open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Silver Sepp

**Silver Sepp** (sündinud 29. septembril 1982 Pärnumaal Treimani külas) on eesti muusik, fantaasiapillimängija. 

Ta on musitseerinud ansamblites Svjata Vatra ja Bombillaz ning on ansambli Ro:toro löökpillimängija, kus mängib kausipille.

## Haridus
Silver Sepp on õppinud Metsapoole Põhikoolis (1989–1998) ja Häädemeeste Keskkoolis (1998–2001).

Ta on õppinud Häädemeeste Muusikakoolis klarnetit (1992–1998), Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias *pop-jazz*-laulu (2001–2006) ja Norra Telemargi Ülikooli Raulandi Kolledži traditsiooniliste kunstide magistriõppes (2006–2010).

## Fantaasiapillid
Silver Sepp on tähelepanu pälvinud omanäoliste isetehtud fantaasiapillidega, mis on sageli meisterdatud taaskasutatud materjalidest. 

Muu hulgas on Silver Sepp loonud vanast võrguhargist naelapilli, mänginud kanalisatsioonitorudel, jalgratta esirattal ning kuuest pesukausist ja 20 liitrist veest tehtud vesitrummidel.

## Loominguline tegevus
* 2017 – autorilavastus "Silver Sepa auto(ri)lavastus" Tartu Uues Teatris 
* 2017–2018 – näitleja ja muusikaline kujundaja Eesti Rahva Muuseumis etendunud lavastuses "Seitse venda ehk Uurali kajakas" (lavastajad Katrin Pärn ja Janek Savolainen
* 2017 – näitleja ja muusikaline kujundaja Eesti Rahva Muuseumis etendunud lavastuses "Vägi" (Lavastaja Ivar Põllu, Tartu Uus Teater) 
* 2013 – debüütplaadi "Mis asi see on?" ja Kristiina Ehini "Paleontoloogi päevaraamat" esitlustuur "Loomelaev", 12 kontserti koos kohaliku rahvast kaasava vabalavaga
* 2012 – Viljandi Hansapäevade avaetenduse-vaatemängu "Järve saladus" muusikaline juht ja muusik koos ansambliga Bombillaz
* 2011 – lavastuse "Hea ja kurja tundmise puu" lavastamine "Maailmaküla" festivalile, osatäitjad Jarek Kasar, Päär Päärenson, Kati Juurik, ansambel Bombillaz
* 2010 – ettekanne rahvusvahelisel (12 riiki) sümpoosionil "Imagining Bodies: Landscape, Memory, Community" teemal "Pärimustantsu taaselustamisest ja värskendamisest tantsuetenduse "Tantsumasin" põhjal"
* 2009 – kosmofolkloorse tantsuetenduse "Tantsumasin" lavastamine (tantsija, lavastaja); Eesti Teatriliit valis etenduse teatri aastaauhindade nominendiks parima lavastuse kategoorias
* 2009 – Viljandi Pärimusmuusika Festivali avakontserdi lavastaja 
* 2009 – alternatiivmuusikali "Tulen homme" lavastaja koos Triin Reemanniga (helilooja, produtsent, osatäitja), Eesti Pärimusmuusika Keskus 
* 2009 – nüüdistantsu duoetenduse "Kiigepaulikud" tantsija (lavastaja Ele Viskus), Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia 
* 2005 – ETV lauluvõistluse "Kaks takti ette" finalist
* 2001 – Pärnumaa koolinoorte laulukonkursi "Koolicanto" peapreemia

## Albumid
* 2013 "Mis asi see on?"
* 2017 "Rohtumised"

## Isiklikku
Varasema elukaaslase Cätlin Jaagoga on tal tütar Emma (sündinud 2005).

Ta on 2011. aasta sügisest abielus luuletaja Kristiina Ehiniga. Neil on ühine tütar Luike (2016) ja poeg Hannes (2007). 

## Viited

## Välislingid
* "Silver Sepa fantaasia" ETV saatesari "Kõlab hästi!", 12. aprill 2015
* Valner Valme. Kristiina Ehin ja Silver Sepp sõidavad USAsse esinema ERR Kultuur, 6. oktoober 2014
* Silja Ratt. Kristiina Ehin ja Silver Sepp panid tütrele omapärase nime Õhtuleht.ee, 8. november 2016
Bassas da India

**Bassas da India** (India riff) on atoll Mosambiigi väina lõunaosas. Moodustab koos 110 km kaugusel kagus asuva Europa saarega ühtse majandusvööndi.

Pindala on 20 ha. Atoll ulatub merepinnale kümne saarena. Saared on taimestikuta, kivised ja madalad, kõrgus kuni 3 m. Kuuluvad Prantsusmaale.
Libertas Eesti Erakond

**Libertas Eesti Erakond** oli Eesti erakond, 1994–2001 eksisteerinud Eesti Sinise Erakonna ja 2001–2009 eksisteerinud erakonna Demokraadid – Eesti Demokraatlik Partei õigusjärglane.

Libertas Eesti Erakond asutati Eesti Demokraatliku Partei põhikirja muutmisel 4. veebruaril 2009 ja vastav muudatus registreeriti äriregistris sama aasta 2. märtsil. Erakonna esimeheks jäi senine Eesti Demokraatliku Partei esimees Jaan Laas.

Erakond kuulus üleeuroopalisse poliitilisesse liikumisse Libertas.

2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osales Libertas Eesti Erakond kuueliikmelise nimekirjaga, kogus 0,6% häältest (2206 häält) ega saanud ühtegi mandaati.

Seisuga 1. jaanuar 2010 oli erakonnal 1009 liiget.  

12. juulil 2010 toimunud kongressil otsustati erakonna tegevus lõpetada.

## Vaata ka
* Demokraadid – Eesti Demokraatlik Partei
* Eesti Sinine Erakond
* Libertas

## Välislingid

* Erakond Libertas Eesti lõpetas tegevuse Delfi, 14. september 2010
Novaja Gazeta

**Novaja Gazeta** (Новая газета) on Venemaa ajaleht.

Ajaleht hakkas ilmuma 1993. aastal. 2009. aasta jaanuarist saadik ilmub kolm korda nädalas.

Väljaanne on tuntud kriitilise suhtumise poolest võimudesse. Võimud omakorda osutavad vastuseks Lääne kriitikale ajakirjandusvabaduse puudumise kohta Venemaal Novaja Gazetale kui tõendile vastupidisest.

Rida ajalehe kaastöölisi on aastate jooksul tapetud või surnud kahtlastel asjaoludel, oletatavasti seoses nende ajakirjandusliku tegevusega. Nende seas on Anna Politkovskaja, Juri Štšekotšihhin, Anastassija Baburova ja Igor Domnikov.

Ajalehe aktsiate kontrollpakk kuulub lehe töötajatele, 49% aktsiatest jaguneb Aleksandr Lebedevi (39%) ja Mihhail Gorbatšovi (10%) vahel.

Ajalehe peatoimetaja oli 22 aastat Dmitri Muratov, kaastööd on teinud Julija Latõnina, Pavel Felgenhauer, Juri Rost, Dmitri Bõkov, Orhan Džemal jt.

## Peatoimetaja valimised
Iga kahe aasta tagant valivad Novaja Gazeta toimetuse liikmed ajalehele peatoimetaja. 2017. aasta novembris teatas senine peatoimetaja Dmitri Muratov, et ta enda kandidatuuri üles ei sea. 

17. novembril 2017 valisid töötajad uueks peatoimetajaks senise Novaja Gazeta peadirektori, 64-aastase Sergei Kožeurovi (teised kandidaadid olid osakonnajuhataja Kirill Martõnov ja tegevtoimetaja Aleksei Poluhhin). 

15. novembril 2019 valiti peatoimetajaks uuesti Dmitri Muratov.

## Viited

## Välislingid
* Novaja Gazeta koduleht
* Teet Korsteni intervjuu Dmitri Muratoviga "Novaja Gazeta − kõige Vene-sõbralikum väljaanne üldse", Põhjarannik, 10. jaanuar 2015
Viktor Berthold

**Viktor Berthold** (läti keeles **Viktors Bertholds**; 16. jaanuar 1921 Vaid – 28. veebruar 2009) oli üks viimaseid liivi keele emakeelena kõnelejaid. 

