open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Michael Green

**Michael Boris Green** (sündinud 22. mail 1946 Londonis) on Briti füüsik, stringiteooria ja superstringiteooria loojaid.

Ta oli aastatel 2009–2013 Lucase professuuri hoidja.

## Haridus ja elukäik
Green lõpetas 1967. aastal kiitusega Cambridge'i Ülikooli bakalaureusekraadiga füüsika erialal ja sai 1970. aastal Cambridge'ist doktorikraadi (PhD) osakestefüüsika alal (doktoritöö "Crossing symmetry and duality in strong interactions"; juhendaja Richard J. Eden).

Ta oli Londoni Ülikooli Queen Mary College'i füüsikalektor (1978–1987) ja teoreetilise füüsika professor (1987–1993). Alates 1993. aastast töötab ta Cambridge'i Ülikoolis: aastatel 1993–2009 teoreetilise füüsika professorina, 2009–2013 Lucase matemaatikaprofessorina ja 2013. aastast rakendusmatemaatika ja teoreetilise füüsika osakonna uuringute direktorina.

## Teadus
Green töötab osakestefüüsika valdkonnas rõhuasetusega stringiteooria, kvantväljateooria ja kvantgravitatsiooni kokkupuute momentidele. Samuti on ta huvitatud stringiteooria tehnikate rakendamisest üldisemalt teistele füüsikalistele süsteemidele.

Koos John Schwarziga 1984. aastal tehtud avastus, et I tüüpi stringiteoorias anomaaliad taanduvad (nimetatakse Greeni-Schwarzi mehhanismiks), viis esimese superstringirevolutsioonini teoreetilises füüsikas.

1980. aastate keskel jõudsid Schwarz ja Green järeldusele, et supersümmeetria, mis on stringiteooria keskne lüli, saab selle koosseisu lülitada mitte ühel, vaid kahel viisil: esiteks ringi maailmapinna supersümmeetriana, teiseks aegruumi supersümmeetriana.

## Tunnustus
*1989 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1989 – Diraci medal (ICTP)
*2002 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind 
*2004 – Queen Mary University of Londoni audoktor
*2004 – Diraci medal (IOP)
*2014 – Füüsika Eesliini auhind
*2014 – Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas
*on valitud ka Füüsikainstituudi auliikmeks

## Teoseid
*1988 – Michael B. Green, John H. Schwarz, and Edward Witten. *Superstring Theory. Vol. 1, Introduction*. Cambridge Monographs on Mathematical Physics. Cambridge, UK: Cambridge University Press, ISBN 978-0521357524
*1988 – Michael B. Green, John H. Schwarz, and Edward Witten. *Superstring Theory. Vol. 2, Loop Amplitutes, Anomalies and Phenomenology*. Cambridge, UK: Cambridge University Press, ISBN 978-0521357531

## Viited
Lemberg (perekonnanimi)

**Lemberg** on perekonnanimi.

## Tuntud nime kandjaid
*Adelaida Lemberg, eesti ajakirjanik ja tõlkija
*Valter Lemberg, eesti fotograaf
*Anastasia Lemberg-Lvova, kunstnik
*Erika Jakubinskaja-Lemberg, Venemaal ja Eestis tegutsev filoloog
Jüri Hool

**Jüri Hool** (6. juunil 1933 Pärnu – 15. november 2007 Pärnu) oli Eesti sõudja ja veemotosportlane.

Õppis 1952. aastani Pärnus õhtukoolis. Töötas 50 aastat Pärnu Sidesõlmes/ Edela Telefonivõrgus elektromehaanika alal.

## Sportlasena
Purjetama ja sõudma hakkas 1949 Pärnu Jahtklubis, tema sõudmistreenerid olid Erich Seiler ja Jüri Kurul.
Tuli aastatel 1951–1960 sõudmises kahe-, nelja- ja kaheksapaadil kokku 10 korda Eesti NSV meistriks.

Alates 1963. aastast hakaks ta harrastama veemotosporti. Tuli aastatel 1969–1971 veemotospordis kokku neli korda Eesti NSV meistriks. Sai 1971. aastal NSV Liidu veemotospordi meistrivõistlustel 3 × 5 miili distantsil hõbemedali.

## Tunnustus
*1967 NSV Liidu meistersportlane veemotospordis

## Isiklikku
Tema poeg on purjetaja, jääpurjetaja ja veemotosportlane Mati Hool.

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Pärnu Metsakalmistul
Külli Hunt

**Külli Hunt** (sündinud 11. mail 1970 Viljandis) on Eesti sõudja. 184 cm, 72 kg. 

Lõpetas 1988 Pärnu 6. keskkooli ja 1992 koka-kondiitrina Pärnu kodumajanduskooli. Töötanud taastusravikeskuses Estonia kokana.

Alustas sportimist koolis Reet Sarapi õhutusel, sõudmist hakkas harrastama 1983 Pärnu Dünamos Evi Lepiku juhendamisel.
*Tuli 1987 roolijaga neljapaadil NL-i noortemeistriks
*Võitis 1988 NL-i mv-tel kaheksapaadil NL-i Dünamo koondises pronksi. 
*Tulnud 11 korda Eesti meistriks: 
**1989 ühepaadil, 
**1986 ja 1988 roolijata kahepaadil, 
**1990 roolijata ja 1986–88 roolijaga neljapaadil, 
**1989–90 paarisaerulisel neljapaadil
**1987–88 kaheksapaadil. 
*Saanud 2008–09 maailma sõudeveteranide regatil 5 võitu: 4 korda kaheksa- ja 1 korra neljapaadil.
Tanel Häidkind

**Tanel Häidkind** (sündinud 3. augustil 1976 Tartu rajoonis Vara külanõukogus) on Eesti sõudja. 

Lõpetas 1994 Luunja keskkooli ja 1999 metsamajanduse erialal EPMÜ. 

Töötanud Riigimetsa Majandamise Keskuses praakerina.

Alustas sõudetreeninguid 1993 Tartu Vanalinna SK-s Urmas Heina juhendamisel. 
*Osalenud 2 korral roolijata neljapaadil üliõpilaste MM-il, saanud 1998 8. ja 2000 5. koha. 
*Tulnud 5 korda Eesti meistriks: 
**1998 ja 2000 roolijata kahepaadil
**1998–2000 roolijata neljapaadil. 

## Viited
Sean Morrison

**Sean Joseph Morrison** (sündinud 8. jaanuaril 1991 Plymouthis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Cardiff City. Ta on klubi kapten.

Ta alustas noorena mängimist Plymouth Argyle'is. 2007. aastal liitus ta Swindon Towniga, mille meeskonnas tegi hooajal 2007–08	debüüdi League One'is. Ta mängis Swindon Townis kokku neljal hooajal. Osa hooajast 2009–10 veetis ta laenul Southend Unitedis.

2011. aastal liitus ta Inglismaa esiliiga klubiga Reading, kuid enne klubi põhimeeskonnaga liitumist mängis ta hooaja 2011–12 Huddersfield Towniga League One'is. Hooaeg 2012–13 oli Morrisoni jaoks tema esimene Inglismaa kõrgliigas. Ta lõi sel hooajal Premier League'is kaks väravat. Readingul hooajal 2012–13 kõrgliigasse püsima jääda ei õnnestunud.

Cardiff Cityga sõlmis ta lepingu 2014. aasta augustis. 2016. aasta septembris määrati ta klubi meeskonna kapteniks. Hooajal 2017–18 saadi esiliigas teine koht ja tõusti Premier League'i. 2018. aastal valiti Morrison Cardiff City aasta mängijaks.

## Välislingid
André Onana

**André Onana** (sündinud 2. aprillil 1996 Nkol Ngokis) on Kameruni jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa kõrgliiga klubis Manchester United.

