open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helle Kuningas

**Helle Kuningas** (aastast 1978 kodanikunimi **Helle Ralja**; 10. juuni 1949 Pärnu – 10. oktoober 2014) oli eesti näitleja.

Ta sündis 1949. aastal Pärnus ajakirjanike perekonnas ja lõpetas 1968. aastal Sindi Keskkooli. Aastatel 1970–1972 õppis ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris, kuid ei lõpetanud seda.

Kuningas töötas Pärnu teatris Endla näitlejana aastatel 1968–1970 ja 1972–2009, kuid tegi lavastustes kaasa ka hiljem. 

Lisaks on ta mänginud mängufilmides "Ideaalmaastik" (1980), "Jõulud Vigalas" (1981), "Naerata ometi" (1985) ja "Eestlanna Pariisis" (2012).

## Isiklikku
Helle Kuningas oli 1978. aastast abielus näitleja Eduard Raljaga. Abielust sündis tütar. 

Tema onu oli eesti kirjandusteadlane, kirjandus- ja teatrikriitik, kultuuriloolane ja tõlkija Oskar Kuningas.

## Rolle
* 1968 Jiří Brdečka / Vlastimil Hála / Jan Rychlík "Limonaadi Joe" (Girl)
* 1968 Astrid Lindgren / Paul Mäeots "Meisterdetektiiv Blomkvist" (Anders)
* 1972 Janis Rainis "Puhu tuul!" (Ciepa)
* 1973 Henrik Ibsen "Naine merelt" (Hilde)
* 1975 Carlo Coldoni "Märul Chioggias" (Checca)
* 1976 Boriss Vassiljev "Ärge tulistage valgeid luiki" (Nonna)
* 1977 Kazys Saja "Puutuvid" (Judita)
* 1977 Rudolfs Blaumanis "Rätsepad Sillamatsil" (Liina)
* 1977 Maksim Gorki "Suvitajad" (Varvara Mihhailovna)
* 1979 Maria Jotuni "Kuldvasikas" (Liina Suvanto)
* 1980 Maksim Gorki "Vassa Železnova" (Rachel)
* 1982 Lope de Vega "Tantsuõpetaja" (Florela)
* 1984 Mati Unt "Vaimude tund Jannseni tänaval" (Koidula)
* 1984 Ott Kool "Kes paljajalu käib" (Maarja)
* 1984 Ivan Turgenev "Kuu aega maal" (Lizaveta Bogdanova)
* 1984 Vaino Vahing "Testament" (Naine)
* 1985 Jean Anouilh "Metskass" (proua Tarde)
* 1986 Arvo Valton "Vägede valitsejad" (Tihali)
* 1987 Károly Szakonyi "Täiskuu" (Agnes)
* 1987 Hella Wuolijoki "Niskamäe noorperenaine" (Malviina)
* 1988 Rein Saluri "Minek" (Luule)
* 1989 Henrik Ibsen "John Gabriel Borkman" (Gunhild)
* 1990 Hugo Raudsepp "Mees, kelle käes on trumbid" (Ellen Sinisalu)
* 1992 Brian Friel "Lõikuspeo tantsud" (Kate)
* 1992 Wentzel "Sügisidüll" (Marie)
* 1992 Hella Wuolijoki "Niskamäe naised" (Telefoni-Sandra)
* 1993 Tammsaare / Raivo Adlas "Armastuse võimalikkusest Vargamäel" (Maret)
* 1993 Gerhart Hauptmann "Rotid" (proua John)
* 1994 Raivo Adlas "Usutluste tund Rüütli tänaval" (Elsa Maasik)
* 1994 Selma Lagerlöf / Ülev Aaloe "Gösta Berlingi saaga" (Gustava Sinclaire)
* 1995 Alexandre Dumas / Jean-Paul Sartre "Edmund Kean" (Amy)
* 1996 Enn Vaigur "Kraavihallid" (Muna-Mari)
* 1996 Michael Baran "Mutanttüdruk" (Toini Kaisla)
* 1997 Marc Camoletti "Boeing, Boeing!" (Berthe)
* 1998 Henrik Ibsen "Peer Gynt" (Åse)
* 1999 Kristina Lugni "Öö on mu õitseaeg" (Vera)
* 2002 Tammsaare / Raivo Trass "Põrgupõhja uus vanapagan" (Lisette)
* 2007 August Gailit "Karge meri" (Vana Lööne)
* 2012 Tiina Laanem "Nähtamatu maja" (Elsbet)
* 2012 Jane Austen "Uhkus ja eelarvamus" 
* 2013 Maurice Maeterlinck "Sinilind" (Öökuninganna)
Robin Frijns

**Robin Frijns** (sündinud 7. augustil 1991 Maastrichtis) on hollandi vormelisõitja.

2014. aasta hooajal on ta Vormel 1 sarjas Caterhami meeskonnas testsõitja.

## Viited
Heino Viikholm

**Heino Viikholm** (22. jaanuar 1929 – 20. august 2014 Stockholm) oli eesti lennuväepoiss, insener ja Stockholmi Eesti Nelipühi Koguduse pastor.

Ta on pärit Viimsist. 1944. aastal läks ta lennuväepoisina Saksamaale, kus teenis vahikompaniis. Hiljem elas ta Inglismaal, kus tegutses Ashingtonis (asub Northumberlandi krahvkonnas Põhja-Inglismaal) ja oli meremees. Seejärel õppis misjonikoolis.

1963. aastast elas Rootsis, kus töötas elektriturbiinide tootmise ettevõttes Finspångis. Ühtlasi oli ta 1980. aastast Stockholmi Eesti Nelipühi Koguduse pastor.
2014. aasta Ludiani maavärin

**2014. aasta Ludiani maavärin** toimus augustis Hiinas Yunnani provintsis Zhaotongi ringkonnas Ludiani maakonnas. Maavärina magnituud oli 6,1 (Hiina võimude hinnangul 6,5). Maavärin toimus ligikaudu 10 km sügavusel. Maksimaalne intensiivsus Mercalli skaala järgi oli VII.

Maavärinas hukkus 617 inimest ja viga sai 3143 inimest. Mitmed piirkonnad said tõsiseid kahjustusi. Maavärina tõttu ummistus jõgi, mis ohustas lähedal olevaid asustatud piirkondi üleujutusega.
Väimela mõisa Loewenite kalmistu

**Väimela mõisa Loewenite kalmistu** on kalmistu Põlva kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Väimela alevikus Võru vallas Võru maakonnas. Kalmistu jääb Väimela mõisa südamest linnulennult 600 meetri kaugusele kagusse.

Kalmistut hakati rajama 1870, kui mõisa ostsid Loewenid. Johann Constantin von Loeweni sugukonna kalmistu õnnistati sisse 1875.

Kalmistule maetute üldarv pole teada, praegu on see mahajäetud ja rüüstatud. Kalmistu kabel, mis purustati enamlaste poolt 1919. aastal, on praegu eraldi kultuurimälestis. 

## Vaata ka
*Väimela mõisa Richterite kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg. "Väimela (*Waimel, Alt-Waimel*)". // Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 91 ja 93
*Valdo Praust. "Väimela mõis (*Alt-Waimel*)". // Võrumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2012. Lk 313-315
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Väimela mõisa Loewenite kalmistu Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*
*Väimela mõis ja selle Loewenite kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Emmanuel de Mérode

**Emmanuel de Mérode** (ka prints Emmanuel de Mérode; sündinud 5. mail 1970) on Belgia päritolu Kongo Demokraatliku Vabariigi looduskaitsja ja antropoloog. Ta on Aafrika vanima rahvuspargi, **[[Virunga rahvuspark|Virunga]]**, direktor.

