open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vilius Šaduikis

**Vilius Šaduikis** (sündinud 10. juunil 1940 Obeliai vallas Rokiškise maakonnas) on leedu alpinist ja energeetikaajaloolane.

Ta on esimesi Baltimaade alpiniste, kes on osalenud Himaalaja ekspeditsioonides. Ta on mitmekordne Leedu ja Baltikumi meister alpinismis. 

Ta oli aastatel 1979–1993 Leedu Alpinismi Assotsiatsiooni president, 1999–2009 asepresident.

## Haridustee ja töökäik
Ta lõpetas 1957. aastal Kaunase 2. Keskkooli ja 1962. aastal Kaunase Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna insenermehaanika erialal. 

Ta on töötanud energeetikatööstuses peainsenerina ja Vilniuse soojusvõrkude ettevõtte asedirektorina. Ta oli Leedu energeetikamuuseumi loojaid ja aastatel 2003–2010 selle direktor.

## Alpinism
Alpinismiga hakkas ta tegelema 1958. aastal Kaunase Polütehnilise Instituudi alpinismisektsioonis Gediminas Akstinase treenerikäe all. 

1964. aastal osales ta kolme mäetipu esmavallutuses Pamiiris (Čiurlionise (5794 m), Donelaitise (5839) ja Leedu mäetipp (6080 m)).

### Himaalaja ekspeditsioonid
1991. aastal osales ta Himaalajas Leedu Džomolungma rekognostseerimisekspeditsioonil mäe Tiibeti-poolsel küljel (tipputõus oli planeeritud järgmisele aastale).

1992. aastal võttis ta osa Leedu Džomolungma ekspeditsioonist. Augustis alustatud tõusu käigus üritas ta koos 11 kaaslasega (teiste seas Vladas Vitkauskas) edutult tõusta tippu klassikalisel marsruudil mäe põhjaküljelt. Vahelaagrist kõrgusel 7850 m ilmaolude halvenedes tõusu jätkata polnud võimalik. Oktoobri lõpus tuli Leedu ekspeditsioon katkestada. Seda olid sunnitud tegema ka ülejäänud ekspeditsioonid (Prantsuse, Itaalia ja Taiwan). 

### Veteranalpinist
Ta jätkas mägironimist ka vanemas eas: 1995. aastal tõusis ta Kilimanjaro (5895 m), 1996. aastal Mont Blanci (4809 m), 2005. aastal Ararati (5137 m), 2009. aastal Gediminas Akstinase mäetippu (4250 m) ja 2001. aastal Fuji (3776 m) tippu.

2016. aastal külastas ta Dzomolungma baaslaagit.

## Viited
Ain Siimann

**Ain Siimann** (sündinud 25. augustil 1940) on eesti pedagoog ja koolijuht. 

Ta sündis 1940. aastal pere teise lapsena. 

Ta alustas kooliteed 1. septembril Tallinna 26. 7-klassilises koolis. 1949. aastal saadeti pereisa märtsiküüditamise käigus Siberisse. Seetõttu pani ema Aini koos vennaga ajutiselt Riisipere lastekodusse. Ta lõpetas aastal 1956 7-klassilise kooli ja alustas töömehepõlve. 

Aastal 1961 võeti ta Nõukogude armeesse, ta oli väljaõppel Jaltas raadiolokatsioonipolgu õppekeskuses, ta teenis aastani 1963 raadiolokaatori erialal, seejärel vabastati ta tervislikel põhjustel ajateenistusest.

Ta lõpetas 1973. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna ajaloolasena.

## Tegevus NLKP-s
*1976 NLPK liige

## Koolijuhina
Ta oli aastatel 1981–1982 Tallinna 4. Keskkooli ja aastatel 1982–2005 Tallinna 1. Keskkooli / Gustav Adolfi Gümnaasiumi direktor.
Gerry Adams

**Gerard "Gerry" Adams** (iiri keeles *Gearóid Mac Ádhaimh*; sündinud 6. oktoobril 1948 Belfastis) on Põhja-Iirimaa poliitik, ta oli erakonna Sinn Féin juht 13. novembrist 1983 kuni 10. veebruarini 2018. Ta oli aastatel 1983–1992 ja 1997–2011 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. Aastatel 2011 - 2018 oli ta Dáil Éireanni (Iirimaa parlamendi alamkoja) liige.
Võrgukaabel

**Võrgukaabel** või **ühendusjuhe** on valgus- või elektriline kaabel, mis ühendatakse kahe või enama seadme vahel võrgu või ühenduse loomiseks. Eri tüüpi seadmeid ühendatakse võrgukaabliga, näiteks kommutaator ja arvuti või kommutaator ja ruuter.

## Üldiselt

Võrgukaabel erineb standardsest kaablist painduvuse poolest, enamasti tavaline kaabel koosneb puhtast vasest. Kuna kaabel on vasest, siis sumbumus (signaali kadu) on suurem. Samuti tehakse kaableid erinevate kattevärvidega, et neid oleks lihtsam eristada, näiteks kui on kommutaatori taga rohkem kui üks võrgukaabel.

Ühendusjuhtmed võivad olla pikkuselt lühikesed või pikad. Ühendusjuhe peab ulatuma ühest seadmest teiseni. Pikemate juhtmete korral enamasti muutub paksus suuremaks lisakaitse tõttu, sest signaalikadu ja elektromagneteline interferents suureneb juhtme pikenemisel.

Võrgukaablite alla käivad mikrofonijuhtmed, kõrvaklappide pikendusjuhtmed, XLR-konnektor, pulkpistik, RCA pistikühendus (samuti Etherneti moodulpistikühenduse juhtmed), ja paksud videokaablid, millega antakse edasi video või võimendatud signaal.
Ühendusjuhtme tüübid on:
*üksikjuhtme tüüpi, näiteks mõnda sorti klemmid ja pistikud või nõelpistikud;
*koaksiaalkaabel, näiteks BNC-konnektor;
*varjestatud ja varjestamata Cat 5, Cat 5e, Cat 6 või Cat 6A juhtmed, mis kasutavad 8P8C (RJ-45) moodulpistikühendust otsekaabli T568A või T568B kaabeldust;
*valgusjuhe.

Võrgukaablitel on alati ühendused mõlemal pool.

* **Cat5** lubab ühenduskiirust kuni 100&nbsp;Mbit/s ja Cat5e kuni 1&nbsp;GBit/s.
* **Cat6**-ga on võimalik gigabitist ühendust edastata 100-meetrise juhtmega, sest juhtmete ristlõige on suurem kui Cat5-kaablitel. Seega sobib see ka voolu edastamiseks PoE (inglise keeles *Power over Ethernet*) tehnoloogiaga, sest takistus on väiksem.
* **[[Cat7]]** on kallis ja selle kõik keerdpaarid on eraldi varjestatud ning see toetab kiirusi kuni 10 Gbit/s. Sellise kiirusega internetti tavakasutuses vaja pole.

## Vaata ka
* IEEE
* IEEE-SA
* IEEE 802.1
* IEEE 802.3
*Koaksiaalkaabel
*Valguskaabel

## Viited
Johann Wilhelm (Pfalz)

**Johann Wilhelm II** (alamsaksa: *"Jan Wellem"*; 19. aprill 1658 – 8. juuni 1716) Wittelsbachide dünastiast oli Pfalzi kuurvürst (1690–1716), Neuburgi hertsog (1690–1716), Jülichi ja Bergi hertsog (1679–1716) ning Oberpfalzi ja Chami hertsog (1707–1714). Alates 1697. aastast oli Johann Wilhelm ka Megeni krahv.