Aastatel 2010–2015 kuulus ta FC Barcelona akadeemiasse. 2015. aastal liitus ta Hollandi kõrgliigaklubiga Amsterdami Ajax. Esimesed kaks hooaega mängis ta Ajaxi duublmeeskonnas Hollandi esiliigas. Alates Hollandi kõrgliiga hooajast 2016–17 oli ta Ajaxi põhiväravavaht. Ajaxiga tuli ta kolm korda Hollandi meistriks.

2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Milano Interiga.

Suvel 2023 liitus ta ligi 53 miljoni euro eest Manchester Unitediga.

Debüüdi Kameruni jalgpallikoondises tegi Onana 2016. aasta septembris sõprusmängus Gaboni vastu. Ta kuulus Kameruni koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel ning 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Ajax
*Eredivisie (3): 2018–19, 2020–21, 2021–22
*KNVB beker (2): 2018–19, 2020–21
*Johan Cruijff Schaal (1): 2019
;Milano Inter
*Supercoppa Italiana: 2022

## Viited

## Välislingid
* "MM-il treeneriga tülli läinud tippväravavaht lõpetas koondisekarjääri". sport.err.ee. 23.12.2022.
Andra Joost

**Andra Joost** (sündinud 2. veebruaril 1990 Tallinnas) on Eesti sõudja.

Lõpetas 2009 Pärnu Hansagümnaasiumi ja 2013 põllumajandussaaduste tootmise ja turustamise erialal EMÜ. 
Tegelnud 2001–04 Ando Palginõmme käe all kergejõustikuga ja 2005–09 Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel sõudmisega. 
*Saanud 2008 noorte MM-il ühepaadil 14. koha. 
*Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 
**2008 paarisaerulisel kahepaadil, 
**2007–08 paarisaerulisel neljapaadil
**2006–09 ja 2015 kaheksapaadil. 
*Võitnud rhv noorteregatil Friendship ühepaadil 2008 3. ja paarisaerulisel neljapaadil 2007 3. ja 2008 2. 
*Baltic Cupil paarisaerulisel neljapaadil 2006 2. koha.

 Sõudeliidu parim noorsõudja 2008.

## Viited
Raigo Juhanson

**Raigo Juhanson**  (sündinud 27. veebruaril 1967 Pärnus) on Eesti sõudja. 

Lõpetas 1985 Pärnu 13. kutsekooli.  

Töötanud pikamaa-autojuhina.

Sõudmistreeninguid alustas 1981 Tiit Helmja juhendamisel, 1985–88 treenis Mati Villsaare treeningurühmas. 
* Võitis 1985 NSV Liidu mitteolümpiadistantside meistrivõistlustel kergekaalu roolijata kahepaadil pronksmedali.
* 1986 Suurel Moskva regatil roolijata neljapaadil 3. koht.
* Saanud 1984–85 Eesti meistrivõistlustel nelja- ja kaheksapaadil 2 hõbe- ja 3 pronksmedalit.

## Viited
Marta Jõumees

**Marta Jõumees** (sündinud 10. märtsil 1993 Pärnus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 2012 Pärnu Hansagümnaasiumi ja 2015 referent-toimetaja erialal TLÜ.

Sõudmisega tegelnud 2007–2011 Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel.

*Saanud noorte MM-il 2010 paarisaerulisel kahepaadil 18. ja 2011 ühepaadil 17. ning noorte EM-il 2011 ühepaadil 11. koha. 
*Tulnud 5 korral Eesti meistriks: 
**2011 paarisaerulisel neljapaadil
**2008–11 kaheksapaadil.

Sõudeliidu parim noorsõudja 2011.

## Viited
Endla Jäetma

**Endla Jäetma** (1. jaanuar 1929, Tartumaa, Raadi vald – 30. november 2022) oli Eesti aerutaja ja sõudja, Harald Jäetma abikaasa.

Õppis Tallinna 1. tööstuskoolis ja lõpetas 1968 TPI.

Sportima hakkas 1945 koolis, harrastas kergejõustikku ja võrkpalli, hiljem purjetamist ja aastast 1949 Jevgeni Fridolini juhendamisel sõudmist ja aerutamist.

*Tulnud 1949–51 3 korda aerutamises – ühesüstal (1949, 3000&nbsp;m) ja kahesüstal (1951, 1000&nbsp;m; 1951, 3000&nbsp;m)
*1951–53 7 korda roolijana sõudmises (rahvapaatidel) kahepaadil Eesti meistriks.

## Viited
Harald Jäetma

**Harald Jäetma** (22. september 1927 Martna vald, Läänemaa – 6. veebruar 2008 Harku vald, Harjumaa) oli Eesti aerutaja, Endla Jäetma abikaasa. 
 
Lõpetas 1946 Haapsalu Tööstuskooli. Töötas Ilmarises, Standardis, Voltas, Tallinna ehitusorganisatsioonides ja Ranna sovhoosis elektrikuna.

Sportima hakkas 1937 Väike-Rõude koolis, 1950 jätkas Tallinnas, harrastas suusatamist, korvpalli ja sõudmist (juhendaja Jevgeni Fridolin). 184 cm, 82 kg.
*Tuli 1951–52 3 korda sõudmises (rahvapaatidel)
*1954–1960 7 korda aerutamises Eesti meistriks.
*Baltimaade kolmik-maavõistluse võitja ühesüstal (1955). 
*Meistersportlane aerutamises (1959). 
*Kuulus Kalevisse 

## Viited
Andrei Jakovlev

**Andrei Jakovlev** (sündinud 17. aprillil 1964 Tallinnas) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1981. aastal Tallinna 19. keskkooli.

Töötanud taksojuhina.

Hakkas sõudma 1972 isa Juri Jakovlevi suunamisel, hiljem treenis Mihkel Leppiku juhendamisel.

## Saavutused

* 1986 – NSV Liidu meistrivõistluste pronksmedal paarisaerulisel kahepaadil
* 1986 – NSV Liidu mitteolümpiadistantside meistrivõistluste pronksmedal paarisaerulisel kahepaadil
* 1986 – NSV Liidu mitteolümpiadistantside meistrivõistluste kuldmedal paarisaerulisel kahepaadil
* 1984 ja 1985 – NSV Liidu juunioride meister paarisaerulisel kahepaadil 
* 1985 – NSV Liidu juunioride meister paarisaerulisel neljapaadil
* tulnud 12 korda Eesti meistriks: 
** 1982–1983 ühepaadil,
** 1982–1986 paarisaerulisel kahepaadil,
** 1981 ja 1984–1986 paarisaerulisel neljapaadil
** 1986 kaheksapaadil.
* meistersportlane (1982)

## Viited
Kristin Seier

**Kristin Seier** (neiupõlvenimega **Kristin Johari**; 7. november 1946 Tartu – 7. august 2004 Tallinn) oli Eesti sõudja, Sirje Tamme õde. 

Lõpetas 1970 matemaatikuna TRÜ. 

Sportima hakkas õpetaja Maret Kutmani innustusel, sõudmist harrastas aastast 1965 Tartu Kalevis (treenerid Erich Seiler ja Jüri Kurul). 
*Võitis NL-i noortemv-tel 1962 kaheksapaadil (roolijana)
*1967 roolijaga neljapaadil hõbeda ning NL-i juunioride mv-tel 1968 kaheksapaadil pronksi. 
*Tuli 10 korda Eesti meistriks: 
**1968–69 ja 1971 ühepaadil, 
**1968–70 ja 1972 paarisaerulisel kahepaadil, 
**1970 ja 1972 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 
**1972 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1969). 

Sõudekohtuniku vab kategooria (1974) ja B-kat (2001).

## Viited
Tõnu Jürgenson

**Tõnu Jürgenson** (28. november 1941 Laeva vald, Tartumaa – 11. juuni 2018 Tartu) oli Eesti sõudja. 

Lõpetas 1961 Tartu 8. keskkooli ja 1970. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse eriala.  

Hakkas sportima Eesti Põllumajanduse Akadeemia spordiklubis Jaan Jürgensteini suunamisel. 

Ta saavutas 1966. aastal Tartu Kalevi kaheksapaadil Nõukogude Liidu karikavõistlustel teise koha. 1964. aastal meistersportlane. 

Oli ka kümnekordne Eesti meister: 

* 1961 roolijata ja 1962–1964 roolijaga neljapaadil 
* 1963–1968 kaheksapaadil

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tartu Peetri kalmistul
Elgi Kurul

**Elgi Kurul** (aastani 1968 **Elgi Kaiv**, aastatel 1982–1983 **Elgi Jürissaar**; sündinud 26. augustil 1943 Tartus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1963 Tartu 8. Keskkooli. 

168 cm, 75 kg.
Sõudmistreeninguid alustas 1959 Tartu Kalevi LNSK-s Malle Tammpere õhutusel, hiljem oli tema treener Jüri Kurul. 
*Tuli 1961 kaheksapaadil NL-i noortemeistriks
*võitis 1967 NL-i noortemv-tel roolijaga neljapaadil roolijana hõbeda. 
*Tulnud 6 korda Eesti meistriks: 
**1966 paarisaerulisel kahepaadil, 
**1964 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 
**1961–64 kaheksapaadil.

## Isiklikku
Ta on olnud abielus treener Jüri Kuruliga.

## Viited
Avo Kaljulaid

**Avo Kaljulaid** (4. mai 1936 Pärnu – 14. märts 2003 Pärnu), oli eesti võrkpallur ja sõudja. 

Lõ­petas 1954 Pärnus keskkooli ja 1958 TRÜ KKT. 
Alustas sportimist 1948 Pärnu 3. mittetäielikus keskkoolis Helgi Vets-Kuuda ja Melvin Danieli suunamisel, jätkas Pärnu LNSK-s ja Spartakis. 
Tuli võrkpallis TPedI ja Tallinna Kalevi meeskonnas 1961–1963 3 korral Eesti meistriks ja sai 1956 NL-i maaspordiühingute mv-tel pronksi.
*Kuulus 1963 NL-i rahvaste spartakiaadil 8. koha saavutanud Eesti koondisse. 
*Meistersportlane (1963). 
*Tuli Eesti meistriks ka sõudmises (kaheksapaadil, 1956). 

Töötas 1958–1978 Jõu kesknõukogus treenerina ja pedagoogina, aastast 1978 Pärnu ehitusettevõtetes profülaktika ja ohutustehnika vaneminsenerina ning puusepana.

## Viited
Toomas Karotamm

**Toomas Karotamm** (sündinud 20. juulil 1971 Pärnus) on Eesti sõudja, olnud Katrin Herme abikaasa. 

Töötanud OÜ-s Kiwi Torutööd torulukksepana. Aastast 2005 OÜ Santomago juhatuse liige.

Lõpetas 1989 Pärnu 1. keskkooli.  

Hakkas 1979 käima Ando Palginõmme kergejõustikutreeninguil.  

Sõudmist harrastanud aastast 1986, treeninud Mati Villsaare ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 

*1989 roolijaga neljapaadil NL-i noortemeister. 
*Saanud MM-il 1995 paarisaerulisel neljapaadil 21. koha. 
*Tulnud 6 korda Eesti meistriks: 
**1992 paarisaerulisel kahepaadil, 
**1994–95 paarisaerulisel neljapaadil
**1995–97 kaheksapaadil. 
Kuulunud Pärnu Dünamo ja aastast 1991 Pärnu Sõudeklubi liikmeskonda. 

## Viited
Annely Levandi

**Annely Levandi** (kuni 1985 **Annely Karu**; 3. märts 1965 Kilingi-Nõmme – 21. veebruar 2021 Pärnu) oli eesti sõudja.

## Haridus
Ta lõpetas 1984. aastal Pärnu 1. Keskkooli ning 1988. aastal Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi rõivaste konstrueerimise ja modelleerimise erialal. 

## Töö
Annely Levandi oli 1991–2012 OÜ Kristallike ja 2016. aastast AnnyL OÜ juhatuse liige. Tegutses rõivadisainerina.

## Sport
Sportima hakkas 1973. aastal Maret Lingi korvpallitreeningutel. 1979. aastast treenis sõudmist treener Evi Lepiku ja hiljem Mihkel Leppiku juhendamisel. 

Annely Levandi tuli viis korda Eesti meistriks: 1983 roolijata kahepaadil ning 1982 ja 1983 roolijaga neljapaadil ja kaheksapaadil. 

Meistersportlane (1984).

## Viited

## Välislingid
*
Anne Kask

**Anne Kask** (sündinud 27. oktoobril 1961 Tartus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1977 Tartu 5. keskkooli ja 1986 spordiarstina TRÜ.

Töötanud 1985–86 Kohtla-Järve linnahaiglas, kardioloogina 1986–1989 Tartu Kliinilises Haiglas ja hiljem Norras Bergenis.

Hakkas 1971 käima Valentina Ritsingu ja Maiu Jagomäe ujumistreeningutel.
 
Sõudmist harrastas aastast 1975 Inge Pindi juhendamisel.
*Võitis 1977 paarisaerulisel kahepaadil NL-i noortemv-tel pronksi. 
*Tulnud 6 korda Eesti meistriks: 
**1979 ühepaadil, 
**1977–79 paarisaerulisel kahepaadil
**1977 ja 1979 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil. 
*Kalevi liige.

## Viited
Hiie Moks

**Hiie Moks** (aastani 1982 **Hiie Klaus**; sündinud 24. märtsil 1954 Tartus) on eesti sõudja ja naistearst.

Lõpetas 1972 Tartu 5. keskkooli ja 1978 naistearstina Tartu Riikliku Ülikooli.

Töötanud Rapla Keskhaiglas ja aastat 1988 TRÜ/TÜ Kliinikumi naistekliinikus günekoloogina.

## Sport
Kuulunud Kalevisse. Aastast 2015 OÜ Villako Varahaldus juhatuse liige.

Sõudmistreeninguid alustas 1968 Jevgeni Dobrusi õpilasena, hiljem juhendas teda Inge Pind.  

Tulnud 5 korda Eesti meistriks:

**1974 roolijaga neljapaadil, 
**1973–74 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
**1973–74 kaheksapaadil.

## Viited
Lev Jakubinski

**Lev Petrovitš Jakubinski** (vene keeles *Лев Петрович Якубинский*; 1. august 1892 Kiiev – 23. august 1945 Leningrad) oli vene keeleteadlane, Baudouin de Courtenay õpilane. 

1909. aastal astus ta Kiievi ülikooli filoloogiateaduskonda, seejärel õppis Peterburi ülikoolis, mille lõpetas 1913. Samas ülikoolis kaitses ta doktoriväitekirja ja töötas professorina. 

Lev Jakubinski oli  liige ja töötas võrdlev-ajaloolise keeleteaduse alal. Ta tegi muu hulgas koostööd Nikolai Marriga. 

## Isiklikku
Tema abikaasa oli filoloog Erika Jakubinskaja-Lemberg.

## Viited

## Kirjandus
* *[[Erika Jakubinskaja-Lemberg|Якубинская-Лемберг Э. А.]]* Профессор Л. П. Якубинский // Учёные записки ЛГУ. Сер. филологических наук. 1949. Вып. 14. № 97;
* *Виноградов В. В.* Проф. Л. П. Якубинский как лингвист и его «История древнерусского языка» // *Якубинский Л. П.* История древнерусского языка. М.: Учпедгиз, 1953. С. 3—40;
* *Ахунзянов Э. М.* Лев Петрович Якубинский // Русская речь. 1975. № 2;
* *Тарланов З. К.* ЯКУБИНСКИЙ Лев Петрович // Энциклопедия «Слова о полку Игореве». Т. 5. Слово Даниила Заточника — Я. Дополнения. Карты. Указатели. — СПб.: Дмитрий Буланин, 1995. — С. 282—284.
* Леонтьев А. А. Лев Петрович Якубинский // Отечественные лингвисты XX в. Часть 3. Т — Я. / отв. ред. Ф. М. Березин. — М.: ИНИОН РАН, 2003. — С. 158—174. — ISBN 5-248-00162-5.
* *Ivanova I.* Preface // Lev Jakubinskij, une linguistique de la parole: URSS, 1920–1930. Lausanne, 2012.

## Välislingid
* Якубинский Лев Петрович (Suur nõukogude entsüklopeedia)
Tiiu Keres

**Tiiu Murumets** (sündinud 14. mail 1953 Tartus) on Eesti sõudja. 

Ta on lõpetanud 1971. aastal Tartu 8. keskkooli. 

Hakkas 1965 spordikoolis treenerite Tiiu Jurkatamme ja Linda Ojastu õpilasena tegelema kergejõustikuga, sõudmistreeninguid alustas 1969 Jevgeni Dobruse juhendamisel.

*Tulnud 7 korda Eesti meistriks: 
**1973 roolijata kahepaadil, 
**1974–75 roolijaga neljapaadil, 
**1973 ja 1975 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
**1974–75 kaheksapaadil. 
*Kuulunud Kalevisse. 

Vabariikliku kategooria sõudekohtunik (1988).

## Viited
Arvo Kohv

**Arvo Kohv** (17. märts 1958 Pärnu – 30. mai 2020) oli eesti sõudja.

Ta lõpetas 1976 Pärnu 4. Keskkooli. Töötas OÜ-s Gamm Grupp ehitustehnikuna.

Sportima suunas teda Enn Tasalain, sõudmist õppis aastast 1972 Evi Lepiku, Mihkel Leppiku ning Taivo ja Matti Killingu juhendamisel.
190 cm, 79 kg.

* Võitis 1978 NL-i noortemv-tel paarisaerulisel kahepaadil pronksi.
* Tulnud 6 korda Eesti meistriks:
** 1977 ja 1979–80 paarisaerulisel kahepaadil,
** 1978 paarisaerulisel neljapaadil
** 1980 ja 1983 kaheksapaadil.
* Meistersportlane (1978).

Kuulunud Pärnu Dünamosse ja Pärnu Kalevisse.

## Viited
Küprose Türgi Föderatiivne Riik

**Küprose Türgi Föderatiivne Riik** (türgi keeles *Kıbrıs Türk Federe Devleti*) oli hilisema Põhja-Küprose Türgi Vabariigi territooriumil asunud riik. Aastal 1975 välja kuulutatud ja aastani 1983 eksisteerinud riiki rahvusvaheline üldsus ei tunnustanud. Riigile järgnes Põhja-Küprose Türgi Vabariik, mida on ametlikult tunnustanud vaid Türgi Vabariik.

## Ajalugu
1974. aasta 25.–26. detsembrini külastas Küprost ÜRO peasekretär Kurt Waldheim ja nõudis, et saare kahe kogukonna vahel alustataks kahepoolseid läbirääkimisi. Pärast seda, kui 1967. aasta 28. detsembril oli kuulutatud välja Küprose Türgi Autonoomne Administratsioon, käivitas Küprose Türgi kogukond 1975. aasta 13. veebruaril hoopis ühepoolselt arengute järgmise etapi. Selleks oli Küprose Türgi Föderatiivse Riigi väljakuulutamine Küprose Türgi Autonoomse Administratsiooni assambleel administratsiooni eesistuja Rauf Denktaşe poolt.

Küprose Türgi Föderatiivne Riik kuulutati välja kui esimene samm tulevase föderatiivse Küprose Türgi riigi loomisel. Ent sellele olid vastu nii Küprose Vabariik, ÜRO kui ka rahvusvaheline üldsus. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis väljendati küll kahetsust riigi väljakuulutamise üle, kuid dokumendis ei käsitletud seda iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise ja lahku löömise katsena. Küprose Türgi juhid eesotsas Rauf Denktaşega lootsid, et Küprose kreeklased hakkavad neid võrdseks osapooleks pidama, ja jätkasid enda föderatiivse riigi väljakuulutamise teed. Üleminek "administratsioonist" riigiks võimaldas Küprose türklastel oma põhiseadus kirja panna.

Põhja-Küprose 1976. aasta üldvalimistel sai Denktaşe juhitud Riikliku Ühtsuse Partei 53,7% häältest ja Riiginõukogus enamuse. Riiginõukogu jätkas seejärel arutelusid ja põhiseaduse koostamist. Kõik poliitilised parteid nõustusid probleemi föderatiivse lahendusega koos Türgi poolse jätkuva julgeoleku tagamisega. Debatid keskendusid ideoloogilistele, ühiskondlikele ja majanduslikele alustele. Seejuures toetasid opositsioonis olevad parteid Vabariiklik Türgi Partei ja Ühiskondlik Vabastuspartei parlamentaarset süsteemi ning kritiseerisid põhiseaduse mustandit seoses presidendile antava võimuga.

Pärast kaheksat aastat nurjunud läbirääkimisi Küprose kreeklaste ja türklaste kogukondade vahel kuulutas saare põhjaosa 1983. aasta 15. novembril välja iseseisvuse, võttes oma riigi nimeks Põhja-Küprose Türgi Vabariik.

## Majandus
Aastal 1978 oli Küprose Türgi Föderatiivse Riigi impordi suuruseks 2 067 457 000 Türgi liiri ja ekspordi suuruseks 758 453 000 liiri. Aastal 1980 olid need näitajad vastavalt 7 086 008 000 liiri ja 3 345 262 000 liiri.

## Viited
Luurepiilkond

**Luurepiilkond** on jao- või rühmasuurune (**luurerühm**) luure.

Luurepiilkonnast suurem üksus on luuresalk.

## Viited
Elmar Kuiv

**Elmar Kuiv** (29. juuli 1934 Võru – 15. detsember 2017) oli eesti sõudja, maadleja ja maadlustreener.
 
Elmar Kuiv lõpetas 1954. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

## Sportlasena
Harrastas maadlust, suusatamist ja sõudmist.

### Spordisaavutused
* 1956 Eesti meister sõudmises kaheksapaadil
* 1955 Eesti meistrivõistluste pronksmedal Kreeka-Rooma maadluses 

## Treeneri ja sporditegelasena
Töötas 1957–1979 Viljandi LNSK-s ja 1979–1990 Türi LNSK-s maadlustreenerina, 
1990–1993 Vastse-Kuuste põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana
1993–1995 Kohtla-Järve raskejõustikukoolis treenerina. 

Oli üle-eestiliste maadlusvõistluste (Martin Kleini mälestusvõistlused, Järvamaa vabamaadlusturniirid) korraldaja. 

Tegutses maadluskohtunikuna (1966 vabariiklik kat). 

## Tunnustus
* 1986 – nimetati spordiühingu Jõud auliikmeks.

## Viited
Loodusgiid

**Loodusgiid** on giid, kes tutvustab turistidele ja ekskursantidele looduslikke ja pärandkultuurimaastikke, kujundades samal ajal ka keskkonnasäästlikku maailmavaadet.

Eestis ühendab loodusgiide Eesti Loodusgiidide Ühendus.

Tuntud loodusgiide: Mati Kose, Rein Kuresoo.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Loodusgiidide Ühenduse koduleht
Õilme Kukk

**Õilme Kukk** (aastani 1950 **Õilme Pütt**; 12. märts 1928 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 13. november 2007 Pärnu) oli eesti sõudja ja koroonamängija.

Alustas sportimist 1945 suusatajana. Sõudmist harrastas aastast 1949 Mihkel Leppiku, hiljem Jüri Kuruli juhendamisel. 
* Võitis 1955 NSV Liidu ametiühingute meistrivõistlustel neljapaadil pronksmedali. 
* Tuli 1955 ja 1957 ühepaadil Spartaki üleliiduliseks meistriks. 
* Tuli 11 korral Eesti meistriks: 
** 1951, 1953 ja 1956–1957 ühepaadil, 
** 1957–1958 ja 1960 paarisaerulisel kahepaadil, 
** 1953 paarisaerulisel roolijaga kahepaadil, 
** 1955 roolijaga neljapaadil, 
** 1959 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
** 1957 kaheksapaadil. 

* 1991–1994 5-kordne Eesti meister ka koroonas. 
* Meistersportlane sõudmises (1960) ja koroonas (1994). 
* Tegeles Mati Palmi juhendamisel ka võrkpalliga, tuli Pärnu meistriks võrkpallis ja ujumises. 
* Eesti parim tõukoerte dresseerija 1976.

## Isiklikku
Oli sportlasena 160 cm pikk ja kaalus 60 kg. 

## Viited

## Kirjandus
* Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 381–384; H-H. Artma. Pärnu – Eesti sõudespordi kants. Pärnu, 2004, lk 200–202.
Vladimir Kuropatkin

**Vladimir Kuropatkin** (sündinud 18. augustil 1954 Tartus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1971 Tartu õhtukooli ja 1983 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi. 

Olnud aastast 1990 taluperemees, aastast 2004 OÜ Sahkapuu juhatuse liige.

Sportimist alustas 1968 Vello Kade poksitreeningutel. Sõudma hakkas 1970 Andrus Suija ja Jüri Kuruli juhendamisel. 

*Sai ühepaadil 1976 ja 1977 NL-i karikavõistlustel ühepaadil 3. koha, 
*võitis 1974 NL-i juunioride mv-tel hõbeda
*tuli 1970 NL-i noortemeistriks. 
*Tulnud 10 korda Eesti meistriks: 
**1975–1978 ühepaadil, 
**1972 ja 1976 paarisaerulisel kahepaadil, 
**1977 roolijaga neljapaadil
**1972 ja 1976–1977 paarisaerulisel neljapaadil. 
*1975 ühe- ja kahepaadil Leedu meister. 
*Meistersportlane (1975). 

## Viited
Helgi Kruusa

**Helgi Kruusa** (7. oktoober 1938 Järva-Jaani – 18. märts 2013 Kuusalu) oli Eesti sõudja.

Lõpetas 1957 Pärnu Lydia Koidula nimelise 2. Keskkooli ning samal aastal konstruktori ja modellistina Tallinna Kergetööstustehnikumi.

Töötas vanemkonstruktorina õmblusvabrikus Võit ja tootmiskoondises Kooperaator, 1980–93 majandusjuhatajana kultuuriasutustes.

Sõudetreeninguid alustas 1953 Pärnu Kalevis Jüri Kuruli juhendamisel. 
*Võitis NSV Liidu noortemeistrivõistlustel 1955 ja 1956 paarisaerulisel kahepaadil pronksi. 
*Tuli 6 korda Eesti meistriks: 
**1956 ja 1959 paarisaerulisel kahepaadil, 
**1958 ja 1959 roolijaga neljapaadil
**1958 ja 1960 kaheksapaadil.

## Viited
Kuressaare spordikeskus

**Kuressaare Spordikeskus** asub Kuressaares aadressil Vallimaa tänav 16a. Keskust kasutatakse aastast 2004. Hoones on muu hulgas kolm täismõõtmelist korvpalliväljakut, kergejõustikuhall, jõusaal, aeroobikasaal ja maadlussaal.

## Vaata ka
*Saaremaa Spordikool

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa Spordikooli koduleht
*
Vassil Laak

**Vassil Laak** (15. september 1935 Saaremaa, Pöide vald – 1. oktoober 2016 Tartu) oli Eesti sõudja, treener ja spordikohtunik. 

Lõpetas 1954. aastal Muhu Keskkooli ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna kehakultuuriosakonna. 

Hakkas sportima Muhus Rudolf Tedrekulli ja Ilmar Kivi õpilasena, sõudetreeninguid alustas Tartu sõudebaasis Ülo Tölbi juhendamisel. 

*Tuli 1956 ja 1957 kaheksapaadil Eesti NSV meistriks.

## Karjäär
* Töötas 1959–1978 Dünamos ja Tartu Sõudebaasis sõude- ja aerutamistreenerina,
* 1967–1972 Eesti Pimedate Ühingu Tartu õppetootmiskombinaadis kergejõustikutreenerina
* 1978–1997 Tartu ehitus- ja kergetööstuskooli spordikompleksi majandusjuhatajana.
* Oli 1961–1970 Aerutamisföderatsiooni noortekomisjoni esimees ja Nooruse vanemtreener.
* Õpilasi: Andrus Öövel, Helle Kulmar, Tiina Taelma. 
* Tegutses kohtunikuna (1980 üleliiduline kategooria aerutamises, 1960 vabariiklik kategooria sõudmises ja 1982 suusatamises).
* Avaldas kirjutisi Kehakultuuris, Edasis, "Eesti nõukogude entsüklopeedias" ja "Enekeses". 
* Oli Tartu suusamaratoni idee elluviijaid, osales üle 20 aasta maratoni korraldamisel.

## Viited

## Välislingid
*
Pervalka tuletorn

**Pervalka tuletorn** (leedu keeles *Pervalkos švyturys*; saksa keeles *Leuchtturm Pervalka*, *Leuchtturm  Perwelk*, *Leuchtturm  Pferdehaken*) on tuletorn tulejaamas Leedu ranniku lõunaosas Kura säärel Pervalka külas. Halduslikult kuulub see Neringa linna Leedus.

Pervalka tulejaam rajati esmalt 1900. aastal Saksa võimu ajal. Vana torn hävis Teises maailmasõjas ning 1948. aastaks ehitati uus torn. Põhjalikult uuendati torni aastatel 1960 ja 2006.

Torni alus on kivist ja betoonist, kooniline tüvi on malmist, mis tipneb rõdu ja tuleruumiga. Tüvi on punast ning rõdu ja tuleruum on praegu valget värvi (varem olid ka need punased).

Tuli on valge ja plingib iga viie sekundi järel. See paikneb merepinnast 15 meetri ja maapinnast 14 m kõrgusel, olles nähtav kuni 7 meremiili kaugusele.

## Välislingid

*''"Perwelka (Pferdehaken am Birschtwinscher Eck) Kurisches Haff, Litauen"''. Saksa keeles 
*''"Lighthouses of Lithuania"''. Inglise keeles
*Pervalka tuletorn lehel ''Lightphotos.net''
Võru Spordikeskus

**Võru Spordikeskus** on spordihoone Võru maakonnas Võrus aadressil Räpina maantee 3a. Hoone omanik on Võru Spordikeskus SA.

Hoones on pallimängude hall, aeroobikasaal, jõusaal, kergejõustikuhall.

Sihtasutus haldab ka Võru Spordikeskuse staadionit.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*
Franck Riester

**Franck Riester** (sündinud 3. jaanuaril 1974 Pariisis) on Prantsusmaa poliitik; ta kuulus aastani 2017 erakonda Vabariiklased, 2017–2022 kuulus ta erakonda Agir ja alates 2022. aastast erakonda Renaissance. Ta oli 16. oktoobrist 2018 kuni 3. juulini 2020 Prantsusmaa kultuuriminister. 6. juulist 2020 on ta Prantsusmaa väliskaubandusminister.

Ta on lõpetanud ISG Business Schooli ja ESSEC Business Schooli.

16. oktoobrist 2018 kuni 3. juulini 2020 oli ta Prantsusmaa kultuuriminister. 6. juulist 2020 on ta Prantsusmaa väliskaubandusminister.

## Isiklikku
Franck Riester teatas detsembris 2011, et ta on gei.
Vello Kivi

**Vello Kivi** (27. mail 1934 Tartus – 30. juunil 1993 Tartus) oli eesti sporditegelane. 

Vello Kivi lõpetas 1953. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.  

## Sportlastee
Vello Kivi hakkas sportima õpetaja Endel Arandi innustusel. Edu saavutas ta Ülo Tölbi juhendamisel sõudjana.  

Kivi tuli 1956. ja 1957. aastal kaheksapaadil Eesti meistriks. 

## Muu tegevus
*1958–1965 – Tartu Kalevi õppespordiosakonna juhataja
*1965–1990 – Tartu spordikomitee esimees
*1990–1992 – Tartu rahvaspordiürituste direktsiooni direktor
*1992–1993 – klubi Tartu Maraton direktor
*1961–1993 – Kalevi kesknõukogu liige

Kivi oli vabariikliku kategooria suusatamis- ja sõudekohtunik.

## Tunnustus
*1973 – Kalevi auliige
*1977 – Eesti NSV teeneline sporditegelane 

## Viited
Narva Energiajooks

**Narva Energiajooks** on Ida-Viru maakonnas Narvas igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud. 

Jooksu algatasid Eesti Energia, Narva linnavalitsus, Kultuuriministeerium ja Spordiürituste Korraldamise Klubi.

2014 toimus 4. Narva Energiajooks.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooks

**Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooks** on Pärnu maakonnas Pärnus igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud.

Võistluse algatas 2001 Jüri Jaanson.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Paide-Türi rahvajooks

**Paide-Türi rahvajooks** (peasponsori järgi ka *Viking Window' Paide-Türi rahvajooks*) on igal aastal septembri lõpus või oktoobri alguses toimuv Eesti jooksuvõistlus. Võistlus kuulub Eesti linnajooksude sarja. Jooks kulgeb Paide ja Türi linna tänavatel ning Rakvere–Pärnu maanteel.

Esimene jooks toimus 1982. aastal. Paide-Türi rahvajooksu üks algatajaid ja elluviijaid oli Andres Taimla. 2019. aastal võisteldi rahvajooksul 38. korda.

Jooksjad saavad valida mitme distantsi vahel, pikim distants on 13,6 km. Türil peetakse 5 km jooks, seal on ka käimis- ja kepikõnnirajad. Väga elavalt võetakse osa 3–11-aastaste lastejooksudest, mis toimuvad nii Paide kui ka Türi linnas. Paide-Türi distantsil jooksjate jaoks on joogipunktid Kirnas ja Türi-Allikul.

2019. aasta seisuga oli meestest võitnud selle jooksu viis korda (2001., 2004., 2005., 2006. ja 2007. aastal) Vjatšeslav Košelev. Naistest on võistluse võitnud kümme korda (2005, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2013, 2014, 2015, 2017) Jekaterina Patjuk ja viis korda (1984, 1985, 1987,1988, 1992) Tiina Idavain.

Kõige osalejaterohkema finišiga oli rahvajooks 1986. aastal – siis lõpetas pika või pooldistantsi kokku 3500 võistlejat. Kõigi distantside peale kokku jääb osalejate hulk tavaliselt 3000–4500 vahele.

Erandlikult jäi Paide-Türi rahvajooks ära 2020. aastal (koroonaohu tõttu). 39. Paide-Türi rahvajooks on plaanitud 2021. aasta 26. oktoobrile.

## Viited

## Välislingid
* Rahvajooksu koduleht
Supersümmeetria

**Supersümmeetria** (inglise keeles *supersymmetry*) on osakestefüüsikas hüpoteetiline sümmeetria, mis seob looduses kahte põhilist väljaosakeste klassi – bosoneid, mille spinn on täisarvuline ja fermione, mille spinn on poolarvuline. Supersümmeetria abstraktne teisendus seob boson- ja fermionkvantväljad, nii et nad võivad teineteiseks muunduda. Piltlikult võib öelda, et supersümmeetria teisendus võib aine üle viia vastastikmõjuks ja vastupidi. Supersümmeetria on väga kõrge sümmeetria aste. Selle võlu seisnes selles, et seda rakendades paranes oluliselt paljude füüsikateooriate ja mudelite kvaliteet. Supersümmeetriast sai omaette suund matemaatikas. Teooria loomise ajal olid sellega seotud ka suured lootused, sest arvati et selle abil saab võimalikuks kvantgravitatsiooniteooria (Einsteini gravitatsiooniteooria kvantiseerimine) loomine.

Supersümmeetria hüpotees ei ole seni katseliselt kinnitust leidnud (uuritakse suures hadronipõrgutis). Kindlaks on tehtud, et meie maailm ei ole supersümmeetriline täpse sümmeetria mõttes. Sellele vaatamata omab supersümmeetria tänapäeva matemaatilises füüsikas, matemaatikas ja osakestefüüsikas tähtsat osa. Viimasel ajal lisandus neile kolmele ka kosmoloogia, sest supersümmeetria pakub välja tumeenergia probleemi lahenduse.

## Ajalugu
Idee mesonite ja barüonide supersümmeetriast pakkus 1966. aastal välja hadronifüüsika kontekstis Jaapani füüsik Hironari Miyazawa (1927–), kuid tema teooria ei olnud seotud aegruumiga. 1970. aastal avaldasid Moskva füüsikud Juri Golfand (1922–1994) ja Jevgeni Lihtman (1946–) töö, milles esmakordselt esitati idee supersümmeetriast kui elementaarosakeste teooria loomise põhimõttest (said selle eest 1989. aastal Igor Tamme nimelise preemia). 1972. aastal esitasid Harkivis Ukraina füüsikud Dmõtro Volkov (1925–1996) ja Volodõmõr Akulov (1944–) oma versiooni neljamõõtmelisest supersümmeetriast. Nõukogude füüsikute supersümmeetrilised teooriad jäid Läänes märkamata. 

1971. aastal avaldasid Prantsuse füüsik Jean-Loup Gervais ja USA füüsik Bunji Sakita ühisartikli "Field Theory Interpretation of Supergauges in Dual Models", mis käsitles bosonite ja fermionide supersümmeetriat. 1974. aastal esitasid Austria füüsik Julius Wess ja Itaalia füüsik Bruno Zumino supersümmeetria teooria neljamõõtmelises aegruumis (Wessi-Zumino mudel). 

Tänapäeva kõrge energia füüsika peamine füüsikaline mudel standardmudel ei ole otseselt supersümmeetriline, kuid teda on võimalik laiendada supersümmeetriliseks teooriaks. Esimese sellise versiooni esitas 1977. aastal Prantsuse füüsik Pierre Fayet (1949–) (Minimaalne supersümmeetriline standardmudel).

## Vaata ka
*Supersümmeetria
Ava (täpsustus)

**Ava** võib tähendada järgmist:
***[[Ava]]** on läbiv katkestus esemes
*Ava (masinaehitus)
*Ava (fotograafia)
*Ava (anatoomia)

**AVA** võib tähendada järgmist:
*AVA (telekanal), Soome telekanal
Rapla Selveri Suurjooks

**Fenster Rapla Selveri Suurjooks** on Rapla maakonnas Raplas igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud.

Esimene jooks toimus 2013. aastal, kui kavas olid 5 km ja 10 km distants. 2019. aastal oli esimest korda kavas ka poolmaraton.

Järgmine Fenster Rapla Selveri Suurjooks toimub 27. mail 2023.
Kuressaare linnajooks

**Kuressaare linnajooks** on Saare maakonnas Kuressaares igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud.

Esimene jooks toimus 8. mail 1982. Osales umbes 700 jooksjat. Algul kandis jooks nimetust "Ümber Kingissepa linna jooks".

Pikka aega oli võistluse eestvedaja Kaljo Ellik. Seejärel korraldas võistlusi Kuressaare Spordibaasid SA. Alates 2015 korraldab võistlust Saaremaa Spordikool.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Valga spordihall

**Valga spordihall** (ka *Valga spordihoone*) on spordihoone Valga maakonnas Valgas aadressil Kuperjanovi 36. Hoone omanik on Valga Sport.

Hoone võeti kasutusele 2005. aastal.

Hoones on pallimängude saal, kergejõustikuhall ja jõusaal.

## Viited

## Välislingid
*Spordihallist asutuse Valga Sport kodulehel
*
Veronika Kruus

**Veronika Kruus** (sünninimi **Veronika Saabas** (**Sapas**); 15. veebruar 1914 Tallinn – 20. juuli 1990) oli eesti ajakirjanik.

## Haridus
Veronika Kruus lõpetas 1933. aastal Elfriede Lenderi Eragümnaasiumi ning astus 1935. aastal Tartu Ülikooli, kus algul õppis õigusteaduskonnas ja hiljem ajaloo-keeleteaduskonnas inglise filoloogiat.

## Töö
Enne sõda oli ta töötanud ajalehes Rahva Hääl ja teinud kohakaaslusega naisteajakirja Naistööline (ilmus kolm numbrit). 1943. aastal jätkas ta ajakirjanikutööd esialgu Moskvas, siis Leningradis. 

Toonane kolleeg Rahva Häälest Lilli Promet on meenutanud raamatus "Raamita pildid": 

"Ehkki toimetuse koosseis oli ametikohtade järgi täpsustamata, lasus Veronika Kruusi õlgadel tegevtoimetamine, tema koordineeris tööd ja andis ajalehele näo... Temas oli kõik tasakaalus, isegi naisõiguslase sinine rätsepakostüüm pigem et rõhutas ta naiselikkust ja kenadust."
 
Tagasi Eestisse jõudis Veronika Kruus 1945. aasta alguses ja sai peagi ülesande toimetada naisteajakirja koos tehnilise toimetaja Ellen Sõmeriga. Esialgu polnud toimetusel ruumegi. Ta oli ajakirja Eesti Naine peatoimetaja aastatel 1945–1950. 

EK(b)P VIII pleenum 1950. aastal vabastas Veronika Kruusi peatoimetaja ametist. 

1952–1955 töötas ta Eesti NSV Kunstide Valitsuse teatrite osakonnas. Seejärel tõlkis aastaid teoseid vene keelest eesti keelde. Tema tõlgitud on näiteks 1959. aasta mängufilm "Kutsumata külalised" ja mitu romaani.

1961. aastal sai temast Eesti Raadio kuuldemängude toimetaja, 1972. aastast Eesti Televisiooni telelavastuste toimetaja. 1979. aastal läks ta pensionile.

Kruus on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema isa oli advokaat Johan Sapas (muutis 1936 nime Juhan Auliks).

1939. aastal abiellus ta Ilmar Kruusiga.

## Viited
Guido

**Guido** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 310. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Guido 375 mehel. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Guido 349 mehel. Guido oli esinemissageduselt 350. mehenimi.

Guido on lisaks Eestile levinud nimi näiteks Itaalias, Austrias, Saksamaal, Madalmaades, Hispaanias, Portugalis ja Šveitsis.

Prantsuspärane versioon nimest Guido on Guy.

## Tuntud nime kandjaid
*Guido Alvarenga, Paraguay jalgpallur
*Guido Arezzost, benediktiini munk Toscanas
*Guido Arro, eesti arst
*Guido Block, Tartu justiitsbürgermeister
*Guido Buchwald, Saksamaa jalgpallur
*Guido Cavalcanti, itaalia luuletaja
*Guido Kangur, eesti näitleja
*Guido Kapp, eesti riigiametnik ja looduskaitsja
*Guido Küng, Šveitsi filosoof
*Guido Mamberg, eesti kunstilise reklaami rajaja
*Guido de Marco, Malta poliitik ja õigusteadlane
*Guido Muttikas, eesti ujuja ja soomepoiss
*Guido Mätlik, eesti ajakirjanik
*Guido Paalme, eesti mäeinsener
*Guido Palias, eesti päritolu matemaatik
*Guido Povar, eesti poksija
*Guido Rajalo, eesti keemiainsener
*Guido Reni, itaalia barokiajastu maalikunstnik
*Guido van Rossum, hollandi programmeerija ja Pythoni autor
*Guido Sammelselg, ettevõtja ja kunstimetseen
*Guido Samson von Himmelstiern, baltisaksa arstiteadlane
*Guido Alexander Johannes Schneider, baltisaksa ihtüoloog
*Guido Westerwelle, saksa poliitik

## Viited

## Välislingid
*
Eno (eesnimi)

**Eno** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 727. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eno 71 mehel.

## Tuntud nime kandjaid
*Eno Kollom, eesti trummar
*Eno Raud, eesti lastekirjanik

## Viited

## Välislingid
*
Eimar

**Eimar** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 655. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eimar 93 mehel.

Nime kandjate seas on näiteks eesti õigusteadlane Eimar Rahumaa (1948–...) ja iiri kirjanik Eimar O'Duffy (1893–1935).

## Viited

## Välislingid
*
Elar (eesnimi)

**Elar** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 366. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi 280 mehel.

## Nime tuntud  kandjaid
*Elar Jaakson
*Elar Kuiv
*Elar Kuus
*Elar Vahter
*...

## Viited

## Välislingid
*
Ergo (eesnimi)

**Ergo** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 277. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ergo 473 mehel.

2023. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 293. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Ergo 470 mehel.

## Nime kandjaid
*Ergo Eessaar, eesti jalgpallur
*Ergo Kuld, eesti fotograaf ja filmioperaator
*Ergo Nõmmiste, eesti füüsik
*Ergo Rannaste, eesti spordipedagoog
*Ergo Raukas, eesti biofüüsik

## Viited

## Välislingid
*
Hando

**Hando** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 556. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hando 126 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Hando Kask, Eesti päritolu Rootsi arhitekt ja kultuuritegelane
*Hando Mugasto, eesti graafik
*Hando Nahkur, eesti pianist
*Hando Põldmäe, eesti trombonist ja dirigent
*Hando Runnel, eesti luuletaja ja kirjastaja
*Hando Ruus, Eesti ja Saksamaa sõjaväelane
*Hando Sutter, Eesti Energia juht
*Hando Tõnumaa, eesti vandenõuteoreetik

## Viited

## Välislingid
*
Harald

**Harald** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 352. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Harald 297 mehel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Harald 286 mehel. Harald oli populaarsuselt 378. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Harald vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,86.

## Tuntud nime kandjaid
*Harald Nugiseks
*Harald Riipalu
*Harald Tannberg
*...

## Viited

## Välislingid
*
Heiko

**Heiko** on mehenimi.

See on nime Heinrich lühendatud vorm.

Nime naisvorm on Heike.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 363. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heiko 283 mehel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Heiko 5 inimesel.

## Tuntud nime kandjaid
*Heiko Balz, saksa maadleja
*Heiko Daxl, saksa kunstnik
*Heiko Mathias Förster, saksa dirigent
*Heiko Gerber, saksa jalgpallur
*Heiko Herrlich, saksa jalgpallur ja treener
*Heiko Leesment, eesti muusik, helilooja ja luuletaja
*Heiko Maas, Saksamaa poliitik
*Heiko Niidas, eesti korvpallur
*Heiko Oberman, hollandi ajaloolane ja teoloog
*Heiko Schaffartzik, saksa korvpallur
*Heiko Scholz, saksa jalgpallur
*Heiko Sööt, eesti näitleja
*Heiko Tamm, eesti jalgpallur
*Heiko Unt, eesti disainer ja raamatukujundaja
*Heiko Westermann, saksa jalgpallur

## Viited

## Välislingid
*
Heinar

**Heinar** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 321. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heinar 354 mehel.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Heinar 290 mehel. Heinar on populaarsuselt 394. mehenimi.

## Tuntud nime kandjaid
*Heinar Jahu
*Heinar Sakkos
*Heinar Tedrema
*...

## Viited

## Välislingid
*
Aimi Paalandi

**Aimi Paalandi** (sündinud 1940) on eesti ajakirjanik, ajakirja Nõukogude Naine peatoimetaja aastatel 1986–1995. 1989 muudeti ajakirja nimi Eesti Naiseks.

Aimi Paalandi meenutab: "Mina läksin peatoimetajaks 1986, see oli sügav stagnaaeg. Ajakiri allus EKP Keskkomitee propagandaosakonnale, aga meid nad ausalt öeldes ei seganud. Tiraaž oli üle 200 000 ja kasvas, kuni 1992–1993 tuli paberipõud. Ilmusime ju lausa... WC-paberile trükituna. Ikka väga vilets paber. Toimetus asus ajakirjandusmajas. Meie kõrval oli Pioneer ja eespool Noorus. Minu peatoimetamise lõpupoole, 1990. aastate algul tulid arvutid. Sel ajal juhtus ikka üsna palju: riigikord muutus, reklaamid tulid, arvuti tuli. Mobiiltelefone meil veel ei olnud" 
## Viited
Käthe Kits

**Käthe Kits** (1927–1998) oli eesti ajakirjanik.

Lõpetanud Moskva ülikoolis filosoofiateaduskonna. 

Ajakirja Nõukogude Naine peatoimetaja aastatel 1958–1962. Enne Nõukogude Naise peatoimetajaks määramist töötas ajakirjas Noorus ja ajalehes Noorte Hääl. Pärast Nõukogude Naist toimetas ta ajakirja Pilt ja Sõna, hiljem moeajakirja Siluett kuni 1982. aastani ehk kuni pensionile minekuni.

## Isiklikku
Abikaasa Malev Kits oli Noorte Hääle ajakirjanik. Tal on kolm tütart: Epp Ulfsak, Mari Kits ja Kai Kits.

## Viited
Heidit Kaio

**Heidit Kaio** (sündinud 1. märtsil 1971 Tartus) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga ajaloo erialal 2012. aastal.

Ta on aastatel 2018–2024 ajakirja Eesti Naine 11. peatoimetaja.

Alates oktoobrist 2024 alustas Heidit Kaio autorirubriigiga "Heidit Kaio maailm".

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1996–2019 abielus ajakirjanik Priit Kuusega, neil sündis kolm last. Nooremast vanemani: Villem Kuusk, Mattis Kuusk, Saskia Kuusk. 

## Viited
Anilingus

**Anilingus** (ladina keeles *anus* + *-lingus*, *lingere'ist*, 'lakkuda', kirjutatud *analingus*, ) on suu ja päraku seksuaalne akt, milles inimene stimuleerib teise pärakut, kasutades suud, sealhulgas huuli, keelt või hambaid. Seda nimetatakse ka **anaal- või oraalseksiks**; kõnekeelsete nimetuste hulka kuuluvad **rimming** ja **keelekas**. Seda võib sooritada iga seksuaalse sättumusega inimene mõnu või erootilise alandamise vormis. Terviseohtudeks on fekaalide ja bakterite suukaudne edastamine.

## Praktika
### Üldiselt
Mõnu andja suhtes anilinguse ajal põhineb tavaliselt akti põhimõttel. Pärak on närvilõpmete suhteliselt kõrge kontsentratsiooniga ala ning võib olla erogeenne tsoon ja vastuvõtja võib saada mõnu välise päraku stimulatsiooni teel. Anilingust saanud isikut peetakse akti passiivseks partneriks ja aktiivseks partneriks on anilingust tegev isik. Inimesed võivad anilingusega tegelda niisama või enne näpukat või penetreerimist või see on osa eelmängust. Uuringud näitavad, et anilingus on haruldane seksuaalne tava naiste vahel.

### Tehnika
Anilingus võib hõlmata erinevaid tehnikaid päraku stimuleerimiseks, kaasa arvatud suudlemine või lakkumine; see võib hõlmata ka keelt, mis liigub päraku serva ümber või üles ja alla kannikate sisekülgedel ja pärakust sisse ja välja.

Anilingust saab teha mitmetes sekspositsioonides, sealhulgas:

* passiivne partner on neljakäpukil koerapoosis, kus aktiivne partner teeb anilingust tagant. 
* passiivne partner on selili misjonäri poosis, nende jalad tõstetud kõrgele põlvede suunas, ja mingisuguse toe (näiteks padja) all nende puusade all, et nad oleksid mugavamad ja tõstaksid tuharaid. Kui partneri anus on kokku puutunud, põlvib aktiivne partner partneri jalgade vahel anilinguse tegemiseks.
* passiivne partner 69 positsiooni peal. Passiivne partner võib asetseda misjonäris aktiivsel partneril, kui jalad on üles tõmmatud, et tõsta partneri tuharad, et teha aniilile anilus.
* sageli kasutatakse koos ülaltoodud 69 positsiooniga, teisel positsioonil on aktiivne partner selili taga, kui passiivne partner istub nende nägu. See positsioon võimaldab "passiivsel" partneril muutuda aktiivsemaks või isegi täiesti domineerivaks, kuna nad saavad nüüd hõlpsasti oma puusad liigutada ja oma vaagna tõukuda.
* *roostes tromboon*, kus isane seisab, samal ajal kui aktiivne partner täidab mõlemat anilingust tagant, tavaliselt põlvitusasendist ning ka masturbeerib alalist partnerit, asend meenutab mõnevõrra trombooni mängivat inimest.

## Karistusena
Sunniviisilist ja enamasti avalikku anilingust kasutati alandamise ja karistuse vormis, tavaliselt vangide puhul. Praktika kasutamist kolmekümneaastase sõja ajal kirjeldas Grimmelshausen oma kelmiromaanis *Simplicius Simplicissimus* (1668). Praktikat nimetatakse tavaliselt "perse lakkumiseks", ja seda mõistet rakendatakse ka tänapäeval selle isiku käitumisele, kes on ülemäära lugupidav või abivalmis mõnele võimul olevale.

Ameerika Ühendriikide vanglasüsteemis on anilingus üks viis, kuidas üks vang maksab oma tasu teisele vangile. Vangla slängis on see tegevus tuntud kui "salati segamine".

## Vaata ka
* Anaalerootika 
* Oraalseks

## Viited
Mihhail (Zinkevõtš)

**Mihhail** (ukraina keeles Михаїл *Mõhhail*; kodanikunimega Тимофій Семенович Зінкевич *Tõmofi Semenovõtš Zinkevõtš*; sündinud 9. mail 1966 Losjatinis Kremenetsi rajoonis Ternopili oblastis) on Ukraina Õigeusu Kiriku Lutski ja Volõõnia metropoliit. 

## Teenistus vaimulikuna
Ta loobus 15. detsembril 2018. aastal toimunud Ukraina õigeusu kirikute ühendkogul UÕK juhiks kandideerimisest.

## Vaata ka
*Ukraina Õigeusu Kiriku piiskop

## Viited