open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rooma numbrid

**Rooma numbrid** moodustavad Vana-Roomast pärit liitmis-lahutamisprintsiibil põhineva arvusüsteemi. Roomlased võtsid oma arvusüsteemi üle etruskidelt. Algset süsteemi muudeti keskajal, selle tulemuseks on tänapäeval kasutusel olevad Rooma numbrid.

Rooma numbrid põhinevad ladina kirjatähtedel, millele on antud numbrilised väärtused. Rooma numbrite kirjutamiseks kasutatakse seitset  suurtähte: I, V, X, L, C, D ja M. Neile on antud järgmised väärtused:

Neid märke liitmis-lahutamisprintsiibil järjestades saadakse naturaalarvude vahepealsed väärtused, kusjuures lähtutakse järgmistest reeglitest:
*märgi kordamine tähendab liitmist (näiteks III = 1 + 1 + 1 = 3, XX = 10 + 10 = 20);
*väiksema numbri järgnemine suuremale tähendab liitmist,  (näiteks VI = 5 + 1 = 6, CLV = 100 + 50 + 5 = 155); üksteisele võib järgneda kuni kolm ühesugust märki (näiteks mitte IIII, vaid IV);
*väiksema numbri eelnemine suuremale tähendab, et ta tuleb suuremast lahutada (näiteks IV = 5 – 1 = 4, CM = 1000 – 100 = 900); eelneda võib ainult üks märk (näiteks 80 ei kirjutata mitte XXC, vaid LXXX);
*märk I võib seista ainult märkide V ja X ees, märk X märkide L ja C ees ning märk C märkide D ja M ees (näiteks 99 kirjutatakse XCIX, mitte IC);
*Rooma numbritel põhinevas arvusüsteemis puudub vajadus ja võimalus nulli märkimiseks.

Näiteid: 47 (40 + 7) – XLVII; 386 (300 + 80 + 6) – CCCLXXXVI; 1001 (1000 + 1) – MI); 2018 (2000 + 10 + 8) – MMXVIII; 1354 (1000+300+50+4) – MCCCLIV

## Alternatiivid

*ajalooliselt on kasutatud numbreid IIII (4) ja VIIII (9);
*kella numbrilaudadel kasutatakse 4 tähistamiseks Rooma numbrit IIII;
*mõnikord kasutatakse numbri 18 tähistamiseks Rooma numbreid XIIX ja IIXX (*duodeviginti*);
*98 ja 99 tähistamiseks kasutatakse mõnikord Rooma numbreid IIC (*duodecentum*) ja IC (*undecentum*);
*mõnikord välditakse Rooma numbri märke V ja L;
*20. sajandi algusest pärinevad numbri 900 erinevad kirjutusviisid (DCCCC ja DCD).

## Viited

## Välislingid
* Rooma numbrite kalkulaator
*Araabia numbrite teisendamine rooma numbriteks
Smoky Hill

**Smoky Hill** on jõgi Põhja-Ameerikas Suurel tasandikul. Voolab valdavalt itta. Ühinedes Republicaniga, moodustab Kansase.

Jõe pikkus on 925 km.
Austraalia Alpid

**Austraalia Alpid** on mäestik Austraalia kaguosas. See on Austraalia kõrgeim mäestik ning osa Suurest Veelahkmeahelikust. 

Mäestik paikneb halduslikult Victoria osariigi idaosas, Uus-Lõuna-Walesi osariigi kaguosas ja Austraalia pealinna alal. Alpides paiknevad Austraalia ainsad mäetipud, mis on rohkem kui 2000 m kõrged, sealhulgas mandri kõrgeim tipp Mount Kosciuszko (2228 m). See on Austraalias ka ainus piirkond, kus igal aastal sajab maha paks lumikate.

## Viited
Lajos I

**Lajos I** (hääldus ['lajoš]; ka **Lajos Suur**, ungari *I. Nagy Lajos*; 5. märts 1326 – 10. september 1382) oli Ungari kuningas alates 1342 ning Poola kuningas (**Ludwik I** nime all) alates 1370 kuni oma surmani.

Lajosi isa, Anjou dünastiast Ungari kuningas (1308–1342) Károly I oli endale saanud Ungari trooni, poeg lisas sellele ka Poola oma. Anjou dünastia valitses Napoli kuningriiki Lõuna-Itaalias ning seetõttu oli Lajosil ka Napoli trooni pärimise õigus.

## Sõjad Itaalias
Lajos pidas ulatuslikke vallutussõdu Balkani poolsaarel ja Itaalias. Enne Károly I surma korraldas kuninganna Elisabeth Poolast oma teise poja Andrase abielu Napoli kuninganna Johannaga. Andras tapeti 1345 ja kuningas Lajos kuulutas Napolile sõja ja edendas esimest kampaaniat aastatel 1347–1348. Kuid sõja katkestas väga nakkava musta surma äge puhang ja Ungari väed läksid koju tagasi. Aastatel 1345–1352 sõdis Lajos taas Napoliga.  

Lajos I jätkas sõda aastatel 1349–1350, vallutades Napoli kuningriigi. Nähes, et võimu hoidmine kahes riigis pole võimalik, sõlmis ta kuninganna Johannaga lepingu ja jättis talle sõltumatuse.

## Sõjad Balkanil

Aastatel 1342–1381 (vaheaegadega) pidas Lajos sõdu Veneetsia vabariigiga, ta vallutas Aadria mere idaranniku. 1358 sõlmiti Lajos I ja Veneetsia vabariigi vahel Zadari rahuleping, millega lõppes Veneetsia võim Dalmaatsia ranniku üle. Ragusa saavutas suhtelise sõltumatuse, jäädes Ungari vasallriigiks. Loodi Dubrovniki ehk Ragusa vabariik (1358–1808), kuigi Ungari müüs osa sellest (Zadari ja seda ümbritsevad alad) hiljem Veneetsiale tagasi.

1362. aastal vallutas Lajos Põhja-Bulgaaria. Teiste vallutussõdadega Balkanil sai Lajos Bosnia banaadi, Serbia, Valahhia vürstiriigi, Moldova ja Bulgaaria oma vasallideks.

## Poola kuningana

1370. aastal päris Lajos oma onult Poola kuningalt Kazimierz III-lt Poola trooni. Alguses ei tunnustatud Lajost Poola kuningana ja aadelkond protestis. Isegi leskkuninganna Elisabeth oli ohus ja tema kaaskond hukati tema Poola-visiidi ajal, kuna teda ei peetud rahva poolt poolakaks. Kuid aadliga kokku leppides sai Lajos ka Poola kuningaks Ludwik I Wielki (Ludwik Węgierski) nime all. 

Aastatel 1372 ja 1377 sõdis Lajos Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigiga.

## Järglased
Lajosi dünastia ei jäänud püsima, sest tal polnud meessoost järeltulijaid. Poola ja Ungari troonid pärisid ta tütred Jadwiga ja Maria. Et tagada oma tütre Jadwiga valimine Poola valitsejaks, andis ta maksusoodustusi Poola šlahtale (1374. aasta Kosice eesõigused). 

Tütar Jadwiga, Poola kuninganna (1384–1399), abiellus Leedu suurvürsti Jogailaga, kes võttis vastu katoliikluse ja kuulutati Poola kuningaks (1386–1434) Władysław II Jagiełłona.

Tütar Maria, Ungari kuninganna (1382–1395), oli abielus Saksa-Rooma keiser Sigismundiga, kuid nende abielu jäi lastetuks.
Hermann Balke

**Hermann Balke** (ka **Hermann Balk** või **von Balk**; surnud 5. märtsil 1239) oli Liivi ordu esimene meister (aastatel 1237–1238). 

