open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arnold Viiding

**Arnold Viiding** (19. märts 1911 Valga – 20. oktoober 2006 Sydney) oli eesti sportlane (kergejõustiklane, korv- ja võrkpallur) ning politseiametnik.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1930. aastal Valga Poeglaste Gümnaasiumi, 1932. aastal Politseikooli Tallinnas ning õppis aastatel 1933–1940 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas 1940. aastal.

## Sportlasena
Ta saavutas 1936. aasta suveolümpiamängudel Berliinis kuulitõukes kaheksanda koha (15.23).

1933. aasta üliõpilaste maailmameistrivõistlustel võitis ta kuulitõukes ja kettaheites hõbemedali ning 1935. aasta üliõpilaste maailmameistrivõistlustel võitis ta kuulitõukes kuld- ja kettaheites pronksmedali.

1934. aasta Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus Torinos võitis ta kuulitõukes kulla (16.07) ja oli kettaheites viies.

## Töökäik
Ta töötas politseinikuna Tallinnas.

Pärast Eesti okupeerimist 1941. aastal Saksa vägede poolt ja saksa okupatsioonivõimude kontrolli all loodud politsei moodustamist Eestis töötas Arnold Viiding Eesti Julgeolekupolitsei politseikooli juhina. 1943-44 oli Eesti Julgeolekupolitsei 3. osakonna juhataja. Oktoobrist 1943 veebruarini 1944 oli Eesti Julgeolekupolitsei juhataja kohusetäitja.

1944. aastal siirdus Viiding Saksamaale. Sealt suundus ta 1949. aastal Austraaliasse, kus asutas koos teiste eestlastega plasttoodete firma Arnold's Plastics.

## Liikmesus
1936. aastal liitus ta korporatsiooniga Fraternitas Estica ja hiljem oli selle korporatsiooni Austraalia koondise asutajaid.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
* 
*Arnold Viidingu sporditulemused
* 
*Tiit Lääne, Isa ja poeg Viidingud kuulasid Soome hümni, Eesti Päevaleht, 23. september 2000
*Tiit Lääne, Ainus Torino meister elab eakana Sydneys, Eesti Päevaleht, 31. juuli 2002
*Tiit Lääne, Vanim Euroopa meister on eestlane, Eesti Päevaleht, 7. august 2006
*Suri omaaegne Euroopa meister kuulitõukes Arnold Viiding, Eesti Päevaleht, 20. oktoober 2006
Bleu Noir

**"Bleu Noir"** on Mylène Farmeri kaheksas stuudioalbum. See ilmus 6. detsembril 2010. aastal.

## Lugude nimekiri
# "Oui mais... non" 4:21
# "Moi je veux..." 3:30
# "Bleu noir" 4:05
# "N'aie plus d'amertume" 4:16
# "Toi l'amour" 4:22
# "Lonely Lisa" 3:03
# "M'effondre" 3:33
# "Light Me Up" 5:03
# "Leila" 3:51
# "Diabolique mon ange" 5:01
# "Inseparables" 4:11
# "Inséparables" (prantsuskeelne versioon) 3:15

## Edetabelid

## Viited
Daniel Negreanu

**Daniel Negreanu** [nɨˈɡrɑːnoʊ] (sündinud 26. juulil 1974) on rumeenia päritolu Kanada elukutseline pokkerimängija. 

Ta on võitnud kuus WSOP käevõru ja kaks korda World Poker Touri. 2014 valiti ta pokkeri kuulsuste halli.

Ta on pokkerimängija auhinnarahana teeninud kokku maailma suurima auhinnaraha: **35 924 594** USA dollarit (18. jaanuari 2018 seisuga).

## Viited
Paul Kerese tänav

**Paul Kerese tänav** on mitme tänava nimi:

***[[Paul Kerese tänav (Narva)|Paul Kerese tänav]]** Narvas
***[[Paul Kerese tänav (Pärnu)|Paul Kerese tänav]]** Pärnus
***[[Paul Kerese tänav (Tallinn)|Paul Kerese tänav]]** Tallinnas
Süvvahavva Koulu

**Süvvahavva Koulu** on eesti kirjaniku Indrek Hargla romaanide "French ja Koulu", "French ja Koulu Tarbatus" ning "Frenchi ja Koulu reisid" üks peategelastest.

Süvvahavva külast pärinev Koulu on Hargla järgi Maavalla kuulsaim arbuja ja poeet, kes resideerib enamasti Tarbatus. Et aga Euroopas püüab võimu haarata kuritegelik Dagoberdi Leegion, siis peab ta koos oma ustava orja ja sõbra Frenchiga neid nii Maavallas kui ka sellest väljaspool nende plaane pidevalt nurjama. Sealjuures kasutab ta tihti ka libahundineiu Nelli ja Tarbatu rahumaleva juhi Leibo abi. Dagoberdi Leegioni peatamiseks kasutab ta harva maagiat, tihemini aga enda ja Frenchi teravat mõistust ning erinevaid trikke.
Romaani lillkapsas

**Romaani lillkapsas** (*Brassica oleracea* var. *romanesco*) on ristõieliste sugukonda kapsasrohu perekonda kuuluva kapsa teisend. Romaani lillkapsa õisikuid kasutatakse köögiviljana.

## Süstemaatika
Romaani lillkapsa botaaniline kuuluvus ei ole päris selge. Seda on arvatud olevat lillkapsa ja spargelkapsa hübriid (nagu roheline lillkapsas), kuuluvat kapsa teisendite rühma *italica* (nagu spargelkapsas) või siis kapsa teisendite rühma *botrydis* (nagu lillkapsas). Morfoloogilised tõendid kalduvad toetama viimast versiooni.  

## Nimetus
Romaani lillkapsast nimetatakse eesti keeles ka **püramiidkapsaks** ja **minarettkapsaks**. Põhja-Ameerikas on ta tuntud romanesko lillkapsa ja Prantsusmaal romanesko kapsana. Kodumaal Itaalias kutsutakse taime *broccolo romanesco* (romaani brokoli) või *cavolo romanesco* (romaani kapsas).

## Välimus
Välimuselt sarnaneb taim lillkapsaga. Erinevused seisnevad õisiku värvuses ja ehituses. Õisik on heleroheline ja koosneb logaritmilise spiraalina asetsevatest koonusjatest õiepungarühmadest. Romaani lillkapsa õisik on looduslik kolmemõõtmeline fraktal . Arusaadavalt ei ole tegu täpse fraktaliga: sarnasus fraktaliga katkeb, kui selle elemendid muutuvad liiga väikeseks.

## Kasvatamine
Romaani lillkapsas on valgus- ja niiskusenõudlik, suhteliselt külmakindel taim. Pinnase ideaalne pH on 6–7. Kasvuperiood külvist koristusküpsete õisikute valmimiseni on umbes 77 päeva .

## Kasutamine
Romaani lillkapsast kasutatakse toorelt ja kuumtöödeldult, soovitatavalt aurutatult, kuna ta pehmeneb kiiremini kui näiteks lillkapsas. Itaalias on romaani lillkapsa valmistamiseks eriretsepte, aga mujal maailmas valmistatakse teda samamoodi kui brokolit.

Romaani lillkapsa maitset kirjeldatakse lillkapsa ja spargelkapsa vahepealsena.

Ta sisaldab C-vitamiini, A-vitamiini, rauda ja foolhapet, samuti kiudaineid ja karotenoide.

## Ajalugu
Taim on aretatud 16. sajandil Itaalias.

## Viited

## Välislingid

*Fractal Food. Self-Similarity on the Supermarket Shelf
Evar Saar

**Evar Saar** (võru keeles *Saarõ Evar*; sündinud 16. augustil 1969 Sõmerpalu vallas) on võru keeleteadlane, luuletaja ja keeleaktivist. Nimeteadlasena uurib ta peamiselt Vana-Võromaa kohanimesid.

