open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**Eurovisiooni lauluvõistlus 2000** oli 45. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus 13. mail 2000 Globenis Stockholmis.  

Lauluvõistluse õhtujuhid olid Rootsi saatejuhid Kattis Ahlström ja Anders Lundin.  

Võitjateks kuulutati duett Olsen Brothers, kes esindas Taanit lauluga "Fly on the Wings of Love".  

Taanit ei peetud enne võistlust suureks favoriidiks, mistõttu nende võit oli pigem üllatus. Kõigis kihlveotabeleis ja Globenis toimunud hääletusel troonis esikohal hoopis Eesti ja Eda-Ines Etti lauluga "Once in a Lifetime", keda arvati võistlust võitvat. 
 
13 000 vaatajat mahutav Globen Arena oli 2000. aastal suurim saal, kus lauluvõistlust oli läbi viidud. Esimest korda ajaloos anti välja ametlik CD kõigi osalenud lauludega.

Läti ansambel Brainstorm debüteeris riiki lauluga "My Star". Holland aga oli sunnitud teleülekande katkestama seoses riigis asuva ilutulestikutehase plahvatusega, milles hukkus paarkümmend inimest. 

## Tulemused

## Punktitabel

## Kaart
Turteltuvi

**Turteltuvi** (*Streptopelia turtur*) on tuvilaste sugukonda turteltuvi perekonda kuuluv lind.

Turteltuvi nimi tuleneb linnu järjest korratavast uinutavas laadis hüüust "turrrturrr...", mis kõlab aprilli lõpust augustini välja. Lind painutab häälitsedes pead ja puhevil kaela ning teeb seejuures kergelt noogutavaid liigutusi. Esitlusi võib kuulda varahommikuti, pärastlõunal ja ka keskpäeva paiku. Selle põhiülesanne on emaslindude peibutamine. Eesti keelde on sõna laenatud keskalamsaksa keelest (< *turteldūve*).

Turteltuvid on vägagi territoriaalsed ja kui tarvis, võivad nad võidelda juba olemasoleva eest. Viimast väldivad nad oma mängulennuga, mis põhineb teiste liikide eeskujudel. Lind tõuseb teravnurga all lendu, teeb mõne tiivaplaksu, jõuab umbes 20 m kõrgusele, seisatab seal ja keerleb allapoole, laiutades oma saba, nii et selle valge ääris paistab kaugele, ja sageli laugleb kohe lõputiirule. Need mängulennud moodustavad vahel ka osa lembemängust, kuid siis on lendu tõustes tiivalöögid innukamad ja kiiremad.

Pesa ehitavad nad madalasse põõsasse või heki sisse ja see on tuvidele iseloomulik hõre oksalasu. Kuid kui turteltuvil on olnud pesitsemise ajal ebameeldivaid kogemusi, võib ta oma pesa ehitada mõne teise linnu rajatise peale. Emaslind muneb tavaliselt kaks muna ja poegi toidetakse, nagu tuvidel kombeks, pugust saadava tuvipiimaga. Tuvide puhul erakordse nähtusena järgneb pärast kurnaga lõpulejõudmist bioloogiliselt pealesurutud sigimispaus, mis lükkab uue pesitsemise edasi ja laseb lindudel vahepeal kosuda.

Turteltuvi juures on muudki tuvidele ebatavalist. Näiteks on nad ainsad rändtuvid Euroopas – septembris lendavad nad Aafrikasse ja naasevad sealt aprillis. Need linnud rändavad päeviti laial rindel ja tavaliselt suurel arvul: ainsa päeva vältel on loendatud Maltalt üle rändamas umbes 20 000 lindu.

Turteltuvi on meil ainus tuvi, kes hoidub täisehitatud aladest. Ta on üsna tavaline lind hõredates metsaservades või hekkides ning eriti armastavad nad sooje päikeseküllaseid ja turvalisi paiku.

Eestis hinnatakse turteltuvi pesitsusaegset arvukust 1000–3000 paarile.

2017. aastal on ta Eesti aasta lind.

Rahvusvaheline Looduskaitseliit (IUCN) loeb turteltuvi ohualtiks liigiks. Liigi arvukus on Euroopas märgataval vähenenud, eriti tugevalt on vähenenud Venemaa ja Kesk-Aasia populatsioonid. Turteltuvi arvukuse vähenemise põhjuseks on muu hulgas pesa  rajamiseks sobilike elupaikade vähenemine ning jaht rändeteel ja talvitusaladel.

## Viited

## Välislingid

* 

*Liigikirjeldus TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas; bio.edu.ee
Akwa Ibomi osariik

**Akwa Ibomi osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria lõunaosas. 

Jaguneb 31 omavalitsusalaks: Abak, Eastern Obolo, Eket, Esit-Eket, Essien-Udim, Etim-Ekpo, Etinan, Ibeno, Ibesikpo-Asutan, Ibiono-Ibom, Ika, Ikono, Ikot-Abasi, Ikot-Ekpene, Ini, Itu, Mbo, Mpkat-Enin, Nsit-Atai, Nsit-Ibom, Nsit-Ubuim, Obot-Akara, Okobo, Onna, Oron, Oruk-Anam, Udung-Uko, Ukanafun, Uruan, Urue-Offong-Oruko ja Uyo.

Osariik on nafta- ja maagaasi tootmise keskus.

Elanikud on valdavalt kristlased, vähem on animiste.

## Välislingid

*Osariigivalitsus
Abakaliki

**Abakaliki** on linn Nigeeria kaguosas Enugust umbes 40 km idas, Ebonyi osariigi pealinn. Varasemas haldusjaotuses kuulus ta Enugu osariiki.

Linnaelanikud on peamiselt ibod.

Abakaliki on riisi, jamsi, manioki ja palmiõliga kauplemise keskus.

Kohalikku lupja kasutatakse tsemendi tootmiseks.

Linnas on 1996. aastal asutatud Abakaliki ülikool.
Lagos

**Lagos** (joruba Èkó) on linn Nigeerias Lagose osariigis. Asub Atlandi ookeani rannikul Lagose laguuni ääres.

See on üks Aafrika suuremaid linnu, 2014. aasta seisuga oli seal 15 118 780 elanikku. 

Lagos oli Lagose koloonia halduskeskus 1861–1906, Lõuna-Nigeeria koloonia ja protektoraadi halduskeskus 1906–1914 ning Nigeeria protektoraadi halduskeskus 1914–1960. Nigeeria iseseisvudes 1960. aastal sai linnast riigi pealinn, kuid 1991. aasta detsembris viidi see üle Abujasse. Lagos oli ka Lagose osariigi pealinn alates selle loomisest 1967. aastal, kuid see viidi üle Ikejasse juba 1976. aastal.

Lagos on riigi äri- ja tööstuskeskus.

Lagos ei moodusta terviklikku haldusüksust, küll aga hõlmab see mitut kohaliku omavalitsuse üksust. Linnasüdame moodustavad Lagos Island, Lagos Mainland ja Eti-Osa.

## Viited
Egbad

**Egbad** (*Egba*) on jorubate subetnos. 

Nad elavad Nigeeria lääneosas. Paljud egbad elavad Oguni osariigi pealinnas Abeokutas. 

## Ajalugu
Egbad kuulusid algselt Oyo kuningriiki. Kui Oyo riik 19. sajandi esimesel poolel kokku varises, said egbad iseseisvaks. 

Egbad pidasid edukaid hõimusõdasid Dahomee kuningriigiga. Nende edu põhines osalt sellel, et nad varjusid Olumo kaljusse, mille juurde nad rajasid Abeokuta ('kalju all') linna. 

