitli üle võttis. See on siiski kõrgeim vabaltseisev ehitis Läänemaailmas ja Toronto üks sümboleid. Tornis asuvad vaateplatvorm ja restoranid. Aastas külastab seda kaks miljonit turisti.

Torni ehitus algas 1972 ja lõppes 1976. Torni katus asub maapinnast 457 m kõrgusel ja antennitipp 553 m kõrgusel.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Tlaxcala osariigi lipp

**Tlaxcala lipp** on Tlaxcala osariigi lipp.

## Endised lipud

Pilt:Mexico stateflags Tlaxcala.png| Tlaxcala lipp 1999-2011 (ratio 4:7)


## Vaata ka
*Tlaxcala osariigi vapp

## Viited
1959. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1959. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 27. detsembril Tallinnas, Kadrioru tennisehallis (praeguse aadressiga L. Koidula 38). Eesti NSV võitis 7:3.

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) - Ossi Palvalin (Soome) 3 - 0

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Börje Karvonen (Soome) - Lembit Sprenk (Eesti NSV) 2 - 1

Sulgkaal (kuni 57 kg): Jorma Limmonen (Soome) - Toivo Laitamm (Eesti NSV) 3 - 0

Kergekaal (kuni 60 kg): Seppo Kolkka (Soome) - Robert Suokas (Eesti NSV) 2 - 1

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Viktor Petšenkov (Eesti NSV) - Martti Lehtevä (Soome) tulemus pole teada

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Vello Kaunismäe (Eesti NSV) - Raimo Suhonen (Soome) 3 - 0

I keskkaal (kuni 71 kg): Ivan Nikolajev (Eesti NSV) - Viljo Aho (Soome) 3 - 0 

II keskkaal (kuni 75 kg): Jaak Jalakas (Eesti NSV) -  Esa Luokkala (Soome) 3 - 0

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Peeter Lõuk (Eesti NSV) -  Soomel puudus selles kaalus esindaja ning Soomele arvestati loobumiskaotus

Raskekaal (üle 81 kg): Ants Ainsoo (Eesti NSV) - Matti Luojukoski (Soome) AB 1

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis

## Kirjandus
*P. Hannes, L. Toom. "Maavõistlus poksis. Eesti NSV–Soome 17:13". *[[Spordileht]]* 28.12.1959
Institut polytechnique des sciences avancées

**Institut polytechnique des sciences avancées** on lennundus- ja kosmonautikakool Prantsusmaal. See tegutseb Ivry-sur-Seine'is, Lyon'is ja Toulouse'is ning kuulub IONIS Education Groupi.

## Viited

## Bibliograafia
* Nicolas Tenoux (IPSA 2007), *6 mois dans la vie d’un Pilote de ligne: Les secrets du quotidien...*, 2020, Amazon, 51p., (ISBN 9798637449200), lk&nbsp;10
* Nicolas Tenoux (IPSA 2007), *6 months in the life of an Airline pilot: Daily life secrets …*, 2020, Amazon, 77p., (ISBN 9798693699175), lk&nbsp;10
* *Le futur de l'avion : Les prochains défis de l’industrie aéronautique*, Ivry-sur-Seine, FYP Éditions, 2020, 160 p. (ISBN 978-2-36405-203-1)

## Välislingid
* Koduleht
Johann von Uexküll (surnud 1583)

**Johann von Uexküll** (surnud 1583) oli Liivimaa aadlik Taani kuninga ja hertsog Magnuse teenistuses Saaremaal.

Ta õppis aastatel 1533–1534 Heidelbergi ülikoolis, mille järel oli aastaid Taani kuninga Christian III teenistuses. Seejärel oli hertsog Magnuse õuemarssal ja nõunik (1560–1571).  

Ta juhtis 1565. aastal läänemaalaste lipkonda Tallinna all, kui 1565. aasta juunis Uus-Pärnu linna ja lossi hõivamise järel, Gotthard Kettleri teenistusse üle läinud mõisamehed, nelja mõisameeste lipkonna, ühe hertsog Magnuse lipkonna ja Johann von Uexkülli lipkonnaga (u 1000 meest) piirasid edutult Tallinna, kuid mõisamehed löödi peagi tõsiste kaotustega Tallinna alt minema. 

Aastatel 1576–1579 oli ta Taani kuninga Frederik II Saaremaa asehaldur ja 1579. aastast Saaremaa maanõunik.

Talle kuulusid Liivimaa Hargla kihelkonna Mõniste ja Saru mõis Hargla kihelkonnas, Pühajärve mõis Otepää kihelkonnas ja Päri mõis. Ta oli hiljem Vigala Jürgen von Uexkülli ametlik pärija.

## Perekond
Tema vanemad olid Tartu piiskopkonnas paiknenud Antsla (Vana-Antsla vasallilinnus), Mõniste, Saru ja Pühajärve mõisa mõisnik Johann von Uexküll (surnud u 1540; Otto von Uexkülli vend) ja Elisabeth (Elsbe) von Maydell.

Ta abiellus Magdalena von Tiesenhauseniga, kes oli Vääna mõisniku Fabian von Tiesenhauseni (surnud 1559) ja Magdalena Kruse tütar. Abielust sündisi
*Johann von Uexküll (maetud 1600), Poola teenistuses olnud Mõniste, Päinurme ja Alūksne järve äärseLāzberģise mõisnik Liivimaal.

## Viited
Johannes Jürna

**Johannes Jürna** (30. juuni 1895 Rapla vald – 13. märts 1930 Tallinn) oli Eesti poliitik, kommunist.

## Elulugu
1917. aastal astus Jürna VSDT(b)P-sse, pärast Veebruarirevolutsiooni hakkas osalema revolutsioonilises liikumises.

Ta moodustas Raplas Punakaardi salga, kes abistas Harju- ja Viljandimaal mõisate ülevõtmist. 1920. aastate alguses oli ta EKP Rapla Komitee organisaator.

