open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Energiatihedus

**Energiatihedus** on füüsikaline suurus, mis väljendab energiat ruumalaühiku kohta (SI ühik: džaul kuupmeetri kohta, J/m3) või energiat massiühiku kohta (J/kg). Energiat ruumalaühiku kohta nimetatakse energia ruumtiheduseks (tähis *e*).

Energiatihedusega iseloomustatakse välju, keskkondi ja aineid, sealhulgas ka näiteks keemiliste vooluallikate  aktiivainete energia salvestamise tõhusust.
## Aku energiatihedus
Akutootjate ning akutoitel töötavate seadmete tootjate suurim probleem ning väljakutse on võimalikult väikese massi ning ruumala juures salvestada võimalikult suur elektrilaeng. Elektritoiteallikate energiatihedus ja kasutegur  on muutunud eriti aktuaalseks seoses kaasaskantavate seadmete massilise kasutamisega ja samuti akude kasutamisega energiaallikana autodel.

2006. aasta seisuga oli kõige suurema energiatihedusega   liitiumioonaku energiatihedusega 140 Wh/kg.
### Näitlikustav ülesanne energiatihedusest
Olgu meil alalisvoolu elektrimootor võimsusega 80&nbsp;kW ehk 80 000 W, mida me soovime kasutada automootorina tavalises sõiduautos. Meie ülesanne on kokku panna akupatarei, mis suudaks mootorit täisvõimsusel toita 10 tundi (h) järjest. Meil on kasutamiseks liitiumioonakud, mille energiatihedus on 140 Wh/kg. Kui suure massiga (kg) saab see akupatarei olema?*' 
====Lahendus====
Olgu energiatiheduse tähiseks *e* (Wh/kg), võimsuse tähiseks *P* (W), aja tähiseks *t* (h) ning massi tähiseks *m'' (kg). Siis energiatihedus
:e=\frac{P\cdot t}{m},   millest mass  m=\frac{P\cdot t}{e}.
Paneme tuletatud valemisse ülesandes antud arvväärtused sisse ning arvutame akupatarei massi:
:e=\frac{80000\cdot10}{140}=5714\; \text{kg}.
#### Järeldused
Kui me soovime 80&nbsp;kW elektrimootorit täisvõimsusel toita 10 tundi akust, mille energiatihedus on 140 Wh/kg, siis peame kokku panema akupatarei massiga 5714&nbsp;kg.

Akutootjad peavad kindlasti veel edasi töötama, sest tavaline sõiduauto sellist massi vastu ei pea. 
## Vaata ka
*Keemiline vooluallikas
*Aku
## Viited
Richard Holbrooke

**Richard Charles Albert Holbrooke** (24. aprill 1941 – 13. detsember 2010) oli Ameerika Ühendriikide diplomaat.

Holbrooke saavutas laiema tuntuse rahusobitajana Bosnias. See viis Daytoni rahulepingu allakirjutamiseni 1995. aastal.

* 1977–1981 abiriigisekretär Aasia küsimustes;
* 1993–1994 USA suursaadik Saksamaal;
* 1994–1996 abiriigisekretär Euroopa küsimustes;
* 1999–2001 USA suursaadik ÜROs;
* aastast 2009 kuni surmani USA eriesindaja Afganistanis ja Pakistanis.

## Välislingid
* Toomas Hendrik Ilves. Richard Holbrooke 1941–2010 Diplomaatia, jaanuar 2011
* Jüri Luik. Ebatavaline diplomaat Diplomaatia, jaanuar 2011
Neli elementi

**Neli elementi**, millest koosnevaks on kõike arvatud klassikalises antiik-Kreekast pärit käsitluses, on õhk, maa, vesi ja tuli.

Mõnikord on sellele nelikule viiendaks lisatud eeter.

Hiljem on seda elementide nelikut kasutatud laialdaselt alkeemias, astroloogias ja esoteerilistes õpetustes.
Eneseabi

**Eneseabi** on õpetuste kogum enda arendamiseks ja personaalsete probleemide lahendamiseks.

Eneseabi teemal on olemas suur hulk eneseabiraamatuid.
Eneseabiraamatud

**Eneseabiraamatud** on eneseabi käsitlevad raamatud.

Selle valdkonna üheks algustähiseks on Samuel Smiles'i 1859. aastal ilmunud raamat "Self-Help; with Illustrations of Character and Conduct".

Populaarseid eneseabi kirjanikke on Eckhart Tolle, Robert Kiyosaki jt.

## Eestis
Eestis sai populaarseks Dale Carnegie 1936. aastal ilmunud raamat "Kuidas võita sõpru ja mõjustada inimesi" (uustrükid 2002, 2010). Aastal 1940 ilmus Dick Carlsoni "Teguvõimas isik".
Palju on eneseabiraamatuid tõlgitud eesti keelde alates 1990. aastaist.

Näiteks on ilmunud Dale Carnegie "Ärge muretsege, hakake elama!", Louise Hay "Sa oled oma elu tervendaja", Brandon Bays "Rännak" jt.

Eesti autoreist on eneseabiraamatuid kirjutanud näiteks Luule Viilma, samuti Merit Raju ("Hingele pai").

## Vaata ka
*Ellujäämise õpetus
Saksofonist

**Saksofonist** ehk **saksofonimängija** on instrumentalist, kes mängib saksofoni.

## Saksofoniste

### A
*Frøy Aagre
*Karl Aavik
*Cannonball Adderley
*Siim Aimla
*Danel Aljo

### B
*Anthony Braxton

### C
*Ursula Chillaud
*Ornette Coleman
*John Coltrane

### D
*Claude Delangle
*Paul Desmond
*Eric Dolphy
*Jimmy Dorsey

### F
*Jean-Yves Fourmeau

### G
*Kenny G
*Georgi Garanjan
*Jan Garbarek
*Kenny Garrett
*Benny Golson
*Dexter Gordon
*Max Greger
*Lawrence Gwozdz

### H
*Johnny Hodges

### K
*Roland Karu
*Olavi Kasemaa
*Kalle Klein
*Kalev Konsa

### L
*Rene Laur
*Maria Lepik
*Dave Liebman
*Ivo Lille
*Jean-Marie Londeix

### M
*Mairo Marjamaa
*Marcel Mule
*Gerry Mulligan
*Otis Murphy
*Liis Mäevälja

### N

* Eve Neumann
* Valdur Neumann

### P
* Charlie Parker
* Maceo Parker
* Art Pepper
* Jandra Puusepp

### R
*Sigurd Raschèr
*Eugene Rousseau

### S
*Lembit Saarsalu 

*David Sanborn
*Trygve Seim
*Jens Severin 
*Donald Sinta
*Sonny Stitt
*Raul Sööt

### Z
*John Zorn

### T
*Raivo Tafenau
*Jüri Takjas
*Larry Teal
*Kenneth Tse

### V
*Virgo Veldi 
*Timo Vendt
*Villu Veski
*Keio Vutt

### W
*Bobby Wellins
*Harry White
*Phil Woods

### Y
*Lester Young
Retranšment

**Retranšment** (prantsuse keeles *retranchement*, tähenduses 'kindlustatud kaitseliin') on pikk kaitsevall, mis on parema külgtulega katmiseks harilikult sakiline ja mille ees võib olla vallikraav. Selliseid valle püstitati enamasti suuremate maa-alade eelkaitseks, seal kus põhikindlustised ei taganud suure vahemaa tõttu piisavat kaitset.

## Vaata ka
*Tallinna Idaretranšment
*Tallinna Lääneretranšment
Alben W. Barkley

**Alben William Barkley** (24. november 1877 Lowes, Kentucky osariik – 30. aprill 1956 Lexington, Virginia osariik) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, asepresident aastail 1949–1953 president Harry Trumani ajal. Ta oli Demokraatliku Partei liige.

Ta oli hariduselt jurist ja töötas 1901. aastast advokaadina.

