open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vene-Balti Päästeselts

**Vene-Balti Päästeselts** oli 1887. aastal esimese gildi kaupmeeste asutatud aktsiaselts, mille eesmärgiks oli pääste- ja tuukritööde korraldamine merel ning sadamate süvendamine. Vene-Balti Päästeseltsi suurimaks aktsionäriks oli parun Alexander Woldemar von Rosen.

Selts tegeles avarii läbi teinud laevade ja nendel veetud kaubalastide päästmise, aluste pukseerimise, tuukritööde, siseveekogude ning sadamate puhastamise ja süvendamisega. Päästeselts alustas tööd kahe laevaga.

Aastatel 1888–1915 tehti päästetöid ligi 360 laeva (sh Nikolai II jahtlaev Standart) juures, millest enamik olid aurulaevad. Avarii läbi teinud ja uppumisohus laevadelt päästeti 295 laevalasti.

1914. aastal oli seltsil Liepaja, Ventspilsi, Riia, Kärdla, Tallinna, Kotka, Hanko ja Vaasa sadamas 10 päästelaeva ja kütuse, varustuse, merel päästetud vara ning laevalastide hoiuplatsid ja laod. Alaliselt valves olnud neli kuni seitse laeva paiknesid Tallinna, Kihelkonna, Riia ja Ventspilsi sadamas. Tallinnas oli töökoda laevade ja päästevarustuse remontimiseks. Seltsi laevadel töötas ligi paarsada meremeest ja kaldaasutustes oli rakendatud ligi poolsada töötajat. Päästeselts sel ajal suurima aluste arvuga laevandusettevõte Eestis.

1914. aastal, kohe pärast Esimese maailmasõja algust võttis Vene riik suurema osa päästelaevadest enda valdusse. 1916. aastal rekvireeriti seltsi Uus-Sadama tänaval asunud mehaanikatöökoja ja katlakoja inventar, masinad, tööriistad ja materjalivaru.

Kui 1917. aastal otsustas enamik Vene-Balti Päästeseltsi venelastest ja baltisaksa päritolu aktsionäridest oma aktsiad müüa, organiseeris ettevõtja ja 1919. aastast kontradmiral Johan Pitka seltsi aktsiate enamuse müümise Eesti laevandus- ja äritegelastele. J. Pitkast sai üks suuremaid aktsionäre ja seltsi algusaastatel ka üks juhtidest.

1918. aastal nimetati Vene-Balti Päästeselts ümber Balti Päästeseltsiks ning tegevust jätkati kommertsalusel.

## Viited
Eric Linklater

**Eric Robert Russell Linklater** (8. märts 1899 Penarth, Wales – 7. november 1974 Aberdeen, Šotimaa) oli šoti kirjanik. Kirjutanud romaane, novelle, näidendeid, ajaloo- ja reisiraamatuid. Lasteraamatu "The Wind on the Moon" eest pälvis ta 1944. aastal Carnegie medali.

## Eluloolist
Olgugi et kirjanik sündis Walesis, veetis ta suurema osa oma lapsepõlvest Šotimaal Orkney saartel. Tema mõlemad vanemad olid meremeeste suguvõsast. Perekonnanimi Linklater on sealkandis põline nimi ning pärineb vanapõhja keelest. Linklater õppis Aberdeeni ülikoolis esialgu arstiteadust ja kõrvalerialana inglise kirjandust, kuid pärast sõda loobus arstiteaduse õppimisest ja valis inglise kirjanduse oma peaerialaks. Kirjutama hakkas, esialgu enese ja kaasüliõpilaste ajaviiteks, juba 1920. aastate alguses. Õpingud katkesid I maailmasõja ajal, mil teenis snaiprina. Aastad 1925–1927 veetis ajakirjanikuna Indias. 
1930. aastatel juhtisid Linklateri Orkney- ja Šotimaa-sümpaatiad ta poliitikaga tegelema nn Šotimaa renessansi liikumises. Ta kandideeris edutult Šotimaa Rahvuspartei nimekirjas 1933. aastal. Samal aastal asus ta koos abikaasaga elama Orkneyle. II maailmasõja ajal teenis ta Suurbritannia armee koosseisus esialgu Orkneyl, aastail 1944–1945 Itaalias. 
Eric Linklater oli aastail 1945–1948 Aberdeeni ülikooli rektor. 1954. aastal sai ta Briti impeeriumi ordu komandöri (*Commander of the Order of the British Empire*, CBE) tiitli, ja 1971. aastal valiti Edinburghi Kuningliku Seltsi (*Royal Society of Edinburgh*) liikmeks. 
Kirjaniku põrm on sängitatud Harray kalmistule Mainlandil (Orkney saartel).

## Looming
Eric Linklateri kirjanduslik karjäär sai alguse 1929. aastal. Ehkki ta suurim populaarsus jääb karjääri algusaastatesse, on Linklater elu jooksul kirjutanud 23 romaani, kolm köidet jutustusi ja novelle, kaks luuleraamatut, kümme näidendit, kolm autobiograafilist teost ning veel 23 raamatut esseesid ja mälestusi. 
Kirjaniku loomingus peegeldub tuntavalt ta armastus kodumaa Šotimaa vastu. Sageli osutab ta oma teostes inimlikele nõrkustele, kuid teravat hukkamõistu üles näitamata. Paljudes teostes kõlab autori meelsus sõja suhtes ja läbi elatud sõjamälestused.

Eesti keeles on Eric Linklateri teostest ilmunud 1979. aastal Eesti Raadio jaoks tõlgitud katkend 1931. aastal ilmunud romaanist "Juan Ameerikas" ("Juan in America", tõlkija teadmata) ning lasteraamatust "Tuul kuu pealt" ("The Wind on the Moon") Ugala Teatri jaoks valminud dramatiseering (2018, Liis Aedmaa).

## Viited

## Välislingid
* Eric Linklater Encyclopædia Britannicas
* Eric Linklater filmiandmebaasis IMDB
Balti Seemnekasvatuse Ühing

**Balti Seemnekasvatuse Ühing** (saksa keeles *Baltischer Samenbauverband*) oli 20. sajandi algul Eestis tegutsenud põllumajandusorganisatsioon, mille põhivaldkond oli kauplemine heina. Kuni I maailmasõja alguseni oli see ühing selles valdkonnas Eesti turgudel tähtsaim ettevõte. 

Ühing asutati 1899 ja selle keskuseks sai Tartu.

Aastatel 1899–1913 andis ühing välja publikatsiooni "Mitteilungen und Publikationen des Baltischen Samenbau-Verbandes".

Kui 1919. aastal asutati Eesti Seemnevilja Ühisus, siis muutus ühing väikeettevõtteks.

## Viited
Bergmanni abiraha

**Bergmanni abiraha** oli 1903 Taavet (David) Bergmanni asutatud fond (kapital) "Eesti kirjanduse edendamiseks ja eesti soost õppiva noorsoo toetamiseks". 

Fondist anti toetusi eeskätt neile, kes pärast keskkooli edasi õppisid. 1905–1932 anti toetust üle 800 õpilasele.

1935 muudeti fond õiguslikult vormilt sihtasutuseks.

## Viited
Būdvietise vald

**Būdvietise vald** (leedu keeles *Būdviečio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 71 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1061 inimest. Valla keskuseks on Aštrioji Kirsna küla. Vallavanem on Arūnas Kundrotas.

## Viited
Eesti Spordi Liit

**Eesti Spordi Liit** oli 1920–1923 tegutsenud Eesti spordi keskorganisatsioon. 1923 moodustati selle asemel Eesti Spordi Keskliit.

Liit asutati 20. jaanuaril 1920. Liidu põhikiri registreeriti 20. novembril 1920.