## Päritolu ja haridus
Emmanuel de Mérode sündis Tuneesias Kartaagos ning veetis lapsepõlve Keenias. Ta pärineb Belgia aristokraatlikust perekonnast. Hariduse omandas ta Londonis, kus kaitses doktorikraadi University College Londonis bioloogilise antropoloogia alal. Tema doktoritöö käsitles toidujulgeolekut ja illegaalset ulukilihaäri Kirde-Kongos, kui riigi ametlik nimetus oli veel Zaire. 

## Töö Virunga rahvuspargis

Alates 2001. aastast on Mérode töötanud Virunga rahvuspargis, 2008. aastast alates on ta selle direktor. Ta elab rahvuspargi peakorteris Rumangabos, mis piirneb mägigorillade elupaigaga. Tema juhtida on 680 pargivahti, kelle ülesanne on kaitsta pargi metsikut loodust, sealhulgas kriitiliselt ohustatud liike nagu mägigorillad, elevandid, okaapid ja šimpansid.

Üks tema olulisi saavutusi oli vahendada kokkulepet Kongo valitsuse ja mässuliste liidri Laurent Nkunda vahel, et kaitsta mägigorillade elupaika kodusõja ajal ning võimaldada relvastatud pargivahtidel pääseda mässuliste kontrolli all olevatele aladele. 

## Tapmiskatse
15. aprillil 2014 sai Emmanuel de Mérode raskelt haavata tundmatute kurjategijate rünnakus Goma ja Rumangabo vahelisel teel. Teda tulistati korduvalt rindkeresse ja kõhtu, kuid ta jäi ellu ning suutis kohalike elanike abiga sündmuskohalt lahkuda. Gomasse jõudes viidi ta kiiresti haiglasse ja talle tehti operatsioon.  

Kongo ametivõimud uurisid juhtunut, kuid selget vastust rünnaku põhjustele ei leitud. Meedias spekuleeriti, et juhtum võib olla seotud Briti naftafirma tegevusega, kes üritas ebaseaduslikult teha naftaluuret Virunga rahvuspargi territooriumil.

Pärast paranemist naasis Mérode 22. mail 2014 Virunga rahvusparki, et jätkata direktori ametikohustusi.

## Isiklikku
2003. aastal abiellus Mérode Keenia paleoantropoloogi Louise Leakeyga. Neil on kaks last, kuid turvalisuse kaalutlustel elab Louise koos lastega Keenias, eemal Virunga rahvuspargist. 

## Raamatud
Marc Languy (toimetaja), Emmanuel de Mérode (toimetaja) (2009). Virunga: The Survival of Africa's First National Park, Lannoo Publishers. 

## Viited

 
## Välislingid
*TEDxWWF - Emmanuel De Merode: A Story of Conflict Renewal & Hope Video. youtube.com (inglise keeles)
United Launch Alliance

**United Launch Alliance** (**ULA**) on Lockheed Martin Space Sytemsi ja Boeing Defense, Space & Security ühisettevõte. ULA moodustati 2006. aasta detsembris, kui ühendati mõlema USA valitsusele rakettide üleslennutamise teenust osutava ettevõtte meeskonnad. Selle teenuse kasutajate hulka kuuluvad Ameerika Ühendriikide Kaitseministeerium, NASA ja teised USA valitsusasutused.

ULA osutab lasti kosmosesse toimetamise teenuseid kolme ühekordselt kasutatava kanderaketisüsteemiga, milleks on Delta II, Delta IV ja Atlas V. Atlase ja Delta raketipered on kasutusel olnud juba enam kui 50 aasta jooksul. Nendega on maailmaruumi toimetatud mitmesugust lasti, sealhulgas meteoroloogia-, telekommunikatsiooni- ja militaarotstarbelisi tehiskaaslasi. Samuti on neid kasutatud teadusmissioonidel süvakosmosesse ja planeetidevahelistel uurimismissioonidel. ULA on ilmaruumi saatnud ka valitsusväliste organisatsioonide tehissatelliite. 

Lockheed Martin on säilitanud õiguse Atlasega kommertsteenuste osutamiseks. Boeingule kuuluvad samasugused õigused Delta osas. 

## Viited
Diplomitöö

**Diplomitöö** on kõrgkooli või tehnikumi lõpetaja tehtud lõputöö. Diplomitöö tegijat või kaitsjat nimetatakse **diplomandiks**.

## Vaata ka
*lõputöö
*bakalaureusetöö
*magistritöö
*doktoritöö
*dissertatsioon
Õppekeel

**Õppekeel** on keel, milles toimub põhiosa õppest. 

Eestis kasutatakse õppekeelena peamiselt eesti keelt, vähem vene keelt. Eesti ajaloos on õppekeelena kasutusel olnud ka näiteks saksa keel.

Alates 2022. aastast toimub Eesti haridussüsteemis üleminek eestikeelsele õppele vastavalt aastateks 2022‒2030 seatud tegevuskavale.

## Viited

## Vaata ka
*Muukeelne haridus Eestis
Aeglane valss

**Aeglane valss** ehk **inglise valss** on võistlustantsude hulgas olev valss, mille tempo on 28–30 takti minutis.

Aeglaseks valsiks kutsutakse seda võrdlusena viini valsiga, mis on poole kiirem.

Tants arendati välja 1920. aastate Inglismaal seltskonnatantsuna.

Aeglast valssi õpetatakse Eestis tavaliselt juba esimeste tantsude seas, sest kuna tempo on aeglane, on neid samme lihtne õppida. Mõned tantsuõpetajad peavad seda tantsu ka standardtantsude aluseks. Tantsuvõistlustel on aeglane valss tavaliselt kavas esimesena.
Väimela mõisa Richterite kalmistu

**Väimela mõisa Richterite kalmistu** on kalmistu Põlva kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Loosu külas Võru vallas Võru maakonnas. Kalmistu jääb Väimela mõisa südamest linnulennult 2,2 km kaugusele lõunaedelasse.

Kalmistu rajati 1820. aasta paiku, kui mõisa valdajad olid Richterid. 

Kalmistule on väidetavalt maetud umbes 45 inimest, praegu on see jäetud maha ja rüüstatud. 

## Vaata ka
*Väimela mõisa Loewenite kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*"Põlva". // Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 254
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002
*Alo Särg. "Väimela (*Waimel, Alt-Waimel*)". - Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 91 ja 93

## Välislingid
*
Pico Viejo

**Pico Viejo** (ka **Montaña Chahorra**) on kihtvulkaan Hispaanias Tenerifel. 

Pico Viejo asub Teide vulkaani edelanõlval paari kilomeetri kaugusel tipust. Vulkaani geograafilised koordinaadid on .

Vulkaani kõrgus on 3135 meetrit ja see on Teide järel kõrguselt teine mägi Kanaari saartel. Pico Viejo purskas viimati 1798. aastal.

Vulkaani kraatri läbimõõt on umbes 1 km ja sügavus üle 250 meetri.

Pico Viejo ja Teide ümbruse hõlmab Teide rahvuspark.

## Viited

## Välislingid
* Pico Viejo
Litsentsiaat

**Litsentsiaat** on isik, kes on omandanud vastava akadeemilise kraadi (litsentsiaadikraadi). 

Litsentsiaadikraadi antakse näiteks Soomes ja Rootsis.
Alaealiste koloonia

**Alaealiste koloonia** on kinnipidamiskoht, kus hoitakse alaealisi õigusrikkujaid. 

Eestis oli enne Teist maailmasõda alaealiste koloonia näiteks Harku mõisahoones.

## Vaata ka
*miilitsa lastetuba (Nõukogude ajal)

## Viited
BCX4430

**BCX4430** on firma *BioCryst Pharmaceuticals* poolt välja töötatud 
eksperimentaalne antiviraalse toimega suukaudselt manustatav ravim.

