open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Püha Lambrechti klooster

**Püha Lambrechti klooster** (saksa: *Stift St. Lambrecht*) on benediktiini klooster Austrias Steiermargi *Grebenzeni* looduskaitsealal Sankt Lambrechti külas. Klooster asub merepinnast 1072 m kõrgusel.

## Ajalugu

Kloostri asutas 1076. aastal Eppensteini krahv Markward; aastatel 1786–1803 see kaotati. 1938. aastal hõivasid hoone natsid. Aastatel 1942–1945 kasutati seda Mauthauseni koonduslaagri välishoiupaigana. Mungad tulid tagasi 1946. aastal.

Kahte kloostri territooriumil asuvat kirikut nimetatakse kloostrikirikuks (saksa: *Stiftskirche*) ja Püha Peetruse kirikuks (saksa: *Peterskirche*). Kloostrikiriku restaureerimistööde käigus 1970. aastate alguses avastati põhjaseinalt erakordsed freskod, mis pärinevad 15. sajandi teisest poolest. Need kujutavad Saalomoni trooni. Madalaimal tasandil on kujutatud vana testamendi Saalomoni kohtuotsust, selle kohal neitsi Maarjat Jeesus-lapsega ja kõige kohal Jeesus Kristust: "Jumala Sõna sai lihaks" (logos). Teistel 14. sajandist pärit freskodel on kujutatud püha Kristoforust ja püha Agnest. Varem asus kloostris ka votiivaltar, mille järgi on saanud nime Püha Lambrechti votiivaltari meister; see on nüüd laenul Grazis Alte Galeries.

Klooster on Benediktiini Konföderatsiooni Austria koguduse liige.

## Maamärgid

* Varases barokkstiilis kloostrihooned
* Kloostrimuuseum koos oma kunstikoguga
* Isa Romuald Prambergeri folkloorimuuseum ja isa Blasius Hanfi linnumuuseum
* Gooti stiilis kloostrikirik
* Püha Peetruse kirik (asutatud 1424. aastal)
Kaļpi (Ļaudona vald)

**Kaļpi** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Kaļpi asub valla idaosas Talicka jõe kaldal. Sealne Kaļpi tamm on looduskaitse all.

Aastal 2008 oli külas 3 elanikku.

## Viited
Sankt Peter am Kammersberg

**Sankt Peter am Kammersberg** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. Seda on ürikutes esmamainitud 1007. aastal.

## Viited
Silieši

**Silieši** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Silieši asub valla idaosas Aiviekste jõe kaldal. Külla jääb Silieši bussipeatus. Sealsed Silieši muinaskalmed ehk Smiltiena on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Külas oli 2008. aastal registreeritud 8 elanikku.

## Viited
Cekuļi

**Cekuļi** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Cekuļi asub valla idaosas Mila jõe kaldal. Sinna jääb Cekuļi bussipeatus.

## Viited
Pioneerliik

**Pioneerliik** on vastupidav liik, mis asustab esimesena viljatuid keskkondi või varem bioloogiliselt mitmekesiseid ökosüsteeme, mida on häiritud, näiteks metsatulekahju tõttu.

## Pioneer taimestik

Mõned samblikud kasvavad kaljudel ilma mullata, seega võivad nad olla esimeste eluvormide hulgas ja lagundavad kaljusid taimede jaoks mullaks. Kuna mõnel asustamata maal võib olla õhuke, väheste toitainetega kehv pinnas, on pioneeriliigid sageli vastupidavad taimed, millel on sellised kohandused nagu pikad juured, lämmastikku siduvate bakterite sisaldavad juurestikud ja lehed, mis kasutavad transpiratsiooni. Pioneeriliigid on sageli fotosünteesivad taimed, sest sageli ei ole muud energiaallikad peale valgusenergia kättesaadav.

Taimed, mis on pioneeriliigid, kipuvad samuti olema pigem tuul- kui putuktolmlejad, kuna putukaid on vähem nendes viljatutes tingimustes, kus pioneeriliigid kasvavad; pioneeriliigid paljunevad enamasti siiski aseksuaalselt, kuna olemasolevad äärmuslikud või viljatud tingimused muudavad sugutu paljunemise soodsamaks. Pioneerliigid surevad lõpuks, moodustades uue pinnast sekundaarseks suktsessiooniks.

Mõned näited pioneerliikidest:

* **Liiv** - Liiv-vareskaer (*[[Liiv-vareskaer|Leymus arenarius]]*)
* **Soolane vesi** - rohevetikad, Merihein (*[[Merihein|Zostera]]* spp.)
* **Mage vesi** - vetikad, samblad
* **Tahkunud [[Laava|laavavoolud]]** - rohevetikad
* **Häiritud alad,** nagu ehitusplatsid, teelõiked ja teepeenrad, haritavad maad - vt ruderaaltaimed
* **Savi** - orhideed
* **Mäed** - samblikud

## Pioneer loomastik

Pioneerloomastik asustab ala alles pärast taimestikku ja seeni. Mullaloomastik, alates mikroskoopilistest protistidest kuni suuremate selgrootute loomadeni, mängib rolli mulla kujunemisel ja toitainete ringluses. Bakterid ja seened on kõige olulisemad rühmad primaarsete taimede poolt maha jäetud orgaanilise materjali lagundamisel. Mulla arenedes muudavad vihmaussid ja sipelgad mulla omadusi.

Kuigi selgroogseid üldiselt ei peeta pioneerliikideks, eksisteerib siiski mõningaid erandeid. Juttselg-kärnkonnad elavad tihti avatud, hõreda taimestikuga elupaikades.

## Sekundaarne suktsessioon ja pioneerliigid

Pioneerliikide all mõistetakse ka esimesi liike, tavaliselt taimi, mis naasevad alale pärast häireid. Häiringuteks võivad olla näiteks üleujutused, tornaadod, metsatulekahjud või metsade hävitamine.

Pioneerliigid on tavaliselt kiiresti kasvavad, varju taluvad ja ka kiiresti paljunevad. Pioneerliikide seemned võivad mõnikord jääda elujõulisteks aastateks või aastakümneteks ning sageli panevad neid idanema häiringud. Mükoriisaseened mõjutavad pioneerliikide kasvu tugevalt.

## Vaata ka
* Koloonia (bioloogia)
* Ruderaaltaimed

## Viited
Ķunci

**Ķunci** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Ķunci asub valla lääneosas Aiviekste jõe kaldal. Kaks külas kasvavat tamme on looduskaitse all. Küla jääb osaliselt Aiviekste luha loodusparki.

Aastal 2008 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Eurajoki vald

**Eurajoki** (rootsi keeles *Euraåminne*) on vald Soomes Satakunta maakonnas.

Valla pindala on 1504,96 km2, millest 298,39 km2 moodustavad veekogud.

Naabervallad on Pori linn, Nakkila vald, Eura vald ja Rauma linn.

## Majandus

Soome neljast tuumareaktorist kaks asuvad Olkiluoto saarel Eurajoki vallas.

## Vaata ka
*Onkalo kasutatud tuumkütuse hoidla
Harjaskeel

**Harjaskeel** (*Trichoglossum*) on kottseente sugukond.

## Liike
* *Trichoglossum hirsutum* – karvane harjaskeel
* *[[Trichoglossum variabile]]*
* *[[Trichoglossum walteri]]*

## Välislingid
*
Isojoki vald

**Isojoki** (rootsi keeles *Storå* ) on vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas.

Valla pindala on 647 km2, millest 5 km2 moodustavad veekogud.

Naabervallad on Karijoki vald, Kauhajoki linn, Kankaanpää linn, Siikaineni vald, Merikarvia vald ja Kristiinankaupunki linn.

