open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ostuspetsialist

**Ostuspetsialist**, ka **ostja**, **sisseostja** (ingl.k. *purchaser; buyer; purchasing assistant*) tegeleb peamiselt ostuala operatiivtööga, töötab ostujuhi alluvuses ja tegeleb eelkõige ettevõtte igapäevaste ostutoimingutega. Peamisteks tööülesanneteks on laovarude taseme jälgimine, tellimuse esitamise aja ja tellitavate tootekoguste kindlaksmääramine, ostutellimuste koostamine ning tarnete jälgimine. Ostuspetsialist täidab eelkõige ostutehnilisi tööülesandeid, tagades ettevõttele vajalikud materjalid ja teenused lühiajalises perspektiivis.  

Ostuspetsialist kaardistab tarnijad ning nende poolt pakutavaid tooteid ja teenuseid. Esmakordsel toote või teenuse hankel on ostuspetsialist suuteline koostama lihtsamaid päringuid, analüüsima pakkumusi ja tuvastama koos ostujuhiga parimat toodet, teenust ja tarnijat. Ta aitab ostujuhil valmistuda läbirääkimisteks tarnijatega, varustades teda vajaliku dokumentatsiooni ja informatsiooniga.  

Ostutöötaja ülesanne on jälgida nõudlust ja selle muutumise trende ning vormistada ostutellimused õigel ajal nii, et tarbijanõudlus oleks pidevalt rahuldatud. Ta tegeleb ka ettevõtte laovarude jälgimisega. Teades tarneaegu, koostab ostuspetsialist õigel ajal ja õiges koguses toodete täiendustellimused ning haldab tarnijatelt saabunud tellimuskinnitusi ja tarnija tehtud muudatusi. Kui tarnija ei tegele saadetiste transportimisega, korraldab ostuspetsialist kaubasaadetise veo tarnija juurest ettevõtte lattu. 

Ostutöötaja otseseks tööülesandeks on kauba tarnete jälgimine, vajadusel ka kaasaaitamine saadetiste kiiremaks kohalejõudmiseks. Selleks on ta ühenduses tarnijaettevõtete kontaktisikutega ja omab eelnevat infot tarnete õigeaegsest toimumisest või hilinemisest. Koostöös laoga tegeleb ta tarnevigade menetlemise ja probleemide lahendamisega, mis on seotud kahjustatud kaupade, mittekvaliteetsete toodete, hilinenud tarnete ning muude tarneprobleemidega. Ostuspetsialisti ülesandeks on ka pakkelehtede, saatelehtede ja ostuarvete õigsuse ja vastavuse kontrollimine.  

Jaekaubanduses töötavad ostuspetsialistidest sisseostjad omavad vahetut sidet oma tarbijatest klientidega, mis asetab nende tööle erilise vastutuse, kuna nad abistavad ostujuhti tarbijanõudluse uurimisel ja tootevaliku haldamisel. Jaekaubanduse ostuspetsialist tegeleb nõudluse jälgimisega, tellimiskoguste ja tellimisaegade tuvastamise, tarnegraafikute koostamise, tellimuste esitamise ja tarnete jälgimisega. 

## Viited
Lutsar

**Lutsar** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lutsar 159 inimesel: 63 mehel ja 96 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lutsar meeste puhul 1539. kohal ja naiste puhul 991. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Lutsar vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,66. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 20,51 inimest.

## Nime kandjaid
*Aime Lutsar, eesti näitleja, lavastaja ja näitejuht (1947–2013)
*Andres Lutsar, eesti judotreener (1937–2007)
*Irja Lutsar, eesti mikrobioloog ja viroloog (1954–) 
*Jaan Lutsar, eesti sõjaväelane (1886–1943)

## Viited

## Välislingid
*
2023.–2024. aasta maailma karikasari kahevõistluses

**2023.-2024. aasta maailma karikasari kahevõistluses** on Rahvusvaheline Suusaföderatsiooni (FIS) korraldatav sari, mis meestele on 41. ja naistele 4. hooaeg.

Meeste võistlussari algas 24. novembril 2023 Soomes Rukal ja lõppes 17. märtsil 2024 Norras Trondheimis. Naiste võistlussari algas 1. detsembril 2023 Norras Lillehammeris ja lõppes samal ajal ja kohas meeste võistlussarjaga.

Naiste suusadistants tõstetakse uuel hooajal 7,5 km-ni klassikalises Gunderseni võistlusformaadis, kuigi ka 5 km distants on endiselt võimalik.

Meestele ja naistele võetakse kasutusele uus “Individual Compact” formaat, mille auhinnaks on väike kristallgloobus. Hüppele peaks järgnema suusatamine fikseeritud ajavahemikega kuus sekundit sportlase kohta.

## Võistluste ajakava ja tulemused

### Mehed

### Edetabelid

#### Üldkarikas

	                                                                                                                                                                                                                                                                       
 CUP STANDINGS

#### Rahvuste karikas

 				
 NATIONS CUP STANDING

#### Auhinnaraha

  
 PRIZEMONEY STANDING 

#### Parima hüppaja karikas

	
 BEST JUMPER TROPHY

#### Parima suusataja karikas

	
 BEST SKIER TROPHY

#### Kompakt karikas

 	
 COMPACT TROPHY

#### Ruka tuur

 OPENING TOUR STANDING

#### Saksa karikas

  	
 German Trophy Men

### Naised

### Edetabelid
Sääreluu

**Sääreluu** (ladina keeles *tibia*) on paljude selgroogsete ala- või tagajäseme kahest sääre luust suurem ja tugevam luu. Sääreluuga liigestuvad ülalt reieluu (moodustades põlveliigese), alt kontsluu (moodustades ülemise hüppeliigese) ja lateraalselt pindluu.

## Viited
Ostutegevuse eetika

**Ostutegevuse eetika** (ingl.k. *purchasing ethics*) ka **[[hanketegevuse eetika]]** (ingl.k. *procurement ethics*) all mõeldakse hanke- ja ostutegevuse valdkonnas kehtivaid eetilisi tõekspidamisi, mille järgimine kindlustab hanget läbi viiva või ostu sooritava ettevõtte töötaja tegutsemise organisatsiooni (tööandja), mitte isiklikes ja/või tarnija huvides. Hanke- ja ostuprofessionaalid peavad lähtuma igapäevatöös valdkonnas kehtivatest eetilistest normidest ja reeglitest.  

Hanke- ja ostujuhi tööga kaasnevad ühest küljest suhteliselt suur otsustusõigus ja –vabadus, teisest küljest aga vastutus oma tööandja ja tarnija ees. Hanke- ja ostujuhtidele on antud tööandja poolt suur otsustusõigus ja –vabadus, kuna eelkõige nende pädevuseks on ostuläbirääkimised, hinnakokkulepped, lepingutingimused ja tarnijate valik. Mida suuremad on hanke- ja ostutöötajate tööalased volitused ja otsustusõigus, seda suurem on paraku võimalus ametieetika osas millegi vastu eksida. 

Hanke- ja ostutöötaja peab lähtuma igapäevatöös oma tööandja huvidest. Paraku interpreteeritakse seda nõuet küllal vabalt lähtuvalt isiklikust vaatenurgast. Lähtumine ainult tööandja huvidest otsuste tegemisel on eriti oluline. Sellest kõrvalekaldumine võib äärmuslikel juhtudel tuua ostutöötajale kaasa ka haldusalase- või kriminaalvastutuse. 

