open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kurt Wünsche

**Kurt Wünsche** (14. detsember 1929 Obernigk Sileesia (tänapäeval Oborniki Śląskie, Poola) – 14. juuni 2023) oli Saksa DV riigitegelane.

Kurt Wünsche oli pärit keemiku perekonnast. Ta kasvas üles Dresdenis. 1946. aastal astus ta Saksamaa Liberaaldemokraatlikku Parteisse ja Saksa Vaba Noorsoo Liitu. Gümnaasiumi lõpetamise järel töötas ta Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei Dresdeni ja Saksimaa allorganisatsiooni juhatuses. 1951. aastast alates oli ta partei Keskjuhatuse osakonnajuhataja. 1953. aasta detsembris arreteeriti ta Stasi poolt, kuid vabastati vahi alt neli kuud hiljem. Pärast vabastamist maksti talle 2000 Saksa DV marka kompensatsiooni, mis oli tolle aja kohta haruldane juhus. 1954–1972 oli Kurt Wünsche Rahvakoja (parlamendi) liige. Kaugõppes omandas ta kõrghariduse õigusteaduse alal Saksa Riigi- ja Õigusteaduse Akadeemias Potsdamis.

14. juulist 1967 kuni 16. oktoobrini 1972 oli Kurt Wünsche Saksa DV justiitsminister. Lisaks oli ta aastatel 1965–1972 üks Saksa DV Ministrite Nõukogu asetäitjatest. Eraomandusse kuulunud ja poolriiklike ettevõtete natsionaliseerimise küsimuses tekkinud erimeelsuste tõttu astus Wünsche 1972. aastal ministriametist tagasi. Seejärel töötas ta õigusteaduste õppejõuna Berliini Ülikoolis.

Teist korda oli Kurt Wünsche Saksa DV justiitsminister 1990. aasta 11. jaanuarist kuni 15. augustini.

## Viited
Estonka (Novosibirski oblast)

**Estonka** (vene keeles *Эстонка*) on küla Venemaal Novosibirski oblastis Bolotnoje rajoonis.

Külas elab 68 inimest (2010).

2007. aasta andmete järgi tegutses külas üks tervishoiu- ja üks haridusasutus.

## Viited
Kojuslutikas

**Kojuslutikas** (*Phymata crassipes*) on lutikaliste seltsi röövlutiklaste sugukonda kuuluv putukaliik. 

Täiskasvanuna 7–9 mm pikk. Tema iseärasuseks on konksjad käppadeta esisääred.

Elab Euroopa ja Aasia parasvöötmes. 

Ainus selle perekonna liik Eestis.

## Kirjandus
* Ave Liivamägi, Peeter Tarlap. Iseäralik kojuslutikas. *[[Eesti Loodus]]* 2016. 5: 72–73.

## Välislingid
*
Cylindrophis subocularis

***Cylindrophis subocularis*** on silindermao perekonna mao liik. 

## Levila

Neid madusid on püütud Indoneesiast.

## Viited

## Välislingid
* [Sissekanne roomajate andmebaasis](http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Cylindrophis&species=subocularis&search_param=((taxon%3D%27cylindrophiidae%27)))
* [Ichthyology • 2016 Cylindrophis subocularis • An Inconspicuous, Conspicuous New Species of Asian Pipesnake, Genus Cylindrophis (Squamata: Cylindrophiidae), from the South coast of Jawa Tengah, Java, Indonesia, and An Overview of the Tangled Taxonomic History of C. ruffus (Laurenti, 1768)], 21. märts 2016
* Neu beschriebene Reptilien
Gerald Götting

**Gerald Götting** (9. juuni 1923 Nietleben (tänapäeval Halle linnaosa) – 19. mai 2015 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Gerald Götting oli pärit äriteenija perekonnast. 1941. aastal lõpetas ta gümnaasiumi. 1942–1945 oli ta Riigi Tööteenistuses ja teenis Luftwaffes. 1945. aastal oli ta lühikest aega ameeriklaste käes sõjavangis. 1946. aastal astus ta Kristlik-Demokraatlikku Liitu ja Saksa Vaba Noorsoo Liitu. 1946–1947 töötas ta Halle Sõjakahjude Ametis. 1947–1949 õppis Götting Halle-Wittenbergi Martin Lutheri Ülikoolis filosoofiat, vanu keeli, germanistikat ja ajalugu.

1947. aasta märtsis valiti ta Kristlik-Demokraatliku Liidu Saksi-Anhaldi allorganisatsiooni juhtkonda. 1947. aasta septembris sai ta Kristlik-Demokraatliku Liidu Peavalitsuse liikmeks. 19. oktoobril 1949 sai Gerald Götting Kristlik-Demokraatliku Liidu peasekretäriks. Suure töökoormuse tõttu katkesid ta ülikooliõpingud. 3. mail 1966 sai Gerald Götting Kristlik-Demokraatliku Liidu esimeheks. 1949–1950 oli ta Ajutise Rahvakoja ja 1950–1990 Rahvakoja (parlamendi) liige.

1953. aasta juuni töölisülestõusu Ida-Berliinis iseloomustas Götting, kes kiitis heaks ka nõukogude tankide kasutamise ülestõusnute vastu, 1953. aasta juulis muu hulgas järgmiselt: "Rahvastiku rahulolematust Berliinis kasutasid ära kinnimakstud jõmmid Lääne-Berliinist, kes olid varustatud jalgrataste ja müürseparõivastega ning kasutasid neid demonstratsioone teretulnud ajendina, et röövida ja hävitada.

12. maist 1969 kuni 29. oktoobrini 1976 oli Gerald Götting Rahvakoja president (parlamendi juhataja). 1976–1989 oli ta Rahvakoja asepresident (parlamendi asejuhataja). 1960–1989 oli ta üks Saksa DV Riiginõukogu aseesimeestest. 2. novembril 1989 astus Gerald Götting Kristlik-Demokraatliku Liidu esimehe kohalt tagasi. 17. novembril 1989 astus ta tagasi Saksa DV Riiginõukogust. 1989. aasta detsembrist kuni 1990. aasta veebruarini oli ta eeluurimisvangistuses kahtlustatuna partei raha isiklikel eesmärkidel kuritarvitamises. 1991. aasta veebruaris arvati ta Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu koosseisust välja. 9. juulil 1991 karistas Berliini Maakohus teda partei raha kuritarvitamise eest 18-kuulise tingimisi vabaduskaotusega.

Taasühinenud Saksamaal kirjutas ta alla mitmele SDV-d õigustavale avalikule pöördumisele.

## Viited
Annelies Kammenhuber

**Annelies Kammenhuber** (19. märts 1922 Hamburg – 24. detsember 1995 München) oli saksa keeleteadlane, anatoolia keelte jt Väike-Aasia keelte (hati keel, hurri keel jt) uurija. Eriti tuntud oli hetitoloogia eriteadlasena. Mitmed Kammenhuberi teosed on tõlgitud võõrkeeltesse.
Bitis harenna

***Bitis harenna*** on aafrikarästiku perekonna mao liik. 

## Levila

Neid madusid on püütud Etioopiast.

## Viited

## Välislingid
* [ Sissekanne roomajate andmebaasis](http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Bitis&species=harenna&search_param=((taxon%3D%27Viperinae%27)))
* [Herpetology • 2016 Bitis harenna • A New Large Species of Bitis Gray, 1842 (Serpentes: Viperidae) from the Bale Mountains of Ethiopia], 22. märts 2016
* Neu beschriebene Reptilien
Melanophidium khairei

***Melanophidium khairei*** on kilpsabalaste sugukonna *[[Melanophidium]]* maoperekonna maoliik.

## Levila

Need maod elavad Indias.

