open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Õhuluure

**Õhuluure** on õhujõudude luurelennukite või mehitamata luurelennukite (UAV) poolt regulaarsete/rutiinsete või sihipäraste lendude käigus rahu- ja sõjaajal teostatav teabehankeprotsessi osa, mille käigus vastavalt lennukõrgusele fikseeritakse visuaalse vaatluse või video-fotoaparatuuri abil vaadeldaval territooriumil, objektil või infrastruktuuriobjektil huvipakkuvad objektid või sündmused: raudtee-ešelonid, väeosade, sõjatehnika kogunemised, vägede dislotseerumispiirkonnad jne. 

Õhuluurega kogutud esmased andmed analüüsitakse ja kontrollitakse täiendavalt lahinguluure ja agentuurluure teel. 

## Vaata ka
*Hugin
*Lockheed U-2 ja lendur Gary Powers
*SR-71 Blackbird
*MiG-25

## Välislingid
*Воздушная разведка
*разведка люфтваффе: война глазами немецких летчиков
*Воздушная разведка:Сборник военно-исторических примеров, «Военная литература»
*Воздушная разведка
*RAF aerial reconnaissance photos launched online
*Орлов Александр Семенович, Воздушная разведка США над территорией СССР в 1950-1955 гг.
*Rootsi saatis välja luuramises kahtlustatud Vene lennuki, Delfi.ee, 19. mai 2016
Musiqq

**Musiqq** on Läti ansambel, mis tegutseb alates 2009. aastast. Ansambli liikmed on Marats Ogļezņevs ja Emīls Balceris. 

Musiqq võitis võistluse "Eeirodziesma 2011" lauluga "Angel In Disguise" ning esindas Lätit Eurovisiooni lauluvõistlusel Düsseldorfis, kus oma poolfinaalis saadi 25 punktiga 17. koht.

## Diskograafia
### Albumid
* "Šī ir tikai mūzika" (2010)

## Viited

## Välislingid
* Musiqq MySpace'is
Dundaga

**Dundaga** (liivi **Duoņig**; eesti keeles mööndav ka **Tooninga**) on küla (*ciems*) Lätis Kurzemes Talsi piirkonnas, Dundaga valla halduskeskus. 

Asulat on esmamainitud 1245. aastal *Donedange* nime all. Asula keskuse hoonestus pärineb XIX sajandi lõpust, suurem osa sealsetest hoonetest rajati 1020.–1940. aastatel. Sealsed korterelamud, koolimaja ja lasteaed rajati 1970. aastatel. 1950. aastal sai Dundaga aleviks. 1949–1956 oli seal Dundaga rajooni keskus. 1990. aastast on küla. 2009. aastani kuulus Talsi rajooni.

Külas on raamatukogu. Sinna jäävad ka Ozollapase, Slimnīca, Vidusskola, Dundaga ja Liepgaļi bussipeatus.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda, olles selle halduskeskus.

## Kaitstavad objektid

Dundaga kiriku muinaskalmed, Dundaga kirikumõisa hoone ja selle juures asuv park on regionaalse kaitse all.

Dundagas asuvad Dundaga piiskopilinnus ja seda ümbritsev park, Dundaga luteri kirik koos altari, oreli, kantsli ja altarimaaliga,  Dundaga linnamägi, Dundaga keskaegne kindlus ja linnamägi Kalna dārzs on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised.

Dundagast viib lääne suunas looduskaitsealune Dundaga pärnaallee. Ka külas kasvavad  magus kirsipuu, üheksateist nimetut tamme, mänd, lossipargis kasvav sanglepp (kõrgus 25, ümbermõõt 2,6 m) ja viis külas kasvavat nimetut pärna on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 361 (1935)
* 1850 (1959)
* 1647 (1970)
* 1717 (1973)
* 1751 (1979)
* 2092 (1989)

* 2140 (2000)
* 1583 (2015)
* 1452 (2018)
* 1500 (2022)
* 1431 (2025)


Dundagas pils.jpg|Dundaga vaade (esiplaanil loss)
Dundaga piiskopilinnus. Välisvaated. 43.jpg|Dundaga piiskopilinnus
Dundaga luteri kirik. 9.jpg|Dundaga luteri kirik
Dundaga 1.jpg|Külatänav. Vaade piiskopilinnuse poole
Dundaga 14.jpg|Mälestuskivi paguluses ja vanglas asumisel surnud dundagalastele


## Viited
Dundaga piirkond

**Dundaga piirkond** oli 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.

Piirkond moodustati 2009. aastal Dundaga ja Kolka vallast.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Dundaga piirkonna elanike seas lätlasi 94,25%, venelasi 2,52% ja muudest rahvustest inimesi 3,22%.

Piirkonna põhjaosas asus viimaste liivlaste asuala Liivi rand.

2021. aastal liideti piirkond Talsi, Mērsragsi ja Roja piirkonnaga uueks, Talsi piirkonnaks.

## Viited
Almedalen

**Almedalen** on park Ojamaal Visbys.

Park asub Läänemere ääres Visby sadama lähedal Visby kõrgkooli ja raamatukogu kõrval. Pargi geograafilised koordinaadid on .

Keskajal oli praeguse Almedaleni rannikul sadam, mille kaitseks ehitatud Visby ringmüüri vanim torn Kruttornet on siiani säilinud. Pargi keskel on tiik. 

Pargis toimub Visby iga-aastane volbriöö tähistamine. Kruttorneti juurest saab alguse igasuviste keskaja päevade rongkäik.

Almedaleni pargis peetakse igal suvel Olof Palme algatatud Almedali nädalat, mille jooksul peetakse arutelu kõigi Rootsi parteide esindajate osalusel.

## Välislingid

* Almedalen Ojamaa kodulehel
* Almedalen Visby kodulehel
Rockefeller Street

**"Rockefeller Street"** on Sven Lõhmuse laul, mis Getter Jaani esituses esindas Eestit 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Düsseldorfis Saksamaal.

Laulu looja Sven Lõhmus on varem kirjutanud kaks Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel esindanud laulu: "Let's Get Loud" 2005. aastal ja "Rändajad" 2009. aastal. 

Koos Getter Jaaniga esinesid Eurovisiooni lauluvõistlusel taustalauljad Marilin Kongo ja Anna Põldvee ning taustatantsijad Ahto Paasik, Eghert-Sören Nõmm ja Ahti Kiili. 

Laul võistles 12. mail teises poolfinaalis, jõudis 9. kohale ja pääses finaali. Finaalis sai see 44 punkti ja platseerus eelviimasele, 24. kohale.

"Rockefeller Street" valiti 2011. aastal Raadio 2 iga-aastasel "Aastahiti" auhinnavõistlusel kodumaiste lugude kategoorias 14. kohale.

## Lugude nimekiri
# "Rockefeller Street" – 3:13
# "Rockefeller Street" (remix) – 3:58

## Edetabelid

## Väljaandmise ajalugu

## Viited

## Välislingid
*Getter Jaani tutvustus
*James Bagateli esitlus
*Intervjuu James Heallessiga /Bagatel/
Charles Curtis

**Charles Curtis** (25. jaanuar 1860 North Topeka, Kansase territoorium – 8. veebruar 1936 Washington) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, asepresident aastail 1929–1933.

Tema ema oli päritolult kansa ning isa inglise, šoti ja kõmri päritolu.

Aastatel 1893–1907 kuulus ta USA Esindajatekotta ning 1907–1913 ja 1915–1929 USA Senatisse. Aastatel 1924–1929 oli ta senati enamuse juht. Curtis oli esimene põlisameeriklasest USA Kongressi liige ning ka esimene põlisameeriklasest ja segarassiline Ameerika Ühendriikide asepresident.

1932. aastal avas Curtis Los Angelese suveolümpiamängud. Ta on olnud ainus Ameerika Ühendriikide asepresident, kes on olümpiamängud avanud.

