open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Optoelektroonika

**Optoelektroonika** (kreeka keeles *optos* nähtav) on elektroonika haru, mis hõlmab valguskiirguse ja elektrivoolu vastastikuse muundamisega seotud nähtusi ning nendel nähtustel põhinevaid optoelektronseadiseid. Niisuguste seadiste talitluses osalevad peale elektronide ka optilise kiirguse, sealhulgas nähtava valguse kvandid – footonid.

Informatsiooni töötlemiseks, edastamiseks ja kuvamiseks ning energia muundamiseks kasutatavate optoelektronseadiste põhiliigid on järgmised:
*optoelektroonilised kiirgusallikad ‒ pooljuhtseadised, mis muundavad elektrienergiat optiliseks kiirguseks, kusjuures kiirgusspekter võib olla nähtava või ka nähtamatu (infrapunase või ultravioletse) valguse alas; seesugused kiirgurid on valgusdiood ja laserdiood;
*optoelektroonilised kiirgusvastuvõtjad ‒ pooljuhtseadised, mille elektrilisi omadusi mõjutab optiline kiirgus, näiteks fototakisti, fotodiood, fototransistor; kiirgusvastuvõtjate hulka kuulub ka mikrokiibina teostatud CCD-sensor.

Niisugust optoelektronseadist, mis koosneb kiirgusallikast  ja sellega optiliselt sidestatud kiirgusvastuvõtjast,  nimetatakse optroniks ehk optiliseks paariks. 
## Kirjandus
* Lembit Abo. Elektroonikakomponendid. Tallinn, 1997, lk 129–130.
Laserdiood

**Laserdiood** ehk **pooljuhtlaser** on optoelektrooniline kiirgusallikas, milles tekib optiline kiirgus nagu valgusdioodiski elektronide ja aukude rekombineerumisel, s.t vastasmärgiliste laengukandjate ühinemisel. Ent laserdioodis ei toimu see spontaanselt, vaid stimuleeritult; seega toimub valguse võimendus kiirguse stimuleeritud ehk indutseeritud emissiooni tulemusena. Sel juhul tekkiv kiirgus on monokroomne (ühevärviline) ja koherentne, mispuhul elektromagnetlainete faaside vahe püsib muutumatuna.

Valguskiirguse tekkimiseks laserdioodis on vaja, et rekombinatsioone koos kvantide ehk footonite eraldumisega toimuks rohkem kui kvantide neeldumisi. Selleks tuleb siirde piirkonnas luua pöördhõive. Seda võib saavutada laengukandjate intensiivse sisestamisega heterosiirdesse (nagu see toimus esimestes pooljuhtlaserites 1960. aastatel).
Kirjeldatud tingimustel tekibki valguskvante rohkem kui neid neeldub, mille tulemusena siirde tasapinnas leviv valguslaine võimeneb, s.t tema amplituud kasvab.

Rekombinatsioonide arvu saab suurendada, kui panna valguskvandid siirde tasapinnas edasi-tagasi liikuma. Selleks lihvitakse pooljuhi monokristalli kaks otstahku paralleelseteks peegliteks, nii et moodustub optiline resonaator. Peegeldunud kvandid läbivad siis korduvalt pöördhõivestatud aktiivpiirkonna, kutsudes esile uute rekombinatsioonide ning seega kvantide tekke. Pärast mitmekordset peegeldumist väljub valguskiir läbi ühe, poolläbipaistva peegli.

Laserdioodi toitevoolu energiast muutub valgusenergiaks vähemalt 50 %.

Näiteid erisuguse lainepikkusega kiirgust tekitavate laserdioodide kasutusaladest teaduses ja tehnikas:  
*1654, 1877, 2004, 2330, 2680, 3030 ja 3330 nm ‒ gaasspektroskoopia
*1064,1310, 1550 ja 1625 nm ‒ kiudoptikaside
*785 nm  ‒ CD-mängija, laserprinter, optron 
*670 nm ‒ vöötkoodiluger 
*650 nm ‒ DVD-draiv 
*635 nm ‒ lidar 
*445 nm ‒ valgusallikas videoprojektoris
*405 nm ‒ BD- (Blu-ray Disc) draiv, HD-DVD-draiv
## Viide
Eesti putukad

**Eesti putukad** on Eesti alal elavad ja sigivad putukad.

Eestis on kindlaks tehtud veidi enam kui 11 000 putukaliigi esinemine, oletatav liikide arv on aga 20 000 või veidi enam.

Suurimad putukarühmad (seltsid) Eestis on mardikalised (seni määratud 3400 liiki), kahetiivalised (2900 liiki), liblikalised (2400 liiki), nokalised (920 liiki), kiletiivalised (720 liiki), ehmestiivalised (170 liiki) ja hooghännalised (90 liiki).

Määratud liikide arvult järgnevad kiililised (63 liiki), ühepäevikulised (45 liiki), sihktiivalised (43 liiki), kõdutäilised (40 liiki), ripstiivalised (40 liiki), võrktiivalised (35 liiki), kirbulised (25 liiki), täilised (20 liiki) ja kevikulised (18 liiki) ning mõned väiksemad rühmad (väivilised, koonulised, kaamelkaelalised, suurtiivalised, nahktiivalised, harjashännalised, harkhännalised, tõukjalalised, lehviktiivalised – neis kokku 25 liiki).

## Vaata ka
*Eesti putukate punane nimestik
*Eesti loomastik
*Eesti elustik
*Eesti hooghännaliste nimestik
*Eesti kiililiste süstemaatiline nimestik
*Eesti liblikaliste nimestik
*Eesti sihktiivaliste nimestik
*Eesti liblikate loend
*Eesti mardikate loend

## Viited

## Välislingid
*Putukaliikide arv maailmas ja Eestis
Supressordiood

**Supressordiood** ehk  **TVS-diood** (lühend  inglise keele sõnadest *transient voltage suppressor diode*), ka nime all TAZ-diood (*transient absorption Zener diode*), on optimeeritud ülepinge tekkimisel kiiresti šunteerima (mööda juhtima) suuri impulssvoole ja niiviisi kaitsma elektriahela elemente liigpingeimpulsside eest (ka tingituna välgulahendustest). Erinevalt tavalistest stabilitronidest ja varistoridest reageerivad nad pingeimpulssidele väga kiiresti: seadise sisetakistus muutub nullilähedaseks pikosekundite jooksul.

Peamiselt kasutatakse bipolaarseid seadiseid,  mis koosnevad kahest vastuühenduses TVS-dioodist, kusjuures väljaviikudega on ühendatud *pn*-siirete välimised piirkonnad, s.o anoodid. Niisuguseid liigpingelahendusdioode rakendatakse pinge kahepoolseks piiramiseks vahelduvvooluahelais.

## Viide
Gunni diood

**Gunni diood** ehk **Gunni element** on pooljuhtseadis mikrolainete tekitamiseks ja võimendamiseks. 

Seadise nimetamine dioodiks on tinglik, sest tema talitlus ei põhine mitte siirde omadustel, vaid negatiivsel diferentsiaaltakistusel. Dioodi nimetust õigustab see, et seadisel on nagu tavalisel dioodilgi pluss- ja miinuselektrood ‒ anood ja katood.

Gunni diood koosneb galliumarseniidi (GaAs)  või galliumnitriidi (GaN) kihtidest: need kihid on kõik *n*-juhtivusega, kuid legeeritud erineva tugevusega (legeerimine seisneb sobivate lisandainete manustamises eesmärgiga tekitada vabu laengukandjaid, vaadeldaval juhul elektrone).

Dioodi pingestamisel tekib kõige suurem pingelang keskmisel, nõrgalt legeeritud kihil, kus ilmnebki negatiivne diferentsiaaltakistus: pinge tõustes elektronide liikuvus mitte ei suurene, vaid väheneb; vastavalt väheneb ka dioodi läbiv vool.
GaAs-dioodid on võimelised genereerima sagedusi kuni 140 GHz ja GaN-dioodid kuni 3000 GHz (gigahertsi).

