Hindi keel

**Hindi keel** on peamiselt India kesk- ja põhjaosas räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. 

Hindi keelele väga lähedane on Pakistanis räägitav urdu keel. Hindi ja urdu keelt räägib emakeelena 500–680 miljonit inimest, millega see on hiina keele järel suuruselt teise kõnelejaskonnaga keel. Teise keelena räägib hindi keelt 120–225 miljonit inimest. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil rääkis 41% India elanikest hindi keelt või mõnda sellele väga lähedast keelevarianti. Hindi keel on India riigikeel. Regionaalkeele staatus on sellel veel Fidžil, Mauritiusel, Guyanas ja Surinames.

Hindi keelt kirjutatakse devanaagaris. Nii hindi kui ka urdu kirjakeel tuginevad *[[khariboli]]* murdele, kuid hindi keeles on rohkem sanskriti laene ja urdu keeles pärsia keele laene. Hindi keele lähedased sugulaskeeled, mida mõnikord ka hindi keele murreteks peetakse, on bhodžpuri keel, magahi keel ja maithili keel, mille ühisnimetuseks on bihaari keel.

## Fonoloogia

### Konsonandid
 

### [[Vokaal]]id

## Morfoloogia
### Nimisõnad
Nimisõnad jaotuvad kahte grammatilisse sukku (maskuliin ja feminiin) ja neil on kaks arvu (ainsus ja mitmus) ja kolm käänet (nimetav, obliikvakääne ja vokatiiv). Nimisõnad jaotuvad kahte muutetüüpi, I ja II ehk markeeritud ja markeerimata tüüp. Esimese tüübi nimisõnadel on iseloomulikud muutelõpud ainsuse nimetavas, teise tüübi nimisõnadel need puuduvad.

Lisaks sünteetilistele käänetele on hindi keeles postpositsioonidega väljendatavad analüütilised käänded, nt genitiiv, daativ, ablatiiv ja ergatiiv.

### Omadussõnad
Omadussõnad võib jagada käänduvateks ja muutumatuteks. Käänduvad omadussõnad ühilduvad soos, arvus ja käändes nimisõnaga, mille juurde nad käivad. Omadussõnade muutelõpud on vastavate nimisõnade muutelõppudega sarnased, kuid tugevalt lihtsustunud: 

Muutumatud omadussõnad ei muutu üldse ja võivad lõppeda nii vokaali kui konsonandiga. 

*Käänduvate omadussõnade näited: *baṛā* "suur", *choṭā* "väike", *moṭā* "paks", *acchā* "hea", *burā* "halb", *kālā* "must", *ṭhaṇḍā* "külm".
*Muutumatute omadussõnade näited: *xarāb* "halb", *sāf* "puhas", *bhārī* "raske", *murdā* "surnud", *sundar* "ilus", *pāgal* "hull", *lāl* "punane".

**laṛkā "poiss", kuā̃ "kaev", seb "õun", pitā "isa", cākū "taskunuga", ādmī "mees" , mitra "sõber", laṛkī "tüdruk", śakti "jõud", ciṛiyā "lind", kitāb "raamat", aurat "naine", bhāṣā "keel".*

Kõiki omadussõnu saab kasutada atributiivselt (täiendina), predikatiivselt või substantiivselt. 

#### Võrdlusastmed
Võrdlus moodustatakse sõnade "kui" (postpositsioon *se*), "rohkem" (*aur*, *zyādā*) ja "vähem" (*kam*) abil. Sõna tähendusega "rohkem" ei ole võrdlusel kohustuslik.

Võrdlusobjekti puudumisel: 

Ülivõrre moodustatakse võrdluses sõnaga "kõik" (*sab*).

### Tegusõnad
Hindi keele tegusõna eristab kolme ajavormi: olevik, minevik ja tulevik ning kolme aspekti: perfektiivne, habituaalne ja progressiivne.

Finiitsed vormid moodustatakse verbi *honā* 'olema' vormide lisamisel tegusõna oleviku kesksõnale. Oleviku kesksõna ühildub subjektiga arvus ja soos.

  Meessoost subjekt                Naissoost subjekt
  *mãi  *'kartā hũ***     "mina teen"    ''mãi  '''kartī hũ***    "mina teen"  
  *tū   *'kartā hai***    "sina teed"    ''tū   '''kartī hai***    "sina teed"
  *yah  *'kartā hai***    "tema teeb"    ''yah  '''kartī hai***    "tema teeb"  
  *hum  *'karte hãi***    "meie teeme"   ''hum  '''kartī hãi***    "meie teeme"  
  *tum  *'karte ho***     "teie teete"   ''tum  '''kartī ho***     "teie teete"
  *ye   *'karte hãi***    "nad teevad"   ''ye   '''kartī hãi***    "nad teevad"

### Arvsõnad
Arvsõnad on hindi keeles muutumatud. Arvsõnad 11 kuni 99 on ebareeglipärased.

   0  **śūnya     **10**  das          **20**  bīs         **30**  tīs**
   1  **ek        **11**  gyārah       **21**  ikkīs       **31**  iktīs**
   2  **do        **12**  bārah        **22**  bāīs        **32**  battīs**
   3  **tīn       **13**  terah        **23**  teīs        **33**  tãitīs**
   4  **cār       **14**  caudah       **24**  caubīs      **34**  cautīs**
   5  **pā~c      **15**  pãdrah       **25**  paccīs      **35**  pãitīs**
   6  **chah      **16**  solah        **26**  chabbīs     **36**  chattīs**
   7  **sāt       **17**  sattrah      **27**  sattāīs     **37**  sãitīs**
   8  **āţh       **18**  aţ(ţ)hārah   **28**  aţ(ţ)hāīs   **38**  aŗtīs**
   9  **nau       **19**  unnīs        **29**  untīs       **39**  untālīs**

  40 ** cālīs    ** 50 ** pacās    **    60**  sāţh   **     70 ** sattar**
  41 ** iktālīs   **51 ** ikyāvan  **    61**  iksaţh   **   71 ** ikahattar**
  42 ** bayālīs   **52**  bāvan    **    62**  bāsaţh  **    72 ** bahattar**
  43 ** tãitālīs  **53**  tirpan   **    63**  tirsaţh   **  73**  tihattar**
  44 ** cauvālīs  **54**  cauvan   **    64**  cãusaţh     **74**  cauhattar**
  45  **pãitālīs  **55**  pacpan   **    65**  pãisaţh    ** 75 ** pacahattar**
  46  **chiyālīs  **56**  chappan  **    66**  chiyāsaţh  ** 76 ** chihattar**
  47 ** sãitālīs  **57**  sattāvan **    67**  saŗsaţh **    77 ** satahattar**
  48 ** aŗtālīs   **58**  aţţhāvan **    68**  aŗsaţh     ** 78 ** aţhahattar**
  49  **uncās     **59**  unsaţh   **    69**  unhattar    **79 ** unāsī**

  80 ** assī    **  90**  nabbe    **        100 **(ek) sau**
  81 ** ikyāsī  **  91**  ikyānave **        101**  ek  sau ek**
  82 ** bayāsī **   92**  bānave   **        110 ** ek  sau das**
  83**  tirāsī  **  93**  tirānave **        ...  
  84**  caurāsī **  94**  caurānave**       1000 **(ek) hazār**
  85 ** pacāsī  **  95**  pacānave **       2000 ** do  hazār**
  86 ** chiyāsī **  96**  chiyānave**        ...
  87 ** satāsī  **  97**  sattānave**     100 000 **ek  lākh**
  88  **aţhāsī   ** 98**  aţţhānave**  10 000 000 **ek  kroŗ**
  89 ** navāsī  **  99**  ninyānave** 100 000 000 **ek  arab**

## Vaata ka
* Hindi kirjandus

## Välislingid