open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sõmerpalu mõis

**Sõmerpalu mõis** (saksa keeles *Sommerpahlen*) oli rüütlimõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal. 

Enne mõisa moodustamist oli seal Sõmerpalu vasallilinnus. Linnus hävis Liivi sõjas. 
## Ajalugu
1631. aastal sai Sõmerpalu omanikuks Tallinna kodanik ja kaupmees Hans Ohm (1597–1664), kellele Rootsi kuningas Gustav II Adolf andis 1631. aastal Sõmerpalu mõisa Liivimaal (Antsla kihelkonnas) ja Pruuna mõisa Eestimaal. Hans Oom oli Urvaste koguduse üks agaramaid liikmeid ja kirikueestseisja ning 1640. aastal ehitas ta Võhandu jõele tammi ja viljaveski. 1644. aastal avaldas Urvaste pastor Johann Gutslaff Hans Ohmi kulul raamatu "Lühike teade ja õpetus vääralt pühaks peetud Võhandu jõest Liivimaal", raamatu Eestis teadaolevalt ainueksemplari säilitatakse Tallinna Linnaarhiivis. Hans Ohm müüs 1652. aastal mõisa Diedrich Müllerile (vt. Müller). 

Sõmerpalu mõisa omanik Moeller müüs 1900. aastal Liivimaa rüütelkonna asundamiskomisjonile oma neli karjamõisat, mis tükeldati ja asustati Lõuna-Venemaalt Volõõniast toodud sakslastega. Alates 1912. aastast müüs Sõmerpalu mõisa omanik Peetrimõisa, Annõmõisa, Mustja ja Lilli karjamõisa maadest moodustatud 26 talu saksa asunikele. Hilisemas Sõmerpalu vallas asus suurem sakslaste asula Eestis, kus sakslased elasid talupidajatena. Heimtalis oli umbes 35 saksa talu ligi 200 elanikuga, 20 km eemal on Viira asundus 8 saksa taluga ning ka saksa asundus Peetrimõisas. Sõmerpalu sakslased kolisid ka Saksamaale 1939. aastal. Maha jäi umbes 73 perekonnast ainult 3, need on kõik segaabielus perekonnad, kusjuures meespooleks on eestlane.

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Friedrich von Möller.

## Viited

## Välislingid
*
Varudi mõis

**Varudi mõis** (saksa keeles *Wardes, Wartz, Portenthacken, Neuwartz*) oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. 

Taani hindamisraamatu andmetel oli 1241. aastal Varudi küla oma 45 adramaaga Virumaa üks suurimaid. 

1540. aastal andsid vennad Dyrick ja Johann Hastferid, Varudi mõisa kohtulikult oma õe Lena Hastferi mehele Johann Dückerile.

Mõisat on mainitud 17. sajandi keskel. 1639. aastal müüs Johan Dücker Varudi mõisa Tallinna kodanikule Salomon Rabele.

1665. aastal jagati Varudi mõis Uue- ja Vana-Varudi mõisaks.

1849. aastal sai Uue- ja Vana-Varudi mõisa omanikuks Carl Raphael von Schilling.

## Viited

## Välislingid
*
*Varudi mõis (Viru-Nigula khk) Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Erastvere mõis

**Erastvere mõis** (saksa keeles *Errestfer*) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal.

Erastvere mõisa on esmamainitud 1452. aastal, kui Johann Soye ostis mõisa Tartu piiskopilt. 1657. aastal läks mõis Ungern-Sternbergide valdusse. Viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli parun Gerhard von Ungern-Sternberg (1882–1946).

2005. aastal pühitseti kalmistul uus kabel, mille ehituseks andis raha viimase paruni Gerhard von Ungern-Sternbergi Saksamaal elav poeg Gerd Ungern-Sternberg.

1926. aastal avati mõisas vanadekodu, kuhu juba siis paigutati psüühikahäiretega isikuid. Härrastemaja lammutati 1972. aastal ja 1976. aastal avati hooldekodu uus kahekorruseline peamaja. Erastvere Hooldekodus on ligi 200 kroonilise psüühikahäire ja vaimse puudega inimest üle Eesti. Hooldekodu juhatajana töötas 1996–2009 psühhiaater Rein Suija.

## Vaata ka
*Erastvere mõisa kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Kooraste mõis

**Kooraste mõis** (saksa keeles *Korast*) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Põlva maakonna Kanepi valla territooriumil.

Mõisat on esmamainitud 1511. aastal. 

Kooraste ja Karste mõis liideti üheks mõisaks 1864. aastal, liitmine kinnistati 1866. aastal ja 1875. aastast sai nende nimeks Kooraste mõis.

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Karl von Ungern-Sternberg.

## Viited

## Välislingid
*
*Kooraste mõis (Kanepi khk) Rahvusarhiivi kinnistute registris
Ulvi mõis

**Ulvi mõis** (saksa keeles *Oehrten, Oerten*) oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. 

## Ajalugu
Mõisat on esmamainitud 1498. aastal. 1551. aastal sai mõisa omanikuks Heinrich Wulff. Wulffide perekonna järgi sai mõis ka nime. 

Wulffi pärija tütar, kes oli abielus Brun Dückeriga (kes uppus koos Pontus de la Gardiega Narva jõkke 1585) abiellus seejärel Otto Wrangell nooremaga, kes 1597. aastal müüs Ulvi mõisa Reinhold Thuwele (Taube). 1627. aastal läks Ulvi mõis Reinhold Thuwele tütre Elisabet Wrangelli, Elistvere mõisa omaniku Hermann Wrangelli lese valdusse. 1641. aastal oli omanik tema tütre Elisabeth Magdalena von Wrangelli mees, Jürgen von Uexküll.

1695. aasta pärandijagamislepinguga sai Ulvi mõisa omanikuks Jürgen von Uexkülli pojapoeg Jacob Johann von Uexküll-Meyendorff. 1723. aastal müüdi mõis Otto Wilhelm Harpele, kes müüs selle 1739. aastal parun Hans Reinhold von Meyendorffile. 1762. aastal sai Ulvi mõisa omanikuks Johann Wilhelm von Bielsky. 1764. aastal ostis mõisa Alexander Clapier de Colongue, kelle perekonna valduses oli mõis kuni 1809. aastani.

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Alexander Rudolf Otto Heinrich von Winkler.

Mõisa peahoones asus 1940. aastast Rägavere vallavalitsus, enne seda asus Rägavere vallamaja Kantkülas. 
## Tänapäev
Pärast Rägavere valla liitumist Vinni vallaga asuvad Ulvi mõisahoones klubi, raamatukogu ja noortetuba.

## Viited

## Välislingid
*
*Ulvi mõis (Viru-Nigula khk) Kinnistute register
Karaski mõis

**Karaski mõis** (saksa keeles *Karrasky*) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal. 

Mõis tekkis 1734, kui Krootuse (Kõlleste) mõisast eraldati maa-alad Vastse-Kõlleste ja Karaski mõisa jaoks. 

1867 ühendati Karaski ja Vastse-Kõlleste mõis ja tekkinud uut mõisat nimetati **Karaski mõisaks**. 

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Harald von Samson-Himmelstjerna.

## Viited

## Välislingid
*
Rõuge mõis

**Rõuge mõis** (saksa keeles *Rauge*) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal.

Mõisat on esmamainitud 16. sajandil. Liivi sõja järel oli mõis Poola Tartu vojevoodkonna Vastseliina staarostkonna folvark ehk riigimõis.

1781. aastal müüs Gerhard Friedrich von Freymann Rõuge mõisa Ludwig Eberhard von Freymannile, kes andis selle 1800. aastal üle oma pojale Christer Ludwig von Freymannile. 1820. aastal ostis mõisa Carl Hermann Christer von Samson-Himmelstjerna (1777–1858), 1858. aastal päris mõisa Guido Samson von Himmelstiern, 1868. aastal Claudius Oskar von Himmelstiern ja 1906. aastal Karl Rudolph von Samson-Himmelstjerna.

