open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maarja-Magdaleena Maarahva Selts

**Maarja-Magdaleena Maarahva Selts** (lühend **MMMS**) on 14. jaanuaril 2000 moodustatud selts Jõgevamaal Tabivere vallas asuva Maarja-Magdaleena küla ümbritsevate külade ühendamiseks. Seltsi elu edasiviijateks on olnud aktiivsed külaelanikud Otslava, Vahi, Kõrenduse, Kassema, Kaiavere, Koogi, Lilu, ja Maarja-Magdaleena külast.

Maarja-Magdaleena Maarahva Seltsi moodustasid Maarja rahvamajas 21 asutajaliiget. 1. detsembri 2013 oli seltsil 43 inimest.

Seltsi põhieesmärgiks on aidata arendustegevuste kaudu elu säilimisele maal, külainimeste elukvaliteedi parandamisele, külaelu säilitamisele ja mitmekesistamisele ning kohalike kultuuritraditsioonide edasiviimisele.

Seltsi eelkäijaks peetakse 19. sajandi lõpus loodud Maarja-Magdaleena Laulu ja Mängu Seltsi.
Maarja-Magdaleena meesansambel

**Maarja-Magdaleena meesansambel** on loodud 2009. aastal ning seda juhendab Liia Koorts. Proove tehakse enamasti Jõgevamaal Tabivere vallas asuvas Maarja rahvamajas.

Maarja-Magdaleena meesansambel on Maarja-Magdaleena segakoori meestest moodustatud laulurühm, kellele meeldib mõni kord ka ilma naisteta laulda.
Ust-Luga külaasundus

**Ust-Luga külaasundus** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblasti lääneosas Kingissepa rajoonis. Hõlmab Kurgolovo poolsaare ja Luuga lahest lõunasse jääva ala. Külaasunduse alal moodustati 1994. aastal Ust-Luga vald. 1. jaanuaril 2006 moodustati Ust-Luga külaasundus.

Põliselanikud on vadjalased ja isurid.

Külaasunduses on 12 ametlikku asulat: Gakkovo (Hakaja), Kaibolovo (Kaipaala), Kirjamo, Konnovo (Konnu), Kurgolovo (Kurkula, Kurkola), Lipovo (Pärspää), Lužitsõ (Luuditsa, Luutsa), Mežniki (Rajo), Preobraženka, Tiskolovo (Kiiskala), Ust-Luga (Laugasuu, Laukaansuu) ja Võbje (Vipiä).

Külaasunduses asub 2001. aasta lõpus esimese laeva vastu võtnud Ust-Luga kaubasadam.
Kuzjomkino külaasundus

**Kuzjomkino külaasundus** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblasti lääneosas Kingissepa rajoonis. Piirneb edelas Eestiga. Suur osa selle alast kuulus aastatel 1920–1944 Eesti Narva valla koosseisu moodustades Eesti Ingeri. Külaasunduse alal moodustati 1994. aastal Kuzjomkino vald. 1. jaanuaril 2006. aastal moodustati Kuzjomkino külaasundus.

Põliselanikud on ingerisoomlased ja isurid.

Külaasunduses on 18 ametlikku asulat: Bolšoje Kuzjomkino (Narvusi), Dalnjaja Poljana, Fjodorovka, Gorka, Hannika, Izvoz, Kallivere, Karstula, Keikino, Maloje Kuzjomkino, Novoje Kuzjomkino, Ropša, Saarküla, Strupovo, Udarnik, Vanaküla, Volkovo ja Väiküla.
Vassõlivka (Tšetšelnõki rajoon)

**Vassõlivka** (ukraina keeles Василівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 79.

## Viited
Sou Fujimoto

**Sou Fujimoto** (jaapani keeles 藤本 壮介; sündinud 4. augustil 1971 Hokkaidōl) on jaapani arhitekt.

Ta on lõpetanud 1994. aastal Tōkyō ülikooli ja töötab alates 2000. aastast oma arhitektibüroos.

## Välislingid
* Sou Fujimoto koduleht
* Eestit külastab nimekas kaasaegse arhitektuuri noore põlvkonna arhitekt Sou Fujimoto Jaapanist
Madalmaade Ida-India Kompanii

**Hollandi Ida-India Kompanii** ehk **Madalmaade Ida-India Kompanii** (hollandi keeles *Vereenigde Oostindische Compagnie* ehk **VOC**) oli 17. sajandil Aasias ja Aafrikas tegutsenud kompanii.

Hollandi Ida-India Kompanii sai alguse 1602. aastal. Hollandi valitsus andis ettevõttele monopoolse tegevusloa kaubandusfaktooriate ja kindluste rajamiseks, rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks, laevaehituseks jms territooriumil, mis ulatus Hea Lootuse neemest Magalhãesi väinani, samuti oli neil õigus omada relvajõude.

Kompanii pani aluse Hollandi koloniaalimpeeriumile, vallutades Kagu-Aasia ja Lõuna-Aafrika suuri alasid, kasutades õigust võtta kohalikelt valitsejatelt lojaalsusvannet Hollandi riigile.

Ettevõte õitses suurema osa 17. sajandist, kuid sõdade tõttu Inglismaaga ja konkurentsi tõttu Inglise Ida-India Kompaniiga, samuti korruptsiooni ja võlgade tõttu Hollandi valitsus lõpuks tühistas äriühingu põhikirja ja võttis üle kompanii vara 1799. aastal.

## Vaata ka
*Hollandi Lääne-India Kompanii
Ruumlaeng

**Ruumlaeng** on ühemärgiline (negatiivne või positiivne) elektrilaeng, mille kandjad (elektronid, ioonid) on pidevalt  jaotatud piiritletud ruumiosas (vrd punktlaeng).

Ruumlaeng tekib näiteks gaaslahenduslambi ioniseeritud gaasis ja elektronlambi elektroodide vahel. Pingestatud vaakumdioodi anoodi ja katoodi vahel juhivad voolu katoodist emiteerunud elektronid. Need loovad lambi elektroodide vahelises ruumis negatiivse elektrivälja; selles ruumis puuduvad positiivse laenguga  osakesed, mis elektronide laengut kompenseeriksid.

Ruumlaengud tekivad ka pooljuhtseadise pn-siirde piirkonnas. Pooljuhi n-juhtivusega osast difundeeruvad elektronid pooljuhi p-juhtivusega ossa, kus toimub rekombinatsioon, s.o vastandmärgilise laenguga osakeste (elektronide ja aukude) ühinemine ning vabad laengukandjad kaovad. Elektroni kaotanud aatomid muutuvad n-pooljuhis siirdelähedases ruumis positiivse laenguga ioonideks ja loovad elektrivälja. Samamoodi difundeeruvad augud vastassuunas, nii et p-pooljuhis moodustub siirdele lähedases ruumis vastassuunaline (negatiivne) elektriväli. Need ruumlaengute vastassuunalised väljad mõjuvad vastu vabade laengukandjate (elektronide ja aukude) edasisele difundeerumisele.

## Vaata ka
*pn-siire
Mõõgaga mõõdetud maa

**"Mõõgaga mõõdetud maa"** on Aristarch Sinkeli kirjutatud ajalooliste romaanide triloogia teine teos. Romaani tegevus toimub Põhjasõja ajal. "Mõõgaga mõõdetud maa" ilmus aastal 1959.

Triloogia esimene osa "Musta risti ikke all" ilmus 1956. aastal, kolmas osa "Lembitu" valmis 1967. aastal, kuid ilmus alles 2008. aastal.

