open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hüdromonitor

**Hüdromonitor** on seade võimsa veejoa saamiseks ja suunamiseks. 

Hüdromonitori peakomponent on vahetatava suudmikuga kooniline toru (pikkus kuni 2,7 m; diameeter 52–175 mm), mis on kahe liigendi kaudu ühendatud toitetoruga (diameeter 250–500 mm).

Hüdromonitori tekitatud veepurske kiirus jääb vahemikku 20–150 m/s ning surve 1–3 MPa. 

Hüdromonitore kasutatakse näiteks maavarade kaevandmisel (hüdrokaevandamine) ja mullatöödel (hüdromehhaniseerimine).

## Vaata ka
*Hüdrokaevandamine
*Hüdromehhaniseerimine

## Viited
Oscar Sjöstedt

**Oscar Sjöstedt** (30. juuni 1885 – 6. juuni 1958) oli Eesti aukonsul Rio de Janeiros.

Ta oli insener, Rootsi kodanik. 29. jaanuaril 1937 nimetati ta Eesti aukonsuliks Rio de Janeiros ja talle anti konsulipatent. 1939. aastal külastas Oscar Sjöstedt Eestit. 

1958. aastal, lühikest aega enne surma, taotles ta Brasiilia valitsuselt oma eksekvatuuri taastamist, milline nõudlus rahuldati.

## Kirjandus
*Karl Ast. Oscar Sjöstedt surnud. Teataja, 28. juuni 1958, nr 13, lk 6.
Valentin Nikolajev

**Valentin Vladimirovitš Nikolajev** (6. aprill 1924 – 31. oktoober 2004) oli NSV Liidu maadleja.

Ta on olümpiavõitja ja maailmameister Kreeka-Rooma maadluses.

Ta võitis NSV Liidu meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kaks kuldmedalit (1952 ja 1954) ja hõbemedali aastatel 1957 ja 1959.

Pärast sportlaskarjääri töötas NSV Liidu juunioride koondise treenerina.

## Välislingid
*
Aleksander Pallo

**Aleksander Pallo** (12. märts 1890 Jevpatoria maakond, Tauria kubermang, Krimm – 13. juuni 1958 Stockholm) oli eesti diplomaat.

Ta õppis aastail 1910–1914 ja 1922–1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Aleksander Pallo osales Esimeses maailmasõjas ja Vene kodusõjas. 

1922. aastast töötas Välisministeeriumis, oli Välisministeeriumi informatsioonibüroo juhataja ning erinevatel perioodidel Moskva saatkonna pressiatašee, Helsingi saatkonna sekretär-konsul ja Pariisi saatkonna nõunik. 

1941. aastal läks Pariisist Soome, oli Soome raadio eesti- ja venekeelsete saadete toimetaja. 1943 mais astus Soome armeesse, teenis Peastaabi luureosakonnas.

1944 septembris siirdus Rootsi, oli Eesti Komitee arhiivitöötaja. Aastatel 1948–1954 oli Eesti esindaja Prantsusmaal. 

Ta oli üks Eesti Rahvusfondi asutajaid, Eesti Rahvusnõukogu väliskomisjoni liige.

## Tunnustus
*1934 – Soome Valge Roosi I klassi Rüütlirist
*1938 – Valgetähe III klassi teenetemärk
* Poola Polonia Restituta III klass
* Saksa Kotka Teeneteristi I klass

## Viited

## Kirjandus
* A. Peets. Aleksander Pallo't mälestades. Teataja, 28. juuni 1958, nr. 13, lk. 7.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Gustav Talts

**Gustav Talts** (10. september 1890 Võhkelaane talu, Saarde kihelkond, Pärnumaa – 7. märts 1958 Rootsi) oli Eesti kohtunik.

Ta lõpetas Tartu ülikooli õigusteaduskonna, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane, aga lahkus pärast korp! Fraternitas Estica asutamist ja sai selle vilistlaseks.

Gustav Talts oli Viljandis notar, hiljem Viljandi Ringkonnakohtu tsiviilosakonna esimees. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus Rootsi. Aastatel 1952–1953 oli ta Eesti Komitee büroojuhataja. 1955. aastast oli ta Stockholmi Eesti Teadusliku Instituudi õppejõud. 

Ta maeti 15. märtsil 1958 Stockholmi Metsakalmistule.

Tal oli sugulane Gustav Talts, kes töötas samuti Viljandis juristina ning oli ühtlasi lühidalt Viljandi linnapea.

## Kirjandus
*Aadu Lüüs. Gustav Taltsi mälestuseks. Teataja, 22. märts 1958, nr. 6, lk. 7.
Vahtang Blagidze

**Vahtang Blagidze** (sündinud 23. juulil 1957) on gruusia rahvusest endise NSV Liidu maadleja.

Ta on olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister Kreeka-Rooma maadluses.

1980. aastal võitis Grand Prix of Germanyl esikoha.

1981. aastal tuli NSV Liidu meistriks.

## Välislingid
*
Jüri Põru

**Jüri Põru** (21. juuli 1898 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 21. september 1986 Stockholm) oli eesti pangaametnik.

Ta õppis aastail 1932–1935 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna majandusosakonnas ja 1935–1940 õigusteaduskonnas (lõpetas selle), korporatsiooni Vironia vilistlane.

Jüri Põru teenis sundaega Ratsarügemendis, töötas üle kümne aasta A/S Krediit Panga Viljandi osakonnas, viimati panga volinikuna kohtunõudmiste alal. Ta oli ka laskesportlane, Kaitseliidu Sakala maleva liige. Teda autasustati Kotkaristi teenetemärgi kuldristiga. 1944. aastal põgenes ta Rootsi, kuulus seal Eesti Rahvusfondi ja Eesti Rahvusnõukogu organitesse, Eesti Põllumeeste Kogude Rootsis ja Vabade Eestlaste Põllumajandusliidu juhatusse.

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Sim Gwon-ho

**Sim Gwon-Ho** (sündinud 12. oktoobril 1972 Kyŏnggi provintsis Lõuna-Koreas) on Korea Kreeka-Rooma maadleja. 

Ta hakkas maadlemist treenima 1984. aastal.

Ta on võitnud olümpiamängudel kaks kuldmedalit.

2004. aastal lõpetas ta sportlaskarjääri ja asus tööle SBSi (Seoul Broadcasting Station) spordikommentaatorina.

## Välislingid
*
Alamperekond

**Alamperekond** (*subgenus*) on bioloogilises taksonoomias vahel kasutusel olev perekonna- (*genus*) sisene takson. 

Üks perekond võib olla jaotatud mitmeks alamperekonnaks.
Liana Alexandra

**Liana Alexandra** (27. mai 1947 Bukarest – 10. jaanuar 2011 Bukarest) oli rahvusvaheliselt tuntud Rumeenia helilooja ja muusikaõpetaja.
Artur Tarmet

**Artur Tarmet** (kuni 1935. aastani **Artur Trubok**; 26. september 1898 Liiguste, Aaspere vald, Virumaa – 15. mai 1998 Stockholm) oli eesti agronoom.

Ta õppis aastail 1920–1935 (lõpetas) Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Aastail 1919–1920 töötas Artur Tarmet Rakvere 2. algkoolis õpetajana. Aastatel 1924–1928 oli ta Asunike, Riigirentnike ja Talupidajate Põllumajandusliidu (ARTP) põllumajanduskonsulent Virumaal, 1928–1940 Põllutööministeeriumi kartuli väljaveo kontrolör, 1941–1943 Põllumajanduse Keskvalitsuse taimekaitse- ja seemnekontrolliosakonna vaneminspektor, 1943–1944 abijuhataja. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1945. aastal Rootsi. Eesti Agronoomide Seltsi Rootsis ja Vabade Eestlaste Põllumajandusliidu liige, 1993. aastal elas Hägerstenis.