1924. aastast oli Jürna II Riigikogu liige ja Üleüldise Tööliste ja Teenijate Ühisuse juhatuse esimees. 31. mail 1924 tegi Johannes Jürna II Riigikogu 4. istungjärgul ettepaneku: "Ära kuulates valitsuse esitaja seletusi Eesti rahaasjanduse ja kogu majanduse kohta ja arvesse võttes, et Eesti majandust suudab üles ehitada ainult tõelik tööliste ja talupoegade valitsus, kes kohe läbirääkimisi algaks Eesti ühendamise kohta nõukogude sotsialistlikkude vabariikide liiduga, avaldab valitsusele umbusaldust."

Jürna osales 1924. aastal 1. detsembri riigipöördekatses.

1925 läks ta illegaalselt NSV Liitu, 1929 lõpetas Leningradis J. Marchlewski nimelise Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli.

1930. aasta alguses saatis ÜK(b)P Jürna EKP KK Tallinna illegaalseks organisaatoriks.

### Jürna hukkumine
Jürna tapeti 13. märtsi 1930 Poliitilise Politsei agentide poolt. 

Ajakirja Vaba Maa järgi võttis Poliitiline Politsei teadaolevad konspiratiivkorterid juba 7. märtsi õhtul valve alla. Jürna ilmuski 13. märtsil aadressil Endla 28-10 asunud konspiratiivkorterisse, kus kolm politseiametnikku juba ees viibisid, olles korteriomaniku vahistanud. Jürna andis ukse käerauda liigutades märku, olles leppinud kokku korteri pidajaga, millist leppemärki kasutada. Seda teadsid ka politseiametnikud, kes avasid ukse ja tõmbasid Jürna tuppa käsuga tõsta käed üles. Jürna hakkas vastu ja lõi ühe ametniku rusikaga eemale, haaras teisest kinni ja surus ta toas olevale voodile, kus tal õnnestus kätte saada ametniku revolver Nagant M1895, millega ta avas tule ametniku pihta. Enne laskmist sai aga viimane kinni haarata revolvri rauast ja selle kõrvale juhtida, mistõttu kuulid läksid voodisse. Samal ajal avasid teised politseinikud Jürna pihta tule ja haavasid teda surmavalt. Jürna laip viidi Tallinna linna lahkamiskambrisse.

## Mälestuse jäädvustamine
Raplas oli Johannes Jürna tänav.

## Välislingid
*Igavene jürna värk selle Jürna tänavaga, Raplamaa Sõnumid, nr. 17, 22 aprill 2020
Hans Wachtmeister (1641–1714)

Krahv **Hans Wachtmeister af Johannishus** (24. detsember 1641/3. jaanuar 1642 (ukj) Stockholm – 15. veebruar/26. veebruar 1714 Stockholm) oli Rootsi kuningliku Sõjalaevastiku kindraladmiral ja Rootsi kuningate Karl XI ning Karl XII sõjaline nõunik. 

Hans Wachtmeister teenis Inglismaa laevastikus 1665, Rootsi teenistuses kaptenleitnandina Wolmar Wrangel rügemendis 1666, kammerhärrana kuninga juures 1669 ja Skåne sõjas Taaniga aastatel 1675–1679 ja järgmise 20 aasta jooksul ehitas Rootsi kuningriigi sõjalaevastiku. 

Hans Wachtmeister oli Kalmari lääni kuberner aastatel 1680–1683 ja pärast sõjalaevastiku moodustamise alustamist Karlskronas 1681. aastal määrati ta uute laiendatud Kalmari ja Blekinge lääni kuberneriks. 

Samaaegselt kuberneri ametiga oli Hans Wachtmeister kogu Rootsi kuningriigi sõjalaevastiku kindraladmiral ja Rootsi Admiraliteedikolleegiumi president 1682 ning aastatel 1681–1683 ka Rootsi asehaldur (*ståthållare*) läänipiirkondades.

1687. aastal anti talle  Blekingi lääni Skunkenbergi krahvitiitel koos nimelaiendiga *Wachtmeister af Johannishus* ning ta kanti 1689. aastal Rootsi rüütelkonna aadlimatriklisse (nr. 25). 

1710. aastal Põhjasõja käigus toimunud Tallinna piiramise ajal osales Rootsi sõjalaevastik Hans Wachtmeisteri juhtimisel Tallinna kaitsel, takistades Vene vägedel linna ümberpiiramist Tallinna lahe poolt.

Hans Wachtmeister suri 1714. aastal ja on maetud Stockholmi Riddarholmeni kirikusse.
## Isiklikku
Hans Wachtmeistri isa Hans Wachtmeister (1609–1652), oli Eestimaa maanõunik ja Soome Björkö vabahärra, vennad: Axel Wachtmeister (1643–1699), oli Rootsi vägede feldmarssal:  Adam Claes Wachtmeister (1642–1675), Ida-Göta ratsarügemendi ooberst; Bleckert Wachtmeister (Blechert, 1644–1701),  Ida-Göta ratsarügemendi kindralmajor ning Kalmari lääni ja Ölandi maapealik, kes 1700 Narva lahingus juhtis rootslaste parema tiiva ratsaväge.

Hans Wachtmeister oli abielus (1685) krahvinna Sofia Lovisa von Aschebergiga (1664–1720), kuningliku nõuniku välimarssal ja Skåne, Hallandi ja Blekinge kindralkuberner, vabahära ja krahv Rutger von Aschebergi tütrega.