Töötajad, kellel on volitused langetada ainuisikuliselt olulisi otsuseid tarnijate valikul, hinna- ja muude ostutingimuste läbirääkimisel ja ostulepingute sõlmimisel, peaksid tajuma, et koos neile antud volitustega kaasneb suur vastutus ja lojaalsuskohustus oma tööandja ees. Lihtne eetiline põhimõte on langetada kõik hanke- ja ostutegevusega seotud otsused ainult oma ettevõtte, mitte isiklikest huvidest lähtudes.  

Rahvusvahelised hanke- ja ostutöötajate erialaorganisatsioonid on pidanud õigeks ja soovitanud kehtestada üheselt mõistetavad ja tõlgendamist mitte võimaldava ostuvaldkonna eetilise käitumise reeglistiku. Kui soovitakse, et eetilise käitumise normid aitaksid kontrollida ostutöötajate käitumist tarnijatega suhtlemisel, peab ettevõttes olema eetikakoodeks kirjalikus vormis. 

Alljärgnevalt mõned üldtunnustatud hanke- ja ostutegevuse eetikaga otseselt või lähedalt seotud reeglid:

* Pea kinni kokkulepitud ajagraafikutest.
* Kontrolli, et pead läbirääkimisi otsustajatega.
* Järgi suhtlemisel tarnija esindajate ja kaastöötajatega üldtunnustatud häid kombeid.
* Valmistu alati korralikult tarnijatega kohtumisteks ja läbirääkimisteks.
* Austa kohalikke (rahvuslikke) kombeid ja traditsioone.
* Pea kinni enda antud lubadustest.
* Ära anna lubadusi, mida sa ei suuda täita või milleks sul pole volitusi.
* Eksimuse korral ole aus ja tunnista alati oma vigu.
* Ära sunni tarnijat võtma vastu otsust, mida pole tal võimalik täita.
* Vasta tarnija esitatud küsimustele võimalikult operatiivselt.
* Anna tarnijale regulaarselt tagasisidet.
* Anna tarnijale võimalus tehtud vigu parandada.
* Ära kasuta oma positsiooni või otsustusõigust ebaõigesti ja ebaõiglaselt.
* Kui tarnija pakutav kingitus tundub ahvatlevana, keeldu sellest viisakalt. 

## Viited
Otsene hange

**Otseste hangete** (ingl.k. *direct procurement*) all mõeldakse ettevõtte poolt valmistatavate, tootmiseks vajalike toorainete, materjalide ja tootekomponentide ning teenuste hankeid. Otsesed ostud on seotud ettevõtte tegevuseks vajalike materjalide, tootekomponentide, valmistoodete ja teenuste hankimisega. Otseste hangete ja ostude iseloomustavaks jooneks on ostude pidev jätkumine ja kordumine. Teenindussektoris loetakse kõik klientide teenindamiseks tehtavate kaupade ja teenuste ostud otsesteks. Kui tootmise või teenuste osutamise tarbeks ostetakse kaupu ja teenuseid allhankijailt, loetakse ka need ostud otsesteks.     

Otseste hangete ehk müüdavate toodete ja osutatavate teenuste tarvis läbiviidavate hangete tõhusus (soetuskulud ja ostu kogukulud) mõjutab otseselt nende omahinda ja selle kaudu ettevõtte konkurentsivõimelisust ja müügikäivet.  

Erinevate hanke liikide puhul seatakse veidi erinevad eesmärgid ja nendega on seotud erinevad rõhupunktid. Hanke liik mõjutab tavaliselt ka ettevõtte hanke- või ostuosakonna rolli hanketegevuses. Mõnes ettevõttes on tavaks, et ostuosakond tegeleb ainult otseste hangetega. Muud hanked tehakse firma nende allüksuste töötajate poolt, kus vastavaid tooteid ja teenuseid vajatakse. Enamasti ei saada sel viisil toimides parimat võimalikku tulemust, kuna ostuala professionaalide potentsiaal jääb ettevõtte jaoks kaudsete ostude puhul kasutamata. Ei pruugita saada madalaimat võimalikku ostuhinda, soodsaid maksetingimusi, vajalikke garantiisid jms.
Kaudne hange

**Kaudne hange** (ingl. k. *indirect procurement*) on tüüpiliselt tootmise või kaubandustegevuse võimaldamiseks vajalike toodete ja teenuste hange. Organisatsioonile soetatakse kaupu ja teenuseid, mis ei ole vajalikud firma põhitegevuseks. Tegemist on enamasti erinevate abimaterjalide, kontoritarvete, hooldustarvete, tööriistade, töörõivaste, varuosade ja tugiteenuste ostudega. 
 
Siia alla kuuluvad ka käitlusmaterjalide  (*Maintenance, Repair and Operating supplies; MRO supplies)* ostud.  Eriti suur võib olla seejuures ostetavate teenuste maht. Nii võidakse osta IT teenust, puhastusteenust, turvateenust, sideteenust, lumekoristusteenust, seadmete hooldamise ja remondi teenust, konsultatsiooniteenust, auditeerimisteenust jms. Seda hangete ja ostude kategooriat iseloomustab üldjuhul killustatus, ebaregulaarsus ja ebaühtlus. On küllalt tavapärane, et kaudsete hangete läbiviimise tegevustesse kaasavad hanketöötajad ka ettevõtte muude funktsionaalsete allüksuste töötajad. 

On tehtud kindlaks, et kaudsete ostude osakaal kõikidest ettevõtte ostudest moodustab keskmiselt 40%. Tootmisettevõtetes on kaudsete ostude osakaal kõikidest ostudest enamasti vahemikus 20–40%.  Eksisteerib ka äritegevusvaldkondi ja ettevõtteid, kus kaudsete hangete osakaal isegi ületab otseste hangete mahu. Arvestades asjaolu, et kaudsete ostude osakaal kõigi ostude hulgas on suur, on ettevõtted hakanud viimastel aastatel pöörama kaudsetele ostudele senisest enam tähelepanu.  

Erinevate hanke liikide puhul seatakse veidi erinevad eesmärgid ja nendega on seotud erinevad rõhupunktid.  Hanke liik mõjutab tavaliselt ka ettevõtte hanke- või ostuosakonna rolli hanketegevuses. Mõnes ettevõttes on tavaks, et ostuosakond tegeleb ainult otseste hangetega. Muud hanked tehakse firma nende allüksuste töötajate poolt, kus vastavaid tooteid ja teenuseid vajatakse. Enamasti ei saada sel viisil toimides parimat võimalikku tulemust, kuna ostuala professionaalide potentsiaal jääb ettevõtte jaoks kaudsete ostude puhul kasutamata. Ei pruugita saada madalaimat võimalikku ostuhinda, soodsaid maksetingimusi, vajalikke garantiisid jms.
Investeeringuhange

**Investeeringuhange** (ingl.k. *investment sourcing*) on ettevõttele põhivahendite soetamine. Enamasti on investeeringuhangeteks kinnisvara (ehitised ja maa), masinate ja seadmete, transpordivahendite, immateriaalse põhivara jms soetamine. Hankeid iseloomustab ühekordne läbiviimine või perioodiline teostamine pikema ajavahemiku järel, samuti ka hankeobjektide suur maksumus.

## Viited
Käsnapomm

:*Mitte segi ajada [[käsnagranaat|käsnagranaadiga]].*
**Käsnapomm** on tunnelite kinni panemiseks valmistatud seadeldis. Käsnapomm ei plahvata, vaid väljastab keemilist segu, mis kivistub kiiresti ning teeb seeläbi tunneli läbimise võimatuks. See on piisavalt väike, et seda saaks kasutada üks inimene. 

