open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Persona

***Persona*** on ajaloolises tavatähenduses näitleja mängitav sotsiaalne roll või tegelaskuju. Sõna on tuletatud ladinakeelsest sõnast, mis tähendab teatrimaski. Ladinakeelne väljend on tõenäoliselt tuletatud etruski sõnast *phersu*, sama tähendusega kreekakeelne sõna on *πρόσωπον (prosōpon)*. Selle tähendus viimasel Rooma perioodil oli näidata "iseloomu" teatrietenduses või kohtus, kui selgus, et eri isikud kannaksid sama rolli, ja juriidiliste atribuudid nagu õigused, volitused ja ülesanded järgnevad rolli. Samad näitlejad võivad mängida erinevaid rolle, millest igal ühel on oma juriidilised atribuudid ja mõnikord isegi samasse kohtusse ilmumine. Teised allikad tunnistavad samuti, et mõiste päritolu ei ole täiesti selge. Sõna *persona* võib olla seotud ladinakeelse tegusõnaga *per-sonare*, mille otsetõlge on “läbikõlav”. Sellel on ilmselge seos eespool nimetatud teatrimaskiga. 

Ka tänapäevastes suhtlusvõrgustikes loovad kasutajad virtuaalse *persona*, mida nimetatakse ka interneti- või veebiidentiteediks.

## Psühholoogias
Carl Jungi ja Jungi psühholoogia järgi on *persona* mask või välimus, mida keegi maailmale esitleb. Seda võib esineda unes erinevate ilmingutena.

## Turunduses
Mõned turundusspetsialistid soovitavad luua turundus-*persona*, mis esindab klientide gruppi nii, et ettevõte saab keskenduda oma jõupingutustele. 

Reklaamiettevõtted rajanevad mõnedele interneti-*personade* ärimudelitele. Nad jälgivad pilte, sirvivad ajalugu ja reklaame, millele internetis surfavad inimesed üldiselt tähelepanu pööravad või otsustavad klõpsata ning tuginedes andmetele saavad nad kohandada oma kauba vastavalt sihtrühmale. Tasuta suhtlusvõrgustiku lehtedel tehakse ettevõtetele reklaami põhimõttel "olla pidevalt pildil" ehk tuletada end potentsiaalsetele klientidele pidevalt meelde. Nad teevad koostööd, et arendada andmete jagamise lepingutingimusi nii, et mõlemad osapooled saaksid informatsioonist kasu. Seega on interneti-*personadel* ka oht saada kelmuse sihtmärkideks.
Arnold Isotamm

**Arnold Isotamm** (9. november (vkj 27. oktoober) 1900 – 30. august 1967) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940), Õhukaitse sideülem, seejärel NSV Liidu Punaarmee ohvitser.

Arnold Isotamm oli Eesti Raadioamatööride Ühingu president alates ühingu asutamisest 1935 kuni ühingu tegevuse peatamiseni 1940. Tegutses Lennukoolis ja Tallinna Merekoolis.

Pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist Nõukogude Liidu poolt teenis Isotamm 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuses 415. sidepataljoni raadioroodu ülemana. On arvatud, et tema tegevuse tõttu sai Arnold Meri Nõukogude Liidu kangelase nimetuse väeosa staabi kaitselahingu juhtimise eest 17. juulil 1941 Dno lahingus. Meri osales küll lahingus ja sai neli korda haavata, aga tegelikult juhtis lahingut Isotamm, kuid Meri oli ideoloogiliselt sobivam kui Eesti ohvitserist Isotamm.

Alates 1951. aastast oli Isotamm Tallinna Polütehnikumi õppejõud.

Ta oli mitmete raadiotehniliste raamatute autor. Tema poolt 1950. aastal koostatud "Raadioamatööri käsiraamat" oli asendamatuks materjaliks raadiotehnikaalaste põhitõdede omandamisel ja seda nimetati erialainimeste kõnepruugis "Raadiotehnika piibliks".

## Teosed
*Raadioamatööri käsiraamat (1950)
*Raadioamatööri käsiraamat (1958)
*Raadiovastuvõtuseadmed (1968)

## Mälestuse jäädvustus
9. novembril 2000. aastal andis Eesti Post tema 100 aasta sünnipäeva puhuks välja eritempli ja margita postkaardi nr. 25, mille kunstnikuks oli Jaan Saar.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
KAIRA

**KAIRA** (akronüüm sõnadest Kilpisjärvi Atmospheric Imaging Receiver Array) on Soomes asuv astronoomiaobservatoorium.

See asub Norra piiri lähedal Kilpisjärvi külas. KAIRA instrumentide hulka kuulub kaks raadioteleskoopi ning seal on võimalik viia läbi vaatlusi HF- ja VHF-raadiosagedustel. KAIRA teleskoope kasutatakse põhiliselt atmosfääri ja maalähedase kosmose uurimiseks, kuid neid on kasutatud ka pulsarite vaatlemiseks. Observatooriumi teleskoopidel on lai vaateväli ning nende abil on võimalik luua terviklikke pilte tervest ionosfäärist. Signaali võimendamiseks kasutatakse KAIRA-s kosmilist raadiomüra (riomeetria). Samuti on KAIRA teleskoopide abil võimalik koostada atmosfääri elektrontiheduse profiile. KAIRA instrumentide abil on ka võimalik koguda sisendinfot EISCAT-i (mittekoherentne VHF-hajusradar) jaoks, mis paikneb Ramfjordmoeni lähedal Tromsøs.

## Viited
Rogue One: Tähesõdade lugu

**"Rogue One: Tähesõdade lugu"** on 2016. aastal valminud Ameerika ulme- ja seiklusfilm, mille lavastaja on Gareth Edwards. Tegemist on esimese eraldiseisva "Star Warsi" filmiga. Filmi tegevus toimub saaga kolmanda ja neljanda filmi vahepeal.

Filmi peategelane on Jyn Erso (Felicity Jones), kes liitub vastupanuliikumisega, et varastada Impeeriumi ehitatava Surmatähe joonised.

## Näitlejad
* Felicity Jones – Jyn Erso
* Diego Luna – Cassian Andor
* Ben Mendelsohn – Orson Krennic
* Donnie Yen – Chirrut Imwe
* Mads Mikkelsen – Galen Erso
* Alan Tudyk – K-2S0
* Riz Ahmed – Bodhi Rook
* Jiang Wen – Baze Malbus
* Forest Whitaker – Saw Gerrera
* Genevieve O'Reilly – Mon Mothma
* Jimmy Smits – senaator Bail Organa
* James Earl Jones – Darth Vaderi hääl
Nyrölä Observatoorium

**Nyröla Observatoorium** on astronoomiaobservatoorium Soomes. Seal tegutseb amatöörastronoomide ühendus Jyväskylan Sirius ry. Observatoorium asub Jyväskylä lähedal Nyröla külas. Asteroid 22978 Nyrola avastati Nyröla Observatooriumis, tegemist oli esimese Soome amatöörastronoomide avastatud asteroidiga.

## Viited
Yutu

**Yutu** (hiina keeles 玉兔 'nefriitjänes') on Hiina kuukulgur, mis oli osa missioonist Chang'e 3. See startis Kuule 1. detsembril 2013 ja jõudis pärale sama aasta 14. detsembril. Missioon sooritas esimese pehme maandumise Kuule pärast 1976. aastat. Yutu'st sai esimene kuukulgur pärast Nõukogude Liidu kulgurit Lunohod 2, millega saadi viimati ühendust 11. mail 1973.

Kulgur sattus raskustesse pärast esimest Kuu ööd, mis kestis 14 päeva (pärast 1 kuud Kuul) ja muutus pärast teist Kuu ööd liikumisvõimetuks. Teadusinstrumendid jätkasid siiski töötamist ja oktoobris 2015 sai kulgurist kõige kauem töötanud kuukulgur. Yutu lõpetas töö 31. juulil 2016. Kulgur töötas 31 kuud ja ületas tunduvalt planeeritud tööperioodi, mis oli 3 kuud.