## Haridus
Evar Saar on lõpetanud 1984. aastal Osula 8-klassilise kooli ja 1987. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli. 

1987. aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli ja lõpetas selle 1996. aastal bakalaureuseõppes ajakirjanduse erialal. Aastatel 1997–2001 õppis ta sealsamas magistriõppes eesti ja läänemeresoome keeleteadust (1997–2001), tema magistritöö käsitles Räpina ja Vastseliina kohanimesid. 2008. aastal sai ta filosoofiadoktori kraadi väitekirjaga "Võrumaa kohanimede analüüs enamlevinud nimeosade põhjal ja traditsioonilise kogukonna nimesüsteem". Ta on üliõpilasseltsi Veljesto vilistlane.

## Teaduskarjäär
Ta on alates 1995. aastast töötanud Võru Instituudis. Võru keele olukorra parandamiseks on mh ta propageerinud Võrumaal kakskeelsete siltide ja kohanimede kasutamist.

Saar on üks Eesti kohanimeraamatu autoreid ning alates 2005. aasta märtsist Kohanimenõukogu liige.

Ta on olnud Võro Selts VKKF-i esimees ja kuulub võrukeelse Uma Lehe toimetuskolleegiumisse.

## Luuletajana
2014. aastal ilmus tema esimene võrukeelne luulekogu "Kõnõla mõtsan mädänü puuga".

2024. aastal lisandus sellele teine kogu "Tsirgukiil".

## Isiklikku
Ta on abielus keeleteadlase ja nimeuurija Mariko Fasteriga.

Saar on mahepõllumees.

## Teosed
* 2002 – "Võromaa kotussõnimmist" (koostaja koos Mariko Fasteriga). Võro Instituut. 
* 2003 – "Nimekorralduse analüüs" (koostaja koos Eve Alenderi, Kariti Henno, Annika Hussari ja Peeter Pälliga). Eesti Keele Sihtasutus. ISBN 9789985790526
* 2009 – "Võrumaa kohanimed". Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 9789949190430

### Luulekogud
* 2014 – "Kõnõla mõtsan mädänü puuga". Vahtsõ-Horma talu. ISBN 9789949338405
* 2024 – "Tsirgukiil. Luulõtuisi aastist 2014-2024." Vahtsõ-Horma talu. ISBN 978-9916-2730-9

### Teadusartikleid
* "Võru nime päritolust, Keel ja Kirjandus 7/2009
* "Veel kord mulkide rumalusest", Keel ja Kirjandus 11/2017 (koos Taavi Pae ja Kersti Lustiga)

## Tunnustus
* 2004 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Vaata ka
* Eva Saar

## Välislingid
* 
* "Evar Saar: Loomuliku kakskeelsuseni", Delfi, 17. oktoober 2007
* Evar Saar "„Agenda parva“ tiêeb sinno ensas". Sirp, 25. november 2022
* Liana Allas. "Kuidas ja millal tekkisid perekonnanimed? Kohanimed? Millised hüüdnimed olid metsavendadel?". Võrumaa Teataja, 1. oktoober 2022
Agidel

**Agidel** (baškiiri Ағиҙел; tatari Агыйдел) on vabariikliku alluvusega linn Venemaal Baškortostanis. Asub Belaja jõe suudmes Tatarstani piiri lähedal 45 km kaugusel Neftekamskist.

Linn rajati 1980. aastal ehitama hakatud Baškiiria tuumaelektrijaama juurde. 1990 tuumajaama ehitus peatati.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Agideli elanikest baškiire 41,7%, tatarlasi 35,7%, venelasi 14,8%, marisid 4,1% ja udmurte 1,4%.

## Viited

## Välislingid
*http://adm-agidel.info/
Kahekroonine pangatäht

**Kahekroonine pangatäht** on 1992. aasta rahareformiga Eestis kasutusele võetud pangatäht.

Kahekroonised pangatähed trükiti 1992. aastal USA rahatrükikojas United States Banknote Company.

## Esikülg
Pangatähe esiküljel on kujutatud baltisaksa loodusteadlane, antropoloog, kirjeldava ja võrdleva embrüoloogia rajaja Karl Ernst von Baer (1792–1876). Ta sündis Eestis, töötas Königsbergis, Peterburis ja Tartus. Baer oli Vene Geograafiaseltsi asutaja ja selle esimene president. 1826. aastal avastas Baer imetajate (sh inimese) munaraku.

## Tagakülg
Pangatähe tagaküljel on vaade Tartu Ülikooli peahoonele. Hoone on ehitatud aastatel 1804–1809 arhitekt Johann Wilhelm Krause projekti järgi endise Maarja kiriku varemetele. Peahoone avati pidulikult 1809. aastal. Kolmekorruseline hoone on ehitatud kõrgklassitsistlikus stiilis ja paikneb tolleaegsele esindushoonele kohaselt tõstetud terrassil. Peafassaadi kuue sambaga portikusest on kujunenud Eesti kõrghariduse sümbol. Näha on ka Toomemäel asuv Tähetorn. 

## Turvamärgid
#Pangatähe paremal puhtal äärel on Toompea lossi Pika Hermanni torni kujutisega vesimärk, mida näeb pangatähte vastu valgust vaadates.
#Vertikaalselt paiknev läbipaistev hele turvaniit, millel on tumedate tähtedega korduv mikrotrükis tekst "EESTI PANK". Turvaniit on peidetud pangatähe paberisse ja seda näeb vastu valgust vaadates.
#Ornamentaalse joone all on korduv mikrotrükis tekst "EESTI PANK", mis on palja silmaga nähtav tumeda joonena.
#Ultraviolettvalguses roheliselt helenduv tähekombinatsioon nimiväärtusega keskel "E2P".
#Allkirjad. President Rein Otsason, nõukogu liige Siim Kallas.
#Pangatähe paberis on palja silmaga nähtavad sinist ja punast värvi turvakiukesed.
#Pangatähe paberis on ultraviolettvalguses siniselt helenduvad turvakiukesed.
#Seitsmekohaline seerianumber, mille ees on kaks tähte ladina tähestikust, asub pangatähe esiküljel all vasakul ja ülal paremal horisontaalasendis. All vasakul olev seerianumber helendub ultraviolettvalguses roheliselt.
Kapsta mõis

**Kapsta mõis** ehk **Englārte mõis**  (saksa keeles *Engelhardshof*, ka *Neu-Engelhardtshof* ja *Aleksandershof*) oli poolmõis Liivimaal Valga kreisis Valga kihelkonnas.

Bienenstammi andmetel allus mõisale 1816. aastal 13 meeshinge. Aastal 1823 oli selle suurus 3/14 adramaad.

Aastal 1810 müüs Friedrich von Engelhard selle mõisa 8000 rubla eest Liivimaa rüütelkonnale. See loovutas mõisa omakorda 5000 rubla eest aastal 1824 revisjonikomisjoni presidendile Gotthard Wilhelm Budbergile.

## Vaata ka
*Kapsta postijaam
*Englārte mõis

## Viited
Nikolajevski rajoon (Habarovski krai)

**Nikolajevski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Habarovski krai keskosas Ohhoota mere ääres.

Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks. Rajooni keskus on Nikolajevsk Amuuri ääres.

Rajooni rahvaarv oli 1989. aasta rahvaloenduse andmeil 19 683 ja 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 13 850. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 9934. Suuremad asulad on Mnogoveršinnõi, Mago ja Lazarev.

Nikolajevski rajoon moodustati 1965. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht
*Rajoonist Habarovski krai kodulehel
Võrguaadresside teisendus

**Võrguaadresside teisendus** (ka **võrguaadresside tõlkimine**, **võrguaadresside transleerimine**; inglise *Network Address Translation*, lühendatult **NAT**) on võrguliikluses ja ruuterites kasutatav tehnika, mis seisneb IP-pakettide päiste muutmises, nii et paistaks, nagu võrguliiklus tuleneks NAT-ruuterist, kuigi ühenduse looja oli mingi seade NAT-ruuteri "taga". Selle abil saab terveid arvutivõrke ühe ruuteri taha peita ja kogu liiklus paistab tulevat ruuteri väliselt IP-aadressilt. 

