open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pseudomuutkond

**Pseudomuutkond** (inglise keeles *pseudomanifold*) on topoloogilise ruumi eritüüp. See võib sisaldada iseäraseid punkte.

Näiteks: z^2=x^2+y^2 lahendite koonus moodustab pseudomuutkonna.

Pseudomuutkonda võib vaadelda kui iseärasustega muutkonna üldise idee kombinatoorset realisatsiooni.

Pseudomuutkondade puhul saab rääkida orienteeritavusest, orientatsioonist ja kujutuse astmest.

## Näited
 
*Näpistatud toor on näide orienteeritavast, kompaktsest 2-mõõtmelisest pseudomuutkonnast. Näpistatud toor ei ole normaalne pseudomuutkond, sest ühe tipu lüli ei ole sidus.   
* Kompleksarvuliste kordajatega algebralised muutkonnad (isegi iseärasustega) on pseudomuutkonnad.

## Vaata ka
*Muutkond

## Viited
Meeri (eesnimi)

**Meeri** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 414. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Meeri 286 naisel.

## Nime tuntud kandjaid
*Meeri Saari, soome kuulitõukaja ja kettaheitja
*Meeri Säre, eesti teatrikunstnik

## Viited

## Välislingid
*
Maaja (eesnimi)

**Maaja** on naisenimi.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Maaja 216 naisel. Maaja on populaarsuselt 527. naisenimi.

Maaja on keskmiselt 66 aasta vanune (mediaanvanus on 69).

Kõige populaarsem on eesnimi Maaja vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,66, ja Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 6,11.

## Nime tuntud kandjaid
*Maaja Hallik
*Maaja Kallast
*Maaja Paavo
*Maaja Ranniku
*Maaja Toompuu
*Maaja Vadi

## Viited

## Välislingid
*
Magnus (eesnimi)

**Magnus** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 293. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Magnus 428 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Magnus Brunner
*Magnus Hirschfeld
*Magnus Ilmjärv
*Magnus Kirt
*Magnus Paljasjalg
*Magnus Stenbock
*Magnus Gustav von Essen
*...

## Viited

## Välislingid
*
332 eKr

**332. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* CDXXII (422). 

## Sündmused
*Aleksander Suur vallutas pärast pooleaastast piiramist Tüürose ning lasi elanikud tappa või orjadeks müüa.
*Aleksander Suur vallutas pärast kolmekuulist piiramist Gaza linna. Kogu Palestiina langes Aleksandri võimu alla.
*Egiptus alistus võitluseta Aleksander Suurele.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Rohingja keel

**Rohingja keel** on peamiselt Birma lääneosas räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel, mida räägivad rohingjad.

Rohingja keelt räägib umbes 1,8 miljonit inimest.

Rohingja keeles on 25 konsonantfoneemi ja 6 vokaalfoneemi.

Rohingja keelt kirjutatakse enamasti araabia kirjal põhinevas tähestikus. 

## Välislingid
*https://www.rohingyalanguage.com/
Tígkran Ouzlián

**Tígkran Ouzlián** (Τίγκραν Ούζλιαν, armeenia keeles Տիգրան Ուզլյան *Tigran Uvzljan*; sündinud 11. veebruaril 1968 Gulripši rajoonis Abhaasi ANSV-s Gruusia NSV-s) on Gruusia NSV ja Kreeka endine poksija, päritolult Abhaasia armeenlane.

Ouzlián võitis 1989. aastal Gruusia NSV esindajana Nõukogude Liidu karika.

Ta läks 1993. aastal Kreekasse ja hakkas esindama seda riiki.

Ta osales sulgkaalus (kuni 57&nbsp;kg) 1996. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg) 2000. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Mario Kindelánile (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Ta sai kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg) pronksmedali 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Kay Hustele (Saksamaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

## Poksitreeneri ja -tegelasena
Ta töötas pärast sportlaskarjääri lõppu poksitreenerina, aastatel 2003–2005 oli Kreeka noortekoondise peatreener.

2014. aastal asutas ta Ateenas elukutselisi poksijaid ettevalmistava klubi "Champ House – Tigran Boxing School".

## Tunnustus
*1987 NSV Liidu meistersportlane

## Viited

## Välislingid
*
Pärnu vanalinn

**Pärnu vanalinn** on Pärnu linnasüda, Pärnu vanim linna osa.

Vanalinnas on säilinud keskaegne ja 17. sajandi lõpu tänavavõrk. 

Vanalinna kaitseks on moodustatud arhitektuurikaitsetsoon. Tänapäeval on moodustatud Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala.

II maailmasõja ajal sai vanalinn rängalt kahjustada: umbes 50% vanalinnast muutus varemeteks, sh ka Pärnu ordulinnus. Hiljem lammutati mitme arhitektuurimälestise varemed, nt Nikolai kiriku, ordulinnuse ja nn Elevandi aida omad, hävis Endla teatri hoone. Linna taastamiseks ja  arendamiseks koostati linnale generaalplaan.
Butonid

**Butonid** (indoneesia keeles *suku Buton*) on austroneesia rahvas Indoneesias, Kirde-Sulawesi põlisrahvas. Kokku on butoneid 234 500. Enamik butoneid on islami usku.

## Vaata ka
*Tšiatšiad

## Viited

## Välislingid
* Invincible Kitsch or as Tourists in the Age of Des Alwi
Erion Veliaj

**Erion Veliaj** (sündinud 17. detsembril 1979 Tiranas) on Albaania poliitik (Albaania Sotsialistlik Partei).

Erion Veliaj on omandanud bakalaureusekraadi poliitikateaduste alal Grand Valley State Universitys Michiganis Ameerika Ühendriikides ja magistrikraadi Euroopa uuringute alal Sussexi Ülikoolis. 2003. aastal asutas ta liikumise "MJAFT" ('Küllalt'), mida ta juhtis kuni 2007. aasta novembrini. Seejärel asus ta tööle mõttekojas European Stability Initiative. 2011. aastal astus Veliaj Albaania Sotsialistlikku Parteisse, kus temast sai noorsoo ja migratsiooni sekretär. 2013. aastal valiti ta Albaania Rahvakogusse.

Alates 2013. aasta septembrist kuni 2015. aasta aprillini oli ta Albaania sotsiaal- ja noorsoominister. 

2015. aasta juunis valiti ta Tirana linnapeaks. Linnapea ametikohuseid asus ta täitma 30. juulil 2015.

10. veebruaril 2025 arreteeriti Erion Veliaj süüdistatuna korruptsioonis ja rahapesus. Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane apellatsioonikohus otsustas 13. märtsil 2025, et ta peab edasi vahi alla jääma.

## Viited
Criuleni

**Criuleni** on linn Moldovas, Criuleni rajooni keskus. Criuleni asub Dnestri jõe ääres.

Linna haldusalasse kuulub kaks küla: Ohrincea ja Zolonceni.

Criulenit on ürikutes esmamainitud 1607. aastal. Alevi staatuse sai Criuleni 1967. aastal ja linnaõigused 1990. aastate algul.

Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Criuleni elanikest moldaavlasi 85,94%, venelasi 6,68%, ukrainlasi 5,87%, gagauuse 0,3% ja bulgaarlasi 0,28%.

## Viited
Verikäkk

**Verikäkk** on odrajahust (harvemini rukkijahust) ning vee või petipiimaga ja loomaverega segatud tihkest tainast valmistatud pätsike, millele lisati sibulaga pekitükke.

