open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kanta-Häme maakond

**Kanta-Häme maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes. Piirneb Uusimaa, Päijät-Häme, Pirkanmaa ja Päris-Soome maakonnaga.

Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Lõuna-Soome lääni.

## Haldusjaotus

Maakonnas on 11 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 3 linna.

#  Forssa linn
#  Hattula vald
#  Hausjärvi vald
#  Humppila vald
#  Hämeenlinna linn
#  Janakkala vald
#  Jokioineni vald
#  Loppi vald
#  Riihimäki linn
#  Tammela vald
#  Ypäjä vald

### Endised vallad

*  Hauho vald
* Hämeenlinna vald
*  Kalvola vald
* Koijärvi vald
*  Lammi vald
*  Renko vald
*  Somerniemi vald
*  Tuulose vald
*  Tyrväntö vald
*  Vanaja vald

## Viited
Sylvia Saint

**Sylvia Saint** (kodanikunimega *Silvie Tomčalová*, sündinud 12. veebruaril 1976 Kyjovis Tšehhoslovakkias) on tšehhi päritolu pornofilminäitleja ja pornomodell.

## Tunnustus

* 1997 – People's Choice Adult Award "Best Newcomer"
* 1997 – AVN Award "Best Tease Performance"
* 1998 – Penthouse "Pet of Month"
* 2000 – Hot d'Or "Best Tease Performance"
* 2005 – FICEB05 (Festival de Cinema Eròtic de Barcelona) "Ninfa from the public" parima näitleja auhind

Märkus. Filmides on ta esinenud ka nimede Elaine, Renate, Silvia Saint, Silvia, Silvie, Silvia Sint, Sylvie ja Szilvia all.

## Välislingid
*
Uusimaa maakond

**Uusimaa maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes Lõuna-Soome läänis Soome lahe kaldal.

## Haldusjaotus

Maakonnas on 26 kohalikku omavalitsusüksust, sealhulgas 13 linna.

2011. aastal liideti Uusimaaga Ida-Uusimaa maakond.

### Endised vallad

* Bromarvi vald
* Degerby vald
* Ekenäsi linn (Tammisaari)
* Haaga alev
* Helsingi vald (nimetati 1972. aastal Vantaa linnaks)
* Hyvinkää vald
* Huopalahti vald
* Karjalohja vald
* Kulosaari vald
* Lohja vald
* Nummi vald
* Nummi-Pusula vald
* Oulunkylä vald
* Pohja vald
* Pusula vald
* Sammatti vald
* Snappertuna vald
* Tammisaari vald
* Tenhola vald

## Vaata ka
* Uusimaa valimisringkond

## Viited

## Välislingid
* Uusimaa omavalitsuste liidu koduleht
Lõuna-Karjala maakond

**Lõuna-Karjala maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes.

Kuni läänide kaotamiseni (31. detsembrini 2009) kuulus ta Lõuna-Soome lääni.

## Haldusjaotus
Maakonnas on üheksa kohaliku omavalitsuse üksust, sealhulgas kaks linna.

# Imatra linn
# Lappeenranta linn
# Lemi vald
# Luumäki vald
# Parikkala vald
# Rautjärvi vald
# Ruokolahti vald
# Savitaipale vald
# Taipalsaari vald

### Endised omavalitsusüksused
* Joutseno linn
* Lappee vald
* Lauritsala vald
* Nuijamaa vald
* Saari vald
* Simpele vald
* Suomenniemi vald
* Uukuniemi vald
* Ylämaa vald

## Viited

## Välislingid

* Maakonna koduleht
Ida-Uusimaa maakond

**Ida-Uusimaa maakond** *([[soome keel]]es Itä-Uusimaa, [[rootsi keel]]es Östra Nyland)* oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes Soome lahe ääres. 2011. aastal liideti Uusimaa maakonnaga.
Piirnes Uusimaa, Päijät-Häme ja Kymenlaakso maakonnaga.

## Haldusjaotus

Maakonnas oli seitse kohalikku omavalitsusüksust, sealhulgas kaks linna.

#  Askola vald
#  Lapinjärvi vald
#  Loviisa linn (Lovisa)
#  Myrskylä vald
#  Porvoo linn (Borgå)
#  Pukkila vald
#  Sipoo vald (Sibbo)

## Välislingid
* Ida-Uusimaa maakonnaportaal
Beagle'i väin

**Beagle'i väin** (hispaania keeles *Canal del Beagle*) on väin Tulemaa saarestikus. Ta lahutab Tulemaa saart mitmest lõuna poole jäävast väiksemast saarest (sealhulgas Hoste, Navarino, Picton, Lennox ja Nueva). Väin ulatub ida–lääne suunas Atlandi ookeanist Darwini väinani, mille kaudu pääseb Vaiksesse ookeani.

Väina pikkus on umbes 180 (teistel andmetel 240) km, vähim laius umbes 5&nbsp;km.

Väin algab idas joonest, mis ühendab Navarro neeme Navarino saare kirdeotsaga, ning lõpeb läänes Rafagalese lahena.

## Teke
Väin on tekkinud kvaternaari jäätumiste viimastes järkudes. Darwini mägedelt laskunud liustik liikus edasi mööda piklikku orgu. Kui jää hiljem taganes, tungis sinna meri. Neile sündmustele viitavad U-kujuline pikilõige, külgmoreenid ja kaljused saared, mida jää on lihvinud.

## Laevasõit
Suured laevad saavad Beagle'i väinast küll läbi sõita, kuid ohutum on sõita lõuna poolt Drake'i väina kaudu või põhja poolt Magalhãesi väina kaudu.

## Tšiili ja Argentina piir
Alates 1881. aastast kulgeb Argentina ja Tšiili piir mööda Beagle'i väina idaosa. Väina lääneosa kuulub Tšiilile. Väiksed saared väina idaotsas Picton, Lennox ja Nueva on tekitanud kaua aega piiritüli. Beagle'i väina järgi on saanud nime Argentina ja Tšiili vaheline Beagle'i konflikt aastal 1978. Aastal 1985 saavutati kokkulepe, mis jättis saared Tšiilile.

## Nimi
Väin on nime saanud uurimislaeva Beagle järgi, mis tegi Tulemaal hüdrograafiauuringuid.

## Väinaäärsed asulad
Väina põhjakaldal Ushuaia lahe ääres on Ushuaia linn, mis on ühtlasi Argentina Tulemaa provintsi keskus. Ushuaiat peetakse maailma lõunapoolseimaks linnaks. Väina lõunakaldal on Tšiili sõjaväebaas Puerto Williams.
János I Zápolya

**János I Zápolya** ehk **János I Szapolyai** (1487 &ndash; 22. juuli 1540) oli Ungari rivaalkuningas 1526&ndash;1540 ning samal ajal ka Osmanite riigi vasallriigi Ida-Ungari kuningriigi esimene valitseja. 

1526. aastal said Ungari väed Osmanitelt Mohácsi lahingus lüüa ja Ungari ja Böömimaa kuningas (1516–1526) Lajos II uppus taandumisel. Austria Ferdinand, Saksa-Rooma keiser Karl V noorem vend, nõudis Ungari ja Böömimaa kuninga krooni selle õigusega, et oli abielus Lajosi õe Annaga ja Lajos oli olnud abielus Maria von Habsburgiga. 

Kuid enamus Ungari aadlist oli Habsburgist Austria ertshertsogi (1521–1564) Ferdinandi vastu. Nad toetasid János Zápolyat, endist Transilvaania vojevoodi, rikkaimat maaomanikku riigis. Ungari Riigipäev kuulutas ta kuningas János I-ks. János pidi leppima sellega, et ta valitses ainult türklaste vallutatud Ida-Ungaris (hõlmas umbes 2/3 riigist).

