open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Constans von Korbmacher

**Constans von Korbmacher** (Tallinn – 15/26. juuli 1731 Stockholm) oli Tärivere mõisnik ja Rootsi sõjaväelane (kapten).

## Elulugu
Tema vanemad olid Tallinna justiitsbürgermeister, Tärivere mõisnik ja Rootsi aadlik Johann Diedrich Korbmacher (surnud 1702) ja Katharina Rodde (surnud 1704).

1709–1722 oli ta venelaste käes vangis. 22. veebruaril/5. märtsil 1725 immatrikuleeriti ta Eestimaa rüütelkonda.

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
Sinuga

**Sinuga** on aastast 1994 ilmuv Eesti ajakiri, mida annab välja MTÜ Eesti Puuetega Inimeste Koda. Ajakirja peatoimetaja on Helen Kask.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirjast MTÜ Eesti Puuetega Inimeste Koda kodulehel
*
Stiil (ajakiri)

**Stiil** oli Eesti naisteajakiri, mis ilmus 1991–2009. Septembris 2009 ühines ajakiri Stiil ajakirjaga Anne ja ilmuma hakkas uus ajakiri: Anne & Stiil.

1991–1997 andis ajakirja välja AS Nord Trend, 1997–2000 AS Eesti Ajakirjade Kirjastus ja seejärel AS Ajakirjade Kirjastus. Ajakirja peatoimetaja oli Kristi Pärn-Valdoja.

## Viited

## Välislingid
*
Tarapita (ajakiri)

**Tarapita** oli rühmituse Tarapita häälekandja, mis ilmus Tartus 1921-1922. 

Ajakirja väljaandja ja vastutav toimetaja oli Friedebert Tuglas.

## Viited

## Välislingid
*
Kalmaküla algkool

**Kalmaküla algkool** oli 1919-1966 Ninasi külas (Kalmaküla lähedal) tegutsenud algkool. 

Kool asus Ninasi postijaamas.

## Viited
Joann Ümarik

**Joann Ümarik** (13. märts 1888 Arukse talu, Polli vald, Pärnumaa – 1. juuni 1984 Tallinn) oli eesti õigeusu vaimulik.

Piiskop Platon pühitses ta diakoniks 23. juunil 1918 ja peapiiskop Aleksander preestriks Tallinna Issanda Muutmise peakirikus 1. jaanuaril 1921.

Joann Ümarik oli preester Juuru Püha Vassili Suure koguduses 1920–1933, Tallinna kalmistu koguduses 1933–1934 ja Pärnu Issandamuutmise koguduses 1934–1950. Ta oli Harjumaa, hiljem Pärnumaa praost, 1942–1945 Sinodi liige.

Pärast Eesti taasvallutamist Nõukogude Liidu poolt 1944. aastal keeldus Joann Ümarik andmast allkirja "kirikulõhe" (Eesti õigeusu kiriku iseseisvumise) "patukahetsusaktile". 25. aprillil 1950 ta arreteeriti, ta vabanes vangistusest 26. augustil 1954.

Pärast vabanemist teenis ta aastail 1954–1962 Tartu Aleksandri koguduses, hooldades samaaegselt Nõo Püha Kolmainu kogudust ja aastatel 1961–1962 Elva Peetri ja Pauli kogudust (olles samas ka viimaseks preestriks). Alates 1962. aastast teenis ta (kuni surmani) ülempreestrina Tallinna Neeva vaga õigeusulise suurvürsti Aleksandri kogudust.

Joann Ümarik suri 1. juunil 1984 Tallinnas ja ta maeti 5. juunil 1984 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Isiklikku
Tema vend oli põllumajandusteadlane Jaak Ümarik.

## Viited

## Välislingid
* Vaimulike andmebaas
Gustav von Tritthof

**Georg Gustav Reinhold von Tritthof** (22. aprill/3. mai 1790 Padise – 19/31. juuli 1851 Rakvere) oli Kandle mõisnik, polkovnik.

Tema vanemad olid Reinhold von Tritthof (1746–1810) ja Helene Juliane von Ramm (1752–1807).

5/17. juulil 1813 abiellus ta Karoline Ulrike von Patkuliga (1788–1839), nende poeg oli Kandle mõisnik Jakob von Tritthof (1825–1863).

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
Keeni Põhikool

**Keeni Põhikool** on põhikool Valga maakonnas Otepää vallas Keeni külas. Kooli direktor on Tanel Meiel.

Keeni kool tegutses ajavahemikus 1840–1930 Kihul (varem Kiho). Viimane Kihul asuv koolimaja ehitati 1903 ja põles maha 17. septembril 1930.

Aastatel 1938–1988 tegutses Keeni kool Keeni mõisa peahoones.

## Kooli nimed
*1840 Kihu üheaastane algkool
*1870 Kihu Ministeeriumikool (kõrgem kool, vallakool)
*1901 Kihu kaheaastane algkool
*1925 Kihu Mittetäielik Keskkool
*1961 Keeni 8-klassiline Kool
*1987 Keeni 9-klassiline Kool
*aastast 1991 **Keeni Põhikool**

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Kildu Põhikool

**Kildu Põhikool** oli endine põhikool Viljandi maakonnas Suure-Jaani vallas Kildu külas. 

Kildu Põhikool suleti 2014. aastal, kui Kildu Põhikool, Sürgavere Lasteaed-Põhikool, Tääksi Põhikool ja Suure-Jaani Gümnaasiumi põhikooliklassid liideti üheks lasteaed-põhikooliks. Uue õppeasutuse nimeks sai Suure-Jaani Kool. 

Kildu koolimajas jätkus õppetöö kui *Suure-Jaani Kooli Kildu õppekohas* kuni 2016. aastani. Alates 2016. aastast tegutseb Suure-Jaani kooli õppekoht Vastemõisa külakeskuses.

Aastatel 1940–1961 oli kooli direktor Herman Avent, aastatel 1983–1997 Jüri Hansen ja aastatel 2000–2014 Enn Siimer.

## Viited
Koeru Muusikakool

**Koeru Muusikakool** on muusikakool Järva maakonnas Järva vallas Koeru alevikus. Kooli direktor on Kerli Sirila. Kool tegutseb endisaegse Aruküla mõisa hoones.

Muusikakool kasvas välja Koeru Keskkooli juures 1999-2003 tegutsenud muusikaklassist.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Harilik lehekonn

**Harilik lehekonn** (*Hyla arborea*, varem *Rana arborea*) on lehekonlaste sugukonda kuuluv kahepaiksete liik.

Lehekonna levila hõlmab osa Aasiast ja enamikku Euroopat (välja arvatud selle põhjaosa; samuti pole lehekonna Baleaaridel, Prantsusmaa ja Pürenee poolsaare lõunapiirkondades). Leedus on väike lehekonna asurkond, Lätis on lehekonn taasasustatuna.

Lehekonn on eeskätt ööloom.

## Viited
Hiidkonn

**Hiidkonn** (*Conraua goliath*, ka *Rana goliath*) on *[[Conrauidae]]* sugukonda kuuluv kahepaiksete liik. 

See on suurim maakeral elav konn. Hiidkonnad võivad kasvada kuni 32 cm pikkuseks ja kaaluda kuni 3,25 kg. Hiidkonna levila on kitsas: asurkonnad on vaid Kamerunis ja Ekvatoriaal-Guineas. Hiidkonn on kantud punasesse raamatusse.