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Friedrich Otto Eduard von Samson-Himmelstjerna.

Mõisa peahoone on tänapäevaks hävinud.

## Vaata ka
*Rõuge mõisa park
*Rõuge mõisa järv

## Viited

## Välislingid
*
*Rõuge mõis (Rõuge khk) Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Mõniste mõis

**Mõniste mõis** (saksa keeles *Menzen*) oli rüütlimõis Hargla kihelkonnas Võrumaal. 

Vanimad teated mõisa kohta on pärit 1386. aastast, mitu sajandit kuulus mõis Uexküllidele, 1574 kuulus mõis Johann Uexküllile ja seejärel Johann von Uexküllile.  

1702. aasta 7. augustil vkj piiras Põhjasõjas mõisat Boriss Šeremetjevi juhitud Vene armee. Rootsi kaitsepositsiooni moodustanud mõisahoone kirjelduse andis August Wilhelm Hupel 1789. aastal.  

Aastal 1765 ostis mõisa H. von Kosküll, Kosküllidele kuulus mõis aastani 1826, kui uuteks omanikeks said von Wulffid.

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Herman Maximilian von Wulff.

Mõisa peahoone hävines vabadussõja käigus.

## Vaata ka
*Mõniste vasallilinnus
*Mõniste mõisa park
*Mõniste mõisa kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Saru mõis

**Saru mõis** (saksa keeles *Saara*) oli rüütlimõis Hargla kihelkonnas Võrumaal. 

1574 oli mõisa omanik Johann Uexküll. 

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Herman Maximilian von Wulff.

Mõisa peahoone on tänapäevaks hävinud.

## Viited

## Välislingid
*
Perepiltšõntsi

**Perepiltšõntsi** (ukraina keeles Перепільчинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 1144.
Mal Whitfield

**Malvin Greston Whitfield** (tuntud kui **Mal Whitfield**; 11. oktoober 1924 Bay City – 18. november 2015 Washington) oli USA kergejõustiklane.

Londoni olümpiamängudel 1948 võitis ta 800 m jooksus olümpiarekordiga 1.49,2 kuldmedali ja USA võistkonna koosseisus Roy Cochran, Clifford Bourland ja Arthur Harnden 4 × 400 m teatejooksus samuti kuldmedali ajaga 3.10,4. 400 m jooksus võitis ta tulemusega 46,9 pronksmedali. Kulla võitis siis olümpiarekordiga 46,2 Jamaica sportlane Arthur Wint, hõbeda Herb McKenley.

Helsingi olümpiamängudel 1952 võitis ta 800 m jooksus olümpiarekordi tulemuse kordamisega 1.49,2 kuldmedali ja USA võistkonna koosseisus Ollie Matson, Gerald Cole ja Gerald Moore 4 × 400 m teatejooksus hõbemedali tulemusega 3.04,0.

Aastal 1967 avaldas memuaarid "Learning to Run".
Tõrva Lasteraamatukogu

**Tõrva lasteraamatukogu** on Tõrvas tegutsev lasteraamatukogu.

Raamatukogu aadress on Valga 58a, 68606 Tõrva (lasteaed "Mõmmik" maja teisel korrusel).

## Ajalugu
Varem lapsi teenindanud Tõrva Rajooni Raamatukogu juures asunud lasteosakonnast sai 8. oktoobril 1953 iseseisev raamatukogu – **Tõrva Linna Lasteraamatukogu**. Lasteraamatukogu teeninduspiirkonnaks loeti Tõrva linn ja linna lähedal asuvad kolhoosid. Lasteraamatukogu sai 14,5 m2 suuruse toa aadressil Araku 4 asunud hoones. 

Lasteraamatukogu inventariks olid 2 kappi ja 2 riiulit. Raamatufondi suuruseks oli 1665 eksemplari. Lugejaid oli 356, laenutusi 3057. 

1959. aastal kolis lasteraamatukogu uutesse ahiküttega ruumidesse kesklinnas, aadressil Veski 2, kuhu jäädi 1992. aastani. Raamatukogu sai enda käsutusse algul 3 tuba, 1964. aastal lisandus veel üks tuba (kokku üldpinda 75 m2). Avaramad ruumid võimaldasid algul üle minna osalisele avariiulite süsteemile (5 riiulit), aasta hiljem aga täielikule avariiulite süsteemile. 1960. aastal kasvas lugejate arv 751-ni. 1967. aastal mindi üle 5-päevasele töönädalale.

1992. aastal sai lasteraamatukogu uued keskküttega avarad ruumid (120 m2) lasteaia Mõmmik majas. Samas majas asusid kuni 1994. aastani Patküla Põhikooli ja Tõrva Keskkooli esimesed klassid. Koht on väga soodne: hoone asub Tõrva paljukorteriliste elamute linnaosas, kus elab valdav osa Tõrva noori peresid. Patküla kooli õpilased ja õpetajad võtsid raamatukogu asukoha meelsasti omaks, kuid keskkooliga kontaktid halvenesid. 

2000. aastal registreeriti lasteraamatukogu riiklikus registris, täisnimi Tõrva Lasteraamatukogu. 2003. aastal saadi juurde kõrvalasuvad vabad ruumid lugemissaali ja internetitoa jaoks. Üldpinda on nüüd kokku 250 m2. 1. septembrist 2004 hakkas lasteraamatukogu taas teenindama lugejaid kuuel päeval nädalas. 2007. aasta mais osteti tööarvuti ja raamatukoguprogramm RIKS. Elektroonilisele laenutusele mindi üle 2010. aastal.

2009. aastaks toimus lasteaiamaja kapitaalremont. Pärast remonti sai lasteraamatukogu uued, sama suured ruumid maja teisele korrusele.  

## Juhatajad
* Hilda Näkk (Ilves) 1953–1954
* Aliide Ritso (1954–1955)
* Milvi Palmisalu 1955–1957
* Helga Ainvere 1957–1971
* Tiiu Rebane 1971–2003
* Silva Schütz alates 2003

## Laenutajad
* Hilda Ilves 1954–1960
* Malle Puhmas (Utsar) 1960–1964
* Tiiu Kukk (Rebane) 1964–1971
* Silva Kirt (Schüts) 1971–2003
* Tiiu Rebane alates 2003

## Statistika
Statistika 2014. aasta seisuga

* Kogusid: 11 756
* Kasutajaid: 417
* Külastusi: 7091
* Laenutusi: 14 959
* Töökohti: 2

## Vaata ka
* Tõrva Linnaraamatukogu

## Kirjandus
* Valgamaa rahvaraamatukogud 1920-2010. Valga, 2010
* Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014

## Välislingid
* Tõrva Lasteraamatukogu
Õru raamatukogu

**Õru raamatukogu** on Valga valla rahvaraamatukogu. Aastast 2018 on see Valga Keskraamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu aadress on Õru alevik 46-1, 67101 Valga vald, Valga maakond.

## Ajalugu
Õru raamatukogu on mitu korda kolinud. Kui raamatukogu 1. detsembril 1944 avati, siis asus see Õruste külas ühes majas koos Õru algkooli ja rahvamajaga. 1952. aastal saadi suuremad ruumid Laatre külanõukoguga samas majas. 1963. aastal kolis raamatukogu Valga sovhoosi keskusse (praegusse Õru alevikku). 1990. aastal koliti vastvalminud elamu neljatoalisse korterisse. 

Raamatukogu kolis praegustesse ruumidesse 2005. aasta veebruaris. Uuteks ruumideks ehitati ümber 3- ja 4-toaline korter. Raamatukogu sai oma käsutusse 130 m2 põrandapinda ja 3-kohalise internetipunkti.