Lääne-Ungaris valitses aga ametliku Ungari kuninga tiitliga kuningas Ferdinand von Habsburg. Vastukaaluks Habsburgide mõjule moodustas János I aastal 1528 liidu Osmanite sultani Suleiman I-ga ja vandus 1529. aastal sultanile isegi truudust.

János I hoidis kontrolli all Transilvaaniat ja Ungari tasandiku idaosa; Saksa-Rooma keiser Ferdinand valitses Horvaatiat, tasandiku lääneosa ja Slovakkiat. Aastal 1538 sõlmisid pooled Váradi rahu, mis tegi selle jaotuse ametlikuks, ja tegi ka Ferdinandi lastetu János I pärijaks.

Kui János suri, jagasid türklased tema valdused kaheks: enamik Ungarist liideti otseselt Osmanite impeeriumi koosseisu, alad millest 1570 aastal moodustus Transilvaania vürstkond aga anti tema 1540. aastal sündinud pojale János II Zápolyale.

## Vaata ka
*Ungari ajalugu
*Ida-Ungari kuningriik (1529–1570), Transilvaania vürstkond (1570–1711)
*Transilvaania valitsejate loend
## Välislingid
Utsjoki vald

**Utsjoki vald** (põhjasaami keeles *Ohcejoga gielda*) on 3. järgu haldusüksus (vald) Soome Lapi maakonnas.

Utsjoki on Soome põhjapoolseim vald. See on ka vald, mille elanike hulgas on Soomes enim saami keelte emakeelena kõnelejaid. 2011. aastal oli valla elanikest saamikeelseid 47 protsenti.

Utsjoki vald piirneb Inari vallaga ja põhjas Norraga.

## Külad

* Nuorgam (põhjasaami keeles Njuorggán)
* Utsjoki kirikuküla (põhjasaami keeles Ohcejohka)
* Nuvvus
* Dalvadas
* Outakoski (põhjasaami keeles Vuovdaguoika)
* Rovisuvanto (põhjasaami keeles Roavesavu)
* Karigasniemi (põhjasaami keeles Gáregasnjárga)
* Kaamasmukka (põhjasaami keeles Gámasmohkki)

## Loodus
Vallast on leitud maailma vanim harilik kadakas, mis elas vähemalt 1647 aastat vanaks.

## Viited

## Välislingid

* Utsjoki koduleht
Uue-Kirepi mõis

**Uue-Kirepi mõis** (saksa keeles *Neu-Kirrumpäh*; ka **Väike-Kirepi mõis** (saksa keeles *Klein-Kirrumpäh*)) oli Vana-Kirepi mõisa kõrvalmõis Rõngu kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb mõisa ala Elva valla territooriumile Tartu maakonnas.

## Viited

## Kirjandus
*
Konglomeraat (geoloogia)

**Konglomeraat** on ümardunud kividest ning neid liitvast tsemendist koosnev settekivim.

Kivid, millest konglomeraat valdavalt koosneb, kuuluvad suuruselt peamiselt kruusa ja veeriste hulka. Suuremate kivide vahelised tühemikud on täitunud peenema materjaliga nagu liiv, aleuriit ja savi, mille liidab üheks kivimiks kaltsiidist, raudoksiididest, ränidioksiidist vms koosnev tsement.  

Konglomeraat on jämedateraliste setete kivistumise saadus. Sellised setted võisid moodustuda näiteks mererannas või kiirevooluliste jõgede sängides.

Konglomeraat erineb bretšast selle poolest, et viimane koosneb nurgelistest kividest ja neid liitvast tsemendist. Konglomeraadisarnane kivim on ka aglomeraat, mis koosneb püroklastilistest osakestest.

## Vaata ka
*Basaalkonglomeraat
Eurovisioon (täpsustus)

**Eurovisioon** võib olla:
* Eurovisiooni lauluvõistlus
* Eurovisiooni tantsuvõistlus
* Laste Eurovisiooni lauluvõistlus
* Eurovisiooni noorte muusikute konkurss
Urvaste valla lipp

**Urvaste valla lipp** on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Urvaste valla lipp.

## Lipu kirjeldus
Urvaste valla lipp on ristkülikukujuline helesinine kangas, mille keskel on Urvaste valla vapp. 

Lipu normaalmõõtmed on 108×158 cm ning normaalmõõtmetega lipul oleva vapikilbi kõrgus on 48 cm.

## Vaata ka
*Urvaste valla vapp

## Välislingid
*Urvaste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Konglomeraat

"**Konglomeraat**" on mitmetähenduslik sõna. 

***[[Konglomeraat (geoloogia)|Konglomeraadiks]]** nimetatakse geoloogias ümardunud kividest ja neid liitvast tsemendist koosnevat settekivimit.
***[[Konglomeraat (ettevõte)|Konglomeraat]]** on suurettevõte, mille alamüksused tegelevad omavahel vähe seotud tegevustega.
***[[Konglomeraat (meditsiin)|Konglomeraadiks]]** nimetatakse meditsiinis kägarikku, kokkukämpunud kudesid. Eriti kasutatakse seda liitunud näärmete kohta.
Hugo Simberg

**Hugo Gerhard Simberg** (24. juuni 1873 Hamina – 12. juuli 1917 Ähtäri) oli soome kunstnik.

Simberg oli Akseli Gallen-Kallela õpilane.

Tema sümbolistlikest maalidest on tuntumad "Haavatud ingel" ja "Surma aed".

Ta on maalinud Tampere toomkiriku freskod.

Simberg on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Müüdilisus

**Müüdilisus** ja **müütilisus** on paralleelsed mõisted, mis on eristatud spetsiifiliste tähenduste rõhutamiseks.

**Müütilisus** ('müütoslikkus') on muinasloolisus või legendaarsus. Müütiline on see, mis esineb müütides, on meile teada vaid müütide kaudu ning on uskumise objekt. Näiteks võib rääkida "müütilisest Kalevipojast", "müütilisest Hellenist" ja "müütilisest Eedeni aiast".

**Müüdilisus** ('müüdipärasus', 'müüdipidisus') on olelusviis, mis on müütidega läbi põimunud. Müüdiline on see, mis toimib müüdi kaudu ja pärineb müütilisest mõtlemisest. Näiteks võib rääkida "müüdilisest maailmavaatest", "müüdilisest rahvast" ja "müüdilisest Teebast".

"Müüdiline maailmavaade" on selline maailmakäsitlus, mis kaasneb müütidesse uskumisega, kuid pole ise müütiline, sest see ei ole meile teada müütide kaudu, vaid on üks reaalselt ettekujutatav maailmanägemise viis.
Hamina

**Hamina** (rootsi keeles *Fredrikshamn*, vene keeles *Хамина* või *Фредриксхамн*) on linn Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Asub Soome lahe kaldal. Hamina naabervallad on Anjalankoski linn, Kotka linn, Luumäki, Miehikkälä ja Virolahti.
## Ajalugu
Linnaõigused sai Hamina 1653. aastal ning kandis esialgu nime *Vehkalahden Uusikaupunki* (rootsi *Veckelax Nystad*). Linn hävis Põhjasõjas, kuid 1723. aastal ehitati uuesti üles ning anti uus nimi, Hamina- rootsi keeles *Fredrikshamn*. 1741. aastal põletati linn taas maha ja 1743. aastal läks linn Venemaa keisririigile, kui 1741–1743 Vene-Rootsi sõja lõpetanud Turu rahu järgi loovutas Rootsi Venemaale osa Kagu-Soome territooriumi (Kymi lääni koos Hamina, Lappeenranna ja Savonlinna linnaga).

