open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reduut

**Reduut** (prantsuse keeles *redoute*) on iseseisvalt kaitstav kolme- või hulknurkne suletud muldkindlustus.

## Kirjandus
*Reduut. // Robert Treufeldt. "Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla". MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 63
Ristikäik

**Ristikäik** on võlv- või talalaega galeriitaoline ringtee, mis ühe- või kahekorruselisena ümbritseb kloostri klausuuri või konvendihoone nelinurkset sisehoovi, ühendades seda ümbritsevaid ruume.

## Pildid

Hildesheimer Dom 7.JPG|Hildesheimi toomkiriku kahekordne ristikäik
Chiostro cattedrale di Monreale 013.jpg|Monreale toomkiriku ristikäik
Avignon_PPapes_cloitre_082005.jpg|Avignoni paavstilossi ristikäik
The Cloisters at Gloucester Cathedral.jpg|Gloucesteri katedraali ristikäik
In Kuressare Castle - panoramio.jpg|Teise korruse ristikäik Kuressaare linnuses
Проемы западной галереи клуатра доминиканского монастыря в Таллине.jpg|Tallinna dominiiklaste kloostri ristikäik
Reales Alcázares

**Reales Alcázares** (hispaania **Reales Alcázares de Sevilla**) on kindlustatud loss (alcázar) Hispaanias Sevillas.

Linnuse ehitamist alustas Almohaadide dünastia juba 12. sajandil. Aastal 1364 lasi Pedro I ehitada selle kuningaresidentsiks. Vaatamata ulatuslikule ümberehitusele säilitati mauri stiilis aiad ja õu. Pedro I paleed peetakse parimaks ja kaunimaks mudéjar-stiili näiteks.

Reales Alcázares, Sevilla katedraal ja Archivo General de Indias kuuluvad 1987. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited
Svir

**Svir** (valgevene keeles *Свір*, *[[taraškievica]]*s *Сьвір*, poola keeles *Świr*, leedu keeles *Svieriai*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis, Sviri külanõukogu halduskeskus. Svir asub Sviri järve kaldal Narači rahvuspargi territooriumil.

Asulas on keskkool, spordikool ja muusikakool, seal asuvad ka kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Sviris on toiduainetetööstus. Vaatamisväärsusteks on vanalinn, vanausuliste palvemaja, sünagoog, XX sajandi alguses rajatud mõisakompleks (suuremas osas Luščiki küla territooriumil) ja katoliku kirik (ehitatud 1649–1653, renoveeritud 1903–1909).

## Ajalugu

Pärimuse järgi rajas Sviri asula Daumantas, püstitades XIII sajandil Peruni pühamu kohale lossi. Asula esimesed dokumenteeritud omanikud olid Svirskid. Asula oli Vilniuse vojevoodkonda ja Ašmiany maakonda kuuluv alev. Aastast 1528 läks see Radziwillide valdusse.

Poola jagamisel läks Svir aastal 1795 Venemaa koosseisu. Algul hakkas alev kuuluma Słonimi, hiljem aga Vilno kubermangu. Aastal 1879 rajati sinna pruulikoda, aastal 1896 aga piiritusevabrik. Aastal 1897 oli Sviris telegraafijaam, kohtumaja, 34 ladu ja 12 võõrastemaja, 14 kõrtsi. Lisaks peeti seal viis korda aastas laata.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Svir Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi muudeti alev külaks. Svirist sai taas alev aastal 1958. Aastal 2008 muudeti Svir agrolinnakeseks.

## Pilte

Pilt:Касьцёл, Свір.jpg|Sviri katoliku kirik
Pilt:Мікалаеўскі касьцёл на панараме Сьвіры.JPG|Sviri panoraam
Pilt:Дом ст.Свирь.JPG|Svir


## Tuntud elanikke

* Aleksandr Ljahovski – Valgevene kabetaja
* Eduard Vajciachovič – Valgevene poliitik

## Välislingid
Narač (Kabylnik)

**Narač** (poola keeles *Narocz*, leedu keeles *Naročius*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis, Narači külanõukogu halduskeskus. Narač asub merepinnast 196 meetri kõrgusel Narači rahvuspargi territooriumil. Agrolinnakesest lõuna pool Narači järve kaldal asub Narači kuurortalevik.

Asulas on keskkool ja muusikakool, seal asuvad ka raamatukogu ja kultuurimaja. Naračis on lihakombinaat, seal valmistatakse juustu ja võid. Vaatamisväärsusteks on uusgooti stiilis katoliku kirik (1897–1901) ja õigeusu kirik (XIX sajandi teine pool). Säilinud on ka mitmed vanad hooned ja (osaliselt) XIX sajandil rajatud mõisakompleks. Asula piiridesse jääb ka krivitšite ja dregovitšite kääbaskalmistu.

## Ajalugu
Narači asulat mainitakse esimest korda XV sajandi keskpaigas, mil see kandis nime *Miadzieł Mały* (ladina keeles *Medal Minor*). Aastal 1463 rajati sinna mõis, mille omanikeks olid algul Svirskid, aga aastast 1527 Goštautased. Hiljem on selle omanikeks olnud teiste seas ka Zbaraskid ja Abramowiczid. Aastast 1527 kandis asula nime **Kabylnik**. 

Seoses haldusreformiga hakkas Kabylnik kuuluma Vilniuse vojevoodkonda ja Ašmiany maakonda. Asula oli toona ametlikul alev. Poola jagamisel läks Kabylnik aastal 1795 Venemaa koosseisu. Ühtlasi hakkas alev kuuluma Vilno kubermangu.

Aastal 1847 jagunes alevi ala kahe mõisa vahel, mõlema mõisa häärberid ehitati just Kabylnikusse. Aastal 1885 oli alevis 485 elanikku, seal asus kaks kirikut, lisaks veel ka sünagoog. Alevis oli üks kõrts ja üks laohoone, seal asus turg, viis korda aastas peeti Kabylnikus laata.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Kabylnik Poola koosseisu. Toona oli alevis 900 elanikku, laadad toimusid iga kuu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi muudeti alev külaks. Sakslased hõivasid asula juunis 1941, aastaks 1942 olid kõik Kabylniku juudid tapetud. Aastal 1943 ründasid Kabylniku sakslastest ja valgevene politseinikest omakaitseväge Armia Krajowa üksused. Kõik sakslased tapeti, valgevenelastest politseinikud aga vabastati, et tagada kohaliku rahva toetus. Seejärel hõivasid asula nõukogude partisanid komandör Markovi juhtimisel, elanikud aeti asulast minema ja see põletati maha.

Aastast 1949 sai Kabylnikust kolhoosi Peramoha (*Перамога*) keskus. Narači nime kannab asula aastast 1964.

## Pilte

Pilt:MyadzelRaion-Narach.JPG|Narači katoliku kirik
Pilt:Sklepy przy rynku w Kobylniku 2008 rok.jpg|Narači vanalinn
Pilt:Pojazd konny na ul.Postawskiej w Kobylniku.jpg|Narač


## Tuntud elanikke

* Raścisłaŭ Łapicki – Valgevene metsavend
* Aleh Łapicki – Valgevene metsavend
* Česlovas Kudaba – Leedu-Valgevene geograaf ja koduloolane

## Viited

## Välislingid

*Narač
*Video asula ajaloo kohta
Klausuur

**Klausuur** (keskladina sõnast *clausura* 'suletud ruum') ehk **sulushoonestik** on välismaailmast eraldatud hoonekompleks, iseloomulik näiteks kloostritele. Tavaliselt koosneb klausuur kolmest hoonetiivast ja neljandat tiiba moodustavast kloostrikirikust neljakandilise siseõue ümber. Ümber siseõue kulges ruume ühendav ristikäik.

