Struktuurigeoloogia mõisteid

*Siin on loetletud [[struktuurigeoloogia]]ga seotud mõisteid; siia kuuluvad ka [[geotektoonika]] ja [[Maa (planeet)|Maa]] siseehitusega seotud mõisted.*

## A
*aa-laava – 
*A-kiht – 
*aktiivne äär – 
*alang – 
*alpi kurrutus – 
*aluskord – 
*aluspõhi – 
*antekliis – suure ulatusega kumer platvormse aluskorra struktuur
*antiklinaal – 
*antiklinaalne kuppel – 
*antiklinaalne püünis – 
*antiklinoorium – 
*apalatši kurrutus – 
*Araabia-Nuubia kilp –
*astang – 
*astenosfäär – 
*astrobleem – 
*aulakogeen –

## B
*baikali kurrutus – 
*barjäärriff – 
*barr – 
*basaldikiht – maakoore osa, kus seismiliste lainete levikukiirus on umbes 6,5...7&nbsp;km/s
*bassein (geoloogia) – 
*batoliit – üle 100&nbsp;km² pindalaga intrusiiv, mille ulatus sügavusse pole teada
*Benioffi vöönd – 
*bioherm – 
*B-kiht – 
*budiin – 
*budinaaž – venituspingete väljas õhenenud ja kohati katkenud kivimkiht või -keha

## C
*C-kiht –

## D
*daik – plaatjas enamasti aluselise koostisega kivimeist koosnev intrusioon
*depressioon (geotektoonika) – 
*diapiir – antiklinaalne kurd, mis on tekkinud kurru sisemuses oleva plastilise materjali ülespoole tungimisest
*D-kiht – 
*D'-kiht – 
*D"-kiht – 
*dünaamiline intrusioon –

## E
*eeltõuge – 
*E-kiht – 
*E'-kiht – 
*E"-kiht – 
*epeirogeneetilised liikumised – 
*epitsenter –

## F
*fakoliit – 
*Fennoskandia kilp – Põhja-Euroopas asuv ulatuslik ala, kus avanevad Arhaikumi ja Proterosoikumiaegsed kivimid
*F-kiht –

## G
*geoloogiline struktuur – kivimkeha või kivimkehi lahutav pind, millel on kirjeldatav kuju ning ulatus
*geosünklinaal – 
*geotektoonika – teadusharu, mis uurib Maa välisosa suuremõõtmelist ehitust, arengut ja teket
*G-kiht – 
*glatsioisostaasia – 
*globaaltektoonika – 
*Gondwana – manner, mis eksisteeris Mesosoikumis umbes 200 Ma
*graniidikiht – maakoore osa, kus seismiliste lainete levikukiirus on umbes 6&nbsp;km/s

## H
*hargsoon –
*hertsüünia kurrutus – 
*hiidmanner – geoloogilises minevikus eksisteerinud mitmest tänapäevasest mandrist koosnenud manner

## I
*intrusiiv – 
*intrusioon – maakoores paiknev geoloogiline struktuur, mis võib olla nii vedelas (magma) kui ka tahkes olekus (tardkivim)
*inversioon (geoloogia) – 
*isostaasia –

## K
*kaldeera – 
*kaledoonia kurrutus – 
*kallakussuund – 
*katkestuspind – 
*katuskurd – 
*kerkemurrang – 
*kiht (geoloogia) – selgelt eristuvate kihipindadega litoloogiliselt ühtlane suure lateraalse ulatusega kivimkeha
*kihtintrusioon – 
*kilp (geoloogia) – ulatuslik osa kraatonist, kus avanevad kristalse aluskorra kivimid
*kivimi struktuur – kivimit moodustavate mineraaliterade ehitust, suurust ja omavahelisi suhteid iseloomustavate tunnuste kogum
*kivimi tekstuur – 
*kivimkeha – geoloogiline struktuur, mis tekke, struktuuri, kivimilise koostise või millegi muu poolest erineb temaga piirnevaist kivimkehadest
*kivimkompleks – vaadeldavate kivimkehade kogum
*kivistis – 
*klint – 
*klivaaž – 
*kohverkurd –
*kontinentaalne rift – 
*konvergentsivöönd – 
*kraaton – tektooniliselt jäik ja stabiilne mandrilise maakoore osa
*kuesta – 
*kummulikurd – 
*kuppel (geoloogia) – 
*kurd – 
*kurdmäestik – 
*kurrutus – 
*kurrutusfaas – 
*kurrutusliikumine – 
*kurrutusvöönd – 
*köislaava –

## L
*laam – litosfääri osa, mis piirneb seismiliselt aktiivsete vöönditega
*laamade lahknemine – 
*laamtektoonika – 
*laavakate – 
*laavavool – vulkaanist väljunud maapinda mööda voolav laava või sel viisil moodustunud kivimkeha
*lakoliit – 
*lamav kiht – kiht, mis on sellel lasuva kihi all
*lasumuselemendid – kivimkeha (enamasti kihi) ruumilist orientatsiooni iseloomustavad parameetrid
*lasuv kiht – kiht, mis on tema all oleva lamava kihi peal
*liitdaik – 
*litoloogiliselt heterogeenne põiksus – kristalsetest kivimitest koosneva kivimkeha ja setteist või settekivimeist koosneva kivimkeha vaheline põiksus
*litosfäär – 
*lopoliit – 
*lääts (geoloogia) – 
*löögistruktuur –

