open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mars Climate Orbiter

**Mars Climate Orbiter**, tuntud ka kui **Mars Surveyor '98 Orbiter**, oli NASA kosmosesond, mis pidi uurima Marsi kliimat, atmosfääri ja pinda ning olema sidejaamaks Mars Polar Landerile.

Kosmosesond kaotati 23. septembril 1999, sest NASA lennujuhid olid sondi arvutisse sisestatud andmetes kasutanud inglise mõõtesüsteemi ühikuid, kuid sond kasutas meetermõõdustikku. Valede mõõtühikute tõttu ei jäänud sond Marsi orbiidile, vaid sisenes Marsi atmosfääri, kus see hävis.

## Vaata ka
* Gimli Glider

## Viited
Krista Mits

**Krista Mits** (sündinud 2. septembril 1946) on eesti anglist, tõlkija ja pedagoog.

## Haridus
Ta lõpetas 1969. aastal *[[cum laude]]* Tartu Riikliku Ülikooli germaani-romaani filoloogia osakonna. Ta on end erialaselt täiendanud mitmel pool Euroopas ja Ameerika Ühendriikides.

## Töö ja looming
Aastail 1969–1973 töötas ta teadurina Tartu Riikliku Ülikooli sotsioloogialaboris, 1973–1990 oli inglise keele õpetaja Tallinna Keeltekoolis, 1990–1993 inglise keele õpetaja ning inglise keele õppe ja eksamite koordinaator Eesti Humanitaarinstituudis, 1993–2008 Eesti Humanitaarinstituudi anglistika õppetooli juhataja, 2008–2010 Tallinna Ülikooli germaani-romaani keelte ja kultuuride instituudi lektor.

Krista Mits on koostanud "Inglise keele õpiku algajaile" (Tallinn: Valgus, 1984; 2., parandatud trükk 1989). 

Ta on tõlkinud palju eesti keelest inglise keelde (eriti kunstialast kirjandust), aga ka inglise keelest eesti keelde nii ilu- kui ka aimekirjandust.

### Tõlkeid inglise keelest eesti keelde
* Christopher Marlowe, "Tamerlan Suur. Doktor Faustus. Edward Teine" Tallinn: Eesti Raamat, 1983 (koos Harald Rajametsaga)
* Virginia Woolf, "Olemise hetked: märkmeid möödanikust". Tallinn: Kultuurileht, 2013 (Loomingu Raamatukogu 33–35)
* Djuna Barnes, "Öömets". Tallinn: Kultuurileht, 2016 (Loomingu Raamatukogu 11–13)
* Kate Chopin, "Désirée laps ja teisi jutte". Tallinn: Kultuurileht, 2023 (Loomingu Raamatukogu 7–8)
* Ernst Gombrich, "Kunsti lugu". Tallinn: Avita, 1998 (koos Juhan Kahkiga)
* Paul Smith, "Impressionism: sissevaateid". Tallinn: Kunst, 2000
* Philip Jenkins, "Ameerika Ühendriikide ajalugu". Tallinn: Valgus, 2005
* Colin Shindler, "Iisraeli riigi ajalugu". Tallinn: Valgus, 2011 (koos Karel Zovaga)
* "Funktsioon ja struktuur Briti koolkonnas: Antropoloogia lugemik". Koostanud Lorenzo Cañás Bottos. Inglise keelest tõlkinud Krista Mits, Maarja Kaaristo, Mart Viirand, Anne Lange ja Maria Michelson. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2013 

## Tunnustus
* 2010 – Tallinna Ülikooli teenetemärk
* 2018 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (koos Daniele Monticelli ja Piret Peikeriga, artikliauhind: "Jamaicast Pariisi ning sealt Tartusse tagasi. Lydia Koidula maailmavaatest ja mugandamisstrateegiatest tema saksa eeskujude valguses". Keel ja Kirjandust 2018/12)

## Viited

## Välislingid

*
Harri Rein

**Harri-Johannes Rein** (21. juuli 1926 Tallinn – 3. jaanuar 2017 Tallinn) oli eesti vaimulik ja teoloog. 

Harri Rein ristiti aastal 1926 ja konfirmeeriti 1964. aastal Tallinna Kaarli koguduses.  Ta lõpetas aastal 1944 Tallinna 5. Gümnaasiumi. Aastatel 1964–1975 õppis ta Usuteaduse Instituudis, aastal 1979 kaitses ta usuteaduse magistri väitekirja. Ta ordineeriti aseõpetajaks 16. novembril 1967 ning sai õpetaja õigused aastal 1975. 

Ta teenis EELK Kursi (1967–1976), Laiuse (1971–1975), Harju-Jaani (1976–1996), Jõelähtme (1979–1986 ja 1994–1996), Jüri (1984–1985), Kose (1985–1986), Loksa (1995–1996) ning Ruhnu kogudust (1997–2016), oli Ida-Harju praostkonna praost (1982–1996), EELK kirikukogu liige (1985, 1987, 1990–1996), Usuteaduse Instituudi (UI) üldkirikuloo dotsent, UI raamatukogu bibliotekaar (1976–1991) ja juhataja (1991–1996), EELK agendakomisjoni (1983–1990) ja EELK liturgiakomisjoni liige (1992–1997). 2016. aasta 5. juulil arvati ta emerituuri.

## Teoseid
**Katekismus*, 2004
**Ruhnu lugulaul*, 2011
**Kungla*, 2012
**Evangeelium: Jumala Pojast Jeesusest Kristusest*, 2013

## Tunnustus
*2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk 
*2006 EELK aukiri 
*2006 EELK Teeneterist, II järk
*2007 Raasiku valla aukodanik 
*2013 Saare maavalitsuse teeneteplaat
*2016 EELK elutöö preemia

## Välislingid
* In memoriam Harri-Johannes Rein, Meie Maa, 4. jaanuar 2017
* LAHKUNUD ON PRAOST EMEERITUS HARRI-JOHANNES REIN
* Harri-Johannes Rein (Eesti Entsüklopeedia veebiversioonis)
*Tuled akendes: Ruhnu kirikuõpetaja, ETV, 2011
Dawn

**Dawn** oli NASA kosmosesond, mille eesmärgiks oli uurida asteroid Vestat ja kääbusplaneeti Cerest. See oli esimene NASA kosmosesond, mis on tiirelnud kahe Maast kaugemal asuva taevakeha orbiidil ja teine, mis kasutas ioonmootorit. Ioonmootori kasutamine võimaldas sondi saata tiirlema mitme taevakeha juurde. Eelmised NASA mitut taevakeha uurinud sondid olid Voyagerid, kuid need sooritasid ainult möödalende.

Dawn startis 27. septembril 2007 ja lendas 2009. aastal mööda Marsist. Sond saabus Vesta juurde 16. juulil 2011 ja uuris seda 14 kuud. Sond lahkus Vesta juurest 2012. aastal. Dawn saabus Cerese orbiidile 6. märtsil 2015 ja jäi pärast missiooni lõppu kääbusplaneedi ümber tiirlema. NASA kaalus Dawni lähetamist ka kolmanda taevakeha juurde, kuid otsustas sellest siiski loobuda.

Dawni missioon pidi plaanide kohaselt lõppema 2018. aastal, sest sondi kütus oli lõppemas ning asendikontrolliks vajalikest neljast reaktsioonirattast kolm olid katki. 31. oktoobril ja 1. novembril 2018 ei vastanud Dawn enam kutsungitele, mistõttu teatas NASA, et Dawni kütus on otsas ning tema missioon lõppenud. Pärast missiooni lõppu jäi Dawn jäädavalt Cerese orbiidile tiirlema.

## Vaata ka
* Ahuna Mons
* Chang'e 2
* Galileo
* Hayabusa
* Hayabusa 2
* NEAR Shoemaker
* Rosetta

## Viited
Juhan Kunderi tänav (Rakvere)

**Juhan Kunderi tänav** on tänav Rakveres.
## Ajalugu
Tänav kandis 19. sajandil Kalmistu tänava nime, kuna läheduses paiknes 1806. aastal rajatud linnakalmistu. 20. sajandi algul ristiti tänav ümber Tallinna tänavaks. 1920. aastate algusest kannab tänav Juhan Kunderi nime. 