## Arendus
Käsnapommi töötas välja Iisraeli kaitsevägi võitluseks tunnelitega Gaza sektoris.

## Disain
Plastmahutisse paigutatud pommil on metallist vahesein, mis eraldab kahte vedelat ainet. Kui vahesein eemaldada, vedelikud segunevad ja reageerivad, põhjustades kiiret paisumise ja seejärel tahkumise, mis loob tunnelit blokeeriva barjääri. Seade on kas sihtmärgile käsitsi seatud või kaugemalt visatud.

Väidetavalt katsetas Iisraeli kaitsevägi selliseid pomme 2021. aastal. Katsete ajal kasutati liiga ohtlikke kemikaale ning mõned sõdurid kaotasid seeläbi nägemise.

## Ajalugu
Käsnapomm ei ole esimene sõjaväes kasutatud kleepuv vaht. Väidetavalt on ka Ameerika Ühendriikide merejalavägi ja Ameerika Ühendriikide maavägi kasutanud rahvahulkade kontrollimiseks sarnaseid mittesurmavaid lahendusi.

## Viited

## Välislingid
* Mittesurmava vahu kasutamine sõjaväes (alates u 20. sekundist)
Reaktiivne hanketegevus

**Reaktiivne hanketegevus** (ingl.k. *reactive procurement*) ehk reageeriv hanketegevus on hanke- ja ostutegevuse  praktika, mille puhul keskendutakse hanketegevuses organisatsiooni lühiajalistele eesmärkidele. Reaktiivset hanketegevust iseloomustavad suur tarnijate arv, sagedane tarnijate vahetamine,  suured materjalide varud jms. Ostutegevust peetakse ettevõttes toetavaks tegevuseks, rõhuasetus on operatiivsetel ostudel lühiajaliste vajaduste baasilt. Tegevuste keskpunktis on kaupade ostuhinnad ja soetuskulud. Reageerivat lähenemist sobib kasutada rohkem muutuva nõudluse tingimustes.  

Reaktiivse hankimise korral ei pürgita juhtima tegevusi vajalikus suunas, vaid muutustele reageeritakse enamjaolt tagantjärele, pärast seda, kui need on aset leidnud. Pearõhk on tarnevõime tagamisel ning tootmise ja müügi kindlustamisel vajalike materjalidega. Reaktiivset ostmist praktiseerivas ettevõttes ei soovita üldjuhul vähendada kaupade laovaru ja tarnijate arvu, nendes nähakse võimalust tarneriske paremini hallata.
Le Droit Humain

**Rahvusvaheline Vabamüürlaste Ordu Meestele ja Naistele ''Le Droit Humain*** on ülemaailmne [[Vabamüürlus|vabamüürlaste]] ordu, mille liikmesus on meestel ja naistel võrdsetel tingimustel, sõltumata rahvusest, usutunnistusest või etnilisest kuuluvusest.

== Ajalugu ==
Ordu on rajatud vabamüürluse iidsetele õpetustele ja traditsioonidele, kasutades tõe otsimisel vabamüürlaste rituaali ja sümboolikat. Vabamüürlased õpetavad oma liikmeid sümboolika ja allegooriate kaudu. Vabamüürlased tahavad äratada oma liikmeid mõtlema, küsima ja otsima. Õppetöö toimub peamiselt erineva astme rituaalide vormis. Vabamüürlaste tegevusüksusi ja ka vabamüürlaste kogunemiskohti nimetatakse eesti keeles loožideks. Sõna tuleb sõnast *lodge'', mis tähendab töömaja.

Erinevalt teistest vabamüürlaste organisatsioonidest, mis tegutsevad ainult riiklikus või osariigi jurisdiktsioonis, on Le Droit Humain ülemaailmne vennaskond, millel on palju föderatsioone ja jurisdiktsioone kogu maailmas, millest igaüks järgib Šoti riitust 1.–33. astmeni. Ordut haldab ülemnõukogu, mille peakorter asub Pariisis. Rahvusvahelise põhiseaduse kohaselt on liikmesföderatsioonidel aga omavalitsuse vabadus. Le Droit Humainil on umbes 32 000 liiget enam kui 60 riigis üle maailma ja kõigil asustatud kontinentidel. Selle peakorter asub Prantsusmaal Pariisis, kus selle asutasid 1893. aastal Georges Martin ja Maria Deraismes.

## Eesti
Eestis tegutseb üks Soome Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluv loož Kalevipoeg Tallinnas. 

## Viited
Oppenheimer

**"Oppenheimer"** on Ameerika Ühendriikide 2023. aasta mängufilm, mille režissöör ja stsenarist on Christopher Nolan.                                                                             

Film räägib füüsik Robert Oppenheimerist, kes juhtis teise maailmasõja ajal maailma esimese tuumarelva väljatöötamist. Film põhineb Kai Birdi ja Martin J. Sherwini 2005. aasta raamatul "American Prometheus". Nimirollis on Cillian Murphy ning muudes tähtsamates rollides Emily Blunt, Matt Damon, Robert Downey Jr, Florence Pugh, Josh Hartnett, Casey Affleck, Rami Malek ja Kenneth Branagh.

"Oppenheimer" esilinastus Pariisis 11. juulil 2023 ja jõudis kinodesse 21. juulil 2023. Samal päeval jõudis kinodesse ka "Barbie", mis viis nähtuseni "Barbenheimer": publik vaatas neid kaht filmi järjest.

Film teenis kogu maailmas 975 miljonit dollarit, millega see oli kassatulult 2023. aastal filmide seas kolmandal kohal "Barbie" ja "Super Mario Bros. Film" järel. See oli ühtlasi suurima kassatuluga teise maailmasõjaga seotud film ning edukaim biograafiline film läbi ajaloo.

"Oppenheimer" pälvis kriitikutelt positiivseid hinnanguid ja võitis arvukalt filmiauhindu, sealhulgas seitse Oscarit, viis Kuldgloobust, neli Saturni auhinda, kolm Ekraaninäitlejate Gildi auhinda. 

## Auhinnad
**[[Oscar]]** (2024)
* Parim film
* Parim meespeaosatäitja – Cillian Murphy
* Parim meeskõrvalosatäitja – Robert Downey Jr.
* Parim lavastaja – Christopher Nolan 
* Parim operaatoritöö – Hoyte van Hoytema
* Parim filmimuusika – Ludwig Göransson
* Parim montaaž – Jennifer Lame

## Välislingid
*  andmekogus IMDb (inglise)
Proaktiivne hanketegevus

**Proaktiivne hanketegevus** (ingl.k. *proactive procurement*) on hanke- ja ostutegevuse praktika, mille korral keskendutakse hanketegevuses asutuse või organisatsiooni pikaajalistele eesmärkidele ning püütakse järjest parandada nii tööprotsesse kui ka poliitikat. Proaktiivset hanketegevust kasutatakse enamasti sõltuva nõudluse, ebakindlate tarnete ja hooajatoodete soetamise tingimustes tarneriskide vähendamiseks ning mastaabisäästu saamiseks. 

Proaktiivset hanketegevust iseloomustavad väike tarnijate arv, pikaajaline koostöö tarnijatega, tarnijaturgude hea tundmine, väikesed laovarud jms. Tarnijatega tehakse tihedat koostööd ja probleeme lahendatakse koos. Rõhuasetus on strateegilisel ning taktikalisel hanke- ja ostutegevusel ja lisandväärtuse loomisel organisatsiooni pikaajalise vajaduse baasilt. Hanketegevuses püütakse kasutada tarnijate ja tarnijaturgude poolt pakutavaid võimalusi.

