open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nötsch im Gailtal

**Nötsch im Gailtal** (sloveeni: *Čajna*) on turulinn Austria Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas.

Asudes Villachist läänes, ulatub omavalitsusala piki alumist Gaili orgu Lõuna-Kärntenis Villacher Alpe (Dobratschi) massiivi jalamile, mis on Gailtali Alpide idapoolne jätk. Omavalitsuse osad on Kerschdorf (*Črešnje*), Saak (*Čače*) ja Sankt Georgen (*Šentjurij*).

Nötschi pääseb Villachist ja Süd Autobahnilt (A2) *Gailtal Straße* (B111) maanteed kaudu. Põhjas viivad mägiteed üles Bad Bleiberg kõrgorgu. Nötschi jaam on peatus *Gailtalbahni* raudteeliinil Arnoldsteinist Kötschach-Mauthenisse.

## Ajalugu

Asulat Kärnteni hertsogkonnas on esmamainitud 1253. aasta dokumendis koos *Lewenburgi* lossiga (tänapäeva Wasserleonburg), siis Bambergi piiskoppide vasall. Piirkonda laastas 1348. aasta Friuli maavärin, mis põhjustas tohutu maalihke Dobratschi mäelt ja Gaili jõe üle kallaste tõusmise.

Wasserleonburgi loss, mis asub kõrgel Saaki küla kohal, ehitati 14. sajandil ümber. Mitmete Villachi kaupmeheperekondade omandiõiguse ajal laiendati seda 16. ja 17. sajandil märkimisväärselt, sealhulgas renessansshoov avatud lodžaga, maneristlik fassaad ja lossikabel. Kuni tänaseni on kompleks eraomandis ja seda kasutatakse hotellina; pärast troonist loobumist veetsid Windsori hertsog Edward VIII ja tema naine Wallis Simpson seal oma mesinädalad 5. juunist 7. septembrini 1937.

Alates 20. sajandi algusest võõrustas Nötsch ajutiselt rühma ekspressionistlikke maalikunstnikke ümber Anton Koligi (1886–1950). "Nötschi ring" oli ühenduses *[[Hagenbund]]i* kunstnike rühmaga ümber Oskar Kokoschka, Anton Faistaueri ja Egon Schiele.


Pilt:Nötsch Saak mit Wasserleonburg 20052007 01.jpg|Nötsch
Pilt:Noetsch Saak Hauptstrasse 2008 0814.JPG|Saak
Pilt:Noetsch Saak altes Haus Kulturdenkmal 2008 0814.jpg|Vana talumaja
Pilt:Noetsch Saak Friedhof Monumentalwerk Koligs Michorgrab 2008 0814.jpg|


## Viited
Paternion

**Paternion** (sloveeni *Špaterjan*) on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas. See asub Drava orus umbes 18 km Villachist loodes.

Paternioni valla osad on Feistritz an der Drau, Kamering, Kreuzen, Nikelsdorf, Paternion ja Rubland.

Kameringist on pärit Austria kirjanik Josef Winkler.

## Ajalugu

Asustatuna Hallstatti kultuurist saati on kohta esmamainitud 1296. aasta dokumendis kui *St. Paternianus* ja see on nimetatud Fano piiskopi Püha Paterniani järgi, kuna ala Dravast lõunas kuulus siis Aquileia patriarhaadile. 1530. aastal sai Paternion Austria ertshertsog Ferdinand I-lt turuõiguse. Osakaaluga umbes 30% on omavalitsus täna üks protestantismi keskusi Kärntenis.

Paternioni loss oli osa Paternioni isandkonnast (*Herrschaft Paternion*), koos Pöllani ja Kreuzeni losside ning 8800 ha metsaga. 19. sajandi lõpul läksid need Widmann-Rezzonico krahvidelt krahv Piero Foscarile Veneetsiast ja tänini omab neid Foscari-Widmann-Rezzonico perekond.


Paternion - Pfarrkirche Hl Paternianus.jpg|Püha Paterniani kirik
Paternion Valvasor 1688.jpg|Paternioni loss (1688)
Paternion - Schloss.JPG|Paternioni loss
Paternion Schloss Pöllan Mayerhof 2011 0514a.jpg|Pöllani loss
Paternion Rubland Einschichthof 16042008 02.jpg|Traditsioonilised hooned Rublandis


## Sõpruslinn

* Ladenburg, Saksamaa

## Viited
Stein-Marten Pool

**Stein-Marten Pool** (sündinud  5. augustil 2001 Pärnus) on Eesti raadiosaatejuht.

Ta oli 2020. aastal ETV teadussaate "Rakett 69" üks võistlejaid.

Lõpetas 2020. aastal Pärnu Koidula Gümnaasiumi ja astus Tartu Ülikooli õppima matemaatilist statistikat.

Pool on aastast 2019 portaali "Postimees Sport" võrkpallikommentaator ja 2021. aastal oli lühikest aega spordiajakirjanik portaalis "Võrkpall24". 

2021. aastal hakkas Tre Raadios tegema raadiosadet "Nii- ja naapidi Pärnumaalt".
Saxonia (laev 1899)

**Saxonia** (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') oli kompanii Cunard Line'i reisilaev. See seilas Atlandi ookeani põhjaosas ja Vahemere piirkonnas aastail 1900–1925. Esimese maailmasõja ajal kasutati seda sõjaväeteenistuses. Saxonia sõsarlaev oli Ivernia.

Laev lammutati 1925. aastal Madalmaades.

1911. aasta kevadel reisis Saxonia II klassis Austria Riviera keskusest Triestest New Yorki kirjanik Eduard Vilde.


Bridge of the 'Saxonia' (1900) RMG G10533.tiff|Navigatsioonisild
Second Class Dining Saloon on the 'Saxonia' (1900) RMG G10542.tiff|II klassi einestussalong
Third Class Dining Saloon on the 'Saxonia' (1900) RMG G10543.tiff|III klassi einestussalong


## Viited

## Vaata ka
* Ivernia (laev 1899)

## Välislingid
*
Ivernia (laev 1899)

**Ivernia** (prefiksiga SS ehk Steamship 'aurulaev') oli kompanii Cunard Line'i ookeaniliinilaev. See seilas Atlandi ookeani põhjaosas ja Vahemere piirkonnas aastatel 1899–1917. Esimese maailmasõja ajal kasutati seda sõjaväeteenistuses. Ivernia sõsarlaev oli Saxonia.

Laev hukkus pärast Saksa Riigi allveelaeva UB-47 torpeedorünnakut 1. jaanuaril 1917.

## Vaata ka
* Saxonia (laev 1899)

## Välislingid
*
Euroala laienemine

**Euroala laienemine** on pidev protsess Euroopa Liidus (EL). Kõik liikmesriigid, välja arvatud Taani, on kohustatud kasutusele võtma euro oma ainsa valuutana. Selleks peab riik vastama teatud kriteeriumidele, mille hulka kuulub Stabiilsuse ja kasvu pakt.

## Liikmesriigid
2026. aastal on euroalas 21 ELi liikmesriiki, millest esimesed 11 (Austria, Belgia, Hispaania, Holland, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa ja Soome) võtsid euro kasutusele 1. jaanuaril 1999, kui see oli ainult elektrooniline. Kreeka liitus 1. jaanuaril 2001, aasta enne seda, kui füüsilised euromündid ja rahatähed hakkasid asendama euroala vanu rahvusvaluutasid.

Seejärel liitusid nimetatud aasta 1. jaanuaril euroalaga järgmised 9 riiki: Sloveenia (2007), Küpros (2008), Malta (2008), Slovakkia (2009), Eesti (2011), Läti (2014), Leedu (2015), Horvaatia (2023) ja Bulgaaria (2026).