## Kirjandus
*Karl Siilivask, Asta Hameri. Üks suur ajalooline romaan. Keel ja Kirjandus, 1959, nr 5, lk 311-314
Musta risti ikke all

**"Musta risti ikke all"** on Aristarch Sinkeli kirjutatud ajalooliste romaanide triloogia esimene osa. Romaani tegevus käsitleb Jüriöö ülestõusu. "Musta risti ikke all" ilmus aastal 1956, kordustrükk 1959. aastal.

Triloogia teine osa "Mõõgaga mõõdetud maa" ilmus 1959. aastal. Kolmas osa "Lembitu" valmis 1967. aastal, kuid ilmus alles 2008. aastal.
Lembitu (romaan)

**"Lembitu"** on Aristarch Sinkeli kirjutatud ajalooliste romaanide triloogia viimane osa. 

Romaani tegevus käsitleb Eesti elu ristisõdalaste maaletulekust Põhjasõjani. "Lembitu" valmis 1967. aastal, kuid ilmus alles 2008. aastal.

Triloogia esimene osa "Musta risti ikke all" ilmus 1956. aastal ja teine osa "Mõõgaga mõõdetud maa" 1959. aastal.
Saunapäev

**"Saunapäev"** on Aristarch Sinkeli följetonikogumik, mis ilmus 1967. aastal. Illustreeris Ilmar Torn, UDK 821.511.113-7
Boriss Vladimirski

**Boriss Vladimirski** (vene *Борис Еремеевич (Иеремеевич) Владимирский*; 27. veebruar 1878 Kiiev – 12. veebruar 1950 Moskva) oli Nõukogude Liidu maalikunstnik ja graafik. Vladimirski oli sotsialistliku realismi üks silmapaistvamaid esindajaid.

## Elu ja looming

Boriss Vladimirski sündis 1878. aastal Kiievis Ukrainas. Joonistamisega hakkas tegelema 10-aastaselt. 1904. aastal lõpetas ta Kiievi Kunstikooli. Tema esimene näitus toimus 1906. aastal. Vladimirski oli üks Revolutsioonilise Venemaa Kunstnike Assotsiatsiooni (AHRR) asutajaid. Samuti töötas ta ajalehe Pravda kunstnikuna. Boris Vladimirski suri 1950. aastal Moskvas.

Boriss Vladimirski oli ametlikult tunnustatud kunstnik. Ta maalis nii tähtsate riigitegelaste portreid, Nõukogude inimeste eluolu kui ka maastikke. Vladimirski esines näitustel nii NSV Liidus kui ka välismaal.

## Välislingid
Sjevjerodonetsk

**Sjevjerodonetsk** (ukraina keeles Сєвєродонецьк, varem ka Сєверодонецьк *Sjeverodonetsk*; vene keeles Северодонецк, nime etümoloogiat arvestades eesti keeles võimalik ka *Severodonetsk)* on linn Ukrainas Luhanski oblastis, umbes 124 km kaugusel Luhanskist loodes.

Sjevjerodonetsk on alates 22. septembrist 2014 Luhanski oblasti *de facto* halduskeskus.

Sjevjerodonetsk asub 51 meetri kõrgusel merepinnast.

Sjevjerodonetsk asutati 1934. aastal, linnaõigused sai 1958. aastal.

## Rahvastik
2014. aasta 1. jaanuaril elas linnas 108 899 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.
* 1939. aastal – 5000 inimest
* 1959. aastal – 33 200 inimest
* 1970. aastal – 90 000 inimest
* 1975. aastal – 107 000 inimest
* 2005. aastal – 114 200 inimest
* 2013. aastal – 109 500 inimest
* 2014. aastal – 108 500 inimest

## Ajalugu
### 21. sajand
2014. aasta Ukraina kriisi ajal võtsid keskvalitsuse vastased relvajõud linna oma kontrolli alla.

22. juulil heisati linna haldushoonele taas Ukraina lipp.

23. augustil asendati "maha kukkunud" Vladimir Uljanovi mälestussammas Ukraina lipuga.

Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse oli 2022. aasta 1. juuni hommikuks suurem osa linnast langenud Vene relvajõudude kontrolli alla. 25. juunil 2022 vallutasid Vene väed linna täielikult ja tegemist on ajutiselt okupeeritud territooriumiga. Linn on lahingute käigus 90% ulatuses hävinenud.

## Vaata ka
* Sjevjerodonetski lennujaam
* Sjevjerodonetski lahing (2022)

## Märkus
## Viited

## Välislingid

* www.sed-rada.gov.ua Koduleht (*ukraina keeles*)
* Сєвєродонецький інформаційний каталог INDEX&nbsp;. aastal – міські організації, промисловість, культура та інше
* Офіційна сторінка міста Сєвєродонецька на порталі Олега Соскіна
* Сторінка міста Сєвєродонецька на порталі Асоціації міст України
* Українська геральдика. Сєвєродонецьк
* Северодонецкие страсти
* Историко-культурное наследие Украины
* 8. oktoober 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. В Северодонецке нашли 20 тонн пороха и снаряды боевиков (*vene keeles*)
* 9. oktoober 2014. *Liga Novosti*. В Северодонецке откроют единственный уцелевший аэропорт Донбасса (*vene keeles*)
* 10. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Порошенко призвал создать в Северодонецке военную бригаду (*vene keeles*)
* 
* 
* Alex Crawford. Ukraine war: Inside Severodonetsk, a city torn apart by war - where even those who live together are turning against one another  World News  Sky News, 24. mai 2022
* Quentin Sommerville. 'I watched from afar Russia’s latest merciless assault on Severodonetsk'. BBC News, 30. mai 2022
Kõrsik (täpsustus)

**Kõrsikud** või **kõrsik** võib tähendada mitut asja:
* kõrsik, kõrrekujuline küpsis
* kõrsik (perekond), kiililiste perekond
* Kõrsikud, Eesti ansambel (selle liiget võidakse nimetada kõrsikuks)
Tule TV

**Tule TV** oli 2014. aastal laulu- ja tantsupeo tule liikumise teekonda kajastav ajutine telekanal. 

Alates 15. juunist kuni 4. juulini 2014 sai näha tule liikumist Eesti suuremates ja väiksemates linnades, tulevahetuse tseremooniaid, õhtuseid simmaneid ja stuudiointervjuusid lõkkepaikades. Tule TV tõi vaatajani ka intervjuud Eesti inimestega ja varem salvestatud lood kultuurilooliselt tähtsatest paikadest. 

Ülekanne toimus 4G-võrgu kaudu ja kasutusel oli ka 360-kraadine robotkaamera, mis filmis tulega rattureid ja tule teekonna ümbrust. Programmi sai jälgida Elioni digitelevisiooni avatud erikanalis TuleTV, EMT Live ja Laulupeo mobiilirakendustes ning laulu- ja tantsupeo, TuleTulemise, Postimehe, Delfi ja Kultuurikanali veebilehtedel. Salvestatud lühikesi dokumentaalfilme oli võimalik vaadata tule teekonna ajal Tudeng TV ning laulu- ja tantsupeo Facebooki lehel.

Saatejuhte oli iga päev kaks: üks juba telest tuntud nägu ja teine noor Tudeng TV reporter. Võttemeeskond tegi iga päev reportaaže ja intervjuusid ning kaamera ette jõudsid ka paljud kohalikud inimesed. Kanal oli otse-eetris iga päev kell 9–22. Pildi tõid kohale Kultuurikanal ja Tudeng TV. 

## Tegijad
Kanali sisu eest vastutas Tudeng TV meeskond. Tule TV programmi produtsent oli Elisa Avik, peatoimetaja oli Liis Ilves, toimetajad ja reporterid olid Birgit Rae, Stinne Loo, Kerli Kivistu, Hanne-Loore Pajusoo, Rauno Kuusik, Kätlin Hallik, Adeele Tähemaa, Helle Rudi ning operaatorid olid Matilde Matvere, Jaan Kalmus juunior, Tõnis Peeter Kull.