## Viited
Høyre

**Høyre** ('parempoolsed', norra lühend **H**, ametlik ingliskeelne nimi *Conservative Party of Norway* ('Norra Konservatiivne Partei')) on konservatiivne Norra partei. 

See on Norra vanuselt teine erakond, asutatud 1884. 

Esimees on 2004. aastast endine kommunaalminister Erna Solberg. 

Parteil on 67 000 registreeritud liiget ja 600 kohalikku parteiorganisatsiooni. Aktiivselt osaleb erakonna töös umbes 15 000 liiget.

Høyre 1922. aastal asutatud noorteorganisatsiooni nimi on Unge Høyre (Noored Parempoolsed). Seda juhib Henrik Asheim.

Høyre on Euroopa Rahvapartei assotsieerunud liige ja Rahvusvahelise Demokraatide Liidu täisliige.

## Ajalugu ja poliitiline platvorm

Høyre sai alguse 1884. Selle esimene juht oli Emil Stang. Juba asutamisest alates on Høyre alati olnud suuremate Norra parteide hulgas. Aastaid oli tegemist suurima mittesotsialistliku erakonnaga Norras, mis kuulus mitmete valitsuste koosseisu. 2005. aasta valimistel oli Høyre aga erakordselt edutu, saades kõigest 14,1% häältest. Arvamusküsitlused ning 2007. aasta kohalike valimiste tulemused näitavad siiski, et Høyre kogub taas populaarsust. Høyrel on Norra parlamendis Stortingis Norra Töölispartei ja Progressipartei järel suuruselt kolmas fraktsioon. Partei toetab liberaalset turumajanduspoliitikat, sealhulgas maksude alandamist ja valitsuse vähest sekkumist majandusse, kuid hoiab Progressiparteist sotsiaalsemat joont, rõhutades heaoluriigi olulisust.

Hoolimata erakonna paremtsentristlikust suunitlusest, on Høyre sotsiaalpoliitilised seisukohad küllaltki liberaalsed, näiteks toetatakse samasoolistele paaridele abiellumise ja laste adopteerimise võimaldamist. Samuti on Høyre ainuke Norra partei, mis pooldab ametlikult Norra ühinemist Euroopa Liiduga.

## Tulemused parlamendivalimistel 1961–2017

## Partei juhid

*Emil Stang, 1884–1889 
*Christian Homann Schweigaard, 1889–1891 
*Emil Stang, 1891–1893 
*Christian Homann Schweigaard, 1893–1896 
*Emil Stang, 1896–1899 
*Francis Hagerup, 1899–1902 
*Ole L. Skattebøl, 1902–1905 
*Edm. Harbitz, 1905–1907 
*Fredrik Stang, 1907–1911 
*Jens Bratlie, 1911–1919 
*Otto B. Halvorsen, 1919–1923 
*Ivar Lykke, 1923–1926 
*Carl Joachim Hambro, 1926–1934 
*Johan H. Andresen, 1934–1937 
*Ole Ludvig Bærøe, 1937–1940 
*Arthur Nordlie, 1945–1950 
*Carl Joachim Hambro, 1950–1954 
*Alv Kjøs, 1954–1962 
*Sjur Lindebrække, 1962–1970 
*Kåre Willoch, 1970–1974 
*Erling Norvik, 1974–1980 
*Jo Benkow, 1980–1984 
*Erling Norvik, 1984–1986 
*Rolf Presthus, 1986–1988 
*Kaci Kullmann Five, 1988
*Jan Peder Syse, 1988–1991 
*Kaci Kullmann Five, 1991–1994 
*Jan Petersen, 1994–2004
*Erna Solberg, 2004–

## Välislingid
*Koduleht (norra keeles)
Karmøy vald

**Karmøy vald** on vald Norras Rogalandi maakonnas. See asub Haugesundi vallast lõunas ja edelas. Ta hõlmab Karmøy saare ja mõned väikesaared sellest mere pool (sealhulgas Føyno ehk Feøy), Karmsundeti ja Førdesfjordeni vahel asetseva poolsaare mandril ning Foseni ja mõned väiksemad saared poolsaarest lõuna pool.

## Nimi
Vanapõhjakeelne kuju oli *Körmt*. Arvatavasti on see tuletatud sõnast *karmr*, mis selles seoses võib tähendada 'kaitse mere eest'. Nime lõpuosa tähendab 'saar' ja oli lisatud hiljem.

## Haldusajalugu
Karmøy vald loodi 1. jaanuaril 1965, kui liideti Koperviki ja Skudeneshavni alev, Skudenesi, Stangalandi ja Åkra vald ning suurem osa Torvastadi ja Avaldsnesi vallast.

## Sümboolika
Valla vapp kinnitati 18. aprillil 1975. Punasel kilbil on kujutatud hõbedane romb ja rist. Romb sümboliseerib Karmøy nime, sest saar kaitseb maismaad. Rist sümboliseerib Avaldsnesi kirikut, mis oli keskajal kuninglik kabel.

## Sõpruslinnad
* Mjölby, Rootsi
* Vinderup, Taani

## Viited

## Allikad
* Store Norske Leksikon
Aremarki vapp

**Aremarki valla vapp** on Norra Østfoldi maakonna Aremarki valla vapp.

Vapp kinnitati 7. novembril 1986.

Vapil on kaks sinist põtra hõbedasel kilbil.

Vapp viitab valla metsarikkusele ja põtrade rohkusele.

## Välislingid
* Store Norske Leksikon (allikas)
Lee Cheol-ha

**Lee Cheol-ha** (korea 이철하, sündinud 12. septembril 1970) on Lõuna-Korea filmilavastaja. 

## Filmid
* "Love Me Not" (2006)
* "Story of Wine" (2008)

## Välislingid
*
* Lee Cheol-ha Official site
* Lee Cheol-ha HanCinema
Kamikaze (taifuun)

***Kamikaze*** (jaapani keeles 神風 'jumalik tuul') oli ajaloolise pärimuse järgi taifuun, mis 13. sajandil hävitas kahel korral Jaapanit vallutada üritanud mongolite laevastiku. Hubilai-khaani laevastik üritas Jaapanit vallutada 1274. ja 1281. aastal.
Läänemeresoomlased

**Läänemeresoomlased** (ka **läänemeresoome rahvad, läänemeresoome hõimud**) on läänemeresoome keeli kõnelev ajalooline rahvuste rühm Põhja-Euroopas. Läänemeresoomlaste põlised elupaigad on Läänemere ümbruses, peamiselt Eestis, Ingerimaal, Karjalas ja Soomes.

Eesti teadlased jagavad tänapäeva läänemeresoomlased järgmiselt:
* eestlased
* vadjalased
* liivlased 
* soomlased 
* karjalased 
* vepslased 
* isurid

Soomlased lisavad kaheksanda rahvana lüüdilased ehk lüüdikud.

Neile lisanduvad väiksemad paikkondlikud rühmad, nagu võrokesed, livvikod, kainulased, hämelased, savolased ja teised. Läänemeresoomlasteks võib pidada Ilmjärve (Ilmeni) praeguseks venestunud tšuude. Pihkva tšuudidest on alles vaid seto rahvas. Lahtiseks jääb venestunud merja rahva läänemeresoomlaste hõimu kuuluvuse küsimus.

Läänemeresoome keeled kuuluvad soome-ugri keelterühma ja pärinevad algläänemeresoome keelest, mis jõudis praegustele aladele kas lõuna või kagu poole jäävast piirkonnast (Viitso 2011).

Esialgu jagunesid (Kallio 2006, 2007) algläänemeresoomlased sisemaa- (tšuudi-lõunaeesti) ja rannahõimudeks, rannahõimud jagunesid omakorda lõuna- (liivi) ja põhjahõimudeks (põhjaeesti, vadja, vepsa, karjala ja läänesoome).

Üksikute rahvarühmade paisumine, hääbumine, ränded, looduslikud olud, erinevad kontaktid, liitumised ja segunemised kujundasid ajapikku tänase pildi. Killustumine algas kõige varem 2500 aastat tagasi (500 eKr), uute ühtsete rahvuste kujunemine (soomlased, eestlased) algas väiksemate rahvusrühmade liitumisega  teise aastatuhande lõpusajandeil (Kallio 2006, 2007).