## Nimetused ja tähised

IUPAC nimetus: *(2S,3S,4R,5R)-2-(4-amino-5H-pyrrolo[3,2-d]pyrimidin-7-yl)-5-(hydroxymethyl)pyrrolidine-3,4-diol*. 

CAS-i registreerimisnumber on 222631-44-9. PubChemi number on : CID 69211190.
    
Farmakoterapeutiline rühm : määratlemata, ATC-kood on määratlemata (ravim on registreerimata). 

Sünonüümid: SureCN4838048, BCX4430, BCX 4430, BCX-4430, *2-(4-Amino-5H-pyrrolo(3,2-d)pyrimidin-7-yl)-5-(hydroxymethyl)pyrrolidine-3,4-diol*, 222631-44-9. 

## Näidustused

Esialgselt oli ravim näidustatud C-hepatiidi raviks, kuid hiljem arendati võimalikuks ravimiks, kuna katsed näriliste ja ahvidega loeti õnnestunuks, filoviiruste nakkuste, nagu Ebola viirus ja Marburgi viirus, raviks inimestel. 

Katsetes on BCX4430 on viirustevastast toimet avaldanud ka bunya-, arena-, paramükso-, koroona- ja flaviviirustele.

### Ebola viirushaiguse eksperimentaalse ravimina

BCX4430 kasutamist osadel primaatidel (v.a inimesed) võidakse pidada eksperimentaalseks Ebola viirushaiguse ravimiks. See ravim on saanud loa 1.faasi kliinilisteks ravimiuuringuteks (inimkatseteks).

## Vaata ka
* brintsidofoviir
* favipiraviir

## Viited

## Välislingid

* Sissekanne PubChemis  
* Forbes, BioCryst to Launch NHP Ebola Drug Safety, Efficacy Studies 'Within Weeks', 29. august 2014, veebiversioon (vaadatud 15.10.2014) (*inglise keeles*)
* Science Daily, US Army Medical Research Institute of Infectious Diseases, Novel drug treatment protects primates from deadly Marburg virus, 4. märts 2014, veebiversioon (vaadatud 15.10.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:BCX4430]] seisuga 15.10.2014.*
Rannapatarei nr 39

**Rannapatarei nr 39** oli  Peeter Suure merekindluse eelpositsiooni rannakaitsesüsteemi rannapatarei, mis ehitati 1917. aastal Hiiumaale Tahkuna poolsaarele Malvaste küla juures.

Rannapatarei eesmärk oli Peeter Suure Merekindluse eelpositsiooni lõunatiiva julgestamine ja miiniväljade kaitsmine väljatraalimise eest koos põhjatiiva patareidega Soome Russarö ja Örö saarel. Eelpositsiooni lõunatiiva moodustasid kolm rannapatareid Eestis (Tahkuna nr 39, Lehtma nr 38 Lõimandi ninal ja Põõsaspea nr 37 Dirhami neemel).

## Patareipositsioon

Suurtükipatarei suurtükialused rajati luiteorgu kahe paarina – suurtükkide vahekaugus 64&nbsp;m, paaride vahe 111&nbsp;m. Patarei neljast suurtükist kolm asusid ühel joonel, neljas oli 20 m tagapool.
# kahurialus ()
# kahurialus ()
# kahurialus ()
# kahurialus ()

Tornide alused on valatud betoonist, läbimõõt 15&nbsp;m, sügavus 4&nbsp;m. Vundamendi ülaosa on kooniline, läbimõõduga 6,5&nbsp;m ja sellel paiknevad 3,2&nbsp;m läbimõõduga ringis 30 kinnituspolti. Patareid ei jõutud lõpuni valmis ehitada. 1916–1917 paigaldati u 1700 m3 betooni, mis moodustas 12% kogumahust. Rannapatarei asus 700 meetri kaugusel Tahkuna tuletornist.

Patarei juurde ehitati juhtimiskeskus (), vaatlustorn (), elektrijaam, ning meeskonna kaitserajatised: patarei varjendid (, , ), kaevikuliinid (), patarei ühenduskäigud  () ning taristurajatised.

Rannapatarei juures asus ka õhutõrjepatarei nr 39a, milles algselt 1916. aastal oli kolm 57&nbsp;mm kahurit, need aga asendati 1917. aastal nelja 75&nbsp;mm õhutõrjesuurtükiga. Patareil oli Hiiumaa kindlusraudteeühendus Lehtma sadamaga.

Patarei sai osaliselt valmis 3. juunil 1917. 1917. aasta juunis monteeriti kahurid alustele ja tehti proovilaskmised. Sügisest loeti patarei lahingukorras olevaks.

## Rannapatarei nr 39
Suurtükipatareide sümbolite tähendus nimes (12″/50 või 305/52):

* 12″/305 – kahurite kaliiber tollides/millimeetrites
* 50 – suurtükitoru pikkus kaliibrites

Kahurite laskekaugus oli 152 kaabeltaud ja laskekiirus 2 lasku minutis.

Hiiumaa vallutati Saksa vägede poolt maismaalt 17. jalaväerügemendi poolt 20. oktoobril Saaremaalt, Vene väed alustasid Hiiumaalt lahkumist juba 17. oktoobril ja õhkisid enamiku patareide suurtükkidest. Kuna aga rannapatarei nr. 39 ei saanud tulistada lõunasuunda, siis patarei lahingutes ei osalenud. Patarei õhiti 20. oktoobril 1917.

Allesjäänud osa demonteeriti 1920. aastate algul, suurtükid viidi Aegna saarele Aegna Komandantuuris, Aegna saare rannapatareisse nr 1.

## Vaata ka
* Tahkuna rannakaitsepatarei nr 26
* Rannakaitsepatarei nr 316

## Viited
Aachen-Mitte

**Aachen-Mitte** on üks Aacheni seitsmest linnarajoonist. See asub Aacheni keskel. Geograafilised koordinaadid on 50°46′ 30″ N, 6°5′3″ E.

Elanike arv 31. detsembril 2013 oli 161 337, 2012. aastal 159 889  2005. aastal oli elanike arv 168 513, 2009. aastal 156 538. Aachen-Mitte on ülekaalukalt kõige suurema elanike arvuga Aacheni linnaosa.  

Sihtnumbrid on  52062, 52064, 52066, 52068 ja 52070, suunakood 0241.

Kõrgus merepinnast on umbes 170 m.

## Linnaosad ja statistilised linnaosad
Aachen-Mittes on 15 mitteformaalset linnaosa:
*Beverau
*Bildchen
*Burtscheid 
*Forst 
*Frankenberg
*Grüne Eiche
*Hörn
*Lintert
*Pontviertel 
*Preuswald 
*Ronheide
*Rothe Erde 
*Stadtmitte
*Steinebrück
*West

Statistilised linnaosad on:
*10 Markt 
*13 Theater 
*14 Lindenplatz 
*15 St. Jakob 
*16 Westpark 
*17 Hanbruch 
*18 Hörn 
*21 Ponttor
*22 Hansemannplatz
*23 Soers
*24 Jülicher Straße
*25 Kalkofen 
*31 Kaiserplatz 
*32 Adalbertsteinweg 
*33 Panneschopp 
*34 Rothe Erde 
*35 Trierer Straße
*36 Frankenberg
*37 Forst
*41 Beverau
*42 Burtscheid Kurgarten
*43 Burtscheid Abtei
*46 Burtscheid Steinebrück
*47 Marschiertor 
*48 Hangeweiher

## Vaatamisväärsused
Vaatamisväärsuste seas on:

* Aacheni toomkirik
* Aacheni raekoda
* Aacheni vanalinn
* Pontviertel, Pontstraße, Aacheni linnamüüri värav Ponttor
* Jalgpallistaadion Tivoli
* Frankenbergi linnus
* Burtscheidi klooster
* Aacheni linnaaed
* Lousberg, mägi
* Elisenbrunnen, kuumaveeallikas
* Suermondti-Ludwigi muuseum

Aachen-Mittes on ka linna peamine teater ning väljakud Hansemannplatz, Kaiserplatz ja Lindenplatz.

