open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Võhalised

**Võhalised** (*Araceae*) on sugukond  üheiduleheliste klassist konnarohulaadsete seltsist.

Võhalisi on maailmas umbes 107 perekonda kokku veidi rohkem kui 3700 liigiga. Võhaliste sugukonda kuuluvad mitmed tuntud toataimed: nõelköis, monstera, sulgvõhk ning meil lõikelillena tuntud flamingolill.

## Eesti liigid
Eestis kasvab pärismaisena üks liik võhalisi:
**Calla palustris* – soovõhk

## Perekonnad
### Alamsugukond ''[[Aroideae]]''

### Alamsugukond ''[[Calloideae]]''
* *Calla* – Soovõhk 

### Alamsugukond ''[[Gymnostachydoideae]]''
* *[[Gymnostachys]]* 

### Alamsugukond ''[[Lasioideae]]''
* *[[Anaphyllopsis]]* 
* *[[Anaphyllum]]* 
* *[[Cyrtosperma]]* 
* *[[Dracontioides]]* 
* *[[Dracontium]]* 
* *[[Lasia]]* 
* *[[Lasimorpha]]* 
* *[[Podolasia]]* 
* *[[Pycnospatha]]* 
* *[[Urospatha]]* 

### Alamsugukond ''[[Lemnaoideae]]''
* *[[Landoltia]]*
* *Lemna* – Lemmel
* *Spirodela* – Vesilääts
* *Wolffia* – Lemlik
* *[[Wolffiella]]*

### Alamsugukond ''[[Monsteroideae]]''
* *[[Alloschemone]]* 
* *[[Amydrium]]* 
* *[[Anadendrum]]* 
* *Epipremnum* – Nõelköis
* *[[Heteropsis]]* 
* *[[Holochlamys]]* 
* *Monstera* – Monstera
* *Rhaphidophora* – Tüveköis
* *[[Rhodospatha]]*
* *Scindapsus* – Hõbeköis 
* *Spathiphyllum* – Tõlvlehik
* *[[Stenospermation]]*

### Alamsugukond ''[[Orontioideae]]''
* *Lysichiton* – Kevadvõhk
* *Orontium* – Kuldnui 
* *Symplocarpus* – Haisuvõhk

### Alamsugukond ''[[Pothoideae]]''
* *Anthurium* – Flamingolill
* *[[Pedicellarum]]*
* *[[Pothoidium]]* 
* *[[Pothos]]* 

### Alamsugukond ''[[Zamioculcadoideae]]''
* *Gonatopus* – Koeravõhk
* *Zamioculcas* – Sulgvõhk
Hundinuialised

**Hundinuialised** (*Typhaceae*) on üheiduleheliste õistaimede sugukond. 

Koguteoses "Eesti NSV floora" kasutatud süsteemi järgi kuulub sugukonda ainult üks perekond – hundinui (*Typha*). Mõnede teiste süsteemide järgi haarab see sugukond ka jõgitakjalisi.

## Eesti liigid
Eestis kasvab pärismaisena kaks liiki hundinuie:
**Typha latifolia* – laialehine hundinui
**Typha angustifolia* – ahtalehine hundinui
Robert Moog

**Robert Arthur Moog** (23. mai 1934 – 21. august 2005) oli Ameerika Ühendriikide elektroonilise muusika pioneer, Moogi süntesaatori (Moog Modular, MiniMoog jne) leiutaja. 

Minimoogi peetakse esimeseks kompaktseks laialdaselt levinud ja äriedu saavutanud süntesaatoriks.

## Elu
Moog oli pärit New Yorgist, kus ta lõpetas 1952. aastal keskkooli (Bronx High School of Science). 1957. aastal omandas ta Queens College'is bakalaureusekraadi füüsikas, seejärel bakalaureusekraadi elektriinseneri erialal Columbia ülikoolis ja doktorikraadi Cornelli ülikoolis.

Moog asutas oma eluajal kaks elektroonilisi muusikainstrumente tootvat ettevõtet. 

1970. aastal pälvis ta Grammy elutöö auhinna. 2002. aastal sai ta Grammy tehnikaauhinna ning audoktori kraadi Berklee Muusikakolledžist.

Moog abiellus Shirleigh May Leigh'ga 1958. aastal. Neil sündis kolm tütart (Laura Moog Lanier, Michelle Moog-Koussa, Renee Moog) ja üks poeg (Matthew Moog). Üheksa aastat enne oma surma abiellus Moog Ileana Gramsiga.

28. aprillil 2005 diagnoositi Moogil ajukasvaja, millesse ta neli kuud hiljem suri. Tema mälestuseks loodi Bob Moog Foundation, mis jätkab tema elutööd elektroonilise muusika vallas.
Tansaniit

**Tansaniit** on tsoisiidi violetne või safiirsinine erim, mida kasutatakse peamiselt vääriskivina.

## Ajaloost
Tansaniit avastati 1967. aastal Tansaania kirdeosas riigi kõrguselt teise mäe Meru jalamil oleva Arusha linna lähedal.

Esialgu nimetati seda siniseks tsoisiidiks. Ettevõte Tiffany & Co. laskis selle ümber nimetada, et rõhutada kivi haruldust, sest seda leidub peaaegu ainult Tansaanias, samuti selleks, et vältida nime valestihääldamist "sinise suitsiidina", mis mõjuks läbimüügile halvasti.

## Omadused
Tansaniit on märkimisväärselt tugeva trikroismiga. Kivile langev valguskiir jaguneb kolme ossa, millest igaühe lainepikkus on erinev, aga jääb nähtava valguse vahemikku. Need värvid on safiirsinine, lilla ja purpurpunane. Värvus oleneb kristallide orientatsioonist.

Äsja kuumtöödeldud tansaniit on kahevärviline, sinipunane. Lihvimine toob esile ka sinise ja punase vahelised värvitoonid. Kuumtöötlemine toimub temperatuuril 550–700&nbsp;°C. Tansaniidi kuumtöötlemine on nii üldiselt levinud, et kuumtöötlemata tansaniite peaaegu ei müüdagi, seetõttu ei ole ka mõtet rääkida sellest, kuidas see hinda mõjutab.

Kuumtöödelda ei saa defektidega ehk silmaga nähtavate pragude ja mullidega kive, sest kuumtöötlemise käigus arvatavasti selline kivi kas puruneb või vähemalt need defektid suurenevad veelgi. Kuid see pole kuigi sagedane olukord: üldjuhul tansaniit silmaga nähtavaid defekte ei sisalda. Defektseid tansaniite, nii kuumtöödelduid kui kuumtöötlemata, müüakse suure allahindlusega.

## Muud
Esoteerikud arvavad, et tansaniit on parim viis leidmaks selgeltnägemise võimet.

## Viited
Korporatsioon Fraternitas Dorpatensis

**Fraternitas Dorpatensis** oli 1854–1933 tegutsenud Tartu baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.

## Ajalugu
Tartu Veterinaariakooli juures 5. aprillil 1854 asutatud Fraternitas Dorpatensis oli esimene väljaspool Tartu Ülikooli tegutsev korporatsioon Tartus. Korporatsioonina õnnestus registreeruda alles 1877. aasta jaanuaris. Et loomaarstikursuste läbimiseks ei olnud nõutud keskharidust, siis ei pidanud teised korporatsioonid Fraternitas Dorpatensise liikmeid endaga samaväärseteks, mis tekitas ka sagedasi konflikte. See muutus alles siis, kui Veterinaariinstituut muudeti 1919 üheks Tartu Ülikooli teaduskonnaks.