## Viited

## Välislingid
* Enrico de Lazaro, New Species of Shieldtail Snake Discovered in India, 12. märts 2016 
* Neu beschriebene Reptilien
Kristian Põldma

**Kristian Põldma** (sündinud 19. septembril 1988 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2007. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 2007–2008 õppis Tartu Ülikoolis geograafiat. 2013. aastal lõpetas Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (9. lend). 

Aastatel 2013–2016 töötas Ugala teatris ja aastatel 2018–2023 Mustas Kastis näitlejana.

## Viited

## Välislingid
*Kristian Põldma Ugala teatri kodulehel
Karl Steinhoff

**Karl Steinhoff** (sünninimi **Carl Steinhoff**; 24. november 1892 Herford – 19. juuli 1981 Wilhelmshorst) oli saksa jurist ja Saksa DV riigitegelane.

Karl Steinhoff oli pärit postiametniku perekonnast. Gümnaasiumi lõpetas ta 1910. aastal. Seejärel õppis ta esialgu ülikoolis kirjandust ja seejärel vahetas eriala ning asus õppima õigusteadust. Vahepeal võttis ta osa Esimesest maailmasõjast. Õigusteaduste doktoriks promoveeriti ta 1921. aastal. Seejärel töötas ta mitmetel administratiivsetel ametikohtadel. 1923. aastal astus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel oli ta 1933. aastal sunnitud administratiivtöölt lahkuma ja aastatel 1933–1945 töötas ta sündikuna ühes Berliini kartongivabrikus.

1945. aastal sai Karl Steinhoff Nõukogude okupatsioonitsoonis Brandenburgi peaministriks. 1949. aasta jaanuarist kuni 1950. aasta juulini oli Karl Steinhoff Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat. 1949–1954 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee ja Rahvakoja (parlamendi) liige.

12. oktoobrist 1949 kuni 9. maini 1952 oli Karl Steinhoff Saksa DV siseminister.

1949–1955 oli ta haldusõiguse professor Berliini Humboldti Ülikoolis.

## Viited
Kuldne tund

**Kuldne tund** on ajavahemik fotograafias, veidi pärast päikesetõusu ning enne päikeseloojangut. Kuldse tunni ajal on päevavalgus punakamat tooni, kui ajal mil Päike on kõrgemal taevas. Sõna "tund" on termini nimes kujundlik. Tegelikult ei ole kuldsel tunnil kindlalt määratavat kestust ning see oleneb vaatleja asukohast ning aastaajast.

Hommikul eelneb ja õhtul järgneb kuldsele tunnile sinine tund.

## Vaata ka
*Hämarik: koit ehk agu ja eha ehk videvik
*Koidupuna ja ehapuna
Hristo Stoichkov

**Hristo Stoichkov** (kuni 2012. aastani soovitatud transkriptsiooni järgi **Hristo Stoičkov**; bulgaaria keeles Христо Стоичков; sündinud 8. veebruaril 1966 Plovdivis) on Bulgaaria endine jalgpallur, ründaja.

1990. aastal võitis ta Euroopa kuldsaapa, misjärel liitus ta Hispaania kõrgliigasse kuuluva Barcelonaga, kus ta tuli viis korda Hispaania meistriks ja võitis ka 1991–92 hooajal Euroopa karika.

1994. aastal nimetati Stoichkov Euroopa parimaks jalgpalluriks.

Hispaanias kutsuti teda hüüdnimega El Pistolero.

## Klubikarjäär
### CSKA Sofia
Stoichkov liitus Bulgaaria kõrgliiga klubiga CSKA Sofia 1984. aastal. Sofiaga tuli ta kolm korda Bulgaaria meistriks ja võitis neli korda karikat.

1989–90 hooajal lõi ta 30 liigamängus 38 väravat. Sellega oli ta Euroopa parim väravakütt ja võitis Euroopa kuldsaapa.

Sofia meeskonnas lõi Stoichkov kuue aasta jooksul 112 väravat 169 mängus.

### Barcelona
1990. aastal osteti Stoichkov Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona. Ta mängis toona Johan Cruijffi juhendamise all. 

Barcelonaga tuli ta viis korda Hispaania meistriks, neist neli korda järjestikustel aastatel, ja võitis ka 1992. aasta Euroopa karika. 1994. aastal valiti ta Euroopa parimaks jalgpalluriks. 

1996–97 hooajal tuli ta Barcelonaga Euroopa karikavõitjate karika võitjaks.

### Hilisemad aastad
Samuti on Stoichkov mänginud veel Itaalia klubis Parma. Pärast Barcelonat siirdus ta tagasi vanasse koduklubisse CSKA Sofia. Stoichkov esindas veel klubisid nii Saudi Araabias, Jaapanis kui ka Ameerika Ühendriikides.

## Koondisekarjäär
Aastatel 1986–1999 mängis Stoichkov Bulgaaria jalgpallikoondises 83 mängu ja lõi 37 väravat.

Ta tegi oma debüüdi koondise rivistuses 23. septembril 1987 Belgia vastu. Oma esimese värava lõi ta sõpruskohtumises Katariga, kui Bulgaaria kaotas 3:2.

1994. aasta maailmameistrivõistlustel lõi Stoichkov kuus väravat, millega oli turniiri parim väravakütt. Ta aitas Bulgaarial jõuda poolfinaali ja valiti Romário ja Roberto Baggio järel MM-i kolmandaks parimaks mängijaks.

1996. aasta Euroopa meistrivõistlustel lõi ta kolmes mängus kolm väravat.

Stoichkov lõpetas koondisekarjääri 1997. aastal.

## Saavutused
### Meeskondlikud
; CSKA Sofia
* Bulgaaria liiga: 1987, 1989, 1990
* Bulgaaria karikas: 1985, 1987, 1988, 1989
* Bulgaaria superkarikas: 1989
; Barcelona
*La Liga: 1990–91, 1991–92, 1992–93, 1993–94, 1997–98
* Hispaania superkarikas: 1992, 1994, 1996
* Euroopa karikas: 1991–92
* Euroopa superkarikas: 1992, 1997
* Copa del Rey: 1996–97
* UEFA karikavõitjate karikas: 1996–97
; Al-Nassr
* Aasia karikavõitjate karikas: 1998
; Chicago Fire
* US Open Cup: 2000
; Bulgaaria jalgpallikoondis
* 4. koht
** Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 1994

### Individuaalsed
* Ballon d'Or: 1994
* Euroopa kuldsaabas: 1990
* FIFA 100

## Viited

## Välislingid

*Profiil veebisaidil National Football Teams
*Profiil veebisaidil RSSSF
Alpihelendus

**Alpihelendus** on optiline nähtus, mille puhul on horisondi kohal, Päikese vastasküljes näha punakalt helendav valgusriba. Nähtus leiab aset siis, kui Päike on vahetult horisondi all. Alpihelendust on kõige lihtsam vaadelda, kui see valgustab mägesid, kuid sobivates oludes on seda võimalik näha ka taevas.
Gary Lineker

**Gary Winston Lineker** (sündinud 30. novembril 1960) on Inglismaa endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Inglismaa jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1984–1992 81 mängu ja lõi 48 väravat.

## Viited

## Välislingid

* 
*RSSSF
Bebeto

**José Roberto Gama de Oliveira** (tuntud enam nime all **Bebeto**; sündinud 16. veebruaril 1964 Salvadoris) on Brasiilia endine jalgpallur, ründaja.

Ta esindas Brasiiliat koondises kolmedel maailmameistrivõistlustel, võites 1994. aastal kulla ja 1998. aastal hõbeda. Olümpiamängude võitis ta 1988. aastal hõbeda ja 1996. aastal pronksi. Lisaks võitis ta Brasiilia koondisega FIFA 1997. aasta konföderatsioonide karikavõistlused ja 1989. aasta Copa América.

