open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jüri Räim

**Jüri Räim** (18. aprill 1933 – 18. aprill 1995) oli Eesti NSV partei- ja omavalitsustegelane.

Ta oli pärit Muhu saarelt. Tema isa, Andrei Räim oli olnud endine meremees ja Pädaste küla asunik, mõnda aega ka Kuivastu sadama ülem.

Räimel oli Vigala Põllutöökoolist aednik-mesiniku koolitus. 1950. aastast töötas Vigala Aiandus- ja Mesinduskoolis majandusjuhatajana, seejärel aednik-mesinikuna Kõljala Põllumajanduskooli õppemajandis. 

1952. aastal oli lühikest aega ajalehe «Kommunismiehitaja» toimetaja asetäitja, aastail 1952–1955 teenis Nõukogude armees, seejärel  oli EKP Kingissepa Rajoonikomitee instruktor. NLKP liige 1953. aastast. 1956–1959 õppis Kehtna Nõukogude ja Parteikoolis. kus sai nooremagronoomi kutse ning kõrgema hariduse omandas poliitika ja põllumajanduse alal kaugõppe teel Moskvas., NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis

1959. aastast oli Kingissepa rajooni «Üksmeele» kolhoosi esimees, 1960–1966 Kõljala sovhoosi direktor. 1966. aastast alates Kingissepa Rajooni Põllumajandusliku Tootmise Valitsuse juhataja, 1969. aastast Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimehe asetäitja — põllumajandusvalitsuse juhataja. 

Aastatel 1974–1982 oli ta Kingissepa rajooni TSN täitevkomitee esimees. 1978. aastal oli ta Kingissepa rajooni põllumajandusvalitsuse juhataja. 1988. aastal oli ta EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär. 

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VI, IX ja XI koosseisu saadik, EKP Keskkomitee liikmekandidaat..

1989. aastal võttis ta vastu Muhu külanõukogu esimehe ameti. 1990. aastate alguses oli ta Muhu vallavanem.

## Tunnustus
* Saaremaa Ühisgümnaasiumi auvilistlane

## Viited

## Välislingid
*Foto
Nigula (Lääne-Nigula)

**Nigula** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.

Ta piirneb põhjas Tagavere, läänes Võntküla, lõunas Pälli ja läänes Koela külaga.

Nigulas on Lääne-Nigula kirik.

## Vaata ka
*Lääne-Nigula kalmistu
*Hardu tamm
*Lääne-Nigula kihelkond
*Lääne-Nigula kirikumõis
*Nigula raudteepeatus

## Viited
Leediküla

**Leediküla** (18. sajandi kaartidel ka *Lödi*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.

Külas on Leediküla oja lähe.

Leedikülas on asunud Leediküla poolmõis ja muinaslinnus Hallimägi.

Küla juures oli kaks tuulikut.

## Viited
Luigu

**Luigu** on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas.

Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.

Ta piirneb Vidruka külaga, idas Jaakna külaga ning lõunas Allikmaa küla ja Palivere alevikuga.

Suure osa Luigu territooriumist hõlmab Palivere raba. Küla edelanurgas voolab Luigust läbi Taebla jõgi.

## Viited
Ruslana

**Ruslana** (ukraina *Русла́на Степа́нівна Лижи́чко*; **Ruslana Lõžõtško**; sündinud 24. mail 1973 Lvivis Ukrainas) on ukraina laulja, kelle esitatud laul "Wild Dances" võitis 2004. aastal Eurovisiooni lauluvõistluse.

Ruslana osales Ukraina revolutsioonilistes sündmustes 2013. aasta novembris – 2014. aasta veebruaris, olles Euromaidani üks juhtfiguure.

## Isiklikku
Ta on aastast 1995 abielus  Oleksandr Ksenofontoviga.

## Aunimetused

* Ukraina rahvakunstnik (2004)
* Lvivi aukodanik (2004)

## Diskograafia
### Albumid
*"Myt' Vesny – Dzvinkiy viter" (1986, 1998)
*"Ostannye rizdvo 90" (1999)
*"Naikrashe" (2001)
*"Dobriy vechir, tobi..." (2002)
*"Dyki Tantsi" (2003)
*"Dyki Tantsi + Bonus" (2004)
*"Wild Dances" (2004)
*"Wild Dances (New Year Edition)" (2005)
*"Wild. Club'in" (2005)
*"Amazonka"(2008)
*"Wild Energy" (2008)
*"EY-fori-YA" (2012)
* "Mi Viter" (*Ми вітер*, 'Me oleme tuul', 2020)

2023. aasta maikuus teadustas Ruslana, et tal on valmimisjärgus uus album "Дике серце", "Metsik süda". Selle esimene singel ("Лірниця", "Lüüramängija"), ilmus juunis; muusikavideo avalikustati oktoobris 2023.

### Singlid

*"Wild Dances" - "Metsikud tantsud" (2004)
*"Dance with the wolves" - "Tantsin huntidega" (2004)
*"The Same Star" - "Samale tähele" (2005)
*"Dyka Enerhiya" - "Metsik energia" (2006)
*"Лірниця"~"Lirnitsja"- "Lüüramängija" (30.06.2023)

## Viited

## Välislingid
 
*Ruslana's official website
*Fanclub.ruslana.ua
*RuslanaTV
*RuslanaTube (Youtube)
*Eurovisioni võitja Ruslana: muusika ja poliitika tuleks lahus hoida Õhtuleht, 24. aprill 2017
*Eelteade kontserdist Tallinnas
Aknool (ansambel)

**Aknool** on eesti ansambel, mis viljeleb omanäolist ja kordumatut agressiivselt kakofoonilist sügava sõnumiga ühiskonnakriitilist underground-punk-fuck stiilis muusikat. 

Ansambel loodi 2001. aastal Keilas. Bändi tuumik koosneb neljast persoonist: meesvokaal - Aknool, soolokitarr või trummid - Olku, basskitarr või soolo - Verine Svente, trummid - Alaealine Tarvi. Läbi aegade on grupist läbi käinud veel teisigi kuulsaid punkrockareid nagu Macaron, Ergo (Noa Jofe), Möllu (Jaanika), Merit. Kõigil kollektiivi liikmeil puudub täielikult muusikaline haridus. Enamikul on jäänud lõpetamata ka kesk- või põhikool.

Ansambli lavaline tegevus on alati olnud ettearvamatu, šokeeriv ja kaootiline. Tihti on kontserdid lõppenud kaosega, kus on lõhutud instrumente ja helitehnikat, vigastatud ennast ja solvatud publikut. Skandaalid on saatnud Aknooli alates esimesest kontserdist Vasalemmas ("Jaani - Punk 2001"), kus tulid koos bändiga lavale ka hardcore stripparid.

Bänd on esinenud üle Eesti pea poolesajal korral, on käidud ka Helsingi klubis "Factory", kus korraldati laval kaklus, millest kogu kollektiiv osa võttis. 2005. aastal Harjumaal Kosel toimunud "Solkmuusikal" ärritas korraldajat "perfoomentsi" osa kus vabatahtlik vastassugupooltest koosnev inimeste paar laval seksuaalvahekorda üritas.

Ansamblil on ilmunud ka väikesetiraažiline (100 tk) MC nimega "Anti Natsi" aastal 2003. Teine kogumik (CD, 200 tk) ilmus 2006. aasta alguses ja kandis nime "Paanikaosakond". Kumbagi üllitist ei ole olnud võimalik, teatud põhjustel, osta "kaubandusmonopolist". 