Tule TV peakoordinaatorid olid Rein Lang ja Ants Johanson. Otseülekande tagas Kultuurikanali meeskond: Madis Birnbaum ja Heimar Lill.
Kali Rocha

**Kali Michele Rocha** (sündinud 5. detsembril 1971) on Ameerika Ühendriikide näitleja. 

Ta mängib Disney Channeli situatsioonikomöödias "Liv and Maddie" Karen Rooneyt, nelja lapse ema ja kooli asedirektorit. Ta oli ka sarja nelja jao kaasstsenarist.

## Lapsepõlv
Kali sündis Memphises Tennessee osariigis ning kasvas üles Rhode Islandil. Ta õppis Carnegie Melloni draamakoolis, mille lõpetas 1993. aastal.

## Viited


## Välislingid
*
Myersophis

***Myersophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Myersophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Myersophis alpestris]]* Taylor, 1963.

## Levila

Need maod elavad Filipiinidel, Luzoni saarel.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Myersophis alpestris]] seisuga 10.06.2014.*
Cyclocorus

***Cyclocorus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Cyclocorus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Cyclocorus lineatus]]* (Reinhardt, 1843),
* *[[Cyclocorus nuchalis]]* (Taylor, 1923).

## Levila

Need maod elavad Filipiinidel.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cyclocorus]] seisuga 10.06.2014.*
Xerotyphlops

***Xerotyphlops*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Xerotyphlops* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Xerotyphlops etheridgei]]* (Wallach, 2002)
* *[[Xerotyphlops socotranus]]* (Boulenger, 1889)
* *Xerotyphlops vermicularis* (Merrem, 1820) – vagelpimemadu
* *[[Xerotyphlops wilsoni]]* (Wall, 1908).

## Levila

Need maod elavad Lõuna-Euroopas, Lähis-Idas ja Kesk-Aasias. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*S. Blair Hedges, Angela B. Marion, , Kelly M. Lipp, Julie Marin, ja Nicolas Vidal, A taxonomic framework for typhlopid snakes from the Caribbean and other regions (Reptilia, Squamata), toimetanud Robert W. Henderson, 17. jaanuar 2014, Caribbean Herpetology 49:1–61, veebiversioon (vaadatud 10.06.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Xerotyphlops]] seisuga 10.06.2014.*
Rahutu Tuhkatriinu

**"Rahutu Tuhkatriinu"** on Mari-Leenu 2006. aastal ilmunud debüütalbum. Albumi andis välja firma Moonwalk. Tuntuimad lood albumil on ilmselt kaks kaverit: "Rahutu Tuhkatriinu", mis on kaver soome ansambli Dingo hitist "Levoton Tuhkimo", ja Henry Laksi laul "Õpetaja", mille esitajaks oli Seitsmes Meel.

## Laulud
# "Ausamad valed"
# "Suure linna inglid"
# "Ei tunne mind"
# "Rahutu Tuhkatriinu"
# "Õpetaja"
# "13 ja reede"
# "Kiirteel"
# "Roosa Pantri Diskoteek"
# "Tulnukad mu rõdul"
# "Sirutan tiivad"
# "Outro"
# "Suure linna inglid" (remix)
# "Rahutu Tuhkatriinu" (remix)
Maastik mitme kuuga

**"Maastik mitme kuuga"** on Eesti 2014. aastal valminud draamafilm, mille on lavastanud Jaan Toomik. 

Filmi keskmes on keskealine abielus olev mees (Hendrik Toompere), kelle suhe ja sellega koos harjumuspärane elu jookseb ummikusse, mille tagajärjel kaotab ta aegamööda side reaalsusega. Filmis portreteeritakse hullumiseelset plahvatuslikku seisundit. 

Filmi võtted toimusid 2013. aasta mais ja juunis mitmel pool Eestis, sealhulgas Pirital ja Lohusalus. 

2014. aastal käis Eesti kinodes filmi vaatamas 3223 inimest.

## Festivalid ja preemiad
*2014 Tallinna Pimedate Ööde filmifestival, Tridensi programm
*2015 Eesti Filmiajakirjanike Ühingu auhinna Neitsi Maali aasta parima filmi kandidaat
*2015 Rotterdami rahvusvaheline filmifestival (Holland), programm "Signals: Really? Really."

## Viited

## Välislingid
*Filmi treiler
*Krister Kivi "Uue Eesti Filmi Sünd". Eesti Ekspress, Areen, 28. juuni 2013
Vaikuse meri (album)

"**Vaikuse meri**" on Eesti rokkansambli Terminaator üheksas stuudioalbum, mis ilmus 12. juulil 2014. Plaadil on 11 lugu.

## Lood
# Armasta mind aeglaselt
# Vaikuse meri
# Maanteepõletaja (uusversioon 1998. aasta loost)
# Metsik orhidee
# Sitapea
# Tõusuvesi
# Manual
# Enne oli nii
# Eleegia
# Ma pole superman
# Kaob kõik (Gunnar Grapsi *[[Kaver|cover]]*)

## Koosseis

* Jaagup Kreem – laul
* Taavi Langi – kitarr
* Henno Kelp – bass
* Roland Puusepp – trummid
Luhanski lennujaam

**Luhanski rahvusvaheline lennujaam** on lennujaam Ukrainas Luhanski oblastis, umbes 20&nbsp;km kaugusel Luhanski keskusest lõunakagus.

Lennuväli on liikluseks suletud alates 2014. aasta aprillist.

## [[Sõda Donbassis|2014. aasta Ukraina kriis]]

### Lennuvälja kaitsmine
2014. aasta 8. juunil piirasid venemeelsed separatistid dessantväelaste poolt kaitstava lennujaama ümber. Lennuvälja tulistati miinipildujatest, Grad raketiheitjatest ja Ukraina lipu all liikuvatest, kuid armee taktikaliste ja tunnusmärkideta tankidest.

1. septembril jätsid valitsusväed väejuhatuse korraldusel ja T-90 tugevdatud tankibrigaadi toel rünnanud vastaspoole ülekaalukate jõudude survel lennuvälja maha.

### [[Iljušin Il-76 allatulistamine]]
2014. aasta 14. juuni öösel kell 01:51 kohaliku aja järgi lasksid separatistid alla maandumisel olnud valitsusvägede transpordilennuki Il-76. Hukkus vähemalt 49 pardal olnud inimest. Tegemist oli arvatavalt suurima inimkaotusega, mida valitsusväed selle ajani kriisi ajal ühes rünnakus olid kandnud.

## Viited

## Välislingid

* Аеропорт Луганськ&nbsp;— Ametlik koduleht
* Аеропорт Луганськ

* ВАТ «Авіакомпанія Луганські Авіалінії»
* 11. august 2014, Что осталось от луганского аэропорта. ВИДЕО
* 30. september 2014. *[[Infovastupanu]]*  Luganski lennujaam. Fotod.
Päikeseprillid

**Päikeseprillid** on kaitseprillid, mille toonitud klaasid vähendavad valguse juurdepääsu kandja silmadele. 

Nende esmane otstarve on kaitsta silmi päikesevalguse ebameeldiva või kahjuliku toime eest. Optimaalsed päikeseprillid blokeerivad päikesevalguse ultravioletse spektriosa ning vähendavad prilliklaaside suuruse ja kuju ning optimeeritud raamide abil ka hajunud valguse juurdepääsu. 

Päikeseprille kasutatakse ka dekoratiivsete moeaksessuaaridena.

