open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paul Tergat

**Paul Kibii Tergat** (sündinud 17. juunil 1969 Kabarnetis Barengos) on Keenia endine kergejõustiklane (distantsid 3000 meetrist maratonini). 1996. ja 2000. aasta olümpiamängude hõbemedalist, viiekordne maailmameister krossijooksus ja endine maratoni maailmarekordi omanik.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1996 hõbemedal **27.08,17**
2000 hõbemedal **27.18,29**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1995 pronksmedal **27.14,70**
1997 hõbemedal **27.25,62**
1999 hõbemedal **27.58,56**

### [[Krossijooksu maailmameistrivõistlused]]

1995 **maailmameister**
1996 **maailmameister**
1997 **maailmameister**
1998 **maailmameister**
1999 **maailmameister**

### Muud võistlused

2001 Londoni maraton 2. koht **2:08.15** (debüüt) 
2001 Chicago maraton 2. koht **2:08.56** 
2002 Londoni maraton 2. koht **2:05.48**
2003 Berliini maraton **1. koht 2:04.55** 

### [[Maailmarekord]]id

                                                   

Ala
Tulemus
Aeg
Koht


10 000 m jooks
**26.27,85**  
22. august 1997 
Brüssel 
 

Maraton
**2:04.55** 
28. september 2003 
Berliin 
 


## Isiklikku

Paul Tergat oli tippsportlasena 182 cm pikk ja kaalus 68 kg.

## Välislingid
* Paul Tergati foto 1
* Paul Tergati foto 2
Paadrema jõgi

**Paadrema jõgi** on jõgi Pärnumaal. Saab alguse Tõhela järvest, voolab põhja, Tiilima küla juures pöörab läände ja suubub Paatsalu küla lähedal Liivi lahe Paatsalu lahte.
Pikkus 30 km, valgala 289 km&sup2;.

Jões leidub ahvenat, särge, teibi, haugi ja turba. See on kantud Eesti lõhejõgede nimestikku. 

## Välislingid
Paadrema jõe foto
Astronomia nova

**"Astronomia nova"** ("Uus astronoomia") on Johannes Kepleri esimene raamat Kepleri seaduste kohta. Raamat ilmus 1609. aastal.

Selle uurimuse koostamisel kasutas Kepler pärast Tycho Brahe surma (1601) järele jäänud vaatlusmaterjali Marsi orbiidi kohta. Käsikiri valmis 1605 ning ta andis selle üle oma tööandjale Rudolf II-le. Rahanappuse ja autoriõiguslike probleemide tõttu Tycho Brahe pärijatega ilmus raamat alles neli aastat hiljem.

## Kepleri seadused
Selles raamatus on (mõnevõrra teistsugusel kujul) kaks esimest seadust:

# planeedid liiguvad mööda ellipsikujulisi orbiite, mille ühes fookuses on Päike; 
# planeedid ei liigu sellel orbiidil konstantse kiirusega, vaid kiirus muutub nõnda, et Päikese ja planeedi keskpunkte ühendav sirglõik katab võrdsete ajavahemike jooksul ellipsi osad, mille pindalad on võrdsed.

Kümmekond aastat hiljem lisas Kepler raamatus "Harmonices Mundi" kolmanda seaduse, mille kohaselt planeedi ja Päikese vahelise kauguse kuup on võrdelises seoses planeedi aasta kestusega.
Metonüümia

**Metonüümia** (kr *metonymia* 'nimevahetus, ümbernimetamine') on kõnekujund (troop), ülekanne külgnevuse alusel. 

Tähendusülekanne toimub ajalise, ruumilise, põhjusliku, päritolulise, kvantitatiivse vm suhte alusel. 

Metonüümia puhul nimetatakse ühe nähtuse, eseme, isiku asemel teist, mis on inimteadvuses lahutamatult seotud kujutlusega samast nähtusest, mõistest, esemest või isikust. 

## Metonüümia näiteid
Näiteks selle asemel, et öelda *kokku said Euroopa riikide kuningad*, võidakse öelda *kokku said Euroopa kroonitud pead* või *ta sai kuulsaks* asemel *tema pead ehib nüüdsest loorberipärg*. Metonüümiga on tegemist ka siis, kui üks, näiteks väepealiku nimi tähistab paljusid, näiteks tema vägesid: *Caesari väed vallutasid Gallia* öeldakse *Caesar vallutas Gallia*. Tihti võidakse ainesõna asemel kasutada asjasõna (*jõin ühe klaasi*), inimeste tähistaja asemel kasutada ajastunime (*keskaeg uskus nõidust*), riigi kodanike asemel nimetada riiki (*jalgpallis oli võidukas Brasiilia*), eseme asemel rääkida materjalist (*sõime lauahõbedalt*).

Metonüümia liikideks on näiteks sünekdohh ja metalepsis.

## Vaata ka
*metafoor
Gottfried

**Gottfried** oli esimene katoliiklik Saaremaa piiskop.

Tsistertslaste ordu mungana oli ta varem Himmelspforte bei Naumburgi prior ja Dünamünde (Daugavgrīva) tsistertslaste kloostri abt. Saaremaa piiskopiks valiti ta Riia piiskopi Alberti poolt viimasele paavsti antud volituse aluse, 1227. aastal, kohe pärast Saaremaa alistumist, või hiljemalt juunis 1228. aastal.

## Tegevus piiskopina
Samal ajal sai ta ka ilmaliku võimu oma piiskopkonna üle, sest esimesel mainimisel 29. juunil 1228 läänistas ta ühe kolmandiku Saaremaast, Muhumaast ja oma piiskopkonna teistest saartest Mõõgavendade ordule, säilitades neil maadel vaimulikud õigused. Sama aasta 1. oktoobril läänistas roomlaste kuningas Heinrich VII Wülzburgi lähistel talle tema piiskopkonna: viis kihelkonda Saaremaal ja seitse Läänemaal, Hiiumaa ja teised lähedalasuvad saared – Saksa-Rooma vasallvürstiriigina, andes talle kõik õigused, mis olid teistel Vana-Liivimaa piiskoppidel.

Olemasolevail allikail jättis Gottfried paari kuu pärast oma piiskopkonna maha (26. juulil 1229 on teda nimetatud endiseks piiskopiks).

10. novembril 1234 tühistas legaat Wilhelm tema tehtud läänistused, olles sama aasta 10. septembril määranud ametisse uue piiskopi Heinrich I. 

Gottfriedi on mainitud veel elusolevana Burtscheidis aastal 1257 (*G., episcopus Lyvonie, de ordine Cisterciensi*).

## Vaata ka
*Saare-Lääne piiskoppide loend
Oscar Robertson

**Oscar Palmer Robertson** (sündinud 24. novembril 1938) on endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 14 hooaega. 1971. aastal NBA meistriks tulnud Robertson tuli USA koondisega 1960. aastal olümpiavõitjaks ja valiti 1980. aastal korvpalli kuulsuste halli.

## NBA karjäär
Oscar Robertson on läbi aegade üks mitmekülgsemaid NBA korvpallureid. Hooajal 1961/62 sai ta hooaja keskmiste näitajatega kirja kolmikduubli: viskas 30,8 punkti, võttis maha 12,5 lauapalli ja andis 11,4 resultatiivset söötu. Seda saavutust on pärast Robertsoni suutnud korrata vaid Russell Westbrook.

1961. aastal valiti Robertson aasta uustulnukaks, kui ta oli visanud keskmiselt 30,5 punkti, võtnud 10,1 lauapalli ja andnud 9,7 resultatiivset söötu mängus. 1971. aastal võitis Robertson oma ainsa NBA meistritiitli Milwaukee Bucksis koos Kareem Abdul-Jabbariga. 

Robertson mängis 14 aastaga Cincinnati Royalsi ja Milwaukee Bucksi eest põhihooajal 1040 mängu ja viskas kokku 26 710 punkti, millega asub kõigi aegade edetabelis 16. kohal.