Verikäkid oli armastatud ja veidi pidulikum eesti rahvatoit. Pärast sügisest lamba- või seatappu valmistati verikäkke ka pikemaks ajaks varuks. Käkid keedeti ning säilitati seejärel kuivatatult. Söömiseks hautati neid supis või hapukoores, aga ka praeti pannil searasvaga. Verikäkkidele lisaks valmistati mõnikord verileiba, seda söödi soojalt rõõsa piimaga.

Eesti loodeosas ja saartel oli 19. sajandi lõpuni kombeks käkitainas või tainapätsid hapendada ning aidas säilitada. Hiljem keedeti neid söömiseks hapukapsasupis.

## Vaata ka

* verivorst
* paltid
* käkk

## Viited
Piibe (eesnimi)

**Piibe** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 853. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Piibe 80 naisel.

## Nime tuntud kandjaid
*Piibe-Imbi Arrak
*Piibe Tammemäe
*...

## Viited

## Välislingid
*
Piret

**Piret** võib tähendada järgmist:
*Piret (mütoloogia), Suure Tõllu naine
*Piret (kartulisort)
*Piret (parvlaev)
*Piret (eesnimi)
Reet

**Reet** võib tähendada järgmist:
*Reet (laev, 1971), parvlaev
*Reet (laev, 1978), piirivalvelaev
*Reet (kartulisort)
*Reet (eesnimi)
*Reet (perekonnanimi)
Orc

**Orc** võib tähistada järgmist:
* **[[Ork]]** (inglise *orc*) on väljamõeldud humanoidsete olendite rassi esindaja
* **[[Kummaline raadiorõngas]]** (inglise *odd radio circle* ehk ORC)
* **[[Apache ORC]]** on failivorming
* **[[Orc (programmeerimiskeel)|Orc]]** on programmeerimiskeel
Ranno (eesnimi)

**Ranno** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 307. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ranno 378 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Ranno Krusta, Eesti lasketreener
*...

## Viited

## Välislingid
*
Sten

**Sten** võib tähendada järgmist:
*Sten (ka STEN), Suurbritannia relv
*Sten (ajastu), Proterosoikumi ajastu
*Sten (eesnimi)
XXVII üldlaulupidu

**XXVII üldlaulupidu** toimus 6.–7. juulil 2019 Tallinna Lauluväljakul. 

Laulupeo kunstiline juht oli Peeter Perens. Laulupeo kunstilise juhi assistent ja laulupeo esimese kontserdi muusikajuht oli Siim Selis. Üldlaulupeo liigijuhid olid Maret Alango, Maarja Soone, Hirvo Surva, Triin Koch, Raul Talmar, Mikk Üleoja, Bert Langeler ja Hando Põldmäe.

Toimus kaks kontserti: laulupeo avakontsert "Õpetajale" (laupäeval, 6. juulil kl 19.00) ja laulupidu "Minu arm" (pühapäeval, 7. juulil kl 14.00). 

Laulupeoga tähistati ühtlasi 150 aasta möödumist I üldlaulupeost.

## Kontserdid
### Laulupeo avakontsert „Õpetajale“
Laulupeo avakontserdil "Õpetajale" kõlas peamiselt nõudlikum repertuaar. Esinesid valikkoorid ja kutselised orkestrid (Kaitseväe orkester, Politsei- ja Piirivalveorkester, Eesti Riiklik Sümfooniaorkester). 
Esimese päeva kontserdil osales kokku 175 valikkoori 6559 lauljaga.
Koore juhendas 199 dirigenti.


Laulupeo tuli.jpg|Laulupeo tuli
Laulupidu esimese päeva lõpus.jpg|Laulupeo avakontsert „Õpetajale“
Laulupeo publik.jpg|Laulupeo esimese päeva publik


### Laulupidu „Minu arm“
Teise päeva kontserdil osales kokku 1020 kollektiivi, 32 411 laulja ja orkestrandiga.
Koore ja orkestreid juhendas kokku 809 dirigenti.

XXVII üldlaulupeo teise päeva kontserdi kavast moodustas tavapäratult suure osa uudislooming. 

## Laulupeo teise kontserdi piletimüük

Paar tundi enne laulupeo teise kontserdi algust teatati, et piletimüük on liialt suure osalejate arvu tõttu peatatud, jättes nõnda sajad inimesed värava taha. Põhjuseks toodi mure arstiabi pärast. Laulupeo politseijuhi Kaido Saarniidu sõnul oli laulupeo teisele kontserdile müüdud 62 000 piletit, millele lisandus 44 000 esinejat ning ilma piletita väikelapsed, kaupmehed ja korraldajad.

## Pilte

Estonian Song Festival Stage 2019.jpg|
Laulupeo proov aastal 2019 ja Ernesaksa kuju.jpg|Laulupeo proov ja Ernesaksa kuju
Laulupeo proov aastal 2019.jpg|Laulupeo proov
Laulupidu aastal 2019.jpg|


## Vaata ka
*Laulu- ja tantsupeo TuleTulemine 2019
*XX üldtantsupidu

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* https://www.postimees.ee/6725175/laulupeo-piletimuugi-peatas-mure-arstiabi-parast
Nora

**Nora** võib tähendada järgmist:
*Nora (Rootsi), Rootsi linn
*Teater NORA
*Nora (eesnimi)

## Vaata ka
*Noora
Saara (eesnimi)

**Saara** on naisenimi.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Saara 502 naisel. Saara on populaarsuselt 325. naisenimi.

Saara on keskmiselt 8 aasta vanune (mediaanvanus on 5).

Kõige populaarsem on eesnimi Saara vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 32,26, ja Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 6,15.

## Nime tuntud kandjaid
*Saara Aalto
*Saara Kuugongelwa-Amadhila
*Saara Nüganen
*Saara Orav
*Saara Pius
*...

## Viited

## Välislingid
*
Ursula (eesnimi)

**Ursula** on naisenimi, mis on pärit ladina tüvest ursa, karu.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 397. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ursula 307 naisel.

## Nime tuntud kandjaid
*Ursula Franklin
*Ursula Le Guin
*Ursula von der Leyen
*Ursula Poznanski
*Ursula Põks
*Ursula Ratasepp
*Ursula Zimmermann
*Ursula Wallberg, väliseestlasest Rootsi poliitik
*...

## Viited

## Välislingid
*
Valli (eesnimi)

**Valli** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 393. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Valli 314 naisel.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Valli 295 naisel ja esinemissageduselt oli see Eestis 414. naisenimi. Noorim Valli oli vanuserühmas 30–34. Kõige populaarsem oli eesnimi Valli vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,76.

## Nime tuntud kandjaid
*Valli Eller
*Valli Helde
*Valli Lember-Bogatkina
*Valli Porgasaar

## Viited

## Välislingid
*
Renate (eesnimi)

**Renate** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 480. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Renate 222 naisel.

## Nime tuntud kandjaid
*Renate Kaasik
*Renate Keerd
*Renate Pajusalu
*...

## Viited

## Välislingid
*
Varje

**Varje** on varjav keskkond, koht või vahend. Sõna on kasutusel ka terminina:
*varje on varjav koht, näiteks blindaaž, varjend
*varje ehk varjestus, tehnika mõiste
*Varje (eesnimi)
Liudolf (Saksi)

**Liudolf** (u.805/820 – 11./12. märts 866) oli Karolingide ametnik ja umbes 844. aastast krahv Saksimaa hertsogiriigis. Valitsev Liudolfingide dünastia, tuntud ka kui Ottoonide dünastia, on nimetatud tema järgi; ta on selle vanim kinnitustleidnud liige.