Euro on ametlike lepingute alusel kasutusel Andorras, Monacos, San Marinos ja Vatikanis ning ühepoolselt Kosovos ja Montenegros, kuid neid riike ei loeta ametlikult euroala liikmeteks.

## Tulevik
Laienemise päevakorras on viis ülejäänud riiki: Poola, Rootsi, Rumeenia, Tšehhi ja Ungari.

Euroopa Liidu liikmesriikidelt, kes ei ole veel eurot kasutusele võtnud, eeldatakse enne euroalaga liitumist vähemalt kahe aasta pikkust osalemist Euroopa vahetuskursimehhanismis (ERM II).

Rootsi lükkas eurole ülemineku tagasi 2003. aasta referendumil.

Märtsis 2023 teatas Rumeenia rahandusminister Adrian Câciu, et Rumeenia plaanib ERM II-ga liituda 2026. aastal ja euro kasutusele võtta 2029. aastal.

Poola endine peaminister Jarosław Kaczyński on teatanud, et Poola kavatseb liituda euroga, kuid mitte enne, kui Poola SKP ühe elaniku kohta on 85% Saksamaa omast. 2026. aastal teatas Poola rahandusminister Andrzej Domański, et majanduslikel põhjustel ei ole riigil lähiajal põhjust eurot kasutusele võtta.

Ungaris ja Tšehhis ei ole kindlat plaani euro kasutuselevõtuks.

## Viited

## Vaata ka
* Euroopa Liidu laienemine
Slavonia

**Slavonia** (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') oli reisilaev, mis valmis **Yamuna** nime all kompaniile British India Line aastal 1903. Juba samal aastal müüdi see Cunard Line'ile ja nimetati ümber *Slavonia*-ks. 

## Hukk
Slavoonia piirkonna järgi nimetatud aurulaev hukkus Assooridel aastal 1909. Kõik pardal olnud inimesed päästeti.

## Välislingid
*
Pruulikoda Kolk

**Pruulikoda Kolk** (stiliseeritult **Pruulikoda KOLK**) on Eesti väikeõlletootja, mille tootmisüksus paikneb Lääne maakonnas Uuemõisas.

2020. aasta parimate Eesti õllede valimisel hinnati Kolki Sumin parimaks Belgia stiilis õlleks.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht

;Meedias
* Urmas Lauri: "UUS ETTEVÕTE: Kuidas Kolgid õlut keedavad" Lääne Elu, 6. märts 2016
* "Kuidas minust sai käsitööõlle pruulmeister" Eesti Ekspress, 31. mai 2017
New Shepard

**New Shepard** on kosmoseturismi otstarbeline korduvkasutatav kanderakett, mida arendab kosmosetööstusettevõte Blue Origin.

Kanderaketi nimi viitab esimesele kosmoses käinud ameeriklasele Alan Shepardile. Shepard oli NASA Mercury Seveni liige ning lendas 1961. aastal missioonil Mercury-Redstone 3 kosmosesse suborbitaalsel trajektooril, mille sarnast kasutab ka New Shepard.  

Kanderaketi ja selle mootori prototüüpide katselennud algasid 2006. aastal ning need valmisid 2015. aastaks. New Shepardi mehitamata katselennud algasid 2015. aastal. 23. novembril 2015 jõudis kanderakett 100,5 km kõrgusele ning sooritas seejärel vertikaalse maandumise. Katselennud jätkusid 2021. aastani. 

Blue Origin plaanis mehitatud katselendudega alustada 2019. aastal, kuid need lükati edasi 2021. aastale. Esimene mehitatud New Shepardi lend toimus 20. juulil 2021 ning pardal viibinud Wally Funkist sai vanim ja Oliver Daemenist noorim kosmoses käinud inimene. 

## Viited
Gorjatši Kljutš

**Gorjatši Kljutš** on linn Venemaal Krasnodari krais. Asub Psekupsi jõe ääres, Krasnodarist 50 km lõuna pool.

Asula ja kuurort rajati 1864. aastal varasema adõgeede Psõfabe asula kohale pärast adõgeede küüditamist. Linnaõigused sai 1965. aastal.

2021. aastal oli linnas 41 604 elanikku. Munitsipaalüksusena on Gorjatšõ Kljutši linn liidetud nimega Gorjatšõ Kljutš Urban Okrug.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
FN SCAR

**SCAR** (**''S**pecial Operations Forces **C**ombat **A**ssault **R**ifle*, [[inglise keel]]est '[[Eriväed|Erivägede]] Lahing-[[ründevintpüss]]') on [[Püssirohugaaside survel ümberlaadimine|gaasiga ümberlaadivate]] [[Belgia]] [[automaatvintpüss]]ide seeria. Relva konstrueeris aastal 2004 [[FN Herstal]]. SCAR konstrueeriti [[Ameerika Ühendriikide erioperatsioonide väejuhatus]]e nõuetele vastavalt. Seerias on kaks põhilist varianti: SCAR-L (kergem, kasutab padrunit [[5.56×45 mm NATO]]) ja SCAR-H (raskem, kasutab padrunit [[7.62×51 mm NATO]]). Mõlemast on omakorda kolm mudelit: lähivõitluse jaoks (*close quarters combat*, CQC), standardne (*standard*, STD) ja pika vintrauaga (*long barrel'', LB).

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vaata ka
* Remington ACR
* AK-12
* Beretta ARX160
* CZ 805 BREN
* FB MSBS Grot
* Howa Type 20
* HS Produkt VHS
* Ründevintpüsside loend
* Lahingvintpüsside loend
* M4 (karabiin)
* Ameerika Ühendriikide erioperatsioonide väejuhatus

## Viited
Temrjuk

**Temrjuk** on linn Venemaal Krasnodari krais, Temrjuki rajooni keskus. Asub Tamani poolsaarel, Krasnodarist 130 km loodes.

Asula tekkis aastatel 1515–1516 osmanite rajatud kindluse juurde. 1774. aastal läks Venemaa valdusse. Linnaõigused sai 1860. aastal.

2021. aastal oli linnas 41 281 elanikku.

Linnas on meresadam ja raudteejaam.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Faraday

**FARADAY** on Eesti *rock*i ansambel.

## Koosseis

### Praegused liikmed

* Jaak Paju - laul
* Gert Gregor Källo - basskitarr (alates veebruar 2023)
* Sander Sinijärv - laul, kitarr
* Jaan Lillepruun - kitarr
* Margus Neerut - trummid

### Endised liikmed
* Jaan Parker - basskitarr, laul (2019 kuni jaanuar 2023)
* Raido Tippi
* Peeter Laas

## Diskograafia

### Singlid

* 2016 "Jooksen"
* 2019 "Olen hullumas"
* 2020 "Las langeb vihm"
* 2020 "Tuukrilaul"
* 2020 "Sada tuhat korda"
* 2021 "Ohtlikud mõtted"
* 2021 "Surma suudlus"
Cité du train

**Cité du train** on Prantsusmaal Mulhouse'is asuv Euroopa suurim raudteemuuseum.

See on SNCF-i peamise ajaloolise raudteevarustuse säilitamise eest vastutava organisatsiooni Musée français du chemin de fer (Prantsusmaa raudteemuuseum) järglane.

Muuseum avati 1971. aastal.
Ust-Labinsk

**Ust-Labinsk** on linn Venemaal Krasnodari krais, Ust-Labinski rajooni keskus. Asub Kubani jõe paremkaldal, kohas kus vasakult suubub Kubanisse Laba jõgi.

Asula rajasid Doni kasakad 1794. aastal Ust-Labinskaja staniitsana. Praeguse nime ja linnaõigused sai 1958. aastal.

2021. aasta alguses oli linnas 38 565 elanikku. Vene miljardär Oleg Deripaska kasvas üles selles linnas.