Järglased:
* Eleonora (1686–1729), abiellus 1714 ooberst ja vabahärra Axel Gabriel Leijonhufvudiga (1684–1739)
* krahv Carl Hans Wachtmeister (1689–1736), Rootsi admiral ja admiraliteedinõunik
* krahv Gustaf Rutger Wachtmeister (1690–1709 Riia), Rootsi admiraliteedi leitnant ja kapten
* krahv Alarik Wachtmeister (1694–1715, Rootsi sõjaväelane (kindraladjutant)
* Sofia Lovisa (1696–1729, abiellus 1718 riiginõuniku ja  kindralkuberner, vabahärra ja krahvi (1751) Gustav Friedrich von Roseniga (1688–1769)
* Mariana (1699–1702)
* krahv Axel Wilhelm Wachtmeister (1701–1763), Rootsi kammerhärra, Holsteini hertsogkonna ülemjäägermeister, Holstein-Gottorpi hertsog Peteri konverentsinõunik,  Vaemla mõisnik

## Viited

## Kirjandus
* Sven Grauers, *Ätten Wachtmeister genom Tiderna* (1942)
Jalisco osariigi lipp

**Jalisco lipp** on Mehhiko Jalisco osariigi lipp.

Lipp on jaotatud vertikaalselt kaheks võrdseks osaks, vasakpoolne on sinine ja parempoolne kuldne (kollane). Lipu keskel on Jalisco osariigi vapp.

## Endised lipud

Fail:Unoffical Flag of Jalisco (1972-1998).png| Jalisco osariigi lipp (1972–1998)
Fail:Mexico stateflags Jalisco.png| Jalisco osariigi lipp (1998-2008) 
Fail:Flag of Jalisco (2008-2011).svg| Jalisco osariigi lipp (2008-2011) 


## Viited
Casablanca (film)

**"Casablanca"** (inglise "Casablanca") on 1942. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide romantiline draamafilm, mille lavastas Michael Curtiz. Linateos põhineb Murray Burnetti ja Joan Alisoni näidendil "Everybody comes to Rick's".

## Näitlejad
* Humphrey Bogart – Rick Blaine
* Ingrid Bergman – Ilsa Lund
* Paul Henreid – Victor Laszlo
* Claude Rains – kapten Louis Renault
* Conrad Veidt – major Heinrich Strasser
* Sydney Greenstreet – señor Ferrari
* Peter Lorre – señor Ugarte

## Tunnustus
1944. aastal kandideeris "Casablanca" kaheksale Oscarile ja võitis neist kolm: 
* parima filmi Oscar – Hal B. Wallis
* parima lavastaja Oscar – Michael Curtiz
* parima algupärase stsenaariumi Oscar – Julius J. Epstein, Philip G. Epstein ja Howard Koch

Ajakiri Time valis selle üheks parimaks filmiks läbi aegade.

Edetabelis "AFI's 100 Years...100 Movies" sai film teise koha.

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* "Casablanca" AllRovi
* "Casablanca" Rotten Tomatoes
* What's So Great About Casablanca? Ask a Film Professor
Werner

**Werner** võib tähendada järgmist:
***[[Werner (eesnimi)]]** 
** Werner I oli Strasbourgi piiskop (umbes 980 - 1028)
** Werner I, Habsburgi krahv (umbes 1025 – 1096)
** Werner II, Habsburgi krahv (suri 1167)
** Werner Oberweselist oli kristlasest poiss, kelle 13. sajandil väidetavalt mõrvasid juudid
** Werner oli Liivi ordumeister

Kohad:
* Werner on asula Californias
* Werneri mägi asub Colorados
* Werneri kraater asub Kuu kesklõuna kõrgmaal

Ettevõtted:
* Kohvik Werner asub Tartus Ülikooli tänaval
* Carsey-Werner on Ameerika tele- ja filmistuudio
* Werner Enterprises on Nebraska transpordifirma
* Werner Co. on maailma suurim redelitootja
* Werner Publishing Corporation on USA ajakirjade kirjastus

Muu:
* Werner on Byroni teos 1822. aastast
* Werner Park on pesapallistaadion Omaha lähedal Nebraskas
Karl Sillakivi

**Karl Sillakivi** (5. oktoober 1911 Narva – 11. september 1994 Tallinn) oli eesti pianist ja klaveripedagoog.

Karl Sillakivi õppis Narva Muusikakoolis ja astus 1933 Tallinna Konservatooriumi, mille lõpetas 1938. aastal. Konservatooriumis olid tema õppejõud Theodor Lemba ja Olav Roots.
Õpingute ajal esines klaverisaatjana ja kontsertmeistrina (koos Hubert Aumere, Herbert Laane ja teistega).

Pärast õpingute lõpetamist andis soolokontserte (1940, 1942, 1948, 1964). Hiljem pühendus peamiselt õppejõutööle.

Juhtis 1961. aastal loodud Tallinna Pedagoogilise Instituudi klaverikateedrit kuni 1969. aastani. Lühemat aega juhtis ka Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli üldklaveri osakonda.
1972. aastast kuni elu lõpuni töötas muusikapedagoogika õppejõuna Tallinna Riiklikus Konservatooriumis.

Ta kirjutas ja koostas mitu muusikateooria käsiraamatut.

Tema õpilaste seas on olnud Aldo Meristo, Olav Ehala, Peep Lassmann, Horre Zeiger, Rolf Uusväli, Sven Grünberg, Anatoli Garšnek, Igor Garšnek, Peeter Saul, Enn Vetemaa, Viktor Ignatjev, Uno Veenre, Reet Laul, Rauno Remme, Leo Normet, Evald Vaino, Aino Himbek, Anneli Merelaid jt.

## Raamatud
* "Kadentsharmoonia" (1988)
* "Praktiline harmoonia" (I–II, III–IV)
* "Modulatsiooniteooria" (1987)
* "Laste-, kooli- ja rahvalaulusaadete kujundamise põhialused" (1988)
* "Rahvaste laule klaverile" (1970)

## Välislingid
*"Juubilar on klaveripedagoog Karl Sillakivi" ERR arhiiv
Kapsel (ratsasport)

**Kapsel** ehk **ninarihm** on valjaste osa, mis kinnitatakse ümber hobuse nina. Selle väljatöötamisel on arvestatud hobuse pea ja lõugade anatoomiat. 