## Kirjandus
* Aksel Mark. Artur Tarmet surnud. Teataja, 20. juuni 1998, nr 6, lk 7.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
Martha Alter

**Martha Alter** (8. veebruar 1904 New Bloomfield, Pennsylvania – 3. juuni 1976) oli Ameerika Ühendriikide pianist ja helilooja.

Ta lõpetas Vassar College'i ning õpetas muusikat Connecticut College'is.
Michael Abels

**Michael Abels** (sündinud 8. oktoobril 1962 Phoenixis) on Ameerika Ühendriikide helilooja. 

Ta on õppinud Lõuna-California Ülikoolis.
Aleksander Kurvits

Aleksander Kurvitsa nime on kandnud järgmised tuntud isikud:

***[[Aleksander Kurvits (1885–1970)]]**, eesti pedagoog ja sordiaretaja
***[[Aleksander Kurvits (1896–1958)]]**, Eesti riigiametnik
Aleksander Kurvits (1885–1970)

**Aleksander Kurvits** (12. november 1885 Vahete talu, Tagula, Sangaste kihelkond, Tartumaa – 1. aprill 1970 Tartu) oli eesti pedagoog ja sordiaretaja.

## Haridus
1905. aastal lõpetas ta Tartu Õpetajate Seminari ja 1912. aastal Peterburi Õpetajate Instituudi. Õppis Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas aastail 1921–1922 ja filosoofiateaduskonnas 1922–1928, ülikooli lõpetas 1928. aastal. 1930. aastal kaitses magistriväitekirja „Autoriteet ja vabadus kasvatuses”. 

## Töö
* 1905–1919 õpetaja (Saare- ja Virumaal, Velikije Lukis ja Tartus) 
* 1919–1945 Tartu maakonna koolinõunik-inspektor 
* 1932 – asutas ta õpikute ja koolitarvete kooperatiivi Koolivara, oli selle esimees 
* 1939–1944 Tartu linnakoolide inspektor
* 1936–1940 Koduse Kasvatuse Instituudi juhatuse esimees
* 1945–1949 Tartu Õpetajate Instituudis
* 1945–1954 Tartu Muusikakoolis vene keele õpetaja

Ta uuris kooliuuendamise, enesearendamise ja edasiõppimise küsimusi ja avaldas sellealaseid kirjutisi. 

## Sordiaretus
Sordiaretuse vastu tekkis tal huvi koolipõlves. Pomoloogia ja sordiaretuse alal oli ta iseõppija.

1924. aastal rajas ta Tartusse (praeguse aadressiga Riia 46) viljapuude katse- ja aretusaia (oli 1957–2022 riikliku looduskaitse all). 

Ta avaldas oma aretustöö tulemuste kohta palju artikleid. Oli tegev Eesti Pomoloogia Komisjonis, Eesti Looduseuurijate Seltsis ja Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsis (1961. aastast auliige). 
### Tema aretatud sorte
* Pirnisordid  „Kurvitsa lemmik” ja  „Eesti pirn”, "Põhjamaa pirn" (Kurvitsa 13), "Kurvitsa 17", "Kurvitsa 5", "Tartu pirn" (Kurvitsa 14)
* Ploomisordid „Tartu kaunitar”, „Tartu kollane”,  „Tartu punane”, „Tartu värviline” ja "Kurvitsa 17"
* Õunasordid  "Kurvitsa sibulõun", "Kurvitsa renett"
* Punase sõstra sort  „Kurvitsa 4”

## Teoseid
* „Raamatukogu ja vabaharidusetöö“ (1929) 
* „Õpetaja kooliuuenduse kandjana” (1932) 
* „Kool ja kodu kasvatusteguritena“ (1933) 
* „Enesearendus ja edasiõppimine” (1933) 
* „Rahvamaja” (1935) 
* „Minu aretustöid puuviljanduses” (1957) 
* „Uut minu aretusaiast” (1969)

## Isiklikku
Aleksander Kurvits oli taluniku poeg. Abikaasa oli Veera (sündinud Meyer; 1883–1965). Lapsed olid Vassili (1913–1914), Eugen (1913–1914), Georg (1916–1920), Maria (1917–1919), Ülo ja Virve. Tema pojatütar on filoloog Aleksandra Kurvits-Vahter ja tütretütar on lastearst Imma Tiirmaa.

## Välislingid
* ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
* Päevakaja: sordiaretaja Aleksander Kurvits. Arhiiv, ERR
* Juhani Püttsepp. "Riia tänaval püsib alles Kurvitsa aed". Postimees, 9. oktoober 2024
Francesca Schiavone

**Francesca Schiavone** (sündinud 23. juunil 1980 Milanos) on Itaalia tennisist. 

Elukutseliseks tennisistiks sai 1998. aastal. Ta võitis 2010. aastal naisüksikmängu Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel tennises, olles esimene itaallasest naistennisist, kes on võitnud suure slämmi turniiri. Tema karjääri parim koht WTA edetabelis on olnud neljas (jaanuaris 2011).

Septembris 2018 (38-aastaselt) lõpetas ta profikarjääri, olles WTA turniiridel osalenud 22 aastat. 

## Isiklikku
Schiavone oli tippsportlasena 1,66 m pikk ja kaalus 64 kg. Ta on paremakäeline.

## Viited
Aleksander Kurvits (1896–1958)

**Aleksander Kurvits** (24. juuli 1896 Karksi vald, Pärnumaa – 25. august 1958 Toronto) oli Eesti riigiametnik.

Ta lõpetas 1918. aastal Riia Vaimuliku Seminari, õppis aastail 1921–1926 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Üliõpilasseltsi Raimla vilistlane.

1921. aastal opteerus Aleksander Kurvits Eestisse, oli Haridusministeeriumi haridusinstruktor, 1927–1936 Haridus- ja sotsiaalministeeriumi peasekretär, 1936–1940 Haridusministeeriumi üldosakonna direktor ja juriskonsult, Eesti Kultuurikapitali nõukogu sekretär. Ajakirja Haridusministeeriumi Teataja vastutav ja tegevtoimetaja. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale ja siirdus 1948. aastal Kanadasse.

## Isiklikku
10. juulil 1926 abiellus ta Nelly Lenkiga.

## Kirjandus
*H. R. Aleksander Kurvits in memoriam. Teataja, 13. september 1958, nr 17, lk 6

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Avthandil Khoridze

**Avthandil Khoridze** (ავთანდილ ქორიძე, 15. aprill 1935 – 11. aprill 1966) oli Nõukogude Liidu maadleja, rahvuselt grusiin.

Ta oli olümpiavõitja ja maailmameister Kreeka-Rooma maadluses.

Võitis NSV Liidu meistrivõistlustel kaks hõbemedalit (1957. ja 1960. aastal).

Pärast sportlaskarjääri õppis ning töötas Thbilisis kehalise kasvatuse õpetaja ja treenerina. Ta hukkus autoõnnetuses 1966. aastal.

## Välislingid
*
Muhal Richard Abrams

**Muhal Richard Abrams** (19. september 1930 Chicago, Illinois – 29. oktoober 2017 New York) oli Ameerika Ühendriikide helilooja, muusik ja muusikapedagoog. 

Ta on ka muusika arranžeerija, klarnetist, tšellist ja ''free jazz'''i mängiv pianist.
Suren Nalbandjan

**Suren Nalbandjan** (sündinud 3. juunil 1953) on armeenia rahvusest endise NSV Liidu maadleja.

Ta on neljakordne NSV Liidu meister Kreeka-Rooma maadluses – 1976, 1977, 1979, 1980.

Ta oli Eesti NSV maadleja Valeri Spiridonovi konkurent.

Ta on võitnud esikoha NSV Liidu meistrivõistlustel juunioride ja noorsoo vanuseklassis 1972. ja 1974. aastal.