Algul oli raamatukogu teenindada Õru algkool ja Valga sovhoosi territooriumil elavad inimesed. Unikülas asunud Kirovi kolhoosil oli oma raamatukogu. Oma raamatukogu oli ka kolhoosil Suur Oktoober, mis asus Kikkal kontori 20 m2 suuruses toas. 1956. aastal liideti mõlema kolhoosi raamatukogu Õru raamatukoguga. 2001. aastal suletud Priipalu raamatukogust lisandus Õru raamatukokku 931 eksemplari kirjandust. Õru algkoolis tegutses laenutuspunkt kuni kooli sulgemiseni aastal 1971. Kui varasemate väikeste raamatukogude kadumise põhjuseks oli majandite liitmine, siis Priipalu raamatukogu sulgemise põhjuseks oli elanikkonna vähenemine ja raamatukogu seniste ruumide minek eraomandusse.

2000. aastal jõudis raamatukokku internetiühendus. 2003. aastal hangiti arvutiprogramm RIKS ning 2006. aasta jaanuarist mindi üle täielikule elektroonilisele laenutusele. 

## Juhatajad
* Aksel Sarv 1948–1952
* Vaike Lehes (Perlova) 1952–1969
* Reet Luik 1969–1975
* Liivi Kokla 1975–1979 
* Tiina Pehme 1979–1981
* Saima Puusepp (Niklus) alates 1981

Asendajatena on raamatukogus töötanud Maia Rätsep, Kaie Männik, Aime Grossberg, Helgi Preedel, Liivi Allik ja Katrin Jänes.

## Statistika
Statistika 2014. aasta seisuga
* Kogud: 13 644
* Kasutajad: 148
* Külastused: 3640
* Laenutused: 9536
* Töökohad: 1

## Kirjandus
* Valgamaa rahvaraamatukogud 1920–2010. Valga, 2010
* Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014

## Välislingid
* Õru rahvaraamatukogu
Hetk

**Hetk** ehk **silmapilk** ehk **moment** ehk **viiv** on tavakeeles täpselt määratlemata lühike ajavahemik, mida neuropsühholoogias mõistetakse kui subjektiivset oleviku tunnetamiseks vajalikku ajavahemikku, mida inimene väljendab sõnaga 'nüüd'. 

Erinevate uurimistulemuste kokkuvõttena on selline ajavahemik umbes kolme sajandiku sekundi pikkune, mis umbes vastab ärrituse ülekandeajale kiiretes keemilistes sünapsides ehk sünaptilisele latentsusajale. Näiteks on inimese kuulmine võimeline ajaliselt eritlema veel 0,03 sekundise kestusega mürade vaheldumist.

Füüsikas ja teadusfilosoofias on hetk lõpmatult lühike ajavahemik ajalises taustsüsteemis.  Sama tähendusega on ka muusikas ajapunkt, nt punkt koordinaadistiku ajateljel.

## Vaata ka
*näiv olevik

## Viited
Ajavahemik

**Ajavahemik** on aja osa, mida on võimalik kirjeldada ajapunktide "algus" ja "lõpp" ning ajalõigu "kestus" abil. 

Ajavahemiku sümboliks on \Delta t ("delta t").

Ajavahemike alusel on võimalik luua erinevaid ajaskaalasid ja nende abil aega mõõta.

Lisaks igale inimesele tuttavatele ajavahemikele nagu "päev" (päikesetõusu ja päikeseloojangu vaheline ajavahemik) või "aasta" (ajavahemik Päikese madalseisust (talvine pööripäev) kuni kõrgseisuni (suvine pööripäev) ning tagasi Päikese madalseisuni) mõõdetakse füüsikas aega näiteks sekundites (radioaktiivse aine pooldumiseks kuluv aeg), bioloogias juurdekasvuühikutes (kudede juurdekasvuks kuluv aeg), nurgakraadides (millega mõõdetakse Foucault' pendli abil Maa pöörlemist).

Tänapäeva füüsikas loetakse lühimaks ajavahemikuks füüsik Max Plancki järgi nimetatud Plancki aega (umbes 10−43&nbsp;s), mis vastavalt definitsioonile kujutab enesest väikseimat aegruumi osa ning pikimaks ajavahemikuks Universumi vanust Suurest Paugust kuni tänaseni (umbes 14&nbsp; miljardit aastat ehk 4,4·1017 sekundit).

Neuropsühholoogias loetakse oluliseks ajavahemikuks "hetke" ("silmapilku"), mida mõistetakse kui subjektiivset oleviku tunnetust, mida inimene väljendab sõnaga "nüüd". Eri uurimistulemuste kokkuvõttena on selline ajavahemik umbes kolme sajandiku sekundi pikkune, mis umbes vastab kiirete keemiliste sünapside ärrituse ülekandeajale ehk sünaptilisele latentsusajale. Näiteks on inimene võimeline ajaliselt eritlema veel 0,03 sekundise kestusega mürade vaheldumist. 

## Viited
Sooru raamatukogu

**Sooru raamatukogu** on Valga valla rahvaraamatukogu. Aastast 2018 tegutseb Valga Keskraamatukogu haruraamatukoguna.

Raamatukogu aadress on Kesk 13-1, Sooru küla, 68304 Valga vald, Valga maakond.

## Ajalugu
1926. aastal asutati Sooru vallas raamatukogu, mille juhatajaks sai Eduard Uibo, hiljem olid juhatajateks kooliõpetajad. Raamatukogu asus Sooru algkooli hoones. 1938. aastal oli juhatajaks Johannes Lillmaa.

1938. aasta detsembris toimusid koolimajas mitmed raamatunädala üritused: üleriigilise aktuse kuulamine raadio kaudu, kohalik aktus õpilastele, kirjanduslik õhtu, raamatunäitus ja selgitavad kõned. 1939. aasta raamatunädala tõmbenumbriks oli kirjanduslik kohus Friedrich Märtmanni üle, kes ei lugenud raamatuid ega tunnistanud üldse kirjasõna. Eriti hoogsaks kujunes kirjanduslik vaidlusõhtu teemal „Kas maksab raamat lugeda?”, kus koolijuhataja Johannes Lillmaa esines referaadiga „Kuidas sünnib kirjanduslik looming”. Nädala puhul tehti Sooru kooli- ja avalikule raamatukogule annetusi nii rahas kui ka kirjanduse näol. Heldemaks annetajaks osutus raamatukaupmees A. Suur, kellel oli talu Soorus ja kes kinkis 15 köidet.

Sooru mõisahoone, kus asus 6-klassiline algkool ja raamatukogu, hävis 1944. aasta augustis sõjatules. 1946. aastast paiknes raamatukogu Sooru rahvamajas, ühises toas sidega. 1975. aasta 6. jaanuaril loodi Sooru raamatukogu juurde raamatusõprade ühing, mille esimeheks sai Hans Truumaa, kes töötas kolhoosis põllundusbrigadiri ja osakonnajuhatajana. Ta oli suur raamatusõber (koduraamatukogus üle 600 raamatu) ning tegutses raamatulevitajana. 1976. aasta veebruaris toimus remont. 1983. aastal sai raamatukogu pisikese kõrvalruumi, kuhu paigutati ajalehed, ajakirjad jms.

1990. aastast läksid piirkonna raamatukogud Tõlliste külanõukogu/valla alluvusse. 1993. aastal kolis raamatukogu endisse kolhoosi kontorihoonesse, mis oli varem olnud mõisa abihoone. Ruumid olid avarad ja tunduvalt lugejasõbralikumad, miinuseks ahjuküttega. 1997. aastal koliti tagasi Sooru rahvamaja ruumidesse, kuna senine hoone läks eraomandisse. 2004. aastal sai raamatukogu arvuti ja internetiühenduse. 2008. aastal sai raamatukogu tarkvaraprogrammi RIKS, elektroonilisele laenutusele mindi üle 2009. aastal.

