open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oligodon cattienensis

***Oligodon cattienensis*** on maoliik vähehammasmadude perekonnast.

Liik on endeemne Vietnamis Đồng Nai provintsis.

## Välislingid
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*ANNA B. VASSILIEVA, PETER GEISSLER, EDUARD A. GALOYAN, NIKOLAY Jr A. POYARKOV, ROBERT WAYNE VAN DEVENDER, WOLFGANG BÖHME,A new species of Kukri Snake (Oligodon Fitzinger, 1826; Squamata: Colubridae) from the Cat Tien National Park, southern Vietnam, Zootaxa 3702 (3): 233–246, Veebiversioon (vaadatud 01.04.2014) (inglise keeles)  

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Oligodon cattienensis]] seisuga 01.04.2014.*
Krokodill

**Krokodill** (*Crocodylus*) on krokodillaste sugukonda kuuluv roomajate perekond.

## Liigid
Perekonda kuulub 13 elusolevat ja viis fossiilset liiki.
* *Crocodylus acutus* Cuvier, 1807 – teravkoon-krokodill
* *Crocodylus intermedius* Graves, 1819 – orinoko krokodill
* *Crocodylus johnsoni* Krefft, 1873 – kitsakoonuline krokodill
* *[[Crocodylus mindorensis]]* Schmidt, 1935 
* *Crocodylus moreletii* Duméril & Bibron, 1851 – keskameerika krokodill 
* *Crocodylus niloticus* Laurenti, 1768 – niiluse krokodill
* *Crocodylus novaeguineae* Schmidt, 1928 – uusginea krokodill
* *Crocodylus palustris* Lesson, 1831 – sookrokodill ehk mager
* *Crocodylus porosus* Schneider, 1801 – harikrokodill
* *[[Crocodylus raninus]]* Müller & Schlegel, 1844 
* *Crocodylus rhombifer* Cuvier, 1807 – kuuba krokodill
* *Crocodylus siamensis* Schneider, 1801 – siiami krokodill
* *[[Crocodylus suchus]]* Geoffroy, 1807

### Fossiilsed liigid
* *†[[Crocodylus anthropophagus]]* Brochu, Njau, Blumenschine & Densmore, 2010
* *†[[Crocodylus checchiai]]* Maccagno, 1957
* *†[[Crocodylus falconensis]]* T. M. Scheyer *et al.* 2013
* *†[[Crocodylus palaeindicus]]* Falconer, 1859
* *†[[Crocodylus thorbjarnarsoni]]* C. A. Brochu & G. W. Storrs 2012

## Vaata ka
* Krokodillipisarad

## Viited

## Välislingid
Château de Val-Duchesse

**Château de Val-Duchesse** (hollandi keeles *Kasteel van Hertoginnedal*) on Belgias Pealinna Brüsseli piirkonna Auderghemi vallas asuv endine kloostri prioressi residents. Lossi omanik on Belgia riik.

Pärast Teist maailmasõda oli loss mitme Belgia ja Euroopa poliitikas oluliste läbirääkimise toimumispaik. 

1956. aastal juhatas Paul-Henri Spaak lossis toimunud ühisturu ja Euratomi teemalist valitsustevahelist konverentsi, mis valmistas 1957. aastal ette Rooma lepinguid, ja 1958. aastal pandi seal paika Euroopa Majandusühenduse ja Euratomi põhialused.

Esimese Euroopa Komisjoni, Hallsteini komisjoni esimene ametlik kohtumine peeti president Walter Hallsteini juhtimisel lossis 16. jaanuaril 1958.

2002. ja 2006. aastal toimusid lossis Belgia-Ühendkuningriigi konverentsid.

## Ajalugu

Naistele mõeldud prioraadi asutas 1262. aastal Brabandi hertsogi Henri III lesk Brabandi hertsoginna Burgundia Adelaide (tuntud ka nimedega Aleyde, Aleydis), kes andis kohale ka oma nime: *Val Duchesse* või *Hertoginnedal*, mis mõlemad tähendavad "hertsoginna orgu".

Legendi järgi oli hertsoginna oma otsuses mõjutatud pühast Aquino Thomasest, kes olevat olnud külaline Val-Duchesse'is. Tegemist oli esimese naistele mõeldud prioraadiga Madalmaades, mis järgis püha Dominicuse rajatud dominiiklaste ordu korda. Klooster sai heldelt annetusi hertsoginna Adelaidelt ja teistelt aadliprouadelt. Vastavalt tema soovile maeti ta süda kloostri tänapäevaks kadunud mausoleumi.

Tänu hulga kuninglike isikute ja aadliperekondade suuremeelsetele annetustele edenes prioraat hästi ning kogus märgatava varanduse. 1650. aastal ehitati kloostri mitmesuguste ehitiste kaitseks müür. Tänapäevani säilinud loss ehitati prioressi elukohaks 1780. aastal.

## Vaata ka
*Euroopa Komisjon

## Viited
FINA veepalli Maailmaliiga

**FINA veepalli maailmalmaliiga** on rahvusvahelise ujumisföderatsiooni FINA korraldatav rahvuskoondistevaheline veepalliliiga.

## Formaat

Veepalli maailmaliigas mängitakse igal aastal, tavaliselt kevadel. Naiste ja meeste võistlused toimuvad eraldi. Turniir algab alagrupiturniiriga, kus paigutatakse võistkonnad nelja gruppi nii, et ühe piirkonna võistkonnad lähevad ühte gruppi. Euroopa võistkondadest moodustatakse kaks gruppi. Igast alagrupist pääseb edasi kaks paremat. Kaheksa edasipääsenut moodustavad kaks vahegruppi. Vahegrupiturniiril ei lange keegi välja, vaid saadakse veerandfinaalideks endale paigutus. Edasi jätkub turniir karikasüsteemis.

## Ajalugu

Meeste veepalli maailmaliigas mängitakse alates 2002. aastast. Esimeseks võitjaks krooniti Venemaa meeskond. Esimene naiste turniir korraldati aastal 2004 ja selle võitis USA naiskond.
Edukaimad medalitoojad on Serbia meeskond (koos Serbia ja Montenegroga) 9 medaliga (7 kulda, 1 hõbe ja 1 pronks) ning USA naiskond samuti 9 medaliga (7 kulda, 1 hõbe ja 1 pronks).

## Auhinnad

Esikoha eest saab 100 000 USA dollarit, teise eest 70 000 dollarit ja kolmanda eest 50 000 dollarit.
Sein

**Sein** on hoone harilikult püstne piirdetarind, mis võib olla ka kandetarindiks.

## Vaata ka

*Tampsavisein
Müür

**Müür** on looduslikust või tehiskivist massiivne sein või ise seisev piirderajatis.

## Vaata ka

* Kaitsemüür
* Linnamüür
* Tulemüür
*Müüriankur
Ljudavka

**Ljudavka** (ukraina keeles Людавка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 730. Pindala on 2,1 km².
Meistriliiga 2014

**Meistriliiga 2014** (ametlikult sponsornimega **Premium liiga 2014**) on Eesti jalgpalli kõrgeima liiga 24. hooaeg selle taasasutamisest 1992. aastal. Hooaeg kestis 1. märtsist 8. novembrini 2013. Liigas osales 10 meeskonda, tiitlikaitsja oli Tallinna Levadia.

## Meeskonnad

Eelmise hooaja 10. lõpetanud Kuressaare relegeeriti pärast viit järjestikust Meistriliiga hooaega Esiliigasse. 2014. aasta hooajal asendab neid Esiliigast tõusnud Jõhvi Lokomotiv, kelle jaoks on käesoleva hooaja näol tegu nende esimesega Eesti jalgpalli kõrgeimas liigas.

