open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Harry Reynolds

**Harry Lee Reynolds Jr.** (ka **Butch Reynolds**; sündinud 8. juunil 1964 Akronis Ohio osariigis) on USA kergejõustiklane (põhidistants 400 m jooks). Ta on olümpiavõitja (1988) ja kolmekordne maailmameister (1987, 1993, 1995).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1988 – **olümpiavõitja** 4×400 m teatejooksus (**2.56,16 MR**) ja hõbemedal 400 m jooksus (**43,93**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1987 – **maailmameister** 4 × 400 m teatejooksus (**2.57,29**) ja pronksmedal 400 m jooksus (**44,80**)
1993 – **maailmameister** 4 × 400 m teatejooksus (**2.54,29 MR**) ja hõbemedal 400 m jooksus (**44,13**)
1995 – **maailmameister** 4 × 400 m teatejooksus (**2.57,32**) ja hõbemedal 400 m jooksus (**44,22**)

### Maailmarekordid


AlaTulemus Aeg Koht

400 m jooks
**43,29**
17. august 1988
Zürich

4×400 m teatejooks
**2.56,16**
 1. oktoober 1988 
Seoul

4 × 400 m teatejooks
**2.54,29**
 22. august 1993 
Stuttgart


## Välislingid
*Butch Reynoldsi koduleht
*
Rojalism

**Rojalism** ehk **kuningriiklus** (prantsuse keeles *royalisme*) on kuningriiklaste ja kuningriigi pooldamise ideoloogia, eriti Prantsusmaal. 

Juulis 1648 algas Inglismaal rojalistide mäss. 17.–19. augustil võitis Oliver Cromwell Prestoni juures rojaliste ja šotlasi ning hõivas Londoni. 

1795. aasta oktoobris surus Napoléon Bonaparte kindlakäeliselt maha Direktooriumi vastu suunatud rojalistide mässukatse. Direktooriumi võim nõrgenes, kuigi Prantsusmaa võitlus välisvaenlastega aastatel 1796–1797 oli edukas. Rojalistid, kes lootsid teiste Euroopa riikide abil Prantsusmaa monarhia taastada, muutusid järjest aktiivsemaks. 

Bourbonide restauratsiooni ajal püüdsid ultrarojalistid taastada revolutsioonieelset korda, kuid Louis XVIII sõlmis poliitilise kompromissi aadli ja suurkodanluse vahel. 

20. septembril 1992 sai Eesti Rojalistlik Partei Riigikogu valimistel 7,1% valijate häältest ja 8 kohta Riigikokku.

## Rojalistlikke erakondi
* Action Française (Prantsusmaa)
* Eesti Rojalistlik Partei (Eesti)
* Orange Order (Iirimaa, Austraalia ja Kanada)
* Koruna Česká (Tšehhia)

## Vaata ka
*Monarhism

## Välislingid
*Action française
*Alliance Royale
*Eesti Rojalistliku Partei esimees Kalle Kulbok (ülesvõte)
*La Restauration Nationale
*Nouvelle Action Royaliste
*Royaliste
*Theodore's Royalty and Monarchy Site
Veetše

**Veetše** (vene keeles *вече*) oli Vana-Venes rahvakoosolek üldiste küsimuste arutamiseks ning hiljem ka mitme linna kõrgeim võimuorgan. 

Kroonikates on esmamainitud Belgorodi kohta 997. aasta all, Veliki Novgorodis 1016. aasta all, Kiievis 1068. aasta all. 
  
Kui moodustati Kiievi-Vene riik, kasutasid ülikud veetšet vürsti võimu piiramiseks. Veetšekoosolekud levisid Venes laialt 11. sajandi teisest poolest ja 12. sajandist, mil vürstivõim nõrgenes ja Kiievi-Vene riik killustus.  

Veetše ei taganud täielikku rahva võimu; tegelik võim kuulus ülikutele ja linlaste ülemkihile. Rahvahulgad said siiski teatud võimaluse poliitikaelu mõjutada. Seetõttu püüdsid ülikud veetše tähtsust vähendada ning vürstid püüdsid seda kaotada päris ära. 

Kirde-Venes, kus linnu nõrgendas mongoli-tatari sissetung, likvideeris tugevnev suurvürstivõim veetšed juba 14. sajandi lõpuks. Rahvaülestõusude ajal aga moodustati linnades sageli veetšesid (Tveris 1293 ja 1327, Moskvas muuhulgas 1382, 1445 ja 1547). 

Kõige kauem kestis veetšekord Novgorodi (1478. aastani) ja Pihkva riigis (1510. aastani), kus see saavutas kõige kõrgema arengutaseme, samuti Vjatkamaal.   

## Novgorodi veetše
Veetše oli Novgorodi riigi kõrgeim esindusorgan. 

Ülelinnaline veetše oli kunstlik moodustis, mis tekkis linnajagude esindusest hõimuliidu tekkimise ajal Novgorodimaal. 
 
Üldtunnustatud arvamuse kohaselt oli Novgorodi veetše 14. sajandi teisel poolel ja 15. sajandil aristokraatliku iseloomuga. Saksa allikas 1331. aastast nimetatakse ülelinnalist veetšet "300 kuldvööd". See nimetus oli 14. sajandiks nähtavasti jäänuk kunagisest kolme kõige varasema linnajao võrdsest esindusest. Algaegadel saatis iga linnajagu veetšele sada esindajat. Linnajagude arv suurenes neljale ning 13. sajandi viimasest veerandist viiele. Võrdeliselt sellega kasvas ka veetsel osalejate arv. Nii võis veetšel käijate arv kasvada viiesajani, see aga on Veliki Novgorodi linnamõisate ligikaudne arv. Sama palju oli ka kõige rikkamaid mõisnikke, eelkõige bojaare.

## Vaata ka
* Ting
Hekla

**Hekla** on tegevvulkaan Islandil. 

Hekla on Islandi kõige aktiivsem vulkaan. Alates 874. aastast on teada üle 20 purske. Viimati tegutses 2000. aastal. Vulkaani kõrgus on 1491 meetrit.

## Viited

## Välislingid
*Islandil ähvardab purskama hakata järgmine vulkaan, Postimees.ee, 8. juuli 2011
490 eKr

**490. aasta enne Kristust**

Sajandid: 6. sajand eKr - **[[5. sajand eKr]]** - 4. sajand eKr

Aastakümned: 540. aastad eKr 530. aastad eKr 520. aastad eKr 510. aastad eKr 500. aastad eKr - **[[490. aastad eKr]]** - 480. aastad eKr 470. aastad eKr 460. aastad eKr 450. aastad eKr 440. aastad eKr

Aastad: 495 eKr 494 eKr 493 eKr 492 eKr 491 eKr - 490 eKr - 489 eKr 488 eKr 487 eKr 486 eKr 485 eKr
----

## Sündmused maailmas

* Maratoni lahing Kreeka poliste ja Pärsia impeeriumi vahel
## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 

## Surnud

*
469 eKr

**469. aasta enne Kristust**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Titus Numicius Priscus ja Aulus Verginius Caeliomontanus.
* ...

## Sündinud

* Sokrates, vanakreeka filosoof

## Surnud

*...
Lars Riedel

**Lars Peter Riedel** (sündinud 28. juunil 1967 Zwickaus) on endine Saksamaa kergejõustiklane (kettaheide). Olümpiavõitja (1996) ja viiekordne maailmameister (1991, 1993, 1995, 1997 ja 2001).