Bändi üks eeskujudest on GG Allin.
Nigula

**Nigula** on mitme Eesti küla nimi:

***[[Nigula (Lääne-Nigula)|Nigula]]** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 
***[[Nigula (Tartu)|Nigula]]** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
***Nigula** ehk **[[Niguli]]** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

## Vaata ka
*Nigula järv Pärnumaal
*Nigula mõis Tartumaal
*Nigula looduskaitseala Pärnumaal 
*Nigula oja Tartumaal
*Nigula raba Pärnumaal
*Nigula raudteepeatus Läänemaal 
*Nigula tänav Tartus
Jüri Suurhans

**Jüri Suurhans** (16. detsember 1921 Hänga,  Torgu vald, Jämaja kihelkond, Saaremaa – 11. märts 1984 Torgu, Kingissepa rajoon Saaremaa, Eesti) oli Eesti NSV poliitik ja riigiametnik.

Jüri Suurhans lõpetas 1941. aastal Kuressaare Keskkooli.

Teise maailmasõja, 1941 mobiliseeriti Punaarmeesse ja ajal teenis Punaarmees ja partisanisalgas Leningradis, 8. Eesti laskurkorpuse 249. Eesti Laskurdiviisis võttis osa Velikije Luki, Eesti ja Kuramaa lahingutest, 25.12.1942 sai Velikije Luki all haavata. NLKP liige 1944. aastast. Demobiliseeriti 1946. aastal 370. kaardiväe Eesti Punalipulisest laskurpolgust, majorina. 

Jüri Suurhans oli 1946. aastast EK(b)P Saaremaa Komitee instruktor, seejärel Vabariikliku Parteikooli kuulaja. 1948. aastal EKP Saaremaa Komitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja. Aastatel 1948–1950 Saare Maakonna TSN Täitevkomitee esimees, aastatel 1950–1952 EKP Orissaare Rajoonikomitee esimene sekretär, 1952. aastal Pärnu Oblasti TSN Täitevkomitee kaubandusosakonna juhataja, aastatel 1953–1955. Tõrva Rajooni TSN Täitevkomitee esimees ja 1955–1959 EKP Tõrva Rajoonikomitee esimene sekretär.  

Aastatel 1959–1974 Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimees, aastatel 1974–1982 EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär ja aastatel 1978–1982 Eesti NSV Ülemnõukogu esimees.

Jüri Suurhans oli Eesti NSV Ülemnõukogu V, VII, VIII, IX koosseisu saadik.

## Tunnustus

* Saaremaa Ühisgümnaasiumi teeneline vilistlane

## Viited

## Kirjandus
* Bruno Pao, "Igal majakal oma tuli". Saaremaa Merekultuuri Selts, 2006. ISBN 4741231481843; ISBN 9949136644
Bruno Pao

**Bruno Pao** (22. august 1931 Emmaste kihelkond, Läänemaa – 28. veebruar 2025 Kuressaare) oli eesti publitsist, mereajaloolane ja munitsipaalpoliitik. 

Ta sündis meremehe perekonnas. 

1947. aastal asus ta õppima Tallinna Merekoolis laevamehaanikuks, kuid ei lõpetanud tervislikel põhjustel. Ta õppis kaugõppes Tartu Riiklikus Ülikoolis, lõpetas 1983. aastal ajalooteaduskonna diplomitööga "Talurahva osa Eesti kaubalaevanduses XIX sajandil" (juhendaja Sulev Vahtre). 

1949–1951 töötas ta Valjala vallas Kallemäe rahvamaja juhatajana. 

1977–1985 oli ta Eesti Meremuuseumi merendusosakonna juhataja, 1985–1987 muuseumi teadusdirektor. 

1989–1994 oli ta Muhu valla arendusnõunik ja täienduskoolitaja. 

2002–2005 oli ta Kuressaare linnavolikogu aseesimees, aastail 2005–2009 eetikakomisjoni esimees.

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkonnad olid merendusajalugu, koha- ja kultuurilugu. Aastatel 1978–1986 oli ta Eesti esimeste merearheoloogia ekspeditsioonide korraldaja. Ta oli "Mereleksikoni" algatusrühma liige ja mitme artikli autor.

Oli Saaremaa Muuseumi nõukogu liige.

## Publikatsioone
*Küla uuendamine: 40 aastat kolhoosielu Valjalas, 1987
*Kuressaare juht, 1996
*Valjala (kogumik), 1999; ISBN 9985-64-054-3
*Aeg, mis antud, 2001
*Emmaste (kogumik), 2001; ISBN 9985-64-104-3
*Artur Toom – Vilsandi linnukuningas (koostaja/toimetaja), 2001; ISBN 9985-78-366-2
*Päev vajub merre: mõttevälgatusi ja sõnaseadmisi 1949–2003, 2003; ISBN 9949-10-311-8
*Sõrve Sääre otsa lood (koostaja), 2004; ISBN 9949-10-552-8
*Muhu. Saaremaa. Hiiumaa (Anu Pallase ja Kadri Tüüriga), 2005
*Saaremaa ja Kuressaare, 2006
*Igal majakal oma tuli, 2006

## Liikmesus
*1994 Saaremaa Merekultuuri Seltsi asutajaliige
**1994–2006 esimees	
*Saaremaa Muinsuskaitse Selts
*Isamaa liige alates 5. detsembrist 2001

## Tunnustus
*1999 Kodanikupäeva aumärk
*2001 Saare maavalitsuse teeneteplaat
*2003 Valgetähe teenetemärgi V klass
*2005 Piirivalve III klassi teeneterist
*2005 Hendrik Krummi nimeline kultuuristipendium
*2006 Kaitseväe eriteenete rist
*2011 Kuressaare linna teenetemärk
*2016 Saare maakonna vapimärk

## Viited

## Välislingid
*Aili Kokk. "Bruno Pao: Vitsaraag lõi mõistuse lahti". Oma Saar, 22. november 2008
*Kuressaare teenetemärgi pälvis mereajaloolane Bruno Pao. Meie Maa, 26. september 2011
*Bruno Pao. Mereviki
Loksa (täpsustus)

**Loksa** on mitme koha nimi:

* Loksa – linn Harju maakonnas
* Loksa – küla Harju maakonnas Kuusalu vallas
* Loksa – küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas
970. aastad

**970. aastad**

970. aastad on aastad 970–979 pKr.

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Kümnendid: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad

Aastad: 970 971 972 973 974 975 976 977 978 979

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
960. aastad

**960. aastad**

960. aastad on aastad 960–969 pKr.

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Kümnendid: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - 960. aastad - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 

Aastad: 960 961 962 963 964 965 966 967 968 969

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
950. aastad

**950. aastad**

950. aastad on aastad 950–959 pKr.

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Kümnendid: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad

Aastad: 950 951 952 953 954 955 956 957 958 959

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Drag queen

***Drag queen*** ehk **''drag''-kuninganna** on *[[Drag (riietus)|drag]]*-kultuuris inimene, üldjuhul meessoost isik, kes kehastub naiskarakteriks esinemise, vaatemängu või muul meelelahutuslikul eesmärgil.  

Üheks ''drag''-kunsti defineerivaks tunnuseks võib pidada üleelusuurust ja liialdatud esitust, mis kajastub nii kehastatavate tegelaskujude välimustes kui iseloomudes. Tihti kasutatakse parukaid, pilkupüüdvaid kostüüme ja näojooni ebaloomulikkuseni rõhutavat meiki.

