open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaubandusblokk

**Kaubandusblokk** on teatud tüüpi valitsustevaheline leping, mis on sageli osa piirkondlikust valitsustevahelisest organisatsioonist, kus osalevate riikide vahel kaubandustõkkeid (tariife ja muid) vähendatakse või kaotatakse.

Kaubandusblokid võivad olla eraldiseisvad lepingud mitme riigi vahel (näiteks Põhja-Ameerika vabakaubandusleping) või osa piirkondlikust organisatsioonist (näiteks Euroopa Liit). Sõltuvalt majandusliku integratsiooni tasemest võib kaubandusblokke liigitada sooduskaubanduse piirkondadeks, vabakaubandus piirkondadeks, tolliliitudeks, ühisturgudeks või majandus- ja rahaliitudeks.

## Viited
Kaubandussõda

**Kaubandussõda** on äärmuslikust protektsionismist tulenev majanduskonflikt, milles riigid tõstavad või loovad vastastikku tolle või muid kaubandustõkkeid vastusena teise osapoole loodud kaubandustõketele. Suurenenud kaitse põhjustab mõlema riigi väljundkompositsioonide liikumise oma autarkliku positsiooni poole.

Kaubandussõjad võivad eskaleerida riikide täielikuks konfliktiks, nagu näitas Banda veresaun pärast uue lepingu väidetavaid rikkumisi. Esimene Hollandi-Inglise sõda, mille põhjustasid kaubandusvaidlused, sõda algas inglaste rünnakutega Hollandi kaubalaevandusele, kuid laienes ulatuslikele laevastikuaktsioonidele. Teine Hollandi-Inglise sõda merede ja kaubateede juhtimise üle, kus Inglismaa üritas Euroopa intensiivse kaubandusliku rivaalitsemise ajal lõpetada Hollandi domineerimise maailmakaubanduses. Neljas Hollandi-Inglise sõda seoses Suurbritannia ja Hollandi lahkarvamustega Madalmaade kaubavahetuse seaduslikkuse ja käitumise üle Suurbritannia vaenlastega selles sõjas. Shimonoseki kampaania pärast rahutusi shogunate väliskaubanduse suhtes avatud poliitika üle. Esimene oopiumisõda, mis algas pärast seda, kui Qingi valitsus blokeeris oma sadamad, konfiskeeris oopiumi salakaubaveo ja piiras Suurbritannia kauplejaid, viis Briti mereväe lähetamiseni Hiinasse ja Hiina mereväe kaasamisele Kowlooni lahingusse. Esimene oopiumisõda viis lõpuks Briti koloonia Hongkongini ja teise oopiumisõjani, mis tekkis teisest samade põhjustega kaubandussõjast, mis laiendas Briti valdusi saarel.

## Viited
Avaveeujumine

**Avaveeujumine** on ujumisdistsipliin, mida harrastatakse veekogudes, näiteks ookeanis, meres, järves või jões.

Tänapäevase avaveeujumise ajastu alguseks peetakse mõnikord 3. maid 1810, kui lord Byron ujus mitu miili, et ületada Hellespont (nüüd tuntud kui Dardanellid) Euroopast Aasiasse. 

Esimestel kaasaegsetel olümpiamängudel Ateenas 1896. aastal peeti ujumisvõistlused avavees. 2000. aasta Sydney olümpiamängudel oli triatloni avaalal esimest korda 1500 m ujumine avavees ja 2008. aastal Pekingis 10 km avaveeujumine. FINA korraldatud maailmameistrivõistlustel on avaveeujumine võistluste kavas alates 1991. aastast. FINA korraldas aastatel 2000–2010 eraldi avaveeujumise maailmameistrivõistlusi. 2007. aastast peetakse FINA 10 km maratoni ujumise maailmameistrivõistlusi mitmel võistlusel kogu maailmas.

Tegevuse populaarsus on viimastel aastatel suurenenud. Ilmunud on ka menukaid "metsiku ujumise" raamatuid, mille autorid on olnud näiteks Kate Rew, Daniel Start ja Roger Deakin. 

Üritused nagu Midmari Miil Lõuna-Aafrikas (pühendatud Wayne Riddenile) või Suur Ujumine Suurbritannias (pühendatud suurele ujumisele Colin Hilli idee järgi) on aidanud tekitada ja kasvatada huvi spordi vastu.
Tutulus

**Tutulus** on nööbi- või nupukujuline pronksist ehteketas, mille keskosa kerkib esile kooniliselt või nõelakujuliselt. Tutulused olid mõeldud rõivaste ja vööde kaunistamiseks, kuid neid kasutati ka ratsavarustuse ehtimiseks. Suuremate mõõtmetega tutulused kuulusid naiste-, väiksemad meesterõivastuse juurde. Skandinaavias ja Põhja-Euroopas tulid kasutusele pronksiajal.

## Ajaloost
Vanimad tutulused pärinevad Kesk-Euroopa vanemast pronksiajast. Kesk-Euroopast jõudsid need olulise rõivakaunistusvahendina Põhjalani välja. Alates Hallstatti perioodist, mil tutulused olid kõige ulatuslikumalt levinud, kasutati neid üha rohkem ka ratsavarustuses. Kesk-Euroopas on seesuguseid naaste leitud rikkalike hauapanustega vürstlikest matusest.

Umbes 1500 aastat eKr kujunes Lõuna-Skandinaavias välja naiste rõivamood, kus oli oma kindel koht vööd ehtival tutulusel. Tutulusi on leitud selle perioodi matustest tammepuukirstudes. Sageli esineb tutulusi ka Skandinaavia noorema pronksiaja peitleidudes, kuid sealgi tavaliselt just koos muude naistele omaste ehetega.

Üks tunduvalt lihtsama töötluse ja vähemate ornamentidega tutulus on avastatud ka Lätis Ķivutkalnsi kindlustatud asula peitevara hulgast, mis kuulub samuti nooremasse pronksiaega. Eestist on kaks leidu. Need leitud tutulused on Läänemerest ida poole sattunud kaubavahetuse käigus Skandinaaviaga. Soomest ja Leedust tutulusi seni leitud ei ole, samuti on nad võõrad teistele Ida-Euroopa rahvastele.

## Leiud Eesti alalt
### Tuula
Eestist on üks tutulus leitud 1836. aastal Tuula külast ja see oli pikka aega ainuke omataoline leid. Tuula tutulus on 71-millimeetrise läbimõõduga kuhikukujuline naast, kõrge torn keskel ning tagaküljel kinnitusaas. Õilispaatinaga kaetud tutulust kaunistavad kontsentrilised jooned äärtel ning neile toetuv kaarornament. Kuju ja ornamentika põhjal on Tuula tutulus dateeritud Põhjala pronksiaja neljandasse perioodi ehk ligikaudu ajavahemikku 1100–900 eKr.

Tuula tutulust eksponeeriti 2018–2019. aastal Adamson-Ericu muuseumis näitusel "Eesti ehted läbi aastatuhandete".

### Maalasti
2017. aasta mais leiti Viljandimaal Maalasti külas kartulipõllult pronksiaegne tutulus, mis pärineb pronksiaja keskpaigast või selle nooremast poolest, täpsemalt 1500-750 aastast eKr. Maalasti tutulus on eksponeeritud Viljandi muuseumis.

2025. leiti tutulus ka Märjamaa lähedalt.