Isojoki vallas asub osa Lauhanvuori rahvuspargist.
Scheifling

**Scheifling** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas.

## Ajalugu

Seda on esmamainitud 978. aastal kui Sublich.

## Kultuur

Üks paljudest Muri jõe äärsetest kaldaküladest, Scheifling on populaarne peatuspaik jalgratturitele, kes sõidavad piki Muri rattarada. Kohapeal on mitu mugavat võõrastemaja ja restorani, sealhulgas Gasthof Götzl-Rosenkranz (rajatud 19. sajandil). Juuli alguses tähistavad külaelanikud elava muusika ja tantsuga "Scheiflinger Kirtat".

## Viited
Pisikeel

**Pisikeel** (*Microglossum*) on kottseente sugukond.

## Liike
* *[[Microglossum olivaceum]]*
* *Microglossum viride* – roheline pisikeel

## Välislingid
*
Evijärvi vald

**Evijärvi** on vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas.

Valla pindala on 391 km2, millest 36,7 km2 moodustavad veekogud.

Naabervallad on Kruunupyy vald, Lappajärvi vald, Kauhava linn ja Pedersöre vald.
Schöder

**Schöder** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas.

Schöder asub Sölki kuru jalamil, mis viib Muri orust Ennsi orgu.

## Viited
Sölki kuru

**Sölki kuru** (1788 m) on kõrge mäekuru Austria Alpides Steiermargi liidumaal.

See on Madal-Tauernil ning ühendab Muri jõe oru Ennsi jõe oruga.

Kurutee on teisejärguline maantee ja seda ei puhastata talvel. Lähedalasuvad läbipääsud on Radstadti Tauerni kuru ja Tauerni maanteetunnel läänes ning Triebeni Tauerni kuru idas.
Aburti

**Aburti** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Aburti asub valla keskosas Aiviekste jõe kaldal. Sinna jääb Aburti bussipeatus. Looduskaitse all on mänd ümbermõõduga 2,66 meetrit. Küla jääb osaliselt Aiviekste luha loodusparki.

Asula on kujunenud endise Aburdi mõisa keskuse juurde.

Aastal 2008 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Jämijärvi vald

**Jämijärvi** on vald Soomes Satakunta maakonnas.

Valla pindala on 224,6 km2, millest 9,5 km2 moodustab vesi.

Naabervallad on Parkano linn, Ikaalineni linn ja Kankaanpää linn.
Karijoki vald

**Karijoki** (rootsi keeles *Bötom*) on vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas.Valla pindala on 186 km2, millest 0,8 km2 moodustab vesi.

Naabervallad on Teuva vald, Kauhajoki linn, Isojoki vald ja Kristiinankaupunki linn.
Stadl-Predlitz

**Stadl-Predlitz** on 2015. aastast vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. See loodi Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised Stadl an der Muri ja Predlitz-Turrachi vald.

## Viited
E05

**E05** on Euroopa tee, mis kulgeb põhjast lõunasse. See algab Greenockist Šotimaal ja lõpeb Algecirases Hispaanias. Tee pikkus on 3100 km. E05 läbib Suurbritanniat, Prantsusmaad ja Hispaaniat.

E05 marsruut on Greenock – Glasgow – Gretna – Carlisle – Penrith – Preston – Warrington – Birmingham – Oxford – Newbury – Southampton ... Le Havre – Pariis – Orleans – Tours – Poitiers – Bordeaux – San Sebastian – Burgos – Madrid – Cordoba – Sevilla – Cadiz – Algeciras.

## Suurbritannia

Kuigi Suurbritannia on osa E-teede võrgustikust, ei tähistata seal neid. Seega esimesed 724 km teest ei ole märgistatud.

E05-l on La Manche'i väinas lünk Southamptoni ja Le Havre'i vahel. Parvlaevaliini nende vahel ei ole, kuid Le Havre'il on parvlaevaühendus lähedal asuva Portsmouthiga.
Zīliņi

**Zīliņi** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Zīliņi asub valla edelaosas Alūksnīte jõe kaldal. Sinna jääb Zīliņi bussipeatus.

Aastal 2009 oli külas 15 elanikku.

## Viited
Karvia vald

**Karvia** on vald Soomes Satakunta maakonnas.

Valla pindala on 520 km2, millest 17,7 km2 moodustab vesi.

Naabervallad on Kurikka linn, Parkano linn, Kankaanpää linn ja Kauhajoki linn.

1994. aastast on Karvia valla sõprusvallaks Viru-Nigula vald.

## Kaugus linnadest

* Helsingi 300 km
* Jyväskylä 205 km
* Kankaanpää 40 km
* Kauhajoki 40 km
* Parkano 30 km
* Pori 105 km
* Seinäjoki 80 km
* Tampere 110 km
* Turu 215 km
* Vaasa 145 km
Ķikuri (Ļaudona vald)

**Ķikuri** on küla (*mazciems* ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Ķikuri asub valla lääneosas Aiviekste jõe kaldal. Ķikuri tamm on looduskaitse all. Küla jääb osaliselt Aiviekste luha loodusparki.

## Viited
Kääriseened

**Kääriseened** (*Schizosaccharomycetes*) on kottseente klass. 

## Seltse
**Schizosaccharomycetales* – kääriseenelaadsed

## Välislingid
*
Kääriseenelaadsed

**Kääriseenelaadsed** (*Schizosaccharomycetales*) on kottseente selts. 

## Sugukondi
**Schizosaccharomycetaceae* – kääriseenelised

## Välislingid
*
Skutāni

**Skutāni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Skutāni asub valla loodeosas.

Aastal 2003 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Kääriseenelised

**Kääriseenelised** (*Schizosaccharomycetaceae*) on kottseente sugukond. 

## Perekondi
**Schizosaccharomyces* – kääriseen

## Välislingid
*
Luudikseened

**Luudikseened** (*Taphrinomycetes*) on kottseente klass. 

## Seltse
**Taphrinales* – luudikulaadsed

## Välislingid
*
Ķepši

**Ķepši** (ka **Ķepšļi**) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Ķepši asub valla loodeosas. Ķepši muinaskalmed ehk Kalmeküngas on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

Külas asuv kuivanud mänd ümbermõõduga 2,95 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2008 oli külas 8 elanikku.

## Viited
Luudikulaadsed

**Luudikulaadsed** (*Taphrinales*) on kottseente selts. 

## Sugukondi
**Protomycetaceae* – esmasseenelised
**Taphrinaceae* – luudikulised

## Välislingid
*
Esmasseenelised

**Esmasseenelised** (*Protomycetaceae*) on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *Protomyces* – esmasseen
* *[[Taphridium]]*

## Välislingid
*
Esmasseen (perekond)

**Esmasseen** (*Protomyces*) on kottseente perekond. 

## Liike
* *Protomyces macrosporus* – esmasseen
* *[[Protomyces sonchi]]*

## Välislingid
*
Luudik

**Luudik** (*Taphrina*) on kottseente perekond. 

## Liike
**[[Taphrina alni-incanae]]*
**[[Taphrina aurea]]*
**Taphrina betulina* – kaseluudik
**Taphrina bullata* – pirniluudik, pirnilehe kott-tõbi
**[[Taphrina padi]]*
**Taphrina pruni* – ploomiluudik
**Taphrina tosquinetii* – lepalehe kott-tõbi
**Taphrina wiesneri* – kirsiluudik

## Välislingid
*
Musttõvikulised

**Musttõvikulised** (*Diaporthaceae*) on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *Diaporthe* – musttõvik
* *[[Diaporthopsis]]*
* *[[Mazzantia]]*
* *[[Phomopsis]]*

