open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mihkel Kübar

**Mihkel Kübar** (sündinud 29. aprillil 1982 Raplas ) on eesti kultuuritegelane. Ta on Tallinna Linnateatri direktor ja oli üks Intsikurmu festivali korraldajatest. 

Ta on lõpetanud Rapla Ühisgümnaasiumi 2000. aastal ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna 2007. aastal. Keskkooli ajal osales Krista Oleski juhendatavas kooliteatritrupis Ega Vist ning laulis Rapla Ühisgümnaasiumi segakooris Mitte-Riinimanda ja Thea Paluoja laulustuudios. Meesansambli Nojahh koosseisus võitis 1999. aastal Alo Mattiiseni muusikapäevade Grand Prix'. Tegi gümnaasiumis koolilehte. Koolivaheaegadel töötas toonase Rapla maakonna ajalehe Nädaline küljendajana, hiljem ka lühikest aega ajakirjaniku-toimetajana.

Kõrgkooliõpingute kõrvalt töötas suviti ajalehes Postimees küljendajana. Kübar on olnud Põlva maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna nõunik ning Eesti Õpilasesinduste Liidu ekspert. 2009–2013 oli ta Jõgeva abilinnapea.  Aastal 2013 töötas ta Jõgeva linnapeana. Aastast 2013 liitus Intsikurmu festivali korraldusmeeskonnaga. Kuulus 2013–2017 Jõgeva linnavolikokku, oli 2016–2017 Jõgeva linnavolikogu esimees. 2018–2020 oli ta Salme kultuurikeskuse direktor.

Ta on Erakond Parempoolsed asutajaliige.

19. mail 2021 kinnitas Tallinna linnavalitsus Kübara Tallinna Linnateatri uueks direktoriks  ning ta asus ametisse 21. juunil 2021.  

## Isiklikku

Ta on MTÜ Tähetund ja Johannes Käisi Selts liige ning kuulub EELK Jõgeva kogudusse.

## Tunnustus
* 2018 regionaalarengu auhind Regionaalmaasikas

## Artikleid
* "Arvamuste rohkus koolijuhtide valimisel" Delfi, 11. detsember 2012
* "Omavalitsuste tegelikkus – palju ülemusi, vähe juhte" Delfi, 4. juuni 2012
* "Arukat, tasakaalukat ning avatud arutelu oodates..." Delfi, 29. veebruar 2012
* Mihkel Kübara mujal ilmunud artiklid tema blogis

## Viited

## Välislingid
* Dannar Leitmaa "Nullist Jõgeva linna meeriks – väikelinnades on kõik võimalik" EPL, 11. jaanuar 2012, lk 6
* "Jõgeva volikogu valis linnapeaks Mihkel Kübara" Delfi, 8. jaanuar 2013
Kaitseressursside Amet

**Kaitseressursside Amet** (lühend **KRA**) on Kaitseministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus Eesti riigikaitse valdkonnas.

Kaitseressursside Ameti peadirektor on Anu Rannaveski.

## Ülesanded
Kaitseressursside Ameti põhiülesanded on vastavalt põhimääruse § 7.:
# kaitseväeteenistuskohustuslike Eesti kodanike arvestuse pidamine ja selleks andmete kogumine;
# kutsealuse kaitseväeteenistuskõlblikkuse otsustamine;
# ajapikenduse andmise otsustamine;
# kaitseväeteenistusest keeldunud kutsealuse kutsumine asendusteenistusse;
# kutsealuste ajateenistusse kutsumisest vabastamine;
# kaitseväeteenistuskohustusest vabastamine ja registrist kustutamine;
# ameti arstlike komisjonide töö korraldamine;
# kaitseväekohustuslaste arstlikku komisjoni suunamine kaitseväeteenistuskõlblikkuse otsuse tegemiseks;
# kutsealuste kutsesobivuse määramine;
# kutsealuste toimetamine teenistuskohta;
# ameti arstlikus komisjonis ja täiendaval arstlikul läbivaatusel või uuringutel viibimisega seotud sõidu- ja toitlustuskulude katteks makstava hüvitise taotluse menetlemine;
# järelevalve teostamine kaitseväekohustuse täitmise üle, kõrvalehoidvate isikute vastutusele võtmine või vastutusele võtmise algatamine seaduses sätestatud alustel ja korras;
# aruande esitamine kaitseväeteenistuse komisjonile kaitseväeteenistuskohustuse täitmise kohta;
# säilitamisele kuuluvate dokumentide arhiveerimine, arhiivitõendite väljastamine;
# identifitseerimiskoodi moodustamine ja isikuplaatide väljastamine;
# vastuvõtva riigi toetuse osutamiseks vajalike andmete arvestuse pidamine;
# mobilisatsiooniplaanidest ja sundkoormiste koondkavast tulenevate ülesannete täitmine;
# ümberjaotamisele kuuluva riigivara kontrollimine Kaitseministeeriumi poolt koostatud eelnimekirja alusel;
# -1 vahendada kaitseväe värbamisinfot, viia läbi värbamistoiminguid ja koguda tagasisidet värbamis- ja tööprotsessi kohta;

## Vaata ka
* Riigikaitse Edendamise Sihtasutus

## Viited

## Välislingid
* Veebileht
* Kaitseressursside Ameti põhimäärus – RT I, 10.05.2024, 25
* "Kaitseressursside ameti juht: muudatused aitavad pool miljonit kokku hoida" ERR, 9. august 2023
Välgita mõis

**Välgita mõis** (saksa keeles *Welketa*) oli riigimõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi valla territooriumile.

Mõis tekkis 17. sajandil (1688. aastal 3/4 adramaad). 1914. aastal kuulus mõisale 222,5 hektarit mõisamaad ja üks talu. 1909. aastal kuulus mõis Karula valda, 1939. aastal kuulus endine mõisasüda Viljandi valda.

Välgita mõisa peahoone on üks arhailisemaid mõisahooneid Eestis. 18. sajandist pärit mõisahoone on palkidest kõrge kivikatusega (algselt rookatusega) ühekorruseline hoone.
2004. aastal ostis mõisa hooned soomlane Niilo Aarne Tapio Ström.

## Pildid

Pilt:Välgita mõis1.JPG
Pilt:Välgita mõis8.JPG
Pilt:Välgita mõis5.JPG
Pilt:Välgita mõis2.JPG 
Pilt:Välgita mõis7.JPG


## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Eesti kultuurimälestiste loend

## Välislingid
*Välgita mõisast Eesti mõisa portaalis
*http://register.muinas.ee/?menuID=monument&action=view&id=14641
Short 184

**Short 184** oli Esimese maailmasõja suurimas merelahingus olulist rolli täitnud vesilennuk ja Esimese maailmasõja järel üks levinumaid vesilennukeid maailmas.

Eestis lendasid Short 184 lennukid aastatel 1919–1933. Kaheksa seda tüüpi lennukit oli kasutusel lennuväes ning need asusid Lennusadamas vesilennukite angaarides.

## Short 184 esimesed lennud

Maailma esimene lennukiehitusfirma Short Brothers konstrueeris I maailmasõja ajal Briti Kuningliku mereväe tellimusel vesilennuki Short 184. Esmalend toimus 1915. aasta aprillis. Kuu hiljem saadeti prototüüp ja esimene seeriamasin laeva pardal Vahemerele. Augustis sooritas Short 184 ajaloo esimese eduka õhutorpeedorünnaku Türgi kaubalaevale.

Mudelit 184 kasutati laialdaselt allveelaevavastase patrull-lennukina, pommitajana ja luureks nii Vahemerel kui ka Briti saarte ümbruses. Ühtekokku valmis erinevates tehastes üle 900 lennuki.