Meistriliiga 2013 väljalangemismängudes kohtusid omavahel Meistriliiga 9. Tartu Tammeka ja Esiliiga 4. Rakvere Tarvas. Tartu Tammeka võitis peetud kohtumised üldskooriga 6–2, säilitas seeläbi oma koha kõrgliigas. 2013. aasta hooaja teisel poolel sattus Tartu Tammeka majandusraskustesse, kuid keeldus Eesti Jalgpalli Liidu poolt pakutud saneerimisettepanekust. 2014. aasta veebruaris kaotas klubi oma Meistriliiga litsentsi, kuna ei suutnud täita selleks vastavaid tingimusi. 2014. hooaja litsents anti Tammeka Jalgpallikoolile, finantsiliselt iseseisvale klubi osale, mida juhivad endise Tartu Tammeka töötajad.

### Staadionid ja asukohad

### Personal ja võistlusvormid

### Treenerivahetused

## Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Viimati uuendatud pärast** 27. septembri 2014 mänge. **Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Meistriliiga üleminekumängud
Hooaja lõpus mängis Jõhvi FC Lokomotiv, Premium-liiga 9. koht ja Viljandi JK Tulevik, Esiliiga 2. koht (iseseisvate klubide arvestuses), üleminekumänge järgmise hooaja Premium-liiga koha peale.

:*Kahe mängu kokkuvõttes 1:1, [[Viljandi JK Tulevik]] võitis võõrsil väravaga ja kindlustas koha [[Meistriliiga 2015|2015. aasta Premium liigas]].*

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 02
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Isiklikud tulemused

|-
|
### Parimad väravakütid

### Kübaratrikid

* 4 Mängija lõi 4 väravat.

### Parimad väravavahid

## Auhinnad

## Vaata ka
*Esiliiga 2014
*Esiliiga B 2014
*II liiga 2014
*III liiga 2014
*IV liiga 2014

## Viited
Reiner Brockmann noorem

**Reiner Brockmann noorem** (1640 Kadrina kirikumõis, Virumaa – juuni 1704 Laiuse) oli Eestimaa vaimulik.

Reiner Brockmann noorem õppis Rostocki ülikoolis ning töötas aastatel 1666–1703/1704 Laiuse Püha Jüri koguduse pastorina ja 1678–1703/1704 Tartu praostkonna praostina. Aastatel 1681–1685 oli ta ka Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse pastori kohusetäitja.

## Isiklikku
Reiner Brockmann noorema isa Reiner Brockmann vanem (1609–1647) oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja. Eestimaa konsistooriumi assessor ning Narva-Alutaguse praostkonna ja Viru praostkonna abipraost; poeg Reiner Broocmann (1677–1738) oli Laiuse Püha Jüri koguduse pastor Laiusel, sõjaväeõpetaja, hiljem pastor Norrköpingis Rootsis.

Suguvõsa perekonnanime on kirjutatud paljudes variantides, neist olid Saksamaal ja algul Eestis rohkem kasutusel Brockmann või Brocmann, hiljem Rootsi harus Broocman(n).

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR rahvusbibliograafia, Brocmann, Reiner noorem
Novoukrajinka (Tšetšelnõki rajoon)

**Novoukrajinka** (ukraina keeles Новоукраїнка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 11.
Perekorõntsi

**Perekorõntsi** (ukraina keeles Перекоринці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 398. Pindala on 1,584 km².
Odaji (Tultšõni rajoon)

**Odaji** (ukraina keeles Одаї) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 588. Pindala on 3,081 km².
Velõka Motšulka

**Velõka Motšulka** (ukraina keeles Велика Мочулка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 1423. Pindala on 0,629 km².
Berestovets (Korosteni rajoon)

**Berestovets** (ukraina* Берестовець*) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Korosteni rajoonis. Elanike arv on 288.
Money and Cigarettes

**"Money and Cigarettes"** on Eric Claptoni kaheksas stuudioalbum, mis ilmus 1983. aasta veebruaris. 

Muusika oli salvestatud 1982. aasta lõpus Compass Point Studios Nassaus Bahamal. Album anti välja Warner Bros. Recordsi firma kaudu, kuigi esmased õigused kuulusid nüüdsest Claptoni enda plaadifirmale Duck Records. 

Plaadi ümbrisel on kujutatud Claptonit seismas, sigaret käes. Tema taga laual on sulanud Fender Stratocaster. Album sai sellise pealkirja, “sest need olid ainsad asjad, mis olid talle elus jäänud”.
See oli Claptonile raske aeg. Ta oli just lõpetanud oma (esimese) alkoholivõõrutusravi. Ta oli isiklikult vallandanud oma eelmise saatebändi, mis oli mehele suur asi ja väga valus. Vanast bändist jäi rivisse ainult Albert Lee.

Plaat tõusis USA edetabelis 16. kohale. Singel ”I’ve Got a Rock’n’Roll Heart” saavutas 18. koha, kuid Suurbritannias oli see suhteliselt edutu ega jõudnud esiviiekümnesse.

## Lugude järjekord
#"Everybody Oughta Make a Change" (Sleepy John Estes) – 3.16
#"The Shape You're In" (Clapton) – 4.08
#"Ain't Going Down" (Clapton) – 4.01
#"I've Got a Rock 'n' Roll Heart" (Steve Diamond, Troy Seals, Eddie Setser) – 3.13
#"Man Overboard" (Clapton) – 3.45
#"Pretty Girl" (Clapton) – 5.29
#"Man in Love" (Clapton) – 2.46
#"Crosscut Saw" (R.G. Ford) – 3.30
#"Slow Down Linda" (Clapton) – 4.14
#"Crazy Country Hop" (Johnny Otis) – 2.46

## Edetabelikohad

### Album

### Singlid

## Muusikud
*Eric Clapton – kitarr, slaidkitarr, vokaal
*Ry Cooder – kitarr ja slaidkitarr 
*Albert Lee – akustiline ja elektrikitarr, klahvpillid, vokaal
*Donald "Duck" Dunn – basskitarr
*Roger Hawkins – trummid
*Chuck Kirkpatrick – taustalaulja
*John Sambataro – taustalaulja
*Peter Solley – Hammondi orel

## Viited

## Kirjandus
* Eric Clapton, "Clapton: Autobiograafia". Inglise keelest tõlkinud Siiri Sau. Olion, Tallinn 2009, 352 lk ISBN 9985-66-586-2

## Välislingid
* EC ametlik koduleht
* EC Fänniklubi ajakiri
* diskograafia – MusicBrainz
Velõka Rostivka

**Velõka Rostivka** (ukraina keeles Велика Ростівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 709. Pindala on 3,293 km².
Idaprovints (Sambia)

**Idaprovints** on 1. järgu haldusüksus Sambias, üks riigi kümnest provintsist.

Keskprovints piirneb põhjas Muchinga ja Keskprovintsiga, edelas Lusaka provintsiga, idas Malawiga ja lõunas Mosambiigiga.

Provintsi halduskeskus on Chipata. Teised suuremad asulad on Lundazi, Mfuwe, Katete ja Wakawaka. Neis asulates on lennuväljad; suuremad lennujaamad on Chipata lennujaam ja Mfuwe lennujaam.

Provintsi edelaosa läbib Luangwa jõgi, mis põhja pool moodustab piiri Keskprovintsi ja Muchinga provintsiga.

Idaprovintsi alal on Luambe ja Lukusuzi rahvuspark ning osa Põhja-Luangwa ja Lõuna-Luangwa rahvuspargist.

