open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marko Anttila

**Marko Anttila** (sündinud 27. mail 1985 Lempääläs) on Soome jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliigaklubis Oulun Kärpät ründajana paremäärel.

Tampere Ilvese meeskonnas debüteeris ta Soome kõrgliigas hooajal 2004–05. Ilves mängis ta kuni hooaja 2010–11 lõpuni.

2004. aastal valis Chicago Blackhawks ta NHL-i ''draft''is 240. valikuna, kuid üheski Põhja-Ameerika liigas pole ta kunagi mänginud.

Aastatel 2011–2013 mängis ta kaks hooaega Soome kõrgliigaklubis TPS. Seejärel liitus ta KHL-i klubiga Novokuznetski Metallurg, kuid hooaja 2013–14 kestel suundus ta Rootsi, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Örebro HK.

Aastatel 2016–2022 mängis Anttila KHL-i klubis Jokerit. Aastatel 2020–2022 oli ta Jokerite kapten. 2022. aasta veebruaris naasis ta kuni hooaja lõpuni Tampere Ilvese meeskonda.

2022. aasta juunis sõlmis Anttila kuni hooaja lõpuni lepingu Oulun Kärpätega.

2019. aasta tuli Anttila Soome jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Ta oli turniiril koondise kapten. Ta lõi turniiril neli väravat ja kõik need väljalangemismängudes: veerandfinaalis poolteist minutit enne normaalaja lõppu Rootsi vastu, viies mängu lisaajale, kus Soome võitis Sakari Mannineni väravast, poolfinaalis mängu ainsa värava Venemaa vastu ning finaalis kaks väravat Kanada vastu. 2022. aasta taliolümpiamängudel tuli ta Soome koondisega olümpiavõitjaks. Samal aastal tuli lisaks teist korda maailmameistriks.

Soome koondises on ta osalenud ka 2013., 2018. ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2018. aasta taliolümpiamängudel.

## Välislingid
* Marko Anttila hockeydb.com lehel
Lombardi keel

**Lombardi keel** on Šveitsis ja Itaalias räägitav romaani keel. 

Šveitsis räägitakse seda Ticino ja Graubündeni kantonis, Itaalias Lombardias ja Piemonte idapoolses osas. Vähesel määral räägitakse seda ka Brasiilias Botuverás Santa Catarina osariigis. Kõnelejate koguarv on umbes 3,5 miljonit.

Lombardi keele rääkijad kasutavad kirjakeelena enamasti itaalia keelt.

## Viited

## Välislingid

*http://www.lengualombarda.org/
*http://inlombard.eu5.net/
*http://www.orbilat.com/Languages/Lombard/
Petras Auštrevičius

**Petras Auštrevičius** (sündinud 16. mail 1963 Juodšiliais) on Leedu poliitik ja diplomaat. Ta oli aastatel 2004–2014 seimi liige. Ta on aastast 2014 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1963 Juodšiliais Vilniuse rajoonis. Ta lõpetas aastal 1981 Vilniuse 39. Keskkooli ja aastal 1986 Vilniuse Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. Aastatel 1992–1993 täiendas ta ennast Stanfordi ülikoolis Hooveri instituudis.

1994–1998 töötas Leedu suursaadikuna Soomes.
Mikko Lehtonen

**Mikko Kasper Lehtonen** (sündinud 16. jaanuaril 1994 Turus) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliigaklubis ZSC Lions.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis HC TPS, mille koosseisus debüteeris ta Soome kõrgliigas hooajal 2011-12. Ta on mänginud veel Soome esiliiga klubis TUTO Hockey, Soome kõrgliigaklubides KooKoo ja Tappara ning Rootsi kõrgliigaklubis HV71. 2017. aastal tuli ta HV71-ga Rootsi meistriks.

2019. aasta aprillis sõlmis ta kaheaastase lepingu KHL-i klubiga Jokerit. Hooajal 2019–20 oli ta KHL-is liiga resultatiivseim kaitsemängija (17+32). 2020. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule.

2020. aastal siirdus Lehtonen esmakordselt NHL-i, sõlmides lepingu Toronto Maple Leafsiga. NHL-is tegi ta debüüdi 18. jaanuaril 2021 mängus Winnipeg Jetsi vastu. 2021. aasta veebruaris siirdus ta Columbus Blue Jacketsi. Hooajal 2020–21 kahes klubis mängides jäi tema arvele NHL-is kokku kuus väravasöötu.

2021. aasta oktoobris sõlmis Lehtonen lepingu KHL-i klubiga Peterburi SKA.

2022. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu ZSC Lionsiga.

2014. aastal tuli Lehtonen juunioride maailmameistriks. 2019. aastal Soome jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks ning 2022. aastal tuli ta Soome koondisega nii olümpiavõitjaks kui ka maailmameistriks – kõigil neil kolmel turniiril valiti Lehtonen ka turniiri sümboolsesse koosseisu. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta oli resultatiivseim kaitsemängija (2+10), pälvis ta ka turniiri parima kaitsemängija auhinna.

Soome koondises on ta osalenud ka 2017. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2018. aasta taliolümpiamängudel.

## Viited

## Välislingid
* Mikko Lehtonen NHL.com lehel
* Mikko Lehtonen hockeydb.com lehel
Veli-Matti Savinainen

**Veli-Matti Savinainen** (sündinud 5. jaanuaril 1986 Espoos) on Soome jäähokimängija, kes mängib ründajana Soome kõrgliigaklubis Tappara.

Hooajal 2005–06 debüteeris ta Soome esiliigaklubis FPS. 2007. aastal liitus ta Soome kõrgliigaklubiga Ässät, kus mängis kokku kuus hooaega. Hiljem on mänginud veel Soome kõrgliigaklubis Tappara, Rootsi kõrgliigaklubis Leksands IF ning KHL-i klubides HC Jugra, Nižni Novgorodi Torpedo, Kunluni Red Star ja Jokerit. 2022. aasta veebruaris naasis ta Tapparasse, kus ta oli mänginud ka aastatel 2015–2017.

Hooajal 2016–17 tuli ta Tapparaga Soome meistriks. Ta lõi põhihooajal 30 väravat ja kogus 56 punkti. Ta oli põhihooaja suurim väravakütt ja resultatiivsuselt teine mängija. Samal hooajal valiti ta ka liiga sümboolsesse koosseisu. Tappara on ta tulnud Soome meistriks veel ka 2022. ja 2023. aastal. Hooaja 2022/23 väljalangemismängudes lõi Savinainen seitse väravat ja andis seitse väravasöötu ning valiti väljalangemismängude väärtuslikumaks mängijaks. Lisaks võitis ta hooajal 2022/23 Tapparaga Jäähoki Meistrite Liiga.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Soome jäähokikoondise koosseisus kuldmedali ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Lisaks on ta kuulunud Soome koondisse veel kolmedel maailmameistrivõistlustel ja 2018. aasta taliolümpiamängudel.

## Viited

## Välislingid
* Veli-Matti Savinainen KHL.ru lehel
* Veli-Matti Savinainen hockeydb.com lehel
Sekigahara lahing

**Sekigahara lahing** (jaapani keeles 関ヶ原の戦い *Sekigahara no Tatakai*) toimus 21. oktoobril 1600 kahe vasallirühma vahel, mille moodustasid Toyotomi Hideyori lojaalsed väed ja paljud Lääne-Jaapani klannid ühelt poolt ning Tokugawa Ieyasu väed ja Ida-Jaapani klannid teiselt poolt. Lahingu võitnud Tokugawa Ieyasu lõi Tokugawa šogunaadi, mis oli võimul 19. sajandi keskpaigani. Lahing tähistas Sengoku perioodi lõppu ja Edo perioodi algust. Kuigi Ieyasul võttis Toyotomi klanni üle võimu võtmine ja daimjode šogunitele allutamine veel kolm aastat, peetakse lahingut Tokugawa šogunaadi alguseks. 