## Välislingid

*https://gorod-ust-labinsk.ru/
Novokubansk

**Novokubansk** on linn Venemaal Krasnodari krais, Novokubanski rajooni keskus. Asub Kubani jõe vasakul kaldal, Krasnodarist 195 km idas ja Armavirist 10 km põhja pool.

Asula tekkis 1867. aastal kasakate külana. Linnaõigused sai 1966. aastal.

2021. aastal oli linnas 34 925 elanikku. Novokubanski lähedalt mööduvad peamised föderaalmaanteed ja raudtee. Linn on väga arenenud ning kohaliku toiduainetetööstuse ja põllumajanduse keskus. Novokubanski ümbruses on mitu viljapuuaeda ja veinitehast. Kohalik brändi Big Prize on linna ühe suurima veinitehase kuulus toode. Novokubanski äärelinnas asub suur suhkruroo tootmistehas. Samuti asub Novokubanskis üks suurimaid kohalikke eksperimentaal-tööstusfarme.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Primorsko-Ahtarsk

**Primorsko-Ahtarsk** on linn Venemaal Krasnodari krais, Primorsko-Ahtarski rajooni keskus. Asub Aasovi mere kaldal.

Asula tekkis 1854. aastal kasakate külana endise kindluse juurde. Linnaõigused sai 1949. aastal.

2021. aastal oli linnas 32 020 elanikku.

## Viited

## Välislingid

*http://prim-ahtarsk.ru/
Põldma

**Põldma** on eesti perekonnanimi.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on perekonnanimi Põldma 192 mehel ja 204 naisel. Perekonnanimede levikult on Põldma meeste puhul 310. ja naiste puhul 329. kohal.

Perekonnanime Põldma kandja on keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus on 42).

Kõige levinum on perekonnanimi Põldma vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,30, ja Lääne-Viru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 12,34.

## Nime kandjaid
*Aita Põldma
*Asta Põldma
*Jaak Põldma
*Janno Põldma
*Kaido Põldma
*Kristian Põldma
*Mirko Põldma
*Osvald Põldma
*Priit Põldma
*Urmas Põldma
*Vahur-Paul Põldma
*Villu Põldma

## Viited

## Välislingid
*
Suits (perekonnanimi)

**Suits** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Suits 413 inimesel: 193 mehel ja 210 naisel. Perekonnanimede levikult on Suits meeste puhul 313. kohal ja naiste puhul 313. kohal. Perekonnanimi Suits on levinuim Tartu maakonnas.

## Nime kandjaid
*Aino Thauvón-Suits, Soome ja Eesti kirjanik ja tõlkija
*Arthur G. Suits, ameerika keemik ja füüsik
*David Suits, USA filosoof (?–)
*Eduard Suits, eesti õpetaja (1903–1986)
*Eduard Suits, Eesti kohtunik (1904–1972)
*Gustav Suits, eesti luuletaja ja kirjandusteadlane (1883–1956)
*Helga Suits-Kangro, eesti arst ja kirjanik (1924–1999)
*Juuli Suits, eesti tarbekunstnik (1884–1957)
*Maret Suits, eesti näitleja ja luuletaja (1914–1956)
*Vaida Suits, eesti metallikunstnik (1931–)

## Viited

## Välislingid
*
Meera Alyanna binti Mukhriz

**Meera Alyanna Mukhriz** (sündinud 13. juunil 1995) on endise riigiministri Mukhriz Mahathir tütar ning Malaisia ​​endise peaministri Mahathir Mohamad lapselaps.

21. augustil 2020 vahistati baaris viibinud Meera Alyanna ja tema abikaasa politsei poolt epideemiaennetusnõuete rikkumise eest.

## Viited
Guillermo Vilas

**Guillermo Vilas** (sündinud 17. augustil 1952 Mar del Platas), tuntud ka kui **Willy Vilas**, on Argentina endine elukutseline tennisist, Grand Prix' turniiri võitja (1974, 1975 ja 1977), kes võitis neli suure slämmi turniiri, ühe aasta lõpu Mastersi, üheksa Grand Prix' supersarja ja 62 ATP turniiri. 

## Elukäik
Mar del Plata mereäärses kuurordis kasvanud Vilas oli vasakukäeline ja mängis oma esimest turneevõistlust 1968. aastal. Ta kuulus aastavahetuse esikümnesse aastatel 1974–1982. Ta oli saviliivaväljakute spetsialist, kuid mängis ka hästi kõva-, muru- ja vaipkattega väljakutel.

Ta võitis neli suure slämmi turniiri: 1977. aasta Prantsusmaa ja 1977. aasta USA lahtised meistrivõistlused (mõlemad mängis saviliivaväljakul) ning 1978. ja 1979. aasta Austraalia lahtised meistrivõistlused (mõlemad murul). Samuti oli ta kolmel korral finaalis Prantsusmaa (1975, 1978 ja 1982) ning korra Austraalia lahtistel meistrivõistlustel (1977), olles teine.

1974. aastal võitis ta aastalõpu Masters Grand Prix' turniiri. Lisaks võitis ta seitse Grand Prix' supersarja (1975–1980), mis olid praeguse Masters 1000 eelkäijad.

## Faktid ja ebaõiglase kohtlemise väited
World Tennis, Agence France-Presse ja Livre d'or du tennis 1977 hindasid teda teiste edetabelite ja väljaannete hulgas maailma esimängijaks 1977. aastal (teised panid esikohale Björn Borgi või Jimmy Connorsi). ATP edetabelis saavutas ta teise koha 1975. aasta aprillis, kus ta püsis kokku 83 nädalat. Ta lisati 1991. aastal Rahvusvahelisse Tennise Kuulsuste Halli. 

Tuntud mängude rohkuse poolest, eriti saviliivakattega väljakul, sai temast teine ​​mees, kes võitis Open Era üle 900 matši ja tema saviliivaväljakul peetud matšivõitude arv (659) on ajastu ülekaalukalt kõige suurem. Tema tippaeg oli 1977. aasta hooaeg, mille jooksul ta võitis kaks suure slämmi turniiri (mõlemad saviliivakattega väljakul). 2016. aastal hindas The Daily Telegraph ta kõigi aegade parimaks saviliivaväljakumängijaks Rafael Nadali ja Björn Borgi järel. 2018. aastal hindas Steve Tignor ajakirjas Tennis Magazine Vilase Open Era paremuselt 16. tennisistiks. 

Argentina ajakirjaniku Eduardo Puppo ja Rumeenia matemaatiku Marian Ciulpani 2015. aastal esitatud ajalooliste ja statistiliste uuringute põhjal jõuti järeldusele, et Vilas oleks pidanud olema esikohal vanas ATP edetabelisüsteemis seitsme nädala jooksul ajavahemikul 1975–1976. Kuigi ATP ja selle tollane tegevjuht Chris Kermode ei lükanud neid andmeid ümber, otsustas ta Vilast ametlikult mitte tunnustada. Vaidlused on endiselt juriidilises staadiumis. 2020. aasta oktoobris avaldas Netflix Vilase juhtumist dokumentaalfilmi "Guillermo Vilas: skoori lahendamine".

## Välislingid
*Guillermo_Vilas Association of Tennis Professionals (ATP) veebilehel
*Guillermo_Vilas Rahvusvahelise Tenniseföderatsiooni (ITF) veebilehel
*Guillermo_Vilas Davis Cupi veebilehel
*Guillermo_Vilas rahvusvahelise tennise kuulsuste halli veebilehel
Rosegg

**Rosegg** (sloveeni: *Rožek*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas.

## Inimesi

* Peter Markovič, maalikunstnik
* Stefan von und zu Liechtenstein, Liechtensteini suursaadik Saksamaal

## Sõpruslinn

* Zuglio, Italia

## Viited
Sankt Jakob im Rosental

**Sankt Jakob im Rosental** (sloveeni: *Šentjakob v Rožu*) on linn Austria Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas.