Ta esindas Brasiiliat koondises aastatel 1985–1998 kokku 75 mängus ja lõi 39 väravat, millega on ta Brasiilia kõigi aegade kuues väravakütt.

1989. aastal valiti ta Lõuna-Ameerika aasta jalgpalluriks.

Pärast sportlaskarjääri lõppu on ta tegelenud poliitikaga. 2010. aastal valiti ta Rio de Janeiro osariigi parlamenti.
## Statistika

## Välislingid
* 
*RSSSF
Tõnu Sal-Saller

**Tõnu Sal-Saller** (sündinud 20. aprillil 1939) on eesti puhkpillimängija, orkestrijuht ja õpetaja.

## Elulugu
Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Muusikakooli fagoti erialal.

Sal-Saller töötas aastatel 1964–1987 Eesti Raadio Sümfooniaorkestris fagotistina, 1996–2006 Harjumaa Puhkpilliorkestri dirigent, 1995. aastast orkestri Nissi Trollid dirigent ja kunstiline juht, MTÜ Muusikaselts Nissi Trollid asutajaliige, juhatuse esimees ja õpetaja, 2019. aastast Huvialakooli Nissi Trollid asutajaliige. Ta on mänginud ansamblites Admiral ja Levimo saksofoni ja klarnetit.

## Tunnustus

* 2005 Nissi valla aastapreemia
* 2010 Lääne-Harju Koostöökogu sädeinimene
* 2020 Saue valla vapimärk – südame ja pühendumusega tehtud töö eest 25 aasta jooksul huvialakoolis ja orkestris Nissi Trollid.
* 2021 Eesti Puhkpillimuusika Ühingu teenetemärk – puhkpillimuusika traditsioonide hoidmise eest
* 2023 Harjumaa elutööpreemia

## Isiklikku
Ta oli abielus laulja Anne Velliga, nende poeg on Hendrik Sal-Saller. 5. mail 2019 toimus Nissi kultuurimajas Tõnu Sal-Salleri 80. sünnipäeva tähistav kontsert. Seal esinesid teiste hulgas Hendrik Sal-Saller, orkester Nissi Trollid ning kaheks looks tuli kokku ka ansambel Admiral (Tõnu Sal-Saller, Tiit Varts, Ain Varts, Rein Roos, Tõnis Kõrvits jt). 

## Viited

## Välislingid

* Allar Viivik. Tõnu Sal-Saller: isadepäevad kipuvad olema tihti tööpäevad harjuelu.ee, 9. november 2018
* Sirje Piirsoo. Tõnu Sal-Saller: On väga tähtis, kui inimese saab teha, mida ta tahab Saue Valdur, 22. aprill 2019
* Jaanus Kulli. Tõnu Sal-Saller: kuulsuse koormat sain tunda „Horoskoobi“ päevil, aga mitte tuntus pole oluline, vaid see, mida sa teed ohtuleht.ee, 2. mai 2019
Liina Paales

**Liina Paales** (aastani 1996 **Liina Laur**, sündinud 18. aprillil 1973 Märjamaal) on eesti folklorist ja kutseline viipekeeletõlk (vanem-viipekeeletõlk).

2002. aastal sai ta Eesti kurtide pärimuse jäädvustamise eest Eesti Vabariigi Presidendilt Rahvaluule kogumispreemia.

2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi väitekirjaga "Kurtide nimepärimuse aspekte: puudelisuse ja kurdiksolemise folkloristlik uurimus". Doktoritöö juhendaja oli Tiiu Jaago.

2017. aastal ilmus (valmis 2016) monograafia "Kurtide rahvarühm. Kehastus, kultuur ja nimed" (Eesti Keele Sihtasutus).

## Viited

## Välislingid
*
*Doktoritöö
*Liina Paales Academia.edu portaalis
Dunga

**Carlos Caetano Bledorn Verri** (sündinud 31. oktoobril 1963 Ijuíis) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.

Pärast mängikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Aastatel 2006–2010 ja 2014–2016 on ta olnud Brasiilia jalgpallikoondise peatreener. 2013. aastal oli ta Brasiilia kõrgliiga klubi Internacional peatreener.

## Koondisekarjäär
Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1987–1998 91 mängu ja lõi 6 väravat.

## Välislingid
*
Leonardo Araújo

**Leonardo Nascimento de Araújo** (sündinud 5. septembril 1969 Niteróis) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.

Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on Araújo tegutsenud treenerina. Aastatel 2009–2010 oli ta AC Milan, aastatel 2010–2011 Milano Internazionale ja 2017. aastal Türgi kõrgliiga klubi Antalyaspori peatreener.

## Koondisekarjäär
Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–2001 55 mängu ja lõi seitse väravat. Brasiilia koondisega tuli ta 1994. aastal maailmameistriks. Ta kuulus Brasiilia koondisse veel ka 1995. aasta Copa Américal, 1997. aasta Copa Américal, 1997. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 1998. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Flamengo
*Campeonato Brasileiro Série A: 1987
*Copa do Brasil: 1990
;São Paulo
*Intercontinental Cup: 1993
*Recopa Sudamericana: 1993, 1994
*Supercopa Sudamericana: 1993
;Kashima Antlers
*J1 League: 1996
;Milan
*Serie A: 1998–99
*Coppa Italia: 2002–03

## Välislingid
*
Salvatore Schillaci

**Salvatore Schillaci** (1. detsember 1964 Palermo – 18. september 2024 Palermo) oli Itaalia jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Itaalia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–1991 16 mängu ja lõi 7 väravat.

## Välislingid
*
Ivica Vastić

**Ivica Vastić** (sündinud 29. septembril 1969 Splitis) on horvaadi päritolu Austria endine jalgpallur, ründaja.

Tema karjääri edukamad aastad olid 1994–2002, mil ta mängis Austria kõrgliiga klubis Grazi Sturm. Hooaegadel 1997–98 ja 1998–99 tuli ta klubiga Austria meistriks, võitis aastatel 1996, 1997 ja 1999 Austria karika ning aastatel 1996, 1998 ja 1999 Austria superkarika. Hooaegadel 1995/96 ja 1999/00 oli ta Austria kõrgliiga suurim väravakütt (vastavalt 20 ja 32 väravat). Aastatel 1995, 1998, 1999 ja 2007 valiti Vastić Austria aasta jalgpalluriks.

## Koondisekarjäär
Austria jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2008 kokku 50 mängu ja lõi 14 väravat. Ta kuulus Austria koondisse 1998. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Välislingid
*
Savistumine

**Savistumine** on bioloogilisel või keemilisel murenemisel vabanenud mineraalühendite ümberkristalliseerumine ja kuhjumine. Selle tulemusel rikastub muld tolmu, ibe ning raud- ja alumiiniumoksiidide hüdraatidega. 

Savistumine saab toimuda karbonaatse lähtekivimi mullas, mis on neutraalse või nõrgalt happelise reaktsiooniga, intensiivse aineringe tingimustes.

## Viited
Narva Kadastiku Kool

**Narva Kadastiku Kool** oli põhikool Narvas Soldina linnaosas aadressil Partisani 2. Kool lõpetas oma tegevuse 1999. aastal.

Kool loodi 1965. aastal **Narva 8. Põhikooli** nime all 1280 õpilasele. 1990. aastate keskel nimetati kool ümber **Narva Kadastiku Kooliks**, oletatavasti endise Kadastiku linnaosa järgi. 1999. aastal otsustati 400 õpilasega kool sulgeda  õpilaste vähesuse ning majanduslike kaalutluste tõttu. 

