open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Drake

**Aubrey Drake Graham** (sündinud 24. oktoobril 1986) on Kanada laulja, laulukirjutaja, produtsent ja näitleja. 

2000. aastate alguses mängis Drake teleseriaalis "Degrassi: The Next Generation", kuid kavatsedes jätkata karjääri räpparina, lahkus ta sarjast 2007. aastal pärast oma *mixtape*'i "Room for Improvement" debüüti. Ta avaldas veel kaks iseseisvat projekti, "Comeback Season" ja "So Far Gone", enne kui allkirjastas lepingu Lil Wayne'i Young Money Entertainmentiga 2009. aasta juunis.

Drake avaldas oma debüütalbumi "Thank Me Later" 2010. aastal. See jõudis USA Billboard 200 edetabelis esikohale ja sai hiljem sertifitseeritud ka plaatinaplaadiks Recording Industry Association of America (RIAA) poolt. 

Tema järgmised albumid olid 2011. aastal "Take Care" ja 2013. aastal "Nothing Was the Same", mis olid edukad nii kriitikute meelest kui ka müüginumbritelt. "Nothing Was the Same" teenis talle esimese Grammy auhinna parima räpialbumi eest. 2015. aastal avaldas Drake kaks *mixtape*'i – *trap*-i mõjutustega "If You're Reading This It's Too Late" ja koos Future'ga "What a Time to Be Alive" – mis mõlemad teenisid plaatinaplaadi staatuse USA-s.

Drake'i neljas album "Views" ilmus 2016. aastal. *Dancehall*'i mõjutustega album oli Billboard 200 edetabelis kokku kümme nädalat. Albumi teine singel, "One Dance", oli edetabelite tipus mitmes riigis, sealhulgas USA-s, Suurbritannias ja Kanadas. "Views" saavutas neljakordse plaatinastaatuse USA-s ja teenis üle 1 000 000 albumi ekvivalendi esimese nädala jooksul. Albumi singel "Hotline Bling" kindlustas 2017. aasta Grammyde tseremoonial Drake'ile teise ja kolmanda Grammy auhinna parima räpiloo ja räpikoostöö eest.

Drake'il on ka muid ettevõtmisi, sealhulgas tema OVO Sound plaadifirma, kus toimetab koos kauaaegse kaastöötaja Noah "40" Shebibiga. Drake tegutseb ka produtsendina varjunime Champagne Papi all. OVO nime all toodab Drake aga rõivaid ja juhib raadiosaadet raadiojaamas Beats 1 Radio. Ta on loonud ka oma viski ja avanud restorani Torontos, samuti on ta ülemaailmne suursaadik Toronto Raptorsis.

## Isiklikku

Aubrey Drake Graham on sündinud 24. oktoobril 1986 Torontos. Tema isa Dennis Graham on afroameeriklane ja praktiseeriv katoliiklane Memphises, ta on teinud koostööd ka kantrimuusik Jerry Lee Lewisega. Basskitarrist Larry Graham ja laulukirjutaja Teenie Hodges on Drake'i isapoolsed onud. Tema ema Sandi Graham (sünninimega Sher) on Aškenazi Kanada juut, ta töötas inglise keele õpetajana ja lillepoes. Drake õppis juudi koolis ja osales *bar mitzvah*' tseremoonial.

## Viited
Tõrve-Ülejõe

**Tõrve-Ülejõe** oli küla Tartumaal Pedja jõe vasakul kaldal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõrve küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõrve külaga.

## Viited
Dundee Ülikool

**Dundee Ülikool** on ülikool, mis asub Dundee linnas Šotimaal.

Asutatud 1881. aastal Saint Andrewsi Ülikooli kolledžina. Iseseisva ülikoolina tegutseb aastast 1967.
Uinvilja

**Uinvilja** oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Pajusi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nurga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nurga külaga.

Küla on nimetatud samanimelise karjamõisa järgi (Karlswald, umbes 1900 Унвиліа (Карлсвальдъ)).

## Viited
Pablo Escobar

**Pablo Emilio Escobar Gaviria** (1. detsember 1949 – 2. detsember 1993) oli Colombia narkoparun ja narkoterrorist.

Oma karjääri tippaegadel varustas tema kartell hinnanguliselt 80% Ameerika Ühendriikidesse smugeldatud kokaiinist ja sai aastas üle 21,9 miljardi Ameerika Ühendriikide dollari sissetulekut. Teda sageli nimetati **kokaiinikuningaks** (The King of Cocaine) ja ta oli ajaloo rikkaim kurjategija. Tema hinnanguline teadaolev netoväärtus oli 30 miljardit dollarit 1990. aastate alguses, tehes teda üheks rikkamaiks meheks maailmas.

Escobar sündis Rionegros Colombias ja kasvas üles Medellíni läheduses. Ta õppis lühikest aega Universidad Autónoma Latinoamericana of Medellinis, kuid jättis kooli lõpetamata. Selle asemel ta hakkas tegelema kuritegevusega, milleks oli sigarettide salakaubavedu ja loteriipiletite võltsimine. Ta osales ka mootorsõidukite vargustes. Alates 1970. aastatest hakkas ta töötama koos salakaubavedajatega, mis sageli tähendas inimeste röövimist ja nende eest lunaraha nõudmist. Hiljem hakkas ta ise pulberkokaiini levitama. 1975. aastal asutas ta Ameerika Ühendriikidesse esimesed salakaubavõrgustikud. Tema narkootikumide turg USA-s laienes hüppeliselt tänu suurenevale nõudlusele kokaiini järele. 1980. aastatel veeti Columbiast USA-sse hinnanguliselt 70–80 tonni kokaiini kuus. Tema narkootikumide võrk oli tuntud kui Medellíni kartell, mis sageli võistles rivaalitsevate kartellidega kodumaal ja välismaal. Vastasseisude tulemuseks olid tihti tapatalgud ning politseinike, kohtunike, kohalike elanike ja tuntud poliitikute mõrvad.

1982. aastal valiti Escobar Liberaalse Alternatiivi liikmena Colombia Esindajatekoja liikmeks. Parlamendiliikmena oli ta vastutav majade ehituse ja jalgpalliväljakute rajamise eest Lääne-Colombia linnades, mida ta ka sageli külastas, mis kogus talle märkimisväärset populaarsust nende piirkondade elanike hulgas. Escobari poliitilise karjääri rikkusid Ameerika Ühendriikide ja Colombia valitsused, mis tahtsid ta narkokaubanduse eest vastutusele võtta. Escobari on sageli kahtlustatud Avianca lend 203 pommitamise ja DAS-i hoone pommiplahvatuse tellimises.