## Juhatajad/laenutajad
* Eduard Uibo 1926–?
* Johannes Lillmaa 1938–?
* M. Ilves 1946–1947
* Maret Paluste 1948
* Vilma Kiivit (Peterson) 1949–1950
* Aili Toomet 1967–1968
* Silvia Leheste 1968–1969
* Milli Leht 1970–1986
* Saima Aldošina 1973 (asendaja)
* Ülle Ahk 1986–1997
* Elina Tamm alates 1997

## Vaata ka
* Laatre raamatukogu
* Tagula raamatukogu
* Tsirguliina raamatukogu

## Viited

## Kirjandus
* Valgamaa rahvaraamatukogud 1920–2010. Valga, 2010
* Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014

## Välislingid
* Tõlliste vald – hallatavad asutused
Laatre raamatukogu

**Laatre raamatukogu** on Valga valla rahvaraamatukogu. Aastast 2018 tegutseb Valga Keskraamatukogu haruraamatukoguna.

Raamatukogu aadress on: Pargi tn 7/9, Laatre alevik, 68314 Valga vald. 

## Ajalugu
1914. aastal asutati Laatres **Kaja seltsi raamatukogu**. Laatre Hariduse Selts Kaja jätkas tegevust Eesti Vabariigis. Seltsil oli raamatukogus ligikaudu 500 raamatut. Raamatukogu asus valla magasiaidast ümber ehitatud majas. 27. märtsil 1927 peetud seltsi aastapäeva koosolekul määrati 3000 marka raamatukogu täiendamiseks, 300 marka ajakohase kapi muretsemiseks ja 1000 marka kooli raamatukogu toetuseks. Raamatukoguhoidjaks valiti preili J. Kurvits. 

Pärast II maailmasõda alustas raamatukogu Harald Rebase juhatamisel tööd 20. detsembril 1946. aastal Laatre 7-klassilise kooli ruumides. Järgmisel kahel aastal paiknes raamatukogu rahvamajaga ühes ruumis, juhatajaks Salme Põder. 1949. aastal sai raamatukogu asupaigaks koolimaja klassiruum, juhatajaks Armilda Lindpere. Alates 1950. aastast asus raamatukogu kolhoosi Stalini Tee kontorihoone ühes toas. 

Raamatukogu likvideeriti 15. aprillil 1956. aastal. Teavikud anti üle Tsirguliina raamatukogule. Tõlliste küla TSN TK otsusega 27. detsembrist 1967 muudeti alates 1. jaanuarist 1968 Iigaste külaraamatukogu **Laatre külaraamatukoguks**. 

Raamatukogul pole olnud paikset asukohta. 1973. aastani tegutses raamatukogu majas, mille valmimisaasta oli 1860. Samas majas asus veel kauplus ning kaupluse juhataja korter. Aastatel 1973–1988 tegutseti elumajas. Ka edaspidi asus raamatukogu elumaja korteris (3-toalises): aastatel 1988–1996 keskküttega majas ning 1996. aastast elektriküttega majas. 

1968. aastal oli raamatukogu avatud teisipäeval, neljapäeval ja reedel kell 13–19 ning laenutuspunkt Iigastes esmaspäeval ja kolmapäeval kell 11–17. Pärast Iigaste laenutuspunkti kadumist oli raamatukogu alates 1983. aastast avatud viiel nädalapäeval 8 tundi. Laenutuspunkte on ka varem tegutsenud, samuti tehti peredele kojukandeid.  

Raamatukoguhoidja tööarvuti ja programm RIKS saadi alles 2009. aastal, elektroonilisele laenutusele mindi üle 2010. aastal.

## Juhatajad/laenutajad
*J. Kurvits
*Harald Rebane 1946
*Salme Põder 1947–1949
*Armilda Lindpere 1949–1950
*Juta Kaarmaa 1951–1953
*Evi Sõrmus 1953–1956
*Elvi Kängsepp 1968–2002
*Ene Kahro alates 2003

## Statistika
Statistika 2014. aasta seisuga:
*Kogusid: 10 086
*Kasutajaid: 127
*Külastusi: 3036
*Laenutusi: 6965
*Töökohti: 1

## Vaata ka
* Sooru raamatukogu
* Tagula raamatukogu
* Tsirguliina raamatukogu

## Kirjandus
*Valgamaa rahvaraamatukogud 1920–2010. Valga, 2010
*Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014

## Välislingid
* Tõlliste vald – Hallatavad asutused
Mont-de-Marsan

**Mont-de-Marsan** [mont'marsan] on linn Prantsusmaal Uus-Akvitaania piirkonnas Landesi departemangus. See on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks. Linna läbib Santiago de Compostela palverännutee.

Mont-de-Marsan asub Landesi metsamassiivi lõunaosas. Viimane on Lääne-Euroopa suurim tänapäeval alles olev metsamassiiv.

Linna territoorium asub 23–97 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Linnaga seotud isikuid

* Dominique de Gourgues (1530–1583), prantsuse maadeuurija
* Jacques Lefranc (1750–1809), Prantsuse kindral, suri Malagas
* Jean Falba (1766–1848), mereväe marssal, Prantsuse Auleegioni liige, Saint-Louis' ordeni kavaler
* Louis Anselme Longa (1809–1869), kunstnik ja orientalist
* Pierre Joseph François Bosquet (1810–1861), Napoleon III aegne marssal (1856)
* Arthur Latappy (1830–1919), poliitik
* Louis Pazat (1839–1897), poliitik
* Jean Henry Tayan (1855–1931), kunstnik ja dekoraator
* Stéphane Strowski (1870–1954), esseist
* Charles Despiau (1874–1946), skulptor
* Robert Wlérick (1882–1944), skulptor
* Maurice Delom-Sorbé (1898–1986), poliitik
* Viitseadmiral Jean-Georges Gayral (1898–1964) Prantsuse mereväe juht 1942. aastal
* Jacques Foix, sündis 1930, endine elukutseline jalgpallur 
* Monique Pantel, sündis 1932, filmikriitik
* Roger Pessidous, sündis 1933, õhuvägede kindral
* Alain Juppé, sündis 1945, poliitik ja endine Prantsusmaa peaminister ja praegune Bordeaux' linnapea
* Alain Vidalies, sündis 1951, prantsuse minister
* Joël Bats, sündis 1957, prantsuse endine elukutseline jalgpallur
* Joëlle le Bussy Fal, sündis 1958, disainer ja kunstigalerii pidaja Senegalis 
* Pascal Drouhaud, sündis 1964, prantsuse tööstur
* Hélène Duffau, sündis 1965, prantsuse kirjanik
* Jean Van de Velde, sündis 1966, elukutseline golfimängija
* Hélène Darroze, sündis 1967, tunnustatud prantsuse kokk 
* Fabienne Feraez,sündis 1976, prantsuse sprinter 
* Thomas Dufau, prantsuse härjavõitleja

## Sõpruslinnad
* Alingsås, Rootsi 
* Tudela, Hispaania

## Viited

## Välislingid
*Linna ametlik koduleht (*prantsuse keeles*)
*Linna turismiinfo leht (*inglise keeles*)
Charleville-Mézières

**Charleville-Mézières** [šarlö'vill mezjeer] on linn Prantsusmaal Ardennesi departemangus. See on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus.

Linna territoorium asub 133–197 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Linnaga seotud isikuid
* Carlo I di Gonzaga-Nevers (1580–1637), (Neversi) Burgundia hertsog ja linna rajaja (Charleville), temast sai Mantua hertsog 1627. aastal.
* Edmond Louis Alexis Dubois-Crancé, prantsuse poliitik.
* Jean Nicolas Pierre Hachette (1769–1834), prantsuse matemaatik (sündinud Mézièresis).
* Gaspard Monge, geomeetrik, keemik, matemaatik ja haridustegelane.
* Arthur Rimbaud, linnas sündinud prantsuse luuletaja.
* Louis Tirman, linnas sündinud Ardennes'i departemangunõukogu president aastail 1893–1898, senaator 1892–1898 ja Alžeeria kindralkuberner 1881–1891.