Liidu esimene esimees oli Ado Anderkopp. 1922–1923 oli esimees Johannes Kauba.

## Viited
Hilton Hotels & Resorts

**Hilton Hotels & Resorts** (varem ka **Hilton Hotels**) on ülemaailmne täisteenindusega hotellide ja kuurortide kaubamärk, mis on Hilton Worldwide'i juhtiv bränd. 

Algne ettevõte asutati Conrad Hiltoni poolt. 2017. aasta seisuga on Hilton Hotels & Resortsil üle 570 hotelli, 85 riigis, kuuel kontinendil. Hilton Hotels & Resortsi hotelle, kas omab, opereerib või frantsiisib sõltumatu ettevõtte, mis on Hilton Worldwide'i kinnitatud partner.
Canopy by Hilton

**Canopy by Hilton**, või **Canopy** on hotellibränd, mille lõi Hilton Worldwide 2014. aastal. 2014. aastal oktoobris teatas Canopy, et avab oma esimese hotelli 2016. aasta juulis Islandil ja 2018. aasta algul kaks hotelli Ameerika Ühendriikides. Canopy on Hilton Worldwide´i 12 bränd; 2018. aasta märtsi seisuga on Canopy´il umbes 30 hotelli väljatöötlemisel Ameerika Ühendriikides ja Euroopas.
Krosna vald

**Krosna vald** (leedu keeles *Krosnos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 42 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 918 inimest. Valla keskuseks on Krosna alev, kus 2011. aastal oli 330 elanikku. Vallavanem on Valda Žukauskienė.

## Viited
Ibis (hotell)

**Ibis** (brändinimena **ibis**) on rahvusvaheline hotellikett, mille omanik on AccorHotels. 

Ibis avas oma esimese hotelli 1974. aastal. Hotellid on tavaliselt kesklinna, lennujaamade, randade ja rongijaamade lähedal. Ibisel oli 2017. aasta seisuga 1137 hotelli 65 riigis.
Fairmont Hotels and Resorts

**Fairmont Hotels and Resorts** on luksushotellikett, mis kuulub AccorHotelsile alates 2016. aastast. 

Fairmont Hotels and Resorts loodi 2001. aastal Canadian Pacific Hotelsi (asutatud 1880. aastatel) ja Fairmont Hotelsi (asutatud 1907) ühinemisel. Fairmont opereerib 74 hotelli 24 riigis, Fairmont on tugevalt esindatud USAs ja Kanadas.
Raffles Hotels & Resorts

**Raffles Hotels & Resorts** on luksushotellide kett, mida omab AccorHotels alates 2016. aastast. 

Raffles Hotels & Resorts asutati 1887. aastal, oma esimese hotelli rajas Raffles Singapuri. Ettevõte alustas rahvusvahelist laienemist 1990. aastatel. 

2001. aastal ostis Swissotel ettevõtte ära. 2017. aasta novembri seisuga opereerib Raffles Hotels & Resorts 11 luksushotelli.
Sofitel

**Sofitel Hotels & Resorts** on luksushotellide kett, mille peakorter asub Pariisis Prantsusmaal. Hotelliketi omanik on AccorHotels alates 1980. aastast. 

Softel Hotels & Resorts asutati 1964. aastal ja praeguseks on hotellil 120 hotelli 41 riigis.
Novotel

**Novotel** on hotellikett, mida omab AccorHotels. Novotelil on kokku üle 400 hotelli ja kuurordis 60 riigis. Novotel avas oma esimese hotelli 1967. aastal Lequinis, Prantsusmaal.
Šeštokai vald

**Šeštokai vald** (leedu keeles *Šeštokų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 89 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1674 inimest. Valla keskuseks on Šeštokai alev, kus 2011. aastal oli 686 elanikku. Vallavanem on Liana Audzevičienė. Vald on tänapäevastes piirides aastast 2003, mil osa vallast ühendati Lazdijai vallaga.

## Viited
Pullman Hotels and Resorts

**Pullman Hotels and Resorts** on rahvusvaheline hotellibränd, mille omanik on AccorHotels. 

Pullmanil on üle 117 hotelli ja kuurordi 33 riigis nii Euroopas, Aafrikas, Lähis-Idas, Aasias kui ka Ladina-Ameerikas.
Ibis Budget

**Ibis Budget**, varem **Etap Hotel** ja **Hotel Formule 1**, on rahvusvaheline odavhotellikett, mille omanik on AccorHotels. 

Hotellikett konkureerib Euroopas ja Suurbritannias Holiday Inn Expressi ja Travelodge'iga. 

Hotelliketil on 2018. aasta juuni seisuga 603 hotelli 19 riigis.
Radisson Blu

**Radisson Blu** (varem *Radisson SAS*) on rahvusvaheline hotellikett, mis kuulub Radisson Hotelsile. Radisson Blul oli 2014. aasta detsembri seisuga 287 hotelli, milles oli kokku 68 270 tuba ning kavandamisel veel 102 hotelli kokku 23 489 toaga. Radisson Blu asutati 1960. aastal.
Radisson Red

**Radisson Red** (stiliseeritud **Radisson RED**) on rahvusvaheline hotellikett, mille omanik on Radisson Hotels. 

Radisson Redi bränd on suunatud noortele reisijatele. Radisson Redil on hotelle viies riigis: Ameerika Ühendriikides (Minneapolis), Belgias (Brüssel), Brasiilias (Campinas), Suurbritannias (Glasgow) ja Lõuna-Aafrika Vabariigis (Kaplinn).
Radisson Hotels

**Radisson Hotels** on rahvusvaheline hotellikett, mida omab Radisson Hotel Group. Radisson Hotels opereerib brände nagu Radisson, Radisson Blu, Radisson Red, Country Inns and Suites by Radisson ja Park Inn by Radisson. 

Radisson Hotels asutati 1909. aastal Minneapolises, USA Minnesota osariigis.

Hotellikett sai nime Uus-Prantsusmaal tegutsenud Prantsuse maadeuurija ja karusnahakaupmehe Pierre-Esprit Radissoni järgi, kes oli üks Hudsoni lahe kompanii alusepanijaist.
Four Seasons Hotels and Resorts

**Four Seasons Hotels Limited**, aktsiaturul kui **Four Seasons Hotels and Resorts**, on rahvusvaheline luksushotellikett, mille peakorter asub Torontos Kanadas. 

Four Seasons opereerib rohkem kui sadat hotelli maailmas. Alates 2007. aastast on hotelliketti peamisteks omanikeks Bill Gates (Cascade Investmenti kaudu) ja prints Al-Waleeb bin Talal.
Šeštokai

**Šeštokai** on alev Leedus Lazdijai rajoonis, Šeštokai valla halduskeskus. Alev asub Poola viiva raudtee ääres, selle territooriumile jääb Šeštokai raudteejaam, kus on nii standardrööpmeline (rööpmelaius 1435 mm) kui ka laiarööpmeline raudtee (laius 1520 mm).

Šeštokais on keskkool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne 1924. aastal valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

1871. aastal sündis Šeštokais USA vaimulik Antanas Milukas. Šeštokai kujunes aleviks XIX sajandil, mil seda hakkas läbima Alytuse ja Suwalki vaheline raudtee. Kuni 1920. aastani kandis see nime **Šeštakavas**. Pärast Leedu iseseisvumist rajati uus raudteeharu Kazlų Rūdasse. Nõukogude perioodil oli Šeštokai kohaliku kolhoosi keskasulaks. Pärast Poola viiva raudtee taasavamist oli Šeštokai jaamaks, kus kohalikule standardile vastavad rongid seadistati ümber standardrööpmelisele laiusele, ent seoses Rail Balticu rajamisega on standardrööpmelist raudteed alevist kaugemale ehitatud.