Lahing leidis aset Sekigaharas Mino provintsis (tänapäeva Gifu prefektuur). Lahing toimus Tokugawa Ieyasu juhitud Ida-Jaapani ning Lääne-Jaapani vägedele lojaalse Toyotomi Hideyori ja Ishida Mitsunari vahel. Lahingute pöördepunkt oli, kui Ishida poolel sõdinud Kobayakawa Hideaki reetis liitlased. Kuigi Kobayakawa algselt lahingust osa ei võtnud, andis Ieyasu talle käsu tema Ashigaru sõdalastel lahingusse astuda, misjärel Kobayakawa läks Tokugawa poole üle.

Sekigahara lahing on Jaapani ajaloo suurim lahing.

## Ajalugu

Esialgu oli Tokugawa idaarmeel 75 000 meest. Tokugawal oli ka arkebuuside varu. Teades, et Tokugawa läheb Ōsakasse, otsustas Ishida lahkuda oma positsioonilt ja suundus Sekigaharasse.

Tokugawa Ieyasu kolis sõjaväega Kyōtosse, et võimu vallutada ja saada shoguniks. Lääne koalitsiooni armee oli arvukalt võimas, aga ka lahti ja habras. Seal olid feodaalsed rühmad, mida juhtisid daimjod, kellel kõigil olid oma eesmärgid.

Lisaks sisekonfliktid enne lahingut nõrgendasid Lääne koalitsiooni. Neid konflikte kasutas Tokugawa edukalt. Ta võttis varem ühendust paljude daimjodega ja pakkus neile maad ja võimu, kuid nad pöörduvad tema poole.

Veidi enne lahingut möödus Tokugawa armee Nanga mäest ja sisenes Sekigahara tasandikule. Isida armee oli Nangu mäe jalamil. Kobayakawa armee tõusis Ishida paremale küljele. Shimazu armee oli Ishida armee vahel mäe jalamil ja armee vastas. Tokugawa jagas oma väed kaheks osaks. 

Lahingute pöördepunkt toimus, kui Ishida poolel olev Kobayakawa Hideaki reetis liitlasi. Kuigi Kobayakawa algselt lahingust osa ei võtnud, andis Ieyasu talle käsu tema Ashigaru sõdalastel lahingusse astuda, mis järel Kobayakawa läks Tokugawa poolele. Nii tuli võimule Tokugawa klann, kes ühendas kogu Jaapani ja valitses kuni 1868. aastani.

Tokugawa Ieyasu võitis otsustava võidu. Lahingu tulemusena kaotas idaarmee umbes 8000 inimest ja mitu tuhat haavatut ja läänearmee umbes 40 000.

Kuus päeva pärast lahingut püüti Ishida Mitsunari elusana ja viidi Iyeasu.

## Miyamoto Musashi lahing

1600. aastal, mil sõda algas Toyotomi ja Tokugawa klannide vahel, võitles Musashi ilmselt Toyotomi "Lääne sõjaväe" poolel, sest Shinmeni klann (kellele tema perekond pidi uskuma) oli nendega liitunud. Täpsemalt, ta osales katsel võtta Fushimi lossi rünnakuga 1600. aasta juulis, kaitses piiritletud Gifu lossi sama aasta augustis ja lõpuks ka Sekigahara lahingus.  Sõltumata sellest, kui Toyotomi pool on kadunud, on väidetud, et Musashi põgenes samuti ja veetis aega Hiko mäel.
Miika Koivisto

**Miika Koivisto** (sündinud 20. juulil 1990 Vaasas) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Soome kõrgliigaklubis Oulun Kärpät.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Vaasan Sport. Hooajal 2010–11 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Soome esiliigas. 2012. aastal liitus ta Soome kõrgliigaklubiga KalPa. Hiljem on ta mänginud veel Soome kõrgliigaklubides Lukko, Jukurit ja Oulun Kärpät. Hooajal 2016–17 pälvis ta Soome kõrgliiga parimale kaitsjale antava Pekka Rautakallio auhinna ja valiti liiga sümboolsesse koosseisu. 2018. aastal tuli ta klubiga Oulun Kärpät Soome meistriks.

2018. aasta mais liitus ta KHL-i klubiga Moskva Dinamo, kellega sõlmis üheaastase lepingu. 2019. aasta juunis liitus Šveitsi kõrgliigaklubiga SC Bern, kuid tema leping lõpetati juba sama aasta novembris, kuna 15 mänguga oli Koivisto andnud vaid kaks väravasöötu ja tema kaitsemäng ei olnud piisav. Pärast seda liitus ta samal kuul Rootsi kõrgliigaklubiga Växjö Lakers. Aastatel 2021 ja 2023 tuli ta Växjö Lakersiga Rootsi meistriks.

2023. aasta mais naasis ta Oulun Kärpätesse.

2019. aastal tuli ta Soome jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Ta on kuulunud Soome koondisse veel ka 2018. ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2018. aasta taliolümpiamängudel.

## Viited

## Välislingid
* Miika Koivisto hockeydb.com lehel
Dinar Hafizullin

**Dinar Ramiljevitš Hafizullin** (vene keeles Динар Рамилевич Хафизуллин; sündinud 5. jaanuaril 1989 Kaasanis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Peterburi SKA.

Hooajal 2006–07	debüteeris ta Venemaa kõrgliigas Kaasani AK Barsi meeskonnas. Aastatel 2007–2010 mängis ta Venemaa esiliiga klubis Almetjevski Neftjanik.

Aastatel 2010–2014 mängis ta neli hooaega KHL-i klubi HK Vitjazi ridades.

2014. aasta jaanuaris liitus ta Peterburi SKA-ga. Aastatel 2015 ja 2017 on ta klubiga võitnud Gagarini karika.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Venemaa jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

## Välislingid
* Dinar Hafizullin KHL.ru lehel
* Dinar Hafizullin hockeydb.com lehel
Sergei Plotnikov

**Sergei Sergejevitš Plotnikov** (vene keeles Сергей Сергеевич Плотников; sündinud 3. juunil 1990 Komsomolskis Amuuri ääres) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Moskva CSKA ründajana vasakäärel.

Ta alustas klubikarjääri Habarovski Amuris, mille koosseisus debüteeris KHL-is hooajal 2009–10. Aastatel 2012–2015 mängis ta kolm hooaega Jaroslavli Lokomotivis.

Hooajal 2015–16 mängis ta NHL-is Pittsburgh Penguinsi ja Arizona Coyotesi ridades, kuid ei suutnud NHL-is visata ühtegi väravat ja ta kogus hooaja jooksul vaid kolm punkti.

2016. aastal naasis ta Venemaale, liitudes Peterburi SKA-ga. 2017. aastal võitis ta klubiga Gagarini karika. 2020. aastal siirdus ta Magnitogorski Metallurgi. 2021. aasta juulis liitus ta CSKA-ga.

Aastatel 2013 ja 2015 on ta osalenud KHL-i tähtede mängul.

2014. aastal tuli ta Venemaa jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta kuus väravat ja kogus 12 punkti ning oli resultatiivsuselt turniiri teine mängija kaasmaalase Viktor Tihhonovi järel. Samadel maailmameistrivõistlustel valiti ta lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu. Maailmameistrivõistlustelt on ta lisaks võitnud veel neli medalit.

