open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viljandi linnamüür

**Viljandi linnamüür** oli põhiliselt 14. sajandil ehitatud ja 16. sajandil täiendatud Viljandi linnakindlustus. 

Müüri väikesi osi on tänapäevalmaa peal eksponeeritud (Arkaadia aias ja Viljandi raekoja taga; Kauba tänava alguses on osa Riia väravast). Vallikraave (osaliselt täitunud) on säilinud oluliselt rohkem.

## Ajaloost
Oletatavasti rajati linnamüür juba 14. sajandil, kuid esimest korda on seda mainitud 1553. aastal. Liivi sõjas ja Poola-Rootsi sõjas 17. sajandi algul sai linnamüür tugevasti kannatada. Müürist säilinu lammutati 18. sajandil ehitusmaterjaliks.

## Kirjeldus

Ringmüüriga ümbritsetud pindala oli Viljandis 14,8 hektarit, sealhulgas ordulinnuse alal 4,6 ha ja linna alal 10,2 ha.

Müür oli umbes 1,2 km pikkune ja ümbritses Viljandi linna kolmest küljest. Lõunakülge kaitses vallikraaviga eraldatud ordulinnus.

Linna lääneküljel algas müür linnuse loodenurgast, kulges Tasuja ja Pika tänava vahel, Tallinna tänavast ida pool, Tartu ja Väike-Turu tänava vahel itta, ümbritsedes kaarjalt linna põhjaküljest.

Idaküljes kulges müür Lutsu ja Oru tänava vahel ning liitus kagunurgas uuesti ordulinnuse müüriga.

Müür oli kuni 2 meetri paksune, laotud maakividest, mis välispinnal paiknesid rõhtsate kihtidena. Müüri saviga laotud taldmik ulatus 1—2 kivirea sügavuselt pinnasesse. Müüri kõrguse ja kaitsekäigu kuju kohta puuduvad andmed.

## Väravad ja eeskaitseehitised
Müüri lääneküljel Kauba tänava joonel oli Riia värav ehk Storke värav. Värava ees oli algselt ligi meetripaksuste seintega eeskaitseehitis, kuid arvatavasti 16. sajandil rajati uus nelinurkse põhiplaaniga *zwinger*, jalamil umbes 3 m paksuste seintega, mille lõunaküljel oli eesvärav ja vähemalt põhjaküljel laskekambrid.

Loodenurgas oli neljatahuline torn. Põhjaküljel oli poolümar torn (plaanil nr 10) ja Lossi tänava joonel Tartu värav. Selle ees oli piklik *[[zwinger]]* eesväravaga otsseinas.

Idaküljel paiknes kolmveerandümar Moskva torn, Pika tänava ümbruses värav pääsuks järve äärde ja väike poolümar torn.

Väravad ise olid tornideta.

## Uuringuid
1997. aastal tehtud arheoloogilistel uuringutel Rubiini kinohoone (Lossi tänav 21) taga leiti, et linnamüüri põhjapoolne osa on säilinud 1980. aastatel rekonstrueeritud linnamüüri lõigust ida pool maa sees kuni kinohooneni. Leiti ka linnamüüri väikese poolümartorni müürid (plaanil nr 10). Linnamüüri siseküljel oli säilinud keskaegne ja 16. sajandi lõpu kultuurkiht. Siseküljel oli müüri kõrval kulgenud kivisillutisega tänav (Müürivahe tänav).

1998. aastal tehti väiksemaid uuringuid Lossi 22 hoovis, ka nende tööde käigus tuli päevavalgele keskaegse linnamüüri vundament.

2008. aastal seoses Arkaadia aia kujundamisega kaevati välja säilinud linnamüüri lõik endise kinohoone taga. Linnamüüri säilinud osa paksus oli ülaservast mõõdetuna 2,25 m, säilinud osa suurim kõrgus koos vundamendiga oli 1,8 m.

## Viited

## Välislingid
* 
* Riia värava 1981. aasta väliuuringute materjalid Kultuurimälestiste registris
* Viljandi linnakindlustused. Arhitektuurimälestise pass (koostanud Kaur Alttoa)
Jamie Oleksiak

**Jamieson Oleksiak** (sündinud 21. detsembril 1992 Torontos) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Seattle Kraken.

Aastatel 2008–2010 mängis ta United States Hockey League'is, hooajal 2010–11 Northeastern University jäähokimeeskonnas ning hooajal 2011–12 Ontario Hockey League'i klubides Saginaw Spirit ja Niagara IceDogs.

2011. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i ''draft''is 12. valikuna. Starsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2012–13. NHL-i kõrval mängis ta kuni 2015. aastani American Hockey League'i klubis Texas Stars. 2014. aastal võitis ta Texas Starsiga Calder Cupi ja 2013. aastal valiti Oleksiak AHL-i tähtede mängule.

Aastatel 2017–2018 mängis Oleksiak Pittsburgh Penguinsis, seejärel naasis Dallas Starsi.

2021. aasta juulis valis Seattle Kraken Oleksiaki NHL-i *Expansion Draft*is, misjärel sõlmis Oleksiak klubiga viieaastase lepingu.

2012. aastal võitis ta Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Tema õde Penny Oleksiak on ujuja ja olümpiavõitja.

## Viited

## Välislingid
* Jamie Oleksiak NHL.com lehel
* Jamie Oleksiak hockeydb.com lehel
Corey Perry

**Corey Perry** (sündinud 14. augustil 1985 Haileyburys Ontarios) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Edmonton Oilers ründajana paremäärel.

Aastatel 2001–2005 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis London Knights. 2004–05 põhihooajal oli ta OHL-i suurim väravakütt ja resultatiivseim mängija (47 väravat, 83 väravasöötu), võites Eddie Powers Memorial Trophy. Ta võitis samal hooajal Knightsiga Memorial Cupi. Perry pälvis sel hooajal lisaks liiga silmapaistvamale mängijale antava Red Tilson Trophy, resultatiivseimale paremale ääreründajale antava Jim Mahon Memorial Trophy, väljalangemismängude kõige väärtuslikumale mängijale antava Wayne Gretzky 99 Awardi ja Memorial Cupi kõige väärtuslikumale mängijale antava Stafford Smythe Memorial Trophy.

2003. aastal valis Mighty Ducks of Anaheim ta NHL-i ''draft''is 28. valikuna. NHL-is debüteeris ta Ducksi meeskonnas hooajal 2005–06.

Ducksis mängis ta kuni 2019. aastani kokku neliteist hooaega. Neist kaheksal hooajal lõi ta põhihooajal liigas vähemalt 25 väravat. 2007. aastal võitis ta klubiga Stanley karika. Individuaalselt oli tema edukaim hooaeg 2010–11, mil ta lõi liigas 50 väravat ja pälvis liiga suurimale väravakütile antava Maurice "Rocket" Richard Trophy. Samal hooajal pälvis ta lisaks liiga väärtuslikumale mängijale antava Hart Memorial Trophy. Hooaegadel 2010–11 ja 2013–14 valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu (*[[NHL First All-Star Team]]*).

Hooajal 2019–20 mängis Perry Dallas Starsis. Ta jõudis sel hooajal klubiga Stanley karika finaali, kus kaotati Tampa Bay Lightningile mängudega 2:4. 2020. aasta detsembris sõlmis ta üheaastase lepingu Montreal Canadiensiga. Ka hooajal 2020–21 jõudis ta Canadiensiga Stanley karika finaali, kus tuli taas võtta vastu kaotus Lightningilt.