## Ajalugu

Lars Riedelile lõppes 1992. aasta Barcelona olümpiavõistlus ebaõnnestunult. 1991. aastal maailmameistriks tulnud sakslane jäi finaalist välja. Pärast Hispaania ebaõnne tuli Riedel veel kaks korda (1993 ja 1995) maailmameistriks ning Atlantas 1996. aasta olümpiamängudel kullata jäämine oleks olnud täielik krahh. Kahel esimesel finaalikatsel Riedel tulemust ei saanud... 65.40 kolmandal jättis aga mehe sadulasse ning kaks viimast kettakeerutust tegi pikkade kätega Riedel juba kui treeningul, kus ketas ikka reeglina rohkem lendab kui võistlustel. Nii 69.40 kui ka 69.24 olid rohkem kui kaasmaalasele Jürgen Schultile 1988. aasta Seouli-päevist kuulunud olümpiarekord (68.82).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1996  Atlantas
**  **olümpiavõitja** kettaheites **69.40**
* 2000  Sydneys
**  hõbemedal kettaheites **68.50**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1991  Tokios
**  **maailmameister** kettaheites **66.20**
* 1993  Stuttgardis
**  **maailmameister** kettaheites **67.72**
* 1995  Göteborgis
**  **maailmameister** kettaheites **68.76**
* 1997  Ateenas
**  **maailmameister** kettaheites **68.54**
* 1999  Sevillas
**  pronksmedal kettaheites **68.09**
* 2001  Edmontonis
**  **maailmameister** kettaheites **69.72**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 1998  Budapestis
**  **Euroopa meister** **67.07**

## Välislingid
*
* Lars Riedel ''leichtathletik.de'' leheküljel
* Pilt Lars Riedelist
Ivan Alõpov

**Ivan Alõpov** (sündinud 19. aprillil 1982 Jekaterinburgis) on vene endine murdmaasuusataja.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2006. aasta taliolümpiamängud Torinos
**  pronksmedal teatesprindis
** 6. koht 4×10 km teatesõidus
** 28. koht vabastiilisprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2005 Oberstdorfis
**8. koht teatesprindis
**34. koht sprindis
*2007 Sapporos
**39. koht 50 km klassikas

## Välislingid

* Ivan Alõpov FIS-i kodulehel
Irazú

**Irazú** on tegevvulkaan Kesk-Ameerikas Costa Ricas. 

Vulkaani kõrgus on 3432 meetrit. Vulkaan tegutses viimati 1994. aastal.

## Viited
Eldar Rønning

**Eldar Rønning** (sündinud 11. juunil 1982 Levangeris) on Norra endine murdmaasuusataja, neljakordne maailmameister ja maailma karikasarja Otepää etapi võitja.

Rønning tegi rahvusvahelise läbimurde 2005. aastal, kui sai kolm poodiumikohta maailma karikasarjas sprindis, sealhulgas võitis 13. veebruaril 2005 Reit im Winklis, ja oli hooaja lõpus sprindikarika arvestuses Tor Arne Hetlandi järel teine. Pikkadel distantsidel oli ta 62. ja kokku 10. Samal aastal tuli ta Norra meistrivõistlustel sprindis teiseks.

2005.–2006. aasta hooajal võistles ta peaaegu eranditult sprindis ja jõudis kolmel korral seitsme parema hulka. Ta sai ka ühel paarissprindi võistlusel esikoha koos Jens Arne Svartedaliga. Pikki maid, 15 km klassikat, sõitis ta ainult korra, Davosis, ja tuli 30. kohale. Ta oli korra Drammenis kolmas, kui Norra sai nelikvõidu, ja kaks korda viies. Hooaja kokkuvõttes oli ta sprindis 7. ja kokku 11. kohal.

Järgmisel hooajal (2006–2007) pani Rønning end maksma ka pikematel distantsidel, kui võitis kaks võistlust 15 km klassikas.

2007. aasta MM-il Sapporos suusatas Rønning avavahetuses Norrale kuldmedali toonud 4×10 km teatesõidus. Avaetapi lõpetas ta kolmandana, kaotades 4 sekundit soomlasele Ville Nousiainenile ja 0,3 sekundit prantslasele Jean-Marc Gaillardile. Lisaks sai ta sprindisõidus pronksmedali Jens Arne Svartedali ja rootslase Mats Larssoni järel.  

2007.–2008. aasta hooajal võitis Rønning MK-sarja Otepää etapi sprindi klassikasõidus ja jõudis veel kolm korda kolme parema hulka.

2009. aasta MM-il Liberecis sai ta jälle kuldmedali teatesõidus, kus ta suusatas avavahetuses. Avavahetuse lõpetas ta 6. kohaga, kaotades sakslasele Jens Filbrichile ja kanadalasele Devon Kershaw'le 25 sekundit ja kolmandana lõpetanud Jaak Maele 10 sekundit. Individuaalselt jäi tema parimaks kohaks 7. koht 15 km klassikasõidus.

Ta võitis kuldmedali Norra teatenelikus veel ka 2011. aasta MM-il Oslos ja 2013. aasta MM-il Val di Fiemmes. 2011 võitis ta lisaks ka hõbemedali 15 km klassikas.

2015. aastal võitis ta Tartu maratoni.

Ta lõpetas sportlaskarjääri 2016. aastal.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Sapporos
**  **maailmameister** 4x10 km teatesõidus 
**  pronksmedal sprindi klassikasõidus
* 2009  Liberecis
**  **maailmameister** 4x10 km teatesõidus 
* 2011  Oslos
**  **maailmameister** 4x10 km teatesõidus 
**  hõbemedal 15 km klassikasõidus 
* 2013  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus 

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Eldar Rønning osales sportlaskarjääri jooksul 192 maailma karikasarja etapil ja jõudis kolme parima hulka 23 korda, neist 11 korda võitis.

#### Maailma karikas

***Üldkarikas**
** 3. koht: 2007
***Sprindi karikas**
** 2. koht: 2005

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku
Rønning on 178 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 83 kg.

## Viited

## Välislingid
* 
* Eldar Rønningi koduleht
Virpi Sarasvuo

**Virpi Katriina Sarasvuo** (sünninimi **Virpi Kuitunen**; sündinud 20. mail 1976 Kangasniemis) on Soome endine murdmaasuusataja, kes esindab spordiklubi Kangasniemen Kalske.

Virpi Kuitunen on maailmameister suusavahetusega sõidus (2001), 30 km ühisstardiga sõidus (klassikatehnikas), sprinditeatesõidus ja teatesõidus (2007).

Kuitunen oli 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos kolme kullavõiduga edukaim suusataja. Tema saavutuste hulgas on ka 2005. aasta MM-il Oberstdorfis hõbemedal 30 km ühisstardiga sõidus (klassikatehnikas), pronksmedal sprinditeatevõistluses 2006. aasta olümpiamängudel Torinos, esimese Tour de Ski võistlussarja võit 2006–2007 ning maailma karikasarja üldvõit 2007. ja 2008. aastal.

Kuitunen on saanud kaheaastase võistluskeelu, olles üks neist soome suusatajatest, kes jäid vahele 2001. aasta MM-il Lahtis dopingu kasutamisega. Sealjuures võeti talt ära teatesõidu kuld, kuid jälitussõidu kuldmedal jäeti alles. Tema on neist suusatajatest ka ainus, kel on õnnestunud edukalt rahvusvahelisele areenile tagasi tulla.