## Välislingid

* Sergei Plotnikov KHL.ru lehel
* Sergei Plotnikov NHL.com lehel
* Sergei Plotnikov hockeydb.com lehel
Lont (astronoomia)

**Külm molekulisammas** ehk **lont** (inglise keeles *cold molecular pillar*, *elephant trunk*) on molekulipilvedes leiduva tähtedevahelise aine kogumi tüüp, meenutab gaasi- ja tolmusammast. 

Londid paiknevad tavaliselt massiivsete O-spektri- ja B-spektriklassi tähtede naabruses, millised võivad intensiivse kiirguse teel tekitada ioniseeritud gaasi laienevaid piirkondi (tuntud kui H-II-piirkonnad). 

Londid tekivad udukogu servadesse mõne naabertähe ultraviolettkiirgussähvatuse mõjul, mis sööb ära udukogu gaasi. Tihedad aurustuvad gaasigloobulid peavad sellele fotoaurumisele vastu, moodustades otse nende taha kaitsekihi. Gloobul ning tolmu- ja gaasisegu selle taga moodustavadki londi.

Lonte on erineva kuju, pikkuse ja värviga moodustisi. Kõige tuntum näide lontidest on "Loomise sambad" Kotka udukogus. Vahel on londid ebatavalise kujuga, näiteks Roseti udukogu. Mõnikord peetakse Hobusepea udukogu samuti londiks. 

## Vaata ka
*Aurustuv gaasigloobul

## Viited
Vējupīte

**Vējupīte** on küla (*ciems*) Lätis Sigulda piirkonna Sigulda vallas. Küla jääb  valla keskusest Siguldast 5,7 ja Riiast 57,9 km kaugusele.

## Elanikkond


* 62 (2017)
* 77 (2019)

* 79 (2020)
* 97 (2025)


## Viited
Gauja (Inčukalnsi vald)

**Gauja** on küla (*ciems*) Lätis Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas.

Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Inčukalnsist 4,5 ja Riiast 41 km kaugusele. Külast voolab läbi Gauja jõgi.

Külast läheb läbi maantee A2. Asulasse jääb Gauja bussipeatus. Külas on postkontor, lasteaed ja päevakeskus Gauja.

Gauja tekkis teise maailmasõja järel kui loomakasvatusühistu Gauja keskasula. Aastail 2006–2021 kuulus küla Inčukalnsi piirkonda.

Osa külast jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on kaks leppa.

## Elanikkond


* 967 (1970)
* 854 (1979)
* 1062 (1989)
* 851 (2000)

* 987 (2006)
* 895 (2011)
* 769 (2021)
* 799 (2025)


## Viited
Krustiņi

**Krustiņi** (ka **Sēnīte**) on küla (*ciems*) Lätis Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas. Küla jääb valla keskusest Inčukalnsist 4 ja Riiast 37 km kaugusele.

Krustiņi asub merepinnast 42 meetri kõrgusel maanteede A2 ja A3 ristumispaigas. Küla idaosa jääb Gauja rahvusparki. 

Krustiņis on arhitektuurimälestisena kohaliku kaitse all kohvik-restoran Sēnīte. Sinna jäävad Sēnīte bussipeatused.

Aastail 2006–2021 kuulus küla Inčukalnsi piirkonda.

## Elanikkond


* 501 (1970)
* 386 (1979)
* 280 (1989)
* 137 (2000)

* 372 (2006)
* 160 (2011)
* 137 (2021)
* 165 (2025)


## Viited
Atte Ohtamaa

**Atte Petteri Ohtamaa** (sündinud 6. novembril 1987 Nivalas) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Soome kõrgliiga klubis Oulun Kärpät.

Ta alustas Oulun Kärpätes ka klubikarjääri ja tegi klubi meeskonna koosseisus Soome kõrgliigas debüüdi hooajal 2007-08. Ta mängis aastatel 2007–2014 kokku seitse hooaega. Hooaegadel 2007–08 ja 2013–14 tuli ta klubiga Soome meistriks.

2014. aastal liitus ta KHL-is mängiva Soome klubiga Jokerit, kuhu jäi kaheks hooajaks. Hooaegadel 2016–17 ja 2017–18 mängis ta KHL-i klubis Kaasani AK Bars. Hooajal 2017–18 võitis ta klubiga Gagarini karika.

2018. aastal liitus ta taas Oulun Kärpätega. Hooajal 2019–20 mängis ta KHL-i klubis Nur-Sultani Barõs ja Šveitsi kõrgliiga klubis HC Lugano. 2010. aasta mais sõlmis ta aastase lepingu Jaroslavli Lokomotiviga. 2021. aasta aprillis naasis ta taas Kärpätesse.

2019. aastal tuli ta Soome jäähokikoondisega maailmameistriks. Lisaks on ta 2014., 2016. ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustelt võitnud hõbemedali.

## Viited

## Välislingid
* Atte Ohtamaa KHL.ru lehel
* Atte Ohtamaa hockeydb.com lehel
Sakari Manninen

**Sakari Manninen** (sündinud 10. veebruaril 1992 Oulus) on Soome jäähokimängija, kes mängib ründajana Šveitsi kõrgliigaklubis Genève-Servette

## Klubikarjäär
Soome kõrgliigas tegi ta debüüdi hooajal 2013-14 Oulun Kärpäte meeskonnas. 2015. aastal tuli ta Kärpätega Soome meistriks. Soome kõrgliigas on ta mänginud veel klubides KalPa ja HPK. Hooajal 2017–18 mängis ta Rootsi kõrgliigaklubis Örebro HK.

Hooajal 2018–19 mängis ta KHL-i klubis Jokerit. Ta kogus sel hooajal 48 punkti (20+28) ning oli resultatiivsuselt teine mängija klubis.

2019. aasta mais liitus ta KHL-i klubiga Ufa Salavat Julajev.

2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Vegas Golden Knights. Ta sai mänguaega ainult Golden Knightsi reservmeeskonnas Henderson Silver Knights, kus lõi 14 väravat ja andis 26 väravasöötu.

2023. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Šveitsi kõrgliigaklubiga Genève-Servette. 2024. aasta veebruaris võitis ta Genève-Servette'i meeskonnaga jäähoki Meistrite Liiga finaali Rootsi klubi Skellefteå vastu. Finaalis oli Manninen üks kolmest Genève-Servette'i väravalööjast.

## Koondisekarjäär
Soome jäähokikoondisega on ta tulnud kaks korda maailmameistriks ja 2022. aastal olümpiavõitjaks.

2022. aasta maailmameistrivõistluste finaalis lõi Manninen Kanada vastu lisaajal võiduvärava. Lisaks valiti ta samadel maailmameistrivõistlustel turniiri sümboolsesse koosseisu. Ka 2022. aasta taliolümpiamängude jäähokiturniiril valiti ta sümboolsesse koosseisu.

## Viited

## Välislingid
* Sakari Manninen hockeydb.com lehel
Griķi

**Griķi** (vanasti ka **Griķukrogs** või **Straujupes**) on küla (*ciems*) Lätis Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas.

Külast läheb läbi maantee V75. Sinna jäävad Vangažu stacija bussipeatus ja Riiast väljuvate busside Vangaži bussipeatus.

Aastail 2006–2021 kuulus küla Inčukalnsi piirkonda.