2021. aasta juulis siirdus Perry Lightningi, sõlmides klubiga kaheaastase lepingu. 2022. aasta Stanley karika väljalangemismängudes sai Perry teiseks mängijaks pärast Marián Hossat, kes on jõudnud Stanley karika finaali kolmel aastal järjest kolme erineva meeskonnaga, ja esimeseks, kes on Stanley karika finaalmängudes löönud värava nelja erineva meeskonna koosseisus. Kuna Lightning kaotas 2022. aasta finaali Colorado Avalanche'ile, sai Perry NHL-i ajaloos esimeseks, kes on kaotanud Stanley karika finaalis kolmel aastal järjest kolme erineva meeskonnaga.

2023. aasta juunis kauples Lightning Perry Chicago Blackhawksi. 2023. aasta novembris lõpetas Blackhawks Perryga lepingu.

2024. aasta jaanuaris sõlmis ta üheaastase lepingu Edmonton Oilersiga.

NHL-i tähtede mängule on Perry valitud aastatel 2008, 2011, 2012 ja 2016.

2005. aastal tuli Perry Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Aastatel 2010 ja 2014 on ta Kanada jäähokikoondise koosseisus tulnud olümpiavõitjaks ning 2016. aastal maailmameistriks.

Perry on üks vähestest mängijatest, kes on võitnud Stanley karika, olümpiakulla ja tulnud maailmameistriks.

## Viited

## Välislingid

* Corey Perry nhl.com lehel
* Corey Perry hockeydb.com lehel
Berta Kuusberg

**Berta Kuusberg** (neiuna **Berta Uusen**; 27. jaanuar 1921 – 13. aprill 1998) oli eesti tõlkija ja toimetaja.

Ta on tõlkinud vene keelest eesti keelde. Ta on tõlkinud järgmisi autoreid: Vassili Belovi, Ljubov Voronkovat, Jevgeni Mari, Viktor Goljavkinit, Vitali Gubarevi, Valentin Katajevit ja Lev Kassilit. Lisaks tõlkis ta vene keele vahendusel tšehhi kirjanikku Eduard Petiškat.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli kirjanik Paul Kuusberg.
Jamie Benn

**Jamie Randolph Benn** (sündinud 18. juulil 1989 Victorias Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Dallas Stars ründajana vasakäärel. Alates 2013. aastast on ta olnud Starsi kapten.

Aastatel 2007–2009 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Kelowna Rockets. 2009. aastal võitis ta Rocketsiga Memorial Cupi. Ta oli Memorial Cupi resultatiivseim mängija (5+4), pälvides Ed Chynoweth Trophy. Lisaks oli ta WHL-i väljalangemismängude resultatiivseim mängija (13+20).

2007. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Starsi poolt 129. valikuna. Starsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is 2009–10. Debüüthooajal lõi ta 22 väravat ja andis 19 väravasöötu. Kuna Dallas Stars sel hooajal Stanley karikaturniiri väljalangemismängudele ei pääsenud, jätkas Benn mängimist Texas Starsi meeskonnas American Hockey League'i väljalangemismängudes. Ta jõudis Texas Starsiga Calder Cupi finaali, kus kaotati Hershey Bearsile. Väljalangemismängudes lõi ta 14 väravat, millega oli suurim väravakütt.

2012. ja 2016. aastal oli Benn valitud NHL-i tähtede mängule. Hooaegadel 2013–14 ja 2015-16 on ta valitud NHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu (*[[NHL First All-Star Team]]*) ning hooajal 2014–15 NHL Second All-Star Teami. 2014–15 põhihooajal oli Benn liiga resultatiivseim mängija (35+52), pälvides Art Ross Trophy.

Hooaja 2012–13	esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis Hamburg Freezers.

2009. aastal tuli Benn Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. 2014. aastal tuli ta Kanada jäähokikoondisega olümpiavõitjaks.

Tema vanem vend Jordie Benn on samuti jäähokimängija.

## Välislingid

* Jamie Benn nhl.com lehel
* Jamie Benn hockeydb.com lehel
Tomáš Nosek

**Tomáš Nosek** (sündinud 1. septembril 1992 Pardubices) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis New Jersey Devils ründajana vasakäärel.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis HC Dynamo Pardubice, mille koosseisus debüteeris ta Tšehhi kõrgliigas hooajal 2011–12.

2014. aastal suundus ta Põhja-Ameerikasse, sõlmides lepingu NHL-i klubiga Detroit Red Wings. Ta asus mängima American Hockey League'is Red Wingsi noorteklubis Grand Rapids Griffins, kellega võitis 2017. aastal Calder Cupi.

NHL-is tegi ta Red Wingsi meeskonnas debüüdi 26. detsembril 2015 mängus Nashville Predatorsi vastu. 2016. aasta mais pikendas ta Red Wingsiga lepingut kahe aasta võrra. Esimese värava lõi ta NHL-is 28. märtsil 2017 mängus Carolina Hurricanesi vastu.

2017. aasta juunis liitus ta Vegas Golden Knightsiga, kus mängis kokku neli hooaega.

2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Boston Bruinsiga. 2023. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu New Jersey Devilsiga.

## Viited

## Välislingid
* Tomáš Nosek NHL.com lehel
* Tomáš Nosek hockeydb.com lehel
William Carrier

**William Carrier** (sündinud 20. detsembril 1994 Montréalis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Vegas Golden Knights ründajana vasakäärel.

Aastatel 2010–2014 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubides Cape Breton Screaming Eagles ja Drummondville Voltigeurs.

2013. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is St. Louis Bluesi poolt 57. valikuna. 2014. aasta veebruaris müüdi ta Buffalo Sabresile. Hooajal 2014–15 asus ta mängima Sabresi nooreklubis Rochester Americans American Hockey League'is. NHL-is debüteeris ta Sabresi meeskonnas 5. novembril 2016 mängus Ottawa Senatorsi vastu ja lõi esimese värava sama aasta 19. novembril mängus Pittsburgh Penguinsi vastu.

2017. aasta juunis liitus ta Golden Knightsiga. 2020. aasta veebruaris pikendas ta klubiga lepingut nelja aasta võrra.

2012. aastal võitis Carrier Kanada kuni 18-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

## Välislingid
* William Carrier NHL.com lehel
* William Carrier hockeydb.com lehel
Robin Lehner

**Robin Lehner** (sündinud 24. juulil 1991 Göteborgis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Vegas Golden Knights.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Frölunda HC. 2009. aastal siirdus ta Põhja-Ameerikasse, liitudes Ontario Hockey League'i klubiga Sault Ste. Marie Greyhounds.

2009. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i ''draft''is 46. valikuna. NHL-is debüteeris ta Senatorsi meeskonnas hooajal 2010–11. Aastatel 2010–2013 sai ta enam mänguaega Ottawa Senatorsi noorteklubis Binghamton Senators American Hockey League'is. 2011. aastal võitis ta Binghamton Senatorsiga Calder Cupi ja valiti Calder Cupi väärtuslikumaks mängijaks.

2015. aastal liitus ta Buffalo Sabresiga, kus mängis kolm hooaega. Hooajal 2018–19 mängis ta New York Islandersis. Samal hooajal jagas ta koos Thomas Greissiga auhinda William M. Jennings Trophy, millega tunnustatakse väravavahti, kes on vähemalt 25 mänguga lasknud oma meeskonnale lüüa kõige vähem väravaid. 2019. aasta juunis pälvis ta lisaks Bill Masterton Memorial Trophy. 2019. aasta juuli siirdus ta Chicago Blackhawksi. 2020. aasta veebruaris müüdi ta Golden Knightsile. Hooajal 2020–21 pälvis ta William M. Jennings Trophy koos meeskonnakaaslase Marc-Andre Fleuryga.

Tal on diagnoositud bipolaarne häire, aktiivsus- ja tähelepanuhäire ning posttraumaatiline stressihäire, samuti on ta kannatanud alkoholi- ja narkootikumide sõltuvuse käes.