Pärast kooli sulgemist kolis hoonesse Narva Laste Loomemaja, mis enne seda oli asunud Narva raekojas. 

Hoone rekonstrueeriti Euroopa Liidu fondide rahalisel toel aastatel 2010–2013.

## Direktorid
*Oleg Rumjantsev
*Oskar Ida
*Niina Belouss

## Viited
Oliver Gurney

**Oliver Robert Gurney** (28. jaanuar 1911 London – 11. jaanuar 2001 Oxford) oli inglise assürioloog Gurney perekonnast ja üks maailma juhtivaid hetitolooge.

Tema klassikalist tööd "Hetiidid" ("The Hittites"), mille esmatrükk avaldati 1952. aastal, on antud välja paljudes keeltes ja trükkides.

## Tunnustus
1959. aastal valiti Gurney Briti Akadeemia liikmeks.
Laura Tesoro

**Laura Tesoro** (sündinud 19. augustil 1996 Antwerpenis) on Belgia laulja ja näitleja.

Lauluvõistluse "The Voice van Vlaanderen" 2014. aasta hooajal sai ta teise koha.

Ta esindas Belgiat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "What's the Pressure", mis sai lauluvõistlusel 181 punktiga 10. koha.

Aastatel 2012–2014 Belgia seebiseriaalis "Familie".
Eesti-Soome maavõistlus maadluses

**Eesti-Soome maavõistlust maadluses** on peetud mitu korda:

* **[[1937. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses]]**
* **[[1938. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses]]**
* **[[1959. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses]]**
* ...
Partisani tänav

**Partisani tänav** on tänav Narvas Soldina linnaosas. See algab Kerese tänavalt, kulgeb põhja poole, ristub Mõisa tänavaga ja lõpeb Vahtra tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 720 m.

Aadressil Partisani tänav 2 asub endise Narva Kadastiku Kooli maja, praegune Narva Laste Loomemaja.
Mõisa tänav (Narva)

**Mõisa tänav** on tänav Narvas Soldina linnaosas. 

See algab Võidu prospektilt, kulgeb lääne poole, ristub Partisani tänavaga ja lõpeb Soldina tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 730 m.
Vahtra tänav (Narva)

**Vahtra tänav** on tänav Narvas Soldina linnaosas. See algab Partisani tänavalt, kulgeb lääne poole, ristub Soldina tänavaga ja lõpeb Rahu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 716 m.

Enne Teist maailmasõda oli selles piirkonnas **Vahtra tänav**, mis kulges V Kadastiku tänava ja Kadaka tänava vahel. Sõja ajal hävisid selles piirkonnas kõik tänavad.

Tänav rajati uuesti Narva linna RSN TK otsusega nr 121 26. novembrist 1948 **Kirovi tänava** nime all. See sai nime Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei tegelase Sergei Kirovi järgi. Narva Linnavolikogu määrusega nr 70/30 27. septembrist 1995 ennistati tänava nimi **Vahtra tänav**. 

## Viited
Värvsus

**Värvsus** (ingl k *chromaticity*) on värviaistingut esilekutsuva kiirguse omadus, mille määrab ainult selle  kiirguse suhteline spektraaljaotus. Seega ei sõltu värvsus kiirguse intensiivsusest (valgustugevusest).

Värvsust saab matemaatiliselt väljendada Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (CIE) värvuskomponentidest lähtuvate värvsuskoordinaatidega *x*, *y* ja *z*, kusjuures *x + y + z* = 1. Sellest seosest tulenevalt on iga värvsus määratav koordinaatidega *x* ja *y* (*z* = 1 – *x – y*). Kui niiviisi arvutada kõigi puhaste toonide koordinaadid ja kanda need *xy*-tasandile, kujuneb kaarjas joon  – spektraalvärvsusjoon –  äärmisest violetsest (lainepikkus 380&nbsp;nm) kuni äärmise punaseni (700 või 780&nbsp;nm). Selle joone ja tema otspunkte ühendava nn purpurjoonega ümbritsetud pind moodustab värvsusdiagrammi (nimetatakse ka värvsuskolmnurgaks). Spektraalvärvsusjoonel on näidatud lainepikkuste skaala (nanomeetrites).

Värvsusdiagrammil on kõigile värvsustele vastavad punktid, sealhulgas ühtlasvalge jaoks koordinaatidega *x = y* = ⅓. Diagrammil on samuti kujutatud mustkiirguri värvsuste joon (Plancki joon), mille juures on absoluutse temperatuuri skaala (kelvinites).

## Vaata ka
* Absoluutselt must keha
* Musta keha kiirgus

## Viited
Värvitemperatuur

**Värvitemperatuur** ehk **värvsustemperatuur** (tähis *T*c) on valguse (nt päikese või lambi valguse) kelvinites mõõdetav tunnussuurus, mis väljendab värvinägemisega kaasnevat soojuslikku muljet. Füüsikaliselt on värvitemperatuur mustkiirguri selline absoluutne temperatuur, mille puhul musta keha kiirgus ühtib värvsuskoordinaatide poolest vaadeldava valgusallika valguskiirgusega. 

Värvitemperatuuriga saab iseloomustada üksnes neid värvsusi, mis on küllalt sarnased mustkiirguri võimalike värvsustega: punane, oranž, kollakasvalge, valge, sinakasvalge, sinine.
.
Värvitemperatuuril kuni 3300 K tundub valgus enamasti soojana, üle 5300 K külmana. Mida tugevam on valgustus, seda kõrgem võib olla silmale mugavana tunduv värvitemperatuur. 

Värvitemperatuuride näiteid:
*küünal – 1500 K
*hõõglamp 40, 60, 100 W – 2600, 2700, 2800 K
*leedlamp (sooja valgusega) – 2700–3000 K
*halogeenlamp (12 V) – 3000–3200 K
*luminofoorlamp (neutraalvalge) – 4000 K
*kuuvalgus – 4120 K
*ksenoonlamp, elektrikaar – 4500–5000 K
*keskpäevapäike – 5500 K
*päevavalgus – 6000–6500 K
*selge (sinine) taevas – vähemalt 9000 K 

## Vaata ka
* Värvsus

## Viited
Värviesitus

**Värviesitus** (ingl k *colour rendering*) on mingit liiki valguse mõju esemete värvimuljele, kui seda (teadlikult või mitteteadlikult) võrreldakse värvimuljega, mis tekib nende valgustamisel standardvalgusliigiga. 

Värviesitus on valguse kvaliteedi näitaja. Kõiki spektrivärve sisaldav valgus laseb esemeid paista loomulikes värvides – värviesitus on optimaalne. Kui valguses mingi spektriosa puudub, paistavad eseme sellele osale vastavad värvid hallina või tuhmina.

Lambi värviesitust väljendab arvuliselt värviesitusindeks CRI (*Color Rendering Index*), mille maksimaalväärtus 100 vastab loomulikule värviesitusele, nagu näiteks  päikesevalguse korral. Kui nägemistöö nõuab värvide õiget tuvastamist, peab värviesitusindeks olema vähemalt 80–90.
 
Mingi valguse värviesitusindeks määratakse kaheksa testvärvinäidisega võrdlemisel saadud eriindeksite keskväärtusena. Väljatöötamisel on üheksa näidisega süsteem CQS (*Color Quality Scale*).

Värvitemperatuuriga on värviesitusindeksil vaid kaudne seos. Liiga madala värvitemperatuuriga  (punaka valgusega) valgusallika korral pole hea värviesitus siiski võimalik, sest lühemalaineline spektriosa on nõrgalt esindatud.