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Autograph Collection Hotels

**Autograph Collection Hotels** on rahvusvaheline luksushotellide kett, mida omab Marriott International. 

Autograph Collection Hotels asutati 2010. aastal ja sellel oli teadmata ajal 102 hotelli paljudes riikides.
W Hotels

**W Hotels** on rahvusvaheline luksushotellide ja kuurortide kett, mida omab Marriott International. 

W Hotels asutati 1998. aastal. W Hotelsil on 2017. aasta juuli seisuga 52 hotelli 25 riigis.
Sheraton Hotels and Resorts

**Sheraton Hotels and Resorts** on rahvusvaheline hotellikett, mida omab Marriott International. Sheraton opereerib praegue rohkem kui 500 hotelli maailmas. Sheraton Hotels and Resorts asutati 1937. aastal. Sheratonis töötab rohkem kui 145 000 töötajat.
The Ritz-Carlton Hotel Company

**The Ritz-Carlton Hotel Company** (tuntud ka kui **Ritz-Carlton**) on rahvusvaheline luksushotellide ja kuurortide kett, mida omab Marriott International. 

Ritz-Carlton asutati 1983. aastal. Ketil on kokku 91 hotelli ja kuurorti 30 riigis.

## The Ritz-Carlton Yacht Collection
Hotelliketi loodud kaubamärgi alla kuuluvad kolm luksuslikku kruiisi-jahtlaeva: Evrima, Ilma ja Luminara.

## Viited
Westin Hotels & Resorts

**Westin Hotels & Resorts** on 1930. aastal asutatud rahvusvaheline hotellikett, mille omanik on Marriott International.

2017. aasta seisuga opereerib Westin Hotels & Resorts 269 hotelli maailmas.
St. Regis Hotels & Resorts

**St. Regis Hotels & Resorts** on luksushotellikett, mis kuulub Starwoodi hotelligruppi, mida omab praegu Mariott International. St. Regis Hotels & Resorts asutati 1904. aastal. St. Regis Hotels & Resorts opereerib 62 hotelli kogu maailmas.
Finn Kalvik

**Finn Bjørn Kalvik** (sündinud 30. aprillil 1947 Fåvangis) on Norra poplaulja. 

1981. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Aldri i livet", mis ei saanud ühtki punkti ja jäi 20. (viimasele) kohale.

## Viited
Rudamina

**Rudamina** on alev Leedus Lazdijai rajoonis Lazdijai vallas. Alevis on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 1592. aastal valminud katoliku kirik, Rudamina mõisa hoonetekompleks ja linnamägi.

## Ajalugu

Sealne linnamägi võeti kasutusele V sajandil ja oli kasutusel kuni XIV sajandini. Linnuse pindala on 75 x 51 meetrit ja kõrgus on 15 meetrit (koos laugema ümberkujundamata künka osaga 25 meetrit). Linnuse juures oli nelja hektari suurune muinasasula, kus elasid jatvingid. Linnuse juures asuvad tumulused dateeritakse veel varasemasse aega (III-IV sajand).

1576. aastal läks küla Massalskite valdusse, kes rajasid sinna 1592. aastal kiriku. XVII sajandil kujunes Rudamina aleviks ja sai Magdeburgi õigused. Sealse mõisa hoonetekompleks rajati XVIII sajandil.

Algselt asus Rudamina Šeštokai vallas, ent 2003. aastal läks see Lazdijai valla koosseisu.

Rudaminos krašto muziejus.JPG|Koduloomuuseum
Rudaminos Švč. Trejybės bažnyčia.JPG|Rudamina kirik
Rudaminos piliakalnis (2).JPG|Linnamägi


## Tuntud elanikke

* Jan Witkiewicz – poola arhitekt
* Zigmas Starkus – leedu poliitik
* Andrzej Rudolf Czaykowski – Poola sõjaväelane

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Berehomet

**Berehomet** on linnalist tüüpi asula Ukrainas Tšernivtsi oblastis.

Berehomet asub Sireti jõe ääres ja seal on Võžnõtsja rahvuspargi halduskeskus.

Elanike arv 2023. aastal oli 7400.
Lazdijai vald

**Lazdijai vald** (leedu keeles *Lazdijų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 130 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2538 inimest. Valla keskuseks on Lazdijai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Tähtsam asula on vallas Rudamina alev, kus 2011. aastal oli 256 elanikku. Vallavanem on Sigitas Arbačiauskas. 

Aastal 2003 ühendati osa Šeštokai vallast Lazdijai vallaga. Tänapäevastes piirides on vald 2017. aastast, mil sellega ühendati kaheksa küla Šventežerise vallast: Verstaminai, Gurčiškė, Kurdimakščiai, Kamenka, Murgai, Lozarka, Papečiai ja Pagiriai.

## Viited
AccorHotels

**Accor S.A.**, brändinimega **AccorHotels**, on Prantsusmaa rahvusvaheline hotellikontsern, mis omab, opereerib ja frantsiisib hotelle, kuurorte ja puhkusekohti. Ettevõte asutati 1967. aastal ja selle peakorter asub Pariisis.

Accor S.A. on suuruselt kuues hotellikett maailmas. Ettevõttes töötas 2017. aasta seisuga 250 000 inimest ja see opereerib umbes 4200 hotelli sajas riigis. 

Ettevõtte aktsiatega kaubeldakse Pariisi börsil.

## AccorHotelsi brändid ja hotelliketid

### Odavhotellid

* Ibis Budget
* Ibis Styles
* Hotel Ibis
* Hotel F1

### Keskmise hinnaklassi hotellid

* Mercure Hotels
* Adagio

### Kõrgekvaliteedilised hotellid

* Grand Mercure
* Grand Mercure Apartments
* The Sebel
* Mama Shelter
* Novotel
* Pullman Hotels and Resorts
* MGallery
* Swissôtel Hotels & Resorts
* Mantra

### Luksushotellid

* onefinestay
* Sofitel
* SO Sofitel
* Sofitel Legend
* Raffles Hotels & Resorts
*Fairmont Hotels and Resorts
Kalda põik

**Kalda põik** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

* **[[Kalda põik (Karksi-Nuia)|Kalda põik]]** Karksi-Nuia linnas
* **[[Kalda põik (Keila)|Kalda põik]]** Keila linnas
* **[[Kalda põik (Lagedi)|Kalda põik]]** Lagedi alevikus
* **[[Kalda põik (Viljandi)|Kalda põik]]** Viljandi linnas
* **[[Kalda põik (Võsu)|Kalda põik]]** Võsu alevikus
Jan Werner Danielsen

**Jan Werner Danielsen** (10. aprill 1976 – 28. september 2006) oli Norra laulja. 

1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat koos Elisabeth Andreasseniga. 

## Viited
Lohmann (aadlisuguvõsa)

**Lohmann** (vene keeles *Ломен*) oli Saksimaalt Lüneburgist pärit Eestimaa ja Venemaa aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Suguvõsaliin algab Lüneburgist pärit Jakob Johann Lohmanniga (1685 − pärast 1725), kes astus XVIII sajandi alguses Venemaa sõjaväeteenistusse ja tõusis alampolkovnikuks. Tema pojapoeg Friedrich Wilhelm von Lohmann (1753−1822) tegi karjääri mereväes, sai viitseadmiraliks ja oli Tallinna eskaadri komandör. 1803. aasta 5. veebruaril (vkj)  võeti ta Eestimaa rüütelkonna matriklisse. Tema järeltulijad sidusid oma teenistuse mereväega. Nikolai Nikolajevitš von Lohmann (1843−1909) edutati admiraliks. Suguvõsa kustus meesliinis 1912. aastal.