## Muud
Tutuluse järgi on nimetatud laiale lugejaskonnale suunatud Eesti arheoloogiaajakiri, mis ilmub alates 2012. aastast – üks number aastas, aastavahetusel.

## Viited
Marje Parikas

**Marje Parikas** (aastani 1937 Marta Emmeline; aastani 1919 **Sauna**, 1919–1930 **Niilus**; 23. november 1900 Rae vald – 20. jaanuar 1978 Saltsjöbaden, Rootsi) oli eesti näitleja. Alates 1935 Eesti Näitlejate Liidu liige. 

Õppis 1909–1915 Tallinna 2. linnakoolis. Alustas lavategevust 1916 Valvaja seltsis, mängis 1917 Tallinna Tööliste Teatris, 1917–1920 miniatuuriteatris Apollo (oli ka etteütleja) ja 1921–1944 Estonias. Põgenes 1944 Rootsi, tegutses lühikest aega Stockholmi Eesti Teatris.

## Isiklikku
Isa oli aednik ja kutsar. Tema õde oli tantsija Anne Kasemets. Ta oli abielus Eduard Niilusega ja aastast 1930 Peeter Parikasega.
Isikute loend, kelle allkiri on Eesti paberrahadel

*Eduard Aule
*Karl Baars
*Jüri Jaakson
*Christian Kaarna
*Jaan Kivisild
*Juhan Kukk
*Theodor Käärik
*Johannes Raudava
*Leo Sepp
*Johan Sihver
*Feliks Tanner
*Georg Vestel
*Paul Öpik
Makurapi keel

**Makurapi keel** on tupii-guaranii keelkonda kuuluv keel, mida räägivad tänapäeva Brasiilia lääneosas Rondônia osariigis elavad makurapid.

Makurapi keel on tõsiselt ohustatud. 2006. aastal hinnati keele kõnelejate arvuks 50.

## Viited

## Välislingid
*https://phoible.org/languages/maku1278
Mihkel Mälgand

**Mihkel Mälgand** (sündinud 2. juunil 1978 Rakveres) on eesti basskitarrist, kontrabassimängija ja pedagoog. 

## Haridus

* 1984–1993 Rakvere I Keskkool
* 1993–1997 Tallinna I Õhtukeskkool
* 1993–1998 Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool (eriala: basskitarr)
* 1998–2002 Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool (eriala: keelpilliosakond, kontrabass)
* 2007–2010 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, bakalaureuseõpe, džässmuusikaosakond (eriala: kontrabass)
* 2010–2011 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, magistriõpe interpretatsioonipedagoogika erialal

## Praegused ja varasemad ansamblid
Estonian Dream Big Band, duo Kadri Voorandiga, New Wind Jazz Orchestra, Kruglov-Sooäär Quartet, Mälgand Bros., Megan Quartet, Lippajad, Raivo Tafenau Band, Agan-Viinikainen-Kallio_Mälgand, Tõnu Naissoo Trio, Liina Saar Band, Kristjan Järvi Orchestra, Sven Grünberg Group, Tõnis Mägi, Susanna Alexandra Band, Allan Järve Quintet, Brian Melvin Quartet, Hedvig Hanson Soul Group, Oleg Pissarenko Band, Ramuel Tafenau Band, Toomas Rull Quintet, F1 Guitars, Windpower, Eclectic Stories, Aerosfaer, Urmas Lattikas Quintet, Laura Junson Group jt.

**Koostööprojektid välismaa artistidega:** John Scofield, Randy Brecker, Dave Liebman, Bob Mintzer, Frank Foster, Dennis Rowland, Nils Landgren, Kurt Elling, Tim Hagans, John Riley, Dean Brown, Eric Marienthal, Paul Bollenback, Ulf Wakenius, Shayna Steele, Deborah Brown, Karlheinz Miklin, Tim Miller, Victoria Tolstoy, Britt Quentin, Nick (Brownman) Ali, Pepe Alqvist

## Tunnustus
* 2019 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (väljapaistev loominguline tegevus Eesti džässis)

## Isiklikku
Tema vend on Ülo Mälgand.

## Viited
Juliane Hund

**Juliane Hund** (sünninimi **Juliane Meyer**; 23. september 1928 Darmstadt – 9. detsember 1999 Leverkusen) oli saksa maletaja, kirimale rahvusvaheline meister (1980). 

Hund mängis korduvalt klassikalises males Lääne-Saksamaa naiste meistrivõistlustel, kus võitis kuldmedali (1989) ja kolm hõbemedalit (1959, 1975, 1981). 

Rahvusvahelist edu saavutas ta kirimales. Hund võitis 5. Lääne-Saksamaa kirimale meistrivõistlused (1964–1967). Ta pääses mängima  esimestele kirimale naiste maailmameistrivõistluste finaalturniirile (1968–1971), kus sai 12 finalisti hulgas 7. koha. Esimesel naiste kirimaleolümpial (1974–1979) võitis ta Lääne-Saksamaa naiskonna koosseisus hõbemedali.

Hund võitis esimestel Euroopa kirimale naiste meistrivõistlustel (1995–1998) kuldmedali.

ICCF-ilt  sai ta 1975. aastal kirimale naiste rahvusvahelise meistri ja 1980. aastal kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Tema tütred Barbara Hund ja Isabel Hund on samuti maletajad ja mõlemad on tulnud Saksamaa naiste malemeistriks.

## Viited

## Välislingid
*
*Deutsche Meisterschaften der Frauen. teleschach.com
Gertrude Schoißwohl

**Gertrude Schoißwohl** (5. mail 1920 – 11. jaanuar 1997 Innsbruck) oli Austria maletaja, kirimale naiste suurmeister (1997). 

Schoißwohl võitis Austria naiste meistrivõistlustel 1960. aastal Innsbruckis hõbemedali ja 1974. aastal Gloggnitzis kuldmedali.

Rahvusvahelist edu saavutas ta kirimales. Ta võitis 1972. aastal 1. kirimale naiste maailmameistrivõistlustel (1968–1972) Olga Rubtsova järel teise koha. 

ICCF-ilt sai ta 1991. aastal kirimale naiste rahvusvahelise meistri nimetuse. Kui 1996. aastal ICCF-i kongressil võeti kasutusele kirimale naiste suurmeistri nimetus, oli ta üks kaheksast kirimaletajaist, kes vastas nimetuse saamiseks vajalikele nõuetele (tulnud MM-il esikolmikusse). Nimetuse andmine kinnitatakse ICCF-i kongressil. Need aga toimuvad sagedusega kord aastas. Esmakordselt jagati naiste suurmeistri nimetusi septembris 1997 Buenos Aireses toimunud ICCF-i kongressil. Teiste seas sai nimetuse ka jaanuaris 1997 surnud Schoißwohl, kes sai selle postuumselt. 

## Viited
Ljudmila Belavenets

**Ljudmila Sergejevna Belavenets** (vene keeles Людмила Сергеевна Белавенец; 7. juuni 1940 Moskva – 7. november 2021) oli vene maletaja ja maletreener, naiste rahvusvaheline meister (1975), kirimale naiste suurmeister (1997), FIDE vanemtreener (2010).

Belavenets tuli klassikalises males NSV Liidu naiste malemeistriks. Ta tegutses maletreeneri ja malekohtunikuna. 2010. aastal sai ta FIDE-lt FIDE vanemtreeneri ja 2011. aastal FIDE arbiitri nimetuse.