Kapsel on tugevamast materjalist rihm hobuse ninamikul, lisades sinna pisut survet lisakontrolliks. Eestis kõige levinum inglise kapsel on sobiva suurusega, kui hobuse põseluu ja kapsli vahele mahub 1–2 sõrmelaiust, ning seda pingutatakse siis niipalju, et 2 sõrme mahuks ka kapsli alla. 

Kapsli põhiline ülesanne on takistada hobusel suu lahtiajamise, keele väljasirutamise või muude soovimatute harjumuste tekkimist. Samuti kergendab kapsel suuliste rõhku hobuse alalõualuu hammastest vabale osale, kuna surve kandub kaudselt üle ka ninaseljale. Et õiget mõju avaldada, peab kapsel olema korralikult kinnitatud (mitte liiga lõtv ega liiga pingul).

## Vaata ka

* Inglise kapsel
* Rootsi kapsel
* Hannoveri kapsel
* Mehhiko kapsel
* ristkapsel

## Välislingid
* http://www.ratsaliit.ee/pa_file/hobuste-hooldus-ja-kasitlemine/?download
* http://ratsavarustusest.blogspot.com/2015/12/
Runnymede (täpsustus)

***[[Runnymede]]** on jõeluht Inglismaal Surrey krahvkonnas Thamesi jõe ääres.
***[[Runnymede (ringkond)| Runnymede]]** on omavalitsusüksus Inglismaal Surrey  krahvkonnas.
Kirbe pilvik

**Kirbe pilvik** (*Russula emetica*; eesti keeles ka **okseseen**) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv laialt levinud söögiseen.

Seen on mürgine; söödav ainult kupatatult.

Ta on Eestis sage.

## Viited

## Välislingid
*
Kim Young-sam

**Kim Young-sam** (Hangul: 김영삼; Hanja: 金泳三; 20. detsember 1927 Gyeongsangnam-do Geoje – 22. november 2015 Soul) oli Lõuna-Korea poliitik. 1993–1998 oli ta 14. Lõuna-Korea president.
Kim Seong-su

**Kim Seong-su** (김성수; 金性洙; 11. oktoober 1891 – 18. veebruar 1955) oli Lõuna-Korea ajakirjanik, kunstnik ja poliitik. Aastatel 1951–1952 oli ta Lõuna-Koreas asepresident.
Uldis Pūcītis

**Uldis Pūcītis** (15. aprill 1937 Ranka vald (Cēsise maakond; praegu Gulbene piirkond) – 14. detsember 2000 Riia) oli läti näitleja. 

1960. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Konservatooriumi teatriteaduskonna. Töötas aastatel 1960–1962 Liepāja Draamateatris, 1964–1973 Läti Kunstiteatris, 1962–1964 ja 1973–1992 Läti Noorsooteatris. Mängis alates 1959. aastast paljudes filmides. Muuhulgas on Uldis Pūcītis mänginud ka Tallinnfilmi filmides "Maaletulek" Reinu ja "Hukkunud Alpinisti hotell" inspektor Glebskyt.

Tema tütar on näitleja Milēna Gulbe-Kavace, tema lapselaps on tennisist Ernests Gulbis.

Uldis Pūcītis on maetud Riia metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1983 Läti NSV teeneline kunstnik

## Välislingid

*Uldis Pūcītis andmebaasis IMDb
*Uldis Pūcītis kinopoisk.ru andmebaasis
*Uldis Pūcītis kino-teatr.ru andmebaasis
Neenetsi keel

**Neenetsi keel** (*ненэцяʼ вада*) on samojeedi keel, mida kõneleb umbes 30 000 neenetsit. Neenetsi keelel on kaks murderühma, mida tänapäeval peetakse enamasti eraldi keelteks ja millel on oma kirjakeel: tundraneenetsi keelt räägitakse põhiliselt Neenetsi autonoomses ringkonnas, Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas ja Krasnojarski krai Taimõri rajoonis ning metsaneenetsi keelt räägitakse Handi-Mansimaal.

## Sõnavara
### Sugulus soome-ugri keeltega
Osades neenetsi sõnades on uurali tüved, mis on sarnased nii samojeedi kui soome-ugri keeltes. 

Allpool on toodud näiteid neenetsi sõnadest, mille tüvedel on eesti või muud soome-ugri vasted:
* лы - luu
* мань - mina
* не - naine
* нюм’ - nimi
* палʼ, пар 'tihe' - palju
* пюлы, пюры - põlv
* пя - puu
* сев - silm
* сей - süda
* со 'kurk; jõesuue' - suu
* то 'järv' - ungari keeles *tó*
* ту - tuli
* халя - kala
* яха - jõgi

## Vaata ka
*Neenetsi kirjandus
*Metsaneenetsi keel
*Tundraneenetsi keel

## Viited
Chang Myon

**Chang Myon** (Korea: 장면, Hanja: 張勉; 7. jaanuar 1899 – 4. juuni 1966) oli  Lõuna-Korea poliitik. Ta oli Lõuna-Korea  peaminister 1950–1952 ja 1960–1961. Aastatel 1956–1960 oli ta neljas Lõuna-Korea asepresident.

## Välislingid

* Chang Myon
* Chang Myon mälestusmärk muuseum
* Lõuna-Korea peaminister
Claus von Ungern

**Claus von Ungern** (surnud 7. oktoobril 1577 Danzigis) oli Taani teenistuses olnud Saaremaa aadlik ja sõjaväelane.

Claus von Ungern oli 1574–1576 Taani kuninga Frederik II esindajana Saaremaa asehaldur.

