open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Silmaläte (täpsustus)

**Silmaläte** on silmaallika sünonüüm. 

Silmaläte on ka mitme Eesti allika nimi:
*Mäletjärve Silmaläte on silmaallikas Tartumaal Võnnu kihelkonna Mäletjärve külas
*Navi Silmaläte on silmaallikas Võrumaal Võru valla Navi külas
*Pragi Silmaläte on looduslik pühapaik Võrumaal Laheda valla Pragi külas
*Visela Silmaläte on silmaallikas Võrumaal Urvaste kihelkonna Visela külas
*Silmaläte on Tepia ohvriallika üks variantnimesid, Võrumaal Mereväe vallas Tepia külas

## Vaata ka
*Silmaallikas (täpsustus)
*Silmaveeallikas (täpsustus)
Jason Dunham (laev)

**Jason Dunham** (DDG-109) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku 59. Arleigh Burke-klassi hävitaja.

## Kirjeldus
12. novembril 2010 teenistusse võetud laev kannab Iraagi sõjas langenud Jason Dunhami nime.

Laeva kodusadam on Norfolk Virginia osariigis.

Aprillis 2015 NATO laevastiku koosseisus Mustal merel õppustel osalenud hävitaja saabus sama aasta mai alguses Läänemerele.

## Viited

## Välislingid

* Laeva ametlik koduleht
* USS ''Jason Dunham'' (DDG-109)
Hiieallikas

**Hiieallikas** on pühaks peetud allikas, mille juures taotleti rituaalide ja ohvritalituste abil kõrgemate jõudude (vaimude, jumaluste, esivanemate) soosingut.

## Vaata ka
*Püha allikas
*Püha allikas (täpsustus)
Kuningakivi

**Kuningakivi** on mitme Eesti tähelepanuväärse kivi nimi:
*Kääpa Kuningakivi on ohvrikivi Põlvamaal Põlva vallas Kääpa külas
*Kuningakivi on Saaremaal Lääne-Saare vallas Kulli külas
*
Causus defilippii

***Causus defilippii*** on rästiklaste sugukonna maoliik. 

## Kirjeldus

*Causus defilippii* keskmine kogupikkus (keha koos sabaga) on  20–35 cm , harva 50 cm.

Pea on lühike ja lai, nokis on esileuletuv, nokisekilbis on suur. Silmad on keskmise suurusega. Silmakilbiste ring koosneb 1–2 silmaeessest , 1–2 silmatagusest ja 1–2 silmaalusest kilbisest mis eraldavad silma ülamokakilbisest. Ülamokakilbiseid on kokku 6–7 ja alamokakilbiseid 7–10. Esimesed 3–4 alamokakilbised on  ühenduses eesmiste alalõuakilbistega. Tagumised alalõuakilbised on väikesed ja teistest kilbistest eristamatud. Oimukilbiseid on 2+3, vahel 2+4, ja harva ka 1+2.

Keskkehal on 16–18 rida seljakilbiseid. Kõhukilbiseid 108–128: harva 117 isastel, või ka 118 emastel. Anaalkilbis paaritu. Sabaaluste kilbiste arv 10–19: harvemini 14 isastel, või rohkem kui 15 emastel.

Mao soomuste värvus on varieeruv helepruunist punakaspunase, halli või hallikasrohelise põhjaga, mida ilmestavad (süvendavad) erineva kujuga värvilaigud seljal. 

Kõhualune on kollakasvalge. Noored maopojad on läikivmustad või hallid. 

## Levila

Neid võib kohata roomamas Sambias, Tansaanias, Malawis, Zimbabwes, Mosambiigis, Botswanas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Lüuna-Aafrika Vabariigis ja Svaasimaal.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Causus defilippii]] ja ingliskeelset artiklit [[:en:Causus defilippii]] seisuga 6.05.2015.*
Hiieallikas (täpsustus)

**[[Hiieallikas]]** on pühaks peetud allikas. See on ka mitme Eesti allika nimi:
*Iila hiieallikas on Virumaal Viru-Nigula kihelkonna Iila külas
*Hiieallikas on Arkna Kuldallika üks nimesid
*...
Hiiekivi (täpsustus)

**Hiiekivi** on hiies asuv ohvrikivi. Hiiekiviks on nimetatud ka mitut Eesti ohvrikivi:
*Aresi hiiekivi Lääne-Viru maakonnas Sõmeru vallas Aresi külas
*Aulepa hiiekivi
*Haeska Hiiekivi Läänemaal Martna kihelkonna ja Haapsalu linna Haeska külas
*Hageri hiiekivi Harjumaal Hageri kihelkonna ja Rapla maakonna Kohila valla Põikma külas
*Hiiekivi Harjumaal Jõelähtme valla ja kihelkonna Maardu külas
*Jaagu-Mihkli hiiekivi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas ja kihelkonnas Ridase külas
*Jõgisoo hiiekivi
*Laukna Hiiekivi Läänemaal Kullamaa kihelkonna ja Rapla maakonna Märjamaa valla Laukna külas
*Liivi hiiekivi Läänemaal Kullamaa valla Liivi külas
*Ohtla hiiekivi
*Oonga hiiekivi
*Paenase Hiiekivi Muhus
*Patsu hiiekivi
*Raudoja hiiekivi Harju maakonnas Anija vallas Raudoja külas 
*Tuhu hiiekivi ehk Litrikivi
*Ubasalu hiiekivi
*Varja hiiekivi Virumaal Lüganuse kihelkonna ja valla Varja külas
*Varudi-Altküla Hiiekivi Virumaal Viru-Nigula kihelkonna ja Rakvere valla Varudi-Altkülas
*Villemihansu hiiekivi Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas
*Võitra hiiekivi
*Väkra hiiekivi Saaremaal Saaremaa valla ja kihelkonna Väkra külas 
*...
Naja mossambica

***Naja mossambica*** on mürknastiklaste sugukonna maoliik.

## Kirjeldus

Nende madude soomuste värvus on hall, oliiviroheline või pruunikas oranž. Kõhualune on lõheroosat kuni lillakas-kollast värvi, mis vaheldub mustade triipudega. 

Täiskasvanute keskmine kehapikkus on 90–105 cm, pikim isend oli 154 cm pikkune isane.(Durban, KwaZulu-Natali provints Lõuna-Aafrika Vabariik).

### Käitumine

Need maod on väga närvilised ja ärksad. Kui nendeni jõuda, siis võib madu tõsta õhku kuni 2/3 oma kehapikkusest, ajada laiali oma lehvikutaolise kaelanaha 'kapuutsi' ja 'sülitada' valmilt enesekaitseks sülge. Sülje lennukaugus on 2–3 meetrit.

Aga nad võivad ka hammustada ja kui vaja surnut teeselda. 

### Järglased

Emased suguküpsed maod võivad eduka paaritumise ja munade kandluse korral muneda 10–22 muna, millest kooruvad maopojad on 230-250 mm pikkused.

## Levila

Neid võib kohata roomamas Lüuna-Aafrika Vabariigis, Namiibias, Angolas, Svaasimaal, Mosambiigis, Zimbabwes, Botswanas,Sambias, Malawis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Tansaanias ja Somaalias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Naja mossambica]] ja ingliskeelset artiklit [[:en:Mozambique spitting cobra]] seisuga 6.05.2015.*
Dieri keel

**Dieri keel** on pama-njunga keelte hulka kuuluv väljasurnud keel.

Seda kõnelesid Lõuna-Austraalia põhjaosas dierid.

## Foneetika
### Hääldus
Dieri keeles eristatakse kolme täishäälikut ja 23 kaashäälikut, mida märgitakse järgmiste tähtede ja täheühenditega.