## Elu

Ta oli ühe markkrahv (*Markgraf*) Bruni või Brunharti ja selle naise Gisla von Verla poeg. Liudolfil olid ulatuslikud valdused Lääne-Harzi jalamil ja Leine jõel, ta teenis ka väejuhina *(dux)* Ida-Frangi kuninga Ludwig Sakslase sõdades normannide, polaabi slaavlaste, Suur-Määri riigi vastu. Hilisemad autorid kutsusid Liudolfit idasakside hertsogiks (*dux Orientalis Saxonum*, arvatavasti 850. aastast) ja Ostfaali krahviks.

830. aasta paiku abiellus Liudolf Odaga, Frangi *princeps* Billungi ja tema naise Aeda tütrega. Abielludes Frangi aadlimehe tütrega järgis Liudolf Karl Suure esitatud ettepanekuid Karolingide impeeriumi terviklikkuse tagamise kohta Saksi sõdade järel abielu kaudu. Oda suri 17. mail 913, arvatavasti 107-aastaselt. Neil oli vähemalt 7 last:

* Brun (u.830/840–880), järgnes oma isale kui sakside juht, oletatav Brunoonide eellane
* Oda (u. 845–874), abiellus Stade krahvi Lothar I-ga
* Otto Hiilgav (u.851–912), järgnes oma vennale 880. aastal, kuningas Heinrich I Linnupüüdja isa
* Liutgard (u.840–885), abiellus 874. aastal Ida-Frangi valitseja Ludwig Nooremaga, kes oli kuningas Ludwig Sakslase teine poeg
* Hathumoda (u.840–874), esimene Brunshauseni abtiss 852. aastast
* Gerberga (suri 896/97), Brunshauseni abtiss 874. aastast
* Christina (suri 919/20), Gandersheimi abtiss 896/97. aastast

845./846. aastal läksid Liudolf ja tema naine Rooma palverännakule ning 852. aasta paiku asutasid nad paavst Sergius II loal paavst-pühakutele Anastasiusele ja Innocentiusele pühendatud pühade kanonesside maja. Nende erakirikus Brunshausenis nõuetekohaselt asutatud kloostri pühitses Hildesheimi piiskop Altfrid ning Liudolfi alaealine tütar Hathumoda sai selle esimeseks abtissiks. Klooster kolis 881. aastal Gandersheimi kloostrisse, mille Liudolfi pojapoeg Heinrich I Linnupüüdja 919. aastal riigikloostriks ülendas.

Kui kuningas Ludwig Sakslane oli hõivatud keiserliku poliitikaga, tõusis Liudolf oma esivanematelt päritud seisuslikule kui ka alloodmaadele tuginedes Saksi aadli hulgas juhtivale positsioonile – seda näitas tema tütre Liutgardi abielu kuningas Ludwig Nooremaga. Ta on maetud oma Brunshauseni erakloostrisse. Õigusjärglus tema poegade Bruni ja Otto poolt ei kohanud vastupanu.
Valve

**Valve** on millegi valvamine või miski, mis tagab valvamise (valvurid, valvemeeskond). Sõnal on ka teisi tähendusi:
*Valve (ettevõte) ehk Valve Corporation, USA videomängude tootja
*Valve (laev)
*Valve (eesnimi)
Tiiu

**Tiiu** võib tähendada järgmist:
*Tiiu (ajakiri)
*Tiiu (parvlaev)
*Tiiu on Eesti laulja Tiiu Tulbi esinejanimi
*Tiiu (eesnimi)
Vilma

**Vilma AS** oli Eesti toiduainetetööstus. Ettevõte tööstushooned asusid Viljandis. Ettevõtte viimane omanik oli Luterma. Ettevõte kustutati Äriregistrist 2013.
Toor

**Toor** ehk **rõngaspind** (inglise keeles *torus*) on matemaatikas pöördpind, mis tekib ringjoone pöörlemisel selle ringjoonega samal tasandil asuva ning temaga mittelõikuva sirge ümber.

**Tooriks** nimetatakse ka sellise pinnaga ekvivalentset topoloogilist ruumi või diferentseeruvat muutkonda.

**Toori** mõiste üldistatakse ka ''n''-mõõtmelisele ruumile. 

Toor on kommutatiivse algebralise rühma ja Lie rühma näide.

## Vaata ka
* Toroid
* Näpistatud toor
* *[[torus]]*

## Viited

## Välislingid
*
Pärnu Vabahariduskeskus

**SA Pärnu Vabahariduskeskus** on vabaharidust pakkub sihtasutus, mis tegutseb Pärnus aadressil Johann Voldemar Jannseni tänav 7a. Sihtasutus asutati 2004. aastal.

Sihtasutuse eesmärk on edendada laste, noorte ja täiskasvanute vabaharidust ning aidata kaasa Eesti ühiskonna demokraatlikule arengule. Sihtasutus korraldab lühemaid ja pikemaid kursuseid ja seminare, õpi- ja harrastusringe, töörühmi, konverentse, loenguid, kohtumisi, vabaharidusõhtuid jms ning osaleb mitmesugustes projektides. Keelte- ja muusikaõpetust korraldab keskuse juures tegutsev erakool Jana Trink Erakool.

## Tegevusvaldkonnad

* Eesti ühiskondlik elu: kodanikukoolitus, rahvaesindajate koolitus;
* Euroopa ühiskondlik elu: poliitika, majanduse ja kultuuri tundmaõppimine, riikidevaheline koostöö, Eesti tutvustamine.
* Igapäevane elu: puuetega inimesed, vanurite, noorte ja lasterikaste perede probleemid, kodumajanduslik ja lastevanemate koolitus, laste ja noorte huvialane tegevus;
* Suhtlemisoskus: võõrkeelte õppimine, esinemisoskuse arendamine, suhtlemise treeningud, enesetäiendamise muud vormid jm.

## Viited

## Välislingid
*Pärnu Vabahariduskeskuse veebisait
Narva jäähall

**Narva jäähall** (täpsemalt **Narva Paemurru Spordikooli jäähall**) on jäähall Narvas aadressil Juuli tänav 4. Jäähalli omanik on Narva Paemurru Spordikool.

Jäähall võeti kasutusele 1992.

Jäähall on Narva PSK koduväljak.