## Viited
Eugene Nida

**Eugene Albert Nida** (11. november 1914 – 25. august 2011) oli USA keeleteadlane, kultuuriantropoloog ja semiootik. 

Ta oli praegusaegse tõlketeaduse rajajaid ja suurkujusid.

## Elukäik
Eugene Albert Nida sündis Oklahoma Citys USAs. Ta lõpetas 1936. aastal California Ülikooli, kus ta õppis kreeka ja ladina keelt. 1939. aastal sai Nida magistrikraadi Lõuna-California ülikoolis. Oma doktorikraadi sai Nida Michigani Ülikoolis 1943. aastal ja tema doktoritöö pealkiri oli “A synopsis of English syntax”. 

1943. aastal sai Nida vaimuliku tiitli ja abiellus oma esimese naise Althea Lucille Sprague’iga.

Eugene Nida suri Madridis 96-aastaselt. 

## Töökäik
Aastatel 1943–1984 töötas Nida tõlkeprogrammi juhina Ameerika Piibliseltsis (*American Bible Society*). Kuna Nida arvates olid varasemad Piibli tõlked kohmakad, pühendas ta suure osa oma karjäärist uute tõlkijate väljaõpetamisele. Ta töötas välja tõlkijate õpetamise meetodi, mis mõjutab siiani nii vaimulike kui ka ilmalike tekstide tõlkimist.  

## Ekvivalentsusteooria
Eugene Nida oli üks juhtivaid tõlketeadlasi ja keeleteadlasi. Ta andis tõlketeooriasse suure panuse, sest võttis kasutusele formaalse ja dünaamilise ekvivalentsi mõisted. Formaalset ekvivalentsi pidas Nida oluliseks siis, kui tõlketekstis soovitakse edasi anda originaaltekstile võimalikult sarnane sõnastus ja struktuur. Dünaamilise ekvivalentsi puhul ei olnud Nida jaoks oluline originaalteksti vorm, vaid see, et selle sõnumit antaks sihtkeeles edasi võimalikult loomulikult.

## Teosed

* Linguistic Interludes - (Glendale, CA: Summer Institute of Linguistics, 1944 (Täiendatud trükk 1947))
* The Bible Translator - (Nida loodud ja toimetatud ajakiri alates 1949)
* Morphology: The Descriptive Analysis of Words - (Univ. of Michigan Press, 2nd ed. 1949)
* Message and Mission - (Harper, 1960)
* Customs, Culture and Christianity - (Tyndale Press, 1963)
* Toward a Science of Translating - (Brill, 1964)
* Religion Across Cultures - (Harper, 1968)
* The Theory and Practice of Translation - (Brill, 1969, koos C. R. Taberiga)
* A Componential Analysis of Meaning – (De Gruyter; Approaches to Semiotics col. 57)
* Understanding Latin Americans: With Special Reference to Religious Values and Movements - (William Carey Library, 1974)
* Language Structure and Translation: Essays - (Stanford University Press, 1975)
* From One Language to Another - (Nelson, 1986, Koos Jan de Waardiga)
* The Greek-English Lexicon of the New Testament Based on Semantic Domains - (UBS, 1988, koos Johannes P. Louw’ga)
* Contexts in Translating - (John Benjamins Publishing Company, 2002)

## Viited
Gaid

**Gaid** osaleb ülemaailmses skaudiliikumises. Eestis kuuluvad gaidid Eesti Gaidide Liitu. Eestis nimetatakse 7–9-aastast gaidi sõnaga **hellake või hunduke** .

## Vaata ka
*Eesti Gaidide Liit
*Eesti skaudiliikumine
*Skaut

## Viited
Loeng

**Loeng** (ladina *lectio* 'lugemine') on suuline ettekanne eesmärgiga edastada infot või õpetada inimestele mingit kindlat ainet, näiteks ülikoolis.

## Keskaeg

Keskaja ülikoolides oli loeng üks peamisi meetodeid üliõpilastele materjali edastamiseks ja oli tihedalt seotud disputatsiooniga. Loengus luges õpetaja (*magister*) ette kanoonilist teksti ja selgitas seda lõikude kaupa. Kuulajad jälgisid teksti oma koopiatelt ning tegid märkmeid. Kuna käsikirjalised tekstid olid kallid, siis mõnikord toimusid ka  nn dikteerimisloengud (*pronunciare*), mille käigus üliõpilased kirjutasid materjali lihtsalt endale loengute tarbeks ümber. Loengu peamine ülesanne oli aga selgitus ja kommentaar. Loengud olid keskaegsetes ülikoolides üldiselt jaotatud korralisteks (*ordinaria*) ja erakorraliseks (*extraordinaria*), reeglina peeti ühte tüüpi loenguid hommikuti ja teist pärastlõunal. Loengu peamiseks funktsiooniks oli tutvustada õpilastele materjali ja tagada selle mõistmise kandumine ühest põlvkonnast teise, seevastu disputatsioon oli seotud omandatud materjali rakendamisega.

## Vaata ka

*õppetund

## Viited
Bahmutivka

**Bahmutivka** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis, umbes 50&nbsp;km kaugusel Luhanskist loodes.

Bahmutivka asutati 1689. aastal.

Asula kõrgus merepinnast on 44 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas Bahmutivkas 1182 inimest, kellest 6,68% emakeeleks oli ukraina keel, 93,23% emakeeleks vene keel,asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited

## Välislingid
* 15. oktoober 2014. *[[Infovastupanu]]*. Бойцы АТО попали в плен в боях под Бахмутовкой (*vene keeles*)
* 15. oktoober 2014. *[[Korrespondent.net]]*. Бої під Бахмутівкою вивели з ладу два блоки Луганської ТЕС (*ukraina keeles*)
* 17. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Ситуация в районе Бахмутовки спокойная, боев не было - СНБО (*vene keeles*)
* 19. oktoober 2014. *Dialog.ua*. СМИ: Под Бахмуткой идут бои, подкрепления бойцам АТО нет (*vene keeles*)
Valeri Karpov

**Valeri Karpov** (vene Валерий Евгеньевич Карпов; 5. august 1971 Tšeljabinsk – 10. oktoober 2014 Tšeljabinsk) oli vene jäähokimängija, parem ääreründaja.

Valeri Karpov tuli Venemaa jäähokikoondise koosseisus 1993. aastal maailmameistriks ja võitis 2002. aasta jäähoki maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

Ta mängis ka mitmes Venemaa klubis ja NHL-i klubis Might Ducks of Anaheim.

## Välislingid
* Valeri Karpov hockeydb.com lehel
Uue-Suislepa mõisa kalmistu

**Uue-Suislepa mõisa kalmistu** on kalmistu Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Suislepa külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu jääb Uue-Suislepa mõisa südamest linnulennult umbes 0,25 km kaugusele idakirdesse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Krüdenerid millalgi 19. sajandil, tõenäoliselt Moritz Reinhold von Krüdeneri poolt 19. sajandi II veerandil, sest tema võttis mõisas ette olulisi muudatusi. 

Kalmistut ümbritseb piirdemüür, seal paikneb väike kabel. Kalmistule maetute üldarv pole teada, praegu on see jäetud maha ja rüüstatud ning piirdemüürist ja kabelist on säilinud vähesed varemed.

## Kalmistule maetuid
*1858 – Moritz Reinhold von Krüdener (1783–1858)
*1866 – Theodor von Krüdener (1808–1866)

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Välislingid
*
Vana-Piigaste mõisa kalmistu

**Vana-Piigaste mõisa kalmistu** on kalmistu Kanepi kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Piigaste külas Kanepi vallas Põlva maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Pfeifferid millalgi 19. sajandil. 