## Suguvõsa liikmeid
*Friedrich Wilhelm von Lohmann (1753−1822), viitseadmiral, mõisavaldaja
*Karl Nikolai von Lohmann (1802−1870), mereväe kindralmajor
*Nikolai Nikolajevitš von Lohmann (1843−1909), admiral, kindraladjutant
*Friedrich Gottlieb von Lohmann (1863−1912), 1. järgu kapten

## Vapp
Vapikilbil on kujutatud Püha Georgi ordeni ohvitseriristi ja kolme kaheksaharulist tähte.

## Lohmanni suguvõsa mõisavaldused

*Liivimaa eesti distrikt:
**Pati (*Pattenhof*) (1820 – u 1825, rendivaldus), Suigu (*Suick*) (1820 – u 1825, rendivaldus)
*Liivimaa läti distrikt:
**Eži (*Eschenhof*) (1807–1819, rendivaldus)
*Peterburi kubermang:
**Marinovka (XX sajandi algus)

## Kirjandus
*EAA, f. 1674, n. 2, s. 126 (Lohmanni suguvõsa).
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 358.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 340-341 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000601,00349.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd VIII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1997. Lk 45.

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Prints Oscar, Skåne hertsog

**Oscar** (**Oscar Carl Olof**; sündinud 2. märtsil 2016 Solnas) on Rootsi prints, Skåne hertsog. Ta on kroonprintsess Victoria ja prints Danieli noorim laps ja ainuke poeg. Ta on kuningas Carl XVI Gustafi ja kuninganna Silvia lapselaps.

Ta on Rootsi troonipärimisjärjekorras ema Victoria ja vanema õe Estelle'i järel kolmandal kohal.

## Viited
Odd Børre Sørensen

**Odd Børre Sørensen** (9. august 1939 Harstad – 28. jaanuar 2023) oli Norra laulja. 

1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Stress". 

## Viited
Läti astumine Euroopa Liitu

**Läti astumine Euroopa Liitu** oli ligi kümneaastane protsess, mis algas Läti ametliku liitumistaotluse esitamisega 27. oktoobril 1995 ning lõppes Läti vastuvõtmisega Euroopa Liidu liikmete hulka 1. mail 2004.

### Eesti Euroopa Liiduga liitumise ajatelg
*12. juuni 1995: Eesti, Läti ja Leedu kirjutasid alla assotsiatsioonilepingud ELiga
*27. oktoober 1995: Läti esitas ELile ametliku liitumistaotluse
*20. september 2003: toimus rahvahääletus ELiga liitumise küsimuses
*30. oktoober 2003: Läti seim ratifitseeris liitumislepingu
*1. mai 2004: Läti ühines ELiga
Koosmeele Keskus

**Koosmeele Keskus** (läti keeles *Saskaņas Centrs*, lühendatult SC) oli Läti vasakpoolne venemeelne erakond, mis eksisteeris 2005–2014. SC liider oli Nils Ušakovs. SC lagunes 2014, kui selle liikmed läksid üle erakonda Koosmeel.

SC osales kolm korda Läti parlamendivalimistel: 2006, 2010 ja 2011. SC osales ka üks kord (2009) Euroopa parlamendi valimistel.

## Vaata ka
*Koosmeel
Kirsti Sparboe

**Kirsti Sparboe** (sündinud 7. detsembril 1946 Tromsøs) on Norra laulja. 

1965. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Karussell", 1967. aastal lauluga "Dukkemann" ja 1969. aastal lauluga "Oj, oj, oj, så glad jeg skal bli".

1970. aastal pidi ta samuti võistlusel osalema, kuid Norra loobus sel aastal protestina eelneva aasta skandaalse punktisüsteemi vastu.

Lisaks Eurovisioonile salvestas Sparboe hulgaliselt poplaule, esines muusikalides ja televisioonis ning tegutses hiljem ka Saksamaal, kus tal oli omaette fännibaas.

## Albumid ja kogumikud
* "Kirsti Sparboe" (1965)
* "Livet er herlig" (1968)
* "Tre i parken" (1968; koos Arne Bendikseni ja Oddvar Sannega)
* "Dager med deg" (1972; Spellemannprisen)
* "Vinterland" (1972)
* "Ikke stå og frys: 46 høydepunkter 1964–94" (1995; CD kogumikplaat)

## Viited
Kooride Eurovisioon

**Kooride Eurovisioon** (ka **Koori-Eurovisioon**; inglise *Eurovision Choir of The Year*) on koorimuusika, kus saavad osaleda Euroopa Ringhäälingute Liidu liikmesriigid. Võistlus toimub Euroopa Koorimängude (inglise *European Choir Games*) raames.

Esimene võistlus toimus 2017 Lätis Riias ja sellel osales üheksa riiki, sh Eesti. Võistluse võitis Sloveenia. Teine võistlus toimub 2019 Rootsis Göteborgis.

## Välislingid
*http://maaleht.delfi.ee/news/maaleht/elu/esimene-kooride-eurovisioon-toimub-riias?id=78887524
Afektsioon

**Afektsioon** (ladina keeles *affectio*) on seisundi muutus.

Skolastikud eristasid väliseid afektsioone, millel on väline põhjus, ja sisemisi afektsioone, mis tulenevad subjekti seesmistest algetest. (GOCLEN, Lex. phil. p. 78). 

Baruch Spinoza, kes vaatles afektsioone substantsi osadena (*Einzelding*), moodustena (*modi*), pidas afektsiooniks (*entis affectiones*) "sellist omadust, mida me mõistame üksnes osana olemusest või olemasolust, mis neist aga ainult seetõttu pole eristatav" (*quaedam attributa, sub quibus uniuscuiusque essentiam vel existentiam intelligimus, a qua tamen non nisi ratione distinguuntur*) (Cog. met. I, 3). 

Immanuel Kanti järgi põhinevad kõik kaemused kui meelelised afektsioonidel ning mõisted funktsioonidel (*die Begriffe auf »Funktionen«*) (Kr. d. r. V. S. 88).

## Viited

## Välislingid
* Rudolf Eisler 1904. Affektion. Wörterbuch der philosophischen Begriffe
Eesti NSV teeneline kõrgharidustöötaja

**Eesti NSV teeneline kõrgharidustöötaja** on Eesti NSVs välja antud aunimetus.

Eesti NSV teenelise kõrgharidustöötaja aunimetus kehtestati 1987. aastal. Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "isikutele, kes on vähemalt 15 aastat edukalt töötanud kõrghariduse valdkonnas, silma paistnud üliõpilasnoorsoo kommunistlikul kasvatamisel ja kõrgharidusega spetsialistide ettevalmistamisel, teadusliku ning teaduslik-pedagoogilise kaadri ettevalmistamisel teaduslikus uurimistöös, ühiskondlikus tegevuses, kõrghariduse edendamisel ja teaduslike uuringute läbiviimisel kõrgkoolides."

1989. aastal ühendati see aunimetus Eesti NSV teenelise haridustöötaja aunimetusega.

## Eesti NSV teenelised kõrgharidustöötajad
*1987 Lembit Joorits

## Viited
Eesti NSV teeneline noortejuhendaja

**Eesti NSV teeneline noortejuhendaja** oli Eesti NSVs välja antud aunimetus.

Eesti NSV teenelise noortejuhendaja aunimetus kehtestati 1980. aastal. Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "noortejuhendajatele, kes on saavutanud väljapaistvat edu uue inimese – väärilise kommunismiehitaja – kujundamisel, noormeeste ja neidude ühiskonnakohusesse teadliku suhtumise kasvatamisel, nende poolt kõrge kutsemeisterlikkuse omandamisele kaasaaitamisel."