Egbad jagunevad akedeks (Ake), ovudeks (Owu), okeonadeks (Okeona), gbaguradeks (Gbagura) ja ibaradeks (Ibara). Igal rühmal on oma kuningas. Koloniaalvõimu ajal määrasid britid Ake *[[alake]]* (Ake kuninga) ülemvalitsejaks. Seetõttu kutsutakse teda nüüd sageli Egbamaa alakeks. Mainitud rühmade kuningate tiitlid on Egbamaa *alake*, Owu *olowu*, Gbagura *agura*, Okeona *oshinle* ja Ibara *olubara*.  

## Tuntud egbasid
*Mofolorunsho Oyebade Lipede, Egbamaa *alake* 1972–2005
*William John Campbell, Sierra Leone pealinna Freetowni linnapea (tema ema Sarah Campbell oli egba)
*Lisabi, 19. sajandi sõdalane
*Olusegun Obasanjo, endine Nigeeria president 
*Fela Kuti, muusik ja ühiskonnategelane
*Olukoye Ransome-Kuti, arst
*Thomas Adeoye Lambo, psühhiaater 
*Prince Bola Ajibola, kohtunik 
*Saburi Biobaku, ajaloolane
*Chief Peter Olakeinde Sogbesan, ametnik
*F. R. A. Williams, jurist
*Adebowale Babatunde Lipede, arst, filantroop
*Ebenezer Obey Fabiyi, muusik
*Wole Soyinka, kirjanik
*Akinola Adewale Victor, data processing officer
*Moshood Abiola, ettevõtja ning poliitik
*Adekoyejo Moses Majekodunmi, arst ja poliitik
William John Campbell

**William John Campbell** (sündinud Nigeerias) oli Sierra Leone poliitik, Freetowni linnapea. 

Tema ema oli egba Sarah Campbell ja isa oli ife John Campbell.

Tema vend  John William Campbell oli Freetownis Connaughti haigla taimetark.  

Campbellide perekonnal oli Freetownis Fourah Bay tänava ääres suur maatükk, mida hüüti "Fire burn" ('tule põletatud'), sest see oli nii suur. 

William John Campbell on maetud Freetowni Race Course'i kalmistule.
1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**Eurovisiooni lauluvõistlus 1999** oli 44. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus 29. mail 1999 Iisraelis Jeruusalemma Rahvusvahelises Konverentsikeskuses. Samas paigas toimus lauluvõistlus ka 1979. aastal. Õhtut juhtisid Yig'al Ravid, Dafna Dekel ja Sigal Shaẖmon. See oli lauluvõistluse ajaloos teine kord, mil võistlus toimus väljaspool Euroopat (s.t varem 1979. aastal samuti Jeruusalemmas). 

1999. aastal muutus ka tähtis punkt reeglites. Nimelt ei olnud riigid kohustatud saatma võistlusele riigikeelset laulu. Lisaks sellele otsustati, et Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik ja Hispaania, kes maksavad Euroopa Ringhäälingute Liidule kõige suuremaid summasid, saavad automaatse õiguse osaleda igal aastal. 1999. aastal otsustas Iisraeli rahvusringhääling ka mitte kasutada orkestrit.

Muidu üle 3000 inimesele ehitatud Usshishkini saal mahutas võistluse ajal paar tuhat inimest, kuna telesaate jaoks ehitatud lava võttis enda alla märkimisväärse osa istekohti. See oli nii saali suuruse kui ka publiku hulga poolest viimaste aegade üks väiksemaid Eurovisiooni lauluvõistlusi (ja on selleks jäänudki). Lavakujunduse keskne element oli päike, mille kiired vahetasid värvi ja asendit. Punktid loeti kokku kõrgemale rõdule paigaldatud suure ekraani ees. Eesti televaatajate hääled edastas Mart Sander.

Lauluvõistluse võitis üheks favoriidiks peetud Rootsi laulja Charlotte Nilsson, kes esitas laulu "Take Me to Your Heaven". Seniste osalemiskordade kõrgeima tulemuse, teise koha, saavutas Island. Suurfavoriidiks peetud Küpros aga teenis kõigest 2 punkti ning jäi eelviimaseks. Salvestatud taustavokaali kasutanud Horvaatialt eemaldati hiljem karistuseks 1/3 kogutud punktisummast, kuna kõik lauluhääled peavad Eurovisioonil kõlama elavas esituses. 

Õhtu lõpuosas andis võitjatele auhinna üle eelmise aasta võitja Dana International (kes komistas ning kukkus laval nii saalipubliku kui ka miljonite televaatajate silme all selili). Pärast võidulaulu kordusesitust esitasid kõik võistlejad ühislauluna 1979. aasta võiduloo "Halleluuja", et avaldada toetust Kosovo kriisis kannatanutele. 

## Tulemused

## Punktitabel

## Kaart
Alexander Friedrich

**Alexander Friedrich Wilhelm Albrecht Georg** (25. jaanuar 1863 Kopenhaagen – 26. märts 1945) oli Hessen-Kasseli maakrahv 14. oktoobrist 1888 kuni 15. märtsini 1925, mil ta tiitlist loobus.

Tema vanemad olid Hessen-Kasseli maakrahv Friedrich Karl Georg Adolf ja Preisimaa printsess Marie Anne Friederike. 

## Välislingid
*Sissekanne saidil thePeerage.com
Jaak Reichmann

**Jaak Reichmann** (28. mai 1874 Tarvastu vald, Viljandimaa – 1. mai 1945 Tallinna vangla) oli eesti kohtunik ja poliitik, alates 13. novembrist 1918 Kohtukoja esimees.

## Välislingid
*
Muusa (Laura Põldvere)

**"Muusa"** on Laura 2007. aastal välja antud debüütalbum.  

"Muusa" plaadiesitluskontserdid toimusid 24. oktoobril 2007 Tallinnas klubis Bonny & Clyde, 25. oktoobril Pärnus klubis Mirage ja 26. oktoobril Tartus Atlantises

Eesti Muusikaauhindadel 2008 sai "Muusa" aasta albumi auhinna.

## Ajalugu
Plaadi kujundus on lihtne: lumivalge ümbris, käsitsikirjas sise- ja välistekstid. Tavalist vahevoldikut pole, seda asendab sisetaskus valik fotosid Laura Põldverest.

Album osutus interneti muusikapoes Muusika24 suurima läbimüügiga MP3-albumiks.

6. detsembril 2007 jõudis teleekraanidele režissöör Kaimar Kuke lavastatud video laulust "Muusa".

## Lugude nimekiri
# Muusa – 3:36 
# Lunatic – 4:29
# Sunflowers – 3:05 
# Sinu enda stoori – 3:26 
# Moonwalk – 3:21 
# 581C – 5:01 
# Vihm – 3:40 
# Lihtsad asjad – 3:24 
# Repriis – 1:49 
# One & One – 4:17 
# Predaator – 3:30 

## Viited

## Välislingid
* Jarmo Siim. Tartu Postimehe eksklusiiv: vaata Laura Põldvere uut videot. Tartu Postimees, 6. detsember 2007
Ušguli

**Ušguli** (gruusia უშგული) on osaliselt UNESCO kaitse all olev algupärane kogukond Gruusias Ülem-Svanethis (Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas Mestia rajoonis).

Ušguli asub Kaukasuse ühe kõrgeima tipu Šhara jalamil. Seal elab ligi 70 perekonda (umbes 200 inimest), nende jaoks on olemas ka väike kool. Kuus kuud aastas katab piirkonda lumi, mis sageli katkestab piirkonna ainsa ühenduse välismaailmaga: maantee Mestiasse. Külasid iseloomustavad rohked Svanethile ainuomased kaitsetornid. Kaitsetornidega miljöö kaitsmiseks on osa hoonestust võetud UNESCO maailmapärandi nimekirja. 

