open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ketšua keel

**Ketšua keel** (Quechua, Runasimi, Kichwa) on indiaani keel, mida kõneleb 9–14 miljonit (teistel andmetel 6–8 miljonit) inimest Lõuna-Ameerikas Andide regioonis, peamiselt Peruus, Ecuadoris, Boliivias, Tšiilis, Colombias ja Argentinas. Ketšua keel on Ameerika indiaani keelte seas kõige levinum.

Ketšua keele kõnelejaid nimetatakse ketšuateks, kuid see nimi koondab mitmeid etnilisi rühmitusi, kelle ühine identiteet on nõrk. Kuna ketšua murded varieeruvad suuresti ning vastastikune arusaamine on mõnikord raskendatud, on vaieldav, kas tegemist on ühe keele või hoopis keelerühmaga, mis arenes ühtsest algkeelest, nn protoketšua keelest.

Mõned ketšua keele kõnelejad nimetavad seda *runa simi* ('rahva kõne'), ehkki *runa* tähendab siinkohal eelkõige Andide põlisrahvaid.

Levinuim ketšua murre (või keel) on lõuna-ketšua. Seda kõneleb umbes 5 miljonit inimest piirkonnas, mis jääb üldjoontes lõuna poole ida-läänesuunalisest piirist Kesk-Peruus Huancayo ja Huancavelica linna vahel. Sellesse kuuluvad ketšua variandid, mida kõneldakse Ayacucho, Cuzco ja Puno aladel Peruus, suuremas osas Boliiviast ning osas Loode-Argentinast.

## Vaata ka
* Ketšuakeelne Vikipeedia
Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind

**Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind** ehk **Põhjamaade Nõukogu kirjanduspreemia** on iga-aastane kirjandusauhind, mida annab välja Põhjamaade Nõukogu alates 1962. aastast. 

Preemia suurus on 300 000 Taani krooni (umbes 40 300 eurot).

## Auhinna laureaadid

## Vaata ka
*Põhjamaade Nõukogu bioenergiaauhind
*Põhjamaade Nõukogu filmiauhind
*Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhind
*Põhjamaade Nõukogu muusikaauhind

## Viited

## Välislingid
* Nordic Council Literature Prize Ametlik koduleht
Käpylä raudteepeatus

**Käpylä raudteepeatus** (lühend Käp, soome keeles *Käpylän rautatieasema*, rootsi keeles *Kottby järnvägsstation*, km 5+840) on raudteepeatus Helsingis Käpylä linnaosas. Asub Pasila ja Oulunkylä raudteejaama vahel.

Lähirongid I, N ,P ja T peatuvad Käpyläs.
Oulunkylä raudteepeatus

**Oulunkylä raudteepeatus** (lühend Olk, soome keeles *Oulunkylän rautatieasema*, rootsi keeles *Åggelby järnvägsstation*, km 7+399) on raudteepeatus Helsingi põhjaosas Oulunkylä linnaosas. Asub Käpylä ja Pukinmäki raudteejaama vahel.

See ehitati 1919. aastal. Lähirongid I, K, N, P ja T peatuvad Oulunkyläs.
Pukinmäki raudteepeatus

**Pukinmäki raudteepeatus** (lühend Pmk, soome keeles *Pukinmäen rautatieasema*, rootsi keeles *Bocksbacka järnvägsstation*) on raudteepeatus Helsingi kirdeosas Pukinmäki linnaosas. Peatus asub Oulunkylä ja Malmi raudteejaama vahel. See asub ka Ring I peal.

Lähirongid I, N, P ja T peatuvad Pukinmäki raudteepeatuses.
Malmi raudteepeatus

**Malmi raudteepeatus** (lühend MI, soome keeles *Malmin rautatieasema*, rootsi keeles *Malms järnvägsstation*) on raudteepeatus Helsingi põhjaosas Malmi linnaosas. Asub Pukinmäki ja Tapanila raudteepeatuse vahel, umbes 11 km kaugusel Helsingi pearaudteejaamast põhjas.

Lähirongid I, K, N, P ja T peatuvad Malmil.
Al Kibari tuumareaktor

**Al Kibari tuumareaktor** oli Süürias ehitatava tuumajaama tuumareaktor. See hävitati 6. septembril 2007 Iisraeli pommirünnakus (operatsioon Orchard). 

Purustatud paigast leiti uraanijääke.

## Viited
Obninski tuumaelektrijaam

**Obninski tuumaelektrijaam** (vene keeles *Обнинская АЭС*) oli Nõukogude Liidu esimene tuumaelektrijaam, esimene tsiviilotstarbeline tuumaelektrijaam maailmas. 

Jaam asus Moskvast ligikaudu 110 km edelas Kaluga oblastis Obninskis.

Jaama hakati ehitama 1. jaanuaril 1951. Ahelreaktsioon käivitati 6. mail 1954 ja elektrijaam alustas tööd 27. juunil 1954. Nelja aasta jooksul oli tegu NSV Liidu ainsa tuumajaamaga.

Obninski tuumajaama reaktor oli RBMK-tüüpi reaktorite eelkäija. Jaama võimsus oli väike, ainult 6 MW. Näiteks 1958 valminud Novovoroneži tuumajaama esimese reaktori võimsus oli 210 MW ning kuni 1981. aastani valmis seal viis järjest võimsamat reaktorit.

1959 lõpetati jaamas tsiviilotstarbelise elektri tootmine ja edaspidi kasutati seda ainult teaduslikul otstarbel ning isotoopide tootmiseks. Jaam töötas 48 aastat, 18 aastat plaanitust kauem, ja selle aja jooksul ei toimunud seal ainsatki õnnetust, kus mõni töötaja oleks saanud surma või tervist kahjustava kiirgusdoosi või kus oleks lekkinud radioaktiivseid aineid. 29. aprillil 2002 suleti Obninski tuumaelektrijaam lõplikult. Tänapäeval tegutseb seal mälestuskompleks ja muuseum.

## Välislingid
* The worlds first nuclear power plant pildid
Besseli võrrand

**Besseli võrrandiks** (ka Besseli diferentsiaalvõrrandiks) nimetatakse matemaatikas harilikku teist järku homogeenset diferentsiaalvõrrandit 

: x^2 \frac{d^2 y}{dx^2} + x \frac{dy}{dx} + (x^2 - \alpha^2)y = 0, \, 

kus α on kompleksarvuline parameeter. Besseli võrrandini võib jõuda Laplace'i võrrandi esitamisel silindrilistes koordinaatides, mistõttu nimetatakse Besseli võrrandi lahendeid silindrilisteks funktsioonideks või ka silindrilisteks harmoonikuteks. Viimaste olulisemad erijuhud on Besseli funktsioonid, Neumanni funktsioonid ja Hankeli funktsioonid. 

Besseli võrrand on nimetuse saanud saksa matemaatiku ja astronoomi Friedrich Besseli järgi.

## Besseli funktsioon
**Besseli funktsiooniks** nimetatakse Besseli diferentsiaalvõrrandi kanoonilisi lahendeid y(x)suvalise kompleksarvulise parameetri α  korral. Rakendustes võtab α enamasti pool- või täisarvulisi väärtusi. Besseli funktsioone täisarvuliste *α* korral nimetatakse '''silindrilisteks funktsioonideks''' või ka silindrilisteks harmoonikuteks, kuna nendeni jõutakse Laplace'i võrrandi lahendamisel silindrilistes koordinaatides. **Sfäärilised Besseli funktsioonid** poolarvuliste *α* väärtuste korral saadakse Helmholtzi võrrandi lahendamisel sfäärilistes koordinaatides.