Aastal 2007 valiti ta Soome aasta naissportlaseks.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2006  Torinos
**  pronksmedal 6x1,2 km klassikastiilis sprinditeates (koos Aino Kaisa Saarineniga)
* 2010  Vancouveris
**  pronksmedal teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]

* 2001  Lahtis
**  **maailmameister** 10 km suusavahetusega jälitussõidus (2x5 km)
* 2005  Oberstdorfis
**  hõbemedal 30 km ühisstardiga sõidus (kl)
* 2007  Sapporos
**  **maailmameister** 30 km ühisstardiga sõidus (kl)
**  **maailmameister** vabastiilis sprinditeates (koos Riitta-Liisa Roponeniga)
**  **maailmameister** 4 x 5 km teatesõidus
**  pronksmedal klassikasprindis
*2009  Liberecis
**  **maailmameister** klassikastiilis sprinditeates (koos Aino-Kaisa Saarineniga)
**  **maailmameister** 4 x 5 km teatesõidus
** 4. koht 10 km klassikas
** 13. koht 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht**: **2007, 2008**
** 3. koht: 2005
* Tavadistantside karikas
** **1. koht**: **2007, 2008**
* Sprindikarikas
** **1. koht**: **2007**
** 2. koht: 2005
** 3. koht: 2008

#### Maailma karikasarja etapivõidud
Virpi Kuitunen osales karjääri jooksul 173 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 49 korral, millest 25 korral kõige kõrgemale astmele.

## Isiklikku
Detsembris 2009 kihlus ta ettevõtja Jari Sarasvuoga. 16. juulil 2010 nad abiellusid.

## Välislingid
*Koduleht
* 
*Virpi Kuitunen ja doping
*Virpi Kuituneni intervjuu videona soome keeles
* Dopingutreener Kyrö: Kuitunen valetas räigelt Õhtuleht, 5. jaanuar 2009
Werner Günthör

**Werner Günthör** (sündinud 1. juunil 1961 Uttwilis) on Šveitsi endine kergejõustiklane (kuulitõuge). Neljakordne maailmameister (1987, 1991, 1993).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1988 Seoul
pronksmedal (**21.99**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1987 Rooma
**maailmameister** (**22.23**)
* 1991 Tokyo
**maailmameister** (**21.67**)
* 1993 Stuttgart
**maailmameister** (**21.97**)

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 1987 Indianapolis
hõbemedal (**21.61**)
* 1991 Sevilla
**sisemaailmameister** (**21.17**)

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 1986 Stuttgart
**Euroopa meister** (**22.22**)

## Välislingid

*Werner Günthöri koduleht
*
Aino-Kaisa Saarinen

**Aino-Kaisa Saarinen** (sündinud 1. veebruaril 1979 Hollola vallas) on endine Soome murdmaasuusataja.

2009. aastal valiti Saarinen Soome aasta sportlaseks.

Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2017–18.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2006  Torinos 
** pronksmedal spinditeates
* 2010  Vancouveris
**  pronksmedal 30 km
**  pronksmedal teatesõidus
** 5. koht 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus
** 13. koht individuaalsprindis klassikatehnikas
** 15. koht 10 km vabatehnikasõidus
* 2014  Sotšis
**  hõbemedal 4x5 km teatesõidus
**  hõbemedal sprinditeates
** 5. koht 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Sapporos
**  **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
* 2009  Liberecis
**  **maailmameister** 10 km klassikasõidus
**  **maailmameister** klassikastiilis sprinditeates (koos Virpi Kuituneniga)
**  **maailmameister** 4 x 5 km teatesõidus
**  pronksmedal 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus
* 2011  Oslos
**  hõbemedal sprinditeates (koos Krista Lähteenmäkiga)
**  pronksmedal 10 km klassikasõidus
**  pronksmedal teatesõidus
* 2015  Falunis
**  pronksmedal teatesõidus
* 2017  Lahtis
**  pronksmedal teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldarvestuses
** 3. koht: 2009
* Tavadistantside arvestuses
** 2. koht: 2009
** 3. koht: 2007

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Aino-Kaisa Saarinen osales 354 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 35 korral, millest neljal korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

* Aino-Kaisa Saarineni koduleht
* 
* Aino-Kaisa Saarinen Soome Suusaliidu kodulehel
* Veiko Visnapuu. Tähetunni ära oodanud Saarinen jahib veel kulda EPL, 20. veebruar 2009
Kaarle I

**Friedrich Karl Ludwig Konstantin von Hessen-Kassel** (1. mai 1868 – 28. mai 1940) oli  Hesseni ja Brabandi prints ja maakrahv (*Prinz und Landgraf von Hessen und Brabant*). 9. oktoobril 1918 valis Eduskunta ta üksmeelselt Soome kuningaks trooninimega **Fredrik Kaarle** (hiljem sai kuningas rahva seas tuntuks kui **Väinö I**).  Vabariiklased boikoteerisid hääletust. Pärast Saksamaa lüüasaamist Esimeses maailmasõjas ja keisrivõimu kukutamist teatas Fredrik Kaarle 14. detsembril 1918 troonist loobumisest Soome jõudmata.

Tema ametlik tiitel Soome kuningana oli Soome ja Karjala kuningas, Ahvenamaa hertsog, Lapimaa suurvürst, Kaleva ja Põhjala isand (*Suomen ja Karjalan kuningas, Ahvenanmaan herttua, Lapinmaan suuriruhtinas, Kalevan ja Pohjolan isäntä*).

Ta oli alates 25. jaanuarist 1893 abielus Wilhelm II õe, Preisi printsessi Margaretiga.

Oma poliitilistelt vaadetelt oli ta mõõdukas konservatiiv ja konstitutsioonilise  monarhia pooldaja.   

## Viited

## Kirjandus
* Santavuori, Martti. Suomen kuningas. Hämeenlinna, Karisto. 1965
* Koivunen, Elina. Kuninkaalliset. Helsinki, Otava. 2008
* Michael L Nash (2012). The last King of Finland. *Royalty Digest Quarterly*, 2012 : 1
Emil Zátopek

**Emil Zátopek** (19. september 1922 Kopřivnice – 22. november 2000 Praha) oli Tšehhoslovakkia kergejõustiklane (staier), neljakordne olümpiavõitja.

2012. aastal valiti ta postuumselt IAAFi kuulsuste halli liikmeks.

Tema abikaasa oli 1952. aasta olümpiavõitja odaviskes Dana Zátopková (kellega ta oli sündinud samal päeval).

## Ajalugu
Helsingi olümpiamängudel võitis Emil Zátopek nii 5000 m jooksu, 10 000 m jooksu kui ka maratoni. Ei varem ega hiljem ole keegi teine seda suutnud.

Esimest korda jooksis Emil võidu alles 18-aastaselt kutsekooli õpilasena. Võistlustele oli ta saadetud peaaegu vägisi. Aga tal läks hästi ja see andis talle indu jätkata. Juba nädal hiljem oli ta stardis Brnos koolinoorte meistrivõistlustel, kus sai 1500 m jooksus ajaga 4.20,0 teise koha. Nüüd oli selge, et tuleb oma jooksjatalenti arendada.

