open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yüksek Sadakat

**Yüksek Sadakat** (kuni aastani 2004 *Filinta*) on alates 1997. aastast tegutsev Türgi ansambel.

2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Düsseldorfis esindas ansambel Türgit lauluga "Live It Up", kuid ei jõudnud poolfinaalist edasi.

Ansamblis mängivad Serkan Özgen, Kutlu Özmakinacı, Uğur Onatkut ja Deniz Alemdar. Varem on sinna kuulunud ka Selçuk Sami Cingi, Cemil Demirbakan, Kenan Vural ja Alpay Şalt.
Gülseren

**Gülseren Yıldırım** (sündinud 1973) on Türgi päritolu prantsuse laulja.

2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis esindas ta Türgit lauluga "Rimi Rimi Ley" ja saavutas 13. koha.
Vainlo

**Vainlo** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Vainlo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Drakin-Drankin, Drankin, Fliess, Isok, Jüllner, Koorts, Koppermann, Kriimann, Mühlberg, Pielberg, Siimon, Vardberg, Veidenbaum, Verder, Viideberg, Viideberk, Villberg, Villemson ja Võlmann. Elmar Vainlo palvel kanti Vainlo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 366 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. maist 1938).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vainlo Eestis 21 mehel ja 27 naisel.

*August Vainlo (1907–1973), Eesti sõjaväelane
*Kelly Vainlo (sündinud 1995), Eesti laske- ja murdmaasuusataja
Vainura

**Vainura** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Vainura uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bakhof (Uue-Kariste vallas 1935. aastal) ja Bakhoff (Taevere vallas 1937. aastal). Jüri Vainura palvel kanti Vainura perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 167 all (Siseministeeriumi teadaanne 23. oktoobrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vainura 13 mehel ja 7 naisel.
Ateena (klassitsistlik eponüüm)

**Klassitsismile omane eponüüm „Ateena“** osutab lüüriliselt iidsele Ateena linnriigile kui kõrgkultuuri (Hellas) hällile, mida kaitses hellenite tõekspidamiste järgi tarkuse-, julguse-, õiguse- ja õiglusejumalanna Athena. 

Eponüüm kujutas kõne- ja kirjakeeles eelkõige pöördelisi teaduskeskusi, mis seadsid endale antiiksed eeskujud.

## Põhjala Ateena ([[Edinburgh]])

**Athens of the North** on šoti valgustusajastust pärinev klassitsistlik ingliskeelne hüüdnimi ilmestamaks Edinburghi linna intellektuaalseid käärimisi industriaalselt tärkaval Šotimaal.

Kultuuriliselt on haridus- ja teaduskeskusena suurt rolli mänginud Edinburghi Ülikool.

## Emajõe Ateena ([[Dorpat]])

**Embach-Athen** on baltisakslaste poolt kasutatud klassitsistlik, ka romantismile viitav, (eestikeelse „Emajõe Ateenana“ laialt tuntud) kõnekeelne Tartu hüüdnimi. See ilmestab samuti intellektuaalsuse käärimist Liivimaa ajaloolises ülikoolilinnas. Nimetus rõhus peamiselt valgustusajastu idüllilisusele, sedagi küll Venemaa Keisririigi reaalsetes tingimustes.

Venestusajal, mil Tartu nimetati keisririigi võimude poolt ametlikult ümber Jurjeviks (Jurjew), kasutasid sakslased ja eestlased vene nime vältimiseks Tartu kohta lisanimesid: *„Embach-Athen“*, *„Embachstadt“*, *„Musenstadt am Embach-Ufer“*; *„Emajõe Ateena“*, *„Taaralinn“* jne.

Hüüdnimi viitab lüüriliselt linna läbivale Emajõele kui tarkuse lättele ning Ateenale kui muistsele hällile, kust arenes kõrgetasemeline antiikkultuur, mida on suuresti eeskujuks võetud (eriti 18.–19. sajandil) kogu Euroopas ja ka Põhja-Ameerikas.

Kultuuriliselt on hüüdnime alalhoiul pearolli kehastanud haridus- ja teadusasutus Tartu Ülikool. Südalinnas säilitab linna luulemeelset entiteeti tänapäevalgi ülikooli lähedal asuv Athena Keskus.

### Taaralinn
Muinaslugude põhjal on saksapärane *Dorpat* ja eestipärane *Tartu* enda nimed saanud ürgse eesti kaitsejumaluse Taara järgi. Niisamuti kaitses veendumuste järgi iidset Ateena akropoli kaitsejumalanna Athena (epiteediga *„Pallas“*).

## Saksamaa jõeäärsetel asuvad Ateenad

*Leine-Athen (Göttingen)
*Ilm-Athen (Weimar)
*Isar-Athen (München)
*Pleisse-Athen (Leipzig)
*Spree-Athen (Berliin)

## Vaata ka
*Valgustusajastu
*Klassitsism
*Ateena akropol

## Viited
Varendi

**Varendi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Varendi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Hornmann, Penjam, Vachmann ja Valdmann. Juhan Varendi palvel kanti Varendi perekonnanimede kaitseregistrisse nr 125 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Varendi Eestis 13 mehel ja 17 naisel. 

Nime tuntud kandjate seas on jalgpallur Lauri Varendi (sündinud 1988).
Veermets

**Veermets** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Veermets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Brauer, Jerlak, Veber, Veerbaum, Veerberg, Veervald, Verberg ja Vetmar. Kaarel Veermetsa palvel kanti Veermets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 308 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. jaanuarist 1937). 

2024. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Veermets 37 mehel ja 34 naisel.

*Kaarel Veermets (1893–1969), eesti metsateadlane
*Mati Veermets (sündinud 1956), eesti disainer ja graafik
Kaarel Veermets

**Kaarel Veermets** (kuni 1936 **Karl Friedrich Verberg**; 3. juuni 1893 Zagoritsõ küla, Jamburgi maakond, Venemaa – 20. november 1969 Tartu) oli eesti metsateadlane.

## Kirjandus
* ''Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940)'' Tartu 2003. Lk 186
Vellema

**Vellema** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Vellema uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Feldmann, Velberg, Veltmann ja Veltmaus. Mihkel Vellema palvel kanti Vellema perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 77 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vellema Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.
Valdre

**Valdre** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Valdre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Akman, Alliin, Frisch, Kalbas, Kloks, Laasner-Valter, Lasner-Valter, Laurson, Linkolm, Lopato, Lüll, Miter, Olljum, Parsakas, Partsakas, Paschko, Schvalbe, Vaader, Vader, Valden, Valder, Valdhorne, Valdmann, Valdsnep, Valdström, Välkman, Valper, Valter, Valtern, Valther, Valtri, Valtson, Veber, Vekmann, Velberg, Velt, Venikov, Vetrenok, Villemson, Voldov, Voll, Voltri-Volter ja Vrisch. Hugo Valdre palvel kanti Valdre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 400 all (Siseministeeriumi teadaanne 2. aprillist 1940).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Valdre Eestis 101 mehel ja 108 naisel. 