## Põhjused
* IPv4 aadresside puudus. NAT abil saab terveid võrke ühe IP-aadressi taha peita, vaja läheb ainult ühte välisvõrgu IP-aadressi. 
* Turvalisus. NAT ruuteri taha peidetud masinad ei ole enamasti välisvõrgule kättesaadavad ja seetõttu ei saa neid ka lihtsalt rünnata. 

## Probleemid
* Iga arvuti ei saa iga teise arvutiga üle interneti ühendust luua. See takistab oluliselt P2P-failivahetusvõrkude tööd, muudab keeruliseks arvutitevahelise andmevahetuse ilma keskserveri abita (näiteks Skype, SIP, *multiplayer*-mängud). 
* Sissetulevate ühenduste võimaldamiseks tuleb käsitsi porte ümber suunata või kasutada UPnP-d. Konfiguratsioon on tüütu ja keeruline. 
* Mitu masinat sama NAT-ruuteri taga ei saa korraga sama porti kasutada. Sellest tulenevad probleemid fikseeritud portidel/protokollidel töötavate teenustega, näiteks VoIP ja IPv6 tunneling (6in4). 
* Võib liikluse aeglasemaks muuta, kuna IP-paketi päiste kontrollsummad tuleb ümber arvutada. 
* Ei ole ühilduv IPsec protokolliga, mis pakub otspunktide vahelist turvalisust (NAT muudab IP päiseid, kuid IPseci eesmärk on selliseid muudatusi tuvastada ja takistada). 

## Näide NAT tööst
# NAT-ruuteri sisevõrgus olev masin (klient) saadab päringu mõnele veebilehele. Päring liigub mööda sisevõrku ruuterini. 
# Ruuter jätab meelde, mis pordist klient ühenduse alustas. Ruuter muudab kliendi paketti nii, et paketi *source IP* on ruuteri IP, mitte kliendi IP ning *source port* on mõni suvaline vaba port ruuteris (ruuter jätab pordi meelde ja seostab kliendiga). Ruuter edastab päringu soovitud veebilehele. 
# Veebilehe jaoks tuleb päring ruuteri IP-lt ja ruuteri (suvaliselt valitud) pordist. Sinna saadetakse ka vastus. 
# Ruuter saab vastuse. Ruuter mäletab, et see port, kuhu ta vastuse sai, oli seotud kindla kliendi ühendusega. Ruuter suunab vastuse õigele kliendile.

## Vaata ka
* Arvutivõrk
* Demilitariseeritud tsoon (informaatika)
* IPv6
* Tulemüür

## Viited

## Välislingid
* The TCP/IP Guide - IP Network Address Translation (NAT) Protocol
Emmanuel Petit

**Emmanuel Laurent Petit** (sündinud 22. septembril 1970 Dieppes) on Prantsusmaa endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Klubikarjäär
Petit mängis sellistes klubides nagu Monaco, Arsenal, Barcelona ja Chelsea.

1997–98 hooajal aitas ta Arsenalil võita Premier League'i.

## Koondisekarjäär
Prantsusmaa jalgpallikoondist esindas Petit 1998. ja 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel ning 1992. ja 2000. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 

1998. aastal tuli ta koondisega maailmameistriks, sealjuures lõi Prantsusmaa kolmanda värava finaalmängus, ja 2000. aastal Euroopa meistriks.

Kokku mängis Petit Prantsusmaa koondises aastatel 1990–2003 63 mängu ja lõi 6 väravat.

## Saavutused

### Klubid
; Monaco
* Ligue 1: 1996–97
* Coupe de France: 1990–91
; Arsenal
* Premier League: 1997–98
* FA Cup: 1997–98
* FA Charity Shield: 1998, 1999

### Rahvuskoondis
; Prantsusmaa jalgpallikoondis
* Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 1998
* Euroopa meistrivõistlused: 2000

### Individuaalsed
* PFA Premier League'i hooaja sümboolne meeskond: 1998–1999
* Premier League'i kuu parim mängija: aprill, 1998

## Viited

## Välislingid
Sümfoonia nr 4

**Sümfoonia nr 4** ehk **neljas sümfoonia** ehk **4. sümfoonia** on mitme helilooja sümfoonia nimi:

*William Alwyni Sümfoonia nr 4
*Malcolm Arnoldi Sümfoonia nr 4
*Arnold Baxi Sümfoonia nr 4
*Ludwig van Beethoveni Sümfoonia nr 4
*Johannes Brahmsi Sümfoonia nr 4
*Havergal Briani Sümfoonia nr 4, *Das Siegeslied*
*Anton Bruckneri Sümfoonia nr 4, *Romantic*
*Felix Draeseke Sümfoonia nr 4, *Symphonia Comica*
*Antonín Dvořáki Sümfoonia nr 4
*Philip Glassi Sümfoonia nr 4, *Heroes*
*Aleksandr Glazunovi Sümfoonia nr 4
*Karl Amadeus Hartmanni Sümfoonia nr 4 keelpilliorkestrile
*Joseph Haydni Sümfoonia nr 4
* Michael Haydni Sümfoonia nr 4  D major, *MH  50, Perger 36* (1763)
* Arthur Honeggeri Sümfoonia nr 4
*Charles Ivesi Sümfoonia nr 4
*Artur Kapi Sümfoonia nr 4 (noortesümfoonia)
*Witold Lutosławski Sümfoonia nr 4
*Gustav Mahleri Sümfoonia nr 4
*Anti Marguste Sümfoonia nr 4 *Koduküla, kodumaa*
*Felix Mendelssohni Sümfoonia nr 4, *Itaalia*
*Wolfgang Amadeus Mozarti Sümfoonia nr 4
*Carl Nielseni Sümfoonia nr 4, *The Inextinguishable*
*Krzysztof Penderecki Sümfoonia nr 4
*Walter Pistoni Sümfoonia nr 4
*Claudio Prietoi Sümfoonia nr 4
*Sergei Prokofjevi Sümfoonia nr 4
*Arvo Pärdi Sümfoonia nr 4 *Los Angeles*
*Einojuhani Rautavaara Sümfoonia nr 4, *Arabescata*
*George Rochbergi Sümfoonia nr 4
*Franz Schuberti Sümfoonia nr 4, *Tragic*
*Robert Schumanni Sümfoonia nr 4
*Dmitri Šostakovitši Sümfoonia nr 4
*Jean Sibeliuse Sümfoonia nr 4
*Robert Simpsoni Sümfoonia nr 4
*Aleksandr Skrjabini Sümfoonia nr 4, *Ekstaasipoeem*
*Lepo Sumera Sümfoonia nr 4 *Serena borealis*
*Eino Tambergi Sümfoonia nr 4 *Sümfoonia epiloogiga*
*Sergei Tanejevi Sümfoonia nr 4
*Pjotr Tšaikovski Sümfoonia nr 4
*Eduard Tubin Sümfoonia nr 4
*Erkki-Sven Tüüri Sümfoonia nr 4
*Ralph Vaughan Williamsi Sümfoonia nr 4
*Malcolm Williamsoni Sümfoonia nr 4, *Juubeli*
Ööpäeva keskmine õhutemperatuur

**Ööpäeva keskmine õhutemperatuur** on ilmanäitaja, mis arvutatakse mingis kohas ööpäeva jooksul ilmajaamades tehtud õhutemperatuuri mõõtmiste põhjal.

Tavaliselt on ööpäeva keskmine õhutemperatuur selle koha kliimanormile lähedane, aga võib olla ka suur erinevus. Näiteks 2010. aasta suvel jõudis ööpäeva keskmine õhutemperatuur +27&nbsp;°C-ni, mis on kliimanormiga võrreldes 10° võrra kõrgem.

Meteoroloogia seisukohast loetakse talve alguseks päeva, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur langeb ja on püsivalt alla 0&nbsp;°C; kevade alguseks päeva, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur tõuseb ja on püsivalt üle 0&nbsp;°C, suve alguseks päeva, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur tõuseb ja on püsivalt üle 15&nbsp;°C.

Ööpäeva keskmine õhutemperatuuri järgi eristatakse üldine vegetatsiooniperiood, st ajavahemik, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur on püsivalt üle 5 kraadi. Juhul, kui ööpäeva keskmine õhutemperatuur on püsivalt üle 10 kraadi, nimetatakse seda aktiivseks taimekasvuperioodiks.

## Viited
645

**645. aasta** (**DCXLV**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas laupäeval.

## Sündmused maailmas
*...

## Sündinud
*Yazīd I, Omaijaadide kaliif
*Jitō, Jaapani keisrinna

## Surnud
*...
637

**637. aasta**

## Sündmused
*Songtsen Gampo lasi Potala kloostri asupaika ehitada esimese palee. 
*Moslemitest araablased piiravad ja vallutavad Pärsia pealinna Ktesiphoni ning põletavad maha sealsed paleed. Ktesiphon annab maailma suurima linna staatuse üle Hiina linnale Chang'anile.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
634

**634. aasta**

## Sündmused
*Araabia kaliifiks sai ‘Umar ibn al-Khaţţāb. Algasid Bütsantsi-Araabia sõjad
*Dagobert I järel saab Austraasia kuningaks Sigebert III

## Sündinud
*...

## Surnud
*Abū Bakr
636

**636. aasta**

## Sündmused
*Yarmūki lahingus said Bütsantsi väed lüüa araablastelt.
*Arioaldi järel sai langobardide kuningaks Rothari.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Sevilla Isidorus, Sevilla peapiiskop, kirjanik, entsüklopeedia autor
635

**635. aasta** (**DCXXXV**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas pühapäeval.

## Sündmused
*Püha Aidan asutas Lindisfarne'i saarel kloostri.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
633

## Sündmused
*Teadaolevalt kasutas sel aastal esimest korda nimesid *Cymru* ja *y Cymry* (eesti keeles 'kõmri') Aneirin oma luuletsüklis "Y Gododdin", aga alles 12. sajandi paiku sai *Cymry* waleslaste kirjasõnas endanimetusena sagedasemaks kui *Brythoniaid*.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
631

**631. aasta**

## Sündmused
*Wogastisburgi lahing: Dagobert I juhitav frangi vägi sai Samo riigi slaavlastelt lüüa
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
642

**642. aasta**

## Sündmused
*Nahāvandi lahing
*24. november – Johannes IV järel sai paavstiks Theodorus I.
*Vana-Rooma konsuliks oli Constans II Pogonatus.
*Araablased vallutasid Bakuu ja valitsesid seda kuni türklastest seldžukkide tulekuni umbes 1058. aastal. 

## Sündinud
*...

## Surnud
*12. oktoober – Johannes IV, paavst
*Khālid ibn al-Walīd, Araabia väejuht
643

**643. aasta**

## Sündmused
*Langobardide kuningas Rothari vallutas Liguuria ja ülejäänud osa Bütsantsi territooriumitest Veneto sisepiirkondades, sealhulgas roomlaste linna *Opitergiumi* (Oderzo). Rothari koostas ka kuulsa omanimelise edikti *[[Edictum Rothari]]*.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*püha Richarius
630

**630. aasta** (**DCXXX**) oli 7. sajandi 30. aasta. See algas esmaspäeval.

## Sündmused
* 27. aprill – Shahrbaraz anastas Ardashīr III-lt Sassaniidide riigi trooni, kuid ta ise tapeti kuus nädalat hiljem.

## Sündinud
*7. november – Constans II, Bütsantsi keiser

## Surnud
*27 aprill – Ardashīr III, Pärsia kuningas
*9. juuni – Shahrbaraz, Pärsia kuningas
629

**629. aasta**

## Sündmused
*Loodi lääneslaavlaste Samo riik.
*Dagobert I sai Neustria ja Austraasia valitsejaks.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Chlothar II
628

**628. aasta**

## Sündmused
*Lõppesid Rooma-Pärsia sõjad. Muslimid purustasid Sassaniidide riigi ja hõivasid suure osa Bütsantsi territooriumidest.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Püha Pärsia Anastasios
627

**627. aasta**

## Sündmused
*Roomast tulnud misjonär Paulinus ristis Deira kuninga Edwini ja asutas Yorki kooli, mis on vanuselt kolmas kool Inglismaal.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
626

**626. aasta**

## Sündmused
*Avaarid piirasid ümber Konstantinoopoli, kuid nad löödi tagasi.

## Sündinud
*Tenji, Jaapani keiser
*Heraklonas, Bütsantsi keiser

## Surnud
*...
624

**624. aasta** (**DCXXIV**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas pühapäeval.

## Sündmused
*11. veebruar – *[[qiblah]]* suunati Jeruusalemma asemel Kaaba poole Mekas.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
623

**623. aasta**

## Sündmused
*Frankide kaupmees Samo moodustas esimese lääneslaavlaste riikliku institutsiooni. Seda kutsuti Samo riigiks.
*Austraasia valitsejaks sai Dagobert I.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Sihi tänav

**Sihi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe, Nõmme, Hiiu ja Kivimäe asumis.

Sihi tänav on paralleelne Vabaduse puiesteega. Tänav algab Pärnu  maanteelt, ristub Väikese Illimari tänavaga, kulgeb alguses üldiselt edelasse, teeb mitu kerget käänakut, keerab lõpuks loodesse ning lõppeb Raudtee tänaval.

Sihi tänavaga ristuvad Kirde, Näituse, Kaevu, Vaigu, Side, Haava, Õie, Valdeku, Seene, Nurme, Lõuna, J. Mändmetsa, Kaare, Tähe, Hiiu, Pargi, Sanatooriumi, Kõla, Künni, Põllu ja Voolu tänav.

Sihi tänava pikkus on 3,8 km.

Tänava suurim paarisarvuline majanumber on 126 ja paarituarvuline 183.

Sihi tänav 37a hoones tegutses Rahumäe kauplus.

Sihi tänav 122 hoones  tegutses Eesti NSV ajal Kivimäe saun nr 12.

Nõmme linnas oli see Pikk tänav.


Kivimäe saun 1.JPG|Kivimäe saun Sihi tänaval
Sihi-Illimari nurk.JPG|Sihi ja Väikese Illimari tänava nurk
Õie park.jpg|Õie park Õie ja Sihi tänava nurgal


## Viited
Libiido

**Libiido** (ladina *libido* 'iha, himu') on psühhoanalüüsist pärit termin, millega tähistatakse suguihaga seotud psüühilist energiat. Suguiha sünonüümina on see algselt spetsiifiline termin tulnud kasutusele ka tavakeeles.
619

**619. aasta** (**DCXIX**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas esmaspäeval.

## Sündmused
*23. detsember – paavstiks sai Bonifatius V
*Canterbury peapiiskopiks sai Mellitus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Faasisiire

**Faasisiire** on aine üleminek ühest faasist teise keemiliselt homogeenses süsteemis.

Oleku muutus sõltub aine temperatuurist ja rõhust. Enamikku aineid saab temperatuuri ja rõhu muutmise teel viia üle mis tahes agregaatolekusse.

Kui näiteks kristalli temperatuur tõuseb, muutub molekulide võnkumine ümber tasakaalupunktide nii  ulatuslikuks, et kristall sulab. Toimub faasisiire, milles tahkis muutub vedelikuks.