Ušguli koosneb 5 külast:

*Žibiani &nbsp;&nbsp;(gruusia ჟიბიანი) – asub 2100 m kõrgusel üle merepinna
*Tšvibiani (gruusia ჩვიბიანი)
*Tšažaši &nbsp;(gruusia ჩაჟაში)
*Murkmeli (gruusia მურყმელი)
*Lamjurishi (gruusia ლამჯურიში).

Piirkonna kõrgusvahemik on 2086–2200 meetrit. Euroopas ei asu ükski küla nii kõrgel.

Kõrgeim, Žibiani küla on korrapärase edela–kirdesuunalise planeeringuga. Külast kirdesse jääval künkal asub Lamaria kiriku ansambel, mis pärineb 12. sajandist. Lamaria kiriku seinamaalingud on suurepäraseks näiteks Gruusia renessansiaja maalikunstist.

Pärimuse kohaselt oli Murkmeli küla kohal kõrgemal järsakul paistvais varemeis legendaarse Gruusiat 11. ja 12. sajandi vahetusel valitsenud kuninganna Tamari suveresidents, Tšažaši küla kõrval asuval künkal asuvais varemeis aga tema talveresidents.

1987. aasta veebruaris põhjustas mitu nädalat katkematult kestnud lumesadu Svanethis katastroofiliste tagajärgedega lumelaviinide laine, mille tulemusena hävisid külade uuemad ehitised ja hukkus suur hulk elanikke. Üksnes enamus ajaloolistest tornidest ja tugevamad hooned jäid püsti. Laiema üldsuse eest varjutas selle katastroofi aasta varem toimunud Tšornobõli katastroofi tagajärgede likvideerimine. Tänaseni on Murkmeli küla valdavalt varemeis. Kunagisest 45 perekonnast elab seal vaid mõni üksik.

## Viited

## Välislingid

* Ushguli – Svanetia
* По Сванетии
* Sarnaste kaitsetorn-elamute kohta Põhja-Kaukasuse põhjanõlvadel Tšetšeenias ja Dagetanis vt: Аркадий Гольдштейн. Башни в горах. Москва : Советский художник, 1977 / Tartu Linnaraamatukogus
Duarte Pio, Bragança hertsog

**Duarte Pio de Bragança** (sündinud 15. mail 1945 Šveitsis Bernis) on Portugali kuningliku perekonna pea (kuningliku nimega **Duarte III**) ja 24. Bragança hertsog alates 24. novembrist 1976.

1910. aastal sai Portugali kuningriigist pärast sõjaväelist riigipööret vabariik. Viimane kuningas Manoel II põgenes Londonisse eksiili, tema isa ja vend tapeti.

Dom Duarte Pio de Braganca on õppinud sõjaväelises kolledžis ning lõpetanud Lissaboni tehnikaülikooli agronoomiainstituudi. 

Kuigi Portugal on alates 1910. aastast vabariik, kannab rahvas südames Bragança hertsogit kui oma ajaloo elavat esindajat. Dom Duarte Pio päris hertsogkonna ja nõudeõiguse Portugali troonile 1976. aastal, kui tema isa suri. Tema vanaisa Dom Miguel on ka Belgia kuninga, Luksemburgi suurhertsogi ja Liechtensteini printsi vanaisa. Tema vanavanaisa kaudu on tal tugevad sugulussidemed ka teiste kuninglike peredega Euroopas. 

1950. aastal tühistas Portugali president seaduse, mille alusel kuninglik perekond oli riigist välja saadetud ning hertsog ja tema perekond said pöörduda tagasi kodumaale. (Kreeka valitsus näiteks keelab endiselt kunagiste kuningakodade pärijaid riiki lubamast.)

Portugali sõja ajal Aafrikas teenis Dom Duarte Angolas õhujõudude leitnandina, olles helikopteri piloot 1967–1971.

1995. aastal abiellus ta Portugali ettevõtja Dona Isabel de Herédiaga, tseremoonia oli riikliku tähtsusega sündmus ja toimus Lissabonis Jeronimose kloostris. Kohal olid enamiku Euroopa kuningakodade esindajad, riigi president ja peaminister oma kabinetiga, diplomaatiline korpus. Abielupaaril on kolm last, pere elab Lissaboni lähedal Sintras.

## Tunnustus
*Annami draakoni orden

## Viited

## Välislingid
*Casa Real Portuguesa
*Fundação da Casa de Bragança
*Perekonnapilt
Duarte Nuno, Bragança hertsog

**Duarte Nuno Fernando Maria Miguel Gabriel Rafael Francisco Xavier Raimundo António de Bragança** (23. september 1907 – 24. detsember 1976) oli Portugali kuningliku perekonna pea (kuningliku nimega **Duarte II**) ja Bragança hertsog alates viimase Portugali ja Algarvede kuninga Manuel II surmast 2. juulil 1932 (Portugali kuningliku perekonna miguelistliku haru pea alates 21. juulist 1920).
Eurovisiooni tantsuvõistlus

**Eurovisiooni tantsuvõistlus** oli rahvusvaheline võistlustantsuvõistlus, mida korraldas Euroopa Ringhäälingute Liit (EBU). 

Esimene tantsuvõistlus toimus 1. septembril 2007 Londonis. Võitis Soome. 

2009. aastal pidi võistlus toimuma Aserbaidžaanis ja 2010. aastal Poolas Varssavis, kuid tühistati EBU sõnul "valdava huvipuuduse" tõttu.
Karel Rüütli

**Karel Rüütli** (sündinud 25. detsembril 1978 Tartus) on Eesti poliitik ja Sotsiaaldemokraatliku erakonna liige. Ta on olnud XI ja XII Riigikogu liige ning Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimees.

## Haridus
Karel Rüütli on lõpetanud 1997. aastal Valga Gümnaasiumi ja 2004. aastal Eesti Põllumajandusülikooli metsatööstuse erialal.

## Töö
Rüütli on töötanud AS-is EcoPro projektijuhina (2002–2005) ja keskkonnaministri nõunikuna (2005–2007).

Ta oli AS Eesti Loto nõukogu liige aastatel 2003–2007, Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liige aastatel 2005–2007 ja AS-i Tartu Veevärk nõukogu liige aastatel 2005–2007.

Karel Rüütli kuulub 2012. aastast Eesti Jahimeeste Seltsi juhatusse ning on Riigikogu jahimeeste toetusrühma esimees.

Alates 2014. aastast on ta Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liige.

## Ühiskondlik tegevus

* 2000–2002 Eesti Põllumajandusülikooli (EPMÜ) Üliõpilasesinduse aseesimees, Valitsuse liige ja Nõukogu liige ning Eesti Linnade Liidu volikogu liige
* 2002 EPMÜ Üliõpilaskonna Sihtasutuse üks asutajaid
* 2003–2004 MTÜ Rahvaliidu Noored esimees
* 2008 Heino Tederi metsatalu-koolituskeskuse SA nõukogu liige
* 2009–2014 Eesti Gaidide Liidu ja Eesti Skautide Ühingu SA nõukogu liige

## Poliitiline tegevus

Aastatel 2001–2010 oli Karel Rüütli Eestimaa Rahvaliidu liige. Aastatel 2001–2003 oli ta MTÜ Rahvaliidu Noored esimees; 2004–2005 Eestimaa Rahvaliidu volikogu aseesimees ning 2008–2010 juhatuse esimees. Aastatel 2005–2007 oli Karel Rüütli Tartu Linnavolikogu liige.

Alates 20. jaanuarist 2011 on Rüütli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.

Ta on olnud XI ja XII Riigikogu liige. Ta on kuulunud Riigikogu rahanduskomisjoni ja on olnud Riigikogu jahimeeste toetusrühma liige.