## Elulugu

Ta oli Neuburgi pfaltskrahvi Philipp Wilhelmi ja Elisabeth Amalie von Hessen-Darmstadti poeg ning sündis Düsseldorfis, kus ta ka resideeris Heidelbergi asemel, mis oli Pfalzi pärilussõjas Prantsuse vägede poolt suuresti purustatud. Teda harisid jesuiidid ja aastal 1674 tegi ta suure tuuri Itaaliasse.

Ta abiellus aastal 1678 Austria ertshertsoginna Maria Annaga. Viimane oli keiser Ferdinand III ja selle kolmanda naise Eleonora tütar. Pärast naise surma aastal 1689 abiellus ta Toscana suurhertsogi Cosimo III tütre Anna Maria Luisa de' Mediciga.

Tema isa loovutas Jülichi ja Bergi hertsogkonnad talle aastal 1679, enne, kui ta aastal 1690 ka Pfalzi kuurvürstiks sai. Rijswijki rahuga (1697) taastas ta palju valdusi, mis olid prantslaste poolt vallutatud olnud, tingimusel, et Pfalzi kuurvürstkond ei pöördu protestantlusse. See tingimus ei teinud teda populaarseks ei Pfalzis ega protestantide hulgas.

Johann Wilhelm kuulutas usulist sallivust aastal 1705 oma armukese Dorothea von Veleni initsiatiivil.

Hispaania pärilussõja ajal sai Johann Wilhelm ka Baieri Oberpfalzi, mis tagastati Baierile aastal 1714. Ta suri Düsseldorfis ja maeti Püha Andrease kirikusse. Kuna Johann Wilhelmil ei olnud poega, sai tema järglaseks tema vend Karl III Philipp.

## Kunstikogud

Ta oli populaarsem Jülich-Bergis, kus ta püstitas väljapaistvaid ehitisi, nagu Bensbergi loss, ja pidas pillavat õukonda, mis andis tööd paljudele kunstnikele ja käsitöölistele, sealhulgas õukonnakunstnikud Johannes Spilberg, tema tütar Adriana, viimase hilisem abikaasa Eglon van der Neer, Adriaen van der Werff, Jan Frans van Douven, Herman van der Mijn, Jan van Nickelen, tema tütar Jacoba Maria van Nickelen, viimase abikaasa Willem Troost, Rachel Ruysch, Godfried Schalcken ja Jan Weenix koos oma tütre Maria Weenixiga. Tema tohutut Rubensi maalide kogu saab ikka veel näha Alte Pinakothekis Münchenis.

Tema lesk Anna Maria Luisa oli viimane Medici võsuke. Kunstide soosijana pärandas ta Medicite suure kunstikogu, sealhulgas Uffizi, Palazzo Pitti ja Medici villade sisu, mille ta päris pärast oma venna Gian Gastone surma aastal 1737, ja oma Pfalzi aarded Toscanale tingimusel, et osakestki sellest ei tohi pealinnast Firenzest välja viia. Seetõttu võib neid aardeid tänapäevalgi Firenzes näha.

Düsseldorfi Jan-Wellemi väljak on nime saanud Johann Wilhelmi järgi.
Seene tänav (Kärdla)

**Seene tänav** on tänav Kärdlas, linna lõunaosas.

Tänav algab kahe eraldi haruna Alato tänavalt, mõlemad harud suunduvad lõunasse ja lõppevad tupikuna.
Karjavärava plats

**Karjavärava plats** (ka Karjavärava väljak) on väljak Tallinna vanalinnas Suur-Karja, Vana-Posti ja Müürivahe tänava ristumiskohas. 

Plats sai nime 16. mail 1989.

Platsil on Tauno Kangro skulptuur "Õnnelik korstnapühkija"

## Viited
Tartu tänav (Viljandi)

**Tartu tänav** on tänav Viljandis, mis viib südalinnast linna piirile, kus muutub Tartu–Viljandi maanteeks. 

## Kirjeldus

Tartu tänav saab alguse Tallinna tänavalt ja kulgeb idakagusse (selles lõigus on Tartu tänav ühesuunaline suunaga alguse poolt), ristub seejärel Lossi tänavaga, vasakult suubub sellesse Koidu ja paremalt Kraavi tänav, misjärel Tartu suundub itta ja ristub Mäe tänavaga ja Liiva tänavaga. Ristmiku järel pöördub Tartu tänav kagusse, sellesse suubuvad paremalt Järve ning Aasa tänav. Aasa ristmikul pöördub Tartu tänav idakirdesse. Vasemalt suubub sellesse Lühike tänav, seejärel ristub ta Lepa ja Kõrgemäe tänavaga, paremalt suubub sellesse Männi tänav, vasakult Pihlaka, paremalt Aia ja Luha tänavad. Ristudes C. R. Jakobsoni tänavaga, muudab Tartu tänav veel kord suunda ning pöördub itta ja hiljem idakagusse, kuni sellest saab Tartu–Viljandi maantee.
Tänava pikkus on 2562 m.

Tartu tänaval paiknevad Kõrgemäe, Tartu ja Kösti bussipeatus. Südalinnas asuvad selle ääres mõned söögikohad ja poed, samuti Viljandi hotellihoone, Tartu tänav 11. 18. sajandi teisel poolel ehitatud elamu Tartu tänav 19 on registreeritud riikliku ehitismälestisena.

## Ajalugu

Tartu tänav (saksa keeles *Dörptische Strasse*) oli maanteena olemas juba keskajal, hoonestatud alates 18. sajandi lõpust ja tänavanimetusena alates 1804. aastast. Algselt järgis tänav vallikraavi kulgu, 19. sajandil õgvendati teisel kolmandikul rööpseks Posti tänavaga. Alates 19. sajandi lõpust muutus äritänavaks, mille hoonestust seetõttu tihti ümber kujundati, 1920.–1930. aastatel elavnes kaubandus veelgi. 20. sajandi alguses oli tänavalgustitena peamiselt kasutusel rippvalgustid ja laternad hoonete küljes. Maakivikatendiga kaetud sõiduteed ääristasid graniitplaatidega kaetud kõnniteed.

Tartu tänavas avati 1919. aastal Jaan Rebase riidevärvimise vabrik. 1920. aastal asutati Viljandi likööri- ja veinitehaste OÜ Alko, kus valmistati likööre ja veine ning esimesena Eestis vahuveini. 1924. aastal rajas August Bachmann Tartu tänavasse polstermööbli- ja sadulsepatööstuse ja täiendas seda hiljem mööblitööstusega, kus valmistati ka peennahatooteid ja hobuseriistu. Gustav Tänav avas Tartu tänavas pagaritööstuse ja kaupluse. 

Eesti NSV ajal tegutses Tartu tänav 5,  Vabariiklik Viljandi Meditsiiniline Keskkool.

## Galerii

Tartu tn, Viljandi, 1908.jpg|Tartu tänav, 1908
E.Pohli maja, Lossi tn 26, Viljandi, 1912.jpg|Eduard Pohli maja Tartu ja Lossi tänava ristmikul, 1912
Tartu tn, Viljandi, u 1910.jpg|Tartu tänav, umbes 1910
Tartu tn, Viljandi, ca 1920.jpg|Tartu tänav, umbes 1920


## Viited
Vasara tänav (Tartu)

**Vasara tänav** on tänav Tartus Ropka linnaosas ja Ropka tööstusrajooni linnaosas.

Vasara tänav algab Aardla tänavalt ja tänava üks ots lõppeb Tähe ja teine Jalaka tänavaga ristumisel. Tänav on umbes 1400 meetrit pikk.
Timuti tänav (Tartu)

**Timuti tänav** on tänav Tartus Variku linnaosas.

Timuti tänav kulgeb paralleelselt kõrval asuvate Kopli ja Kesa tänavaga. Timuti tänav on mõlemalt poolt tupiktänav.
Aḩmad al-Mīrghanī

**Aḩmad al-Mīrghanī** (araabia keeles أحمد الميرغني‎; 16. august 1941 Põhja-Hartum – 2. november 2008 Aleksandria, Egiptus) oli Sudaani poliitik, aastatel 1986–1989 Sudaani president. 