Provintsi pindala on 69 106 km².

## Haldusjaotus

Idaprovints jaguneb kaheksaks ringkonnaks:
* Chadiza ringkond
* Chama ringkond
* Chasefu ringkond
* Chipangali ringkond
* Chipata ringkond
* Kasenengwa ringkond
* Katete ringkond
* Lumezi ringkond
* Lundazi ringkond
* Lusangazi ringkond
* Mambwe ringkond
* Nyimba ringkond
* Petauke ringkond
* Sinda ringkond
* Vubwi ringkond

Chama ringkond kuulus aastatel 2011–2021 Muchinga provintsi.

## Rahvastik
Aastal 2010 elas Idaprovintsis (välja arvatud Chama ringkonns) 1 592 661 inimest; neist 200 323 elas linnades. Levinuim keel tševa keel, mida kõneleb 34,6 protsenti elanikest. Teised levinumad keeled on nsenga, njandža ja tumbuka keel.

Ainult 66,5 provintsi elanikest on kirjaoskajad. Selle näitaja poolest on Idaprovints Sambia provintside seas viimasel kohal. Ka kooliskäivate laste osakaal on Idaprovintsis kõige väiksem.

## Viited
Luapula provints

**Luapula provints** on 1. järgu haldusüksus Sambias, üks riigi kümnest provintsist.

Luapula provints piirneb idas Põhjaprovintsi, kagus Muchinga provintsi ning läänes ja lõunas Kongo Demokraatliku Vabariigiga. Kagus on tal lühike piir ka Keskprovintsiga.

Provints on nime saanud Luapula jõe järgi.

## Haldusjaotus

Luapula provints jaguneb kaheksaks ringkonnaks:
* Chiengi ringkond
* Kawambwa ringkond
* Mansa ringkond
* Milenge ringkond
* Mwense ringkond
* Nchelenge ringkond
* Samfya ringkond
* Chembe ringkond
Miombopuu

**Miombopuu** (*Brachystegia*) on liblikõieliste sugukonda kuuluv puude perekond.

Miombopuud on pärismaised Aafrikas. Nad on väga levinud Kesk- ja Lõuna-Aafrika miombopuistutes.

## Liike
**[[Brachystegia allenii]]*
**[[Brachystegia angustistipulata]]*
**[[Brachystegia bakeriana]]*
**[[Brachystegia bequaertii]]*
**[[Brachystegia boehmii]]*
**[[Brachystegia bussei]]*
**[[Brachystegia cynometroides]]*
**[[Brachystegia eurycoma]]*
**[[Brachystegia floribunda]]*
**[[Brachystegia glaberrima]]*
**[[Brachystegia glaucescens]]*
**[[Brachystegia gossweileri]]*
**[[Brachystegia kalongensis]]*
**[[Brachystegia kennedyi]]*
**[[Brachystegia laurentii]]*
**[[Brachystegia leonensis]]*
**[[Brachystegia longifolia]]*
**[[Brachystegia luishiensis]]*
**[[Brachystegia lujae]]*
**[[Brachystegia manga]]*
**[[Brachystegia microphylla]]*
**[[Brachystegia mildbraedii]]*
**[[Brachystegia nigerica]]*
**[[Brachystegia puberula]]*
**[[Brachystegia russelliae]]*
**[[Brachystegia spiciformis]]*
**[[Brachystegia stipulata]]*
**[[Brachystegia subfalcato]]*
**[[Brachystegia tamarindoides]]*
**[[Brachystegia taxifolia]]*
**[[Brachystegia torrei]]*
**[[Brachystegia utilis]]*
**[[Brachystegia wangermeeana]]*
**[[Brachystegia zenkeri]]*
Kaitseklass

**Kaitseklass** määrab madalpingelise elektritarviti (näiteks majapidamisseadme, tööriista) elektriohutuse taseme ehk selle, kuidas tagatakse inimese ohutus (kaitse elektrilöögi eest) seadme kasutamisel ja selle rikke korral. Vastavalt on tarvititel põhikaitse (kaitse normaalolukorras pingestatud osade puutumise eest) ja rikkekaitse (kaitse nende seadmeosadega kokkupuute eest, mis võivad pinge alla sattuda seadme rikke korral). 

Põhi- ja rikkekaitse teostamise viiside järgi jagatakse elektritarvitid kolme klassi.
***I klass** ‒ põhikaitseks on tarviti põhiisolatsioon ja rikkekaitseks pistiku ja pesa kaitsekontaktide kaudu ühendatud maandatud kaitsejuht. Pistiku pessa asetamisel ühendub kõigepealt kaitsekontakt. Kui isolatsioonirikke tõttu tekib kereühendus (faasijuht satub ühendusse näiteks seadme metallkestaga), läbib faasijuhti ja maaga ühendatud kaitsejuhti maaühendusvool (lühisvool) ning kaitselüliti (või sulavkaitse) lülitab riknenud juhistikuosa kiiresti välja.
***II klass** ‒ nii põhikaitse kui ka rikkekaitse on tagatud topeltisolatsiooniga või tugevdatud isolatsiooniga. Liikuvate seadmete (näiteks tolmuimeja, muruniiduki) pistikul (sarnane *Shuko*-pistikuga) puudub kaitsekontakt; sellise pistiku saab ühendada kaitsekontaktidega pistikupessa. Väikse voolutarbega seadmetel on lapik nn europistik (voolule kuni 2,5 A).
***III klass** ‒ põhi- ja rikkekaitse tagab kaitseväikepinge kasutamine (vahelduvpinge kuni 50 V või alalispinge kuni 120 V) ja võrgutoitega seadmetel lisaks tugevdatud või topeltisolatsioon. Võrgutoide peab toimuma eraldustrafo kaudu. 

Standardiväliselt on kasutusel ka 0-klassi elektritarviteid, millel on üksnes põhiisolatsioon. Niisuguse seadme pistik on maanduskontaktideta. Isolatsiooni rikke korral võib elektriseadme metallkere või -kest sattuda ja jääda pinge alla. Niisuguste seadmete puhul on eeldatud, et seadet kasutatakse kuivades siseruumides mittejuhtivas ümbruses, seega eemal maaga ühendatud tarinditest (valamu, radiaator jm). 
## Viited

## Välislingid
* Elektripaigaldiste ohutusklassid
Brachystegia glaucescens

***Brachystegia glaucescens*** on liblikõieliste sugukonda miombopuu perekonda kuuluv puuliik.

Zimbabwes ja Mosambiigis (šona keeles) nimetatakse puud **''mu'unze''ks**.

## Levila ja kasvukohad
*Brachystegia glaucescens* kasvab kõikjal Aafrika troopilises lõunaosas ja ekvatoriaalse Aafrika vähem niisketes piirkondades. Puu on levinud muu hulgas Malawis, Mosambiigis, Sambias, Zimbabwes ja Tansaanias.

Levila lõunapiir on umbes 21° S juures Zimbabwe Runde jõe oru piirkonnas. Puu kasvab sisemaal 800–2000 meetri kõrgusel merepinnast. Levila põhjaosa on soojem ja seal kasvab ta puistutes kuivematel aladel, lõuna pool aga nii kuivemas kui ka niiskemas keskkonnas. Ta eelistab vett läbilaskvat pinnast ning talub hästi ka õhukest mullakihti ja kivist pinnast. Seetõttu kasvab ta pigem mägede nõlvadel ja tippudes (mitte küll mäestikes) kui lopsakas orupõhjas.