## Kirjeldus
Isaseid ja emaseid hiidkonni on raske eristada nende sarnasuse tõttu. 15 isendi võrdluses oli konnade kaal 600–3250 grammi ja pikkus 17–32 cm. Hiidkonna silma diameeter võib olla kuni 2,5 cm. Olenemata isendite suurusest on nende munad ja kullesed sama suured kui teistel olulisemalt väiksematel konnaliikidel.

Selg on tumeroheline, kuid kõht ja jäsemete siseküljed on kollakasoranžid.
## Viited
Konn (perekond)

**Konn** (*Rana*) on konlaste sugukonda kuuluv kahepaiksete perekond.

Perekonda kuulub umbes 50 liiki. Nende peamine areaal asub Euraasias.

## Eesti liigid
Eestis elab viis liiki konna perekonda kuuluvaid kahepaikseid.
*pruunid konnad:
**Rohukonn, *Rana temporaria*  
**Rabakonn, *Rana arvalis*  
*rohelised konnad:
**Järvekonn, *Rana ridibunda*  
**Veekonn, *Rana esculenta*  
**Tiigikonn, *Rana lessonae*

## Muud liigid

* Välekonn *Rana dalmatina*
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri koosseisud

Järgmises loendis on nende jalgpallikoondiste koosseisud, kes osalesid 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril Venemaal 17. juunist 2. juulini 2017. Iga koosseis sisaldab 23 mängijat, kellest kolm peavad olema väravavahid. Vigastatutele võib määrata asendusmängijaid kuni 24 tundi enne esimest mängu.

## A-alagrupp
### Mehhiko
Peatreener:  Juan Carlos Osorio

Jesús Corona asendati vigastuse tõttu Jürgen Dammiga.

### Uus-Meremaa
Peatreener:  Anthony Hudson

### Portugal
Peatreener: Fernando Santos

### Venemaa
Peatreener: Stanislav Cherchesov

## B-alagrupp
### Austraalia
Peatreener: Ange Postecoglou

Brad Smith ja Mile Jedinak asendati vigastuste tõttu vastavalt Alex Gersbach ja James Jeggo-ga.

### Kamerun
Peatreener:  Hugo Broos

### Tšiili
Peatreener:  Juan Antonio Pizzi

### Saksamaa
Peatreener: Joachim Löw

Leroy Sané ja Diego Demme eemaldati koondisest vigastuse tõttu ja ei asendatud.

### Klubide riikide järgi

*Kaldkirjas* riikidel ei ole turniiril koondist osalemas.

### Kohaliku liiga esindajate järgi

## Viited

## Välislingid
* 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikas Venemaal FIFA.com
Harilik võraürask

**Harilik võraürask** (*Pityogenes chalcographus*) on kärsaklaste sugukonda kuuluv putukaliik. Võraürask kahjustab kuuskesid.

Eestis on võraürask tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
Lõuna-maipõrnikas

**Lõuna-maipõrnikas** (*Melolontha melolontha*) on põrniklaste sugukonda kuuluv putukaliik.

Maipõrnikad toituvad taimede juurtest.

Eestis on maipõrnikas tavaline.

## Vaata ka
*Harilik maipõrnikas

## Viited

## Välislingid

*
Rändtirts

**Rändtirts** (*Locusta migratoria*) on tirtslaste sugukonda kuuluv putukaliik.

Rändtirts on levinud Aafrikas, Aasias, Austraalias ja Uus-Meremaal. Varem oli rändtirts tavaline ka Euroopas, ent tänapäeval on teda seal harva leitud. Rändtirtsu on paar korda ka Eestist leitud.

Suured rändtirtsude parved võivad põldudele suurt kahju teha.

## Viited

## Välislingid
*
Mālupe vald

**Mālupe vald** (läti keeles *Mālupes pagasts*) on vald Lätis Alūksne piirkonnas. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni.

Vald piirneb sama piirkonna Jaunanna, Maliena, Liepna ja Jaunalūksne vallaga ning Balvi piirkonna Vīksna ja Kubuli vallaga.

Valla pindala on 130 km². 2016. aasta seisuga elas seal 652 inimest. Valla keskus on Mālupe küla, vallavanem on Iveta Priede. 

## Loodus

Vald asub Ida-Läti madalikul. Selle kõrgeim koht (149,3 m) asub valla kaguosas. Valla suurim jõgi on Pedetsi jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Sita jõgi.

## Ajalugu

Aastal 1920 kuulus Mālupe valla aladel Mālupe mõisale 1131, aga Ērmaņi mõisale 314 hektarit maad. Aastal 1935 oli Mālupe valla pindala 174,53 km² ja seal oli 2481 elanikku. 1945. aastal moodustati valla aladel Mālupe ja Maliena külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti.  Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Tarvase muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Betereva muinaskalmed ja Upeskrasti muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Mālupe mõisa hooned (häärber, vesiveski, ait), samuti ka Sofikalnsi karjamõisa ait. 

Looduskaitse all on Pumpuri tamm, Vecskanstnieki tamm, Stūrīši tamm, Bitītese tamm, Medņi tamm, Dobusilsi tammed, Dobusilsi künnapuu, Daumanti tamm, Zirdziņi tamm, Skaidrini tamm ja Priedulāji künnapuu. Valda jääb ka 1325 ha suurune Jaunanna hoiuala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 562 lätlast, 65 venelast, 2 valgevenelast, 5 ukrainlast, 1 poolakas ja 1 leedulane.  

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Rana

**Rana** võib olla:
*konnaperekond **[[konn (perekond)]]**
*radžpuutide tiitel **[[Rana (tiitel)|Rana]]**, mis on saanud pärisnimeks
***[[Rana (Nepali kuningas)|Rana]]**, Nepali kuningas

## Vaata ka
*Ranade dünastia
*Rana vald
Noorte Kotkaste Aitaja märk

**Noorte Kotkaste Aitaja märk**, lühendatult **Aitaja märk**, on autasu Noorte Kotkaste organisatsiooni aitamise ja abi osutamise eest.

Aitaja märgiga tunnustatakse toetajaliiget või koostööpartnerit, kes on vähemalt kahe aasta jooksul aidanud üritusi ette valmistada või korraldada ning keda on tunnustatud peavanema tänukirjaga.

Aitaja märgil on kollasele emailringile asetatud Noorte Kotkaste kotkamärk, mida ümbritseb eesti stiilis ornament. Märki kantakse vasakul pool rinnas.

## Viited
Noorte Kotkaste Ustava Sõpruse märk

**Noorte Kotkaste Ustava Sõpruse märk**, lühendatult **Ustava Sõpruse märk**, on autasu Noorte Kotkaste organisatsiooni aitamise ja abi osutamise eest.

Ustava Sõpruse märk antakse toetajaliikmele või koostööpartnerile, kes on organisatsiooniga koostööd teinud vähemalt viis aastat või abistanud mõne üleriigilise ürituse korraldamisel ning keda on eelnevalt tunnustatud Aitaja märgiga.

Ustava Sõpruse märgil on emailrõngal kotkamärk, mida ümbritseb neli taimekujutist. Taimekujutisi ühendab nelja ornamendiga kaunistatud lint. Märki kantakse rinnas vasakul pool või selle miniatuuri erariiete revääril.

1939. aastal sai selle märgi Johan Laidoner.

## Viited

## Välislingid
* Noorkotkaste tunnustus Haaslava vallale (pilt märgist)
Koigi Kool

**Koigi Kool** on põhikool-lasteaed Järva maakonnas Järva vallas Koigi külas. Kool on ühendatud lasteaiaga Kalevipoeg. Kooli direktor on Margit Reinpõld.