Klausuuri hooned pidid täitma kõiki eluks vajalikke funktsioone, kuna mungad saatsid kogu aja mööda kloostri müüride vahel, seal töötades, magades ja süües. Benediktlaste kloostrireegel näeb ette ruumide paiknemise kindla korra järgi. Idatiivas asub allkorrusel kapiitlisaal, kuhu tavaliselt pääses kirikust, parlatoorium ja tööruumid, ülakorrusel dormitoorium. Kiriku suhtes üle siseõue, põhjatiivas või lõunatiivas asus refektoorium, köök ja köetav ruum kalefaktoorium. Läänetiivas asusid majandusruumid.

## Viited
Alcázar

**Alcázar** on kuningaresidentsina kasutatav kindlustatud loss või linnus Hispaanias ja Portugalis.

Tuntud alcázarid on:
*Reales Alcázares Andaluusias Sevillas
*Segovia Alcázar Kastiilias
*Toledo Alcázar Toledos
Budsłaŭ

**Budsłaŭ** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Budslav**, poola keeles *Budsław*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis, Budsłaŭ külanõukogu halduskeskus. 

Budsłaŭ asub merepinnast 177 meetri kõrgusel Servači jõe kaldal.

Asula nimi tähendab ligikaudu 'meisterlikku ehitajat'. Vanimates dokumentides esineb nimi *Слаўная Буда*, mille tõlkevaste "meisterehitaja" on ka otseselt.

Asulas on keskkool ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on vesiveski, katoliku kabel, XIX sajandil ehitatud kirikla, XVIII–XX sajandil rajatud mõisakompleks (peahoone on küll hävinud). Suurimaks vaatamisväärsuseks on aga katoliku kirik (1767–1783) imettegeva Jumalaema ikooniga. Kirik on ametlikult Basilica minoris. 

## Ajalugu

Budsłaŭ asulat mainitakse esimest korda aastal 1504, mil suurvürst Aleksander selle tsistertslaste ordule andis. Aastal 1560 lahkusid mungad asulast, aga aastal 1589 tulid nad tagasi ja ehitasid sinna kloostri, selle juurde aga puidust katoliku kiriku. Toonane Minski vojevood Jan Pac annetas kirikule paavst Clemens VIII-lt saadud ikooni, mis asub seal tänapäevani. Aastal 1732 sai Budsłaŭ asulast Vilniuse vojevoodkonda ja Ašmiany maakonda kuuluv alev.

Poola jagamisel läks Budsłaŭ 1795. aastal Venemaa koosseisu. Aastast 1848 läks see Oskierkode valdusse. SeosesKastuś Kalinoŭski ülestõusuga klooster suleti. Aastal 1907 avati asulast kahe kilomeetri kaugusel Budsłaŭ raudteejaam.

Esimese maailmasõja ajal paiknes alevis Venemaa II armee staap. Sealt juhatati ka 1916. aastal läbi viidud traagilist Narači operatsiooni.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Budsłaŭ Poola koosseisu. Toona hakati alevis ka laatasid pidama. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi muudeti alev külaks. Aastast 1992 on Budsłaŭ palverännakute sihtpunktiks.

## Pilte

Pilt:Budslaŭ, church.jpg|Budsłaŭ katoliku kirik
Pilt:Будслаўкасьцёл 7.jpg|Budsłaŭ kirik seestvaates
Pilt:Abraz.jpg|Budsłaŭ ikoon
The chapel at the cemetery in Budslaŭ - panoramio.jpg|Kohalik kalmistu


## Tuntud elanikke

* Vincent Žuk-Hryškievič – Valgevene poliitik
* Paŭlina Miadziołka – Valgevene kirjanik
* Ivan Vasilevič – Valgevene poliitik

## Viited

## Välislingid

* Budsłaŭ
* Asula Valgevene fotoentsüklopeedias
* Asula YouTube'is
Budsłaŭ Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik

**Budsłaŭ Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik** või **Budslavi Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik** (valgevene keeles *Касцёл Унебаўзяцця Найсвяцейшай Дзевы Марыі*) on kirik Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis Budsłaŭ külanõukogus Budsłaŭ agrolinnakeses.

Kirikut kasutavad katoliiklased, see on ametlikult Basilica minoris. Algselt kuulus kirik tsistertslaste ordule.

## Kirikuhoone
Kuigi kirikut mainitakse esimest korda aastal 1504, pole sellest ajast midagi säilinud. Hoone vanemad osad pärinevad aastast 1633, hilisemad aga 1783. Hoone on hea näide baroksest arhitektuurist. Budsłaŭ Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik on üks seitsmest "Valgevene imest". 

## Ajalugu
### Varasem ajalugu
Budsłaŭ asulat mainitakse esimest korda aastal 1504, mil suurvürst Aleksander selle tsistertslaste ordule andis. Toona oli kloostri juures ka puidust kabel, mis on praeguse kiriku eelkäija. Aastal 1560 lahkusid mungad asulast, aga aastal 1589 tulid nad tagasi ja ehitasid sinna kloostri, selle juurde aga puidust katoliku kiriku. Uus kirik valmis aastal 1591.

### XVII sajand – XVIII sajandi esimene pool
Aastal 1613 annetas toonane Minski vojevood Jan Pac kirikule paavst Clemens VIIIlt saadud ikooni, mis asub seal tänapäevani. Aastal 1633 alustati uue kivist kiriku ehitust, mis valmis aastaks 1643. Kloostrile kuulunud kirikule lisati aastal 1750 veel kloostri elamukorpus, aga üldjoontes säilis hoone algne kuju kuni uute ehitustööde alguseni aastal 1767. Aastast 1756 hakkas kloostri eestvedamisel kirikus tegutsema muusikakool.

### XVIII sajandi lõpp – tänapäev
Aastal 1756 algasid kirikus suured ehitustööd, uus hoone valmis aastal 1783 ja pühitseti Neitsi Maarja taevamineku auks. Arhitektiks oli Józef Fontana. XIX sajandil seoses Kastuś Kalinoŭski ülestõusuga klooster suleti, hoone jäi aga edasi katoliiklaste käsutusse.

Aastast 1992 on kirik palverännakute sihtpunktiks, aastal 1993 pühitses Johannes Paulus II kiriku Basilica minoriseks.

## Budsłaŭ ikoon
Kirikus paikneb tundmatu meistri valmistatud imettegev ikoon, mille paavst Clemens VIII kinkis toonasele Minski vojevoodile Jan Pacile, kuna see pöördus kalvinistide seast katoliku usku. Aastal 1613 annetati ikoon omakorda kloostrile, kus see kujunes üheks tähtsamaks katoliiklikuks reliikviaks Valgevene aladel. Ikooni tähtsus vähenes pärast kloostri sulgemist, ent tänapäeval on ikoon taas Valgevene katoliiklaste jaoks tähtsaks ususümboliks kujunenud. Aastal 1998 kroonis kardinal Kazimierz Świątek ikooni.

## Välislingid

*Artikkel kiriku kohta
*Kiriku koduleht
*Fotod kiriku kohta
Poola põllumajandus

### Põllumajandus
### Põllumajanduse tähtsus riigi majanduses
Kuigi põllumajanduse osa SKTs on küllaltki väike – vaid 4% ja hõivatud vaid 12,9% tööealisest rahvastikust, selle majandusharu roll riigi majanduses on suur: kolmandik kuni pool Poola ekspordituludest tuleb põllumajandusest.
### Põllumajanduse arengu eeldused
Poola loodustingimused ja -ressursid on eriti soodsad põllumajanduse arengule riigi lõuna- ja edelaosas ning ebasoodsad riigi ida- ja põhjaosas.