Gunni generaator on lihtsa ehitusega, koosnedes Gunni elemendist ja õõsresonaator-võnkeringist. Ta muundab energiat võrdlemisi tõhusalt, genereeritav võimsus piirdub sadade millivattidega. Gunni generaatoreid kasutatakse mikrolainete saatjana andmeedastustehnikas, miniatuursetes radarseadmetes ja amatöörraadiosides.

## Viited
Laviindiood

**Laviindiood** on pooljuhtseadis, mille talitlus põhineb laviinläbilööginähtusel.  Spetsiaalse legeerimisprofiiliga siiret vastusuunas läbides omandavad laengukandjad sedavõrd lisaenergiat, et on suutelised moodustama uusi elektron-auk-paare, nii et toimub laengukandjate laviinitaoline paljunemine.

Laviindioodide tuntumad liigid on  laviin-fotodiood ja  TVS-diood. Laviin-fotodiood suudab võimendada väga nõrka valgussignaali. Niisuguse dioodi *npip*-struktuuris on *i*-kiht küllalt tugeva vastupinge korral täielikult vaegunud ning seal toimib tugev elektriväli, mis suurendab talitluskiirust ja võib esile kutsuda laengukandjate laviinpaljunemise.

## Viide
Lembit Abo

**Lembit Abo** (sündinud 15. aprillil 1930 Virumaal) on eesti toimetaja ja käsiraamatute autor.

Ta on lõpetanud Väike-Maarja Keskkooli 1949. aastal ja Tallinna Polütehnilise Instituudi 1954. aastal elektriinsenerina.

Töötanud aastail 1954–1990 tehnikaraamatute toimetajana kirjastustes Eesti Riiklik Kirjastus, Eesti Raamat ja Valgus.

## Teosed
**Kirjutanud**
*Käsikiri ja korrektuur. Tallinn, Valgus, 1966; teine trükk 1975
*Autori meelespea. Tallinn, Valgus, 1980
*Raadioseadmete üksikosad. Tallinn, Valgus, 1981
*Raadiolülitused. Tallinn, Valgus, 1990
*Koduaedniku aabits. Tallinn, Mats, 1994
*Elektroonikakomponendid. Tallinn, 1997
*Autori teatmik. Tallinn, Pirgu Arenduskeskus, 2001
*Koduelektroonika käsiraamat. Tallinn, 2006; teine trükk 2007
*Elektroonika ja infotehnika leksikon (inglise-saksa-soome-eesti). Tallinn, 2010

**Toimetanud, täiendanud ja koostanud** (2000 jj)
*Eesti-saksa sõnaraamat. 5. trükk.Tallinn, Valgus, 2003
*Insener Luige paraboloid. Tallinn, Koolibri, 2007
*'''Saksa-eesti tehnikasõnaraamat. Tallinn, TTÜ Kirjastus, 2012 
*Materjalitehnika seletav sõnaraamat: inglise-eesti terminite register. Tallinn, TTÜ Kirjastus, 2014
*Materjalitehnika seletav sõnaraamat: vene-eesti terminite register. Tallinn, TTÜ Kirjastus, 2014
*Arvo Ots.Tahkekütuse keevkihtpõletustehnika.Tallinn, TTÜ Kirjastus, 2016

## Välislingid
* Vikipedist Lembit Abo: “Näen Vikipeediat kui järjest usaldusväärsemat kõikehõlmava teabe allikat.” Wikimedia Eesti, 22. juuli 2024
Pasila teletorn

**Pasila teletorn** (soome keeles *Pasilan linkkitorni*, tuntud ka kui Yle saatetorn) on 146 meetri kõrgune teletorn Helsingis Pasilas. 

Pasila teletorn ehitati 1983. aastal. See on Soomes Näsinneula järel kõrguselt teine torn.

## Välislingid
*
Bronson

**Bronson** on nimi, mis võib viidata järgmistele inimestele, kohtadele ja asjadele:

## Inimesed

### Perekonnanimi

* Alvin Bronson (1783–1881) oli USA poliitik
* Charles Bronson (1921–2003) oli USA filminäitleja
* Charles Bronson (sündinud 1952) on Briti kurjategija

### Eesnimi

* Bronson Arroyo (sündinud 1977) on USA pesapallur
* Bronson Pinchot (sündinud 1959) on USA filminäitleja

## Kohad

* Bronson on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis
* Bronson on linn Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis
* Bronson on linn Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis

## Muud

* Bronson on 2008. aasta Suurbritannia mängufilm kurjategija Charles Bronsoni elust
Vello Pohla

**Vello Pohla** (pseudonüüm **Madis Kadaga**; sündinud 21. juunil 1936) on eesti ajakirjanik ja poliitik.

Ta lõpetas aastal 1955 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1960 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 1966 lõpetas ta TPI-s filosoofiaaspirantuuri.

Aastatel 1966–1967 ja 1971–1974 töötas ta Tallinna Konservatooriumi ühiskonnateaduste vanemõpetaja ja dotsendi kohusetäitjana. Aastatel 1978–1980 oli ta ajalehe Sirp ja Vasar peatoimetaja.

## Tegevus NLKP-s ja NSV Liidu valitsusasutustes
*1960 Ta oli NLKP liige
*1960–1963 töötas Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi nõukogude töö osakonnas konsultandina
*1967–1971 atašee NSV Liidu saatkonnas Stockholmis
*1974–1978 EKP KK kultuuriosakonna instruktor ja sektorijuhataja
*1982 lõpetas NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia
*NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi saadik

## Poliitiline tegevus
Ta oli Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige.

Pohla oli Eesti Rohelise Liikumise, Üürnike Ühenduse ja Õigusliku Tasakaalu Erakonna asutajaliige.

1995. aastal kandideeris ta valimisliidu "Õiglus" nimekirjas Riigikogusse ja sai 124 häält ning valituks ei osutunud.

## Kirjutisi
Sirbi ja Vasara peatoimetajana kirjutas ta Neeme Järvi ja Arvo Pärdi lahkumisel NSV Liidust Madis Kadaga pseudonüümi all mõtiskluse "Kodumaa ja muusika", milles muu hulgas ütles:
"*Ja nii juhtubki, et ükskõik kes sa oled, hüljates Kodumaa, saad ikkagi vaid tänavamuusikuks, mütsiga maas, mis võib-olla on täis hõbeseekleid, kuid helid on kadunud, ehkki juurteta inimesed aplodeerivad sinu surnud muusikale."*
*Madis Kadaga. Kodumaa ja muusika. Sirp ja Vasar, 15. veebruar 1980
*Madis Kadaga. "Hetked 1978-1982" (luuletused). Eesti Raamat. Tallinn 1986
*Vello Pohla, Madis Kadaga. "Inimese mõõde, kultuur ja poliitika". Argo. Tallinn 2016
**Olev Remsu. Katse olla Kremlist punasem (retsensioon raamatule !Inimese mõõde, kultuur ja poliitika"). Postimees, 14. oktoober 2017
*Vello Pohla, Madis Kadaga. "Ainult hetkes on igavik". Argo. Tallinn 2016

## Viited

## Kirjandus
*Nädala juubilar Vello Pohla 75. Kesknädal, 22. juuni 2011

## Välislingid
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Ostfaal

**Ostfaal** (; ostfaali: *Oostfalen*) on ajalooline piirkond Põhja-Saksamaal, hõlmates ajaloolise Saksimaa hõimuhertsogkonna idaosa, piirnedes ligikaudu Leine jõega läänes, samuti Elbe ja Saalega idas. Territoorium vastab tänapäeva Alam-Saksi liidumaa kaguosale ja Lääne-Saksi-Anhaltile. Koos Vestfaali, Engerni ja Nordalbingieniga oli see üks neljast sakside peamisest halduspiirkonnast.