1913–1927 oli ta esindajatekoja liige Kentucky 1. ringkonnast ja valiti seejärel senatisse, 1937 valiti ta senati enamuspartei juhiks (*Senate Majority Leader*). Tal oli hea läbisaamine Trumaniga, kes toona oli Missouri senaator. Pärast 1946. aasta valimisi, kui vabariiklased võitsid kontrolli senati ja esindajatekoja üle, sai temast senati vähemuspartei juht (*Minority Leader*). 1948. aasta Demokraatliku partei konverentsil pidas ta kõne partei delegaatide julgustamiseks, milles kiitis New Deali poliitikat ja kritiseeris mittemidagitegevat (*do nothing*) Vabariiklaste enamusega kongressi. Truman, kes seni oli valitsenud ilma asepresidendita, valis Barkley oma asepresidendiks.

Kui Truman 1952. aastal teatas, et ei kandideeri tagasi, kandideeris Barkley ise, kuid tema vanuse tõttu keeldusid ametiühingute juhid, nagu autotööliste liidu (*[[United Auto Workers]]*) juht Walter Reuther teda toetamast, tema asemel valiti partei kandidaadiks Illinoisi kuberner Adlai Stevenson II.

1954. aastal tuli Barkley poliitikasse tagasi, kandideerides uuesti senatisse. Ta võitis ametis oleva Vabariikliku Partei senaatori John Sherman Cooperi üle, kuid suri kõigest poolteist aastat hiljem Virginias südameinfarkti.
Manoel de Oliveira

**Manoel Cândido Pinto de Oliveira** (11. detsember 1908 Porto – 2. aprill 2015 Porto) oli Portugali filmirežissöör.

Tema esimene film oli lühifilm "Douro, faina fluvial" aastast 1931. Esimene täispikk mängufilm, "Aniki-Bóbó" valmis 1942.

Aastatel 1985 ja 2004 pälvis ta Veneetsia filmifestivali elutöö auhinna.

Aastal 1999 sai ta Cannes'i filmifestivali žürii auhinna. 2008 pälvis ta elutöö eest Kuldne Palmioksa.

2009. aastal valmis tal film "Singularidades de uma Rapariga Loura".

## Välislingid
*
István Fekete

**István Fekete** (25. jaanuar 1900 Gölle – 23. juuli 1970 Budapest) oli ungari kirjanik. Ta on tuntud peamiselt noorteromaanide ja loomajuttude autorina. 

Fekete võitis 1937 Géza Gárdonyi Seltsi romaanivõistluse esimese auhinna. 1960 pälvis ta József Attila kirjandusauhinna teosega "Tüskevár". Romaanil põhineb 1967. aastal valminud film. 

Osa Fekete loomingust ilmus alles pärast tema surma. 

Fekete on üks loetumaid ungari kirjanikke. Detsembriks 2002 oli tema teoseid ilmunud kokku 8 700 000 eksemplari.

## Teoseid
Alex Jones

**Alexander Emeric** (Alex) **Jones** (sündinud 11. veebruaril 1974) on Ameerika Ühendriikide ajakirjanik, näitleja, filmirežissöör ja raadiosaate "Alex Jones Show" juht.

Ta on paremäärmuslikke vandenõuteooriaid levitava kodulehe ja raadiosaate InfoWars.com asutaja ja omanik. 

## Alex Jonesi väited
Jones on väitnud, et Newtowni koolitulistamine oli lavastatud (kuid hiljem tunnistanud, et eksis), et Ameerika Ühendriikide valitsusel oli roll Oklahoma City pommiplahvatuse ja 11. septembri terrorirünnakute korraldamises, ning et FEMA plaanib Ühendriikides luua koonduslaagreid. 9/11 terrorirünnakuid ennustas ta ette kaks kuud enne sündmuste toimumist ning ühtlasi ka seda, et selles süüdistatakse tõenäoliselt Osama bin Ladenit. Ta on pidanud naeruväärseks ametlikku selgitust, et terroristid elasid koos roosapäiste stripparitega, pruukisid kokaiini ja vihkasid Ameerika vabadusi ning omasid passe, mis ei hävinud tornide tulekahjus, vaid leiti puutumatuna tornide juurest. Samuti tekitas temas küsimusi uudistesaatejuhi väide WTC7 ehk kolmanda torni kokkukukkumisest, kui viimane alles täies uhkuses saatejuhi selja tagant aknast paistis. Ta väidab, et mitmed valitsused ja suured ärid üritavad luua uut maailmakorda "isetekitatud majanduskriiside, keerulise luuretehnika ja terrorirünnakute korraldamisega, et tekitada hüsteeriat ja seda ära kasutada".

Teda on peetud homofoobseks, kuna tsiteeris üht teaduslikku uuringut, kus kirjeldati, et veekogudesse sattuv atrasiin tekitab konnades segadust ning isased konnad hakkavad seksima teiste isaste konnadega. Tema vastased on hüüdnud selle peale, et homoseksuaalsus on okei ja vaid homofoob on konnade sellise seksielu vastu.

## Süüdistus valeinfo levitamises
Jones kohustati Texase osariigi kohtus 2022. aastal maksma kahjutasu 4,1 miljonit dollarit vandenõuteooriate levitamise eest: Jones levitas väärinfot 2012. aasta lõpus Sandy Hooki algkoolis toimunud tulistamises hukkunud 20 lapse ja kuue töötaja kohta, väites, et see oli lavastatud. Jonesi ettevõte kuulutas välja pankroti. Hiljem tõsteti kahjutasu summa 45,2 miljoni dollarini. Pärast kohtuotsust tunnistas Alex Jones, et Sandy Hooki massimõrv polnud lavastatud. 2022. aasta oktoobris otsustas Connecticuti osariigi vandekohus, et Jones peab ohvrite peredele valeinfo levitamise eest maksma kahjutasu 965 miljonit dollarit.

## Isiklikku
Jones kirjeldab ennast libertaarina ja paleokonservatiivina.

Ta sai hiljuti neljanda lapse.

### Filmid

## Viited

## Välislingid
* Alex Jones' InfoWars.com
* Alex Jones' PrisonPlanet.com
* Alex Jones' PrisonPlanet.tv
* The Alex Jones Show Genesis Communications Network'is
*
14. strategeem

**14. strategeem** 36 strategeemist on "elusta vaimu laenates laipa".

Ausambad. Tsiteerimine. Ristisõda. Zombinipp. Parasitism. Kasutada uuteks asjadeks ära minevikukuulsusi. Uus fassaad vanale. Fööniks. "Traditsionalism".		

## III 2. (14.) Elusta(maks) vaimu, laena laipa

 
借屍還魂 
(*Jiè shī huán hún*) Jiè-shī huán-hún: *müt.*, *kirj.* naasma ellu, kehastunult võõrasse laipa (*surnu hingest*); üles tõusma uuel kujul; ümber kehastuma; vana sisu uues vormis. Huán-hún: üles tõusma; hinge naasmine kehha (pärast surma); *taoism:* surnute vaimude väljakutsumine.

7. sõjastrateegia: Muuda oma sõda ristiretkeks: moraalsed strateegiad.

## Põhimõtte selgitus
:*Enda elustamiseks laenata laipa.*
:*Kui saad tegutseda enda huvides ära lase end ära kasutada.*
:*Kui ei saa tegutseda, püüa midagi ära kasutada.*
:*Kasuta seda, kes ei saa tegutseda, nii et see teeniks sind.*

Troonipärija määramisel otsitakse uut katkenud dünastia järglaste seast. 

Taaselustada midagi kardetut, armastatut või traditsioonilist hirmutamise või julgustamise eesmärgil. Tsiteeri.

Võta mõni institutsioon, tehnoloogia, meetod või isegi ideoloogia, mis on unustatud või kõrvale jäetud, ning kohanda see oma otstarbeks. Ärata ellu midagi minevikust, andes sellele uue otstarbe, või too ellu vanad ideed või kombed ja tõlgenda need ümber, et nad sobiksid sinu otstarbeks.

