open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Otto Mamberg

**Otto Mamberg** (ka **Otto Evald Mamberg**; pseudonüümiga -erg; 16. veebruar 1904 Paide – 23. august 1984 Stockholm, Rootsi) oli eesti rakenduskunstnik ja karikaturist.  

Otto Mamberg sündis 16. veebruaril 1904 Paides ehitusettevõtja pojana. Perekonnas oli viis poega ja üks tütar. Algul õppis Paides, kuid kui pere kolis Tallinna, õppis edasi Tallinna Reaalkoolis. Pärast kooli lõpetamist õppis 1926. aastal Tartu Ülikoolis õigusteaduskonnas, kus kuulus Sakala korporatsiooni.  

Seejärel töötas Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisuse (ETK) rahandusosakonnas ning pärast seda kindlustusseltsides kuni kodumaalt lahkumiseni. 

1944. aastal siirdus Otto Mamberg Soome kaudu Rootsi. Rootsis kuulus ta Järvakate Ühingusse ja oli selle esimees. Stockholmis asuvas Rootsi Loodusmuuseumis (*Naturhistoriska riksmuseet*) leiutas ta tehnilise menetluse tušijoonistuste paberile ülekandmiseks. Rootsis töötas ta aastaid kindralstaabi kaardijoonistajana ja oli mitme suurkirjastuse koosseisus. 

Enne emigreerumist joonistas ta karikatuure Eestis väljaannetele Päevaleht, Esmaspäev, Kratt, Rahvaleht ja Agu. Rootsis jätkas karikatuuride joonistamist, need ilmusid väljaannetes Åhlén & Åkerlund, Semic Press ja Eesti Päevaleht Rootsis. Tema karikatuure ilmus ka mõnes väljaandes USA-s ja Kanadas Võitlejas .

## Kujundatud raamatud

* Arnold Kokk. "Maarjamaalt marjamaale (valimik vestekroonikat 1947-1984)", 128 lk, Boreas 1984
* Elmar Õun. "Meri ja maa", 216 lk, Välis-Eesti & EMP (Stockholm) 1977

## Viited
‘Umar ‘Abd ar-Raḩmān

Šeik **‘Umar ‘Abd ar-Raḩmān** (;
3. mai 1938 Gamaliyya, Egiptus – 18. veebruar 2017 Butner, Põhja-Carolina, USA) oli Egiptuse islamist, Islami Liidu asutaja. Ta oli lapsest saadik pime ja teda tunti hüüdnimega *Pime Šeik*.

1980. aastal vahistati ta kahtlustatuna seotuses Egiptuse presidendi Anwar as-Sādāti mõrvaga. Tema süüd ei suudetud tõestada ning ta saadeti Egiptusest välja Afganistani. 1990. aastal läks ta Saudi Araabiasse ja sealt edasi Sudaani kaudu New Yorki. 4. juulil 1993 ta vahistati ning talle esitati süüdistus terroristlikus vandenõus. 1996. aastal mõisteti ta eluks ajaks vangi armuandmise võimaluseta.

Ta kandis alates 1996. aastast kuni surmani eluaegset vanglakaristust USA-s, esialgu Florence'i vanglas Colorados ja hiljem Butneri föderaalvanglas Põhja-Carolinas.

‘Umar ‘Abd ar-Raḩmānil oli kahe naisega 10 last. Mitu tema poega olid samuti terroristid.
Ervin Märtson

**Ervin Kurt Johannes Märtson** (30. jaanuar/12. veebruar 1906 Valga – 7. aprill 1944 Sevželdorlagi vangilaager, Komi ANSV), eesti advokaat.

Isa Valga linnapea Johannes Märtson. Ema Marie Henriette Märtson (sündinud Kuppits; 15. märts 1868 [vkj?] – 15. september 1941).

Tartu Ülikooli õigusteaduskond 1922–1926 (lõpetas), usuteaduskond 1926–1931. Korporatsioon Fraternitas Estica.

1926–1931 vandeadvokaat Karl Grau abi Tartus, 1931–1936 Tõrvas. Alates 1936 vandeadvokaat Tõrvas. Valgamaa tuletõrjebrigaadi pealiku abi. 

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941. Suri vangilaagris Venemaal.

## Isiklikku
Abikaasa alates 1939 Erna Märtson (sündinud Ziukmann; 16. jaanuar 1910 – 1. aprill 2012).

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 24. veebruar 1938.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Korp! Fraternitas Estica
*Eesti tuletõrje leksikon
*Geni
Suur tiikpuu

**Suur tiikpuu** (ladina keeles *Tectona grandis*) on Kagu-Aasias levinud heitlehine puuliik, mis kuulub tiikpuu perekonda. 

Põhilisteks levialadeks on India, Tai, Indoneesia, Jaava ja Birma. Sissetoodud liigina kasvab Malaisias, Filipiinidel, Aafrika troopilistes metsades ning Kesk-Ameerikas. Puit on tule- ja happekindel, samuti on vastupidav putukatele ja seentele.

## Kirjeldus
Tiikpuu kasvab tavaliselt 30–40 meetri kõrguseks ja 1,0–1,5 meetri jämeduseks. Oksavaba tüve võib puul olla kuni 25 meetri ulatuses. Malts- ja lülipuit on teineteisest kergesti eristatavad – maltspuit on kollakas-hall ning kitsas. Värskelt lõigatuna esineb lülipuidu pinnal suur värvikõikumine – see võib olla kollane, roheline, punane. Hiljem valguse ja õhu toimel puidu värvus ühtlustub tumepruuniks. Tihtipeale esineb lülipuidus tumedaid, peaaegu musti triipe, mis muudavad puidu veel atraktiivsemaks. Värskelt lõigatud puul on omapärane lõhn ning katsudes tundub see rasvane.

## Kasutusala
Tiikpuud kasutatakse suures osas laevatekkide ja muude laeva puitosade (käsipuud, mastid, aerud jm) valmistamisel. Selle dekoratiivne välimus ja vastupidavus on head omadused mööbli, uste, treppide ning muude sisustuselementide valmistamiseks. Suur õlide sisaldus, tugevus ja tihe puit teeb ta ideaalseks välimööbli materjaliks. Puit on kergesti töödeldav nii masinate kui ka käsitööriistadega, aga selles leiduvate mineraalide tõttu nüristuvad lõiketerad kiiresti. Pindade katmine on raskendatud eeterlike õlide tõttu. Viimistlemiseks tuleb pinnad eelnevalt puhastada. Sisetingimustes kasutatava puidu viimistlemiseks soovitatakse puiduõlisid, väljas kasutatavatele pindadele aga lakke.

## Vaata ka
**[[Tectona hamiltoniana]]* (dahati)
**[[Tectona philippensis]]* (filipiini tiikpuu)

## Viited

## Välislingid
*Sander Kingsepp. Tiikpuu – külaline Aasiast
Paul Oja

**Paul Oja** (sündinud 12. juunil 1979) on Eesti DJ ja hiphopmuusik.

Ta on hiphopiprojektide Toe Tag & Genka/Paul Oja liige ning plaadifirma Legendaarne Records üks omanikke.

Ta juhib koos DJ Questi ja DJ Critikaliga Raadio 2 saadet "Programm".