## Viited
Kansad

**Kansad** on indiaani rahvas Põhja-Ameerikas.

Kansad räägivad kansa keelt. 

Kansade  järgi on nime saanud Kansase osariik. Kansade omanimetus on *kaáⁿze*.

## Viited
Peetrikese unenägu

**"Peetrikese unenägu"** on 1958. aastal valminud Eesti nukufilm, mille lavastaja on Elbert Tuganov, kes on ka nukufilmi žanri rajaja Eestis.  

Film põhineb taani kirjaniku Jens Sigsgaardi muinasjutul "Palle üksi maailmas". Animafilmi keskne tegelane on Peetrike, kes leiab ühel hommikul, et on maailmas täiesti üksi. Ta hakkab vallatusi tegema ja satub pööraste tempude tõttu väga täbarasse olukorda. Viimaks selgub, et see kõik oli üksnes halb unenägu.

Animafilmi filmimist alustati 8. novembril 1957. aastal. Tollal algajate Eesti animafilmitegijate tööd kergendas asjaolu, et filmis tegutses vaid üks nukk. Filmi andis käiku Tallinnfilmi stuudio direktor Nikolai Danilovitš omal riisikol, sest tegemist oli tollal ühe esimese katsetusega selles animafilmi valdkonnas. Hiljem kiideti film Moskvas heaks ja rahastati see tagantjärele.

Film on digitaalselt taastatud 2014. aastal.

## Viited
Mikkeli linn

**Mikkeli** (rootsi keeles *Sankt Michel*) on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Ida-Soome lääni Lõuna-Savo maakonnas.

Mikkeli linnas elab 54 686 inimest (seisuga 31. jaanuar 2014), kellest umbes 34 000 elab keskuses Mikkelis. Mikkeli linna pindala on 3229,56 ruutkilomeetrit, sellest veepindala 680,49 ruutkilomeetrit on vesi. Mikkeli rahvastiku tihedus on umbes 21,5 inimest ruutkilomeetri kohta.

Tihedamalt asustatud alad on Mikkeli ning sellega kokku kasvanud Rantakylä ja Moisio-Tuukkala, samuti Anttola, Ristiina ja Asemankylä.

Mikkelis asus Teise maailmasõja ajal Soome Kaitseväe peastaap. Seetõttu on linna vapil kaks marssalikeppi ja linn sai Soome Vabadusristi.

Mikkeli linn on peaaegu täielikult soomekeelne (ainult 0,15% Mikkeli elanikest räägib emakeelena rootsi keelt).

## Haldusajalugu

Mikkeli linnaga on liidetud Anttola vald ja Mikkeli vald 1. jaanuaril 2001.
1. jaanuaril 2013 liideti linnaga Suomenniemi vald ja Ristiina vald. 1. jaanuaril 2007 liideti linnaga Haukivuori vald.

## Linnast
Mikkeli asub umbes 500 meetri kaugusel Saimaa järvest. Linnas ja selle lähiümbruses on palju järvi. Linna idaosas asuvad järved kuuluvad Vuoksi jõe vesikonda. Linna idaosa ulatub Puula järveni, mis kuulub Kymijoki jõe vesikonda. Linna keskus on ehitatud ümber turuplatsi, kus turgu peetakse ka tänapäeval.

Naisvuori mäel asub vaatetorn, mida saab väikese tasuga külastada. Torn ehitati sõja ajal vaatetorniks ja seal asus ka sõjaväe raadioside saatja.

Mikkelil on oma Mikkeli (teenindab riigisiseseid lende), raudteejaam ja kontserdimaja. Kontserdimaja on maailmaklassitasemega ja see ehitati 1988. aastal linna 150. aastapäevaks. Kontserdimajas tegutseb Mikkeli linnaorkester ja seda kasutatakse ka Mikkeli rahvusvahelise muusikafestivali pealavana. Festival meelitab igal aastal muusikuid ja pealtvaatajaid kogu Euroopast.

Dinosaurusteemaline lõbustuspark Visulahti asub Mikkelis.

Linna suurim tööandja on Mikkeli Rakenduskõrgkool, kus töötab umbes 1300 inimest.

Mikkeli on ka populaarne kuurort.

## Ajalugu

Vanim kirjalik ülestähendus asustusest praeguses Mikkeli piirkonnas on aastast 1323, kui Nöteborgi rahulepinguga läks Savilahti kirikupiirkond Novgorodilt Rootsile. Mikkeli sai praeguse nime 16. sajandi alguses peaingel Miikaeli järgi.

Mikkeli sai linnaõigused 1838. aastal ja Mikkeli provintsivalitsus kolis 1843. aastal Heinolast Mikkelisse. 1918. aastal Soome kodusõja ajal asus Mikkelis valgete vägede staap. Mikkeli oli sel ajal põllumajanduspiirkond ja valgete poolel. Piirkonnas asunud Vene garnison pooldas punaseid. Mantyharju rongijaama juures, mis asub umbes 20 km linnast lõunas, peeti maha lahing ja valged kaitsesid linna edukalt. Kouvolast tulnud punaste jõud tõrjuti tagasi.

Talvesõjas ja Jätkusõjas paiknes linnas Soome armee peastaap. Peastaap asus kohalikus põhikoolis ja seal asub tänapäeval väike Peakorteri muuseum (*Päämajamuseo*). Kuna linnas asus soomlaste peastaap langes linn tugeva pommitamise alla. Linnas ei olnud ühtegi kõrghoonet ja kahjustused parandati kiiresti. Arhitektuuriliselt pole sõjaeelsest linnast midagi säilinud.

## Viited

## Välislingid

* Mikkeli koduleht
Mikkeli

**Mikkeli** on linn Soome idaosas Saimaa järve põhjasopi Savilahti ääres, Ida-Soome lääni, Lõuna-Savo maakonna ja Mikkeli linna keskus.

Mikkelis elab umbes 34 000 inimest (seisuga 31. jaanuar 2014).
Raadiovõrk

**Raadiovõrk** (inglise *radionet*) on kahe või enama samade parameetritega töötava raadiojaama vahel moodustuv sidevõrk, mille kaudu toimub raadiosageduste vahendusel sidepidamine: informatsiooni edastamine ja vastuvõtmine.
Indiana Pacers

**Indiana Pacers** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub idakonverentsi keskdivisjoni ja peab oma kodumänge Indianapolises Bankers Life Fieldhouse'is.

## Ajalugu
1967. aastal asutatud Pacers mängis kuni NBA ja ABA liitumiseni 1976. aastal korvpalliliigas American Basketball Association, tulles 1970., 1972. ja 1973. aastal ka ABA meistriks.

Pacersi parim hooaeg NBA-s pärineb aastast 2000, kui jõuti idakonverentsi meistritena NBA finaali, kus aga kaotati 2 : 4 Shaquille O'Neali ja Kobe Bryanti juhitud Los Angeles Lakersile.

## Mängijad hooajal 2020/2021
*Goga Bitadze
*Malcolm Brogdon
*Aaron Holiday
*Justin Holiday
*Jeremy Lamb
*Jalen Lecque
*Caris LeVert
*Kelan Martin
*T. J. McConnell
*Doug McDermott
*Domantas Sabonis
*JaKarr Sampson
*Edmond Sumner
*Myles Turner
*T. J. Warren

## Endised tuntumad mängijad
* Alex English
* Chris Mullin
* Reggie Miller
* Rik Smits
* Jermaine O'Neal
* Danny Granger
* Paul George
* Victor Oladipo

## Välislingid
*Indiana Pacers
Ylitornio vald

**Ylitornio** on vald Soomes Lapi maakonnas. Asub Tornio jõe vasakul kaldal, mis on piiriks Rootsiga.

Naabervallad on Pello vald, Rovaniemi linn, Tervola vald ja Tornio linn Soomes ning Övertorneå vald Rootsis.