## Short 184 Eestis

Eesti lennuvägi opereeris aastatel 1919–1933 kaheksa Short 184 vesilennukiga (nr. 24–26 ja 37–41). Lahinglendudes need lennukid siiski ei osalenud. Põhilise rakenduse leidsid need õppetreeninglennukitena, kuid need vedasid ka Tallinna ja Helsingi vahel posti. Vesilennukid baseerusid Lennusadama vesilennukite angaarides.

## Short 184 koopia

Short 184 vesilennukeid ehitati kogu maailmas kokku 936. Tervikuna ei ole aga säilinud ühtegi. Inglismaal Fleet Air Armi muuseumis eksponeeritakse üht osaliselt säilinud Short 184 vrakki.

Lennusadama ekspositsiooni jaoks alustati 2010. aasta kevadel maailmas ainsa täismõõtmetes Short 184 valmistamist. Jooniste ja piltide alusel valminud lennuki ehitajaks oli Nurmsi Lennuklubi Türil. Lennuki koopia valmis suures osas Kalju Käi, Urmas Haugi ja Meelis Kupitsa töö tulemusel. Short 184 ehitamine oli selle valmistajatele suur katsumus, kuna puudusid täpsed joonised kõikidest detailidest ja paljuski tuli toetuda fotodele. Kõige keerulisemaks ülesandeks kujunes kere ja tiibade katmine spetsiaalse riidega. 2012. aasta märtsis tõsteti lennuk pärast lõplikku kokkupanemist lae alla – muuseumi õhutasapinda.

## Vaata ka
* Eesti sõjalennukite loend (1918–1940)

## Viited

## Välislingid

* Vesilennuk Short 184 Lennusadam
* Margus Kruut: "Vesilennuki Short 184 taassünd" Tehnikamaailm, august 2011
Ripuka

**Ripuka** on endine küla Tartumaal Laiuse kihelkonnas Vaimastvere vallas. Tänapäeval jääb endine küla Jõgevamaale Jõgeva valda.

Endise Ripuka küla lähedal on Ripuka Punamägi. Ripuka mõisa alla kuulus ka Pädeküla.
Tirma

**Tirma** (ka **Tirmastu**, *Termastby*, 18. sajandi kaartidel *Tirmast*) on endine küla Tartumaal Laiuse kihelkonnas Vaimastvere vallas Endla külast lõunas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb endine küla Jõgevamaale Jõgeva valda.

Geograafilised koordinaadid on 

## Ajalugu
Tirma küla juures oli Vaimastvere mõisa kõrvalmõis – Tirma mõis (*Tirmast*). Mõisa täpse asukoha kohta puuduvad andmed. 18. sajandi kaardi järgi võib oletada, et mõis paiknes Endla küla lääneosas, praeguse Endla looduskaitseala piiril.

Rootsi ajal pantis valitsus osa Tirmastu ja Paduvere külast kirikuõpetaja Reinerius Broocmannile. Nii kuulusid Kärde mõisa külad osaliselt ka Ripuka mõisale. Põhjasõjale järgnenud suure katku ajal (1711–1712) suri Tirmastu ja Paduvere külas kokku 38 inimest, ellu jäi 56, nendest 20 last.

## Viited
Lucy Punch

**Lucy Punch** (sündinud 30. detsembril 1977) on inglise näitleja.

Punchi osatäitmiste hulgas on olnud rollid filmides "Halb õpetaja" ja "Õhtusöök tolvanitele" ning telesarjades "Doc Martin" ja "Ben and Kate". Woody Alleni filmis "You Will Meet a Tall Dark Stranger" (2010) mängis ta rolli, mis oli algselt mõeldud Nicole Kidmanile.

Punch elab alates 2006. aastast Ameerika Ühendriikides. Tal on üks vend.

## Märkused

## Välislingid
*
* Lucy Punch IMDb-s vaadatud 2013-01-11
Ansgar

**Ansgar**, ka **Anskar** või **Oscar** (8. september 801 – 3. veebruar 865 Bremen) oli Hamburgi-Bremeni peapiiskop.

Paavst Eugenius II lähetas 826. aastal Ansgari misjoneerima Taani hõime. Ta tegi misjonitööd Vestfaalis ja Taanis. Asutas esimese ristiusu kiriku ja koguduse Rootsis. 

Ansgar nimetati aastal 831 Hamburgi peapiiskopiks. Nicolaus I kinnitas 31. mail 864 Ansgari Bremeni peapiiskopiks ja ühendas Bremeni ja Hamburgi peapiiskopkonnad. Ta määras Ansgari ja tema järeltulijad Bremeni peapiiskopi kohal paavstlikeks legaatideks taanlaste, rootslaste ja slaavlaste misjoni läbiviimisel.

Ta on tuntud kui Põhjamaade apostel ja Taani ning Rootsi kaitsepühak.
Jüri Kaude

**Jüri Vello Kaude** (kuni 1940 **Klein**; 6. juuli 1921 Tartu – 1. jaanuar 2013 New Jersey) oli eesti arst-radioloog.

Ta lõpetas 1940. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastail 1942–1944 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, kuni põgenes 1944. aastal Saksamaale. 

Aastail 1944–1945 õppis ta arstiks Giesseni Ülikoolis, aastail 1945–1948 Kieli Ülikoolis; tema erialaks kujunes diagnostiline radioloogia. 1952. aastal kaitses ta doktoriväitekirja Kielis, uuesti sai ta meditsiinidoktori kraadi 1967. aastal Lundis.

Aastail 1949–1956 töötas ta arstina ÜRO Põgenikeorganisatsiooni teenistuses laagri- ja laevaarstina. Alates 1956. aastast töötas ta Rootsis mitme haigla radioloogia-, sisehaiguste, kirurgia-, kopsuhaiguste, psühhiaatria- ja/või lastehaiguste osakonnas; 1961–1962 oli jaoskonnaarst. 

Aastail 1967–1969 oli ta külalisprofessor USA Florida ülikooli radioloogia osakonnas Gainesville'is. Aastail 1969–1971 töötas ta dotsendina Rootsis Lundi Ülikooli haiglas. Aastail 1971–1992 oli ta korraline professorJüri Kaude Florida ülikoolis, alates 1992. aastast oli ta emeriitprofessor.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*TLÜAR väliseesti isikud
Anton Starkopfi ateljeemuuseum

**Anton Starkopfi ateljeemuuseum** oli aastatel 1972–1997 Tartus tegutsenud muuseum, halduslikult oli see Tartu Kunstimuuseumi allüksus.

Muuseum asus skulptor Anton Starkopfi maja esimesel korrusel Tähtveres, aadressil Eduard Vilde tänav 2 (praegusel Jakob Hurda tänaval).

Ehkki muuseum suleti juba 1993. aastal, lõpetas see ametlikult tegevuse alles 1997. aastal.

## Viited

## Kirjandus
*Irene Rosenberg. "A. Starkopfi Ateljeemuuseum". // Tartu muuseumid. Tallinn: Perioodika, 1988. Lk 111-116
*"Üks muuseum rohkem... või vähem?, Anton Starkopfi testament, Suurt vankrit rauta talvel". kultuur.postimees.ee, 30. detsember 1996
*Krista Piirimäe. Starkopfi ateljeemuuseum tekitas palju dramatismi. Postimees, 3. juuni 2009
Oonurme (Jõgeva)

**Oonurme** (18. sajandi kaartidel *Onurm*) oli küla Tartumaal Laiuse kihelkonnas Vaimastvere vallas Vaimastverest lõunas. Tänapäeval jääb endine küla Jõgevamaale Jõgeva valda.