## Viited
Elevandiluurannik 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Elevandiluurannik]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 12 sportlasega, kes võistlesid kuuel spordialal.

Elevandiluuranniku lipukandja avatseremoonial oli kergejõustiklane Murielle Ahouré.

Elevandiluuranniku sportlased võitsid kaks medalit: Cheick Sallah Cissé taekwondos kuldmedali ja Ruth Gbagbi samal spordialal pronksmedali. Cissé oli ühtlasi Elevandiluuranniku esimene olümpiavõitja.

## Välislingid
*https://www.olympic.org/cote-d-ivoire
*Elevandiluurannik Rio de Janeiro 2016. aasta OM-i ametlikul veebisaidil
Wise

**Wise** (eelmise nimega **TransferWise**) on P2P (inglise *peer to peer* – inimeselt inimesele) rahaülekandeteenus, mille asutasid 2011. aastal eestlased Kristo Käärmann ja Taavet Hinrikus.

Ettevõtte peakontor asub Londonis, aga lisaks on ettevõttel veel kaheksa kontorit üle maailma, sealhulgas New Yorgis, Sydneys, Singapuris ja Tallinnas. Ettevõtte suurim kontor asub Tallinnas, kus töötas 2025. aasta seisuga umbes 2200 inimest 60 rahvusest.

Wise'l on üle 12 miljoni kliendi, kes 31. märtsil 2024 lõppenud fiskaalaastal saatsid teenuse kaudu raha kokku rohkem kui 118 miljardi Suurbritannia naelsterlingi väärtuses. Tänaseks liigub raha Wise'i teel enam kui 645 suunas üle maailma.

## Ajalugu
Wise'i loomiseks said asutajad inspiratsiooni isiklikest töökogemustest. Finantskonsultandina töötanud Käärmann ja Skype'i esimene töötaja Hinrikus pidid nii Eestis kui ka Suurbritannias rahaülekandeid tehes pangale suuri teenustasusid maksma, sest eurod tuli vahetada Suurbritannia naelsterlingiteks ja vastupidi. 

2012. aasta veebruaris sõlmiti kokkulepe Suurbritannia finantsregulaatoriga. Esimese aastaga ulatus Wise'i vahendatud tehingute suurus 10 miljoni euroni.

2016. aasta septembris teatasid Wise'i juhid, et ühes kuus tehti ülekandeid rohkem kui 800 miljoni naela väärtuses. Võrreldes pangateenustega võimaldas Wise säästa keskmiselt miljon naela päevas. Veebilehe monito.com andmetel on Wise'i rahaülekandeteenus Suurbritannia suurimate pankade omadest keskmiselt 83% ja mõnel juhul lausa 90% odavam.

Kliendi vaatenurgast on Wise'i vahendatud rahaülekanne sama põhimõttega nagu tavaline pangaülekanne. Klient valib raha saaja ja valuuta, raha võetakse kliendi kontolt maha, vahendajafirma võtab teenustasu ja mõne aja pärast saabub raha saaja kontole. Erinevus seisneb selles, et Wise'i puhul liigub raha ainult riigi piires. Kui klient kannab raha riigist välja, siis otsib süsteem samaväärse vastupidise suunaga tehingu. Nii ei liigu raha riigist välja ja välditakse kulukat valuutakonverteerimist.

Wise võtab tehingult teenustasu, mille summa oleneb eri aspektidest. Näiteks on eurode Suurbritannia naelsterlingiteks konverteerimise vahendustasu 0,5% (2016. aasta lõpu seisuga), sealjuures miinimumtasuga kaks eurot. 

Wise'i süsteemi on tihti võrreldud Hawala ülekandesüsteemiga.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
* ""Pealtnägija": moodsad makseplatvormid kui sarivõlgnike uus pelgupaik", 05.02.2025
Altia

**Altia Oyj** oli Soome riigiettevõte, mis tootis alkohoolseid jooke Soomes, Eestis ja Prantsusmaal. 

Ettevõtte peamised sihtturud olid Soome, Rootsi, Norra, Taani, Eesti ja Läti. Altia eraldati 1999. aastal Alkost ja ettevõte arenes kangete alkohoolsete jookide turuliidriks Soomes ja Rootsis, Eestis ja Lätis oli Altia teisel kohal ning Norras ja Taanis neljandal kohal. 2021. aastal liitusid Altia ja Arcus üheks ettevõtteks, moodustades Anora Grupi, mis on Altia järelkäija. Eestis kuulus Altia Grupi koosseisu Altia Eesti AS, mis tänapäeval on tuntud kui Anora Estonia AS.

Altia peakorter asus Helsingis, piiritusetehas Soomes Koskenkorval, villimistehased Soomes Rajamäkil ja Eestis Laabi külas ning konjakitehas Prantsusmaal Cognaci piirkonnas. Tuntuimateks Altia toodeteks Soomes olid Koskenkorva, Sisuviina ja Jaloviina, Rootsis Explorer Vodka, Grönstedts Cognac, Blossa Glögg ja Chill Out veinid, Taanis 1-Enkelt, Eestis Saaremaa Viin ja reisikaubanduses Renault Cognac ja Xanté. Altia tootis ka tollal USA ettevõttele Brown-Forman kuuluvat kaubamärki Finlandia Vodka.  

Altia oli 2018. aastast noteeritud Helsingi börsil. Grupi kogukäive 2020. aastal oli 342,4 miljonit eurot. 

## Ajalugu
Altia eraldus Alkost 1999. aastal Soomes 1990. aastatel käivitunud erastamisprotsesside tulemusel, kui vähendati tsentraliseeritud riigi osakaalu alkoholitootmises. Altia jäi küll riigiettevõtteks, kuid keskendus alkoholi tootmisele, samas kui Alko ülesandeks jäi alkoholi jaemüük.

2010. aastatel jäi Altia mitmeks aastaks kahjumisse, kuid laienes samal ajal jõudsalt edasi. Altia omandas 2009. aastal Grönstedtsi ja Amundseni konjakimargid, valiku Rootsi ja Taani traditsioonilisil kange alkoholi ja veinibrände ning Renault Cognaci kaubamärgi 2010. aastal ning Xanté ja Arsenitchi kaubamärgid 2012. aastal. Altia teatas 2013. aasta juunis ka Larseni ja Taani akvaviidi Brøndums omandamisest, millega kuulus Altiale 23 protsenti Taani akvaviidi turust.

2020. aasta septembris teatasid Altia ja Arcus liitumisplaanidest. Ettevõtete nõukogude teatel sai Altia aktsionäridel olema ettevõttes 53,5 ja Arcuse aktsionäridel 46,5 protsendi suurune osalus. Liitumise eesmärgiks oli koos tugevamalt kasvada Põhjamaades ja laieneda ka väljapoole. Norra, Rootsi ja Soome konkurentsiametitelt loa saamiseks pidid mõlemad firmad müüma maha mõned kaubamärgid, et vältida monopoolse seisundi teket turul. Näiteks Altia pidi lõpetama Eestis toodetud metsmaasikalikööri müügi Norra turul ning müüma Skåne akvaviidi ja mitmed teised kaubamärgid Rootsi firmale Galatea. 1. septembrist 2021 ühinesid ettevõtted lõplikult, moodustades Anora Grupi.

## Tegevjuhid
* Antti Pankakoski (2007–2013)
* Pekka Tennilä (2014–2021)

## Vaata ka
* Altia Eesti AS
* Anora Grupp
* Alko

## Viited

## Välislingid
* Altia Grupi koduleht
Être et avoir

"**Être et avoir**" on Gabriel Marceli filosoofiline raamat, mis ilmus 1935 Aubier' väljaandel. 