Ylitornio vallas asub Aavasaksa mägi.

Vald on soomekeelne.

Valda läbib raudtee ja Valtatie 21.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Kutsung

**Raadiokutsung** ehk **kutsung** (inglise *Call sign*) on tähtedest ja/või numbritest koosnev kombinatsioon, mis tähistab sidekeskust, üksust, isikut või raadiovõrku.

Raadiokutsungeid kasutatakse põhiliselt suhtluseks lennukite ja laevadega, aga ka amatöör- ja militaarraadiosides.

Kutsungite edastamisel kasutatakse tähestikulist hääldamist.

Kutsungeid võib liigitada järgmiselt:
* **lühikutsung** – ei ole võimalik määratleda suuremasse üksusse kuulumist. Kasutatakse väikese vahemaa korral ja mõne konkreetse üksuse siseselt, kui pole karta kattuvust teiste raadiojaamade kutsungitega;
* **täiskutsung** – kutsungis kasutatav tähtede ja numbrite kombinatsioon võimaldab täpselt korrespondenti identifitseerida;
* **ühiskutsung** – kutsung on määratud kõigile selles raadiovõrgus olevatele korrespondentidele üheaegse side loomiseks. Võidakse kasutada väljajäetud aadresse, mille puhul on kutsung määratud kõigile peale nimetatud raadiojaama(de);
* **grupikutsung** – kindlaksmääratud korrespondentide grupile.

## Amatöörraadiojaamade kutsungid
Eestis vastutab amatöörraadiojaamadele kutsungite moodustamise eest Tehnilise Järelevalve Amet ning kutsung algab eesliitega ES. Sellele järgneb number, mis vastab piirkonnale. Vastavad numbrid on kirjas allolevas tabelis.

Raadioamatööride kutsungid jagatakse Eestis kategooriatesse A, B ja D.

* D-kategooria kutsungi järelliites on neli tähte ning sellise kutsungi omanikul on õigus raadiosidet pidada ultralühilainetel ja 10-meetri amatöörside lainealas, kasutades raadiosignaali väljundvõimsust kuni 10 vatti. D-kategooria omanikud on enamasti algajad raadioamatöörid. Sellise kutsung on näiteks ES5TAUX.
* B-kategooria kutsungi järelliide koosneb kolmest tähest, kutsungi omanik võib raadiosidet pidada kõikidel amatöörraadioside lainealadel (pikklained, kesklained, lühilained, ultralühilained, mikrolained), kasutades seejuures väljundvõimsust kuni 100 vatti. B-kategooria kutsung on näiteks ES5HTA.
* A-kategooria kutsungi järelliide koosneb kahest tähest, erinevus B-kategooria kutsungi omanikule lubatust on maksimaalne saatevõimsus 1000 vatti. A-kategooria kutsungi näiteks on ES5JR.
* Reeglina ühiskasutusega raadiojaamade ehk klubijaamade kasutuses on ka ühetähelise järelliidesega kutsungeid, sellise näiteks on ES7A.

Eestis oma kutsungipiirkonnast väljaspool töötav eesti raadioamatöör peab murruga lisama oma kutsungile lõppu vastava piirkonna numbri (näiteks ES5EC/3), välismaised Eestit lühiajaliselt külastavad raadioamatöörid peavad oma koduriigi kutsungile liitma murruga prefiksi ES/ (näiteks ES/OH2BH).

Aeg-ajalt kasutavad raadioamatöörid ka erikutsungeid, mille puhul ülalolevad reeglid täielikult ei kehti. Nii võib numbriosa olla pikem (ES375UT – Tartu Ülikooli 375. aastapäeva auks kasutatud raadiokutsung) ja järelliites võib olla üle 4 sümboli (ES3JAMBOREE – skautide jamboree raadiojaama erikutsung).

## Välislingid
* Raadiokutsungite moodustamise ja väljastamise kord Elektrooniline Riigi Teataja
* United States Callsign Policies
Tähestikuline hääldamine

**Tähestikuline hääldamine** (inglise keeles *pronunciation of letters*, ametlikus kasutuses *NATO phonetic alphabet*) põhineb ladina tähestikku kuuluvate tähtede vastavusele raadiosides edastamiseks kasutatavate sõnadega ja seda kasutatakse kutsungites, üksikute tähtede, lühendite ning halva side korral teksti ja raskesti hääldatavate sõnade edastamiseks.

Alljärgnevas tabelis on toodud igale tähele vastav foneetiline sõna.

## Vaata ka
*Rahvusvaheline signalisatsioonikood

## Viited

## Välislingid
* Eesti kuuldekoodid (NATO-ühilduv ja vana), veebiarhiivist leht sodur.com
Savukoski vald

**Savukoski** on vald Soomes Lapi maakonnas. Piirneb kirdes Venemaaga.

Naabervallad on Pelkosenniemi vald, Salla vald ja Sodankylä vald.

Vald on soomekeelne.

Savukoski vallas asub Korvatunturi, kus legendi järgi on Jõuluvana kodu.

Vallas on ka osa Urho Kekkoneni rahvuspargist.

Savukoski alal paikneb Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä soopiirkond, mis kannab Soome pikimat kohanime.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Sacramento Kings

**Sacramento Kings** on Põhja-Ameerika korvpalliliiga NBA klubi. Meeskond mängib läänekonverentsi Vaikse ookeani divisjonis ja peab oma kodumänge Sacramentos asuvas Golden 1 Centeris.

## Ajalugu
Klubi asutati 1923. aastal Rochesteris ja on aastate jooksul kandnud mitut eri nime. **Rochester Royalsi** nime all mängides tuli klubi 1946. aastal NBL-i meistriks. 1948. aastal NBA-ga liitunud klubi ainus meistritiitel pärineb aastast 1951, kui finaalis alistati mängudega 4 : 3 New York Knicks.

Sacramento Kings pääses hooaegadel 1998/99–2005/06 kaheksa korda järjest väljalangemismängudele. Neist kõige edukamaks kujunes 2001/02, kui jõuti läänekonverentsi finaali, kus tuli tunnistada mängudega 3 : 4 Los Angeles Lakersi paremust. Pärast 2005/06. hooaega ei ole Kings enam *play-off*'i pääsenud.

## Mängijad hooajal 2020/2021
* Marvin Bagley
* Harrison Barnes
* Nemanja Bjelica
* De'Aaron Fox
* Kyle Guy
* Tyrese Haliburton
* Buddy Hield
* Richaun Holmes
* Justin James
* DaQuan Jeffries
* Cory Joseph
* Chimezie Metu
* Jabari Parker
* Jahmi'us Ramsey
* Glenn Robinson III
* Hassan Whiteside
* Robert Woodard

## Endised tuntumad mängijad
* Jerry Lucas
* Nate Archibald
* Šarūnas Marčiulionis
* Vlade Divac
* Oscar Robertson
* Ralph Sampson
* Mitch Richmond

## Välislingid
*Sacramento Kings
Uno Järvela

**Uno-Johannes Järvela** (kuni 15. juunini 1935 **Uno-Johannes Jäer**; 20. juuni 1926 Tallinn – 23. jaanuar 2012 Tallinn) oli eesti koorijuht ja muusikapedagoog.

Uno Järvela õppis Tallinna Konservatooriumis 1942. aastast viiulit, 1946. aastast muusikapedagoogikat ja 1947. aastast koorijuhtimist. Teises maailmasõjas osales Järvela soomepoisina ja Eesti Leegioni koosseisus. 

1950. aastal küüditati ta koos perega Venemaale, kus töötas Vjatka linna kooride konsultandina. 1951. aastal naasis Eestisse ning lõpetas 1952. aastal Tallinna konservatooriumi koorijuhtimise erialal Gustav Ernesaksa klassis. Hiljem täiendas end Moskva Suure Teatri, Leningradi, Kiievi, Odessa, Sverdlovski ja teiste ooperiteatrite kooride juures.