## Läänemeresoomlaste endanimetused

Endanimetused põhikeeltes: 
* eestlased – eksonüümist tuletatud *eestlased*; ka *maarahvas*, *maainimesed*
* vadjalased – eksonüümist tuletatud *vadjalaizõd*, *vadjakkot*, *vađđalaizet*; ka *maaväci*
* liivlased – *rāndali*, *rāndalizt*, ka eksonüümist tuletatud *lībi*, *līb roust* (*roust* – 'rahvas'), *līvlizt*, piirkonniti *kurmānika* ja *vidumānika*
* soomlased – *suomalaiset*, piirkonniti *kveenit*, *inkerinsuomalaiset* ehk *inkeriläiset*
* karjalased – *karjalaižet* (Viena), *livviköit* (Aunus) ehk *livgilaizet*, *lüüdiköit* ehk *lyydilaižet* (Petroskoi)
* vepslased – *vepsläižet* (ka *lüdinikud* ja *lüdilaised*)
* isurid – *ižora* (*ižoralaine*, *inkeroine*, aga ka *karjalaine*)

## Allikad
* Sergei Starostin, Uralic etymology, http://starling.rinet.ru 
* Tiit-Rein Viitso, Eesti ja liivi keel on mu põnevaimad uurimisobjektid, Sirp, 25.02.2011.
* Kallio, Petri 2006, Uralilaisen kantakielen absoluuttista kronologiaa, Virittäjä 1/2006.
* Kallio, Petri 2007, Kantasuomen konsonanttihistoriaa. Mémoires de la Société Finno-Ougrienne 253: 229–250. ISSN 0355-0230.
* Miroslava Derenko, Boris Malyarchuk, Galina Denisova, Marcin Wozniak, Tomasz Grzybowski, Irina Dambueva and Ilia Zakharov, Y-chromosome haplogroup N dispersals from South Siberia to Europe, Journal of Human Genetics, vol. 52 (September 2007).
* K. Mark, L. Heapost, G. Sarap, Eestlaste antropoloogia seoses etnogeneesi küsimustega, Teaduste Akadeemia Kirjastus, Tallinn, 1994
* A.J.Sjögren, F.J.Wiedemann, Livisch-deutsch und deutsch-livisch Wörterbuch, St.Petersburg, 1861.
Viru Folk

**Viru Folk** on alates 2008. aastast augustis Käsmus toimuv muusikafestival. 

Viru Folki korraldab MTÜ Viru Folk, festivali peakorraldaja on Peep Veedla.  

Viru Folk on saanud kahel korral (2015 ja 2017) Euroopa Festivalide Liidu kvaliteedimärgise EFFE.

## Viru Folgi teemad
Alates 2013. aastast on Viru folk keskendunud teemafestivalide raames igal aastal ühe piirkonna muusikale ja kultuurile.

## Tunnustus
* 2008 – Lääne-Virumaa turismitegu
* 2009 – Lääne-Virumaa kultuuripärl
* 2009 – Põhja-Eesti parim turismisündmus
* 2010 – Aasta keskkonnategija
* 2024 – Lääne-Virumaa aasta turismitegu

## Vaata ka
* Kaunid Kontserdid Käsmus

## Viited

## Välislingid
* Viru Folgi koduleht
Tee õnnele

**"Tee õnnele"** (originaalpealkirjaga "Wege zum Glück") on saksa seriaal, mida hakati tootma 2005. aastal.  

Sarja pikkuseks oli plaanitud 250 osa, aga seriaal sai Saksamaal nii populaarseks, et sarja tehti veel kolme hooaja jagu. 

## Peamised osatäitjad

## Vaata ka
*"Bianca – tee õnnele"
Eve Luik

**Eve Luik** (sündinud 5. oktoobril 1949) on eesti kunstnik.

## Välislingid
*"Lähme külla: Eve Luik" Eesti Televisiooni saade, 1995
*"Eve Luik on iluotsija" Tartu Postimees, 9. detsember 1996
Tornio jõgi

**Tornio** (rootsi *Torne älv*, soome *Tornionjoki*, põhjasaami *Duortnoseatnu*, meä *Tornionväylä*) on jõgi Põhja-Euroopas Rootsis ja Soomes. 

Jõgi algab Rootsi Kiruna vallas Torneträski järvest. Ülemjooksul voolab Tornio valdavalt kakku. Junosuandos jõgi hargneb, suurem osa vett voolab Tärendö jõkke. Pärast Muonio suuet voolab valdavalt lõunasse. Alates Pajala valla lõunapiirist on Tornio Soome ja Rootsi vaheline piirijõgi.

Jõe suudmes asub Tornio ja Haparanda kaksiklinn.

Tornio jõgi suubub Põhjalahte.

## Välislingid
Belau saared

**Belau** on Belaule kuuluv saarestik Mikroneesias, osa Karoliini saartest.

Saared asuvad umbes 900&nbsp;km kaugusel Filipiinide Mindanao saarest idas ja umbes 900&nbsp;km Uus-Guinea saarest põhjas.

Saarestik koosneb 26 vulkaanilise tekkega saarest ja neid ümbritsevast korallrifist. Suuremad saared on Babelthuap, Koror, Urukthapel, Mercherchar, Peleliu ja Angaur. Suuremad saared on mägised, väiksemad on madalad korallsaared. Suurim kõrgus on 628 meetrit.

## Välislingid
Sør-Varangeri vald

**Sør-Varanger** (põhjasaami *Mátta-Várjjat* ja kveeni *Etelä-Varang*) on vald Norras Finnmargi maakonnas.

Valla asulad on Kirkenes, Hesseng, Sandnes, Bjørnevatn, Jarfjord, Svanvik, Skogfoss, Vaggetem, Neiden, Bugøyfjord ja Bugøynes. Valla halduskeskus on Kirkenes.

Sør-Varanger on Norra kirdepoolseim vald. See piirneb idas Venemaa ja läänes Soomega. Norra valdadest piirneb Sør-Varanger Unjárga vallaga läänes ning üle Varangeri fjordi Vadsø ja Vardø vallaga põhjas.

## Loodus

Vallas valitseb lähisarktiline kliima.

### Fjordid
Varangerfjorden, Bøkfjorden, Langfjorden, Jarfjorden, Munkefjorden, Neidenfjorden, Kjøfjorden, Korsfjorden, Bugøyfjorden

### Saared
Skogerøya, Reinøya, Holmengrå, Bugøya, Prestøya, Revøya, Kjøøya, Kjelmøya

## Viited

## Välislingid
* Sør-Varangeri vald
Camp Rock (filmimuusika album)

**"Camp Rock"** on samanimelise Disney kanali Disney Channel Original Movie (DCOM) filmi *soundtrack* (filmimuusika), mis anti välja 17. juunil 2008. 

Albumi kõik laulud tehti täielikult kättesaadavaks "Camp Rocki" kodulehel üheks nädalaks, mis algas 10. juunil 2008. Täielik *soundtrack* esilinastus Radio Disneys 14. juunil 2008 "Planet Premiere: Camp Rocki" ajal. Filmimuusika album anti välja Ameerika Ühendriikides 14. juulil 2008.

Filmimuusika album (nii originaal kui ka kahe CD-ga Collectori väljaanne) on täiustatud CD, mis sisaldab klippi "This Is Me" akustilisest versioonist, kui plaati mängitakse arvutiga, millel on internetiühendus. 

16. novembril 2008 anti välja karaoke / instrumentaalne versioon "Camp Rocki" filmimuusikast. See ei ole saadaval iTunesis, kuid seda saab osta sellistest kauplustest nagu Wal-Mart, Target (USA-s) jne.