## Viited

## Välislingid
*
Joon (täpsustus)

***[[Kriips]]**

## Matemaatikas
***[[Joon]]** ehk **kõver** on kas tasandiline joon, Jordani joon või ühemõõtmeline kontiinum
***[[Geodeetiline joon]]** on diferentsiaalgeomeetrias kõverjoon, kõverpinnal või üldistatud ruumis leiduv sirgjoone analoog 
***[[Jordani joon]]** on topoloogias joon, suletud kõverjoon
***[[Kruvijoon]]** on konstantse kõveruse ja väändega joon
***[[Kõverjoon]]** on joon, mis ei ole sirge või selle osa
***[[Ruumiline joon]]** ehk **ruumijoon** on joon, mis ei paikne täielikult ühelgi tasandil
***[[Sirgjoon]]** ehk **sirge** on lihtsaim joon, kõverusteta
***[[Tasandiline joon]]** on joon, mis täielikult paikneb mingil ühel tasandil
***[[Viviani joon]]** on joon, mida mööda sfäär lõikub ringsilindriga
__NOTOC__
## Füüsikas
***[[Maailmajoon]]** on relatiivsusteoorias kõverjoon neljamõõtmelises aegruumis

## Muud tähendused
***[[Joon (lennufirma)|Joon]]** on Prantsuse lennufirma

## Vaata ka
*Kõverus
Liudolf

**Liudolf** on olnud mitme tuntud isiku nimi:

* Liudolf (suri 866), Liudolfingide esivanem
* Liudolf (suri hiljemalt 912), kuningas Heinrich I vend
* Liudolf (suri 957), Švaabimaa hertsog 
* Ludolf ehk Liudolf, Werdeni ja Helmstedti abt (974 kuni 983)
* Ludolf ehk Liudolf (suri 1008), Trieri peapiiskop 
* Liudolf (suri 1031), Brauweileri ja Kölni foogt
* Liudolf (suri 1038), krahv ja markkrahv Friisimaal
Brun (Saksi)

**Brun**, ka **Bruno** või **Braun** (u.830/840 – 2. veebruar 880), Ottoonide dünastia liige, oli Saksi hertsog 866. aastast kuni oma surmani. Teda on peetud Ottoonide kõrvalharu Brunoonide esivanemaks, kuigi kuuluvus pole kindel. Brun tapeti võitluses põhjala sõdalaste vastu Lüneburgi nõmme lahingus ja on austatud kui üks Ebsdorfi märtritest.

## Elu

Ta oli Saksi krahvi Liudolfi (suri 866) ja selle naise Oda vanem poeg. Tema isal olid suured valdused Ostfaalis piki Leine jõge, kus ta 852. aastal asutas Brunshauseni kloostri. Brun järgnes oma isale ja on krahvina mainitud 877. aastal. 

Kuna Liudolfi kirjeldatakse kui *[[dux]] orientalis Saxonum*, s.o. Ida-Saksi (Ostfaali) juhina, on võimalik, et Brun oli keskaegse krooniku Widukindi Corveyst teose *[[Res gestae saxonicae sive annalium libri tres]]* järgi juba *dux totius Saxonum*, kogu Saksimaa hertsog. Tema perekonna tõus Ida-Frangi riigis on dokumenteeritud faktiga, et Bruni õde Liutgard abiellus 874. aastal Karolingi prints Ludwig Nooremaga, kuningas Ludwig Sakslase teise pojaga, misjärel kutsuti teda teoses *"[[Annales Fuldenses]]"* *ducem et fratrem reinæ*, "hertsog ja kuninganna vend". Midagi pole teada Bruni abielust ja lastest.

Ta toetas oma õemeest Ludwig Nooremat selle võitluses oma onu, keiser Charles II Paljaspeaga. Sakside väepealikuna viikingite sissetungi ajal suri ta koos mitme muu aadlimehega lahingus põhjala sõdalaste vastu (arvatavasti kuningas Alfred Suure poolt võidetud Suure paganate armee daanide kontingent) küünlapäeval 2. veebruaril 880. Kesktalvine lahing oli hävitav lüüasaamine; hertsog Brun, Mindeni ja Hildesheimi piiskopid, samuti 12 Saksi krahvi ja mitu muud aadlimeest tapeti. Kroonik piiskop Thietmar von Merseburgi sõnul suri Brun üleujutatud jões, mis tõenäoliselt toimus lahingu või taganemise ajal. Talle järgnes tema noorem vend Otto Hiilgav, kelle pojast Heinrich Linnupüüdjast sai 919. aastal Saksa kuningas.

## Veneratsioon

Bruni austatakse katoliku kiriku pühaku ja märtrina, tema püha tähistatakse 2. veebruaril nime all **Püha Saksi Brun**. 1160. aasta paiku teisaldati tema säilmed Dannenbergi krahvide poolt Ebstorfi kloostrisse Uelzeni lähedal, mis 14. sajandist määrati 880. aasta lahingu toimumiskohaks ja sai suureks palverännaku kohaks.

Pärimuse kohaselt on Brun ka Braunschweigi (Brunswicki) asutaja, samuti kohaliku krahvi Brun I (kandidaat 1002. aasta kuninga valimistel) ja tema Brunooni järglaste esivanem. Järjepidev nimetamine viitab sugulusele, kuid mõned näited viitavad varasemale Saksi markkrahvile Brun Nooremale, võibolla Bruni vanaisale.

## Vaata ka

* Ebstorfi kaart
Geodeetiline joon

**Geodeetiline joon** (inglise keeles *geodetic line*, *geodesic*) on diferentsiaalgeomeetrias joon, mis kujutab mingis mõttes lühimat teed pinnal paikneva kahe punkti vahel, või kui üldisemalt võtta, siis kahe punkti vahel Riemanni muutkonnas. Tegemist on "sirgjoone" mõiste üldistusega kõverruumis.

Eestis ilmunud matemaatikaleksikon (2003) annab geodeetilise joone kohta kaks tähendust: 1) antud pinnal paiknev joon, mille kooldumistasand igas punktis läbib pinna normaali selles punktis; 2) üldistatud (näiteks Riemanni) ruumis olev joon, mis on lühim oma kahe teineteise küllalt lähedase punkti vahel.

## Määratlus
Geodeetilise joone täpsem määratlus sõltub ruumi tüübist. Näiteks kahemõõtmelisel pinnal, mis asub kolmemõõtmelises eukleidilises ruumis, on geodeetilisteks joonteks üsna väikesed kaared, mis on sellel pinnal lühimad teed joone otste vahel. Tasapinnal on geodeetiliseks jooneks sirge, silindril – heeliks, sirgjoonelised moodustajad ja ringjooned ning sfääril – suurringide kaared.

## Kasutus füüsikas
Geodeetilisi jooni kasutatakse relativistlikus füüsikas. Nii näiteks liigub üldrelatiivsusteoorias testobjekt piki aegruumi geodeetilisi jooni. Sisuliselt võib kõikide lagranžiaanide ajalist evolutsiooni käsitleda kui  liikumist piki geodeetilisi jooni erilises ruumis. Sel viisil on ette kujutatav kogu kalibratsiooniväljade teooria.
__NOTOC__ 
## Vaata ka
*Maailmajoon

## Viited
Cupcini

**Cupcini** on linn Moldovas Edineți rajoonis.

Cupcinit on ürikutes esmamainitud 1431. aastal, aleviks sai asula 1964. aastal.

Aastatel 1961–1990 kandis asula nime Kalininsk.

Linnaõigused sai Cupcini 1994. aastal.

Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cupcini elanikest moldaavlasi/rumeenlasi 65,36%, ukrainlasi 24,06%, venelasi 9,20%, bulgaarlasi 0,28% ja gagauuse 0,20%.

## Viited
Campeonato Brasileiro Série A 2019

**Campeonato Brasileiro Série A 2019** on Brasiilia kõrgeima jalgpalliliiga Campeonato Brasileiro Série A 63. hooaeg. Hooaeg algas 27. aprillil 2019 ja lõpeb 8. detsembril 2019. Tiitlikaitsja on Palmeiras.

## Klubid
Liiga hooajal osaleb 20 meeskonda: 16 klubi eelmisest hooajast ja neli klubi Brasiilia jalgpalli esiliigast, mis kindlustasid endale edasipääsu kõrgliigasse.

Esiliiga võitja Fortaleza Esporte Clube mängis Série A-s viimati 2006. aastal, mil saadi 18. koht ja langeti kõrgliigast välja.