*Jaak Valdre (sündinud 1957), eesti spordiajaloolane
Vellendi

**Vellendi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Vellendi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Vöhlmann (1936. aastal Tallinnas). Evald-Friedrich Vellendi palvel kanti Vellendi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 213 all.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Laila Halme

**Laila Sinikka Halme** (sünninimi **Laila Sinikka Soppi**; 4. märts 1934 Jääski – 28. november 2021 Tampere) oli Soome laulja.

Ta esindas Soomet 1963. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Londonis lauluga "Muistojeni laulu". Võistlusel jäi ta jagama viimast kohta.
Vellerand

**Vellerand** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Vellerand uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Valkenklau. Juhan Velleranna palvel kanti Vellerand perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 55 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).

2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vellerand Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel. 

*Lilian Tamm (endine Lilian Vellerand, 1932–2025), Eesti teatriteadlane ja kriitik
Lasse Mårtenson

**Lasse Mårtenson** (täisnimi **Lars Anders Fredrik Mårtenson**; 24. september 1934 Helsingi – 14. mai 2016 Espoo) oli soome laulja. 

1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kopenhaagenis esindas ta Soomet lauluga "Laiskotellen" ja tuli 7. kohale.

1963–1969 oli ta abielus Rootsi lauljanna Siw Malmkvistiga (sündinud 31. detsembril 1936), kes esines 1960. ja 1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel ning saavutas vastavalt 10. ja 9. koha. 

2011. aastal avaldas ta rootsi keeles oma memuaarid ("Vågspel") ja 2013. aastal tõlgiti need ka soome keelde.
Viktor Klimenko

**Viktor Klimenko** (sündinud 24. novembril 1942 Karjalas) on vene päritolu Soome laulja.

1965. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Napolis esindas ta Soomet lauluga "Aurinko laskee länteen" ning jäi jagama viimast kohta.

Alates 1980. aastast esitab gospelmuusikat.

## Diskograafia
* Stenka Rasin (1970)
* Milaja (1972)
* Viktor Klimenko (1972)
* Country & Eastern (1973)
* Saanhan luvan (1974)
* Kauneimmat joululaulut (1975)
* Do Dna (1977)
* Loista, pala, rakasta (1978)
* Nadja (1979)
* Jeesus on herra / Jesus är Herre (1981)
* Minun Herrani ja Minun Jumalani Juhla! / Kristus lever (1982)
* Halleluja, Jeesus saapuu / Halleluja - Jesus kommer! (1983)
* Onnellinen mies (1985)
* Jerusalem...minun silmäteräni / Jerusalem min ögonsten (1985)
* Viktor Klimenko & Profetiat (1987)
* Jerusalem (1987)
* Mama (1987)
* The Cossacks Album (1989)
* Matkamiehen unten maa (1993)
* Aarteet (1994)
* Hymn till kärleken (1994)
* 20 suosikkia - Jokaiselle joku on kai rakkain (1996)
* 20 suosikkia - Stenka Rasin (1997)
* Ljubovju Schivi (1998)
* Viinipuu (1999)
* Oi jouluyö (1999)
* Viktor Klimenko & The Angels: Kaupunki tuolla (2002)
* Viktor Klimenko & The Angels: Käymme joulun viettohon (2003)
* Ajomies - Viimeisen emigrantin rakastetuimmat laulut 1-2 (2003)
* Suomi huiput (2004)
* Hetki - Kasakan hellä kosketus (2006)
Vaikna (perekonnanimi)

**Vaikna** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Vaikna (Waikna) on pandud Lellapere mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Vaikna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ani, Hüter ja Veikmann. Oskar Vaikna palvel kanti Vaikna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 129 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vaikna Eestis 9 mehel ja 8 naisel.
Northumberlandi hertsog

**Northumberlandi hertsog** (*Duke of Northumberland*) on aadlitiitel, mida on Inglise ja Briti ajaloos loodud kolm korda, kaks korda Inglise aadli ja korra Suurbritannia aadli koosseisus.

Praegu kannab tiitlit Ralph Percy, 12. Northumberlandi hertsog.

## Esimene loomine (1551)
Tiitel loodi esimest korda Inglise aadli koosseisus John Dudley, 1. Warwicki krahvi jaoks 1551. aastal. Varem olid tema jaoks loodud ka tiitlid Lisle'i vikont (1543) ja Warwicki krahv (1547). 1553. aastal toetas Dudley oma minia Jane Grey trooninõuet, kuid pärast seda kui Kuninganna Mary I Grey kõrvale tõrjus ja oma võimu kindlustas, mõisteti Dudley riigireetmises süüdi ja hukati.

## Teine loomine (1683)
1683. aastal taasloodi tiitel Inglise aadli koosseisus George FitzRoy, 1. Northumberlandi krahvi jaoks, kes oli Charles II vallaslaps. Tema jaoks olid Inglise aadli koosseisus varem loodud tiitlid Pontefracti parun, Falmouthi vikont ja Northumberlandi krahv. Kõik ta tiitlid kaotati kuna ta suri 1716. aastal ilma pärijateta.

## Kolmas loomine (1766)
Kolmandat korda loodi tiitel 1766. aastal Hugh Percy, 2. Northumberlandi krahvi jaoks.

## Residents
Northumberlandi hertsogi residents on Alnwicki loss, mis asub Alnwicki linnas Põhja-Northumberlandis.

## Vaata ka
* Northumberlandi krahv

## Viited

## Välislingid
* 
* Alnwicki lossi ametlik koduleht (inglise keeles)
Vellerind

**Vellerind** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Vellerind uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Viitmann. Johannes-August Vellerinna palvel kanti Vellerind perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 61 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vellerind Eestis alla viiel mehel ja 7 naisel.

*Johannes Vellerind (1891–1941), Eesti sõjaväelane
Fredi

**Matti Kalevi Siitonen** (esinejanimega **Fredi**; 23. juuli 1942 Mikkeli – 23. aprill 2021) oli Soome laulja, laulukirjutaja, näitleja ja telesaatejuht. 

1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis esindas ta Soomet lauluga "Varjoon – suojaan" ja saavutas 12. koha. 