## Lugude nimekiri

### Target Exclusive: Camp Rock 2-Disc Collector's Editon Soundtrack
Samuti on olemas eksklusiivne 2-CD kollektori väljaanne, mis on saadaval ainult Targeti jaekauplustes. 2-CD komplekt sisaldab:

* 1. plaat: "Camp Rocki" filmimuusika 

* 2. plaat: boonus-DVD, mis sisaldab :
**"Rock On: Making of the Music" (muusika tegemine)
**Jonas Brothersi albumi "A Little Bit Longer" tutvustus
**Fotode slaidiesitus
** "Start the Party" muusikavideo

*"Camp Rocki" kleepsud	
*Eriline slaidipakett koos spetsiaalselt sisestatavate sõnadeprospektiga
*Tekstihelinate sedel Camp Rocki lugudele helinatena 

### Europe Exclusive: Camp Rock - Rock Out – Euroopa eriväljaanne
CD – lisaks põhialbumi materjalile sisaldab see järgmisi lugusid:

*CD-ROM-il veel: taustapildid, ekraanisäästjad ja fotod

Boonus-DVD:
*"Rock On: Making of the Music"
*Jonas Brothers, albumi "A Little Bit Longer" tutvustus
*Demi Lovato albumi "Don't Forget" tutvustus
*"We Rock" (video)
*"Start the Party" (video)
*"Play My Music" (video)
*"Start the Party" video tegemine
*DVD tutvustus (koos klipiga "Our Time Is Here'ist")
*"Camp Rocki" Scrapbook (fotode slaidiesitus)

### International Exclusive – boonuslood

### Japan & Philippines Exclusive: boonus-DVD
# "Rock On&nbsp;– Making of the Music" – video muusikategemisest
# Jonas Brothers&nbsp;– albumi tutvustus
# "Start The Party"&nbsp;– muusikavideo
# "Camp Rock Scrapbook"&nbsp;– fotode slaidiesitus

## Rahvusvahelised versioonid

## Edetabelid

Soundtrack jõudis USA iTunes Store'i edetabelis teisele kohale kahe esimese päeva jooksul pärast väljastamist ja Kanada iTunes Store'i edetabelis neljandale kohale. See astus avalikkuse ette Billboard 200 edetabelis kolmandal kohal 188 000 müüdud eksemplariga, mis müüdi esimese nädalaga. 
See on sertifitseeritud kuldplaadiks ja plaatinaplaadiks USA-s 9. septembril 2008. Albumit on müüdud üle 1 257 000 eksemplari USA-s ja üle 2 000 000 eksemplari maailmas, tehes selle Jonas Brothersi kolmandaks plaatinaalbumiks.

## Välislingid
*"Camp Rocki" koduleht
Unjárga vald

**Unjárga** (norra *Nesseby* ja kveeni *Uuniemi*) on vald Norras Finnmargi maakonnas.

## Asulad
* Abelsborg (saami Áppošborri)
* Angsnes (Selešnjárga)
* Bergeby (Boaresárku)
* Bunes (Fuoitnjárga)
* Byluft (Builuokta)
* Gandvik (Juvravuotna)
* Gornitak (Gorgŋehat)
* Grasbakken (Rissebákti)
* Karlebotn (Stuorravuotna)
* Meskelv (Álddajohka)
* Nyborg (Hearrágoahtenjárga)
* Nyelv (Ođđajohka)
* Reppen (Reahpen)
* Sivertbukt (Sirddagohppi)
* Vainesbund
* Varangerbotn (Vuotnabahta)

## Tuntud unjárgalasi
Vallast on pärit filosoof Anathon Aall ja poliitik Isak Saba.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Levan Gatšetšiladze

**Levan Gatšetšiladze** (ლევან გაჩეჩილაძე; 20. juuli 1964 Thbilisi – 20. august 2025 Thbilisi) oli Gruusia poliitik ja ärimees. 2008. aasta presidendivalimistel oli ta Mihheil Saakašvili peamine vastaskandidaat, kogudes ametlikel andmetel umbes 27% häältest.

Gatšetšiladze oli edukas veinikaupmees, valitud 1999. aastal Gruusia aasta ärimeheks.

Gatšetšiladze valiti esmakordselt parlamenti 1999. aastal tollal Eduard Ševardnadze võimuparteina tegutsenud Gruusia Kodanike Liidu nimekirjas. Ta juhtis ka tollal samasse parteisse kuulunud Mihheil Saakašvili valimiskampaaniat.

2001. aastal lõi Gatšetšiladze koos kaaslastega võimuparteist lahku ning osales erakonna Uued Parempoolsed moodustamisel. Partei juhiks sai Davith Gamkrelidze. 2003. aasta lõpus lõi ta uuest erakonnast lahku, sest parteijuhid ei olnud nõus toetama Saakašvili juhitud roosirevolutsiooni.

2004. aastal valiti Gatšetšiladze parlamenti tagasi ja hoidis madalat profiili kuni 2007. aasta sügisel lahvatanud opositsiooni meeleavalduste puhkemiseni. Sõltumatu parlamendiliige Gatšetšiladze liitus opositsiooniga, nõudis president Saakašvili tagasiastumist ja kuulutas välja näljastreigi. Detsembris sai temast üheksa opositsioonierakonna kompromisskandidaat erakorralistel presidendivalimistel.

Presidendikandidaadina lubas ta presidendi ametiposti kaotada ja avaldas toetust konstitutsioonilisele monarhiale.

2009. aasta suvel asutas opositsioonilise, algselt "apoliitilise" liikumise Kaitse Gruusiat ja asus seda juhtima.

2010. aastal osales Gruusia Partei moodustamises.

## Isiklikku

Tema vend Giorgi Gatšetšiladze (hüüdnimega Utsnobi – 'võõras') on Gruusias tuntud poplaulja.

Abielus, kolm last.
Hopen

**Hopen** on Norrale kuuluv saar Svalbardis Teravmägede saarestiku kaguosas, umbes 185 km kaugusel Lääne-Teravmägede lõunatipust idas. Hopen on saarestiku kõige lõunapoolsem saar. Saare geograafilised koordinaadid on . Lähim naabersaar on Edgeøya umbes 80 km kaugusel loodes.

Hopen on pikk ja kitsas, kirde-edela suunas väljavenitatud kujuga. Saare pindala on 47 km². Saare pikkus on umbes 35 km ja laius 0,5...2,5 km.

Hopeni saare moodustab umbes 300 meetri kõrgune platoo, mida läbivad kolm või neli mäekuru. Kurude kohal on saar kohati väga kitsas. Kõrgeim mägi on 370 meetri kõrgune Iversenfjellet saare lõunatipu Kapp Thori lähedal. Saare läänerannik moodustab järsu seina, idarannik on tasane. 

Hopeni rannikul ei ole ühtki soodsat sadamakohta. Ligipääsu saarele raskendab triivjää ja sage udu. Laevaga ligipääsu raskendab ka madal rannikumeri, mis ulatub kuni kilomeetri kaugusele rannast. 

Hopen on üks kolmest Svalbardi asustatud saarest Lääne-Teravmägede ja Karusaare kõrval. Saarel tegutseb meteoroloogiajaam ja raadiojaam, kus on neli töötajat. Meteoroloogiajaam asub saare kaguosas Husdalenis umbes 8 kilomeetri kaugusel lõunatipust. Selle ehitasid Teise maailmasõja ajal sakslased.

Novembrist juulini on saart ümbritsev meri jääs. Sel ajal külastavad saart jääkarud ja polaarrebased.

Saarel ei ole pinnavett.

Hopeni taimkate on väga napp, leitud on umbes 30 liiki. Peamiselt kasvavad saarel samblad ja samblikud.

## Ajalugu
Saarele andis 1613. aastal nime inglise vaalakütt Thomas Marmaduke, kes nimetas selle oma laeva Hopewelli järgi.

Suvel 1942 uppus Hopeni lähedal 24 Konvoi PQ-17 laeva, mis olid varustusega teel Nõukogude Liitu. 

Alates 2003. aastast on kogu saar, välja arvatud meteoroloogiajaama ala, looduskaitse all.
Tummfilm

**Tummfilm** on film, millel puudub sünkroonitud heli (eriti dialoog). 

Kuni 1920. aastateni olid kõik filmid tummfilmid. 

Meelelahutuseks mõeldud tummfilmides antakse dialoogi edasi žestide ja miimika abil ning vahetiitritega.
Esituse elavdamiseks kinosaalides saadeti filmi näiteks ka klaveril.
Idee visuaalset filmimaterjali kombineerida salvestatud helimaterjaliga on küll peaaegu sama vana kui filmikunst ise, kuid salvestatud kõne sünkroonimine liikuva pildiga sai võimalikuks alles 1920. aastate lõpus.

2013. aastal hindas Ameerika Ühendriikide Kongressi Raamatukogu, et 70% Ameerikas tehtud tummfilmidest on täielikult hävinud.