## Sõpruslinnad
*  Nevers, Prantsusmaa
*  Mantua, Itaalia
*  Dülmen, Saksamaa
*  Euskirchen, Saksamaa
*  Nordhausen, Saksamaa
*  Iida, Jaapan (erilepinguga sõpruslinn)
*  Harar, Etioopia (puudub leping, kuid toimub tihe kultuuriline koostöö)

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna turismiinfo leht (*inglise keeles*)
Aleksander Möldroo

**Aleksander Möldroo** (7. jaanuarini 1944 **Aleksander Mölder**; 6. august 1902 Narva – 16. september 1991 Tallinn) oli eesti graafik ja teatrikunstnik.

## Elulugu
Aleksander Möldroo õppis Narva linavabriku algkoolis ja 1912–1919 kommertskoolis. Kunstiõpinguid alustas 1920. aastal Tallinna Kunsttööstuskoolis, kus õppis dekoratsioonmaali. Kunsttööstuskoolis õppis Möldroo kaks aastat, seejärel täiendas end aastatel 1922–1923 kunstikoolis Pallas Konrad Mäe ja Ado Vabbe ateljeedes. Sellele järgnes õppereis Pariisi.

Möldroo töötas nii Eesti (Endla 1926–1928; 1928–1930 Draamastuudio Teater; Ugala 1936–1946) kui ka välismaa (Kaunase Riigiteater 1924–1925; Belgradi Riigiteater 1930–1931) teatrites. 1946–1952 oli ametis Tallinna Kultuurhariduslike Asutiste Komitee peakunstnikuna.

5. detsembril 1934 mõisteti ta 1,5 aastaks vangi. 1934–1935 oli vangis. Aastatel 1952–1957 oli ta Venemaal Taišeti lähedal sunnitöölaagris.

Tema saatust on käsitletud telesaates "Väikeses kollases majas" (ETV, 1990).

## Looming
Möldroo lavakavandid, teostatud temperas või monotüüpias, mõjuvad terviklike kunstiteostena. Varasemad, eriti Hommikuteatrile tehtud kujundused, on ekspressionistlikud, hiljem saab valdavaks realistlikum, väljendusrikast detaili toonitav käsitlus.

Graafikatehnikatest viljeles ta enim linoollõiget, puugravüüri ja monotüüpiat. Loonud ka õlimaale (maastiku- ja linnavaateid) ja akvarelle. Teinud sisekujundustöid, muuhulgas kavandas 1933–1934 Kadrioru lossi kardinad.

Möldroo varasemad teosed, eriti linoollõiked, kannavad selgeid ekspressionismi mõjutusi. Neist tõuseb esile sari teatritegelaste portreid, millest on säilinud "A. Bachmann" (1922), "Aleksander Teetsov" (1928) ja "Priit Põldroos" (1929). Paljud Möldroo monotüüpiad on ainest saanud reisidelt, näiteks "Vana Belgrad" (1931), "Mostar" (1932), "Jaroslavl".

## Viited

## Välislingid
*Aleksander Möldroo looming Eesti Kunstimuuseumi digikogus
*Aleksander Möldroo raamat "Petseri klooster sõnas ja pildis", 1937]
Mercury-Redstone 1

**Mercury-Redstone 1 (MR-1)** oli Mercury programmi esimene mehitamata katselend ja esimene kord, kui kosmoselaeva üritati kosmosesse saata Mercury-Redstone kanderaketiga. Algsete plaanide kohaselt pidi see olema suborbitaalne lend ja start oli määratud 21. novembrile 1960.

Start toimus, kuid tulemuseks oli ebatavalisel moel ebaõnnestumine, mida hiljem kutsuti "nelja tolli lennuks". Kanderakett startis, tõusis 4 tolli ehk umbes 10 cm ja kukkus peamootorite seiskumise tõttu tagasi stardiplatvormile. Plahvatusohu tõttu anti kohe häire, kuid imekombel kanderakett ei plahvatanud.

Pärast starti paanikasse sattunud lennujuhid esitasid pealennujuht Chris Kraftile kohati absurdseid variante, kuidas muuta ohutuks kanderakett, mida miski stardiplatvormil kinni ei hoidnud ja mis ähvardas ümber kukkuda. Kraft kuulas lõpuks ühe inseneri nõuannet, kes soovitas lihtsalt oodata, millal raketi akud tühjaks saavad ja oksüdeerija ära keeb. See toimis ja järgmisel päeval said insenerid kanderaketi juurde minna ja selle ohutuks muuta.

## Viited
Otto Selz

**Otto Selz** (14. veebruar 1881 – 27. august 1943) oli saksa psühholoog. 

Teda võib pidada kognitiivpsühholoogia eelkäijaks.
Città metropolitana di Bari

**Città metropolitana di Bari** on 2. järgu haldusüksus (*[[città metropolitana]]*) Itaalias Apuulia maakonnas. See moodustati endise Bari provintsi asemele. See hakkas toimima alates 2015. aasta 1. jaanuarist. Piirneb Aadria mere, Basilicata maakonna ning Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Taranto, Matera ja Potenza provintsiga.

## Haldusjaotus
Città metropolitana di Bari jaguneb 41 omavalitsusüksuseks (*comuni*):


Grotte Castellana 03apr06 04.jpg|Castellana Grotte grott
Entrata laterale della Cattedrale di Giovinazzo.JPG|Giovinazzo
Conversano-Castellofotoaerea.jpg|Conversano kastell
Alberobello.jpg|Alberobello
Gravina in Puglia - Vista de la Cattedrale e torrente la 'Gravina'1.jpg|Gravina in Puglia
Vedutamonopoli2.jpg|Monopoli rannik
Bari BW 2016-10-19 13-35-11 stitch.jpg|Bari
Molfetta - Porto.jpg|Molfetta
Polignanoamare0001.jpg|Polignano a Mare
Puglia Altamura1 tango7174.jpg|Altamura
Giovinazzo02.jpg|Giovinazzo
Cattedralebitonto.JPG|Bitonto
Bari - Palazzo Fizzarotti - 1.jpg|*Palazzo Fizzarotti* Baris
Grotte Castellana (5).jpg|Castellana grotid
Trullomurgia.jpg|
Giovinazzo di sera.jpg|Giovinazzo
Puglia Ruvo tango7174.jpg|Ruvo di Puglia
Mare di Giovinazzo.jpg|Giovinazzo
Castello Conversano sera.jpg|Conversano kastell
Alberobello BW 2016-10-16 12-24-29.jpg|Püha Antoniuse kirik Alberobellos
Ognissanti Valenzano.JPG|Ognissanti kirik Valenzanos


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Peeter Novoseltsev

**Peeter Novoseltsev** (20. aprill 1960 Tartu – 7. veebruar 2015) oli eesti näitleja.

Lisaks veerand sajandit kestnud näitlemisele Vilde teatris on ta olnud ka kokk, laohoidja, kasvataja, ekspediitor, kooli näiteringi juht ja huvialajuht.

## Rollid Vilde Teatris
Vilde Teatris mängis Peeter Novoseltsev järgmisi rolle:
*Jüri Kaldmaa “Kitarriõpetaja”, lavastaja Jüri Kaldmaa – Karla (2009-2010)
*Veiko Märka “Tabamata pisuhänd”, lav Raivo Adlas – Sauna Mats (2009)
*J. Kaldmaa “Valgusetegu”, lav J. Kaldmaa – Võõras (2009)
*K. Saja “Maniakk”, lav L. Tegelmann – Vedurijuht (2007)
*V. Sigarjev “Gupikene”, lav R. Adlas – Jutustaja (2007)
*August Jakobson “Vaesed ja patused”, lav R. Adlas – Doktor (2006)
*C. Bukowski “Vajatakse naist”, lav R. Adlas – Joe (2005)
*Aapo Ilves “Sanna takah tiigi man”, lav R. Adlas – Vene sõdur, Brežnev (2005)
*Oskar Luts “Tagahoovis”, lav R. Adlas – Kapral-kingsepp (2004)

## Rollid Elva harrastusteatris
*Hugo Raudsepp “Kadunud perekonnaisa”, lav. R. Adlas – nimiosa Hans Mardik (2012)
*J. Kaldmaa „Pommuun”, lav. R. Adlas – Kodutu (2006)
*J. Kaldmaa „Külalitsemaja”, lav. R. Adlas – Pastor (2005)
*H. Raudsepp „Roosad prillid”, lav. R. Adlas – Bordonossov (2003)

