Urmo Saareoja

**Urmo Saareoja** (sündinud 4. oktoobril 1989) on Eesti riigiametnik ja kultuurikorraldaja. 

Ta on olnud Tallinna Linnavolikogu liige. Alates 2019. aasta aprillist kuni juunini 2026 Tallinna Lauluväljaku juhatuse liige ja juht. 

## Hariduskäik
Ta on lõpetanud 2009. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi. 2013. aastal lõpetas ta bakalaureuseõppes Tallinna Ülikooli riigiteaduste erialal ja 2018. aastal magistriõppes Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ning kaitses magistritöö ettevõtluse ja tehnoloogia juhtimise erialal.

## Töökäik
Urmo Saareoja on töötanud üritusturundusettevõttes 2008–2012 ja Riigikogu Kantseleis 2012–2014. Seejärel töötas ta Tallinna linnapea büroos 2014–2017. Ta on olnud Eesti Keskerakonna arendusjuht 2017–2019.

2019. aasta aprillist kuni 2026. aasta juunini töötab ta Tallinna Lauluväljaku juhatuse liikme ja juhina. Tema juhtimisel on lauluväljak jõudnud rekordiliste käibenumbrite ja külastatavuse tasemeni ning tõusnud regiooni üheks juhtivaks välikontserdipaigaks. Saareoja on avalikkuses sõna võtnud kultuurisektori käibemaksupoliitika teemadel ning rõhutades kultuuri käsitlemist mitte kuluna, vaid tuluallikana majanduses. 

Saareoja eestvedamisel on algatatud Tallinna Lauluväljaku ala uus detailplaneering ning soetatud on juurde kinnistuid, mis seab aluse lauluväljaku pikaajalisele arengule. Ta kuulub Tallinna Ettevõtlusinkubaatori nõukokku.

### Töö Tallinna Lauluväljakul
Saareoja ametisse asumise ajal oli pooleli lauluväljaku renoveerimine, mille käigus vahetati välja laulukaare laudis ja korrastati fassaadid ning XXVII laulupidu toimus juba renoveeritud laulukaare all. Saareoja juhtimisel jätkati renoveerimist ning 2020. aasta alguses tähistati laulukaare ja peahoone valmimise 60. aastapäeva uue valguslahendusega, mis võimaldab laulukaart ja peahoonet maamärgina valgustada.

2020. aastal mõjutas koroonapandeemia tugevalt ka Tallinna Lauluväljakul toimuma pidanud üritusi, nii näiteks tühistati ansambli Rammsteini kontsert. Seoses rangete piirangutega kultuuriürituste korraldamisele, töötas lauluväljak Saareoja juhtimisel koos turvaettevõttega Meeskond välja autokontsertide ja -kino kontseptsiooni ning Eesti esimene autokontsert toimus 15. mail 2020. Lauluväljaku eeskujul asuti samalaadseid üritusi korraldama üle Eesti kuni koroonapiirangute leevendamiseni. Saareoja sõnul oli autokontsertide näol tegemist ürituste turu uuesti käimalükkamisega, mis oligi mõeldud ajutiseks lahenduseks.

2020. aasta sügisel süüdati tahtlikult lauluväljaku laulukaar, mille taastamisele kulus 160 000 eurot ning tööd valmisid 2021. aasta mais. Saareoja kutsus kokku töörühma, et tagada turvalisus ööpäev läbi avatud lauluväljaku territooriumil: laulukaare alla paigaldati automaatne suitsu-, vingu- ja tuletuvastuse süsteem, paigaldati täiendavat lisavalgustust ning 34 täiendavat valvekaamerat videovalve ulatuse laiendamiseks ja pimenurkade vältimiseks kogu territooriumil.

Saareoja seadis ametisse asumisel eesmärgi tuua lauluväljakule püsiekspositsioon, mille esimese etapina avati 16. juunil 2021 Mäe ala turismialas üliõpilaste projekteeritud kohvik-paviljon Aste, teise etapina avati 31. augustil 2021 lauluväljaku külastuskeskus, mis annab külastajatele ülevaate laulva revolutsiooni ja laulupidude traditsioonist.

2022. aastal kuulutati koostöös Eesti Arhitektide Liiduga välja Tallinna Lauluväljaku ruumilise tervikvisiooni ideekonkurss, millele eelnes pea kaheaastane töö mõttetalgute ja arutelude näol; konkursi võitis võistlustöö “Kiigele”, mis valmis arhitektuuribüroode 3+1 ja Lootusprojekt ühistööna.

Samal aastal algas ka koostööprojekt Tallinna Lauluväljaku ja Kultuuripartnerluse SA vahel, mille raames rajatakse lauluväljakule Eesti muusikaelu suurkujude mälestuspingid ning ühekordse toetuse saavad lootustandvad noored muusikud, tänaseks on avatud kokku juba 12 mälestuspinki, neist viimane 2025. aastal Heino Kaljustele.

XIII noorte laulu- ja tantsupeo eel 2023. aastal avati lauluväljaku Mäe alal laulupidude allee, millega Saareoja sõnul heastati auvõlg laulurahva ees ning jätkati 1994. aastal pooleli jäänud laulupeomüüri traditsiooni. 2023. aasta lõpus saavutati kokkulepe, mille kohaselt linnavalitsus ostab ettevõtjalt ära lauluväljaku territooriumil asuva vana hoone, mis oli jäänud alale omandireformi tulemusel.

2024. aastal algas lauluväljaku peahoone siseruumide renoveerimine ning 2025. aasta ürituste hooaja eel remonditi ka muid hooneid ja rajatisi. 2025. aasta kujunes sihtasutuse seni edukaimaks aastaks, kus lauluväljakul toimus rekordiline arv rahvusvahelist tähelepanu pälvinud kontserte ja spordiüritusi ning teeniti rekordmahus omatulu, olles üheks olulisemaks suurkontsertide toimumispaigaks Baltikumis.