30. juunil 1989 kukutas ‘Umar Ḩasan Aḩmad al-Bashīr tema valitsuse sõjaväelise riigipöörde käigus.
Gniew

**Gniew** (saksa Mewe) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Tczewi maakonnas, Gniewi valla halduskeskus.

Asulas elab 6844 elanikku (2003).

## Viited
Auksaare laht

**Auksaare laht** on laht Saare maakonnas Vilsandi saare juures.

Lahes on Koluma rahu. Lahe idatipus on Orjassaare nukk.

## Välislingid
*
Posti tänav

**Posti tänav** on mitmes Eesti asulas:

* **[[Posti tänav (Abja-Paluoja)|Posti tänav]]**, tänav Abja-Paluojal
* **[[Posti tänav (Antsla)|Posti tänav]]**, tänav Antslas
* **[[Posti tänav (Haapsalu)|Posti tänav]]**, tänav Haapsalus
* **[[Posti tänav (Kadrina)|Posti tänav]]**, tänav Kadrina alevikus
* **[[Posti tänav (Keila)|Posti tänav]]**, tänav Keilas
* **[[Posti tänav (Kiviõli)|Posti tänav]]**, tänav Kiviõlis
* **[[Posti tänav (Kohila)|Posti tänav]]**, tänav Kohila alevis
* **[[Posti tänav (Kohtla-Nõmme)|Posti tänav]]**, tänav Kohtla-Nõmme alevis
* **[[Posti tänav (Kunda)|Posti tänav]]**, tänav Kundas
* **[[Posti tänav (Kärdla)|Posti tänav]]**, tänav Kärdlas
* **[[Posti tänav (Käru)|Posti tänav]]**, tänav Käru alevikus
* **[[Posti tänav (Lagedi)|Posti tänav]]**, tänav Lagedi alevikus
* **[[Posti tänav (Loksa)|Posti tänav]]**, tänav Loksal
* **[[Posti tänav (Mustla)|Posti tänav]]**, tänav Mustla alevikus
* **[[Posti tänav (Mõisaküla)|Posti tänav]]**, tänav Mõisakülas
* **[[Posti tänav (Paide)|Posti tänav]]**, tänav Paides
* **[[Posti tänav (Rakvere)|Posti tänav]]**, tänav Rakveres
* **[[Posti tänav (Sonda)|Posti tänav]]**, tänav Sonda alevikus
* **[[Posti tänav (Valjala)|Posti tänav]]**, tänav Valjala alevikus
* **[[Posti tänav (Viljandi)|Posti tänav]]**, tänav Viljandis
* **[[Posti tänav (Võsu)|Posti tänav]]**, tänav Võsu alevikus
* **[[Posti tänav (Vändra)|Posti tänav]]**, tänav Vändra alevis

## Vaata ka
* **[[Vana-Posti tänav]]** Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis. 
* **[[Suur-Posti tänav]]** Pärnus
* **[[Väike-Posti tänav]]** Pärnus
Sunna Åbbargrunne

**Sunna Åbbargrunne** (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles *Södra Abborrgrundet*) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo küla alal Hullo lahes asuv 0,37 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 328 meetrit.

Saar on kruusase pinnamoega.

Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

Saare koordinaadid on .

## Vaata ka
*Stora Åbbargrunne

## Välislingid
*
Johann Wilhelm

**Johann Wilhelm** on olnud mitme valitseja nimi:

***[[Johann Wilhelm (Pfalz)|Johann Wilhelm]]**, pfaltskrahv ja Pfalzi kuurvürst (1690–1716)
*...
Parrotspitze

**Parrotspitze**, ka **Parrot**, on mäetipp Monte Rosa mäemassiivis Penniini Alpides.

Mäetipp on nimetatud Jean Jacques Friedrich Wilhelm Parroti järgi, kes aastatel 1814–1816 ronis Monte Rosa massiivis.

Tipp jääb Šveitsi ja Itaalia piirile. Halduslikult asub mägi Valais' kantonis (Šveits) ja Valle d'Aosta maakonnas  (Itaalia). 

Parrotspitze'i, Alpide kõrguselt 12. mäetipu, kõrgus on **4432 m**.

Parrotspitze paikneb Dufouri mäetipust 2,1 km lõuna suunas.

## Alpinism
Esmatõusu tippu tegid 16. augustil 1863 Reginald S. Macdonald, Florence Crauford Grove, Montagu Woodmass ja William Edward Hall koos mägigiididega Melchior Andereggi ja Peter Perreniga.

### Eesti alpinistide tipputõusud
2002. ja 2005. aastal ronisid Monte Rosa mäemassiivis, sealhulgas Parroti tippu, Alpiklubi Firn alpinistid.

## Vaata ka

*Parroti mäetipp

## Viited

## Välislingid

*Die Viertausender der Alpen. Parrotspitze. 4000er.de
Christian von Dahlen

**Christian von Dahlen** (**Christian Dahl**; 10/21. veebruar 1719 Kuressaare – 25. jaanuar/5. veebruar 1757 Kuressaare), Tamse (Tamsal) kroonumõisa rentnik.

Christian von Dahleni vanemad olid: Kuressaare rae liige Georg Dahl (1681-1732) ja Anna Katharina Lippe (1690–1766).

Riigiaadel, aadeldati  25. septembril 1742 Frankfurt am Mainis, immatrikuleeritud Saaremaa rüütelkonda 1743. aastal, nr 19 all, kui von Dahlen.

Abikaasa alates 1743 Meedlast Anna Christina von Poll (1723–14/26. veebruar 1807 Kuressaare), Saaremaa rüütelkonna peamehe (1693) ja Võhksa mõisniku Christian Friedrich von Polli  (1672−1748) ja Anna Christina von Tolli tütar. Abielu oli lastetu. 
## Viited

## Välislingid
*Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft s. 475
Daniel von Dannenstern

**Daniel von Dannenstern** 12/21. november 1721 – 22. detsember 1788/2. jaanuar 1789) Rääbise (Repshof, Laiuse kihelkond), Tõikvere (Toikfer, Torma kihelkond) ja Võrsna (Würtzen, Püha kihelkond [?], alates 1781) mõisnik, kapten. Immatrikuleeriti 11/22. veebruaril 1784 Saaremaa rüütelkonda.

Vanemad Ernst von Dannenstern [surnud 1724, Põlgaste (Pölcks) ja Hurmi (mõlemad Kanepi kihelkonnas)] mõisnik ja Maria Luise Leijonancker (1703-1771).

Abikaasa 23.märtsist/3.aprillist 1753 Luual Henrika Wilhelmine von Transehe (8/19. juuni 1732 Õisu (Euseküll) – 26.detsember 1808/7. jaanuar 1809 Võru)

Dannnsternid aadeldati 9/20. juunil 1699 ilma introduktsioonita, varasema perekonnanime järgi nimetatakse ka Metzue von Dannenstern.

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00475.html?prozent=
Paope laht

**Paope laht** on laht Hiiu maakonnas. Laht jääb Ninametsa ja Paope poolsaare vahele.

Lahes on Ninalaid.
Austurvike

**Austurvike** (ka Rälby Austurvike; eestirootsikeelsed nimed) on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv laht.

Lahe koordinaadid on .

## Vaata ka
*Västurvike
Möldri lõpp

**Möldri lõpp** (ka *Möldri laht*) on laht Saare maakonnas.

Lahe ääres asub Möldri küla.

Lahte suubub Möldri oja.

.
Väike salm

**Väike salm** (ka Väikesalm) on väin Põhja-Eestis Kräsuli saare ja Viimsi poolsaare vahel. Väina laius on umbes 400 meetrit ja sügavus pool kuni kaks meetrit. Ida poolt piirab salme Rohuneeme tipu ja Kumbli saare vahel asuv kivine madalik.  