Traditsiooniliselt rõhuvad *drag queen*'id oma välimuses ja esituses naiselikkusega seotud stereotüüpidele, kuid on esinejaid, kelle eneseväljendus ei piirdu soolise binaarsusega. *Drag queen*'idena võivad ennast määratleda lisaks paiksoolistele meestele ka paiksoolised naised, transsoolised või mittebinaarsed inimesed.
## ''Drag queen''<nowiki/>'id Eestis
*Drag queen*'idena on Eestis tegutsenud Andrus Tamme, Chloé Lagucci, Nasty Nikita, Helgi Saldo, Miss Elsa, Miss Tiina Biscuit, Nebraska Jones, Nordika, Paul Holmberg, Ursula Regina, Vilita, Delfi Oraakel jt.

Tuntuimatest *drag queen*'idest on Eestis käinud Betty Fuck, Freida Slaves ja tõsielusarja „RuPaul’s Drag Race'i” *queen*'id Aquaria, Charity Kase, Keta Minaj, Sasha Velour ja Naomi Smalls. Eestis on elanud Briti-Jamaica päritolu *drag queen* Vanity Milan, kes võistles 2021. aastal „RuPaul’s Drag Race UK” kolmandas hooajas.
## ''Drag queen''<nowiki/>'id maailmas
* Harris Glenn Milstead ehk Divine oli Ameerika näitleja, laulja ja *drag queen*, kes on tuntud tänu esinemistele John Watersi filmides.
* Terence Alan Smith on Ameerika näitleja ja kirjanik, kes kandideeris 1992. aastal *drag*-karakteri Joan Jett Blaki nime all Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel.
* Briti etenduskunstniku David Hoyle'i *drag*-persona The Divine David on tuntud kui *anti-drag queen*.
* Kade Gottlieb ehk Gottmik' on Ameerika ''drag''-esineja, meigikunstnik ja esimene transsooline mees, kes võistles tõsielusarjas „RuPaul’s Drag Race".
* Conchita Wurst on laulja, kes võitis 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse.
* RuPaul on Ameerika *drag queen*, maailmakuusla tõsielusarja „RuPaul’s Drag Race" produtsent ja saatejuht.

## Vaata ka
**[[Drag (riietus)|Drag]]*
**[[Drag king]]*
**[[Drag show]]*

## Viited
940. aastad

**940. aastad**

940. aastad on aastad 940–949 pKr.

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Kümnendid: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - 940. aastad - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad

Aastad: 940 941 942 943 944 945 946 947 948 949

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
930. aastad

**930. aastad**

930. aastad on aastad 930–939 pKr.

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Kümnendid: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad

Aastad: 930 931 932 933 934 935 936 937 938 939

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
920. aastad

**920. aastad**

920. aastad on aastad 920–929 pKr.

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Kümnendid: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad

Aastad: 920 921 922 923 924 925 926 927 928 929

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
910. aastad

**910. aastad**

910. aastad on aastad 910–919 pKr.

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Kümnendid: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad

Aastad: 910 911 912 913 914 915 916 917 918 919

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Blagoveštšensk

**Blagoveštšensk** on linn Venemaal, Amuuri oblasti halduskeskus. Asub Amuuri jõe ääres, Hiina Heihe linna vastaskaldal.

Linn on rajatud 1856. aastal Ust-Zeiski sõjaväepostina.

Blagoveštšensk on tähtis sadamalinn, laevaehituse ja -remondi keskus. Linnas on ka ehitusmaterjalide ja tselluloositehased, tikuvabrik ja mööblikombinaat.

2022. aastal avati kaubaliikluseks üle Amuuri kulgev Blagoveštšenski–Heihe sild.

## Viited

## Välislingid

*www.blagoveshensk.ru
*www.admblag.ru
Ian MacKaye

**Ian MacKaye** (sündinud 16. aprillil 1962) on Ameerika muusik, *[[straight-edge]]* liikumise rajaja, sõltumatu plaadifirma Dischord asutaja. 

Muusikuna on Ian MacKaye kogunud tuntust ansamblite Minor Threat (1980–1983) ja Fugazi (1987–2002) lauljana. 

Tema 1980. aastate keskpaigas tegutsenud ansamblit Embrace peetakse tihti üheks emostiili suunanäitajaks.
Beirut

**Beirut** on Liibanoni pealinn. See asub Vahemere kaldal ja moodustab 1. järgu haldusüksuse (kubernerkond).

Religioonide järgi võiks Beiruti jagada Ida-, Põhja-, Lääne- ja Lõuna-Beirutiks. 

Ida-Beirut ja Põhja-Beirut on enamjaolt kristlaste territoorium, seal asuvad saatkonnahooned, uhked kaubamajad, luksushotellid, üle maailma tuntud ööklubid, euroopalikud eramu- ja korruselamurajoonid. 

Lääne- ja Ida-Beirutit ühendab Sodeco väljak, mis kunagi oli piiriks kahe vaenupoole, moslemite ja kristlaste vahel. Nüüd on sinnagi ehitatud kaubanduskeskused, lisaks asub seal ka Lähis-Ida suurimaid meediakeskusi – *Forum de Beirut*. Lääne-Beirut on moslemitega asustatud linnajagu, kus suurem osa elanikest on sunniidid; seal asuvad ka Beiruti kuulsad mererannad. Samuti suur rahvusvaheline Rafik Hariri nimeline lennujaam, sadamad ja jahtklubid. 

Kui minna kesklinnast Lõuna-Beirutisse, võib mõne sekundiga teha ajarännaku – sattuda 21. sajandist mitu sajandit varasemasse aega. Seal võib näha tõelist araabia elustiili. Liigutakse kaamelite ja eeslitega, paljud kannavad traditsioonilisi araabia rõivaid. See linnajagu on asustatud peamiselt šiiitidega ja Hezbollah' mõju on näha igal tänavanurgal, kus ripub šeik Nasrallah' või mõne Iraani mulla plakat. 

Beirut on mitu korda tehtud maatasa ja praegugi käivad linnas taastamistööd. Tegemist on maailma suurimate ülesehitustöödega, kus võimalikult palju püütakse säilitada vana arhitektuuri. 2007. aastal valiti Beirut maailma kümne kõige atraktiivsema turismilinna hulka.

## Viited

## Välislingid
1033

**1033. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - **[[1030. aastad]]** - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad

Aastad: 1028 1029 1030 1031 1032 - 1033 - 1034 1035 1036 1037 1038

----

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* Canterbury Anselm, filosoof ja teoloog

## Surnud

* ...
1035

**1035. aasta** (**MXXXV**) oli 11. sajandi 35. aasta

## Sündmused maailmas
*Moodustati Kastiilia kuningriik ja Aragóni kuningriik
*Fääri saared allutati Norrale
*Inglismaa kuningaks sai Harold I
*Taani kuningaks sai Hardeknud
*Norra kuningaks sai Magnus Hea
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* 12. november – Knud Suur, Inglismaa, Taani ja Norra kuningas
*Joann I, Kiievi metropoliit
* Sacho III, Navarra kuningas
Stendal

**Stendal** on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal, Stendali kreisi keskus.

Ta asub 125 km Berliinist läänes ja 175 km Hannoverist idas. 1949–1990 kuulus ta Saksa DV-sse. Stendal on Altmargi mitteametlik keskus.

Stendali küla on esmamainitud Steinedali külana 1022. aastal. Albrecht Karu andis talle 1160 Magdeburgi linnaõigused.

