Arvuti

**Arvuti** ehk **raal** on seade, mis töötleb andmeid, sealhulgas teeb aritmeetika- ja loogikatehteid automaatselt programmeeritavate algoritmide järgi. Charles Babbage tegeles 19. sajandil aastakümneid analüütilise masina loomisega, mida võib pidada universaalse programmeeritava arvuti eelkäijaks.

* Alan Turing kirjeldas 1937. aastal arvuti matemaatilist mudelit, nn Turingi masinat.
*Digitaalelektroonika alused esitas 1937. aastal Claude Elwood Shannon.
* John von Neumann töötas välja üldotstarbelise elektronarvuti struktuuri, mida tuntakse 1945. aastast Von Neumanni arhitektuurina.
* Esimesteks elektronarvutiteks peetakse saksa teadlase Konrad Zuse välja töötatud arvutit Z3 (1941) ja Z4 (1944), 1944 Briti salateenistusele (GCHQ) loodud Colossust (mudelid Mark 1 ja Mark 2) ning 1946 Ameerika Ühendriikides valminud ENIAC-i, mis erinevalt Colossusest oli üldotstarbeline arvuti. Selle aja arvutid töötasid valdavalt elektronlampidega, mis polnud töökindlad, tarbisid palju elektrit ja olid gabariitidelt suured (arvutid hõivasid terveid korruseid).
* 1950. aastatel võeti elektronlülititena lampide asemel kasutusele transistorid, mille tulemusel arvutite voolutarve vähenes mitmekordselt. Tolle aastakümne arvuteid: Whirlwind (1951), UNIVAC (1951), WITCH (1951), BESK (1953). IBM NORC (1954), IBM 702 (1955), IBM 305 RAMAC (1956), Bendix G-15 (1956), Pegasus (1956), AN/FSQ-7 (1958), IBM 7090 (1959), AKAT-1 (1959).
*Eestisse jõudis esimene elektronarvuti 1959. aastal. Selleks oli Tartu Riiklikus Ülikoolis käivitatud Ural-1.
*Eestis ehitati esimene elektronarvuti (Moskva Arvutustehnika Uurimisinstituudi projekteeritud mudel M-3) ENSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudi jaoks tehase RET abiga (osalesid Nikolai Alumäe, Arnold Reitsakas, Harri Mägi jt).
* 1970. aastatel hakati tootma spetsiaalselt arvutite jaoks ettenähtud integraallülitusi. (mikroprotsessoreid), mille tulemusel muutus võimalikuks hakata tootma individuaalseks kasutamiseks ettenähtud lauaarvuteid – persomaalarvuteid. Neid nimetati ka mikroarvutiteks, eristamaks nn miniarvutitest (need olid tol ajal vähemalt kirjutuslaua suurused).
* Personaalarvuteid hakkas 1976. aastal USA-s valmistama firma Apple Computer (alates 1984. a lauaarvuti iMac ja sülearvuti MacBook).
* 1981. a hakkas firma IBM tootma Microsofti operatsioonisüsteemiga personaalarvuteid. Selle firma tööstusstandardi IBM PC järgi nimetatakse neid PC-arvutiteks, eristamaks Apple’i standardile vastavatest Mac-arvutitest.
* 1990. aastail ilmusid turule väiksed, taskusse mahtuvad nn pihuarvutid. Esialgu olid need mõeldud kasutamiseks elektronmärkmikena (*electronic organizer*) isikliku teabe haldamiseks, seejärel ilmusid mitmesugused täiustatud, sealhulgas võrguteenuste kasutamist võimaldavad mudelid (olenevalt tootjail nimetusega *handheld PC*, *pocket PC*, *palmtop computer*, PDA ehk *personal digital assistant*). Sajandivahetuse järel hakkasid pihuarvuti funktsioonid üle minema mobiiltelefonisse, mida nüüd tunneme nutitelefonina.

## Eri liiki arvuteid
*Analoogarvuti ja Digitaalarvuti
*Superarvuti – arvuti, mis kuulub valmis saamise ajal maailma kõige võimekamate arvutite hulka. 
*Suurarvuti (*mainframe computer*) – suure võimekusega arvutisüsteem, harilikult arvutuskeskuses.
*Hostarvuti – infot ja teenuseid pakkuv arvuti, nt server arvutivõrgus, personaalarvuti printeri suhtes. 
*Serverarvuti – arvuti või arvutisüsteem ühiskasutusteenuste osutamiseks võrgu kaudu klientidele (töökohaarvuteile). 
*Tööjaam (*workstation*) – erirakendusteks, peamiselt teadusülesannete täitmiseks mõeldud arvuti.
*Tahvelarvuti
*Nutitelefon

## Vaata ka
*Vastupidav arvuti
*Macintosh
*Kvantarvuti

## Kirjandus
*James H. Moor. What is Computer Ethics? – *[[Metaphilosophy]]*, 1985, 16(4), lk 266–275. Veebiversioon

## Välislingid
*Arvutiprogrammid