Geograafilised koordinaadid on
Soome Instituut

**Soome Instituut**, täpsema nimetusega **Soome Instituut Eestis** (soome keeles **Suomen Viron-instituutti**) on Eestis tegutsev Soome organisatsioon, mille ülesandeks on hoida, arendada ja tugevdada soome-eesti kultuurikoostööd. 

Instituudi eesmärk on Soome kunsti ja kultuuri, oskuste, teadmiste ja kodanikuühiskonna väärtuste eelarvamustevaba vahendamine Eestisse. Selle saavutamiseks osaleb instituut kultuuri- ja koolitusürituste korraldamisel, toetab soome kunstnike ja kultuurikorraldajate rahvusvahelist koodtööd ning soome keele õpetamist Eestis. 

Instituut asutati 1991. aastal Tuglase seltsi juurde loodud infopunktina. Praegusel kujul (nt raamatukogu ja programmilise tegevusega) alustas Soome Instituut tegevust 1994. aastal. Instituut on osa ülemaailmsest Soome instituutide võrgustikust, kuhu kuulub 17 instituuti maailma eri paigus. Instituudi peamine rahastaja on Soome haridus- ja kultuuriministeerium. Programmitööd toetavad ka sihtasutused, koostööpartnerid ning ettevõtted. 

Instituudi tegevust organiseerib Soome Instituudi Sihtasutus (soome keeles *Suomen Viron-instituutin säätiö* – rootsi keeles *Stiftelsen för Finlands institut i Estland*).

Instituudil on esindused Tallinnas (Marati 5-2, Põhjala tehas, Kompressorimaja 2. korrus) ja Tartus (Jaani 4, Ainola Keskus). Tartus asub ka Soome Instituudi raamatukogu, kust saab laenutada soome- ja eestikeelseid teoseid, lugeda mõlema maa ajalehti ning mängida lauamänge.

2011. aastal loodi Soome Instituudi eestvedamisel soome keele ja kultuuri koostöövõrgustik Keelesild. Keelesilla tegevust toetab Jenny ja Antti Wihuri fond.

2017. aastal tähistas instituut suurelt Soome vabariigi 100. aastapäeva, korraldades Eestis temaatilisi üritusi.

## Juhatajad
* Seppo Zetterberg (1994–1996)
* Juhani Salokannel (1997–2000)
* Martti Turtola (2001–2004)
* Jaana Vasama (2005–2009)
* Riitta Heinämaa (2010–2014)
* Anu Laitila (2015–2018)
* Anu Heinonen (2019–2021)
* Hannele Valkeeniemi (2021–...)

## Vaata ka
*Eesti Instituut Soomes
*Soome teadus- ja kultuuriinstituudid maailmas

## Viited

## Välislingid
*Soome Instituudi 30 esimest aastat
*Instituudi koduleht
*Instituut Facebookis
*Instituudi fotogaleriid Flickris
*Instituut YouTube'i kanalis
*Instituudi tegevus ja toetused
*Soome keele õpe ja vestlusringid
Sangar

AS **Sangar** on Tartus asuv rõivatööstusettevõte. 

Ettevõtte ajalugu ulatub 1944. aastasse, kui asutati vilte tootev artell **Sangar**. Aastal 1956 reorganiseeriti see **Tartu Õmblusvabrikuks Sangar**. Aktsiaseltsina tegutseb ettevõte 1992. aastast (algul kandis nime **AS Sangar STC**). 

Firmal on 4 tütarettevõtet: 
*AS Sangar Valga Vabrik (asutatud 1998);
*Sangari Kaubandus OÜ (asutatud 1998);
*SIA Sangar Trading (asutatud 1998, asub Lätis);
*UAB Sangar (asutatud 2002, asub Leedus).
2015. aasta jaanuaris ostis Sangar Rootsi ettevõtte ja kaubamärgi Oscar of Sweden.

2017. aastal tootis Sangar Eesti riigile Euroopa Liidu eesistumise tõttu Eesti sümboolikaga lipse ja salle, mida kingiti eesistumisega seotud kohtumistel osalevatele ministritele ja delegaatidele.

2021. aastal koroonakriisi pärast otsustati sulgeda Eestis kolm kauplust: Tartus Lõunakeskuses, Pärnus ja Tallinnas Viru Keskuses. Sellega jäävad vaid Tartus vabriku juures töötav kauplus ja kolm esindust Tallinnas kaubanduskeskuste juures.

## Ajalugu
Sangeri esimene särgivabrik alustas särkide tootmisega aastal 1956. Aastatel 1963–1972 oli särgivabriku direktoriks Jüri Kraft, kes jätkas ettevõttesse panustamisega ka peale direktori ametikohalt lahkumist.

Ettevõtte ajaloo kohta on kirjutatud 2006. aastal avaldatud raamat "Pool sajandit Sangarit", mille autoriks on Kalju Lomp.

## Viited

## Välislingid
*AS Sangari koduleht
* "Kraftid panid aluse pere dünastiale" Äripäev, 19. jaanuar 2015
Salvest

**AS Salvest** on 1993. aastal (teistel andmetel 1994) Tartus asutatud ettevõte, mis toodab ja turustab toidukonserve.

Ettevõtte eelkäija oli 1946. aastal tegevust alustanud **[[Tartu Puu- ja Aedviljatehas]]**. Aastal 1951 nimetati tehas ümber **Tartu Konservitehaseks**. Praegune ettevõtlusvorm aastast 1993.

AS Salvest paikneb praegu 108 297 m² suurusel territooriumil. Ettevõttes töötab 150–160 inimest.

## Viited

## Välislingid
*AS Salvest koduleht
Külli-Riin Tigasson

**Külli-Riin Tigasson** (sündinud 14. oktoobril 1975) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1998. aastal. 2003. aastal lõpetas samas meedia ja kommunikatsiooni magistriõppe.

Alates 2003. aastast töötas ta Eesti Päevalehe arvamustoimetajana, aastast 2007 oli ta sama toimetuse juhataja. Alates 2014. aastast töötab Külli-Riin Tigasson Eesti Ekspressi toimetuses.

## Viited
Dargid

**Dargid** (ka **dargiinid**; endanimetus *дарган*, *дарганти*, *даргва*) on rahvas Dagestanis. Kõnelevad dargi keelt, mis kuulub dagestani keelte nahhi-dagestani rühma. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 589 386 dargi, Dagestanis aga 490 384 dargi (16,85% elanikkonnast).

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 25 dargi.

Dargide asualad paiknevad Dagestani keskosas, enamasti eelmäestikes ja mäestikupiirkondades. Levinud on sunniitlik islam. Antropoloogiliselt kuuluvad dargid balkani-kaukaasia rassi kaukasoidsesse tüüpi.

## Viited
Pere Leib

**AS Pere Leib** oli Tartus asunud ettevõte, mis tootis ja turustas pagari- ja kondiitritooteid. Aktsiaseltsina asutati see 1993. aastal **Tartu Leivakombinaadist**.

Ettevõtte ajalugu ulatub 1912. aastasse, mil Tartus Riia tänaval avasid leivatööstuse Taani ettevõtja Lorenz Sander ja pangajuht Woldemar von Roth. 1944. aastal moodustati mitme tööstuse liitmisel **Jahu- ja Leivakombinaat**, mis 1963. aastast kandis nime **Tartu Leivakombinaat** (lühend: TLK). 2005–2011 oli firma nimeks **AS Pere Leib Tootmine**.