Teise maailmasõja aastatel hakkas Zátopek regulaarselt treenima. Ta taipas, et pikemad treeningupausid pole head, ja üritas harjutada aasta ringi. Ta jooksis mööda poriseid rööbasteid, sumpas lumistel väljadel ja sörkis pimedatel metsateedel, hoides tee valgustamiseks käes tõrvikut. Komandanditundidel jooksis ta tundide viisi toas paigal. Tihti sidus ta jalgade külge kahekilosed raskused, heitis selili lauale ja tegi niiviisi "õhujooksu". Ta armastas rongidega võidu joosta.

Kuigi Emilil polnud täit ettekujutust, milline peab olema õige jooksutreening, avastas ta midagi sellist, mis õige pea juurdus ka teiste sportlaste treeningutel: ta hakkas kasutama intervalltreeningut, joostes näiteks 30×400 meetrit, 40×400 meetrit, 50×400 meetrit ja lõpuks isegi 70×400 meetrit vaheldumisi 200 meetri pikkuste sörkidega. Aasta-aastalt kilometraaž kasvas. Sporditeadlased Zátopeki abistada ei soovinud, sest ta liikus treeningumeetodite otsimisel tundmatutel radadel. Ei oldud kindlad, et selline totaalne treenimine ka edu toob.

1948. aasta Londoni olümpiamängudel võitis Zátopek 10 000 meetri jooksu ja tuli hõbedakohale 5000 meetri jooksus. Jooksu ajal oli ta näol alati grimass ja tundus, et ta tunneb piina. Pealtvaatajad, kes nägid teda esimest korda, arvasid, et ta on kokkuvarisemisele õige lähedal. Kuid midagi niisugust ei juhtunud. Ise seletas ta seda hiljem: "Ma polnud küllalt andekas, et korraga joosta ja naeratada."

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 1948  Londonis 
**  **olümpiavõitja** 10 000 m jooksus (**29.59,6**) 
**  hõbemedal 5000 m jooksus (**14.17,8**)
* 1952  Helsingis
**  **olümpiavõitja** 5000 m jooksus (**14.06,6**), 
**  **olümpiavõitja** 10 000 m jooksus (**29.17,0**) 
**  **olümpiavõitja** maratonis (**2:23.03,2**)

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 1950  Brüsselis
** **Euroopa meister** 5000 m jooksus (**14.03,0**)
**  **Euroopa meister** 10 000 m jooksus **(29.12,0**)
* 1954  Bernis
** **Euroopa meister** 10 000 m jooksus (**28.58,0**)

### [[Kergejõustiku maailmarekordid|Maailmarekordid]]

Kokku püstitas Emil Zátopek 20 maailmarekordit, kuid enamiku harva kavas olevatel distantsidel (6 miili, 15 000 m, 10 miili, 20 000 m, tunnijooks, 15 miili, 25 000 m ja 30 000 m jooksus).
Nikolai Pankratov

**Nikolai Pankratov** (sündinud 23. detsembril 1982 Jekaterinburgis) on vene murdmaasuusataja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2006 Torinos
** 18. koht 50 km vabatehnika ühisstardiga sõidus
* 2010 Vancouveris
** 32. koht 30 km suusavahetusega sõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2005 Oberstdorfis
** pronksmedal teatesõidus
**10. koht 2x15 km topeltjälitussõidus
**29. koht 50 km klassikas
**36. koht 15 km vabatehnikasõidus
*2007 Sapporos
** hõbemedal teatesõidus
**9. koht 50 klassikas
**36. koht 15 km vabatehnikasõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Nikolai Pankratov on osalenud 113 maailma karikasarja etapil (seisuga 23. veebruar 2015) ja jõudnud poodiumile neljal korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Nikolai Pankratov FIS-i kodulehel
* Dopingupatusele Pankratovile määrati kaheaastane võistluskeeld, 11. jaanuar 2011
Kaleva

**Kaleva** on poolmüütiline maa, läänemeresoomlaste asuala. See mõiste esineb läänemeresoome (ehk kaleva) rahvaluules ning 20. sajandi alguse uusromantilises kirjanduses ja poeesias. 

:*Jop' on tunsi toivottunsa
:*tuo tuhma **Kaleva**n kansa,
:*jop' on katsoi kaivattunsa
:*tuo Suomen surujen heimo,
:*tunsi ukko, tunsi akka,
:*tunsi piikakin piloinen,
:*polvin maata ponnistellen,
:*käsi onneton ojolla,
:*huusivat hädässä hengen,
:*kansan eessä noin katuen:
:*"Tylyn teimme työn hänelle,
:*Karjalan kuninkahalle!"

:''Eino Leino, "Herramme vapahtajamme" 

## Vaata ka

*Kungla
*Põhjala
*Põhjamaad
*Väinö I
Põhjala

**Põhjalaks** nimetatakse poeetiliselt Põhjamaid või Põhja-Euroopat.

## Vaata ka
*Boreaalne biogeograafia
*Põhjavalgus
*Põhjala ristisõjad
*Põhjala ristilipud
*Põhjala emand
**[[Põhjala Ateena]]*
Soome Kuningriik

**Suomen kuningaskunta<br>Konungariket Finland<br> Soome Kuningriik**


**[[Soome lipp]]**

**[[Soome vapp]]**


Riigikeeledsoome ja rootsi
PealinnHelsingi
KuningasKaarle Fredrik
RiigihoidjaPehr Evind Svinhufvud, Carl Gustaf Emil Mannerheim
Iseseisvus9. oktoober 1918
RahaühikSoome mark
RiigihümnMaamme (Vårt land)


**Soome Kuningriik** (soome *Suomen kuningaskunta*, rootsi *Konungariket Finland*) oli riik Põhja-Euroopas Rootsi ja Nõukogude Venemaa vahel 9. oktoobrist 14. detsembrini 1918. Piirnes idas Nõukogude Venemaaga, läänes Rootsi (586 km piiri) ja põhjas Norraga.

Soome parlament valis  1918 kuningaks Hessen-Kasseli maakrahvi Friedrich Wilhelmi poja Friedrich Karli, kes oli abielus Saksa keiser Wilhelm II õe Margarethega. Valimisdokumentides nimetatakse teda soomepäraselt Fredrik Kaarleks. Ajalehtedes ja kirjanduses on kuningat nimetatud ka Väinö I-ks, kuid see on pärit Olli pseudonüümi all esinenud Väinö Nuorteva följetonist kaasaegses ajalehes. 

Kuninga valimise korraldas parlament Soome suurvürstiriigi valitsemise aluseks olnud Rootsi 1772. aasta põhiseaduse paragrahvi 38 järgi, mille kohaselt peab riigipäev pärast valitsejasoo väljasuremist uue kuninga valima. Siiski polnud 1772. aasta põhiseaduse kehtivuse kohta 1918. aasta sügisel Soomes üksmeelt: 1917. aastal – enne kodusõda – kuulutati Soome iseseisvaks vabariigina, monarhistlikud vaated said Soome poliitikute hulgas populaarseks pärast kodusõda. Vabariiklased, nende hulgas kõik sotsiaaldemokraadid, boikoteerisid kuninga valimist.

Kui Saksamaa oli Esimeses maailmasõjas lüüa saanud, loobus Friedrich Karl 16. detsembril 1918 kuninga tiitlist ja pretensioonidest troonile. Soome ainus valitud kuningas jäi kroonimata ega jõudnud Soome pinnale.