Proaktiivse hanketegevuse korral tunnevad ostjad põhjalikult tarnijaturgusid ja nendega seotud konkurentsitegureid. Eriliselt pannakse rõhku sidepidamisele tarnijaettevõttega, kuna aegsasti saadud informatsioon aitab nii lühemas kui ka pikemas perspektiivis tööd korraldada ja riske hallata.

Proaktiivne ostutegevus põhineb väärtuse loomisel. Vastupidi reaktiivsele hanketegevusele pürgitakse varude ja tarnijate arvu vähendamisele. Nüüdisaegsed infosüsteemid, andmetöötlus ja andmeedastustehnoloogiate kõrge tase loovad eeldused proaktiivseks ostutegevuseks ja tarnijate haldamiseks.

## Viited
2024.–2025. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

**2024.–2025. aasta [[laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|maailma karikasari laskesuusatamises]]** (ametlikult BMW IBU World Cup Biathlon) toimus 30. novembrist 2024 kuni 23. märtsini 2025. Esimene etapp toimub Soomes Kontiolahtis ja viimane Norras Holmenkollenis. See on 48. maailma karikasari laskesuusatamises. Hooaeg kulmineerub 2025. aasta maailmameistrivõistlustega Šveitsis Lenzerheides, mille tulemusi MK-arvestuses ei arvestata (v.a riigi edetabel).

Eelmisest hooajast on valitsevad meistrid norralane Johannes Thingnes Bø ja itaallanna Lisa Vittozzi.

## MK-võistluste ajakava

Distantside lühendid: Es: eraldistart, Sp: sprint, Js: jälitussõit, Üs: ühisstart, Tv: teatevõistlus, Stv: segateatevõistlus, PStv: paaris segateatevõistlus

## Hooaja ülevaade

Esimest korda pärast hooaega 2003/04 ei korraldata Östersundis laskesuusatamise maailmakarikavõistlusi.

IBU juhatus on tehnilise komitee soovituste põhjal uueks hooajaks sisse viinud mitmeid reeglimuudatusi:

* Uus stardijärjekorra süsteem: individuaal- ja sprindivõistlustel 30 paremat sportlast enam stardigruppe ei vali. 16.–30. positsioonil olevatele sportlastele määratakse paaris stardinumbrid vahemikus 16–44, 1.–15. positsioonil olevad aga stardivad vahemikus 46–74. Selle muudatuse eesmärk on hoida tulemuste selgumine kauem lahtine, muutes võistlused pealtvaatajatele põnevamaks. Süsteemi proovitakse 2024. aasta novembris ja detsembris, mis võimaldab halbades ilmastikutingimustes varem alustada.

* Punktide süsteemi uuendus: punktide jaotus on muudetud, andes rohkem kaalu 3.–9. koha saavutanud sportlastele. Selle sportlaste komitee taotletud kohanduse eesmärk on premeerida järjepidevust 10 parema hulgas, selle asemel, et keskenduda liiga palju poodiumikohtadele.

* U23 edetabel: U25 edetabel on langetatud U23-le, samuti sportlaste komitee palvel.

* Laiendatud meeskonnakvoodid: IBU karikavõitjate stardiõigus kehtib esimest korda kahel esimesel MM-il kogu rahvusmeeskonnale, võimaldades sellistel riikidel nagu Norra ja Prantsusmaa panna Kontiolahtis ja Hochfilzenis välja seitse sportlast.

* Täiendavad stardikvoodid: Viimase MM-i eest jagatakse lisakvoodikohti. Riigid saavad iga sportlase kohta ühe lisakoha eelmise hooaja IBU karikasarja edetabeli 10 parema hulgas, maksimaalselt kaks kohta riigi kohta. Lisaks saab isikliku stardikoha juunioride MM-i juunioride tippsportlane.

## Maailma karikavõistluste võõrustajate kaart

## Võistluskalender ja poodiumikohad

### Mehed

#### Individuaalvõistlus

#### Teatevõistlus

#### Üldliidrid

#### Edetabelid

### Naised

#### Individuaalvõistlus

#### Teatevõistlus

#### Üldliidrid

#### Edetabelid

### Segateatevõistlus

 .

#### Edetabel

 Mixed Relay Score
Trükkalimärk

**Trükkalimärk** ehk **trükkalisigneet** on raamatusse trükitud graafiline kujutis, märk, embleem või deviis, mis viitab trükise valmistajale. Trükkalimärk oli kasutusel alates 15. sajandist ja kujutas eriti varastes trükistes endast sageli trükkali või trükikoja nime või initsiaale.

Trükkalimärgist põlvneb otseselt kirjastuse signeet, mis on sageli raamatukujunduse osa.

## Ajaloost
Esimene teadaolev trükkalimärk on Mainzi psaltri trükkijate Johann Fusti ja Peter Schöfferi oma, mis ilmus esmakordselt nende 1462. aastal trükitud piiblis. Enamik 15. sajandi trükkalimärke olid mõõtmetelt väikesed ja paiknesid kas raamatu tiitellehel või tiitellehe puudumisel raamatu lõpus kolofooni järel.

Juba 16. sajandi jooksul kujunes algselt lihtsast vapi, monogrammi või peremärgi taolisest trükkalimärgist detailirohke ja väga varieeruva kujundusega kirjastusmärk ehk signeet, mis kujutas sageli endast miniatuurset graafikataiest. Signeetidel leidus sümboleid, allegoorilisi kujutisi ja viimistletud figuraalseid motiive. Algselt trükkalimärgiks olnud peremärk, initsiaalid või vapp võis sellisel graafilisel kirjastusmärgil taanduda üksnes taustaelemendiks. Üks varasemaid ja samas ka tuntumaid 16. sajandi kirjastusmärke on ankru ümber siugleva delfiini kujutis, mida kasutas Veneetsia trükkal Aldus Manutius alates 1502. aastast.

## Pildid

Caxton printers mark.jpg|William Caxtoni trükkalimärk, 1478
Gerard.leeuw.druckermarke.jpg|Gerard Leeu trükkalimärk. Jacobus de Voragine passionaal, enne 1492. aastat
Peter Drach Signet.jpg|Speyeri trükkali Peter Drachi märk lohedega, 1497
Catholicon1499.jpg|Jehan Calvezi trükkalimärk. Catholicon, 1499
Printer's mark no. 1 of Jacob van Liesvelt.jpg|Jacob van Liesvelti trükkalimärk, 1526
Cratander, Andreas Theophrastou Charaktēres - Druckermarke.jpg|Andreas Cratanderi trükkalimärk, 1531
Dome of the Rock, 1546.jpg|Marco Antonio Giustiniani trükkalimärk Jeruusalemma templiga või Kaljumošeega, 1546
Georg Agricola-Titelblatt.jpg|Johannes Frobeniuse trükkalimärk *[[Caduceus|caduceus]]*ega


## Vaata ka
* Eksliibris
* Vinjett

## Viited
Luiz Araújo

**Luiz de Araújo Guimarães Neto** (sündinud 2. juunil 1996 Taquaritingas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Flamengo.

Ta alustas klubikarjääri Mirassolis. 2013. aastal liitus ta São Pauloga. 2016. aasta alguses mängis ta laenul Novorizontinos. Sama aasta 5. juunil debüteeris ta Brasiilia kõrgliigas São Paulo meeskonnas mängus Cruzeiro vastu. Brasiilia kõrgliigas lõi Araújo esimese värava 5. novembril 2016 mängus Corinthianse vastu.