Omavalitsus piirneb lõunas Sloveeniaga ja põhjas Drau jõega. See asub Roseni oru lääneosas.

2001. aasta rahvaloenduse järgi olid 16,4% rahvastikust Kärnteni sloveenid.

## Ajalugu

1920. aasta Kärnteni plebistsiidis oli Sankt Jakob üks seitsmeteistkümnest Kärnteni omavalitsusest, kus enamik rahvastikust (54%) hääletas annekteerimise poolt Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide kuningriiki (Jugoslaaviasse).

## Inimesi

* Matija Ahacel ja Anton Janežič, sloveeni filoloogid

## Viited
Treffen am Ossiacher See

**Treffen am Ossiacher See** (sloveeni *Trebinje*) on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas.

Linn asub umbes 8 km Villachist põhjas.

## Viited
Läti 2020. aasta suveolümpiamängudel

**[[Läti]]** osales 2021. aastal Tōkyōs toimuvatel 2020. aasta suveolümpiamängudel. See oli 12. kord, kui Läti suveolümpiamängudel osales. Lätit esindas 33 sportlast 14 spordialal.

Lätile tõi kuldmedali 3x3 korvpallimeeskond koosseisus Agnis Čavars, Edgars Krūmiņš, Kārlis Lasmanis ja Nauris Miezis, kes alistas finaalis Venemaa olümpiakomitee meeskonna 21:18. Pronksmedali sai tõstja Artūrs Plēsnieks.

## Viited

## Välislingid
* https://tokija2020.olimpiade.lv/
Saxonia

**Saxonia** oli mitme laeva nimi:

* Saxonia (laev 1899), aastal 1899 valminud aurulaev
* Saxonia (laev 1954), aastal 1954 valminud mootorlaev
Clydebank

**Clydebank** (šoti keeles *Clidbaunk*, gaeli keeles *Bruach Chluaidh*) on linn Šotimaal West Dunbartonshire'is. See asub Clyde'i jõe paremkaldal.

## Vaata ka
* Glasgow
Dugoba alpilaager

**Dugoba alpilaager** (vene keeles Альплагерь «Дугоба») on mägironimise keskus Fergana orust lõunas Alai ahelikus Batkeni oblastis Kõrgõzstanis. Sinna pääseb Usbekistani riigi alluvuses oleva enklaavi kaudu.

Laager rajati õhudessantvägede õppebaasina ning tegutses kõige aktiivsemalt Nõukogude Liidu perioodil, mil see oli üks üleliidulisi alpilaagreid. Pärast Kesk-Aasia liiduvabariikide iseseisvumist on piirkonna atraktiivsus vähenenud, mille üheks põhjuseks on keeruline ligipääs (näiteks on vaja kohalejõudmiseks läbida Usbekistanile kuuluv Shakhimardani enklaav).

Kõrgemad mäed paiknevad alpilaagrist pooleteise kuni kahe päevateekonna kaugusel.

## Pilte
Jaan Künnapi fotosid 1974. aastast:

Альплагерь «Дугоба» 74 (01) Ущелье Дугоба.jpg
Альплагерь «Дугоба» 74 (03).jpg
Альплагерь «Дугоба» 74 (04) Ущелье Дугоба.jpg
Альплагерь «Дугоба» 74 (10).jpg
Альплагерь «Дугоба» 74 (19) Тренировка на скалодроме.jpg
Альплагерь «Дугоба» 74 (22).jpg
Альплагерь «Дугоба» 74 (29).jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Scotia

**Scotia** (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') oli Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi lipu all seilav reisilaev, mida opereeris Cunard Line. See võitis 1863. aastal kõige kiirema läänesuunalise Atlandi-ülese reisi eest Sinise Lindi. See oli viimane ookeanil seilav rataslaev, mis tegi 1874. aastal kompanii kiiruselt teise reisi. 1879. aastal muudeti see kahe sõukruviga kaablilaevaks. Uues rollis oli laev 25 aastat, kuni 1904. aasta märtsis Guamis lammutati.

## Välislingid
*
Rudolf Smend

**Rudolf Smend** (5. november 1851 – 27. detsember 1913) oli saksa teoloog. Ta sündis Preisimaal Vestfaali provintsis Lengerichis. Tema noorem vend, Julius Smend, oli samuti teoloog ning tema poeg, Carl Friedrich Rudolf Smend, oli kirikuõigusele spetsialiseerunud õigusteadlane.

## Valitud teoseid
* "Der Prophet Ezechiel", 1880
* "Lehrbuch der alttestamentlichen Religionsgeschichte", 1899
* "Die Weisheit des Jesus Sirach", 1906
* "Die Erzählung des Hexateuch auf ihre Quellen untersucht", 1912

## Viited
*Friedrich Wilhelm Graf :  Smend, Hermann Rudolf. In: New German Biography (NDB). Volume 24, Duncker & Humblot, Berlin 2010, ISBN 978-3-428-11205-0, S. 509.
*Klaus-Gunther Wesseling:  Smend, Rudolf. In: Biographic-bibliographic church encyclopedia (BBKL). Volume 10, Bautz, Herzberg 1995, ISBN 3-88309-062-X, Sp 652-655.
Qā’emshahr

**Qā’emshahr** (قائمشهر, varem شاهى *Shāhī*) on linn Kirde-Iraanis, Māzandarāni provintsi suuruselt kolmas linn.


Qaemshahr_1.jpg


## Viited

## Välislingid
Velden am Wörther See

**Velden am Wörthersee** (sloveeni: *Vrba na Koroškem*) on turulinn Austria Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas. Linn asub Wörthi järve läänekaldal, see on riigi üks populaarsemaid puhkusekohti.

Omavalitsuse osad on Augsdorf, Duel, Kerschdorf ob Velden, Köstenberg, Latschach an der Drau, Lind ob Velden, St. Egyden ja Velden am Wörther See.

## Ajalugu

Olles algselt *[[mansio]]* Villachi (Sanctium) ja Virunumi vahelisel Rooma teel, on seda esmamainitud 1263. aasta dokumendis kui *Campus* ('väli, karjamaa' – saksa *Feld*) ja 1410. aastal kui *Velben*. Keskajal kuulus see Hohenwardi lossi valdusse, Celje krahvidele, Ortenburgi krahvidele, Püha Jüri rüütliordule Millstatti kloostris ja lõpuks Austria Habsburgidele.

1545. aastal omandas protestantlik Khevenhülleri aadliperekond Landskroni ja Veldeni maad, kuhu Bartlmä Khevenhüller (1539–1613) ehitas 1585. aastast renessanssmõisahoone. Tema järglased aeti 1639. aastal vastureformatsiooni käigus Habsburgide maadelt minema ja loss läks siis Dietrichsteini aadlikojale. Lagunenud ja tules hävinud loss ehitati 1892. aastal uuesti üles ning sellest sai hotell Schloss Velden. Hiljem, kui loss oli Gunter Sachsi valduses, on seal filmitud populaarset 1990.–1992. aasta Saksa-Austria telesarja "Ein Schloß am Wörthersee", mille peaosas oli šlaagrilaulja Roy Black.

## Pildigalerii

## Sõpruslinnad
* Bled, Sloveenia, aastast 2004
* Gemona del Friuli, Itaalia
* Jesolo, Itaalia, aastast 2006

## Viited
Euroopa Liidu toimimise leping

**Euroopa Liidu toimimise leping** (**ELTL**) on koos Euroopa Liidu lepinguga (ELL) üks kahest Euroopa Liidu aluslepingust. Seda tunti varem Euroopa Ühenduse asutamislepinguna (EÜAL).