Soome kuningriik ei jäänud kuigi kauaks kestma, kuna see oli seotud riigi Saksa-meelse välispoliitikaga. Saksa suuna lõpu üks märk Soome poliitikas oli kindral Carl Gustaf Emil Mannerheimi valimine riigihoidjaks 12. detsembril 1918, kui eduskund riigihoidja Pehr Evind Svinhufvudi tagasiastumispalve rahuldas.

Riigihoidja Mannerheim kinnitas 17. juulil 1919 Soome uue, vabariikliku põhiseaduse, mille eduskund oli võtnud vastu 21. juunil 1919.

## Vaata ka

*Soome Demokraatlik Vabariik
*Soome Vabariik
Lars Berger

**Lars Berger** (sündinud 1. mail 1979 Levangeris) on Norra laske- ja murdmaasuusataja.

2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel Oberhofis 
sai Berger 15 km ühisstardiga sõidus ja 4x7,5 teatesõidus hõbemedali. Samal aastal võitis ta sõjaväelaste maailmameistrivõistlustel kaks kuldmedalit. Laskesuusatajate maailma karikasarjas oli ta üldarvestuses viies. 2007. aasta laskesuusatamise MM-il võitis Berger hõbemedali 4x7,5 km teatevõistluses. Laskesuusatamise maailmasarjas on ta saanud kolm etapivõitu: hooajal 2003/2004 Holmenkollenis, Lake Placidis ja Hochfilzenis.
 
Murdmaasuusatamises võitis Berger 4x10 km teatesõidus kuldmedali 2005. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis. 2007. aasta MM-il Sapporos võitis ta tugevas lumesajus toimunud 15 km vabastiilis sõidus kuldmedali. Teise kuldmedali sai ta 4x10 km teatevõistluses. Maailma karikasarjas pole ta poodiumile jõudnud ja tema parimaks kohaks on seni jäänud 18. novembril 2006 Gällivares saadud viies koht 15 km vabasõidus.

## Saavutused

### Maailmameistrivõistlustel

#### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Laskesuusatamises]]

* 2004  Oberhofis 
**  hõbemedal 15 km ühisstart  
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus 
* 2007  Anterselvas
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus
* 2009  Pyeongchangis
**  hõbemedal 10 km sprindis 

#### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Murdmaasuusatamises]]

* 2005  Oberstdorfis 
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus 
* 2007  Sapporos
**  **maailmameister** 15 km vabastiilis 
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus

### Maailma karikasarjas

#### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarja etapivõidud]]
 

## Isiklikku

Lars Berger on 189 cm pikk ja kaalub 76 kg. Tema õde Tora Berger on edukas laskesuusataja.

## Välislingid

* 
*Lars Berger IBU kodulehel
Viola Bauer

**Viola Bauer** (sündinud 13. detsembril 1976 Annaberg-Buchholzis) on saksa endine murdmaasuusataja.

Viola Bauer osales FIS-i murdmaasuusatamise võistlustel aastatel 1994–2007.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2002 Salt Lake Citys
** **olümpiavõitja** 4×5 km teatesõidus
** pronksmedal 5 + 5 km topeltjälitussõidus
**6. koht 30 km klassikas
**10. koht 10 km klassikas

*2006 Torinos
**  hõbemedal 4×5 km teatesõidus
** 5. koht teatesprindis
** 10. koht 10 km klassikasõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*1999 Ramsaus
** **maailmameister** 4×5 km teatesõidus
**24. koht 15 km vabastiilis
**29. koht 5 km klassikas

*2001 Lahtis
**4. koht 4×5 km teatesõidus
**13. koht 10 km klassikas
**13. koht 15 km klassikas
**18. koht 10 km jälitussõidus

*2003 Val di Fiemmes
** hõbemedal 4×5 km teatesõidus
**18. koht topeltjälitussõidus (5 km klassika+5 km vabastiilis). 

*2005 Oberstdorfis
**4. koht sprinditeates
**4. koht 4×5 km teatesõidus
**6. koht sprindis
**11. koht 30 km klassikas
**13. koht 2×7,5 km topeltjälitussõidus 

*2007 Sapporos
** pronksmedal 4×5 km teatesõidus
**16. koht klassikasprindis
**21. koht 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus
**23. koht 30 km klassikas

## Välislingid

* Viola Bauer FIS-i kodulehel
Jevgeni Dementjev

**Jevgeni Dementjev** (vene Евгений Александрович Дементьев; sündinud 17. jaanuaril 1983 Tajožnõis Handi-Mansimaal Tjumeni oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja.

Esimeseks treeneriks oli Valeri Užov, hiljem oli tema treener Juri Borodavko.

Augustis 2009 avalikustati, et Jevgeni Dementjevi jaanuaris 2009 võetud dopinguproovist leiti keelatud ainet erütropoetiini (EPO-t). Pärast uudise avaldamist teatas Jevgeni Dementjev spordikarjääri lõpetamisest, kuid hiljem pärast karistuse kandmist on ta alates 2011. aastast siiski edasi võistelnud ning tulnud rullsuusatamises 2015. aastal ka maailmameistriks.

2011. aastal teatas ta tippsporti tagasitulekust.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2006 Torinos
**  **olümpiavõitja** 15+15 km suusavahetusega sõidus
**  hõbemedal koht 50 km vabatehnika ühisstardiga sõidus
** 6. koht 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2005 Oberstdorfis
** pronksmedal 4×10 km teatesõidus
**22. koht 2×15 km topeltjälitussõidus
**23. koht 15 km vabastiilis
*2007 Sapporos
** hõbemedal 4×10 km teatesõidus
**22. koht 15 km vabastiilis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Jevgeni Dementjev on osalenud 98 maailma karikasarja etapil (seisuga 27. märts 2015) ja jõudnud poodiumile viiel korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Viited

## Välislingid
* Jevgeni Dementjev FIS-i kodulehel
Vitali Denissov

**Vitali Denissov** (sündinud 27. veebruaril 1976) on Venemaa murdmaasuusataja.

## Saavutused
### [[Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
1999 Ramsaus:
*25. koht 25 km jälitussõidus
*27. koht 50 km klassikas 
*38. koht 10 km klassikas

2001 Lahtis:
*3. koht 20 km jälitussõidus
*15. koht 15 km klassikas

2003 Val di Fiemmes:
*9. koht 15 km klassikas 
*46. koht 30 km klassika ühisstardist

### [[2002. aasta taliolümpiamängud]] [[Salt Lake City]]s
*5. koht 10 km klassikalises ja 10 km vabastiilis
*6. koht 4 x 10 km teatesõidus
*7. koht 15 km klassikas
*30. koht sprindis
Armuneeme

**Armuneeme** nime kannab pisike paigake Viimsi poolsaare tipus Rohuneeme asumi lähedal. Armuneemel elas Eesti president Lennart Meri.
Pelgulinn

**Pelgulinn** on põhiliselt elamurajoonina kasutusel olev piirkond Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. 

Pelgulinn asetseb Tallinna kesklinnast lääne pool. 

