Norra kiviaeg

**[[Norra]] [[kiviaeg]]** kestis umbes 10 000 eKr kuni 1800 eKr. 

## Periodiseering
Norra mesoliitikumi jagavad arheoloogid järgmisteks perioodideks:  
* Fosna kultuur ja Komsa kultuur (10&nbsp;000 &ndash; 8000 eKr)
* Tørkopi kultuur (8000&ndash;7000 eKr)
* Nøstveti kultuur (7000&ndash;4800 eKr)
* Tverrpilfasen (4800&ndash;4000 eKr)

Neoliitikum jaotatakse kolmeks perioodiks:
* lehterpeekrite kultuur (4000&ndash;3000 eKr)
* võitluskirveste kultuur (3000&ndash;2400 eKr)
* hilisneoliitikum (2400&ndash;1800 eKr)

## Algasukate päritolu
Põhjamere maa ehk Doggerland kerkis Taani ja Inglismaa vahel merest välja, sest tohutud jäämassid vajutasid kaugemal põhjas asuvaid maismaamasse alla. Kui jää surve vähenes, tõusis merepind jää sulamise tõttu ning Põhja-Skandinaavia kerkis. Samal ajal kadus Doggerland tasapisi taas vee alla. 

Doggerlandi elanikud pidid leidma uue asuala. Osa neist suundus lõuna poole, mõned aga Norra alale, mis oli tänapäevasest tunduvalt väiksem. 

Teiste teooriate järgi tulid sisserändajad idast Rootsi kaudu või läänepoolsetelt saartelt otse Vestlandetisse. Võimalik, et tuldi mitmest suunast korraga. Ükskõik, kust tuldi, levis rahvas piki rannikut. 

Põhja-Norra Komsa kultuuri puhul pole kindel, kas nende esivanemad rändasid sisse lõunast või idast. Uuemad uurimused näitavad, et ka Venemaa põhjaalad olid sellel ajal jäävabad.

## Kliima
Pärast Weichseli jäätumist oli kliima Norras esialgu endiselt jahe, kuid küllalt soe, et jää sulaks ning selle alt vabaneks maad. 

9000–8000 aastat tagasi leidsid aset suured kliimamuutused. Temperatuur tõusis märgatavalt ning mesoliitikumis oli suve keskmine temperatuur koguni 17&ndash;18&nbsp;°C (praegu 15 °C). Neoliitikumis temperatuur langes, ent kliima oli  soodsam kui praegu. 

## Esimesed taimed
Kui jää taandus, hakkasid Norras kasvama vetikad ning seejärel samblad ja samblikud. Temperatuuri tõustes lisandusid ka rohttaimed, mis lõid hea pinnase kanarbikuliste ja puude juurdumiseks ning kasvamiseks. 

Esimeste puudena levisid kased. Järgnesid mitmed puuliigid, näiteks haavad, pihlakad, pajud, männid ja sarapuud. Kliima soojenedes taandus kask teiste puude seas. Lisandusid tamm, pärn, saar ja jalakas ning moodustusid suured tammikud või tihedad segametsad. 

## Esimesed loomad

Esimeste loomadena levisid linnud. Järgnesid väiksemad kiskjad, kellest suurim oli polaarrebane. Jää sulades hakkas üha rohkem taimi kasvama, nii et põhjapõder suutis seal elutseda. Hiljem saabusid suuremad kiskjad ja inimesed. 

## Inimesed
Kiviaja inimesed nägid välja umbes samasugused kui tänapäeva inimesed. Norra esmaasukad olid mõnevõrra suuremad, kuid aja jooksul see muutus. Neoliitikumi inimestel ei olnud tänapäeva inimestega võrreldes märkimisväärseid erinevusi, välja arvatud see, et nende keskmine kasv oli väiksem. 

Keskmine eluiga tõusis umbes 31 aastalt mesoliitikumis üle 38 aastani neoliitikumis. Inimesed surid tavaliselt enne vanadust nakkus- ja muudesse haigustesse. Mõni inimene elas üle 50 aasta, kuid neid oli vähe. 15–16-aastaseid peeti juba täiskasvanuteks ja 30-aastaseid vanadeks. Norra vanim leitud luustik, Søgne naine, omistatakse 35&ndash;40-aastasele ja 155 cm pikkusele naisele, kes suri umbes 8600 aastat tagasi. Ta leiti 1994. aastal Kristiansandi lähedalt. 

Nende näiliselt lihtsat eluviisi ja olulise tehnilise progressi puudumist mitme tuhande aasta jooksul võib seletada rikkaliku toiduga ning tänapäevasest tunduvalt mahedama kliimaga. Pere vajaduste rahuldamiseks pidi kiviaja mees töötama kaks või kolm tundi päevas. Kiviaegne naine töötas pere heaks hommikust õhtuni, hankides toidulisa koriluse ja kalapüügiga. Nad pidid valmistama kõik relvad ning töö- ja majapidamisriistad. Ka lapsed pidid oma panuse andma, niipea kui nad õppisid iseseisvalt toime tulema.

Arvatavasti pühendati palju aega ja tähelepanu religioonile ning rituaalidele. Norras ei ole leitud koopamaale, kuid Nordlandi maakonnas on palju koopaid, mida kiviajal kasutati. Eriti tuntud on Træna vallas Kirkhelleren, kust inimesed otsisid varju 6000 aastat tagasi ning kus on katedraalitaoline akustika. Seal toimuvad igal suvel Træna festivali kontserdid.

## Viited