## Kirjeldus
Kalmistu jääb Vana-Piigaste mõisa südamest linnulennult umbes 600 meetri kaugusele kirdesse. Kalmistule maetute üldarv pole teada, praegu on see jäetud maha ja rüüstatud ning säilinud on üksikuid hauatähiste osi.

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Alo Särg. "Vana-Piigaste, varem Pulmetz (*Alt-Pigast*)". - Põlvamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2013. Lk 87-88

## Välislingid
*
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Smile

**Smile** on mitmetähenduslik sõna:

***[[Smile (Slovjanoserbski rajoon)|Smile]]**, küla Ukrainas Luhanski oblastis Slovjanoserbski rajoonis
***[[Smile (Romnõ rajoon)|Smile]]**, küla Ukrainas Sumõ oblastis Romnõ rajoonis
***[[Smile (ansambel)|Smile]]**, ansambel
***"[[Smile (Lily Alleni singel)|Smile]]"**, Lily Alleni singel
***"[[Smile (The Beach Boysi album)|Smile]]"**, The Beach Boysi album
Mikrofibrill

**Mikrofibrill** on glükoproteiinidest ja tselluloosist koosnev väga peen fibrill ehk kiud. Taimedes on mikrofibrillid taimerakkude primaarkesta osa. 

## Taimedes

Taimede rakukesta mitsellid moodustavad elastseid niidikujulisi kimpe – mikrofibrille, mille läbimõõt on 10–30 nanomeetri ja pikkus mõni mikromeeter. Üks peamisi taimekesta koostisosi on tselluloos. Tselluloos on polümeer, mis on kokku pandud glükoosijääkidest. Tselluloosimolekulid on mikrofibrillides omavahel ühendatud vesiniksildadega. Kõrgematel taimedel sisaldavad mikrofibrillid ka hemitselluloosi. Mikrofibrillid asetsevad raku esikestas ebakorrapäraselt (isotroopselt), raku teiskestas aga üksteise suhtes kindlas suunas (anisotroopselt), harilikult paralleelselt. Mikrofibrillid omakorda moodustavad umbes 250 nanomeetrise läbimõõduga fibrille. 

## Viited
Oktoobrilaps

**Oktoobrilapsed** (vene keeles *октябрята*, ainsuses *октябрёнок*) olid Nõukogude Liidus kooli pioneerimaleva juures tegutsenud, rühmadesse koondatud 7–9-aastased lapsed, keda pioneeride või kommunistlike noorte seast valitud juhtide suunamisel valmistati ette astuma Üleliidulisse V. I. Lenini nimelisse Pioneeriorganisatsiooni.

Nimetus pärineb aastatest 1923–1924, mil Moskvas tekkisid esimesed lasterühmad, kuhu võeti 6–7-aastaseid lapsi, kes olid sündinud Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni aastal 1917.

Oktoobrilaste rühmad moodustati koolide algklassides ja need tegutsesid kuni oktoobrilaste pioneeriks astumiseni ja pioneerirühmade moodustamiseni. Üheksa-aastaselt, kui lapsed olid koolis juba 3. klassis, astusid nad Üleliidulisse V. I. Lenini nimelisse Pioneeriorganisatsiooni, mida juhtis Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei ülesandel Üleliiduline Leninlik Kommunistlik Noorsooühing.

Oktoobrilapseks vastuvõtmisel anti igale lapsele oktoobrilapse rinnamärk – punane viisnurk Lenini lapsepõlveportreega. Oktoobrilaste rühm, mille moodustas kooliklass, koosnes allüksustest, mida nimetati *tähekesteks* (звёздочки). Sealt pärineb ka Nõukogude Eesti lasteajakirja Täheke nimetus. Iga täheke koosnes viiest lapsest ja seda juhtis pioneerirühmast valitud pioneer.

Oktoobrilaste tegevus kulges õpetajate ja pioneeride juhtimisel peamiselt mängulises vormis.
Tartu Biotehnoloogia Park

**Tartu Biotehnoloogia Park** (inglise keeles Tartu Biotechnology Park, TBP) on Tartu teaduspark, mis tegutseb biotehnoloogia, meditsiini ja veterinaarmeditsiini valdkonnas, pakkudes ettevõtetele ja teadusasutustele arendus- ja konsultatsiooniteenuseid. Arengule aidatakse kaasa ruumide rentimise, koostöösidemete loomise ja ettevõtete rajamise toetamisega. Tartu Biotehnoloogia Pargi eesmärk on luua Eestis biotehnoloogiaettevõtete arengut soosiv keskkond. Tartu Biotehnoloogia Park AS asutati detsembris 2001, äriregistrisse kanti see 7. jaanuaril 2002. Ainus juhatuseliige on Andrus Tasa.

Algselt kaaluti biopargi asukohana Tartu Ülikooli biomeedikumi naabrust, kuid praeguseks asub TBP aadressil Tiigi 61b. Pargi rajamisel oli üks suurimaid aktsionäre Rootsi tervishoiuprojektide konsultatsioonifirma Scandinavian Care AB, kes koostas ka Eesti haiglate arengukava, kuid ühelegi osanikule ei kuulunud üle 25 protsendi.

## Viited

## Välislingid
* Tartu Biotehnoloogia Pargi koduleht
* Nils Niitra. Biotehnoloogiafirmad teevad Tartusse biopargi. Tartu Postimees, 14. veebruar 2002
* Eesti Biotehnoloogia kasvuraskused. Novaator, 11. veebruar 2005
* Tartu Biotehnoloogia Park ehitab ligi kaks tuhat ruutmeetrit kontori- ja laboripinda. Äripäev, 11. märts 2008
* Tartu Biotehnoloogia Park ettevõtluse kasvulava. Postimees, 6. juuni 2008
* Vilja Kohler. Päästev dušs ootab keemikut koridoris. Postimees, 8. oktoober 2008
* Tehnopoli koduleht, 5. jaanuar 2009
* Teadlased hakkavad 25 miljoni krooni eest kloonima insuliini lüpsvat lehma. Eesti Päevaleht 13. märts 2009
* Andrus Tasa. Biotehnoloogia edust. Postimees, 10. veebruar 2010
* BioMed Inkubaator toetab kõrge potentsiaaliga biotehnoloogia ja meditsiiniettevõtete arengut. Eesti Arst (2012)
* Viljakusravi uueks ekspordiartikliks kajastas TBP inkubanti F-Est OÜ-d. Äripäev, 1. juuni 2012 http://www.aripaev.ee/uudised/2012/06/01/viljatusravi-uueks-ekspordiartikliks
* Jakub Chrustowicz. What drives the development of the Estonian life science sector?, Part I, CEbiotech.com, 29. märts 2013
* Jakub Chrustowicz. What drives the development of the Estonian life science sector?, Part II, CEbiotech.com, 29. märts 2013
Voluut

**Voluut** (ladina keeles *voluto* ˈkeerdutõmbunudˈ; prantsuse keeles *volute* ˈrullitõmbunud, rullitisˈ) on ühest ja/või mõlemast otsast spiraalselt kokkurullitud otstega paelakujuline ornament või kaunistuslik ehisvorm. Kasutati näiteks üleminekul vertikaalselt ehitusosalt horisontaalsele. Voluut on iseloomulik joonia sambale, esineb ka korintose ja komposiitkapiteelis ning klassikalistes konsoolitüüpides. Keskajal voluuti ei kasutatud, kuid esineb uuesti Itaalia kõrgrenessansist alates ja sellest tulenenud stiilivariantides, eriti barokis.
Vahvärk

**Vahvärk** (saksa sõnast *Fachwerk*) on alates keskajast levinud dekoratiivne seinakonstruktsioon, kus vertikaalselt, diagonaalselt ja horisontaalselt asetatud puidust sõrestiku vahel on savi, tellised vm. materjaliga täidetud ja krohviga kaetud pind. Sõrestik jäetakse enamasti nähtavale. 