## Viited
Vello Rummo

**Vello Rummo** (15. mai 1921 Raikküla vald – 24. november 2009) oli eesti teatrilavastaja ja -pedagoog.

Ta õppis aastatel 1930–1940 Jakob Westholmi Gümnaasiumis, lõpetas aastal 1941 Tallinna 7. Keskkooli (Jakob Westholmi Gümnaasiumi baasil). 

Mobiliseeriti aastal 1941 Punaarmeesse, kuulus aastani 1945 Eesti laskurkorpusse.

Õppis aastatel 1946–1949 Eesti NSV Riiklikus Teatriinstituudis, lõpetas 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio ja 1966. aastal samas lavakõne erialal aspirantuuri.

1945. aastast töötas ta Eesti Raadios diktori ja vastutava toimetajana. 

Alates oktoobrist 1955 töötas ta Eesti Televisioonis; 1. jaanuaril 1956 sai ta Eesti Televisiooni esimeseks pearežissööriks ja 1. oktoobril 1957 kunstiliseks juhiks.

Ta oli üks Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri asutajaid 1957. aastal ja rohkem kui kümne aasta vältel selle õppejõud. 

Aastatel 1969–1982 oli ta Pärnu teatri Endla peanäitejuht ning seejärel kuni 1995. aastani lavastaja. Tema käe all valmis teatris üle 70 lavastuse.

## Tunnustus
* 1996 – Pärnu vapimärk
* 1997 – Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind (koos abikaasa Linda Rummoga)

## Isiklikku
Tema isa oli kõnetehnika õpetaja Jaan Rummo, lell kirjanik Paul Rummo. Ta oli abielus näitleja ja näitejuhi Linda Rummoga; nende poeg Tiit Rummo oli geograaf ja ajakirjanik.

## Viited

## Välislingid
*Lilian Vellerand. "Vastab Vello Rummo". Teater. Muusika. Kino
Bugøynes

**Bugøynes** (soome keeles *Pykeija *) on kaluriküla Norra kirdeosas Finnmargi maakonnas Sør-Varangeri vallas. Asub Varangeri fjordi ääres Bugøya neemel ja Bugøya saarel.

Põhiosa elanikest on 19. sajandi keskel Soome Lapimaalt tulnud immigrantide järglased, kes räägivad kveeni keelt. Seetõttu kutsutakse küla ka nimega Lille-Finland või Pikku-Suomi ('Väike-Soome').

Bugøynes oli üks väheseid Finnmargi külasid, mida sakslased Teise maailmasõja lõpus evakueerudes maha ei põletanud. 1962. aastal sai küla maanteeühenduse. Külas asub 1989. aastal valminud Bugøynesi kabel.

Asula on tähtis kamtšatka ebakrabi püügi ja kasvatuse keskus.

Küla lähedal asub Ranvika linnukalju.
Sortland

**Sortland** on linn Norras Nordlandi maakonnas Langøya saarel, Sortlandi valla keskus. 

Elanike arv oli 2005. aastal 4620.

## Viited
Tysfjorden

**Tysfjorden** on fjord Norras Nordlandi maakonnas Narviki ja Hamarøy valla vahel.

Fjordi merepoolne osa Haukøyfjorden on lai. Hulløya saare juures jaguneb fjord neljaks kitsaks haruks: Hellemofjorden suundub lõunasse, Grunnfjorden, Mannfjorden ja Indre Tysfjorden ida suunas.

Fjord ulatub Vestfjordenist kuni fjordi lõunasopis paikneva Hellemobotni külani, kust on Rootsi piirini kõigest 6,3 km. Fjordi pikkus 62 km.

Tysfjordeni maksimaalne sügavus on 897 m (Hulløya juures). Tegu on Põhja-Norra sügavaima fjordiga.

Fjord on ümbritsetud mägedega. Fjordi ühes merepoolses harus Stefjordenis on Stetindi mägi, mis laskub 1392 m kõrguselt otse fjordi.

Sügisel ja talvel kogunevad fjordi mõõkdelfiinid, keda vaatama viiakse ekskursioone.

Fjordi idarannikul on endise Tysfjordi valla keskus Kjøpsvik.

Üle fjordi suudme sõidab autoparvlaev Bognesi ja Skarbergeti vahet. See on ainuke parvlaevaühendus maantee E6 Norra-osas. Autoparvlaevaühendus on ka osa maanteest riksvei 827 (Dragi ja Kjøpsviki vahel).

Lule saami keelse nime teine pool *vuodna* tähendab 'fjord', esimese poole tähendus on selgusetu. Norrakeelse nime algusosa võib olla laenatud Lule saami keelest või ehk tuleneb vanapõhja nimest *Þýtir*, mis võib olla tuletatud sõnast *þjóta* ('ulguma' (tuule kohta)).

## Välislingid

* Store Norske Leksikon
Peer Gynti auhind

**Peer Gynti auhind** antakse välja igal aastal inimesele või asutusele, kes on Norrat maailmas positiivselt tutvustanud.

Auhind antakse laureaadile üle Peer Gynti festivali ajal.

Esimest korda anti auhind välja 1971. aastal endisele Norra peaministrile Einar Gerhardsenile.

## Laureaadid
* 1971 – Einar Gerhardsen
* 1972 – Per Aabel
* 1973 – Liv Ullmann
* 1974 – Erik Bye
* 1975 – Erling Stordahl
* 1976 – Øivind Bergh
* 1977 – Birgit ja Rolf Sunnaas
* 1978 – Arve Tellefsen
* 1979 – Grete Waitz
* 1980 – Anne Cath. Vestly
* 1981 – Cato Zahl Pedersen
* 1982 – Jens Evensen
* 1983 – Thorbjørn Egner
* 1984 – Sonja, Norra kroonprintsess
* 1985 – Bobbysocks, ansambel
* 1986 – Annie Skau Berntsen
* 1987 – a-ha, ansambel
* 1988 – Oslo Filharmoonia Orkester
* 1989 – Olümpiakomitee ja Ole Sjetne
* 1990 – Thorvald Stoltenberg
* 1991 – Hans-Wilhelm Steinfeld
* 1992 – Bjørn Dæhlie ja Vegard Ulvang
* 1993 – Kjetil André Aamodt
* 1994 – Mona Juul ja Terje Rød Larsen
* 1995 – Johann Olav Koss
* 1996 – Jostein Gaarder
* 1997 – Gro Harlem Brundtland
* 1998 – käsipallinaiskond ja Marit Breivik
* 1999 – Thor Heyerdahl
* 2000 – Bellona, keskkonnaorganisatsioon
* 2001 – Knut Vollebæk
* 2002 – Eva Joly
* 2003 – Åsne Seierstad
* 2004 – Arne Næss
* 2005 – Jan Egeland
* 2006 – Kjell Inge Røkke
* 2007 – Leif Ove Andsnes
* 2008 – Snøhetta AS, arhitektuurifirma
* 2009 – Ole Gunnar Solskjær, jalgpallur
* 2010 – Dissimilis
* 2011 – Magnus Carlsen, maletaja
* 2012 – Marit Bjørgen, suusataja; Jens Stoltenberg, Norra peaminister
* 2013 – Jo Nesbø, kirjanik ja muusik
* 2014 – Norway Cup, maailma suuremaid noorte jalgpalliturniire
* 2015 – May-Britt Moser ja Edvard Moser, teadlased, 2014. aasta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaadid
* 2016 – Deeyah Khan, filmirežissöör, muusikaprodutsent, helilooja, inimõiguslane
* 2017 – "Skam", televisioonisari
* 2018 – Elisabeth Hoff, meditsiinitöötaja
* 2019 – Kjetil Jansrud ja Aksel Lund Svindal, mäesuusatajad
* 2020 – Maja Lunde, kirjanik
* 2021 – Birgit Skarstein, paraolümpiasportlane

## Vaata ka
*Peer Gynt
Aja Kiri

**Aja Kiri** oli aastail 1976–1992 ilmunud eestikeelne ajakiri. Esimene toimetaja oli Vello Salo. Ajakirja autorite hulgas on olnud Felix Oinas, Rein Taagepera, Mardi Valgemäe jt. Väljaande lisaks on loetud eraldi vihikut Aja Lugu, mis ilmus Stockholmis aastail 1987−1991. Aja Kirja maht oli eri aegadel erinev: 52, 48 ja 36 lehekülge. Ajakiri Aja Kiri (1976–1992, üle 2000 lk) on 2011. aasta 13. novembrist kättesaadav Eesti Rahvusraamatukogu andmebaasis DIGAR.