14. sajandist alates kuulus Hansa Liitu. Hansalinnana oli ta väga jõukas ja seda näitavad tänini säilinud võimsad kirikud, raekoda ja kaks linnaväravat. Need on ka linna tähtsaimad arhitektuurilised vaatamisväärsused. 13. sajandil asutati linnas meresõitjate gild, ehkki Stendal asub merest küllalt kaugel. Gild korraldas kaubareise Põhja- ja Läänemerel.

1518 astus Stendal Hansa Liidust välja koos Berliini, Brandenburgi, Oderi-äärse Frankfurdi ja Salzwedeliga. 1539 pöördus linn katoliiklusest luterlusse.

1640 sai Stendal garnisonilinnaks ja jäi selleks 1994. aastani, mil linnast lahkusid Vene sõjaväe viimased üksused.

1682 tabas linna katkuepideemia, milles suri 1205 inimest, neist 537 last.

Arvatavasti on kõige kuulsam Stendali elanik Johann Joachim Winckelmann (1717–1768), saksa klassikalise arheoloogia ja uuema kunstiteaduse rajaja. Austusest tema vastu võttis Marie Henri Beyle endale kirjanikunimeks Stendhal. Stendalis on alates 1955. aastast Winckelmanni majamuuseum.

Stendal kuulus Brandenburgi markkrahvkonda ja pärast Napoleoni sõdu Preisimaa kuningriiki Saksimaa provintsi.

1849 rajati läbi linna Magdeburgi–Wittenberge raudteeliin. 1936 rajati lennujaam.

Stendali kõige suurem elanike arv fikseeriti 31. detsembril 1989: 51 491. Sellest ajast on elanike arv jõudsalt vähenenud ja praegu on linnas alla 40 000 elaniku.

Linnas on veel Altmargi teater, mis on eeskätt laste- ja noorsooteater, tuletõrjemuuseum ja hullumaja.

Linnanõukogus on 40 kohta, millest pärast 7. juuni 2009 valimisi kuulub 14 kristlikele demokraatidele, 11 Saksa Vasakparteile ja 9 Sotsiaaldemokraatlikule Parteile. Võrreldes eelmiste valimistega olulisi muutusi ei toimunud.

Stenmdali sõpruslinn on Nordrhein-Westfaleni liidumaal asuv Lemgo.

## Viited

## Välislingid

*Stendali koduleht
Meißen

**Meißen** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal, Meißeni kreisi keskus. Asub Elbe jõe ääres, Triebischi suudmes. Linn on tuntud kui portselanitööstuse keskus.

## Ajalugu

Meißenit on esmamainitud 929. aastal (*Misnia*). Linnaõigused sai 12. sajandi lõpus.

2002. aasta Elbe üleujutustes sai vanalinn tugevasti kahjustada.

## Viited

## Välislingid

* Meißeni koduleht
1040

**1040. aasta** (**MXL**) oli 11. sajandi 40. aasta.

## Sündmused maailmas
* 23. mai – Seldžukid võitsid tänapäeva Türkmenistani aladel toiminud Dandanaqani lahingus gaznaviide.
* 14. august – Šotimaa kuningas Duncan I hukkus lahingus oma nõu ja rivaali Macbethi vastu ning Macbeth sai ise Šotimaa kuningaks.

## Sündinud
*... 

## Surnud
* 17. märts – Harold I, Inglismaa kuningas
* 14. august – Duncan I, Šotimaa kuningas
1041

**1041. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - **[[1040. aastad]]** - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 

Aastad: 1036 1037 1038 1039 1040 - 1041 - 1042 1043 1044 1045 1046

----

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
*... 

## Surnud
* Fujiwara no Kintō, jaapani luuletaja, luulekriitik ja -teoreetik
1043

**1043. aasta** (**MXLIII**) oli 11. sajandi 43. aasta.

## Sündmused maailmas

* 3. aprill – Edward Usutunnistaja krooniti Wessexi dünastia viimase esindajana Inglismaa kuningaks.

## Sündinud
* ... 

## Surnud
* ...
1046

**1046** (**MXLVI**) oli 11. sajandi 46. aasta.

## Sündmused maailmas
* 25. detsember – Paavst Clemens II kroonis Heinrich III Saksa-Rooma keisriks.

## Sündinud
* ... 

## Surnud
* Gerard Sagredo (Gellért), piiskop
Suhl

**Suhl** on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal.

Suhl asub Tüüringi metsa nimelistes mägedes. Vahetult linnast lõunas asub Tüüringi metsa kõrgeim tipp, 982 m kõrgune Grosser Beerberg.

Suhlist läheb nii maantee kui ka raudtee kirdesse ja edelasse. Kirde poole saab sõita läbi Arnstadti Erfurti. Edela poole lähevad teed Meiningeni ja Hildburghauseni Schweinfurti ja edasi Würzburgi.

## Geoloogia
Suhl asub Suhler Scholle nimelise graniitkompleksi lõunaserval. Selles kompleksi kaljulõhedes leidub daiki. See on osa Ruhla-Schleusingeni ülangust, mis kujundab Tüüringi metsa lõunaserva. Suhler Scholle edelaserv piirneb rõhtsate settekivimikihtidega, milleks on permi evaporiidid ja sellel asuvad triiase liivakivid. Schuler Scholle graniit on kaetud permi setete ja tardkivimitega. Tüüringi metsa kõrgemad tipud koosnevad ebakorrapäraste pragudega kvartsporfüürist.

Piki riket, mis eraldab Schuler Schollet edelas asuvatest settekivimitest, kulgeb rauamaagi soon. Kirde pool on permi lademetes vase ja hõbeda leiukohad. Linnast kagus on tähtis uraani lade.

## Ajalugu
Suhli on esmamainitud 1318. aastal. 1365. aastast on teada esimene Suhli vapp, millel oli kujutatud kaht vasarat. Need sümboliseerisid asula kõige tähtsamat elatusallikat: metallitööstust. 1527. aastal sai Suhl linnaõigused.

Aastatel 1952–1990 oli Suhl Saksa DV Suhli ringkonna halduskeskus. 1994. aastal liideti linnaga Albrechtsi, Dietzhauseni, Vesseri ja Wichtshauseni vald.

## Majandus
Linn oli tuntud relvatööstuse keskus alates renessansiajast. See kaasnes maagileiukohtade ja metallitöö traditsiooniga. Suhli kahureid eksporditi paljudesse Euroopa maadesse, eriti 17. ja 18. sajandil. Vanim tänapäevani püsinud ja kunagi Suhlis asunud relvatööstus on 1751. aastal asutatud Sauer & Sohn (J. P. Sauer und Sohn GmbH), mis tootis haavlipüsse, vintpüsse ja püstoleid. Teise maailmasõja lõpus evakueeriti tehas Eckernfördesse, kus asub tänapäevani. Suhlis asunud relvatööstus Simson, mis asutati juba 1856, suleti 2002. aasta lõpus. Teine ettevõte Merkel toodab vint- ja haavlipüsse. Suhlis on relvamuuseum.

Ida-Saksa ajal oli Suhlis riiklik laskespordikeskus, mis korraldas paljusid suurvõistlusi, näiteks 1986. aasta laskmise maailmameistrivõistlused. Kuigi see jäi pärast Saksamaa ühinemist alla Müncheni olümpialaskespordikeskusele, on Suhl laskjate jaoks endiselt tähtis. Suhlis on Saksamaa ainus relvaseppade kool.

Suhlis toodeti ka Simsoni mopeede ja väikeautosid.

## Sõpruslinnad
Suhlil on seitse sõpruslinna:
* Bègles (Prantsusmaa)
* České Budějovice (Tšehhi)
* Kaluga (Venemaa)
* Lahti (Soome)
* Leszno (Poola)
* Smoljan (Bulgaaria)
* Würzburg (Saksamaa)

## Viited

## Välislingid

* Suhli koduleht
Napoleon II

**Napoleon II** ehk **Napoléon François Joseph Charles Bonaparte**, tuntud ka kui **Reichstadti hertsog** (20. märts 1811 – 22. juuli 1832), oli Napoleon I poeg ja lühikest aega Prantsusmaa keiser.

Napoleon II sündis oma isa ja Austria keisri Franz I tütre Marie Louise pojana ning nimetati kohe pärast sündi Rooma kuningaks. 1814 ja 1815, kui Napoleon I kaks korda võimust loobus, andis ta trooni oma pojale, kuid tema valitsusajad ei kujunenud pikaks, sest liitlased otsustasid taastada Bourboni dünastia võimu. Et Napoleon II oli Franz I lapselaps, viidi ta Austriasse, kus talle anti 1818. aastal Reichstadti hertsogi tiitel. Austrias hakati teda kutsuma Franziks. Napoleoni elu polnud kerge, sest ta oli sisuliselt pantvang ning kõigest 21-aastaselt suri ta Schönbrunni lossis tuberkuloosi.

Enamik Euroopa riike ei tunnustanud Napoleon II Prantsusmaa keisrina, ent tema onupoeg Charles-Louis-Napoléon Bonaparte võttis 1852 võimule saades nimeks Napoleon III, et rõhutada Bonaparte'i dünastia järjepidevust ja võimu.
Francisco Solano López

**Francisco Solano López Carrillo** (24. juuli 1827 – 1. märts 1870) oli Paraguay president 1862. aastast kuni surmani.

Alates 1865. aastast juhtis ta Paraguayd Kolmikalliansi sõjas Argentina, Brasiilia ja Uruguay vastu, mis lõppes Paraguay kaotuse ja tema enda surmaga.

## Tsitaat
"Ma suren koos oma isamaaga."
Sansaara

**Sansaara** (sanskriti ja paali keeles *saṃsāra* – ‘ringkäik’, 'rändlemine'; tiibeti keeles *’khor ba*; hiina keeles 輪 迴 *lunhui*; jaapani keeles *rinne*) on India usundites sündide ja ühest olemisviisist teise üleminekute ahel ning olenditega asustatud maailmad, milles need üleminekud toimuvad. Sansaara ja selle ületamine – ümbersündide ahelast vabanemise idee – on kesksel kohal hinduismis, džainismis ja budismis. 

Budistlikus kosmoloogias on sansaaras kuut liiki olendeid: jumalad, asurad, inimesed, loomad, preetad ja põrguasukad. Neile kõigile on ette määratud saatus, mida iseloomustavad kannatused. Kogu sansaara kujutab endast suletud süsteemi: pärast surma sünnivad olendid uuesti kas samas, paremas või halvemas sfääris, vastavalt nende sooritatud tegudele ehk karmale. 

Ümbersündide ahel on alguseta, kuid sellel võib olla lõpp, milleks on nirvaana. Nirvaanasse võivad jõuda ainult inimesed, seepärast peetakse inimesena sündimist eriti soodsaks, kuigi jumalate elu tundub õnnelikum. Nirvaanat peetakse väljaspool sansaara-süsteemi asuvaks ja sel puudub sansaaraga põhjuse-tagajärje seos. Sellegipoolest lubavad mahajaana  mütoloogilised ettekujutused nirvaanaolendite sekkumist ja isegi füüsilist ilmumist sansaarasse. Nii näiteks võivad dhjaanibudad ilmuda sansaaras bodhisattvate ja maiste budadena. 

Veedades sansaara mõistet ei esine; see kujunes välja brahmanismis, kuid ei ole ilmselt aarja päritolu.

Budismis mõistetakse sansaarat alati individuaalsena, mis tähendab, et seda ei samastata maailmaga. Sansaara on ringlemine, samade asjade, tegude ja tahtmiste kordamine, millega koos korratakse pidevalt ka rahulolematust, kannatusi (*[[dukkha]]*), lisades nõnda veel kütust (''upādāna'') juurde. Sansaara lõpp on nirvaana ja see on samuti individuaalne.

## Vaata ka
* Nirvaana
* Reinkarnatsioon
* Olemiseratas
* Budistlik kosmoloogia

## Viited
Bydgoszcz

**Bydgoszcz** (saksa keeles *Bromberg*) on maakonnaõigustega linn Poolas Brda suubumiskohas Wisłasse. Koos Toruńiga on see Kujawy-Pomorze vojevoodkonna keskus. Aastail 1947–1998 oli linn Bydgoszczi, 1945–1947 Pomorze vojevoodkonna keskuseks.

## Ajalugu

Bydgoszcz (ladina *Bydgostia*) oli esialgu kalastusasula, hiljemalt 1238 rajati sinna linnus. 1331–1337 okupeeris asula Saksa ordu, 1346 andis kuningas Kazimierz III Bydgoszczile linnaõigused. Asula saksastus, kuid jäi kuni 1772. aastani Poola riigile, mil see esimese Poola jagamisega Preisimaale. 1807 liideti linn Varssavi hertsogiriigiga, kuid tagastati Viini kongressil Preisimaale. 1919 liideti linn Poolaga. 1939–1945 oli linn taas Saksamaa valduses.

## Sõpruslinnad
Bydgoszczl on 11 sõpruslinna:

## Viited

## Välislingid

*http://www.bydgoszcz.pl/
*Rudolf Stade: Der Bromberger Blutsonntag
Ełk

**Ełk** (saksa *Lyck*) on linn Kirde-Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas, Ełki maakonna keskus. Asub Ełki järve kaldal. 

Asula sai linnaõigused 1445. Linn hävitati 1914 Vene vägede sissetungi käigus peaaegu täielikult, kuid taastati pärast sõda. Praeguse nime sai linn 1945, kui läks Poola valdusse. 

Ełkis on sündinud saksa kirjanik Siegfried Lenz.

## Viited

## Välislingid

*Ełki koduleht
Grudziądz

**Grudziądz** (saksa keeles *Graudenz*) on maakonnaõigustega linn Põhja-Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. 1975–1998 asus ta Toruńi vojevoodkonnas.

Linn rajati 965, sai linnaõigused 1291 (samal aastal Paidega) ning ühines Preisimaaga 1440. 1466–1772 oli ta Poola osa, siis taas Preisimaa ja hiljem Saksamaa valduses. 1920 liideti linn taas Poolaga. 1939–1945 oli linnas Saksa okupatsioon. Sõja lõpus hävis suur osa linnast rasketes lahingutes.

## Välislingid
Dharma kirjastus

**Dharma kirjastus** on Eesti kirjastus, mis annab välja budistlikku kirjandust, mõnevõrra ka hinduistlikku ja muud Idamaist kirjandust. Dharma kirjastuse asutas Erik Arro Tallinnas 1990. aastal.

Esimene raamat "Hindamatu Pärlikee" ilmus esimesel tegevusaastal, see on ühtlasi ka väljaantava sarja pealkirjaks.

Hindamatu Pärlikee sarjas on ilmunud 24 raamatut: "Hindamatu Pärlikee", "Buddha õpetus", "Milarepa – Tiibeti suur joogi", "Troonpühakiri", "Aasia Valgus", "Tiibeti surnuteraamat", "Sinu ärkvelolek on uni", "Mõtluse liha ja kondid", "Teevidzaa pühakiri", "Tiibet – ajalugu, usk, inimesed", "Südame õpetused", "Buddhismi lühike ajalugu", "Huang Po mõtlusõpetus", "Buddha elu", "Tulevane Buddhistlik Balti Riik", "Pühaku tee", "Suurangama pühakiri", "Pole vett, pole ka kuud", "Juhtimise kunst", "Muutuste raamat", "Loomad, inimesed ja jumalad", "Kaama suutra", "Vabanemine teadaolevast" ja "Buddha eelmised elud".
Nebukadnetsar I

**Nebukadnetsar I** (akkadi *Nabu-kudurri-usur*) oli Babüloonia valitseja 1125–1104 eKr. Teda peetakse Pashe ehk teise Isini dünastia silmapaistvamaks esindajaks. Tema ajal aeti maalt välja elamlased ning Babüloonia võim laienes, mis põhjustas konflikti Assüüriaga.

Nebukadnetsar I-t on mainitud ka Piiblis, kuid tunduvalt kuulsam on tema kauge järeltulija Nebukadnetsar II.
Augustów

**Augustów** (leedu *Augustavas*) on linn Kirde-Poolas Podlaasia vojevoodkonnas, Augustówi maakonna halduskeskus. 

Linna läbib Via Baltica ning see on oluline teede ristumispunkt: põhjas viib tee Suwałki, kirdes Leedu piirile, läänes Ełki ja Olsztyni, edelas Varssavisse ja lõunas Białystoki.

Augustów sai linnaõigused Zygmunt II Augusti (Sigismund Augusti) käest 1557. aastal.

## Välislingid

* Linna koduleht (poola keeles)
Ostróda

**Ostróda** (saksa *Osterode in Ostpreussen*) on linn Põhja-Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas, Ostróda maakonna halduskeskus.

Kuni 1945 oli Ostróda Saksamaa (Ida-Preisimaa) koosseisus.

## Välislingid
Buda (Budapest)

**Buda** on Ungari pealinna Budapesti ajalooline kants Doonau jõe paremkaldal Ungari keskmäestikus. Tänapäevane haldusjaotus (I ringkond) hõlmab vaid murdosa suurlinna territooriumist.

## Ajalugu

Buda oli varem omaette hallatav linnakeskus. Aastatel 1361–1541 ja 1784–1873 oli see Ungari kuningriigi pealinn. Buda nõlvakul asub Mátyási kirik.

### Osmanite riigi hõive
Buda (osmanitürgi keeles *Budin*) oli Osmanite riigi valitsetava Budini ejaleti halduskeskus aastatel 1541–1686. 17. sajandil moodustasid stagneerunud asula elanikkonnast enamuse Balkani moslemid.

Pärast 1686. aasta Buda piiramist haarasid võimu Püha liiga väed. Habsburgid pidasid veel 1783. aastani Ungari kuningriigi pealinna Pozsony's (saksa keeles *Pressburg*; tänapäevane *Bratislava*).

### Buda ja Pesti ühendamine

*1849. aastal avati šoti inseneri Adam Clarki juhitud ja üheksa aastat kestnud ehitustööde järel üle jõe kahte linna ühendav Széchenyi kettsild.
*1. jaanuaril 1873 ühendati Franz Joseph I korraldusel, kes oli Austria keiser ja ühtlasi apostellik Ungari kuningas, seni iseseisvad linnad Buda, Óbuda ja Pest ühiseks Budapesti linnaks. Austria-Ungari kaksikmonarhia esipealinna Viini kõrval toimis Budapest teisejärgulise pealinnana István Püha krooni maadel (*[[Transleitaania]]*). Peaministri Gyula Andrássy asutatud Avalike Tööde Nõukogu juhtimisel kujunes ligi 350 000 elanikuga metropolist koos saksa ja juudi kogukondadega Mandri-Euroopa üks suuremad kultuuri- ja majanduskeskusi. Pesti-poolses hoogsas historitsistlike hoonete ja magistraalide ehituses võeti eeskuju Pariisist. Buda arendus jäi tunduvalt konservatiivsemaks.

## Varia

Buda kõrgendikku läbib 1856. aastal avatud niinimetatud lossitunnel (*Budai Váralagút*). Kettsilla inseneri Adam Clarki projekteeritud ja kolm aastat kaevatud tunneli eesmärgiks oli inimeste jalavaeva vähendamine ümber pikliku kõrgendiku kõndimisel. Aasta pärast valmimist avati see hobuliiklusele. Tänapäeval ühendab 350 meetri pikkune tunnel kettsillalt ning Fő ja Lánchídi tänavatest lähtuvat ringliiklust Krisztinavárose elamupiirkonna Alagúti tänavaga.

## Viited

## Vaata ka
*Várkerület
*Buda linnuse kvartal
*Pest

## Välislingid
*
Trier

**Trier** on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Moseli kaldal.

## Ajalugu
### Antiikaeg

Trier on üks Saksamaa vanimaid linnu. Sel kohal oli keltide hõimu treeverite asula, mille 50. aastatel eKr alistas Julius Caesar. Hõimu nime võib aimata ka linna nimes. Aastal 16 eKr rajasid roomlased asula kohale linna, mis nimetati keiser Augustuse järgiAugusta Treverorumiks. Keisri nime kasutamine oli suur au, mis on osaks saanud veel ainult Augsburgile ja Augstile. Linnast sai Gallia Belgica provintsi pealinn. Umbes 70. aastal muudeti see Rooma kolooniaks. 2. sajandil algas selle halduskeskuse ja liiklussõlme õitseng.

259. aastal lõi Gallia Rooma impeeriumist lahku. Tekkinud Gallia impeeriumi valitses Postumus ja impeeriumi pealinn oli Trier. Pärast Postumuse surma hävitasid frangid ja alemannid 275. aastal linna, kuid see taastati peagi.

Constantius I Chlorus ehitas selle üles ja sellest sai aastal 293 tema residents. Tollal oli Trieris ka rahapaja. Linnas käis elav ehitustegevus ja valitses õukondlik kultuur. See oli üks Gallia impeeriumi tähtsamaid keskusi. 350. aastal ründasid Trieri germaanlased, kuid Julianus Apostata lõi kallaletungi tagasi.

Umbes aastal 395 viidi õukond ja haldusasutused Trierist Milanosse ja Arles'i. On säilinud palju 2.–4. sajandi ehitiste varemeid (amfiteater umbes aastast 100, linnavärav Porta Nigra, termid, palee koos basiilikaga, Roomlaste sild).

Kui Rooma riik loobus 5. sajandil piiri kaitsmisest Reini jõel, tähendas see linna hiilguse lõppu. Trieri vallutasid ja rüüstasid frangid aastatel 413 ja 421 ning hunnid Attila juhtimisel 451. aastal. 475. aastal läks Trier frankide valdusse. Selle sajandiga vähenes linnaelanike arv 60 000 pealt 5000ni.

### Keskaeg
### Uusaeg

Trier on Karl Marxi sünnilinn.

Trieri Rooma-aegsed mälestised, toomkirik ja Liebfrauenkirche kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Sõpruslinnad

Trieril on üheksa sõpruslinna:

*  Metz, Prantsusmaa, aastast 1957
*  Gloucester, Suurbritannia, aastast 1957
*  Ascoli Piceno, Itaalia, aastast 1958
*  's-Hertogenbosch, Holland, aastast 1968
*  Pula, Horvaatia, aastast 1971
*  Fort Worth, Texas, USA aastast 1987
*  Weimar, Saksamaa aastast 1990
*  Nagaoka, Jaapan, aastast 2006
*  Xiamen, Hiina, aastast 2010

## Viited

## Välislingid
* Trieri koduleht
Reutlingen

**Reutlingen** on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal, Reutlingeni kreisi keskus. Asub Švaabi Juura servas, umbes 30 km Stuttgardist lõunas.

## Viited

## Välislingid

*Reutlingeni koduleht
Andrus Ansipi esimene valitsus

**Andrus Ansipi esimene valitsus** oli Eesti 44. Vabariigi valitsus, mis astus ametisse 13. aprillil 2005 ametivande andmisega Riigikogu ees. Valitsuskoalitsiooni moodustasid kolm erakonda: Eesti Reformierakond, Eesti Keskerakond ja Eestimaa Rahvaliit. Rahvasuus kutsutakse seda ka küüslaugukoalitsiooniks, kuna kokkuleppele jõuti Tallinna vanalinnas asuvas vastavas restoranis.

Andrus Ansipi valitsus asus ametisse pärast kaks aastat töötanud Juhan Partsi valitsust, mis lagunes.

Valitsus astus Riigikogu XI koosseisu avaistungil 2. aprillil 2007 tagasi ning 5. aprillil 2007 vabastas president Toomas Hendrik Ilves valitsuse ametist.

## Koalitsioonilepe

Valitsuse moodustamisel sõlmiti kolme erakonna vahel lepe, kus on märgitud põhilised valitsuse eesmärgid. Osa neist on täidetud, osa mitte. Näiteks seadis valitsusliit eesmärgiks Eesti valmisoleku üleminekuks eurole 2007. aastaks.

Uudne eesmärk Eestis oli valitsusliidu pooldav suhtumine keskkonnamõjust sõltuvale maksustamisele. Valitsusliit lubas ette valmistada ökoloogilise maksureformi kontseptsiooni, mis näeb ette maksude osalise ümberorienteerimise tulu maksustamiselt loodusressursside kasutamise ja looduse saastamise maksustamisele.

Ajakirjanduses vasakpoolseks ristitud valitsusliit jätkas tulumaksu alandamist järgmises tempos: alates 1. jaanuarist 2006 – tulumaks 23%, alates 1. jaanuarist 2007 – 22%, alates 1. jaanuarist 2008 – 21%, alates 1. jaanuarist 2009 – 20%.

Koalitsioonilepingu järgi kuulus alates 2006. aasta märtsist Riigikogu esimehe koht Keskerakonnale ja Riigikogu esimese aseesimehe koht Reformierakonnale. Riigikogu esimees on Toomas Varek, Riigikogu esimene aseesimees Maret Maripuu ja Riigikogu teine aseesimees Ene Ergma.

Riigikogu alaliste komisjonide esimeeste kohad jaotuvad järgmiselt: 
*Reformierakond: rahanduskomisjon; õiguskomisjon; keskkonnakomisjon; Euroopa Liidu asjade komisjon; 
*Keskerakond: väliskomisjon; riigikaitsekomisjon; maaelukomisjon; 
*Rahvaliit: majanduskomisjon; sotsiaalkomisjon.

Põhiseaduskomisjoni ja kultuurikomisjoni esimees on opositsioonierakonna esindaja.

## Valitsuse koosseis

## Viited

## Välislingid
* Koalitsioonilepe
Trnava

**Trnava** (saksa *Tyrnau*, ungari *Nagyszombat*) on linn Slovakkias, Trnava maakonna ja Trnava ringkonna keskus. Trnava on elanike arvult seitsmes linn Slovakkias.

Trnava asus kaubateede ristumiskohas ning oli keskajal tähtis kaubandus- ja piiskopilinn. Linnas on palju kirikuid.

Trnavas asub Peugeot' ja Citroëni autotehas.

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid

*Trnava koduleht
1029

**1029. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - **[[1020. aastad]]** - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 

Aastad: 1024 1025 1026 1027 1028 - 1029 - 1030 1031 1032 1033 1034

----

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
1018

**1018. aasta** (**MXVIII**) oli 11. sajandi 18. aasta.

## Sündmused maailmas
* 30. jaanuar – Saksa-Rooma keiser Heinrich II ja Poola kuningas Bolesław I sõlmisid Lausitzi ja Ülem-Lausitzi piirkonna üle toimunud Saksa-Poola sõja lõpetamiseks Bautzeni rahulepingu.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Hardeknud, Taani ja Inglismaa kuningas
1019

**1019. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad  - **[[1010. aastad]]** - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 

Aastad: 1014 1015 1016 1017 1018 - 1019 - 1020 1021 1022 1023 1024

----

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
1014

**1014. aasta** (**MXIV**) oli 11. sajandi 14. aasta.

## Sündmused maailmas
* 23. aprill – Viikingitest vallutajad tapsid Clontarfi lahingus Iirimaa ülemkuninga Brian Boru.

* 29. juuli – Bütsantsi-Bulgaaria sõjad: Bütsantsi väed võitsid tänapäeva Bulgaaria aladel toimunud Kleidioni lahingus Bulgaaria vägesid.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Svend Harkhabe, Taani kuningas
* Samuil, Bulgaaria tsaar
Samer el Nahhal

**Samer Mohamed Elsais el Nahhal** (tuntud ka esinejanimega **OX**; sündinud 11. juulil 1976 Espoos) on Soome muusik, ansambli Lordi endine basskitarrist.

Lordiga kutsuti ta liituma 2005. aastal, kui bändist lahkus basskitarrist Kalma (Niko Hurme). OX lahkus ansamblist 2019. aasta suvel.

24. juulil 2020 ilmus tema sooloalbum "*Supernova Kill Road*"*.* 

## Noorus
El Nahhali isa oli egiptlane, ema soomlane. Isa suri, kui Samer oli seitsmeaastane. Varases lapsepõlves elas ta nii Liibüas kui ka Iraagis. Iraani-Iraagi sõja eest kolis pere Soome. Samerit hirmutas sõja algus nii, et ta otsustas sõjaväkke mitte minna. El Nahhali lemmikbändid lapsepõlves olid W.A.S.P. ja Mötley Crüe. Ta alustas oma esimeses bändis esialgu kitarrimänguga, kuid vahetas selle basskitarri vastu. El Nahhal kuulus noorpõlves bändidesse nimedega Spoon ja Dead Lock. 
Basskitarri mängima ja bändi tegema hakkas ta 13-aastaselt. 1996. aastal õppis ta ka Los Angelese muusikainstituudis Bass Institute of Technology mille ta lõpetas 1998. aastal. 
Tema suurimaks eeskujuks ja mõjutajaks on olnud Nikki Sixx ansamblist Mötley Crüe.

## OX
Sameri koletisekarakter OX on Minotauros, härg-mees. 

Kuna Niko Hurme kehastatud karakter Kalma oli olnud fännide seas väga populaarne, otsustas Lordi eestvedaja Tomi Putaansuu varakult, et Kalma mantlipärija karakter peab olema Kalma "suurem vend" ja kuuluma sarnasesse "pealuu"-tüüpi. Kui Putaansuu el Nahhalilt küsis, kes ta olla sooviks, pakkus samer esialgu Mad Max'i stiilis koletist, maanteesõdalast. Kaaludes teisi võimalikke variante, märkas Putaansuu, et el Nahhal meenutab härga. Ox tundus ka hea nimi ja nii sündiski härjast lähtuv tegelaskuju, kel sarved peas, rõngas ninas ning suured sõrakujulised saapad jalas.

## Diskograafia
* **Lordi**
*"Would You Love a Monsterman?" (2006 versioon) – basskitarr
* "Beast Loose In Paradise" (2008) – basskitarr
* "Bite It Like A Bulldog" (2008) – basskitarr
* "Deadache" (2008) – basskitarr
* "Babez For Breakfast" (2010) – basskitarr
* "To Beast or Not to Beast" (2013) – basskitarr
* "Scare Force One" (2014) – basskitarr
* "Monstereophonic (Theaterror vs. Demonarchy)" (2016) – basskitarr
* "Sexorcism" (2018) – basskitarr

Kuigi Lordi albumi "The Arockalypse" plaadiümbrisel ja promofotodel on kujutatud OX, ei osalenud ta selle albumi salvestamisel, kuna tema liitumise ajaks oli salvestamine juba lõppenud. Sellel albumil mängib basskitarri veel tema eelkäija Niko "Kalma" Hurme.

**Sooloalbum**

"Supernova Kill Road" (2020)

## Viited
Irgun Tsva'i Le'umi

**Irgun Tsva'i Le'umi** (lühend **ETSEL**; kasutatud ka nimekujusid *Irgun Tzvai Leumi*, *Irgun Zvai Leumi*, *ETZEL*, *Irgun*; heebrea keeles ארגון צבאי לאומי (lühend אצ"ל) 'rahvuslik sõjanduslik organisatsioon') oli aastatel 1931–1948 Suurbritannia Mandaadi Palestiina territooriumil tegutsenud organisatsioon, mida Suurbritannia ja mitmed juudi organisatsioonid pidasid terroristlikuks, ent sionistlikud juudid pidasid vabastusliikumiseks. 

Organisatsiooni kaks põhipostulaati olid: 
# vabastada araabia elanikkonnast territoorium, mis piirneb läänes Niiluse jõe ja Vahemerega, idas-põhjas Tigrise ja Eufrati jõgedega ja põhjas Musta merega, ning 
# Suur-Iisraeli riigi loomine.
Erna Siikavirta

**Erna Siikavirta** (sündinud 8. oktoobril 1977 Espoos) on soome pianist. Ta oli *[[hard rock]]*i ansambli Lordi klahvpillimängija (1997–2005) esinejanimega **Enary**.

## Elulugu
Klaverit hakkas ta mängima juba kolmeaastaselt ja on suuresti mõjutatud klassikalisest muusikast ja klassikalisest rokist. Tema peamised muusikalised eeskujud on olnud pianist Jens Johansson ning lauljad Paul Stanley (Kiss) ja Eric Adams (Manowar).

1998. aastal käis Erna koos bändiga Children of Bodom Euroopa turneel, asendades ajutiselt nende klahvpillimängijatJanne Wirmanit. Samal aastal laulis ta sopranit saksa bändi Ancient Ceremony albumil "Fallen Angel's Symphony". Aastal 1999 mängis ta klahvpille Sinergy kontserditurneel "Beware the Heavens". Pärast seda liitus ta klahvpillimängijana bändiga Grain, mis läks 2001. aastal laiali. Aastatel 2001 ja 2002 mängis Erna süntesaatorit soome muusiku Markku Klami lugudele "Hymn For Christmas" ja "Meditation I (op. 10/1)". 2001. aastal liitus Erna ka bändiga Arthemesia, kus ta kasutas nime Magistra Nocte. 

1997. aastal liitus Siikavirta bändiga Lordi, mille liikmeid tundis ta juba paar aastat Kissi fänniklubi kaudu. Tema lavakarakter selles bändis oli koletislik valküür Enary. Nimi on teisendus Siikavirta nimest Inari. 2005. aasta augustis paluti tal lahkuda, kuna bändisisene kliima oli muutunud sobimatuks.

2006. aasta suvel liitus ta hauakaevajateemalise *[[metal]]*-ansambliga Deathlike Silence. Erna oli bändis kuni 2008. aastani, mil ta lahkus seoses kolimise ja lapseootele jäämisega. Siiski oli ta pärast seda veel endiselt seotud bändiga Arthemesia, mis lõpetas tegevuse 2010. aastal.

## Diskograafia
* Lordi: "Bend Over and Pray the Lord"
* Ancient Ceremony: "Fallen Angel's Symphony" (1998)
* Lordi: "Get Heavy" (2002)
* Lordi: "The Monsterican Dream" (2004)
* Lordi: "The Monster Show" (2005)
* Deathlike Silence: "Vigor Mortis" (2007)
* Deathlike Silence: "Saturday Night Evil" (2009)

## Filmograafia
* "The Kin" (2004) – Enary

## Viited
Hagana

**Hagana** (ka **Haganah**; heebrea keeles **ההגנה** *HaHagana* – 'kaitse') oli juudi paramilitaarne organisatsioon Briti mandaadi alustel Palestiina aladel aastatel 1920–1948. Hagana oli ametlik Suurbritannia loal moodustatud relvastatud rühmitus, mis sai 1948. aastal moodustatud Iisraeli Kaitsejõudude (IDF; צה"ל *Tsahal*) tuumikuks.

## Viited
Brazzaville

**Brazzaville** on Kongo Vabariigi pealinn. Ta asub Kongo jõe paremal kaldal.

Jõe vastaskaldal asub Kinshasa. Arvatavasti on see ainus juhtum maailmas, kus kaks pealinna asuvad jõe vastaskallastel nägemisulatuses.

Linn on nime saanud itaalia päritolu prantsuse maadeuurija Pierre Brazza järgi, kes 1880. aastal tänapäeva linna kohale Nkuna külla uurimisjaama rajas. 1898. aastast oli Brazzaville Prantsuse Kongo pealinn. Linn kasvas väga kiiresti: 1900. aastal oli linnas umbes 5000, 1950. aastal juba 100 000 elanikku.

Brazzaville'il on raudteeühendus Atlandi ookeani rannikul asuva Pointe-Noire'i linnaga. Linnas on Maya-Maya lennujaam ja tähtis jõesadam.

Linnast on sageli alguse saanud piirkondlikud konfliktid, sealhulgas valitsuse ja mässuliste ning Kongo, Kongo DV ja Angola vahel.

## Vaata ka
*Tour Nabemba

## Viited
Rujavisioon

"**Rujavisioon**" on ansambli Ruja 1999. aastal välja antud videokassett (VHS).

## Lood
*"Ei mullast"
*"Laul teost"
*"Üle müüri"
*"To Mr. Lennon"
*"Eile nägin ma Eestimaad"
*"Rujaline roostevaba maailm"
*"Meie elu"
*"Mu keha mäletab"
*"Eesti muld ja Eesti süda"
*"Ars longa"
*"Mida teeksid siis?"
*"Dokumentideta võõras linnas"
*"Murtud lilled"
*"Sina ja mina"
*"Metsalise märk"
*"Õhtulaul"
*"Võimatu võitlus"
*"Loe läbi Mumuu"
*"Luigelaul"
*"Õhtunägemus"

## Välislingid
*
Pointe-Noire

**Pointe-Noire** on suuruselt teine linn Kongo Vabariigis, Kouilou departemangu keskus. Asub Atlandi ookeani rannikul.

Pointe-Noire on asutatud 1922. aastal. Linnal on 1934. aastal valminud raudteeühendus pealinna Brazzaville'iga. Pointe-Noire'is on ka rahvusvaheline lennujaam.

## Viited

## Välislingid
1009

**1009. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - **[[1000. aastad]]** - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad

Aastad: 1004 1005 1006 1007 1008 - 1009 - 1010 1011 1012 1013
1014
----

## Sündmused maailmas
* Quedlinburgi kloostri annaalides mainiti esimest korda Leedut.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Johannes XVIII, paavst