See jaguneb neljaks asumiks:
*Pelgulinna asum
*Pelguranna
*Merimetsa
*Kelmiküla

Nende nelja asumi summaarne elanike arv oli 30 418 (1. jaanuar 2003). See moodustas 57% Põhja-Tallinna elanike arvust.
Mac Wilkins

**Mac Wilkins** (õieti **Malcolm Maurice Wilkins**; sündinud 15. novembril 1950 Eugene'is Oregoni osariigis) on USA kergejõustiklane, olümpiavõitja kettaheites (1976).

## Saavutused

### [[Kaasaegsed olümpiamängud|Olümpiamängud]]el

1976 olümpiavõitja (67.50)
1984 hõbemedal (66.30)

### Maailmarekordid


TulemusKuupäevKoht

70.86
1. mai 1976
San Jose

70.24
1. mai 1976
 San Jose 

69.80
1. mai 1976
 San Jose 

69.18
24. aprill 1976 
Walnut  


## Välislingid
*
Luule

**Luule** ehk **poeesia** on värss- ehk seotud kõne, kirjanduse osa, mida sidumata kõnele ehk proosale vastandab teksti eriline liigendus, rütmil rajanev struktuur; sõna "poeesia" kasutatakse ka lüürika tähenduses.

## Vaata ka
*Eesti luule
*juhuluule
*luulekogu
*luuleprõmm‎‎
*luuletaja
*luuletajate loend
*lüürika
*proosa
*rahvaluule
*rahvusvaheline luulepäev
*Eesti luuletajad

## Välislingid

* Luuletus.ee (*eesti keeles*)
*Luuletused.ee (*eesti keeles*)
*Pistik.net luuletused (*eesti keeles*)
* PoemHunter.com (*inglise keeles*)
* ''Poemes et Poesie'' (*prantsuse keeles*)
* Aleksander Aspel, Mida pakub luule Looming 1938, nr. 7
Juri Sedõhh

**Juri Sedõhh** (vene *Юрий Георгиевич Седых*; 11. juunil 1955 Novotšerkassk – 14. september 2021) oli Nõukogude Liidu kergejõustiklane (vasaraheitja). Kahekordne olümpiavõitja (1976, 1980) ja maailmameister (1991).

Sedõhh oli IAAFi kuulsuste halli liige.

## Saavutused
### [[Nüüdisaegsed olümpiamängud|Olümpiamängud]]el
1976 **olümpiavõitja** (**77.52**)
1980 **olümpiavõitja** (**81.80**)
1988 hõbemedal (**83.76**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
1983 hõbemedal (**80.94**)
1991 **maailmameister** (**81.70**)

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]
1978 **Euroopa meister** (**77.28**)
1982 **Euroopa meister** (**81.66**)
1986 **Euroopa meister** (**86.74 MR**)

### Maailmarekordid

## Välislingid
* 
*intervjuu Eesti Päevalehest
Sara Simeoni

**Sara Simeoni** (sündinud 19. aprillil 1953 Rivoli Veroneses) on Itaalia kergejõustiklane (kõrgushüppaja), 1980. aasta olümpiavõitja. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1976 hõbemedal (**1.91**)
1980 **olümpiavõitja** (**1.97**)
1984 hõbemedal (**2.00**)

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

1974 pronksmedal (**1.89**)
1978 **Euroopa meister** (**2.01**)
1982 pronksmedal (**1.97**)
 
#### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]

1977 **Euroopa meister** (**1.92**)
1978 **Euroopa meister** (**1.94**)
1980 **Euroopa meister** (**1.95**)
1981 **Euroopa meister** (**1.97**)

### Maailmarekordid


TulemusAegKoht

**2.01**
21. august 1978
Praha

**2.01**
4. august 1978
 Brescia
Derartu Tulu

**Derartu Tulu** (amhara ደራርቱ ቱሉ; sündinud 21. märtsil 1972 Bejokis) on Etioopia kergejõustiklane (5000 m ja 10 000 m jooks ning maraton). Kahekordne olümpiavõitja (1992, 2000) ja seitsmekordne maailmameister.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1992 **olümpiavõitja** 10 000 m (**31.06,02**)
2000 **olümpiavõitja** 10 000 m (**30.17,49**)
2004 pronksmedal 10 000 m (**30.26,42**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1995 hõbemedal 10 000 m (**31.08,10**)
2001 **maailmameister** 10 000 m **31.48,81**)

### [[Krossijooksu maailmameistrivõistlused]]

1995 **maailmameister** pikemal distantsil
1997 **maailmameister** pikemal distantsil, individuaalne ja meeskondlik
2000 **maailmameister** pikemal distantsil, individuaalne ja meeskondlik
2004 **maailmameister** pikemal distantsil, meeskondlik

## Välislingid
*
Gabro

**Gabro** on aluselise koostisega süvakivim.

IUGS-i klassifikatsiooni kohaselt on gabro süvakivim ehk jämedateraline tardkivim, mille kvartsisisaldus QAPF-diagrammil on 0–5% ning P / (A+P) > 0,9 (P – plagioklass, A – leelispäevakivi) ja plagioklassi number on suurem kui 50 (An50).

Gabro on laialt levinud kivim ja hõlmab paljusid kitsama nimetusega erimeid. Gabro on makroskoopiliselt tumeda välimusega musti, rohekaid ja halle mineraale sisaldav kivim. Gabrot moodustavad mineraaliterad on enamasti palja silmaga eristatavad (kivimil on faneriitne struktuur).

Gabro sisaldab pürokseene, plagioklassi, amfiboole ja oliviini. Tavaliselt leidub ka mõni protsent raua ja titaani oksiide, näiteks magnetiiti, ilmeniiti ja ulvöspinelli.

Pürokseen on peamiselt klinopürokseen, kuid esineb väikeseid ortopürokseeni koguseid. Kui ortopürokseeni on oluliselt rohkem kui klinopürokseeni, nimetatakse sellist kivimit noriidiks. Esineb ka kvartsgabrosid, mis on tõenäoliselt tekkinud räniga üleküllastunud magmast. Esseksiit seevastu on tekkinud räniga küllastumata magmast, mis viib feldšpatoidse mineraali nefeliini tekkeni.

Gabro on moodustunud maakoores tardunud aluselise (suhteliselt ränivaese, kuid magneesiumi- ja rauarikka) koostisega intrusiivides, kui sulamagma maapinna all kristalliliseks massiks jahtub. Suur osa maakoorest on tekkinud gabrona ookeani keskahelikes. Ka suur osa Merkuuri pinda katvatest kivimitest on tõenäoliselt gabro.

Gabroga sama koostisega on vulkaaniline kivim basalt ja soonkivim diabaas. Gabrost erinevad need peamiselt struktuuri poolest. Gabroga sarnane kivim on dioriit.

Gabrole andis Itaalias Toscanas asuva Gabbro linna järgi nimetuse saksa geoloog Christian Leopold von Buch aastal 1810.

## Kasutamine

Gabro sisaldab sageli väärtuslikes kogustes kroomi, niklit, koobaltit, kulda, hõbedat, plaatina või vasksulfiidi.

Gabro on vastupidav ja näeb üsna kena välja, mistõttu seda kasutatakse välistingimustes, näiteks sillutise- ja hauakividena ning köökide kujunduses. Gabrot nimetatakse **mustaks graniidiks**.