## Vaata ka
*Suur salm
Kaberneeme laht

**Kaberneeme laht** on laht Harju maakonnas. Laht jääb Ihasalu ja Kaberneeme poolsaare vahele.

Lahe koordinaadid on .
Hara laht (Noarootsi)

**Hara laht** (ka Hara viik) on laht Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 

Hara laht asub Noarootsi poolsaare põhjaosa ja mandri vahel.

Hara laht on silla ja truubi kaudu ühenduses Vööla merega.

Lahte suubub Ogerna peakraav.

Lahe koordinaadid on .
Reigi laht

**Reigi laht** on laht Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. 

Lahe ääres asub Reigi küla.

Lahes asub Ninalaid.

Lahe koordinaadid on .
Tahu laht

**Tahu laht** on laht Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja Haapsalu linnas. Tahu laht on Haapsalu lahe osa.

Lahe koordinaadid on .
Monokkel

**Monokkel** on optiline vahend nägemise korrigeerimiseks, milles erinevalt tänapäeval enam levinud prillidest on ainult üks lääts.

Monokkel leiutati umbes 18. sajandi alguses. Suurima populaarsuse saavutasid monoklid 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses, kui neid kandsid peamiselt jõukamad mehed. Ameerikas muutusid monoklid 20. sajandi alguses ka naiste hulgas populaarseks.

Monokleid on kolme tüüpi. 

* Esimene on lihtne klaasist monokkel metalläärega – need olid esimesed monoklid Inglismaal.
* Teine tüüp leiutati umbes aastal 1890 – see koosnes raamist, mis hoidis monoklit silmast eemal, et ripsmed ei jääks monokli külge kinni. Sellised monoklid olid tihti väga kallid.
* Kolmandat tüüpi monoklil ei olnud raami ega paela ning seda võis kanda vabalt. See tüüp oli populaarne 20. sajandi alguses, kui klaasi sai lõigata nii, et see sobiks igaühe silmakoopaga.
Tony Strong

**Tony Strong** on inglise kirjanik.

## Elu
Ta sündis 1962. aastal Ugandas, kuid tema vanemad kolisid tagasi Ühendkuningriiki, kui ta oli kuueaastane.

## Õpingud
Ta õppis Oxfordi ülikoolis inglise kirjandust näitekirjaniku ja luuletaja Francis Warneri juhendamisel ning läks tööle reklaamikirjanikuna firmasse Ogilvy and Mather, kust olid juba välja kasvanud sellised kirjanikud nagu Salman Rushdie ja Fay Weldon.

## Looming

Tony Strong on avaldanud neli raamatut, mida võib pidada psühholoogilisteks trilleriteks. Ta on kasutanud erinevaid pseudonüüme (Anthony Capella jt). Ta on tegev uimastivastases võitluses, mille eest on ta ka pälvinud BAFTA auhinna.

Eesti keeles on tema loomingust ilmunud JP Delaney pseudonüümi all kirjutatud kaks romaani: "Eelmine tüdruk" (2017; Varrak; tõlkija Tiia Krass) ja "Usu mind" (2019; Varrak; tõlkija Peeter Villmann).

### Ilmunud teosed
* "The Death Pit" (1997) 
* "The Poison Tree" (1999)
* "The Decoy" (2001)
* "Tell me Lies" (2003)
* "The Girl Before" (2017)

## Viited
Verhoturje

**Verhoturje** (vene keeles Верхотурье) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Linn asub Tura jõe vasakul kaldal.

Verhoturje asutati 1598 ja samal aastal sai ka linnaõigused.

Linnas elab 8678 elanikku (2016).
Koolimäe laht

**Koolimäe laht** on laht Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Koolimäe küla lähedal.  

Lahte piiravad ida poolt Natturi neem ja lääne poolt Lobi neem. Lahes asuvad Älvi saar ja väike Looduse saar. Lobi neeme pool asuvad lahes madalad lahesopid ehk lõukad (Saviloo ja Ulkkari lõukad), Lobi neeme kivikülv ja mitmed suured rändrahnud.

Lahte suubub Koolimäe oja.

Lahe koordinaadid on .
Muratsi laht

**Muratsi laht** on laht Saare maakonnas Saaremaa vallas. 

Lahe ääres asub Muratsi küla.

Lahe koordinaadid on .
Ratzeburg

**Ratzeburg** on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal. 

Ratzeburg asutati ajavahemikul 1000–1066.

Linnas elas 2010. aastal 13 699 inimest.

## Viited
Schwarzenbek

**Schwarzenbek** on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal. 

Linnas elab 15 074 elanikku (2010).

## Viited
Salzwedel

**Salzwedel** on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal. 

Aastail 1263–1518 kuulus linn Hansa Liitu.

Linnas elas 2010. aastal 24 874 elanikku.

## Viited
Golub-Dobrzyń

**Golub-Dobrzyń** on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas, Golub-Dobrzyńi maakonna halduskeskus. Linn asub Drwęca jõe kaldal.

Enne 5. maid 1951 olid Golub ja Dobrzyń eraldi linnad.

Linnas elab 14 069 elanikku (2009).

## Galerii

Golub Dobrzyń ewangelicki.jpg
Golub-Dobrzyń, zamek krzyżacki.jpg
Golub Dobrzyń - panoramio (1).jpg


## Viited
Inowrocław

**Inowrocław** on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas, Inowrocławi maakonna keskus.

Linn asub Noteći jõe ääres.

Asulat on esimest korda mainitud 1185. 1238 sai asula linnaõigused.

Linnas elab 74 100 elanikku (2016).
Thomas Scheileke

**Thomas Scheileke** (sündinud 5. novembril 1964 Hamburgis) on Eestis elav saksa kunstnik ja illustraator. 

Teinud koostööd kirjastustega Huma ja Koolibri ning ajakirjadega Täheke, Hea Laps, Minu Maailm jt. 

## Välislingid
* http://www.perrypedia.proc.org/wiki/Thomas_Scheileke
* https://www.koolibri.ee/book.php?nid=1450
* https://www.koolibri.ee/book.php?nid=1722
Alexander Sculteti

**Alexander Sculteti** (ladinapäraselt ka *Scultetus*; surnud 2. augustil 1570 Roomas) oli Preisimaa päritolu vaimulik ja õpetlane.

Sculteti sündis arvatavasti Dirschaus (praegu Tczew) või Danzigis (praegu Gdańsk). Ta õppis arvatavasti alates 1503. aastast Krakowi ülikoolis õigust ja teoloogiat ning pühitseti preestriks. Seejärel asus ta tööle Rooma paavsti kantseleis.

1515. aastal sai Scultetist Ermlandi toomhärra, samuti on teda mainitud Tartu ja Saare-Lääne toomhärrana. Sama aasta lõpus viibis ta 17 nädalat Riias, olles ühe kohtuasja läbiviija. Seejärel ta tõenäoliselt enam Liivimaal ei käinud. 1524 ja 1537 on teda mainitud Tartu, Saare-Lääne ja Tallinna toomhärrana, 1549 Tallinna ja Ermlandi toomhärrana. 1530–1539 oli Sculteti Ermlandi toomkapiitli sekretär ning Nicolaus Copernicuse lähendane kaastöötaja. Ta töötas ka kartograafina ning võitles katoliku kiriku sisemise reformi eest.

1546. aastal andis Sculteti Roomas välja teose "Chronographia, sive annales omnium fere regum, principum", mida paavst Paulus III pidas aga kahtlaseks ning keelas selle levitamise. 1549. aastal sai Scultetist Rooma Anima vennaskonna (sakslaste kogukonna) liige. 1550. aastatel süüdistati teda ketserluses ning paavst Paulus IV ajal oli ta mõnda aega vangis, talt võeti kõik raamatud ja käsikirjad. Paavst Pius IV ajal pääses ta taas vangistusest välja.