Liivi sõja ajal 1575. aasta algul võttis ta pikkade läbirääkimiste tulemusel Rootsi palgasõduritelt Taanile üle Läänemaal asunud valdused, sealhulgas ka Haapsalu, Lihula ja Koluvere linnuse. 1575. aasta suvel hõivas Saksi-Lauenburgi hertsog Magnus oma naisevenna, Rootsi kuninga Johan III toetusel Maasilinna ja Muhumaa ning vangistas Ungerni, kes juhtus Muhus viibima. Magnuse Saaremaalt lahkumise eel vabanes too vahi alt. Kahekümneviieaastases sõjas 1575. aasta Moskva tsaaririigi väed rüüsteretke ajal Saare- ja Läänemaale, kui venelased vallutasid Koluvere, Lihula ja Vigala lossid alistus Taani teenistuses olnud Claus von Ungern  22. veebruaril 1576. aastal Haapsalu linnuses ilma võitluseta venelastele.
 
1577. aastal oli ta ooberstleitnandina Danzigi teenistuses. Koos rittmeistri, Danzigi komissari ja sõjanõuniku Jürgen Fahrensbachiga võttis osa Danzigi ülestõusust Poola võimu vastu, mille ajal ta pärast 7-nädalast haigust suri. Kuulduste järgi olevat poolakad ta mürgitanud.

Claus von Ungernile kuulusid Saaremaal Kärla kihelkonna Käesla (*Käsel*) ja Kaarma kihelkonna Kaarma-Loona mõis (*Clausholm*) ning Dalby mõis Skånes.

## Perekond
Claus von Ungerni vanemad olid Jämaja kihelkonna Kaunispe (*Kaunispäh*) mõisnik Jürgen von Ungern (surnud enne 1572) ja Christina von Berg Kaarma mõisast. Tema vanaisa Klaus von Ungern (surnud 1584) oli Märjamaa kihelkonna Kõrvetaguse (*Körwentack*) ja Vaimõisa (*Waddymois*) mõisnik, Saare-Lääne piiskoplik nõunik ning Läänemaa meeskohtu eesistuja ja hiljem kohtunik, kes oli 1526. aastast Kaunispe mõisaomanik Saaremaal. Tema emapoolne vanaisa oli Saaremaa stiftifoogt Berent Berge.

Ta oli abielus Skånest pärit Lene Tønnesdatter Viffertiga (surnud 24. aprillil 1579 Dalby kloostris), kes oli Tønne Tønnesen Vifferti (surnud 1536) ja Christence Jensdatter Ulfstandi (surnud 1541) tütar, Sørupist pärit Basse Christoffersen Basse (surnud 1560) ja Østergårdist pärit Jakob Sestedi (surnud 1564) lesk ning Taani riiginõuniku ja Axelvoldi mõisniku Axel Tønnesen Vifferti (1519–1580; da) õde.

## Viited

## Kirjandus
*Hans Kõrge. Taani-Vene vahekord Eesti alal 1561–1576, Magistritöö (käsikiri Tartu Ülikooli raamatukogus), Tartu 1936
*Hans Kõrge. Taani-Vene vahekord Eesti suhtes a. 1575–1576, Ajalooline Ajakiri 1937, 2, alates lk 37
Kükita vanausuliste palvemaja

**Kükita vanausuliste palvemaja** on vanausuliste palvemaja Kasepää vallas Kükital.

Mõningatel andmetel ehitasid palvemaja 1740. aastal sinna põgenenud Novgorodi kaupmees Nikita ja üks Moskva bojaaridest Morozovitest. Kükita vana palvemaja hävis Teises maailmasõjas. 

1949. aastal valmis kohalike abiga praegune palvemaja. Palvemaja on ehitatud puust, 1990. aastate keskel pandi majale tellistest vooder ümber.

## Viited

## Kirjandus
*Роберт Трейфельдт. *"Старообрядческие храмы в эстонской архитектуре 1920-1930-х годов"*. // Очерки по истории и культуре староверов Эстонии. Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu 2007
Raja vanausuliste palvemaja

**Raja vanausuliste palvemaja** (ka *Raja vanausuliste kirik*) on vanausuliste palvela Mustvee vallas Raja külas.

Vanausuliste palvemaja esimene hoone ehitati 1879. aastal ümber elumajast. Aastal 1902 algas pühakoja ümberehitus, mille eestvedaja ja suur annetaja oli kuulsa ikoonimaali koolkonna rajaja Gavriil Frolov. Ehitus lõppes 1910. aastal, kiriku kaunistamine aga 1920. aastal.

Palvemaja hävis tules Teise maailmasõja ajal 30. augustil 1944. Külaelanikel õnnestus päästa unikaalne raamatukogu, mis asutati juba 1718. aastal ning sisaldas üle 200 raamatu ja osa ikoonidest. Samuti jäi alles üheksa kellaga kellatorn (hiljem üks kell varastati, praegu on neid kaheksa). Pärast seda hakkasid usklikud kasutama 1903. aastal valminud ning talviti kasutusel olevat väikest puidust palvemaja.

Aastal 1990 taastati Raja palvemaja 10-meetri kõrgune kellatorn. Aastal 1999 kanti kellatorn Kultuurimälestiste riiklikusse registrisse.

## Palvemaja muuseum
Palvemajas asub muuseum.

## Viited

## Välislingid
*
Nižni Novgorodi metroo

**Nižni Novgorodi metroo** (vene keeles *Нижегородский метрополитен*; kuni 1992. aastani **Gorki metroo**, vene *Горьковский метрополитен*) on metroo Venemaal Nižni Novgorodis.

Metroo ehitustööd alustati 17. detsembril 1977. Metroo avati 20. novembril 1985. See oli kolmas metroo Venemaal ja kümnes endises Nõukogude Liidus.

Metrool on kaks liini ja 15 jaama. Selle kogupikkus on  21,6 kilomeetrit.

## Liinid ja jaamad

## Välislingid

*Nižni Novgorodi metroo venekeelne koduleht
Suurlinna tuled

*"Suurlinna tuled" (originaalpealkirjaga "City Lights") on Charles Chaplini film aastast 1931.
*"Suurlinna tuled" (originaalpealkirjaga "Bright Lights, Big City") on James Bridgesi film aastast 1988.
1961. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1961. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 23. novembril Tallinnas, Kadrioru tennisehallis (praeguse aadressiga L. Koidula 38). Eesti NSV võitis 7:3.

