open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Steinau (Cuxhaven)

**Steinau** Land Hadelnis on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Valla pindala on 36,07 km². 31. detsembril 2015 elas seal 845 inimest.

## Ajalugu

Steinau kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle *de facto* dünastilist jagunemist 1296. aastal *[[de jure]]* 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad *Land Hadelni* haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Steinaust, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

## Viited
Pikklaugas

**Pikklaugas** on mitme Eesti veekogu põhinimi või nimevariant:
*Pikklaugas on Järvi Pikklaugase põhinimi
*Pikklaugas ehk Koitjärve Pikklaugas
*...
Järvi Pikklaugas

**Pikklaugas** (ka Järvi Pikklaugas) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve ja Suru külas. Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1261&nbsp;m.

## Viited
Tallekesejärv

**Tallekesejärv** (ka Tallekese järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2298&nbsp;m.

## Viited
Tikkjärv

**Tikkjärv** on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 589&nbsp;m.

## Viited
Lihlträske

**Lihlträske** (ka Lihl-träske) on järv Harju maakonnas Paldiskis. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 425&nbsp;m.

## Viited
Lihlviki

**Lihlviki** (ka Lihl-viki) on järv Harju maakonnas Paldiskis. Veekogu pindala on 8,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1500&nbsp;m.

## Viited
Bodän

**Bodän** on järv Harju maakonnas Paldiskis. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 487&nbsp;m.

## Viited
Harku Mõisajärv

**Mõisajärv** (ka **Harku Mõisajärv**) on järv Harju maakonnas Harku vallas Harku alevikus. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1531&nbsp;m. Järves on kuus saart.

## Viited
Vaila I bassein

**Vaila I bassein** on järv Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 318&nbsp;m.

## Viited
Vääna mõisatiik

**Vääna mõisatiik** on tiik Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 185&nbsp;m.

## Viited
Männiku Väikejärv

**Väikejärv** (ka *Männiku Väikejärv*) on järv Tallinnas ja Saku vallas Männiku külas. Järv on tekkinud liiva kaevandamise tulemusel. 2006. aasta seisuga oli veekogu pindala 18,8&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus 2437&nbsp;m.

## Vaata ka
* Männiku järv

## Viited
Viikjärv

**Viikjärv** on järv Harju maakonnas Viimsi vallas Püünsi külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 680&nbsp;m.

## Viited
Saku tiik

**Saku tiik** on tiik Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 475&nbsp;m.

## Viited
Pärnamäe veehoidla

**Pärnamäe veehoidla** on veehoidla Harju maakonnas Viimsi vallas Pärnamäe külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 583&nbsp;m.

## Viited
Kõrnumäe turbakarjäär-veehoidla

**Kõrnumäe turbakarjäär-veehoidla** on veekogu Harju maakonnas Saku vallas Kirdalu külas. Veekogu pindala on 9,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2977&nbsp;m.

## Viited
Kurtna paisjärv

**Kurtna paisjärv** on järv Harju maakonnas Saku vallas Kurtna külas. Veekogu pindala on 3,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1782&nbsp;m.

## Viited
Wingst

**Wingst** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Valla pindala on 55,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3414 inimest.

Wingst kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Wingstist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

## Viited

## Välislingid

* www.wingst.de
Saue keskuse tiik

**Saue keskuse tiik** on tiik Harju maakonnas Sauel. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 202&nbsp;m.

## Viited
Roobuka paistiik

**Roobuka paistiik** on järv Harju maakonnas Saku vallas Kiisa alevikus ja Roobuka külas. Veekogu pindala on 2,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1094&nbsp;m.

## Viited
Metstoa Linajärv

**Linajärv** (ka Metstoa Linajärv, Liivjärv, Paukjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 368&nbsp;m.

## Viited
Kiviloo paisjärv

**Kiviloo paisjärv** on järv Harju maakonnas Raasiku vallas Kiviloo külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 363&nbsp;m.

## Viited
Alavere tiigid

**Alavere tiigid** on tiigid Harju maakonnas Anija vallas Alavere külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 673&nbsp;m.

## Viited
Kaasikjärv

**Kaasikjärv** (ka **Metstoa Kaasikjärv**) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 317&nbsp;m.

## Viited
Metstoa Mudajärv

**Metstoa Mudajärv** (ka Mudajärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 338&nbsp;m.

## Viited
Koitjärv

**Koitjärv** on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 963&nbsp;m.

## Viited
Kajakalaugas

**Kajakalaugas** (ka Pillapalu järv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 4,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1512&nbsp;m.

## Viited
Jussi Mustjärv

**Jussi Mustjärv** (ka Mustjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 912&nbsp;m.

## Viited
Alphonso Davies

**Alphonso Boyle Davies** (sündinud 2. novembril 2000 Buduburamis) on Ghanas sündinud Libeeria päritolu Kanada jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Müncheni Bayern ja Kanada jalgpallikoondises.

Ta alustas profikarjääri Major League Socceri (MLS) klubis Vancouver Whitecaps. Ta oli esimene 21. sajandil sündinud mängija, kes pääses MLS-is väljakule.

2019. aasta jaanuaris liitus ta Bundesliga klubiga Müncheni Bayern. Bundesligas tegi ta debüüdi 27. jaanuaril mängus VfB Stuttgardi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 17. märtsil mängus Mainz 05 vastu.

2017. aasta juunis sai temast noorim Kanada koondisse kuulunud jalgpallur; ta lõi samas kuus 2017. aasta CONCACAF Gold Cupi kohtumises Prantsuse Guajaana vastu kaks väravat ning sellega sai temast ka noorim Kanadale punkte löönud mängija, noorim CONCACAF Gold Cupil värava löönud mängija ja esimene 21. sajandil sündinud mängija, kes on löönud värava koondistevahelisel täiskasvanuteturniiril.

## Saavutused
;Müncheni Bayern
*Bundesliga: 2018–19

## Viited
IEEE Estonia Section

**IEEE Estonia Section** on IEEE Eestist pärit liikmeskonda ühendav IEEE sektsioon.

Sektsioonis (osakonna) liikmeskond on ligikaudu 200 inimest, koos üliõpilastest liikmetega.