## Viited

## Välislingid

* Robin Lehner NHL.com lehel
* Robin Lehner hockeydb.com lehel
Ažvintis

**Ažvintis** on järv Leedus Ignalina rajoonis. 

Järv asub Salakasest umbkaudu 9 kilomeetrit lõunas ja jääb merepinnast 164,8 meetri kõrgusele. Ažvintis asub jääajal tekkinud lohus. Kaldajoon on looklev. Kaldad on loodes ja lõunas kõrged, mujal madalad, kohati ka soostunud. Lõunas ja läänes on kaldad metsased. Kaldajoone pikkus on 10.87 kilomeetrit. Järves asuvad kaks saarekest pindaladega 0,11 ha ja 0,07  ha.

Järvest voolab välja oja, mis suubub Sugardase järve, mille veed suubuvad omakorda Dysnai järve. Ažvintisesse suubub neli nimetut oja, neist üks algab Ažvintaitise järvest. Küladest jäävad järve kaldale Švedriškės, Ažvinčiai, Margavonė ja Jakėnai. 

Järve nimi tuleneb eesliitest až- ja tüvest *ven(t), mis tähendab  painutatut.

## Viited
Piiprellid

**Piiprellid** (ka *toruhelmed*) on etnograafias värvilised torujad klaaspärlid.

Eesti etnograafias kasutati neid 3–20 mm pikkusi värvilisi torukujulisi klaashelmeid lükituna kaelaehete valmistamiseks, lisaks tikiti piiprelle peakatetele, põlledele, lahttaskutele ja teistele rõivastele.

Piiprellide baasil on tänapäeval välja kujunenud muidki helmetöötehnikaid. Lisaks ehete valmistamisele tikitakse neid rõivastusele ja gobeläänidele, kasutatakse helmeheegelduseks, helmestatud niidiga põimimiseks ja minikujude valmistamiseks, helmestatud põimimistraadiga painutustehnikateks jne. Toruhelmeste tikkimisel kasutatakse helme-tikkimisnõelu, lükkimisel pikki ja peeneid lükkimisnõelu või painduvaid terahelmenõelu.

## Vaata ka
*helmed
*kaelakee
*kaelakett
*kaelaraha
*krõllid
*kudrused

## Viited

## Välislingid
* Piiprellid beebimütsil 1910. a..
Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia

**[[Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapital]]i aastapreemia** on audiovisuaalse kunsti preemia, mida annab välja Eesti Kultuurkapital. Preemia asutati 1995. aastal. Selle eesmärk on tunnustada silmapaistvaid saavutusi Eesti audiovisuaalses kunstis, ergutada filmivaldkonna arengut ning tõsta selle üldist prestiiži ühiskonnas.

Audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemiad antakse igal aastal üle Kultuurkapitali galaüritusel.

## Vaata ka
* Eesti Kultuurkapitali aastapreemia -> Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia
* Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia

## Viited
Vidiškės

**Vidiškės** on küla Leedus Ignalina rajoonis, Vidiškėse valla halduskeskus. 

Külas on gümnaasium, postkontor ja raamatukogu. Sealne katoliku kirik valmis aastal 1906. Külas asub Vidiškėse mõisa hoonetekompleks.

Küla kohta pärinevad esimesed teated XVI sajandist. Nõukogude perioodil oli Vidiškės kohaliku linnukasvatusega tegeleva sovhoosi keskasulaks.

## Elanikkond


* 49 (1905)
* 170 (1959)
* 283 (1970)
* 485 (1979)

* 987 (1987)
* 1 134 (1989)
* 1 084 (2001)
* 931 (2011)


Külas on sündinud Leedu laskesuusataja Algimantas Šalna.


Vidiškės, Lithuania - panoramio (18).jpg|Vidiškės
Vidiškės. Gimnazija.JPG|Koolimaja
Vidiškės, bažnyčia.JPG|Katoliku kirik


## Viited

## Välislingid

*Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
*Küla portaalis vietoves.Lt
Kaimynai

**Kaimynai** on küla Leedus Utena rajoonis Užpaliai vallas. Aastal 2001 oli külas 168 elanikku.

Külas on järgi on nimetatud Nabala lademe Kaimynai kihistik.
## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Piiprellid (tantsurühm)

**Piiprellid** on rahvatantsuselts, mis tegutseb alates 1989. aastast Kuressaares.  

2006. aastal moodustati rühma juurde gümnaasiumiõpilastest noorterühm Öieti. 

Seltsi eesmärgiks on arendada Kuressaares rahvatantsu ja seltsielu. Rühma esinemisprogrammi kuuluvad nii folkloorsed kui ka autoritantsud. Pidevalt on programmis üle 20 tantsu, nende hulgas eesti rahvatantsu hümn "Tuljak". Rühma hümn on Helgi Alliku seatud tants "Autojuhtide polka". Rühma juhendaja on Eena Mark.

## Tähtsamaid tantsuettevõtmisi
*1994 üldlaulu- ja tantsupidu
*1996 Europeade ’96 Itaalias
*1998 folklooriüritus Taanis
*1999. aasta üldtantsupidu "Talismani tantsud"
*2000 Saaremaa laulu- ja tantsupidu
*2001 Jaanipäeva festival Portugalis
*2002 Eesti päevad Rootsis
*2003 Saaremaa laulu- ja tantsupidu
*2004. aasta üldtantsupidu "Las jääda ükski mets"
*2004 Kuressaare esindamine Soomes Naantalis
*2005 Eesti-Soome laulu- ja tantsupidu
*2007 üleriigiline "Tuljaku" võistutantsimine
*2007 X noorte laulu- ja tantsupidu "Ilmapuu lävel"
*2007 Roja merepäevad Saaremaa sõprusrajoon Talsis (Läti)
*2008 International Country-Wandering Festival Lõuna-Ungaris
*2009. aasta üldtantsupidu "Üheshingamine"
*2011 Europeade 2011 Tartus
*2013 võistutantsimine "Pärnu Labajalg 2013"
*2014. aasta üldtantsupidu "Puudutus" 
*2016 Võrumaa öötantsupidu "Kohtumised ristteel"
*2018 Saare maakonna 46. tantsupidu "Tuhande tunde saar"
*2019. aasta üldtantsupidu "Minu arm"
*2019 Ilma Adamsoni tantsude võistutantsimine

## Viited

## Välislingid
* Piiprellid tähistasid sünnipäeva... Saarte Hääl 15.04.2015
* Autojuhtide polka - Piiprellid.
Tarłów

**Tarłów** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Opatówi maakonnas, Tarłówi valla halduskeskus. Tarłów asub Opatówist umbes 30 km kirdes ja Ostrowiec Świętokrzyskist ligikaudu 25 km idakirdes.

Tarłów sai linnaõigused 1550. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal.

## Viited
Viljandi linnakirik

**Viljandi linnakirik** oli 14. sajandil ehitatud ning evangelist Johannesele ja pühale Klaarale pühitsetud kirik, mis paiknes turuväljaku ääres (praegune Johan Laidoneri plats). Liivi sõjas kirik purustati ja 17. sajandil kohandati linnakirikuks frantsisklaste kloostri kirik, praegune Viljandi Jaani kirik, 18. sajandil Viljandi linnakiriku müürid lammutati.

1996. aastal tulid Viljandi sotsiaalameti hoone (Johan Laidoneri plats 5) sissepääsu juurde rajatava kaldtee jaoks vundamendikraavi kaevamisel hoone sisehoovis välja linnakiriku müürid. Leiti ka kalmistule viitavaid luid ja hauaplaatide tükke

## Ajaloost
17. sajandist pärineva Viljandi linnaplaani järgi võib öelda, et kirik oli kolmelööviline, polügonaalse koori ja sellest põhja poole jääva käärkambriga. Kirikutorn oli osaliselt pikihoonesse sisse ehitatud. Kiriku ümber oli kalmistu. Kirik lammutati 1770. aastal, et ehitada selle asemele Viljandi Maakohtu hoone – esimene kiviehitis, mis kerkis Viljandisse pärast Põhjasõda.