*i [i]
*u [u]
*a [a]
*d [d]
*k [k]
*l [l]
*lh [l̪] (tõeline dentaalne lateraalne aproksimant, keeleots on hammaste vahelt väljas)
*ly [ʎ] (palataalne lateraalne aproksimant)
*m [m]
*n [n]
*ng [ŋ] (velaarne nasaal)
*nh [n̪] (tõeline dentaalne nasaal, keeleots on hammaste vahelt väljas)
*ny [ɲ] (palataalne nasaal)
*p [p]
*r [ɾ]
*rr [r]
*ṟ [ɻ] (retrofleksne aproksimant)
*rd [ɖ] (heliline retrofleksne klusiil)
*rl [ɭ] (retrofleksne lateraalne aproksimant)
*rn [ɳ] (retrofleksne nasaal)
*rt [ʈ] (helitu retrofleksne klusiiv)
*t [t]
*th [t̪] (helitu dentaalne klusiiv, keeleots on hammaste vahelt väljas) 
*ty [c] (helitu palataalne klusiiv)
*w [w]
*y [j]

## Kirjandus
*David Trefry. The phonological word in Dieri. – D. C. Laycock. *Linguistic trends in Australia*, Canberra: Australian Institute for Aboriginal Studies 1970, lk 65–73.
*Peter K. Austin. *A grammar of Diyari, South Australia*, Cambridge: Cambridge University Press 1981. ISBN 0-521-22849-2. academia.edu
*Peter K. Austin. Trill-released stops and language change in Central Australian languages. – *Australian Journal of Linguistics*, 1988, 8 (2), lk 218–245. 
*R. M. W. Dixon. *Australian Languages: Their Nature and Development*, Cambridge: Cambridge University Press 2002. ISBN 0-521-47378-0.

## Välislingid
Silmaallikas

**Silmaallikas** (harvem ka *silmaveeallikas*, *silmaläte*) on allikas, millel arvatakse olevat haigusi (eeskätt silmahaigusi) raviv mõju.
Silmaveeallikas (täpsustus)

**Silmaveeallikas** (sagedamini kasutatud terminit silmaallikas) on allikas, millel arvatakse olevat haigusi (eeskätt silmahaigusi) raviv mõju. Silmaveeallikaks (Silmaveeallikateks) on nimetatud ka mitut Eesti allikat:
*Urvaste Silmaveeallikas, Võrumaal Urvaste kihelkonna Urvaste külas
*Kangsti silmaveeallikad, Võrumaal Rõuge kihelkonna Kangsti külas
*...

## Vaata ka
*Silmaallikas (täpsustus)
*Silmaläte (täpsustus)
Mailaul

**Mailaul** on alates 2003. aastast Tartus maikuus toimuv iga-aastane autorilaulu.

## Välislingid
* Mailaul Facebookis
* Mailaul toob mitmekesise programmi Postimees, 6. mai 2015
* Autorilaulufestival Mailaul toob Tartusse eheda muusika Eesti ja välismaa autoritelt ERR, 16.04.2015
* TARTU MUUSIKAKEVADE ALGUSTÄHIS MAILAUL TULEB TAAS Müürileht, 3. aprill 2014
* Aimar Ventsel KITARRE SAATEL TAGUMISES VAGUNIS Keskus, 2. mai 2007
Eva Kams

**Eva Kams** (sündinud 28. märtsil 1972) on ettevõtja, koorijuht ja poliitik.

## Haridus
1991. aastal lõpetas Kams Heino Elleri nimelise Tartu muusikakooli, ta on ennast täiendanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Aastatel 2001–2006 õppis ta Eesti Maaülikoolis kinnisvara planeerimist ja hindamist ning lõpetas *cum laude*. Kamsil on magistrikraad.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Kams on Elva vallavolikogu liige. Aastatel 2005–2009 oli ta Elva linnavolikogu liige ja 2015–2017 Elva linnapea. 

2002. aastal alustas Eva Kams ettevõtlust kinnisvaravaldkonnas ja asutas EST Kinnisvara OÜ. Lisaks on Kams olnud mitme ettevõtte juht ja osanik. 

Ta on töötanud 11 aastat muusikaõpetajana Rõngu keskkoolis. Kams on juhtinud mitut laulukoori. 2012. aastal asutas ta Tartu Hansa segakoori, kus on praegugi dirigent.

Kams on naiskodukaitse ja Tartu Hansa Rotary klubi liige. 2005. aasta augustist 2015. aasta maikuuni oli ta Eesti Reformierakonna liige. 

## Välislingid
* Männilinnas vahetus võim Postimees, 6. mai 2015
* Poliitiline tants Elva maksimarketi ümber kahjustab linna mainet Postimees, 23. august 2017
* Suu laulab, süda muretseb Postimees, 26. detsember 2018
* Poolik haldusreform soosib üksnes vallajuhtide kaugenemist rahvast Postimees, 22. jaanuar 2019
* Mitu ametnikku on vaja, et teha head riiki? Postimees, 15. veebruar 2019
Risti kabel

**Risti kabel** (rahvasuus on seda nimetatud **Risti kirikuks**) oli keskaegne kabel Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vanamõisa külas Risti Kabelimäel. Kabelist on säilinud umbes meetrikõrgused konserveeritud müürid, mis on arvele võetud kultuurimälestisena. 

Risti kabelit on esimest korda mainitud 1481. aastal. Vanim kirjutis kabeli kohta pärineb aastast 1774 August Wilhelm Hupelilt. Kabel hävis Liivimaa sõjas ja see lammutati 1777. aastal. 

18. sajandini oli see talupoegadele oluline kultuskoht, kuid nagu osutavad mündileiud, jätkus ohverdamine kabeliasemel veel 19. sajandi alguseni. Sinna koguneti kord aastas kabeli nimega seotud kirikupühal – kevadisel ristipäeval, mil õnnistuseks, tänuks ja palvete täitumiseks tehti annetusi. 

## Viited

## Välislingid
*
*Risti kabeliga seotud pärimus 18. sajandist tänapäevani – folklore.ee
Hiiekoht

**Hiiekoht** (ka *hiie koht*) on hiie üks sünonüüme. Hiiekohaks (Hiie kohaks) on nimetatud ka mitut Eesti pühapaika:
*Hiie koht on Tääksi Hiiemäe üks variantnimesid.
*Laiküla Hiiekoht
*Metsaääre Hiiekoht Saaremaal Leisi valla ja Karja kihelkonna Metsaääre külas
*Oru Hiiekoht Harjumaal Kose kihelkonna ja valla Oru külas
*Paimvere Hiiekoht Pärnumaal Lääneranna valla Paimvere külas
*Põltsamaa hiis
*...
Ruleerimine

**Ruleerimine** on lennuki omal jõul liikumine maapinnal, näiteks terminalist stardirajale või vastupidi (lennuki hoovõtmist startimisel ja pidurdamist pärast maandumist ei loeta ruleerimiseks). Lennukid ruleerivad tavaliselt lennuvälja vastavalt märgistatud ruleerimisradadel. 

## Liikumine

Lennukid ruleerivad tavaliselt oma mootorite tõmbe/tõukejõu abil. Mõne lennukitüübiga, näiteks C-17 Globemaster III, on võimalik ka tagurdada, enamik lennukeid vajab tagurpidi liikumiseks siiski puksiiri abi. 

## Turvalisus
Ruleerimisel liiguvad lennukid reeglina aeglaselt, sest nii on võimalik vajadusel kiiresti peatuda. Ka rajalt välja sõitmisel on võimalike rehvikahjustuse oht sel juhul väiksem. Ruleerimiskiirused on tavaliselt 9 kuni 37 km/h (5 - 20 sõlme) . 