## Pilte

Pilt:Aviator sunglasses.jpg | Nn lenduri päikseprillid
Pilt:Safty pin holds the handle of the glasses. A vital emergency tool.jpg | Valged prilliraamid koos haaknõelast parandusega
Pilt:Polariod Sunglass.JPG | Polaroidklaasidega prillid
Pilt:Mezmay, Sports sunglasses, Reflective mirrored sunglasses, Russia.jpg
Pilt:Sunglasses with dark blue lenses, England, 1860-1900 Wellcome L0059062.jpg | 19. sajandi päikeseprillid
Konsulaarasutus

**Konsulaarasutus** on riigi välisesindus, mis allub saatkonnale ja esindab selle huvisid asukohariigi territooriumil. Erinevalt saatkondadest asuvad konsulaarasutused tavaliselt väljaspool pealinna nendele määratud tegevuspiirkonnas ehk konsulaarpiirkonnas ning puutuvad asukohamaa keskvõimuga vähem kokku. Vaid eriolukorras ning asukohariigi ja lähetajariigi nõusolekul võivad konsulaarasutuste juhid töötada väljaspool ettenähtud piirkonda.

Konsulaarasutuste liigid on peakonsulaat, konsulaat (karjääri- või aukonsulaat), asekonsulaat ja konsulaaresindus.

## Aukonsulaat
Üldiselt täidavad konsulaarülesandeid konsulaarametnikud, kellel on konsulaarametniku kutse või erikutse. See nõue ei kehti aga aukonsulaatide esindajate – aukonsulite kohta. Aukonsulaadid täidavad oma konsulaarpiirkonnas konsulaarülesandeid, mis on kirja pandud iga riigi õigusaktides. Enamjaolt toetuvad need õigusaktid 1963. aastal vastu võetud konsulaarsuhete Viini konventsioonile.

Eestis on aukonsulaatide ülesanded kirja pandud Eesti Vabariigi konsulaarseaduses.

Üks aukonsulite eripäradest võrreldes teiste diplomaatilise korpuse teenistujatega on, et nad ei saa töötasu.

## Vaata ka
*Suursaatkond

## Viited
Acontias

***Acontias*** võib tähendada erinevaid asju: 

* *[[Acontias (perekond)|Acontias]]* Cuvier, 1817 on skinklaste perekond.
* *Acontias* Troost, 1836 on tänapäeval lõgismadulaste maoperekonna kilplõugmadu (*Agkistrodon*)  taksonoomiline sünonüüm.
Automaatne identifitseerimissüsteem

**Automaatne identifitseerimissüsteem** ehk **AIS** on veesõidukite pardal kasutav positsioneerimis- ja jälgimisüsteem, mis võimaldab paremat laevaliiklusteenistuste (VTS) ning otsingu- ja päästeteenistuste (SAR) tööd. Samuti suurendab meresõiduohutust. 

AIS-seade on kohustuslik kõigil merel viibivatel reisilaevadel ja teistel laevadel, mille tonnaaž on 300 või enam.

AIS infot on tänapäeval võimalik jälgida vabalt ka internetis. Veebilehele on võimalik lisada ajutiselt oma merel olev alus ka nutitelefoni rakenduse abil.

## Vaata ka
*Transponder

## Välislingid
* AIS-põhine avalik veebileht
Vassõl Krutov

**Vassõl Krutov** (ukraina keeles *Василь Васильович Крутов*; sündinud 16. mail 1949 Frunzes) on Ukraina sõjaväelane, SBU Erioperatsioonide Keskus „A“ esimene komandör (1994), kindralleitnant (1998), õigusteaduste doktor (1998), professor (2001).

## Töökäik
Vassõl Krutov astus teenistusse 1977. aastal.

Ukraina presidendi kohusetäitja Oleksandr Turtšõnov nimetas kindralleitnant Krutovi 2014. aasta 14. aprillil Ukraina Julgeolekuteenistuse (SBU) juurde kuuluva terrorismivastase keskuse juhiks. Samuti sai temast SBU juhi esimene asetäitja.

## Isiklikku
Vassõl Krutov on abielus, tema abikaasa Nadia on Ukraina rahvakunstnik. Neil on kaks tütart ja kaks poega.

## Viited

## Välislingid

* Легенда спецподразделения «Альфа» Василий Крутов обратился к российским спецназовцам // 20:50, 15.03.2014
* Крутов Василь Васильович
* Крутые чистки в СБУ: бойцов невидимого фронта вытесняют в политику // Николай Петренко, «Обозреватель». Международное антитеррористическое единство, 2007
* Василий Васильевич Крутов // Биографии, мемуары, истории. Народный справочник.
* Крутов Василь Васильович: досье (рос.)
* В ближайшее время границу с Россией заблокируют - глава АТЦ - Liga Novosti, 12.06.2014
Viktor Hvozd

**Viktor Hvozd** (24. mai 1959 Ternopili oblast – 28. mai 2021 Dahab) oli Ukraina sõjaväelane, luuraja ja diplomaat.

Kindralleitnant Hvozd oli alates 2014. aasta 27. veebruarist kuni 2016. aasta aprillini Ukraina Välisluureteenistuse (*Служба зовнішньої розвідки України*) esimees.

Ta astus teenistusse 1981. aastal. Aastatel 1993–1995 osales ta ÜRO rahuvalveoperatsioonides endise Jugoslaavia territooriumil, 1996–1999 töötas ta Ukraina Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina saatkonnas kaitseatašeena. Ta oli Ukraina kaitseministeeriumi esindaja ÜRO juures asuvas Ukraina alalises esinduses New Yorgis.

Aastatel 2008–2010 oli ta Ukraina kaitseministeeriumi Luure peavalitsuse juht.

Viktor Hvozd oli Ukraina teeneline jurist. Ta valdas inglise, horvaadi, serbia ja hiina keelt.

Viktor Hvozd oli abielus, perekonnas on kaks last. Hobideks oli tennis ja fotograafia.

## Viited

## Välislingid

* СЗР України
Rootsi aukonsulaat Narvas

**Rootsi aukonsulaat Narvas** on Rootsi välisesindus Narvas, mille avas 18. novembril 2000 Rootsi päevade tähistamisel Rootsi tolleaegne asepeaminister Lena Hjelm-Wallen.

Aukonsulaadi konsulaarpiirkond on Ida-Virumaa. Rootsi aukonsulaat Narvas asub aadressil Kerese 11.

Narvaga seondub rootslastel ennekõike suurriigi kuulsusrikas lahing 1700. aastal Põhjasõjas, mis on olnud ajendiks Rootsi päevade tähistamisele Narvas ja millega seoses avati 2000. aasta novembris ka lahingule pühendatud monument "Narva lõvi".

## Aukonsulid
Aukonsulid on täitnud oma ülesandeid põhitöö kõrvalt, vajadus abitööjõu järele konsulaarülesannete täitmisel on olnud erinev. Näiteks Meelis Virkebau ajal on aukonsuli kõrval ametis olnud põhikohaga töötaja.

### Meelis Virkebau
Alates 2000. aastast oli aukonsul Kreenholmi Valduse AS juht Meelis Virkebau.

Meelis Virkebau aukonsuli ülesannete hulka kuulusid peamiselt Rootsi kohta informatsiooni jagamine, kodakondsuseta isikute ja Vene kodanike viisataotluste ettevalmistamine ning Rootsi turistide probleemide lahendamine.

M. Virkebau on Narva linna omamoodi sümbol, kes on panustanud palju Sihtasutuse Pro Narva nõukogu kaudu Narva ajaloolise linnasüdame arendamisesse.

### Katri Raik
Katri Raiki jaoks on oluline arendada Narvas Eesti-keskset haridust, luua noortele paremaid vaba aja veetmise võimalusi ning taastada Virkebau eeskujul Narva ajaloolist vanalinna. Narvat tuleb tema arvates tutvustada välismaailmale, et muuta see osaks Eestist ja Euroopast.