1991. aastal alistus Escobar võimudele ja talle mõisteti paljude süüdistuste alusel viieaastane vanglakaristus, kuid ta sõlmis Colombia presidendi César Gaviriaga lepingu väljaandmisest keeldumise kohta, mis võimaldas tal kanda karistust ta enda ehitatud vanglas La Catedral. 1992. aastal, kui võimud üritasid teda üle viia tavavanglasse, põgenes ta vanglast ja asus end varjama. Escobari leidmiseks korraldati üleriigiline inimjaht, mille tulemusena lagunes Medellíni kartell. Detsembris 1993 lasid Colombia politsei eriüksuse Otsingublokk liikmed Escobari tulevahetuses maha.

## Vaata ka
*Medellíni kartell

## Viited

## Välislingid
Varivere

**Varivere** oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Adavere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Puiatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Puiatu külaga.

1583 mainitakse nime Wariwer, 1599 Warywer, 1797 Warrifer.

## Viited
Vestli

**Vestli** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Saadjärve mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sepa külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Anu Kaljurand

**Anu Kaljurand** (sündinud 16. aprillil 1969 Tallinnas) on Eesti endine kergejõustiklane.

Ta on lõpetanud 1987. aastal Tallinna 43. Keskkooli.

Ta osales 1992. aasta suveolümpiamängudel 100 m tõkkejooksus ja seitsmevõistluses.

## Tunnustus
*2017 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Isiklikku
Tema elukaaslane on endine kõrgushüppaja Marko Turban, nende tütar Lilian Turban on kõrgushüppaja.

## Viited

## Välislingid
*
*Anu Kaljuranna sporditulemused
*
Väägu

**Väägu** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Laius-Tähkvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Näduvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Näduvere külaga.

1493 mainitakse nime Vaco, 1696 Wähgust, 1866 Wego.

## Viited
Utsali

**Utsali** oli küla Tartumaal Pedja jõe ääres, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jüriküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jürikülaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Утсали), ehkki juba 1770 mainitakse nime (Utsala).

1755.–1771. aastal töötas seal Utsali klaasikoda.

Endise küla territooriumil asub ka arheoloogiamälestistena kaitse alla võetud Madisemägi.

## Viited
Aniküla

**Aniküla** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Mäo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mäo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mäo külaga.

Külast on teateid alates aastast 1686 (Hannikulla).

## Vaata ka
* Aniküla sild

## Viited
Aniste

**Aniste** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Albu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sääsküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sääskülaga.

1862 loodi Albu mõisa ühest osast Aniste poolmõis (Aniste mõis). 1920 liideti poolmõisa alad Sääskülaga. 1950. aastatel eraldati endise poolmõisa alad Sääskülast ja moodustati eraldi asula.

## Viited
Koikküla raudteejaam

**Koikküla raudteejaam** (algselt saksa keeles *Adsel-Koiküll*) oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Koikküla külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 17,6 kilomeetri kaugusel.

Jaam avati koos raudtee rajamisega 1903. aastal. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Hargla kihelkonda Koikküla mõisa maadele. Algselt eelnes sellele Žuldiņi raudteejaam. 1919. aastal pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut jäi raudteest Eestisse Žuldiņi ja Hopa raudteejaama vaheline lõik. 1923. aastal ehitati uus Eestist Valga raudteejaamast algav Valga–Koikküla raudteelõik, millel asusid Kaagjärve raudteejaam ja Lepa peatuskoht. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik. Sõja ajal hävis ka algne Koikküla jaamahoone. 

Koikküla raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 2. juunil 1970. Uus jaamahoone on kasutusel elamuna. 

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Laanemetsa raudteejaam

**Laanemetsa raudteejaam** (algselt saksa keeles *Lannemetz*) oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Laanemetsa külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 23,9 kilomeetri kaugusel.

Jaam (pooljaam) avati koos raudtee rajamisega aastal 1903. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Hargla kihelkonda Laanemetsa mõisa maadele. Laanemetsa raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 02.06 1970.
## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Epneri

**Epneri** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kirna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Poaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Poaka külaga.

Külast on teateid alates 1844 (Öperre).

## Viited
Virtsa

**Virtsa** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kudina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rahivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rahivere külaga.

1447 mainitakse nime Veertzell, 1582 Wersom.

## Viited
Hundissaare

**Hundissaare** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Türi-Alliku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Türi-Alliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Türi-Alliku külaga.

Varem eksisteeris Hundissaare karjamõis (saksa keeles Sorgenfrei), mis hiljem muudeti külaks (Ундисаре, mainitud umbes 1900).

## Viited
Aravete-Saunaküla

**Aravete-Saunaküla** oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Kurisoo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kurisoo külaga.

Külast on teateid alates 1950. aastatest.

## Viited
Keika

**Keika** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Orina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval suuremas osas Järva-Jaani alevi alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuksema külaga.

1220 on esimest korda mainitud nime Kettis, seejärel 1223 Keytis, 1253 Keytingen, 1686 Keiten, 1709 Keika.

## Viited
Kodru

**Kodru** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Albu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Järva-Madise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Albu külaga.

1281 on esimest korda mainitud nime Kodere, seejärel 1525 Kodderen, 1686 Kodro.

## Viited
Liutsalu

**Liutsalu** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kurisoo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jalgsema küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jalgsema külaga.

Umbes 1520 on esimest korda mainitud nime Leitzele, seejärel, 1564 Loeitzell, 1694 Loesall oder Lötzby, 1712 Luhtsal, 1796 Liutsal.

Külas on sündinud eesti luuletaja Hando Runnel.

## Viited
Illevere

**Illevere** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Metstaguse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kagavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Kagavere külaga.

1688. aastal on esmamainitud nime Illefer.

## Viited
Muriku

**Muriku** oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Kabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Villevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Villevere külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Мурико ehk Виллевере-Сааре).

## Viited
Lasputre

**Lasputre** (kirjakeeles ka Lasputri) oli küla Järvamaal, ajalooliselt Mäo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tarbja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tarbja külaga.