1975. aastal võitis ta NSV Liidu rahvaste spartakiaadil kuldmedali, samal aastal võidutses juunioride maailmameistrivõistlustel, alistades finaalis Ștefan Rusu. Aasta varem (1974) juunioride Euroopa meistrivõistluste finaalis oli ta Rusule kaotanud. Rumeenlasega kohtus ta veel 1976. aasta suveolümpiamängudel, kus võitis teda. 1977. aasta EM-il saavutas jällegi võidu. Ivan Poddubnõi mälestusvõistlustel 1978. aastal edestas ta nii rumeenlast Rusut kui ka poola maadlejat Andrzej Suproni. 

1980. aasta suveolümpiamängudel kaotas ta kõigepealt punktidega Supronile, lisaks sai kaotuse kirja ka matšis Rusuga passiivse maadluse eest ja jäi lõpuprotokollis neljandale kohale.  

## Välislingid
*
Kloostri tänav

**Kloostri tänav** (saksa keeles *Klosterstraße*) on tänav Tartu kesklinnas Laia ja Kroonuaia tänava vahel. Tänava pikkus on 120 meetrit.

Vahepeal,1950. kuni 1989. aastani oli see Väike tänav.

## Vaata ka
*Kloostri tee
*Suur-Kloostri tänav
*Väike-Kloostri tänav

## Välislingid
Robin Söderling

**Robin Bo Carl Söderling** (sündinud 14. augustil 1984 Tibros) on rootsi elukutseline tennisist.

Tema parim koht ATP üksikmängu edetabelis oli 4. koht (alates 15. novembrist 2010).

Söderling jõudis 2009. ja 2010. aastal French Openi finaali, kus kaotas 2009. aastal Rafael Nadalile ja 2010. aastal Roger Federerile. 

Ta lõpetas tippsportlaskarjääri 23. detsembril 2015. 

## Isiklikku
Robin Söderling on 193 cm pikk ja kaalub 87 kg. Ta on paremakäeline.
Harry Akst

**Harry Akst** (15. august 1894 New York – 31. märts 1963 Hollywood) oli Ameerika Ühendriikide laulukirjutaja. 

Karjääri alustas ta pianistina estraadietendustel, saates klaveril selliseid lauljaid nagu Nora Bayes, Frank Fay ja Al Jolson.
Linda tänav

**Linda tänav** on tänav Tartus Karlova linnaosas.

See kulgeb Lev Tolstoi tänavast Purde tänavani ja on 780 meetri pikkune. 

## Nimi
Tänav on saanud nime eeposest "Kalevipoeg" tuntud Kalevipoja ema Linda järgi. Lähedal asuvad veel Kalevi ja Salme tänav. Praeguse nime sai tänav Tartu linnavolikogu otsusega 14. novembrist 1927, varasem nimi oli *Valeria tänav* (*Valeeria tänav*, *Valerienstraßße*).

## Arhitektuur
Tänav on suuremalt jaolt Karlova linnaosale omase ehitusstiiliga. Alates Vaba tänavaga ristumisest Purde tänava poole on arhitektuur tänapäevasem.
Flavia Pennetta

**Flavia Pennetta** (sündinud 25. veebruaril 1982 Brindisis Apulias) on itaalia profitennisist. 

Pennetta on esimene itaalia naistennisist, kes on paarismängu edetabelis esikohale jõudnud. Ta on võitnud 9 WTA turniiri. Pennetta ja tema tiimikaaslased Mara Santangelo, Francesca Schiavone ja Roberta Vinci jõudsid 2006. aastal Fed Cupi finaali. 

Ta on 172 cm pikk ja kaalub 58 kg. Pennetta on paremakäeline.
Birgitte Alsted

**Birgitte Alsted** (sündinud 15. juunil 1942) on Taani viiuldaja, pedagoog ja helilooja, kes on õppinud Taani Kuninglikus Muusikaakadeemias (Royal Danish Academy of Music) ja Varssavis.
David Amram

**David Amram** (sündinud 17. novembril 1930 Philadelphias) on Ameerika Ühendriikide helilooja, muusik, dirigent ja kirjanik.
David Ferrer

**David Ferrer** (sündinud 2. aprillil 1982 Xàbias Alicante provintsis) on hispaania tennisist.

Ta on 2013. aasta alguse seisuga ATP edetabelis viiendal kohal ning Rafael Nadali järel paremuselt teine hispaania meestennisist.

Ta hakkas profitennisega tegelema 2000. aastal. Ferrer kuulus võidukasse hispaania tiimi, kes võitis 2008., 2009. ja 2011. aasta David Cupi finaalid. 

## Isiklikku
Ta on 175 cm pikk ja kaalub 73 kg. Ferrer on paremakäeline.

## Viited

## Välislingid
Parasvöötme rohtlad

**Parasvöötme rohtla** on rohtlavööndi osa, mis hõlmab parasvöötmes paiknevaid rohtlaid. Need on suured avarad alad, kus sademete hulk on aurumisega võrdne. Sademeid on seal kõrbete jaoks liiga palju ja metsade tekkeks liiga vähe. Peamiselt kasvavad seal rohttaimed.

Rohttaimed ajavad juurevõsusid ja taluvad pidevat karjatamist. Rohtlad on väga viljakad, seal elab palju suuri rohusööjaid (saiga, ameerika piison, suur-sipelgaõgija jne). Rohtlates on end raske varjata. Väiksemad loomad (nt mustjalg-tuhkur) kaevavad mustmulda käike. Suuremad loomad liiguvad karjades.

## Paiknemine

Rohtlad paiknevad parasvöötme soojemas osas. Naabervöönditeks on poolkõrbed ja lehtmetsad. Rohtlad ei moodusta maakera ümber pidevat vööndit. Põhja-Ameerika rohtlad ehk preeriad paiknevad Kaljumäestiku eelse vööndina. Suurim ühtne rohtla jääb Euraasiasse, täpsemalt kulgeb see Ukrainast üle Venemaa Hiinani välja. Seal nimetatakse seda stepiks. Kohati on rohtlaid ka Ees-Aasias ja Ungaris, kus neid Doonau-äärseid rohtlaid nimetatakse pustadeks.

## Kliima

Rohtlate kliima on mandriline. Talv on külm ja suvi palav. Seega on õhutemperatuuride amplituud suur. Pika sooja suve ja sademete vähesuse tõttu tekib rohtlates tihti niiskusepuudus, mis suve lõpul võib muutuda põuaks.

## Veestik

### Jõed
Jõed on rohtlates väga veevaesed, põhjavesi asub sügaval. Enamuse aastast on jõed kuivad, ent tulvavee tekkides on veetase kõrge. Kui puud üldse kunagi rohtlas kasvavad, siis teevad nad seda jõgede/järvede ääres. Suurimad jõed on Missouri, Irtõš ja Colorado.

Peamiseks mullatüübiks on mustmuld, mis on maailmas kõige viljakam muld.

## Elustik
Parasvöötme rohtlate elustik on suhteliselt kesine, suuremalt jaolt koosneb see rohttaimedest ja rohusööjatest. Vähem esindatud on kiskjad, närilised, vähe on ka linde, kahepaikseid ja roomajaid. Puid leidub vaid jõgede ja järvede ääres ning küngaste ülemosas.

Parasvöötme rohtlate loomastik koosneb peamiselt rohusööjatest. Sealsed kõrrelised on toiduks paljudele imetajatele, nagu näiteks ameerika piison, saiga ja prževalski hobune.

Sealsed kiskjad on aga väikesed. Parasvöötme rohtlates elavad näiteks marmortõhk, mustjalg-tuhkur, koiott ja lakkhunt. Närilistest on üks omanäolisemaid rohtlahaukur. Lindudest võib rohtlates näha maailma raskeimat lendavat lindu – suurtrappi. Veel leidub seal tuttlõokesi ja muid liike.

## Viited

## Välislingid
* Õppematerjal rohtlate kohta
Harri Kiisk

**Harri Kiisk** (13. detsember 1922 Rakvere – 3. juuni 2000 Stockholm) oli eesti koorijuht, ajakirjanik ja ühiskonnategelane.

Eesti Rahvusfondi juhatuse liige, 1956–2000 ajalehe Teataja toimetaja.

