open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sulam

**Sulam** on kahe või enama metalli või metalli ja mittemetalli kokkusulatamisel või paagutamisel (peenepulbrilise metallide segu kokkupressimisel rõhu abil kõrgel temperatuuril) saadud aine.
Sulatamisel lisatakse sulanud metallile üht või mitut metalli (mittemetalli), mis segunevad või reageerivad omavahel. Jahtumisel moodustavad need tahke sulami. Kokku ei ole võimalik sulatada metalle, mille sulamistemperatuuride vahe on suur.

## Sulamite omadused
Sulamite füüsikalised omadused (kõvadus, tugevus, elektrijuhtivus, soojusjuhtivus, magnetilised omadused, korrosiooni-, kuumus- ja kulumiskindlus) erinevad lähteainete omadustest. Sulamite füüsikalised omadused sõltuvad keemilisest koostisest ja struktuurist.

Enamasti on sulami sulamistemperatuur madalam kui koostisosadel. Sulami värvus lähteainete omast erineda.

## Klassifikatsioon

**Kristallide segu** – segu erinevate metallide kristallidest. Sulab madalamal temperatuuril kui lähtemetallid. Näiteks: plii ja tina sulam.

**Intermetalsed sulamid** – tekivad kui metallid (mittemetallid) reageerivad sulatades omavahel. Intermetalsete sulamid on tugevad, kõvad ja neil on väike elektrijuhtivus. Nendel ühenditel on korrapärane struktuur ja aatomite vahekord täisarvkordne, mistõttu saab intermetalsete sulamite koostise avaldada valemina. Näiteks: duralumiinium Al<sub>2</sub>Cu.

**Asendussulamid** – tekivad, kui ühe metalli aatomid asendavad kristallivõres teise metalli aatomid. Asendussulami metallide aatomid on enam-vähem ühesuurused, kristallivõred sarnased ja elektronegatiivsused ühesugused. Lahustunud metalli aatomid paiknevad juhuslikult (ebakorrapäraselt). Näiteks: messing.

**Sisestussulamid** – tekivad ühe metalli või mittemetalli sattumisel teise metalli kristallivõre vahele. Sisestunud metalli või mittemetalli aatomid peavad olema oluliselt väiksemad, põhimetalli aatomitest, et mahtuda kristallivõre vahele. Näiteks: erinevad terased (süsiniku aatomid raua kristallivõre vahel).

## Vaata ka
* Metallurgia
* Sulamite loend
* Magneesiumisulamid
* Joodis

## Viited

### Kirjandus
* Hergi Karik "Üldkeemia. Anorgaaniline keemia". Koolibri, Tallinn 2000. ISBN 9985009932
Põhja suusaalad 1924. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1924. aasta taliolümpiamängud]]e** võistlused toimusid Chamonix's neljal alal: murdmaasuusatamises (18 km ja 50 km), kahevõistluses ning suusahüpetes. Võistlustel anti ka välja esimesed 1924. aasta maailmameistrivõistluste medalid.

## Tulemused
### [[Murdmaasuusatamine]]
#### 18 km




**Kuupäev:** 2. veebruar




#### 50 km





**Kuupäev:** 30. jaanuar 




### [[Kahevõistlus]]





**Kuupäev:** 30. jaanuar 




### [[Suusahüpped]]




**Kuupäev:** 25. jaanuar

Pronksimees Haugen sai medali alles 1974. aastal, kuna võistluste korraldajate tehtud viga tuli ilmsiks. Algul sai pronksi norralane Thorleif Haug, kuid tema punktid olid valesti arvestatud 18,000.




### Medalid

## Vaata ka
* Suusatamise maailmameistrivõistlused
Neotektoonika

**Neotektoonika** on geotektoonika haru, mis uurib hilises geoloogilises ajas toimunud tektoonilisi liikumisi.

Hiline geoloogiline aeg tähendab antud juhul aega, mis järgneb Miotseenile. Seega käsitleb neotektoonika umbes viimase viie miljoni aasta jooksul toimunud maakoore tektoonilist arengut. Esineb ka teistsuguseid käsitlusi. Sageli rõhutatakse vajadust läheneda igale juhtumile eraldi, mistõttu ei saa tõmmata ranget ajalist piiri. Sellise käsitluse kohaselt loetakse neotektoonika huviorbiiti kuuluvaiks neid tektoonilisi liikumisi, mis on aktiivsed ka tänapäeval. Mõnikord loetakse neotektoonika alla vaid praegu aktiivseid tektoonilisi liikumisi.

Neotektoonika alla kuuluvad maavärinad, aktiivsed murrangud, glatsioisostaatiline maakerge jne.

Termini "neotektoonika" mõtles välja vene geoloog Vladimir Obrutšev.   

## Viited
Project Chanology

**Projekt Chanology** (inglise keeles *Project Chanology*), tuntud ka kui **Operatsioon Chanology** (*Operation Chanology*) on saientoloogia ja Saientoloogia Kiriku vastu suunatud protestiliikumine, mille eestvedajaks oli detsentraliseeritud aktivstide võrgustik Anonymous. Anonymouse tegevuse põhjustas saientoloogia kiriku katse 2008. aasta jaanuaris tsenseerida internetis lõike suurt vastukaja leidnud intervjuust saientoloog Tom Cruise'iga.

Anonymous kuulutas oma operatsiooni välja 21. jaanuaril 2008 YouTube'i laetud videoga "Message to Scientology", milles kirjeldab saientoloogia käitumist tsensuurina internetis ja seab võrgustiku eesmärgiks saientoloogia "internetist välja lüüa". Video ilmumisele järgnesid saientoloogia kiriku vastu suunatud DDoS-ründed, libakõned ja mustad faksid, mis olid mõeldud nende tegevust häirima. 2008. aasta veebruaris otsustati üle minna legaalsetele meetoditele, seejuures rahumeelsed protestid ja surve avaldamine Ameerika Ühendriikide maksuametile, et nood uuriks saientoloogia kirikule antud maksuvabastusega seotud asjaolusid.

Reaktsioonid saientoloogia kirikult olid erinevad. Algselt ütles üks pressiesindaja, et Anonymous on kiriku tegevusest valesti aru saanud. Teine nimetas neid "arvutinohikuteks". Hiljem hakkas kirik Anonymoust kirjeldama "küberterroristidena", kes sooritavad "vihakuritegusid religiooni suhtes".

## Viited

## Allikad
*http://www.knbc.com/news/15132759/detail.html KNBC Staff. "Hacker Group Declares War On Scientology: Group Upset Over Church's Handling Of Tom Cruise Video", KNBC, 24. jaanuar 2008
*http://www.apcmag.com/7905/anonymous_threatens_to_dismantle_church_of_scientology_via_internet Warne, Dan. ""Anonymous" threatens to "dismantle" Church of Scientology via internet", APC Magazine, National Nine News, 24. jaanuar 2008
*http://www.news.com/8301-10789_3-9857666-57.html Vamosi, Robert. "Anonymous hackers take on the Church of Scientology", CNET News, CNET Networks, Inc., 24. jaanuar 2008

## Välislingid
*YouTube'i "Sõnum saientoloogiale"
*Project Chanology algus (arhiveeritud postitus)
*Partyvani leht projekti kohta
Kala (toit)

**Kala** on kalade elunditest, eriti lihastest saadav toiduaine.

Kala on kasulik toiduaine, sisaldades mitmeid inimorganismile vajalikke aineid ja vitamiine. 

Kala sisaldab 13–23% täisväärtuslikke valke, mida on paljudes kalades lausa 25% (anšoovis, tuunikala); sügisel on isegi räimes valku kuni 23%. 