## Ilmumiskäik
*1976–1986 Torontos, tegevtoimetaja Vello Salo (nr 1–45), Toimetuse kolleegium: Tiit Telmet (kujundus), Tõnu Mägi (talitus), Henno Sillaste, Vello Soots, Kalle Naelapea
*1987–1990 Stockholmis, toimetaja Enno Klaar (nr 49–56)
*1990 Torontos (nr 57)

## Vaata ka
* Tartu Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu, väliseesti kirjanduse keskus http://www.tlulib.ee/?LangID=1&CatID=121

## Kirjandust
*Aivi Parijõgi. "Ajakiri "Aja Kiri" 1976–1991." (Diplomitöö.) Tartu Ülikool, juhendaja: Peeter Vihalemm
 
## Viited

## Välislingid
*Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu memoriaalkogude elektronkataloog http://grote.kirmus.ee/memoriaal/?q=et/node/17302 ja http://grote.kirmus.ee/memoriaal/?q=en/taxonomy/term/293
* Number 49, 1988 (kaanepilt) https://epood.utlib.ee/epood/?sisu=tootekataloog&lang=est&id=887&mid=5&kat=1&raamatupood=y6y4Xd7e1dordnusDMQVwcN9HTb
Poolroomiksõiduk

**Poolroomiksõiduk** on sõiduk, mille veermik koosneb osaliselt ratastest ja osaliselt roomikutest. 

Osalise roomikveermikuga sõiduki põhimõtteks on maastikul piisava läbivuse ja samas teedel autole vastava manööverdusvõime tagamine. 

Peamiselt on poolroomikmasinaid kasutatud militaarotstarbel. Esimesed poolroomiksõidukid valmistati 20. sajandi alguses. 1930. aastail sai poolroomikmasin oluliseks militaarsõidukiks, leides kasutust peamiselt soomustransportöörina või relvasüsteemi vedukina, samuti relvasüsteemi kandemasinana. Pärast 2. maailmasõda on poolroomikmasinatest enamasti loobutud kas roomiksõidukite või ratassõidukite kasuks.
Eesti rahvuskivi

**Eesti rahvuskivi** on üks Eesti sümbolitest rahvuslinnu ja rahvuslille kõrval.

4. mail 1992 kinnitas Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimees Arnold Rüütel määruse, mille kohaselt kuulutati Eesti rahvuskiviks paekivi. Ettepaneku selleks tegid geoloogid Rein Einasto ja Anto Raukas (Eesti Geoloogia Seltsi esimees), ajaloolased Villem Raam ja Vello Lõugas, ehitusinsener Hubert Matve ning loodusteadlane Jaan Eilart (Eesti Looduskaitse Seltsi esimees). Rahvuskivi idee sündis Rein Einastol 1981. aastal. 

Mitmel aastal on 4. mail Eesti Paeliidu algatusel peetud paekiviteemalisi konverentse ja ekskursioone.

Paekivi tunnustamine rahvuskivina on edendanud selle teaduslikku uurimist.

18. septembril 2002 anti välja Jaan Saare kujundatud postmark "Eesti rahvuskivi – paekivi". 

4. maist 2011 kuni 4. maini 2012 peeti paekivi rahvuskiviks kinnitamise 20. aastapäeva auks paeaastat.

## Viited
Peeter Soo

**Peeter Soo** (20. veebruar 1877 Suure-Kõpu mõis – 22. juuni 1939 Viljandi) oli Eesti kohtunik.

Ta lõpetas 1908 Kiievi ülikooli õigusteaduskonna, oli Venemaal kohtunik, advokaat ja õpetaja kuni 1924. aastani, mil opteerus Eestisse. 

Oli alates 21. detsembrist 1925 Viljandi Ringkonnakohtu liige.
Peer Gynti festival

**Peer Gynti festival** on Peer Gynti teemaline kultuurifestival, mis toimub igal aastal Norras Nord-Froni valla Vinstra küla Gålå puhkekeskuses.

Festivali korraldatakse 1989. aastast, alates 1993. aastast mängitakse festivalil Edvard Griegi muusikat. Festivali korraldab Peer Gynt as, mis on seotud ka muude Peer Gynti teemaliste ürituste korraldamisega.

Igal aastal külastab festivali umbes 12 000 inimest. Festivali laureaadile antakse üle Peer Gynti auhind.

Festivali juhatab Svein Sturla Hungnes, kes mängis Peer Gynti osa sellel festivalil aastatel 1995–2007. 1989–1994 etendas Peer Gynti rolli Per Tofte. 2008. aastal võttis Peer Gynti rolli üle Dennis Storhøi. Edvard Griegi muusikat esitab Peer Gynti kammerkoor ja Peer Gynti kammerorkester. Kuni 2006. aastani dirigeeris koori ja orkestrit Eldar Nilsen.

## Välislingid

*Festivali veebileht
Zoom 8

**Zoom<sup>8</sup> **(kasutatakse ka kirjapilti *Zoom8* ja *Zoom 8*) on üheinimese ühekereline ühemastiline range ühtsusklassi svertpaat, millel on kat taglas ja bermuudapuri. Keresse on paigaldatud 150 liitri jagu veekindlaid õhukotte, mis tagab hea ujuvuse. Disaini autor on soome-rootslasest laevaarhitekt Henrik Segercrantz, kellelt tellis paadi 1991. aastal Expandor R&D Oy (1990–2005).

1994. aastal valmis esimene kerevorm. 1996. aastast on Zoom8 Soomes tunnustatud kui rangelt ühtsusklassi jaht.
1. märtsist 2005 aastast on jahiklass ISAF-i poolt tunnustatud rahvusvaheline svertpaadiklass. Paat on mõeldud noorpurjetajatele kehakaaluga 35–65 kg.

## Zoom<sup>8</sup> klassi purjetajad Eestist
* Siim Siimson
* Kertu Külaots
* Sandra Sinivee
* Mia Maria Lipsmäe
* Elisabeth Ristmets
* Maria Aleksandra Vettik
* Rasmus Randmäe
* Karl Erik Pikhof
* 

## Maailmameistrid
* 2002, Balaton, Ungari – Karolina Wolniewicz, POL ja Karl-Martin Rammo, EST
* 2003,  Maubuisson, Prantsusmaa – Karolina Wolniewicz, POL ja Charlie Ekberg, SWE
* 2004, Hoorn, Madalmaad – Marija Rudskaja, RUS ja Fredrik Schraam, SWE
* 2005, Barth, Saksamaa – Maria Rudskava, RUS ja Fredrik Thaarup, DEN
* 2006,  Hundige Havn, Greve, Taani – Henriette Søster Frislev, DEN ja Magnus Kældsø, DEN
* 2007,  Achensee, Tirool, Austria – Lena Hess, AUT ja Thomas Palme, AUT
* 2008, Tønsberg, Norra – Lena Hess, AUT ja Thomas Palme, AUT
* 2009, Träslövsläge, Rootsi – Trine Bentzen, DEN ja Mathias Haugstad, NOR
* 2010, Tallinna Jahtklubi, Lohusalu, Eesti  – Noora Ruskola, FIN ja Carsten Faubel, DEN
* 2011, Hanko, Soome – Anna Munch, DEN ja Pontus Dahl, SWE
* 2012, KSSS, Stockholm, Rootsi – Anna Munch, DEN ja Simon Weideskog, SWE
* 2013, Ran Seilforening, Straume, Sotra, Fjell, Norra – Catharina Sandman, FIN ja David Bjelkarøy Westervik, NOR
* 2014, Åstrup, Ronja Grönblom (FIN), Sophus Jarvig (DEN)
* 2015, Austria, Wolfgangsee
* 2016, Eesti, Suur katel, Roomassaare, Kuressaare

## Viited

## Välislingid

* BB Zoom8 – hurtigst voksende klasse i Skandinavien
* 2011 Zoom<sup>8</sup> Boy’s and Girl’s European Championships, 20–24 April 2011, Austrian Sailing Federation, Bundesleistungszentrum Neusiedl am See, Austria
ZU-23-2

**23 mm õhutõrjekahur ZU-23-2** *(Зенитная Установка 23-2)* on Nõukogude Liidus valmistatud veetav kerge kaheraudne automaatne õhutõrjekahur.