## Viited
Ruuminurk

**Ruuminurk** on ruumi osa, mida piirab kooniline pind ja seda lõikav kate. Kooniline pind  koosneb koonuse moodustajatest – ruuminurga tippu mingi juhtjoone kõigi punktidega ühendavatest kiirtest. Juhtjoon võib olla mitmesuguse kujuga kinnine joon, ka näiteks ruut või ring. 

Ruuminurka kirjeldab valem
: \Omega\,=\,{A\over r^2},
kus *A* on katte pindala ja *r* koonuse moodustaja pikkus. Niisiis on ruuminurk dimensioonita suurus.

Ruuminurga ühik on steradiaan, tähis sr (vastav tasanurga ühik on radiaan). Ruuminurk 1 sr piirab 1 m raadiusega keral pindala 1 m2. Kera pindala on teatavasti  4 \pi r^2 , seega kogu kera hõlmav ruuminurk 
:\Omega =  4 \pi   \approx 12{,}57\ \mathrm{sr}.

## Vaata ka
*nurk
*ruutkraad
*steradiaan

## Viited
Špalernaja vangla

**Špalernaja vangla** (vene keeles *Дом предварительного заключения*, lühend *ДПЗ*, ka *Шпалерная тюрьма*, *«Шпалерка»*) on Venemaal Peterburis aadressil Špalernaja tänav 25 asuv vangla. Vangla avati 1. augustil 1875 ja see oli esimene  eeluurimisvanglaks ehitatud vangla Venemaal.

## Tuntud vange
*Vladimir Lenin (1895–1897)

### Eestiga seotud vange
*Marta Lepp
*Reino Ylönen

## Välislingid
*Pilt vanglast soome vikipeedias
IM Arvutid

**IM Arvutid AS** on Apple'i toodete volitatud edasimüüja Eestis, Lätis ja Soomes, samuti Apple'i ametlik hoolduspartner.

Ettevõte tegutseb alates 1993. aastast, omades 11 Apple'i kauplust, nendest 3 Tallinnas, 1 Tartus, 2 Riias, 1 Vilniuses ja tütarettevõte 4 kauplusega Soomes. IM Arvutid 2015. aasta müügikäive oli 15 miljonit eurot.

IM Arvutid AS on Apple'i sertifitseeritud hooldusettevõte, kus tehakse hooldust ja remonti kõigile Apple'i seadmetele. Alates 1. septembrist 2010 on IM Arvutid ka volitatud iPhone'i hooldusettevõte.

10. oktoobril 2019 teatas Margus Linnamäele kuuluv valdusfirma UP Invest ettevõtte IM Arvutid ostmisest.

## Ajalugu
* 1992. aasta detsember – ettevõtte asutamine.
* 1993. aasta jaanuar – alustati müügitegevust, keskendudes Apple'i toodete müümisele.
* 2004. aasta oktoober – IM Arvutid avas esimese müügisalongi.
* 2006. aasta detsember – esimene esindussalong Tallinna Kaubamaja 5. korrusel.
* 2007. aasta juuli – Tartu esindussalong, Tartu Kaubamaja 2. korrusel.
* 2008. aasta juuli – Apple Premium Reseller salongi avamine Narva mnt 7 iDeal Solutions.
* 2008. aasta juuli – iDeal salong Riias, www.ideal.lv
* 2008. aasta august – iDream salong Vilniuses, www.idream.lt
* 2008. aasta august – Tartu salong kolis Küütri tänavale Rüütli Keskusse.
* 2009. aasta oktoober – Kaubamaja salong kolis Solaris Keskusse.
* 2011. aasta november – Solarise salongist sai esimene Apple 2.0 kontseptsiooniga pood Baltikumis.
* 2011. aasta juuni – IM Arvutid ostis Kristiine keskuses iDreami salongi.
* 2012. aasta märts – avati Narva mnt 7 iDeal refit 2.0 APR salong.
* 2012. aasta oktoober – avati Kristiine 2.0 APR salong.
* 2014. aasta aprill – suleti Narva mnt 7 iDeali salong.
* 2015. aasta jaanuar – IM Arvutid avas Tartu Lõunakeskuses iDeal APR Tartu müügisalongi.

## Viited
Krivitšid

**Krivitšid** (ka *kriivitšid*) on Vana-Vene leetopissides mainitud rahvarühm.

Leetopissi "Jutustus möödunud aegadest" teatel elasid nad Volga, Daugava ja Dnepri jõe lähete juures. Vanema seisukoha järgi oli tegu 5. sajandil esimeste slaavlastena Loode-Venemaale jõudnud hõimuga, mis rajas seal 5.–10. sajandil levinud pikk-kääbaste kultuuri. Uurijate uuemate arvamuste kohaselt olid krivitšid baltlased või slaavistunud baltlased, kes esindasid pikk-kääbaste kultuuri lõunapoolset ja hilisemat osa (slaavlasteks ei nimeta neid ka "Jutustus möödunud aegadest").

## Viited
Wisconsini Ülikool

**Wisconsini Ülikool** (ka **Wisconsini-Madisoni Ülikool**; inglise keeles University of Wisconsin–Madison) on USA-s Wisconsini osariigis Madisoni linnas asuv avalik-õiguslik ülikool; osariigi suurim ülikool. See on asutatud 1848. aastal. 

Ülikool on Ameerika Ülikoolide Assotsiatsiooni (inglise keeles Association of American Universities) üks asutajaid ja liikmeid.

Ülikooli alluvuses on 20 kooli, milles õpib 2021. aasta seisuga bakalaureuseõppes 33 506 ning magistri- ja doktoriõppes 9772 üliõpilast.

Ülikool on üks esimesi, kus hakati uurima tüvirakke.

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Kajakas (Tšehhov)

"**Kajakas**" on Anton Tšehhovi näidend neljas vaatuses. Tšehhov kirjutas selle aastatel 1895–1896 ja esimest korda avaldati see ajakirja Russkaja Mõsl (vene «Русская мысль») 1896. aasta 12. numbris. Näidend kanti esimest korda ette 17. oktoobril 1896 Peterburi Aleksandra Teatris.

Näidendit "Kajakas" hakkas Tšehhov kirjutama 1894. aastal Melihhovos, mõisa aias puude varjus asuvas väikeses majakeses, mille ta oli lasknud endale ehitada, et saada vähegi rahu lõputust külalistevoolust. "Kajaka" esialgne variant valmis novembris 1895, kuid see ei meeldinud Tšehhovile endalegi ning kirjutades Suvorinile ütles ta: "Olen pigem rahulolematu kui rahul, ja lugedes oma äsja sündinud näidendit, veendun veel kord, et ma pole mingi dramaturg." 

1896. aastal tegi Tšehhov siiski näidendi kallal veel tööd ja 20. augustil 1896 andis Peterburi tsensor loa näidendi lavaletoomiseks. See esietendus 17. oktoobril 1896 Peterburi Aleksandra teatris. "Kajaka" esietendust tabas fiasko ning ajalehekriitikud ja kirjanikud (sh Lev Tolstoi) hindasid näidendi väga halvaks. Vaatamata sellele osutus teine etendus, mis toimus 21. oktoobril, väga menukaks. Lavastuse peaosatäitja Vera Komissarževskaja kirjutas Tšehhovile: "Tulen teatrist. Meie võitsime. Edu on täielik, üksmeelne. Küll mulle meeldiks teid praegu siin näha, veel rohkem meeldiks, et te kuuleksite, kuidas publik karjub: "Autor! Autor!""

## Viited
Maksim Mitrofanov

**Maksim Mitrofanov** (sündinud 14. oktoobril 1986 Tartus) on Eesti jalgpallur (ründav poolkaitsja), kes mängib Eesti kolmandas liigas (tugevuselt viiendas) klubis Tartu Ülikool Fauna.