## Etümoloogia
Nimetus *Ostfalen* tähendab tõenäoliselt "idatasandikku". *Falen* on germaani sõna, mis tähendab "tasast" ning on suguluses vanarootsi sõnaga *fala*, leidub tänapäeval kohanimedes nagu Falbygden ja Falun, samuti Põhja-Saksamaa linn Fallstedt. Põhja-Saksa tasandik Ostfaalis ja Vestfaalis, poolitatuna Weseri jõega, on kontrastiks mägisele piirkonnale lõunas, Frangimaa ja Tüüringi Kesk-Kõrgmaale. Erinevalt Vestfaali nimest, mis kinnistati Vestfaali hertsogkonnaga, mida haldasid Kölni peapiiskopid, langes Ostfaali nimi järk-järgult kasutusest välja, kui sakside hõimuhertsogkond pärast hertsog Heinrich Lõvi kukutamist aastal 1180 lammutati.

Saksa keeleteadlased võtsid mõiste uuesti kasutusele 19. sajandil seoses ostfaali keele kui alamsaksa keele murde uurimisega. Teadusliku rassismi esiletõusuga 19. sajandil ja 20. sajandi algul sai märkimisväärseks "aarja rassi" "faali" (*fälisch*) alamtüüp vastavalt Jelena Blavatskaja ja tema ariosoofidest järgijate okultistlikule teooriale.

## Ajalugu

Pärast Karl Suure võitu ja hertsog Widukindi ristimist aastal 785 Saksi sõdade ajal ühendati sakside maad Frangi riigiga ning saksid pöörati enamasti kristlusse. Ida-Saksimaale rajati vastavalt 804. ja 815. aastal Halberstadti ja Hildesheimi piiskopkond, mida eraldas Okeri jõgi. Keskaegne Saksimaa hertsogkond jagunes Ostfaaliks (*Ostfalahi*), Vestfaaliks ja Engerniks.

Ostfaali territoorium Harzi jalamil oli Heinrich I Linnupüüdja pärusmaa. Ta oli esimene saksi hertsog, kellest sai aastal 919 Roomlaste kuningas ja tema järeltulijatest Saksi dünastia. Neist jäi maha mitmeid romaani stiilis kloostreid ja losse, kultuurmaastik, mis tänapäeval hõlmab kolme maailmapärandi objekti koos keskaegsete linnade Goslari ja Quedlinburgiga, samuti Hildesheimi toomkirik ja Püha Miikaeli kirik Hildesheimis. Kuna Ostfaali territoorium piirnes vendide maadega Elbe ja Saale jõgede taga, sai sellest Saksa *[[Drang nach Osten]]* alguspunkt, mis sai alguse kuningas Heinrichi sissetungist ja jätkus saksi markkrahvide poolt.

Pärast Welfi hertsogi Heinrich Lõvi riigivande alla panemist aastal 1180 jagati Ostfaal kiiresti väikesteks riigikesteks, eriti Welfide Braunschweig-Lüneburgi hertsogkond ning Anhalti, Wernigerode ja Blankenburgi krahvkond, samuti riigilinn Goslar, kuid ka vaimulikud territooriumid Magdeburgi peapiiskopkond, Hildesheimi ja Halberstadti piiskopkond ning Quedlinburgi klooster. Sakside traditsioone jätkasid Askania dünastia Saksi-Wittenbergi hertsogid, kes tagasid endile kuurvürsti tiitli ning rajasid hiljem Elbe ülemjooksul Saksimaa kuurvürstiriigi.
Stephnie Weir

**Stephnie Carmel Weir** (sündinud 28. novembril 1967 Odessas Texase osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Seth Green

**Seth Benjamin Green** (sündinud 8. veebruaril 1974) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta on Eesti televaatajale tuntud seriaalidest "Vampiiritapja Buffy" ja "Kuumad 70ndad". Ta mängis ka Austin Powersi filmides.
Kõdutäilised

**Kõdutäilised** (*Psocoptera*) on selts putukaid.

Maailmas on neid umbes 3000 liiki. Eestis on registreeritud 36 liiki, oletatav arv on 45. 

## Eesti liikidega sugukonnad
**[[Amphipsocidae]]* (2)
**[[Caeciliusidae]]* (25)
**[[Ectopsocidae]]* (2)
**[[Elipsocidae]]* (8)
**Goniodidae* – suleväivlased (5)
**[[Lachesillidae]]* (4)
**[[Liposcelididae]]* (4)
**Liposcelis divinatorius* – raamatutäilased
**[[Menoponidae]]* (1)
**[[Mesopsocidae]]* (4)
**Pediculidae* – täilased (1)
**[[Peripsocidae]]* (6)
**[[Philopteridae]]* (2)
**[[Philotarsidae]]* (2)
**[[Psocidae]]* (49)
**[[Stenopsocidae]]* (18)
**[[Trichodectidae]]* (1)
**[[Trogiidae]]* (4)

## Teised sugukonnad

## Viited
Ripstiivalised

**Ripstiivalised** (varasem nimi ka põisjalalised, *Thysanoptera*) on selts putukaid.

Nad on väikesed, umbes ühe millimeetri pikkused putukad. Neid võib sageli leida näiteks härjasilma õisikutel.

Maailmas on neid umbes 5100 liiki. 

Selts jaotatakse kaheks alamseltsiks: munetiripstiivalised (*Terebrantia*) ja toruripstiivalised (*Tubulifera*).

## Eesti liigid
Eestis on registreeritud 38 liiki, oletatav arv on 150. 

## Teisi liike
**Haplothrips tritici* – nisuripslane

## Kirjandus
*Wahlberg, Emma; Gertsson, Carl-Axel 2022. Identification key to and checklist of the Swedish *Phlaeothripidae* (*Thysanoptera*). *ZooKeys* 1096: 161–187.
Seth MacFarlane

**Seth Woodbury MacFarlane** (sündinud 26. oktoobril 1973) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Seth MacFarlane on muuhulgas ka telesarja "Family Guy" autor.

## Välislingid
*
Eugene Mirman

**Eugene Boris Mirman** (sündinud 24. juulil 1974 Moskvas) on Nõukogude Liidus sündinud Ameerika Ühendriikide näitleja.

Eugene Mirman sündis Moskvas juudi perekonnas. Ta asus koos vanematega elama Ameerika Ühendriikidesse, kui ta oli nelja ja poola aastane.
Tallinna Tähetorn

**Tallinna Tähetorn** on 1910. aastal Nikolai von Glehni ehitatud vaatetorn, mis 1960. aastatel kohandati tähetorniks.

Mahajäetud torni tähetorniks kohandamise algatas Charles Villmann. Praegu kuulub Tallinna Tähetorn Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu koosseisu. Tähetornis tehakse õppe- ja teadustööd. Lisaks on Tallinna Tähetornis populariseeritud astronoomiat.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
*
Maile Grünberg

**Maile Grünberg** (sünninimi **Maile Tauts**; 24. veebruar 1942 Tartu– 16. mai 2025) oli eesti kujunduskunstnik ja sisearhitekt. 

## Elulugu
Aastatel 1961–1966 õppis Grünberg Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis mööbli- ja ruumikujundust. Pärast õpingute lõpetamist töötas ta aastatel 1966–1975 mööblikunstnikuna Tallinna mööblivabrikus Standard. Seejärel tegutses ta aastatel 1975–1977 sisearhitektina projekteerimisasutustes Eesti Projekt ja EKE Projekt. Aastatel 1977–1992 oli Grünberg tegev kunstikombinaadis ARS.

Alates 1992. aastast tegutses Grünberg sisearhitekti ja mööblidisainerina endanimelises disainibüroos Grünberg OÜ. Aastatel 1994–2004 töötas ta Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadis Marlekor peadisainerina. Alates 2002. aastast juhtis Grünberg Tallinna Disaini- ja Arhitektuurigaleriid ning oli pikka aega Eesti Kunstnike Liidu kujundajate sektsiooni esimees.

## Tunnustus
*1997 – Kristjan Raua preemia
*2002 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia, isikunäitus "Red" Tallinna Kunstihoones
*2015 – Tallinna teenetemärk 
*2020 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali elutööpreemia
*2024 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 
* Kuuel korral on Grünberg saanud ka Eesti interjööri aastapreemia.