Lasputre oli ajalooliselt karjamõis (Lasputre karjamõis, saksa keeles Flaschenfutter). 1930. aastatel oli see **paiga** staatuses. Külana tuntakse seda hiljemalt 1970.

## Viited
Hargla raudteepeatus

**Hargla raudteepeatus** oli raudteepeatus Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Hargla külas. Peatus asus Valga raudteejaamast 31,3 kilomeetri kaugusel. 

Hargla raudteepeatus suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 02.06 1970. 

## Viited
Illusion (kino)

**Illusion** (ka **elektriteater Illusion**, hiljem **Metropol**) oli kino Tartus, mille hoone oli ühtlasi esimene spetsiaalselt kinoks ehitatud hoone Eestis. Kino asus Raatuse tänava alguses Heinaturul.

Illusion alustas tegevust 17. (vkj 4.) aprillil 1908.

Kino hoone oli ehitatud puidust ja mahutas esialgu 360, aasta hiljem toimunud ümberehituse järel 270 inimest. Hoonet, mis olevat esialgu meenutanud pigem küüni, ehitati aastate jooksul korduvalt ümber. Lihtne puitehitis jäi ajale siiski jalgu ja lammutati 1936. aastal.

## Viited
Kolu-Rae

**Kolu-Rae** (varem ka Rae) oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Änari küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Änari külaga.

Külast on teateid alates 1945 (Rae).

## Viited
Pikkmetsa

**Pikkmetsa** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Särevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põikva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põikva külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Пикмецъ).

## Viited
Mõnnaku

**Mõnnaku** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kirna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Poaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Poaka külaga.

1686 on esimest korda mainitud nime Mennicka.

## Viited
Huddersfield Town AFC

**Huddersfield Town Association Football Club** on Inglismaa jalgpalliklubi. See mängib Inglismaa jalgpalli esiliigas Championship.

Klubi kodustaadion on alates 1994. aastast Kirklees Stadium, mis mahutab 24 121 pealtvaatajat. Klubi on asutatud 1908. aastal.

1926. aastal sai Huddersfield Town esimeseks Inglismaa klubiks, mis oli tulnud kolm korda järjest kõrgliiga meistriks. Aastal 1922 võitis klubi nii FA Cupi kui ka FA Charity Shieldi.

2017. aastal jõuti esimest korda pärast 45 aastast tagasi Inglismaa kõrgliigasse. Hooajal 2018–19 jäädi kõrgliigas viimaseks ja langeti tagasi esiliigasse.

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Kõltsi

**Kõltsi** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Lokuta mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kolu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolu külaga.

20. sajandi algul eksisteeris Kõltsi karjamõis (saksa keeles Kölzi). Hiljem moodustati karjamõisa aladest küla.

## Viited
Siugumetsa

**Siugumetsa** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Väätsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ülejõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ülejõe külaga.

1871 on mainitud Siugemetsa karjamõisat. Hiljem tekkis karjamõisa alale Siugumetsa küla.

## Viited
Eesti NSV teaduspreemiad

**Eesti NSV teaduspreemiad** 

Tehnika alal:

1986 
Kollektiiv Hanno Sillamaa juhtimisel, k.a. Mart Min jt.

Alates 1991. aastast on välja antud Eesti Vabariigi teaduspreemiaid.

## Vaata ka
* Eesti NSV teeneline teadlane
* Eesti NSV teeneline insener
* Eesti NSV teeneline leiutaja
Pähu

**Pähu** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Pähu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kuksema küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuksema külaga.

Külast on teateid alates 1586, kui selle küla kõrvale rajati mõis.

## Viited
Änniste

**Änniste** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Uugla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Soolu ja Jalukse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lääne-Nigula kihelkonda. Küla koosnes kahest osast: **Suure-Änniste** ja **Väikse-Änniste**. Kui 1977 küla kaotati, siis Suure-Änniste liideti Soolu ja Väikse-Änniste Jalukse külaga.

Külast on teateid alates 1689 (Henneste By).

## Viited
Raul Land

**Raul Land** (sündinud 1959) on eesti tehnikateadlane.

## Haridus
Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI, alates 1989. aastast Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ) automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal (kood LS) saades süsteemiinseneri kvalifikatsiooni.

Doktorikraadi omandas ta samuti TTÜ-s 2002. aastal. Doktoritöö teemaks oli võendsignaalide sünkroonne aproksimeerimine ja töötlus ("*Synchronous Approximation and Processing of Sampled Data Signals*"). Doktoritöö juhendaja oli mõõteelektroonikaprofessor Mart Min.

## Töökohad

TPI automaatika kateedri insener, 1982–1984
TPI elektroonika kateedri nooremteadur, 1984–1987
TPI mõõtesüsteemide labori teadur, 1987–1989
TTÜ mõõtesüsteemide labori vanemteadur, 1989–1992
Stockholmi Kuningliku Tehnikainstituudi (KTH) külalisteadur, 1993–1995
TTÜ elektroonikainstituudi teadur, 1995–2002
TTÜ elektroonikainstituudi mõõte-elektroonika õppetooli vanemteadur 2002–2013
TTÜ Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudi Siduselektroonika teaduslabori vanemteadur, alates 2013. aastast.

## Teadus- ja arendustegevus
Sünkroondetekteerimisel (*lock-in technology*) põhinevate vektormeetriliste mõõteseadmete (vektorvoltmeetrite ja vektoranalüsaatorite) väljatöötamine Tallinna Tootmiskoondise RET jaoks ning nende eksperimentaalnäidiste valmistamine ja väikeseerialise tootmise teostamine.

Sünkroondetekteerimisel põhinevate mõõtmiste automatiseerimine ja mõõtetulemuste interpreteerimine.

Elektrilise impedantsi (*electrical impedance*) mõõtmisel põhinevate tehnilise ja meditsiinilise diagnostika meetodite arendamine ning mõõtetulemuste interpreteerimine elektriliste ekvivalentskeemide tasemel.

## Leiutised ja patendid
Kokku 14 leiutist ja patenti 28.05.2019 seisuga.

## Publikatsioone
Kokku 96 publikatsiooni 2019. aasta juuni seisuga.
*Raul Land. "Synchronous Approximation and Processing of Sampled Data Signals". PhD Thesis. ("Võendsignaalide sünkroonne aproksimeerimine ja töötlus") Tallinna Tehnikaülikool, 2002

## Tunnustus
*1993 – Eesti Vabariigi teaduspreemia (Mart Mini juhitud töörühmale)

## Välislingid
*
Ugametsa

**Ugametsa** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Prandi mõisa ja hiljem Koigi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Koigi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Peetri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koigi külaga.

