open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rain Tölpus

**Rain Tölpus** (sündinud 11. detsember 1982) on Eesti jalgpallitreener, omavalitsuspoliitik ja endine jalgpallur. 

## Klubikarjäär

## Omavalitsuspoliitikuna
Tölpus kuulub Isamaa Erakonda. 2025. aastal valiti ta Viljandi Linnavolikokku.

## Välislingid
*
Maigi Käige

**Maigi Käige** (sündinud 5. aprillil 1984) on eesti rohelise liikumise aktivist.

Ta on õppinud Mainori Kõrgkoolis ärijuhtimist.

Ta on Erakonna Eestimaa Rohelised büroojuht ja juhatuse liige.
Vassili Surikov (laevaklass)

**Vassili Surikov**-klassi laevad on neljatekilised jõereisilaevad, mis ehitati 1975. aastal Korneuburgi laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) Austrias. Seeria sai nime esimese selle klassi laeva, 1975. aastal vette lastud Vassili Surikovi järgi. Vassili Surikov-klassi alused on tuntud ka Maksim Gorki-klassi laevade edasiarendatud versioonina nime **projekt Q-040A** all.

Rohkem kui 2000 tonnise veeväljasurvega 110,10 meetrit pikki Vassili Surikov-klassi jõelaevu ehitati naftadollarite eest Läänes Moskva laevanduse heaks kokku kaks ning nad olid kõige luksuslikumad (**** - 4-tärnilised) omataolised Nõukogude Liidus.

## Projekti Q-040A laevade loetelu esialgsete nimega

Projekti Q-040A jõereisilaevad:

## Ülevaade

## Viited


## Välislingid
*Andmed saidil riverships.ru (vene keeles)
*Q-040 projekti laevade tehnilised andmed Riverfleet.ru kodulehel (vene keeles)
Lea Pilme

**Lea Pilme** (sündinud 9. septembril 1964 Türil) on Rakvere Põhikooli direktor aastast 2007.

Ta lõpetas aastal 1982 Järva-Jaani Keskkooli ja aastal 1987 Tartu Riikliku Ülikooli defektoloogina. Aastal 1994 lõpetas ta Tartu Ülikooli kaugõppes psühholoogina.

Aastatel 1987–1990 töötas ta Inju lastekodus eripedagoogina.

## Viited
Mädarõigas (perekond)

**Mädarõigas** (*Armoracia*) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**Armoracia rusticana* – aed-mädarõigas
**Armoracia sisymbroides* – siberi mädarõigas

## Välislingid
*
Bernhard Gottlieb Hehn

**Bernhard Gottlieb Hehn** (10. oktoober/21. oktoober 1776 Otepää – 7. mai/19. mai 1856 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käe all. Aastal 1794 lõpetas ta Tallinna toomkooli. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 30. aprillil 1796) Jena ülikoolis. Ordineeriti 18. detsembril/30. detsembril 1800 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1800–1801 Rannu Püha Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1801–1849 oli ta Otepää Maarja koguduse õpetaja. Jäi 23. juunil/4. juulil 1849 emerituuri. Emerituuris olles elas Tartus.

## Isiklikku
Nii tema isa Johann Martin Hehn kui ka ta vend Gustav Heinrich Hehn olid Otepää Maarja koguduse õpetajad. Bernhard Gottlieb Hehn oli kaks korda abielus. Esimest korda abiellus ta 4. mail/16. mail 1805 Tori koguduse õpetaja Paul Johann Körberi tütre Helenega. Pärast Helene surma (aastal 1806) abiellus ta 22. juulil/3. augustil 1807 Helene õe Karolinega. Tema abikaasade vend Eduard Philipp Körber oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja.

## Viited
Vassili Surikov

**Vassili Ivanovitš Surikov** (vene Василий Иванович Суриков; 24. jaanuar (12. jaanuar vkj) 1848 Krasnojarsk – 19. märts (6. märts vkj) 1916 Moskva) oli vene maalikunstnik.

## Elukäik
Vassili Surikov sündis 24. jaanuaril 1848 Krasnojarskis. Tema perekond pärines kasakate hulgast.

Surikov hakkas joonistamisega tegelema juba varakult. Aastail 1869–1875 õppis ta Peterburi Kunstide Akadeemias Pavel Tšistjakovi käe all. Akadeemias õppimise ajal pälvis ta neli hõbemedalit ja sai oma tööde eest mitu rahalist preemiat.

Aastal 1877 asus Surikov elama Moskvasse ning järgmise aasta alguses abiellus ta Jelizaveta Šariga. Sellest abielust sündis kaks tütart.

Aastal 1881 sai Vassili Surikovist peredvižnikute liige.

## Looming
Tema tuntumad teoseid on ajaloolised maalid "Bojaaritar Morozova" ja "Streletside hukkamine".


Vasily Surikov - Боярыня Морозова - Google Art Project.jpg|"Bojaaritar Morozova"
Vasily Surikov - Утро стрелецкой казни - Google Art Project.jpg|"Streletside hukkamine"
Vasily Surikov - Suvorov Crossing the Alps in 1799 - Google Art Project.jpg|"Suvorov ületab Alpe"
Vasily Surikov - Taking a Snow Town - Google Art Project.jpg|"Lumelinna vallutamine"
1888 Portrait O.V. Surikova anagoria.JPG|"O. Surikova portree"
Natalia Fed. Matveeva by Surikov (1909).jpg|"Natalja Matvejeva"
Hakaska.jpg|Hakass


## Viited
Vat-tegevusnimi

'vat*-tegevusnimi*' ehk ***vat''-infinitiiv''', nt ''magavat, lugenuvat'', on [[Tegusõna käändelised vormid|tegusõna käändeline vorm]]. Päritolult on see [[oleviku kesksõna]] [[osastav kääne|osastava käände]] vorm, mis on partitsiibi paradigmast väljunud ja käitub [[lause|lauses]] nagu [[infinitiiv]].  

==''Vat''-infinitiivtarind==

***vat*-tegevusnimi*' on lauses *vat*-infiniittarindi ehk *vat*-konstruktsiooni peasõna.

*Vat*-konstruktsioonist kui iseseisvast infinitiivvormist on alust rääkida seetõttu, et süntaktiliselt käitub ta nimisõnalaadselt.

V*at*-infinitiivil on neli vormi:
* isikulise tegumoe olevikuvorm ehk *vat*-vorm: 
*Arvasin ta* *koju *'minevat.*** ''Ema kuulis teda '''laulvat***. Sellele vastab aktiivne (tegevussubjekt esineb grammatilise subjektina ehk alusena) lähtelause ning see väljendab põhisündmusega samaaegset sündmust.
* umbisikulise tegumoe olevikuvorm ehk *tavat*-vorm: 
*Need on kümme enim* ***tehtavat '''viga. Need seiklused '''lõpetavat''' tema edu peagi. ''Sellele vastab passiivne (tegevussubjekt ei esine lauses grammatilise subjekti ehk alusena) lähtelause ning see väljendab põhisündmusega samaaegset sündmust.
* [[isikuline tegumood|isikulise tegumoe]] minevikuvorm kujul ''olevat + V<sub>nud</sub> või V<sub>nuvat</sub>:'' 
''Arvasin Peetri'' ***olevat*** ''kirja juba'' ***lugenud***. ''Ma arvasin Peetri juba'' ***lugenuvat** kirja.'' Sellele vastab aktiivne (tegevussubjekt esineb grammatilise subjektina ehk alusena) lähtelause ning see väljendab põhisündmusele eelnevat sündmust.
* umbisikulise tegumoe minevikuvorm kujul ''olevat + V<sub>tud</sub>:'' 
''Teadsin seda juba **tehtud olevat**. Ema arvas raamatu **loetud olevat**. ''Sellele vastab passiivne (tegevussubjekt ei esine lauses grammatilise subjekti ehk alusena) lähtelause ning see väljendab põhisündmusele eelnevat sündmust.