## Tsitaat [[Muutuste raamat]]ust
:*Mitte mina ei otsi noorukeid, noorukid otsivad mind.*

Osa kuusjoone 4. *Meng* (*Arenematus, nooruk*) üldotsustest. Vihjab ka raamatu kasutamisele. Seda ka ennustamiseks. Alles selle lõpus läheb vana üle omapoolsele tegevusele. "Laiba kasutamisel" tuleb arvestada ka sellega, et laip võibki ellu ärgata.

## Näiteid
Nii nagu Jeesuski, tsiteerides Mäejutluses Toorat, kasutasid ka kirjatundjad ja variserid seda võtet. Mt. 23. *29 Häda teile, kirjatundjad ja variserid, te silmakirjatsejad, sest te ehitate prohvetite hauamärke ja ehite õigete hauakambreid 30 ja ütlete: "Kui meie oleksime elanud oma esiisade päevil, siis meie küll ei oleks olnud nende kaasosalised prohvetite vere valamisel. 31 Nõnda te tunnistate ise eneste kohta, et teie olete prohvetite tapjate pojad.*

J. W. Goethe:
:*Tean teie austust! Kõik te monumendid*
:*on seatud seks, et austada teid endeid.*

## Viited

## Välislingid
* English and French translation of the Thirty-Six Stratagems 14. http://wengu.tartarie.com/wg/wengu.php?l=36ji&no=14
Yeonpyeong

**Yeonpyeong** on Lõuna-Koreale kuuluv saarestik Kollases meres Põhja-Korea ranniku lähedal.

Saarestik asub 80 kilomeetrit Incheonist, umbes 100 kilomeetrit Soulist ja 12 km kaugusel Põhja-Korea edelarannikust.

Saarestiku peasaare Daeyeonpyeongi pindala on 7 km².

Lõuna-Korea sõjaväel on saarel umbes 1000 sõduriga sõjaväebaas.

23. novembril 2010 tulistas Põhja-Korea suurtükkidest Daeyeonpyeongi saart. Hukkus 4 inimest, sh 2 sõjaväelast ja 2 tsiviilisikut. Üle 50 hoone sai purustusi.

Saarestik kuulub Incheoni Ongjini maakonda.

## Viited

## Välislingid
Metagenees

**Metagenees** on loomade sugulise ja suguta põlvkonna vaheldumine. 

Metagenees esineb mitmetel selgrootutel, näiteks ainuõõssetel (polüüp suguta ja meduus suguline põlvkond).

## Vaata ka
*Heterogoonia

## Viited
Talavera de la Reina

**Talavera de la Reina** on linn Hispaanias Castilla–La Mancha Toledo provintsis.

## Vaatamisväärsused
* Ruiz de Luna muuseum

## Viited

## Välislingid

* Talavera de la Reina linna ametlik koduleht (*hispaania ja inglise keeles*)
13. strategeem

**13. strategeem** 36 strategeemist on "löö rohtu ärritamaks madu".

Provokatsioon. Hoiatuslask. Kaudne hoiatus, hirmutus. 

## III 1. (13.) Löö rohtu, ehmata madu

       
打草驚蛇 (*Dá cǎo jīng shé*) *Dá-cǎo jīng-shé*: lüüa vastu rohtu, et ehmatada madu (*kuj.* a) karistada kedagi teistele hoiatuseks; b) ehmatada enneaegselt, ettevaatamatute tegudega tõmmata endale vastase tähelepanu). 

Teise nimega "Kindrali õrritamisvõte" ehk "Väejuhi üleskihutamise kava". "Paluda väejuhil midagi läbi viia on kehvem, kui ta selleks üles kihutada." Oskamatu läbiviimise tulemuseks on "magava koera ülesäratamine" või "nina herilaspessa pistmine".

## Põhimõtte selgitus
:*Prooviks löödud löök lubab väljaselgitada asjade tõelise seisu.*
:*Mõtle selle proovi tulemustele ja asu otsustavalt tegutsema.*

Kui vastane ei ilmuta oma jõudu tuleb kiirustamise asemel otsida kus peitub oht ja ta väljameelitada ennast avama, et ta tugevust kontrolli alla saada. 

Vastase tähelepanu enda peale tõmbamine. Ta ehmatamine millegi ootamatuga, näiteks näilise rünnakuga, mis viib ta eksitusse. Kui vastast on äsja ehmatatud, siis on ta reaktsioonivõime vähenenud. 

Tee midagi tarbetut, kuid tähelepanu tõmbavat ("löö rohtu"), et provotseerida vaenlase reaktsiooni ("ehmata madu"). Nii reedab vaenlane oma kavad või positsiooni või teda lihtsalt narritatakse. Tee midagi tavatut, veidrat või ootamatut, sest see paneb vaenlase kahtlustama ja segab ta mõtlemist. Ettevaatamatu tegu paljastab positsiooni või kavatsused vaenlasele.

## Tsitaat [[Muutuste raamat]]ust
:*Gua Fu - intriigi võrdkuju.*

Kuusjoone 24. *Fu* (n*aasmine, taastamine*) nime üks harvaesinev tõlgendus. Kuusjoones on Maa (alluvus, paigalpüsi) kolmjoone all (sees) Kõue (liikuvus) kolmjoon. Vastupidine 23. *Bo* (v*apustus, nülgimine*) avatusele. Põhimõte paistab olevat selles, et taotleda ehmatusele järgnevat naasmist omaenese liistude juurde ja seeläbi oma põhialuse ilmutamist. 

## Näiteid

## Viited

## Välislingid
* English and French translation of the Thirty-Six Stratagems 13. http://wengu.tartarie.com/wg/wengu.php?l=36ji&no=13
Heksagramm

**Heksagramm** (ka: *kuuskand*) on korrapärane tähekujuline kuue tipuga geomeetriline kujund ehk **tähtkuusnurk**. See on kahe võrdkülgse kolmnurga kombinatsioon. Heksagrammi keskosa moodustab kuusnurga ehk **heksagooni**.

Heksagramm on sümboliks paljudes usundites ja kultuurides.

## Vaata ka
*kuusjoon
*Taaveti täht
Henry A. Wallace

**Henry Agard Wallace** (7. oktoober 1888 – 18. november 1965) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, asepresident aastail 1941–1945 Franklin D. Roosevelti valitsusajal.

Ta oli algul Vabariikliku Partei liige, kuid hiljem astus Demokraatlikku Parteisse. 1933–1940 oli ta põllumajandusminister. 1945–1946 oli ta kaubandusminister, kuid pidi lahkuma, kuna tal oli eriarvamusi president Harry Trumaniga.

1944. aastal käis ta 25-päevasel visiidil Nõukogude Liidu Kaug-Ida aladel ja Hiinas. 

1948. aastal oli ta Progressiivse Partei asutajate seas. Ta oli sama aasta presidendivalimistel Progressiivse Partei presidendikandidaat. Asepresidendiks soovis ta Florida senaator Claude Pepperit, kes aga ei olnud nõus Demokraatlikust parteist välja astuma, tema asemel valis Taylor uueks asepresidendiks Idaho senaator Glen Taylori. Tema programmis oli rassieralduspoliitika lõpetamine ja neegritele valimisõiguse andmine. Teda toetasid ka kommunistid. Ta kogus üle miljoni hääle, kuid ei saanud ühegi valijamehe häält.

1949. aastal pidas Wallace Kongressis kõne, lootes takistada Põhja-Atlandi lepingu ratifitseerimist. Pärast 1948. aastat oli ta muutunud Nõukogude Liidu suhtes kriitilisemaks. Augustis 1950, kui ta toetas ÜRO rahuvalvemissiooni Koreas, lahkus ta eriarvamuste tõttu Progressiivsest Parteist. 1952. aastal avaldas ta artikli "Where I Was Wrong", kus ta ütles lahti oma endistest välispoliitilistest seisukohtadest ja nüüd kirjeldas Nõukogude Liitu kurjana. Pärast seda minetas ta oma poliitilise tähtsuse, kuid pidas endiselt avalikke esinemisi kuni 1964. aastani.