1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Haagis esitas Fredi koos ansambliga Ystävät laulu "Pump-Pump" ja saavutas 11. koha.
Kristina Hautala

**Kristina Hautala** (sündinud 28. juunil 1948 Stockholmis) on Soome laulja.

1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Londonis esindas ta Soome lauluga "Kun kello käy", kus Soome jäi koos Hollandiga jagama viimast kohta. Hautala salvestas hiljem laulust ka rootsikeelse versiooni "Vänta och se".
Koivistolaiset

**Koivistolaiset** on Soome ansambel.

Ansambli liikmed on õed Anja Koivisto ja Anneli Koivisto. Nad said tuntuks Middle of the Roadi ja ABBA lugude soomekeelsete kaveritega.

1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel koos Markku Aroga Soomet lauluga "Tie uuteen päivään".

## Viited
Vihalem

**Vihalem** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Vihalem (Wihalem) on pandud Ruila mõisas Hageri kihelkonnas Harjumaal.

Hugo Vihalema palvel kanti Vihalem perekonnanimede kaitseregistrisse nr 295 all.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vihalem Eestis 15 mehel ja 14 naisel.

Nime kandjatest on tuntumad:
*Andres Vihalem (1937–1991), eesti teleajakirjanik
*Paul Vihalem (1910–1985), õigusteadlane ja õppejõud
*Ann Vihalem (sündinud 1946), majandusteadlane
Päivi Paunu

**Päivi Paunu** (20. september 1946 – 14. detsember 2016) oli Soome laulja.

1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Edinburghis esindas ta koos Kim Flooriga Soomet lauluga "Muistathan" ja saavutas 12. koha.
Carita Holmström

**Carita Elisabeth Holmström** (sündinud 10. veebruaril 1954 Helsingis) on Soome laulja, laulukirjutaja ja pianist.

1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Brightonis esindas ta Soomet lauluga "Keep Me Warm" ja saavutas 13. koha.
Viilip

**Viilip** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Viilip on pandud Naissaare vallas Keila kihelkonnas Harjumaal (Philipp) ja Taevere mõisas Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal (Filip). Nimede eestistamisel määrati Viilip uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Filip (1939. aastal Kabala vallas). Juhan Viilipi palvel kanti Viilip perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 91 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Viilip Eestis 12 mehel ja 17 naisel.

*Artur Viilip (1894–1976), Eesti sõjaväelane
*Juhan Viilip (1903–1954), eesti jurist
*Jüri Viilip (1906–?), eesti loomaarst
Pihasoittajat

**Pihasoittajat** oli Soome folkansambel.

Ansamblisse kuulusid Arja Karlsson, Hannu Karlsson, Seppo Sillanpää, Harry Lindahl, Kim Kuusi ja Hendrik Bergendahl.

Pihasoittajat tegutses aastatel 1969–1975. Samas tuldi ajutiselt kokku ka hilisematel aastatel vahemikus 1995–2000 ja 2009. aastal ning hiljem.

1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis esindas ansambel Soomet lauluga "Old Man Fiddle" ja saavutas 7. koha.
Jarkko ja Laura

**Jarkko ja Laura** on Soome ansambel, kes esindas riiki 1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Kuin silloin ennen" ja saavutas 12. koha.
Vetla (perekonnanimi)

**Vetla** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Vetla uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kohlmann (1936. aastal Rapla vallas) ja Treiberk (1938. aastal Tallinnas). Eduard Vetla palvel kanti Vetla perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 345 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. jaanuarist 1938).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

​
Ystävät

**Ystävät** oli Soome ansambel.

1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Haagis esindas Ystävät koos laulja Frediga Soomet lauluga "Pump-Pump" ja saavutas 11. koha.
Viire

**Viire** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Viire uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Krischka, Vechterstein, Veltermann ja Vidrikson. Eduard Viire palvel kanti Viire perekonnanimede kaitseregistrisse nr 202 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Viire Eestis alla viiel mehel ja 10 naisel. 

Selle nime tuntud kandjate seas on:
*Alide Viire-Slet (1903–2007), Eesti konsulaarametnik
*Juta Viire (1920–2009), eesti näitleja
Timo Kojo

**Timo Tapio Kojo** (sündinud 9. mail 1953 Helsingis) on Soome laulja.

1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Harrogates esindas ta Soomet lauluga "Nuku pommiin", Soome laul jäi viimaseks.
Viiroja

**Viiroja** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Viiroja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Zimmermann. Eduard Viiroja palvel kanti Viiroja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 51 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Viiroja Eestis 5 mehel ja alla viiel naisel.
Monica Aspelund

**Monica Helena Aspelund** (sündinud 16. juulil 1946 Vaasas) on Soome laulja.

1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Londonis esindas ta Soomet lauluga "Lapponia" ja saavutas 10. koha.

Tema õde Ami Aspelund on samuti laulja.
Seija Simola

**Seija Saara Maria Simola** (25. september 1944 Helsingi – 21. august 2017 Vantaa) oli soome laulja.

1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Pariisis esindas ta Soomet lauluga "Anna rakkaudelle tilaisuus" ja saavutas 18. koha.
Viitre

**Viitre** on eesti perekonnanimi

Nimede eestistamisel määrati Viitre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Fried ja Vriid (1940. aastal Tallinnas). Voldemar-Vilhelm Viitre palvel kanti Viitre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 397 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. veebruarist 1940).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Vooremaa (perekonnanimi)

**Vooremaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Vooremaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adamson, Vöhrmann, Voormann, Vöörmann ja Vormann. Jakob Vooremaa palvel kanti Vooremaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 232 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vooremaa Eestis 14 mehel ja 17 naisel.

*Aksel Erich Vooremaa, eesti vaimulik (1903–1941)
*Andres Vooremaa, eesti maletaja (1944–) 
*Endel Vooremaa, eesti jääpurjetaja (1930–)
*Ilmar Vooremaa, eesti arst (1906–1976)
*Salme Vooremaa, eesti silmaarst (1904–1999)
*Vaiko Vooremaa, eesti purjetaja ja jääpurjetaja (1962–)
Kõrtsioja (Viljandimaa)

**Kõrtsioja** (ka **Kaanjärve peakraav**) on peakraav Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ämmuste ja Tinnikuru külas, Tarvastu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 5,2 km, valgla 10,4 km², langus 17 m ja lang 3,27 m/km. Kraav saab alguse 74,5 m kõrgusel Tinnikuru külas ning suubub Ämmuste külas 57,5 m kõrgusel vasakult poolt Tarvastu jõkke 14,5 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Lošõtsa

**Łošyca** (vene keeles *Lošitsa*, transkribeerituna **Lošõtsa**) on Minski linnaosa, mis asub linna lõunaosas Leninski rajooni territooriumil. Linnaosa ühendavad ülejäänud linnaga bussid ja trollibussid, seal asub ka Łošyca raudteepeatus.

