open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Giidi- ja kodulookonkurss

**Giidi- ja kodulookonkursid** on Marek Vahula algatatud üritused, mis toimuvad reeglina aprilli viimasel laupäeval ehk vahetult enne giidihooaja algust igal pool Eestimaal, sagedusega üks konkurss aastas.  

Idee pärineb 2006. aasta maist ning esimene konkurss toimus 26. aprillil 2008 Viru rabas. Esimesed seitse konkurssi korraldas Marek Vahula. Aasta 2017 kevadest korraldab konkursse Eesti Giidide Liit. 

Konkurss selgitab välja parima giidi ehk professionaali ja amatööri ehk koduloorääkija. Konkurss koosneb kahest osast: kirjalik eeltöö ja lõppvooru etteaste. Eeltöö on vabas vormis kirjalik eeltöö ning lõppvooru pääsevad parimad eeltööde punktide põhjal, mis võetakse lõppvooru kaasa. Lõppvoorus antakse parimatele üks tund aega end näidata. Eelvooru ja lõppvooru punktid liidetakse kokku ja selguvad parimad rääkijad ja tutvustajad. Žüriis on kümme liiget, eri "maailmade" esindajad. Eeltöid ja lõppvooru etteastet hinnatakse kümne hindamiskriteeriumi järgi. Kriteeriumid on välja töötatud MTÜ Järvamaa Giidid poolt. 

Konkursside eesmärk on populariseerida mõnda uut turismipiirkonda  või objekti. Tuua midagi uut giidide ellu. Teha giide ja koduloorääkijaid paremaks. Leida uusi lähenemisviise mõnele objektile või turismipiirkonnale. Esimesed märgid näitavad, et konkursid võivad levida meilt mujalegi maailma. Laias maailmas populariseerib konkursse Marek Vahula, kes teeb seda kõikide maailma maade rahvuslike giidide katusorganisatsioonidega koostöös. Seni on toimunud seitse konkurssi: "Viru Raba Rääkijad" (kevad 2008); "Sagadi Mõisarääkijad" (kevad 2009); "Käsmurääkija" (kevad 2010); "Paide Pajataja" (sügis 2010); "Türi Kõneleja" (kevad 2011); "Pajatusi paekivist" (kevad 2012) ; "Vanalinna Tundjad" (Tallinn, aprill, 2015).
Nancy Reagan

**Nancy Davis Reagan** (sünninimi **Anne Frances Robbins**; 6. juulil 1921 New York – 6. märts 2016 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja 40. USA presidendi Ronald Reagani abikaasa (1981–1989).

## Välislingid
* White House profile
Ninatagune kilbis

**Ninatagune kilbis** (ladina *scutum postnasale*;*postnasale*; lüh *pos*) on osadel roomajatel pead katva naha soomus ehk soomuste rida. Ninatagune kilbis on liigiti erineva kuju ning suurusega, seetõttu kasutatakse seda ka roomajate teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel, kellel on paariline ninakilbis, nimetatakse eesmist 
ninaesiseks kilbiseks ja tagumist ninataguseks kilbiseks. Neil madudel paikneb ninatagune kilbis(ed) ninakilbise taga ja sarnakilbise ees.  

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Nasal scale]] seisuga 14.01.2014.*
Alalõuakilbis

**Alalõuakilbis** (ladina mitm *scuta inframaxillaria*;*inframaxillaria*) on osadel roomajatel pead katva naha soomus. Alalõuakilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse seda ka roomajate  teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madude pea alapoolel paikneb harilikult 2 paari alalõuakilbiseid ja need katavad alalõualuuvao pealset nahka.  
Alalõuakilbiseid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.

## Viited
Alamokakilbis

**Alamokakilbis** (ladina *scutum sublabiale* , sün  *sublabialia*, mitm *scuta sublabialia*) on soomuselistel pead katva naha soomus. Alamokakilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madude pea alapoolel paiknevate alamokakilbiste esimene paar piirab lõuatsikilbist. Alamokakilbistele vastavad ülamokakilbised.     
Alamokakilbiseid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Scutum sublabiale]] seisuga 14.01.2014.*

## Viited
Nikolai Nekrassov (poliitik)

**Nikolai Vissarionovitš Nekrassov** (**Николай Виссарионович Некрасов**; 20. oktoober/1. november 1879 Peterburi – 7. mai 1940 Moskva) oli Vene insener ja poliitik.

1902. aastal lõpetas Peterburi teedeinseneride instituudi, 1903–1905 stažeeris Saksamaal. 1906. aastast alates oli Tomski tehnoloogiainstituudi professor.

1905. aastast alates osales Venemaa poliitikaelus. 1909–1915 oli Konstitutsioonilis-Demokraatliku Partei Keskkomitee liige, hiljem üks Venemaa Radikaaldemokraatliku Partei juhte.

1907. aastal sai Riigiduuma liikmeks.

1917. aasta veebruarirevolutsiooni ajal valiti Riigiduuma Ajutise Komitee liikmeks, seejärel oli Ajutises Valitsuses kõigepealt teedeminister, siis rahandusminister. 1917. aasta septembris määrati Soome kindralkuberneriks.

Oktoobrirevolutsiooni järel naasis Venemaale. 1918. aasta alguses muutis nime ja sõitis Ufasse, 1919. aastal edasi Kaasani. 1921. aastal tuvastati, et ta on endine Ajutise Valitsuse minister, vahistati ja saadeti Moskvasse, kus ta pärast Kremlis Leniniga kohtumist vabaks lasti.

1930. aastal mõisteti kontrrevolutsioonilises tegevuses süüdistatuna kümneks aastaks vangi. Kinnipidamisel viibides töötas Valge mere – Läänemere kanali projekteerimisel ja osales selle ehitamisel. Kanali valmimisel lasti 1933. aastal ennetähtaegselt vabaks. Seejärel töötas Moskva–Volga kanali ehitamisel, saades selle eest 1937. aastal Tööpunalipu ordeni.

1939. aastal võeti taas vahi alla. 1940. aasta 14. aprillil mõistis NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegium ta surma süüdistatuna sabotaažis Moskva–Volga kanali ehitamisel ning kontrrevolutsioonilise terroristliku grupeeringu organiseerimises eesmärgiga tappa ÜK(b)P ja Nõukogude valitsuse juhid. Ta lasti maha 7. mail 1940. NSV Liidu Prokuratuur rehabiliteeris ta 12. märtsil 1991.
Kuzma Gvozdev

**Kuzma Antonovitš Gvozdev** (**Кузьма́ Анто́нович Гво́здев**; 1882 Tšekajevka küla, Saranski maakond, Pensa kubermang – 26. juuni 1956) oli Vene revolutsionäär (esseer, hiljem menševik) ja poliitik.

Ta oli alates 1905. aastast korduvalt vangistatud ja asumisel, vabastati Veebruarirevolutsiooni ajal. Alates 25. septembrist 1917 oli ta Venemaa Ajutise Valitsuse tööminister, arreteeriti Oktoobrirevolutsiooni ajal kolmeks päevaks, oli lühikest aega vangis veel 1920. aastal. 12. detsembril 1930 arreteeriti uuesti, 25. aprillil 1931 mõistis OGPU kolleegium talle 10-aastase vanglakaristuse, selle lõppedes määrati erinõupidamise otsusega 1. juulist 1941 veel kaheksa aastat vangistust, mille lõppedes pagendati Dzeržinski külla Krasnojarski krais. Vabanes asumiselt 30. aprillil 1956 ja suri 26. juunil samal aastal.
Ülamokakilbis

**Ülamokakilbis** (ladina *scutum supralabiale*,  mimt *scuta supralabialia*) on soomuselistel pead katva naha soomus. Ülamokakilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madude peas, suuavause ülapoolel, paiknevate ülamokakilbiste rida ääristab ülamokka. Püütonitel paiknevad ülamokakilbistel väikesed lohukesed, need on termolokatsioonielundi avaused.