Põllumaa hõlmab üle poole Poola pindalast (48,3%), sellest on 36,2% on haritav maa (peamiselt riigi edelaosas) ja 10,7% on rohumaad (kirde- ja idaosas). Mitmeaastaste põllukultuuride all on vaid 1,3% riigi territooriumist. Metsaga on kaetud 30,5% kagu osas.
#### Taimekasvatus
Poolas on üks Euroopa suurimaid suhkrurooge (2012. a – 12,35 mln t). Samuti kasvatatakse kartuleid (9,1 mln t), nisu (8,6 mln t), otra (4,2 mln t), maisi (3,9 mln t), õunu (2,9 mln t), rapsi (1,9 mln t), kapsaid (1,2 mln t), juurvilju (824 tuhandet t), tomateid (758 tuhandet t), sibulaid (648 tuhandet t), kurke (520 tuhandet t) ja jms.

#### Loomakasvatus
Poolas on arenenud loomakasvatuse harud. Loomade arv seisuga 2013. aasta FAO andmetel: sead – 11 mln  , lambad – 249 tuhandet, veised 5,9 mln, hobused – 207 tuhandet, kanad – 124 tuhandet ja jms.

#### Toiduainetööstus

Poolas toodetakse palju erinevaid tooteid, mis kasutab kõik Euroopa. Näiteks, 2012. aastal oli veiseliha – 451 tuh t, lehmapiim – 12,6 mln t, sealiha – 1,8 mln t, muude lindude munad – 530 tuh t, kanaliha – 1,4 mln t.  

Ka toodetakse võid – 199 tuh t, juuste – 685 tuh t, kuiv rasvata piima – 131 tuh t, searasva – 168 tuh t ja jms.
### Kaubandus
Poolas on ülekaalus eksport.
#### Eksport
Poola ekspordib nisu – 825 tuh t, õunu – 532 tuh t, rapsiseemneid – 423 tuh t, jooke alkoholivaba – 383 tuh t, juurvilju (külmutatud) – 336 tuh t, puuvilju – 323 tuh t ja jms.

Poola on kartuli, suhkrupeedi, rapsi, maisi, sea- ja linnuliha suurtootja Euroopas.

#### Import
Poola impordib sojauba – 1,9 mln t, nisu – 816 tuh t, päevalille – 728 tuh t, maise – 477 tuh t, rapsiseemneid – 408 tuh t ja jms. 

## Viited
Miro Cerar

**Miroslav Cerar** (sündinud 25. augustil 1963 Ljubljanas) on Sloveenia jurist ja poliitik, aastatel 2014–2018 Sloveenia peaminister.

Ta on võimlemise olümpiavõitja Miroslav Cerari ning kunagise peaprokuröri ja justiitsministri Zdenka Cerari poeg.

Ta on olnud professor Ljubljana ülikoolis ja töötanud parlamendi õigusnõunikuna.

Miro Cerar on juunis 2014 Miro Cerari Partei nime all asutatud Modernse Keskpartei esimees.

13. septembrist 2018 kuni 13. märtsini 2020 oli ta Sloveenia välisminister.

## Viited
Gianfranco Terenzi

**Gianfranco Terenzi** (2. jaanuar 1941 – 20. mai 2020) oli San Marino poliitik, kes oli 1. oktoobrist 2014 1. aprillini 2015 San Marino kaptenregent. Ta oli ametis koos Guerrino Zanottiga.

Ta oli San Marino Kristlik-Demokraatliku Partei liige.

Gianfranco Terenzi oli kaptenregendi ametis ka oktoobrist 1987 aprillini 1988), oktoobrist 2000 aprillini 2001) ja aprillist oktoobrini 2006.
Miroslav Cerar

**Miroslav Cerar** (sündinud 28. oktoobril 1939 Ljubljanas) on endine sloveeni sportvõimleja.

Ta tuli olümpiavõitjaks toenghooglemises nii 1964. aastal Tōkyōs kui ka 1968. aastal Méxicos. Tōkyōs võitis ta ka pronksmedali kangil.

Ta on ka kolmekordne maailmameister ja üheksakordne Euroopa meister.

Hariduselt on ta jurist.

Miroslav Cerari abikaasa oli Zdenka Cerar. Poliitik Miro Cerar on nende poeg.
Aleksandar Vučić

**Aleksandar Vučić** (sündinud 5. märtsil 1970 Belgradis) on Serbia jurist ja poliitik. Alates 31. maist 2017 on ta Serbia president, enne seda oli ta 27. aprillist 2014 kuni 31. maini 2017 Serbia peaminister.

Ta on Serbia Progressiivse Partei esimees.

Aastatel 1998–2000 oli ta infominister ja 2012–2013 kaitseminister.
Adam Kendon

**Adam Kendon** (4. aprill 1934 London – 14. september 2022) oli inglise semiootik, žestide uurija.

Ta õppis bioloogiat ja eksperimentaalpsühholoogiat Cambridge'i Ülikoolis ja Oxfordi Ülikoolis.

## Teosed
*Kendon, Adam; Sebeok, Thomas A.; Umiker-Sebeok, Jean (eds.) 1981. "Nonverbal Communication, Interaction, and Gesture." (Approaches to Semiotics 41.)
Guerrino Zanotti

**Guerrino Zanotti** (sündinud 24. oktoobril 1962) on San Marino poliitik, kes oli 1. oktoobrist 2014 1. aprillini 2015 San Marino kaptenregent. Ta oli ametis koos Gianfranco Terenziga.

Ta on Sotsialistide ja Demokraatide Partei liige.
Erna Solberg

**Erna Solberg** (sündinud 24. veebruaril 1961 Bergenis) on Norra poliitik, kes oli 16. oktoobrist 2013 kuni 14. oktoobrini 2021 Norra peaminister.

Ta on alates 9. maist 2004 Høyre esimees.

Aastatel 2001–2005 oli ta regionaalminister.

Aprillis 2021 sai ta peaministrina politseilt trahvi koroonapiirangute rikkumise eest.

## Isiklikku
Ta on abielus ja on kahe tütre ema. Tema õde Marit Solberg on mikrobioloogi haridusega ärijuht.

## Viited
Aglona Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik

**Aglona Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik** (Läti keeles *Aglonas Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu bazilika*) on kirik Lätis Preiļi piirkonnas Aglonas. Aglona basiilika on ka üks kaheksast Püha Tooli poolt tunnustatud rahvusvahelisest pühamust.

Kirikut kasutavad katoliiklased, see on ametlikult *[[basilica minoris]]*. Algselt kuulus kirik dominiiklastele.

## Kirikuhoone
Praegune kirikuhoone ehitati Aglonasse aastail 1768–1780. Hoone on hea näide baroksest arhitektuurist. Kirik on ehitatud tellistest, tornide kõrgus on 60 meetrit.

## Ajalugu
### Varasem ajalugu
1699. aastal asutasid Vilniusest pärit dominiiklased Aglonasse kloostri. Selle koha peal asunud puidust kirikut on esimest korda mainitud aga juba aastal 1670. Aastal 1751 pühitsesid dominiiklased kiriku sisse ja asetasid sinna jumalaema ikooni, mis oli koopia Trakai Jumalaema ikoonist.

### Praegune hoone
Aastail 1768–1780 valmis praegune kirikuhoone, kuna varasem puidust ehitis hävis tules. Barokse hoone interjöör on pärit osalt XIX sajandist, aga kantsel, pihikamber ja orel pärinevad XVIII sajandi lõpust. Praegune hoone pühitseti sisse aastal 1800. Kuna interjöör on kirikuhoonest hilisem, siis on selle juures kasutatud palju rokokoo elemente.