Harri Kiisk valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

## Tunnustus
*1998 Valgetähe IV klassi teenetemärk
Norbert Növényi

**Norbert Növényi** (sündinud 15. mail 1957) on endine Ungari maadleja.

Ta võitis Kreeka-Rooma maadluses 1980. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali. Finaalis võitis ta tugevat Nõukogude Liidu maadlejat Igor Kanõginit, kelle lemmikvõtteks oli nupuvõte. Väidetavalt oli Növényi selle võtte kaitset harjutanud enne Moskva olümpiamänge nii kõvasti, et puus oli verine.

1987. aastal võitis kikkpoksi maailmameistrivõistlused kaalukategoorias üle 91 kg.

1992. aasta suveolümpiamängudel saavutas ta Kreeka-Rooma maadluses seitsmenda koha.

Ta on seitsmekordne Ungari meister Kreeka-Rooma maadluses.

Ta on kaasa teinud ka mängufilmides, näiteks filmis "Red Heat", kus peaosades on Arnold Schwarzenegger ja James Belushi, Taksidermia jne.

## Viited

## Välislingid
*
Helmut Kolk

**Hellmuth (Helmut) Verner Kolk** (23. november 1909 Olustvere vald, Viljandimaa – 3. jaanuar 2000 Stockholm) oli eesti agronoom.

Ta õppis aastail 1929–1930 Tartu Ülikooli filosoofia- ja 1930–1935 (lõpetas 1938) põllumajandusteaduskonnas, lic. agr. 1947 (Uppsala), dr. agr. 1962 (Uppsala), Korporatsioon Vironia vilistlane.

Helmut Kolk töötas Viljandi ümbruse maatulunduskonsulendina, põgenes 1943. aastal Soome ja 1944. aastal Rootsi. Eesti Agronoomide Seltsi Rootsis ja Vabade Eestlaste Põllumajandusliidu liige.

## Kirjandus
*Agr. Helmut Kolk surnud. Teataja, 22. jaanuar 2000, nr. 1, lk. 7.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Oskar von Törne

**Oskar Leopold von Törne** (31. juuli / 12. august 1826 Tallinn – 5. jaanuar / 18. jaanuar 1912 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1838–1846 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. 1847–1848 õppis ta filoloogiat Peterburi Ülikoolis, 1849–1853 filoloogiat ja usuteadust Tartu Ülikoolis. 1853–1855 töötas Peterburis usuõpetajana. Prooviaastal oli ta Peterburi Jaani koguduses Cornelius Laalandi juures. Ordineeriti 21. augustil / 2. septembril 1855 Peterburis õpetajaks.

Oli 1855–1862 Bessaraabias Klöstitzi (praeguste nimede ja haldusjaotuse järgi Vesela Dolina Tarutino rajoonis Odessa oblastis) koguduse õpetaja. 1862–1863 oli ta Häädemeeste ja Tahkuranna abikoguduse vikaarõpetaja, 1863–1870 oli ta (introdutseeriti 13. oktoobril / 25. oktoobril 1863) samade koguduste õpetaja. 1870–1877 oli ta (introdutseeriti 6. septembril / 18. septembril 1870) Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja, olles samaaegselt ka kohalikus gümnaasiumis ja tütarlastekoolis usuõpetaja. 1877–1898 oli ta (introdutseeriti 7. augustil / 19. augustil 1877) Martna Püha Martini koguduse õpetaja. Jäi aastal 1898 emerituuri, emerituuris olles elas Tallinnas.

## Isiklikku
Tema poeg Johannes von Törne oli Tartu Maarja koguduse adjunktõpetaja. Tema abikaasa vend Andreas Friedrich Lezius oli Tõstamaa ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Viited
Karl Otsasoo

**Karl Otsasoo** (**Karl Otsason**; 15. september 1875 Päidla vald, Tartumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti põllumees.

Ta oli alates 1905. aastast Päidla talu rentnik, hiljem omanik Kodijärve vallas. Ta oli ka Kodijärve vallavanem ja Kodijärve põllumeestekogu esimees.
Miranda July

**Miranda July** (sünninimi **Miranda Jennifer Grossinger**; sündinud 15. veebruaril 1974 Barre'is Vermontis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, režissöör, stsenarist, tegevuskunstnik, laulja ja kirjanik.

## Tegevus režissöörina
July esimene täispikk mängufilm "Me and you and everyone we know" ("Mina, sina ja kõik, keda me teame", 2005) sai auhindu Cannes'i filmifestivalil, Sundance'i filmifestivalil ja mujalgi.

Tema teine film "The future" ("Tulevik", 2011) kandideeris Berliini filmifestivalil Kuldkarule.

## Tegevus kirjanikuna
2007. aastal avaldas July novellikogu "No one belongs here more than you", mis pälvis nii kriitikute tunnustuse kui ka Frank O'Connori novellikogu preemia. Eesti keeles ilmus see 2012. aastal pealkirjaga "Siin oledki sa kõige rohkem oma" (Loomingu Raamatukogu 8–10, tõlkinud Carolina Pihelgas).

2011. aastal ilmus tõsielul põhinev raamat "It chooses you", milles portreteeritakse kolmeteistkümmet inimest, kellega July tutvus ajalehe müügikuulutuste kaudu.

2024. aastal ilmus July teine romaan "All Fours", mis ilmus 2026. aastal eesti keeles pealkirjaga "Käpuli" (Puänt, tõlkinud Jüri Kolk).

## Diskograafia
### Albumid
* *10 Million Hours a Mile* (1997) 
* *The Binet-Simon Test* (1998)

### EP-d
* *Margie Ruskie Stops Time* (1996) 
* *Girls on Dates* (1999) 

## Viited
Esta Veski

**Esta Veski** (aastani 1950 **Esta Keiss**; 28. märts 1924 Tartu – 30. märts 2024 Tallinn) oli eesti botaanik. 

Pärast Tartu Riikliku Ülikooli lõpetamist 1949. aastal töötas ta bioloogiaõpetajana, alates 1951. aastast Eesti Põllumajanduse Akadeemias assistendina, aastast 1957 Eksperimentaalbioloogia Instituudis ning seejärel pikka aega Tallinna Botaanikaaias.

Oma teadustöös on ta uurinud taimede kasvatamist hüdrokultuurides.

## Teosed
* Veski, Esta 1964. *Köögivilja ja lillede kasvatamine toitelahustel*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
* Veski, Esta 1965. *Nelkide ja rooside hüdrokultuuris kasvatamise tulemusi*. Tallinn: Tallinna Botaanikaaed.
* Veski, Esta 1973. *Aretusnelgi mineraalne toitumine*. Tallinn: Tallinna Botaanikaaed. Tallinn: Tallinna Botaanikaaed,
* Veski, Esta 1975. *Taimede kasvatamine mullata*. Tallinn: Valgus.
* Veski, Esta (koost.) 1979. *Iluaiandus: haljastuses perspektiivseid dekoratiivtaimi*. Tallinn: Valgus.

## Pere
Tema abikaasa oli Vello Veski, tema tütar on Tiiu Kull.

## Viited
Rohtlavöönd

**Rohtlavöönd** on loodusvöönd, mis hõlmab nii parasvöötme rohtlaid kui ka lõunapoolkeral paiknevaid pampat, ljaanot ja kampot.

Euraasia parasvöötmes nimetatakse rohtlaid stepiks, Ungaris pustaks, Põhja-Ameerikas preeriaks. Lõuna-Ameerikas paiknevad rohtlad nii lähistroopikas, kus neid nimetatakse pampaks, kui ka lähisekvatoriaalses kliimavöötmes, kus nad kannavad nime ljaano ja kampo.
Kores

**Kores** on mulla vm jämedamad osad. Mullateaduses peetakse **koreseks** mulla jämedamat osa, mille läbimõõt on üle 1 mm.

## Vaata ka
*Purdaines
*Purdsete

## Viited
Alviine Pedriks

**Alviine Pedriks** (kohtab ka eesnime kuju: *Alvine*; 30. juuli 1893 – 27. september 1938 Kadrina) oli kõige raskem eestlane.
 
Ta kaalus 327 kilo. Ta hakkas ootamatult juurde võtma 1929. aastal Jõgeval võõrastemaja pidades. Enda ülalpidamiseks pidi ta end raha eest laatadel näitama. Kunagi teemaja pidanud Pedriksil polnud probleemiks kaks kundet korraga uksest välja tõsta. Tema enda saabumisel avati alati mõlemad uksepooled. Tallinna näitusele sõitis Pedriks raudteeplatvormil. Et 165 sentimeetrit pikk ja 286 sentimeetrise kõhuümbermõõduga Pedriks maha matta, tuli kirst teha poolteist meetrit lai.

## Viited

## Kirjandus
*Naine, kes kaalub 20 puuda! Esmaspäev, 9. juuli 1938, nr. 28, lk. 1

## Välislingid
* Eesti raskeim inimene Õhtuleht, 10. november 2009
* Pilt MuIS
Anu Realo

**Anu Realo** (sündinud 15. veebruaril 1971) on eesti psühholoog, Warwicki Ülikooli professor,  Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2018).

## Elulugu
Anu Realo lõpetas Tartu Ülikooli 1993. aastal sotsioloogia erialal (*[[cum laude]]*), sai 1995. aastal teadusmagistri (MSc) kraadi psühholoogia erialal (*cum laude*) ning 1999. aastal filosoofiadoktori (PhD) kraadi psühholoogia erialal (*summa cum laude*). Aastatel 2000–2002 õppis ta järeldoktorantuuris Leuveni Ülikoolis Belgias. 

Anu Realo on pikka aega töötanud Tartu Ülikooli psühholoogia osakonnas, kus ta oli aastatel 1993−1995 uurimistöö assistent, 1995−1999 lektor, teadur ja 1999−2003 isiksusepsühholoogia dotsent. Aastatel 2003−2012 oli ta psühholoogia instituudi vanemteadur, 2014−2019 isiksuse ja sotsiaalpsühholoogia professor ning 2019−2021 isiksusepsühholoogia peaspetsialist. Perioodil 2013–2015 töötas Eesti Teaduste Akadeemia uurija-professorina ning aastatel 2014–2019 Tartu Ülikooli isiksuse- ja sotsiaalpsühholoogia professorina. 

Alates 2016. aastast on ta Warwicki Ülikooli (Ühendkuningriik) professor ja 2022. aasta jaanuarist Tartu Ülikooli külalisprofessor.

Ta on õppejõu ja külalisteadlasena töötanud ka Hollandis (2005; 2014–2015), Belgias (2004), Soomes (1997, 2002, 2023), Rootsis (2002), Islandil (1998, 1999, 2000), Šveitsis (2010) ja Venemaal (2011, 2012).

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Anu Realo 2018. aastal kultuuriteaduste alal. Ta kuulub akadeemia humanitaar- ja sotsiaalteaduste osakonda.

## Teadustöö
Isiksus ja isiksuse seadumused, emotsionaalne kogemus, individualism-kollektivism, sotsiaalne kapital, subjektiivne heaolu. Tema uuemad teadustööd hõlmavad ka kultuuri ja geenide mõju isiksuse kujunemisele.

Aastatel 2020–2022 oli Anu Realo Euroopa isiksusepsühholoogia assotsiatsiooni president.

## Raamatud
*2003 – Allik, J., Realo, A., Konstabel, K. (toim). Isiksusepsühholoogia. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 9985567323
*2004 – Valk, A., & Realo, A. (koost). Eesti ja eestlased teiste rahvuste peeglis. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 9985569628
*2011 – Mõttus, R., Allik, J., & Realo, A. Intelligentsuse psühholoogia. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 9789949196692
*2013 – Täht, K., Harro, J., Must, O., Realo, A. (toim). Kõrgkool ja psühholoogia. Tartu: Tartu Ülikool. ISBN 9789985407776
*2019 – Realo, A. (toim). In praise of an inquisitive mind: A Festschrift in honor of Jüri Allik on the occasion of his 70th birthday. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN  9789949779970

## Tunnustus
*2010 Eesti Vabariigi teaduspreemia sotsiaalteaduste alal uurimuste tsükli "Isiksus ja stereotüübid kultuuridevahelises perspektiivis" eest
*2016 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2022 Academia Europaea liige

## Viited

## Kirjandus
* Tatrik, K. Tippteadlane Anu Realo: olen tippu jõudmiseks 10 000 tundi tööd teinud. - Novaator, 22.07.2015

## Välislingid
* Anu Realo Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel
*
*Anu Realo, MSc PhD (Professor) Warwicki Ülikool
Alamsugukond

**Alamsugukond** (*subfamilia*) on bioloogilises taksonoomias vahel kasutusel olev sugukonna (*familia*) sisene takson. 

Üks sugukond võib olla jaotatud mitmeks alamsugukonnaks.
Matt Lindland

**Matt Lindland** (sündinud 17. mail 1970) on endine Ameerika Ühendriikide Kreeka-Rooma maadleja ja vabavõitleja.

1995. ja 1998. aastal võitis Ameerika Ühendriikide meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali.

2000. aasta suveolümpiamängudel võitis ta hõbemedali.

MMAd hakkas treenima koos kahe teise Ameerika maadleja - Dan Hendersoni ja  Randy Couturega. Ta võitis neli esimest matši. Praeguseks on ta pidanud kokku 31 matši ja neist võitnud 22.

## Välislingid
*
Ei-ichi Negishi

**Ei-ichi Negishi** (jaapani keeles 根岸 英一 *Negishi Eiichi*; 14. juuli 1935 – 6. juuni 2021) oli jaapani keemik, kes suure osa oma elust töötas Ameerika Ühendriikides Purdue Ülikoolis.

6. oktoobril 2010 sai ta koos USA keemiku Richard Hecki ning jaapani keemiku Akira Suzukiga Nobeli keemiaauhinna teadustöö eest süsiniku aatomite ühendamise vallas.

## Viited
Ludwig Mies van der Rohe

**Ludwig Mies van der Rohe** (27. märts 1886 – 17. august 1969) oli Saksa-Ameerika arhitekt. 

 

## Tunnustus
*1959 – Briti Arhitektide Kuningliku Instituudi kuninglik kuldmedal
*1960 – Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal

## Valik töid

Image:MLK Library.jpg|Martin Luther King Jr.-i nimeline raamatukogu, Washingtonis
Image:Berlin Neue Nationalgalerie June 2002.jpg|Uue Rahvusgalerii Muuseumi sisekujundus Berliinis
Image:Mies van der Rohe Residential District.jpg|Lafayette'i park Detroitis
Image:Lafayette Pavillion Apartments.jpg|Lafayette'i apartement Detroitis
Image:King and Bay.jpg|TD Centre paviljon Torontos
Image:Crown_Hall_060514.jpg|S.R. Crown Hall
Image:HighfieldHouse_2008.jpg|Highfield House Condominium Baltimore'is
Image:Barcelona_mies_v_d_rohe_pavillon_weltausstellung1999_03.jpg|Barcelona paviljon
Image:CHICAGOSSA.jpg|Chicago Ülikooli humanitaarteaduste maja
Image:Bundesarchiv Bild 183-H29710, Berlin-Friedrichsfelde, Revolutionsdenkmal.jpg|Mälestusmärk Saksa marksistlikule liikumisele, mille hiljem võimule saanud natsionaalsotsialistid hävitasid.
Akira Suzuki

**Akira Suzuki** (鈴木 章, Suzuki Akira; sündinud 12. septembril 1930) on jaapani keemik.

6. oktoobril 2010 sai ta koos USA keemiku Richard Hecki ning jaapani keemiku Ei-ichi Negishiga Nobeli keemiaauhinna teadustöö eest süsiniku aatomite ühendamise vallas.