## Viited
Virika

**Virika** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kirna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pala külaga.

1589 on esimest korda mainitud nime Wirakas, seejärel 1686 Wyricka, 1726 Wirrika.

## Viited
Eesti jalgpalli 2017/2018. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 2017/2018. aasta karikavõistlused** ametlikult ka **Tipneri karikavõistlused 2018** oli Eesti jalgpalli karikavõistluste 28. hooaeg, mis algas 10. juunil 2017 ja lõppes mais 2018. 

Valitsev karikavõitja oli FCI Tallinn, kes võitis esimese tiitli, alistades 2016/2017 hooaja finaalis Tartu JK Tammeka 3:0.

## 1/64-finaalid
Loosimine toimus 27. mail 2017. Sulgudes võistkonna liiga tase. 

|-
!colspan="3" align="center"|10. juuni 2017

|-
!colspan="3" align="center"|11. juuni 2017

|-
!colspan="3" align="center"|15. juuni 2017

|-
!colspan="3" align="center"|20. juuni 2017

|-
!colspan="3" align="center"|21. juuni 2017

|-
!colspan="3" align="center"|22. juuni 2017

|-
!colspan="3" align="center"|28. juuni 2017

|-
!colspan="3" align="center"|17. juuli 2017

|}

### Vabapääsmed
Otse **1/32 finaali** pääsesid võistkonnad:
* Meistriliiga (1): JK Sillamäe Kalev, Tartu JK Tammeka, Pärnu JK Vaprus, Viljandi JK Tulevik
* Esiliiga (2): FC Elva, JK Tallinna Kalev, Tartu FC Santos, FC Kuressaare
* Esiliiga B (3): Viimsi JK
* II liiga (4): Narva United FC, Tallinna JK Legion, Maardu United, Kohtla-Järve JK Järve II, Tallinna FC Levadia III
* III liiga (5): Suure-Jaani United, JK Tallinna Kalev III, Põhja-Tallinna JK Volta, FC Zenit Tallinn, Tallinna FC Castovanni Eagles, JK Loo, Rumori Calcio Tallinn, FC Lelle, Koeru JK, Ambla Vallameeskond, Läänemaa JK, Pärnu JK Poseidon
* IV liiga (6): Kohila Püsivus, Valga FC Warrior, Tallinna Depoo
* Rahvaliiga (RL): JK Rapla Lokomotiiv

## 1/32-finaalid
Loosimine toimus 28. juunil 2017. Sulgudes võistkonna liiga tase. 

|-
!colspan="3" align="center"|16. juuli 2017

|-
!colspan="3" align="center"|18. juuli 2017

|-
!colspan="3" align="center"|19. juuli 2017

|-
!colspan="3" align="center"|23. juuli 2017

|-
!colspan="3" align="center"|24. juuli 2017

|-
!colspan="3" align="center"|25. juuli 2017

|-
!colspan="3" align="center"|26. juuli 2017

|-
!colspan="3" align="center"|27. juuli 2017

|-
!colspan="3" align="center"|1. august 2017

|-
!colspan="3" align="center"|2. august 2017

|}
;Märkused:
*1Saue JK Laagri andis loobumiskaotuse.

## 1/16-finaalid
Loosimine toimus 27. juulil 2017. Sulgudes võistkonna liiga tase. 

|-
!colspan="3" align="center"|6. august 2017

|-
!colspan="3" align="center"|8. august 2017

|-
!colspan="3" align="center"|9. august 2017

|-
!colspan="3" align="center"|30. august 2017

|}

## 1/8-finaalid
Loosimine toimus 17. augustil 2017. Sulgudes võistkonna liiga tase. 

|-
!colspan="3" align="center"|19. september 2017

|-
!colspan="3" align="center"|20. september 2017

|-
!colspan="3" align="center"|27. september 2017

|}
;Märkused:
*2Maardu United andis loobumiskaotuse.

## Veerandfinaalid
Loosimine toimus 22. veebruaril 2018.

## Poolfinaalid
Loosimine toimus 19. aprillil 2018.

## Finaal

## Viited
Aasaküla

**Aasaküla** (varem Aasa) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Seljaküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Seljaküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lääne-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Seljaküla külaga.

Külast on teateid alates 1945 (Aasa). Enne seda oli see ala Seljaküla osa või kandis nime Paisa küla.

## Viited
Alakülaääre

**Alakülaääre** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Lihula mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Alaküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lihula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alakülaga.

Külast on teateid alates 1913 (Алакюлаэре). 1970 on küla mainitud nime all Alaküla-Ääreküla.

## Viited
Jurgita Petrauskienė

**Jurgita Petrauskienė** (sündinud 30. märtsil 1975 Utenas) on Leedu poliitik ja pedagoog. Ta oli 13. detsembrist 2016 kuni 7. detsembrini 2018 Leedu haridus- ja teadusminister.

Ta lõpetas aastal 1997 bakalaureusena Vilniuse Pedagoogikaülikooli inglise filoloogia erialal. Aastal 2001 lõpetas ta Vilniuse Ülikooli juures oleva ärikooli.

13. detsembrist 2016 kuni 7. detsembrini 2018 oli ta Leedu haridus- ja teadusminister Saulius Skvernelise valitsuses.

## Isiklikku
Ta on abielus Evaldas Petrauskasega, neil on kaks last. Abikaasa ema Milda Petrauskienė on leedu keele ja kirjanduse õpetaja ning poliitik.
Eniste

**Eniste** oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Kurevere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kurevere külaga.

Külast on uuesti teateid arvatavasti alates 1930. aastatest. Küla eksisteeris ka varem.

## Viited
Haversi

**Haversi** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Riguldi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Riguldi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Noarootsi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Riguldi külaga.

1798 on esimest korda mainitud nime Hafreswed. Küla eestikeelne nimi on mugandus küla rootsikeelsest nimest *Haversved*. Viimane on moodustatud sõnadest *havre* (kaer), mis liitsõnades võib esineda kujul *haver*, ja *sved* (alemaa). Algselt on tegu olnud viljelusnimega. Paljud sved-lõpulised kohanimed viitavad viljeletud alepõllundusele. Mõned neist muutusid hiljem talunimedeks, Haversi kujunes aga külanimeks.