19. märtsil 2016 valiti Karel Rüütli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Harjumaa piirkonna aseesimeheks.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Merilyn Rüütli. Peres kasvavad pojad Karl Erik ja Hans Robert ning tütar Roosi Karolina.

## Viited
Jaani seegi kalmistu

**Jaani seegi kalmistu** on ajalooline kalmistu Tallinna Kesklinna linnaosas.

Jaani seegi kalmistu asus kohal, kus tänapäeval on Tornimäe tänav. Arheoloogiliste uuringute kohaselt jäi seegi kalmistu suuresti praeguse Tartu maantee läbimurde alale. Kalmistule maeti inimesi 18. sajandi II pooleni, kuni 1772. aastal Venemaa keisrinna Katariina II keelas linna kirikaedadesse matmise. Jaani seegi kalmistu ei erine teistest tavalistest surnuaedadest. Sinna maeti tavalised küla- või linnaelanikud. Kalmistu eksisteeris arvatavasti juba 13. sajandil, ehkki otseseid andmeid selle kohta ei ole. Kuulsaid inimesi, kes kultuurilooliselt või muul moel olulised oleksid, Jaani seegi kalmistule tõenäoliselt maetud ei ole. Kuulsate inimeste jaoks olid juba tollal eraldi matmispaigad, samuti kirikud. Kalmistule on maetud peaaegu 500 aasta jooksul umbes 6000–7000 inimest. Kalmistule maeti Jaani seegi hoolealuseid, tõenäoliselt ka Tallinna eeslinna ja ümberkaudsete külade elanikke.

Esimesed arheoloogilised väljakaevamised selles piirkonnas algasid 1994. aastal, enne seda, kui algasid Stockmanni kaubamaja ehitustööd. Kaevamiste käigus aastatel 2001–2004 tuli kalmistualalt välja 2315 luustikku ning vähesel määral hauapanuseid, põhiliselt ehteid ja münte 17.-18. sajandist. Pärast luustike antropoloogilisi uuringuid  luustikud Liiva kalmistule. Leiumaterjal  Ajalooinstituudile. Andmed leitud luustike kohta säilitatakse arhiivis. Hiljem saab näiteks kalmistutest või linna demograafilisest ajaloost huvitatud uurija neid materjale kasutada.

## Vaata ka
*Tallinna Jaani Seegi kirik
Vesimutt

**Vesimutt** ehk **harilik vesimutt** ehk **tava-vesimutt** (*Neomys fodiens*) on karihiirlaste sugukonda kuuluv poolvee-eluline loom. 

Vesimuti levila hõlmab Euraasia põhjaosa Suurbritanniast Põhja-Koreani.

Vesimuti tüvepikkus on 63–69 mm, sabapikkus 47–82 mm ja tagakäpa pikkus 16–20 mm.
Tema keha on kaetud lühikeste karvadega. 

Vesimutid elavad valdavalt üksikelu. Ta on eriti aktiivne öösel. 

Vesimutt on üks vähestest mürgistest imetajatest: oma mürgise süljega halvab ta väiksemaid loomi, inimesele mürk märkimisväärselt ei mõju. 

## Viited

## Välislingid
*
Paektu-san

**Paektu-san** (ka Baekdu, korea 백두산 või 白頭山 'valgepeamägi'; hiina 长白山 *Changbai Shan* 'igavesti valge mägi') on vulkaan Hiina ja Põhja-Korea piiril, 2744&nbsp;m.

Mäe tipus asub kraatrijärv nimega Taevane järv, mis on kuni 384&nbsp;m sügav ja väga külma veega. Mäe ja püha järve kohta koos kasutatakse ka nime Baitou. Järvest voolab välja oja, moodustades 70&nbsp;m kõrguse kose.

Mäe nõlvad on 2000&nbsp;m kõrguseni kaetud metsaga. Seal elavad tiigrid, karud, leopardid, hundid, metskitsed ja metssead. Hiina poolel on mets inimtegevusest puutumata, kuid Korea poolel on madalamatel nõlvadel ulatuslikku raiet tehtud.

Arvatakse, et suur purse umbes 1000. aasta paiku tekitas kraatrijärve. Kraater võis tekkida ka 1597. aastal, kui on teada viimane suurem purse. Vulkaan purskas viimati 1903. aastal.

Paektu-san on kogu Korea kõrgeim mägi (2744&nbsp;m), ühtlasi ka Kirde-Hiina ehk Mandžuuria kõrgeim punkt. Korealased peavad mäge pühaks ja arvavad, et sealt on pärit nende esivanemad. Võrdluseks Lõuna-Korea kõrgeim tipp Hallasan Jeju saarel on vaid 1950&nbsp;m kõrgune ning teisena Jirisan mandriosas 1915&nbsp;m kõrge.
Aaron Burckhard

**Aaron Burckhard** (sündinud 14. novembril 1963) on Ameerika Ühendriikide trummar. Ta mängis koos Nirvanaga aastal 1987.

Burckhard mängis Nirvana esimeses otseesinemises Washingtoni osariigis Raymondi linnas aastal 1987. Ta ei olnud enam koos Nirvanaga, kui bänd oma esimese demo 1988. aasta jaanuaris lindistas. Burckhardi puudumine tulenes tema alkoholiprobleemidest ja agressiivsusest. Samuti ei harjutanud ta piisavalt koos bändiga. Tema trummimängu võib kuulda Nirvana plaadilt "With the Lights Out".

Pärast Nirvanast lahkumist mängis ta bändis Attica, bändil ilmus album aastal 2005.

## Viited
Klapid eest!

**"Klapid eest!"** on noorteorganisatsiooni AIESEC õppesari, mille eesmärk on interaktiivsete loengute, töötubade, ettevõttekülastuste, koolituste ja diskussioonide kaudu üliõpilaste ning teiste huviliste silmaringi laiendada ning arendada seeläbi ettevõtlikke ja sotsiaalselt vastutustundlikke noori.

Õppesari on õppeaasta vältel keskendatud kindlatele teemavaldkondadele, mida on tavaliselt kolm, näiteks "ettevõtlikkus, mina ja ühiskond ning praktiline ettevõtlus".

Varem toimus õppesari 2–3 korda kuus Tallinnas, Tartus ja Pärnus, kuid 2009/2010. õppeaastal jäi toimumiskohaks ainult Tartu ning ürituste hulk vähenes.

Sarja enam kui nelja tegevusaasta jooksul on 7000 inimest osalenud rohkem kui 200 üritusel.

Õppesari pälvis Eesti Noorteühenduste Liidult 2005. aasta parima noorteprojekti auhinna.

Sügisel 2006 sai Tartus koostöös KHK Info- ja Karjäärinõustamiskeskusega alguse keskkooliõpilastele suunatud õppesari "Klapid eest! Koolis".

Õppesarja raames on esinenud teiste seas Linnar Viik, Peep Vain, Tiina Tšatšua, Robert Kitt, Endrik Randoja, Aivar Haller, Liina Kolk, Mare Pork, Ingrid Rüütel, Helo Meigas, Rain Lõhmus, Aleksei Turovski, Artur Taevere, Kristiina Ojuland, Argo Tammemäe jpt.

Õppesarja korraldav AIESEC on rahvusvaheline üliõpilasorganisatsioon, mis tegeleb noorte liidrite arendamisega juhtimis- ja rahvusvahelise kogemuse kaudu.