## Diskograafia
### Albumid
* 2014 "Genka / Paul Oja", koos Genkaga
* 2012 "Imaginary Lounge act"
* 2009 "Soolo 2004-2009"
* 2009 "Kõik on formuleerimise küsimus", Toe Tag
* 2004 "Legendaarne", Toe Tag
* 1997 "The Real Kuhnja Homophobes", Toe Tag

### EP-d
* 2015 "Superuntitled"
* 2014 "No Sleep"

### Singlid
* 2013 "Maailm keerleb", koos Tanel Padariga

## Isiklikku
Tema elukaaslane on Heleen Sutt ja neil on poeg.

Tema isa on Andres Oja.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Legendaarne Recordsi kodulehel
* Sissekanne MusicBrainzi muusikaentsüklopeedias
* Paul Oja Facebookis
* Paul Oja Twitteris
* Paul Oja Soundcloudis
Rokiškise maavald

**Rokiškise maavald** (leedu keeles *Rokiškio kaimiškoji seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga.

Valla pindala on 285 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 4686 inimest. Valla keskus on Rokiškise linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Respublikos g. 94. Vallavanem on Dalia Janulienė. Vallas asub Čedasai alev, kus aastal 2011 oli 196 elanikku.

Valla territooriumile jäävad Kavoliškise mõis ning Čedasai ja Žiobiškise kirikud. Martiniškėnai ja Moškėnai külas asuvad linnamäed. Valla territooriumil asub ka Čedasai ornitoloogiline kaitseala.

Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:

## Viited
Genka / Paul Oja

**"Genka / Paul Oja"** on Genka ja Paul Oja album, mille andis 2014. aastal välja Legendaarne Records.

Külalisartistidena esinesid albumil Suur Papa, Teele Viira, Taavi Paomets, Pille Vilgota, Marek Unt, Kaire Vilgats, Dagmar Oja ja Ines.

Album on pühendatud 2011. aastal surnud Revo Jõgisalule, kes oli lisaks Genkale ja Paul Ojale Toe Tagi liige.

## Arvustused
Album sai kriitikutelt väga positiivseid hinnanguid. Postimehes ja Delfis ilmunud artiklid kirjeldasid albumit žanripiire nihutava, julge ja eksperimenteerivana. Kirjanik Rein Pakk hindas Eesti Ekspressis ilmunud arvustuses albumit hindega 9/10, nimetades mõlemaid muusikuid andekateks ja küpseteks. Müürilehe arvustuses Asko Astmäe tõi esile Genka "laia temaatilise haardega" laulukirjutamisoskust, mis sarnaneb Toe Tagi viimase albumiga. Krtiitik Märt Milter kirjeldas ERR-i kultuuriportaalis ilmunud arvustuses albumit jõulukingina, andes sellele hindeks 9/10. Samuti nimetas ta Genkat ja Paul Oja Eesti parimateks hiphoppariteks.

2015. aasta mais oli album muusika voogedastusteenuses Deezer eestlaste maikuu kuulatuim album.

2015. aasta Eesti Muusikaauhinnade auhinnatseremoonial võitis album aasta hiphop-/räppalbumi auhinna.

## Lugude nimekiri

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Discogsis
* Sissekanne ettevõtte Legendaarne Records kodulehel
* Album Soundcloudis
Naiseks olemise kunst

**"Naiseks olemise kunst. Avasta naiselik vägi läbi arhetüüpide maagilise maailma"** on pereterapeudi ja holistilise terapeudi Katrin Saali Sauli 2015. aastal ilmunud raamat, mis käsitleb naiseks olemist ja naiselikkust läbi arhetüüpide prisma.

Autori käsitluses on igas naises sünnihetkel olemas eluterve arhetüüpide palett: elurõõmus Tütarlaps, sensuaalne Armastaja, hoolitsev ja hoolitsetud Perenaine ning väärikas Kuninganna. Ema arhetüüp sisaldub Perenaise arhetüübis. Kasvatus, elukogemus ja ühiskondlikud tabud võivad pärssida mõnede arhetüüpide arengut (näiteks ignoreerimine lapsepõlves vähendab lootusi hilisemas elus enesekindla Kuningannana esineda ja vanemlikustatud lapse staatus asendab Tütarlapse muretuse vastutuse koormaga) või – vastupidi – sundida neid hoopis üleeksponeerima (madal enesekindlus võib viia eluterve Armastaja iga hinna eest tähelepanu poole püüdleva variarhetüübi rüppe). Kui arhetüüp ei saa esineda oma eluterves vormis, avaldub see üle- või alakompenseeriva variarhetüübina. Näiteks Tütarlapse nõrgad variarhetüübid on Kuivik (Tütarlapse energia puudub täiesti) ja Inetu Pardipoeg; ülekompenseerivad varjud on Naiivitar ja Amatsoon (ülevõimendatud Tütarlapse energiale lisanduvad mehelikud omadused).

Kuna erinevad eluolukorrad vajavad erinevate arhetüüpide sekkumist, on autori käsitluses tasakaalus elu jaoks tarvis saavutada hea läbisaam kõigi arhetüüpidega. Variarhetüübid ei ole läbinisti halvad – näiteks naissportlased vajavad Amatsooni energiat oma alal läbilöömiseks – kuid pikaaegne ja teadvustamata püsimine variarhetüüpide vallas hakkab kurnama nii naist ennast kui teda ümbritsevaid inimesi. Seetõttu ongi raamatus ka praktilised näpunäited, kuidas end ühes või teises arhetüübis kindlamalt tunda, neid endas taasäratada ja kuidas needsamad arhetüübid mõjutavad naise suhteid.

Ilmumise aastal oli "Naiseks olemise kunst" Eesti enim ostetud raamatute edetabelis 12. kohal.

## Viited

## Välislingid
* "Naiseks olemise kunst" koduleht
* Marina Paula Eberth. Raamatusoovitus: "NAISEKS OLEMISE KUNST. Avasta oma naiselik vägi läbi arhetüüpide maagilise maailma." (Holistika Instituudi koduleht)
* Kadri Sakala "Naiseks olemise kunst. Avasta oma naiselik vägi läbi arhetüüpide maagilise maailma" - kohustuslik lugemine igale naisele. Ja mehele. (Kadri Sakala koduleht)
* Hallo, Kosmos! 208: Katrin Saali Saul naise arhetüüpidest (ERR)
* Naiseks olemise kunst I: millised on naise eluterved arhetüübid? (Alkeemia)
* Emaks olemise kunst II: Kanaemade juhitud paadid purjetavad tihtipeale paarisuhte alaväärtustamise karile (Alkeemia)
* Terje Metsavas. Persoonilugu Katrin Saali Sauliga (Ajakiri Sensa oktoober 2015, Holistika Instituudi refereering)
Rein Riitsalu

**Rein Riitsalu** (kuni 1935. **Raimond Riedemann**; 16. mai 1923 Tallinn – 20. juuni 1970 Helsingi, Soome) oli eesti arst ja karikaturist.

Sündis Tallinnas trükitöölise Heinrich Riedemann/Riitsalu pojana. Lõpetas 1941. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Aastatel 1942–1944 õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. 