## Rollid mujal
*Grigori Gorini ainetel “Thijl Ulenspiegeli lugu”, lav. Meelis Hansing – Kalakaupmees Judokus Greipsteiner (Luke mõisapark, 2013)
*P. Prjashko “Elad muudkui ja ei märkagi, kuidas teise ilma satud” (“Alukad”), lav. Kalev Kudu – Sergei (Tartu Üliõpilasteater, 2013)
*Monoetendus “Arstid ei tea midagi”, lav. V. Ilves (Näitemängu-huumoriklubi Kihva, Väätsa, 2012)
*K. Pettai “Otto”, lav. R. Adlas – külaline (Tabivere, 2011-2012)
*Eduard Vilde “Tabamata ime”, lav. Roman Baskin – seltskonnategelane (Vanemuine, 2011-2012)
*Edgar Valter “Pokud jõuavad koju” – Poku (lav. Margus Kasterpalu, 2010)
*J. Patrick „Augustikuu teemaja”, lav. R. Baskin – Vanamees (MTÜ Kell Kümme, Eesti Maanteemuuseum, 2009-2010)
*Jüri Tuulik “Ameerika mäed” – Tivoli külastaja(2008-2009)
*H. Raudsepp “Põrunud aru õnnistus ja roosade prillidega…”, lav-d. R. Adlas ja T. Lepp – Bordonossov (2008-2009)
*Kontsert-etendus Straussi Kuningriik „Saatuslik karnevaliöö“, lav. Andres Dvinjaninov – Karnevali külaline (Elva, 2007)
*Madis Kõiv “Tali”, lav. Raivo Adlas – Lible (2006)
*V. Märka “Sabani sõlmes Luts”, lav, R. Adlas – Mõhk (2006)

## Filmi- ja reklaamirollid
*Paide Vallitorni Muuseumi film “Ajamasin” – keskaegne kaupmees (reź Jaanus Nõgisto, 2010)
*“Akadeemik Obrutševi unenäod” – Kasahh (2006)
*“Vanameeste näppaja” – Vanamees (2005)
*Nordea Panga reklaam – Pulmakülaline, küla veidrik (2006)

## Tunnustus
*2013 huumoripäeval “Maamees muigab” Väätsal – Kiitmise kiri perearstinduse elulis-valuliste probleemide kujutamise eest
*2012 huumoripäeval „Maamees muigab“ PARIM NALI – etenduse “Arstid ei tea midagi” eest
*2007 harrastusteatrite riigifestivali MEESKÕRVALOSA PREEMIA – Lible osatäitmise eest lavastuses “Tali” (Palamuse Amatöörteater)
*2005 harrastusteatrite riigifestivali PREEMIA TÜÜBI TÄPSE VÄLJAMÄNGIMISE EEST – lavastuses “Vajatakse naist”

## Välislingid
*Krutskimees Nikulin
Città metropolitana di Milano

**Città metropolitana di Milano** on 2. järgu haldusüksus (*[[città metropolitana]]*) Itaalias Lombardia maakonnas. See moodustati endise Milano provintsi asemele. See hakkas toimima alates 2015. aasta 1. jaanuarist. Piirneb Varese, Monza ja Brianza, Bergamo, Cremona, Lodi, Pavia ja Potenza provintsiga.

## Haldusjaotus
Città metropolitana di Milano jaguneb 134 omavalitsusüksuseks (*comuni*):

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Linna koolikolleegium

**(Linna) koolikolleegium** (saksa keeles *Stadt-Schulkollegium*, vene keeles Городская училищная коллегия) oli endisaegne asutus, mille ülesanne oli muu hulgas hoolitseda linnade poolt ülalpeetavate koolide majandusliku heaolu eest ja valida nendesse koolidesse õpetajaid.

Eestis moodustati koolikolleegiumid 18. sajandil Tallinnas, Tartus, Pärnus. Kõigis Eesti linnades tegutsesid koolikolleegiumid alates 1823. aastast. 

Eestis kaotati koolikolleegiumid 1918.

## Viited

## Välislingid
*Linna koolikolleegium, Eesti Ajalooarhiivi fondiloend
Brüsseli toomkirik

**Brüsseli toomkirik** ehk **Püha Miikaeli ja Püha Gudula katedraal** on roomakatoliku kirik Belgia pealinnas Brüsselis. Toomkirik sai katedraali staatuse 1962. aastal.

Pühale Miikaelile pühitsetud kabel oli samal kohal arvatavasti juba 9. sajandil. Praeguse kiriku esimesed järgud pärinevad 11. sajandist, tornid lisati sellele 13. sajandil. Gooti stiilis toomkirik valmis 1519. aastal.

Kirik on pühitsetud Miikaelile ja Gudulale, kes on Brüsseli linna kaitsepühakud.


Luc Viatour Bruxelles Catedrale ST-Michel.JPG
Cathedral of St. Michael and St. Gudula, exterieur (2011).jpg
Брюссель, костел всередині.jpg
St Michels (HDR) (8293238879).jpg
Bruessel-Sint-Michiels en Sint-Goedelekathedraal-Karl V und Isabella von Portugal mit ihrem Schutzpatron-Bernard van Orley-1537.jpg
Città metropolitana di Venezia

**Città metropolitana di Venezia** on 2. järgu haldusüksus (*[[città metropolitana]]*) Itaalias Veneto maakonnas. See moodustati endise Veneetsia provintsi asemele. See hakkas toimima alates 2015. aasta 1. jaanuarist. Piirneb Aadria mere ning Treviso, Pordenone, Udine, Rovigo ja Padova provintsiga.

## Haldusjaotus
Città metropolitana di Venezia jaguneb 44 omavalitsusüksuseks (*comuni*):

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Rooma kuuria

**Rooma kuuria** (*Curia Romana*) on paavsti kuuria ehk õukond, mis koondab paavsti tähtsamaid abilisi; ka administratiivaparaat, mis korraldab kiriku valitsemist. *Curia* oli üldnimetus ametkondadele Vanas Roomas.

Rooma kuuria koosseisu kuuluvadː
* **Riigisekretariaat**
* **Dikasteeriumid** (järelevalveasutused) -- Evangeliseerimise dikasteerium, Usudoktriini dikasteerium, Heategevuse dikasteerium, Ida Kirikute dikasteerium, Liturgia ja Sakramentide dikasteerium, Pühakute dikasteerium, Piiskoppide dikasteerium, Preestrite dikasteerium, Kloostrite dikasteerium, Perekonna dikasteerium, Kristliku Ühtsuse dikasteerium, Religioonidevahelise Dialoogi dikasteerium, Kultuuri ja Hariduse dikasteerium, Inimeste Arengu dikasteerium, Seadusandlike Tekstide dikasteerium, Kommunikatsiooni dikasteerium, Patulunastuse dikasteerium
* **Kohtu- ja korrakaitseasutused** -- Ülemtribunal, Apellatsioonitribunal, Šveitsi Vahtkond, Alaealiste Kaitse Komisjon
* **Majandus- ja Rahandusasutused** -- Majandusnõukogu, Majanduse Sekretariaat, Püha Tooli Ressursside Amet, Peaaudiitori Amet, Paavsti Majapidamise Prefektuur, Paavsti Rahandusamet, Tööamet, Tervisekindlustuse Fond, Paavsti Annetuskassa, Finantsinformatsiooni Amet, Ühisväärtuste Fond
* **Akadeemiad** -- Inimelu Akadeemia, Kunstiakadeemia, Arheoloogia Akadeemia, Teoloogia Akadeemia, Ajalooteaduse Komitee, Ülikoolide Kvaliteedi Agentuur, Aquino Thomase Akadeemia, Püha Maarja Akadeemia, Märtrite Akadeemia, Ladina Akadeemia, Kiriklik Akadeemia
* **Rahvusvaheliste suhete ametkonnad** -- Riikidevaheliste Suhete Arhiiv, Ladina-Ameerika Komisjon
* **Usu ja liturgia asutused** -- Paavsti Liturgia Amet, Piiblikomisjon, Armulaua Kongresside Komitee, Püha Haua Kiriku Ordu, Paavsti palvevõrk

## Vaata ka
* Paavsti kultuurinõukogu

## Viited

## Välislingid
*Romana Curia - Documenta Lingua Latina exarata
Meryem Uzerli

**Meryem Sahra Uzerli** (sündinud 12. augustil 1983 Kasselis) saksa-türgi päritolu Türgi näitleja. 

Ta on tuntud türgi seebiooperist "Sajandi armastus", kus mängis Suleiman I lemmiknaist Hürremit.

