open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Veenilaiendid

**Veenilaiendid** ehk **vaariksid** ehk **veenikomud** on veenide (eriti alajäsemeveenide) seinte väljavenimisest tekkinud laiad kohad (veeniklapid 
ei ulatu enam kokku ja veri voolab tagasi, sellest tekib omakorda suurem surve seintele). Põhjuseks on enamasti kaasasündinud veeniseinte "nõrkus", kuid 
otseseks tekitajaks on staatilised asendid (pikka aega ühel kohal seismine või istumine).

## Vaata ka
*Hemorroidid
Tallinna Euroopa Kool

**Tallinna Euroopa Kool** on Tallinnas tegutsev, rahvusvahelise kogukonna lastele mõeldud haridusasutus. 

Kool alustas tegevust 26. augustil 2013 Sihtasutus Innove struktuuriüksusena, et anda Eestis resideerivale rahvusvahelisele kogukonnale haridust Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel välja töötatud õppekava järgi. 

Kooli direktor on alates 2022. aasta augustist Ian Karell.

## Ajalugu
Kool tegutses esimesel paaril aastal Ülemiste Citys aadressil Keevise 2, kuhu koliti ajutiselt ka Eesti Rahvusvaheline Kool. Samal ajal kavandati aadressil Juhkentali 18 asuva riigi omandis oleva hoone põhjalikku ümberehitamist. Pärast ümberehitust pidid mõlemad koolid kolima Juhkentali 18 õppehoonesse.

Tallinna Euroopa Kooli esimeseks direktoriks valiti Olavi Otepalu, kes seni oli töötanud kooli käivitamise projektijuhina ja kellel oli varasemast pikaajaline koolijuhtimise kogemus.

2016/2017. õppeaastal toimusid õpingud inglise, saksa, prantsuse, hispaania, itaalia, soome ja eesti keeles.

2016. aastal õppis ja töötas koolis ligi 190 õpilast ja 65 töötajat 40 riigist.

Alates 2018. aasta septembrist tegutseb Tallinna Euroopa Kool hoones Kassisaba ja Kalamaja piiril Kelmikülas aadressil Tehnika 18, kus varem oli tegutsenud Tallinna Transpordikool. Hoone rekonstrueeriti kaasaja tingimustele vastavaks ja kõik ajaloolised hoone fassaadid ja soklid korrastati. Ehitusliku mahuna lisati kompleksile vaid eri tiibu ühendavad ehitised: 1930. aastate ja 1970. aastate mahtude vahele galerii, mis esimese korruse tasandil kulgeb osaliselt pandusena. Peahoone ja võimlakompleksi vaheline ühenduslüli ehitati olemasolevate tehniliste ruumide peale. Hoone mahutab 600 õpilast, seega suurenes kooli õppekohtade arv ligi 400 võrra. Tallinna Euroopa Kool on suurima õpilaste arvuga rahvusvahelist haridust andev kool Eestis.

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Tromboflebiit

**Tromboflebiit** on veenilaiendite tüsistus, mille korral laiendites seisvas veres areneb põletik ja vere hüübimine, mistõttu tekivad trombid, mis muutuvad emboliteks. Tekib sagedamini aordil.
Michael Thompson

**Michael Thomson** on USA filosoof, kes tegeleb praktilise filosoofiaga.

Ta on Pittsburghi Ülikooli filosoofiaprofessor.

## Publikatsioone
**[[Life and Action]]: Elementary Structures of Practice and Practical Thought*, Harvard University Press 2008.

## Välislingid
*Koduleht Pittsburghi Ülikoolis
Kuninga tänav (Pärnu)

**Kuninga tänav** on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. 

Kuninga tänav algab Õhtu ja Vana-Tallinna tänava ristumiskohast ning lõpeb Aia ja Karja tänava ristmikul. Tänav ristub veel Akadeemia, Vee, Nikolai, Pühavaimu, Lõuna, Hospidali, Hommiku ja Ringi tänavaga. Tänav külgneb ka Jakobsoni pargi ja Koidula pargiga. 

Kuninga tänav on ligikaudu 678 m pikkune. Akadeemia tänavast Lõuna tänavani on Kuninga ühesuunaline. Akadeemia ja Vee tänava vahelisel lõigul saab sõita vaid Vee tänava suunas. Vee tänava ja Lõuna tänava vahel on sõidusuund vastupidine ehk sõita saab jällegi vaid Vee tänava suunas. 

Tänav on olnud üks Pärnu tähtsamaid tänavaid, kuna see ühendas kahte ajaloolist linnaväravat. 

Kuninga ja Nikolai tänava ristmikul, Eliisabeti kirikust üle tee asub 2011. aastal avatud Georg Wilhelm Richmanni ausammas, Georg Wilhelm Richmannile (1711 Pärnu – 1753 Peterburi), keda peetakse piksevarda üheks leiutajaks.

## Nimi
Tänav nimetati Kuninga tänavaks (saksa keeles *Königstraße*) ilmselt seetõttu, kuna see ühendas kahte linna kindlussüsteemi väravat, mis olid nimetatud Rootsi kuningate nimedega (Karl ja Karl Gustav). 1948. aastal nimetati tänav ümber V. Kingissepa tänavaks. 1989. aastal sai tänav tagasi Kuninga tänava nime.

## Ajalugu
Kuninga tänav rajati 17. sajandi teisel poolel, kui Rootsi Kuningriik asus Pärnust ehitama moodsat merekindlust. Tänav ühendas kahte kindluse väravat – Riia ja Tallinna väravat. Algselt kandsid väravad Rootsi kuningate järgi Karli (Riia) ja Karl Gustavi (Tallinna) nime.

Krunte hakati tänavale välja jagama 1674. aastal ja esimesed hooned valmisid sama sajandi lõpul. Paljud krundid jäid 1700. aastal alanud Põhjasõja tõttu siiski tühjaks. Ehitustegevus elavnes uuesti alles 18. sajandi keskpaiku.

Lõik Lõuna tänavast Aia ja Karja tänava ristmikuni rajati 19. sajandi teisel poolel, kui Pärnu kustutati kindluslinnade nimekirjast ja linnavõim asus kindluse kaitsevalle tasandama. Uus tänavalõik ühendas kesklinna juba üsna suureks kasvanud Pärnu eeslinnaga, mida tollal kutsuti Riia aleviks.

## Hoonestus
*Kuninga tänav 3a – olümpiavõitja Jaan Taltsile projekteeritud omapärase arhitektuuriga elamu
*Kuninga tänav 15 / Nikolai tänav 13 – kahekorruseline palkhoone. Hoone on rekonstrueeritud 2005. aastal restoraniks Edelweiss.
*Pärnu Eliisabeti kirik – Kuninga ja Nikolai tänava nurgal, Nikolai tänav 22
*Kuninga 22 – Pärnu Maakohus
*Kuninga 24 – kunagine kaupmehe elamu
*Kuninga 26 ja Kuninga 28 – hoonetes asus Jacob Jacke kaubakontor
*Kuninga 25 – hotell Victoria
*Kuninga 29 – Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi hoone
*Kuninga 30 – Eliisabeti kiriku pastoraadihoone

## Viited

## Välislingid

* Tõnu Kann. Kuningal tasub pea kuklasse ajada küll Pärnu Postimees, 6. august 2011
Nabista järv

**Nabista järv** (valgevene keeles  *Возера Набіста*, vene keeles *Нобисто* (Nobisto)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Miory rajoonis. Järv asub merepinnast 139,3 meetri kõrgusel. Nabista kuulub Absterna järvestikku. Järve valgala on 152 km².

Kaldajoone pikkus on 12,6 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja soostunud, kohati ümbritseb järve õõtsik. Kalda ääres on põhi liivane, sügavamal katab põhja sapropeel. Suur osa järve pindalast on kaetud taimestikuga.

## Välislingid
*Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Ukla järv

**Ukla järv** või **Uklja järv** (valgevene keeles *Возера Укля*, ka *Укла*, vene keeles *Укля* (Uklja)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 140,3 meetri kõrgusel ja kuulub Absterna järvestikku. Järve valgala on 69,3 km².

Kaldajoone pikkus on 19,9 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja liivased, ida- ja lääneotsas soostunud. Järve lõunakallas on kõrge ja kaetud rändrahnudega. Litoraal on kitsas, kõigest 50–80 meetrit lai. Põhi on 3–3,5 meetri sügavuseni liivane, sügavamal katab põhja sapropeel. Ukla järvest voolab oja Absterna järve.

Vee läbipaistvus on 3,5 meetrit. Ukla on eutroofne järv. Kaladest elavad järves haug, luts, ahven, koha, latikas, linask, särg ja roosärg.

## Välislingid
* Järv valgevene kalapüügiportaalis
Lasíthi piirkonnaüksus

**Lasíthi piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Λασιθίου*) on Kreeka piirkonnaüksus Kreeta piirkonna idaosas.

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ágios Nikólaos.

## Haldusjaotus

Lasíthi piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
*Ágios Nikólaose vald (1)
*Ierápetra vald (2)
*Oropédio Lasithíou vald (3)
*Siteía vald (4)

## Viited
Réthymno piirkonnaüksus

**Réthymno piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Ρεθύμνου*) on Kreeka piirkonnaüksus Kreeta piirkonna lääneosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Réthymno.

## Haldusjaotus

Réthymnoni piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
*Ágios Vasíleiose vald (2)
*Amári vald (3)
*Anógeia vald (4)
*Mylopótamose vald (5)
*Réthymno vald (1)

## Viited
Tuuleliist

**Tuuleliist** on kahepoolsete uste või akende sulgemisel tekkivat pilu kattev profileeritud liist. Tuuleliist paigaldatakse akende või uste kokkupuutekohale nii, et see ei segaks ukse või akna avamist ja sulgemist.

Tuuleliist peab kinni tuult ning kaitseb sademete eest.
Mõistekaart

**Mõistekaart** on lähedaste mõistete omavahelisi seoseid kujutav graafiline illustratsioon.

Mõistekaarti kasutatakse graafilise abivahendina teadmiste korrastamiseks ja visuaalseks esitamiseks. Mõistekaarte koostatakse enamasti mõne nähtuse täpsemaks kirjeldamiseks või teatud uurimisküsimusele vastuse otsimiseks.

Mõistekaardi põhiühikuteks on: 
* mõisted - esitatakse enamasti ringide või ristkülikutena
* mõistete vahelised seosed - esitatakse enamasti ringe või ristkülikuid ühendavate joonte või nooltena.

Mõistekaart peegeldab kirjeldatava nähtuse käsitlemise paradigmat.

## Vaata ka
* Mõiste
* Ideekaart

## Allikad

## Välislingid
* Zimmermann, M., Põldoja, H. Mõistekaart. LeMill
Muusikaõpetaja

**Muusikaõpetaja** on vastava  muusikalise ja pedagoogilise hariduse saanud muusik, kes õpetab pillimängu või laulmist.
Vanamõisa mõisa kalmistu

**Vanamõisa mõisa kalmistu** on kalmistu Kirbla kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Seira külas Lääneranna vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu jääb Vanamõisa mõisa südamest linnulennult 1,3 km kaugusele lääne-edelasse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Budberg von Bennighausenid tõenäoliselt millalgi pärast 1851. aastat, kui nad said mõisa omanikeks. 

Kalmistule maetute üldarv pole teada. Kalmistu on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on hauatähiseid ja nende osi.

## Kalmistule maetuid
*1858 – Reinhold (Roman) Friedrich Budberg von Benninghausen (10. veebruar (vkj) 1816 – 21. veebruar (vkj) 1858)
*1907 – Otto Bernhard Budberg von Benninghausen (18. veebruar (vkj) 1850 – 17. veebruar (vkj) 1907), Reinholdi (Romani) poeg

## Kirjandus
*"Budbergide surnuaed". - Lihula vald. // Läänemaa pärandkultuurist. Koostaja Lembitu Tarang. Kullamaa 2007. Lk 72-73
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*
*Vanamõisa mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Tõstesild

**Tõstesild** (inglise keeles *drawbridge*) on avatava silla alltüüp, millel sildeehitist saab mehhanismi abil tõsta horisontaalasendist vertikaalasendisse kogupikkuses. Selleks on silla ühte otsa kinnitatud ketid või vinnakud, mille abil silda liigutatakse. Mõnikord mõeldakse tõstesilla all kõiki liigutatavate sildade tüüpe.

Tõstesildasid kasutati keskaegsetes kaitseehitiste väravate ees. Ohu korral sai silla püsti tõsta ning vaenlaene ei pääsenud üle vallikraavi. Vertikaalasendis sild raskendas ka ukse purustamist.

## Tartu Kivisild
Tartus 1784. aastal valminud Kivisillal püstitati kaks kiviseina (pülooni) tõstesilla ahelate kinnitamiseks ja paigaldati laevade läbipääsu võimaldav tõstesild.

## Vaata ka
*Klappsild

## Viited
Narteks

**Narteks** (vanakreeka keeles νάρθηξ *narthex* 'kastike') on varakristlikus või bütsantsi arhitektuuris kiriku ühekorruseline eeskoda, mis paikneb hoone lääneportaali ees. Seda eeskoda ei loeta kirikuhoone osaks. Narteksis võib paikneda ristimiskivi.

Algselt oli see kogunemiskoht patukahetsejatele ja ristitavatele, kes ei tohtinud täieõiguslikena jumalateenistusest osa võtta.
 
## Vaata ka
* Aatrium ehk paradiis
* *[[Gavith]]*
Madis Aesma

**Madis Aesma** (sündinud 4. märtsil 1982 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja muusik.

Ta lõpetas 2005. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal. 

## Välislingid
*Madis Aesma. "Nõukogude tsensuurisüsteemi loomine ja organisatsiooniline väljakujunemine Eesti NSV-s 1940-41 ja 1944-53". Bakalaureusetöö Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakonnas. Juhendaja professor Epp Lauk. Tartu 2005
Ándrose piirkonnaüksus

**Ándrose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Άνδρου*) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna põhjaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ándros.

## Haldusjaotus

Ándrose piirkonnaüksuse ainus vald on Ándrose vald.

## Viited
Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks

**Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks** on Euroopa Nõukogu rahvusvaheline leping, mis sätestab Euroopa sotsiaalkindlustuse miinimumstandardid.
Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks allkirjastati 16. aprillil 1964 Strasbourgis. Koodeks on sisu poolest suuresti analoogiline Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooniga nr 102, kuid sätestab sellest kõrgema miinimumstandardite taseme.

Koodeks sätestab miinimumstandardid üheksa sotsiaalkindlustushüvitiste liigi suhtes:
* arstiabi
* haigushüvitis
* töötushüvitis
* vanadushüvitis
* töövigastushüvitis
* perehüvitis
* emadushüvitis
* invaliidsushüvitis
* toitjakaotushüvitis.

Koodeksi miinimumstandardid puudutavad: 
* hüvitistega hõlmatavaid juhtumeid ehk kindlustatavaid sotsiaalseid riske - millistel juhtudel peavad lepinguosalised riigid hüvitisi maksma
* kaitstavate isikute kategooriaid - millised isikute rühmad peavad olema hüvitistega kaetud
* hüvitiste õiguse tekkimise kriteeriume - milliseid tingimusi on lubatud hüvitistele õiguse tekkimisel seada
* hüvitiste maksmise kriteeriume - kui kaua tuleks erinevaid hüvitisi maksta, millistel tingimustel on lubatud hüvitiste maksmine lõpetada
* hüvitiste taset - millisest tasemest hüvitise määr nn standardsetele hüvitisesaajatele ei tohiks olla väiksem.

Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksi on ratifitseerinud 21 Euroopa Nõukogu liikmesriiki (sulgudes koodeksi jõustumise aasta antud riigi suhtes): Belgia (1970), Eesti (2005), Hispaania (2005), Holland (1968), Iirimaa (1972), Itaalia (1978), Kreeka (1982), Küpros (1993), Luksemburg (1969), Norra (1968), Portugal (1985), Prantsusmaa (1987), Rootsi (1968), Rumeenia (2010), Saksamaa (1972), Sloveenia (2005), Suurbritannia (1969), Šveits (1978), Taani (1974), Tšehhi (2001) ja Türgi (1981).

Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksile viitab parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalharta artikkel 12 paragrahv 2, mille kohaselt peab sotsiaalharta vastava sättega ühinenud riik: "*tagama sotsiaalkindlustussüsteemi toimimise vähemalt sellisel tasemel, mis on vajalik Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksi ratifitseerimiseks*".

Eesti ühines Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksiga 19.mail 2004. aastal. Koodeks jõustus Eesti suhtes 20. mail 2005. aastal. Ratifitseerimisel tunnistas Eesti ennast seotuks 8 sotsiaalkindlustushüvitisi puudutava osaga 9-st. Eesti ei ratifitseerinud koodeksi töövigastushüvitisi puudutavat osa. Eesti on ühinenud ka Euroopa sotsiaalharta artikliga 12 (õigus sotsiaalkindlustusele).
 
## Allikad


## Välislingid
* Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks
* BNSi uudis 4.jaanuar 2000 Eesti ühineb Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksiga
Belvedere

***Belvedere*** (itaalia keeles 'kaunis vaade' 'st tuletatud puhkelossi nimi. *Belvedere*'d olid eriti populaarsed renessanss- ja barokkarhitektuuris, mida taaselustas historitsism 19. sajandil ja 20. sajandi alguses.

## Vaata ka
*Villa
*Gazebo
*Gloriette
*Monopteer

## Viited
Abū Muş‘ab az-Zarqāwī

**Abū Muş‘ab az-Zarqāwī** (sünninimi **Ahmad Fadeel al-Nazal al-Khalayleh**; 30. oktoober 1966 – 7. juuni 2006) oli Jordaania päritolu islamist. 

Ta rajas 1999. aastal Afganistanis Herati lähedal Islamiriigi (IS) eelkäija, džihadistliku rühmituse *Jama’at al-Tawhid wal-Jihad*. Arvatakse, et al-Zarqawi saabus Afganistanist Põhja-Iraaki juba 2002. aastal.
Esino Lario

**Esino Lario** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Lecco provintsis.

Asub keskmiselt 910 m kõrgusel merepinnast. Madalaim punkt on 554 m ja kõrgeim 2409 m merepinnast.

Vallas on kaks asustuskeskust: Esino superiore ja Esino inferiore, mis asuvad umbes 900 meetri kõrgusel; väiksemad asulad on Cainallo umbes 1300 meetri kõrgusel ja Ortanella veidi vähem kui 1000 meetri kõrgusel.

2016. aastal toimus asulas Wikimania konverents.


Panoramica di Esino Lario da Agueglio.JPG|Esino Lario
Esino Lario - Wikimania 2016 - 26.jpg|Keskväljak ja kohalik haldushoone
Esino Lario - chiesa di San Vittore - facciata - 08.jpg|Püha Viktori kirik Esino Larios
Church of San Pietro in Ortanella, 2016 -- 02.jpg|Peetruse kirik Ortanellas


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Kadri Hunt

**Kadri Hunt** (sündinud 15. novembril 1964 Tallinnas) on eesti laulja (alt) ja muusikaõpetaja.

Ta lõpetas aastal 1987 Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal (Ants Üleoja klassis) ja aastal 2004 magistriõppe (Toomas Kapteni ja Jaan-Eik Tulve klassis). Ta on täiendanud ennast aastal 1996 Münchenis vanamuusika alal ja aastal 2001 Prantsusmaal gregooriuse laulu kursustel.

Ta töötas aastatel 1988–1990 Nõmme Lastemuusikakoolis ja aastast 1989 Vanalinna Hariduskolleegiumis, olnud aastast 1995 Püha Miikaeli Poistekoori direktor.

## Tunnustus
*2014 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2018 Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium

## Isiklikku
Tema isa oli koorijuht ja muusikapedagoog Märt Hunt.

Ta on olnud abielus muusikapedagoogi, pianisti ja kontsertmeistri Siim Polliga (1965–2014), nende lapsed on pianist Mihkel Poll ja viiuldaja Mari Poll.

## Viited

## Kirjandus
*
Viljandi maantee (Tallinn)

**Viljandi maantee tänav** (enne 1949 *Raudalu maantee*) on tänav Tallinnas. Viljandi maantee tänav algab Pärnu maanteelt ja kulgeb linna piirini. Tallinnast väljaspool jätkub see maantee Tallinna–Rapla–Türi maanteega.

## Viited
Will Stevens

**William Stevens** (sündinud 28. juunil 1991 Oxshottis Inglismaal) on Suurbritannia endine Vormel 1 sõitja.

Stevens tegi Vormel 1 debüüdi 2014. aastal Abu Dhabi etapil. Kokku startis ta 2014–2015 18 etapil.

## Viited
Kolde puiestee

**Kolde puiestee** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna, Merimetsa ja Pelguranna asumis. 

Kolde puiestee algab umbtänavana (varem Heina tänavalt), ristub Õle (vasakult), Ristiku, Roo (vasakult), Aru (paremalt), Preesi (vasakult), Aarde (vasakult), Sõle tänava, Helme (vasakult) ja Ehte tänavaga (paremalt) ning lõpeb Pelguranna tänavaga ristumisel Stroomi ranna juures. Kolde puiestee on ligikaudu 1900 m pikkune.

## Hoonestus
Kuni Ristiku tänavani (Kolde pst. 4, 6, 8, 10, 12, 14, 16, 18) ääristavad tänavat Herbert Johansoni ja Eugen Habermanni 1922.–1926. aastatel projekteeritud Oma Kolde ridaelamud, mis on arvele võetud ehitismälestistena. 

Hoonestus Kolde puiestee 58, Kolde puiestee 62, 	Kolde puiestee 64, Kolde puiestee 66, Kolde puiestee 68 ehitati aastatel 1951–1957.

Õle tänav 49/51, Kolde pst 27/29 ja 31/33 asuvad algsed üürnike seltsi "Üürnik" kaheperekonnaelamud Tallinnas Grigori (Õle) ja Oskari tn-a (Ristiku tänava) vahelisel maa-alal, hoonete arhitekt Karl Tarvas.

## Galerii

Tallinn, elamu Kolde 3, 5, 7, 9, 1923.jpg|Kolde puiestee 3, 5, 7, 9 (1923)
Tallinn, elamu Kolde 11,13,15,17.jpg|Kolde puiestee 11, 13, 15, 17
Tallinn, elamu Kolde 19,21,23,25, 1925 (1).jpg|Kolde puiestee 19, 21, 23, 25 (1925)
Tallinn, elamu Kolde 25a, 1925 (1).jpg|Kolde puiestee 25a (1925)
Tallinn, elamu Kolde 4,6,8,10, 1923 (1).jpg|Kolde puiestee 4, 6, 8, 10 (1923)
Tallinn, elamu Kolde 12,14,16,18, 1924 (2).jpg|Kolde puiestee 12, 14, 16, 18 (1924)
Tallinn, elamu Kolde 20,22,24,26, 1925 (1).jpg|Kolde puiestee 20, 22, 24, 26 (1925)
Tallinn, elamu Kolde 28,30,32,34, 1925 (2).jpg|Kolde puiestee 28, 30, 32, 34 (1925)
File:Police station in Kolde avenue.JPG|Põhja Prefektuuri Põhja Prefektuuri Kesklinna politseijaoskonna hoone, Kolde pst 65
File:Pelgulinn, Tallinn, Estonia - panoramio (3).jpg|Uusehitised Kolde puiestee ja  Stroomi metsa ääres
File:Pelgulinn, Tallinn, Estonia - panoramio (2).jpg|Uusehitised Kolde puiestee ja  Stroomi metsa ääres
File:EU-EE-TLN-PT-Kolde 100.JPG|Kolde puiestee 100, Stroomi ranna juures


## Ajalugu
Kolde tänava hoonestus rajati 1924. aastal Kopli kaubajaamast kuni Ristiku tänavani, ehitusühingu "Oma Kolle" poolt. 1926. aastal jätkati hoonetust Ristiku tänavalt lääne poole. Pärast Stroomi ranna heakorrastamist 1930. aastate keskel, kujunes Kolde puiestee Pelgulinna ja Stroomi randa ühendavaks peatänavaks, mille lõppu rajati randa restoraniga Stroomi rannahoone ja muid ehitisi. Kolde tänav liideti 1958. aastal Kolde puiesteega.

## Viited

## Välislingid
Soo tänav

**Soo tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. 

Soo tänav algab Põhja puiesteelt ja lõpeb ristumisel Tööstuse tänavaga. Soo tänav on 831 m pikkune ja kannab registrinumbrit 7840567.

## Hoonestus
* Soo 9, Soo 11, Soo 13, Soo 15 ja Vana-Kalamaja tänav 33 / Köie tänav 1 kinnistud kuulusid kuni natsionaliseerimiseni 1940. aastal baltisakslastest von Wahlide aadlisuguvõsa liikmetele.
*Soo tänav 15 asus Tallinna II Lastepäevakodu
*Soo tänav 15 asub baar Tops
*Soo tänav 22 asus A/S Peetri Tehas
*Soo tänav 27 asus AS Aivazi metallitööstus, kus toodeti malmi- ja vasevalameid.
*Soo tänav 28, Soo tänava ja Vana-Kalamaja tänava nurgahoone, viiekorruseline korterelamu, mille esimesel korrusel asus Eesti NSV ajal Tallinna II Toidukaubastu kauplus Kalamaja.
*Kalju 1 / Soo 29 asub Tallinna Kalju Baptistikoguduse kirik.

## Galerii

File:Estonia - Tallinn - panoramio (2).jpg|Soo tänav 9 ja 7 

File:EU-EE-TLN-PT-Kalamaja-Burned apartment house.JPG|Soo tänav (2011)
File:EU-EE-TLN-PT-Soo street.JPG|pisi|Soo tänav (2011)
File:Põhja Rimi.JPG|Rimi kaubanduskeskus Soo tänava ja Põhja puiestee nurgal, Põhja pst 17
File:Soo street in Tallinn.JPG|Vaade Soo tänavale (2013)


## Ajalugu
Tänav on saanud nime Kalamäe soo järgi 1877. aastal. 

Tänava nimetuseks oli kuni 1774. aastani, mil valmis praegune Kopli tänav, Telliskopli tee ehk Kopli tee (saksa keeles *Ziegelskoppelscher Weg*, *Koppelscher Weg*, vene keeles *Коппельская дорога*), sest siitkaudu toimus liiklus linnakoplisse ja linna telliselöövi juurde. Pärast Kopli tänava valmimist nimetati praegune Soo tänav ümber Vana-Telliskopli teeks. 

Aastatel 1877–1951 kandis tänava algusosa kuni Kalju tänavani nime Uus-Kalamaja tänav (Neue Fischermaistrasse). Sama nime sai ka Kalamaja kalmistuni viiv tänavaharu. Soo tänava nime jäi kandma tänavaosa Kalju tänavast kuni raudteeni. Volta tänava ja raudtee vaheline lõik oli rajatud naelavabriku omaniku Roseni korraldusel ja kulul. 

24. mail 1939 liideti tänavalõik Volta tänava ja raudtee vahel vastloodud Tööstuse tänavaga. 

Aastatel 1951–1991 kandis tänav Jevgeni Nikonovi järgi Jevgeni Nikonovi tänava ehk Nikonovi tänava nime. 

1951. aastal liideti Uus-Kalamaja tänava osa Põhja puiestee ja Kalju tänava vahel tollase Jevgeni Nikonovi tänavaga ning Soo tänav sai oma tänapäevase pikkuse.

### Tänav elanike soovi järgi
Soo tänava ümberehitus oli Tallinnas tõenäoliselt esimene, mille projekteerimises osalesid piirkonna elanikud. Telliskivi Seltsi ettepanekute ja pideva surve abil ehitati tänavale kergliiklustee ja laiendati kõnniteid, rahustades sõiduteed kitsendades liiklust.

Kui tänav viimaks uuel kujul valmis, aga ametlik avamine pidi toimuma mõne nädala pärast, korraldas Telliskivi Selts ka tänava piduliku avamise 4. septembril 2013. Linnapea ametlik lindilõikamine tänava avamiseks toimus 10. septembril 2013.
## Viited

## Välislingid
Ülle Udam (filoloog)

**Ülle Udam** (neiupõlves **Ülle Nurk**; 13. juuni 1943 – 27. juuli 2016) oli eesti filoloog ja tõlkija; tõlkinud muuhulgas jaapani keelest.

## Haridus
Ta alustas kooliteed Pärnus ja jätkas seda Tallinna 7. keskkoolis.

Ta õppis 1961–1967 Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise ja prantsuse filoloogiat, fakultatiivselt ka jaapani, rootsi ja itaalia keelt. Aastail 1969–1971 oli ta Moskva Riikliku Ülikooli Idakeelte Instituudis stažöör jaapani keele alal. Tutvus seal Haljand Udamiga, keda sidus huvi idamaade vastu.

## Töökäik
Ülle Udam on töötanud keeleõpetajana (1979–1986 prantsuse keele õpetaja Tallinna 1. Keskkoolis), bibliograafina ja tõlkijana. Aastatel 1998–2003 töötas Jaapani suursaatkonnas Tallinnas. Aastast 2003 oli ta vabakutseline tõlkija.

## Isiklikku
1970. aastast oli ta abielus orientalist Haljand Udamiga.

## Viited

## Kirjandus
*Pent Nurmekund – keeletark ja õpetaja. Koostanud Ott Kurs. Eesti Keele Sihtasutus 2014. Lk 403

## Välislingid
*Eesti Kirjanike Liidu tõlkijate sektsioon. Ülle Udam 13. VI 1943 – 27. VII 2016 Sirp, 5. august 2016.
Peter Hultqvist

**Carl Anders Peter Hultqvist** (sündinud 31. detsembril 1958 Dalarna läänis Borlänge vallas) on Rootsi poliitik, alates 3. oktoobrist 2014 kuni 18. oktoobrini 2022 Rootsi kaitseminister Stefan Löfveni valitsuses.

Aastatel 2006–2014 oli Peter Hultqvist Riksdagi liige. 2011–2014 oli ta Riksdagi riigikaitsekomisjoni esimees.

## Välislingid
*Peter Hultqvist Rootsi valitsuse kodulehel
*Rootsi kaitseminister: oleme valmis kasutama sõjalisi võimalusi, Postimees, 24. november 2014
Järvevana tee

**Järvevana tee** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla, Luite, Juhkentali ja Ülemistejärve asumis. Järvevana tee algab Ülemiste ristmikult ja lõpeb Pärnu maanteega ristumisel. Järvevana tee on 4228 m pikkune.

Järvevana tee sai nime 25. septembril 1959. Tänav on saanud nime legendaarse Ülemiste vanakese järgi. Varem oli Järvevana tee **Kaare tee** osa.
## Ajalugu
Ülemiste järvest on linlased joogivett saanud juba 1345. aastast, kui Taani kuningas Valdemar IV Atterdag andis linnale õiguse rajada kanal Ülemiste järvest. 14. sajandi keskpaigas rajatigi kivist maa-alune veejuhe, mis tõi Ülemiste järve vee Harju väravani. Ülemiste järvest alanud Härjapea jõgi, mis linna veega varustas, suleti 1930. aastatel kinniseks reoveekollektoriks reostuse tõttu.  

1920. aastal keelas linnavalitsus Ülemiste järve läheduses igasugused tegevused, mis võisid reostada vett. Elanikkond kasvas kiiresti, kuid veearvestite puudumise tõttu ei olnud võimalik tarbitava vee hulka kontrollida, mistõttu langes raiskamise ja lekete tõttu torudes sageli surve. Ülemiste järve veevarude täiendamiseks ehitati 1922. aastal Pirita-Ülemiste kanal. Kaks aastat hiljem sõlmiti leping veepuhastusjaama projekteerimiseks ja ehituseks;  Erich Jacoby projekteeritud Tallinna Filterveevärgi veepuhastusjaam alustas tööd 1927. aastal.  Toona rajatud jaam on osaliselt töös tänini. 1928. aastal ehitati Järvevana tee krundisügavusse arhitekt Herbert Johansoni projekti järgi kahekorruselie kaheksa korteriga ridamaja töölistele ja 1934. aastal tee äärde kahekorruseline elamu vahetusmeistritele ja keemikutele, mis on säilinud. Veepuhastusjaama pumbahoone  purustati II maailmasõjas ja taastati veidi muudetud kujul 1946. aastal.

## Viited

## Välislingid
Mesilaslased

**Mesilaslased** ehk **pärismesilased** (*Apidae*) on kiletiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Sugukonda on arvatud kolm alamsugukonda:
**[[Apinae]]*
**[[Nomadinae]]*
**[[Xylocopinae]]*

## Eesti liikidega perekonnad
Eestis elab selle sugukonna 79 liiki, need kuuluvad järgmistesse perekondadesse.
**Anthophora* karusmesilane (kuni 5 liiki)
**Apis* mesilane ehk meemesilane (1 liik)
**Bombus* kimalane (30 liiki)
**Eucera* pikktundel-mesilane (vähemalt 1 liik)
**Nomada* kägumesilane (palju liike)
**Xylocopa* puidumesilane (1 haruldane liik)

## Viited
Curculionoidea

***Curculionoidea*** on mardikaliste seltsi ülemsugukond.

Ülemsugukonda kuuluvad järgmised eesti liikidega sugukonnad:
**Nemonychidae* - õiekärsaklased
**Anthribidae* - ebakärsaklased
**Attelabidae* - keerukärsaklased
**Brentidae* (*Apionidae*) - nirplased
**Curculionidae* - kärsaklased

Lisaks kuuluvad siia veel sugukonnad:
**[[Belidae]]*
**[[Caridae]]*
Endopterygota

**Endopterygota** (ka *Holometabola*) on putukate ülemselts.

Ülemseltsi on arvatud järgmised seltsid:
**[[Hymenoptera]]*
**[[Coleoptera]]*
**[[Strepsiptera]]*
**[[Raphidioptera]]*
**[[Megaloptera]]*
**[[Neuroptera]]*
**[[Mecoptera]]*
**[[Siphonaptera]]*
**[[Diptera]]*
**[[Trichoptera]]
**Lepidoptera''
Pterygota

***Pterygota*** on putukate alamklass.

Alamklassi on arvatud järgmised ülemseltsid:
**[[Ephemeroptera]]* (ühepäevikulised)
**[[Odonata]]* (kiililised)
**[[Neoptera]]*
Segatoidumardikalised

**Segatoidumardikalised** (*Polyphaga*) on mardikaliste alamselts. 

See on suurim alamselts mardikaliste seltsis.

Alamselts on jaotatud järgmisteks infraseltsideks:
**[[Bostrichiformia]]*
**[[Cucujiformia]]*
**[[Elateriformia]]*
**[[Scarabaeiformia]]*
**[[Staphyliniformia]]*
Hõbetäht

**Hõbetäht** (inglise keeles: *Silver Star*) on USA tähtsuselt kolmas sõjaline teenetemärk, mida antakse USA armees töötavale isikule vapruse eest lahingus USA vaenlase vastu.

Teenetemärk asutati 1932. Teenetemärgi saanud inimeste täpne arv pole teada, kuid USA Kaitseministeerium arvab, et teenetemärgi on saanud 100 000 – 150 000 isikut. Teadaolevalt on Hõbetähtede rekord David Hackworthi käes, kes Korea ja Vietnami sõja ajal teenis 10 Hõbetähte.
Kiur

**Kiur** (*Anthus*) on västriklaste sugukonda kuuluv linnuperekond.

Perekonda kuulub umbes 40 liiki. Liike:
*Niidukiur ehk stepi-niidukiur (*Anthus richardi*)
*kagu-niidukiur (*Anthus rufulus*)
*aafrika niidukiur (*Anthus cinnamomeus*)
*lõuna-niidukiur (*Anthus novaeseelandiae*)
*kõrrekiur (*Anthus leucophrys*)
*kulukiur (*Anthus vaalensis*)
*välukiur (*Anthus pallidiventris*)
*miombokiur (*Anthus nyassae*)
*karjamaa-kiur (*Anthus melindae*)
**[[Anthus pseudosimilis]]*
*nõmmekiur (*Anthus campestris*)
*mongoolia kiur (*Anthus godlewskii*)
*kanaari kiur (*Anthus berthelotii*)
*nõlvakiur (*Anthus similis*)
**[[Anthus latistratus]]*
*lühisaba-kiur (*Anthus brachyurus*)
*savannikiur (*Anthus caffer*)
*metskiur (*Anthus trivialis*)
*nilgiri kiur (*Anthus nilghiriensis*)
*taigakiur (*Anthus hodgsoni*)
*põhjakiur (*Anthus gustavi*)
*sookiur (*Anthus pratensis*)
*tundrakiur ehk punakurk-kiur (*Anthus cervinus*)
*roosarind-kiur (*Anthus roseatus*)
*mägikiur (*Anthus spinoletta*)
*randkiur (*Anthus petrosus*)
*leetkiur (*Anthus rubescens*)
*rahnukiur (*Anthus sylvanus*)
*preeriakiur (*Anthus spragueii*)
*väljakiur (*Anthus furcatus*)
*rohukiur (*Anthus hellmayri*)
*väikekiur (*Anthus lutescens*)
*paraná kiur (*Anthus chacoensis*)
*pampakiur (*Anthus correndera*)
*kampokiur (*Anthus nattereri*)
*paramokiur (*Anthus bogotensis*)
*lõunageorgia kiur (*Anthus antarcticus*)
*paapua kiur (*Anthus gutturalis*)
*varjukiur (*Anthus sokokensis*)
*kõnnukiur (*Anthus crenatus*)
*rünkakiur (*Anthus lineiventris*)
*päikesekiur (*Anthus chloris*)
**[[Anthus longicaudatus]]*
*sotho kiur (*Anthus hoeschi*)
Tiirlased

**Tiirlased** (*Sternidae*) on kurvitsaliste hulka kuuluv linnusugukond.

Sugukonda on arvatud järgmised perekonnad:
**[[Anous]]*
**[[Procelsterna]]*
**[[Gygis]]*
**[[Onychoprion]]*
**[[Sternula]]*
**[[Phaetusa]]*
**[[Hydroprogne]]*
**[[Gelochelidon]]*
**[[Larosterna]]*
**[[Chlidonias]]* – viires
**[[Thalasseus]]*
**[[Sterna]]* – tiir
Haukalised

**Haukalised** ehk **[[kullilised]]** (*Accipitriformes*) on linnuselts.

Seltsi on arvatud järgmised sugukonnad:
**Accipitridae* (haugaslased)
**Cathartidae* (kondorlased)
**Pandionidae* (kalakotkaslased)
**Sagittariidae* (kurgkotkaslased)
Toitjakaotus

**Toitjakaotus** - ülalpidajaks olnud lapsevanema või abikaasa surm. Toitjakaotus on üks sotsiaalsetest riskidest ja sotsiaalse kaitse süsteemi funktsioon, mille eesmärgiks on sissetuleku tagamine ja rahaline või mitterahaline toetus varem ülalpidamist taganud pereliikme surma korral .

Sotsiaalse kaitse hüvitised toitjakaotuse riski korral võivad olla nii rahalised kui mitterahalised. Peamisteks hüvitisteks on toitjakaotuspension ja matusetoetus või matusekulude kompensatsioon.

Eestis on sotsiaalne kaitse toitjakaotuse riski korral tagatud põhiseadusega. Eesti Vabariigi põhiseaduse §28 kohaselt: *Eesti kodanikul on õigus riigi abile vanaduse, töövõimetuse, toitjakaotuse ja puuduse korral. Abi liigid, ulatuse ning saamise tingimused ja korra sätestab seadus. Kui seadus ei sätesta teisiti, siis on see õigus võrdselt Eesti kodanikuga ka Eestis viibival välisriigi kodanikul ja kodakondsuseta isikul.* Õiguse toitjakaotuspensionile sätestab riikliku pensionikindlustuse seadus.

## Allikad

## Välislingid
* Statistikaamet (2012). Sotsiaalkaitse kogukulutuste (ESSPROS) käsiraamat
* Henberg, A., Muller, K., Alekand, A. (2012). Perekonna kohustused (sotsiaalsete probleemide tõttu) abi vajavate pereliikmete ees
Rähnlased

**Rähnlased** (*Picidae*) on linnusugukond, mis kuulub rähniliste seltsi. 

Kõik Eestis elavad rähnilised kuuluvad sellesse sugukonda.

## Süstemaatika
Rähnlasi on kokku umbes 200 liiki. 

Sugukonda on arvatud järgmised alamsugukonnad:
**[[Jynginae]]* – 2 liiki, sealhulgas väänkael (*Jynx torquilla*);
**[[Nesoctitinae]]* – 1 liik Haiti saarel;
**[[Picinae]]* – sellesse kuuluvad ka kõik Eestis esinevad liigid peale väänkaela;
**[[Picumninae]]* – umbes 30 liiki (nende seas Eesti liike ei ole).
Kálymnose piirkonnaüksus

**Kálymnose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Καλύμνου*) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna keskosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Póthia.

## Haldusjaotus
Kálymnose piirkonnaüksus jaguneb 6 vallaks. Need on:
*Kálymnose vald (1)
*Agathonísi vald (2)
*Astypálaia vald (3)
*Leipsoí vald (4)
*Lérose vald (5)
*Pátmose vald (6)

## Viited
Mittelehikseened

**Mittelehikseened** (*Aphyllophorales*) on kandseente hõimkonda arvatud vananenud seente klass. 

Sellesse kuulusid järgmised seltsid:
**Cantharellales* – kukeseenelaadsed
**Gomphales* – vurrikulaadsed
**Hericiales* – korallnarmikulaadsed
**Hymenochaetales* – taelikulaadsed
**Poriales* – poorialaadsed
**Thelephorales* – lehternahkiselaadsed

## Vaata ka
*lehikseened

## Viited
Agaricomycetidae

***Agaricomycetidae*** on kandseente hõimkonda kuuluv seente alamklass.

Sellesse kuuluvad järgmised seltsid:
**Agaricales* – šampinjonilaadsed
**[[Amylocorticiales]]*
**[[Atheliales]]*
**Boletales* – puravikulaadsed
Toitjakaotuspension

**Toitjakaotuspension** on sotsiaalkindlustuse või erakindlustuse poolt makstav rahaline hüvitis toitja kaotuse korral. Toitjakaotuspension kui sotsiaalkindlustushüvitis on olemas kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides, kuid hüvitisele õigust omavate isikute ringid ning hüvitise arvutamise ja maksmise põhimõtted erinevad riikide vahel suuresti. 

Rahvusvahelised standardid toitjakaotuspensioni suhtes sätestavad Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonid nr 102 ja 128 ning Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks.

Eestis on toitjakaotuspension üks riikliku pensioni liik. Õiguse riiklikule toitjakaotuspensionile sätestab riikliku pensionikindlustuse seadus. Üldjuhul on õigus toitjakaotuspensionile toitja surma korral nendel perekonnaliikmetel, kes olid toitja ülalpidamisel. Lapsel, vanemal ja lesel on õigus toitjakaotuspensionile siiski sõltumata sellest, kas toitja neid reaalselt ülal pidas või mitte. Lapsel on õigus toitjakaotuspensionile kuni 18-aastaseks saamiseni, õppimise korral kuni 24-aastaseks saamiseni. Lesel on õigus toitjakaotuspensionile üksnes siis kui ta ei tööta ja kasvatab toitja kuni 3-aastast last, samuti raseduse ajal, või kui lesk on püsivalt töövõimetu või pensionieas. Viimasel kahel juhul on lesel aga enamasti õigus ka vastavalt töövõimetuspensionile või vanaduspensionile, mis on valdavalt kõrgemad kui toitjakaotuspension.

Toitjakaotuspensioni maksmisel on veel tingimuseks, et toitjal pidi olema surma päevaks seaduses nõutav pensionistaaž. Vastav pensionistaaži nõue sõltub toitja vanusest surma päeval. Kui toitjal puudus nõutav pensionistaaž, siis võib pereliikmetel olla õigus rahvapensionile toitja kaotuse alusel. 

Mõnede ametite esindajate perekonnaliikmetel on õigus toitjakaotuspensionile eriseaduste alusel. Kui politseiametnik või kaitseväelane hukkub teenistusülesannete täitmisel, tekib tema ülalpidamisel olnud perekonnaliikmetel õigus toitjakaotuspensionile vastavalt politsei ja piirivalve seaduse ja kaitseväeteenistuse seaduse alusel. Vastav eripension on üldjuhul kõrgem kui riiklik toitjakaotuspension. 

Toitjakaotuspensioni, rahvapensioni ja eripensione toitja kaotuse alusel maksab Sotsiaalkindlustusamet.

## Vaata ka
* Sotsiaalne kaitse
* Sotsiaalkindlustusamet
* Toitjakaotus

## Allikad


## Välislingid
* MISSOC Comparative Tables Database
* Sotsiaalkindlustusamet. Toitjakaotuspension
Staarost

**Staarost** oli Poolas ja tema hallatavatel aladel 14. sajandist kuni 1795. aastani olnud kuninga ametnik, kelle hallata oli linn või linnus ja selle juurde käiv maa-ala (**[[staarostkond]]**).

Staarosteid oli ka 1582-1625 Lõuna-Eestis, kui sealne ala kuulus Poolale (Liivimaa hertsogkonna Pärnu ja Tartu vojevoodkonnas).

## Viited
Agaricomycotina

***Agaricomycotina*** on kandseente alamhõimkond, kuhu kuulub umbes 20 000 liiki.

## Klasse
**[[Agaricomycetes]]*
**Dacrymycetes* – pisarseened
**Tremellomycetes* – kõhrikseened

## ''Basidiomycota'' fülogenees

## Viited
Agaricomycetes

***Agaricomycetes*** on kandseente hõimkonna alamhõimkonda *[[Agaricomycotina]]* kuuluv seente klass.

Sellesse kuuluvad alamklassid:

**[[Agaricomycetidae]]*
**[[Auriculariomycetidae]]*
**[[Phallomycetidae]]*

## Määramata alamklassidega seltse
* *Cantharellales* – kukeseenelaadsed
* *[[Corticiales]]*
* *[[Gloeophyllales]]*
* *Hymenochaetales* – taelikulaadsed
* *[[Jaapiales]]*
* *Polyporales* – torikulaadsed
* *Russulales* – pilvikulaadsed
* *[[Sebacinales]]*
* *[[Stereopsidales]]*
* *Thelephorales* – lehternahkiselaadsed
* *[[Trechisporales]]*

## Määramata alamklassidega perekondi
* *[[Loreleia]]*
* *[[Odonticium]]*
* *[[Repetobasidium]]*
Eoslavaseened

**Eoslavaseened** (*Hymenomycetes*) oli kandseente hõimkonna suurim klass. Tänapäeva mükoloogias seda taksonit enam ei tunnustata.

Klassi kuulus kolm seltsi:
**Agaricales* (lehikulaadsed)
**Boletales* (puravikulaadsed)
**Russulales* (pilvikulaadsed)
Pilvikulaadsed

**Pilvikulaadsed** (*Russulales*) on kandseente hõimkonna *[[Agaricomycetes]]* klassi kuuluv selts seeni.

## Sugukondi
**[[Albatrellaceae]]*
**[[Amylostereaceae]]*
**Auriscalpiaceae* – käbinarmikulised
**[[Bondarzewiaceae]]*
**[[Echinodontiaceae]]*
**Hericiaceae* – korallnarmikulised
**[[Hybogasteraceae]]*
**[[Lachnocladiaceae]]*
**[[Peniophoraceae]]*
**Russulaceae* – pilvikulised
**[[Gloeocystidiellaceae]]*
**[[Stereaceae]]*
**[[Xenasmataceae]]*

## Sugukonnata perekondi
**[[Aleurocystidiellum]]*
**[[Gloeodontia]]*
**[[Gloeohypochnicium]]*
**[[Scytinostromella]]*

## Välislingid
* Pilvikulaadsed andmebaasis eElurikkus
Pilvikulised

**Pilvikulised** (*Russulaceae*) on pilvikulaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni.

Seltsi on arvatud järgmised perekonnad:
**[[Boidinia]]*
**[[Gloeopeniophorella]]*
**Lactarius* – riisikas
**[[Lactifluus]]*
**[[Multifurca]]*
**Russula* – pilvik

## Välislingid
* Pilvikulised andmebaasis eElurikkus
Mart Müürisepp

**Mart Müürisepp** (sündinud 28. oktoobril 1991 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 2011. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi. 2009–2011 osales Jakob Westholmi Gümnaasiumi teatriringis (juhendaja Rando Kuustik), kus tegi eriilmelisi rolle teatriõhtutel "Siin ja praegu".

2011. aastast töötab Eesti Nuku- ja Noorsooteatris.

Ta on mänginud filmis "Vasha" (2009, režissöör Hannu Salonen) Tomi ja filmis "Vasaku jala reede" (2012, režissöörid Andres Kõpper ja Arun Tamm) Ristot. Ta on näidelnud TV3 sarjades "Unistuste agentuur" (2010–2011), "Päikese poole (draamasari)" (2011-2012) ja "Keskea rõõmud" (2025-). 

2014. aastal võitis ta TV3 paroodiasaatesarja "Su nägu kõlab tuttavalt".

2015. aastal esines ta Eesti eri paigus monolavastusega "Mees metsast" (autor Rein Pakk).

2016. aastal astus üles Kanal 2 sketšisaates "Suur komöödiaõhtu". 2018. aastal juhtis ta koos Katariina Tammega Kanal 2 huumorisaadet "Su nädal kõlab tuttavalt".

Oma suhte kohta teatriga on ta öelnud nii: „Ma elan ja hingan teatrit ning suurema osa aastast teen tööd.” 

Tema suuremad rollid teatris on nimiosa "Väikeses Gavroche'is" ja Gregor Samsa roll "Metamorfoosis".

## Rollid NUKU teatris

* Vahur Keller „Eesti jõulud” (lav. Vahur Keller), 2017 – Raimo 
* Mehis Heinsaar-Aare Toikka „Mees, kes ei teinud mitte midagi” (lav. Aare Toikka), 2017 – Mees, kes mitte midagi ei tee
* Daphne Du Maurier-Alfred Hitchcock-Vahur Keller „Linnud” (lav. Vahur Keller), 2017 – Frank 
* Oscar Wilde „Dorian Gray portree” (lav. Vahur Keller), 2015 – Dorian Grey
* Jules Verne „Kapten Granti lapsed” (lav. Vahur Keller), 2014 – Ayrton
* Mihkel Ulman „Emma ja ajakivi ehk Nukkude teater” (lav.-d Taavi Tõnisson ja Mirko Rajas), 2014 – Prints Kaspar, leskproua poeg Hans
* Victor Hugo-Urmas Lennuk „Väike Gavroche” (lav. Taavi Tõnisson), 2013 – Väike Gavroche
* J. Tesori - D. Lindsay-Abaire'i muusikal „Shrek” (lav. Ain Mäeots), 2013 – Eesel
* Vahur Keller-Andres Roosileht „Õhtusöök vampiiridega” (lav. Andres Roosileht), 2012 – Ima
* Astrid Lindgren „Karlsson katuselt” (lav. Vahur Keller), 2011 – Bosse
* Franz Kafka „Metamorfoos” (lav. Mirko Rajas), 2011 – Gregor Samsa
* Astrid Lindgren „Kalle Blomkvist ja Rasmus” (lav. Vahur Keller), 2010 – Kalle Blomkvist

## Tunnustus
* Tallinna Noor Kultuuritegija 2011
* NUKU teatri kolleegipreemia Ladvaõun ehk parim meesnäitleja hooajal 2011/2012
* NUKU teatri kolleegipreemia Suurim Üllataja hooajal 2011/2012
* NUKU teatri kolleegipreemia Ladvaõun ehk parim meesnäitleja hooajal 2013/14

## Isiklikku
Müürisepp oli mitu aastat suhtes NUKU teatri näitleja Kaisa Seldega.

Müüriseppa kaaslane on turundusvaldkonnas töötav Chrisanne Prei. Nad said tuttavaks Tinderis. Nad elavad Tallinna vanalinnas. Neil on koer Simba.

Müüriseppa hobi on jalgpall ja arvutimängud. 

## Viited
Puravikulised

**Puravikulised** (*Boletaceae*) on puravikulaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni.

## Eesti liikidega perekondi
Eestis elab järgmistesse perekondadesse kuuluvaid puravikulisi:

**Aureoboletus* – kuldpoorik
**Boletus* – kivipuravik
**[[Butyriboletus]]*
**[[Caloboletus]]*
**[[Hemileccinum]]*
**[[Hortiboletus]]*
**[[Imleria]]*
**[[Leccinellum]]*
**Leccinum* – puravik
**[[Neoboletus]]*
**Porphyrellus* – tahmpuravik
**Pseudoboletus* – parasiitpuravik
**[[Rubroboletus]]*
**Strobilomyces* – soomuspuravik
**[[Suillellus]]*
**[[Sutorius]]*
**Tylopilus* – sapipuravik
**[[Xerocomellus]]*
**Xerocomus* – sametpuravik

Alljärgnevad perekonnad kuuluvad teistesse sugukondadesse:
**Boletinus* – õõspuravik
**Gyrodon* – lepapuravik
**Gyroporus* – päkk

## Perekondi mujalt
**[[Cyanoboletus]]*
**[[Rheubarbariboletus]]*
Tabamata ime

**"Tabamata ime"** on 1912. aastal ilmunud Eduard Vilde draamateos. 

## Välislingid

*Tallinna Linnateatri tutvustus näidendi kohta 
*Eduard Vilde "Tabamata imest"
Boston Red Sox

**Boston Red Sox** on pesapalliklubi, mis mängib pesapalliliigas MLB. Oma kodumänge peab klubi Bostonis Fenway Parkis.

Red Sox on võitnud World Seriesi kaheksa korda.

## Saavutused
*World Seriesi võit (8):
**2013 · 2007 · 2004 · 1918 · 1916 · 1915 · 1912 · 1903

## Välislingid
*RedSox.com
New York Yankees

**New York Yankees** on pesapalliklubi, mis mängib pesapalliliigas MLB. Oma kodumänge peab klubi New Yorgis Yankee Stadiumil.

Yankees on võitnud World Seriesi 27 korda.

## Saavutused
*World Seriesi võit (27):
**2009 · 2000 · 1999 · 1998 · 1996 · 1978 · 1977 · 1962 · 1961 · 1958 · 1956 · 1953 · 1952 · 1951 · 1950 · 1949 · 1947 · 1943 · 1941 · 1939 · 1938 · 1937 · 1936 · 1932 · 1928 · 1927 · 1923

## Välislingid
*Yankees.com
Surma hinda küsi surnutelt

**"Surma hinda küsi surnutelt"** on Eesti 1977. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Kaljo Kiisk. 

## Osatäitjad
*Juozas Kisielius – Anton
*Gediminas Girdvainis – Bruno
*Maria Klenskaja – Ester
*Elle Kull – Dora
*Enn Kraam – Nimetu
*Paul Laasik – Poiss
*Kalju Komissarov – uurija
*Mikk Mikiver – minister
*Mari Lill – Antoni naine
*Rudolf Allabert – "A"
*Robert Gutman – "B"
*Eino Tamberg – sõjakohtu esimees
*Helle Pihlak – sõjakohtu esimehe naine
*Rein Kotkas – ministri saadik
*Tõnis Kask – mees Leningradis
*Margit Mikson – esimene prostituut
*Elga Vilbiks-Terasmägi – teine prostituut
*Ants Jõgi – Antoni isa
*Ita Ever – vana prostituut
*Oskar Liigand – vanglaametnik
*Endel Simmermann – Dora külaline
*Merle Talvik – poemüüja
*Kaljo Kiisk – arst-lahkaja

## Välislingid
*
*
Eesti etnograafia sõnaraamat

"**Eesti etnograafia sõnaraamat**" (kaanepealkiri *"Etnograafiasõnaraamat"*) on 1995. aastal ilmunud Eesti etnograafia mõisteid seletav sõnaraamat. 

Raamatu on koostanud Arvi Ränk, kirjastanud Eesti Keele Instituut ning välja andnud Õie Ränk. Raamatus on 251 lehekülge.
San Francisco Giants

**San Francisco Giants** on pesapalliklubi, mis mängib pesapalliliigas MLB. Oma kodumänge peab klubi San Franciscos AT&T Parkis.

Giants on võitnud World Seriesi kaheksa korda.

## Saavutused
*World Seriesi võit (8):
** 2014 • 2012 • 2010 • 1954 • 1933 • 1922 • 1921 • 1905

## Välislingid
*SFGiants.com
Lõuna-Sudaani nael

**Lõuna-Sudaani nael** on Lõuna-Sudaani vabariigi rahaühik, jaguneb 100 piastriks. Valuutatähis ISO 4217 standardi järgi on SSP.
Võeti kasutusele 18. juulist 2011. aastal, vahetult peale Lõuna-Sudaani iseseisvumist, asendades varem käibel olnud Sudaani naela.
Kõigil paberrahadel on Lõuna-Sudaani iseseisvuse eest võidelnud poliitiku John Garang de Mabiori portree.

## Välislingid
* Currency 7. South Sudanese Pound (SSP) Profile
Eesti kirjamehi

**"Eesti kirjamehi"** oli 1959–1993 ilmunud raamatusari. Sarjas ilmus 23 raamatut, millest igaüks tutvustas üht tuntud Eesti kirjameest.

## Raamatud
*1959 Juhan Kunder, mitmekülgne kultuuritegelane. Autor: Karl Laigna
*1968 Carl Robert Jakobson. Autor: Ea Jansen, Rudolf Põldmäe
*...
*1993 August Mälk. Autor: Aarne Vinkel

## Välislingid
*Eesti kirjamehi Raamatukoi raamatupood
Hiiumaa Mudeliklubi

**Hiiumaa Mudeliklubi** on asutatud 16. jaanuaril 2009. Klubi eesmärk on arendada ja propageerida lennu-, laeva-, auto- ja raketimudelismialast tegevust.

Klubi ruumid asuvad Kärdla Noorte Huvikeskuses aadressil Kõrgessaare mnt 2.

Klubi asutasid Andres Laanejõe, Teet Kitkas ja Kaius Kaibald.

Mittetulundusühingul oli 2013. aasta seisuga 22 liiget ning klubi tehnikaringis käis 48 last.

Klubi on Eesti Lennuspordi Föderatsiooni liige.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Marjumägi

**Marjumägi** (ka *Essemäe Marjumägi*) on kõrgendik (küngas) Karula kõrgustiku Hargla küngastikus, Hargla küngastiku ja Hargla kihelkonna kõrgeim tipp. Kõrgus merepinnast 127 meetrit, suhteline kõrgus kuni 50 meetrit. Marjumägi asub Valga vallas Hargla külast 3 kilomeetrit põhja pool.

## Viited


## Välislingid
* Järvet, A. (1998). Vaheldusrikas Karula maastik. Eesti Loodus 10, 438-441
* Taheva piirkonna külade koduleht
Kárpathose piirkonnaüksus

**Kárpathose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Καρπάθου*) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna lõunaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kárpathos.

## Haldusjaotus
Kárpathose piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
*Kárpathose vald (1)
*Kásose vald (2)

## Viited
Kéa-Kýthnose piirkonnaüksus

**Kéa-Kýthnose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Κέας-Κύθνου*) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna loodeosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ioulída.

## Haldusjaotus

Kéa-Kýthnose piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
*Kéa vald (1)
*Kýthnose vald (2)

## Viited
Teabeoperatsioon

**Teabeoperatsioon** ehk **infooperatsioon** on teabesõja (infosõja), propaganda ja ideoloogilise võitluse temaatiliselt määratletud osa. Teabeoperatsioonide läbiviimine toimub ajakirjanduse, massikommunikatsiooni (televisiooni, raadio), meedia ja sotsiaalmeedia vahendusel. Eesmärgiks on inimeste teadvuse mõjutamise kaudu saada poliitilist (uudised jms) või majanduslikku (reklaam jms) tulemust.

Teabeoperatsioonid on kavandatud mõjutama vastaste otsustamisprotsessi. Psühholoogilised operatsioonid on kavandatud mõjutama suhtumist ja käitumist, saavutamaks vajalikke poliitilisi ja sõjalisi eesmärke.

Näiteks eraldi venekeelse telekanali loomine võimaldab teabeoperatsioonide läbiviimist venekeelse vaatajaskonna seas ja vastupidi. Venemaa plaan hakata propagandat edastama eesti keeles (ja veel 29 keeles) võimaldab teabeoperatsioone läbi viia globaalsel tasandil.

## Välislingid
* Infooperatsioon – moesõna, Propastop, 15. märts 2018