''Vat''-tegevusnimi võib asendada ''et''-sihitislauset ja on lauses
* **sõltuvusmäärus**, mis on lauses põhiverbiga suhteliselt tihedalt seotud: 
''Ma uskusin'' ''sind **magavat*** (=''ma uskusin, et sa magad''). ''Ma nägin teda '''tantsivat''' (=ma nägin, et ta tantsib).'' 
* '''[[sihitis]]''', laiendades * [[sihiline tegusõna|sihilisi tegusõnu]] ehk transitiivverbe (nt ''leidma, laulma, märkama, lootma, avastama, rääkima, väitma, teadma, kartma, möönma, mäletama, ütlema'' jne): 
''Kuulsin toas'' ***lauldavat*** (= ''kuulsin, et toas lauldakse''). ''Onu Ülo '''märkavat '''tekstis palju vigu (=Onu Ülo märkas, et tekstis on palju vigu).''

Vormiliselt kattub ''vat''-tegevusnimi [[kaudne kõneviis|kaudse kõneviisi]] olevikuvormiga (väljendab kaudset väidet, see tähendab kelleltki kolmandalt kuuldud väidet). Nimelt on ka kaudse kõneviisi ehk kvotatiivi tunnuseks olevikus -''vat'': ''Jüri'' ***olevat*** ''omale uue maja'' ***ostnud. **Mari** olevat **endale uut kampsuni** kudunud. **'

## Vaata ka
* lauselühend
* kõneviis
* tegusõna

## Kirjandus
* Erelt, Mati, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn.
Raimo Punning

**Raimo Punning ** (sündinud 16. juunil 1974) on endine Eesti maadleja.

## Saavutused
Neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1996, 1999, 2001, 2002) 

1997. aasta Eesti meistrivõistlused – 4. koht;

2005. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht.

## Rahvusvahelised turniirid
Põhjamaade meistrivõistlused

1993. aasta  – 3. koht (juunior);

1993. aasta  – 3. koht;

1994. aasta   – 2. koht (juunior);

1996. aasta  – 5. koht.

Grand Prix of Germany 

1993. aasta – 1. koht.

Georg Lurichi mälestusvõistlused 

1997. aasta – 1. koht.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused  

2000. aasta – 6. koht.

Herman Kare Tournament 

1996. aasta – 4. koht.

## Viited

## Välislingid
* http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=85950&#tulemusedlist
Tsirkus (täpsustus)

Sõnal **tsirkus** on mitu tähendust.
***[[Tsirkus]]** on lõbustusasutus.
***[[Tsirkus (film)|Tsirkus]]** on Charlie Chaplini film.
***[[Tsirkus (lauamäng)|Tsirkus]]** on lauamäng.
*"**[[Tsirkus (laul)|Tsirkus]]**" on Arne Oidi laul.
*"**[[Tsirkus (maal)|Tsirkus]]**" on Georges-Pierre Seurat' maal.
Rasmus Luhakooder

**Rasmus Luhakooder** (sündinud 8. detsembril 1988 Viljandis) on eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängib Eesti klubis Viljandi JK Tulevik.

## Klubikarjäär

## Koondisekarjäär
Ta on Eesti U21-koondises pidanud kuus kohtumist.

## Saavutused
II liiga lõuna/lääs 2011 hooaja parim väravakütt.

## Välislingid
*
Vassili Surikov (jõelaev)

**Vassili Surikov**  (vene keeles *Василий Суриков*) on neljatekiline, esimene Vassili Surikov-klassi (projekt Q-040A) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud laevatehases Österreichische Schiffswerften AG Korneuburgis 1975. aastal. Laev sai nime vene maalikunstniku Vassili Surikovi auks.

Aastail 1973–1983 tellis NSVLi valitsus nafta müügist teenitud dollarite eest seninägematu mugavusastmega kõrgeima äriklassi jõereisilaevu kapitalistlikult välismaalt, märgatavalt uhkemaid kui SDV-projekt-588 ning Tšehhoslovakkia-projekt 26-37. Kiil pandi laevale tehasenumbriga K706 Austrias Korneuburgis laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) ning laev lasti vette ja anti Moskva jõelaevandusele üle 1975. aastal.

Laeva moderniseeriti tublisti 2007. aastal.

Mosturflot kasutab 2012. aastal Vassili Surikovi Venemaa jõgedel sõitudeks Neeva ja Volga-äärsete linnade vahet – kruiisiliinil Peterburi-Moskva.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Laev Riverfleet.ru kodulehel (vene keeles)
* Laev Mostirfloti kodulehel (vene keeles)
Polümeeride keemia

**Polümeeride keemia** on keemia haru, mis tegeleb polümeeride ja makromolekulide sünteesi ja omaduste uurimisega. 

Polümeersed molekulid jagatakse kahte suurde klassi:
*biopolümeerid, mis sünteesitakse elusorganismide poolt
*sünteetilised polümeerid, mis saadakse mitmesuguste polümerisatsioonireaktsioonide abil

## Polümeeride süntees

Polümerisatsioon on keemiline protsess, milles madalmolekulaarse ühendi (monomeeri M) molekulid ühinevad üksteisega moodustades kõrgmolekulaarse ühendi, milles on
keemiliselt seotud väga suur arv monomeerile vastavaid elementaarlülisid: 
:nM  →  (-M)n–

Polümeeride süntees  võib realiseeruda olenevalt initsieerimisviisist katioonsete, anioonsete või radikaalsete aktiivsete intermediaatide vahendusel või koordinatsiooni mehhanismi järgi. 

Peamised polümeeride sünteesi meetodid on plokimeetod (lähteaine(te) ja katalüsaatori segus ilma lahustita), lahusemeetod (kasutatakse lahustit) ja emulsioonimeetod (monomeer emulgeeritakse mittesegunevas vedelikus, enamasti vees).

## Polümeeride omadused
Polümeeride omadusi kirjeldatakse mitmete keemiliste ja füüsikaliste näitajate abil:
*polümerisatsiooniaste (n)
*keskmine molekulmass (MW)
*molaarmassi jaotus
*molekulaarstruktuuri korrapärasus
*kopolümeerne jaotus
*lõpprühmad
*hargnemiste aste
*ristsidemed
*kristallilisus
*termilised omadused (klaasistumistemperatuur, sulamistemperatuur)
*lahuste omadused (lahustuvus, lahuse viskoossus, geelistumine)

## Vaata ka
 
*Polümerisatsioon
*Polümeerid
Saksamaa rahvuslill

**Saksamaa rahvuslill** on rukkilill.

Vanasti oli Saksamaal vallalistel kombeks rukkilille nööpaugus kanda.

## Viited
Tiiu Valgemäe

**Tiiu Valgemäe** (aastani 1971 **Tiiu Tomson**; sündinud 17. märts 1947 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja ja iluuisutamistreener.

Ta lõpetas aastal 1965 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1970 Minski Kehakultuuri Instituudi.

Ta tuli aastatel 1964 ja 1965 Eesti NSV meistriks üksiksõidus ning aastatel 1966 ja 1967 Valgevene NSV meistriks üksiksõidus.

Ta töötas aastatel 1970–1991 iluuisutamise peatreenerina Dünamos, aastatel 1990–2009 treenerina Soomes (Heinolas, Helsingis, Turus) ja aastast 2009 omanimelises uisukoolis Eestis.