Ettevõtte töö toimus kolmes tsehhis: leiva-saia-, kondiitri- ja väikesaiatsehhis. Ettevõttes töötas üle 200 inimese. Pere Leiva tuntumate kaubamärkide seas olid Pere, Wabariigi sarja tooted, Virmalise ja Draamateatri tort jms.

2012. aasta aprillis võttis Tartu leivatehase rendile Linerel OÜ, kes jätkas tootmist Pere kaubamärgi all. 2014. aasta jaanuaris teatas Linerel tootmise lõpetamisest ja taotles pankrotti, koondades töötajad. Veebruari alguses taastas tootmise tehase uus omanik OÜ Eesti Leivatööstus, kes palkas uuesti tööle osa senistest töötajatest, kuid ei kasuta Pere Leiva kaubamärke.

## Vaata ka
*Pere Leib Tartu (võrkpalliklubi)

## Viited
Para '89

**Para '89** oli eesti kunstirühmitus, mis asutati 1989. aastal Tartus. Rühmitusele panid aluse Jüri Palm ja Ilmar Malin. Rühmituse aktiivne tegevus kestis 1993. aastani. 

Para '89 kunstilooming oli mõjutatud peamiselt sürrealismist. Endid nimetasid nad uussürrealistideks.

Para '89 korraldas mitu näitust, näiteks 1990. aastal Tartu Kunstimuuseumis ja 1991. aastal Tallinna Kunstihoones.

## Viited
Oma Maa (ajakiri, 1884)

**Oma Maa** oli kuukiri, mis ilmus Tartus aastatel 1884–1891. 

Väljaande vastutavad toimetajad olid Mihkel Veske (1884–1885) ja Hugo Treffner (1886–1891), tegevtoimetaja oli Jaan Jõgever (1886–1890). 

Kuukirjas avaldati nii populaarteaduslikke kui ka ilukirjanduslikke kirjutisi, samuti rahvaluulet ja tõlkeid. Kirjutisi oli ka Vene impeeriumi rahvaste ajaloo ja kaasaja kohta. 

## Viited
Kristjan Raua õppestuudio

**Kristjan Raua õppestuudio** oli aastatel 1904–1914 Tartus tegutsenud kunstikool, mille asutas Kristjan Raud. Nagu Tallinnas asuv Ants Laikmaa ateljeekool pakkus see õpilastele professionaalset kunstiõpetust. 

Õppestuudios õppisid teiste seas Johannes Einsild, Voldemar Kangro-Pool, Eduard Taska.

## Vaata ka
*Ants Laikmaa ateljeekool 

## Viited
Rahvusvaheline Eduard Tubina Ühing

**Rahvusvaheline Eduard Tubina Ühing** asutati 20.–22. oktoobril 2000 Tartus toimunud Eduard Tubina muusikapäevadel. 

Ühingu eesmärk on tutvustada Eduard Tubina loomingut kontsertide, heliplaatide ja trükiväljaannete kaudu. Üheks oma peamiseks ülesandeks peab ühing Eduard Tubina "Kogutud teoste" väljaandmist.

Ühingu asutajaliikmete seas olid Vardo Rumessen, Eino Tubin, Margus Pärtlas, Priit Kuusk, Arvo Volmer, Kadri Leivategija, Avo Sõmer.

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht (vaadatud 11.01.2013)
Rudi Fink

**Rudi Fink** (sündinud 6. juulil 1958 Cottbusis (praegu Brandenburgi liidumaa)) on Ida-Saksamaa endine poksija.

Fink oli kokku kolmekordne Ida-Saksamaa meister – sulgkaalus (kuni 57 kg) aastatel 1977 ja 1979 ning kergekaalus (kuni 60 kg) 1980. aastal.

Fink võitis sulgkaalus (kuni 57 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. 

Fink osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 23. Euroopa meistrivõistlustel (Köln, 1979), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Viktor Rõbakovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning kergekaalus (kuni 60 kg) 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Uduküla

**Uduküla** (18. sajandi kaartidel *Uddo*) on endine küla Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas Tapiku raba servas Kõpu-Tapiku tee ääres. Tänapäeval jääb endine küla Põltsamaa valda Jõgeva maakonnas.

Geograafilised koordinaadid on 

## Ajalugu
*Uduküla talud kuulusid Rutikvere mõisa 1744. aasta adramaarevisjoni ja Põltsamaa koguduse personaalraamatute järgi Kaave küla alla.
*2. augustil 1941 mõrvasid taganevad punaväelased Udukülas 17 relvitut meest ümberkaudsetest küladest. Ohvrid maeti järgmisel päeval Aidu Vabadussõja samba juurde ühishauda.1. augustil 1942 maeti nad ümber kodukalmistutele. Sündmuse mälestuseks on Paduveres mälestuskivi.

## Viited
Leka (Albaania prints)

**Leka Anwar Zog Reza Baudoin Msiziwe Zogu** (sündinud 26. märtsil 1982 Johannesburgis) on Albaania kuningliku perekonna pea alates 30. novembrist 2011.

Ta on Albaania kroonprintsi Leka ja Susan Cullen-Wardi poeg.
Mick Taylor

**Michael Kevin Taylor** (sündinud 17. jaanuaril 1949 Welwyn Garden Citys) on inglise muusik.

Ta on tuntud John Mayall's Bluesbreakersi (1966–1969) ja The Rolling Stonesi (1969–1974) liikmena. Pärast Rolling Stonesist lahkumist on Taylor välja andnud mitu sooloalbumit ja teinud koostööd paljude teiste artistidega.

Ajakirja Rolling Stone 2012. aasta läbi aegade parimate kitarristide edetabelis oli Taylor 37. kohal. 1989. aastal võeti Taylor The Rolling Stonesi liikmena vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.

## Kitarr
Taylor alustas kitarrimängu üheksa-aastaselt. Ta on kasutanud aastate vältel erinevaid kitarre. Firmamärkidest on talle kõige paremini sobinud Gibson Les Paul, esimese sellenimelise pilli soetas ta 1965. aastal.

Pilt:Mick Taylor 1984.jpg|Mick Taylor (1984)
|Mick Taylor 2009
Pilt:Mick Taylor.jpg|Mick Taylor (2012)


## Isiklikku
Taylor on olnud kaks korda abielus, tal on kaks tütart. 1975. aastal abiellus ta Rose Millariga, paari aasta pärast nad lahutasid. Chloe (sündinud 1971) on nende tütar. Lühiajalisest suhtest Ameerikast pärit taustalaulja Susan McMinaminiga on tal tütar Emma. 

Hiljem sai tema elukaaslaseks Marlies Damming, paar elab Hollandis.
Molekulaardiagnostikakeskus

**Molekulaardiagnostikakeskus** (täpsemalt: **SA TÜ Kliinikumi Ühendlaboratooriumi Molekulaardiagnostika Keskus**; lühend: **MDK**) loodi Tartus aastal 1996. Aastal 2008 ühendati MDK koos TÜ Kliinikumi meditsiinigeneetika ühendlaboriga ühtseks **[[SA TÜ Kliinikumi ühendlabori geneetikakeskus]]eks**.
Meelejahutaja

"**Meelejahutaja**" oli Eesti Raadio RAMETO toimetuse meelelahutussaade. 

## Saate loomine
RAMETO oli lühend nimetusest "Raadio meelelahutustoimetus" ning selle kõlava lühendi kordusele oli üles ehitatud ka mitmete saadete tunnuslaul.

