open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nadine Beiler

**Nadine Beiler** (sündinud 27. mail 1990 Inzingis) on Austria laulja.

2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Düsseldorfis esindas ta Austriat lauluga "The Secret Is Love".

Ta on andnud välja neli stuudioalbumit.
Eric Papilaya

**Eric Papilaya** (sündinud 9. juunil 1978 Vöcklabruckis) on Austria laulja.

2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis esindas ta Austriat lauluga "Get a Life – Get Alive". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.
Mariko Ebralidze

**Mariko Ebralidze** (sündinud 1984) on Gruusia laulja.

2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas Ebralidze koos The Shiniga Gruusiat lauluga "Three Minutes to Earth".
The Shin

**The Shin** on Gruusia ansambel.

2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel koos Mariko Ebralidzega Gruusiat lauluga "Three Minutes to Earth".
Sam Kendricks

**Sam Kendricks** (sündinud 7. septembril 1992 Oxfordis, Mississippi osariigis) on USA teivashüppaja.

Kendricksi esimene suurem tiitlivõistlus oli 2015. aasta maailmameistrivõistlused Pekingis, kus ta saavutas 5.65-ga üheksanda koha.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 5.85-ga pronksmedali.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tuli ta 5.95-ga maailmameistriks.

Sisemaailmameistrivõistlustelt on ta võitnud kolm hõbemedalit ja ühe pronksmedali.

Kendricksi isiklik rekord teivashüppes on **6.06**, mis on püstitatud 27. juulil 2019 Des Moinesis. Tema siserekord on **5.93**, mis on püstitatud 25. veebruaril 2018 Clermont-Ferrand's.

Ta on õppinud Mississippi Ülikoolis.

## Viited

## Välislingid

*
Stubaital

**Stubaital** on alpiorg Tiroolis Austrias. See on Stubai Alpide keskne org. Orus voolab Ruetzi jõgi.

See 40 km pikkune org kulgeb Innsbrucki lähedasest Schönbergist edelasse. Ruetzi jõe mõlemal kaldal Fulpmesist allavoolu jäävad linnad paiknevad terrassidel. Fulpmesis terrassid liituvad, moodustadades orupõhja. Neustift im Stubaitalist edela suunas jätkuv peaorg kannab nime Unterberg ja sellest hargneb põhja suunas Oberbergtal. Fulpmesis asuv 16 MW hüdroelektrijaam varustab elektriga Austria Liiduraudteed. Fulpmesi kinos on kasutusel Austria vanim filmiprojektor.

Orus asuvad vallad on Schönberg im Stubaital, Mieders, Telfes, Fulpmes ja Neustift im Stubaital. Ühistranspordiga saab Innsbruckist sinna orgu Stubaitali bussiliiniga või Stubaitali raudteega.

Stubaitali oru lõpus asuvat Stubai liustikku kasutatakse suusakuurordina.
Gazebo (muusik)

**Gazebo** (õieti **Paul Mazzolini**; sündinud 18. veebruaril 1960) on itaalia muusik. 

Gazebo on tuntud nimi eelkõige *[[Italo disco]]* muusika austajatele.

## Elulugu
Mazzolini sündis Beirutis Liibanonis Itaalia diplomaadi (isa) ja Ameerika laulja (ema) peres. Teismeline Mazzolini alustas muusikukarjääri rokkansamblis, õppis kaks aastat Pariisis klassikalist kitarri ning veetis mõnda aega Londonis punkmuusikaga tegeledes.

1981. aastal tagasi Roomas, andis Mazzolini koostöös Paul Micioniga välja oma esimese singli "Masterpiece" (1982), mis tõusis muusikaedetabelites Itaalias kuuendale ja Šveitsis viiendale kohale.

Aasta hiljem valmis Gazebo esimene album "Gazebo", mille lugudest sai tuntuimaks "I Like Chopin". Viimast müüdi singlina üle 8 miljoni eksemplari ning lugu jõudis paljude maade muusikaedetabelites kõrgele kohale. Laialdaselt on levinud valearvamus, et laulus olev klaverimotiiv on Chopini oma, tegelikult on laulu autor Pierluigi Giombini ning Chopiniga pole selle muusikal pistmist. Mazzolini kirjutas ka koos Giombiniga hittloo "Dolce Vita", mida esitas laulja Ryan Paris (Fabio Roscioli). "Dolce Vita" oli populaarne Hispaanias ja jõudis ka Suurbritannia edetabelis 5. kohale; seevastu "I Like Chopin" tõusis Lääne-Saksamaa edetabeli tippu; Mazzolini kirjeldas seda kui "Britid käisid toona puhkamas Hispaanias, sakslased aga Itaalias, septembris tõid nad laulud koju kaasa."

## Diskograafia

### Albumid
* 1983 – "Gazebo" (Baby Records) (albumi uusväljaanne kannab pealkirja "I Like Chopin")
* 1984 – "Telephone Mama" (Baby Records)
* 1985 – "I Like Chopin" (Baby Records)
* 1985 – "Univision" (Carosello)
* 1987 – "The Rainbow Tales" (Carosello)
* 1989 – "Sweet Life" (Carosello)
* 1991 – "Scenes From The News Broadcast" (Lunatic)
* 1994 – "Portrait" (Giungla-BMG Italy)
* 1997 – "Viewpoint" (Softworks)
* 2000 – "Portrait & Viewpoint" (Softworks)
* 2007 – "Ladies! The Art Of Remixage" (Softworks)
* 2008 – "The Syndrone" (Softworks)
* 2013 – "I Like ... Live!" (Softworks)
* 2015 – "Reset" (Softworks)
* 2016 – "Wet Wings" (Softworks)

### Singlid
* "Masterpiece" (1982)
* "I Like Chopin" (1983)
* "Lunatic" (1983)
* "Gimmick!" (1983)
* "Love In Your eyes" (1983)
* "Telephone Mama" (1984; No. 10 Italy)
* "First!" (1984)
* "For Anita" (1985)
* "Trotsky Burger" (1986)
* "The Sun goes down on Milky Way" (1986)
* "Give me one day ... / Diamonds are forever" (1987)
* "Coincidence" (1988)
* "Dolce Vita" (1989)
* "Fire" (1991)
* "The 14 July" (1991)
* "I like Chopin 91" (remix) (1991)
* "Masterpiece 2K" (remix) (2000)
* "Tears For Galileo" (2006)
* "Ladies!" (2007)
* "Virtual Love" (2008)
* "Queen of Burlesque" (2011)
* "Blindness" (2015)
* "Wet Wings" (2016)

## Viited
Kibuspuu

**Kibuspuu** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kibuspuu (Kibbuspu) on pandud Suuremõisa mõisas Pühalepa kihelkonnas Läänemaal ja Lümanda mõisas Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Kibuspuu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Espenbaum (1938. aastal Kõrgesaare vallas).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kibuspuu Eestis 18 mehel ja 29 naisel. 

## Vaata ka
*Urmas Kibuspuu (1953–1985), eesti näitleja
Tarvastu metsapark

**Tarvastu metsapark** on kaitsealune park Viljandi maakonnas Viljandi vallas Sooviku külas.

Pargi pindala on 3,9 ha. Pargis asuvad Tarvastu ordulinnuse varemed, Tarvastu kabel ja Tarvastu veski paljand, pargist voolab läbi Tarvastu jõgi.

## Viited

## Välislingid
*
*
Malcolm Kushner

**Malcolm Lewis Kushner** (sündinud 1952) on ameerika kõnemees ja -kirjutaja, konsultant, humorist ja jurist. Kushner on tuntust kogunud ka kirjanikuna, tema teost "Presentations For Dummies" on müüdud üle 100 000 eksemplari. 

Kushner on naeruhinnaindeksi (c*ost of laughing index*) koostaja. Indeks ilmub alates 1987. aastast iga aasta 1. aprillil ning käsitleb nalja ja huumoriga seotud toodete ja teenuste hindu. Indeks on kajastatud olnud nii "Good Morning Americas", "The Tonight Show's" kui ka The Wall Street Journalis. 

Alates 1982. aastast korraldab Kushner koolitusi, kus õpetab tippjuhtidele, kuidas saada huumori abil tööturul konkurentide ees eeliseid. Tema kliendite hulka kuuluvad erafirmad, nagu IBM, Aetna, HP, AT&T, Bank of America, kui ka avaliku ja kolmanda sektori asutused, näiteks Ameerika Meditsiiniühing, Michigani Munitsipaalliit ja USA Maksuamet. 

Enne koolitajaks hakkamist töötas Kushner nii era- kui ka avalikus sektoris juristina.

## Haridus
Malcolm Kushneril on bakalaureusekraad ja magistrikraad suulises kommunikatsioonis. Bakalaureusekraadi sai ta Buffalo Ülikoolist, magistrikraadi Lõuna-California Ülikoolist. Kushneril on ka doktorikraad (*juris doctor*) California Ülikooli Hastingsi kolledžist.

## Inglise keeles ilmunud teosed
* "The Light Touch: How to Use Humor for Business Success" (1990)
* "Successful Presentations For Dummies" (1996)
* "Vintage Humor for Wine Lovers" (2003)
* "Public Speaking for Dummies" (2004)
* "Presentations for Dummies" (2004)
* "California Squisine: Healthy Food That's Fast, Fun and Squeezable for Kids" (2008)
* "The Humor of Ronald Reagan: Quips, Jokes and Anecdotes From the Great Communicator" (2011)
* "The Little Book of Humorous Quotes" (2011)
* "The Official Book of Mob Humor" (2012)
* "The Ultimate Lawyer Quote Book: Words of Wisdom and Humor" (2014)

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Avalik esinemine. Käsiraamat" (2000), ISBN 9985849191

## Viited
Boulevard

**Boulevard** oli Soome ansambel.

1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas Boulevard koos Vicky Rostiga Soomet lauluga "Sata salamaa".

1988. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Soomet lauluga  "Nauravat silmät muistetaan".
Indoneesia lauljate loend

*Ahmad Albar
*Ahmad Dhani
*Amara
*Anggun
*Benyamin Sueb
*Chrisye
*Cinta Laura
*Dewi Sandra
*Ebiet G. Ade
*Fatin Shidqia
*Julia Perez
*Luri Dini Ayu Safitri
*Millane Fernandez
* Rossa
Vicky Rosti

**Virve Hannele "Vicky" Rosti** (sündinud 10. novembril 1958) on Soome laulja.

1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas Rosti koos Boulevardiga Soomet lauluga "Sata salamaa".

## Albumid
* Vicky (1975)
* 1–2–3–4–tulta! (1976)
* Vickyshow (1977)
* Tee mulle niin (1978)
* Oon voimissain (1979)
* Sata salamaa (1987)
* Tunnen sen täysillä taas (1992)
* Sydämeen kirjoitettu (2000)
* Vicky Rock Vol.1 (2007)
* Pitkästä aikaa (2014)
Pave Maijanen

**Pave Maijanen** (kodanikunimi **Pekka Juhani Maijanen**; 3. september 1950 – 16. jaanuar 2021) oli Soome laulja.

Maijase üks tuntumaid hitte kannab pealkirja "Lähtisitkö". Lugu ilmus 1984. aasta albumil "Maijanen".

1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Soomet lauluga "Yamma, yamma".

## Albumid
* "Tanssivat kengät" (1983)
* "Maijanen" (1984)
* "Palava sydän" (1985)
* "Maailman tuulet" (1987)
* "Maya: Would You" (1987)
* "Kuutamokeikka" (1990)
* "No Joking" (1991)
* "Sirkus saapuu tivoliin" (1994)
* "Kohti uutta maailmaa" (1998)
* "Mustaa valkoisella" (2000)
* "Kaikessa rauhassa" (2010)
Waldo's People

**Waldo’s People** oli Soome ansambel.

2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Soome lauluga "Lose Control".

## Albumid
* Waldo’s People  (1998)
* No Man’s Land  (2000)
* Greatest Hits  (2008)
* Paranoid  (2009)
Will Claye

**Will Claye** (sündinud 13. juunil 1991 Tucsonis) on USA kaugus- ja kolmikhüppaja.

2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis võitis ta kolmikhüppes hõbemedali ja kaugushüppes pronksmedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tuli ta kolmikhüppes taas hõbemedalile.

Maailmameistrivõistlustelt on ta kolmikhüppes võitnud hõbemedali ja kaks pronksmedalit.

Kolmikhüppes on ta lisaks tulnud kahel korral sisemaailmameistriks (2012 ja 2018).

Tema isiklik rekord kolmikhüppes on **17.91**, millega ta hoiab kõigi aegade edetabelis üheksandat kohta.

Ta on õppinud Oklahoma Ülikoolis ja Florida Ülikoolis.

## Isiklikud rekordid
;Sees

;Väljas

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

*
Tomas Walsh

**Tomas Walsh** (sündinud 1. märtsil 1992 Timarus) on Uus-Meremaa kuulitõukaja.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 21.36-ga pronksmedali.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tuli ta maailmameistriks tulemusega 22.03

Lisaks on ta tulnud kolmel korral sisemaailmameistriks.

2016. aastal võitis ta Teemantliiga kuulitõuke arvestuses.

Tema isiklik rekord kuulitõukes välistingimustes on **22.67**, mis on püstitatud 25. märtsil 2016 Aucklandis, ja sisetingimustes **22.31**, mis on püstitatud 3. märtsil 2018 Birminghamis. Mõlemad tulemused on Okeaania rekordid. 22.67-ga jagab ta kõigi aegade edetabelis kuuendat kohta.

2017. aastal valiti ta Uus-Meremaa aasta meessportlaseks.

## Viited

## Välislingid

*
Põdersalu

**Põdersalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Põdersalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Morgen (Kavastu vallas), Põderson (Ahja vallas) ja Vittunk (Roela vallas), kõik 1936. aastal.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põdersalu Eestis 15 mehel ja 14 naisel.
Johannes Põderson

**Johannes Põderson** (24. juuni/6. juuli 1898 Haaslava vald, Tartumaa – 12. veebruar 1973) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1918 Hugo Treffneri gümnaasiumi ning õppis 1919–1920 Tartu Ülikooli filosoofia- ja 1920–1925 (lõpetas) õigusteaduskonnas. Korporatsioon Revelia liige.

Osales Vabadussõjas.

1926–1930 vandeadvokaat Eugen Kääriku, 1930–1932 Gustav Seene abi, alates 1932 vandeadvokaat Põltsamaal. Valiti 1934 vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekirjas Põltsamaa linnavolikogu liikmeks.
Põderson

**Põderson** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Pöddrason/Põdrason/Põderson/Põdderson (ka Põdder, varasema lisanimega Põdra) on pandud Tõdu mõisas Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Põdersoni-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Põdersalu (1936. aastal Ahja vallas) ja Põdersoo. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põderson Eestis 16 mehel ja 13 naisel. 

Selle nime tuntud kandja oli eesti advokaat Johannes Põderson (1898–1973).
Põdersoo

**Põdersoo** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Põdersoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Põdderson (1937. aastal Tartus) ja Põderson. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põdersoo Eestis 11 mehel ja 15 naisel. 

*Meelis Põdersoo (sündinud 1984), eesti näitleja
Põdder

**Põdder** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel on Põdderi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks määratud Mariste.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põdder Eestis 13 mehel ja 10 naisel. 

*Ernst Põdder (1879–1932), Eesti sõjaväelane
*Moritz Maximilian Põdder (1852–1905), eesti kirjanik
*Peep Põdder (sündinud 1964), Eesti arst ja poliitik

*Boris Põder (alias Boris Põdder, 1905–1984), Eesti poksija

## Vaata ka
*Põder (perekonnanimi)
Põder (perekonnanimi)

**Põder** on eesti perekonnanimi.

Seda perekonnanime on kirjutatud ka Paedder, Pedder, Peder, Podder, Poeder, Poedder, Pödder ja Pötjer. (Perekonnanimest Põdder on eraldi artikkel.) Nimede eestistamisel määrati Põdra-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Karina ja Pähklimäe. Põder määrati uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kolberg, Põdder-Pindsol, Põder-Pindsol ja Pommer.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Põder Eestis 778 mehel ja 808 naisel.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Põder Eestis 775 mehel ja 802 naisel. Põder oli Eestis levikult 26. perekonnanimi.

*Aare Põder, eesti klahvpillimängija (1954–) 
*Aigar Põder, Eesti poliitik (1970–)
*Aleksander Põder, eesti õpetaja (1888–?)
*Andres Põder, eesti kirikutegelane (1949–)
*Anu Põder, eesti skulptor ja kunstipedagoog (1947–2013)
*Astra Põder, eesti laulja (1973–)
*Bruno Põder, eesti arstiteadlane ja kirurg (1929–)
*Elmar Põder, eesti õpetaja (1957–)
*Endel Põder, eesti ajakirjanik
*Endel Põder, eesti psühholoog (1948–)
*Heinu Põder, eesti arstiteadlane, kurortoloog (1934–)
*Indrek Põder, Eesti kaitsepolitseinik 
*Inge Põder, eesti tantsija ja koreograaf (1917–1996)
*Jaan Põder, Eesti sõjaväelane (1898–1976)
*Johann-Christian Põder, eesti vaimulik ja teoloog (1977–)
*Kadri Eliisabet Põder, eesti kirikutegelane (1975–)
*Kaja Põder, eesti karikaturist (1946–)
*Kaljo Põder, eesti kirurg (1932–1984)
*Kalju Põder, eesti arstiteadlane ja kirurg (1932–1984)
*Loreida Põder, eesti zooloog (1923–2007)
*Märt Põder, eesti filosoof (1979–) 
*Neeme Põder, eesti kirjanik (1976–)
*Oskar Põder, Eesti sõjaväelane (1907–1941)
*Osvald Põder, eesti põllumees ja rändkinoomanik (1904–1991) 
*Rein Põder, eesti kirjanik (1943–)
*Thomas-Andreas Põder, eesti vaimulik ja teoloog (1976–)
*Tõnis Põder, eesti keskkonnateadlane (1948–)
*Tõnu Põder, eesti õigusteadlane ja pedagoog (1956–) 
*Vambola Põder, eesti ajakirjanik (1929–1993)

*Olga Põder-Kaasik, eesti majandusteadlane (1928–)
Vesi-külmaseen

**Vesi-külmaseen** (*Desarmillaria ectypa*) on seeneliik külmaseene perekonnast ja sugukonnast *[[Physalacriaceae]]*. Varem on neid käsitletud ka heinikuliste sugukonnas. 

## Levila
Levinud Rootsist, Inglismaast ja Austriast kuni Jaapani ja Hiinani. Maailmas teada umbes 75 leiukohta. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) punase raamatu liik, ohulähedane (NT). 

## Kirjeldus
Vesi-külmaseened on üheaastaste viljakehadega kuni 12 cm pika jala ja kuni 8 cm läbimõõduga kollaka, sageli vanemana ladestunud huumusainetest pruuni kübaraga seen. Kübar on enamasti liibuvalt soomuseline, keskelt tumedam ja nõgus. Külmaseene kübara all on valkjaid eoslehekesed. Erinevalt teistest külmaseentest pole temal jalal rõngast. Jalg on sageli alusel jämenev ja pehme ning seal külmaseentele iseloomuliku oliivroheka jumega. Nii kübar kui ka jalg on kiulised, kuid kergesti purunevad. Kasvab üksikult ja hajusate kogumikena soomätastel.

## Söögiseenena
Vesi-külmaseen on jäävalt viha maitsega, mittesöödav. 

## Elupaik
Vesi-külmaseen kasvab väga märgadel aladel, eelkõige lubjarikastes ja lämmastikuvaestes allikasoodes, madalsoodes ja siirdesoodes. . 

Eestist on seni teada viiest soost: kolmest lubjarikkast madalsoost, ühest luhttarnasoost ja ühe järve äärselt ilmselt lubjarikkalt õõtsikult. Seni on leitud Läänemaalt, Hiiumaalt ja Viljandimaalt. Kasvab eelkõige kesksuvisel ajal, eelistatult põuaga, perioodil, kui turvas pole üle ujutatud.. 

Vesi-külmaseen on saprotroof, erinevalt teistest Eesti külmaseentest pole seotud puittaimedega. Sageli kasvab täiesti puittaimedeta alal turbasammaldes, pärislehtsammalde või tarnade vahel. Eestis isendirikkamad leiukohad siiski porsasoodes.

### Ohustatus
Vesi-külmaseen vajab eluks väga märga elupaika. Juba nõrk soode kuivendamine muudab soo tema jaoks ebasobivaks. Lubjarikaste madalsoode kerge kuivendusele allumise tõttu on hävinud enamus talle kunagi sobinud elupaiku Lääne-Euroopast. Teda kui lämmastikuvaeste elupaikade liiki võib ohustada ka õhusaaste, heitgaasidest pärinevate lämmastikoksiidide sadenemine. 

Ka Eestis on tema võimalike elupaikade hulk ilmselt kümneid kordi vähenenud. Siiski võib hinnata, et praegu teadaolevatest selle liigi populatsioonidest asub Eestis umbes 7%, sealjuures on osad kogumid väga isendirohked. Eestil on oluline vastutus selle liigi säilimisel maailmas. 

## Viited
Paberivabrik

**Paberivabrik** on vabrik, kus toodetakse paberit. Sageli kasutatakse toormaterjalina kase.

Eesti vanim paberivabrik on Räpina Paberivabrik.

## Vaata ka
*paberiveski
*tselluloosi- ja paberitööstus
Muusikaarheoloogia

**Muusikaarheoloogia** (inglise keeles *archaeomusicology*, saksa keeles *Musikarchäologie*) on interdistsiplinaarne teadusvaldkond, mis tegeleb mineviku inimese muusikalise käitumise ja minevikus kõlanud helide uurimisega. 

Arnd Adje Bothi meelest oleks sõna 'muusikaarheoloogia' asemel täpsem kasutada pigem sõna 'heliarheoloogia'.

Muusikaarheoloogia koostöövaldkondadeks on näiteks filoloogia, etnoajalugu, etnomusikoloogia, akustika, organoloogia, arheoloogia ja muusikaikonoloogia. 

## Viited
Erhard Kivisaar

**Erhard Kivisaar** (7. veebruar 1925 Uue-Vändra vald – 27. august 2010 Sillaotsa) oli eesti agronoom.

1946. aastal lõpetas ta Olustvere Põllumajandustehnikumi agronoomia eriala kiitusega. 1962. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina, kaitses diplomitöö "Särevere sovhoosi majandusliku tegevuse analüüs ja põhiliste tootmisharude väljaarendamise perspektiivid".

1950. aastatel oli ta Paide rajooni seemnekontrollilaboratooriumi juhataja, 1970. aastatel Paide Rajooni TSN Täitevkomitee põllumajandusvalitsuse peaagronoom, 1980. aastatel Paide Agrotööstuskoondise peaagronoom.

Ta on kirjutanud Kirna kolhoosi kroonika.

Ta on maetud Türi Kõrgessaare kalmistule.

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1974 Eesti NSV teeneline agronoom

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Stalini-nimelise kolhoosi agronoom Karl Kranich, rajooni seemnekontrolli laboratooriumi juhataja Erhard Kivisaar ja Paide Rajooni TSN TK esimehe asetäitja, vabariigi teeneline agronoom Martin Karumaa kolhoosi seemnepõllul (1958)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teeneline agronoom, Paide Agrotööstuskoondise peaagronoom Erhard Kivisaar (1985)
Puhja Vabadussõja mälestussammas

**Puhja Vabadussõja mälestussammas** on Tartu maakonnas Elva vallas Puhja asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 5. juulil 1925.

Sammas maeti arvatavasti mais 1950 selle asukoha lähedal maa alla.

Väljakaevatud ja korrastatud sammas taasavati 20. augustil 1988.

## Viited

## Välislingid
*
Laiuse Vabadussõja mälestussammas

**Laiuse Vabadussõja mälestussammas** on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Laiuse asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 30. augustil 1925.

Sammas lõhuti juulis 1941. Saksa okupatsiooni ajal sammas taastati. Sammas hävitati 1954.

Samas kohas avati 22. veebruaril 1998 uus sammas, mis ei sarnanenud varasemaga.

## Viited

## Välislingid
*
Vara Vabadussõja mälestussammas

**Vara Vabadussõja mälestussammas** on Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vara külas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 20. septembril 1925.

Sammas lõhuti 1950.

Et samba lõhutud tükid leiti hiljem kõik üles, siis sai samba hiljem taasavada originaaltükkidega ja täpselt samasugusena. Sammas taasavati 30. oktoobril 1988.

## Viited

## Välislingid
*
Antsla Vabadussõja mälestussammas

**Antsla Vabadussõja mälestussammas** on Võru maakonnas Antslas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 27. septembril 1925.

Sammas lõhuti augustis 1945.

Samas kohas avati 22. juunil 1993 uus sammas, mis on endise ligilähedane koopia.

## Viited

## Välislingid
*
Haapsalu Vabadussõja mälestussammas

**Haapsalu Vabadussõja mälestussammas** on Lääne maakonnas Haapsalus Lossiplatsil asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 9. novembril 1924. Mälestussamba autor oli skulptor Voldemar Mellik.

Sammas õhiti augustis 1940 (teistel andmetel 19. juunil 1941).

Samas kohas avati 27. novembril 1994 uus sammas, mis on endise ligilähedane koopia.

## Viited

## Välislingid
*
Valga-Priimetsa Vabadussõja mälestussammas

**Valga-Priimetsa Vabadussõja mälestussammas** on Valga maakonnas Valgas Priimetsa kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Valga linna pargis asub ka teine Vabadussõja mälestussammas: Valga Vabadussõja mälestussammas.

Mälestussammas avati 11. oktoobril 1925.

Septembris 1940 aeti sammas ümber. Juulis 1941 tõsteti sammas uuesti püsti. Pärast Teist maailmasõda aeti sammas taas ümber ja maeti ka maha.

Samas taasavati samas kohas 27. novembril 1988. Sammas oli kokku monteeritud originaaltükkidest.

## Viited
Julius Kuperjanovi mälestussammas

**Julius Kuperjanovi Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk Vabadussõjas langenud Eesti väejuhi Julius Kuperjanovi haual. See asub Tartu linnas Tartu Maarja kalmistul.

Saaremaa dolomiidist mälestussammas avati 11. oktoobril 1925. Selle aluseks oli skulptor Jaan Koorti kavand.

Nõukogude ajal eemaldati Kuperjanovi pronksbareljeef ja raiuti välja tekst, kuid monument ise jäi alles ning pärast Eesti taasiseseisvumist taastati ka selle algkuju. Ajaloolase Hillar Palametsa hinnangul on jäänud selgusetuks, miks Nõukogude võim Kuperjanovi mälestussammast ei hävitanud, kui Tartust kaotati peaaegu kõik samalaadsed tähised Eesti iseseisvusvõitlusest. Üheks võimaluseks pidas Palamets, et sammas jäeti omamoodi lõksuks, mille juures tabada protestimeelseid, kes käisid sinna tähtpäevade puhul lilli viimas. 1970.–1980. aastatel kujunes selline meelsusenäitamine Tartu üliõpilaste seas populaarseks.

## Viited

## Välislingid
* Ülo Russak, "Miks punavõim ei hävitanud Kuperjanovi ausammast?", Maaleht, 14. mai 2016
Mihkli Vabadussõja mälestussammas

**Mihkli Vabadussõja mälestussammas** on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Mihkli külas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 30. mail 1926.

Samba lõhkumise kartuses peitsid kohalikud 1950. aastatel samba maa sisse.

Juunis 1988 tõsteti sammas üles. Sammas taasavati 26. juunil 1988.

## Viited

## Välislingid
*
Narva-Jõesuu Vabadussõja mälestussammas

**Narva-Jõesuu Vabadussõja mälestussammas** oli Vabadussõjas langenute mälestuseks püstitatud mälestusmärk Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuus.

Mälestussammas avati 24. juunil 1926.

Amandus Adamsoni kavandi järgi rajatud 8,5 meetri kõrgune mälestussammas kujutas kaljut, mille tipus seisis lipu ja kilbiga sõjamees. Kalju korrapärane nelinurkne alaosa sümboliseeris Eesti Vabariigi juba väljatöötatud korraldust, "tahumata" tipp aga veel korraldamata alasid, mille juures edaspidist tööd võimaldab valvelolev sõdur. Kalju esiküljel oli kiri "1918–1920 Vabadussõja mälestuseks" ja selle all pronksist reljeefplaat sõjastseeniga. 

Juunis 1941 sammas purustati. On ainus suur seni Vabadussõja taastamata mälestusmärk Eestis.

Päev enne Narva-Jõesuu Vabadussõja mälestussamba avamist, 23. juunil 1926, avati Narva-Jõesuu luterlikul kalmistul hauasammas Vabadussõjas langenute ühishaual. See on säilinud tänaseni. 

## Viited
Tudu metskond

**Tudu metskond** oli metskond, mis moodustati 1925. aastal Roela metskonna (Tudu metsandik), Iisaku metskonna (Oonurme metsandik) ja Paasvere metskonna (Ädara, Peresaare, Suigu, Küüska, Kõrve, Punasoo vahtkond) metsadest. Metskonna kantselei asus Tudu alevikus.  Metskonda on korduvalt naabritega liidetud ja neist eraldatud ning ka nime vahetatud (Tuduküla metskond, Kaukvere metskond).

Tudu metskonna kontor on asunud mitmes eramajas, kus mõned ruumid olid kohandatud kantseleiks. Alates 1992. aastast asus Tudu metskonna kontor endises Tudu jaamahoones, kus oli tehtud euroremont ja metskond haldas tervet hoonet.

## Metsaülemad

*Tanel Uustalu (varem Daniel Uustalu) 1925–1934  
*Eduard Okas 1934–1937  
*Oskar Uustalu 1937–1942
*Arvo Suuroja (varem Aleksander Suuroja) 1941–1944 
*Feodor Nikitin 1944–1946 
*August Org 1946–1948 
*Jakob Pikka 1948–1951 
*Hans Riomar 1951–1982 
*Ain Saapar 1982–2008 

## Administratiivsed ümberkorraldused
Metsade Peavalitsuse juhataja Jaan Kustase poeg Rosen (hilisema nimega Hellat ) andis 13. märtsil 1925 välja päevakäsu: *“Vastavalt Põllutööministri käskkirjale 9. märtsist 1925 a. nr 13 § 6 põhjal on endine Viru maakonna metsaülema abi Daniel Uustalo määratud Tudo metskonna II järgu metsaülemaks 1. märtsist k.a. arvates.”* 13. märtsi võib seega lugeda Tudu (vanemas kõnepruugis Tudo) metskonna sünni kuupäevaks. 

# juunist 1945. aastal moodustati metskondade tegevuse juhtimiseks metsatööstuskeskused. Tudu ja Roela metskonnad olid Virumaa Metsatööstuskoondise alluvuses. 1947. aastal moodustati metsamajandid ja Tudusse asutati Tudu Metsamajand. Tudu metskond lahutati kaheks: Oonurme ja **Tuduküla** metskonnaks. Roela metskond aga läks Rakvere Metsamajandi alluvusse. 1951.aasta metsakorralduse andmetel oli Tuduküla metskonna pindala 10 047 ha. 1968. aastal moodustati Tudusse Tuduküla ja Oonurme metskonna baasil teinegi metskond – **Kaukvere** metskond.
#### Kaukvere metskonna metsaülemad
*Valdur Soodla 1968–1972 
*Liia Baumann 1972–1985 
*Jaak Tikovt 1985–1992 

1992. aastal hakati jälle metskondi ümber korraldama. 

24 aastat eksisteerinud **Kaukvere** metskond likvideeriti ning liideti **Tuduküla** metskonnaga. Metskond sai jällegi nimeks **Tudu** metskond, piirid ühitati rajooni piiriga ning see jäi tervenisti Rakvere rajooni. Metskonna pindala oli 11 318 ha. 1994. aastal pärast metsaametite moodustamist läks Tudu Metskond Lääne-Virumaa Metsaameti haldusalasse. Kui 1997. aasta 1. aprillist likvideeriti Roela Metskond, liideti osa Roela aladest Tudu metskonnaga. Tudu metskonna pindalaks sai 13 560 ha. 
2000. aasta 1. jaanuarist likvideeriti **Tudulinna** metskond ja sellega seoses läksid Tudu metskonna alluvusse Oonurme metskonna, mis vahepeal 1997. aastal jõudis minna Tudulinna metskonna koosseisu, alad. Tudu metskond sai lõpuks enam-vähem tagasi oma esialgsed, 1925. aastal moodustatud metskonna piirid. Pindala oli 18 970 ha kuni metskondade likvideerimiseni 2008. aastal. 
## Viited
Matti Päts

**Matti Päts** (10. aprill 1933 – 14. november 2024) oli eesti riigiametnik ja poliitik. 

Ta oli Eesti Kongressi ja VII Riigikogu liige ja kuulus valimisliitu Isamaa. 2001. aastal esines ta Konservatiivide Klubi presidendikandidaadina 2001. aasta Eesti presidendivalimistel, kuid ametlikult teda kandidaadiks ei esitatud. 

Alates 28. oktoobrist 1992 kuni 31. märtsini 2015 oli ta  Patendiameti peadirektor. 

1940. aastal küüditati ta koos perega Baškiiriasse Ufasse ning pärast vanemate vahistamist paigutati ta lastekodusse. Ta õppis Ufa 44. keskkoolis. Pärast ema vangist vabanemist õnnestus neil Eestisse tagasi pöörduda. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. keskkooli ja töötas tehases Volta. 1954. aastal astus Tallinna Polütehnilisse Instituuti, mille lõpetas 1959. aastal energeetikuna. Töötas ta lühikest aega meistrina tehases Teras, seejärel insenerina Eesti Energias. 1973. aastal lõpetas Päts kaugõppes Moskva Patendiinstituudi.

Matti Päts oli Viktor Pätsi poeg ja Konstantin Pätsi pojapoeg. On maetud Metsakalmistule, perekonna rahulasse. 

## Tunnustus
* 2000 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited
Postglossaatorid

**Postglossaatorid** (ka **kommentaatorid**) olid 14.–15. sajandi Itaalia õigusteadlaste koolkond.

Postglossaatorite koolkonna rajasid Bartolus de Saxoferrato (1314–1357) ja Baldus de Ubaldis (1327–1400). Postglossaatorid kommenteerisid ja süstematiseerisid ''Corpus iuris civilist'' ning mõjustasid oluliselt õigusteaduse kui süsteemi arengut, jätkates seega 11.–13. sajandil Bologna ülikoolis alguse saanud glossaatorite koolkonna tegevust.
Postglossaatorid olid mõjukaimad keskaegse Rooma õiguse loojad ja arendajad. Suunda arendati lisaks Itaaliale ka Prantsusmaal. Postglossaatorite koolkond arenes glossaatorite koolkonnast, kuid nad tõlgendasid *Corpus iuris civilist* praktiliselt ja süstemaatiliselt, mitte selgitavalt, nagu eelkäijad. Kommentaatorid püüdsid seletada ja otsida rakendusi konfliktsetele *Corpus iuris civilise* tõlgendustele ning lisasid juurde moraalinorme. Teine postglossaatorite koolkonna suund oli feodaalõiguse lähestamine Rooma tsiviilõigusega ning seega ainuvõimu vähenemise soodustamine.

14.–15. sajandit peetakse Rooma õiguse uurimise languse ajaks. Teadusliku töö langus seisneb peamiselt selles, et ei uuritud enam Rooma õiguse algseid tekste, vaid nende juurde kirjutatud glosse, mis andsid võimaluse tõlgendada Rooma õigust meelevaldselt, leides sealt tihti seda, mida seal olla ei saanud.

## Bartolus de Saxoferrato

Bartolus de Saxoferrato (it k Bartolo da Sassoferrato) oli itaallasest jurist, kes õpetas Perugias õigusteadust. Ta õppis Barolos ja Bolognas ning uuris ja tõlgendas Justinianuse koodeksit (*Codex Iustinianus*), mis anti välja Roomas 6. sajandil Justinianus I valitsemise ajal. Bartolus koos mõttekaaslastega alustas *ius commune* kujundamist, mida kasutati ka Hispaanias, Portugalis ja Saksamaal. Bartolusest sai 1355. a Saksa-Rooma riigi keisri Karl IV saadik. Karl IV andis talle suured õigused ja isikliku vapi.

## Baldus de Ubaldis

Baldus de Ubaldis oli Saxoferrato üks kõige silmapaistvamaid ja andekamaid õpilasi. Tal ei olnud mitte niivõrd tugevad ja originaalsed mõtted, kuivõrd suurepärane mälu ja ta valdas skolastilisi meetodeid. Kuulsaks sai ta mõtete selguse ja süstematiseerimise  alal. 17-aastaselt sai temast õigusteaduste doktor. Baldus oli mitmes Itaalia ülikoolis professori ametikohal, õpetades ülikoolides õigusteadust. Ta töötas kohtunikuna, advokaadina, jurist-konsultandina. Koostas Pavia linna statuudid (kohalikud õigusaktid).

## Viited
Anti

**Anti** võib tähendada järgmist:
*anti- on eesliide tähenduses eba-, -vastane, vastu-, vastas-, vastand-
*Anti on Rihanna album
*Anti on Eesti ansambel
*Anti (kartulisort)
*Anti on mehenimi
*Anti (perekonnanimi)
*...
Jõgeva metsamajand

**Jõgeva metsamajand** (kuni 1978. aastani **Kurista metsamajand**) asutati 1947. aastal ja likvideeriti 1992. aastal. Metsamajandi koosseisu kuulusid algselt Avinurme, Kaarepere, Kursi, Laiuse, Lohusuu, Pikknurme, Salla, Torma ja Vaimastvere metskond. 

## Metsakorraldus
Jõgeva metsamajandi maadel viidi läbi 4 täielikku metsakorraldust. 

Esimene metsamajanduskava koostati 1953. aastal ning see tõi välja küllalt tiheda teedevõrgu, keskmise metsasuse 22,7% (pisut suurem Eesti NSV keskmisest) ja suuremate tööstusettevõtete puudumise majandi piirkonnas. Üldpindala 55 489 ha, metsamaid 41 184 ha (74,2% üldpindalast). Puistute keskmine vanus 31,3 aastat, boniteet III,0. Metsamajandi masinapargist on märgitud 21.09.1953 seisuga 1 veoauto, 1 mootorratas, üksikud vankrid ja 15 rege 46 hobuse jaoks.

1965. aasta metsamajanduskava märgib Pedja metskonna moodustamist ja üldpindala 64 571 ha. Keskmine metsasus 32,3%, metsamaad 49 878 ha (77% üldpindalast). Puistute keskmine vanus 41 aastat, boniteet II,8. Valdavad sega- ja lehtpuupuistud, suuremaid kahjurikoldeid ei olnud, küll aga põdrakahjustusi. 

1977. aasta metsamajanduskava järgi on üldpindala 73 582 ha, metsamaa 60 216 ha (81,8%), puistud 57 019 ha (77,5%). Puistute keskmine vanus 42 aastat, boniteet II,6. 

1987. aasta metsamajanduskava märgib muutusi maafondis (ära anti enamus turbarabasid). Üldpindala 73 120 ha. Keskmine metsasus 46%, metsamaad 65 675 ha (83% üldpindalast). Puistute keskmine vanus 50 aastat, boniteet II,5.

1998. aasta metsakorraldus Jõgevamaa metsades toimus põhjalikult ümber korraldatud oludes.

## Direktorid
*Mihail Vasiljev 1946–1947
*Herman Kriimann 1948–1955
*Uno-Armas Kaljurand 1955–1961
*Aleksander Ernits  1961–1971
*Ain Erik 1971–1981
*Priit Saksing  1981–1988
*Enn Kangur 1988–1992

## Viited
Siim Sikkut

**Siim Sikkut** (sündinud 6. märtsil 1983 Tartus) on Eesti riigiametnik. Ta oli aastatel 2017–2022 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi digiarengu asekantsler. 

Sikkut on andnud suure panuse Eesti digiriigi arendamisse ja e-Eesti tutvustamisse maailmas.

Aastatel 2012–2017 koordineeris Sikkut Riigikantseleis digipoliitika planeerimist ja elluviimist valitsuses, nõustas toonaseid peaministreid digivalitsemise küsimustes ning käivitas strateegilisi algatusi selles valdkonnas. 

Koos Taavi Kotka ja Ruth Annusega oli Sikkut e-residentsuse programmi asutaja.

## Hariduskäik
*1998–2001 Hugo Treffneri Gümnaasium – lõpetas kuldmedaliga reaalklassi (matemaatika, füüsika ja informaatika süvaõpe)
*2001–2005 USA-s Princetoni ülikool – bakalaureusekraad rahvusvaheliste suhete erialal
*2009–2011 Ühendkuningriigis Londoni ülikool – magistrikraad rahvusvahelise juhtimise Hiinas erialal

## Ametikohad
*2005–2006 – Rahandusministeeriumi riigieelarve osakonna peaspetsialist
*2006–2007 – Rahandusministeeriumi riigieelarve osakonna talituse juhataja
*2007–2008 – Rahandusministeeriumi riigieelarve osakonna juhataja asetäitja
*2008–2012 – Arengufondi majanduspoliitika ja avaliku valitsemise ekspert
*2012–2017 – Riigikantselei IKT-poliitika planeerimise ja elluviimise nõunik
*2014–… – E-residentsuse programmi asutaja ja nõukogu aseesimees
*2017–2022 – Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi side ja riigi infosüsteemide asekantsler

## Tunnustus
*2016 – Soome Lõvi Rüütelkonna I järgu rüütlirist
### Stipendium
*2014. aastal pakkusid Taavi Kotka, Ruth Annus ja Siim Sikkut Arengufondi ideekonkursil välja idee "10 miljonit e-eestlast aastaks 2025", mis võitis konkursi auhinna: aastase stipendiumi suurusega 2000 eurot kuus. Stipendiumi abil alustati e-residentsuse programmi ettevalmistusi.

## Isiklikku
Tema abikaasa on poliitik Riina Sikkut. Neil on kolm tütart.

## Välislingid
* Suur intervjuu Eesti IT-juhiga: riigi e-teenused muutuvad nähtamatuks, riik tuleb ise abi pakkuma. 
* Eesistumise digiskoor: 5G võitis, "Sajandi armastus" kaotas. 
* E-teenuste järgmine põlvkond ennustab su soove.
* Tallinna deklaratsioon kohustab Euroopat e-teenuseid tüünima.
* Kuidas Eesti oma digitaalse eduloo ühe õhtuga tähtsatele külalistele ühe õhtuga puust ja punaseks selgeks teeb. Maaleht
* Riik asub looma e-teenuste komplekte. Postimees
Jindo

**Jindo** (korea keeles 진도) on Lõuna-Korea suuruselt kolmas saar Korea poolsaare lõunatipus.

Saart ühendab maismaaga Lõuna-Korea pikim, 484 meetri pikkune vantsild, Jindo sild.

Mõõna ajal, kord-kaks aastas, on saar umbes 2,8&nbsp;km pikkuse ja 10–40 meetri laiuse maariba kaudu ühenduses naabruses asuva Modo saarega.

Saare järgi on saanud nime koeratõug, korea jindo.

## Viited

## Välislingid
Zibbz

**Zibbz** on Šveitsi duett, kuhu kuuluvad õde-vend Corinne ja Stefan Gfeller.

Nimi Zibbz tuleneb ingliskeelsest sõnast *siblings*, mis tähendab 'õed-vennad'.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas duett Šveitsi lauluga "Stones". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.

## Välislingid
* Koduleht
Mikolas Josef

**Mikolas Josef** (tšehhi keeles Mikoláš Josef; sündinud 4. oktoobril 1995) on Tšehhi poplaulja.

Josef on pärit muusikute perekonnast. Algul esines ta tänavamuusikuna paljudes Euroopa linnades, näiteks Oslos, Zürichis, Hamburgis ja Viinis. 2015. aastal andis ta sõltumatult välja oma debüütsingli "Hands Bloody". Aasta hiljem andis ta välja singli "Free", mis jõudis Tšehhi singlite edetabelis 15. kohale.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta Tšehhit lauluga "Lie to Me".

2018. aasta aprillis sõlmis ta lepingu plaadifirmadega Sony Music ja RCA Records.

## Viited

## Välislingid
* Mikolas Josefi koduleht
Kahelehine bergeenia

**Kahelehine bergeenia** (*Bergenia crassifolia*) on bergeenia perekonda, kivirikuliste sugukonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Morfoloogia
Kuni 50 cm kõrguse taime varred on jämedad ja paljad. Lehed uurmise kodarikuna, läikivad, nahkjad, talvituvad, ümardunud või laielliptilised, 15–30 cm pikad ja kuni 30 cm laiad, pikarootsulised, vahel südaja alusega. Õied mõlemasugulised, tipmistes kännasjastes õisikutes. Tupp viietine, tupplehed alusel liitunud, tipmed kuni 4 mm pikad. Kroon kellukjas, viietine, lahkehine; kroonlehed punakaslillad, äraspidimunajad. 

## Kasvatamine
Kaheleheline bergeenia on aedades, sageli kiviktaimlates kasvatatav, Siberist pärinev mitmeaastane ilutaim. Õitseb mais ja juunis.

## Kasutamine ravimtaimena
Droogiks kasutatakse juurikaid – *rhizoma Bergeniae*. Juunis või juulis kaevatakse juurikad välja, puhastatakse mullast ja peentest juurtest, pestakse, lõigatakse pikuti lõhki ja kuivatatakse. Piiratud ulatuses kasutatakse ka kahelehelise bergeenia lehti. Droog sisaldab 15–28% parkaineid, mis enamikus kuuluvad pürogallogruppi, ja vabu polüfenoole. Juurikais on ka isokumariin-glükosiidi bergebiini, rohkesti tärklist ja suhkruid. Rohkesti parkaineid sisaldavad ka lehed, peale selle vaba gallushapet, kuni 22% arbutiini ja 2–4% vaba hüdrokinooni. Kahelehelise bergeenia preparaate, peamiselt vedelekstrakti – *extractum Bergeniae fluidum* – kasutatakse koliitide korral, günekoloogilises praktikas verejooksu sulgeva vahendina ning igemepõletiku vastu.

## Allikas

* "Eesti NSV ravimtaimed"
Michael Schulte

**Michael Schulte** (sündinud 30. aprillil 1990 Eckernfördes) on Saksamaa laulja ja laululooja.

Ta alustas lauljakarjääri 2008. aastal, kui postitas oma YouTube'i kanalile enda kavereid. 2012. aastal sai ta talendisaate "The Voice of Germany" esimesel hooajal kolmanda koha. Samal aastal ilmus tema debüütalbum "Wide Awake".

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta Saksamaad lauluga "You Let Me Walk Alone".
Amaia Romero

**Amaia Romero Arbizu** (sündinud 3. jaanuaril 1999 Pamplonas) on Hispaania laulja.

Ta on pärit muusikute suguvõsast. Tal on absoluutne kuulmine. Ta õpib Navarra konservatooriumis klaverimängu.

Ta sai tuntuks talendisaadite "Operación Triunfo" üheksanda hooaja võitjana.

Ta esindas 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Hispaaniat koos Alfred Garcíaga, kellega esitab laulu "Tu canción", mis kogus finaalis 61 punkti ja saavutas 23. koha.

## Viited

## Välislingid
Fabrizio Moro

**Fabrizio Mobrici** (esinejanimega **Fabrizio Moro**; sündinud 9. aprillil 1975 Roomas) on Itaalia laulja ja laululooja.

Debüütalbumi andis ta välja 2000. aastal. Suurema tuntuse saavutas ta 2007. aastal, kui võitis Sanremo muusikafestivalil uustulnukate võistluse lauluga "Pensa". Laul jõudis Itaalia singlite edetabelis esikohale.

2018. aastal võitis ta koos Ermal Metaga lauluga "Non mi avete fatto niente" Sanremo muusikafestivali, pääsedes Itaaliat esindama 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis.

## Stuudioalbumid
* "Fabrizio Moro" (2000)
* "Ognuno ha quel che si merita" (2005)
* "Pensa" (2007)
* "Domani" (2008)
* "Ancora Barabba" (2010)
* "L'inizio" (2013)
* "Via delle girandole 10" (2015)
* "Pace" (2017)
* "Parole rumori e anni" (2018)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Ermal Meta

**Ermal Meta** (sündinud 20. aprillil 1981 Fieris) on Albaania sündinud Itaalia laulja.

Meta sündis Albaanias Fieris. Koos perekonnaga kolis ta 13-aastaselt Itaaliasse Baris.

Muusikukarjääri alguses osales ta mitme ansambliga Sanremo muusikafestivalil uustulijate võistluses. Samuti kirjutas ta laule paljudele Itaalia lauljatele, teiste seas Marco Mengonile, Emma Marronele ja Chiara Galiazzole.

2010. aastate keskel alustas ta soolokarjääri. 2016. aastal sai ta Sanremo muusikafestivalil uustulijate seas kolmanda koha. Samal aastal andis ta välja debüütalbumi "Umano".

2017. aastal sai ta Sanremo muusikafestivali põhivõistlusel lauluga "Vietato morire" kolmanda koha. Samal aastal andis ta välja oma teiste stuudioalbumi "Vietato morire", mis jõudis Itaalia edetabelis esikohale ja sai plaatinaplaadi staatuse.

2018. aastal võitis ta koos Fabrizio Moroga lauluga "Non mi avete fatto niente" Sanremo muusikafestivali, pääsedes Itaaliat esindama 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis.

## Stuudioalbumid
* "Umano" (2016)
* "Vietato morire" (2017)
* "Non abbiamo armi" (2018)
Galindi keel

**Galindi keel** on balti keelte hulka kuuluv hääbunud keel, millest on väga vähe teada. Galindi keelt rääkisid galindid. 

Arvatakse, et galindi keel sarnanes vanapreisi keelega.
Jessika Muscat

**Jessika Muscat** (esinejanimega **Jessika**; sündinud 27. veebruaril 1989 Mostas) on Malta laulja.

Aastatel 2009–2017 osales ta igal aastal Eurovisiooni lauluvõistluse Malta eelvoorus, kuid parimaks kohaks on jäänud 2016. aastal lauluga "The Flame" saadud seitsmes koht.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta koos Jenifer Breningiga San Marinot lauluga "Who We Are". Laul kogus teises poolfinaalis 101 punkti, kuid finaali edasi ei pääsenud.
Jenifer Brening

**Jenifer Brening** (sündinud 15. detsembril 1996 Berliinis) on Saksamaa laulja.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta koos Jessika Muscatiga San Marinot lauluga "Who We Are". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.
121 eKr

**Aasta 121 eKr** ehk ab urbe condita DCXXXIII (633).

## Sündmused
*Rooma konsulid olid Lucius Opimius ja Quintus Fabius Maximus Allobrogicus. Nad tühistasid suurema osa Gracchuste reformidest. Puhkenud mässu tõttu kuulutati välja *[[senatus consultum ultimum]]*.
* Hiinlased alistasid kindral Huo Qubingi juhtimisel *[[xiongnu]]*d.
* ...

## Sündinud
* Publius Sulpicius Rufus, Rooma kõne- ja riigimees

## Surnud
* Gaius Gracchus, Rooma poliitik
* Marcus Fulvius Flaccus, Rooma poliitik
* Kleopatra Thea, Seleukiidide riigi kuninganna
Alfred García

**Alfred García Castillo** (sündinud 14. märtsil 1997 El Prat de Llobregatis) on Hispaania laulja.

Seitsmeaastaselt hakkas ta õppima laulmist ja tromboonimängu. Omal käel on ta õppinud kitarri, trummimängu ja klahvpille. Ta õpib Barcelonas audiovisuaalset kommunikatsiooni, samuti džäss- ja kaasaja muusikat.

Ta sai tuntuks Hispaania talendisaatega "Operación Triunfo", kui saavutas selle üheksandal hooajal neljanda koha.

Ta esindas 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Hispaaniat koos Amaia Romeroga, kellega esitab laulu "Tu canción".

## Viited

## Välislingid
Sanja Ilić

**Aleksandar "Sanja" Ilić** (27. märts 1951 Belgrad – 7. märts 2021 Belgrad) oli Serbia helilooja, klahvpillimängija ja arhitekt.

Tema isa oli samuti helilooja ja tema vend Dragan Ilić mängib Serbia rokkansamblis Generacija 5.

Ta on lõpetanud Belgradi ülikooli arhitektuuri erialal.

Ta on loonud 1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Jugoslaaviat esindanud laulu "Halo, Halo" viisi. Laulu esitas ansambel Aska.

1998. aastal moodustas ta Balkanika.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta koos Balkanikaga Serbiat lauluga "Nova deca".
Balkanika

**Balkanika** on Serbia ansambel. Ansambli moodustas 1998. aastal Serbia helilooja Sanja Ilić.

Ansambel püüab säilitada, taaselustada ja moderniseerida Serbia keskaegset ja Bütsantsi muusika pärandit.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ansambel koos Sanja Ilićiga Serbiat lauluga "Nova deca". Kus saavutati 113 punktiga 19. koht.

## Välislingid
* Ansambli koduleht
Gromee

**Andrzej Gromala** (esinejanimega **Gromee**; sündinud 14. detsembril 1978 Krakówis) on Poola DJ ja muusikaprodutsent.

2016. aastal sõlmis ta lepingu Sony Musicuga.

2017. aastal pälvis ta Eska muusikaauhinna parima DJ/produtsendi kategoorias.

Ta on esinenud paljudel muusikafestivalidel.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Lukas Meijeriga Poolat lauluga "Light Me Up". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.

## Välislingid
* Gromee koduleht
Lukas Meijer

**Lukas Dan Emil Meijer** (sündinud 21. augustil 1988 Ulricehamnis) on Rootsi laulja.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta koos Gromeega Poolat lauluga "Light Me Up". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.
Eugent Bushpepa

**Eugent Bushpepa** (sündinud 2. juulil 1978 Rrëshenis) on Albaania laulja ja laululooja. Ta on Albaania üks populaarsemaid rokkmuusikuid.

Bushpepa on koos oma ansambliga olnud soojendusesinejaks paljudele artistidele, teiste seas Deep Purple'ile (2007), Guns N' Rosesi basskitarristile Duff McKaganile (2011) ja Overkillile (2014). Aastal 2013 esines ta koos Guns N' Rosesi kitarristi Ron Thaliga.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta Albaaniat lauluga "Mall", mis kogus finaalis 184 punkti ja saavutas 11. koha.

## Välislingid
Cesár Sampson

**Cesár Sampson** (sündinud 18. augustil 1983) on Austria laulja.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta Austriat enda loodud lauluga "Nobody but You", saavutades kolmanda koha.

2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis oli ta Bulgaaria laulja Poli Genova taustalaulja, 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis Bulgaaria esineja Kristian Kostovi taustalaulja.
Laura Groeseneken

**Laura Groeseneken** (sündinud 30. aprillil 1990 Leuvenis) on Belgia laulja ja laululooja. Ta kasutab esinejanimesid **Sennek** ja **Lola Sennek**.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "A Matter of Time". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.

Ta töötab IKEA-s väljapanekute disainerina. Oma kodulinnas töötab ta ka lauluõpetajana. Ta on kirjutanud muusikat Belgia ansamblile Hooverphonic.

## Välislingid
* Senneki koduleht
* "Publiku eksklusiiv | Tagasihoidlik ja rahulik Belgia lauljatar Sennek armastab kasse, veini ja Elina Nechayevat: ta on jalustrabav!" publik.delfi.ee, 6. mai 2018
San Francisco rahvusvaheline lennujaam

**San Francisco rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **SFO**, ICAO: **KSFO**, FAA LID: **SFO**) on rahvusvaheline lennujaam San Mateo maakonnas. 

See asub 21 kilomeetri kaugusel San Francisco kesklinnast California osariigis Ameerika Ühendriikides. 

See on suurim lennujaam Põhja-Californias. Lennujaam on suuruselt teine lennujaam ka reisijate arvu poolest California osariigis pärast Los Angelese rahvusvahelist lennujaama.

See on United Airlinesi suuruselt viies kodulennujaam. See on United Airlinesi peamine sõlmpunkt Vaikset ookeani ületavateks lendudeks.
Iriao

**Iriao** (tuntud ka kui **Ethno-Jazz Band Iriao**) on Gruusia ansambel, mis viljeleb džässi ja etnofolki. Ansambel ühendab Gruusia traditsioonilise mitmehäälse laulmise ja džässi.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ansambel Gruusiat lauluga "For You" ("შენი გულისთვის").
Āl Maktūmi rahvusvaheline lennujaam

**Āl Maktūmi rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **DWC**, ICAO: **OMDW**) on rahvusvaheline lennujaam Araabia Ühendemiraatides Jabal ʻAlīs 37 km kaugusel  Dubaist. Lennujaam avati 27. juunil 2010.

Lennujaam on Dubai World Centrali, planeeritud elamu-, kaubandus- ja logistikakompleksi peamine osa. Āl Maktūmi rahvusvaheline lennujaam on peamiselt kaubanduslennujaam, aga ka tšarterlennufirmade sihtkoht Dubais.

2024. aastal alustati uue terminali ehitust, mille maksumuseks planeeritakse ligi 35 miljardit dollarit ja mille valmimisel peaks sellest saama maailma suurim lennujaam.

## Vaata ka
* Dubai rahvusvaheline lennujaam

## Viited

## Välislingid
* 
* Koduleht
Cláudia Pascoal

**Cláudia Rafaela Teixeira Pascoal** (sündinud 12. oktoobril 1994 Gondomaris) on Portugali laulja.

2017. aastal osales ta talendisaate "The Voice Portugal" viiendal hooajal ning sai seal kuuenda koha.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta koos Isauraga Portugali lauluga "O Jardim". Laulu autor on Isaura.