Relvale on paigaldatud mehaaniline arvesti ZAP-23, mis võimaldab paigaldada sihtmärgi kiiruse, kauguse ja suuna järgi korrigeeritud suunamisandmeid. Kahurit veetakse vedukmasina haagises või veoki kasti paigaldatuna.

## Ajalugu
Kahur töötati välja 1950. aastate lõpul ja võeti relvastusse 1960. aastal. See on siiani ligikaudu 45 riigi relvastuses ja kasutusel ka Eesti kaitseväes.

## Kasutajad
*  - Soome kaitseväes kasutatakse selle kohta nime **23 Ilmatorjuntakanuuna 61** (**23 ItK 61**). Soome kaitsevägi tarvitab sellest ka relvatootjate Patria ja Instrumentointi Oy 1995. aastal moderniseeritud varianti **23 Ilmatorjuntakanuuna 95** (**23 ItK 95**). Mõlemat relva nimetatakse ka hüüdnimega **Sergei**.
* 
* 

## Galerii

ZU-23-2 in Saint Petersburg.jpg|ZU-23-2 muuseumieksponaadina Peterburis
Навчання військовослужбовців у 169 навчальному Центрі Сухопутних військ ЗС України Десна 01.jpg|Väljaõpe relvaga Ukraina 169. maavägede väljaõppekeskuses 2018. aastal 


## Vaata ka
*SU-23-4 "Šilka"
## Viited

## Välislingid
Bamble vald

**Bamble vald** on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Langesund.

Bamble vald loodi 1. jaanuaril 1838.

## Viited
Kragerø vald

**Kragerø vald** on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Kragerø küla.

Valla piiridesse jääb mitu saart, neist suurim on Skåtøy.

## Viited
Knut Bry

**Knut Bry** (sündinud 3. oktoobril 1946 Hallingdalis) on norra fotograaf.

Eelkõige on ta tuntud reklaami- ja moefotograafina.

Knut Bry hakkas fotograafiaga tegelema 1975. aastal, olles 29-aastane. Iseõppinuna puudub tal akadeemiline fotograafiaharidus.

Ta on võitnud auhindu, sealhulgas ka aasta fotograafi nimetuse Ameerika Ühendriikides 1986. aastal ja Norras 1989. aastal. 

Tema tööde püsiekspositsioonid on Henie-Onstadi Kunstikeskuses, Preusi Muuseumis ja Nord Norske Kunstsamlingeris.
Stein Winge

**Stein Winge** (10. november 1940 Oslo – 26. veebruar 2024) oli norra draama- ja ooperilavastaja.  

Ta on saanud näitlejahariduse, kuid sai tuntuks "Hamleti" lavastamisega Trøndelag Teateris. Aastatel 1971–1976 töötas ta Rahvusteatris, 1976. aastast Den Nationale Scenes, seejärel on olnud vabakutseline lavastaja, kuid on töötanud Teatret på Torshovi kunstilise juhina (1982–1987), Rahvusteatri juhina (1990–1992) ning Den Norske Opera pealavastaja ning kunstilise nõuandjana (1999. aastani). 

Ta oli üks tunnustatumaid norra lavastajaid, draama- ja ooperiteatri uuendaja, kes on silma paistnud muu hulgas Bertolt Brechti ja William Shakespeare'i näidendite lavastajana. Ta lavastas Los Angeles Theater Centeris "Kuningas Leari" Espen Skjønbergiga peaosas. 

## Isiklikku
Ta oli maalikunstnik Sigurd Winge poeg. Aastal 1964 abiellus ta näitleja Kari Onstadiga.

## Allikad
*Store Norske Leksikon
*Norsk biografisk leksikon
Henie-Onstadi Kunstikeskus

**Henie-Onstadi Kunstikeskus** on muuseum Norras Bærumi vallas Høvikoddenis.

Keskuse lõi mitmekordne iluuisutamise maailmameister ja olümpiavõitja Sonja Henie koos abikaasa Niels Onstadiga 1968. aastal.

2023. aastast on kunstimuuseumi direktor Anne Hilde Neset.

## Välislingid
* Kunstikeskuse koduleht
Madonna (Edvard Munch)

**"Madonna"** on norra ekspressionisti Edvard Munchi maal. Munch maalis Madonnast viis versiooni aastatel 1894–1895, kasutades õli lõuendil. Ühe maali mõõtmed on 91 × 70,5 cm.

Üks versioon kuulub Munchi muuseumile Oslos. Maal varastati 2004. aastal, kuid politsei abil saadi see 2 aastat hiljem tagasi. Teine asub Oslos Rahvusgaleriis ja kolmas Hamburgi Kunsthalles. Kaks versiooni on eraomanduses, neist üks kuulub ärimees Nelson Blitzile.

## Märkused
Kjøpsvik

**Kjøpsvik** (Lule saami keeles *Gásluokta*) on asula Norras Nordlandi maakonnas Tysfjordeni idarannikul, endise Tysfjordi valla keskus.

Läheduses on suured lubjavarud.

Kjøpsviki tähtsaim ettevõte on Norcem A/S, mis toodab tsementi ja betooni, kasutades kohalikku lupja. Teiste ettevõtete seas on betoonist konstruktsioonielemente valmistav vabrik.

Alates 1994. aastast kulgeb Kjøpsvikist põhja poole maantee riksvei 827, mis viib maanteeni E6. Lõuna suunas pääseb E6-ni autoparvlaevaga, mis viib üle Tysfjordeni Dragi.


Hovedveien Kjøpsvik med Stetind.jpg|Peatänav
Kjøpsvik småbåthavn.jpg|Sadam
Kjøpsvik kirke.jpg|Kirik


## Viited

## Välislingid

* Store Norske Leksikon (allikas)
Tysfjordi vapp

**Tysfjordi vapp** on Norra Nordlandi maakonna endise Tysfjordi valla vapp.

Vapp kinnitati 31. juulil 1987.

Hõbedasel kilbil on kujutatud musta homaari, mis sümboliseerib asjaolu, et tegu on Norra põhjapoolseima homaaride asualaga.

## Välislingid
* Store Norske Leksikon (allikas)
USB-jaotur

**USB-jaotur** (inglise keeles *USB hub*) on seade, mis jaotab USB-signaali mitmesse väljundisse, et suurendada kasutada olevate USB-portide (väljundpesade) arvu. USB-jaotur ühendatakse tavaliselt arvuti USB-pessa ning selle külge saab siis omakorda ühendada mitu USB-seadet. Tavaliste A-tüüpi pesade kõrval võib jaoturil olla näiteks ka väike USB 3.1 või USB-C tüüpi pesa. On kasutusel ka liitjaotureid, millel on peale USB-portide ka muid porte, näiteks FireWire (IEEE 1394). On ka Qi-funktsiooniga jaotureid, mida saab kasutada mobiiltelefoni juhtmevaba laadimise alusena.

Jaoturid on kas siinitoitega (*bus-powered*) või võrgutoitega (*self-powered*). Järjestiksiinist saavad pordid  toitevoolu kokku kuni 500 mA. Kui  summaarne voolutarve on suurem, tuleb kasutada USB-jaoturit, mida toidetakse eraldi toiteplokist. Sel juhul võib juba iga port tarbida kuni 500 mA.

Kuigi USB-jaoturi all mõeldakse harilikult eraldi seadet (enamasti kuni seitsme väljundiga), võib arvutites, klaviatuurides, kuvarites või printerites olla sisseehitatud USB-jaoturid. USB-võrgustikus võib ühest universaalsest järjestiksiinist lähtuda maksimaalselt 127 USB-porti.

## Vaata ka
* Kohtvõrgu jaotur
Jonas Lie

**Jonas Lauritz Idemil Lie** (6. november 1833 Modum – 5. juuli 1908 Stavern) oli norra romaanikirjanik, üks neljast suurest. 

