open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Härgmäe kirikumõis

**Härgmäe kirikumõis** ehk **Ērģeme kirikumõis** (saksa keeles *Ermes Pastorat*, läti keeles *Ērģemes mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Härgmäe kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi paikneb Lätis Valka piirkonna Härgmäe vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal üks adramaa, sellele allus 23 mees- ja 24 naishinge. Ka aastail 1688, 1734, 1758 ja 1823 oli mõisa suurus üks adramaa. Aastal 1832 oli mõisal 3/5 adramaad, aastal 1881 allus mõisale 60/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

Agraarreformi ajal, mil mõis tükeldati, kuulus sellele 396 hektarit maad.

## Viited
Paadrema rahvamaja

**Paadrema rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Mõtsu külas. Asutuse eesotsas on Anneli Lobjakas.

Asutus taasasutati 1993.

1939, 29.nov Lääne Elu: Paadremaal tähistati raamatu-nädalat. Paadremaa Haridusseltsi avalik raamatukogu ja kohalike noorteorganisatsiooni korraldusel oli laupäeval kohalikus koolimajas referaat-õhtu. --- Referaat-õhtust ühes tasuta jalakeerutusega kohalikus rahvamajas võttis osa rohkel arvul asjast huvitatud noori ja vanu. 

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Oonurme külamaja

**Oonurme külamaja** on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Oonurme külas. Külamaja haldab Oonurme Külaselts.

## Viited

## Välislingid
*Külamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Olgina rahvamaja

**Olgina rahvamaja** on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Olgina külas.

## Välislingid
*Rahvamajast Vaivara valla kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Navi seltsimaja

**Navi seltsimaja** on kultuurikeskus Võru maakonnas Võru vallas Navi külas. Asutuse eesotsas on Tarmo Timmi.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Võru valla kodulehel
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Valgejõe seltsimaja

**Valgejõe seltsimaja** on kultuurikeskus Harju maakonnas Kuusalu vallas Valgejõe külas. Asutuse administraator on Leili Valk.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
*https://sonumitooja.ee/omanik-paneb-valgejoe-seltsimaja-mueueki/
Metsküla rahvamaja

https://www.facebook.com/MetskulaRahvamaja/

**Metsküla rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Metskülas. Metsküla rahvamaja on ehitatud 1935 seltsi- ja pritsumajaks.

Lääne Elu 1935 12. jaanuar ja Hiiu Teataja 1935 15. jaanuar teatavad: *Saastna saab pritsumaja. Neil päevil omandas ostu teel Massu tuletõrjeühingu Saastna jaoskond oksjonilt wana Metsküla koolimaja 181 krooni eest ehituse materjaliks. Hoone lammutatakse lähemal ajal ja weetakse Saastna koolimaja lähedale seltsimaja ehituskohta. Maaala on juba ostetud seltsimaja pritsikuuri jaoks. Rahvamaja jaoks on tuletõrje jaoskonnal kapital olemas nii, et tulewal suvel kerkib Saastna rahwamaja-pritsimaja.*

Rahvamaja kuulub praegu MTÜ Metsküla Kultuuriühingule ja on aktiivses kasutuses rahvamaja lähedal asuva Metsküla Algkooli ja laiema Matsalu lahe lõunakalda kogukonna poolt.

https://www.facebook.com/MetskulaRahvamaja/

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Metsküla seltsimaja

**Metsküla seltsimaja** on Metsküla Küla Seltsi hallatav kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Metskülas.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Manija külatuba

**Manija külatuba** on külakeskus Pärnu maakonnas Manilaiul. Asutuse eesotsas on Sulev Alas.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Mäetaguse rahvamaja

**Mäetaguse rahvamaja** on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse asulas. Asutuse eesotsas on Kärolin Kivestu.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Oidrema külakeskus

**Oidrema külakeskus** on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Oidrema külas. Külakeskust haldab Oidrema Naisselts.

Külakeskus asutati 2002.

## Viited

## Välislingid
*Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lustivere kultuurimaja

**Lustivere kultuurimaja** on kultuurimaja Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Lustivere külas. Kultuurimaja haldab Lustivere Külaselts.

Kultuurimaja asutati 1989.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lootvina külakeskus

**Lootvina külakeskus** on kultuurikeskus Põlva maakonnas Põlva vallas Lootvina külas. Asutuse eesotsas on Tõnu Lumi.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Bremeni lennujaam

**Bremeni lennujaam** (saksa Bremen Airport Hans Koschnick; IATA: **BRE**, ICAO: **EDDW**) on lennujaam Saksamaal.

Lennujaam kannab alates 29. novembrist 2017 endise Bremeni bürgermeistri (aastail 1967–1985) Hans Koschnicki nime.

## Lennuliinid ja sihtkohad
Inés Arrimadas

**Inés Arrimadas García** (sündinud 3. juulil 1981 Jerez de la Fronteras) on Kataloonia jurist ja poliitik, ta kuulub erakonda Kodanikud.

Ta sündis aastal 1981 Jerez de la Fronteras. Ta õppis Jerez de la Frontera katoliiklikus koolis *Nuestra Señora del Pilar*. Keskkooli aeg unistas ta arheoloogi ametist ja tundis huvi katalaani keele vastu. Aastal 1999 asus ta õppima õigusteadust Pablo de Olavide ülikoolis Sevillas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta juristina.

Aastal 2008 asus ta elama Barcelonasse. Aastast 2010 kuulub ta erakonda Kodanikud. 

## Isiklikku
Ta on aastast 2016 abielus Xavier Cimaga.
Viinamärdi järv

**Viinamärdi järv** (ka *Viinamärdi paisjärv*) on paisjärv Tartu maakonnas Nõo  vallas Luke külas. 

Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda. 

Viinamärdi järvest voolab läbi Voika oja. Järve pindala on 6 ha, järvel asub 0,1 ha suurune saar, kaldajoone pikkus on 1523 m.
Dimaro Folgarida

**Dimaro Folgarida** on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 34 km Trentost loodes. 2015. aasta 1. jaanuari seisuga elas seal 2206 inimest ja valla pindala on 36,53 km².

Dimaro Folgarida külgneb järgmiste valdadega: Cles, Commezzadura, Croviana, Malé, Pinzolo, Ville d'Anaunia.

Vald loodi 1. jaanuaril 2016 pärast endiste valdade Dimaro ja Monclassico ühendamist.

## Välislingid

* Linna koduleht
Drena

**Drena** (saksa: *Drenn*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 476 inimest ja valla pindala on 8,4 km².

Drena külgneb järgmiste valdadega: Dro, Cavedine, Arco ja Villa Lagarina.