## Bessel funktsioonide rakendusi
Besseli võrrand kerkib esile, kui leitakse eraldatavaid lahendeid Laplace'i võrrandile ja Helmholtzi võrrandile silindrilistes või sfäärilistes koordinaatides. Besseli funktsioonid on eriti olulised paljudes lainelevi ja staatilisi potentsiaale käsitlevates küsimustes. Lahendades ülesandeid silindrilistes koordinaatides saadakse tulemuseks (*α*  *n*) täisarvulist järku Bessel funktsioonid ; sfääriliste probleemide korral saadakse (*α*  *n* + 1/2) pooltäisarvulist järku Besseli funktsioone. Näiteks:

* Elektromagnetlained silindrilises lainejuhis
* Rõhu amplituudid viskoossuseta pöörleval voolamisel
* Soojusjuhtivus silindrilises kehas
* Ringjate membraanide omavõnkevormide kuju (näitek trumm või mõni teine membranofon)
* Difusiooni kristallvõres
* Radiaalse vaba osakese Schrödingeri võrrandi lahendid (sfäärilistes ja silindrilistes koordinaatides)
* Akustilise kiirgamise mustrite leidmine
* Sagedusest sõltuv hõõre ümarates torudes
* Ujuvate kehade dünaamika
* Nurgaeristus
* Hajumine kruvijoonelistelt kehadelt, sealhulga DNA-lt

Besseli funktsioonide esinevad ka signaalitöötluse probleemides (näiteks Sagedusliku modulatsiooni süntees, Kaiseri aken või Besseli filter).

## Viited
Silindrilised funktsioonid

**Silindrilisteks funktsioonideks** (**silinderfunktsioonideks**) ehk **silindrilisteks harmoonikuteks** nimetatakse matemaatikas erifunktsioone, mis on Besseli võrrandi lahendeid.

Olulisemad silindrilised funktsioonid on Besseli funktsioonid, Neumanni funktsioonid ja Hankeli funktsioonid.

## Vaata ka
* Sfäärilised harmoonikud

## Viited
Ungari ülestõus

**Ungari ülestõusu** all võidakse mõelda 
***[[Ungari ülestõus (1848)|Ungari ülestõus]]u** 1848. aastal
***[[Ungari ülestõus (1918)|Ungari ülestõus]]u** 1919. aastal
***[[Ungari ülestõus (1956)|Ungari ülestõus]]u** 1956. aastal
Põhjamaade Nõukogu muusikaauhind

**Põhjamaade Nõukogu muusikaauhind** ehk **Põhjamaade Nõukogu muusikapreemia** on iga-aastane muusikaauhind, mida annab välja Põhjamaade muusikakomitee (NOMUS). Auhinda hakati välja andma 1965. aastal.

Esialgu anti seda kord kolme aasta jooksul, kuid peatselt hakati seda jagama üle aasta. Alates 1990. aastast on auhind iga-aastane ning seda antakse välja vaheldumisi: ühel aastal tunnustatakse heliloojaid ning teisel artiste või muusikakollektiive.

Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna väärtus on 350 000 Taani krooni.

## Auhinna laureaadid
Loendis on toodud Põhjamaade muusikaauhinna laureaadid:

## Vaata ka
*Põhjamaade Nõukogu bioenergiaauhind
*Põhjamaade Nõukogu filmiauhind
*Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind
*Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhind

## Viited

## Välislingid
*Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinnast
Puhastus

**"Puhastus"** on Sofi Oksaneni 2008. aastal ilmunud ajalooline romaan. 

Raamatu sündmustik kajastab kahe naise saatust Eesti NSVs teise maailmasõja järgse okupatsiooni ajal. See raamat on Oksaneni Eesti lähiajalugu käsitleva neljaosalise sarja teine raamat.

2010. aasta jaanuari seisuga oli Eestis teost müüdud ligi 17 000 eksemplari. 

2011. aastal valmis romaani põhjal ERR Raadioteatris 5-osaline seeriakuuldemäng "Puhastus" (stsenarist ja režissöör Taago Tubin). 

2012. aastal valmis Eesti-Soome koostöös romaanil põhinev samanimeline film "Puhastus".  

## Tunnustus
* 2008 – Finlandia kirjandusauhind
* 2009 – Runebergi kirjandusauhind
* 2010 – Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind
* 2010 – Prix Femina étranger

## Viited

## Välislingid
* "Puhastus". Kirjastuse Varrak veebilehel
### Arvustused
* Mari Klein. ""Puhastus" on lugu ülekohtust, mida tegi üks riik teisele, üks õde teisele". Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2009.
* Kaarel Tarand. "Tuumapommiks kujutletud meelelahutus". Sirp, 18. detsember 2009.
Lootsi tänav (Kuressaare)

**Lootsi tänav** on Kuressaare linna Tori linnaosas asuv tänav.

Tänav algab Abaja ja Suur-Sadama tänava ristmikult. Tänav ületab Tori jõe (Põduste jõe vasakpoolse haru) silla ja lõpeb Põduste jõe sillal, jätkudes pärast seda juba Tuulte Roosi linnaossa viiva Ranna tänavana.

## Tänava tekkelugu
Endise Tori kõrtsi eest, Suur-Sadama ja Abaja tänava ristmikult algav Lootsi tänav (*Pilot Gasse*) ja Tori sild rajati koos Saaremaa Rüütelkonna haigemaja ehitamisega Tori laiule 19. sajandi algul. Lootsi tänav rajas otseühenduse maapinna tõusu eest loodesse liikunud kaubasadamaga ja elavdas Loode tammiku kultuurielu. Silla juures seisis nn Kopikamaja (sillamaksu kogumise majake). Kuna varem pääses linnast Sõrve ainult ringiga Suuresillalt, loos Lootsi tänava läbimurre olulise liiklussõlme Sõrve poolsaare ja Kuressaare vahel, etendades seda ainulaadset rolli tänapäevalgi. Kuressaarele kingitud 1930. aastatest pärineval linnakaardil kannab tänav Lootsmanni nime.

## Lootsi tänava seotus piirkonna ajalooga
Endise Tori kõrtsi (praegu elamu aadressil Suur-Sadama 57) ja kalaranna ümber tekkis küla, kus elasid lootsid, kalurid, meremehed, sadamatöölised, kümnikud, laevaehitajad, kaptenid jt. Piirkonnas on veelgi mere ja merendusega seonduvaid tänavanimesid: Mere, Suur-Sadama, Ranna, Abaja, Suur-Sadama põik, Kaluri tee jne. Ristmikust suunaga Sadamaaida poole on koha leidnud ka STÜ Ranna kauplus (Abaja 12). Maapinna pideva tõusu tõttu oli Tori abajas asunud kaubasadam 19. sajandi lõpuks sunnitud kolima lõuna poole Loodesse, 1894 aga Roomassaarde. 
1913. aastal elas majas nr 2 loots Eduard Melkert. Tänapäeva mõistes küllalt kitsaks jäänud majadega palistatud tänava liikluskoormust püütakse hajutada planeeritava Aia tänava pikendusega.

## Hooneid Lootsi tänaval
Endine **Tori kõrts** jääb küll fassaadiga Lootsi tänavale, kuid aadress on tal Suure-Sadama tänava järgi. Praegu kasutusel elamuna.
* Lootsi 14 – 18. sajandist pärinevas põlisbalti elamu tüüpi (murtud kelpkatuse ja keskse mantelkorstnaga) hoones on säilinud roovialune köök, väikesed kuue ruudu ja luukidega aknad ning erakordselt lai laudvooderdis. 1885. aastal elas seal Lydia Koidula.
* Lootsi 21 – endine Saaremaa maakonnahaigla (kuni 1940).