Vaatamata erakordselt keerulistele ilmaoludele õnnestus ka Eesti kultuuri aasta tippsündmuse XXVIII üldlaulupeo korraldus.

Laulupeoaastal pöördus Saareoja kultuuriministri poole sooviga, et riik ostaks lauluväljaku kõrval asuvad erakinnistud, kus korraldada laulupeoliste toitlustust, sest Pirita tee 28 ehk Tallinna näituste messikeskuse kinnistu arendamisega kaotab lauluväljak vastava tagala. Saareoja kritiseeris avalikult ka linna tegevust Pirita tee 28 planeeringu osas ning leidis, et sellega saab edasi liikuda vaid ja ainult siis, kui liikuma on saadud ka lauluväljaku ala planeering ning laulupeoliste toitlustamine lahenduse leidnud.

2025. aasta septembris algatati Tallinna linnaplaneerimise ameti käskkirjaga Tallinna Lauluväljaku ja lähiala detailplaneering, mille eesmärk on laiendada lauluväljaku territooriumi ning ehitada kompleksi uusi hooneid ja rajatisi, et ala tänapäevasemaks muuta; sealjuures märkis Saareoja, et lauluväljaku ümber on veel vaba maad, mille omandamine kindlustab piirid pealepressivale linnaruumile.

2025. aasta lõpus soetas SA Tallinna Lauluväljak omatulu arvelt hoonestamata naaberkinnistu aadressil Pirita tee 8 – Saareoja sõnul on tegu olulise sammuga, mis avab tee Fahle aia poole laienemiseks ning lauluväljaku uue detailplaneeringu realiseerimiseks; ühtlasi juhtis ta tähelepanu, et tehing sai toimuda tänu rekordilisele kontsertaastale, mis võimaldas teenida lisatulu.

6. märtsil 2026 teatas Saareoja, et lahkub pärast seitset aastat ametist ning tema viimane tööpäev juhatuse liikme ja juhina on 7. juuni 2026.

## Poliitiline tegevus
Saareoja kuulus aastatel 2011–2024 Eesti Keskerakonda. Ta oli 2015–2016 Eesti Keskerakonna Noortekogu esimees ning on kuulunud ka Keskerakonna juhatusse. Aastal 2016 oli Urmo Saareoja erakonna ajutine peasekretäri kohusetäitja.

2016. aastal valiti Urmo Saareoja Kristiine linnaosa halduskogu esimeheks ning ta on sama linnaosa linnaehituse ja -kujunduse komisjoni liikmeks valitud mitmel korral.

Aastatel 2017–2024 oli Urmo Saareoja Tallinna linnavolikogu 9. ja 10. koosseisu liige ning kuulus volikogu rahanduskomisjoni.

2024. aastal teatas Urmo Saareoja, et lahkub poliitikast ning Tallinna linnavolikogust, et keskenduda põhitööle.

## Artikleid
*"Ärme unusta kultuuri rolli demograafias" ERR, 8. veebruar 2026
*"Selle aasta suurkontserdid tõid ka suure õnnestumise" Delfi, 4. detsember 2025
*"Nõudke kandidaatidelt kultuuri" ERR, 17. oktoober 2025
*"Parim kingitus laulupeotraditsioonile" Postimees, 5. oktoober 2025
*"Kontsert ei tohi teha kurdiks" Postimees, 17. august 2025
*"Lauluväljak vajab neid uuendusi" Postimees, 9. juuli 2025
*"Tallinn ei tohiks lasta Lauluväljakul löögi alla sattuda" ERR, 9. juuni 2025
*"Meelelahutus on julgeolek!" Eesti Päevaleht, 10. veebruar 2025
*"Mõne jaoks on kultuur üksnes vaene kulutaja" Eesti Päevaleht, 7. oktoober 2024
*"Kultuuril on potentsiaali saada lahti kulutaja mainest" Postimees, 25. juuli 2024
*"Näituste ala Pirital väärib paremat tulevikku" ERR, 28. märts 2023
*"Lauluväljaku uuendamise võistlustööd on ambitsioonikad" ERR, 23. november 2022
*"Kultuurivautšerite jagamine raviks nii energia- kui vaimse tervise kriisi" Delfi, 21. november 2022
*"Ärge pakkuge Lauluväljakule tornmaju" ERR, 24. august 2022
*"Suurüritused vähendavad inimestes sõjahirmu" Postimees, 8. august 2022
*"Maailmastaaride tulek Eestisse on sõõm värsket õhku meie koroonakoomas majandusele " Eesti Päevaleht, 28. juuni 2022
*"Kiirtestid võivad päästa kultuurielu" ERR, 26. jaanuar 2022
*"Uusarenduste pimestav sära - ela vaikuses ja kesklinnas, metsa sees ja mere ääres" Eesti Päevaleht, 22. juuli 2021
*"Suvised suurüritused tulevad uute rutiinide ja kõrgemate hindadega" Eesti Päevaleht, 2. juuni 2021
*"Ürituste kriis nõuab erisusi käibemaksus" Äripäev, 28. september 2020
*"EAS-i kriisitoetuse ebaõiglusest" Äripäev, 15. september 2020
*"Autoüritused tulid vahepeatusena" Postimees, 26. mai 2020
*"Eesti artistid manageerivad end üha enam ise" Ärileht, 26. august 2019

## Tunnustus
* Auhinna "Parim juht 2024" nominent

## Isiklikku
Urmo Saareoja on abielus ning tal on poeg.

## Viited