Linnaossa jääb Łošyca jäärak, kus NKVD üksused hukkasid 7000 – 10 000 inimest. 2009. aastal plaanis linnavalitsus seoses linnaosa rajamisega jääraku täita ja selle asemele autotee rajada, ent üldsuse vastuseisu tõttu jäid need plaanid teostamata.

## Ajalugu
Łošyca on tekkinud Łošyca Lubanskaha küla kohale, mille juures asus ka Łošyca mõis. Nõukogude perioodil hakkas see kandma nime Łošyca 1. Külas asus juurviljakasvatuse ja kartulikasvatusega tegelev katsemajand. 1985. aastal arvati küla maad Minski koosseisu. Ehitama hakati 2015. aastal. Algul oli küla maadele kavandatud neli mikrorajooni, hiljem otsustati neid sinna rajada aga kuus.

## Viited
Eesti 2018. aasta riigieelarve

**Eesti 2018. aasta riigieelarve** on Eesti keskvalitsuse 2018. aasta eelarve. Valitsus algatas 2018. aasta riigieelarve seaduse menetlemise 27. septembril 2017. Seadus läbis esimese lugemise 18. oktoobril 2017 ja teise lugemise 15. novembril 2017.

Riigikogu võttis riigieelarve seaduse vastu 13. detsembril 2017. Eelarve kulude ja investeeringute maht on 10,826 miljardit eurot ja tulude maht 10,308 miljardit eurot.

2017. Aastaga võrreldes kasvavad kulud ja investeeringud 922 miljoni euro võrra ehk 9,5% ning tulud kasvavad 808 miljoni euro võrra ehk 8,5%. Eelarvega toetati Valitsuse nelja põhieesmärki, milleks oli
*edendada Eesti majanduskasvu,
*suurendada Eesti rahvaarvu,
*tugevdada julgeolekut,
* ja suurendada ühiskonna heaolu ja sidusust.

Et edendada Eesti majanduskasvu, langetatakse maksuvaba tulu reformiga tööjõu maksukoormust, suurendatakse teaduse ja arendustegevuse rahastamist 14,9 miljoni võrra ning investeeritakse 56,7 miljonit eurot oluliste taristuobjektide väljaehitamiseks ja 277 miljonit eurot teehoidu (näiteks ehitatakse Kose–Mäo maanteelõik 4-realiseks, renoveeritakse Haabersti ristmik ja rajatakse Reidi tee). Lisaks jätkub Rail Balticu trassi ehitus.

Et suurendada Eesti rahvaarvu, muudetakse vanemapuhkuste ja hüvitiste süsteemi, jätkatakse õpetajate palgatõusu ja viiakse läbi tervishoiu rahastamise reform.

Et tugevdada julgeolekut, panustatakse kaitsevaldkonda rekordilised 528 miljonit eurot ja tõstetakse siseturvalisuse töötajate töötasusid.

Et suurendada ühiskonna heaolu ja sidusust, muudetakse toimetulekutoetuste süsteemi, pikaajalise hoolduse korraldust ja jätkatakse töövõimereformi teise etapiga ning tehakse ettevalmistusi Narvas ja Tallinnas eesti keele majade avamiseks.

Reaalsed tulud olid 10,162 miljardit eurot (98,6% eelarvest) ja kulud 10,109 miljardit eurot (93,4%).

## Viited

## Välislingid
* Riigikogu: 2018. aasta riigieelarve seadus 521 SE
* Rahandusministeerium: 2018. aasta riigieelarve lühiülevaade
* Rahandusministeerium: Riigieelarved
* Delfi teemalehed: Riigieelarve 2018
Pauluse kirik

**Pauluse kirik** on mitme kiriku nimi või nimevariant.

Eesti:
* Hanila Pauluse kirik
* Järvakandi Pauluse kirik
* Rakvere Pauluse kirik
* Tallinna Pauluse kirik
* Tartu Pauluse kirik
* Viljandi Pauluse kirik

Saksamaa:
* Plaueni Pauluse kirik

Soome:
* Helsingi Pauluse kirik

## Vaata ka
*Püha Pauluse katedraal (täpsustus)
*Püha Pauluse kabel
*Peetruse ja Pauluse kirik
Bonnievale

**Bonnievale** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas Langebergi vallas.

Asula on rajatud 1922. aastal, linnaõigused sai 1953. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bonnievale'i elanikest värvilisi 75,25%, mustanahalisi aafriklasi 11,08%, valgeid 10,71%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 2,72%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 89,72%, koosa keelt 5,98%, inglise keelt 1,69% ja sotho keelt 1,29%.

## Galerii

Pilt:DJ le Roux Museum, Main Street, Bonnievale. 06.jpg
Pilt:Bonnievale Station. Founded in 1922. Demolished c.2012. 07.JPG
Pilt:Weltervrede vineyards - panoramio.jpg


## Viited
Zahharava-Pulihhava

**Zacharava-Pulichava** (vene keeles *Zahharova-Pulihhova*, transkribeerituna **Zahharava-Pulihhava**) on Minski linnaosa, mis asub linna keskosas Partyzanski rajooni territooriumil.

Tegemist on ühe linna prestiižsema elurajooniga, mis oli elitaarne piirkond juba nõukogude ajal. Linnaosa on hästi välja ehitatud infrastruktuuriga, sealsed hoovid on suured, lähikonnas asuvad mitmed pargid, linnaossa jääb ka 1805. aastal rajatud Maksim Gorki nimeline kesklastepark. Suurem osa sealsetest korteritest on kolme- või neljatoalised. Paljudes korterites asuvad kaminad, mitmetel on ka uhked rõdud. Nõnda on linnaosa kujunenud ka kõige kallimate korteritega piirkonnaks Minskis. Vaatamata sellele on nõudlus sealsete elamispindade järele pidevalt kasvanud; oma osa on selles ka asjaolul, et linnaosa asub Minski kesklinna lähedal.

## Ajalugu
Linnaosa rajati suuremalt jaolt vahemikus 1960–1970. Sealsed elamud rajati parteieliidi ja loomingulise intelligentsi jaoks. Mitmeid sealseid elamuid kutsuti Nõukogude ajal rahvasuus kindralimajadeks, ent linnaosa sai juba rajamisel hüüdnimeks karusnahksete mütside rajoon (район пыжиковых шапок).

Zacharava tänava ümbrus oli varem Minski äärelinn Stromki Bierah, kus asusid laod ja puidust elamud. 1940. aastal valmis tänaval ka trammitee. Sõja ajal paljud sealsed hooned hävisid, sealsed taastamistööd algasid alles 1950. aastatel. Ühtlasi ehitati vana tänav ka laiemaks. 

