open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bernhard Otto von Rehbinder

**Bernhard Otto von Rehbinder** (21. november 1662 Tallinn – 12. november 1741 Torino) oli Sardiinia  kindralfeldmarssal.

Bernhard Otto von Rehbinder sündis 1662. aastal Tallinnas Udriku mõisniku vabahärra Otto von Rehbinderi ning Gertrud Helena von Tiesenhauseni pojana. Tema isa oli Rootsi sõjaväelane ja poliitik Otto von Rehbinder  (arvatavasti 1640 – oktoober 1710), Eestimaa rüütelkonna peamees, Eestimaa maanõunik, hiljem 1710. aastal Tallinna piiramise ajal  Tallinna komandant Põhjasõjas. Vanaisa, vabahärra Heinrich von Rehbinder (1604–1680), oli Rootsi ratsaväe kindralmajor ning 1673–1680 Soome kuberner. 

Sõjaväeteenistust alustas ta 1680. aastal lipnikuna Rootsi kuninga ihukaardiväe rügemendis, seejärel 1689. aastal teenis ta kaptenina krahv Nils Bielke rügemendis, siirdus seejärel Pfalzi kuurvürstkonda  Pfalzi kuurvürst Johann Wilhelmi teenistusse, kus osales Üheksa-aastases sõjas ehk Pfalzi pärilussõjas  1688–1697. 

B. O. von Rehbinder juhtis Pfaltzi vägesi Hispaania pärilussõjas, Prantsuse vägede vastast  sõjakäiku Piemontesse 1706. aastal. Prantsuse väed piirasid Orléansi hertsog Philippe’i juhtimisel parasjagu Torinot ning saksa vägede eesmärk oli Savoia hertsogkonna pealinn piiramisrõngast vabastada. Saksa-Rooma keisri Savoia Eugeni väed, Rehbinder nende hulgas,  ründasid prantslaste positsioone ning sundisid nad taganema. 

Seejärel asus B. O. von Rehbinder Savoia hertsog Vittorio Amedeo II  teenistusse. Rehbinder osales seejärel Provence’i sõjakäigul ja Touloni piiramisel (1707). 1707. aastal määrati Rehbinder Biella kuberneriks ning sõjategevuse lõppemise järel  Pinerolo linna ning Luserna ja Pragelato oru kuberneriks. 

Sõja lõppedes aastal 1713 sai Savoia Sitsiilia ning Vittorio Savoia hertsogitiitli kõrvale Sitsiilia kuninga tiitli. Vastavalt Londoni lepingule aastast 1718 vahetas Vittorio Amedeo II aastal 1720 Sitsiilia Sardiinia vastu. Sardiinia muudeti siis Sardiinia kuningriigiks. Seda vastloodud riiki kutsuti Savoia riigid või Sardiinia kuningriik ja see koosnes mitmest riigist. 1730. aastal nimetas Savoia kuningas Vittorio Amedeo II  Rehbinderi Savoia marssaliks. Tegu oli kuningriigi kõrgeima sõjaväelise ametikohaga.

Otto von Rehbinder suri 1742. aastal ja ta maeti Torino Püha Vaimu katedraali Püha Silvestri kabelisse. 

## Vaata ka
*Itaalia wiki: Rehbinderi rügement
## Viited
Kersti Uibo

**Kersti Uibo** (sündinud 22. septembril 1956 Kilingi-Nõmmes) on Londonis elav ja töötav eesti filmirežissöör (dokumentalist).

## Haridus
Ta on lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli (1974), Moskva Maurice Thorezi nimelise Võõrkeelte Instituudi inglise ja saksa filoloogina (1980), Londoni Ülikooli Queen Mary College’i ajalooteaduskonna bakalaureusekraadiga (1991) ning National Film and Television Schooli (NFTS) dokumentaalfilmi režii osakonna magistrikraadiga (1995). 

## Töö
Kersti Uibo töötas aastatel 1980–1984 Eesti Televisioonis muusikasaadete toimetajana. 

Pärast abiellumist 1985. aastal asus ta elama Londonisse, kus töötas aastatel 1985–1988 Londoni ülikooli Queen Mary kolledžis. 

Aastatel 1990–1991 töötas ta Ühendkuningriigi Eesti Infobüroo direktorina, olles üks Eesti saatkonna taastajatest. 

1995. aastast on ta vabakutseline dokumentaalfilmide režissöör ja filmiõpetaja, kes korraldab rahvusvahelisi dokumentalistide meistriklasse. 

## Looming

Kersti Uibo dokumentaalfilmid on esindanud Eestit filmipäevadel ja osalenud paljudel rahvusvahelistel filmifestivalidel. 

Ehkki tema 1994. aasta dokumentaalfilm „Evaldimaa“ on tehtud tudengifilmina, võitis see Pärnu Rahvusvahelise Dokumentaal- ja Antropoloogiafilmide Festivali peaauhinna ning esindas Eestit Pariisi „Cinema du Reel“ (1997) Balti retrospektiivi filmiprogrammis, Londoni Balti Kultuuripäevadel (1998) ja Montreali dokumentaalfilmifestivali (1999) Balti retrospektiivis. Tema dokumentaalfilme „Diiva vannis“ (1993) ja „Evaldimaa“ näidati New Yorgi Moodsa Kunsti Muuseumis programmis „New Documentaries“ (1996). 

2005. aasta Pimedate Ööde filmifestivali raames esines Uibo oma autoriprogrammiga.

### Filme
* 1994 "Evaldimaa"
* 2002 "Kitsas on värav"
* 2006 "Vaikelu naisega"
* 2011 "See on see päev" 	
* 2019 "Juured. Emakivi"

## Filmirežissööride manifest
Ta on üks 59 Eesti filmirežissöörist, kes allkirjastasid 2021. aasta septembris Eesti valitsusele adresseeritud manifesti, mis oli ajendatud valitsuse plaanist vähendada järgmisel aastal Eesti filmide rahastust 42 protsenti. "See tähendaks Eesti filmikultuuri vältimatut hääbumist," olid praktikutest filmiloojad mures Eesti filmi käekäigu pärast.

## Isiklikku
Kersti Uibo vanavanaisa oli Karl August Hermann ja tema õde on laulja Pille Lill.

Kersti Uibo tudengifilm „Diiva vannis“ (1993) portreteerib tema enda ja ta õe kui noorte, rahvusvahelise haardega ambitsioonikate loomeinimeste tegemisi ja igapäeva.

## Viited

## Välislingid

* 
* Kersti Uibo koduleht
* Kärt Hellerma. Vastab Kersti Uibo Teater. Muusika. Kino, 2004, nr 12
Madli Vilsar

**Madli Vilsar** (sündinud 13. septembril 1991 Kuressaares) on eesti modell. 

Ta võitis 2011. aastal Miss Estonia võistluse. 

Pärast Eestist lahkumist töötab ta referendina Eesti Suursaatkonnas Londonis.
Kätlin Valdmets

**Kätlin Valdmets** (sündinud 1988 Harju maakonnas) on eesti modell. 

Ta võitis 2012. aastal Miss Estonia võistluse.
Endel Redlich

**Endel Redlich** (7. märts 1923 Sepa talu, Vigala vald, Läänemaa – 28. juuni 1949 Urevere, Kullamaa vald, Läänemaa) oli eesti metsavend.

## Elulugu
Ta sündis seitsmelapselises perekonnas. Lõpetas 1941. aastal Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi. 

1944. aasta sügisel põgenes Nõukogude mobilisatsiooni eest metsa. 1945. aasta lõpul ta legaliseerus. Vabadust lubati talle tingimusel, et ta hakkab tegema julgeolekuorganitega koostööd. Talle anti agendinimi "Röövel", kuid ta põgenes kohe metsa tagasi. 

Oli 1946. aastal Läänemaal loodud metsavendade organisatsiooni Relvastatud Võitluse Liidu juht. Hukkus 1949. aasta 28. juunil Topi talu lähedal Ureveres Kullamaa vallas julgeoleku korraldatud varitsuses.