Karjääri keskmisena 25,7 punkti mängus toonud Robertson asub selle näitajaga üldtabelis 9. kohal. Robertson viskas üle 30 punkti mängus kuuel hooajal, neist parimana 31,4 punkti mängus hooajal 1963/64. 

Karjääri jooksul 9887 resultatiivset söötu jaganud (keskmiselt 9,5 mängus) Robertson võttis 14 aastaga maha ka 7804 lauapalli (keskmiselt 7,5 mängus), mis on mängujuhi kohta tähelepanuväärne näitaja.

### Teised Robertsonist
"Ta on nii hea, et see ehmatab mind," ütles kord Boston Celticsi peatreener Red Auerbach. 

Oscari võistkonnakaaslane, NBA superstaar Jerry Lucas ütles kord: "Ta on tõesti uskumatu. Ta on meie ajast väga ees. Pole täiuslikumat mängijat kui Oscar."

## Saavutused
* NBA meister (1971)
* NBA põhihooaja kõige väärtuslikum mängija (1964)
* 12 korda valitud NBA tähtede mängule (1961–1972)
* 3-kordne NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (1961, 1964, 1969)
* 9 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (1961–1969)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (1970, 1971)
* NBA aasta uustulnuk (1961)
* 6-kordne NBA hooaja parim söödumeister (1961, 1962, 1964–1966, 1969)

## Viited

## Välislingid
* 
*Oscar Robertson – NBA.com
*Oscar Robertson – Basketball-Reference.com
Alexander (Tartu piiskop)

**Alexander** (surnud 18. veebruaril 1268) oli teine nimeliselt teadaolev Tartu piiskop. Allikad mainivad teda esimest korda 1263). Pole teada, kas ta oli esimese piiskopi Hermanni otsene ametijärglane (1249, 1254 ja 1259 piiskoppi küll mainitakse, ent ei nimetata; mõned allikad nimetavad Hermann I ametijärglasena Bernhard I). Ta hukkus Rakvere lahingus maale tunginud venelaste vastu Viru-Nigula lähedal.
Maskulinism

**Maskulinism** ehk **meesõiguslus** on feministliku liikumise tulemusena tekkinud ideoloogiline vool, mis propageerib sarnaselt naise rolli ümberhindamisega ühiskonnas ka meeste rolli ümberhindamist. Maskulinismi seisukohalt on feministlik liikumine, kus käsitletakse vaid naiste muresid ja nähakse mehi tihti süüdlastena neis, ühekülgne ning ka meeste suhtes omakorda ebavõrdsust tekitav. Maskulinism toetab sugude võrdõiguslikkuse ideed, kuid püüab välja pakkuda komplekssemaid lahendusi, saavutamaks uut, kaasaja nõuetele vastavat soorollide mudelit, vältimaks sugudevahelist vaenu või vastulainena meeste diskrimineerimist.

## Vaata ka

* manosfäär
* toksiline maskuliinsus
* misogüünia
* naiste õigused
* antifeminism
* humanism
* seksism
Nirvaana

**Nirvaana** (sanskriti keeles *nirvāṇa *‘vaibumine, kustumine’; paali keeles *nibbāna*; tiibeti keeles *mya ngan las ’das pa*; hiina keeles 涅槃 *niepan*; jaapani keeles *nehan*) on budismis, hinduismis ja teistes india õpetustes täielik rahulolu ja vabanemine, teadvuse kõrgeim seisund, kui ollakse lõplikult lahkunud sündide ringkäigust ehk sansaarast. Budismis mõistetakse sansaaras kinni hoidvate tegurite all eelkõige meeleplekke, mis põhjustavad tegusid ja nende tagajärgi ning pidevat sündimist olemasolu valdkondades.

Buddha õpetuse kohaselt võib nirvaanasse jõuda virgumise ehk valgustumise kaudu. Hinduismis käsitletakse nirvaanat ühinemisena ülima jumalaga ja nirvaana sünonüümiks on mokša ehk vabanemine, kuhu võib jõuda ka jooga või askeesi kaudu. 

'Nirvaana' oma sõna-sõnalises tähenduses ("ära puhutud") on ka tänapäeval kasutusel tavalise õlilambi või küünla leegi ära puhumisel, mil öeldakse, et selle leek "nirvaanastus" ehk "läks nirvaanasse". Indias võidakse öelda kuuma toidu kohta: "Ootame, kuni riis läheb nirvaanasse."  Nirvaana seostubki eelkõige haihtumise ja jahtumisega ning sellele vastanduvad tule ja kuumusega seotud mõisted.

Nirvaanat iseloomustab ka mõiste ‘ülemaine’ (sanskriti keeles *lokottara*), kuna selles ei ole midagi maisele (sanskriti keeles *laukika*) olemasolule omast. Ühe etümoloogia kohaselt tähendavatki nirvaana sõna-sõnalt "mitte olemist".

## Erinevad nirvaanad

Tehakse vahet kaht tüüpi nirvaana vahel. Esimest tüüpi on jäägiga nirvaana (sanskriti keeles *sopadhiśeṣa*), mis iseloomustab teadvuse kõrgeimasse seisundisse jõudnud isikut, kes ometi jätkab olemasolu sansaaras. 

Teist tüüpi on jäägitu nirvaana (sanskriti keeles *nirupadhiśeṣa*) ehk täielik nirvaana (sanskriti keeles *parinirvāṇa*), parinirvaana, millesse eluajal nirvaanasse jõudnud olend (näiteks buddha) jõuab lõplikult maisest elust lahkudes.

Kõrgeima taseme bodhisattvad jõuavad teadvuseseisundisse, kus nad on võimelised minema nirvaanasse, kuid jäävad kaastunde tõttu sansaarasse, et tegutseda kõikide olendite hüvanguks.

Mahajaanas, eriti madhjamaka koolkonnas, väidetakse, et ülima tõe seisukohalt ei ole nirvaanal ja sansaaral vahet.

## Vaata ka

* Parinirvaana
* Budistlik kosmoloogia

## Viited
Grotesk (kirjandus)

**Grotesk** (itaalia keeles *grottesco* < *grotta* 'koobas, grott') on kummastav kirjutamisviis, mis põimib ja ühendab ühendamatuid – koomilist ja jubedat, tõelist ja fantastilist, ülevat ja madalat, inimlikku ja ebainimlikku – ning osutab inimloomusse ja maailmaellu kätketud kohutavate deformatsioonide võimalustele. 

Groteski sugemeid võib leida juba vanadest kirjandustest. Erilist tähelepanu pälvis see renessansis, mil nähtus sai ka nimetuse. Nimelt leiti väljakaevamistel hilisrooma perioodi kuuluvate paleede, termide, grottide seintelt veidraid ornamente, milles põimusid taime-, looma- ja inimkujutised. Termin sai eriti populaarseks Victor Hugo draama "Cromwell" (1827) eessõna kaudu: "Groteski leidub kõikjal; ühest küljest tähistab ta värdjalikku ja kohutavat, teisest küljest – koomilist ja naljakat."

Grotesk purustab reaalse maailma struktuuri ja loob uue, ühtaegu soerdliku ja tõese.

Groteskset kujutamisviisi on kasutanud Ernst Theodor Amadeus Hoffmann, Edgar Allan Poe, Mark Twain, Franz Kafka, Mihhail Bulgakov, ekspressionistid, sürrealistid ja absurdistid; eesti kirjanikest Friedebert Tuglas, August Gailit, Albert Kivikas, Arvo Valton, Enn Vetemaa, Ilmar Laaban, Andres Ehin ja Juhan Viiding.