## Karjäär (jalgpall)
Viktor Beljajev

**Viktor Beljajev** (vene Виктор Иванович Беляев; 11. mai (vkj 28. aprill) 1902 Taškent – 7. mai 1976 Leningrad) oli Nõukogude Liidu arabist, araabia käsikirjade spetsialist. 

Ta oli filoloogiakandidaat, professor.

## Tunnustus
1961. aastal valiti Beljajev Araabia Keele Akadeemia Kairos korrespondentliikmeks.

## Viited
Tõnu Mäsak

**Tõnu Mäsak** (21. september 1936 – 27. mai 2016) oli eesti maalikunstnik ja Eesti Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud.

## Elulugu
Tõnu Mäsak alustas kunstiõpinguid Tartu kunstikoolis 1950. aastal ja lõpetas selle 1957. aastal joonistamise ja joonestamise õpetaja kutsega. Õpinguid jätkas ta Tallinnas Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1963. aastal maalikunstniku kvalifikatsiooniga. Tema juhendaja oli Valerian Loik.

Aasta pärast kunstiinstituudi lõpetamist töötas Mäsak Valga 1. Keskkoolis ning Valga 2. 8-klassilises Koolis joonistamise ja joonestamise õpetajana. 1965. aastast oli ta tagasi Tallinnas ning oli 1992. aastani seotud ERKI joonistuskateedriga.

## Looming
Näitustel hakkas Tõnu Mäsak esinema 1959. aastast, algul noorte kunstnike näitustel, siis Tallinna kevadnäitustel ja vabariiklikel aastanäitustel. 1972. aastal oli tema esimene isikunäitus Tallinna Kunstihoone sektsioonide saalis ning selle põhjal võeti ta ka Kunstnike Liidu liikmeks. Teine isikunäitus oli ERKI-s ja kolmas Draakoni galeriis 1997. aastal, viimane aga 2001. aastal Pirita stuudiogaleriis.

Tõnu Mäsak oli peamiselt portretist. Portreeloomingus on ta kujutanud eelkõige oma kolleege, kunstnikke ja kunstiteadlasi (Jaan Vares, Evi Mardna, Leo Gens, Heinz Valk, Valdemar Väli), aga ka teadlasi (Ants Viires).

## Välislingid
*Tõnu Mäsaku koduleht
Kalev Pensa

**Kalev Pensa** (11. jaanuar 1929 Tartu – 31. mai 2016) oli eesti tõstetreener. 

Ta lõpetas 1964 Võnnu maanoorte kooli. Tõstetreeninguid alustas 1947 Tartu Spordiselts Kalevis August Ivaski juhendamisel. Püstitas 1949 kärbeskaalus vasaku käega rebimises Eesti rekordi 47,5. 

Töötanud treenerina 1950–1988 Tartu Spartakis ja Tartumaa Jõus. 
Tegutsenud ka tõstespordikohtunikuna. Olnud 1996–98 Tõstespordiliidu juhatuse liige ja 1989–2000 Tartumaa spordiklubi Jõud esimees. 

## Teoseid
*Tõstesport ja jõumehed Tartumaal 1920.–1998. a. (1999, koostaja).

## Välislingid
* Kalev Pensa ESBL-is
Canon

**Canon Inc.** (jaapani キヤノン株式会社) on rahvusvaheline elektroonikaettevõte, mille peakorter asub Tōkyōs Jaapanis.

Ettevõte toodab fotoaparaate, videokaameraid, optikaseadmeid, televisioonitehnikat, IT-seadmeid (nt printereid).

Ettevõte asutati 10. augustil 1937. 2017. aasta seisuga oli ettevõttel üle maailma 383 tütarettevõtet ja nendes töötas kokku umbes 197 000 inimest.
	
## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Sinine eukalüpt

**Sinine eukalüpt** (*Eucalyptus globulus*) on eukalüpti perekonda kuuluv igihaljas puu. 

## Botaanilised tunnused

Sinine eukalüpt võib kasvada 30–55 m kõrguseks, mõned eukalüptipuud on USA-s Californias kasvanud ka 80 m kõrguseks. Kasvab enamasti tiheda monokultuurina. 

Jäiklehised lehed kasvavad 10–30 cm pikkuseks. 

Õied asetsevad okstel kas ühekaupa või sarikas. Õisitolmeldavad putukad ja koolibrid.

Vili on 6–25 mm diameetriga kupar, kupar avaneb küpsenult kiirelt ja rohked seemned kantakse tuulega uutesse kasvukohtadesse. Seemne kupar on peaaegu tulekindel.  

 
 
Seemnete idanemine on epigeiline. 

Sinine eukalüpt ei kasvata peajuurt, vaid juurestiku. 

## Eluvorm

Sinine eukalüpt on puu. Raunkiæri eluvormiliigituses on tema eluvormiks fanerofüüt.

## Nomenklatuur ja süstemaatika

Sinisel eukalüptil on neli alamliiki:
**Eucalyptus globulus* ssp. *bicostata* 
**Eucalyptus globulus* ssp. *globulus*
**Eucalyptus globulus* ssp. *maidenii* 
**Eucalyptus globulus* ssp. *pseudoglobulus* .

## Levik

Liik on pärit Tasmaania saarelt ja Austraalia kaguosast. Californiasse ja Hawaiile isutati seda liiki puid vastavalt 1856. ja 1865. aastal.

## Paljunemine

Lisaks sugulisele paljunemisele on sinine eukalüpt väga fertiilne ka peaaegu mistahes taimeosa sattumisel vähegi vastuvõtlikumasse pinnasesse või puu enese küljes – tüvele, moondunud juurekaelale jne.  

## Eukalüptiõli

Eukalüpti eeterlikku õli (*Eucalypti aetheroleum*) saadakse värskete või osaliselt kuivatatud lehtede ja noorte varte destilleerimisel veeauruga.  

## Eripärad

Suure õlisisalduse tõttu on taim tuleohtlik ja elumajade lähedusse ei soovitata seda kasvama panna. See aga ei tähenda, et sinine eukalüpt tule tagajärjel tulesurma sureks, puu taastub ja sureb üksnes harva.

## Viited

## Välislingid
* 

* Eucalyptus globulus (Tasmanian blue gum)
* Roger G. Skolmen and F. Thomas Ledig, Bluegum Eucalyptus
* Sissekanne COL-is
* Sissekanne GRIN-is
* Sissekanne ITIS-es
Turda Nouă kalvinistlik kirik

**Turda Nouă kalvinistlik kirik** (rumeenia *Biserica reformată "Turda Nouă"*) on kalvinistlik kirik Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonna Turda linnas Turda Nouă linnaosas (kvartalis).

Kirikust on esimene teade 1179. aastast, algselt oli see rooma-katoliku kirik. Kirikut ehitati ümber gooti stiilis 1504. aastal. Kiriku baroklik sisustus on pärit 1740. aastast.

Kirikut on oluliselt korrastatud aastatel 1969–1972.

Kiriku ansamblisse kuulub ka kirikut ümbritsev Turda Nouă kalvinistlik kirikuaed ning 15. sajandil rajatud kindlusmüür, milles oli kindlusehitisele iseloomulikke elemente (väravatorn, laskeavad, rondeelid jms). Seetõttu võib ka seda kirikut lugeda Transilvaania kindluskirikute hulka. Üldiselt aga loetakse seda kindluskirikuks harva, sest kindluselemente on algsega võrreldes säilinud vähe (üks rondeel läänemüüris, kaguvärava torn jms).

Kirik ise on Rumeenia kultuurimälestis nr CJ-II-m-B-07789.