## Viited

## Kirjandus
*Aino Lepp. "Vabaduse hinnaks on elu". Hotpressi Kirjastus. Tartu 2008
*Mart Laar. "Metsavennad. Relvastatud vastupanu Eestis Teise maailmasõja järel". Read. Tallinn 2013

## Välislingid
*''Estonica. Encyclopedia about Estonia''
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Johan Leppik

**Johan Leppik** (ka **Juhan Leppik**; 28. juuli 1894 Suure-Kõpu vald – 25. jaanuar 1965 Ryssby, Rootsi) oli Eesti arst ja diplomaat.

Ta lõpetas 1912. aastal Tartu Aleksandri Gümnaasiumi ja 1918. aastal Tartu Ülikooli, kus oli õppinud arstiteadust.

Aastatel 1924–1927 oli ta Eesti saadik Poolas, 1931–1936 Leedus ja 1936–1940 Itaalias.

## Tunnustus
* 1936 Kotkaristi I klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* http://web.archive.org/web/20250126080415/http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1642
Aleksei Feofanov

**Aleksei Feofanov** (vene Алексей Александрович Феофанов; 16. märts 1896  – 20. detsember 1967 New York) oli Eesti ja Venemaa sõjaväelane (kapten).

Ta on kirjutanud sõjanduse õppematerjale.

## Publikatsioonid
*"Käsirelvade laskemoona materjalosa". Tallinn: Sõjaväe Õppeasutised, 1939. 69 lk

## Välislingid
Ohvitseride andmekogu
Eduard Robert Friedrich Michelson

**Eduard Robert Friedrich Michelson** (27. oktoober 1861 (ukj) Tallinn – 28. september 1944 Świecie, Poola) oli Eesti psühhiaater.

Ta õppis aastatel 1881–1887 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.

## Publikatsioonid
* *Untersuchungen über die Tiefe des Schlafes*. Dorpat, Schnakenburg’s Buchdruckerei, 1891
* *[http://www.archive.org/stream/psychologischea00kraegoog#page/n92/mode/1up/search/michelson Untersuchungen über die Tiefe des Schlafes]* W: Kraepelin E. (ed.) *Psychologische Arbeiten* 2, 84–117 (1899)
* Mikhelson E, Chizh VF. *Derpistaya psikhiatricheskaya klinika. S 1881 g. po 1891 g*. Vestnik klinicheskoy i sudebnoy psikhiatrii i nevropatologii 9, ss. 208-233, 1892

## Viited
Peeter Reštšinski

**Peeter Reštšinski ** (sündinud 22. aprillil 1955) on Eesti diplomaat.

Ta on lõpetanud 1973. aastal Tallinna 22. Keskkooli.

Ta kuulub Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Aastatel 1996–2000 oli ta Eesti suursaadik Poolas.

## Viited
Sergei Ivanov (Eesti poliitik)

**Sergei Ivanov** (; sündinud 5. jaanuaril 1958 Haapsalus) on Eesti poliitik. 

Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna Polütehnilise Instituudi automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal ning aastal 1992 Peterburi Riigi- ja Munitsipaaljuhtimise Instituudi politoloogia erialal.

Ta on olnud VIII (valimisliit Meie Kodu On Eestimaa!), IX (Eestimaa Ühendatud Rahvapartei) ja X Riigikogu (Eesti Reformierakond) liige.

18. juunist 2000 kuni juunini 2002 oli ta Vene Balti Erakonna esimees.

2009. aastal astus ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

Ta oli 2010–2011 Tallinna Vene Muuseumi juhataja.

## Viited
Sg-122

**SG-122** oli saksa tanki PzKpfw III ja liikursuurtüki StuG III veermikule ehitatud nõukogude liikursuurtükk, mida ehitati peamiselt Stalingradi kotist saadud töökorras tankide veermikele. Sellel oli peal haubits M-30S (sama mis liikursuurtükil SU-122).
Wladislaw von Szeliga-Mierzeyewski

**Wladislaw Laurentius von Szeliga-Mierzeyewski** (vene Владислав-Лаврентий Осипович [Лаврентий] Шелига-Мержеевский; 22. august 1841 (ukj) – 26. märts 1918 (ukj)) oli Venemaa ja Eesti päritolu arst. 

1876. aastal avas  Peterburist pärit  arst dr med Wladislav Laurentius von Szeliga-Mieržeyewski Saaremaal Kuressaares, Allee tänaval  Baltikumi moodsaima Roomassaare Mudasupelusasutuse (*Badeanstalt Romasar*).

Tal oli kaks poega: zooloog Wladislaus von Szeliga-Mierzeyewski ja arst Gonzago von Szeliga-Mierzejewski.
Wladislaus von Szeliga-Mierzeyewski

**Wladislaus Eugen Johann von Szeliga-Mierzeyewski** (3. august 1882 Kuressaare – 20. september 1959 Brockum) oli eesti, poola ja saksa juurtega zooloog.

## Isiklikku
Tema isa oli arst Wladislaw von Szeliga-Mierzeyewski, vend oli arst Gonzago von Szeliga-Mierzejewski.

Tema üks poeg oli saksakeelse saarluse alalhoidja ja edendaja Wolfgang von Szeliga-Mierzeyewski.

## Välislingid
*Wladislaw von Szeliga-Mierzeyewski kui Saaremaa putukate uurija, Tõnu Talvi, Saaremaa Muuseumi Kaheaastaraamat 1995-1996
Ferdinand Pettai

**Ferdinand Pettai** (12. mai 1888 Kaagjärve vald – 20. jaanuar 1976 New York) oli eesti näitleja ja näitejuht.

Ta lõpetas Valga linnakooli, õppis aastatel 1908–1910 Peterburis A. Zaslavski muusika- ja draamakoolis L. Suvorini juures laulmist, täiendas end aastatel 1922–1923 Berliinis ja Pariisis.

Ta mängis aastatel 1910–1912 teatris Vanemuine, aastatel 1912–1913 Peterburi eesti seltsides, aastatel 1913–1914 teatris Endla, aastatel 1914–1915 teatris Säde ja aastatel 1915–1931 teatris Vanemuine. Aastatel 1931–1934 oli ta Haridusliidu näitekunstikonsultant, aastatel 1934–1935 oli ta Narva Teatri juht, aastatel 1936–1938 teatri Säde juht ja aastatel 1938–1943 Võru teatri Kannel juht. Ta lavastas ka operette.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, sealt aastal 1950 USA-sse.

## Isiklikku
Tema poeg on elektroonikainsener Raul Pettai, pojapoeg politoloog Vello Pettai.

## Tunnustus
* 1936 Eesti Näitlejate Liidu kuldrinnamärk

## Rolle
* 1910 Henrik Ibsen "Seltskonna toed" (Voegeland)
* 1911 Hermann Sudermann "Jaanituli" (Plötz)
* 1915 Lydia Koidula "Saaremaa onupoeg" (Muru Mikk)
* 1916 Nikolai Gogol "Revident" (Dobtšinski)
* 1916 August Kitzberg/Juhan Simm "Kosjasõit" (Lõoke)
* 1921 Ferenc Lehár "Krahv Luxemburg" (Basil)
* 1922 August Kitzberg/Juhan Simm "Kosjasõit" (Lõoke)
* 1926 August Kitzberg/Juhan Simm "Kosjasõit" (Lõoke)
* 1927 Henrik Ibsen "Peer Gynt" (Dovre-vana)
* 1928 Shakespeare "Hamlet" (Guildenstern)
* 1930 Charles Dickens "Kilk koldel" (Kaleb)

## Lavastusi
* 1925 Valter Bromme "Marion"
* 1925 Oskar Strauss "Viimne valss"
* 1934 Pal Abraham "Viktooria ja tema husaar"
* 1936 Oskar Luts/Andres Särev "Tagahoovis"
* 1936 August Mälk/Andres Särev "Õitsev meri"
* 1937 Hella Wuolijoki "Niskamäe naised"
* 1939 Maria Jotuni "Mehe küljeluu"
* 1940 Maksim Gorki "Vassa Železnova"

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3099
Georg Veigelin

**Georg Veigelin** (vene Георгий Евгеньевич Вейгелин; 20. veebruar 1886 Tallinn – kevad 1945 Gdanski lähedal) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant), miiniristleja Lennuk esimene kapten.