1944. aastal põgenes Saksamaale Heidelbergi, kus õppis 1945–1949 Heidelbergi Ülikoolis (*Universität Heidelberg*). Töötas assistentarstina mitmes Saksa linnas, peamiselt Heidelbergis, kus 1955. aastal kaitses kraadi Heidelbergi Ülikoolis teemal "Vere alkoholi sisalduse probleemidest". Saksas oli ta ka Eesti Üliõpilaskonna abiesimees. 1955. aastal liikus edasi Soome, kus oli 1955–1959 stipendiaadina uurimistööl Helsingi Ülikoolis (*Helsingin yliopisto*), seal tutvus ja abiellus soomlanna Ritva Mäkeläga ning jäi Helsingisse elama kuni surmani. Soomes Riitsalu arstina ei töötanud, vaid teenis leiba eesti keele tundide andmise ja kantseleitööga. 1957. aastal korraldas kohalike estofiilidega Eesti pagulaskirjanduse ja 1958. aastal Eesti pagulaskunsti näitused. 1957. aastal toimetas koos Ivar Grünthali ja Imant Rebasega Stockholmis Jaan Oksa "Kogutud teosed". Rein Riitsalu üritas 1960. aastate lõpul organiseerida Tuglase teoste tõlkimist, et toetada Friedebert Tuglase kandideerimist Nobeli auhinnale (esitajaks Soome Kirjanike Liit). 1962. aastal avaldas Stockholmis uurimuse "Kahe eestlase kannatustee. Herman Treiali ja Artur Lõokese juhtum". 

Ühines Rootsis asutatud Eesti Vabadusmeelsete Föderalistidega, esindades neid rahvusvahelistel kongressidel. Tegi kaastööd ajalehega "Vaba Eesti", kus kokku ilmus seal tema 34 karikatuuri ja 11 artiklit. Samas oli ta "Vaba Eesti" esindaja Saksamaal ja mitteametlik esindaja Soomes. 1963–1967 oli peatoimetaja ja illustraator Helsingis ilmuvale ajakirjale, mis kandis õige pikka nime: "Ivan Käbina nimeline: *Eestimaa Naerupooldajatega Sidemetepidamise Rahvusvahelise Ühisuse Eesti Muigkonna pjäälekandja*", kokku ilmus neid 17 numbrit, millest kümme numbrit on täidetud tema enda teksti ja illustratsioonidega. 

Riitsalu põrm on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Töökohad
* Saksamaal arst, kõige pikemalt Heidelbergis 
* Soomes, Helsingis Kalliola Rahvaülikoolis (*Kalliolan kansanyliopisto*) eesti keele õpetaja
* 1961 Soomes Helsingi Ülikoolis (*Helsingin yliopisto*) kantseleiametnik

## Ühiskondlik tegevus
* Tegi kaastööd Rootsi ajakirjale Vaba Eesti ja oli samanimelise kirjastuse ametlik esindaja Saksamaal ja mitteametlik esindaja Soomes. Vaba Eesti avaldas tema 11 artiklit ja 34 karikatuuri. 
* Saksamaal oli ta Eesti Üliõpilaskonna abiesimees. 
* Rootsis kuulus eesti pagulaste erakonda Eesti Vabadusmeelsed Föderalistid.
* 1957. aastal korraldas Helsingis koos kohalike estofiilidega eesti pagulaskirjanduse näituse ja 1958. aastal pagulaskunsti näituse.

## Viited
Raul Vahisalu

**Raul Vahisalu** (sündinud 29. juulil 1973) on eesti ärijuht ja alpinist.

Ta võttis alpinistina osa Baltikumi aasta parimaks kõrgtõusuks tunnistatud tõusust Denali tippu (1999).

## Töökäik
Ta töötas aastatel 2011–2013 ajatempliteenust pakkuva aktsiaseltsi GuardTime juhina. Seejärel asus ta juhtima navigatsioonikaartide tootmisega tegelevat osaühingut Navionics.

## Alpinism
1999. aastal osales ta Mägiekspeditsioonide Klubi korraldatud esimeses Eestist lähetatud ekspeditsioonis Põhja-Ameerika kõrgeimale mäele Mount McKinleyle. 31. mail tõusis ta koos kuue kaaslasega Tõivo Sarmeti juhtimisel mäe tippu. 

2000. aastal võttis ta koos Ivar Laiga osa kaheliikmelisest ekspeditsioonist Lõuna-Ameerika kõrgeima mäe Aconcagua tippu. Tipputõus sooritati 9 päevaga, mis oli tol ajal eestlaste parim tulemus sellel mäel.

### Kõrgtõusud
*1999 – Mount McKinley (6190 m)
*2000 – Aconcagua (6960 m)

## Isiklikku
Tema isa oli südamearst Rein Vahisalu.

## Viited
Eduard Schults

**Eduard Schults** (7. jaanuaril 1932 Leningrad – 11. detsember 2015) oli eesti raadiotehnikateadlane ja alpinist, Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessor.

Tema peamised uurimisvaldkonnad olid raadioelektroonika ja raadiotehnilised seadmed; raadiosignaalide töötlemine; televisioonitehnika. Ta on loonud signaalide ja ruumiliste objektide näitajate mõõtmise
meetodeid ja vahendeid, optiliste impulsskujutiste televisiooniregistraatoreid ning ringhäälingu- ja telekommunikatsioonisüsteemide näitajate standardimise metoodilisi aluseid.

Schults on esimesi eesti alpiniste, kes on tõusnud kuuetuhandelise mäe tippu (1960).

## Haridus ja töökäik
Schults lõpetas 1946. aastal 7 klassi Pärnu 1. Keskkoolis, 1950. aastal Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi raadiotehnika erialal kiitusega ja 1956. aastal Leningradi Bontš-Brujevitši-nimelise Elektrotehnika Sideinstituudi raadioside ja raadiolevi erialal kiitusega. 1963. aastal kaitses ta tehnikakandidaadi kraadi.

Ta oli teaduslikul tööl 1963. aastast. Dotsendi teadusliku kutse sai ta 1970. aastal. Tallinna Polütehnilises Instituudis alustas ta tööd 1965. aastal, algul automaatika kateedris ning hiljem raadiotehnika kateedris selle loomisest 1966. aastal vanemõpetaja ja dotsendina.

Aastatel 1981–1986 oli ta raadiotehnika kateedri juhataja. Schults on käinud erialaliselt stažeerimas Suurbritannias, Prantsusmaal, Itaalias ja Saksamaal.

Aastatel 1995–2000 oli Schults Tallinna Tehnikaülikooli professor, juhatades nii raadio- ja sidetehnika instituuti (1996–2000) kui telekommunikatsiooni õppetooli. 2000. aastal Schults emeriteerus.

## Alpinism
1957. aastal tõusis ta koos Bruno Sauliga Kaukasuses Lagan-Hohi (5033 m) tippu mööda 4. raskuskategooria marsruuti.

1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus 30. juulil esmavallutati Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Eduard Schults See oli eestlaste esimene kõrgtõus.

## Tunnustus
*1969 – rinnamärk "NSV Liidu auradist"
*1985 – NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedal

## Isiklikku
Tema isa oli Aleksander Schults, ema Helene Schults (sünninimi Hendrikson) ja abikaasa Milvi-Lien Schults (sünninimi Murumets). Lapsed Margus ja Kristiina.

Schults harrastas lisaks alpinismile kergejõustikku ja suusatamist.

## Viited

## Välislingid
*Eduard Schults 70. deepthought.ttu.ee
*Eduard Schults. lr.ttu.ee
Väino Lepasepp

**Väino Lepasepp** (22. november 1931 Lümati küla, Ranna vald – 27. juuli 1963 Mooste lähedal) oli eesti geograaf ja alpinist.

Ta on esimesi eesti alpiniste, kes on tõusnud kuuetuhandelise mäe tippu (1960).  1960. aastal osales ta ka Eesti noorteadlaste esimeses kompleksekspeditsioonis Kamtšatkale, juhtis selle käigus alpinistina tõusu Avatša ja Kljutševskaja Sopka vulkaanile.

Ta hukkus liiklusõnnetuses.

## Haridustee
Ta õppis aastatel 1947–1950 Tartu Õpetajate Instituudis. 1956. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli mullastikugeograafia ja geomorfoloogia erialal. Alates 1961. aastast oli ta TRÜ geograafiakateedri aspirant.