2017. aasta juunis siirdus ta umbes 10,5 miljoni euro eest Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Lille. Prantsusmaa kõrgliigas lõi Araújo esimese värava 14. oktoobril 2017 mängus Troyes' vastu. Debüüthooajal lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas kokku kuus väravat. Hooajal 2020/21 tuli ta Lille'iga Prantsusmaa meistriks. Sel hooajal jäi Araújo arvele Prantsusmaa kõrgliigas neli väravat ja kaks väravasöötu.

2021. aasta augustis sõlmis lepingu Major League Socceri (MLS) klubiga Atlanta United.

2023. aasta juunis naasis Araújo Brasiiliasse, kui sõlmis lepingu Flamengoga.

## Saavutused
;Lille
*Ligue 1: 2020–21
*Trophée des Champions: 2021

## Viited
Olavi Kasemaa

**Olavi Kasemaa** (sündinud 3. detsembril 1943 Käsmus) on Eesti saksofonist, pedagoog, Eesti saksofonimängijate koolkonna rajaja ja arendaja, Tallinna Saksofonikvarteti asutaja ning liige. Tema käe all on saksofoni õppinud Villu Veski, Virgo Veldi, Raivo Tafenau, Sulev Sommer, Ivo Lille ja mitmed teised tuntud saksofonistid.

## Hariduskäik
Ta sündis kooliõpetajate peres ja alustas muusikaõpinguid Rakvere Lastemuusikakoolis viiuli erialal Jaan Paku juhendamisel. Aastatel 1961–1962 ja 1965–1967 õppis ta Tallinna Muusikakoolis Sulev Orgse ning Paul Purga viiuliklassides. 1962. aastal lõpetas Kasemaa Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkooli (tänase nimega Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium).

1973. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal Helmut Orusaare käe all ja saksofoni erialal Juhan Kaljaspooliku juhendamisel.

Lisaks on Olavi Kasemaa õppinud Ajaloo Instituudi aspirantuuris Ea Janseni juhendamisel. Aastal 1989 sai ta ajalookandidaadi kraadi.

## Karjäär
Aastatel 1971-1972 töötas ta Eesti Raadio estraadiorkestri (tänase nimega Eesti Raadio Kontsertorkester) kontsertmeistrina.

1972. aastal sai Olavi Kasemaast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud (muuhulgas on ta õpetanud puhkpillimuusika ajalugu). Aastast 1991 dotsent ja aastast 1999 professor. Aastal 1980 asutas ta akadeemias saksofoniklassi, olles ise ka selle õppejõud.

Lisaks Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiale on ta õpetanud saksofoni Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis (1984–2004), Tallinna Muusikakeskkoolis (aastast 2002), Heino Elleri Muusikakoolis (1995–1998) ja Tallinna Pedagoogikaülikoolis (1999–2001).

## Loominguline tegevus
Kasemaa on Tallinna Saksofonikvarteti asutaja (1983) ja on koos kvartetiga esinenud mainekatel festivalidel, sealhulgas 1997. aastal Valencias ja 2000. aastal Montrealis saksofonistide maailmakongressil ning 2001. aastal Helsingis Euroopa Klarneti- ja Saksofoniühingu EuroCASS konverentsil. Koos kvartetiga on salvestatud teoseid Eesti Raadio fondi, antud välja LP (1989) ja 4 CD-plaati.

Olavi Kasemaa on mänginud mitmes orkestris, sh Tallinna Kammerorkestris, juhatanud meistrikursuseid Eestis ja välismaal ning teinud arranžeeringuid saksofonikvartetile. Ta on avaldanud nii kodumaises kui ka välisajakirjanduses muusikaalaseid töid ja teadusartikleid. Kasemaa on uurinud Eesti muusikaajaloo probleeme, eriti puhkpillimuusika alal.

Aastal 1998 oli ta koos Villu Veskiga festivali Saxomania muusikaline juht. Solistina on Kasemaa tihti esitanud Hillar Kareva teoseid.

## Muu tegevus
Olavi Kasemaa kuulus aastatel 1992–1995 Eesti Kooriühingu juhatusse ja on kuulunud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" toimetuskolleegiumi. Ta on Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse liige ning Rahvusvahelise Puhkpillimuusika Uurijate ja Edendajate Ühingu liige.

## Tunnustus
Aastal 2023 sai Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning Tallinna Muusika- ja Balletikooli saksofoniõpetaja Olavi Kasemaa Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali pedagoogi tunnustuspreemia.

## Viited
Päevakord (poliitika)

**Päevakord** (inglise keeles *political agenda*, *policy agenda*) on poliitiline agenda, mis koosneb erinevatest avalikest probleemidest ja küsimustest, mida on vajalik arutada. Poliitika päevakorra puhul on võimalik eristada kaht eri tüüpi: süsteemset päevakorda ja institutsionaalset päevakorda. Süsteemne päevakord sisaldab kõiki neid sotsiaalseid probleeme, mis nõuavad avalikku arutelu ja tähelepanu ning institutsionaalses päevakorras on ainult sellised probleemid, mille puhul otsuste tegijad on arusaamal, et nende osas tuleks midagi ette võtta (nt valitsus riiklikul tasandil).

Päevakorrast räägitakse avalikus poliitikas tihti poliitika kujundamise kontekstis, kus see on kõige olulisem päevakorra seadmise etapis.

## Viited
Erik Valnes

**Erik Valnes** (sündinud 19. aprillil 1996 Tromsøs) on Norra murdmaasuusataja.

2018. ja 2019. aasta juunioride MM-il (U23) võitis ta sprindis kuldmedali.

Maailma karikasarjas debüteeris ta 2017. aasta detsembris Lillehammeris ja sai seal sprindis 27. koha.

Maailma karikasarja 2020/21 hooaja alguses sai Valnes Ruka kolmiksõidus sprindis oma esimese individuaalse MK-etapi võidu. Hilisemal hooajal tuli ta Trondheimis Norra meistriks 10 km klassikasõidus ning võitis 2021. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sprindis hõbemedali ja koos Johannes Høsflot Klæboga meeskondlikus sprindis kuldmedali. Pärast hooaja 2021/22 alguses Rukal sprindis saavutatud kolmandat kohta ja Lillehammeri teatevõistluse esikohta tuli ta Tour de Ski 2021/22 arvestuses kaheksandaks. Hooaja tippüritusel, 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis võitis ta koos Johannes Høsflot Klæboga meeskondlikus sprindis kuldmedali. 15 km klassikas saavutas ta 15. ja sprindis 11. koha. Hooaja lõpetas ta sprindi maailma karikasarja arvestuses seitsmenda ja üldarvestuses viiendana. Samas tuli ta Norra sprindimeistriks.

## Välislingid
*[Erik Valnes [Rahvusvaheline Suusaföderatsioon]i veebisaidil]
*[Erik Valnes [ROK]-i veebisaidil]
*Erik Valnes Olympedia veebisaidil
Erihuvi

**Erihuvi** (inglise keeles *special interest*) on poliitikas selline huvi, mida intensiivselt esindab ja toetab väike grupp inimesi ning tavaliselt see ei kattu avaliku huviga. Erihuvide pooldajad ei eelda, et nad pälvivad avalikkuselt palju tähelepanu ja suurt toetust, välja arvatud nendele soodsatel ebatavalistel asjaoludel.