Kui vedelik kuumutada piisavalt kõrge temperatuurini, tekivad kogu vedelikus aurumullid (keemine) ja vedelik muutub gaasiks (aurustumine).
Pan Grpowski

Pan **Miecislaw Grpowski** on eesti kirjaniku Indrek Hargla kümnes jutus esinev eksortsist-detektiiv, kes oma olemuselt meenutab veidi Hercule Poirot'd.

Pan Grpowski on Hargla järgi lühikest kasvu, vuntsidega tagasihoidlik mees, kel puudub üks kõrv ning ühel põsel on ristikujuline märk. Tema tegevusajaks on 20. sajand ja 21. sajandi algus. Grpowski lahendab juhtumeid, millesse on segatud inimkehadesse sisenevad kehavargad, keda kutsutakse kurjadeks vaimudeks ja deemoniteks. Nende vastu võitleb Eksortsistide Liiga, mille üheks silmapaistvamaks liikmeks ongi Grpowski.

Enamik Grpowski jutte on koondatud kogumikku "Pan Grpowski üheksa juhtumit", kümnes lugu, "Ingellik olevus", on aga kogumikus "Roos ja lumekristall". Peale selle esineb Grpowski tegelaskuju ka paroodiajutus: "Kes tapab kassi, peab surema", mille järgi pan Grpowski oli esialgu kass, kes aga luhtunud eksortsismijuhtumi tõttu inimeseks juhtus.
António Damásio

**António Rosa Damásio** (sündinud 25. veebruaril 1944 Lissabonis) on portugali päritolu teadlane, neurobioloog.

Tema uurimisvaldkonnaks on teadvus ja ajuprotsessid.

## Tunnustus
*1995 – valiti USA Meditsiiniakadeemia välisliikmeks
620

**620. aasta**

## Sündmused
*Katoliku pühak Romaric rajas koos oma sõbra püha Améga mees- ja naiskloostri, mis hiljem sai nimeks Remiremonti klooster (*Romarici Mons*).

## Sündinud
*...

## Surnud
*Eleutherios, Bütsantsi vastukeiser
*Abba Dorotheos, õigeusu pühak
621

## Sündmused
*Sureb läänegootide kuningas Sisebut, kuningaks saab tema lapseeas poeg Rekkared II, kes sureb kaks kuud hiljem. Rekkaredi poolonu ja regent Suinthila asub troonile.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Christoph Sanders

**Christoph Sanders** (sündinud 21. aprillil 1988) on USA filminäitleja.

Ta on saanud tuntuks tänu teleseriaalile "Kummituselausuja", kus ta mängis Ned Banksi.

Ta mängib ka filmis "Arukad blondiinid – topeltlaks" (2009).
Michael Tomasello

**Michael Tomasello** (sündinud 18. jaanuaril 1950 Florida osariigis Bartow's) on USA antropoloog ja käitumisuurija. 

Alates 1990. aastate lõpust pälvinud palju auhindu ja auhindu, peetakse teda üheks tänapäeva autoriteetsemaks arengu- ja võrdlevaks psühholoogiks. Ta on "üks vähestest teadlastest kogu maailmas, keda tunnustatakse mitme teadusharu eksperdina". Michael Tomasello "sotsiaalse tunnetuse päritolu teedrajavad uurimused on viinud revolutsiooniliste arusaamadeni nii arengupsühholoogias kui ka primaatide tunnetuses."

Tomasello väidab, et inimestel on ja ahvidel puuduvad mitmed oskused: 

* sotsiaalne õppimine pedagoogilise eputamise ja tahtliku edastamise kaudu;
* liigne jäljendamine, jäljendades mitte ainult tegevust, vaid ka käitumisviise ja -stiile;
* informatiivne osutamine;
* perspektiivvaated, sama asja või sündmuse vaatlemine alternatiivselt teise agendi nurga alt;
* rekursiivne mõtete lugemine, teadmine, mida teised teavad, meie teame, et nad teavad (ja nii edasi);
* kolmanda osapoole karistus (kui agent C karistab agent B-ga koostööd või väldib temaga koostööd agent B ebaõigluse tõttu agent A suhtes);
* ühisosa ülesehitamine ja laiendamine (suhtlemine teistega jagamiseks ja üldtuntud asjade sfääri loomine);
* rühmameelsus (preskriptiivne kuuluvustunne, vastastikune sõltuvus, enesejälgimine, järgides üldisi, isikupäratuid ootusi); ja
* kumulatiivne kultuur, mida mõnikord kasutatakse ka "põrkefektiks".

## Tunnustus
*2006 – CNRS-i Jean Nicod' auhind
Neurobioloogia

**Neurobioloogia** on bioloogia haru, mis tegeleb närvisüsteemi uurimisega.

Kuna närvisüsteem esineb üksnes loomadel, on neurobioloogia ühtlasi zooloogia haru. 

## Vaata ka
*neuroloogia
*neuroteadus
Jens Grand

**Jens Grand** (ka **Jens Grant**, saksapäraselt **Johannes Grant**; surnud 1327) oli Lundi ja Bremeni peapiiskop ning nominaalne Riia peapiiskop.

Jens Grand oli Roskilde piiskopi Peter Bangi nõbu. Ta õppis Pariisi ülikoolis ning oli 1289. aastaks saanud Roskilde toompraostiks. Samal aastal valiti ta ka Lundi peapiiskopiks, Rooma paavst kinnitas ta 1290. aastal. Aastatel 1294–1295 hoidis Taani kuningas Erik VI Menvedi vend, hertsog Christoph teda Sjöborgi linnuses vangistuses. Hiljem lahkus ta Taanist ja asus elama Pariisi. 

1302. aasta 30. märtsil nimetas paavst Bonifatius VIII ta Riia peapiiskopiks, kuid Grand ei võtnud seda kohta vastu. Ta jäi elama Pariisi, kuni 11. veebruaril 1310 nimetas paavst Clemens V ta Bremeni peapiiskopiks.

1310. aasta 19. juunil määrati Grand Bremeni peapiiskopina komissariks, kes pidi uurima Liivi ordu kuritarvitusi Riia peapiiskopi Friedrich von Pernsteini suhtes, kuid pole tõendeid, et ta oleks midagi selles asjas reaalselt ära teinud. Selle asemel viibis ta aastatel 1311–1312 Vienne'is kirikukogul. 

Jens Grand suri 1327. aastal Avignonis.
Johannes Grant

**Johannes Grant** VR II/3 (24. august 1890 Orajõe, Pärnumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti sõjaväelane (kapten), Vabadussõja võitleja.

21. veebruaril 1920 autasustati teda II liigi 3. järgu Vabadusristiga (seeria 48). 

J. Grant arreteeriti NKVD poolt 8. märtsil 1950 Tallinnas, saadeti Ozjorlagi vangilaagrisse Irkutski oblastis. Vabastati 1955.  

## Viited
Sümpaatiline närvisüsteem

**Sümpaatiline närvisüsteem** on osa autonoomsest närvisüsteemist. Selle ülesanne on valmistada organism ette tegutsemiseks "võitle või põgene"-olukorras.

Sümpaatilise närvisüsteemi nime päritolu on seotud sümpaatia mõistega.

## Vaata ka
*Parasümpaatiline närvisüsteem
Parasümpaatiline närvisüsteem

**Parasümpaatiline närvisüsteem** on üks kahest autonoomse ehk vegetatiivse närvisüsteemi osast. See reguleerib organismi talitlust ja taastumist puhkeperioodil. 

Parasümpaatilise närvisüsteemi peamine neurotransmitter ehk närviimpulsse vahendav aine on atsetüülkoliin.