8. oktoobril 1920 anti talle II liigi 3. järgu Vabadusrist.

## Viited

## Välislingid
*EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940.
Parafimbrios

***Parafimbrios*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon

Perekonda *Parafimbrios* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Parafimbrios lao]]*Teynié, David, Lottier, Le, Vidal & Nguyen, 2015. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Laoses Louangphabang'i provintsis. 

## Viited

## Kirjandus
* Teynié, David, Lottier, Le, Vidal & Nguyen, 2015: *A new genus and species of xenodermatid snake (Squamata: Caenophidia: Xenodermatidae) from northern Lao People’s Democratic Republic*. Zootaxa, n° 3926(4) , lk 523–540.

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Parafimbrios lao]] seisuga 21.04.2015.*
Parafimbrios lao

***Parafimbrios lao*** on *[[Xenodermatidae]]* sugukonna maoliik. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Laoses Louangphabang'i provintsis. 
 
## Viited

## Kirjandus
* Teynié, David, Lottier, Le, Vidal & Nguyen, 2015: A new genus and species of xenodermatid snake (Squamata: Caenophidia: Xenodermatidae) from northern Lao People’s Democratic Republic.,  Zootaxa, n° 3926 (4), lk 523–540.
* Teynié A, David P, Lottier A, Le MD, Vidal N, Nguyen TQ. A new genus and species of xenodermatid snake (Squamata: Caenophidia: Xenodermatidae) from northern Lao People's Democratic Republic., Zootaxa. 9. märts 2015; 3926(1):523-40. doi: 10.11646/zootaxa.3926.4.4.

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Parafimbrios lao]] seisuga 21.04.2015.*
Hyalinobatrachium dianae

***Hyalinobatrachium dianae*** on kahepaiksete klassi kuuluv päriskonnaline. Ta kuulub klaaskonnade hulka, mis tähendab, et tema keha on osalt, nimelt altpoolt läbipaistev.

Liik avastati Cordillera de Talamanca mäeahelikust Costa Ricast ja kirjeldati kuue sealt leitud isendi põhjal. Uuest liigist anti teada 2015. aasta aprillis Costa Rica Kahepaiksete Uurimiskeskusele. Liiginimetus anti nimi seda liiki uurinud teadlase Brian Kubicki ema Janet Diane Kubicki auks.

*Hyalinobatrachium dianae* sarnaneb välimuselt "Muppetitest" tuntud tegelase Kermitiga. Kubicki kinnitas, et ise ta seda sarnasust ei märganud, aga on rõõmus selle üle, et ajakirjandus sellest välja tegi, sest see aitab avalikkuse tähelepanu juhtida Costa Rica vihmametsadele ja seal elavatele loomadele.

*Hyalinobatrachium dianae* kehavärv on laimiroheline ja tal oli poolläbipaistev nahk. Tal on väikese tumeda täpikesega hõbevalge vikerkest. Ta on 2,5 cm pikk ja elab Costa Rica vihmametsades 400–800 meetri kõrgusel merepinnast. Konna ohustab inimtegevus vähe, kuna ta elutseb peamiselt kaitse alla võetud aladel.

Konn avastati tema eriliste häälitsuste tõttu, mis meenutavad pigem putuka kui konna omi. Konn kasutab metalliliste nootidega häälitsusi, mis on tema "visiitkaardiks".

## Viited
János Arany

**János Arany** (2. märts 1817 Nagyszalonta (tänapäeval Salonta, Bihori maakond, Rumeenia) – 22. oktoober 1882 Budapest) oli ungari ajakirjanik, proosakirjanik, luuletaja ja tõlkija. 

Teda on nimetatud "ballaadide Shakespeare'iks" – ta kirjutas üle 40 ballaadi, mida on tõlgitud rohkem kui 50 keelde. 

## Töö
Ta tõlkis ungari keelde kolm William Shakespeare'i draamat: "Suveöö unenägu", "Hamlet" ja "Kuningas Johni elu ja surm". Ta tõlkis ungari keelde ka Aristophanese, Mihhail Lermontovi, Aleksandr Puškini ja Molière'i teoseid.

## Isiklikku
Ta oli kümnest lapsest noorim, kuid tuberkuloosi tõttu elas lapsepõlve üle peale tema ainult üks laps. Jánosi sünni ajaks oli õde Sára abiellunud. János hakkas perele raha teenimiseks töötama 14-aastaselt õpetaja abina. 

1840. aastal abiellus ta Julianna Ercseyga. Nad said kaks last: Julianna ja László, kellest sai luuletaja ja ungari folkloorikoguja.

## Eesti keeles ilmunud
*"Arany János balladáí. János Aranyi ballaade" (tõlkinud Sander Alfred Liivak; Atlex 1999; ISBN 9985909259)
Birgit (eesnimi)

**Birgit** on eesnimi, lühend Birgittast.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Birgit 1279 naisel. Birgit oli populaarsuselt 141. naisenimi. Birgit oli keskmiselt 28 aasta vanune (mediaanvanus oli 29).

## Nime kandjaid
*Birgit Fischer
*Birgit Itse
*Birgit Minichmayr
*Birgit Nilsson
*Birgit Prinz
*Birgit Pählapuu
*Birgit Püve
*Birgit Sarrap
*Birgit Zotz
*Birgit Varjun

## Viited
E-näitus

**E-näitus** ehk **virtuaalnäitus** ehk **kübernäitus** on näitus, mis leiab aset virtuaalses ruumis (nt e-galeriis).

E-näitusi korraldatakse nii muuseumite kui ka teiste kultuuriorganisatsioonide poolt ja nende loomine võimaldab asutustel pakkuda oma külastajatele senisest laiemaid võimalusi kultuuri tarbimiseks. Virtuaalne ruum võimaldab näituse sisu laiemini esitleda, jõuda paremini sihtrühmani ja säilitada veebi vahendusel näituse sisu ehk luua püsinäitus. Samuti on võimalik vältida näituse korraldamise kulusid, sh kindlustus, transport, montaaž/demontaaž, spetsiaalsete hoiutingimuste loomise kulusid haruldastele või õrnadele objektidele. Võimalik on jõuda laiema sihtrühmani – näitust saab vaadelda igast arvutist, millel on internetiühendus. Samuti ei ole e-näitusel võrreldes muuseumis aset leidva näitusega kindlaid avamis- ja sulgemisaegu, näitus on avatud 24 tundi ööpäevas.

Põhiliselt korraldavad e-näituseid kultuuriasutused – muuseumid, raamatukogud, arhiivid, ülikoolid, tehes seda rahvusvahelise andmebaasi abil. Samuti on kaasatud e-näituste loomisesse nii ettevõtted kui ka eraisikud.

E-näitused võimaldavad  kasutada erinevaid tekstitehnikaid, reklaamikuva ja muud informatiivset teavet ning nende efektiivseks loomeks on loodud mitmeid juhendeid.

Üheks esimeseks muuseumiks, kes lõi füüsilise näituse kõrvale virtuaalse ruumi, oli Oxfordi Teadusajaloo muuseum 1995. aasta näitusega "Mõõtjad: flaami 16. sajandi matemaatikud" ja "Näitus varajasest fotograafiast".

## Vaata ka
* 

## Viited

## Välislingid
* "Mõõtjad: flaami 16. sajandi matemaatikud"
* "Näitus varajasest fotograafiast"
* Kultuuripärandi digiteerimine ja digitaalne säilitamine Eestis – virtuaalne näituste süsteem
* Eesti Rahvusraamatukogu e-näitused
The Party Mix – Power Ballads

**"The Party Mix – Power Ballads"** on 2014. aastal avaldatud kolmest CD-st koosnev kogumikalbum. Kogumiku andis välja Suurbritannia suurim sõltumatu plaadifirma Demon Music Group haru Crimson Productions.