Ülamokakilbistele vastavad alamokakilbised.  
Ülamokakilbiseid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Scutum supralabiale]] seisuga 14.01.2014.*

## Viited
Ninaüline kilbis

**Ninaüline kilbis** (ladina *scutum supranasale*,  *supranasale*) on roomajate pead katva naha soomus. Ninaüline kilbis on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse seda ka roomajate teaduslikul süstematiseerimisel. 

Ninaüline kilbis paikneb ninakilbise taga. 
	
*Selles artiklis on kasutatud ladinakeelset artiklit [[:la:Scutum supranasale]] seisuga 14.01.2014.*

## Viited
Kuklakilbis

**Kuklakilbis** (ladina *scutum occipitale*, sün  *occipitale*, mitm  *scuta occipitalia*) on paljudel roomajatel pead katva naha soomus. Kuklakilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka roomajate teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel paikneb kuklakilbis (olemasolul) ka kuklakilbised kukla osas kiirukilbise taga
 ja neid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil. Nii näiteks on kuklakilbis kuningkobral (*Ophiophagus hannah*) kuid puudub kobral. 

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:en:Occipital scales]] seisuga 14.01.2014.*

## Viited
Uno Roosvalt

**Uno Roosvalt** (sündinud 22. august 1941 Tallinnas) on eesti maalikunstnik.

## Elukäik
Uno Roosvalt õppis Pärnu Lydia Koidula nimelises 2. Keskkoolis. 1962 lõpetas Tartu Kunstikooli kunstipedagoogilise osakonna. 1963–1969 õppis Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis Lepo Mikko, Johannes Võerahansu ja Ilmar Kimmi käe all maali erialal.  

Eesti Kunstiakadeemia dotsent 1970–2011. 1985–1995 EKA maalikateedri juhataja.  

Alates 1975. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige. 1974–1976 Üleliidulise Kunstnike Liidu stipendiaat. 

## Looming
Näitustel alustas esinemist 1968. aastast. Läbi nelja aastakümne on Uno Roosvalti loomingu läbivaks meelismotiiviks olnud loodus, täpsemalt rannamaastikud. Viimased kümme aastat on Roosvalti suurimaks kiindumuseks tema enda sõnul põhjamaade kaljud ja mäed ning nende mitmekesine graafiline faktuur. Uno Roosvalti tuntakse ka kui kristlikku kunstnikku, tema maale on eksponeeritud suurematel ja väiksematel kiriklikel üritustel, ta on ka Märjamaa kiriku altarimaali autor. 

## Tunnustus
* 1972 Moskva Noortenäituse diplom 
* 1984 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedal
* 1993 Vinni Sovhoostehnikumi maalipreemia 
* 1993 ja 1994 Pühajärve preemia
* 2000 Maalijate Liidu preemia 
* 2011 Konrad Mäe preemia
* 2017 Erik Haameri nimeline kunstiauhind
* 2019 Kristjan Raua preemia (isikunäitused „Hekk“ Draakoni galeriis ning „Lähedalt ja kaugelt“ Kuressaare Raegaleriis)

## Isiklikku
Tea isa oli kirikuõpetaja, praost ja assessor Albert Roosvalt.

Ta on abielus kunstnik Mari Roosvaltiga.

## Viited

## Välislingid
* Uno Roosvalt Maalikunstnike Liidu lehel
* Uno Roosvalti looming Eesti Kunstimuuseumi Digitaalkogus
Silmatagune kilbis

**Silmatagune kilbis** (ladina *scutum postoculare*, sün  *postoculare*, mitm *scuta postocularia*) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus. 

Silmatagused kilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel paikneb silmatagune kilbis külgvaates vaadatuna silma taga ja neid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.

## Viited
Silmaeesne kilbis

**Silmaeesne kilbis** (ladina *scutum praeoculare*, sün  *praeoculare*, mitm *scuta praeocularia*) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.

Silmaeessed kilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel paikneb silmaeesne kilbis või ka silmaeessed kilbised, külgvaates vaadatuna, otse silma eesmises nurgas.Silmaeessete kilbiste morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.

## Viited
Silmakilbis

**Silmakilbis** (ladina keeles *scutum oculare*, sün  *oculare*, mitm *scuta ocularia*) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.

Silmakilbis on ka osade kalade peas paiknev soomus.

Silmakilbis on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel paikneb silmakilbis külgvaates vaadatuna otse silma ees. Silmakilbis moodustub kokkukasvanud laugudest ja katab sarvkesta. Silmakilbis on läbipaistev, va kestamise ajal, siis muutub see piimjaks ja mao praktiliselt pimedaks. Silmakilbist varustavad toitainetega veresooned ja see uueneb koos ülejäänud nahaga kestamise ajal pidevalt. Silmakilbise morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.

## Viited
Silmaüline kilbis

**Silmaüline kilbis** (ladina *scutum supraoculare*, sün  *supraoculare*, mitm *scuta supraocularia*) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.

Silmaülised kilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel paiknevad silmaülised kilbised külgvaates vaadatuna otse silma kohal. Silmaüline kilbis võib olla nii paaritu aga koosneda ka mitmetest kilbise fragmentidest või moodustada erinevaid sarvekesi ja neid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.

## Viited
Silmaalune kilbis

**Silmaalune kilbis** (ladina *scutum suboculare*, sün  *suboculare*, mitm *scuta subocularia*) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.

Silmaalused kilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel paiknevad silmaalused kilbised külgvaates vaadatuna otse silmakilbise all. Silmaalune kilbis võib olla nii paaritu aga koosneda ka mitmetest kilbise fragmentidest. Paljudel madudel puutuvad need kokku ülamokakilbistega. 

Neid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil. 

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Scutum oculare]] seisuga 14.01.2014.*
Valdur Hirvesoo

**Valdur Hirvesoo** (27. märts 1910 Valgjärve vald – 9. juuli 1941 Tartu) oli eesti organist, helilooja ja koorijuht.

Ta õppis aastatel 1924–1925 Tartu Õpetajate Seminaris, lõpetas 1929. aastal Otepää Ühisgümnaasiumi. Astus 1933. aastal Tartu Kõrgemasse Muusikakooli, mille lõpetas (katkestas vahepeal õpingud) 1940. aastal heliloomingu alal (Heino Elleri klassis) ja 1941. aastal oreli erialal (Jaak Karise klassis).

Ta töötas aastatel 1935–1939 Petseri Ühisgümnaasiumis muusikaõpetajana ning Petseri Peetri koguduses organisti ja koorijuhina. 1939. aastast töötas ta Tartu Peetri koguduse I pihtkonna organisti ja meeskoori juhina. Ta juhatas teisigi koore ja puhkpilliorkestreid, neist suurim oli Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tartu osakonna segakoor. Ta on juhatanud ka laulupäevi, sealhulgas 1936. aastal Petserimaa I vaimulikku laulupäeva ja 1940. aastal Tartumaa IV laulupidu.

Ta kirjutas puhkpillipalu ja marsse, sealhulgas "Pulmatants" (1937), "Pidulik marss Petseri gümnaasiumi XX aastapäevaks" (1939), "Emajõe jutustus" (1939), "Kevad kõnnib" (1939), "Täna oleme vabad" (1939), "Muretu noorus" (1939) ja "Noorusrütmid" (1940). Koorilauludest on tuntuimad "Saaremaa" (seade, 1936), "Noorusmaa" (1936) ja "Igatsus" (1938).

Valdur Hirvesoo arreteeriti NKVD poolt 28. juunil 1941, seejuures viidi kaasa kogu tema arhiiv. Ta hukati 9. juulil 1941 Tartu vanglas.

## Isiklikku
Tema poeg Avo Hirvesoo (1935–2014) oli muusikateadlane, pojatütar Aet Hirvesoo-Hautamäki on viiuldaja ja muusikapedagoog.

## Kirjandus
*
Vendela Skytte

**Vendela Skytte** (ka **Wendela Skytte**; 8. detsember 1608 – 18. august 1629) oli Rootsi aadlidaam, kirjanik ja epistolaar.

Vendela Skytte vanemad olid Liivimaa kindralkuberner ning Tartu Ülikooli rajaja Johan Skytte ja tema naine, šoti päritolu Marby ja Älvsjö vabapreili Maria Näf. 1626. aasta mais abiellus Vendela Hans Kylega. Tema isa andis tütardele sama hariduse kui poegadelegi ning Vendela oli hea õpilane. Ta valdas soravalt kreeka, ladina, prantsuse ja saksa keelt, oli prosaist ja luuletaja, samuti tunti teda kõrgetasemelise kirjavahetuse poolest, mida ta pidas osalt ladina keeles. Imetleti ka tema õe Anna Skytte head haridust.

Eluajal tunti Vendela Skyttet õpetatud naisena ning haritud naise näitena meenutatakse teda hiljemgi. Teda on nimetatud Rootsi harituimaks naiseks enne kuninganna Kristiinat. Ta pidas salongi, kus ümbritses ennast teadlaste ja kunstnikega ning osales päevapoliitilistes debattides. Vendela tarkust ja vaimukust hinnati kõrgelt ning Georg Stiernhielm nimetas teda "oma aja ja soo imeks" ("Sexus et sæculi miraculum"). Ühe legendi järgi pidas Vendela Braunsbergis õpetatud katoliiklastega debati, kus võitis mehi oma kõneosavusega, "seades oma parema ladina keele abil kahtluse alla katoliikluse kõige pühamad ideaalid".

Vendela Skytte suri Stralsundis katku koos vastsündinud lapsega, temast jäi maha kaks tütart. Tema surnukeha viidi Rootsi ja maeti Uppsalasse. Ka tema tütart Hillevi Kylet tunti ühena riigi õpetatumatest naistest.

1820. aastail avatud Rootsi riiklikus portreegaleriis Gripsholmis oli ta esimese kuue Rootsi ajaloo nimekama naise seas, kelle portree kogusse arvati, kõrvuti püha Birgitta, Hedvig Charlotta Nordenflychti, Barbro Stigsdotteri, Sophia Rosenhane ja Sophia Elisabet Brenneriga.

## Kirjandus
* Peter Englund, "Ofredsår"
* A. L. Stjerneld (anonym), "Gripsholmgalleriet" (Stockholm 1833)
* Wilhelmina Stålberg, "Anteckningar om svenska qvinnor" ("Märkmeid rootsi naistest")

## Välislingid
* https://runeberg.org/sqvinnor/0375.html
* https://runeberg.org/sbh/b0475.html
* http://members.tripod.com/minata/bps_7_dec.html
* ''Women Latin Poets'', Jane Stevenson
Sõõrmetevaheline kilbis

**Sõõrmetevaheline kilbis** (ladina *scutum internasale*, sün *internasale*, mitm *scuta internasalia*) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.

Sõõrmetevahelised kilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu võidakse kasutada neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel paiknevad sõõrmetevahelised kilbised (olemasolul)  sõõrmete vahel. Sõõrmetevahelist kilbist kasutatakse maoliste klassifikatsioonil. 

## Viited
Julijampil

**Julijampil** (ukraina keeles Юліямпіль) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 204.
Innundir skinni

**"Innundir skinni"** on Islandi muusiku Ólöf Arnaldsi teine album. 

Albumi produtseeris toona ühe Islandi kuulsaima ansambli Sigur Rósi liige Kjartan Sveinsson, kes töötas koos Arnaldsiga ka tema debüütalbumi kallal. Oma panuse albumi valmimisse andsid ka Skúli Sverrisson, Davið Þór Jónsson, Björk ja Shahzad Ismaily.

Albumi esimene singel "Innundir skinni" avaldati sama aasta 28. juunil. Laulu jaoks valmis ka muusikavideo, mille režissöör oli Asdís Sif Gunnarsdóttir.

Albumi esialgne tööpealkiri oli "Ókídókí".

## Lugude nimekiri
# "Vinur minn" – 2:09
# "Innundir skinni" – 2:55
# "Crazy car" – 3:21
# "Vinkonur" – 4:00
# "Svif birki" – 2:31
# "Jonathan" – 3:52
# "Madrid" – 4:52
# "Surrender" – 5:23 (duett Björk'iga)
# "Allt i guddi" – 3:28

## Viited

## Välislingid
* One Little Indian U.S. press release
* Official Site
* Official Myspace
Nova Sulkivka

**Nova Sulkivka** (ukraina keeles Нова Сулківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 61. Pindala on 0,45 km².
Laubakilbis

**Laubakilbis** (ladina *scutum frontale*, sün  *frontale*) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.

Laubakilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel paiknevad laubakilbised pealtvaates silmaüliste kilbiste vahel. Madudel võib laubakilbis olla kas paaritu, paariline või jaotunud kilbis. Laubakilbiste morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil. 


Pilt:Rufous Beaked Snake Rhamphiophis oxyrhynchus in Tanzania 5119 cropped1 Nevit.jpg|*[[Rhamphiophis oxyrhynchus]]*el on laubakilbis jaotamata.
Pilt:Aipysurus laevis.jpg|*[[Aipysurus laevis]]*el on laubakilbis jaotunud.
Pilt:ViperaBerusEatingZootocaVivipara.JPG|Harilikul rästikul ei piirne laubakilbis silmaülise kilbisega.
Pilt:Bothriechis lateralis (4).jpg|*[[Bothriechis lateralis]]*el paiknevad kilbised pea peal väikeste eraldi kilbistena.


## Viited

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Stirnschild]] seisuga 14.01.2014.*
Anepesa oja

**Anepesa oja** on oja Saaremaal Vendise, Anepesa ja Kaarmise külade maal.

Oja algab Vendise külas 1,5 km Kasesoost idas ning suubub Kaarmise hoiuala moodustavasse madalsohu. Suue asub Kaarmise külas  Kaarmise-Jõempa karstialal Tõlli–Mustjala maanteest läänes ja Kaarmise järvest 1 km põhjas.

Enne kuivendustöödega veetaseme alandamist moodustas Kärla jõe ülemjooksu.

## Välislingid
*
Sarnakilbis

**Sarnakilbis** (ladina *scutum loreale* ka *scutum frenale*, sün *loreale*;*frenale*) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.

Sarnakilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel.

## Madudel
Madudel on harilikult üks sarnakilbis ja see paikneb, külje pealt vaadatuna, ninakilbise ja silmaeesse kilbise vahel. Sarnakilbise morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.

## Viited
Erast Hiatsintov

**Erast Hiatsintov** (vene keeles Эраст Георгиевич Гиацинтов; 10. november 1859 Moskva – 7. aprill 1910 Tallinn) oli vene jurist, esimene mittesakslasest Tallinna linnapea.

Ta õppis Moskvas Polivanovi eragümnaasiumis, seejärel lõpetas ta Moskva Ülikooli õigusteaduse kandidaadi kraadiga.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Moskva kohtupalatis. Seejärel töötas ta Łomżas, aastal 1885 määrati ta titulaarnõunikuks ja ta asus tööle Łomża kubermangu kantselei juhatajana. Aastal 1889 tuli ta Eestisse, temast sai Rakvere kreisi talurahvaasjade komissar. Aastal 1893 viidi ta üle Tallinna, Eestimaa kubermanguvalitsusse nõuniku ametikohale. Tegutses ka Vene Talurahva põllupangaga esindajana.

Ernst Hiatsintov suri 7. aprillil 1910 Tallinnas ja ta maeti 10. aprillil 1910 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
* Josef Kats. Tallinna linnapea Hiatsintov. BRI&Ko. Tallinn 2011.
Anna Favella

**Anna Favella** (sündinud 21. septembril 1983 Roomas) on itaalia näitleja.

## Filme
* 2008 Enrico Mattei - L'uomo che guardava al futuro 
* 2009 Don Matteo 7
* 2010 Terra Ribelle
* 2012 Terra Ribelle - Il Nuovo mondo
* 2013 Mr. America

## Välislingid
*
Kiirukilbis

**Kiirukilbis** (ladina *scutum parietale*, sün *parietale*, mitm *scuta parietalia*) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.

Kiirukilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel paiknevad paarilised kiirukilbised harilikult  pealael ja on ühltasi ka viimased peas paiknevad soomused. Kiirukilbiste morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil. 

## Viited
Vahekiirukilbis

**Vahekiirukilbis** (ladina *scutum interparietale*, sün *interparietale*, mitm *scuta interparietalia*) on osadel soomuselistel pead katva naha soomus.

Vahekiirukilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Sisalikel
Sisalikel paikneb vahekiirukilbis kiirukilbiste vahel.

## Viited
Kaanon (kirjandus)

**Kaanon** on valik kirjandusteoseid ja autoreid, mida peetakse kirjanduslikult kvaliteetseteks ja tähtsateks. Tavaliselt kasutatakse selle puhul ka mõistet **klassika**.
Suur näitemäng

**"Suur näitemäng"** on Eriti Kurva Muusika Ansambli teine album, mis ilmus 1996. aastal helikassetina. Kasseti andis välja ansambel ise.

Kasseti vahelehel olevad laulude pealkirjad ning ansambli nimi ("Especially Sad Music Orchestra") ja albumi nimi ("Big Acting") on kirjas ka ingliskeelsena. Enamus lugudest lindistati Tallinnas asunud stuudios "Mida Muusika" ning lood miksis David Caudhery. Neli lugu lindistati Eesti Raadio stuudios. Tollal oli ansambel seotud Von Krahli Teatriga ning seda kinnitab ka kasseti vahelehel olev märkus "EKMA leiate Von Krahli Teatrist 6313237".

1996. aasta rahvusvahelisel teatrifestivalil Baltoscandal osales ansambel samanimelise kavaga "Suur näitemäng", mis kanti ette 25. juunil kell 17:30 Rakvere kultuurimajas.

Kasseti vahele kirjeldus "Suure näitemängu" kujunduse kohta: "Kogu visuaalne kunst suurele näitemängule on loodud Liina ja Reili poolt aga kasseti kujundas Liina üksi.

## Lugude nimekiri
A1. "Suur näitemäng" ("Big Acting")
A2. "Sel päeval nad matsidki narri" ("The Day They Buried The Jester")
A3. "Välkommen Till Dei Fria Tallinn" ("Tallinn by night")
A4. "Hääbumise lugu" ("Fade Out")
A5. "Tsardas" ("Tschardaschh")
A6. "Veel elumees" ("Chanson")
B1. "I Walk My Dog" ("Ma jalutan oma koera")
B2. "Andke andeks mu daamid" ("Forgive Me My Ladies")
B3. "Peegel pildis" ("Reflection In The Picture")
B4. "Ringimäng 2" ("RoundDance 2")
B5. "Algus" ("The Beginning")
B6. "Saalid" ("Halls")

*Lugude nimekiri on kirjas nii, nagu see on kasseti vahelehel - koos mõningate kirjavigadega.*

## Esitajad
* Lea Peterson (1. kontrabass)
* Siim Soop (2. kontrabass)
* Meelis Hainsoo (1. viiul)
* Mait Reimann (2. viiul + klaver)
* Tauno Valdna (flööt)
* Kalle Klein (saksofon)
* Sven Kuntu (vokaal)

## Viited
Natural Spirit

**Natural Spirit** on 1999. aastal loodud Ukraina *[[folk metal]]*'i ansambel. 

Ansambel sündis Tšernigivi linnas, bändi algatajaks oli Oleg Kirienko. Esimesed kaks plaati andis bänd välja plaadifirma Moon Records sildi all. Pärast teise albumi ilmumist kolis bänd Kiievisse. Nende järgmised plaadid andis välja USA plaadifirma Sound Age Productions.

## Diskograafia

* "Star Throne" (1999) 
* "Ruskolun" (2004)
* "Sita Rosa" (2008)
* "The Price Of Freedom" (2011)

## Koosseis
### Praegused liikmed
*Oleg Kirienko – laulja, kitarrist
*Ivan Popov – süntesaator
*Vadim Mustšenko – basskitarrist
*Aleksander Ganzha – trummar
*Viktoria Bazilevitš – laulja
*Vladimir Ovtšarov – kitarrist

### Endised liikmed

* Vlad Stõtšenko – basskitarrist (1999–2001)
* Aleksandra Sidorenko – süntesaator (1999–2002)
* Jaroslav Smolko – kitarrist (1999–2002)
* Viktor Senkov – trummar (1999–2006)
* Vasily Reberg – kitarrist (2003–2004)
* Elena Bilõk – süntesaator (2003–2005)
* Andrei Moisejenko – basskitarrist (2003–2005)
* Katerina Prištšepa – laulja (2006–2009)
* Andrei Gontšarenko – trummar (2007–2008)
* Danila Komornikov – kitarrist (2007–2009)

## Viited

## Välislingid
* Natural Spiriti ametlik koduleht
* MySpace
* MetalStorm
Andrei Ivanov (kirjanik)

**Andrei Ivanov** (vene keeles Андрей Вячеславович Иванов; sündinud 24. detsembril 1971 Tallinnas) on Eestis elav vene keeles kirjutav kirjanik. 

Ta on 10. oktoobrist 2013 Eesti Kirjanike Liidu liige.

Ta sündis militsionääri ja töölise perekonnas. 

Ivanov on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi vene filoloogia erialal. 

2014. aasta novembris tal kodakondsus puudus. Märtsis 2018 sai ta Eesti kodakondsuse.

## Teoseid
* "Путешествие Ханумана на Лолланд" (Avenarius, Tallinn, 2009; ACT, Moskva, 2010), 
* "Minu Taani onuke. Tuhk" (Loomingu Raamatukogu, 2010), 
* "Копенгага" (KPD, 2011), 
* "Peotäis põrmu" (Varrak, 2011), 
* "Ночь в Сен-Клу" (Avenarius, 2012), 
* "Hanumans Reise nach Lolland" (tõlge saksa keelde, Verlag Antje Kunstmann, München, 2012) ja 
* "Hanumani teekond Lollandile" (Varrak, 2012). 
* "Harbini ööliblikad" (Varrak, 2013)
* "Bizarre" (Varrak, 2014)
* "Rasmus Hanseni kirjutuskera" (Loomingu Raamatukogu, 2015, tõlkinud Veronika Einberg)
* "Argonaut" (Varrak, 2016, tõlkinud Veronika Einberg)
* "Pariisi arabeskid" (Tuum, 2020, tõlkinud Veronika Einberg ja Erle Nõmm)
* "Untermensch: minu lõhkikistud osa" (Loomingu Raamatukogu, 2021, tõlkinud Veronika Einberg)
* "Päevad" (Loomingu Raamatukogu, 2025, tõlkinud Veronika Einberg)

Andrei Ivanovi loomingut on avaldatud ajakirjades Vikerkaar, Tallinn, Võšgorod, Uued Pilved, Novõi Žurnal (New York) ja Zvezda (Peterburi).

## Tunnustus
*2009 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind: "Hanumani teekond Lollandile")
*2011 Tallinna Ülikooli kirjandusauhind (jutustused „Minu Taani onuke“ ja „Tuhk“)
*2011 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind: ** "**Kopengaga")
*2013 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind/proosa: "Harbini ööliblikad")
*2014 Venemaa kirjandusauhind NOS ("Harbini ööliblikad")
*2014 stipendium "Ela ja sära"
*2015 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind: "Исповедь лунатика"/ "Kuutõbise pihtimus")

*2015 Tallinna teenetemärk
*2016 Eesti Vabariigi kultuuripreemia
*2018 Tallinna Ülikooli kirjandusauhind ("Klaasitükike")
*2018 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind: "Обитатели потешного кладбища" / "Isevärki kalmistu asukad")

*2020 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2020 Tallinna Ülikooli kirjandusauhind (lühijutt "Hapsal")
*2023 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind: "Под ласковой звездой" / "Hella tähe all")

## Viited

## Välislingid
*Andres Laasik, Andrei Ivanov: olen emigratsioonis oma mineviku suhtes, Eesti Päevaleht, 7. jaanuar 2012
*Vahur Afanasjev, Rahvusvahelise kirjanduse kodanik Andrei Ivanov, Eesti Ekspress, 1. detsember 2012
*Teet Korsten, Kirjanik, kelle parim romaan teeb haigeks, Põhjarannik, 12. märts 2013 
*Tarmo Jüristo, Andrei Ivanov ja meie aja antikangelane, Vikerkaar.ee
Mätasselja kurisud

**Mätasselja kurisud** on karstiala Saare maakonnas Kärla vallas Mätasselja küla peamiselt Endriku, osalt ka Uiemaa-Pärdi talu karjamaal.

Karstialal on mitu kurisut. Neisse suubuvad Ahioja ja Võrrasoo oja. Kõrgvee ajal voolab karstialalt välja Kärla karstialani Ahioja.
Kessu oja

**Kessu oja** ehk **Ahioja** on oja Saaremaal Kärla vallas Kärla alevikus, Mätasselja ja Kuuse külas ning Saaremaa vallas Viki külas.

Oja algab Saaremaa keskkõrgustiku idanõlvalt Viki külast Lagenõmme karjäärist idas ning suubub Kärlal paremalt Kärla jõkke (11 km suudmest). Pidev vool on oja ülemjooksul vaid Mätasselja kurisuteni, selles osas kannab ta *Ahioja* nime. Kuusiku (Raabukse) metsavahikohast ülesvoolu on oja metsakuivenduskraav. Mätasselja kurisutest edasi voolab oja vaid kõrgvee ajal. Mätasselja kurisute ja Kärla karstiala vahelises lõigus on oja kunstlikus voolusängis Kuressaare–Kihelkonna tee edelapoolses kraavis. Oja alamjooksu pärast Kärla karstiala nimetatakse Tõllaaugu jõeks või *Kessu ojaks*.
Dzjunkiv

**Dzjunkiv** (ukraina keeles Дзюньків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Pindala on 0,37 km².
Võrrasoo oja

**Võrrasoo oja** on oja Saaremaal Kärla vallas Mätasselja ja Kuuse külas.

Oja algab Kuuse külast Taavi (Kaatsa) soost ning suubub Ahiojja Mätasselja küla Aksli talu juures. Oja voolab kunstlikus voolusängis ülemjooksul kuivendatud soos ja alamjooksul 600 m. Looduslikus voolusängis voolab oja alamjooksul kõrgvee ajal Mätasselja kurisutesse, üks haru voolab siis ka otse Kuressaare–Kihelkonna maantee kraavi.
Tšornõi Potik (Nadvirna rajoon)

**Tšornõi Potik** (ukraina keeles Чорний Потік) on küla Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Nadvirna rajoonis. Elanike arv on 2740.
Laubaeesne kilbis

**Laubaeesne kilbis** (ladina *scutum praefrontale*, sün *praefrontale*, mitm *scuta praefrontalia*) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.

Laubaeessed kilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel paiknevad paarilised laubaeessed kilbised harilikult sõõrmetevahelise kilbise taga ja laubakilbise ees.Laubaeessete kilbiste morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil. 

## Viited
Andrei Ivanov

**Andrei Ivanov** on mitme tuntud inimese nimi:
***[[Andrei Ivanov (1967–2009)|Andrei Ivanov]]**, vene jalgpallur (1967–2009)
***[[Andrei Ivanov (1972)|Andrei Ivanov]]**, vene jalgpallur (1972–)
***[[Andrei Ivanov (1980)|Andrei Ivanov]]**, vene jalgpallur (1980–)
***[[Andrei Ivanov (Bulgaaria jalgpallur)|Andrei Ivanov]]**, Bulgaaria jalgpallur
***[[Andrei Ivanov (jäähoki)|Andrei Ivanov]]**, Venemaa jäähokimängija (1981–)
***[[Andrei Ivanov (korvpallur)|Andrei Ivanov]]**, Venemaa korvpallur
***[[Andrey Ivanov (ujuja)|Andrei Ivanov]]**, Venemaa ujuja (1976–)
***[[Andrei Ivanov (laulja)|Andrei Ivanov]]**, vene laulja
***[[Andrei Ivanov (kirjanik)|Andrei Ivanov]]**, Eestis elav venekeelne kirjanik (1971–)
Bili Oslavõ

**Bili Oslavõ** (ukraina keeles Білі Ослави) on küla Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Nadvirna rajoonis. Elanike arv on 4525.
Silmakoobastevaheline kilbis

**Silmakoobastevaheline kilbis** (ladina *scutum interorbitale*, sün *interorbitale*) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.

Silmakoobastevahelised kilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu võidakse kasutada neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel paiknevad silmakoobastevahelised kilbised (olemasolul) eestvaates silmaüliste kilbiste vahel. Silmakoobastevahelisi kilbiseid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil. 

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Interorbital scales]] seisuga 15.01.2014.*
Kaie Holm

**Kaie Holm** (sündinud 7. novembril 1967 Kuressaares) on eesti raamatukogundustegelane. 

## Hariduskäik
*1975–1986 Kingissepa 8-klassiline Kool ja Kingissepa 2. Keskkool
*1989–1994 Tallinna Ülikool (raamatukogundus ja bibliograafia)
*2003–... Tartu Ülikooli Avatud Ülikool (magistriõpe, kultuurikorraldus)

## Töökäik
*1993–1994 Eesti Patendiraamatukogu (raamatukoguhoidja)
*1994–1995 Kärla raamatukogu (juhataja)
*1995–1998 Saare maakonna keskraamatukogu (direktor)
*1998–... Tallinna Keskraamatukogu (direktor)

## Kirjutisi
* "Olukorrast rahvaraamatukogudes". Sirp 25. november 2011.
* "Brīvprātīgo nodarbināšana Tallinas Centrālajā Bibliotēkā". Rigas Centrālās bibliotēkas gadagrāmata 2010. Rīga 2011. Lk 77–80.
* "Ka raamatukogu loob riigis meie-tunnet". Raamatukogu 2/ 2014. Lk 26–28.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe V klassi teenetemärk 
*2012 Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu aastapreemia
*2017 Tallinna teenetemärk

## Välislingid
*Kaie Holm Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
*Juhtkond Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
*Kaie Holm teenetemärkide kavaleride loetelus
Brjanski rinne

**Brjanski rinne** (vene keeles *Брянский фронт*) oli Teises maailmasõjas idarindel võidelnud Nõukogude Liidu väeüksus.

## Ajalugu
Brjanski rinne moodustati 16. augustil 1941. Koosnes 13. ja 50. armeest, 23. augustil anti rinde alluvusse veel 3. ja 21. armee. Septembri algusest alates ründas rinne ebaõnnestunult Saksa 2. tankigrupi tiiba. Oktoobri alguses alanud operatsiooni Taifuun käigus piirati sisse ja hävitati enamik rinde vägesid Brjanskist põhjas ja lõunas. 

Rünnates laial rindel Smolenskist Brjanskini, murdsid kolm Saksa tankigruppi Reinhardti 3. tankigrupp, mille suund oli põhja läänerinde kaitse vastu, Guderiani 2. tankigrupp Brjanski rinde kaitse vastu lõunasse ja Höpneri 4. tankigrupp, suuri auke Nõukogude kaitseliini ning piirasid kiiresti sisse viis Nõukogude armeed (16., 19., 20., 24. ja 32.) Vjazma kandis ning kolm Nõukogude armeed (50., 3. ja 13.) Brjanskist põhjas ja lõunas. Purustanud enamiku Nõukogude Lääne, Reserv- ja Brjanski rinde vägedest, olid sakslased oktoobri lõpuks vallutanud Rževi, Kalinini, Brjanski, Vjazma, Orjoli ja Kaluga. Rinne saadeti laiali 10. novembril 1941.

24. detsembril 1941 moodustati Brjanski rinne uuesti 61., 3. ja 13. armee vägedest. Detsembrist 1941 kuni veebruarini 1942 osales pealetungioperatsioonil Orjoli suunas. 7. jaanuaril andis Stalin käsu minna kõikidel rinnetel üldpealetungile, kontsentreerudes peamiselt väegrupp Mitte vastu, kuid ka rünnata sakslasi Leningradi, Staraja Russa, Orjoli, Harkovi ja Krimmi piirkondades. 1942. aasta suvel ja sügisel oli kaitsepositsioonidel Tuula ja Voroneži rajoonis. Jaanuaris-veebruaris 1943 osales Voroneži-Kastornoje operatsioonis. Rinne saadeti laiali 12. märtsis.

Brjanski rinne moodustati uuesti 28. märtsil 61., 3. armeest ja 15. õhuarmeest. 1943. aasta juulist kuni augustini osales Kurski lahingus ja augustist alates osales Orjoli pealetungioperatsioonis. 

Rinne saadeti 10. oktoobril laiali. Rinde 3., 11., 50. ja 63. armee viidi keskrinde käsutusse ning rinde staabist 11. kaardiväe armee ja 15. õhuarmeed kasutati Balti rinde moodustamiseks. 

## Ülemjuhatajad
*Kindralleitnant Andrei Jerjomenko (16.08.1941–13.10.1941)
*Kindralmajor Georgi Zaharov (14.10.1941–10.11.1941)
*Kindralpolkovnik Jakov Tšerevitšenko (24.12.1941–2.04.1942)
*Kindralleitnant Filipp Golikov (2.04.1942–7.07.1942)
*Kindralleitnant Nikandr Tšibisov (7.07.1942–13.07.1942)
*Kindralleitnant Konstantin Rokossovski (14.07.1942–27.09.1942)
*Kindralleitnant Maks Reiter (28.09.1942–12.03.1943)

*Kindralpolkovnik Maks Reiter (28.03.1943–5.06.1943)
*Kindralpolkovnik Markian Popov (6.06.1493–10.10.1943)
Melanism

**Melanism** (ladina *melanismus*) on paljudel organismidel melaniini toime tulemusel tekkiv naha, limaskestade või ka elundite ning isegi karvkatte tumedus. Melanism võib sageli olla patoloogiline (ebanormaane) või ka pärilik.

## Roomajatel
### Madudel

Ka madudel esineb melanismi, seetõttu on maoliigi määramine üksnes mao soomuste värvi põhjal problemaatiline. Nii näiteks pole melanistlike rästikute siksaktriip nähtav. Melanistlike rästikute esinemissagedus aga sõltub elupiirkonnast jpt teguritest (näiteks tööstusmelanism). Arvatakse, et Saksamaa edelaosas on melanistlike rästikute osakaal 30–90%. Mustad rästikud on tihti pikemad ja nende seas on emaseid rohkem. Rästikud ei sünni mustadena, nende värvus muutub endokriinsüsteemi (ajuripats, pro-opiomelanokortiin jt) mõjul, andes emasel märku suguküpsuse saabumisest.

Võib esineda ka madusid, näiteks *[[Lampropeltis getula nigrita]]*, kes on sünnist saati ebanormaalselt musta värvi.

## Imetajad
Mustad kassid ei ole mitte eraldi kassitõug, vaid nende karvkate on musta värvi.

## Viited
Lõppriim

**Lõppriim** on sõnade lõpphäälikute kooskõla, mida kasutatakse poeetilise võttena.

Lõppriimile vastandub algriim.

## Vaata ka
*riim
*värss
Mokakilbis

**Mokakilbis** (ladina *scutum labiale*, sün *labiale*, mitm *scuta labialia*) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.

Mokakilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu võidakse kasutada neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel
Madudel paiknevad mokakilbised suuavaust piiravatel mokkadel. Eristatakse alamokakilbiseid ja ülamokakilbiseid. Mokakilbiseid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
David Hulme (evangelist)

**David Hulme** (sündinud 1946 Boltonis) on inglise päritolu Ameerika Ühendriikide evangelist.

Hulme sai hariduse teoloogia ja filosoofia alal. Doktorikraadi kaitses ta Lõuna-California Ülikoolis rahvusvaheliste suhete alal, spetsialiseerudes Lähis-Ida regioonile.

Alates 1970. aastatest töötas Hulme Herbert W. Armstrongi rajatud Ülemaailmses Jumala Kirikus ja sellega seotud organisatsioonides.

Aastatel 1977–1979 oli ta kirikule kuulunud ajakirja Quest Magazine Aafrika regiooni levidirektor. Aastatel 1986–1995 oli ta kirikuga seotud sihtasutuse Ambassador Foundation asepresident, vastutades kultuuriürituste korraldamise eest Pasadenas asuvas konverentsikeskuses Ambassador Auditorium. Ühtlasi oli Hulme sel perioodil kiriku telesaate "The World Tomorrow" üks saatejuhte.

Pärast Ülemaailmse Jumala Kiriku lagunemist oli Hulme üks vaimulikke, kes kuulus 1995. aastal Ühendatud Jumala Kiriku asutajaliikmete hulka. Samal aastal valiti ta selle kiriku esimeseks presidendiks. 1998. aastal avaldati talle umbusaldust seoses autoritaarse juhtimisstiili, meediakulutuste suurendamise ja soovimatusega kiriku peakorterit Ohio osariiki ümber kolida. Hulme astus ametist tagasi.

Pärast presidendiametist vabastamist asutas Hulme uue kirikuorganisatsiooni, mis kannab nime Jumala Kirik, Rahvusvaheline Kogukond. Alates 1998. aastast on Hulme olnud selle organisatsiooni president. Kiriku juurde asutas ta samal aastal meediaettevõtte Vision Media Productions, mis annab välja neli korda aastas ilmuvat populaarteaduslikku ajakirja Vision (alates 2016. aastast ilmub ainult elektroonilise väljaandena).

Hulme on kirjutanud artikleid ja raamatuid ning teinud dokumentaalfilme.

## Teoseid

### Raamatud

*"Identity, Ideology and the Jerusalem Question". Palgrave, 2006.
*"Apostles: First Followers and Their Faith". Artiklikogumik. Vision Media, 2010.
*"Gospels for the 21st Century". Artiklikogumik. Vision Media, 2010.

### Filmid

*"Cheating God Out of Christianity". Vision Media, 2002.
*"Quest for the Real Paul". Vision Media, 2005.
*"End Time Revelation: John's Apocalyptic Message to the Seven Churches". Vision Media, 2005.

## Viited
David Hulme

**David Hulme** on mitme tuntud inimese nimi:

***[[David Hulme (evangelist)|David Hulme]]** (sündinud 1946) on inglise päritolu Ameerika Ühendriikide evangelist;
***[[David Hulme (arenguteadlane)|David Hulme]]** (sündinud 1952) on Briti arenguteadlane;
***[[David Hulme (ragbimängija)|David Hulme]]** (sündinud 1964) on Briti ragbimängija;
***[[David Russell Hulme]]** (sündinud 1951) on Briti dirigent.
Eriti Kurva Muusika Ansambel (album)

**"Eriti Kurva Muusika Ansambel"** on samanimelise Eesti ansambli esimene helikandja, mis ilmus 1994. aastal kassetil. Kasseti andis välja ansambel ise.

Kasseti vahelehel olevad laulude pealkirjad, ansambli nimi ja albumite pealkirjad ("Especially Sad Music Orchestra", "ESMO") on kirjas ka inglise keeles. Kasseti vahelehelt leiab ka pikema ingliskeelse teksti, millest ansambel tänab Future Designsi ja kedagi Williamit. William olevat sündinud Oklahomas ning võidelnud oma joomisprobleemiga alates päevast, mil ta trammiõnnetuses oma nimetissõrme kaotas. Vahelehe tekst lõppeb lausetega: "Ta ei disaininud ansambli kostüüme. Kevad on saabunud. Kevad on saabunud".

Mõne allika järgi oli selle Eriti Kurva Muusika Ansambli esimese helikandja pealkiri hoopis "Narride sõda", kuid seda ei kinnita kasseti ümbris, kus vastav nimi puudub. 1996. aastal osales ansambel rahvusvahelisel teatrifestivalil Baltoscandal, kus anti kaks etendust: neist esimene toimus 24. juunil kell 21:30 Rakvere kultuurimajas ja kandis pealkirja "Narride sõda". On tõenäoline, et siit tulenebki eksitus: tegemist oli ansambli kontserdikava pealkirjaga ning kava hõlmas tõenäoliselt lugusid, mis sellel ansambli omanimelisel kassetil välja olid antud.

Enamik kasseti lauludest on eestikeelsed, kuid kahes palas on kasutatud ka võõrkeelseid tekste klassikutelt: "Du Holde Kunst" saksakeelsete sõnade autor on Friedrich Schiller ja loo "Le Corbeau Et Le Renard" prantsuskeelsete sõnade autor on Jean de La Fontaine.

## Lugude nimekiri
A1. "Ei Mäleta Enam Su Nägu" ("Don't Remember Your Face Anymore")
A2. "Kommionu" ("Candyman")
A3. "Du Holde Kunst" ("Du Holde Kunst")
A4. "Kellamees" ("Bell-Ringer")
A5. "Kurat Seda Teab" ("Who The Hell Knows?")
A6. "Sünnipäev" ("Birthday")
A7. "Valged Saalid" ("White Halls")
B1. "Hommik Vaikses Veerandtunnis" ("Morning In A Quiet Quarter Hour")
B2. "Lõbulaul" ("Joysong")
B3. "Ringimängulaul" ("Round Dance Song")
B4. "Naabri Muta" ("Neighbor's Doggy")
B5. "Le Corbeau Et Le Renard" ("Le Corbeau Et Le Renard")
B6. "Karussell Kivisel Rannal" ("Merry-Go-Round On A Rocky Beach")
B7. "Ilus Elu" ("Lovely Life")

*Lugude nimekiri on kirjas nii, nagu see on kasseti vahelehel - koos mõningate kirjavigadega.*

## Esitajad
* Sven Kuntu (vokaal, akustiline kitarr)
* Mait Reimann (saksofon, viiul)
* Meelis Hainsoo (viiul)
* Kristiina Sillak (vioola)
* Tauno Valdna (flööt)
* Lea Peterson (kontrabass)
* Siim Soop (kontrabass)

## Viited
78 protsess

**78 protsess** oli 20.–22. juulil 1925 Tartus Sõjaringkonnakohtu väljasõiduistungil toimunud kohtumõistmine 78 kommunisti üle, keda süüdistati riigivastase relvastatud organisatsiooni tegevusest osavõtus.

Protsessi peakaebealune Hans Heidemann mõisteti surma, ülejäänud said eri pikkusega vanglakaristused.

Eluks ajaks mõisteti sunnitööle Voldemar Telling ja Emmeliine Tooming.

Viieteistkümneks aastaks mõisteti sunnitööle Elmar Kauer.

## Välislingid
* Päevaleht. 23. juuli 1925
Jean Moulin

**Jean Moulin** (20. juuni 1899 Béziers – 8. juuli 1943 Metz) oli Teise maailmasõja aegse Prantsuse vastupanuliikumise üks juhte. Teda tuntakse vastupanuliikumise plakatinäona peamiselt seetõttu, et tal õnnestus vastupanuliikumine kindral Charles de Gaulle'i juhtimise alla koondada. Ta tapeti Gestapo poolt.

Jean Moulin sai postuumselt kaks sõjaväelist auastet – 1944. aastal brigaadikindrali ja 1946. aastal diviisikindrali auastme.

Tema põrm maeti 1964. aastal ümber Panthéoni.

## Tunnustus
* Vabastusorden (1942)
* Médaille militaire 
* Prantsusmaa Croix de guerre 1939–1945 palmilehega (1945 postuumselt)
* Auleegioni ohvitseri klassi orden (1945 postuumselt)

## Välislingid
Apodemus

***Apodemus*** on hiirlaste sugukonda kuuluv näriliste perekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Apodemus* klassifitseeritakse järgmised hiirlaste liigid:
* *Apodemus agrarius* Pallas, 1771 – juttselg-hiir
* *Apodemus alpicola* Heinrich, 1952 – alpi metshiir
* *[[Apodemus argenteus]]* Temminck, 1844
* *[[Apodemus chevrieri]]* Milne-Edwards, 1868
* *[[Apodemus draco]]* Barrett-Hamilton, 1900
* *[[Apodemus epimelas]]* Nehring, 1902
* *Apodemus flavicollis* Melchior, 1834 – kaelushiir
* *[[Apodemus gurkha]]* Thomas, 1924
* *[[Apodemus hyrcanicus]]* Vorontsov, Boyeskorov & Mezhzherin, 1992
* *[[Apodemus latronum]]* Thomas, 1911
* *[[Apodemus mystacinus]]* Danford and Alston, 1877 – kalju-metshiir
* *[[Apodemus pallipes]]* Barrett-Hamilton, 1900
* *[[Apodemus peninsulae]]* Thomas, 1907
* *[[Apodemus ponticus]]* Sviridenko, 1936
* *[[Apodemus rusiges]]* Miller, 1913
* *[[Apodemus semotus]]* Thomas, 1908
* *[[Apodemus speciosus]]* Temminck, 1844
* *Apodemus sylvaticus* Linnaeus, 1758 – metshiir ehk lääne-metshiir
* *Apodemus uralensis* Pallas, 1811 – väike-metshiir
* *[[Apodemus witherbyi]]* Thomas, 1902

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Mammal Species of the Worldis
*Sissekanne NCBI-s
Aarne Kõiv

**Aarne Kõiv** (sündinud 21. aprillil 1945 Viljandis) on eesti endine maadleja ja maadlustreener.

Ta lõpetas 1964. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Maadlemist hakkas ta harrastama 1959. aastal Viljandi Laste ja Noorte Spordikoolis. Ta on tulnud viiel korral (aastatel 1970, 1972, 1973, 1974 ja 1979) vabamaadluses Eesti meistriks. Ta on 1969. aastast Viljandi Spordikoolis vabamaadlustreeneriks (aastast 2005 treeneri V kutsetase), ta on olnud ka Eesti vabamaadluskoondise vanemtreener. Ta on kuulunud Eesti Maadlusföderatsiooni presiidiumi ja Eesti Maadlusliidu juhatusse. Ta on tegutsenud ka kohtunikuna (1991 vabariiklik kategooria). Tema õpilasteks on olnud Küllo Kõiv, Meelis Sillat ja Germo Koltsin.

## Tunnustus
*2003 – Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk
*2018 – Kultuurkapitali Viljandimaa elutööpreemia

## Isiklikku
Tema poeg oli maadleja Küllo Kõiv (1972–1998).

## Viited

## Välislingid
* Elulugu ESBL-is
Jüri Morozov

**Jüri Morozov** (sündinud 10. septembril 1958 Otepääl) on Eesti poliitik.

Ta lõpetas aastal 1973 Otepää Keskkoolis põhikooli (kaheksa klassi). Aastal 1977 lõpetas ta Kehtna Näidissovhoostehnikumi hüdromelioratsiooni erialal. Aastal 1996 lõpetas ta Eesti Põllumajandusülikooli põllumajanduse ökonoomika ja juhtimise erialal. Aastal 2008 kaitses ta Tallinna Ülikoolis riigiteaduste erialal magistritööga "Kohaliku võimu ja kodanikeühiskonna suhete analüüs" sotsiaalteaduste magistri väitekirja.

Ta töötas aastatel 1978–1991 Lembitu kolhoosis (praeguse haldusjaotuse järgi Saare vallas Jõgeva maakonnas) agronoomi, vanemagronoomi ja peaagronoomina. Aastatel 1991–1997 töötas ta Eesti Politseis nooreminspektori, inspektori ja vaneminspektorina. Aastatel 1997–2013 oli ta Saare vallavanem.

Ta on 31. jaanuarist 2001 Eesti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.

Ta sai 31. oktoobril 2013 Kajar Lemberi asemel (kes asus Tartu abilinnapeaks) XII Riigikogu asendusliikmeks.

## Isiklikku
Ta on abielus ning tal on kaks tütart ka üks poeg.

## Tunnustus
* 2005 Poola Vabariigi Kuldne teeneterist
* 2008 Jõgevamaa Kuldrist

## Viited
Hüpertermia

**Hüpertermia** ehk **liigsoojus** ehk **ülekuumenemus** (ladina *hyperthermia*) on organismi seisund, mil termoregulatsiooni mehhanismid ei tööta kaasa ja kehatemperatuur tõuseb normaalsest kehatemperatuurist kõrgemale harilikult välise soojusallika või ka ravimite toimel.

Looduses elavatel organismidel põhjustab hüpertermiat enamasti päikesekiirgus.

## Roomajatel
### Madudel
Madude kehatemperatuur looduses on kõikuv ning sõltub nii aastaajast kui ka sünnipaiga kliimast. Maod reguleerivad seda iseseisvalt - kord päiksevanne võttes ja vajadusel pesapaikadesse liikudes.

Nii kõigub ka hariliku rästiku kehatemperatuur looduses vahemikus 9–31&nbsp;°C. Optimaalne kehatemperatuur on isastel ligi 25&nbsp;°C, tiinetel emastel 28&nbsp;°C. Rästikute jaoks surmav kehatemperatuur on 37&nbsp;°C, mis toob kaasa ülekuumenemuse.

Loomaaedades ja maokasvandustes ning koduloomadena peetavatel madudel tuleb keskkonna ja kehatemperatuuri pidevalt jälgida, et maokeha ei kuumeneks üle.

## Imetajatel
### Inimestel
Ülekuumenemust võivad põhjustada ka mitmed psühhotroopsed retseptiravimid nagu selektiivsed serotoniini tagasihaarde inhibiitorid, monoamiini oksüdaasi inhibiitorid ja mõned antidepressandid, ka mitmed ravimid mida kasutatakse üldnarkoosiks (maliigne hüpetermia). Hüpertermilise seisundi indutseerimist kasutatakse ka pahaloomuliste kasvajate ravis (kiiritusonkoloogia)

Inimestel loetakse ülekuumenemust erakorraliseks sündmuseks, mis vajab kiiret esmaabi, vältimaks kahjustusi ning surma.

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Hyperthermia]] seisuga 15.01.2014.*

## Vaata ka
*Hüpotermia

## Viited