Rasva sisaldus kõigub tugevalt 0,1–33%ni, mis sõltub kala liigist ja püüdmisajast. Rasvasemateks loetakse lõhelisi, heeringalisi, tuuralisi, tuunikala, skumbriat ja makrelli. Üsna vähe on rasva tursas, hõbeheigis ja haugis. Eriti kasulik kalarasv sisaldab suures koguses A-, D- ja E-vitamiini, mõne liigi rasv ka B<sub>1</sub>- ja B<sub>2</sub>-vitamiini. 

Kala ja kalatooted sisaldavad ka väga olulist oomega-3-rasvhapet.

Kalas on rikkalik valik mineraalaineid (1–5%), seal hulgas kaaliumi, rauda ja fosforit. Oluline on kalas mikroelement seleeni sisaldus, mis kaitseb inimorganismi vähirakkude arengu eest ja hoiab ära südameinfarkti. Südamehaigetele vajaliku kaaliumi sisaldus on suurem merekalades. Kõik merekalad sisaldavad rikkalikult joodi, millest meil rafineeritud toiduainete ajastul tihti vajaka jääb. Kalatoit on seega oluline kilpnäärme alatalitluse all kannatavatele inimestele.

#### Välislingid
Põhja suusaalad 1928. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1928. aasta taliolümpiamängud]]e** võistlused toimusid Sankt Moritzis neljal alal: murdmaasuusatamises (18 km ja 50 km), kahevõistluses ja suusahüpetes. Võistlused olid ka kui 1928. aasta maailmameistrivõistlused.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 18 km




**Kuupäev**: 17. veebruar



#### 50 km





**Kuupäev**: 14. veebruar



### [[Kahevõistlus]]




**Kuupäev:** 14. veebruar



### [[Suusahüpped]]





**Kuupäev:** 11. veebruar



### Medalid
Ganymedes

**Ganymedes** on tegelane vanakreeka mütoloogias. Ta oli Trooja prints, kuningas Trosi poeg, kes paistis silma oma erakordse ilu poolest.

Peajumal Zeus armus Ganymedesesse ja röövis ta. Röövimise kohta on käibel mitmeid eri versioone. Ühe kohaselt muutus Zeus ise suureks kotkaks; teise kohaselt saatis suure kotka noort printsi röövima. Röövimine ise leidis aset Ida mäel Früügias, kus Ganymedes oli kas lambaid karjatamas või kogunenud koos oma sõprade ja õpetajatega õppima.

Ganymedes toimetati Olümpose mäele, kus temast sai Zeusi armastatu ja veinikandja. Kõik jumalad olid Ganymedesest vaimustuses, välja arvatud Zeusi abikaasa Hera. Noort printsi on peetud ka põhjuseks, miks Hera Trooja sõjas troojalased hülgas.
Ganymedes (täpsustus)

**Ganymedes** on kreeka nimi, mis võib osutada ühele järgmistest isikutest või objektidest:

***[[Ganymedes]]** on tegelane vanakreeka mütoloogias, Trooja prints, kelle Zeus röövis ja viis Olümpose mäele.

***[[Ganymedes (kuu)|Ganymedes]]** on planeedi Jupiter kõige suurem kuu, mis on saanud nime mütoloogilise Ganymedese järgi.

***[[Ganymedes (eunuhh)|Ganymedes]]** oli eunuhh Egiptuse kuninganna Kleopatra VII õukonnas.

***[[Ganymedes (Goethe)|Ganymedes]]** on Johann Wolfgang Goethe 1770. aastatel kirjutatud poeem mütoloogilisest Ganymedesest.

***[[1036 Ganymed]]** on asteroid.
Põhja suusaalad 1936. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1936. aasta taliolümpiamängud]]e** võistlused toimusid Garmisch-Partenkirchenis viiel alal: murdmaasuusatamises (18 km, 50 km ja esimest korda 4×10 km teatesõidus), kahevõistluses ja suusahüpetes. Võistlused olid ühtlasi 1936. aasta maailmameistrivõistlused.

## Tulemused
### [[Murdmaasuusatamine]]
#### 18 km



**Kuupäev**: 12. veebruar



#### 50 km



**Kuupäev**: 15. veebruar



#### 4×10 km teatesõit



**Kuupäev**: 10. veebruar
Viimases vahetuses Soome eest rajale läinud Kalle Jalkanen oli norrakast Bjarne Iversenist maas 1 minut ja 23 sekundit. Kui pool 10 kilomeetrist oli sõidetud, sai Jalkanen juba Iversenin kätte. Ühel laskumisel Jalkanen sülitas ja samas ka tema kunsthambad kukkusid lumme. Ta suundus neid üles võtma ja norrakas pääses uuesti juhtima. Pool kilomeetrit enne finišit sai ta uuesti Iverseni kätte ja võitis lõpuks kuue sekundiga Soomele kuldmedali.



### [[Kahevõistlus]]




**Kuupäev**: 10. veebruar



### [[Suusahüpped]]




**Kuupäev**: 6. veebruar



## Medalid
Willi Hennig

**Emil Hans Willi Hennig** (20. aprill 1913 – 5. november 1976 Ludwigsburg) oli saksa bioloog, keda peetakse kladistika rajajaks. Tema evolutsiooni- ja süstemaatikaalased tööd aitasid luua selgust organismide loomulikule põlvnemisele. Taksonoomina uuris ta peamiselt kahetiivalisi.
Gott mit uns

**Gott mit uns** (*Jumal on meiega*) oli Preisimaa kuninglik moto ja osa Preisi ning hiljem Saksa sõjalisest embleemist.
Alicante provints

**Alicante provints** on provints Hispaanias Valencia autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus on Alicante linn.

Alicante provints on üks Hispaania tähtsamaid turismipiirkondi.

2007. aastal oli provintsi elanikest 21,4% välismaa kodanikke ja 2009. aastal 23,6%. Kõige rohkem oli Suurbritannia, Saksamaa, Maroko, Ecuadori ja Rumeenia kodanikke.

## Haldusjaotus
*Täpsemal artiklist [[Alicante provintsi haldusjaotus]]*

Provints jaguneb üheksaks maakonnaks ja 141 vallaks.

## Kliima

Alicante provintsi aasta keskmine temperatuur on +17,8 °C, jaanuaris +11,6 °C, augustis +25,5 °C.

Aastas sajab keskmiselt 357 mm, sealhulgas jaanuaris 20 mm ja augustis 10 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2900 tundi, sealhulgas jaanuaris 178 ja augustis 308 tundi.

## Viited
Castellóni provints

**Castellóni provints** ehk **Castelló provints** on provints Hispaanias Valencia autonoomse piirkonna põhjaosas. Provintsi keskus on Castellón de la Plana.

## Kliima

Castellóni aasta keskmine temperatuur on +16,7 °C, jaanuaris +10,1 °C, augustis +24,4 °C.

Aastas sajab keskmiselt 478 mm, sealhulgas jaanuaris 36 mm ja augustis 35 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2638 tundi, sealhulgas jaanuaris 173 ja augustis 271 tundi.
## Haldusjaotus

### Vallad
Castellón de la Plana provintsi kuuluvad järgmised 135 valda:

Valdade ametlik nimekasutus ei ühti keeleliselt ega ka sellest, millise keele kasutajad vallas on enamuses. Lingitud on ametlik valla nimi. Rasvases kirjas on toonitatud valla nimed mis on mõlemas keeles ametlikult kasutuses. Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata.''

## Viited

## Välislingid
* Provintsi koduleht
Ávila provints

**Ávila provints** on provints Hispaanias Castilla y Leóni autonoomse piirkonna kaguosas. Provintsi keskus on Ávila linn.