*Brachystegia glaucescens* ei ole kuskil väga levinud, kuid esineb oma levila piires peaaegu kõikjal. Ta sirgub suureks ka seal, kus pinnas on teiste puude jaoks liiga väheviljakas. Ta kasvab lagedal ja hõredates puistutes; piirkondades, kus on selgelt eristatavad vihma- ja kuivaperioodid. Seal, kus kuivaperiood on pikk, on puu pikemalt raagus. Kui puu on pärast pikemat kuivaperioodi oma lehed langetanud, vajab ta taastärkamiseks pikemat jahedat ja niisket perioodi. Seejärel (tavaliselt augustis-septembris) hakkavad moodustuma uued lehed.

## Välimus
*Brachystegia glaucescens* on keskmist kasvu puu. Ta kasvab 3–35 meetri kõrguseks, keskmiselt 14–16 meetri kõrguseks. Puu võra meenutab enamasti tagurpidi keeratud vihmavarju ja on tänu sellele kaugelt äratuntav. Võra ülaosa on sirge lõikega. Puul on sile hall koor. 

Lehed on sulgjad liitlehed, 70–90 mm pikkused, leherootsud 2–5(7) mm pikkused. Pearootsule kinnitub 15–72 paari lehekesi; kahe naaberlehekese vahe on 2–5 mm. Kõige suuremad on keskmised ja proksimaalsetele lähemad lehekesed. Noored lehed on punased ja muutuvad roheliseks umbes nädala jooksul. Üldiselt on lehed sinakasrohelist tooni.

Õied on väikesed ja kreemikasvalged. Putukad saavad õitelt rohkelt õietolmu ja nektarit.

Seemned paiknevad punakasvioletses kaunas. Seemned valmivad tavaliselt aprillis-mais.

## Puit
Puidu tihedus on 830 kg/m³.

## Sünonüümid

* *Brachystegia tamarindoides* subsp. *microphylla* (Welw. ex Benth.) Chikuni
* *Brachystegia microphylla* Harms (1900)
* *Brachystegia fischeri* Taub. (1895)
* *Brachystegia pectinata* Sim (1909)
* *Brachystegia robynsii* De Wild. (1929)
* *Brachystegia reticulata* Hutch. & Burtt Davy (1923)

## Viited

## Välislingid
* Kanne Kew' botaanikaaia andmebaasis
E-hepatiidi viirus

**E-hepatiidi viirus** (lüh **HEV**) on viiruse liik.

E-hepatiidi viirus on ühespiraalse positiivse ahelaga, ilma väliskestata, RNA-viirus. Virioonide läbimõõt on 27 kuni 34 nm. 

## Klassifikatsioon

Inimestel esineb 4 E-hepatiidi viiruse genotüüpi: HEV-1, HEV-2, HEV-3 ja HEV-4. 

Lindude HEV ei ole käesoleval ajal perekonda *[[Hepevirus]]* liigitatud kuid  kannab nimetust *Avian hepatitis E virus*. 

## Reservuaarid
 
E-hepatiidi viiruse reservuaarideks on, olenevalt genotüübist, enamasti imetajad: kodusead, metssead ja inimesed. Kuid peremeesteks ja kandjateks on ka ahvid, hirved, kassid, koerad, lehmad, lambad, rotid, hiired ja inimesed. 

## Patoloogia

E-hepatiidi viirus levib veega, nakatunud loomade liigvähe töödeldud liha süües, oraalse kontaktina või kokkupuutel viiruse osakesi sisaldava roojaga. Viirus võib osadel loomadel ja inimestel E-hepatiidi viirusinfektsiooni põhjustada.

## Välislingid
*Tiina Prükk,E-hepatiidi viirusinfektsioon, Eesti Arst 2011; 90(11):510–514, Veebiversioon (vaadatud 02.04.2014)
*Aive Mõttus, Inimesele nakkav E-hepatiit on Eestis sigade seas laialt levinud, 02. aprill 2014, Maaleht, Veebiversioon (vaadatud 02.04.2014)
*Ivanova, A., Tefanova, V., Reshetnjak, I., Kuznetsova, T., Geller, J., Lundkvist, Å., Janson, M., Neare, K., Velström, K., Jokelainen, P., Lassen, B., Hütt, P., Saar, T., Viltrop, A. & Golovljova, I. Hepatitis E Virus in Domestic Pigs, Wild Boars, Pig Farm Workers, and Hunters in Estonia. Food Environ Virol.
*Lassen B, Janson M, Neare K, Tallo T, Reshetnjak I, Kuznetsova T, Viltrop A, Golovljova I, Jokelainen P. Prevalence of Antibodies Against Hepatitis E Virus in
Veterinarians in Estonia. Vector Borne Zoonotic Dis.

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Hepatitis E virus]] seisuga 02.04.2014.*
Gersi departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Gersi departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid. Auchi vald on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse, mille vahel on vald jagatud, kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.

Departemangus on kolm ringkonda:
* Auchi ringkond
* Condomi ringkond
* Mirande'i ringkond

## Kantonid

Departemangus on kokku 17 kantonit. Vald Auch on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.

## Vallad

Departemangus on 461 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Sotsiaalne dilemma

**Sotsiaalne dilemma** on olukord, kus: 
# kollektiivse pingutusega saavutatakse või säilitatakse mõnd avalikku hüvist;
# avaliku hüve saavutamisele või säilitamisele kaasaaitamine nõuab indiviidilt ressursse või mõne võimaluse kaotamist, kuid ei ole nii kulukas kui avaliku hüve saavutamise või säilitamise ebaõnnestumine; 
# üksiku indiviidi käitumine ei ole piisav avaliku hüve saavutamiseks või säilitamiseks ega selle nurjamiseks.  

Sellises olukorral on indiviidil valik, kas anda oma panus või mitte. Osutub, et sõltumata teiste indiviidide käitumisest on tema ratsionaalne omahuvi mitte anda panust avaliku hüve heaks.

Sotsiaalse dilemma näidete seas on Mancur Olsoni kollektiivse tegevuse probleem ja Garrett Hardini ühisomanditragöödia. Sellise dilemmaga on seotud  paljud ühiskonna probleemid, näiteks valijate passiivsus, ülerahvastatus, keskkonna saastamine ja taastumatute ressursside ammendamine. 

## Vaata ka
*n vangi dilemma
Kollektiivse tegevuse probleem

**Kollektiivse tegevuse probleem** on kollektiivse tegevuse käigus tekkiv sotsiaalne dilemma. Igal grupi liikmel on valik, kas osaleda kollektiivses tegevuses grupi ühise hüve saavutamiseks. Tal on kasulikum hoiduda kollektiivsest tegevusest, kuigi tegevuse eesmärk on grupile kasulik. Asi on selles, et kui teised teevad koostööd, siis kollektiivse tegevusega saadud hüvedest saavad osa kõik, sõltumata individuaalsest pingutusest ja kulust. Kui aga teised ei tee koostööd, siis avalikku hüve ei saavutata ning individuaalsed tegevused selle saavutamiseks ebaõnnestuvad. 

Seda probleemi kirjeldas Mancur Olson raamatus "The Logic of Collective Action".
Klahvinuhk

**Klahvinuhk** või **klahviloger** (inglise keeles *keylogger*) on tarkvara või seade, mis salvestab arvuti kasutaja klahvi- ja nupuvajutusi või muid sisestustoiminguid. Tavaliselt kasutatakse klahvinuhki kasutaja eest varjatult.