17. (5) septembril 1809 sõlmiti Haminas pärast Vene-Rootsi sõda Fredrikshamni rahu ehk Hamina rahu.

1812. aastal liideti Hamina taas Soome Suurvürstiriigiga,  hiljem Venemaa keisririigi  Soome Suurvürstiriigi Viiburi kubermangus.

## Sõpruslinnad
*  Falun, Rootsi
*  Paide, Eesti
*  Røros, Norra
*  Vordingborg, Taani

## Vaata ka
* Hamina Maarja kirik
* sõbralaat

## Viited

## Välislingid

* Hamina koduleht
Akseli Gallen-Kallela

**Akseli Gallen-Kallela** (sündinud *Axel Waldemar Gallén*; 26. aprill 1865 Pori – 7. märts 1931 Stockholm) oli Soome kunstnik.

## Maalid
Gallen-Kallela maalid olid algul realistlikud, hiljem maalis ta rahvusromantilises stiilis peamiselt Soome loodust ja "Kalevala"-ainelisi kompositsioone. 20. sajandi alguses muutus tema looming sümbolistlikuks.
Gallen-Kallela maalid on rahvusvaheliselt ühed kõige tuntumad soome kunstiteosed.

### Tuntud maale
 

* "Keitele järv" (1905)
* "Poiss ja vares" (1884)
* "Akka ja kissa" (1885)
* "Démasquée" (1888)
* "Mäntykoski Waterfall" (1892)
* "A Winter Scene From Imatra" (1893)
* "Sampo kaitsmine" (1896)
* "Lemminkäise ema" (1897)
* "The Fratricide" (1897)
* "Joukahainen's Revenge" (1897)
* "The Aino triptych" (1891)
* "Symposion" (1894)
* "Kullervo needus" (1899)
* "Kullervo Rides to War" (1901)
* "Ad Astra" (1907)
* "Väinämöinen's Boat Journey" (1909)

## Illustratsioonid
Gallen-Kallela on illustreerinud soome raamatuid. 
Tema illustratsioone on leidub ka mõningates Eestis ilmunud raamatutes.
*1939. aasta "Kalevala"
*1959. aasta "Kalevala"
*1973. aasta "Kalevala"
*1983. aasta Aleksis Kivi "Seitse venda" 
*2005. aasta Aleksis Kivi "Seitse venda"

## Eraelu
Ta oli abielus Mary Helena Slööriga ja neil oli kolm last, kellest Jorma Gallen-Kallela oli samuti kunstnik.

Gallen-Kallela on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Välislingid
* Gallen-Kallela muuseum
Põhja-Karjala maakond

**Põhja-Karjala maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes.

Kuni läänide kaotamiseni (31. detsembrini 2009) kuulus see Ida-Soome lääni.

## Haldusjaotus

Maakonnas on 13 omavalitsusüksust, millest 5 on linnad.

### Endised vallad
* Eno vald
* Kesälahti vald
* Kiihtelysvaara vald
* Nurmese vald
* Pielisensuu vald
* Pielisjärvi vald
* Pyhäselkä vald
* Pälkjärvi vald
* Tuupovaara vald
* Värtsilä vald

## Viited

## Välislingid
* Maakonna koduleht
Põhja-Savo maakond

**Põhja-Savo maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes.

Varem kuulus Ida-Soome lääni.

## Haldusjaotus

Maakonnas on 19 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 5 linna.

### Endised vallad

* Iisalmi vald
* Juankoski linn
* Juankoski vald
* Karttula vald
* Kuopio vald
* Maaninka vald
* Muuruvesi vald
* Nilsiä linn
* Riistavesi vald
* Säyneineni vald
* Varpaisjärvi vald
* Vehmersalmi vald

## Viited

## Välislingid
* Maakonna koduleht
Sõmerpalu valla lipp

**Sõmerpalu valla lipp** on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sõmerpalu valla lipp.

Lipp kinnitati 20. mail 1997.

## Lipu kirjeldus

Sõmerpalu valla lipp on ristkülikukujuline valge kangas, mida läbivad keskelt kolm horisontaalset ühelaiust laidu (kollane, sinine, kollane).

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

Valla lipu üht originaali ja valla vapi etaloni hoitakse ning säilitatakse vallamajas. 

## Lipu kasutamise kord
Vallavalitsuse hallatava asutuse lipp ei tohi olla äravahetamiseni sarnane valla lipuga. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. 

Valla lipp heisatakse:
#Alaliselt vallavalitsuse hoonel.
#Ajutiselt valla pidupäevadel ja avalikel üritustel. 
#Igaühel on õigus heisata ja kasutada valla lippu järgides valla põhimääruse sätteid ja head tava. 
#Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. 
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti lipuga ning rahvusvahelise organisatsiooni lipuga ja mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, paigutatakse valla lipp või muu lipp Eesti lipust ja rahvusvahelise organisatsiooni lipust lipurivi tagant vaadatuna vasakule. Maapinnast tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud valla lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. 
#Valla lippu laualipuna võib kasutada volikogu ja vallavalitsuse istungitel. 
#Muudel juhtudel toimub valla lipu kasutamine vallavalitsuse loal. 
#Valla lipu kasutamise korra järgimise üle teostab järelevalvet vallavalitsus. 

## Vaata ka
*Sõmerpalu valla vapp
*Võru maakond

## Välislingid
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Sõmerpalu vald
Phaidros

"**Phaidros**" [f'aidros] on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis filosoofiline teos.

"Phaidroses" vestlevad Sokrates ja temast natuke noorem Phaidros kõnekunsti ehk retoorika üle.

Selle tarbeks puudutatakse hulka teemasid, mis peaksid aitama kaasa kõnekunsti loomuse selgitamisele, näiteks hing, selle surematus ja mõjutamine, ilu, haridus, dialektika, filosoofia, kõne, kiri, prohvetlus ja  armastus (platooniline armastus), kusjuures Sokrates peab kahte viimast maania vormideks.

"Phaidroses" kirjeldatakse inimese hinge kuulsa kaariku võrdpildiga.

Dialoog avaldati eesti keeles osaliselt aastal 1964. Terviktõlge ilmus Platoni "Teoste" 1. köites (Tartu: Ilmamaa, 2003, tõlkinud Marju Lepajõe).

## Vaata ka
*Platoni dialoogid

## Välislingid
* Phaidrose dialoog inglise keeles
Põhja-Pohjanmaa maakond

**Põhja-Pohjanmaa maakond** on 1. järgu haldusüksus maakond Soomes.

Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Oulu lääni.

## Haldusjaotus

Maakonnas on 30 kohalikku omavalitsusüksust, sealhulgas 11 linna.

### Endised vallad

## Viited

## Välislingid

Maakonna koduleht
Buenos Aires

**Buenos Aires**, ametlikult **Buenos Airese autonoomne linn**, on Argentina pealinn ja riigi suurim linn.

Linn asub Río de la Plata läänekaldal La Plata lahe ääres. Buenos Airese linn ei kuulu Buenos Airese provintsi ega ole provintsi pealinn. Pärast aastakümneid kestnud poliitilisi võitlusi föderaliseeriti ja eemaldati Buenos Aires1880. aastal Buenos Airese provintsi koosseisust. Linnaga liideti Belgrano ja Florese linnad, mis tänapäeval on Buenos Airese linnaosad. 1994. aasta põhiseaduse muudatus andis linnale autonoomia, mistõttu sai linna ametlikuks nimetuseks Buenos Airese autonoomne linn. Varem nimetas Argentina president ametisse Buenos Airese linnapea, kuid alates 1996. aastast valivad linna kodanikud linna valitsusjuhti. 