1989. aastal see aunimetus kaotati.

## Eesti NSV teenelised noortejuhendajad
*1981 Hele-Maie Kepp, Vladimir Loginov, Vladimir Malõšev, Hiljer Paltmann, Allan-Feliks Peet, Leida Peips, Svetlana Petrova, Salme Tali, Ljudmilla Tšižik, Liivi Tõruke, Antonina Voronina
*1984 Silvia Blum, Raul Nikkolo, Sergei Popov
*1987 Leonid Alihver, Eha-Agnes Mägi, Maria Onatskaja

## Viited
Engure järv

**Engure järv** (läti keeles *Engures ezers*) on järv Lätis Tukumsi piirkonnas Engure asula juures. See on suuruselt Läti kolmas järv. Järve pindala on 40,46 km². Järve suurim sügavus on 2,1 m. See on düseutroofne järv.

Järve ümbruses asub Engure järve maastikukaitseala.

Järv eraldus Litoriinamerest ligi 6500 aastat tagasi. See on nime saanud angerjatelt, mida järvel püüti kuni I maailmasõjani, misjärel ümbruskonna elanikud evakueeriti Venemaale ja kalapüük katkes. 1929. aastal üritati taas angerjapüüki alustada, ent nende arvukus oli vahepeal langenud ja püük ei olnud enam tasuv. Tänapäeval on järves enim linaskit, roosärge ja haugi, järgnevad koger, latikas, ahven ja särg. Üksikuil aastail on järves tööstuslikul tasemel püügiks sobivas koguses ka nurgu ja turba, 1950. aastani ka lutsu. 

Teine ala, mis järve ümbruse elanikele angerjapüügi kõrval elatist andis, oli merevaigu otsimine. Aastail 1842–1852 toodi järvest välja 4000 rubla eest merevaiku. Varem voolas järvest välja Engure jõgi, ent 1842. aastal kaevati järvest Mērsragsi juures merre suubuv kanal, mis alandas ka pooleteise meetri võrra järve veetaset. Pindala vähenes sealjuures ligi poole võrra; varem oli järve pindala olnud ligi 90 km². 

Järves on 12 saart. Suurim neist on Liela sala pindalaga 60 ha. Selle keskel kasvab mets, suurema osa moodustab aga luht. Suuruselt teine on Lielrova (pindala 16 ha). Ka selle moodustab luht. Aastail 1981–1983 eraldati selle põhjaosast väike pisikestest buldooseriga kokku lükatud materjalist tekkinud saarekesest koosnev saarestik. Järve lääneosas asub metsane 3 ha suurune Apaļrova. Järve keskosas asub 0,8 ha suurune Kazrova, mis tekkis ujuvtaimestiku kokkukuhjumisel. Lielrova lähistel paikneb 0,6 ha suurune Lopsalrova, mis on tekkinud viie väiksema saarekese ühinemisel ning on sageli üle ujutatud. 2,5 ha suurune Akmeņrova on kaetud võsaga. Garrova pindala on 10 ha ja see on kujunenud metsase keskosa ümber kokku kuhjunud ujuvmaterjalist. Saarte hulka loetakse ka Grebji poolsaart, kuna see on maismaaga ühendatud madalsooga, mis on suurema osa aastast üle ujutatud. 

## Viited
Benny Borg

**Artie Benny Borg** (sündinud 13. novembril 1945) on Rootsi laulja ja helilooja.

1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat koos Grethe Kauslandiga.
Juta Orav

**Juta Orav** (sünninimi **Juta Bock**; 3. veebruar 1929 – 2. veebruar 2009) oli eesti muusikapedagoog.

1953. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli akordioni eriala. 1953. aasta detsembrist asus tööle äsja avatud Jõhvi Muusikakooli muusikateooria õpetajana, 1954. aasta sügisest 1986. aastani oli ta Jõhvi Muusikakooli direktor.

## Tunnustus
* 1973 – Eesti NSV Kultuuriministeeriumi aukiri
* 1979 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Nimede Eestistamise Liit

**Nimede Eestistamise Liit** oli organisatsioon, mis tegeles nimede eestistamise temaatikaga aastatel 1934–1940.

Organisatsioon asutati 14. septembril 1934 nimega *Nimede Eestistamise Kesktoimkond*. Novembris 1935 nimetati kesktoimkond ümber **Nimede Eestistamise Liiduks**. Nimede Eestistamise Liidu esimees oli kindralmajor Jaan Soots.

Organisatsiooni rahastas Riiklik Propaganda Talitus.

## Vaata ka
*Nimede Eestistamise Keskbüroo

## Viited

## Välislingid
*
Kauba tänav (täpsustus)

**Kauba tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Kauba tänav (Haapsalu)|Kauba tänav]]** Haapsalu linnas
* **[[Kauba tänav (Kohtla-Järve)|Kauba tänav]]** Kohtla-Järve linnas Järve linnaosas
* **[[Kauba tänav (Kuressaare)|Kauba tänav]]** Kuressaare linnas
* **[[Kauba tänav (Pärnu)|Kauba tänav]]** Pärnu linnas
* **[[Kauba tänav (Rakvere)|Kauba tänav]]** Rakvere linnas
* **[[Kauba tänav (Rapla)|Kauba tänav]]** Rapla linnas
* **[[Kauba tänav]]** Tallinna linnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis
* **[[Kauba tänav (Tartu)|Kauba tänav]]** on endine tänav Tartu linnas
* **[[Kauba tänav (Viljandi)|Kauba tänav]]** Viljandi linnas

Kauba tänav asub linnadest veel Kehras, Kiviõlis, Suure-Jaanis, Tapal ja Võhmas.

Kauba tänav on ka Kadrina alevikus Kadrina vallas, Valjala alevikus Saaremaa vallas  ja Jõõdre külas Haapsalu linnas.
Nimede Eestistamise Keskbüroo

**Nimede Eestistamise Keskbüroo** (lühend **NEK**) oli 1934-1940 tegutsenud organisatsioon, mis tegeles nimede eestistamise temaatikaga.

Büroo asutati novembris 1934. 1934-1936 juhtis bürood Adam Randalu ja seejärel Arnold Taioste. 

Bürood rahastati Riiklikust Propaganda Talitusest.

## Vaata ka
*Nimede Eestistamise Liit

## Viited

## Välislingid
*
Lohu tänav (täpsustus)

**Lohu tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

* **[[Lohu tänav (Elva)|Lohu tänav]]** Elva linnas
* **[[Lohu tänav (Lagedi)|Lohu tänav]]** Lagedi alevikus
* **[[Lohu tänav (Mustvee)|Lohu tänav]]** Mustvee linnas
* **[[Lohu tänav (Märjamaa)|Lohu tänav]]** Märjamaa alevis
* **[[Lohu tänav (Sindi)|Lohu tänav]]** Sindi linnas
* **[[Lohu tänav]]** Tallinna linnas
* **[[Lohu tänav (Viljandi)|Lohu tänav]]** Viljandi linnas
* **[[Lohu tänav (Vändra)|Lohu tänav]]** Vändra alevis
Roheline tänav

**Roheline tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

* **[[Roheline tänav (Abja-Paluoja)|Roheline tänav]]** Abja-Paluoja linnas
* **[[Roheline tänav (Kallaste)|Roheline tänav]]** Kallaste linnas
* **[[Roheline tänav (Keava)|Roheline tänav]]** Keava alevikus
* **[[Roheline tänav (Keila)|Roheline tänav]]** Keila linnas
* **[[Roheline tänav (Kohila)|Roheline tänav]]** Kohila alevis
* **[[Roheline tänav (Kohtla-Järve)|Roheline tänav]]** Kohtla-Järve linnas
* **[[Roheline tänav (Kolkja)|Roheline tänav]]** Kolkja alevikus
* **[[Roheline tänav (Kuusiku)|Roheline tänav]]** Kuusiku alevikus
* **[[Roheline tänav (Lehtse)|Roheline tänav]]** Lehtse alevikus
* **[[Roheline tänav (Mõisaküla)|Roheline tänav]]** Mõisaküla linnas
* **[[Roheline tänav (Narva-Jõesuu)|Roheline tänav]]** Narva-Jõesuu linnas
* **[[Roheline tänav (Paide)|Roheline tänav]]** Paide linnas
* **[[Roheline tänav (Pärnu)|Roheline tänav]]** Pärnu linnas
* **[[Roheline tänav (Põltsamaa)|Roheline tänav]]** Põltsamaa linnas
* **[[Roheline tänav (Sillamäe)|Roheline tänav]]** Sillamäe linnas
* **[[Roheline tänav (Sindi)|Roheline tänav]]** Sindi linnas
* **[[Roheline tänav (Sinimäe)|Roheline tänav]]** Sinimäe alevikus
* **[[Roheline tänav (Tallinn)|Roheline tänav]]** Tallinna linnas
* **[[Roheline tänav (Tapa)|Roheline tänav]]** Tapa linnas
* **[[Roheline tänav (Tartu)|Roheline tänav]]** Tartu linnas
* **[[Roheline tänav (Valga)|Roheline tänav]]** Valga linnas
* **[[Roheline tänav (Viljandi)|Roheline tänav]]** Viljandi linnas
Mercure Hotels

**Mercure Hotels** on hotellikett, mida omab AccorHotels.

2018. aasta juunis oli Mercure Hotelsil rohkem kui 790 hotelli 63 riigis.
Delta Hotels

**Delta Hotels** on rahvusvaheline neljatärni hotelli- ja kuurordikett, mida omab täielikult Marriott International. 

Delta Hotelsi hotellid ja kuurordid asuvad peamiselt Kanadas, kuid 2015. aastal avati ka hotell Ameerika Ühendriikides. 

Delta Hotelsil on Kanadas ja USAs kokku 36 hotelli ja kuurorti.
Scandic Hotels

**Scandic Hotels** on rahvusvaheline hotellikett, mida omas Hilton Worldwide kuni 2007. aastani ja praegu EQT Partners. Hotelliketi peakorter asub Stockholmis Rootsis. Keti hotellid asuvad peamiselt Põhjamaades (Rootsis, Norras, Soomes, Taanis, Islandil, Fääri saartel), aga ka Belgias, Saksamaal ja Poolas.
Four Points by Sheraton

**Four Points by Sheraton** on rahvusvaheline hotellibränd, mida omavad Starwood Hotels & Resorts ja Marriott International. 

Ettevõtte koosseisus töötab maailmas rohkem kui 300 hotelli Four Points by Sheratoni brändinimega.
Country Inn & Suites by Radisson

**Country Inn & Suites by Radisson** (CI&S), Country Inns & Suites By Carlson on rahvusvaheline hotellikett, mida omab Radisson Hotel Group. Country Inns & Suitesi hotellid on enamjaolt omatud ja opereeritud frantsiisde poolt, kellel on kokkulepped Radisson Hotel Groupiga.

## Viited
JW Marriott Hotels

**JW Marriott Hotels** on rahvusvaheline luksushotellikett, mille omanik Marriott International. 

Hotellikett on nimetatud Marriott Internationali asutaja John Willard Marriotti järgi. Luksushotelliketil on maailmas kokku 83 hotelli, esimene hotell avas uksed 1984. aastal Washingtonis Ameerika Ühendriikides.
Eesti kultuuritegelaste pensionikassa

**Eesti kultuuritegelaste pensionikassa** oli 1935–1940 eksisteerinud pensionikassa, kust maksti toimetulekupensione neile kultuuritegelastele, kes saavutasid teatud vanadusea või kaotasid enne vanadusikka jõudmist oma loometöö võime. Kassa esimees oli Juhan Vasar.

Kassa loodi 1935 Eesti valitsuse otsusega.

Kassa andis välja igal aastal ilmuvat jätkväljaannet. See ilmus 1935–1940.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Demokraatlik Liit

**Eesti Demokraatlik Liit** (lühend EDL) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1992–1999. Erakonna esimees oli Miina Hint.

Erakond asutati 29. jaanuaril 1992. 

Erakonna häälekandja oli Maarja Maa.

Oktoobriks 1998 ei olnud erakonnas enam 1000 liiget ja seetõttu erakonna tegevus 14. detsembril 1999 sundlõpetati.

## Viited

## Välislingid
*Erakonnast erakonnad.info andmebaasis
Šventežerise vald

**Šventežerise vald** (leedu keeles *Šventežerio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 153 km². 2011. aasta seisuga  (enne Teizai valla liitmist, kus elas 1361 inimest) elas vallas 919 inimest. Valla keskuseks on Šventežerise alev, kus 2011. aastal oli 295 elanikku. Vallavanem on Liana Audzevičienė. Vald on tänapäevastes piirides aastast 2017. aastast, mil Lazdijai vallaga ühendati kaheksa küla: Verstaminai, Gurčiškė, Kurdimakščiai, Kamenka, Murgai, Lozarka, Papečiai ja Pagiriai.

Valda jääb üks Leedu suuremaid järvi – Dusia.

## Viited
Aleksandr Šapovalov

**Aleksandr Šapovalov** (sündinud 28. veebruaril 2003 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (ründaja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Flora.

## Klubikarjäär
### Freiburg
2019. aasta juulis siirdus mängima Saksamaa Bundesliga klubi SC Freiburgi akadeemiasse.

### Tallinna JK Legion
23. veebruaril 2021 liitus Šapavalov Tallinna JK Legioniga, kus ta tegi oma kõrgliiga debüüdi 23. märtsil 2021 mängus Nõmme Kalju FC vastu.

### Tallinna FC Flora
4. veebruaril 2022 sõlmis Šapavalov 3-aastase lepingu Tallinna FC Floraga.

### JK Tallinna Kalev
2023. aasta teiseks pooleks läks Šapavalov laenule JK Tallinna Kalevisse.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 17. november 2023*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
*Premium liiga: 2022, 2023

## Viited

## Välislingid
*
*
*Transfermarkti profiil
Kalmu tänav

**Kalmu tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

* **[[Kalmu tänav (Leisi)|Kalmu tänav]]** Leisi alevikus
* **[[Kalmu tänav (Lihula)|Kalmu tänav]]** Lihula linnas
* **[[Kalmu tänav (Viljandi)|Kalmu tänav]]** Viljandi linnas
Eesti Maarahva Erakond

**Eesti Maarahva Erakond** (lühendatult EME) oli Eesti agraarerakond, mis eksisteeris aastatel 1994–1999/2000. 

Eesti Maarahva Erakond kasvas välja Eestimaa Maarahva Kongressist ja asutati 29. septembril 1994. aastal. Partei esimeheks valiti Arnold Rüütel. 1995. aasta Riigikogu valimistel sai valimisliit, mille koosseisus EME kandideeris – Koonderakond ja Maarahva Ühendus –, 32,2% häältest ja 41 kohta parlamendis. Aastatel 1995–1999 oldi osalised valitsuskoalitsioonides (Tiit Vähi teine valitsus, Tiit Vähi kolmas valitsus, Mart Siimanni valitsus).

1996. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel osales EME 9 omavalitsuses oma nimekirjaga ja 18 omavalitsuses valimisliidus. Samal aastal peeti liitumisläbirääkimisi Eesti Maaliiduga (EML) ja uue erakonna nimeks pidi saama Eesti Maarahva Liit, kuid ühinemisest ei saanud asja.