Klahvinuhki võidakse kasutada nii seaduslikel kui ka ebaseaduslikel eesmärkidel. Seaduslike eesmärkide alla kuulub näiteks klahvinuhi kasutamine IT-ettevõtetes arvutitega seotud tehniliste probleemide lahendamiseks ja kasutamine ettevõtte- või koduarvutis töötajate või pereliikmete võrguliikluse seaduslikuks jälgimiseks. Kurjategijad kasutavad klahvinuhki salajase info – paroolid, krediitkaardinumbrid jms – teadasaamiseks.

## Viited
Mükoos

**Mükoos** ehk **seentõbi** ehk **seenhaigus** ehk **seeninfektsioon** (ladina keeles *mycosis*) on üldnimetus seente tekitatavate haiguste kohta loomadel (sh inimestel).

Seenhaigusi esineb ka taimedel.

## Inimestel
Mükoosid on inimestel erinevate kudede ja elundite otsesed seenkahjustused. Mükooside hulka loetakse ka mükoallergoosid ja mükotoksikoosid (v.a mittesöödavate seente söömisel tekkinud mürgistus). 

### Liigitus
*Naha seenhaigused ehk dermatomükoosid (marrasknaha, pärisnaha, alusnaha)
*vistseraalsed ehk siseelundite mükoosid
*oportunistlikud mükoosid

#### Oportunistilikud mükoosid
Neid põhjustavad algselt mittepatogeensed seeneliigid. Oportunistlikesse mükoosidesse haigestuvad peamiselt nõrgenenud või kahjustunud lümfoid(-immuun)süsteemiga inimesed. Oprotunistlikke mükoose esineb sagedasti suhkurtõve põdejatel, AIDSihaigetel, laia toimega antibiootikume tarvitavatel, kemoteraapiat saavatel ning kortikosteroid- ja immunosupressiivsel ravil olevatel inimestel.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas 
*Thomas J. Walsh and Dennis M. Dixon, http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK7902/ Chapter 75 Spectrum of Mycoses, Medical Microbiology. 4th edition, Galveston (TX): University of Texas Medical Branch at Galveston; 1996, veebiversioon (vaadatud 02.04.2014) (*inglise keeles*)
Neuropeptiidid

**Neuropeptiidid** (inglise keeles *neuropeptides*) on enamiku selgroogsete organismide rakkude, peamiselt närvirakkude, eritatavad peptiidid. Neuropeptiid võib olla ka hormoon, näiteks oksütotsiin, muu vahendusaine või signaalmolekul.  

Neuropeptiidid osalevad selgroogsetel aju funktsioonides ja neid komplekteeritakse ensümaatiliselt, proteolüütiliste ensüümide poolt, neuronite rakukehas (sooma) sünteesitud valkude ja eel-hormoonide lõhkumise teel. 

Neuropeptiide võivad eritada ka teist tüüpi rakud, nii näiteks komplekteerviad immuunsüsteemi rakud beetaendorfiine. Kesknärvisüsteemi rakud jagavad immuunsüsteemiga retseptoreid neuropeptiidide, neurotransmitterite ja tsütokiinide ringluses.  

Tänapäeval tuntakse rohkem kui mitusada neuropeptiidi, näiteks enkefaliinid, endorfiinid, galaniin ja neuropeptiid Y.

Neuropeptiide eritavad ka taimed, bakterid, viirused ja selgrootute organismid. 

## Viited

## Välislingid
*Silver Kuusik, Selgus, miks inimesed tunnevad sügelust, 24.05.2013, Veebiversioon (vaadatud 02.04.2014)
Uue-Kastre piiskopilinnus

**Uue-[[Kastre]] piiskopilinnus** (saksa keeles *Warbecke, Bischofsburg Warbeck*) oli arvatavasti 14. sajandil ehitatud Tartu piiskopkonna linnus. See paiknes Emajõe vasakkaldal 12 km enne Emajõe suubumist Peipsi järve.

## Ajalugu

Uue-Kastre linnus oli teetõkke linnus ja tollipunkt Emajõel, mis rajati tõenäoliselt pärast 1342. aastat. Vanimaks linnuseosaks peetakse 4-tahulist tornlinnust, mis hiljem jäi flankeerivana linnuse lõuna-idapoolsesse ossa, kaitstes idaküljel paiknenud väravat.

Linnust on esmamainitud 1392. aastal.

Linnus oli ulatuslikumalt välja ehitatud 15. sajandi II veerandiks. 16. sajandi I poolel rajati linnuse väikese hoovi nurka ümar suurtükitorn laskekambritega allkorrusel. Pealinnusest läänepoolsesse kohta jäi vallikraaviga piiratud pihttaraga eeslinnus.

Uue-Kastre piiskopilinnus sai purustusi 16.–17. sajandil nii Liivimaa sõjas kui ka Poola-Rootsi sõdades, hävis lõplikult aga Põhjasõjas.

Nüüdisajal asub linnuse asukohas Emajõe-Suursoo looduskeskus.

## Vaata ka
*Kastre mõis
*Vana-Kastre piiskopilinnus

## Viited

## Välislingid
* 

* Anti Selart, Andres Tvauri, Alar Läänelaid (2017). Die Burg Warbeck (Kastre). *[[Baltic Journal of Art History]]*, 13 (13), 39−74. DOI: 10.12697/BJAH.2017.13.03.
Guadeloupe'i departemangu haldusüksuste loend

**[[Guadeloupe]]'i departemangu haldusüksuste loend** toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). 
## Kantonid
Departemangus on kokku 21 kantonit. Vallad Les Abymes (kogupindalaga 81,25 km²), Baie-Mahault (kogupindalaga 46,00 km²),  Bouillante (kogupindalaga 43,46 km²), Le Gosier (kogupindalaga 45,20 km²), Petit-Bourg (kogupindalaga 129,88 km²), Sainte-Anne (kogupindalaga 80,29 km²) ja Sainte-Rose (kogupindalaga 118,60 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.

## Vallad
## [[Basse-Terre'i ringkond|Basse-Terre]]
Baie-Mahault' kanton
#Baie-Mahault 
Basse-Terre 1. kanton 	
#Basse-Terre
Basse-Terre 2. kanton 	
#Basse-Terre
Bouillante'i kanton	
#Bouillante
Capesterre-Belle-Eau 1. kanton 	
#Capesterre-Belle-Eau
Capesterre-Belle-Eau 2. kanton 	
#Capesterre-Belle-Eau
Gourbeyre'i kanton
#Gourbeyre
Goyave'i kanton
#Goyave 
#Petit-Bourg
Lamentini kanton
#Lamentin
Petit-Bourgi kanton
#Petit-Bourg
Pointe-Noire'i kanton
#Pointe-Noire
Saint-Claude'i kanton
#Saint-Claude
Sainte-Rose 1. kanton 	
#Sainte-Rose
Sainte-Rose 2. kanton 	
#Deshaies 	
#Sainte-Rose 	
Les Saintes'i kanton 	(keskus Terre-de-Bas)
#Terre-de-Bas 	
#Terre-de-Haut 	
Trois-Rivières'i kanton
#Trois-Rivières 	
#Vieux-Fort
Vieux-Habitants'i kanton	
#Baillif 	
#Vieux-Habitants

## [[Pointe-à-Pitre'i ringkond|Pointe-à-Pitre]]
Les Abymes 1. kanton 
#Les Abymes	
Les Abymes 2. kanton 	
#Les Abymes
Les Abymes 3. kanton 	
#Les Abymes
Les Abymes 4. kanton 	
#Les Abymes
Les Abymes 5. kanton 
#Les Abymes
Anse-Bertrand'i kanton
#Anse-Bertrand 	
#Port-Louis
Capesterre-de-Marie-Galante'i kanton
#Capesterre-de-Marie-Galante
La Désirade'i kanton
#La Désirade
Le Gosier 1. kanton 	
#Le Gosier
Le Gosier 2. kanton
#Le Gosier
Grand-Bourgi kanton	
#Grand-Bourg
Morne-à-l'Eau 1. kanton 	
#Morne-à-l'Eau
Morne-à-l'Eau 2. kanton 	
#Morne-à-l'Eau
Le Moule 1. kanton 	
#Le Moule
Le Moule 2. kanton 	
#Le Moule
Petit-Canali kanton	
#Petit-Canal
Pointe-à-Pitre 1. kanton 	
#Pointe-à-Pitre
Pointe-à-Pitre 2. kanton 	
#Pointe-à-Pitre
Pointe-à-Pitre 3. kanton 	
#Pointe-à-Pitre
Saint-François' kanton
#Saint-François
Saint-Louis' kanton
#Saint-Louis
Sainte-Anne 1. kanton 	
#Sainte-Anne
Sainte-Anne 2. kanton 	
#Sainte-Anne
George Armitage Miller

**George Armitage Miller** (3. veebruar 1920 – 22. juuli 2012) oli Ameerika Ühendriikide psühholoog, üks kognitiivse psühholoogia rajajaid. Samuti aitas ta kaasa psühholingvistika ja üldisemalt tunnetusteaduse sünnile. Miller on kirjutanud palju raamatuid ja juhtinud WordNeti, arvutiprogrammide kasutatava võrguandmebaasi arendamist. Üks Milleri kuulsamaid teoseid on lühimälu mahu kohta: "The Magical Number Seven, Plus or Minus Two", milles eksperimentide läbiviimise tulemusena avastati, et lühimälu maht on keskmiselt seitse ühikut. Seda tööd tsiteeritakse sagedasti nii psühholoogias kui ka kultuuriliselt laiemas kontekstis.

George A. Millerit, Jerome Brunerit ja Noam Chomskyt peetakse kognitiivse psühholoogia, mis asendas psühholoogias biheivioristliku mõtteviisi, loojateks. Biheiviorismi asendumist kognitiivse mõttelaadiga nimetatakse ka kognitiivseks revolutsiooniks.

## "Maagiline number seitse"
William Jamesi aegadest peale on arvatud, et mälu koosneb lühiajalisest ja pikaajalisest mälust. Ehkki lühiajalise mälu mahtu peeti piiratuks, ei olnud täpselt teada, kui palju ühikuid/objekte lühiajalisse mällu korraga mahub.
1956. aastal avaldati Milleri teos "The magical number seven, plus or minus two", milles ta töömälu mahtu piiritles. Miller uuris inimeste mälu testidega, milles tuli vahetult vastata: näiteks paluti katseisikutel korrata esitatud numbreid-arve; stiimuli ja nime esitamisel tuli näiteks hiljem nime meenutada. Samuti uuris Miller tähelepanu ulatust, paludes katseisikutel kiiresti kokku lugeda objekte, mida esitati suuremas või väiksemas hulgas. Kõigis kolmes uurimisolukorras leidis Miller, et keskmine lühiajalise mälu maht oli seitse objekti.

Miller ise suhtus seitsmesse kui lühiajalise mälu piirarvu ambivalentselt, ja tundis, et tema tööd on sagedasti valesti tõlgendatud.

Ta leidis ühtlasi, et inimesed jätsid informatsiooni meelde känkudena mingisuguse skeemi alusel, ja ka siinkohal suutsid inimesed meelde jätta keskmiselt 7 känku.

## Publikatsioone
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Viited
Prosopagnoosia

**Prosopagnoosia** (kreeka keeles *prósōpon* 'nägu' +  *agnōsía* 'mitteteadmine') on võimetus ära tunda nägusid. See on kognitiivne häire, mille puhul ei tajuta nägusid. Teised visuaalse informatsiooni töötluse aspektid ja üldine vaimne võimekus ei ole mõjutatud.

## Vaata ka
* Psühholoogia
* Kognitiivne psühholoogia
Androgeenid

**Androgeenid** ehk **meessuguhormoonid** (inglise keeles *androgen*) looduslikud rasvlahustuvad steroidhormoonid.

Androgeene leidub nii emaste kui ka isaste selgroogsete loomade rakkude tuumades (androgeeni retseptorid).

Isastel (sh meestel) sünteesitakse androgeene munandites (Leydigi rakkudes) ja neerupealisekoores kolesteroolist.

Emastel (sh naistel) on veres üsna rohkelt androgeene ja mingil määral on androgeene ka munasarjades.

Androgeenid on testosteroon, dihüdrotestosteroon, androsteendioon, androsteroon, dihüdroepiandrosteroon, etiokoolanoloon jpt.

Androgeenide eritumine allub hüpotalamuse-hüpofüüsi-sugunäärmete-telje kontrollile.

Androgeenideks nimetatakse ka sünteetilisi hormoonpreparaate, mis jäljendavad looduslikke androgeenide funktsioone.

Sünteetilisi androgeene manustatakse mitmesuguste haiguslike seisundite korral.

## Funktsioonid

Androgeenid on isastel olulised spermatogeneesis, eesnäärme talitluses, suguelundite arengus ja sekundaarsete sugutunnuste kujunemisel (hääletämber, karvakasv jt), sugutungiga seotult aga ka geenide regulatsioonis.

## Patoloogia

Eesnäärmevähki loetakse ainsaks hormoonsõltuvaks pahaloomuliseks kasvajaks meestel, mille kasvu soodustavad androgeenid.

## Vaata ka
*androgeenresistentsussündroom

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopædia Britannicass
* Borlak J, Schulte I, Thum T., Androgen metabolism in thymus of fetal and adult rats. Lühikokkuvõte., Drug Metab Dispos., juuni 2004;32(6):675-9., veebiversioon (vaadatud 04.10.2014) (*inglise keeles*)
Diftong

**Diftong** ehk **kaksiktäishäälik** on ühte silpi kuuluva kahe kvaliteedilt erineva vokaali järjend. See tähendab, et selliste vokaalijärjendite puhul, kus kvaliteedilt erinevad vokaalid jäävad eri silpi, ei ole tegemist diftongiga (nt *avaus*, *rodeo*, *minia*, *luua*, *riie*, *duett*, *koaala*).

## Eesti keele diftongid

Eesti keeles on 36 diftongi, mistõttu peetakse seda diftongirikkaks keeleks. Eesti keeles lühikesi diftonge ei ole, seega diftongid esinevad ainult teise- või kolmandavältelistes kõnetaktides. Diftongide esimese osisena võivad esineda kõik 9 eesti keele vokaali /i ü u e ö õ o ä a/, teise osisena võivad esineda vaid primaarvokaalid /a e i o u/. Kui kõik kombinatsioonid oleks olemas, siis oleks eesti keeles diftonge kokku 40, kuid neli kombinatsiooni puudub, sest ei ole võimalikud ees-tagavokaalide markeeritud disharmooniaga järjendid *äa*, *öo*, *öu* ja *üu*. Diftong *äu* on võimalik ainult afektiivses sõnavaras (nt *kräunub*, *räuskab*).

Eesti diftongid jagatakse tavaliselt **omadiftongideks**, mis esinevad omasõnades ja vanemates laensõnades, ning **võõrdiftongideks**. 26 omadiftongist esineb 18 nii teise- kui ka kolmandavältelistes sõnades ja kaheksa ainult kolmandavältelistes sõnades. Need kaheksa on ajalooliselt suhteliselt uued diftongid ja nende teine osis on keskkõrge või madal vokaal. Kunagine läänemeresoome keelte diftongide kitsendus, mille kohaselt pidi diftongide teine osis olema kõrge, kehtib praeguses eesti keeles veel teisevältelises taktides, aga mitte enam kolmanda välte puhul.

Ainult võõrsõnades esineb kümme diftongi ja need jäävad tavaliselt rõhuta esisilpi, kuigi *eu* ja *uo* võivad esineda ka rõhulises silbis. Võõrdiftongid võivad mõnikord häälduda kahte eri silpi kuuluva vokaali järjendina.

Kõik eesti keele diftongid on välja toodud järgnevas tabelis (võõrdiftongid on esitatud sulgudes).

Enim esineb eesti keeles *e*-algulisi diftonge (45% kõigist diftongidest TÜ eesti keele spontaanse kõne foneetilises korpuses) ja *i*-lõpulisi diftonge (67% kõigist diftongidest). 96,7% korpuses esinenud diftongidest võivad olla nii teise- kui ka kolmandavältelistes sõnades.

Omasõnade järgsilpides esineb vaid kolme diftongi: *ai*, *ei* ja *ui*, kusjuures *i* on nendes kas mitmuse tunnus või kuulub ülivõrde -*im* koosseisu (nt *naljakaid*, *teateid*, *õnnetuid*, *toredaima*). Võõrsõnade pearõhulistes järgsilpides võib esineda ka muid diftonge (nt *asalea*, *farmatseut*, *epopöa*).

## Vaata ka

*Konsonantühend
*Täishäälik

## Viited
Urban Gad

**Peter Urban Gad** (12. veebruar 1879 Korsør – 26. detsember 1947 Kopenhaagen) oli taani filmirežissöör ja stsenarist.

Urban Gadi isa oli kontradmiral Nicolas Urban Gad (1841–1920) ning ema kirjanik ja seltskonnadaam Emma Gad (1852–1921).

Aastatel 1910–1927 valmis Urban Gadil 40 filmi. 30 filmi peaosas näitles Asta Nielsen, kellega Gad oli abielus aastatel 1912–1918. 1911. aastal siirdus Gad Saksamaale, kus viibis kuni 1922. aastani ja tegi koostööd produtsent Paul Davidsoniga. 

Urban Gadi onu oli Paul Gauguin. 

## Filmograafia
### Režissööritöö

### Stsenaristitöö

## Viited

## Välislingid
*Urban Gad IMDb-s vaadatud 2014-04-02
Dmitri Donskoi

**Dmitri Donskoi** (vene Дмитрий Иванович Донской; 12. oktoober 1350 – 19. mai 1389) oli 1359–1389 Moskva ja 1362–1389 Vladimiri suurvürst.

## Järglased
* Juri Dmitrijevitš, Galitši vürst, Moskva suurvürst (aprill – juuni 1433) 
*Vassili Dmitrijevitš, Moskva ja Vladimiri suurvürst Vassili I Dmitrijevitš  (1389–1425), 
*Andrei Dmitrijevitš  
*Pjotr Dmitrijevitš.

## Vaata ka
*Kulikovo lahing

## Välislingid
Itaalia tsiviillennundusamet

**Itaalia tsiviillennundusamet** (itaalia keeles **''E**nte **N**azionale per l**A**viazione **C**ivile*), tuntud peamiselt [[akronüüm]]i *'ENAC*' järgi, on [[tsiviillennundus]]t korraldav ametkond [[Itaalia]]s. ENAC moodustati [[1997]]. aasta [[25. juuli]] dekreediga nr 250. Infrastruktuuri ja transpordi ministeeriumile (*Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti*) alluva asutuse ülesandeks on tsiviillennundusalane tehniline reguleerimine, sertifitseerimine ja järelevalve teostamine. 

==Viited==


==Välislingid==
* [http://www.enac-italia.it/ ENACi koduleht] <small>(*itaalia keeles*)</small>
** [http://www.enac-italia.it/Servizio/Info_in_English/index.html Üldine teave] <small>(*inglise keeles'')
Dekanool

**Dekanool** on värvitu, viskoosne, tugeva lõhnaga vees lahustumatu alkohol. Dekanooli (molekulvalem C10H21OH) molekuliks on 10 süsinikuaatomist koosnev hargnemata ahel.

## Kasutamine
Dekanooli kasutatakse plastifikaatorite, surfaktantide, määrete ja lahustite valmistamisel.

## Mürgisus
Dekanool on nahale ja silmadele tugevalt ärritav. Silma sattumisel võib tekitada jäädavaid kahjustusi. Dekanool võib toimida ka narkootiliselt. Keskkonnale on see aine ohtlik.
Cerro Azul

Nime **Cerro Azul** kannavad:

* **[[Cerro Azul (Galápagose saared)|Cerro Azul]]**, vulkaan Ecuadoris Galápagose saartel
* **[[Cerro Azul (Tšiili)|Cerro Azul]]**, vulkaan Tšiilis
Šarkaŭščyna rajoon

**Šarkaŭščyna rajoon** on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis.

Rajooni pindala on 1189 km². 2014. aasta seisuga elas seal 16 316 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bildziuhi, Hiermanavičy, Jody, Łužki, Radziuki, Stanisłavova, Słabodka ja Vałožynki külanõukogu.

Halduskeskus on Šarkaŭščyna. Lisaks asub seal Hiermanavičy agrolinnake.


Царква Успення Прасвятой Багародзіцы ў Шаркаўшчыне.jpg|Šarkaŭščyna
Hiermanavičy. Германавічы (22.05.2007).jpg|Hiermanavičy kirik
Германавічы.JPG|Hiermanavičy mõis
Лужкі Міхайлаўскі касьцёл 6.JPG|Łužki


Rajooni suurim jõgi on Dzisna jõgi. Rajooni territooriumit läbivad Dzisna lisajõed, Połacki madalikul asuva rajooni maapind on tasane ja soine, ulatudes 130–150 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht ulatub 172 meetrit üle merepinna.

Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 91,93% valgevenelased, 4,99% venelased, 1,34% poolakad ja 1,74% muude rahvaste esindajad. 89,6% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 13,36% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 80,03% elanikke, vene keelt aga 15,36% elanikke.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni kaart
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
Nullhüpotees

**Nullhüpotees** on statistilise hüpoteesi osa, mille kohaselt püstitatud oletus ei kehti. See eeldab, et mõõdetud nähtuste vahel ei ole seost.

Nullhüpoteesi tähistatakse tihti \mathrm{H_0}, ning nullhüpoteesi välistavat hüpoteesi nimetatakse alternatiivseks ehk sisukaks hüpoteesiks ja tähistatakse \mathrm{H}_1. Nullhüpoteesiga saab seostada mingi konkreetse väärtuse ja tema kehtib vaikimisi. Seejuures võib valim nullhüpoteesi ümber lükata, aga ei pruugi.

Nullhüpoteesi tagasilükkamine on teadustöös kesksel kohal. Kui nullhüpotees ei kehti, siis on alust arvata, et kahe nähtuse vahel eksisteerib seos.

## Näide null- ja alternatiivsest hüpoteesist
\mathrm{H_0}ː Reklaamikampaania ei suurendanud erakonna reitingut \mu_1 \geq \mu_2

\mathrm{H}_1ː Reklaamikampaana suurendas erakonna reitingut \mu_1 

## Viited
Alternatiivne hüpotees

**Alternatiivne hüpotees** (ka **sisukas hüpotees**) on statistilise hüpoteesi osa, mille kohaselt püstitatud hüpotees kehtib (pakub alternatiivi nullhüpoteesile). Alternatiivne hüpotees ja nullhüpotees on võistlevad hüpoteesid.
T-test

Matemaatilises statistikas nimetatakse **''t''-testiks** ehk **Studenti ''t''-testiks** Studenti ''t''-jaotusega statistilise kriteeriumiga (''t''-statistikuga) statistilisi teste, eriti keskmiste vahe ühe valimi ''t''-testi ja kahe valimi ''t''-testi.

## ''t''-testi variandid
### Ühe valimi ''t''-test

Ühe valimi ''t''-test kontrollib valimi keskmise järgi, kas üldkogumi keskmine erineb etteantud väärtusest. Seejuures eeldatakse, et valimi andmed pärinevad normaaljaotusega üldkogumist või valim on piisavalt suur, et rakenduks tsentraalne piirteoreem. 

### Kahe valimi ''t''-test

Kahe valimi ''t''-test kontrollib kahe sõltumatu valimi keskmiste järgi kahe üldkogumi keskmiste vahekorda. Seejuures eeldatakse, et valimite andmed pärinevad normaaljaotusega üldkogumist või valimid on piisavalt suured, et rakenduks tsentraalne piirteoreem. Klassikaline *t*-test eeldab, et valimid pärinevad sama dispersiooniga üldkogumitest. Welchi test ehk Satterthwaite'i *t*-test on variant, mis dispersioonide võrdsust ei eelda. 

### Sõltuv ''t''-test

Sõltuv ''t''-test kontrollib kahe mittesõltumatu kogumi korral, kas näitude keskmine vahe on erinev. Seejuures eeldatakse, et vahedel on normaaljaotus. 

### Regressioonikordaja ''t''-test

Regressioonikordaja ''t''-test kontrollib lineaarses regressioonis häiritustoime normaaljaotuse eeldusel, kas regressioonikordaja võrdub nulliga. 

### Steigeri ''Z''-test
 
Steigeri ''Z''-test kontrollib, kas korrelatsioonikordaja võrdub etteantud väärtusega (näiteks nulliga). Seejuures eeldatakse, et valimid pärinevad kahemõõtmelise normaaljaotusega üldkogumist. 

## Ajalugu

*t*-statistika võttis kasutusele 1908. aastal William Sealy Gosset. Ta töötas keemikuna Dublinis Guinnessi õlletehases ja töötas välja *t*-testi kui odava viisi *[[stout]]*i kvaliteedi kontrollimiseks. Guinness keelas oma töötajatel uurimistulemusi avaldada, sellepärast avaldas Gosset oma töö pseudonüümi Student all. 
## Eeldused
Kõik t-testid nõuavad, et andmed oleksid võrdsete dispersioonidega, vähemalt intervallskaalal ja normaaljaotusega.
Kui eeldused ei ole täidetud, on võimalik kasutada mitteparameetilisi t-teste.

## Tüübid
1. Ühe valimi t-test – teeb kindlaks, kas vaadeldud keskmine on erinev mingist kindlast väärtusest.

2. Sõltumatu t-test – võrreldakse kahe sõltumatu grupi keskmisi

3. Paarikaupa t-test – vaadeldakse samu indiviide; kasutatakse kordusteste.

## Viited
Laud (puitmaterjal)

**Laud** on palgist lõigatud, oma pikkuse suhtes õhuke ja kitsas puitmaterjal.

## Vaata ka
*Kisklaud
* Pruss
*Põrandalaud
*Voodrilaud
*Välisvoodrilaud
*Sisevoodrilaud
Broadbenti filtri teooria

**Broadbent'i filtri teooria** on tähelepanu varajase valiku teooria. Selle teooria kohaselt töödeldakse stiimuleid sensoorses puhvris paralleelselt. Lühiajalisse mällu lubatakse informatsiooni läbi selektiivse filtri vaid ükshaaval. Filtri teooria rõhutab, et selektiivne filter on vajalik informatsiooni vooluga toimetulekuks. Varajane valik tähendab, et informatsiooni valitakse väga varjases infotöötluse staadiumis.
Tunnuste integreerimise teooria

**Tunnuste integreerimise teooria** (inglise keeles *feature integration theory*) on Anne Treismani ja Garry Gelade loodud tähelepanuteooria. See kirjeldab, kuidas inimene paneb kokku objekti erinevad tunnused, et luua objektist keerulisem tervikpilt.

Tähelepanu jaotatakse kaheks peamiseks staadiumiks: tähelepanueelne ja fokuseerunud tähelepanu. Tähelepanueelses staadiumis keskendub inimene instinktiivselt ja automaatselt objekti silmatorkavatele tunnustele (nt värv, orientatsioon). Seejuures ei ole vaja erilist kognitiivset pingutust. Teises staadiumis võtab inimene kõik tajutud tunnused ja paneb need kokku tervikuks.
Pidlissivka (Jampili rajoon)

**Pidlissivka** (ukraina keeles Підлісівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Elanike arv on 675. Pindala on 5,65 km².
I ja II tüüpi viga

**I tüüpi viga** tehakse siis, kui lükatakse tagasi õige nullhüpotees. Uurimustulemustes leitakse erinevus, kuigi seda tegelikult ei eksisteeri.

**II tüüpi viga** tehakse siis, kui võetakse vastu nullhüpotees, aga tegelikult kehtib alternatiivne hüpotees. Sel juhul ei näita uurimustulemused erinevust, kuigi see tegelikult eksisteerib.
Pidlissivka (Tõvrivi rajoon)

**Pidlisivka** (ukraina keeles Підлісівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 25. Pindala on 0,33 km².
Djakove

**Djakove** (ukraina keeles Дякове) on küla Ukrainas Luhanski oblastis Antratsõti rajoonis. Elanike arv on 2870. Pindala on 8,307 km².
Tjutkõ

**Tjutkõ** (ukraina keeles Тютьки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 590. Pindala on 0,135 km².
Pidlissivka

**Pidlissivka** on mitme asula nimi:
* **[[Pidlissivka (Jampili rajoon)|Pidlissivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis
* **[[Pidlissivka (Tõvrivi rajoon)|Pidlissivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis
Valeria Ciavatta

**Valeria Ciavatta** (sündinud 16. jaanuaril 1959) on San Marino poliitik. Ta oli 1. aprillist 1. oktoobrini 2014 San Marino kaptenregent. Ta oli ametis koos Luca Beccariga.

Ta kuulub erakonda Alleanza Popolare.

Ta oli kaptenregent ka oktoobrist 2003 kuni aprillini 2004. Aastal 2006 sai temast siseminister.
Luca Beccari

**Luca Beccari** (sündinud 29. oktoobril 1974) on San Marino poliitik. Ta oli 1. aprillist kuni 1. oktoobrini 2014 San Marino kaptenregent. Ta oli ametis koos Valeria Ciavattaga.

Ta on San Marino Kristlik-Demokraatliku Partei liige.
Sue Grafton

**Sue Taylor Grafton** (24. aprill 1940 Louisville, Kentucky – 28. detsember 2017 Santa Barbara, California) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik, paljude kriminaalromaanide autor. 

Teda tunti eelkõige "tähestikusarja" loojana ("A nagu alibi" jt). Sarja peategelane on eradetektiiv Kinsey Millhone, kes tegutseb fiktiivses California osariigi linnakeses Santa Teresas. Sue Grafton oli kriminaalromaanide autori C. W. Graftoni tütar. Enne "tähestikusarjaga" edu saavutamist kirjutas ta stsenaariume telefilmidele.