## Töökäik ja teadus
Enne aspirantuuri astumist töötas ta mullastikukaardistajana ja kaardistusrühma juhina.

Peamiselt tema metoodika alusel hakati 1956. aastal koostama Lõuna-Eesti künkliku moreenmaastiku kohta kompleksseid analüütilis-sünteetilisi kaarte. Ta esitas Haanja kõrgustiku künkliku moreenreljeefi näitel idee, et mandrijää pealetungi suunda saab kindlaks teha mitmesuguste mullatüüpide ilmakaarelise paiknemise alusel.

## Alpinism
1958. aastal juhtis ta eestlaste grupi tipputõusu Kaukasuses Elbrusele (5642 m).

1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus 30. juulil esmavallutati Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Väino Lepasepp See oli eestlaste esimene kõrgtõus.

## Viited
Ivanka Trump

**Ivanka Marie Trump** (õieti **Ivana**; sündinud 30. oktoobril 1981 New Yorgis) on USA ettevõtja. Ta on Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpi ja tema esimese abikaasa Ivana Trumpi teine laps. Ivanka Trump töötas oma isa, Donald Trumpi, esimeses administratsioonis (2017–2021) presidendi nõunikuna ning majandusalgatuste ja ettevõtluse büroo direktorina. 

Ta oli 2007–2017 asepresident oma isa ettevõttes The Trump Organization.

## Elulugu
Ta on sündinud Manhattanil New Yorgis ja ta on Donald Trumpi teine laps. Ta oli 10-aastane, kui ta vanemad lahku läksid ning ta saadeti internaatkooli. Ta on olnud asepresident Trump Organizationis. 

Ta on abielus ettevõtja Jared Kushneriga ja neil on 3 last.

## Karjäär
2007. aasta suvel nimetati Ivanka Trump Trumpi Organisatsiooni asepresidendiks. 

Ivanka Trumpil oli suuremates kaubanduskeskustes oma rõivakollektsioon. Tema väidab, et seal oli olemas kõik vajalik, riietest eheteni. 

2017. aasta veebruaris eemaldati Trumpi rõivakollektsioon poeriiulitelt halva kvaliteedi pärast. 

Ta on kirjutanud kaks eneseabiraamatut.

## Viited
Jukk Raudsepp

**Jukk Raudsepp** (1. mai 1927 Tartu – 9. veebruar 2014) oli eesti sporditegelane ja alpinist.

Ta on esimesi eesti alpiniste, kes on tõusnud kuuetuhandelise mäe tippu (1960).  

## Haridus ja töökäik
Raudsepp lõpetas 1945. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1951. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi autoteede erialal.

Ta töötas aastatel 1952–1964 Eesti Põllumajandusprojektis vaneminsenerina, 1967–1976 spordiühingu Jõud kesknõukogus spordiehituse vaneminstruktorina ning spordiehitiste ja -inventari osakonna juhatajana, 1976–1987 Metsamajanduse Ministeeriumis konstrueerimisbüroo peainsenerina ning 1987–2000 TPÜ kinnisvaraosakonna insenerina.

## Alpinism
Mägironimisega hakkas Raudsepp tegelema Peeter Varepi juhendamisel. 1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus esmavallutati 30. juulil Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Jukk Raudsepp. See oli eestlaste esimene kõrgtõus.

## Viited
Kalju Jõeväli

**Kalju Jõeväli** (20. jaanuar 1931 – 19. august 2012) oli eesti alpinist, kes oli esimesi eestlasi kuuetuhandelise mäe tipus (1960).  

Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 2. Keskkooli. Ta oli erialalt arst.

1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus 30. juulil esmavallutati Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Kalju Jõeväli. See oli eestlaste esimene kõrgtõus.

## Viited

## Välislingid
*Kalju Jõeväli. geni.com
*"Ühes jaamas". Sirp ja Vasar, nr. 28, 8 juuli 1960. dea.digar.ee
Dollaritriloogia

**"Dollaritriloogia"** (itaalia "Trilogia del dollaro"; inglise "Dollars Trilogy") on filmitriloogia, kuhu kuuluvad Sergio Leone spagetivesternid "Peotäis dollareid" (itaalia "Per un pugno di dollari"; inglise  "A Fistful of Dollars"; 1964), "Mõne dollari pärast" (itaalia "Per qualche dollaro in più"; inglise "For a Few Dollars More"; 1965) ning "Hea, paha ja inetu" (itaalia "Il buono, il brutto, il cattivo"; inglise "The Good, the Bad and the Ugly"; 1966). 

Kõigi kolme filmi peaosatäitja on Clint Eastwood ja helilooja Ennio Morricone. Lisaks Eastwoodile teevad kõikides filmides kaasa veel Mario Brega, Aldo Sambrell, Benito Stefanelli ja Lorenzo Robledo.

Filmid panid aluse spagetivesterni žanrile ja neid peetakse läbi aegade ühtedeks parimateks vesternideks.
Naujoji Akmenė maavald

**Naujoji Akmenė maavald** (leedu keeles *Naujosios Akmenės kaimiškoji seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Akmenė rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga.

Valla pindala on 240 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2329 inimest. Valla keskus on Naujoji Akmenė linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil L.Petravičiaus a. 2 (samal aadressil nagu Naujoji Akmenė linnavalitsuski). Vallavanem on Viktorija Malinauskienė.

Sablauskių_tvenkinys.JPG|Sablauskiai paisjärv
Keidų_dvaras,_griuvėsiai.JPG|Keidai mõisa hoonetekompleks
Menciu_klinties_telkinys_2014m_-_01.jpg|Menčiai paemurd
05-Klykoliu-baznycia-2011.10.04.jpg|Klykoliai kirik
1.Kivyliu-baznycia-2011.10.04.JPG|Kivyliai kirik

 

## Viited
Lea Prunsvelt

**Lea Prunsvelt** (varem **Lea Kukk**; 19. november 1931 – 31. detsember 2020) oli eesti alpinist.

Ta oli esimesi eesti alpiniste, kes tõusis kuuetuhandelise mäe tippu (1960).  

1960. aastal töötas ta Kontrollmõõteriistade tehases.

## Alpinism
1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus 30. juulil esmavallutati Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Lea Kukk. See oli eestlaste esimene kõrgtõus.

## Viited

## Välislingid
*"Ühes jaamas". Sirp ja Vasar, nr. 28, 8 juuli 1960. dea.digar.ee
Akmenė vald

**Akmenė vald** (leedu keeles *Akmenės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Akmenė rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga.

Valla pindala on 191 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 4211 inimest. Valla keskus on Akmenė linn (aastal 2011 oli seal 2593 elanikku). Vallamaja asub aadressil Sodo g. 5. Vallavanem on Vladimiras Silvaško.
 

## Viited
Kruopiai vald

**Kruopiai vald** (leedu keeles *Kruopių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Akmenė rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga.

Valla pindala on 129 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 949 inimest. Valla keskus on Kruopiai alev (aastal 2011 oli seal 508 elanikku). Vallamaja asub aadressil Vytauto Didžiojo g. 4. Vallavanem on Rasa Statkuvienė.
 

## Viited
Papilė vald

**Papilė vald** (leedu keeles *Papilės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Akmenė rajoonis.

Valla pindala on 238 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3183 inimest. Valla keskus on Papilė alev. Vallamaja asub aadressil J.Basanavičiaus g. 23. Vallavanem on Antanas Vaičius.