Saksakeelsete loomaarstitudengite vähesuse tõttu hakkas korporatsioon oma vastuvõtutingimusi vabamaks muutma. Näiteks 1922. aastast hakati vastu võtma tegevliikmete ja vilistlaste vendi ning poegi olenemata nende erialast. 1931. aastast lubati liikmeks astuda kõigil meestudengitel. Kui eestlastest liikmetel ei õnnestunud muuta korporatsiooni siseelu eestikeelseks, asutasid nad 1929. aastal korporatsioon Fraternitas Tartuensise. 9. veebruaril 1933. aastal lõpetati liikmete vähesuse tõttu korporatsioon Fraternitas Dorpatensise tegevus.

## Viited
Aleksejs Saramotins

**Aleksejs Saramotins** (sündinud 8. aprill 1982) on läti jalgrattasportlane.

## Saavutused

**2003**
*6. Tartu rattamaratoni  võitja
**2005**
*8. Tartu rattamaratoni võitja
Rubiin (kino)

**Rubiin** oli kino Viljandi kesklinnas. 

147 istekohaga tüüpprojektil põhinev laiekraankino hoone ehitati aastatel 1964–1965 ja heakorratööd tehti 1966. aastal. Hoone asus aadressil Lossi 21. Kaks kolmandikku kinost asus keskaegse Viljandi linna territooriumil ja otse Viljandi linnamüüri peal ning veel kolmandik ulatus vallikraavi alale, mis oli ebastabiilne. 

Kino lõpetas tegevuse 2011. aastal. Varisemisohtlikuks muutunud ja kasutuseta hoone lammutati 2011. aasta alguses.

## Kino ehitamine ja avamine
Kinomaja vundamenti rajades tuli lammutada hulk vanu vundamente ja vedada ära suur kogus täitepinnast. Nurgakivi panemisel paigaldas aastaarvu 1964 kandva memoriaaltahvli Viljandi kinovõrgu kauaaegne direktor Josel Blumberg. Tahvli taha pandi pudel, milles olid kino põhiplaan, ajalehed, metallraha jm. Enne kino avamist kuulutati kohalikus ajalehes välja nimevõistlus, mille tulemusena uusehitis sai juba aegsasti enne valmimist Rubiiniks.

Esimene uues kinos näidatud film oli Tallinnfilmi "Supernoova", teisena jooksis Itaalia-Prantsusmaa ühistoode "Abielu Itaalia moodi", mille kassa korvas avafilmiga tekkinud puudujäägi.

## Sisustus
Kinosaali seinad olid kaetud riidega, millel asusid puitliistud. Kõiki materjale oli tuleohutuse tagamiseks töödeldud. Vestibüüli aknad olid metallraamidega, seinad kaetud õlivärvidega ja põrandad terratsoga.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Vaade kinole Rubiin. Raivo Kursk, 1980
*Eesti Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Vaade kinole Rubiin pärast septembrikuist lumesadu. Endel Veliste, 1966
*Eesti Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kino Rubiin. Endel Veliste, 1975
* Eesti Rahvusarhiivi fotode andmebaas. AS-i Elav Teadus liikmed ajakirjanik Jüri Tallinn (paremal) ning operatoor Rein Kotov kino Rubiin juures filmimas. Endel Veliste, 1994
Korporatsioon Fraternitas Academica Dorpatensis

**Korporatsioon Fraternitas Academica Dorpatensis** oli 1850. aastal Tartus asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.

## Ajalugu
Korporatsioon saadeti juba 1861. aasta veebruaris laiali. Üheks laialisaatmise põhjuseks on peetud korporatsiooni liikmeskonda, mis koosnes suures osas läti üliõpilastest, keda sakslastest korporandid ei tahtnud *[[Chargiertenconvent]]*'i liikmetena näha.
Siófok

**Siófok** on linn Ungaris Somogyi komitaadis, Siófoki kreisi halduskeskus. Asub Balatoni lõunakaldal. Linna nimetatakse tihti ka Balatoni pealinnaks või ka Ungari suvepealinnaks.

Siófok on Pärnu sõpruslinn.

Seal on sündinud helilooja Imre Kálmán.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi BFC Siófok. 

4.–8. septembril 2012 toimus seal Soome-ugri rahvaste 6. maailmakongress.

## Sõpruslinnad

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Kolmikliit

**Kolmikliit** on kolme osapoole liit. Kolmikliiduks on nimetatud mitut poliitilist liitu:
* Asteekide Kolmikliit ehk Asteekide impeerium – Tenochtitlan, Texcoco ja Tlacopan
* Kolmikliit (1596) – Inglismaa, Prantsusmaa ja Hollandi Vabariik
* Kolmikliit (1668) – Inglismaa, Hollandi Vabariik ja Rootsi
* Kolmikliit (1717) – Suurbritannia, Hollandi Vabariik ja Prantsusmaa 
* Kolmikliit (1788) – Suurbritannia, Hollandi Vabariik ja Preisimaa
* Kolmikliidu rahu (1865) – Brasiilia, Uruguay ja Argentina
* Kolmikliit (1882) – Saksamaa, Austria-Ungari ja Itaalia 
* Kolmikliit (1914) – Briti ametiühingute liit, millesse kuulusid Suurbritannia Rahvuslik Kaevandustööliste Liit, Rahvuslik Transporditööliste Föderatsioon ja Rahvuslik Raudteelaste Liit
* Kolmikpakt (1940) – Saksamaa, Itaalia ja Jaapan (ehk teljeriigid)

Eestis nimetati Kolmikliiduks kolme partei – Eesti Reformierakonna, Isamaaliidu ja Mõõdukate – valimisliitu Eestis, mis oli võimul 1999–2002. Samuti on niinimetatud kolme osapoole liite omavalitsuspoliitikas, näiteks Reformierakonna, IRL-i ja SDE liitu Kuressaares 2009. aastal.

Eesti ajakirjanduses kutsuti kolmikliiduks ka 2010. aastal Lätis parlamendivalimised võitnud valimisliitu Ühtsus.

## Vaata ka
* Triumviraat, kolme osapoole poliitiline liit
* Kolmikliidu sõda 1864–1870 Lõuna-Ameerikas
* Dreibund, firmade BASF, Bayer ja Agfa-Gevaert liit
John Zorn

**John Zorn** (sündinud 2. septembril 1953 New Yorgis) on juudi päritolu ameerika avangardhelilooja, saksofonist ja muusikaprodutsent.

Ta on tuntud džässi, eksperimentaalmuusikat, rock’i ja juudi muusikatraditsioone ühendava loomingu poolest. 1980. aastatel sai temast üks New Yorgi avangardse muusikaelu olulisemaid esindajaid.

Zorn on loonud teoseid nii väikestele ansamblitele kui ka orkestritele ning juhtinud mitmeid muusikaprojekte. Ta on plaadifirma Tzadik Records asutaja, mis keskendub nüüdismuusika ja eksperimentaalteoste väljaandmisele.

## Viited
Johannes Dantiscus

**Johannes Dantiscus** (ka *Johann Dantiscus*, *Johann von Höfen* või *Johannes Flachsbinder*; poola *Jan Dantyszek*; 1. oktoober 1485 Gdańsk (Danzig) – 27. oktoober 1548 Lidzbark (Heilsberg)) oli Preisimaa kirikutegelane, humanist ja diplomaat. Dantiscus oli nii Chełmno kui ka Ermlandi piiskop.

Johannes pärines Danzigi käsitööliste perekonnast. Tema perekonnanimi oli *von Höfen*, kuid tema suguvõsa kasutas ka nime *Flachsbinder*, mis tulenes sellest, et tema vanaisa oli köiepunuja. Johannes ise võttis oma lisanimeks *Dantiscus*, rõhutamaks seda, et ta pärineb Danzigist (ladina *Dantiscum*).