Aastal 1820 avati kloostri ja kiriku juures vaimulik seminar, aga seoses Kastuś Kalinoŭski ülestõusuga kool suleti. Klooster tegutses siiski edasi kuni 1880. aastateni.

Aglona kirik ja sealne imettegev Jumalaema ikoon kujunesid aja jooksul tähtsaks palverännakute paigaks ning Läti katoliiklaste vaimseks keskuseks. Aastal 1980 nimetas Johannes Paulus II kiriku *basilica minoris*'eks. Aastal 1993 külastas ta basiilikat ka isiklikult, pidades seal missa, kus osales 380 000 inimest.

Aastail 2011-2013 restaureeriti kirikut, sealjuures muudeti veidi algset interjööri ja vähendati seinamaalingute arvu.

## Aglona ikoon
Aglonas asuva imettegeva Jumalaema ikooni tõid sinna kloostrit rajama tulnud dominiiklased. Ikoon on tundmatu meistri töö, koopia Trakai jumalaema ikoonist. Ikoon krooniti aastal 1875. Ikooni auks on loodud laul, mille poolakeelne pealkiri on "Panno Święta w agłońskim kościele", lätikeelne aga "Jaunova Svata Aglyunas Bazneica".

## Mineraalveeallikad
Kiriku lähedal asuvad allikad, mille veele omistati tervendavat mõju. Aastal 1824 saatsid dominiiklased proovi allikate veega Peterburi Meditsiiniakadeemiale, aastal 1826 saabus kinnitus, et tegemist on mineraalveega, mida võib raviotstarbel kasutada.

Nõukogude võimu ajal üritati allikaid sulgeda, aga vesi tungis selle järel maapinnale uues kohas.

## Välislingid

*Artikkel kiriku kohta
Zamora katedraal

**Zamora katedraal** on katoliku kiriku katedraal Hispaanias Zamoras.

Katedraal on ehitatud 12. sajandil romaani stiilis. Hiljem on tehtud lisandusi gooti stiilis.
D2

***D2** ehk **[[neuraalne raku adhesioonimolekul]]**
***D<sub>2</sub>** ehk deuteeriumgaas
***[[D2-vitamiin|D<sub>2</sub>-vitamiin]]** ehk **[[ergokaltsiferool]]**
***[[Dopamiini retseptor D2|Dopamiini retseptor D<sub>2</sub>]]**

## Sõidukid
***[[Alfa Romeo D2]]**, Itaalia lennuk
***[[Char D2]]**, Prantsuse tank
***[[Hughes D-2]]**, lennusmasina projekt USAs
Zamora

**Zamora** on linn Hispaanias, Zamora provintsi keskus. Linnast voolab läbi Douro jõgi.

Linnas on mitu romaani kirikut, üks neist on Zamora katedraal. 

## Viited
Yesterday (film 1984)

**"Yesterday"** on 1984. aastal valminud Poola mängufilm.

## Sisu
Nostalgilise filmi tegevus leiab aset 1964. aastal ühes väikeses Poola provintsilinnas. Neli tehnikumiõpilast on vaimustuses ansamblist The Beatles. Nad püüavad ka ise biitlite lugusid mängida, kuigi neil on raskusi muusikainstrumentide ja aparatuuri hankimisega. Õppeasutuse juhtkond aga ei ole nende harrastusest vaimustuses.

## Osatäitjad
*Piotr Siwkiewicz – Paweł Mitura "Ringo"
*Anna Kaźmierczak – Ania
*Andrzej Zieliński – "John"
*Krzysztof Majchrzak – tsiviilkaitseõpetaja
*Krystyna Feldman – "Ringo" tädi
*Henryk Bista – koolidirektor
*Waldemar Ignaczak – "George"
*Robert Piechota – "Paul"
*Stanisław Brudny – preester
*Mira Dall – Walentynka
Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam

**Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam** (vene **Московский аэропорт Домоде́дово**; IATA: **DME**, ICAO: **UUDD**)  on Venemaa rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub Moskva oblastis Domodedovos, Moskva kesklinnast 42 kilomeetrit kagu pool.

## Vaata ka
* S7 Airlines
S7 Airlines

PJSC Siberia Airlines, opereerib nimega **S7 Airlines** on Venemaa odavlennufirma, mille peakorter asub Novosibirskis. Lennufirma kodulennujaam on Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam.
Belavia

**Belavia** on Valgevene lennufirma, mille peakorter asub Minskis. Lennufirma kodulennujaam on Minski rahvusvaheline lennujaam. 

## Viited
Neuriit

**Neuriit** ehk **närvijätke** (inglise keeles *neurite*) on enamiku närvisüsteemiga loomade närvirakkude (neuronite) jätke. Neuriidiks nimetatakse nii närviraku toomajätket ehk dendriiti kui ka viimajätket ehk aksonit. Neuriidiks nimetatakse ka närvijätkeid arenevas närvirakus, kus närvijätked pole veel funktsionaalselt eristunud, aksoniks ja dendriitideks. Igal neuronil on reeglina üks akson, kuid dendriitide arv võib varieeruda.

## Vaata ka
*Dendriit
* Akson
*Närvirakk
*Neuronikeha

## Viited
Luke kihelkond

**Luke kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Lude, Luhde*, läti keeles *Lugaži, Lugažu draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis.

## Ajalugu

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 30 õpilast, kahes vallakoolis oli 64 õpilast.

## Luke kihelkonna mõisad
* Burga (saksa keeles *Borrishof*) rüütlimõis
* Luke ehk Lugaži (*Luhde Pastorat*) kirikumõis
* Luke ehk Lugaži (*Schloß Luhde*) rüütlimõis, fideikomiss
* Paju, ka Liellugaži (*Luhde-Großhof*) rüütlimõis
* Sooru, ka Core (*Soorhof*) rüütlimõis

## Luke kihelkonna vallad
* Paju vald
* Sooru vald - Eesti aladel.

## Valdade jagunemine
Eesti Vabadussõja ajal 1919. aastal suvel deklareeris Eesti ühepoolselt, et 13 segarahvastikuga Läti valda liidetaks Eestiga: Vana-Laitsna (Veclaicene) Võru maakonnaga, Ööbiku (Ipiķi), Laatre (Mõisaküla), Araveste (Arakste), Metsküla (Lode) ja Heinaste (Ainaži) Pärnu maakonnaga ning Valga, Paju, Sooru, Luke (Lūgaži), Hoomuli (Omuli), Pödeli (Pedele) ja Härgmäe (Ērģeme) kavandatava Eesti Valga maakonnaga.

Eesti siiski loobus 1920. aastal Eesti ja Läti piirikõneluste tulemusena Eesti-Läti piiri määramisel valdavast osast nimetatud valdadest, kuid Luke alalt tulid Eestile Valga maakonna Paju ja Sooru piirkond ning Karula valla läänenurk.

## Viited

## Kirjandus
* Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. *Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: Deubner, 1826 http://books.google.ee/books?id=MwsZAAAAYAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA271,M1.
* Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 373 http://books.google.ee/books?id=tG8OAAAAQAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA373,M1.
* Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 292-296 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA292,M1.
* Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 138-140 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA138,M1.
Kevin-Chris Tõnissoo

**Kevin-Chris Tõnissoo** (sündinud 26. oktoobril 1993, esinejanimed **Kevin Chris** ja **Kevinski**) on eesti mustkunstnik. Ta alustas mustkunstnikukarjääri 2006. aastal.

Ta on esinenud lisaks Eestile ka Lätis, Leedus, Soomes ja Inglismaal ning teinud kaasa mitmes telesaates.

2011. aastal täiendas ta Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel esindanud Getter Jaani lavanumbrit mustkunstiga.