## CD1

## CD2

## CD3
Kairiai

**Kairiai** on alev Leedus Šiauliai rajoonis, Kairiai valla halduskeskus. Alev asub samanimelise järve kaldal.

Kairiais on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsused on aastal 1836 püstitatud katoliku kirik ja looduskaitsealune põline saar.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud XVII sajandi keskel. Kairiai hakkas kasvama XVIII sajandi teisel poolel; aastal 1792 sai asula endale kiriku. Aastal 1820 rajati sinna mõis, mis kuulus aastani 1917 Zubovitele, seejärel aga A. Štrauchmanile. XIX sajandi lõpus püstitati mõisa juurde saun, mis aastal 1999 ehitati ümber kohalikuks kultuurikeskuseks. Aastal 1904 kogunes mõisa ligi 300 Leedu avaliku elu tegelast, et tähistada leedukeelsete raamatute ladina tähestikus avaldamise keelu lõppu; sellel üritusel osalesid teiste seas ka Jonas Jablonskis, Šatrijos Ragana, Juozas Tumas-Vaižgantas ja Povilas Višinskis.

Praegune kirik valmis aastal 1836, seda laiendati aastal 1904. Teise maailmasõja ajal sai kirik kannatada, see taastati aastal 1959. Kiriku torn valmis aastal 2006.
Pärast teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Kairiai kohaliku kolhoosi keskasula, see tõi kaasa asula elanikkonna kiire kasvu. Aastal 1923 elas Kairiais 134 elanikku, aga aastal 1989 oli elanikke juba 1683. Aastaks 2001 oli elanike arv langenud ja Kairiais elas 1158 inimest.

Aastal 1956 avati Kairiais Šiauliai prügila, mis suleti aastal 2008.

## Pilte


Kairiai4.JPG|Kairiai
Kairiudvaropastatas.JPG|Kairiai mõisa saun
Kairiuezeras.JPG|Kairiai järv
Kairiubaznycia.JPG|Kairiai kirik


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Eesti riiklike teenetemärkide galerii

**Eesti riiklike teenetemärkide galerii** asus Eesti Rahvusraamatukogu Tõnismäe hoone 5. korrusel. See valmis 2008. aastal Eesti Vabariigi 90. aastapäevaks ning on rajatud koostöös Riigikantseleiga. Riiklike teenetemärkide kogu praegune omanik on Vabariigi Presidendi Kantselei. 

Eesti riiklike teenetemärkide galerii rahvusraamatukogu Tõnismäe hoones on rekonstrueerimise tõttu ajutiselt suletud. Uuenenud ekspositsiooni avatakse koos hoone taasavamisega 2027. aastal.

Väljapandud teenetemärkidest on enamik saanud uuenduskuuri OÜ Miniplasti (varem OÜ Miniplast Pluss) restaureerijatelt, kes on alates 2005. aastast olnud riigihanke korras ka Eesti riiklike teenetemärkide ühed valmistajad.

Galeriis eksponeeritud riiklike teenetemärkide näidiskogu on nii terviklik kui võimalik, hõlmates ka Vabadussõja aastail kasutusele võetud Vabadusristi. Näidiskogusse ei kuulu Riigivapi teenetemärgi eriklassi teenetemärk.

## Vaata ka

* Eesti Rahvusraamatukogu galeriid
* Eesti Rahvusraamatukogu hoone

## Viited

## Välislingid
* Eesti Vabariigi teenetemärgid
Eduard Wiiralti galerii

**Eduard Wiiralti galerii** avati Eesti Rahvusraamatukogus 1996. aasta septembris. Galerii rahvusraamatukogu Tõnismäe hoones on rekonstrueerimise tõttu ajutiselt suletud. Uuenenud ekspositsiooni avatakse koos hoone taasavamisega 2027. aastal.

See on suure eesti graafiku teoste alaline ekspositsioon. See sai võimalikuks tänu Harry Männili ja Henry Radevalli Tallinna linnale tehtud kingitusele, mis sisaldas 62 Eduard Wiiralti estampi ja joonistust, läti kunstniku Reinholds Kalninši (1897–1968) litoportreed (1951) ja eesti kunstniku Endel Kõksi (1912–1983) õliportreed Wiiraltist (1953). Lisaks tööde eksponeerimiseks rajatud galeriile Rahvusraamatukogus algatasid Männil ja Radevall Eduard Wiiralti kunstiauhinna väljaandmise alates 1998. aastast raamatukogus regulaarselt korraldatavatel nüüdisaegse eesti graafika näitustel.

Valdav osa töid pärineb Henry Radevalli ema, 1946. aastal Stockholmis Wiiraltiga tutvunud ja tema teoste suurimaks sõjajärgseks kollektsionääriks kujunenud Nina Poomi (1909–2006) kogust. E. Wiiralti kuulsaimad teosed on kahtlemata "Põrgu" ja "Kabaree", mis kroonivad tema noorusaegset loomingut, olles ühtlasi esimese Pariisi-perioodi (1926–1933) kõrgsaavutusteks.

## Vaata ka
* Eesti Rahvusraamatukogu galeriid
* Eduard Wiiralti kunstiauhind
* Eesti Rahvusraamatukogu hoone

## Viited
Meškuičiai

**Meškuičiai** on alev Leedus Šiauliai rajoonis, Meškuičiai valla halduskeskus. Alevit  läbib Šiauliai ja Riia vaheline raudtee.

Alevis on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Meškuičiais tegutsevad mitmed puidutööstusettevõtted. Vaatamisväärsusteks on aastal 1897 püstitatud katoliku kirik, samuti ka XIX sajandil ehitatud tuulik. Alevi lähistel asub Ristimägi.

## Ajalugu

Arvatakse, et Meškuičiai tekkis aastal 1557. XVII sajandi alguses laastas asulat katk.  Aastal 1681 sai asulast turuplatsiga alev, aga hiljem kaotas see oma õigused. Taas sai Meškuičiaist alev aastal 1769.

Algselt Tiesenhausenitele kuulunud asula hakkas aastast 1795 kuuluma Zubovitele. Aastal 1831 toimus 16. juunil alevi juures lahing ülestõusnud leedulaste ja tsaariarmee vahel.

Esimese maailmasõja ajal, aastal 1916, ehitasid alevi hõivanud sakslased sealt läbi Tilsitist Jelgavasse viiva raudtee. Aasta 1919 novembris toimus alevi all lahing Pavel Bermondt-Avalovi vägede ja Leedu sõjaväe vahel. Aastal 1941 kasutati sealset raudteejaama küüditamisel. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Meškuičiai kohaliku kolhoosi keskasula.

## Pilte


2007 07 13 Meskuiciaicentras.jpg|Meškuičiai
2007_07_13_Meskuiciaibaznycia1.jpg|Meškuičiai kirik


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Nazca geoglüüfid

**Nazca geoglüüfid** paiknevad Nazca kõrbes Peruu lõunaosas. Aastast 1994 kuuluvad need UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Kuiva kliimaga kiltmaa ulatub Limast umbes 400 km lõuna pool Pampas de Jumanal Nazca linnast 80 km Palpani. Sellel territooriumil leiduvad iidsed geoglüüfid meenutavad osalt Paracase kultuuri motiive, kui teadlaste hinnangul on tegu Nazca kultuuri loominguga ajavahemikust 400–650 pKr. Sadade omaette geoglüüfide seas on lihtsaid jooni ja ka selliseid keerulisi figuure nagu koolibrid, ämblikud, ahvid, kalad, haid, mõõkvaalad ja sisalikud.