## Fotosid

Pilt:IMG Tori korts.JPG|Endine Tori kõrts
Pilt:IMG_Lootsi 1.JPG|Lootsi 1
Pilt:IMG_Tori 2.JPG|Lootsi 2
Pilt:IMG_Lootsi 14.JPG|Lootsi 14
Pilt:IMG Lootsi 21.JPG|Endine maakonnahaigla, Lootsi 21


## Vaata ka
*Tori linnaosa
*Kuressaare tänavate loend

## Välislingid
* Lootsi poolsaarele plaanitakse Kuressaare suurimat elamuehitust (Lootsi 23, 25 ja 27)
*2009-2010: Parim ehitis on Lootsi 11a eramu Kuressaare Sõnumid 1/2011 (pdf).
* Tori hospidalist Aia tänava haiglasse (Lootsi 21)
*Lootsi tänava vaateid (Fotod 2011)
Kerstin Ekman

**Kerstin Lillemor Ekman** (sündinud 27. augustil 1933 Finspångi vallas Risingenis) on rootsi kirjanik, Rootsi Akadeemia liige (1978–1989/2018).

## Elulugu
Kerstin Ekman lõpetas 1957. aastal Uppsala Ülikooli, kus õppis kirjandust, Põhjamaade keeli ja saksa keelt. Esikromaan "Trettio meter mord" ilmus 1959. aastal. Ta alustas oma loomingulist teed kriminaalromaanidega, uuemad teosed aga käsitlevad peamiselt sotsiaalseid ja psühholoogilisi probleeme.

Ekman valiti Rootsi Akadeemia liikmeks 1978, kuid lahkus sealt 1989 koos Lars Gyllensteni ja Werner Aspenströmiga vaidluste tõttu, mis puhkesid seoses Salman Rushdiele tehtud tapmisähvardustega. 2018. aastal võttis Akadeemia tema lahkumisavalduse lõpuks arvesse, kuna tühistati senine reegel, mis ei võimaldanud vabatahtlikku lahkumist.

## Looming
* "30 meter mord" (1959)
* "Han rör på sig" (1960)
* "Kalla famnen" (1960)
* "De tre små mästarna" (1961)
* "Den brinnande ugnen" (1962)
* "Hingekell" – "Dödsklockan" (1963; eesti keelde tõlkinud Arnold Ravel, Eesti Raamat, 1974 sarjas "Mirabilia"; 1999 tehti selle põhjal film)
* "Pukehornet" (1967)
* "Menedarna" (1970)
* "Häxringarna" (tetraloogia "Kvinnorna och staden", 1974)
* "Springkällan" (tetraloogia "Kvinnorna och staden", 1976)
* "Änglahuset" (tetraloogia "Kvinnorna och staden", 1979)
* "En stad av ljus" (tetraloogia "Kvinnorna och staden", 1983)
* "Koer" – "Hunden" (1986; eesti keelde tõlkinud Irja Kiisküla, Loomingu raamatukogu nr 25/26, Perioodika, 1996; 2002 tehti selle põhjal film)
* "Rövarna i Skuleskogen" (1988)
* Händelser vid vatten (1993)
* "Tee mind jälle elavaks" – "Gör mig levande igen" (1996; eesti keeles: Tormikiri 1999)
* "Guds barmhärtighet" (Vargskinneti triloogia, 1999)
* "Urminnes tecken" (2000)
* "Sista rompan" (Vargskinneti triloogia, 2002)
* "Skraplotter" (Vargskinneti triloogia, 2003)
* "I Herrarna i skogen" (2007)
* "Mordets praktik" (2009)
* "Hundijooks" ("Löpa varg", 2021; e.k tlk Aet Varik, Tallinn: Varrak, 2022, 200 lk)

## Tunnustus
* 1989 Selma Lagerlöfi auhind
Kriminaalromaan "Händelser vid vatten" (1993) on saanud järgmised preemiad:
* 1993 Rootsi kriminaalkirjanduse auhind parima romaani kategoorias
* 1994 Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind
* 1995 tõlkekirjanduse preemia (Soome kriminaalkirjanduse auhind)
* 1998 medal Litteris et Artibus

## Viited

## Välislingid
* Kerstin Ekman. Scandinavian Crime Fiction.
* Kerstin Ekman. Krimi-Couch.de
Victoria ajastu

**Victoria ajastu** (inglise keeles *Victorian era*) Suurbritannia ajaloos oli ‎Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna ja 1876. aastast Briti India keisrinna Victoria valitsusaeg, mis kestis 20. juunist 1837 kuni tema surmani 22. jaanuaril 1901. 

Victoria valitsusaeg oli Briti rahva jaoks pikk õitsenguaeg, seda nii Briti impeeriumist laekuva tulu kui ka kodumaiste tööstuslike uuenduste tagajärjel. Mõned ajaloolased peavad ajastu alguseks, mis seostub mitmesuguste ühiskondlike seisukohtade ja poliitiliste mängudega, reformiseaduse (Reform Act) vastuvõtmist 1832. See juhtus viis aastat enne Victoria kroonimist.

Ajastule eelnes kuningas William IV ja järgnes kuningas Edward VII valitsusaeg. Viktoriaanliku ajastu teine pool kattus Mandri-Euroopa kunstilise õitsengu ajastu (''belle époque''<nowiki/'i) algusega ning kullatud ajastuga (*Gilded Age*) Ameerika Ühendriikides.

Sageli iseloomustatakse seda ajastut kui pikka rahuaega, mida tuntakse ka Pax Britannica nime all, ehkki iga aasta vältel sellest pikast perioodist oli Suurbritannia tegelikult sõjas. Suurbritanniat valitsesid aristokraatide oligarhia ja mõisnike perekonnad. Riigi stabiilsus olenes õiguskorra ja kiriku ühisvõimu toimimisest, kahe parlamendikoja tööst, armee ja laevastiku tõhususest ning tasakaalustatud kaubandusest. Samas toimus selle aja vältel majanduslik, koloniaalne ja tööstuslik konsolideerumine. Sellest hoolimata iseloomustas Inglismaad suur sotsiaalne õiglusetus, lokkav vaesus, kitsarinnalisus ja haigustest kubisevad ülerahvastatud tööstuslinnad. 19. sajandi lõpupoole viis uusimperialistlik poliitika koloniaalkonfliktide kasvuni, millest lõpuks said alguse Inglise-Sansibari sõda ning Buuri sõda. Kodumaal oli riigi poliitika üha liberaalsem, liikudes järkjärgulise poliitilise reformi ning hääleõiguse laiendamise poole.

Inglismaa elanikkond kasvas valitsusaja lõpuks peaaegu kaks korda: 16,8 miljonilt (1851) 30,5 miljonile. Ka Šotimaa rahvastik kasvas järsult: 2,8 miljonilt (1851) 4,4 miljonile. Iirimaa rahvaarv seevastu vähenes ligi kaks korda: 8,2 miljonilt (1841) kuni 4,5 miljonile. Samal emigreerus Ühendkuningriigist umbkaudu 15 miljonit inimest peamiselt USA-sse, Kanadasse ja Austraaliasse.

Victoria valitses 63 aastat ja 216 päeva, mis oli Suurbritannia ja Inglismaa ajaloo pikim valitsusaeg kuni 9. septembrini 2015. aastal, mil kuninganna Elizabeth II selle rekordi ületas.

Victoria oli peaaegu kõigi tänaste Euroopa monarhlike suguliinide ühine esiema, sellepärast nimetati teda vahel "Euroopa emaks".

## Vaata ka

*Victoria
*Historitsism
*Õitsengu ajastu (*[[Belle époque|La Belle Époque]]*) Mandri-Euroopas
*Kullatud ajastu (*[[Gilded Age|The Gilded Age]]*) Põhja-Ameerikas

## Kirjandus
* Andrew Norman Wilson, "Kuninganna Victoria", Kirjastus: Varrak, ISBN 9789985337196, Lohkva : Greif 2016, 480 lk
Leppävaara

**Leppävaara** (soome keeles **Leppävaara**, rootsi keeles **Alberga**, soome kõnekeeles ka *Lepuski*) on linnaosa Espoo idaosas Suur-Leppävaara piirkonnas. Asub Helsingi piiri lähedal.