## Välislingid
* Õppesarja "Klapid eest!" koduleht
Zorbing

**Zorbing** on suures läbipaistvas plastpallis lõbu eesmärgil sõitmine või liikumine.

Zorbingut tehakse üldiselt väikese kaldega nõlval, kus sõitja veereb allamäge. Zorbida saab ka vee peal või tasasel maastikul, kusjuures siis kontrollib sõitjal liikumist paremini. Enamik zorbipalle on konstrueeritud ühele sõitjale, aga mõnda mahub ka kaks-kolm sõitjat. Pikimad sõidud võivad ulatuda üle poole kilomeetri.

## Zorb-palli konstruktsioon
Pall on topeltseintega sfäär, kus kahe seinakihi vahel on õhukiht. Õhukiht toimib amortisaatorina ning tasandab sõites maapinna ebatasasusest tekkivad müksud ja raputused. Paljudel zorbipallidel on sõitja paigal hoidmiseks mõeldud rihmad. Samas on palle, kus sõitja saab vabalt sees kõndida või lasta end keerleva liikumise tõttu palli sees seinast seina pilduda. Tüüpiline pall on umbes 3-meetrise välisläbimõõduga ja palli sisemine kiht on umbes 2-meetrise läbimõõduga. See jätab kahe kihi vahele umbes 50–60 cm õhkpadja. Plastkiht ise on tavaliselt 0,8–1,5 mm paks. Sisemine ja välimine kiht on ühendatud kümnete väikeste köitega. Pallil on tavaliselt 1–2 tunnelilaadset sissekäiku. Kuna palli materjalina kasutatav plast on temperatuuritundlik, pole nende kasutamine –20 kraadist külmema temperatuuri korral soovitatav.

Mõned zorb-pallid võivad olla ka silindrilise kujuga.

## Zorbingukohad
Zorbimine on enamasti tasuline teenus. Seda pakutakse spaades, turismikuurortides, kommertsüritustel, laste pidudel või tellija asukohta toodava teenusena. Eestis on zorbingut praktiseeritud Otepääl, Tallinna Lauluväljakul, Rakvere linnamäel, Kalev SPA-s ja mujal. 

Zorbinguga tegeldakse (2008. aasta seisuga) Inglismaal, Kesk-Rootsis, Eestis, Austraalias Kullarannikul, Tšehhis, Jaapanis, Tais, Sloveenias ja zorbingu kodumaal Uus-Meremaal. Hiljuti avati uus koht Smoky Mountainsis Ameerika Ühendriikides Tennessee osariigis. 

## Rekordid
Guinnessi rekordite raamat tunnistab kahte zorbingurekordit, mis on tehtud kahel päeval järjest aastal 2006:
*pikim sõit (570 meetrit, Steve Camp)
*kiireim sõit (52 km/h, Keith Kolver)

## Välislingid

* Zorbipalli teenus Airfun.ee veebilehel
LT vz.34

**LT vz.34** (**LT-34**) (LT – lehky tank – kergetank, vz – mudel) oli Tšehhoslovakkias toodetud ja kasutusel olnud kergetank, mis oli esimene Tšehhoslovakkias armee tarbeks väljatöötatud tank. See võeti relvastusse 13. juulil 1935 ning aastatel 1934 – 1935 toodeti firmas ČKD kokku 50 masinat.

## LT vz.34 konstruktsioon ja tehniline lahendus
### Torn
Torn paiknes korpuse keskosas ning moodustas koos sellega tanki lahingusektsiooni. Torn, nagu ka korpus koosnes karkassile neetidega kinnitatud soomuslehtedest, mille paksus oli kuni 15 mm. Torni katusel asus komandöritorn nelja vaatepiluga ning torni esiseina olid kõrvuti paigutatud suurtükk ja kuulipilduja.

### Relvastus
Tankile oli paigutatud 37 mm kahur vz.34UV (tehasetähisega A3), mis oli tankitõrjekahuri KPUV vz.34 tankivariant. Relv oli varustatud poolautomaatse kiilulukuga, mis tagas kahurile laskekiiruse 12–15 lasku minutis. Raua pikkus oli 39 kaliibrit (1448 mm) ja kahuri kaal 235 kg. Tankile oli paigutatud ka kaks firmas Ceskoslovenska Zbrojovka Brno valmistatud raskekuulipildujat ZB. vz.35 kaliibriga 7,92 mm, millest üks paiknes korpuse esiseinas ja teine tornis, suurtükist paremal. Lahinguvarusse kuulus 60 mürsku ja 2000 padrunit.

### Mootor
Tankile oli paigutatud 4-silindriline, 4-taktiline vedelikjahutusega karburaatormootor Praga, mille võimsus oli 62,5 hobujõudu (46 kWh), see arendas 1350 pööret minutis ning mootori töömahuks oli 8620 cm³.

### Sideaparatuur
LT-34-le oli paigaldatud raadiojaam vz.35, mille tegevusraadius oli 2 km, ning see oli võimeline töötama ainult telegraafina.

## LT vz.34 relvastuses ja sõjategevuses
1936. aasta jaanuariks oli Tšehhoslovakkia armees moodustatud kolm tankipolku, mis olid relvastatud LT-34-ega. Tol ajal peeti neid masinaid maailma parimateks tankideks, kuid 1936. aasta lõpuks ei vastanud nende soomus ega manööverdusvõime enam nõuetele. 1938. aasta novembris plaanis Tšehhoslovakkia kindralstaap moodustada 27-st LT vz.34-st 3. tankipolk mis saadeti Slovakkiasse. Selle plaani lõpetas 1939. aasta märtsis alanud Saksa okupatsioon.

Need 27 tanki sai endale värskelt loodud Slovakkia riik, ülejäänud 23 hävitati sakslaste poolt. Slovakkia armee kasutuses olid need kuni 1944. aastani ning hiljem kasutasid neid Slovakkia natsionalistid sakslaste vastu kindlustatud punktidena.
Ida-Grööni hoovus

**Ida-Grööni hoovus** on hoovus Grööni meres ja Atlandi ookeanis. Lähtub Põhja-Jäämerest, hoovab mööda Gröönimaa idakallast lõunasse läbi Taani väina. Kannab endaga triivjääd.
Favignana

**Favignana** on saar Vahemeres, üks Egadi saartest.

Pindala 19,8 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 314 meetrit.

Kuulub Itaaliale.
Modelleeriv süsteem

**Modelleeriv süsteem** on Tartu-Moskva semiootikakoolkonna mõiste. Modelleerivaid süsteeme kirjeldati kui primaarseid või sekundaarseid. **Primaarseks modelleerivaks süsteemiks** on algses käsitluses loomulik keel. **Sekundaarseteks** aga igasugused kahe- või paljukihilised keelepealsed süsteemid, mis on tõlgitavad loomulikku keelde (Ivanov et al. 1998: 80-81; Lotman 1990: 9). Artiklis "Kunst modelleerivate süsteemide reas" kirjeldab Juri Lotman modelleerivat tegevust ja modelleerivat süsteemi järgnevalt:

::"Modelleeriv tegevus on inimese tegevus mudelite loomisel. Selleks et kõnesoleva tegevuse tulemusi võiks võtta objekti analoogidena, peavad need alluma teatavatele (intuitiivselt või teadlikult kehtestatud) analoogiareeglitele ja järelikult suhestuma selle või teise modelleeriva süsteemiga.
::Modelleeriv süsteem on elementide ja nende ühendamise reeglite struktuur, mis on tunnetamise, teadvustamise või korrastamise objekti koguvaldkonna suhtes fikseeritud analoogia seisundis. Seetõttu võib modelleerivat süsteemi vaadelda kui keelt." (Lotman 1990: 8-9)

; Seega on modelleeriva süsteemi kaks peamist joont:

# selle väljendumine teatud keelena kui struktuur, mis põhineb mingitel elementidel ja reeglitel nende ühendamiseks. 
# modelleeriva süsteemi fikseeritud suhe enda objekti, mis väljendub kindlates analoogiareeglites.