1999. aasta Riigikogu valimistel said ühises nimekirjas kandideerinud EME ja EML 7,3% häältest ja 7 kohta. Nimekirjas osalema oli kutsutud ka Arenguparteid ja Eesti Sinist Erakonda, aga need ei võtnud pakkumist vastu. Sama aasta kohalikel valimistel osales EME 8 omavalitsuses oma nimekirjaga ja 1 omavalitsuses valimisliidus.

1999. aastal muudeti erakonna nimi Eestimaa Rahvaliiduks (ERL). 2000. aastal ühinesid sellega Eesti Maaliit ning Eesti Pensionäride ja Perede Erakond, uueks esimeheks sai Villu Reiljan. 2003. aastal ühines Rahvaliiduga ka Erakond Uus Eesti. 

## Viited

## Välislingid
*EMEst erakonnad.info andmebaasis
Eesti Pensionäride Erakond

**Eesti Pensionäride Erakond** (lühend EPE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 2001–2007. EPE viimane esimees oli Jaan Kundla. 20. augustil 2005 ühines EPE Eesti Keskerakonnaga. 2007 kustutati EPE Äriregistrist.

EPE asutasid 27. mail 2001 need endise Eesti Pensionäride ja Perede Erakonna liikmed, kes ei soovinud ühineda Eestimaa Rahvaliiduga. 

## Viited

## Välislingid
*EPEst erakonnad.info andmebaasis
Kučiūnai

**Kučiūnai** on küla Leedus Lazdijai rajoonis, Kučiūnai valla halduskeskus. Küla asub Sūduva kõrgustikul Alna jõe kaldal.

Kučiūnais on postkontor, kultuurimaja, raamatukogu ja põhikool. Vaatamisväärsus on katoliku kirik.

Küla on esmamainitud 1685. aastal. 1907. aastal moodustati selle juurde kihelkond. Kirikut hakati esitama 1938. aastal, hoone valmis 1996. aastal. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Eesti Pensionäride ja Perede Erakond

**Eesti Pensionäride ja Perede Erakond** (lühend EPPE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1991–2000. EPPE viimane esimees oli Mai Treial. 10. juunil 2000 liitus EPPE Eestimaa Rahvaliiduga.

EPPE asutati 7. detsembril 1991. Kuni 10. juunini 1994 kandis EPPE nime *Eesti Demokraatlik Õigusliit* (lühendatult EDÕL). 1994–1997 kandis EPPE nime *Eesti Pensionäride ja Perede Liit* (lühendatult EPPL). 

## Viited

## Välislingid
*EPPEst erakonnad.info andmebaasis
Eesti Rahva Jäägerpartei

**Eesti Rahva Jäägerpartei** (lühend ERJP) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1994–1998. ERJP esimees oli Asso Kommer.

ERJP asutati 12. novembril 1994. 

Oktoobriks 1998 ei olnud ERJPs 1000 liiget ja seetõttu ERJP tegevus sundlõpetati.

## Viited

## Välislingid
*ERJPst erakonnad.info andmebaasis
Šventežeris

**Šventežeris** on alev Leedus Lazdijai rajoonis, Šventežerise valla halduskeskus. Alev asub Sūduva kõrgustikul 0,152 km² suuruse Šventezerise järve ääres.

Šventežerises on postkontor, raamatukogu ja keskkool (viimase juures tegutseb ka koduloomuuseum). Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1882 valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

Alevi rajas Trakai kastellaan Jurgis Radvila, kes jagas sealse maa oma pärisorjadele. Aastal 1598 rajas ta nõnda tekkinud alevisse ka kalvinistliku kiriku, moodustades nii sealse kihelkonna. Aastal 1631 sai sealseks vaimulikuks Samuelis Boguslavas Chilinskis, kes tõlkis Piibli leedu keelde (tegemist pole küll esimese tõlkega, küll oli aga see tõlge varasematest laiema levikuga ja on varaseim säilinud tõlkeversioon). Aastast 1650 on teada, et alevisse oli rajatud turuplats.

Teise põhjasõja ajal alev laastati, sinna jäi elama 47 peret. Aastal 1663 muudeti sealne kirik katoliku kirikuks. Aastal 1746 ehitati selle asemele uus, aga too hoone põles aastal 1863 maha. Alev oli Radziwillide omandis aastani 1783, mil see kujunes Preisimaa kuningate valduseks. Aastal 1824 läks mõis Myszkowskite valdusse. Aastal 1863 jagati sealsed valdused; alev läks taas Radziwillide valdusse, sealne mõis hakkas kuuluma aga Burakadele.

Alev kasvas mõnevõrra aastail 1920–1930, mil sealse mõisa maavaldused laiali jagati. Nõukogude ajal oli alev kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1971 kirjutas leedu kirjanik (hilisem poliitik) Kazys Saja sealsest elust novelli „Šventežeris“.

Šventežeris, Lithuania - panoramio (5).jpg|Vallamaja
Šventežeris, mokykla.JPG|Kool
Šventežeris, paštas.JPG|Postkontor
Šventežeris,_gatvė.JPG|Alevi vaade
Šventežerio ežeras.JPG|Šventežerise järv


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Kučiūnai vald

**Kučiūnai vald** (leedu keeles *Kučiūnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 66 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 805 inimest. Valla keskuseks on Kučiūnai küla. Vallavanem on Lina Marcinkevičienė.

## Viited
Eesti Rahvuslik Eduerakond

**Eesti Rahvuslik Eduerakond** (lühend EREE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1993–1998. EREE esimees oli Ants Erm.

EREE asutasid 13. septembril 1993 need, kes olid lahku löönud Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Parteist. 

Oktoobriks 1998 ei olnud EREEs enam 1000 liiget ja seetõttu EREE tegevus sundlõpetati.

## Viited

## Välislingid
*EREEst erakonnad.info andmebaasis
Eesti Rahvuslik Erakond

**Eesti Rahvuslik Erakond** (lühend ERE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1991–1999. ERE esimees oli Elmut Laane.

ERE asutati 26. oktoobril 1991. Asutamise algusest kuni 4. maini 1994 kandis ERE nime *Õigusvastaselt Represseeritute Rahvuslik Erakond* (lühendatult ÕRRE). 

Oktoobriks 1998 ei olnud EREs enam 1000 liiget ja seetõttu ERE tegevus 14. detsembril 1999 sundlõpetati.

## Viited

## Välislingid
*EREst erakonnad.info andmebaasis
Eesti Talurahva Erakond

**Eesti Talurahva Erakond** (lühend **ETRE**) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1994–1998. ETRE esimees oli Jaan-Hans Kuks. 1998 ühines ETRE Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakonnaga ja moodustati uus erakond: Rahvaerakond.

ETRE asutati 5. novembril 1994. 

## Viited

## Välislingid
*ETREst erakonnad.info andmebaasis
Eesti Kodu (erakond)

**Erakond Eesti Kodu** (lühendt EK) oli Eesti erakond, mis eksisteeris aastatel 1994–1998. Erakonna Eesti Kodu esimees oli Kalju Põldvere.

Eesti Kodu asutati 24. aprillil 1994. 

Oktoobriks 1998 ei olnud Eesti Kodus 1000 liiget ja seetõttu erakonna tegevus sundlõpetati.

## Viited

## Välislingid
*EKst erakonnad.info andmebaasis
Erakond Eestimaa Ühtsus

**Erakond Eestimaa Ühtsus** (lühend EÜ) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 2001–2002. EÜ esimees oli Igor Pissarev. 21. detsembril 2002 ühines EÜ Vene Erakonnaga Eestis.