## Viited
Larissa Kurkina

**Larissa Kurkina** (sündinud 18. detsembril 1973 Brjanskis) on vene endine murdmaasuusataja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2006 Torinos
**  **olümpiavõitja** 4×5 km teatesõidus
** 19. koht 10 km klassikasõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2005 Oberstdorfis
** hõbemedal 4×5 km teatesõidus
**5. koht 30 km klassikas (ühisstart)
**9. koht 2×7,5 km topeltjälitussõidus
**20. koht sprindis

## Välislingid

* Larissa Kurkina FIS-i kodulehel
James Hutton

**James Hutton** (3. juuni 1726 – 26. märts 1797) oli šoti geoloog.

Huttonit peetakse tänapäevase geoloogia rajajaks. Ta oli ka plutonistide koolkonna rajaja ning pani alguse uniformismiprintsiibile, ehkki ta ei nimetanud seda nii ja sõnastas samuti teisiti, kui seda tänapäeval tavaliselt tehakse. Huttoni sõnastuses kõlas see järgmiselt: *No vestige of a beginning, no prospect of an end* ('pole mingit märki algusest, mitte mingit väljavaadet lõpule').

Huttoni tuntuim teos on "Theory of the Earth" (1795).
Margrete I

**Margrete I** (märts 1353 – 28. oktoober 1412) oli Taani ja Norra kuninganna (1387–1412) ning Rootsi regent (1389–1412). Ta oli Valdemar IV Atterdagi tütar.

Pärast oma isa surma 1375 pani Margrete Taani troonile oma poja Olufi. Tema vanem õde Ingeborg tahtis troonile seada hoopis enda ja Mecklenburgi hertsogi Heinrich III poega Albrechti, kuid Margrete osutus edukamaks poliitikuks (saavutades Pommeri hertsogite toetuse) ning saavutas oma tahtmise. Kui Margrete abikaasa Norra kuningas Håkon VI suri, sai Olufist ka Norra kuningas (Olav IV). Et Oluf oli alaealine, siis valitses mõlemat riiki tegelikult Margrete.

1387 suri Oluf aga järglasteta ning Norra ja Taani valisid oma valitsejannaks Margrete. 1389 sai ta ka Rootsi regendiks, kui Albrechti väed kaotasid Asle juures lahingu Margarete vägedele ja  ebapopulaarne Rootsi kuningas Mecklenburgi Albrecht seal kukutati. Stockholmi linn jäi aga Albrechtile ustavaks ning see langes Margrete kätte alles 1398. aastal, kui Hansa Liit, mis oli linna alates 1395. aastast valitsenud, selle kaubandusprivileegide eest kuningannale andis.

Nii oli Margretest saanud kõigi kolme Põhjamaa valitsejanna. Et ta enda poeg oli surnud, pidi ta leidma uue valitseja, kes omaks legaalset pretentsiooni kõigile kolmele troonile. Ta leidis selle oma õetütre poja Pommeri Eriku näol, kes oli juba ametlikult Norra kuningas ning krooniti 1397 Kalmaris kõigi kolme riigi ühiskuningaks. Nii sai alguse Kalmari unioon, mille tegelikuks rajajaks oli Margrete. Et Erik oli veel alaealine, siis valitses ta viimase eest regendina, ent ka pärast tolle 18-aastaseks saamist oli Margrete kuni surmani Põhjamaade tegelik valitsejanna.

## Sugupuu

## Vaata ka
*Norra kuningate loend

## Kirjandus
*Michael Linton. Margrete: Põhjamaade kuninganna 1375-1412, 222 lk, 2002, Kirjastus: Eesti raamat. ISBN: 9985653572, ISBN: 9789985653579
Vebjørn Rodal

**Vebjørn Rodal** (sündinud 16. septembril 1972 Berkakis) on Norra endine kergejõustiklane (800 m jooksja). Olümpiavõitja (1996).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1996 **olümpiavõitja** (**1.42,58**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1995 pronksmedal (**1.45,68**)

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

1994 hõbemedal (**1.46,53**)
Toce jõgi

**Toce** on jõgi Euroopas. Algab Leponti Alpidest. Ülemjooksul voolab lõunasse. Alamjooksul pöördub itta ja suubub Lago Maggioresse.
Izalco vulkaan

**Izalco** on tegevvulkaan Kesk-Ameerikas El Salvadoris. 

Vulkaani kõrgus on 1950 meetrit.

Vulkaani jalamil asub Izalco linn.

## Viited
Michael Douglas

**Michael Kirk Douglas** (sündinud 25. septembril 1944) on USA filminäitleja ja režissöör ja filmiprodutsent.

## Isiklikku
### Perekond

Michael Douglas on Kirk Douglase poeg.

1977. aasta märtsis abiellus 32-aastane Douglas 19-aastase Diandra Lukeriga, Austria diplomaadi tütrega. Neil on üks poeg, 1978. aastal sündinud Cameron.

1995. aastal andis Diandra sisse lahutusavalduse ning sai kohtuotsusega 45 miljonit dollarit valuraha.

Alates 1999. aasta märtsist hakkas Douglas kohtuma waleslannast näitleja Catherine Zeta-Jonesiga, kellega abiellus 2000. aasta 18. novembril. Mõlemad on sündinud 25. septembril, ehkki veerandsajandilise vahega. Neil on kaks last: Dylan Michael (sündinud 2000) ja Carys Zeta (sündinud 2003).

### Sugupuu

## Tunnustus
*1969 – valmis film "Hail, Hero!", kus Douglas mängis Carl Dixonit. Selle rolli eest nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks meesuustulnuka kategoorias, aga ei võitnud seda.
*1975 – valmis film "Lendas üle käopesa", mille produtsent oli Douglas. See film pälvis Oscari, Kuldgloobuse ning BAFTA auhinna.
*1979 – valmis film "Hiina sündroom", kus Douglas mängis tuumaelektrijaama ohutust uurivat ajakirjanikku. Douglas oli ka selle filmi produtsent. See film nimetati Kuldgloobuse ja BAFTA auhinna kandidaadiks parima filmi kategoorias, aga ta ei võitnud kumbagi.
*1984 – valmis film "Kalliskiviromaan", milles Douglas mängis nii meespeaosalist kui oli produtsent. See film pälvis Kuldgloobuse parima muusikali või komöödiafilmi kategoorias.
*1987 – mängis Douglas filmis "Saatuslik veetlus" meespeaosalist ja nimetati BAFTA auhinna kandidaadiks meesnäitleja kategoorias, aga ei võitnud seda. Samal aastal mängis Douglas filmis "Wall Street" peamist antagonisti Gordon Gekkot. Selle rolli eest pälvis ta parima näitleja Oscari ja Kuldgloobuse.
*1989 – mängis ta peaosa filmis "Rooside sõda", mille eest nimetati Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, aga ei võitnud seda auhinda.
*1995 – mängis ta filmis "Presidendi pruut" USA presidenti. Selle rolli eest nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, aga ei võitnud seda.
*2000 – mängis ta meespeaosa filmis "Wonder Boys" ja nimetati selle eest Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, aga ei võitnud seda.
*2010 – valmis filmi "Wall Street" järg "Wall Street: Raha ei maga", kus Douglas mängis taas Gordon Gekkot. Douglas nimetati Kuldgloobuse kandidaadiks kõrvalosatäitja kategoorias, aga ei võitnud seda.

## Filmid

## Viited

## Välislingid

* 
*
Doominoefekt

**Doominoefekt** on sündmuste jada, mis tekib üksteise järel püsti asetatud doominokivide puhul: kui üht neist tõugata, siis kukuvad kõik järjest ümber. 