Centro Sportivo Alagoano (CSA) mängis Brasiilia meistrivõistluste esimesel tasemel viimati 1987. aastal, kuid toona oli liiga struktuur ja seal osalevate klubide arv praegusega võrreldes oluliselt erinev.

Avaí mängis kõrgliigas viimati 2017. aasta hooajal, mil jäädi kaheksateistkümnendaks ja langeti esiliigasse.

Goiás kuulus kõrgliigasse viimati 2015. aastal, mil saadi 19. koht ja langeti kõrgliigast välja.

Nad asendavad Série A-s eelmisel hooajal välja langenud nelja klubi: Sport, América, Vitória ja Paraná.

Campeonato Brasileiro Série A-s mängivad 2018. aasta hooajal järgmised 20 klubi:

### Peatreenerivahetused

## Välislingid
* Série A tulemused ja statistika Soccerway lehel
* https://esporte.uol.com.br/futebol/campeonatos/brasileirao/
Pöör (sulgemisvahend)

**Pöör** on ürgne keskkohalt kinnitatud pööratav sulus. 

Puuliistust valmistatud pöörad olid veel 20. sajandi alguses kasutusel kapi- ja kõrvalhoonete uste sulgemiseks. Kasutati ka pöörasid, mida sai mõlemalt poolt käänata.

## Viited

## Välislingid
*Pöör, Eesti Rahva Muuseum
Erna (eesnimi)

**Erna** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 336. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Erna 412 naisel.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Erna 294 naisel, nimi oli Eestis esinemissageduselt 418. naisenimi. Erna oli keskmiselt 79 aasta vanune (mediaanvanus on 81). Kõige populaarsem oli eesnimi Erna üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 33,07. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Erna 208 naisel. Erna oli esinemissageduselt 546. naisenimi. Erna oli keskmiselt 78 aasta vanune (mediaanvanus oli 80). 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Erna 343 inimesel.

## Nime tuntud kandjaid
*Erna Abel, eesti suusataja ja treener  (1915–1999)
*Erna Ariste, eesti etnoloog ja arheoloog  (1904–2000)
*Erna von Brinckmann, baltisaksa maalikunstnik ja graafik (1899–1967) 
*Erna Kaasik, eesti rahvatantsujuht ja raamatukoguhoidja (1912–2014)
*Erna Kreischmann, baltisaksa maalikunstnik (1885–1929)
*Erna Neufeld, eesti keemik ja farmatseut (1916–1999)
*Erna Normann, eesti folklorist (1904–1978)
*Elisabeth-Karin Peikel, eesti botaanik (1902–1988)
*Erna Sepp, eesti hüdrogeoloogiainsener (1927–2020) 
*Erna Siikavirta, soome pianist (1977–)
*Erna Siirak, eesti kirjandusteadlane (1911–1987) 
*Erna Solberg, norra poliitik, endine peaminister (1961–) 
*Erna Viitol, eesti skulptor (1920–2001)
*Erna Villmer, eesti näitleja ja lavastaja (1889–1965)
*Erna Visk, Eesti NSV partei- ja riigiametnik (1910–1983)

## Viited

## Välislingid
*
Haili (eesnimi)

**Haili** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2679. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Haili 10 naisel.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Haili Eestis 8 naisel ning see oli populaarsuselt 3171. naisenimi.

## Nime tuntud kandjaid
*Haili Sammelselg, eesti laulja (sopran) ja muusikapedagoog (1928–2019)

## Viited

## Välislingid
*
Otto Hiilgav

**Otto**, tuntud hiljem kui **Otto Hiilgav** (saksa: *Otto der Erlauchte*; u 830–851 – 30. november 912), oli Ottoonide dünastia liige ja Saksi hertsog 880. aastast kuni elu lõpuni.

## Perekond
Otto oli dünastia esiisa Saksi krahvi Liudolfi (suri 866) ja tema naise Gandersheimi Oda (suri 913) noorem poeg. Tema vendade-õdede hulgas olid tema vanem vend Brun, nende isa valduste pärija, ja Liutgard, kes 876. aastal abiellus Karolingide kuninga Ludwig Nooremaga. Abielu väljendas Liudolfi domineerivat positsiooni Saksi maadel. Tema ema pärines Billungite kojast.

873. aasta paiku abiellus Otto Hedwigaga (suri 903) Babenbergide (Poppoonide) aadlisuguvõsast ja Frangi *princeps militiae* Heinrichi tütrega. Nad said kaks poega, Thankmari ja Liudolfi, kes surid enne neid, kuid nende kolmas poeg Heinrich Linnupüüdja järgnes talle Saksi hertsogina ja valiti hiljem kuningaks. Otto tütar Oda abiellus Karolingide Lotharingia kuninga Zwentiboldiga, keiser Arnulfi pojaga. Perekonda kutsuti isa järgi *Liudolfingideks*, peale tema pojapoja keiser Otto Suure troonile asumist hakati seda kutsuma Ottoonide dünastiaks.

## Valitsusaeg
Kuningas Ludwig Noorema hartaga Gandersheimi kloostrile 26. jaanuarist 877 kirjeldatakse *pago Suththuringat* (Lõuna-Tüüringi piirkond) kui *in comitatu Ottonis* (Otto krahvkonnas). Ta järgnes oma vennale Brunile pärast viimase surma Lüneburgi nõmme lahingus (Ebsdorfis) 2. veebruaril 880, võideldes viikingitest sissetungijate vastu.

Valitsedes tohutute Saksi ja Tüüringi valduste üle on Ottot hilisemates allikates mainitud kui *[[dux]]*, samas kui 28. jaanuaril 897 ilmunud kaasaegses hartas kirjeldatakse Ottot sõnadega *marchio* ja *pago Eichesfelden* (Eichsfeld), leidub nüüd tema krahvkonnas (mark). Ta oli 908. aastal ka Hersfeldi kloostri ilmikabt ja 50 aastat hiljem kirjeldati teda kroonik Widukindi Corveyst poolt kui *magni ducis Oddonis* (suurhertsog Otto), kui jutustati tema õe Liutgardi abiellumisest kuningas Ludwigiga.

Vaatamata oma dünastilistele suhetele suhtles Otto Karolingide õukonnaga vähe ja lahkus harva Saksimaalt. Ta jäi piirkondlikuks Ida-Frangi vürstiks ning tema isandad Ludwig Noorem ja keiser Arnulf, kelle mõlemaga olid tal head suhted, sekkusid harva Saksi autonoomiasse. Oma maadel oli Otto tegelik vürst ja ta kehtestas end ka maksukogujana naabritelt slaavi hõimudelt idas, nagu dalemintsid.

Widukindi Corveyst sõnul pakkusid "saksi ja frangi inimesed" pärast viimase Karolingist monarhi Ludwig III Lapse surma 911. aastal Ottole Ida-Frangi kuningriiki. Ta ei nõustunud sellega siiski oma vanuse tõttu, vaid viitas selle asemel Frangimaa hertsog Konradile. Selle aruande õigsust peetakse kaheldavaks.

Otto suri järgmisel aastal Wallhauseni Königspfalzis. Ta maeti Gandersheimi kloostri kirikusse.
Kaupo (eesnimi)

**Kaupo** on mehenimi.

## Statistika
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 182. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kaupo 910 mehel.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kaupo 893 mehel ning see oli populaarsuselt 183. mehenimi.
Kõige levinum oli see eesnimi vanuserühmas 50–54 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,28.
Kõige sagedasem oli eesnimi Kaupo Hiiu maakonnas, kus nime kandis 18,83 isikut maakonna 10 000 elaniku kohta.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Kaupo 5 inimesel.