Kasutusel eelkõige Saksamaal, Põhja-Prantsusmaal ja Inglismaal keskajast kuni 20. sajandi alguskümnenditeni. Eestis on seda kasutatud vähe (Tallinnas, Pärnus jne). 

## Viited
Vahtra-pigilaik

**Vahtra-pigilaik** (*Rhytisma acerinum*) on pigilaiguliste sugukonda pigilaigu perekonda kuuluv seeneliik.

Vahtra-pigilaik on parasiitseen, mis põhjustab lehtede **pigilaiksust**, eelkõige vahtral. Algul moodustuvad lehtedele heledad, enamasti umbes sentimeetrise läbimõõduga täpid, lehtede langemise ajaks on täpid pigimustad ja läikivad. Püsivat kahju seen puule ei tee.

Vahtra-pigilaik on tundlik õhureostuse (eriti vääveldioksiidi) suhtes ja seetõttu peetakse teda õhu puhtuse näitajaks.

## Viited

## Välislingid
*
Vööndkaar

**Vööndkaar** on kaar, mis toetab võlvistikku ja jaotab selle võlvikuteks.

Tavalisem vööndkaare vorm on ristvööndkaar, mis nii silinder- kui ka ristvõlvides alati kulgeb löövi suunaga risti, kuid ühtlase ruumikõrgusega kodakirikutes esineb ka pikivööndkaar, mis kulgeb paralleelselt löövi suunaga.

Enamasti olid vööndkaared laotud kiilkividest, suurematest kui võlvikivid, ning need toetusid enamasti eendtugedele seinas, näiteks seinapiilaritele või poolsammastele. Silindervõlvi puhul toetas ja jaotas ta võlvi ning ühtlasi liigendas rütmiliselt lagedat võlvipinda. Esimesed katsed silindervõlviga lööve katta jäid 10. sajandisse ja kui kesklöövi hakati ristvõlviga katma, säilis tava kujundada jämedad vööndkaared ruumi liigendava elemendina. Gooti arhitektuuris oli olemas nii toetav kui liigendav funktsioon, võlvikuid eraldavad vööndkaared olid profileeritud ja sageli kujundatud veidi laiematena kui võlviroided.

Hilisgooti ehitiste keerukates ornamentaalse roidestikuga võrk-, lehvik- ja kärgvõlvlagedes puuduvad vööndkaared enamasti hoopiski.

## Pildid

Voûte en berceau Conques.JPG|Conquesi Sainte-Foy kloostrikiriku vööndkaared
Abbaye de Fontenay-Eglise.jpg|Fontenay kloostrikiriku teravkaarne silindervõlv vööndkaartega
Vezelay-Basilique-Nef.JPG|Vezelay basiilika ristvõlvidega lagi jämedate vööndkaartega
Basilique de Vézelay Nef Bas-côté nord 220608 2.jpg|Vezelay basiilika põhjapoolne külglööv
Avila - Catedral, interiores 25.jpg|Avila katedraali kooriruumi vööndkaared on roietega sarnase profiiliga, kuid nelitist eraldav vööndkaar on laiem
Reims Cathedral, interior (4).jpg|Reimsi katedraali gooti ristvõlvlagi vööndkaartega
Münster - Lambertikirche - Decke.JPG|Münsteri Lambertikirche on näide kodakiriku piki- ja ristvööndkaartest
Annaberg, Annakirche, Gewölbe, Foto A. d´Orfey 2011.JPG|Annaberg-Buchholzi Püha Anna kirikus puuduvad vööndkaared üldse


## Viited
Charles Michel

**Charles Yves Jean Ghislaine Michel** (sündinud 21. detsembril 1975) on Belgia jurist ja poliitik, alates 1. detsembrist 2019 kuni 30. novembrini 2024 Euroopa Ülemkogu eesistuja, 11. oktoobrist 2014 kuni 27. oktoobrini 2019 Belgia peaminister. 

Ta on alates 2011. aastast prantsuskeelse liberaalse erakonna Mouvement Réformateur esimees.

## Isiklikku
Charles Micheli isa on Belgia ja Euroopa Liidu poliitik Louis Michel.
Vinjett

**Vinjett** (prantsuse sõnast *vignette* 'väike viinapuu') on teose harilikult tiitellehel, algus- või lõppleheküljel või peatüki lõpul olev graafiline kaunistus. Vinjett ei seostu teose sisuga.

## Viited
Tornikiiver

**Tornikiiver** ehk **kiiver** on mõjuvust taotlev torni katus.

Kuju järgi liigitatakse kiivrid koonuse- või püramiidikujulisteks telkkiivriteks ja poolümarateks või sibulakujulisteks kuppelkiivriteks. 


Väike-Maarja kirik talvel 2012 enne tornikiivri taastamist.JPG|Väike-Maarja kiriku tornikiivri taastamine
Prangli kiriku tornikiiver.JPG|Prangli kiriku tornikiivri sisemus
Kirikutorn

**Kirikutorn** on kirikuhoone juurde kuuluv torn.

Enamikus kristlikes maades on torniga saal kiriku põhiskeem, kuigi sel pole teoloogilist põhjendust.

## Vaata ka
* Kellatorn
* Tornikiiver
Marusja Klimova

**Marusja Klimova** (vene keeles *Маруся Климова*; kodanikunimega **Tatjana Kondratovitš**, *Татьяна Николаевна Кондратович*; sündinud 14. jaanuaril 1961 Leningradis) on vene kirjanik ja tõlkija.

Ta sündis Leningradis kaugsõidukapteni (hilisema Makarovi-nimelise Mereakadeemia prorektori ja Merelaevanduse esindaja Nicaraguas) perekonnas.

Ta lõpetas Leningradi Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna. Diplomeeritud filoloogina töötas ta tõlgina, kuid esteetilise nonkonformismi ideede mõjul ta hävitas oma ülikoolidiplomi ja töötas 
seejärel juhutöödel, sanitari ja koristajana. Hiljem ta taastas oma ülikoolidiplomi ning töötas teadustöötajana Iisaku katedraali muuseumis. 1980. aastatel oli ta seotud Leningradi *underground-*kultuuriga, 1990. aastate alguses elas ta Pariisis.
2006. aastal autasustati Marusja Klimovat Prantsuse kirjanduse ja kunsti ordeniga.

## Eesti keeles ilmunud teosed
*"Siniveri". Vene keelest tõlkinud Ilona Martson. Loomingu Raamatukogu 31-33, 2014.
*"Majake Bois-Colombes'is". Vene keelest tõlkinud Ilona Martson. Loomingu Raamatukogu 34-37, 2016.
*" Blondid elajad ". Vene keelest tõlkinud Kristiina Bernhardt. Varrak, 2019.
Vilejka

**Vilejka** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Vileika**, poola keeles *Wilejka*, leedu keeles *Vileika*) on linn Valgevenes Minski oblastis, Vilejka rajooni halduskeskus. Vilejka asub Vilija jõe kaldal. Linna läbib Połacki ja Maładziečna vaheline raudtee.

Haridust annavad neli keskkooli, internaatkool, laste spordikool ja muusikakool. Linnas on ka kultuurimaja, teater ja kolm raamatukogu. 

Vilejkas on kergetööstus ja toiduainetetööstus, seal toodetakse ehitusmaterjale, tegeletakse masinaehitusega ja töödeldakse puitu. Linnas antakse välja rajoonilehte «Шлях перамогі» ja ajalehte «Рэгіянальная газета» (endine rajoonileht). Linnas asub Venemaa laevastiku sideväeosa.