## Elanikkond


* 100 (1989)
* 112 (2000)
* 131 (2011)

* 349 (2015)
* 261 (2020)
* 263 (2025)


## Viited
Indrāni

**Indrāni** on mitme Läti asula nimi:
*Indrāni (Inčukalnsi piirkond)
*Indrāni  (Tirza vald)

## Vaata ka
*Indrāni vald
Indrāni (Inčukalnsi vald)

**Indrāni** on küla (*mazciems*) Lätis Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas.

Külast lähevad läbi maanteed A2 ja V93. Seal asub Indrāni bussipeatus. Aastail 2006–2021 kuulus küla Inčukalnsi piirkonda.

Külas asub looduskaitsealune Indrāni park, kus kasvab kolmteist kaitstavat põlispuud. 

## Elanikkond


* 133 (2006)
* 36 (2020)
* 30 (2025)


## Viited
Kārļzemnieki

**Kārļzemnieki** on endine küla (*aprūpes ciems*) Lätis Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas. Küla asus Gauja jõe kaldal.

Küla tekkis endise Balti naftabaasi peadirektori Inčukalnsi jahilossi juurde. 1927. aastal rajati sinna haigete laste kool ja sanatoorium. Inčukalnsi jahilossis oli Teise maailmasõja ajal nii Saksa armee kui ka Punaarmee laatsaret. 1950. aastatel rajati sinna tuberkuloosihaigete sanatoorium, 1970. aastatel kohandati see astma põdejate tarbeks. Aastail 1993–2009 asus hoones lastekodu. 

Aastail 2006–2021 kuulus küla Inčukalnsi piirkonda.

Endise küla aladel asub looduskaitsealune Inčukalnsi Kuradikoobas, mis on hiiepaigana ka riikliku kaitse all olev muinsusmälestis.

2002. aastal oli külas 100 elanikku, 2019. aastal seal elanikke ei olnud. Aastal 2025 oli külas 3 elanikku.

## Viited
Egļupe (Inčukalnsi vald)

**Egļupe** (vanasti ka **Draudzība**) on küla (*ciems*) Lätis Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas.

Küla asub merepinnast 40 meetri kõrgusel Egļupe jõe ääres ning jääb valla keskusest Inčukalnsist 4 ja Riiast 37 km kaugusele.

Külast läheb läbi Valga–Riia rongiliin ja seal on Egļupe raudteepeatus. Külas on Egļupe bussipeatus. 

Egļupe tekkis suvilapiirkonnana samanimelise jõe orgu ja asub 3 kilomeetri pikkuse ribana selle kallastel. Küla lõunapoolne osa jääb Allaži valda, kus moodustab ametlikult teise samanimelise küla. Aastail 2006–2021 kuulus küla Inčukalnsi piirkonda.

## Elanikkond


* 5 (2000)
* 266 (2011)

* 361 (2021)
* 460 (2025)


## Viited
Kļavas

**Kļavas** on küla (*ciems*) Lätis Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas. Küla jääb valla keskusest Inčukalnsist 5 ja Riiast 40 km kaugusele.

Kļavas asub merepinnast 40 meetri kõrgusel. Külast läheb läbi maantee A2.

2019. aastal oli külas 119 ja 2020. aastal 124 elanikku.Kļavas rajati suvilapiirkonnana. Aastail 2006–2021 kuulus küla Inčukalnsi piirkonda.==Elanikkond==


* 119 (2019)
* 124 (2020)
* 169 (2025)


## Viited
Meža miers

**Meža miers** on küla (*ciems*) Lätis Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas.

Küla asub valla kaguosas merepinnast 40 meetri kõrgusel Straujupīte oja kaldal Valga–Riia rongiliini ääres. Küla juures asub Vangaži raudteejaam. Meža miers jääb valla keskusest Inčukalnsist 13 ja Riiast 36 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V75. Meža miersis on naftabaas ja asfaltbetooni tehas.

Aastail 2006–2021 kuulus küla Inčukalnsi piirkonda.

## Elanikkond


* 191 (2000)
* 247 (2011)
* 175 (2015)

* 240 (2021)
* 174 (2025)


## Viited
600. aastad eKr

**600. aastad eKr** on ajavahemik 609. aasta eKr algusest kuni 600. aasta eKr lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
*...

## Tähtsad inimesed
*...

## Surnud
*602 eKr - Philip I, Vana-Makedoonia kuningas
620. aastad eKr

**620. aastad eKr** on ajavahemik 629. aasta eKr algusest kuni 620. aasta eKr lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
*...

## Tähtsad inimesed
*...

## Surnud
*627 eKr - Kandalanu, Babüloonia kuningas
630. aastad eKr

**630. aastad eKr** on ajavahemik 639. aasta eKr algusest kuni 630. aasta eKr lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
*631 ekr - Sadyattes sai Lüüdia kuningaks.

## Tähtsad inimesed
*...

## Surnud
*...
640. aastad eKr

**640. aastad eKr** on ajavahemik 649. aasta eKr algusest kuni 640. aasta eKr lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
*...

## Tähtsad inimesed
*...

## Surnud
*645 eKr - Archilochos, Vana-Kreeka luuletaja
Mihhail Grigorenko

**Mihhail Olegovitš Grigorenko** (vene keeles Михаил Олегович Григоренко; sündinud 16. mail 1994 Habarovskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Moskva CSKA.

2011. aastal suundus ta jäähokit mängima Põhja-Ameerikasse Quebec Major Junior Hockey League'i klubisse Quebec Remparts. 2012. aastal valiti ta Canadian Hockey League'i hooaja uustulnukaks. Samal aastal valis Buffalo Sabresi ta NHL-i ''draft''is 12. valikuna. 2012. aasta juulis sõlmis ta Sabresiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta Sabresi meeskonnas 2013. aasta jaanuaris. Sabresi põhimeeskonda tal järgmisel kahel hooajal murda ei õnnestunud. Ta sai hooaegadel 2013–14 ja 2014–15 kokkuvõttes rohkem mänguaega Rempartsis ja American Hockey League'i klubis Rochester Americans.

2015. aasta juulis sõlmis ta lepingu Colorado Avalanche'iga, kus mängis kaks hooaega põhikoosseisus – hooajal 2015–16 sai ta kirja 6+21 ja 2016–17 10+13.

2017. aastal liitus ta Moskva CSKA-ga. Hooajal 2018–19 oli ta 52 punktiga (17+35) Moskva CSKA resultatiivseim mängija. Samal hooajal võitis ta klubiga Gagarini karika. Väljalangemismängudes lõi ta 13 väravat ja oli sellega suurim väravakütt. Kokku kogus ta 21 punkti, millega oli Teemu Hartikaineni kõrval ka resultatiivseim mängija. Gagarini karika finaalseerias esimeses mängus tegi ta Gagarini karika finaali läbi aegade esimese kübaratriki. 2019. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule.

2020. aastal naasis Grigorenko NHL-i, sõlmides lepingu Columbus Blue Jacketsiga. Hooajal 2020–21 sai NHL-is kirja neli väravat ja kaheksa väravasöötu.

2021. aasta juulis naasis ta Moskva CSKA-sse, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu.

2018. aastal tuli ta Venemaa olümpiavõistkonnaga olümpiavõitjaks. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Venemaa jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
* Mihhail Grigorenko NHL.com lehel
* Mihhail Grigorenko hockeydb.com lehel
650. aastad eKr

**650. aastad eKr** on ajavahemik 659. aasta eKr algusest kuni 650. aasta eKr lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
*654 eKr - Sitsiilias asutati Enna linn.

## Tähtsad inimesed
*...

## Surnud
*...
660. aastad eKr

## Sündmused ja suundumused
*669 eKr – Taharqa vallutas Egiptuse tagasi Assüüria võimu alt.
*668 eKr – Assurbanipal sai Assüüria kuningaks
*668 eKr – Shamash-shum-ukin sai Babüloonia kuningaks.
*667 eKr – asutati Byzantion (hilisem İstanbul).
*664 eKr – assüürlased vallutasid Teeba linna.
*663 eKr – assüürlased vallutasid Assurbanipali juhtimisel Vana-Egiptuse.
*11. veebruar 660 eKr – legendi kohaselt algas Jaapani esimese keisri Jimmu valitsusaeg.

