Pea ja kaela arterid

**Pea ja kaela arterid** on veresooned, mis varustavad arteriaalse (hapnikurikka) verega pea ja kaela kudesid, sealhulgas aju, nägu, peanaha, kaelaelundid ning meeleelundid.


***<big>truncus brachiocephalicus</big>***, õlavarre-pea tüvi, jaguneb *articulatio sternoclavicularis dextra* taga kaheks haruks:
– ***a. carotis communis dextra***, parem ühine unearter;
– ***a. subclavia dextra***, parem rangluualune arter;
***a. carotis communis sinistra***, vasak ühine unearter;
***a. subclavia sinistra***, vasak rangluualune arter.

***A. CAROTIS COMMUNIS***

Kulgeb kaelal, harusid andmata, koos *n. vagus*'e ja *v. jugularis interna*ga üles, neid ümbritseb ühine fastsiatupp. Kilpkõhre ülemise serva kõrgusel jaguneb kaheks haruks:
– ***a. carotis externa***, välimine unearter;
– ***a. carotis interna***, sisemine unearter.

***A. CAROTIS EXTERNA***

Kulgeb alguosas sisemisest unearterist eespool, ja veidi mediaalsemal läbinud *trigonum caroticum*i, pöördub lateraalsuunas, siseneb *fossa retromandibularis*es *gl. parotis*esse, kus jaguneb lõppharudeks.

Eesmised harud

I. ***<big>A. thyroides superior</big>***, ülemine kilpnäärmearter, algab välimise unearteri lähtekoha kõrguselt, suundub ette- ja allapoole, jaguneb kilpnäärme ülemise serva kõrgusel, *ramus anterior*, *ramus posterior*. Anastomoseerub alumise kilpnäärmearteriga.

Harud

1. ***A. laryngea superior***, ülemine kõriarter, läbistab koos samanimelise närviga *membrana thyrohyoidea*, varustab kõri peamiselt ülalpool häälepilu.

2. ***R. cricothyroideus***, sõrmus-kilpkõhreharu, kulgeb samanimelisele kõrilihasele.

3. ***R. infrahyoideus***, alumine keeleluuharu, varustab keeleluud ja sellele altpoolt kinnituvaid lihaseid.

4. ***R. sternocleidomastoideus***, rinnaku-rangluu-nibujätkeharu, suundub samanimelisele lihasele.

II. ***<big>A. lingualis</big>***, keelearter, algab välimisest unearterist keeleluu suure sarve kõrguselt, kulgeb mööda keskset neelukonstriktorit üles- ja ettepoole, suundub *m. hyoglossus*e ja *genioglossus*e vahel, andes lõppharu keeletipuni.

Harud

1. ***R. suprahyoideus***, ülemine keeleluuharu, nõrk haru, varustab keeleluud ja sellele ülalt kinnituvaid lihaseid.

2. ***A. sublingualis***, keelealune arter, suundub üle *m. mylohyoideus*e tagumise serva ettepoole lihase peale, varustab suupõhja ja keele lihaseid (*m. mylohyoideus, m. geniohyoideus, m. genioglossus*), *glandula sublingualis*t ja igemeid lingvaalselt.

3. ***Rr. dorsales linguae***, selgmised keeleharud, 1–3 haru kulgevad keele külgosas ülespoole *m. genioglossus*e ja *hyoglossus*e vahel, varustavad keeleselga, keelejuurt, suulaemandleid, eesmist kurgukaart ja suupõhja tagaosa.

Lõppharu

4. ***A. profunda linguae***, süva keelearter, ulatub keeletipuni, varustab keelelihaseid, – limaskesta, kumendub keele alumisel pinnal läbi limaskesta

III. ***<big>A. facialis</big>***, näoarter, lähtub välimisest unearterist *trigonum caroticum*is, veidi kõrgemal *a. lingualis*est, kulgeb ülespoole ülemise ja keskse neelukonstriktori välispinnale, lateraalselt piiravad teda *m. digastricus*e tagumine kõht ja *m. stylohyoideus*. Suundub *m. mylohyoideus*e alapinnal *gl. submandibularis*esse, andes näärmeharusid. Seejärel pöördub *m. masseter*i ees ümber alalõuaserva näole, kulgedes põiki ette- ja ülespoole miimiliste lihaste vahel silma mediaalnurga suunas.