## M
*maakoor – 
*Maa tuum – 
*Maa vahevöö – 
*maavärin – 
*magmakeha – maakoores paiknev magmast koosnev geoloogiline struktuur
*magmaline intrusioon – 
*magmaline kompleks – 
*mandriline maakoor – mandrite (koos mandrilavaga) alune maakooretüüp
*mandriline riftivöönd - 
*mandrite triiv – 
*mandri tuum – 
*manner – 
*manner (geoloogia) – 
*megaantiklinoorium – 
*megasünklinoorium – 
*mitmikintrusioon – 
*Mohorovičići eralduspind –
*monoklinaal – 
*murrang – lõhe, mida mööda on toimunud kivimkehade nihkumine üksteise suhtes
*murrangu amplituud – 
*murrangupind – 
*mäeahelik – 
*mäestik – 
*mäeteke –

## N
*naftalasund – 
*nekk – 
*neotektoonika – 
*neotektooniline maakerge – 
*nihkepeegel – 
*normaalkurd –
*normaalmurrang – kaldmurrang, mille lasuv tiib on laskunud lamava tiiva suhtes allapoole

## O
*obduktsioon –
*ofioliit – tektooniliselt transporditud aluselistest ning ultraaluselistest kivimitest koosnev kivimkompleks, mis on kunagise ookeanilise maakoore fragment
*ookeanibassein –
*ookeani keskahelik – mäeahelik, mis läbib Atlandi ja India ookeani ning Vaikse ookeani lõunaosa
*ookeaniline maakoor – ränivaese koostisega kivimeist koosnev õhuke maakooretüüp
*ookeanipõhja laienemine – 
*orogeenne vöönd – kokkusurvepingete väljas tekkinud ulatuslik piklik kurrutatud ja deformeeritud geoloogiline struktuur
*orogenees –

## P
*padilaava – 
*pahoehoe – 
*pangasmäestik – 
*pank (geoloogia) – 
*paralleelkihilisus – 
*pealenihe – 
*pealiskord – 
*pikiprofiil – 
*pinnakate –
*P-lained – 
*platvorm (geoloogia) – ulatuslik settekivimitega kaetud osa kraatonist
*plokk-laava – laavaplokke sisaldav konarliku pinnaga laavavool
*plutoon – 
*purustussfäär – 
*purustusstruktuur – 
*Põhja-Eesti paekallas – Eesti põhjarannikul paiknev Balti klindi osa 
*põikintrusioon – intrusioon, mis olles kontaktis kildaliste või kihiliste kivimitega, lõikab neid kihte
*põikne katkestuspind – 
*põiksoon – 
*põiksus – üksteisel lasuvate, kuid selgelt erineval ajal moodustunud kivimkehade vaheline piirpind
*püünis (geoloogia) –

## R
*rebendkurrutus – 
*rebendrike –
*rift –  
*riftiahelik – 
*riftiorg – 
*riftivöönd – 
*rike (geoloogia) – 
*rikkevöönd – 
*ringdaik – 
*ristprofiil – 
*rõhtkihilisus – 
*rõngasdaik – 
*rööpintrusioon – intrusioon, mis olles kontaktis kildaliste või kihiliste kivimitega, on enam-vähem paralleelne kildalisus- või kihilisuspindadega
*rööplasumus – selliste kivimkehade lasumus, mille vahel ei ole põiksust

## S
*saarkaar – 
*San Andrease murrang – 
*settebassein –
*settelünk – 
*sill – plaatjas intrusioon, mis on paralleelne moondekivimite kildalisuse või settekivimite kihilisusega, millesse ta on tunginud
*sisetuum – 
*soon (geoloogia) – 
*soonintrusioon – 
*struktuurigeoloogia – 
*struktuurne korrus – 
*subduktsioon – ookeanilise maakooreploki sukeldumine vahevöösse
*subkontinent – 
*suletis – 
*suletiste printsiip – 
*suur magmaprovints – 
*suur põiksus – 
*svekofenni kurrutus – 
*söebassein – 
*sünekliis – suure ulatusega nõgus platvormse aluskorra struktuur
*sünklinaal – 
*sünklinaalimurrang – 
*sünklinoorium – 
*süvaintrusioon – 
*süvamurrang – 
*süvavahevöö – 
*süvik – piklik sügav subduktsioonivööndiga seotud negatiivne pinnavorm ookeani põhjas

## Š
*šelf – 
*štokk –

## T
*tektonosfäär – 
*tektooniline kate – 
*tektooniline lõhe – 
*tektooniline põiksus – 
*tektooniline režiim – 
*tektoonilised liikumised – endogeensed protsessid, mis väljenduvad maakoore vertikaal- või horisontaalsuunalistes liikumistes
*tektoonilised rikked – 
*tektoonilised tsüklid – 
*transformne murrang – 
*täiskurrutus –

## V
*vahevöö – 
*vahevöö pluum – 
*Vaikse ookeani kurrutus – 
*Vaikse ookeani tulerõngas – 
*vulkaaniline kaar – subduktsiooniga seotud vulkaanide ahelik
*välistuum –

## W
*Wilsoni tsükkel – ookeanibasseinide avanemis-sulgumistsükkel

## Ä
*ääremeri – ookeanilisel maakoorel asuv maailmamere osa, mis on avaookeanist eraldatud saarkaarega

## Ü
*ülang – 
*ülavahevöö – 
*üleminekuline maakoor –