"Meelejahutaja" saatele pani nime Peeter Hein, kes võttis eeskujuks varem ilmunud ajakirja Meelejahutaja nime. Esimese saate salvestus toimus 27. oktoobril 1973 Eesti Raadio Valges saalis, saade läks eetrisse 28. oktoobril 1973. Esimeses saates osalesid näitlejad Eino Baskin, Einari Koppel, Ago Saller, Milvi Jürgenson, Hans Kaldoja, kes lugesid humoreske. Saates osalesid "Mnemoturniiri" Tarkade Klubi liikmed Voldemar Saul, Matti Tarum, Hardi Tiidus, Ivar Viil ja Mark Sinisoo ning saatejuht oli Hans Kiiver. Saates mängis Olav Ehala ansambel ja laulsid solistid Uno Loop, Liilia Kotkas ja Boris Lehtlaan.

## Saate tootmine
"Meelejahutaja" koostamise ja lavastusliku ettevalmistamisega tegeles RAMETO toimetuse neli meest: vanemtoimetaja Toivo Tootsen ning toimetajad Peeter Hein, Vello Mikk ja Priit Aimla. Humoreskid valis Priit Aimla, muusika ja muusikud valis Vello Mikk, intervjuusid tegid Toivo Tootsen ja Peeter Hein. Hiljem liitus toimetusega veel Ralf R. Parve.

Saadete ülesehitus oli pikka aega ühesugune. Toivo Tootsen on meenutanud: "Üks saade oli 80 minutit pikk. Ülesehituselt selline, et esimene plokk, umbes 25–30 minutit, oli avalikult lindistuselt. Enne järgmist lindistuseplokki tuli niinimetatud reklaamiplokk, kus olid reklaamid, muusika ja üldharivad vahepalad." Vahepaladest said kiiresti populaarseks Valdeko Vende nopped saja aasta tagustest ajalehtedest. Humoreske esitas Eino Baskini Eesti Draamateatri baasil loodud näitetrupp, millest saigi üsna kiiresti "Meelejahutaja" visiitkaart. Baskin korraldas saate estraadipoolt 1980. aastani.

Pärast seda kutsus Priit Aimla "Meelejahutaja" lindistustele Noorsooteatri trupi. Kaarel Kilveti juhtimisel tuli Noorsooteater saatesse värske noore seltskonnaga: Andres Ots, Guido Kangur, Tõnu Oja, Luule Komissarov, Helene Vannari, Lauri Nebel jt. Trupp osales saate tegemisel 1988. aastani. 

Kolmas ajajärk algas "Meelejahutajas" Raimo Aasa juhtimisel. Keskenduti rohkem eesti humoristide loomingule, sagedasemad autorid olid Raimo Aas, Lembit Sibul, Silver Alev, Jüri Paet jt. Näitlejad nagu Dajan Ahmet, Ülo Lodeson, Marika Vaarik ja teised olid peamiselt VAT Teatri toonasest trupist. Sageli lõi saates kaasa Margus Lepa.

Enamik saateid salvestati publikule esinedes Eesti Raadio valges saalis. "Meelejahutajat" jätkus ligi 22 aastaks ja enam kui 1000 saateks. Viimane saade läks esmaeetrisse 29. mail 1995.

## "Meelejahutajas" esinenuid

## Viited

## Välislingid
* ERR arhiiv – "Meelejahutaja" saade arhiiv.err.ee, 28. oktoober 1973
* Meelejahutaja. Avasaate teadustus ja Juhan Peegli sõnavõtt
*Meelelahutaja läbi aegade arhiiv.err.ee
*Meelejahutaja 1987 aasta lõpust youtube.com
*Toivo Tootseni mälestused: Meelejahutaja sünd ohtuleht.ee, 26. oktoober 2022
Bristoli Ülikool

**Bristoli Ülikool** on ülikool, mis asub Bristolis Inglismaal.

Ülikool on asutatud aastal 1909. Ülikooli eelkäija Bristoli kolledž oli aga asutatud juba 1876.
Jama

**Jama** on

* Jama (jumalus)
* Kingissepa endine nimi
* Siverski endine nimi
* Jama ajamine ehk tõesust eirav suhtlemine või väitlemine

## Vaata ka
*JAMA
Matemaatika ja kaasaeg

**"Matemaatika ja kaasaeg"** oli aastatel 1963–1984 Tartu Riikliku Ülikooli kirjastamisel ebaregulaarselt ilmunud matemaatikaalaste populaarteaduslike artiklite kogumike sari. 

Sarjas ilmus 22 köidet. Näiteks VII köide (ilmus 1965) sisaldas artikleid küberneetikast, majandusmatemaatikast, matemaatika ajaloost ja koolimatemaatikast. 

"Matemaatikat ja kaasaega" anti välja ühiskondliku töö korras. Esimese köite toimetajad olid Harry Espenberg, Jakob Gabovitš, Ülo Kaasik, Ülo Lumiste, Enn Sarv (vastutav toimetaja), Enn Tamme ja Ene-Margit Tiit. 

Esimese köite saatesõnas öeldakse: "Kogumiku lugejaskonnaks on mõeldud keskkooliõpilased, üliõpilased, õpetajad, insenerid, aga samuti ka teadlased." Kogumiku ülesandeks seati süvendada noortes huvi matemaatika vastu, tutvustada matemaatika meetodeid mittematemaatikutele ja pakkuda uusi ideid neile, kes töötavad matemaatika alal.

Tänapäeval "Matemaatika ja kaasaeg" enam ei ilmu. Sarnaste eesmärkidega antakse välja Eesti Matemaatika Seltsi aastaraamatut.

Kõik "Matemaatika ja kaasaja" köited on elektrooniliselt kättesaadavad Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituudi kodulehel. 

## Viited

## Välislingid
* "Matemaatika ja kaasaja" I köide
* "Matemaatika ja kaasaja" II köide
* "Matemaatika ja kaasaja" III köide
* "Matemaatika ja kaasaja" IV köide
* "Matemaatika ja kaasaja" V köide
* "Matemaatika ja kaasaja" VI köide
* "Matemaatika ja kaasaja" VII köide
* "Matemaatika ja kaasaja" VIII köide
* "Matemaatika ja kaasaja" IX köide
* "Matemaatika ja kaasaja" X köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XI köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XII köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XIII köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XIV köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XV köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XVI köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XVII köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XVIII köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XIX köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XX köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XXI köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XXII köide
Nady Sprenk-Dorn

**Nady Sprenk-Dorn** (sündinud 22. augustil 1955 Lääne-Berliinis) on eesti näitleja.

1957. aastal kolis pere (ema koos Nady/Nadja ja kahe poolõega) Eestisse.

Ta on lõpetanud 1974. aastal Tallinna 20. Keskkooli ning 1981. aastal Moskvas B. Štšukini nimelise Teatriinstituudi teatri- ja filminäitlejana.

Ta töötas aastatel 1981–1987 näitlejana Rakvere Teatris ja 1987–1989 stuudioteatris Viadukti Juures. 

Ta on olnud hiljem Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias ja TTÜ Tallinna Kolledžis õppejõud (läbirääkimised, suhtlemine ehk sotsiaalsed oskused, protokoll ja etikett, kõne- ja esinemistehnika, avalik esinemine ja kõnehääleseade).

## Rolle Rakvere Teatris
*1981 August Kitzberg "Neetud talu" (Anne)
*1982 Vassili Šukšin "Kas kõik jääb nagu oli?" (Valja, müüja)
*1986 Genrihh Rjabkin "Öö kupees" (Nadja)
*1986 Hugo Ader "Tambu Elle, ma tahan sinuga rääkida" (Tambu Elle)

## Teoseid
*"Boris Taar. Eesti Ratsarügemendi leitnant". Koostajad Nady Sprenk-Dorn ja Heikki Boode. Tallinn 2017. 256 lk. ISBN 9789949819393

## Isiklikku
Tema tädimees oli Eesti ratsaväeohvitser Boris Taar.

Tema poolõde on modell ja näitleja Faime Jurno.