## Kokkuvõte
### I Metafüüsiline päevik (1928–1933)

10. november 1928

Kas saab öelda, et idee on olemas? Niivõrd kui ideed kujutletakse objekti mustri järgi, on ta mitteolemasolev, nagu ka objekt kui niisugune. Objekt on olemas ainult niivõrd, kui tal on sama loomus nagu minu kehal, st niivõrd, kui temast ei mõelda kui objektist. Idee saab olemas olla ja on olemas, kuid täpselt niivõrd, kui see ei taandu pseudoobjektiivsetele kujutlustele, mis me temast kujundame. Materialistlik tõlgendus on küll iseenesest absurdne, kuid kätkeb ähmast arusaama sellest, mis ma siin öelda tahan. Idee on olemas niivõrd, kui ta on rohkem või vähem külgejääv. Pöörasin ideed (või see pöördus) nagu täring, vaatasin selle eri tahke. 

22. november

Kas mitte süüdistus või vajadus kedagi süüdistada pole igasuguse põhjusliku seletuse aluseks? See tundub olevat lähedal Friedrich Nietzsche psühholoogiale.   

Märkmed (ettekandmata jäänud) ettekandeks filosoofiaseltsis (1927 või 1928)

Kui ma väidan, et mingi asi on olemas, pean ma alati silmas, et ta on seotud minu kehaga, et selle ja minu keha vahel saab olla kokkupuude, olgu see siis kui tahes kaudne. Prioriteet, mille ma oma kehale annan, sõltub sellest, et minu keha ei ole mulle antud kui eksklusiivselt objektiivne, st sellest, et ta on minu keha. Müstiline ja intiimne side minu ja minu keha vahel annab värvingu kõigile eksistentsiaalsetele otsustustele.
Abiminister

**Abiminister** on valitsuskabineti liikmest ministrit abistav kõrgem riigiametnik. Sageli kureerib abiminister laiema vastutusalaga ministeeriumis ühte kitsamat valdkonda.

## Abiministrid Eestis

Abiministri ametikohad seadustati muudatustega Vabariigi Valitsuse seaduses 2003. aasta juulist.

Abiministri ülesandeks oli juhtida ministrilt saadud volituste piires ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvates küsimustes poliitika kujundamisega tegelevaid struktuuriüksusi, korraldada ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi ja täita muid ministri antud ülesandeid.

Abiministri ametikoht kuulus ministeeriumi koosseisu, abiministrid olid avalikud teenistujad avaliku teenistuse seaduse mõttes. Igas ministeeriumis võis samal ajal olla vaid üks abiminister. Abiministri nimetas ametisse Vabariigi Valitsus oma korraldusega ministeeriumi juhtiva ministri ettepanekul. Sarnaselt võis abiministrit ka teenistusest vabastada. Abiministri volitused lõppesid vastava ministri või kogu Vabariigi Valitsuse volituste lõppemisel.

Esimese abiministrina määrati 8. oktoobrist 2003 sotsiaalministeeriumi abiministri ametisse Külvar Mand. Viimasena tegutses abiministri ametis Keskkonnaministeeriumi abiminister Rita Annus, kes vabastati ametist 2008. aasta juunis. Peale teda uusi abiministreid ametisse ei määratud. Abiministri ametikohti reguleerinud sätted Vabariigi Valitsuse seaduses tunnistati kehtetuks 1. juulist 2014.

### Eestis abiministrina tegutsenud isikud
*Külvar Mand, Sotsiaalministeeriumi abiminister 8. oktoober 2003 – 13. aprill 2005
*Olavi Tammemäe, Keskkonnaministeeriumi abiminister 1. jaanuar 2004 – 5. aprill 2007
*Peeter Laasik, sotsiaalministeeriumi abiminister 5. mai 2005 – 5. aprill 2007
*Erkki Piisang, Haridus- ja Teadusministeeriumi abiminister 9. mai 2005 – 5. aprill 2007
*Tea Varrak, Rahandusministeeriumi abiminister 5. september 2005 – 26. jaanuar 2006
*Rain Vändre, Põllumajandusministeeriumi abiminister 15. mai 2006 – 5. aprill 2007
*Siim Valmar Kiisler, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi abiminister 1. mai 2007 – 22. jaanuar 2008
*Rita Annus, Keskkonnaministeeriumi abiminister 18. juuni 2007 – 20. juuni 2008

## Viited
Samuli Paulaharju

**Samuli Paulaharju** (14. aprill 1875 Kurikka – 6. veebruar 1944 Oulu) oli Soome kooliõpetaja, kirjanik, rahvaluulekoguja ja fotograaf. 

## Teoseid
* *Kansatieteellinen kuvaus asuinrakennuksista Uudellakirkolla Viipurin läänissä* (1906)
* *Matkakertomuksia Karjalan kankahilta* (1908)
* *Kuvauksia Hailuodosta* (1914)
* *Kolttain mailta: Kansatieteellisiä kuvauksia Kuolan Lapista* (1921)
* *Lapin muisteluksia* (1922)
* *Kainuun mailta* (1922)
* *Vanhaa Lappia ja Perä-Pohjaa* (1923)
* *Syntymä, lapsuus ja kuolema. Vienan-Karjalan tapoja ja uskomuksia*. (1924)
* *Vanha Raahe* (1925)
* *Taka-Lappia* (1927)
* *Ruijan suomalaisia* (1928)
* *Suomenselän vieriltä* (1930)
* *Seitoja ja seidan palvontaa* (1932)
* *Härmän aukeilta* (1932)
* *Tunturien yöpuolta* (1934)
* *Ruijan äärimmäisillä saarilla* (1935)
* *Kiveliöitten kansaa Pohjois-Ruotsin suomalaisseuduilta* (1936)
* *Sompio: Luiron korpien vanhaa elämää* (1939)
* *Rintakyliä ja larvamaita* (1943)

### Postuumsed teosed
* Metsän satua ja totta. Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2000 (1. trükk aastal 1945). ISBN 951-746-236-0
* Vaeltaja tunturien maassa. Porvoo: WSOY, 1947
* Kymmenen virran maata. Toimetanud Erkki Kärkkäinen. Oulu: Oulu-seura, 1995. ISBN 951-96461-1-6
* Syntymä, lapsuus ja kuolema: Vienan Karjalan tapoja ja uskomuksia. Toimetanud Pekka Laaksonen. Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1995. ISBN 951-717-825-5
* Karjalaista rakennustaitoa: Kuvaus Pohjois- ja Itä-Karjalan rakennuksista. Toimetanud Pekka Laaksonen. Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2003. ISBN 951-746-525-4
* Kytösavujen mailla: Kuvauksia Etelä-Pohjanmaalta. Toimetanud Marjut Paulaharju. Porvoo, Helsingi, Juva: WSOY, 2005. ISBN 951-0-30349-6
* Samuli Paulaharjun Inkeri. Lehtikirjoituksia Samuli Paulaharjun vuonna 1911 Inkeriin suuntautuneelta rakennustutkimusmatkalta. Toimetanud Marjut Paulaharju. Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Museovirasto, 2010. ISBN 978-951-616-217-4. (Vene keeles: Ingermanlandija glazami Samuli Paulakharju. Veloekspeditsija letom 1911 goda. Gjolj 2014. ISBN 978-590-479-021-9)

## Viited
Estonia mäetipp

**Estonia mäetipp** on 6211 m kõrgune mägi Pamiiris Taga-Alai ahelikus. 

Mäetipu vallutasid esimestena 1960. aastal Eesti mägironijad, teiste seas Peeter Varep, Heino Paltser ja Hillar Kaal. See oli eestlaste esimene tõus üle 6000 m kõrgusele mäetipule.

1990. aastal tõusis Tõivo Sarmeti juhtimisel Estonia ja Lenini mäetippu 5 inimest.

22. augustil 2018 tõusis Eesti Vabariigi 100. aastapäeva puhul mäetippu ekspeditsiooni Raivo Plumeri juhtimisel. Kaheteistkümnest mägironijast jõudsid tippu kümme ja kaks jäid madalamale laagrisse.