1952–1956 töötas Järvela õppejõuna Kirovi muusikakoolis, 1956–1960 Tallinna Muusikakoolis ning 1960–1963 ja 1970–1994 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, kus oli 1988. aastast professor. 1957–1963 oli ta ühtlasi Eesti NSV Riikliku Akadeemilise Meeskoori dirigent, 1963–1985 Estonia peakoormeister ja 1956–1975 Tombi-nimelise kultuuripalee poistekoori (1967. aastast Tallinna Poistekoori) dirigent.

1965–1975 oli Uno Järvela üldlaulupidude poistekooride üldjuht, 1980–1990 üldlaulupeo üld- või aujuht. Samuti dirigeeris ta mitmel noortelaulupeol.

Teatrites osales Järvela umbes 50 lavateose ja suurvormi lavastustes.

Uno Järvela suri 23. jaanuaril 2012 Tallinnas ja ta maeti 9. juunil 2012 Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1976 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 1987 Eesti NSV rahvakunstnik
* 1998 Kotkaristi V klassi teenetemärk
*2004 Gustav Ernesaksa koorimuusika peastipendium

## Mälestuse jäädvustamine
2012. aastal asutas Gadobeim Järvela Gustav Ernesaksa fondi juurde Uno Järvela mälestuse jäädvustamiseks **Uno Järvela stipendiumifondi**, mis toetab lastekooride dirigente ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia koolimuusika eriala üliõpilasi.

## Viited
Ferdinand Kull

**Ferdinand Kull** (14. november 1884 Saueaugu talu, Aruküla, Küti vald, Viru-Jaagupi kihelkond – 23. märts 1957 Tallinn) oli eesti diplomaat ja riigiametnik.

Tema sünnikoht praeguse haldusjaotuse järgi on Vinni vallas Lääne-Virumaal.

Haridusteed alustas ta aastal 1892 Aruküla algkoolis. Aastatel 1895–1901 õppis ta Rakvere linnakoolis ning omandas pedagoogilistel kursustel algkooli õpetaja kutse. Siis töötas ta Erra vallas Savala algkoolis (praeguse haldusjaotuse järgi Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas) õpetajana. 

Aastatel 1903–1906 õppis ta Hugo Treffneri Gümnaasiumis, aastatel 1906–1907 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastal 1907 Kull arreteeriti revolutsioonilise tegevuses osalemise eest ja pärast vangistusest vabanemist oktoobris 1910 asus ta poliitilise emigrandina elama Pariisi, kuhu jäi seitsmeks aastaks. Pariisis töötas ta mitmel ametikohal, tegi kaastööd Tallinna Teatajale ning õppis aastatel 1910–1914 ülikoolis matemaatikat ja elektrotehnikat. Eestisse naasis ta 1917. aasta juulis ja töötas Maavalitsuse administratiivosakonnas statistika toimkonnas.

Aastal 1918 kuulus ta Eesti Vabariigi tunnustamist taotlema saadetud välisdelegatsiooni (sai delegatsiooni liikmeks tänu väga heale prantsuse keele oskusele ja headele suhetele tööerakondlastega (eeskätt Jüri Vilmsiga). Ent ta läks vastuollu ülejäänud delegatsiooni liikmetega Eesti välispoliitilise orientatsiooni küsimuses (toetas tugevalt Entente’i liini) ja 1918. aasta sügisel arvati välisdelegatsioonist välja. Novembris 1918 sai temast Eesti välisministeeriumi esimene ametnik, ametinimetusega välisministeeriumi peasekretär. Selles ametis oli ta 4. jaanuarini 1919.

Pärast välisministeeriumi teenistusest lahkumist töötas ta ajalehe Vaba Maa välisinfo osakonna juhatajana, gümnaasiumi matemaatikaõpetajana ja tegutses elektrotehnika alal. Tema eestvedamisel asutati Tallinnas 1923. aastal Eesti-Prantsuse Ühing ja 1925. aastal Eesti Elektrotehnikute Liit. Ta oli Tallinnas elektriäri omanik ning Pariisis töökoja juhataja ja meister.

Aastal 1940, pärast juunipööret oli Kull mõnda aega Ametiühingute Keskliidu ametnik ja töötas siis Tallinna Elektrijaamas insenerina. Saksa okupatsiooni ajal oli ta Tallinnas matemaatika eraõpetaja. Sõja järel oli ta Õhtulehe toimetuses tõlkija, Tallinna merekoolis matemaatika ja füüsika õpetaja, kaupluse juhataja Tallinnas ning Järva-Jaani Põllumajanduse Mehhaniseerimise Koolis elektromehaanika õpetaja.

1947. aastal astus ta NLKP-sse, kuid EKP Tallinna Linnakomitee heitis ta paar kuud hiljem parteist välja. Parteisse astumine saigi talle saatuslikuks, sest kandidaadiks olemise perioodil uuriti põhjalikult tema minevikku. Ta arreteeriti 1951. aasta aprillis ning vabastati vangilaagrist neli aastat hiljem seoses kuriteokoosseisu puudumise ja haigusega. 

## Teoseid
* "Mässumehi ja boheemlasi. Esimesi Eesti diplomaate". Eesti Päevaleht, Akadeemia. 2010

## Viited

## Välislingid
* Ferdinand Kull. Välisministeeriumi koduleht
* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
* Haud Tallinna Metsakalmistul
Sulev (laev 1957)

**EML Sulev M312** on endine Eesti mereväe Lindau-klassi miinijahtija ja muuseumlaev.
 
## Ajalugu
### Saksamaal
Laev võeti teenistusse Saksamaal 24. aprillil 1958 miinitraalerina nimega *Lindau* (M 1072). Oli esimene sõjajärgsel Lääne-Saksamaal ehitatud sõjalaev ja esimene oma laevaklassi laev. Ehitati 1978 ümber miinijahtijaks (klass 331). Esialgu kuulus Lindau 4. miinilaevade divisjoni Wilhelmshafenis, alates 1997. aastast 6. miinilaevade divisjoni. 2000. aasta sügisel arvati teenistusest välja. 
### Eestis
Laev anti 29. septembril 2000 Eestile üle ja hakkas alates oktoobrist 2000 teenima Eesti Mereväes nimega *EML Sulev M312*. Sulevi sõpruslinnaks sai alates 2001. aastast Kuressaare ja laev külastas oma sõpruslinna Kuressaare merepäevade raames.

26. märtsil 2009 arvati laev pärast Sandown-klassi miinijahtijate hanget teenistusest välja koos teise sama klassi laevaga EML Wambola M311. 

50-aastane laev anti Eesti sõjamuuseumi omandusse ja see seisis 2010. aastast muuseumlaevana Tallinnas Meremuuseumi Lennusadamas. Alates 2013. aastast oli Sulev avatud külastajaile sadama B-kai ääres. Ebaselgeks osutus aga kahe muuseumi vahel jaguneva laeva ülalpidamise korraldamine. 2016. aastal suletigi laev külastajatele ja jäeti praktiliselt kasutuna sadama A-ujuvkai äärde seisma. Ajaloolise väärtusega, aga juba kehvas seisus laeva ei soovinud raha puudusel tagasi kodumaale viia ka sakslased. Et Meremuuseum soovis kaikoha Lennusadamas mõistlikumaks kasutamiseks vabastada, viidi Sulev mõne aasta pärast Miinisadamasse, kus jäi ootama lõplikku mahakandmist. 

2021. või 2022. aastal anti Sulev lammutamisele.