### Ahti Puur
Aukonsul Ahti Puur täidab ametikohustusi alates 2008. aastast.

## Vaata ka
* Rootsi välisteenistus
* Rootsi aukonsulaat Tartus

## Viited
Rootsi aukonsulaat Tartus

**Rootsi aukonsulaat Tartus** on Rootsi välisesindus Tartus. See avati 22. novembril 2006 Rootsi ja Eesti välisministri osavõtul eesmärgiga edendada kultuuri-, teabe- ja haridustegevust. Ühtlasi oli aukonsulaat mõeldud sümboliseerima väga häid suhteid Eesti ja Rootsi vahel.  Vajadust aukonsulaat Tartus avada põhjendati ennekõike sellega, et Tartu on ülikoolilinn, kus on Rootsi üliõpilasi ja akadeemikuid.

Aukonsulaadi konsulaarpiirkonnaks on määratud Tartu, Tartumaa ja laiemalt Võru- ning Põlvamaa. Rootsi aukonsulaat Tartus asub aadressil Rüütli 1.

## Aukonsul
Aukonsul ja aukonsulaadi ainus töötaja on olnud  asutamisest alates Madis Kanarbik.

## Ülesanded
Aukonsul Madis Kanarbik osaleb mitmel Rootsiga seotud sündmusel. Koostöös Rootsi Suursaatkonna, Tartu Ülikooli, Tartu Linnavalitsuse ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu Eesti esindusega korraldatakse igal aastal Gustav Adolfi päeva.

## Vaata ka
* Rootsi välisteenistus
* Rootsi aukonsulaat Narvas

## Viited
Mõhhailo Koval

**Mõhhailo Koval** (ukraina keeles *Михайло Володимирович Коваль*; sündinud 26. veebruaril 1956 Izjaslavis) on Ukraina sõjaväelane ja poliitik.

## Riigi teenistuses
Mõhhailo Koval astus teenistusse 1979. aastal. Ta teenis kuni 2014. aastani Ukraina piirivalves. 2014. aasta Krimmi kriisi ajal määrati ta erru läinud admiral Ihor Tenjuhhi asemel kaitseministriks. 
 
Ta oli 2014. aasta 25. märtsist kuni 3. juulini Ukraina kaitseministri kohusetäitja. 3. juulil 2014 sai temast presidendi ukaasiga Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretäri asetäitja ning aastatel 2015–2021 oli ta RJKN-i sekretäri esimene asetäitja.

## Auastmed
* 2007 - kindralpolkovnik

## Viited

## Välislingid
* Невідомі викрали генерал-полковника в Криму
* Керівництво Державної прикордонної служби України
* 
* Руководство Государственной пограничной службы Украины
Columbus (Georgia)

**Columbus** on linn Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis, Muscogee maakonna keskus ja ainus linn. Asub Chattahoochee jõe ääres, 160 km kaugusel Atlantast.

Columbus on kokku kasvanud Alabama osariigi Phenix Cityga ning moodustab koos Auburni ja Opelikaga Greater Columbuse statistilise ala.

Columbus on Atlanta järel elanike arvult osariigi teine linn. 2013. aastal oli linnas 202 800 elanikku.
2000. aastal olid linna elanikest 50,5% valgenahalised, 44% mustanahalised ja 4,5% latiinod. 

Linn on asutatud aastal 1828.

Linna suurim tööandja on USA maaväe sõjaväebaas Fort Benning, kus peetakse sõjaväe baastreeningut.

## Välislingid
* Columbuse koduleht
Valentõn Nalõvaitšenko

**Valentõn Nalõvaitšenko** (ukraina keeles *Валенти́н Олекса́ндрович Налива́йченко*; sündinud 8. juunil 1966 Zaporižžjas) on Ukraina diplomaat, poliitik ja riigitegelane. 2014. aasta 24. veebruari määras Ülemraada ta Ukraina Julgeolekuteenistuse (SBU) juhiks. 450-liikmeline Ülemraada vabastas ta 248 poolthäälega ametist 18. juunil 2015.

Valentõn Nalõvaitšenko alustas tööd Ukraina välisministeeriumis 1994. aastal. 2004. aastal sai temast välisministri asetäitja, 2005. aasta detsembris Ukraina erakorraline ja täievoliline saadik Valgevenes.

2006. aasta mai lõpus lahkus Nalõvaitšenko Ukraina Valgevene saadiku ametikohalt, et asuda tööle Ukraina Julgeolekuteenistuse (SBU) juhi esimese asetäitjana. 2006. aasta detsembris sai temast SBU juhi kohusetäitja, 2009. aasta märtsis kinnitati ta SBU juhiks. Ta töötas sellel ametikohal kuni 2010. aasta märtsini (vahetati välja pärast Viktor Juštšenko kaotust 2010. aasta Ukraina presidendivalimistel).

2012. aastal valiti ta Ülemraada liikmeks. 2012. aasta 12. detsembrist kuni 2014. aasta 24. veebruarini oli ta Ülemraada Välisasjade komitee esimehe asetäitja, Ukraina Ülemraada alalise esinduse liige Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarses Assamblees.

Nalõvaitšenko on lõpetanud Kiievi ülikooli kiitusega. Aastatel 1994–1997 töötas ta Ukraina saatkonna teise ja esimese sekretärina Soomes, Taanis ja Norras. Ta valdab inglise ja soome keelt.

## Viited

## Välislingid
* Chairman of the Security Service of Ukraine, VALENTYN NALYVAICHENKO elulugu SBU kodulehel (*inglise keeles*)
*
Eesti tumedapealine lambatõug

**Eesti tumedapealine lambatõug** on varavalmiv, heade lihavormidega lihalambatõug, kellelt saadakse valget poolpeenvilla (keskmine peenus u 35 μm). 

Tumedapealiste lammaste pea ja jalad on kaetud tumedate ohevillakarvadega. Eesti tumedapealine lambatõug on üldiselt suurema kehamassi ja villatoodanguga kui eesti valgepealine lambatõug, kuid on viimasest mõnevõrra väiksema viljakuse ja jämedama villaga. Jäärad kaaluvad u 95 kg, uted 76 kg, villatoodang 3,7 kg ja viljakus ligikaudu 1,50 talle poeginud ute kohta.
## Eesti tumedapealise lambatõu kujunemine
Eesti tumedapealise lambatõu lähtetõugudena on kasutatud kohalikke ebaühtlase villaga maalambaid ja nende ristandeid peenvilla- ja lihalambaid, keda kasvatati 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi algul kuni esimese maailmasõjani. Põhiliseks parandajatõuks eesti tumedapealisele lambatõule oli 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi alguses šropširi tõug. Tänapäeval on eesti tumedapealise lambatõu parandajateks tõugudeks suffolki ja oksfordauni lambatõug, kelle abil soovitakse parandada lihajõudlust ja lihakehade kvaliteeti, ning soome maalambatõug, kes on kasutusel viljakuse parandajana.

## Vaata ka
* Eesti maalammas
* Eesti valgepealine lambatõug
* Suffolki lambatõug
* Oksfordauni lambatõug
* Soome maalambatõug

## Viited

## Kirjandus
* Hõim, H. & Jaama, K. Eriloomakasvatus. Tallinn: Valgus 1988.
Rootsi välisteenistus

**Rootsi välisteenistus** on Rootsi riigiteenistus, mis hõlmab Rootsi Välisministeeriumi ja 104 välismissiooni, sealhulgas saatkonnad, delegatsioonid ja konsulaadid (sealhulgas aukonsulaadid). Kokku töötab Rootsi välisteenistuse 2580 inimest..

Rootsi välisteenistus on vastutav Rootsi suhete eest teiste riikidega.

Rootsi ja Eesti vahelised diplomaatilised suhted taastati 1991. aastal.. 