Geoglüüfid on oma olemuselt madalad jooned, mis on tekitatud punakate veerkivide eemaldamise teel, nii et nende alt on nähtavale tulnud valkjashall pinnas. Sajad geoglüüfid on lihtsalt jooned või geomeetrilised kujundid. Zoomorfseid figuure, mille hulka kuuluvad linnud, kalad, laamad, jaaguarid, ahvid ja inimesed, on üle 70. Ülejäänud kujundid on fütomorfsed, näiteks puud ja lilled. Suurimate figuuride läbimõõt on umbes 200 m. Geoglüüfide otstarbe osas lähevad teadlaste seisukohad lahku, kuid üldiselt omistatakse neile religioosset tähendust.

Kuna Nazca geoglüüfide asukoht on isoleeritud, kuiv, tuuletu ja stabiilse kliimaga, on geoglüüfid valdavalt hästi säilinud. Harvad ilmastikumuutused võivad mõnel juhul kujundite väljanägemist ajutiselt muuta. Viimastel aastatel on geoglüüfide olukord väidetavalt halvenenud ümbruskonna maadele sisserännanud skvotterite tõttu.

## Pilte

Fail:Líneas de Nazca, Nazca, Perú, 2015-07-29, DD 55.JPG|alt=|Kondor
Fail:NEO nazca lines big.jpg|alt=|Nazca geoglüüfid satelliidilt vaadatuna
Fail:Líneas de Nazca, Nazca, Perú, 2015-07-29, DD 54.JPG|alt=|Ämblik
Fail:Nazca lines fiore, Nasca.jpg|alt=|Lill
Fail:04-Nazca Lines-nX-54.jpg|alt=|Sisalik ja vaatetorn
Fail:Líneas de Nazca, Nazca, Perú, 2015-07-29, DD 56.JPG|alt=|Fütomorfsed jooned
Fail:Líneas de Nazca, Nazca, Perú, 2015-07-29, DD 62.JPG|alt=|Käed
Fail:04-Nazca Lines-nX-36.jpg|alt=|Papagoi
Fail:Líneas de Nazca, Nazca, Perú, 2015-07-29, DD 50.JPG|alt=|Koer
Fail:Líneas de Nazca, Nazca, Perú, 2015-07-29, DD 58.JPG|alt=|Pelikan
Fail:Líneas de Nazca, Nazca, Perú, 2015-07-29, DD 46.JPG|alt=|Öökullinimene või ka astronaut
Fail:Líneas de Nazca, Nazca, Perú, 2015-07-29, DD 39.JPG|alt=|Vaal
Fail:Líneas de Nazca, Nazca, Perú, 2015-07-29, DD 52.JPG|alt=|Koolibri
Fail:Líneas de Nazca, Nazca, Perú, 2015-07-29, DD 61.JPG|alt=|Puu


## Vaata ka

* Cerne Abbase hiiglane
* Uffingtoni valge hobune
* Atacama hiiglane
* Blythe'i geoglüüfid
* Monte Sierpe augud
Kužiai

**Kužiai** on alev Leedus Šiauliai rajoonis, Kužiai valla halduskeskus. Alev asub Ringuva jõe kaldal. Kužiaid läbib Šiauliai ja Kretinga vaheline raudtee.

Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1946 püstitatud katoliku kirik ja alevi lähistel asuv linnamägi.

## Ajalugu

Kužiaid mainitakse esimest korda XVII sajandi keskel. Aastal 1657 ehitati sinna esimene kirik, mille juures XIX sajandil hakkas tegutsema ka kihelkonnakool. Alev sai asulast XIX sajandi alguses, mil sinna rajati postijaam. Aastail 1915 ja 1944 põles asula maha.

Teise maailmasõja ajal tapeti alevi lähistel 8000 inimest, nende seas juudid Šiauliai getost. Pärast teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Kužiai kohaliku kolhoosi keskasula.

## Pilte


Kuziai.jpg|Kužiai
PICT5857Kuziumokykla.jpg|Kužiai kool
Kuziubaznyciavakarai.jpg|Kužiai kirik
Luztinomiskokapai.jpg|Mälestusmärk natsismiohvrite hukkamispaigal


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Joann (Bulin)

**Joann** (eestipäraselt ka **Johannes**, ; ilmaliku nimega **Nikolai Aleksandrovitš Bulin**, vene Николай Александрович Булин; 16. veebruar 1893 Võõpsu, Räpina vald – 30. juuli 1941 Leningrad) oli Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku vaimulik (piiskop). 

1920–1932 oli ta Petseri kloostri ülem. 

Vahistati NKVD poolt Petseris 18. oktoober 1940 ja viidi Leningradi, kus Leningradi oblastikohtu otsuse alusel hukati.

## Kirjandus
* BULIN Nikolai (piiskop Joann)
Jevsevi (Grozdov)

**Jevsevi** (vene *Евсевий*; eestipäraselt ka **Euseebius**; kodanikunimega **Jevstafi Sergejevitš Grozdov**, vene *Евстафий Сергеевич Гроздов*; 17. märts 1866 Šarkaŭščyna, Vilno kubermang – 12. august 1929 Narva-Jõesuu) oli õigeusu piiskop. 

28. mail 1906 pühitseti ta Uglitši piiskopiks, Jaroslavli piiskopkonna abipiiskopiks. 

12. aprillil 1912 määrati ta Pihkva ja Porhovi piiskopiks ja 17. aprillil asus ta sellesse ametisse. 

25. aprillil 1918 ülendas Moskva patriarh Tihhon ta ülempiiskopiks.

## Viited
Estoplast

**Estoplast** (ehk **Tehas "Estoplast"**, 1979. aastast **Katsetehas "Estoplast"**, 1988. aastast **Tootmiskoondis Estoplast**) oli Eesti NSV ettevõte, mis tootis plast- ja elektritarbeid. Estoplasti toodangusse kuulusid valgustid, elektriinstallatsioonitarbed (lülitid), plastmassist sanitaartehnika tooted, köögitarbed (kuivainete karbid, kokteilikõrred) ja mänguasjad. Toodangut eksporditi rohkem kui 20 riiki (põhiliselt sotsialistlikkesse riikidesse ja arengumaadesse).

Tehas asus Tallinnas aadressil Türi tänav 10. Ettevõttel oli tsehh Raplas ja saeveski Jõgisool.

1979. aastal töötas ettevõttes 1262 inimest, 1986. aastal 1222 inimest.

Estoplasti kunstnikuna töötades disainisid valgusteid Lilian Linnaks (1960–1962), Kristi Metusala (1965–1992), Riho Vahtra (1985–1988), Laine Linnas (1968–1997).

## Ajaloost
Estoplast asutati 1959. aastal käitistest Arba, Elektrometall ja Presto. Tehas oli algusaastatel Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu alluvuses, 1965. aastal läks NSV Liidu Elektrotehnika Tööstuse Ministeeriumi alluvusse. 

1986. aastal määrati tehase direktoriks Ülo Nugis, kes sai aru, et Moskva bürokraatia juhtimisel ettevõte kaugele ei jõua. Mööda minnes Eesti NSV parteinomenklatuurist, viis Ülo Nugis Mihhail Gorbatšovile suunatud kirja isiklikult NLKP Keskkomiteesse. 1988. aastal saabus Tallinna kõrgetasemeline Moskva komisjon. Tehases ringkäigu teinud komisjoni ettepaneku põhjal koostati NSV Liidu Ministrite Nõukogu poolt määrus, mis viis Estoplasti Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Ministeeriumi alluvusse, hiljem oli selle õigusjärglane Eesti NSV Riiklik Tööstuskomitee. Tehase Estoplasti üleliidulisest alluvusest vabanemine oli tähelepanuväärsemaid uutmisprotsessi võite Eestis.
 
1991. aastast kandis tehas nime Riiklik Aktsiaselts Estoplast. 1995. aastal RAS Estoplast erastati, aktsiad ostis AS Talinvest. 2003. aastal RAS Estoplast pankrotistus.