Pulichava tänava ümbruskonnas asus Archirejskaja Słabodka linnaosa, sellest läänes ulatus see aga Lachovka linnaossa. 1923. aastal nimetati piirkond revolutsionäär Ivan Pulichavi auks ümber. Piirkonnas domineerisid individuaalelamud, mis aga lammutati tänapäevase linnaosa rajamisel.
## Viited
Kari Kuivalainen

**Kari Ilmari Kuivalainen** (sündinud 14. novembril 1960) on Soome laulja.

1986. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Soomet lauluga "Never the End" (laul ise oli soome keeles ja kandis algselt pealkirja "Päivä kahden ihmisen").
Edea

**Edea** on Soome ansambel.

1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Soomet lauluga "Aava".

## Liikmed
* Marika Krook
* Alexi Ahoniemi
* Tommy Mansikka-aho
* Abdissa Assefa
* Samuli Kosminen
Joe Grech

**Joe Grech** (õieti **Joseph Grech**; 9. veebruar 1934 – 30. detsember 2024) oli Malta laulja.

1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "Marija L-Maltija".
Helen & Joseph

**Helen & Joseph** oli Malta ansambel, mille liikmeteks olid Helen Micallef ja Joseph Cutajar.

1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Maltat lauluga "L-Imħabba".
Renato Micallef

**Nazzareno Alessandro Micallef Garrett** (tuntud esinejanimega **Renato** või **Renato Micallef**; sündinud 19. novembril 1951) on Malta laulja.

1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "Singing This Song".
Georgina Abela

**Georgina Abela** (sündinud 23. aprillil 1959) on Malta laulja.

1991. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Paul Giordimainaga Maltat lauluga "Could It Be".
Paul Giordimaina

**Paul Giordimaina** (sündinud 28. aprillil 1960) on Malta laulja.

1991. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Georgina Abelaga Maltat lauluga "Could It Be".
CatCat

**CatCat** on Soome ansambel.

Ansambli liikmeteks on õed Katja Kätkä ja Virpi Kätkä, kelle perekonnanimi mitmuses (*Kätkät*) kõlab samamoodi nagu ingliskeelne CatCat.

1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Soomet lauluga "Bye Bye Baby", kus nad said 25 osavõtja seas 22. koha.

## Albumid
* CatCat (1992)
* Bye Bye Baby (1994)
* Kynttilöiden syttyessä (1994)
* Enkeli (1995)
* Yö ja päivä (2001)
* Parhaat (2002)
* Hitit (2004)
* CatCat 20 vuotta – Juhlalevy (2012)
* Kukat kauniit (2015)
* CatCat 25v (2017)
Mary Spiteri

**Mary Spiteri** (sündinud 25. oktoobril 1947) on Malta laulja.

1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "Little Child".
William Mangion

**William Mangion** (sündinud 24. augustil 1958) on Malta laulja.

1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "This Time".
Chris & Moira

**Chris & Moira** oli Malta ansambel, mille moodustasid Moira Stafrace ja Christopher Scicluna.

1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Maltat lauluga "More than Love".
Mike Spiteri

**Mike Spiteri** (õieti **Michael Spiteri**; sündinud 1955) on Malta laulja.

1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "Keep Me In Mind".
Miriam Christine

**Miriam Christine Borg Warner** (sündinud 30. juunil 1979) on Malta laulja.

1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "In A Woman's Heart".
Serabranka

**Sierabranka** (vene keeles *Serebrjanka*, transkribeerituna **Serabranka**) on Minski linnaosa, mis asub linna kaguosas Leninski rajooni territooriumil  Svisłači jõe kaldal. Linnaosas asub N. Hrekava nimeline park.

Serabranka koosneb üheksast mikrorajoonist. Linnaosa ühendavad ülejäänud linnaga bussid, trollibussid ja trammid.

## Ajalugu
Serabrankat on esmamainitud aastal 1551. Algselt kandis see nime Srebny Łoh. XIX sajandil hakkas see kandma nime Srebnyja Młyny ja kujunes linnarahva puhkepiirkonnaks. Tänapäevase nime sai piirkond seoses Moskva–Bresti raudtee ja Liibavi–Romno raudtee rajamisega. 1895. aastal rajati sinna malmivalutehas, mille juurde tekkisid Serabranka tänav ja Serabranka põiktänav. Tänapäevase linnaosa ehitustööd algasid 1970. aastatel. 

2008. aastal koostati plaan linnaosa korterelamute tsooni laiendamiseks ja sealsete eramajade lammutamiseks.
## Viited

## Välislingid
Nika Turbina

**Nika Turbina** (vene Ника Гeopгиeвна Туpбина; 17. detsember 1974 Jalta – 11. mai 2002 Moskva) oli vene luuletaja, kes on tuntud lapsepõlves kirjutatud luuletuste poolest.

Nika Turbina ema oli kunstnik Maia Turbina, vanaisa oli kirjanik Anatoli Nikanorkin. Juba varasest lapsepõlvest alates põdes ta astmat ja kannatas unetuse käes. Luuletama hakkas ta 4-aastaselt. 

1982. aastal sai Nika talendist teada kirjanik Julian Semjonov, kes ehitas Jaltas endale suvilat. Semjonov saatis mõni aeg hiljem Jaltasse Komsomolskaja Pravda korrespondendi, et unikaalsest tüdrukust kirjutada. 1983. aasta märtsis avaldati Komsomolskaja Pravdas noore poetessi esimesed luuletused. Turbina kutsuti Moskvasse, kus ta Kirjanike Majas oma luuletustega esines ja tutvus luuletaja Jevgeni Jevtušenkoga. Hiljem esinesid Turbina ja Jevtušenko kirjandusõhtutel korduvalt duetina. 1983. aasta detsembris ilmus Moskvas Turbina esimene luulekogu "Черновик" ('Mustand'). Nika Turbina sai kuulsaks, et esines mitmel pool Nõukogude Liidus. 1985. aastal kolis nende perekond Krimmist Moskvasse. Ta käis esinemas ka välismaal ja oli väga tuntud. Ta luulekogusid tõlgiti mitmesse keelde. Veneetsias toimunud luulefestivalil "Maa ja poeedid" võitis ta peaauhinna – Kuldlõvi. Luuletusi kirjutas ta kuni 12-aasta vanuseni, hiljem kadus inspiratsioon. Jevtušenko, kel olid Turbina suhtes suured ootused, pettus temas. 1989. aastal mängis Turbina režissöör Ajan Šahmalijeva filmis "See oli mere ääres" ("Это было у моря"). Seejärel langes ta avalikkuses kiiresti unustusse. 1990. aastal sai ta närvivapustuse ja sõitis ravile Šveitsi. Šveitsis viibides abiellus ta endast kuuskümmend aastat vanema itaallasest psühholoogiga. 1991. aastal pöördus Turbina Nõukogude Liitu tagasi. Alkoholiprobleem süvenes. Tükk aeg ei leidnud ta endale tegevust, siis õppis Ülevenemaalises Riiklikus Kinematograafia Ülikoolis.

