Riia raad

**Riia raad** ehk magistraat (läti k *Rīgas rāte*, saksa k *Rat der Stadt Riga*, vene k *Рижский магистрат*) oli keskaegse ja varauusaegse Riia linna kõrgeim haldus- ja kohtuorgan.

Riia raad ehk magistraat koosnes raehärradest ja bürgermeistritest ning tegeles linna majandusküsimuste, kaubanduse, seadusandluse ja haldusjuhtimisega, omades suurt võimu kohalikus elus. Magistraat mõjutas ka kiriklikke valikuid, valvates kirikuvarade üle ning omades patronaadiõigust kirikute üle Riia linnas ja Riia patrimonaalpiirkonnas. 

Vene-Poola sõja tulemusel sõlmis Moskva tsaaririik 1582. aastal Rzeczpospolitaga Jam-Zapolski vaherahu ning Lõuna-Eesti ja Liivimaa (endised Liivimaa ordu ja Riia peapiiskopkonna ja Tartu piiskopkonna alad) jäid Poolale ning Riia linn läks 7. aprillil 1581 Poola kuninga võimu alla, kuid Vabalinn Riia jäi 1582. aastani vabalinna staatusse.

Riia oli Vana-Liivimaa suurim ja tähtsaim linn, Rootsi valitsusajal oli Riia 17. sajandil suurim linn terves Rootsi kuningriigis; Tallinn (*Reval*) oli elanike arvu poolest suuruselt kolmas, pärast kuningriigi pealinna Stockholmi. 1600. aasta paiku oli Riias umbes 30 000 ja Stockholmis umbes 10 000 elanikku, Tallinnas aga alla 10 000 elaniku. 1661. aasta Kärde rahulepinguga olid Rootsi aladel fikseeritud Moskva tsaaririigi ja Rootsi vaheliste kaubanduspunktidena Stockholm, Riia, Viiburi, Tallinn, Narva ja Nyen.

Riia raad tegutses ja arutas kohtuasju Riia linnaõiguse alusel; Riia õigus kehtis paljudes Liivimaa linnades, 17 linnas Läti ja Eesti alal, näiteks Tartus, Haapsalus, Paides, Uus-Pärnus ja Viljandis, Valgas. Eestimaa osas kehtis Lübecki õigus.

1201. aastal Riia piiskopi Alberti asutatud Riia linn omandas Visby linnaõigused 1225. aastal. Riia raadi on esmakordselt mainitud 18. aprillil 1226 Riia linna ja Mõõgavendade ordu vahel sõlmitud lepingus. 1270. aastal võttis Riia linn kasutusele Hamburgi linnaõiguse ja 1290. aastatel kirjutati Riia linnaõigus ümber. Linna otsene maaisand oli alates 13. sajandist Riia peapiiskop, kuid omavalitsust ja kohut esindas tema määratud foogt ehk kohtunik (ladina k. *advocatus*), kelle ülesandeks oli piiskopi nimel lahendada kõik linnaelanike vahel tekkinud konfliktid. Raad valiti Riias alaliselt elavate linnakodanike hulgast. Algul valiti raadi üheks aastaks 12 liiget, keda kutsuti konsuliteks (*consulus*) või raehärradeks (saksa k. *Ratsherren*), kuid hiljem valis raad ise oma liikmed eluks ajaks. Keskajal moodustasid Riia rae, 4 bürgermeistrit ja 16 raehärrat.

Linna rae kompetentsi kuulusid kõik linna asjad nii administratiiv-, kohtu-, kooli- kui ka isegi kiriklikul alal. Raad täitis linna ametid, andis kodanikuõiguse ja vajadusel passi, kinnitas gildide ja tsunftide põhikirjad ning nende oldermannid, teostas järelevalvet kõigi linna asutuste, alamkohtute, linna sissetulekute ja väljaminekute, linna varade valitsemise, riigile makstavate maksude laekumise ja sõjaväelaste majutamise üle.

Kohtuasutusena tegutses Riia raad linnas õiguslikkuse ja korra tagamisega (Riia alamkohus, foogtikohus, trahvi- ja kommertskohus, politseikohus, kämmerei- ja mmetikohus, vaeslastekohus. Raad mõistis kohut kõigi Riia linnakodanike ja elanike, v.a seisusekohtule jurisdiktsioonile allunud aadlike ja vaimulike üle. 

Raad tegi koos gildidega linna sissetulekute ja väljaminekute ning linna varanduste valitsemise järelevalvet, koostas saatkondi monarhide jt juurde. Kaubanduse ja tööstuse alal võis magistraat välja anda sundmäärusi, valvas mõõtude ja kaalude õigsuse järele, andis kauplemislubasid, avas ja lõpetas laadad, teostas järelevalvet tsunftide üle, kinnitas tsunftide ja gildide uued põhikirjad, muutis ja täiendas olemasolevaid, määras hindu, võis maksustada üleliigset luksust. Magistraat kontrollis tuletõrjeasutusi, teostas linna vanglate ja vahialuste järelevalvet, andis välja passe. Magistraadi ülesannete hulka kuulusid oksjonite lubamine, varade arestimine ja sekvestri alla panemine, notariaaltehingud, sünnitunnistuste väljaandmine, kinnistusasjad.

Venemaa Keisririigi 1870. aasta Vene linnaseaduse kehtestamisega jäi magistraadile vaid kohtu funktsioon. Läänemere kubermangude linnades kehtestati linnaseadus 1877. aastal. Raadi asendavaks linnavalitsusorganiks sai duuma (linnavolikogu), kes valis enda seast linnavalitsuse. Seni ametis olnud raed jätkasid tegevust kohtutena kuni Vene kohtute asutamiseni 1889. aastal.

## Riia raekoja hoone
Riia raekoja algne hoone ehitati 13. sajandil, seda on esmamainitud 1249. aastal. Keskaegne hoone oli kahekorruseline, koos rae ruumidega ülemisel korrusel.

Viimane raekojahoone ehitati 18. sajandil, (1750–1765) arhitekti ja Riia insenerikomando ülema Johann Friedrich Oettinger (1713–1767) projekti alusel. Raekojas asusid rae ja ka kaupmeeste börsi ruumid. Teise maailmasõja ajal, 1941. aastal, sai hoone oluliselt kahjustada, säilisid vaid osaliselt välismüürid. Sõjajärgsetel aastakümnetel hoonet ei taastatud.

1990. aastate lõpus hakati raekoda taastama ja 2003. aastal valmis ajaloolise hoone rekonstruktsioon, mis järgib suurel määral Oettingeri 18. sajandi lahendust ning ajaloolist fassaadi, hoone sisestruktuure kohandati nüüdisaegse ruumivajaduse järgi.

## Riia rae bürgermeistrid

* Caspar zum Bergele (1531−1604), Riia bürgermeister
*Heinrich von Ulenbrock (suri 1541), Riia rae bürgermeister
*Conrad Durkop (surn. 1546), Riia bürgermeister
*Jürgen Padel (1505–1571), Riia bürgermeister 1547–1571, Riia rae eesistuv bürgermeister 1551–1571
*Franz Nyenstede (1540–1622), Riia bürgermeister
*Heinrich von Ulenbrock (suri 1576), Riia bürgermeister
*Johann thom Berge († 1576), Riia bürgermeister
*Heinrich von Ulenbrock (1562−1641), Riia bürgermeister
*Ewert Otting (maetud 1581), Riia bürgermeister
*Gotthard Wellingk (1546–1586),	Riia bürgermeister 1576
*Nicolaus Eck (1541–1623),	Riia bürgermeister	1581–1586	
*Thomas von Ramm (u 1570 – 1631), Riia bürgermeister 1600..
*Johann Ulrich (1572–1642), Riia bürgermeister (1622)
*Gotthard Welling (1576–1656),	Riia bürgermeister 1632–1647
*Heinrich von Ulenbrock (1592−1655), Riia bürgermeister (1649)
*Johann von Flügell (1603–1662)), Riia bürgermeister 1655
*Jürgen Dunte (1599−1660),	Riia bürgermeister 1655
*Melchior Fuchs (1603–1678), Riia bürgermeister, Riia linnusekrahv (1677)
*Gotthard von Vegesack (1608–1687), Riia bürgermeister
*Hermann von Samson (1619–1678), Riia bürgermeister ja Riia linnusekrahv
*Konrad Vegesack (surn. 1626), Riia bürgermeister 
*Christoph Rigeman von Leijonstierna (Löwenstern) (surn. 1658), Riia bürgermeister (1656)
*Melchior von Dreyling/Dreiling (1623–1682), Riia bürgermeister 1666, 1669
* Johan Schultz (1624–1688) Riia bürgermeister ja linnusekrahv ning konsistooriumipresident
*Johann Benckendorff (1626–1680),	Riia bürgermeister
*Johann Stephan Barclay de Tolly (1634/38–1694), Riia bürgermeister
* Paul Brockhausen (1632−1709), Riia bürgermeister
*Johann von Oettingen (1638–1717), Riia bürgermeister
*Johann von Oettingen (1638−1717), Riia bürgermeister
*Hermann Witte von Nordeck (1652–1710), Riia bürgermeister 1709–1710
*Thomas Vegesack (1640–1713), Riia bürgermeister
*Johann Grote (1654−1732), Riia bürgermeister 1719−1732
*Christian von Zimmermann (1675–1737), Riia bürgermeister 1719– , Riia rae eesistuv bürgermeister 1721
* Johann von Benckendorff (1659–1727), Riia bürgermeister 1710–1719, Riia linnusekrahv
*Johann von Schultzen (1676−1746), Riia bürgermeister
*Adam Hinrich Schwartz (1678–1762), Riia bürgermeister	1740–1762, Riia rae eesistuv bürgermeister	1754–1762
*Melchior Wiedau (1679−1740), Riia bürgermeister 1722−1740
*Georg Raes (1680—1745), Riia bürgermeister
*Georg Berens (1684–1753), Riia bürgermeister 1736–, Riia rae eesistuv bürgermeister
*Gotthard von Vegesack (1686–1764), Riia bürgermeister 1746–, Riia rae eesistuv bürgermeister 1747
*Theodor Heinrich von Dreyling (1702–1766), Riia bürgermeister
*Andreas Stoever (1709−1773), Riia bürgermeister 1765–, Riia rae eesistuv bürgermeister 1767 ja 1770
*Johann Valentin Holst (1711–1772), Riia bürgermeister 1766−1772
*Melchior von Wiedau (1716−1787), Riia bürgermeister 1766−1787
*Johann Heinrich Schick (1717–1789), Riia bürgermeister 1773–1783, Riia rae eesistuv bürgermeister
*Johann Christoph Schwartz (1722–1804), Riia bürgermeister	1782–1787	
*Alexander Gottschalk von Sengbusch	(1738–1800),	Riia rae eesistuv bürgermeister	 1790–1800	
*Adam Heinrich Schwartz (1740–1800), Riia rae eesistuv bürgermeister
*Samuel Holst (1740–1809), Riia bürgermeister	1796–1809 
*Johann Jacob Daniel Boetefeur/Böteführ (1741–1802), Riia rae eesistuv bürgermeister
*Jakob Friedrich (von) Wilpert (1741–1812), Riia bürgermeister	1797–1800, Riia rae eesistuv bürgermeister	1787–1790	
*August Wilhelm von Barclay de Tolly (1752–1826), Riia bürgermeister, Riia rae eesistuv bürgermeister
**Friedrich* Gottfried (v.) Timm (1779–1848), Riia bürgermeister 1829–1848, Riia rae eesistuv bürgermeister	 1834–1845
*Heinrich Julius Böthführ (1811–1888), Riia bürgermeister
* Heinrich Ernst (v.) Erdmann (1744–1807), Riia bürgermeister 1800–, Riia rae eesistuv bürgermeister
*Johann Joachim Rolssen (1751–1841), Riia bürgermeister	1810–1834,	Riia rae eesistuv bürgermeister	1826–1834	
*Hermann Diedrich Bienemann (1751−1821), Riia bürgermeister (1795)
*Carl Gustav von Jannau (1752−1810), Riia bürgermeister 1801, Riia rae eesistuv bürgermeister 1801–
*Johann Christoph Schwartz (1754–1824), Riia bürgermeister 1822–
*Johann Valentin von Bulmerincq (1760−1827), Riia bürgermeister
*Johann (Hans) George Schwartz (1773–1830), Riia bürgermeister 1824– 
*Peter Raphael Buengner (1783–1847), Riia bürgermeister	1835–, Riia rae eesistuv bürgermeister	 1845–
*Carl Christoph Gross (1790–1873), Riia bürgermeister
*Johann *Christoph Schwartz* (1791–1873), Riia bürgermeister 1847– ja Riia rae eesistuv bürgermeister 1847–1869
*Arend von Berkholz (1808–1888), Riia bürgermeister	1878–1881		
*Eduard Hollander (1820–1897), Riia bürgermeister 1869–1889, Riia rae (viimane) eesistuv bürgermeister 1869–1889
*Robert Buengner (1815–1892), Riia bürgermeister 1872–1878 ja 1878–1885 Riia linnapea	
*Eugen von Barclay de Tolly (1833–1893), Riia bürgermeister 1882–1889
*Emil von Boetticher (1836–1907), Riia bürgermeister	1881–1889		
, 1878...

## Viited

## Vaata ka
*:Kategooria:Riia bürgermeistrid ja Riia raehärrad
*Riia raekoda
*Riia õigus
*Liivimaa kodusõda (1297–1330)

## Kirjandus
*Die In Ganz Liefland Ausgenommene Revall Und Narva Annoch Geltende Statuta Und Rechte Der Stadt Riga Das Rigische Civiloquium De 1375, Die Bursprake De 1412
*Heinrich Julius Böthführ, Die Rigische Rathslinie von 1226 bis 1876. Nebst einem Anhang: Verzeichnis der Aeltermänner, Aeltesten und Dockmänner der Grossen Gilde in Riga von 1844 bis 1876., 1877