## Kliima

Ávila aasta keskmine temperatuur on +10,4 °C, jaanuaris +3,2 °C, augustis +19,4 °C.

Aastas sajab keskmiselt 365 mm, sealhulgas jaanuaris 28 mm ja augustis 18 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2653 tundi, sealhulgas jaanuaris 26 ja augustis 18 tundi.

## Maakonnad
* El barco de Ávila maakond
* Campo de Piedrahíta maakond
* Moraña alta maakond
* Ojos albose maakond
* Sierra de Ávila maakond
* Sierra de Gredose maakond
* Tierra de Arévalo maakond
* Valle de Amblési maakond
* Valle del Alberche maakond
* Valle del Tiétari maakond

## Viited
Ganymedes (kuu)

**Ganymedes** on üks planeedi Jupiter kuudest. Tegemist on suurima kuuga Päikesesüsteemis. Ganymedese läbimõõt (umbes 5268 km) on suurem kui Merkuuril, kuid tema mass on Merkuuri omast ligikaudu poole väiksem. 

Ganymedese avastas 1610. aastal Galileo Galilei ja sellele pani nime Simon Marius.

See on teadaolevalt ainuke magnetväljaga kuu siinses Päikesesüsteemis. Selle elektromagnetvälja on uurinud kosmosesond Juno.

Ganymedesel on selgelt eristuv tuum. Arvatakse, et sügaval jäise pealispinna all võib leiduda ka vedel ookean, mis võiks olla sobilik eluks.

2034. aastal hakkab Ganymedest uurima kosmoseaparaat JUICE.

## Viited

## Välislingid

* "Asteroid lõi kuu poolused paigast" ERR Novaator, 4. september 2024
Põhja suusaalad 1932. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1932. aasta taliolümpiamängud]]e** võistlused toimusid Lake Placidis neljal alal: murdmaasuusatamises (18 km ja 50 km), kahevõistluses ja suusahüpetes. Võistlused olid ka kui 1932. aasta maailmameistrivõistlused.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 18 km




**Kuupäev**: 10. veebruar 



#### 50 km




**Kuupäev**: 13. veebruar 



### [[Kahevõistlus]]




**Kuupäev**: 10. veebruar 



### [[Suusahüpped]]




**Kuupäev**: 10. veebruar 




## Medalid
Badajozi provints

**Badajozi provints** on provints Hispaanias Extremadura autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus ja suurim linn on Badajoz. Suuremad linnad on veel Mérida, Don Benito ja Almendralejo.

Badajozi provints on pindalalt Hispaania suurim.

## Kliima

Badajozi aasta keskmine temperatuur on +16,4 °C, jaanuaris +8,7 °C, augustis +25,0 °C.

Aastas sajab keskmiselt 486 mm, sealhulgas jaanuaris 58 mm ja augustis 6 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2829 tundi, sealhulgas jaanuaris 145 ja augustis 344 tundi.

## Haldusjaotus

Provintsis on 11 maakonda kokku 165 vallaga.
* Campiña Suri maakond
* La Serena maakond
* La Siberia maakond
* Llanos de Olivenza maakond
* Sierra Suroeste maakond
* Tentudía maakond
* Tierra de Badajozi maakond
* Tierra de Barrose maakond
* Tierra de Mérida – Vegas Bajase maakond
* Vegas Altasi maakond
* Zafra – Río Bodióni maakond

### Vallad
Badajozi provintsi kuuluvad järgmised 165 valda:

*Märkus: Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata. Kõikide valla keskused kannavad vallaga sama nime.*

## Viited

## Välislingid
* http://www.dip-badajoz.es/
Ciudad Reali provints

**Ciudad Reali provints** on provints Hispaanias Castilla – La Mancha autonoomse piirkonna lõunaosas. See piirneb lõunas Andaluusiaga. Provintsi keskus on Ciudad Reali linn.

Elanike arv oli 2024. aasta seisuga 492 640. Pindala on 19 813 km². See on Castilla – La Manchas pindalalt suurim ja Toledo provintsi järel rahvaarvult suuruselt teine provints Hispaanias on see pindalalt kolmandal kohal.

Ciudad Reali provints paikneb tasandikulisel ja viljakal La Mancha piirkonnas. Keskmine kõrgus merepinnast on 500–600 meetrit. Suurim provintsi idast läände kulgev jõgi on Guadiana. Provintsis asuvad Tablas de Daimieli rahvuspark ja Cabañerose rahvuspark.

Provints loodi 1833. aastal.

## Kliima
Ciudad Reali aasta keskmine temperatuur on +14,3 °C, jaanuaris +5,7 °C, augustis +24,5 °C.
Aastas sajab keskmiselt 450 mm, sealhulgas jaanuaris 47 mm ja augustis 8 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2722 tundi, sealhulgas jaanuaris 133 ja augustis 342 tundi.

## Haldusjaotus
Ciudad Reali provints jaguneb 102 vallaks. Elanike arvult on suurim provintsi halduskeskus Ciudad Real (2023. aasta seisuga 75,254 elanikku). Pindalalt on suurim Almodóvar del Campo (1208 ).

Provintsi kirdepiirist umbes paari kilomeetri kaugusel asub Ciudad Reali provintsi eksklaav Anchuras, mis paikneb Badajozi ja Toledo provintsi vahel.


Campo de Criptana Molinos de Viento 1.jpg|Campo de Criptana
Atardecer el primero de mayo.jpg|Tablas de Daimieli rahvuspark
View of the Castle - Convent at Calatrava La Nueva - panoramio.jpg|Calatrava la Nueva kindlus


## Vaata ka
* Ciudad Reali Kesklennujaam

## Viited
Huelva provints

**Huelva provints** on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus on Huelva linn.

## Kliima

Huelva provintsi aasta keskmine temperatuur on +18,3 °C, jaanuaris +12,1 °C, augustis +25,6 °C.

Aastas sajab keskmiselt 516 mm, sealhulgas jaanuaris 78 mm ja augustis 3 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2982 tundi, sealhulgas jaanuaris 161 ja augustis 353 tundi.

## Haldusjaotus

### Vallad

Huelva provintsi kuuluvad järgmised 80 valda:

*Märkus: Tabelis on loetletud vallad nende nimedes artikleid arvestamata.*

## Viited
Necro Strike

**Necro Strike** (varem tuntud ka kui **Nahuj Strike**) on Viljandist pärit *death-metal* viljelev ansambel, mis loodi 2002. aastal.

## Koosseis
*No:PS (vokaal, kitarr)
*Märt (kitarr)
*Jack (basskitarr)
*Rinx (trummid)

## Välislingid
*http://www.myspace.com/necrostrike
Arteriaalne veri

**Arteriaalne veri** on kopsudes hapnikuga rikastunud veri, mis voolab südamest teiste elundite suunas. Arteriaalse vere vool saab alguse südame vasakust vatsakesest ja algab sealt aordiga ning varustab arterite kaudu  verega kogu organismi.  Moodustub suur vereringe ehk kehavereringe, mis suubub südame paremasse kotta ülemise ja alumise õõnesveeni kaudu.

## Vaata ka
*Venoosne veri
*Vereringe
Chris Lake

**Chris Lake** (kodanikunimi **Christopher Lake**; sündinud 8. augustil 1982) on šoti päritolu *[[house]]-*muusika DJ ja produtsent, kes sai kõigepealt tuntuks menubändi The Prodigy lugudest remikse tehes.

Chris Lake on andnud välja singleid plaadifirmade Lost Language, Pangea Records ja 3 Beat Breaks kaudu. Lake'i enda plaadifirmad on Rising Music ja Rising Trax. 

Tema kõige populaarsem singel on 2005. aastal ilmunud "Changes", mis anti 2006. aasta suvel uuesti välja plaadifirma Universal kaudu ning millele andis oma hääle laulja Laura V. 

Populaarsust on kogunud ka singel "Carry Me Away", mis anti välja 2007. aasta 14. mail. Aastal 2009 ilmus Lake'l esikalbum "Crazy". Koostöös muusikaprodutsent Michael Woodsiga ilmus Lake'il 2012. aasta lõpul singel "Black Thong".
Frank Iero

**Frank Anthony Iero** (sündinud 31. oktoobril 1981) on USA muusik. 

Ta on ansambli My Chemical Romance rütmikitarrist ja ansambli L.S. Dunes kitarrist. Varem on ta olnud *[[post hardcore]]*'i viljeleva ansambli Leathermouthi vokalist. Ierol on käsil sooloprojekt "Frank Iero and the Future Violents" (varem ka "frnkiero and the cellabration" ning "Frank Iero and the Patience"). Tema esimene sooloalbum "Stomachaches" ilmus 26. augustil 2014.

## Elukäik
Iero sündis New Jersey osariigis Belleville'is. Lapsena põdes ta tihti bronhiiti ja kõrvapõletikku, mille tõttu sattus ta tihti haiglasse. Ta õppis Queen of Peace Keskkoolis. Ta jätkas haridusteed Rutgersi Ülikoolis stipendiumiga, kuid stuudium jäi pooleli, sest Iero jaoks oli tähtsam minna My Chemical Romance'iga kontserditurneele. 

Iero vanemad läksid lahku tema noorpõlves ning ta elas ema juures, kes lubas tal korraldada oma keldris bändiproove. Nii Iero isa kui ka vanaisa olid muusikud ning olid noorukile eeskujuks. Isa õpetas talle, kuidas trumme mängida, kuid hiljem otsustas ta mängida kitarri.

## Muusikakarjäär
### Varajased ansamblid ja Pencey Prep (1997–2002)
Vaid 11-aastaselt hakkas Iero mängima New Jersey punkrokiansamblites. Enne My Chemical Romance'iga liitumist oli ta punkansambli Pencey Prep eestvedaja. Enne laialiminekut avaldas ansambel albumi "Heartbreak in Stereo". Albumi produtseeris plaadifirma Eyeball Records.

Kui Iero tegutses Pencey Prepis, sai ta sõbraks My Chemical Romance'i liikmetega. Temast sai nende demolinastuste suur fänn ning ta aitas neil korraldada esimesed esinemised. Pärast Pencey Prepi laialiminekut mängis Iero mitmes bändis, kaasaarvatud I Am A Graveyard, Hybrid ja Sector 12. Peagi pakuti talle rütmikitarristi kohta My Chemical Romance'is.

### My Chemical Romance (2002–2013)

Iero liitus My Chemical Romance'iga aastal 2002. Ansambli debüütalbumisse "I Brought You My Bullets, You Brought Me Your Love" panustas Iero kahe laulu salvestamisega ("Honey, This Mirror Isn't Big Enough for the Two of Us" ja "Early Sunsets Over Monroeville"). Iero osales iga laulu loomises ansambli järgnevates stuudioalbumites. Nendeks olid "Three Cheers for Sweet Revenge", "The Black Parade" ja "Danger Days: The True Lives of the Fabulous Killjoys".  2013. aasta 22. märtsil läks ansambel lahku. 

### Leathermouth ja teised muusikaprojektid (2007–2016)
2007. aastal moodustasid Iero ja ta sõbrad *[[hardcore punk]]*'i viljeleva ansambli Leathermouth (stiliseeritult **LeATHERMØUTH**). 2009. aasta 27. jaanuaril avaldasid nad oma esimese albumi "XO". Ansambel lõpetas tegevuse aastal 2010. Iero tegutseb The Cure'i tribuutansamblis The Love Cats, mis on saanud nime The Cure'i samanimelise laulu järgi. Iero mängis basskitarri Reggie and the Full Effecti hüvastijätutuuril. Tema esimene soololaul "This Song Is A Curse" ilmus Tim Burtoni animafilmi "Frankenweenie" ametliku heliriba boonusloona.

2013. aasta alguses teatasid Iero ja James Dewees, et nad töötavad *[[digital hardcore]]*i projekti Death Spells kallal. Death Spellsi esimene album "Nothing Above, Nothing Below" ilmus 29. juunil 2016.

## Viited
ATB

**ATB** (kodanikunimega **André Tanneberger**; sündinud 26. veebruaril 1973 Saksamaal) on saksa elektroonilise tantsumuusika DJ ja produtsent.

## Välislingid

* Ametlik koduleht
WSOP

**WSOP** on ingliskeelse termini "World Series of Poker" lühend, mida nimetatakse ka sportliku pokkeri maailmameistrivõistlusteks. Koosneb hulgast kõrvalturniiridest ning põhiturniirist. Toimub alates 1970. aastast Las Vegases.

WSOP põhiturniiril osalemine maksab $10&nbsp;000 ning auhinnafond ületab viimastel aastatel mistahes spordivõistluse oma maailmas. Põhiturniiril mängitakse populaarseimat pokkerivariatsiooni *[[Texas Hold'em]] no limit*. 

Neli pokkerimängijat on võitnud WSOP põhiturniiri vähemalt kahel korral: Johnny Moss, Doyle Brunson, Johnny Chan ja Stu Ungar.

## Põhiturniiri tulemused

## Välislingid
* WSOP ajalugu eesti keeles
Silma adaptatsioon

**Silma adaptatsioon** on inimese silma võime kohaneda esemete vaatlemiseks erinevatel valgustugevustel. Ereda valguse korral võtavad valgusärritusi vastu ainult kolvikesed. Kui inimene ereda valguse käest äkki pimedasse satub, siis ei näe ta algul midagi. Pikkamööda taastub võrkkesta kepikestes nägemispurpur ja tekib videvikunägemine.

## Vaata ka
*adaptatsioon
*akommodatsioon
Stu Ungar

**Stuart Errol Ungar** (8. september 1953 New York – 22. november 1998 Las Vegas) oli USA elukutseline kaardimängija, keda peetakse maailma tugevaimaks turniiripokkeri ja GIN-i mängijaks.

## Noorus
Stu Ungar sündis 1953. aastal USA-s New Yorgis juudi perekonnas. Juba väikese poisina tõmbasid teda kaardimängud ning kümne-aastaselt võitis ta ühe New Yorgis toimunud Gin Rummy turniiri. Hoolimata kaasasündinud fotograafilisest mälus ja geeniuse IQ-st jättis ta kooli varajases nooruses pooleli, asudes illegaalsetes mängupõrgutes tööle diilerina ning mängides võimaluse piires ka ise. Kiiresti sai temast kodulinna parim GIN-i mängija ja peatselt tekkis raskusi vastaste leidmisega. Ka blackjacki laudades ei olnud ta oodatud külaline.

## WSOP
1980. aastal proovis Ungar kätt pokkeris, osales samal aastal ka pokkeri maailmameistrivõistlustel – WSOP põhiturniiril – ning kõikide mängijate ja pealtvaatajate suureks imestuseks ka võitis selle, alistades lõpuduellis Doyle Brunsoni.

Ungar kaitses tiitlit 1981. aastal ja võitis muidki suuri turniire:

* Amarillo Slim's Super Bowl of Poker (1984, 1988 ja 1989),
* Americas Cup of Poker (1984 ja 1987),
* kaks WSOP kõrvalturniiri,
* Queens Poker Classic (1991).

Hoolimata edust kaardilaudades tabasid teda elus mitmed tagasilöögid: abielulahutus 1986. aastal, kontrollimatu hasartmängusõltuvus (eriti spordipanuste tegemisel) ja süvenevad narkoprobleemid. 1990. aastal juhtis Ungar WSOP põhiturniiri taas silmapaistva ülekaaluga ning tundus, et kolmas tiitlivõit on käeulatuses. Ungar oli selles ka ise võrdlemisi kindel ja nagu sageli tähistas edukat mängu kokaiiniga. Annus osutus aga liiga suureks ja mees viidi kriitilises seisus haiglasse.
1990. aastate alguses oli ta nii alla käinud, et keegi ei uskunud, et Ungar isegi oma 40. sünnipäeva näeb (selle peale veeti lausa kihla).

## Tagasitulek
1997. aastal nägi Ungar välja nagu inimvare, kuid sõprade abi ja rahalise toetusega suutis ta WSOP põhiturniirist osa võtta. Ungar näitas jõulist ja agressiivset mängu, võites turniiri kohati lausa masendava ülekaaluga. Võiduraha miljon dollarit tegi ta sõbraga pooleks, raisates oma osa ära mõne kuuga (taas narkootikumidele ja ebaõnnestunud spordiennustustele).

## Surm
1998. aasta 22. novembril leiti ta ühest Las Vegase äärelinna motellist surnuna, põhjuseks narkootikumide kuritarvitamisest tingitud südamepuudulikkus. Tema viimset puhkepaika tähistav tagasihoidlik hauaplaat ei meenuta midagi endisest hiilgusest ega mehe elu jooksul teenitud ligi 30 miljoni dollari suurusest rikkusest. Surnu taskust leiti vaid 800 dollarit, seegi oli laenatud. Tema matuste pidamiseks korraldati korjandus.

## Meedia
Ungarist on kirjutatud raamat "One of a Kind: The Rise and Fall of Stuey "The Kid" Ungar, the World's Greatest Poker Player" ning tehtud mängufilm "High Roller: The Stu Ungar Story" ("Suur panustaja", 2003, Michael Imperioliga peaosas) ja telesari.

2001. aastal võeti Ungar postuumselt pokkeri Kuulsuste Halli (Poker Hall of Fame) liikmeks.
Gucci

**Gucci moemaja**, ka lihtsalt **Gucci**, on Itaalia moeajaloo ikoon ja nahktoodete bränd. Sellele pani aluse Guccio Gucci (1881–1953) Firenzes 1921. aastal.

Guccit peetakse üheks maailma kuulsamaks, prestiižsemaks ja tuntumaks moebrändiks maailmas . Läbimüügilt on Gucci maailmas teine moebränd Louis Vuittoni järel, kuid esikohal Itaalias. Guccil on üle maailma ligikaudu 425 oma kaubamaja, kuid tema tooteid müüakse ka suurtes kaubanduskeskustes ja väiksemates poodides.

Gucci on Fur Free Alliance liige.

### Ajalugu
Gucci moemaja asutas 1906. aastal Guccio Gucci. Aastal 1938 Gucci laienes ja kaubamaja avati Roomas. Gucci oli vastutav paljude firmade märkimisväärsete toodete disainimise eest. Aastal 1947 tutvustas Gucci bambusest käekotti, mis on tänaseni firma üheks tugisambaks.

Guccio Gucci abikaasa Aida Calvellil oli suur perekond, kokku kuus last, kuid ainult tema neljal pojal oli suur roll Gucci kompaniis. Pärast Guccio surma 1953. aastal viis tema poeg Aldo firma ülemaailmsele areenile, avades esimesed kaubamajad Londonis, Pariisis ja New Yorgis. Oma toodetega jõudis Gucci Aasiasse 1960. aastate lõpus, avades kaubamajad Hongkongis, Tokios ja Koreas.

1972. aastal laiendas Gucci tegevust ka autotööstusse, nimelt hakati esmakordselt maailmas tootma autosid, mille on disaininud tunnustatud moedisainerid. Lisaks sellele oli Guccil hinnatud parfüümisari.

Kui 1983. aastal Guccio poeg Rodolfo suri, jättis ta 50% firmast oma pojale Mauriziole. Neil aastatel algas Gucci majanduslangus, kuid firma päästeti ja peagi suudeti taas tegevust laiendada, sealhulgas Hollandisse. Kuigi rasked aastad olid sassi ajanud nii peresuhted kui ka firma siseelu, otsustas Maurizio Gucci teha firmast firma, mis oleks maailmas tunnustatud, ja aastatega see tal õnnestus.

## Viited
Ripskeha

**Ripskehaks** ehk **tsiliaarkehaks** ehk **tsiliaarkehakeseks** (ladina keeles *corpus ciliare*) nimetatakse inimeste ja paljude loomade silmamuna soonmiku jätkuks olevat soonkesta eesmist osa. Ripskeha eritab vesivedelikku.
 
## Roomajatel
### Madudel
Madudel ümbritseb ripskeha silmaläätse, on ühenduses vöötmekesekiududega (*fibrae zonulares*) ja läheb üle võrkkestaks.

## Imetajatel
### Inimestel
Inimestel paikneb ripskeha rõngakujuliselt silmaläätse ümber ja on fikseeritud erilise sideme – vöötmekesekiudude (Zinni sideme) abil. Ripskeha paikneb kõvakesta sarvkestaks ülemineku kohal. 
Eristatakse kolme osa: 
*ripssõõr (*orbiculus ciliaris*)
*ripslihas (*musculus ciliaris*)
*ripsjätked (*processus ciliares*).

Ripskehal paiknev ripslihas koosneb silelihastest, mille abil toimub silmaläätse kuju muutmine. Ripslihas osaleb akommodatsioonil.

Silma ripskeha põletik on tsükliit.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Terminologia Anatomicas A15.2.03.009: Corpus ciliare. Ripskeha
Silmalääts

**Silmalääts** (ladina keeles *lens chrystallina*) on paljude loomade silmamunas paiknev kude. Silmalääts on kaksikkumer ning asub silmamuna eesosas, silmaava taga vikerkesta ja klaaskeha vahel.

Silmaläätse areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
### Madude silmalääts
Madude silmalääts erineb teiste roomajate omast.
Fookuskaugus ehk akommodatsioon toimub maosilmas mitte silmaläätse kuju muutmise teel, mis on ümmargune, vaid silmaläätse liikumise teel võrkkestast kaugemale.

### Inimese silmalääts

Väljastpoolt katab teda läbipaistev kihn (kapsel).

Silmaläätsel pole veresooni ega närve.

Selle eesmisel pinnal paikneb epiteel, mis produtseerib läätserakke. Olemasolevad rakud tihenevad ja umbes 40a. vanuses moodustub läätse keskele läätse tuum (*nucelus lentis*).

Silmaläätse valgustmurdev võime on 18 dioptrit. Silma võime näha selgesti erineval kaugusel asuvaid esemeid põhineb läätse omadusel muuta fookuskaugust – see on akommodatsioon.

#### Patoloogia
Inimese silmaläätse patoloogia võib kummalgi silma erineda ja olla kas kaasasündinud või kujuneda elu jooksul – levinumad on katarakt ja afaakia.

### Läätse koostis
Silmalääts sisaldab umbes 63% vett, 35% globuliine ja 2% mineraalsooli.

## Viited
Imre Leibold

**Imre Leibold** (sündinud 6. november 1975) on Eesti pokkerimängija.

Imre Leibold jõudis esimese eestlasena maailmameistrivõistluste WSOP osaturniiri finaallauda. Ta on kirjutanud internetis pokkeriteemalisi artikleid ning osalenud esimese eestikeelse ja eesti autorite kirjutatud pokkeriõpiku koostamisel. 

Ta on abielus pokkerimängija ja endise prokuröri Kairit Leiboldiga.

## Saavutused pokkeris
* 250 $ No Limit Hold'em Baltic Heads Up Championship – 1. koht (2005, Tallinn)
* 10 000 $ WSOP Circuit Championship Event – No Limit Hold'em – 7. koht (2005, New Orleans)
* Tournament of Champions 2005 – No Limit Hold'em – 15. koht (2005, Las Vegas)
* 1500 $ 38th WSOP Event Pot Limit Omaha Hi/Lo Split 8 or Better – 20. koht (2007, Las Vegas)
* 1000 $ 38th WSOP S.H.O.E – 5. koht (2007, Las Vegas)
* 1000 $ H.O.R.S.E PokerNews Cup – 7. koht (2007, Melbourne)
* 1000 € No Limit Holdem Olympic Open põhiturniir – 1. koht (2009, Tallinn)
* 1500 € No Limit Hold'em Unibet Open Prague – 8. koht (2009, Praha)
* 500 AS$ PokerNews Cup Australia Six Handed No Limit Hold'em – 1. koht (2009 Melbourne)
* 1000 € No Limit Holdem PokerStars Baltic Festival põhiturniir – 16. koht (2009, Tallinn)
* 1500 € No Limit Hold'em Unibet Open Warsaw – 5. koht (2009, Varssavi)
* 5000 EEK No Limit Holdem Eesti meistrivõistluste põhiturniir – 3. koht (2010, Tallinn)
* 2000 € No Limit Holdem EPT San Remo – 8. koht (2010, Sanremo)
* 10 000 € No Limit Holdem EPT Monte Carlo põhiturniir – 76. koht (2010, Monte Carlo)
* 1000 € No Limit Holdem EPT Barcelona – 1. koht (2010, Barcelona)
* Estonian Teampoker Series 2010 – võistkondlik 1. koht PokerNewsi meeskonnas (2010, Tallinn)
* 30 € No Limit Holdem Eesti meistrivõistluste rahvaturniir – 1. koht (2011, Tallinn)
* 350 € No Limit Holdem PokerStars.ee Eesti pokkerikarikas – 1. koht (2011, Pärnu)
* 1000 € No Limit Holdem EPT Grand Final – 9. koht (2011, Madrid)
* Estonian Teampoker Series 2011 – võistkondlik 1. koht PokerNewsi meeskonnas (2011, Tallinn)

## Välislingid
*Imre ja Kairit Leiboldi sait
Pisarasüsteem

**Pisarasüsteem** ehk **pisaraaparaat** ehk **pisaraelundkond** (ladina keeles *apparatus lacrimalis*) on paljude loomade silma abielund, süsteem, mis koosneb pisaranäärmetest ja pisarateedest. 

Pisaraaparaadi areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Pisaraelundkonna funktsiooniks on pisaravedeliku tootmine ja ninaõõnde toimetamine. 

Pisarad niisutavad silmamuna ja aitavad eemaldada konjunktiivkotti sattunud tolmu, võõrkehi, mikroobe.

## Inimese pisarasüsteem
Pisaranääre paikneb silmakoopa ülemises külgmises nurgas ja avaneb 5–12 juhaga ülemise konjunktiivkoti külgmisse ossa. Pisaranääre eritab ööpäevas umbes 1 ml pisaravedelikku, mis sisaldab vähesel hulgal NaCl, valku ja lüsotsüümi, mis on bakteritsiidse toimega. 
Inimeste pisaraaparaati kuuluvad:
*pisaranäärmed – *glandula lacrimalis* 
*pisaraviimajuhad – *ductuli excretorii glandula lacrimalis* 
*pisarajärv – *lacus lacrimalis* 
*pisarakanalike – *canaliculus lacrimalis* 
*pisarakott – *saccus lacrimalis* 
*pisaratäpp – *punctum lacrimale* 
*nina-pisarajuha – *ductus nasolacrimalis*.

## Viited

## Välislingid
**[http://www.unifr.ch/ifaa/Public/EntryPage/ShowTA98LA.html Terminologia Anatomica]*. A15.2.07.056 Apparatus lacrimalis. Pisaraaparaat
Silmamuna

**Silmamuna** (ladina keeles *bulbus oculi*) on paljude loomadel silma keskne osa, mis on kerakujuline.

Silmamuna sisemus moodustab silma optilise süsteemi – koosnedes vesivedelikust, silmaläätsest ja klaaskehast.

## Imetajate silmamuna
### Koduloomadel
### Silmamuna seina 3 kesta
Ka loomade silmamuna sein koosneb kolmest üksteist katvast kestast:

** 1. Välimine kest ehk silmamuna fibrooskest ehk kiudkest koosneb:
*** a. sarvkest ehk kornea
*** b. kõvakest ehk skleera
** 2. Keskmine kest ehk silmamuna soonkest koosneb:
*** a. vikerkest ehk iiris
*** b. ripskeha ehk tsiliaarkehake
*** c. soonmik ehk soonkest ehk pärissoonkest
** 3. Sisemine kest ehk silmamuna sisekest koosneb:
*** a. võrkkest ehk reetina.

## Inimese silmamuna

Inimese silmamuna läbimõõt on keskmiselt 24&nbsp;mm ja kaal umbes 7 g. Meeste silmad on naiste silmadest veidi suuremad. Silmamunal eristatakse eesmist ja tagumist poolust. Sagitaalselt läbi nimetatud pooluste minev joon moodustab silma optilise telje. Silmamuna asetseb silmakoopa eesmises osas , ta on ümbritsetud silmakoopa rasvkehaga, lihastega jm., tagapool on ta nägemisnärvi abil ühenduses peaajuga. Silmamuna koosneb ümbritsevast kihistunud seinast ja sisemuses asuvast valgustmurdvast tuumikust.

### Silmamuna seina 3 kesta
Silmamuna sein koosneb kolmest üksteist katvast kestast:

** 1. Välimine kest ehk silmamuna fibrooskest ehk kiudkest koosneb:
*** a. sarvkest ehk kornea
*** b. kõvakest ehk skleera
** 2. Keskmine kest ehk silmamuna soonkest koosneb:
*** a. vikerkest ehk iiris
*** b. ripskeha ehk tsiliaarkehake
*** c. soonmik ehk soonkest ehk pärissoonkest
** 3. Sisemine kest ehk silmamuna sisekest koosneb:
*** a. võrkkest ehk reetina.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas, A15.2.01: Bulbus oculi. Silmamuna, Veebiversioon (vaadatud 27.01.2014)
Kepikesed

**Kepikesed** ehk **kepprakud** on inimese silma võrkkestas asuvad valgustundlikud rakud, mis toimivad nõrga valgustatuse korral, reageerides valgusele sõltumata selle lainepikkusest, st nad ei erista hästi värve. Neid on silma võrkkestal umbes 115-120 miljonit.

## Vaata ka
*Kolvikesed
Suguvõsa

**Suguvõsa** on tavakeelne väljend sugulaste kogumi kohta, laiem mõiste kui perekond. Võib tähendada ka kõiki ühe meesisiku või esivanemate paari järglasi nii mees- kui naisliinis, kuid ei samastu sugukonnaga. Sugulusseoste graafilist kujutist nimetatakse sugupuuks. 

## Vaata ka
*Sugulussuhted

## Välislingid
*Genealoogiaalaste mõistete seletusi *genealoogia.ee*
Ganglion

**Ganglion** ehk **närvisõlm** ehk **närvitänk** ehk **tänk** on  närvirakkude sõlmjas kogum. Nad koosnevad närvirakkude kehadest ja on ümbritsetud sidekoelise kihnuga. Talitluselt ja ehituselt jagunevad ganglionid sensoorseteks ehk spinaalseteks ja vegetatiivseteks.

### Spinaalganglionid
Asuvad toomanärvi juurel kesknärvisüsteemi lähedal. Ganglionis leiduvad neuronid ehk närvirakud toovad perifeerse jätkega ärrituse närvi kaudu ganglioni, tsentraalse jätkega viivad kesknärvisüsteemi.

### Vegetatiivsed ganglionid
Asetsevad siseelundite talitlusi reguleerivate eferentsete närvide teedel või siseelundi seinas. Neis toimub ümberlülitus ehk  sünaps kesknärvisüsteemist tulenevatelt närvikiududelt elundisse kulgevale närvikiule.

## Vaata ka
*aju
Abaluu

**Abaluu** (ladina keeles *scapula*; eesti keeles ka *labaluu*) on imetajatel  õlavöötme luu, mis seob õlavarreluud rangluuga. Abaluid on kaks.

## Inimese abaluu

Inimesel kuulub abaluu ülajäseme skeletti ning on lame, peaaegu kolmnurkse kujuga.
Küfoos

**Küfoos** ehk **kumerselgsus** (ladina keeles *kyphosis*) on inimesel esinev tahapoole suunatud lülisamba kõverdus rinna- ja ristluuosas.

## Vaata ka
*Lordoos
*Seljavalu
Vingugaas

**Vingugaas** ehk **süsinikmonooksiid**  ehk **süsinikmonoksiid** ehk **süsinikoksiid** (CO) on süsivesinike mittetäieliku põlemise käigus tekkiv lõhnatu ja värvitu mürgine gaas, mis põhjustab aeroobse hingamisega organismidel vingumürgistust. Tavatingimustes on vingugaas õhust pisut kergem. Vingugaasi molaarmass on 28,0 grammi mooli kohta (õhu molaarmass on 28,8).

Vingugaas tekib eelkõige põlemisel hapnikuvaeses keskkonnas. Sel juhul ei ole piisavalt hapnikumolekule, et saaks tekkida süsinikdioksiid (CO2) ja nii tekibki rohkesti vingugaasi, mille molekuli tekkeks on vaja hapnikku kaks korda vähem. Ühe sigaretiga satub inimorganismi 2…20 mg vingugaasi.

Vingugaasi molekulis on hapniku ja süsiniku aatomid seotud kolmiksidemega. Need kolm sidet ühendavad süsinikku ja hapnikku väga tugevasti. Vingugaasi molekuli aatomite vahel on tugevaim teadaolev keemiline side, mille lõhkumiseks on vaja energiat 1072 kJ mooli kohta. See on tugevam kui lämmastiku molekulil, mille kolmiksideme lõhkumiseks on tarvis energiat 942 kJ mooli kohta. 

Vingugaas on imetajatele mürgine. Selle sissehingamisel seonduvad vingugaasi molekulid veres hemoglobiini molekuliga, täpsemalt raua aatomitega hemoglobiinis, tehes võimatuks hapniku ühinemise nendesamade raua aatomitega. Selle tagajärjel ei saa rakud vere kaudu hapnikku ja organism võib hapnikupuuduse tõttu lämbuda ja surra.  

## Välislingid
* http://www.ethk.ee/
* https://tamrex.eu/ee/et/blog/kaks-olulist-elupaastjat-sinu-kodus-n18
1931. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1931. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid **8.** suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 13.–15. veebruarini Oberhofis Saksamaal.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 18 km




**Kuupäev**: 13. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev**: 15. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 18 km




**Kuupäev**: 13. veebruar



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Kuupäev**: 13. veebruar



## Medalid







## Välislingid
*Murdmaasuusatamise tulemused FIS-i kodulehel
*Kahevõistluse tulemused FIS-i kodulehel
*Suusahüpete tulemused FIS-i kodulehel
Narva lahing (1919)

**Narva lahing** oli lahing 18.–19. jaanuaril 1919 Narva linnas Utria dessandis maabunud dessantvägede ja Punaarmee vahel Eesti Vabadussõjas. Lahingu käigus vabastati Narva punavägedest. 

## Lahingu käik
Soome pataljoni 1. kompanii kapten Anto Eskola juhtimisel, millele oli täienduseks antud Merepartisanide rühm (laevameestest moodustatud kuulipildurite rühm) koos Narva Kaitseliidu rühmast pärit teejuhtidega, tuli 18. jaanuaril 1919 Riigikülast piki jõejääd ja sisenes kell 17.20 põhja poolt Narva linna. Linnas algasid tänavalahingud, kus dessantväeosade ootamatu sissetung põhjustas suure segaduse. Umbes kella 18 paiku jõuti lahingutega kesklinna ja seati kuulipildujad üles Narva Raekoja platsile, tänavaristidele ja maanteesillale ning alustati sillale paaniliselt tormavate punaväelaste tulistamist. Sellega lõigati ära punaväe taganemistee üle maanteesilla ja külvati segadust, mis tekitas punaväes paanika. Kell 18.40 jõudis linna ka 2. kompanii ning ühines 1. kompaniiga. 18. jaanuari õhtuks oli Narva vanalinn vallutatud. Punaväe käes oli veel raudteesild ja -jaam. 

Soomlased olid linnas vähemuses, kuid ei teatanud linnatungimisest ei oma pataljoniülemale ega ka kapten Paulusele. Sellega andsid nad võimaluse suurele hulgale vaenlase vägedele taanduda üle raudteesilla. Dessandi juhtideni jõudis informatsioon eelväe Narvas viibimisest alles 18. jaanuari õhtuks.

Laagna suunalt tungisid Narva suunas Soome pataljoni luurekomando, 4. kompanii lipnik Bror Dahlgréni juhtimisel, Narva Kaitseliidu rühma teejuhid ja Vene valgete Põhjakorpuse 1. Tallinna ohvitseride partisanisalk. Ründavad dessantväelased pidasid Peeterristil punamadrustega ägeda lahingu ja surusid madrused sealt välja. Olgina mõisas proovis punavägi uuesti organiseerida vastupanu, kuid peagi löödi nad ka seal taganema. 

Sama ajal, kui linnas käisid lahingud, üritas lääne poolt linna tungida ka Soome pataljoni luurekomando, kuid löödi 47. Viljandi kütipolgu allüksuste poolt tagasi. Luurekomando ülem palus küll abivägesid 4. kompanii ülemalt, kuid kompaniiülem keeldus õhtul edasi tungimast, tahtes anda meestele puhkust, teadmata ilmselt, et 1. ja 2. kompanii pidas Narvas tänavalahinguid.  

Kella 9 paiku 19. jaanuaril oli igasugune lahingutegevus Lääne-Narvas lõppenud. Kell 10 oli dessantvägede kontrolli all ka Jaanilinn, mille punaväed olid jätnud maha ja taganenud Jamburgi suunas.

Vangi langes ühe diviisi ja polgu staap koos personaliga ning palju sõjaväelasi. Kuna Narva vallutati ootamatult, saadi palju sõjasaaki. 

Punaarmee langenuid, kes paanikas olid tormanud otse dessantväelaste kuulipildujate tule alla, veeti linnast välja kaks päeva. 

Narva komandandiks määrati staabikapten Karl Aleksander Paulus, kelle aga kindral Aleksander Tõnisson soomlaste lahingu käigus korraldatud veresauna pärast (kuulipildujatest niideti maha sillale tormavad punaarmeelased) põhjendamatult tagandas ja degradeeris.

Raadiogramm:

## Viited
Biomass

**Biomass** ehk **elusaine hulk** on elusaine mass. Sellega iseloomustatakse elusaine kogust.

Eristatakse toormassi ja kuivmassi. Kuivmass on elusaine mass ilma veeta. Biomassi mõõtmisel eemaldatakse vesi tavaliselt 80...95 °C juures kuivatades. Ökoloogilistel mõõtmistel eelistatakse tihti kuivmassi kui stabiilsemat, sest paljude organismide veesisaldus võib võrdlemisi suures ulatuses varieeruda.

Biomassi kaudu võidakse väljendada nii üksikute liikide kui ka mingi maa-ala või veekogu pindalaühikul (tavaliselt m² või km²) või ruumiosas elavate organismide kogust (grammides, kilogrammides jne) või ka kõikide Maal elavate organismide kogumassi. 

Maakera kõige suurema biomassiga loomaliik on tavaline hiilgevähk (*Euphausia superba*), kelle biomass on tõenäoliselt üle 500 miljoni tonni (inimeste biomass on umbes 250 miljonit tonni). Maakera kogu biomassiks arvatakse umbes 75 miljardit tonni, mis moodustab Maa kogumassist 0,00000000126%.

Arvatakse, et kõikide bakterite ja kõikide taimede biomass on ligikaudu võrdsed. 

Taimne biomass (tselluloos, hemitselluloos ja ligniin) koosneb põhiliselt taime rakukestade materjalist.

## Vaata ka
*Biomassienergia
*Mortmass
*Lignotselluloos

## Viited

## Välislingid
* "Kui palju elab maailmameres mikroobe?" Novaator, 31. august 2012
1933. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1933. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid **10.** suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 8.–12. veebruarini Austrias Innsbruckis. 

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 18 km




**Kuupäev**: 10. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev**: 12. veebruar



#### 4 x 10 km teatesõit




**Kuupäev**: 12. veebruar





### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 18 km




**Kuupäev**: 8. veebruar




### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Kuupäev**: 8. veebruar



## Medalid
CITES

**CITESi** ehk **Washingtoni (1973) konventsioon** (akronüüm ingliskeelsest nimetusest **C**onvention on **I**nternational **T**rade in **E**ndangered **S**pecies of Wild Fauna and Flora – 'Loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon') on rahvusvaheline valitsustevaheline leping, mis reguleerib ülemaailmse kaubitsemise tagajärjel ohtu sattunud liikide riikidevahelist importi ja eksporti. CITESi määratud liike (nn CITESi liigid) on umbes 33 000.

Eesti ühines CITESiga 1992. aastal. 2023. aastaks on selle konventsiooniga ühinenud enamik maailma riike - 184.

Eestis reguleerib CITESi konventsiooni täitmist Kliimaministeeriumi looduskaitse osakond. Teadusüksuseks on Eestis CITESi teaduskomitee, mida juhib Tiit Maran, liikmed on Urmas Laansoo, Eerik Leibak, Märt Kruus ja Uudo Timm. Lisaks komiteele toimivad CITESi teadusüksustena Eestis veel Tallinna Botaanikaaed, Tallinna Loomaaed, Tartu Ülikooli zooloogiamuuseum ja Eesti Loodusmuuseum.

## CITESi lisad
Konventsiooni lisades on välja toodud kolm kategooriat:

**I kategooria** – otseses väljasuremisohus liigid, kelle eksisteerimist ülemaailmne kaubandus otseselt või kaudselt (nahk, luud) mõjutab. 

Ühtekokku kuulub I kategooriasse umbes 800 liiki, Eestis merikotkas, rabapistrik, atlandi tuur ja euroopa saarmas.

**II kategooria** – liigid, mis pole otseses väljasuremisohus, kuid kes võivad selleks kontrollimatu kaubitsemise käigus saada. 

II kategooriass kuulub umbes 32 500 liiki, Eestis näiteks hunt, must-toonekurg, sookurg, apteegikaan ja orhideed.

**III kategooria** – liigid, millega kauplemise kvoodid sätestab konkreetne riik ise.

III kategooriasse kuulub umbes 170 liiki, Eestis pole sellesse kategooriasse kantud ühtki liiki.

## Viited

## Välislingid
*CITESi ametlik koduleht
Luitemaa looduskaitseala

**Luitemaa looduskaitseala** asub Pärnu maakonnas Saarde ja Häädemeeste valla territooriumil. Kaitseala suurus on 11301,3 ha (maismaad sellest 8722,5 ha).

## Ajalugu
Sealne piirkond võeti osaliselt kaitse alla 1939. aastal mets-kuukressi kaitseks. 1964. aastal laiendati kaitset Rannametsa luidete ja Tolkuse rabale. Aastal 2000 organiseeriti see *Rannametsa-Soometsa looduskaitsealaks* (pindala 9865 hektarit). Aastal 2006 sai eeskirjad ja piirid praegune Luitemaa looduskaitseala. 

Looduskaitsealal säilitatakse muu hulgas soo- ja metsakooslusi, rannaluiteid (seal asuvad ka Eesti kõrgeimad luited Tõotusemägi ja Tornimägi) ja kahte raba. 

Kaitsealal on mitmekesine elustik ja kaitset leiavad mitmed kaitsealused liigid, näiteks kõre, merikotkas ja musträhn. Kõrgemaid taimi on seal loendatud umbes 250 liiki.

Kaitsealal on 17 sihtkaitsevööndit ja 2 piiranguvööndit.

Kaitseala vapilill on niidu-kuremõõk, mille asurkond on sel kaitsealal tõenäoliselt Euroopa suurim.

## Viited

## Välislingid
*Luitemaa looduskaitseala kaitse-eeskiri
*Luitemaa looduskaitseala ja Luitemaa hoiuala kaitsekorralduskava 2017-2026
*
Kobra jõgi

**Kobra** (vene *Кобра*) on jõgi Euroopas Venemaal Komi Vabariigis ja Kirovi oblastis. Algab Põhja-Uuralist. Jõe pikkus on 324 km, valgla 7810 km2. Voolab loogeldes valdavalt lõuna suunas. Suubub paremalt Vjatkasse. Toitub peamiselt lumesulamisveest, aasta keskmine äravool Verhnije Türühhany küla ümbrustes on 55,8 m3/s. Jõgi külmub tavaliselt oktoobris-novembris ja jääb jääkatte alla kuni aprillini. Kasutatakse puidu transpordiks. Kevadel on laevatatav 90 km kaugusel jõe suudmest.
Karin Knapp

**Karin Knapp** (sündinud 28. juunil 1987) on saksa rahvusest Itaalia naistennisist. Tema kõrgeim koht WTA edetabelis on 46. koht 2007. aasta juuli lõpus.

## Saavutused
2007. aasta Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel, oma esimesel suure slämmi turniiril, jõudis ta kolmandasse ringi, alistades Aljona Bondarenko. Kolmandas ringis kaotas ta aga Patty Schnyderile Šveitsist 6:4, 1:6, 5:7.

2007. aasta USA lahtistel meistrivõistlustel võitis ta esimeses ringis Chan Yung-jani ja jõudis teise ringi, kus pidi aga tunnistama *wild-card*'iga turniirile pääsenud ameeriklanna Ahsha Rolle'i paremust.

2008. aasta Austraalia lahtiste meistrivõistluste esimeses ringis kaotas Karin kolmesetises mängus austraallanna Casey Dellacquale.

## Välislingid
*Karin Knappi koduleht WTA lehel