## Tooteid
* 1966 – lamp “Vana Toomas”, autor Bruno Vesterberg
* 1973 – lamp "Pall", autor Lembit Ojason
*
*

## Viited
Borõss Paton

**Borõss Paton** (ukraina keeles **Борис Євгенович Патон**, 27. november 1918 Kiiev – 19. august 2020 Kiiev) oli Ukraina teadlane ja akadeemik.

## Elulugu
Paton oli Ukraina metallurgia ja metallitehnoloogia teadlane, tehnikateaduste doktor, professor, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik. Ajaloo esimene Ukraina kangelane (1998). Rooma klubi auliige. 

## Ühiskondlikud ametid
*1959–1988 – Ukraina NSV Ülemnõukogu saadik
*1962–1989 – NSV Liidu Ülemnõukogu saadik
*1989–1991 – NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi liige
*1960–1991 – Ukraina KP KK liige
*1966–1991 – NLKP Keskkomitee liige
*1997–2005 oli ta Ukraina rahvusliku julgeoleku ja kaitse nõukogu liige.

## Tunnustus
* Stalini preemia (1950)
* Lenini preemia (1957)
* neli Lenini ordenit (1967, 1969, 1975, 1978)
* kahekordne sotsialistliku töö kangelane (1969, 1978)
* Ukraina kangelane (1998)
* Kiievi aukodanik (1998)
* rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus" (1998)
* neli Vürst Jaroslav Targa ordenit (1997, 2003, 2008 ja 2018) 
* Vabaduse orden (2012)

Paton on enam kui tuhande teaduspublikatsiooni, 20 monograafia ja 400 avastuse autor.

Ta oli valitud mitme välismaise teadusakadeemia liikmeks (sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks ning 2006. aastal Makedoonia Teaduste ja Kunstide Akadeemia auliikmeks)

101-aastaselt oli ta 2020. aastal vanim kahekordne sotsialistliku töö kangelane ja vanim Ukraina kangelane.
Kristjan Oja

**Kristjan Oja** (sündinud 8. augustil 1968 Tallinnas) on endine eesti laskesuusataja.

Lõpetas 1986. aastal Tallinna 39. Keskkooli. Hakkas sportima 1979. aastal, treenis Tallinna Lenini rajooni LNSK-s Tõnu Pääsukese juhendamisel.

Ta osales 1992. aasta Albertville'i taliolümpiamängudel, kus sai 20 km distantsil 57. koha.

1986–1990 sai ta Eesti NSV meistrivõistlused laskesuusatamises üksikvõistluses pronksmedali ning teatevõistluses 1 kuld- ja 2 hõbemedalit.

2011. aastast on ta Rahvusvahelise Laskesuusatamisliidu (IBU) tehniline delegaat ning 2012. aastast tehnilise komitee liige. Ta oli aastatel 2000–2018 Eesti Laskesuusatamisföderatsiooni peasekretär ja 2018. aastast IBU karikasarja võistlusdirektor.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Raguell Oja ning nende tütar on Regina Ermits.

## Viited

## Välislingid
*
*
Urmas Jaamul

**Urmas Jaamul** (7. oktoober 1945 – 20. aprill 2015) oli eesti ujuja ja treener. 

Jaamul alustas sportimist 3. klassis isa õhutusel. 1963. aastal lõpetas ta Tallinna 18. Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakulturiteaduskonna.

Sportlasena tuli Jaamul 1963 ja 1968 meremitmevõistluses ning  1970 ja 1973 veepallis Eesti meistriks. Samuti saavutas ta aastatel 1963–1968 Eesti meistrivõistlustel ujumises palju medalikohti. Aastatel kuulus ta 1961–1968 Eesti koondisse. Aastatel 1977–2009 oli ta Kalevi Ujumiskooli direktor.

Treenerina viis Jaamul paljud õpilased rahvusvahelistele tiitlivõistlustele ja mõned ka medalile. Tema käe all on treeninud olümpiavõitja Ivar Stukolkin, juunioride EM-il ja täiskasvanute lühiraja EM-il medaleid võitnud Indrek Sei. Lisaks treenis tema käe all Andres Olvik, kui ta Pekingi olümpiamängudele jõudis. Martin Liivamägi oli tema viimane tuntud hoolealune. Jaamuli näpunäidete järgi võitis Liivamägi Euroopa juunioride meistrivõistlustel hõbemedali ning pääses Pekingi olümpiamängudele. 

## Välislingid
*Urmas_Jaamul Eesti Entsüklopeedias
*Biograafia ESBL-is
*Ratastooli jäämise tõttu ei pea ametit hülgama Vedur, 2012
*Suri teenekas ujumistreener Urmas Jaamul, Õhtuleht, 21. aprill 2015
Eveli Peterson

**Eveli Peterson** (sündinud 19. oktoobril 1967 Viljandis) on endine eesti murdmaa- ja laskesuusataja.

Ta osales 1992. aasta Albertville'i taliolümpiamängudel, kus ta saavutas 7,5 km distantsil 58. koha, 15 km distantsil 36. koha ja teatesõidus 9. koha. Samuti osales ta 1994. aasta Lillehammeri taliolümpiamängudel, kus ta sai 7,5 km distantsil 31. koha, 15 km distantsil 27. koha ja teatesõidus 12. koha.

## Viited

## Välislingid
*
Janno Prants

**Janno Prants** (sündinud 19. detsembril 1973 Võrus) on endine eesti laskesuusataja. 

Ta sai 1998. aasta Nagano taliolümpiamängudel 10 km sprindis 43., 20 km distantsil 18. ja 4 × 7,5 km teatesõidus 13. koha. Ta sai 2002. aasta Salt Lake City taliolümpiamängudel 10 km sprindis 45., 20 km distantsil 63. ja 4 × 7,5 km teatesõidus 11. koha. 2006. aasta Torino taliolümpiamängudel sai ta 10 km sprindis 75. koha.

## Viited

## Välislingid
*
Karel Viigipuu

**Karel Viigipuu** (sündinud 18. märtsil 1986 Tartus) on eesti laskesuusataja.

Ta võitis 2010. ja 2012. aastal Eesti meistrivõistlused laskesuusatamises 20 km distantsil.

## Isiklikku
Ta õde on laskesuusataja Kristel Viigipuu.

## Viited

## Välislingid
*
Kairi Pääsuke

**Kairi Pääsuke** (sündinud 29. septembril 1970 Tallinnas) on endine eesti laskesuusataja.

1987–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 2 kuld- ja 2 hõbemedalit.

## Isiklikku
Tema ema on endine suusataja ja treener Aita Pääsuke.

## Viited

## Välislingid
*
Andris Teikmanis

**Andris Teikmanis** (sündinud 29. novembril 1959 Riias) on Läti poliitik, jurist ja diplomaat.

7. aprillil 2009 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Läti välisministeeriumi riigisekretärina.

## Viited
Andrzej Arendarski

**Andrzej Jan Arendarski** (sündinud 15. novembril 1949 Varssavis) on Poola poliitik ja majandustegelane. 

18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe II klassi teenetemärk, tunnustades tema tegevust Poola Kaubanduskoja presidendina.

## Viited
Andrzej Majkowski

**Andrzej Marian Majkowski** (sündinud 8. septembril 1939 Varssavis) on Poola diplomaat.

18. märtsil 2002 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola presidendi kantselei aseriigisekretärina.

## Viited
Andrzej Malinowski

**Andrzej Malinowski** (sündinud 29. augustil 1947) on Poola poliitik.

18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola Tööandjate Konföderatsiooni presidendina.

## Viited
Andrzej Rottermund

**Andrzej Jan Rottermund** (sündinud 11. mail 1941 Varssavis) on Poola ajaloolane, museoloog, õppejõud.

18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Royal Castel muuseumi direktorina.

## Viited
Antoni Roman

**Antoni Roman** (10. september 1892 Varssavi – 28. aprill 1951 Varssavi) oli Poola diplomaat ja poliitik.

4. oktoobril 1937 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola kaubandus-tööstusministrina. Talle anti 1933. aastal ka Kotkaristi III klassi teenetemärk.