## Viited
Soome-Rootsi prospekt

**Soome-Rootsi prospekt** oli tänav Narvas, Peetri eeslinna ja Kadastiku linnaosa piiril.

Tänav kandis ka nimesid *Ring-Strasse*, *Schwedisch-Finnischer-Prospekt* ja *Soome-Rootsi promenaad*. 

## Viited
Radziłów

**Radziłów** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Grajewo maakonnas, Radziłówi valla halduskeskus. Radziłów asub Biebrza jõe ääres, Grajewost umbes 26 km lõunas ja Białystokst ligikaudu 60 km loodes.

Radziłów sai linnaõigused 1466. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal.

## Viited
Tarmo Õuemaa

**Tarmo Õuemaa** (13. veebruar 1975 Tallinn – 17. august 2020) oli eesti ajakirjanik ja ajalehe Lääne Elu peatoimetaja.  

## Haridus
Ta lõpetas Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumi, kus oli õppinud saksa keele eriklassis. Seejärel õppis ta Eesti Humanitaarinstituudis ja lõpetas 2008. aastal ajakirjanikutöö kõrvalt Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja suhtekorralduse erialal.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Ta valdas kõiki ajakirjandusžanre, uudistest rohkem paelus teda aga elu kogu oma rikkuses: sündisid värvikad reportaažid ja olemuslood ning omanäolised arvamuslood.

* Tema ajakirjanikutöö algas 1990. aastatel Tallinnas ajalehe Kulutaja toimetuses ja jätkus ajakirjas Mihkel.
* Lääne Elu reporterina alustas ta tööd 1998. aastal. 
* 2003. aastal sai temast Lääne Elu peatoimetaja kokku kümneks aastaks (2003–2006, 2008– 2010, 2011–2014).
* 2003 ja 2006–2008 töötas ta Eesti Päevalehes.
* Pärast Tartu Ülikooli lõpetamist töötas ta mõnda aega ülikoolis õppejõuna ning tõi Lääne Elusse igal suvel praktikale ajakirjandusüliõpilasi.
* 2014–2016 töötas ta portaalis Läänlane.
* 2016. aastast töötas ta taas ajalehes Lääne Elu.

Ta oli Läänemaa jalgpalliklubi asutajaliige ja kuulus kümme aastat klubi juhatusse.

Ta oli aastaid ka Eesti Ulmeühingu liige.

## Tunnustus
2002. aastal võitis ta Eesti Ajalehtede Liidu (EALL) pressipreemia Lääne Elus ilmunud arvamusloo eest, mis kritiseeris Euroopa Liidu rahaga toimuvate koolituste demoraliseerivat mõju.

Tema endise elukoha lähedale Väikse viigi ääres paigaldati nimeline pink. Just selline vaade, nagu avaneb pingil istujale, avanes ka Tarmo Õuemaale tema koduaknast.

## Harrastused
*Ta oli pühendunud mälumängija ja lõi edukalt kaasa nii kohalikel mälumänguturniiridel kui ka Maakilvas.
* Ta oli kirglik lugeja, eriti paelus teda ulmekirjandus. Tänu temale ilmusid Lääne Elus järjejuttudena Indrek Hargla, Tiit Tarlapi ja Maniakkide Tänava tekstid. Koos Iida Ligiga pidas ta Kirjakoi kirjandusblogi
* Talle meeldisid väga ka arvutimängud ja rollimängud.
* Tema ajakirjanduslik erihuvi oli kommenteerida sporti. Eriti armastas ta jalgpalli, kus ta suurvõistluste ja maailmakuulsate klubide mängude kõrval hoidis silma peal Läänemaa jalgpalliklubide käekäigul.

## Viited

## Välislingid
*Haud Haapsalu Metsakalmistul
Otto IV (Schaumburg)

**Otto IV** (1517 – 21. detsember 1576) oli Saksa aadlimees. Ta oli Schauenburgi ja Holstein-Pinnebergi krahv. Ta oli Jobst I ja selle naise Maria poeg.

Ta võttis omaks Martin Lutheri õpetuse. Kuid austusest oma vanemate vendade Kölni peapiiskop-kuurvürstide Adolf III ja Anton I suhtes hoidus ta avalikust vastasseisust. 1559. aastal alustas ta Schauenburgis ja Holstein-Pinnebergis ametlikult reformatsiooni. Need alad jäid luterlikuks läbi vastureformatsiooni ja tänase päevani.

## Abielud ja järglased

Otto abiellus esiteks Pommeri hertsogi Barnim IX tütre Mariega. Nad said neli poega:

* Hermann (1545–1592)
* Otto (1545–1572)
* Adolf XI (1547–1601)
* Anton (1549–1599)

1558. aastal abiellus Otto teist korda, hertsog Ernst I tütre Elisabeth Ursulaga. Nad said kaks tütart ja ühe poja:

* Maria (1559–1616)
* Elisabeth
* Ernst (1569–1622)

## Vaata ka

* Martin Luther
Pikasabaline konksik

**Pikasabaline konksik** (*Cercopagis pengoi*) ehk **sabaloom** on liik vesikirbulisi.

## Kirjeldus
Pikasabalise konksiku iseloomulikem tunnus on tema keha pikenenud tagaots, mis võib olla kümme korda pikem kui tema paari millimeetri pikkune keha. Pika keha tõttu võib looma ka palja silmaga näha. Konksikud võivad pikka saba pidi üksteisesse takerduda ja hulkadena kalavõrke ummistada

Pikasabaline konksik on röövtoiduline ja toitub endast väiksematest vees hõljuvatest olenditest. Konksikud söövad sama toitu, mida kalad, näiteks räim. Samuti söövad kalad sabalooma ennast, aga tema keha koosneb suuremas osas peenest pikenenud osast ("sabast"), siis ei ole ta kaladele kuigi toitev suutäis.

## Elupaik
Pikasabaline konksik elab järvedes (nt Suures Järvistus) ja meres. Ta on pärit Kaspia ja Musta mere piirkonnast. Läänemeres on ta võõrliik, kes leiti esimest korda 1992. aastal Pärnu lahest. Praeguseks on loom levinud kogu Eesti rannikumeres.

Pikasabaline konksik levib uutesse elupaikadesse eelkõige laevade ballastveega.

## Viited
Dysnykštis

**Dysnykštis** on järv Leedus Ignalina rajoonis. 

Järv asub Dysnai järvest lõunas, merepinnast 144,6 meetri kõrgusel. Kaldad on tasased ja liivased, idas ja läänes ka soostunud. Kaldajoone pikkus on 15,46 kilomeetrit. Kaldaid katab võsa, kohati ka metsad. Dysnykštises  asuvad 3,47 ha suurune Liepinė saar ja saareke pindalaga 0,22 ha.

Dysnykštis asub jääajal tekkinud lohus. Põhja katavad savi ja sapropeeliga segunenud muda, Liepinė saare ümbruskonnas ka liiv.

Järvest voolab välja Dysna jõgi, sinna suubub Dysnai järvest algav Dysnykščia (Dysna jõe alguse kohalik nimetus). Veel suubub järve 4 nimetut oja. Vee läbipaistvus on suvel 0,5 m, talvel aga 2,4 m. Järve veetaset mõjutab 1959. aastal valminud Padysnise hüdroelektrijaam. Dysnykštise kaldale jäävad küladest  Kazlupiškė, Merlieniškė ja Liesniškė.

Kaladest elavad järves haug, särg, koger, latikas, koha, ahven, linask, karpkala, kiisk, luts, säga, viidikas, säinas ja angerjas.
## Viited
Ernst (Schaumburg)

**Ernst** (24. september 1569 – 17. jaanuar 1622) oli esimene Schauenburgi ja Holstein-Pinnebergi krahv, kes kasutas 1619. aastast vürstitiitlit. Kuid ta suri 1622. aastal pärijateta. Schauenburg-Pinneberg oli olnud luterlik piirkond ajast, kui tema vanaisa Otto IV oli omaks võtnud Martin Lutheri õpetuse. Pärast Ernsti surma sai katoliiklik krahv Jobst Hermann osa Schauenburgist, kuid suri samuti lastetuna, ja Otto V, kes oli kalvinist, järgnes Ernstile.

Vürst Ernst ehitas endale ja oma perele Stadthageni mausoleumi. Praegu hinnatakse seda hoonet Euroopa tähtsusega kultuurimälestiseks.

11. septembril 1597 abiellus ta Wilhelmsburgi lossis Schmalkaldenis Hedwig von Hessen-Kasseliga. Abielu jäi lastetuks.

## Vaata ka

* Schaumburgi dünastia
* Otto IV (Schaumburg)
* Martin Luther
* Reformatsioon
* Protestantism
Mielagėnai

**Mielagėnai** (valgevene keeles traditsiooniliselt Мелагены) on alev Leedus Ignalina rajoonis, Mielagėnai valla halduskeskus. Alev asub Ignalinast 20 kilomeetrit kagus merepinnast 135 meetri kõrgusel Kančiogina jõe kaldal. 

Alevis on põhikool, rahvamaja, postkontor ja raamatukogu, seal asub ka kalmistu. Mielagėnai katoliku kirik valmis aastal 1790. Kiriku väravad, piirdemüür ja kellatorn on muinsuskaitse all.

## Elanikkond


* 180 (1861)
* 180 (1867)
* 517 (1897)
* 516 (1905)
* 288 (1930)
* 421 (1959)
* 321 (1970)

* 349 (1979)
* 300 (1980)
* 333 (1986)
* 352 (1989)
* 286 (2001)
* 236 (2011)


## Ajalugu

Mõisat on esmamainitud 1656. aastal. 1736. aastal kuulus see Liivimaalt pärit karikahoidjate Kublickite perele. 1760. aastal ehitas sealse mõisa omanik Mielagėnaisse kabeli, aastal 1779 moodustati selle juurde aga kihelkond. Stanisław II andis asulale aastal 1768 õiguse turuplatsile, mis tähendas sisuliselt alevi staatust.

1828. aastast on esimesed teated sealse kihelkonnakooli kohta. Alevis elas üks Novembriülestõusu juhte Leedu aladel, Vincentas Bortkevičius. Tsaariajal kasutati alevi kohta venekeelset nimekuju  Магеляны. Aastail 1893–1915 toimus koolis õppetöö vene keeles.

XX sajandi algusaastatel, mil asula olid hõivanud Saksa väed, kandis asula nime **Melagėnai**. Aastail 1920–1939 kuulus Mielagėnai Poola koosseisu, 1921–1939 aastail toimus seal õppetöö poola keeles. Aastail 1939–1940 oli alev Valgevene NSV koosseisus. Juulis 1941 asustasid Saksa okupatsiooniväed sealsed 15 juudi peret Švenčionysi getosse. Nõukogude võimud küüditasid 8 sealset elanikku. Aastal 1944 süütasid Saksa väed alevi põlema.

Nõukogude perioodil oli alev kohaliku kolhoosi keskasulaks.


Mielagėnai, Lithuania - panoramio (17).jpg|Mielagėnai
Mielagėnai, Lithuania - panoramio (20).jpg|Alevi tänavavaade
Mielagenai church 3.jpg|Katoliku kirik
Mielagenai church 4.jpg|Kiriku sisevaade


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Jobst Hermann (Schaumburg)

**Jobst Hermann** (6. oktoober 1593 – 5. november 1635) oli Schaumburgi dünastia liige.

## Elu

Tema vanemad olid Schaumburgi ja Holstein-Pinnebergi krahv Heinrich V Gemeni sugupuu kõrvalliinist ja Limburg-Styrumi krahvi Hermann Georgi tütar Matilda. 1622. aastal sai temast Schaumburgi krahv ja Gemeni isand. Kuigi ta oli katoliiklane, ei teinud ta katset oma territooriumite religioosset konfessiooni muuta.

Kolmekümneaastase sõja ajal oli tal vähe võimalusi sündmusi mõjutada; siiski õnnestus tal oma Gemeni isandkonda keisri- ja Hesseni vägede rängima rõhumise eest kaitsta.

### Pärand

Ta abiellus hertsog Otto II tütre Katharina Sophiaga, kuid abielu oli lastetu, ja kui ta 1635. aastal suri, puhkes Holstein-Schaumburgi ja Limburg-Styrumi perekondade vahel pärimisvaidlus otse keisrile alluva Gemeni isandkonna suhtes. Tema tädi krahvinna Agnes von Limburg-Stirum, kes oli Elteni, Vredeni, Borghorsti ja Freckenhorsti abtiss, võitis vaidluse.
Gerhard II (Holstein-Plön)

**Gerhard II** (1254 – 28. oktoober 1312) **Pime** oli Holstein-Plöni krahv aastatel 1290–1312.

Ta oli krahv Gerhard I (Holstein-Itzehoe) ja Mecklenburgi Elisabethi teine poeg.

Pärast isa surma 1290. aastal jaotati krahvkond poegade vahel. Gerhard II sai Holstein-Plöni; tema noorem vend Adolf VI sai Holstein-Pinnebergi ja Heinrich sai Holstein-Rendsburgi.

## Abielud ja järglased

Ta abiellus 12. detsembril 1275 Rootsi kuninga Valdemari tütre Ingeborgiga. Nad said neli last:

* Catharina (u 1276 – enne 1300)
* Gerhard IV (1277–1323)
* Waldemar (u 1279 – 29. juuli 1306)
* Elisabeth (u 1282 – 20. juuli 1318 või 1319)

1293. aastal abiellus Gerhard kuningas Erik Klippingi lese Agnesega. Nad said poja:

* Johann III (u 1297 – 27. september 1359)
Gerhard IV (Holstein-Plön)

**Gerhard IV** (u.1277 – 1323) oli Holstein-Plöni krahv 1312. aastast kuni oma surmani.

## Elu

Ta oli Gerhard II ja selle naise Ingeborgi vanim poeg. Ta päris Holstein-Plöni; 7. juunil 1314 müüs ta enamuse oma pärandist oma vennale Johann III-le.

## Abielu ja järglased

Ta abiellus 30. juulil 1313 Schwerini krahvi Nikolaus I tütre Anastasiaga ja nad said järgmised lapsed:

* Gerhard V (u.1315 – 22. september 1350)
* Ingeborg (u.1316 – pärast 1349)
Heinrich I (Holstein-Rendsburg)

**Heinrich I** (1258–1304) oli esimene Holstein-Rendsburgi krahv.

## Elu

Ta oli Gerhard I ja Mecklenburgi Elisabethi poeg. 1285. aastal suutis ta veenda Taani kuningat Erik V vabastama Schleswigi hertsog Valdemar IV vangistusest. Pärast isa surma jaotasid pojad krahvkonna isekeskis. Heinrich sai Rendsburgi. Ta oli pidevalt sõjajalal Dithmarscheniga.

Veidi enne surma kehtestas ta tollimaksu importkaupadele. Pool tulust läks Hamburgile, teise poole jaotasid omavahel Holstein-Schaumburg ja Holstein-Rendsburg. Pärast Holstein-Schaumburgi liini hääbumist 1640. aastal läks selle tulu Holsteini hertsogkonnale. Pärast Holsteini hertsogite hääbumist 1768. aastal läks tulu Hamburgile.

## Abielu ja järglased

Ta abiellus 1289. aastal Bronckhorsti krahvi Florise tütre Heilwigiga. Nad said järgmised lapsed:

* Gerhard III (u.1293 – 1. aprill 1340)
* Adelheid (suri jaanuaris 1350)
* Giselbrecht (1290–1345)
* Elisabeth (1300 – enne 1340)
Koroonapandeemia Indias

**Koroonapandeemia Indias** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati 30. jaanuaril 2020.

2020. aasta 5. septembri seisuga oli riigis registreeritud üle 4 miljoni nakatunu; 16. septembriks ületas ametlikult registreeritud nakatunute arv 5 miljoni piiri, haiguse läbi oli surnud üle 80 000 inimese.

## Andmestik

## Viited

## Välislingid
* Jeffrey Gettleman, Sameer Yasir, Hari Kumar, Suhasini Raj, As Covid-19 Devastates India, Deaths Go Undercounted, The New York Times, 30. aprill 2021
Nava jõgi

**Nava jõgi** on 2,6 km pikkune Põltsamaa jõge ja Endla järve ühendav jõgi.

## Ajalugu
1870. aastatel lasi Vaimastvere mõisa omanik Endla järve veetaseme alandamiseks ja ümbruskonna heinamaade kuivendamiseks ehitada kraavi (*Suurkraav* ehk *Uusjõgi*) Endla järvest Sinijärve kaudu Põltsamaa jõkke ning rajada Endla järve otse Põltsamaa jõega ühendavale Nava jõele tammi, et Põltsamaa jõe vesi järve voolata ei saaks. Loodimisvigade tõttu alanes veetase vaid 30&nbsp;cm. 1950. aastatel süvendati kraav kanaliks (Räägu kanal). Nüüd langes järvede veetase sedavõrd, et enamik Endlast ja kogu Sinijärv kadus ning vool vanas Põltsamaa jõe sängis aeglustus tunduvalt. Põltsamaa jõgi hakkas voolama Nava jõe, järvede ja Räägu kanali kaudu. 1968. aastal rajati Sinijärvele algeline pais, mis mõlemad järved suures osas taastas. 1997. aastal ehitati sinna kindlam pais ja 2005. aastal ka kalatrepp. Pärast seda voolab põhiosa Põltsamaa jõe veest vana jõeharu kaudu. Endla looduskaitseala endiste töötajate teatel hakkas sellest alates Nava jõe voolusuund sõltuma vee tasapinnast Põltsamaa jões ja Räägu kanalis (Endla järves).

## Viited
Pärnu seegi maja

**Seegi maja** on maja Pärnus aadressil Hospidali tänav 1. 

17. sajandil ehitatud hoone on teadaolevalt Pärnu kõige vanem maja.

Hoones tegutsevad tänapäeval hotell St. Peterburg ja restoran Seegi Maja.

## Ajalugu
Maja ehitati 1658. aastal Pärnu Pühavaimu kiriku vana seegi alustaladele linna vigaste ja haigete varjupaigaks. Hospidali tänavale nime andnud endise seegi ehitamisajaks on vundamendi puitparvede uurimine andnud ajavahemiku 1250–1350. 16. sajandil võis vanas hoones asuda kõrts. Hoone krunt anti linnale 1580. aastal.

1816. aastal müüs Pärnu raad seegimaja samas kvartalis asuvale kaubamajale Hans Dietrich Schmidt (1741–1942), kes kasutas maja kõrvalhoonena.

1980. aastatel toimus hoones suur tulekahju, mis jättis alles ainult kivimüürid.

Aastail 1998–2000 taastati seegi maja Leevi Soku ja Rein Raie projekti järgi 17. sajandi välisilmes. Hoones tegutsevad hotell St. Peterburg ja restoran Seegi Maja.

## Viited

## Välislingid

* Seegi Maja ajalugu – stpeterburg.ee
Dysnai

**Dysnai** on järv Leedus Ignalina rajoonis. Tegemist on pindalalt teise järvega Leedus.

Järv asub Dūkštasest kaks kilomeetrit lõunas, merepinnast 144,6 meetri kõrgusel. Kaldad on madalad ja liivased, kohati ka soostunud. Poolsaarte kohal on kaldad kõrgemad ja järsemad. Kaldajoone pikkus on 42,27 kilomeetrit. Kaldaid katab võsa, kohati ka metsad, niidud ja põllud. Põhjakaldal asuvad kohati puuviljaaiad. Järves on kuus saart (3,73 ha, 0,46 ha, 0,24 ha, 0,22 ha, 0,17 ha ja 0,04 ha). Neist suurim kannab nime Žilė saar.

Dysnai asub madalas jääajal tekkinud lohus. Põhja katavad savi ja liiv.

Järve suubuvad	Svetyčia, Parsvytė, Garšvė ja veel 27 oja, tuues sinna ka Ažvintise järve veed. Järvest voolab välja  Dysnykščia (Dysna jõe alguse kohalik nimetus), mis suubub Dysnykštise järve. Vee läbipaistvus on suvel 0,4 m, talvel aga 2,7 m. Järve veetaset mõjutab 1959. aastal valminud Padysnise hüdroelektrijaam. Küladest asuvad järve kaldal Moliakalnis, Driškūnai, Varnos, Žąsiniai, Ščiurys, Čižiūnai, Daržininkai, Miliaučiškė, Grybėnai, Pagurbė, Gurbai ja Ligūnai.

Kaladest elavad järves haug, särg, koger, latikas, koha, ahven, linask, karpkala, kiisk, luts, viidikas, säinas ja angerjas.

Järve nimi on tundmatu päritoluga; võimalik, et see tuleneb tüvest *disti* (*dysta, dido*), mis tähendab kasvanut, paisunut. 
## Viited
Tverečius

**Tverečius** (valgevene keeles traditsiooniliselt Цверач) on alev Leedus Ignalina rajoonis, Tverečiuse valla halduskeskus. Alev asub Ignalinast 20 kilomeetrit kagus merepinnast 127 meetri kõrgusel Tverečiuse järve kaldal. 

Alevis on Didžiasalise kooli filiaal, postkontor ja raamatukogu. Tverečiuse katoliku kirik valmis aastal 1906.

Linna järgi on nime saanud Kunda lademe Tverečiuse kihistu. 

Sealne murrak on üks vanapärasemaid leedu keele murrakuid.

Alevis sündis aastal 1889 Leedu jurist ja poliitik Boleslovas Jonas Masiulis.

## Elanikkond


* 247 (1866)
* 199 (1885)
* 192 (1897)
* 347 (1905)
* 315 (1959)
* 240 (1970)

* 301 (1979)
* 225 (1982)
* 300 (1987)
* 351 (1989)
* 272 (2001)
* 231 (2011)


## Ajalugu

Alevist loodes asuvad  IX–XII sajandil kasutusel olnud Tverečiuse muinaskalmed.

Asulat ennast on esmamainitud aastal 1501, mil sinna asusid augustiinlased ja rajasid külla oma kloostri. Toona rajati sinna ka esimene kirik. Aastal 1662 finantseeris Trakai vojevood Mikołaj Stefan Pac uue kloostrikompleksi ja kivist kirikuhoone rajamist. Aastal 1781 rajati sinna kool, mis praegu paikneb Didžiasalises. Aastal 1832 sealne klooster suleti.

Tsaariajal olid asula venekeelseteks nimekujudeks Тверецъ ja Тверечь.

Aastail 1920–1939 kuulus Tverečius Poola koosseisu. Aastail 1939–1940 oli alev Valgevene NSV koosseisus. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude võimud küüditasid 7 sealset elanikku.

Nõukogude perioodil oli alev kohaliku kolhoosi keskasulaks.


Tverečius 30163, Lithuania - panoramio (9).jpg|Surnuaial asuv tulpkabel
Tverečius, 2.JPG|Alevi tänavavaade
Tverecius church.jpg|Katoliku kirik


## Viited

## Välislingid

*Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
*Alev portaalis vietoves.Lt
Heinrich II (Holstein-Rendsburg)

**Heinrich II** (hüüdnimega *Raudne Heinrich*; u.1317 – u.1384) oli Holstein-Rendsburgi krahv ja Lõuna-Schleswigi pandihärra. Ta valitses koos oma noorema venna krahv Nikolausiga.

## Elu

Heinrich oli krahv Gerhard III ja selle naise Sophia vanem poeg. Heinrich oli palgasõdurite juhina ja hiliskeskaegse rüütellikkuse tüüpilise esindajana suur Euroopa mängija. Ta võitles Itaalias, Venemaal, Eestis ja Prantsusmaal. Ta teenis Inglise ja Rootsi armeedes. 1367. aastal oli ta Hansa Liidu laevastiku komandör ja 1368. aastal vallutas ta Kopenhaageni. Krahv Heinrich II ja tema vend Nikolaus kaitsesid jõuliselt oma nõudeid Holsteinis ja Schleswigis Taani ja friislaste vastu.

## Abielu ja järglased

Heinrich oli kaks korda abielus:

Esiteks Lippe isanda Bernhard V tütre Mechtildiga. Nad said ühe tütre:

* Mechthild (dokumenteeritud 12. märtsil 1365)

Teiseks 1366. aastal Schwerini krahvi Albrecht II tütre Ingeborgiga. Nad said neli last:

* Gerhard VI
* Albrecht II
* Heinrich III (suri 1421)
* Sophia (sündis 1375)
Josh Bailey

**Joshua Bailey** (sündinud 2. oktoobril 1989 Bowmanville'is Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis New York Islanders ründajana paremäärel. Ta on klubi meeskonna asekapten.

Aastatel 2005–2009 mängis ta Ontario Hoceky League'i klubides Owen Sound Attack ja Windsor Spitfires.

2008. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Islandersi poolt üheksanda valikuna. NHL-is debüteeris ta hooajal 2008–09. Esimese värava lõi ta liigas 2. jaanuaril 2009 mängus Phoenix Coyotesi vastu.

Hooaja 2012–13 alguses toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis ta Saksamaa esiliiga klubis SC Bietigheim-Bissingen.

2018. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. Sama aasta veebruaris pikendas ta Islandersiga lepingut kuue aasta võrra.

Bailey kuulus Kanada jäähokikoondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta lõi ühe värava ja andis kolm väravasöötu.

## Viited

## Välislingid
* Josh Bailey NHL.com lehel
* Josh Bailey hockeydb.com lehel
Kuninga 30

**Kuninga 30** on hoone Pärnus aadressil Kuninga tänav 30.

1759. aastal valminud hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Tänapäeval tegutsevad hoones hotell ja kohvik Pastoraat Cafe.

## Ajalugu
Hoone on ehitatud 1759. aastal Eliisabeti kiriku pastoraadimajaks varem samas kohas asunud puidust pastorimaja asemele.

1816. aastal toimunud ümberehituse käigus anti hoonele hilisklassitsistlik väljanägemine.

1809–1846 elas majas Pärnu Eliisabeti koguduse pastor ja kultuuritegelane Johann Heinrich Rosenplänter, kes pidas hoones aastatel 1814–1820 Eesti koolmeistrite kooli..

Hoonet remonditi uuesti aastatel 1846–1848. Remondi käigus lammutati mantelkorsten-köök ja tehti sisemisi ümberehitusi.

1856. aastal ehitati juurde õuetiib-trepikoda. 1881. aastal kolis pastoraat Pühavaimu tänavale ja hoonet hakkasid kasutama haridusasutused.

Aastatel 1884–1885 laiendati hoonet ida suunas, kus hakkas tööle Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ettevalmistusklass. Selleks lammutati vana puitait ja ehitati välja katusekorrus uusklassitsistlikus võtmes.

Hiljem tegutses hoones tööstusõpilaste kool, seejärel arve- ja tööstustehnikum, siis turbatehnikum.

Aastatel 1975–1976 toimunud renoveerimise käigus ennistati hoone 19. sajandi lõpu välisilme.

21. sajandi alguses seisis hoone pikka aega kasutuseta ja oli seetõttu halvas seisukorras. 2011. aastal müüdi hoone eraomandusse, kuid uus omanik ei suutnud maja renoveerida. Seetõttu ostis hoone 2017. aastal ehitusettevõte Crimine OÜ, kes asus maja korda tegema. Rekonstrueerimine lõppes 2018. aastal ning majas avati hotell ja kohvik Pastoraat Cafe.

## Viited
Gert Bavendamp

**Gert Bavendamp** oli hollandi tisler ja puunikerdaja, kes tegutses Pärnus 17. sajandi keskpaigas.

## Eluloolist
Gert Bavendamp sai Pärnu kodanikuks 1647. aastal ja kuulus alates 1649. aastast Pärnu tislerite ja klaasijate tsunfti koos klaasija Marten Geistmanni ja tisler Heinrich Schwartziga.

## Looming
Gert Bavendampi tööks peetakse Pärnu Nikolai kiriku kantslit (hävis põlengus 1944), mis oli tehtud 1648. aasta paiku. Kantsli korpus ja trepp olid eelkõige äratuntavalt hea tisleritöö, kaunistatud arvukate profileeritud ehisliistude ja puitpanustega; kaunistusteks olid lamedad moreskitaolised pinnaornamendid koos lopsakakalt nikerdatud maskaroonidega. Kantsli välispind oli osadeks liigendatud hermpilastritega, nende vahel seisid igal paneelil niššides skulptuurid: neli evangelisti ja viies figuur, mis võis olla Paulus. Tüüpiliselt hollandipärased olid nišše kroonivad murdsegmentfrontoonid kuulidega. Figuurid polnud oma suurte peadega ja jändrike kehadega klassikaliselt ilusad, kuid nad olid väljendusrikkad ja karakteersed. Omapärane oli kõlakatuse hari: see koosnes pehmelt kaarduvatest kõhrornamendist voluutidest, mis radiaalselt ühendatuna moodustasid õhulise teravatipulise baldahhiini ja mis kogumuljelt filigraanset barokset sepist meenutas. Sten Karling peab Pärnu Nikolai kiriku originaalset kõlakatust väga sarnaseks Dordrechti Maarja kiriku (Onze-Lieve-Vrouwekerk) kantsli kõlakatusega.

Bavendampile on veel ühe tööna omistatud ka Rūjiena kiriku kantsel, mis oli aastaks 1943 samuti hävinud.

## Viited
Semjon Varlamov

**Semjon Aleksandrovitš Varlamov** (vene keeles Семён Александрович Варламов; sündinud 27. aprillil 1988 Kuibõševis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis New York Islanders.

Ta alustas klubikarjääri Venemaa klubis Jaroslavli Lokomotiv, mille koosseisus debüteeris ta Venemaa kõrgliigas hooajal 2006–07.

2006. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Washington Capitalsi poolt 23. valikuna. Capitalsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2008–09.

Aastatel 2011–2019 mängis Varlamov kaheksa hooaega Colorado Avalanche'is, kuid jõudis sel ajal klubiga väljalangemismängudele vaid korra, hooajal 2013–14. Samal hooajal saavutas ta NHL-is väravavahtidest enim võite (41) ja valiti samal hooajal *[[NHL Second All-Star Team]]*i.