Ta on sündinud saksa-türgi segaperekonnas, tema ema on sakslanna ja isa türklane. Ta õppis aastatel 2000–2003 näitlemist Hamburgis.
Majauss

**Majauss** oli endistel aegadel Eesti talumajades  ja laudas elav mürgita madu (nastik), kes püüdis hiiri. Teda hoiti, toideti piimaga, sest temas austati surnud esivanemat (pereisa). 

Eestis, ka Lätis ja Leedus, oli veel 19. sajandil levinud majaussi austamine, mis põhines ürgsel surnutekultusel ja arvamusel, et surnud esivanema hing siirdub ussi sisse. Usuti, et majauss toob majale, perele ja loomadele õnne, halva kohtlemise puhul aga õnnetust. Kui ta suri, kardeti majale ja selle elanikele halbu aegu.

Majausse peeti au sees juba antiikajal Kreekas, hiljem levis see komme kogu Euroopasse. 

## Viited
THY

**THY** või **Thy** võib tähendada järgmist:
*Thy maakond, endine 1. järgu haldusüksus Taanis
*Thy on tümiini lühend
Tartu Maalritöösturite Ühing

**Tartu Maalritöösturite Ühing** (saksa *Dorpater Maler-Gewerbe Unternehmerverein*, vene Профессиональное общество малярных дел предпринимателей в Тарту) oli aastatel 1917–1940 Tartus tegutsenud maalreid ja maalritööstureid ühendav organisatsioon.

Ühingu eelkäija oli Tartu Maalrite Selts (1909–1912), mis asutati saksameelse Tartu maalrite tsunfti kõrvale.

Aastatel 1914 ja 1915 toimus mitu koosolekut, kus ühingu nimeks otsustati võtta *Maalritööstuse Edendamise Selts*, ent esimese maailmasõja oludes jäi ühing ametlikult registreerimata. 1917. aastal asutati **Tartu Maalritöösturite Ühing**. Ühing oli Tartu Töösturite Kesknõukogu liige.

## Viited

## Välislingid
*
Clifford Bourland

**Clifford Frederick Bourland**; tuntud ka kui **Cliff Bourland** (1. jaanuar 1921 Los Angeles – 1. veebruar 2018) oli Ameerika Ühendriikide jooksja. 

Londoni olümpiamängudel 1948 võitis ta USA võistkonna koosseisus koos Roy Cochrani, Arthur Harndeni ja Mal Whitfieldiga kuldmedali 4×400 m teatejooksus ajaga 3.10,4.
Janek Joost

**Janek Joost** (sündinud 19. juunil 1977 Pärnus) on eesti näitleja.

## Haridus
Ta on õppinud Pärnu 2. Keskkoolis ja Pärnu Raeküla Koolis. Ta lõpetas Pärnus õhtukooli (praeguse Pärnu Täiskasvanute Gümnaasiumi). Õhtukoolis õppimise ajal töötas ta Päikeseraadios ja käis Aare Laanemetsa teatristuudios. 2000. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (19. lend). 2007. aastal kaitses ta magistritöö "Hääle olulisus rolli luues" ja sai magistrikraadi.

## Töökohad
Aastatel 2000–2005 töötas ta näitlejana Vanemuise teatris, seejärel on ta tegutsenud vabakutselise näitlejana ja mänginud peamiselt Tartu Uues Teatris.

## Filmid

* 2001 – "Head käed" – Wello
* 2003 – "Liivakellade parandaja" – Aleksander
* 2005 – "Malev" – Ugandilaste vanem
* 2005 – "Libahundi needus" – Marek / Margus
* 2006 – "Ruudi" – Viikingiklubi esimees
* 2007 – "Sügisball" – Theo ülemus
* 2019 – "Ühemeheshow" – Dr. Raag
* 2019 – "Johannes Pääsukese tõeline elu" – Tsängu vend
* 2023 – "Tähtsad ninad" – õpetaja Janek

## Telesarjad

* 2007 – "Ohtlik lend" – Ervin
* 2010 – "Ühikarotid" – Narkotalu peremees
* 2010 – "Kelgukoerad" – Dr. Koppel
* 2010-2011 – "Pilvede all" – Heiki
* 2011, 2018 – "Kättemaksukontor" – Egert Koller, Roald Tarkmees
* 2014 – "Padjaklubi" – Gregor
* 2015 – "Varjudemaa" – Ärimees Vinks
* 2015 – "Üheotsapilet" – Janek
* 2017 – "Siberi võmm" – Orm Lang
* 2018 – "Miks mitte?!" – Paak
* 2019 – "Lahutus Eesti moodi" – Suhtenõustaja Fred
* 2020 – "Valguses ja varjus" – Rudolf
* 2023 – "Legend eluajal" – Ervin

## Isiklikku
Tema elukaaslane on olnud näitleja Kersti Heinloo, neil on kaks poega.
Arthur Harnden

**Arthur Harold Harnden** (20. mai 1924 – 30. september 2016) oli Ameerika Ühendriikide kergejõustiklane, jooksja 

Londoni olümpiamängudel 1948 võitis ta USA võistkonna koosseisus Roy Cochran, Clifford Bourland ja Mal Whitfield kuldmedali 4×400 m teatejooksus ajaga 3.10,4.
Tallinna Metallitööliste Ametiühing

**Tallinna Metallitööliste Ametiühing** (ka **Tallinna Metallitööliste Ühisus**, saksa *Revalscher Metallarbeiter-Verein*, vene Ревельское профессиональное общество рабочих металлического производствa) oli 1906 asutatud Eesti metallitöölisi ühendav organisatsioon (ametiühing).

Organisatsiooni tegevus hõlmas Eestimaa kubermangu. Saksa okupatsiooni ajal 1918 organisatsiooni tegevus lõppes, ent pärast okupatsiooni 1918. aasta novembris tegevus jätkus. Pärast 1920. aastat hõlmas organisatsiooni tegevus kogu Eestit. Organisatsioon oli Eestimaa Töölisühingute Keskliidu liige.

## Viited

## Välislingid
*
Jean Kerebel

**Jean-Baptiste Kerebel** (2. aprill 1918 Pariis – 9. märts 2010 Le Bugue) oli prantsuse kergejõustiklane.

Londoni olümpiamängudel 1948 võitis ta Prantsusmaa võistkonna koosseisus Francis Schewetta, Robert Chef d’Hôtel ja Jacques Lunis hõbemedali 4×400 m teatejooksus ajaga 3.14,8. Kulla võitis USA võistkond.
Linna maksuvalitsus

**Linna maksuvalitsus** (saksa keeles *Steuerverwaltung*, *Kronssteuerhebungskommission*, Commission von Capital- und Seelensteuer, vene keeles Городскoе податнoе правлениe) oli 18. sajandil asutatud linnaomavalitsuse organ. . Maksuvalitsuse ülesannete seas oli muu hulgas koguda linnaelanikelt makse, korraldada hingeloendusi, pidada arvestust linnaelanike liikumise kohta.

Enne maksuvalitsuste loomist, kogusid linnas makse aktsiisihärrad ja kassakolleegiumid.