## Bibliograafia
* Digte 1866
* Den Fremsynte 1870
* Tremasteren Fremtiden 1872
* Fortællinger og Skildringer 1872
* Lodsen og hans Hustru 1874
* Faustina Strozzi 1875
* Thomas Ross 1878
* Adam Schrader 1879
* Rutland 1880
* Grabows Kat 1880
* Gaa paa! 1882 – "Ikka edasi". Ilmunud eesti keeles 1939. aastal. Kirjastus Loodus.
* Livsslaven 1883
* Familjen paa Gilje 1883 – "Gilje pere". Ilmunud eesti keeles 1973. aastal. Kirjastus Eesti Raamat.
* En Malstrøm 1884
* Otte Fortællinger 1885
* Kommandørens Døtre 1886
* Et Samliv 1887
* Maisa Jons 1888 – "Maisa Jons". Ilmunud eesti keeles 1973. aastal. Kirjastus Eesti Raamat.
* Digte 1889
* Onde Magter 1890
* Trold I-II 1891-92
* Niobe 1893
* Lystige Koner 1894
* Naar Sol gaar ned 1895
* Dyre Rein 1896
* Lindelin 1897
* Wulffie & Co 1897
* Faste Forland 1899
* Naar Jerntæppet falder 1901
* Ulfvungerne 1903
* Østenfor Sol, vestenfor Maane og bagom Babylons Taarn! 1905
* Eventyr 1908
* Jonas Lie og hans samtidige 1915

## Märkused
Tromsø lennujaam

**Tromsø lennujaam** (ametlikult **Tromsø Langnesi lennujaam**) on lennujaam Tromsøs, Tromsøya saare lääneosas, 3,1 km kesklinnast loodes. Tromsø lennujaam on Põhja-Norra suurim lennujaam, teenindades 1 557 000 reisijat 2006. aasta seisuga.

## Märkused
Pogo (Tõnu Trubetsky luulekogu)

**"Pogo"** on Tõnu Trubetsky luulekogu, mis ilmus luulekasseti "Kassett '88" koosseisus.

Luulekogus on järgmised luuletused:
*Vennaskonna hümn;
*Naistenoja;
*Uuestisünd;
*Olevik;
*Tee eikuhugi;
*Paigalseis;
*Tagasitulek;
*Pikad linad;
*Suveharjanäkid;
*Rotipüüdja (koos Merca Jäägeriga);
*Aeg;
*Mina;
*Täna jälle me joome bensiini;
*Lähen ja naeran;
*Elu;
*Lili Marleen;
*Lalla-laa;
*Kassid;
*Kooskõla;
*Sakala hühm;
*Revala hümn;
*Tagasi prügimäele;
*Teater "Odeon";
*Optimaal;
*Uimane ja väsinud;
*Nurmekunna hümn;
*Vahel;
*Kõik on hea;
*Keegi veel;
*Lahkumismarss;
*Kaos;
*Lapsepõlveplika;
*Linnatüdruk (koos Merca Jäägeriga);
*Ela rock'n'roll hästi;
*Vihma sajab;
*Algus;
*Musta lipu valguses.
Pogo

*"**[[Pogo (Tõnu Trubetsky luulekogu)|Pogo]]**" on Tõnu Trubetsky luulekogu.
***[[Pogo (tants)|Pogo]]** on tantsustiil.
***[[Pogo(Elevandiluurannik)|Pogo]]** on linn Elevandiluurannikul.
***[[Pogo (Mali)|Pogo]]** on asula Malis.
*"**[[Pogo (koomiks)|Pogo]]**" on Walt Kelly loodud koomiks.
...
Kassett '88

**"Kassett '88"** on kogumik neljast luulekogust, mis ilmus kirjastuse Eesti Raamat väljaandes 1989. aastal. Kassetis debüteerisid neli autorit:
*Ringo Ringvee - "Linnud mustmühisevast majast";
*Karl Martin Sinijärv - "Kolmring";
*Tõnu Trubetsky - "Pogo";
*Märt Väljataga - "Teine keel".

Kasseti kolleegium:
*Doris Kareva;
*Andres Langemets;
*Maarja Ojamaa;
*Hando Runnel;
*Joel Sang (koostaja).

Kujundas Andres Tali.
Evan Lysacek

**Evan Frank Lysacek** (sündinud 4. juunil 1985) on Ameerika Ühendriikide iluuisutaja, 2009. aasta maailmameister.

## Välislingid

* EvanLysacek.com
* ISU
Stavangeri lennujaam

**Stavangeri lennujaam** (ametlikult **Stavangeri Sola lennujaam**) on rahvusvaheline lennujaam NorrasSola vallas, Stavangeri ligidal. Stavangeri lennujaam on Norra suuruselt kolmas lennujaam. Peale lennuradade on lennujaamal ka helikopterite maandumispaik, mis teenindab Põhjamerel olevaid õliplatvorme. 

Stavangeri lennujaamas tehti 2006. aastal 75 131 lennukiliigutust ning selle kaudu reisis 3 271 852 reisijat. Viis lennufirmat pakuvad riigisiseseid reise üheksasse sihtkohta, üheksa lennufirmat pakuvad reise seitsmeteistkümnesse rahvusvahelisse sihtkohta. Lennujaama kõige tähtsam lennuliin on umbes 25 igapäevase lennuga marsruut Oslosse. 

### Helikopterite maandumispaik
* CHC Helikopter Service
* Norsk Helikopter
Tine Thing Helseth

**Tine Thing Helseth** (sündinud 1987 Oslos) on norra trompetimängija. Ta on spetsialiseerunud klassikalisele repertuaarile.

Helseth hakkas mängima 7-aastaselt ja õppis Barratt Due Muusikainstituudis Oslos.

## Auhinnad ja võistlused
* Rahvuslik Solistide Meistrivõistlus Norras, peaauhind 2004
* Rahvusvaheline trompetivõistlus "Theo Charlier" Brüssel, Belgia, teine koht 2005
* Oslo Muusikaõpetajate Sihtasutuse Auhind 2005
* Yamaha Muusika Sihtasutuse Euroopa Stipendium 2006
* Eurovisiooni Noorte Muusikute Võistlus 2006, teine koht
* NRK Raadio P2 auhind 2006/2007

## Märkused
Deatnu vald

**Deatnu** (norra keeles *Tana* ja kveeni keeles *Teno*) on vald Norras Finnmargi maakonnas. Piirneb lõunas Soomega.

Vald on nime saanud Teno jõe (saami *Deatnu*) järgi.

Valla keskus on umbes 600 elanikuga Deanu šaldi küla.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Teno

**Teno** (põhjasaami Deatnu, norra Tana) on jõgi Skandinaavia poolsaare põhjaosas Norras ja Soomes. Pikkus 348 km. Teno on 256 km ulatuses Soome ja Norra piirijõgi.

Jõgi saab alguse Kárášjohka ja Anárjohka ühinemiskohast 3 km kaugusel Karigasniemi külast. Suubub Tanafjordenisse.

Teno on tuntud väga lõherikka jõena. 1929. aastal püüti sealt õngeridvaga 36 kilone lõhe.

1948 ehitati üle jõe 220 meetri pikkune rippsild. 1993. aastast ületab jõge 316 meetri pikkune Saami sild.

Jõe järgi on nime saanud Deatnu vald.
Tana jõgi

**Tana** on 800 km pikkune jõgi Ida-Aafrikas, Keenia pikim jõgi. Suubub India ookeani.

Jõel on 7 tammi ja 5 hüdroelektrijaama.
Begna jõgi

**Begna jõgi** on jõgi Norras Innlandeti ja Buskerudi maakonnas, üks tähtsamatest Drammenvassdrageti lähtejõgedest.

Jõgi saab alguse Otrøelva ja Ylja jõe ühinemisel ning voolab Filefjellist Jotunheimeni lõunaosas läbi Valdresi. Begna läbib piklikud järved Vangsmjøsi, Slidrefjordeni, Strondafjordeni ja Begnadaleni, suubudes Nesis Sperillenisse. Edasi voolab jõgi Ådalselva nime all Hønefossi suunas lõuna poole. Hønefossis ühineb Ådalselva Randselvaga, moodustades Storelva, mis suubub Averøya looduskaitseala ja Onsakervika vahel Tyrifjordeni järve.

Jõe pikkus on 213 km, langus 1850 m ning jõgikonna suurus 4875 km².

Jõe kaldal on Begna küla.

Begna tähtsaim lisajõgi on Dalsåni.

Varem oli Begna oluline parvetusjõgi. Suurim elektrijaam on Åbjøra elektrijaam Nord-Aurdali vallas (93 MW).

## Välislingid
* Store Norske Leksikon