## Tähtsad inimesed
*...

## Surnud
*669 eKr – Asarhaddon, Assüüria kuningas
*665 eKr – Xiqi, Vana-Hiina Jini riigi valitseja
*664 eKr – Taharqa, Egiptuse vaarao
670. aastad eKr

## Sündmused ja suundumused
*677 eKr – kuningas Hui Zhou dünastiast sai Vana-Hiina valitsejaks.
*676 eKr – antiikolümpiamängud omandasid ülekreekalise (panhellenilise) tähtsuse.
*675 eKr – Kuningas Esarhaddon alustas taastamistöid Babüloonias.
*674 eKr – Assüüria ründas Egiptust, ent löödi tagasi.
*673 eKr – Tullus Hostilius sai Rooma kuningaks.
*671 eKr – Assüüria kuninga Esarhaddoni edukas rünnak Egiptuses.
*670 eKr – Lüüdia kuningas Gyges vermib esimesed Vana-Kreeka mündid.

## Tähtsad inimesed
*...

## Surnud
*678 eKr – Perdiccas I, Makedoonia kuningas
*672 eKr – Du'ao, Vana-Hiina Chu riigi kuningas
680. aastad eKr

## Sündmused ja suundumused
*689 eKr – Assüüria rüüstab Babüloni.
*688 eKr – Antiikolümpiamängude kavva võeti rusikavõitlus.
*688 eKr – Sitsiilias asutati Gela linn.
*684 eKr – Vana-Hiinas tõrjusid Lu riigi väed tagasi Qi riigi vägede rünnaku.
*680 eKr – Antiikolümpiamängud: 24. olümpiamängude kavas olid esmakordselt võiduajamised neljahoburakendiga kaarikutel. Neid peeti Pelopsi auks.

## Tähtsad inimesed
*...

## Surnud
*689 eKr – Mushezib-Marduk, Babüloonia kuningas
*687 eKr – Hezekiah, Juuda kuningas
*686 eKr – Xiang, Vana-Hiina Qi riigi valitseja
*682 eKr – kuningas Zhuang Zhou dünastiast
690. aastad eKr

## Sündmused ja suundumused
*umbes 699 eKr – Elami kuningaks sai verise paleepöörde käigus Šutruk-Nahhunte III järel Ḫallušu-Inšušinak.  
*697 eKr – Manasseh saab Juuda kuningaks.
*696 eKr – kimmerlased laastavad Früügia, võimalik armeenlaste migratsioon.
*696 eKr – Hiina valitsejaks tõusis Zhuang Zhou dünastiast.
*692 eKr – Tirhakah tuleb Vana-Egiptuses võimule.
*691 eKr – Assüüria kuningas Sennacherib ründas Babülooniat.
*690 eKr – Vana-Egiptuses alustati Taharqa sfinksi ehitamist. Ehitus lõpetati 664 eKr.

## Tähtsad inimesed
*...

## Surnud
*umbes 699 eKr – Šutruk-Naḫḫunte III, Elami kuningas
*697 eKr – Huan, kuningas Zhou dünastiast
*Aššur-nadin-šumi, Babüloonia kuningas
*693 eKr – Nergal-ušēzib, Babüloonia kuningas
*14. oktoober 693 eKr – Ḫallušu-Inšušinak III, Elami kuningas
Ilja Sorokin

**Ilja Igorevitš Sorokin** (vene keeles Илья Игоревич Сорокин; sündinud 4. augustil 1995 Mežduretšenskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis New York Islanders.

Hooajal 2012–13 debüteeris ta KHL-is Novokuznetski Metallurgi meeskonnas.

2014. aastal valis Islanders ta NHL-i ''draft''is 78. valikuna.

Aastatel 2015–2020 mängis ta KHL-is Moskva CSKA ridades. Hooajal 2015–16 valiti ta KHL-i hooaja parimaks väravavahiks ja liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2019. aastal tuli ta klubiga Gagarini karika võitjaks ja Sorokin valiti väljalangemismängude väärtuslikumaks mängijaks. Aastatel 2016, 2017, 2018 ja 2020 osales ta KHL-i tähtede mängul.

2020. aasta juulis sõlmis ta Islandersiga üheaastase lepingu.

2018. aastal tuli ta Venemaa võistkonnaga olümpiavõitjaks. Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud kolm pronksmedalit.

## Välislingid
* Ilja Sorokin NHL.com lehel
* Ilja Sorokin hockeydb.com lehel
Poodkor'a

**Poodkor'a** (ka *Podkor'a*; vene keeles Невское Подгорье) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.

## Viited

## Välislingid
*
Vas'lamäe

**Vas'lamäe** (vene keeles Крохово, Крухново, Крахново) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Saurova nulka.

## Viited

## Välislingid
*
Sage Northcutt

**Sage Monroe Northcutt** (sündinud 1. märtsil 1996) on Ameerika Ühendriikide sportlik vabavõitleja, mitmekordne maailmameister. 

Sage Northcutt tegi võitlussarjas UFC võimsa debüüdi, kui ta alistas vaid 57 sekundiga Francisco Trevino.

## Vaata ka
* Michelle Waterson

## Viited

## Välislingid
* Sage Northcutt "Super" (sherdog.com)
Nevena Božović

**Nevena Božović** (serbia keeles Невена Божовић; sündinud 15. juunil 1994) on Serbia laulja ja laulukirjutaja. Ta esindas Serbiat 2007. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Piši mi", mis saavutas 3. koha. Aastal 2012 saavutas ta teise koha telesaates "Prvi glas Srbije". Seal ta kohtaski Mirna Radulovići ja Sara Jovanovići, kellega moodustati grupp Moje 3, mis esines ka 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Ljubav je svuda". Grupp ei pääsenud poolfinaalist edasi. Ta esindas Serbiat ka 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, seekord sooloartistina lauluga "Kruna", mis saavutas finaalis 89 punktiga 18. koha.

## Diskograafia
### Singlid

## Viited
Kolovina

**Kolovina** (kohalikus pruugis ka *Kolovinna*; vene keeles Головино, Головина) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri linnas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Saurova nulka.

19. sajandil kuulus küla Raagosina (Рагозино) kogukonda ja Petseri kogudusse. 20. sajandi II poolel liideti Kolovinaga Lääpa ja Nudretsova küla.

## Viited

## Välislingid
*
Krabilova

**Krabilova** (rahvakeeles varem ka *Suure-Krabilova*; vene keeles Грабилово, Грабилова) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Saurova nulka.

19. sajandil kuulus küla Raagosina (Рагозино) kogukonda ja Petseri kogudusse. Selle küla lähedal asus Väike-Krabilova küla (vene Малое Грабилово)

## Viited

## Välislingid
*
Nudretsuva

**Nudretsuva** (ka *Nudretsova*; vene keeles Нутрецово) oli küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Saurova nulka.

19. sajandil allus küla Petseri kogudusse. 1970. aastatel jäi küla tühjaks ja 1980. aastatel liideti see küla Kolovina külaga.

## Viited

## Välislingid
*
Nikita Nesterov

**Nikita Danilovitš Nesterov** (vene keeles Никита Данилович Нестеров; sündinud 28. märtsil 1993 Tšeljabinskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Calgary Flames.

Hooajal 2011–12 debüteeris ta KHL-is Tšeljabinski Traktori meeskonnas.

2011. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Tampa Bay Lightningu poolt 148. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta hooajal 2013–14, mängides esimesel hooajal vaid American Hockey League'i klubis Syracuse Crunch. NHL-is tegi ta Lightningu meeskonnas debüüdi 31. detsembril 2014 mängus Buffalo Sabresi vastu.

2017. aasta jaanuaris liitus ta Montreal Canadiensiga, kus ta mängis hooaja 2016–17 lõpuni.

2017. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu KHL-i klubiga Moskva CSKA. 2019. aastal võitis ta klubiga Gagarini karika. Samal hooajal valiti ta liiga sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2018 ja 2019 osales ta KHL-i tähtede mängul.

2020. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu Calgary Flamesiga.

2018. aastal tuli ta Venemaa jäähokikoondisega olümpiavõitjaks. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
* Nikita Nesterov NHL.com lehel
* Nikita Nesterov hockeydb.com lehel
Saurova

**Saurova** (vene keeles Саурово) on endine küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Saurova nulka.

Kustutati külade nimistust Pihkva oblasti täitevkomitee otsusega nr 380 7. detsembrist 1964.

## Viited
Aleksandr Barabanov

**Aleksandr Dmitrijevitš Barabanov** (vene keeles Александр Дмитриевич Барабанов; sündinud 17. juunil 1994) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis San Jose Sharks ründajana paremäärel.

2013–14 debüteeris ta KHL-is Peterburi SKA meeskonnas. Aastatel 2015 ja 2017 võitis ta Peterburi SKA-ga Gagarini karika.

2020. aasta aprillis sõlmis ta aastase lepingu Toronto Maple Leafs iga. NHl-is debüteeris ta 13. jaanuaril 2021 mängus Montreal Canadiensi vastu.

2021. aasta aprillis siirdus ta San Jose Sharksi. Sharksi meeskonnas debüteeris ta 26. aprillil 2021 mängus Arizona Coyotesi vastu ja lõi selles mängus ka oma NHL-i karjääri esimese värava.

2018. aastal tuli ta Venemaa jäähokikoondise koosseisus olümpiavõitjaks. 2017. ja 2019. aasta maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
* Aleksandr Barabanov NHL.com lehel
* Aleksandr Barabanov KHL.ru lehel
* Aleksandr Barabanov hockeydb.com lehel
Sorokina

**Sorokina** (ka *Sorokinna*; vene keeles Сорокино) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis . Ajalooliselt jäi küla Setumaale Saurova nulka.

## Viited
UNESCO maailmapärand Türgis

**[[Türgi]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** 18 objekti ja 78 objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud:
*16 kultuuripärandi objekti:
**1985 Divriği suurmošee ja hospidal
**1985 Istanbuli ajaloolised alad
**1986 Hattuša, Hetiidi riigi pealinn
**1987 Nemrut Dağ
**1988 Xanthos-Letoon
**1994 Safranbolu linn
**1998 Trooja arheoloogiline kaitseala
**2011 Selimiye mošee koos sotsiaalkompleksiga
**2012 Çatalhöyüki kiviaja kaitseala
**2014 Bursa ja Cumalıkızık. Osmanite riigi sünd
**2014 Pergamon koos mitmekihilise kultuurmaastikuga
**2015 Diyarbakıri kindlus ja Hevseli aedade kultuurmaastik
**2015 Ephesos
**2016 Ani arheoloogiline kaitseala
**2017 Aphrodisias
**2018 Göbekli Tepe
*kaks segapärandi objekti:
**1985 Göreme rahvuspark ja Kapadookia kaljukaitsealad
**1988 Hierapolis-Pamukkale

Nimistusse kandideerib alates 1994. aastast veel 78 objekti

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Türgis. UNESCO maailmapärandi koduleht
Väiko-Puravitsa

**Väiko-Puravitsa** (vene keeles Малые Буравцы) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Saurova nulka.

## Vaata ka
*Suurõ-Puravitsa

## Viited
Harri Säteri

**Harri Tapio Säteri** (sündinud 29. detsembril 1989 Toijala) on Soome jäähokimängija, kes mängib väravavahina Šveitsi kõrgliigaklubis EHC Biel

Soome kõrgliigas tegi ta esimese täishooaja 2008–09 Tappara ridades.

2008. aastal valis San Jose Sharks ta NHL-i ''draft''is 106. valikuna. Aastatel 2011–2014 mängis ta neljal hooajal Sharksi noorteklubi Worcester Sharksi rivistuses American Hockey League'is (AHL).

Aastatel 2014–2017 mängis ta kolm hooaega KHL-i klubis HK Vitjaz.

2017. aastal suundus ta tagasi Põhja-Ameerikasse, sõlmides aastase lepingu NHL-i klubiga Florida Panthers. Hooajal 2017–18 pääses ta Panthersi meeskonnas väljakule üheksas mängus, mängides suurema osa hooajast AHL-i klubis Springfield Thunderbirds. Hooajal 2018–19 mängis ta AHL-i klubis Grand Rapids Griffins.

2019. aasta mais sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Novosibirski Sibir. Seal mängis ta kokku kolm hooaega.

2022. aasta märtsis liitus ta NHL-i klubiga Arizona Coyotes. Seal mängis ta kuni hooaja lõpuni, saades kirja kuus mängu.

2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu EHC Bieliga.

Soome jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2022. aasta taliolümpiamängudel kuldmedali ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Ta osales ka 2017. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Harri Säteri NHL.com lehel
* Harri Säteri hockeydb.com lehel
Kabile mõis

**Kabile mõis** (läti keeles *Kabiles muiža*; saksa keeles *Kabillen*) oli mõis Liivimaa kubermangus; nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Kuldīga piirkonnas Kabile vallas. 

Mõisa hooned on ehitatud vahemikus 17.-19. sajand.
Pärnu Päikese Kool

**Pärnu Päikese Kool** (varasema nimega *Pärnu Toimetulekukool*) on Pärnu linna munitsipaalkool, kus õppetöö toimub põhikooli lihtsustatud õppekava alusel toimetuleku- või hooldusõppes. Koolis toetatakse õpilaste vaimset, füüsilist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut. Õpilastele on loodud võimetekohane turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õpikeskkond, mis toetab õpilast ning aitab kaasa tema paremale sotsialiseerumisele ühiskonnas. Direktor on Marju Trumsi, õppealajuhataja Liisi Saare.

## Ajalugu
Pärnu Päikese Kool (kuni 31. detsembrini 2018 Pärnu toimetulekukool) alustas tegevust 1. septembril 2002 kolme klassikomplektiga. Aastate keskmine õpilaste arv on 45. Õppekeelteks on eesti ja vene keel .

## Kooli eripära
Kool on Pärnu linnas ja maakonnas ainuke eesti- ja venekeelne toimetuleku- ja hooldusõpet pakkuv kool. Koolis õpivad õpilased, kes vajavad erituge ning sellega seoses kohandatud õpet ja eriteenuseid. Õpilasi võetakse kooli SA Innove Rajaleidja koolivälise nõustamismeeskonna otsusel ja vanema kirjalikul nõusolekul. Kool nõustab ka vanemaid, korraldab arenduspäevi, koordineerib koostöövõrgustiku tööd.

## Eritugi
Erituge rakendatakse õpilasele, kes oma raske ja püsiva psüühikahäire, intellekti- või meelepuude või liitpuude tõttu vajab puudespetsiifilist õppekorraldust, -keskkonda, -metoodikat, -vahendeid ning õppes osalemiseks pidevat tugispetsialistide teenust lõimituna sotsiaal- või tervishoiuteenustega või mõlemaga; osaajaga õpet individuaalselt või rühmas või pidevat individuaalset tuge klassis või õpet eriklassis.