## Nime tuntud kandjaid
*Kaupo, liivi ülik (13. sajand)
*Kaupo Deemant, eesti ajaloolane (1936–2010)
*Kaupo Elberg, eesti entomoloog (1934–2012)
*Kaupo Ilmet, eesti metsandustegelane  (1931–2021)
*Kaupo Karelson, eesti teleprodutsent  (1974–)
*Kaupo Kikkas, eesti fotograaf ja fotograafiaõpetaja (1983–)
*Kaupo Känd, eesti filosoof ja diplomaat (1970–)
*Kaupo Meiel, eesti kirjanik, toimetaja ja ajakirjanik (1975–)
*Kaupo Metsur, eesti kergejõustiklane ning spordipedagoog (1937–2019)
*Kaupo Palo, eesti füüsik (1964–)
*Kaupo Voormansik, eesti füüsik, infotehnoloog ja kosmosetehnoloog (1985–)

## Viited

## Välislingid
*
Ulrich (eesnimi)

**Ulrich** on saksapärane mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1815. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ulrich 14 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Ulrich Beck
*Ulrich Karell
*Ulrich Salchow
*...

## Viited

## Välislingid
*
Peet (eesnimi)

**Peet** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 895. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Peet 48 mehel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Peet 39 mehel. Peet oli esinemissageduselt 1034. mehenimi. Peet oli keskmiselt 74 aasta vanune (mediaanvanus oli 75).

## Nime tuntud kandjaid
*Peet Aren
*...

## Viited

## Välislingid
*
Leila (eesnimi)

**Leila** on naisenimi.

## Statistika
1. jaanuari 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 442. naisenimi, nimi Leila oli 259 naisel. Vanim Leila on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Kõige populaarsem oli eesnimi Leila vanuserühmas 60–64 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,54.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Leila 269 naisel ning see oli populaarsuselt 442. naisenimi.
Vanim Leila oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Kõige rohkem kanti eesnime Leila vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,32. Kõige levinum oli eesnimi Leila Valga maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 3,96.

## Nime tuntud kandjaid
*Leila Abašidze, gruusia filminäitleja (1929–2018)
*Leila Luik, eesti pikamaajooksja (1985–)
*Leila Miller, eesti laulja (1961–)
*Leila Oja, eesti sporditeadlane (1966–)
*Leila Pärtelpoeg, eesti sisearhitekt ja pedagoog (1940–1927) 
*Leila Säälik, eesti näitleja (1941–)
*Leila Tael-Mikešin (Liivak), eesti ulmekirjanik ja kunstnik (1984–)

## Viited

## Välislingid
*
Pöör (kinnitusvahend)

**Pöör** on rõivastuse varem kasutusel olnud pulgakujuline kinnitusvahend. Pöör on nööbi eelkäija. 

Umbes tollipikkustest puu- või luupulkadest kasuka- ja pükstepöörasid kasutati Eestis 19. sajandi lõpuni.

## Viited
Pöör (täpsustus)

**Pöör** võib tähendada mitut asja:
***[[Pöör]]** on võll, mida kasutatakse koormise tõstmiseks või teisaldamiseks
*Pöör (sulgemisvahend) on sulgemisvahend.
*Pöör (kinnitusvahend) on rõivaste kinnitusvahend.
*Pöör (kudumisvahend) on võrgulina kudumise abivahend.
*Pöör on lõunaeesti murretes sama mis käi.
Pärinurme mõis

**Pärinurme mõis** (saksa keeles *Pernorm*) oli rüütlimõis Harjumaal Hageri kihelkonnas.

Mõisat on esimest korda mainitud 1465. On teada, et veel 1716 oli mõis alles, ent hiljem enam mitte.

Mõis kuulus Maydellidele.

## Viited

## Välislingid
*
Matúš Vallo

**Matúš Vallo** (sündinud 18. septembril 1977 Bratislavas) on Slovakkia arhitekt, linnaaktivist, muusik ja poliitik.

Ta lõpetas 2004. aastal Bratislava Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskonna.

10. novembril 2018 valiti ta sõltumatu kandidaadina Bratislava linnapeaks. Linnpea ametikohuseid asus ta täitma 7. detsembril 2018.

## Viited
Rahu mõis

**Rahu mõis** (saksa keeles Rachk) oli rüütlimõis Saaremaal Valjala kihelkonnas.

Mõisast on teateid alates 1509.

## Viited

## Välislingid
*
Taraclia rajoon

**Taraclia rajoon** (rumeenia keeles Raionul Taraclia) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Moldova lõunaosas.

Taraclia rajoon piirneb Cahuli rajooni, Gagauusia ja Ukraina Odessa oblastiga.

Taraclia rajoonis on  2 linna ja 13 valda.

2014. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid bulgaarlased 66,1% Taraclia rajooni elanikest.

## Viited
Iraagi Kurdistan

:*See artikkel räägib Iraagi autonoomsest piirkonnast. Kurdide asuala kohta Iraagis vaata artiklit [[Lõuna-Kurdistan]].*

**Iraagi Kurdistan** (kurdi هه‌رێمی کوردستان Herêma Kurdistan, araabia إقليم كردستان Iqlīm Kurdistān) on Iraagi põhiseaduse järgi Põhja-Iraagis asuv autonoomne piirkond. See on Iraagis asuv osa Kurdistanist.

2018. aastal elas Iraagi Kurdistani alal umbes 5 895 000 inimest.

## Vaata ka
*Inimõigused Iraagi Kurdistanis
*"Ey Reqîb"
*Iraagi Kurdistani parlament
*Diplomaatiliste esinduste loend Iraagi Kurdistanis
*Parastin û Zanyarî
*Asayîş
*Iraagi Kurdistani välispoliitika
*Iraagi Kurdistani president
*Iraagi Kurdistani asepresident
*Iraagi Kurdistani peaminister
*Zêrevanî

## Viited

## Välislingid
Tyler Hague

**Tyler Nicklaus Hague** (sündinud 24. septembril 1975) on Ameerika Ühendriikide katselendur, kosmoseväelane ja NASA astronaut. 

Hague valiti astronaudiks 2013. aastal ja määrati Rahvusvahelise Kosmosejaama 57. ja 58. ekspeditsiooni meeskonda. 11. oktoobril 2018 startinud Sojuz MS-10 start ebaõnnestus ning Hague ja Vene kosmonaut Aleksei Ovtšinin tegid hädamaandumise. 14. märtsil 2019 toimunud start oli edukas ning Hague ja teised meeskonnaliikmed liitusid Rahvusvahelise Kosmosejaama 59./60. ekspeditsiooniga. Ta jõudis tagasi Maale 3. oktoobril 2019. 2024. aastal oli Hague missiooni SpaceX Crew-9 komandör ning 72. ekspeditsiooni liige. Ta jõudis tagasi Maale 18. märtsil 2025.

2021. aastal viidi ta õhuväest üle kosmoseväkke.

## Viited
Sōichi Noguchi

**Soichi Noguchi** (野口 聡一 *Noguchi Sōichi*; sündinud 15. aprillil 1965 Yokohamas Jaapanis) on Jaapani aerokosmose insener ja endine JAXA astronaut. 