## Viited
Väike mees

**Väike mees** ehk **Väikemees** on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Teda on mainitud eepose üheteistkümnendas loos (Lauatoomine üle Peipsi. Mõõga vargus. Mõõga needmine. Väikemehe seiklus.).

Sorts oli varastanud Kalevipoja mõõga ja pillanud selle Kääpa jõkke. Kalevipoeg ei saanud seda enam kätte ja ta needis mõõgakandja ära, kuid keelevääratusega. Siis võttis lauakoorma ja jätkas teekonda läbi metsade kuni keegi jäi talle jalgu. Kalevipoeg nägi väikest meest, kes hirmust vabises.  
:Väiksel mehel, väetikesel,
:Sõelusivad püksid püüli,
:Lõuad hirmul lõksutasid, ,
Väike mees palus armu ja rääkis Kalevipojale oma loo. Ta oli rännates eelmisel õhtul jõudnud väikesse tallu, kus leeaugul istuv vanaeit keetis hernesuppi. Ta söötis mehikesel kõhu täis, tegi talle aseme laua alla ning käskis vagusi olla, kui tema pojad koju tulevad. Kui pojad kui karud koju jõudsid, tundsid nad inimese lõhna. Vanaeit tõi söögi lauale ja rahustas neid. Peale sööki heitsid mehed põrandale magama. Söödud hernesupp tekitas kõhutuuli, mis pani väikse mehikese lausa lendama ühest seinast teise.
:Mina, lindu, lendamaie,
:Tuulekiirul tuiskamaie
:Püksituule pakitusel,
:Lendasin kui liblekene ,
Kui vanaeit varahommikul ukse lahti tegi, pääses mehike pakku põgenema. Kalevipojale tegi lugu nalja ja ta pani väikese mehe oma kaelakotti.

Lugu jätkub eepose kaheteistkümnendas loos (Lauavõitlus ja siil. Pikk magamine. Unenägu. Vaeslapse tall. Sillaehitus.).

Väike mees jäi kaelakotis magama kui Kalevipoeg teekonda, lauad õlal, jätkas. Kuna mõõka enam ei olnud, murdis vägilane männi vemblaks. Teel hakkasid teda kimbutama Peipsi sortsi pojad, keda isa oli üles kihutanud. Sortsipoegadel olid piitsad, veskikivid otsas. Kalevipoeg proovis vaenulisi rahustada, kuid abi polnud. Kui tal vemmal purunes, asus ta vastaseid laudadega vemmeldama, algul lapiti, siis serviti. Sortsipojad põgenesid. Hiljem leivakotti avades märkas ta, et väike mees oli sortside löökide all hinge heitnud. Kalevipoeg mattis mehikese maha.
:Kaevas käpul kalmukese,
:Soosse kena sängikese,
:Mattis maha mehikese
:Pikka unda põõnutama;
:Kattis kinni mätastega, ,

## Viited
Änniste (Järvamaa)

**Änniste** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Särevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vilita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilita külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Энисте).

## Viited
Kaitu

**Kaitu** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Hanila kirikumõisa ja Voose mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hanila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hanila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hanila külaga.

1782 ja 1798 on esimest korda mainitud nime Kaito, hiljem 1913 Koitko.

## Viited
Kuijõevalla

**Kuijõevalla** (varasema nimega Kuijõe) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Kuijõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kuijõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuijõe külaga.

Külast on teateid alates 1913 (Kuijöggi). 1945 nimetati küla Kuijõevalla külaks.

## Viited
Kapri

**Kapri** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Räägu-Kärbla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Linnamäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lääne-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnamäe külaga.

Külast on teateid alates 1591 (Kappere).

## Viited
Lehtvõti

**Lehtvõti** on üheosaline U-kujulise peaga mutrivõti, mis toetub poldi ja mutri mõlemale küljele.

Võtmel on tavaliselt kaks erineva suurusega otsa, mis on suunatud umbes 15-kraadise nurga alla käepideme telje suhtes. See lubab suuremat liikumisvõimalust kitsates oludes võtit keerates.
Kiiliküla

**Kiiliküla** (varem ka Kiili, rahvasuus ka Pikavoore või Ääreküla) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Massu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Massu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hanila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Massu külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Кедра).

## Viited
Arkia

**Arkia**, täisnimega **Arkia Israeli Airlines Ltd** (heebrea keeles ארקיע, , araabia keeles خطوط أركيا), on Iisraeli lennufirma. See on Iisraeli suuruselt teine lennuettevõte. Lennufirma üks kodulennujaamadest on Ben Gurioni rahvusvaheline lennujaam.
Tesco

**Tesco plc**, mis kaupleb kui **Tesco**, on Suurbritannia rahvusvaheliste toidukaupade ja üldkaupade jaemüüja, mille peakontor asub Ühendkuningriigis. Sellel on kauplused seitsmes riigis Aasias ja Euroopas ning see on Suurbritannia, Iirimaa, Ungari ja Tai turgude turuliider.Tesco. 

L'azienda è attiva anche come operatore telefonico e anche in campo finanziario, in seguito alla joint-venture con Royal Bank of Scotland.
Põld-harakalatv

**Põld-harakalatv** (*Erysimum cheiranthoides* L.) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. 

Tema õitsemisaeg Eestis on maist septembrini.

## Botaaniline kirjeldus
Üheaastane, ühekojaline talvituv rohttaim. Tema kõrgus jääb 4–90 cm vahele. Õis on kaheli õiekattega ning mõlemasuguline, tema kroon- ja tupplehed on püstised ning kroonlehtedel asetsevad väikesed karvakesed. Õied paiknevad lühikestel karvastel raagudel ning moodustavad kobara taime tipus. Põld-harakaladva vili on õisikuteljest mõnevõrra eemalehoiduv, tihtipeale kaarjas ning neljakandiline, kust kahe poolmena avanevad kõdrad. Kõrda sees paiknevad paljunemiseks valmivad seemnekesed, mis on piklikud, helepruunid ja õlirikkad. Lisaks on tal hästiarenenud harunenud peajuurega ja rohkete lisajuurtega sammasjuurestik.

## Kasvukohad
Taim kasvab aedades, põldudel, prahipaikadel, teeäärtel ning inimmõjudega kasvavatel pindadel. Eestis peetakse teda tavaliseks ning kõikjal leiduvaks taimeks. Eelistatum kasvukoht on happeline ja liivane pinnas.