### Komandörid Eestis
* Vanemleitnant Annes Vainamäe (2000–2001)
* Leitnant Marek Vesiaid (2001–2002)
* Vanemleitnant Jüri Saska (2002–2003)
* Leitnant Rain Terras (2003–2004)
* Leitnant Tarmo Sepp (2005–2006)
* ? (2006–2009)

## Vaata ka
* Lindau-klassi miinijahtija – laevaklassi üldkirjeldus
* Wambola M311 – sõsarlaev Eesti Mereväes
* Sulev (torpeedopaat) – esimene samanimeline sõjalaev Eesti Mereväes

## Välislingid
*Sulevi video
*EML Wambola ja Sulev teenistusest väljaarvamine 26.03.09
Necmettin Erbakan

**Necmettin Erbakan** (29. oktoober 1926 Sinop – 27. veebruar 2011 Ankara) oli Türgi poliitik.

Erbakan sündis Türgi kõige põhjapoolsemas linnas Sinopis, kus tema isa oli mõjukast suguvõsast pärit kohtunik Mehmet Sabri ja tema ema oli Sabri teine naine Kamer.

Ta lõpetas Istanbuli Keskkooli ja seejärel 1948 Istanbuli Tehnikaülikooli mehaanikateaduskonna *[[cum laude]]*. Seejärel sai ta Aacheni ülikoolist filosoofiadoktori kraadi. Siis hakkas ta tööle Istanbuli Tehnikaülikoolis lektorina ja määrati 1965 professoriks.

1969 hakkas ta poliitikuks ja valiti Lõuna-Türgis asuva Konya rahvasaadikuks. Ta asutas islamistliku organisatsiooni Rahvuslik Vaade ja sai üheks selle juhtidest. Tänapäeval kinnitab see organisatsioon, et sõna "rahvuslik" tuleb mõista oikumeenilise monoteismina.

Sellest ajast peale oli Erbakan aastakümneid Türgi poliitikas oluline tegelane. Ta on olnud paljude islamistlike erakondade asutaja või juht. Vastavalt põhiseadusele on Türgi ilmalik riik ning seetõttu on paljud Erbakani erakonnad tunnistatud kohtus religioosseteks ja seetõttu keelustatud. Nendest erakondadest Rahvusliku Päästmise Partei oli koalitsioonivalitsuses 1974 Küprose kriisi ajal. Pärast 1980. aasta Türgi riigipööret keelati tal poliitikas osaleda ja tema erakond keelustati. 1987. aasta referendumi põhjal see keeld tühistati ja Erbakan moodustas Heaolupartei. Pärast seda, kui see erakond kohtu poolt islamiäärmuslikuna keelustati, moodustas ta 1997 Voorusepartei. See keelustati 2001, misjärel Erbakan asutas Õnnepartei, mida juhtis 2003–04 ja seejärel alates 2010 kuni oma surmani.

Ta oli 28. juunist 1996 kuni 30. juunini 1997 Türgi peaminister.
Golden State Warriors

**Golden State Warriors** on Põhja-Ameerika korvpalliliiga NBA klubi. Meeskond mängib läänekonverentsi Vaikse ookeani divisjonis ja peab oma kodumänge San Franciscos Chase Centeris.

Algselt **Philadelphia Warriorsi** ja seejärel **San Francisco Warriorsi** nime kandnud klubi võttis praeguse nimekuju kasutusele 1971. aastal.

Warriors on NBA üks edukamaid klubisid, meistriks on tuldud kuus korda: 1947., 1956., 1975., 2015., 2017. ja 2018. aastal. Sellest enamat on suutnud vaid Boston Celtics ja Los Angeles Lakers.

## Ajalugu
Warriors asutati 1946. aastal Philadelphias ja selle esimeseks peatreeneriks palgati Eddie Gottlieb. Skoorikuninga Joe Fulksi vedamisel tuldi värskelt loodud korvpalliliiga BAA (NBA eelkäija) meistriks, kui finaalis alistati Chicago Stags 4 : 1.

BAA meistriks tuldi ka hooajal 1955/56, kui finaalseerias alistati Fort Wayne Pistons 4 : 1. Meeskonna liidriteks olid tulevased kuulsuste halli liikmed Paul Arizin, Tom Gola ja Neil Johnston. 

1959. aasta *draft*is valis Warriors Wilt Chamberlaini. Kuuel järgmisel hooajal oli Chamberlain nii Warriorsi kui ka kogu liiga skooriliider ning tema karjääri üheks tähtsündmuseks kujunes 2. märtsil 1962 peetud mäng New York Knicksi vastu, kus ta viskas NBA rekordit tähistavad 100 punkti.

1962. aastal sai Franklin Mieulist uus enamusomanik ja ta kolis klubi San Francisco lahe äärde. Aastatel 1962–1971 kandis klubi nime San Francisco Warriors. 1963–64. hooaja eel valiti *draft*ist keskmängija Nate Thurmond. Samal hooajal jõudis Warriors NBA finaali, kus kaotati Boston Celticsile 1 : 4. 

Järgmisel hooajal vahetati Chamberlain Philadelphia 76ersisse, misjärel suudeti võita vaid 17 mängu. NBA meistriks tuldi jälle 1975. aastal, siis juba Rick Barry ja Jamaal Wilkesi eestvedamisel.

Kulus aastakümneid, enne kui Warriors pääses taas NBA meistrivõistlustel tegijate sekka. Eriti edukaks kujunesid hooajad 2014/15–2018/2019, kui Warriors mängis viis hooaega järjest NBA finaalis, tulles NBA meistriks 2015., 2017. ja 2018. aastal. Viimaste võitude peaarhitektid olid Stephen Curry, Klay Thompson, Draymond Green, Kevin Durant ja peatreener Steve Kerr.

## Mängijad hooajal 2020/2021
*Kent Bazemore
*Marquese Chriss
*Stephen Curry
*Draymond Green
*Damion Lee
*Kevon Looney
*Nico Mannion
*Mychal Mulder
*Kelly Oubre jr
*Eric Paschall
*Jordan Poole
*Alen Smailagić
*Klay Thompson
*Brad Wanamaker
*Andrew Wiggins
*James Wiseman

## Endised tuntumad mängijad
* Wilt Chamberlain
* Nate Thurmond
* Rick Barry
* Chris Mullin
* Šarūnas Marčiulionis
* Kevin Durant

## Välislingid
*Golden State Warriors
Linnar Liivamägi

**Linnar Liivamägi** (sündinud 27. aprillil 1964 Tallinnas) on eesti jurist.

## Haridus
*1982 Tallinna 42. Keskkool (Kadrioru Saksa Gümnaasium)
*1989 Tartu Ülikool (õigusteadus)

## Teenistuskäik
*1990 - 2020 Advokatuuri liige
*1991 Riigi Kodakondsusameti peadirektor
*1992 Riigi Passiameti peadirektor
*1992 Riigikogu aseesimehe nõunik
*1992 vandeadvokaat
*2004 Riigikogu õiguskomisjoni nõunik 

## Varia
12-aastase poisina mängis ta sepa rolli ETV lastelavastuses "Kuidas kuningas kuu peale kippus" (1976).
Muḩammad al-Bū‘azīzī

**Muḩammad al-Bū‘azīzī**, ka **Mohamed Bouazizi** (29. märts 1984 Sīdī Bū Zīd‎ – 4. jaanuar 2011 Bin ʿArūs) oli Tuneesia tänavakaubitseja, kes end 17. detsembril 2010 protestiks ametnike ülekohtu vastu põlema süütas. Tema tegu sai tõukeks Tuneesiat, seejärel aga suurt osa Põhja-Aafrikast ja Lähis-Idast haaranud rahvarahutustele ja eeskujuks mitmetele teistele araabia enesesüütajatele.

Tuneesia rahutuste tulemusel astus 14. jaanuaril tagasi Tuneesiat 23 aastat valitsenud president Zayn al-‘Ābidīn bin ‘Alī.

Ta oli postuumselt 2011. aasta Sahharovi auhinna saajate hulgas.
Old Faithful

**Old Faithful** on geiser USA-s Yellowstone'i rahvuspargis.

Geiser asub Wyomingi osariigis Tetoni maakonnas. Tema geograafilised koordinaadid on . Ta asub 2240 meetri kõrgusel merepinnast.