Kunderi 7 asub 19. sajandist pärit linnamajaja, kus elas kohalik ärkamisaja populaarseim kultuuritegelane Juhan Kunder.

## Viited
Kapteni tänav

**Kapteni tänav** on või oli mitme Eesti asula tänava nimi:
*Kapteni tänav (Pärnu)
*Kapteni tänav (Tartu)

Mitmes Eesti külas on ka Kapteni tee.
Kesa tänav

**Kesa tänav** on või oli mitme Eesti asula tänava nimi:
*Kesa tänav (Rakvere)
*Kesa tänav (Tallinn)
*Kesa tänav (Tartu)
*...
Oudekki

**Oudekki** on vadja naisenimi. Nimi on muganenud vene nimest Jevdokia (kreeka Eudoxia).

## Nime kandjaid
*Oudekki Figurova
*Oudekki Loone
Sitoonid

**Sitoonid** (*Sitones*, *Sithoni*) oli germaani hõim, kes elas tänapäeva Rootsi alal. 

Tacituse sõnul asusid nad Lõuna-Rootsis elanud svioonidest põhjas. Tema sõnul erinesid sitoonid svioonidest ainult selle poolest, et neid valitses naine.

On arvatud, et Sigtuna, mida tunti hiljem ladina keeles *Situne* nime all, sai nime sitoonide hõimu järgi.

## Viited
Allee tänav

**Allee tänav** on või oli mitme Eesti asula tänava nimi:
*Allee tänav (Kuressaare), Kuressaares
*Allee tänav oli Valga, Puiestee tänava varasem nimi
*Allee tänav oli Tartu, Puiestee tänava  varasem nimi
*...
Allee tänav (Kuressaare)

**Allee tänav** on tänav Kuressaares.

Tänav saab alguse Lossi tänavalt, suundub esmalt kagusse, siis lõunasse, ja lõppeb, kohtudes Kalda puiestee ja Uus-Roomassaare tänava algusega. Tänava pikkus on umbes 400 meetrit.

Tänav sai nime 1924. aastal. Eesti NSV ajal kandis tänav *Vladimir Dejevi tänava* nime.
## Hoonestus
Allee tänav 1 asus 19. sajandi lõpukümnenditest Michelseni pansionaat. Pansionipidajateks olid gümnaasiumiõpetaja Carl Leopold Michelsen ning tema lesk Johanna Pauline Elsbeth Michelsen (*Frau E. Michelsen Pensionen, Alleestrasse 1*). Esimese maailmasõja ajal paiknes hoones Peeter Suure merekindluse Muhu väina kindlustatud positsiooni staap, hoone sai sõjas kannatada. 1922. aastaks pansionaat taasavati. 1937. aastal müüs pansionaadipidaja Elsbeth Michelsen maja Kaitseliidule ja aastatel 1937–1940 Kaitseliidu Saaremaa maleva staap.

Teise maailmasõja alguses paiknes hoones Punalipulise Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse staap. Eesti NSV ajal tegutses hoones polikliinik. 1992. aastal polikliinik suleti ning seejärel hoone tagastati Kaitseliidule.

Allee tänav 8a / Lossipark 8 asus Kuressaare–Roomassaare kitsarööpmelise raudtee endine vaksalihoone ehk sussivaksali hoone, Pargivaksal. Kitsarööpmelise raudtee ehitust alustati 1917. aasta oktoobris Saksa sõjaväe poolt. Raudtee kulges Roomassaare sadamast piki mereäärt ja Vana-Roomassaare tänavat ning hargnes Kuressaare lossipargi ääres mitmeks haruliiniks. Esimene vaksal asus Kuressaare kuursaalis. 1920. aastatel osaharuliine lammutati ja 1924. aastal ehitati Allee tänava äärde ka uus jaamahoone ehk nn pargivaksal, mida rahvasuus tunti Sussivaksalina (sõnast susla). 

Kitsarööpmeline raudtee eksisteeris kuni 1940. aastani. 1990. aastatel vana vaksalihoone lammutati ja selle asemele ehitati täiesti uus hoone, mis küll kopeerib algset vaksalihoonet.

Allee tänava lõpus paiknes mudaravila „Roomassaare“.

## Viited
Stardust (täpsustus)

"**Stardust**" tähendab inglise keeles 'tähetolm'.

See sõna on kasutusel mitme asja nime või pealkirjana.

**[[Stardust]]** oli kosmoseaparaat, mis uuris komeeti Wild 2.

**"[[Stardust (Lena Meyer-Landruti album)|Stardust]]"** on Lena Meyer-Landruti stuudioalbum 2012. aastast.

## Raamatud ja ajakirjad
* **"[[Tähetolm (Gaiman)|Tähetolm]]"**, Neil Gaimani 1998. aasta fantaasiaromaan
* **[[Stardust (ajakiri)|Stardust]]**, ajakiri
* **"[[Stardust (Parker)|Stardust]]"**, Robert B. Parkeri 1990. aasta Spenseri sarja romaan.
* **"[[Stardust (Serafini raamat)|Stardust]]"**, Bruce Serafini esseede ja memuaaride kogu
* **"Stardust"**, Linda Chapmani fantaasiaraamatute sari

## Filmid ja televisioon
* **"[[Stardust (film 1922)|Stardust]]"**, režissöör Hobart Henley 1922. aasta draamafilm
* **"[[Stardust (film 1974)|Stardust]]"**, režissöör Michael Aptedi 1974. aasta film
* **"[[Tähetolm (film 2007)|Tähetolm]]"**, Neil Gaimani fantaasiaromaani põhjal tehtud film
* **"[[Stardust (miniseriaal)|Stardust]]"**, Iirimaa miniseriaal 1981. aasta tulekahjust Dublini Stardusti ööklubis
* 

## Teadus
* Stardust (kosmoseaparaat), NASA missioon komeedi WIld 2 uurimiseks
* Stardust@home, kodanikuteaduse projekt
* Projekt Stardust, Euroopa Liidu uuring kosmoseprügi ja asteroidide kohta

## Lennukid
* Scoville Stardust, USA võidusõidulennuk
* Star Dust (lennuk), 1947. aastal kadunuks jäänud Briti reisilennuk

## Muusika
* Alvin Stardust (1942–2014), Briti laulja
* Stardust (bänd), Prantsuse house-muusika bänd, kogus tuntust 1998. aasta lauluga "Music Sounds Better with You"

### Albumid
*"Star Dust", Bing Crosby album (1940)
*"Stardust", John Coltrane'i album (1963)
*"Stardust", Willie Nelsoni album (1978)
*"Stardust Memories", Peter Skellerni album (1995)
*"Stardust", Natalie Cole'i album (1996)
*"", Rod Stewarti album (2004)
*"Stardust", Lena Meyer-Landruti album (2012)

### Laulud
* 1927 – "Stardust", algselt instrumentaalpala Hoagy Carmichaeli orkestrilt
* 1974 – "Stardust", David Essexi laul
* 2008 – "Stardust", Galneryuse laul albumilt "Reincarnation"
* 2012 – "Stardust", Lena Meyer-Landruti laul samanimeliselt albumilt
* 2012 – "Stardust", Mika laul
* 2013 – "Stardust", Amaranthe'i laul albumilt "The Nexus"
* 2013 – "Stardust", Gemini Syndrome'i laul albumilt "Lux"
* 2014 – "Stardust", Delaini laul albumilt "The Human Contradiction"
* 2016 – "Stardust", Jean-Michel Jarre'i ja Armin van Buureni lugu albumilt "Electronica 1: The Time Machine"

## Muu
* StarDust, 2013. aastal avastatud, Dexteril põhinev botnet
* Stardust (videomäng)
* Stardusti tulekahju, 1981. aasta tulekahju Dublini ööklubis

## Vaata ka
* **"[[Star Dust]]"**, Walter Langi 1940. aasta film
Karja tänav (Paide)

**Karja tänav** on tänav Paides.

Tänav algab Pikalt tänavalt, suundub alguses edelasse, teeb siis lauge kaare loodesse ja lõppeb, ristudes Ruubassaare teega.

Tänav sai nime 1915.
Karja tänav (Pärnu)

**Karja tänav** on tänav Pärnus Eeslinna.

Tänav saab alguse ringristmikult, kus kohtuvad Kuninga, Aia ja Vanapargi tänav, ja suundub kagusse. Tänav lõpeb A. H. Tammsaare puiesteega ristumisel. Karja ristub veel Suur-Sepa, Hõbe (paremalt), Suur-Posti, Kivi, Side (paremalt), Kasarmu (vasakult), Kanali ja Karjamaa tänavaga. Tänav külgneb ka Vanapargiga.

Tänava pikkus on ligikaudu 1,5 km.

## Nimi
Karja tänav (saksa keeles *Karristraße*) on nime saanud sellest, et tänava kaudu viidi lehmad mereäärsetele karjamaadele sööma.

## Hoonestus
Karja tänava ääres on peamiselt väiksemad 19. sajandi lõpus ehitatud puitelamud. Mõned väljapaistvamad hooned:

* Karja 3 – Pärnu adventkirik
* Karja 4 – Lepa keskus
* Karja 5 – 1937. aastal ehitatud funktsionalistlik elamu

Tänaval asuvad ka linnavalitsuse ja turu hooned.

## Pildigalerii

Karja 9, Pärnu.jpg|Karja 9
Pärnu, Karja 9, Alfreds Kalnins mälestusplaat seinal.jpg|Karja 9, Alfrēds Kalniņš mälestusplaadiga seinal


## Viited
Karja tänav (Rakvere)

**Karja tänav** on tänav Rakveres, linna üks kesksemaid tänavaid. See asub Rakvere keskväljakust linnulennult 1,1 km lõunas.

Tänav on 1520 meetri pikkune ja 15–20 meetrit lai. Karja tänav on piiriks Kondivalu ja Õpetaja Heinamaa linnaosa vahel, läbib Seminari linnaosa ning on piiritänavaks Paemurru ja Kurikaküla linnaosa vahel.

Karja tänav algab Juhan Kunderi tänavalt ning ida poole kulgedes ristub järgmiste tänavatega: Kastani puiestee, Tartu tänav, Allika tänav, Aia tänav, Väike-Karja tänav, Viru tänav, Vabaduse tänav, Nisu tänav, Seminari tänav, Side tänav, Rägavere tee, Võidu tänav ja Ussikuninga tänav. Tänav lõpeb linna idapiiril, kus algab Rakvere valla Ussimäe küla.

Karja 11 asub 1870. aastatel väidetavalt tüüpfassaadi nr. 99 järgi ehitatud üks väheseid Rakveres säilinud venepäraseid kolmeaknalise tänavafassaadiga maja, muljetavaldava saelauadekooriga. 20. sajandi algul ehitati hoone ümber aktsiisivalitsuseks, praegu on see kortermaja.

Karja 13 asub aastatel 1870–1872 ehitatud puidust aadlielamu, mis rahvasuus on tuntud Parunimajana ja hoone taga asuv park Paruniaiana. 
## Ajalugu
19. sajandil oli tänava nimi Karjamaa, kuna mööda seda ajasid linlased loomakarja ühiskarjamaale. Hiljem lühendatud nimega Karja tänavast sai 20. sajandi algul, kui Kondivalu piirkonda kolisid kroonuametnikud, Riia tänav ja 1910. aastast Peeter I tänav. 1920. aastatel Karja tänava nimi taastati.

## Viited
Kitsas tänav (Kuressaare)

**Kitsas tänav** on tänav Kuressaares Põllu alevi linnaosas.

Tänav sai nime 1924.

Kitsa ja Kitzbergi tänava nurgal asub Põlluvahi maja.
Svioonid

**Svioonid** ehk **suioonid** (*Suiones*) olid germaani hõim, kes elas tänapäeva Rootsi alal.

Tacitus kirjutab, et svioonid olid tuntud oma võimsa laevastiku poolest. Lisaks sellele austasid svioonid rikkust, tänu millele oli kuningate võim absoluutne. Tacitus märgib veel, et erinevalt teistest germaani hõimudest ei kandnud svioonid igapäevaelus relvi endaga kaasas. Kõik relvad olid tema sõnul ühe orja hoole all.

## Viited
Kruusakuru tänav

**Kruusakuru tänav** on tänav Tartus.

Tänav jääb Vahi ja Kruusamäe tänava vahele. Tänava pikkus on umbes 290 meetrit.
Tänav ristub Adra tänavaga (vasakult), Liivakuru tänavaga (paremalt) ja Vilja tänavaga (vasakult).
Kuremarja tänav (Pärnu)

**Kuremarja tänav** on tänav Pärnus Rääma linnaosas.

Tänav algab Mureli tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Raba tänaval. Tänav on umbes 250 meetrit pikk.

Tänav sai nime 21. aprillil 2005.
Künni tänav (Tartu)

**Künni tänav** on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.

Künni tänav saab alguse Adra tänavalt, suundub põhja, ristub Vilja tänavaga ja lõppeb Vahi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 270 meetrit.
Johan Laidoneri plats

**Johan Laidoneri plats** on park ja aadressikoht Viljandis. See on nimetatud Eesti sõjaväelase ja poliitiku, Viljandi aukodaniku Johan Laidoneri auks.

Plats koosneb ruudukujulisest pargist ja seda kolmest küljest ääristavatest sõiduteedest, mis on ühendatud järgmiste tänavatega: Lutsu, Linnu, Trepimägi, Lossi, Hiire, Kauba ja Munga. Sõiduteede kogupikkus on 249 m. Pargi neljandat külge ääristab Lossi tänav. Kõrghaljastusega parki läbivad diagonaalis jalakäijate rajad ja selle keskel asub purskkaev August Vommi skulptuuriga "Poiss kalaga".

## Ehitised
Märkimisväärsemad ehitised Johan Laidoneri platsi ääres:
* elamu aadressil Johan Laidoneri plats 1;
* riiklik ajaloomälestis, Viljandi üks vanimaid puitmajasid, Johan Laidoneri plats 3;
* endine Maakohtu hoone, Johan Laidoneri plats 5;
* Viljandi vana veetorn, Johan Laidoneri plats 5c;
*Park Hotell Viljandi, Johan Laidoneri plats 8;
* Viljandi muuseumihoone, Johan Laidoneri plats 10.

## Ajalugu
Keskajal asus väljakul turuplats ja see oli linna tähtsaim väljak. Turgu hakati platsil pidama arvatavalt 13. sajandi teisel poolel. Platsi idaservas, praeguse vana veetorni asukoha kõrval asus keskajal linnakirik koos seda ümbritseva surnuaiaga. Platsi lõunaküljel asusid raekoda, haigla ja Viljandi Kreiskooli koolimaja. Ülejäänud platsi ümbritseva hoonestuse moodustasid arvatavalt kahe- või kolmekorruselised kodanikumajad. 18. sajandi teisel poolel ehitati platsi äärde kaks uut kivimaja, kohtuhoone (hilisem koolimaja) ja apteek.

1865. aastast kandis väljak nime Suurturg ja turgu peeti platsil kuni 1933. aastani. 
19. sajandil toimusid turuplatsil ja selle ümbruses laadad (küünla-, vastla-, jüri-, jaani- ja mihklilaat), sajandi lõpus hakati laatasid heakorra huvides pidama järveäärsel heinamaal ja alates 1905. aastast enam Suurturul laatasid ei peetud. 20. sajandi alguses peeti turgu teisipäeviti ja reedeti, alates 1909. aastast ka neljapäeviti. 1920.–1930. aastatel oli plats kasutusel ka taksopeatusena.

Pärast turupidamise lõpetamist 1933. aastal kujundati plats ümber pargiks ja 1934. aasta 12. veebruarist kannab see nime Kindral Laidoneri plats. Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal nimetati väljak Jaan Tombi mälestuseks J. Tombi platsiks. 1941. aasta sügisel ennistati nimi kindral Laidoneri plats ja 1944. aasta sügisel taastati jälle nimi J. Tombi plats. 1989. aastal kinnitati nimeks taas kindral Laidoneri plats. Praeguse nimekuju sai väljak 24. augustil 2004 lähtuvalt kohanimeseadusest ja Vabariigi Valitsuse määrusest „Pühendusnimede määramise kord“.

## Galerii

Viljandi house.jpg|Elamu Johan Laidoneri plats 1
Maja, kus 1862-1924 elas F. Kuhlbars, 2010, regnr 8463.jpg|Elamu Johan Laidoneri plats 3
Viljandi water tower.jpg|Viljandi vana veetorn Johan Laidoneri plats 5c
Viljandi Kultuurikool 1.JPG|Hoone Johan Laidoneri plats 8
Wiljandi muuseum.JPG|Viljandi muuseumihoone Johan Laidoneri plats 10


## Vaata ka
*Viljandi muuseumihoone
*Viljandi vana veetorn

## Viited
Lehe tänav (Tartu)

**Lehe tänav** on tänav Tartus Jaamamõisa linnaosas.

Tänav saab alguse Jaama tänavalt, suundub kirdesse, ristub Oksa ja Ladva tänavaga, pöörab siis loodesse, ristub Ida tänava, Põhja puiestee ja Lääne tänavaga ning lõppeb siis tupikuga. Lehe tänav on umbes 750 meetrit pikk ja u-kujuline.

Tänav sai nime 21. novembril 2002.
Lepa tänav (Tartu)

**Lepa tänav** on tänav Tartus Annelinna linnaosas.

Tänav algab Lõhmuse tänavalt ja selle üks haru lõppeb tupiktänavana ja teine haru Kuuse tänavaga ristumisel. Nimi 30.maist 1958.
Lepa tänav (Viljandi)

**Lepa tänav** on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.

Tänava pikkus on 85 m.
Tänav sai nime 18. märtsil 1925.

## Viited
Liblika tänav (Pärnu)

**Liblika tänav** on tänav Pärnus Rääma linnaosas.

Tänav saab alguse Rääma tänavalt ja suundub kirdesse. Liblika tänav ristub Mäe, Oja ja Rohu tänavaga, siis katkestab selle Ehitajate tee, millest teisel pool tänav jätkub, ristub Kodara, Savi ja Kase tänavaga ning lõppeb Vana-Savi tänavaga ristudes.

Tänava pikkus on ligikaudu 955 meetrit.

Tänav sai nime 1923.
Lai tänav (Pärnu)

**Lai tänav** on tänav Pärnus Kesklinna ja Eeslinna linnaosas.

Tänav saab alguse Tallinna maantee, Akadeemia ja Vee tänava ristmikult ning suundub esmalt itta ning siis kagusse. Tänavaga ristuvad Aida (paremalt), Ringi (paremalt), Aia (paremalt) ja Vingi tänav. Lai tänav lõppeb Vanapargi ja Pika tänava ristumiskohas, millest samas sihis edasi kulgeb Riia maantee.

Tänava pikkus on ligikaudu 974 meetrit.

## Nimi
1889. aasta linnaplaani kohaselt kandis tänav *[[Kalda tänav (Pärnu)|Kalda]]* nime, kuid 1898. aasta linna kaardil oli tänav märgitud kui Suur-Jõe tänava pikendus. Tõenäoliselt sa tänav *Kalda* nime tagasi, kui **Vingi tänava** nurgale ehitatud saun *Suur-Jõe tänava* poolitas.

8. märtsil 1935 liideti *Kalda tänav* ja *Riia tänav* üheks *Riia maanteeks*.

Tänavale pandi nimi Lai 1. juunil 2003, kui tänav otsustati Riia maanteest eraldada, kuna tänava majanumbritel ulatusid lisatähed juba k- ja e-täheni.

## Pildigalerii

Segusõlme torn Pärnus.jpg|Segusõlme torn, Lai 10/5
Lai tänav, Pärnu.jpg|Lai tänav. Paremal kolmanda silla ehitus, vasakul vana Pärnu/Lääne Prefektuuri politseimaja (Pikk tn 18) lammutamine.
Lai tn 17, Pärnu.jpg|Lai 17

Lai tn 28, Pärnu.jpg|Lai 28


## Viited
Liiva tänav (Kuressaare)

**Liiva tänav** on tänav Kuressaares.

Tänav saab alguse Uus-Roomassaare tänavalt ning kulgeb alguses põhjakirdesse ning siis lauge kaarega põhja. Tänav ristub Kungla tänavaga ja lõpeb Suve tänavaga ristudes.

Tänava pikkus on umbes 350 meetrit.

Tänav sai nime 1924.
Liiva tänav (Kärdla)

**Liiva tänav** on tänav Kärdlas.

Tänav saab alguse Väike-Liiva tänavalt ja suundub Käina maantee paralleeltänavana lõunakagusse. Tänav ristub Kanarbiku tänavaga ja lõppeb Alato tänavaga ristudes.

Tänav sai nime 1978.
Liiva tänav (Viljandi)

**Liiva tänav** on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.

Tänav algab Tartu tänavalt ning suundub algul lõunasse ja siis kagusse. Tänav lõppeb Ranna puiesteel.

Tänava pikkus on 239 m. Tänav sai nime 1915. aastal.

## Ajalugu
Tartu tänavaga ristuv ülemine osa on linnaplaanidel alates 1832. aastast, tervikuna on tänav plaanidel märgitud alates 1865. aastast. Tänav on hoonestatud 19. sajandi esimesel kolmandikul. 19.-20. sajandi vahetusel ehitati tapamaja (hilisem spordibaas). 

## Viited
Ušba

** Ušba** (gruusia keeles უშბა) on järsunõlvaline kahe tipuga mägi Suur-Kaukasuses.

Ušbat nimetatakse Kaukaasia Matterhorniks, kuigi ta on Alpides asuvast kuulsast Matterhornist massiivsem ja paarsada meetrit kõrgem.

## Asukoht ja kõrgus
Halduslikult jääb mägi Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonda Gruusias. Gruusia-Venemaa (Kabardi-Balkaaria) piirist jääb ta 1,5 km lõunasse.

Põhja- ja lõunatipu vaheline kaugus on 530 m. Põhjatipust 1,6 km kirde suunas asub Venemaa-Gruusia piirile jääv Tšatuni mägi (4412 m), lõunatipust 11 km lõunakagu suunas asub Mestia alev. Ušbale lähim temast kõrgem mäetipp jääb 29 km kagu suunas (Tetnuldi).

Ušba (lõunatipu) kõrgus on **4700 m**. Põhjatipp on lõunatipust 10 m madalam.

## Alpinism
Ušba on alpinistidele tehniliselt raskete tõusumarsruutidega mägi. Kui tehnilise alpinismi sündi seostatakse Matterhorniga, siis Venemaal  sai see alguse Ušba nõlvadel. 

Kõige kergemad marsruudid põhjatipule klassifitseeritakse Vene süsteemi järgi kategooriasse 4A ("küllaltki raske") ja lõunatipule 5A ("raske"). Marsruute kategooriaga 5B on üle kolmekümne; kümmekond marsruuti kuuluvad kategooriasse 6A. Kaks kuulsamat marsruuti on lõunatipule viiv Kustovski marsruut (6B) ja põhjatipule viiv mäe kirdeseinal (seina kõrgus 1200 m) läbitav Zerkalo marsruut (5A), mille esimesena läbis Svanethist pärit Mihheil Hergiani. 

### Esmatõus
Mäe põhjatipu esmavallutasid 1888. aastal John Garford Cokklin ja mägigiid Ulrich Almer, lõunatipule jõudsid esimestena 1903. aastal Saksamaa-Šveitsi-Austria ühisekspeditsiooni liikmed B. Rickmer-Rickmersi juhtimisel.

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2005 – Viktor Palm, Marko Veisson, tipputõus 21. juulil esimeste eestlastena mäe põhjatipule (4690 m)

## Viited

## Välislingid

*Ušba ja tema lähinaabrid. Foto. wiki.risk.ru
FC Jokerit

**FC Jokerit** oli 1999–2004 Soomes Helsingis tegutsenud jalgpalliklubi.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Ajalugu
**FC Jokerit** oli elukutseliste jalgpalliklubi Soomes Helsingis, mis asutati 1999. aastal. Klubi oli tuntud metrikute toetajate poolest (*116% Boys*), ning klubi omaniku poolest kes on ka kohaliku jäähokiklubi omanik.

FC Jokeriti viimane hooaeg oli 2003, kus nad lõpetasid 10. kohal. Klubi müüdi märtsis 2004 rivaalidele HJK-le, nimi muuteti Klubi-04 mis hakkas mängima Kakkonenis.

## Saavutused
***[[Veikkausliiga]]** 
: **2. koht (1):** 2000

***[[Suomen Cup]]**
: **Võitja (1):** 1999

* **[[Liigacup]]**
: **2. koht (1):** 2000

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

### Peatreenerid

## Viited

## Välislingid
* Jokerite ajalugu
Suomen Cup

**Suomen Cup** (rootsi keeles *Finlands cup*) on Soome klubijalgpalli peamine karikavõistlus. See iga-aastane võistlus on avatud kõikidele Soome Jalgpalliliidu liikmetele ja seda on peetud alates 1955.

Suomen Cupi võitja kvafitseerub UEFA Euroopa Liigasse.

## Finaalid

Meeskondade tulemused on kirjas järgmises tabelis:

## Esitused klubiti
Klubide tulemused on kirjas järgmises tabelis:

## Vaata ka
*Liigacup

## Viited
Liigacup

**Liigacup** oli väljalangemissüsteemis jalgpallivõistlus, kus iga-aasta hooaja eel osalesid Veikkausliiga meeskonnad. 
Liigacup lõpetati 2016 hooaja järel, ning asendati Suomen Cupi alagrupiturniiriga alates hooajast 2017.

## Liigacupi finaalid

## Esitused klubiti

Märkused:
*Meeskonnad *Kaldkirjas* ei eksisteeri enam.

## Vaata ka
Suomen Cup

## Viited

## Välislingid
*Liigacup at Veikkausliiga leht
*Soome - Liigacup finaalid, RSSSF.com
Hélène Grémillon

**Hélène Grémillon** (sündinud 8. veebruaril 1977 Poitiers's) on prantsuse ajakirjanik ja kirjanik.

Ta sündis aastal 1977 Poitiers's Vienne'i departemangus Poitou-Charentesi piirkonnas. Ta on õppinud kirjandust ja ajalugu, tal on mõlemal alal magistrikraad. Ta on töötanud televisioonis programmi assistendina ja ajakirjanikuna ajalehes Le Figaro.

Aastal 2010 ilmus tema esikromaan "Le confident". Romaan ilmus eesti keeles (tõlkija Sirje Keevallik) 2016. aastal pealkirjaga "Usaldusalune" sarjas "Nüüdisromaan".

## Isiklikku
Ta on abielus laulja Julien Clerciga, neil on poeg.

## Välislingid
* Hélène Grémilloni koduleht
Johann (Pfalz-Neumarkt)

**Johann** (1383 – 14. märts 1443) oli Neumarkti pfaltskrahv aastast 1410 kuni oma surmani. Olles Ruprecht III poeg, abiellus ta aastal 1407 Katharina von Pommern-Stolpiga. Ta on tuntud peamiselt oma purustava võidu poolest hussiitide üle aastal 1433 Hiltersriedi lahingus.

Tema poeg Christoph oli Kalmari uniooni kuningas.
Pärast veeuputust

„**Pärast veeuputust**“ (inglise keeles „*After the Deluge*“), tuntud ka kui „**Neljakümne esimene päev**“ („*The Forty-First Day*“), on inglise kunstniku George Frederic Wattsi õlimaal lõuendil.

Maalil on kujutatud stseeni Esimesest Moosese raamatust, kus Noa avab pärast 40 päeva kestnud veeuputust laeva akna ning tõdeb, et vihm on lakanud.

### Kirjandus
*
*
*
*
*
*
*

## Viited
Wolfgang (Pfalz-Neumarkt)

**Wolfgang** (hüüdnimega *Vanem*; 31. oktoober 1494 Heidelberg – 2. aprill 1558 Neumarkt) oli Saksa aadlimees Wittelsbachide dünastiast. Ta oli Neumarkti pfaltskrahv ja Oberpfalzi kuberner.

## Elu

Wolfgang oli Pfalzi kuurvürsti Philippi (1448–1508) poeg abielust Baieri-Landshuti hertsogi Ludwig IX tütre Margaretega (1456–1501). Tema vanemad kavandasid Wolfgangile usulist karjääri. Ta oli kanoonik Augsburgis, Würzburgis ja Speyeris ning aastast 1515 Wittenbergi ülikooli *[[rector magnificus]]*. Aastal 1524 tuli Wolfgang tagasi ilmalikku ellu.

Aastal 1522 sai Wolfgang Saksa ordu liikmeks ja aastal 1524 sai ta Neumarkti endale apanaažiks. Aastal 1544 nimetati ta Ambergis Oberpfalzi kuberneriks. Teda peeti teaduste sõbraks ja patrooniks.

Wolfgang suri aastal 1558 vallalise ja lastetuna. Ta maeti Püha Vaimu kirikusse Heidelbergis.
UEFA staadionikategooriad

**UEFA staadionikategooriad** on kategooriad jalgpallistaadionitele vastavalt UEFA staadioni infrastruktuuri määrustele. 
Neid määrusi kasutades hinnatakse staadione kasvavas järjekorras, kategooria üks, kaks, kolm või neli (varasem *eliit*). Need kategooriad vahetasid välja 2006. aastal senise staadionide hindamise meetodi – tärniskaala ühest kuni viieni. Staadionil peab olema neljas kategooria, et võõrustada UEFA Meistrite Liiga väljalangemismänge kvalifikatsioonifaasis või mänge põhiturniiril.

Neljas kategooria on nõutav ka igal staadionil, mis võõrustab mänge UEFA Euroopa Liiga põhiturniiril või UEFA Euroopa jalgpalli meistrivõistlustel.

## Üldine
Kui staadionil on eemaldatav katus, siis selle kasutamise üle otsustavad UEFA delegaat ja määratud peakohtunik.

Kuigi minimaalne staadioni mahutavus neljandas kategoorias on 8000 pealtvaatajakohta, siis alates 2006. aastast ei ole ühtki alla 30 000 pealtvaatajat mahutavat staadioni valitud UEFA Euroopa Liiga finaali võõrustama ning staadione 60 000 kohast väiksema mahutavusega pole valitud UEFA Meistrite Liiga finaali võõrustama.
Pärast 2007. aasta UEFA Meistrite Liiga finaali ütles UEFA president Michel Platini, et Euroopa karikavõistluste finaalid peaksid toimuma staadionidel keskmise mahutavusega 70 000 pealtvaatajat, et lahendada turvalisuse probleemid.

2009–2013 finaalide võõrustajatel (Stadio Olimpico, Santiago Bernabéu, Wembley staadion ja Allianz Arena) oli kõigil mahutavus vähemalt 70 000 kohta, kuid 2014. aasta võõrustaja (Estádio da Luz) läks selle "reegliga" vastuollu, kuna see staadion mahutab umbes 65 000 pealtvaatajat. See tegi finaaliks pakutavate staadionide mahutavuse nõuded ebaselgeks.

## Kategooriate erinevused

## Viited
Iittala

**Iittala** on Soome lauanõudetootja. Ettevõte rajati 1881. aastal klaasitööstusena, kuid hakkas hiljem tootma ka keraamilisi nõusid ja metallist söögiriistu.

Iittala tooteid on kujundanud paljud tuntud soome disainerid, teiste seas Aino ja Alvar Aalto, Kaj Franck, Oiva Toikka ja Tapio Wirkkala.

## Viited
Nihat Zeybekçi

**Nihat Zeybekçi** (sündinud 1. jaanuaril 1961 Tavasis) on Türgi poliitik, ta kuulub Õigluse ja Arengu Parteisse. Ta oli 25. detsembrist 2013 kuni 17. novembrini 2015 ja teist korda 24. maist 2016 kuni 10. juulini 2018 Türgi majandusminister.

Ta sündis 1961. aastal Tavasis Denizli provintsis noorimana viielapselises perekonnas, tema vanemad olid tubakakasvatajad. Ta õppis ärijuhtimist Marmara ülikoolis, hiljem sai magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal (magistritöö kaitses Istanbuli ülikoolis).

Ta on töötanud mitmes ettevõttes Istanbulis ja Denizlis. 1994. aastal asutas ta tekstiiliettevõtte.

2004. aastal valiti ta Õigluse ja Arengu Partei esitatud kandidaadina Denizli linnapeaks. 2011. aasta Türgi parlamendivalimistel valiti ta Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. 25. detsembrist 2013 kuni 17. novembrini 2015 oli ta Türgi majandusminister. Uuesti sai ta Türgi majandusministriks 24. mail 2016.

## Isisiklikku
Ta on abielus ja tal on neli last.
Felix Leet

**Felix Leet** (sünninimi **Felix Felt**, aastatel 1923–1939 **Felix Lebans**; 26. mai 1922 Tallinn – 28. august 2017) oli eesti raadioajakirjanik.
 
Ta teenis 1943–1946 Eesti laskurkorpuses. 

Ta õppis 1947–1948 Tallinna Polütehnilises Instituudis majandust ning lõpetas 1967. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal *[[cum laude]]*. Ta õppis ka Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Vabariiklikus Parteikoolis.

Oli 1946–1948 ajalehe Noorte Hääl osakonnajuhataja ning 1949 ja 1953–1955 Pärnu korrespondent, 1952–1953 ajalehe Nõukogude Hiiumaa toimetaja, 1952–1991 Eesti Raadios "Päevakaja" ja muude uudistesaadete korrespondent ja kommentaator (põhiliselt Pärnus). 

Leet on teinud reportaaže Lõuna-Eesti elust ja põllumajandusest. 

Osalenud skaudiliikumises. 

Andres Sööt on teinud Felix Leedist portreefilmi "Reporter" (1981).

## Tunnustus
*1985 Eesti NSV teeneline ajakirjanik 
*Eesti Raadio Hõbemikrofon
*2002 Eesti Ajakirjanike Liidu auliige

## Kirjandus
*Karl Tamberg. Legendaarne raadioreporter. – Elukiri, 2003, nr 10.
*Urmas Vahe. Feliks Leet – reporter popis nahkmantlis. – Õhtuleht, 16. detsember 2006.
*Grete Naaber. Võitlejahingega Felix Leet hindab aega, parnu.postimees.ee, 27. mai 2012

## Välislingid
*Felix Leet, katkend reportaažist
Svetlana Savitskaja

**Svetlana Savitskaja** (vene keeles Светлана Евгеньевна Савицкая; sündinud 8. augustil 1948 Moskvas) on vene katselendur, kosmonaut ja õppejõud (dotsent).

Svetlana Savitskaja on maailma teine naiskosmonaut pärast Valentina Tereškovat ja maailma esimene naiskosmonaut, kes on väljunud avakosmosesse.

Svetlana Savitskaja on kogu NSV Liidu ajaloo ainus naissoost kahekordne Nõukogude Liidu kangelane.

## Ühiskondlik töö
*NLKP (hiljem Venemaa Föderatsiooni Kommunistliku Partei) liige aastast 1975.
*NSV Liidu Ülemnõukogu liige (1989–1991). 
*Venemaa Riigiduuma 2.–6. koosseisu saadik aastast 1996.
* Moskva Lennundusinstituudi dotsent aastast 1993, tehnikateaduste kandidaat (1986).

## Isiklikku
Tema isa oli sõjaväelendur ja väeülem, lennuväemarssal Jevgeni Savitski (1910–1990). Ta on abielus ja poja ema.

## Tunnustus
* NSV Liidu teeneline meistersportlane (1970)
* orden Austuse märk (1976);
* kahekordne Nõukogude Liidu kangelane (1982, 1984)
* kaks Lenini ordenit (1982, 1984);
* orden Teenete eest Isamaa ees 4. järk (2014);
* Rahvusvahelise Aeronautika Föderatsiooni kuldmedal;
* Baikonuri linna aukodanik (1982)
* Moskva linna Ostankino rajooni aukodanik (2008)
* tema nimi on antud kahele asteroidile: nr 4118 (Sveta) ja nr 4303 (Savitskaja).

## Viited

## Välislingid
* Светлана Евгеньевна Савицкая.
* Взлётная полоса Светланы Савицкой. Телесюжет.
* Все интервью Савицкой С. С. на радиостанции.
* Космонавт Светлана Савицкая. 
* Официальный сайт администрации г. Байконур. Почётные граждане города.
Discovery (täpsustus)

"**Discovery**" tähendab inglise keeles 'avastus'.

See on mitme asja nimi või pealkiri:

* **[[Discovery (James Cooki laev)|Discovery]]**, James Cooki laev
* **[[kosmosesüstik Discovery]]**
* **[[Discovery programm]]**, NASA programm Päikesesüsteemi uurimiseks
* **[[Discovery Channel]]**, telekanal
* **[[Discovery (Loodealad)|Discovery]]**, kummituslinn Kanadas Loodealadel
* **"[[Discovery (Daft Punk)|Discovery]]"**, ansambli Daft Punk stuudioalbum (2001)
* **[[Discovery (1971)|Discovery]]**, kruiisilaev (1971)
* **[[Discovery (õunasort)|Discovery]]**, õunasort
Trellech

**Trellech** (ka *Trelech, Treleck* või *Trelleck*; kõmri *Tryleg*) on küla ja endine linn Walesis Monmouthshire'is. See asub Monmouthist 8 km kaugusel lõunas. 

13. sajandil oli Trellech Walesi suurimaid linnu.

## Välislingid
Anna von Veldenz

**Anna von Veldenz** (u. 1390 – 18. november 1439 Wachenheimis) oli *[[suo jure]]* Veldenzi krahvinna. Ta oli Hohengeroldsecki perekonna (teine perekond, kes Veldenzit valitses) liige.

## Elu
Anna oli Friedrich III, viimase Hohengeroldsecki perekonnast Veldenzi krahvi ja tema naise Margarethe von Nassau-Saarbrückeni pärijanna. Aastal 1409 abiellus ta Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrückeniga, tuues sellega Veldenzi krahvkonna Pfalz-Zweibrückeni hertsogite valdusse. Ta tõi abiellu kaasa ka poole Sponheimi krahvkonnast. Veldenzi krahvid olid omandanud selle aastal 1425, nagu oli määratud Sponheim-Starkenburgi krahvi Johann V 1425. aasta Sponheimi lepinguga. Anna vanim poeg Friedrich I päris tema osa Sponheimi krahvkonnast, tema poeg Ludwig I päris Veldenzi krahvkonna.

19. sajandil sai Anna järglane Baieri kuningaks, mistõttu on sinine Veldenzi lõvi nüüd Baieri vapi neljandal väljal.

## Järeltulijad
Abielust Stefaniga sündisid Annale järgmised lapsed:

# Anna (1413 – 12. märts 1455)
# Margarethe (1416 – 23. november 1426)
# Elsa (1420–1480)
# Friedrich I (24. aprill 1417 – 29. november 1480)
# Ruprecht (1420 – 17. oktoober 1478)
# Stephan (1421 – 4. september 1485)
# Ludwig I (1424 – 19. juuli 1489)
# Johann (1429–1475)
Ajatempel

**Ajatempel** (inglise *timestamp*) on sümbolite rida või kodeeritud info, mis näitab, millal määratud sündmus toimus. Harilikult moodustatakse ajatempel kuupäevast ja aastast (nt 15.03.2016).

## Näiteid
 2005-10-30 10:45
 Sat Jul 23 02:16:57 2005
 20140812003842

## Vaata ka
*Räsifunktsioon
Kaj Franck

**Kaj Gabriel Franck** (9. november 1911 Viiburi – 26. september 1989 Santorin, Kreeka) oli üks Soome disaini juhtfiguure ning perioodil 1940–1980 disaini ja rakenduskunsti olulisi mõjutajaid.

Franck õppis 1932. aastani Helsingi tööstusdisaini kõrgkoolis mööblidisaini. Pärast selle lõpetamist töötas ta Riihimäe klaasitööstuse kataloogide illustraatorina, seejärel sisekujundaja ja tekstiilidisainerina. 1939. aastal värvati ta armeesse.

1945. aastast oli Franck Arabia keraamikatehase (tänapäeval kuulub Iittala gruppi) kunstidirektor ning Helsingi rakenduskunstide kolledži, tänapäevase Helsingi kunsti- ja disainiülikooli eelkäija kunstidirektor ja õppejõud, kuid disainis tooteid ka teistele ettevõtetele. 1964. aastal pälvis ta prints Eugeni medali.

Soome disainifoorum annab igal aastal välja **Kaj Francki disainiauhinda**, millega pärjatakse Francki pärandi vaimus töötavaid disainereid ja kollektiive. Auhinna laureaatide hulka kuuluvad Oiva Toikka (1992), Yrjö Kukkapuro (1995), Heikki Orvola (1998), Eero Aarnio (2008), Simo Heikkilä (2011) ja Harri Koskinen (2014).

Soome rahapaja andis 2011. aastal välja Kaj Franckile ja tööstuskunstile pühendatud meenemündi. Mündiga tähistati Francki sajandat sünniaastapäeva.

Kaj Franck on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Kaj Francki disainitud klaasesemed
Arizona ülikool

**Arizona ülikool** (inglise keeles *University of Arizona*; lühendid **U of A**, **UArizona** või **UA**) on avalik-õiguslik teadusülikool USA-s Arizona osariigis Tucsoni linnas. See kuulub ülikoolide organisatsiooni Association of American Universities.

Ülikool on asutatud 1885. aastal, see on Arizona osariigi vanim ülikool. Õppetööd alustati ülikoolis 1891. aastal.

2023. aasta seisuga õppis ülikoolis 53 187 õpilast, kellest 40 533 õppis Tucsoni linnakus. Ülikoolil on 19 kolledžit, sh Tucsonis tegutsevad meditsiinikolledž ja ärikool Eller College of Management ning Phoenixis tegutsev James E. Rogersi õigusteaduste kolledž. Arizona ülikool on samuti tuntud antropoloogia, astronoomia, astrofüüsika, analüütilise keemia, hüdroloogia, optika, farmaatsia, filosoofia ja planetoloogia valdkonnas.

Arizona ülikool kuulub USA ülikoolide spordiorganisatsiooni NCAA konverentsi Pac-12 Conference. Ülikooli spordivõistkonnad kannavad nimetust Arizona Wildcats. Arizona ülikooli meeskond on tulnud neli korda USA üliõpilasmeistriks pesapallis ning korra korvpallis, golfis ja ujumises. Ülikooli pehmepallinaiskond on tulnud USA üliõpilasmeistriks kaheksa korda ning selles arvestuses on Arizona ülikool Los Angelese California ülikooli järel teisel kohal. Ülikooli kodustaadion on Arizona Stadium.

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Aucklandi Ülikool

**Aucklandi Ülikool** (inglise *University of Auckland*) on avalik-õiguslik ülikool Uus-Meremaal Aucklandis; ühtlasi suurim ülikool Uus-Meremaal.

Ülikool on asutatud 1883. aastal. 

Ülikoolis õpib 39 940 üliõpilast (seisuga aprill 2010). 

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Kalle Hansen

**Kalle Hansen** (sündinud 26. mail 1958) on eesti alpinist ja matkakorraldaja.

Ta on alpinistina tõusnud kahele seitsmetuhandelisele ja koos kaaslastega esmavallutanud Pamiiris kuuetuhandelise Tartu ülikool 350 ja kolm viietuhandelist tippu.  

Koos mõttekaaslastega asutas ta Nipernaadi Matkaklubi (2016. aastast mittetulundusühing), kus ta täidab alpiinstruktori kohustusi, juhib projekte ja alpinismigruppe ning konsulteerib gruppe alpinismi strateegilistes küsimustes.

Ta on osaühingu E-Turist Reisibüroo juhatuse liige, ettevõte tegeleb peamiselt välismaalaste teenindamisega Eestis, eelkõige Lõuna-Eestis.

Ta lõpetas 1976. aastal Nõo Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli.

## Alpinism

Mägironimist hakkas ta harrastama 1976. aastal Kuldev Ääremaa juhendamisel. 1977. aastal astus ta Alpiklubi Firn liikmeks. 1979. aastal sooritas ta edukalt Dušanbe lähistel asuvas alpilaagris Vorzob mägipäästetööde eksami.

1990. aastal tegutses ta koos Kalev Muru, Alfred Lõhmuse ja Enn Brannoga mägigiidina rahvusvahelises alpilaagris Pamiir.

1991. aastal kavatses ta osaleda kaheksatuhandelise Annapurna ekspeditsioonis, millest võinuks saada eestlaste esimene Himaalaja ekspeditsioon. See jäi siiski teostamata rahanappuse tõttu.

### Esmavallutused Pamiiris
1982. aastal võttis ta osa Tartu Riikliku Ülikooli 350. aastapäeva auks korraldatud ekspeditsioonist Kesk-Pamiiri Tanõmasi ahelikus. Selle käigus esmavallutati kaks nimeta mäetippu. 6350 meetri kõrgune mägi, mille tippu ronis esimeste seas ka Kalle Hansen, nimetati Tartu Ülikool 350-ks.

1984. aastal käisid eestlased Pamiiris mitut mäetippu esmavallutamas. Sel ajal kui Jaan Künnapi juhitud grupp Tallinna mäetippu tõusis, esmavallutasid 18. ja 20. augustil Alfred Lõhmus ja Kalle Hansen kahekesi kaks nimeta viietuhandelist mäge: 5750 meetri ja 5700 meetri kõrgust tippu, millest ühele otsustati anda oma spordiühingu Kalev nimi (Kalevi mäetipp).

1989. aastal tegi ta kaasa eestlaste ekspeditsioonis Pamiiri viietuhandelise mäetipu esmavallutamiseks. Kalev Muru juhtimisel tõusis ta koos kaaslastega tippu. Tipp nimetati Eesti ülikooliks.

### Tehniline alpinism
1985. aastal ronis ta koos Kalev Muruga Almatõ piirkonnas mitmel marsruudil (raskuskategooria 5A, üks marsruut 5B) ning 1987. aastal tegi Fani mägedes koos Kalev Muru, Anu Kallavuse ja Sven Mäsesiga mitu tehnilist marsruuti, neist üks 5B-kategooriasse kuuluv.

1989. aasta Pamiiri ekspeditsiooni käigus (pärast Eesti ülikooli esmavallutust) läbis ta sealsamas lähedal mitu tehnilist marsruuti, nende seas Urmas Graueni juhtimisel tõusis ta Suhkrupea mäe tippu (5B) ja läbis koos Kalev Muruga kahekesi 4A-kategooria marsruudi.

### Kõrgtõusud
*1982 – Tartu ülikool 350 (6350 m)
*1990 – Lenini mäetipp (7134 m)
*1990 – Korženevskaja (7105 m)

## Isiklikku
Ta on Tartu Veiniklubi asutajaliige.

## Viited

## Välislingid
*Kalle Hansen. nipernaadi.ee
Auliige

**Auliige** on austuse ja teenete eest mingi organisatsiooni (nt akadeemia, klubi, seltsi) liikmeks valitu; selle valitu aunimetus. Auliige võib olla vastava organisatsiooni liige juba varem, kuid võib olla saanud selle nimetuse teatud teenete eest organisatsiooni ees, ilma et oleks varem organisatsiooni kuulunud.

Näiteks Venemaal võib organisatsiooni üritusel olla eraldi laud vaid auliikmetele. Selle laua eesmärk on stimuleerida organisatsiooni liikmete tegevust.

Auliikmel on organisatsioonis sageli privileege.

## Vaata ka
*auvilistlane
*Kalevi auliige
BBC One

**BBC One** on Suurbritannia ringhäälingukontserni BBC telekanal.. Kanal on nii BBC kui ka Suurbritannia kõige suurema vaadatavusega telekanal: selle vaatajaskond moodustab üle 20% kogu teleauditooriumist (seisuga 2013). Telekanal hakkas saateid edastama 22. augustil 1932 nime **BBC Television Service** all.

## Välislingid
*Telekanali koduleht
Baškiiri ANSV

**Baškiiri Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik** (lühinimi **Baškiiri ANSV**; baškiiri keeles Башҡорт Автономиялы Совет Социалистик Республикаhы; vene keeles Башкирская Автономная Советская Республика) oli autonoomne vabariik Vene SFNV ja Vene NFSV koosseisus. 

Baškiiri ANSV eksisteeris aastatel 1919–1990. See oli ainus autonoomne vabariik, mis moodustati lepingulistel alusel.

Baškiiri ANSV pealinn oli 1919. aastal Temjassovo, aastatel 1920–1922 Sterlitamak ja 1922–1991 Ufa.

## Moodustamine
20. märtsil 1919 sõlmiti Nõukogude keskvõimu (Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu) ja Baškiiri valitsuse vahel kokkulepe **Autonoomse Baškiiri Nõukogude Vabariigi** moodustamise kohta. 

## Deklaratsioon Baškortostani riiklikust suveräänsusest
11. oktoobril 1990 võttis Baškiiri ANSV Ülemnõukogu vastu deklaratsiooni Baškortostani riiklikust suveräänsusest ning kuulutas autonoomse vabariigi ümberkujundamise Baškiiri Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks – Baškortostani Vabariigiks. Vabariigi nime muutuse kinnitas 24. mail 1991 Vene NFSV Rahvasaadikute Kongress.

## Baškiiriast pärit isikuid
Baškiiri ANSV-st on pärit hävituslendur Leonid Ivanovitš Gorodetsk.

## Viited

## Vaata ka
*Tatari ANSV
Berklee Muusikakolledž

**Berklee Muusikakolledž** (inglise keeles *Berklee College of Music*) on Ameerika Ühendriikides Bostonis asuv muusikakõrgkool. 

Kolledži asutas 1945. aastal Lawrence Berk ja algul kandis see nime Schillingeri Muusikamaja (inglise Schillinger House of Music). 1954. aastal laiendati kolledžit oluliselt ja asutaja Berk pani koolile siiani kasutatava Berklee nime. 

Kolledž on tuntud eriti seetõttu, et seal õpetatakse uusi mitteakadeemilisi muusikasuundi, näiteks 1999. aastal avati kolledžis hiphopi kursus. 

2008. aasta seisuga õppis kolledžis umbes 4000 õpilast. 

Eesti muusikutest on Berklee muusikakolledžis õppinud näiteks Tõnu Naissoo, Uku Suviste, Sofia Rubina ja Ingmar Erik Kiviloo.

## Välislingid
*Kolledži koduleht
Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrücken

**Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrücken** (23. juuni 1385 – 14. veebruar 1459 Simmern) oli Simmerni ja Zweibrückeni pfaltskrahv aastast 1410 kuni oma surmani aastal 1459.

Ta oli Saksa kuninga (1400–1410) ja  Pfalzi kuurvürsti Ruprechti ja tolle naise Elisabeth von Hohenzollern-Nürnbergi poeg. Pärast Ruprechti surma jaotati Pfalzi kuurvürstkond tema nelja elusoleva poja vahel. Ludwig III sai põhiosa, Johann sai Pfalz-Neumarkti, Stefan sai Pfalz-Simmerni ja Otto sai Pfalz-Mosbachi.

Aastal 1410 abiellus Stefan Anna von Veldenziga, kes suri aastal 1439. Pärast Anna isa surma aastal 1444 sai Stefan kontrolli ka Veldenzi üle ja Veldenzi osale Sponheimist. Samal aastal jagas ta ka riigi oma poegade Friedrich I, kellest sai Simmerni pfaltskrahv, ja Ludwig I, kellest sai Zweibrückeni pfaltskrahv, vahel. Aastal 1448 õnnestus tal saada oma nooremale vennale Ottole pool Pfalz-Neumarktist ja müüa talle teine pool.

Ta maeti lossikirikusse, mis oli varem olnud hospitaliitide kirik Meisenheimis.

## Perekond ja lapsed
Stefani ja Anna lapsed olid:
# Anna (1413 – 12. märts 1455)
# Margarethe (1416 – 23. november 1426)
# Elsa (1420–1480)
# Friedrich I (24. aprill 1417 – 29. november 1480)
# Ruprecht (1420 – 17. oktoober 1478)
# Stephan (1421 – 4. september 1485)
# Ludwig I (1424 – 19. juuli 1489)
# Johann (1429–1475)
Edinburghi Ülikool

**Edinburghi Ülikool** (inglise University of Edinburgh) on riiklik ülikool Šotimaal Edinburghis.

Vastavalt Quacquarelli Symondsile (QS) on ülikool rahvusvaheliste ülikoolide edetabelis 17. kohal.

Ülikool koosneb kolmest kolledžist.

Ülikool asutati 1583. 

Šoti valgustusajastu jooksul hakati intellektuaalselt käärivat Edinburghi linna kutsuma klassitsistliku eponüümi järgi Põhjala Ateenaks. 

## Vaata ka
* Šoti valgustusajastu
* Edinburgh

## Välislingid
* Ülikooli koduleht
Colorado Ülikool

**Colorado Ülikool** (inglise *University of Colorado*) on nelja ülikoolilinnakuga ülikool Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis.

Ülikool on rajatud 1876.

Ülikoolil on neli linnakut ehk osaülikooli:
*Colorado Ülikool Boulderis (rajatud 1876) asub Boulderis,
*Colorado Ülikool Denveris  (rajatud 1912) asub Denveris,
*Colorado Ülikool Colorado Springsis  (rajatud 1965) asub Colorado Springsis,
*The CU Anschutz Medical Campus in Aurora asub Auroras.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Connecticuti Ülikool

**Connecticuti Ülikool** (inglise *University of Connecticut*) on riiklik ülikool USAs Connecticuti osariigis Storrsis. 

Ülikool asutati 1881. 

Ülikoolis õpib üle 30 000 õpilase ja töötab ligi 10 000 õppejõudu.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Bayreuthi Ülikool

**Bayreuthi Ülikool** (saksa *Universität Bayreuth*) on avalik-õiguslik ülikool Saksamaal Baieri liidumaal Bayreuthis. 

Ülikool asutati 1975. aastal. 

2019. aasta seisuga õpib ülikoolis 13 500 üliõpilast ja töötab 240 professorit.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Käsmu majaka sadam

**Käsmu Majaka sadam** on sadam Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Käsmus.

Sadamast Käsmus, Aaspere mõisa piirides on teateid 19. sajandist (saksa keeles *Kasperwieck*). Teiste allikate kohaselt ei ole Käsmus sadamat olnud (paadisild tõenäoliselt oli) ja Käsmu laevaomanike kaubalaevad seisid 19. sajandil ja 20. sajandi esimesel poolel reidil ankrus. Kuigi Käsmu oli kümnete laevade kodusadam, ei olnud seal korralikku sadamasilda. Raamatus "Mereriik Käsmu" on esitatud Veeteede Ameti tellitud kai jooniseid 1923. aastast, kuid sedagi ei hakatud ehitama.

Alates 2016. aastast plaanitakse Käsmu Majaka sadama laiendamist. Uue sadama ehitamise eest seisab MTÜ Käsmu Majaka Sadam.

Käsmu sadamakapten on Margus Välkmann.

Käsmu Sadam pakub kai ääres olevas ujuvvahendil saunateenust.

## Vaata ka
* Käsmu sadam

## Viited

## Välislingid
*MTÜ Käsmu Majaka Sadama koduleht
MTÜ Ratsaspordiklubi Hippus

**Ratsaspordiklubi Hippus** oli aastatel 2002–2012 ratsasporti edendanud mittetulundusühing, mis oli registreeritud Tallinnas. 

MTÜ-d juhtis ajakirjanik ja poliitik Marko Mihkelson.