EÜ asutati 3. augustil 2001.

## Viited

## Välislingid
*EÜst erakonnad.info andmebaasis
Põhja-Eesti Kodanike Partei

**Põhja-Eesti Kodanike Partei** (lühendatult PEKP) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1994–1998. PEKP esimees oli Karli Eskusson.

PEKP asutati 19. novembril 1994. 

Oktoobriks 1998 ei olnud PEKPs 1000 liiget ja seetõttu PEKP tegevus sundlõpetati.

## Viited

## Välislingid
*PEKPst erakonnad.info andmebaasis
Vene Ühtsuspartei

**Vene Ühtsuspartei** (lühend VÜP) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1997–2002. VÜP esimees oli Alfrida Liivak. 2002 ühines VÜP Vene Erakonnaga Eestis.

VÜP asutati 25. oktoobril 1997.

## Viited

## Välislingid
*VÜPist erakonnad.info andmebaasis
Õigusliku Tasakaalu Erakond

**Õigusliku Tasakaalu Erakond** (lühendatult ÕTE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1994–1999. ÕTE esimees oli Peeter Tedre.

ÕTE asutati 25. oktoobris 1994. ÕTEle panid aluse vastupanuliikumise "Õiguslik Tasakaal" liikmed. Selle liikumise alla koondusid inimesed, kes jäid ilma kodu erastamise võimalusest. 

Oktoobriks 1998 ei olnud ÕTEs 1000 liiget ja seetõttu ÕTE tegevus 14. detsembril 1999 sundlõpetati.

## Viited

## Välislingid
*ÕTEst erakonnad.info andmebaasis
Nisu tänav (täpsustus)

**Nisu tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

* **[[Nisu tänav (Käärdi)|Nisu tänav]]** Käärdi alevikus
* **[[Nisu tänav (Rakvere)|Nisu tänav]]** Rakvere linnas
* **[[Nisu tänav (Tallinn)|Nisu tänav]]** Tallinna linnas
* **[[Nisu tänav]]** Tartu linnas
* **[[Nisu tänav (Tõrvandi)|Nisu tänav]]** Tõrvandi alevikus
* **[[Nisu tänav (Viljandi)|Nisu tänav]]** Viljandi linnas
Lõuna-Eesti Kodanike Erakond

**Lõuna-Eesti Kodanike Erakond** (lühendatult LEKE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1994–1998. LEKE esimees oli Alar Sepp.

LEKE asutati 17. novembril 1994. 

Oktoobriks 1998 ei olnud LEKEs 1000 liiget ja seetõttu LEKE tegevus sundlõpetati.

## Viited

## Välislingid
*LEKEst erakonnad.info andmebaasis
Mooni tänav (täpsustus)

**Mooni tänav** on tänav mitmes Eesti linnas, alevis ja alevikus:

* **[[Mooni tänav (Jõhvi)|Mooni tänav]]** Jõhvi linnas
* **[[Mooni tänav (Järvakandi)|Mooni tänav]]** Järvakandi alevis
* **[[Mooni tänav (Kehra)|Mooni tänav]]** Kehra linnas
* **[[Mooni tänav (Kose)|Mooni tänav]]** Kose alevikus
* **[[Mooni tänav (Kuressaare)|Mooni tänav]]** Kuressaare linnas
* **[[Mooni tänav (Luige)|Mooni tänav]]** Luige alevikus
* **[[Mooni tänav (Narva)|Mooni tänav]]** Narva linnas
* **[[Mooni tänav (Paldiski)|Mooni tänav]]** Paldiski linnas
* **[[Mooni tänav (Paralepa)|Mooni tänav]]** Paralepa alevikus
* **[[Mooni tänav (Pärnu)|Mooni tänav]]** Pärnu linnas
* **[[Mooni tänav (Raasiku)|Mooni tänav]]** Raasiku alevikus
* **[[Mooni tänav (Rakvere)|Mooni tänav]]** Rakvere linnas
* **[[Mooni tänav (Saku)|Mooni tänav]]** Saku alevikus
* **[[Mooni tänav]]** Tallinna linnas
* **[[Mooni tänav (Tartu)|Mooni tänav]]** Tartu linnas
* **[[Mooni tänav (Viljandi)|Mooni tänav]]** Viljandi linnas
* **[[Mooni tänav (Võhma)|Mooni tänav]]** Võhma linnas
* **[[Mooni tänav (Võru)|Mooni tänav]]** Võru linnas
Vidzeme kõrgustik

**Vidzeme kõrgustik** (läti keeles *Vidzemes augstiene*) on kõrgustik Läti keskosas Vidzeme alal.

Kõrgustiku kõrgeim koht on Gaiziņkalns (312 m üle merepinna). See on ühtlasi Läti kõrgeim koht.
Tunnustusrist

**Tunnustusrist** (läti keeles *Atzinības krusts*) on Läti riiklik autasu (teenetemärk). 

Teenetemärk asutati küll 1938. aastal, aga teated sarnasest autasust ulatuvad aastasse 1710, kui Kuramaa hertsog Friedrich III Wilhelm Kettler asutas Tunnustusordu (*l’Ordre de la Reconnaissance*) "tänuks Jumalale" Kuramaa taastumise eest Põhjasõja sündmuste järel (*et in memoriam recuperatae Curlandiae*).

Autasu antakse lätlastele või välismaalastele, kellel on tähelepanuväärseid teeneid Läti teaduse, kultuuri või hariduse valdkonnas.

## Autasu saanud eestlasi
*2012 Evelin Ilves
*2015 Henrik Hololei
*2019 Arti Hilpus, 2. klass (suurohvitser)
*2019 Arvo Pärt, 2. klass (suurohvitser)
*2019 Toomas Asser, 3. klass (komandör)
*2019 Tõnu Kaljuste, 3. klass (komandör)
*2019 Alar Karis, 3. klass (komandör)
*2019 Urmas Klaas, 3. klass (komandör)
*2019 Karl Pajusalu, 4. klass (ohvitser)
*2019 Ragnar Kond, 5. klass (kavaler)
*2019 Margus Konnula, 5. klass (kavaler)
*2019 Lembit Vaba, 5. klass (kavaler)
*2019 Livia Viitol, 5. klass (kavaler)

## Viited
Väikegild

**Väikegildi** nime on kandnud mitmed gildid:
*Pärnu Väikegild
*Tartu Väikegild
*Riia Väikegild

## Vaata ka
*Suurgild
Viestursi orden

**Viestursi orden** (läti keeles *Viestura ordenis*) on Läti riiklik autasu (orden). Orden on nimetatud 13. sajandil tegutsenud semgalite väejuhi Viestursi (Vesthard) järgi. Ordenit anti välja 1938–1940.

Orden taasasutati 2004.

Ordenit antakse Läti või välismaa tsiviilisikutele või sõjaväelastele, kel on tähelepanuväärseid teeneid Läti ees.

## Autasu saanud eestlasi
*1939 Juhan Oja
*2012 Riho Terras
*Rein Vaabel
Diena

**Diena** ('päev') on Läti ajaleht. Ajalehe suuromanik on Mait Laidvee, 52% osalusega. Ajalehel on veel eestlastest rahastajaid. Väikeomanik on Rīgas Tirdzniecības osta.

Ajalehe esimene number ilmus 23. novembril 1990.

Ajalehe peatoimetus asub Riias. Aastast 2013 on ajalehe peatoimetaja Gatis Madžiņš.

Ajalehel on mitmeid lisasid: Sporta Diena, Mini Diena, Skolas Diena, KDi, Senioru Diena, TV Diena ja Sestdiena.

2015 oli ajalehe tiraaž 31 000 eksemplari.

## Viited

## Välislingid
*Ko Eduleht