Geiser purskab 32–56 (keskmiselt 44) meetri kõrgusele. Ühe purskega paiskab geiser üles 14–32 m³ vett. Purse kestab 1,5–5 minutit, pursete intervall on 45–125 minutit.

Geisrile on pannud nime poliitik ja maamõõtja Henry Washburn oma 1870. aasta ekspeditsioonil.

Ajapikku on kahe järjestikuse purske keskmine vahe suurenenud. 1939. aastal oli see 66,5 minutit, tänapäeval 90 minutit. Selle põhjus pole teada. On võimalik, et maavärinad on mõjutanud põhjavee taset selles piirkonnas.

Läbi aegade on registreeritud umbes 137 000 purset. Nende põhjal kirjeldas Harry Woodward 1938. aastal esimesena pursete vaheaja ja kestuse suhet matemaatiliselt: mida pikem on kahe purske vahe, seda kauem purse kestab.

Tänapäeval Woodwardi mudel enam ei kehti, kuid ajapikku on pursked muutunud paremini ennustatavaks. Old Faithful purskab 65 minuti pärast alla 2,5 minuti kestnud purset või 81 minuti pärast üle 2,5 minuti kestnud purset. Selle mudeli eksimispiir on 10 minutit.

Aastail 1983–1994 mõõdeti geisris vee temperatuuri ja rõhku. 22 m sügavusel oli vee temperatuur 118 °C, samasugune kui 1942. aastal. Purske ajal on ülekuumenenud auru temperatuur kuni 129 °C. Ühtlasi filmiti geisri sees toimuvaid protsesse 13 m sügavusel.

Old Faithful ei ole Geisrite pargis kõige suurem ega kõige kõrgem geiser – see tiitel kuulub geisrile Steamboat, mille pursked on raskesti ennustatavad ja mis purskab keskmiselt paari aasta tagant, kuigi on juhtunud, et ka kolm korda aastas. Old Faithfuli populaarsus seisneb selles, et ta purskab sageli.

## Välislingid

* Old Faithful, The Geyser Observation and Study Association
* Old Faithful, NASA Earth Observatory
Ave Kikas

**Ave Kikas** (sündinud 30. detsembril 1968) on eesti aiandusteadlane, Polli Aiandusuuringute Keskuse juhataja.

Ta õppis aastatel 1986–1991 Tartu Ülikoolis bioloogia-geograafia teaduskonnas bioloogia erialal.

## Välislingid
*
Kadri Karp

**Kadri Karp** (sündinud 21. jaanuaril 1958) on eesti aiandusteadlane ja Eesti Maaülikooli professor.

Ta lõpetas aastal 1976 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1982 Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Aastatel 1992–1995 oli ta Eesti Põllumajandusülikoolis magistrantuuris ja aastatel 1998–2001 samas doktorantuuris. Aastal 2001 kaitses ta doktoriväitekirja teemal "Agrotehniliste võtete ja sordi mõju mesimuraka (Rubus arcticus) ja aedmaasika (Fragaria ananassa) taime kasvule ja saagile", doktoritöö juhendaja oli Ao Pae.

Ta töötab Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi aiandusosakonna juhatajana.

## Viited

## Välislingid
*
*(arhiiviversioon) Koduleht
Signal (ajakiri)

**Signal** oli Saksamaa Wehrmachti propagandaajakiri, mis ilmus aastatel 1940–1945.

Saksakeelset ajakirja levitati Šveitsis, teljeriikides ja Saksamaa poolt okupeeritud maades, kuid mitte Saksamaal. Ajakiri ilmus üle kahe nädala ligi 30 keeles, kõrgajal oli tiraaž 2,5 miljonit. Ajakiri oli värvifotodega illustreeritud ja hea trükikvaliteediga.

## Vaata ka
*Der Adler
Kaaviar

**Kaaviar** on soolatud kalamari.

Enam kasutatakse punast (lõhilaste kalamari) ja musta kaaviari (tuurlaste kalamari).
Gustav Suitsu luulepreemia

**Gustav Suitsu** **luulepreemia** on Tartu linna ja sihtasutuse Tartu Kultuurkapital koostöös välja antav Tartu linna tunnustus luuletajale, kes on eelmisel kalendriaastal avaldanud vähemalt ühe kunstiliselt kõrgetasemelise luulekogu, mis kannab Gustav Suitsu luulele omaseid väärtusi. Luuleauhinna algatasid Tartu Kultuurkapital ja Tartu linnavalitsus Eesti Kirjandusmuuseumi ettepanekul. Preemia antakse välja alates 2004. aastast ja see antakse üle igal aastal emakeelepäeval, 14. märtsil.

## Laureaadid
*2004 Kauksi Ülle luulekogu "Käänüpäiv" eest
*2005 Lauri Sommer luulekogu "Nõidade õrnus" eest
*2006 Kristiina Ehin luulekogu "Kaitseala" eest
*2007 Hando Runnel luulekogu "Viru veri ei värise" eest
*2008 Priidu Beier luulekogu "Saatmata kirjad" eest
*2009 Kalju Kruusa luulekogu "Pilvedgi mindgi liigutavadgi" eest
*2010 Indrek Hirv luulekogu "Veesilm" eest
*2011 Ene Mihkelson luulekogu "Torn" eest
*2012 Carolina Pihelgas luulekogu "Õnnekangestus" eest
*2013 Hasso Krull luulekogu "Veel ju vist" eest
*2014 Mathura luulekogu "Käe all voogav joon" eest
*2015 Marko Kompus luulekogu "Poeedinahk" eest
*2016 Jüri Kolk luulekogu "Mee lakkumine ei ole meelakkumine" eest
*2017 Tõnis Vilu luulekogu "Kink psühholoogile" eest
*2018 Aare Pilv luulekogu "Kui vihm saab läbi" eest
*2019 Mehis Heinsaar luulekogu "Pingeväljade aednik" eest
*2020 Timo Maran luulekogu “Metsloomatruudus” ja Maarja Pärtna luulekogu “Vivaarium” eest
*2021 Mats Traat luulekogu "Taivatäis tsirke. Nelläss luulekogu Tartu kiilen" eest
*2022 Mart Kangur luulekogu "Armkude" eest 
*2023 Tõnis Vilu luulekogu "Kõik linnud valgusele" eest 
*2024 Aliis Aalmann luulekogu "Väe võim" eest
*2025 Piret Põldver luulekogu "Tõmme" eest
*2026 Carolina Pihelgas luulekogu “Ikka veel” eest

## Viited
Zlín

**Zlín** on statutaarlinn Tšehhis, Zlíni maakonna ja Zlíni ringkonna keskus. Asub Dřevnice jõe ääres.

1949–1989 oli linna nimi **Gottwaldov**.

## Viited

## Välislingid
*Zlíni koduleht
Eesti jalgpall

**[[Eesti]]** kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi reguleerib Eesti Jalgpalli Liit.

## Mehed
### Liigad

Eesti meeste jalgpalli liigad on jagatud tugevuse järjekorras kuude liigasse. Alates tugevuselt kolmandast liigast, on liigad jagatud ka erinevateks piirkondadeks.

2013. aasta hooajast alates lisati kavasse täiendav liiga, Esiliiga B.  

***[[Meistriliiga]]** – Meistriliiga ehk **Premium liiga** on Eesti jalgpalli kõrgeim tasand. Valitsev Eesti meister saab õiguse osaleda sellele järgneval aastal UEFA Meistrite Liigas, hõbe- ja pronksmedali omanikud pääsevad UEFA Euroopa Liigasse.

***[[Esiliiga]]** – Eesti jalgpalli 2. tasand, kus osaleb 10 meeskonda. Võitja edutatakse automaatselt Meistriliigasse, teine koht mängib üleminekumänge. 