1994. aastal võeti ta ilma eksamiteta vastu Moskva Kultuuriinstituuti. Esialgu oli kõik hästi ja ta hakkas jälle luuletusi kirjutama. Kuid oma 20. sünnipäeval tabas teda närvivapustus ja ta jättis instituudi pooleli. Õpinguid õnnestus tal hiljem jätkata kaugõppes. 14. mail 1997 viskus ta viienda korruse aknast välja, saades raskelt vigastada.

11. mail 2002 oli Nika Turbina külas tuttavatel. Teised läksid korraks välja. Turbina istus aknalaual ja kukkus aknast välja ning hukkus.

## Viited
Times Three

**Times Three** oli Malta ansambel, mille moodustasid Philippa Farrugia Randon, Diane Stafrace ja Francesca Tabone.

1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Maltat lauluga "Believe 'n Peace", mis kogus 32 punkti ja saavutas 15. koha.
Claudette Pace

**Claudette Pace** (pärast abiellumist **Caludette Buttigieg**; sündinud 8. veebruaril 1968) on Malta poliitik ja endine laulja.

2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "Desire".

Ta valiti 2013. aastal ja uuesti 2017. aastal Malta parlamendi liikmeks. 2017. aastast on ta Malta parlamendi asespiiker.
Fabrizio Faniello

**Fabrizio Faniello** (sündinud 27. aprillil 1981) on Malta laulja.

2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "Another Summer Night" ja 2006. aastal lauluga "I Do".
Lynn Chircop

**Lynn Chircop** (sündinud 10. augustil 1980) on Malta laulja.

2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "To Dream Again".
Julie & Ludwig

**Julie & Ludwig** oli Malta ansambel, mille moodustasid Julie Zahra ja Ludwig Galea.

2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Maltat lauluga "On Again... Off Again".
Debbie Scerri

**Debbie Scerri** (õieti **Deborah Scerri**; sündinud 30. juunil 1979) on Malta laulja.

1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "Let Me Fly".
Chiara Siracusa

**Chiara** (õieti **Chiara Siracusa**, sündinud 26. novembril 1976 Sengleas) on Malta laulja.

1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "The One That I Love", 2005. aastal  lauluga "Angel" ja 2009. aastal lauluga "What If We?".
Olivia Lewis

**Olivia Lewis** (sündinud 18. oktoobril 1978) on Malta laulja.

2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "Vertigo".
Morena Camilleri

**Margerita Camilleri Fenech** (esinejanimega **Morena**; sündinud 7. märtsil 1984) on Malta laulja.

2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "Vodka".
Charles Goodwin

**Charles Goodwin** (1943 – 31. märts 2018) oli ameerika keeleteadlane ja semiootik.

Ta on uurinud vestluse käigus toimuva tähendusloome mehhanisme.

## Viited

## Kirjandus
*Favareau, Donald (ed.) 2018. *Co-operative Engagements in Intertwined Semiosis: Essays in Honour of Charles Goodwin*. (Tartu Semiotics Library 19.) Tartu: University of Tartu Press.
Glen Vella

**Glen Vella** (sündinud 14. mail 1983 Birkirkaras) on Malta laulja.

2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "One Life".
Kurt Calleja

**Kurt Calleja** (sündinud 5. mail 1989 Ħamrunis) on Malta laulja.

2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "This is The Night".
Tonina Torrielli

**Tonina Torrielli** (sündinud 22. märtsil 1934) on Itaalia laulja.

1956. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Aprite le finestre".
Snowdoni krahv

**Snowdoni krahv** (*Earl of Snowdon*) on tiitel Ühendkuningriigi aadli koosseisus. Selle lõi 1961. aastal kuninganna Elizabeth II, koos viisakustiitliga **Linley vikont**, oma kälimehe Antony Armstrong-Jonesi jaoks, kes abiellus 1960. aastal printsess Margaretiga.

## Snowdoni krahvid (1961)
* Antony Charles Robert Armstrong-Jones, 1. Snowdoni krahv (1930–2017)
* David Albert Charles Armstrong-Jones, 2. Snowdoni krahv (sündinud 1961)

Tiitli otsene pärija on praeguse Snowdoni krahvi David Armstrong-Jonesi ainuke poeg Charles Patrick Inigo Armstrong-Jones, Linley vikont (sündinud 1999). 

## Vapid

Coat of arms of the earl of Snowdon.png|1. Snowdoni krahvi vapp
Coat of Arms of David, Earl of Snowdon.svg|2. Snowdoni krahvi vapp


## Viited

## Välislingid
*
Nunzio Gallo

**Nunzio Gallo** (25. märts 1928 – 22. veebruar 2008) oli Itaalia laulja.

1957. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Corde della mia chitarra", mis kogus 7 punkti ja saavutas 6. koha.
Domenico Modugno

**Domenico Modugno** (9. jaanuar 1928 – 6. august 1994) oli Itaalia laulja.

1958. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Nel Blu Dipinto Di Blu", 1959. aastal lauluga "Piove" ja 1966. aastal lauluga "Dio, come ti amo".
Renato Rascel

**Renato Rascel** (õieti **Renato Ranucci**; 27. aprill 1912 – 2. jaanuar 1991) oli Itaalia laulja.

1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Romantica", mis kogus 5 punkti ja saavutas 8. koha.
Betty Curtis

**Betty Curtis** (õieti **Roberta Corti**; 22. märts 1936 Milano – 15. juuni 2006 Lecco) oli Itaalia laulja.

1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Addio, addio", mis kogus 12 punkti ja saavutas 5. koha.
Claudio Villa

**Claudio Villa** (1. jaanuar 1926 Rooma – 7. veebruar 1987 Padova) oli Itaalia laulja.

1962. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaalia lauluga "Addio, addio".