## Vaata ka
*Sümpaatiline närvisüsteem
Autonoomne närvisüsteem

**Autonoomne närvisüsteem** ehk **vegetatiivne närvisüsteem** (ladina keeles *systema nervosum autonomicum*, *pars autonomica systematis nervosi*, *divisio autonomica systematis nervosi peripherici*) on paljudel keelikloomadel vahetult tahtele allumatu närvisüsteemi osa, mis liigitatakse piirdenärvisüsteemi hulka. Autonoomne närvisüsteem jaguneb sümpaatiliseks ja parasümpaatiliseks närvisüsteemiks. 

Autonoomne närvisüsteem innerveerib peamiselt siseelundeid: seede-, hingamis-, eritus-, vereringe- ja suguelundeid ning sisesekretoorseid näärmeid. Autonoomne närvisüsteem juhib ka lümfisüsteemi talitlust. Iga elund (välja arvatud enamik veresooni, higinäärmeid ja naha silelihaseid, millel on ainult sümpaatiline innervatsioon) on varustatud nii sümpaatiliste kui parasümpaatiliste närvikiududega. Sümpaatiline osa käivitub organismi aktiivses seisundis, mida iseloomustab suurenenud energiakulu (nt treening, emotsionaalsed seisundid: viha, rõõm, valu jne). Parasümpaatiline närvisüsteem domineerib organismi energiavarude taastumise perioodil. Sümpaatilise ja parasümpaatilise närvisüsteemi koosmõjul toimib organismi iseregulatsioon vastavalt elundite vajadustele ja võimalustele.

Autonoomse närvisüsteemi perifeerse osa moodustavad sümpaatilised ja parasümpaatilised närvikiud, mis moodustavad arvukaid närvipõimikuid arterite ümber, südames, kõhuõõnes ja elundite seintes. Need paiknevadsomaatilisest närvisüsteemist suures osas eraldi ja sisaldavad nii aferentseid kui ka eferentseid juhteteid. Aferentsed juhteteed edastavad kesknärvisüsteemi infot siseelunditest, mis võib mingil määral muutuda ka aistinguks, näiteks siseelundivaluks.

Sümpaatilised keskused paiknevad tuumadena seljaaju hallaine rinna- ja nimmeosa külgmistes sarvedes ja väljuvad vastava segmendi eesmise juure koosseisus. Hüpotalamus koos seljaaju autonoomse närvisüsteemi keskuste, ajutüve ja hüpofüüsiga reguleerib organismi autonoomseid funktsioone. Kesknärvisüsteemi osi, mis reguleerivad autonoomseid funktsioone, ei saa anatoomiliselt närvisüsteemi ülejäänud osadest eristada. Autonoomse närvisüsteemi keskuses tekkiv erutus peab läbima kaks neuronit, esimese neuroni kesknärvisüsteemis ja teise autonoomse närvisüsteemi ganglionis. 

Termini võttis kasutusele inglise füsioloog John N. Langley 1898. aastal.

## Vaata ka
*Somaatiline närvisüsteem

## Lisalugemist
* John Newport Langley, "The autonomic nervous system", I osa, 1921, Cambridge, W. Heffer & Sons LTD., OpenLibraryBook, veebiversioon (vaadatud 24.08.2014) (*inglise keeles*) 

## Viited
Somaatiline närvisüsteem

**Somaatiline närvisüsteem** on selgroogsetel loomadel närvidest koosnev närvisüsteemi osa, mis on seotud skeletilihaste tahtele alluva tööga ja meeleelunditega.  

Somaatiline närvisüsteem liigitatakse piirdenärvisüsteemi hulka ja ta töötab koos kesknärvisüsteemiga. 

Somaatilise närvisüsteemi närvid innerveerivad nahka, vöötlihaseid, silmi, nina, kõrvu jt elundeid võimaldades meeleelundite vahendusel näha, kuulda, tunnetada, maitseid ja lõhnu tunda.

Somaatiline närvisüsteem on seotud info juhtimisega vastavatelt retseptorrakkudelt kesknärvisüsteemi poole (aferentne e. sensoorne osa) ja kesknärvisüsteemist lihaste, liigeste, mõningate näärmete või muude efektororganite suunas (eferentne osa).

Somaatilisse närvisüsteem koosneb kahte tüüpi neuronitest: sensoorsetest neuronitest ja motoneuronitest.

Somaatilise närvisüsteemi neuronid vabastavad neurotransmittereid (nt atsetüülkoliini) närvilõpete, keemiliste sünapside kaudu, mis on ühenduses sihtelundite struktuuridega. 

Somaatiline närvisüsteem ei kuulu autonoomsesse närvisüsteemi. 

Erinevalt autonoomsest närvisüsteemist, mis vajab erutuse ülekandeks kahte neuronit, kasutab somaatiline närvisüsteem seljaaju ja ajutüve somaatilistest keskustest tuleva erutuse edastamiseks ühte neuronit. 

## Vaata ka
*Autonoomne närvisüsteem

## Viited
Otto Tallinn

**Otto Tallinn** (6. september 1914 Toovere, Kuremaa vald – 16. mai 1995 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta õppis Salomoni eraalgkoolis, Tartu Linna III Algkoolis ja aastatel 1928–1933 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1934–1940. Prooviaastal oli ta Tartu Peetri koguduses (Jaak Tauli juures). Õpetajaks ordineeriti ta 9. jaanuaril 1944.

Ta oli 1944. aastal Tartu praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1944–1945 oli ta Jüri koguduse asetäitja õpetaja. Aastatel 1945–1951 oli ta sama koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1945–1946 Jõelähtme kogudust ja 1947–1948 Kose kogudust. Aastatel 1951–1953 oli ta Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja kohusetäitja. Aastatel 1953–1980 oli ta Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1955–1963 ja 1966–1968 Pühajõe kogudust. Aastail 1980–1995 oli ta Tartu Maarja koguduse õpetaja, hooldades samal ajal ka Vara Brigitta kogudust.

Koostöös orelimeistrite Kriisadega sai aastal 1957 korda Jõhvi kiriku orel. Kuna õpingute vaheajal töötas ta abijõuna Tartu Linna Statistikabüroos ja hiljem ka Eesti Kindlustusvalitsuse Tartumaa Inspektuuris raamatupidajana, kasutas tema teadmisi ka EELK Konsistoorium. Nimelt oli ta aastatel 1949–1990 EELK Revisjonikomisjoni liige.

Otto Tallinn jäi 1995. aasta alguses emerituuri. Mõni kuu hiljem, 18. mail 1995 ta suri ning ta on maetud Tartu Pauluse kalmistule.

## Isiklikku

Otto Tallinna poeg Jüri Tallinn (1948–2018) oli režissöör ja stsenarist; pojapoeg Jaan Tallinn on eesti programmeerija ja ettevõtja.

## Viited

## Välislingid
* https://eelk.ee/elulood/tallinn_otto.html
* https://eelk.ee/elulood/tallinn.html
Toitumissuhted

**Toitumissuhted** ehk **troofilised suhted** on ökosüsteemis liikide vahel esinevad püsivad seosed toitumise objekti alusel.

Toitumissuhted moodustavad toitumissuhete võrgu. Selle võrgu osadeks on toitumisahelad. Ökosüsteemi võib vaadelda ka tsükli ehk ringena. Selle tsükli kolm põhilist osa on orgaanilise aine esmased sünteesijad, tootjad (produtsendid), tarbijad (konsumendid) ja lagundajad (destruendid). Loodus on jätkusuutlik just tänu sellise sünteesi ja lagundamise pidevale teineteist täiendavale, tasakaalustavale protsessile, aine ringkäigule. Lagundajad moodustavad laguahela, mille lõpuks on orgaaniline aine täiesti lagunenud, muutunud anorgaaniliseks. See on siis jällegi tootjate, autotroofide poolt taaskasutatav. Põhjaliku lagundamise tulemusena pole looduslikus ringkäigus kasutult kogunevat prügi. Ökosüsteemi reostumine ja saastumine on üksnes inimeste tegevusest tulenev.  