Algses primaarsete ja sekundaarsete modelleerivate süsteemide eristuses ei olnud absoluutsete kategooriate loomise taotlust. Winfried Nöth märgib artiklis "Yuri Lotman on metaphors and culture as self-referential semiospheres", et tegemist on suhteliste mõistetega.

::"Esmane vs. teisene pole kunagi kategooriline, vaid alati suhteline vastandus. Mis on primaarne kõrgemal tasandil, võib olla sekundaarne madalama tasandi perspektiivist ja isegi topelt sekundaarne veel madalama tasandi vaatepunktist." (Nöth 2006: 259)

Püüdmata paika panna, milline oli absoluutselt esmane modelleeriv süsteem, defineeris  Juri Lotman kultuurinähtusi teiseste modelleerivate süsteemidena kui selliseid, mida on vaja mingil etapil loomulikku keelde tõlkida (Lotman 1990: 9-10).

Kuivõrd modelleerimisprotsess on ka keele-eelne, siis määratles Thomas Sebeok biosemiootika kujunedes organismide omailma kui esmase modelleeriva süsteemi, misläbi keel on teisene ning kultuur kolmandane modelleeriv süsteem.

## Viited
#Ivanov, Vjatšeslav *et al*. 1998. *Kultuurisemiootika teesid*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
#Lotman, Juri 1990. Kunst modelleerivate süsteemide reas. *Kultuurisemiootika*. Tallinn: Olion, 8-31.
#Nöth, Winfried 2006. Yuri Lotman on metaphors and culture as self-referential semiospheres. *[[Semiotica]]* 161(1/4): 249-263.
Ducie atoll

**Ducie atoll** on üksik asustamata atoll Vaikses ookeanis. Kuulub Suurbritannia meretaguste alade hulka kuuluva Pitcairni koosseisu. Atolli geograafilised koordinaadid on . Saarekeste pindala 0,7 km², laguuni pindala 3,9 km². Saarekesed on enamikus kaetud metsaga.

## Ajalugu
Atolli avastas 26. jaanuaril 1606 Portugali meresõitja Pedro Fernandes de Queirós, kes pani sellele nimeks La Encarnación. Uuesti leidis saare 1791. aastal Briti laevakapteni Edward Edwards, kes nimetas selle Ducieks.
Mai Treial

**Mai Treial** (sündinud 22. mail 1952 Paluperas) on Eesti poliitik, mitme Riigikogu koosseisu liige, endine Jõgeva linnavolikogu esimees.

## Haridus
Mai Treial on lõpetanud Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi 1970 ning Tartu Riikliku Ülikooli juristina 1987.

## Töökäik
Mai Treial on töötanud Jõgeva Kommunaalettevõtete Kombinaadis meistrina ja insenerina 1970–1981, Kohaliku Tööstuse ja Kommunaalelukondlike Ettevõtete Tööliste Ametiühingu Jõgeva Rajoonikomitee esimehena 1981–1987, Jõgeva Rajooni Täitevkomitee sekretärina ja Jõgeva Maavalitsuses maasekretärina 1987–1994 ning Saare Vallavalitsuses juristina 1994–1995.

## Poliitiline tegevus
Mai Treial oli Eesti Pensionäride ja Perede Erakonna liige ja viimane esimees ning hiljem Eestimaa Rahvaliidu liige.

Treial oli Jõgeva Linnavolikogu liige 1993–2005, VII Riigikogu, IX Riigikogu, X Riigikogu ja XI Riigikogu liige. Ta oli Rahvaliidu Riigikogu fraktsiooni aseesimees. Ta oli Eesti Pensionäride ja Perede Erakonna liige 1994–2000 ning selle esimees 1995. aastast kuni erakonna liitumiseni Eestimaa Rahvaliiduga. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ja sai 1109 häält, kuid ei osutunud valituks.

Mai Treial esitas 25. aprillil 2012 avalduse Eesti Konservatiivsest Rahvaerakonnast (moodustus Rahvaliidu ümberformeerimisel 2015. aastal) lahkumiseks koos 130 teise erakonna Jõgeva piirkonna liikmega. Lahkujate hulgas oli Eestimaa Rahvaliidu endine aseesimees Riina Kull.

## Ühiskondlik tegevus
Mai Treial on Eesti Juristide Liidu liige, MTÜ Eesti Pere liige ja Jõgeva Linna Tarbijaühingu liige.

## Viited

## Tunnustus
* Valgetähe IV klassi teenetemärk, 2002
* Itaalia Vabariigi Teeneteordeni komandöririst, 2005
* Jõgevamaa Kuldrist, 2009
Apollo 4

**Apollo 4** oli NASA Apollo programmi missioon, mis sooritas programmi esimese mehitamata lennu kanderaketi Saturn V, juhtimismooduli ja kuumooduli mudeli testimiseks.

Lend startis Kennedy Kosmosekeskusest 9. novembril 1967 kell 12.00.01. Kosmoselaev tegi Maa orbiidil 185 km kõrgusel kaks tiiru ning jõudis tagasi Maale samal päeval kell 20.37.

## Viited

## Välislingid
Apollo 5

**Apollo 5** NASA Apollo programmi missioon, mis sooritas programmi teise mehitamata lennu. Lennu käigus testiti Kuul maandumiseks mõeldud kuumoodulit, eelkõige selle laskumis- ja stardimootoreid.

Lend startis 1968. aasta 22. jaanuari õhtul ja maandus 23. jaanuari hommikul.

## Viited
Apollo 6

**Apollo 6** oli NASA Apollo programmi missioon, mis sooritas Apollo programmi kolmanda ja viimase mehitamata lennu. Lennu käigus testiti teist korda kanderaketti Saturn V.

Juhtimismooduli Maa atmosfääri sisenemise test ebaõnnestus mootoririkke tõttu.

Lend toimus 4. aprillil 1968.

## Viited
Kontrabass

**Kontrabass** on keelpill, mis kuulub viiuli perekonda. Selles perekonnas on temast madalama kõlaga ainult *[[octobass]]*. 

Kontrabassi kasutatakse tänapäevases sümfooniaorkestris. Klassikalises muusikas kuulub kontrabass sümfooniaorkestri keelpillirühma ja väiksematesse keelpilliansamblitesse. Lisaks kasutatakse seda ka džässis, 1950. aastate bluusis ja *[[rock'n'roll]]*'is, *[[bluegrass]]*'is ja tangos.

Kontrabass valmistatakse mitut liiki puidust: kõlakasti tagumine osa vahtrast, kõlalaud kuusest ja sõrmlaud eebenipuidust.

Nagu mitmeid teisigi keelpille, võib kontrabassi mängida kas poognaga või näppides (*[[pizzicato]]*). Orkestrirepertuaaris ja tangomuusikas on kasutusel mõlemad mängimisviisid. Džässmuusikas kasutatakse enamasti näppimist, välja arvatud mõned soolod, mida mängitakse poognaga. Teistes stiilides, kus kontrabass on kasutusel, teda valdavalt näpitakse.

## Ajalugu

Ei ole kindel, kas kontrabass on *[[viola da gamba]]* perekonna või viiuliperekonna järeltulija – tal on mõlemale viitavaid tunnuseid. Pilli päritolu on ikka veel arutluse all ja väide, nagu pärineks kontrabass otseselt *viola da gamba* perekonnast, pole veel täielikult tõestatud. Üldiselt peetakse kontrabassi tänapäeval ainsaks *viola da gamba* järglaseks. 

Enne 20. sajandit oli paljudel kontrabassidel ainult kolm keelt, samas kui *viola da gamba* perekonna pillidel oli enamasti viis või kuus keelt ja viiuliperekonna pillidel neli. Kontrabassi proportsioonid erinevad viiuli ja tšello omadest, näiteks on kontrabass sügavam (kaugus kõlakasti pealmise ja alumise laua vahel on märksa suurem kui viiulil). Lisaks, kui viiuli õlad on pungis ja kumerad, siis kontrabassil on need kumerused justkui ära lõigatud ja kõlakast kumerdub laugemalt, nagu *viola da gamba* laadsetel pillidel. Selline kõlakasti kuju kergendab mängimist moodsa tehnikaga. Ajalooliselt sarnanesid kontrabassid selles osas siiski rohkem viiuliga. Kontrabass on ainuke kaasaegne poogenkeelpill, mille keeled häälestatakse üksteisest kvartide, mitte kvintide kaugusele.

## Ehitus

Kontrabassi kujundust ei ole erinevalt viiuliperekonna pillide kujundusest tegelikult kunagi täielikult standarditega kindlaks määratud. Laias laastus on kontrabassi välisele kujundamisele kaks lähenemist: viiuli kuju ja *viola da gamba* kuju. Kolmas, vähem tuntud kuju on *[[busetto]]*. Väga harva on kontrabass kitarri- või pirnikujuline. Kontrabassil on mitmeid osi, mis sarnanevad viiuli omadega: roop, f-avad, keelehoidik, tigu ja kõlapulk.

Kindlaksmääratud standardite puudumine tähendab seda, et eri kujundusega kontrabassid võivad üksteisest kõla ja väljanägemise poolest väga erineda.

Kontrabassi sõrmlaual ei ole krihve, nagu viiulilgi. 

## Vaata ka
*kontrabassist
*Hans Reedi – Eesti pillimeister
Entomoloogia

**Entomoloogia** on zooloogia haru, mis uurib putukaid. Teadlast, kes uurib putukaid, nimetatakse entomoloogiks.

## Püügivahendid
Putukate määramiseks on neid enamasti vaja püüda. Selleks kasutatakse näiteks kaha, entomoloogilist võrku, entomoloogilist sõela, jm.

## Vaata ka
*dipteroloogia
*koleopteroloogia
*lepidopteroloogia
*mürmekoloogia
*odonatoloogia
*Eesti Looduseuurijate Seltsi entomoloogiasektsioon
*Läti Entomoloogiaühing
*Vene Entomoloogia Ühing

## Kirjandus
*Maavara, V. 1956. *Noore entomoloogi käsiraamat*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
*Voore, V. 1961. *Zooloogilisi ekskursioone*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
Panzerjäger I

**Panzerjäger I**, täisnimetusega **4,7-cm PaK(t) (Sf) auf Pz.Kpfw.I Ausf.В** oli Teise maailmasõja ajal Saksamaal PzKpfw I Ausf.B baasil ehitatud ja 47 mm tankitõrjekahuriga relvastatud tankihävitaja.

1940. aasta aprillis võeti Saksamaa kindralstaabis vastu otsus hakata ehitama PzKpfw I Ausf.B baasil tankihävitajaid, mis oleksid relvastatud Tšehhoslovakkias toodetud tankitõrjekahuriga "Škoda 47 mm A-5 P.U.V vz.36" (saksa tähistusega "4,7-cm Pak-36(t) L/43,4"). Kuulipildujat masinal polnud.

Tankil eemaldati torn ja korpuse pealmine osa, nende asemele paigaldati soomustorn, mis oli avatud pealt ja tagant. Torni esiosast väljaulatuvat kahurit sai pöörata kummelegi küljele 17,5°, tõstenurk oli aga +12° kuni −8°.

Kahele prototüübile tehti soomustorn 12 mm, aga seeriamasinatel 14,5 mm soomuslehtedest. Meeskonda kuulus kolm meest: juht-mehaanik, laadur ja komandör-sihtur.

Lahingukomplekti kuulus 68 mürsku. Mürsud suutsid soomust läbistada 100 meetri kauguselt 4,4–5,2 mm, 500 meetri kauguselt 4,1–4,7 mm, 1 km kauguselt 3,4–4 mm ja 1,5 km kauguselt 2,5–3,5 mm.

Panzerjäger I oli 4,42 m pikk, 2,06 m lai ja 2,14 m kõrge. Kliirens oli 29,5 cm. Masin kaalus 6,4 tonni. Mootori võimsus oli 100 hobujõudu, mis tegi erivõimsuseks 15,6 hj/t. Kütusepaak mahutas 146 liitrit. Masina suurim kiirus oli 39 km/h ning tema käiguvaru oli maastikul 95 km ja maanteel 140 km.

Kõik masinad olid varustatud raadiojaamaga FuG 5, mille tegevusraadius telefonina oli 2 km ja telegraafina 4 km.

Esialgu toodeti masinat ettevõttes Alkett, kuid hiljem ka ettevõtetes Daimler-Benz ja Škoda. Saksamaal ja Tšehhis toodetud masinad erinesid teineteisest soomustorni poolest: esimesel oli tornil 5 külge, teisel aga 7. 1940. aasta märtsist maini tootis Alkett 132, Daimler-Benz ja Škoda oktoobrist-novembrist 1940 kuni veebruarini 1941 kokku 70 masinat. Koos kahe prototüübiga toodeti seega 202 Panzerjäger I.

Panzerjäger I kasutati Prantsusmaa ja Balkani vallutamisel ning Põhja-Aafrikas, aga põhiosa neist (135) läks Idarindele. Sissetungi ajaks NSV Liitu oli nende tootmine juba lõpetatud ja olemasolevaid kasutati seni, kuni nad olid kõik hävitatud või Punaarmee kätte langenud. 1942. aasta sügisel oli neid veel üsna arvukalt järel, aga järgmisel aastal neid enam ei mainita.
Inglid ja kangelased

**"Inglid ja kangelased"** on ansambli Vennaskond album, mis ilmus aastal 1995.

## Laulud
#"Oi te poisid" (Boris Kõrver/Manivald Kesamaa)
#"Mõrtsukdaamid" (Tõnu Trubetsky/Priidu Beier)
#"Kindlus"  (Mait Vaik)
#"3:36" (Trubetsky)
#"Varas kellakägu" (Trubetsky/Villu Tamme)
#"Õhtud Moskva lähistel" (Vassili Solovjov-Sedoi/Mihhail Matussovski/Aino Otto)
#"Huuled" (Trubetsky)
#"Nüüd mingem siit, veel koidu eel!" (Trubetsky/Allan Vainola/J. R. R. Tolkien/Harald Rajamets)
#"Pikad linad" (Trubetsky)
#"Suurlinna tuled" (Tamme/Trubetsky)
#"10203" (Trubetsky)
#"Kõik 1 kõik" (Trubetsky/Andrus Lomp)
#"Täna jälle me joome bensiini" (Lomp/Trubetsky)
#"Dostojevskilik Doris" (Trubetsky/Matti Moguči)
#"Keegi veel"  (Trubetsky)

## Koosseis
* Tõnu Trubetsky – laul
* Allan Vainola – kitarr
* Anti Pathique – kitarr
* Mait Vaik – bass
* Camille Camille – Viiul
* Rainis Kingu – trummid