## Suursaatkonnad

Rootsi suursaatkondade üks olulisemaid ülesandeid on olla asukohariigis kursis kõigega, mis puudutab Rootsit ja selle ametkondi, ning jagada informatsiooni valitsusele ja teistele huvitatud isikutele. Tähtis osa on läbirääkimistel, mis on vajalik oma riigi kodanike ja ettevõtete huvide kaitsmiseks, et nad saaksid kasutada kõiki rahvusvahelistes lepingutes või mujal ette nähtud õigusi. Suursaatkonna poolt osutatavate konsulaarteenuste seas moodustab kõige olulisema osa viisataotluste vahendamine nende riikide kodanikele, kelle suhtes pole kehtestatud viisavabadust.

Kriisiolukordades tuleb Rootsi suursaatkondadel seaduse järgi kiiresti luua tihe ühendus asukohariigis elavate Rootsi kodanike ja ettevõtetega ning välja töötada evakueerimisplaane nende ohutuks väljatoimetamiseks riigist. Rahvusvaheline põhimõte, mida Rootsi suursaatkonnad seejuures järgima peavad, on teiste Euroopa Liidu liikmesriikide ja Põhjamaade kodanike nõustamine võrdväärselt Rootsi kodanikega, kui neil puudub asukohariigis oma esindus.

Rootsi Suursaatkond Eestis asub Tallinnas aadressil Pikk 28. Alates 2013. aasta septemprist on suursaadik Anders Ljungrenn..

## Aukonsulaadid
Rootsil on välisriikides esindatud 400 aukonsulaati.

Rootsi aukonsulaadi juht aukonsul peab olema kohapeal elav tunnustatud ettevõtja, advokaat vms, Rootsi kodanik, asukohariigi või kolmanda riigi kodanik, kelle positsioon võimaldab ilma raskusteta suhelda kohalike juhtivate isikutega (näiteks poliitikud, majandusringkonna esindajad, kultuuritegelased, haiglate ja vanglate juhtkond), kes saavad Rootsi kodanikke vajadusel abistada.

Tavaliselt kutsub Rootsi iga kümne aasta tagant  aukonsuleid (rühmiti, korraga mitme maa aukonsuleid) külastama oma riiki, eesmärgiga hoida aukonsuleid paremini kursis riigiga, mille kodanike huve nad kaitsevad; Rootsi saatkondade teabekohtumistel käivad aukonsulid  igal aastal või üle aasta. Ühtlasi on Rootsi riigil tänuväärse töö eest heaks tavaks tunnustada lisaks väljapaistvatele ühiskonna- ja kultuuritegelastele aukonsuleid ka Põhjatähe ordeniga, Rootsi kodanikuna võivad nad pälvida välisministeeriumi erilise tunnustuse.

Rootsi aukonsulitel on tavaliselt rootsi keelt kõnelev kaastöötaja, sageli kohalik rootslane, kes abistab teda rutiinsetel toimingutel, kuid kui aukonsul kõneleb rootsi keelt, siis pole selleks tarvidust.

## Vaata ka
* Rootsi aukonsulaat Narvas
* Rootsi aukonsulaat Tartus

## Viited
Vessela Dolõna

**Vessela Dolõna** (ukraina Весела Долина) on mitme asustatud koha nimi.

***[[Vessela Dolõna (Tarutõne rajoon)|Vessela Dolõna]]** – küla Ukrainas Odessa oblastis Tarutõne rajoonis
***[[Vessela Dolõna (Bahmuti rajooni)|Vessela Dolõna]]** – küla Ukrainas Donetski oblastis Bahmuti rajoonis
***[[Vessela Dolõna (Poltava oblast)|Vessela Dolõna]]** – küla Ukrainas Poltava oblastis
...
Vessela Dolõna (Tarutõne rajoon)

**Vessela Dolõna** on küla Ukrainas Odessa oblastis Tarutõne rajoonis.

Küla asutati 19. sajandi teisel kümnendil saksa immigrantide poolt.

Küla asub 36 meetri kõrgusel merepinnast.

Vessela Dolõna elanike arv on 1206 ja asustustihedus on keskmiselt 553 inimest ruutkilomeetri kohta.

## Tuntud inimesi
Vessela Dolõnas on sündinud Eestis tegutsenud vaimulikud Johannes von Törne ja Moritz Maximilian von Busch.

Vessela Dolõna on 2014. aastal taasasutatud Ukraina Rahvuskaardi esimese ülema kindralleitnant Stepan Poltoraki sünnikoht.


Klöstitz Albrecht Schuler Dorfstrasse Sept 2010.JPG
Haus in Bessarabien.jpg|Haldushoone
Klöstitz Albrecht Schuler Schule Sept 2010.JPG|
Klöstitz Albrecht Schuler Dorfstrasse Mittelinsel Sept 2010.JPG|
Klöstitz Albrecht Schuler Kulturhaus Sept 2010.JPG|Kultuurimaja koos raamatukogu, apteegi ja arstipunktiga
Klöstitz Albrecht Schuler orth Bethaus Sept 2010.JPG|
Klöstitz sowjet Ehrenmale Wiki 06.jpg|


## Viited

## Kirjandus
* Arnold Mammel: *Klöstitz, das Bild der Heimat*, 3. Auflage, 2000, ISBN 978-3935027014
* Albert Kern (Hrsg.): *Heimatbuch der Bessarabiendeutschen*. Hilfskomitee der Evangelisch-Lutherischen Kirche aus Bessarabien, Hannover 1964.
* *Klöstitz, 1815–2010 Die Entwicklung eines bessarabischen Dorfes*, hrsg. von Winfried und Arnulf Baumann, Würzburg, 2011

## Välislingid

* Private Website zum Ort mit Auswanderungsrouten und genealogischen Daten
* Karte des Ortes und Umgebung (russische Beschriftung)
* Liste der gefallenen Ortsbewohner im Ersten und Zweiten Weltkrieg
* Heutige Fotos
Stepan Poltorak

**Stepan Poltorak** (ukraina keeles *Степан Тимофійович Полторак*; sündinud 11. veebruaril 1965 Vessela Dolõnas) on Ukraina sõjaväelane. 

## Elulugu
Ukraina Rahvuskaardi taasasutamisel 2014. aasta Krimmi kriisi ajal sai temast Rahvuskaardi esimene ülem. Oli 2014. aasta 14. oktoobrist 2019. aasta 20. maini Ukraina kaitseminister.

Armeekindral Poltorak oli alates 2014. aasta 19. märtsist Ukraina Rahvuskaardi ülema kohusetäitja, alates 15. aprillist oli ta Ukraina Rahvuskaardi ülem. 
13. oktoobril 2014 esitas president Petro Porošenko Poltoraki kandidatuuri Ukraina Ülemraadale läbivaatamiseks Ukraina kaitseministri kohale kinnitamiseks.

Stepan Poltorak astus teenistusse 1983. aastal. 2002. aastal sai temast Harkivis asuva Ukraina siseministeeriumi akadeemia ülem.

Pedagoogikateaduste kandidaat, dotsent Stepan Poltorak kaitses kandidaadiväitekirja 2003. aastal.

## Tunnustus
*Bohdan Hmelnõtskõi ordeni kõik 3 järku (2006, 2016 ja 2018). 

## Auastmed
*2007 – kindralleitnant
*2014 – kindralpolkovnik
*2015 – armeekindral

## Viited

## Välislingid

*Biograafia Harkivi ametlikul kodulehel (''ukraina ja vene keeles)
Pregnenoloon

**Pregnenoloon** on kõikide steroidhormoonide prekursor mida sünteesitakse kolesteroolist ning mis keemiliselt olemuselt kuulub prohormoonide ja steroidide hulka.  