## Viited
László Szabó

**László Szabó** (ungaripäraselt Szabó László; 19. märts 1917 Budapest – 8. august 1998 Budapest) oli Ungari male suurmeister.

18-aastaselt astus Szabo pauguga malelavale, võites esimesed Ungari meistrivõistlused, rahvusvahelise turniiri Tatatóváros ja valiti Ungari koondisse 1935. aasta Varssavi maleolümpial. 1937. aasta olümpial sai Ungari esindus USA järel teise koha, eriti tõsteti esile Szabó mängu.

Teise maailmasõja algul võttis Natsi-Saksamaa Szabó tööteenistusse, hiljem langes ta Nõukogude vägede kätte sõjavangi. Pärast sõda naasis ta male juurde ja mängis paljudel suurtel rahvusvahelistel turniiridel. Ta lõpetas Groningenis 1946. turniiri viiendana (teda edestasid Botvinnik, Euwe, Smõslov ja Najdorf, Kerest ei lubanud Nõukogude valitsus turniirile). 1948. aasta tsoonidevahelisel turniiril Saltsjöbadenis tuli ta Bronsteini järel teiseks ning võttis esikoha turniiridel Hastingsis 1947/48, Budapestis 1948 ja Hastingsis 1949/50. Viienda koha jagamine 1952. aasta Saltsjöbadeni ja 1955. aasta Göteborgi tsoonidevahelisel turniiril tagas Szabole koha kandidaatide turniiril. Amsterdamis 1956. aasta kandidaatide turniir oli tema kolmas ja viimane, mil ta tegi oma parima tulemuse, jäädes maha vaid Smõslovist ja Keresest ning jagas kolmandat kohta Bronsteini, Gelleri, Petrosjani ja Spasskiga.

Ka 1960. ja 1970. aastatel paistis Szabó silma rahvusvahelistel turniiridel. Kokku esindas ta Ungarit maleolümpial 11 korda (5 korda esimesel laual). Szabo oli ungari parim maletaja kahe kümnendi jooksul, kuni Lajos Portischi esiletõusuni.

## Viited

## Allikad
* Pachman, Ludek. *Decisive Games in Chess History*. Dover Publications (April 1, 1987). ISBN-13: 978-0486253237

## Välislingid

* Szabó sissekanne ja mängud maleandmebaasis Chessgames.com
* Cleveland Public Library John G. White Chess and Checkers Collection
ATHLETE

**ATHLETE (All-Terrain, Hex Limbed, Extra-Terrestrial Explorer)** on NASA poolt arendatav kuukulgur. Aparaadil on kuus robootilist jalga, millest iga otsas on ratas. Jalgu on võimalik kasutada ka robootiliste kätena, millega saab viia läbi erinevaid operatsioone. Aparaat saab nii sõita, kui ka "kõndida". Viimane on vajalik siis, kui on vaja läbida rasket maastikku.

ATHLETE’i pikad robootilised jäsemed on võimelised kantavat lasti pidevalt horisontaalsel tasapinnal hoidma, seda ka järskudel kallakutel. Samuti suudab aparaat hoida kantava lasti raskust ühtlaselt jaotatuna kõikide robotjalgade vahel.

## Viited
New Frontiers

**New Frontiers** on NASA programm, mille eesmärgiks on uurida Päikesesüsteemi. Keskmiselt saadetakse programmi raames uus sond kosmosesse iga 36 kuu tagant. Programmi alustati 2003. aastal. New Frontiersi programmi käigus teostatakse kallimaid ja ajakulukamaid missioone kui Discovery programmi käigus.

## Missioonid

### New Horizons

New Horizons on esimene missioon, mis sooritas 14. juulil 2016 möödalennu Pluutost ja tema kaaslastest. Pärast Pluuto möödalendu suunati 486958 Arrokoth poole ning sond möödus sellest 1. jaanuaril 2019.

### Juno

Juno on 5. augustil 2011 startinud missioon, mis saabus Jupiteri juurde 2016. aastal. See on esimene hiidplaneeti uuriv missioon, mis kasutab energiatootmisel päikesepaneele. Juno tiirleb polaarorbiidil ning selle eesmärkideks on uurida planeedi magnetvälja ja sisestruktuuri. 

### OSIRIS-REx

OSIRIS-REx (Origins-Spectral Interpretation-Resource Identification-Security-Regolith Explorer) on missioon, mille eesmärgiks on tuua tagasi pinnaseproove asteroidilt 101955 Bennu (varem 1999 RQ36), tegemist on kõige kergemini ligipääsetava asteroidiga, kus leidub rohkesti orgaanilisi ühendeid.

## Planeeritud missioonid

27. juunil 2019 teatas NASA, et New Frontiersi neljandaks missiooniks saab Dragonfly, mis stardib 2026. aastal.

Dragonfly on droonhelikopter, mis suundub uurima Saturni suurimat kaaslast, Titani. Kopter toodab vajaliku elektri radioisotoopgeneraatorite abil. Projekti maksumus on umbes miljard dollarit.

## Viited
Marsi laavatunnelid

**Marsi laavatunnelid** on pinnaalused koopad planeedil Marss, need on tekkinud, kui pinnaalune laavavool on väljastpoolt kivistunud ning selle kooriku sisse jäänud laava on ära voolanud. Marsi laavatunnelite hinnangulist suurust saab määrata planeedi pinnal olevate pikkade looklevate süvikute järgi, kuna usutavasti on tegemist kokku varisenud laavatunnelitega. Enamik erialateadlasi on üksmeelel, et Marsil leidub laavatunneleid, kuid planeedi orbiidilt tehtud analüüside abil ei ole võimalik lõplikult tõestada nende olemasolu ega kirjeldada nende omadusi.

Laavatunnelid on üks tõenäolisi asukohti Marsil, kus võiks eksisteerida elu. Tunnelite sisemus pakuks organismidele kaitset UV-kiirguse eest ning vulkaanilised mineraalid oleksid kemosünteetilistele organismidele toitainete allikaks. Teoreetiliselt võiks planeedi sisemusest pärinev soojus teha tunnelites võimalikuks püsiva vedela vee olemasolu.

Marsi koobastes olevad mineraalid võivad sisaldada infot mineviku keskkonnatingimuste kohta või isegi tõendeid elust. 

Marsi koobaste uurimiseks vajalikud tehnoloogiad on praegu alles arendusjärgus ning neid testitakse Maa koobastes.

## Võimalused inimkasutuseks
Laavatunnelites saaksid geoloogid uurida kivimeid, mida planeedi pinnal uurida pole võimalik. Samuti saaks aluskivimeid kasutada seismoloogiauuringuteks. 

Tunnelid pakuvad ka kaitset Päikeselt pärit laetud osakeste, mikrometeoriitide ning tolmu eest. Seega oleks need heaks asukohaks, kuhu rajada astronautide baas.

## Viited
Stratospheric Observatory for Infrared Astronomy

**SOFIA (Stratospheric Observatory for Infrared Astronomy)** oli suurim lendav observatoorium maailmas. Tegemist oli 80/20 osalusega partnerlusprojektiga NASA ja Saksa Kosmoseagentuuri vahel. Lendav observatoorium koosnes modifitseeritud lennukist Boeing 747SP ning reflektorteleskoobist, mille diameeter oli 2,5 meetrit ja kaal 17 tonni.

Lennuk kandis enne NASA-poolset kasutuselevõttu (1996) nime Clipper Lindbergh, olles ristitud lendur Charles Lindberghi järgi, ja see oli käigus olnud aastast 1977. 2007. aastal otsustas NASA lennukile endise nime tagasi anda, tähistamaks sellega 80 aasta möödumist Lindberghi kuulsast lennust üle Atlandi ookeani.