Leppävaarast põhja jäävad Karakallio ja Lintuvaara linnaosa, itta Kilo ja lõunasse Laajalahti.

## Galerii

Pilt:Leppavaara2.jpg|Tänav Leppävaara lõunaosas
Pilt:Leppavaara.jpg|Turu tee
Pilt:Leppavaaranjuna-asema.jpg|Leppävaara raudteepeatus
Pilt:Kauppakeskussello.jpg|Sello kaubanduskeskus
Pilt:Kauppakeskus galleria.jpg|Galleria kaubanduskeskus
Pilt:Panorama Tower.JPG|Panorama Tower – 17-korruseline hoone


## Vaata ka
*Leppävaara kirik
*Alberga mõis

## Välislingid
*Leppävaara veebiportaal Espoo linna kodulehel
Dmitri Mamin-Sibirjak

**Dmitri Mamin-Sibirjak** (kodanikunimi **Dmitri Mamin**, vene keeles **Мамин-Сибиряк, Дмитрий Наркисович**; 6. november 1852 Visimo, Permi kubermang – 15. november 1912 Peterburi) oli vene kirjanik.

Dmitri Mamin sündis tehasevaimuliku pojana Visimos, Permi kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Sverdlovski oblastis. Algõppe sai kodus, hiljem õppis Visimo töölislaste koolis, aastatel 1866–1868 õppis Jekaterinburgi vaimulikus koolis, seejärel aastani 1872 Permi vaimulikus seminaris (mida ei lõpetanud). Aastal 1872 astus ta Peterburi Meditsiini-Kirurgia Akadeemia (praegu Kirovi nimeline Sõjameditsiini Akadeemia) veterinaariateaduskonda. Aastal 1876 läks ta üle Peterburi ülikooli õigusteaduskonda, mille ta oli sunnitud aasta pärast majanduslikel ja tervislikel põhjustel (ta oli haigestunud tuberkuloosi) pooleli jätma.

Aastal 1877 naasis ta vanematekoju Uuralitesse. Aastal 1878 suri isa ja pere eest hoolitsemine langes Dmitri õlgadele. Selleks, et anda haridust vendadele ja õele, koliti suurde kultuurikeskusse Jekaterinburgi. Seal tutvus ta ka oma esimese abikaasa Mariaga, kes ei olnud talle mitte ainult naiseks ja sõbraks, vaid ka heaks nõuandjaks kirjanduslikes küsimustes. Neil aastatel sooritas ta palju reise mööda Uuraleid, tutvus ajalooalase kirjandusega, õppis majandust, Uuralite etnograafiat, tutvus rahva eluga.

## Teoseid
Muinasjutt vaprast jänesest
Vaba radikaal

**Vaba radikaal** on keemias aatom, ioon või molekul millel on vähemalt üks paardumata elektron. Samas tähenduses kasutatakse tihti ka mõistet radikaal. 

Vabad radikaalid on tavaliselt väga suure reaktsioonivõimega, seega väga lühiealised intermediaadid ja reageerivad kiiresti teiste radikaalide või molekulidega. Vabad radikaalid moodustuvad paljudes põlemis-, polümerisatsiooni-, pürolüüsi, biokeemilistes jt reaktsioonides.

 

Keemilistes reaktsioonides tähistatakse vaba radikaali, märkides selle punktiga vastava aatomi või aatomite rühma taga. Näiteks kloori molekulid võivad ultraviolettkiirguse toimel anda atomaarsed kloori radikaalid, kusjuures toimub Cl–Cl sideme homolüüs. 

## Vaata ka
*Radikaalreaktsioon
Saami Nõukogu

**Saami Nõukogu** (põhjasaami keeles *Sámiráđđi*) on Norra, Soome, Rootsi ja Venemaa saami organisatsioonide katusorganisatsioon. 

Asutati **Põhjamaade Saami Nõukogu** nime all 2. saami konverentsil Kárášjohkas 18. augustil 1956. Esimene liikmesorganisatsioon Venemaalt võeti vastu aastal 1992, samal aastal vahetas organisatsioon nime Saami Nõukoguks.

Saami Nõukogu sekretariaat asub Ohcejohkas. Saami Nõukogu juht on Olav Mathis Eira.

Põhjamaade Ministrite Nõukogu on Saami Nõukogu kõige olulisem rahastaja.

## Liikmesorganisatsioonid

Saami Nõukogusse kuuluvad:

* Soomest Soome Saamide Keskselts (*Suoma Sámiid Guovddášsearvi*), esindajate rühma juht Niko Valkeapää
* Venemaalt Koola Saamide Assotsiatsioon ja Murmanski Oblasti Saamide Ühendus
* Rootsist Sámiid Riikkasearvi (Üleriigiline Saami Selts), Renägarförbundet (Põhjapõtrade Omanike Organisatsioon) ja ühendus Same Ätnam, esindajate rühma juht Kristina Nordling
* Norrast Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvi (Norra põhjapõdrakasvatajatest saamide üleriigiline selts), Norgga Sámiid Riikasearvi (Norra Saamide Üleriigiline Selts) ja Sámiid Álbmotlihttu (saamide rahvuslik liit)

## Saami konverentsid

Saami Nõukogu püsivalt tegutsevad kogud valib iga nelja aasta takka kogunev **saami konverents**, varasema nimega **Põhjamaade saami konverents**. Seni on saami konverentse peetud:

# konverents aastal 1953 Jokkmokis Rootsis
# konverents aastal 1956 Kárášjohkas Norras
# konverents aastal 1959 Inaris Soomes
# konverents aastal 1962 Kirunas Rootsis
# konverents aastal 1965 Tenas Norras
# konverents aastal 1968 Hettas Soomes
# konverents aastal 1971 Gällivares Rootsis
# konverents aastal 1974 Snåsas Norras
# konverents aastal 1976 Inaris Soomes
# konverents aastal 1978 Arjeplogis Rootsis
# konverents aastal 1980 Tromsøs Norras
# konverents aastal 1983 Ohcejohkas Soomes
# konverents aastal 1986 Åres Rootsis
# konverents aastal 1989 Lakselvis Norras
# konverents aastal 1992 Helsingis Soomes
# konverents aastal 1996 Murmanskis Venemaal
# konverents aastal 2000 Kiirunas Rootsis
# konverents aastal 2004 Honningsvågis Norras
# konverents aastal 2008 Rovaniemis Soomes
# konverents aastal 2013 Murmanskis Venemaal
# konverents aastal 2017 Trondheimis Norras
# konverents aastal 2021 Gällivares Rootsis

## Viited

## Välislingid
* Saami Nõukogu koduleht.
* Leif Rantala. Saamelaisneuvosto 50 vuotta. 18. saamelaiskonferenssi 7.–9.10.2004, Honningsvåg.
Torleif Ingelög

**Torleif Ingelög** (sündinud 1946. aastal Gävles) on rootsi bioloog, kes töötab Uppsalas Rootsi Põllumajandusülikoolis.

1995. aastal sai ta Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhinna.
Lootsi tänav

**Lootsi tänav** on tänav mitmes Eesti linnas:
* **[[Lootsi tänav (Kuressaare)|Lootsi tänav]]** Kuressaares
* **[[Lootsi tänav (Pärnu)|Lootsi tänav]]** Pärnus
* **[[Lootsi tänav (Tallinn)|Lootsi tänav]]** Tallinnas
* **[[Lootsi tänav (Tartu)|Lootsi tänav]]** Tartus

## Vaata ka
* Lootsi põik
* Lootsi tee
Helsingi leping

**Helsingi leping** on Taani, Soome, Islandi, Norra ja Rootsi vaheline leping, mis määrab kindlaks Põhjamaade ametliku koostöö raamid Põhjamaade Nõukogus ja Põhjamaade Ministrite Nõukogus. 

Leping jõustus 1. juulil 1962. Seda on mitu korda muudetud, viimati 1995.