Dantiscus õppis õigusteadust Greifswaldis ja Krakówis, viimases kohtus ta ka kuningas Jan I Olbrachtiga ning oli alates sellest ajast seotud Poola kuningakojaga. Temast sai Poola üks olulisemaid diplomaate, kes suhtles peamiselt Saksa-Rooma riigis olevate valitsejatega. Ta pälvis keisrilt ka aadlitiitli. Samaaegselt oli Dantiscus ka Poola olulisemaid humaniste, kes kirjutas peamiselt ladinakeelset luulet.

Dantiscuse üks olulisemaid missioone oli 1515. aastal, mil ta esindas Zygmunt I Viinis toimunud vürstide kohtumisel, kus keiser Maximilian I, Ungari ja Böömimaa kuningas Vladislav II ning Zygmunt I sõlmisid omavahelised liidusuhted.

1530. aastal sai Dantiscusest Chełmno piiskop. Kuigi ta jäi ustavaks katoliiklusele, sai ta hästi läbi ka Preisimaa protestantidega, sealhulgas Preisimaa hertsogi Albrechtiga. Juba 1530. aastal toetas Dantiscus Albrechti plaani oma vennast Wilhelmist Riia peapiiskopi koadjuutor teha. 1534. aastal toetas Dantiscus Wilhelmit diplomaatiliselt Saare-Lääne vaenuses, kirjutades tema saadikule Georg von Ungernile soovituskirja keisri juurde.

1530. aastate keskpaiku hakkas senise Ermlandi piiskopi Mauritius Ferberi tervis halvenema ning ta otsis endale koadjuutorit. Kuigi suur osa Ermlandi toomkapiitlist toetas sellel kohal Ferberi sõpra Tiedemann Gieset, kuulus Poola kuninga toetus oma diplomaadile ning tänu sellele saigi Dantiscusest Ferberi koadjuutor. Kuid paavstilt ei õnnestunud Dantiscuse koadjuutorikohale siiski kinnitust saada ja seetõttu toimusid 1538. aastal piiskopivalimised. Need võitis Dantiscus, kuna oli varem Giesega kokku leppinud, et viimane saab endale Chełmno piiskopi ametikoha.

Ermlandi piiskopina pidi Dantiscus senisest enam tegelema luterlusega, kuna Elblągi (Elbingi) linn oli selleks ajaks täielikult luterlik ning protestantlus levis ka mujal tema piiskopkonnas. Seetõttu kirjutas Dantiscus pikema luterlusevastase traktaadi ning karmistas kirikureeglistikku. Protestante ta otseselt taga siiski ei kiusanud ning tema head suhted hertsog Albrechti ja Riia peapiiskopi Wilhelmiga jätkusid. 1540. ja 1545. aastal toetas Dantiscus taas Wilhelmit diplomaatiliselt, kui too Liivi orduga vastuoludesse sattus.

Johannes Dantiscus suri 1548. aasta oktoobris 63-aastaselt. Temast jäi maha enam kui 20 000 kirja sisaldav kirjavahetus ja mitmeid pikemaid kirjutusi, muuhulgas ka autobiograafia.

## Välislingid
*CIDTC: Johannes Dantiscuse kirjavahetus andmebaasina
Poreč

**Poreč** on linn Horvaatia loodeosas Istra poolsaarel Aadria mere rannikul Istra maakonnas.

## Sõpruslinnad
*  Massa Lombarda, Itaalia
*  Siófok, Ungari

## Välislingid

* Poreči Turismiarenduskeskus – ametlik koduleht
Viljandi Jaani kirik

**Viljandi Jaani kirik** on Viljandis paiknev kivikirik, kus tegutseb EELK Viljandi Jaani kogudus.

Kiriku kellatornis mängib Eesti suurim, 25 kellast koosnev kariljon Tõnu Kõrvitsa spetsiaalselt Jaani kiriku kellamängu jaoks kirjutatud teost. 

Kirik asub aadressil Pikk tänav 6.

## Ajalugu
1989–1991 aastatel tehtud arheoloogilistel uurimistöödel, mida juhatas Heiki Valk, teadusliku kokkuvõte alusel hindas ta, et arvatavasti  kirik ehitati 13. sajandi lõpul, mille osa müürist on säilinud Jaani kiriku krüptis. Samuti rajati kiriku kõrvale kalmistu, mis oli kasutusel kuni 18. sajandi teise pooleni.

Liivi sõja (1558–1583) ajal purustati turuväljaku (praegune Johan Laidoneri plats) ääres asunud ning pühale Johannesele ja Klaarale pühitsetud Viljandi linnakirik. Koguduse tarbeks asuti taastama 1466–1472 rajatud Viljandi kloostri juures paiknenud kirikut või kabelit, mis koos frantsisklaste kloostriga oli 1560. aastal suletud ja sõjas purustatud.

17. sajandi esimestel kümnendeil üles ehitatud kirik pühitseti ristija Johannesele. Taas kannatas kirik Põhjasõjas.
18. sajandi teisel poolel sai kirik kõrge, vahegaleriiga barokse tornikiivri, mis põles 1811. aastal. 1815 valmis tänini säilinud tornikiiver.

Kirik suleti 1950. aastail ja muudeti kaubalaoks. Viljandi Jaani kiriku inventar anti üle teistele kogudustele, kiriku varad ja sisustus päästeti hävingust ning jaotati mitme Eesti kiriku vahel. 1986 hakati hoonet rekonstrueerima kontserdisaaliks ja 1989. aastal peeti juba kiriku taastamise plaane. Peaaegu valminud kirikus peeti 1991. aasta jõulude ajal jälle jumalateenistus ning 27. detsembri 1992 jõuti taas kiriku sissepühitsemiseni.

## Galerii

Pilt:Viljandi Jaani kirik (2010).JPG
Pilt:Jaani kirik Viljandi.JPG
Pilt:Viljandi Jaani kirik2.jpg
Pilt:Viljandi Jaani kirik, 2010-09.JPG
Pilt:Viljandi Jaani kirik, 2010-09-09.JPG
Pilt:Viljandi Jaani kirik, 2010.JPG
BM07100Am.jpg


## Viited

## Välislingid

*
*Viljandi Jaani koguduse koduleht
*
*Kirikust lehel Teeliste kirikud
*Tiina Sarv: "Jaani kirikut ehib August Weizenbergi «Lootus»" Sakala, 2. detsember 2006
Georg von der Osten-Sacken

**Georg (Jürgen) von der Osten-Sacken**, õigemini **Georg von der Osten gen. Sacken** (1617 Saaremaa – 27. august 1690) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane, mõisaomanik. 

## Elulugu
Ta pärines nimekast Osten-Sackeni aadlisuguvõsast. Sündis Kaunispe mõisniku major Alexander von der Osten-Sackeni (1590–1654) ja tema abikaasa Margaretha von Rosenhageni (suri 1653) vanema pojana. Astus Rootsi sõjaväeteenistusse, kus teenis välja rittmeistri auastme. 1661. aastal oli ta meeskohtunik, seejärel valiti Saaremaa rüütelkonna maanõunikuks. 1675. aastal sai temast naturalisatsiooni korras Rootsi aadlik; Rootsi rüütelkonda introdutseeriti samal aastal vabahärrana nr 104 all. Aastatel 1678−1690 oli ta Saaremaa kuberner. Ta oli ühtlasi Saaremaa ülemmaakohtu president ja Saaremaa konsistooriumi direktor.

## Mõisavaldused
Talle kuulusid Saaremaal Kaunispe (*Kaunispäh*), Kõljala (*Cölljall*) ja Siiksaare (*Siksaar*) ning Eestimaal Eivere (*Eiefer*). Abielu kaudu omandas Rootsis Södermanlandi läänis Grytaby.