Kaelaosa harud

1. ***A. palatina ascendens***, ülenev suulaearter, kulgeb mööda neelu külgseina ülespoole, läheb *m. stylopharyngeus*e ja *m. styloglossus*e vahelt ülemise neelukonstriktori ülaservani, läbib *fascia pharyngobasilaris*e, siseneb pehmesuulae lihastesse.

2. ***R. tonsillaris***, mandliharu, võib lähtuda ka eelmisest harust, läbib ülemise neelukonstriktori, hargneb suulaemandlis.

Submandibulaarosa harud

3. ***Rr. glandulares***', näärmeharud, varustavad *gl. submandibularis*t.

4. ***A. submentalis***, lõuatsialune arter, kulgeb *m. mylohyoideus*e alapinnal paralleelselt alalõuaservaga lõuatsi suunas, jaguneb pindmiseks haruks, mis varustab lõuatsinahka, ja süvaks haruks – suupõhjale ja *gl. submandibularis*ele.

Näoosa harud

5. ***A. labialis inferior***, alahuulearter, lähtub veidi allpool suunurka, suundub *m. depressor anguli oris*e ja *m. depressor labii inferioris*e alla, edasi *m. orbicularis oris*e ja alahuulelimaskesta vahele.

6. ***A. labialis superior***, ülahuulearter, algab suunurga kõrguselt, kulgeb ettepoole *m. orbicularis oris*e ja ülahuulelimaskesta vahele. Keskjoonel annab üleneva haru ninavaheseinale. Ülahuule- ja alahuulearterid anastomoseeruvad omavahel ja vastaspoolsete arteritega.

7. ***A. angularis***, nurgaarter, on lõppharu, anastomoseerub *a. dorsalis nasi*ga (*a. ophtalmica* haru, sisemise unearteri süsteemist).

Tagumised harud
IV. ***<big>A. occipitalis</big>***, kuklaarter, lähtub *a. facialis*e kõrguselt, kulgeb taha- ja ülespoole *m. digastricus*e tagumise kõhu ja *m. sternocleidomastoideus*e vahelt, tungib atlase ristijätkeni, pöördub nibujätke *sulcus a. occipitalis*esse ning väljub kuklapiirkonnas *m. sternocleidomastoideus*e ja *m. trapezius*e vahelt naha alla. Anastomoseerub vastaspoolsete samanimeliste arterite ja kaela süvade arteritega *a. subclavia* süsteemist.

Harud

1. ***R. mastoideus***, nibujätkeharu, tungib läbi samanimelise mulgu aju kõvakelmele.

2. ***R. auricularis***, kõrvalestaharu.

3. ***Rr. sternocleidomastoidei***, suunduvad samanimelisele lihasele.

4. ***Rr. occipitales***, lõppharud, kuklapiirkonna lihasele.

5. ***R. descendens***, alanev haru, tagumise kaelapiirkonna varustuseks.

V. ***<big>A. auricularis posterior</big>***, tagumine kõrvalestaarter, lähtub eelmisest kõrgemalt, suundub taga- ja ülespoole tikkeljätke suunas, kulgeb väliskuulmekäigu ja nibujätke vahel.

Harud

1. ***A. stylomastoidea***, tikkel-nibujätkearter, tungib läbi *foramen stylomastoideum*i *canalis facialis*esse, selle kaudu trummiõõnde ja *cellulae mastoideae*tesse.

– ***A. tympanica posterior***, tagumine trummiõõnearter.

– ***Rr. mastoidei***, nibujätkeharud, *cellulae mastoideae*tele.

2. ***R. auricularis***, kõrvalestaharu, varustab kõrvalesta tagant, anastomoseerub *a. occipitalis*e r. *auricularis*ega

3. ***R. occipitalis***, kuklaharu, varustab kuklapiirkonna nahka ja lihaseid, anastomoseerub *a. occipitalis*e samanimeliste harudega.

Mediaalne haru
VI. ***<big>A. pharyngea ascendens</big>***, ülenev neeluarter, suhteliselt peenike haru, tõuseb ülespoole sisemise ja välimise unearteri vahel, suundub neelu külgseinal ülemise neelukonstriktori välispinnale.

Harud

1. ***Rr. pharyngeales***, neeluharud, varustavad neelu ja pehmesuulae lihaseid.

2. ***A. meningea posterior***, tagumise ajukelmearter, siseneb koljuõõnde *foramen jugulare* kaudu, varustab aju kõvakelmet.

3. ***A. tympanica inferior***, alumine trummiõõnearter, siseneb *apertura inferior canaliculi tympanici* kaudu trummiõõnde, varustab limaskesta.

Lõppharud
VII. ***<big>A. temporalis superficialis</big>***, pindmine oimuarter, algab alalõuakaela kõrguselt, kulgeb väliskuulmekäigu kõhrelise osa ees, jätkab välimise unearteri suunda. Algusosa katab kõrvasüljenääre, ülenedes tungib naha- ja oimufastsia vahele. *Margo supraorbitalis*e kõrgusel jaguneb kaheks lõppharuks.

Lõppharud

1. ***R. frontalis***, otsmikuharu.

2. ***R. parietalis***, kiiruharu.

Harud

3. ***Rr. parotidei***, kõrvasüljenäärmeharud.

4. ***A. transversa faciei***, näoristiarter, kulgeb sarnakaare ja *ductus parotideus*e vahel miimilistele lihastele ja põsenahale. Anastomoseerub *a. facialis*e, *a. infraorbitalis*e ja *a. buccalis*e harudega.

5. ***Rr. auriculares anteriores***, eesmised kõrvalestaarterid.

6. ***A. zygomaticoorbitalis***, sarna-silmakoopaarter, kulgeb mööda sarnakaart oimufastsia lestmete vahel silma lateraalnurga suunas, varustab nahka ja silmasõõrlihast.

7. ***A. temporalis media***, keskne oimuarter, lähtub alusosast, perforeerib oimufastsia ja anastomoseerub süvade oimuarteritega, varustab oimulihast.

VIII. ***<big>A. maxillaris</big>***, ülalõuaarter, on välimise unearteri kõige tugevam haru, mis muudab järsult suunda, pöördudes *collum mandibulae* sisepinna ja *ligamentum sphenomandibulare* vahelt ettepoole (*pars mandibularis*), seejärel suundub ülespoole *fossa infratemporalis*esse *m. pterygoideus lateralis*e välispinnale või lihase sisse (*pars pterygoidea*), lõpposa pöördub mediaalsuunas, siseneb *fossa pterygopalatina*sse (*pars pterygopalatina*).

*Pars mandibularis*

Harud

1. ***A. auricularis profunda***, süva kõrvalestaarter, üleneb alallõualiigese kapsli tagant, andes sellele harusid, siseneb *fissura petrotympanica* kaudu trummikile välispinnale.

2. ***A. tympanica anterior***, eesmine trummiarter, üleneb alalõualiigese kapsli sisepinnal, andes sellele harusid, siseneb *fissura petrotympanica* kaudu trummiõõne limaskestale.

3. ***A. alveolaris inferior***, alumine alveolaararter, alaneb *ramus mandibulae* sisepinna ja *m. pterygoideus med.* vahelt, siseneb alalõuakanalisse *foramen mandibulae* kaudu.

– ***R. mylohyoideus***, lõua-keeleluuarter, eraldub eelmisest enne laskumist alalõuakanalisse, suundub *m. mylohyoideus*e alapinnale, varustab suupõhjalihaseid ja *gl. submandibularis*t.

Kanalisisesed harud

– ***Rr. dentales***, hambaharud, sisendavad hambajuurekanali kaudu hambasäsisse.

– ***Rr. interalveolares***, alveoolidevahelised harud, suunduvad alveoolide seintele, periodonti, luukoesse.

– ***Rr. gingivales***, igemeharud, lähevad igemetele.

Lõppharu

– ***A. mentalis***, lõuatsiarter, eraldub esimese premolaari kohal, väljub alalõuakanalist *foramen mentale* kaudu, varustab lõuatsi, alahuule, põse pehmeid kudesid (nahka, limaskesta, miimilisi lihaseid), anastomoseerub *a. labialis inferior*i ja *a. submentalis*ega.

4. ***A. meninga media***, keskne ajukelmearter (ajukestaarter), tungib *foramen spinosum*i kaudu aju kõvakelmele, annab haru *canalis nervi petrosi minoris*e kaudu trummiõõne limaskestale – *a. tympanica superior*.

## Täiendav kirjandus
* Helle Tapfer "Inimese suure vereringe arterid: pea ja kael" Tartu 1992