Esimesed dokumenteeritud teated Koigi hariduselu kohta pärinevad 1757. aastast. 

Kooli eelkäija oli Koigi mõisakool, mis asutati 1856. aastal. Koigi kool tegutseb alates 1919. aastast.

2012. aastast kannab kool nime **Koigi Kool**. Enne seda kandis kool muu hulgas nime Koigi Põhikool.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Kullamaa Keskkool

**Kullamaa Keskkool** on keskkool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas.

Kooli direktor on Kaidi Uueda. Koolis õppis 2022. aastal 110 õpilast.

Enne kooli Kullamaale toomist tegutses Sillal ministeeriumikool. Silla koolimaja ehitustööd algasid 1909. Seoses Silla 8-klassilise Kooli kolimisega vastavatud Kullamaa koolimajja 1966. aastal nimetati kool **Kullamaa 8-klassiliseks Kooliks**. 1976 nimetati kool ümber **Kullamaa Keskkooliks**. 

2000 ühendati Liivi kool Kullamaa Keskkooliga.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Käru Põhikool

**Käru Põhikool** on põhikool Järva maakonnas Türi vallas Käru alevikus. Kooli direktor on alates 2018. aasta augustist Raili Saar.

Aastatel 1764–1837 tegutses Käru köstrikool. Enne 1909 tegutses Kärus teiste seas vallakool ja kihelkonnakool. 1909–1922 tegutses Käru Haridusseltsi Eraalgkool.

Kooli nimed:
*1922–1944 Käru 6-klassiline Algkool
*1944–1958 Käru 7-klassiline kool
*1958–1964 Käru Keskkool
*1964–1988 Käru 8-klassiline kool
*1988–1991 Käru 9-klassiline kool
*alates 1991. aastast **Käru Põhikool**

2010. aastal liideti kooliga Käru lasteaed Peetrike.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Nathalie Loiseau

**Nathalie Loiseau** (sündinud 1. juunil 1964 Neuilly-sur-Seine'is) on Prantsusmaa kõrgkoolijuht, diplomaat ja poliitik, alates 2. juulist 2019 Euroopa Parlamendi liige.

Nathalie Loiseau sündis 1964. aastal Neuilly-sur-Seine'is. Ta on lõpetanud Pariisi Poliitikauuringute Instituudi ja õppinud lisaks veel Pariisi riiklikus ida keelte ja kultuuride instituudis hiina keelt.

Prantsusmaa välisteenistusega liitus ta 1986. aastal. Aastatel 1990–1992 teenis ta diplomaadina Indoneesias. Aastatel 1993–1995 oli ta Prantsusmaa välis- ja Euroopa asjade ministri Alain Juppé nõunik. Hiljem oli ta diplomaatilistel missioonidel Senegalis Dakaris ja Marokos Rabatis. Aastatel 2002–2007 töötas ta kommunikatsioonidirektorina Prantsusmaa saatkonnas Washingtonis. Aastatel 2009–2012 töötas ta Prantsusmaa Välisministeeriumis osakonnajuhatajana.

Aastatel 2012–2017 oli ta Prantsusmaa Rahvusliku Juhtimiskooli (*École nationale d'administration*) direktor. 21. juunist 2017 kuni 27. märtsini 2019 oli ta Prantsusmaa Euroopa Liidu asjade minister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja nelja lapse ema. Usutunnistuselt on ta katoliiklane; lisaks on ta feminist.

## Välislingid
* Nathalie Loiseau elulugu (prantsuse keeles)
Muriel Pénicaud

**Muriel Pénicaud** (sündinud 31. märtsil 1955 Versailles's) on Prantsusmaa poliitik. Ta oli 17. maist 2017 kuni 6. juulini 2020 Prantsusmaa tööminister.

Ta sündis aastal 1955 Versailles's. Ta on lõpetanud Pariisi 10. Ülikooli (*Université Paris-Ouest 10 Nanterre La Défence*'i).
Mālupe

**Mālupe** (kohalikus murdes *Molupe*) on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas, Mālupe valla halduskeskus.

Küla asub Pedetsi jõe kaldal merepinnast 125 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel põhikool, lasteaed, rahvamaja, raamatukogu ja Alūksne muusikakooli osakond. Seal asub Mālupe bussipeatus.

Küla oli varem Mālupe mõisa (*Mahlup*) keskus. Juba tsaariajal kujunes see Liivimaa kubermangu Valga kreisi Mālupe valla keskuseks. Asula kui vallakeskuse arendamist alustati aastal 1924. Nõukogude ajal oli küla Mālupe külanõukogu halduskeskuseks.

Mālupe mõisa hoonetekompleks, sealhulgas häärber ja ait, on kohaliku kaitse all. Küla jääb osaliselt Jaunanna hoiualale.

## Elanikkond


* 207 (1970)
* 209 (1979)
* 251 (1989)
* 241 (2000)
* 223 (2011)

* 223 (2015)
* 203 (2017)
* 184 (2019)
* 224 (2021)
* 208 (2025)


## Viited
Lustivere Põhikool

**Lustivere Põhikool** oli põhikool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Lustivere külas. Kool tegutses iseseisva koolina 30. augustini 2021. Alates 1. septembrist 2021 on kool Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õppekoht. Kooli viimane direktor oli Kaire Kampus.

## Ajalugu
Kool alustas Lustiveres tööd 1922. aastal 4-klassilise algkoolina Lustivere mõisa mõisaprouale ehitatud majas. 

1960. aastal alustas kool senise 7-klassilise kooli asemel 8-klassilise koolina. 

1996. aastal renoveeriti koolimajaks endise Lustivere mõisa pargi servas asunud Lustivere mõisa meierei hoone. Juurdeehitusena liideti olemasolevatele ruumidele kaheksa klassiruumi ja võimla. Kool alustas tööd uues hoones 1. septembril 1996.

## Kooli ümberkorraldamine
Põltsamaa valla haridusvõrgu ümberkorraldamise käigus muudeti Lustivere Põhikool Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õppekohaks. Kooli juures tegutseb lasteaed.

## Direktorid

* Erni Kütt
* Malle Tuur
* 2008-2021 Kaire Kampus
## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Vastse-Laitsna vald

**Vastse-Laitsna vald** (ka *Jaunlaicene vald*, läti keeles *Jaunlaicenes pagasts*) on vald Lätis Alūksne piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Vana-Laitsna, Ziemeri ja Alsviķi vallaga ning Smiltene piirkonna Hopa vallaga.

Valla pindala on 52 km². 2016. aasta seisuga elas seal 478 inimest. Valla keskus on Vastse-Laitsna küla, vallavanem on Inta Cinglere.

## Loodus

Vald asub Alūksne kõrgustikul. Ziemeri ja Vastse-Laitsna valla piiril asub 271,5 m kõrgune Dēliņkalns, valla ja Alūksne kõrgustiku kõrgeim tipp. Valla suurim jõgi on Pedetsi jõgi.

## Ajalugu

Vald loodi aastal 1919 Vastse-Laitsna mõisale kuuluvatele maadele. Valla maad kuulusid toona Apukalna kihelkonda. Aastal 1920 kuulus Vastse-Laitsna valla aladel Vastse-Laitsna mõisale ning selle Kalnsi ja Evalda kõrvalmõisale 3076,35, Hopa mõisale 557,89 ja Repjakalnsi mõisale 1747,23 hektarit maad. Aastal 1935 oli valla pindala 161,9 km² ja seal oli 2163 elanikku.