Tema õpilastest on paljud uisutanud ja uisutavad siiani maailmatasemel. Tuntumaid õpilasi: Olga Vassiljeva (sai 21. koha 1992. aasta Albertville'i olümpiamängudel), Margus Hernits, Gerli Liinamäe (tuli 2010. aastal Eesti meistriks naiste üksiksõidus); Soomes Elina Kettunen, Ari-Pekka Nurmenkari, Sasha Palomäki.

## Tunnustus
*Parim treener 1983, 1992 ja 2011.

## Viited

## Välislingid
*
Kvestor

**Kvestor** (ladina keeles *quaestor*) oli Vana-Rooma rahandusametnik. 

Esialgu nimetasid kvestoreid konsulid. 447. aastast eKr valis neid rahvakoosolek. Algselt oli kvestoreid 2, alates 241 eKr 4, alates 267 eKr 8, Sulla ajal 20, Caesari ajal kuni 40. Linnakvestorid haldasid riigikassat, provintsikvestorid oma provintsi rahandust. Sulla ajast alates kuulusid kvestorid senatisse (senaatori madalaim aste). Keisririigi ajajärgul langes koos senatiga ka kvestorite tähtsus, sest riigi rahandust valitses põhiliselt keiser ratsanikuseisusest ametnikest koosneva haldusorgani kaudu. Tänapäeval nimetatakse mõnes riigis ülikooli kassat kvestuuriks.

## Viited
Ediil

**Ediil** (ladina keeles *aedilis*, sõnast *aedes* "tempel"; mitmuses *aediles*) oli Vana-Rooma vabariigi kõrge riigiametnik, algselt rahvatribuuni abi. Roomas valvasid ediilid avalike hoonete, pidustuste ja korra järele, samuti olid nende hoole all linna viljavarustus, riigikassa, turud jms.

Kaks ediili olid plebeide seast (*aediles plebei*), ülejäänuid kutsuti kuruulseteks ediilideks (*aediles curules*) ning alates Licinius Stolo ja Sextius Lateranuse seaduste kehtestamisest 367 eKr võisid nad olla ka patriitsid. Keisririigi ajal minetasid nad tähtsuse.

## Viited
AIDAsol

**AIDAsol** (projekti nimi *Sphinx V*) on viies Sphinx-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Costa Crociere S.p.A., ja mida käitab laevakompanii Aida Cruises German Branch of Costa Crociere S.p.A.. Laev ehitati Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal 2011. aastal ja laeva ristis Kielis 9. aprillil 2011 kiellanna Bettina Zwickler. 
Laeva kodusadam on Genova Itaalias.

## Viited

## Välislingid
*AIDAsol AIDA kodulehel (saksa keeles)
Samsung i5800

**Samsung Galaxy 3** või **Samsung Galaxy Apollo** või **Samsung Galaxy 580** (mudel **i5800**) on puutetundliku ekraaniga Samsungi nutitelefon, mis kasutab avatud lähtekoodiga Android operatsioonisüsteemi. Galaxy 3 on eelmise mudeli i5700 järeltulija, see avalikustati juulis 2010. Nutitelefonis on ühendatud suhtlusvõrgustike kasutamine, täielik Google'i teenuste tugi ja mitmekülgsed multimeediafunktsioonid.

## Konstruktsioon
Galaxy 3 esipaneel on valmistatud metallist ja klaasist, tagumine paneel plastist.

### Riistvara
Telefonil on 3,2-tolline mahupuutetundlik LCD-ekraan ja 667&nbsp;MHz keskprotsessor. 170 MB kasutajamälu annab ruumi vaid piiratud arvu fotode ja multimeedia talletamiseks; seadme mälu on laiendatav kuni 32 GB MicroSD-mälukaardiga.

3-megapikslise kaamera lahutusvõime on 2048×1536 pikslit (kokku 3,15 MP), muudetavad ISO- ja värvustasakaalu sätted ning geograafiliste koordinaatide lisamise võimalus.

## Kasutusmugavus
Nutitelefon sobib mugavalt kätte ning seda saab käsitseda ka ühe käega. SMS-sõnumite haldamisel luuakse iga sõnumeid vahetanud inimese jaoks eraldi kaust, kus asub vestluse vormis ajaliselt järjestatud kirjavahetus. Virtuaalse klaviatuuri asemel võib kasutada tekstisisestussüsteemi Swype, mis seisneb tähtede vahele triipude tõmbamises. Swype'il puudub eesti keele tugi.

## Aku
Aku mahutavus on 1500&nbsp;mAh. Ametlikud andmed lubavad rääkida 2G-võrgus kuni 15 tundi ja 3G-võrgus kuni 7 tundi, kuid hoides mobiilse andmeside, Wi-Fi või GPS-funktsiooni sisselülitatuna, lüheneb kasutusaeg tunduvalt.

## Ühilduvus teenustega
Samsung Galaxy 3 ühildub kõikide Google’i teenustega: toetatud on Gmail (mitme aadressi tugi), kalender, Google Maps, Google Talk ja YouTube. Android Market lubab telefoni laadida kasutaja poolt vajalikku tarkvara. Mõni programm vajab Android 2.2 opsüsteemi, kuid valdav osa töötab ka telefonis oleva 2.1 versiooniga. Meelelahutusfunktsioonide seas on Qik, Skype, Twitter, kaloriarvutaja ja kompass.

## Tarkvarauuendused

Uuendus Androidi versioonile 2.2 (Froyo) lasti välja 13. aprillil 2011 India kasutajatele Samsung Kiesi tarkvara kaudu. 2011. aasta teisel poolel lasti Froyo uuendus ametlikult välja Kreekas ja Suurbritannias.

Tarkvaraarendaja kasutajanimega Marcellusbe on suutnud Galaxy 3 peal tööle saada ka uuema versiooni Gingerbread (2.3.7), nimetades seda mitteametlikku modifitseeritud versiooni CyanogenMod&nbsp;7-ks, ning tegeleb selle uuendamise ja parandamisega.

Foorumis XDA-developers on ka saadaval lai valik modifitseeritud Froyo versioone ning arendajad tegelevad ka kõige uuema Androidi versiooni Android Ice Cream Sandwich (ICS, v4.0.1) kohandamisega Galaxy 3-le.

## Viited

## Välislingid
* Samsung GT-i5800 ametlik veebileht
Aleksander Yaska

**Aleksander Yaska** (sündinud 1967 Viljandis) on eesti kunstnik.

Ta kolis 1974 Petserisse. Aastal 1994 lõpetas kunstnike ja disainerite kooli; 1996–2002 õppis Peterburi ülikoolis kaugõppeosakonnas kunsti erialal. 

Ta viljeleb põhiliselt õlimaali, eriti maastikumaali. Näitustel esineb aastast 1997.

## Viited
Anna Faris

**Anna Kay Faris** (sündinud 29. novembril 1976 Marylandi osariigis Baltimore'is) on USA näitleja ja laulja.

## Filmograafia
Kaja (kino)

**Kaja** oli kino Tallinnas Mustamäel II mikrorajoonis aadressil Eduard Vilde tee 118. 

1964. aastal avatud 400 istekohaga kino projekteeris arhitekt Raul-Levroit Kivi ja rekonstruktsiooniprojekti tegi arhitekt Irina Raud. Kino Kaja lõpetas tegevuse 1997. aastal. Pikka aega tühjalt seisnud hoonesse asus 2001. aastal Mustamäe Kultuurikeskus Kaja.

Endine kinohoone lammutati märtsis-aprillis 2018. Kinohoone asemele ehitatakse Mustamäe Kultuurikeskus Kaja ja Mustamäe linnaosavalitsuse tarbeks uus mitmeotstarbeline keskusehoone, mis valmib 2019. aasta kevadel.

Analoogse projekti järgi rajatud kinohooned asuvad Tartus (Ekraan), Pääskülas (Koit), Võrus (Noorus), Kohtla-Järvel ja Madonas (Läti). Viljandi kino on lammutatud. 

## Viited

## Välislingid
*Mustamäe Kultuurikeskus Kaja koduleht
*Munitsipaalettevõtte Kino "Kaja" lõpetamine. Tallinna Linnavolikogu 02.10.1997 otsus number 168
Karel Rachůnek

**Karel Rachůnek** (27. august 1979 Gottwaldov – 7. september 2011 Jaroslavli lähedal) oli Tšehhi jäähokimängija, kaitsja.

Rachůnek mängis alates 1999. aastast 8 hooaega NHLi klubides Ottawa Senators, New York Rangers ja New Jersey Devils. 2002, 2004–2006 ning alates 2010 mängis ta KHLi klubis Jaroslavli Lokomotiv, olles viimasel aastal selle kapten.

Ta mängis ka Tšehhi jäähokikoondises. 2009. aasta MM-il Šveitsis andis ta 7 kohtumises 4 resultatiivset söötu ja tšehhid lõpetasid 6. kohal, kaotades veerandfinaalis Rootsi jäähokikoondisele 1:3.

2010. aasta MM-il Saksamaal tulid tšehhid maailmameistriks, võites veerandfinaalis bullititega Soome jäähokikoondise, poolfinaalis bullititega Rootsi ja finaalis 2:1 Venemaa jäähokikoondise. Sealjuures lõi Rachůnek poolfinaalis viigivärava 7½ sekundit enne normaalaja lõppu ja finaalis andis ta 38. minuti alguses resultatiivse söödu, aidates tšehhid 2:0 juhtima.

2011. aasta MM-il Slovakkias osales Rachůnek kõigis 9 mängus, lõi ühe värava (alagrupis Saksamaa jäähokikoondise vastu 5:2 võidetud mängus seisuks 3:1) ja andis 2 resultatiivset söötu, sealhulgas veerandfinaalis USA jäähokikoondise vastu 4:0 võidetud mängus seisuks 2:0. Poolfinaalis kaotasid tšehhid Rootsile 2:5 ja võitsid pronksimängus Venemaa 7:4.

Rachůnek hukkus Jaroslavli lennuõnnetuses. Tšehhi koondislastest said samas surma veel Jan Marek ja Josef Vašíček.

Karel Rachůnek oli abielus ja tal on kaks last. Vennad Ivan (sündis 1981) ja Tomáš (1991) mängisid mõlemad Tšehhi kõrgliigas hokit.

## Välislingid

*http://www.hockeydb.com/ihdb/stats/pdisplay.php?pid=36973
Hanna Hellquist

**Hanna Hellquist** (sündinud *Hanna Victoria Hellqvist* 24. juulil 1980 Karlstadis) on Rootsi ajakirjanik ja kirjanik. 

Tööturuameti praktikandina alustas ta ajakirjanikutööd kohalikus ajalehes Karlstads-Tidningen (Karlstadi Uudised) juba 19-aastaselt. Hiljem on ta töötanud telekanalis TV4 Värmland, päevalehes Göteborgs-Posten, ajakirjas Resumé ja hommikulehes Dagens Nyheter. Viimases neist pälvis ta tunnustust humoorikate ja avameelsete kolumnidega "Namn & Nytt", seejärel linnaelu kajastuste "På Stan" ja intervjuude eest lehe pühapäevaväljaandes Dagens Nyheter Söndag. 2009. aasta jaanuarist töötab ta saatejuhina Rootsi Raadio kolmanda kanali hommikuprogrammis.

Ta on esinenud külalisena telesaatesarjas "Schulman show". Hellquist on õppinud soouuringuid Göteborgi Ülikoolis. 2009. aasta märtsis avaldas ta raamatu "Karlstad Zoologiska" ("Zooloogiline Karlstad"), milles kirjutas oma isast ja lapsepõlvest Karlstadis. 2009. aastal oli ta Rootsi Raadio esimese kanali suveprogrammi üks saatejuhte. Jaanuaris 2011 hakkas Rootsi Televisioonis jooksma Hellquisti teleseriaal "Jakten på lyckan" ("Õnneotsingud").

## Teosed
* Hanna Hellquist "Karlstad Zoologiska" Stockholm: Bonnier, 2009. Libris 11204676. ISBN 978-91-0-011847-1

## Kirjandus
* Hanna Lundquist (2009) *Profilen: Hanna Hellquist*, Journalisten, 15. jaanuar - 4. veebruar, lk 22–24
* Medievärlden (2009) Lisa *Profiler 2009*, nr 1

## Välislingid
* hannahellquist.se – Ametlik koduleht
* Författarpresentation – Tutvustus kirjastuse Albert Bonniers kodulehel

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud rootsikeelseid artikleid [[:sv:Hanna Hellquist]], [[:sv:Karlstads-Tidningen]], [[:sv:Dagens Nyheter]], [[:sv:Morgonpasset]], [[:sv:Göteborgs-Posten]] ning [[:sv:Resumé (tidning)]] seisuga 30. november 2011.*
Knjaz Vorontsov

**Knjaz Vorontsov** (vene keeles *Князь Воронцов*) on kahe tekiga neljateistkümnes Rossija-klassi (projekt 785/OL800, 2. seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos  Tšehhoslovakkias 1955. aastal Volga jõelaevakompaniile kui *Estonija*. Selle nime all kasutati laeva nii Venemaa jõegedel liinil Gorki-Rostov Doni ääres NSVLi lipu ja alates 1993. aastast Venemaa lipu all kui ka Ukrainas aastatel 1986–1989 Tšornobõli katastroofi tagajärgede likvideerimisel, kus laeva kasutati ühiselamuna.

Uus omanik Samarast andis 2003. aastal laevale uue nime *Kievskaja Russ*. Laev moderniseeriti 2003. aastal Hlebnikovi laevaremonditehases ja 2004. aastal Moskva Põhjasadamas. Alates 2008. aastast seisab laev Himki veehoidlal sadama külmhoone kai ääres, sh alates 2010. aastast *Knjaz Vorontsovi* nime all.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Jõelaev Knjaz Vorontsov (''Kievskaja Russ'', ''Estonija'') (vene keeles)
Atakpamé

**Atakpamé** on linn Togos, Mägipiirkonna halduskeskus.

Atakpamé asub 161 km pealinnast Lomést põhjas riigi lõuna- ja põhjaosa ühendava maantee ja raudtee ääres.

Atakpamé on Togo suuruselt neljas linn. Aastal 2010 elas linnas 69 261 inimest.

Asula rajasid jorubad. Kuni Esimese maailmasõjani oli Atakpamé Saksa Togomaa keskus.

Linn on tööstus- ja kaubanduskeskus.

## Viited
Eesti Põhiüksus Narvas

**Eesti Põhiüksus Narvas** (saksa *Estnische Ersatz-Sicherungsgruppe in Narwa*) oli Teise maailmasõja ajal Wehrmachti koosseisus moodustatud väeüksus.

Eesti Põhiüksus oli väegrupp Nord rinde tagala kindlustamiseks ja seal korra hoidmiseks mõeldud sõjaväeliste üksuste – Julgestusgruppide väljaõppe ja tagavaraüksus. Julgestusgruppide ülesandeks oli rinde tagalas korra hoidmine, teede, raudtee, sildade ja muude sõjaliste objektide valvamine, sõjavangide konvoeerimine ja valvamine kuni nende üleandmiseni vangilaagritesse, rindetagala puhastamine sinna jäänud Punaarmee võitlejatest ning võitlus partisanidega.

Eesti Põhiüksus Narvas moodustati 1942. aasta jaanuaris pärast julgestusgruppide 181–185 moodustamist julgestusgruppide koosseisust üle jäänud, peamiselt vanemaist ja rindeteenistuseks kõlbmatuist vabatahtlikest, kes olid 185. julgestusgrupist välja jäetud. Eesti Põhiüksus Narvas asus Narva Hermanni linnuses. Üksuse koosseis oli vabatahtlik ja üksusse astujatega sõlmiti aastane tööleping. Julgestusgruppides kehtisid Wehrmachti auastmed.

Pataljoniülemaks oli sakslasest hauptmann Wicht.

Pataljoni koosseisus oli 4 kompaniid.

Vastavalt 1942. aasta 1. mai raportile kuulus sel ajal julgestusgrupi nimekirja 13 ohvitseri, 52 allohvitseri ja 265 reameest pluss kaks sakslasest allohvitseri ning 5 reameest.

Pärast aastase teenistuslepingu lõppu septembris 1942 moodustati julgestusgruppide meestest oktoobris 1942 Wehrmachti alluvuses 3 idapataljoni numbritega 658., 659. ja 660. ning 657. üksik eriotstarbeline idakompanii.

Eesti Põhiüksus Narvas reorganiseeriti 23. oktoobril 1942 hauptman Georg Fischeri juhitavaks Narva tagavara idapataljoniks (saksa keeles *Ost Ersatz Bataillon “Narwa”*). Narva ida-tagavarapataljoni rivikoosseisus oli 10. jaanuaril 1944. aastal 205 meest. 

1943. aasta suvel moodustati pataljoni koosseisust eriüksus, kapten Fischeri pataljon (*Einheit Fischer*), mis võitles partisanidega Narva-Leningradi raudteeliini ümbruses. 1944. aasta jaanuari lõpus taganes Fischeri pataljon Eestisse. Fischeri pataljon nimetati  1944. aasta aprillis eriotstarbeliseks väli-taga varapataljoniks (*Feldersatzbataillon zur besonderen Verwendung, F.E.B. z.b.V.*), määrati 15. aprillil välja õpetama 1944. aasta veebruari alguses mobiliseeritud ja kiirkorras rindele saadetud rügemendi Tallinn pataljone.

Idapataljonid ühendati 20. eesti SS-diviisiga lõplikult aprillis 1944. 657. idakompanii ning Narva tagavarapataljoni ja Fischeri pataljoni mehed jaotati erinevate 20. Eesti SS-vabatahtlike diviisi osade vahel.

## Vaata ka
*Idapataljonid
*Fischeri pataljon
Purikala (perekond)

**Purikala** (*Istiophorus*) on soojades ookeani piirkondades elav kalade perekond. 

Perekonda kuulub kaks liiki, kes on nime saanud neile iseloomuliku suure seljauime järgi. 

## Liigid
* Atlandi purikala (*Istiophorus albicans*)
* Purikala (*Istiophorus platypterus*)
Michiru Nagatsu

**Michiru Nagatsu** (sündinud 31. augustil 1978 Niigatas, Jaapanis) on jaapani teadusfilosoof, endine Tartu Ülikooli õppejõud.

Nagatsu on õppinud õigusteadust (BA) ja avalikku haldust (MA) Tokyo Ülikoolis ning filosoofiat Londoni Majanduskoolis (MSc), Exeteri Ülikoolis (PhD, väitekiri "Psychologizing Economic Man: Foundational Problems in Economics and Cognitive Science", juhendajad Francesco Guala ja John Dupré) ja Manchesteri Ülikoolis (järeldoktorantuur 2009–10). Ta on pidanud loenguid Tartu Ülikoolis, Tallinna Ülikoolis, Eesti Kunstiakadeemias ja Exeteri Ülikoolis ning on üks filosoofiaportaali Philpapers valdkonnatoimetajaist (sotsiaalteaduste filosoofia).

Nagatsu uurimistöö keskendub sotsiaalteaduste filosoofiale, eriti eksperimentaalse majandusteaduse metodoloogiale. Eesti filosoofia aastakonverentsil 2011. aastal esines ta ettekandega "Experimental Philosophy of Science and Scientiﬁc Pluralism".

## Tunnustus
* 2008 sihtasutuse Archimedes stipendium
* 2007–2008 Centre for International Mobility stipendium (Soome)
* 2007–2008 Matsushita International Foundationi uurimisgrant (Jaapan)
* 2007 Jonathan Youngi stipendium (UK)

## Viited

## Publikatsioone
* Nagatsu, M. (2011). Review of Philosophy of the Social Sciences: Philosophical Theory and Scientific Practice, edited by C. Mantzavinos. Cambridge University Press, 2009. ix 333 pages. Economics and Philosophy, 27(1), 75 – 83.
* (2011). The limits of unification for theory appraisal: a case of economics and psychology. Synthese
* Nagatsu, M. (2010). Testing a Model of Team Reasoning in Social Dilemmas. Conference on Collective Intentionality VII, University of Basel, Switzerland. 2010.
* Nagatsu, M. (2010) "Beyond Circularity and Normativity: Measurement and Progress in Behavioural Economics", Philosophy of the Social Sciences 40(2): 265–290.
* Nagatsu, M. (2010) "Function and Mechanism: The Metaphysics of Neuroeconomics", Journal of Economic Methodology 17(2): 197–205.
* Nagatsu, M. (2009). The Functional Stance: The Metaphysic of Decision Science. Metaphysics of Science Conference, University of Nottingham, UK. 2009.
* Nagatsu, M. (2008). Behavioural Economics Beyond Ptolemaic Science. the6th International Network for Economic Methodology (INEM) Conference, UNED, Madrid, Spain. 2008.
* Nagatsu, M. (2007). The Progress of Intentional Psychology. The First London-Amsterdam-Lausanne Graduate Workshop in Decisions, Games and Logic, London School of Economics, UK. 2007.

## Välislingid
* Michiru Nagatsu CV
* Michiru Nagatsu koduleht Manchesteri Ülikoolis
* Michiru Nagatsu CV Aasiamoodul.ee-s
* Michiru Nagatsu Philpapersis
*
Helga Jõerüüt

**Helga Jõerüüt** (aastani 1955 **Helga Imelik**; 9. mai 1925 Tartu – 27. november 2011 Aa) oli eesti graafik.

Ta sündis Tartus arsti perekonnas, lõpetas 1943 (või 1944?) Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi. Õppis Pallase kunstikoolis skulptuuri professor Anton Starkopfi juhendamisel, Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis maali professor Ado Vabbe juhendamisel. Lõpetas 1951. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. 

Jõerüüdi lähemate Pallase-kaaslaste seas olid temaga samal aastal õpinguid alustanud Lüüdia Vallimäe-Mark, Helju Sarnet Zauram ja Ülo Sooster, aga ka vanemad olijad Valve Janov, Kaja Kärner, Silvia Jõgever ja Lembit Saarts.

## Looming
Ta on illustreerinud lasteraamatuid, õpikuid ja ajakirja Täheke.

Akvarellmonotüüpia oma tahte ja juhuse võluga kujunes aja jooksul Jõerüüdi autoritehnikaks. Tema põhiampluaa olid maastikud ja aedlinnamotiivid nii Eestist kui Lõunast, vaikelud ja lilled. 

## Liikmesus
*1958 Eesti Kunstnike Liit
*1993 Kunstiühing Pallas 

## Isiklikku
Tema isa Johannes Imelik (1889–1957) oli arst, samuti oli arst tema emapoolne vanaisa Mihkel Ostrov (1863–1940); tema onu Mihkel Ostrov-Laid oli kirikuõpetaja ja sõjaväelane. Vend Olaf Imelik (1923–2014) oli spordifüsioloog, publitsist ja luuletaja.

Ta oli 1955. aastast abielus majandusteadlase Ivar Jõerüüdiga (1927–2000).

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Matilde di Canossa

**Matilde di Canossa** (itaalia keeles *Matilde*, ladina keeles *Matilda*, *Mathilda*; märts 1046 Mantova – 24. juuli 1115 Bondeno di Roncore) oli Toscana markkrahvinna, tuntud ka Suure krahvinna ja Toscana Matildena. 

Matilde oli investituuritüli ajal paavst Gregorius VII poolel ja oli üks vähestest keskaja naistest, kes tegeles ka sõjapidamisega.
Haue

**Haue** (omastav haudme) on peamiselt ühiseluliste putukate munade ja vastsete kogum. Mõnikord arvatakse haudme alla kõik valmikueelsed järgud: munad, vastsed, nümfid ja nukud.

## Vaata ka
*Kurn
*Haudumine

## Viited
660. Eesti Pataljon

**660. Eesti Pataljon** oli Eesti vabatahtlike väeosa Saksa Wehrmachtis aastatel 1942–1944. 

660. Eesti Pataljoni tuumikuks oli 1941. aasta sügisel moodustatud 184. Eesti julgestusgrupp.

## Pataljoni ülemad
*Major Heinrich Erich Ellram
*major Julius Ellandi – 1941, detsember – 1942, veebruar
*kapten Julius Edor
*major Heinrich Erich Ellram

### 660. Idapataljon
1942. aasta oktoobril muutus pataljon tagalateenistusüksusest rindeüksuseks ja 184. Eesti Julgestusgrupp nimetati ümber **660. Idapataljoniks** (*Ost-Bataillon 660*).

Pataljoni ülem oli kapten Heinrich Erich Ellram, pataljoni koosseisus oli 4 kompaniid.
*9. kompanii
*10. kompanii
*11. kompanii
*12. kompanii

### 660. Eesti Pataljon
1942. aasta jõulude ajal muudeti jälle pataljoni nime ning 1943. aasta 1. jaanuarist oli see **660. Eesti Pataljon** (*Estnisches-Bataillon 660*).

1943. aasta lõpus asus 660. Eesti Pataljon Narva taga, 657. kompanii Staraja Russa juures, 658. ja 659. Eesti pataljonid Novgorodi all ja Ilmeni järve ääres eesliinil.

### Pataljoni likvideerimine
18. aprillil 1944 liideti 660. Eesti Pataljon 20. Eesti SS-diviisiga selle 46. Relva-SS Grenaderirügemendi III pataljoniks.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend
Rooma nõges

**Rooma nõges** *(Urtica pilulifera)* on nõgeseliste sugukonda nõgese perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Kasvab kuni 150 cm kõrguseks. Meenutab välimuselt kõrvenõgest, kuid on sellest tihedamalt kõrvekarvakestega kaetud.

## Välislingid
*
Hoiatusvärvus

**Hoiatusvärvus** ehk **aposemaatiline värvus** on loomade kehakatte ere muster, mis teeb mittesöödava looma (nt lepatriinu) või hästi kaitstud looma (nt okassea) eriti silmapaistvaks, vältimaks kiskjate juhuslikke kallaletunge; loomade kaitsekohastumusi. 

Mõnedel loomadel võib hoiatusvärvusega kaasneda mõnikord ka hoiatuskuju ja/või ähvardav käitumine.

## Vaata ka
*Mimikri

## Viited
Helmintoloogia

**Helmintoloogia** on parasitoloogia haru, mis uurib parasiitusse ja nende põhjustatud haigusi – helmintoose. 

Helmintoloogia on seotud meditsiini ja veterinaariaga, kus diagnoositakse ja ravitakse nugiusshaigusi ning tegeletakse nende mõjul tekkida võivate ohtudega nii loomadele, lindudele kui inimestele. 

## Vaata ka
*Helmindid
*Helmintoosid
Ksülofaag

**Ksülofaag** on taimtoiduline loom, kelle toidust suure osa või tavaliselt kõik moodustab puit. 

Kõdupuidust toitujad on saproksülofaagid.

Ksülofaagid on nt mädamailaste röövikud, puiduvaablaste vastsed, termiidid).

Loomi, kelle elukeskkond on puit, nimetatakse, ksülobiontideks.

## Vaata ka
*ksülobiont
*taimtoiduline (herbivoor)
Abstsissioon

**Abstsissioon** (ladina sõnadest *ab* 'ära' + *scindere* 'rebima') on taimefüsioloogiline nähtus, mille tagajärjel taime mingi osa eraldub. Tavaliselt on selleks lehed või viljad, harvem õied, seemned jt.  

## Vaata ka
*juunivarisemine
Allelopaatia

**Allelopaatia** on eri liiki taimede vastastikune mõjutamine keemiliste ühenditega; allelokeemia erijuht.

Allelopaatia võib mõjutada taimekoosluste liigilist koosseisu ja suktsessioonide kulgu.

Allelopaatiliste mõjudega arvestamine võib olla oluline näiteks segakultuuride kasvatamisel.

## Vaata ka
*Allelokeemia
*Amensalism

## Viited
Alleni reegel

**Alleni reegel** on USA zooloogi Joel Asaph Alleni poolt sõnastatud ökogeograafiline reegel (seaduspärasus), mille kohaselt imetajate kehast eemale ulatuvad kehaosad (kõrvad, saba, jäsemed) on külmas kliimas elavatel liikidel (või alamliikidel) suhteliselt lühemad kui soojas kliimas elavatel
. 

Alleni reegel on seostatav termoregulatsiooni ökonoomsusega, sest külmas kliimas vähendab see kehapinnalt eralduvad soojust (kehaosa pinna ja ruumala suhe on väike) ja soojas kliimas suurendab soojuse äraandmist. 

## Vaata ka
*Bergmanni reegel

## Viited
Kamar

**Kamar** on tihedasti koos kasvavaist rohumaataimedest moodustuv läbipõimunud kiht. 

Mõnikord eristatakse **rohukamarat** (kamara maapealne osa) ja **juurekamarat** (maapinna ülemises kihis kujunev rohkete juurtega läbipõimunud tallamiskindel kiht). 

## Vaata ka
*Kamardumine
*Tallamine
*Õõtsik (õõtskamar)

## Viited

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Rasputin (jõelaev)

**Rasputin** (vene keeles *Распутин*) on kahe tekiga esimene Rossija-klassi (projekt 785/OL800 I. seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos  Tšehhoslovakkias 1952 Volga jõelaevakompaniile heaks kui *Rossija*. Selle nime all kasutati laeva mitte ainult Venemaa jõgedel liinil Gorki-Kuibõsev ja Samara NSVLi ja alates 1993. aastast Venemaa lipu all, vaid ka alates 1. juulist 1986 kuni 9. oktoobrini 1989 Ukrainas Tšornobõli katastroofi tagajärgede likvideerimiseks, kus see teenis ühiselamuna. 

1989.–1994. aastani kasutati laeva Kuibõševis (ümbernimetatud 1990. aastal Samaraks) ja 1994. aastal kanti maha ning anti firmale OAO Kompozit Dostojevski-nimelise puhkemaja kasutamiseks üle, kuid laev jäi Jõeregistrisse. 2002.–2007. aastani kasutati laeva *Rossitši* nime all, kuid pardale jäi kiri *Россия*. 2008. aastal müüdi laev maha, nimetati ümber Rasputiniks, kuid maailma kriisi tõttu seisis pooleli jäänud moderniseerimisel Kimrõs Venemaal ning lammutati vanarauaks 2011. aasta oktoobris. 

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid

* Jõelaev Rossija (Rossits, Rasputin) (vene keeles)
Plasmoodium

**Plasmoodium** (*Plasmodium*) on rakusiseste parasiitsete protistide perekond.

Plasmoodiumitega nakatumist nimetatakse malaariaks. Inimestele siirutavad malaariat kahetiivalised, kes on ise nakatunud plasmoodiumitest.

Perekonna kirjeldasid 1885. aastal esimestena Ettore Marchiafava ja Angelo Celli.

Klassikaliselt on neid käsitletud polüfüleetilises eosloomade rühmas.

Plasmoodiumi perekonda kuuluvad järgmised alamperekonnad:
* *[[Asiamoeba]]* Telford 1988
* *[[Bennettinia]]* Valkiūnas 1997
* *[[Carinamoeba]]* Garnham 1966
* *[[Giovannolaia]]* Corradetti, Garnham & Laird 1963 
* *[[Haemamoeba]]* Grassi & Feletti 1890
* *[[Huffia]]* Garnham & Laird 1963
* *[[Lacertaemoba]]* Telford 1988
* *[[Laverania]]* Bray 1958
* *[[Novyella]]* Corradetti, Garnham & Laird 1963
* *[[Nyssorhynchus]]* Poinar 2005
* *[[Ophidiella]]* Garnham 1966
* *[[Papernaia]]* Landau *et al* 2010
* *[[Paraplasmodium]]* Telford 1988
* *[[Plasmodium (alamperekond)]]* Bray 1963 emend. Garnham 1964
* *[[Sauramoeba]]* Garnham 1966
* *[[Vinckeia]]* Garnham 1964

### Liigid
Tänapäeval on sellest perekonnast teada üle 200 liigi.

Madusid nakatavad, vektorite vahendusel, *[[Plasmodium pessoai]]* (näiteks *[[Spilotes pullatus]]* ja *[[Lachesis muta]]*), *[[Plasmodium tomodoni]]* (*[[Tomodon dorsatus]]*) *[[Plasmodium wenyoni]]* (*[[Thamnodynastes pallidus]]*).

## Viited

## Kirjandus
* Weimin Liu, Yingying Li, Gerald H. Learn, Rebecca S. Rudicell, Origin of the human malaria parasite Plasmodium falciparum in gorillas, Nature. 23. september 2010 ; 467(7314): 420–425., doi:  10.1038/nature09442, PMCID: PMC2997044, NIHMSID: NIHMS253525
Virtuaalmaailm

**Virtuaalmaailm** on arvutipõhine simuleeritud maailm, kus inimesed saavad üksteisega suhelda ning luua ja kasutada selles keskkonnas olevaid objekte, omades selleks kindlaid kasutajaid, mis võivad olla teksti kujul, kahe- või kolmemõõtmelised. Näiteks jututoas tähistab kasutajat nimi, mille igaüks endale valib. Graafilistes arvutimängudes aga tähistab kasutajat või tegelase avatar, mis võib olla inimese kuju, loomakuju või mingi fiktsionaalne tegelane.

## Vaata ka
* Virtuaalreaalsus
Kookon

**Kookon** on paljude selgrootute loomade mune (**munakookon**) või nukke (**nukukookon**) ümbritsev kest. 

Munakookonit eritavad näiteks tigudel suguelundite lisanäärmed, vihmaussidel ja kaanidel vöö näärmerakud ning ämblikel võrgunäärmed.  

Nukukookoni tekitavad paljud putukad enne nukkumist.

Siidiliblika ja mõnede teiste liblikate kookoni võrgendist saadakse looduslikku siidi.

## Viited

## Kirjandus
*EE 5. köide, 1990.
Liigierisus (ökoloogia)

**Liigierisus** on looma- või taimekoosluse struktuuri (liigirohkust) iseloomustav näitaja . 

Liigierisus on seda suurem, mida rohkem on koosluses liike ja mida ühtlasemalt nad on jaotunud. 

Ökoloogias on kasutatud paljusid liigierisuse indekseid, nt Shannoni liigierisus.

## Viited
Pabeross

**Pabeross** on suitsetatav tubakatoode, mille peamine koostisosa on peenestatud tubakas, mida ümbritseb õhuke paberist hülss.

Paberossidel puudub filter, mistõttu suitsetatakse neid sageli sigaretipitsiga. See aitab vähendada suitsu kuuma otsese kontakti võimalust suitsetaja sõrmedega ja takistada tubakatükkide suhu sattumist. Samas võib paberossi otsa vajadusel kergelt lapikuks vajutada, et hõlbustada suitsu tõmbamist, kuid enamikul juhtudel saab neid kasutada ka ilma täiendava ettevalmistuseta.

Tuntud paberosside hulka kuuluvad näiteks Belomorkanal-tüüpi paberossid, mis on saanud kultuurilise sümboli staatuse. Neid seostatakse sageli nõukogudeaegse igapäevaeluga, olles kättesaadavad ja populaarsed erinevates sotsiaalsetes kihtides. Belomorkanal on ka disainilt iseloomulik, kuna tubaka hulk ja hülssi pikkus annavad neile unikaalse väljanägemise.

Paberossid on ajalooliselt olnud odav ja laialt levinud suitsetamistoode, mida on lihtne valmistada ja transportida. Nende populaarsus on siiski vähenenud, kuna suitsetajate eelistused on liikunud kaasaegsemate toodete, näiteks filtriga sigarettide ja e-sigarettide poole. Samuti on tervisekampaaniad ja tubakatoodete regulatsioonid mõjutanud paberosside kättesaadavust ja kasutamist.

Paberossid, kuigi vähem levinud, säilitavad oma koha suitsetamiskultuuris ja nostalgia sümbolina neile, kes hindavad nende lihtsust ja traditsioonilist välimust.
Keemiline ökoloogia

**Keemiline ökoloogia** ehk **kemoökoloogia** on keemia ja ökoloogia piiriteadus, mis uurib organismide omavahelisi ja organismide ja keskkonna vahelisi keemilisi mõjutusi ja seoseid.

Keemiline ökoloogia kasutab peamiselt keemilisi meetodeid.

Kemoökoloogia üks vanemaid harusid on geokeemiline ökoloogia, mis keskendub organismidele avaldatava Maa keemiliste tegurite mõju uurimisele. Lisaks sellele on kemoökoloogia olulisi harusid ka biokeemiline ökoloogia (uurib organismidevahelisi keemilise mõjutusi). Mürkained uurides puutub kemoökoloogia kokku biokeemilise toksikoloogiaga.

## Vaata ka

*Allelopaatia
*Aineringe

## Viited

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Kometabolism

**Kometabolism** on raskesti muundatavate ühendite kasutamine mitme eritasemelise organismi järjestikuses talitluses.

Tavaliselt on ettevalmistavateks muundajateks mikroobid, kelle elutegevuse tulemusena muutuvad raskesti muundatavad ühendid kasutatavaks teistele organismidele (nt taimedele ja loomadele). 

Kometabolismi protsessid toimuvad ka inimese seedekulglas. 

## Vaata ka
*Metabolism (ainevahetus)

## Viited

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Strateegiline filantroopia

**Strateegiline filantroopia** (inglise keeles *venture philanthropy*) on riskikapitali põhimõtetele toetuv heategevuse liik, mis pakub nii rahalist kui mitterahalist (oskusteave, vabatahtlik inimressurss) toetust sotsiaalsetele algatustele, mis tegutsevad ühiskonna edendamise nimel. Strateegilise filantroopia eesmärgiks on tõsta nende organisatsioonide tegevusvõimekust, mille kaudu suurendatakse positiivset mõju ühiskonnas nii sotsiaal-, keskkonna- kui ka kultuurivaldkonnas. Strateegiline filantroopia on filantroopia spetsiifilisem suund.

## Eesmärgid
Strateegilise filantroopia eesmärgiks on tõsta ühiskondlike organisatsioonide tegevusvõimekust, mille kaudu suurendatakse positiivset mõju ühiskonnas nii sotsiaal-, keskkonna- kui ka kultuurivaldkonnas.

## Iseloomustus
* Tihe koostöö toetuse saajaga
* rahastus vastavalt arenguvajadustele
* mitmeaastane toetus
* mitterahaline toetus, st oskusteabe vahendamine/pakkumine
* toetusorganisatsioonide tegevusvõimekuse tõstmine
* ühiskondliku mõju (tegevustulemuse) hindamine
 
## Mõisted
* **Toetajad** – fondid, ettevõtted, eraisikud, korporatsioonid. Toetajad ootavad esmajoones sotsiaalset kasu oma "investeeringult". 
* **Strateegilise filantroopia organisatsioonid** – vahendavad finantseerimist vastavalt toetuse/investeeringu saaja arenguvajadusele koos oskusteabe kaasamisega, orienteerudes organisatsiooni tegevusvõimekuse tõstmisele ja oodates toetuselt esmajoones sotsiaalset kasu(mit). Võimalik  finantskasum suunatakse tavaliselt tagasi uutesse sotsiaalsetesse investeeringutesse. SF-organisatsioonid toimivad valdavalt sihtasutuste või fondidena. Või ühendustena, mis kasutavad mõlemat tegevusvormi.
* **Toetuse saajad** (eng *investees*) – organisatsioonid (algatused) ja sotsiaalsed ettevõtted (kriitilises) arengufaasis, kus toetus võimaldab olulist arenguhüpet.

## Strateegiline filantroopia Eestis
Eestis on strateegilise filantroopia mõtteviisi maaletoojaks Heateo Sihtasutus, mille juurde loodi aastal 2018 Eesti esimene strateegilise filantroopia fond - Heateo Mõjufond. Mõjufondi näol saavad ühiskondlikud algatused endale mitmeks aastaks pühendunud partneri, kellega koos organisatsiooni arendada ja lahenduse mõju-ulatust suurendada. Algatuste juhte ja meeskondi nõustatakse erinevates valdkondades: strateegia, kommunikatsioon, finantsid, juhtimine, mõju hindamine ja mõõtmine. Heateo Mõjufond töötab nii alustavate kui kasvufaasis olevate ühiskondlike organisatsioonidega.

## Artiklid
*Jaan Aps. Teeme head paremini - aitab filantroopianõustamine (Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Teataja, juuni 2011)
*Kestlik idee võib saada toetust Mõjufondist (Eesti Ekspress, 28.02.2018)
*Ära eelda mõju, mõõda seda! (Hea Kodanik, 2021 talvenumber)

## Välislingid
*What is Investing for Impact? (European Venture Philanthropy Association)
*What is Philanthropy and Why is it Important? (Charities Aid Foundation)
*What is Philanthropy? Examples, History, Benefits and Types (Investopedia)
Konsument

**Konsumendid** ehk **tarbijad** on organismid, kes otse või kaudselt (teiste tarbijate vahendusel) toituvad muudest elusatest või surnud taimedest või loomadest. Konsumentidele vastanduvad produtsendid ehk tootjad.

Kõik heterotroofsed organismid on konsumendid.

Toiduahelas moodustavad konsumendid teise lüli ja sellele järgnevad lülid.

## Vaata ka
*Produtsendid (tootjad)
*Redutsendid (lagundajad)

## Viited

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Koevolutsioon

**Koevolutsioon** on kahe või enama vastassuhteis oleva liigi (või muu bioloogilise üksuse) üksteisest sõltuv evolutsioon. 

Koevolutsiooni võib täheldada mitmel bioloogilisel tasemel. Näiteks mikroskoopilisel tasemel on proteiinis toimunud korreleeruvad mutatsioonid aminohapete vahel; makroskoopilisel tasemel esineb eri liikidel omavahelisi korreleeruvaid tunnuseid.

## Viited
Firenze sinjoriia

**[[Sinjoriia]]** oli Firenze Vabariigi valitsusorgan.

Firenze sinjoriia 9 liiget, eestseisjad ehk *priorid*, valiti linna gildide liikmete seast, 6 suurematest ja 2 väiksematest gildidest. Üheksas liige oli Õigluse gonfalonjeer (*Gonfaloniere di Giustizia*).

## Liikmete valimine

Vähemalt 31-aastaste gildiliikmete nimed pandi kaheksasse nahkkotikesse (*borse*), mida hoiti Santa Croce basiilikas. Iga kahe kuu järel toodi kotikesed hoiupaigast välja ja igaühest loositi lühikese tseremoonia käigus üks nimi. Valitavaks loeti vaid neid mehi, kel polnud võlgu, kes polnud lähiminevikus sinjoriias olnud ja kes polnud juba väljaloositud meeste sugulased.

## Teenistus sinjoriias

Üheksa väljavalitut pidid kohe kolima Sinjoriia paleesse (tänapäeval tuntakse seda Vana palee ehk *Palazzo Vecchio* nime all), kuhu nad pidid jääma kogu oma kahekuise ametisoleku aja jooksul. Neile maksti mõõdukat tasu kulude katteks ja nende käsutusse anti rohelistes livreedes teenijad. Eestseisjate vormiriietuseks oli naaritsanahaga ääristatud ning naaritsanahksete krae ja kätistega karmiinpunane kuub.

Valitsemisel pidi sinjoriia nõu pidama kahe valitava nõukoguga, mida koosvõetuna nimetati Kolleegiumideks (*Collegi*). Neist esimeses (*Dodici Buonomini*) oli 12 ja teises (*Sedici Gonfaloniere*) 16 liiget. Teisi nõukogusid, nagu Sõja kümme, Julgeoleku kaheksa ja Kaubanduse kuus, valiti vajadusel.

## Õigluse gonfalonjeer

Õigluse gonfalonjeeri ametikoht loodi 1293. aasta. Tema juhtis sinjoriiat ja talle oli usaldatud linnriigi põhiseaduse kaitse. Gonfalonjeeril oli tema võimu sümboliseeriv erilise kuju ja värviga lipp *gonfalone*, millest tuli ka ametinimetus.

Õigluse gonfalonjeer valiti esialgu kaheks kuuks loosi abil gildide vanemate liikmete seast. Kuid pikapeale muutus isikute ring, kelle seast gonfalonjeere valiti, järjest kitsamaks ja lõpuks hakati gonfalonjeere valima Firenze kõige mõjukamatest perekondadest. 1393 lisati tingimus, et gonfalonjeer peab olema vähemalt 45-aastane.

Gonfalonjeeri käes oli suur võim. Ta oli sinjoriia eesistuja, juhtis linna relvajõude, kutsus kokku kolleegiume ja tal oli õigus algatada seaduste vastuvõtmist. Kõige rohkem piiras tema võimu lühike ametiaeg (2 kuud).

1502. aastal muudeti õigluse gonfalonjeeri ametikoht eluaegseks ja sellele kohale valiti Piero Soderini. Soderini siiski ei olnud gonfalonjeer surmani: ta suri 1522, aga kukutati 1512. Medicite restauratsioon taastas 2 kuu pikkuse ametiaja. 1527 kehtestati ametiaja pikkuseks 1 aasta, kusjuures gonfalonjeeri tohtis kuni 3 korda tagasi valida. Ent juba 1532 õigluse gonfalonjeeri ametikoht kaotati ja selle ülesandeid hakkas täitma hertsog.
Krüoloogia

**Krüoloogia** (inglise *cryology*) on õpetus lumest, jääst ja igikeltsast.

## Vaata ka
*Krüobioloogia

## Viited