Leping sai alguse Rooma lepinguna (täispikalt Euroopa Majandusühenduse asutamisleping), millega asutati Euroopa Majandusühendus (EMÜ) ehk Euroopa Ühendused (EÜ). Selle allkirjastasid 25. märtsil 1957 Belgia, Holland, Itaalia, Luksemburg, Lääne-Saksamaa ja Prantsusmaa. Leping jõustus 1. jaanuaril 1958. Tänapäevani on tegu ühega Euroopa Liidu (EL) kahest tähtsaimast lepingust.

Leppe nime on 1957. aastast muudetud kahel korral. Aastal 1992 sõlmitud Maastrichti lepinguga eemaldati Rooma lepingu ametlikust nimest sõna "majandus". Aastal 2009, pärast ebaõnnestunud katset luua Euroopa põhiseadus, muudeti Lissaboni lepinguga Rooma lepingu nimi praegusele kujule (Euroopa Liidu toimimise leping).

Märtsis 2011 otsustas Euroopa Ülemkogu lisada lepingu artiklile 136 uue lõike. Lõikega loodi tee euroala riikide Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamiseks:

## Vaata ka
* Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101
* Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 102
* Berliini deklaratsioon (2007)
* Ühine põllumajanduspoliitika
* Euroopa Liidu neli põhivabadust

## Viited
2020. aasta suveolümpiamängude avatseremoonia

**[[2020. aasta suveolümpiamängud]]e avatseremoonia** toimus 23. juulil 2021. aastal Tokyo olümpiastaadionil ja selle avas keiser Naruhito. 

Olümpiahartas nõutuna (vt olümpiamängude ava- ja lõputseremoonia) ühendati menetluste käigus selle rahvusvahelise spordivõistluse ametlik ja pidulik avamine, sealhulgas tervituskõned, lippude heiskamine ja sportlaste paraad, kunstilise vaatemänguga, et tutvustada vastuvõtva riigi kultuuri ja ajalugu. Valdav osa kunstilisest vaatemängust oli varem salvestatud, live-segmendid esitati väikese VIP-publikuga ja esinejad järgisid sotsiaalset distantseerumist. Olümpia tseremooniate teema on liikumine edasi, viidates ülemaailmsele koroonapandeemia, kusjuures avatseremoonia teemaks on Tokyo 2020 loosung "United by Emotion", mille korraldajad kavatsevad "kinnitada spordi rolli ja olümpiamängude väärtust".

Olümpiahartas sätestatud 2020. aasta olümpiamängude avatseremoonia, mis piirdus 17-sõnalise ettekirjutatud kõnega, tegi keiser Naruhito. Ta oli kolmas Jaapani keiser, kes avas olümpiamängud, järgides oma vanaisa keiser Hirohitot (1964. aasta suve- ja 1972. aasta taliolümpiamängud) ja isa keiser Akihitot (1998. aasta taliolümpiamängud). Ta on ka Tokyo 2020 olümpia ja paraolümpia aupatroon. 

"Edasiliikumine" oli nii 2020. aasta avamis- kui ka lõputseremooniate järjekindel teema, nagu teatas Tokyo 2020 korraldustoimkond: tseremooniaid ühendas kontseptsioon "Liikumine edasi", mis viitab koroonapandeemiast taastumisele. "Oleme tseremooniad kujundanud idee järgi, et mängud võivad pakkuda uut lootust ja julgustust inimestele kogu maailmas tänu sportlaste aktiivsele esinemisele Tokyo 2020 mängudel ja spordi jõul," teatasid korraldajad. 

"United by Emotion" oli Tokyo 2020 olümpiamängude avatseremoonia konkreetne kontseptsioon, kuna see on 2020. aasta mängude ametlik moto. 

Ava- ja lõputseremooniad koostas Takayuki Hioki, keda on nõustanud Marco Balich ja kes tegi ka Torino taliolümpiamängude avamise 2006. aastal. "Avatseremoonial püüame kinnitada spordi rolli ja olümpiamängude väärtus, et väljendada tänulikkust ja imetlust jõupingutuste eest, mida me kõik koos tegime viimase aasta jooksul, ning tuua ka tulevikulootust, "nagu teatas Tokyo 2020 korralduskomitee." Loodame, et see saab olema kogemus mis annab teada, kuidas meil kõigil on võime tähistada erinevusi, kaasa tunda ja elada üksteise kõrval kaastundega. " Ehkki tseremoonia loovjuht Kentarō Kobayashi vallandati tseremooniale eelneval päeval varasemate holokaustinaljade tõttu, otsustas korraldustoimkond korraldada tseremoonia, mille ta on ette valmistanud ja juhtinud plaanipäraselt. 

Olümpiatule süütas Jaapani tennisist Naomi Osaka. Olümpiaurn on Waseda ülikoolis õppinud disaineri Oki Sato disainitud.

Eesti lippu kandsid XXXII olümpiamängude avatseremoonial ratsutaja Dina Ellermann ja sõudja Tõnu Endrekson.
Lars Vogt

**Lars Vogt** (sündinud 8. september 1970 Düren – 5. september 2022 Erlangen) oli saksa kontsertpianist ja dirigent.

Veebruaris 2021 sai ta vähidiagnoosi.

Juulis 2021 esines ta Paavo Järvi kutsel Pärnu Muusikafestivalil.

## Viited
Eesti Saksofoniühing

**Eesti Saksofoniühing** (lühend **ESÜ**) on mittetulundusühinguna tegutsev ühendus, mille eesmärgid ja põhitegevus on suunatud Eesti saksofonimängijatele, saksofonipedagoogidele, saksofoniõpilastele ja saksofonisõpradele, andes neile teavet, koolitusi ja nõustamist edasiõppimisel, konkursside valikul, kontsertide korraldamisel, noodimaterjali instrumentaariumi hankimisel ja muudes saksofoniga seotud küsimustes.

Eesti Saksofoniühing asutati 2015. aastal Eve Neumanni, Jandra Puusepa ja Liis Mäevälja poolt.
IWI ACE

**IWI Galil ACE** on Iisraeli ründe- ja lahingvintpüsside seeria, mida toodab ja arendab Israel Military Industries (aastast 2005 Israel Weapon Industries). Seda toodetakse litsentsi alusel ka INDUMIL-is (Colombias), FAMAE-s (Tšiilis), RPC Fortis (Ukrainas) ja tehases Z111 (Vietnamis). Relva toodetakse peamiselt padrunitele 5.56×45 mm NATO, 7.62×39 mm ja 7.62×51 mm NATO. Aastal 2020 tootis IWI USA piiratud koguses relvi ka moonale 5.45×39 mm.

Galil ACE konstrueeriti Galili mehhanismil, tegu on algse relva uuendatud variandiga, millel on parem täpsus ning mis on kaalult kergem. Sellest hoolimata on proovitud säilitada originaalse Galili ergonoomikat, hooldushõlbsust ning töökindlust. Eriti pöörati konstrueerimisel rõhku lahingutingimustes täpsuse ja töökindluse säilimisele. Galil ACE on teenistusvintpüssina kasutuses nt Tšiili armees ja Vietnami rahvaarmees.

## Kasutajad
* : Manufactured by an agreement between Indumil and IWI.
* 
* 
* 
* : Guatemala politseis on 3000 relva.
* : mõnel pool politseis.
* 
* : Battalion d'intervention rapide.
* : jaanuaris 2019 saadi Vietnamis valmistatud relvad.
* : sõjaväes. Chambered in 7.62×39mm.
* : Mehhiko föderaalpolitsei.
* 
* : Peruu valitsus plaanib litsentsi all tootma hakata kuni 2000 relva kuus.
* : armees.
* : armees ja politseis.
* 
* 
* 
* : moonaga 7.62×39 mm.
* 
* 

## Viited

## Välislingid
* ACE - IWI
* About the rifle design (Spanish)
* About the project (Spanish)
* Growth of Colombian Military Industry
* Colombian Militar Industry Consumers
* New rifle with Colombian seal
* Indumil Galil ACE
* indumil Colombian
James Black

Sir **James Whyte Black** (14. juuni 1924 – 22. märts 2010) oli Šoti arst ja farmakoloog.