Ta valiti astronaudiks 1996. aastal ning tema esimene missioon oli STS-114, mis oli esimene Space Shuttle'i missioon pärast kosmosesüstiku Columbia katastroofi. Ta kuulus ka Sojuz TMA-17 ja Rahvusvahelise Kosmosejaama 22. ekspeditsiooni meeskonda. Ta on viies kosmoses käinud ja neljas kosmosesüstikuga lennanud jaapanlane. Tema kolmas lend toimus Dragon 2 kapsli pardal missioonil SpaceX Crew-1, mis startis 15. novembril 2020 ja maandus 2. mail 2021. Missiooni ajal oli ta 64. ja 65. ekspeditsiooni liige.

Noguchi lahkus JAXAst juunis 2022.

## Viited
Kanhobali keel

**Kanhobali keel** on maaja keelkonna läänemaaja rühma kuuluv keel, mida räägivad kanhobalid Guatemalas.

Kanhobali keeles on 5 vokaalfoneemi ja 26 konsonantfoneemi.

Tähestik:
a, bʼ, ch, chʼ, d, e, h, i, j, k, kʼ, l, m, n, o, p, q, qʼ, r, s, t, tʼ, tx, txʼ, tz, tzʼ, u, w, x, xh, y, ʼ.

Kanhobali keel on ergatiiv-absolutiivne keel. Sõnajärg on VSO.
Ajinomoto

**Ajinomoto** on Jaapani toiduainetööstuse ettevõte, mille peakorter asub Tōkyōs.

AJINOMOTO (jaapani keeles 味の素 'maitse olemus') on ettevõtte algse mononaatriumglutamaadi toote kaubamärk.

Ettevõte tegutseb 35 riigis, kus töötab alates 2017. aastast umbes 32 734 inimest. 2017. majandusaasta tulud moodustavad ligikaudu 10,5 miljardit USA dollarit.
Sümmeetriline ruum

**Sümmeetriline ruum** (inglise keeles *symmetric space*) on pseudo-Riemanni muutkond, mille sümmeetriarühm sisaldab sümmeetria inversiooni iga punkti kohta. Seda saab täpsustada Riemanni geomeetria või Lie teooria raames. Riemanni lähenemine on rohkem geomeetrilisem ja mängib olulist osa holonoomia teoorias. Seevastu Lie teoreetiline määratlus on rohkem algebralise sisuga.

Sümmeetrilisi ruume saab defineerida ka teisiti: sümmeetriline ruum on Riemanni muutkond, mille isomeetria rühm sisaldab keskseid sümmeetriaid, mille keskpunkt asub mis tahes punktis.

Riemanni sümmeetrilised ruumid kerkivad mitmesugustes erinevates olukordades nii matemaatikas kui ka füüsikas. Esimene, kes klassifitseeris neid, oli Élie Cartan (1926. aastal). Marcel Berger avastas nende keskse rolli holonoomia teoorias.

Sümmeetrilise ruumi mõistega opereeritakse diferentsiaalgeomeetrias, esindajate teoorias ja harmoonilises analüüsis.

## Näiteid
Riemanni sümmeetriliste ruumide põhinäideteks on eukleidiline ruum, sfäärid, projektiivsed ruumid ja hüperboolsed ruumid, millest igaühel on oma standardne Riemanni meetrika. 

Sümmeetriliseks ruumiks on ka Lobatševski ruum.

Mitte-Riemanni sümmeetrilise ruumi näide on anti-de Sitteri ruum.
Steven Swanson

**Steven Ray Swanson** (sündinud 3. detsembril 1960 New Yorgi osariigis Syracuse'is) on Ameerika Ühendriikide insener ja endine NASA astronaut. Ta on hariduselt tarkvarainsener. Swanson liitus NASA-ga 1987. aastal ja valiti astronaudiks 1998. aastal. Ta on osalenud Space Shuttle'i missioonidel STS-117 ja STS-119 ning oli Rahvusvahelise Kosmosejaama 39. ekspeditsiooni liige ja 40. ekspeditsiooni komandör. Swanson lahkus NASA-st 2015. aastal ja asus professorina tööle Boise'i Riiklikku Ülikooli.

## Viited
Diferentseeruv funktsioon

**(Mingil kohal ehk mingis punktis) diferentseeruv funktsioon** on funktsioon, millel on (selles punktis) diferentsiaal. **Mingil hulgal diferentseeruv funktsioon** on funktsioon, mis on diferentseeruv selle hulga igas punktis. 

Diferentseeruva funktsiooni muutu mingil kohal võib kõrgema väiksusjärguga suurusi ignoreerides kujutada argumendi muudu lineaarfunktsioonina. See tähendab, et antud punkti piisavalt väikestes ümbrustes võib funktsiooni asendada lineaarfunktsiooniga (funktsiooni väärtuse muutumise kiirust võib lugeda muutumatuks). Funktsiooni muudu lineaarosa nimetatakse selle diferentsiaaliks (antud punktis). 

Diferentseeruvuse tarvilik, kuid mitte piisav tingimus on funktsiooni pidevus. Ühe reaalmuutuja funktsiooni korral on diferentseeruvus samaväärne tuletise olemasoluga. Mitme reaalmuutuja funktsiooni puhul on diferentseeruvuse tarvilik  (kuid mitte piisav) tingimus osatuletiste olemasolu; piisav tingimus on see, et osatuletised leiduvad vaadeldava punkti mingis ümbruses ja on selles punktis pidevad.     

Kompleksmuutuja funktsiooni puhul nimetatakse diferentseeruvust punktis sageli monogeensuseks ja see erineb oluliselt diferentseeruvuse mõistest reaalmuutuja puhul.  Võtmetähtsus on selles Cauchy-Riemanni tingimustel. Punkti ümbruses monogeenset funktsiooni nimetatakse holomorfseks selles punktis. 

Funktsionaalanalüüsis üldistatakse diferentseerimise mõiste lõpmatumõõtmeliste ruumide juhtumile: tuletise üldistused on Gâteaux' tuletis ja Fréchet' tuletis. 

Diferentseeruva funktsiooni üldistused on subdiferentseeruv funktsioon, superdiferentseeruv funktsioon ja kvaasidiferentseeruv funktsioon. 

## Ühe reaalmuutuja funktsioon
 
 
Ühe reaalmuutuja funktsioon f\colon M\subset \R \mapsto \R on diferentseeruv oma määramispiirkonna  M punktis x_0, kui leidub selline konstant  a, et

: f(x)=f(x_0) + a(x-x_0) + o(x-x_0), \ \quad x \to x_0,


sealjuures võrdub arv a vältimatult tuletisega

: a = f'(x_0) = \lim \limits_{x\to x_0}\frac{f(x)-f(x_0)}{x-x_0}.

Ühe reaalmuutuja funktsioon on diferentseeruv punktis x_0 siis ja ainult siis, kui tal on selles punktis lõplik tuletis. 

Funktsiooni y=f(x) graafik on joon tasandil Oxy, ja lineaarfunktsiooni 
: y=f(x_0) + f'(x_0)(x-x_0) 
graafik on selle joone puutuja kohal x_0.
Võrgulina

**Võrgulina** on sõlmkoeline hõre kangas, mida kooti lõngast, niidist või nöörist. Eestis osati võrgulina kududa juba kiviajal.