## Välislingid

* Linna koduleht
Loosi seltsimaja

**Loosi seltsimaja** on kultuurikeskus Võru maakonnas Võru vallas Loosi külas. Asutust haldab Loosi Kandi Selts.

Asutus asutati 1932.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lohusuu kultuurimaja

**Lohusuu kultuurimaja** on kultuurimaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Lohusuu asulas. 

## Vaata ka
*Lohusuu huvikeskus

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Dro (Trento)

**Dro** (saksa: *Drau*) on linn ja vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias. See asub sügavas Sarca jõe orus ja 2004. aasta seisuga elas seal 3388 inimest. Vallas on frazioni (alljaotused) Pietramurata ja Ceniga.
Faedo

**Faedo** (saksa: *Pfaid*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 566 inimest ja valla pindala on 10,6 km².

## Geograafia

Faedo külgneb järgmiste valdadega: Mezzocorona, Giovo ja San Michele all'Adige.
Muusikaturism

**Muusikaturism** on suurlinna või linna külastamine, et osaleda pealtvaatajana muusikafestivalidel või muudel muusikaüritustel. 

See turismiliik on eriti tähtis nii külade kui ka suurlinnade jaoks. Üldiselt reisib rahvusvaheliselt igal aastal ligi 10 miljonit inimest muusika- või kultuurifestivali vaatamiseks või seal osalemiseks. Hiljutine Jami ansambli nähtus on tänapäevane näide sellest, mis julgustab muusikaturismi. Liikumist “Artful Music Tourist Board” hakati tähistama 2003. aastal muusikute ja nende sõprade poolt baaris Paradise (Royal Alberti pubi) Londonis Suurbritannias.

## Muusikaga seotud üritused ja asukohad
Igal aastal toimub maailmas tuhandeid muusikafestivale, mis meelitavad ligi palju välisriikide külastajaid. Maailma suurimaks muusikafestivaliks peetakse Summerfesti, mis on 11-päevane üritus USA Wisconsini osariigis Milwaukee linnas ja kus igal aastal osaleb ligi miljon inimest. Lisaks toimub palju muidki iga-aastasi karnevale ja üritusi, mis sisaldavad muusikat, tantsu ja tänavapidu. Suurimate karnevalide hulka kuuluvad Rio karneval Brasiilias, kus osaleb igal aastal ligi pool miljonit külastajat välisriikidest, ja Salvador de Bahia karneval, mis on suurim tänavapidu ning mis meelitab terve nädala jooksul ligi umbes kaks miljonit inimest. Suurim tänavapidu Euroopas on Notting Hilli karneval (London, Suurbritannia), millest võtab igal aastal osa ligikaudu miljon inimest. Armastuse paraadil ja elektroonilise tantsumuusikafestivalil, mis toimus aastatel 1989–2010 Saksamaal, oli näha hiiglaslikku rahvahulka, 1,6 miljonit inimest. 

Üle maailma korraldatakse igal aastal ka sadu džässifestivale. Neist suurim on Montreali rahvusvaheline džässifestival, kus on võimalik näha 2,5 miljonit osalejat, kellest kolmandik on turistid. Samuti on linnu ja piirkondi, mis on aasta läbi peamisteks sihtkohtadeks muusikaga seotud reisidel, nagu näiteks New Orleans Dixielandile, Zydecole ja teistele muusikastiilidele ning Bayreuth festival Saksamaal. Ooperi- ja klassikalise muusika pealinnaks sobivad hästi Viini linn Austrias, Aix-en-Provence festival Prantsusmaal ning La Scala ooperimaja Milanos. Rokkmuusika harrastajatele sobib hästi Suurbritannia. 

## Vaata ka
*Kultuuriturism

## Viited
Liivi seltsimaja

**Liivi seltsimaja** on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Liivi külas. Asutust haldab Liivi Naisselts.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Liivi Naisseltsi kodulehel
Lehetu külakeskus

**Lehetu külakeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Saue vallas Lehetu külas. Külakeskust haldab Lehetu Külaselts.

Külakeskuses toimuvad erinevad ühisüritused nii kohalikele kui ka teistele Saue valla elanikele. Seltsi eestvedamisel toimub igaaastane EV vabariigi aastapäeva tähistamine!

## Viited

## Välislingid

* Lehetu külaseltsi FB leht

*Asutusest Nissi valla kultuurikeskuse kodulehel
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Fai della Paganella

**Fai della Paganella** (saksa keeles *Oberpfeidt* või *Welsch-Faid*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 14 km Trentost loodes. Valla territooriumil asub Paganella mägi ja suusakuurort.

Fai della Paganella külgneb järgmiste valdadega: Spormaggiore, Mezzolombardo, Cavedago, Zambana ja Andalo.
Leevi rahvamaja

**Leevi rahvamaja** on rahvamaja Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. 

Rahvamaja tööd juhatab Piret Rammo.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Veriora valla kodulehel
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lilli seltsimaja

**Lilli seltsimaja** on kultuurikeskus Harju maakonnas Anija vallas Lilli külas. 

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Linte külakeskus

**Linte külakeskus** on kultuurikeskus Põlva maakonnas Räpina vallas Linte asulas. Asutuse juhataja on Ester Nagland.

Külakeskuses tegutseb Linte raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Räpina valla kodulehel
Leesi rahvamaja

**Leesi rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Leesi külas. Asutuse juhataja on Maila Velström.

Asutus asutati 2001.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lavassaare rahvamaja

**Lavassaare rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Lavassaare asulas. Asutuse tööd korraldab Lavassaare Külaselts.

Asutus asutati 1978.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Audru valla kodulehel
Fiavé

**Fiavé** on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1053 inimest ja valla pindala on 24,3 km².

Fiavè vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Ballino, Favrio ja Stumiaga.

Fiavè külgneb järgmiste valdadega: Comano Terme, Bleggio Superiore, Ledro ja Tenno.

## Maailma kultuuripärandi koht

Seal asub üks või mitu eelajaloolist vaielamu asulakohta, mis on osa eelajaloolistest vaielamutest ümber Alpide UNESCO maailmapärandi nimistus.
Rijeka lennujaam

**Rijeka lennujaam** (horvaadi Zračna luka Rijeka; IATA: **RJK**, ICAO: **LDRI**) on lennujaam Horvaatias.

## Statistika
Folgaria

**Folgaria** (tsimbri: *Folgrait*; saksa: *Vielgereuth*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost kagus. 2013. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3193 inimest. Valla pindala on 71 km².

## Geograafia

Folgaria külgneb järgmiste valdadega: Caldonazzo, Altopiano della Vigolana Besenello, Calliano, Lavarone, Lastebasse, Rovereto, Terragnolo ja Laghi.

Vallas on Rio Cavallo ja Astico orgudes *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused) Costa, Serrada, Guardia, Mezzomonte, San Sebastiano, Carbonare e Nosellari, Pont, Ondertol, Dori, Molino nuovo, Forreri, Ca nove, Molini, Peneri, Fontani, Scandelli, Sotto il soglio, Carpeneda, Mezzaselva, Erspameri, Francolini, Colpi, Nocchi, Perpruneri, Tezzeli, Morganti, Cùeli ja Buse e Virti.

See on tuntud suusakeskus, kuid seda külastatakse ka suvel.

## Huviväärsused

* Giardino Botanico Alpino di Passo Coe, alpi loodusreservaat ja botaanikaaed
Fondo

**Fondo** (saksa keeles *Pfund*; nonesi murdes *Fón*) on vald (*comune*) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 40 km Trentost põhja pool, täpselt Val di Noni põhjapiiril. 

Fondo külgneb järgmiste valdadega: Brez, Castelfondo, Malosco, Ronzone, Sarnonico, Eppan ja Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix.

## Välislingid
* Valla koduleht
Juliana Telman

**Juliana** (õieti **Juliania**) **Telman** (31. mai 1901 Tallinn – 23. detsember 1970 Tallinn) oli eesti kommunist.

Ta sündis Tallinnas tööliste perekonnas. 1920. aastast oli ta EK(b)P liige. 1921. aastast Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu liige. 3. mail 1922 ta vangistati Viktor Kingissepa varjamise pärast ja mõisteti eluaegsele sunnitööle. 1923. aasta 5. mail põgenes, kuid 7. juunil tabati. Kandis vanglakaristust 16 aastat, vabanes vanglast 1938. aastal amnestia alusel. 1940. aasta juunipöörde järel oli ta üks EKNÜ organiseerijaid.

1940. aastal valiti ta II Riigivolikogu (Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseis) liikmeks 70. valimisringkonnast. Ta oli Rahvusvahelise Revolutsioonivõitlejate Abistamise Organisatsiooni (MOPR) Eesti NSV Keskkomitee esimees. Aastatel 1941–1954 oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadik. Aastatel 1942–1944 oli ta ELKNÜ Keskkomitee 1. sekretär. Aastatel 1945–1952 oli ta EK(b)P Keskkomitee naisosakonna juhataja.

Aastatel 1952–1961 oli ta Eesti NSV Riikliku Loodusteaduste Muuseumi direktor. Alates 1954. aastast oli ta Eesti Looduseuurijate Seltsi liige.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Isiklikku
Ta oli oma vanemate Jelissaveta ja Feodori seitsmest lapsest vanuselt kuues – temast vanemad olid Ann(a), Peeter, Minadoora, Jekaterina ja Salomonia; noorem oli Maria.  Tema õde oli kommunistliku liikumise tegelane Salomonia Telman (1898–1967). Tema abikaasa (ae 1947) oli Ivan Kerro (1903–1959). Tal oli 1946. aastal lapsendatud tütar Anne (ae Taniel).  

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Juliana Telman (1962)
Evald Dolf

**Evald Dolf** (23. detsember 1874 Vana-Koiola vald – 23. september 1953 Tallinn) oli Eesti omavalitsustegelane, Tallinna linnasekretär aastatel  1906–1917 ja Eesti Vabariigi Siseministeeriumi Administratiivosakonna direktor.
Fornace

**Fornace** (saksa keeles *Braunstein*) on vald (*comune*) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 10 km Trentost kirdes. Valla pindala on 7,2 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1218 inimest.

Fornace külgneb järgmiste valdadega: Lona-Lases, Baselga di Pinè, Albiano, Civezzano ja Pergine Valsugana.
Fierozzo

**Fierozzo** (mohheni: *Vlarötz*; saksa: *Florutz*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost kirdes. 

2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 456 inimest. Valla pindala on 17,9 km². 2001. aasta rahvaloenduse järgi pidas 423 elanikku 441-st (95,9%) end ülemsaksa keelevariandi – mohheni keele kõnelejaks.

Fierozzo külgneb järgmiste valdadega: Palù del Fersina, Sant'Orsola Terme, Torcegno, Frassilongo ja Roncegno Terme.
Aili Aben

**Aili Aben** (sündinud 25. mail 1935 Narvas) on eesti haridus- ja parteitegelane.

1956. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

1956. aastast töötas ta Tallinna Lastemuusikakooli muusikaõpetajana. Aastatel 1957–1964 oli ta Tallinna 1. Keskkooli füüsikaõpetaja ja õppealajuhataja. 1964. aastast oli ta Tallinna 42. Keskkooli direktori asetäitja, hiljem direktor.

1962. aastast oli ta NLKP liige. 1973. aastast EKP Tallinna Linna Mererajooni Komitee teine sekretär, 1979. aastast EKP Tallinna Linna Mererajooni Komitee I sekretär. 1980. aastast EKP Keskkomitee teaduse ja õppeasutuste osakonna juhataja.

1983. aastast oli ta Eesti NSV Naiste Nõukogu esinaine.

1990.–2000. aastatel töötas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli vastuvõtu spetsialistina.

Ta oli NSV Liidu Ülemnõukogu 8. koosseisu saadik ning Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisus oli ta väliskomisjoni esimehe asetäitja, Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisus haridus- ja kultuurikomisjoni esimees.

## Tunnustus
*1976 Medal "Töövapruse eest"

## Viited
Frassilongo

**Frassilongo** (mohheni *Garait*; saksa keeles *Gereut*) on vald (*comune*) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 14 km Trentost idas. Valla pindala on 16,7 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 354 inimest.

Frassilongo külgneb järgmiste valdadega: Sant'Orsola Terme, Fierozzo, Roncegno Terme, Vignola-Falesina, Pergine Valsugana, Novaledo ja Levico Terme.

2001. aasta rahvaloenduse järgi kuulutas 340 elanikku 357-st (95,2%) end ülemsaksa keelevariandi – mohheni keele kõnelejaks.
Garniga Terme

**Garniga Terme** (saksa: *Garnich*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 8 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 364 inimest ja valla pindala on 13,1 km².

Garniga Terme külgneb järgmiste valdadega: Trento, Cimone ja Aldeno.
Giovo

**Giovo** (saksa keeles *Jaufen*) on vald (*comune*) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 10 km Trentost kirdes.
 
## Tuntud inimesed

Palù di Giovo külast on pärit mitu kuulsat maanteeratturit:

*Francesco Moser – jalgrattur (nüüd kohalik poliitik)
*Gilberto Simoni – jalgrattur 
*Moreno Moser – jalgrattur
Giustino (Trento)

**Giustino** (saksa keeles *Zustin*, *Justen* või *Jobsten*) on vald (*comune*) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 30 km Trentost loodes. Valla pindala on 40,1 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 748 inimest.

Giustino külgneb järgmiste valdadega: Vermiglio, Pinzolo, Spiazzo, Strembo, Carisolo, Caderzone, Massimeno, Stenico ja Comano Terme.
Grigno

**Grigno** (saksa keeles *Grims*) on vald (*comune*) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 40 km Trentost idas.

Grigno külgneb järgmiste valdadega: Castello Tesino, Cinte Tesino, Ospedaletto, Arsiè, Asiago, Cismon del Grappa ja Enego. Seal asuvad Grotta della Bigonda ja Grotta Calgeron grotikompleksid, samuti kaks eelajaloolist arheoloogilist paika (Riparo Dalmeri ja Grotta di Ernesto).
Kevin MacLeod

**Kevin MacLeod** (sündinud 28. septembril 1972) on Ameerika helilooja ja muusikaprodutsent.

MacLeod on tuntud oma kasutustasuta muusikakogu levitamise tõttu oma veebisaidil incompetech.com. MacLeod on loonud ligi 2000 muusikapala, mis on allalaadimiseks saadaval Creative Commonsi litsentsiga. Selle litsentsi tingimused võimaldavad kõigil kasutada tema muusikat tasuta, juhul kui teose autorile viidatakse. Tema muusikat on kasutatud paljudes YouTube'i videotes, videomängudes ja filmides, 2016. aasta juuli seisuga oli MacLeodi IMDb keskkonnas heliloojana märgitud rohkem kui 2700 teose puhul.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Kevin MacLeod IMDb-s
* Kevin MacLeod Twitteris
* Kevin MacLeod Soundcloudis
Taupo

**Taupo** (ka **Taupō**; maoori: *Taupō-nui-a-Tia*) on linn Uus-Meremaal Põhjasaarel Waikato piirkonnas.

See asub Uus-Meremaa suurima mageveejärve Taupō järve serval. 

Taupō on Taupō ringkonna suurim linn ja Waikato piirkonna suuruselt teine ​​linn Hamiltoni järel. Juunis 2023 elas linnas ligikaudu 26 500 inimest. Taupō on tuntud oma loodusliku ilu poolest ning seal on mitmeid vaatamisväärsusi, näiteks Wairakei elektrijaam, Huka juga ja Tongariro rahvuspark.

## Viited
Aarne Liiv

**Aarne Liiv** (sündinud 19. augustil 1950) on eesti bioloog, ihtüoloog.

Ta on lõpetanud Tartu ülikooli bioloogina. Ta on kalakasvatuse spetsialist.

Talle kuulub kala- ja vähikasvatusega tegelev kalatalu (kalatalu Härjanurmes), mis asub Jõune külas.

## Tunnustus
* 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Ivan Iljin

**Ivan Aleksandrovitš Iljin** (vene keeles Иван Александрович Ильин; vkj 28. märts / ukj 9. aprill 1883 Moskva – 21. detsember 1954 Zollikon Zürichi lähedal) oli vene filosoof ja publitsist.

Iljin pärines Moskva aristokraatide perekonnast. 1906. aastal lõpetas ta Keiserliku Moskva Ülikooli õigusteaduskonna ning jäi sinna tööle. 1909. aastast töötas ta eradotsendina. 1918. aastal kaitses ta väitekirja teemal "Философия Гегеля как учение о конкретности Бога и человека" ('Hegeli filosoofia kui õpetus Jumala ja inimese konkreetsusest') ning asus tööle õigusteaduskonna professorina. 

Teda vahistati korduvalt kommunismivastase tegevuse pärast. 1922. aastal mõisteti ta surma, kuid saadeti siiski 160 haritlase seas niinimetatud Filosoofide laeval Venemaalt välja. 

1923–1934 töötas ta Vene Teaduste Instituudis Berliinis. 1927–1930 oli ta ajakirja Russki kolokol (Русский колокол) toimetaja ja väljaandja. 1934. aastal vahistati ta Saksa võimude poolt, kuid vabanes tänu Sergei Rahmaninovile ning asus 1938. aastal Šveitsi Genfi. 

Kuna ta ei olnud Šveitsi kodanik, siis oli tal keelatud avaldada poliitilise sisuga teoseid. Ta hiilis sellest keelust mööda, avaldades oma kirjatöid Vene emigrantide väljaannetes pseudonüümi all. Ent kultuuri- ja religiooniteemalisi kirjutusi avaldas ta oma nime all.

Iljin suri 21. detsembril 1954 ning maeti Zürichi lähedale Zollikoni.

2005. aasta oktoobris maeti Anton Denikin koos abikaasaga ning Ivan Iljin koos abikaasaga ümber Moskvasse Püha Donskoi kloostri kalmistule.

## Teosed

Ivan Iljin kirjutas üle 50 raamatu ja brošüüri ning sadu artikleid vene, saksa ja teistes Euroopa keeltes. 

## Viited

## Välislingid

* Vladimir Juškin, Kremlit innustab tugevat Venemaad luues piiratud vabaduse idee, Postimees, 4. september 2006
Pietermaritzburg

**Pietermaritzburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, KwaZulu-Natali provintsi halduskeskus ja suuruselt teine linn.

Pietermaritzburg asutati buuri ümberasujate poolt 1838. aastal.
Linnas asub Kwa-Zulu Natali muuseum.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Pietermaritzburgi elanikest mustanahalised aafriklased 69,99%, valged 14,24%, India või Aasia päritolu inimesed 8,35%, värvilised 6,91% ja teised 0,50%. Emakeeleks pidas suulu keelt 57,03%, inglise keelt 28,94%, afrikaani keelt 4,24%, koosa keelt 3,51%, sotho keelt 2,26%, ndebele keelt 0,93%, tsvana keelt 0,47% ja teisi keeli 2,63%.

## Viited
Laitse seltsimaja

**Laitse seltsimaja** on kultuurikeskus Harju maakonnas Saue vallas Kaasiku külas.

Seltsimaja asutati 1996.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimaja koduleht
Kurukse

**Kurukse küla** oli küla Jõgevamaal Kursi kihelkonnas.

Kurukse (*Kruckenmoyse*) küla on esimest korda mainitud 1426. aastal. Küla kohta on saksa keeles kasutatud ka nime *Kurckushoff*, lisaks veel Kurukase, Kurukos (1582).

Alates 1977. aastast arvatud Härjanurme küla koosseisu. 

## Viited
Kaatvere

**Kaatvere küla** on endine küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Küla nime mainimised varastes ajalooallikates: 1582 *Kazwer*, 1592 *Kadwer*, 1627 *Kattwer*. Alates 1977. aastast arvati Kaatvere Härjanurme küla koosseisu.

## Viited
Imèr

**Imèr** (saksa: *Immer* või *Almern*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1213 inimest ja valla pindala on 27,6 km².

Imèri vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Masi di Imèr, Sass Maor ja Pontet.

Imèr külgneb järgmiste valdadega: Primiero San Martino di Castrozza, Canal San Bovo, Mezzano ja Sovramonte.

Valla territooriumil on Vederne mägi ja osa Val Noanast.

## Välislingid

* Linna koduleht
Kuusalu rahvamaja

**Kuusalu rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu aleviku keskel. 

Rahvamaja (praegune fuajee ning Tormise seltsi tiib) valmis 1905 ja avati sama aasta 10. augustil. Tollal oli see Kuusalu Karskuse Seltsi Seeme seltsimaja. Samal aastal läks maja Kuusalu Põllumeeste Seltsile.
Seda on hiljem ümber ehitatud, remonditud ning lisatud laiendusi. 1932 valmis Kupu poolne saaliosa, hoone välisseinad vooderdati ja värviti. 

1997 oli taas suurem remont. Muuhulgas likvideeriti 1932. lisatud esikülje saalipoolne sissekäik ja kalmistu poolne väike juurdeehitus-eeskoda. Viimati uuendati ning laiendati hoonet 2005-2006. Praegu majandab hoonet Veljo Tormise Kultuuriselts, see on kasutuses ja heas korras. 

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Veljo Tormise Kultuuriseltsi kodulehel
Kurtna külamaja

**Kurtna külamaja** on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Kurtna asulas. Asutust haldab MTÜ Nelikand.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Visitpandivere.eu kodulehel
Kullametsa seltsimaja

**Kullametsa seltsimaja** on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullametsa külas. Asutust haldab Kullametsa Külaselts.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Kullametsa küla kodulehel
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Laatre vabaajakeskus

**Laatre vabaajakeskus** on asutus Valga maakonnas Valga vallas Laatre asulas. Asutuse eesotsas on Riina Pill.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Tõlliste valla kodulehel
Isera

**Isera** (saksa keeles *Iser*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 20 km Trentost edelas. Valla pindala on 14,1 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2496 inimest.

Isera vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Marano, Cornalé, Reviano, Folaso, Patone, Lenzima ja Bordala.

Isera külgneb järgmiste valdadega: Villa Lagarina, Ronzo-Chienis, Rovereto, Nogaredo ja Mori.

## Välislingid

* Linna koduleht
Kuigatsi külamaja

**Kuigatsi külamaja** on kultuurikeskus Valga maakonnas Otepää vallas Kuigatsi külas.

Külamajas tegutseb ka Kuigatsi raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Külamajast Kuigatsi küla kodulehel
Kõue rahvamaja

**Kõue rahvamaja** (nimetatud ka *Kõue rahva maja*) on rahvamaja Harju maakonnas Kose vallas Kõue külas. Asutust haldab Kõue Külade Selts.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Swellendam

**Swellendam** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas.

Swellendam on asutatud 1743. aastal ja on üks Lõuna-Aafrika Vabariigi vanemaid linnu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Swellendami elanikest värvilisi 63,06%, valgeid 19,46%, mustanahalisi aafriklasi 15,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27% ja teisi 1,81%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 81,29% elanikest, koosa keelt 9,50%, inglise keelt 4,77%, sotho keelt 1,07% ja teisi keeli 1,20%.

## Viited
Kõrtsialuse külastuskeskus

**Kõrtsialuse külastuskeskus** (varem *Kõrtsialuse seltsimaja*) on asutus Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Kõrtsialuse külas. Asutust haldab Kõrtsialuse Küla Selts.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Koorküla rahvamaja

**Koorküla rahvamaja** on rahvamaja Valga maakonnas Tõrva vallas Koorkülas. Asutuse eesotsas on Liivi Arro.

Asutus asutati 1910.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Helme valla kodulehel
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kõnnu külamaja

**Kõnnu külamaja** on kultuurikeskus Harju maakonnas Kuusalu vallas Kõnnu külas. Asutust haldab Kõnnu Külaselts.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Koluvere seltsimaja

**Koluvere seltsimaja** on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Koluvere külas. Asutust haldab Koluvere Küla Selts.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Koluvere Küla Seltsi kodulehel
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kolgaküla rahvamaja

**Kolgaküla rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgakülas.

Esimene Kolgaküla rahvamaja avati 1931. aastal. Ehitamise algatas Kolgaküla Haridusselts.

17. juulil 2006 põles süüdatud rahvamaja maha. Uus rahvamaja, mis on praktiliselt põlenud hoone koopia, avati pärast korjandusi ja heategevusaktsioone 19. juunil 2008. Kohal oli president T. H. Ilves.

19. ja 20. oktoobril 2012 korraldas Kolgaküla Selts rahvamajas filmifestivali, kus näidati kaheksat filmi, mille stseene on filmitud Kolgakülas. 

Kohalikud inimesed on osalenud massistseenides sellistes mängufilmides nagu "Inimesed sõdurisinelis" (1968), "Verekivi" (1972), "Äratus" (1989), "See kadunud tee" (1990), "Tulivesi" (1994), "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" (2002), "Seenelkäik" (2012) ning üldlaulupeo tule teekonda kajastavas dokumentaalfilmis "Tulekummardajad" (2000).

Festivaliga samal ajal avati maja kõrval Eesti filmi 100. aastapäevale pühendatud infotahvel-kaart.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Lavarone

**Lavarone** (saksa keeles *Lafraun*, tsimbri murdes *Lavròu*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 20 km Trentost kagus. Valla pindala on 26,3 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1109 inimest. 

Lavarone vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused): Chiesa, Cappella, Gionghi, Masetti, Villanova, Longhi, Magrè, Slaghenaufi, Bertoldi, Nicolussi, Piccoli, Oseli, Gasperi, Lanzino, Albertini, Rocchetti, Malga Laghetto, Stengheli, Azzolini ja Masi di Sotto.

Lavarone külgneb järgmiste valdadega: Caldonazzo, Luserna, Folgaria, PPedemonte, Levico Terme ja Lastebasse.

20. sajandi alguseni kõneles Lavarone rahvas tsimbri murret, iidset saksa baieri murde alamdialekti.

## Välislingid

*  Linna koduleht
Õie Arusoo

**Õie Arusoo** (sündinud 12. oktoobril 1944) on eesti ajakirjanik.

Ta on töötanud 1970. aastast Eesti Televisioonis toimetaja ja produtsendina. Ta on teinud laste- ja haridussaateid (teemadeks kirjandus ja kunst) ning toimetanud pikka aega loodus- ja keskkonnasaadet "Osoon".

## Tunnustus
*2012 Eesti looduskaitsemärk
*2021 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Kolga rahvamaja

**Kolga rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolga asulas. 

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Koksvere seltsimaja

**Koksvere seltsimaja** on kultuurikeskusmaakonnas Põhja-Sakala vallas Koksvere külas. 

Seltsimaja tegevust korraldab Koksvere Maanaiste Selts.

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lavis

**Lavis** (saksa keeles *Navis*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 9 km Trentost põhja pool. Valla pindala on 12,4 km². 2006. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 9000 inimest.

Lavisi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Pressano, Sorni ja Nave San Felice.

Lavis külgneb järgmiste valdadega: Giovo, San Michele all'Adige, Nave San Rocco, Zambana, Trento ja Vallelaghi.

## Sõpruslinnad

* Forchheim Saksamaal

## Tuntud inimesi

Mägigiid Franco Nicolini on Lavisis sündinud.

## Välislingid

* Linna koduleht
Kolmanda inimese argument

**Kolmanda inimese argument**, millest räägib esimesena Platon oma dialoogis "Parmenides" (132d-133a), on Platoni ideedeõpetuse kriitika.

Väljendi **kolmas inimene** (vanakreeka keeles τρίτος ἄνθρωπος, *tritos anthropos*) võttis kasutusele Aristoteles, kes kasutab näitena inimest (sellest ka argumendi nimi), et argumenteerida Platoni teooria vastu. Argumendi kohaselt peab vastavalt ideedeõpetuse postulaatidele inimese ja ideede sfääris paikneva "inimese idee" vahel olema sarnasus, mida aga peab omakorda väljendama eraldiseisev, sj ühtlasi ideede sfääri kuuluv idee ning see viib lõputu regressi tõttu ideede hulga kasvamisele lõpmatusse, muutes sellega ideede sfääri piiritlematuks, mis on metafüüsilises mõttes ebasoovitav.

Aristotelese sõnastuses leiab argumendi tema "Metafüüsika" 1. raamatust (990b1), 13. raamatust (1079a13) ja "Sofistide ümberlükkamistest (178b36). Platoni "Parmenideses" on Aristoteleselt nime saanud argumendi kõrval veel teisi sarnaseid ideedeõpetuse probleeme väljendavaid arutlusi.

## Platoni ideedeõpetus
Platoni ideedeõpetuse kohaselt koosneb maailm lisaks meelelisele maailmale ka ideede maailmast. Ideed on n-ö nähtavad ainult mõistusele st neist saab ainult mõelda. Nt lahendades geomeetria ülesannet kolmnurga kohta, ei tee me seda mitte joonisel oleva kolmnurga kohta vaid lahendus kehtib kolmnurga idee kohta. Ideede maailma ja meelelise maailma vahekorda seletas Platon koopamüüdi abil. 

## Argument

Platoni ideedeõpetuse järgi on igasugune sarnasus tingitud ideest. Inimesed on omavahel sarnased, sest neis on inimese idee. N-ö esimene inimene on päris inimene, n-ö teine inimene on esimese inimese idee. Ideedeõpetusest järeldub aga ka, et peab olema n-ö kolmas inimene, sest kui esimesed kaks on omavahel sarnased, tähendab see, et ka neis on üks ühine idee. See ühine idee tingib sarnasuse ja ongi n-ö kolmas inimene. Analoogselt arutledes järeldub ka neljas ja viies jne inimene. Seega peab ideede maailmu olema lõpmata palju, sest idee ja tema kehastus on erinevates maailmades.

## Vaata ka
*Valetaja paradoks
*Parmenides (Platon)

## Viited

## Välislingid
*Pelletier, Zalta: How to Say Goodbye to the Third Man
*Platoni "Parmenidese" ingliskeelne tõlge (Gutenbergi projekt)
*Sissekanne Stanfordi filosoofiaentsüklopeedias
Ledro

**Ledro** (kohalikus murdes: *Léder*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias. See loodi 1. jaanuaril 2010, kui ühendati endised vallad Pieve di Ledro, Bezzecca, Concei, Molina di Ledro, Tiarno di Sopra ja Tiarno di Sotto.

## Ajalugu

Vald loodi pärast 30. novembril 2008 korraldatud referendumit kõigis 6 Valle di Ledro vallas.

## Geograafia

Vallas on *[[Frazione|frazioni]]* (alljaotused) Bezzecca, Biacesa, Concei, Enguiso, Legos, Lenzumo, Locca, Mezzolago, Molina di Ledro, Pieve di Ledro (vallakeskus), Pré di Ledro, Tiarno di Sopra, Tiarno di Sotto.

Ledro külgneb järgmiste valdadega: Bleggio Superiore, Bondone, Borgo Chiese, Fiavè, Limone sul Garda (Brescia provints), Magasa (Brescia provints), Nago-Torbole, Riva del Garda, Pieve di Bono-Prezzo, Storo, Tenno, Tione di Trento ja Tremosine (Brescia provints).

## Vaatamisväärsused

* Ledro järv, mitte väga kaugel Garda järvest
* Giardino Botanico Preistorico di Molina di Ledro, pronksiaja toidutaimede botaanikaaed

## Inimesed

* Andrea Maffei

## Sõprusvallad

* Müllheim, Saksamaa
* Buštěhrad, Tšehhi
* Doksy, Tšehhi
* Chyňava, Tšehhi
* Milín, Tšehhi
* Nový Knín, Tšehhi
* Příbram, Tšehhi
* Ptice, Tšehhi
* Všeň, Tšehhi

## Maailma kultuuripärandi koht

Siin asub üks või rohkem eelajaloolist vaielamu asulakohta, mis on osa eelajaloolistest vaielamutest ümber Alpide UNESCO maailmapärandi nimistus.

## Välislingid

* Ledro valla koduleht
Langebaan

**Langebaan** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas.

Langebaan asub Kaplinnast 120 kilomeetrit põhja pool, Langebaani laguuni kaldal.

Langebaan on asutatud 1922. aastal. Kuni 1960. aastani asus seal vaalapüügijaam.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Langebaani elanikest valgeid 56,02%, värvilisi 34,74%, mustanahalisi aafriklasi 7,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,49% ja teisi 1,41%. Emakeeleks pidas afrikaani keelt 76,21% elanikest, inglise keelt 19,19%, koosa keelt 1,33%, sotho keelt 0,57%, suulu keelt 0,51%, tsvana keelt 0,44% ja teisi keeli 1,75%.

## Galerii

Pilt:Langebaan-2013.jpg
Pilt:Local fishing - panoramio.jpg
Pilt:Langebaan.jpg


## Viited
Austria šilling

**Šilling** (saksa keeles *Österreichischer Schilling*) oli Austria valuuta aastatel 1925–1938, 1945–1999 ning raharingluses 2002. aastani. Üks šilling jagunes 100 krossiks. 

Šilling vahetati välja euroga, mis võeti vastu fikseeritud kursiga 1 euro = 13,7603 šillingit.

## Ajalugu

#### Esimene šilling
1 šilling (1925). Šilling kehtestati 1924. aasta 20. detsembril Šillingi Aktiga, kursiga 1 šilling kümnele tuhandele Austria-Ungari kroonile ning anti välja 1. märtsil 1925. Šilling tühistati anšlussi alguses (1938), mil seda vahetati kursiga kaks Saksa riigimarka kolmele šillingile.

#### Teine šilling
Šilling võeti uuesti kasutusele pärast teist maailmasõda, 30. novembril 1945 liitlasvägede poolt, kes andsid välja paberraha nimiväärtuses 50 krossist 100 šillingini. Kurss riigimarga suhtes oli üks ühele, limiidiga 150 šillingit inimese kohta. 1945. aastal hakkas paberraha välja andma Natsionaalpank ja esimesed mündid anti välja 1946.

21. novembril 1947 võeti vastu teine šillingi seadus, anti välja uued paberrahad ning seoti šilling USA dollariga kursiga 1 dollar = 26 šillingit. 1976. aasta juulis dollari kõikumise järel seoti šilling Saksa margaga.

Kuigi Austria ametlikuks rahaks sai 1999. aastal euro, ei võetud euromünte ega kupüüre kasutusele enne 2002. aastat. Vanad šillingid hakkasid vaikselt ringlusest kaduma pärast 2002. aasta 28. veebruari. Šillingikupüürid ja -mündid on endiselt euro vastu vahetatavad ükskõik millises Austria Natsionaalpanga harus määramata ajani.
Hannoveri hobune

**Hannoveri hobune** (sks *Hannoveraner*) on hobusetõug, mis pärineb Saksamaalt Alam-Saksi (*Niedersachsen*) liidumaalt. Hannoveri hobune kuulub soojavereliste hobuste hulka. 	

## Kirjeldus

Hannoveri hobuste eelistatud turjakõrgus on 165 cm, kuid täpset kõrgust ei peeta nii oluliseks kui hobuse üleüldist harmoonilist välimust. Värvuselt võivad nad olla raudjad, mustad, hallid või kõrvid. Kael on lihaseline ja proportsionaalse pikkusega ning pea sirge profiiliga. Keha on kompaktne, turi pikk, nimme lihaseline ning laudjas pikk ja langev. Jalad on pikad, tugevate liigeste ning keha suhtes proportsionaalses suuruses ühtlase kujuga kapjadega. Iseloomult on hannoveri hobused tasakaalukad, mistõttu on nad erakordselt head ratsa- ja sporthobused.

## Ajalugu

Hannoveri hobuste aretus sai alguse 18. sajandil Celles. Tõuraamatut peetakse aastast 1888. Hobuse algseteks kasutusaladeks olid põllumajandustööd ning ratsavägi. Sajandi lõpuks hinnati neid tõllahobustena. Pärast teist maailmasõda langes nõudlus põllumajandushobuste järele ning uueks aretuseesmärgiks sai sportliku tüübi loomine. Tänaseks on hannoveridest saanud hinnatud kolmevõistluse ning takistus- ja koolisõiduhobused.

## Sport

### Hannoveri hobused koolisõidus

Maailma Sporthobuste Kasvatajate Föderatsiooni (WBFSH) andmete järgi on Hannoveri hobune olnud edukaim tõug Rahvusvahelise Ratsaspordi Liidu (FEI) koolisõiduvõistlustel alates aastast 2001, kui hakati tulemusi avaldama tõuraamatute kaupa. Tipptasemel hannoveri tõugu koolisõiduhobuste seas on Salinero, Satchmo 78, Sunrise, Bonaparte 67, Brentina ja Wansuela Suerte. Alates 1956. aasta olümpiamängudest on hannoveri hobused teeninud individuaalses arvestuses kolm kuldmedalit (Salinero kahel korral, Gigolo ühel), neli hõbemedalit (Satchmo ühel, Gigolo kahel, Woycek ühel korral) ja neli pronksi (Bonaparte, Weyden, Mehmed ja Dux). Hannoveri hobuseid on seitsmel korral autasustatud kuldmedaliga meeskondlikus sõidus (2008, 2004, 2000, 1996, 1992, 1976, 1968 ja 1964). Mitmed hannoveri hobused on võitnud ka ülemaailmsetel FEI võistlustel, näiteks on koolisõidus maailmameistriteks saanud Mehmed (1974), Gigolo (1994, 1998), Satchmo (2006) ja Salinero (2006, vabakava).

### Hannoveri hobused takistussõidus

Hannoveri hobused on järjekindlalt püsinud viie kõige edukama tõu hulgas ka takistussõidus. Ühed selle aastatuhande parimad hannoveri takistussõidu hobused on olnud Shutterfly ja For Pleasure. Shutterfly võitis takistussõidu maailma karikavõistluse 2005., 2008. ja 2009. aastal. For Pleasure sai 1995. aasta maailmameistrivõistlustel teise koha ning oli kahel korral olümpiamängudel kuldmedali võitnud takistussõidu meeskonna liige.

## Viited

## Välislingid
* The Hanoverian Horse Breed
Kokora külakeskus

**Kokora külakeskus** on kultuurikeskus Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kokora külas. Asutust haldab Kokora Kandi Külaselts.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tammur

**Tammur** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Tammur (Tammor) on pandud Aru mõisas Mihkli kihelkonnas Läänemaal, Kalli mõisas Mihkli kihelkonnas Pärnumaal ja Pühajärve mõisas Otepää kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Tammur uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Trampärk (1940. aastal Tallinnas).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tammur Eestis 20 mehel ja 30 naisel.

*Einar Tammur (1960–2004), eesti ornitoloog ja looduskaitsja
*Harald Tammur (1917–2001), eesti vaimulik
*Ilmar Tammur (1921–1989), eesti teatrijuht, näitleja, lavastaja ja õppejõud
*Külli Tammur (sündinud 1983), Eesti riigiametnik ja poliitik
*Rein Tammur (1942–2006), eesti arst
*Vaike Tammur (1935–2006), Eesti teatri- ja filmindustegelane
Koigi seltsimaja

**Koigi seltsimaja** on kultuurikeskus Järva maakonnas Järva vallas Koigi külas. Asutust haldab Koigi Kultuuriselts.

Asutusel pole oma maja ja nad tegutsevad kohaliku haigla ruumides.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kohtla-Nõmme rahvamaja

**Kohtla-Nõmme rahvamaja** on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Kohtla-Nõmme asulas. Aastast 2007 kuulub rahvamaja Kohtla Kaevanduspark-Muuseumi koosseisu.

Rahvamaja asutati 1952.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Sillam

**Sillam** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Sillam on pandud Jägala mõisas Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Sillam uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andersen, Krivoborski, Lilienthal ja Schönberger. Gottlieb Sillami palvel kanti Sillam perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 188 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sillam Eestis alla viiel mehel ja 10 naisel.
Kiviloo külakeskus

**Kiviloo külakeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Raasiku vallas Kiviloo külas. Asutuse juhataja on Eve-Liis Remmelgas.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kirbla rahvamaja

**Kirbla rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kirbla külas. Asutust haldab on Kirbla Külaselts.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kiltsi rahvamaja

**Kiltsi rahvamaja** on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Kiltsi asulas.

Asutus asutati 1938.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kelvingi külakeskus

**Kelvingi külakeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Viimsi vallas Kelvingi külas. Asutuse tegevjuht on Ants-Lembo Lindemann.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kehra rahvamaja

**Kehra rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Kehra linnas. Asutust haldab Anija valla kultuurikeskus.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kiikla rahvamaja

**Kiikla rahvamaja** on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kiikla külas. Asutuse juhataja on Rutt Linnard.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kapera seltsimaja

**Kapera seltsimaja** on kultuurikeskus Võru maakonnas Võru vallas Kapera külas. Asutust haldab Kapera Kandi Ühing.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Käsmu rahvamaja

**Käsmu rahvamaja** on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Käsmu asulas. Asutust haldab Käsmu Külaselts.

Rahvamaja valmis 1917.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Käsmu Meremuuseumi kodulehel
Aablo

**Aablo** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Aablo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sondberg.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

## Välislingid
*Geni
Aadu Birnbaum

**Aadu Birnbaum** (17. veebruar 1938 – 7. detsember 2017) oli eesti pillimees, laululooja ja kontserdikorraldaja.

Ta mängis paljusid pille ja lõi kümneid populaarseid meloodiaid, millest paljudele kirjutas ta ise sõnad. Oma lemmikžanriks pidas ta džässi ning saksofonistina mängis läbi suure osa svingiklassikast. 

Muude ametite hulgas oli ta AS Tartu Laululava muusikatoimetaja ja Tartu džässiklubi president.  

Tema loodud ansamblid Ratex, Viljandi jazzsekstett ja Holarid esinesid edukalt konkurssidel ja festivalidel ning nende kontserditurneed ulatusid ka piiri taha. 

Ta noppis auhindu Eesti Raadio estraadilaulude võistluselt ja ka sellistelt konkurssidelt nagu «Meri, mehed ja maa» ning Valge Daami lauluvõistlus. Tema laule on laulnud näiteks Georg Ots, Kalmer Tennosaar, Uno Loop, Vello Orumets, Ivo Linna, Ervin Lillepea, Toivo Nikopensius, Olev Vestmann, Neeme Konsa ning Heli ja Tiit Koppel, samuti ansamblid MTJ ja Seelikukütid.

2015. aastal ilmus trükist Aadu Birnbaumi "Laulud ja pillilood".

## Viited

## Välislingid
*Jälle kui on jõuluöö
Silvia Vissak

**Silvia Vissak** (sünninimi **Lesnikova**; 31. august 1929 – 11. detsember 2017) oli eesti ajakirjanik.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1956. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis loogika-psühholoogia osakonna, seejärel 1957. aastal kaugõppes eriprogrammi järgi ajakirjanduskursuse.

Ülikoolis õppimise ajal oli ta ühtlasi paar-kolm aastat Vanemuise ooperi abikoori laulja ja balletirühma tantsija. 

Ta asus tööle ajaleht Edasi toimetuses, kust siirdus pensionile aastal 1990.

## Looming
Ta kirjutas hariduselu ja kõrgkoolide teemal probleemartikleid, tema osalusel ja juhtimisel tekkis 1960. aastate teisel poolel diskussioon eesti rahva iibe üle.

Ta on ka Tartu Ülikooli teemalise raamatu "Pilk üliõpilasellu" (1965) autor ning ta on tõlkinud vene keelest Valentin Katajevi "Muru mulla peal" (1972), Juri Sbitnevi "Põdrajaht" (1981) ja Arkadi Vaineri "Allaaetud kassid ja koerad" (1987).

## Viited

## Välislingid
*Raimu Hanson. "Suri ajakirjanik Silvia Vissak". Postimees, 13. detsember 2017
Nasta Pino

**Nasta Pino** (1. juuli 1934 Mikitamäe vald, Petserimaa – 15. detsember 2017) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik.

Pino sündis taluperes üheksanda lapsena. 

Ta lõpetas 1953. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. 

Ajakirjanikutööd alustas ta kirjandusliku kaastöölisena Elva ajalehes Uus Tee. Ta töötas aastakümneid Tartu ajalehes Edasi, olles tunnustatud põllumajandusajakirjanik.

## Looming
Tema sulest on ilmunud romaanid "Ja andke meile andeks meie võlad" (1994), "Vaikne on" (2000), "Suvekurbus" (2003) ja „Trepikoda“ (2014), samuti hulk lühiproosat ning mälestusteraamatuid ("Seal, kus rukkiväli", 2011; "Minu aeg ja selle lugu", 2015 jt).

## Tunnustus

* 2001 Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Vaikne on")
* 2013 Rukkiräägu kultuuriauhind

## Liikmesus
*Eesti Kirjanike Liit 

## Isiklikku
Tema õde oli rahvaluuleteadlane Veera Pino ja poeg ajakirjanik Jüri Pino.

## Viited