Rahvusvahelist edu saavutas ta kirimales. Ta võitis 1992. aastal 4. naiste maailmameistrivõistlustel (1984–1992) esikoha ja kuulus 1., 2. ja 3. naiste kirimaleolümpial olümpiavõitjaks tulnud Nõukogude Liidu naiskonna koosseisu. 

Belavenets sai ICCF-ilt 1991. aastal kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse. Kui 1996. aastal võeti kasutusele kirimale naiste suurmeistri nimetus, oli ta esimesi, kellele see 1997. aastal anti. 

## Tunnustus
*1990 – NSV Liidu teeneline meistersportlane

## Viited

## Välislingid
*Ljudmila Belavenets FIDE andmebaasis
Ilmar Laisaar

**Ilmar Laisaar** (sündinud 6. jaanuaril 1961) on eesti muusik.

Ta on üks ansambli 2 Quick Start juhtfiguuridest.

Sahlene esitas 2002. aasta Eurovisioonil, Jana Hallase, Ilmar Laisaare, Pearu Pauluse ja Alar Kotkase laulu "Runaway" ja saavutas 3. koha.

2006. aastal võitis Eesti eurolaulu konkursi Pearu Pauluse, Alar Kotkase, Ilmar Laisaare ja Jana Hallase lugu "Through My Window", mille esitas Rootsi laulja Sandra Oxenryd ja mis esindas Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel.
Ljuba Kristol

**Ljuba Kristol** (heebrea keeles לובה דניאלובנה קריסטול‎; vene keeles Любовь Даниэловна Кристол *Ljubov Danielovna Kristol*; sündinud 26. mail 1944 Leningradis) on Iisraeli maletaja, naiste rahvusvaheline meister, kirimale naiste suurmeister (1997). 

Kristol repatrieerus 1976. aastal Nõukogude Liidust Iisraelisse.

Ta on viiekordne Iisraeli naiste malemeister (1978, 1982, 1984, 1988, 1990). 1976. aastal tuli ta Haifas Iisraeli naiskonna koosseisus naiste maleolümpia võitjaks (idabloki riigid ei osalenud). 

Kirimales on Kristol kahekordne naiste maailmameister. Ta võitis 3. (1978–1984) ja 5. (1993–1998) naiste maailmameistrivõistlused. 4. kirimale naiste MM-il (1984–1992) võitis ta pronksmedali. Esimesel naiste kirimaleolümpial (1974–1979) kuulus Kristol võitjaks tulnud Nõukogude Liidu naiskonda.

Ta on väheseid naismaletajaid, kes on pääsenud mängima kirimale MM-i finaalturniirile. 14. MM-il (1994–1999) sai ta 15 finalisti seas 13. koha.

Kristol sai ICCF-ilt 1990. aastal kirimale naiste rahvusvahelise meistri nimetuse. Kui 1996. aastal võeti kasutusele kirimale naiste suurmeistri nimetus, oli ta esimesi, kellele see 1997. aastal anti. 

## Viited
Avesnes-sur-Helpe'i kanton

**Avesnes-sur-Helpe'i kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Avesnes-sur-Helpe.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Avesnes-sur-Helpe
# Beaudignies
# Beaufort
# Beaurepaire-sur-Sambre
# Boulogne-sur-Helpe
# Bousies
# Cartignies
# Croix-Caluyau
# Dompierre-sur-Helpe
# Dourlers
# Éclaibes
# Englefontaine
# Étrœungt
# Le Favril
# Floursies
# Floyon
# Fontaine-au-Bois
# Forest-en-Cambrésis
# Ghissignies
# Grand-Fayt
# Haut-Lieu
# Hautmont
# Hecq
# Jolimetz
# Landrecies
# Larouillies
# Limont-Fontaine
# Locquignol
# Louvignies-Quesnoy
# Marbaix
# Maresches
# Maroilles
# Neuville-en-Avesnois
# Orsinval
# Petit-Fayt
# Poix-du-Nord
# Potelle
# Preux-au-Bois
# Prisches
# Le Quesnoy
# Raucourt-au-Bois
# Robersart
# Ruesnes
# Saint-Aubin
# Saint-Hilaire-sur-Helpe
# Saint-Remy-du-Nord
# Salesches
# Semousies
# Sepmeries
# Taisnières-en-Thiérache
# Vendegies-au-Bois
# Villers-Pol

## Viited
Aulnoy-lez-Valenciennesi kanton

**Aulnoy-lez-Valenciennesi kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Aulnoy-lez-Valenciennes.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Artres
# Aubry-du-Hainaut
# Aulnoy-lez-Valenciennes
# Bellaing
# Famars
# Haspres
# Haulchin
# Haveluy
# Hérin
# Maing
# Monchaux-sur-Écaillon
# Oisy
# Petite-Forêt
# Prouvy
# Quérénaing
# Rouvignies
# La Sentinelle
# Thiant
# Trith-Saint-Léger
# Verchain-Maugré

## Viited
Grodzisk Mazowiecki

**Grodzisk Mazowiecki** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Grodzisk Mazowiecki maakonna ja Grodzisk Mazowiecki valla halduskeskus. Grodzisk Mazowiecki asub Varssavi kesklinnast umbes 30 km lääneedelas.

Grodzisk Mazowiecki sai linnaõigused 1522. aastal. 1870. aastal kaotas Grodzisk Mazowiecki linnaõigused, kuid sai need 1919. aastal tagasi.

## Galerii

Grodzisk Mazowiecki 3.jpg
Budynek przy ul. Harcerskiej - panoramio.jpg
Deptak w Grodzisku Maz. - panoramio.jpg


## Viited
Bailleuli kanton

**Bailleuli kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Bailleul.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Bailleul
# Berthen
# Boeschepe
# Borre
# Caëstre
# Cassel
# Le Doulieu
# Eecke
# Flêtre
# Godewaersvelde
# Hondeghem
# Merris
# Méteren
# Nieppe
# Oxelaëre
# Pradelles
# Sainte-Marie-Cappel
# Saint-Jans-Cappel
# Saint-Sylvestre-Cappel
# Staple
# Steenwerck
# Strazeele
# Vieux-Berquin

## Viited
Torsten Nilsson

**Harald <u>Torsten</u> Leonard Nilsson** (1. aprill 1905 Nevishög – 14. detsember 1997 Stockholm) oli Rootsi poliitik (Rootsi Sotsiaaldemokraatlik Töölispartei).

Aastatel 1945–1951 oli ta Rootsi sideminister.

Alates 1. oktoobrist 1951 kuni 22. märtsini 1957 oli ta Rootsi kaitseminister. Alates 22. märtsist 1957 kuni 19. septembrini 1962 oli ta Rootsi sotsiaalminister. Alates 19. septembrist 1962 kuni 30. juunini 1971 oli ta Rootsi välisminister.

## Viited
Cambrai kanton

**Cambrai kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Cambrai.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Abancourt
# Anneux
# Aubencheul-au-Bac
# Bantigny
# Blécourt
# Boursies
# Cambrai
# Cuvillers
# Doignies
# Escaudœuvres
# Eswars
# Estrun
# Fontaine-Notre-Dame
# Fressies
# Haynecourt
# Hem-Lenglet
# Mœuvres
# Neuville-Saint-Rémy
# Paillencourt
# Proville
# Raillencourt-Sainte-Olle
# Ramillies
# Sailly-lez-Cambrai
# Sancourt
# Thun-l'Évêque
# Thun-Saint-Martin
# Tilloy-lez-Cambrai

## Viited
Piastów

**Piastów** (kuni 1926. aastani **Utrata**) on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Pruszkówi maakonnas. Piastów asub Varssavi kesklinnast umbes 13 km lääneedelas.