## Vaata ka
*J. F. Parroti mäetipp
*Tallinna mäetipp
*Tartu ülikool 350

## Viited

## Välislingid
* Priit Simson, EPL Estonia mäetipu vallutamisest Pamiiris möödub 45 aastat, epl.delfi.ee, 30. juuli 2005 
* Agaate Antson, Eesti mägironijad plaanivad üle 28 aasta taas Estonia nimelist mäetippu vallutama minna, postimees.ee, 19. märts 2018
* Estonia mäetipu ekspeditsioon 2018, Sündmuste sari: EV 100 Juubelimatkad, Estonia mäetipu ekspeditsioon 2018 on Eesti Matkaliidu liikmesorganisatsiooni Mägiekspeditsioonide klubi kingitus Eesti Vabariigile 20. augusti ajal. 7. august 2018 – 27. august 2018
Harju Maakonnaraamatukogu

**Harju Maakonnaraamatukogu** on Harju maakonnas Keila linnas aadressil Ehitajate tee 1 asuv maakonnaraamatukogu, mida haldab  Keila linnavalitsus. 

Raamatukogu teeninduspiirkond on Keila linn ning  põhiteenused on teavikute kohapeal kasutamine, kojulaenutus ja avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu juurdepääsu võimaldamine. 

Raamatukogul on kaks osakonda: teenindusosakond ja kogude arendamise osakond.

Raamatukogus on hoiul tõlkija ja esseisti Enn Soosaare (1937–2010) isiklik raamatukogu ja  osa välis-eesti kirjaniku Arvo Mägi (1931–2004) isiklikust raamatukogust. Kokku oli Harju Maakonnaraamatukogus 2019. aasta lõpu seisuga 100 219 teavikut.

Harju Maakonnaraamatukogu täidab täiendavalt raamatukoguteeninduse maakondliku koordineerimise ülesandeid, millest peamisteks on erialane nõustamine, täiendkoolituse korraldamine ja kogude komplekteerimine.

Raamatukogu annab kord kvartalis välja infolehte.

## Ajalugu

Jakob Maaberg asutas 1883. aastal Keilasse esimese laenuraamatukogu, mis tegutses üheksa aastat. Eesti, Liivimaa ja Peterburi raamatukogude nimekirjades aastatest 1909–1911 ja 1913 märgitakse ära 1903. aastal asutatud raamatukogu Keila mõisas. 

Praegune raamatukogu peab oma eelkäijaks siiski Keila Rahvahariduse Seltsi raamatukogu, mis avati lugejatele 2. veebruaril 1919. Kui Keila sai 1938. aastal linnaõigused, otsustas selts raamatukogu üle anda linnale. 1941. aastal oli raamatukogus 3500 köidet. Sõja aastatel jäi raamatukogu üsnagi laokile, palju raamatuid kanti laiali. 1945. aastal kandis raamatukogu nimetust Keila Valla ja Linna Keskraamatukogu ja fondis 2547 raamatut. 

1. oktoobril 1951 loodi Keilas lasteraamatukogu. 1957. aastal koliti uude vastvalminud kultuurimajja.

## Raamatukogu ametlik nimi ajaloos
*1919 Keila Rahvahariduse Seltsi Raamatukogu
*1939 Keila Linnaraamatukogu
*1945 Keila Valla- ja Linnaraamatukogu
*1951 Keila Rajooni Raamatukogu
*1962 Keila Linnaraamatukogu
*1972 Harju Rajooniraamatukogu
*1975 Harju Rajooni Keskraamatukogu
*1990 Harju Maakonnaraamatukogu

## Viited

## Kirjandus
*"Keila raamatukogu loomine". Tallinna Teataja nr 92, 26. aprill 1920
*"Raamatukogu on raamatute kodu". Maaleht, 25. oktoober 2013
*"77 aastat raamatukogu lugejana". Palametsa pajatused. Keila Leht nr 19, 15. mai 2015
*"Sada aastat Keila raamatukogu". Keila Leht nr 5, 1. veebruar 2019
*"3 küsimust". Harju Elu nr 5, 1. veebruar 2019

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
*Raamatukogu lasteteeninduse koduleht
*Veebipõhine raamatukogusüsteem Urram
Kuuste raamatukogu

**Kuuste raamatukogu** on Tartu maakonnas Vana-Kuustes Vana-Kuuste mõisa härrastemajas asuv raamatukogu. Raamatukogu viidi mõisahoonesse 2001. aastal.

### 1926–1940: raamatukogu Sipe algkoolis
Kuuste raamatukogu sünniajaks võib lugeda 1926. aastat, mil Vana-Kuuste vallavalitsus otsustas asutada Sipe algkooli juurde täiskasvanutele ja õpilastele avaliku raamatukogu. Raamatukogu komplekteerimine ja laenutamine tehti ülesandeks koolijuhataja Eduard Prügile. Raamatute arv kogus oli 54, sellest ilukirjandust 45. Raamatud olid liigitatud, kasutati inventarivihikut ja kaardikataloogi. Lugejaid oli 34, neist 14 õpilast. 1940. aastaks oli fondis juba 703 raamatut, neist ilukirjandust 433. Kõik raamatud olid eestikeelsed. Raamatukogu oli avatud kaks tundi nädalas, korraga laenutati kuni neli köidet 30 päevaks. Raamatukogu mahtus ära klassitoa kappi ja jäi sinna 15 aastaks.

### 1941–1950: raamatukogu Vana-Kuuste mõisa härrastemajas
1941. aastal viidi avalik raamatukogu Vana-Kuuste mõisa härrastemajja, kus asusid tööle ka Kambja valla täitevkomitee ja rahvamaja. Kooliraamatukogu jäi Sipele ja hävis sõjas peaaegu täielikult. Ka Kuuste raamatukogu sai osaliselt kannatada.

Kuuste raamatukogu taasavati 1945. aastal. 1947. aastal asus raamatukogujuhatajana tööle Elisabeth Kihno, kelle juhtimisel saavutas Kuuste raamatukogu vabariiklikul ülevaatusel juba 1948. aastal esikoha.

### 1951–2000: raamatukogu rännuaastad
1951. aastal alustas Vana-Kuuste mõisahoones tööd Kuuste 7-klassiline kool ja raamatukogu pidi poole sajandi jooksul viis korda asupaika vahetama, sest alati läks ruume kellelegi rohkem tarvis. Kolimiste raskus langes 1959. aastast raamatukogu juhatama asunud Saima Nemvaltsi õlgadele. Mõisahoonest koliti kõigepealt kõrvalasuvasse moonakamajja, sealt kolhoosi "Uus elu" senisesse kontorisse, seejärel Vambola kolhoosi vabanenud kontorisse ning lõpuks isegi kolhoosi töökoja 30 ruutmeetri suurusesse kütteta abiruumi.

### Alates 2001: raamatukogu tagasi Vana-Kuuste mõisa härrastemajas
2001. aastal kolis raamatukogu tagasi Vana-Kuuste mõisa härrastemajja. Muu hulgas (taas)ühendati küla- ja kooliraamatukogu. Raamatukogu teenindab nii kõiki piirkonna lugejaid kui ka kooli, tegeldes ka õppekirjanduse hankimise, laenutuse ja müügiga. Raamatuid on koos õpikutega üle 15 000, lugejaid 200 ringis. 42 aastat Kuuste raamatukogu juhatajana töötanud Saima Nemvalts ja kauaaegne kooliraamatukogu juhataja Milvi Padjus läksid pensionile. Ühendatud raamatukogu juhatajana asus tööle Kuuste kooli emakeeleõpetaja Heli Nemvalts.

Alates 1. oktoobrist 2020 töötab Kuuste raamatukogu Tõrvandi raamatukogu harukoguna.

## Viited
Viisakusmaksiimid

Vastavalt Geoffrey Leechile on olemas viisakuspõhimõtted koos vestlus maksiimidega, mis sarnanevad nendega, mida Paul Grice formuleeris. Ta loetleb kuus maksiimi: taktitunne, suuremeelsus, heakskiit, tagasihoidlikkus, nõustumine ja sümpaatia. Esimene ja teine moodustavad paari nagu ka kolmas ja neljas. Need maksiimid varieeruvad kultuuriti: mis on ühes kultuuris viisakas, võib olla imelik või ebaviisakas teises. 

## Taktitunne
See maksiim ütleb: „Vähenda teise inimese vaeva ja suurenda teise inimese hüve.“ Esimene puudutab negatiivse viisakuse strateegiat ja teine positiivse viisakuse strateegiat. Selle maksiimi esimene osa sobib kokku Browni ja Levinsoni negatiivse viisakuse strateegiaga, mis vähendab kohustust. Teine pool peegeldab positiivse viisakuse strateegiat, mis keskendub kuulaja huvidele, tahtmistele ja vajadustele.

## Suuremeelsus
See maksiim ütleb: „Vähenda iseenda kasu ja suurenda iseenda kulusid.” 

## Heakskiit
Heakskiit ütleb: „Vähenda laitust teisele ja suurenda kiitust.“ Esimene osa väldib lahkarvamust ja teine tekitab inimestes heaolu, näidates solidaarsust. 

## Tagasihoidlikkus
Tagasihoidlikkus ütleb: „Suurenda eneselaitust ja vähenda enesekiitust.“ 

## Nõustumine
Nõustumismaksiim ütleb: „Vähenda enda ja kuulaja vahelisi lahkarvamusi ning suurenda nõustumisi.“ See on kooskõlas Browni ja Levinsoni strateegiaga, mis püüab kokkuleppele jõuda ja väldib lahkarvamust. 

## Sümpaatia
Sümpaatiamaksiim ütleb: „Vähenda omavahelist antipaatiat ja suurenda sümpaatiat.“ Sinna kuulub väike grupp kõneakte, nagu õnnitlus, kaastunne ja muud, mis on kooskõlas Browni ja Levinsoni positiivse viisakuse strateegiaga.
Prandi looduskaitseala

**Prandi looduskaitseala** on looduskaitseala Järva maakonnas .

Kaitseala pindala on 862,6 ha.

Kaitsealale jäävaid objekte:
*Prandi Allikajärv
*Nurmsi peakraav
*Prandi jõgi
*Haudemäe peakraav
*Prandi allikad
*Prandi suurallikas

## Viited

## Välislingid
*
Freyja Film

**Freyja Film** on 1990 Tõnu Virve asutatud Eesti filmitootmisettevõte. Ettevõte on teinud mängu-, dokumentaal- ja õppefilme.

## Filmograafia
*1992 "Need vanad armastuskirjad"
*1992 "Daam autos"
*2012 "Armud jäänud, armud tulnud"
*...

## Viited

## Välislingid
*
Homeless Bob Production

**Homeless Bob Production** on 2006 Veiko Õunpuu asutatud Eesti filmitootmisettevõte. Ettevõte on teinud mängu- ja dokumentaalfilme.

## Filmograafia
*2007 "Sügisball"
*2009 "Püha Tõnu kiusamine"
*2013 "Free Range / Ballaad maailma heakskiitmisest"
*2017 "November"
*2021 "Kapten Volkonogovi põgenemine"

## Viited

## Välislingid
*
Tallinna Automuuseum

**Tallinna Automuuseum** on 2013. aastal asutatud autode eksponeerimisele orienteeritud muuseum (automuuseum).

MTÜ Tallinna Automuuseum avati 8. augustil 2013 Tallinnas. 12. juunil 2016 kolis Automuuseum Pärnumaale Põhja-Pärnumaa vallas asuvasse Loomse külla (Tallinna–Pärnu maantee 103. km).

Muuseumist leiab laia valiku Nõukogude Liidus ja läänes toodetud autodest. Automuuseumis on ka suur autosuveniiride ja mudelautode kogu. Automuuseumis on vaatamiseks väljas Rambler, mille Paul Keres võitis 1963. aastal Los Angelese maleturniiri peaauhinnana. 

Teine Automuuseumi pärl on Lennart Meri Tšaika (GAZ 14), millega ta sõitis taasiseseisvunud Eesti Vabariigi algusaastatel.

## Vaata ka
*Halinga

## Välislingid
* http://automuuseum.ee/et
Revolver Film

**Revolver Film** on 2005 Karin Reinberg-Šestakovi eestvõttel asutatud Eesti filmitootmisettevõte. Ettevõte on teinud mängu-, dokumentaal- ja lühifilme, samuti telereklaame.

## Filmograafia
*2008 "Soovide puu"
*2015 "Hundi süda sees"
*...

## Viited

## Välislingid
*
Alasti Kino

**OÜ Alasti Kino** on 2009. aastal asutatud Eesti filmitootmisettevõte. Ettevõte on teinud dokumentaalfilme, muusikavideoid ja reklaamklippe.

## Filmograafia
*2012" Distants" – tudengifilmina valminud lühimängufilm, režissöör Janno Jürgens
*2015 "Äralend" – lühimängufilm, režissöör Carlos Lesmes
*2016 "Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat" – mängufilm, režissöör Janno Jürgens
*...

## Viited

## Välislingid
*
Amrion

**Amrion** on 2003 Riina Sildose asutatud Eesti filmitootmisettevõte. Ettevõte on teinud dokumentaal- ja mängufilme.

## Filmograafia
*2012" Eestlanna Pariisis"
*2013 "Kertu"
*2014 "Ma ei tule tagasi"
*...

## Viited

## Välislingid
*
Regina-Film

**Regina-Film** oli 1923 Tartu fotograafi Jakob Sildniku eestvedamisel asutatud Eesti filmitootmis. 

Ettevõte jõudis toota kaks filmi: 
*"Must teemant", 1923
*"Vanaema kingitus", 1923

## Viited

## Välislingid
*
1985. aasta Tillanderi juveelipoe rööv

**1985. aasta Tillanderi juveelipoe rööv** oli 17. aprillil 1985 Soomes Helsingi kesklinnas Aleksanterinkatu tänaval Tillanderi juveelipoes toime pandud relvastatud rööv. Röövitud ehete väärtus oli umbes 1,4 miljonit Soome marka. Röövi panid toime Alex Lepajõe ja Raivo Roosna.

Päev hiljem röövisid samad mehed Helsingi Osakepankki Käpylä kontorist 100 000 Soome marka. Kolme päeva pärast Lepajõe ja Roosna vahistati. Röövitud ehteid ei leitud.

Tillanderi kullassepaäri juhtivtöötajad lahkusid omal soovil töölt mõne kuu jooksul pärast röövi. Lepajõele ja Roosnale mõisteti ligi kaheksa-aastane vanglakaristus. Lepajõe vabanes vanglast ennetähtaegselt 1989. aastal ning Rootsi Norrköpingi vanglasse karistust kandma läinud Roosna põgenes sealt 1989. aastal.

2017. aastal valmis eestlaste Läände põgenemise ning toime pandud röövide ainetel tehtud Eesti-Soome-Läti mängufilm "Sangarid".

## Viited

## Välislingid
* Tarmo Michelson, Kummipaadiga NSV Liidust pagemine tegi poistest sangarid, Õhtuleht, 18. mai 2001
* Retro 1985: Keitä olivatkaan Roosna ja Lepajoe, nuo aikansa julkkikset?, mtv.fi, 25. detsember 2014
Eetriüksus

OÜ **Eetriüksus** on 2000 asutatud Eesti filmitootmisettevõte. Ettevõte on teinud dokumentaalfilme.

Selle peamine režissöör on Artur Talvik.

## Filmid
* 2009 "Hurda kutsikad. Eesti Üliõpilaste Selts"
* 2009 "Baruto – tõlkes kaduma läinud"
* 2009 "Disko ja tuumasõda"
* 2013 "Okupeeri oma müür"

## Viited

## Välislingid
*
In-Ruum

OÜ **In-Ruum** on 1997 asutatud Eesti filmitootmisettevõte. Ettevõte on teinud dokumentaalfilme.

## Filmograafia
*2008 "Aljoša"
*2014 "PMR"
*...

## Viited

## Välislingid
*
Maurum

**Maurum** on 1997 asutatud Eesti filmitootmisettevõte. Ettevõte on teinud dokumentaal- ja reklaamfilme.

## Filmograafia
*2003 "Krooni aeg"
*...
   
## Viited

## Välislingid
*
Umberto Productions

**Umberto Productions** on 1997. aastal asutatud Eesti filmitootmisettevõte. Ettevõte on teinud peamiselt dokumentaalfilme.

## Filmograafia
*2009 "Palusalu"
*2012 "Sinine Kõrb"
*2014 "Ballettmeister"
*2015 "Englas. Vana soldat"
*2016 "Ühe unistuse maja"
*2019 "Mees muinasjutust. Toomas Edur"
   
## Viited

## Välislingid
*
Konstantin Märska Filmproduktsioon

**Konstantin Märska Filmproduktsioon** oli Konstantin Märska asutatud Eesti filmitootmisettevõte, mis tegutses 1920. ja 1930. aastatel. Ettevõte tootis neli mängufilmi.

## Filmograafia
*1929 "Vigased pruudid"
*1929 "Jüri Rumm"
*1929 "Dollarid"
*1930 "Kuldämblik"
   
## Viited

## Välislingid
*
Algirdas Butkevičiuse valitsus

**Algirdas Butkevičiuse valitsus** oli pärast oktoobris peetud 2012. aasta Leedu parlamendivalimisi Algirdas Butkevičiuse moodustatud Leedu Vabariigi valitsus. 

Valitsuskoalitsiooni kuulusid Leedu Sotsiaaldemokraatlik Partei, Tööerakond, Kord ja õiglus ja Leedu poolakate valimisaktsioon. Leedu poolakate valimisaktsioon lahkus valitsuskoalitsioonist augustis 2014.

## Valitsuse koosseis

Valitsusse kuulusid järgmised ministrid:

## Vaata ka

*Leedu peaminister
*Leedu valitsusjuhtide loend

## Viited
Pobeda (lennufirma)

**Pobeda** (vene keeles *Победа*) on Venemaa odavlennufirma. Pobeda on Aerofloti tütarettevõte. Pobeda kodulennujaam on Vnukovo lennujaam, firmal on baasid ka Anapas ja Sotšis. Ettevõttel on sihtkohti nii Venemaal kui ka välisriikides.
Vnukovo lennujaam

**Vnukovo rahvusvaheline lennujaam** (vene keeles: *Международный аэропорт Внуково*; IATA: **VKO**, IACO: **UUWW**) on kaherajaline rahvusvaheline lennujaam, mis asub Moskva kesklinnast 28 kilomeetri kaugusel. 

Peale Vnukovo lennujaama teenindavad Moskvat ka Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam ja Šeremetjevo rahvusvaheline lennujaam. 

2015. aastal teenindas Vnukovo lennujaam 15,82 miljonit inimest, see oli 2014. aastaga võrreldes 24% tõus. Vnukovo lennujaam on Venemaa suuruselt kolmas lennujaam.

## Välislingid
* 
* Koduleht
Rein Ahun

**Rein Ahun** (22. märts 1940 Valga – 14. detsember 2016) oli eesti kergejõustiklane ja kergejõustikutreener.

Ta lõpetas 1958. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Aastatel 1954–1959 harrastas ta kergejõustikku Meinhard Kukli ja aastatel 1959–1963 Valter Kalami juhendamisel. Tema rekord vasaraheites oli 50,48 m (1962. aastal)

Ta oli aastatel 1963–1967 Tööjõureservide kergejõustikutreener. Aastatel 1980–1984 oli ta Tallinna Polütehniline Instituudi õppejõud. Aastast 1984 oli ta Karksi-Nuia Spordiklubis kergejõustikutreeneriks, olles ühtlasi aastatel 1984–2004 Karksi-Nuia Gümnaasiumi kehalise kasvatuse õpetaja.

Tema õpilased on olnud teiste hulgas Margus Hunt ja Märt Israel.

## Tunnustus
* 2003 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (silmatorkava kvalifikatsiooniga noortetreener, kes rea aastate jooksul on koolitanud välja vabariigi paremaid heitealadel ning teinud Karksi-Nuiast rahvusvahelise tasemega heitealade keskuse)
* 2006 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2007 Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku töö eest treenerina Margus Hundi ettevalmistamisel juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlusteks 2006. aastal)

## Viited

## Välislingid
*
* Suri Margus Hundi ja Märt Israeli talendi avastanud treener
Ülar Martjan

**Ülar Martjan** (sündinud 18. detsembril 1971 Pajusis) on eesti rahvatantsujuht. 

Ta oli I Eesti Naiste Tantsupeo ja II Eesti Naiste Tantsupeo lavastusmeeskonna liige.

## Elulugu
Ülar Martjan lõpetas 1987. aastal Lustivere Põhikooli ja 1990. aastal masinisti-traktoristina Põltsamaa Ametikooli. 

Ta on tantsinud 1990. aastast Lustivere segarahvatantsurühmas Lustilised. Aastast 2004, mil eelmine juhendaja Harry Tarve pani ameti maha, on Martjan selle rühma juhendaja. 2011. aastast juhendab Pajusi segarühma Kaljaan.

Ülar Martjan oli I Eesti Naiste Tantsupeo sega- ja meesrühmade liigijuhi assistent ja II Eesti Naiste Tantsupeo sega- ja meesrühmade liigijuht.

## Viited
Barrie Kosky

**Barrie Kosky** (sündinud 18. veebruaril 1967 Melbourne'is) on austraalia lavastaja. 

Kosky on 2012/2013 hooajast Berliini Koomilise Ooperi (Komische Oper Berlin) pealavastaja ja kunstiline juht. Aastal 2014 pälvis ta  auhinnatseremoonial aasta ooperilavastaja nimetuse.

1990. aastal asutas Gilgul Theatre ja oli aastani 1997 selle kunstiline juht. Aastatel 2001–2005 oli Schauspielhaus Wieni kaaslavastaja Viinis.

Eestis on mängitud tema lavastatud Kurt Weilli muusikal ja Bertold Brechti tekstil põhinevat lavateost "Seitse surmapattu" Birgitta festivalil. Lavastuse muusikajuhiks ja dirigendiks oli Kristiina Poska.