Mootori suure tõmbe/tõukejõu kasutamine on terminali lähedal keelatud, et vältida tugeva gaasijoa tekitatud kahjustusi.

## Vaata ka
* Ruleerimisrada
Tammemägi

**Tammemägi** on mitme Eestiga seotud geograafilise ja muu objekti nimi:
*Vanamõisa Tammemägi on Viljandimaal Viljandi kihelkonna Vanamõisa külas
*Taara Tammemägi on Harjumaal Rae vallas Aaviku külas 
*...

*Tammemägi (perekonnanimi)
Sarah Angliss

**Sarah Angliss** (sündinud 1966) on Briti muusik ja musikoloog, kes kasutab oma loomingus mitmesuguseid eksootilisi instrumente.

## Viited

## Välislingid
* Sarah Anglissi koduleht
* Sarah Angliss TEDx Southampton University kodulehel
Liukivi (täpsustus)

**[[Liukivi]]** on endisajal pühaks peetud kivi (päritolult rändrahn), millelt arvati saadavat (nt sellelt liugu lastes) väge, jõudu, viljakust. 

Liukiviks on nimetatud ka mitut Eesti rändrahnu:
*Raeküla liukivi, Virumaal Väike-Maarja kihelkonna Raekülas
*Salla liukivi, Virumaal Simuna kihelkonna Salla külas
*Kostivere liukivi, Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kostivere külas
*Kabelikivi ehk Muuga Liukivi, Viimsi vallas
* Liukkibi (ka *Liukibi, Liukivi, Läätsi kibi, Tõlluse kivi, Ohvrikivi*), Läänemaal Massu külas
* Liukivi, Harjumaal Irvli külas 
* Kaarnavälja liukivi, Harjumaal Kurkse külas
* Liukivi, Saaremaal Anseküla kihelkonna Toomalõuka külas
Liukivi

**Liukivi** on endisajal pühaks peetud kivi (päritolult rändrahn), millelt usuti saavat – näiteks sellelt liugu lastes – väge, jõudu, viljakust. Enamasti on need kivid sellise kujuga, et neilt sai liugu lasta.

Eestis on vähemalt 60 liukivi.

## Viited
Tarbe-kruvipuu

**Tarbe-kruvipuu** ehk **tarbepandan** (*Pandanus utilis*) on kruvipuuliste sugukonna taimeliik. 

Tarbe-kruvipuu on palmi meenutav igihaljas puu, mis võib kasvada 20 meetri kõrguseks. 

Arvatakse, et tarbe-kruvipuu kasvuala ja kimberliidi leiukohad Aafrikas võivad viidata teemandileiukoha lähedusele.

Tarbe-kruvipuu päritolumaa pole selge. Pikka aega arvati, et taim on pärit Madagaskarilt, kuid hiljuti on pakutud sünnipaigaks Maskareenide saarestikku.


Pandanus utilis2.jpg
Pandanus utilis dsc03670.jpg
Pandanus utilis fruit.JPG
Cap méchant.jpg
Pandanus utilis1.jpg
Pandanus_utilis_at_Itiquira_Falls.jpg
Pandanus_utilis_male_flowers2.JPG|Isasõied


## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Pandanus utilis]] seisuga 7.05.2015.*
Konstantin Žigulin

**Konstantin Žigulin** (vene keeles Константин Николаевич Жигулин; sündinud 23. juunil 1972 Barnaulis) on vene muusik, helilooja ja luuletaja.
UTTV

**UTTV** ehk **Tartu Ülikooli Televisioon** on Tartu Ülikooli televisiooniprojekt, mille raames filmitakse ja avaldatakse internetis videoid ülikooli loengutest, konverentsidest ja muudest akadeemilist huvi pakkuvatest ettevõtmistest ning kontsertidest ja muudest kultuuriüritustest.

## Välislingid
* UTTV koduleht
Andres Roots

**Andres Roots** (sündinud 1976 Tallinnas) on eesti kitarrist, rahvusvaheliselt tuntud Eesti bluusimängija. Roots on mänginud ansamblites Bullfrog Brown, Andres Roots Roundabout, Sawmill Roots Orchestra ning teinud koostööd paljude välisartistidega nagu Eric "Red Mouth" Gebhardt, Jantso Jokelin, Ismo Haavisto, Dave Arcari, Steve Lury, Black River Bluesman jpt. Aastast 2018 annab ta peamiselt soolokontserte.

## Välislingid
* Juhan Lang Augustibluusil voolab Tartu verdki Tartu Ekspress, 16/08/2012
Mõneku raudteepeatus

**Mõneku raudteepeatus** oli raudteepeatus Tartu–Valga liinil Õru vallas Õrustes umbes 3,5 km kaugusel Õrust. Tänapäeval kuulub peatuse asukoht Valga valda.

Peatus asus Keeni ja Sangaste raudteejaama vahel.

Mõnekul peatusid kõik aeglased Tartu–Valga reisirongid. Avamisajal jäi peatus Laatre valda. Raudteepeatus suleti 2008. aastal.

Peatuskoht oli varustatud 30 m pikkuse ja 20 cm kõrguse ooteplatvormiga ning ooteruumiga, mis lammutati raudteelõigu remondi käigus (2008–2009).

## Välislingid
* Foto: Edelaraudtee reisirong Mõneku raudteepeatuses - Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Annemägi

**Annemägi** on Viljandi maakonnas Karksi kihelkonna ja Mulgi valla Lilli külas asuv kõrgendik, mida on kasutatud kalmistu ja ohverdamiskohana.
 
Annemägi on arvele võetud kultuurimälestisena. 

## Viited

## Välislingid
*
Afrotyphlops angolensis

***Afrotyphlops angolensis*** on pimemadulaste sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib kohata Angolas, Sambias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Gabonis, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Ugandas, Keenias ja Tansaanias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Afrotyphlops angolensis]] seisuga 7.05.2015.*
Vana-Vigala mõisa park

**Vana-Vigala mõisa park** on park Vana-Vigala mõisa härrastemaja taga.
Seda hakati rajama 18. sajandi lõpul.
Pindala on 17,2 hektarit.

Vabaplaneeringuga mõisapark on dendroloogiliselt rikas – üle 100 puu- ja põõsaliigi. Silmapaistvaimad on hiiglaslikud lehised. Parki ilmestab tiikide süsteem. 

Mõisapargi põhjapoolsemat külge piirab Näljamüür.

Pargis asub ka 1987. aastal rajatud lauluväljak koos lavaga. 

20. ja 21. sajandi vahetusel rajati parki loodusõpperada.

## Välislingid
*
Afrotyphlops schmidti

***Afrotyphlops schmidti*** on pimemadulaste sugukonna maoliik.

## Alamliigid

Maoliigil *Afrotyphlops schmidti* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid :
* *[[Afrotyphlops schmidti schmidti]]* (Laurent, 1956)
* *[[Afrotyphlops schmidti laurenti]]* (Wallach, 2003).

## Levila

Neid võib kohata Sambias, Tansaanias ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Afrotyphlops schmidti]] seisuga 7.05.2015.*
Missing You (Chris de Burghi laul)

"**Missing You**" on Chris de Burghi kirjutatud ja esitatud laul, mis anti välja singlina. 

## Kirjandus
* "Missing You" laulu sõnad

## Video
* "Missing You" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Missing You (Chris de Burgh song)]] seisuga 7.05.2015.*
Amblyodipsas katangensis

***Amblyodipsas katangensis*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Alamliigid

Maoliigil *Amblyodipsas katangensis* liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid: 
* *[[Amblyodipsas katangensis katangensis]]* de Witte & Laurent, 1942
* *[[Amblyodipsas katangensis ionidesi]]* Loveridge, 1951.