## Perekond
Georg von der Osten-Sacken oli kaks korda abielus. 
Abielu Tõlluste mõisniku tütre Sophia Buddega jäi lastetuks. 
1661. aasta paiku abiellus ta Rootsi aadlineiu Anna Maria Rosencrantz af Granhammariga (suri 1695), kellega tal sündis kolm last: 
*Alexander (ristiti 1662)
*Tütar (ristiti 1664)
*Johann Gustav (1667–1717), ooberstleitnant, mõisaomanik

## Varia
Tema vapikilp asus Jämaja kirikus.

## Vaata ka
*Osten-Sacken

## Viited

## Kirjandus
*Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser*. V kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1930. Lk 563 https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_der_Osten_genannt_Sacken_nr_832.
*Hupel, August Wilhelm. *Materialen zu einer öselschen Adelsgeschichte*. − Nordische Miscellaneen. 20stes und 21stes Stück. Riga: verlegts Johann Friedrich Hartknoch, 1790, lk 145 http://books.google.ee/books?id=PdwCAAAAYAAJ&pg=PA145.
Anthony Enden

**Anthony Enden** (sündinud 11. novembril 1987 Venemaal) on Eesti korvpallur, kes mängib tänavakorvpalliklubis Ei, Emotsioon.

Ta on 191 cm pikk.

Enden on mänginud TTÜ KK võistkonna koosseisus Korvpalli Meistriliigas 5 mängus 29 minutit ja visanud neis kokku 2 punkti.

## Isiklikku
Tema vanemad on korvpallur Heino Enden ja vene iluvõimleja Galina Beloglazova.

## Viited

## Välislingid
* Mängija andmed Eesti Korvpalliliidu lehel
*http://www.v2lk.net/player=anthonyenden.php
Rodney McKay

**Meredith Rodney McKay** (teda mängib David Hewlett) on väljamõeldud tegelaskuju Kanada-USA ulme-telesarjas "Tähevärav Atlantis" ja "Tähevärav SG-1".  

McKay oli üks peategelasi kõikidel "Tähevärav Atlantise" hooaegadel (2004–2009). Varem oli ta korduv tegelaskuju "Tähevärav SG-1" neljal hooajal (2002, 2004, 2006–2007). 

Doktor Rodney McKay ilmub esimest korda "Tähevärav SG-1" osas "48 hours" teadlasena, kes liitub väljamõeldud Tähevärava programmiga. McKayd võis näha veel kahes "Tähevärav SG-1" osas, enne kui ta sai üheks peategelaseks "Tähevärav Atlantises", mille tegevus toimub Pegasuse galaktikas.

## Välislingid
* adogsbreakfastmovie.com David Hewletti portaal
* David Hewlett YouTube'is
* Prantsuse fännileht
* David Hewlett Twitteris
* David Hewlett filmiteemalises andmebaasis IMDb
* David Hewlett "Tähevärava" vikis
Vaba Demokraatlik Partei

**Vaba Demokraatlik Partei** (saksa keeles *Freie Demokratische Partei*, lühend *FDP*) on liberaalne Saksamaa partei.

2009. aasta septembris toimunud Bundestagi valimistel sai FDP oma seni parima tulemuse: 14,6% häältest ning 93 kohta. FDP fraktsioon oli Bundestagis suuruselt kolmas. Kristlik-Demokraatlik Liit ja FDP moodustasid valitsuskoalitsiooni. 2013. aasta oktoobris toimunud Bundestagi valimistel sai FDP ainult 4,8% häältest ja jäi parlamendi koosseisust välja.

Partei moodustati 1948. aastal maailmasõjaeelsete liberaalsete parteide (Saksamaa Demokraatlik Partei, Saksamaa Rahvapartei) liikmete poolt. Samuti oli FDP esialgu endiste natsistide ja neonatsistide meelispartei. FDP positsioneerus selgelt CDU/CSU blokist paremale, kutsus üles denatsifitseerimist lõpetama jne. Samuti nõudis partei natsistlike sõjaroimarite vabastamist. FDP tervitas ka ühingu Verband Deutscher Soldaten asutamist, mis ühendas endisi Wehrmachti ja SS-i liikmeid. I Bundestagis moodustas FDP ühise fraktsiooni paremradikaalse Saksa Parteiga (*Deutsche Partei* (DP)). Samas suutsid CDU/CSU denatsifitseerimise Bundestagis läbi suruda vaid opositsiooniliste sotsiaaldemokraatide häälte abiga, sest koalitsioonipartnerid FDP-st ja paremäärmuslikust DP-st vastustasid natsistlike roimarite denatsifitseerimist – FDP omalt poolt nõudis "nn sõjaroimarite vabastamist"

Paremäärmuslike elementide mõjule FDP-s ja sellega sõbralikes suhetes DP-s pöörasid tähelepanu ka Ameerika Ühendriikide okupatsioonivõimud.

1960. aastate lõpus saavutas FDP-s ülekaalu sotsiaalliberaalne tiib ja partei moodustas koalitsiooni sotsiaaldemokraatidega. Willy Brandti nn Uus Idapoliitika viis paljude tuntud natsionaalliberaalide (nt Erich Mende) lahkumiseni vabade demokraatide ridadest. SPD ja FDP valitsesid aastatel 1969-1982, kui FDP lahkus koalitsioonist eriarvamuste tõttu majanduspoliitikas. Sellest ajast on FDP olnud föderaaltasandil koalitsioonis ainult paremtsentristliku CDU/CSU blokiga. 1982. aastal lahkus seoses partei uue parempöördega erakonnast rida sotsiaalliberale. Günter Verheugen astus SPD ridadesse; mõned muud sotsiaalliberaalid aga asutasid (pisi)erakonna "Die Liberalen", mis aga osales valimistel ainult ajuti, ja teda tabas siis ebaedu, enamasti on aga kutsunud oma toetajaid lihtsalt üles hääletama SPD poolt. 

2011. aasta maist kuni 2013. aasta detsembri alguseni juhtis parteid Philipp Rösler. Rösler astus aga valimiskaotuse tõttu ametist tagasi ja uueks parteijuhiks sai Christian Lindner.

## Viited
Väike-Ameerika Hääl

**Väike-Ameerika Hääl** on Uue Maailma Seltsi väljaantav ajaleht.

Ajalehe päismikus on öeldud, et see on "Tallinna kohalike elanike leht".

## Välislingid
*Ajaleht MTÜ Uue Maailma Selts kodulehel
Kallaste paljand

**Kallaste paljand** ehk **Kallaste pank** on liivakivipaljand Kallaste linnas Peipsi järve läänerannikul, kus paljandub Kesk-Devoni Aruküla lademe keskossa kuuluv roosakas-, kollakas- ja punakaspruun, tihti valgete laikudega põimkihiline pude peeneteraline liivakivi.

Tegemist on Eesti kõige pikema Devoni liivakivi paljandiga, mis on 2001. aasta mõõtmiste põhjal umbes 930 meetri pikkune.

Alustades linna lõunaservast ja liikudes kuni keskväljakuni on näha 11 paljandit, mida eraldavad kinnikasvanud lõigud ning mis jäävad enamasti 1–5 meetri kaugusele veepiirist, olles valdavalt eraldatud liivaribaga. Kui veetase aga kõrgvee ajal tõuseb, siis murravad lained paljandit, mistõttu on liivakivisse tekkinud hulgaliselt koopaid. Neist suuremate kõrgus ületab 1,5 meetrit ja sügavus ulatub kuni 6 meetrini.

Paljandite kõrgus on valdavalt 2–4 meetrit, suurim kõrgus 9 meetrit.

Kõige lõunapoolsem ja kõrgem paljandiosa on alates 1959. aastast looduskaitse all.

Liivakallas pakub head pesitsuspaika kaldapääsukestele, kelle suurim koloonia Eestis asubki Kallaste paljandil.

Paljandist on leitud nii rüükalade, akantoodide, lõuatute, kopskalade kui ka vihtuimsete kalade kivistisi.