## Ajaloost
Võrgulina valmistati 19. sajandi lõpuni enamasti kodus kedratud linasest lõngast. Selle kudumisel kasutati võrguharki, kaladit, uid, raskusvihti. Võrgulinast valmistati põhiliselt kalapüüniseid: kalavõrke, nootasid, kahvu, rüsasid, jämedamast nöörist ka märsse, hülge- ja hundivõrke jm. Kasutati mitut sõlmimisviisi: harilik sõlm, täielik umbsõlm, ristsõlm, silmussõlm, vene sõlm. Võrgusilmade suuruse mõõtmiseks kasutati näpuotsi, seetõttu nimetati võrku kahe-, kolme-, nelja- jne sõrmeliseks.

Kuna puuvillane võrgulina oli märksa paremate püügiomadustega kui linane, hakati 19. sajandi lõpus neid kuduma ostetud puuvillniidist. Hiljem osteti juba vabrikus kootud puuvillast võrgulina.

## Tänapäev
Tänapäeval on võrgulina põhiliselt valmistatud monokiudmaterjalist ehk võrgulina moodustavad niidid koosnevad vaid ühest monokiust. Kiu läbimõõt on suurem kui 0,1&nbsp;mm. Suurema silmaga nakkevõrkude valmistamisel kasutatakse jäikusomaduste parandamiseks ka üksikutest monokiududest kokkukeerutatud niite.

## Viited

## Välislingid
*Nakkepüünised
Aunuse kubermang

**Aunuse kubermang** (vene keeles *Олонецкая губерния*; soome keeles *Aunuksen kuvernementti*) oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi ja Venemaa SFNV haldusüksus (kubermang).

Kubermang eksisteeris aastatel 1801–1922. Pealinn oli Petroskoi.

Kubermang hõlmas maid Venemaa põhjaosas Äänisjärve ümbruses ja selle
pindala oli umbes 130&nbsp;000 ruutversta.

## Maakonnad

## Rahvastik
Kubermangus oli 1896. aastal 376&nbsp;102  inimest. Neist 62&nbsp;695 olid karjalased, 19&nbsp;917 vepslased ja 2&nbsp;666 soomlased. Lüüdilasi ei loetud tollal eraldi rahvana.

Karjalastega tihedalt asustatud kubermangu lääneosa (Aunuse, Petroskoi ja Poventsa maakonda) on kutsutud ka **Aunuse Karjalaks**. Vepslastega asustatud ala jäi peamiselt Lodeinoje Pole ja Võtegra maakonda ning lüüdilastega asustatud ala peamiselt Aunuse ja Petroskoi maakonda.

## Kubermangu osad Soome Vabariigis
Aastatel 1918–1920 olid Poventsa maakonna Repola ja Porajärve vald liitunud Soome riigiga.

## Kubermangu alad tänapäeval
Tänapäeval jäävad kubermangu alad Karjala Vabariiki, Arhangelski, Leningradi ja  Vologda oblastisse.

## Viited

## Välislingid

* "Олонецкая губерния" (Aunuse kubermang). Vene keeles
Rüsa

**Rüsa** on kindla tugiraamita kalapüünis, millel on suulook, vitsrõngastele tõmmatud võrk ja sees 1-3 pujust. Püünist sai pikisuunas kokku suruda.

Rannavetes ja luhtadel kasutatavatel rüsadel oli üks, jõgedes kaks võrktiiba, millega suunati kalad rüsasse. Tiibadest moodustati sügavamas vees avar *karjaaed*, mille ees oli risti ranna poole ulatuv *vesiaed*, mis juhtis kalad püünisesse. Mõnikord oli ühes *karjaaias* 2-3 rüsa. Merre kinnitati rüsad Põhja-Eestis ankrutega, Lääne-Eestis vaiadega.

Kaldarüsad võeti Eestis kasutusele 19. sajandi keskpaiku. Süvaveerüsad said soomlaste eeskujul saartel tuntuks paarkümmend aastat hiljem. Suured räimerüsad tulid nootade ja võrkude asemel Eesti põhjarannikul kasutusele 19. sajandi lõpus, hiljem ka mujal. 1930. aastatel võeti uudsena kasutusele angerjarüsad. Mererüsade kasutamine vähenes 20. sajand II poolel rannapüügi kitsenduste tõttu, suuri rüsasid asendasid moodsamad püügivahendid (traalid, seisevnoodad).

## Viited

## Välislingid
*Rüsa, Eesti Rahva Muuseum
Mărculești

**Mărculești** on linn Moldovas Florești rajoonis.

Mărculești on asutatud 1837. aastal.

1897. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid juudid 99,7% Mărculești elanikest ja 1930. aasta rahvaloenduse andmetel 87,7%.

## Viited
Avaí FC

**Avaí Futebol Clube** on Brasiilia jalgpalliklubi, mis tegutseb Santa Catarina osariigis Florianópolises. See mängib Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série B ja Santa Catarina osariigi meistrivõistlustel Campeonato Catarinense.

Klubi on asutatud 1. septembril 1923. Algselt kandis see Paraguay sõjas aset leidnud Avahy lahingu järgi nime **Avahy Football Club**. 1924. aastal võitis klubi esimest korda Santa Catarina osariigi meistrivõistlused.

Brasiilia meistrivõistlustel osales Avaí esimest korda 1974. aastal. 2008. aastal saadi Brasiilia esiliigas kolmas koht ja jõuti pärast ligi paarkümmend aastat tagasi kõrgliigasse. 2009. aastal saavutas Avaí Brasiilia kõrgliigas seni oma parima koha, kui jäi kuuendaks. Kuues koht kindlustas klubile järgmiseks hooajaks koha Lõuna-Ameerika klubidesarjas Copa Sudamericana. 2010. aasta Copa Sudamericana teises voorus alistati Santos ja kuueteistkümnendikfinaalis Ecuadori klubi Emelec, kuid veerandfinaalis jäädi alla teisele Brasiilia klubile, Goiás. 2010. aastatel pole Avaí Brasiilia kõrgliigas enam suuremat edu saavutanud. 2010. aastatel saavutas Avaí maine jo-jo-klubina, kui see langes kõrgliigast neli korda välja ja tõusis esiliigast kõrgliigasse kolm korda. Alates 2011. aastast ei ole klubi kõrgliigasse kaheks hooajaks järjest enam püsima jäädud.

Brasiilia karikavõistlustel on parimaks tulemuseks poolfinaali jõudmine 2011. aastal. Teelkonnal poolfinaali alistati muuhulgas sellised klubid nagu Botafo ja São Paulo, kuid kaotati hilisemale karikavõitjale Vasco da Gamale.

Avaí on tulnud Santa Catarina osariigi meistriks kokku 18 korda.

Avaí suurimaks rivaaliks on Figueirense.

Klubi kodustaadion on 1983. aastal avatud Estádio da Ressacada, mis mahutab 17 800 pealtvaatajat.

## Praegune koosseis
*Seisuga 17. juuni 2022*

## Saavutused
*Campeonato Brasileiro Série C
****Võidud** (1): 1998
*Campeonato Catarinense
****Võidud** (18): 1924, 1926, 1927, 1928, 1930, 1942, 1943, 1944, 1945, 1973, 1975, 1988, 1997, 2009, 2010, 2012, 2019, 2021

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Iargara

**Iargara** on linn Moldovas Leova rajoonis. Iargara asub rajoonikeskusest Leovast ligikaudu 16 km idakagus.

Iargara asutati 1902. aastal seoses raudteejaama rajamisega.

Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Iargara elanikest moldaavlasi/rumeenlasi 72,15%, bulgaarlasi 14,66%, venelasi 5,63%, ukrainlasi 4,12% ja gagauuse 2,67%.

## Viited