Black lõpetas 1946. aastal Saint Andrewsi Ülikooli arstiteaduse erialal. 

1950. aastal asus ta tööle Glasgow' Ülikooli, kus asutas veterinaarfüsioloogia osakonna ning uuris adrenaliini mõju inimese südamele. 

1958. aastal asus ta tööle ICI Pharmaceuticalsi, kus töötas välja propranolooli, mida kasutatakse südamehaiguste ravis. Black töötas välja ka tsimetidiini, mida kasutatakse maohaavandite ravis.

1988. aastal sai ta propranolooli ja tsimetidiini väljatöötamise eest Nobeli meditsiiniauhinna, jagades seda Gertrude Elioni ja George Hitchingsiga.

## Viited
Moderna COVID-19 vaktsiin

**Moderna COVID-19 vaktsiin** (pINN: elasomeran), koodnimega **mRNA-1273** ja mida müüakse kaubamärgi all **Spikevax**, on koroonavaktsiin, mille on välja töötanud biotehnoloogiaettevõte Moderna, Ameerika Ühendriikide Riiklik Allergia- ja Nakkushaiguste Instituut (NIAID) ning Biomedical Advanced Research and Development Authority (BARDA). Seda kasutatakse 18-aastastel ja vanematel inimestel, et kaitsta neid COVID-19 põhjustava SARS-CoV-2 viiruse vastu. See on ette nähtud manustamiseks kahe 0,5 ml annusena, mis manustatakse lihasesisese süstena 29-päevase intervalliga.

Moderna vaktsiin stimuleerib keha loomulikku kaitset (immuunsüsteemi). Vaktsiini toimel toodab organism ise COVID-19 haigust põhjustava viiruse vastast kaitset (antikehasid). Moderna koroonavaktsiin sisaldab mRNA-d, mis kannab rakkudeni juhised viiruses sisalduva ogavalgu tootmiseks. Rakud reageerivad ogavalgule antikehade tootmisega, mis aitavad viiruse vastu võidelda. See aitab kaitsta COVID-19 haiguse eest.

Moderna koroonavaktsiini kasutamine alla 18 aasta vanustel lastel ei ole soovitatav. Euroopa Ravimiameti Humaanravimite Komitee (CHMP) hinnangul võib Spikevaxi koroonavaktsiini näidustusi laiendada ka noortele vanuses 12–17 eluaastat.

Novembris 2020 avaldas Moderna, et nende koroonavaktsiini efektiivsus on 94,5 %. "Meil on vaktsiin, mis võib peatada COVID-19," ütles Moderna president Stephen Hoge.

III faasi uuringu esialgsed tulemused näitavad, et vaktsiini efektiivsus on püsiv, jäädes 93% juurde kuus kuud pärast teist annust.

Euroopa Ravimiameti (EMA) Humaanravimite Komitee (CHMP) jõudis järeldusele, et koroonavaktsiini Spikevax tõhustusannuste kasutamist võib kaaluda 18-aastastel ja vanematel inimestel.

Soovitus põhineb uuringute tulemustel, mis näitasid, et Spikevaxi vaktsiini kolmas annus 6–8 kuud pärast teist doosi suurendas langustrendis olnud COVID-19 põhjustava SARS-CoV-2 viiruse vastaste antikehade arvu. Tõhustusannus on poole väiksem esmase vaktsiinikuuri ühekordsest annusest.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Spikevax vaktsineeri.ee
* Moderna COVID-19 Vaccine Wikipedia
* Publications and External Resources | Moderna, Inc. *inglise keeles*
Afritz am See

**Afritz am See** (sloveeni: *Zobrce*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas.

Vald asub Gegendi orus väikese Afritzer See järve lõunakaldal, ümbritsetuna Nocki mägedest Gurktali Alpide lääneosas. Vallaosad on Afritz ja Berg ob Afritz.

## Ajalugu

Kauge org asustati alles kõrgkeskajal. *Afritzi* on esmamainitud 1408. aasta dokumendis, toona Ortenburgi krahvide valduses.

1973. aastal liideti vald naabruses oleva Feld am Seega, kuid 1991. aastast on see taas omaette vald. Lisa *am See* lisati 2000. aastal peamiselt turismipõhjustel, kuigi ametlikult kuulub Afritzi järv Feld am See valda.

## Viited
Arriach

**Arriach** (sloveeni: *Arjoh*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas.

Vald asub Gurktali Alpide Nocki mägedes, umbes 20 km Villachist põhjas. Arriachis on Kärnteni geograafiline keskkoht. Vald on riiklikult tunnustatud kuurort, selle majandus sõltub peamiselt turismist.

Vallaosad on Arriach, Innerteuchen, Laastadt ja Sauerwald.

## Ajalugu

*Ovriachi* kihelkonda on esmamainitud 1207. aasta dokumendis. Varauusajal oli kõrvaline piirkond krüptoprotestantismi keskus Kärnteni hertsogkonnas. Tänapäevane vald moodustati 1850. aastal; Sauerwaldi vald liideti 1898. aastal.

## Religioon

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli rahvastikus 68,8% protestante, mis on suurim osakaal kõigi Kärnteni omavalitsuste kohta. Seega on Nelja evangelisti kihelkonnakirik, 1903. aastal püstitatud uusgooti stiilis hoone, suurim protestantlik kirik peamiselt katoliiklikus Kärntenis. See asub endise palvemaja (*Bethaus*) kohas ja on ehitatud pärast Sallivuspatendi väljaandmist Habsburgist keisri Joseph II poolt 1781. aastal. Arriachi vapil on kujutatud armulaua karikat ja Lutheri roosi.

Väiksem, 1200. aasta paiku püstitatud ja mitu korda ümber ehitatud Filippusele ja Jaakobusele pühitsetud katoliiklik kihelkonnakirik seisab naabruses. Arriachis on ka mitu ajaloolist maalähedast palkmaja, mis on üsna heas seisukorras säilinud.

## Sõpruslinn

* Wain, Saksamaa, aastast 1972

## Viited
John Brown & Company

**John Brown & Company** oli Šotimaal Clydebankis asuv meretehnika- ja laevaehitusettevõte. See ehitas palju märkimisväärseid ja maailmakuulsaid laevu aastail 1851–1986.

## Välislingid
*
Vembu-tembumaa

**Vembu-Tembumaa** on 2001. aasta juunis endise Kurtna Linnukasvatuse Katsejaama territooriumil avatud lõbustuspark.

## Viited

## Välislingid
* Vembu-tembumaa koduleht
William Collins Whitney

**William Collins Whitney** (5. juuli 1841 Conway, Massachusettsi osariik – 2. veebruar 1904 New York, New Yorgi osariik) oli Ameerika Ühendriikide poliitiline juht ja finantseerija ning Whitney suguvõsa silmapaistev järeltulija. Ta töötas aastatel 1885–1889 president Grover Clevelandi esimeses administratsioonis mereväe sekretärina.

## Välislingid
*
Břeclav

**Břeclav** (saksa keeles *Lundenburg*, ungari keeles *Leventevár*) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas, Břeclavi ringkonna halduskeskus. Břeclav asub Dyje jõe ääres, Austria piiri lähedal, Slovakkia piirist 10 km kaugusel ja Brnost ligikaudu 52 km lõunas.

## Sõpruslinnad
* Andrychów, Poola
* Brezová pod Bradlom, Slovakkia
* Lysá nad Labem, Tšehhi
* Novi Vinodolski, Horvaatia
* Nový Bor, Tšehhi
* Priverno, Itaalia
* Trnava, Slovakkia

## Viited
George Hitchings

**George Herbert Hitchings** (18. aprill 1905 – 27. veebruar 1998) oli Ameerika Ühendriikide farmakoloog.

Hitchings lõpetas 1927. aastal Washingtoni Ülikooli keemia erialal *[[cum laude]]*. Seejärel asus ta esmalt tööle ja siis õppima Harvardi Ülikooli ning lõpetas selle 1933. aastal biokeemia erialal.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas Hitchings Harvardi Ülikoolis ja Case Western Reserve'i Ülikoolis. 1942. aastal asus ta tööle Wellcome Research Laboratoriesi ning kohtus seal 1944. aastal Gertrude Elioniga. Aastatel 1970–1985 töötas Hitchings Duke'i Ülikooli farmakoloogia ja eksperimentaalse meditsiini dotsendina. 

1988. aastal sai Hitchings koos Elioniga Nobeli meditsiiniauhinna suure panuse eest farmakoloogiasse ja meditsiini.

## Viited
Kaiser Wilhelm der Große

**Kaiser Wilhelm der Große** oli Norddeutscher Lloydile ehitatud ookeaniliinilaev, mille eesmärgiks oli Atlandi ookeani ületus. Maailma esimene nelja korstnaga reisilaev sai nime Saksa Keisririigi esimese keisri Wilhelm I järgi. Aurulaevaks ehitatud 201 m pikkune alus valmis 1897. aastal. Arendades kiirust kuni 22,5 sõlme, pälvis see aasta hiljem Sinise Lindi.

1900. aastal sai see New Yorgi sadamas mitut laeva haaranud tulekahjus kannatada. 1906. aastal osales laev Cherbourgi sadamas kokkupõrkes. Sõsarlaevade tulekuga muudeti see suuresti kolmanda klassi laevaks, et teenida rohkem tulu Ameerika Ühendriikidesse reisivate sisserändajate pealt.

Esimese maailmasõja puhkedes ehitati laev ümber abiristlejaks, sellele anti korraldus vaenlase laevad hõivata ja hävitada. Kolm nädalat pärast sõja algust alistas Suurbritannia ristleja Highflyer Kaiser Wilhelm der Große Río de Oro lahingus Hispaania Sahara ranniku lähistel. Vrakk avastati 1952. aastal ja demonteeriti.

## Vaata ka
* Kronprinz Wilhelm
* Kaiser Wilhelm II
* Kronprinzessin Cecilie

## Välislingid
Cherbourgi sadam

**Cherbourgi sadam** (prantsuse keeles *rade de Cherbourg*) on sadamaala Cotentini poolsaare põhjaosas La Manche'i ääres. Pindalalt on see maailma suuruselt teine tehislik sadam.

## Vaata ka
*Cherbourg

## Välislingid
*
Železná Ruda

**Železná Ruda** (saksa keeles *Markt Eisenstein*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Klatovy ringkonnas. Železná Ruda asub Saksamaa piiri ääres, Klatovyst umbes 29 km ja Plzeňist ligikaudu 68 km lõunas.

Železná Ruda asub merepinnast 754 meetri kõrgusel.

Asula on rajatud 16. sajandi esimesel poolel.

## Viited
Wilhelm Adolf Greiffenhagen

**Wilhelm Adolf Greiffenhagen** (2./14. märts 1862 Tallinn, Eestimaa – 6./19. märts 1916 Tallinn) oli baltisakslasest Eesti arst.

Wilhelm Adolf Greiffenhagen sündis 1862. aastal Tallinna rae ülemsekretäri, sündiku ja Tallinna linnapea (1883–1885) Thomas Wilhelm Greiffenhageni ning Adele Caroline Greiffenhageni peres.

Wilhelm Adolf Greiffenhagen õppis Tallinna kubermangugümnaasiumis 1875–1880 ja Tartu ülikooli arstiteaduskonnas 1880–1886, meditsiinidoktor 1887, täiendas end välismaal, 

1887. aastast oli Wilhelm Adolf Greiffenhagen eraarst Tallinnas. Aastatel 1888–1904 juhatas ta kirurgiaosakonda Diakonisside Asutise haiglas, 1904. aastast oli Kirurgilise Erakliiniku (Greiffenhageni haigla) juhataja, Tallinna Praktiliste Arstide Seltsi esimees 1912–1916. Ta suri 1916. aastal kopsupõletikku. 

Wilhelm Adolf Greiffenhagen oli ka Tallinna meestelauluseltsi Revaler Liedertafel ja Revaler Verein für Kammermusik üks rajajaid Tallinnas.
Eduard Bätge

**Eduard Ernst Bätge** (ka **Bätke**) (10. juuli (vkj) 1849 Kose – 29. detsember 1925 Tallinn) oli baltisaksa poliitik. Ta oli juulist 1894 kuni aprillini 1895 Tallinna abilinnapea. 

## Elulugu
Bätge oli aastatel 1882–1905 Tallinna linnavolikogu liige ning ühtlasi Tallinna linnavalitsuse gaasi-, veevärgi- ja promenaadikomisjoni president. Aastatel 1886–1897 oli ta Tallinna linnapea asetäitja. 

Ta valiti 1894. aastal Tallinna linnapeaks, kuid teda ei kinnitatud ametisse; selle asemel töötas ta abilinnapeana juulist 1894 kuni aprillini 1895. Talle järgnes Tallinna linnapeana Karl Johann von Hueck.

## Vaata ka
*Tallinna linnapeade loend 

## Viited

## Välislingid
*
Helene Weiss

**Helene Weiss** (24. oktoober 1898 Sagan – 1951 Basel) oli saksa filosoof, olulisi Martin Heideggeri õpilasi.

## Teoseid
*Weiss, Helene 1948. Aristotle’s teleology and Uexküll’s theory of living nature. *The Classical Quarterly* 42(1/2): 44–58.
Lučany nad Nisou

**Lučany nad Nisou** (saksa keeles *Wiesenthal an der Neiße*) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Jablonec nad Nisou ringkonnas.

Lučany nad Nisou kesklinn paikneb merepinnast 598 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1623. aastal. Lučany nad Nisou sai alevi staatuse 1892. aastal ja linnaõigused 1913. aastal. 1945. aastal kaotas Lučany nad Nisou linnaõigused, kuid sai need 10. oktoobril 2006 tagasi.

## Viited
Täht (perekonnanimi)

**Täht** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Täht 437 inimesel: 201 mehel ja 236 naisel. Perekonnanimede levikult on Täht meeste puhul 294. kohal ja naiste puhul 255. kohal. Nimi on levinuim Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,14.

## Nime kandjaid
*Karin Täht, eesti teadlane (1969–) 
*Robert Täht, eesti võrkpallur (1993–)
*Toomas Täht, eesti matemaatik (1948–2003)
*Toomas Täht, eesti näitleja (1977–)
*...

## Viited
Paal

**Paal** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Paal 387 inimesel: 180 mehel ja 207 naisel. Perekonnanimede levikult on Paal meeste puhul 354. kohal ja naiste puhul 324. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,88.

## Nime kandjaid
*Agu Paal, eesti majandusteadlane (1937–)
*Aino Paal, eesti suusataja, spordipedagoog ja terviseedendaja (1926–2015)
*Anatoli Paal, eesti majandustegelane (1954–1999)
*Anu Paal, eesti metallikunstnik (1951–)
*Arthur Paal, eesti õigusteadlane (1902–1978)
*Eugen Paal, Eesti füüsik ja matemaatik (1954–)
*Evald Paal, Eesti sõjaväelane (1908–1981)
*Gunnar Paal, eesti ajakirjanik ja sporditegelane (1946–)
*Harry Paal, eesti metsateadlane (1927–1993)
*Heinrich Paal, eesti jalgpallur (1895–1942)
*Jaanus Paal, eesti botaanik (1947–)
*Kalju Paal, eesti põllumajandustöötaja ja majandijuht (1932–2010) 
*Kaupo Paal, eesti jurist (1977–)
*Leopold Paal, eesti tehnikateadlane (1928–1991)
*Marge Paal, eesti tõlkija
*Taimi Paal, eesti botaanik (1947–)
*...

## Viited
Sơn Tùng M-TP

**Sơn Tùng M-TP** (sündinud 5. juuli 1994 Thái Bìnhis) on Vietnami laulja. Tema tuntumad lood on "Give It to Me" featuring Snoop Dogg, "Run Now", "Có chắc yêu là đây", "Chúng ta của hiện tại", "Muộn rồi mà sao còn", "There's No One At All", "Chúng ta của tương  lai"

## Välislingid
*Sơn Tùng M-TPi koduleht
Päkarauakannel

**Päka-** ehk **pöidlarauakannel** on Räpina, Võnnu ja Järvselja kandis levinud kandletüüp. Topeltkeeltega võimsakõlaline kannel, mida mängiti saatepillina külapidudel. Sellel kandlel olid väga võimsad bassid ja viisi mängiti raudsõrmuse sarnase *keeru*ga ehk päkarauaga, mis pandi pöidla külge.

Tuntumad päkarauakandle mängijad ja meistrid olid Aksel Tähnas ja Elmar Luhats, kelle esivanemate töid viis Harjumaal edasi tema poeg Toivo Luhats ansamblist Piibarid. Toivo õpilased oskavad praeguseni seda stiili. Aksel Tähnase mantlipärija ja üks tuntumaid kaasaegseid päkarauakandle mängijaid on Juhan Uppin. 2019. aastal andis Juhan Uppin välja päkarauakandlele pühendatud albumi "Päkarauakannel".

## Viited
Svoboda nad Úpou

**Svoboda nad Úpou** (saksa keeles *Freiheit*, ka *Freiheit an der Aupa*) on linn Tšehhi Hradec Králové maakonnas Trutnovi ringkonnas. Svoboda nad Úpou asub Úpa jõe ääres, Poola piirist 6 km kaugusel, Janské Lázněst vahetult idas, Trutnovist ligikaudu 10 km põhjaloodes ja Hradec Královést umbes 46 km põhjas.

Svoboda nad Úpou asub merepinnast 516 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1009. aastal. Alevi staatuse sai Svoboda nad Úpou 1546. aastal ja linnaõigused 1580. aastal. 19. sajandi teisel poolel ehitati linna paberivabrikud. Svoboda nad Úpou sai raudteeühenduse 1871. aastal. 20. sajandi algul kujunes linna turismisihtpunktiks.

## Viited
NSV Liidu Kaitseministeeriumi Sõjaline Instituut

**NSV Liidu Kaitseministeeriumi Sõjaline Instituut** (vene keeles *Военный институт Министерства обороны СССР*) oli kõrgem sõjaline õppeasutus Nõukogude Liidus.

Kaitseministeeriumi sõjaline instituut loodi 1. augustil 1974 Moskvas **Võõrkeelte Sõjalise Instituudi** (eksisteeris 1942–1974) põhjal. 1980. aastal autasustati instituuti Punalipu ordeniga ja õppeasutus nimetati ümber **Punalipuliseks Sõjaliseks Instituudiks**. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist (detsembris 1991) jätkas instituut tegevust kuni sulgemiseni 1994. aastal, pärast seda lülitati instituudi kateedrid vastloodud Majanduse, Rahanduse ja Õiguse Sõjaväeakadeemia koosseisu. 

## Sõjalise instituudi struktuur
*Läänekeelte teaduskond
*Idakeelte teaduskond
*Eripropaganda teaduskond
*Sõjalis-juriidiline teaduskond
*Kaugõppeteaduskond
*Võõrkeelte teaduskond (1984. aastast)
*Eriteaduskond (1984. aastast)

## Vilistlasi
*Viktor But (1989)
*Juri Drozdov (1956)
*Mihhail Farihh (1980)
*Andri Paltševskõi
*Arkadi Strugatski (1949)
*Dmitri Trenin (1977)

## Vaata ka
*Välisluureakadeemia
*Sõjalis-Diplomaatiline Akadeemia
*Venemaa FSB Akadeemia
NKVD Erikool

**NKVD Erikool** (vene keeles *Школа особого назначения НКВД*) oli 1938. aastal loodud sõjaline õppeasutus Nõukogude Liidus, kus valmistati ette luurekaadrit eriteenistustele.

NKVD Erikool, mille ülemaks määras sieseasjade rahvakomissar Lavrenti Beria polkovnik Vladimir Šarmazanašvili, asus Moskva oblastis Barvihha asula lähedal. Seoses sõjategevusega evakueeriti erikool oktoobris 1941 Kuibõševi, 1942. aasta alguses toodi tagasi.

1943. aastal nimetati erikool ümber NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi Esimese Valitsuse Luurekooliks. 
Tänapäeval on see tuntud kui Välisluureakadeemia.

## Õppekava
Erikooli õppekavva kuulusid vene keel ja kirjandus, võõrkeeled, diplomaatiline protokoll, rahvusvahelised suhted, majandusgeograafia ning mitu eridistsipliini. 

Läänekeelte kateedris õpetati inglise, hispaania, itaalia, saksa ja prantsuse keelt, idakeelte kateedris mandariini, pärsia, türgi ja jaapani keelt.

## Tuntud õppejõude
*Ivan Maiski, diplomaat
*Pavel Sudoplatov
*Aleksandr Guber, orientalist, hilisem akadeemik
*Aleksandr Krein, helilooja

## Vilistlasi
*Pavel Fitin

## Vaata ka
*Venemaa FSB Akadeemia
*NSV Liidu Kaitseministeeriumi Sõjaline Instituut
*Sõjalis-Diplomaatiline Akadeemia
Välisluureakadeemia

**Andropovi-nimeline Välisluureakadeemia** (vene keeles *Академия внешней разведки имени Ю. В. Андропова*; lühend **AVR**) on sõjaline õppeasutus Venemaal, kus valmistatakse ette kaadrit operatiivtööks Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistuses või teistes Venemaa eriteenistustes.

Välisluureakadeemia hoonetekompleks asub Moskva oblastis Mõtištši linna piiridesse jäävas Hlebnikovi metsapargis.

Välisluureakadeemia loeb enda asutamisaastaks 1938. aastat kui loodi NKVD Erikool. 1943. aastal nimetati see ümber NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi Esimese Valitsuse Luurekooliks ja 1948. aastal Kõrgemaks Luurekooliks. 1968. aastal kujundati õppeasutus ümber **NSV Liidu RJK Punalipuliseks Instituudiks**. Pärast Juri Andropovi surma (1984) sai luurekool Andropovi-nimeliseks. 

Detsembris 1991 loodi Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistus ja instituut läks selle alluvusse. 1994. aastal kujundati õppeasutus ümber Välisluureakadeemiaks.

## Vilistlasi
*Pavel Fitin
*Gennadi Gudkov
*Sergei Ivanov (1981)
*Oleg Kalugin (1958)
*Aleksandr Lebedev (1984)
*Sergei Lebedev 
*Sergei Narõškin
*Vladimir Putin (1985)
*Leonid Šebaršin
*Sergei Žirnov (1987)

## Vaata ka
*NSV Liidu Kaitseministeeriumi Sõjaline Instituut
*Sõjalis-Diplomaatiline Akadeemia
*Venemaa FSB Akadeemia

## Välislingid