## Viited

## Välislingid
*"Sprenk-Dorn, Nady - mängufilmi Karikakramäng esimese filmi Promenaad osavõtjaks soovija". Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.203.A.466.9
*B. Štšukini nimeline Teatriinstituudi 1980. aastate lõpetajad. Vene keeles
Sirje Põllu

**Sirje Põllu** (sündinud 8. oktoobril 1959 Tallinnas) on eesti laulja ja muusikaõpetaja. 

Ta on neljandat perioodi Neeme külavanem.

Ta on lõpetanud 1979. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal Silvia Melliku klassis. Aastatel 1978–1982 õppis ENSV Riikliku Filharmoonia Estraadistuudios laulu erialal. 

1978. aastast töötas hotelli Tallinn varietees lauljana ja Tallinna 44. keskkoolis muusikaõpetajana.

1981. aastast ansambli Laine laulja. 1978. aastal kutsus Eino Baskin mängima seriaali Kolm Rubiini tegelaskuju Lena Toropovat.

Aastail 1983–1994 Viru varietee koosseisuline artist.

Praegu on muusikapedagoog mitmes Jõelähtme haridusasutuses (Neeme algkoolis, Neeme lasteaias,)ning Neeme külavanem aastast 2008. Aastal 2006 asutas MTÜ Neeme Naiste Rannavalve Seltsi ning on selle juhatuse liige.

2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris Jõelähtme vallavolikogu liikmeks (Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ridades), sai 31 häält ning ei osutunud valituks. Ta kuulub 26. juunist 1998 Sotsiaaldemokraatliku Erakonda.Aastal 2013 kohalike omavalitsuse volikogu valimistel osutus valituks Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Jõelähtme vallavolikogu liikmeks. On Jõelähtme valla Hariduskomisjoni esimees.

Aastal 2017 ei osutunud kohalike omavalitsuste valimistel valituks. Lahkust Sotsiaaldemokraatlikust erakonnast aastal 2018. Valiti aga uuesti külavanemaks juulis 2017. Kostivere segaansambli Viisiväänajad juhendaja, aastast 2017 ka Viimsi naisansambli juhendaja ja aastast 2020 Randvere segaansambli juhendaja. Peres kasvab kolm tütart. Jõelähtme valla volikogu keskkonnakomisjoni liige aastast 2017. Aastal 2020 valiti neljandat korda 4-aastaseks perioodiks külavanemaks. Aastast 2015 Neeme Rahvamaja juhataja.

## Viited

## Välislingid
* Verni Leivak. Estraadiartistist külavanemaks Postimees/Naine, 21. juuli 2012
Syed Kadir

**Syed Abdul Kadir** (sündinud 16. veebruaril 1948) on Singapuri endine poksija. Ta on olnud kokku kaheksakordne Singapuri meister.

Kadir osales helveskaalus (kuni 48 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas vigastuse tõttu 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Kadir sai helveskaalus (kuni 48 kg) pronksmedali 10. Briti Rahvaste Ühenduse mängude poksivõistlusel (Christchurch, 1974), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale James Odworile (Uganda) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

Kadir töötas hiljem poksitreenerina, olles ka Singapuri poksikoondise peatreener, ning poksiorganisaatorina, olles ka Singapuri harrastuspoksiliidu president.

## Viited

## Välislingid
*
Maris Lauri

**Maris Lauri** (sündinud 1. jaanuaril 1966 Kiviõlis) on Eesti poliitik, alates 26. jaanuarist 2021 kuni 18. juulini 2022 Eesti justiitsminister. 

Maris Lauri endine Riigikogu liige, rahandusminister ning haridus- ja teadusminister. Kuulub Eesti Reformierakonda.

Maris Lauri lõpetas 1984. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusküberneetika erialal, 1994. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas magistritöö ja sai magistrikraadi.

Ta töötas aastatel 1993–1994 majandusministeeriumis, seejärel analüütikuna Eesti Pangas, alates 1996. aastast Tallinna Pangas ja 1998–2011 Hansapangas (Swedbankis).

Aastal 2011 asutas ta ettevõtte OÜ Oeconomia.

2. aprillist 2014 töötas Maris Lauri peaminister Taavi Rõivase nõunikuna.

Pärast Jürgen Ligi tagasiastumist rahandusministri ametist esitas Reformierakonna juhatus nädal varem erakonna liikmeks astunud Maris Lauri rahandusministri kandidaadiks. 3. novembrist 2014 8. aprillini 2015 oli Lauri Taavi Rõivase esimese valitsuse rahandusminister.

Ta valiti XIII Riigikogusse. 12. septembril 2016 kinnitati ta välisministri kohale asuva Jürgen Ligi asemele haridus- ja teadusministriks. Maris Lauri oli Taavi Rõivase teise valitsuse haridus- ja teadusminister 23. novembrini 2016 (ministrina oli liikmesus XIII Riigikogus peatatud). 

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 4084 häält ning osutus valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 1435 häält ning osutus valituks.

## Tunnustus
*2008 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2022 – Vabaduse Tammepärja aumärk

## Viited

## Välislingid

*Palgatööst prii Maris Lauri
Vanaema kingitus

**"Vanaema kingitus"** oli 1923. aastal valminud Eesti mängufilm.
Film ei ole säilinud.

## Osatäitjad
* Fjodor Ljubovski – Noormees peaosas

## Tegijad
* Lavastaja – Fjodor Ljubovski
* Stsenarist – Fjodor Ljubovski
* Operaator – Jakob Sildnik

## Sisu
Regina-Filmi esimene mängufilm, tummfilmist lühike jant kujutab vanaemalt päranduseks saadud lehma toomist läbi Tartu linna, mis põhjustab hulga naljakaid sekeldusi.

## Välislingid

* https://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/475/
Mineviku varjud

**Mineviku varjud"** on 1924. aastal valminud Eesti mängufilm. 

See on Eesti esimene täispikk mängufilm.

Film pole säilinud.

## Sisu
"Liivi ordu vallutatud Eestimaal kaitseb maarahvas visalt oma vabadust. Vapper Uno põgeneb vangistusest oma hõimlaste juurde. Vanemate soovil ja Taara targa julgustusel on noor malevapealik Kaljo just astunud rahva etteotsa, kui rahulikke inimesi tabab mõõgavendade rünnak. Kaljo armsam Laine ja Uno langevad rüütlite kätte. Kaljo õde Virve hiilib vaenlase laagrisse ja vabastab Uno, kes ühineb malevaga. Ees seisab heitlus elu ja surma peale".

## Osatäitjad
*Voldemar Toffer – Olev, rahvavanem
*Ants Lauter – Kaljo, tema poeg
*Ella Silber – Virve, tema tütar
*Klaara Kruus – Laine, Kaljo mõrsja
*Eduard Türk – Uno, kangelane
*Voldemar Step – tuuletark
*Aleksander Rutoff – küürakas, lossiteener
*Ants Jõgi – Ullo, nõdrameelne
*Mihkel Lepper – Konrad von Eulenberg, komtuur
*Aleksander Lummer – Gerhardt, rüütel
*Rudolf Engelberg – Urban, ordu munk

## Tegijad
*Lavastaja – Valter Palm
*Lavastaja – A. Nugis
*Operaator – Konstantin Märska
*Lavastaja assistent – John Loop
*Operaatori assistent – Rudolf Unt
*Grimeerija – Voldemar Toffer

## Viited

## Välislingid
* https://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/251
Õnnelik korterikriisi lahendus

**"Õnnelik korterikriisi lahendus"** on 1924. aastal valminud Eesti mängufilm.

Film pole säilinud.

## Sisu
Viletsast üürikorterist väljavisatud noormehe peavarjuotsinguid saadavad tüseda huumoriga kujutatud rohked vahejuhtumised Tallinna tänavail, kuni saatus vaese noormehe probleemi igatpidi õnnelikult lahendab. Kadumaläinud tummfilmi omapäraks on Chaplinit jäljendav peategelane, keda mängib eesti omaaegne maadluskuulsus Eduard Pütsep.

## Osatäitjad
*Eduard Pütsep – Shimmy
*Olga Raudsepp-Lievonen – Elly
*Jaan Tihkan – Perenaine
*Jaan Tihkan – Teine hulgus turul
*Voldemar Kuulbas – Ajalehepoiss
*Kalju Raag – Politseinik
*Olga Holts – Pliinimüüja

## Tegijad
*Lavastaja – Konstantin Märska
*Operaator – Konstantin Märska

## Viited

* https://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/521
Tšeka komissar Miroštšenko

**"Tšeka komissar Miroštšenko"** on 1925. aastal valminud Eesti mängufilm.

2012. aastal film digiteeriti.

## Sisu
1920. aastate Nõukogude Venemaal ootavad teiste eestlaste seas Eestisse opteerumise luba neiu Agnes ja tema ema ning Agnese noorpõlvesõber, insener Karl Raudsepp oma kihlatu Ernaga. Armastus aga ei küsi inimeste plaanidest, viletsast elust ega üldisest vägivallaõhkkonnast. Karli ja Agnese vastastikused tunded äratavad Ernas sellise armukadeduse, et ta saadab Agnese peale tšekaasse valekaebuse. Tšekaa kätte sattunud Agnese ilu köidab nii komissar Miroštšenkot kui salaagent Hewelyni. Mõlemad otsustavad, et neiu peab saama tema omaks.

## Osatäitjad
*Mihkel Lepper – Miroštšenko, Nõukogude Venemaa komissar
*Valentine Vassiljeva – Agnes Tõnisson, interneeritud eestlanna
*Niina Ormus – Marie Tõnisson, Agnese ema
*Kalju Raag – Karl Raudsepp, interneeritud eestlane
*Leoniide Jürisson – Erna Tammik, Raudsepa pruut
*Alfred Hindrea – Hewelyn, salaagent
*Leonid Puhov – kaardiväelane Vaska
*Ella Silber – Zinaida Pavlovna, Miroštšenko armuke
*Eduard Pütsep – Tšilikov

## Tegijad
*Lavastaja – Paul Sehnert
*Operaator – Rudolf Unt
*Kunstnik – Nikolai Root

## Välislingid
*Filmi treiler
*https://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/438
Samuli tammed

**Samuli (ka Sammuli) tammed** kasvavad Harju maakonnas Andineeme külas. Puudegrupp koosneb kolmest võimsast tammest kõrgusega 18, 20,5 ja 22 meetrit. Tammed jäävad Kuusalu matkarajale Lahemaa rahvusparki.


Ühe Samuli tamme võra kevadel.JPG
Samuli tammed kevadel.JPG

## Vaata ka
*Harju maakonna kaitstavate loodusobjektide ja -alade loend

## Välislingid
* 
*Samuli tammed
Nijel Amos

**Nijel Carlos Amilfitano Amos** (sündinud 15. märtsil 1994 Marobelas) on Botswana kergejõustiklane, kelle põhialaks on 800 m jooks.

Amos sai 2012. aasta Londoni olümpiamängudel 800 m jooksus hõbemedali ajaga 1.41,73, mis oli ühtlasi ka Botswana rekord. Ta on esimene Botswana sportlane, kes on võitnud olümpiamängudelt medali.

2014. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Glasgow's võitis ta 800 meetri jooksus kuldmedali ajaga 1.45,18.

Aafrika meistrivõistlustelt on ta võitnud kolm kuldmedalit.

2016. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial oli ta Botswana lipukandja.

Aastatel 2014, 2015 ja 2017 on ta 800 meetri jooksus tulnud Teemantliiga üldvõitjaks.

2022. aasta juulis, paar päeva enne Eugene'i maailmameistrivõistluste algust, sai Amos dopingu tarvitamise tõttu ajutise võistluskeelu. Tema dopinguproovist leiti GW1516 ehk kardariini metaboliidi jälgi.

## Isiklikud rekordid

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid
* 
*
Voldemar Päts (filmioperaator)

**Voldemar Päts** (sünninimi **Vladimir Päts**; 15. veebruar 1902 Tänassilma – september 1942) oli eesti filmioperaator.

Rootsi kroonprintsi Gustaf Adolfi külaskäigu ajal Eestisse 1932. aastal keelas tolleaegne riigivanem Jaan Teemant filmimise ja Voldemar Pätsile määrati selle eest kaks nädalat aresti või 10 krooni trahvi. 

Ta on maetud Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

Voldemar Pätsi isa oli Eesti õigeusu vaimulik Nikolai Päts.

## Viited

## Välislingid
*kirje Eesti Filmi Andmebaasis
*kalmistud.ee 
*geni.com
Dollarid

**"Dollarid"** on 1929. aastal valminud Eesti mängufilm.

Film pole säilinud.

## Sisu
Tagasihoidliku taustaga masinakirjutaja Evi ja ärimees Metsa poeg Gustav kohtuvad juhuslikult rongis ja armuvad. Noormehe isa, kes ühtlasi on Evi tööandja, on kategooriliselt nende suhte vastu. Ta loodab poja naita rikka pruudiga, päästmaks oma pankrotiohus firmat. Siis aga saab Evi ootamatu päranduse, mis keerab asjaosaliste ühiskondlikud positsioonid pea peale.

## Osatäitjad
*Sisi Pinna – Masinakirjutaja Evi Koit
*W. Wistinghausen – Tema isa
*E. Garray – Tema ema
*Mihkel Lepper – Üliõpilane Gustav Mets
*Paul Pinna – Tema isa, ärimees
*Betty Kuuskmann – Tema ema
*Hartius Möller – Vana Metsa ärisõber
*Berta Männik – Tema tütar
*J. Krull – Magamisvaguni konduktor
*Voldemar Toffer – Kaubareisija
*Hans Fischer – Ajakirjanik
*Salme Peetson – Esimene daam küpses eas
*Olga Holts – Teine daam küpses eas
*Nikolskaja – Kolmas daam küpses eas

## Tegijad
* Lavastaja – Mihkel Lepper
* Stsenarist – Konstantin Märska
* Operaator – Konstantin Märska
* Kunstnik – Elmar Jaanimägi
* Lavastaja assistent – Voldemar Päts
* Lavastaja assistent – Hans Fischer
* Grimeerija – Voldemar Toffer

## Välislingid
* https://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/65
Loodus ja Matemaatika

**Loodus ja Matemaatika** oli aastatel 1959–1975 Eesti Looduseuurijate Seltsi täppisteaduste sektsiooni välja antud alusteadusteteemaline kogumike sari. Kokku ilmus 8 köidet, mille trükiarv jäi vahemikku 600–1000. 

Kogumiku kolm esimest köidet anti välja pealkirjaga "Loodus ja Matemaatika". Neljas köide kandis pealkirja "Päike, Maa ja atmosfäär", viies köide "Nõukogude Eesti füüsikute töömailt", kuues "Osakeste ja valguse maailmast", seitsmes "Tähed: teooria ja tegelikkus" ning kaheksas köide "Kristall ja valgus".