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) - Ossi Palvalin (Soome) 2 - 1

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Jüri Repin (Eesti NSV) - Börje Karvonen (Soome) 2 - 1

Sulgkaal (kuni 57 kg): Jorma Limmonen (Soome) - Toivo Laitamm (Eesti NSV) 3 - 0

Kergekaal (kuni 60 kg): Boriss Andrejev (Eesti NSV) - Seppo Kolkka (Soome) 3 - 0

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Pertti Purhonen (Soome) - Viktor Petšenkov (Eesti NSV) 2 - 1

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Gennadi Tšeburanov (Eesti NSV) - Jarmo Berglöf (Soome) 3 - 0

I keskkaal (kuni 71 kg): Pekka Lauhakari (Soome) - Arvo Lukner (Eesti NSV) 2 - 1 

II keskkaal (kuni 75 kg): Enn Kaarma (Eesti NSV) - Kurt Mattsson (Soome) 3 - 0

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Peeter Lõuk (Eesti NSV) - Kalevi Åhlgren (Soome) RSC 2

Raskekaal (üle 81 kg): Rego Varsamaa (Eesti NSV) - Matti Hohkuri (Soome) KO 1

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis

## Kirjandus
*P. Matsov. "Eesti NSV–Soome maavõistluse eel. Soomlaste poksikoondis on tugev. *[[Spordileht]]* 20.11.1961.
*P. Hannes. "Maavõistlus poksis. Eesti NSV–Soome 7:3". *Spordileht* 25.11.1961.
Peipsiveere looduskaitseala

**Peipsiveere looduskaitseala** on 20. detsembri 2013 määrusega loodud kaitseala, mis pandi kokku senisest Piirissaare maastikukaitsealast, Emajõe suudmeala hoiualast ja Emajõe-Suursoo looduskaitsealast. Kaitseala paikneb Luunja, Räpina, Kastre, Peipsiääre ja Tartu valla territooriumil ning hõlmab 34 430 ha soo- ja metsaelupaiku ning rohkesti kaitstavaid taime- ja linnuliike, lisaks Piirissaare haruldased kahepaiksed. 2010. aasta lõpuks oli selgunud, et kohalike elanike vastuseisu tõttu ei õnnestu plaan luua kaitseala Eesti kuuenda rahvuspargina. Meerapalu küla, suurem osa Piirissaarest ja veel mõned alad jäid seejuures kaitseala koosseisust välja, kuigi neid maid algselt taotleti.

## Viited

## Välislingid
*
1960. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1960. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 25. novembril Helsingis, sellase nimetusega *Messuhalli*s (praeguse nimetusega *Töölön kisahalli* ja aadressiga Paavo Nurmen kuja 1 D). Eesti NSV võitis 6:4.

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) – Börje Karvonen (Soome) tulemus pole teada

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Jüri Repin (Eesti NSV) – Paavo Roininen (Soome) 2 - 1

Sulgkaal (kuni 57 kg): ? (Soome) – Eesti NSV-l puudus selles kaalus esindaja ja Eesti NSV-le arvestati loobumiskaotus

Kergekaal (kuni 60 kg): Pertti Purhonen (Soome) – Enn Maiberg (Eesti NSV) RSC 1

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Väinö Järvenpää (Soome) – Jaan Rätsep (Eesti NSV) tulemus pole teada 

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Ennu Vesalainen (Soome) – Vello Kaunismäe (Eesti NSV) 2 - 1

I keskkaal (kuni 71 kg): Arvo Lukner (Eesti NSV) – Viljo Aho (Soome) 3 - 0

II keskkaal (kuni 75 kg): Enn Kaarma (Eesti NSV) – Pertti Rapatti (Soome) 3 - 0

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Ülo Jõgisoo (Eesti NSV) – Pekka Laurila (Soome) 3 - 0

Raskekaal (üle 81 kg): Rego Varsamaa (Eesti NSV) – Lauri Kanniainen (Soome) TKO 3

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis

## Kirjandus
*"Kaks poksivõitu". *[[Spordileht]]* 28.11.1960.
Peeter Müürsepp

**Peeter Müürsepp** (21. märts 1918 Tartu – 3. november 1999 Keila) oli eesti mehaanikateadlane ja teadusajaloolane.

Ta lõpetas aastal 1951 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatika erialal.

Teadusfilosoof Peeter Müürsepp on tema poeg.

## Viited
Peeter Müürsepp juunior

**Peeter Müürsepp** (sündinud 21. juunil 1961) on eesti teadusfilosoof.

Ta on mehaanikateadlase ja teadusajaloolase Peeter Müürsepa poeg.

## Haridus
Peeter Müürsepp lõpetas 1984 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika alal. Aastal 1992 sai ta Tartu Ülikoolist teadusmagistri kraadi filosoofia alal ja 2002 Vilniuse Ülikoolist doktorikraadi filosoofia alal.

## Töökäik
Eesti Teaduste Akadeemia nooremteadur 1991–1992; Tallinna Ülikooli dotsent 1992–1999; Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor prorektor (1,00) 1999–2002; Audentes AS Rahvusvaheline Ülikool Audentes / International University Audentes dotsent, teadus- ja arendusprorektor (1,00) 2002–2005, professor, rektori kt (1,00) 2005–2008. Eesti Kunstiakadeemia külalisdotsent 2017–2018.

Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna professor 2008–2009; Rahvusvaheliste suhete instituudi Kommunikatsiooni ja kultuuri õppetooli professor 2009–2016; Rahvusvaheliste suhete instituudi direktor 2010–2016; Õigusinstituudi dotsent 2017–2021.

## Teadustöö mujal
Lõuna-Taiwani Teaduse ja Tehnoloogia Ülikool, külalisprofessor 2013; Shanghai University, külalisprofessor 2015; Peeter I nimeline Peterburi Polütehniline Ülikool, külalisprofessor 2015–2018; Bamenda University of Science and Technology, külalisprofessor 2016; Al-Farabi Kazakh National University, külalisprofessor 2019; Peeter I nimeline Peterburi Polütehniline Ülikool, professor 2019–2020.  