Sculteti suri 1570. aastal Roomas, tema matmise eest hoolitses Anima vennaskond. 1584. aastal omandas vennaskond ka kõik Sculteti raamatud ja käsikirjad.  

## Kirjandus
* Leonid Arbusow vanem, *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*, II (lk 106), III (lk 67), IV (lk 193–194).
Leedu mäetipp

**Leedu mäetipp** (vene keeles Пик Литва, leedu keeles *Lietuvos viršūnė*) on mägi Pamiiris Šohdara mäeahelikus.

Halduslikult asub mägi Mägi-Badahšanis Tadžikistanis. Jääb Afganistani piiri lähedale.

Mäe kõrgus on **6080 m**. Uuematel, kuid mitteametlikel andmetel on tipu tegelik kõrgus 6141 m. 

## Alpinism
1964. aasta alguses oli Leedu NSV ainus Baltikumis, kelle alpinistid polnud veel kuuetuhandelise mäe tippu tõusnud (eesti ja läti alpinistid tegid seda 1960. aastal).

Sama aasta suvel korraldasid leedulased Pamiiri ekspeditsiooni Šohdara ahelikku, et tõusta mitme seni nimeta olnud ja kellegi poolt käimata mäe tippu. Juulis esmavallutati kaks viietuhandelist tippu (Čiurlionise ja Donelaitise mäetipp). Augustis tõusti eeltöö tulemusena väljavalitud ühele 6222 meetri kõrguse mäe tippu. Tippujõudnuid ootas ees aga üllatus. Leiti tiputuur, milles hoiul olnud ürikust loeti välja tegelike esmatõusjate nimed (1958. aastal esmavallutatud tipp sai nimeks Leningradi Riikliku Ülikooli auks LGU mäetipp).

Kiiresti hakati otsima uut lahendust. Paari päeva jooksul uuriti lähimat ümbrust kohapeal ja leiti uus kandidaat tipputõusmiseks. 18. augustil esmavallutatud mäetipp (6080 m) nimetati "Leedu mäetipuks". Tipputõus tehti kahe grupiga. Esimesse gruppi kuulusid Romualdas Kęstutis Augūnas (tõusu juht), Juozas Antanavičius, Aleksandras Jurgelionis, Stasys Miglinas ja Kazys Monstvilas. Teise gruppi kuulusid Vilius Šaduikis (tõusu juht), Balys Binkauskas, Jaroslavas Okulič-Kazarinas ja Augustas Kubilius.

### Hilisemad tipputõusud
1974. aastal korraldasid leedulased uue ekspeditsiooni Leedu mäetippu. Seekord tõusti tippu kahel uuel, tehniliselt raskemal marsruudil. Tipus käis 8 alpinisti.

2014. aastal sellele mäele organiseeritud Leedu ekspeditsiooni käigus tõusid tippu 4 leedu alpinisti (marsruudi raskuskategooria 4A Vene süsteemis).

## Vaata ka
*Estonia mäetipp
*Läti mäetipp

## Viited

## Välislingid
*Foto Leedu mäetipust. alpinizmo.vikis.lt
*Artikli päises foto leedu alpinistide esmatõusust Leedu mäetipule 1964. aastal. 15min.lt
Kołobrzeg

**Kołobrzeg** (saksa keeles *Kolberg*) on linn Poola loodeosas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas, Kołobrzegi maakonna keskus. See asub Parsęta jõe ääres Läänemere lõunakaldal.

2016. aasta seisuga elab linnas 46 626 inimest.

1255. aastal sai Kołobrzeg linnaõigused. 1284. aastal võeti linn Hansa Liitu.

## Sõprus- ja partnerlinnad
*  Bad Oldesloe, Saksamaa
*  Barth, Saksamaa
*  Feodossija, Ukraina
*  Follonica, Itaalia
*  Koekelberg, Belgia
*  Landskrona, Rootsi
*  Nexø, Taani
*  Nyborg, Taani
*  Pankow, Saksamaa
*  Pori, Soome
*  Simrishamn, Rootsi

## Välislingid

* Koduleht
Leszno

**Leszno** (saksa keeles *Lissa*) on maakonnaõigustega linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. 

Asulat on esmamainitud 1393. aastal. 1547. aastal sai asula linnaõigused.

Linnas elab 63 970 elanikku (2006).

## Viited
Sandomierz

**Sandomierz** on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas, Sandomierzi maakonna halduskeskus. Sandomierz asub Wisła jõe kaldal, veidi ülesvoolu Sani jõe suudmest.

Linnas elab 24 187 elanikku (2016).

## Viited
Świecie

**Świecie** (saksa keeles *Schwetz*) on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Linnas asub Świecie maakonna keskus.

Linn asub Wda jõe suubumiskohas Wisłasse.

Asulat on esmamainitud 1198. aastal.

Linnas elab 25 968 elanikku (2006).

## Viited
Carles Rexach

**Carles Rexach i Cerdà** (sündinud 13. jaanuaril 1947 Barcelonas) on endine Hispaania jalgpallur ja jalgpallitreener. 

Ta on endine Barcelona mängija. Kataloonia klubis mängis ta kokku 449 mängu ja lõi 122 väravat. Rexach võitis Barcelonaga kaheksa karikat, sealhulgas tuli 1974. aastal Hispaania meistriks.

Rexach avastas 13-aastase Lionel Messi ja sõlmis temaga Barcelona lepingu.

## Klubikarjäär

### Barcelona

Rexach veetis suurema osa oma karjäärist FC Barcelona ridades. Ta liitus Barcelonaga 12-aastaselt ja mängis klubis kokku 22 aastat, mille jooksul jäi ta arvele 449 mängu ja 122 väravat.

1974. aastal moodustas ta Barcelonas partnerluse Johan Cruijffiga. Koos aidati Barcelonal tulla Hispaania meistriks – esimest korda viimase 14 aasta jooksul.

## Koondisekarjäär

### Hispaania jalgpallikoondis

Rexach kuulus ka Hispaania koondise, kus ta tegi kaasa 15 kohtumist ja lõi kaks väravat.

## Treenerikarjäär

Vahemikus 1988–1996 oli ta Barcelona abitreener Johan Cruijffile. Kataloonia klubi peatreeneriks sai ta 2001. aastal.

2000. aastal avastas Carles Rexach 13-aastase Lionel Messi ja sõlmis temaga lepingu.

## Saavutused

### Mängijana
;Barcelona
*UEFA karikavõitjate karikas: 1978–79
*Messilinnade karikas: 1965–1966, 1971
*La Liga: 1973–74
*Copa del Rey: 1967–68, 1970–71, 1977–78, 1980–81

### Individuaalsed
* La Liga parim väravakütt hooajal: 1970–71

### Treenerina
;Barcelona
*La Liga: 1990–91

## Viited

## Välislingid

* Carles Rexach – FC Barcelona
Tczew

**Tczew** (saksa keeles Dirschau) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Tczewi maakonna halduskeskus.

Asulat on esmamainitud 1198. aastal.

Linnas elab 60 660 elanikku (2004).
Luuga maakond

**Luuga maakond** (vene keeles  Лужский уезд või Лугский уезд) oli Venemaa keisririigi, Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu haldusüksus (maakond) Pihkva asehaldurkonnas (1777–1781) ja  Peterburi kubermangus.

Maakond eksisteeris aastatel 1777–1927. Maakonnalinn oli Luuga.

Luuga maakond asus kubermangu lõunaosas ja piirnes läänes Oudova maakonna, põhjasuunas Jamburgi maakonna ja Tsarskoje Selo maakondadega, lõunasuunal Pihkva kubermangu ning idasuunal Novgorodi kubermanguga.