1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaalia lauluga "Non andare più lontano".
Emilio Pericoli

**Emilio Pericoli** (7. jaanuar 1928 – 9. aprill 2013) oli Itaalia laulja.

1963. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Uno per tutte", mis kogus 37 punkti ja saavutas 3. koha.
Bobby Solo

**Bobby Solo** (kodanikunimi **Roberto Satti**; sündinud 18. märtsil 1945 Roomas) on Itaalia laulja.

1965. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaalia lauluga "Se piangi, se ridi", mis kogus 15 punkti ja saavutas 5. koha.
Sergio Endrigo

**Sergio Endrigo** (15. juuni 1933 Pula – 7. september 2005 Rooma) oli Itaalia laulja.

1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Marianne", mis kogus 7 punkti ja saavutas 10. koha.
Iva Zanicchi

**Iva Zanicchi** (sündinud 18. jaanuaril 1940) on Itaalia laulja.

1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Due grosse lacrime bianche", mis kogus 5 punkti ja saavutas 13. koha.
Gianni Morandi

**Gianni Morandi** (sündinud 11. detsembril 1944) on Itaalia laulja.

1970. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "L'amore è un attimo", mis kogus 5 punkti ja saavutas 8. koha.
Touwsrivier

**Touwsrivier** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas.

Asula on rajatud 1877. aastal, linnaõigused sai 1962. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Touwsrivieri elanikest värvilisi 84,91%, mustanahalisi aafriklasi 7,52%, valgeid 6,57%, India või Aasia päritolu inimesi 0,33% ja teisi 0,65%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,09%, inglise keelt 2,59%, koosa keelt 1,02% ja tsvana keelt 0,91%.

## Viited
Massimo Ranieri

**Massimo Ranieri** (sünninimi **Giovanni Calone**; sündinud 3. mail 1951 Napolis) on Itaalia laulja.

1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga  "L'amore è un attimo".

1973. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga  "I giorni dell'arcobaleno".
Nicola di Bari

**Nicola Di Bari** (sünninimi **Michele Scommegna**; sündinud 29. septembril 1940) on Itaalia laulja.

1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "I giorni dell'arcobaleno", mis kogus 92 punkti ja saavutas 6. koha.
Chiara

Nime **Chiara** kasutavad lauljad:

***[[Chiara Siracusa]]**, Malta laulja
***[[Chiara Galiazzo]]**, Itaalia laulja
***Chiara Iezzi** ansamblist Paola e Chiara
SuRie

**Susanna Marie Cork** (rohkem tuntud oma esinejanime **SuRie** järgi; sündinud 18. veebruaril 1989 Essexis) on inglise laulja.

Tema emapoolne vanaisa Hans Kornberg on Saksamaal sündinud Briti biokeemik.

Tema lavanimi SuRie tuleneb eesnimedest (**Su**sanna Ma**rie**). Ta on lõpetanud Londonis muusikakõrgkooli Royal Academy of Music. Laulmise kõrval on ta õppinud klaverit ja oboed.

Ta esindas Suurbritanniat 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis lauluga "Storm". SuRie on varemgi olnud Eurovisiooni lauluvõistlusega seotud: 2015. aastal oli ta Belgia laulja Loïc Nottet' taustalaulja ja tantsija ning 2017. aastal Blanche'o laulu "City Lights" muusikaline juht.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Budapesti Ferenc Liszti rahvusvaheline lennujaam

**Budapest Ferenc Liszti rahvusvaheline lennujaam** (ungari: Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér) (IATA: **BUD**, ICAO: **LHBP**), varem tuntud kui *Budapesti Ferihegy rahvusvaheline lennujaam* ning endiselt nimetatakse lihtsalt **Ferihegy**, on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Ungari pealinna Budapesti, ja on riigi suurim neljast tsivilllennujaamast. Lennujaam asub 16 kilomeetri kaugusel Budapesti kesklinnast. Budaspesti Ferenc Liszti rahvusvaheline lennujaam on Wizz Airi kodulennujaam.
Franca Raimondi

**Franca Raimondi** (8. juuli 1932 – 28. august 1988) oli Itaalia laulja.

1956. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Amami se vuoi", mis ei saanud ühtegi punkti ja jäi 13. kohale.
Newarki Liberty rahvusvaheline lennujaam

**Newark Liberty rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **EWR**, ICAO: **KEWR**, FAA LID: **EWR**), algselt **Newarki metropoli lennujaam** ja hiljem **Newarki rahvusvaheline lennujaam**, on peamine lennujaam, mis teenindab New Jersey osariiki. Lennujaam asub 97 km Philadeplhiast ja 24 km New Yorgist.
Dori Ghezzi

**Dori Ghezzi** (sündinud 30. märtsil 1946) on Itaalia laulja. 

1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Wessga Itaaliat lauluga  "Era", mis kogus 115 punkti ja saavutas 3. koha.
Matia Bazar

**Matia Bazar** on Itaalia ansambel.
1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga  "Raggio di luna"
Alan Sorrenti

**Alan Sorrenti** (sündinud 9. detsembril 1950) on Itaalia laulja ja helilooja.
1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Non so che darei", mis kogus 87 punkti ja saavutas 6. koha.
Melbourne'i lennujaam

**Melbourne'i lennujaam** (IATA: **MEL**, ICAO: **YMML**), kõnekeeles ka **Tullamarine'i lennujaam**, on peamine lennujaam, mis teenindab Melbourne'i linna ja teine kõige reisijaterohkem lennujaam Austraalias.
Riccardo Fogli

**Riccardo Fogli** (sündinud 21. oktoobril 1947) on Itaalia laulja.
1983. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Per Lucia", mis kogus 41 punkti ja saavutas 11. koha.
Alice (laulja)

**Alice** (sünninimega **Carla Bissi**, varasem esinejanimi **Alice Visconti**; sündinud 26. detsembril 1954) on Itaalia laulja.
1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Franco Battiatoga Itaaliat lauluga  "I treni di Tozeur", mis kogus 70 punkti ja saavutas 5. koha.
Franco Battiato

**Franco Battiato** (tegelikult **Francesco Battiato**; 23. märts 1945 – 18. mai 2021) oli Itaalia laulja, laulukirjutaja ja filmilavastaja. 

1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Alice Viscontiga Itaaliat lauluga "I treni di Tozeur", mis kogus 70 punkti ja saavutas 5. koha.
Ricchi e Poveri

**Ricchi e Poveri** on Itaalia popansambel, mis moodustati 1967. aastal Genovas. Liikmeteks on olnud Franco Gatti, Angela Brambati, Marina Occhiena, Angelo Sotgiu.

1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Itaaliat lauluga "Questo amore". Laul sai 53 punktiga 12. koha.

1985. aastal võitis ansambel Sanremo laulufestivali.

## Diskograafia
* Ricchi e Poveri (1970)
* Amici miei (1971)
* L'altra faccia dei Ricchi e Poveri (1971)
* Penso sorrido e canto (1974)
* RP2 (1975)
* Ricchi & Poveri (1976)
* I musicanti (1976)
* Questo amore (1978)
* La stagione dell'amore (1980)
* E penso a te (1981)
* Mamma Maria (1982)
* Voulez vous danser (1983)
* Made in Italy (1984)
* Dimmi quando (1985)
* Pubblicità (1987)
* Nascerà Gesù (1988)
* Buona giornata e... (1990)
* Allegro italiano (1992)
* I più grandi successi (1994)
* Parla col cuore (1999)
* Perdutamente amore (2012)
Mia Martini

**Mia Martini** (20. september 1947 – 12. mai 1995) oli Itaalia laulja.

1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Libera".

1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Rapsodia".
Umberto Tozzi

**Umberto Tozzi** (sündinud 4. märtsil 1952) on Itaalia laulja. 

1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Rafiga Itaaliat lauluga "Gente di mare", mis kogus 103 punkti ja saavutas 3. koha.
Raf (laulja)

**Raf** (sündinud 29. detsembril 1959) on Itaalia laulja.

1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Umberto Tozziga Itaaliat lauluga "Gente di mare".
Avoni krahv

**Avoni krahv** (*Earl of Avon*) oli tiitel Ühendkuningriigi aadli koosseisus. Tiitli lõi 1961. aastal kuninganna Elizabeth II endisele peaministrile Anthony Edenile koos viisakustiitli **vikont Edeniga**. Tiitlid kaotati pärast Edeni ainsa pärijateta poja 2. Avoni krahvi Nicholase surma 1985. aastal.

## Avoni krahvid
* Robert Anthony Eden, 1. Avoni krahv (1897–1977)
* Nicholas Eden, 2. Avoni krahv (1930–1985)

## Vaata ka
* Parun Auckland
* Parun Henley

## Viited
Luca Barbarossa

**Luca Barbarossa** (sündinud 15. aprillil 1961) on Itaalia laulja.
1988. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Vivo (Ti scrivo)", mis kogus 52 punkti ja saavutas 12. koha.
Enrico Ruggeri

**Enrico Ruggeri** (sündinud 5. juunil 1957 Milanos) on Itaalia laulja.
1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Sole d'Europa", mis kogus 45 punkti ja saavutas 12. koha.
Jalisse

**Jalisse** on Itaalia ansambel.
1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Fiumi di parole".
Raphael Gualazzi

**Raphael Gualazzi** (sündinud 11. novembril 1981 Urbinos) on Itaalia laulja ja pianist.

2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Follia d'amore".
Marco Mengoni

**Marco Mengoni** (sündinud 25. novembril 1988) on Itaalia laulja.
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "L'essenziale" ning sai 7. koha.

## Diskograafia

* *Solo 2.0* (2011)
* *#prontoacorrere* (2013)
* *Parole in circolo* (2015)
* *Le cose che non ho* (2015)
* *Atlantico* (2018)
Nassia keel

Nassia keel (Nassia keeles Nasika) on Alternatiivajaloo maailmas Ill Bethisadis räägitav tehiskeel. Keel kuulub väljamõeldud põhja-Slaavi (tuntud ka kui Soome-Slaavi) keelkonda kuuluv keel mida on palju mõjutanud Soome keel. Keele loojaks on Jan Havliš. Nassia keelt räägitakse Nassiamaa vabariigis (Nasëku Eesemirü) mis asub meie maailma Karjalas.

Nassia keelel on kolm suuremat murret. Settikortia murre (sëttikortëki reki), Karjala murre (käräleki reki) mida on palju mõjutanud Soome-Ugri keeled, Laadoga-Onega või Laadoga-Äänisjärve murre (neppö-eniseki reki) mida on palju mõjutanud Vene keel.
## Näide
Meieisapalve (Otenäsü)

**Otë naso senü Neppesöösüänä, ta sëvënis   imenö tene.**

**Ta pirittes rezä tene.**

**Ta ses vola tene, akaa änäneppesää ite änäzemii.**

**Kileppä naso sätteke ta tottës nam tinusaa.**

**I ta ötüpüsetis nam tulëkku naso, akaa i mi ötüpüsetivime tulëzinikomu  naso.**

**I ta nevüvettes no vunapatta nu ta izëppavis no otunëpirazano.**

**Pervü sene rezä ite uumisëvo ite salva tene vekää. Takaa vusëtito.**

Pühaöö (Teesä nöketä)

**Teesä nokëta, sëvëna nokëta,**

**vesü miru sëpë,**

**otërosso Matëriipir süpenä,**

**Osëp sonuu piróm seti,**

**puuttane ii söpölää,**

**puuttane ii söpölää.**

Tere

**Kertési**

Nägemiseni

**Änäeettinö**

Eesti

**Äsetekü**

## Viited
Fausto Leali

**Fausto Leali** (sündinud 29. oktoobril 1944) on Itaalia laulja.
1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Anna Oxa Itaaliat lauluga "Avrei voluto", mis kogus 56. punkti ja saavutas 9. koha.
Anna Oxa

**Anna Oxa** (kodanikunimi **Anna Hoxha**, sünninimi **Iliriana Hoxha**; sündinud 28. aprillil 1961 Baris) on Itaalia laulja.
1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Fausto Leali Itaaliat lauluga "Avrei voluto", mis kogus 56 punkti ja saavutas 9. koha.
Inger Jacobsen

**Inger Jacobsen** (23. oktoober 1923 – 21. juuni 1996) oli Norra laulja.  

1962. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Kom sol, kom regn".
Anita Thallaug

**Anita Thallaug** (14. veebruar 1938 – 20. märts 2023) oli Norra laulja.

1963. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Solvherv".
Hanne Krogh

**Hanne Krogh** (sündinud 24. jaanuaril 1956 Haugesundis) on Norra laulja.

1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Lykken er".

Ta võitis koos Elisabeth Andreasseniga ansambli Bobbysocks koosseisus Norrat esindades 1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "La Det Swinge".
Grethe Kausland

**Grethe Kausland** (3. juuli 1947 Horten, Vestfold – 16. november 2007) oli Norra laulja.

1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Småting".
Bendik Singers

**Bendik Singers** on Norra ansambel.

1973. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga  "It's Just A Game".
Anne-Karine Strøm

**Anne-Karine Strøm** (sündinud 15. oktoobril 1951 Oslos) on Norra laulja.

1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "The First Day of Love".

1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Mata Hari".
Ellen Nikolaysen

**Ellen Helen Nikolaysen** (sündinud 10. detsembril 1951 Oslos) on Norra laulja.

1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Touch My Life (With Summer)".
Anita Skorgan

**Anita Skorgan** (sündinud 13. novembril 1958) on Norra laulja.

1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga  "Casanova".

1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga  "Oliver".

1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Jahn Teigeniga Norrat lauluga "Adieu".