## Ühiskondlik tegevus
* 2013 – kandideeris kohalikel valimistel Tallinnas Keskerakonna nimekirjas.

## Isiklikku
Tema isa oli helilooja ja dirigent Leo Tauts (1914–1973). 

Tema abikaasa oli korvpallur Rein Grünberg (1941–1996).

## Viited

## Välislingid
* "Maile Grünberg, daam punases" Kroonika, 22. jaanuar 2002
* "Käes on Maile Grünbergi aeg!" Postimees, 14. jaanuar 2006
* "Kuraasikas daam Maile Grünberg" Postimees (Arter), 29. september 2007
* "Maile Grünberg – teadlikult eristuv eriline naine" Õhtuleht, 9. detsember 2007
* "Maile Grünbergi kuraasist jätkuks mitmele disainerile" Eesti Päevaleht, 2. oktoober 2010
* "Tallinnas avati disainer Maile Grünbergi vineermööbli näitus" ERR, 24. november 2011
* "Disainer Maile Grünberg üllatab taas" Sirp, 8. detsember 2011 
* "Maile Grünberg, värviline päike" Postimees Naine, 10. detsember 2011
Ciril Kosmač

**Ciril Kosmač** (28. september 1910 Slap ob Idrijci – 28. jaanuar 1980 Ljubljana) oli sloveeni kirjanik.

Eesti keeles on ilmunud tema jutustus "Ballaad pasunast ja pilvest" ("Balada o trobenti in oblaku", sloveeni keelest tõlkinud Aleksander Kurtna, Tallinn: Eesti Raamat, 1982).
Küttepuit

**Küttepuit** (*firewood, fuelwood*) on puitmaterjal, mis on valmistatud ja mida põletatakse soojusenergia saamiseks.

Puit on taastuv energiaallikas ning ajaloos üks esimesi energiaallikaid üldse. Puiduenergiat kasutatakse siiani paljudes majapidamistes soojusenergia tootmiseks.

Tavaliselt on küttepuit vähetöödeldud ning see on kas  nottide, halgude või klotside kujul. Küttepuidu hulka kuulub ka haopuit.

Küttepuude mahtu mõõdetakse ruumimeetrites või tihumeetrites.

Kuivatatud küttepuitu ja muud küttematerjali hoitakse  soovitatavalt virnastatult puukuuris.

## Vaata ka
* Metsamaterjal
* Puit
*Küttepuu
*Halg
*Puuriit
*Saepukk
Ampelograafia

**Ampelograafia** (kr sõnadest *ampelos* 'viinapuu' + *graphō* 'kirjutan, kirjeldan') on pomoloogia haru, mis käsitleb viinapuuliike ja -sorte.

Teadusharu, mis uurib viinapuude kasvatamist, nimetatakse ampeloloogiaks.

## Vaata ka
*Ampeloloogia

## Viited
Riia teletorn

**Riia tele- ja raadiotorn** (läti *Rīgas radio un televīzijas tornis*) on kõrgeim ehitis Balti riikides ja Euroopa Liidus. Torn ehitati aastatel 1979–1986. Torn on 368,5 meetri kõrgune. Ta on kõrguselt kolmas Euroopas (kõrgemad on Ostankino televisioonitorn ja Kiievi teletorn) ning 14. maailmas.

Torn asub Riias Zaķusala saarel ja asub umbes 7 meetrit merepinnast kõrgemal.

Torn alustas tööd 1986. aastal.
Vilniuse teletorn

**Vilniuse teletorn** (leedu: *Vilniaus televizijos bokštas*) on 326,5 meetri kõrgune torn Leedus Vilniuse Karoliniškėsi linnaosas. Vilniuse teletorn on Leedu kõrgeim ehitis.

1991. aasta jaanuaris toimus torni juures Vilniuse veresaun.

Vaateplatvormil 165 meetri kõrgusel asub kohvik Paukščių takas, kust avaneb vaade Vilniuse linnale. Sealne pöörlev vaateplatvorm teeb täisringi 45 minutiga. Kiirliftid jõuavad maapinnalt kohvikuni 40 sekundiga. Ilusa ilmaga võib näha 40 km kaugusel asuvat Elektrėnai linna.

Vaateplatvormilt saavad külastajad teha ka *benji*-hüppeid. Tornis asub ka Vilniuse veresauna teemaline muuseum.
Mekoryuk

**Mekoryuk** (tšupiki *Mikuryaq* või *Mikuryarmiut*) on asula Alaskal Nunivaki saare põhjakaldal. Kuulub Betheli rahvaloenduspiirkonda.

Asub Shoal Bay lahe ääres 48 km kaugusel Alaska poolsaare rannikust.

Mekoryuk on linn (inglise *city*), kuigi elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel vaid 191. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 210. 90,48% neist olid põlisameeriklased. Elanikud on peamiselt jupikid.

Eskimod on saart asustanud umbes 2000 aastat. Esimene kokkupuude eurooplastega toimus 1821. aastal, kui Nunivaki saart külastas Vene-Ameerika Kompanii ekspeditsioon. 1900. aasta epideemia järel jäi asulasse vaid neli peret. 1957 rajati asulasse lennukite maandumisrada. 1978 avati keskkool.
Nunivak

**Nunivak** (keskjupiki *Nunivaaq*, nunivaki murdes *Nuniwar*) on vulkaaniline igikeltsaga kaetud saar Beringi meres. Asub 48 km kaugusel Alaska poolsaare rannikust.

Saar on 76,2 kilomeetrit pikk ja 106 kilomeetrit lai. Pindala on 4226,78 km² ja sellega on Nunivak suuruselt Ameerika Ühendriikide 8. saar. Suurema osa saarest moodustab vulkaaniline platoo, mille kõrgeim punkt on 510,5 m.

Nunivaki põliselanikud on jupiki eskimod, kes räägivad keskjupiki keele nunivaki murret. Tänapäeval räägivad kõik elanikud inglise keelt, keskjupiki keelt oskavad vaid vanemad inimesed.

Saare ainuke asula on tänapäeval põhjakaldal asuv Mekoryuk umbes 200 elanikuga. 1821. aastal elas saarel umbes 400 inimest 16 külas. 1880. aastal loendati saarel 702 elanikku 9 külas.

1934. aastal viidi saarele Gröönimaalt 34 muskusveist, tänapäeval on neid seal umbes 500.

## Välislingid
*
Improgrupp Jaa!

MTÜ **Improgrupp Jaa!** on peamiselt Tallinnas tegutsev noorte harrastusteater, kelle tegevusvaldkonnaks on improvisatsiooniline teater: teater käsikirjata, kus iga etendus on unikaalne ning kõik sünnib kohapeal. Harrastusteater asutati 2009. aastal.

Lisaks avalikele ja tellitud etendustele korraldab Improgrupp Jaa! Improstuudiot ehk iganädalasi töötubasid improteatrihuvilistele, kes teatrigruppi ei kuulu.

2013. aastal loodi Improgrupp Jaa! eestvedamisel kõiki Eesti improteatreid ühendav veebipõhine koondmängukava improv.ee.

2013. aasta 18.-19. oktoobril toimus Improgrupp Jaa! korraldatud Tallinna Rahvusvaheline Improfestival Tilt. Kahepäevane festival toimus Telliskivi Loomelinnakus. Eesti esimesel rahvusvahelisel improteatrite festivalil olid trupid Eestist, Lätist, Norrast, Soomest ja Inglismaalt.

2014. aasta 6.-8. novembril toimus Cafe Sinilind kinosaalis Teine Rahvusvaheline Improteatrite Festival Tilt, seekord kolmepäevane. Teisel festivalil olid trupid Eestist, Soomest, Inglismaalt, Itaaliast, Hollandist ja Ameerikast.

## Viited

## Välislingid
*Harrastusteatri koduleht
Glenn Gould

**Glenn Herbert Gould** (25. september 1932 Toronto – 4. oktoober 1982 Toronto) oli Kanada pianist, kellest kujunes üks 20. sajandi olulisemaid ja kuulsamaid klaverikunstnikke. 