Sektsioonis on järgmised 6 osa (töögruppi?) (Chapters):
* Computer / Communications/Information Theory Joint Societies Chapter (C/COM/IT)
* Instrumentation and Measurement / Electron Devices / Engineering in Medicine and Biology Joint Societies Chapter (IM/ED/EMB)
* Signal Processing / Circuits and Systems / Solid-State Circuits Joint Societies Chapter (SP/CAS/SSC)
* Education
* Industry Applications / Power & Energy / Robotics and Automation (IA/PE/RA)
* Industrial Electronics / Power Electronics Biology (IE/PEL)
Nendest on kõik peale ühe liitosad (Joint Societies Chapters).

Sektsiooni osade juhtideks (chairman) on 2018. aastal ja varem olnud järgmised isikud:
C/COM/IT - Alar Kuusik (eelmised Gert Jervan, Urmet Jänes)
IM/ED/EMB - Jaan Hiie (eelmised Olev Märtens, Toomas Parve, Yar Muhammad*)
SP/CAS/SSC -  Gholamreza Anbarjafari (Rein Sabolotny, Tõnu Trump)
Education - Tiia Rüütmann, Aleksei Tepljakov*
IA/PE/RA - Marko Koort
IE/PEL - Dmitri Vinnikov, Elizaveta Liivik*
  asetäitja/vice chair

Sektsiooni peamine iga-aastane üritus on seminar (IEEE Estonia Section Summer Seminar, kutsutud ka sügisseminariks).

## Välislingid
* IEEE Estonia Section
* EEÜ lehekülg IEEE Estonia seminaride kohta
Jussi Pikkjärv

**Jussi Pikkjärv** (ka Pikkjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 6,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1321&nbsp;m.

## Viited
Jussi Kõverjärv

**Jussi Kõverjärv** (ka Kõverjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 7,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1597&nbsp;m.

## Viited
Diepholzi kreis

**Diepholz** on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.

Diepholz külgneb (kirdest ja päripäeva) Verdeni, Nienburgi, Minden-Lübbecke (Nordrhein-Westfalenis), Osnabrücki, Vechta ja Oldenburgi kreisidega ning Delmenhorsti ja Bremeni linnadega.

Kreisi pindala on 1987 km². 31. detsembril 2015 elas seal 213 976 inimest.

Kreis ulatub Bremeni lõunaservast Nordrhein-Westfaleni piirini. Lõunas on Dümmeri järv pindalaga 16 km², mida ümbritsevad lodud. Järve ümbruse roostikes elab palju haruldasi linnuliike. Kreisi põhjaosas on metsad ja põllumajandusmaad.

## Linnad ja vallad

Linnad:
# Bassum
# Diepholz
# Sulingen
# Syke
# Twistringen
Vabad vallad:
# Stuhr
# Wagenfeld
# Weyhe

*[[Samtgemeinde]]n:*
# Samtgemeinde Altes Amt Lemförde
## Brockum
## Hüde
## Lembruch
## Lemförde1
## Marl
## Quernheim
## Stemshorn
# Samtgemeinde Barnstorf
## Barnstorf1
## Drebber
## Drentwede
## Eydelstedt
# Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen
## Asendorf
## Bruchhausen-Vilsen1
## Martfeld
## Schwarme
# Samtgemeinde Kirchdorf
## Bahrenborstel
## Barenburg
## Freistatt
## Kirchdorf1
## Varrel
## Wehrbleck
# Samtgemeinde Rehden
## Barver
## Dickel
## Hemsloh
## Rehden1
## Wetschen
# Samtgemeinde Schwaförden
## Affinghausen
## Ehrenburg
## Neuenkirchen
## Scholen
## Schwaförden1
## Sudwalde
# Samtgemeinde Siedenburg
## Borstel
## Maasen
## Mellinghausen
## Siedenburg1
## Staffhorst

1*Samtgemeinde* keskus

## Ajalugu
12. sajandist 1585. aastani oli Diepholz suveräänne isandkond, hiljem krahvkond Saksa-Rooma riigis, mille üle valitsesid Diepholzi isandad, hiljem krahvid. 16. sajandi alguses oli suur surve võimsa Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna poolt, mis püüdis väikeriike annekteerida. Moodustades liidu naaber Hoya krahvkonnaga ja paludes abi keisrilt endalt, suutis Diepholzi riik mõned aastakümned elus püsida. 1585. aastal valitsejasugu hääbus ja Diepholz annekteeriti lõpuks Braunschweig-Lüneburgi poolt.

1932. aastal loodi Grafschaft Diepholzi kreis, kui ühendati endised Diepholzi ja Sulingeni kreisid. Endine Diepholzi kreis oli laias laastus sama kui keskaegne riik, samas Sulingeni kreis oli olnud osa Hoya krahvkonnast.

Praegune Diepholzi kreis moodustati 1977. aastal, kui ühendati endised Grafschaft Diepholzi ja Grafschaft Hoya kreisid.

## Viited

## Välislingid

* diepholz.de
* Dümmeri järv
Venejärv

**Venejärv** (ka Kullijärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 5,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 960&nbsp;m.

## Viited
Leppsilla Mustjärv

**Leppsilla Mustjärv** (ka Mustjärv, Leppsilla Ännijärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 566&nbsp;m.

## Viited
Väike Sillaotsa järv

**Väike Sillaotsa järv** on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 384&nbsp;m.

## Viited
Leppsilla Sillaotsa järv

**Leppsilla Sillaotsa järv** (ka Sillaotsa järv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 503&nbsp;m.

## Viited
Rohussaare Mustjärv

**Rohussaare Mustjärv** (ka *Rohusaare Mustjärv, Mustjärv*) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 427&nbsp;m.

## Viited
Jussi Suurjärv

**Jussi Suurjärv** (ka Suurjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 18,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1875&nbsp;m.

## Viited
Väike Kaanjärv

**Väike Kaanjärv** on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Pala külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 434&nbsp;m.

## Viited
Suur Kaanjärv

**Suur Kaanjärv** (ka Esimene Kaanjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Pala külas. Veekogu pindala on 4,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 913&nbsp;m.

## Viited
Pakasjärv

**Pakasjärv** (ka Pakase järv, Suur Pakase järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgu külas. Veekogu pindala on 17,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1623&nbsp;m.

## Viited
Udriku laugas

**Udriku laugas** on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kõrvekülas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1613&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Rava järv

**Rava järv** (ka Rava paisjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Rava külas. Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1290&nbsp;m.

## Viited
Preediku järv

**Preediku järv** (ka Mägise paisjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Aravete alevikus, Kurisoo ja Sääskülas. Veekogu pindala on 6,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1981&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Pikaveski järv

**Pikaveski järv** (ka Pikaveski paisjärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pikva külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 454&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Vetla paisjärv

**Vetla paisjärv** on järv Harju maakonnas Anija vallas Vetla külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 327&nbsp;m.

## Viited
Rabajärv (Harju maakond)

**Rabajärv** on järv Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Vihterpalu külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 409&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Kreo Linajärv

**Kreo Linajärv** (ka Linajärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Vetla külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 419&nbsp;m.

## Viited
Väike Kalajärv

**Väike Kalajärv** (ka Kreo Väikejärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Vetla külas. 

Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 369&nbsp;m.

Järv paikneb Kõrvemaa maastikukaitsealal.

## Viited
Änni järv

**Änni järv** (ka Ännijärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 10,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1449&nbsp;m.

Änni järv (1862/1864 *Enni-jerw*) on nime saanud järve kaldal asunud Änni talu (1726 *Henni Tönno*) järgi, see omakorda tugineb isikunimele Enn, mis on nime Heinrich lühendvorm.

## Viited
Kivisilla Linajärv

**Kivisilla Linajärv** (ka Linajärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 201&nbsp;m.

## Viited
Jäneda Veskijärv

**Jäneda Veskijärv** (ka Veskijärv, Jäneda paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Jäneda külas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 612&nbsp;m.

## Viited
Väike Allikajärv

**Väike Allikajärv** on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Jäneda külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 698&nbsp;m.

## Viited
Edgar Talvik

**Edgar Talvik** (kuni 1936 **Edgar Tamberg**; 24. september 1911 Kohila vald, Harjumaa – 20. mai 1992 Tallinn) oli eesti õigusteadlane. Kuulus EÜS-i. 

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Koonusteod

**Koonusteod** või **koonuskarbid** on suure rühma (üle 800 liigi) nii väikeste kui ka suurte ülimürgiste ja röövellike meritigude üldnimetus, kes kuuluvad teoliste molluskite hulka. Nad on levinud troopilistes ja lähistroopilistes vetes.

Mürgiselt koonusteolt nõelata saanud inimene sureb mürgistusse paari minuti jooksul, sellele puudub antidoot. Ühest piisast piisab, et tappa paarkümmend inimest. 

Neid tigusid nimetatakse rahvasuus ka sigarett-tigudeks, sest pärast nõelatasaamist jääb inimesel veel surmani vaid nii palju aega, et üks sigarett suitsetada.
PAL (täpsustus)

**PAL** või **Pal** võib tähendada järgmist:
*PAL on analoogtelevisiooni standard
*Pal on Palamuse kihelkonna lühend
*Pal (perekonnanimi)
*Pál on ungaripärane mehenimi
*...
Väo küla

**Väo** oli küla Harjumaal, tänapäevase Väo asumi juures. Küla järgi on nimetatudki Väo asum.

Küla on esimest korda mainitud 1242 (Uvæ tho).

1975 liideti Väo küla Tallinnaga.

Küla järgi on nimetatud Väo kihistu.

Küla maa-alalt on leitud pronksiaegne asulakoht. Asulakohast on leitud ka laevkalme (Väo kalmed).

## Viited
Väo kalmed

**Väo kalmed** on Tallinna idaosas asuvad kalmed, mis pärinevad nooremast rauaajast. Kalmed koosnevad kivikirstkalmetest ja ühest laevkalmest. See laevkalme on Mandri-Eesti ainus teadaolev laevkalme.

## Viited
Wittenhofi suvemõis

**Wittenhofi suvemõis** oli Tallinna suvemõis, mis tänapäeval jääb Endla, Keemia ja Välja tänava ning Mustamäe tee juurde (mõisahoone Endla tn 77).

Mõis kandis algul nime *Meuslershof*, mis oli nimetatud perekond Meusleri järgi. 1737 ostis mõisa Suurgildi liige, Tallinna bürgermeister Jürgen Witte ja mõis nimetati **Wittenhofiks**.

19. sajandi alguses omandas mõisa Bernhard Johann Meier ja mõisa nimeks sai Meiersdorf . Seejärel omandas mõisa alampolkovnik N. Nejelev ja mõisahoones avati restoran Cap de bonne Esperance ('Hea Lootuse neem'). N. Nejeloffi (Nejelev) omanduses sai Wittenfofi suvemõisast kümblusasutus, mille juurde kuulus restoran. Muuhulgas oli neis võimalik võtta ravi eesmärgil kuumi ja külmi merevanne.

1842. aastal ostis endise Hea Lootuse Neeme koos selle juurde kuuluva maatükiga apteeker Ernst August Bienert. 1870. aastatel lammutati mõisa ja restorani lehtlad ja paviljonid, säiliti üksnes mõisahoone ja selle abihooned. Abielu teel, apteeker Ernst August Bienerti tütre, Henriette Ernestine Bienertiga kuulus Wittenhofi suvemõis hiljem Tallinna linnaarhivaar Gotthard von Hansenile.

1904. aastal ostis Albert Koba osaliselt säilinud hoonestusega Wittenhofi suvemõisa, tükeldas selle ja müüs kruntideks ning nii sai alguse Lilleküla asum. 

1913. aastal rajati sinna Pumpjansky ja Levini valutöökoda, veidi hiljem naha- ja saapavabrik Eestimaa, AS Union kroomnahavabrik ja Eesti NSV ajal naha- ja jalatsitootmiskoondis Kommunaar. 

Kommunaari ajal kohandati suvemõisa hoone kortermajaks ja sinna paigutati elama Kommunaari töötajad. 21. sajandi alguses oli aladel tegutsev Polaria jalatsitööstus.

## Viited
Kalle järv

**Kalle järv** (ka Kalle veski pais) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vahakulmu külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 555&nbsp;m.

## Viited
Lundi paisjärv

**Lundi paisjärv** on järv Harju maakonnas Jõelähtme vallas Koila ja Koogi külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 480&nbsp;m.

## Viited
Tammiku veehoidla

**Tammiku veehoidla** on veehoidla Harju maakonnas Jõelähtme vallas Jägala külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 622&nbsp;m.

## Viited
Pilli järv

**Pilli järv** (ka Soeotsa Mustjärv, Naku järv) on järv Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Hatu külas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 634&nbsp;m.

## Viited
Imastu järv

**Imastu järv** (ka Imastu allikas) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Imastu külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 533&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Saksi järv

**Saksi järv** (ka 2. Saksi mõisa järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Saksi külas. Veekogu pindala on 23,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 5648&nbsp;m. Järves on kolm saart.

## Viited
Laanemaa järv

**Laanemaa järv** on järv Harju maakonnas Saue vallas Aude ja Tabara külas. Veekogu pindala on 10,1 ha ja kaldajoone pikkus on 5090 m. Järves on saared kogupindalaga 1,3 ha.

Järv kuulub Orkjärve looduskaitseala koosseisu, kus see paikneb ala loodeosas. Järvele pole olnud looduslikku väljavoolu, kuid see on kaevatud ning juhitud põhjas asuva metsamassiivi kraavidesse. Need suubuvad omakorda Munalaskme ojja, mis ühineb Vasalemma jõega.

## Limnoloogia
Järv on Veepoliitika Raamdirektiivi klassifikatsiooni järgi vee kareduse poolest pehmeveeline järv, mille vesi on tume (pehme- ja tumedaveeline järv).

Limnoloogiliselt klassifitseeritakse järv samaaegselt nii pehmeveeliseks kui ka miksotroofse järvena. See tähendab, et vee kaltsiumisisaldus on madal, kuid samal ajal on selle toitainete- ja huumusesisaldus kõrge.

## Viited
Riisipere järv

**Riisipere järv** (ka Riisipere paisjärv) on järv Harju maakonnas Saue vallas Vilumäe külas. Veekogu pindala on 3,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1729&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Vaheru järv

**Vaheru järv** (ka Väheru järv, Mäejärv, Vaharu järv) on järv Harju maakonnas Saue vallas Tagametsa külas. Veekogu pindala on 10,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1562&nbsp;m.

## Viited
Pikklaug

**Pikklaug** (ka Ida-Pikklaug, Kaksiklaugas) on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Rabivere külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 631&nbsp;m.

## Viited
Haiba veehoidla

**Haiba veehoidla** ehk **Haiba tiik** on järv Harju maakonnas Saue vallas Haiba külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1242&nbsp;m. Järves on neli saart.

## Viited
Paatre järv

**Paatre järv** (ka Laitse järv) on järv Harju maakonnas Saue vallas Pohla külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 417&nbsp;m.

## Viited
Kohila paisjärv

**Kohila paisjärv** on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Kohila alevis. Veekogu pindala on 4,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1477&nbsp;m.

## Viited
Purila paisjärv

**Purila paisjärv** on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Purila külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 167&nbsp;m.

## Viited
Leva järv

**Leva järv** (ka Kirivalla järv, Mahtra Mudajärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Nõrava külas. Veekogu pindala on 10&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1467&nbsp;m.

## Viited
Rõõsa järv

**Rõõsa järv** on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 517&nbsp;m. Suuremad sügavused jäävad alla 5 meetri.

Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile.

## Viited
Paekna järv

**Paekna järv** (ka Paekna paisjärv) on järv Harju maakonnas Kiili vallas Paekna külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 856&nbsp;m.

## Viited
Paunküla linajärv

**Paunküla linajärv** (ka Sipelga linajärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Sõmeru küla lõunaosas.

Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile.

Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 205&nbsp;m.

## Viited
Lohu paisjärv

**Lohu paisjärv** on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Lohu ja Loone külas. Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2195&nbsp;m. Järves on kolm saart.

## Viited
Pirgu paisjärv

**Pirgu paisjärv** on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Pirgu külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 557&nbsp;m.

## Viited
Rahvusvahelise kosmosejaama ekspeditsioonide loend

**Rahvusvahelise kosmosejaama ekspeditsioonide loend** on kronoloogiline loend rahvusvahelise kosmosejaama ekspeditsioonidest. Sellesse loendisse ei kuulu varustusmissioonide meeskonnad ja kosmoseturistid. Jaama komandöride nimed on kaldkirjas. "Kestus" ei vasta alati "Lend üles" ja "Lend alla" lahtritele.

## Lõppenud ekspeditsioonid

## Praegune ekspeditsioon

## Tulevased ekspeditsioonid

## Viited
Wismari haigla

**Wismari haigla** on psühhiaatriahaigla  Tallinnas aadressil Wismari tänav 15. Haiglat haldab AS Wismari Haigla.

## Ajalugu
Haigla asutati 1985. 1985–1990 kandis haigla nime *Tallinna Vabariiklik Narkoloogiadispanser*. 

1990–2001 kandis haigla nime *Tallinna Wismari Haigla*.

## Viited

## Välislingid
*Haigla koduleht
Vigala maja

**Vigala maja** on hoone Tallinnas aadressil Toom-Kooli tänav 13.

Hoone ehitati keskajal. Hiljem anti sellele barokne ilme.

Hoone kuulus kuni Vene-Liivi sõjani ja aastast 1840 kuni 19. sajandi lõpuni Vigala mõisa omanikele Stackelbergidele.

Hoones tegutseb Kanada suursaatkonna Riias Tallinna esindus.

## Viited
Väike Kaksjärv

**Väike Kaksjärv** (ka Kaksjärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 434&nbsp;m.

Selle lähedal asub Suur Kaksjärv.

## Viited
Teadus- ja arendusasutus

**Teadus- ja arendusasutus** (lüh TA-asutus; inglise *research and development institution*, lüh *R&D institution*) on juriidiline isik, kelle põhitegevus on vähemalt üks teadus- ja arendustegevuse kolmest komponendist: alusuuringud, rakendusuuringud või eksperimentaalarendus. 

Eestis reguleerib teadus- ja arendusasutuste tegevust teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus (TAKS). TAKSi järgi on teadus- ja arendusasutuse juriidiline isik või asutus, mis vastab järgmistele tunnustele: 
#põhitegevus on alusuuringute, rakendusuuringute või arendustegevuse või mitme nimetatud tegevuse läbiviimine;
#põhitegevusega kaasnevaks tegevuseks on levitada teadmisi õpetamise, publitseerimise või tehnoloogiasiirde kaudu;
#liikmeskonda kuuluvad põhitegevuse läbiviimiseks vajalikud teadustöötajad;
#hooned, ruumid, sisustus ja muu vara on piisavad ning sobivad põhitegevuse läbiviimiseks;
#riigieelarvelistest vahenditest finantseeritud põhitegevuse tulemused, millega ei kaasne intellektuaalomandiõigused, on avalik teave;
#punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuste tulemustest, sealhulgas intellektuaalomandiõigustest saadud kasum, investeeritakse teadus- ja arendustegevusse, selle tulemuste levitamisse või õpetamisse;
#majandustegevuse (toodete ja teenuste pakkumine teataval turul) ja mittemajandusliku tegevuse (punktides 1 ja 2 nimetatud tegevused mittemajanduslikul eesmärgil) kulud ja rahastamine on asutuse raamatupidamises selgelt eristatud.

Teadus- ja arendusasutused jagunevad üldjoontes kolme rühma:
* ülikoolid
* riiklikud teadus- ja arendusasutused 
* eraõiguslikud teadus- ja arendusasutused

Eestis on teadus- ja arendusasutusel on õigus taotleda oma teadus- ja arendustegevuse finantseerimist riigieelarvest juhul, kui tema teadus- ja arendustegevus on vähemalt ühes valdkonnas korraliselt positiivselt evalveeritud. 2018. aastal oli Eestis 20 positiivselt evalveeritud teadus- ja arendusasutust, neist seitse ülikooli, seitse riiklikku ja kuus eraõiguslikku teadus- ja arendusasutust.

## Viited
Rahkjärv

**Rahkjärv** (ka Mustjärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas.

Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile.

Veekogu pindala on 4,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 806&nbsp;m.

## Viited
Paunküla Mustjärv

**Paunküla Mustjärv** (ka Mustjärv, Seapilli järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas.

Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 699&nbsp;m.

Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile.

## Viited
Punamäe järv

**Punamäe järv** (ka Punajärv, Punane järv, ka Seapilli järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Sõmeru küla lõunaosas.

Veekogu pindala on 4,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 850&nbsp;m.

Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile.

## Viited
Kaatsjärv

**Kaatsjärv** (ka Kootsjärv, Tõnismäe järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 453&nbsp;m.

## Viited
Lindjärv

**Lindjärv** (ka Tudre järv, Tudra järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 6,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1232&nbsp;m.

## Viited
Käpajärv

**Käpajärv** (ka Kõrvenurga Käpajärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 436&nbsp;m.

## Viited
NSV Liidu auradist

**"NSV Liidu auradist"** (vene keeles Почетный радист СССР) oli Nõukogude Liidu rinnamärk (1945–1991), esimene sõjajärgne teenetemärk NSV Liidus.

Teenetemärk asutati 2. mail 1945 NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu määruse nr 939 punktiga 5. Selle alusel autasustatakse rinnamärgiga "Auradist" isikuid panuse eest raadio arengusse teaduse, tehnika, tootmise või ekspluatasiooni valdkonnas. Aasta hiljem, 4. aprillil 1946, kehtestati rinnamärgi statuut ja kirjeldus NSV Liidu Ministrite Nõukogu määrusega nr 729. Informatsioon märgi "NSV Liidu auradist" kohta ilmus ajakirja Radio sõjajärgses esimeses numbris 1946. aasta aprillis.  Esimesed autasustamised toimusid 1946. aastal, nende seas Ernst Krenkel.

Eesti NSV-s on rinnamärgi "NSV Liidu auradist" saanud raadiotehnikateadlane Eduard Schults.

2007. aastal asutati Venemaal rinnamärk "Venemaa auradist".

## Viited

## Välislingid
*Почетный радист СССР. allfaler.ru
Kautla järv

**Kautla järv** (ka Kautla Saarejärv, 1. Kantjala järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kõrvenurga külas. Veekogu pindala on 4,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 957&nbsp;m.

## Viited
Kutniku järv

**Kutniku järv** (ka Kõrvenurga Soojärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742&nbsp;m.

## Viited
Kautla Mudajärv

**Kautla Mudajärv** (ka Mudajärv, Kungla järv, 2. Kantjala järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kõrvenurga külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 301&nbsp;m.

## Viited
Vibujärv

**Vibujärv** on järv Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas Kodru rabas.

Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1095&nbsp;m.

Veekogu juurest läheb mööda Kodru raba matkarada.

## Viited
Roosna järv

**Roosna järv** (ka Vanaveski järv, Vanaveski allikajärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Jõgisoo külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 838&nbsp;m.

## Viited
Savalduma järv

**Savalduma järv** (ka Savalduma karstijärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Savalduma külas. Veekogu pindala on 9,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3568&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Piisupi järv

**Piisupi järv** on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Piisupi külas. Veekogu pindala on 5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1341&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Võhmetu järv

**Võhmetu järv** (ka Võhmetu Suurjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Võhmetu külas. Veekogu pindala on 9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2039&nbsp;m.

## Viited
Paista järv

**Paista järv** on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere külas. Veekogu pindala on 3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 821&nbsp;m.

## Viited
Hiieveski järv

**Hiieveski järv** (ka *Hiieveski paisjärv, Hiieveski veehoidla*) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere ja Kõrvenurga külas ning Ardu alevikus. Veekogu pindala on 6,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1334&nbsp;m. Järv on paisutatud Hiieveski ojale. Järve suubub Hiie oja.

## Viited

## Välislingid
*
Mardihansu järv

**Mardihansu järv** on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Võhmetu külas. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1175&nbsp;m.

## Viited
Lemküla järv

**Lemküla järv** (ka Lemmküla järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Lemmkülas. Veekogu pindala on 6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1368&nbsp;m.

## Viited
Nõmme järv (Kose vald)

**Nõmme järv** (ka Nõmmjärv, Järvesilla järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kõrvenurga külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 456&nbsp;m.

## Viited
Matsimäe Kaanjärv

**Matsimäe Kaanjärv** (ka Kaanjärv, Seli Kaanjärv, Võõbu Kaanjärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Võõbu külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 725&nbsp;m.

## Viited
Matsimäe Pühajärv

**Matsimäe Pühajärv** (ka Pühajärv, Seli Pühajärv, Võõbu Pühajärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Võõbu külas. Veekogu pindala on 5,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 882&nbsp;m.

## Viited
Tartussaare Eesjärv

**Tartussaare Eesjärv** (ka Eesjärv, Tartusaare järv, Ratassaare Eesjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 568&nbsp;m.

## Viited
Tartussaare Tagajärv

**Tartussaare Tagajärv** (ka Tagajärv, Kihmjärv, Kihmajärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas. Veekogu pindala on 10,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2392&nbsp;m.

## Viited
Moe paisjärv

**Moe paisjärv** on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Loksu, Lokuta ja Moe külas. Veekogu pindala on 3,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1682&nbsp;m.

## Viited
Tõugujärv

**Tõugujärv** (ka Tõugu järv, Paljassaare raba laugas) on järv Järva maakonnas Järva vallas Kaalepi külas. Veekogu pindala on 3,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1603&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Vahakulmu järv

**Vahakulmu järv** (ka Vahakulmu paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vahakulmu külas. Veekogu pindala on 3,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1171&nbsp;m.

## Viited
Maidla järv

**Maidla järv** (ka Maidla paisjärv) on paisjärv Harju maakonnas Saue vallas Maidla külas. Veepeegli pindala on 4,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 771&nbsp;m.

## Viited
Emma Smith

**Emma Hale Smith Bidamon** (10. juuli 1804 Harmony Township – 30. aprill 1879 Nauvoo House) oli Joseph Smithi esimene naine, üks viimse aja pühade liikumise liidritest liikumise algaastail.
Dümmer

**Dümmer** või ametlikult **Dümmer See** on suur järv Alam-Saksimaa lõunaosas (Saksamaal). Selle pindala on 13,5 km², suurim sügavus on 1,5 m ja keskmine sügavus on 1 m. Järve kõrgus merepinnast on 37 m.

Dümmer on populaarne veespordikeskus, kuid ka oluline veelindude biotoop ja paikneb vööndis, mida eriti sageli külastavad rändlinnud. Suur osa selle kaldast on looduskaitseala.

## Paiknemine

Dümmer paikneb 1,2 km² suurusel Dümmeri liivikul. 2,5 km läänes hakkab kerkima Dammer Berge, mis lõpuks jõuab kõrguseni 145 m. Järve ümber on sood (*Niedermoore*) ja rabad (*Hochmoore*). Järv asub Dümmeri looduspargis, mille pindala on veidi alla 500 km² ning kus Dammer Berge ja Stemweder Berg moodustavad maastiku kesksed elemendid.

Järve avavesi kuulub täielikult Diepholzi kreisi, kuid selle läänerannikul ulatub Vechta kreis kuni tammiotsani. Dümmerlohauseni juures ulatub kreisi piir mõne meetrini kaldajoonest. Hunte jõe suudmest edelas ulatub Osnabrücki kreisi territooriumi tipp poole kilomeetrini järvest. Kuigi Diepholzi kreis kuulus Hannoveri kuurvürstkonda 1585. aastast (Diepholzi krahvkond) ja 1582. aastast (Hoya krahvkond), kuulus Vechta kreisi territoorium sajandeid Münsteri piiskopkonda ja sai Oldenburgi osaks alles 1803. aastal pärast Saksamaa mediatisatsiooni. Seega loetakse seda Oldenburger Münsterlandi osaks.

## Iseloomustus

Dümmer on Steinhuder Meeri järel suuruselt teine järv Alam-Saksimaal. Oma 13,5 km² veepeegli pinnaga – pindala ringvalli sees, sealhulgas mudavöönd, on 16 km² – ja maksimaalse veesügavusega vaid 1,5 m on see hea ujumiseks ja veespordiks. Madal järv oma tasaste randadega lääne- ja idakaldal on põhjast lõunasse kuni 5 km pikk ja läänest itta kuni 3,4 km lai.

Järve läbib Hunte jõgi, mis lahkub järvest mitme haruna, millest suurim ei ole Hunte, vaid Lohne. Teised harud on Grawiede ning tehislikud Wätering, Dorflohne, Schoddenlohne ja Ompteda kanal. Vaid 13 km järvest põhjas ja 3 km Diepholzist põhjas kõik Hunte harud taasühinevad.

Kalarikkas järves, mis on ka lindude pesitsus- ja puhkepaigaks, on mitmesugust taimestikku ja loomastikku, mistõttu on järve lääne- ja lõunakallas kaitse alla võetud.
 
Kuigi järv on keskmiselt vaid umbes meeter sügav, kindlustavad väga rikkalikud allikad ja Hunte ise selle, et veetase on suhteliselt ühtlane. Varem põhjustasid need lätted koos tavaliste tugevate vihmasadudega üleujutusi, nii et 1940. aastatel algasid tööd kaitsevallide ehitamiseks järve ümber. Aastatel 1941–1945 kasutati selleks suuresti võõrast sunnitööd. Maaparandus ja iga-aastaste üleujutuste kadumine tõid kaasa vetikate vohamise järves ja seetõttu enamiku organismide hapnikupuuduse. Madal veetase oli tingitud raskest mudastumisest, mis oli ka järve vallitamise tulemus. Mitme luku abil oli võimalik kõrgvee taset kunstlikult kontrollida ilma loodust eriti häirimata. Sellest hoolimata kannatab Dümmer intensiivse põllumajanduse põhjustatud toitainete rohkuse all.

Dümmeri kallastelt on leitud neoliitikumi asustuse jälgi.
Emma Smith (kirjanik)

**Emma Smith** (21. august 1923 Cornwall – 24. aprill 2018 Putney) oli inglise romaanikirjanik.

__NOTOC__
## Avaldatud teoseid
### Romaanid

### Autobiograafiad
*„The Great Western Beach: A Memoir of a Cornish Childhood Between the Wars“ (2008) ISBN 978-0-747-59591-5
*„As Green as Grass: Growing Up Before, During & After the Second World War“  (2013) ISBN 978-1-408-83563-0
### Lasteraamatud

### Novellid
*„A Surplus of Lettuces“ (1977)
*„Mackerel in Misfits“ (1984)

### Mitteilukirjandus
*„Village Children: A Soviet Experience“ (1982)

## Viited
Veelikse järv (Pärnumaa)

**Veelikse järv** (ka *Veelikse paisjärv*) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Veelikse külas. Veekogu pindala on 2,7&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus 1187&nbsp;m.


Veelikse järv.jpg|Veelikse järve ujumisala
Veelikse järv 2.jpg|
Veelikse järv 3.jpg|
Veelikse järv 4.jpg|


## Viited
Raidla kruusakarjäär

**Raidla kruusakarjäär** on järv Pärnu maakonnas Tori vallas Suigu külas. Veekogu pindala on 3,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 950&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Nõmme paisjärv

**Nõmme paisjärv** on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Saarde külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 649&nbsp;m.

## Viited
Lavassaare veehoidla

**Lavassaare veehoidla** on veehoidla Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Lavassaare alevis. Veekogu pindala on 6,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1211&nbsp;m.

## Viited
Aeli järv

**Aeli järv** (ka Aela järv, Aeljärv, Väike Kuimetsa järv) on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas. Veekogu pindala on 9,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1328&nbsp;m.

## Viited
Bassum

**Bassum** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

See asub umbes 35 km Diepholzist kirdes ja 25 km Bremenist lõunas. Linna pindala on 169 km². 31. detsembril 2015 elas seal 15 768 inimest.

## Tuntud inimesed
### Bassumis sündinud

* Elisabeth Wiedemann (1926–2015), Saksa näitleja
* Tessa Hofmann (1949–), Armeenia ajaloolane ja sotsioloog
* Hans-Hermann Sprado (1956–2014), Saksa ajakirjanik ja kirjanik, aimeajakirja P.M. toimetaja ja väljaandja
* Ulf Schirmer (1959–), Saksa dirigent, Leipzig Opera muusikadirektor
* Roman Fricke (1977–), Saksa kõrgushüppaja, võistles Ateena olümpiamängudel 2004
* Christian Schulz (1983–), Saksa jalgpallur

### Linnaga seotud

* Konstantin Wecker (1947–), laulukirjutaja
* Herbert Zimmermann (1917–1966), ohvitser Teises maailmasõjas, Saksamaa-Ungari 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste jalgpallimängu raadioreporter

## Vaata ka

* Bassumi raudteejaam
* Bramstedt bei Syke raudteejaam

## Viited

## Välislingid

* www.bassum.de
Roosna-Alliku Allikajärv

**Roosna-Alliku Allikajärv** (ka Allikajärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Roosna-Alliku alevikus ja Allikjärve külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1496&nbsp;m.

## Viited
Roosna-Alliku Vanaveski järv

**Roosna-Alliku Vanaveski järv** (ka Vanaveski järv, Roosna-Alliku veskijärv, Vanaveski pais, Eipre paisjärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Roosna-Alliku alevikus. Veekogu pindala on 3,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2044&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Vissuvere järv

**Vissuvere järv** (ka Tuulisilla järv, Tulisilla järv) on järv Järva maakonnas Türi vallas Saueaugu külas. Veekogu pindala on 8,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1327&nbsp;m.

## Viited
Millimäe tiik

**Millimäe tiik** (ka Milimäe tiik) on järv Järva maakonnas Türi vallas Vissuvere külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1043&nbsp;m.

## Viited
Sulingen

**Sulingen** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

See asub umbes 30 km Diepholzist idas ja 45 km Bremenist lõunas. Linna pindala on 110,61 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 681 inimest.

## Sõpruslinnad

* Joniškis, Leedu

## Inimesed

* Liesel Westermann (1944–), Saksa kettaheitja

## Viited

## Välislingid

* www.sulingen.de
Röamäe järv

**Röamäe järv** on järv Järva maakonnas Paide vallas Eivere külas. Veekogu pindala on 3,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1633&nbsp;m.

## Viited
Purdi järv

**Purdi järv** (ka Koordi järv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Kirisaare külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 485&nbsp;m.

## Viited
Lalli Suurlaugas

**Lalli Suurlaugas** (ka Suurlaugas, Palasi järv) on järv Rapla maakonnas Kehtna vallas Palasi külas. Veekogu pindala on 7,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2509&nbsp;m. Järves on neli saart.

## Viited
Tõllassaare karjäär

**Tõllassaare karjäär** on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kullimaa külas. Veekogu pindala on 3,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1326&nbsp;m.

## Viited
Kellissaare karjäär

**Kellissaare karjäär** (ka Kellisaare karjäär) on tehisjärv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Mädara külas. Veekogu pindala on 3,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1942&nbsp;m.

Järv on moodustunud endise liivakarjääri alale. Järvest möödub Oandu-Ikla matkatee. Järve ääres on RMK rajatud lõkkekoht.

## Viited
Aluste kruusakarjäär

**Aluste kruusakarjäär** on eramaal asuv järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Aluste külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 675&nbsp;m.

## Viited
Lungu paisjärv

**Lungu paisjärv** on järv Järva maakonnas Türi vallas Lungu külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 529&nbsp;m.

## Viited
Lokuta paisjärv

**Lokuta paisjärv** on järv Järva maakonnas Türi vallas Lokuta külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 589&nbsp;m.

## Viited
Jalametsa järv

**Jalametsa järv** on järv Järva maakonnas Järva vallas Jalametsa külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1696&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Roosna-Alliku Tehisjärv

**Roosna-Alliku Tehisjärv** (ka Tehisjärv, Roosna-Alliku tehisjärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Allikjärve külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 796&nbsp;m.

## Viited
Kolu tiik

**Kolu tiik** (ka Kõltsi karjääri järv) on järv Järva maakonnas Türi vallas Kolu külas. Veekogu pindala on 6,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1043&nbsp;m.

## Viited
Raudtee karjäär

**Raudtee karjäär** on järv Pärnu maakonnas Tori vallas Selja külas. Veekogu pindala on 11,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4271&nbsp;m. Järves on 8 saart.

## Viited
Syke

**Syke** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Linn asub umbes 20 km Bremenist lõunas. Linna pindala on 114,22 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 219 inimest.


Syke Christuskirche.jpg
Syke Townhall.jpg|Syke raekoda
Amtshof Syke Strassenseite.jpg


## Inimesed

* Andreas Frömberg (1954–), skulptor
* Gabriele Ullrich (1960–), kirjanik
* Rudi Carrell (1934–2006), Hollandi laulja ja meelelahutaja
* Reinhold Beckmann (1956–), telesaatejuht ja jalgpallikommentaator, käis Sykes koolis
* Baba Saad (1985–), räppar
* Timo Perthel (1989–), jalgpallur, mängis nooruses klubis TuS Syke

## Viited

## Välislingid

* www.syke.de
Kodesmaa Selja tiik

**Kodesmaa Selja tiik** (ka Selja tiik, Edasi järved, Langermaa tiik) on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kodesmaa külas. Veekogu pindala on 2,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 936&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Potsepa karjäär

**Potsepa karjäär** on järv Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kõima külas. Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1001&nbsp;m.

## Viited
Lindi kalatiik

**Lindi kalatiik** on järv Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kabriste külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 871&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Pitsalu tiik

**Pitsalu tiik** on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pitsalu külas. Veekogu pindala on 2,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 840&nbsp;m.

## Viited
Valistre tiik

**Valistre tiik** on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi alevis ja Halinga külas. Veekogu pindala on 5,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1082&nbsp;m.

## Viited
Lodja tiik

**Lodja tiik** (ka *Reiu tiik*) on tehisjärv Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Paikuse alevikus. Veekogu pindala on 3,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 811&nbsp;m.

## Viited
Tammiste paisjärv

**Tammiste paisjärv** (ka Altküla paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Tori vallas Tammiste külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 862&nbsp;m.

## Viited
Väike-Nedrema järv

**Väike-Nedrema järv** on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nedrema külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 710&nbsp;m.

## Viited
Tihemetsa paisjärv

**Tihemetsa paisjärv** on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Tihemetsa alevikus. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 442&nbsp;m.

## Viited
Saarde Sillaotsa järv

**Saarde Sillaotsa järv** (ka Sillaotsa järv, Sillaotsa paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Saarde külas. Veekogu pindala on 4,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1380&nbsp;m.

## Viited
Tõlla järv

**Tõlla järv** (ka Tõlla paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Tõlla külas. Veekogu pindala on 4,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2172&nbsp;m.

## Viited
Valgeraba laugas

**Valgeraba laugas** on järv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Sandra külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 816&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Ülde tiik

**Ülde tiik** on tehisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Ülde külas.

Tiigi pindala on 0,7 ha, kõrgus merepinnast 54 m ja kaldajoone pikkus 479 m.
Tiik on paisutatud Ülessaare kraavile ning kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Tobra alumine veehoidla

**Tobra alumine veehoidla** on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tobraselja külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 407&nbsp;m.

## Viited
Surjupera järv

**Surjupera järv** (ka Surjupera paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Surju külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 869&nbsp;m.

## Viited
Vaiste Umbjärv

**Vaiste Umbjärv** (ka Umbjärv) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vaiste külas. Veekogu pindala on 2,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 651&nbsp;m.

## Viited
Väike-Kõpu tiik

**Väike-Kõpu tiik** on tehisjärv Sakala kõrgustiku lääneservas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Väike-Kõpu külas.

Tiigi pindala on 1 ha, valgla suurus 1 km², kõrgus merepinnast 39 m ja kaldajoone pikkus 549 m.
Tiik on paisutatud Raudna jõkke suubuvale kraavile ning kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Särevere paisjärv

**Särevere paisjärv** on järv Järva maakonnas Türi vallas Särevere alevikus. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 944&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Jändja paisjärv

**Jändja paisjärv** oli paisjärv Järva maakonnas Türi vallas Jändja külas.

Veekogu pindala oli 8&nbsp;ha või 3,5&nbsp;ha.

Veekogu kaldajoone pikkus oli 3732&nbsp;m. Järves oli 6 saart.

Paisjärv lasti alla 2021. aastal.

## Viited
Pombre karjäär

**Pombre karjäär** on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lolu külas. Veekogu pindala on 3,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1268&nbsp;m.

## Viited
Turva karjäär

**Turva karjäär** on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Turva külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 162&nbsp;m.

## Viited
Saarde paisjärv

**Saarde paisjärv** (ka Kirikujärv, Kilingi-Nõmme paisjärv, Nõmme paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Saarde külas. Veekogu pindala on 6,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1731&nbsp;m.

## Viited