Linnas on koduloomuuseum, seal asub ka kunstnik Nikadzim Silivanoviči näitusesaal. Vaatamisväärsusteks on veel vanalinn, XX sajandi alguses ehitatud raudteejaam, õigeusu kirik aastast 1865 ja aastail 1906–1913 ehitatud uusgooti stiilis katoliku kirik.

## Ajalugu

Vilejkat on esmamainitud 1324. aastal. Toona asus seal Kuranieci riigimõis. Selle varasematest halduritest tuntuim on Mikołaj Radziwill Must. Aastaks 1567 oli mõisa juurde tekkinud samanimeline alev.

Seoses administratiivse reformiga hakkas Vilejka kuuluma Vilniuse vojevoodkonda ja Asmiany maakonda. Nime Vilejka kasutatakse Kuranieci kõrval esimest korda aastal 1617. Aastal 1635 müüs Władysław IV Waza mõisa Gosiewskitele, 1667. aastal sai sellest Pacide valdus. Aastal 1727 sai alev õiguse kolm korda aastas laata pidada.

Poola jagamisel läks Vilejka aastal 1793 Venemaa koosseisu. Aastal 1795 sai Vilejkast linn. Algul kuulus see Minski, hiljem aga Vilno kubermangu. Aastal 1810 laastas linna suur tulekahju.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Vilejka Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Teises maailmasõjas kaotas Vilejka enam kui 6000 kohalikku elanikku.

Nõukogude ajal asus linnas 43. sideväeosa, seetõttu oli Vilejka kinnine linn. Aastal 1973 rajati linna juurde Vilija jõele Valgevene suurim veehoidla. Aastal 1998 rajati selle juurde ka hüdroelektrijaam.

## Pilte

Pilt:Belarus-Vialejka-Church of Saint Mary of Egypt.jpg|Vilejka õigeusu kirik
Pilt:Ghetto in Vileyka 1b.jpg|Vilejka juutide hukkamispaik II maailmasõja ajal
Pilt:Belarus-Vialejka-Church of Exaltation of the Holy Cross-2.jpg|Vilejka katoliku kirik


## Tuntud elanikke
* Alaksandar Ułasaŭ – Valgevene poliitik ja majandustegelane
* Zygmunt Młot-Przepałkowski – Poola sõjaväelane
* Ewa Maria Ostrowska – poola kirjanik
* Władysław Strzemiński – poola kunstnik
* Katarzyna Kobro – poola kunstnik
* Valery Pazdniakoŭ – valgevene arheoloog
* Źmicier Kazłoŭski – valgevene laulja
* Alaksiej Čubat – valgevene luuletaja
* Maria Górska-Zajączkowska – poola bioloog

## Viited

## Välislingid

*Linn valgevene fotoentsüklopeedias
*Vilejka
*Linna koduleht
*Linna mitteametlik koduleht
*Vilejka sõjaväebaas
*Venekeelne artikkel linna kohta
*Linn YouTube'is
Kauksi linnamägi

**Kauksi linnamägi** ehk **Leerimägi** on linnamägi Põlva maakonnas Põlva vallas Kauksi külas.

## Mälestise asukoht

Linnamägi paikneb Ahja jõe lisajõe Lutsu jõe lõunapoolsel kaldaneemikul. Läänes piirneb see soise madaliku ja ojaga. Linnamäest idas ja lõunas asub sooga lõppev tasandik. Seega on alust arvata, et muinaslinnus oli looduslikult hästi kaitstud.

## Mälestise kirjeldus

Linnuse ebatasane, selge kultuurikihita ovaalne õueala on 66 m pikk ja kuni 36 m lai. Pindala on 1800 m². Kagus paikneb linnuse välisküljel 7 m ja siseküljel 3 m kõrgune kuhjatud vall. Ülejäänud õueala piiravad vallid on madalamad (0,5–0,6 m).

1960. aastal on ligi pool linnuse lõuna- ja lääneosa õuepinnast lõhutud, kuna sinna rajati mäe kõrgepingeliin.

## Mälestise uuringud

21. augustil 1951 tegi arheoloog Harri Moora proovikaevamise. Selle käigus leiti kaguvallist mõned savinõukillud. Vallist varisenud liiv ja ka otsavalli liiv sisaldasid rohkelt sütt. Seetõttu on alust arvata, et muinaslinnust ehitades oli peale liivavallide rajatud ka puitkonstruktsioone.

## Vaata ka
* Eesti linnuste loend

## Viited

## Välislingid
*
Jumalasünnitaja

**Jumalasünnitaja** (kreeka keeles Θεοτόκος *Theotókos*, ladina keeles *Dei Genitrix*) ehk **jumalaema** (ladina keeles *Mater Dei*) on Jeesuse Kristuse ema Maarja autiitel, mis sisaldab kristlikku usuveendumust, et Jumala pojana austatav Jeesus Naatsaretist oli ühtaegu tõeline Jumal ja tõeline inimene.

Pühima neitsi Maarja, jumalaema suurpüha peetakse katoliku kirikus 1. jaanuaril, kuni 1969. aasta kalendrireformini peeti 11. oktoobril õndsaima neitsi Maarja emaduse püha.

## Jumalasünnitaja ja jumalaema mõiste
Nimetust *Theotókos* kasutati esimest korda Ephesose kirikukogul 431. aastal Nestoriose vastu, kes õpetas, et Maarja sünnitas Kristuse (Nikaia I kirikukogu ja Konstantinoopoli I kirikukogu trinitaristliku õpetuse järgi Jeesuse Kristuse), kes oli ühtaegu tõeline inimene ja tõeline Jumal, mitte ainult Jumala poeg. Dogma sõnastamisel ei olnud esmane mitte väide Maarja kohta, vaid väide Jeesuse Kristuse kohta.

Suhteliselt neutraalse kreeka sõna tõlkimine "jumalaemaks" katoliku kirikus on mõnedele evangeelsetele kristlikele konfessioonidele (kuid mitte luterlikele kirikutele) vastuvõetamatu, sest see sarnastavat Maarjat paganliku jumalannaga, mida väljendiga "jumalasünnitaja" olevat tahetud vältida.

Katoliiklik dogmaatika näeb nimetust "jumalaema" "jumalasünnitaja" lihtsama sünonüümina. Teesi "Maarja sünnitas Jumala, aga ei ole tema ema", mis ülalmainitud hoiakust ilmneb, peab katoliku kirik just selle asja uuemaks sõnastuseks, mida kirikukogu tahtis hukka mõista. Siiski ei ole *Dei genetrix* ladina tekstides sugugi haruldane, *mater Dei* aga on kasutusel peamiselt "Ave Marias"; nii et sageli on tegu tõlkeküsimusega. Tiitli piibelliku kinnitusena tuuakse sageli ära Lk 1:43, kus Eliisabet nimetab Maarjat "mu Issanda ema".

Antroposoofia peab Jeesuse ema nimetamist jumalaemaks valeks, sest Rudolf Steineri vaate järgi sai Jeesus Kristuseks alles Jeesuse ristimisel Jordanis (Jh 1:28–34).