Gould oli tuntud eeskätt Johann Sebastian Bachi loomingu interpreedina, seda peamiselt tänu isikupärasele klaverimängu tehnikale ja interpretatsioonile.

27. septembril 1982, kaks päeva pärast oma 50. sünnipäeva, sai Gould pärast tugevat peavalu insuldi, mis halvas tema keha vasaku poole. 2013. aastal pälvis ta postuumselt Grammy elutööauhinna.
Mariano Rajoy

**Mariano Rajoy Brey** (sündinud 27. märtsil 1955 Santiago de Compostelas) on Hispaania poliitik, kes oli 21. detsembrist 2011 kuni 2. juunini 2018 Hispaania peaminister.

Mariano Rajoy õppis Santiago de Compostela ülikoolis õigusteadust.

Ta on alates 2004. aastast Rahvapartei esimees.

Aastatel 1996–1999 oli ta José María Aznari valitsuses avaliku halduse minister, 1999–2000 haridusminister, seejärel siseminister ja 2000–2003 asepeaminister.

Aastatel 2004–2011 oli ta opositsiooniliider.

1. juunil 2018 avaldas Hispaania parlament 180 häälega tema valitsusele umbusaldust ja 2. juunil 2018 astus uue peaministrina ametisse Pedro Sánchez.
Hugh McLeod

**Hugh McLeod** (sündinud 1944) on Suurbritannia ajaloolane, kes on spetsialiseerunud kirikuloo ja religiooni sotsiaalajaloo uurimisele.

McLeod omandas ajalooalase hariduse Cambridge'i Ülikoolis, sama ülikooli juures kaitses ta ka doktorikraadi. 

Õppejõu karjääri alustas McLeod Warwicki Ülikoolis. Alates 1973. aastast on ta olnud Birminghami Ülikooli õppejõud, töötades esialgu teoloogia (2004. aastani) ja hiljem lähiajaloo osakonnas. Aastatel 1994–2011 oli ta Birminghami Ülikooli kirikuloo professor ja 1995–1997 teoloogiaosakonna juhataja. Alates 2011. aastast on ta sama ülikooli emeriitprofessor.

Külalisõppejõuna on professor McLeod õpetanud Uppsala Ülikoolis ja Amsterdami Ülikoolis.

Aastatel 2002–2003 oli ta Briti Kirikuloo Seltsi esimees ja aastatel 2005–2010 rahvusvahelise kirikuloolaste ühenduse *[[Commission Internationale d'Histoire et d'Etudes du Christianisme]]* president.

Hugh McLeodi peamiseks uurimisvaldkonnaks on religiooni ajalugu Euroopas 19. ja 20. sajandil. Ta on uurinud inimeste religioossuse ja kiriklikkuse muutusi, selle taga peituvaid sotsiaalseid, majanduslikke ja poliitilisi tegureid. Ta on tegelenud põhjalikult sekularisatsiooni ja antiklerikalismi ilmingutega Euroopa kirikuloos. Samuti on McLeod uurinud religiooni ja kriminaalsüsteemi ning religiooni ja spordi vastastikuseid mõjusid.

## Teoseid

Siin on loetletud ainult Hugh McLeodi monograafiad ja tema koostatud kogumikud.

**Class and Religion in the late Victorian City.* – Hamden, CT: Archon Books, 1974.
**Religion and the People of Western Europe 1789-1970.* – Oxford: Oxford University Press, 1981.
**Piety and Poverty: Working Class Religion in Berlin, London and New York 1870-1914.* – New York: Holmes and Meier Publishers, 1996.
** Religion and Society in England 1850-1914.* – Basingstoke: Palgrave Macmillan, 1996.
**Religion and the People of Western Europe 1789-1989.* – Oxford: Oxford University Press, 1997.
**Secularisation in Western Europe 1848-1914.* – Basingstoke: Palgrave Macmillan, 2000.
**The Decline of Christendom in Western Europe 1750-2000.* – Cambridge: Cambridge University Press, 2002 (toimetaja ja sissejuhatuse autor).
**The Cambridge History of Christianity, volume 9, World Christianities c.1914-c.2000.* – Cambridge: Cambridge University Press, 2006 (toimetaja ja viie peatüki autor/kaasautor).
**The Religious Crisis of the 1960's.* – Oxford: Oxford University Press, 2007.
Fāyaz aţ-Ţarāwnah

**Fāyaz aţ-Ţarāwnah** (araabia keeles فايز الطراونة‎; 1. mai 1949 ‘Ammān – 15. detsember 2021 ‘Ammān) oli Jordaania poliitik ja diplomaat.

Ta oli 2. maist 11. oktoobrini 2012 Jordaania peaminister ja ühtlasi kaitseminister.

Ta õppis Lõuna-California ülikoolis majandusteadust.

Aastatel 1993–1997 oli ta Jordaania suursaadik USAs ja Mehhikos.

Ta oli peaminister ka 20. augustist 1998 kuni 4. märtsini 1999. Pärast seda oli ta kuningliku kohtu esimees.

## Välislingid
* Peaministri koduleht
Aleksandr Polunov

**Aleksandr Jurjevitš Polunov** (vene *Александр Юрьевич Полунов*; sündinud 8. detsembril 1966 Harkovis) on vene kirikuloolane, kelle uurimisvaldkonnaks on Vene Õigeusu Kiriku ajalugu 19. sajandil ja 20. sajandi alguses.

Ta õppis aastatel 1984–1989 Moskva Riikliku Ülikooli ajaloo osakonnas ja kaitses 1992. aastal ajalookandidaadi kraadi.

Polunov töötab Moskva Riikliku Ülikooli avaliku halduse teaduskonna dotsendina. Ühtlasi on ta pidanud külalisõppejõuna loenguid Ameerika Ühendriikides Columbia Ülikoolis.

Tema eriliseks uurimishuviks on keiser Aleksander III ja Pühima Valitseva Sinodi ülemprokuröri Konstantin Pobedonostsevi kirikupoliitika. Laiemalt on ta uurinud kiriku ja riigi suhteid Venemaa Keisririigi hilisel perioodil, usuvabaduse ajalugu Venemaal, poliitiliste ja kirikureformide ning vastureformide ajalugu.

Seoses Aleksander III kiriku- ja venestamispoliitika uurimisega on Polunov käsitlenud ka Eesti kirikulugu, eelkõige 1880. aastate usuvahetust Läänemaal.

## Teosed

Siin on loetletud ainult Aleksandr Polunovi monograafiad.

**Под властью обер-прокурора. Государство и церковь в эпоху Александра III.* – Москва: Издательство «АИРО-ХХ», 1996.
**Russia in the Nineteenth Century. Autocracy, Reform, and Social Change, 1814–1914.* – Armonk, New York; London, England: M. E. Sharpe, 2005.
**Константин Петрович Победоносцев: вехи политической биографии.* – Москва: Издательство «МАКС Пресс», 2010.

## Tunnustus

*1995 Euroopa Akadeemia noorteadlase auhind
*1997 Moskva Riikliku Ülikooli Šuvalovi auhind
Engern

**Engern** (ladina *Angria* või *Angaria*) on ajalooline piirkond tänapäeva Saksamaal Alam-Saksi ja Põhja-Reini-Vestfaali liidumaades. 

## Ajalugu
Kroonik Widukind von Corvey märkis oma teoses *[[Res gestae saxonicae sive annalium libri tres]]*, et see oli keskaegse Saksimaa hertsogkonna keskne piirkond, mis paiknes piki Weseri keskjooksu Vestfaali ja Ostfaali vahel. Selle nimi tulenes germaani hõimult angrivaaridelt, kes olid ühinenud sakside hõimuliiduga, ja selle keskus oli Minden, piiskopkonna residents aastast 803.

Angrivaaride maad vallutati Karl Suure poolt Saksi sõdades; *[[Annales regni Francorum]]* järgi sõlmisid Engerni juhid aastal 775 Bückeburgi lähedal Karolingide impeeriumiga eraldi rahuleppe. 