## Levila

Neid võib kohata roomamas Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Sambias, Tansaanias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Amblyodipsas katangensis]] seisuga 7.05.2015.*
Näljamüür

**Näljamüür** on Vana-Vigala mõisa pargi põhjapoolset külge piirav 222-meetrine paekivimüür.

Näljamüür on saanud nime 1867. aasta viljaikalduse järgi. Mõis laskis talupoegadel ehitada müüri, vastutasuks andis vilja. Et Vana-Vigala viirsavialal kive ei leidunud, veeti ehitusmaterjal kohale taliteed pidi üle Avaste soo Koonga kandist.

Näljamüür kui piirkonna ajaloo jaoks olulise tähtsusega ehitis on arvatud ajaloomälestiseks.

## Viited
Eurovisiooni laulud

**"Eurovisiooni laulud"** on Eesti Televisiooni 2015. aasta saatesari, mis tutvustab Eurovisioonil kõlavaid lugusid. Võistluslugusid kommenteerivad Koit Toome, Lauri Liiv, Lauri Pihlap, Kaire Vilgats ja Nele-Liis Vaiksoo.

Saatesari on kuueosaline, viies esimeses saates tutvustatakse lugusid ning valitakse iga saate parim, mis jõuab kuuendasse saatesse ehk finaali, kus valitakse välja parim lugu.

## Vaata ka
* Eurovisiooni lauluvõistlus
* 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

## Viited


## Välislingid
* Saatesarja koduleht
* Eurovisiooni lauluvõistluse koduleht
Vana-Vigala raamatukogu

**Vana-Vigala raamatukogu** on avalik raamatukogu Raplamaal Märjamaa vallas Vana-Vigalas, Märjamaa valla raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu tegutseb Vigala raudteejaama hoones.
Venemaa Radikaaldemokraatlik Partei

**Venemaa Radikaaldemokraatlik Partei** (vene keeles *Российская радикально-демократическая партия*) oli 1917. aastal Venemaal tegutsenud erakond.

Erakond asutati pärast veebruarirevolutsiooni, asus poliitilisel maastikul kadettidest vasakul ja esseeridest paremal ning oli esindatud Ajutise Valitsuse ja eelparlamendi koosseisus.

VRDP juhtide hulka kuulusid Aleksandr Barõšnikov, Mihhail Bernatski, Ivan Dmitrjukov, Ivan Jefremov ja Nikolai Nekrassov.

Erakond andis välja ajalehti Отечество ('Isamaa', Peterburis) ja Свободное слово (Moskvas).

VRDP propageeris seda, et Venemaast saaks föderatiivne demokraatlik vabariik, mille riigipeaks on vabadel valimistel kuni neljaks aastaks valitav president. See pooldas riigi ja kiriku lahutamist, omavalitsuste autonoomiat, 8-tunnilise tööpäeva kehtestamist ja teisi progressiivseid reforme.

Sarnasel programmilisel alusel tegutsenud erakonnad asutati samal aastal ka Eestis ja Lätis.

VRDP toetas koalitsiooni sotsialistidega, rõhutades vajadust hoida ära kodusõja puhkemine. 1917. aasta juulis tekkinud poliitilise kriisi ajal ütles VRDP Keskkomitee esimees Ivan Jefremov, et "kodanlikud erakonnad ei oma õigust sellisel raskel ajal käed puhtaks pühkida ja eemalduda valitsemisest, kui raske see ka ei oleks."

Oktoobrirevolutsiooniga toimunud bolševike võimuletulek tegi erakonna tegevusele Venemaal lõpu, kuid mitmed selle liikmed jätkasid aktiivset poliitilist tegevust eksiilis.

## Vaata ka

* Radikaaldemokraatlik partei
Aleksandr Barõšnikov

**Aleksandr Aleksandrovitš Barõšnikov** (Александр Александрович Барышников; 8. august 1877–1924) oli Vene insener, arhitekt-ehitaja, literaat, kunstnik, teatri- ja ühiskonnategelane.

Barõšnikov pärines kaupmeeste suguvõsast. 1898. aastal lõpetas Peterburi raudteeinstituudi ning töötas seejärel vee- ja maaühenduste ning kaubasadamate valitsuses.

1903.–1904. aastatel projekteeris ta koos Mõkola Pjatnõtskõiga maailmas esimese raudbetoonist tuletorni – Ožarski tuletorni Mõkolajivi lähistel.

1905. aastal lahkus riigiteenistusest ja valiti Peterburi linnaduuma liikmeks. 1912. aastal sai Riigiduuma liikmeks, ühinedes seal progressistide fraktsiooniga.

Pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni oli erinevatel ametikohtadel Ajutise Valitsuse aparaadis, sealhulgas riikliku hoolekande minister.

Barõšnikov kuulus Venemaa Radikaaldemokraatliku Partei asutajate hulka ja oli selle keskkomitee liige ning üks ajalehe *Отечество* väljaandmise korraldajatest.

Pärast oktoobrirevolutsiooni suundus eksiili.
Mihhail Bernatski

**Mihhail Vladimirovitš Bernatski** (**Михаил Владимирович Бернацкий**; 8. juuli 1876 Kiiev – 16. juuli 1943 Pariis) oli majandusteadlane ja Venemaa keisririigi rahandusminister.

Bernatski sündis Kiievis. Tema isa suri varakult ning Mihhail oli sunnitud juba gümnasistina teenima elatist eratundide andmisega. Ta lõpetas kõigepealt Kiievi Ülikooli õigusteaduskonna ja õppis seejärel poliitökonoomiat, kuulates loenguid ka Berliini Ülikoolis. 1911. aastal kaitstud magistritöö teema oli "Теоретики государственного социализма в Германии и социально-политические воззрения князя Бисмарка".

1904. aastast alates pidas Bernatski loenguid õppeasutustes ja avaldas artikleid legaalsetes marksistlikes väljaannetes, kuid erinevalt paljudest teistest marksistidest oli ta maa riigistamise vastu ning peagi eemaldus ta marksismist sootuks, asudes oma magistritöös kritiseerima sotsialistide vaateid.

Bernatski leidis, et üksikisiku suurima vabaduse võib tagada sotsiaalne kapitalism ning rahvaste sõbraliku kooseksisteerimiseni võib viia üleilmse kullastandardil põhineva raha kasutuselevõtmine. Ta pooldas selliseid sotsiaalseid reforme, mis ei takista erainitsiatiivi.

Pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni kuulus Venemaa Radikaaldemokraatliku Partei asutajate hulka ning töötas Ajutise Valitsuse aparaadis, viimased kuud rahandusministrina.

Oktoobrirevolutsiooni käigus vahistati, kuid lasti hiljem vabaks ja sõitis Doni-äärsesse Rostovi, kus ühines valgekaartlastega, töötades nende rahandusministrina 1920. aasta sügiseni, mil valgete väed Krimmist evakueerusid.

Eksiilis jätkas poliitilist tegevust vene emigrantlikes ringkondades ning keskendus teadustööle, töötades Pariisi Ülikooli juures ja avaldades mitu erialast raamatut.

Bernatski on maetud Bagneux' surnuaeda Pariisis oma abikaasa Olga kõrvale.
Atractaspis congica

***Atractaspis congica*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Alamliigid

Maoliigil *Atractaspis congica* liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid: 
* *[[Atractaspis congica congica]]* Peters, 1877
* *[[Atractaspis congica leleupi]]* Laurent, 1950
* *[[Atractaspis congica orientalis]]* Laurent, 1945.

## Levila

Neid peamiselt kaevuva eluviisiga madusid võib kohata Namiibias, Botswanas, Angolas, Sambias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo Vabariigis ja Kamerunis. 