1897. aasta Venemaa rahvaloenduse järgi elas maakonnas 133 466 inimest, kellest 91,7% olid venelased; eestlasi oli 3,6% ja lätlasi 1,3%.

1890. aastal oli maakonnas 25 valda:
# Butkovski vald  (keskusega Beloje külas, Beloje järve ääres),
# Bjelsko-Sjäbero vald	 (keskusega Stai külas)
# Všeli vald	 (keskusega Všeli külas)
# Glebovo vald	 (keskusega Nesterkovo külas)
# Gorodenski vald		 (keskusega Gorodnja külas)
# Gorodetski vald		 (keskusega Gorodetsi külas)
# Zapolje vald		 (keskusega Zapolje külas)
# Kologorodski vald		 (keskusega Estomitsõ külas)
# Kotori vald		 (keskusega Kotori külas)
# Krasnogorski vald		 (keskusega Voloki külas)
# Lubino vald		 (keskusega Lubino külas)
# Lugovo vald		 (keskusega Vladõtškino külas)
# Ludono vald		 (keskusega Ludono  külas)
# Modolitski vald	 (keskusega Modolitsi külas)
# Pavo vald	 (keskusega Zalazõ külas)
# Peredolnõi vald  (keskusega Podberezje külas)
# Peretšinõ vald	 (keskusega Peretšinõ külas)
# Poddubje vald		 (keskusega Poddubje külas)
# Podmoški vald		 (keskusega Podmošje külas)
# Sosedno vald		 (keskusega Sosedno külas)
# Turski vald		 (keskusega Turskaja Gorka külas)
# Khmero-Posolodinski vald		 (keskusega Ovinetsi külas)
# Jugostitsõ vald		 (keskusega Jugostitsõ külas)
# Jablonetski vald		 (keskusega Skovorodka külas)
# Feofilovo vald		 (keskusega Borotno külas)
## Viited
Besart Abdurahimi

**Besart Abdurahimi** (sündinud 31. juulil 1990 Zagrebs) on Põhja-Makedoonia jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2014–2015 11 mängu.

## Välislingid
*
Koporje maakond

**Koporje maakond** (vene Копорский уезд) oli eri aegadel Novgorodi vabariigi, Rootsi ja Venemaa keisririigi haldusüksus (maakond).

Novgorodi vabariigi ajal kuulus Vadja viiendikku, ning maakonnas olid pogostid: Djatlino (soome keeles *Paastonkylä*), Grigorjevski (soome *Iljussa*), Grjazno (soome *Possata*), Jastrebino, Kargali, Kipen (*Kuippina*), Orina (*Orinansavotta*), Osertsa, Ratsina, Ruuta, Saamosti, Suur-Saaritsa, (vene keeles *Большое Заречье*), Saaritsan kants, (vene keeles *Заречье*), Suija, Tillitsa, Tääkeli pogostid.

Rootsi ajal kuulus Koporje lään Rootsi Ingeri Ingerimaa kubermangu ning maakonnas asus Koporje linnus ja Deglinskoj pogost, Toldoskoj pogost, Kargalsi idapogost, Kargali läänepogost ning moodustatud Ingeri luteri kirikukihelkonnad: Skuoritsa,  Kattila, Klopitsa, Hevaa ja Soikkola kihelkond.

Venemaa keisririigi ajal kuulus maakond Peterburi kubermangu, maakond kaotati 1799. aastal. Maakonnalinn oli Koporje.
## Viited
Peterhofi maakond

**Peterhofi maakond** (vene *Петергофский уезд*; 1849. aastani *Oranienbaumi maakond* (vene *Ораниенбаумский уезд*)) oli Venemaa keisririigi, Vene SFNV haldusüksus (maakond) Peterburi kubermangus.

Maakond eksisteeris aastatel 1780–1923. Maakonnalinn oli kuni 1849. aastani Oranienbaum ja seejärel Peterhof. 

Maakond piirnes põhjas Soome lahega, idasuunal Peterburi linnaga ja Tsarskoje Selo maakonna, läänesuunal Jamburgi maakonnaga.

Maakonnas asusid: Oranienbaum, Peterhof, Kroonlinn Kotlini saarega, Strelna.

Maakonda läbis Tallinna–Peterburi postimaantee Jamburgi postimaantee osa ja  Balti raudtee osa ning Peterburi-Oranienbaumi raudtee.

1923. aastal liideti Detskoje Selo ja Peterhofi maakond Troitski maakonnaks.

1897. aasta Venemaa rahvaloenduse järgi elas maakonnas 140 547 inimest, kellest 67,7% olid venelased, soomlasi oli 13,2%, eestlasi oli 6,2%, isureid 4,7 %.

Peterhofi maakonda kuulusid Venemaa Evangeelse Luterliku kiriku Lääne-Ingerimaa praostkonna Kupanitsa, Moloskovitsa, Kaprio, Tyrö, Serepetta kihelkonna luteriusu kogudused ning vene õigeusu kiriku kogudused.

1890. aastal kuulusid Peterhofi maakonda 11 valda:
#Begunitsõ vald (keskusega Begunitsõ külas),
#Vitino vald (keskusega Vitino külas),
#Voronino vald (keskusega Globitsõ/ soome k. Klopitsa külas),
#Gostlitsõ vald (keskusega Globitsõ/Kosteritsa külas), 
#Gubanitsõ vald (keskusega Gubanitsõ/Kupanitsa külas), 
#Kovaši vald (keskusega Kovaši/Hevaa külas), 
#Šungorovo vald (keskusega Krasnoselskaja Podstava/Hiekka külas).
# Koporje vald (keskusega Koporje/Kaprio külas), 
# Meduši vald (keskusega Staro-Meduši/Metussi külas), 
# Oranienbaumi vald (keskusega Peniki/Penikkala külas), Oranienbaumi ja Peterhofi juures 
#Ropša  vald (keskusega Ropša/Ropsu külas), 

## Kirjandus
* Справочная книжка Петергофского уезда С.-Петербургской губернии. — СПб.: Скоропеч. Либермана, 1895. — 72 с.
Zoe Palaiologina

**Zoe Palaiologina** (kreeka keeles Ζωή Παλαιολογίνα), kes hiljem vahetas oma nime **Sophia Palaiologinaks** (vene keeles Софья Фоминична Палеолог) oli bütsantsi printsess ja keiserliku  Palaiologoste perekonna liige. Abielu kaudu oli ta Moskoovia suurvürstiriigi suurvürstinna ehk suurvürst Ivan III teine naine. Oma vanima poja suurvürst Vassili III kaudu oli ta Venemaa esimese tsaari Ivan Julma vanaema. Ta sündis umbes aastatel 1455–1457 ning suri 7. aprillil 1503. 

Abielu sõlmimise läbirääkimised kestsid kolm aastat. Paavst Sixtus IV esindaja Antonio Bonombra saatis teda neli ja pool kuud kestnud teekonnal Roomast Lübecki kaudu Moskvasse, sel reisil külastasid nad 1472. aasta septembris-oktoobris väidetavalt ka Tallinna ja Tartut. Moskvasse saabumise päeval 12. novembril 1472 toimus õigeusklikus Taevaminemise katedraalis tema ja Ivan III laulatus. Paavst Paulus II välja pakutud abielu eesmärk oli katoliikliku mõjuvälja laiendamine Venemaale ning õigeusu kiriku ja katoliku kiriku liitmine, nii nagu sätestas Ferrara-Firenze kirikukogu. Rooma õukonna plaanid nurjusid, sest nagu ilmnes, jäi Sophia Palaiologina siiski Venemaal truuks oma eelkäijate usutunnistusele.

## Vaata ka
*Palaiologosed

## Viited
Avraám Papadópoulos

**Avraám Papadópoulos** (kreeka keeles Αβραάμ Παπαδόπουλος; sündinud 3. detsembril 1984 Melbourne'is) on Kreeka jalgpallur, kes mängib kaitsjana Kreeka kõrgliiga klubis Olympiakós.