1945. aastal moodustati valda Vastse-Laitsna ja Grūbe külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Vastse-Laitsna külanõukoguga likvideeritav Grūbe külanõukogu, ent aastal 1963 ühendati kolhoosi Padomju Dzimtene alad Hopa linna maaterritooriumiga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Apekalnsi kirik, selle orel, altar ja kantsel, Vārņi järve rajatud hooned, Vastse-Laitsna mõisa hoonetekompleks (park, kabel, tall, ait, kaks majapidamishoonet, mõisavalitseja maja, üks häärberi tiib), Ķauķi ja Rūci muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on  Lielbrieži muinaskalmed ehk Miroņkalns ja Popji linnamägi, Riikliku kaitse all olevad Kūriņkalnsi muinakalmed jäävad osaliselt ka Vana-Laitsna valda. Valla idaosa jääb osaliselt Dēliņkalnsi hoiualale, valla põhjaosa aga Vana-Laitsna kaitstavale maastikule. Lisaks on kaitse all mõned vallas kasvavad põlispuud.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 437 lätlast, 12 venelast ja 1 leedulane, lisaks veel 33 muude rahvaste esindajat.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Kõrveküla Põhikool

**Kõrveküla Põhikool** on põhikool Tartu maakonnas Tartu Vallas Kõrvekülas. 

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1766, kui Raadi mõis avas kooli talulastele. Hiljem sai sellest küla- ja kogukonnakool. Seepärast on ka kooli nime korduvalt muudetud.

Kooli on ka mitu korda kolitud. 1860. aastal ehitatud külakoolihoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Külakooli hoone on Miina Härma sünnikodu.

Tänapäeval töötab kool 1952. aastal valminud koolimajas, mis on ehitatud vana vallamaja vundamendile. Sellele tehti 1964. aastal kuut klassi mahutav juurdeehitis, mida 2006. aastal renoveeriti. Hoones tegutseb Miina Härma klass-muuseum. 2005. aastal lisati koolile ka aula koos nelja klassiruumi ja garderoobiga. Aastatega jäi kool aga õpilastele väikseks, mistõttu lisati koolile mitmel aastal uusi moodulklasse. 2020. aastal hakati ehitama uut koolihoonet (ehituse esialgne tähtaeg oli 25. oktoober 2020, hiljem lükati see 10. jaanuarile 2021). 7. jaanuaril 2021 avati uus koolihoone. 

2004. aastast on kooli direktor Andres Jõgar.

Koolis tegutsevad ka Kõrveküla raamatukogu, Tartu Valla Muusikakool ja Tartu Valla Spordikool.

## Vaata ka
*Härma raamatukogu

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Laupa Põhikool

**Laupa Põhikool** on põhikool Järva maakonnas Türi vallas Laupa külas. Kooli direktor on Kaarel Aluoja.

Esimesed dokumenteeritud andmed Laupa kooliharidusest pärinevad 1787. aastast. Tollase kooli täpne asukoht on teadmata.

Tänapäevase kooli eelkäija oli 19. sajandi keskel asutatud Jändja kool. 

Eesti iseseisvumisaja algul koliti kool Jändjalt Laupa mõisa härrastemajja. 1922. aastal avati seal Laupa 6-klassiline algkool. Seejärel kandis kool 1944. aastast nime Laupa Mittetäielik Keskkool, 1951. aastast Laupa 7-klassiline Kool, 1960. aastast Laupa 8-klassiline Kool ja 1989. aastast Laupa 9-klassiline Kool. Hiljem nimetati kool **Laupa Põhikooliks**.

2008. aastal sai kool Kauni Kooli auhinna.‎

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Vastse-Laitsna

**Vastse-Laitsna** (läti *Jaunlaicene*) on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas, Vastse-Laitsna valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 175 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Alūksnest 17 ja Riiast 185 kilomeetri kaugusel.

Küla on tekkinud Vastse-Laitsna mõisa (*Neu-Laitzen*) hoonetekompleksi juurde, mis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Lisaks on kaitse all mõisa park, ait, tall, mõisavalitseja maja, häärberi tiib, majapidamishoone ja teine majapidamishoone, kus asub mõisa muuseum. 

Küla jääb osaliselt Vana-Laitsna kaitstavale maastikule. Looduskaitse all on kolm tamme ja kaks mõisa pargis kasvavat pärna, tamm, sanglepp ning saar.

Nõukogude ajal oli küla kohaliku külanõukogu halduskeskuseks ja kolhoosi «Nākotne» keskasulaks. Külas on lisaks vallavalitsusele ka lasteaed, põhikool, rahvamaja, raamatukogu, turistide infokeskus, mõisa muuseum ja mesindusmuuseum. Seal asub Jaunlaicene bussipeatus.

## Elanikkond


* 104 (1970)
* 124 (1979)
* 250 (1989)
* 215 (2000)
* 230 (2011)

* 263 (2015)
* 236 (2017)
* 237 (2019)
* 219 (2021)
* 216 (2025)


## Viited
Mäetaguse Põhikool

**Mäetaguse Põhikool** on põhikool Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse alevikus. Kooli direktor on Veera Sibrik.

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1837, kui allikates mainitakse Mäetaguse mõisa erakooli (*Privatschule*). 1870. aastatel muudeti kool vallakooliks. 1923 viidi kool Mäetaguse mõisa härrastemajja. Eesti esimesel iseseisvusajal kandis kool nime Mäetaguse 6-klassiline Kool. Aastast 1945 kandis kool nime Mäetaguse Mittetäielik Keskkool, aastast 1953 Mäetaguse 7-klassiline kool, aastast 1962 Mäetaguse 8-klassiline Kool, aastast 1988 Mäetaguse 9-klassiline Kool ja aastast 1990 **Mäetaguse Põhikool**. 

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Charles Townes

**Charles Hard Townes** (28. juuli 1915 Greenville, Lõuna-Carolina – 27. jaanuar 2015 Oakland, California) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

Ta oli maseri ja laseri leiutaja. Ta sai patendi maseri teoreetilisele ja rakenduslikule käsitlusele ning tuntud olid ka tema teised kvantelektroonikasse kuuluvad maser- ja laserseadmetega seotud tööd.

1964. aastal anti talle, Nikolai Bassovile ja Aleksandr Prohhorovile Nobeli füüsikaauhind.

## Tunnustus
*1959 – Richtmyeri mälestusauhind
*1964 – Nobeli auhind
*1970 – Wilhelm Exneri medal
*1979 – Niels Bohri medal
*1998 – Henry Norris Russelli auhind
*1998 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks
*2002 – Karl Schwarzschildi medal
William Henry Bragg

**William Henry Bragg** (2. juuli 1862 Wigton, Cumberland – 12. märts 1942 London) oli Suurbritannia füüsik, keemik, matemaatik ja sportlane.

1915. aastal sai ta koos poeg William Lawrence Braggiga Nobeli füüsikaauhinna töö eest kristallstruktuuri analüüsimisel röntgenikiirte abil.

## Tunnustus
1920. aastal löödi ta rüütliks.

* 1915 – Nobeli füüsikaauhind
* 1915 – Barnardi medal
* 1915 – Matteucci medal
* 1916 – Rumfordi medal
* 1930 – Copley medal
* 1936 – Faraday medal
* 1939 – John J. Carty auhind
Voldemar Nurmela

**Voldemar Nurmela** (16. detsember 1915 Võrumaa – 19. mai 2006 Tallinn) oli eesti jurist.

1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, teenis algul Sverdlovski oblastis 788. ehituspataljonis, hiljem Eesti korpuses.