## Lavastusi
* The Knot Garden (1989, Melbourne Spoleto Festival) 
* The Exile Trilogy (1993, the Belvoir St Theatre)
* "Figaro pulm" (1991, Victorian State Opera)
* "Sevilla habemeajaja" (1991, Victorian State Opera)
* The Golem (1993, Opera Australia) 
* The Oresteia (1993)
* Goethe "Faust" (1993, Melbourne Theatre Company)
* Oedipus Rex (1993, Opera Queensland)
* "Nabucco" (1996, Opera Australia)
* "Lendav hollandlane" (1996, Opera Australia)
* Molière "Tartuffe" (1997, Sydney Theatre Company) 
* Mourning Becomes Electra (1997, Sydney Theatre Company) 
* "Kuningas Lear" (1997, Bell Shakespeare company)
* Wozzeck (1999, Sydney Opera House)
* Oidipus (2000, Sydney Theatre Company)
* Euripidese "Medeia" (2001, Schauspielhaus Wien)
* Poppea (Monteverdi ja Cole Porter, 2001, Schauspielhaus Wien)
* "Hoffmanni lood" (2002, Schauspielhaus Wien)
* Shakespeare "Macbeth" (2003, Schauspielhaus Wien) 
* Le Grand Macabre (2003, Komische Oper Berlin)
* "Lendav hollandlane" (2006, Aalto-Musiktheater)
* L'Orfeo (2005, Innsbrucker Festwochen für Alte Musik) 
* "Figaro pulm" (2005, Komische Oper Berlin)
* Lohengrin (2005, the Vienna State Opera)
* The Lost Echo (2006, Sydney Theatre Company) 
* Britteni "Suveöö unenägu" (2005, Theater Bremen)
* L'incoronazione di Poppea (2007, Edinburgh Festival 
* Iphigénie en Tauride (2007, Komische Oper Berlin)
* Peter Grimes (2007, Staatsoper Hannover)
* "Tristan ja Isolde" (2007, Aalto-Musiktheater)
* "Suudle mind, Kate" (2007, Komische Oper Berlin) 
* Aufstieg und Fall der Stadt Mahagonny (2008, Aalto-Musiktheater 
* The Navigator (2008, Brisbane Festival)
* Euripides "Trooja naised" (2008, Sydney Theatre Company)
* The Tell-Tale Heart (2008, Melbourne International Arts Festival)
* Janáček "Surnute majas" (2009, Staatsoper Hannover)
* "Rigoletto" (2009, Komische Oper Berlin)
* Die schweigsame Frau (2011, Bavarian State Opera)
* Dido and Aeneas (2011, Oper Frankfurt)
* "Hertsog Sinihabeme loss" (2011, Oper Frankfurt)
* Rusalka (2011 Komische Oper Berlin)
* "Võluflööt" (2015, Komische Oper Berlin)
* Verdi "Macbeth" (2016, Opernhaus Zurich)
* Die Perlen der Kleopatra (2016, Komische Oper Berlin)

## Viited

## Kirjandust
* Bauer, Jürgen (2008). *No Escape. Aspekte des Jüdischen im Theater von Barrie Kosky*. Edition Steinbauer, Wien. ISBN 978-3-902494-34-4 (in German)
* Kosky, Barrie (2008). *On Ecstasy*. Melbourne University Publishing, Melbourne. ISBN 978-0-522-85534-0
Marcus Kolga

**Marcus Adrian Kolga** (sündinud 6. augustil 1973 Torontos) on eesti ajakirjanik ja politoloog Kanadas.

Ta on lõpetanud Illinoisi Ülikooli, kus ta õppis aastail 1991–1995 politoloogiat. 

## Teoseid
### Dokumentaalfilmid
*2004 “GULAG 113”, mis kirjeldab Eduard Kolga eluteed, kellel õnnestus pääseda GULAGist
*2008 “Sinking The Gustloff”, mis kirjeldab laeva Wilhelm Gustloff hukkumist teises maailmasõjas; tegu on kõigi aegade suurima ohvrite arvuga laevahukuga

### Muud
*2010 Multimeediaprojekt "The Global Museum on Communism"

## Tunnustus
*2015 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Ülevaade Marcus Kolga töödest.
Must kast (teater)

**Must kast** on eksperimentaalteatris kasutatav iluelementideta esinemispaik, milleks on tavaliselt suur nelinurkne ruum musta värvi seinte ja tasapinnalise põrandaga. Must kast ilmus teatrikunsti alles hiljuti. Seda ei tohi segamini ajada mustal taustal toimuva valgusteatriga, mida tuntakse ka musta teatri nime all. 

## Ajalugu

Musta kastid muutusid populaarseks ja hakkasid levima 1960. ja 1970. aastatel. Iga suurema ruumi, sealhulgas mahajäetud kohvikud, kauplused ja laoruumid, saab kohandada mustaks kastiks suuremate kulutusteta. Tänu sellele köidab must kast eeskätt mittetulundusühinguid ja madala sissetulekuga näitlejaid. Paljud peavad musta kasti selleks kohaks, kus saab teha „ehedamat” teatrit, mille keskmes on kõige rohkem inimlikkust ja kõige vähem tehnilisust.

Paindlikku lavakujundust võimaldava rajatise idee mõtles välja šveitsi lavakunstnik Adolphe Appia 1921. aasta paiku. Sellele järgnes pool sajandit uuendusi, mis muutsid publiku ja esinejate vahelist suhtlust. Ka teatriteoreetikul Antonin Artaud'l oli sarnaseid ideid sellise lava kohta. Esimene paindlik lava Ameerikas asus näitleja ja mänedžeri Gilmor Browni elutoas Pasadenas (USA, California). Seda toimumispaika ja kahte sarnast kohta, mis loodi hiljem, tunti nimega Playbox Theatre. Seda kasutati Browni suurema toimumiskoha Pasadena Playhouse'i eksperimentaalruumina. 

## Kasutus
Eksperimentaalruume on lihtne ehitada ja hooldada ning seal saab korraldada etendusi või muid etteasteid, sealjuures kasutades vaid põhivahendeid, näiteks üksikuid lavakonstruktsioone. Ruumides on tavaliselt etteulatuv lava, kohandatav etteulatuv lava ja areenlava. Mustakastiteatrit kasutatakse ülikoolides ja teistes teatrikunsti õppeprogrammides, sest selline ruum annab mitmekülgseid võimalusi ja seda on lihtne muuta. Paljudes õppeprogrammides on kasutusel nii suur prostseeniumlava kui ka must kast. See võimaldab korraga etendada kahte lavatükki, millest suurejoonelisem toimub pealaval ja eksperimentaalsem mustas kastis. Musta kasti saab samuti kasutada proovide tegemiseks. Mustad kastid on populaarsed ka Fringe’i teatrifestivalidel, sest nende lihtne kujundus ja tehnika võimaldab iga päev korraldada mitu etteastet. Mustaks kastiks saab muuta ka teisi ruume, näiteks konverentsisaale. Seda juhtub eriti tihti teatripidustustel Edinburgh Festival Fringe, kus toimumiskohtadeks on terved hooned, millest iga ruum renditakse välja mitmele teatritrupile.

Mustakastiteatrid on näiteks Oslos asuv The Black Box Teater ja USA Illinoisi osariigis Northwesterni ülikooli juures tegutsev Alvina Krause Studio

Nagu nimetusest võib arvata, on mustakastiteatrite seinad enamasti värvitud mustaks. Värvide puudus tekitab pealtvaatajates tunde, et värvid viibivad „ükskõik kus” (võimaldades seega olla paindlik etenduste või stseenide vaheldumisel) ning muudab ka üksikud valgusefektid sellevõrra mõjusamaks.

## Viited
Dramaturgia (sotsioloogia)

**Dramaturgia** on sotsiaalne käitumine, mis on valitud vastavalt näitleja kujutlusele sellest, millisena võib publik teda konkreetses olukorras näha. Lisaks Erving Goffmanile on seda mõistet kasutatud näiteks ka Jürgen Habermas ja Harold Garfinkel.

Dramaturgia on sotsioloogilises perspektiivis käitumismeetod, mida kasutab indiviid enda igapäevases sotsiaalses elus. Esimest korda võeti sotsioloogias kasutusele teatrist laenatud termin tänu Erving Goffmanile, kes avaldas 1959. aastal teatrisotsioloogiat käsitleva raamatu "The Presentation of Self in Everyday Life" ('enda esitlemine teistele igapäevaelus'). Varem oli Goffman kasutanud dramaturgilist sotsioloogia teooriat juba 1945. aastal, siis põhinesid tema ideed suuresti Shakespeare'i kirjutatud teostel.

Siiski pole Goffmann ainuke, kes on kasutanud oma teostes dramaturgia teooriat. Sellest on kirjutanud ka **Kenneth Burke**, kuid mõlema teadlase käsitletud teooriates leidub erinevusi. Näiteks tugineb Burke'i teooria pigem reaalsele elule, sest Burke'i jaoks näib kõik dramaturgiaga seonduv tulenevat päris elust. Goffmann näeb teatrit pigem kui metafoori. Tema sõnul kujutleme me ennast ette lavastajatena, kes liiguvad ringi teatris (ehk igapäeva elus) ja seda analüüsides teeme me ka nii-öelda dramaturgilist analüüsi, sest vaatleme pidevalt teiste inimeste sotsiaalset käitumist (ehk vaatleme teatris näitlejate käitumist). Indiviide ühiskonnas vaadeldes hakkame me ka enda käitumist vastavalt lavale (ehk situatsioonile) teadlikult muutma.

Dramaturgia teooria sotsioloogias on kogum inimese käitumise variantidest eri ajal, kohas ja publiku ees. Goffmani teooria järgi käitub inimene teadlikult vastavalt sellele, millise publiku ees tal esineda palutakse. Goffmani sõnul hakkab indiviid oma käitumist muutma vastavalt keskkonnale. Ta esitleb end täpselt sellisena, nagu see talle antud kohas kõige soodsam on, ja nii näitab ta teadlikult enda kultuurilisi väärtusi, norme ja uskumusi. See esitlus on aga inimese poolt hoolega valitud, mistõttu näeb publik näitlejat ehk indiviidi sellisena, nagu ta soovib, et teda nähtaks, sest niinimetatud näitleja on teadlik enda lavast.
Koskenkorva

* **[[Koskenkorva (Ilmajoki)|Koskenkorva]]** on asula Soomes Ilmajoki vallas.

* **[[Koskenkorva Viina]]** on Altia Oyj toodetav viinamark.
Uus meedia

**Uus meedia** on Internetis leviv informatsioon, mis on interaktiivses kooskõlas tarbijate nõudlusega. 

## Näited uuest meediast
Tuntumateks näideteks võib pidada veebiväljaanded, ajaveebe, artikleid, reklaami, videomänge, sotsiaalmeediat.

Üheks uue meedia tunnuseks on dialoog. Sisu edastatakse läbi vestluse, mis annab inimestele üle maailma võimaluse jagada ja kommenteerida huvipakkuvaid teemasid. Erinevalt varasematest tehnoloogiatest on uus meedia rajatud interaktiivsele kommuunile.

Tehnoloogiad, mida võib uue meedia alla lugeda on digitaalsed ning omavad tihtipeale interaktiivse, kokkusurutud võrgustiku tunnusjoont. Näiteks võib tuua interneti, veebilehed, sotsiaalmeedia, videomängud, virtuaalreaalsuse jne. Kontrastiks uuele meediale eksisteerib n-ö vana meedia ajalehtede, raadio ja televisiooni näol. Veebientsüklopeedia Vikipeedia on näide, kuidas Internetis kättesaadav informatsioon, pildid ja videod, kasutajate koostöö ning tagasiside moodustavad töötava uue meedia kanali. Facebook on näide sotsiaalmeediakanalist, kus kasutajad osalevad samuti meedia vormimise protsessis.

## Meedia areng
Kuni 1980. aastateni toetus meedia peamiselt trükiväljaannetele. Elektroonilise teabelevi vahenditena kasutati lisaks trükiväljaannetele ka televisiooni ja raadiot. Interneti ja digiseadmete kasutuselevõtust tingituna on meedia viimase 25 aasta jooksul läbinud hüppelise arengu. 

Uue meedia kasutuselevõtt on suurendanud kommunikatsiooni inimeste vahel üle maailma ja Interneti. Meedia evolutsiooni tõttu suureneb ka globaliseeritus. Elektroonilise kommunikatsiooni abil vähendatakse inimestevahelist distantsi, mis vähendab füüsilise isiku kohalolu tähtsust sotsiaalsetes suhetes.

## Uue meedia kasulikkus
Internetis levivad meediakanalid on võrreldes vana meediaga palju efektiivsemad ning võimaldavad rohkem tegevusi. Uue meedia informatsiooni levik toimub reaalajas, materjale on mugav arhiveerida, internetis saab kasutada hüperlinke ning teksti vms kõrval on tihti olemas ka pilt või heli.

Uus meedia kommunikatsiooni tehnoloogiana võimaldab interaktiivset käitumist informatsiooni ja tarbijate vahel. See asendab traditsioonilise massikommunikatsiooni ühelt-kõigile mudeli kõigilt-kõigile vastu. Iga indiviid saab sobiva tehnoloogia abil toota endale sobivat sisu piltide, tekstide, helide ja videote näol, mis annab kasutajale võimaluse väljendada ennast läbi blogide, veebilehtede, piltide, videote ja muude loodud kanalite kaudu.

## Uue meediaga kaasnevad probleemid
* Informatsiooni kerge kättesaadavus
* Avaliku ja privaatsfääri ebaselged piirid
* Informatsiooni võltsimine või moonutamine

## Vaata ka
*Meedia
*Ristmeedia
Sille Kapper

**Sille Kapper-Tiisler** (sünninimi **Sille Villo**; sündinud 17. juunil 1968) on eesti rahvatantsujuht. Ta omandas esimesena Eestis rahvatantsualase doktorikraadi.

## Elulugu
1986. aastal lõpetas ta Tallinna 32. Keskkooli. Aastatel 1986–1991 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis kultuuritöö metoodikat ja tantsujuhtimist. Ta kaitses 2006. aastal Tallinna Ülikooli Kunstide Instituudis koreograaf-lavastajana magistritöö ja 2013. aastal Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis kultuuriuuringute alal doktoritöö "Muutuv pärimustants: kontseptsioonid ja realisatsioonid Eestis 2008–2013" (juhendaja Marju Kõivupuu). Sille Kapper on avaldanud rahvatantsu teemal enam kui 40 teaduspublikatsiooni.

Kapper alustas 1990. aastal tööd rahvakunstiseltsis Leigarid kunstilise juhi assistendina ja tantsuõpetajana. 2014. aastast on ta Leigarite kunstiline juht.

2018. aastast on ta Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudi rahvakultuuri dotsent.

## Tunnustus
* 2022 – Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium 
* 2024 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa on Tarmo Tiisler, neil on lapsed Jürgen, Katariina Nelli, Mari ja Kristiina.

## Viited
Ashraf Ghanī

**Ashraf Ghani Ahmadzai** (puštu/pärsia keeles: اشرف غني احمدزی‎‎; sündinud 19. mail 1949) oli 21. septembrist 2014 15. augustini 2021 Afganistani president. Ta on hariduselt antropoloog ning on varem olnud Afganistani rahandusminister ja Kabuli ülikooli kantsler.

Enne aastal 2002 Afganistani naasmist töötas Ghani Maailmapangas. Rahandusministrina aastatel 2002–2004 juhtis ta Afganistani majanduse taastamist pärast Talibani valitsuse kukkumist. 

Aastal 2005 asutas ta Riigi Efektiivsuse Instituudi, mille eesmärgiks on parandada riikide efektiivsust oma kodanike teenimisel. Aastal 2005 arutles ta TED konverentsil, kuidas uuesti üles ehitada Afganistani-sarnast rusudes riiki. President Ghani on Vaeste Juriidilise Mõjuvõimu Komisjoni liige, komisjon on ÜRO Arenguprogrammi initsiatiiv. Aastal 2013 hääletati ta ajakirja Foreign Policy Maailma intellektuaalide nimistus 50. kohale.

2009. aasta presidendivalimistel jäi ta Ḩāmid Karzay, ‘Abdullāh ‘Abdullāh' ja Ramazan Bashardosti järel neljandaks. 2014. aasta valimistel sai ta 56,44% häältest ja osutus valituks.

2021. aasta 15. augustil põgenes president Ţālebāni vägedest ümberpiiratud Kabulist teadmata suunas. Abdullah Abdullah ja kaitseministri kohusetäitja Bismillah Mohammadi mõistsid Ghani sammu hukka. Nii Tadžikistan kui ka Usbekistan on kinnitanud, et Ghani ei asu nende territooriumil.

## Viited