## Teaduskorralduslik tegevus
Rahvusvahelise Teaduse Ajaloo Akadeemia korrespondentliige; Ajakirja Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientiarum peatoimetaja; Soome Teadusajaloo Ühenduse liige; Helsinki Centre for Advanced Studies vilistlane: Teadusliku ja Kultuurilise Diversiteedi Rahvusvahelise Ühenduse nõukogu liige (assessor); alates 2011. aastast on ta Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse esimees.

## Vaated ja ideed
Peeter Müürsepp on uurinud René Thomi loomingut.

### Teadmine
Nicholas Maxwellile toetudes arvustab Müürsepp teadmise mõistmist õigustatud tõese uskumusena. "Me võime ikka veel nimetada küsimust "Mis on teadmine" võtmeküsimuseks. Ent klassikaline definitsioon ei rahulda meid enam. See on oma tähenduse kaotanud. Formaal-analüütiline õigustus pole see, mida meil tuleb uskuda. See on hoopis teise inimese lootuste ja kartuste, rõõmude ja kannatuste, tunnete ja soovide, kogu elu, ajaloo ja maailma teadmine. Formaalset õigustust pole siin tarvis." "Kas me oleme õigustatud uskuma, et suurem seletusjõud tähendab tingimata teadmise kõrgemat kvaliteeti, jääb lahtiseks küsimuseks. Miks me ei või öelda, et teadmise kvaliteedi tegelik mõõt on selle tähtsus inimesele igapäevaelus?"

### Filosoofia õpetamisest
Iga eriala magistriõpe peaks sisaldama selle valdkonnaga seotud filosoofiliste probleemidega tutvumist.

## Publikatsioone
*Müürsepp, Peeter (2011). Knowledge in Science and Non-Science. – *[[Baltic Journal of European Studies]]*, 1(1 (9)), 61–73.
*Filosoofia rollist ülikoolis. *[[Õpetajate Leht]]*, 23. september 2011.

## Viited

## Välislingid

*
Kondinskoje rajoon

**Kondinskoje rajoon** on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Mežduretšenski alev.

## Loodus
### Geograafiline asend
Kondinskoje rajoon asub Handi-Mansi autonoomse ringkonna edelaosas. Pikkus põhjast lõunasse on 300 km ja läänest itta 340 km.

Maastik on tasane, kõrgeim punkt on 92 m merepinnast, madalaim aga 26 m merepinnast. 46,2% territooriumist hõlmavad sood ja rabad. Rajoonis on palju järvi. Metsades kasvavad kuused, seedrid ja kased.

Suuremad jõed on Konda, Kuma, Jukonda, Mulõmja ja Katõm.

Suuremad järved on Leušinski Tuman, Tursuntski Tuman, Srednesatõginski Tuman, Sõrkovoje, Kartpautur, Temrjahh ja Jahtur.

### Kliima
Kondinskoje rajoonis on autonoomse ringkonna kõige soojem kliima. Kliima on mandriline külma talve ja sooja suvega.

## Haldusjaotus
Rajoon jaguneb kümneks omavalitsuseks. Nendeks on linnaasundused Kondinskoje, Kuminski, Lugovoi, Mežduretšenski ja Mortka ning külaasundused Boltšarõ, Leuši, Mulõmja, Polovinka ja Šugur.

## Viited

## Välislingid
*Kondinskoje rajooni koduleht
Dietrich Behr

**Dietrich Behr** (u.1505–1575) oli Verdeni piiskopkonnast pärit Taani riigitegelane.

Behr oli Liivi sõja puhkedes Saaremaa stiftifoogt, Saare-Lääne piiskopi nõunik ning aastatel 1561–63 Saare-Lääne ja  Kuramaa piiskopkonna kuninglik asehaldur. 

Hiljem oli ta Verdeni stifti pärusmarssal (*Erbmarschall*), kameriir ja köögimeister (*Küchenmeister*) ning Hoya ja Bruchhauseni krahvkonna maadrost (*Landdrost*).

Talle kuulus Tõlluste mõis Saaremaal.

## Perekond
Behr abiellus 1529. aastal Anna Münchhauseniga (surnud 1579), kes oli Haddenhauseni mõisniku Johann von Münchhauseni tütar ning Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopi Johanni ja Läänemaa stiftifoogti Christoph von Münchhauseni õde. Abielust sündis 12 last:
*Katharina von Behr (sünd. 1530), Jasper Schulte abikaasa
*Anna von Behr (sünd. 1531), Jürgen Bicke abikaasa
*Ulrich von Behr (Ulrihs fon Bērs; 1532–1585), Saare-Lääne, Bremeni, Verdeni ja Mindeni kanoonik,  hilisem Kuramaa piiskopkonna toompraost ja koadjuutor, hertsog Magnuse õuemarssal, Zlēkasi *(Schleck)*, Ēdole *(Edwahlen)* ja Cīrava *(Zierau)* mõisnik Kuramaal
*Ilse von Behr (sünd. 1535), Mindeni stiftipreili (*Stiftsfräulein*)
*Hisecke von Behr (sünd. 1537), Johann von Seggerni ja Staats von Münchhauseni abikaasa
*Werner von Behr (sünd. 1539)
*Gertrude von Behr (sünd. 1542), Joachim von Gladebecki abikaasa
*Johann von Behr (Johans fon Bērs; 1543–1613), Magnuse erisaadik, Piltene stiftifoogt (1583), Ēdole, Zlēkasi, Ugāle *(Ugahlen)* ja Pope *(Popen)* mõisnik Kuramaal, Stellichte, Häuslingeni, Rethemi linnuselääni ja Hoya mõisnik Saksamaal, Werner von Behri (1565–1612) isa
*Dorothea von Behr (sünd. 1546), Karlhake Hermelingi abikaasa
*Magdalena von Behr (sünd. 1547), Reinecke von der Borni abikaasa
*Heinrich von Behr (1549–1575)
*Deidrich von Behr (1550–uppus 1557)

## Viited

## Vaata ka
*Behr
Serengeti

**Serengeti** ökosüsteem on geograafiline piirkond Ida-Aafrikas. Serengeti piirkond asub Põhja-Tansaanias ja ulatub Edela-Keeniasse.