1952. aasta presidendivalimistel ei avaldanud ta toetust ühelegi kandidaadile, kuid 1956. aastal toetas Dwight Eisenhowerit. 1960. aasta valimistel ei toetanud ta ei John F. Kennedyt ega Richard Nixonit. Kuigi ta oli Kennedyt tema põllumajanduspoliitika pärast kritiseerinud, kutsus Kennedy ta sellest hoolimata oma ametivande andmisele 20. jaanuaril 1961. 1964. aasta valimistel toetas ta Lyndon B. Johnsonit.

Ta oli pikka aega Nikolai Roerichi mõju all ning pidas temaga kirjavahetust.
Henry A. Wallace oli ka vabamüürlane. 

## Vaata ka
*Aaron Coplandi muusikateos "Fanfare for the Common Man"

## Viited
Toledo provints

**Toledo provints** on provints Hispaanias Castilla–La Mancha autonoomse piirkonna lääneosas. Provintsi halduskeskus on Toledo linn.

Elanike arv on 2024. aasta seisuga 740 148. Pindala on 15 370 km². See on rahvaarvult Castilla–La Mancha suurim provints.

Provintsi läbib Tejo jõgi. Provintsi kõrgeim mägi on Toledo mägedes asuv Pico Rocigalgo (1448 m).

## Kliima
Toledo provintsi aasta keskmine temperatuur on +15,5 °C, jaanuaris +6,1 °C, augustis +25,8 °C.

Aastas sajab keskmiselt 337 mm, sealhulgas jaanuaris 27 mm ja augustis 9 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2798 tundi, sealhulgas jaanuaris 156 ja augustis 341 tundi.

## Haldusjaotus
Toledo provints jaguneb kümneks maakonnaks (*[[comarca]]*) ja 204 vallaks. Elanike arvult on suurim vald Toledo (2023. aasta seisuga 85 818 elanikku) ja pindalalt Los Yébenes (676 ). Provintsis asub rahvaarvult Hispaania väikseim vald – Illán de Vacas, kus 2024. aasta seisuga elas vaid kaks inimest.

### Vallad
Toledo provintsi kuuluvad järgmised 204 valda:

*Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata.*


Barrancas de Burujón - Toledo - Spain.jpg|Barrancas de Burujón ja Tejo jõgi
20070513 Almonacid castle- view of countryside (3262060452).jpg|Toledo provintsi maastik
Toledo (37737041515).jpg|Toledo


## Viited

## Välislingid

* Toledo provintsi koduleht
Illán de Vacas

**Illán de Vacas** on asula ja vald Hispaanias Castilla–La Mancha autonoomses piirkonnas Toledo provintsis Torrijose maakonnas.

See piirneb järgmiste valdadega: põhjas Los Cerralbosega, edelas Oteroga, idas Domingo Péreziga, lõunas Cebollaga ja läänes Lucillosega. See asub provintsi keskusest Toledost umbes 46 km kaugusel loodes, Talavera de la Reinast 23 km kaugusel läänes ja Madridist umbes 88 km kaugusel edelas. Valda läbib Talavera de la Reina ja Torrijose vaheline raudteeliin.

Valla pindala on 9,2 km².

2024. aasta seisuga elas vallas kaks inimest, millega oli see kõige väiksema elanike arvuga vald Hispaanias. Alates 1990. aastatest on elanike arv olnud alla kümne ning mõnel perioodil (1991. aasta rahvaloenduse ajal) on vald olnud elaniketa. Üle kümne elaniku oli vallas viimati 1981. aasta rahvaloenduse ajal (21 elanikku) ja üle saja elaniku 1951. aastal (108 elanikku). Tippajal, 1857. aastal, küündis elanike arv 248-ni.

Vallavanem on alates 2015. aastast Javier Bollaín Renilla. Aastatel 1983–2015 oli vallavanem Julián Renilla Bru.

Vallas asub Jumalaema Taevamineku kirik (*Iglesia de la Asunción de Nuestra Señora*).

## Viited

## Välislingid
* "¿Sabías que hay un pueblo en España que solo tiene 3 habitantes?". espanafascinante.com. 28.10.2024. Vaadatud 10.4.2025
Laulude raamat

**"Laulude raamat"** (trad. 詩經; liht: 诗经; *pinyin*: *Shījīng* ) on muistsete Hiina rahvalaulude ja rituaalsete hümnide kogu. "Viisraamatusse" kuuluvasse "Laulude raamatusse" on kogutud 305 laulu, mis on koondatud kolme tsüklisse.

Vähemalt pooled neist on algselt olnud rahvalikud laulud, mis tiirlevad armastuse, abielu, töö ja sõja ümber. Teised neist on õukonnalaulud ja ülistuslaulud Zhou dünastia rajajatele. Peale selle on ka ohvritalitlustel kasutatud hümne ja ülikute ohverdustel või pidudel pruugitud laule. 

"Laulude raamat" sai "kaanoni" ehk "lõimeraamatu" (经; pinyin: jing) nimeliite  umbes esimesel Kristuse sünni järgsel sajandil peale Hani dünastia poolset ametlikku konfutsionismi vastuvõttu ühiskonna kommete juhendiks.

Sest ajast peale kuulub see konfutsianistlikku kaanonisse, mille tuumikuks on "Viisraamat". Konfutsius viitab ka kuuendale, Hani dünastia ajal kadunuks jäänud, "Muusika raamatule".
Theodor Reik

**Theodor Reik** (12. mai 1888, Viin – 31. detsember 1969, New York) oli väljapaistev psühhoanalüütik.

Ta oli Sigmund Freudi esimesi õpilasi Viinis. 

Reik sai doktorikraadi psühholoogias Viini Ülikoolist aastal 1912. 

## Teoseid
* 1937 – *Surprise and the Psycho-Analyst: On the Conjecture and Comprehension of Unconscious Process*. New York: E. P. Dutton and Company.
Jaan Rumma

**Jaan Rumma** (22. veebruar 1887 Aravere – 24. mai 1926 Tartu) oli eesti geograaf. Ta oli Eesti teadusliku kodu-uurimise rajajaid ja koguteose "Eesti" esimeste köidete peatoimetaja.

Õpetajatööd alustas Rumma Paekülas asunud vallakoolis. 1913. aastal lõpetas ta Pihkva õpetajate instituudi. Hiljem töötas ta õpetajana Tapa kõrgemas algkoolis, Tallinna 1. Tütarlastegümnaasiumis, Tallinna Tehnikagümnaasiumis, Tallinna Poeglaste Kommertsgümnaasiumis, Elfriede Lenderi Eragümnaasiumis, Tallinna Reaalkoolis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis.

1917. aasta sügisel võeti ta vabakuulajana Tartu ülikooli. Vabadussõja tõttu katkenud ülikooliõpinguid jätkas ta 1919. aasta sügisel. 1922. aastal tunnistati nõuetekohaseks tema magistritöö "Viljandi orustik. Lisang kodumaa pinnavormide tundmaõppele" ja pärast magistrieksami sooritamist sai tast emakeelse ülikooli esimene geograafiamagister. 1923. aastast oli ta Tartu ülikooli õppejõud.

Rumma kuulus Eesti Kirjanduse Seltsi kodu-uurimistoimkonna (1920–1926) ja Eesti õpetajate liidu (1919–1921) juhatusse ning nii Tartu kui ka Tallinna õpetajate seltsi. Ta oli üliõpilasseltsi Raimla asutajaid. Samuti kuulus ta kirjastusühisuse Loodus asutajate hulka ja oli ühisuse välja antud ajakirja Loodus esimene peatoimetaja. Rumma oli ka ajakirja Kasvatus asutajaid.

1920. aastal ilmus Rumma sulest esimene emakeelse geograafia õpetamise metoodikat käsitlev töö "Maateaduse õppeviis". Samast aastast oli ta seotud EKSi kodu-uurimistoimkonna mahuka kavaga anda välja 11 maakondlikku koguteost. Ta oli 1925. aastal ilmunud koguteose "Tartumaa" ja pärast tema surma ilmunud "Võrumaa" peatoimetaja.

Eesti pindala 47 548,648 km2, mille Rumma 1922. aasta rahvaloenduse tarbeks planimeetriliselt mõõtis, oli 1940. aastani ametlikult Eesti Vabariigi pindala. Samuti mõõtis ta Eesti maakondade, saarte ja järvede pindala. Seejuures oli ta üks esimesi, kes Eesti saared ja järved loendas (umbes 750 saart ja 1584 järve), kuigi vananenud verstaselt kaardilt.

Jaan Rumma suri 1926. aastal Tartus 39-aastaselt. Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*
Aistimisvõime

**Aistimisvõime** on elusorganismide võime olla tundlik, tajuda, võime omada aistinguid.

Aistimisvõime kadu võib kaasneda lihaste liikumisvõime kaoga, näiteks tetrapleegia korral.

Aistimisvõime on keskne mõiste loomade õiguste valdkonnas, sest aistimisvõime on eeldus kannatuste ja valu tundmiseks, mille vältimiseks tuleks tagada aistimisvõimega olenditele teatud õigused ja elutingimused.
Harri J. Rantala

**Harri J. Rantala** (sündinud 1980) on Soome filmirežissöör.

## Filmograafia
* *Kaukopartio - Long Range Patrol* (2013)
* *Kotiinpaluu - Return* (2010)
* *Nurmoo – Shout from the plain* (2009)
* *Daughters of Snow* (2007)
* *[[M. A. Numminen]]: Sedena con la mia donnna nel parco del parlamento* (2006)
* *Mutalan raitilla - The Road of Mutala* (2005)
* *The Sacrifice* (2004)

## Välislingid
*
Jaume Bartumeu

**Jaume Bartumeu Cassany** (sündinud 10. novembril 1954) on Andorra poliitik.

5. juunist 2009 kuni 11. maini 2011 oli ta Andorra peaminister.

Jaume Bartumeu on hariduselt jurist.

Ta oli 2000. aastal asutatud Andorra Sotsiaaldemokraatliku Partei asutajaliige ja aastatel 2000–2004 selle esimees.

Aastatel 1990–1992 oli ta Andorra rahandus-, kaubandus- ja tööstusminister. Aastatel 1992–2009 oli ta parlamendi liige, alates 2005. aastast opositsiooniliider.

## Välislingid
* Koduleht
Majandussüsteem

**Majandussüsteem** on majanduselu korraldamise viis riigis või ühiskonnas (majandusküsimuste lahendamisega seostuvad seadused, tavad, teave, organisatsioonid).
David Schweickart

**David Schweickart** (sündinud 1942) on USA professor ja teaduskirjanik.

Tal on doktorikraad matemaatikas ja filosoofias. 

Ta on tuntud kui kapitalismikriitik.

## Välislingid
* "After Capitalism" Facebookis
Parajasti siis, kui

"**Parajasti siis, kui**"  ja "**siis ja ainult siis, kui**" on loomuliku keele väljendid, millega loogikas, matemaatikas,  filosoofias ja nende rakendustes väljendatakse loogilist ekvivalentsi. 

Nende väljenditega tähistatakse matemaatikas piisavuse ja tarvilikkuse koosesinemist ning neid kasutatakse teoreemi *A* ⇒ *B* ja selle pöördteoreemi *B* ⇒ *A* ühendava teoreemi *A* ⇔ *B* sõnastamisel: "*A* parajasti siis, kui *B*".

## Viited
Toomapäev

**Toomapäev** on eesti rahvakalendris ja laiemalt läänekiriku traditsioonidest mõjutatud piirkondades 21. detsembril. 

Eesti rahvakalendris märgib toomapäev jõuluaja algust. Toomapäeval on Eestis olnud kombeks jõulueelne suurpuhastus ja jõuluroogade tarbeks sea tapmine. 

Lisaks on toomapäev märkinud viimast tähtpäeva aasta jooksul laenatud asjade tagastamiseks või muude aasta jooksul üles jäänud kohustuste täitmiseks.

Kuigi päev on nimetuse saanud apostel Tooma järgi, võivad päevaga seotud kombed eesti rahvakalendris olla ristiusueelsed ja seotud pigem toomapäeva lähedale jääva talvise pööripäevaga.

## Vaata ka
*jõulud
*jõulud eesti rahvakalendris
*näärid
*Tahma-Toomas
Konstantin Treffner

**Konstantin Edmund Treffner** (13. oktoober 1885 Koorküla vald, Viljandimaa – 9. detsember 1978 Tallinn) oli eesti haridustegelane ja koolijuht.

## Elukäik
Konstantin Treffner sündis Helme kihelkonnas Koorküla vallas käsitöölise pojana. Õppis Koorküla vallakoolis, Paide linnakoolis (1896–1901) ning keskhariduse omandas Tartus Hugo Treffneri eragümnaasiumis, mille lõpetas 1905. Samal aastal astus Tartu Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonda. Kui ülikool 1905. aasta rahutuste tagajärjel ajutiselt suleti, omandas ta Tartu Aleksandri Gümnaasiumi juures koduõpetaja kutse matemaatikas ja asus 1906. aasta alguses õpetaja ning kasvataja kohale H. Treffneri gümnaasiumis. Seal töötas ta kuni 1913. aastani, mil jätkas oma õpinguid ülikoolis. Üliõpilasena töötas ta Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi õpetajana. Lõpetas 1917. aastal Tartu Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika-, füüsika- ja kosmograafiaõpetaja kutsega matemaatika alal.

Sama aasta sügisel valiti ta Treffneri gümnaasiumi direktoriks. Oktoobrist 1919 kuni juulini 1920, oli ta haridusministriks Jaan Tõnissoni esimeses valitsuses Töötas koolidirektorina kuni 1940. aastani. 1940. aastal kolis Tallinna, kus töötas matemaatikaõpetajana Tallinna 7. Keskkoolis (1940–1950), Tallinna Kalandustehnikumis (1950–1959) ja Tallinna Ehitustehnikumis (1952–1959).

## Ühiskondlik tegevus
Pedagoogilise tegevuse kõrval võttis Treffner osa Eesti avalikust elust. Aastail 1917–1919 oli ta Eesti Kooliõpetajate Keskliidu esimees, hiljem pikemat aega Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liige ja mitme õpetajate kongressi juhataja. Esimesel Balti riikide õpetajate kongressil Riias 1925. aastal oli ta Eesti delegatsiooni juht. 1921. aastast oli ta Tartu keskkoolide juhatajatekogu esimees. Treffneri ministriks olles töötati välja ja võeti vastu algkooliseadus, tehnikumiseadus, loodi üldine hariduskorraldus, plaaniti kutsekoolide avamist jms.

Konstantin Treffner oli tegev noorsoo organiseerimisel ning juhtimisel. Treffner oli aastaid üleriikliku skautide maleva peavanem ja Tartu skautide maleva vanem. Kui 1930. aastal kutsuti ellu noorkotkaste ülemaaline noorsoo-organisatsioon, asus ta noorkotkaste maleva abivanemaks ja hiljem Treffneri gümnaasiumi noorkotkaste malevkonna vanemaks. Kaitseliidu idee agara pooldajana oli ta tegev Tartu õppurmalevkonna juhatuse liikmena. Oli ajakirja Eesti Skaut vastutav toimetaja (1921–1931) ja ajakirja Tõusmed vastutav toimetaja (1926–1927).

## Isiklikku
Konstantin Treffner oli Hugo Treffneri lellepoja pojapoeg.

## Tunnustus
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1933
*Valgetähe III klassi teenetemärk, 1938

## Allikas
* Koolidirektor K. Treffner 50-aastane - Uus Eesti 12.10.1935
Ahmed Ouyahia

**Ahmed Ouyahia** (araabia keeles أحمد أويحيى; sündinud 2. juulil 1952) on Alžeeria poliitik, kes oli 16. augustist 2017 kuni 12. märtsini 2019 peaminister.

Ta oli peaminister ka 31. detsembrist 1995 kuni 15. detsembrini 1998, 5. maist 2003 kuni 24. maini 2006 ja 23. juunist 2008 kuni 3. septembrini 2012.

Ta on Rahvuslik-Demokraatliku Ühenduse esimees.

Enne karjääri poliitikas töötas Ahmed Ouyahia alates 1979. aastast Alžeeria välisministeeriumis. Ta töötas mitmes välisesinduses, sealhulgas Alžeeria suursaadikuna Malis aastatel 1992–1993.
Santo Domingo (täpsustus)

**Santo Domingo** on mitme koha nimi.

## Dominikaani Vabariik
*Santo Domingo de Guzmán, Dominikaani Vabariigi pealinn, vanim eurooplaste asutatud linn Ameerikas
*Santo Domingo provints

## Ecuador
*Santo Domingo de los Tsáchilas, provints Ecuadoris
*Santo Domingo kanton, selle provintsi ainuke kanton
*Santo Domingo de los Colorados, selle provintsi keskus

## Mujal
* **[[Santo Domingo (La Palma)|Santo Domingo]]**, asula Hispaanias Kanaaridel La Palma saarel, Garafía valla keskus
***[[Santo Domingo (Tšiili)|Santo Domingo]]**, linn Tšiilis
*Santo Domingo kanton Costa Rical
***[[Santo Domingo (Kuuba)|Santo Domingo]]**, linn Kuubal
Loja

*Loja, küla Hiiumaa vallas Hiiumaal
*Loja, vald Granada provintsis Hispaanias
*Loja, küla Lätis, Sēja piirkonna keskus
*Loja jõgi, jõgi Lätis
*Loja, linn Ecuadoris
*Loja provints, provints Ecuadoris
*Loja kanton, kanton selles provintsis
*Loja, selle provintsi keskasula
Johannes Gabriel Granö

**Johannes Gabriel Granö** (14. märts 1882 Lapua – 23. veebruar 1956 Helsingi) oli soome geograaf. Ta oli tuntud Aasia-uurija ja eestikeelsele maateadusele alusepanijaid.

## Õpingud ja uurimisreisid

Granö õppis aastatel 1900–1905 Helsingi ülikoolis, esialgu botaanikat ja zooloogiat, hiljem ka keemiat, füüsikat, geoloogiat ja geograafiat. Peamiselt geograafiaga tegeles ta edasises elus eelkõige geograafiaprofessor Johan Evert Rosbergi innustava mõju tõttu.

Õpinguteaegsed suved veetis noor Granö 1902. aastast Omskis, kus ta isa Johannes Granö  (1850–1913) oli 1885–1891 ja 1902–1913 luteriusu kirikuõpetaja  Siberi soomlastele ja  Omskis, Tobolski kubermangus Venemaa keisririigis. Samas kohas oli Granö elanud perega ka aastatel 1885–1891. Aastal 1902 kogutud materjalide põhjal pidas ta Soome Geograafia Seltsis ettekande Siberi soome asundustest ja 1905. aastal valmis samal teemal uurimus.

Järgnesid kolm Mongoolia-reisi aastatel 1906–1909. Neil reisidel huvitus ta peamiselt muistsetest raidkirjadest ja Altai geomorfoloogiast. 1911. aastal reisis ta Ida-Aasiasse ja Jaapanisse ning 1913. aastal Krimmi, Kaukaasiasse, Tian Shani ja Kasahhi steppidesse. Aastatel 1913–1916 elas Granö taas Omskis. Sealt tegi ta reise Altaisse, mille glatsiaalgeoloogiat ja glatsiaalgeomorfoloogiat uuris.

## Tartu-aastad ja hilisem tegevus

Granö oli aastatel 1919–1923 eestikeelse Tartu ülikooli esimene geograafiaprofessor. Ta rajas ülikooli juurde geograafiakabineti. Samuti oli ta 1920. aastast kuni Eestist lahkumiseni EKSi kodu-uurimise toimkonna esimene esimees. 1922. aastal ajakirjas Loodus ilmunud Granö artikkel "Eesti maastikulised üksused" on esimene teaduslik Eesti maastikukäsitlus.

Aastatel 1923–1926 oli Granö Helsingi ülikooli geograafiaprofessor ja toimetas Soome atlase kolmandat trükki. Seejärel siirdus ta Turu ülikooli, kus oli 1945. aastani geograafiaprofessor ja aastatel 1932–1934 rektor. 1929. aastal ilmus tema peateos "Puhas maateadus”, mille koostamisel kasutas ta ka palju Eesti näiteid. Teos tõlgiti 1997. aastal inglise keelde. Pärast ilmasõda naasis Johannes Gabriel Granö Helsingi ülikooli, kus oli veel viis aastat geograafiaprofessor ja aastatel 1945–1955 kõrgeim haldusametnik kantsler.

## Isiklikku

1913. aastal abiellus Johannes Gabriel Granö geograafiamagistri Hilma Ekholmiga. Ta neljas laps Olavi Granö oli samuti geograaf.

## Tunnustus
1932. aastal valiti Granö Tartu Ülikooli audoktoriks. 1939. aastal pärjati ta Valgetähe III klassi teenetemärgiga.

Granö nime kannab 2000. aasta aprillis Tartus Tammekannu villas avatud Granö keskus, Tartu Ülikooli ja Turu Ülikooli ühine sihtasutus.

2010. aastal anti Tartu Ülikooli Vanemuise tänava õppehoone auditooriumile 327 Johannes Gabriel Granö nimi.

## Viited

## Välislingid
* Johannes Gabriel Granö Eesti Looduseuurijate Seltsi e-teatmikus
*
Armin Velgre

**Armin Velgre** (sündinud 19. juulil 1963) on eesti laulja. 

Ta on kirjutanud laule ja laulusõnu.

## Diskograafia
* 2001 – Armin ja Jaanika "Sus ja mus" Records 2000
* 2002 – Armin "Kumba - blondi või brünetti" Hitivabrik
* 2003 – Armin ja Jaanika "Oled mulle" TopTen
* 2008 – Armin "Sõnad" Heliveski
* 2010 – Armin "Unistuste aeg" Armin Velgre
* 2010 – Armin ja Annika "Millal.." Armin Velgre
* 2013 – Armin ja Annika "Sinu jaoks!"

## Välislingid
*Armin Velgre Facebookis
Pimedas on valge

**"Pimedas on valge"** on Hanna-Liina Võsa 2010. aastal välja antud album tuntud talve- ja jõululauludega.

Plaadil osalevad džässtrio Marti Tärni juhatusel ja keelpillikvartett Prezioso.

Albumi esitluskontsert toimus 2010. aasta 15. detsembril Võru Kultuurikeskuse Kannel teatrisaalis.

## Lood

## Esitajad
* Hanna-Liina Võsa – vokaal
* Marti Tärn – klaver, kontrabass, löökpillid; 
* Ahto Abner – löökpillid, 
* Virgo Sillamaa – kitarr; 
* Arno Tamm – külalislaul; 
* Keelpillikvartett Prezioso
**Hanna-Liis Nahkur – esimene viiul
**Mari-Katrina Suss – teine viiul
**Anne Ilves – vioola
**Andreas Lend – tšello

## Viited

## Välislingid
* Hanna-Liina Võsa "Pimedas On Valge". CDonline.ee – muusika ja muusikauudised
Tööühistu

**Tööühistu** on sellist liiki ühistu, mida juhitakse demokraatlikult ettevõtte töötajate poolt, kes on samas ka tööühistu omanikud.

## Tööühistud maailmas

On olemas rahvusvaheliselt kokku lepitud definitsioon (World Declaration on Workers' Co-operatives). See võeti vastu 2005. aasta septembris ICA (Rahvusvahelise Ühistute Liidu) üldkoosolekul. Lühikokkuvõte deklaratsiooni põhimõtetest: 

# Tööühistute eesmärgiks on tekitada ja säilitada töökohti, luua rikkust, tõstmaks töötajate elukvaliteeti, väärtustada inimtööd, juhtida ettevõtet demokraatlikult ning edendada kogukonda ja soodustada kohalikku arengut. 
# Tasuta ja vabatahtlik liikmesus, millega kaasneb isiklik töö ja majanduslike ressursside panustamine, eeldab vaba töökoha olemasolu. 
# Tööühistu töö teevad tavaliselt ära selle liikmed. Seetõttu on enamus töötajatest liikmed. 
# Töölis-omanike suhe tööühistus töötamisse on erinev nii tavalisest palgatööst kui ka üksikettevõtja tööst (nt FIE). 
# Tööühistute sisemine regulatsioon sõltub ettevõtte juhtimisest, mis on kokku lepitud demokraatlikult ning millele liikmed on andnud nõusoleku. 
# Tööühistud on riigi ja kolmandate osapoolte ees iseseisvad ja sõltumatud, seda nii töösuhete ja juhtimise kui ka tootmisvahendite kasutuse ja haldamise osas. 

Maailmas töötab tööühistutes kokku umbes 100 miljonit inimest. Tööühistuks loetakse väga erineva suurusega ettevõtteid, kahe töötajaga ettevõtetest rahvusvaheliste ühistuföderatsioonideni. Suurimaks tööühistuks peetakse Hispaania ühistuföderatsiooni Mondragon (aastal 2011 oli käive 17 miljonit USA dollarit ja töötajate arv 83 569) . Maailmas on tööühistud registreeritud mitmesugusteks erinevateks ettevõtlusvormideks. 

## Tööühistu ettevõtlusvormina

Eestis on võimalik tööühistu asutada ettevõtlusvormina, mille nimetus on tulundusühistu. 

### Tööühistu positiivsed aspektid:
* töötajate kõrge osalus ja produktiivsus; 
* töötajate kõrge loovus ja initsiatiiv;
* madalam tegevuskulu (vajadus järelevalve ja juhtstruktuuride järele on väiksem); 
* väiksem tööjõu voolavus ja madalam haiguspäevade arv; 
* stabiilsed töökohad (majanduskriisi tingimustes pigem vähendatakse töötasu, kui koondatakse inimesi).

### Tööühistu negatiivsed aspektid:
* asutamine on keerulisem kui näiteks OÜ puhul ja võtab kauem aega; 
* omakapitali kogumine töö alustamiseks on keerulisem; 
* kui ettevõtte juhtimine pole hästi korraldatud, võib otsuste tegemine olla aeglane; 
* konfliktid töötajate vahel on vaja kindlasti ära lahendada, et need ei hakkaks firma tööd segama; 
* sobivate töötajate värbamine on kriitilise tähtsusega ja võib võtta kaua aega või olla tavapärasest keerulisem. 

## Vaata ka
* Majandusdemokraatia
* Äriühing
* Ühistu

## Viited


.

.

.


## Välislingid
* Eesti Ühistegeline Liit
* ICA Euroopa regioon
* Tööühistute definitsiooni deklaratsioon
* The International Organisation of Industrial, Artisanal and Service Producers’ Co-operatives
* Korporatsioon Mondragon
Arrasate

**Arrasate** (baski; hispaania **Mondragón**; ametlikult **Arrasate/Mondragón**) on linn ja vald Hispaanias Baskimaal, Gipuzkoa lääneosas. 

Arrasatet on esmamainitud 13. sajandil. 1260 andis Alfonso X asulale eriõigused ja nime Mondragón.

Linnas on asutatud ettevõte Mondragon (MCC), mis on maailma suurim tööühistu.

Linnas asub ka 1997 asutatud eraülikool, Mondragóni ülikool.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Ärihai

**"Ärihai"** on kahetasandiline ettevõtlust ja aktsiaturgudel investeerimist matkiv lauamäng, mille leiutas Eestis 2010. aastal Maarius Tiits.  
 
Mängus on osalejad firmaomanikud, kelle ülesandeks on ettevõtte laiendamine ja kasumi tootmine. Oluliseks rolliks on koostöö teiste mängijatega ja osalemine eri ärietappides. Mängu teises osas on mängijate ülesanne investeerida oma raha aktsiatesse ja toorainetesse – valdkondadesse, kus hinnad kõiguvad pidevalt.
Ettepoole

**"Ettepoole"** on Liisi Koiksoni kolmas, 2010. aastal välja antud sooloalbum. 

Plaadi materjal on stiililt akustiline popmuusika, mille Liisi Koikson salvestas stuudios juba uue ansamblikoosseisuga.

Albumi esitluskontsert toimus 2010. aasta 11. detsembril Jõulujazzi raames Tallinnas Vene Kultuurikeskuses.

## Lugude nimekiri

## Esitajad
* Liisi Koikson – laul
* Marti Tärn – basskitarr, kontrabass, klaver, taustalaul
* Raun Juurikas – klahvpillid
* Marek Talts – elektri- ja akustilised kitarrid
* Erki Pärnoja – elektri- ja akustilised kitarrid, meloodika, taustalaul, plaksud
* Tiit Kevad – löökpillid

## Viited

## Välislingid
* Liisi Koiksoni koduleht
* Liisi Koikson Band Facebookis
* Marko Tiidelepp. Liisi Koikson "Ettepoole". Lastekas
* Andris Tammela. Liisi Koikson "Ettepoole". 24tundi, 17. detsember 2010
* Hurmav Koiksoni Liisi ja "Ettepoole" - tarbimiseks vaid üleni. Blogi Ninnu muusikas kinni, 17. detsember 2010
Herbert Konstantin Johannes Lieberg

**Herbert Konstantin Johannes Lieberg** (30. detsember 1890/11. jaanuar 1891 Tallinn – 30. detsember 1949 Bethel, Saksamaa) oli Eesti vaimulik.

Lieberg õppis aastatel 1899–1903 Jucumi erakoolis, aastatel 1903–1909 Tallinna Nikolai Gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1909–1913. Prooviaastal oli ta Ambla Maarja koguduses (Johannes Theodor Willbergi juures), Järva-Madise Püha Matteuse koguduses (Arnold Theodor Benjamin Wieckmanni juures), Viru-Nigula koguduses (Max Reinhold Krause juures) ja Tallinna Püha Vaimu koguduses (Friedrich Frommhold Wieckmanni juures). Ordineeriti 27. aprillil 1914 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1914–1919 Pöide ja Saaremaa Jaani koguduse õpetaja. Aastatel 1919–1922 oli ta Nissi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1922–1930 oli ta Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja (hooldades aastatel 1923–1930 Kärla Maarja-Magdaleena kogudust). Aastal 1931 oli ta Eestimaa sisemisjoni rändjutlustaja ja Tallinna Peeteli koguduse õpetaja Roderich Bidderi isiklik adjunkt.

Lahkus aastal 1931 Saksamaale. Oli aastatel 1931–1934 vaimulikuks Prosekenis (Weimari lähedal, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Aastatel 1934–1938 oli ta vaimulikuks Arnshagenis (praegu Charnowo, Słupski maakonnas, Pomorze vojevoodkonnas, Poolas), aastatel 1938–1943 oli ta vaimulikuks Cuxhavenis (Alam-Saksi liidumaal). Aastatel 1943–1949 oli ta vaimulikuks Trebelis (Lüchow-Dannenbergi kreisis, Alam-Saksi liidumaal). Suri aastal 1949 Bethelis, Saksamaal.

## Isiklikku
Ta oli kaks korda abielus, teise abikaasa isa oli Martna Püha Martini koguduse õpetaja Gustav Albert Haller. Tema poeg Hellmut Ottomar Friedrich Lieberg oli vaimulikuks mitmes kohas Saksamaal, poeg Godo Lieberg oli klassikalise filoloogia professor; vennapoeg Burchard Lieberg oli vaimulikuks Eestis ja Saksamaal ning oli Eesti abistamise ühingu Estlandhilfe rajaja.

## Viited
Heinrich Bauer

**Heinrich Nikolai Bauer** VR III/2 (30. juuli (vkj) / 11. august 1874 Paide – 11. oktoober 1927 Tallinn) oli eesti haridustegelane ja koolijuht.

## Elukäik
Ta sündis Paide kaupmehe ja endise mõisavalitseja pojana. Lõpetas aastal 1896 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Õppis 1896–1900 Tartu ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas, mille lõpetas aastal 1900 *cand. hist.* kraadiga, pälvides väitekirja eest kuldauraha. Üliõpilasena sooritas ta 1897. aastal saksa keele ülemkooliõpetaja kutseeksami. Oli seejärel Hugo Treffneri Eragümnaasiumi saksa keele ja ajaloo õpetaja (1898–1903).

Aastatel 1905–1906 täiendas Bauer end Saksamaal ja Šveitsis. Oli Varssavi I reaalkooli õpetaja ja kõrgemate pedagoogiliste naiskursuste lektor (1903–1906) ning 1906–1911 ülemkooliõpetaja Tallinna Nikolai I Gümnaasiumis.

1911. aastal sai Tallinna Tütarlaste Kommertskooli (Kommertsgümnaasiumi) direktoriks. Töötas 1919–1927 Tallinna linna 29. algkooli direktorina. Osales Vabadussõjas (1918–1920) ning oli kaks aastat Eesti Vabariigi haridusminister Konstantin Pätsi esimeses valitsuses (1921–1922). Kuulus 1923–1926 Riigikogu II koosseisu Kristliku Rahvaerakonna rühmas.

## Ühiskondlik tegevus
Palju jõudu pühendas Bauer rahvahariduse alasele ja seltskondlike organisatsioonide tööle. Ta oli Eestimaa Rahvahariduse Seltsi abiesimees (1906), Eesti Lastekasvatuse Seltsi asutaja ja juhataja (1907–1927), Korporatsiooni Fraternitas Estica asutajaliige (1907) ning 12 aastat Tallinna linnavolikogu liige. 

Heinrich Bauer oli Eesti Punase Risti asutajaid, abiesimees ning sanatooriumite ja varjupaikade osakonna juhataja; nende teenete eest anti talle 1920. aastal Vabadusristi III liigi 2. järk.

Bauer avaldas ajakirjanduses juhtkirju ja haridusartikleid. Toimetas kooliraamatuid, eriti Saksa autorite väljaandeid Eesti koolidele.

## Isiklikku
Tema tädipoeg Friedrich Wilhelm Ederberg oli Kaarma ja Kambja koguduse õpetaja.

## Tunnustus
*Vabadusristi III liigi 2. järk

## Viited

## Kirjandus
*Leopold Raudkepp. "Heinrich Bauer". Eesti Kirik nr 42, 20. oktoober 1927. Lk 330–331

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Vana-Kaarli kalmistul
Rweru järv

**Rweru järv** (ka *Rugwero järv*, *Rugweru järv*) on järv Burundi (Kirundo provints) ja Rwanda piiril Burundi põhjapoolseima punkti ning Tansaania piiri lähedal. Geograafilised koordinaadid on 2°21...28′ S, 30°16...22′ E või 2°21...27′ S, 30°17...24′ E. 

Järve pindala on umbes 100 km², sellest umbes 80 km² Burundi ja umbes 20 km² Rwanda territooriumil. Teistel andmetel on pindala ilma soodeta umbes 60 km². Järve pindala on märgadel ja kuivadel aastatel oluliselt erinev; 2010. aastaks on järv kaua kestnud põua tõttu oluliselt kokku tõmbunud. Järve ulatus põhja-lõuna suunas on umbes 18 km või 8 km ning ida-lääne suunas umbes 14,5 km või 15 km. Ümbermõõt on 76 km. Järve ruumala on 210 miljonit m³. Maksimaalne sügavus on 3,9 m, keskmine sügavus 2,1 m.

Järve pinna kõrgus merepinnast on 1350 m või 1750 m. 

Järve voolavad lõuna poolt Muhembuzi jõgi ja ida poolt Nyamabuno jõgi. Viimase kaudu on Rweru järv ühenduses Kanzigiri järvega. Järvest põhja pool Rwandas läheb Rweru järv üle enamasti raskesti ligipääsetavateks Mugesera-Rugwero soodeks, millest mitu kilomeetrit järvest eemal väljub Nyabarongo jõgi (Nyawarungu). Peale selle väljub järvest jõgi, mis suubub Nyabarongo jõkke. Suubumiskohast allavoolu kannab jõgi Akagera Niiluse nime ning suubub ida poole Rusumu joastiku poole. Soodega piirneb järv läänes, põhjas ja loodes.

Vee pH on pinnal 8,8, põhjas 7,5. Vee temperatuur on 21,7–26,2° C. Ühes liitris vees sisaldub 13,40 mg Na, 6,35 mg K, 4,40 mg Ca, 6,07 mg Mg, 5,40 mg Cl ja 37,0 mg SiO2.   

Järvel ujub arvutult väikesi ringi- ja poolringikujulisi papüürussaari. Kaldaid ääristab papüürus koos *[[Vossia cuspidata]]* ja muude veetaimedega. Papüürusest madalamas rindes kasvab *[[Dryopteris gongylodes]]*. Järveäärsetes soodes kasvab *[[Miscanthidium]]*. Puudest esineb muu hulgas tara-datlipalm; lõuna- ja kagukallas on metsased. 

Järvest peetakse kala. Aastal 1976 püüti 300 tonni, 1986 püüti 350–400 tonni. Potentsiaalne püük on 400–450 tonni aastas, sealhulgas Burundis 320–360 tonni. Püütakse 17 liiki kalu 4 sugukonnast (kirevahvenlased, karpkalalased, angersägalased, *[[Mochokidae]]*. 1975/1976 oli 150 kalurit, neist 45 Burundist. Kalapüüki piirab kirevahvenlaste paljunemiseks vajalike randade nappus ja varasem ülepüük.. 

Järveäärsetel maadel haritakse kohati põldu; need ei ole kaitse all. 

Järve kaldal on Kwisigu ja Nzove asula, läheduses Kirundo, Nemba ja Kibungo.

## Vaata ka
*Nyabarongo märgalad

## Viited

## Kirjandus

* R.H. Hughes, J.S. Hughes. *A Directory of African Wetlands*, UNEP 1992, lk 125. ISBN 2-88032-949-3 (Google Books)
Kaare tänav (Tallinn)

**Kaare tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Kaare tänav algab Sihi tänavalt ja suundub kaarega lõunasse. Ta ristub Vabaduse puiestee, Valguse tänava, Lootuse puiestee, Edu tänava ja Serva tänavaga ning lõpeb Pääsküla raba ääres.

Tänava alguse geograafilised koordinaadid on .

Kaare tänava pikkus on umbes 850 meetrit. Tänav on kahesuunaline.

Kaare tänaval ei ole ühistransporti. Vabaduse puiesteel Kaare tänava nurgal on Kaare bussipeatus, kus peatuvad 18. ja 33. liini bussid. 

Aadressil Kaare tänav 10 asub Kaare tänava residents. 1940 muudeti Ringi tänavaks.

## Viited

## Välislingid
Demetrio Aguilera Malta

**Demetrio Aguilera Malta** (24. mai 1909 Guayaquil – 28. detsember 1981 México) oli Ecuadori kirjanik, režissöör, maalikunstnik ja diplomaat.