Aastatel 1957–1977 oli ta Eesti NSV Ülemkohtu liige.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
*1973 – Eesti NSV teeneline jurist

## Viited
Mehikoorma Põhikool

**Mehikoorma Põhikool** on põhikool Põlva maakonnas Räpina vallas Mehikoorma alevikus. Kooli direktor on Ege Helleng.

Mehikoormas hakati kooliharidust andma 1811.

1945 ühendati Mehikoorma külast väljaspool asunud kaks 6-klassilist kooli üheks kooliks. Et ühendatud kool avati Mehikoormas, siis sai kooli nimeks Mehikoorma 7-klassiline kool. 1988 nimetati kool ümber Mehikoorma 9-klassiliseks kooliks ja aastast 1991 nimi **Mehikoorma Põhikool**.

Enne 1998 tegutsesid koolis ka venekeelsed klassid, mis seejärel viidi Räpinasse.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Christophorus Hogensteen

**Christophorus Hogensteen** (tema eesnime kirjutati veel Christoffel, Christopher või Christopherus, perekonnanime Hoenstein, Hogenstein, Howenstein) oli Kärkna abt aastail 1528–1535.

1508. aastal immatrikuleeriti ta Rostocki Ülikooli.

Aastail 1512–1515 esineb ta allikais Kärkna subpriorina. Kärkna abt oli ta vähemalt ajavahemikul 2. märtsist 1528 kuni 24. jaanuarini 1535.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow. Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert. Fortsetzung. Lk. 25. Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik. 1901. Mitau 1902. Dritter Nachtrag. Lk. 87. Ibidem, 1911, 1912 und 1913. Mitau 1914.
Biarmia (poeem)

**"Biarmia"** on komi õpetlase ja kirjaniku  (1866–1926) kirjutatud komi rahvuseepos. Eesti keeles ilmus "Biarmia" Arvo Valtoni tõlkes aastal 2015 (ISBN 9789949445813). 

Teos on saanud nime viikingiaegsetes saagades ja keskaja geograafias mainitud soome-ugri ajaloolise piirkonna Biarmia järgi.

## Tekkelugu
Žakov kirjutas "Biarmia" "Kalevalast" inspireerituna 1916. aastal, viibides oma sõnul kirjutamise ajal Soome metsades. Originaaltekst on kirjutatud vene keeles, koos komikeelse tõlkega ilmus raamat 1992. aastal. 

## Vorm
"Biarmia" koosneb 7000 reast. Tegu on tüüpilise šamaanieeposega.

## Sisu
"Biarmia" räägib komide elust enne Novgorodi võimu ja kristluse tulekut.

## Viited
Wilhelm Walter

**Wilhelm Arwed Walter** (7/19. juuni 1860 Tartu – 9/21. aprill 1899 Tartu) oli Eesti arst.

Tema isa oli Tartu kommertsbürgermeister Peter Walter.

Ta õppis 1880–1888 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (arst), korporatsioon Neobaltia liige.

Ta oli 1890–1899 arst Mustvees, alates 1892. aastast ka Ninasi leprosooriumis.

1894. aastal abiellus ta Charlotte Thraemeriga.

## Kirjandus
*Album der Landsleute der Neobaltia 1879-1904. Jurjew 1908, nr 53 (10967), lk 65–66.

## Välislingid
* Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat, nr 10967, lk 776
*Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart, lk 418
Fianna Fáil

**Fianna Fáil** (iiri keeles 'saatuse sõdalased'; ametlik nimi **Fianna Fáil – The Republican Party**) on Iirimaa konservatiivne partei.

Partei asutati 23. märtsil 1926, koondudes Eamon de Valera taha, moodustades Iiri kodusõjas Briti-Iiri lepingu vastaste leeri. Tänapäeval on see üks kahest Iirimaa peamisest parteist. Fianna Fáil domineeris Iirimaa poliitikas suurema osa 20. sajandist.
Dresdeni reformeeritud kirik

**Dresdeni reformeeritud kirik** (*Reformierte Kirche*) oli 1894. aastal valminud reformeeritud kirik Dresdenis Ringtänava Wilhelm Külzi järgi nimetatud osa ääres (*Dr.-Külz-Ring*; algselt Ringtänav 17b, *Ringstraße 17b*). 

Kiriku projekti tegi arhitekt Harald von Bosse, kes kasutas eeskujuna endavalmistatud Peterburi Jaani kiriku projekti. Nurgakivi kirikule pandi 1892. aastal. 

Kirik sai 13. veebruaril 1945 rängalt kannatada Dresdeni pommitamisel. See ehitati 1948. aastal hädapäraselt üles ajutise kirikuna, pärast 1956. aastat tehti sinna erinevaid lõbustusasutusi. Hoone lammutati 1963. aastal.

## Välislingid
Indrek Ditmann

**Indrek Ditmann** (sündinud 11. juunil 1975) on eesti koomik ja ettevõtja.

Ta lõpetas 1993. aastal Tallinna Reaalkooli.

Ditmann esitab Raadio 2 2014. aastal loodud saate "Laupäeva hommik" saatelõigus "Ilona ja Jussineni huvitav elu" Jussineni osa. Sellest on valminud ka eraldi etendus. Saade koliti 2020. aasta sügisel raadiojaama Rock FM ning kannab sellest ajast nime "Laupäeva Hommiku Poolik", kaassaatejuhtideks on Jan Uuspõld (Tädi Mirror), Sepo Seeman (Led Sepolin) ja Henrik Normann (Härra Ragnar). Ditmanni esinejanimi on raadiosaates Onu Veiko.

Ditmann oli aastatel 2008–2022 muusikafestivali Augustibluus peakorraldaja. Ta on korraldanud ka festivale Rabarock ja Kaparock ning huumorifestivali Luige Nokk. 

Ditmann on olnud ansamblite Blind, Blacky, Claire's Birthday, Tanel Padar & The Sun, A-Rühm, Compromise Blue, The Tuberkuloited ja Justament mänedžer.

## Isiklikku
Ta on olnud suhtes Carola Madisega. Alates 2. juunist 2015 on ta abielus lapsepõlvesõbranna Maritiga.
## Viited
Emilie von Tritthof

**Fennimore Emilie Pontusine von Tritthof** (kuni 1/13. novembrini 1857 krahvinna Stenbock; 12/24. oktoober 1841 Peterhof – 19. veebruar 1921 Ämari) oli Ämari mõisa omanik.

Tema vanemad olid Kolga mõisnik krahv Magnus Stenbock (1804–1885) ja Theophile Stuart (1817–1869).

1/13. novembril 1857 Dresdenis abiellus ta Põllküla mõisniku Rudolf von Tritthofiga (1825–1890), nende poeg oli Ernst von Tritthof (1869–1917).  

Pärast Ernsti surma oli ta tema pärijana Ämari mõisa ja osa Põllküla mõisa omanik kuni nende võõrandamiseni Eesti riigi poolt 1919. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
Numbernotatsioon

**Numbernotatsioon** on noodikiri, milles muusika ülesmärkimiseks kasutatakse numbreid.

Numbriga võib tähistada näiteks:
* helikõrgust
* heliklassi
* intervalli
* alusheli
* akordi
* helirea astet
* aplikatuuri
* takti
* taktimõõtu
* tupletit
* absoluutset kestust
* tempot
* helitugevust
Paikuse Kool

**Paikuse Kool** on põhikool Pärnu maakonnas Pärnu linnas Paikuse alevis. Kooli direktor on Anne Kalmus.

Kool asutati 1990. aastal Paikuse Algkoolina, kus asus õppima 76 õpilast ja õpetas 7 õpetajat. 