## Viited

## Kirjandus
* Kallaste liivakivipaljand Kallaste linna kodulehel

## Välislingid
* Kallaste pank
*
Rööbits

**Rööbits** on tööriist, mida kasutatakse detaili pinnale joonte märkimiseks.

Lihtsaim rööbits koosneb märketihvtiga pulgast ja sellel nihutatavast pakust. Paku tööpind surutakse vastu detaili serva ning tõmmatakse tihvti abil servaga paralleelne joon. Enamasti on pakk varustatud joonlauaga. Tavaliselt kasutatakse rööbitsat puitdetailidele joone tõmbamiseks, aga põhimõtteliselt saab joont tõmmata mis tahes tahkele pinnale. Tavaliselt tõmmatakse joon selleks, et seda mööda hiljem lõigata.

Pulga ja paku saab omavahel kindlasse asendisse fikseerida näiteks lukustuskruvi, nukiga hoova või kiilu abil.

Seadis, millega joont tõmmatakse, võib olla erinev. Mõnel rööbitsal saab seda seadist ka vahetada. Kui joonetõmbamisseadis ei ole vahetatav, läheb vaja mitut rööbitsat. Kui puidule tõmmatakse joont aastarõngastega paralleelselt, kasutatakse terasest nõela, aga kui aastarõngastega risti, siis terasnuga. Kui ei taheta pinda kriimustada, kasutatakse pliiatsit või pintslit, aga üldjuhul saab nõela või noaga tõmmata täpsema joone kui pliiatsiga. Joont saab tõmmata ka terava servaga ketta abil.

Rööbitsat, mis kasutab joone tõmbamiseks nuga, nimetatakse ka lõikerööbitsaks.
Jobbik

**Liikumine Parema Ungari Nimel** (*Jobbik Magyarországért Mozgalom*) ehk **Jobbik** ('parem') on 2003. aastal asutatud rahvusmeelne Ungari partei, mida vastased on nimetanud ka fašistlikuks ning antisemiitlikuks. Partei ise kirjeldab end konservatiivse ja radikaalselt patriootilise kristliku parteina, mille põhieesmärk on Ungari väärtuste ja huvide eest seismine.

Jobbik soovib Ungari naaberriikides elavatele ungarlastele enesemääramisõiguse ja autonoomia andmist.

2010. aasta parlamendivalimistel sai Jobbik kolmanda tulemuse ja 46 kohta 386-st.

Partei esimees on Márton Gyöngyösi.

Praegu kirjeldab partei end moodsa konservatiivse rahvaerakonnana. IDEA hiljutist (02.02.2018) Euronewsi arvamusküsitlust analüüsis juhtiv politoloog Balázs Böcskei ja ta tõlgendas, et endine natsionalistlik partei Jobbik on lõpule jõudnud muutmise tsentristlikuks rahvaparteiks ja selle hääletamisbaasi on muudetud ja nüüd on see valdavalt EL-i pooldav valimisringkond.

## Viited

## Välislingid
* Jobbik'i koduleht
Élysée palee

**Élysée palee** (*Palais de l'Élysée*) on Prantsuse regendistiilis palee Pariisis, Prantsuse Vabariigi Presidendi ametlik residents.

Palees asuvad presidendi tööruumid ja leiavad aset Ministrite Nõukogu kokkusaamised. Palee asub Champs-Élysées' lähistel. Palee arhitekt oli Armand-Claude Mollet. See ehitati aastatel 1718–1722 Évreux' krahvile linnaresidentsiks. Kuningas Louis XV ostis palee ja tegi sellest oma armukese Madame de Pompadouri residentsi.

## Vaata ka
* Élysée leping

## Välislingid
Buzet

**Buzet** on linn Horvaatias Istra maakonnas.

Buzeti haldusalas on 70 asulat, nende seas ka Hum.

## Välislingid
Rovinj

**Rovinj** (itaalia keeles *Rovigno*, istria keeles *Ruvèigno* või *Ruveîgno*, ladina keeles *Ruginium*, vanakreeka keeles *Ρυγίνιον*) on linn Horvaatia loodeosas Istra poolsaarel Aadria mere rannikul, Istra maakonnas.

## Viited

## Välislingid
* 
* Koduleht
Umag

**Umag** on rannikulinn Horvaatias Istra maakonnas. See on Horvaatia kõige läänepoolsem linn.

Linna elanike arv oli 2001. aastal 7769, neist veidi üle poole on horvaadid ning peaaegu viiendik itaallased.

Linnas peetakse iga-aastast tenniseturniiri ATP Vegeta Croatia Open.

## Viited
Znamensk (Kaliningradi oblast)

**Znamensk** on alevik (aastani 2005 alev) Venemaal Kaliningradi oblastis Gvardeiski rajoonis. 

Kuni 1946. aastani kandis saksakeelset nime **Wehlau** (poola keeles *Welawa*, leedu keeles *Vėluva*).

Asula vana leedukeelse nimekuju järgi on nime saanud Pirgu lademe Vėluva kihistu.
## Viited
Aksi tulepaak

**Aksi tulepaak** on tulepaak Aksi saare lõunaosas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Tulepaak on 15 meetri kõrgune ja tuli ise paikneb merepinnast 21,5 meetri kõrgusel.

Tulepaak rajati 1986. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Kesklinn (Viljandi)

**Kesklinn** on Viljandi linnaosa.

## Tänavad

*Aasa
*Allika põik
*Allika
*Eha
*Hariduse
*Hiie puiestee
*Huntaugu
*A. Irve
*C. R. Jakobsoni
*Järve
*Kaalu
*Kevade põik
*Kiriku
*Koidu
*Kooli
*Kraavi
*Kõrgemäe
*Leola
*Lepa
*Liiva
*J. Liivi
*Lossi
*Lühike
*Mäe
*Posti
*Põllu
*Ranna puiestee
*Reinu tee
*Riia maantee
*Roo
*Roosi
*Supeluse
*Talli
*Tallinna
*Tartu
*Tasuja puiestee
*Toome
*Trepimägi
*Turu
*Turuplats
*Vabaduse plats 
*Vana-Vaksali
*Vesiflirdi allee
*Väike
*Õuna

## Välislingid
*"Viljandi kesklinnas avatakse loomeinkubaator". Loov Eesti, 7. veebruar 2011
Kantreküla

**Kantreküla** on Viljandi linnaosa.

Algselt oli Kantreküla alevik Viljandi linna servas. Kantreküla kujunes 1860. aastatel. Kantreküla on nime saanud selle järgi, et küla asus Viljandi kirikumõisa maadel ning kanter (ka kantor) oli kirikumuusik.

1919. aastal liideti Kantreküla Viljandi linnaga ja 1921. aastal ühendati linna elektrivõrguga.

Linnaosas asub Viljandi raudteejaam, selle kõrval asuvad endise Viljandi tikuvabriku hooned.

## Vaata ka
* Uno Pohrti masinavabrik

## Viited

## Välislingid
* Fotod Kantrekülast portaalis ajapaik.ee
* "Viljandi agulis Kantrekülas on majadel nimed" Postimees, 24. juuli 2000
* "Materjalikirev miljööväärtuslik Kantreküla" Sakala, 25. september 2007
Uueveski (Viljandi)

**Uueveski** on Viljandi linnaosa.

Linnaosas asub Viljandi Kesklinna Kool.

## Tänavad

*Endla
*Ilmarise
*C. R. Jakobsoni
*Jalaka
*Kaevu
*Kalda puiestee
*Kalda põik
*Kanepi tänav
*Koidu
*L. Koidula
*Kooli
*Kooliaia
*Kullamäe
*J. Kunderi
*Kungla
*Lembitu puiestee
*Lina põik
*Lina tänav
*Lohu

*Lossi
*August Maramaa puiestee
*Meeme
*Musta tee
*Mooni tänav
*Oja tee
*Paisu
*Pähkli
*Pärna
*Saare
*Tallinna
*Tamme
*Ugala puiestee
*Uueveski tee
*Uus
*Mihkel Veske puiestee
Lake Worth

**Lake Worth** on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigi lõunaosas Palm Beachi maakonnas. 

3% linna elanikest räägib emakeelena soome keelt. Seal toimub igal aastal festival "Finlandia Week".