SOFIA esimene vaatlus toimus 25. mail 2010 ning kümnetunniste öiste lendude ajal vaatles observatoorium kosmilisi magnetvälju, tähetekkepiirkondi, komeete, udukogusid ja Linnutee keskosa. Tegeleti ka näiteks astrobioloogiaga, sealhulgas mõõdeti fosfaani sisaldust Veenuse atmosfääris.

14. mai 2014 vaatlustulemuste põhjal koostatud uurimuses (avaldatud ajakirjas Astronomy and Astrophysics 27. juulil 2015) anti teada, et pärast 40-aastast vaheaega on õnnestunud taas Marsi atmosfääris hapnikku tuvastada. Tulemusteni viis kasutusel olnud ülitundlik spektromeeter GREAT (*German Receiver for Astronomy at Terahertz Frequencies*) SOFIA pardal.

2020. aasta oktoobris andsid NASA teadlased teada, et SOFIA instrumente kasutades on neil õnnestunud Kuu päikesepoolselt küljelt vett leida. Sellekohased vaatlused algasid 31. augustil 2018.

SOFIA-t kasutati lisaks teadustööle haridusprojektiks "AAA" ("Airborne Astronomy Ambassadors"), mille raames lennutati stratosfääri kümneid väljavalitud haridustöötajatest koosnevaid meeskondi. Projekti eesmärgiks oli astrofüüsika ja NASA tegevuse tutvustamine laiemale ringile.

Juulis 2017 lendas SOFIA pardal toona 18-aastane Uus-Meremaa naisõiguslane Alexia Hilbertidou.

SOFIA naasis viimaselt vaatluslennult 29. septembri 2022 varahommikul (732. lend). Projekti lõpetamise põhjuseks oli SOFIA ülalpidamise liigne kallidus.
Teadlased töötlevad veel paar aastat lendudel kogutud andmeid. 8. detsembril 2022 teatas NASA, et SOFIA ja lennuk säilitatakse ning need paigutatakse Arizona osariigis Tucsonis asuvasse muuseumi.

## Viited

## Välislingid

*SOFIA missiooni kirjeldus Chicago Ülikooli kodulehel (ingliskeelne)
*SALSA tulemustel põhinev teadustöö (ingliskeelne)
*Fotogalerii NASA kodulehel
*SOFIA esimene lend (video)
*Video, mis selgitab SOFIA pardal oleva teleskoobi tehnilisi lahendusi
*Up all Night with SOFIA, NASA's Flying Observatory: Science on the SPOT
Venta vald

**Venta vald** (leedu keeles *Ventos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Akmenė rajoonis.

Valla pindala on 35,5 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 33351 inimest. Valla keskus on Venta linn (aastal 2011 oli seal 2392 elanikku). Vallamaja asub aadressil Bausko g. 11. Vallavanem on Genovaitė Mačiuvienė.


Venta,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Kryzius Purviu k, 2006-08-15.jpg|Purviai
Akmenės r. Ventos gimnazija.JPG|Venta gümnaasium


## Viited
Nakhliit

**Nakhliidid** on Marsilt pärit meteoriidid, mis koosnevad augiidist, oliviinist ja maatriksist. Praeguseks on leitud 7 nakhliiti: Nakhla (Nak), Governador Valadares (GV), Lafayette (Laf), NWA817, Y00593, NWA998 ja MIL03346. Nakhliitide sarnane kristallstruktuur viitab sellele, et need pärinevad samast kivist Marsil, ning et need paiskusid kosmosesse ühe ja sama kosmilise kokkupõrke tagajärjel.

## Viited
Risti Jumalailmumise kogudus

**Risti Jumalailmumise õigeusu kogudus** oli aastatel 1887–1951 Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Risti alevis tegutsenud kogudus. 

Risti Jumalailmumise kogudus avati usuvahetusliikumise käigus 29. jaanuaril 1887.1892. aastal ehitati Ristile õigeusu kirik ja pühitseti see Riia ja Miitavi piiskop Arseni (Brjantsev) poolt Jumala Ilmumise auks. 

Kogudus suleti 15. juunil 1951 maksejõuetuse tõttu, kirikumaa võõrandati. Pärast koguduse sulgemist kasutati pühakoda klubina. Kirikukompleksist on ainsana säilinud preestrimaja. Harju-Risti õigeusu kalmistul asub koguduse viimase preestri Joann Ervarti haud. 

## Koguduses teeninud preestrid
* pr Nikolai Küppar/Küpparsepp – koguduse esimene preester
* pr Konstantin Savi
* pr Jakob Herman
* pr Joann Teppo
* pr Leonid Hvoinski
* pr Boris Bežanitski
* pr Mihail/Mihkel Pops
* pr Anton Allik
* pr Joann Ervart

## Koguduses teeninud köstreid
* Jossif Lavrentjev
* Aleksander Küppar
* Georgi Tuuling
* Ivan Reiman
* Ivan Villido
* Varlaam Verhoustinski
* Joann/Julian Eek
* Jaan/Ivan Jakobson
* Jakob Äärma/Herman
* Julian/Julius Padusepp
* Jaan/Ivan Veidi/Vidi
* Vsevolod Hvoinski
* Antoni Hvoinski
* Aleksander Lemberg

## Viited

## Kirjandus
* Koostaja preester August Kaljukosk. Õigeusu kirikutes (kogudustes) teeninud vaimulike nimekiri. Tallinn, 1975. EAA.5437.1.64
* Eesti õigeusk X-XXI saj. Entsüklopeediline teatmik. Koostaja Vladimir Iljaševitš. Tallinn, 2014 (vene keeles), lk 504
* Anu Raudsepp. Riia Vaimulik Seminar 1846–1918. Tartu, 1998, lk 114
* David Papp. Eesti Apostliku õigeusu vaimulikud. Biograafiline leksikon (16.-20. saj). EAA.5410.1 lk 247–249
* Andrei Sõtšov. Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945–1953, Tartu, 2004, lk 105–109; 210
* Harjumaa AP-õigeusu praostkonna album ülestõusmise pühadeks, Tallinn, 1933, lk 2

## Vaata ka
* EELK Risti kogudus
* Harju-Risti õigeusu kalmistu
* Risti Jumalailmumise kirik -vaata asukohta kaardil
Arabia Terra

**Arabia Terra** on mägine piirkond Marsil, mis paikneb peamiselt Arabia nelinurgas, kuid piirkonna väike osa ulatub ka Mare Acidaliumi nelinurka. Ala on tihedalt täis kraatreid ning on tugevalt erodeerunud. Selline topograafia viitab pinnase kõrgele vanusele ning Arabia Terra pinnast peetakse planeedi üheks vanimaks. Ala läbimõõt on kahe kaugeima punkti vahel 4500 kilomeetrit ning keskpunkti asukoha koordinaadid on hinnanguliselt 19.79°N 30°E.

## Pinnavormid

Arabia Terra aladel leidub mitmeid huvitavaid pinnavorme. Näiteks on seal pjedestaalkraatreid. Pjedestaalkraatrist väljapaiskunud aine on kõrgemal, kui seda ümbritsevad alad. Tihti on väljapaiskunud materjalist moodustunud järsk kalju. Tikhonravovi kraatris on vaadeldud nn tumedaid nõlvavööte. Viimased asuvad järskudel nõlvadel ning muutuvad ajas. Alguses on need tumedad, kuid ajapikku muutuvad heledamaks, arvatavasti peenikese heleda tolmu sadestumise tõttu. Teadlased arvavad, et vöödid tekivad nõlvast alla liikuva pinnase tõttu, nähtus sarnaneb lumelaviinidega Maal. Arabia Terra nimetati aastal 1879 vastava albeedoformatsiooni järgi Giovanni Schiaparelli kaardil. Schiaparelli nimetas selle Araabia poolsaare järgi.