1995. aastal sai kooli nimeks *Paikuse Põhikool*. 2020/21. õppeaastal liitus põhikooliga Paikuse Huvikool ja kool kannab pärast seda nime *Paikuse Kool*.

Kooli direktorid on olnud Urmas Sähka (1990–1999), Sirje Tuulemäe direktori kohusetäitjana (1999), Aare Külaots (1999–2019) ja Anne Kalmus (2019–...).

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Dreamland

*Dreamland oli lõbustuspark Coney Islandil Brooklynis
*Dreamland (õieti FOB Volturno ja Camp Baharia) oli USA sõjaväebaas Al-Fallūjah's Iraagis
*Dreamland on Area 51 hüüdnimi

## Muusika
* "Dreamland", Aztec Camera album, 1993
* "Dreamland", Beat Circuse album, 2008
* "Dreamland", Black Boxi album, 1990
* "Dreamland", Joni Mitchelli album, 2004
* "Dreamland", Madeleine Peyroux' album, 1996
* "Dreamland", Robert Milesi album, 1996
* "Dreamland", Robert Planti album, 2002
* "Dreamland", Wild Belle'i album, 2015
* "Dreamland", Yellowjacketsi album, 1995
Politsei- ja piirivalvekolledži Paikuse õppeüksus

**Sisekaitseakadeemia Politsei- ja piirivalvekolledži Paikuse õppeüksus** (ka *Paikuse kool*, varem *Paikuse politseikool*) on Sisekaitseakadeemia õppeüksus. See asub Pärnu maakonnas Pärnu linnas Paikuse alevis ning on üks politsei- ja piirivalvekolledži õppekeskusi (teine asub Harju maakonnas Tallinnas aadressil Kase 61).

## Ajalugu
### Paikuse politseikool
31. mail 1990 allkirjastas peaminister Edgar Savisaar korralduse asutada Pärnumaal Paikusel Siseministeeriumi Politseikool, mis asus tegutsema senise alaealiste koloonia põhjal 1986. aastal loodud Erikutsekool nr 2 hoonekompleksis. Politseikool Paikusel asutati Vabariigi Valitsuse määrusega nr 116 1990. aasta 5. juunil.

Esimene direktor oli Jüri Merits, kes juhtis kooli 11 aastat (1990–2000). Kool alustas õppetööd 110 kadetiga, neist lõpetas kooli 100. Politseikoolis hakati õpetama madalama astme politseitöötajaid (kordnikke ja abikonstaableid).

Järgmised direktorid olid Elmar Nurmela (2001–2002), Ralf Palo (2002–2004), Juhan Kubu (2004–2006), Aivar Toompere (2006–2015).

1997. aastal liideti Paikuse politseikool ja Tallinna politseikool ning uueks nimeks sai Politseikool, mis hakkas alluma Siseministeeriumi Politseiametile.

### Politseikolledž
2004. aastal muudeti Politseikool Sisekaitseakadeemia politseikolledži struktuuriüksuseks. 2010. aastal ühendati politseikolledž ja piirivalvekolledž Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledžiks.

Kolledžit on juhtinud lisaks Aivar Toomperele ka Priit Heinsoo (2015–2017) ja Kalvi Almosen (2017–2022) ning alates 2022. aastast Kristian Jaani.

Paikuse õppeüksus suletakse 2028. aastal ning politseihariduse ja väljaõppe andmine koondatakse Tallinna, Väike-Maarjasse ja Narva.

## Kooli nimi ja paiknemine süsteemis
* 5. juuni 1990 Politseikool (Eesti Vabariigi Siseministeeriumi Politseikool)
* 25. september 1992 Politseikool (Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti Politseikool)
* 1995–1997 Paikuse Politseikool (Politseiameti halduses)
* 25. august 1997 Politseikool (Politseiameti halduses)
* 1. september 004 Sisekaitseakadeemia politseikolledži politseikool (Siseministeeriumi halduses)
* 1. veebruar 2010 Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledži Paikuse kool
* 10. veebruar 2017 Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledž (Paikuse õppeüksus)

## Viited
Prantsuse Teaduslik Instituut

**Prantsuse Teaduslik Instituut** (lühend PTI) on Tartus tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärk on edendada Eesti ja Prantsuse vahelisi suhteid kultuurivaldkonnas. PTI korraldab muu hulgas prantsuse keele kursusi ja suvekoole.

PTI asutati 1922. Pärast Teist maailmasõda PTI tegevus katkes. PTI taasasutati 1991. 

PTI suhtleb oma ametliku veebiväljaande La Gazette de Tartu kaudu. Samuti annab PTI välja tõlkesarja "Suflöör".

## Vaata ka
*Eesti Alliance Française

## Viited

## Välislingid
*PTI koduleht
Rahvusvaheline Sotsiaalteaduste Rakenduslik Kõrgkool LEX

**Rahvusvaheline Sotsiaalteaduste Rakenduslik Kõrgkool LEX** oli 1992–2004 Tallinnas tegutsenud erakõrgkool. Kooli viimane omanik oli Riias tegutsev Balti-Vene Instituut.

Koolil olid filiaalid Narvas, Pärnus, Jõhvis, Tartus ja Valgas.

## Viited

## Välislingid
*http://www.postimees.ee/1439535/erakorgkool-lex-peab-uksed-kinni-panema
*http://parnu.postimees.ee/2105467/erakorgkool-lex-ei-pruugi-lopetada
Rakke Gümnaasium

**Rakke Kool** on kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Rakke alevikus. Kooli direktor on Tanel Kümnik.

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1787, kui tegutsema hakkas Sepu Hansu koolituba. Külakool asutati 1859. 1920.–1930. aastatel tegutses kool 6-klassilise algkoolina. 1944 nimetati kool Rakke 7-klassiliseks kooliks.

1957. aastal muudeti kool keskkooliks ja nimetati Rakke Keskkooliks. Aastast 1996 kandis kool nime **Rakke Gümnaasium**. 2016. aastal gümnaasium likvideeriti ja hoonet kasutab Rakke Kool.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*
Rannu Kool

**Rannu Kool** on põhikool Tartu maakonnas Elva vallas Rannu alevikus. Kooli direktor on Ardi Küünal.

Esimesed teated kooliharidusest Rannus pärinevad 1689 seoses Rannu köstrikooliga.

1919 avati Rannu 6-klassiline algkool. 1944 nimetati kool Rannu Mittetäielikuks Keskkooliks. 1961 sai kooli nimeks Rannu 8-klassiline kool. 1988 sai kooli nimeks Rannu Keskkool.

Alates 2013. aasta sügisest tegutseb kool põhikoolina.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Retla-Kabala Kool

**Retla-Kabala Kool** on põhikool, lasteaed ja lastehoid Järva maakonnas Türi vallas Oisu alevikus ja Kabala külas. Kooli direktor on Jaanus Roosileht.

Kool tegutseb kolmes kohas:

# Oisu alevikus aadressil Retla tee 1 (põhikooli I, II ja III kooliastme tegevuskoht)
# Lasteaia tänav 7 (lasteaia ja -hoiu tegevuskoht)
# Kabala külas (lasteaia, -hoiu ning põhikooli I ja II kooliastme tegevuskoht).

## Ajalugu
Kool asutati 2015. aastal Retla Kooli, Oisu lasteaia Kelluke ja Kabala Kool-Lasteaia liitmisel üheks õppeasutuseks.