## Sõpruslinnad
* Lappeenranta
* Saint-Marc
* Southend-on-Sea
* Sopot

## Vaata ka
*Alviine-Johanna Kalep
Peetrimõisa (Viljandi linnaosa)

**Peetrimõisa** on Viljandi linnaosa.

## Tänavad
*Kase
*Kastani
*Kirsi põik
*Kirsi
*Kreegi
*Maasika
*Mureli
*Oja tee
*Pirni
*Ploomi
*Põltsamaa tee
*Sõstra
*Uueveski tee
*Vabarna
*Vahtra
*Õie
Korporatsioon Arminia

**Korporatsioon Arminia** oli 1850. aastal Tartus asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.

## Ajalugu
Korporatsiooni ajalugu ulatub 1843. aastasse, kui asutati Usu- ja Teaduselu Edendamise Selts (*Verein zur Vörderung des religiösen und wissenschaftlichen Lebens*). Korporatsiooni asutamisajaks peetakse aga siiski 1850. aastat, kui seltsi nimeks sai Teoloogiline Õhtu (*Theologischer Abend*) ning oma olemuselt hakkas organisatsioon rohkem sarnanema korporatsiooniga. Sellegipoolest oli peamiselt usuteaduse õpilastest koosnev korporatsioon vastu rohkele pidutsemisele ja kahevõitlustele. 1859. aastal otsustati asutada korporatsioon Arminia ning saadeti vastav taotlus ka *[[Chargiertenconvent]]ile*. Selle liikmeskorporatsioonid aga viivitasid Arminia tunnustamisega. Selts hakkas rohkem suhtlema kristlike *Burschenschaft*idega ja sai 1862. aastal neid ühendava *Wingolfsbund*i liikmeks. 3. märtsil 1865 võeti Arminia ka *Chargiertenconvent*i liikmeks, pärast Arminia liitumise suure vastase korporatsioon Curonia ajutist väljaastumist. Juba 18. mail 1866 saatis *Chargiertenconvent* korporatsioon Arminia laiali. Arminia kristlikke ideid kandsid Tartu Ülikooli juures edasi mitmed kristlikud seltsid ning korporatsiooni vilistlaskogu täiendati jätkuvalt. 1970. aastal läks laiali ka vilistlaskogu.

*Wingolfsbund*i initsiatiivil asutati 2. mail 1994 eestlaste korporatsioon Arminia Dorpatensis, mis peab end küll korporatsioon Arminia järglaseks, kuid seda järgnevust ei tunnusta enamik Eesti üliõpilasorganisatsioone.
Paalalinn

**Paalalinn** on Viljandi linnaosa.

Linnaosas asuvad muuhulgas Viljandi Paalalinna Kool ning Paala järv.

## Välislingid
*"Paalalinn — põllule ehitatud linnaosa, kus eramutega aedlinn kohtub kortermajadega" Sakala, 23. mai 2010
Sąjūdis

**Sąjūdis**, algselt Leedu Reformiliikumine (*Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis*), on poliitiline organisatsioon, mis juhtis 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul Leedu taasiseseisvumist.

Sąjūdise initsiatiivgrupp loodi 1988. aasta 3. juunil Leedu Teaduste Akadeemia ruumides peetud koosolekul. Initsiatiivgrupi 35 liikmest 17 olid kommunistliku partei liikmed. Juunis ja augustis korraldati esimesed massikogunemised. Oktoobris valiti liikumise 35-liikmeline nõukogu, mille esimeheks sai musikoloogiaprofessor Vytautas Landsbergis.

Sąjūdis luges Leedu inkorporeerimist Nõukogude Liitu illegaalseks ja taotles riigi iseseisvuse taastamist. Nõuti Molotovi-Ribbentropi pakti salaprotokollide avalikustamist, leedu keele kuulutamist ametlikuks keeleks, Ignalina tuumaelektrijaama kolmanda reaktori ehitamise peatamist jne.

1989. aasta märtsis toimusid Nõukogude Liidu Rahvasaadikute Kongressi valimised. Sąjūdise kandidaadid võitsid 36 kohta Leedule eraldatud 42-st.

Sąjūdis oli 1989. aasta augustis Balti keti Leedu-poolne korraldaja.

1990. aasta veebruaris toimunud Leedu NSV Ülemnõukogu valimistel võitis Sąjūdis 101 kohta 141-st. Landsbergisest sai Ülemnõukogu esimees. 11. märtsil kuulutas Leedu iseseisvuse taastatuks.

## Vaata ka
* Rahvarinne
* Latvijas Tautas fronte (LTF)
Korporatsioon Baltonia

**Korporatsioon Baltonia** oli 1872. aastal asutatud Tartu baltisaksa üliõpilaskorporatsioon. Kuni 1932. aastani kandis nime **korporatsioon Fraternitas Pharmaceutica**.

## Ajalugu
1872. aastal asutati Rohuteaduse Üliõpilaste Selts. Sel ajal polnud, nagu loomaarstidelgi, rohuteadlastel enda erialale sisseastumiseks vajalik keskhariduse olemasolu ning seetõttu ei saanud rohuteadlased ka enda korporatsiooni *[[Chargiertenconvent]]*i liikmena asutada, kuigi peagi muutus ka nende loodud selts korporatsioonile sarnaseks, kuigi puudusid värvid ja korporatsiooni õigused. 1894. aastal saadi siiski *Chargiertenconvent*i tunnustus mitteametliku koostööpartnerina, aga seejärel oli selts venestusajal 1896–1903 suletud. 1911 sai selts värvikandmisõigused ja võeti nimeks Fraternitas Pharmaceutica. Pärast iseseisvust muudeti rohuteaduse stuudium teiste stuudiumitega võrdseks, kuid liikmeskonna vähenedes hakati lõdvendama tingimusi mitterohuteadlaste vastuvõtmiseks. 1932. aastal võeti nimeks Baltonia ning saadi *Chargiertenconvet*i liikmeks.

## Ajalugu
Korporatsioon Baltonial olid sõprussidemed Läti korporatsioon Gotoniaga.
Daniel Elena

**Daniel Elena** (sündinud 26. oktoobril 1972) on Monaco autosportlane, Sébastien Loebi kaardilugeja.

Ta on koos Loebiga tulnud autorallis maailmameistriks aastatel 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011 ja 2012.
Znamensk

**Znamensk** on kinnine linn Venemaal Astrahani oblastis, Kapustin Jari raketipolügooni halduskeskus. Asub Volgogradist 90 km ida pool Ahtuba vasakul kaldal. Linna lähedal on sõjalennuväli. 1993. aastani kandis nime **Kapustin Jar-1**.

Elanike arv oli 2009. aastal 32 500.

## Viited

## Välislingid
*http://www.znamensk.astranet.ru/
Jaan Mahlapuu

**Jaan Mahlapuu** (vene keeles Ян Мартинович Махлапу; 11. november (teistel andmetel 9. november) 1894 Valga – 2. august (20. juuli vkj) 1917 Riia) oli eesti soost Venemaa lendur Esimese maailmasõja ajal. Ta oli esimene eestlasest lennuäss.

Jaan Mahlapuu lõpetas 1915. aastal Pihkva lennukooli. Saadeti Esimese maailmasõja ajal Riia rindele, kus tulistas õhuvõitlustes alla kokku 5 sakslaste lennukit. Olles 1917. aasta veebruaris Riia linna kohal peetud õhulahingus tulistanud alla Saksa sõjalennuki, autasustati teda Georgi risti III järguga. ja nimetati ka Riia linna aukodanikuks. 