## Vaata ka

* Huvirühm

## Viited
Lüüs (perekonnanimi)

**Lüüs** on eesti perekonnanimi.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Võrumaal Põlva ja  Urvaste kihelkonnas; Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas ja Tartumaal Kodavere kihelkonnas 4 korral nimeks Lüüs.

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Lüüs aastatel 1936–1940 kasutusele 10 korral isikute poolt, kes kandsid varem nime Lilienthal (2), Lius (3) Lüse (2), Ontlik, Orntlik ja Venkel.
## Statistika
1. jaanuari 2024. aasta seisuga on perekonnanimi Lüüs 71 mehel ja 80 naisel. Perekonnanimede levikult on Lüüs meeste puhul 1322. ja naiste puhul 1255. kohal.

Perekonnanime Lüüs kandja on keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus on 45).

Kõige levinum on perekonnanimi Lüüs vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,68, ja Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 4,56.

## Nime kandjaid
*Aado Lüüs, Eesti sõjaväelane (1896–1980)
*Aadu Lüüs, eesti arstiteadlane (1878–1967)
*Alfred Lüüs, eesti agronoom (1900–1990)
*Ella Lüüs, eesti graafik (1915–1996)
*Juhan Lüüs, eesti arhitekt (1970–) 
*Karin Lüüs, eesti sisustusarhitekt (1940–) 
*Karl Lüüs, eesti arhitekt (1905–1996)
*Kristjan Lüüs, eesti näitleja (1991–)
*Lembit Lüüs, Eesti NSV riigitegelane (1910–1999)
*Maie Lüüs, eesti tõlkija
*Rein Lüüs, eesti tennisist ja ehitusinsener (1935–2020)
*Urmas Lüüs, eesti kunstnik ja disainer (1987–) 
*Villem Lüüs, eesti kabetaja ja vikipedist (1971–2020)

## Viited

## Välislingid
*
Byssocorticium

**Byssocorticium** on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Byssocorticium atrovirens]]*
**[[Byssocorticium pulchrum]]*

## Välislingid
*
Pilodermataceae

***Pilodermataceae*** on kandseente hõimkonda kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
Perekond *[[Piloderma]]* on liigutatud sugukonda *[[Atheliaceae]]*.

## Välislingid
*
Piloderma

***Piloderma*** on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Piloderma bicolor]]*
**[[Piloderma byssinum]]*
**[[Piloderma olivaceum]]*

## Välislingid
*
Byssocorticiaceae

**Byssocorticiaceae ** on kandseente hõimkonda kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
**[[Athelopsis]]*
**[[Byssocorticium]]*
**[[Leptosporomyces]]*

## Välislingid
*
Jass Kalev Mäe

**Jass Kalev Mäe** (sündinud 21. augustil 1997) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud Viljandi Gümnaasiumi ja 2022. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli näitleja erialal (30. lend). 

Alates 2022. aastast on Jass Kalev Mäe Ugala näitleja.

## Tunnustus
*2022 – Ugala kolleegipreemia – parim meesnäitleja (D'Artagnani rolli eest lavastuses "Kolm musketäri")
*2024 – Ugala kolleegipreemia – silmapaistev meesroll (Daanieli rolli eest lavastuses "Me peale ülalt jälle paistsid tähed")
*2025 – Kristallkingakese auhind

## Viited
Paranduslike tööde laager

**Paranduslike tööde laager** (vene keeles исправительно-трудовой лагерь, lühend ITL (ИТЛ)) oli sunnitöölaager Nõukogude Liidus.

Nimetus paranduslike tööde laager võeti esmakordselt kasutusele 27. juunil 1929 toimunud ÜK(b)P KK Poliitbüroo koosolekul.

11. juulil 1929 loodi NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu otsusega "Kriminaalvangide tööjõu kasutamisest" kaks paralleelset kinnipidamiskohtade struktuuri: üks Nõukogude Liidu OGPU alluvuses ning teine vabariikliku NKVD alluvuses. Esimese struktuuri aluseks olid paranduslike tööde laagrid üle kolmeaastase vangistusega karistatud isikutele ja teise struktuuri aluseks ühe kuni kolmeaastase vangistusega karistatud isikud, kelle kinnipidamiseks loodi põllumajandustöödekolooniaid – paranduslike tööde kolooniad. OGPU-le tehti ülesandeks laiendada kinnipeetavate vastuvõtmiseks olemasolevaid ning luua uusi sunnitöölaagreid Uhta piirkonnas ning teistes kaugetes piirkondades, eesmärgiga neid piirkondi koloniseerida ja nende loodusressursse kasutusele võtta.

## Vaata ka
* GULAG
* Paranduslike tööde koloonia

## Viited
Emma Ribom

**Emma Sofia Ribom** (sündinud 29. novembril 1997 Kalixis) on Rootsi murdmaasuusataja.

2015. aasta juunioride suusatamise maailmameistrivõistlustel Almatõs tuli ta sprindis 26. kohale. Järgmisel aastal võitis ta Râșnovis toimunud juunioride suusatamise maailmameistrivõistlustel teatesõidus kuldmedali. Samuti saavutas ta 5 km klassikas 20., 10 km vabasõidus seitsmenda ja sprindis viienda koha. 2016. aasta märtsis tuli ta Torsbys Rootsi juunioride sprindimeistriks. 2017. aasta juunioride suusatamise maailmameistrivõistlustel Soldier Hollow's tuli ta 5 km vabasõidus 15. kohale ja sprindis kuuendaks. Hooajal 2018/19 saavutas ta Skandinaavia karikasarja üldarvestuses neljanda koha. 2019. aasta märtsi alguses saavutas ta Madonas minituuril Skandinaavia karikasarjas oma esimesed poodiumikohad sprindis kolmanda ja tuuri edetabelis teise kohaga. Samal kuul osales ta Oslos oma esimesel maailma karikasarja etapil. Ta teenis esimesed MK-punktid 26. kohaga 30 km ühisstardist sõidus. 2019. aasta U23 MM-il Lahtis sai ta sprindis 18., 10 km vabasõidus 15. ja 15 km ühisstardist sõidus seitsmenda koha. MK-sarja 2019/20 hooaja alguses saavutas ta Ruka kolmiksõidus 26. koha ja tuli Lillehammeris teatesõidus kolmandaks. Hooaja lõpus tuli ta suusatuuril üheksandaks ja saavutas MK-sarja üldarvestuses 23. koha. 2020. aasta U23 maailmameistrivõistlustel Oberwiesenthalis võitis ta 10 km klassika- ja 15 km ühisstardiga sõidus pronksmedali ning sprindis kuldmedali.

Hooajal 2020/21 saavutas Ribom Ruka kolmiksõidus 11. ja Tour de Ski 2021 arvestuses 21. koha. Oma esimese poodiumikoha saavutas ta MK-etapil individuaalarvestuses Val di Fiemme sprindis kolmanda kohaga. Lahtis tuli ta teatesõidus teiseks. Hooaja tippüritusel, 2021. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sai ta skiatlonis 18. koha ja 30 km ühisstardi sõidus 14. koha. Pärast hooaja 2021/22 hooaja alguses Lillehammeris teatevõistluses saavutatud teist kohta jõudis ta kolmel korral sprindis esikümnesse, sealhulgas Lahtis teise koha ja saavutas sellega MK-sarja üldarvestuses 24. koha. 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis saavutas ta 30 km ühisstardist sõidus 29., 10 km klassikasõidus 19. ja sprindis kuuenda koha.