### Kivimikihid
Nagu mitmetes Marsi piirkondades, leidub Arabia Terral kihtidena paiknevaid kivimeid. Kivimikihid võivad tekkida vulkaanide, tuule või vee toimel.

### Kanalid
Arabia Terra aladel paiknevad ka erinevate suurustega kanalid, millest paljudes voolas tõenäoliselt minevikus vesi. Ühes HiRISE piltidele tuginevas uuringus leiti Arabia Terralt üle 17 000 km ulatuses kuivanud jõeorgusid, mis suubusid kuivanud järvesängidesse. Ühe järve (hüüdnimega Heart Lake) maht oli suurem, kui Maal asuval Ontario järvel.

### Kõrgete tasandike piirkond
Osa kõrgete tasandike piirkonnast ulatub Arabia Terra aladele. Kõrgete tasandike piirkonnas leidub mitmeid kraatreid ja mesasid. Mõnedel piirkonna aladel esineb suuri kõrgete servadega pinnasepragusid. Teadlased usuvad, et need murrangud on alguse saanud väikestest pragudest.

### Võimalik tektonism
1997. aastal viidi läbi Arabia Terrat käsitlev uuring. Avastati, et ekvaatoril paiknevad kraatrid on märgatavalt nooremad kui piirkonna põhjapoolsete alade pind ning lõunas paikneva Noachis Terra pinnas. See võib olla märk piirkonnas esinenud tektonismist. 

### Võimalik vulkanism
2013. aastal tehtud uuringus toodi välja võimalus, et mitmed kraatrid Arabia Terra aladel võivad olla hilisel Noa ja varasel Hesperi ajastul supervulkaanide pursete tagajärjel tekkinud kaldeerad. Selliste kraatrite hulka kuulub näiteks Eden Patera. Need vulkaanid näivad olevat vanemad kui Hesperi-aegsed kilpvulkaanid Tharsise ja Elysiumi regioonides.

### Hiljutine meteoroidikokkupõrge
30. juuni 2002 ja 5. oktoobri 2003 vahel toimus Arabia Terral meteoroidikokkupõrge. Selle tagajärjel tekkis 22,6-meetrise läbimõõduga kraater.

## Kultuurilised mõjud
Novellis Marslane jääb peategelane Arabia Terra aladel tolmutormi kätte.

## Interaktiivne Marsi kaart

## Viited
Veenuse koloniseerimine

**Veenuse koloniseerimine** on teoreetiline protsess, mille käigus loob inimkond planeedile Veenus püsivad elupaigad.

Kuna atmosfäärirõhk ja temperatuur on Veenuse pinnal väga kõrged (vastavalt 92 baari ja 464°C), siis oleks praktiline rajada baasid hoopis aerostaatidena atmosfääri. Umbes 50 km kõrgusel Veenuse atmosfääris on õhurõhk 1 baar nagu Maa pinnalgi ning temperatuur jääb vahemikku 0–50 °C, samuti pakub sealne atmosfäär kaitset kosmilise kiirguse ja meteoriitide eest. Seega atmosfääri tingimuste mõttes on see Päikesesüsteemi Maaga kõige sarnasem koht. Inimesed saaksid sealsetes välitingimustes viibida ilma survestatud skafandrit kandmata, siiski oleks vaja hapnikumaski ning kaitseülikonda väävelhappepiiskade eest.

50 km kõrgusel Veenuse atmosfääris on gravitatsiooni tugevus 90% Maa pinnal valitsevast gravitatsioonist.

Veenuse atmosfäär koosneb peamiselt süsihappegaasist (96,5%) ja lämmastikust (3,5%), seega saaks inimestele hingamiskõlbulikku õhku toota kohapeal leiduvast toorainest. Süsihappegaasist saaks toota hapnikku ja lämmastik on juba puhtal kujul olemas. Inimeste poolt Maal sisse hingatav lämmastiku ja hapniku segu oleks 50 km kõrgusel Veenuse atmosfääris tõstejõudu tekitav gaas. Seega saaks kogu õhuga täidetud aerostaati kasutada elamispinnana. Kuna atmosfääri ja aerostaati gaasi rõhk oleksid enam-vähem ühesugused, siis aerostaati purunemise korral eemalduks gaas aeglaselt ning see annaks aega parandustööde läbi viimiseks.

Üks Veenuse Päikese päev kestab 116,8 Maa päeva, kuid atmosfääris puhuvate kiirete tuulte tõttu, mis hõljukbaase liigutaks, kestaks päev sellises baasis kõigest 50 tundi ja öö sama kaua. Kuigi see on umbes poole pikem ööpäevatsükkel kui Maal, on see siiski inimese jaoks palju sobivam kui Veenuse pinnal valitsev ööpäevatsükkel.

## Viited
Janno Trump

**Janno Trump** (sündinud 10. novembril 1990 Tallinnas) on eesti basskitarrist ja muusik. 

Ta mängib basskitarri ja on eelkõige džässmuusik, kuid on musitseerinud ja salvestanud plaate ka koos pop- ja rokkartistidega.  

## Elukäik
Janno Trump on lõpetanud 2004. aastal Aruküla Huvikooli Pääsulind akordioni erialal, 2006. aastal Aruküla Põhikooli, 2009. aastal Tallinna 21. Kooli, 2012. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli basskitarri erialal ja 2016. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia *jazz*-bassi erialal. Lisaks on ta õppinud Amsterdami Konservatooriumi magistriõppes.

Ta on kirjutanud muusikat nii džässansamblitele kui ka bigbändile, olnud mitme suure muusikaprojekti kunstiline juht. Ta juhib *jazz-funk*-orkestrit JT Conception ja kammerdžässansamblit Janno Trump Clarity Ensemble.

Janno Trump on salvestanud heliplaate ning teinud koostööprojekte teiste eesti pop- ja džässmuusikutega, sh Sofia Rubina, Uku Suviste, Reket, Kristjan Kasearu, Karl-Erik Taukari, Raivo Tafenau, Teele Viira jt. 2020. aastatel musitseerib ta lisaks oma ansamblitele veel bändides Funkifize, Karl-Erik Taukar Big Band, Sofia Rubina Band, Marianne Leibur Trio, Late's 5, Linda Kanter Quartet, Maarja Aarma MA, The Swingin' Sisters jpt.

2018. aastal valiti Janno Trump aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.

## JT Conception
2015. aasta kevadel kutsus Janno Trump kokku 10-liikmelise *jazz funk*'i ansambli Trump Conception, millega hakati mängima tema enda komponeeritud muusikat. 2016. aasta aprillis ilmus bändil debüütalbum "One" ning 2017. aasta sügisel kontsertalbum "Wait For It". Bändi kuuluvad lisaks Trumpile Allan Järve, Jason Hunter, Johannes Kiik, Danel Aljo, Keio Vutt, Dmitri Nikolajevski, Caspar Salo, Madis Muul ja Pent Järve. 2018. aastal sai Trump Conceptionist JT Conception. 2019. aastal valisid Jazzkaar ja Eesti Jazzliit JT Conceptioni aasta *jazz*-ansambliks.