Hukkus 1917. aastal lennuõnnetuses. Maetud Valkasse Luke kalmistule.

## Viited


## Välislingid

* (Venemaa parimad lennuässad) Лучшие Асы России, 1914 - 1953 гг. Махлапу Ян М.
* Vene 12.armee lennusalga lendur podpraporštšik (veltveebel) Jaan Mahlapuu enda poolt Riias alla tulistatud Saksa lennuki Albatros rusude juures
Mona Sahlin

**Mona Ingeborg Sahlin** (neiupõlvenimega **Andersson**; sündinud 9. märtsil 1957 Sollefteå vallas Västernorrlandi läänis) on Rootsi poliitik, Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei juht aastatel 2007–2011

Sahlin on olnud Rootsi parlamendi liige aastatel 1982–1996 ja uuesti alates 2002. aastast. Aastatel 1990–1991 oli ta tööhõiveminister ja 1992–1994 Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei sekretär. Kui sotsiaaldemokraadid 1994. aasta valimistel võimule tulid, oli ta soolise võrdõiguslikkuse minister ja asepeaminister. 

Göran Persson määras ta 1998. aastal portfellita ministriks, kellena ta on täitnud tööstus-, tööhõive- ja sideministri (1998–2002), justiitsministri (2002–2004) ning säästva arengu ministri (2004–2006) ülesandeid.
Joachim Madeyka

**Joachim Madeyka** (1660 Stradaunen, Ida-Preisimaa – 1710) oli Eesti vaimulik.

Madeyka sündis Stradaunenis (praegu Straduny Ełki maakonnas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Poolas). Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 9. oktoobril 1680) Königsbergi ülikoolis. 

Kutsuti Martna Püha Martini koguduse õpetajaks 5. oktoobril 1692. Ordineeriti 10. veebruaril 1692. Oli Martna Püha Martini koguduse õpetaja aastatel 1693–1710. Osales Eestimaa piiskopi valimisel Tallinnas 28. märtsil 1710. Suri sama aasta sügisel ning maeti 24. septembril 1710 Oleviste kirikusse.

## Isiklikku
Tema äi Johann Heinrich Heerwagen oli ka Martna Püha Martini koguduse õpetaja.

## Viited
Glossolaalia

**Glossolaalia** on erinevates usutraditsioonides (nt šamanismis, kristluses jne) transis olles "keelte rääkimine". Osades religioonides tõlgendavad "keeltega rääkija" sõnumit kas selleks valitud (ja/või vastava andega) preestrid (nt Delfi oraaklil) või siis "keeltega rääkija" ise (nt šamaan).

## Vaata ka
* Transs
* Baptism
* Nelipühilased
Francis Ford Coppola

**Francis Ford Coppola** (sündinud 7. aprillil 1939 Detroidis) on Ameerika Ühendriikide filmilavastaja, filmiprodutsent ja stsenarist.

Francis Ford Coppola lõpetas Hofstra ülikooli, kus õppis teatrit. Samuti on tal kraad (M.F.A.) UCLA teatri-, televisiooni- ja filmikoolist lavastajana.

Francis Ford Coppola tuntumad teosed on triloogia "Ristiisa" ("Godfather"), "Tänapäeva apokalüpsis" ("Apocalypse Now"), "Bram Stokeri Dracula" ("Bram Stoker's Dracula"), "Kõnelus", "Patton" (stsenarist) ja "Tapluskala".

Lisaks meelelahutusärile tegutseb Coppola veini-, ajakirjandus- ja hotelliäris.

## Isiklikku
Ta on Carmine Coppola ja Italia Pennino poeg.

Sofia Coppola on tema ja Eleanor Coppola tütar, Roman Coppola on nende poeg. Teine filmiprodutsendist poeg Gian-Carlo Coppola suri 1986.
Lavastaja

**Lavastaja** ehk **režissöör** on loominguline töötaja, kes on teatrilavastuse, filmi, tele- või raadiosaate vms kollektiivse loomingulise etendusteose valmistamise või "lavale seadmise" kunstiline või üldjuht.

Vastavalt valdkonnale nimetatakse lavastajat eri nimetusega: teatrilavastaja/näitejuht, filmirežissöör, telerežissöör, kuuldemängulavastaja, muusikalavastaja, koreograaf jne. Filmirežissööri nimetatakse teatri eeskujul ka filmi lavastajaks, kes stsenaariumi põhjal kujundab näitlejate ja võttemeeskonna töö. Televisioonis töötab telerežissöör, raadios raadiorežissöör. Televisioonis ja raadios kujundavad saadete sisu (stsenaariumi) suures osas tele- ja raadiotoimetajad.

Filmi või saate elementide või etappide jaoks võivad olla valdkonna juhid, näiteks helirežissöör, montaažirežissöör.

## Vaata ka

*filmilavastaja
*Filmilavastajate loend
*teatrilavastajate loend (loetleb ka koreograafe, muusikalavastajaid ja kuuldemängude lavastajaid)
TTÜ/Kalev

**TTÜ/Kalev** oli korvpalliklubi, mis moodustati 2010. aastal TTÜ KK ja Tallinna Kalevi ühinemisel. Klubi osales koos duubelmeeskonnaga hooajal 2010/2011 Korvpalli Meistriliigas. Klubi peatreener on Üllar Kerde.

## Vaata ka
* TTÜ Korvpalliklubi

## Viited

## Välislingid
*Korvpallimeeskond Tallinna Kalev
Jaan Nuudi

**Jaan Nuudi** (18. jaanuar 1867 Võduvere – 23. oktoober 1938 Jõgeva) oli eesti vaimulik ja koolijuht.

Õppis aastatel 1877–1879 kihelkonnakoolis, 1879–1880 Õpetajate seminaris ja 1881–1886 Kollmanni eragümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1886–1892. Oli prooviaastal Saratovi kubermangus Volga-äärsetes saksa asundustes. Ordineeriti 18. aprillil 1894 Peterburis õpetajaks.

Oli 1894. aastal Ingerimaal Gubanitsa koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1894–1895 oli ta Inglismaal. Aastatel 1895–1909 oli ta Petroskoi koguduse õpetaja ja ühtlasi usuõpetuse õpetaja. Aastatel 1911–1935 oli ta Vändra Martini koguduse õpetaja ja 1926–1930 Pärnu praostkonna abipraost. Jäi 1935. aastal emerituuri, elas Jõgeval. Suri aastal 1938, maeti 27. oktoobril 1938 Vändra kalmistule.

Petroskois (aastatel 1895–1909) andis ta usuõpetust nii saksa kui soome keeles. Alles 1909. aastal, pärast Johan Kõpu lahkumist Pärnu gümnaasiumist Laiuse Püha Jüri koguduse õpetajaks, sai ta võimaluse Eestisse tulla. Pärnus oli Nuudi kaks aastat eesti keele ja usuõpetuse õpetaja. Pärast Vändra Martini koguduse õpetajaks valimist ja seoses sellega, et ta oli esimene eesti rahvusest pastor Vändras, sai uut hoogu mõte ehitada Vändrasse eestikeelne kool (see mõte oli tekkinud juba aastal 1907). Nuudi oli Vändras koolijuhataja (koolist sai 1922. aastal gümnaasium) aastani 1931.

## Tunnustus
*1930 – Kotkaristi V klassi teenetemärk
*1938 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*http://www.vandra.ee/FB/Vandra_teataja_juuni_5_8.pdf
*http://www.vandra.ee/FB/Juuli_lk_2.pdf
*
Pankjavitsa

**Pankjavitsa** (*Pangevitsa*, vene k. *Паниковичи*) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri linnaasunduses. Küla kuulub Vaaksaarõ nulka. 2015. aastani oli see Pankjavitsa valla keskus. 