## Viited

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Atractaspis congica]] seisuga 8.05.2015.*
Ivan Dmitrjukov

**Ivan Ivanovitš Dmitrjukov** (**Иван Иванович Дмитрюков**; 20. detsember 1871/1. jaanuar 1872–????) oli Vene aadlik, suurmaaomanik ja poliitik.

Dmitrjukov põlvnes Kurski kubermangu põlisaadlist, tema isa oli Varssavi sandarmiringkonna staabikapten. 1912. aastal kuulus talle Kaluga kubermangus 307 dessatiini maad, tema abikaasale 250 dessatiini, lisaks veel 269 dessatiini rendimaad.

1895. aastal lõpetas Peterburi Ülikooli õigusteaduskonna, seejärel töötas Peterburi kohtupalatis ja Kaluga kubermanguvalitsuses ning oli Kaluga kubermangu aadlikogu liige.

1907. aastal sai maaomanike esindajana Riigiduuma liikmeks, kuuludes seal oktobristide, pärast selle lagunemist progressistide fraktsiooni.

1917. aasta veebruarirevolutsiooni ajal valiti Riigiduuma Ajutise Komitee liikmeks ning osales läbirääkimistel suurvürst Mihhail Aleksandrovitšiga, et veenda teda troonist loobuma; esines Tauria palee ees meeleavaldajatele kõnedega.

Dmitrjukov oli üks Venemaa Radikaaldemokraatliku Partei juhtidest, oktoobrirevolutsiooni ei toetanud.

1918. aasta augusti alguses lahkus Peterburist Lõuna-Venemaale, edasine saatus teadmata. Mõningatel andmetel sooritas enesetapu.
Wild

*"Metsik loodus" (originaalpealkiri "The Wild"), Disney-stuudio animafilm aastast 2006
*"Metsik" (originaalpealkiri "Wild", 2014. aasta draamafilm Reese Witherspooniga peaosas
*"Wild", filmi "Metsik" *soundtrack*-album
*"", Cheryl Strayedi raamat, mille alusel tehti film "Metsik".
Bitis caudalis

***Bitis caudalis*** on rästiklaste sugukonna maoliik.

## Levila

Neid madusid võib kohata roomamas Lõuna-Aafrika Vabariigis, Zimbabwes, Namiibias, Botswanas, Sambias ja Angolas.

## Viited

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Bitis caudalis]] seisuga 8.05.2015.*
Boaedon radfordi

***Boaedon radfordi*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid madusid võib roomamas kohata Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

## Viited

## Kirjandus
* [Herpetology • 2015 Boaedon radfordi • A Phylogeny of Central African Boaedon (Serpentes: Lamprophiidae), with the Description of A New Cryptic Species from the Albertine Rift]

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Boaedon radfordi]] seisuga 8.05.2015.*
Ivan Jefremov (poliitik)

**Ivan Nikolajevitš Jefremov** (*Иван Николаевич Ефремов*; 6. jaanuar 1866 – 1945) oli Vene aadlik, suurmaaomanik ja poliitik.

Jefremov sündis Harkivis ning põlvnes vanast Doni kasakate aadlisuguvõsast, talle kuulus 825 dessatiini maad.

Ta lõpetas gümnaasiumi kuldmedaliga ning aastatel 1885–1891 õppis Moskva Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas (kuulas loenguid, aga keeldus riigieksami tegemisest). Kodukanti naasnult osales ta põllumajandusseltside asutamises ja rahvahariduse korraldamises ning kirjutas mitu artiklit kasakate probleemidest.

1906. aastal valiti Riigiduuma liikmeks, kuulus Rahumeelse Uuenemise Partei ja hiljem progressistide juhtkonda ning arendas suhteid teiste riikide parlamentidega.

1913. aastal osales ta Stockholmis rahvusvahelisel rahukongressil, tulles välja algatusega luua rahvusvaheline vahendustegevuse instituut, eesmärgiga lahendada rahvusvahelisi konflikte rahumeelselt. Maailmasõja puhkedes töötas Punase Risti salgas Austria rindel.

1917. aasta veebruarirevolutsiooni ajal valiti Riigiduuma Ajutise Komitee liikmeks ning oli hiljem Ajutises Valitsuses kohtuminister ja riikliku hoolekande minister.

Jefremov oli üks Peterburis toimunud kasakate kongresside peakorraldajatest ning Venemaa Radikaaldemokraatliku Partei juhtidest.

1917. aasta sügisel määrati Venemaa saadikuks Šveitsis. Ta ei jõudnud oma volikirju enne bolševike võimuletulekut üle anda, kuid oli Šveitsi valitsuse poolt de facto tunnustatud, saavutades selle, et Vene SFNV täievoliline esindaja saadeti riigist välja.

Eksiilis viibides jätkas poliitilist tegevust vene emigrantlikes ringkondades, pidas loenguid rahvusvahelistest suhetest Prantsusmaa ja Šveitsi ülikoolides ning tegutses 1926. aastast alates Vene küsimuste eksperdina Šveitsi valitsuse juures.
Rhadinella donaji

***Rhadinella donaji*** on *[[Colubridae]]* sugukonna  maoliik.

## Levila

Neid võib kohata Oaxaca osariigis Mehhikos.

## Viited

## Kirjandus
* Campbell, 2015 : A new species of Rhadinella (Serpentes: Colubridae) from the Pacific versant of Oaxaca, Mexico., Zootaxa, nr 3918 (3), lk 397–405.

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhadinella donaji]] seisuga 8.05.2015.*
Amerotyphlops arenensis

***Amerotyphlops arenensis*** on pimemadulaste sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib kohata Paraíba osariigis Brasiilias. 

## Viited

## Kirjandus
* Graboski, Pereira-Filho, Silva, Costa Prudente & Zaher, 2015 : 
A new species of Amerotyphlops from Northeastern Brazil, with comments on distribution of related species, Zootaxa, nr 3920 (3), lk 443–452.

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Amerotyphlops arenensis]] seisuga 8.05.2015.*
PF-89

**PF-89** on uue põlvkonna standardne õhukese soomusega tankide tõrjumisele suunatud granaadiheitja. Relva kasutavad peamiselt jalaväelased kerge soomuse ja varjendite vastu. PF-89 on disainitud 80 mm kõrge purustusjõuga tankivastase (inglise *High Explosive Anti-Tank*) moona laskmiseks. Massilist tootmist alustati 1993. aastal. PF-89 on üpris sarnane Rootsi AT-4-ga. 

Antud relv on kaasakantav ning sellest saab lasta ainult paremalt õlalt. Samuti on granaadiheitja veekindel ning seda on lihtne transportida ja hoida.

## Andmed
* Riik: Hiina Rahvavabariik
* Kaliiber: 80x900 mm granaat
* Kasutus: ühekordne
* Relvatoru pikkus: 900 mm
* Efektiivne laskeulatus: 200 m
* Laskesagedus: 5 kuni 7 lasku minutis
* Granaadi algkiirus: 147 m/s
* Mass granaadita: 1,86 kg
* Mass granaadiga: 3,7 kg
* Granaadi kaal: 1,84 kg

## Kirjeldus

PF-89 granaadiheitjal on lihtne optiline sihik, millele võrreldes AT-4-ga öösihikut lisada ei saa. Enne laskmist peab laskja selgelt nägema oma sihtmärki ning määrama, mis kaugusel see asub.

Üks granaat asub juba eelnevalt granaadiheitja torus ning on ühekordselt kasutatav. Kogu süsteem kaalub ainult umbes 3,7 kg ja seda saab efektiivselt kasutada ka minimaalse väljaõppega.