Akira Suzuki valiti 2011. aastal Jaapani Akadeemia liikmeks.

## Viited
Lembitu Reio

Lembitu Reio (4. juuni 1924 Tartu – 9. november 2017 Uppsala) oli eesti biokeemik, emeriitprofessor. 

Lõpetas 1943. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi. 1944. aastal põgenes Rootsi. 

Seal õppis ta alates 1945. aastast Stockholmi Ülikoolis ning töötas seejärel Wennergreni eksperimentaalse bioloogia instituudis.

1956. aastal sai ta Stockholmi Ülikoolis filosoofiakandidaadi kraadi bioloogias ja keemias. Aastail 1960–1963 töötas ta Tulane'i Ülikoolis New Orleansis USAs. Doktorikraadi kaitsmise järel õpetas ta aastail 1964–1973 Stockholmi Ülikoolis dotsendina biokeemiat ning pidas aastail 1974–1991 Karolinska Instituudis vitamiinide toime ja analüüsi loenguid.

Aastail 1973–1990 töötas ta Uppsalas Rootsi Toiduainete Kontrolli Instituudi professori ja keemialaboratooriumi juhatajana ning oli 1975. aastal ja 1982–1990 Rootsi Toiduanalüüsi Komitee esimees.

## Viited

## Välislingid
*Lembitu Reio TLÜAR väliseesti isikute andmekogus
KanuuKajak

**KanuuKajak** on alates 2010. aastast ilmuv aerutamishuviliste ajakiri, ilmub kord aastas. Väljaandja on Eastpole OÜ, peatoimetaja Ahti Reinup.

## Välislingid
*KanuuKajaki koduleht
Kivilabürint

**Kivilabürindid** ehk **meremeeste mängud**, soome keeles ***jatulintarha***, on soome rahvapärimuse kohaselt nimetus Euroopa eri paikkonnis ehitatud kivist laotud labürintidele, mida Hiiumaal on nimetatud ka meremeeste mängudeks. Vastupidi tänapäeval inimeste hulgas levinud arusaamale labürindist, kui eksitavate keerdkäikudega ehitisest, ei ole kivilabürintides tavaliselt eksitavaid umbradasid. Kivilabürindi ühes ja siis teises suunas keerduvat rada pidi võib käia labürindi sissepääsust alates ilma ekslemata kuni selle keskmeni.

Suur osa Soome kivilabürintidest, mis kõik eranditult asuvad kas Soome mandri rannikualal või saarestikus, on nähtavasti pärit keskajast või on hilisemad, vanimad arvatavasti eelajaloolisest ajast. Võimalik, et kivilabürinte on kasutatud kultuspikadena, aga kindlaid teadmisi selle kohta ei ole. Soome kivilabürintide tegijaiks on rahvasuu pidanud hiide, hiiglase kasvu olendeid (soome keeles *[[Jatulit|jatuli-jättiläinen]]*). Veel on olnud kombeks "süüdistada" kummaliste kujundite tegemises naaberküla asukaid, kuna endi looduks neid ei tunnistatud.

Veel on kivilabürintide kohta Soomes kasutatud nimetusi *jättiläisen tie* 'hiiglase tee' ja *jätinpolku* 'hiiurada', *Laiskan-Jaakon rinki* 'Laisa-Jaagu rõngas' ja *Pietarin leikki* 'Peetrilinna mäng'. Samuti on kivilabürinte nimetatud Jeruusalemmaks ja Niniveks, kuna kivilabürindi radadel kulgemist on võrreldud palverännakuga nendesse muistsetesse tuntud linnadesse. Soomele lisaks on teada labürinte ka Rootsis nii rannikul kui ka sisemaal, Eesti saartel, Norras, Koola poolsaarel ja Valge mere saartel. Mujal Põhja-Euroopas on kivilabürintide kohta kasutusel sellised nimetused nagu *Trelleborg*, *Trinneborgs slott*, *[[Trondheim]]* ja *[[Babylon]]*. Rootsikeelsed nimetused on *jungfrudans* 'neitsitants', 'piigatants', *Trojaborg* 'trooja linn' ja *rundborg* 'ümmargune linn'. Briti saartel on turbast ehitatud samalaadsete labürintide kohta kasutatud nimetusi *Troy Town* ja *Caerdroia*, Saksamaal *Trojaburg*.

## Allikad
* Aspelin, J.R.: Jatulintarhat Suomen rantamailla. *Suomen Muinaismuistoyhdistyksen Aikakauskirja II.* 1877.
* Kraft, John: The goddess in the labyrinth. *Religionsvetenskapliga skrifter.* 1985.
* Niemi, Tapani: Merkilliset jatulintarhat. *Tiede 2000* 6/2000, s. 46-50.
* Pietiläinen, Petteri: GIS-analyysi keskiaikaisen Etelä-Karjan jatulintarhoista. *Muinaistutkija* 4/1999, s. 2-17. Helsinki 1999.
* Westerdahl, Christer: Stone maze symbols and navigation. *The International Journal of Nautical Archaeology 24.* 1995.

## Kirjandus
* Keskiajan Saaristomeri: jatulintarhat.
* Salaperäiset jatulintarhat. Luontoon.fi.
* Muinaisten jatulintarhojen salattu tarkoitus. Vaasa.fi 13.7.2005.
* Kalju Põllu: Labyrintit.
* Jukka Luoto: Jatulintarha-hanke voi hämärtää aidon ja jäljitelmän rajaa. Turun sanomat 13.8.2009.
* Kuva jatulintarhasta.
* J. Kraft, U. Selirand. Labyrinths in Estonia. - Caerdroia 23 (1990), p.32-37

## Vaata ka
* Kootsaare kivilabürint
* Tahkuna kivilabürint
* Aegna kivilabürint
Warangal

**Warangal** on linn Indias Telangana osariigis, Warangali ringkonna keskus.

## Asukoht ja kliima
Linn asub 148 kilomeetri kaugusel kirdes osariigi pealinnast Hyderābādist. Keskmine kõrgus on 302 meetrit merepinnast. Kliima on kuiv ja kuum. Suvine keskmine temperatuur on kuni 42 °C, talvel umbes 22–23 °C.

## Majandus
Valdav on põllumajandus. Kasvatatakse peamiselt riisi ja puuvilla. Tööstus on vähearenenud, leidub mitmeid väikeettevõtteid.

## Rahvastik
Elanike arv on 865 527 (2011). Keskmine kirjaoskuse tase on 84,16% (mehed 91,54%, naised 76,79%). 11% elanikkonnast on alla 6 aasta vana.

## Transport
Lähim rahvusvaheline lennujaam asub Hyderābādis. Raudteeühendus on paljude suuremate India linnadega. Samuti sõidavad bussid mitmetesse naaberlinnadesse. Hyderābādi ja Warangali vahel sõidavad bussid iga tunni aja tagant, sõiduaeg on 3,5 tundi.

## Haridus
Warangali peetakse heade tingimustega hariduskeskuseks. Seal asuvad riikliku tähtsusega tehnoloogiainstituut, meditsiinikolledž ja mitmed teised ülikoolid.
Kuivatamine

**Kuivatamine** ehk **kuivatus** on vee eemaldamine tahkest, vedelast või gaasilisest ainest.

Kuivatamiseks kasutatakse kõige enam füüsikalis-keemilisi meetodeid, näiteks aurustamist, absorptsiooni, adsorptsiooni, destillatsiooni, sublimatsiooni, gaaside puhul kasutatakse ka kondenseerimist. Suurema efektiivsusega, ehkki kallimad, on keemilised meetodid, mille puhul kasutatakse vettsiduvaid (hügroskoopseid) aineid nagu CaCl<sub>2</sub>, K<sub>2</sub>CO<sub>3</sub>, Al<sub>2</sub>O<sub>3</sub>, silikageel, Na, P<sub>2</sub>O<sub>5</sub> jm. Vett siduvad agendid on kasutusel eeskätt laborites.

Kuivatamine kestab seni, kuni veeauru rõhk kuivatatava aine pinnal saab võrdseks veeauru osarõhuga ümbritsevas keskkonnas. Absoluutsele lähedase kuivuse saavutamine nõuab suletud süsteemi (näiteks eksikaator) ja paljudel juhtudel spetsiifilist käitlust.

Kuivatamist kasutatakse tihti toiduainete säilitamiseks. Kuna kuivatamine kõrgel temperatuuril kahjustab toiduainete maitset ja vähendab toiteväärtust, siis eelistatakse vaakumkuivateid, kus protsess toimub kiiremini ja madalamal temperatuuril. Veelgi parem on kasutada sublimeerimist – toiduaine külmutatakse ja seejärel kuivatatakse kõrgvaakumis.

Looduses toimub vett sisaldavate avatud süsteemide korral nende paratamatu kuivamine, mis sõltub ümbruskonna temperatuurist, tuulest, õhuniiskusest, päikesekiirgusest, kuivava materjali poorsusest, pinna omadustest jm teguritest. Suhteliselt kuiva aine, kuid suure õhuniiskuse korral toimub vastupidine protsess – aine niiskus suureneb.

## Vaata ka
*Lahutusmeetodid
*Hügroskoopsus
*Eksikaator
*Puidu kuivatamine
Johannes von Törne

**Johannes Abraham von Törne** (15. juuli / 27. juuli 1858 Klöstitz – 8. november 1936 Mühlhausen, Tüüringi) oli luterlik pastor Eestis, Lõuna-Venemaal ja Saksamaal.

Törne sündis Bessaraabias Klöstitzis (praeguse haldusjaotuse järgi Odessa oblastis Tarutõne rajoonis Vessela Dolõnas). Ta lõpetas Kuressaares gümnaasiumi ning õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1877–1878 filoloogiat ja 1878–1882 usuteadust. Prooviaastal oli ta Martna Püha Martini koguduses (oma isa Oskar von Törne juures). Ordineeriti 20. veebruaril / 4. märtsil 1883 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1883–1885 Tartu Maarja koguduse adjunktõpetaja ja 1885–1887 Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1887–1895 oli ta Hersoni kubermangus Kronaus (praeguse haldusjaotuse järgi Hersoni oblastis Võssokopillja rajoonis Võssokopilljas) Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku luterlik vaimulik. Aastatel 1895–1919 oli ta luterlik vaimulik Doni-äärses Rostovis, lisaks oli ta aastast 1898 praost 2. lõunavene praostkonnas. Aastatel 1915–1917 oli ta välja saadetud Tsaritsõnisse, aastal 1919 oli ta vangistuses. Aastast 1920 elas ta Saksamaal, oli 1921–1928 (määrati 15. mail 1921) pastor Teistungenis (Eichsfeldi kreisis Tüüringi liidumaal). Jäi aastal 1928 emerituuri; emerituuris olles elas Mühlhausenis (Unstrut-Hainich-Kreisis Tüüringi liidumaal).

## Isiklikku
Tema isa Oskar von Törne oli Häädemeeste, Tahkuranna, Kuressaare ja Martna Püha Martini koguduse õpetaja, vend Theodor von Törne oli luterlik vaimulik Gammalsvenskbys ja Tauria kubermangus. Onu Andreas Friedrich Lezius oli Tõstamaa ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, onupoeg Friedrich Eduard Lezius oli Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja ning Greifswaldi Ülikooli õppejõud, Kieli ja Königsbergi Ülikooli professor, teine onupoeg Hermann Arnold Lezius oli Kuressaare ja Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja.

## Viited
Joonistamine

**Joonistamine** on mingile pinnale visuaalsete kujundite tegemine joonistusvahenditega – näiteks pliiatsi, sule, sangviini, puusöe või kriidiga. Joonistamisega tegeleja on **joonistaja**. Joonistamise lõpptulemus on **joonistus**.

Tehnilist joonistamist nimetatakse joonestamiseks.

## Vaata ka
*joonestamine
*kirjutamine
*maalimine
*tehniline joonistus
Julius Laas

**Julius Laas** (7. veebruar 1900 Karksi vald, Pärnumaa – 14. aprill 1959 Filipstad, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Ta teenis Eesti piirivalves, Saksa okupatsiooni ajal oli Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsuse Harju-Viru ja Saaremaa prefekt. 

1944. aastal põgenes Julius Laas Saksamaale, kust siirdus 1946. aastal Rootsi.

## Kirjandus
*P. Raska. Kapten Julius Laas in memoriam. Teataja, 25. aprill 1959, nr. 17, lk. 4.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Ago Pärtel

**Ago Pärtel** (3. juuli 1905 Pärnu – 22. aprill 1999 Rootsi) oli eesti arhivaar ja ühiskonnategelane.

Ta oli Kaitseliidu gaasikompanii pealik, 1940–1944 Pärnu ja Pärnumaa õhukaitse instruktor ja staabiülem, osales spordiühingute tegevuses.

Pärast Rootsi põgenemist oli Ago Pärtel arhivaar, Tööstuse Arhiivinõukogu auliige, Balti Arhiivi juhatuse esimees ja alates 1995. aastast auesimees. 

## Tunnustus
*Kaitseliidu Valgeristi III klass
*Läti Omakaitse teenetemärk

## Kirjandust
*Kalju Lepik, H. K. Ago Pärtel'it mälestades. Teataja, 22. mai 1999, nr. 5, lk. 7.
Alekhsandre Dohturišvili

**Alekhsandre Dohturišvili** (sündinud 22. mail 1980) on Usbekistani maadleja, rahvuselt grusiin.

Ta võitis 2004. aastal Ateena suveolümpiamängudelt Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali.

Dohturišvili on juunioride vanuseklassis Euroopa meistrivõistlustel võitnud kuld- ja pronksmedali.

## Välislingid
*
Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts

**Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts** on mittetulundusühing, mille eesmärk on aidata kaasa Eesti Rahva Muuseumi tegevusele, eesti ja teiste soome-ugri rahvaste ning Eestis elavate rahvusrühmade rahvakultuuri säilitamisele, uurimisele ja tutvustamisele. Seltsil on üle 1000 liikme Eestis ja mujal maailmas.

Selts asutati 14. mail 1994. Seltsi bürooruum asub Eesti Rahva Muuseumi peamajas aadressil Muuseumi tee 2.

Selts korraldab konverentse, ettekandekoosolekuid, teabepäevi, näitusi, rahvakalendri tähtpäevi tutvustavaid üritusi, õppereise ajaloolistesse ja kultuuriloolistesse paikadesse, annab välja trükiseid ning tegeleb vabatahtliku töö korraldamisega. 2016. aastal pälvis selts Vabatahtliku sõbra märgi. Seltsil on oma aastaraamat Lee, millest 2017. aastal ilmus 23. number.

ERMi Sõprade Seltsi juhatusse kuuluvad:
*Esimees Tanel Linnus – Võrumaa Kutsehariduskeskuse direktor
*Aseesimees Liivi Soova - Tallinna Rahvaülikooli direktor 
*Jaak Prozes - Fenno-Ugria Asutuse nõunik
*Ülo Siimets – Eesti Rahva Muuseumi Raadi majandusjuht
*Jaan Õunapuu – Rahandusministeeriumi regionaalhalduse osakonnaTartumaa talituse juhataja
*Virve Tuubel – Eesti Rahva Muuseumi giid-pedagoog
*Jaan Palumets - Saue Gümnaasium

Seltsi auliikmed on:
*Eesti Etnograafia Ringi Kanadas juhataja Ene Runge †
*ajaloodoktor Ants Viires †
*Adelaide'i Eesti Seltsi president Ene-Mai Reinpuu
*ajalookandidaat Arved Luts †
*ajaloodoktor Aleksei Peterson †
*kodu-uurija Einvald Nõulik
*käsitöömeister Irene Karpa 
*seltsi kontaktisik Kanadas Egbert Runge †
*eramuuseumi juhataja Heino Prost
*Eesti Etnograafilise Seltsi Austraalias juhataja Helle-Mall Risti
*seltsi kontaktisik Rootsis Mai Raud-Pähn
*Eesti Rahva Muuseumi aukorrespondent Vaike Hang
*ajaloolane ja poliitik Tõnis Lukas
*tekstiilikunstnik professor Anu Raud
*skulptor Endel Taniloo †
*folklorist Mall Hiiemäe
*ajakirjanik Ene Puusemp
*klaasikunstnik emeriitprofessor Maie-Ann Raun
*Petseri Lingvistilise Gümnaasiumi eesti keele õpetaja Vally Tamm
*ehtekunstnik Kärt Summatavet

## Välislingid
*ERMi Sõprade Selts
Molaalne kontsentratsioon

**Molaalne kontsentratsioon** ehk **molaalsus** (tähis **C<sub>m</sub>** või **m**) näitab lahustunud aine moolide arvu 1 kg lahusti kohta; lahuse kontsentratsiooni väljendusviise. 
:*C<sub>m</sub> = n<sub>aine</sub> / m<sub>lahusti</sub>* 
kus *n* on aine moolide arv ja *m* on lahusti mass ning ühikud on   mol / kg

Võrdluseks: Lahustunud aine moolide arvu 1 liitri lahuse kohta nimetatakse molaarseks kontsentratsiooniks.

## Viited
Eksikaator

**Eksikaator** on tugevast klaasist tihedalt kaanega suletav nõu ainete kuivatamiseks või kuivana säilitamiseks. 

Eksikaatori allossa paigutatakse vettsiduv (hügroskoopne) aine (CaCl<sub>2</sub>, silikageel, NaOH jm). Selle osa peal on aukudega plaat, millele asetatakse nõu (kuivatatava) ainega. 

Osa eksikaatoreid on võimalik kaane kaudu ühendada vaakumsüsteemiga ja nimetatakse seda vaakumeksikaatoriks.
## Vaata ka
*Kuivatamine
*Hügroskoopsus
Külmumine

**Külmumine** ehk **jäätumine** on vee ja vesilahuste üleminek vedelast olekust tahkesse olekusse. Külmumist võib nimetada ka vee tahkestumiseks.

Temperatuuri, mille juures vesi normaalrõhul jäätub, nimetatakse külmumistemperatuuriks.

Külmumise vasandprotsess on sulamine.

## Vaata ka
*Tahkumine
Oksana Tralla

**Oksana Tralla-Anger** (sünninimi **Oksana Titova**; sündinud 15. veebruaril 1979 Tallinnas) on Eesti tantsija ja koreograaf.

Ta lõpetas 1998. aastal Tallinna Balletikooli ning sai 2002. aastal Tallinna Pedagoogikaülikoolis bakalaureusekraadi koreograafias. 2006. aastal sai ta Tallinna Ülikoolis magistrikraadi koreograaf-lavastajana.

1998–2013 töötas Eesti Rahvusballetis balletiartistina ning lõi selle kõrvalt koreograafiat nii Rahvusooperis kui mujal. 

2001–2011 töötas Tallinna Ülikooli koreograafia osakonnas klassikalise tantsu õppejõuna.  

2012–2018 elas Brüsselis ning töötas nii Eesti Koolis Belgias kui Brüsseli Rahvusvahelises Balletikoolis. 

2018. aastast on Tallinna Ülikooli, Balti filmi, meedia ja kunstide instituudi tantsukunsti lektor ja koreograafia õppekavade kuraator.

## Tunnustus
* 2006 Eesti Teatriliidu tantsuauhind lavastuse „The Last Hairy“ eest (koos Taavet Janseniga)
* 2008 Eesti Teatriliidu tantsuauhind lavastuse „Hamlet“ eest
* 2012 Eesti Teatriliidu tantsuauhind lavastuse „Väike Prints“ eest

## Lavastused
* The Last Hairy (2005, Kanuti Gildi Saal)
* Roots (2006, Kanuti Gildi Saal)
* Hamlet (2007, Rahvusooper Estonia)
* Peeter Paan (2008, Vanemuine)
* Kass ennustab tulevikku inimesest paremini (2008, Kanuti Gildi Saal)
* Alguse lõpp (2009, Kanuti Gildi Saal)
* Dissolution (2010, Rahvusooper Estonia)
* Väike prints (2011, Rahvusooper Estonia)
* Kuidas mängida ennast (2012, KUMU)
* Püha Öö (2013, Kanuti Gildi Saal)
* Eesti ajalugu. Ehmatusest sündinud rahvas (2018, RO Estonia/Kanuti Gildi SAAL)

## Muud tööd
Oksana Tralla on loonud koreograafia mitmele draama- ja muusikalavastusele. Teiste seas Steini ja Bocki muusikalile „Viiuldaja katusel“ (Vanemuine, 2003), „Hunt ja seitse kitsetalle” (Eesti Nukuteater, 2004), „Preili Julie“ (Vene Teater, 2005), „Tango in Buenos Aires“ (Estonia, 2005), „Maskiball“ (Rahvusooper Estonia, 2009), „Suudlus kuuvalgel” (Estonia, 2009), „Käsikivi kosmosest” (Estonia, 2010) ja „Varastatud oranž jalgratas“ (Eesti Draamateater, 2010). Oksana Tralla osales koreograafina Andres Tenusaare animatsiooni "Kolmnurga afäär" (Nukufilm, 2012) loomisel.

## PööningTants
Oksana Tralla eestvedamisel algas 2011. aastal nüüdistantsusari „PööningTants“. Rahvusooper Estonia kammersaalis toimunud sarja üheks eesmärgiks oli pealava repertuaari kõrval soodustada ka kaasaegse tantsu arengut Rahvusooperis. PööningTants võimaldas koostööd balletitantsijate, koreograafide, heliloojate, lauljate, luuletajate ning multimeediakunstnike vahel. Projekti raames tuli välja neli tantsulavastust: „Väike prints“, „Out of opera“, „Jumalate juures“ ja „Pärast maailma“. Projekt pälvis nii publiku kui ka kriitikute tähelepanu.

## Isiklikku
Ta oli aastatel 2011–2021 abielus ajakirjanik Johannes Trallaga. Neil on poeg ja tütar. Aastatel 2012–2018 elas ja töötas perekond Brüsselis. 27. juunil 2025 abiellus Oksana Ain Angeriga ja võttis nimeks Tralla-Anger.

## Viited

## Välislingid
* http://etbl.teatriliit.ee/artikkel/titova_oksana1
Balletitantsija

**Balletitantsija** on balletis esinev tantsija.

Balletitantsijatare nimetatakse sageli ka **baleriinideks**, kuid kitsamas tähenduses *baleriin* võib tähendada  teatris tantsijatarile antavat kutsealast kategooriat, mis on ekvivalentne esitantsija kategooriaga (näiteks Moskva Suures Teatris, Peterburi Maria Teatris jt).

## Vaata ka
*Étoile
*Esitantsija
*Priimabaleriin
Trimurti

**Trimurti** (sanskriti त्रिमूर्तिः trimūrti 'kolm vormi') on hinduismis mõiste, milles loomise, püsimise ja hävitamise kosmilised funktsioonid on isikustatud looja Brahma, hoidja ja säilitaja Višnu ning hävitaja või muutja Šiva kaudu. Neid kolme jumalat on nimetatud "hindu kolmikuks" või "suureks kolmainsuseks", sageli ka nimega "Brahma-Višnu-Mahešvara".

Trimurti sümboliseerib kõikide jumalike toimete pärinemist ühtsest kujuta allikast brahmanist, sest kolm aspekti tingivad ja täiendavad üksteist.

Trimurtit kujutatakse mõnikord kolme peaga ühe kaela otsas või kolme eri suundadesse vaatava näoga ühel peal.


Trimurti ellora.jpg
Brahma Vishnu Mahesh.jpg