## Välislingid
*Laulude sõnad
Mina ja George

**"Mina ja George"** on ansambli Vennaskond album, mis ilmus 1996. aastal.

## Laulud
#"Kui mustavad udud" (Tõnu Trubetsky / Allan Vainola / Heiti Talvik )
#"Kassid" (Trubetsky)
#"3" (Vainola / Arvi Siig)
#"Kroonlinnas" (Vaik/Siig)
#"Külaskäik" (Kaspar Jancis / Priidu Beier)
#"Ära löö last" (Jancis)
#"Jaanipäev" (Vello Toomemets / Hando Runnel)
#"Subatlantiline kohtumine" (Vainola / Andres Aule)
#"Rotipüüdja" (Andrus Lomp / Merca / Trubetsky)
#"Selle laulu mina ise luuletasin" (Arved Haug / Kalju Kass)
#"Tuled öös" (Vainola/Siig)
#"Tagasi prügimäele" (Teet Tibar / Trubetsky)
#"Tüdrukud - brünett ja blond" (Vainola/Siig)
#"Emigrant" (Lomp)
#"Mul oli üks plika" (Vainola / Andres Rodionov)
#"Max Stirner" (Ivo Schenkenberg noorem / Trubetsky)
#"Seitsmeteistaastased" (Trubetsky/Siig)
#"May Tonight Be Extra Special" (Trubetsky)
#"*** (Mängib džäss...)" (Vainola/Siig)
#"Lomp on loll" (Lomp)
#"Blow the Candle Out" (Inglismaa rahvalaul)

## Välislingid
*Laulusõnad
Albrecht Mecklenburgist

**Albrecht Mecklenburgist** (saksa *Albrecht von Mecklenburg*; rootsi *Albrekt av Mecklenburg*), Mecklenburgi hertsogina **Albrecht III** (umbes 1338 – 31. märts või 1. aprill 1412) oli Rootsi kuningas aastatel 1364–1389 ja Mecklenburgi hertsog 1384–1412, Mecklenburgide dünastia Mecklenburg-Schwerini liinist.

Põhja-Saksamaa Mecklenburgi hertsogkonna hertsog Albrecht sai Rootsi kuningaks seetõttu, et eelmine, Norra ja Rootsi kuningas Magnus IV oli Ida-Rootsis ning eriti suure hansalinnadest pärit saksa elanikkonnaga aladel väga ebapopulaarne. Nende ja hansalinnade toetusel tungiski Albrecht 1363. aastal Rootsi ning purustas Magnuse väed. Järgmisel aastal krooniti ta Stockholmis liitlaste ja Rootsi magnaatidest koosneva Rootsi Riiginõukogu toetusel kuningaks. 

Kuid Lääne-Rootsis jäid temavastased meeleolud püsima ning kui ta tahtis 1389. aastal korraldada läänistatud mõisamaade reduktsiooni, kukutati ta Taani kuninganna Margrete I kaasabil. Ta kaotas Taani-Rootsi vägedele lahingu Åsle juures ja Albrecht oli kuni 1395. aastani vangis, kust ta vabanes pärast lubadust, et ta kas loovutab endiselt temale alluva Stockholmi linna või maksab suure lunaraha. Et Albrechtil ei olnud kuskilt raha võtta, pidi ta linna 1398. aastal loovutama. Albrechti vangisoleku ajal valitses Mecklenburgi tema nõbu Stargardi hertsog Johann II.

Albrechti liitlasteks olid aga vitaalivennad, Hansa ja Saksa ordu, kes jätkasid Taani-vastast võitlust. Saksa ordul õnnestus enda võimu alla saada Ojamaa (Gotlandi) saar, mis anti nimeliselt Albrechti võimu alla. Taani sai selle tagasi alles 1408. aastal, kui maksis ordule ja Albrechtile suure rahasumma. Nii asendus Rootsi-Mecklenburgi unioon lõplikult Taanit, Rootsit ja Norrat ühendava Kalmari uniooniga. Albrecht säilitas aga kuni oma surmani võimu Mecklenburgi hertsogkonna üle. 

## Vaata ka
*Mecklenburgi valitsejate loend
Kalakuta Vabariik

**Kalakuta Vabariik** (***Kalakuta Republic***) oli muusiku ja ühiskonnategelase Fela Kuti krunt Nigeerias Lagoses, mille ta 1970 pärast Ameerika Ühendriikidest naasmist) sõltumatuks kuulutas. 

See asus Lagoses Mushini kohaliku omavalitsuse alal Idi-Oros aadressil 14 Agege Motor Road. 

Fela Kuti elas seal koos oma perekonnaliimete, oma bändiliikmete ning bändiga seotud inimestega. Seal oli tasuta kliinik ja helisalvestusstuudio. Selle nime all anti välja ka plaate.   

Nimi tuleb suahiili sõnast *kalakuta* ('kelmlik'). 

## Kalakuta sõda

18. veebruaril 1977 (Olusegun Obasanjo valitsuse ajal) ründas Kalakuta Vabariiki tuhat tääkide ja nuiadega relvastatud sõdurit pärast seda, kui Fela Kuti uus plaat "Zombie" oli võime vihastanud. Kodus olid Fela Kuti oma paljude naistega, Fela vend Beko Ransome-Kuti ning Fela ja Beko ema Fumnilayo Ransome-Kuti. Sõdurid sisenesid valdustesse ette hoiatamata ning hakkasid inimesi peksma, asju lõhkuma ja naisi paljaks kiskuma. 77-aastasel Funmilayo Ransome-Kutil võeti juustest kinni ja ta visati aknast välja. Tal sai jalg raskelt vigastada ning ta suri aprillis. Valdused põletati maani maha, Fela Kuti peksti läbi ning tema stuudio koos pillide ja originaalsalvestistega hävitati. 

Seda reidi hakati kutsuma Kalakuta sõjaks. Et juhtum pälvis avalikkuse tähelepanu, oli valitsus sunnitud korraldama juurdluse. Süü pandi "üliagaratele tundmatutele sõduritele ja Felale". Kompensatsiooni juhtunu eest ei makstud. Aasta hiljem sisse antud hagi lükati tagasi.
Florida poolsaar

**Florida poolsaar** on poolsaar Põhja-Ameerika kaguosas Ameerika Ühendriikides.

Seda ümbritsevad läänest Mehhiko laht ja idast Atlandi ookean. Florida laht eraldab seda Florida Keysi saarestikust. Kogu Florida poolsaar jääb Florida osariigi koosseisu. Tema pikkus on umbes 610 km ja keskmine laius on umbes 200 km, pindala on 155 000 km2. Poolsaare lõunapoolseim punkt on Sable'i neem. Poolsaare idaosas asub Canaverali neem, kus asuvad John F. Kennedy kosmosekeskus ja Cape Canaverali õhujõudude baas.

Poolsaarele andis nime "La Florida", mis hispaania keeles tähendab "Lillede maa", Hispaania maadeavastaja Juan Ponce de León 1513. aastal, kui ta külastas seda esimest korda.

Suurim järv on Okeechobee järv.

Florida poolsaare lõunapoolseimat punkti peetakse Bermuda kolmnurga üheks nurgaks.

## Vaata ka
*Florida ajalugu
*Florida osariik
Pütlased

**Pütlased** (*Podicipedidae*) on pütiliste seltsi ainusugukond veelinde. Sugukonda kuulub 6 perekonda 22 liigiga.

Pütlased on laialdaselt levinud mageveelinnud, kes rändel ja talvel viibivad ka mererannikutel.

## Perekonnad
Sugukonda kuulub kuus perekonda:
**Aechmophorus* (suurpütt)
**Podiceps* (pütt)
**Podilymbus* (vöötnokk-pütt) 
**Poliocephalus* (viirpea-pütt)
**Rollandia* (kõrvukpütt)
**Tachybaptus* (väikepütt)

## Eestis elavad pütlased
Eestis elab viis liiki pütlasi:
*väikepütt ehk punakael-pütt (*Tachybaptus ruficollis*)
*tuttpütt (*Podiceps cristatus*)
*hallpõsk-pütt (*Podiceps grisegena*)
*sarvikpütt (*Podiceps auritus*)
*mustkael-pütt (*Podiceps nigricollis*)

## Viited