Seoses Saksi hertsogi Heinrich Lõvi kukutamisega keiser Friedrich I Barbarossa poolt aastal 1180 liideti enamus Engerni osi Vestfaali hertsogkonnaga, mida haldasid Kölni peapiiskopid, samas kui Askania soost Anhalti krahv Bernhard sai Saksi hertsogi tiitli. 

Engerni nimi hääbus pärast seda. 13. sajandil sai Weseri keskala Hoya krahvkonna tuumikuks, mis aastal 1582 läks Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonnale.

## Vaata ka
* Enger
Demokratiseerimine

**Demokratiseerimine** on demokraatlike väärtuste ja demokraatlikule ühiskonnakorraldusele iseloomulike joonte tahtlik ja sihipärane juurutamine. 

Demokratiseerimine toimus näiteks pärast teist maailmasõda Lääne-Saksamaal.

## Vaata ka
*Demokraatia

## Viited
Tapeet (koolileht)

**Koolileht Tapeet** oli Pärnu Hansagümnaasiumi õpilaste sõltumatu häälekandja. Koolilehe toimetusse kuulusid 10.-12. klasside meediasuuna õpilased. Koolileht on võitnud koolimeedia konkurssidel rohkelt auhindu.

## Tunnustus
### 2012
Üleriigilisel koolimeedia võistlusel (korraldaja Noorte Meediaklubi):
*Koolilehtede üldarvestuse võitja
*Parim uudis: Gerli Kodasma ja Ragnar Hõbemägi "Koolimaja seintelt langeb kehva ehituse tõttu krohvi"
*Parim kultuuriartikkel: Evelin Uus "Minut, anna mulle minut - fantastreaalsus"
*Parim probleemlugu: Reti Pääslane "Noored jagelevad üski elamise probleemidega"

### 2010
Üleriigilisel koolimeedia võistlusel (korraldaja Noorte Meediaklubi):
*Koolilehtede üldarvestuses äramärgitud (II-IV koht)
*Parim koolilehe uudis: Kristo Niglas "Tapeeti tsiteeriti ETVs"
*Äramärgitud koolilehe uudis: Killu Pransmann "Tähed jäävad järgmisesse õppeaastasse"

### 2009
Üleriigilisel koolimeedia võistlusel (korraldaja Noorte Meediaklubi):
*Parim olemuslugu: Margit Lott "Jala koolis käimine hoiab Sarve-Kikerpilli tervise korras ja vaimu erksa"
*Parim intervjuu: Helle-Ly Pillart ja Marju Soosalu "BMW = rullnokk? Mitte tingimata, ütlevad Olsen ja Petrovitš"
*Parim probleemlugu: Helleriin Eensoo "Kuidas elada, kui otsaette on lolli silt kleebitud?"
*III koht intervjuude kategoorias: Madde Rebane "Igor Gräzini arvates peab poliitik olema naljakas, mitte naerualune"

### 2008
Pärnumaa koolilehtede konkursil: 
*üldarvestuses II-III koht

Üleriigilisel koolimeedia võistlusel (korraldaja Noorte Meediaklubi):
*III koht uudise kategoorias: Reimo Jakobson ja Sven Janson "Tunnimaterjali lindistamine tekitab vastakaid arvamusi"
*IV koht lühiuudise kategoorias: Margit Lott "Hansas tegutseb garderoobigängster"

### 2007
Hansapanga konkursi "Kooli Häälekandja '07" preemia (10 000 krooni).

Pärnumaa koolilehtede konkursil:
* üldarvestuses III koht.

Üleriigilisel koolimeedia võistlusel (korraldaja Noorte Meediaklubi):
*III koht probleemlugude kategoorias: Kati Skorikova "Kas koolivorm loob koolitunnetuse või seab asjatuid piiranguid?"

### 2006
Pärnumaa koolilehtede konkursil I koht.

Üleriigilisel koolimeedia võistlusel:
* Koolilehtede üldarvestuses III koht
* Parim foto: Ramon Jakobs "Poiss seksipoe ees"

### 2005
Üleriigilisel koolimeedia võistlusel:
*Koolilehtede üldarvestuses VII koht
*Esikülje eriauhind kujunduse eest
*Eriauhind tagumise külje eest
*Eksperimendi kategooria võitja: Keijo Kikas ja Mihkel Toome "Stella, noormees rate.ee-st"
*Äramärgitud probleemlugu: Annika Kuusik ja Karin Lehtmäe "Arstitädid või pahad tädid?"

### 2004
Üleriigilisel koolimeedia võistlusel:
*II koht arvamuslugude kategoorias: Maris Mets ja Annika Kuusik "Kas WC-potid tuleb õhku lasta?"
*Ära märgitud mäng "Pane Mehis riidesse" ja loo "Sõda väljus kontrolli alt" juures olnud vabandus.
Kuressaare linnapea

**Kuressaare linnapea** oli Kuressaare linnavalitsuse juht. Alates 2017. aastast, mil ühinesid kõik senised Saaremaa saare kohalikud omavalitsused, täidab Saaremaa vallavanem ka Kuressaare linnapea esindusrolli.

## 1879–1917
*22. aprill/4. mai 1879 – 4/16. juuli 1885, Hugo von der Borg
*12/24. august 1885 – detsember 1893, Julius Peter Rehsche
*24. jaanuar/5. veebruar – 5/17. mai 1894, Napoleon von Ditmar
*5/17. mai 1894 – 18/30. aprill 1898, parun Ernst von Nolcken
*28. aprill/10. mai 1898 – 12/25. jaanuar 1906, Konrad von Sengbusch
*23. märts/5. aprill 1906 – 22. veebruar/7. märts 1913, parun Gerhard Rudolf Ernst von Nolcken
*13/26. märts 1913 – 5/18. veebruar 1914, Bernhard Georg Behm
*24. veebruar/9. märts 1914 – 5/18. september 1915, Karl Axel Erwin von Rehekampff
*28. september/11. oktoober 1915 – mai 1916, Joseph Edmund Eduard von Hahn
*10/23. mai 1916 – juuli 1917 (kohusetäitja), Vassili Sipjagin
*28. august/10. september - 30. september/13. oktoober 1917, Vassili Sipjagin

## 1918
*1918, Karl Axel Erwin von Rehekampff

## 1919–1940
*19. november 1918 – 1. aprill 1919, Ernst Richard Bernhard Heinrichsen
*1919 – 1928, Aleksander Lepik
*20. september 1928 – 23. märts 1934, Aleksander Allik
* august 1934 – 1940, Johannes Perens

### 1940–1990
*21. august 1941 – 1. aprill 1943, Vladimir Kallas , Saksa okupatsiooniaegne Kuressaare linnapea

## 1990–2017
*1. september 1990 – 1993, Taivo Lõuk
*1993 – 1996, Ülo Vevers
*1996 – 2005, Jaanus Tamkivi
*2005, Urmas Treiel
*2005 – 2011, Urve Tiidus
*2011 – 2013, Mati Mäetalu
*2013 – 2015, Hannes Hanso
*2015 – 2017, Madis Kallas

## Saaremaa valla koosseisus (2017–)
2017. aasta haldusreformi järel tekkinud Saaremaa vallas on vallavanem ametikohajärgselt ka Kuressaare linnapea.
* 2017 – 2020, Madis Kallas
*2020 – 2021, Mikk Tuisk
*2021 – 2022, Madis Kallas
*2022 – , Mikk Tuisk

## Vaata ka
* Kuressaare raad
* Eesti NSV täitevkomiteede loend

## Viited
Julius Peter Rehsche

**Julius Peter Rehsche** (vkj 19. juuli/31. juuli  1822 Prauliena mõis Lazdona kihelkond, Liivimaa  – vkj 15. august/28. august 1901 Riia, Liivimaa) oli Kuressaare linnapea aastatel 1885–1893.