Olympiakósega on ta tulnud viiel korral Kreeka meistriks.

2011. aastal valiti ta nii Kreeka aasta jalgpalluriks kui ka Kreeka kõrgliiga aasta mängijaks.

## Koondisekarjäär
Kreeka jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2008–2014 36 mängu.

Ta kuulus koondisse 2010. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Olympiakós
*Super League (5): 2008–09, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14
*Kreeka karikas (3): 2009, 2012, 2013

## Välislingid
*
Johnny Leoni

**Johnny Leoni** (sündinud 30. juunil 1984 Sions) on endine Šveitsi jalgpallur (väravavaht).

Aastatel 2003–2012 mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis FC Zürich, kellega tuli aastatel 2006, 2007 ja 2009 Šveitsi meistriks.

## Koondisekarjäär
Šveitsi jalgpallikoondises mängis ta 2009. aastal ühe mängu. Ta oli Šveitsi koondise varuväravavaht 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Välislingid
*
Kulmuvere

**Kulmuvere** oli küla Maarja-Magdaleena kihelkonnas Kudina mõisa maadel.

Küla on esmamainitud 1443. aastal kujul *dorf to Kůlmever*. 1514 nimetati talu *Kulmefer*, 1582 paika *Kormower*, 1638 karjamõisa *Kurmofer* ja 1684 küla *Kulmofer By*. 

1977. aastal liideti Kulmuvere Uhmarduga.

Lauri Kettunen pakkus nime algusosa seletuseks eesti sõna "kulm" või soome sõna *kulma* ('nurk'). Valdek Pallil ei õnnestunud samuti muid lähtesõnu leida ja ta pidas mõlemat võimalikuks. Murdes võib "kulm" tähendada koorma nurka või tippu või leivanuki otsa; Pall oletas, et mäetippugi võib olla kutsutud kulmuks. Niisugune seletus sobib vooremaastiku külanimele hästi.

## Viited
Udriku laht

**Udriku laht** on laht Saare maakonnas Saaremaa vallas. 

Lahes asuvad teiste seas Anekäbr ja Suuregilaid.

Lahe koordinaadid on .
Andres Laan

**Andres Laan** (sündinud 13. augustil 1989) on eesti neurobioloog, teose "Tehisintellekt. Loomadest ja masinatest" autor.

Ta lõpetas 2008. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2012. aastal Cambridge'i Ülikooli neurobioloogia erialal. Seejärel töötas ta kolm aastat teadurina Max Plancki Aju-uuringute Instituudis. 

Praegu on ta Lissabonis asuva biomeditsiini uuriva teadusasutuse Fundação Champalimaud doktorant. Tema uurimisteemaks on kollektiivne intelligentsus tehislikes ja bioloogilistes süsteemides.

## Tunnustus
*2016 – Eesti teaduse populariseerimise auhinnakonkursil pälvis artiklisari "Mõtlemise masinavärk" ajakirjas Horisont (kaasautorid Jaan Aru ja Allan-Hermann Pool) peapreemia kategoorias "Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine trükisõna abil"

## Teoseid
### Raamatud
*2017 – Andres Laan. "Tehisintellekt. Loomadest ja masinatest". Tallinn: Koolibri. ISBN 9789985037683 https://www.rahvaraamat.ee/p/tehisintellekt-loomadest-ja-masinatest/853701/et?isbn=9789985037683

### Artiklid
*2015 – Jaan Aru, Andres Laan. "Tee aju mõistmiseni: ikka tasa ja targu". – Horisont 3/2015. Lk 50–54
*2015 – Andres Laan, Jaan Aru. "Käitumisest ajurakkudeni ja ringiga tagasi". – Horisont 4/2015. Lk 52–56
*2015 – Jaan Aru. Andres Laan. "Tõlketöö aju ja maailma vahel". – Horisont 5/2015. Lk 82–86

## Viited

## Välislingid
*Andres Laan. facebook.com
*Jaan Aru. Tehisintellekt neljas vaatuses. sirp.ee, 3. veebruar 2017
*https://arhiiv.err.ee/vaata/plekktrumm-andres-laan Andres Laane vestlus ETV "Plekktrummi" saates
Andres Laan (muusik)

**Andres Laan** (sündinud 25. mail 1946) on eesti viiuldaja.

Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi.

## Pere
Tema isa Herbert Laan oli samuti viiuldaja.

## Välislingid
*
Vaemla laht

**Vaemla laht** on laht Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas.

Lahest põhja jääb Hiiumaa saar ja lõunasse Kassari. Sellest läände jääb Käina laht ja itta Õunaku laht.

Lahte suubub Vaemla jõgi.

Lahe koordinaadid on .
Saale Laos

**Saale Laos** (sündinud 1974) on Eesti jurist, riigikohtunik (kriminaalkolleegium).

Saale Laos lõpetas 1996. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna *[[cum laude]]*, 2000. aastal omandas ta Tartu Ülikoolis *[[magister iuris]] cum laude* teaduskraadi. Aastatel 1997–2007 töötas Saale Laos erinevatel ametikohtadel Justiitsministeeriumis karistusõiguse ja karistuspoliitika valdkonnas. Saale Laos oli ka õiguskantsleri nõunik 2007–2014.

28. jaanuaril 2014 nimetas Riigikogu ta Riigikohtu liikmeks alates 3. märtsist 2014. Selle otsuse poolt olid 80 Riigikogu liiget, vastu ei olnud keegi ja erapooletuks jäid 2. Ta andis ametivande 18. veebruaril 2014.

Ta on Riigikohtu kriminaalkolleegiumi esimees alates 1. jaanuarist 2017.

## Viited
Kratt (ajakiri)

**Kratt** oli ajakirjandusväljaanne, mis ilmus ajavahemikus 1925–1940, eri ajajärkudel ajalehe või ajakirjana.

Pilkeajakiri Kratt ilmus 1925. aastal iseseisva ajakirjana Tallinnas sagedusega üks kord nädalas.

Ajakirja väljaandja oli Juhan Jaik, vastutav toimetaja Karl August Hindrey ja tegevtoimetaja Otto Krusten. Ajakiri oli 180 lk. 

Toimetus asus Tartus, Uusturg 9. Kratti trükiti Tallinnas Pikk tänav 2 Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse trükikojas.

Krati üksiknumber maksis 20 marka. Tellimine üheks kuuks 80 marka, 2 kuuks 160 marka ja 3 kuuks 235 marka.

19. oktoobril 1925 jätkas ilmumist sama pealkirjaga Päewalehe ja Koidu lisalehena Tallinnas, mis ilmus igal esmaspäeval kuni 21. juuli 1940. Seal oli Krati peatoimetaja Georg Eduard Luiga ja tegevtoimetaja Karl August Hindrey 1925–1927.

## Kaasautorid
* Tõnis Braks
* Nadežda Butšinskaja
* August Gailit
* Karl August Hindrey
* Viktor Holst
* Evald Abram Jalak
* Ella Jung–Atjaskin
* Karl Kirp
* Adalbert August Kirschenberg
* Peeter Krustein
* Ernst Krusten
* Otto Krusten
* Friedrich Kõlli
* Otto Mamberg
* Erna Mandel
* Johan Hans Markus
* Selma Millend
* Eduard Männik
* Ralf Parve
* Felix Randel (Redo Randel)
* Romulus Tiitus
* Henrik Visnapuu

## Viited

## Välislingid
*E-kataloog ESTER – Kratt
Christofor Vink

**Christofor Vink** (eesnime kirjutatud ka kujul **Kristofor** ja **Hristofor**, sünninimi **Kristjan Vink**; 10. detsember 1878 Lauküla, Sangaste kihelkond – 4. aprill 1972 Tallinn) oli eesti õigeusu vaimulik, Nõmme Ristija Johannese koguduse kauaaegne esipreester.