## Tulemused

### Individuaalsed MK-sarja etapivõidud

## Välislingid

*[Emma Ribom [ROK]-i veebilehel]
*[Emma Ribom [Rahvusvaheline Suusaföderatsioon]-i veebilehel]i veebilehel
*Emma Ribom Olympedia veebilehel
*Emma Ribom Rootsi Olümpiakomitee veebilehel
Maarja Mõts

**Maarja Mõts** (sündinud 15. augustil 1997) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2016. aastal August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi ja 2022. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli teatrikunsti õppekava näitleja erialal (30. lend). 

Alates 2022. aastast on Maarja Mõts Ugala näitleja.

Maarja Mõts on mänginud filmis "Tõde ja õigus".

## Tunnustus
*2021 – Voldemar Panso nimeline auhind

## Viited

## Välislingid
*
Heldenberg

**Heldenberg** on väike vald (*Gemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Hollabrunni ringkonnas, Viinist u. 50 km loodes. See on kõige tähelepanuväärsem Heldenbergi memoriaali poolest.

Vald loodi 1970. aastatel *Glaubendorfi, Kleinwetzdorfi, Grosswetzdorfi, Untertherni* ja *Obertherni* külasid hõlmava haldusüksusena. See sai nime Kleinwetzdorfi lähedal asuva *Heldenbergi* (sõnasõnalt *Kangelaste mägi*) memoriaali järgi, mille rajas 1849. aastal sõjaväetarnete kaupmees ja maaomanik Joseph Gottfried Pargfrieder, et mälestada Austria-Ungari armee kangelasi.

## Vaatamisväärsusi

Glaubendorfis leiti 1980. aastatel aerofotograafia abil neoliitiline ringkraavikoht. Kahest püsivalt välja kaevamata ehitisest suurem sisaldab kolme 71-, 90- ja 109-meetrise läbimõõduga kraavi, mis on erinevate lillede istutamisega pinnal nähtavaks tehtud.

Heldenbergi memoriaal renoveeriti 2005. aastal teemanäituse jaoks. Lisaks algsele memoriaalile keisrite ja sõjaväelaste skulptuuridega on ehitatud ringkraaviplatsi rekonstrueerimine ja automuuseum.

Muuseumi lähedale on Viini Hispaania ratsakool rajanud oma suvetallid.

## Viited
Hohenwarth-Mühlbach am Manhartsberg

**Hohenwarth-Mühlbach am Manhartsberg** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Hollabrunni ringkonnas.

Hohenwarth-Mühlbach asub Alam-Austria *[[Weinviertel]]i* piirkonnas. U. 29,87 % valla territooriumist on metsaga kaetud. Gießgraben saab alguse Hohenwarthi lähedal.

## Viited
Noa laev

**Noa laev** on vana testamendi esimeses Moosese raamatus kirjeldatud laev, mille ehitas patriarh Noa.

Kui Jehoova nägi, et inimeste kurjus on suur, otsustas ta kogu inimsoo veeuputusega Maa pealt kaotada. Aga Noa leidis Jehoova silmis armu ja Jehoova käskis Noal ehitada laeva, millega ta saaks oma pere ja kõigist loomadest ja lindudest ühe paari päästa. Piiblis on laeva täpne kirjeldus. See on 300 küünart pikk, 50 küünart lai ja 30 küünart kõrge. Laeval on kolm tekki. Laeva ruum on jaotatud kambriteks, laeval on aken ja uks. Laev on ehitatud goferipuust ning seest ja väljast pigitatud. Mis puu on goferipuu, pole teada. See võib tähendada vaigust okaspuud, millest ehitati laevu, või plankudeks raiutud puud. Laeva vrakki on otsitud Ararati mäe juurest, aga pole leitud.

## Viited
Gießgraben (Doonau)

**Gießgraben** (ka **Gießbach** või **Krampugraben**) on jõgi Alam-Austrias.

Gießgraben saab alguse Hohenwarthi juures ja voolab lõuna suunas Doonau vanasse harusse Utzenlaa lähedal Königsbrunn am Wagramis.
Baltic

**Baltic** on mitme asja nimi.

* Baltic (laev 1871), 1871. aastal valminud reisilaev
* Baltic (laev 1903), 1903. aastal valminud reisilaev
* Baltic (Ohio), koht USA-s Ohio osariigis
Cillian Murphy

**Cillian Murphy** (sündinud 25. mail 1976 Corkis) on Oscariga pärjatud Iirimaa filminäitleja. 

Filmis "Oppenheimer" kehastas ta füüsikut Robert Oppenheimerit ning pälvis rolli eest parima meespeaosatäitja Oscari, lisaks võitis ta samas kategoorias Kuldgloobuse ja Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinna. 

## Elukäik
Cillian Murphy sündis Iirimaal 1976. aastal. Tema isa oli kooliinspektor ja ema prantsuse keele õpetaja.

Teismeeas mängis Murphy sellistes bändides nagu The Sons of Mr. Green Genes, kus ta mängis rütmikitarri.

Murphy käis Corki kolledžis ja plaanis saada advokaadiks. Pärast neljandal kolledžiaastal näitlemise vastu huvi tundmist lahkus Murphy õigusteaduskonnast, et jätkata näitlejakarjääri.

## Filmikarjäär
Murphy esimene film oli *Sweety Barrett* (1998), millele järgnes koomiline draama *Sunburn*. Murphy on teinud ka "28 päeva hiljem" (2002), "Külmale mäele" (2003) ja "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" (2003). Vaatamata kasvavale rahvusvahelisele filmiedule jagas Murphy oma aega ikkagi filmi ja teatri vahel.[1]

Murphy kõige tuntumad rollide hulka kuuluvad Hernehirmutis filmis "Batman alustab" (2005) ja selle kaks järge, Patrick Braden komöödia-draamas "Hommikusöök Pluutol" (2005), Robert Michael Fischer ulmepõnevikus *"*Algus" (2010), sõduri roll sõjafilmis "Dunkirk" (2017), füüsik Robert Oppenheimer filmis "Oppenheimer" (2023) ja tema tuntud roll oli Thomas Shelby BBC krimidraamasarjas "Peaky Blinders" (2013–2022).

## Isiklikku
Murphy on olnud abielus Yvonne McGuinnessiga alates 2004. aastast. Nad kohtusid kaheksa aastat varem Murphy bändi kontserdil. Neil on kaks last. Perekond elas kuni 2015. aastani Londonis ja kolis seejärel Iirimaale Dublinisse.

## Välislingid

* Cillian Murphy andmekogus IMDb (inglise)
*
Chris de Burgh

**Christopher John Davison** (esinejanimi **Chris de Burgh**; sündinud 15. oktoobril 1948 Venado Tuertos Argentinas) on iiri laulja, laulukirjutaja ja instrumentalist.

Ta alustas lauljakarjääri 1970. aastatel ja sõlmis 1974. aastal lepingu A&M Recordsiga. Samal aastal ilmus tema debüütalbum "Far Beyond These Castle Walls". Algselt viljeles ta *[[art rock]]*i, hiljem muutus tema looming popilikumaks. De Burgh on eeskätt tuntud oma *[[soft rock]]*ilike ballaadide poolest. Tema tuntuim laul on "The Lady in Red" (1986), mis jõudis paljudes riikides, sh Suurbritannias, singlite edetabelis esikohale.

Karjääri jooksul on ta andnud välja 23 stuudioalbumit. Suurbritannias on esikümnesse jõudnud viis tema stuudioalbumit, millest "Flying Colours" jõudis 1988. aastal esikohale.