## Pildid
Fotod: Robert Treufeldt, 19. mai 2011

Turda Nouă kalvinistlik kirik 06.jpg|Läänevaade kirikule
Turda Nouă kalvinistlik kirik 03.jpg|Kaguuks kirikusse
Turda Nouă kalvinistlik kirik 01.jpg|Hauatähis kirikuaias
Turda Nouă kalvinistlik kirik 04.jpg|Kaguvärav kirikut ümbritsevas müüris
Turda Nouă kalvinistlik kirik 05.jpg|Laskeava väravatornis


## Viited

## Välislingid
Anatoli Štšura

**Anatoli Štšura** (vene keeles Анато́лий Щура́, sündinud 4. novembril 1960 Potšinoki linnas Smolenski oblastis Vene NFSVs) on Eesti muusik, Narva Linna Sümfooniaorkestri peadirigent ja kunstiline juht.

## Elulugu
Lapsepõlves elas Gžatskis. Pärast keskkooli lõpetamist õppis Smolenskis muusikakoolis vene rahvapillide osakonnas. 1985. aastal astus ta Leningradi konservatooriumi Petroskoi filiaali kompositsiooniteaduskonda ning 1990. aastal lõpetas Valgevene Riikliku Konservatooriumi heliloojateaduskonna professor Jevgeni Glebovi klassi. Alfred Šnitke soovitusel võeti ta vastu NSV Liidu Heliloojate Liitu. 

1992. aastal kolis ta abikaasa Larissa ja poeg Maksimiga Eestisse. 1994. aastal lõi ta Narva Muusikakooli õpetajate ja vilistlaste instrumentaalansambli baasil sümfooniaorkestri, mida ta juhib siiani. 1998. aasta veebruaril Narva Linnavolikogu otsusega sai orkester linnaorkestriks.

Anatoli Štšura algatusel loodi 1995. aastal Rahvusvaheline J. Mravinski nimeline muusikafestival. Ta on selle iga-aastase ürituse kunstiline juht.

Alates 1999. aastast korraldatakse tema algatusel  instrumentaalkontserdi riiklik lastekonkurss, kus lapsed saavad esineda sümfooniaorkestriga.

Anatoli Štšura on helilooja ja orkestreerija. Koos Vladimir Tšerdakovi ja AveNue rokkbändiga korraldas ta "AveNue@Simphoni" kontsertide tsükli. Ta lõi Aleksander Puškini jutustuse "Tuisk" ja Georgi Sviridovi teoste põhjal muusika monolavastuse, milles esineb tuntud teatri- ja filminäitleja, endine Vene Teatri näitleja ja kunstiline juht, Vene kultuurikeskuse kunstijuht Eduard Toman. Esimest korda esitati lavastus 1998. aasta oktoobril.

## Tunnustus
*1998 Eesti kodakondsus eriliste teenete eest
*2008 Valgetähe teenetemärk
*2010 Narva teenetemärk
*2016 Narva linna aukodanik

## Viited
Gojko Kačar

**Gojko Kačar** (serbia kirillitsas *Гојко Качар*; sündinud 26. jaanuaril 1987 Novi Sadis) on Serbia jalgpallur (poolkaitsja).

## Koondisekarjäär
Serbia jalgpallikoondises on Kačar mänginud alates 2007. aastast. Ta kuulus Serbia koondisse 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Suveolümpiamängudel
Ta osales Serbia olümpiakoondise koosseisus 2008. aasta Pekingi olümpiamängude jalgpallivõistlustel. Serbia võistkond jäi turniiril oma alagrupis viimaseks ning sai kokkuvõttes 12. koha.

## Isiklikku
Tema lelled (tema isa Sreteni vennad) on tuntud endised Serbia ja Jugoslaavia FSV poksijad Tadija ja Slobodan Kačar. 

## Välislingid
* 
*
Pierre Littbarski

**Pierre Michael Littbarski** (sündinud 16. aprillil 1960) on Saksamaa endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Saksamaa jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1990 73 mängu ja lõi 18 väravat.

## Välislingid
*
Guido Buchwald

**Guido Ulrich Buchwald ** (sündinud 24. jaanuaril 1961) on Saksamaa endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Saksamaa jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1984–1994 76 mängu ja lõi neli väravat.

## Välislingid
*
Milivoje Novaković

**Milivoje Novaković** (sündinud 18. mail 1979) on Sloveenia jalgpallur, ründaja. Ta mängib 2016. aastast Sloveenia kõrgliiga klubis NK Maribor.

## Koondisekarjäär
Sloveenia jalgpallikoondises on mänginud 79 mängu ja löönud 31 väravat.

Ta esindas Sloveeniat koondises 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Välislingid
*
Lucas Neill

**Lucas Edward Neill** (sündinud 9. märtsil 1978 Sydneys) on Austraalia endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Austraalia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2013 95 mängu. Ainsa värava lõi ta rahvuskoondises 11. juunil 2013 2014. aasta MM-i valikmängus Jordaania vastu.

2011. aasta Aasia meistrivõistlustel võitis ta Austraalia koondisega hõbemedali. Neill valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu.

Ta esindas Austraaliat koondise koosseisus veel ka 2006. ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel, 2007. aasta Aasia meistrivõistlustel ning 2005. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.

Aastatel 2006–2013 oli ta Austraalia koondise kapten.

2000. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Austraalia olümpiakoondisse.

## Saavutused
;Millwall
*Football League Second Division: 2000–01
;Blackburn Rovers
*Football League Cup: 2001–02
;Al Jazira
*UAE President's Cup: 2011–12

## Välislingid
*
Joshua Kennedy

**Joshua Blake Kennedy** (sündinud 20. augustil 1982 Wodongas) on Austraalia endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Austraalia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2006–2014 36 mängu ja lõi 17 väravat.

## Saavutused
;1. FC Nürnberg
*DFB-Pokal: 2006–07
;Nagoya Grampus
*J1 League: 2010
*Japanese Super Cup: 2011

## Välislingid
*
César Sampaio

**César Sampaio** (sündinud 31. märtsil 1968) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–2000 47 mängu ja lõi 6 väravat.

## Välislingid
*
Jorginho

**Jorge de Amorim Campos** (enam tuntud nime **Jorginho** all; sündinud 17. augustil 1964 Rio de Janeiros) on Brasiilia endine jalgpallur, kaitsja.

Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta töötanud treenerina. 2022. aasta mais sai ta Brasiilia kõrgliigaklubi Atlético Goianiense peatreeneriks. Ta on olnud veel Brasiilia kõrgliiga klubide Goiáse, Figueirense, Flamengo, Vasco da Gama, Bahia, Ceará, Coritiba ja Cuiabá  peatreener. Aastatel 2006–2010 oli ta Brasiilia koondise abitreener. Lisaks on ta juhendanud 2012. aastal Jaapani klubi Kashima Antlers, kus ta 1990. aastate teises pooles ise ka mängijana mängis.

## Klubikarjäär
Jorginho alustas klubikarjääri oma koduosariigi Rio de Janeiro klubis America Football Club. Pärast seda suundus ta Flamengosse

1980. aastate lõpus siirdus ta Euroopasse, mängides aastatel 1989–1992 Leverkuseni Bayeris ja 1992–1994 Müncheni Bayernis. Müncheni Bayerniga võitis ta korra UEFA Euroopa Liiga ja tuli Saksamaa meistriks.

Seejärel suundus Jorginho Jaapani, kus mängis liiga J. League klubis Kashima Antlers. Ta tuli klubiga kahel korral Jaapani meistriks, võitis Jaapani karika ja kaks Jaapani superkarikat. 1996. aasta hooajal valiti ta liiga hooaja väärtuslikumaks mängijaks ja hooaja sümboolsesse koosseisu.

Hiljem mängis ta veel mitmes Brasiilia klubis.