## Viited
Trilepida pastusa

***Trilepida pastusa*** on ahassuumadulaste sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib kohata Carchi provintsis Ecuadoris. 

## Kirjandus
Salazar-Valenzuela, Martins, Amador-Oyola & Torres-Carvajal, 2015 : A new species and country record of threadsnakes (Serpentes: Leptotyphlopidae: Epictinae) from northern Ecuador., Amphibian & Reptile Conservation, 8.väljaanne, nr 1, lk 107–120.

## Viited

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Trilepida pastusa]] seisuga 8.05.2015.*
Pareas vindumi

***Pareas vindumi*** on *[[Pareatidae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib kohata Katšini osariigis Myanmaris.

## Viited

## Kirjandus
* Vogel, 2015 : *A New Montane Species of the Genus Pareas Wagler, 1830 (Squamata: Pareatidae) from Northern Myanmar.* Taprobanica, 7. väljaanne, nr 1, lk 1-7

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pareas vindumi]] seisuga 8.05.2015.*
M-69

**M-69** (ka **Type 69 RPG**) on 1969. aastalHiina Rahvavabariigi poolt kasutusele võetud granaadiheitja. Sisuliselt on tegemist granaadiheitja RPG-7 prototüübiga, millele on tehtud teataval määral muudatusi. Granaadiheitja M-69 on universaalne jalaväejao relv, millega olenevalt kasutatavast laskemoonast on võimalik hävitada vastase soomustehnikat, õhusihtmärke, elavjõudu ja valgustada öösel maastikku.

## Üldandmed
*Efektiivne laskekaugus:
**mehaanilise sihikuga 150–200 m
**optilise sihikuga 200–300 m
**kildgranaat >1700 m
**kumulatiivkildgranaat >1800 m
*Lahinguline laskekiirus: 3–4 l/min
*Mass ilma optilise sihikuta: 5,6 (5,7) kg
*Kumulatiivgranaadi 84–40 A mass: 1,80 kg
*Kumulatiivkildgranaadi tüüp 69 mass: 2,25 kg
*Granaadi algkiirus: 120 m/s
*Soomustläbitavus: 110–180 mm
*Raua kaliiber: 40 mm
*Granaadiheitja kogupikkus: 910 mm
*Ohutsoon granaadiheitja taga: 30 m
*Optilise sihiku suurendus: 3 korda
*Optilise sihiku sihikuline laskeulatus: 100–500 m

## Tööpõhimõte
Päästikule vajutamisel annab lööknõel löögi süütekapslile, mis plahvatades süütab heitelaengu. Heitelaengu põlemisel tekivad gaasid, mis paiskavadgranaadi granaadiheitja rauast välja kiirusega 120–140 m/s. Pärast granaadi rauast väljumist avanevad stabilisaatorid, granaadi sütik liigub lahinguasendisse ning granaadiheiturile ohutul kaugusel (15 m) hakkab tööle granaadi reaktiivmootor. Granaadi lennukiirus tõuseb kuni 300 m/s. Kui granaat tabab sihtmärki, tekitab piesoelektriline sütikelektriimpulsi, mis paneb plahvatama detonaatori ning see omakorda lõhkab kumulatiivlaengu. Lõhkelaengu plahvatus tekitab kumulatiivlehtri abil kumulatiivjoa, mis läbistab takistuse. Takistuse läbimisel tekib gaaside mõjul ülerõhk, intensiivne valgus ja kuumus. Selle tagajärjel tekkinud mehaanilised purustused viivad tabatud soomuki või muu sihtmärgi rivist välja. Tankitõrjegranaadiheitjast tulistamisel tagasilööki ei teki, sest püssirohu põlemisgaasid väljuvad gaasilehtrist.

## Laskemoon
Tulistatakse ülekaliibrilisi kumulatiivgranaate 84–40 A, 69–40 ja kildgranaate 69–40I. Kumulatiivgranaat läbistab soomust ja sellega on võimalik hävitada kõiki tänapäeva soomukeid, välja arvatud põhitanke. Kumulatiivgranaadid hävitavad vähemkindlustatud positsioone ja hooneid. Raudbetoon- ja kiviseintesse (näiteks kolmekordne tellissein) tekitab kumulatiivgranaat väikese, kuni 5 cm läbimõõduga augu. Kolmekordsesse tellisseina inimesele paraja läbipääsu tegemiseks on vaja vähemalt viit tabamust 1 m2 suurusega pinnale.

Kui M-69 kumulatiivgranaat lõhkeb maapinnal, siis tekib plahvatuse tagajärjel maapinda väike auk ning eraldub vähesel arvul kilde. M-69 granaati on võimalik panna lõhkema ka nii, et see lendab vastu võrkaeda, mis on paigutatud positsioonide ette vähemalt 4 m kaugusele. Siis hajub kumulatiivjuga enne positsiooni. Granaadi lõhkamiseks piisab ka jämedamatest okstest, kuid paljud M-69 granaadid ei lõhke, kui tabavad sihtmärki vaid riivamisi.

## Kasutavad riigid

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Viited

## Välislingid
*40 mm tankitõrjegranaadiheitja M-69
C-90 Instalaza

**C-90 Instalaza** on kergekaaluliste ning ühe võitleja poolt hõlpsasti kaasaskantavate ühekordsete õlalt lastavate granaadiheitjate perekond. Kasutamiseks on olemas soomuse-, isikkoosseisu- ja punkrivastased granaadid ning süüte/suitsugranaadid. Toodetud Hispaania ettevõttes Instalaza.

C-90 koosneb tehases kokku monteeritud raketist ja lasketorust. Päästemehhanism on pürotehnikal põhinev ning ei vaja seetõttu elektrilist abisüsteemi (patareid, akud jne). Kõikidel tüüpidel on kaasas optiline sihik (VN38-C) koos sisemise valguseelemendiga hämaras laskmiseks. Kõik C-90 tüüpide rakettide kaliiber on 90 mm.

Esimesed versioonid (C-90C ja C-90C-AM) olid 840 mm pikad ja kaalusid 4,2 kg. C-90-CR (M3) seeria relvad olid juba 940 mm pikad, et mahutada ära suurem rakettmootor.

## Liigitus
C-90-CR (M3) versioonid jagunevad:
*C-90-CR (M3) – soomusevastane relv, mis on suuteline 300 m kauguselt läbistama 400 mm soomust või 1000 mm paksust betooni. Raketil on kumulatiivlõhkepea (HEAT). Relva kaal on 4,7 kg.
*C-90-CR-RB (M3) – soomusevastane relv, mis on suuteline 300 m kauguselt läbistama 480 mm soomust või 1200 mm paksust betooni. Raketil on kumulatiivlõhkepea (HEAT). Relva kaal on 4,7 kg.
*C-90-CR-AM (M3) – soomuse- ja isikkoosseisu vastane relv. Soomust läbistavuse võime on tal väiksem kui C-90-CR (M3) ja C-90-CR-RB (M3). 200 m kauguselt on ta suuteline läbistama ainult 220 mm soomust ja 650 mm betooni. Lastuna jalaväe vastu on kumulatiiv-kildlõhkepea (HEAT-FRAG) kildude tappev raadius 21 m. Maksimaalne efektiivne distants jalaväe vastu 800 m. Relva kaal on 4,7 kg.
*C-90-CR-BK (M3) – punkrivastane relv. 350 m kauguselt lastes on granaat võimeline läbistama 1000 mm betooni. Granaadil on tandemlõhkepea. Esimene laeng läbistab takistuse ning teine plahvatab punkris sees. Relva kaal on 5,1 kg.
*C-90-CR-FIM (M3) – süüterelv suitsu tekitamiseks või objekti süütamiseks (sisaldab 1,3 kg punast fosforit). Relva kaal on 5,3 kg.
*C-90-CR-IN (M3) – inertgranaadiga treeningrelv.

