open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aizpute kreis

**Aizpute kreis** (saksa keeles *Oberhauptmannschaft Hasenpot*) oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis aastatel 1819–1917.

## Aizpute oberhauptmannschaft
Kuramaa kubermangu haldusjaotuse ja -asutuste eripäraks oli Kuramaa hertsogiriigi ajast jäänud korraldus, kus kreisi taseme haldusasutused ei olnud igas kreisis-maakonnas, vaid kahe kreisi üle tegutsesid haldus- ja politseiasutused Oberhauptmannschafti (vene keeles *(обер-гауптманства) ehk округ*) Aizpute Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Hasenpot), Kuldīga Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Goldingen), Tukumsi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Tukkum), Miitavi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Mitau), Selburgi Oberhauptmannschaft) tasemel.

## Aizpute Oberhauptmannschafti territoorium
Aizpute kreisi kreisilinn oli Aizpute (saksa keeles *Hasenpoth*), kreisi kuulusid veel 2 maakonda ja 9 kihelkonda:

* Aizpute kreis (*Hauptmannschaft Hasenpot*; *Газенпотский уезд*)
** üks linn: kreisilinn Aizpute (*Kreisstadt Hasenpot*)
** Aizpute kihelkond (*Kirchspiel Ordens-Hasenpot*),
** Piltene-Aizpute kihelkond (*Kirchspiel Piltens-Hasenpot*),
** Saka kihelkond (*Kirchspiel Sackenhausen*),
** Alsunga kihelkond (*Kirchspiel Alschwangen*),
** Valtaiķi kihelkond (*Kirchspiel Neuhausen*),
** Embūte kihelkond (*Kirchspiel Amboten*),
** Gramzda kihelkond (*Kirchspiel Gramsden*).
* Grobiņa kreis (*Hauptmannschaft Grobin*; *Гробинский уезд*)
** kaks linna: kreisilinn Grobiņa (*Kreisstadt Grobin*) ja Liepāja (*Libau*)
** üks alev: Durbe (*Durben*)
** Grobiņa kihelkond (*Kirchspiel Grobin*),
** Durbe kihelkond (*Kirchspiel Durben*).

## Aizpute kreis
* Aizpute kihelkond (*Kirchspiel Ordens-Hasenpot*),
* Piltene-Aizpute kihelkond (*Kirchspiel Piltens-Hasenpot*),
* Saka kihelkond (*Kirchspiel Sackenhausen*),
* Alsunga kihelkond (*Kirchspiel Alschwangen*),
* Valtaiķi kihelkond (*Kirchspiel Neuhausen*),
* Embūte kihelkond (*Kirchspiel Amboten*),
* Gramzda kihelkond (*Kirchspiel Gramsden*).
20. sajandi alguses kuulusid kreisi järgmised kihelkonnad (*politische kirchspiele*):
* Alsunga kihelkond (*Kirchspiel Alschwangen*),
* Saka kihelkond (*Kirchspiel Sackenhausen*),
* Aizpute kihelkond (*Kirchspiel Ordens-Hasenpot*),
* Embūte kihelkond (*Kirchspiel Amboten*),
* Gramzda kihelkond (*Kirchspiel Gramsden*).

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid

* Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912). Kreis Hasenpoth, seite 534-573
* Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik, 1890–1907 Газенпот, Газенпотский уезд
Uppsala maja

**Uppsala maja** on Tartu linna vanim puumaja, see asub Tartu kesklinnas aadressil Jaani 7.

Maja põhiosa valmis 1720. aasta paiku ning jäi õnnekombel puutumata linnas 25. juunil 1775 toimunud tulekahjust, milles hävis suurem osa linnast. Praeguse suuruse sai hoone aastatel 1777–1783. Peamiselt on seda kasutanud käsitöölised, kuid majas on elanud ka Liivimaa kohtusekretär. 19. sajandi alguses asusid hoones üliõpilaste üürikorterid, üürielamuna tarvitati seda veel Nõukogude ajalgi.

Aastatel 1995–1996 renoveeriti hoone Tartu ja Uppsala linna koostöös Uppsala majaks. 28. maist 1996 kuni 2010. aastani täitis see külalistemaja funktsiooni, algselt linnaasutusena ning 2001. aastast OÜna Uppsala Maja, mille viimane juhataja oli Ruta Alakivi. Majutuskohana pälvis Uppsala maja 2009. aastal äramärkimise Lonely Planeti reisijuhis. Tänapäeval tegutseb Uppsala majas Tartu Linnavalitsuse avalike suhete osakond.

## Pilte

File:Uppsala maja Tartus Jaani tänaval, vaade Jaani kiriku poolt, 20. juuli 2012.jpg|Vaade Uppsala majale Jaani kiriku poolt, juuli 2012
File:Uppsala maja sissepääs Tartus Jaani tänaval, 20. juuli 2012.jpg|Uppsala maja sissepääs, juuli 2012
File:Uppsala House in 19th c.jpg|Uppsala maja 19. sajandil


## Viited

## Välislingid
* 
* Uppsala maja koduleht Internet Archive'is (seisuga 31. detsember 2013)
* Uppsala maja portaalis Visittartu.com
* Jüri Saar "Kahjumis Uppsala Maja viskab voodid välja" Postimees, 28. aprill 2010
Nome

**Nome** (injupiaki *Siqnazuaq*) on linn Alaska osariigis USAs. Asub Sewardi poolsaarel Beringi mere ääres.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel olid linna elanikest 51,04% põlisameeriklased ja 37,89% valge rassi esindajad.

## Ajalugu
Piirkonna põliselanikud on injupiaki keelt rääkivad inuitid. 1889 leiti tänapäeva linna lähedalt kulda. Järgnenud kullapalaviku käigus tekkis kullakaevajate asula, kus 1899. aastal oli umbes 10 000 elanikku. Nome linn asutati ametlikult 1901. aastal ja see oli mõnda aega Alaska suurim linn.

1905 ja 1934 toimunud tulekahjud ning 1900, 1913, 1945 ja 1974 lumetormid põhjustasid suuri purustusi kullakaevajate elamutele, millest tänapäevaks midagi säilinud ei ole.

Nome on Anchorage'ist alguse saava iga-aastase Iditarodi koerarakendite võidusõidu sihtkoht.

## Viited

## Välislingid
*
Marne'i lahing

**Marne'i lahing**, tuntud ka kui **Esimene Marne'i lahing**, oli Esimese maailmasõja lahing 5.–12. septembril 1914.

Ühel poolel võitles Saksamaa, teisel poolel Prantsusmaa ning Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik.

Prantsusmaa kaotas selles lahingus umbes 85 000 meest,  Suurbritannia 1701 meest ja Saksamaa umbes 67 700 meest.

Lahing nurjas Schlieffeni plaani vallutada Prantsusmaa pealinn Pariis.
Sēlpilsi kreis

**Sēlpilsi kreis** (saksa keeles *Oberhauptmannschaft Selburg*, *Selburgsche Kreis*, *Dünaburgsche Kreis*, vene keeles Зельбургский уезд) oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis Liivimaal aastatel 1819–1917.

## Sēlpilsi oberhauptmannschaft
Kuramaa kubermangu haldusjaotuse ja -asutuste eripäraks oli Kuramaa hertsogiriigi ajast jäänud korraldus, kus kreisi taseme haldusasutusi ei olnud igas kreisis-maakonnas, vaid haldus- ja politseiasutused Oberhauptmannschafti (vene keeles *(обер-гауптманства) ehk округ*) Aizpute Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Hasenpot), Kuldīga Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Goldingen), Tukumsi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Tukkum), Miitavi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Mitau), Selburgi Oberhauptmannschaft) tasemel olid määratud kahe kreisi peale.

Selburgi Oberhauptmannschafti kuuluvad alad asusid Kagu-Lätis, Daugava jõest lõuna pool.

## Sēlpilsi Oberhauptmannschafti territoorium
Sēlpilsi/Daugavpilsi kreisi kreisilinn oli Jēkabpils (saksa keeles *Jakobstadt*), kreisi kuulusid veel kaks maakonda, viis kihelkonda ja üheksa slobodat:

* Jaunjelgava kreis (*Hauptmannschaft Friedrichsstadt*; *Фридрихштадтский уезд*)
** kaks linna: kreisilinn Jēkabpils (*Kreisstadt Jakobstadt*) ja Jaunjelgava (*Friedrichsstadt*)
** Sēlpilsi kihelkond (saksa *Kirchspiel Selburg*, läti *Sēlpils draudzes novads*),
** Nereta kihelkond (*Kirchspiel Nerft*, *Neretas draudzes novads*)
** Aizkraukle kihelkond (*Kirchspiel Ascheraden*, *Aizkraukles draudzes novads*)
* Ilūkste kreis (*Hauptmannschaft Illuxt*; *Иллукстский уезд*)
** kaks kaubaalevit: Ilūkste (*Illuxt*) ja Vecsubate (*Alt-Subbat, Алтъ-Суббатъ*).
** Daugavpilsi kihelkond (*Kirchspiel Dünaburg*, *Daugavpils draudzes novads*) ja
** Aizlauce kihelkond (*Kirchspiel Ueberlauz*, *Aizlauces draudzes novads*);
** üheksa slobodaad (saksa *slobodden, Flecken, Слобода*).

## Viited

## Kirjandus
* 
*
Tukumsi kreis

**Tukumsi kreis** (saksa keeles *Oberhauptmannschaft Tuckum*) oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis Liivimaal aastatel 1819–1917.

## Tukumsi oberhauptmannschaft
Kuramaa kubermangu haldusjaotuse ja -asutuste eripäraks oli Kuramaa hertsogiriigi ajast jäänud korraldus, kus kreisi taseme haldusasutused ei olnud igas kreisis-maakonnas, vaid kahe kreis üle tegutsesid haldus- ja politseiasutused Oberhauptmannschafti (vene keeles *(обер-гауптманства) ehk округ*) Aizpute Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Hasenpot), Kuldīga Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Goldingen), Tukumsi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Tukkum), Miitavi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Mitau), Selburgi Oberhauptmannschaft) tasemel.

## Tukumsi Oberhauptmannschafti territoorium
Tukumsi kreisi kreisilinn Tukums, kreisi kuulusid veel kaks maakonda ja seitse kihelkonda (*politischen kirschspiel*):
* Tukumsi kreis (*Hauptmannschaft Tuckum*; *Туккумский уезд*)
** üks linn: kreisilinn Tukums (*Kreisstadt Tuckum*)
** Tukumsi kihelkond (*Kirchspiel Tukkum*),
** Jaunpilsi kihelkond (*Kirchspiel Neuenburg*),
** Auce kihelkond (*Kirchspiel Auz*)
* Talsi kreis (*Hauptmannschaft Talsen*; *Тальсенский уезд*)
** kolm alevit: Kandava (*Kandau*), Sabile (*Zabeln*) ja Talsi (*Talsen*)
** Kandava kihelkond (*Kirchspiel Kandau*),
** Sabile kihelkond (*Kirchspiel Zabeln*),
** Talsi kihelkond (*Kirchspiel Talsen*),
** Ārlava kihelkond (*Kirchspiel Erwalen*).

## Tukumsi kreisi territoorium
20. sajandiks oli Tukumsi kreisi haldusjaotusüksusteks kujunenud kolm kihelkonda:
* Tukumsi kihelkond (saksa *Kirchspiel Tuckum*)
* Jaunpilsi kihelkond (saksa *Kirchspiel Neuenburg*),
* Auce kihelkond (saksa *Kirchspiel Atze*).

## Viited

## Kirjandus
* 
* 

## Välislingid

* Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik, 1890–1907 Туккум, Туккумский уезд
* Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912), seite 388-426
Henning Otte

**Henning Rudolf Helmut Otte** (sündinud 27. oktoobril 1968 Celles) on Saksamaa poliitik, Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) ja Bundestagi liige.

## Elulugu
Otte sündis 27. oktoobril 1968 Celle linnas Alam-Saksimaal. Pärast Hermannsburgi Kristliku Gümnaasiumi lõpetamist läbis ta sõjaväeteenistuse Bundeswehris ja reservohvitseride koolituse. Seejärel läbis pankurikoolituse Celle Sparkasse juures, õppis Hamburgi Ülikoolis õigusteadust ning töötas advokaadina ühes terasetootmisettevõttes.

## Poliitiline tegevus
Henning Otte astus 1994. aastal CDU-sse ning alates 1999. aastast kuulub ta CDU Celle piirkonna eestseisusse. Alates 2006. aastast on ta Euroopa Rahvapartei eestseisuse liige. Alates 2007. aastast on ta CDU Alam-Saksimaa kirde piirkonna aseesimees. 

Otte valiti 1996. aastal Bergeni linnavolikokku. Lisaks on ta kuulunud Everseni vallavolikokku ja Celle kreisi nõukokku. Otte on Celle kreisi maavanema asetäitja. 2005. aastal sai Alam-Saksimaa valimisnimekirja alusel Saksamaa Bundestagi liikmeks. 2009. aastal sai ta Celle-Uelzeni valimisringkonnast otsemandaadi Bundestagi, kui sai esimeses ringis 44,2% häältest, alistades sotsiaaldemokraat Kirsten Lühmanni, kelle pääsu Bundestagi tagas Alam-Saksi liidumaa nimekiri. Ta on Saksa Bundestagi riigikaitsekomisjoni liige. Asendusliikmena on ta tegev ka välispoliitika probleemidega tegeleva komitee juures.

## Isiklikku
Henning Otte on protestant. Ta on abielus ning tal on neli last. Tema huvideks on sport (jalgpall ja jooksmine), loodus, jahipidamine ja muusika.

## Välislingid
* Henning Otte koduleht (saksa keeles)
Veepall 2012. aasta suveolümpiamängudel

**[[Veepall]] [[2012. aasta suveolümpiamängud]]el** Londonis toimus 29. juulist–12. augustini. Võistlused toimusid nii meeste, kui naiste arvestuses. Meeskondi osales 12 ja naiskondi 8. Kõik veepallikohtumised toimusid Londoni Veekeskuses.

## Kvalifitseerunud riigid
### Mehed

### Naised

## Võistluste ajakava

## Tulemused
### Mehed
Eelmiste 2008. aasta Pekingi olümpiamängude kolm paremat meeskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: Ungari
*  Hõbemedal: USA
*  Pronksmedal: Serbia 

#### Alagrupimängud
##### A-alagrupp
##### B-alagrupp

### Naised
Eelmiste 2008. aasta Pekingi olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: Holland
*  Hõbemedal: USA
*  Pronksmedal: Austraalia 

#### Alagrupimängud
##### A-alagrupp
##### B-alagrupp

## Välislingid
* Veepall Londoni OM-il
* FINA koduleht
Läti kindralkomissariaat

**Läti kindralkomissariaat** (saksa keeles *Generalbezirk Lettland*) oli Teise maailmasõja ajal 1941–1944 Saksamaa poolt okupeeritud Lätis moodustatud haldusüksus, mis kuulus Ida-alade (Ostland) Riigikomissariaadi koosseisu.

*25. juuliks 1941. aastal vallutasid Saksa väed Läti lääne- ja keskosa ning moodustati piirkonnad: *Mitau*, *Libau* ja *Riga-Land*.
*1. septembriks 1941. aastal vallutasid Saksaväed ka Ida-Läti ning moodustati piirkonnad: *Dünaburg*, *Riga-Stadt* ja  *Wolmar*.
*1. juuli 1942. aastal määrati ametisse Läti Omavalitsus (saksa keeles *Selbstverwaltung*)

## Kindralkomissar (''Generalkommissar'')
*– 25. juuli 1941: *Staatsrat, Oberbürgermeister* Otto Drechsler
*– 28. juuli 1944: *Hauptabteilungsleiter* Hans von Borcke

## SS-i ja politsei juht Lätis (''SS- und Polizeiführer Lettland'')
*– 4. august 1941: *Polizeipräsident, Kreisleiter der NSDAP und [[SS-Brigadeführer]]* Walter Schröder
*– 7. aprill 1942: SS-Oberführer Karl Schäfer

## Territoorium
Kindralkomissariaadi keskus oli Riia linn.

#*Kreisgebiete Dünaburg*ː (Dünaburg, Rositten, Abrene, Ludsen)
#*Kreisgebiete Mitau*ː (Mitau, Bauske, Jakobstadt ja Tukum);
#*Kreisgebiete Libauː ([[Liepāja|Libau]], [[Kuldīga|Goldingen]], [[Ventspils|Windau]], [[Aizpute|Hasenpoth]], [[Talsi|Talsen]], [[Ilukste|Illuxt]])
#*Kreisgebiete Riga-Stadt* ([[Riia]]-linn), piirkonnakomissar ja *Oberbürgermeister*: – 1.9.1941, dr. Hugo Wittrock; – 4.10.1944, *kommissarischer Bürgermeister* Dr. Hans Windgassen
#*Kreisgebiete Riga-Land* (Riia-maa)ː ([[Madona|Modohn]])
#*Kreisgebiete Wolmar''ː (Wolmar, Wenden, Walk, Ruyen ja Modohn).

## Läti Omavalitsus
1942. aasta mais määrati Idaalade riigikomissari Hinrich Lohse poolt formaalne Läti Omavalitsus, kes ei omanud reaalset võimu ja kelle tegevust määratles Läti kindralkomissariaat.
### Läti Omavalitsuse koosseis

## Vaata ka
*Eesti kindralkomissariaat
*Ober-Ost
1775. aasta Tartu tulekahju

**1775. aasta Tartu tulekahju** toimus 6. juulil (vkj 25. juunil) 1775. Selle käigus hävis suurem osa Tartu kesklinnast. 

Kuna Põhjasõjas suur osa Tartust rüüstati ja lasti õhku, eeslinnad põletati ning linnakodanikud küüditati Venemaale, käis sõjas hävitatud kivimajade taastamine linnarahval üle jõu, nende asemele ehitati arvukalt tuleohtlikke õlg- või laudkatustega puumaju. Nii kimbutasidki 18. sajandi teisel poolel Tartu linna tulekahjud, suuremad neist leidsid aset 1755., 1763. ja 1775. aastal. Seetõttu pole suurem osa Tartu vanast puitarhitektuurist säilinud, vanim puumaja on osalt 1720. aasta paiku valminud Uppsala maja Jaani tänaval. Samuti pääses 1740. aastail valminud elumaja samal tänaval, milles tänapäeval tegutseb 19. sajandi Tartu linnakodaniku muuseum.

1775. aasta tulekahju sai alguse praegusel Rüütli 17 krundil asunud koolimaja kõrvalhoonest, mille hoovil matemaatikaõpetaja õlut tegi. Põleng kandus tuulega kiiresti kesklinna ja üle puusildade ka Emajõe teisele kaldale. Tulekahjus hävis mõne hinnangu kohaselt kuni 2/3 linnast. Maha põles 290 maja, 2 silda ja enamik poode, samuti 1730. aastal Raekoja platsile püstitatud puust raekoda.

Õnnetust kirjeldas üksikasjalikult Tartu tütarlastekooli õpetaja Thiel, kes koos teiste linnaelanikega jälgis toimuvat Toomemäelt.

## Tagajärjed
Tulekahjul olid Tartu linna arengule kaugeleulatuvad tagajärjed. Pärast 1775. aasta tulekahju ehitati Tartu südalinn üles uusklassitsistlikus stiilis, mistõttu moodustab Tartu kesklinn tänapäeval suuresti ühtse ansambli. Tulekahju järel kehtestati määrus, mis lubas ehitada linna ainult kuni kolmekorruselisi kivikatusega kivimaju. Tartu linn sai Vene riigilt hävinud hoonete taastamiseks protsendita laenu, uue linnaplaani kinnitas Vene keisrinna Katariina II.

Tulekahju tõmbas muuhulgas kriipsu kavale rajada uus kivisild Laia tänava otsa, praeguse Vabadussilla kohale. Selle asemel ehitati aastatel 1779–1784 Liivimaa kindralkuberneri George Browne'i algatusel ja Katariina II käsul Kivisild, mis jäi Tartu üheks sümboliks kuni hävimiseni 1941. aastal.

Pärast 1775. aasta tulekahju otsustati Tartu linn kindlustatud linnade nimekirjast välja arvata., ehkki seni oli püütud kindlustustöödega jõudumööda tegelda – 18. sajandil rajati Toomemäe nõlva varju suur püssirohukelder

## Viited

## Välislingid
* Ene Puusemp "Rüütli tänavas on asunud ka raekoda" Postimees, 19. aprill 2000
II liiga 2012

**II liiga 2012** on Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2012. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni - **ida/põhi** ja **lõuna/lääs**.

## II liiga ida/põhi

### Meeskonnad

### Liiga tabel

### II liiga ida/põhi üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad II liiga ida/põhi 12. koht ja III liiga 2012 ida- ja põhjatsooni 2. koha meeskonnad **II liiga ida/põhi üleminekumängudel**. Kõige pealt mängivad omavahel **III liiga** idatsooni ja põhjatsooni teise koha meeskonnad omavahel, kus kaotaja jääb **III liigasse** ja võitja mängib II liiga ida/põhi 12. koha meeskonnaga. Kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib tulevasel aastal II liiga 2013 ja kaotaja III liiga 2013.

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## II liiga lõuna/lääs

### Meeskonnad

### Liiga tabel

### II liiga lõuna/lääs üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad II liiga lõuna/lääs 12. koht ja III liiga 2012 lõuna- ja läänetsooni 2. koha meeskonnad **II liiga lõuna/lääs üleminekumängudel**. Kõige pealt mängivad omavahel **III liiga** kõunatsooni ja läänetsooni teise koha meeskonnad omavahel, kus kaotaja jääb **III liigasse** ja võitja mängib II liiga lõuna/lääs 12. koha meeskonnaga. Kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib tulevasel aastal II liiga 2013 ja kaotaja III liiga 2013.

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2012
*Esiliiga 2012
*III liiga 2012
*IV liiga 2012

## Viited
III liiga 2012

**III liiga 2012** on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2012. aasta hooaeg, mis jaguneb nelja tsooni - **ida**, **põhi**, **lõuna** ja **lääs**.

## III liiga idatsoon
### Meeskonnad

### Liiga tabel

### III liiga idatsooni üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad **III liiga ida** 11. koht ja **IV liiga ida** 2. koha meeskonnad **III liiga idatsooni üleminekumängudel**, kus kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib tulevasel aastal III liiga 2013 ja kaotaja IV liiga 2013.

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## III liiga põhjatsoon
### Meeskonnad

### Liiga tabel

### III liiga põhjatsooni üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad **III liiga põhi** 11. koht ja **IV liiga põhi** 2. koha meeskonnad **III liiga põhjatsooni üleminekumängudel**, kus kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib tulevasel aastal III liiga 2013 ja kaotaja IV liiga 2013.

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## III liiga lõunatsoon
### Meeskonnad

### Liiga tabel

### III liiga lõunatsooni üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad **III liiga lõuna** 11. koht ja **IV liiga lõuna** 2. koha meeskonnad **III liiga lõunatsooni üleminekumängudel**, kus kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib tulevasel aastal III liiga 2013 ja kaotaja IV liiga 2013.

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## III liiga läänetsoon
### Meeskonnad

### Liiga tabel

### III liiga läänetsooni üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad **III liiga lääs** 11. koht ja **IV liiga lääs** 2. koha meeskonnad **III liiga läänetsooni üleminekumängudel**, kus kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib tulevasel aastal III liiga 2013 ja kaotaja IV liiga 2013.

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2012
*Esiliiga 2012
*II liiga 2012
*IV liiga 2012
IV liiga 2012

**IV liiga 2012** oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga, IV liiga 2012. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – **ida**, **põhi**, **lõuna** ja **lääs**.

## IV liiga idatsoon
### Meeskonnad

### Liiga tabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## IV liiga põhjatsoon
### Meeskonnad

### Liiga tabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## IV liiga lõunatsoon
### Meeskonnad

### Liiga tabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## IV liiga läänetsoon
### Meeskonnad

### Liiga tabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2012
*Esiliiga 2012
*II liiga 2012
*III liiga 2012
Vehklemine 2012. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vehklemine]] [[2012. aasta suveolümpiamängud]]el** Londonis toimus 28. juulist kuni 5. augustini. Võistlustel jagati välja 10 komplekti medaleid ja osa võttis 204 sportlast 44 riigist. Nii mehed kui naised võistlesid 5 alal. Meestel oli kavas epee individuaal- ja meeskonnavõistlus, floreti individuaalvõistlus ning espadroni individuaal- ja meeskonnavõistlus. Naistel oli kavas epee individuaalvõistlus, floreti individuaal- ja naiskonnavõistlus ning espadroni individuaal- ja naiskonnavõistlus.
Vehklemise olümpiavõitjad selgusid ExCel Exhibition Centre'is.

## Tulemused
### Mehed
#### Epee. Individuaalvõistlus
#### Epee. Meeskonnavõistlus
#### Florett. Individuaalvõistlus
#### Espadron. Individuaalvõistlus
#### Espadron. Meeskonnavõistlusvõistlus
### Naised
#### Epee. Individuaalvõistlus
#### Florett. Individuaalvõistlus



Finaal: 28. juuli 
Osavõtjaid: 38
Olümpiavõitja 2008: Maria Valentina Vezzali, Itaalia
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Florett. Naiskonnavõistlus
#### Espadron. Individuaalvõistlus
#### Espadron. Naiskonnavõistlusvõistlus

## Medalid

## Välislingid
* Vehklemise ametlik koduleht Londoni OM-il
* FIE koduleht
Vettehüpped 2012. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vettehüpped]] [[2012. aasta suveolümpiamängud]]el** Londonis toimusid 29. juulist–11. augustini Londoni Veekeskuses. Võistlustel osales 136 sportlast 25 riigist ja välja jagati 8 komplekti medaleid.

## Võistluste ajakava

## Tulemused
### Mehed
#### Hoolauahüpped
#### Hoolaua paarishüpped
#### Tornihüpped
#### Torni paarishüpped
### Naised
#### Hoolauahüpped
#### Hoolaua paarishüpped
#### Tornihüpped
#### Torni paarishüpped

## Medalid

## Välislingid
* Londoni OM-i vettehüpete ametlik veebileht
* FINA koduleht
Andrew Garfield

**Andrew Garfield** (sündinud 20. augustil 1983 Los Angeleses) on USA ja Briti topeltkodakondsusega filminäitleja.

Näitlejakarjääri alustas Garfield Briti televisioonis, astudes 2005. aastal üles noortedraamas "Sugar Rush" ja tehes 2007. aastal kaasa BBC sarjas "Doctor Who". Tema esimesed filmirollid olid filmides "Lions for Lambs", "The Imaginarium of Doctor Parnassus" ja "Boy A". Viimase eest sai Garfield 2008. aastal BAFTA televisiooniauhinna parima näitleja kategoorias. Laiema tuntuse saavutas Garfield 2010. aastal, kui kehastas Eduardo Saverini filmis "Sotsiaalvõrgustik" ("The Social Network"). Rolli eest nomineeriti ta Kuldgloobuse ning BAFTA auhindadele. Ta mängis nimitegelast 2012. aasta filmis "Imeline ämblikmees" ("The Amazing Spider-Man").

## Elulugu

Garfield sündis Los Angeleses inglasest ema ja ameeriklasest isa peres. Tema perekond kolis Suurbritanniasse, kui Garfield oli kolmeaastane. Garfield on juut ja kasvas üles keskklassi perekonnas. Tema vanematele kuulus väike sisekujundusfirma; hiljem sai ta isast ujumisklubi treener ja ta ema töötab lasteaias. Tema vanem vend on arst. Garfield kasvas üles Surreys Inglismaal ning tegeles lapsepõlves võimlemise ja ujumisega. Esialgu oli tal kavas õppida äri, kuid 16-aastaselt hakkas teda huvitama näitlemine.

2004. aastal lõpetas Garfield Londoni Ülikooli kõne- ja näitekunsti kooli (Central School of Speech and Drama).

## Viited
Power-trio

**''Power''-[[trio]]** on levimuusikas ansambli kolmeisikuline koosseisu vorm, tavaliselt kitarr, bass (kontrabass) ja löökriistad (nt trummid), kus on loobutud rütmikitarrist või klahvpillidest, mida levinult kasutatakse saatepartii akordide ja harmoonia esitamiseks. Triole on teinekord lisaks laulja või lauljad.
Vokaal-instrumentaalsetes *power*-triodes on tavaliselt esiplaanil bändi instrumentaalne pool, mitte ansambli laulja ega sõnad.

## Tuntud ''power''-triosid

*The Jimi Hendrix Experience
*Muddy Watersi trio.
*Johnny Kidd & the Pirates
*Dr. Feelgood
*Blue Cheer
*Grand Funk Railroad
*Cream
*Rory Gallagheri bänd
*Clouds
*Atomic Rooster
*Soft Machine
*The Nice
*Emerson, Lake & Palmer
*Mountain
*Ramones
*Sex Pistols
*The Stooges
*Rush
*Genesis
*The James Gang
*Glass Harp
*Raven
*Budgie
*Triumph
*Blue Cheer
*Johnny Winter's Progressive Blues Experiment
*Motörhead
*The Minutemen
*West, Bruce and Laing
*The Jam
*The Police
*Zebra
*ZZ Top
*Robin Trower Band
*Thin Lizzy
Keller (perekonnanimi)

**Keller** on saksapärane perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestus perekonnanimi Keller 169 inimesel (84 mehel ja 85 naisel). Perekonnanimede levikult oli Keller meeste puhul 1047. ja naiste puhul 1163. kohal.

## Nime kandjaid
* Artur Keller
* Christoph Keller
* Helen Adams Keller
* Jennifer Keller
* Julius Keller ''(Köller, Kõller)''
* Reinier Cornelis Keller
* Vahur Keller
* Raul Keller

Tegelasena:
* Joe Keller

## Vaata ka
*Keller (aadlisuguvõsa)

## Viited
Linnu Tee

**Linnu Tee** on eesti rokkansambel, mis tegutseb alates 1985. aastast. 

Bändi tuumiku moodustavad Indrek Patte (laulja), Raul Jaanson (kitarrist) ja Margus Kliimask (basskitarrist). Linnu Tee esitab valdavalt originaalloomingut, mille stiilimääratluseks on progressiivne rokk.

## Diskograafia
* "Linnu tee" (1989/1997)
* "Hard To Grow Up" (Hyper Records, 2010)
* "Sulanud aeg" (Hyper Records, 2015)

## Linnu Tee liikmed
### Praegune koosseis
*Indrek Patte – laul, klahvpillid 
*Raul Jaanson – kitarrid
*Toomas Vanem – kitarrid
*Margus Kliimask – basskitarr
*Tarvi Jaago – klahvpillid, flööt, löökriistad
*Harmo Kallaste – klahvpillid
*Jüri Mazurtšak – trummid, löökriistad

### Varasemad liikmed
*Robert Jürjendal – kitarrid (2002–...)
*Igor Garšnek – klahvpillid (2002)
*Madis Lepasoo – klahvpillid (1985–1989)
*Endel Jõgi – kitarrid, klahvpillid (1986–1988)
*Aivar Oja – kitarrid (1991–1992)
*Paul Kikerpuu – basskitarr (1988)
*Raimond Vahter – trummid (1993–2000)
*Ivo Vanem – klahvpillid (1989–1991)
*Allan Mägi – basskitarr (1993–2000)
*Ardo Põder – trummid (1991–1993)

## Viited

## Välislingid
* 
*Linnu Tee Facebookis
*Eesti muusiku hulljulge ratsukaik vabadusse kultuur.postimees.ee, 8.juuli 2003.
*Linnu Tee avaldab juubeliks uue albumi elu24.postimees.ee, 28. aprill 2010.
*Linnu Tee – Hard To Grow Up Discogsis
Stanisław Piłat

**Stanisław Piłat** (13. juuni 1909 Nowy Targ, Väike-Poola vojevoodkond – 10. mai 1993 Nowy Targ) oli Poola poksija.

Piłat oli kuuekordne Poola meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1934–1939. Ta sai Poola meistrivõistlustel raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1933. aastal 2. koha.

Piłat osales mõlemal Eesti ja Poola maavõistlusel poksis. Ta võitis oma kohtumise Paul Kõlu vastu 1938. aasta kevadel ning kaotas oma kohtumise Martin Linnamäe vastu 1938. aasta sügisel.

Piłat osales raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Piłat osales raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale 4. koha saajale Josef Kopecekile (Tšehhoslovakkia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Erling Nilsenile (Norra) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 6. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1939), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Herbert Rungele (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Rucava piirkond

**Rucava piirkond** (läti *Rucavas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leeduga.

Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Rucava piirkonna elanikest lätlasi 90,48%, leedulasi 5,42%, venelasi 1,87% ja teistest rahvustest inimesi 2,23%

Piirkond moodustati 2009. aastal Liepaja rajooni Dunika ja Rucava vallast. 2021. aastal liideti Rucava piirkond Lõuna-Kuramaa piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Hambuline leheserv

**Hambuline leheserv** on teravatipuliste hammaste ja tömpide või kaarjate hambavahedega leheserv.

## Hambulise leheservaga taimi
*apelsinipuu
*estragonpuju
*harilik hernes
*harilik kõrvits
*harilik nõiakold
*harilik varsakabi
*kare seanupp
*katapõõsas
*lillkapsas
*mägi-pajulill
*paiseleht

## Vaata ka
*Leht
Soft Machine

**Soft Machine** oli Canterburyst pärit inglise džässrokiansambel, mis oli nime saanud William S. Burroughsi romaani "Soft Machine" (1961) järgi.

See oli üks keskseid ansambleid 1960.–1970. aastate Canterbury muusika kogukonnas ning üks progressiivse roki ja džässroki žanri loojaid ja mõjutajaid.

Kuigi ansambel ei saavutanud suurt äriedu, peetakse Soft Machine'i "üheks mõjukamaks ansambliks oma ajastul ja kindlasti üheks mõjukamaks *[[underground]]*-bändiks". (Allmusic)
Vorstirohi

**Vorstirohi** on kas:
***[[aedmajoraan]]i** (*Origanum majorana*) botaaniline sünonüüm või
***[[harilik pune|hariliku pune]]** (*Origanum vulgare*) rahvapärane nimetus.
Ojārs Vācietis

**Ojārs Vācietis** (13. november 1933 Trapene vald – 28. november 1983 Riia) oli läti luuletaja. 

Ojārs Vācietis lõpetas 1952. aastal Gaujiena Keskkooli ja 1957. aastal Läti Riikliku Ülikooli läti keele ja kirjanduse eriala. Ta töötas ajalehe Literatūra un Māksla ja ajakirjade Liesma, Bērnība ja Draugs toimetustes ning Riia Filmistuudios toimetajana.

Ojārs Vācietis tegeles ka tõlkimisega. Muuhulgas tõlkis ta vene keelest läti keelde Mihhail Bulgakovi romaani "Meister ja Margarita".

## Eesti keeles ilmunud teoseid
*"Sabad sõlmes" (läti keelest tõlkinud Ita Saks; 48-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites lasteluuleraamat; Eesti Raamat 1971)
*"Venuse käed" (läti keelest tõlkinud Ita Saks; 43-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites brošüür sarjast "Nõukogude luule"; Eesti Raamat 1971)

## Viited
Kārlis Skalbe

**Kārlis Skalbe** (7. november (vkj 26. oktoober) 1879 Vecpiebalga vald – 14. aprill 1945 Stockholm) oli läti luuletaja, prosaist ja aktivist.

Tema muinasjutu "Põhjaneitsi" järgi on loodud rokkooper "Põhjaneitsi". 

## Eesti keeles ilmunud raamatud
*"Põhjaneitsi" (valik muinasjutte; läti keelest tõlkinud Mart Pukits; 181-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites raamat; Eesti Kirjanduse Selts 1931)
*"Muinasjutte" (läti keelest tõlkinud Valli Helde; 166-leheküljeline suures formaadis ning kõvas köites raamat; Eesti Raamat 1981)
* "Muinasjutt vanemast pojast"; Tõlkinud Valli Helde; kogumikus "Isa, palun loe mulle" (lk 120-124); Kirjastus Ilo
Carlos Filipe Ximenes Belo

**Carlos Filipe Ximenes Belo** (sündinud 3. veebruaril 1948) on Ida-Timori katoliku vaimulik.

1996. aastal sai ta koos José Ramos-Hortaga Nobeli rahuauhinna rahuliku lahenduse leidmise eest Ida-Timori konfliktis.
Juuremärk

**Juuremärk** ehk **juurimismärk** ehk **radikaal** on juurimist tähistav sümbol \sqrt{} või \sqrt{n}  .

## Viited
Maa ja rahvas

"**Maa ja rahvas**" on eesti kirjaniku Rudolf Sirge 1959. aastal ilmunud romaan, mis käsitleb 1940. aasta sündmuste kajastusi Eesti külaühiskonnas.

Nõukogude okupatsiooni aegses Kodu-Eesti kirjanduses oli Sirge romaan esimene, mis käsitles muuhulgas ka küüditamist (lk 449-460).

## Viited
Nicholas Murray Butler

**Nicholas Murray Butler** (2. aprill 1862 Elizabeth, New Jersey – 7. detsember 1947 New York) oli ameerika filosoof, diplomaat ja haridustegelane.

Aastatel 1902–1945 oli ta Columbia ülikooli president.

## Tunnustus
*1909 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia tegevliikmeks
*1931 – Nobeli rahuauhind
*1938 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
Jacques Anquetil

**Jacques Anquetil** (8. jaanuar 1934 – 18. november 1987) oli Prantsusmaa jalgrattur. Ta võitis esimesena 5 korral Tour de France'i (1957 ja 1961–1964). 1960 ja 1964 tuli ta Giro d'Italia üldvõitjaks ja 1963 Vuelta a España üldvõitjaks.

1952. aasta suveolümpiamängudel võitis ta meeskondlikus maanteesõidus Prantsusmaa koondises pronksmedali.
Vittorio Alfieri

**Vittorio Alfieri** (16. jaanuar 1749 Asti – 8. oktoober 1803 Firenze) oli itaalia luuletaja ja näitekirjanik, keda peetakse itaalia klassitsistliku tragöödia rajajaks.

Tema teostes kajastuvad 18. sajandi lõpu vabariiklikud vabaduseideed ning põlgus igasuguse türannia vastu. Need avaldasid suurt mõju 19. sajandi Itaalia ühinemisliikumisele ehk *risorgimento*le. Alfieri leiutas tramelogöödia žanri.

Alfieri kirjutas 22 tragöödiat (näiteks "Saul", 1782; "Maria Stuart", 1788; "Alkestis", 1797), kuus komöödiat, satiire ja poliitilist proosat (nt "Türanniast"). Säilinud on ka tema autobiograafia.
Christoph Martin Wieland

**Christoph Martin Wieland** (5. september 1733 Oberholzheim – 20. jaanuar 1813 Weimar) oli saksa valgustuskirjanik.

Tema teostest on tuntuimad romaanid "Agathon" (1766–1767) ja "Die Abderiten" ("Abderiidid" 1781) ja värsis kirjutatud eepos "Oberon" (1780). 1773 asutas ta esimese silmapaistva saksa kirjandusliku kuukirja "Der Teutsche Merkur".

## Viited
Törökszentmiklós

**Törökszentmiklós** (saksa *Türkischsanktniklas*) on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis, Törökszentmiklósi kreisi halduskeskus. Asub Szolnokist 15 km ida pool.

Asulat on ürikutes esmamainitud 1399. aastal.

## Viited

## Välislingid
*http://www.torokszentmiklos.hu/
St. Hanshaugen

**St. Hanshaugen** on asum Oslos St. Hanshaugeni linnaosas.  

Asum paikneb St. Hanshaugeni pargist idas, lõunas ja edelas. Tavaliselt arvatakse sellesse hoonestus Geitmyrsveienil piki pargi serva  (Knud Knudsens plassi (lõunas) ja Colletts gate (põhjas) vahel) ning lõunas ja edelas paiknev piirkond, mille piirid on Bergstien, Bjerregaards gate,  Ullevålsveien,  Stensberggata, Sofies gate Colletts gate kuni Ullevålsveienini (välja arvatud Doblougløkka (Mikkel Doblougs gate)) ja park. Kuulutustes paigutatakse St. Hanshaugenisse sageli ka naaberasumeid, sest nimi on tuntud ja asumit peetakse heaks rajooniks.
Esiliiga 2012

**Esiliiga 2012** on Eesti jalgpalli tugevuselt teine liiga Esiliiga 2012. aasta hooaeg.

## Hooaja eel
Kuna Meistriliiga 2011 viimase koha meeskond Lasnamäe FC Ajax ei täitnud Esiliiga litsentseerimistingimusi, siis jäi Esiliigasse nende asemele möödunud hooajal üleminekumängud kaotanud Pärnu Linnameeskond. Lasnamäe FC Ajax langes II liiga ida/põhi.

## Meeskonnad

## Liigatabel

|-
|colspan="11"| **Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Esiliiga üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad 8. kohale jäänud võistkond üleminekumängudel II liiga piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga. Üleminekumängude võitja mängib järgmisel hooajal Esiliigas ning kaotajad II liigas.

:*Viljandi JK Tulevik võitis koondtulemusega 4:1.*

:*Viljandi JK Tulevik võitis koondtulemusega 3:2 ja tõusis Esiliigasse.*

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1 : -2

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 42
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 23
 
 
 
 
 
 
 
 

## Hooaja statistika

### Parimad väravakütid

### Nullimängud

### Kübaratrikid

* 1 Mängija lõi 4 väravat.

## Auhinnad

## Vaata ka
*Meistriliiga 2012
*II liiga 2012
*III liiga 2012
*IV liiga 2012

## Viited
Kalev Kalkun

**Kalev Kalkun** (24. märts 1949 Viitina – 5. juuli 2012) oli eesti tõlkija ja tõlk.

Kalev Kalkun õppis Viitina 8-klassilises Koolis. 1968. aastal lõpetas ta Tartu Pedagoogilise Kooli klassiõpetaja diplomiga ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. Ülikoolis õppis eesti, soome, vene, saksa, läti ja rootsi keelt. 

Kalev Kalkun on tuntud eelkõige läti keelest eesti keelde tõlkijana, aga ta on tõlkinud ka soome ja saksa keelest. Tema tõlgetest on ilmselt kõige tuntum Jānis Baltvilksi raamat "Vestlusi lindudest", mida anti välja kokku 150 000 eksemplari. Ta on tõlkinud ka Jānis Lejiņši "Pitser punasel vahal: vennad. 1162–1184". Kokku on läti keelest Kalkuni tõlgituna ilmunud Eestis raamatutena 15 teost.

Aastatel 1973–1976 töötas ta Meremäe Keskkooli õpetajana, aastatel 1976–1980 Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi direktorina, aastatel 1980–1983 kirjastuse Valgus entsüklopeediatoimetuse teadustoimetajana, aastatel 1983–1989 kirjastuse Eesti Raamat tõlkekirjanduse vanemtoimetajana, aastatel 1989–2000 Ruusmäe Põhikooli direktori ja saksa keele õpetajana, aastatel 2000–2011 Misso Keskkooli saksa keele õpetajana. Alates 2011. aastast oli ta vabakutselise tõlkija ja tõlk.

## Tõlgitud teoseid
### Läti keelest
*Vladimirs Kaijaks, "Ämblik" (Loomingu Raamatukogu 24, 1981)
*Andris Puriņš, "Ärge küsige minult midagi" (Tallinn: Eesti Raamat, 1984)
*Māra Svīre, "Õdus õhtu kahekesi" (Loomingu Raamatukogu 10–11, 1984)
*Viktors Lagzdiņš, "Mõrv metsatalus: kriminaalromaan" (Loomingu Raamatukogu 28–30, 1985)
*Zigmunds Skujiņš, "Noore inimese memuaarid" (Tallinn: Eesti Raamat, 1986)
*Jānis Baltvilks, "Vestlusi lindudest" (Tallinn: Eesti Raamat, 1986)
*Anna Žīgure, "Läti maa ja taevas" (lühendatud tõlge; Loomingu Raamatukogu 29–30, 2001)
*Valdis Rūmnieks, "Iidse tamme saladus: ulmeline põnevusjutt" (Tallinn: Tormikiri, 2004)
*Jānis Lejiņš, "Pitser punasel vahal: vennad. 1162–1184" (Tallinn: Eesti Raamat, 2007)
*Nora Ikstena, "Neitsi õpetus" (Loomingu Raamatukogu 13–14, 2011)

### Saksa keelest
*Ilona Maria Hilliges, "Valge nõid" (Tallinn: Tormikiri, 2000)

### Soome keelest
*Carl Gustaf Mannerheim, "Soome marssali mälestused" (koos Elle Anupõlluga, Tallinn: Olion, 2007)

## Tunnustus

* 2011 Eesti-Läti keeleauhind (Nora Ikstena romaani "Neitsi õpetus" tõlkimise eest eesti keelde)

## Viited
Divertisment

**Divertisment** (itaalia keeles *divertimento*, prantsuse keeles *divertissement*) on kerge ja lõbusa karakteriga süidilaadses vormis enamjaolt mitmeosaline muusikažanr. 

Enamjaolt kirjutati divertismente 18. sajandil, tuntumate tol ajal selles žanris kirjutanud heliloojate hulka kuuluvad Wolfgang Amadeus ja Leopold Mozart, Joseph ja Michael Haydn ning Luigi Boccherini. Esimese divertismendinimelise teose kirjutas 1681. aastal Carlo Grossi.

20. sajandi heliloojatest on divertismente kirjutanud teiste seas Sergei Prokofjev, Benjamin Britten, Béla Bartók, Bohuslav Martinů, Malcolm Arnold, Ferruccio Busoni ja Lennox Berkeley.

## Viited
Edmund Sobkowiak

**Edmund Sobkowiak** (25. jaanuar 1914 Poznań, Suur-Poola vojevoodkond – 11. mai 1988 Varssavi) oli Poola poksija.

Sobkowiak oli kokku kolmekordne Poola meister - kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) aastatel 1935-1936 ning kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 1939. aastal. Ta sai Poola meistrivõistlustel kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 1946. aastal 3. koha.

Sobkowiak osales ühe korra Eesti ja Poola maavõistlusel poksis ning võitis oma kohtumise Arnold Torpeli vastu 1938. aasta kevadel. Ta osales rahvusvahelistel kohtumistel Poola eest 13 korral. Ta võitis neist 8 ja kaotas 4 kohtumist ning viigistas 1 kohtumise. 

Sobkowiak osales kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Louis Laurie'le (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Sobkowiak sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vilmos Énekesile (Ungari). Ta osales kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 6. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1939), kuid kaotas 1. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Ulderico Sergole (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Claude (Grand Theft Auto)

**Claude Speed** on fiktiivne tegelane, kes esineb videomängus "Grand Theft Auto III" (GTA III) ning mõnes vaheanimatsioonis mängus "Grand Theft Auto: San Andreas".

Claude'i nime ei mainita GTA III-s kordagi, kuid nimi leidub mängu andmefailides. Teised tegelased kutsuvad teda nimedega Fido ja Kid. Nime Claude mainitakse esimest korda mängus "Grand Theft Auto: San Andreas".

Claude ei räägi üldse teisiti kui mängu muud peategelased.
Józef Pisarski

**Józef Pisarski** (15. juuni 1913 Łódź, Łódźi vojevoodkond – 8. detsember 1986 Łódź) oli Poola poksija.

Pisarski oli kokku kolmekordne Poola meister: kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1933. aastal ning keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) aastatel 1937–1938. Ta sai Poola meistrivõistlustel keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1936. aastal 3. koha ja 1948. aastal 2. koha.

Pisarski osales mõlemal Eesti ja Poola maavõistlusel poksis. Ta võitis matši Aleksander Reinke vastu 1938. aasta kevadel ning kaotas matši Anton Raadiku vastu 1938. aasta sügisel. Ta osales aastatel 1933–1948 rahvusvahelistel kohtumistel Poolat esindades kokku 17 korral. 

Pisarski osales kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Pisarski sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 6. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1939) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Anton Raadikule (Eesti).

## Viited

## Välislingid
*
Astromeetria

**Astromeetria** on astronoomia haru, mis rakendab astronoomiaülesannete lahendamiseks ruumi, aja ja liikumise kirjeldamise meetodeid.

Eristatakse fundamentaalset astromeetriat, fotograafilist astromeetriat ja praktilist astromeetriat.

## Vaata ka
* Astrofüüsika

## Viited
Vibulaskmine 2012. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vibulaskmine]] [[2012. aasta suveolümpiamängud]]el** Londonis toimus 28. juulist kuni 3. augustini. Vibulaskmise võistlustel osales 128 sportlast ja välja jagati 4 komplekti medaleid. Võistluste programm koosnes nii meeste kui ka naiste individuaalvõistlusest ning võistkondlikust võistlusest, kus osalesid kolmeliikmelised võistkonnad. Võistlused toimusid Lord's Cricket Groundil.

## Tulemused
### Mehed
#### Individuaalne
#### Võistkondlik
### Naised
#### Individuaalne
#### Võistkondlik

## Medalid

## Välislingid

* Vibulaskmise koduleht Londoni OM-il
* FITA koduleht
Laimdota Straujuma

**Laimdota Straujuma** (sünninimi **Laimdota Lustika**; sündinud 24. veebruaril 1951) on Läti poliitik, kes oli 22. jaanuarist 2014 kuni 11. veebruarini 2016 Läti peaminister.

Ta oli alates 25. oktoobrist 2011 Läti põllumajandusminister Valdis Dombrovskise kolmandas valitsuses. 

Ta on lõpetanud Läti Riikliku Ülikooli matemaatika ja füüsika teaduskonna ja kaitsnud 1992. aastal majandusdoktori väitekirja. 2000–2006 töötas ta Läti põllumajandusministeeriumi kantslerina ja 2007–2010 regionaalarenguministeeriumi kantslerina.

Laimdota Straujuma astus valitsust moodustama asudes erakonda Ühtsus, kes oli ta ministriks esitanud. Varem oli ta parteitu, aga ta on olnud ka Rahvapartei liige.

6. jaanuaril 2014 esitas president Andris Bērziņš pärast mitme muu kandidaadi tagasilükkamist Straujuma Läti uueks valitsusjuhi kandidaadiks.

22. jaanuaril 2014 astus Laimdota Straujuma esimene valitsus ametisse.

5. novembril 2014 alustas tööd Laimdota Straujuma teine valitsus.

## Viited

## Välislingid
*Elulugu Läti põllumajandusministeeriumi kodulehel
Adaki saar

**Adak** (aleuudi *Adaax*) on saar Põhja-Ameerika läänerannikul Aleuudi saarestikus, üks Andreanofi saartest.

Adaki saar jääb Ameerika Ühendriikide Alaska osariigi territooriumile.

Saare pindala on 711 km². Saar on mägine, kõrgeim tipp on 1196 m kõrgune Moffetti mägi. Saare põhjatipus asub 610 m kõrgune Adagdaki vulkaan.

1997. aastani asus saarel teise maailmasõja ajal rajatud USA mereväe baas. Saarel on lennuväli, mis on USA läänepoolseim lennuväli. Alaska Airlinesil on regulaarlennuühendus King Salmoni ja Anchorage'iga. Saare ranniku lähedal asub USA ballistiliste rakettide kaitsekilpi kuuluv Sea-Based X-Band Radar.

2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 316 inimest. Ainuke asula on saare põhjaosas asuv Adak.

## Välislingid
*
Võimlemine 2012. aasta suveolümpiamängudel

**Võimlemine [[2012. aasta suveolümpiamängud]]el** Londonis toimus 28. juulist kuni 12. augustini. Võistlustel osales 324 sportlast ja välja jagati 18 komplekti medaleid (sportvõimlemine (16), iluvõimlemine (2), batuudihüpped (2)). Sportvõimlemises ja iluvõimlemises peeti olümpiavõistlused Wembley Arenal ning batuudihüpped The O<sub>2</sub> Arenal.

## Võistlusalad
### Sportvõimlemine

;
Mehed
* Individuaalne mitmevõistlus
* Kangiharjutus
* Rööbaspuuharjutus
* Toenghüpe
* Toenghooglemine
* Rõngaharjutus
* Vabaharjutus
* Meeskondlik mitmevõistlus

;
Naised
* Individuaalne mitmevõistlus
* Toenghüpe
* Rööbaspuuharjutus
* Poomiharjutus
* Vabaharjutus
* Naiskondlik mitmevõistlus

### Iluvõimlemine

Naised 
* Individuaalne mitmevõistlus
* Rühmaharjutus

## Võistluste ajakava

### Batuudihüpped
* Mehed 
* Naised
## Tulemused
### Sportvõimlemine
### Mehed
#### Meeskonnavõistlus
#### Individuaalne mitmevõistlus
#### Vabaharjutus
#### Toenghooglemine
#### Rõngad
#### Toenghüpe
#### Rööbaspuud
#### Kang
### Naised
#### Naiskonnavõistlus
#### Individuaalne mitmevõistlus
#### Toenghüpe
#### Rööbaspuud
#### Poom
#### Vabaharjutus
### Iluvõimlemine
#### Individuaalne mitmevõistlus
#### Rühmaharjutus
### Batuudihüpped
### Mehed
### Naised
## Medalid

## Välislingid
* Sportvõimlemine Londoni OM-i kodulehel
* Iluvõimlemine Londoni OM-i kodulehel
* Batuudihüpped Londoni OM-i kodulehel
* Rahvusvahelise Võimlemisföderatsiooni (FIG) koduleht
Karcag

**Karcag** on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis, Karcagi kreisi halduskeskus. Asub Debrecenist 60 km lääne pool Hortobágyi rahvuspargi lõunaserval.

Karcag on populaarne turismisihtkoht. 

Osa linnaelanikest on 13. sajandil tänapäeva Ungarisse tulnud kõptšakkide järeltulijad.

## Viited

## Välislingid
*http://www.karcag.hu/
Raudteesild

**Raudteesild** on sild, mis viib raudtee üle jõe, maantee, tänava või muu takistuse.

Eestis asuvad näiteks Jänese ja Narva raudteesild ning varasemal on kasutuses olnud Konuvere, Reiu, Rumba ja Tuderna raudteesild. Samuti on mitmeid viadukte üle maanteede nagu näiteks Endla viadukt ja Paldiski maantee raudteeviadukt Tallinnas ning Riia tänava raudteesild Tartus.


Keila raudteesild1.jpg|Keila raudteesild Eestis
Pärnu papiniidu sild (4) copy.jpg|Papiniidu silda Pärnus ületas varem ka raudteeliiklus
Railway bridge (Daugavpils, Latvia).jpg|Raudteesild Lätis Daugavpilsis
Bogibeel Bridge view.jpg|Bogibeel sild on India pikim raudteesild (see on avatud ka autoliiklusele)
Riia tänava raudteesild

**Riia tänava raudteesild** on Tartu raudteesild, mis ületab Riia tänava lõigul Vaksali tänava ja Raudtee tänava vahel. 

Sild asub Vaksali ja Tammelinna linnaosa piiril. Piki raudteed jääb sellest ühele poole Tartu raudteejaam, teisel pool aga raudtee hargneb: Valga suunal asub Aardla, Petseri suunal Kirsi raudteepeatus.

Viadukt rajati algselt aastal 1887 seoses Pihkva–Riia raudtee Tartu ja Valga vahelise harutee rajamisega. Esimese samas kohas asunud raudteesilla õhkisid 1941. aasta 9. juuli keskpäeval Tartust teise maailmasõja käigus taganevad Nõukogude väed. Praegusel kujul sild pärineb 1959. aastast.

2020. aastal alustati Riia-Vaksali ristmiku rekonstrueerimist. Tööde käigus ehitati Riia tänava viadukti kõrvale raudteetammi muldkehasse kahele poole tänavat kergliiklustunnelid ja teed ületava raudteeviadukti kõrvale kergliiklussild, mis muudavad piirkonna kergliiklejatele ohutumaks ja mugavamaks. Liiklussõlm ja Vaksali sild avati 2021. aasta lõpul.

## Viited

## Välislingid

* "Enesetapjate magnet – Riia tänava raudteeviadukt Tartus" Reporter.ee, 17. jaanuar 2012
Variku viadukt

**Variku viadukt** on Tartus Variku linnaosas Tartu ringteel paiknev 435 m pikkune sild, mis viib ringtee üle Tartu-Valga raudtee. 

Viadukt asub ühtlasi Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 186. kilomeetril. See ehitati 1984. aastal. Ehitus algas 1982.a mais. Valmides oli pikkus 421 meetrit. Liikluseks avati sild 27. septembril 1985.

## Viited
Alfred Hermann Fried

**Alfred Hermann Fried** (11. november 1864 Viin – 4. mai 1921 Viin) oli juudi päritolu austria patsifist, publitsist ja esperantist.

Ta sai 1911. aastal Nobeli rahuauhinna ajakirja Die Waffen nieder! (Relvad maha!) asutamise ja muude rahupooldavate tegevuste eest. Ta jagas auhinda õigusteadlase Tobias Asseriga.
Enola Gay

**Enola Gay** oli Ameerika Ühendriikide teise maailmasõja aegne Boeing B-29 Superfortress-tüüpi pommituslennuk, millelt heideti 6. augustil 1945 esimene tuumapomm koodnimega Little Boy Jaapani linnale Hiroshimale. Ameerika Ühendriikide Armee Õhujõudude (USAAF) üksuse 509th Composite Group komandör, sõjaväelendur kolonel Paul Tibbets maalis selle lennuki kerele oma ema nime **Enola Gay**.

Praegu asub see taastatud mittelennukõlblik B-29 Ameerika Ühendriikide Riiklikus Lennundus- ja Kosmonautikamuuseumis väljapanekuna.

## Vaata ka
*Bockscar – Boeing B-29 Superfortress-tüüpi lennuk, millelt heideti tuumapomm koodnimega Fat Man Jaapani linnale Nagasakile.