Julius Peter Rehsche sündis 1822. aastal Liivimaa Läti osas Lazdona kihelkonna Prauliena mõisa valitseja Peter Rehsche ja Eliese (sünd. Tiller) pojana.

Pärast isa surma tuli 1830. aastate lõpus asus J. P. Rehsche Saaremaale Lahetaguse mõisa valitsejaks, talviti töötas selle rentniku kaupmees Grubeneri äris Kuressaares. Peatselt sai iseseisvaks kaupmeheks.

1875. aastal omandas ta koos vennaga Kellamäe mõisa. J.P. Rehsche oli üks mudaravila "Roomassaare" asutajaid ja laevaühingu "Osilia" kaasdirektoreid. 

1885. aastal valiti J.P. Rehsche Saksamaa aukonsuliks. 

1885. aasta 12. augustist kuni 1893. aasta detsembrini oli Julius Peter Rehsche Kuressaare linnapea.

J. P. Rehsche suri 15. augustil 1901. aastal Riias.

## Vaata ka
*Kuressaare linnapeade loend
Zaķusala

**Zaķusala** (läti 'Jänesesaar') on üks mitmest saarest Daugava jões Riia kesklinnas Lätis. 

Zaķusala saarel asub Riia tele- ja raadiotorn, saart ületab Saaresild (läti k. *Salu tilts*).

Saare põhjaosas asuvad II maailmasõja ajal õhku lastud raudsilla jäänused.

Läti vabadussõja ajal asus saarel üks neljast Riia kommunistliku režiimi koonduslaagreist.
Näsinneula

**Näsinneula** on vaatetorn Soomes Tamperes. 

Torn ehitati aastatel 1970–1971. Selle on projekteerinud arhitekt Pekka Ilveskoski. Torni kõrgus on 168 meetrit; see on Põhjamaade kõrgeim vaatetorn. Torn avati 1971. aastal ja see asub Särkänniemi lõbustuspargis. Tornis asub 124 meetri kõrgusel pöörlev restoran. Ühe täispöörde teeb restoran 45 minutiga. Torni välimus oli inspireeritud Seattle'i Space Needle'ist ja pöörleva restorani idee võeti Puijo tornilt Kuopios.

Torn asub lähedal asuvast Näsijärvi järvest 15 meetrit kõrgemal. Tornis on kaks Valmet-Schliereni lifti. Liftid sõidavad 120 meetri kõrgusele Pilvilinna kohvikusse. Restoran on korrus kõrgemal.

Liftisõit tippu kiirusega 6 m/s kestab 27 sekundit. Liftid võtavad peale kuni 16 inimest. Liftid on siiani kiireimad avalikud liftid Soomes. Elektrikatkestuse korral käivitub torni enda avariigeneraator. Hädaolukorras võib inimesed evakueerida treppide kaudu, millel on 700 astet.
Pekka Ilveskoski

**Pekka Juhani Ilveskoski** (31. mai 1931 – 6. september 1987) oli soome arhitekt.

## Töid
* Politseimaja, Tampere (1963)
* Pirkkala põhikooli üla-astme hoone (1968) ja selle laiendus (1975)
* Särkänniemi akvaarium ja planetaarium, Tampere (1969)
* Näsinneula, Tampere (1971)
* Pirkkala gümnaasiumi hoone (1973)
* Kohtumaja, Tampere (1977)
* Sara Hildeni kunstimuuseum, Tampere (1979)  (koos Asko Rasinperäga)
* Särkänniemi delfinaarium, Tampere (1985)
* Hervanta kutsekooli hoone, Tampere (1986)
Särkänniemi lõbustuspark

**Särkänniemi lõbustuspark** on lõbustuspark Soomes Tamperes. 

Pargis on akvaarium, planetaarium, laste loomaaed, kunstimuuseum ja vaatetorn Näsinneula. Pargis oli maailma kõige põhjapoolsem delfinaarium. Särkänniemi on populaarseim lõbustuspark Soomes. Särkänniemi kuulub Tampere linnale.

## Vaata ka
* Linnanmäki
* Nokkakivi
* Tykkimäki
Näsijärvi

**Näsijärvi** on järv Soomes Pirkanmaa maakonnas. Järv on Tampere regiooni suurim ja asub 95 meetrit merepinnast kõrgemal. Tampere linn ehitati Tammerkoskile, kust kaudu voolab vesi Pyhäjärvisse.

Näsijärvel asuvad mitmed paadikruiisi firmad. 1929. aastal juhtus Näsijärvel Soome siseveekogude ohvriterohkeim õnnetus, kui tugeva tuulega läks ümber ja uppus aurik Kuru. Õnnetuses hukkus 138 inimest.
Puijo torn

**Puijo torn** on 75 meetri kõrgune vaatetorn Ida-Soomes Kuopios Puijo mäe tipus. Tornis on 100-kohaline pöörlev restoran, mis on töötanud 1963. aastast alates. Puijo restoran oli esimene pöörlev restoran Põhjamaades. Puijo torni on külastanud üle 5,5 miljoni turisti.

Praegune Puijo torn on juba kolmas. Eelmine torn ehitati 1906. aastal ja lammutati praeguse Puijo torni ehituse jaoks. Esimene torn ehitati 1856. Tornist läänes asub kolm suusahüppemäge, kus korraldatakse ka suusahüppe maailmameistrivõistlusi.
Pyhäjärvi (Tampere)

**Pyhäjärvi** on järv Lõuna-Soomes. Järve kaldal asuvad Tampere ja Nokia linn ning Lempäälä vald.

Järve pindala on 121,61 km². Keskmine sügavus on 5,5 m.

Kuigi järve nimi tähendab soome keeles pühajärve, tähendas see algselt ilmselt piirijärve. 

Järves asub Viikinsaari. Saarel asub kirik, kus võib näha paganlikke sümboleid ja rusikajälgedega ust. Rusikajäljed jättis meeleheitel naine, kes tapeti kodusõja ajal.

Suvel toimuvad Tampere sadamast saarele regulaarreisid.
Flora

**Flora** oli vanarooma mütoloogias viinapuude, puu- ja teravilja, lillede ning kevade jumalanna, sümboliseerides viljakust. Tema auks peeti suuri pidustusi – *Floraliaid*, mis leidsid aset 28. aprillist 3. maini ning millega tähistati uue elutsükli algust. Flora vanakreeka mütoloogia ekvivalent on Chloris. 

Maalikunstnikest on Florat oma teostes kujutanud Élisabeth-Louise Vigée-Le Brun, Louise Abbéma, Rembrandt van Rijn, Sandro Botticelli, Jean-Baptiste Carpeaux jt.

## Viited
Alstom Citadis

**Alstom Citadis** on madalapõhjaline tramm, mida toodab Alstom Prantsusmaal La Rochelle'is ja Hispaanias Kataloonias Barcelonas. Rohkem kui 1140 Citadist on kasutusel paljudes Prantsusmaa ja teiste riikide linnades, Eestile lähimad sõidavad Poolas Katowices ja Gdańskis. Citadise tramme sõidab ka väljaspool Euroopat, näiteks Melbourne'is, Tunises, Casablancas ja Jeruusalemmas. Citadis on saadaval rohkem kui kümnes eri modifikatsioonis.
Alstom

**Alstom** on rahvusvaheline konglomeraat, mille põhilisteks tegevusaladeks on elektrienergia ja rööbassõidukite tootmine. Firma peakorter asub Pariisi lähedal Levallois-Perret's. 

Alstomi tuntumad tooted on AGV, TGV ja Eurostari rongid ja Citadise trammid.

## Viited
TGV

**TGV** (prantsuse keeles Train à Grande Vitesse – 'kiirrong') on Prantsusmaa riikliku raudteeoperaatori SNCF Voyages opereeritav kiirrongiteenus. TGV-võrk ühendab suuremaid linnu üle kogu Prantsusmaa ning ulatub ka mitmetesse naaberriikidesse, nagu Belgia, Saksamaa, Šveits, Itaalia ja Hispaania.