Ta lõpetas aastal 1901 Riia Vaimuliku Seminari.

Tema ristis ka Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku liikmeks tulevase Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Aleksius II-se.

Christofor Vink esitas 1945 EAÕK'i nimel kahetsuse kirikulõhe pärast Moskva patriarhaadiga.

Christofor Vink suri 4. aprillil 1972 Tallinnas ja ta maeti 10. aprillil 1972 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Isiklikku
Tema tütar oli balletitantsija ja tantsupedagoog Liia Leetmaa.

## Viited

## Välislingid
* Christofor Vink Eesti õigeusu vaimulike andmebaasis
Eduardo Aranda

**Eduardo Aranda** (sündinud 28. jaanuaril 1985 Asuncións) on Paraguay jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Paraguay jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2012–2015 viis mängu.

Ta kuulus Paraguay koondisse 2015. aasta Copa Américal.

## Saavutused
;Olimpia
*Primera División: 2011 Clausura

## Välislingid
*
Billy Celeski

**Blagoja "Billy" Celeski** (sündinud 14. juulil 1985 Ohridis) on Austraalia jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Austraalia jalgpallikoondises mängis ta 2009. aastal ühe mängu.

## Saavutused
;Melbourne Victory:
*A-League Championship: 2008–09
*A-League Premiership: 2008–09

## Välislingid
*
Nguyễn Công Phượng

**Nguyễn Công Phượng** (sündinud 21. jaanuaril 1995 Đô Lươngs) on Vietnami jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Vietnami jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2015–2016 9 mängu.

## Välislingid
*
Quenten Martinus

**Quenten Martinus** (sündinud 7. märtsil 1991 Willemstads) on Curaçao jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Curaçao jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2014–2015 3 mängu.

## Välislingid
*
Yūya Kubo

**Yūya Kubo** (jaapani keeles 久保 裕也 *Kubo Yūya*; sündinud 24. detsembril 1993 Yamaguchis) on Jaapani jalgpallur, kes mängib poolkaitsja või ründajana Major League Socceri (MLS) klubis FC Cincinnati.

Jaapani jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2016. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 23. märtsil 2017 MM-i valikmängus Araabia Ühendemiraatide vastu.

## Välislingid
*
Ryōta Oshima

**Ryōta Oshima** (jaapani keeles 大島 僚太 *Ōshima Ryōta*; sündinud 23. jaanuaril 1993 Shizuokas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Oma esimese mängu Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2019. aastal.

## Välislingid
*
Yuki Kobayashi

**Yuki Kobayashi** (jaapani keeles 小林 祐希 *Kobayashi Yuki*; sündinud 24. aprillil 1992 Tokyos) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2016. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Ryōta Nagaki

**Ryōta Nagaki** (jaapani keeles 永木 亮太 *Nagaki Ryōta*; sündinud 4. juunil 1988 Yokohamas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Esimese mängu Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2016. aastal.

## Välislingid
*
Yuichi Maruyama

**Yuichi Maruyama** (jaapani keeles 丸山 祐市 *Maruyama Yuichi*; sündinud 16. juunil 1989 Tokyos) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2016. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Toomas Rudolf Gutmann

**Toomas Rudolf Gutmann** (või *Thomas Rudolf Gutmann* või *Toomas Gutmann*; 25. detsember (13. detsember vkj) 1873 Padise vald, Harjumaa – 22. september 1936 Nõmme, Harjumaa) oli eesti kunstnik (raamatuillustraator ja karikaturist). 

Õppis Tallinna linnakoolis ja kunstnik Arthur Leopold Christoph Spreckelseni juures. 

Töötas Tallinna Immobiilpanga ametnikuna ning oli ka Nõmme alevivolinik, sekretär ja kahe linnavolikogu liige.

## Looming
Tema ühiskonnakriitilisi karikatuure ilmus väljaannetes Teataja Nalja Lisa (1902–1904), Teataja (1903–1904), Uudiste nalja-osas (1904–1905), Meie Mats, Meie Matsi vastane (1905), Tiiu Tasane (1906), Lendleht (1906), Ulak (1908–1909). Pseudonüümina kasutas nime Joone Jaan ja tähist T.G. 

Illustreeris kümmekond raamatut, sealhulgas "Juhan Liivi kirjatööde kogu" (Tallinn 1904, 80 illustratsiooniga) ja "E. Bornhöhe kirjatööde kogu" (Tallinn 1905, 117 illustratsiooniga).

## Isiklikku
Tema poeg oli sõjaväelane Valfried Gutmann.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Loodus. "Gutmann, Toomas Rudolf, karikaturist ja raamatugraafik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 89

## Välislingid
*www.geni.com – Thomas-Rudolf-Gutmann
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*Eesti rahvusbibliograafia – Toomas Gutmann
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Queen's University

**Queen's University** (ka Queen's University at Kingston) on ülikool Kanadas Ontario provintsis Kingstoni linnas. 

Ülikool asutati 16. oktoobril 1841 Suurbritannia kuninganna Victoria hartaga.

Ülikoolis õppis 2022. aastal üle 33 000 üliõpilase.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Need for Speed: Most Wanted

**Need for Speed: Most Wanted** on kahe videomängu pealkiri:
* **[[Need for Speed: Most Wanted (2005. aasta videomäng)]]**
* **[[Need for Speed: Most Wanted (2012. aasta videomäng)]]**
Väino Vahtrik

**Väino Vahtrik** (31. märts 1919 – 11. aprill 1979) oli eesti kunstnik, butafoor ja karikaturist.

Töötasd Estonia teatris butafoorina. 1959. aastal valmistas Väino Vahtrik nukke, butafooriaesemeid ja dekoratsioone multifilmile "Põhjakonn". 

Joonistas karikatuure nii Õhtulehele kui ka huumoriajakirjale Pikker. Võttis osa karikatuurivõistlustest ja joonistas plakateid.

Väino Vahtrik suri 11. aprillil 1979 ja ta maeti 15. aprillil 1979 Metsakalmistule.

## Tunnustus

* 1976 – karikatuurivõistluse "Meist ja meie linnast", Eesti NSV Siseministeeriumi Tuletõrjevalitsuse ja Riikliku Autoinspektsiooni eripreemiad

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiiv – Väino Vahtriku foto
Maailm mu ees (singel)

**"Maailm mu ees"** on Ott Leplandi singel tema viiendalt, 2016. aastal ilmunud albumilt "Maailm mu ees". 

Laulu viisi on loonud Ott Lepland, Kristjan Kaasik, Kaspar Kalluste, Tarvi Kull ja Viljar Norman. Sõnade autor on Silja Vipre.
## Välislingid
* VIDEO: Maailm mu ees Youtube.com
* SÕNAD: Maailm mu ees Sasslantis.ee
Indrek Meos

**Indrek Meos** (sündinud 23. märtsil 1969 Viljandis) on eesti filosoof.

Lõpetas 1987. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli matemaatika-füüsika eriklassi. Õppis seejärel Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonnas filosoofiat, lõpetas 1993. aastal. Aastatel 1994–1996 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna filosoofia osakonna magistriõppes, väitekirja teema oli "Katse piiritleda mõiste “teaduslik mõtlemine”".

Õpetanud filosoofiat Kunstiakadeemia Avatud akadeemias, Infotehnoloogia Kolledžis ning Tallinna Tehnikaülikoolis. 

## Teoseid
*"Filosoofia sõnaraamat. Olulisi mõisteid, koolkondi, filosoofe, seisukohti". Koolibri. 2002 
*"Loogika. Argumentatsioon. Mõtlemiskultuur". Koolibri. 2003

## Allikad
*Indrek Meos. Elulugu

## Välislingid
*