## Keemiline koostis
Sisaldab kardiosteroide ehk südameglükosiide.

## Kasutamine

### Kasutamine meditsiinis
Taime pruugiti eesmärgiga vähendada südame- ja vereringehäireid. Kuna põld-harakalatva sisaldavad ravimid on tugevatoimelised, siis saab neid ainult arsti ettekirjutisega. Lisaks kasutati vanasti seemneid siseparasiitidest, täpsemalt sooleussidest jagusaamiseks.

### Muud kasutusalad
Kuna taime seemned on eriti õlirikkad (kuni 43%), kasutatakse neid seepide, värnitsa ja lakkide valmistamisel.

## Viited
Yum! Brands

**Yum! Brands, Inc.** (lühidalt **Yum!**, varem **Tricon Global Restaurants, Inc.**) on Ameerika Ühendriikide ettevõte, mis on kiirtoidurestoranikaubamärkide KFC, Pizza Hut ja Taco Bell omanik. Ettevõte asub Louisville'is.

2017. aastal oli ettevõttel 43 617 toitlustuskohta (sealhulgas 40 758, mida käitavad frantsiisivõtjad) 135 maal.
Kalervo Hovi

**Arvo Kalervo Hovi** (13. september 1942 Oulu – 10. juuli 2021 Turu)) oli Soome ajaloolane. 

Ta oli aastatel 1986–2007 Turu Ülikooli üldajaloo professor, paljud tema teadustööd käsitlevad Baltimaade ja Eesti 20. sajandi ajalugu. 

Eesti keelde on tõlgitud tema uurimus Tallinna kohvikukultuuri ajaloost.

## Tunnustus
* 2009 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

## Viited
Taco Bell

**Taco Bell** on kiirtoidurestoranikett, mille asutas 1962. aastal Ameerika Ühendriikide California osariigis Glen Bell. Taco Bell on Yum! Brands, Inc. tütarettevõte. Taco Belli peakorter asub California osariigis Irvine'is.

Taco Belli restoranid pakuvad ''tex-mex''-toitu, mille hulka kuuluvad muuhulgas burritod, nacho'd, quesadillad ja tacod.

Lisaks Põhja-Ameerikale on Taco Belli restorane veel Aasias, Euroopas, Lõuna-Ameerikas ja Okeaanias.

## Vaata ka
* Kiirtoit
* Tex-mex

## Viited

## Välislingid
* https://www.tacobell.com/
* Logo pilt
Kurgema

**Kurgema** (kirjakeeles ka Kurgemaa) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Kasari mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kasari küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kirbla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kasari külaga.

Külast on teateid alates 1871 (Kurgema).

## Viited
Kuundra

**Kuundra** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Kuundra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kirimäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ridala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kirimäe külaga.

Külast võib olla teateid juba alates 1341 (Kunevere).

## Viited
Valksi

**Valksi** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Piirsalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Piirsalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Piirsalu külaga.

Külast on teateid alates 1726 (Walcksi).

## Viited
Vöölamõisa

**Vöölamõisa** (ka Vööla asundus) oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Kudani küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Noarootsi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kudani külaga.

1920. aastatel moodustati endise Vööla mõisa aladele Vööla asundus (Vöölamõisa).

## Viited
Äntse

**Äntse** (kirjakeeles varem ka Entse) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Liivi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Liivi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Liivi külaga.

Külast on teateid alates 1396 (Hondes).

## Viited
Meelis Raiend

**Meelis Raiend** (pseudonüümiga Mell Pikk; sündinud 1957 Tallinnas) on eesti kunstnik ja karikaturist.

Õppis Tallinna 46. Kunstikeskkoolis, mille lõpetas 1975. aastal. Aastatel 1975–1977 õppis ta Moskvas multifilmikursustel multiplikaator Aleksandr Petrovi juures. 

Töötas Tallinnfilmis kunstnik-multiplikaatorina. On tegutsenud ka tekstiilikunstnikuna. Oma karikatuuride ja vulgaarsete luuletustega on ta andnud välja mitu karikatuuriraamatut. Tema karikatuure on avaldanud ka huumoriajakiri Pilkaja.

## Näitused
* 2013 – Kanepi Seltsimajas Põlvamaal Meelis Raiendi maalide näitusmüük.

## Raamatud
* Mell Pikk – "Lollennium 2000" – (Akta, 2000), ISBN 9985912144
* Mell Pikk – "Lollennium (2. osa) – Võikad lood värsis ja pildis" (Akta, 2001), ISBN 9985912144
* Mell Pikk – "Onanissimo!", (Agile, 2002), ISBN 9985788397
* Mell Pikk – "Idiootika – Ogarad pildid ja salmid" (Stamina, 2003), ISBN 9985789539
* Mell Pikk – "Idiootika (2. osa) – Ogarad pildid ja salmid" (Stamina, 2010)
*Mell Pikk  – "Kondoomipoeg" – (Vebelex OÜ, 2019), ISBN 	9789949979769

## Viited
Kõrgema

**Kõrgema** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Saunja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Saunja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lääne-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Saunja külaga.

1553 on esimest korda mainitud nime Kerckemecky, seejärel 1798 Korgema, 1844 Kargema, 1871 Körgema.

## Viited
Ärita

**Ärita** (kirjakeeles varem ka Erita, Erite) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nõva mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nõva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nõva külaga.

Külast on teateid alates 1402 (Haryentappe, Haeggentappe). Toona läks küla Padise kloostri valdusse.

Küla kohta kasutati 1615. aastal nime *Haritappe*, 1798. aastal aga nimekuju *Errilep*. Vanima nimekuju järgi võiks oletada nime *Härjatapu*. Samas võib nime esimene pool tuleneda ka Harjumaa kui piirkonna nimest.

## Viited
Uue-Virtsu

**Uue-Virtsu** (ka Uue-Virtsu asundus) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Uue-Virtsu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kõmsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hanila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõmsi külaga.

1920. aastatel moodustati Uue-Virtsu mõisa aladest Uue-Virtsu asundus, mida hiljem on nimetatud ka Uue-Virtsu külaks.

## Viited
Adrika

**Adrika** oli küla Virumaal, ajalooliselt Unukse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Unukse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Unukse külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Адрико).

## Viited
Ahila

**Ahila** oli küla Virumaal, ajalooliselt Hõbeda mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hõbeda küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hõbeda külaga.

Külast on teateid alates 1241 (Athelic).

## Viited
Haljala-Raja

**Haljala-Raja** oli küla Virumaal, ajalooliselt Idavere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Idavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Idavere külaga.

Külast on teateid alates 1796 (Raja).

## Viited
Hanguse

**Hanguse** oli küla Virumaal, ajalooliselt Venevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Luusika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Luusika külaga.

1453 on esimest korda mainitud nime Angas, seejärel ? 1599 Aug, 1601 Anse, 1871 Hangusaar.

## Viited
Hulja-Uusküla

**Hulja-Uusküla** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Tirbiku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tirbiku külaga.

Külast on teateid alates 1945.

## Vaata ka
*Hulja-Väljataguse

## Viited
Jõeotsa

**Jõeotsa** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Porkuni küla alale. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Porkuni külaga.

Külast on teateid alates 1970.

1920. aastate lõpus eraldati Porkuni mõisast maatükk Vabadusristi kavalerile Johannes Rusi, mis sai nimeks Jõeotsa. Talu kandis seda nime kuni natsionaliseerimiseni. Alates maade tagastamisest omandireformi käigus võtsid õigusjärgsed omanikud talu nime tagasi. Sestpeale kannab talu jälle Jõeotsa nime.

## Viited
Jäola

**Jäola** oli küla Virumaal, ajalooliselt Kärsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kamariku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Väike-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Räitsvere külaga.

Külast on teateid alates 1456 (Haholl).

## Viited
Kaasiksoo küla

**Kaasiksoo** oli küla Virumaal, ajalooliselt Põlula mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nurkse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nurkse külaga.

Külast on teateid alates 1913 (Казиксоо).

## Viited
Järtu

**Järtu** oli küla Virumaal, ajalooliselt Lasila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lasila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lasila külaga.

1241 on esimest korda mainitud nime Jaruios, seejärel 1460 Jarwes, 1583 Jarwotte, 1694 Jerweto.

## Vaata ka
*Järtu-Mädapea kool

## Viited
PLL-töörühm

**PLL-töörühm** oli Mart Mini juhtimisel tegutsenud TTÜ (TPI) automaatika kateedri ja elektroonika kateedri, hiljem elektroonika instituudi juures tegutsenud mitteformaalne töörühm, mis tegeles mõõtetehniliste PLL-süsteemide ehk automaatsete faasisünkronisatsiooni süsteemide põhiliste omaduste uurimise- ja modelleerimisega ning kõrge täpsusega PLL-il põhineva tugisignaalide formeerija (tugikanali) väljatöötamisega vektormeetriliste mõõteseadmete jaoks.

Töörühm tegutses põhiliselt ajavahemikul 1970–2000.

Töörühma liikmetest kaitses doktoroväitekirja PLL-süsteemide alal peale Mart Mini veel Toivo Paavle ja tehnikamagistri väitekirja Ants Ronk.
Penilased

**Penilased** on müütilised tegelased rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Neid on mainitud eepose kuueteistkümnendas loos ("Lennuki" ehitus ja merereisi algus. Teekond maailma otsa. Lapumaa ja Varrak.).

Purjetanud koos kaaslastega Lennukil põhja poole, jõudis Kalevipoeg võõrasse randa, kus elas rahvas, kel oli koera keha ja inimese pea.
:Poistel poolelt koera kehad,
:Pikad penisabad taga,
:Tempudesta tondilased,
:Näosta nii kui inimesed. ,
Võõras rahvas ei lasknud meresõitjaid randa. See ajas Kalevipojal hinge täis ning ta hüppas kaldale ning asus
:Penilasi pillutama,
:Vaenulasi virutama;
:Surmas neida sadadena,
:Tappis teisi tuhandeida. ,
Kalevipoeg leidis hobuse, kuid see komistas võitluse käigus ja sai surma. Seepeale vägimees vihastas, võttis suure tammepuust vembla ja asus ette jäävaid põllu- ja karjamaid üles sonkima. Sealtmaa tark asus teda selle teo keelitama ja sõitlema. Kalevipoeg kahetses tehtut ning küsis Ukult võõrale maale vilja- ja loomaõnne. Kohalik tark juhatas talle teed kodu suunas ning hoiatas varjatud värava eest, mis ei vii maailma otsa, vaid viib põrgusse. Seejärel purjetas Lennuk Lindanisa lahe suunas, mille kaldale Olevipoeg oli rajanud hooned.

## Viited
Episteem

**Episteem** (kr επιστήμη (*epistēmē*), pr épistémè; teadmine) on ajajärgu suhete tervikteadmine; teatud ajal teatud ühiskonnas olev väidete ja lausungite (diskursuste) sõnastamise üldlevinud vorm. Lausungid, käitumine ja kõne avalduvad episteemi raamides. Mõiste tähendab ka ajastu valitseva suhtekogumi kujutlust inimese teadvuses. Episteem tähendab suhete tervikvõrku, mis antud ajajärgul liidab lausungid ja tegevused, mis tekitavad teadmisõpetuse (epistemoloogia) kujundeid, teadusi ja võimalikke vormilisi süsteeme.

Mõiste võttis kasutusele Michel Foucault teoses "Sõnad ja asjad" (1966, eesti keeles 2015), osutamaks ajastu teadmisõpetuse raamile ja ajastu üldarusaamale inimesest.

Mõiste muutus M. Foucault'l oluliseks teoses "Teadmiste arheoloogia" (1969, eesti keeles 2005). Ta eristas ajaloolise eriteadmise (episteem) ja teadmise ajaloo. Teoses sõnastas ta uue, arheoloogiale toetuva ajaloovormi alused (varem arheoloogia toetus ajaloole).

## Viited
Konna

**Konna** on kohanimi:
*Konna (Viru-Jaagupi kihelkond), endine küla
*Konna (Sangaste kihelkond), endine küla

*Konna (Mali), linn Malis

## Vaata ka
*Konnaküla
Kommi

**Kommi** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Põdruse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rakvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põdruse külaga.

## Viited
Kuivakaare

**Kuivakaare** oli küla Virumaal, ajalooliselt Kuie mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vajangu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vajangu külaga.

1429 on esimest korda mainitud nime Karro (see nimi pandi kirja 1688), seejärel 1487 Kare, 1711 Kuiwakaro.

1780 muudeti küla Kuie mõisa karjamõisaks (Kuivakaare karjamõis). 1920. aastatel moodustati endisest karjamõisa alast **Kuivakaare asundus**.

## Viited
Kulina-Puka

**Kulina-Puka** oli küla Virumaal, ajalooliselt Kulina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kulina küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kulina külaga.

## Vaata ka
*Roela-Puka

## Viited
Pia-Astrid Ott

**Pia-Astrid Ott** (7. detsember 1926 Tallinn – 15. aprill 2018 Tartu) oli eesti arst.

1951. aastal lõpetas Pia-Astrid Ott Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

Kuni aastani 1992 töötas ta Tartu naha- ja suguhaiguste dispanseris, olles 30 aastat ka labori juhataja. 
1960. aastatel alustas Ott tööd süüfilise diagnostikaga. Ta hakkas tegelema tollal harva ette tulnud uuringute – «lasteta abielude proovidega» ehk spermauuringutega, millest sai tema elutöö.

Aastatel 1992–1998 töötas Pia-Astrid Ott Tartu Ülikooli naistekliinikus, tehes sperma mikroskoopilisi uuringuid. Naistearst Andrei Sõritsa juhendamisel alustati seal kunstliku viljastamise protseduure ning doktor Pia Ott hakkas tegelema intrauteriinse inseminatsiooniga ehk IUIga. Samuti alustas ta seal esimesena tööd spermadoonoritega.

Pia-Astrid Ott kuulus töörühma, mille sihikindel tegevus viis 1995. aastal esimese katseklaasilapse sünnini Balti riikides, samuti oli tal suur roll Balti riikide esimese spermapanga loomisel. 

Alates 1998. aastast oli Pia-Astrid Ott Tähe Erakliiniku ja Elite Kliiniku laboriarst.

## Isiklikku
Tema ema oli laulja Olga Mikk-Krull, isa dirigent ja muusikapedagoog Arkadius Krull. Tema abikaasa oli metsateadlane Paul Ott, nende poeg on hüdrobioloog Ingmar Ott, tütar on meedik Kristi Ott. Ta oli Urmas Oti onunaine.
Kase

**Kase** on Eesti kohanimi:
*Kase (Simuna kihelkond), endine küla
*Kase (Püha kihelkond), endine küla
*...

**[[Kase (perekonnanimi)|Kase]]** on ka perekonnanimi.

## Vaata ka
*Kaseküla
Kupna

**Kupna** oli küla Virumaal, ajalooliselt Kupna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Viru-Jaagupi aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viru-Jaagupi alevikuga.

Külast on teateid alates 1241 (Cupanal).

17. sajandil küla mõisastati. 19. sajandi lõpust alates muudeti see mõis Küti mõisa kõrvalmõisaks. 1920. aastatel moodustati kõrvalmõisa aladest **Kupna asundus**. 1940. aastatest alates on asundus taas küla staatuses.

## Viited
Kriska

**Kriska** oli küla Virumaal, ajalooliselt Neeruti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jõetaguse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõetaguse külaga.

Külast on teateid alates 1913 (Криска).

## Viited
Kruusiaugu

**Kruusiaugu** oli küla Virumaal, ajalooliselt Ärina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Müüriku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Väike-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Müüriku külaga.

Külast on teateid alates umbes 1866 (Крузиауго).

## Viited
Kurme

**Kurme** oli küla Virumaal, ajalooliselt Muuga mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Muuga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Muuga külaga.

1698 on esimest korda mainitud nime Kurckemeggi, seejärel 1726 Kurckma, u 1900 Курме ehk Клемпси.

## Viited
Keelusüsteem

**Keelusüsteem** (ka välistamissüsteem, sundussüsteem) koosneb lubatust ja lubamatust. Selle järgi vastandid (nt õigeusk ja ebausk) pole eraldi tähendusega, vaid on ühe süsteemi osad. Michel Foucault (*Valvata ja karistada*, 1975) järgi on keeldudel erinevad vormid, nt kirjanduse ja meditsiini lausungites (diskursustes). Keelud nihkuvad ajaloos.

## Viited
Kõdeküla

**Kõdeküla** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kuie mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vajangu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vajangu külaga.

## Viited
Kõrbse

**Kõrbse** oli küla Virumaal, ajalooliselt Jõepere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kiku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiku külaga.

1796 on esimest korda mainitud nime Kärpse, seejärel 1871 Körpse.

## Viited
Kärje

**Kärje** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Paasvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Paasvere külaga.

## Vaata ka
*Kärje soo

## Viited
Laanemõisa

**Laanemõisa** oli küla Virumaal, ajalooliselt Rakvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Karivärava küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rakvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karivärava külaga.

1716 on esimest korda mainitud nime Lanamois, seejärel 1726 Lanemois.

## Viited
Laekvere-Aru

**Laekvere-Aru** (varasema nimega Aru-Laekvere) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Laekvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laekvere külaga.

Külast on teateid alates 1922 (Aru-Laekvere).

## Viited
Laiamäe

**Laiamäe** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Piisupi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Piisupi külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
LEO

**LEO** või **Leo** võib tähendada mitut asja:
**leo* on ladina keeles 'lõvi'
*Leo oli küla Virumaal
*Leo on mehenimi
***"[[Leo (film)|Leo]]"** on 2007. aasta film
Leo (Virumaa)

**Leo** oli küla Virumaal, ajalooliselt Porkuni mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Veadla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Veadla külaga.

Külast on teateid alates 1796 (Leo oder Kilpifer).

## Viited
Liineküla

**Liineküla** oli küla Virumaal, ajalooliselt Pudivere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pudivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pudivere külaga.

Liineküla alad olid varem Pudivere mõisa Liinemõisa kõrvalmõisa (Liinemõisa mõis, saksa keeles Helenehof) all.

## Viited
Lõuta

**Lõuta** oli küla Virumaal, ajalooliselt Sõmeru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Koovälja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rakvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koovälja külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Леута).

## Viited
Maheda

**Maheda** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Haljala aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Haljala alevikuga.

Küla on mainitud juba Taani hindamisraamatus (1241 Maidalæ), seejärel 1488 Maydel, 1765 Maheda, 1871 Mahheda.

## Viited
Urita raba

**Urita raba** on raba, mis asub Nedrema looduskaitsealal Pärnumaal.

Rabas asub 1,7 ha suurune laugas.

## Viited