## Koondisekarjäär
Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1987–1995 64 mängu ja lõi 3 väravat.

Ta kuulus Brasiilia koondisse nii 1990. kui ka 1994. aasta maailmameistrivõistlustel, tulles viimasel korral maailmameistriks. 1994. aastal valiti ta lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu.

1989. aastal võitis ta Brasiilia koondisega Copa América. Ta kuulus Brasiilia koondisse veel ka 1987. ja 1995. aasta Copa Américal.

1983. aasta Panameerika mängudel võitis ta pronksmedali.

1988. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril võitis ta Brasiilia olümpiakoondisega hõbemedali.

## Saavutused
### Mängijana
;Flamengo
*Taça Guanabara: 1984, 1988, 1989
*Taça Rio: 1985, 1986
*Campeonato Carioca: 1986
*Kirin Cup: 1988
;Leverkuseni Bayer
*DFB-Pokal: 1992–93
;Müncheni Bayern
*UEFA Euroopa Liiga: 1995–96
*Bundesliga: 1993–94
;Kashima Antlers
*J1 League: 1996, 1998
*J.League Cup: 1997
*Superkarikas: 1997, 1998
*Keisrikarikas: 1997
;Vasco da Gama
*Campeonato Brasileiro Série A: 2000
*Copa Mercosur: 2000
*Taça Guanabara: 2000
*Taça Rio: 2001
;Fluminense
*Campeonato Carioca: 2002
### Treenerina
;Kashima Antlers
*Copa Suruga Bank: 2012
*J.League Cup: 2012
;Vasco da Gama
*Taça Guanabara: 2016
*Campeonato Carioca: 2016

## Välislingid
*
Jonušava

**Jonušava** (ka *Janušava*) on Leedu linna Kėdainiai läänepoolne linnaosa. Jonušava piirneb Janušava külaga. Seal asuvad luteri kirik ja Kėdainiai autobussijaam.

## Ajalugu
Aastal 1629 saabusid Kėdainiaisse Saksamaalt lahkunud luterlased, kes asusid elama Kėdainiai mõisa ümbruesse Jonušavasse. Nad rajasid oma turuplatsi ning aastal 1648 andis Władysław IV Waza neile oma vapi ja õiguse valida oma bürgermeistreid. Jonušavasse ehitati ka luteri kirik, mis on siiani säilinud.

Linnaosa hakkas kiiremini kasvama Nõukogude perioodil, mil sinna rajati ka viie- ja üheksakorruselisi korterelamuid.
Dragan Stojković

**Dragan Stojković** (sündinud 3. märtsil 1965 Nišis) on Serbia jalgpallitreener ja endine jalgpallur, poolkaitsja.

Aastatel 2008–2013 juhendas ta Jaapani klubi Nagoya Grampus ja 2015–2020 Hiina klubi Guangzhou R&F. Alates 2021. aasta märtsist on Stojković Serbia jalgpallikoondise peatreener.

Aastatel 2016 ja 2021 on Stojković valitud Serbia aasta jalgpallitreeneriks.

## Koondisekarjäär
Jugoslaavia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1983–2001 kokku 84 mängu ja lõi 15 väravat.

## Välislingid
*
Šeteniai

**Šeteniai** on küla Leedus Kėdainiai rajoonis Vilainiai vallas. Küla asub Nevėžise jõe kaldal.

Külas on park, kus asub pühamu. Endises mõisa aidas asub Czesław Miłoszi kultuurikeskus.

## Pilte

Šateniai2.JPG|Vaade külale
Česlavo Milošo kultūros centras Šeteniuose1.JPG|Kultuurikeskus
Sateniai5.jpg|Park
Šateniai5.JPG|Neitsi Maarja skulptuur Šeteniai pargis


## Tuntud elanikke

*Juozas Urbšys – Leedu poliitik
*Czesław Miłosz – Poola kirjanik

## Viited

## Välislingid
Muusikapsühholoogia

**Muusikapsühholoogia** (inglise keeles *music psychology* või *psychology of music*) on psühholoogiat ja muusikateadust ühendav empiiriline teadusvaldkond, mis uurib inimese ja muusika vastastikust suhet. Muusikapsühholoogia eesmärgiks on seletada ja mõista muusikaga seotud käitumisi ja kogemust, sealhulgas protsesse, mille kaudu muusikat tajutakse, luuakse, sellele reageeritakse ning igapäevaelus kasutatakse. Muusikapsühholoogias kogutud teadmistel võib olla praktiline väärtus paljudele valdkondadele, näiteks muusika esitamisele, -haridusele, -kriitikale, -teraapiale ja heliloomingule ning ka inimese võimete, soorituse, intelligentsuse, loomingulisuse ja sotsiaalse käitumise uurimisele.

## Ajalugu
Muusikapsühholoogia kui kaasaegne iseseisev teaduslik uurimissuund sai alguse 19. sajandi keskpaigas. Varem kuulus muusika kui kunstilise ja inimesele ainuomase fenomeni käsitlemine filosoofia, aga ka loodusteaduste huviorbiiti. Esimeseks muusikapsühholoogiliseks tööks peetakse Hermann von Helmholtzi raamatut "Õpetus heliaistingutest kui muusikateooria füsioloogiline alus" ("Die Lehre von den Tonempfindungen als physiologische Grundlage für die Theorie der Musik", 1863). Kuigi introspektsioonil põhinev, andis Helmholtzi teos tol ajal kõige põhjalikuma ülevaate "heli tekkimisest, helide vahel kujunevatest seostest ning nende tajumisest inimese poolt“. Eesti lugejale võib huvi pakkuda ka asjaolu, et Helmholtzi õpikus on muuhulgas kajastatud Tartus tegutsenud füüsikaprofessori ja muusikateadlase Arthur von Oettingeni tähelepanek eestlaste väljaarenemata funktsionaalharmoonilisest mõtlemisest. Muusikalis-psühholoogiliste fenomenide, täpsemalt konsonantside ja dissonantside tajumise uurimiseks kasutas kaasaegset teaduslikku metodoloogiat esmakordselt füüsik Carl Stumpf oma 1883. aastal avaldatud teoses "Helide psühholoogia" ("Tonpsychologie"). Kui eelnevalt nimetatud töödes on keskendutud psühhoakustikale ja pigem toonipsühholoogiale, siis 1930. aastatel hakati geštaltpsühholoogia populaarsuse tuules rohkem tähelepanu pöörama muusika kui meloodia, harmoonia, vormi ja rütmi keerukaid mustreid ühendava terviku uurimisele. Selle uue suuna esindajaks võib pidada muusikateadlase Ernst Kurthi tööd "Muusikapsühholoogia" ("Musikpsychologie", 1931). 1930. aastatel kujunes populaarseks uurimisteemaks ka afektiivsed reaktsioonid muusikale. Muljetavaldav hulk empiirilisi andmeid viitab, et muusikal on potentsiaal kutsuda esile sügavaid ja kompleksseid emotsionaalseid vastuseid, kuid otsest lineaarset kausaalset efekti ühegi muusika omaduse ja konkreetse afektiivse reaktsiooni vahel pole siiani suudetud usaldusväärselt näidata. 20. sajandil sai tehnoloogia arenguga võimalikuks muusika mõju uurimine füsioloogiliste muutuste kaudu autonoomses närvisüsteemis ning hiljem tänu aju uurimiseks kasutatava piltdiagnostika meetodite täiustumisele. 20. sajandi lõppu jäävad ka muusikapsühholoogia-spetsiifiliste eelretsenseeritavate teadusajakirjade, organisatsioonide, konverentside, uurimisgruppide ja -keskuste ning õppekavade loomised.

## Viited