Pankjavitsa/Panikovitši kuulus Venemaa keisririigi Pihkva kubermangu Pihkva maakonda.

1919. aasta kevadtalve Eesti-Nõukogude Venemaa Lõunarinde Pankjavitsa lahingute tähistamiseks, mil Pankjavitsa 7 korda käest-kätte käis, püstitati kiriku ligidale üks ja Pankjavitsa mõisasse teine ausammas. Kirik hävis 1944. aastal teise maailmasõja käigus.

1944. aastani kuulus Pankjavitsa (Pangevitsa) Eesti Petserimaa koosseisu, alguses Pankjavitsa valda, alates 1938. aastast Vilo valda. 

Lähedal asuvas Radaja (Sigovo) külas asub Radaja Seto Muuseum.

Külas asub  aastal ehitatud vene õigeusu Pankjavitsa Nikolai Imetegija kirik. Pankjavitsa Nikolai esimene puust kirik põles ära 1871. aastal, puidust ristikujuline kirik valmis 1877. aastal ja oli Vabadussõja ajal korduvalt lahingutule all. 

Pankjavitsas on sündinud kergejõustiklane Virve Põldsam.

## Vaata ka
*Pankjavitsa Vabadussõja mälestussammas
*Pankjavitsa lahingu mälestussammas
Harry Johann Nuudi

**Harry Johann Nuudi** (15. juuni 1894 Sindi – 3. mai 1965 Christiansted, USA Neitsisaared) oli eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1901–1905 Sindi algkoolis ja 1905–1913 Pärnu Poeglaste Gümnaasiumis. Usuteadust õppis ta Tartu Ülikoolis aastatel 1913–1917 ja 1923–1926. Töötas aastatel 1918–1919 koduõpetajana, 1919–1923 Pärnu Ühisgümnaasiumis ladina keele õpetajana ja 1926–1930 samas koolis usuõpetajana. Ordineeriti 13. aprillil 1930 õpetajaks.

Nuudi oli aastatel 1930–1935 Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja, 1935–1939 Pärnu Eliisabeti koguduse 1. pihtkonna õpetaja, 1939–1944 Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja. Oli aastatel 1935–1940 konsistooriumi assessor. 

Ta oli ka Sisemisjoni Seltsi hoolekandeasutuse Nain (tegeles nõdramõistuslike laste õpetamisega) kuraator. Lisaks oli ta Eesti Pimedate Seltsi esimees, Eesti Kurttummade Seltsi auesimees, Tiisikuse Vastu Võitlemise Seltsi juhatuse liige, Vangide Hooldamise Seltsi esimees

1944. aastal põgenes Saksamaale. Oli 1944. aastast eestlaste vaimulik Pommeris, Kappelnis (Schleswig-Holsteini liidumaal) ja Oldenburgis. Pärast sõda oli Briti okupatsioonitsooni eestlaste usuelu korraldaja, samuti oli Oldenburgi Eesti Gümnaasiumis ladina keele ja usuõpetuse õpetaja. Ühtlasi oli ta aastatel 1948–1950 praosti kohusetäitja. 

1950. aastast elas Ameerika Ühendriikides. Oli aastatel 1951–1956 ametis Scherrestadis(?), 1949–1955 toimetas Chicagos ajakirja Usu Sõna (väljaandja: National Lutheran Council). Aastatel 1956–1965 oli ta Christiastedi (Saint Croix' saarel, USA Neitsisaared) Ameerika koguduse õpetaja ja USA Neitsisaarte misjoniõpetaja.

## Viited

## Välislingid
*Väliseesti isikulooline andmebaas
Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium

**Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium** on Viljandis asuv täiskasvanute üldhariduskool.

Koolis saab õppida 8.–12. klassis. Võimalik on õppida ka e-õppe mittestatsionaarses õppevormis, eksternatuuris, läbida üksikaine kursuseid ja õppida individuaalse õppeplaani järgi.

## Ajalugu

16. jaanuar 1945 alustas tööd Viljandi Täiskasvanute Keskkool, kooli esimene direktor oli Paul Kondas. Kool on kandnud järgmisi nimesid:  

* 1. septembrist 1947 – Viljandi Töölisnoorte Keskkool
* 1. detsembrist 1972 – Viljandi Õhtukeskkool
* 1. septembrist 1980 – Viljandi Kaugõppekeskkool
* 1. septembrist 1987 – Viljandi Õhtukeskkool
* 24. aprillist 1995 – Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium

Kooli juhib alates 2017. aastast Mall Kõiv, kes oli koolijuht ka aastatel 2002–2013.

## Kooli asukoht

Perioodil 2003–2013 asus kool Männimäel, Männimäe tee 26. Perioodil 2013-2025 asus kool aadressil Kesk-Kaare 17 ja jagas maja Viljandi Kaare kooliga. Alates 01.09.2025 asub kool Viljandi Maakohtu esimesel korrusel, aadressil Posti 22. 

## Tuntud vilistlasi
*Peeter Jürgens
*Gert Kiiler
*Hendrik Lindepuu
*Rein Malmsten
*Hilja Varem
*Siina Üksküla

## Välislingid
*Kooli koduleht
Vladimirovo (Kaliningradi oblast)

**Vladimirovo** on asula Venemaal Kaliningradi oblastis Bagrationovski rajoonis. 

Kuni 1946. aastani kandis saksakeelset nime **Tharau** (preisi keeles *Toraw*, poola keeles *Tarowo*, leedu keeles *Toruva*). 

Vladimirovo on keskuseks 10 naaberkülale:

## Viited
Klassipilt (Supernova)

**"Klassipilt"** on ansambli Supernova teine album, mis ilmus 2008. aastal .

## Laulud
#"James Bond"
#"Klassipilt"
#"Valge daam"
#"Sinine motoroller"
#"Kalifornia"
#"Zorro"
#"See pole aus"
#"Lennujaam (On ammu jahtunud tee)"
#"Võiks pikem olla öö"
#"2 x 2"
#"Stefani"
#"Eluülikool"

## Viited

## Välislingid
*
Vladimir Milov

**Vladimir Milov** (*Владимир Станиславович Милов*, sündinud 18. juunil 1972 Kemerovos) on Venemaa poliitikategelane, ühiskondliku liikumise Demokraatlik Valik (*Демократический Выбор*) esimees (2012–2015) ja üks liikumise Omavoli ja Korruptsioonita Venemaa Eest (*За Россию без произвола и коррупции*) asutajaid. Ajalehe Vedomosti kolumnist.

Milov oli 2002. aasta maist oktoobrini Venemaa energeetikaministri Igor Jussufovi asetäitja.

Aastatel 2009–2010 kuulus poliitilisse ühendusse Ühendatud Demokraatlik Liikumine "Solidaarsus" ja valiti selle föderaalsesse poliitnõukokku.

Avaldanud analüüse Venemaa energeetikapoliitikast. 2008. ja 2009. aastal avaldas koos Boriss Nemtsoviga rea teravalt kriitilisi "sõltumatuid uurimisaruandeid" Venemaa võimude tegevusest Vladimir Putini valitsusajal ("*Путин. Итоги*", "*Путин и Газпром*", "*Путин и кризис*").

## Haridustee
Milov on lõpetanud 1994. aastal Moskva Riikliku Mäeülikooli elektromehaanika teaduskonna masinaehituse tehnoloogia erialal.

## Välislingid

* Milovi koduleht
* Милов, Владимир Lentapedias
Ida-Sepiki provints

**Ida-Sepiki provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. Läbi provintsi voolab Sepiki jõgi.

Provints moodustati 1968.

Suuremad rahvad on arapešid, bivatid ja ambulased.