Kevin Chris on osalenud mitmes lavaprojektis konsultandi ja kaaslavastajana. Ta on teinud lavalist koostööd ansamblitega Terminaator, Winny Puhh, Tanel Padari ja Getter Jaaniga. 

2013. aasta sügisel esines Kevin Chris oma šokimustkunstilavastusega "Uks".

2013. aastal luges ta Eesti Televisiooni saate "Ringvaade" otse-eetris saatejuht Marko Reikopi mõtteid.

Ta on Eesti mustkunstnike liidu liige.

Kevin Chris peab blogi.

## Viited

## Välislingid
* Kevin Chrisi veebileht 
* Kevin Chrisi blogi 
* Facebooki leht
Minski rahvusvaheline lennujaam

**Minski rahvusvaheline lennujaam** (valgevene **Нацыянальны аэрапорт Мiнск**; IATA: **MSQ**, ICAO: **UMMS**) on Valgevene rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub Kastryčnicki rajoonis, Minski kesklinnast 42 kilomeetrit ida pool. Lennujaam asub administratiivselt Minski linnas, aga faktiliselt Smalavičy rajooni territooriumil. Lennujaam on ka Valgevene lennufirma Belavia kodulennujaam.

Liini Tallinn-Minsk opereeris Estonian Air aastatel 1991–1998 ja 2008–2011. Alates 30. maist 2019 lendas liinil Minsk–Tallinn–Minsk Valgevene rahvuslik lennufirma Belavia. Tallinna–Minski lennud lõpetati Eesti valitsuse otsusega seoses Ryanairi lennu 4978 sundmaandamisjuhtumiga 27. maist 2021.

Lennujaama hakati ehitama 1977. aastal. Esimesed lennud väljusid sealt juba aastal 1982, ent algselt oli see lennujaam Minsk-1 alluvuses ja esimestele lendudele müüdi pileteid just selle lennujaama kassadest. Minski rahvusvaheline lennujaam iseseisva lennujaamana avati aastal 1983.

### Regulaarlennud

## Viited

## Välislingid
* Minski lennujaama koduleht
A/b-liides

**a/b-liides** on telekommunikatsioonis liides analoogsete terminalide, näiteks telefoniaparaatide, faksiaparaatide või modemite ühendamiseks telefonijaamaga.

a/b-liides ühendab terminali kahesoonelise juhtme kaudu telefonijaamaga. Tegu on isoleeritud vasest soontega, mis on teineteise ümber keeratud. Sooni nimetatakse a-sooneks ja b-sooneks, sellest ka liidese nimetus.

Algselt paigaldati a/b-liidesed üldise sidevõrgu lõpp-punktina vanas analooglauatelefonivõrgus, tänapäeval realiseeritakse need BORSCHT-i kaudu digitaalses telefonijaamas või kasutaja juures paigaldatud terminalide (kodukeskjaamad,  terminaliadapterid, analoogtelefoniadapterid, integreeritud pöördusseadmed, GSM-i lüüsid) kaudu. Integreeritud teenustega digitaalvõrku lülitamiseks on tarvis terminaliadapterit,  mis muundab analoogsignaali digitaalsignaaliks; seda nimetatakse a/b-muunduriks. See võib olla ISDN-i seadmesse integreeritud või omaette seade.
Lineaarne molekul

**Lineaarne molekul** tähendab mittehargnenud ahelaga molekuli, kuigi aatomid selles molekulis ei asetse lineaarselt ühel joonel. Kõige enam kasutatakse väljendeid **lineaarne polümeer** või **lineaarne ahel**.

Küllastunud ühendites on süsiniku aatomiga seotud keemilised sidemed suunatud korrapärase tetraeedri tippudesse ja sidemetevahelised nurgad on 109,5 kraadi. Pealegi, molekulid ei ole staatilised, kõigi C-C üksiksidemete ümber on võimalik vaba pöörlemine. 

Piltlikult võiks nn lineaarset molekuli võrrelda lühema või pikema vonkleva köiega, mis võib olla siia-sinna lainetav, või väänduv või aasadega jne.

Spetsiifilised molekulisisesed või molekulidevahelised sidemed (näiteks vesinikside) võivad põhjustada pika molekuli korrapärase sekundaarse struktuuri (näiteks spiraalse). 

## Vaata ka
*Polümeerid
Hautes Fagnes

**Hautes Fagnes** ehk **Hohes Venn** (prantsuse keeles *Hautes Fagnes* 'kõrged sood', saksa keeles *Hohes Venn* 'kõrge soo', hollandi keeles *Hoge Venen* 'kõrged sood') on kilbikujuliselt võlvitud suurelt osalt rabaga kaetud lavamaa Saksamaa ja Belgia piiril.

Hautes Fagnes piirneb Schevenhüttega põhjas, Großhauga idas, Spa vallaga läänes ja Malmedyga lõunas. Geograafilised koordinaadid on 50°&nbsp;46' N ja 50°&nbsp;28'&nbsp;N vahel ning 5°&nbsp;58' E ja 6°&nbsp;21'&nbsp;E vahel.

Selle pindala on üle 600&nbsp;km², sealhulgas 133&nbsp;km² Saksamaa territooriumil. Belgias on üle  45&nbsp;km² suurune looduskaitseala Réserve naturelle domaniale des Hautes Fagnes.

## Regionaalne kuuluvus
Hautes Fagnesi ei peeta alati eraldi looduspiirkonnaks, vaid arvatakse Eifeli lääneossa ja Ardennide idaossa.

Hautes Fagnes kuulub Hautes Fagnesi – Eifeli rahvusparki ning asetseb ühelt poolt Belgia idaosa Valloonia piirkonnas osalt prantsuskeelsetes, osalt saksakeelsetes valdades, ja saksakeelses kogukonnas, teiselt poolt Nordrhein-Westfalenis Roetgeni, Monschau, Simmerathi, Hürtgenwaldi, Langerwehe ja Stolbergi ümbruses.

Vennvorlandiks nimetatakse madalamat ala Aachenist kagust.

## Nimi
Ala on nime saanud soo järgi (saksa *Venn*, hollandi *veen*).

## Pinnamood
Lavamaa kõrgeim tipp on Botrange (629&nbsp;m üle merepinna), mis on ühtlasi Belgia kõrgeim tipp.

## Geoloogiline ehitus
Geoloogiliselt kuulub 
Hautes Fagnes Reini Kiltkivimäestiku Reini vasakkalda ossa, nagu ka piirnevad Ardennid ja Eifel ning Moseli jõest lõunas paiknev Hunsrück.

## Kliima
Kliima on suhteliselt karm, aasta keskel oluliselt jahedam kui naaberpiirkondades, ning kõrguse tõttu 700&nbsp;m üle merepinna väga sademeterikas. Kaitsmata asend Belgia alamiku äärel sunnib niisket Atlandi ookeani õhku kõrgemale tõusta. Seejuures õhk jahtub ning selle niiskus sajab vihma või lumena alla.  Aasta keskmine sademete hulk on 1400–1700&nbsp;mm. Peaaegu kõik sajab alla sügisest kevadeni. Seevastu varasuvi on väga kuiv.

Lund sajab peamiselt jaanuarist märtsini, mis on kohalik talispordihooaeg.

## Metsatulekahjud
Sestsaadik kui rabasid on ulatuslikult kuivendatud, esineb turbapõlenguid. Suvel 2004 hävis 200 hektarit, aprillis 2011 hävis suurpõlengus umbes 10&nbsp;km².

## Veestik
Varasematel aegadel tasakaalustas rabadesse kogunenud vesi hästi vee hooajalist äravoolu ning tagas ojade veehulga suurema stabiilsuse.