## Välislingid
*
Helekoonik

**Helekoonik** (*Leucostoma*) on kottseente perekond. 

## Liike
* *Leucostoma auerswaldii* – Auerswaldi helekoonik

## Välislingid
*
Musttõvik

**Musttõvik** (*Diaporthe*) on kottseente perekond. 

## Liike
* *[[Diaporthe adunca]]*
* *[[Diaporthe arctii]]*
* *[[Diaporthe caraganae]]*
* *[[Diaporthe carpini]]*
* *[[Diaporthe coneglanensis]]*
* *[[Diaporthe conjuncta]]*
* *[[Diaporthe crataegi]]*
* *Diaporthe decedens* – eralduv musttõvik, ka *Diaporthe detrusa*
* *[[Diaporthe decorticans]]*
* *[[Diaporthe dryophila]]*
* *[[Diaporthe eres]]*
* *[[Diaporthe fasciculata]]*
* *[[Diaporthe incarcerata]]*
* *[[Diaporthe juglandina]]*
* *[[Diaporthe juniperivora]]*
* *[[Diaporthe leiphaemia]]*
* *[[Diaporthe linearis]]*
* *[[Diaporthe ludwigiana]]*
* *[[Diaporthe orthoceras]]*
* *[[Diaporthe pithya]]*
* *[[Diaporthe revellens]]*
* *[[Diaporthe rostellata]]*
* *[[Diaporthe rudis]]*
* *[[Diaporthe sophorae]]*
* *[[Diaporthe sorbicola]]*
* *[[Diaporthe strumella]]*
* *[[Diaporthe syngenesia]]*
* *[[Diaporthe tiliacea]]*
* *[[Diaporthe vaccinii]]*

## Välislingid
*
Pisikoonik

**Pisikoonik** (*Valsella*) on kottseente perekond. 

## Liike
* *[[Valsella clypeata]]*
* *Valsella melastoma* – mustsuu-pisikoonik

## Välislingid
*
173. õhudessantbrigaad

**173. õhudessantbrigaad** (inglise keeles *173rd Airborne Brigade*) on Ameerika Ühendriikide maaväe väeüksus.

Brigaad baseerub Itaalias Vicenza linnas Caserma Ederle kasarmus.
Brändilojaalsus

**Brändilojaalsus** on tarbijapoolne emotsionaalne otsus osta kindlat brändi mitmeid kordi. See põhineb asjaolul, kuidas inimene brändi tajub, rolli ei mängi hind, vaid brändi identiteet ja kliendikogemus. Brändilojaalse kliendi silmis sümboliseerib seda brändi selle kõrge kvaliteet ja parim teenindus. Olukorras, kus on saavutatud brändilojaalsus, on ettevõte loonud tarbijaga lojaalse suhte ning selle tulemusena eelistab tarbija selle ettevõtte tooteid ja teenuseid teiste ettevõtete omadele. 

## Kuidas tekib?
Brändilojaalsuse loomiseks peab bränd endale selgeks tegema, mis on nende eesmärk ja näitama välja oma ehtsust ja tõelisi väärtusi. Oluline on kuulata oma kliente ning seada klienditeenindus esikohale. Kliendiga korrapäraselt suhtlemine aitab tugevdada ettevõtte ja tarbija vahelist sidet. Samuti on brändilojaalsuse tekkele abiks, kui tarbijale pakutakse rohkem väärtust ja kvaliteeti, kui oli oodatud. Kogu brändilojaalsuse kujunemine põhineb klientidega tegelemise ümber. Tuleb olla usaldusväärne, suhelda nendega, luua neis kuuluvustunne ning kõige selle põhjal tegutseda. 

## Miks on oluline?
Brändilojaalsus aitab turul edu saavutada, sest tänu sellele luuakse tugev kliendibaas, mis omakorda on abiks konkurentidest erinemisel. Nende tarbijate puhul, kes on lojaalsed, on vähem tõenäoline, et nad laseksid ennast mõjutada konkurentidest. On ka välja toodud, et see on oluline, kuna paljudes ettevõtetes toob sisse 65% kasumit just kordusoste tegevad olemasolevad kliendid. Brändilojaalsed kliendid mitte ainult ei tee ise kordusoste, vaid soovitavad ka ettevõtte tooteid ja teenuseid oma tuttavatele ning niimoodi võib brändilojaalsusest saada isemajandav masin, mis toob sisse aina rohkem kliente ja kasumit.

## Näide

### Apple
Üks hea näide brändilojaalsusest on Apple. Nende tooteid seostatakse tunnustega nagu kindel kvaliteet, kasutajasõbralikkus ja elegantne stiil. Apple pakub oma klientidele häid tooteid ja erakordset kliendikogemust, mis on toonud firmale tugeva brändilojaalsuse. Isegi, kui produktiga peaks olema probleeme nagu oli aastal 2011, kui telefonil iPhone 4S olid akuprobleemid, Apple'i kliendid on mõistvad ja ostavad ettevõtte tooteid edasi. 

## Viited
Kompsliudik

**Kompsliudik** (*Saccobolus*) on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**Saccobolus depauperatus* – pisi-kompsliudik
Punaliudik

**Punaliudik** (*Aleuria*) on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**Aleuria aurantia* – suur punaliudik

## Varasemaid liike
**Melastiza cornubiensis* – nupp-punaliudik

## Välislingid
*
Paskliudik

**Paskliudik** (*Ascobolus*) on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**[[Ascobolus albidus]]*
**Ascobolus brassicae* – kapsa-paskliudik
**Ascobolus carbonarius* – tuha-paskliudik
**Ascobolus furfuraceus* – harilik paskliudik
**Ascobolus immersus* – tava-paskliudik
**Ascobolus sacchariferus* – suhkur-paskliudik
Söeliudik

**Söeliudik** (*Anthracobia*) on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**[[Anthracobia macrocystis]]*
**[[Anthracobia maurilabra]]*
**Anthracobia melaloma* – harilik söeliudik
Kaevurliudik

**Kaevurliudik** (*Geopora*) on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**Geopora arenicola* – liiv-kaevurliudik
**[[Geopora arenosa]]*
**Geopora cervina* – põdrapallik
**[[Geopora foliacea]]*
**Geopora sumneriana* – kevad-kaevurliudik
**Geopora tenuis* – pisipallik

## Välislingid
* Kaevurliudik andmebaasis eElurikkus
Kollaliudik

**Kollaliudik** (*Byssonectria*) on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**Byssonectria cartilaginea* – kõhr-kollaliudik, kõhrpunnik
**Byssonectria fusispora* – kääveoseline kollaliudik
**Byssonectria terrestris* – maa-kollaliudik
Harjasliudik (perekond)

**Harjasliudik** (*Humaria*) on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**Humaria hemisphaerica* – pruun harjasliudik
Sammalnööp

**Sammalnööp** (*Neottiella*) on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**Neottiella hetieri* – tuli-sammalnööp
**Neottiella vivida* – kuld-sammalnööp
Kõrvliudik

**Kõrvliudik** (*Otidea*) on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**[[Otidea alutacea]]*
**Otidea bufonia* – tumepruun kõrvliudik
**[[Otidea cantharella]]*, ka *Otidea concinna*
**Otidea grandis* – suur kõrvliudik
**Otidea leporina* – jänes-kõrvliudik
**Otidea onotica* – roosa kõrvliudik
**Otidea tuomikoskii* – Tuomikoski kõrvliudik

## Välislingid
* Kõrvliudik andmebaasis eElurikkus
Üllar Harald Joasoon

**Üllar Harald Joasoon** (7. juuli 1943) on eesti kirjanik.

On välja andnud viis raamatut:

* 13, ehk, Õnnelik kuraditosin / kaane kujundus Anneliis Aunapuu, (2021, Tallinn : Grano); ISBN 9789916405642
* Ajarännakud, ehk, Ootamatu õnn läbi sõjakaose / kaane kujundus Anneliis Aunapuu, (Tallinn : Grano); ISBN 9789916404362
* Königsberg, Preisimaa purustatud süda, ehk, Kaliningrad, vene kirsa Euroopa ukse vahel / kaane kujundus Anneliis Aunapuu, (2016, Tallinn, Tallinna Raamatutrükikoda); ISBN 9789949389278
* Mirjami uus algus koos kummitustega / kaane kujundus Anneliis Aunapuu, ISBN 9789916408223
* Kogemata kümnesse, ISBN 9789916427071

## Viited
Serhi Tron

**Serhi Tron** (ukraina keeles Тронь Сергій Миколайович; sündinud 18. septembril 1984 Kamjanskes) on Ukraina ettevõtja, investor ja White Rock Managementi asutaja, väljaande Bitcoin Magazine frantsiisi omanik Ukraina ja Ida-Euroopa. 

## Perekond ja haridus
Ta sündis 18. septembril 1984. aastal Kamjanskes Dnipropetrovski oblastis.

Ta on lõpetanud Dniprodzeržinski Riikliku Tehnikaülikooli masinaehituse tehnoloogia erialal.

Teise kõrghariduse omandas ta Jaroslav Targa nimelises õigusteaduste ülikoolis, spetsialiseerudes õigusteadusele.

## Karjäär
Ta alustas oma karjääri nafta rafineerimise, kütuse hulgimüügi ja veoautode müügiga. 2006. aastal juhtis ta OÜ ST-Transi Kamianskes.

2009. aastal asutas ta Ecooil LLC (Donetsk) nafta tootmiseks ja rafineeritud naftatoodete tootmiseks.

2012. aastal asutas ta ettevõtte Global Financial Management Group, mis tegeleb hulgimüügi ja nõustamisega. 

2016. aastal asutas ta White Rock Managementi, IT-investeeringute ja andmekeskuste ehitamisega tegeleva ettevõtte. Ettevõttel on filiaalid USA-s ja Rootsis. USA-s kavatseb White Rock Management avada uue andmekeskuse.

White Rock Management on liitunud Crypto Climate Accord algatusega, mille eesmärk on saavutada krüptotööstuses CO2-heite nullmäära. Ettevõte toetab ka säästva Bitcoini protokolli (roheline Bitcoini sertifitseerimisprotokoll), mille saavad kaevandajad, kes kasutavad taastuvaid energiaallikaid.

2022. aastal sai Serhi Tron õiguse arendada Bitcoin Magazine'i frantsiisi Ukrainas ja Ida-Euroopas. See on maailma esimene väljaanne, mis on pühendatud ainult krüptoraha turgudele. Väljaande kontor on Kiievis avatud alates sügisest 2022.

## Viited
Hüüvik

**Hüüvik** (*Leotia*) on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**Leotia lubrica* – kollane hüüvik

## Välislingid
*
Lappaja

**Lappaja** on puitkerega, tekita, elliptilise ahtriga mootorpaat. Lappajat kasutatakse mõrra- ja kastmõrra (kakuam) püügil.

Lappaja on 10–12 hobujõulise mootoriga paat, mida kasutatakse kakuami tühjendamiseks. Lappaja võtab korraga peale kuni paar tonni räime. Lappajad ilmusid Eesti vetesse koos kakuamipüügiga alates 1939. aastast ja muutusid eriti populaarseks 1950. aastatel. Kõige enam kasutasid seda räimepüügil Kihnu kalurid.

Klassikaline lappaja on puidust, kuid hiljem on hakatud seda katma plastiga. Lappajat kasutatakse ka turistide sõidutamiseks Kihnu saarele.

## Viited
Ripsliudik

**Ripsliudik** (*Scutellinia*) on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**Scutellinia cejpii* – Cejpi ripsik
**[[Scutellinia crinita]]*
**Scutellinia scutellata* – tava-ripsliudik
Minuskelkäsikiri 1143

**Minuskelkäsikiri 1143** ehk **ε 1035**, ka **Beratinus 2** (albaania keeles *Kodiku i Beratit nr. 2*) või **Codex Aureus Anthimi** ('Anthimose kuldkäsikiri') on purpurpärgamendile kreeka minusklis kuldtindiga kirjutatud Uue testamendi käsikiri, mis on paleograafiliselt dateeritud 9. sajandisse. See on üks seitsmest teadaolevast kreekakeelsest purpurkäsikirjast ja üks kahest teadaolevast purpurpärgamendil minuskelkäsikirjast (teine on minuskelkäsikiri 565 ehk Theodora käsikiri). Käsikiri asub Tiranas riigiarhiivis ja on alates 2005. aastast kantud UNESCO maailma mälu registrisse.

## Kirjeldus
Käsikiri sisaldab nelja evangeeliumi täisteksti 420 leheküljel mõõdus 24 x 19 cm. Tekst on ühes veerus, 17 rida ühel lehel, kirjutatud kuldtindiga varajases kreeka minusklis, kuid mõned osad käsikirjast on pooluntsiaalis ja pealkirjad on untsiaalkirjas. Tekst on jaotatud peatükkideks (κεφαλαια), mille numbrid on märgitud servale. Iga evangeeliumi teksti ees on peatükkide sisukord. Vähesed miniatuurid käsikirja teksti sees on lihtsad, enamasti geomeetrilised kujundid. Käsikirja ümbritsevad metallkaaned.

## Ajaloost
Käsikiri leiti Berati kirikust ja see sai avalikkusele tuntuks Berati piiskopi 1868. aastal Korful avaldatud tekstis "Description abrégée et historique de la sainte métropole de Belgrade, aujourd’hui Berat". Käsikirja uuris ja oma vaatlused publitseeris Prantsusmaa preester ja kirikuloolane Pierre Batiffol. Alates 1971. aastast asub käsikiri Albaania riigiarhiivis Tiranas.

## Vaata ka
* Codex Beratinus

## Viited

## Välislingid
* GA 1143. - The Center of the Study of New Testament Manuscripts (pildid osast käsikirjast)
* S. Kokoli, I. Klosi.The Byzantine Codices: Beratinus-1 & Beratinus-2, Two Cultural Treasures from the City of Berat. - European Journal of Research and Reflection in Arts and Humanities Vol. 4 No. 1, 2016
* Pierre Batiffol. Les manuscrits grecs de Berat d'Albanie et le Codex Purpureus. Paris 1886. - gallica.fr (P. Battifoli publikatsioon, prantsuse keeles)
Stadl an der Mur

**Stadl an der Mur** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Stadl-Predlitzi valla osa.

Vald asus Muri ülemises orus u. 16 km Muraust läänes.
Frojach-Katsch

**Frojach-Katsch** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Teufenbach-Katschi valla osa.
Teufenbach-Katsch

**Teufenbach-Katsch** on 2015. aastast vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. See loodi Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised vallad Teufenbach ja Frojach-Katsch.

## Kultuur ja vaatamisväärsused

* *Pfarrkirche Frojach* (kirik)

## Viited
Murtali ringkond

**Murtali ringkond** on ringkond Austrias Steiermargi liidumaal.

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Endla Reinvee

**Endla Reinvee** (sünninimi **Endla Paap**; 7. november 1926 Laastiku talu, Luunja vald, Tartumaa – 2007) oli eesti maalikunstnik.

Ta õppis Lohkva algkoolis ja Tartu Tütarlaste Gümnaasiumis. 1944. aastast õppis Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis maali erialal, kus ta joonistamise õppejõud olid Johannes Hirv, Ilmar Linnat ja Eduard Einmann ning maali õppejõud olid Juhan Püttsepp, Gustav Raud ja professor Johannes Võerahansu. Professor Võerahansu oli ka tema diplomitöö juhendaja portree erialal. Lõpetas instituudi 1950. aastal. 

Pärast instituudi lõpetamist töötas Reinvee aasta Tartu Riiklikus Ülikoolis, 1951. aastast töötas Eesti Põllumajanduse Akadeemias erinevatel töökohtadel, aastatel 1974–1976 oli ta õppeosakonna ülem, hiljem metsanduse ja maaparanduse teaduskonna õppemeister. 

Töö kõrvalt hakkas uuesti maalima 1969. aastal, maalis peamiselt portreesid, maastikke ja lilli. Endla Reinveel oli mitu isikunäitust ning ta osales Tartu Kunstimuuseumi korraldatud grupinäitustel.

## Kirjandus
* Hella Keem (koostaja). Tartumaa saja-aastaste jutud. Illustreerinud Endla Reinvee. Tallinn: Eesti TA Emakeele Selts, 1995
* E-kataloog ESTER. Endla Paap-Reinvee maalide valikkogumik 1969-1996: kataloog. Koostanud Endla Reinvee. Tartu, 1997

## Viited

## Välislingid
* "Endla Reinvee (1926-)", E-kunstisalong
* A. Vare, "Taidleja personaalnäitus", Rahva Hääl, 23. detsember 1973, lk 4
* Endla Reinvee, EKABL
2022. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

**16. [[FINA]] [[ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused]]** toimusid 13.–18. detsembrini 2022 Austraalias Melbourne'is Melbourne'i spordi- ja veekeskuses. Maailmameistrivõistlused peeti 25-meetrises välibasseinis (lühirada).

Esimest korda FINA ujumise lühiraja maailmameistrivõistlustel võisteldi meeste 800 meetri ja naiste 1500 meetri vabaltujumises, kusjuures kvalifikatsioon määrati kindlaks FINA punktisüsteemi alusel saavutatud aegade põhjal.  

Algselt pidid meistrivõistlused toimuma 17.–22. detsembrini 2022 Venemaal Kaasanis asuvas veespordipalees, kuid need paigutati ümber vastuseks 2022. aasta Venemaa sissetungile Ukrainasse. Kõigi Venemaa ja Valgevene sportlaste ja ametnike osalemine on meistrivõistlustel keelatud.

## Eestlaste osalemine

Lühiraja MM-võistlustel tegi kaasa ka Eesti koondis nelja ujujaga. Meestest kuulusid Eesti koondisse Kregor Zirk, Daniel Zaitsev ja Armin Evert Lelle ning naistest Maria Romanjuk.

## Välislingid

*MM-i tulemused
Mauri Gross

**Mauri Gross** (sündinud 20. veebruaril 1969 Raplas) on eesti maalikunstnik.

1988. aastal lõpetas ta Tartu Kunstikooli. Aastatel 1990–1992 õppis ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis joonestamise ja kunstiõpetuse eriala. 1997. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia stsenograafia eriala.

Aastatel 1998–2007 töötas Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini õppejõuna. 2009. aastast on ta vabakutseline kunstnik. 

Ta viljeleb peamiselt õlimaali, kuid on tegelenud ka graafilise disaini ja sisekujundusega. Ta on osalenud mitmetel isiku- ja grupinäitustel.

2013. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu liige, 2015. aastast Eesti Maalikunstnike Liidu liige.

2022. aastal Tallinna Kunstihoones toimunud kevadnäituse külastajad valisid tema maali "Pööripäev" publiku lemmikuks.

## Isikunäitused
* "Lahe trenn". Ajamaja galerii, 1.–18.12.2008
* "Lahe peatus". Kuressaare Raegalerii, 18.12.2009–29.01.2010
* "Maali maitse". Rütmani galerii, jaanuar 2012
* "Lahe trenn III". Vaal galerii, 2.10.–7.11.2014
* "Hüpnoos". Haus galerii, 24.10.2017–25.11.2017  
* "Vaated". Fahle galerii, 1.–28.02.2019
* "Suguvõsa 2". Pärnu kontserdimaja, 2.–18.07.2021
* "Suguvõsa 3". Toompea lossi kunstisaal, 18.08.–7.10.2021
* "Suguvõsa 4". Allee galerii, 17.12.2021–12.03.2022
* "Sadu". Rakvere teater, 31.03.–22.05.2022
* "Rohepööre". Vaal galerii, 22.09.–29.10.2022
* "Rohepööre". Tartu Ülikooli Delta õppe- ja teadushoone, 5.12.2022–16.1.2023

## Viited
Franciszka Urszula Wiśniowiecka

**Franciszka Urszula z Wiśniowieckich Radziwiłłowa**, valgevenepäraselt **Franciška Uršula Višniavieckaja** (valgevene keeles Францішка Уршуля Вішнявецкая; valgevene kirjanduses rohkem tuntud kui **Franciška Uršula Radzivił**, ka lihtsalt **Uršula Radzivił**; 13. veebruar 1705 Czartorysku, Rzeczpospolita – 23. mai 1753 Navahrudak,  Rzeczpospolita) oli poola ja valgevene kirjanik (näitekirjanik ja luuletaja).

## Välislingid
Debora Saarnak

**Debora Saarnak** (sündinud 11. jaanuaril 2001) on eesti ajakirjanik. Ta on alates 2022. aastast ERRi spordiuudiste toimetaja-saatejuht.

## Haridus
*Emmaste Põhikool
*2019 Hiiumaa Gümnaasium
*Tartu Ülikool

## Spordisaavutused
Ta sai 2014. aastal Emmaste rattarallil 15 km rattasõidul kuni 15-aastaste naiste vanuseklassis teise koha ja 2015. aastal Hiiumaa koolinoorte meistrivõistlustel 6.-7. klassi tüdrukute seas kõrgushüppes esikoha.

## Isiklikku
Debora Saarnaki isa on Hiiumaa sporditegelane Tõnis Saarnak. Isapoolne suguvõsa on pärit Saarnaki laiult.

## Tunnustus
*2025 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi Lembitu Kuuse nimelise allfondi stipendium

## Viited

## Välislingid
*Jalkafännidest naised: „Need on erakordsed maailmameistrivõistlused.“ Õhtuleht, 24. november 2022
*Ats Kuldkepp: "Televaatajaid rõõmustav Debora Saarnak: teised tüdrukud imestasid, kuidas mulle jalgpall nii meeldida saab". Delfi, 1. detsember 2023
Tartu Ülikooli seadus

:*Aastatel 1925–1937 kehtinud seaduse kohta vaata [[Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli seadus]].*

Tartu Ülikooli seadus (lühend: TÜKS) on Eesti seadus, mis võeti vastu 16. veebruaril 1995 ja jõustus 21. märtsil 1995. Tartu Ülikooli seadus sätestab Tartu Ülikooli õigusliku seisundi, eesmärgi ja autonoomia piirid ning juhtimise, rahastamise ja tegevuse alused.

## Viited
Soonlehik

**Soonlehik** (*Faerberia*) on seente perekond torikulaadsete seltsis.

## Liike
**Faerberia carbonaria* – söe-soonlehik
 
## Välislingid
*
Horvaatia euromündid

**Horvaatia euromündid** on euromündid, mis tulid käibele Horvaatias ja kogu euroalal 1. jaanuaril 2023.

## Ajalugu
Münte hakati vermima 2022. aasta juulis, kui kinnitati Horvaatia liitumine euroalaga.

21. juulil 2021 teatas Horvaatia peaminister Andrej Plenkovic, et Horvaatia euromüntide rahvuslikul küljel hakatakse kujutama Horvaatia vapi malelauamustrit, Horvaatia kaarti, nugist, Nikola Teslat ja glagoolitsa kirja. Nikola Tesla kujutamisele oli vastu Serbia keskpank, kuna Tesla oli rahvuselt serblane, kuigi sündinud Horvaatias (Smiljani külas).

4. veebruaril 2022 esitleti Horvaatia keskpanga korraldatud konkursil nelja valitud kujundust. Kõikide müntide rahvuslikul küljel kujutatakse Horvaatia malelauamustrit, lisaks teisi elemente.

* 1-, 2- ja 5-sendistel müntidel (Maja Škripelji kujundus) kujutatakse glagoolitsa kirjas seotud tähti H (Ⱈ) ja R (Ⱃ).

* 10-, 20- ja 50-sendistel müntidel (Ivan Domagoj Račići kujundus) kujutatakse Nikola Tesla siluettportreed ja taustal magnetväljade jooni.

* 1-eurosel mündil (Jagor Šunde, David Čemeljići, Fran Zekani kujundus) kujutatakse nugise siluetti. Nimelt tähendab Horvaatia senine rahaühik kuna horvaadi keeles nugist: keskaja Horvaatias kasutati maksevahendina nugisenahku.

* 2-eurosel mündil (Ivan Šivaki kujundus) kujutatakse Horvaatia geograafilise kaardi siluetti. Serva pealiskirjaks sai "O LIJEPA O DRAGA O SLATKA SLOBODO" (Ivan Gundulići 1628. aasta näitemängust "Dubravka").

Stjepan Pranjkovići kujundatud 1-eurose mündi puhul tekkis kahtlus, et selles oli ilma nõuetekohase loata kasutatud šoti fotograafi Iain Leachi fotot oksal istuvast nugisest, seejärel võttis Pranjković 7. veebruaril kujunduse tagasi ja Horvaatia pank korraldas uue konkursi. 4. mail võeti vastu Šunde, Čemeljići ja Zeka disain, mille Euroopa Liidu nõukogu kiitis 20. aprillil heaks.

18. juulil 2022 hakkas Horvaatia rahapaja Horvaatia euromünte vermima. 1. septembril 2022 hakati Horvaatia pankadele jagama euro rahatähti ja 1. oktoobril vast vermitud euromünte. 2022. aasta oktoobriks oli kokku vermitud ligi 420 miljonit Horvaatia rahvusmotiiviga euromünti.

## Galerii

Fail:HR-5c.png|Tähed H (Ⱈ) ja R (Ⱃ) glagoolitsa kirjas 1-, 2- ja 5-sendisel müntidel
Fail:HR-20c.png|Nikola Tesla ja magnetväljade jooned 20-sendistel müntidel
Fail:HR-1eur.png|Nugise siluett 1-eurosel mündil
Fail:HR-2eur.png|Horvaatia geograafiline kaart 2-eurosel mündil


## Vaata ka

* Kuna

## Viited
Taigakoorik

**Taigakoorik** (*Laurilia*) on pilvikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Laurilia sulcata* – kuuse-taigakoorik

## Välislingid
*
Klavuliina

**Klavuliina** (*Clavulina*) on perekond kukeseenelaadsete seltsis.

## Liike
**Clavulina amethystina* – ametüst-klavuliina
**Clavulina cinerea* – hall klavuliina
**Clavulina coralloides* – harjakas klavuliina
**[[Clavulina iris]]*
**Clavulina rugosa* – kurruline klavuliina

## Välislingid
*
Korsnäsi vald

**Korsnäs** on vald Soomes Pohjanmaa maakonnas. Valla pindala on 240 km2, millest 3,77 km2 moodustab vesi.

Naabervallad on Maalahti vald ja Närpiö linn.

## Geograafia
Korsnäs on Mandri-Soome läänepoolseim vald.

Vallal on pikk kivine rannajoon Põhjalahe kaldal. Kolm suurimat saart on Halsön, Bredskäret ja Södra Björkön.

## Rahvastik
2021. aasta seisuga elas vallas 2050 inimest. See teeb Korsnäsist Pohjanmaa väikseima rahvaarvuga valla.

91,2% inimestest räägib emakeelena rootsi keelt, 3,2% soome keelt ja 5,5% muid keeli.

## Nimi
Korsnäs on valla ametlik nimi nii rootsi kui ka soome keeles.

Ajalooliselt on soome keeles kasutatud ka nimesid *Korsnääsi* ja *Ristitaipale*.
Lepapuravikulised

**Lepapuravikulised** (*Gyrodontaceae*) on puravikulaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. See on aastast 1951 sünonüümne sugukond vahelikulised (*Paxillaceae*).

## Perekondi
Perekond *Gyrodon* – lepapuravik on liigutatud sugukonda vahelikulised.

## Välislingid
* Lepapuravikulised andmebaasis eElurikkus
Kronoby vald

**Kronoby** (soome keeles *Kruunupyy*) on vald Soomes Pohjanmaa maakonnas.

Valla pindala on 752,7 km2, millest 40 km2 moodustab vesi.

Naabervallad on Kokkola linn, Kaustineni vald, Veteli vald, Evijärvi vald, Pedersöre vald ja Luoto vald.

83,3% elanikest räägib emakeelena rootsi keelt ja 15,6% soome keelt.
Murukera

**Murukera** (*Scleroderma*) on puravikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Scleroderma areolatum* – leopard-murukera
**Scleroderma bovista* – väike murukera
**Scleroderma citrinum* – harilik murukera, kitsekartul
**Scleroderma verrucosum* – jalukas murukera, näsaline kitsekartul
Hortiboletus

***Hortiboletus*** on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Hortiboletus bubalinus]]*
**[[Hortiboletus campestris]]*
**[[Hortiboletus engelii]]*
**Hortiboletus rubellus* – karmiin-sametpuravik

## Välislingid
*
Xerocomellus

***Xerocomellus*** on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Xerocomellus chrysenteron* –  punajalg-sametpuravik
**[[Xerocomellus cisalpinus]]*
**[[Xerocomellus porosporus]]*
**[[Xerocomellus pruinatus]]*
**Xerocomellus ripariellus* –  loigu-sametpuravik

## Välislingid
*
Square Kilometre Array

**Square Kilometre Array observatoorium** on rahvusvaheline projekt maailma suurima raadioteleskoobi ehitamiseks. Projekti nimi vastab esialgsele kavale luua raadioteleskoop, mille kogu vastuvõtuala pindala on üks ruutkilomeeter. 

Teleskoopi hakati kavandama 1990. aastail. Projekti peakorter asus 2011. aastast Manchesteri Ülikoolis Inglismaal. Märtsis 2019 asutati Roomas Square Kilometre Array Observatoorium (SKAO), konsortsiumis osalesid Austraalia, Hiina, Itaalia, Holland, Portugal, Lõuna-Aafrika Vabariik ja Ühendkuningriik. Novembris 2020 töötas juba neli raadioobservatooriumi, mis moodustavad SKA tuumiku: MeerKAT ja Hydrogen Epoch of Reionization Array (HERA) Lõuna-Aafrika Vabariigis, Australian SKA Pathfinder (ASKAP) ning Murchison Widefield Array (MWA) Lääne-Austraalias.

Konsortsiumis oli 2021. aastal 14 osalist:
* Austraalia
* Kanada
* Hiina
* Prantsusmaa
* Saksamaa
* India
* Itaalia
* Portugal
* Lõuna-Aafrika
* Hispaania
* Rootsi
* Šveits
* Holland
* Inglismaa

Täiemahulise Square_Kilometre_Array rajamine algas 5. detsembril 2022 Austraalias ja Lõuna-Aafrikas. Lääne-Austraaliasse rajatakse SKA-Low: 131 072 antenniga võrk 74-kilomeetrise läbimõõduga maa-alale. Austraalia osa keskne observatoorium on Murchison Radio-astronomy Observatory Lääne-Austraalia osariigis. Lõuna-Aafrikasse rajatakse SKA-Mid – 197 paraboolantenniga observatoorium. Lõuna-Aafrika osa projektis tagab vastuvõtuantennide baasi rohkem kui 3000 km, mis tagab teleskoobi suure nurklahutuse.

2023. aastal loodetakse valmis saada 10% kogu kogumisalast (SKA1), mis töötab dipoolantennidega sagedusalas 50–350 MHz ja umbes 200 paraboolantenniga sagedusalas 350 MHz – 14 GHz. Kogu kavandatud vastuvõtusüsteem peaks valmima 2030. aastaks.

## Viited
Toomhärra

**Toomhärra** on kõrgem vaimulik, kes osales piiskopkonna valitsemisel. 

Toomhärrad moodustasid toomkapiitli, mis tegutses koos piiskopiga piiskopkonna valitsemisel. Toomkapiitli liikmeid kutsuti ka kanoonikuiks. 

Nii nimetati alates IV sajandist piiskopikiriku juures vennaskonnas elavaid katoliku vaimulikke.

## Vaata ka
*toompraost, Toomkiriku koguduse kirikuõpetaja-praost
* Skolastik
*Toomkapiitel
*Tartu piiskopkonna Tartu toomkapiitel, 
*Saare-Lääne piiskopkonna Saare-Lääne toomkapiitel, 
*Tallinna piiskopkonna Tallinna toomkapiitel
*Riia peapiiskopkonna Riia toomkapiitel
## Kirjandus
* Tõnis Lukas. *Tartu toomhärrad 1224–1558*. Tartu Ülikooli Kirjastus, 1998. 278 lk.
## Välislingid
*Toomhärrad,  Eesti lugu, Tõnis Lukas,  03.11.2007
Kuortane vald

**Kuortane** on vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas.

Valla pindala on 485 km2, millest 22,5 km2 moodustab vesi.

Naabervallad on Alajärvi linn, Alavuse linn, Lapua linn ja Seinäjoki linn.
Enesevigastamine

**Enesevigastamine** on iseenda tahtlik vigastamine ehk enese kahjustamine ükskõik millisel viisil. Enesevigastamisest tulenevad vigastused võivad olla väliselt nähtavad, kuid enesevigastamise alla loetakse ka meelega enesele vaimsete piinade valmistamist, nagu näiteks meelega enda ärkvel hoidmine hiliste öötundideni. Vaimsed enesevigastamised pole otseselt märgatavad, kuid need mõjutavad samuti väga palju inimese füüsilist kui ka vaimset tervist. Kuigi enesevigastamine ei ole enesetapp, võib see siiski olla eluohtlik. Inimesed, kes vigastavad ennast, surevad tõenäolisemalt enesetapu pärast, enesevigastusi leitakse 40-60% enesetapu ohvritest.  

Enesevigastamise kõige levinum vorm on terava esemega naha lõikumine. Teised vormid hõlmavad kehaosade kriimustamist, löömist või põletamist.Enesevigastamist esineb kõige sagedamini vanuses 12-26. Enesevigastamine lapsepõlves on haruldane, kuid on alates 1980. aastatest kasvanud. Enesevigastamist võib esineda ka eakatel ning on teada, et ka vangistuses peetavad loomad osalevad ennast kahjustavas käitumises.   

### Mis kuulub enesevigastamise hulka?
Enese....

* Lõikumine
* Kraapimine
* Põletamine
* Löömine (enese/millegi löömine enese vigastamise eesmärgil)
* Küünistamine
* Meelega kukkumine/ millelegi vastu kõndimine
* Ületreenimine
* Füüsiliste vajaduste ignoreerimine (näiteks söömine ja magamine)
* Vaimsete vajaduste ignoreerimine (suhtlemine lähedastega) 
* Juuste/karvade välja katkumine 
* Narkootikumide/Alkoholi/Nikotiini kuritarvitamine
* Teadlikult ohtlikku olukorda panemine 

#### '''<big>Miks vigastatakse ennast?</big>'''

* Enese vihkamine
* Toimetulekumehhanism
* Enesekaristus funktsioon
* Ajutine leevendus intensiivsele emotsioonile (ärevus, depression, stress)
* Trauma 
* Sõltuvus
* Tühjuse tunne
* Psüühikahäire
* Kergendustunne
* Vajadus olla kontrolli all
Tšistoozjornoje rajoon

**Tšistoozjornoje rajoon** on rajoon Novosibirski oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Tšistoozjornoje alev.

## Viited
Jasmin Selberg

**Jasmin Selberg** (sündinud 11. august 1999) on Eesti-Saksamaa modell ja iluduskuninganna, konkursi Miss International 2022 võitja.

## Viited

## Välislingid
* miss-international.org
* Jasmin Selberg - Instagram
Lumehekk

**Lumehekk** (ka *lumekaitsehekk*, *tuisuhekk*) on passiivne lumetõrjevahend, mis takistab tuisu korral lume sadamist teatud kohta, näiteks teele. Kuuskedest lumehekk toimib samal põhimõttel nagu lumeredel (inglise keeles nimetataksegi seda elavaks lumeaiaks ehk lumeredeliks), see tekitab õhuvoolus turbulentsi, aeglustab tuulehoogu, mistõttu sellega edasi kandunud lumi sajab heki juurde maha.

## Ajalugu
Lumehekke hakati Eesti teede kaitseks istutama 1930. aastatel. 1970. aastatel hakati neid liiklusohutuse kaalutlustel, samuti põllumaa tõhusamaks ärakasutamiseks kõrvaldama, kuid paljudes lõikudes on need säilinud tänini. 2000. aastatel on lumehekke taastatud, neid peetakse lumetõrjes vajalikuks. 

## Tõhusus
Lumehekid vajavad hooldamist, neid pügatakse Eestis kord kahe aasta jooksul. Teisalt näitas USA-s 1991. aastal läbi viidud uuring, et mehaaniline lumekoristus teedelt maksab ligi 100 korda rohkem kui selle tõkestamine näiteks lumeredeliga.

## Vaata ka

* Lumekoristus
* Lumeredel
* Puiestee

## Viited
Meripilus

***Meripilus*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**Meripilus crocatus* — lodutarjak
**Meripilus giganteus* — hiidtorik
**Meripilus sanguinolentus* — punav lodupoorik
**Meripilus vitreus* — klaasjas lodupoorik

## Välislingid
*
Serhi

**Serhi** (Сергій) on ukraina eesnimi, mis pärineb Rooma patriitsiperekonna nimest Sergius ja sedakaudu vanemast etruski nimest. Ukraina omaladinas kirjutatakse seda kujul **Serhii**, inglise transkriptsioonis **Serhiy**.

Serhi (dokumendis kujul Serhii) oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga Eestis levikult 300. mehenimi. Eesnimi Serhii oli 429 mehel. Lisaks oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga see nimi kujul Serhiy 35 mehel.

Serhi oli 1. jaanuaril 2022 keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 40).

## Nime kandjaid
* Serhi Bubka, ukraina endine teivasühppaja
* Serhi Krõvonoss, Ukraina sõjaväelane
* Serhi Kultšõtskõi, Ukraina sõjaväelane
* Serhi Tihipko, Ukraina poliitik
* Serhi Žadan, ukraina kirjanik

## Vaata ka
*Sergei
*Sergi
*Sergio

## Viited
Jaunzemi (Ļaudona vald)

**Jaunzemi** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Jaunzemi asub valla kaguosas Aiviekste jõe ääres. Külas on Vilciņi ja Dupeni bussipeatus. Sealne hiiepaik Jaunzemji lohukivi on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Vilciņi saar on looduskaitse all.

2008. aastal oli külas 11 elanikku.

## Viited
Kalnāji (Ļaudona vald)

**Kalnāji** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Kalnāji asub valla kirdeosas Graulīte jõe kaldal. Külas on Pīlādži ja Kalnāji bussipeatus. Looduskaitse all on Inči mänd, varem oli kaitse all ka nüüdseks hävinud Revolutsionääride mänd.

Kalnājiga on liidetud ka endised Dauziņi ja Purnavieši külad. 2007. aastal, kui valla üldplaneering liitmise ette nägi, oli küla aladel 87 elanikku.

## Viited
Ardi

**Ardi** on mehenimi, mida on pandud ka eestlastele.

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Ardi 356 mehel. Ardi on Eestis populaarsuselt 333. mehenimi. Ardi oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus oli 40).

Kõige populaarsem oli eesnimi Ardi vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,49.

## Nime kandjaid
*Ardi Liives, eesti kirjanik
*Ardi Šuvalov, eesti endine kohtunik
*...

## Viited
Mahagonipuu

**Mahagonipuu** (*Swietenia*) on pooligihaljaste lehtpuude perekond meelialiste sugukonnast. Selle leviala on Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. Mahagonipuu perekonda kuulub kolm lehtpuuliiki.

## Kirjeldus
Mahagonipuid on kolme liiki. 
* Päris-mahagonipuu (*S. mahagoni*) on kirjasõnas esmamainitud 1911. aastal. Puit on punakaspruun, sirge kiu ja peene tekstuuriga ning enamasti oksavaba. 
* Suurelehine mahagonipuu (*S. macrophylla*) on väärispuu, mida on esimest korda istutatud 1907. aastal Manilas ja 1913. aastal Mount Makilingi metsanduskoolis. Selle puit on kvaliteetne, ilus ja vastupidav. 
* Honduurase mahagonipuu (*S. humilis*) on vähem levinud mahagonipuuliik, kuid sel on samad omadused nagu teistel liikidel.

## Liigid

## Levila ja kasvukoht
Ladina-Ameerikas on honduurase mahagoni laialdaselt kasutatud tarbepuiduna ja tänapäeval kasvatatakse seda ka istandustes. Puu kasvab keskmiselt 30–40 meetri kõrguseks, kuid võib kasvada kuni 70 meetri kõrguseks; tüve läbimõõt on keskmiselt 3,5 meetrit. Honduurase mahagon kasvab põhiliselt Kesk-Ameerika ja Lõuna-Ameerika Amazonase vesikonnas. 

## Kasutamine
Mahagoni puitu kasutatakse tavaliselt kvaliteetse sise- ja välimööbli, uste, aknaraamide, terrasside, kirstude ja käsitööesemete valmistamiseks.

Honduurase mahagoni (*S. macrophylla*) vilja nimetatakse ka taevaviljaks, kuna puu viljad kasvavad taeva poole. *S. macrophylla* vilju on kaubanduslikult kasutatud tervisetoodetes vereringe ja naha seisundi parandamiseks. Eriti tõhusad raviomadused on *S. macrophylla* seemnel. Malaisias on seemneid traditsiooniliselt kasutatud kõrgvererõhktõve ja diabeedi raviks ning valuvaigistina. Ka Indoneesia rahvameditsiinis on seemneid kasutatud diabeedi, kõrgvererõhktõve ja malaaria raviks.

Mahagon, mida on nimetatud ka Amazonase roheliseks kullaks, on kõige väärtuslikum Amazonase vihmametsast pärinev puit. Suurem osa Brasiilia mahagonist eksporditakse. Brasiilia mahagonist tehtud luksustooteid müüakse maailma jõukaimate riikide prestiižikates jaemüügipunktides.

Keskkonnakaitseorganisatsioon Greenpeace peab mahagonikaubandusega seotud ettevõtteid korrumpeerunuks ning väidab, et see tööstusharu soosib Amazonase vihmametsa seadusvastast hävitamist ja ohustab selle elusloodust.

## Viited
Ruķi

**Ruķi** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Ruķi asub valla keskosas Driksnīte jõe ääres.

Aastal 2008 oli külas 6 elanikku.

## Viited
Kalnvirsa

**Kalnvirsa** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Kalnvirsa asub valla põhjaosas. Seal on Kalnvirsa bussipeatus. Looduskaitse all on raagremmelgas ümbermõõduga 3,84 meetrit ja mänd ümbermõõduga 2,5 meetrit. Küla jääb osaliselt Krustkalni looduskaitsealale.

Kalnvirsaga on liidetud ka endised Leitāni ja Tīrummūrnieki küla. 2008. aastal oli külas 17 elanikku.

## Viited
Valtatie 3

**Valtatie 3** on Soome põhimaantee, mis algab Helsingist ja läheb läbi Hämeenlinna ja Tampere Vaasasse. Tee pikkus on 424 kilomeetrit. Valtatie 3 on osa rahvusvahelisest E-teest E12. 180-kilomeetrine lõik Helsingi ja Tampere vahel on kiirtee. Tamperest põhja poole on tee valdavalt kaherealine. Tihedaima liiklusega osa Valtatie 3-st on Kehä I viaduktist põhjas, kust sõidab keskmiselt päevas läbi 90 000 sõidukit.

## Marsruut
Tee läbib marsruuti Helsingi – Vantaa – Nurmijärvi – Hyvinkää – Riihimäki – Janakkala – Hämeenlinna – Hattula – Kalvola – Valkeakoski – Akaa – Valkeakoski – Lempäälä – Tampere – Pirkkala – Nokia – Tampere – Ylöjärvi – Hämeenkyrö – Ikaalinen – Parkano – Jalasjärvi – Kurikka – Ilmajoki – Isokyrö – Laihia – Korsholm – Vaasa .

Valtatie 3 algab Helsingist Mannerheimintie lõpust. Kivihaka ja Kehä III vahel on tee kvaliteetne neljarealine maantee, mille kõik ühendused on viaduktid (va kiirtee). Kogu Kehä III ja Ylöjärvi linna vaheline lõik on neljarealine kiirtee. 180 kilomeetri pikkusena on see Soome pikim kiirtee. Suur-Helsingis kutsutakse teed ka *Hämeenlinnanväyläks*, vahel kõnekeeles ka *Tampereenväyläks* . Tee endine nimi on *Nurmijärventie*, mis viitab teel olevale Nurmijärvi vallale. 

Hämeenlinnas kulgeb tee kohe kesklinna kõrval. See osa teest on esimesena ehitatud lõik Valtatie 3-l ja Soome kiirteede kolmas lõik, mis valmis 1964. aastal. Tänapäeval on tee suunatud umbes 200 meetriks tunnelisse.

Tampere kesklinnast lõuna pool läheb tee üle Tampere läänepoolsele ringteele, mis on samuti kiirtee. Kiirtee lõpeb Ylöjärvi kesklinnast veidi lääne pool. Maantee 3 on Ylöjärvi ja Vaasa vahel tavaline Soome kaherealine maantee, mille kvaliteet erineb paiguti. Tee lõpeb Vaasa kesklinnas.