Aastatel 1219–1230 oli Balke Saksa ordu esimene Saksa orduharu meister, Saksa-Rooma keisririigis asuvate ordumaade Saksamaa maameister (Saksa meister).

Aastal 1230 määrati ta Saksa ordu Preisi maameistriks Preisimaal. 

Aastal 1235 vahendas ta Saksa ordu ja Dobrini ordu ühinemist. 

1237. aasta juunis nimetati ta Marburgi generaalkapiitlil esimeseks Saksa ordu maameistriks Liivimaal. Ta saabus 54–60 orduvennaga samal aastal Liivimaale, kuid lahkus juba septembris Preisimaale. 1238. aasta algul naasis Balke Liivimaale ning 21. aprillil õnnestus tal 200 marga eest vabastada Sigulda ja Võnnu ordulinnused ühe neljandiku kümnise maksmisest Riia piiskopile. 

7. juunil 1238 sõlmis ta Sjællandi saarel Stensbys Taani kuninga Valdemar II-ga lepingu, millega viimasele loovutati Põhja-Eesti, mille Mõõgavendade ordu oli 1227. aastal enda kätte haaranud. 

Hermann Balke lahkus ametist 1238. aasta teisel poolel orduvendade vastuseisu tõttu, mis sai alguse Põhja-Eesti äraandmisega Taanile.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 46 (lk 97–98).
Dietrich von Grüningen

**Dietrich von Grüningen** (1210 – 3. september 1259) oli Liivi ordumeister 1239–1240 ja 1242–1246. Pärines Tüüringist ministeriaalide suguvõsast. 

1237. aastal nimetas Saksa ordu kõrgmeister Hermann von Salza ta Liivi ordu meistriks, aga kuna ta oli noor ja vähekogenud, muudeti see otsus ja meistriks sai Hermann Balke. 

1237. aastal purjetas koos Balkega Liivimaale. 

1238. aastal määrati Liivi ordu asemeistriks ja 1239 ordumeistriks. Kevadel 1240 siirdus Saksamaale ja andis ameti üle asemeister Andreas von Felbenile. 

1242. aastal naasis Liivimaale. 1244. aastal alistas Kuramaa. Andis 1246. aastal Liivi ordu maameistri ameti üle Heinrich von Heimburgile.

1249. aastast oli ta Preisimaal ordumeister. 1254. aastast oli ta Saksa ordu kõrgmeistri asemiku kohustustes.

1254. aasta lõpul tegutses ta vahekohtunikuna Liivi ordu ja Riia peapiiskopi vahelises tülis.

## Vaata ka
* Liivi ordu maameistrite loend

## Kirjandus
* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 329 (lk 277–279).
Sartre-Gymnasium

**Sartre-Gymnasium** Berliinis on suur gümnaasium Hellersdorfi linnaosas Marzahn-Hellersdorfis. Seal õpib 7.–13. klassis kokku umbes 1400 õpilast ja töötab 80 õpetajat.

Kool avati 1. augustil 1991 3. Hellersdorfi keskkoolina. 1995. aastal nimetati kool kuulsa prantsuse filosoofi Jean-Paul Sartre'i järgi.

Järjest kasvava õpilaste arvu tõttu lisati koolile järgnevatel aastatel kolm paneelmaja konstruktsiooniga lisaehitist. 1999. aastal hakati ehitama uut koolimaja, kuhu kõik õpilased ja õpetajad mahtuma pidid.

16. juulil 2001 kolis kool sinna uude, modernsesse ehitisse, mis asub aadressil Kyritzer Straße 103. Alguses 477st õpilasest koolis on nüüd ka mitte ainult "Mies-van-der-Rohe-gümnaasiumi" liitumise tõttu Sartre-gümnaasiumiga saanud 1400 õpilast.

## Välislingid
*Kooli koduleht
Eberhard von Monheim

**Eberhard von Monheim** (umbes 1275 – pärast 1346) oli Liivimaa ordumeister 1328–1340.

Enne ordumeistriks pühitsemist oli ta 1313–1314 Ventspilsi (Vindavi, Windau) komtuur ja 1314–1328 Kuldīga (Goldingeni) komtuurkonna komtuur. 25. mail 1328 valiti ta ordumeistriks.

Varsti pärast Monheimi saamist ordumeistriks hakkas Riia linn mässama ordumeistri vastu ning 23. juunil 1328 põletasid riialased Daugavgrīva (Dünamünde) aleviku. Riialased pöördusid abi saamiseks leedulaste poole, kes 1329. aasta septembris korraldasid sõjakäigu, mis ulatus Paistuni. Pärast leedukate tagasipöördumist asus Monheim septembris piirama Riia linna. Pärast pikka piiramist alistus Riia linn 17. märtsil 1330 ordumeistrile. Alistumise märgiks pidi linn ühest kohast müüri maha kiskuma. Seejärel lasi ordumeister Riia kõrvale ehitada Riia ordulinnuse.

1331. aastal rüüstas Eberhard von Monheim Aukštaitiat ning suurt osa Žemaitiast. Ta kordas rüüsteretke 1335. aastal. Samal aastal rüüstas ta Polotski vürstiriiki.

Aastal 1339 kindlustas ta Tērvete ordulinnust ning rüüstas uuesti Žemaitiat.

1340. aastal ebaõnnestus pakase tõttu tema järjekordne Leedu-sõjakäik ning 24. juunil 1340 loobus ta ordumeistri ametist. Seejärel lahkus ta Liivimaalt ja läks Kölni Püha Katariina komtuuriks.

## Vaata ka
*Liivi ordu maameistrite loend

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993, nr 594 (lk 451–452).
*

## Välislingid
*
Ungari kuningas

**[[Ungari]] [[kuningas]]** oli kuningriigi valitseja tiitel aastatel 1001–1918 (ametlikult kuni 1948. aastani).

Esialgu, alates 9. sajandist, valitsesid ungarlasi Ungari vürstid. Kuningatiitli esimene kandja oli István Püha, kes sai selle Püha Rooma keisrilt Otto III-lt (nagu ka esimene Poola kuningas Bolesław Vapper). Kuningast kujunes Kagu-Euroopa võimsaim valitseja: peagi sai temast ka Horvaatia ning Balkani poolsaare põhjaosa isand. Paavst andis talle (kui selle ala võimsaimale katoliiklikule valitsejale) apostelliku kuninga tiitli.

Kuni 14. sajandi alguseni valitses Ungaris kohalik Árpádi dünastia. Selle väljasuremise järel algasid dünastilised võitlused, mis kestsid üle kahe sajandi. Et Ungari troon (nagu ka Poola ja Böömimaa omad) oli valitav, oli ühel dünastial end seal suhteliselt raske kehtestada. Esialgu läks troon Anjou dünastiale, seejärel Luxemburgidele, ent nemadki ei suutnud trooni kuigi kaua hoida. 15. sajandil said võimule Jagelloonid ja pärast nende sealse haru (mis valitses ka Böömimaad) väljasuremist läks troon Habsburgidele, kes olid Ungari valitsejad kuni 1918. aastani (alates 1780. aastast Habsburgide-Lotringide dünastiana).

1918. aastal loobus viimane valitseja Károly IV (Austria keisrina Karl I) riigivalitsemises osalemast, ent ametlikult jäi Ungari monarhistlikuks riigiks. Kaks restauratsioonikatset 1920. aastail nurjusid rahvusvahelise surve tõttu. Kuningata kuningriiki valitses aastatel 1919–1944 riigihoidja Miklós Horthy. Vabariik sai Ungarist alles 1948. aastal, mil seal toimus vabariiklik ja kommunistlik riigipööre.