Kuni 1863. aastani oli Utrata kirikule kuuluv asula. Raudteeasula rajamine algas 1890. aastal. 1926 anti asulale uueks nimeks Piastów. Linnaõigused sai Piastów 1952. aastal.

## Galerii

Piastow, centrum miasta.jpg
Piastow, z wiaduktu na polnoc.jpg
Na ulicy Piotra Wysockiego w Piastowie - panoramio.jpg
Osiedle mieszkaniowe w Piastowie - panoramio - geo573.jpg
Ulica Piotra Wysockiego w Piastowie - panoramio.jpg


## Viited
Le Cateau-Cambrésis' kanton

**Le Cateau-Cambrésis' kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Le Cateau-Cambrésis.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Awoingt
# Banteux
# Bantouzelle
# Bazuel
# Beaumont-en-Cambrésis
# Bertry
# Briastre
# Busigny
# Cantaing-sur-Escaut
# Le Cateau-Cambrésis
# Catillon-sur-Sambre
# Cattenières
# Caullery
# Clary
# Crèvecœur-sur-l'Escaut
# Dehéries
# Élincourt
# Esnes
# Flesquières
# Fontaine-au-Pire
# Gonnelieu
# Gouzeaucourt
# La Groise
# Haucourt-en-Cambrésis
# Honnechy
# Honnecourt-sur-Escaut
# Inchy
# Lesdain
# Ligny-en-Cambrésis
# Malincourt
# Marcoing
# Maretz
# Masnières
# Maurois
# Mazinghien
# Montay
# Montigny-en-Cambrésis
# Neuvilly
# Niergnies
# Noyelles-sur-Escaut
# Ors
# Pommereuil
# Rejet-de-Beaulieu
# Reumont
# Ribécourt-la-Tour
# Les Rues-des-Vignes
# Rumilly-en-Cambrésis
# Saint-Benin
# Saint-Souplet
# Séranvillers-Forenville
# Troisvilles
# Villers-Guislain
# Villers-Outréaux
# Villers-Plouich
# Walincourt-Selvigny
# Wambaix

## Viited
Caudry kanton

**Caudry kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Caudry.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Avesnes-les-Aubert
# Beaurain
# Beauvois-en-Cambrésis
# Bermerain
# Béthencourt
# Bévillers
# Boussières-en-Cambrésis
# Cagnoncles
# Capelle
# Carnières
# Caudry
# Cauroir
# Escarmain
# Estourmel
# Haussy
# Iwuy
# Montrécourt
# Naves
# Quiévy
# Rieux-en-Cambrésis
# Romeries
# Saint-Aubert
# Saint-Hilaire-lez-Cambrai
# Saint-Martin-sur-Écaillon
# Saint-Python
# Saint-Vaast-en-Cambrésis
# Saulzoir
# Solesmes
# Sommaing
# Vendegies-sur-Écaillon
# Vertain
# Viesly
# Villers-en-Cauchies

## Viited
Pjotr Fradkov

**Pjotr Mihhailovitš Fradkov** (vene keeles Пётр Михайлович Фрадков; sündinud 7. veebruaril 1978 Moskvas) on Venemaa ettevõtja.

## Elulugu
Pjotr Fradkov on Venemaa peaministri poeg ja lõpetas 2000. aastal Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi, kus ta kaitses 2006. aastal kandidaadiväitekirja majandusteaduses. 2007. aastal sai ta magistrikraadi Kingstoni Ülikoolist. 

Frakov oli Venemaa Vnešekonombanki asejuht. Aastatel 2004–2005 töötas ta laevandusettevõtte Dalnevostotšnoje Morskoje Parohodstsvo peadirektori asetäitjana, aga lahkus sealt, kui riik müüs viimase viiendiku sellest ettevõttest eraomandusse. Alates 6. septembrist 2018 töötab Fradkov Promsvjazbanki esimehena. See on üks suuremaid panku Venemaal.

## Sanktsioonid
22. veebruaril kehtestas USA talle viisa- ja majandussanktsioonid, 28. veebruaril 2022 tegi seda Euroopa Liit. Tema Euroopa Liidu riikides olev vara külmutati.

## Teosed
* Фрадков П. М. Системные условия присоединения России к ВТО: баланс потерь и приобретений // Инвестиции в России, 2003. № 10
* Фрадков П. М. Геоэкономический ресурс России и проблемы его реализации // National Export Today, 2005. № 4
* Фрадков П. М. Повышение конкурентного потенциала аграрного производства России // АПК: Экономика, управление, 2006. № 8
* P. M. Fradkov VEB sets up ECA prototype // Global Trade Review, 2008. C. 25
* Фрадков П. М. Оптимистическое предложение // Эксперт, 2008. № 47. C. 64—66
* Фрадков П. М. Единой системы поддержки и стимулирования экспорта в России в настоящий момент не существует // Энергия промышленного роста, 2009
* Фрадков П. М. Оптимистическое предложение // Эксперт, 2009. № 12

## Tunnustus
* Medal Teenete eest Isamaa ees II tase

## Isiklikku
Tema isa Mihhail Fradkov oli aastatel 2004–2007 Venemaa peaminister. Pjotr Fradkov on abielus Viktorija Fradkovaga (Виктория Игоревна Фрадкова), neil on 2005. aastal sündinud tütar. Abikaasa töötab Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riiklikus Rahvusvaheliste Suhete Instituudis dotsendina.

## Viited

## Välislingid
Tallinna Tööliste Teater

**Tallinna Tööliste Teater** oli septembrist 1917 kuni veebruarini 1918 Tallinnas tegutsenud teater.

Tallinna Tööliste Teatri asutasid kohalikud bolševikud. Etendusi anti Tallinna saksa teatri hoones (praegune Eesti Draamateatri hoone). Näitlejaskonna tuumiku moodustasid Valvaja seltsi näitetrupi näitlejad eesotsas Lutheri vabriku rahvamaja näitetrupist 1914. aastal tulnud Julius Rossfeldti ja Alfred Umbergiga. Teatri rajamisel liitus sellega too kutseline rühm, kes oli lahkunud 1916. aasta kevadel protestiga Vanemuisest ja esinenud järgneval hooajal Tallinna seltsis Pandorin (sh Anna Markus, August Sunne, Aleksander Teetsov).

Teater tegutses kuni Saksa vägede tulekuni veebruaris 1918.

## Lavastusi

* 1917: Rosenov, "Kust varjud ei kao"
* 1917: Thomas, "Kõlblus"
* 1918: Mirbeau, "Jean Roule"

## Viited
Andrés Manuel López Obrador

**Andrés Manuel López Obrador** (tuntud ka initsiaalide **AMLO** all; sündinud 13. novembril 1953 Tepetitánis Tabasco osariigis) on Mehhiko poliitik, kes oli Mehhiko president alates 1. detsembrist 2018 kuni 1. oktoobrini 2024.

Ta on lõpetanud Mehhiko Rahvuslik Ülikooli politoloogia ja avaliku halduse erialal.

20. novembrist 2012 kuni 12. detsembrini 2017 oli ta Rahvusliku Taassünni Liikumise president.
Denaini kanton

**Denaini kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Denain.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Abscon
# Avesnes-le-Sec
# Bouchain
# Denain
# Douchy-les-Mines
# Émerchicourt
# Escaudain
# Hordain
# Lieu-Saint-Amand
# Lourches
# Marquette-en-Ostrevant
# Mastaing
# Neuville-sur-Escaut
# Noyelles-sur-Selle
# Rœulx
# Wasnes-au-Bac
# Wavrechain-sous-Denain
# Wavrechain-sous-Faulx

## Viited
Poola romaanide sari

**Poola romaanide sari** ilmus aastatel 1937–1938 ning seda andis välja Noor-Eesti Kirjastus. Kokku ilmus neli raamatut.

### Sarja raamatud

# Choromanski, Michal. "Armukadedus ja meditsiin". Tõlkinud Bernhard Linde. (1937)
# Nalkowska, Zofja. "Piir". Tõlkinud Lüüdia Skomorowska. (1937)
# Szelburg-Zarembina, Ewa. "Joanna eksirännak". Tõlkinud Lüüdia Skomorowska. (1937)
# Kuncewiczowa, Marja. "Võõramaalanna". Tõlkinud Lüüdia Skomorowska. (1938)
Coudekerque-Branche'i kanton

**Coudekerque-Branche'i kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Coudekerque-Branche.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Armbouts-Cappel
# Bergues
# Bierne
# Cappelle-la-Grande
# Coudekerque-Branche
# Spycker
# Steene
# Téteghem-Coudekerque-Village
# Uxem

## Viited
Frances H. Arnold

**Frances Hamilton Arnold** (sündinud 25. juulil 1956 Edgewoodis Pennsylvania osariigis USAs) on Ameerika Ühendriikide keemiainsener ja Nobeli keemiaauhinna laureaat. 

Ta on Linus Paulingi keemiainseneeria, bioinseneeria ja biokeemia professor California Tehnikainstituudis. 2018. aastal pälvis ta Nobeli keemiaauhinna suunatud evolutsiooni rakendamise eest ensüümiarenduses; ta sai auhinna koos Gregory Winteri ja George Pearson Smithiga.

## Tunnustus
*2000 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks
*2004 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks

## Viited

## Välislingid

* Frances Arnold California Tehnoloogiainstituudi keemiainseneeria kodulehel
* Arnoldi uurimisgrupp
* Video Arnoldist kõnelemas oma tööl, US Riiklike Teadus- ja Tehnikamedalite Fond
Douai kanton

**Douai kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Douai.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Courchelettes
# Cuincy
# Douai
# Esquerchin
# Flers-en-Escrebieux
# Lambres-lez-Douai
# Lauwin-Planque

## Viited
Dunkerque'i 2. kanton

**Dunkerque'i 2. kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Dunkerque.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Bray-Dunes 
# Dunkerque (osaliselt)
# Ghyvelde
# Leffrinckoucke
# Zuydcoote

## Viited
Faches-Thumesnili kanton

**Faches-Thumesnili kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Faches-Thumesnil.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Chemy
# Emmerin
# Faches-Thumesnil
# Gondecourt
# Haubourdin
# Herrin
# Houplin-Ancoisne
# Noyelles-lès-Seclin
# Seclin
# Templemars
# Vendeville
# Wattignies

## Viited
Fourmies' kanton

**Fourmies' kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Fourmies.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Aibes
# Anor
# Avesnelles
# Baives
# Bas-Lieu
# Beaurieux
# Bérelles
# Beugnies
# Bousignies-sur-Roc
# Cerfontaine
# Choisies
# Clairfayts
# Colleret
# Cousolre
# Damousies
# Dimechaux
# Dimont
# Eccles
# Eppe-Sauvage
# Felleries
# Féron
# Ferrière-la-Petite
# Flaumont-Waudrechies
# Fourmies
# Glageon
# Hestrud
# Lez-Fontaine
# Liessies
# Moustier-en-Fagne
# Obrechies
# Ohain
# Quiévelon
# Rainsars
# Ramousies
# Recquignies
# Rousies
# Sains-du-Nord
# Sars-Poteries
# Sémeries
# Solre-le-Château
# Solrinnes
# Trélon
# Wallers-en-Fagne
# Wattignies-la-Victoire
# Wignehies
# Willies

## Viited
Hazebroucki kanton

**Hazebroucki kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Hazebrouck.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Blaringhem
# Boëseghem
# Ebblinghem
# Estaires
# La Gorgue
# Haverskerque
# Hazebrouck
# Lynde
# Merville
# Morbecque
# Neuf-Berquin
# Renescure
# Sercus
# Steenbecque
# Thiennes
# Wallon-Cappel

## Viited
Lambersarti kanton

**Lambersarti kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Lambersart.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Bousbecque
# Comines
# Lambersart
# Linselles
# Lompret
# Quesnoy-sur-Deûle
# Verlinghem
# Wervicq-Sud

## Viited
Dani Sordo

**Daniel Sordo Castillo** (sündinud 2. mail 1983) on Hispaania autorallisõitja.

Dani Sordo on enamus oma karjäärist sõitnud Hyundai meeskonnas.

Sordo on osalenud autoralli maailmameistrivõistlustel alates 2003. aastast. Esimese rallivõidu saavutas koos kaardilugeja Carlos del Barrioga 2013. aasta Saksamaa rallil. Nad võitsid koos ka 2019. aasta Sardiinia ralli.
Lille'i 1. kanton

**Lille'i 1. kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Lille.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Lille (osaliselt)
# La Madeleine
# Marquette-lez-Lille
# Saint-André-lez-Lille
# Wambrechies

## Viited
Marly kanton

**Marly kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Marly.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Condé-sur-l'Escaut
# Crespin
# Curgies
# Estreux
# Hergnies
# Marly
# Odomez
# Préseau
# Quarouble
# Quiévrechain
# Rombies-et-Marchipont
# Saint-Aybert
# Saultain
# Sebourg
# Thivencelle
# Vicq
# Vieux-Condé

## Viited
Lutheri vabriku rahvamaja

**Lutheri vabriku töölissöökla-rahvamaja** oli 1905. aastal Lutheri vabriku töötajatele ehitatud rahvamaja Tallinnas aadressil Vana-Lõuna 37. Hoone arhitektid on Herman Gesellius, Armas Lindgren ja Eliel Saarinen. Lutheri vabriku rahvamaja fassaad on tunnistatud kultuurimälestiseks

Kuni 1914. aastani tegutses Lutheri vabriku rahvamajas ka näitering, mida juhtisid mõningase lavakogemusega Julius Rossfeldt, kes oli tulnud rahvamaja juhatajaks 1908. aastal, ja Alfred Umberg. 1914. aastal muudeti rahvamaja sõjaväehaiglaks, näitering pidi majast lahkuma ja viidi üle karskusseltsi Valvaja.

Nõukogude ajal kasutati hoonet Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadi klubihoonena. Aastail 1995–2000 paiknes seal Sõnumilehe toimetus. Praegu on hoones Pagaripoisid.

## Viited
Hvarši keel

**Hvarši keel** on nahhi-dagestani keelkonda kuuluv Kaukaasia keel, mida räägitakse Dagestanis Tsumada rajoonis.

Täpne kõnelejate arv pole teada, sest hvaršid kasutavad kirjakeelena avaari keelt. 2010. aasta rahvaloendusel loendati 1737 hvarši keele kõnelejat.

Hvarši keeles on 21 vokaalfoneemi ja 66 konsonantfoneemi.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/khva1239
Korneti linnamägi

**Korneti linnamägi** on linnamägi Lätis Alūksne piirkonnas, Veclaicene maastikukaitsealal, Korneti külast läänes.

Korneti linnamägi on üks kõrgemaid linnamägesid Lätis. Korneti linnamäe absoluutne kõrgus merepinnast on 247 meetrit ja suhteline kõrgus kuni 85 meetrit. Korneti linnamäe lõunapoolsel küljel asub Pilskalna (Linnamäe) järv.

## Viited
Vedana

**Vedanā** ehk **tunne** (sanskriti ja paali keeles *vedanā*; tiibeti keeles *tshor ba*; hiina keeles 受 *shou*; jaapani keeles *ju*) on budismis üks viiest isiksuse koostisosast ja seitsmes lüli sõltuvusliku tekkimise ahelas.

Tunded hõlmavad kolme liiki kogemusi: meeldivaid, neutraalseid ja ebameeldivaid. Vastavalt kuuele võimele (sanskriti keeles *indriya*) on ka tundeid kuut liiki. 

Võimed on hinduismis ja budismis inimese psühhofüüsilised funktsioonid, mis on seotud meeleorganite, ihu talitluse ning teadvuse ja virgumisega.
Propastop

**Propastop** on Eesti-vastase propaganda paljastamisega tegelev blogi, mille sisu loovad Kaitseliidu vabatahtlikud. Sisu luuakse lisaks eesti keelele ka vene keeles, inglise keeles ja saksa keeles.

## Eesmärk ja tegevus
Blogi eesmärk on aidata kaasa Eesti turvalisusele inforuumis, tuues esile meedias Eesti kohta levitatavad valed, kallutatud teabe ja desinformatsiooni. Leitud libauudistele teostatakse faktikontroll.

Kuigi valdavalt kajastab veebileht Venemaaga seotud teavet, avalikustab Propastop vajadusel ka teisi riike või organisatsioone, mis soovivad Eestis toimuvat mõjutada.

Sisu levitatakse lisaks kodulehele muuhulgas ka Facebookis, Twitteris ja ajalehe Postimees arvamuslugude rubriigi kaudu.

## Propamon
2018. aastal käivitas Propastop monitooringuroboti ehk boti Propamon. Propamon otsib Venemaa meediakanalitest Eestiga seotud uudiseid, kasutades selleks meediakanalite RSS-i ja Twitteri vooge (neid vooge mittekasutatavate kanalite artikleid ei kajastata).

## Rahvaalgatus
2019. aastal algatas Propastop rahvaalgatuse nimega "Vaenulike propagandakanalite tegevuse reguleerimine Eestis". Selle eesmärk on töötada välja õigusraamistik domeeni .ee kasutamiseks selliste teiste riikide poolt toetatud veebilehtede jaoks, mis õhutavad ühiskonnas konflikte, mis edastavad Eesti kohta kallutatud või lõhestavat teavet või mis levitavad vaenulikku propagandat.

## Vaata ka
* Propaganda
* Libauudis

## Viited
Nina Orlova

**Nina Orlova** oli vene kirimaletaja (surnud 1994 Moskvas).

Orlova pääses mängima neljandate kirimale naiste maailmameistrivõistluste finaalturniirile (1984–1992), kus kogus sama palju punkte kui maailmameistriks tulnud Ljudmila Belavenets, kuid Bergeri süsteemi alusel pidi leppima hõbemedaliga.

ICCF-ilt ei ole ta saanud ei kirimale naiste suurmeistri ega naiste rahvusvahelise meistri nimetust. 

## Viited
Anita Zinn-Kessler

**Anita Zinn-Kessler** (sünninimi **Anita Kessler**, sündinud 1920), on saksa maletaja, kirimale naiste rahvusvaheline meister (1975). 

Zinn-Kessler oli Saksa Demokraatliku Vabariigi kirimaletaja. Ta pääses mängima esimeste kirimale naiste maailmameistrivõistluste finaalturniirile (1968–1971), kus sai 12 finalisti hulgas 4. koha.

Ta oli esimesi, kes ICCF-ilt sai kirimale naiste rahvusvahelise meistri nimetuse (enne teda sai vaid Olga Rubtsova 1972. aastal). 

Tema abikaasa oli rahvusvaheline meister Lothar Zinn (suri 1980. aastal). 

## Viited

## Välislingid
*LIM Zinn-Kessler, Anita.iccf.com
Antoñín (jalgpallur, sündinud 2000)

**Antonio Cortés Heredia** (sündinud 16. aprillil 2000), hüüdnimega **Antoñín**, on Hispaania jalgpallur (ründaja), kes mängib Hispaania esiliiga klubis Málaga.

Ta liitus Málagaga 2017. aastal pärast seda, kui oli FC Schalke noorteakadeemiast kohanemisraskuste tõttu lahkunud. Ta debüteeris esindusmeeskonnas 21. septembril 2019 mängus Albacete vastu, kus sai vahetusest 31 minutiks platsile.

## Viited
Iván Rodríguez del Pozo

**Iván Rodríguez del Pozo** (sündinud 30. aprillil 1996) on Hispaania jalgpallur (kaitsja), kes mängib Hispaania esiliiga klubis Málaga. Ta on mänginud Hispaania U16 koondises.

19. novembril 2018 pikendas algkoosseisu edutatud Rodríguez oma lepingut Málagaga 2022. aastani.

## Viited
Álex Mula

**Alejandro Miguel Mula Sánchez** (sündinud 23. juulil 1996) on Hispaania jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Hispaania esiliiga klubis Málaga. Ta on mänginud Hispaania U-17 koondises.

2018. aasta veebruarist juulini oli ta laenul CD Tenerifes.

## Viited
Bryan Angulo Tenorio

**Bryan Dennis Angulo Tenorio** (sündinud 30. novembril 1995 Guayaquilis) on Ecuadori jalgpallur (ründaja), kes mängib alates 2022. aasta aprillist Brasiilia kõrgliiga klubis Santos. 2015. aastast kuulub ta Ecuadori jalgpallikoondisse.

Aastatel 2014–2019 mängis ta Ecuadori kõrgliiga klubis CS Emelec. 2019. aasta augustis liitus ta Mehhiko kõrgliiga klubiga Cruz Azul, kellega tuli  2021. aastal Mehhiko meistriks.

## Saavutused
### Klubidega
;Emelec
*Ecuadori Serie A (3): 2014, 2015, 2017
;Cruz Azul
*Liga MX (1): Guardianes 2021
*Campeón de Campeones (1): 2021
*Leagues Cup (1): 2019

## Viited
André Sousa (jalgpallur, sündinud 1998)

**André Martins de Sousa** (sündinud 26. veebruaril 1998) on Portugali jalgpallur (kaitsja), kes mängib Portugali kõrgliiga klubis Vitória F.C. Lisaks esindab ta Portugali U20 koondises.

Ta on mänginud ka Lissaboni Benfica noortevõistkondades.

Sousa tegi kõrgliigadebüüdi Vitórias 10. septembril 2017.

## Viited
Alberto Fernández

**Alberto Ángel Fernández** (sündinud 2. aprillil 1959 Buenos Aireses) on Argentina jurist ja poliitik, Argentina president 10. detsembrist kuni 2019 10. detsembrini 2023.

Ta on erakonna Partido Justicialista liige. Ta võitis oktoobris 2019 toimunud presidendivalimised.

Ta lõpetas aastal 1983 Buenos Airese ülikooli juristina.
José Rodríguez Martínez

**José Rodríguez Martínez** (sündinud 16. detsembril 1994) on Hispaania jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib alates 18. augustist 2019 Hispaania esiliiga klubis Málaga. 

Ta on mänginud Hispaania noortekoondistes.

Varem on ta klubijalgpalli mänginud Hispaania, Hollandi, Türgi, Iisraeli ja Saksamaa kõrgliigades.

5. detsembril 2012 sai Rodríguezest noorim Madridi Reali eest UEFA Meistrite Liigas platsil käinud mängija (ta oli siis 17 aastat ja 354 päeva vana).

## Saavutused
### Klubidega
**[[İstanbuli Galatasaray|Galatasaray]]**
*Türgi karikavõistluste kuldmedal (1): 2015–16
**[[Maccabi Tel Aviv FC|Tel Avivi Maccabi]]**
*Toto karika kuldmedal (1): 2017–18

## Viited
Eugeni Valderrama

**Eugeni Valderrama Domènech** (sündinud 19. juulil 1994), hüüdnimega **Eugeni**, on Hispaania jalgpallur (poolkaitsja). 

Ta mängib alates 5. juulist 2018 Hispaania kõrgliiga klubis SD Huesca. Augustist 2018 kuni juulini 2019 oli ta laenul liigarivaali Albacete juures.

Suurema osa karjäärist on ta mänginud kodumaa madalamates liigades.

## Viited
Roubaix' 1. kanton

**Roubaix' 1. kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Roubaix.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Roubaix (osaliselt)

## Viited
Tiibkarikas

**Tiibkarikas** (saksa keeles *Flügelpokal*, *Flügelglas*) on 16.–17. sajandil Veneetsia klaasimeistrite loodud joogiklaasi tüüp, mille jalga kaunistavad kaks sümmeetriliselt vastastikku paiknevat, keerukateks aasadeks kokku seatud klaasvarrastest kaunistust. Kaunistused meenutavad linnu või putuka tiibu, sellest ka nimi. Pärit Veneetsiast, muutus see karikatüüp kiiresti väga populaarseks põhjapoolses Euroopas, näiteks Madalmaades ja Saksamaal.

## Tüübid
Eesti keeles kasutatakse klaasvardast kaunistustega jalaga klaasi kohta vaid sõna *tiibkarikas*, ent mõned võõrkeelsed allikad eristavad mitut tiibkarika tüüpi.

### ''Flügelglas''
Tiibkarikaks kitsamas mõttes nimetatakse sellist klaasi, mille jala külge seatud kaunistused on tehtud tordeeritud ja kõrva- või s-kujuliselt vormitud ja tippudes kokkurullitud klaasvardast, mida kujult on võrreldud ka merihobukestega. Klaasvardaist omakorda on näpistatud kaunistustena vertikaalselt ja horisontaalselt paiknevaid ümaraid ja ovaalseid tangimustrilisi klaaslehekesi. Tiivad asuvad umbes poole karikajala kõrgusel.

Seda tüüpi karikklaase tehti Muranol arhiiviallikate teatel alates 1512. aastast ja neid toodeti 18. sajandini. Mujal Euroopas pole selletaolised *à la Façon de Venise* 'Veneetsia moe järgi' tehtud klaasid enamikul juhtudel kergelt lokaliseeritavad ega täpselt dateeritavad.

### ''Schlangenglas''
Teise tüüpi kuuluvatel klaasidel on karikajala keskmine osa tervenisti moodustatud tiivapaarist, mis on kokku seatud tordeeritud ja põimitud ühest või mitmest klaasvardast ja kaunistatud türkiissinisest, punasest, sinisest või piimjasvalgest klaasimassist näpistatud lehekestega. Madalmaade kirjalikud allikad nimetavad sellist klaasitüüpi *verres à serpent*, *coppen met serpenten*, 17. sajandi saksa allikad *Schlangenglas* 'madudeklaas'. Eesti keeles on kasutatud sõna *serpentiin-pokaal*. Klaasvardad moodustavad siiski nagu eelmisegi tüübi puhul ühes tasapinnas paikneva kaunistuse (esines ka teistsuguseid maokujulisena kujundatud jalaga klaase), mis keeratuna kaheksasse oli vormitud kolmnurkseks või südamekujuliseks. Klaasvarraste ülemised otsad oli veel sageli omaette vormitud, näiteks linnukujulisteks.

Ka neid klaase tehti *à la Façon de Venise* mujal Euroopas, eelkõige 17. sajandil Madalmaades ja Saksamaal. Veneetsias nende valmistamise kohta selgeid arhiiviallikaid pole, kuid nimi viitab sellele, et seegi tüüp oli leiutatud Muranol.

## Pildid

GobletWinged-BMA.jpg|17. sajandi tiibkarikas, valmistatud Madalmaades Veneetsia klaasi eeskujul
Anonymous Winged glass with gilded decoration.jpg|Kullatisega tiibkarikas 17. sajandist, tehtud Nürnbergis või Madalmaades
Venetian glass goblet.jpg|Veneetsias 17.–18. sajandil valmistatud tiibkarikas klaaslilledest kaunistusega 
Standing cup (Flügelglas) MET 69743.jpg|Tiibkarikas Metropolitani Kunstimuuseumi kogust. Hamburg, 1865–77
Verre Venise bleu.jpg|19. sajandi lõpul Veneetsias valmistatud tiibkarikas


## Viited

## Välislingid
* Flügelglas. - Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte
* Video: Winged Glass. Techniques of Renaissance Venetian-Style Glassworking
* Video: Serpent Chalice. Techniques of Renaissance Venetian-Style Glassworking
Hannah Tompkins

**Hannah Minthorne Tompkins** (28. august 1781 New York – 18. veebruar 1829 Staten Island) oli Ameerika Ühendriikide teine leedi (Daniel Tompkinsi abikaasana) aastail 1817–1825.
Karikas

**Karikas** on sügava kausikese kujuline laieneva jalaga jooginõu, mis koosneb ketta- või koonusekujulisest alusest ehk kabjast, pungisega tüvesest ja kausikujulisest kupast. Võib olla valmistatud vääris- või muudest metallidest või klaasist.

## Ajaloost
Vorm esineb juba Vana-Egiptuses.

Karikakujuline *calix*, millest paljudesse keeltesse on jõudnud karika nimetus (*Chalice*, *Kelch*), oli jooginõuna tuntud Vana-Roomas. Rooma *calix* kuulus odavate nõude hulka, mida tavaliselt tarvitati veinijoomiseks avalikes kohtades. See võis olla lihtne savikauss jalal, mõnikord radiaalselt kulgeva reljeefkaunistusega (näiteks lillemotiiviga), kuid rikaste roomlaste lauas võis see olla valmistatud ka väärismetallist või koguni mosaiikklaasist.

Kristlikus traditsioonis on karika kuju kinnistunud armulauakarikana. Armulauakarika varaseimaks eeskujuks peetakse 8. sajandist pärit Tassilo karikat.

Karikad, mida kasutati igapäevaste toidunõudena ja liturgilised karikad olid enam-vähem sama kujuga. Harvadel juhtudel võis funktsioon aja jooksul muutuda. Üks näide karikast, mis oli algselt tavaline jooginõu ja paarsada aastat hiljem kasutati kirikus armulauakarikana, on tänapäeval Briti Muuseumis asuv Lacocki karikas. Kiriku traditsioon välistab funktsiooni muutumise vastupidises suunas ja ei luba liturgilises kasutuses olnud objekti kasutada igapäevatalitustes tarbenõuna.

## Sümboolikas
Karikat meenutav klaasnõu on kujutatud Järvakandi valla vapil, viidates enam kui saja-aastasele klaasisulatamise traditsioonile Järvakandis.. Sama sümbol on nüüdsel Kehtna valla vapil.

## Vaata ka
* Pokaal
* Peeker
* Röömer
* Tiibkarikas
* Püha Graal
* Tsiboorium
* Auhind

## Viited
Julija Kovaliv

**Julija Kovaliv** (ukraina keeles Ю́лія І́горівна Ковалі́в, sündinud 9. jaanuaril 1985 Ivano-Frankivskis) on Ukraina riigiametnik ja diplomaat.

## Töökäik
Ukraina Presidendi Kantselei ülema asetäitja alates 20. septembrist 2019 kuni 22. detsembrini 2020. Alates 9. märtsist 2022 on ta Ukraina suursaadik Kanadas.

## Viited
Ikobi keel

**Ikobi keel** on Paapua Uus-Guineas Gulfi provintsis kõneldav paapua keel.

Kõnelejate arv on umbes 1600.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/ikob1240
*http://transnewguinea.org/language/ikobi-mena
Valgustus (religioon)

**Valgustus** on paljudes usundites ja vaimsetes praktikates täielik mõistmine, selgusele jõudmine või virgumine, mis võibki olla siht ja eesmärk. 

Budismi kontekstis kasutatakse enamasti sanskriti- ja paalikeelse sõna *bodhi* vastet virgumine. Jaapani zen-budismis on kasutusel lähedased mõisted *kenshō* ja *[[satori]]*. 

Hinduismis on sarnane mõiste mokša, mis tähendab vabanemist.
Röömer

**Röömer** on rohelisest või pruunist klaasist karikakujuline veiniklaas, mille koonilise, alt laieneva jala ja ümara kupa vahel on õõnes silindrikujuline osa. Röömereid tehti Kesk-Euroopa metsaaladel metsaklaasi ühe liigina (kohalikes klaasitöökodades kohalikust liivast, lubjast ja potasest toodetud algselt värvimata, kuid rauaühendite mõjul rohelise värvusega klaasist). 

Röömereid kujundatakse ja toodetakse ka tänapäeval, näiteks on erineva suurusega röömereid (ka mittetraditsiooniliselt viinapitsidena) teinud Tarbeklaas.

## Vaata ka
* Peeker
* *[[Berkemeyer]]*
* *[[Passglas]]*
* Pokaal

## Viited

## Välislingid
* Saksa röömer Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogus
* Pilvi Ojamaa röömerid Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi fotokogus
* Römer aus Theresienthal (artikkel röömeri ajaloost, saksa keeles)
Klaas (anum)

**Klaas** on nimetus klaasist valmistatud jooginõu kohta, mis on erinevalt tassist ja kruusist reeglina kõrvata. Alkoholi serveerimise puhul on tavaks kasutada iga joogi jaoks vastava kujuga klaasi, mis peab välja tooma joogi parimad omadused.

## Joogiklaaside loend
* klassikaline vee- ja karastusjookide klaas
* šampanjaklaas
* viskiklaas
* šerriklaas
* martiiniklaas
* veiniklaas
* pits ehk napsiklaas
* kokteiliklaas
* likööriklaas
* konjakiklaas
* õlleklaas v õllepokaal
* viinapits

Ajalooliste klaasist jooginõude hulka kuuluvad klaaspeekrid, röömerid, klaasist tiib- ja muud veinikarikad, mulksupudelid jne.

## Viited

## Kirjandus
* M. Reppo. Muutused tallinlaste tarbimisharjumustes: klaasanumad keskajast hilisuusajani. Tutulus 2016
Konservatiivne jõud

**Konservatiivne jõud** on niisugune jõud, mille tehtav töö sõltub ainult jõu rakenduspunkti alg- ja lõpp-punktist (A ja B), ning ei sõltu jõu liikumisseadusest ega trajektoori kujust. Järelikult jõud, mis mõjub mööda mistahes kinnist trajektoori (näiteks punktist A tagasi punkti A), tööd ei tee ehk teisisõnu: jõu töö mööda kinnist trajektoori on null.

Konservatiivsed jõud on mehaanikas gravitatsioonijõud (raskusjõud) ning elektrostaatikas laengutevahelise vastastikmõju jõud (vt Coulomb'i seadus). Konservatiivseks jõuks on näiteks ka  elastsusjõud, mittekonservatiivne jõud on hõõrdejõud.

Kui süsteemis toimivad ainult konservatiivsed jõud, siis on süsteemi mehaaniline energia (potentsiaalse energia ja kineetilise energia summa) jääv suurus. Konservatiivne jõud on alati suunatud potentsiaalse energia vähendamise poole.

Reaalne süsteem saab olla konservatiivne vaid ligikaudselt. Konservatiivne süsteem on näiteks raskusjõu mõjul võnkuv pendel, kui hõõrdumist pendli kinnituskohas ja õhutakistust mitte arvestada.
Potentsiaal

**Potentsiaal** (ladina keeles *potentia*, jõud, võime) on füüsikas konservatiivse jõu võime teha tööd. Potentsiaal avaldub niisuguse jõu välja mõjus keha massile või elektrilaengule. 

Potentsiaale füüsikas:
* gravitatsiooniline potentsiaal – iseloomustab gravitatsioonivälja;
* elektriline potentsiaal – elektrilaengu potentsiaalne energia;
* elektrokeemiline potentsiaal – elektriliselt laetud osakese keemiline potentsiaal;
* termodünaamiline potentsiaal – iseloomustab tööd, mida termodünaamiline süsteem suudab teha konstantsel temperatuuril ja rõhul.
Potentsiaalibarjäär

**Potentsiaalibarjäär** on ruumipiirkond, mis eraldab kaht madalama potentsiaaliga ruumiosa. Potentsiaalibarjääri iseloomulik omadus on tema kõrgus. Seda väljendab minimaalne energia, mis peab klassikalisel osakesel olema, et barjääri ületada.

Potentsiaalibarjäär võib olla mitmesuguse kujuga. Joonisel 1 on piirkond BNC barjääriks osakestele energiaga E1. Osakestele energiaga E2 on barjääriks piirkond nullist kuni punktini D, sest osake pole suuteline jõudma koordinaatide algusele lähemale selle punkti koordinaadist.

Arvutuste illustreerimiseks kujutatakse potentsiaalibarjääri sageli ristkülikuna. Joonisel 2 on potentsiaalibarjääri II kõrgus V0 ja laius 2a. Et osake (või nende süsteem) suudaks selle barjääri ületada (jõuda piirkonnast I piirkonda III), peab tema energia olema suurem kui barjääri kõrgusele vastav energia (V0).

Nii on see klassikalise  füüsika seaduste järgi.  Kvantmehaanikas võib väiksema energiaga osake siiski potentsiaalibarjääri teatud tõenäosusega ületada. Sel juhul öeldakse, et toimub osakese tunnelleerumine.

## Vaata ka
* Tunneliefekt
* Schottky barjäär
* Pn-siire