## Viited
Aseri Valla Leht

**Aseri Valla Leht** oli 1999-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Aseri valla uudiseid. Lehte andis välja Aseri vallavalitsus.

2014 ja 2015 ilmusid numbrid 2 ja 3 nime all **Savipealinna Sõnumitooja**.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Aseri vald Viru-Nigula vallaga, annab endise Aseri valla aladel toimuva kohta uudised edasi Viru-Nigula Valla Teataja.

## Viited

## Välislingid
*
Viru-Nigula Valla Teataja

**Viru-Nigula Valla Teataja** (vene keeles Вестник Волости Виру-Нигула) on aastast 2017 eesti ja vene keeles ilmuv ajaleht, mis vahendab Viru-Nigula valla uudiseid. Lehte annab välja Viru-Nigula vallavalitsus.

Viru-Nigula Valla Teataja on lehtede Viru-Nigula Teataja ja Aseri Valla Leht järeltulija.

## Viited

## Välislingid
*
Viru-Nigula Teataja

**Viru-Nigula Teataja** oli 1995-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Viru-Nigula valla uudiseid. Lehte andis välja Viru-Nigula vallavalitsus. Lehte toimetas Marit Laast.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, annab Viru-Nigula valla aladel toimuva kohta uudised edasi Viru-Nigula Valla Teataja.

## Viited

## Välislingid
*
Elva Valla Leht

**Elva Valla Leht** on eestikeelne ajaleht, mis ilmub alates 2017. aastast ja vahendab Elva valla uudiseid. Ajalehte annab välja Elva vallavalitsus.

Ajalehe esimesed 43 numbrit ilmusid nimega *Infoleht* (Elva valla infokandja). Infoleht oli ajalehtede Elva Leht ja Konguta Valla Teataja, Rannu Valla Leht, Rõngulane ja Puhja Valla Teataja järeltulija. Alates 2019 kannab ajaleht nime **Elva Valla Leht**.

## Viited

## Välislingid
*Ajalehe tutvustus Elva valla kodulehel
*
Haljala Valla Sõnumid

**Haljala Valla Sõnumid** on 1992. aastast ilmuv ajaleht, mis vahendab Haljala valla uudiseid. Lehte annab välja Haljala vallavalitsus.

Aastatel 1992–2006 kandis ajaleht nime *Haljala Leht* ja 2007–2009 nime *Haljala Sõnumid*.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Vihula vald Haljala vallaga, liideti Haljala Valla Sõnumitega vallaleht Vihula Valla Teataja.

## Viited

## Välislingid
*
Hiiumaa Teataja

**Hiiumaa Teataja** on aastast 2017 ilmuv ajaleht, mis vahendab Hiiumaa valla uudiseid. Lehte annab välja Hiiumaa vallavalitsus. Hiiumaa Teatajat on levitatud koos ajalehega Hiiu Leht.

Hiiumaa Teataja on endiste vallaajalehtede Hiiu Valla Teataja, Käina Kuller, Emmaste Vallaleht ja Pühalepa Teataja järeltulija.

## Viited

## Välislingid
*
Junnumaa Kuukiri

**Junnumaa Kuukiri** oli eesti ajaleht, mis ilmus aastatel 1996–2017 ja vahendas Koonga valla uudiseid. Ajalehte andis välja Koonga vallavalitsus ning seda toimetasid Merike Pikkmets ja Karoliina Post.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liideti Koonga vald Lääneranna vallaga, vahendab endise Koonga valla aladel toimuva kohta uudised ajaleht Lääneranna Teataja.

## Viited

## Välislingid
*
Jõhvi Teataja

**Jõhvi Teataja** (vene keeles Вестник Йыхви) on aastast 1992 eesti ja vene keeles ilmuv ajaleht, mis vahendab Jõhvi linna ja Jõhvi valla uudiseid. Lehte annab välja Jõhvi vallavalitsus.

1993–2009 ilmus venekeelne Jõhvi Teataja eraldi väljaandena. 2002–2004 oli Jõhvi Teataja ajalehe Põhjarannik lisa.

## Viited

## Välislingid
* Jõhvi Teataja jõhvi.ee
*Jõhvi Teataja digar.ee
*
Karula Kuller

**Karula Kuller** oli 2003-2011 ilmunud ajaleht, mis vahendas Karula valla uudiseid. Lehte andis välja Karula vallavalitsus. Lehte toimetas Ene Kaas. Leht ilmus neli korda aastas.

## Viited

## Välislingid
*
Kasepää Valla Leht

**Kasepää Valla Leht** oli 2011-2016 ilmunud ajaleht, mis vahendas Kasepää valla uudiseid. Lehte andis välja Kasepää vallavalitsus.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Kasepää vald Mustvee vallaga, annab endise Kasepää valla aladel toimuva kohta uudised edasi Mustvee Valla Teataja.

## Viited

## Välislingid
*
Ratsionaalsus

**Ratsionaalsus** on uskumuse mõistuspärasus (**teoreetiline ratsionaalsus**)  või teo mõistuspärasus (**praktiline ratsionaalsus**).

## Teoreetiline ratsionaalsus
Uskumus on laiemas mõttes ratsionaalne, kui sellele ei räägi vastu midagi, mida uskuja teab või peaks teadma.  

Kitsamas tähenduses on uskumus ratsionaalne, kui see on põhjendatud ehk õigustatud, kuigi ei pruugi veel olla tõene. Vahel öeldakse seetõttu, et inimene kui ratsionaalne olend peab uskuma seda, mida tal on alust uskuda. Tulevikus võivad olla tänased ratsionaalsed otsused irratsionaalsed ja vastupidi – ajaloos toimunud, kuid tänases mõistes arusaamatud teod, näiteks nõidade põletamine keskajal, olid tollase ühiskonna tähenduses ratsionaalsed.

Reklaami- ja infoühiskond seab inimese ratsionaalsuse kahtluse alla, sest on tõestatud, et inimest on võimalik panna reklaami ja propaganda abil uskuma midagi, millel pole tegelikult alust, sest uskumuste kujunemisel on palju tegureid sh emotsionaalseid ja irratsionaalseid. Mõnede mõtlejate, näiteks Bertrand Russelli arvates on haritud inimene teadlik irratsionaalsuse ohtudest ning teadlikkus on parim ravim.

## Praktiline ratsionaalsus
Praktilise ratsionaalsuse puhul võib öelda, et tegu on ratsionaalne, kui see on optimaalne seatud eesmärgi saavutamiseks. Kui inimesel üldse mingeid eesmärke pole, ei saa rääkida ka tegude ratsionaalsusest. Eesmärgi püstitamine omakorda on seotud uskumusega. Seetõttu saab rääkida uskumuse ratsionaalsusest. Kui inimene seab endal eesmärgi näiteks teenida teatud aja jooksul teatud summa raha, siis on see uskumus, et ta suudab ja peab just selle aja jooksul nii palju raha teenima. Kui inimene seab eesmärgiks õppida uus võõrkeel selgeks näiteks kahe nädalaga, siis ei ole eesmärgipüstitus on irratsionaalne, sest keskmiselt ei õpi inimene uut keelt selgeks kahe nädalaga.

## Majanduslik ratsionaalsus
Majandusteaduslikus käsitluses ratsionaalsus eeldab inimeselt oma kasu suurendamist väliste kitsenduste piires ehk räägib kuidas oma huvidega arvestada. Siit tulenevad ratsionaalsuse kaks probleemi inimese jaoks. Esiteks, kas ratsionaalsus on kasulik? Teiseks, kas ratsionaalsus on moraalne? Mõlemas küsimuses tundub peituvat teatud vastuolu või dilemma. Oluline on vahet teha lühi- ja pikaajalise ratsionaalsuse vahel. See, mida peame irratsionaalseks, on sageli tõesti lühiajalise ratsionaalsuse otsene tagajärg. Selliste juhtumite jaoks on ühiskonnateadlased võtnud kasutusele sotsiaalse dilemma mõiste või teistmoodi öeldes on tegemist ratsionaalsuslõksuga.

## Tegevuse ratsionaalsus
Tegevuse ratsionaalsus seisneb ka maksimaalses võimalikus efektiivsuses. Samal ajal on oluline ka inimese väärtused. Seetõttu kitsamalt on ratsionaalsus seotud ühe konkreetse eesmärgi saavutamisega, kuid laiemalt saab käsitleda ratsionaalsust terviklikuna ehk komplekssena, mis arvestab ka väärtusi. Näiteks kellegi elu või tervise hinnaga saavutatud eesmärk võib olla maksimaalselt efektiivne kuid ei ole väärikas, seega ka mitte terviklikult ratsionaalne.

## Viited
Orioniidid

**Orioniidid** on meteoorivool, mida tekitavad meteoriidid, mis on pärit Halley komeedi järel tekkinud tolmupilvest. 

Orioniidid on saanud nimetuse Orioni tähtkuju järgi, kust need näivad lähtuvat. Orioniidid on iga-aastane meteoorivool ja on vaadeldav tavaliselt ühel nädalal oktoobri lõpus. Tavaliselt näeb ühes tunnis 10–20 orioniiti, kuid võimalik on näha ka üle 60 orioniidi tunnis.

## Viited
Mauricio Isla

**Mauricio Aníbal Isla Isla** (sündinud 12. juunil 1988 Buinis) on Tšiili jalgpallur, kes mängib paremkaitsja või poolkaitsjana Tšiili kõrgliigaklubis Universidad Católica ja Tšiili jalgpallikoondises.

Jalgpalluriteed alustas ta Universidad Católicas ka klubikarjääri, kuid klubi põhimeeskonda ta ei jõudnud. Profikarjääri alustas ta 2007. aastal Itaalia kõrgliigaklubis Udinese. Hiljem on ta mänginud veel Itaalia kõrgliig klubides Juventus (2012–2014), kellega tuli hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 Itaalia meistriks, ja Cagliari (2016–2017), Inglismaa kõrgliigaklubis Queens Park Rangers (2014–2015), Prantsusmaa kõrgliigaklubis Marseille Olympique (2015–2016), Türgi kõrgliigaklubis Fenerbahçe (2017–2020) ning Brasiilia kõrgliigaklubis Flamengo (2020–2022), kellega tuli 2020. aastal Brasiilia meistriks. 2022. aastal naasis ta Universidad Católicasse ning debüteeris samal aastal lõpuks ka klubi põhimeeskonnas.

Debüüdi Tšiili jalgpallikoondises tegi Isla 2007. aasta septembris sõprusmängus Šveitsi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. septembril 2010 sõprusmängus Ukraina vastu. Tšiili koondisega on ta võitnud 2015. aasta Copa América ja 2016. aasta Copa América Centenario. Ta on kuulunud Tšiili koondisse veel ka 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2011., 2019. ja 2021. aasta Copa Américal ning 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

## Saavutused
;Juventus
*Serie A: 2012–13, 2013–14
*Supercoppa Italiana: 2012, 2013, 2015
;Flamengo
*Campeonato Brasileiro Série A: 2020
*Supercopa do Brasil: 2021
*Campeonato Carioca: 2021

## Välislingid
Carousel

**Carousel** on Läti bänd, kuhu kuuluvad asutajaliikmed Sabīne Žuga ja Mārcis Vasiļevskis, lisaks hiljem juurde tulnud Staņislavs Judins ning Mareks Logins. Bänd esindas 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lätit lauluga "That Night". Laul ei pääsenud poolfinaalist edasi.

## Liikmed

* Sabīne Žuga - vokaal
* Mārcis Vasiļevskis - kitarr 
* Mareks Logins - trummid
* Staņislavs Judins - kontrabass

## Viited
Riigel

**Riigel** (ka **β Orionis**, **Beta Orionis**, **Beta Ori** ja **β Ori**) on tähistaeva heleduselt seitsmes täht ja Orioni tähtkuju heledaim täht. Selle heledus on kergelt varieeruv ning vahel on see tuhmim kui Betelgeuse. Palja silmaga vaadeldes paistab Riigel sinakasvalge tähena, kuid tegelikult koosneb see vähemalt neljast tähest: Riigel A-st, Riigel Ba'st, Riigel Bb'st ja Riigel C-st.

Riigeliks nimetatakse süsteemi peamist tähte Riigel A, kuid tihti nimetatakse selleks kogu süsteemi. Riigel A kaaslase tähesuurus on 6,7, mis on 400 korda nõrgem kui peamisel tähel. Riigeli naaber on kolmiksüsteem, mis koosneb Riigel Ba'st, Riigel Bb'st ja Riigel C-st. Ajalooliselt on kolmiksüsteemi nimetatud Riigel B-ks.

Riigel on sinine hiid, mis on 47 500 korda heledam kui Päike ning asub Maast umbes 860 valgusaasta kaugusel. Riigeli diameeter on 70 korda suurem kui Päikesel.

## Viited
Claudia Sersun

**Claudia Sersun** (sündinud 7. mail 1958 Slobozia-Dușca) on Moldova poliitik ja aktivist. 

Ta oli Criuleni ja Ialoveni linnaosa ning Chișinău maakonna kultuuriosakonna juhataja. Ta on olnud naiste poliitilise klubi asutajaliige alates 16. detsembrist 1999.

## Auhinnad
Claudia Sersunile on antud Rumeenia kõrgeim aumärk – Rumeenia Tähe orden.

## Viited

## Välislingid

* 2010. aasta intervjuu Claudia Sersuniga (rumeenia keeles)
Papercut

**Vasilis Nakis**, esinejanimega **Papercut**, on Kreeka muusik ja laulukirjutaja.

Vasilist tuntakse tema eriliselt kõlava elektroonilise muusika järgi, samuti on palju tähelepanu pälvinud tema remiks Melina Merkoyri laulust "Agapi pou gines dikopo mahairi".

Enne soolokarjääri alustamist oli ta ansamblite Winter Watercolours ja Monitor liige.

## Nimevalik
Vasilis on oma intervjuudes maininud, et ta mõtles oma esinejanime välja 2000. aastal, mil ta sai õnnetuse käigus viga ning oli sunnitud pikemalt kodus olema. Oma valikut kommenteeris ta nii: "Ma valisin selle nime, sest see on justkui meeldetuletus kõikidest pisiasjadest, mis on meile kunagi haiget teinud".

## Diskograafia

* "Sound of Everything" (Universal, 2010)
* "Pockets οf Silence" (2015)

## Viited

## Välislingid
* Vasilis Nakise diskograafia veebilehel Discogs
Andriela

**Andriela** on naisenimi.

2019. aasta seisuga oli seda naisenime Eestis alla viiel inimesel.

## Nime tuntud kandjaid
*Andriela Rääbis
*...

## Viited

## Välislingid
*
Anella

**Anella** on naisenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1633. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anella 24 naisel.

## Nime tuntud kandjaid
*...

## Viited

## Välislingid
*