Eesti vanim maksuvalitsus loodi 1783 Pärnus (Pärnu maksuvalitsus). Pärast 1785. aasta linnaseadust asutati maksuvalitsused kõikides Eesti linnades. Need maksuvalitsused allusid 1783–1787 raele, 1787–1797 linnanõukogule, 1797–1879 raele ja 1879–1920 linnavalitsusele.

Eesti maksuvalitsused lõpetasid tegevuse 1920.

## Viited

## Välislingid
*Linnade maksuvalitsused, Ajalooarhiivi fondiloend
Robert Chef d’Hôtel

**Robert Chef d’Hôtel** (2. veebruar 1922 – 19. oktoober 2019) oli prantsuse kergejõustiklane.

Londoni olümpiamängudel 1948 võitis ta Prantsusmaa võistkonna koosseisus Jean Kerebel, Francis Schewetta ja Jacques Lunis hõbemedali 4×400 m teatejooksus ajaga 3.14,8. Kulla võitis USA võistkond.

## Välislingid
*
Castellana Grotte vald

**Castellana Grotte** on vald (*comune*) Itaalias Apuulia maakonnas città metropolitana di Baris.

300 meetri kõrgusel merepinnast asuva Castellana Grotte asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Karsti Trulli ja Grotte platool paiknev Castellana Grotte on tuntud omavalitsusüksuse territooriumil paikneva karstikoobaste kompleksi poolest.

## Haldusjaotus
Castellana Grotte piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alberobello, Conversano, Monopoli, Noci, Polignano a Mare, Putignano.

Castellana Grotte halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Castellana Grotte (keskus), Genna, Regio, Fanelli, Cucumo, Pozzo Stramazzo, Rosatella, Torre di Mastro, Torre Due Pani, Oronzo Persio, Monte Cipolla, La Pergola.

## Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused
### Sakraalarhitektuur
* Chiesa di San Leone Magno;
* Santuario di Maria SS. della Vetrana;
* Chiesa di San Francesco d'Assisi;
* Chiesa del Caroseno;
* Chiesa di Santa Maria del Suffragio (Purgatorio);
* Chiesa San Nicola di Genna;
* Chiesa di San Giuseppe;
* Chiesa di Sant'Onofrio;
* Chiesa di San Leonardo;
* Chiesa del Salvatore;
* Monastero dell'Immacolata;
* Chiesa della Madonna della Grotta;
* Chiesa di Santa Rosa;
* Chiesa di San Bartolomeo di Padula.

### Muud
* Castellana karstikoopad

## Viited

## Kirjandus
* Michele Viterbo, *Un bandito pugliese del XVIII secolo: "Scannacornacchia", *Putignano 1915
* Michele Viterbo, *Dagli ultimi re borbonici alla caduta del fascismo*, Fasano 2006
* Michele Viterbo, *Castellana la Contea di Conversano e l’abbazia di San Benedetto,* opera completa, Fasano 1987
* Marco Lanera (a cura di), *Gli atti della Santa Visita del 1738, *Castellana Grotte 1990
* Marco Lanera, *La "preistoria" di Castellano sec. X-XII*, Castellana Grotte 1979
* Marco Lanera, *Lettere della Badessa, Conversano. La corrispondenza ordinaria del monastero di S. Benedetto (sec. XVI),* Galatina 1990
* Marco Lanera, *Gli atti della soppressione dei monasteri maschili di San Francesco d’Assisi e San Francesco di Paola in Castellana di Bari nel 1809*, Castellana Grotte 1991
* Marco Lanera, *Documenti Castellanesi sulla peste del 1690*, Putignano 1962
* Marco Lanera, *Sintesi storica castellanese*, Castellana Biblioteca civica 1977
* Donato Mastromarino, *Castellana fuori e dentro le mura. Sviluppo urbano, antiche famiglie, pubblica amministrazione e territorio rurale tra il XVII ed il XIX secolo. Vol. 1, *Galatina 2012
* Francesco Erriquez (a cura di),Castellana Grotte, La Chiesa e il Convento della Madonna della Vetrana, Bari 2015

## Välislingid

* Il sito ufficiale del Comune di Castellana Grotte
* Il sito ufficiale delle Grotte di Castellana
* Il sito ufficiale del Comitato Feste Patronali di Castellana Grotte
* ViviCastellanaGrotte - La webtv della Città delle Grotte
* Il sito del Gruppo Puglia Grotte associazione speleologica fondata nel 1971
* Il sito dell'Associazione Banda Castellana Grotte
* Castellana Grotte Life/Castellanesi nel mondo - Il sito interamente dedicato alla città e ai suoi cittadini nel mondo
Castellana Grotte

**Castellana Grotte** (eesti keeles 'Castellana grotid') võib tähendada mitut asja

* Castellana Grotte, omavalitsusüksus Itaalias
* Castellana koobastik, Castellana Grotte territooriumil asuvate karstikoobaste kompleks
Folke Alnevik

**Arvid Folke Alnevik** (31. detsember 1919 Arbrå – 17. august 2020 Gävle) oli rootsi kergejõustiklane, jooksja.

Alnevik tuli 1948. aasta suveolümpiamängudel Londonis pronksmedalile 4×400 meetri teatejooksus.
Jörgen Liik

**Jörgen Liik** (12. märts 1990 Kuressaare – 11. juuli 2025) oli eesti näitleja. 

## Haridus
Ta õppis aastatel 1997–2003 Orissaare Gümnaasiumis ja 2003–2009 Saaremaa Ühisgümnaasiumis. 2014. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26. lend).

## Töökohad
Aastatel 2014–2018 oli ta Teater NO99 näitleja. Sügisest 2019 oli Jörgen Liik Ekspeditsiooni trupi näitleja. 2019–2022 kuulus ta Ekspeditsiooni ja Von Krahli Teatri ühistruppi.

## Filmirollid

* 2016 – "Polaarpoiss" – Sander
* 2017 – "November" – Hans
* 2017 – "Keti lõpp" – poeet
* 2017 – "Mehetapja/Süütu/Vari" – Saska, Youssef Castro
* 2018 – "Portugal" – Klemm
* 2023 – "Tume paradiis"  – Viktor
* 2025 – "Aurora" – Lenny

## Televisioon

* 2013 – "Tuulepealne maa" – Siim Pärtel
* 2013 – "Kättemaksukontor" – Janno Palm

## Tunnustus
* 2013 Voldemar Panso nimeline auhind
* 2016 Eesti Teatriliidu teatrikunsti eriauhind (lavastusprojekti "Ühtne Eesti" meeskonna liige)
* 2017 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta filminäitleja filmidega "November", "Mehetapja / Süütu / Vari" ja "Keti lõpp" tõusmise eest Eesti kinolinale)
*2021 Eesti Teatriliidu meeskõrvalosatäitja auhind (Wanamun lavastuses "Pigem ei" ja osatäitja lavastuses "Sa oled täna ilusam kui homme" (mõlemad Von Krahli Teater ja Ekspeditsioon))
*2024 Ants Lauteri nimeline auhind (osatäitmised: Semjon Semjonovitš Podsekalnikov – "NO57 Enesetapja" (2013, NO99 ja EMTA lavakunstikool), osaline – "NO43 Kõnts" (2015), osaline – "NO42 El Dorado: klounide hävitusretk" (2015, mõlemad NO99), Nick Bottom – "NO40 Pööriöö uni" (2016, NO99, Eesti Riiklik Sümfooniaorkester ja Eesti Kontsert), Theo – "NO36 Unistajad" (2017, NO99), Wanamun – "Pigem ei" (2020), Jörgen – "Sa oled täna ilusam kui homme" (2020), Mihkel – "Melanhoolia" (2022), Margus – "Libahunt" (2022, kõik Von Krahli Teater ja Ekspeditsioon), osaline – "Reis metsa lõppu" (2023, Ekspeditsioon))

## Isiklikku
Tema abikaasa oli aastast 2018 Rea Lest-Liik.

## Viited

## Välislingid
*
*Jörgen Liik Eesti filmi andmebaasis