***[[Esiliiga B]]** – Eesti jalgpalli 3. tasand, kus osaleb 10 meeskonda. Esiliiga B võitja ja teise koha omanik saavad õiguse osaleda järgmise hooaja Esiliigas. Esiliiga B kolmanda koha omanik peab üleminekumänge Esiliigas kaheksanda koha saavutanud meeskonnaga.

***[[II liiga]]** – Eesti jalgpalli 4. tasand, kus igas liigas osaleb 14 meeskonda. II liiga jaguneb kaheks regioonaalseks liigaks – ida/põhi ja lõuna/lääs, mõlema piirkonna võitja edutatakse automaatselt Esiliiga B liigasse, teisel kohal lõpetanud meeskonnad mängivad üleminekumänge.

***[[III liiga]]** – Eesti jalgpalli 5. tasand, kus igas divisjonis osaleb 12 meeskonda. III liiga jaguneb neljaks regioonaalseks liigaks – ida, põhi, lõuna ja lääs. Iga piirkonna võitja edutatakse automaatselt II liigasse, teisel kohal lõpetanud meeskonnad mängivad üleminekumänge.

***[[IV liiga]]** – Eesti jalgpalli 6. tasand, mis jaguneb kolmeks regioonaalseks liigaks – ida/põhi, põhi/lääs ja lõuna. Iga piirkonna kaks parimat edutatakse automaatselt III liigasse, kolmandal kohal lõpetanud meeskonnad mängivad üleminekumänge.

### Jalgpalliliigade püramiid

### Karikavõistlused
* **[[Eesti jalgpallikarikas|Eesti karikas]]** – iga-aastane nokaut-süsteemiga võistlus kõikidele Eesti jalgpalli klubidele.

* **[[Eesti jalgpalli väike karikas|Eesti Väike karikas]]** – iga-aastane nokaut-süsteemiga võistlus II liiga ja madalamal mängivate klubide vahel. 

* **[[Eesti jalgpalli superkarikas|Eesti Superkarikas]]** – iga-aastane mäng eelmise hooaja Meistriliiga ja Eesti karika** **võitja vahel.

## Naised
### Liigad
* **[[Naiste Meistriliiga]]** ehk **Expert Liiga** – naiste meistrivõistluste kõrgeim tasand.
* **[[Naiste Esiliiga]]** – naiste meistrivõistluste teine tasand.
* **[[Naiste II liiga]]** – naiste meistrivõistluste kolmas ja madalaim tasand.

### Karikavõistlused
***[[Eesti naiste jalgpallikarikas|Naiste karikavõistlused]]** – iga-aastane nokaut-süsteemiga võistlus kõikidele Eesti jalgpalli klubidele.
***[[Eesti naiste jalgpalli superkarikas|Naiste superkarikas]]** – iga-aastane mäng eelmise hooaja Meistriliiga ja Eesti karika** **võitja vahel.
## Vaata ka
*Eesti jalgpallihallide loend

## Viited

## Välislingid
Harju maakohus tunnistas kuus meest jalgpalli kokkuleppemängudes süüdi, ERR, 24. aprill 2025
Jüri Kaarma

**Jüri Kaarma** (26. aprill 1950 Tallinn – 26. veebruar 2011) oli eesti graafik.

## Elukäik
Jüri Kaarma õppis Tallinna 46. Keskkoolis kunstiklassis koos tulevaste kunstiuuendajate Ando Keskküla, Andres Toltsi, Urmas Pedaniku ja Jüri Okasega. 1971. aastal asus Kaarma Eesti NSV Riiklikku Kunstiinstituuti graafikat ja raamatukujundust õppima, kuid õpingud katkestas väljaheitmine 1974. aastal. Kursusetööna valminud leporello kutsus kunstiinstituudis esile diskussiooni raamatukujundusest, mille tulemuseks olid lahkhelid ja Jüri Kaarma koolist väljaheitmine. Jüri Kaarma leporello "Must hobune", mis laialilaotatuna on pea seitsmemeetrine, ühendab fotode põhjal tehtud söejoonistusi, guašitehnikas visandeid ja tušijoonistusi ning iga lehekülg käsitleb eraldi teemat. 

Aastatel 1974–1976 oli Kaarma kunstiinstituudis graafika kateedri õppemeister foto erialal. 1981. aastal võeti Jüri Kaarma raamatukujundajana Eesti NSV kunstnike Liidu liikmeks.

## Looming
Jüri Kaarma tegeles eelkõige raamatugraafikaga, kuid tegi ka muu hulgas plakateid ja söejoonistusi. Sai tuntuks ajakirjade Vikerkaar, Looming ja Loomingu Raamatukogu (1978–1992) sarja kujunduste autorina. Tunnustust pälvisid Jüri Kaarma kujundused Eesti kultuurilugu ja arhitektuuri ajalugu tutvustavatele teostele ning eesti modernistlike kunstnike monograafiatele. Tema kujundatud on muu hulgas Eesti entsüklopeedia, sari "Avatud Eesti raamat" ja osa sarjast "Maailm ja mõnda".

## Tunnustus
* 1997 Kristjan Raua preemia
* 1982 Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia (raamatukujunduse ja arhitektoonika preemia – M. Kaarma, A. Voolmaa, "Eesti rahvarõivad" makett ja üldkujundus)
* 1985 Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia (raamatukujunduse ja arhitektoonika preemia – E. Varepi ja V. Maavara "Eesti maastikud") 
* 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Jüri Kaarma oli Melanie Kaarma ja Voldemar Kaarma poeg. Mari Kaarma on Jüri Kaarma õde. Juvenalius (Märt) Kaarma on tema vend.

Jüri Kaarma oli abielus Eve Kasega.

## Viited

## Välislingid
* Suri raamatugraafik Jüri Kaarma. Postimees, 27. veebruar 2011
* Kujundav Jüri Kaarma. Sirp, 31. märts 2000
* Näitus "Jüri Kaarma lugemistuba" Vabaduse galeriis. Neljas.ee, 12. aprill 2010 (2017. aasta 11. märtsi seisuga viidatud lehte veebis pole)
* Ivar Sakk. Jüri Kaarma ja kaks triviaalset kirjatüüpi. Sirp, 7. mai 2010
*Perekonnapilt lapsepõlvest
* Märt Väljataga, "Jüri Kaarma ja Dylan Thomase "Surmad ja sisenemised"" – Vikerkaar 2011, nr 3, lk 8–13
Esiliiga 2011

**Esiliiga 2011** oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga Esiliiga 2011. aasta hooaeg.

## Meeskonnad
### Staadionid ja asukohad

## Liigatabel

|-
|colspan="11"| **Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Esiliiga üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad Esiliiga 8. koht ja II liiga 2011 üleminekumängude võitja üleminekumängudel, kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib tulevasel aastal Esiliiga 2012 ja kaotaja II liiga 2012.

:*Tartu JK Tammeka II võitis koondtulemusega 5:2.*

:*Tartu JK Tammeka II võitis penaltiseeria 4:5 ja säilitas koha Esiliigas.*

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1 : -2
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 12
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2011
*II liiga 2011
*III liiga 2011
*IV liiga 2011

## Viited
Eesti Jalgpalli Liidu aumärgid

**Eesti Jalgpalli Liidu aumärgid** on autasud, mida annab välja Eesti Jalgpalli Liit. Aumärke on kahte tüüpi: kuldmärk ja hõbemärk.