## Kirjandus
* Harald Peep, "Grotesk ja kirjanduslik kujund" – Looming 1972, nr 7, lk 1186–93; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka H. Peebu raamatus "Tähtraamat", Eesti Raamat, Tallinn 1978, lk 46–59
* Vytautas Kubilius, "Grotesk kui traagiline naer". Leedukeelsest käsikirjast tõlkinud Mihkel Loodus – Keel ja Kirjandus 1973, nr 8, lk 449–456
* Pärt Lias, "Groteski poeetikast" – Keel ja Kirjandus 1974, nr 7, lk 385–394; ilmunud ka P. Liase raamatus "Sulailmast uutmiseni", Eesti Raamat, Tallinn 1990, lk 3–22 ja viited lk 271–272
* Mart Mäger, "Mängumees ja tagaaetav. Koomika ja grotesk Jüri Üdis" – Looming 1976, nr 1, lk 141–159; ilmunud ka M. Mägra raamatus "Luule ja lugeja. Artikleid, arvustusi, esseid", Eesti Raamat, Tallinn 1979, lk 203–235 ja viited lk 279
* Mihhail Bahtin, "François Rabelais' looming ja keskaja ning renessansi rahvakultuur" (väljavõtteid; grotesksest realismist ja grotesksest kujundist). Tõlkinud Linnart Mäll – M. Bahtini kogumikus "Valitud töid", Eesti Raamat, Tallinn 1987, lk 185–211
* Rein Tootmaa, "V. Vahingu ja A. Valtoni groteskistruktuurid" – Looming 1983, nr 5, lk 685–700
Ivanovo

**Ivanovo** (vene *Иваново*) on linn Venemaal, Ivanovo oblasti keskus. Asub Uvodi jõe kaldal, 300 km Moskvast kirdes. Geograafilised koordinaadid on  57°01′N, 40°59′E.

Linna kohal asunud Ivanovo küla on esmamainitud 1561. aastal. Ivanovo linn on asutatud 1871. aastal mitme küla liitmise teel. 1932. aastani oli linna nimi **Ivanovo-Voznessensk**.
1918. aastast kubermangukeskus, 1929. aastast Ivanovo oblasti keskus.

Ivanovo on tähtis tekstiilitööstuse keskus.

Elanike arv on 418 200 (2005).

## Viited

## Välislingid

*Ivanovo koduleht
*Ivanovo
Diabaas

**Diabaas** on keskmiseteraline aluseline tardkivim.

Terminil "diabaas" on sõltuvalt geoloogilisest koolkonnast mõnevõrra erinev tähendus. Tegemist on basaltse koostise ja struktuurilt basaldi ning gabro vahepealse kivimiga, kuid  Ameerika Ühendriikides, Saksamaal, Prantsusmaal ja mujal peetakse diabaasile iseloomulikuks tunnuseks ofiidilist struktuuri, Suurbritannias aga paleotüüpsust ehk aja jooksul mõnevõrra muutunud välimust ja koostist. Kivimit, mida enamik maailmast peab diabaasiks, nimetatakse Suurbritannias doleriidiks.

Diabaasi põhilised koostisosad on labradori koostisega plagioklass ning pürokseen. Lisaks võivad põhimassis esineda raudoksiidid, biotiit ning küünekivi. Levinuimad fenokristalle moodustavad mineraalid on plagioklass, pürokseen ning oliviin. 

Diabaas on värvuselt must või tumehall. Paleotüüpne diabaas on enamasti rohekas.

Diabaas on tüüpiline daike ja sille moodustav kivim.

Diabaasi ligilähedased sünonüümid on doleriit ja mikrogabro. Termini võttis kasutusele prantsuse geoloog Alexandre Brongniart aastal 1807. Algselt tähendas diabaas kivimit, mida tänapäeval tuntakse dioriidina.
Geoloogiline struktuur

**Geoloogiline struktuur** on kivimkeha või kivimkehi lahutav pind, millel on kirjeldatav kuju ning ulatus.

Geoloogiliseks struktuuriks on näiteks murrang või kivimkiht.

Geoloogilisi struktuure, nende teket ning arengut uurib struktuurigeoloogia.
Absurd

**Absurdsus** (ladina sõnast *absurdus* 'mõttetu, totter') on omadus olla mõttetu, mõistuspäraselt õigustamatu. Selles seoses omistatakse absurdsust eelkõige inimese elule (eksistentsile), sest seda ei saa mitte miski õigustada.  Sellist absurdsuse olukorda, inimese ja maailma vahelist lõhet nimetatakse **absurdiks**. 

Teoses "Sisyphose müüt" kirjutab Albert Camus: "See maailm iseenesest ei ole mõistuspärane ... (...) Aga absurdne on selle irratsionaalse konfrontatsioon meeletule selguseihale, mille kutse heliseb vastu inimese sisimas."  Ta küsib, kas inimesel, kes on oma eksistentsi absurdsust tunnetanud, tasub veel edasi elada, ja vastab: see on võimalik, kuid nõuab tõsist pingutust. Maailm iseenesest ei ole absurdne. Absurditunnetus tekib inimese teadvuses maailma irratsionaalse olemuse ja kõike seletada püüdva inimmõistuse kokkupõrkes. Absurd sünnib seal, kus küsiva inimese vastas seisab vaikiv maailm.   

Sel pinnal tekkinud absurdikirjandusse kuuluvad Camus' "Võõras" ning "Sisyphose müüt", Eugène Ionesco esimesed näidendid ja Samuel Becketti näidendid (absurditeater). 

## Vaata ka
*elu mõte 

## Kirjandus
*Albert Camus. *[[Sisyphose müüt]]*.
*Thomas Nagel. The Absurd.  – *Journal of Philosophy*, 1971, LXVIII, 20. Ümbertrükk raamatus "Mortal Questions" (1979). Vaata Mortal Questions#Absurd. 

## Välislingid
Kroonlinn

**Kroonlinn**   on Peterburi haldusalasse kuuluv linn, mis asub Soome lahe idaosas Kotlini saarel. Kaugus Peterburi kesklinnast on 30&nbsp;km.

## Ajalugu
Kroonlinna hakati rajama kindlusena Põhjasõja ajal 1703. aastal, kui venelased olid saare rootslastelt vallutanud. Esmane kaitseehitis Kotlini saarel rajati 1704. aastal ning see oli saare lõunaosajuures laevatee ääres asetsev puidust fort. 2 suurtükipatareiga fort valmis ning õnnistati Novgorodi metropoliidi poolt 7. mail 1704. aastal (*Кроншлот*) nime all ning seda päeva loetakse Kroonlinna kindluse asutamiskuupäevaks.

Puitfordi ehitust teostasid polkovnik F.S. Tolbuhhini ja P.I. Ostrovski polgud, ehitades algselt vette palkidest karkassi, mille täitsid kividega ning millele püstitasid puitvundamendi. Vundamendile püstitati kolmekordne fort, mida aja jooksul täiustati ning aastaks 1710. oli alumisel tasandil 24-naelased, keskmisel tasemel 12-naelased ja kõrgeimal tasemel 9-naelased kahurid.

Linna asutamise kuupäevaks loetakse 18. oktoobrit 1723, kui Peeter I pani nurgakivi Kroonlinna peakindlusele.

1720. aastast oli Kroonlinn Venemaa Balti laevastiku peasadam.

1921. aasta märtsis puhkes Kroonlinnas baseeruvate Balti laevastiku madruste osavõtul Kroonlinna ülestõus bolševike vastu. Nõuti sõnavabadust, küüditamiste lõpetamist ja õigust eraomandile. Lev Trotski saatis linna Punaarmee, kes mässu veriselt maha surus.

Osa Kroonlinna kindlustustest on UNESCO maailmapärandi nimekirjas.

1913. aastal elas Kroonlinnas umbes 1400 eestlast.

Kroonlinnas elas pärast abiellumist 1873. aastal kuni surmani 1886. aastal Lydia Koidula.

Pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist suurenes Kroonlinna tähtsus sõjasadamana.


Kronstadt lighthouse.jpg|Kroonlinna tuletorn
Warehouse 1 in Kronstadt.jpg|Vana laohoone Kroonlinnas
RUS-2016-Aerial-SPB-Forts of Kronstadt (Fort Peter I).jpg|Peeter I fort
Monument to Admiral Makarov in Kronstadt 01.jpg|Admiral Makarovi monument


## Vaata ka
* Kroonlinna null
* Kroonlinna sõjakuberner
* Tolbuhhini majakas
* Kroonlinna Nikolause kirik

## Viited

## Välislingid

* Kroonlinna internetiportaal
Tragikomöödia

**Tragikomöödia** on draamažanr, millel on nii tragöödia kui ka komöödia tunnusjooni. Sündmuste esitus liigub koomikast traagikasse, traagiline ületatakse naeru abil, koomilise pealispinna all aga aimub traagika. Tragikomöödiaks nimetati algul õnneliku lõpuga kurbmängu; omaette žanriks kujunes see hilisrenessansi ajal, mil kogu Euroopas sai tuntuks itaalia kirjaniku G. B. Guarini "Ustav karjane" (1590). Tragikomöödiaklassikasse kuuluvad näiteks Shakespeare'i "Mõõt mõõdu vastu", Molière'i "Tartuffe" ja Anton Tšehhovi "Kirsiaed". Klassitsistlik rangete normidega esteetika suhtus tragikomöödiasse halvustavalt kui värdžanri, romantism jagas talle taas tunnustust. 20. ja 21. sajandi elutunnetusele groteski ja absurdi kalduv tragikomöödia sobib. Tragikomöödia on lähedane ja osalt kattuv musta komöödiaga ning alati neid ei eristatagi.
Dioriit

**Dioriit** on keskmise koostisega süvakivim.

QAPF-diagrammil defineeritakse dioriiti kui kivimit, mis sisaldab 0...5% kvartsi ning üle 90% päevakividest moodustab plagioklass. Plagioklassi number on alla 50 ehk plagioklass sisaldab naatriumi rohkem kui kaltsiumi.

Dioriit on faneriitse struktuuriga süvakivim. Sama koostisega vulkaanilist kivimit nimetatakse andesiidiks.

Dioriidi põhilised koostismineraalid on küünekivi, oligoklass, andesiin, pürokseen, biotiit ning kvarts.

Värvuselt on dioriit must või musta-valgekirju. Värviindeks on väga muutlik, reeglina 40...90.

Keskmise ilma veesisalduseta dioriidi koostis oksiidsel kujul massiprotsentides:

*Numbrid on keskmistatud 872 analüüsitud dioriiditüki alusel.*

## Viited

## Välislingid
Riikide loend rahvaarvude järjekorras

Maailma riikide loend rahvaarvu järgi hõlmab iseseisvaid riike ja sõltuvaid territooriume. Andmed pärinevad viimastest rahvaloendustest või iga riigi viimasest ametlikust hinnangust, selle puudumisel on kasutatud ÜRO viimast hinnangut. ja The World Factbooki 

'''Püsiasustuseta territooriumid

## Vaata ka
*Riikide loend pindala järgi
*Riikide loend rahvastiku tiheduse järgi
*Riikide loend

## Viited
Must komöödia

**Must komöödia** on komöödia žanritüüp, mille elutunnetuslikuks aluseks on absurd. Selles rakendadakse musta huumorit ja absurditehnikat, kujutades õuduseid ja vapustavaid nähtusi naerutekitavalt. Musta komöödia maailm on pahupidi pööratud väärtustega maailm, milles traagika ja koomika vahetavad kohti ja kaastundel pole ruumi. Hirm ületatakse, õudusest vabanetakse võllahuumori abil.
Kilpvulkaan

**Kilpvulkaan** on lai ja suhteliselt lame vulkaan, mis koosneb peamiselt basaltseist laavavooludest. 

Kilpvulkaanid on võrreldes ülejäänud vulkaaniehitistega suhteliselt lamedad. Selle põhjuseks on kilpvulkaanide vulkaaniliste produktide keemilisest koostisest tulenevad omadused. Kilpvulkaanid purskavad enamasti aluselist laavat, mis võrreldes ränirikkamate laavadega on tunduvalt vedelam. Seega saab laava kraatrist kaugemale voolata, moodustadeski lameda kilpvulkaani. 

Kilpvulkaanid on tavaliselt mahult ülejäänud vulkaanidest märksa suuremad.

Tuntud kilpvulkaan on vulkaan, mille ülemine osa moodustab Hawaii saare.

## Vaata ka
*Kihtvulkaan
Siber

**Siber** (vene keeles Сибирь, kasahhi keeles Сібір, mongoli keeles Сибирь, hiina keeles 西伯利亞) on piirkond Venemaal ja Põhja-Kasahstanis, mis hõlmab Aasia põhjaosa Uurali mägedest Põhja-Jäämere ja Vaikse ookeani veelahkmeni. Siberi lõunapiiriks peetakse Venemaa lõunapiiri Kasahstani, Mongoolia ja Hiinaga, sest Siberina mõistetakse praegu ainult Venemaa Föderatsiooni territooriumi, kuigi ajalooliselt kuulub selle koosseisu ka Kasahstani kirdeosa ja Venemaa Kaug-Ida. 

Siber on saanud nime Siberi khaaniriigi pealinna nimest Sibir. Khaaniriik asus Venemaast ida pool ja Jermak vallutas selle 1582. aastal. Pärast seda ei olnud Venemaale kuni Vaikse ookeanini mitte ühtegi arvestatavat vastujõudu.

Siber on jaotatud Lääne- ja Ida-Siberiks. Samuti eristatakse mõnikord Lõuna-Siberi mäestikke, Kirde-Siberit ja Kesk-Siberit, seda küll peamiselt loodusgeograafilistes jaotustes.

Siberi aladel elab tänapäeval ligi 30 miljonit inimest, kellest enamik peab end venelasteks, paljud neist on ka ukraina ja tatari päritolu. Turgi ja mongoli keeli kõnelevatest põlisrahvastest on suurim etnos burjaadid, keda on üle poole miljoni. Siberi miljonilinnad on Novosibirsk, Omsk ja Krasnojarsk, järgnevad kuni 0,6 miljoniga Irkutsk, Tjumen ja Tomsk. Üle 600 000 elaniku on ka ajalooliselt Siberisse kuulunud Vladivostokis.

## Vaata ka

*Venemaa Aasia-osa
*Siberi vallutamine

## Viited
Venta jõgi

**Venta** (liivi keeles *Vǟnta joug*) on jõgi Leedus ja Lätis.

Venta algab Leedus Žemaitija kõrgustikul, voolab peamiselt loodesse ja suubub Ventspilsis Läänemerre. Jõgi on 346 km pikk (sellest Lätis 178 km), valgla on 11 800 km², sellest 67% Lätis. Vooluhulk suudmes on 44, teistel andmetel 99,5 m³/s. Jõgi on Leedu ja Läti piiril 40–50 m, suudmes 150–200 m lai.

Jõgi lähtub Telšiai ja Šiauliai maakonna piirilt ning voolab algul itta, läbides Užventise, siis pöördub põhja, läbides Kuršėnai, ja lõpuks loodesse. Pärast voolamist läbi Papilė ja Venta jõuab ta tagasi Telšiai maakonda, kus läbib Viekšniai ja Mažeikiai. Seejärel ületab ta Läti piiri.

Lätis läbib Venta jõgi kõigepealt Salduse piirkonda, kus läbib Kalni ja Nigrande, seejärel Kuldīga piirkonda, kus läbib Skrunda ja Kuldīga, ning lõpuks Ventspilsi piirkonda, kus läbib Ventava ja Piltene ning suubub Ventspilsis merre.

Venta suurimad lisajõed on Dabikinė jõgi (37,2 km, parempoolne), Virvyčia (99,7 km, vasakpoolne), Šerkšne (vasakpoolne), Vadakste jõgi (82,2 km, parempoolne), Varduva (96 km, vasakpoolne), Ciecere (parempoolne) ja Abava (129 km, parempoolne).

Ülemjooksul on jõgi Venta kanali kaudu ühendatud Dubysa jõega, mis suubub Nemunasesse.

Alamjooksul Kuldīga lähedal asub Venta juga (ka Rumba juga), mis on küll kõigest paar meetrit kõrge, kuid 240 m lai ja seega Läti kõige laiem ja ühtlasi veerikkam juga.
Brahim Boulami

**Brahim Boulami** (sündinud 20. aprillil 1972 Safis) on Maroko kergejõustiklane (3000 m takistusjooksja). Tema isiklik rekord on **7.55,28**. Kuni 2004. aasta septembrini oli ta maailmarekordi valdaja.

## Doping

Brahim Boulami 15. augustil 2002 antud dopinguproov näitas keelatud aine erütropoietiini (EPO) kasutamist, teatas Rahvusvaheline Kergejõustikuliit.

Päev hiljem püstitas Boulami Zürichis Kuldliiga viiendal etapil 3000 m takistusjooksus maailmarekordi 7.53,17, parandades oma eelmist tippaega 2,09 sekundiga, kuid see tulemus tühistati ja saavutatud aeg ei läinud rekordina kinnitamisele.

Dopingu (EPO) tarvitamise eest kaheaastase võistluskeelu teeninud Brahim Boulamil jäi siiski alles eelmine maailmarekord, sest alles pärast 2001. aasta rekordijooksu Brüsselis oli tema dopinguproov negatiivne, teatas IAAF.

Maroko alaliit otsustas 2003. aasta veebruaris Boulamit mitte karistada, sest nende arvates oli proovi menetlemisel rikutud kehtivaid reegleid. IAAF kaebas asja aprillis edasi Rahvusvahelisse Spordiarbitraaži (CAS) ning novembris otsustas CAS, et kaheaastane võistluskeeld oli siiski õigustatud. Boulami karistust hakati lugema 28. augustist 2002, mis tähendas, et Ateena olümpiamängudel marokolane võistelda ei saanud.

## Isiklikku

Brahim Boulami on 180 cm pikk ja kaalub 64 kg.

## Välislingid
*
Huumus

**Huumus** on maismaal toimuva orgaanilise aine lagunemise ja muundumise (humifitseerumise) saadus, maapinna lähedusse kõdukihi alla moodustunud tavaliselt pruuni või musta värvusega amorfne aine. Huumus muudab mulla viljakamaks.

Huumus on mulla spetsiifiline aine, mille põhimassi moodustavad polümeriseerunud ja tihkestunud organismijäänuste hüdrolüüsiproduktid, mille esialgne struktuur on muutunud. Huumus tekib pika aja jooksul mullas elavate bakterite ja seente kaasabil organismide jäänustest nende muutumise ja ümberkujunemise tulemusel, nii lagunemise kui sünteesiprotsesside tagajärjel. 

Huumus on tihedalt seotud mulla mineraalosaga. Huumus on happelise iseloomuga. Huumus sisaldab, võrreldes taimedes ja mikroorganismides leiduvale, palju süsinikku. 

## Ajaloolist

Ajalooliselt on kasutatud terminit "huumus" mulla tähenduses.
*J.G. Wallerius (1745) käsitles huumusena kompostunud orgaanilist ainest;
*Carl von Linné klassifitseeris mullad järgmiselt: *[[Humus daedalea]]*, *[[Humus rualis]]*, *[[Humus latum]]*, *[[Humus damascena]]*, *[[Humus chistosa]]*.

## Vaata ka
*Detriit
*Humifitseerumine
*Metsahuumus
*Moor
*Mull (pehme huumus)
*Mullateke
*Muda

## Viited

## Välislingid
*SELMAN A. WAKSMAN, *HUMUS ORIGIN, CHEMICAL COMPOSITION, AND IMPORTANCE IN NATURE, BALTIMORE*, THE WILLIAMS & WILKINS COMPANY, lk 4, 1936, Veebiversioon (vaadatud 04.08.2013)
Sergei Witte

**Sergei Witte** (vene Сергей Юльевич Витте; 29. juuni (vana kalendri järgi 17. juuni) 1849 Thbilisi &ndash; 13. märts (vkj. 28. veebruar) 1915 Petrograd) oli Venemaa Keisririigi poliitik ja riigiametnik. Krahv.

Witte perekond oli ilmselt pärit Hollandist ning elas enne Põhjasõda Baltikumis Rootsi võimu all.

## Tegevus riigijuhtimisel
Krahv Witte oli 1891&ndash;1892 Venemaa Keisririigi teedeminister, aastail 1892&ndash;1903 rahandusminister ning viis läbi rahareformi, viies rubla 1897. aastal üle kullastandardile. 

Tema ajal kasvas Venemaa keisririigi majandus edukalt ning paistis, et ees ootab majanduslik õitseng. Kuid siis sattus ta konflikti Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi siseminister Vjatšeslav von Plehwega ning pidi oma ametikohast loobuma. 

Aastail 1903&ndash;1906 oli ta Venemaa keisririigi Ministrite Nõukogu esimees.

Witte oli liberaalsete vaadetega ning suhteliselt hea poliitik, kuid Nikolai II jaoks oli ta liiga liberaalne. 

Ta pidi 1906 ametist lahkuma, sest oli ette pannud konstitutsioonilise monarhia loomist ning demokraatlikke valimisi. 

Witte suri Esimese maailmasõja ajal, püüdes selle alguses veel Venemaad tulutult hoiatada sõtta mitte sekkumast, sest see toovat kaasa katastroofi kogu Euroopale.

## Teosed eesti keeles
* “Mälestused” I-II; tõlkinud Teodor Kaurits, eessõna kirjutanud Peeter Tarvel. Sari Marseljeesist internatsionaalini. Loodus, Tartu 1937–1938 (335 + 502 lk.)

## Teenistusastmed

## Autasud
### Venemaa autasud
* Püha Stanislavi ordeni I klass (30. august 1890)
* Püha Anna ordeni I klass (1. jaanuar 1894)
* Püha Vladimiri ordeni II klass (1. jaanuar 1901)
* Valgekotka orden (11. august 1904)
* Püha Aleksander Nevski orden (22. aprill 1906, koos briljantidega)
* Püha Vladimiri ordeni I klass (14. aprill 1913)

### Välismaa autasud
* Serbia Takovo Risti ordeni IV klass (5. märts 1885)
* Pärsia Lõvi ja Päikese ordeni I klass (18. mai 1893)
* Serbia Takovo Risti ordeni I klass (4. jaanuar 1894)
* Jaapani Tõusva Päikese ordeni I klass (2. mai 1896)
* Rootsi Vasa ordeni suurrist (21. juuli 1897)
* Preisimaa Musta Kotka orden (21. august 1897)
* Kreeka Lunastaja ordeni I klass (12. mai 1898)
* Serbia Valge Kotka ordeni I klass (13. jaanuar 1901)
* Türgi Osmani ordeni I klass (13. jaanuar 1901, koos briljantidega)

## Aunimetused
### Aukodanik
*Nižni Novgorod (13. september 1893)
*Kaasan (17. märts 1894)
*Odessa (12. mai 1894)
*Arhangelsk (21. juuli 1894)
*Saratov (9. aprill 1895)
*Vjatka (13. juuli 1895)
*Berdjansk (4. jaanuar 1896)
*Sarapul (23. mai 1896)
*Simbirsk (25. juuli 1896)
*Orenburg (24. oktoober 1896)
*Jekaterinburg (24. oktoober 1896)
*Kiiev (5. märts 1898)
*Saransk (31. detsember 1898)
*Tallinn (3. juuni 1899)
*Velikije Luki (8. juuli 1899)
*Tšerpovts (12. august 1899)
*Tihvin (1. november 1901)
*Borovitš (8. detsember 1902)
*Aleksandrovsk (26. detsember 1902)

### Auliige

* Tartu Ülikool (23. november 1897)

## Viited

## Välislingid
*Sergei Juljevich Witte koduleht
Kallavere

**Kallavere** on küla Harju maakonnas Jõelähtme vallas.

Esimest korda on Kallavere mainitud aastal 1241 Taani hindamisraamatus. Kallavere alal oli siis mitu asulat: põhja poole jäi hiljem Rootsi-Kallavereks kutsutud ala ja lõuna poole hiljem Maa-Kallavere nime saanud ala.

On võimalik, et Kallavere mainis juba 1154. aastal al-Idrisi. Nimelt on Kallavere üks võimalikke sadamaid, mille nimekuju sobiks araablase omaga (Qlwry), sest kirjeldus ei sobi kokku Tallinna linnaga.

1950. aastatel ehitati tänapäeva Kallavere küla lääneserva endistele küla maadele uus elamurajoon, mis sai samuti Kallavere nime, kuid kuulub administratiivselt Maardule.

Küla piirneb merega 0,4 kilomeetri ulatuses (enne Saviranna eraldamist 2010. aastal 3,2 kilomeetri ulatuses). Piirneb lisaks Maardu linnale ka Uusküla, Saviranna ja Ülgasega. Küla järgi on nime saanud Kallavere kihistu.

Külast läheb läbi Kallavere–Ülgase maantee. Teest lõunas asuvad kurikuulsad Maardu elanike suvilad ja aiamaad, mis jätkuvad Ülgases.

Kallavere territooriumil asub Kallavere ülemine tulepaak. Kallavere alumine tulepaak jääb Saviranna territooriumile.

Kallavere külast on pärit korvpallur Margus Metstak.


KallavereKüla.jpg|Rootsi-Kallavere küla kiviaed
Kallavereylemine2006.jpg|Kallavere ülemine tulepaak
Rootsi-KallavereMuuseum2.jpg|Rootsi-Kallavere Küla Muuseum. Käspre talu laut


## Vaata ka
* Rootsi-Kallavere küla muuseum

## Viited
Satiir

**Satiir** (ladina keeles *satura* 'segu, pudi-padi, ühepajatoit'), terav pilge isiku või ühiskonna pahede, nõrkuste ja puuduste aadressil. Satiir võib avalduda luuletuses, romaanis, komöödias, lühivormidest epigrammis, sententsis, valmis, sageli följetonis, paroodias, travestias. Satiirile on rajatud pamflett. Olenevalt autori suhtumislaadist võib satiir olla salvav, pateetiline, irooniline või tige ning on peaaegu alati didaktilise ja tendentsliku alatooniga. Erinevalt huumorist distantseerub satiirik naerualusest.

Satiiri on viljelenud Miguel de Cervantes, François Rabelais, Molière, Voltaire, Jonathan Swift, George Orwell, eesti kirjanikest Eduard Vilde, August Alle, Anton Hansen Tammsaare.

## Vaata ka
*Poliitiline satiir
Sentents

**Sentents** (ladina keeles *sententia* 'arvamus, otsustus') on mõttetera, vaimukas mõte või üldarusaadav tõdemus, mis on sõnastatud lühidalt ja löövalt, sageli rütmistatult. Sentents asub anonüümse rahvaliku vanasõna ja individuaalloomingulise aforismi vahepeal. 

Sentents on konstateeriva iseloomuga, näiteks "kunst on pikk, elu lühike", ladina keeles *ars longa, vita brevis est*, või esineb käskivas kõneviisis, näiteks "tunne iseennast", kreeka keeles *gnothi seauton*. 

Sentents on enamasti iseseisev väikežanr, kuid võib esineda ka pikemate teoste osana.
Travestia

**Travestia** (itaalia keeles *travestire* "ümber rõivastuma") on huumori liik, lähedane paroodiale – teise, enamasti tõsise kirjandusteose süžee kasutamine uude, koomilisse vormi 'ümberriietatult'. 

Travestias säilib pilgatava teose sisu, kuid tegelased ja sündmused kaotavad oma väärikuse ja ülevuse. Travestia pilkeline iseloom tuleb nähtavale siis, kui tuntakse alusteost.

Eesti tuntuima travestia, Enn Vetemaa "Kalevipoja mälestused", pilge ei taba niivõrd rahvuseepost ega selle kangelast ennast, kuivõrd rahva ebakriitilist minevikutaju.

## Viited
Epifoor

**Epifoor** (kr *epiphora* < *epi-* 'pärast' + *phoros* 'kandev'; 'lisamine, kordamine, tagasipöördumine'), lausekujund, lõpukordus, seisneb sõna või lauseühendi tunderõhulises kordamises lausete või värsside lõpus.

Nt: 
 Sa ilus aeg, 
 sa armas aeg, 
 nii lilleõitsev noorusaeg!
 Kui juttu vestes lendas aeg, 
 kuis vaieldes nii armas aeg
 ja seletades õnnis aeg!
 Ja vaikimisi mõni aeg - 
 sa kallis aeg - 
 see oli kõige õndsam aeg!

Juhan Liiv, "Noorusaeg"
Följeton

**Följeton** (prantsuse keeles *feuilleton* 'leheke') on veste, pilke- või pilalugu. 

Ajalooliselt oli *feuilleton* prantsuse ajalehe lisaleht, hiljem aga nn joonealune või selles kohas avaldatud kirjutis, näiteks veste, järjejutuna ilmuv romaan, teatrikriitika, üldiselt mittepoliitiline aines.

Följeton on lühivorm, milles naeruvääristatakse mingit nähtust või isikut. Följeton asub ilukirjanduse ja publitsistika piirimail ning nõuab autorilt nõtket vaimu, teravat sulge ja isiklikku seisukohta kujutatavate sündmuste suhtes. 

Enamasti võetakse följetonis sõna päevakajalistel, olmelistel, poliitilistel, majanduslikel ja kultuuriteemadel. Teostust iseloomustab kergus, vaba vorm ja paroodilisus. 

Eesti tuntumad följetonistid on olnud Eduard Vilde, Oskar Luts, August Kitzberg (varjunimega Tiibuse Jaak), Karl August Hindrey (Hoia Ronk), Hugo Raudsepp (Milli Mallikas), August Alle ja August Gailit, tänapäevastest autoritest on seda Andrus Kivirähk.

## Allikad
* *Eesti entsüklopeedia* 3, lk. 82. (Tallinn 1988.)
Albu valla lipp

**Albu valla lipp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Albu valla lipp.

Lipp kinnitati 11. aprillil 1994.

Lipu autor on Ivo-Manfred Rebane.

## Lipu kirjeldus

Albu valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on vardapoolsest alanurgast diagonaalselt poolitatud, mille ülemisel, rohelisel väljal kuldne rõngasrist ja alumisel, kollasel väljal kaks rohelist tammelehte.

Lipu normaalmõõtmed on 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 2:3.

## Põhjendus
Kuldne rõngasrist (päikeseratas) on põhjarahvaste ürgne päikese, elu ja õnne võrdkuju. Üksikasjalikumalt sümboliseerib ring kõiksust ja universumit, püstsirge Loojat (unikaalsust) ning rõhtsirge loomingu lõpmatut järjepidevust. Tammelehed viitavad tammele, eestlase pühale puule – pikaealisuse, tugevuse ja jõu võrdkujule. Tammelehed osutavad ka Albu mailt võrsunud A.H.Tammsaarele, Eesti ühele nimekamale kirjanikule.

## Lipu kasutamise kord
Valla lipp heisati:
#alaliselt Albu Vallavalitsuse hoonel.
#ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul.
#Vallalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna või omavalitsusüksuse lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
#Vallalipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Albu valla vapp

## Välislingid
* Albu valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Albu vald.
Almería provints

**Almería provints** on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna kaguosas.

See piirneb läänes ja loodes Granada provintsiga, põhjas ja kirdes Murcia provintsiga ning idas ja lõunas Vahemerega (osa, mida tuntakse Alboráni merena). Provintsi keskus on Almería linn, mis asub provintsi lõunaosas samanimelise lahe keskel.

## Haldusjaotus

### Maakonnad
* Almanzora maakond
* El campo de Dalíasi maakond
* El campo de Níjar y Tabernase maakond
* Pasillo de Fiñana maakond
* El valle de Andaraxi maakond
* Véleze maakond

### Vallad

Almería provintsi kuuluvad 103 valda on järgmised:

*Vallad on loetletud nende artikleid arvestamata.*

## Kliima

Almería provintsi aasta keskmine temperatuur on +18,5 °C, jaanuaris +12,5 °C, augustis +26,9 °C.

Aastas sajab keskmiselt 204 mm, sealhulgas jaanuaris 27 mm ja augustis 1 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2937 tundi, sealhulgas jaanuaris 186 ja augustis 311 tundi.

## Viited
Hänilane

**Hänilane** (*Motacilla flava*, varasem nimetus ja Eestis esinev põhialamliik **lambahänilane** *Motacilla flava flava*) on västriklaste sugukonda kuuluv linavästrikust veidi väiksem lind, kes kaalub alla 20 grammi ja on 15–16 cm pikk.

**Rahvapäraseid nimetusi**: karjalind, karjatsirk, karjavästrik, veistevästrik, lambalind, lambatsirk, lambalinavästrik, lambahällulind, lambatalleke, kesvatalleke, kollane västrik, kollane linalind, soovästrik, märjavästrik.

Hänilane kuulub Eestis kaitstavate liikide III kategooriasse. Eesti Ornitoloogiaühing valis hänilase 2006. aasta linnuks.

## Levila ja elupaik
Hänilane elab Euraasia tundra-, metsa-, stepi- ja kõrbevööndis ning mägismaade avamaastikel, ka Põhja-Aafrikas ja Lääne-Alaskas. Eestis on hänilane üldlevinud haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust hinnatakse 10 000 – 20 000 paarile.

Hänilane elab meil niitudel, karjamaadel, luhtadel, põõsasniitudel, vähem madalsoodel, veel harvem rabadel. Üldiselt niiskemates elupaikades kui linavästrik. Sageli istub madalatel põõsastel või tugevatel rohukõrtel ning vibutab saba. Lend on madal ja lainjas. Tihti saadab loomakarju, ka istudes veiste ning lammaste turjal: soojavereliste loomade ümber on alati rikkalik toidulaud putukatest toitujaile.

Hänilane on rändlind, areaali lõunaosas ka paigalind. Talvitab Aafrikas ja Aasia lõunaosas. Rändel lendab salkadena, palju on Eestist läbirändajaid. Kevadel saabuvad pesitsevad linnud aprilli lõpul või mai alguses, isaslinnud emaslindudest varem. Sügisel lahkuvad augusti lõpul ja septembris.

## Toitumine

Valdavalt sööb hänilane väheliikuvaid selgrootuid, kes elavad maapinnal ja rohurindes: eelkõige kärbsed, ämblikud ja mardikad.

Putukatest toitujana on väga kasulik lind kahjurite hävitajana.

## Pesitsemine
Pesitsema asub hänilane linavästrikust hiljem, mai alguses. Pesitseb maapinnal tihedas rohus, enamasti mättal tiheda rohtkatte varjul. Pesa ehitab pinnasesüvendisse kuivadest kõrtest, niidutaimede juurtest ja lehtedest. Mai keskel muneb emaslind 4–6 muna, neid haub üksinda, ligikaudu 13 päeva. Isaslind valvab sel ajal territooriumi, et kaitsta pesa võimalike ohtude eest.
 
Pojad on pesas 12–13 päeva. Toitmisel osalevad mõlemad vanemad. Pärast pesast lahkumist ei oska pojad veel lennata, vanemad õpetavad ja jätkavad toitmist veel mõnda aega. Lennuvõimelisteks saavad juuni keskpaigas.

## Vaata ka
* Mustpea-hänilane
* Põhjahänilane

## Viited

## Välislingid

* 

*Monika Laurits: "Hänilane: vähe tuntud, kuigi silmapaistev" Eesti Loodus, aprill 2006
Big L

**Lamont Coleman** (**Big L**; 30. mai 1974 – 15. veebruar 1999) oli Ameerika Ühendriikide räppar. 

## Diskograafia
* 1995: Lifestylez Ov Da Poor & Dangerous
* 2000: The Big Picture

## Välislingid
*Big L elukäik (vaadatud 29.07.2012)
*Big L Online
*Info MTV-s
Paroodia

**Paroodia** (kr *παρωδία* 'vastulaul, pilkelaul'), pilav jäljendus kunstiteoses või kunstilises esinemises, mis naeruvääristamise ja pilkamise eesmärgil aimab järele teise autori teost, selle sisu, stiili (näiteks liigset tundelisust, täispuhutud pidulikkust vm), jättes muutmata vormi. Pilatava teose nõrkusi ja puudusi võimendatakse karikatuurini. Eksisteerib ka sõbralikum paroodia, mis koomilises võtmes jäljendab teise autori isikupära.

**Muusikas** on mõistel teine tähendus: renessansi- ja baroki- ja klassitsismi ajastu muusikas on **paroodiatehnika** vokaalteose muutmine, mille käigus kohandatakse ta uue teksti ja otstarbega. Tegemist on varem loodud muusika jäljendamisega ilma vähimagi koomilise varjundita. 

Filmiparoodiad keskenduvad pigem kontrastiga stseeni, dialoogi ja kadreeringu lõhkumisele kui sujuvale stiilijäljendusele.  

Viljelejad: Miguel de Cervantes Saavedra "Don Quijote". 

Eesti menukaimad parodistid on August Kitzberg (Tiibuse Jaagu ja Mari nimega) ning August Alle.

## Kirjandus
* Evi Laido, "Siurulased paroodiate peegelduses" – Keel ja Kirjandus 1975, nr 8, lk 458–466
* Anu Laitila, "Kangelase metamorfoos: rahvuseeposte ["Kalevala" ja "Kalevipoeg"] rahvuslikud paroodiad". Soome keelest tõlkinud Andres Lepp – aastaraamatus "Paar sammukest XX: Eesti Kirjandusmuuseumi aastaraamat", Tartu 2003, lk 121–128
Personifikatsioon

**Personifikatsioon** (lad *persona* 'isik' + *facere* 'tegema'), isikustamine, kõnekujund, metafoori alaliik, kus elutule ja elus loodusesemetele ning abstraktsetele mõistetele omistatakse inimlikud või vähemalt elusa omadused ja võimed. Nad kõnelevad, mõtlevad, tunnevad, neil on hing. Personifitseerimise juured ulatuvad mütoloogilisse maailmakäsitlusse, kõige oleva hingestamisse. Seda igivana võtet esineb eepostes, muinasjuttudes, allegoorias, valmides, tähendamissõnades ning ka uusaegses luules ja lastekirjanduses.

## Näiteid
*"*Kuusirp lamas selili taevas ja tähed tantsisklesid tema ümber*." Lamamine ja tantsisklemine on inimeste tegevused. Peidetud võrdlusega öeldakse, et kuu asendis on näha sarnasust lamava inimesega ning tähtede vilkumine loob mulje nende tantsimisest. Metafoorsesse liitsõnasse "Kuusirp" on peidetud kuu võrdlus sirbiga kuju sarnasuse alusel.
*Tiit Leito kirjutab meeleolukas “Pildikirjad Matsalust”: “*Suvi oli juba selja pööranud ja päike naeratas vaid harva oma tumedasse pilvepihku*”. Päikese naeratamine on üks tuntumaid isikustamisi. Ainult inimene "pöörab selja" aga siin on see väljend tähenduses "sügis on kätte jõudnud, suvi lahkunud või lahkumas".

## Vaata ka
*Antropomorfism
Hüperbool (kirjandus)

**Hüperbool** (kr *hyperbōlē* 'suurendus, liialdus'), kõnekujund, liialdav suurendamine mõju ja intensiivsuse saavutamiseks (nt ääretu meri; "Sajab ja sajab lõpmata" – Gustav Suits). Esineb rahvaluules, eriti kangelaseepostes, sage stiilikujund ka satiiris ja groteskis.
Subaru

**Subaru** on Jaapani autotootja, kompanii Fuji Heavy Industries (lühend FHI) allüksus *Kabushiki-gaisha Subaru*. 

Subaru on Sõnni tähtkujus paiknevate Plejaadide jaapanikeelne nimi. Plejaade kujutatakse ka Subaru logol.

Fuji Heavy Industries tegevus algas 1915. aastal. FHI tootis sõjalennukeid (Nakajima Hikōki Kabushiki Kaisha) ja saavutas olulise osa teise maailmasõja Jaapani õhujõududes. Pärast teist maailmasõda mitmest transporditööstuse ettevõttest 1953. aastal ümberstruktureeritud Fuji Heavy Industries hakkas autosid tootma 1954, mil valmisid esimesed prototüübid. Liideti ettevõtted motorolleriehitaja **Fuji Kogyo**, autokerede ehitaja **Fuji Jidosha Kogyo**, mootoriehitaja **Omiya Fuji Kogyo**, raamiehitaja **Utsunomiya Sharyo**, kauplemisettevõte **Tokyo Fuji Sangyo**, 

1992 alustas Subaru tänavasõiduautost Legacy maastikusuutliku versiooni Legacy Outback tootmist, luues sellega sõiduautode turule uue tooteniši. Legacy Outbacki müügiedule reageerisid teised autotootjad oma mudeliversioonidega – Audi Allroad; Volvo Cross Country. 

1987. aastast on kasutatud seeriamudelitel variaatorkäigukaste (CVT). 2008. aastast on kasutatud seeriamudelitel esimesena bokserdiiselmootoreid.

Tänapäeval on Subaru tuntumad mudelid Impreza ja Legacy, mille turbomootoriga nelikveolised variandid on olnud väga edukad ralliradadel ning samas populaarne autohuviliste hulgas eelkõige oma sooritusvõime, läbivuse, töökindluse, töökindlalt taltsa juhitavuse ja konkurentide autodega võrreldes taskukohasema hinna tõttu.

Populaarkultuuris on Subaru mudeleid Outback ja Forester seostatud lesbidega, mis sai alguse Subaru Põhja-Ameerika divisjoni reklaamikampaaniast 1993. aastal. Kuna kõikidel Subaru mudelitel hakkas standardiks saama nelikvedu, otsiti sihtgruppe, kes oleksid nõus maksma nelikveo eest lisaraha. Neli kindlaks tehtud sihtgruppi moodustasid ligi poole müüdud Subaru autodest USAs: õpetajad ja haridustöötajad, tervishoiutöötajad, IT-spetsialistid ja loodushuvilised (suusatajad, kanuumatkajad). Võimalikuks viiendaks sihtgrupiks olid vallalised naised, kes elasid Northamptonis (Massachusetts) ja Portlandis (Oregon), mis on tuntud LGBT kogukonna mekad. Lesbidele meeldisid Subaru autod, kuna need olid "head väljasõitudeks ja ka kraami vedamiseks, ilma et oleks suur nagu veoauto või maastur ja mitte väga silmatorkav". Alates sellest ajast ongi Subaru teinud mõningaid reklaame LGBT-teemaliste topeltmõistetega ja on USAs LGBT kogukonda aktiivselt toetanud.

Enamikul Euroopas müüdavatel automudelitel (v.a "Toyoru" koostööprojekti tulem – tagaveoline sportauto BRZ) on pidev nelikvedu ja jõuallikaks bokser- ehk lamavmootor. Kasutusel on nelikveo erinevad versioonid: AWD elektriliselt juhitava tagasilla siduriga (AT), Full AWD – keskdiferentsiaaliga (Manual) seadistava esi- ja tagasilla vahelise veojõujaotusega (Manual, STI); sama SI- drive nupust – AT) – valdavalt sümmeetriline, st jõuülekannete osad on konstrueeritud nii, et kaalujaotus oleks sama telje ratastele võrdne. Boksermootori madal raskuskese ja vibratsiooni tasakaalustatus annab autodele hea sõidudünaamika.

## Viited


## Välislingid

* Koduleht
Loodususund

**Loodususundiks** nimetatakse harilikult põlisrahvaste usundeid, milles on keskne roll loodusnähtuste ja looduslike objektide (mägede, hiite, puude, kivide, veekogude jms) või nendega seotud üleloomulike olendite austamisel. 

Teatud mõttes võib **loodususundeiks** nimetada ka 20. sajandil tekkinud või taastatud looduskeskseid usundeid (mitmesugused uuspaganluse vormid, Eestis nt taara- ja maausk). Loodususundi mõiste ei ole range ja kattub suuresti šamanismi jts kategooriatega, tihti esineb neis ka esivanematekultust, samuti seotakse loodususundeid tihti rahvakalendriga.

## Vaata ka
*animism
*muinasusund
*ürgusund
*polüteism
*šamanism 
*tabu
*tootem
Värvulised

**Värvulised** (*Passeriformes*) on kõige liigirikkam lindude selts. 

Sellesse kuulub üle 5000 liigi (eri allikatel 5100–5700), seega enamik maailma linnuliikidest.

Enamik liike on üsna väikesed, kõige väiksem on pöialpoiss ja kõige suurem ronk. Enamik värvulistest on laululinnud.

Värvuliste seltsi päritolu polnud kuni 20. sajandi lõpuni teada. Mitmeid värvuliste sugukondi rühmitati vaid välise sarnasuse põhjal, kuid selgus, et paljud neist on kujunenud sarnaseks evolutsiooni käigus. Värvulistel eristatakse kaht alamseltsi: *Tyranni* ja *Passeri*. Kõik eesti värvuliste sugukonnad kuuluvad alamseltsi *Passeri* (laululinnud).

## Sugukonnad
### Eestis
Eestis esinevad järgmiste värvuliste seltsi kuuluvate sugukondade liigid:
*Lõolased, *Alaudidae*
*Pääsulased, *Hirundinidae*
*Västriklased, *Motacillidae*
*Siidisabalased, *Bombycillidae*
*Vesipaplased, *Cinclidae*
*Käbliklased, *Troglodytidae*
*Raatlased, *Prunellidae*
*Rästaslased, *Turdidae*
*Põõsalindlased, *Sylviidae*
*Kärbsenäplased, *Muscicapidae*
*Vilbaslased ehk timallased, *Timaliidae*
*Sabatihaslased, *Aegithalidae*
*Tihaslased, *Paridae*
*Puukoristajalased, *Sittidae*
*Porlased, *Certhiidae*
*Pöialpoislased, *Regulidae*
*Kukkurtihaslased, *Remizidae*
*Peoleolased, *Oriolidae*
*Õgijalased, *Laniidae*
*Vareslased, *Corvidae*
*Kuldnoklased, *Sturnidae*
*Varblaslased, *Passeridae*
*Vintlased, *Fringillidae*
*Tsiitsitajalased, *Emberizidae*

### Muud
* Tikksabalased (*Maluridae*)
* Kangurlindlased (*Ploceidae*)