Lepingu preambulis öeldakse muu hulgas, et Põhjamaad:

*hakkavad edendama Põhjamaade rahvaste olemasolevat ühtsust kultuuris ning õiguse- ja ühiskonnakäsituses;
*püüavad Põhjamaades kasutusele võtta ühtsed õigusreeglid nii paljudes valdkondades kui võimalik;
*soovivad uuendada ja arendada Põhjamaade koostööd Põhjamaade Euroopa koostöös laienenud osalemise valguses.

## Välislingid
*Ingliskeelne tekst
*Rootsikeelne tekst
*Soomekeelne tekst

*Artiklis on kasutatud taanikeelse Vikipeedia artiklit seisuga 24.3.2011.*
Baiyin

**Baiyin** (hiina 白银市; *Báiyín Shi*) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Gansu provintsis. 

## Haldusjaotus

* Baiyini linnarajoon (白银区)
* Pingchuani linnarajoon (平川区)
* Jingyuani maakond (靖远县)
* Huiningi maakond (会宁县)
* Jingtai maakond (景泰县)

## Välislingid
*http://www.baiyin.cn/
Alexandre Guilmant

**Félix-Alexandre Guilmant** (12. märts 1837 Boulogne-sur-Mer – 29. märts 1911) oli prantsuse organist ja helilooja.
## Elu
Alexandre Guilmant õppis lapsepõlves muusikat oma isa juures ja hiljem Belgia organisti Jaques-Nicolas-Lemmensi käe all.

Alexandre Guilmanti esimeseks organistikohaks oli oma kodulinna Boulogne-sur-Meri kirikus. 1871. aastal sai Alexandre Guilmant organisti koha la Trinitè kirikus Pariisis, kus ta töötas 30 aastat.
Alexandre Guilmant oli tuntud kui orelivirtuoos. Esines USA-s, Kanadas, Inglismaal. USA-s oli ta tol ajal esimene prantsuse organist, kes andis orelikontserte. 1884. aastal esines Alexandre Guilmant Riia Toomkirikus uuel suurel Walckeri orelil. Selle oreli oli ehitanud firma E.F. Walcker & Sons ja see pühitseti 31. jaanuaril 1884.

1894. aastal asutas Guilmant Schola Cantorumi. Alates 1896. aastast oli Alexandre Guilmant Pariisi Konservatooriumi oreliõppejõud pärast Charles-Marie Widori.
Alexandre Guilmant elas omas majas Meudonis Pariisi lähedal kuni oma surmani 1911. aastal.

## Looming
Alexandre Guilmant andis välja kogumiku "l'Ecole classique de l'Orgue" ("Klassikaline orelikool"). 
Tema palad orelile on väga lühikesed, kuid suurvormid nagu orelisümfooniad ja orelisonaadid on väga pikad ja ulatuslikud. 
Tuntud on orelile:"Pieces dans differents styles", 18 raamatut; "L'organiste pratique", 12 raamatud; "L'organiste liturgie", 10 raamatut. "Pieces Nouvelles", 18 pala. 8 orelisonaati, mis olid kirjutatud Aristide Cavaillé-Colli orelile la Trinité kirikus. Need orelisonaadid on sümfoonilises vormis.

Pilt:Guilmant.jpg|Felix-Alexandre Guilmant (1837-1911)
Pilt:GuilmantEddy.jpg|Alexandre Guilmant (oreli taga) ja Clarence Eddy. Steinway Hall Chicago. Foto 1898a.


## Välislingid
* Alexandre Guilmant'ile pühendatud koduleht internetis, samuti kõik tema teosed.
Radikaalreaktsioon

**Radikaalreaktsioon** (ehk vaba radikaal reaktsioon) on keemiline reaktsioon, mille käigus osalevad väga reaktsioonivõimelised vabad radikaalid kui intermediaadid.

Radikaalreaktsioonid initsieeritakse tihti valguse või soojuse toimel. Vabad radikaalid moodustuvad paljudes põlemis-, polümerisatsiooni-, pürolüüsi, biokeemilistes jt reaktsioonides. Orgaanilises sünteesis genereeritakse radikaalid tavaliselt kergesti radikaale moodustavatest initsiaatoritest nagu peroksiidid või asoühendid.

Enamik radikaalreaktsioone on ahelreaktsiooni tüüpi, mille käigus esinevad ahela initsieerimise, ahela leviku ja ahela lõpetamise etapid.

Radikaalreaktsioonide kiirust vähendavad inhibiitorid, mis kergesti seovad radikaale. 
## Vaata ka

*Vaba radikaal
*Initsieerimisreaktsioon
Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhind

**Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhind** (inglise keeles *Nordic Council Environment Prize*; ka *Nordic Council Nature and Environment Prize*) on Põhjamaade Nõukogu iga-aastane auhind, mille eesmärk on suurendada loodus- ja keskkonnakaitsetöö tuntust Põhjamaades. See lisandus teistele Põhjamaade Nõukogu auhindadele 1995. aastal.

Loodus- ja keskkonnaauhinda antakse Põhjamaade ettevõttele, organisatsioonile, väljaandele või isikule, kes on teinud midagi silmapaistvat looduse ja ümbritseva keskkonna hüvanguks. Preemia suurus on 350 000 Taani krooni ehk 47 000 eurot.

Auhinna saaja selgitatakse kahes voorus, millest esimeses kutsutakse Põhjamaade organisatsioone ja isikuid esitama kandidaate, kes vastavad antud aastaks seatud teema kriteeriumitele. Teemaks võib olla näiteks energia säästmine, jätkusuutlik ühiskond või kultuurmaastiku kaitse. Seejärel valib iga riigi komisjon ja iga autonoomne territoorium kandidaadi, kes läheb järgmisse vooru. Riik võib esitada kõige rohkem kaks kandidaati ja autonoomne territoorium ühe kandidaadi.

Finalistid ja võitja valib 13 inimesest koosnev komisjon (*Nordic Adjudication Committee*). 

## Auhinna saanud
*1995 – Torleif Ingelög (Rootsi)
*1996 – Inuit Circumpolar Council (Gröönimaa)
*1997 – Taani tehnikaülikooli tootearendusinstituut (*Institute of Product Development*, Taani)
*1998 – "Jarðvegsverndi" projekt (Island)
*2000 – Bellona (Norra)
*2001 – Mats Segnestam (Rootsi)
*2002 – Arne Næss (Norra)
*2003 – Luonto-Liitto ry (Soome)
*2004 – Puhta Läänemere Ühendus (*Coalition Clean Baltics*)
*2005 – Ann-Cecile Norderhaug (Norra)
*2006 – Bogi Hansen (Fääri saared)
*2007 – Albertslund (Taani)
*2008 – Marorka (Island)
*2009 – "I Ur och Skur" (*Rain or Shine*)
*2010 – Merkur Andelskasse, Ekobanken ja Cultura Bank (Taani, Norra, Rootsi)
*2011 – Scandic Hotels (Norra)
*2012 – Olli Manninen (Soome)
*2013 – Selina Juul (Taani)
*2014 – Reykjavíki vald, Island
*2015 – SEV, Fääri saared

## Vaata ka
*Põhjamaade Nõukogu bioenergiaauhind
*Põhjamaade Nõukogu filmiauhind
*Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind
*Põhjamaade Nõukogu muusikaauhind

## Viited
Anatol Siŭko

**Anatol Siŭko** (valgevene keeles Анатоль Сіўко; sündinud 1987 Maladzetšnas) on Valgevene ooperilaulja, bass-bariton. 

Pärast Valgevene Riikliku Muusikaakadeemia lõpetamist 2013. aastal töötab ta ooperisolistina Valgevene Suures Teatris.

Ta on 2009. aastal Pärnus toimunud Klaudia Taevi nimelise noorte ooperilauljate konkursi võitja.