## Viited
Bogusław Winid

**Bogusław Walenty Winid** (sündinud 3. novembril 1960 Varssavis) on Poola diplomaat.

18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola välisministeeriumi asekantslerina.

## Viited
Boleslaw Popowicz

**Boleslaw Kornel Popowicz** (ka **Popowick**; 2. september 1878 Waręż – 9. jaanuar 1937 Lwów) oli Poola sõjaväelane.

1935. aastal anti talle Eesti Kotkaristi II klassi teenetemärk.

## Viited
André Liebich

**Andrzej Bronisław Bruno Liebich** (poola kirjanduses ka **Andrzej Liebich**; 12. august 1893 – 8. veebruar 1958) oli poola sõjaajaloolane, sõjaväelane.

2. märtsil 1936 autasustati teda Kotkaristi III klassi teenetemärgiga.

## Viited
Psühhosomaatiline häire

**Psühhosomaatiline häire** on tervisehäire, mille korral vaevused psüühikas või kesknärvisüsteemis tekitavad kehalisi (somaatilisi ehk somatoformseid) häireid.

Psühhosomaatiline häire on näiteks ärevushäire, mille korral häiritud meeleolu põhjustab häireid kehalises enesetundes, mis võib avalduda järgmiste sümptomitena: õhupuudus, südametöö kiirenemine, peapööritus, iiveldustunne, higistamine, suukuivus, valu rinnus, peavalu.

## Vaata ka
*psühhosomaatiline meditsiin
2015. aasta Soome parlamendivalimised

**2015. aasta Soome parlamendivalimised** olid Soome parlamendi Eduskunna 37. koosseisu valimised. 

Valimised peeti 19. aprillil 2015. Eelhääletamine toimus 8.–14. aprillil, välismaal 8.–11. aprillil.

2146 kandidaadi seast valiti 200 parlamendiliiget, sealhulgas üks Ahvenamaa esindaja.

## Valimistulemused

Kandidaatidest said enim hääli Keskerakonna esimees Juha Sipilä (30 733), Põlissoomlaste esimees Timo Soini (29 420), Koonderakonna esimees Alexander Stubb (26 984) ja Rootsi Rahvapartei esimees Carl Haglund (21 350).

## Viited
Rõõm

**Rõõm** on meeldiv emotsioon, mis tekib emotsionaalse reaktsioonina meeldivale olukorrale või mälestusele.

Rõõmu põhjus võib olla konkreetne (näiteks mõni ootus või vajadus on rahuldatud) või ebamäärane (näiteks elurõõm).

Rõõmutunne võib olla erineva intensiivsusega ja väljendub erinevates vormides, alates naeratusest kuni rõõmuhüüdeni.

## Rõõm budismis

Budismis on rõõm mõistena kasutusel mitmes tähenduses.

* **Rõõmustamine** või **kaasa rõõmustamine** (sanskriti ja paali keeles *muditā*) on budismis üks neljast mõõtmatust ehk brahmaseisundi koostisosa ja see tähendab eelkõige rõõmustamist teiste hea käekäigu üle, olles vastukaaluks kadedusele ning seotud sõbralikkuse ja kaastundega.

.

* **Ekstaatiline rõõm**, **vaimustus** (paali keeles *pīti*, sanskriti keeles *prīti*, inglise keeles *rapture*) on budismi meditatsioonipraktikas üks virgumise teguritest ning seotud keskendumisseisunditega ehk *[[jhāna]]*dega.

.

* **Rõõm ja heaolu** igapäevases elus või ka budistliku meditatsioonipraktika käigus tekkiv rõõm seoses *[[jhāna]]*dega, paali ja sanskriti keeles *sukha*, lähedane eelmise mõistega (*piti*).

.

## Viited

## Vaata ka

*Õnnetunne
Liivi lipp

**Liivi lipp** on liivlaste lipp. See oli algul Liivi Liidu lipp.

Lipp võeti ametlikult kasutusele 2. märtsil 1923. Lipu avamispidu toimus 1923. aasta 18. novembril Mazirbes. Lipu mõõdud ja horisontaaltriipude laiuste suhe sarnanevad Läti riigilipu omadega. Liivi lipu värvid – roheline, valge ja sinine – sümboliseerivad randa, nagu seda oma paadist näeb kalamees: roheline mets, valge liiv ja sinine meri.

## Välislingid
Hilda Dresen

**Hilda Dresen** (11. mai 1896 Kolga vald – 5. veebruar 1981 Tallinn) oli eesti esperantist ja tõlkija.

1922. aastast avaldas ta rahvusvahelistes esperantoväljaannetes 67 eesti kirjaniku hulgas luule- ja lühiproosatõlkeid.

Tema õde oli tõlkija ja esperantist Helmi Dresen. Nad koos olid Eesti Esperanto Seltsi loojad ja viljakad eesti luule tõlkijad esperanto keelde.

## Tõlkeid
* 1929 Marie Under "Valitud luuletused"
* 1931 Johannes Barbarus "Horisondid" 
* 1961 Fr. R. Kreutzwald "Kalevipoeg. Estona popola eposa". (Fragmentoj). Tallinn: Eldonejo, Eesti Raamat 1981.

## Mälestuse jäädvustamine
Õed Hilda ja Helmi Dresen kui rahvusvaheliselt tunnustatud esperantistid olid Liina Vahtriku ja Piret Simsoni autorilavastuse "Doktor Esperanto" peamised prototüübid. Lavateos esietendus 2020. aasta teatrikuu alguses ning seda mängiti Tartus Eesti Rahva Muuseumi raamatukogus.

## Viited
Alois Koudelka

**Alois Koudelka** (1861–1942) oli Tšehhi vaimulik ja tõlkija. 

Ta tõlkis eelkõige tšehhi keelde, tõlkides muu hulgas eesti, soome, läti ja ungari keelest. 

## Tõlkeid eesti keelest tšehhi keelde
* KALLAS (chybně LALLAS), Aino. Vojínova matka (Sojamehe ema). In Na táčkách u cizích spisovatelů. Povídky II. Benediktinská knihtiskárna, Brno 1916, s. 93–98. 
* KALLAS, Aino. Smrt starého Orga. Vlast 44, 1927–1928, 1, s. 32–39. 
* KALLAS, Aino. Čínský osílek. Lidové listy 1925, 102, příl. Lidová beseda 34, s. 144. 
* KALLAS, Aino. Podloudník (z Mere tagant II). Lidové listy 1927, 216, příl. Lidová beseda, s. 1; 222, příl. Lidová beseda, s. 2-3. 
* KALLAS, Aino. Vojákova matka. Lidové listy 1925, 221, příl. Lidová beseda 44, s. 183-184. 
* LIIV, Jakob (LÜW, Jakub). Krvavý groš (Werehind, antologiast Wihud III, Reval 1908). In Na táčkách u cizích spisovatelů. Povídky II. Benediktinská knihtiskárna, Brno 1916, s. 137–156. 
* LIIW, Juhan. Punnahoo Marri (správně Punasoo Mari) (Igapäevane lugu). In Na táčkách u cizích spisovatelů. Povídky III. Benediktinská knihtiskárna, Brno 1916, s. 65–69. 
* Jüri Parijõgi. Babiččina smrt. Vlast 45, 1928–1929, 9–10 , s. 411–417. 
* TAMMSAARE, A. H. Král a slavík. Lidové listy 1928, 89, příl. Lidová beseda, s. 3.  
* TAMMSAARE, A. H. Láska. Lidové listy 1925, 238, příl. Lidová beseda 47, s. 101. 
* TAMMSAARE, A. H. Slavík a květy. Lidové listy 1925, 244, příl. Lidová beseda 48, s. 205. 
* WILDE, Eduard. Usnutí v kočáře (z Kogutused Teosed). Lidové listy 8, 1929, 17, příl., s. 2–3.
Heinrich Struve

**Heinrich Struve** (vene keeles *Генрих Васильевич Струве*; 10. juuli 1822 Tartu – 28. märts 1908) oli vene keemik. Ta oli Struve suguvõsa esindaja.