Kooli nimesid:
* ... Retla 9-klassiline Kool
* alates 01.09.1993 Retla Põhikool 
* alates 01.09.1998 Retla Kool 
* alates 01.09.2015 Retla-Kabala Kool

## Viited

## Välislingid
*Retla-Kabala Kooli veebisait
Pededze vald

**Pededze vald** (läti keeles *Pededzes pagasts*) on vald Lätis Alūksne piirkonnas. Vald asub Venemaa piiri ääres. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni.

Vald piirneb sama piirkonna Mārkalne, Liepna ja Jaunalūksne vallaga ning Petseri rajooniga.

Valla pindala on 142 km². 2016. aasta seisuga elas seal 710 inimest. Valla keskus on Pededze küla, vallavanem on Daiga Vītola. 

## Loodus

Vald asub osalt Ida-Läti madalikul, osalt aga Alūksne kõrgustikul. Selle kõrgeim koht ulatub 162,2 m üle merepinna. Valla suurim jõgi on Pedetsi jõgi, teine tähtsam jõgi on Kudepi jõgi.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli Pededze valla pindala 126,5 km² ja seal oli 3040 elanikku. 1945. aastal moodustati vallas Jaseņeci, Ķurši ja Pededze külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Pedeze külanõukoguga likvideeritava Jaseņeci külanõukogu Lenini kolhoosi maad, aastal 1957 aga likvideeritav Ķurši külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Fiki muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Stuborova muinaskalmed, Jaseņica muinaskalmed, Klementine muinaskalmed ja Pededze õigeusu kirik. Looduskaitse all on Demšani pärnad, Virguļica metsa pahaga kask, Kūdupe tammed, K. Ulmanise tamm, Tupicene kooli tamm ja Čistigi tamm. Valda jääb ka 745 ha suurune Virguļica metsa hoiuala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 151 lätlast, 551 venelast, 3 valgevenelast, 11 ukrainlast, 2 poolakat ja 4 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Varem asus vallas ka Boinica küla.

## Viited

## Välislingid
Lüganuse Kool

**Lüganuse Kool** (varem **Lüganuse Keskkool**, enne seda **Püssi Keskkool**) on põhikool Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganuse alevikus. 

Kooli direktorid on olnud Tõnu Lont, Vallo Reimaa, jt.

Esimesed kirjalikud teated koolist Lüganusel pärinevad 1644.

Aastani 1926 tegutses kool Erra-Liival. Seejärel koliti vastvalminud Püssi kooli (6-klassiline algkool). Sõja ajal hävinenud Püssi mõisa varemeile ehitati eelnevalt valmis esinduslik paekivihoone.

Hiljem nimetati õppeasutus Püssi 7-klassiliseks kooliks. 1956 sai kooli nimeks Püssi Keskkool. 1989 nimetati kool ümber **Lüganuse Keskkooliks**.  2018 muudeti gümnaasium põhikooliks.

2022. aastal plaaniti 60 õpilasega kool sulgeda, kuid lapsevanemad vaidlustasid selle otsuse kohtus.

Õppeaastast 2024/25 liitub kool koos kahe teise Ida-Virumaa kooliga Kiviõli Riigikooliks.

## Viited

## Välislingid
*Lüganuse Kooli koduleht
*Lüganuse Keskkooli kunagine koduleht
Dreamland (Robert Milesi album)

**"Dreamland"**  on Robert Milesi debüütalbum. Album ilmus 1996. aasta 7. juunil Euroopas ning umbes kuu aega hiljem ka USA-s. USA versioonile lisati pala "One and One", milles laulab Maria Nayler. Too lisalugu osutus populaarseks ning anti hiljem välja ka singlina. 

1996. aasta lõpus anti Saksamaal välja albumist uus versioon "Dreamland – The Winter Edition", millele lisati lood "For Us" ja Euroopa versioonist puudunud "One and One" ning jäeti välja "Fable (Dream Version)". Tänapäeval on albumi kolmest eri versioonist levinuim USA variant. 

## Lugude nimekiri
Muusika autor on kõikidel lugudel Roberto Concina, välja arvatud laulul "One and One", mille autorid on Billy Steinberg, Rick Nowels ja Marie-Claire D'Ubaldo.

### Originaalversioon

### USA versioon

### The Winter Edition
Aimable Pélissier

**Aimable-Jean-Jacques Pélissier**, Malahhovi hertsog (6. november 1794 Maromme – 22. mai 1864 Algiers) oli Prantsusmaa sõjaväelane (marssal, 1855).

Ta osales Hispaania sõjakäigus, Alžeeria vallutamises ja Krimmi sõjas. Malahhovi lahingu võitmise eest ülendati ta marssaliks ja 22. juulil 1856 Malahhovi hertsogiks *(duc de Malakoff*). 1858–1859 oli ta suursaadik ühendatud Kuningriigis ja 1860–1864 Alžeeria kindralkuberner.
Ruila Põhikool

**Ruila Põhikool** on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Ruila külas. Kooli direktor on Tiia Rosenberg.

Ruilas avati kool 1870. aastatel. 1926 muudeti kool 4-klassiliseks, 1930 6-klassiliseks, 1946 7-klassiliseks, 1962 8-klassiliseks ja aastast 1989 kannab kool nime **Ruila Põhikool**.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Sigtuna Eesti Gümnaasium

**Sigtuna Eesti Gümnaasium** oli 1945–1947 Rootsis Sigtunas tegutsenud eesti kool.

Kooli lõpetasid kaks lendu, neis kokku 83 õpilast. Kooli vilistlased olid teiste seas Sven Olving ja Kalle Onno.

Kool asutati Helge Haage ja Heinrich Marki eestvõttel ja Gustav Dahli ning H. Ödmanni kaasabil.

## Viited
Sinimäe Põhikool

**Sinimäe Põhikool** on põhikool Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Sinimäe alevikus. Kooli direktor on Aljona Kordontšuk.

Sinimäe lapsed said kooliharidust alates 1869, kui asutati Vaivara kihelkonnakool.

1931 ehitatud koolimaja hävis sõjakeerises 1944. 1958 valmis koolimaja Pargimäel.

2012 sügisel oli koolis tulekahju, mistõttu järgmised aastad tegutseti eri kohtades, sh Sillamäe Gümnaasiumi hoonetes.

2014. aastal avati uus koolimaja.

2023. aasta seisuga õpib koolis 112 õpilast.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
In Time: The Best of R.E.M. 1988–2003

**"In Time: The Best of R.E.M. 1988–2003"** on ansambli R.E.M. teine ametlik parimate laulude kogumikalbum. 2003. aastal ilmunud album sisaldab lisaks lauludele nende albumitelt aastatest 1988–2001 ka kaks uut laulu ja kaks laulu filmide heliribadelt.  Album oli Suurbritannias 2003. aastal  müügiarvult 10. album ja 2000. aastate 50. album. 