De Burgh on alates 1977. aastast olnud abielus Diane'iga. Abielust on sündinud kaks poega ja tütar Rosanna, kes krooniti 2003. aastal Miss Worldiks.

## Stuudioalbumid

* "Far Beyond These Castle Walls" (1975)
* "Spanish Train and Other Stories" (1975)
* "At the End of a Perfect Day" (1977)
* "Crusader" (1979)
* "Eastern Wind" (1980)
* "The Getaway" (1982)
* "Man on the Line" (1984)
* "Into the Light" (1986)
* "Flying Colours" (1988)
* "Power of Ten" (1992)
* "This Way Up" (1994)

* "Beautiful Dreams" (1995)
* "Quiet Revolution" (1999)
* "Timing Is Everything" (2002)
* "The Road to Freedom" (2004)
* "The Storyman" (2006)
* "Footsteps" (2008)
* "Moonfleet & Other Stories" (2010)
* "Footsteps 2" (2011)
* "Home" (2012)
* "The Hands of Man" (2014)
* "A Better World" (2016)
* "The Legend of Robin Hood" (2021)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Chris de Burgh. AllMusic.com
Itaalia Keele ja Kommunikatsiooni Ülikool

**Itaalia Keele ja Kommunikatsiooni Ülikool** (*Libera Università di Lingue e Comunicazione IULM*) on ülikool, mis asub Milanos, Itaalias.

Ülikool on asutatud aastal 1968. Selle asutajaiks olid itaalia luuletaja Carlo Bo ning Bocconi ülikooli hispaania ja prantsuse keele ja kirjanduse professor Silvio Baridon.
Ilja Mihhejev

**Ilja Andrejevitš Mihhejev** (vene keeles Илья Андреевич Михеев; sündinud 10. oktoobril 1994 Omskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Vancouver Canucks ründajana paremäärel.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnas. Hooajal 2014/15 debüteeris ta KHL-is Omski Avangardi meeskonnas. Alates järgmist hooajast kuulus ta Avangardi põhikoosseisu. Hooajal 2015/16 lõi Mihhejev KHL-is kaheksa väravat ja andis kümme väravasöötu. Hooajal 2017/18 tõusis ta Avangardi hooaja resultatiivseimaks mängijaks (19+19). Järgmisel hooajal tegi ta veelgi parema hooaja, kui lõi 23 väravat ja andis 22 väravasöötu. Hooajal 2018/19 jõudis ta Avangardiga lisaks Gagarini karika finaali, kus kaotati Moskva CSKA-le mängudega 0:4. 2019. aastal valiti Mihhejev KHL-i tähtede mängule ja hooaja lõpus liigahooaja sümboolsesse koosseisu.

2019. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Toronto Maple Leafs. NHL-is debüteeris ta 2. oktoobril 2019 mängus Ottawa Senators vastu ja lõi selles mängus kohe ka värava. 2019. aasta detsembris sai ta vigastada ja jäi ülejäänud põhihooajast eemale. 39 põhihooaja mänguga jäi tema arvele kaheksa väravat ja 15 väravasöötu. 2020. aasta oktoobris pikendas ta Maple Leafsiga lepingut kahe aasta võrra. Hooajal 2021/22 tegi Mihhejev NHL-is seni oma resultatiivseima hooaja (21+11).

2022. aasta juulis sõlmis Mihhejev nelja-aastase lepingu Canucksiga.

Venemaa jäähokikoondise koosseisus osales Mihhejev 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Ilja Mihhejev NHL.com lehel
* Ilja Mihhejev hockeydb.com lehel
Leopold von Schwanenberg

**Leopold Reinhold Hermann von Schwanenberg** (ka **Leopold Witte von Schwanenberg**; 18. märts 1765 – 11. märts 1847 Põltsamaa) oli saksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane. Ta on maetud Põltsamaa saksa kalmistule.

Leopold von Schwanenbergi esiisa Heinrich Witte af Svanenberg (surn. 1658) sai Rootsi aadlisuguvõsa staatuse 13. oktoobril 1652 rootsipärase nimekujuga *Witte af Svanenberg*, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda.

## Isiklikku
Oli korduvalt abielus. Esimene naine oli Dorothea (sündinud Schrader), kellele ta ostis 15. veebruaril 1794 Võnnu lähedal asunud Catarinenbergi (Meschak) mõisa. Pärast naise surma 2. juunil 1819 müüs mõisa 3700 rubla eest.

Hiljem abiellus Elisabeth Charlotte Eleonore von Kirchneriga (sündinud Taube, olnud eelnevalt abielus veel Gustav Reinhold von Knorringiga (17. aprill 1781 – 19. veebruar 1829), kellele ta 18 000 rubla eest ostis 15. septembril 1817 Kanepi kihelkonnas asunud Heisri rüütlimõisa (*Neu-Pigant*). Elisabeth Charlottega sündis neil tütar Emilie Witte von Schwanenberg (7. oktoober 1814 - 5. oktoober 1853). 

Pärast Elisabeth Charlotte surma abiellus Caroline Helene Leopoldine von Rennenkampfiga (12. september 1815–22. august 1861).

## Viited
Kristine Stavås Skistad

**Kristine Stavås Skistad** (sündinud 8. veebruaril 1999) on Norra murdmaasuusataja, kes võistleb põhiliselt sprindis.

Konnerud Ski ridades võistlev Skistad tuli 2016. aastal Norra juunioride meistriks 7,5 km klassikas ning 2017. aastal Norra juunioride meistriks sprindis ja 5 km klassikas. 2017. aasta juunioride suusatamise maailmameistrivõistlustel Soldier Hollow's saavutas ta sprindis 12. ja teatesõidus 11. koha. Järgmisel aastal võitis ta Gomsis toimunud juunioride suusatamise maailmameistrivõistlustel sprindis hõbemedali. Samuti tuli ta 33., teatesõidus seitsmendaks ja 5 km klassikas viiendaks. 2018. aasta Norra juunioride meistrivõistlustel Oslos ja Steinkjeris võitis ta sprindi ja 5 km vabatehnikasõidu. Märtsis 2018. aastal võistles ta esimest korda murdmaasuusatamise maailma karikasarja etapil Drammenis ja tuli sprindis 51. kohale. Pärast teist ja esimest kohta sprindis FIS-i võistlustel Beitostølenis ja Gålås hooaja 2018/19 alguses teenis ta oma esimesed maailma karikasarja punktid Lillehammeri etapi viienda kohaga. 2019. aasta juunioride suusatamise maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta sprindis ja teatesõidus kuldmedali. Veebruaris 2019. aastal tuli ta Norra juunioride sprindimeistriks, sai Seefeldis toimunud suusatamise maailmameistrivõistlustel sprindis 11. koha. 2022. aasta aprillis tuli ta koos Maria Hartz Mellinguga Norra võistkondlikuks sprindimeistriks.

Skistad sai oma esimese MK-etapi võidu, kui võitis 28. jaanuaril 2023 Les Rousses'is klassikatehnikasprindi.

Planica MM-võistlustel saavutas ta sprindis viienda koha. Pärast MM-i võitis ta MK-etappidel ülejäänud neli sprindivõistlust, esmalt kodus Drammenis, seejärel Falunis, Tallinnas ja Lahtis.

## Individuaalsed maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*[Kristine Stavås Skistad [Rahvusvaheline Suusaföderatsioon]i veebilehel]