Looduslik pregnenoloon osaleb mineralokortikoidide, glükokortikoidide, androgeenide ja östrogeenide steroidogeneesis.  

Pregnenoloon katalüüsitakse ensümaatiliselt mitokondrites ensüümi tsütokroom P450scc vahendusel kolesteroolist. 

Pregnenoloon on neuroaktiivne steroid, mille tegelikku toimet ja ülesandeid on käesoleval ajal vähe uuritud. 

## Roomajatel
### Madudel

Madudel on pregnenoloon, vastavalt soolistele eripäradele,  progesterooni ja testosterooni prekursor.

## Imetajatel
### Inimestel

Inimestel on pregnenoloon kõikide steroidhormoonide prekursor ja see sünteesitakse peamiselt kolesteroolist.

### Uuringud
#### Kanepi mürgistus

Loomkatsetes hiirte ja rottidega suureneb kanepitaimes (*Cannabis sativa*) leiduva tetrahüdrokannabinooli (THC) toimel pregnenolooni süntees ja see blokeerib kannabinoid retseptorid vähendades THC toimet. Uuringule toetudes viiakse läbi edasisi uuringuid kasutamaks sünteetilise pregnenolooni võimalikku manustamist inimestele THC mürgistuse ja kanepisõltuvuse võõrutusravis.

## Vaata ka
*kolesterool
*steroidhormoonid

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne ChemIDplus-is

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Pregnenolone]] seisuga 11.06.2014.*
Jaan Metsaveer

**Jaan Metsaveer** (kuni 1. augustini 1940 **Jaan Mangusson**; 21. aprill 1933 Rõusa küla, Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 13. veebruar 2024) oli eesti mehaanikateadlane.

Ta sündis taluniku peres.

## Haridus
Ta õppis Vändra Keskkoolis aastatel 1941–1952, lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi laevaremondi teaduskonna laevaehituse ja -remondi erialal 1958; oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis aspirant 1967–1970, aastal 1970 kaitses ta tehnikakandidaadi väitekirja, aastal 1979 kaitses ta füüsika-matemaatikadoktori väitekirja. Tehnikateaduste kandidaat 1970; vanemteadur 1974; füüsika-matemaatikadoktor 1979 (tahke deformeeruva keha mehaanika alal, Moskva Riiklik Ülikool, kinnitus 1980); professor 1982.

## Töökäik
Ta töötas aastatel 1956–1958 Meretehases nr. 7 konstruktorina, aastal 1958 töötas ta Kalatööstusvalitsuse Tallinna laevatehases ja aastatel 1958–1962 Tehnilises Koolis nr. 1 laevaehituse ja tehnilise mehaanika õpetajana.

Aastatel 1962–1967 töötas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusmehaanika kateedris vanemõpetajana. 

Aastatel 1967–1982 töötas Eesti NSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis: 1970–1972 programmeerimisbüroos vanemprogrammeerija ja grupijuhina, 1972–1982 mehaanika ja rakendusmatemaatika sektoris vanemteadurina. 

Aastatel 1980–1982 töötas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusmehaanika kateedris professori kohusetäitjana, aastatel 1982–1992 ehitusmehaanika kateedris professorina ja sama kateedri juhatajana. Aastatel 1992–2002 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli mehaanikainstituudi deformeeruva keha mehaanika professori ja õppetooli juhatajana; lisaks oli ta samal ajavahemikul mehaanikainstituudi direktor. Aastast 2002 on ta samas emeriitprofessor ja erakorraline vanemteadur. Külalisteadur ja -professor Le Havre’i Ülikoolis 1995–1998.

## Teadustöö
Tema teadustöö põhisuunad on õhukeseseinalised konstruktsioonid, konstruktsioonide ja vedelike koostöö, kajasignaalide tekkemehhanismi selgitamine ja nende infosisaldus ning lainelevi viskoelastses keskkonnas. Ta on avaldanud üle 80 teadustöö (sealhulgas 2 monograafiat), koostanud kõrgkoolide õppematerjale. Tema juhendamisel on kaitstud 2 kandidaadiväitekirja ja 1 magistritöö.

## Liikmesus
Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna nõukogu liige; teaduskraadide kaitsmise erialanõukogu liige (TTÜ teoreetilise ja rakendusmehaanika doktorinõukogu esimees); TTÜ nõukogu liige; TTÜ nõukogu juures oleva arenduskomisjoni liige; mitme konverentsi programmikomitee liige ja esimees; parvlaeva Estonia huku põhjusi uurinud ühiskomisjoni ekspert ja liige 1994–1996; Ameerika Akustikaühingu liige, Eesti Mehaanika Rahvusliku Komitee liige.

## Tunnustus
* TTÜ tänukiri;
* TTÜ mälestusmedal Mente et Manu (1993).

## Harrastused
Tudengipõlves purjetamine.

## Kirjandus
* Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. TTÜ kirjastus. Tallinn 2008.
* EE 2000, 14.
* ETBL 2005, 2. 
* Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade.

## Välislingid
*
Haavatu märk

**Haavatu märk** (saksa keeles *Verwundetenabzeichen*) oli Saksamaa sõjaväeline autasu, mida anti haavatud Saksa sõduritele esimese ja teise maailmasõja ajal. Pärast 1943. aasta märtsi anti seda ka haavatud tsiviilisikutele. See oli kõige levinum Saksamaa autasu.

## Klassid
Haavatu märgil oli kolm järku:

* must (3. järk) – anti ühel või kahel korral haavata saamisel;
* hõbedane (2. järk) – anti neljal või viiel korral haavata saamisel, ka jäseme, silma ja osalisel kuulmise kaotusel;
* kuldne (1. järk, võidi väljastada ka postuumselt) – anti viiel või enamal korral haavata saamise, täieliku nägemiskaotuse või tõsise ajukahjustuse korral.

## "Automaatne" Raudrist
1. juunil 1940 ütles Hitler oma kõnes, et iga hõbedase või kuldse märgi kandidaat saab automaatselt II klassi Raudristi, kui tal seda veel pole.

## 1944. aasta 20. juuli haavatu märk
1944. aasta 20. juuli haavatu märk on haavatu märkidest ilmselt kõige haruldasem, sest seda anti ainult neile, kes said vigastada 20. juuli vandenõus.
Hermann Fegelein

SS-Gruppenführer **Hans Georg Otto Hermann Fegelein** (30. oktoober 1906 Ansbach – 29. aprill 1945 Berliin) oli Relva-SSi kindral Natsi-Saksamaal. Ta kuulus Adolf Hitleri siseringi ja ta oli Eva Brauni õemees. Ta lasti deserteerumise eest maha 28. aprillil 1945, kaks päeva enne Hitleri suitsiidi.
Tadžikistani jalgpallikoondis

**Tadžikistani jalgpallikoondis** (tadžiki тими миллии футболи Тоҷикистон) on Tadžikistani jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Tadžikistani rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

Sõpruskohtumisel Eestiga 7. juunil 2014 kaotas Tadžikistan tulemusega 1:2 (0:0).

## Välislingid
* Tadžikistani jalgpalliliit
* Info FIFA kodulehel
Paramus

**Paramus** on linn Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Bergeni maakonnas.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Elmar Järvet

**Elmar Järvet** (enne eestistamist **Elmar Jakobson**; 28. juuni 1911, Hummuli, Valgamaa – 20. november 2001 New York, USA) oli eesti haritlane ja kirikuõpetaja.

Ta lõpetas aastal 1931 Tõrva gümnaasiumi, õppis aastatel 1933–1944 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ajalugu, arheoloogiat, etnograafiat ja pedagoogikat (ei lõpetanud), lõpetas aastal 1949 Balti Ülikooli Göttingenis. Ta kuulus korporatsiooni Fraternitas Estica.