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 12. köide, 2003: 303.
Samoa tala

**Samoa tala** on valuuta, mis on käibel Samoal. Tala jaguneb sajaks seneks. 

Tala võeti käibele aastal 1967. Seni olid Samoa saartel olnud kasutusel Uus-Meremaa rahatähed. Tala suhe oli 2 tala = 1 nael ehk see oli kuni 1975. aastani võrdne Uus-Meremaa dollariga.

Tala sümbol on **WS$**.

Samoa valuutat annab välja ja kontrollib Samoa Keskpank.
Vigased pruudid (film 1929)

**"Vigased pruudid"** on 1929. aastal Eduard Vilde samanimelise humoreski ainetel valminud Eesti mängufilm.

Filmist on säilinud katkendid.

## Filmi saamislugu
"Vigased pruudid" on esimene Eesti kirjandusteose põhjal loodud linateos ja ühtlasi lavastaja Konstantin Märska teine mängufilm. 1928. aasta suvel naasis Märska koos aastatepikkuse filmitöökogemusega Berliinist kodumaale. Järgmise aasta 11. veebruaril kirjutas ajaleht Esmaspäev Film-Klubi (1924. aastal asutatud filmiharrastajate klubi) kavatsusest Vilde naljajutu järgi film teha. Kirjanikult oli nõusolek saadud, klubi liikmetel osadki õpitud, aga nagu ikka, tekitas raskusi rahaline seis. Pole täpselt teada, kuidas Film-Klubi poolt algselt vaid operaatoriks kutsutud Märska selle küsimuse lahendas, kuid 1929. aasta 24. augustil andis Rahvaleht juba ülevaate filmi valmimiskäigust, mainides muuhulgas, et välisvõtted tehti ühes Saku-lähedases talus.

"Vigased pruudid" esilinastus Tallinna kinos Rekord "kitsamale asjahuviliste ringile" 26. septembril 1929 ja seda näidati järjest 11 päeval. Filmi saatemuusika aluseks olid motiivid Juhan Simmi loomingust. Film meeldis kodupublikule ning juba jaanuaris-veebruaris 1930 olid Tallinnas kordusetendused ning kinos Skala jooksis see viis ja kinos Kungla kaheksa päeva järjest. 

## Sisu
Lipuvere talu peremees tahab oma tütred Leena ja Miina rikastele vennapoegadest mulkidele mehele panna, kuid piigade süda hoiab hoopis teiste noormeeste poole, kellega koos tuleb nüüd midagi kavalat välja mõelda, et tüütutest mulgi kosilastest lahti saada.

## Osatäitjad
*Samuel Siirak – Mart Pajuvits, Lipuvere peremees
*Ly Schönberg – Leena, tema tütar
*Margareta Müller – Miina, tema tütar
*Joosep Koppel – Joosep, Lipuvere sulane
*E. Pessin – Kärje Juhan, naabri perepoeg
*Karl Laas – Enn, kosilane Mulgimaalt
*Georg Leies – Jaak, kosilane Mulgimaalt
*E. Mendt – Mölder

## Tegijad
*Lavastaja – Johannes Loop
*Lavastaja – Konstantin Märska
*Stsenarist – Joosep Koppel
*Operaator – Konstantin Märska
*Aluseks olnud kirjandusteose autor – Eduard Vilde
*Jumestuskunstnik – Voldemar Toffer 

## Viited

## Välislingid

* "Vigased pruudid" katkendid Rahvusarhiivi Meediateegis
Jüri Rumm (film 1929)

**Jüri Rumm"** on 1929. aastal valminud Eesti mängufilm.

Hans Varessoo samanimelise romaani ainetel.

Rummu Jüri sugulased kavatsesid filmiprodutsenti vassimise pärast kohtusse kaevata, kuid kuna see oleks maksma läinud vähemalt 100 krooni, siis nad loobusid.

## Sisu
Jutustab rahvasuus kuulsaks saanud õilsa röövli Rummu Jüri legendaarsetest seiklustest 1880. aastate Eestis. Lugu algab mõisa toapoisile Jürile osaks saanud ihunuhtlusest, mida uhke ja sõltumatu noormees härrastele ei andesta. Tema armsama Madli au on mõisas samuti ohus ja neiu päästmiseks tuleb Jüril riskida vangistusega. Kuid osava ja hulljulge mehena jääb ta tabamatuks. Noorte armastajate lugu põimub kaelamurdvate kelmustükkidega mõisnike arvel. Kodumaine Robin Hood maksab kätte talurahvale tehtava ülekohtu eest. Tummfilmis näeme üht Eesti varasema filmiloo õnnestunumat kaklusstseeni.

## Osatäitjad
*"Hans Suursööt" [tegelikult Helmut Suursööt (1907-1980)] – Jüri Rumm, mõisa toapoiss
*Ly Kerge – Madli, mõisa toatüdruk, tema mõrsja
*Boris Borissoff – Parun, mõisaomanik
*Karl Laas – Mentus, mõisavalitseja
*Mihkel Lepper – sandarmiohvitser, paruni sugulane
*Benno Hansen – haagikohtunik
*Salme Peetson – paruniproua naabermõisast
*Elsa Silber – tema tütar
*Meta Kelgo – parunipreili
*Voldemar Toffer – vana toapoiss
*Voldemar Päts – pops
*Olga Holts – tema naine
*Alfred Hindrea – Rummu Jüri kaaslane
*Richard Mildeberg – sõdur
*A. Kaasik – sõdur

## Tegijad
*Lavastaja – Johannes Loop
*Operaator – Konstantin Märska
*Jumestuskunstnik – Voldemar Toffer

## Viited
2.  https://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/359
Kevade unelm

**"Kevade unelm"** on 1927. aastal valminud Eesti mängufilm.

Filmi on säilinud kogupikkuses 1 minut ja 9 sekundit.

## Sisu
Vilsandi saarelt pärit noor ja aateline ehitustehnikumi üliõpilane Enn Mänd ja pealinna jõuka pere tütar Hilma Aamisep unistavad ühisest õnnest. Nende armastusele on kiivas ehitusmeister Pilliroog. Oma ärisuhete kaudu survestab ta Hilma tõusiklikke vanemaid, et need mõjutaksid tütart temaga sõbrustama. Ta ei kohku tagasi intriigidest ega suisa vägivallast, et oma eesmärke saavutada. 1920. aastate Eesti pealinna tõusikute elu kujutamine annab tummfilmile ühiskonnakriitilise värvingu.

## Tegijad
* Lavastaja – Voldemar Päts
* Stsenaarium – Voldemar Päts
* Operaator – Voldemar Mannov

## Osatäitjad
* Georg Russy (Rusi) – Enn Mänd, tehnikumiõpilane
* Elsa Silber – Hilma Aamisep, tõusiku tütar
* Leonid Puhov – Ants Kivistik, üliõpilane, Ennu sõber
* Olga Päts – Aino, Kivistiku sõbratar
* Johan Köösel – Jaak Aamisep, tõusik
* Olga Holts – Aamisepa naine
* Alfred Hindrea – Pilliroog, ehitusmeister
* Anna Udal – Hilda, Aamiseppade teenija
* Voldemar Päts – Ehitusinsener
* Oberman – Tüürimees
* Aleksander Kleius – Tüürimehe abi
* M. Laks – Madrus
* Arthur Toom (Artur Toom) – Vilsandi majakavaht

## Välislingid
* Kevade unelm Eesti filmi andmebaasis