Ta lõpetas Tartu ülikooli 1845 ja töötas seal 1849. aastani.

## Isiklikku
Tema isa oli astronoom ja geodeet Friedrich Georg Wilhelm Struve.
Hitoshi Honda

**Hitoshi Honda** (jaapani keeles 本田均, ほんだひとし; sündinud 1946 Niigatas) on Jaapani diplomaat.

Ta on olnud Jaapani suursaadik mitmetes Euroopa riikides, sh Eestis.
Miloš Lukaš

**Miloš Lukaš** (15. september 1897 – 26. aprill 1976) oli tšehhi filoloog, tõlkija, polüglott. 

Ta on tõlkinud muu hulgas eesti keelest, sh F. R. Kreutzwaldi eepose "Kalevipoeg". 

## Tõlkeid eesti keelest tšehhi keelde
* ANGERVAKS, Hugo. Jízda k soudu. Pochodeň 1970, 210, 5.–6. 9., s. 4. 
* ANGERVAKS, Hugo. Úsměv. Pochodeň 1970, 68, 21.–22. 3., s. 6.
* EISEN, Matthias Johann. Koit a Hämerik. In Pod baltským nebem. Výběr z litevské, lotyšské a estonské literatury. Svaz Československo-sovětského přátelství, Praha 1958, s. 52.
* EISEN, Matthias Johann. Koit a Hämerik. Praha – Moskva 1955, 8, s. 44. 
* Lehte Hainsalu. Noc (Öö). Pochodeň 1967, 202, 26.–27. 8., s. 5. 
* HAINSALU(OVÁ), Lehte. Noc (Öö). Svět sovětů 30, 1967, 50, s. 19–20. 
* JAKOBSON, August. Komár a kůň (Sääsk ja hobune). Lidová demokracie 19, 1963, 77, s. 6. 
* JAKOBSON, August. Myš a vrabec. Lidová demokracie 25.8.1963, s. 6. 
* JAKOBSON, August. Předměstí bídných hříšníků. Praha – Moskva 1955, 8, s. 49–51.
* JAKOBSON, August. Ve jménu budoucnosti. In Pod baltským nebem. Výběr z litevské, lotyšské a estonské literatury. Svaz Československo-sovětského přátelství, Praha 1958, s. 63–71. 
* KREUTZWALD, Friedrich Reinhold. Kalevipoeg (část). In Pod baltským nebem. Výběr z litevské, lotyšské a estonské literatury. Svaz Československo-sovětského přátelství, Praha 1958, s. 51–52.
* KREUTZWALD, Friedrich Reinhold. Kalevipoeg (část). Praha – Moskva 1955, 8, s. 45–46.
* KREUTZWALD, Friedrich Reinhold. Kalevipoeg (část). Texty 1969, 3, s. 3–7. 
* KREUTZWALD, Friedrich Reinhold. Syn Kalevův (Kalevipoeg, část). Svět sovětů, Praha 1959. 
* KRUSTEN, Erni. Nešťastná láska (Õnnetu armastus). Lidová demokracie 14, 1958, 8.6., s. 6. 
* KRUSTEN, Erni. Pane Krustene, vezměte si housku! (Härra Krusten, võtke sai). Pochodeň 63, 1974, 76, s. 7.
* KRUSTEN, Erni. Zapomenuté jméno. In Pod baltským nebem. Výběr z litevské, lotyšské a estonské literatury. Svaz Československo-sovětského přátelství, Praha 1958, s. 57–62. 
* KRUSTEN, Erni. Zapomenuté jméno. Pochodeň 56, 1967, 262, s. 5. 
* LIIV, Juhan. Všední povídka – Ptačí hnízdo. In Pod baltským nebem. Výběr z litevské, lotyšské a estonské literatury. Svaz Československo-sovětského přátelství, Praha 1958, s. 53–57.
* PEEGEL, Juhan. Starý jídelní stůl. Pochodeň 61, 1972, 141, s. 6. 
* SIRGE, Rudolf. Aťsisi. Pochodeň 59, 1970, 240, s. 7. 
* TAMMSAARE, Anton Hansen. Kolportérka č. 17 (Lehekandja Nr. 17). Pochodeň 61, 1972, 95, s. 6.
* TUGLAS, Friedebert. Jaro (Kevad). Pochodeň 64, 1975, 69, s. 7.
* TUGLAS, Friedebert. U silnice (Tee ääres). Pochodeň 62, 1973, 238, s. 6–7. 
* TUGLAS, Friedebert. Žízeň po vědění (Teaduse igatsus). Pochodeň 54, 1965, 291, s. 5. 
* TUGLAS, Friedebert. Žízeň po vědění (Teaduse igatsus). Rudé právo 46, 1966, 22, příl., s. 1. 
* TUGLAS, Friedebert. Zlost (Viha). Pochodeň 61, 1972, 111, s. 6. 
* Debora Vaarandi. V Leninově knihovně. In Pod baltským nebem. Výběr z litevské, lotyšské a estonské literatury. Svaz Československo-sovětského přátelství, Praha 1958, s. 62–63. 
* VILDE, Eduard. Válka v Mahtře (Mahtra sõda, část). Praha – Moskva 1955, 8, s. 47–48.
Michael Miess

**Michael Miess** (sündinud 24. juulil 1953) on Austria diplomaat.

Ta on olnud suursaadik mitmes Euroopa riigis, sealhulgas Eestis.

2001. aastal anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Austria Vabariigi suursaadikuna Eestis aastatel 1997–2001.

## Viited
Edda-Merike Pelt

**Edda-Merike Pelt** (sündinud 22. detsembril 1951) on eesti reisiettevõtja ja esperantist. 

Aastatel 2013–2016 on ta Eesti esindaja Ülemaailmses Esperantoliidus.

Ta on Tartu Esperanto Seltsi liige.

## Viited
Elisabeth Linnuse

**Elisabeth Linnuse** (1896 – 13. mai 1973 Tallinn) oli eesti haridus- ja Eesti esperantoliikumise tegelane.

Ta oli Tallinna 14. Algkooli (praegune Liivalaia Gümnaasium) direktor.

## Isiklikku
Tema õdepoeg oli näitleja ja lavastaja Heikki Haravee.

## Viited
Elmar Kauer

**Elmar Johannes Kauer** (12. august 1904 Vorbuse – 12. august 1948) oli eesti ühiskonnategelane, kommunist, esperantist.

Ta mõisteti 1925. aasta kohtumõistmisel kommunistide üle (78 protsess) 15 aastaks sunnitööle, kuid 1926. aastal anti talle armu. Väidetavalt oli ta kaitsepolitsei informaator. 

Suri Saksamaal Aschaffenburgi põgenikelaagris.  

## Viited

## Välislingid
Meediateek. Elmar Kauer
Helmi Dresen

**Helmi Dresen** (4. juuli 1892 Kolga – 25. september 1941 Tallinn) oli eesti tõlkija ja Eesti esperantoliikumise eestvedajaid.

Tema õde oli esperantist ja tõlkija Hilda Dresen.

## Publikatsioone
*Vilho Setälä, 1930. Esperanto-kurso. Estona eldono prilaborita de Helmi Dresen. Haapsalu.

## Välislingid
*geni.com
Hold the Line

**"Hold the Line"** on USA rokkansambli Toto laul. 

Laul anti välja ansambli omanimelise debüütalbumi esimese singlina 1978. aastal. Laul jõudis Billboardi edetabelis viiendale kohale.
Family

**Family** (inglise keeles 'pere) võib tähendada järgmist:
*Family (Eesti ansambel)
*Family (Inglise ansambel)
*Family, Willie Nelsoni saatebänd
*The Family, Prince'i ansambel
*Family (telekanal), lastele suunatud telekanal Kanadas
*Family (seriaal)