TGV ronge toodab Prantsuse rongitootja Alstom, ning need on tuntud oma suure kiiruse ja mugavuse poolest. Tavaliselt sõidavad TGV-rongid kommertskasutuses kiirusega kuni 320 km/h, mis võimaldab oluliselt lühendada reisiaegu näiteks Pariisi ja Nice'i vahel – see teekond kestab rongiga alla kuue tunni.

TGV süsteem alustas tööd 1981. aastal liinil Pariis–Lyon ning oli üks esimesi kiirrongivõrke maailmas. Aja jooksul on see laienenud ulatuslikuks võrgustikuks, mis ühendab Prantsusmaa suuremaid linnu ning pakub ka rahvusvahelisi ühendusi. TGV-rongides on kasutusel tänapäevane tehnoloogia, sealhulgas aerodünaamiline disain ja tehnilised lahendused, mis tekitavad võimalikult vähe müra ning võimaldavad mugavat ja ohutut sõitu.

TGV-d peetakse üheks Euroopa edukamaks kiirrongisüsteemiks ning see on oluliselt kaasa aidanud Prantsusmaa transpordivõrgu tõhusamaks ja keskkonnasõbralikumaks muutmisele.

## Viited
AGV

**AGV** (*Automotrice à grande vitesse*, mitmevaguniline kiirrong) on Prantsuse elektrikiirrong, mida toodab Alstom.

Rong on mõeldud sõitma standardrööpmelisel raudteel. Ronge valmistatakse seitsme- kuni neljateistvagunilistena, mis mahutavad vastavalt 245 kuni 446 reisijat.

Maksimaalne kiirus on 360 km/h.

Seni ainsana on AGV ronge ostnud Itaalia ettevõte Nuovo Trasporto Viaggiatori.
SNCF

**Société Nationale des Chemins de fer français**; lühend **SNCF**, on Prantsusmaa riiklik raudteekorporatsioon, mis käitab muuseas TGV-ronge. SNCF tekkis Prantsuse raudteede riigistamisel 1938. aastal.

Aastatel 1949–1953 oli SNFC peadirektor Louis Armand.
Fakaofo

**Fakaofo** (varem ka **Bowditch Island**) on atoll Vaikses ookeanis Polüneesias, üks kolmest Tokelau atollist. Kuulub Uus-Meremaale.

Atolli saarte pindala on 3 km². Laguuni pindala on 45 km².

2006. aasta rahvaloenduse järgi elas atollil 483 inimest, kuid neist vaid 370 olid loendushetkel kohal.

Esimene kirjalik teade atollist pärineb 14. veebruarist 1835, mil seda märgati ühelt Briti laevalt.
Semen Tõmošenko

**Semen Tõmošenko** (venepäraselt **Semjon Timošenko**; ukraina keeles *Семен Костянтинович Тимошенко*; 18. veebruar 1895 – 31. märts 1970) oli NSV Liidu sõjaväelane.

## Elukäik
Semen Tõmošenko sündis Ormani külas Bessaraabia kubermangus tänapäeva Ukraina aladel talupoja peres.

Ta õppis külakoolis. 1914. aasta detsembris läks Timošenko sõjaväkke. Võttis osa Esimesest maailmasõjast. 1918. aastal liitus Punaarmeega, 1919. aastal astus bolševike parteisse.

Vene kodusõja ajal võitles mitmetel rinnetel, märkimisväärseim neist oli Tsaritsõni lahing, kus kohtus Jossif Staliniga. 

Pärast kodusõda oli ta sõjaväeringkonna komandör Valgevenes (al 1933), Kiievis (1935), Kaukaasias, Harkivis ja veel kord Kiievis (1938).

1939. aasta septembris võttis ta osa Poola vallutamisest ja novembris 1939 lahingutest Soome vastu Talvesõjas.

7. mail 1940 anti talle Nõukogude Liidu marssali auaste ning nimetati NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaadi kaitse rahvakomissariks.

22. juunil 1941, kui Saksamaa alustas sõda NSV Liiduga, võitles Timošenko läänerindel Smolenskis ja Kiievis. 19. juulil 1941 võeti kaitse rahvakomissari ametilt maha.

1942. aasta mais võitles ta Harkivis ja juulis Stalingradi all.

Pärast sõda juhtis mitmeid sõjaväeringkondi ning oli tööl inspektorina NSV Liidu Kaitseministeeriumis.

Semen Tõmošenko suri 31. märtsil 1970 ning on maetud Punasele väljakule Kremli müüri äärde.

## Isiklikku
Semen Tõmošenkol oli abikaasa, kaks tütart ja poeg.

## Auastmed
* 2. järgu armeekomandör, 10. september 1937
* 1. järgu armeekomandör, 8. veebruar 1939
* Nõukogude Liidu marssal, 7. mai 1940

## Tunnustus

* Nõukogude Liidu kangelane (1940, 1965)
* Võidu orden (nr 11; 1945)
* 5 Lenini ordenit (1938, 1940, 1945, 1965, 1970)
* Oktoobrirevolutsiooni orden (1968)
* 5 Punalipu ordenit (1920, 1921, 1930, 1944, 1947)
* 3 Suvorovi ordenit, 1. klass (1943, 1944, 1945)
* medal "Moskva kaitsmise eest"
* medal "Stalingradi kaitsmise eest"
* medal "Moskva 800. aastapäev" 
* medal "Võidu eest Saksamaa üle Suures Isamaasõjas 1941–1945" 
* juubelimedal "20 aastat Töölis-Talupoegade Punaarmeed" 
* juubelimedal "30 aastat NSV Liidu relvajõude" 
* juubelimedal "40 aastat NSV Liidu relvajõude" 
* juubelimedal "50 aastat NSV Liidu relvajõude" 
* juubelimedal "20 aastat võidust Suures Isamaasõjas 1941–1945"
Scania OmniLink

**Scania OmniLink** on Scania toodetav linnabuss, eri spetsifikatsioonides nii lühikese kui lõõtsbussina. Eestis kasutavad Scania OmniLinke näiteks Tallinna Linnatranspordi AS, SEBE ja GoBus. Bussid on saadaval nii täismadalana kui osaliselt madala põhjaga.
Antioquia departemang

**Antioquia departemang** on 1. järgu haldusüksus (departemang) Colombias. Ta asub riigi loodeosas ning piirneb põhjas Kariibi merega.

Departemang jaguneb 126 vallaks, mis rühmitatakse 9 piirkonda. 

Antioquia halduskeskus on riigi suuruselt teine linn Medellín.

## Vaata ka
*Antioquia Ülikool

## Välislingid

*Departemangu valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Chocó departemang

**Chocó departemang** on 1. järgu haldusüksus (departemang) Colombias.

See asub riigi loodeosas. Piirneb läänes Vaikse ookeaniga, põhjas Panamaga ja kirdes Kariibi merega. Ühendusteed Panamaga puuduvad (Dariéni lünk).

Departemang jaguneb 31 vallaks. 

Departemang moodustati 1944. aastal.

Chocó departemangu halduskeskus on Quibdó, kus elab ligikaudu 100&nbsp;000 inimest.

2018. aasta seisuga elas departemangus hinnanguliselt 534&nbsp;826 inimest.

## Välislingid

*Departemangu valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Daniel Agger

**Daniel Munthe Agger** (sündinud 12. detsembril 1984 Hvidovres) on endine Taani jalgpallur, keskkaitsja.

Ta alustas ja lõpetas klubikarjääri Taani klubis Brøndby. Aastatel 2006–2014 mängis ta Liverpoolis.

Agger mängis Taani rahvuskoondises aastatel 2005–2016 kokku 75 korda ja lõi 12 väravat. Debüüdi koondises tegi Agger 2005. aastal kohtumises Soomega. Aastatel 2012–2016 oli ta Taani koondise kapten.

Aastatel 2007 ja 2012 valiti ta Taani aasta jalgpalluriks.

## Saavutused
;Brøndby
*Taani liiga: 2004–05
*Taani karikas: 2004–05
;Liverpool
*FA Community Shield: 2006
*Football League Cup: 2011–12