Piirkonna suuruseks loetakse 30 000&nbsp;km². Serengeti piirkonnas toimuvad maailma suurimad imetajate ränded, mida on loetud ka maailma looduse imede hulka. Piirkonda jääb mitu rahvusparki (näiteks Serengeti rahvuspark) ja looduskaitseala. Sõna "Serengeti" tähendab kohaliku masai rahva keeles lõputuid tasandikke.

Serengeti piirkonnas on teada umbes 70 liiki imetajaid ja üle 500 liigi linde. Liigiline mitmekesisus on otseselt seotud erinevate elupaikadega, mis piirkonda iseloomustavad: jõed, märgalad, rohumaad, sood ja metsad. Levinumate liikide seas on gnuud, sebrad, gasellid ja pühvlid.
Vuosaari sadam

**Vuosaari sadam** (soome *Vuosaaren satama*, rootsi *Nordsjö hamn*) on uus kaubasadam Helsingi idaosas.

Helsingi Sadam ehitas Vuosaarisse uue kaubasadama, et viia kaubaliiklus kesklinnast välja. Sinna ehitati 15 ro-ro-laevade kaid ning 1,5 km kaisid konteinerilaevadele.

Sadam avati 2008. aastal. Nüüd käivad konteineri- ja veeremilaevad Helsingi Läänesadama asemel Vuosaari sadamas. Tallinna Vanasadamast sõidab sinna Eckerö Line´i Translandia ja Paldiski Põhjasadamast Naviraili Via Mare. Vuosaarist sõitsid Rostocki ka Tallinki kiired parvlaevad Superfast VII ja Superfast VIII. Alates 8. jaanuarist 2015 sõidab liinil Tallinn-Vuosaari Tallinki ro-pax-laev Sea Wind.

### Sadamast väljuvad laevad

## Välislingid

*Vuosaari sadam
Edward Burkhardt

**Edward Arnold Burkhardt** (sündinud 23. juuli 1938) on Ameerika Ühendriikide majandustegelane.

## Eesti Raudtee erastamine
Edward A. Burkhardt osales ja omandas 2001. aastal toimunud ja 30. aprillil 2001 sõlmitud AS Eesti Raudtee erastamislepinguga 66% riigiettevõtte Eesti Raudtee aktsiatest ettevõtte Rail World Inc. tütarettevõtte Baltic Rail Services kaudu. Teised BRS-i osanikud olid erinevate äriühingute kaudu Jüri Käo, Andres Järving, Armin Kõomägi ja Guido Sammelselg ning Ameerika Ühendriikidest pärit Henry Posner III ja Mark Adam Rosner. Aktsiad omandati Hansapanga ja Swedbanki eestvedamisel moodustatud laenusündikaadist võetud laenuga summas 1,33 miljardit krooni.

## Eesti Raudtee taasriigistamine
2006. aastal omandas Eesti riik 66% varem ettevõttele Baltic Rail Services müüdud aktsiatest ja muutis Eesti raudtee uuesti täielikult Eesti riigile kuuluvaks taristuettevõtteks.

## Altkäemaksunõudmise afäär
Edward A. Burkhardt esines 17. jaanuaril 2007 Eesti Televisioonis, kus ta teatas, et Eesti Reformierakonna esindajad nõudsid enne Eesti raudtee tagasiostmist 2,35 miljardi krooni eest Eesti riigi omandusse BRS-ilt miljon eurot altkäemaksu. Väidetavalt nõutud summa eest oleks Reformierakonna fraktsioon Riigikogus toetanud BRS-i tagasiostu riigile. 

## Viited

## Välislingid
*Andres Reimer, Sõlmitud raudteetehing ohustab senise peadirektori ametikohta, Äripäev, 2.05.2001
*Burkhardt kritiseeris The Wall Street Journalis Eestit, ERR.ee, 18.01.2006
*Liis Kängsepp, Burkhardt plaanib rajada Rail Balticat, Äripäev, 11.01.2007
*Burkhardt: Reformierakond nõudis meilt hiigelpistist, Postimees, 17. jaanuar 2007
*Edward Burkhardt arendab transiiti Eestist Euroopasse, Äripäev, 19.11.2010
Bernhard Grzimek

**Bernhard Klemens Maria Grzimek** (24. aprill 1909 – 13. märts 1987) oli saksa zooloog, loomaaiadirektor, raamatute autor, toimetaja ja looduskaitsja. 

Asunud sõjajärgsel Saksamaal Frankfurdi  loomaaia direktoriks, ehitas ta üles ühe suurima ja tuntuima Saksa loomaaia. Koos poja Michael Grzimekiga on ta raamatu ja dokumentaalfilmi "Serengeti ei tohi surra" autor. Tema pikaajaline uurimis- ja teavitustöö said tõukeks Serengeti rahvuspargi asutamisel. Oli samuti oma aja põhjapanevaima loomade elu entsüklopeedia peatoimetaja ning saksakeelse loodusajakirja Das Tier toimetaja.

## Teosed eesti keeles
* (koos Michael Grzimekiga) "Serengeti ei tohi surra" (*Serengeti darf nicht sterben*; reisikiri Serengeti Rahvuspargist Tansaanias). Saksa keelest tõlkinud Ralf Toming. Eesti Raamat, Tallinn 1978, 224 lk
* "Metsloomadele ei ole kohta" (reisikiri Aafrikast). Saksa keelest tõlkinud Ruth Ling. Valgus, Tallinn 1993, 224 lk; ISBN 5440007326