Doominoefekti kui kujundlikku väljendit on sageli kasutatud poliitikas. 

Muuhulgas põhjendati sellega USA sõjalist sekkumist Vietnami sündmustesse 1960. aastatel, kuna usuti, et Vietnami langemisel kommunistide võimu kätte järgneb doominoefekt ning kommunistide võim laieneb ka naabermaadesse. USA sekkumine ja Vietnami sõda pidi selle ära hoidma. 

## Vaata ka
*Doominoteooria
Borromeo saared

**Borromeo saared** (itaalia *Isole Borromee*) on saarestik Itaalias Lago Maggiores. 

Saarte pindala on 18–20 ha.

Saared on nime saanud järve patrooni kardinal Carlo Borromeo järgi. Saarte omanik on Borromeo suguvõsa.

Isola Bella saarel, mis on nime saanud Borromeo krahvinna Isabella järgi, asub 17. sajandist pärinev uhke Palazzo Borromeo loss ning purskkaevude, skulptuuride ja grottidega aed, mis hõlmab terve saare. 

Isola Madre saarel asub Inglise stiilis botaanikaaed; saar on neljast Borromeo saarest suurim. Isola Madre on asustamata.

San Giovanni saarel, mis on saarestiku väikseim, asub dirigent Arturo Toscaninile kuulunud villa.

Isole dei Pescatori ehk Isola Superiore saarel asub kalurikülake.

## Vaata ka
*Borromeo rõngad
Levimuusika

**Levimuusika** (inglise keeles *popular music*, saksa keeles *Unterhaltungsmusik*) on üldnimetus muusikastiilidele ja -suundadele, mis on tekkinud ja kujunenud 20. sajandi teisel poolel ning mida iseloomustab jäädvustamine helisalvestustehnika abil ning levitamine massiteabevahendite kaudu.

## Mõisteid
Eestikeelsed mõisted "levimuusika" ja "süvamuusika" võeti kasutusele 1970. aastate alguses. Varem kasutati mõistet "kerge muusika", mis tähistas peamiselt estraadimuusikat ega sobinud enam sisuliselt paljude levimuusika suundade olemusega.

Levimuusika hõlmab sellises tähenduses popmuusikat, rokkmuusikat, džässmuusikat ning paljusid muid suundi ja stiile.

## Vaata ka
* Rahvamuusika
* Süvamuusika
* Süvamuusika ja levimuusika

## Viited
System of a Down

**System of a Down** on USA alternatiivmuusika bänd. 

Bänd koosneb neljast liikmest: Serj Tankian (vokaal), John Dolmayan (trummid), Shavo Odadjian (bass), Daron Malakian (kitarr). Kõik liikmed on armeenia päritolu. Ansambel tegutseb alates aastast 1995 ning on välja andnud viis albumit.

Ansambli teine album "Toxicity" sai oma sõjavastase sõnumiga tuntuks pärast 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakuid.

Viimased kaks albumit "Mezmerize" ja "Hypnotize" moodustavad mõttelise terviku, kuigi on välja antud erineval ajal.

## Albumid
*1998 "System of a Down"
*2001 "Toxicity"
*2002 "Steal This Album!"
*2005 "Mezmerize"
*2005 "Hypnotize"

## Välislingid

*Ametlik leht
*System of a Down Lyrics
Gambia vapp

**Gambia vapp** on Gambia riigivapp. Vapp võeti kasutusele 18. novembril 1964.

Vapikilpi hoiavad kaks lõvi, kes sümboliseerivad riigi minevikku Briti kolooniana. Ühel neist on käes kirves ja teisel kõblas. Kirves ja kõblas on kujutatud ka kilbil. Tööriistad sümboliseerivad põllumajanduse tähtsat rolli, aga ka kaht Gambia suuremat etnilist gruppi – mandingosid ja fulbesid. Kilbi kohal on rüütlikiiver ja palmipuu. Kilbi all on lint rahvusliku motoga *Progress, rahu, õitseng*.

## Vaata ka
* Gambia lipp
Alžeeria vapp

**Alžeeria vapp** on Alžeeria riigi ametlik vapp.

## Ajaloolised vapid ja embleemid

Pilt:Coat_of_arms_Algeria_(1830-1962).svg|Prantsuse Alžeeria vapp (1830–1962)
Pilt:Algeria coa (1962).svg|Alžeeria vapp (1962–1971)
Pilt:Emblem of Algeria (1971-1976).svg|Alžeeria embleem (1971–1976)


## Vaata ka
* Alžeeria lipp
Angola vapp

**Angola vapp** on Angola riigi ametlik vapp.

Ümara vapi keskel on sinisel taustal ristatud matšeete ja kõblas, mis sümboliseerivad iseseisvusrevolutsiooni ja põlluharijate tähtsust, ning nende kohal kuldne viisnurkne täht, sotsialistlik progressi sümbol. Nende kolme sümboli taustal on tõusev päike, uue alguse sümbol. Ringi ümbritseb rõngas, mille moodustavad ühelt poolt kohvipuu ja puuvillapõõsa oksad ja teiselt poolt poolik hammasratas. Vapi alumises osa on haridust sümboliseeriv avatud raamat ja kuldne lint Angola nimega portugali keeles (*República de Angola*).

## Endised vapid

File:Coat of arms of Portuguese West Africa (1935-1951).svg|Angola vapp Portugali asumaana 1935–1951
File:Coat of arms of Portuguese West Africa (1951-1975).svg|Angola vapp Portugali ülemereprovintsina 1951–1975
File:Lesser coat of arms of Portuguese West Africa.svg|Väike vapp 1935–1975
File:Emblem of the People's Republic of Angola (1975-1992).png|Angola Rahvavabariigi vapp 1975–1992


## Vaata ka
*Angola lipp
Antigua ja Barbuda vapp

**Antigua ja Barbuda vapp** on Antigua ja Barbuda riigi ametlik vapp.

## Vaata ka
*Antigua ja Barbuda lipp
Argentina vapp

**Argentina vapp** on Argentina riigi ametlik vapp, mis võeti oma praegusel kujul kasutusele 1944. aastal.

## Vaata ka
Argentina lipp
Austraalia vapp

**Austraalia vapp** on Austraalia Liidu ametlik vapp.

Praegune Austraalia vapp pärineb aastast 1912 ja põhineb aastatel 1908–1912 kasutusel olnud vapil.

## Austraalia osariikide ja territooriumide vapid
Ka Austraalia osariikidel ja territooriumitel on oma vapid: 
*Austraalia pealinna ala vapp
*Lõuna-Austraalia vapp
*Lääne-Austraalia vapp
*Põhjaterritooriumi vapp
*Queenslandi vapp
*Tasmaania vapp
*Uus-Lõuna-Walesi vapp
*Victoria vapp

## Vaata ka
*Austraalia lipp
Täisühing

**Täisühing** on äriühing, mille osanikud tegutsevad ühise ärinime all ja vastutavad ühingu kohustuste eest võrdselt kogu oma varaga. 

Täisühingu osanik võib olla nii füüsiline isik kui ka juriidiline isik.  

## Vaata ka
*Usaldusühing
*Osaühing
*Aktsiaselts
*Tulundusühistu

## Välislingid
*Äriseadustik