## Laulud
Kõikide laulude autorid on Bill Berry, Peter Buck, Mike Mills ja Michael Stipe, välja arvatud seal, kus see on eraldi näidatud.
#"Man on the Moon" (albumilt "Automatic for the People", 1992)&nbsp;– 5:12
#"The Great Beyond" (Buck, Mills, Stipe) (filmi "Man on the Moon" soundtrackilt, 1999)&nbsp;– 5:04
#"Bad Day" (varem avaldamata, 2003)&nbsp;– 4:05
#"What's the Frequency, Kenneth?" (albumilt "Monster'', 1994)&nbsp;– 3:58
#"All the Way to Reno (You're Gonna Be a Star)" (Buck, Mills, Stipe) (albumilt "Reveal", 2001)&nbsp;– 4:43
#"Losing My Religion" (albumilt "Out of Time", 1991)&nbsp;– 4:26
#"E-Bow the Letter" (albumilt "New Adventures in Hi-Fi", 1996)&nbsp;– 5:22
#"Orange Crush" (albumilt "Green", 1988)&nbsp;– 3:50
#"Imitation of Life" (Buck, Mills, Stipe) (albumilt "Reveal", 2001)&nbsp;– 3:56
#"Daysleeper" (Buck, Mills, Stipe) (albumilt "Up", 1998)&nbsp;– 3:37
#"Animal" (Buck, Mills, Stipe) (varem avaldamata, 2003)&nbsp;– 4:00
#"The Sidewinder Sleeps Tonite" (albumilt "Automatic for the People", 1992)&nbsp;– 4:06
#"Stand" (albumilt "Green", 1988)&nbsp;– 3:09
#"Electrolite" (albumilt "New Adventures in Hi-Fi", 1996)&nbsp;– 4:04
#"All the Right Friends" (filmi "Vanilla Sky" soundtrackilt, 2001)&nbsp;– 2:45
#"Everybody Hurts" (albumilt "Automatic for the People", 1992)&nbsp;– 5:17
#"At My Most Beautiful" (Buck, Mills, Stipe) (albumilt "Up", 1998)&nbsp;– 3:33
#"Nightswimming" (albumilt "Automatic for the People", 1992)&nbsp;– 4:16
Tabasalu Kool

**Tabasalu Kool** on põhikool Harju maakonnas Harku vallas Tabasalu alevikus. 

Kool avati keskkoolina 1986. aastal. Seoses Tabasalu Gümnaasiumi avamisega 2021. aastal muudeti õppeasutus põhikooliks.

## Ajalugu
Kooli rajamise idee pakkus 1980. aastal välja Ranna sovhoosi direktor Vello Lind. Koolimaja ehitati aastail 1984–1986. **Tabasalu Keskkool** alustas tegevus 1. septembril 1986 – samal ajal, kui alustas ka Tabasalu Muusikakool.

1996. aastast anti koolile nimi **Tabasalu Ühisgümnaasium**.

2020. aastal anti Tabasalu Muusikakoolile üle algklasside õppehoone ja 1. septembriks 2021 valmis hariduslinnak, kus on uus algklasside õppehoone. Sellest ajast on õppeasutuse nimeks **Tabasalu Kool**, sest gümnaasiumiklassid eraldati värskelt avatud riigigümnaasiumi – Tabasalu Gümnaasiumi.

## Juhtimine

Kooli esimene direkto oli Ott Kasuri. 1996. aastast jõudsid kooli juhtida nii Juhan Sepp, Aino Sokk kui ka Veli Varik alates 1999. aastast sai uueks direktoriks Mait Tõitoja. 2005. aastast juhtis kooli Harri Kõo, 2010. aastast Carolin Kadaja ja 2016. aastast Martin Öövel. 2022. aastal oli direktori kohusetäitjaks Karin Väli. 2023. aastal sai direktoriks Olga Saikovskaja.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*Kooli vana koduleht
Jean-Baptiste Girard

**Jean-Baptiste Girard** (21. veebruar 1775 Aups – 27. juuni 1815 Pariis) oli Prantsusmaa sõjaväelane (diviisikindral, 1809).

Ta teenis sõjaväes alates 1794. aastast, sai haavata Berezina ja Lützeni lahingus. Ülendatud paruniks 26. oktoobril 1809.

Saja päeva ajal juhtis ta 7. jalaväediviisi, sai 16. juunil 1815 Ligny lahingus surmavalt haavata. Napoleon I ülendas ta 21. juunil, vahetult enne oma troonist loobumist järgmisel päeval, Ligny hertsogiks. Aadlidiplomit ei jõutud talle anda ja seda tiitlit ei tunnustatud Louis XVIII poolt.
Ridala Põhikool

**Ridala Põhikool** on põhikool Lääne maakonnas Haapsalu linnas Panga külas. Kooli direktor on Milve Viigand.

Koolis tegutseb lasteaed.

Kooli hoone valmis 1959 ja hoone on arvele võetud Eesti tähelepanuväärse 20. sajandi arhitektuuriehitisena.

Koolimajas tegutseb ka Ridala raamatukogu.

## Kooli direktorid
*1959–1971 Voldemar Pinn
*1971–1972 Reet Jõgis
*1972–1990 Kalev Tarkmeel
*1990–2011 Lea Tuusov
*2011– Milve Viigand

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Tali Põhikool

**Tali Põhikool-Lasteaed** oli põhikool-lasteaed Pärnu maakonnas, Saarde vallas, Tali külas.

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1863, kui asutati Tali vallakool. Vallakool tegutses aastani 1922. 1922–1940 tegutses kool 6-klassilise algkoolina. 1940 nimetati kool Tali Mittetäielikuks Keskkooliks. 1958 nimetati kool Tali Keskkooliks, 1960 nimetati Tali 8-klassiliseks kooliks.

1991 alustas kooli internaadihoones tööd Tali Lasteaed.

Kooli direktor oli Signe Post.

Tali Põhikool lõpetas tegevuse 2017. aastal, kuna õpilast arv aastate jooksul oli kriitiliselt vähenenud, mistõttu haridusasutuse ülevapidamine ei olnud enam otstarbekas.

Peale põhikooli sulgemist jäi majja tegutsema Tali lasteaed, mis sulges enda uksed 2019. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Harlem Désir

**Harlem Désir** (sündinud 25. novembril 1959 Pariisis) on Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli aastatel 1999–2014 Euroopa Parlamendi liige. 9. aprillist 2014 kuni 10. maini 2017 oli ta Prantsusmaa Euroopa asjade minister.

Ta sündis 1959. aastal Pariisis Martinique'ist pärit isa ja Alsace'ist pärit ema peres. Ta õppis Pariisi 1. Ülikoolis (*Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne*'is), kus ta sai 1983. aastal filosoofialitsentsiaadiks. 

## Isiklikku
Ta on teist korda abielus ja tal on kaks last. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane.
2K22 Tunguska

**2K22 Tunguska** (vene keeles: 2К22 "Тунгуска") on Vene roomikutega õhutõrjesoomuk, mille varustusse kuulub pind-õhk-tüüpi juhitav raketi- ja relvasüsteem. GRAU indeks  2K22, NATO koodnimi on SA-19 Grison.

## Ajalugu

See on välja töötatud jalaväe- ja tankirügementide kaitseks madalalt lendavate lennukite, helikopterite ja tiibrakettide eest nii ööl kui päeval ja igasuguse ilmaga. Ehitatakse Uljanovskis (*Ульяновский механический завод*) alates 1981. aastast.

## Operaatorid

### Praegused operaatorid
*  – teadmata arv 2S6 süsteeme
*  – erinevate andmete kohaselt 2012. aasta seisuga 20–92 ühikut 2S6 süsteeme 
*  – 2012. aasta seisuga 12 2K22M süsteemi
*  
*  – 2012. aasta seisuga rohkem kui 250 2К22 süsteemi
*  – 2008. aasta seisuga 6 ühikut 2S6М1 süsteeme
*  – 2012. aasta seisuga 70 ühikut 2S6 süsteeme. Ukraina kasutas neid 2022. ja 2023. aastal Vene-Ukraina sõjas.
*  – 2005. aasta seisuga teadmata hulk 2S6М1 süsteeme

### Endised operaatorid
* 

## Viited

## Välislingid
*