2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Islandersiga.

2012. aastal tuli Varlamov Venemaa jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Ta oli 2012. aasta maailmameistrivõistlustel parima tõrjeprotsendiga väravavaht (.939). 2010. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta koondisega hõbemedali. Ta kuulus Venemaa koondisse ka 2014. aasta taliolümpiamängudel.

## Välislingid
* Semjon Varlamov NHL.com lehel
* Semjon Varlamov hockeydb.com lehel
Erzvėtase järv

**Erzvėtas** on järv Leedus Ignalina rajoonis.

Erzvėtas asub jääajal tekkinud tunnelorus. Järve kaldad on üldiselt kõrged ja kuivad, lõunaosas ka madalad. Kaldaid palistavad põllud ja niidud. Kaldajoone pikkus on 9.89 kilomeetrit. Sügavaim koht asub järve idaosas, põhjaosas asub aga saareke pindalaga 0,11 ha. Järve säng asub jääajal tekkinud lohus. Erzvėtase järv jääb merepinnast 130 meetri kõrgusele. Küladest jäävad järve kaldale Erzvėtas, Ryžiškė, Kukutėliai ja Andriejauka.

Järve nime päritolu on püütud tuletada sõnadest *aržus, eržus, aržlus* (metsik, allumatu), *aržyti, argoti* (rebima, rüüstama), või siis on peetud seda arhailiseks indoeuroopa algkeelest tulenenud nimeks, kus **arg-* tähendab selget, säravat.

## Viited
Ants Seiler

**Ants Seiler** (31. märts 1930 Tartu – 2. juuni 1968 Biķernieki ringrada, Riia) oli eesti autovõidusõitja ja autokonstruktor.

Ta õppis Tartu 2. algkoolis ja lõpetas 1949. aastal Tartu Elektromehaanika Tehnikumi autonduse erialal.

Töötas Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumis ning Tallinna Autoremonditehases nr 1.

## Sportlasena
Estonia-2 klassi autol võitis ta 1959. aastal Kalevi 1. suursõidu ja 1960. aastal Kalevi 2. suursõidu.

Tuli 1961. aastal vormelite ringrajasõidus Vormel 3-klassis NSV Liidu meistriks, aastatel 1965 ja 1966 võitis ta samas klassis hõbeda. Oli NSV Liidu koondise liige.

Ta hukkus 2. juunil 1968 Riias Biķernieki ringrajal võistluse ajal toimunud kokkupõrkes.

## Autokonstruktorina
Oli Estonia võidusõiduautode tootmise algatajaid ja vormelite konstruktor.

Tallinna Autoremonditehases nr 1 alustati septembris 1957 tema eestvedamisel Estonia-1 võidusõiduauto tootmist, mis oli tema enda projekteeritud. Jõuallikas oli Serpuhhovi tehase mootorratta 500 cm3 mootor ja käigukast oli Volkswageni sõiduautolt.

Ta oli ka esimese stardi teinud auto roolis 6. septembril 1958 Leningradis, kus ta kohe tegi uue autoga ka rajarekordi. Seda päeva loetakse Eesti võidusõiduautode sünnipäevaks.

1962. aastal läks ta Tartu Autoremonditehasesse nr 2 ning alustas seal sportauto ehitamist. Tema poolt või osalusel konstrueeriti kokku 11 võidusõiduautot ja ehitati üle 85 masina, neist kaks Tartus.

## Tunnustus
*1961 NSV Liidu meistersportlane

## Mälestuse jäädvustamine
2009. aastal loodi Eesti Rahvuskultuuri Fondis Ants Seileri allfond autoeriala üliõpilaste ja noorte inseneride jaoks.

Tallinnas Pirita teel avati 6. juunil 2019 avati Ants Seileri mälestuspink.

## Viited

## Kirjandus
*Uuno Aava. "Ants Seiler. Mees, kes kihutas ajast ette". Tallinn 2008
*Tarmo Tähepõld. "Legendaarne Eesti vormeliehitaja Ants Seiler saab Piritale enda mälestuspingi". autogeenius,ee, 4. juuni 2019

## Välislingid
*
*Ants Seileri sporditulemused
*"Ants Seiler (31.03.1930 - 2.06.1968)". Eesti Autospordi Liidu koduleht
*Haud Tartu Pauluse kalmistul
Skulsk

**Skulsk** on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Konini maakonnas, Skulski valla halduskeskus. Skulsk asub Koninst umbes 30 km põhjas.

Küla on esmamainitud 1249. aastal. Skulsk sai linnaõigused 1409. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal.

## Viited
Asalnai

**Asalnai** on järv Leedus Ignalina rajoonis.

Järve kaldad on looklevad, kaldajoone pikkus on 14,74 kilomeetrit. Loodes ühendab 120 meetri laiune kitsus Asalnaid Asalnykštise järvega, kagus 150 meetri laiune kitsus Lūšiai järvega. Järve lohk on keeruka ehitusega, asudes mitme tunneloru ja jää poolt kuhjatud valli ristumiskohas. Põhjaosas on suur laht.

Järve lõunakallas on kõrge ja liivane, seal kasvav männik on mitmete haruldaste liikide elupaigaks. Ka läänekallas on kõrge ja savine. Enamik kaldast on metsane. Kui välja arvata kagupoolne abajas, on järve põhi väga ebatasane.

Järve kirdeosas asub Asalnai hüdrograafiline kaitseala. Loodeosas asub ka poolsaar, millel kasvab looduskaitsealune Asalnai mänd.

Asalnaisse suubub Dringykščia oja, mis toimetab sinna Dringise järve veed. Järve põhjakaldal on puhkebaas. Külad järve kaldal on Pabiržė, Meironys ja Puziniškis.

Järve nimi tuleneb sõnast *asys*, mis tähendab osjasid.

## Viited
Szczerców

**Szczerców** on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Bełchatówi maakonnas, Szczercówi valla halduskeskus. Szczerców asub Bełchatówist umbes 18 km läänes.

Küla on esmamainitud 1362. aastal. Szczerców sal linnaõigused 1364. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal.

## Viited
Maarja Panov

**Maarja Panov** (neiuna **Maarja Sang**; 28. juuni 1939 Tartu – 27. aprill 2007) oli eesti lastearst-kopsuarst.

Ta sündis 1939. aastal Tartus, kuid kui ta oli viieaastane, kolis pere Pärnusse. 1957. aastal lõpetas ta Pärnu 2. Keskkooli ja 1965. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

Ta töötas aastatel 1965–1980 lastearstina Jõgeval. Aastatel 1980–2004 töötas ta Tartu Ülikooli Kliinikumi lastekliinikus, kus juhatas nii vastuvõtuosakonda, respiratoorsete infektsioonide kui ka kardiopulmonoloogia osakonda ning 1990–1999 allergoloogia osakonda. Ta oli tunnustatud lastekopsuarst. Tema eriline pühendumus kuulus tsüstilise fibroosi haigetele. Selle raske haiguse uute diagnostika- ja ravimeetodite juurutamises ning edasiarendamises, samuti Eesti Tsüstilise Fibroosi Ühingu moodustamises 1998. aastal oli tal väga suur osa.

## Isiklikku
Tema vanemad olid kirjanikud Kersti Merilaas ja August Sang. Ta oli abielus silmaarsti ja Tartu Ülikooli professori Aleksei Panoviga, neil on  poeg Peter Panov ja tütar Kristina Pai. Tema õde oli teatrikunstnik Liina Pihlak, vend on luuletaja, kirjanduskriitik, keeleteadlane, tõlkija ja publitsist Joel Sang.