Suur-Buenos Airese linnastu, mis hõlmab ka mitut Buenos Airese provintsi piirkonda, on ligikaudu 13,8 miljoni elanikuga Ameerika rahvaarvult neljas linnastu. See on ka suuruselt teine linn Kaljukitse pöörijoonest lõuna pool. Buenos Airese elukvaliteet oli 2018. aastal maailmas 91. kohal, olles Ladina-Ameerikas üks paremaid.

See on tuntud oma säilinud eklektilise euroopaliku arhitektuuri ja rikkaliku kultuurielu poolest. See on mitmekultuurne linn, kus elab mitmeid etnilisi ja religioosseid kogukondi, andes oma panuse nii selle kultuuri kui ka linnas ja mõnes muus riigi osas räägitavasse murdesse. Linna rahvastik on mitmekesine, kuna alates 19. sajandist on linn ja riik vastu võtnud miljoneid immigrante kogu maailmast. Seega peetakse Buenos Airest üheks kõige mitmekesisema rahvastikuga linnaks Ameerikas. 

## Vaata ka
* Buenos Airese Reformatsiooni kogudus
* Buenos Airese Tehnikainstituut
* Buenos Airese Ülikool
* Riiklik Tehnikaülikool
* Salvadori Ülikool

## Viited

## Välislingid

* Linnavalitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
La Plata

**La Plata** on linn Argentinas, Buenos Airese provintsi pealinn. 

See asub 49 km Buenos Airesest kagus ja 8 kilomeetri kaugusel Punta Larast. See asub La Plata lahe suudmeala lõunakaldast 9 kilomeetrit sisemaal. 2022. aasta rahvaloenduse andmetel elas Partidos 772 618 inimest ja selle metropolipiirkonnas, Suur-La Platas 938 287 inimest.

La Plata planeeriti ja arendati provintsi pealinnaks pärast seda, kui Buenos Airese linn 1880. aastal föderaliseeriti. Linna asutas ametlikult kuberner Dardo Rocha 19. novembril 1882. La Platat tunti aastatel 1952–1955 kui *Ciudad Eva Perón* (Eva Peróni linn).

Linn on hea näide planeeritud linnast ja seda tuntakse oma planeeringu ja samuti seda läbivate diagonaaltänavate ning iga kuue kvartali tagant paiknevate parkide ja väljakute poolest. Linnas asuvad La Plata katedraal, La Plata Ülikool ja La Plata Muuseum.

## Vaata ka
*La Plata Ühendprovintsid
*Club de Gimnasia y Esgrima La Plata
*Estudiantes de La Plata

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht (*hispaania keeles*)
Buenos Airese provints

**Buenos Airese provints** on Argentina provints. Asub La Plata lahe ja Atlandi ookeani kaldal.

Provints jaguneb 134 kohalikuks omavalitsuseks.
Kaalujälgijad

**Kaalujälgijad** (inglise *Weight Watchers International, Inc.*) on rahvusvaheline ettevõte, mis osutab teenuseid ja pakub tooteid ülekaalulistele inimestele oma kehakaalu vähendamiseks. Ettevõte tegutseb rohkem kui 30 riigis.

## Välislingid
*Weight Watchers International
Lõuna-Savo maakond

**Lõuna-Savo maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes Ida-Soome läänis.

## Haldusjaotus

Maakonnas on 11 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 3 linna.

# Enonkoski vald
# Hirvensalmi vald
# Juva vald
# Kangasniemi vald
# Mikkeli linn
# Mäntyharju vald
# Pieksämäki linn
# Puumala vald
# Rantasalmi vald
# Savonlinna linn
# Sulkava vald

### Endised vallad

* Anttola vald
* Haukivuori vald
* Kangaslampi vald
* Kerimäki vald
* Mikkeli vald
* Jäppilä vald
* Pertunmaa vald
* Pieksänmaa vald
* Pieksämäki vald
* Punkaharju vald
* Ristiina vald
* Sääminki vald
* Virtasalmi vald

#### Viidud üle naabermaakonda:
* Joroineni vald
* Heinävesi vald

## Viited

## Välislingid
* Maakonna koduleht
Kainuu maakond

**Kainuu maakond** (soome keeles Kainuu, rootsi keeles Kajanaland) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes. Piirneb idas Venemaaga.

Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Oulu lääni. 2016. aasta alguses läks Vaala vald Põhja-Pohjanmaa maakonda.

## Haldusjaotus

Maakonnas on 8 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 2 linna.

### Endised vallad
*  Kajaani vald
*  Vuolijoki vald

## Elanike arv
* 85 500 (2002)
* 84 350 (2007)
* 83 100 (2009)

## Viited

## Välislingid
* Kainuu koduleht
Magdeburg

**Magdeburg** on linn Saksamaal, Saksi-Anhalti liidumaa pealinn. Asub Elbe jõe ääres.

Magdeburgi on esmamainitud 805. aastal.

Seal asub maailma kõrguselt teine puidust torn, 1999. aastal millenniumivahetuseks ehitatud 60-meetrine Jahrtausendturm.

Magdeburgist on pärit saksa pop-rokkansambel Tokio Hotel.

## Vaata ka
*Magdeburgi õigus

## Viited

## Välislingid

*Magdeburgi koduleht
Keava

**Keava** on alevik Rapla maakonnas Kehtna vallas. Alevik hakkas samanimelise raudteejaama ümber kujunema 20. sajandi alguses.

## Ajalugu
Vanim teade Keavas asunud linnuse kohta on Vene kroonikates 1054. aastast (*Kedipiv*). See on üldse esimene kirjapanek Rapla maakonna paikade kohta. Keavast itta jääva Linnaaluste küla kohta on esmane teade aastast 1241 (*Litnanas*), Keava küla kohta 1410. aastast (*Kedempe*), selle asemele rajatud Keava mõisa kohta 1486. aastast (*Kedenpäh*).

Keava mägede lõunapiiril vastu põlde on üksik järskude nõlvadega küngas (kõrgus merepinnast 82 m). See on Linnamägi – muistne Keava linnus. Siinne kants oli Muinas-Harju lõunapoolseim kaitseehitis, mis leidude järgi otsustades rajati selle aastatuhande alguses. Siseõue pind oli 30x80 m, seda ümbritses kivivall, mis nüüdki veel jälgitav, ja tolle peal palktara. Novgorodi leetopissist on teada, et 1054. aastal tegi äsja troonile tõusnud Kiievi-Novgorodi vürst Isjaslav Jaroslavitš oma esimese sõjaretke eestlaste maale, kus vallutas Osek Kedipivi linnuse. See on ainuke kirjalik teade kantsi kohta.

Praegu varemeis olev Keava mõis ehitati ühtedel andmetel 1486. aastal, teistel andmetel eksisteeris see vähemalt 60 aastat varem.

## Loodus
Küla piirneb idas Keava rabaga, põhjas metsaste Keava-Esku jääaegsete servmoodustistega (125 ha, kaitse all alates 1961. aastast). Keava raba põhjaosas toodetakse freesturvast, kolmveerand rabast kuulub aga Keava sookaitseala koosseisu (moodustati 1981. aastal, 1580 ha). Mõlemad kaitsealad kuuluvad nüüd Kõnnumaa maastikukaitseala koosseisu.

## Inimesed
Keavas on 295 elanikku.

Piirkonna külad on Kehtna-Nurme, Koogimäe, Linnaaluste, Ohekatku ja kokku elab piirkonnas elanikke 514.

Kaevas on sündinud Pärnu komtuuriks olnud Konrad von Vietinghoff ja eesti sõjaväelane Karl Miil.

## Pilte

Pilt:Keava jaam.jpg|Keava raudteepeatus
Pilt:Teeviit_Keavas.jpg|Teeviit
Pilt:Keava_endine_meierei.jpg|Endine meierei
Pilt:Maja_Keava_raudteeperrooni_juures.jpg|Elumaja raudteepeatuse juures (endine jaamahoone)


## Vaata ka
* Keava raamatukogu

## Viited

## Välislingid
*Päikese Käsi (Keava linnuse arheoloogiliste väljakaevamiste koduleht)
*Keava mõis
*Kõnnumaa maastikukaitseala
Karlsruhe

**Karlsruhe** on linn Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal. Asub Reini jõe ääres.

Karlsruhe asutati 1715. aastal.

Karlsruhe on nafta- ja arvutitööstuse keskus.

Linnas tegutsevad Karlsruhe Tehnoloogiainstituut ja Saksamaa Föderaalne Kontsitutsioonikohus.

## Pildigalerii

Karlsruhe asv2022-10 img07 Schloss Karlsruhe.jpg|Karlsruhe palee
Karlsruhe-Evangelische Stadtkirche-02-2022-gje.jpg
Karlsruhe-Markgraefliches Palais-06-2022-gje.jpg
Karlsruhe-Marktplatz-02-Pyramide-2022-gje.jpg
Karlsruhe-Rathaus-08-2022-gje.jpg
Karlsruhe-Marienbrunnen-Emil Wachter-02-2022-gje.jpg
Karlsruhe-Grenadierkaserne-37-2022-gje.jpg
Karlsruhe-Durlacher Allee-04-2021-gje.jpg


## Viited

## Välislingid
*Karlsruhe koduleht
*INKA
Willemstad

**Willemstad** on Curaçao pealinn ja endine Hollandi Antillide pealinn.

Elanike arv on umbes 140 000. 

Willemstad rajati 1634.

## Viited
Surju vald

**Surju vald** oli vald Pärnu maakonnas kuni 2017. aasta haldusreformini. Tema naabervallad olid Paikuse, Tahkuranna, Saarde ja Häädemeeste vald.

Surju vallavanem oli Jaanus Männik.

## Asustus
### Külad
Surju vallas oli 11 küla: Surju, Metsaääre, Jaamaküla, Lähkma, Saunametsa, Kikepera, Kalda, Ristiküla, Kõveri, Ilvese ja Rabaküla.

## Ajalugu
12. detsembril 1991 kinnitati Surju valla omavalitsuslik staatus, Surju külanõukogust sai Surju vald. 2017. aastal ühines Surju vald Saarde vallaga.

## Viited
Kullamaa vald

**Kullamaa vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.

2016. aastal sõlmisid Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende viie valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääne-Nigula vald.

Kullamaa viimane vallavanem oli Jüri Ott.

## Valla külad
Kullamaa vallas oli 14 küla (sulgudes elanike arv seisuga 1.01.2008, kokku 1296):

Jõgisoo (66), Kalju (49), Kastja (5), Koluvere (368), Kullamaa (314), Kullametsa (57), Leila (45), Lemmikküla (9), Liivi (157), Mõrdu (22), Päri (42), Silla (36), Ubasalu (40), Üdruma (96).

## Vaata ka
* Kullamaa vasallilinnus
* Koluvere piiskopilinnus
* Patsu kraav

## Viited
Madila

**Madila** on küla Harjumaal Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Küla läänepiiriks on endine Tallinna–Haapsalu raudtee tamm. Raudtee lõpeb vahetult enne Madilat Riisiperes.

## Madila külaga seotud inimesed

1921. aastal sündis Madila külas metallikunstnik Salme Raunam. 

## Vaata ka
*Eesti külade loend
*Madila peakraav
*Ellamaa raba
*Riisipere–Nurme tee

## Viited
Dessau

**Dessau** on Dessau-Roßlau linnaosa, endine vald ja kreisivaba linn Saksamaa idaosas Saksi-Anhalti liidumaal. Asub Mulde jõe suudmes Elbe ääres.

Dessaud on esmamainitud 1213. aastal, kuid mõned linnaosad on üle 1000 aasta vanad.

## Vaatamisväärsused
*Bauhausi koolihoone, kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Vändra vald

**Vändra vald** oli vald Pärnu maakonnas.

Vald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus naabervaldadega Põhja-Pärnumaa vallaks.

Valla pindala oli 642 km². Enne Kaisma valla liitumist 2009 oli pindala 458,2 km².

Elanike arv enne Kaisma valla liitumist oli 2552 (seisuga 1.01.2006).

Vändra viimane vallavanem oli Jaanus Rahula.

## Asustus

### Külad
Vändra vallas oli 43 küla: Aluste, Allikõnnu, Kaansoo, Kadjaste, Kaisma, Kalmaru, Kergu, Kirikumõisa, Kobra, Kose, Kullimaa, Kurgja, Kõnnu, Leetva, Luuri, Lüüste, Massu, Metsaküla, Metsavere, Mustaru, Mädara, Oriküla, Pärnjõe, Rae, Rahkama, Rahnoja, Reinumurru, Rõusa, Rätsepa, Samliku, Sikana, Sohlu, Suurejõe, Säästla, Tagassaare, Vaki, Venekuusiku, Veskisoo, Vihtra, Viluvere, Võidula, Võiera, Ünnaste.

## Ajalugu
26. septembril 1991 moodustati Vändra külanõukogu asemele Vändra vald.

28. jaanuaril 2009 otsustas Vändra vallavolikogu ühehäälselt vastu võtta Kaisma valla liitumisettepaneku. Ühinemine viidi lõpule 2009. aasta kohalike omavalitsuste valimise järel.

## Vaata ka
*Vändra alevvald
*Vana-Vändra vald
*Uue-Vändra vald
*Mõrdama raba

## Viited
Wuhan Shi

**Wuhan Shi** (hiina 武汉市 *Wuhan Shi*) on ringkonna õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas, Hubei provintsi keskus.

Wuhani keskus koosneb seitsmest linnarajoonist, selle eeslinnad ja ümbritsev maapiirkond jagunevad ülejäänud kuue linnarajooni vahel. Haldusüksuses elas 2008. aasta seisuga 8,3 miljonit inimest.

## Kliima

Wuhani keskmine sademete hulk on 1269 mm aastas. Kõige niiskemad kuud on juuni (225 mm) ja juuli (190 mm), kõige kuivemad on detsember (26 mm) ja jaanuar (43 mm). Kõige rohkem sajupäevi on märtsis (14), kõige vähem detsembris (7) ja novembris (8). Õhuniiskus on kõige suurem juunis (80%), kõige väiksem detsembris (74%).

Ehkki suvi on kõige sademeterikkam, on see ka kõige päikesepaistelisem aeg. Kõige rohkem päikest paistab augustis (241 tundi) ja juulis (232 tundi), kõige vähem on päikest näha veebruaris (102 tundi) ja jaanuaris (107 tundi).

## Haldusjaotus
Wuhan jaguneb 13 linnarajooniks (区 *qu*):

## Sõpruslinnad

## Välislingid
Edwin Abbott Abbott

**Edwin Abbott Abbott** (20. detsember 1838 – 1926) oli inglise kooliõpetaja, teoloog ja Shakespeare'i-uurija.

Ta on tuntud eelkõige 1884. aastal ilmunud romaani "Flatland" (eesti keeles "Lapikmaa") autorina. Teoses on ulme, filosoofia ja satiiri elemente.

## Kõrvalist
*Ken Wilber on kasutanud mõistet "flatland" (eestikeelsetes tõlgetes "lauskmaa") oma integraalses teoorias.
*Esmatrükist alates on romaani "Flatland" järjest juurde trükitud. Eesti keeles on teos ilmunud ka e-raamatuna.

## Bibliograafia
**Lapikmaa: mitmemõõtmeline lugu*, Loomingu Raamatukogu nr 9-10, 2006 (Tallinn: SA Kultuurileht 2006), tõlkinud Märt Väljataga, ISBN 9985-853-84-9

## Välislingid
*Flatland – ingliskeelne tekst
186

**186. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - **[[180. aastad]]** - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 

Aastad: 181 182 183 184 185 - 186 - 187 188 189 190 191

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* 4. aprill – Caracalla, Vana-Rooma keiser

## Surnud

* ...
217

**217. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Aastakümned: 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad - **[[210. aastad]]** - 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 

Aastad: 212 213 214 215 216 - 217 - 218 219 220 221 222

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 8. aprill – Caracalla, Vana-Rooma keiser
Metallide elektrokeemiline pingerida

**Metallide elektrokeemiline pingerida** (ka **metallide aktiivsuse rida**, **metallide pingerida**) on metallide järjestus nende redokspaaride standardpotentsiaalide kasvavas järjekorras. Metallide elektroodipotentsiaalide rea nullpunktis on vesinik Sellest vasakul (tabelis eespool) olevate metallide elektrokeemiline potentsiaal on nullist väiksem (miinusmärgiga) ja paremal (tagapool) olevate metallide potentsiaal nullist suurem. 

Pingereas on metallid oksüdatsioonivõime kahanevas järjestuses, seega kõige kergemini oksüdeerub (loovutab elektrone) liitium. Pingerea lõpus asuvad metallid on väärismetallid. Nende on keemiline aktiivsus on väike, nad on küllaltki inertsed elemendid.

Pingerida iseloomustab metallide redoksomadusi vesilahustes.  
*Pingereas vasakul (tabelis ülalpool) asetsev (negatiivsema elektroodipotentsiaaliga) metall on võimeline soolade vesilahustest välja tõrjuma kõiki temast paremal (tabelis allpool) olevaid (positiivsema elektroodipotentsiaaliga) metalle. Näiteks Zn + Cu2+ → Zn2+ + Cu.  
*Pingereas vesinikust eespool asetsevad metallid on võimelised mitteoksideerivate hapete lahustest vesinikku välja tõrjuma.
*Kui kaks metalli elektrolüüdilahuses (ka vees või niiskes õhus) kokku puutuvad, korrodeerub kõigepealt pingereas eespool olev metall.

## Metallide standardpotentsiaalid ''E''<sup>0</sup> ning üldised reaktsiooni- ja [[elektrolüüs]]iomadused

## Viited

## Välislingid
* Elektroodipotentsiaalid, elektrokeemiline tasakaal
Loodusreservaat

**Loodusreservaat** on kaitseala (tavaliselt rahvuspargi või looduskaitseala) eriliselt kaitstav vöönd, kus üldjuhul on keelatud igasugune inimmõjustus. Harvem on kasutatud ka terminit "**kaitseala reservaat**" (inglise keeles *reserv of a protected area*).

Varasemas kirjanduses tähistas "**reservaat**" või "**loodusreservaat**" (eriliselt) kaitstavat (loodus)kaitseala. See tuleneb tõenäoliselt võõrkeelsetest tõlgetest, kus reservaaditarindiga sõnad tähistasid/tähistavad (loodus)kaitseala. Nt inglise keeles *reserv*, *reservation*, saksa keeles *Reservat*, vene keeles резерват, резервация.

## Mõiste "loodusreservaat" Eesti looduskaitseseaduse järgi
Eesti looduskaitseseadus defineerib loodusreservaati kui inimtegevusest puutumata loodusega maa- või veeala, kus tagatakse looduslike koosluste säilimine ja kujunemine üksnes looduslike protsesside tulemusena. Seadus määratleb ka, et loodusreservaadis on keelatud igasugune inimtegevus, sealhulgas inimeste viibimine. Inimeste viibimine loodusreservaadis on lubatud järelevalve ja päästetööde ning loodusobjekti valitsemise eesmärgil. Teadustegevuse ning loodusobjektide seisundi jälgimise ja hindamise eesmärgil tohib loodusreservaadis viibida kaitseala valitseja nõusolekul.

## Vaata ka
*kaitseala
*looduskaitseala
*piiranguvöönd
*sihtkaitsevöönd

## Viited
 

## Välislingid
*Kehtiv Looduskaitseseadus
Franz Xaver Süßmayr

**Franz Xaver Süßmayr** (1766 – 17. september 1803) oli Austria helilooja, Wolfgang Amadeus Mozarti õpilane ja lähedane peresõber. Ta lõpetas Mozarti pooleli jäänud Reekviemi.
Raamatuteadus

**Raamatuteadus** ehk **biblioloogia** on teadusharu, mis uurib raamatute valmistamist ja levitamist.

Raamatuteadus võib haarata trükkimise ja raamatu ajalugu, trükikunsti, raamatukunsti, kirjastamist, raamatukaubandust, trükistatistikat, raamatusotsioloogiat, lektoloogiat jms. 

Raamatuteaduse haruks võib pidada **raamatulugu** (ajaloolist biblioloogiat), mis tegeleb raamatu ajalooga.

## Vaata ka
*Raamatuteaduse mõisteid
*Bibliograafia
*Raamatuasjandus

## Viited
Raamatuteaduse mõisteid

*Siin on loetletud [[raamatuteadus]]e mõisteid.



==A==
*[[aldiinid]]
*[[audioraamat]]

==B==
*[[bibliofiilia]]
*[[biblioloogia]]
==F==
*[[formaat]]
*[[frontispiss]]
==G==
*[[garnituur]]

==H==
*[[heliraamat]]

==I==
*[[inkunaabel]]
* *incipit''

## K
*kaltsupaber
*konvoluut
*ksülograafia
*kustos
*kõrgtrükk

## L
*litograafia
## M
*minuskel

## N
*nõudetrükk

## R
*raamat
*raamatulugu
*raamatuasjandus
*rariteet
*rullraamat

## S
*signatuur
*sügavtrükk
## T
*trükitüüp
## V
*vinjett
## Ä
*ääris
Raamatukoguteaduse mõisteid

''Siin on loetletud raamatukoguteaduse mõisteid. 

## A
*Aastakäik
*Aastaköide
*Annotatsioon
*Arhiivraamatukogu
*Auvis
*Avakogu

## B
*Bibliograafia

## D
*Digitaalraamatukogu

## E
*Epitoom
*The European Library
*Europeana

## I
*Ilmumisaasta
*Inkunaabel
*ISBN
*ISSN
*ISMN

## K
*Kataloog
*Kõrgkooliraamatukogu

## L
*Lasteraamatukogu
*Lasteraamatukogundus

## R
*Raamat 
*Raamatukoer
*Raamatukogu
*Raamatukogubuss
*Raamatukogudevaheline laenutus
*Rahvaraamatukogu
*Rahvusbibliograafia
*Rahvusraamatukogu
*Riigibibliograafia
*Rändraamatukogu

## S
*Sundeksemplar
*Säilituseksemplar

## T
*Teadusraamatukogu

## U
*UDK

## Ü
*Ülikooliraamatukogu
Hamida Djandoubi

**Hamida Djandoubi** (araabia حميدة جندوبي, umbes 1949 Tuneesia – 10. september 1977) oli viimane inimene Prantsusmaal ja Euroopa Liidus (toona Euroopa Ühendus), kellele karistuseks mõistetud surmanuhtlus viidi täide. Ta giljotineeriti Marseilles Baumettes'i vanglas. Talle määrati surmanuhtlus oma endise sõbratari Elisabeth Bousquet' piinamise ja tapmise eest.
Queenstown

**Queenstown** on mitme koha nimi: 
***[[Queenstown (LAV)|Queenstown]]**, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis
***[[Queenstown (Uus-Meremaa)|Queenstown]]**, linn Uus-Meremaal
*...

**Queenstown** on Iirimaa **[[Cobh]]i** linna endine nimi.
Eesti lennufirmade loend

''Siin on loetletud praegu tegutsevad ja varem tegutsenud Eesti lennufirmad. 

*Aero Airlines (endine)
*Aeroco (endine)
*Aeronaut (endine)
*Ago (endine)
*Air Livonia (endine)
*Airest (FLYEST)
*Avies (endine)
*Copterline (endine)
*Diamond Sky
*Eesti Lennukompanii ELK Lennuliinide AS (endine)
*Enimex (endine)
*Estonian Air (endine)
*Flylal Charter Eesti (endine)
*Fort Aero
*Marabu Airlines
*Nordica (endine)
*Nyxair
*Pakker Avio (endine)
*Panaviatic
*Regional Jet (Xfly) (endine)
*Smartlynx Airlines Estonia (endine)
Embraer

**Embraer (Empresa Brasileira de Aeronáutica S.A.)** on Brasiilia lennukivalmistaja. Lennukibaas asub São José dos Camposes, São Paulo osariigis Brasiilias. Embraer asutati 1969. aastal.

31. märtsil 2005 oli ettevõttel kokku 16 409 töötajat.

## Lennukid

### Kommerts

* EMB 110 Bandeirante
* EMB 120 Brasilia
* EMB 121 Xingú
* Embraer ERJ 145, koosnes ERJ 135, ERJ 140 ja ERJ 145.
* E-Jet (reaktiivlennukid), koosnes 170, 175, 190 ja 195

### Sõjaväeline

* Super Tucano/ALX
* AMX-T
* R-99A, R-99B ja P-99, Airborne Early Warning, kaugsensor ja merepatrulli lennuk, vastavalt
* Dassault Mirage 2000BR

### Korporatiivne

* Legacy 600
* Phenom 100
* Phenom 300

## Viited

## Välislingid

* Embraer'i koduleht (*inglise, portugali ja hiina keeles*)
Varbla vald

**Varbla vald** oli kohalik omavalitsus Pärnu maakonnas.

2016. aastal sõlmisid Lihula, Hanila, Varbla ja Koonga valla ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende nelja valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääneranna vald.

Varbla viimane vallavanem oli Kaido Selberg.

## Asustus
### Külad
Varbla vallas oli 40 küla: Allika, Aruküla, Helmküla, Haapsi, Hõbesalu, Kadaka, Kanamardi, Kidise, Kilgi, Koeri, Korju, Kulli, Käru, Maade, Matsi, Mereäärse, Muriste, Mõtsu, Mäliküla, Nõmme, Paadrema, Paatsalu, Piha, Raespa, Raheste, Rannaküla, Rauksi, Rädi, Saare, Saulepi, Selja, Sookalda, Tamba, Tiilima, Tõusi, Täpsi, Vaiste, Varbla, Õhu ja Ännikse küla.


Illuste Manor.JPG|Illuste mõisahoone
Uue-Varbla mõis.jpg|Uue-Varbla mõisahoone
Varbla kirik - Varbla church (3).jpg|Varbla kirik
Matsi sadam (2).jpg|Matsi sadam
Helkivad Ööpilved.jpg|Helkivad ööpilved Varbla Kooli kohal
Linnutee - Milky Way.jpg|Linnutee
Helmküla.jpg|Helmküla
Pöörilaiu tulepaak - Pöörilaiu lighthouse.jpg|Pöörilaiu tulepaak
Tuulegeneraator Varbla vallas.jpg|Tuulegeneraator
Riiulpilv.jpg|Riiulpilv
Virmalised 18.03.15.jpg|Virmalised
Sõmeri tuletorn.jpg|Sõmeri tuletorn


## Vaata ka
*Kolga looduskaitseala

## Viited

## Välislingid
Paikuse vald

**Paikuse vald** oli vald Pärnu maakonnas. 2017. aasta haldusreformiga sai osaks omavalitsuslikust Pärnu linnast.

Piirnes läänes Pärnu jõega.

Paikuse vallavanem oli Kuno Erkmann.

## Asustus
Vallas oli üks alev (Paikuse) ja viis küla: Põlendmaa, Seljametsa, Silla, Tammuru ja Vaskrääma.
 
## Ajalugu
Paikuse vald moodustati 24. oktoobril 1991. 1. novembril 2017 jõustus Audru valla, Paikuse valla, Pärnu linna ja Tõstamaa valla ühinemine ning moodustus uus omavalitsusüksus Pärnu linn.

## Vaata ka
* Paikuse-Reiu vabaõhulava

## Viited
Sauga vald

**Sauga vald** oli vald Pärnu maakonna keskosas.

Sauga valla naabriteks olid lõunas Pärnu linn, läänes Audru vald, põhjas Halinga ja Are vald ning idas Tori ja Paikuse vald ning Sindi linn.

Sauga viimane vallavanem oli Andres Hirvela.

## Asustus
### Alevik
Sauga

### Külad
Sauga vallas on 10 küla: Eametsa, Kiisa, Kilksama, Nurme, Pulli, Räägu, Rütavere, Tammiste, Urge ja Vainu küla.

## Ajalugu
24. oktoobril 1991 muudeti Sauga külanõukogu Sauga vallaks. 2017. aastal ühines Sauga vald Tori vallaga.

## Vaatamisväärsused
Pärnu jõe paremal kaldal, Sindi sillast 2&nbsp;km ülesvoolu asub Pulli, mis on Eesti vanim muinasasula (8500–9000 eKr).

## Viited
Tahkuranna vald

**Tahkuranna vald** oli vald Pärnu maakonnas.

Tahkuranna valla naabriteks olid põhjas Pärnu linn, lõunas Häädemeeste vald ning idas Surju ja Paikuse vald.

Tahkuranna viimane vallavanem oli Karel Tölp.

## Asustus
Vallas oli üks alevik (Võiste) ja üheksa küla: Laadi, Leina, Lepaküla, Mereküla, Metsaküla, Piirumi, Reiu, Tahkuranna ja Uulu küla.

## Ajalugu
19. detsember 1991 muudeti Uulu külanõukogu Uulu vallaks, mis nimetati 1. juunil 1995 ümber Tahkuranna vallaks.

2017. aasta haldusreformi käigus liideti Tahkuranna vald Häädemeeste vallaga.

## Vaatamisväärsused
Vallas alale jäi Konstantin Pätsi ausammas. 1. augustil 2014 avati Lottemaa teemapark.

## Viited

## Välislingid
* Tahkuranna valla koduleht
Tori vald (1991)

**Tori vald** oli vald Pärnu maakonna kirdeosas. Valla üldpindala oli 281 km2, mis moodustas 5,87% Pärnumaast. Territooriumist 43% oli metsamaad, 19% sood ja rabad ning 38% põllumaad. Tori valla naabriteks on põhjas Vändra ja Tootsi vald, lõunas Paikuse vald, läänes Are ja Sauga vald ning idas Viljandi maakond. Tori vallas oli kaks põhikooli, lasteaed, rahvamaja, muuseum, kaks raamatukogu, sotsiaalmaja. Tori vallavanem oli Kaie Toobal.

2017. aasta haldusreformi käigus liitus Tori vald Are valla, Sindi linna ning Sauga vallaga. Loodud omavalitsus kannab nime Tori vald.

## Asustus
### Alevik
Tori

### Külad
Tori vallas oli 20 küla: Aesoo, Elbi, Jõesuu, Kildemaa, Kuiaru, Kõrsa, Levi, Mannare, Muraka, Muti, Oore, Piistaoja, Randivälja, Riisa, Rätsepa, Selja, Taali, Tohera, Urumarja ja Võlli.

## Ajalugu
Tori kihelkonna nime on vanades kirjades esmamainitud 1544. aastal. 19. detsembril 1991 muudeti Tori külanõukogu Tori vallaks. 2017. aastal ühines Tori vald uue Tori vallaga.


Tori kirik2.jpg|Tori kirik
Tori Kesk-Devoni liivakivipaljand.JPG|Tori Kesk-Devoni liivakivipaljand
Tootsi jaamahoone.jpg|Tootsi raudteejaama hoone
Taali mõisa peahoone.jpg|Taali mõisa peahoone
Riisa raba.JPG|Riisa raba
Tori iiesaar.JPG|Tori hiiesaar


## Vaata ka
*Tori hobune

## Viited
Susan Faludi

**Susan Charlotte Faludi** (sündinud 18. aprillil 1959) on Pulitzeri preemia pälvinud ameerika ajakirjanik.

## Elukäik
Faludi sündis New Yorgis Queensi linnaosas 1959. aastal. Tema ema oli koduperenaine ja ajakirjanik. Tema isa oli fotograaf, kes oli emigreerunud Ungarist. Ta lõpetas Harvardi 1981 ja temast sai ajakirjanik. Ta kirjutas artikleid sellistele ajalehtedele nagu The New York Times, Miami Herald, Atlanta Constitution, San Jose Mercury News ja The Wall Street Journal. 1980. aastatel kirjutas ta mitu artiklit feminismist ja sellevastasest liikumisest.

## Raamatud
Susan C. Faludi on raamatute "Tagasilöök: Deklareerimata sõda Ameerika naise vastu" (1992) ("Backlash: The Undeclared War Against American Women") ja "Kangestunud: Ameerika mehe reetlikus" (1999) ("Stiffed: The Betrayal of the American Man") autor.

Esimeses raamatus vaidles ta vastu väitele, nagu oleks feminism saanud 1980. aastatel tagasilöögi, kuna levis negatiivne stereotüüp karjäärile orienteeritud naisetest. Faludi väitis, et need, kes leiavad, et "naise koht on kodus lapsi karjatades" on silmakirjateenrid, kuna neil on endal sellised naised, keda nad kritiseerivad. See töö sai Rahvusvahelise raamatukriitikute ühenduse auhinna 1992. aastal.

Teises raamatus analüüsis Faludi Ameerika meest. Ta väitis, et kuigi paljud võimulolijad on mehed, on siiski paljudel meestel vähe võimu. Ameerika mehed peavad pidevalt tõestama, et nad on tugevad, oma perekonda ülal pidama ja kõvasti tööd tegema. Lõpeks võib selline pingutamine päädida alatasustatud töö või töötusega ja ka naine hülgab lõpuks sellise mehe. Ameerika ühiskonna muutustest on mõjutatud nii mehed kui ka naised ja on vale hukka mõista üksikut meest probleemi eest, mida ta pole põhjustanud ning mille pärast ta kannatab sama palju kui naine.

## Tunnustus
Ta pälvis 1991. aastal Safeway Stores Inc kohta rääkiva artikli eest Pulitzeri preemia. Pulitzeri preemiate komitee leidis, et see artikkel näitas "inimressursi kulude suurt osatähtsust suures rahanduses".

## Viited


## Vaata ka
* Kolmanda laine feminism
Iljušin

**Iljušin** (praegune ametlik nimi: Открытое Акционерное Общество «Авиационный Комплекс им. С. В. Ильюшина» – 'avatud aktsiaselts S. V. Iljušini nim. Lennunduskompleks') on Venemaa (varem Nõukogude Liit) lennukitootmisettevõte. Selle rajas Sergei Iljušin.

## Iljušini lennukeid

* Iljušin Il-2
* Iljušin Il-4
* Iljušin Il-10
* Iljušin Il-12
* Iljušin Il-14
* Iljušin Il-18
* Iljušin Il-20
* Iljušin Il-28
* Iljušin Il-32
* Iljušin Il-32
* Iljušin Il-36
* Iljušin Il-38
* Iljušin Il-62
* Iljušin Il-76, Il-76D
* Iljušin Il-78
* Iljušin Il-80
* Iljušin Il-86
* Iljušin Il-96
* Iljušin Il-103
* Iljušin Il-114
* Iljušin Il-214

## Välislingid
* Koduleht
Münster

**Münster** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Münsteri ringkonna halduskeskus.
Linna nimi tuleb ladina sõnast *monasterium* 'klooster'.

## Ajalugu

Münster Vestfaalis, sai linnaõigused 1170. aastal.

1648. aastal sõlmiti linnas Vestfaali rahu, mis lõpetas kolmekümneaastase sõja.

Teises maailmasõjas hävis linn suures osas, kuid ehitati vanas stiilis taas üles.

Linnas asub 1780. aastal asutatud Münsteri ülikool.
## Vaata ka
*Münsteri piiskopkond
## Viited

## Välislingid

* Münsteri koduleht
* Tourist-Info
Antonov

**Riigiettevõte Antonov** (ukraina keeles *Державне підприємство "Антонов"*, *Deržavne pidpriemstvo "Antonov"*), enne seda **Antonovi-nimeline lennundusalane teaduslik-tehniline kompleks** (ukraina keeles: *Авіаційний науково-технічний комплекс імені Антонова*, *АНТК ім. Антонова*, *Aviatsijnij naukovo-tehnitšnij kompleks imeni Antonova*, *ANTK im. Antonova*), on Ukraina (varem Nõukogude Liidu) lennukeid konstrueeriv ja valmistav ettevõte, mis kuulub 2015. aastast riiklikku kontserni Ukroboronprom. 

## Ajalugu
1946. aasta 31. mail loodi NSV Liidu Ministrite Nõukogu määrusega Novosibirski lennukitehases erikonstrueerimisbüroo nr 153 (*OKB-153*), mille juhatajaks määrati O. K. Antonov. Büroo esimeseks ülesandeks oli luua põllumajandustöödeks vajalik hea lennuk, milleks saigi hiljem An-2. Samal ajajärgul arendati büroos purilennukid A-9 ja A-10, mida ehitati väikese sarjana. Ettevõtte peakorter asub alates 1952. aastast Harkivis Ukrainas. Ettevõte on saanud nime peakonstruktor Oleg Antonovi järgi. 

## Struktuur
Riigittevõtte Antonov üks allüksus on lastilennuettevõte Antonov Airlines, mille lennukipargis on maailma suurimad lastilennukid An-225 ja An-124-100. Antonovile kuulub ka rahvusvaheline Antonovi lennujaam.

## Lennukid
* An-2
* An-3
* An-6 
* An-8
* A-9
* A-10
* An-10
* A-11
* An-12
* A-13
* An-14
* A-15
* An-22
* An-24
* An-26
* An-28
* An-30
* An-32
* An-70
* An-71
* An-72
* An 74
* An-124
* An-140
* An-178
* An-196 Lyutyy (Лютий), lendav droon
* An-225

## Galerii

Flugzeug Antonov An-2 D-FKMC.jpg|An-2
Antonow A-15 1999 by Jiri Havlice.jpg|Purilennuk A-15
Yugoslav Air Force Antonov An-12 Milinkovic.jpg|AN-12
Antonov An-70 Ramenskoye Airport 2013 (cropped).jpg|An-70
Antonov An-71 Kiyv 2019 14.jpg|An-71
Antonov AN-74TK at Farnborough 2004-4.jpg|An-74
First Ukrainian serial production An-148.jpg|An-148
Antonov An-178 rollout ceremony.jpg|An-178
AN225down.jpg|An-225


## Viited

## Välislingid

* Ettevõtte veebisait (ukraina, vene ja inglise keeles)
*Antonovi purilennukid ja lennukid