## Ikonograafia
Jumalasünnitajat kujutavate idakiriku ikoonide hulgas eristatakse järgmisi varaseid tüüpe:
* Oranta - alates 4. sajandist. Jumalasünnitaja on kujutatud seisvana täispikkuses, mõlemad käed palveasendis üles tõstetud, Kas Jeesuslapseta või on ta tema rinnal ümmarguses medaljonis.
* Panhagia Platytera / Ennusmärgi Jumalaema - Jumalasünnitaja on kujutatud mõlema käega palveasendis, Jeesuslaps on tema rinnal ümmarguses medaljonis. Enamasti mitte täispikkuses
* Panachranta / Nikopoia - alates 6. sajandist. Jumalasünnitaja istub troonil Jeesuslast enda ees keskel põlvedel hoides.
* Hodegetria / Teenäitaja - alates 5. sajandist. Jumalasünnitaja hoiab last vasakul käsivarrel ja osutab talle parema käega.
* Dexiokratousa - sama mis hodegetria, kuid hoides last paremal käsivarrel ja osutades vasakuga.
* Eleousa / Glykophilousa / Heldimus - alates 9. sajandist. Jumalasünnitaja hoiab käel Jeesuslast, kes hoiab kinni tema kaelast ja on asetanud oma põse tema põse vastu.
* Galaktotrophousa - alates 7. sajandist. Jumalasünnitaja toitmas Jeesuslast rinnaga.
* Hagiosoritissa - alates 6.-7. sajandist. Jumalasünnitaja on kujutatud poolprofiilis ilma Jeesuslapseta, käed palveks tõstetud.

## Viited
Piskõ

**Piskõ** on kohanimi.

***[[Piskõ (Jassõnuvata rajoon)|Piskõ]]**, küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis
***[[Piskõ (Bobrovõtsja rajoon)|Piskõ]]**, küla Ukrainas Tšernigivi oblastis Bobrovõtsja rajoonis
Piskõ (Donetski oblast)

**Piskõ** on küla Ukrainas Donetski oblastis Pokrovski rajoonis, umbes 10&nbsp;km kaugusel Donetski keskusest loodes, umbes 2&nbsp;km kaugusel Donetski lennuvälja läänepiirist.

Piskõ kõrgus merepinnast on 189 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 2160 inimest.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta sügisel, muutus asula pideva lahingutegevuse tõttu elamiskõlbmatuks.

Küla territooriumil asub Donetski oblasti geograafiline keskpunkt.

## Viited

## Välislingid
### Meediakajastus
* Пески: зона отчуждения&nbsp;// «Українська правда. Життя», 22 листопада 2014 (*vene keeles*)
* 16. oktoober 2014. *[[Infovastupanu]]*. Боевики практически разрушили село Пески. VIDEO (2:49) (*ukraina ja vene keeles*)
* 3. detsember 2014. *Infovastupanu*. Пески: Как живут в одном селе "Правый сектор" и сотня дончан. VIDEO (*ukraina ja vene keeles*)
* 29. detsember 2014. *Liga Novosti*. Террористы 12 раз обстреляли позиции сил АТО и атаковали Пески (*vene keeles*)
* 30. detsember 2014. *[[Infovastupanu]]*. "Азов" заявил о шести погибших в результате атаки боевиков в Песках (*vene keeles*)
* 3. jaanuar 2015. *[[Infovastupanu]]*. Террористы устроили "веселую" новогоднюю ночь украинским бойцам в Песках. ВИДЕО  (*vene ja ukraina keeles*)
* 13. märts 2015, 00:57 *[[UNIAN]]*. Боевики наступали на Пески танками и стреляли из САУ, есть раненые (*vene keeles*)
* 13. aprill 2015. *[[Infovastupanu]]*. Дозорные пресекли атаку террористов в Песках: есть погибший, один воин попал в плен (*vene keeles*)
* 13. aprill 2015, 22:21. *[[KorrespondenT.net]]*. Север Донецка обстреливается (*vene keeles*)
* 1. oktoober 2015, 23:55. *Infovastupanu*. В окопах Песков: «У них «наверху» - перемирие, а у нас - бойня». ФОТОрепортаж (*vene keeles*)
* 8. veebruar 2016. *[[BBC News Online]]*. Return to the village on Ukraine's frontline (video 4:49, *inglise/vene keeles*)
* 9. veebruar 2016. *BBC News Online*. The elderly couple trapped on Ukraine's frontline (video 2:16, *inglise/vene keeles*)
* 18. veebruar 2016. *BBC News Online*. Living and loving on Ukraine's front line (*inglise keeles*)
Kuraniec

**Kuraniec** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Kuranets**, valgevene *Куранец*) on agrolinnake (endine linn ja alev) Valgevenes Minski oblastis Vilejka rajoonis, Kuranieci külanõukogu halduskeskus. Agrolinnake asub samanimelisest raudteejaamast 200 meetri kaugusel.

Asulas on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on vanad kalmistud ja õigeusu kirik aastast 1870.

Kuraniecis on sündinud Valgevene kunstnik Leŭ Alpiarovič.

## Ajalugu

Kuranieci on esmamainitud 1519. aastal. Aastal 1539 ehitati sinna õigeusu kirik, aastal 1665 katoliku kirik. Selsamal aastal sai Kuraniec linnaõigused. 

Poola jagamisel läks Kuraniec aastal 1793 Venemaa koosseisu. Asula kuulus nüüd Vilno kubermangu, ühtlasi sai Kuraniecist alev. XIX sajandil toimusid Kuraniecis suured laadad.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Kuraniec Poola koosseisu, 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Teise maailmasõja ajal tapeti Kuranieci juudid. Aastal 1954 sai Kuraniecist küla.

## Viited

## Välislingid

* Kuraniec YouTube'is
Aacheni piiskopkond

**Aacheni piiskopkond** (*Dioecesis Aquisgranensis*) on katoliku kiriku diötsees Kölni kirikuprovintsis.

Piiskopi residents on Aachen ja  katedraal Aacheni toomkirik. Diötsesaanpiiskop on 1994. aastast Heinrich Mussinghoff.

Aacheni piiskopkond asetseb Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa äärmises lääneosas. Ta piirneb Saksamaa  Kölni peapiiskopkonnaga, Münsteri piiskopkonna, Esseni piiskopkonna ja Trieri piiskopkonna, Hollandi Roermondi piiskopkonna ja Belgia  Liège'i piiskopkonnaga.

Piiskopkonna pindala on 3937 km². Seisuga 31. detsember 2011 oli piiskopkonnas 1 110 948 katoliiklast.

Praegune Aacheni piiskopkond asutati 13. augustil 1930.

## Välislingid
*Koduleht
Vilejka rajoon

**Vilejka rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2454 km². 2012. aasta seisuga elas seal 49 700 inimest.

Rajoon moodustati 1946. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Alkovičy, Asipavičy, Chacienčycy, Daŭhinava, Iłla, Iža, Kaścianievičy, Kuranieci, Lubańi, Narači, Rabuńi, Sciešycy ja Viazynka külanõukogu.

Halduskeskus on Vilejka linn. Teine tähtsam asula on Kuranieci agrolinnake.

Rajoonis antakse välja rajoonilehte «Шлях перамогі» ja ajalehte «Рэгіянальная газета».


Vileyka catholic1.jpg|Vilejka
03 Касьцяневіцкі касьцёл езуїтаў 1763 г.JPG|Kaścianievičy
Вішнева, касьцёл Зьвеставаньня Дзеве Марыі, здымак 2.jpg|Višnieŭ‎
Kaścoł Najśviaciejšaha Serca Pana Jezusa, Illa, Miensk Province, Belarus.jpg|Iłla
Vialejskaje vadaschovišča-3.jpg|Vilejka veehoidla


Rajooni tähtsamad jõed on Vilija ja selle lisajõed Strača, Naračanka, Ilija, Dzvinasa ja Servač. Rajoonis asub  Vilejka veehoidla. Rajooni põhjaossa ulatub osaliselt Narači rahvuspark.

Rajoon asub suuremalt osalt Narači-Vilija madalikul, lõunaosa asub aga Minski kõrgustikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 150–180 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Chacienčycy küla lähistel (257,4 meetrit).

2012. aasta seisuga olid elanikest 93,89% valgevenelased, 4,48% venelased ja 1,63% oli teistest rahvustest. 84,23% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 14,98% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 61,38% elanikke, vene keelt aga 37,24%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart