Odavise

**Odavise** on kergejõustiku ala. Odaviskevõistluse eesmärk on visata määrustele vastavat oda võimalikult kaugele.

Eesti absoluutrekord odaviskes kuulub Magnus Kirtile tulemusega 90,61 meetrit, mis oli maailma kõigi aegade edetabelis seisuga 1. mai 2025 20. tulemus (uus oda). 

Eesti naiste rekord kuulub Liina Laasmale tulemusega 63,65 meetrit, mis oli maailma kõigi aegade edetabelis seisuga 1. mai 2025 88. tulemus (uus oda). 

## Võistlusreeglid
Odaviske hoovõturada on 30–36,5 m pikk. Oda koosneb kolmest osast: esiosast, varrest ja käepidemest. Esiosas on teravast ja tugevast metallist ots, vars on valmistatud üleni metallist või muust sobivast materjalist ja käepideme asend on selline, et oda raskuskese asub selle all. Oda varre suurim läbimõõt on käepideme kohal. 

Oda kaalub meestel 800 g ja selle pikkus on 260–270 cm ning naistel vastavalt 600 g ja 220–230 cm.

Odavise loetakse määrustepäraseks juhul, kui katsel ei astuta üle viskejoone ning esimesena maandub maapinnale oda terav ots. Parema viskehaarde saamiseks võib sportlane kasutada vastavat määret, kuid ainult käel.

## Ajalugu

### Vana-Kreeka
Vana-Kreekas oli odavise üks viievõistluse aladest. 

Visati metallotsaga puitoda, mis ei olnud arvatavasti pikem kui 2 m. Hoovõtu- ja visketehnika ei erinenud nüüdisaegsest. Oda keskkoha ümber keriti nahkrihm, mille otsas olevast aasast pisteti läbi nimetis- ja keskmine sõrm. Kui vise lahti rullus, pani rihm oda pöörlema ning seepärast lendas see ühtlaselt ja kaugemale. Visketulemuste kohta andmeid ei ole.

### Uuem aeg
Esimeste nüüdisolümpiamängude (1896,1900 ja 1904) kavas odaviset ei olnud. Aga Skandinaaviamail ja Soomes oli see võistlusalana kasutusel juba enne Ateena olümpiamänge 1896. Harrastati peamiselt viskeid nii parema kui vasaku käega ja kogusummas ning üksteise võidu parandasid rootslased ja soomlased selle ala maailmarekordeid, mida esialgu registreerisid üksnes nemad.

Esimeseks maailmakuulsuseks tõusis kogukas rootslane Eric Lemming (190 cm ja 90 kg), kelle rekorditesse (1903. aastal 53.79 tugevama käega) suhtusid soomlased mõnda aega umbusuga, tunnistades õigeks rekordiks 1904. aastal oma mehe Hannes Kivistö 53.09.

Londoni olümpiamängudel 1908. aastal võisteldi kahes viskeviisis - niinimetatud klassikalises ja ungari stiilis (oda hoiti tagumisest otsast) – ning nii sai Lemming odaviskajana ühtedelt mängudelt kaks kuldmedalit.

Juba odaviskeajaloo algperioodil, enne Londoni olümpiamänge, puhkes võitlus nipitajatega. Vennad Jarl ja Evert Jakobson Rootsis mähkisid oda sideme alla väikesed puuklotsid, mis olid sõrmedele viske juures heaks toeks. Tulemused lähenesid liigagi kiirelt 60 meetrile ja põhjuse jälile saades tegid kergejõustikujuhid sellele uuendusele lõpu ning annulleerisid tulemised.

## Maailmarekordi areng

### Mehed

;Uus oda

### Naised
;Uus oda
 : Mitteametlik maailmarekord, tipptulemus uue odaga

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

### Mehed

	
### Naised

## Eesti rekordi areng

### Mehed
;Uus oda

## Eesti edetabel

Eesti läbi aegade 10 parimat odaviskajat. *Seisuga 17. august 2025*.

### Mehed

### Naised

## Vaata ka

*Odaviske Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

## Viited

## Välislingid
* Meeste odaviske kõigi aegade edetabel
* Naiste odaviske kõigi aegade edetabel