### Muusikavideod
* JT Conception – Püha Müristus (Wait For It, 2017)
* JT Conception – Wait For It (Wait For It, 2017)
* JT Conception – Those Who Stay (Wait For It, 2017)
* JT Conception – Shout (Wait For It, 2017)

### Diskograafia
* "One" (2016)
* "Wait For It" (2017)

## Tunnustus
* 2017 Noore jazzitalendi auhind 
* 2019 Aasta Jazzansambel (JT Conseption) 
* 2023 Aasta Jazzmuusik

## Isiklikku
Janno Trump on pärit muusikute perekonnast. Tema isa Juhan Trump on muusikapedagoog ja helilooja, ema Mae Trump on samuti muusikapedagoog. Tema tädi on Eve Vendt

## Viited

## Välislingid
* Janno Trumbi koduleht
* JT Conception Facebookis
* JT Conception andmebaasis Bandcamp
* Hedvig Hanson, Trump Conception, gruuviusku orkester ERR, 11. aprill 2016
* Trump Conception's Janno Trump: Old Enough and Good Enough Baltic Guide
* Jazzkaarel astus üles gruuviorkester Trump Conception elu24.postimees.ee
* Võimas ja gruuviv Trump Conception vallutab muusikamaailma Pealinn
* Trump Conception avaldas singli peagi ilmuvalt albumilt ERR
* Trump Conception esineb nüüdsest nime all JT Conception kultuur.postimees.ee
* Selgusid 2019.a jazziauhindade saajad ERR, 25. aprill 2019
Murad I

**Murad I** (osmanitürgi keeles مراد اول *Murad I*; türgi keeles *I. Murat Hüdavendigâr*; hüüdnimi *Hüdavendigâr* pärsiakeelsest väljendist خداوندگار *Khodāvandgār* 'jumalale pühendunud'; 29. juuni 1326 – 15. juuni 1389) oli Osmanite riigi kolmas bei aastatel 1362–1383 ja oli esimene Osmanite riigi sultan aastatel 1383–1389. 

Ta oli Orhan I ja Valide Nilüfer Hatuni poeg.

Serbia tsaari Stefan Uroš V (1355–1371) lagunev Serbia tsaaririik osutas võimsatele Osmanitele vähest vastupanu. Killustatud riigi vägesid võitsid Osmanid aastal 1371 Maritsa lahingus, tehes vasallideks lõunapoolsed kubernerid, ja varsti pärast seda tsaar suri. Kuna Uroš oli lastetu ja aadel ei suutnud kokku leppida õiguspärases pärijas, jätkasid tsaaririigi valitsemist poolsõltumatud provintsiisandad, kes olid sageli üksteisega vaenujalal. Kõige võimsam neist, Lazar, praeguse Kesk-Serbia hertsog (mis ei olnud veel Osmanite võimu all), seisis aastal 1389 Osmanitele vastu Kosovo lahingus, kus Murad kaotas oma elu.
Oskar Kokk

**Oskar Kokk** VR II/3 (16. jaanuar (vkj 3. jaanuar) 1895 Nõmme, Elistvere vald – 18. mai 1976 Vedu) oli eesti sõjaväelane, taluperemees, Elistvere vallavanem ja abivallavanem.

Esimeses maailmasõjas võttis ta osa lahingutest Saksa vägede vastu. 

Vabadussõjas osales Oskar Kokk lahingutes Punaarmee ja Landesveeri vastu Lõuna-Eestis ja Lätimaal 3. rügemendi (jalaväepolgu) 1. pataljoni ridades.

Vabaduse Risti II liigi 3. järgu kavaler (nr 1023/14.09.1920) isikliku vapruse eest Vabadussõjas (2. novembril 1919 Kudrowa mõisa all ja 28. novembril 1919 Tsernowa küla juures). 

Sai 1919. aasta detsembris kaprali auastme ja 1920. aasta jaanuaris nooremallohvitseriks. 

Hiljem oli ta Veske talu peremees Elistvere vallas Tartumaal. Kuulus Kaitseliitu, oli rühmapealik. Vabaduse Risti Vendade Ühenduse Tartu osakonna liige. 

Ta on maetud Tartu Maarja kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*"Elistwere wallawanema abi Oskar Kokk ametist tagandatud." Postimees nr. 209, 6. august 1925
Anna-Magdaleena Kangro

**Anna-Magdaleena Kangro** (sündinud 16. märtsil 1979) on eesti tõlkija ja kultuuriteoreetik.

Ta on tõlkinud lasteraamatuid (Jeff Kinney raamatusari "Ühe äpardi päevik", Christl Vogli "Lillehaldjad ja pöialpoisid", Janet Foxley "Junts Trönn" jt).

## Isiklikku
Tema ema on Leelo Tungal, isa oli Raimo Kangro ning õed on Kirke Kangro ja Maarja Kangro.
Regentivka

**Regentivka** (ukraina keeles Регентівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 193. Pindala on 0,456 km².
Velõkõi Ostrožok

**Velõkõi Ostrožok** (ukraina keeles Великий Острожок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 545. Pindala on 3 km².
Dolõnivka (Skole rajoon)

**Dolõnivka** (ukraina keeles Долинівка) on küla Ukrainas Lvivi oblastis Skole rajoonis. Elanike arv on 310. Pindala on 1,37 km².
Roomav madar

**Roomav madar** ehk **virn** (ladina keeles *Galium aparine*; rahvapäraselt **karn virn**, **virnarohi**, **kiskjarohi**, **kassitapp**) on madaraliste sugukonda kuuluv üheaastane ja ühekojaline rohttaim.

## Botaaniline iseloomustus

Roomav madar on üheaastane 30–120 cm kõrgune 2,5–4 cm pikkuste lehtedega rohttaim. Roomava madara õied on valged. Vili on kaksikvili ja koosneb kahest kerakesest. 

## Levila

Roomav madar on Eestis levinud taim, teda võib kohata kasvamas rannikul, võsastikes, jäätmaal ja umbrohuna põldudel ja aedades. 

Taim on levinud Euroopas, Aasias (eriti Siberis), Põhja- ja Lõuna-Ameerikas. Aga ka Suurbritannias, Kanaari saartel, Jaapanis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Mehhikos, Kesk-Ameerikas, Austraalias, Uus-Meremaal jm.

## Ravimtaim

Roomavat madarat kasutatakse ravimtaimena. Ürt (*Galii aparinis herva*) on taime maapealne osa. Ürti kogutakse taime õitsemise ajal ja kuivatatakse. Droog sisaldab iridoide, flavonoide, antratseene, kumariine, tanniine, orgaanilisi happeid, mineraalaineid (vask, tsink, raud, mangaan, boor, titaan, strontsium, vanaadium, tallium, nikkel, molübdeen), rasvõli jpm.

Droogil on uriinieritust suurendav toime. Kasutatakse düsuuria, kuseteede, lümfisõlme-, mao- ja peensoolepõletiku, haavandtõve ja palaviku korral. Suurendab sapinõristust.

Rahvameditsiinis peetakse teda põletiku-, mikroobi-, oksüdeerumis- ja vähivastaseks.

## Viited

## Kirjandus
* Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 380, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010

## Välislingid
*
Rahu, ainult rahu

**"Rahu, ainult rahu"** on 2010. aastal avaldatud laul. Laulu autorid on Allan Vainola (muusika) ja Mait Vaik (sõnad), esitajad ansambel Sõpruse Puiestee ja Merili Varik. Laul osales konkursil Eesti Laul 2011, pääses poolfinaali, kus aga jäi kuuendaks ja finaali ei jõudnud. 

## Välislingid
*Laulu video
*Laulu sõnad