## Maastik
Iseloomulikud on hekkidega piiratud künklikud aasamaastikud, metsad ning hajali külad ja talud. Majad on tuule- ja vihmapoolsest varustatud maani ulatuva katusega, majakõrgused hekid pakuvad halva ilma eest kaitset.

## Viited
Usuline terrorism

**Usuline terrorism** ehk **religioosne terrorism** on äärmuslik vägivaldsus, mis põhineb usulistel eelarvamustel, motiividel ja eesmärkidel. Usuline terrorism on mistahes aate (jumalik õigus), maailmavaate või organisatsiooni eesmärkide ellu viimine terroristlike vahenditega ning õigustamine anarhismi, nihilismi või revolutsioonilise poliitikaga.  

Usulise terrorismi mõistel on kaks tähendusvälja:

a) terror mida teevad usklikud,

b) terror mida õigustatakse usuga.

Müncheni ülikooli teoloogia emeriitprofessor Wilhelm Graf ei pea ühtegi usundit rahumeelseks. Kuigi kõik usundid lubavad rahu, võitlevad nende esindajad oma tõenormi eest. Just islam on eriti silma paistnud vägivaldsuse ja agressiivsuse poolest.

Kuna uskumine ja religioon ei põhine tõsiasjadel (faktidel) vaid emotsioonidel ja ühtsustundel (kokkukuuluvuse tundel) on kerge inimesi religiooniga mõjutada. Näiteks ristisõjad, inkvisitsioon, nõiajahid, kirikumaksud jne. Kui inimene järgib mingit usundit liiga süvitsi siis ta kaotab maailmataju ja tõlgendab enda ümber toimuvat ebaadekvaatselt. Tekkivad probleemid teiste ühiskonna liikmetega ja ühiskonnas toimimine saab häiritud. Sellises olus on võimalik vägivalda õhutada ja õigustada. Islami puhul on olemas vägivaldsuse probleem.

Alates 1980-est on suurenenud terrorismi õigustamine usuliselt ja religioosselt. Kuigi viimasel ajal on üldsuse tähelepanu keskpunktis (ilmselt õigustatult) islami äärmuslik fundamentalism, siis kontseptuaalselt ei erine see nähtus teistes religioonides ja kultuurides toimuvatest samalaadsetest äärmustesse kaldumistest (radikaliseerumisprotsessidest).

Tasandamaks teed kristlikule, juudi, sikhide või moslemite ideaalühiskonnale, kasutatakse vägivalda ja rõhumist teisitimõtlejate vastu, sealhulgas valitsuste vastu. Mainitud liikumiste või gruppide eesmärk oli taastada idealiseeritud harmooniline "ürgaegne" ühiskond - moslemite puhul umma, usklike algupärane ühendus, ameeriklaste puhul aga esiisadest usurändurite sektantlik ühendus, mida nähti tõelise rikkumata ameerika kultuuri algrakuna. Juutide jaoks on see ainuõigus nende põlisele pealinnale ja õigustatud sõda palestiinlaste vastu, kristlaste puhul püüdlus panna algus 1000-aastasele jumalariigile, et kiirendada Jeesuse uut tulekut maale. Seejuures nähakse religiooni kõike lahendava vahendina kõige kurja, kõigi isiklike, ühiskondlike ja riiklike probleemide vastu.

## Vaata ka
Islami terrorism

## Viited
Aabar Investments

**Aabar Investments PJS** (araabia keeles  ‏آبار للاستثمارات‎ (*Ābār li-l-istiṯmārāt*); varem **Aabar Investments PJCS**) on Abu Dhabi emiraadi investeerimisfirma, aktsiaselts. On olnud noteeritud Abu Dhabi börsil.

Ettevõte asutati märtsis 2005. Peakorter on Abu Dhabis. Abu Dhabi riiklikule ettevõttele International Petroleum Investment Company kuulub alates 2009. aastast 71% ettevõtte aktsiatest.

Ettevõte on investeerinud energeetikasse, infrastruktuuri, autotööstusse (sealhulgas Daimler AG-sse) ja finantsteenustesse.  

## Välislingid
*Koduleht
Miadziełi rajoon

**Miadziełi rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1964 km². 2014. aasta seisuga elas seal 27 055 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Budsłaŭ, Kniahinini, Kryvičy, Miadziełi, Narači, Słabada, Staryja Haby, Svatki, Sviri, Syrmieži ja Zanarači külanõukogu.

Halduskeskus on Miadziełi linn. Teised tähtsamad asulad on Kryvičy alev, endine Sviri alev, Budsłaŭ, Narači kuurortalevik ja agrolinnake.

Rajoonis antakse välja ajalehte *Нарачанская зара*.


Шеметово7.JPG|Šemietava
Константиново2.JPG|Kanstancinava
Засвирь1.JPG|Zasvir
NarachLake.JPG|Narači järv
Rudakova Lake.jpg|Rudakova järv


Rajooni tähtsamad jõed on Vilija lisajõed Strača, Naračanka ja Servač, rajooni põhjaosast algab Daugava jõgikonda kuuluv Miadziełka. Rajoonis on ohtralt järvi, neist suuremad on Narači järv, Miastra, Miadziełi järv, Sviri järv ja Batoryna. Suuremate järvede ümbruses asub Narači rahvuspark.

Rajoon asub suuremalt osalt Narači-Vilija madalikul, põhjaosa aga Švenčionise kõrgustikul. Kõige madalam koht ulatub 163 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Laščynski küla lähistel (233,9 meetrit).

2014. aasta seisuga olid elanikest 93,71% valgevenelased, 4,02% venelased, 1,09% poolakad ja 1,18% oli teistest rahvustest. 89,19% elanike emakeel oli valgevene keel, 9,78% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 75,68% elanikke, vene keelt aga 22,58%.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Tartu Rahvaraamatukogu Selts

**Tartu Rahvaraamatukogu Selts** oli 1913. aastal asutatud selts, mis pani aluse Tartu linnaraamatukogule. Selts avas esimese avaliku raamatukogu 1913. aasta 7. aprillil Raatuse tänaval karskusseltsi Karskuse Sõber ruumides. Raamatuid annetasid mitu seltsi, Tartu kirjastajad ja raamatukaupmehed. Asutamisaastal oli raamatukogus 1180 eesti- ja 750 venekeelset raamatut.  Loodud raamatukogu andis selts 1920. aastal üle linnavalitsusele.

## Seltsiga seotud inimesi
* Kaarel Eenpalu – asutajaliige ja esimene esimees (1913–1915)
* Linda Eenpalu – asutajaliige ja esimene raamatukoguhoidja (1913–1914)
* Juhan Tork – asutajaliige

## Viited
Carlos Sainz juunior

**Carlos Sainz Vázquez de Castro**, ka **Carlos Sainz Jr.**, (sündinud 1. septembril 1994 Madridis) on hispaania vormelisõitja, kes sõidab Vormel 1 sarjas Scuderia Ferrari meeskonnas.

Oma esimese hooaja Vormel 1 sarjas sõitis ta 2015. aastal Toro Rosso meeskonnas. 2017. aasta hooaja lõpus vahetas ta meeskonda ning liitus Renault Sport F1 Teamiga, kus sõitis ka 2018. aasta hooaja. 2019. aasta hooajal liitus ta McLareniga, kelle ridades teenis 2019. aasta Brasiilia Grand Prix-l esimese poodiumi Vormel 1 sarjas, saades kolmanda koha. 2021. aasta hooajal liitus ta Scuderia Ferrariga ning teenis 2022. aasta Suurbritannia Grand Prix-l Vormel 1 karjääri esimese kvalifikatsiooni- ja etapivõidu. Teise võidu teenis ta 2023. aasta Singapuri Grand Prix-l, kus ta sai taas nii kvalifikatsiooni- kui etapivõidu.

## Isiklikku
Tema isa on kahekordne autoralli maailmameister Carlos Sainz.

## Tulemused F1-sarjas

## Viited
Salafism

**Salafism** (araabia keeles ‏السلفية‎ *as-salafiyya, *salafi < eelkäija, esivanemad) on islami uususund. See on äärmusideoloogia, uusfundamentalistlik (ultrakonservatiivne) suund sunni islamis. Salafistid on väljaspool Saudi Araabiat asuvad vahabistid. (Vahhabiitliku islami levitamise võimukeskus on Saudi Araabia, millel on islamiorganisatsioonide kaudu mõju ka Eesti moslemikogukonnas.) 19. sajandi poliitilise ideoloogiana on salafism islamismi eelkäija.

Sunniitide konservatiivne vool salafism seab eesmärgiks tagasipöördumise algislami juurde. Nad on eriti mõjuvõimsad Saudi Araabias, Kataris ja Araabia Ühendemiraatides ning selles võib eristada kolme suunda: 
# fundamentalistid (vägivallatu, madkhalistid)
# aktivistid (poliitiline, põhivoolu salafism) 
# džihadistid (võitlev, qutbistid); terroriorganisatsioonid: Al-Nusra, Islamiriik (IS)
Salafismi pooldajaid nimetatakse salafideks. Osama bin Ladeni eeskujuks olid Alžeerias võitlevad salafid.

Eelkäijad, austatud (arab. *as-Salaf aṣ-Ṣāliḥ*) on moslemite kolm esimest põlvkonda. Nad tundsid Muhammadi või neid, kes temaga kokku puutusid, järgijaid (arab. *Tabi’un*). Kolmas põlvkond oli järgijate järgijad (arab. *Atba’ at-tabi’in*). Viimane kolmanda põlve salafi oli Ahmad bin Hanbal (suri 855 m.a.j). Ta rajas õiguskooli, mis oli tähtis islami levimisel. Hiljem hakati salafideks nimetama õpetlasi, nt Ibn Taimiyya (1263–1328) ja Muhammad ibn Abd al-Wahhab (1703–1792). Viimane rajas vahhabismi.

19. sajandil püüdsid salafistid uuendada kogukonda ja tehnoloogiat. 20. sajandi teisel poolel muutusid nad uusfundamentalistideks. 21. sajandi alguseks olid neist kujunenud islami terrorirismi eestvedajad. 11. septembri terrorirünnakute korraldajad olid kõik salafid.

Ideoloogiliselt pakub salafism identiteediotsingutes selgepiirilist vastandumist Lääne mõjudele, mida Süüria kontekstis võib kergesti siduda vastupanuga sekulaarsele Assadi režiimile, aga Iraagis vastupanuga nende mõistes väärusuliste šiiitide juhitavale valitsusele.

Salafistide hinnangul on tänapäevase islami järgimisega kaasnenud islami "vale" tõlgendamine. Sellest lähtuvalt on salafismi kohaselt vaja järgida algupärast "puhast" islamit viisil, kuidas seda tõlgendasid prohvet Muhamed ja tema lähedasemad õpilased. Salafistide käsituses peaks moslemite elu olema korraldatud nagu 7.–9. sajandil. "Puhta" islami alusteks on kõrgeima otsustaja, ainujumala Allahi pidev rõhutamine, vastuseis usu-uuendustele, nn mittetõeliste moslemite usust taganejateks kuulutamine ja uskmatute vastase püha sõja ehk džihaadi propageerimine. Salafismi kohaselt on islam ülimuslik kõigi teiste religioonide ja nende järgijate ees, kes peavad kas islamiriigile poliitiliselt alluma või kuuluma hävitamisele. Salafistidest lähtuv oht riigile ja tema elanikkonnale tuleneb nende poliitilisest eesmärgist kehtestada islamiseadustel ehk šariaadil põhinev ühiskondlik kord, mis läheb põhimõttelisse vastuollu läänelikel arusaamadel põhineva ühiskonnakorraldusega.

## Vaata ka
* Salafismi mõju Süürias: Jabhat al-Nusra, ISIS ja teised

## Viited
Roie (arhitektuur)

**Roie**, ka **võlviroie** (saksa keeles *Rippe*, prantsuse keeles *nervure*, itaalia keeles *nervatura*, inglise keeles *rib*) on ristvõlvide servjooni tähistavad eenduvad kaared.

Eesti arhitektuuris esinevad järgmised roideprofiilid:
* Mõigasroie ja teravmõigasroie
* Pirnvöötroie
* Topeltmõigasroie ja vaheliistuga topeltmõigasroie
* Rihvkülgedega roie

Lihtsaim, nelinurkne roideprofiil on lintroidel. Profileeritud roie on tavaliselt keerukama ristlõikeprofiiliga, milles võivad vahelduda kumerad ja nõgusad pinnad (Eesti arhitektuuris näiteks Kuressaare piiskopilinnuse pidurefektooriumis).

Hilisgootikas väheneb roide konstruktiivne tähtsus ja esile tõuseb dekoratiivne, nii et roided võivad täht- ja võrkvõlvides moodustada keerukaid mustreid ja võrgustikke, samuti ripproietena laepinnast eenduda, omavahel põimuda ja isegi laest lahti lasta.

## Viited
Seko

**Seko** (ka ***secco***; itaalia väljendist *al secco*, 'kuivalt') on kuivale siledale krohvile kantud maaling, ka vastav seinamaalitehnika.

Sekoga seostub mõiste fresko, mille puhul maaling tehakse märjale krohvile. Võrreldes  freskoga on seko loomine kiirem, kuid selle eluiga lühem. Samuti võivad sekotehnikas värvid rohkem varieeruda.

Maalimise ettevalmistamisel lihvitakse krohvi ülemine kiht poorse pinna tekitamiseks. Sekomaalitehnikas kasutatakse erinevaid värviretsepte, kus sideaineks võib olla või, liim, muna või lubivesi.

Eestis on leitud keskaegseid sekotehnikas seinamaalinguid Valjala kirikust, Muhu kirikust ja Kaarma kirikust.
Rotund

**Rotund** (ladina keeles *rotundus* ˈümmarguneˈ) on üldnimetus ringikujulise põhiplaaniga ehitise või ruumi kohta.

Rotund võib olla näiteks mausoleum (nagu Santa Costanza ja Galeriuse rotund), mälestusmärk või muu memoriaalehitis (nagu Tropaeum Traiani või Bismarcki tornid), ümarkirik, paviljon vm.

## Tuntud rotunde
* Galeriuse rotund Thessalonikis
* Minerva Medica tempel Roomas, 4. sajandist
* Hämeenlinna kirik, 1798
* Turu Püha Aleksandra kirik, õigeusu kirik Turus
* Aleksandrovskoje Püha Kolmainsuse kirik Peterburi lähedal Aleksandrovskojes, hüüdnimega "Kulitš ja pasha" 1700. aastatest
* Ameerika Ühendriikide Virginia ülikooli hoone, 1819
* San Francesco di Paola kirik Napolis
* Genova Cimitero di Staglienoni rotund.
* Monticello Virginia Charlottesville'is
* Jeffersoni memoriaal Washingtonis

## Vaata ka
*Monopteer
**[[tholos]]*
*Lehtla
*Kohvik Rotund
Simss

**Simss** (ladina keeles *simatus*, 'lamedaks vajutatud') on eenduv, enamasti horisontaalne vöötaoline ehitusdetail, mis jaotab ehitise seina või fassaadi mitmeks osaks või lõpetab selle ülaltpoolt. Koosneb profileeritud, seinast eenduvadest liistudest, mille ülaosa on rõhtne, harvem kaldega ning mille alaosa on kaetud dekooriga ja/või toetub konsoolidele. Vastavalt asukohale eristatakse soklisimssi (sokliosa lõpetus), vööndsimssi (korruste vahel) ja pea- ehk pärgsimssi (katuse all, fassaadi lõpetus).  Viimased on sageli rikkalikult kaunistatud. Lisaks kasutatakse veel ukse-, akna- ning rinnatisesimssi. Keskajal ja hiljem ei ole simsi profiil ja paigutus enam nii rangelt määratletud kui antiigis.

## Vaata ka
*karniis

## Viited
Sokkel

**Sokkel** (itaalia keeles *zoccolo*, ladina keeles *socculus* 'kingake', 'sandaalike') on hoone vundamendi maapealne osa, mis on sageli seinapinnast eenduv või uuemal ajal taanduv.

Eenduv sokliaste on sageli profileeritud. Soklikorruseks nimetatakse klassitsistlikus arhitektuuris alumist, sageli rustikaga kujundatud korrust, mis on aluseks (sokliks) rikkaliku fassaadiga peakorrusele. Tänapäeval nimetatakse soklikorruseks korrust, mille kõrgusest vähem kui pool ulatub allapoole maapinda.

**Sokkel** on ka samba või skulptuuri postamendilaadne alus Rooma arhitektuuris ja sellest lähtunud arhitektuuristiilides..

## Vaata ka
*baas (arhitektuur)

## Viited
Islamiriik

**Islami riik** tähendab kalifaati, milles valitsemine ja elu on korraldatud islamile tuginedes.

## Islamiriigi algus
Kodulinnast Mekast põgenes muslimite prohvet Muhamed (u 570-632) Mediinasse. Kui Muhamed 622. a. seal võimule tuli, lõi ta Mediinas islamiriigi. Järgneva 10. a. jooksul hävitas Muhamed tuhandeaastase Araabia juutluse Mediinas ja seadis eesmärgiks kogu islami südaala Hidžas muuta juudivabaks. Kuigi kujunev islam võttis üle judaismist pärit ainest, pole islamis sisalduvatel laenudel judaismist ühtegi positiivset mõju juutidesse ei keskajal ega tänapäeval. Muslimite kõige vanimates ajalootöödes käsitletakse juute ühemõtteliselt islami vaenlastena.

Sunniitide, sufide, šiiitide ja alaviitide koraanikommentaarid on enamuses juudivaenulikud. Islami alusallikaid Koraani (juuditeema on 15% Koraani nahust), selle selgitusi ja sunnat (juuditeema moodustab 9% sunna põhimahust) kokku võttes selgub, et juudivaen on üks esimesi olulisemaid islami tunnuseid.

## Vt ka
* Islami riigiteooria
European Digital Rights

**European Digital Rights** (EDRi, Euroopa digitaalõiguste organisatsioon) on rahvusvaheline valitsusväline organisatsioon, mille peakontor asub Brüsselis Belgias. EDRi asutasid 2002. aastal Berliinis kümme valitsusvälist organisatsiooni seitsmest Euroopa riigist. Sestpeale on EDRi liikmete arv jõudsalt kasvanud ning 2014. aastaks kuulus EDRi organisatsiooni 34 liiget 21 Euroopa riigist. 

EDRi eesmärgiks on edendada, kaitsta ja toetada inimõigusi digitaalkeskkonnas ning info- ja tehnoloogia valdkonnas. EDRi huviorbiiti kuuluvateks põhiküsimusteks on näiteks isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatus, digitaalõigused, autoriõigused ja sõnavabadus Internetis.

EDRi on kodanikuühiskonna platvorm, mille eesmärk on tagada, et digitaalkeskkonda mõjutav Euroopa Liidu poliitika ja seadused oleksid kooskõlas põhiõiguste ja -vabadustega. EDRi avaldab publikatsioone ja uuringuid digitaalõiguste olukorrast Euroopas ning annab välja infolehte EDRi-gram. 

## Tegevus
EDRi korraldab kampaaniaid, et suurendada avalikkuse huvi ja teadlikkust info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas toimuvate debattide ja aruteludega nii Euroopa kui ka maailma tasandil. Näiteks osales EDRi ACTA-vastases kampaanias, mis lõppes ACTA tagasilükkamisega Euroopa Parlamendis 2012. aastal. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisteks valmistas EDRi kümnepunktise Digitaalõiguste Harta, mis oli suunatud valimiskandidaatidele nende kampaaniatesse kaasamiseks.

## Viited

## Välislingid
* EDRi koduleht
* EDRi-gram
* EDRi publikatsioonid
* EDRi Twitter
* Digitaalõiguste Harta kampaania
Soo-rohutirts

**Soo-rohutirts** (*Chorthippus montanus*) on pruunikas-rohekas tirtsuline. Teda aetakse tihti sassi niidu-rohutirtsuga. Soo-rohutirts pesitseb rabadel, soodel, kui ka madalatel niitudel. Nad poegivad kevadisel ajal ja nad on 2–6 cm pikad.

## Välislingid
*
CNV

**CNV** võib lühendina tähistada:
* **[[Christelijk Nationaal Vakverbond]]**, organisatsioon Hollandis
* **[[Koopiaarvu variatsioonid]]** (*copy number variation*)
* **[[Koroidaalne neovaskularisatsioon]]**
Aerokosmose insenerindus

**Aerokosmose insenerindus** ehk **aerokosmose inseneriteadus** on inseneriteaduste valdkond, mis tegeleb õhu- ja kosmosesõidukite teadusliku ja tehnoloogilise uurimistööga, projekteerimisega, arendamisega, ehitamisega ja katsetamisega. Selle kaks peamist ja omavahel kattuvat haru on aeronautikainsenerindus ja astronautikainsenerindus. Aeronautikainsenerindus käsitleb õhusõidukeid, mis töötavad Maa atmosfääris ja astronautikainsenerindus käsitleb kosmosesõidukeid, mis töötavad väljaspool Maa atmosfääri.

Aerokosmose insenerindus tegeleb lennukite, rakettide, lennu- ja kosmoseaparaatide projekteerimisega, konstrueerimisega ning neid mõjutavate jõudude ja nende füüsikaliste omaduste teadusliku uurimisega. Muu hulgas kuuluvad valdkonna alla õhu- ja kosmosesõidukite aerodünaamilised omadused ja käitumine, aerodünaamiline kandepind, juhtpind, tõstejõud, takistus ja teised omadused.

Valdkonna algne nimetus oli **aeronautikainsenerindus**. Lennunduse tehnoloogia arenedes ja kosmosesõidu-võimeliste lennusõidukite tekkides on aerokosmose insenerindus kui laiem mõiste varasema mõiste tavakasutuses suurel määral asendanud. Kõnekeeles kasutatakse aerokosmose insenerinduse, eriti selle astronautikaharu kohta sõna **raketiteadus**.
Absoluutne muusika

**Absoluutne muusika** (ka *puhas muusika*) on muusika, millel ei ole sõnalist programmi ega seoseid kirjanduse, kunsti, filosoofia, looduse jms-ga.

See muusika ei "räägi" otseselt millestki, see ei esita mingit olukorda või narratiivi.

Absoluutse muusika vastand on programmiline muusika.

Absoluutse muusika idee arenes 18. sajandi lõpul eelkõige saksa romantikute kirjutistes. Esimest korda kasutas terminit "absoluutne muusika" 1846. aastal Richard Wagner Beethoveni 9. sümfoonia kohta.