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu aumärgid
*Teenetemärgid jalgpall.ee
Graafiline struktuurivalem

**Skelettvalem** ehk **skelettstruktuur** ehk **graafiline struktuurivalem** on orgaanilise ühendi struktuuri lihtsustatud üleskirjutus, milles süsiniku aatomite ja nendega seotud vesiniku aatomite sümbolid on ära jäetud, kuid juurdemõeldavad. Skelettvalemeid kasutatakse orgaaniliste ühendite struktuuri kiireks ja mugavaks joonistamiseks. Alloleval joonisel on võrdluseks kõrvuti toodud etanooli molekuli ruumiline mudel, struktuurivalem ja skelettvalem:

Skelettstruktuuride korral näidatakse süsiniku aatomite vahelised kovalentsed sidemed, mille lõikumispunktides olevad süsiniku aatomid ja nendega seotud vesiniku aatomid on juurdemõeldavad arvestades, et süsinik on nelja- ja vesinik ühevalentne. Kuid heteroaatomid ja funktsionaalrühmad kirjutatakse välja keemiliste sümbolite abil. Paremal oleval joonisel on näha heteroaatomite, kolmiksidemete, benseeni tsüklite ja stereokeemia (enantiomeeride) kujutamine skelettvalemis.

Skelettvalemiga saab kujutada ka alkeenide ''cis''- ja ''trans''-isomeere. Lainelise joonega kujutatakse keemilist sidet kui stereoisomeer ei ole teada või kui tegemist on isomeeride seguga (vaata allolev joonis).

Vesiniksidemeid kujutatakse punktiirjoonega.

Kokkuleppeliselt on orgaanilises keemias kasutusel kindlad sümbolid enamesinevate aatomirühmade (asendusrühmade) tähistamiseks. Neid sümboleid kasutatakse tihti ka skelettstruktuuride joonistamisel. Mõned näited:

Me = CH3– ; Et = CH3CH2– ; Ph =   C6H5– ; Bn = C6H5CH2– ; X = halogeeni aatom ; R = alküülrühm, ka igasugune asendusrühm. 

*Siksakprojektsiooni* korral esitatakse süsinikuahel siksakjoonena tasapinnal. Vajadusel lisatakse stereoisomeere eristavad sidemed.

## Vaata ka
*Keemiline valem
*Struktuurivalem
*Keemiline võrrand
*Molekuli mudel
Klaasist Võti (auhind)

**Klaasist Võti** on kirjandusauhind, mida annab välja Põhjamaade kriminaalkirjanikke ühendav organisatsioon Skandinaviska Kriminalsällskapet. Võistlus on nimetatud kirjanik Dashiell Hammetti 1931. aastal ilmunud samanimelise teose järgi.

## Auhinna laureaadid

## Välislingid
* Skandinaviska Kriminalsällskapet
* Scandinavian crime fiction awards. Scandinavian crime fiction, Scandinavianbooks
Klaasist võti

**"Klaasist võti"** on Dashiell Hammetti 1931. aastal ilmunud poliitiline kriminaalromaan.

Põhjamaade kriminaalkirjanike organisatsioon Skandinaviska Kriminalsällskapet annab välja samanimelist kirjandusauhinda.

## Tegelased
* Paul Madvig – tumeda minevikuga poliitik
* Opal Madvig – Paul Madvigi noorem õde
* Ed Beaumont – Madvigi parem käsi
* Ralph Henry – auväärne reformimeelse poliitik
* Janet Henry – Ralph Henry tütar
* Taylor Henry – Ralph Henry poeg
* Nick Varna – gangster

## Eestikeelsed väljaanded
Eesti keeles ilmus romaan 1987. aastal Eesti Raamatu kirjastuse sarjas "Mirabilia" koos jutustusega "Kõhn mees". Teosed on tõlkinud Ralf Toming ja Valda Raud.

## Tunnustus
1990. aasta edetabelis "The Top 100 Crime Novels of All Time" (UK Crime Writers Association) oli teos 31. kohal. Viis aastat hiljem ilmunud nimekirjas "The Top 100 Mystery Novels of All Time Selected" (Mystery Writers of America) oli see romaan 88. kohal. 

## Ekraniseeringud
*"Klaasist võti", lavastaja Frank Tuttle. Peaosades George Raft, Edward Arnold ja Claire Dodd.
*"Klaasist võti". Lavastaja Stuart Heisler. Peaosades Brian Donlevy, Veronica Lake ja Alan Ladd.
* Romaani ainetel valmis 1985/1986. aastal Tallinnfilmis kriminaalfilm "Bande". Lavastaja Arvo Kruusement. Peaosades Tõnu Kark, Aarne Üksküla ja Rein Malmsten.

## Viited

## Välislingid
* The Glass Key, Dashiell Hammett. Detnovel. 
* Kuuldemäng: Klaasist võti. I osa. Eesti Raadio, 1976 
* Dashiell Hammett "The Glass Key". Blogi Mitte ainult ulmest ..., arvustus, 2. mai 2006
EKNK Kuressaare kogudus

**EKNK Kuressaare Kogudus** kuulub koos Orissaare kogudusega Saare-Lääne praostkonda. Kiriklik alluvus: Eesti Kristlik Nelipühi Kirik (EKNK).

Koguduse hoonet nimetatakse ka Kuressaare Nelikaare kirikuks (Nelipühi kirik Kaare tänaval).

2011. aasta seisuga juhib kogudust pastor Alur Õunpuu.

## Välislingid
*EKNK Kuressaare Koguduse koduleht
*Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku koduleht
Akropol

**Akropol** oli Vana-Kreekas linnriigi ehk polise keskele kaljukünkale ehitatud kindlus. Tuntuim on Ateena akropol.

Sõna *akropol* (kreeka keeles Ακρόπολις) tähendab "kõrgeimat templit" (*akros, akron* 'serv, äär' + *polis* 'linn'). Hilisemal ajal on sarnases tähenduses kasutatud näiteks sõna *tsitadell*.

Kaitse-eesmärgil valisid inimesed juba muistseil aegadel uue asula rajamiseks tihti kõrgema paiga, tihti järskude külgedega mäekünka. Paljudes maailma regioonides said just kindlustest keskused, mille ümber madalamale pinnale kasvasid suured linnad, näiteks tänapäeva Rooma. Kesk-Itaalias paiknevad paljud väikesed asulad tänini kindlustatud elupaikade ümber, mida nimetatakse *La Rocca*.

Omalaadseist tuntuim on Ateena akropol, mida ajalooliste seoste ning mitme kuulsa ehitise (eelkõige Parthenoni) tõttu tuntakse lihtsalt kui Akropoli. Kreeka mannermaalt levisid akropolid kiiresti Kreeka kolooniatesse.

Ehkki sõna *akropol* on Kreeka päritolu ning seostub peamiselt kreeka linnade Ateena, Argose, Teeba ja Korintosega, on seda kasutatud seda ka teiste sarnaste kindluste kohta, näiteks Roomas, Jeruusalemmas, keltide-aegses Bratislavas, paljudes Väike-Aasia linnades ning isegi Edinburghi Castle Rocki ja Iirimaal asuva Rock of Casheli kohta.

Mõnikord nimetatakse akropoliks ka maia linnade, näiteks Tikali ja Copáni keskseid komplekse, millesse kuuluvad väljakud ja püramiidid.
Tõstamaa Keskkool

**Tõstamaa Keskkool** on üldhariduskool Tõstamaal. Kool asub Tõstamaa mõisa härrastemajas.

Keskkool alustas tööd 1953. aastal. Vahepeal tegutses kool õpilaste vähesuse tõttu 8-klassilisena, kuid alates 1982. aastast on kool taas keskkool. 

31. augustil 2001 liideti Tõstamaa Keskkooliga Pootsi algkool.


Fail:Tõstamaa mõis 28.01.2012.jpg|Koolimaja
Fail:Tõstamaa mõisa kelder.jpg|Keldrikorrus
Fail:Tõstamaa mõisa tall.jpg|Kõrvalhoone
Fail:Tõstamaa mõisa lõvid.jpg|Lõvid Leo ja Lui
Fail:Tostamaa kooli saal.jpg|Kooli saal
Fail:TOM 5187.jpg|Park ja koolimaja

## Välislingid
* Kooli koduleht