## Vaata ka
*toitumisahel
*toitumistüüp
*toitumisviisid
*troofiline interaktsioon
*troofiline püramiid
*troofiline tase
Akbar

**Akbar** (araabia جلال الدین محمد اکبر Jalāl ad-Dīn Muḩammad Akbar; 15. oktoober 1542  – 27. oktoober 1605) oli kolmas Suurmogulite riigi valitseja. Ta oli Humāyūni poeg ja valitses pärast oma isa surma 1556. aastal kuni surmani.

Akbar vallutas tagasi peaaegu kogu Põhja-India, sealhulgas Gujarāti 1572, Bengali 1574 ja Kashmiri 1581. Ta valitses ka osa Afganistanist.

Akbar kuulutas 1583 välja usuvabaduse.

Akbari mausoleum asub Agra lähedal Sikandras.

Pärast tema surma sai suurmoguliks Akbari poeg Jahangir.
Henrik Normann

**Henrik Normann** (sündinud 1. juulil 1971) on eesti meelelahutustegelane, näitleja ja muusik.

Henrik Normann on üks tänapäeva Eesti populaarsemaid komödiante ja parodeerijaid, kes on kehastanud huumorisarjas "Vanad ja kobedad" (1999–2002) Maiet ja Väinot ning olnud huumorisaate "Edekabel" (alates 2008) ainuisikuline sketšiesitaja.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1989. aastal Tallinna 10. Keskkooli ning õppinud aastatel 1989–1992 Tallinna Pedagoogilises Instituudis näitejuhtimist.

## Töö ja looming
Töötanud 1993–1996 Makarov Music Managementis. Veel on ta töötanud ETV-s, Top Raadios, raadios B3, Tipp Televisioonis ja Sky Plusis.

Ta töötas 2009. aasta oktoobrist kuni märtsini 2010 Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti peaspetsialistina.

Ta oli 2000. aastal asutatud ansambli All Stars liige.

Ta on kirjutanud novelle ja luulet.

### Telesaadetes
* 2003 "Pühapäevitaja" (ETV koguperesaade) – kaassaatejuht
* 2006 "Püramiid"
* 2008 "Tantsud tähtedega"
* 2008 "Normanni vallutused" (ETV reisisaade, 16 saadet) – saatejuht
* 2013 "Su nägu kõlab tuttavalt" 
* 2023 "Eesti mäng"

### Näitlejana teatritükkides

* 2025 "Minu noor naine" – kirjandusõpetaja Artur
* 2025 "Kuradi naabrimees"

### Näitlejana telesarjades
* 1993 "Õnne 13", ETV (Ingmar)
* 2000–2002 "Vanad ja kobedad", ETV, 34 osa (Maie Põld ja Väino)
* 2003–2004 "Õpetajate tuba" (koolidirektor Kaljo Puslak)
* 2008–2011 "Eestlane ja venelane" (Tõnu)
* 2010–2012 "Kälimehed" (Priidik)

### Näitlejana filmides
* 2003 "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" (Maie ja Väino)

### Režissööritöö
* 2018 "Elu hammasratastel" (film)
* 2022 "Armastus" (seriaal) – stsenarist ja režissöör

### Raamat
* 2021 – "Tee nalja, Normann!" [Henrik Normann 50] : mõttemäng kahes vaatuses (Memory Pictures, 2021; kaasautor Ivo Parbus); audioraamatuna: Eesti Pimedate Raamatukogu, 2022

## Poliitiline tegevus
Ta on alates aprillist 2009 Keskerakonna liige. 

## Isiklikku
Ta on pärit Nõmmelt. 

Tema isa on endine muusikaõpetaja ja endine Tallinna Muusikakooli direktor Toots Normann.

Tema vend on Alari Normann.

Ta oli 2008–2011 abielus Katre Kütiga. Tallinna Kiirabi õde-brigaadijuhi Monikaga on neil 2014. aastal sündinud poeg Georg. Ta on olnud suhtes Kati Jägeliga. 2018–2024 oli Normanni elukaaslane Kristina Pau. 

Normannil on poeg, monteerija ja spordianalüütik Frederik (sündinud 1997) ja Georg.

Normann elab Hiiumaal Vahtrepa külas.

## Viited

## Välislingid
*Verni Leivak. Normannid vabanesid pere õudusunenäost, Õhtuleht, 1. november 2000
*Henrik Normann kolis naisest lahku, Postimees, 7. veebruar 2007
Ainepunkt

**Ainepunkt (AP)** on õppemahu arvestusühik, mida kasutatakse õppeasutustes (kõrgkoolides) töömahu mõõtmiseks. 

Kuni 2009/2010. õppeaastani oli kõrghariduses kasutusel ainepunkt (AP), mis vastas 40 tunnile (astronoomiline tund ehk 60 min) ehk ühele õppenädalale tööle, mille üliõpilane on õppeks kulutanud, ning õppeaasta maht oli 40 ainepunkti. 

Alates 2009/2010. õppeaastast on kasutusel Euroopa ainepunktisüsteem (*European Credit Transfer and Accumulation System, ECTS*), kus üks ainepunkt vastab 26 tunnile tööle, mille üliõpilane on õppeks kulutanud – see moodustab 1560 tundi ja 60 ainepunkti õppeaastas.

## Ainepunkt (AP)
**1 AP = 40 h** ehk üks ainepunkt vastab 40 tunnile (1 õppenädal) üliõpilase poolt õppeks kulutatud tööle, millesse on arvestatud kontaktõpe (sh e-õpe), praktiline töö (sh praktika), iseseisev töö ja õpiväljundite hindamine.

## Euroopa ainepunktisüsteemi ainepunkt (EAP)
**1 EAP = 26 h** ehk üks ainepunkt vastab 26 tunnile (astronoomiline tund ehk 60 min) üliõpilase poolt õppeks kulutatud tööle, millesse on arvestatud kontaktõpe (sh e-õpe), praktiline töö (sh praktika), iseseisev töö ja õpiväljundite hindamine. Üleminekul AP-delt EAP-dele on rõhutatud, et õppemahtude teisendamisel ei tohi lähtuda üksnes matemaatiliselt **1 AP = 1,5 EAP**, vaid lähtuda tuleb eelkõige õpiväljunditest ja nende saavutamiseks tehtavast keskmise üliõpilase tööst.

Enne EAP-dele üleminekut kasutati ECTSi aastaid ainepunktide ülekandmise süsteemina, mis võimaldas kirjeldada ainete läbimiseks vajalikku töö mahtu erinevates süstee­mides ja seeläbi paremini võrrelda üliõpilasvahetuse käigus üliõpilase poolt välismaal tehtud tööd. Ainepunkte määrati vahetusüliõpilastele võrdluses kogu õppeaasta jooksul keskmise üliõpilase tehtud tööga, neid määrati tunnustamise lihtsustamise eesmärgil niisiis suhtelisel skaalal. ECTSi rakendamisel riikliku ainepunktisüsteemina ei saa lähtuda samadest põhimõtetest. Ametliku ja ainsa punktisüsteemina omandavad Euroopa ainepunktid absoluutse väärtuse – neid ei saa enam arvestada kogu aasta töömahuga proportsionaalselt, vaid kehtestada tuleb üheselt mõistetavad standardid. 

Kokkuleppeliselt võrdub 60 Euroopa ainepunkti keskmise täiskoormusega õppiva üliõpilase aastase töö­koormusega. Üliõpilase aastane töökoormus võib seejuures olenevalt töökorral­dusest riigiti erineda, jäädes enamasti siiski 1500–1800 töötunni vahele. Niisiis võib ühe Euroopa ainepunkti saamise eelduseks olla olenevalt riigist 25–30 töötundi. Selline töömahu kõikumine ei või tunnustamisel ometi saada eri riikides välja antud Euroopa ainepunktide erineva käsitlemise aluseks, sest tihti on nende taga lihtsalt erinevad arvestusviisid või ajalooliselt kujunenud töökultuur. Eestis on ülikooliseaduse ja rakenduskõrgkooli seaduse muutmise seadusega üliõpilase õppeaasta jooksul tehtava töö piirmääraks seatud 1560 tundi, seega võrdub 1 Euroopa ainepunkt Eestis üliõpilasele 26 tunni tööga. 

## Viited

## Välislingid
* Akadeemiliste ajaühikute teisendamiseks punktisüsteemidesse ja ajaühikutesse kasutatav kalkulaator
*  Euroopa ainepunktisüsteemi ECTS rakendamise käsiraamat
Evan Thompson

**Evan Thompson** (sündinud 1962) on Kanada filosoof.

Tema peamiseks valdkonnaks on vaimufilosoofia ja bioloogia filosoofia. Ta on töötanud mõnda aega koos Francisco Varela, Eleanor Roschi, Alva Noëga.
AP

**AP** võib tähistada:
* **[[Ainepunkt]]**
* **[[Air One]]**
* **[[Ammooniumperkloraat]]**
* **[[Associated Press]]**
* **[[Pääsupunkt]]** (inglise *Access point*)
Constantin von Weiss

**Constantin Alexander Clemens von Weiss** VR I/2 (Venemaal tuntud kui *Konstantin Aleksandrovitš*, vene keeles *Константин Александрович фон Вейс*) (29. juuli 1877 Tsarskoje Selo, Peterburi kubermang – 17. juuni 1959 Augsburg, Baierimaa Saksamaa) oli Venemaa keisririigi ja Eesti sõjaväelane (polkovnik), Balti pataljoni ülem Vabadussõjas.

## Elulugu
### Päritolu
Weiss põlvnes 1878. aastal Eestimaa rüütelkonda immatrikuleeritud aadlisuguvõsast. Ta sündis Varudi mõisniku Alexander Karl Clemens von Weissi (1840−1921) ja tema abikaasa krahvinna Alexandrine Nierothi (1846−1895) vanema pojana.

### Sõjaväeline karjäär Esimese maailmasõjani
Ta õppis Paažikorpuses ja astus pärast selle lõpetamist 1895. aastal sõjaväeteenistusse. Teenis 4. Keiserliku Perekonna kaardiväe kütipataljonis ja ülendati 1897. aastal alamporutšikuks. 1909. aastal sai ta kapteni auastme.

### Teenistus Esimese maailmasõja ajal
Esimesest maailmasõjast võttis ta osa 4. Keiserliku Perekonna kaardiväe kütipolgu koosseisus; aastal 1917 oli ta selle väeosa komandör. 1915. aastal ülendati ta polkovnikuks.

### Eesti Vabadussõjas
Aastal 1917 naasis ta kogu perega Eestisse. 1. jaanuaril 1919 sai ta Eesti Vabadussõja ajal Eesti Vabariigile lojaalsetest baltisakslastest moodustatud Balti pataljoni ülemaks. Ta sai suvel 1919 haavata ja viibis haiglas. 1. septembril 1919 nimetati ta 1. Diviisi ülema abiks. 

Aastal 1925 läks ta koloneli auastmes erru ning hakkas pidama oma Varudi jäänukmõisa.

### Teises maailmasõjas
Teise maailmasõja ajal oli ta Saksa armee juures põllumajandusnõunikuks. Aastatel 1955–1959 (kuni surmani) elas ta Saksamaal Augsburgis.

## Auastmed

## Tunnustus
### Venemaa autasud
* Püha Vladimiri ordeni IV klass koos mõõkade ja lindiga (1914)
* Püha Stanislavi ordeni III klass (mõõgad ja lint 1915)
* Püha Stanislavi ordeni II klass (1906)
* Püha Anna ordeni II klass (1909; mõõgad 1915)
* Püha Anna ordeni IV klass (mõõk) (1915)
* Püha Georgi ordeni IV klass (1915)
* Püha Vladimiri ordeni III klass koos mõõkadega (1917)
### Eesti Vabariigi autasu
* Vabadusristi I liigi 2. järk

## Viited

## Kirjandus
*Trei, Armand. *Unustatud rügement. Balti pataljon (rügement) Eesti Vabadussõjas*. Grenader, 2010.

## Kirjandus
**Oberst Constantin von Weiss Kommandeur des Balten-Regiments*. − Der Aufstieg. 3 detsember 1933 https://dea.digar.ee/page/deraufstieg/1933/12/03/2

## Välislingid
*
*Georgi ordeni mitte-eestlastest kavaleride elulood
*Konstantin von Weissi eluloolised andmed saidil russianestonia.eu
*Konstantin von Weissi teenistuskäik saidil grwar.ru
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Yukoni platoo

**Yukoni platoo** on platoo Põhja-Ameerika kirdeosas Kordiljeeride sisevöötmes USA Alaska osariigis ja Kanadas. 

Mägede kõrgus merepinnast on 1500–2000 m, nõgude kõrgus 200–500 m. 

Platool on kuuse- ja lehisehõrendikud, mägitundra taimestik. 

Platool on muu hulgas kulla ja kivisöe leiukohad.
Põõsalind

**Põõsalind** (*Sylvia*) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Esimesena kirjeldas põõsalinde teaduslikult itaalia bioloog Giovanni Antonio Scopoli 1769.

Tänapäeval arvatakse põõsalindude hulka 28 liiki.

## Levila ja elukoht
Põõsalinnud elavad Euroopa parasvöötmes ja lähistroopikas, Lääne- ja Kesk-Aasias ning Aafrikas. Nende suurim liigiline mitmekesisus on Vahemere maades. Parasvöötmes elavad liigid on kõik rändlinnud. Lähistroopikas elavad linnud on paigalinnud või osaliselt rändlinnud. Nad tegutsevad aktiivselt, põhiliselt avatud metsamaastikul, võsas, hekkides ja põõsastikes, kus nad osavalt liiguvad.

## Kirjeldus
Põõsalinnud on tugeva kehaehitusega ja tugevate jalgadega. Nokk on natuke jämedam kui enamikul värvulistel. Kõige väiksem nendest on aafrika kõrbe-põõsalind (*Sylvia deserti)*, kes on 11 cm pikk ja kaalub 7 g, kõige suurem on vööt-põõsalind, kes on kuni 17 cm pikk ja kaalub 36 g.

Nende sulestik on mitut karva pruun ja hall, tavaliselt pealtpoolt tumedam ja altpoolt kahvatum. Mitmel liigil on sinakaid ja roosakaid toone, mitmel on tiivad ääristatud oranžikaspruunide või ruugete tiivasulgedega. Saba on enamasti ristkülikukujuline, mõnel otsast kergelt ümardunud. Paljudel liikidel on kerge suguline dimorfism, mis väljendub sulestiku värvis. Sellistel juhtudel on isaslindude pealagi must või erehall, aga emastel pruunikas. Umbes kolmandikul liikidel on isaslindudel silma ümber silmatorkav punane rõngas.

Põõsalinnud toituvad põhiliselt putukaist. Mõned liigid söövad ka palju vilju, eriti väikseid marju, näiteks leedripuu ja luuderohu omi. Mustpea-põõsalind sööb meeleldi mitmesugust toitu, mida inimesed lindudele talvel lindude söögimajadesse panevad.

Põõsalinnud laulavad tavaliselt üsna valjusti. Laulu järgi saab liike üksteisest eristada.

## Eesti liigid
Eestis pesitsevad järgnevad liigid:
* mustpea-põõsalind (haudepaaride arv 300 000 – 500 000)
* aed-põõsalind (400 000 – 600 000)
* pruunselg-põõsalind (300 000 – 500 000)
* väike-põõsalind (80 000 – 120 000)
* vööt-põõsalind (2000–4000)

Eksikülalisena võib Eestis kohata kõrbe-põõsalindu.

## Viited