## Haridustee
Aastatel 2004–2008 õppis ta Maladzetšna Muusikakoolis. Aastatel 2008–2013 õppis Valgevene Riiklikus Muusikaakadeemias. On täiendanud end professor Jevgeni Nesterenko juhendamisel (2009) ning professor Teresa Żylis-Gara meistrikursustel festivali PromFest raames (2009).

## Tunnustus
Enne Pärnus toimuva rahvusvahelise Klaudia Taevi nimelise konkursi võitu pälvis Siŭko 2008. aastal peaauhinna ka rahvusvahelisel romansikonkursil Kohtla-Järvel, Eestis ja O. Petrussenko nimelisel rahvusvahelisel solistide konkursil Ukrainas. 2009. aastal pärjati Siŭko esimese preemiaga A. Ivanovi nimelisel konkursil Tveris. Aastal 2009 pälvis ta Valgevene Vabariigi presidendi andekate noorte toetusfondi preemia.

## Rollid
2010. aastal astus ta muu hulgas üles kontsertidel Berliini Kontserdimajas ning Amsterdami Concertgebouw’s. Samal aastal kehastas Carontet Claudio Monteverdi ooperis "Orfeo" Hollandi Ooperistuudios. 2011. kehastas Anatol Siŭko Pärnus festivali PromFest raames nimitegelast Giuseppe Verdi ooperis "Attila", mis oli tema preemia Klaudia Taevi nim. konkursi võidu eest aastal 2009.

## Viited

## Välislingid
*Анатолий Сивко. afisha.tut
*Klaudia Taevi konkursil 2009. aastal Anatol Siŭko esitamas Aleko aariat Sergei Rahmaninovi ooperist "Aleko". youtube.com, 5. detsember 2010
Tiina Mölder (jurist)

**Tiina Mölder** (sündinud 24. jaanuaril 1969) on Eesti jurist ja kohalik poliitik.

Tiina Mölder on Reformierakonna volikogu ja Torma vallavolikogu liige.

Kuulub Reformierakonda 1. aprillist 2008.

Ta töötab õigusbüroos.
Kaja Sepp

**Kaja Sepp** (sündinud 30. oktoobril 1974) on Eesti poliitik.

Ta lõpetas aastal 1992 Paide 3. Keskkooli.

Ta on tegutsenud ettevõtjana.

Kandideeris aastal 2005 kohalikel valimistel ja valiti Väätsa valla volikokku Eestimaa Rahvaliidu nimekirjas. Aastal 2009 kandideeris kohalikel valimistel (ja valiti) Väätsa valla volikokku valimisliidu **Koduvald** nimekirjas.

Kaja Sepp on olnud Väätsa vallavanem.

Oli Eestimaa Rahvaliidu liige 1. novembrist 2005 kuni 16. märtsini 2010. On olnud Eestimaa Rahvaliidu Järva maakonnaühenduse juht.

Kuulub Reformierakonna volikogusse.

## Viited

## Välislingid
* Endine Rahvaliidu Järvamaa juht läks Reformierakonda üle. Järva Teataja, 12. märts 2010
Tapke Carter

*"Tapke Carter" ("Get Carter"), 1971. aasta kriminaalfilm Michael Caine'iga nimiosas
*"Tapke Carter" ("Get Carter"), uustöötlus aastast 2000, nimiosas Sylvester Stallone. Ka selles filmis teeb kaasa Michael Caine, aga seekord kõrvalosas

Filmid tuginevad Briti kirjaniku Ted Lewise 1970. aastal ilmunud romaanile "Jack's Return Home", mis avaldati hiljem (2000. aastal) samuti pealkirja "Get Carter" all.
Airi Tooming

**Airi Tooming** (varem **Airi Neve**; sündinud 7. jaanuaril 1979) on Naiskodukaitse esinaine alates 2006. aastast.

Ta õppis aastatel 1986–1994 Antsla Keskkoolis ja 1994–1997 Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1997–1998 õppis ta Tartu Ülikoolis matemaatikat; aastatel 1998–2007 õppis ta Tartu Ülikoolis semiootika ja kulturoloogia erialal, lõpetades ülikooli *baccalaureus artiumi* kraadiga. Aastal 2010 lõpetas ta Tallinna Ülikooli organisatsioonikäitumise erialal magistrikraadiga.

## Tunnustus
* 2022 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Välislingid

* Airi Tooming – Naiskodukaitse esinaine
Veigo Gutmann

**Veigo Gutmann** (sündinud 5. detsembril 1968 Jõhvis) on Eesti poliitik. 

Veigo Gutmann oli aastatel 2010–2012 Rae vallavanem. 19. juunil 2012 astus ta seoses tema 2007. aastal toimunud äritehingute suhtes algatatud uurimisega ametist vabatahtlikult tagasi.

**Tallinna ringkonnakohus mõistis Rae valla endised juhid Veigo Gutmanni ja** Meelis Kasemaa **süüdi ametikuriteos ning määras** **rahalised karistused 2013.a.**

Ta on lõpetanud 2005. aastal Euroülikooli keskkonnakaitse spetsialistina.

Ta oli alates 17. veebruarist 2000 kuni 3. veebruarini 2015 Eesti Reformierakonna liige.

## Viited

## Välislingid
* https://www.ohtuleht.ee/443017/rae-vallavanema-poeg-tunnistas-kooli-ette-roojamise-isale-ules
* https://www.delfi.ee/artikkel/67343962/ringkonnakohus-moistis-rae-valla-eksjuhid-ametikuriteos-suudi
* https://ekspress.delfi.ee/artikkel/70702621/reformierakondlaste-rapane-ari-vallajuhid-jahtisid-voimu-ara-kasutades-hiigelkasumit
* https://reporter.kanal2.ee/3568245/rae-valla-eksjuhid-jaid-suudi
Andres Ots (ettevõtja)

**Andres Ots** (sündinud 11. novembril 1984 Vinnis) on Eesti ettevõtja.

On juhtinud alates 2007. aastast Rakvere kesklinnas hotelli Wesenbergh. 

Ta lõpetas aastal 2007 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna bakalaureusena.

Kuulus Eesti Reformierakonda alates 8. juunist 2005 kuni 6. novembrini 2018.

Kandideeris nii aastal 2005 kui aastal 2009 kohalikel valimistel Vinni valla volikogu liikmeks Eesti Reformierakonna ridades; mõlemal korral osutus ta valituks. Kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel Lääne-Virumaal.

## Viited
Punkaharju peaministrite kohtumine

**Punkaharju peaministrite kohtumine** oli Põhjamaade peaministrite kohtumine Punkaharjus Soomes 18.–19. juunil 2007. 

Kohtumisest võtsid osa Soome peaminister Matti Vanhanen, Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt, Norra peaminister Jens Stoltenberg, Taani peaminister Anders Fogh Rasmussen ja Islandi peaminister Geir Haarde.

## Viited

## Välislingid
*Nordic premiers meet at Punkaharju to promote a more skilled, visible and thriving Nordic region
Liisi Siibak

**Liisi Siibak** (sündinud 12. jaanuaril 1980) on eesti fotograaf ja tarbegraafik.

Aastal 2003 lõpetas Tartu Kõrgema Kunstikooli fotograafia erialal. 

## Raamatud
*2007 "Orhideeraamat algajale" Ajakirjade Kirjastus -  fotod, illustratsioonid, kujundus, tekst Eevi Siibak 
*2003 “Puitpitsvilla Narva-Jõesuu puitarhitektuur” - kirjastamine, fotod, kujundus - koostöös Aili Paatiga, tekst Epi Tohvri

## Osalemine kunstinäitustel ja filmifestivalidel
*2007 -2008 “Puitpitsvilla - Narva-Jõesuu Puitarhitektuur” arhitektuurifoto näitus.  Jõhvi Kontserdimajas, Narva Muuseumis, Narva-Jõesuu Kultuurimajas, Vastseliina Kultuurimajas
*2002 “Tervenemine” Tallinnas, Mustamäe haiglas. Kuraator August Künnapu.
*2002 Pärnu Fideo ja Vilmifestival, Pärnu
*2001 “Aktifoto näitus” kohvikus “Coffik” , Tallinn
*2001 “Homo Animus” Kullo Galerii, Tallinn
*2001 Pärnu Fideo ja Vilmifestival, Pärnu
*2000 " Vision of Light" filmifestival Ski, Norra
*2000 Offline@Online 3 meediakunstifestival, Tallinn 
*1999 Pärnu Fideo ja Vilmifestival, Pärnu
*1999 Media Non Grata 2, Tallinn
*1998 Offline@Online video ja meediakunstifestival, Tallinn

## Viited
Väino Hallikmägi

**Väino Hallikmägi** (sündinud 13. märtsil 1953) on Eesti poliitik.

Ta lõpetas aastal 1980 Tallinna Polütehnilise Instituudi.

On olnud Pärnu linnapea ja Pärnu linnavolikogu aseesimees.

Alates 2016. aastast on ta Pärnu Jahtklubi kommodoor.

Eesti Reformierakonna liige alates 6. augustist 2002. Kuulub Eesti Reformierakonna volikogusse.

## Viited
Valgevene Euroopa Humanitaarülikool

**Valgevene Euroopa Humanitaarülikool** (inglise *European Humanities University*; lühend **EHU**, valgevene *Еўрапейскі Гуманітарны Універсітэт*, leedu *Europos humanitarinis universitetas*) on ülikool Leedus Vilniuses. Mitteriiklik ülikool alustas 1992. aastal tööd Valgevenes Minskis, kuid suleti võimude poolt 2004. aastal. 

Õppeasutus jätkas tegevust 2005. aastal Vilniuses. Ülikool annab bakalaureuse- ja magistriõppes haridust valgevene üliõpilastele.

## Ülikooli rahastamine
Valgevene Euroopa Humanitaarülikooli rahastamiseks loodi 2008. aastal Põhjamaade Ministrite Nõukogu otsusega ja Euroopa Komisjoni initsiatiivil Euroopa Humanitaarülikooli usaldusfond (*European Humanities University Trust Fond*). Peamised fondi rahastajad on olnud
*Euroopa Komisjon
*Põhjamaade Ministrite Nõukogu
*Leedu
*Ameerika Ühendriigid
*Rootsi
*Norra
*Taani
*Soome
*The John D. and Catherine T. MacArthur Foundation
*Tšehhi
*Poola
*Kreeka
*Prantsusmaa
*Eesti
*Ungari
*Iirimaa
*Hispaania

## Viited
Mati Kadak

**Mati Kadak** (26. juuli 1957 – 7. detsember 2025) oli Eesti kohtutäitur ja  poliitik. 

Mati Kadak on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiateaduskonna tehnoloogiainseneri eriala. 

Kadak on töötanud ettevõtetes Liviko, AS Orto ja Alluuvium, toiduainetööstuse konstrueerimise ja tehnoloogia büroos ning Tallinna Pelgulinna haiglas. Alates 1994. aastast on Kadak töötas Keila Paldiski linnaosa valitsuses. 

Mati Kadak on olnud Paldiski abilinnapea, Paldiski linnapea (2000–2001) ja Paldiski linnavolikogu esimees. 

Mati Kadak oli Eesti Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja aseesimees ja tegev kohtutäitur. 

Eesti Reformierakonna liige alates 9. aprillist 1996. Kuulus Eesti Reformierakonna volikogusse.

## Viited

## Välislingid
*"Pealtnägija": Paldiski linnaisa tegi tütrest miljonäri, www.err.ee, 01.04.2009
*Paldiski linnapea sai trahvi, www.aripaev.ee, 11. september 2000
Lääne-Põhjamaade Nõukogu

**Lääne-Põhjamaade Nõukogu** (taani *Vestnordisk Råd*, grööni *Nunat Avannarliit Killiit Siunnersuisoqatigiiffiat*, fääri *Útnorðurráðið*, islandi *Vestnorræna ráðið*) on Gröönimaa, Fääri saarte ja Islandi parlamentide ja valitsuste koostööorgan. 

See asutati 1985. aastal **Lääne-Põhjamaade Parlamentaarse Koostöönõukogu** nime all, kuid 1997. aastal võeti kasutusele praegune nimi. Iga liikmesmaa parlament nimetab nõukokku kuus liiget, ning nõukogu tööd korraldab kolmeliikmeline presiidium. Iga-aastane üldkoosolek, mida korraldavad liikmesmaad rotatsiooni korras, on Lääne-Põhjamaade Nõukogu kõrgeim juhtimisorgan.

Lääne-Põhjamaade Nõukogu on Põhjamaade Nõukogust eraldiseisev organ, kuigi kõik esimese ühenduse liikmed kuuluvad ka teise.

## Eesmärgid
Lääne-Põhjamaade Nõukogu peamised eesmärgid on Lääne-Põhjamaade (Põhja-Atlandi) huvide edendamine, Põhja-Atlandi loodusrikkuste ja kultuuri hoidmine, koostöö Põhjamaade Nõukoguga jms.

## Nõukogu (august 2010 – august 2011)
**Presiidium**
*President Ólína Þorvarðardóttir,  
*1. asepresident Kári P. Højgaard, 
*2. asepresident Josef Motzfeldt, 

## Nõukogu presidendid
Loendis on nõukogu presidendid alates selle asutamisest 1985. aastal.
*1985–1986 Jens Lyberth,  
*1986–1987 Páll Pétursson,  
*1987–1988 Hans Jacob Debes, 
*1988–1989 Preben Lange,  
*1989–1990 Friðjón Þórðarson,  
*1990–1991 Karin Kjølbro,  
*1991–1992 Jonathan Motzfeldt,  
*1992–1993 Steingrímur J. Sigfússon, 
*1993–1994 Lisbeth L. Petersen, 
*1995–1996 Árni Johnsen,  
*1996–1997 Lisbeth L. Petersen,   
*1997–1998 Jonathan Motzfeldt,  
*1998–1999 Ísólfur Gylfi Pálmason,  
*1999–2000 Jógvan Durhuus,  
*2000–2001 Ole Lynge,  
*2001–2002 Hjálmar Árnason,   
*2002–2003 Jógvan á Lakjuni,  
*2003–2004 Jonathan Motzfeldt,  
*2004–2005 Birgir Ármannsson,  
*2005–2006 Henrik Old,   
*2006–2007 Jonathan Motzfeldt, 
*2007–2008 Karl V. Matthíasson, 
*2008–2009 Kári P. Højgaard, 
*2009–2010 Josef Motzfeldt,  
*2010–2011 Ólína Þorvarðardóttir, 
*2011–2012 Kári P. Højgaard, 
*2012–2013 Josef Motzfeldt, 
*2013–2014 Unnur Brá Konráðsdóttir, 
*2014–2015 Bill Justinussen, 
*2015–2016 Lars Emil Johansen, 

## Vaata ka
*Põhjamaade Nõukogu
*Lääne-Põhjamaade Nõukogu lastekirjanduse auhind

## Viited

## Välislingid
*Lääne-Põhjamaade Nõukogu koduleht (islandi keeles)
Yrsa Sigurðardóttir

**Vilborg Yrsa Sigurðardóttir** (sündinud 24. augustil 1963 Reykjavíkis) on islandi kirjanik, kes kirjutab nii lasteraamatuid kui ka kriminaalromaane. 

Tema teoste tuntuim tegelaskuju on noor advokaat Thora Gudmundsdottir (islandi keeles *Þóra Guðmundsdóttir*). 

## Elulugu
Ehitusinseneri haridusega Yrsa Sigurðardóttir on lõpetanud Islandi ülikooli (*Háskóli Íslands*; 1988) ja Concordia ülikooli (*Concordia University*) Montréalis 1997. aastal. 

Elab koos abikaasa ja kahe lapsega Reykjavíki lähistel Seltjarnarnes ning töötab insenerina Kárahnjúkari hüdroelektrijaamas.

## Looming
Lasteraamatuid hakkas kirjutama 1998. aastal. Yrsa esikteos "Við viljum jólin í júlí" kuulub IBBY 2000. aasta aunimekirja (*IBBY Honour List*, Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu).

### Eesti keeles ilmunud

#### Thora Gudmundsdottiri sari
* "Kolmas märk" – "Þriðja táknið", 2005; eesti keeles: Varrak 2011 (tõlkinud Askur Alas)
* "Kes teisele hauda kaevab" – "Sér grefur gröf", 2006; eesti keeles: Varrak 2014 (tõlkinud Mart Kuldkepp)
* "Tuhk" – "Aska", 2007; eesti keeles: Varrak 2015 (tõlkinud Mart Kuldkepp)

#### Freyja ja Huldari sari
* "Pärand" – "DNA", 2014, (Freyja & Huldar #1); eesti keeles: Varrak 2017 (tõlkinud Peeter Villmann) ISBN 978-9985-3-4198-8
* "Lõpparve" – "Sogid", 2015, (Freyja & Huldar #2); eesti keeles: Varrak 2018 (tõlkinud Peeter Villmann) ISBN 978-9985-3-4386-9
*"Lunastus" – "Aflausn", 2016, (Freyja & Huldar #3); eesti keeles: Varrak 2019 (tõlkinud Peeter Villmann) ISBN 978-9985-3-4783-6
*"Lüllikivi" – "Gatið", 2017, (Freyja & Huldar #4); eesti keeles: Varrak 2020 (tõlkinud Peeter Villmann) ISBN 9789985350171

## Viited

## Välislingid

* Yrsa Sigurðardóttir Facebookis
* Yrsa Sigurðardóttir kirjandusportaalis literature.is
* Yrsa Sigurðardóttir ja Skandinaavia kriminaalkirjandus
* Yrsa Sigurðardóttir kirjastuse Veröld veebilehel
Süüria keel

**Süüria keel** (ܣܘܪܝܐܝܐ Sūryāyā; ka **uusaramea keel**, **uussüüria keel**) on semi keelte hulka kuuluv keel. Süüria keelt räägivad peamiselt assüürlased ja keel kasutab süüria kirja (täpsemalt idasüüria kirja).

Süüria keel on makrokeel, mis jaguneb kaheks:

* Assüüria uusaramea keel (ܐܵܬܘܼܪܵܝܵܐ ātūrâyā ~ ܣܘܼܪܹܝܬ sūrét; aissori keel, harva ka assüüria keel) - süüria keele läänepoolne kuju; kõnelejaid on umbes 210&nbsp;000; räägitakse Armeenias, Aserbaidžaanis, Põhja-Iraagis, Iraanis, Süürias, Türgis. 
* Kaldea uusaramea keel (ܟܲܠܕܵܝܵܐ kaldâyā; kaldea keel) - süüria keele idapoolne kuju; kõnelejaid umbes 206&nbsp;000; räägitakse Iraagis Mosuli, Bagdadi, Basra piirkondades ja Kurdistani kaguosas.

## Vaata ka

* vanasüüria keel
* lääneuusaramea keel
* turojo keel

## Viited
Kazakhmys

**Kazakhmys plc** on Suurbritannias registreeritud ettevõte, mis tegeleb peamiselt vase kaevandamisega Kasahstanis.

Ettevõtte aktsiad on noteeritud Londoni börsil ja Kazakhmysi aktsia hind on indeksi FTSE 100 komponent.

Ligikaudu 45 protsenti Kazakhmysi aktsiatest kuulub korea päritolu Kasahstani ettevõtjale Vladimir Kimile, kes on Kazakhmysi nõukogu esimees.
The Coca-Cola Company

**The Coca-Cola Company** on Ameerika Ühendriikide päritolu rahvusvaheline joogitööstuse ettevõte, mis on tuntud Coca-Cola tootjana.

Coca-Cola kompanii aktsiad on noteeritud New Yorgi börsil, aktsia hind kuulub Dow Jonesi tööstuskeskmise indeksisse.

Ettevõtte peakontor asub Georgia osariigis Atlantas.

## Vaata ka
* AS Coca-Cola HBC Eesti
General Electric

**General Electric Company** on Ameerika Ühendriikide päritolu tööstuskonglomeraat.

Konglomeraadi tegevus on jagatud viide segmenti: energiainfrastruktuuri segment, tehnoloogiainfrastruktuuri segment, finantsteenuste segment (GE Capital) ning kodu- ja ärilahenduste segment.

Gruppi kuuluvad ettevõtted toodavad muu hulgas turbiine, tuumareaktoreid, reaktiivmootoreid, päikesepatareisid, naftatootmise infrastruktuuri, vedureid, meditsiini valdkonnas ultraheliseadmeid ja röntgeniaparaate.

General Electricu aktsiad on noteeritud New Yorgi börsil. Kuni 26. juunini 2018 oli ettevõtte aktsia hind ka Dow Jonesi tööstuskeskmise indeksi komponent. Seejuures oli GE viimane Dow Jonesi indeksist eemaldatu algsest kaheteistkümnest sinna kuulunud ettevõttest (GE kuulus indeksi koosseisu aastatel 1896–1898, 1899–1901 ja 1907–2018).

## Ajalugu
General Electric moodustati aastal 1892 Edison General Electricu ja Thomson-Houston Electric Company ühinemisega. 

Thomas Alva Edison ühendas hulga talle kuuluvaid ettevõtteid aastal 1890 ettevõtteks nimega Edison General Electric. Charles A. Coffini juhitav ettevõte Thomson-Houston Electric Company omandas ligikaudu samal ajal hulga konkureerivaid ettevõtteid, mille varade hulgas oli olulisi patente. 

Alates 2023. aastast jagatakse General Electric kolmeks eraldiseisvaks ettevõtteks.

## Viited

## Välislingid
* "General Electric – kui investorid kaotasid lootuse" Äripäev, 30. aprill 2018
* "Legendaarne ettevõte visatakse indeksist" Äripäev, 20. juuni 2018
Savio

**Savio** on Kerava linnaosa. Saviost umbes 2 km lõunasse jääb Korso linnaosa Vantaas. 

Savios on peamiselt korterelamud. Asumis on muu hulgas toidupood, kiosk, postkontor, juuksurisalong, apteek ja lillepood.

Savios asub Savio raudteejaam, kus peatuvad lähirongid Kerava ja Helsingi vahel.

## Etümoloogia
Savio on nime saanud savise maapinna järgi.
Paul Lepasson

**Paul Lepasson** (sündinud 3. veebruaril 1986) on eesti muusik. 

Ta oli ansambli Depoo liige 2001–2006. Novembris 2006 liitus ta ansambliga Mimicry.
Liiv-vareskaer

**Liiv-vareskaer** (*Leymus arenarius*) on kõrreliste sugukonda vareskaera perekonda kuuluv rohttaim.

Hallikate jäikade teravatipuliste suurte lehtedega. Tugeva ja pika risoomiga, moodustab tihti suuri kogumikke.

Kasvab liivastel ja kruusastel mererandadel. Tavaline taim nii mereranna kui ka Peipsi ääre liivaluidetel. Võib levida rannikult sisemaale piki talviti libeduse vastu soolatavate teede pervi.

## Viited

## Välislingid
*
Vareskaer

**Vareskaer** (*Leymus*) on kõrreliselaadsete seltsi kõrreliste sugukonda kuuluv perekond. 

Vareskaera perekonnas on umbes 30 liiki. Neist Eestis kasvab üks liik, liiv-vareskaer.