open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kiht (geoloogia)

**Kiht** on selgelt eristuvate kihipindadega litoloogiliselt ühtlane ning suure lateraalse ulatusega kivimkeha.

Kihte eristatakse üksteisest peamiselt struktuuri, tekstuuri ja koostise alusel.

Kihid võivad koosneda nii kivimeist kui ka setteist. Kihtidest rääkides peetakse enamasti silmas settekivimi kihte, kuid põhimõtteliselt võivad kihte moodustada ka teised kivimid, näiteks kihiline laavavool koosneb kihtidest.

Kihiks nimetatakse ülalesitatud definitsioonile vastavaid kivimkehi, mille paksus ületab 1 cm. Sellest õhemaid kihte, mis siiski on palja silmaga eristatavad, nimetatakse lamellideks.

Kihi kujunemise ajal on valitsenud enam-vähem ühtlased settimistingimused. Settimistingimuste muutumine viib uue kihi tekkimisele. 

Kihti piiritlevaid pindu nimetatakse kihipindadeks. Ülemine kihipind on kihi lasuv pind ja alumine kihi lamav pind.

Üks kiht võib minna üle teiseks ilma settelüngata, kuid nende vahel võib olla ka põiksus.

Kiht võib koosneda paljudest õhematest kihtidest. Ühe kihi piires võivad esineda ka vahekihid. Mitmed üksikud kihid võivad moodustada kihikompleksi.

Kihid sisaldavad informatsiooni geoloogilise mineviku kohta ja on seega oluliseks uurimisobjektiks geoloogidele. Kihtide kirjeldamisega tegelev teadusharu on stratigraafia. Kiht on geoloogiline struktuur ja kuulub seega ka struktuurigeoloogia uurimisobjektide hulka.

## Vaata ka
*Kihilisus
*Tootus kiht
Toon

**Toon** on mitmetähenduslik sõna:
***toon** on muusikas:
****[[Tervetoon|toon]]** ehk **[[tervetoon]]** on helikõrguste intervall, mis on alates Aristoxenosest üldises praktilises muusikalises keelekasutuses **[[suur sekund|suure sekundi]]** sünonüümiks
****[[Lihtheli|toon]]** on **[[siinustoon]]** ehk **[[siinusheli]]** ehk ühe siinusekujulise helilaine poolt tekitatav **[[lihtheli]]**. 
****[[Muusikaline heli|toon]]** on kõnekeeles muusikaline heli ehk helikõrguslik heli.
****toon** on kõnekeeles muusikainstumendi abil tekitatava heli kvaliteet.
****[[Regiviis|toon]]** on rahvapäraselt regiviis.
* toon on keeleteaduses
* **[[Värvitoon]]**
MediaWiki

**MediaWiki** on tarkvara Viki-tüüpi veebisaitide jaoks. See kirjutati Vikipeedia ja muude Wikimedia projektide jaoks, kuid ka teised vikid kasutavad seda. MediaWiki tarkvara kirjutatakse ja levitatakse GPL litsentsi alusel.

MediaWiki on tüüpiline LAMP-platvormile rajatud tarkvara. Tarkvara käitatakse Linux operatsioonisüsteemil, kasutades veebiserverit. Andmete salvestamiseks on MySQL andmebaas ja tarkvara on kirjutatud PHP programmeerimiskeeles. Kuigi algselt rajati see kasutama Linuxit ja Apache'i, töötab MediaWiki kõigis operatsioonisüsteemides ja kõigil veebiserveritel, millel töötavad MySQL ja PHP. Nii kasutab Wikimedia Foundation praegu ka Vikipeedia käitamiseks oma serverites hoopiski Apache'i asemel parandatud BSD litsentsiga lighttpd'd ja MySQL-i asemel selle arendust MariaDB-d.

## Vaata ka
*Teadmusjuhtimine

## Viited

## Välislingid
* MediaWiki koduleht
* Translatewiki.net – MediaWiki lokaliseerimise viki

### Teisi eestikeelseid MediaWiki tarkvara kasutavaid veebisaite
* Filateelia.ee viki
* Hinnavaatlus.ee Viki
* Kuutõrvaja
* Lambda.ee
* Lohewiki
* Pingviini Viki
*Eesti GTAV.ee Kommuun
Gneiss

**Gneiss** on gneisilise tekstuuriga kõrge astme moondekivim.

Sõna "gneiss" päritolu ei ole selge. On väidetud, et see tuleb keskülemsaksa sõnast *gneist* ('sädelema').

Gneisis vahelduvad kihid, milles mineraaliterad moodustavad suunatud tekstuuri, kihtidega, milles teradel on valdavalt isomeetriline kuju, nii et eelistatud orientatsioon puudub. Selline tekstuur annabki gneisile iseloomuliku vöödilise välimuse. Suunatud tekstuur on reeglina vähem kui pooltel gneisi koostises olevatest mineraaliteradest.

Gneiss on regionaalse moonde kivim. See sisaldab enamasti peamiselt kvartsi ja päevakivi, kuid koostis ei ole gneisi määramisel põhiline. Gneisile on olemuslikud moondeaste ja gneisiline väljanägemine. Gneiss on regionaalse moonde lõppetapp. Gneisi algmaterjal on enamasti savi või muda. Selle mattumisel ja tihenemisel tekib settekivim savikilt, mille moondumise saadus on kilt. Kilt moondub edasi kristalseks kildaks, mis omakorda rõhu ja temperatuuri edasisel tõusmisel muutubki gneisiks. Gneiss võib tekkida ka muul viisil, kuid selline teke on kõige tavalisem.

Et nimetus "gneiss" ei ütle iseenesest koostise kohta midagi, lisatakse mõnikord põhinimetuse ette gneisis valdava mineraali nimetus, näiteks "küünekivigneiss". Nimetuse esimene pool võib viidata ka struktuurile (silmisgneiss), kivimilisele koostisele (granitoidne gneiss) jne.

Mõnikord on keeruline eristada gneissi ja migmatiiti, sest osaliselt üles sulanud gneiss ongi migmatiit. Samas pole ühemõtteliselt määratud, mil määral peab gneiss olema üles sulanud, et olla migmatiit. Seetõttu kasutatakse sellist kiviminimetust nagu migmatiseerunud gneiss.

Ortogneiss on gneiss, mis on tekkinud tardkivimist, aga paragneiss on gneiss, mis on tekkinud settekivimist.

Leelispäevakivi läätseliste porfüroblastidega gneisi erim on silmisgneiss.

Mõned maailma kõige vanemad kivimid kuuluvad gneisside hulka. Need on tekkinud juba arhaikumis kuni 4 miljardit aastat tagasi. Kuid sugugi kõik gneisid ei ole nii vanad: tuntakse ka uusaegkonna gneisse.
Loomade elu

**"Loomade elu"** on kõige põhjalikum eesti keeles välja antud zooloogiaalane teatmeteos. See ilmus Tallinnas kirjastuses Valgus 1979–1987.

"Loomade elu" on tõlgitud vene keelest: "Жизнь животных", mis on ilmunud Moskva kirjastuses Prosveštšenije kuues köites 1969–1971. 

"Loomade elu" koosneb seitsmest köitest:
# köide "Selgrootud 1". Originaali toimetaja NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliige Lev Zenkevitš. Ilmus 1969.
#*Tõlke toimetaja Arvi Järvekülg. Tõlkijad Jüri Ristkok, Jüri Teras, Kaupo Elberg, Eino Krall ja E. Timm. Ilmus 1981.
#*Ainuraksed, käsnad, ainuõõssed, vaheloomad, alamad ja kõrgemad ussid.
# köide "Selgrootud 2". Originaali toimetaja Lev Zenkevitš. Ilmus 1969.
#*Tõlke toimetaja A. Järvekülg. Tõlkijad Kaupo Elberg, Arvi Järvekülg ja Jüri Ristkok. Ilmus 1982.
#*Limused, okasnahksed, harjaslõugsed, habeloomad, ürgkeelikloomad, mantelloomad, lülijalgseist lõpuslülijalgsed (vähid ehk koorikloomad).
# köide "Selgrootud 3". Originaali toimetaja Lev Zenkevitš. Ilmus 1969.
#*Tõlke toimetaja Arvi Järvekülg. Tõlkijad Juhan Vilbaste, Hans Remm, Jaan Viidalepp ja Kaupo Elberg. Ilmus 1984.
#*Muud lülijalgsed ja kiirikloomad.
# köide "Kalad". Originaali toimetaja professor Teodor Rass. Ilmus 1971.
#*Tõlke toimetaja Ervin Pihu. Tõlkijad Aare Kirsipuu, M. Kangur, Harald Haberman, Kalle Laugaste ja Ivar Veldre. Ilmus 1979.
#*Lisaks kaladele koljutud ja lõuatud (sõõrsuud, pihklased, silmud).
# köide "Kahepaiksed ja roomajad". Originaali toimetaja professor Andrei Bannikov. Ilmus 1969.
#*Tõlke toimetaja I. Veldre. Tõlkijad S.-U. Veldre ja U. Roosimaa. Ilmus 1985.
# köide "Linnud". Originaali toimetajad professorid N. Gladkov ja A. Mihhejev. Ilmus 1970.
#*Tõlke toimetaja Ruth Ling. Tõlkija Olav Renno. Ilmus 1980.
# köide "Imetajad". Originaali toimetajad Sergei Naumov ja Aleksandr Kuzjakin. Ilmus 1971.
#*Tõlke toimetaja Linda Poots. Tõlkijad Peeter Ernits, Mati Kaal, Ruth Ling, Linda Poots ja A. Sillaots. Ilmus 1987.

Uus venekeelne väljaanne ilmus seitsmes köites 1983–1989.

Tõlkimise käigus on tehtud parandusi ja täpsustusi, mistõttu tõlge on usaldusväärsem originaalist. Samuti on lisatud konkreetselt Eesti kohta käivat materjali.

"Loomade elu" on andnud suure panuse eestikeelsesse zooloogiaterminoloogiasse. Näiteks oli paljudele loomaliikidele vaja tõlkimise käigus eestikeelne nimi välja mõelda.

Sellegipoolest on teos taksonoomiliselt kohati pisut vananenud. Samuti on pisut vananenud käsitlusviis, mis näiteks rõhutab loomade kasulikkust ja kahjulikkust rohkem kui tänapäeval üldiselt kombeks.
Geoloog

**Geoloog** on aktiivselt geoloogiaga tegelev inimene.

Geoloogide töö on seotud planeedi Maa uurimisega. Et Maa on meile käegakatsutav ja väga mitmeti uuritav taevakeha, on ka geoloogidel väga palju erinevaid kitsamaid uurimisobjekte. Erinevalt bioloogidest ei tegele geoloogid tavaliselt eluslooduse uurimisega. Geoloogid uurivad Maa ajalugu (ajalooline geoloogia), millega on lahutamatult seotud Maa palet kujundavate protsesside uurimine (dünaamiline geoloogia).

Geoloogia teeb oluliseks ja tuntuks peamiselt maavarade ja nende otsimisega seotu, ehkki sellega tegelejad ei ole geoloogide seas enamuses. Peale maavarade otsimise tegelevad geoloogid veel näiteks vulkaanide, setete, maavärinate, dinosauruste, maakoore, kivimite, mineraalide jms uurimisega.

Olenevalt spetsialiseerumisest võidakse geolooge nimetada ka kitsama erialanimetusega, näiteks sedimentoloog, petroloog, vulkanoloog, mineraloog, paleontoloog jne.

Oluline osa geoloogide tööst toimub välitingimustes. See on vajalik selleks, et koguda teaduse tegemiseks vajalikke andmeid. Välitingimustes kannab geoloog kaasas enamasti vähemalt kaht töövahendit: geoloogi vasarat ja välipäevikut (ja muidugi ka harilikku pliiatsit, millega seda täita). Peale nende kannavad geoloogid tihti kaasas ka luupi, fotoaparaati, tollipulka, soolhappelahust, geoloogilist kompassi, GPS-vastuvõtjat, kaarti, väikseid kilekotte, nuga, kühvlit, labidat, puuri jms. Kõige olulisem ja geoloogidele iseloomulikum on neist kahtlemata vasar, seda rõhutab ka geoloogide deviis: *mente et malleo* ('mõistuse ja vasaraga').

Geoloogide ettevalmistus ülikoolis hõlmab mineraloogiat, petroloogiat, sedimentoloogiat, paleontoloogiat, geokeemiat, geofüüsikat, stratigraafiat, topograafiat jpm. Geoloogidel on sõltuvalt spetsialiseerumisest vaja häid teadmisi ka keemias, füüsikas ja bioloogias. Oluline osa õppetööst toimub välipraktikate ja geoloogiliste ekskursioonide vormis.

Eesti geoloogid töötavad peamiselt kolmes asutuses. Need on Tartu Ülikooli geoloogia osakond, Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituut ja Eesti Geoloogiakeskus. Eestis õpetatakse geoloogiat Tartu Ülikoolis.

## Vaata ka
*geoloogide loend

## Välislingid
*Nimekiri asjadest, mida geoloog elu jooksul näha või kogeda võiks (inglise keeles)
*''Ask-A-Geologist'' – võimalus esitada geoloogidele geoloogiaalaseid küsimusi (inglise keeles)
*Humoorikas ja keskmist geoloogi hästi iseloomustav kirjeldus, kuidas geoloogidega tõsielusaate tegemine läbi kukkus (inglise keeles)
Liivakivi

**Liivakivi** on tsementeerunud liivast koosnev settekivim.

Liivakivi kuulub purdkivimite hulka, olles nende tüüpilisim esindaja. Mineraloogiliselt koosneb liivakivi põhiliselt kvartsist. Tsementeerivaks materjaliks liivaterade vahel on enamasti peenike kvartsipuru, kaltsiumkarbonaat või raudoksiidid. Raudoksiidid annavad liivakivile ka punaka värvuse. Puhtast kvartsist koosnev liivakivi on valget värvi.

Liiv, millest liivakivi on moodustunud, on setitatud reeglina kas vooluvee või tuule poolt. Liivakivi on enamasti kihiline, sageli esineb põimkihilisus. Liivakivi sisaldab tihti konkretsioone ja kivistisi, ehkki viimastest on reeglina säilinud vaid fragmendid. Liivakivi moondumise tulemusel tekib kvartsiit.

Liivakivist koosneb suur osa Eesti aluspõhjast. Suurem osa Eesti all lasuvast devoni ladestust koosneb liivakivist (devoni liivakivi). Liivakivi kasutatakse ehitusmaterjalina. 

## Vaata ka
*aleuroliit
*arkoos
*grauvakk
*oobolusliivakivi
Klaviatuur (muusika)

**Klaviatuur** ehk **klahvistik** on muusikas klahvpilli osa. 

Klahvi vajutamisel tekib heli. 

Klahvid on järjestatud helikõrguse järjekorras: vasakul on madalamad (väiksema helisagedusega) ning paremal kõrgemad (suurema helisagedusega) helid. 

Tänapäevane klaviatuur koosneb tavaliselt valgetest ja mustadest klahvidest. Valged klahvid vastavad alushelidele ja mustad klahvid alushelide alteratsioonidele. Valged ja mustad klahvid kokku moodustavad kromaatilise helirea.

Kromaatilist helirida tähistavad klahvid on rühmitatud tsükliliselt 12 kaupa. Iga kõrvutise klahvi vahe on pooltoon. 12-klahviliste tsüklite algusklahvide vahe on puhas oktav.

Kõige varasem teadaolev klaviatuur oli vesiorelil.

## Vaata ka
* Manuaal
Keskpartei (Norra)

**Keskpartei** ehk **Tsentrumipartei** (norra *Senterpartiet*, norra lühend: *SP*) on Norra erakond. 

Partei asutati 1920. aastal **Talurahvapartei** (*Bondepartiet*) nime all. 1959. aastal muudeti nimi praegusele kujule.

Partei ideoloogia on põhjala agraartsentrism. Ta pooldab võimu ja kapitali detsentraliseerimist ning vastustab tugevalt Norra astumist Euroopa Liitu.

Keskpartei esimees on 2003. aastast pr Åslaug Haga.

Partei poliitika on olnud pragmaatiline. Ta on teinud koostööd teiste poliitiliste parteidega  peaaegu kogu poliitilise spektri ulatuses: Høyrest Sotsialistliku Vasakparteini. Ajavahemikus 1930–2000 on partei osalenud 7 valitsuses. Neist kolmes oli peaminister Keskparteist.

Partei sai alguse Norra agraarliikumisest, kuid pärast esimesi aastaid lõi ta sellest lahku ja hakkas arendama detsentraliseerimisele rajatud poliitikat, lakates olemast üheteemapartei. Sarnase muutuse on läbi teinud ka teised Põhjala agraarkeskparteid.

2005. aasta Norra parlamendivalimistel osales Keskpartei "rohelise" osana punarohelises koalitsioonis. Et punaroheline koalitsioon võitis valimised, siis on oodata partei osalemist uues valitsuses. Keskpartei kogus 6,5% häältest ja 11 kohta 169-kohalises Stortingis.

## Keskpartei esimehed
*Johan E. Mellbye (1920–1921) 
*Kristoffer Høgset (1921–1927) 
*Erik Enge (1927–1930) 
*Jens Hundseid (1930–1938) 
*Nils Trædal (1938–1948) 
*Einar Frogner (1948–1954) 
*Per Borten (1955–1967) 
*John Austrheim (1967–1973) 
*Dagfinn Vårvik (1973–1977) 
*Gunnar Stålsett (1977–1979) 
*Johan J. Jakobsen (1979–1991) 
*Anne Enger Lahnstein (1991–1999) 
*Odd Roger Enoksen (1999–2003) 
*Åslaug Haga (2003–2008)
*Liv Signe Navarsete (2008–2014)
*Trygve Slagsvold Vedum (2014–)

## Keskpartei osalemine valitsustes
Valitsused, kus Keskparteile kuulus peaministri portefell:
*Peder Kolstadi valitsus 1930–31 (vähemusvalitsus)
*Jens Hundseidi valitsus 1931–32 (vähemusvalitsus)
*Per Borten 1965–71 (Keskpartei, Høyrei, Kristliku Rahvapartei ja Venstre koalitsioonivalitsus.
Valitsus, kus peaministri portfell kuulus teistele parteidele:
*Lars Korvaldi valitsus (Kristlik Rahvapartei), 1972–73 (Keskpartei, Høyrei ja Kristliku Rahvapartei koalitsioonivalitsus)
*Kåre Willochi valitsus (Høyre), 1983–86 (Keskpartei, Høyrei ja Kristliku Rahvapartei koalitsioonivalitsus)
*Jan P. Sysei valitsus (Høyre), 1989–90, (Keskpartei, Høyrei ja Kristliku Rahvapartei koalitsioonivalitsus)
*Kjell Magne Bondeviki esimene valitsus (Kristlik Rahvapartei), 1997–2000 (Keskpartei, Høyrei ja Kristliku Rahvapartei ja Venstre koalitsioonivalitsus)
*Jens Stoltenbergi valitsus (Tööpartei), 2005 – tänaseni (Tööpartei, Sotsialistliku Vasakpartei ja Keskpartei koalitsioonivalitsus)

## Partei valimistulemused [[Storting]]i valimistel

## Välislingid
*Welcome to the Norwegian Centre Party Ingliskeelne Keskpartei koduleht
*Senterpartiet (Centre Party) Ametlik lehekülg
Särnaiit

**Särnaiit** on tardkivim, süeniidi leukokraatne erim.

Kivim on saanud nimetuse Rootsis Dalarna läänis asuva koha Särna järgi. Särnaiidi petrograafiliselt korrektsem (klassifikatsioonikohane) nimetus on **kankriniit-nefeliinsüeniit**.
Urubamba jõgi

**Urubamba** on jõgi Lõuna-Ameerikas Peruus. Algab Andides, voolab mägijõena loodesse. Ühinedes Apurímaciga, moodustab Ucayali. Jõeäärsetes mägedes asub Machu Picchu.
Rannikuahelik

**Rannikuahelik** (inglise *Coast Mountains*) on mäestik Põhja-Ameerikas, osa Kordiljeeridest. Kulgeb loode-kagu sihis Vaikse ookeani rannikul, moodustab fjordranniku. Kõrgus kuni 4019 meetrit (Mount Waddington).

Ahelik on umbes 1600 km pikk ja keskmiselt 300 km lai.

## Vaata ka
*Rannikuahelikud
Yamdena

**Yamdena** on suurim Tanimbari saartest. Pindala 4350 km&sup2;. Saar on künklik, kõrgus kuni 240 meetrit. 

Kuulub Indoneesiale, paikneb Maluku provintsis. Peamine asula on lõunarannikul asuv Saumlaki. Saarel ja selle ümbruses kõneldakse jamdena keelt. Peamine usk on kristlus, kuid praktiseeritakse ka esivanemate kummardamist.

Hollandi kolonisatsiooni ajal kirjutati saare nime *Jamdena*.
Happeline kivim

**Happeline kivim** (inglise *acid(ic) rock*) on tardkivim, mis koosneb vähemalt 66% (massiprotsent) ränidioksiidist.

Tavalised happelised kivimid on graniit ja rüoliit.

Happelised kivimid ei ole happelised keemilises tähenduses, terminil "happeline kivim" pole mingit seost vesinikueksponendi ehk pH-ga. Termin on pärit ajast, mil arvati, et räni on kivimi koostises ränihappe kujul. Seetõttu nimetati ränirikkaid kivimeid happelisteks ja ränivaeseid kivimeid aluselisteks. Tänapäeval teame, et räni on silikaatsete mineraalide koostises ränidioksiidina, kuid terminid "happeline kivim" ja "aluseline kivim" püsivad geoloogiaterminite hulgas tänini.

## Vaata ka
*Ultraaluseline kivim
*Aluseline kivim
*Keskmine kivim
Lodeinoje Pole

**Lodeinoje Pole** (vepsa *Pöud*, soome *Lotinapelto*) on linn Venemaal Leningradi oblasti kirdeosas, Äänisjärvest Laadogasse voolava Sviri jõe vasakul kaldal (lõunakaldal), oluliste siseveeteede (Volga-Balti veetee ja Läänemere – Valge mere veetee) ääres. 

Linn on samanimelise rajooni keskus.

Lodeinoje Pole asutas 1702 Peeter I laevaehitajate asulana (nimi tuleb venekeelsest sõnast *лодя*). Aastast 1785 on see linn ja maakonnakeskus Aunuse kubermangus (1796–1801 Novgorodi kubermangus).  

Linn on metsa- ja puidutööstuse keskus. 

Linnast 2 km lõuna pool asub sõjaväelennuväli ja 21 km kaugusel Aleksander Svirski klooster.

## Pilte

Lodeinoe.jpg|Kirik
Железнодорожный вокзал в Лодейном Поле.jpg|Raudteejaam
Vepsamaa 2017 (1).jpg|Õhtune vaade Lodeinoje Pole tänavale
Vepsamaa 2017 (11).jpg|Lodeinoje Pole prügikast


## Viited

## Välislingid

*Lodeinoje Pole koduleht (*vene keeles*)
Tinguaiit

**Tinguaiit** on fonoliidi erim.

Tinguaiit on tardkivim, mis koosneb valdavalt leelispäevakivist, feldšpatoididest (valdavalt nefeliin) ja ägiriinist, mõnikord lisaks ka biotiit.

Tinguaiidi järgi on nime saanud tinguaiitne struktuur, mis tähendab ägiriini prismasid ümbritsetuna leelispäevakivist ja feldšpatoididest.

Nimetuse andis sellele kivimile saksa petroloog Harry Rosenbusch aastal 1887.
Leelisbasalt

**Leelisbasalt** (inglise *alkali basalt*) on basaldi erim, mis sisaldab normatiivset nefeliini.

Leelisbasaldi "leeliselisus" väljendub selles, et võrreldes tavalise basaldiga sisaldab ta enam leelismetalle kaaliumi ning naatriumi.

Varem on leelisbasalti defineeritud kui basalti, mis sisaldab aktsessoorsete mineraalidena feldšpatoide. Sisaldab enamasti titanoaugiiti ja oliviini.

Leelisbasaldid on levinud ookeanilistel saartel ning mandrilistes riftivööndites.
Keskmine kivim

**Keskmine kivim** (inglise *intermediate rock*) on tardkivim, mille ränidioksiidisisaldus jääb vahemikku 52...63% (massiprotsent).

'Keskmine' tähendab seda, et kivimi keemiline koostis ei ole ei happeline ega ka aluseline, vaid nende vahepealne.

Tüüpiline keskmine kivim on andesiit. Ligilähedaselt sellise koostisega on ka keskmine mandriline maakoor.

## Vaata ka
*Happeline kivim
*Aluseline kivim
*Ultraaluseline kivim

## Viited
Antirabakivi

**Antirabakivi** (inglise *antirapakivi* või *anti-rapakivi*, laen soome keelest) on graniidi erim.

Antirabakivi meenutab rabakivi, kuid on sellest pisut erinev. Kui rabakivile, täpsemalt viiburgiidile, on omane suurte plagioklassi ääristega ümbritsetud kaaliumpäevakivi ovoidide esinemine, siis antirabakivi puhul on asi vastupidi: esinevad plagioklassi ovoidid, mis on ümbritsetud kaaliumpäevakivi ääristest.
Migmatiit

**Migmatiit** on tard- ja moondekivimi segakivim.

Migmatiit koosneb tumedast moondekivimist, milleks on enamasti amfiboliit või gneiss ja heledast tardkivimist, mis on enamasti granitoidse koostisega. Kivimi tumedat osa nimetatakse melanosoomiks ja heledat osa leukosoomiks.

Migmatiitide tekke üksikasjad on segased. Tõenäoliselt on enamik migmatiite tekkinud anatektiliselt ehk moondekivimi osalise inkongruentse sulamise läbi. Sulanud ränirikkam magma tardus seejärel granitoidse tardkivimina. Leukosoomi teket on seostatud ka väga kõrge rõhu all oleva vedela magma tungimisega moondekivimeist koosnevasse kivimkehasse ja aeglase tardumisega seejärel. Selle mudeli puuduseks on see, et granitoidse koostisega magma on väga viskoosne, mistõttu ei saa temast moodustuda peenikesi intrusioone.

Migmatiit on Eesti kivistel rannikutel väga tavaline kivim. Nad on viimase jääaja jooksul liustiku poolt Soome aluskorrast lahti kangutatud, siia toodud ja liustiku sulades settena maha jäetud.

Termini "migmatiit" võttis kasutusele Soome petroloog Jakob J. Sederholm aastal 1907.

## Vaata ka
*Gneiss
*Ptigmatiit

#### Välislingid
Philipp (Saksa kuningas)

**Philipp von Hohenstaufen** (Švaabi Philipp) (1177&ndash;1208) oli Švaabimaa hertsog ja  Saksa kuningas 1198–1208. 

Philipp von Hohenstaufen oli Friedrich Barbarossa poeg ja Heinrich VI vend. Pärast viimase surma oli Saksa-Rooma riigis taas alanud võitlus Welfide ja Hohenstaufenite vahel. Osa vürste tunnustas Saksa kuningana Philippi kõrval ka Otto Welfi, kuid enamik toetas Hohenstaufeneid. 

Kahe kuninga rivaliteeti sekkus ka ilmalikult ülivõimukas paavst Innocentius III, kes esialgu toetas Ottot, kuid kui Philipp oli viimast 1206 võitnud, kaldus paavsti toetus Hohenstaufenite poole. Siiski ei jõutud Philippi keisriks kroonida, kuna Otto von Wittelsbach, kellele ta oli oma tütre varem lubanud, siis aga oma lubadust murdnud, tappis ta. Pärast seda sai Saksa-Rooma ainsaks isandaks Otto Welf, kuid tema valitsusaeg ei kujunenud pikaks ega edukaks.

## Isiklikku
Philipp oli abielus Bütsantsi keisri Isaak II (1185–1195, 1203–1204) tütre Irenega.
Keskpartei

**Keskpartei** on mitme maailma partei nimi:

***[[Keskpartei (Fääri saared)|Keskpartei]]** (*Miðflokkurin*), Fääri saarte partei
***[[Keskpartei (Iirimaa)|Keskpartei]]** (*Centre Party*), Iirimaal tegutsenud partei, üks Fine Gaeli moodustajatest 
***[[Keskpartei (Iisrael)|Keskpartei]]** (Mifleget Hamerkaz; מפלגת המרכז), Iisraelis tegutsenud partei 
***[[Keskpartei (Jersey)|Keskpartei]]** (*Centre Party*), Jersey partei 
***[[Keskpartei (Nauru)|Keskpartei]]** (*Centre Party*), Nauru mitteformaalne partei 
***[[Keskpartei (Norra)|Keskpartei]]** ehk **Tsentrumipartei** (*Senterpartiet*), Norra tsentristlik agraarpartei 
***[[Keskpartei (Rootsi)|Keskpartei]]** (*Centerpartiet*), Rootsi sotsiaalliberaalne agraarpartei  
***[[Saksa Keskpartei]]** ehk **Saksa Tsentrumipartei** (*Deutsche Zentrumspartei*), Saksamaa kristlik erakond  

## Vaata ka
*Eesti Keskerakond
*Rahvuslik Keskerakond
*Soome Keskerakond (*Suomen Keskusta*), Soome tsentristlik agraarpartei
Tsentrumipartei

**Tsentrumipartei** on mitme partei nimi:

***[[Keskpartei (Norra)|Keskpartei]]** ehk **Tsentrumipartei** (*Senterpartiet*), Norra tsentristlik agraarpartei
***[[Saksa Keskpartei]]** ehk **Saksa Tsentrumipartei** (*Deutsche Zentrumspartei*), Saksamaa kristlik partei

## Vaata ka
*Keskpartei
*Eesti Keskerakond
*Rahvuslik Keskerakond
Talurahvapartei

**Talurahvapartei** on mitme partei nimi või nime koostisosa.
  
***[[Horvaadi Talurahvapartei]]** (*Hrvatska Seljačka Stranka*), Horvaatia partei
***[[Poola Talurahvapartei]]** (*Polskie Stronnictwo Ludowe*), Poola partei
***[[Saksa Talurahvapartei]]** (*Deutsche Bauernpartei*), Austria endine partei, hiljem *Landbund* (**[[Maaliit (Austria)|Maaliit]]**)  
***[[Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei]]** (*Demokratische Bauernpartei Deutschlands*), Saksa DV partei 
***Talurahvapartei** (*Bondepartiet*), Norra partei, praegu **[[Keskpartei (Norra)|Keskpartei]]** (*Senterpartiet*)
Narõni ahelik (Tian Shan)

**Narõni ahelik** on mäestik Aasias Kõrgõzstanis. See on osa Tian Shanist. Kulgeb ida-lääne suunas Narõni jõe vasakkaldal. Kõrgus kuni 4530 meetrit.
Narõni ahelik (Altai)

**Narõni ahelik** (kasahhi *Нарын жотасы*, vene *Нарымский хребет*) on mäestik Aasias Kasahstani idaosas. Ta on osa Altaist.

Kõrgus idaosas kuni 1533 m, pikkus 120 km. Põhjanõlv järsk. Sellel kasvavad kuni 1300 m kõrguseni kasemetsad, kõrgemal lehtmetsad, orgudes kuuse-nulu-seedermännimetsad. Lõunanõlvadel stepp ja põõsastikud. 1800 m kõrgemal subalpiinsed hõrendikud ja alpiniidud.
Narõni jõgi (Sõrdarja)

**Narõn** on jõgi Kesk-Aasias. See saab alguse Tian Shani mäestiku liustikest. Jõgi läbib mitmeid mägedevahelisi nõgusid ning murrab läbi ahelike, moodustades sügavaid kuristikke. Alamjooksul suubub Narõn Fergana orgu, kus ühineb Karadarja jõega, moodustades Sõrdarja.

Narõni pikkus on 807 km ja valgla pindala 59 100 km². Jõgi toitub peamiselt liustike ja lumesulamisveest. Keskmine vooluhulk (umbes 40 km kaugusel suudmest) on 429 m³/s ning suurim vooluhulk ulatub 2880 m³/s. Suurvesi on mais.

Narõni vett kasutatakse laialdaselt niisutuseks. Jõest saab alguse Suur Fergana kanal ning sellele on rajatud mitu hüdroelektrijaama.

Suuremad jõeäärsed linnad on Narõn ja Taš-Kömür.

## Viited
Sugalepa

**Sugalepa** on küla Järva maakonna Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda.

1998. aasta asulareformiga eraldati Sugalepa külast Soosalu küla.

Varem on sel kohal olnud Saare küla.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 4 inimest. Viimastel andmetel on elanike arv 9, 19 ja 27. Sugalepa oli Albu valla kõige väiksem küla.

## Ajalugu
Sugalepa külas on arheoloogiamälestiseks tunnistatud pelgupaik.

## Viited
Ageri

**Ageri** (kohakääne Agerisse) on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda.

Seisuga 1. jaanuar 1998 oli elanikke 69, 1. jaanuaril 1999 oli elanike arv 67. 2000. aasta Eesti rahvaloenduse andmetel elas külas 52 inimest. Seisuga 19. august 2002 oli elanikke 58.

## Ajalugu

Ageri külas on linnamägi, mida kutsutakse Suurmäeks. Selle juures on teada kaks ohvrikohta.

Ageri nimi on tõenäoliselt sama päritolu kui Hageri nimi. Agerit esmamainiti 1447 kujul *Ackers*. 1732. aastast pärineb nimekuju *Haggeri*. Hiljemalt 1553 rajati küla juurde Ageri mõis saksakeelse nimega *Aggers*. Kuni 1639 kuulus Ageri Järva-Jaani kihelkonda, hiljem Järva-Madise kihelkonda. 1553 esmamainiti Ageri lähedal asunud Arve küla, mida näiteks 1586 kirjutati kujul *Arffve*. See nimi kadus 17. sajandi lõpuks. On võimalik, et algne Ageri küla liideti Ageri mõisaga ja see nimi kandus üle endisele Arve külale.

Ageri küla põhjaosa oli 18. sajandist 20. sajandi alguseni eraldi Põlma küla, näiteks 1686 nimetati talu, kus elas *Polma Tomas*, ja 1739 nimetati juba *Polma* küla.

Ageri küla idaosas paiknes veel 20. sajandi esimesel poolel Lamba saunaküla ehk Lammasküla, mis loodi kõrtsist tekkinud talu juurde. 1774 nimetati talumeest *Lamba Hans* ja 1796 *Emalamba* kõrtsi.

1920. aastatel moodustati endistele mõisa maadele asundus, mis liideti sajandi keskpaiku külaga.

Ageri perekonnanimed on olnud Baum (Paum), Ellmann (Elman), Issi (Isi), Kangur, Karro (Karu), Kask, Kaunisaar (Kaunissaar), Kirschbaum (Kirsbaum), Kotkas, Kuusk, Laast, Martens, Messilanne (Mesilane), Mets, Michelsen (Mihelsen), Nugga (Nuga), Ohhakas (Ohakas), Orrawas (Oravas), Otsa, Pilw (Pilv), Raudsep (Raudsepp), Rebbane (Rebane), Reino (Reinu), Schneider (Shneider), Seppik (Sepik), Sinnikas (Sinikas), Tommingas (Toomingas), Waht (Vaht), Waino (Vainu, Vaino), Weinberg (Veinberg), Wiol (Viol).
         
Nõukogude ajal kuulus küla Kaardiväelase kolhoosi. Lisaks külale eristati Ageri asundust. Aastal 1967 elas mõlemas kokku 106 inimest.

## Majandus
Külas asub Preesi talu, kus 2004. aasta seisuga kasvatati teravilja ja Šoti mägiveiseid. Sama aasta seisuga oli talul 84 ha maad, sellest haritavat maad 77 ha ja metsa 7 ha.

Ageris on ka Aedniku talu ja ka Tänava talu.

Tänavad on valgustatud. Kauplust ei ole.

## Viited
Ageri mõis

**Ageri mõis** oli rüütlimõis Järva-Madise kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõis Järva maakonnas Järva vallas.

Mõisat on esmamainitud 1553. aastal. Saksakeelne nimi oli algul *Haggers*, hiljem *Aggers*. 

## Vaata ka
*Ageri
*Eesti mõisate loend
Süld

**Süld** (Tartu ja Võru murdes ka: *süli*) on SI-süsteemi väline mõõtühik. Selle etalon on olnud laiali sirutatud käte sõrmeotste vahe.

* inglise *fathom*: 6 jalga ehk 2 jardi (1,8288 meetrit)
**Sellega enam-vähem sama oli Eesti rahvapärane *käsisüld* (umbes 6 jalga ehk 1,80 meetrit)
* Venemaa *сажень* (ka: *Vene süld*): 3 arssinat või 7 jalga (2,1336 meetrit)
* Kreeka: 6 jalga ja 1 toll (1,8542 meetrit)
* Taani *favn*: 6,18 jalga (1,88 meetrit)
* Rootsi *famn*: 5,84 jalga (1,78 meetrit)
* Jaapani *ken*: 6 *[[shaku]]*t (1,818 meetrit). *Ken* on traditsioonilise tatami mati pikkus. Merel on selle pikkusühiku nimi ka *hiro*.
* Hispaania *braza*: 2 *[[vara]]*t või 8 *[[palmo]]*t (1,67 meetrit)
* Prantsuse *toise*: 6 *[[pied]]*i (18. sajandi definitsiooni järgi 1,949 meetrit)
* saksa *Klafter* (või *Faden*)
** Austria *Klafter*: 6,22 jalga (1,8965 meetrit)
** Šveitsi *Klafter*: 5,9055 jalga (1,8 meetrit)

## Inglise ''fathom''

Ingliskeelsetes maades kasutati sülda algselt maamõõduna, kuid hiljem peamiselt vee sügavuse ja laevatrosside pikkuse mõõtmiseks.

Ingliskeelne sõna *fathom*, mis tähendab sülda, tuleneb vanainglise sõnast *fæthm*, mis tähendas "väljasirutatud käed". See oli ka ühiku algne definitsioon.

Vee sügavuse mõõtmiseks kasutati köit, millel oli iga sülla tagant märk. Köie vettelaskmisel öeldi sügavuseks *mark* ('märk') ja selle järgi märkide arv. Näiteks kahe sülla sügavuse vee kohta öeldi "*mark twain*" (*twain* oli üks sõnadest, mis tähendas arvu kaks). Siit pärineb ka Samuel Langhorne Clemensi kirjanikunimi Mark Twain.

## Hispaania ''braza''

*Braza* on Hispaanias ja Ladina-Ameerikas traditsiooniline pikkusühik. Hispaanias on see defineeritud kui 2 *[[vara]]*t või 8 *[[palmo]]*t (1,67 meetrit). Argentina *braza* on 5,48 jalga (1,73 meetrit) ja Portugali *braça* on 10 *palmo*t ehk umbes 7,22 jalga (2,20 meetrit). Texase *vara* definitsiooni järgi oleks *braza* 1,693 meetrit.

## Prantsuse ''toise''

*Toise* on Prantsusmaal traditsiooniline ühik. Nagu *fathom*, oli ka *toise*i algne tähendus väljasirutatud käte pikkus. See võrdub 6 *[[pied]]*iga (prantsuse jalg). Kasutatud on erineva pikkusega jalgu, kuid 18. sajandi Pariisi *pied*i järgi on üks *toise* 6,395 inglise jalga (1,949 meetrit).

Selle mõtles välja Karl Suur 790. aastal. Ühik on nii vana, et *toiser* on saanud verbiks, mis tähendab "mõõtma". Seda kasutati laialdaselt 19. sajandil, kuid see pole tänapäevalgi täielikult kasutusest välja langenud.

## Viited

## Välislingid
Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium

**Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium** (inglise keeles *United States Department of the Treasury*) on Ameerika Ühendriikide valitsuskabineti tasemel ministeerium, mis tegeleb eelarveküsimustega. Eesti kontekstis vastaks sellele Rahandusministeerium.

Asutati ja alustas tööd 1789. aastal Kongressi otsuse alusel. Ühendriikide esimene rahandusminister Alexander Hamilton andis ametivande 11. septembril 1789. Hamiltoni palus ametisse astuda president George Washington pärast seda, kui esialgne kandidaat Robert Morris keeldus ning soovitas enda asemel Hamiltoni. Hamilton töötas peaaegu üksi välja USA esialgse rahandussüsteemi ning kuulus aastaid Washingtoni administratsiooni. Tema portree on USA kümnedollarisel rahatähel, mille tagumine külg kujutab rahandusministeeriumi hoonet.

Rahandusministri kõrval on üks rahandusministeeriumi tuntumaid ametnikke Ameerika Ühendriikide laekur, kes võtab vastu ja hoiab Ühendriikide raha. Rahandusministri ja laekuri allkirjade koopiad on kõigil tänapäevastel USA rahatähtedel. 

Rahandusministeerium trükib ja mündib käibivat paber- ja metallraha Graveerimis- ja Trükibüroos ning Ameerika Ühendriikide Rahapajas. Samuti kogub rahandusministeeriumile alluv Ühendriikide Maksuamet föderaalmakse ning haldab riigi võlakirju.

Praegune rahandusminister on Janet Yellen. Ta astus ametisse 25. jaanuaril 2021.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeerium

**Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeerium** (inglise *Department of Energy*) on USA ministeerium, mis tegeleb energeetika küsimustega.

Energeetikaministeeriumi alla kuulub kogu USA aatomienergia ja tuumatööstuse kontroll. Esimese tuumapommi loomiseks loodud projekt "Manhattan" (vaata Manhattani Projekt) kuulus algselt Energeetikaministeeriumi alluvusse ja finantseeriti selle kaudu.

Praegune minister on alates 25. veebruarist 2021 Jennifer Granholm.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Ameerika Ühendriikide Kaubandusministeerium

**Ameerika Ühendriikide Kaubandusministeerium** (inglise keeles *United States Department of Commerce*) on USA ministeerium, mis tegeleb kaubandusalaste küsimustega.

Kaubandusminister on alates 21. veebruarist 2025 Howard Lutnick.

Kaubandusministeeriumi missioon on edendada töökohtade loomist ning parandada kõigi ameeriklaste elatustaset, luues infrastruktuuri, mis toetab majanduskasvu, tehnoloogilist konkurentsivõimet ja jätkusuutlikku arengut. Tema ülesannete hulgas on majandusalaste ja demograafiliste andmete kogumine, mis aitaksid ettevõtetel ja valitsusel otsuseid teha, patentide ja kaubamärkide väljaandmine ning abistamine tööstuslike standardite kehtestamisel.

Kaubandusministeerium loodi 14. veebruaril 1903 nime "Ameerika Ühendriikide kaubandus- ja tööministeerium" (*United States Department of Commerce and Labor*). 4. märtsil 1913 sai ministeerium oma tänapäevase nime, ühtlasi eraldati selle kõik tööga seotud bürood ja osakonnad Ameerika Ühendriikide Tööministeeriumiks.

Kaubandusministeeriumil on kümme allüksust: Tööstuse ja Turvalisuse Büroo, Majanduse ja Statistika Administratsioon, Majandusarengu Administratsioon, Väliskaubanduse Administratsioon, Väikeettevõtluse Arendamise Agentuur, Riiklik Ookeani- ja Atmosfäärinähtuste Administratsioon, Riiklik Telekommunikatsiooni ja Teabe Administratsioon, Patendi- ja Kaubamärgiamet, Riiklik Standardite ja Tehnoloogia Instituut ning Riiklik Tehnilise Teabe Teenistus. Majanduse ja Statistika Administratsiooni alla kuuluvad Majandusanalüüsi Büroo ja Rahvaloenduse Büroo. Ookeani- ja atmosfäärinähtuste administratsiooni alla kuuluvad Riiklik Ilmateenistus, Ookeani- ja Atmosfääriuuringute Amet ning Riikliku Ookeani- ja Atmosfäärinähtuste Administratsiooni Teenistuskorpus.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Välislingid
*Koduleht
Pullevere

**Pullevere** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda.

Küla moodustati 1998. aasta asulareformi käigus ennistatud külana (kaotati 1977). See eraldati Järva-Madise küla koosseisust.

Küla geograafilised koordinaadid on 59°6'59" N, 25°39'31" E (59,1164° N, 25,6586° E).

Kõrgus merepinnast on 88 m.

Elanike arv oli 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 34. Seisuga 19. august 2002 oli elanikke registreeritud 26.

## Vaatamisväärsused
Pulleveres asub Ahula, Albu ja Seidla mõisa piirikivi.

## Kaugus lähiasulatest

*Ahula 2,4 km 
*Albu 4,1 km 
*Aravete 4,2 km
*Järva-Madise 2,5 km
*Kaalepi 3,9 km
*Kodru 3,4 km
*Lohala 3,6 km
*Mägise 2,9 km
*Neitla 2,8 km 
*Seidla 2,9 km
*Sääsküla 4,1 km

## Viited
Ameerika Ühendriikide Tervishoiu- ja Teenindusministeerium

**Ameerika Ühendriikide Tervishoiu- ja Teenindusministeerium** (inglise keeles  *Department of Health and Human Services*) on USA ministeerium, mis tegeleb tervishoiu ja sotsiaalteenuste alase seadusandluse reguleerimise ja väljatöötamisega ning nende teenuste osutamisega riigiteenistujatele.

Ministeeriumi juhib tervishoiu- ja teenindusminister. Alates 2021. aastast on sellel ametikohal Xavier Becerra.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Ameerika Ühendriikide Riigidepartemang

**Ameerika Ühendriikide Riigidepartemang** ehk **Ameerika Ühendriikide Välisministeerium** (inglise keeles  *Department of State*) on USA ministeerium, mis tegeleb riigi välissuhetega. Ta Ameerika Ühendriikide valitsuse täitevosakond, mis vastutab riigi välispoliitika ja suhete eest.

Välisministeeriumi koosseisu kuulub oma politseiüksus ja Diplomaatilise Turvalisuse Büroo, mis vastutavad Välisministeeriumi peamaja ja välissaatkondade turvalisuse eest. Üldjuhul kasutatakse tavakõnepruugis ministeeriumi kohta väljendit *State Department* (*Riigidepartemang*).

Riigidepartemangu juhib riigisekretär, kelleks on alates 21. jaanuarist 2025 Marco Rubio. Riigisekretär on presidendi peamine välispoliitika alane nõunik.

## Riigidepartemangu kohustused ja tegevus
Riigidepartemangu kohustused on: nõustada USA presidenti rahvusvaheliste suhete osas, hallata diplomaatilisi esindusi, pidada läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete üle, kaitsta kodanikke välismaal ja esindada USA-d ÜROs. 

Valitsuse selle täitevosakonna põhitegevused on veel välismaal elavate või reisivate kodanike abistamine, USA ettevõtete toetamine rahvusvahelisel turul, teiste USA riigiasutuste rahvusvahelise tegevuse koordineerimine ja toetamine, ametlike visiitide korraldamine välismaal ja kodumaal ning muud diplomaatilised tegevused, diplomaatilise puutumatusega välisriikide diplomaatide sõidukite registreerimine. Täitevosakond teavitab avalikkust USA välispoliitikast ja suhetest teiste riikidega ning annab administratsiooni ametnikele tagasisidet avalikkuse seisukohtadest.

Lisaks juhib Riigidepartemang Ameerika Ühendriikide välisteenistust, annab diplomaatilist väljaõpet USA ametnikele ja sõjaväelastele, teostab osalist jurisdiktsiooni sisserände üle ning osutab ameeriklastele erinevaid teenuseid, nagu passide ja viisade väljastamine, välisreiside nõustamine ja ärisidemete edendamine välismaal.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht (inglise keeles)
Erik Aadahl

**Erik Aadahl** (ka: *Eric Aadahl*; sündinud 16. septembril 1976) on USA filmide helindaja, heliefektide lavastaja ja helirežissöör.

## Filme
*"The Last Castle" (2001; helindaja)
*"Daredevil" (2003; heliefektide lavastaja)
*"I, Robot" (2004; helirežissöör)
*"Hide and Seek" (2005; helirežissöör)
*"Elektra" (2005; heliefektide lavastaja)

## Auhinnanominatsioonid
Aadahl on olnud neli korda nomineeritud Emmy auhinnale.
Ameerika Ühendriikide Haridusministeerium

**Ameerika Ühendriikide Haridusministeerium** (inglise keeles *Department of Education*) on USA ministeerium, mis tegeleb haridusküsimustega.

Asutati 1979, alustas tööd 1980. aastal.

Praegune minister on Linda McMahon.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Välislingid
*Koduleht
Ameerika Ühendriikide Justiitsministeerium

**Ameerika Ühendriikide Justiitsministeerium** (inglise keeles *Department of Justice*) on USA ministeerium, mis tegeleb juriidiliste küsimustega.

Justiitsministeeriumi juhib justiitsminister (inglise keeles *Attorney General*). Praegune minister on Pam Bondi.

Justiitsministeeriumi alla kuuluvad sellised tuntud asutused nagu Föderaalne Juurdlusbüroo (*Federal Bureau of Investigation* ehk FBI), Vanglateamet, Tunnistajakaitsebüroo (*US Marshal Service*) ja ka USA kohtute ja Riiklike süüdistajate süsteem kuulub selle ametkonna alluvusse. Justiitsministeeriumil on eeltoodule lisaks ka veel muid ülesandeid.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide justiitsministrite loend
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Välislingid
*Koduleht
Ameerika Ühendriikide Veteranideministeerium

**Veteranideministeerium** (inglise keeles  *Department of Veterans Affairs*)  on USA ministeerium, mis tegeleb sõjaveteranide sotsiaal- ja rehabilitatsiooni küsimustega. Samuti abistab ministeerium spetsiaalsete laenuprogrammidega veterane uute firmade alustamisel ja üldjuhul ka tasuta ümberkoolitusega, juhul kui nad asuvad tööle  avalikku sektorisse. Erasektorisse mineku puhul annab ministeerium sooduslaene.

Praegune minister on Doug Collins.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Välislingid
*Koduleht
Ameerika Ühendriikide Eluasemeministeerium

**Ameerika Ühendriikide Eluasemeministeerium**  (inglise keeles *Department of Housing and Urban Development*) on USA ministeerium, mis tegeleb riikliku eluaseme programmiga.

Asutuse ülesandeks on jälgida ja korraldada kõiki eluasemega seotud juriidilisi küsimusi ning kontroll erasektorliku eluaseme ja elukeskkonna arenduse ja ehituse üle. Lisaks tegeleb ministeerium ka riigitöötajatele ja vähekindlustatud elanikele elamute ehitamisega ning soodustingimustel laenude andmega eluaseme muretsemiseks.

2025. aastast juhib ministeeriumi Scott Turner.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Välislingid
*Koduleht
Ameerika Ühendriikide Siseministeerium

**Ameerika Ühendriikide Siseministeerium** (inglise keeles *Department of the Interior*) on USA ministeerium, mis tegeleb riigisiseste küsimustega.

Erinevalt Euroopas levinud tavast ei tegele see ministeerium riigisisese julgeolekuga (sellega tegeleb Sisejulgeolekuministeerium), vaid riigimaa majandamisega. Lisaks kuulub siseministeeriumi haldusalasse indiaani reservaatidega tegelemine.

Ameerika Ühendriikide Kongress arutas siseministeeriumi loomist juba 1789, kuid ei loonud seda. Vastavate küsimustega tegeles põhiliselt Riigidepartemang. Järgmise poole sajandi jooksul kerkis see teema aeg-ajalt ikka üles, näiteks pooldasid siseministeeriumi loomist presidendid James Madison ja James Polk. 1849. aasta alguses esitas tollane rahandusminister Robert Walker aruande, milles väitis, et paljud ametid kuuluvad ministeeriumide alla, millega neil on vähe pistmist. Nii kuulus maa-amet rahandusministeeriumi alla, indiaanlaste amet sõjaministeeriumi alla ja patendiamet riigidepartemangu alla. Walker soovitas paljud niisugused bürood koondada loodava siseministeeriumi haldusalasse. Vastav seaduseelnõu valmis kiiresti, läbis Esindajatekoja juba 15. veebruaril 1849 ja Senati 3. märtsil 1849, uue presidendi Zachary Taylori ametissevannutamise eelõhtul.

2004. aasta seisuga vastutas siseministeerium 2,05 miljoni km² maa (viiendik USA maismaast), 476 tammi, 348 veehoidla, 388 rahvuspargi, mälestusmärkide, merekallaste ja 544 reservaadi eest. Siseministeeriumi kaudu kulutati 28% kogu riigis tarbitud elektrist.

Esimene USA siseminister oli Thomas Ewing. Seisuga aprill 2025 on siseminister Doug Burgum.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Ameerika Ühendriikide Kaitseministeerium

**Ameerika Ühendriikide Kaitseministeerium** (inglise keeles *Department of Defence*; lühend **DoD**, **USDOD** või **DOD**) on Ameerika Ühendriikide ministeerium, mis tegeleb riigi kaitseküsimustega.

Kaitseministeeriumi peakorter asub hoones nimega Pentagon. Selle hoone nimi on saanud USA kaitseministeeriumi sünonüümiks.

Kaitseministeeriumit juhib alates 25. jaanuarist 2025 minister Pete Hegseth.

2009. aastal oli USA kaitseministeeriumi eelarve 651,2 miljardit USA dollarit. Sellele lisandusid sõjalised kulutused väljaspool kaitseministeeriumi, mille suurus jäi hinnanguliselt vahemikku 859 miljardit kuni 1,16 triljonit dollarit. Vastavalt Stockholmi Rahvusvahelise Rahu-uuringute Instituudi uurimusele tegi USA sel aastal sõjalisi kulutusi 956 miljardi dollari eest ehk 47% kogu maailma sõjalistest kulutustest. USA ja tema lähimad liitlased teevad maailma sõjalistest kulutustest kaks kolmandikku. 

USA sisemajanduse kogutoodangust läks sõjalisteks kulutusteks 2000. aastal 4,06%, mis oli 28. koht maailmas. 

USA-s ei ole kohustuslikku sõjaväeteenistust. Enamik töökohti USA sõjaväes nõuab kallist varustust ja põhjalikku väljaõpet. Seetõttu on USA sõjaväes võrreldes enamiku kohustuslikku ajateenistust kasutavate riikide sõjaväega märksa suuremad kulutused ühe isiku kohta ja see käib nii sõjaliste kui ka tsiviilkulutuste kohta. Paljudes maailma maades on sõjaväeteenistuse läbinud rohkem inimesi kui USA-s, aga üksnes Hiinas on tegevteenistuses rohkem inimesi kui USA-s.

## Juhid

## Kaitseministeeriumi organisatsioon
* DIA – Kaitseministeeriumi Luurevalitsus
** Defense Counterintelligence and Human Intelligence Center – Kaitseministeeriumi sõjaväeline vastuluure

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide keskväejuhatus
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Viited


## Välislingid
*Ametlik koduleht
Ameerika Ühendriikide Põllumajandusministeerium

**Ameerika Ühendriikide Põllumajandusministeerium** (inglise keeles *United States Department of Agriculture*) on USA ministeerium, mis tegeleb põllumajandusalase seadusandlusega, kontrolliga põllumajanduse üle ning ka põllumajandustoodete ekspordi ja impordi kontrolliga. Samuti on Põllumajandusministeeriumi haldusalas põllumajanduse arenguks vajalike sooduslaenude organiseerimine.

2025. aastast on minister Brooke Rollins.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Manhattani projekt

**Manhattani projekt** (inglise keeles *Manhattan Project*) oli teise maailmasõja aegne Ameerika Ühendriikide valitsuse projekt eesmärgiga luua riigi esimene tuumapomm.

Projekti alguseks loetakse 1942. aastat, kui seni mitmes kohas töötanud grupid koondati ametlikult nime "Manhattani projekt" alla Los Alamose linnakesse New Mexicos.

Ametlikult juhtis projekti armeekindral Leslie R. Groves ja teaduspoolt juhendas professor J. Robert Oppenheimer (1904–1967).

Projekti juhi armeekindral Leslie R. Grovesi asetäitja julgeolekuküsimustes oli Robert Furman, kes oli varem olnud Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi hoone Pentagoni ehituse juht.

16. juulil 1945 kell 5.29.45 viidi New Mexico kõrbes läbi Trinity tuumakatsetus. Vähem kui kuu pärast kasutas USA tuumarelvi Hiroshimas ja Nagasakis.

## Viited
Ameerika Ühendriikide Transpordiministeerium

**Ameerika Ühendriikide Transpordiministeerium** (inglise keeles *Department of Transportation*) on USA ministeerium, mis tegeleb transpordiküsimuste lahendamistega nii juriidiliselt kui ka logistiliselt. Samuti tegeleb ministeerium transpordialaste litsentsidega ning tema alluvuses on ka õhuliiklus ja sellega kaasnevate küsimuste reguleerimine.

2025. aastast on minister Sean Duffy.

## Vaata ka
*Ameerika Ühendriikide riigiasutused

## Välislingid
*Koduleht
Leslie Groves

**Leslie Richard Groves** (17. august 1896 – 13. juuli 1970) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, kindralleitnant.

Groves sündis maaväe kaplani perekonda ning elas lapsepõlves erinevates sõjaväebaasides. 1918. aastal lõpetas ta kursuse paremuselt neljandana Ameerika Ühendriikide Sõjaväeakadeemia ning asus teenima insenerikorpusesse. 1929. aastal osales ta Nicaraguas ookeane ühendava kanali loomise võimalusi uurivas ekspeditsioonis. 1931. aastal võttis Groves pärast Nicaraguat tabanud maavärinat üle Managua veevärgi juhtimise, mille eest sai ta Nicaragua presidendilt teenetemärgi. 1939. aastal määrati ta tööle sõjaministeeriumi peastaapi. 1941. aastal juhtis Groves sõjaministeeriumi uue hoone ehitust, millest hiljem sai Pentagon.

Septembris 1942 asus Groves juhtima Manhattani projekti ning oli seotud enamiku tuumapommi loomisel oluliste protsessidega. Ta osales tuumapommi loomiseks vajalike rajatiste ehituskohtade valimisel, hankis toorainet, juhtis Saksa tuumapommiprojekti kohta luureandmete kogumist ja aitas Jaapani linnade hulgast valida sihtmärke. Groves mähkis projekti salastatusse, kuid siiski õnnestus mitmetel spioonidel edastada olulisimad saladused Nõukogude Liidule.

Pärast sõda jäi Groves Manhattani projekti juhiks kuniks tuumapommide tootmine anti üle Ameerika Ühendriikide Aatomienergia Komisjonile. Groves juhtis seejärel sõjaväe tuumarelvade programmi. Groves sai mitmete kaebuste tõttu Maaväe staabiülem Dwight Eisenhowerilt noomida ning viimane ütles talle, et teda ei määrata kunagi insenerikorpuse ülemaks. Kolm päeva hiljem teatas Groves erruminekust ning ta ülendati 29. veebruaril 1948, vahetult enne erruminekut, kindralleitnandiks. Pärast sõjaväest lahkumist oli Groves Sperry Randi asepresident.  

Groves suri 13. juulil 1970 infarkti tagajärjel. Ta on maetud Arlingtoni riiklikule kalmistule.

## Viited
Kohtla vald

**Kohtla vald** oli vald Ida-Viru maakonnas.

Kohtla vallas oli 17 küla: Amula, Järve, Kaasikaia, Kaasikvälja, Kabelimetsa, Kohtla, Kukruse, Mõisamaa, Ontika, Paate, Peeri, Roodu, Saka, Servaääre, Täkumetsa, Valaste ja Vitsiku.

Elanikest oli eestlasi 54%.

2003–2014 oli Kohtla vallavanem Etti Kagarov. Alates 2014. aastast oli vallavanem Hannes Lumiste.

2017. aastal liideti Kohtla vald Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Toila vallaga.

## Viited