## Kasutavad riigid
*
**Maavägi
**Merejalavägi
**Õhuvägi
**Tsiviilkaitse (hisp *Guardia Civil*)
*
**Maavägi: kasutusel ainult jalaväeüksustes (ainult C-90-CR-RB (M3). 
*
**Maavägi: kasutusel eriüksustes. (C-90CR, C-90AM ja C-90BK).
*
** Maavägi: kasutusel jalaväe- ja eriüksustes. (C-90CR, C-90-CR-RB (M3), C-90AM ja C-90BK).
*
** Maavägi
*
** Maavägi
*
** Maavägi
*
** Maavägi

## Viited
Ninasarvik-aafrikarästik

**Ninasarvik-aafrikarästik** (*Bitis nasicornis*) on rästiklaste sugukonda kuuluv maoliik.

## Kirjeldus

Ninasarvik-aafrikarästiku keha on üpris suur ja jäme, üldpikkus (keha + saba) jääb vahemikku 72–107 cm. 2004. aastal on mainitud isendi maksimaalseks üldpikkuseks 120 cm. Emased ninasarvik-aafrikarästikud kasvavad pikemaks kui isased.

Ninasarvik-aafrikarästiku pea on lame ja kolmnurgakujuline ning ülejäänud kehaga võrreldes väike. Ninamiku eesotsal on neil 2 või 3 suurt ogalaadset soomust, nn sarvekest. Kael on peenike. Silmad on väikesed. Mürgihambad ei ole suured, harva on need pikemad kui 1,5 cm. 

Keskkehal on 31–43 seljakilbise rida. Seljakilbised on nii jämedakoelised, et võivad maopüüdjatele, kes neid käsitleda soovivad, haavu tekitada. Kõhukilbiseid on 117–140, anaalkilbis on paaritu. 

## Paljunemine

Suguküpsete emaste ninasarvik-aafrikarästikute sugulise paljunemise vormiks on vivipaaria – graviidne emane võib eduka kandluse korral sünnitada 3–38 maopoega (märtsis-aprillis, Lääne-Aafrikas), Ida-Aafrikas kestab paljunemisperiood aasta läbi.
 
## Levila

Ninasarvik-aafrikarästikuid võib kohata Guineas, Sierra Leones, Libeerias, Elevandiluurannikul, Ghanas, Togol, Béninis, Nigeerias, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kamerunis, Ekvatoriaal-Guineas, Gabonis, Kongo Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Lõuna-Sudaanis, Ugandas, Keenias, Tansaanias, Angolas ja Sambias.

## Kokkupuuted inimestga
 
Inimestega kohtuvad need peamiselt öise eluviisiga maod harva. Neid on kirjeldatud kui häirimatuid, kuid kui vaja, siis ründavad äkitselt, ette hoiatamata, nii ees- kui külgsuunas. 

Kui paljude madudega saab inimene kuidagimoodi hakkama neid sabast hoides, siis ninasarvik-aafrikarästikutega ilmselt mitte – nad on võimelised sabaseisust tõusma ja seejärel vajadusel hammustama (mürgihambad püstiasendis).
 
Ninasarvik-aafrikarästikute süljes olevad hemo- ja neurotoksilised ained on väiksema potentsiga (vähem mürgised) kui lärmakal ja gabooni aafrikarästikul. 
 

Bitis nasicornis Nashornviper.jpg
Rhino viper.jpg
MP -bitis gabonica rhinoceros 1.jpg
RhinocerosViper CincinnatiZoo.jpg
Rhinocerous Viper.jpg
Rhino_Viper_Bitis_Nasicornis.jpg
Bitis nasicornis.jpg


## Viited

## Kirjandus
* IMMEDIATE FIRST AID for bites by Rhinoceros Horned Viper (Bitis nasicornis)

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Vipère rhinocéros]] ja ingliskeelset artiklit [[:en:Bitis nasicornis]] seisuga 8.05.2015.*
Smila

**Smila** (ukraina keeles Сміла, vene keeles Смела *Smela*) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Smila rajooni halduskeskus.

Aastal 2013 oli Smilas 68 636 elanikku.
You're Beautiful

"**You're Beautiful**" on Suurbritannia laulja ja muusiku James Blunti kirjutatud (kaasautorina) laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.

## Kirjandus
* "You're Beautiful" laulu sõnad

## Videod
* "You're Beautiful" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:You're Beautiful]] seisuga 8.05.2015.*
Mil Mi-6

**Mil Mi-6** (NATO koodnimi **Hook** 'konks, haak') on Nõukogude Liidus ja Venemaal toodetud üldotstarbeline suure tõstejõuga transpordihelikopter. 

M. L. Mili nimelises Moskva helikopteritehases valminud kopteri esmalend toimus 5. juunil 1957.

## Tehnilised näitajad
* **Meeskond**: 6 (piloot, kaaspiloot, tüürimees, pardainsener, radist, tehnik)
* **Mahutavus**: 
** 90 reisijat või 
** 70 õhudessantväelast või
** 41 kanderaami koos 2 meedikuga
* **Kasulik laadung**: 12 000 kg sisemist lasti
* **Pikkus**: 33,18 m
* **Tiiviku läbimõõt**: 35,00 m
* **Kõrgus**: 9,86 m
* **Tiiviku labade pindala**: 962,1 m²
* **Tühimass**: 27 240 kg
* **Mass koos koormaga**: 40 500 kg
* **Suurim stardimass**: 42 500 kg
* **Jõuallikas**: 2 × Solovjov D-25V, 4100 kW kumbki
* **Kütuselast**: 6315 kg

;Sooritus
* **Tippkiirus**: 300 km/h
* **Reisikiirus**: 250 km/h
* **Tegevuskaugus**: 620 km
* **Lennukaugus**: 1450 km
* **Praktiline lennulagi**: 4500 m
* **Tiiviku koormus**: 44,17 kg/m²
* **Võimsus/mass**: 0,21 kW/kg

## Viited

## Välislingid

*Kokpiti pildid (Riia lennundusmuuseum) (*inglise keeles*)
Causus bilineatus

***Causus bilineatus*** on rästiklaste sugukonda kuuluv maoliik.

## Levila

Neid võib kohata roomamas Angolas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Rwandas, Tansaanias ja Sambias.

## Viited

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Causus bilineatus]] seisuga 8.05.2015.*
Errol Brown

**Lester Errol Brown** (12. november 1943 Kingston, Jamaica – 6. mai 2015) oli Jamaica päritolu Briti laulja ja laululooja. 

Ta oli souliansambli Hot Chocolate solist. Ta laulis "Hot Chocolate'iga" tuntuks laulud "You Sexy Thing", "Emma", "So You Win Again" ja "Brother Louie". 

2003. aastal autasustas kuninganna Elizabeth II teda ordeniga. 2004. aastal pälvis ta Ivor Novello auhinna silmapaistva panuse eest Briti muusikasse.

Ta suri 6. mail 2015 71-aastaselt oma kodus Bahamas maksavähki.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Chilorhinophis gerardi

***Chilorhinophis gerardi*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonda kuuluv maoliik.

## Alamliigid

Maoliigil *Chilorhinophis gerardi* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Chilorhinophis gerardi gerardi]]* (Boulenger, 1913)
* *[[Chilorhinophis gerardi tanganyikae]]* Loveridge, 1951.

## Levila

Neid võib roomamas kohata Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Tansaanias, Sambias ja Zimbabwes.
 