## Viited

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2650
* TÜ üliõpilased
Tartu-kirivaksik

**Tartu-kirivaksik** (*Epirrhoe tartuensis*) on vaksiklaste sugukonda madara-kirivaksiku perekonda kuuluv liblikaliik.

Liik on levinud Baltimaades ja Soomes. 

Liigi kirjeldas 1965. aastal Tõnu Möls.

## Välislingid
*
Madara-kirivaksik (perekond)

**Madara-kirivaksik** (*Epirrhoe*) on vaksiklaste sugukonda kuuluv liblikaperekond.

## Eesti liigid
Eestis elab 7 sellesse perekonda kuuluvat liiki:
**Epirrhoe alternata* – hallvööt-kirivaksik
**Epirrhoe galiata* – madara-kirivaksik
**Epirrhoe hastulata* – tume-kirivaksik
**Epirrhoe pupillata* – pruunvalge-kirivaksik
**Epirrhoe rivata* – niidu-kirivaksik
**Epirrhoe tartuensis* – tartu-kirivaksik
**Epirrhoe tristata* – mustvalge-kirivaksik
Madara-kirivaksik

**Madara-kirivaksik** (*Epirrhoe galiata*) on vaksiklaste sugukonda madara-kirivaksiku perekonda kuuluv liblikaliik.

## Välislingid
*
Alfred Jodl

**Alfred Josef Ferdinand Jodl** (10. mai 1890 Würzburg – 16. oktoober 1946 Nürnberg) oli Saksa sõjaväelane ning Relvajõudude ülemjuhatuse esimehe asetäitja. Mõisteti Nürnbergi tribunali poolt surma.

## Surm
Alfred Jodl oli olnud Hitleri üks lähemaid sõjalisi nõuandjaid, mistõttu otsustasid Nürnbergi kohtunikud, et ta peab surema. Jodl poodi 16. oktoobril 1946. Hukkamisel viibinud Ameerika Ühendriikide ajakirjanik Howard K. Smith kirjeldas sündmust nii: "Surmaprotsessioonis üheksas oli Alfred Jodl. Tema Wehrmachti mundris krae turritas, nagu oleks ta selle kiirustades selga pannud, ja ta astus märkimisväärselt närviliselt surmamajja. Ta niisutas pidevalt oma huuli ja tema nägu oli mõtteis ja piinatud, kui ta läks astmeist üles võllapuu juurde märksa vähem kindlamate sammudega kui Keitel. Tema hääl oli rahulik, kui ta sõnus oma viis viimast sõna maailmale: "Ma tervitan sind, minu Saksamaa." Kell 02.34 langes Jodl tapalava musta auku."

Seitse aastat pärast hukkamist muutis Saksa kohus surmaotsust, sest leiti, et Jodl nõustas Adolf Hitlerit siiski kõigest operatiivasjades.

## Isiklikku
Tema vend Ferdinand Jodl oli Wehrmachti ohvitser.

## Viited
Tähnikvaksik

**Tähnikvaksik** (*Abraxas*) on vaksiklaste sugukonda kuuluv liblikaperekond.

## Eesti liigid
Eestis elab kaks sellesse perekonda kuuluvat liiki:
**Abraxas grossulariata* – karusmarja-tähnikvaksik
**Abraxas sylvata* – pargi-tähnikvaksik
Atlassvaksik

**Atlassvaksik** (*Lomographa*) on vaksiklaste sugukonda kuuluv liblikaperekond.

## Eesti liigid
Eestis elab kaks sellesse perekonda kuuluvat liiki:
**Lomographa bimaculata* – kakstäpp-atlassvaksik
**Lomographa temerata* – vöödiline atlassvaksik
Hiidvaksik

**Hiidvaksik** (*Geometra papilionaria*) on vaksiklaste sugukonda hiidvaksiku perekonda kuuluv liblikaliik.

## Välislingid
*
Hiidvaksik (perekond)

**Hiidvaksik** (*Geometra*) on vaksiklaste sugukonda kuuluv liblikaperekond.

Eestis elab üks sellesse perekonda kuuluv liik – hiidvaksik (*Geometra papilionaria*).
Hans Krebs (kindral)

Jalaväekindral **Hans Krebs** (4. märts 1898 – 2. mai 1945) oli Saksamaa ohvitser Teise maailmasõja ajal. Ta oli Tammelehtedega Raudristi Rüütliristi kavaler.

Saksamaa kindralstaabi ülemaks määratud Hans Krebs oli üks viimaseid, kes end Führerbunkeris maha laskis. Ta tegi seda koos Wilhelm Burgdorfiga.
Kopulatsioonikork

**Kopulatsioonikork** ka **seemnevedelikukork** (inglise keeles *mating plug*) 
on mitmete suguküpsete isasloomade poolt kopulatsiooni vahendusel peamiselt emassuguelunditesse väljutatud seemnevedelikust moodustuv (hüübinud) tahke korgina toimiv moodustis.
 
Hüübiva seemnevedeliku ülesanded pole siiani veel selged, mitmete uurijate arvates saab kopulatsioonikork takistuseks seemnevedeliku väljavoolamisel ja/või edasistel paaritumistel, garanteerides seega isase geneetilise materjali võimalikku edasikandumist viljastumise abiga või ka jättes isasele rohkem aega uusi vastuvõtlikke partnereid otsida.

Sellele räägivad aga vastu mitmed asjaolud:
*emased suudavad tekkinud tahkestunud kehavedelikust vabaneda, et teiste isastega paarituda;
*kidakärssusside homoseksuaalse kopulatsiooni ajal moodustub samuti hüübinud tahke, kuid seemnevedelikuta kork.

## Roomajatel
### Madudel

Madudel on sigimissüsteemidega seotud käitumist vähe uuritud. Uurijate arvates moodustub kopulatsioonikork madude neeru-sugusegmentide eritistest ja suleb lühiajaliselt emaste madude munajuhad.

Seemnevedeliku hüübimist on tuvastatud mitmel sugukonda *[[Natricidae]]* liigitatud maoliigil, näiteks liikidel *[[Nerodia taxispilota]]*, *[[Thamnophis butleri]]*, *[[Thamnophis sauritus]]*, *[[Thamnophis sirtalis]]*, *[[Virginia striatula]]*.

Ka rästikuid loetakse nende maoliikide hulka, kelle kopulatsioonil isaste seemnevedelik emase suguavauses üsna kiiresti pärast seemnepurset kopulatsioonikorgiks hüübib.

## Vaata ka
*kopulatsioon 
*mitmikisadus

## Viited

## Välislingid
*J. Danzy, V. Gutierrez, J. Pampush, ja B. Campbella, Factors Affecting the Distribution of Copulatory Plugs in Rhesus Monkeys (Macaca mulatta) on Cayo Santiago, Folia Primatol (Basel). Nov 2009; 80(4): 264–274., Published online 26. oktoober 2009, doi: 10.1159/000252585, PMCID: PMC2813805, veebiversioon (vaadatud 12.06.2014) (*inglise keeles*) (*inglise keeles*)
*JUDITH REITMAN, Stopping Malaria With a Chastity Belt, 30. märts 2010, veebiversioon (vaadatud 12.06.2014) (*inglise keeles*) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Mating plug]] seisuga 12.06.2014.*
Kedrikvaksik

**Kedrikvaksik** (*Biston*) on vaksiklaste sugukonda kuuluv liblikaperekond.

Sellesse perekonda kuulub 49 liiki, neist elab Euroopas 3 liiki.

## Eesti liigid
Eestis elab kaks sellesse perekonda kuuluvat liiki:
**Biston betularia* – kase-kedrikvaksik
**Biston strataria* – tamme-kedrikvaksik