## Vaata ka
*Ungari valitsejate loend
*Buda palee
Ungari valitsejate loend

**Ungari valitsejate loend** loetleb Ungari monarhe (Ungari vürste ja kuningaid) 9. sajandist 1918. aastani.

## Vaata ka
*Ungari riigipeade loend
Portsmouth

**Portsmouth** on sadamalinn Inglismaal Hampshire'i krahvkonnas. Asub La Manche'i ääres Portsea saarel.

Linn on tähtis laevastikutugipunkt. 

Seal asuvad laevaehitusmuuseum ja Normandia dessandi muuseum.

Linna jalgpalliklubi Portsmouth FC mängib FA Premier League'is.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Ehitis

**Ehitiseks** nimetatakse tavaliselt teadliku ekspluateerimise eesmärgiga ehitustegevuse tulemust. 

Ehitiste hulka kuuluvad hooned ning insener-tehnilised rajatised nagu näiteks sillad, tunnelid ja tammid. Ehitisi, mis ei ole hooned, nimetatakse rajatisteks.

Eestis kehtiv ehitusseadustik (§3 lg 1 ja 2) määratleb ehitise nii: "*Ehitis on [[inimtegevus]]e [[tulemus]]el loodud ja [[aluspinnas]]ega ühendatud või sellele toetuv [[asi]], mille kasutamise otstarve, eesmärk, kasutamise viis või kestvus võimaldab seda eristada teistest asjadest. Ehitis on [[hoone]] või [[rajatis]]. Hoone on [[väliskeskkond|väliskeskkonnast]] [[katus]]e ja teiste [[välispiire]]tega eraldatud [[siseruum]]iga ehitis. Rajatis on ehitis, mis ei ole hoone.*" 

## Vaata ka
*Ehitiste loendid riigiti
*arhitektuur
*ehitus
*ehitise laiendamine
*ehitustarind

## Viited

## Välislingid
* Ehitusseadustik
* Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seadus
Pidu

**Pidu** on sotsiaalne kogunemine, mis oli algselt mõeldud tähistamiseks ja meelelahutuseks. Kuigi peol on mõned ühised jooned usuliste ja hooajaliste festivalidega, väljendab termin "pidu" tavaliselt väiksemat sorti kogunemist isiklikel, rohkem kui kultuurilistel, põhjustel, isegi kui põhjus on lihtsalt lustimissoov.

Peod annavad võimalusi mitut liiki sotsiaalseks suhtluseks, sõltudes osavõtjatest ja nende arusaamadest vastuvõetavast käitumisest vastavale sündmusele. Tulemusena kalduvad need tugevdama kultuurilisi ja/või kontra-kultuurilisi nõudeid, kuigi mõnikord juhtub see, andes pool-vastuvõetavat sotsiaalset konteksti, et rikkuda mõnda neist nõuetest.

## Viited
Kuupäevaraja

**Kuupäevaraja** on kokkuleppelise asukohaga kujuteldav joon, mille ületamisel muutub kuupäev.

Kuupäevaraja paikneb keset Vaikset ookeani enam-vähem piki 180° meridiaani. Väikesed muudatused kuupäevaraja asukohas on tehtud selleks, et kuupäevaraja ei jagaks riike erineva kuupäevaga piirkondadeks. Kuupäevaraja asukohaks on valitud 180° meridiaan, sest esiteks paikneb ta nullmeridiaani suhtes täpselt teisel pool maakera ning teiseks on Vaikse ookeani keskosa hõredalt asustatud, mistõttu põhjustab kuupäevaraja sealasumine kõige vähem segadust.

Ületades kuupäevaraja idast läände, tuleb liita 24 tundi. Vastupidisel juhul, ületades kuupäevaraja läänest itta, tuleb lahutada 24 tundi.

Vajadust kuupäevaraja järgi illustreerib järgmine näide: oletame, et sõidate lennukiga ümber maakera idast läände. Kui teie reis kestaks 24 tundi, siis reisiksite te n-ö koos Päikesega. Reisi lõppedes tundub, et päev ei ole veel läbi, sest Päike pole veel loojunud, kuid inimestele, kes reisist osa ei võtnud, see nii ei tundu. Seega olete justkui ühe päeva kaotanud. Kui aga liigute läänest itta ehk Päikesele vastu, siis ilmneb vastupidine. Elate kaks päeva sellel ajal kui teised ühe. See efekt ilmneb ka siis, kui ümber maakera tunduvalt aeglasemalt liikuda.

Vastav probleem tekkis esimest korda pärast Magalhãesi ümbermaailmareisi 16. sajandi algul. Reisilt saabunud olid veendunud, et nad olid logiraamatut korralikult pidanud, kuid sellele vaatamata olid nad ühe päeva kusagil kaotanud.
Isostaasia

**Isostaasia** on litosfääri ja astenosfääri vaheline gravitatsiooniline tasakaal.

Litosfääri all paiknev astenosfäär on mõne protsendi ulatuses ülessulanud ning seetõttu võimeline aeglaselt voolama. Tema kohal olev litosfäär on aga valdavalt tahke ning väiksema tiheduse tõttu ujub astenosfääril. Sõltuvalt litosfääri paksusest või tihedusest on ta astenosfääri poolt erinevale kõrgusele surutud. Näiteks mäestikud on paksenenud litosfäär, mis ulatub sügavamale astenosfääri kui külgnevad tasase pinnamoega madalikud. Olukord on analoogiline näiteks jäämägedega – mida kõrgem jäämägi, seda sügavamale vee alla peab ta ulatuma.

Isostaasia nähtus tekitab **isostaatilisi liikumisi**, mis on litosfääri vertikaalsed liikumised, mis tulenevad **isostaatilise tasakaaluseisundi** poole püüdlemisest. Tasakaaluseisundit võivad rikkuda mitmesugused tegurid. Näiteks settimise või mandrijäätumise tõttu hakkab litosfäär lisandunud massi tõttu sügavamale vajuma. Erosioon aga vastupidi vähendab litosfäärisamba massi ning tema all olev astenosfäär taastab aeglaselt oma kuju vähenenud massiga litosfääri kõrgemale surudes. Seetõttu võivad maapinnal paljanduda näiteks moondekivimid, mis tekkisid 20 kilomeetri sügavusel maakoores.

Isostaasia mõistmiseks on võetud kasutusele **isostaatilise kompensatsioonisügavuse** mõiste. See on tasapind vahevöös, mille kohal oleva kivimsamba mass on igal pool ühesugune. Kui selle kohal oleva litosfääri massi vähendada, näiteks läbi mäestiku erosioonilise madaldumise, siis peab vahevöö vähenenud massiga mäestiku all kõrgemale tõusma, et kompensatsioonitaseme kohal olevate kivimite mass jääks konstantseks. Mäestik ei jää selle tõttu siiski samale absoluutsele kõrgusele, sest litosfäär on vahevööst väiksema tihedusega, mistõttu asendab ühte ruumalaühikut litosfääri ruumalaliselt väiksem kogus astenosfääri. See võimaldabki mäestike kulutamist tasandikeks.

**Isostaatiline korrektsioon** on isostaatilise tasakaaluseisundi taastamine ning see võib võtta palju aega. Näiteks liustik taandus Eesti alalt üle 10 000 aasta tagasi, kuid maapind tõuseb isostaatilise korrektsiooni tõttu siiani.

Kahe erinevate omadustega (tihedus, paksus) maakooretüübi (ookeaniline, mandriline) tõttu on ka Maa reljeef valdavalt kahel hüpsomeetrilisel tasemel – ookeaniline maakoor umbes 5 kilomeetrit allpool merepinda ning mandriline keskmiselt ligi kilomeeter pealpool.

## Vaata ka
*Glatsioisostaasia
Emil Jönsson

**Karl Emil Jönsson Haag** (sündinud 15. augustil 1985 Årsundas) on endine rootsi murdmaasuusataja.

Ta teatas sportlaskarjääri lõpetamisest 2018. aasta märtsis.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2010  Vancouveris
** 7. koht klassikasprindis

*2014  Sotšis
**  pronksmedal vabasprindis
**  pronksmedal sprinidteates

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2007  Sapporos
** 6. koht klassikasprindis
* 2011  Oslos
**  pronksmedal sprindi vabasõidus
* 2013  Val di Fiemmes
**  hõbemedal sprinditeates

### Juunioride maailmameistrivõistlustel
* 2005  Rovaniemis
**  pronksmedal sprindi klassikasõidus 

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Emil Jönsson osales MK-võistlustel kokku 150 etapil ja jõudis poodiumile 26 korda, millest 16 korda kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikas
***Sprindikarikas**
** **1. koht: 2010, 2011, 2013**
** 2. koht: 2008
** 3. koht: 2007

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Emil Jönssoni koduleht
*
Adoum Younousmi

**Adoum Younousmi** (sündinud 1962) on Tšaadi poliitik, kes oli 23.–26. veebruarini 2007 Tšaadi peaministri kohusetäitja.

Younousmi oli töö- ja transpordiminister, augustis 2005 sai ta infrastruktuuride ministriks. Kui peaminister Pascal Yoadimnadji lendas 21. veebruaril 2007 pärast südameatakki Prantsusmaale ravile, hakkas Adoum Younousmi teda asendama.

Pärast Pascal Yoadimnadji surma 23. veebruaril 2007 sai Younousmi peaministri kohusetäitjaks. 26. veebruaril 2007 andis ta võimu üle uueks peaministriks nimetatud Delwa Kassiré Koumakoyele.
Nicolae Văcăroiu

**Nicolae Văcăroiu**  (sündinud 5. detsembril 1943 Cetatea Albăs (praegu Bilgorod-Dnistrovski) Ukrainas) on Rumeenia poliitik, 4. novembrist 1992 kuni 12. detsembrini 1996 peaminister ja 20. aprillist 23. maini 2007 presidendi kohusetäitja.

Nicolae Văcăroiu on Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Aastast 2000 on ta Rumeenia Senati (parlamendi ülemkoja) esimees. Sellele ametikohale valiti ta teiseks ametiajaks tagasi 20. detsembril 2004.

19. aprillil 2007 peatas parlament president Traian Băsescu volitused ja nimetas Văcăroiu presidendi kohusetäitjaks. Tema volitused jõustusid järgmisel päeval, kui konstitutsioonikohus oli tunnistanud parlamendi tegevuse presidendi volituste peatamisel seaduslikuks. 

Văcăroiu andis ameti uuesti Băsescule üle pärast 19. mail toimunud rahvahääletust, mis taastas endise presidendi volitused.
Topograafiline kaart

**Topograafiline kaart** ehk **topokaart** on maapinna füüsilisi omadusi peegeldav suuremõõtkavaline kaart.

Topokaardi iseloomulikuks omaduseks on reljeefi kujutamine tasapinnal. Tavaliselt tehakse seda samakõrgusjoonte abil. Siiski ei tee reljeefi kujutamine kaardist veel kindlasti topokaarti. Topokaart on suuremõõtkavaline, nii et sellel saaks kujutada ka asulaid, vetevõrku, teid, taimkatet jms.

Topograafiliseks kaardiks on näiteks Eesti põhikaart, mille mõõtkava on paberkaardil 1:20 000.

## Vaata ka
*Üheverstane topograafiline kaart

## Viited
Kurd

**Kurd** on lainjas geoloogiline struktuur, mille suurus võib ulatuda mikroskoopilisest regionaalseni.

Enamasti on kurrud tekkinud algselt tasapinnalise kihi deformeerumisel survepingete väljas. Tavaliselt tekivad kurrud orogeneesi ehk mäetekkeprotsessi käigus. Kurrud on plastsed deformatsioonid ning saavad seetõttu tekkida sügaval maakoores, kus kivimid on kõrge temperatuuri ja rõhu tõttu plastilisemad. Maakoore hapramas ülaosas tekivad kurdude asemel peamiselt murrangud.

Kurrud võivad tekkida ka mittetektooniliselt. Näiteks kompaktsioon ehk setete tihenemine võib viia kurru tekkeni, sest erinevad setted tihenevad erineval määral, mistõttu võib nende kohal olev algselt enam-vähem tasapinnaline kiht saada kurrutatud välimuse.

**Kurru elemendid**

Kurru külgi nimetatakse tiibadeks (ingl *limbs*) ja neid ühendab šarniir (ingl *hinge*)
Kurru suurim kõverus asub šarniiri kohal. Kurru hari (ingl *crest*) on kõige kõrgem koht ja nõgu (ingl *trough*) kõige madalam koht.
Pöördepunkti (ingl *inflection point*) kohal kurru tiival muudab kaardumine suunda. Sümmeetrilistel kurdudel on pöördepunkt tiiva keskpunkt.
Ülepaindepunktid piki kurrutatud pinda moodustavad šarniirijoone.
Šarniirijoone suund ja lasundikalle (ingl *plunge*) annavad informatsiooni kurru orientatsioonist.
Telgpind (ingl *axial plane*) ühendab kurru kihipindade šarniirijooned.
Telgpinda kasutatakse kurru orientatsiooni kirjeldamiseks (rõhtsiht ja kalle, ingl *strike* ja *dip*).
Kurru telg (ing *fold axis*) on kujutletav sirge joon, mis järgib kurru kuju.

## Vaata ka
*Antiklinaal
*Sünklinaal
Alusteadused

**Alusteadused** ehk **fundamentaalteadused** ehk **baasteadused** (inglise keeles *basic research*, *fundamental research*, *pure research*) on teadusliku uurimistöö suunad, mille peamiseks eesmärgiks on saada uusi teadmisi nähtuste ja vaadeldavate faktide põhialuste kohta ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita (erinevalt rakendusteadustest). Kuna ühe teadusharu raames tehtav uurimistöö võib olla orienteeritud nii alusteadmiste avardamisele kui teadmiste rakendamisele, kasutatakse tänapäeval pigem mõisteid alusuuringud ja rakendusuuringud. 

Alusteaduste mõistet kasutatakse ka nende teadusharude tähistamiseks, mis on aluseks teistele teadusharudele. Näiteks matemaatika on arvutiteaduse alusteadus.

## Vaata ka
*Teadus- ja arendustegevus
*Teadus
*Teadusfilosoofia
*Alusuuringud
*Auguste Comte

## Välislingid

*Eesti keele seletav sõnaraamat
*OECD Frascati käsiraamat 2015, 2. peatükk (eesti keeles)
*OECD Frascati Manual 2015
Theodor Stolojan

**Theodor Dumitru Stolojan** (sündinud 24. oktoobril 1943) on Rumeenia majandusteadlane ja poliitik. 

Theodor Stolojan oli peaminister 1. oktoobrist 1991 kuni 4. novembrini 1992.

2007. aastal valiti ta Euroopa Parlamenti.

10. detsembril 2008 tegi Rumeenia president Traian Băsescu Theodor Stolojanile ettepaneku moodustada valitsus.
Petre Roman

**Petre Roman**  (sündinud 22. juulil 1946 Bukarestis) on Rumeenia insener ja poliitik. 

Ta oli Rumeenia peaminister 26. detsembrist 1989 kuni 1. oktoobrini 1991.

Petre Roman oli 27. novembrist 1996 kuni 1. veebruarini 2000 Rumeenia Senati president ja 22. detsembrist 1999 kuni 28. detsembrini 2000 Rumeenia välisminister.

## Viited
Constantin Dăscălescu

**Constantin Dăscălescu**  (2. juuli 1923 Ploiești – 16. mai 2003 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 21. maist 1982 kuni 22. detsembrini 1989.

1991 mõisteti talle eluaegne vanglakaristus, kuid ta vabastati 5 aasta pärast tervislikel põhjustel.

## Viited
Ilie Verdeț

**Ilie Verdeț**  (10. mai 1925 Comănești –  20. märts 2001 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 29. märtsist 1979 kuni 21. maini 1982.

## Viited
Ion Gheorghe Maurer

**Ion Gheorghe Maurer** (23. september 1902 Bukarest – 8. veebruar 2000 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 21. märtsist 1961 kuni 29. märtsini 1974.

14. juulist 1957 kuni 11. jaanuarini 1958 oli ta Rumeenia SV välisminister ja 1958–1961 Rumeenia Suure Rahvuskogu (vormiliselt parlamendi) esimees.

## Viited
Muru

**Muru** on tihe ja madal heintaimedest koosnev ja sageli niidetav ühtlane taimkate. Muru on üks aedade ja parkide levinumaid haljastuselemente. Muru kasutatakse ka mitmesuguste spordiväljakute kattena.

Muru võib olla kas külvatud või poollooduslik. Viimane kujuneb looduslikult levinud rohustu regulaarsel (kord kuus või sagedamini) niitmisel.

Eestis levinumad külvatud murudel kasutatavad liigid on valge kastehein, erinevad nurmikad ja aruheinad, karjamaa-raihein (varasema nimetusega inglise raihein) ning valge ristik.

Subtroopilistel ja troopilistel aladel kasutatakse murutaimena tihti näiteks longus pühvliheina. 

## Vaata ka
*kunstmuru
*lillemuru
*rohumaa
*muruniiduk
*murutraktor
*muruõhutaja

## Välislingid

*Muru hooldamine: kasta, niida, õhusta ja väeta
* Hanneli Rudi: "Muru madalaks pügamine läheb moest" ERR, 15. mai 2021
* Muru õhutamine: kuidas seda teha
Manea Mănescu

**Manea Mănescu**  (16. august 1916 Brăila – 27. veebruar 2009 Bukarest) oli Rumeenia poliitik. Ta oli Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 29. märtsist 1974 kuni 29. märtsini 1979.

Mănescu sündis Brăilas ning omandas kõrghariduse majandusteaduses. Ta töötas õppejõu ja majandusteadlasena ning liitus Rumeenia Kommunistliku Parteiga. Tema edasine karjäär oli seotud riigi majandusjuhtimise ja planeerimisega.

Enne peaministriks nimetamist täitis Mănescu mitmeid kõrgeid riiklikke ja parteilisi ametikohti, sealhulgas Riikliku Planeerimiskomitee esimehe ja rahandusministri ülesandeid. Ta oli ka Rumeenia Kommunistliku Partei Keskkomitee ja Poliitbüroo liige, kuuludes riigi juhtkonda Nicolae Ceaușescu võimuajal.

Ministrite Nõukogu esimehena juhtis Mănescu valitsuse tööd perioodil, mil Rumeenia poliitiline ja majanduslik elu oli tugevalt tsentraliseeritud ning allutatud kommunistliku partei juhtimisele. Riigi strateegilised otsused kujundati Ceaușescu juhtimisel ning valitsuse tegevus toimus vastavalt partei poliitikale.

Pärast peaministri ametist lahkumist jätkas Mănescu tegevust partei ja riigi juhtorganites kuni 1989. aastani. Pärast kommunistliku režiimi langemist taandus ta avalikust elust. 

Manea Mănescu suri 2009. aastal Bukarestis.

## Viited
Apandiku

**Apandiku** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda.

Apandiku külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 25 inimest. Neist 23 (92,0%) olid eestlased.

## Viited
Mäetaguse (täpsustus)

**Mäetaguse** on mitme koha nimi:

***[[Mäetaguse]]** alevik Ida-Viru maakonnas  Alutaguse vallas
***[[Mäetaguse küla]]** Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
***[[Mäetaguse (Vinni)|Mäetaguse küla]]** Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas

## Vaata ka
*Mäetaguse aardeleid
*Mäetaguse jõgi Ida-Virumaal
*Mäetaguse järv ehk Mäeotsa järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas
*Mäetaguse mõis Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
*Mäetaguse vald Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
*Mäetaguse tammik
Pagari

**Pagari** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda.

Küla kuulus Jõhvi kihelkonda ja külas oli mõis.

Külast on pärit Krista Aru.

Jõhvi alamlademe laiendatud stratotüübiks on Pagari puurauk. Puurauk on ka Pagari kihistiku stratotüüp. Küla järgi on nime saanud Haljala lademe Pagari kihistik.

## Viited
Tarakuse

**Tarakuse** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.  Küla on asutatud 1907 aasta suvel, kui kümmekond Avinurmest pärit meest ostsid ära Tarakuse poolmõisa ja jagasid selle taludeks. Uue eluaseme otsimise tingis Avinurme mõisa taludeks jagamine.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda.

## Viited
Võrnu

**Võrnu** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda.

Külas asub Ojamaa kaevanduse tootmiskeskus.

1999. aastal loodi külas Võrnu Külaselts Waerkun .

## Viited

## Välislingid
*Kaevandused
*Ajalugu
Mustmätta

**Mustmätta** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Külast on leitud Mustmätta peitleid.

Mustmätta oli vabatküla, mis sai arvatavasti nime Püssi mõisa samanimelise heinamaa järgi. 1977 liideti Mustmätta külaga Kalmeistri küla.

## Viited
Tanel Tein

**Tanel Tein** (sündinud 10. jaanuaril 1978 Tartus) on Eesti poliitik, XV Riigikogu liige ja endine elukutseline korvpallur, kes on 2019. aastast Rocki korvpalliklubi juhatuse liige.

Tein on Eesti üks tuntumaid korvpallureid, kes on mänginud mitu hooaega Euroliigas ja Eesti parimates klubides. Ta on olnud aastatel 1997–2009 Eesti korvpallikoondise liige ja tulnud viiekordseks Eesti korvpallimeistriks. 2008. aastal valiti Tein Eesti aasta parimaks korvpalluriks.

## Haridustee
Ta lõpetas 1996. aastal Tartu Karlova Gümnaasiumi ja 2003. aastal Tartu Ülikooli, kus õppis kehakultuuriteaduskonnas. 

## Korvpallikarjäär
### Klubiga
Tanel Tein alustas korvpallitreeninguid treener Tõnu Lusti käe all. Juba 16-aastaselt jõudis ta Tartu esindusmeeskonna koosseisu ning hakkas mängima Eesti meistriliigas, kus tõusis kiiresti meeskonna liidriks.

2000. aastal Tartu Ülikool/Delta meeskonna liidrina mängis ta olulist rolli Eesti meistritiitli Tartusse tagasitoomisel üle 22 aasta. Eesti meistriks on ta tulnud Tartu klubiga ka aastatel 2001, 2007, 2008 ja 2010. 

Lisaks Tartu esindusmeeskonnale on Tanel Tein mänginud mitmes välisklubis Ameerika Ühendriikides, Poolas ja Saksamaal, sealhulgas on ta Poola ja Saksamaa klubidega osalenud Euroliigas. 

### Koondisega
Tanel Tein on aastatel 1997–2009 mänginud ka Eesti korvpallikoondises, kellega saavutas 2001. aasta Euroopa meistrivõistlustel 14. koha.

Ühe edukaima mängu Eesti koondises tegi Tein 2003. aasta jaanuaris Läti koondise vastu, kus viskas 29 punkti, sealhulgas viis tema vise seitse sekundit enne kohtumise lõppu koondise võidule. Pärast seda mängu on Eesti üks parimaid korvpallureid Martin Müürsepp nimetanud Teini Eesti kõige mitmekülgsemaks korvpalluriks.

Tein lõpetas korvpallurikarjääri 2010. aasta mais.

## Saavutused
### Klubiga
* 5-kordne Eesti meister (2000, 2001, 2007, 2008, 2010)
* 3-kordne Eesti karika võitja (2000–2002)
* Poola karika võitja (2004)
* Balti liiga 3. koht
### Individuaalselt
* Eesti aasta parim korvpallur (2008)
* 3-kordne Korvpalli Meistriliiga kõige väärtuslikum mängija (2001, 2002, 2006)
* Korvpalli Meistriliiga väljalangemismängude kõige väärtuslikum mängija (2000)
* Korvpalli Meistriliiga finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2007)

## Hilisem tegevus

Pärast karjääri lõpetamist on Tein olnud korvpalliga seotud korvpallikommentaatorina.

Tein tegutseb 2010. aastast reklaamiagentuuri Imid OÜ juhina.

Tein on 2019. aastast Rocki korvpalliklubi juhatuse liige ning Tartusse kavandatava spordi- ja konverentsikeskuse Arena Tartu projekti üks eestvedajatest. 

## Poliitika
Ta kuulus aastatel 2003–2019 Reformierakonda.

Tein on olnud aastatel 2002–2003 ja aastast 2017 Tartu Linnavolikogu liige.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Eesti 200 nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 1368 häält ning ei osutunud valituks, kuid pääses Riigikokku Kristina Kallase asendusliikmena.

## Isiklikku
Tein abiellus 23. juunil 2006. Abikaasa Triin Tein töötab notarina. Ta on kahe lapse isa.

Teini isa on spordiarst ja endine korvpallur Toomas Tein ning ema Reet Tein.

## Viited

## Välislingid
* Profiil Eesti Korvpalliliidu kodulehel
*
1961. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**VII [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti mitmes Läti linnas 1961. aastal. Andris Andreiko tuli esimest korda NSV Liidu meistriks.
Direktsiooninurk

**Direktsiooninurk** on horisontaalnurk telgmeridiaani (kaardi X-telje) suuna põhjapoolsest otsast päripäeva kuni soovitud suunani.
Vadi

**Vadi** on kuivanud jõesäng Põhja-Aafrikas, Ees-Aasias või Hispaanias.

Sarnase tekkega jõesänge esineb ka teistes piirkondades, kuid kõige levinumad on nad Põhja-Aafrikas.

Vadides voolab vesi ainult pärast vihma. Vadid tekivad peamiselt ariidse kliimaga aladel, kus võivad teatud aastaajal esineda väga tugevad vihmasajud. Vadid võivad olla ka reliktsed pinnavormid, Pleistotseenis niiske kliima ajal voolanud jõgede jäänukorud, mis on praeguseks pidevalt kuivad. Selliseid vadisid esineb näiteks Saharas.

Pikimad vadid esinevadki Sahara kõrbes. Nende pikkus ulatub kuni 1400 kilomeetrini.

Keskmiselt voolab vesi vadides vaid seitsmel päeval aastas.

Mõned Hispaania kohanimed tulevad Andaluusia araabia keelest, kus sõna "wādī" kasutati alalise jõe tähistamiseks, näiteks Guadalcanal. Guadalajara tuleb sõnadest "wādī al-hidjārah" ('kivijõgi') ja Guadalquivir sõnadest "al-wādī al-kabīr" ('suur jõgi').

Vadides ootamatult esinevate tulvade tõttu võib nende ületamine olla ohtlik.

Vadides on sageli põhjavesi lähemal kui mujal. Sellepärast on mõned vadid tihedalt asustatud.

Vadi setteid iseloomustab voolukiiruse järsk vähenemine. Sageli ei jõuagi vadis voolav vesi teise veekogusse, vaid kaob sellessamas vadis maapinda ja kõik vees voolavad osakesed settivad varem või hiljem. Vadi setted koosnevad vähesorditud kruusast ja liivast. Sageli kujundab neid setteid tuul (tuulesete).

Piiblis on vadisid kirjeldatud Hiiobi raamatus 6:15 ja 6:17: "Mu vennad on petlikud nagu jõgi, otsekui kuivaks valguvad jõesängid, ... veevaeseks jäädes need vaikivad, kuumuses kaovad oma asemelt." 

## Vaata ka

*Kriik

## Viited
Kelly Clarkson

**Kelly Brianne Clarkson** (sündinud 24. aprillil 1982) on Grammy auhinna võitnud USA laulja-helilooja, keda on edu saatnud nii pop- kui ka rokkžanrites.

Kelly Clarksoni laiemale tuntusele pani aluse telesarja "American Idol" esimese hooaja võitmine 2002. aastal. Tema debüütalbumiks sai plaadifirma RCA Records kaudu välja antud popmuusikaalbum "Thankful" (2003). Oma teise, mitmekordse plaatinastaatusega albumiga "Breakaway" (2004) liikus Clarkson rokilikuma stiili suunas ning võitis kaks Grammy auhinda.

## Muu
Saates "Eesti otsib superstaari" esitas Luisa Värk Clarksoni loo "A Moment Like This".

## Diskograafia
### Albumid

*Thankful (2003)
*Breakaway (2004)
*My December (2007)
*All I Ever Wanted (2009)
* Stronger (2011)
* Greatest Hits - Chapter One (2012)
* Wrapped In Red (2013)
* Piece By Piece (2015)

### Singlid

*"A Moment like This" (2002)	
*"Miss Independent" (2003)
*"Low" (2003)	
*"The Trouble with Love Is" (2004)	
*"Breakaway" (2004)		
*"Since U Been Gone" (2004)	
*"Behind These Hazel Eyes" (2005)
*"Because of You" (2005)	
*"Walk Away" (2006)	
*"Never Again" (2007) 
*"Sober" (2007)
*"Don't Waste Your Time" (2007)
*"My Life Would Suck Without You" (2009)
*"I Do Not Hook Up" (2009)
*"Already Gone" (2009)
*"All I Ever Wanted" (2009)
*"Don't You Wanna Stay (Jason Aldean feat. Kelly Clarkson)" (2010)
*"Mr. Know It All" (2011)
*"Stronger (What Doesn't Kill You)" (2012)
*"Dark Side" (2012)
*"Catch My Breath" (2012)
*"Don't Rush" (2012)
*"People Like Us" (2013)
*"Tie It Up" (2013)
*"Underneath the Tree" (2013)
*"Heartbeat Song" (2015)
*"Invincible" (2015)
*"Piece by Piece" (2015)
Muuga

**Muuga** on kahe Eesti küla nimi:

***[[Muuga (Viimsi)|Muuga]]**, küla Harjumaal Viimsi vallas,
***[[Muuga (Laekvere)|Muuga]]**, küla Lääne-Virumaal Laekvere vallas.

## Vaata ka
*Muuga aedlinn, asum Maardus
*Muuga laht
*Muuga mõis, mõis Simuna kihelkonnas Virumaal
*Muuga raudteejaam
*Muuga sadam, kaubasadam Harjumaal
*Muuga ülemine tuletorn
*Muuga tee
Stalker (film)

"**Stalker**" (vene keeles "Сталкер") on Andrei Tarkovski (NSV Liit) film aastast 1979. Filmi süžee põhineb vendade Arkadi ja Boriss Strugatski jutustuse "Väljasõit rohelisse" ainetel. 

"Stalkerit" filmiti Eestis ka Tallinnas Rotermanni kvartalis, vanas elektrijaamas ja Kalarannas, pisut ka Jägala joa hüdroelektrijaamas. Põhiosa filmiti Moskvas ja Leningradis.

1980. aastal sai film Cannes’i rahvusvahelisel filmifestivalil žürii eripreemia.

## Osades
* Aleksandr Kaidanovski – *Stalker*
* Nikolai Grinko – *Professor*
* Anatoli Solonitsõn – *Kirjanik*
* Faime Jürno – *Kirjaniku kaasvestleja (daam autorooli taga)*
* Oleg Fjodorov
* Alissa Freindlihh – *Stalkeri naine*
* Nataša Abramova – *Stalkeri tütar*

## Filmigrupp
* Stsenaariumi autorid: Arkadi ja Boriss Strugatski
* Režissöör: Andrei Tarkovski
* Operaator: Aleksandr Knjažinski
* Kunstnik-lavastaja: Andrei Tarkovski
* Helilooja: Eduard Artemjev
* Helioperaator: Vladlen Zarun
* Мontaaž: Ljudmila Feiginova
* Luuletajad: Fjodor Tjuttšev ja Arseni Tarkovski

## Auhinnad
* 1980 – žürii eripreemia, INTERFILM preemia XXVIII rahvusvahelisel filmifestivalil Cannes'is
* 1980 – Luchino Visconti preemia Itaalias
* 1981 – Rahvusvahelise Filmikriitikute Ühingu auhind II rahvusvahelisel filmifestivalil Madridis
* 1981 – kriitikute preemia I festivalifilmide festivalil Triestes Itaalias

## Andrei Tarkovski filmist "Stalker"
"Selles filmis on mulle oluline just see eriliselt inimlik lahustamatu tervik, mis kristalliseerub igaühe hinges ja moodustab tema väärtuse..."

Olev Remsu "Filmidraamatehnikas" leidub "Stalkeri" analüüs.

## Viited
Solaris (film, 1972)

**"Solaris"** (vene keeles "Сoлярис") on Andrei Tarkovski (NSV Liit) film aastast 1972. Filmi süžee põhineb Stanisław Lemi ulmeromaanil "Solaris". Film on kaheosaline.

## Osades
* Donatas Banionis – Kris Kelvin
* Natalja Bondartšuk – Harey
* Jüri Järvet – Snaut
* Vladislav Dvorzhetsky- Henri Burton
* Nikolai Grinko – Krisi isa
* Anatoli Solonitsõn – Sartorius
* Sos Sarkisjan – Gibarian
* Olga Barnet – Krisi ema
* Tamara Ogorodnikova – Krisi tädi Anna
* Aleksandr Mizarin – komisjoni esimees
* Georgi Teih – professor Messenger
jt.

## Filmigrupp
* Stsenaristid Friedrich Gorenstein ja Andrei Tarkovski
* Režissöör Andrei Tarkovski
* Operaator Vadim Jussov
* Kunstnik-lavastaja Mihhail Romadin
* Helilooja Eduard Artemjev
* Helioperaator Semjon Litvinov

## Auhinnad
* 1972 – FIPRESCI auhind XXVIII rahvusvahelisel filmifestivalil Karlovy Varys
* 1972 – žürii eripreemia XXVI rahvusvahelisel filmifestivalil Cannesis
* 1973 – parima naispeaosatäitja auhind Natalja Bondartšukile XI rahvusvahelisel filmifestivalil Panamas

## Andrei Tarkovski filmist "Solaris"
:*"Filmi peamist mõtet näen ma selle kõlblusprobleemistikus. Looduse saladustesse tungimine peaks olema lahutamatus seoses kõlbluse arenguga. Tehes sammu tunnetuse uuele astmele, peame teise jalaga astuma uuele kõlblusastmele ... Oma linateosega tahaksin tõestada, et moraalse kindlameelsuse, moraalse puhtuse probleem läbib kogu meie olemasolu, ilmnedes isegi sellistes valdkondades, mis esmapilgul pole kuidagi seotud moraaliga, näiteks tungimine kosmosesse, objektiivse maailma uurimine jne."*
Sapporo Dome

**Sapporo Dome** (jaapani 札幌ドーム (*Sapporo Dōmu*)) on Jaapanis Sapporos asuv staadion. Seal peetakse pesapalli- ja jalgpallivõistlusi. See on pesapalliklubi Hokkaido Nippon Ham Fighters ja jalgpalliklubi Consadole Sapporo koduväljak.

Staadion valmis 2001. aasta märtsis ja selle tribüünidele mahub 42 300 pealtvaatajat. Staadioni projekteeris jaapani arhitekt Hiroshi Hara. Staadionil peeti 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste alagrupi mängud. Dome'il peeti ka 2007. aasta suusatamise MM-i avatseremoonia ning toimusid murdmaasuusatamise ja kahevõistluse sprindivõistlused.  

## Välislingid

*Sapporo Dome'i koduleht *(jaapani, inglise, korea ja hiina keeles)*
Viru Valge

**Viru Valge** on Eesti viin, mille tootmist Liviko alustas 1962. aastal. Viru Valge etiketil on läbi aegade olnud mulgi kuues pasunamees, kelle pilk on sümboolselt suunatud läände, taustal on pankrannik. Viru Valge etiketi kujundasid Bernhard Jurno ja Paul Luhtein.

Viina maitset ja aroomi mahendatakse söefiltreerimise abil. Viru Valget valmistatakse eestimaisest teraviljast destilleeritud piiritusest, viin valmib Liviko retsepti järgi aktiivsöega filtreerimisel.

Viru Valge pudelid toodetakse Järvakandi klaasitehases.

## Tunnustus
* The SIP Awards 2016 – hõbemedal & Consumer's Choice Award
* The SIP Awards 2015 – kuldmedal
* The International Wine and Spirit Competition 2014 – kuldmedal
* The International Wine and Spirit Competition 2013 – hõbemedal
* The International Wine and Spirit Competition 2010 – hõbemedal
* Eesti parim alkohoolne jook 2010 (Viru Valge)
* Tunnustatud Maitse 2009
* Eesti parim alkohoolne jook 2003 (Viru Valge Vanilla)
* Eesti parim alkohoolne jook 2000 (Viru Valge Special Anniversary)

## Tooted
Viru Valge brändi alla kuuluvad või on kuulunud järgmise tooted: Viru Valge Black, Viru Valge Jubilee, Viru Valge Special Anniversary, Viru Valge Vägev ja Viru Valge maitseviinad (*Barbaris, Blackcurrant, Cherry, Greenapple, Lemon, Vanilla, Watermelon*). Liviko on tootnud kõrge alkoholisisaldusega viina Viru Valge Vägev (80% vol).


Viru Valge 700 ml pudel.jpg|Viru Valge 700 ml pudel
Viru valge 40vol PET.jpg|Viru Valge plastpudelis
Viru Valge Black full.jpg|Viru Valge must kujundus
Viru Valge design edition.jpg|Viru Valge *design edition*


## Viited
Hastingsi lahing

**Hastingsi lahing** toimus 14. oktoobril 1066 normannide ja anglosakside vahel, normannide juhiks oli Normandia hertsog William Vallutaja, anglosakside juhiks kuningas Harold Godwinson. Lahinguga algas Normanni vallutus Inglismaal. See toimus umbes 11 km Hastingsist loodes, normannid saavutasid kindla võidu. 

Lahingule eelnes lastetu kuningas Edward Usutunnistaja surm 1066. aasta jaanuaris, mille tagajärjel asusid mitmed troonitaotlejad tema trooni pärast võitlema. Harold krooniti peagi pärast Edwardi surma kuningaks, kuid teda ähvardasid Williami, oma venna Tostigi ning Norra kuninga Harold III sissetungid. Harold lõi 25. septembril 1066 Stamford Bridge'i lahingus Tostigi ja Harold III väed. Ajal, mil Haroldi väed lahingust taastusid, maabus William enda vägedega 28. septembril 1066 Lõuna-Inglismaal Pevensey külas. Harold oli sunnitud kiiresti lõunasse marssima, käigult jõudusid kogudes.

Täpsed lahingus osalejate arvud on teadmata, tänapäevased hinnangud erinevad suurel määral. Vägede koosseis, on selgem. Inglismaa armee oli peaaegu täielikult jalavägi mõnede vibulaskjatega, kui vallutavate vägede koosseisus oli jalaväge umbes pool, ülejäänud võrdselt vibulaskjad ja ratsavägi. Harold proovis oma rünnakuga Williamit üllatada, kuid luurajad avastasid tema lähenemise ja William marssis Haroldile lahinguväljale vastu. Lahing kestis hommikul üheksast päikeseloojanguni. Vallutajate katsed kaitsva väe lahingurivistust murda ei toonud vilja, seega kasutasid nad taktikat, kus teesklesid taganemist ja ründasid seejärel neid jälitama asunud vägesid. Haroldi surm viis tema vägede taganemise ja lüüasaamiseni. William krooniti 1066. aasta jõuludel kuningaks.

## Taustalugu
Kuningas Edwardiil ei olnud pärast tema surma 5. jaanuaril 1066 kindlat troonipärijat ja mitu troonitaotlejat esitasid nõude Inglise troonile. Kuningaks krooniti Harold Godwinson, kõige rikkam ja mõjuvõimsam Inglise aristokraat. Haroldi valitsemise vaidlustasid kohe kaks tugevat naabrit. William väitis, et kuningas Edward oli tooni temale lubanud ning Harold oli sellega nõustunud. Norra kuningas Harald III nõudis samuti Inglise trooni. Tema nõue tugines kokkuleppele tema eelkäia Magnus Hea ja Inglise kuninga Hardeknudi vahel, millega olid nad otsustanud, et kui kumbki sureb ilma pärijata, saab teine Inglismaa ja Norra kuningaks. William ja Harald III asusid kohe oma vägesid koondama ja valmistusid vallutusretkeks.

Harold suutis sissetungivad Norra väed 25. septembril Stamford Bridge'i lahingus tagasi lüüa, kuid lahingu tagajärjel oli Haroldi allesjäänud armee nõrk ja kaugel lõunast.

## Lahing

### Taust ja asukoht
Lahingust on palju üksteisele vasturääkivaid kirjeldusi. Kindlalt on teada, et lahing algas laupäeva, 14. oktoobri hommikul kell 9 ja kestis videvikuni. Lahing toimus 11 km Hastingsist loodes, tänapäeva Battle linna asukohas. Lahing toimus kahe künka, Caldbeci künka põhjas ja Telhami künka lõunas, vahel. Lahinguvälja lähedal oli ka soo.

### Vägede paigutus ja taktika
Harold paigutas oma väed tiheda formatsiooniga järsu nõlva tippu, rivistuse tiibasid kaitses mets ja nende ees oli soine maastik. 

## Viited
Ōkurayama

**Ōkurayama** (大倉山) on suusahüppemägi Jaapanis Sapporos, 

Sellel mäel on toimunud suusahüpete maailma karikasarja ja Continental Cupi etapid. 

Mäerekord on 145 meetrit. Selle püstitas 25. märtsil 2005 jaapanlane Yusuke Kaneko.
 
Mägi ehitati 1972. aasta taliolümpiamängudeks. Olümpiavõitjaks tuli siis poolakas Wojciech Fortuna, kes üllatuslikult võitis napilt šveitslast Walter Steinerit.

2007. aasta suusatamise MM-i võistluste suure mäe maailmameister selgitati sellel mäel. Normaalmäe võistlused toimusid Miyanomori mäel.
Miyanomori

**Miyanomori** (jaapani 宮の森) on suusahüppemägi Jaapanis Sapporos.

Mägi ehitati 1972. aasta taliolümpiamängudeks. Olümpiavõitjaks tuli jaapanlane Yukio Kasaya.

Mäerekord on 102,5 meetrit. Selle püstitas 13. märtsil 2006  norralane Anders Bardal.

2007. aasta suusatamise MM-i võistluste normaalmäe maailmameister selgus sellel mäel. Suure mäe hüpped toimusid Ōkurayama mäel.
Suurimate järvede loend

Selles loetelus on järjestatud järved pindalaga üle 3500 km².

*Märkus: Mõne järve pindala võib palju varieeruda.*

## Järvede loetelu

## Suurimad järved maailmajao järgi
***Aafrika** – Victoria järv
***[[Antarktika]]** – Vostoki järv (jääalune järv)
***Aasia** – soolase veega: Kaspia meri, mageveega: Baikali järv
***Austraalia** – Eyre'i järv
***[[Kesk-Ameerika]]** – Nicaragua järv (Ladina-Ameerikas suuruselt teine, suurim Kesk-Ameerikas)
***Euroopa** – Laadoga järv
***Põhja-Ameerika** – Michigan-Huroni järv
***Lõuna-Ameerika** – riimveega: Maracaibo järv, mageveega: Titicaca järv

## Märkused

## Vaata ka
* Järv
* Välismaa järvede loend
Tônlé Sab

**Tônlé Sab** ehk Tonle Sap on järv Kambodžas. 

Tônlé Sab on Kagu-Aasia suurim looduslik järv ja üks maailma tähtsamaid siseveekogusid kalanduse seisukohalt. 

Üldisemas mõttes ei ole Tônlé Sab lihtsalt järv, vaid keeruline süsteem kesksest järvest, seda toitvatest jõgest, luhtadest ja üleujutatavatest metsadest. Järve pindala muutub aasta lõikes - kuival aastaajal on see 2600 km2, vihmaperioodil aga kuni 13 000 km2. 

Tônlé Sabi lähedal asus khmeeri impeeriumi pealinn Angkor, mille jaoks vajalik toit tuli suuresti järvelt ja selle ümbruse luhtadelt. 

## Hooajaline veetaseme muutumine

Tônlé Sab kui veereservuaar reguleerib piirkonna suurima jõe Mekongi veerežiimi ja üleujutusi. 

Mussoonvihmade tõttu suureneb Mekongi jõe vooluhulk Phnom Penhi kohal 40 000 kuupmeetrini sekundis. See põhjustab seitse kuud kestva üleujutuse. Mekongi jõe veetaseme tõustes hakkab aga Tônlé Sabi järve Mekongiga ühendav 120 km pikkune Tônlé Sabi jõgi tagurpidi voolama. Jõgi, mis muidu järvest vett välja viib, tõstab tagurpidi voolates järve pindala neli kuni viis korda. Veetaseme erinevus madal- ja kõrgvee vahel on umbes 10 meetrit.  

Pärast mussoonvihmade lõppemist taastub Tônlé Sabi jõe voolusuund.

Selline järve hooajaline veetaseme muutumine mõjutab kogu Mekongi jõe deltat, kus kuival aastaajal (kui Tônlé Sab toidab Mekongi alamjooksu) väheneb soolase vee sissetung Mekongi jõe deltasse.

## Ujuvkülad järvel
Järvel on püsiv asustus, kus elatakse ujuvates majades ja külades. Ujuvkülade elanike koguarvu hinnatakse 100 000 .. 200 000 inimese vahele. Enamik neist on vietnamlased, kuid on ka khmeeri külasid. Põhiline sissetulekuallikas on kalapüük. Külad moodustavad iseseisva majandus-süsteemi, kus on elatud põlvkondade kaupa ja mille elanike eluviis on täiesti kohandunud eluks järvel. Ujuvates rajatistes või platvormidel on koolid, templid, töökojad, kõrtsid, köögivilja-aiad, loomalaudad jne. Kogu majade- ja külade vaheline liiklus käib veeteed pidi, kas sõude- või mootorpaatidega. 

## Vaata ka

* Tônlé Sabi jõgi
* Mekongi jõgi