## Viited

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Chilorhinophis gerardi]] seisuga 8.05.2015.*
Crotaphopeltis barotseensis

***Crotaphopeltis barotseensis*** on *[[Colubridae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid madusid võib roomamas kohata Sambias ja Botswanas.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Crotaphopeltis barotseensis]] seisuga 8.05.2015.*
Elapsoidea guentherii

***Elapsoidea guentherii*** on mürknastiklaste sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib kohata roomamas Kamerunis, Kongo Vabariigis,Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Angolas, Zimbabwes ja Sambias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Elapsoidea guentherii]] seisuga 8.05.2015.*
Mote con huesillo

***Mote con huesillo*** on Tšiili traditsiooniline mittealkohoolne suvejook, mida valmistatakse nisust ja virsikutest ning müüakse sageli tänaval lettidelt või müügikärudelt. 

Joogi põhikomponent on kuivatatud virsikutest (*huesillo*) valmistatud magus selge siirup, mida tehakse suhkrust, veest ja kaneelist keetmise teel ning mis jahutatuna segatakse küpsetatud kooritud nisuga (*mote*). Siirup valmistatakse tavaliselt suhkruga, kuid seda võib teha ka meega.

## Viited
Stanisław Szeptycki

**Stanisław Maria Jan Szeptycki** (3. november 1867 Przyłbice, Austria-Ungari – 9. oktoober 1950 Korczyna, Podkarpacie vojevoodkond) oli Austria-Ungari ja Poola sõjaväelane.

1922. aastal anti talle Vabadusristi I liik 2. järk.

## Viited
Aleksander Skrzyński

**Aleksander Józef Skrzyński** (19. märts 1882 Zagórzany, Väike-Poola vojevoodkond – 25. september 1931 Łąkociny, Suur-Poola vojevoodkond) oli Poola diplomaat ja poliitik.

Ta õppis Viini Ülikoolis õigusteadust ja lõpetas 1906. aastal Krakovi ülikooli. Alates 1910. aastast oli Austria-Ungari diplomaatilises teenistuses Vatikani, Berliini ja Pariisi saatkondades.
 
Poola taasiseseisvumisel asus Poola riigi teenistusse. Aastatel 1919–1922 oli ta Poola saadik Bukarestis. Aastatel 1922–1923 ja 1924–1926 oli ta Poola välisminister ning 1925–1926 Poola peaminister. Józef Piłsudski riigipöörde järel lahkus poliitikast. Hukkus autoõnnetuses.

1925. aastal anti talle Vabadusristi III liik 1. järk.

## Viited
Jan Syrový

**Jan Bohumír Syrový** (22. september 1888 Třebíč – 1. detsember 1970 Praha) oli Tšehhoslovakkia sõjaväelane ja poliitik.

22. septembrist kuni 1. detsembrini 1938  oli ta Tšehhoslovakkia peaminister.

1933 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Władysław Grabski

**Władysław Dominik Grabski** (7. juuli 1874 Borów, Łódźi vojevoodkond – 1. märts 1938 Varssavi) oli Poola poliitik.

Ta oli Poola peaminister 27. juunist 1920 kuni 24. juulini 1920 ja 19. detsembrist 1923 kuni 14. novembrini 1925.

1925 anti talle Vabadusristi III liik 1. järk.

## Viited
Janusz Głuchowski

**Janusz Julian Głuchowski** (6. august 1888 Bukowa – 11. juuni 1964 London) oli Poola sõjaväelane (kindral).

1935 anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk.

## Viited
Joniškise rajoon

**Joniškise rajoon** (leedu keeles Joniškio rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) endise Šiauliai maakonna aladel Leedus. Rajoon piirneb põhjas Lätiga.

Rajoonis on 10 omavalitsust, selle pindala on 1152 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 24 310 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Gaižaičiai, Gataučiai, Joniškise, Kepaliai, Kriukai, Rudiškiai, Satkūnai, Saugėlaukise, Skaistgirysi ja Žagarė vald.

Suurim asula on halduskeskus Joniškis (9503 inimest). Teine linn rajoonis on Žagarė. Lisaks asuvad rajoonis Skaistgirysi ja Kriukai alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,2% leedulased, 1,2% venelased, 0,4% lätlased.

Rajooni tähtsamad jõed on lõunaosas voolav Mūsa jõgi ning Lielupesse voolavad Svēte, Platone ja Vircava, samuti nende lisajõed Audruve ja Sidrabe. Rajooni põhjaosa jääb Zemgale madalikule, kus asub rajooni madalaim paik (34 m). Sellest lõunasse jääb Linkuva otsmoreen (seal asub Juodeikiai küla lähistel ka rajooni kõrgeim koht – 95 m), sellest omakorda lõuna poole Venta ja Mūsa jõe äärsed madalikud. Joniškise rajooni territooriumile jääb Žagarė regionaalpark.


Veršių_ąžuolas.JPG|Veršiai tamm
Linkaiciai.JPG|Linkaičiai
Kalnelio_piliakalnis_is_pietvakariu_puses.jpg|Kalnelis
Miknaiciu_ezeras3.JPG|Miknaičiai järv


## Viited

## Välislingid

* Joniškise rajooni koduleht
Hugo Celmiņš

**Hugo Celmiņš** (30. oktoober 1877 Lubāna – 30. juuli 1941 Moskva) oli Läti poliitik.

Hugo Celmiņš oli Läti peaminister 19. detsembrist 1924 kuni 23. detsembrini 1925 ja 1. detsembrist 1928 kuni 26. märtsini 1931.

5. maist 1931 kuni 1. septembrini 1935 oli ta Riia linnapea.

1931 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

1940. aasta juulis üritas ta Demokraatlikus läti valijate nimekirjas kandideerida nn. Rahva Seimi, kuid okupatsioonivõimud ei lubanud sel valimistel osaleda. Hugo Celmiņš arreteeriti 11. oktoobril 1940, 1941. aasta juuni alguses viidi ta üle Moskvasse Lefortovo vanglasse. 7. juulil 1941 mõisteti ta surma, hukati mahalaskmise teel 30. juulil 1941.

## Viited
Bronisław Pieracki

**Bronisław Wilhelm Pieracki** (28. mai 1895 Gorlice – 15. juuni 1934 Varssavi) oli Poola sõjaväelane ja poliitik.

23. juunist 1931 kuni 15. juunini 1934 oli ta Poola siseminister.

Bronisław Pieracki lasid maha ukraina äärmusrahvuslased.

1934. aastal anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Harald Öhquist

**Harald Öhquist** (1. märts 1891 Helsingi – 10. veebruar 1971) oli Soome sõjaväelane (jääger), kindralleitnant.

1935 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Viited
Max Kennedy Horton

**Max Kennedy Horton** (29. november 1883 Rhosneigr, Anglesey – 30. juuli 1951 London) oli Suurbritannia sõjaväelane.

1920. aastal anti talle Vabadusristi I liik 2. järk.

## Viited
Marģers Skujenieks

**Marģers Skujenieks** (10. juuni/22. juuni 1886 Riia – 12. juuli 1941 Moskva) oli Läti poliitik.

19. detsembrist 1926 kuni 23. jaanuarini 1928 ja 6. detsembrist 1931 kuni 23. märtsini 1933 oli ta Läti peaminister.

1933 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

Nõukogude okupatsioonivõimud arreteerisid Marģers Skujenieksi 1940. aasta augustis. 12. juulil 1941 lasti ta Moskvas vanglas maha.

## Viited
Ādolfs Bļodnieks

**Ādolfs Bļodnieks** (7. august 1889 Tukums – 21. märts 1962 New York) oli Läti poliitik.

Ta oli 24. märtsist 1933 kuni 16. märtsini 1934 Läti peaminister.

1933 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited