Raudteejaam

**Raudteejaam** on raudteetaristu rajatis, mis võimaldab rongide vastuvõtmist, ärasaatmist ja peatusteta läbilaskmist, rongide kohtumise ja möödasõidu korraldamist ning manöövritöö tegemist. Tulenevalt vastava raudteetaristu olemasolust ja otstarbest võimaldavad raudteejaamad ka veoste vastuvõtmist-väljaandmist ja reisijate teenindamist ning muid raudteeliiklusega seotud tehnilisi operatsioone. 

Raudteejaamad ehitatakse tavaliselt raudteeliini sirgele ja tasasele või väikse kaldega osale (jaamatee kasuliku pikkuse ulatuses võib raudtee kalle olla kuni 0–2,5‰); erandjuhul võivad nad paikneda kallakul või kõveral liiniosal (horisontaalkõvera raadius ei tohi olla alla 1200, mägises kohas alla 500 m).

## Liigitus
Raudteejaamasid saab kasutuseesmärgist tulenevalt liigitada järgmiselt:

***[[reisijaam]]ad** on reisirongide teenindamiseks rajatud jaamad, kus toimub rongide vastuvõtmine ja ärasaatmine, marsruutide ettevalmistamine, reisijate teenindamine;
***[[kaubajaam]]ad** ehitatakse suurtesse tööstuskeskustesse, sadamatesse või kohtadesse, kus on vaja laadida väga suurtes kogustes kaupa; nendest jaamadest viivad sageli haruteed lähedalasuvatesse tööstusettevõtetesse;
***[[Sorteerimisjaam|sorteerimisjaamad]]** on ette nähtud massiliseks rongide koostamiseks või lahtihaakimiseks ja vagunite sorteerimiseks, transiitrongide koostamine, reisijate ja kaubarongide teenindamine toimub väheses mahus;
***[[piirkonnajaam]]ad** on ette nähtud transiitrongide teenindamiseks, vedurite ja nende juhtide vahetamiseks. Need jaamad paiknevad üksteisest tavaliselt 150–300 km kaugusel ja on varustatud 2–3 jaamapargiga, vedurite teenindamiseks vajalike seadmetega, veduri- ja vagunidepooga jms.
***vahejaamad** on kõige levinum jaamatüüp, mida rajatakse kõikidele raudteeliinidele (paiknevad üksteisest tavaliselt 15–20 km kaugusel) ning nende ülesandeks on rongide möödalaskmine, reisijate teenindamine, kauba maha- ja pealelaadimine ja rongide koostamine.

Mitme raudteeliini ühinemiskohtades moodustuvad raudteesõlmed, millesse võib kuuluda mitu raudteejaama. 

Jaamavahedes võivad asuda raudteepeatused (nn teivasjaamad) reisijaile reisirongidesse sisenemiseks või neist väljumiseks.

## [[Eesti Raudtee|Eesti Raudtee AS]] tugi- ja vahejaamad

Eesti Raudtee eristab oma haldusstruktuuris väiksemaid ehk **vahejaamu**, mis on halduslikult kinnitatud suuremate ehk **tugijaamade** juurde järgmiselt:

***[[Muuga raudteejaam|Muuga]] tugijaam**
**Maardu
***[[Narva raudteejaam|Narva]] tugijaam**
**Kadrina, Rakvere, Vaeküla, Kabala, Sonda, Kiviõli, Püssi, Kohtla, Jõhvi, Oru, Vaivara, Auvere, Soldina

* **[[Paldiski raudteejaam|Paldiski]] tugijaam**
** Vasalemma, Riisipere

* **[[Balti jaam|Tallinna]] tugijaam**
**Pääsküla, Valingu, Keila, Klooga

* **[[Tartu raudteejaam|Tartu]] tugijaam**
**Nõmmküla, Tamsalu, Kiltsi, Rakke, Vägeva, Pedja, Jõgeva, Kaarepere, Tabivere, Kärkna, Reola, Vastse-Kuuste, Põlva, Veriora, Orava, Koidula, Ropka, Nõo, Elva, Palupera, Puka, Keeni, Sangaste, Valga, Karula, Antsla, Sõmerpalu, Võru, Lepassaare, Piusa.

* **[[Ülemiste kaubajaam|Ülemiste]] tugijaam**
**Lagedi, Raasiku, Kehra, Aegviidu, Tapa.

## [[Edelaraudtee|Edelaraudtee Infrastruktuuri AS]] raudteejaamad

* Tallinn-Väike
*Liiva
*Kiisa
*Kohila,

*Rapla,
*Lelle,
*Tootsi,
*Pärnu,

*Türi,
* Võhma,
*Viljandi.

## Vaata ka
* Eesti raudteejaamade ja raudteepeatuste loend
*Raudteeliin
*Sõlmjaam
* Raudteetransport
* Jaamahoone

## Viited

## Kirjandus
* Eesti raudteejaamad. Koostas Mehis Helme. Tänapäev 2003 
* Raudteearhitektuuri ajaloost ja säilitamisest. Koostajad: Martin Jänes, Mari Loit. Muinsuskaitseamet. Tallinn, 2006

## Välislingid
* Ühe jaama lugu; rongimees.ee
* 20. sajandi Eesti raudteejaamad https://register.muinas.ee/ftp/XX_saj._arhitektuur/alusuuringud/Raudteearhitektuur/Raudteearhitektuur.pdf