Andorra ajalugu

*See artikkel on ülevaade [[Andorra]] ajaloost

*'Andorra ajalugu** on seotud [[legend]]iga, mis omistab Andorra asutamise keiser [[Karl Suur]]ele. Legendaarse asutamisüriku järgi, mille Karl Suur olevat kirjutanud, olevat Andorrast saanud suveräänne riik tasuks selle eest, et andorralased aitasid tal moslemite vägesid Püreneedest välja ajada. Uuringud on kinnitanud, et see asutamisürik on võltsing. Sellegipoolest räägib Andorra riigihümn "[[El gran Carlemany]]" just sellest episoodist.

Andorra riigile pani tegelikult aluse 1278. aastal sõlmitud leping [[Foix' krahvkond|Foix' krahvkonna]] ja [[Urgelli piiskopkond|Urgelli piiskopkonna]] vahel. Pärast lõputuid poliitilis-kiriklikke tülisid, millesse olid kaasatud ka Prantsusmaa ja Aragóni kuningas ning katoliku kiriku hierarhid, otsustasid Foix' krahv ja Urgelli piiskop valitseda Andorra ala kahasse ''[[pareatge]]'' põhimõttel. Selle feodaallepingu tõttu ongi Andorra tänapäeval iseseisev riik.

See, et Foix' krahvkond otsustas loobuda pretensioonist ainuvõimule Andorra üle, viis selleni, et aja jooksul sattus [[Prantsusmaa kaasvürst]]i tiitel [[Prantsusmaa]] kuninga ja hiljem presidendi kätte. See, et [[Isabel I|Isabel I]]
ja [[Fernando II (Aragón)|Fernando Katoliiklane]] said Andorra piiskopi ja kaasvürsti nimetada, tähendas tegelikult, et see koht jäi [[Hispaania kroon]]i kätte. Nii pidasid need kaks osapoolt läbi aastate füüsilist või moraalset sõda andorralaste vastu, et Andorra territooriumi endale saada. Oskus nende kahe osapoole mõju tasakaalustada andiski andorralastele autonoomia.

Pärast Barcelona langemist [[Hispaania pärilussõda|Hispaania pärilussõjas]] kasutas Andorra oma ''pareatge''de alusel saadud autonoomiat, et veenda Hispaania ja Prantsusmaa monarhiat selles, et Andorra on sõltumatu riik. Hispaania ja Prantsusmaa olid valmis sellega nõustuma, sest see aitas neil katalaanikeelset ala poliitiliselt lõhestada. Prantsusmaa oli juba varem pärast [[Segadooride sõda]] liidendanud [[Põhja-Kataloonia]]. Andorralased püüdsid ära hoida seda, et sama juhtuks Andorraga. 

Pärast [[Hispaania pärilussõda]] sai Andorrast praktikas, kuigi mitte juriidiliselt, suveräänne riik. 19. sajandil oli Andorra [[karlism]]i tagalabaas – see aitas takistada Andorra annekteerimist Hispaania poolt. [[Romantism]] aitas luua ettekujutust Andorrast kui iseseisvast riigist ja tasapisi kujundada andorralaste rahvusteadvust. See toimus tugeva irredentistliku katalaani rahvusluse ja imperialistliku hispaania rahvusluse taustal. 19. sajandil püüti Andorra institutsioone demokratiseerida, sest [[tööstuslik pööre]] lõhkus senist majandusmudelit, mis põhines põllumajandusel ja käsitööl. [[Sotsialism|Sotsialistlikud]] ideed Andorrasse ei jõudnud, kuid [[Prantsuse revolutsioon]] ja Prantsusmaa demokratiseerumine seadsid vana seisuslik korra Andorras kahtluse alla. [[Napoleon I|Napoleon]] oli Andorra koos Katalooniaga annekteerinud.

20. sajandi esimesel poolel oli Andorra majandus alles arengu algstaadiumis. Hakkasid ilmnema moderniseerumise märgid. 1933. aastal saavutati pärast ülestõusu üldine valimisõigus, kuigi ainult meestele. [[Pankastilianism]] püüdis endiselt Andorrat allutada. Prantsusmaa toetas neid püüdlusi, kuivõrd need aitasid Andorras edendada tsentralistlikku mõtteviisi. Hispaania otsustas keelata [[katalaani keel]]e kasutamise Andorra koolides. [[Hispaania kodusõda]] katkestas järsult Andorra katsed majandust elavdada.

[[Teine maailmasõda]] tegi Andorra veel vaesemaks. Andorra võimud kehtestasid seisusliku korra.

Riik püüdis tasakaalustada suhteid Franco-aegse Hispaania ja Saksamaa poolt okupeeritud, kaotuse läbi elanud Prantsusmaa vahel. Nad püüdsid leida tasakaalu Franco Hispaania ja lüüasaanud Prantsusmaa vahel. Alustas tegevust [[Ràdio Andorra]], aga seda vastustati juba algusest peale. Tekkisid uued pinged andorralaste, hispaanlaste ja prantslaste vahel.

Pärast [[teine maailmasõda|teist maailmasõda]] sai Andorrast "külluse maa". Majanduskasv teistes kapitalistlikes riikides kandus Andorrale üle. Peanõukogu suhted Franco Hispaaniaga olid kord sõbralikud, kord pingelised. Andorra kasv tõi Andorra historiograafiasse [[Andorra unistus]]e (''el somni andorrà'') mõiste.
 
1970. aastatel hakati Andorra institutsioone demokratiseerima. [[1993. aasta Andorra põhiseadus]] andis suveräänsuse Andorra rahvale. See võimaldas Andorral astuda [[ÜRO]]-sse ja toimida sõltumatu riigina. 1990. aastate majandustõus tugevdas Andorra majanduse kolme tugisammast: massiturismi, suusatamist ja finantssektorit. 

[[Suur majandussurutis]] aastatel 2008–2012 pani Andorra [[maksuparadiis]]i mudeli kahtluse alla. Teised riigid kritiseerisid Andorra majandusmudelit, nii et tuli hakata kehtestama makse. Andorra läks kaasa [[globaliseerumine|globaliseerumisega]]. Selle majandus oli ikka veel kujunemisjärgus. Andorra ei olnud enam "külluse maa".

Andorra ajalugu on tihedalt seotud [[Hispaania ajalugu|Hispaania ajalooga]] ja [[Prantsusmaa ajalugu|Prantsusmaa ajalooga]]. 

== Esiaeg==

Kõige varasemad inimtegevuse jäljed Andorras pärinevad [[hilispaleoliitikum]]ist, mil Andorras hakkas jää pärast [[Würmi jäätumine|Würmi jäätumist]] sulama ja kliima soojenes. Enne seda katsid Andorra ala liustikud, kus inimesed ei saanud elada. Tegu oli seega juba ''[[Homo sapiens]]''iga. Rühm [[Ariège'i jõgi|Ariège'i]] ja [[Segre õgi|Segre jõe]] piirkonnast pärit korilasi elas suvel [[Balma de la Margineda]]s kaljude varjus. Nad olid leidnud ideaalse läbipääsu üle Püreneede. Sealsed arheoloogilisi leiud alles ootavad eksponeerimist.

6. aastatuhandel eKr elavnes inimtegevus Balma de la Margineda piirkonnas märgatavalt. Oli omaks võetud [[neoliitikum|neoliitiline]] eluviis. [[Balma de la Margineda]]t kasutati karjamaana. Umbes 6640 eKr kolis kogukond Marginedast [[Madriu-Perafita-Clarori org]]u. La Feixa del Morost [[Ordino vald|Ordino vallast]] on leitud märkimisväärseid haudu.

Geograafiline isolatsioon takistas uuenduste kiiret levimist Andorra alale. Karjakasvatus domineeris põlluharimise üle, säilis küttimine ja korilus. On leitud rituaalide märkidega haudu ornamentide ja pronksesemetega. Tuntumad leiukohad on El Cedre ja Prats. Pratsist on leitud kaljujooniseid ([[Roc de les Bruixes]]).

[[Rauaaeg|Rauaajal]] integreerusid need kogukonnad [[ibeerid]]e kultuuripiirkonnaga, kuigi tõenäoliselt kõneldi [[baski keel]]ele lähedast keelt. Paljud Andorra toponüümid arvatakse olevat pärit baski keelest või sellele lähedasest keelest, kuigi on ka teisi hüpoteese. Silmapaistvad tolleaegsed leiud on Grau de l'Antuixi haud, Antuixi ibeeri asula, Roc de l'Oralist ja Roc d'Enclarist leitud rauast esemed ning mitmesugused mündid.

== Antiikaeg ==


Andorra hakkas romaniseeruma väga hilja. Esimesed Rooma dokumendid, mis Andorrast räägivad, teevad seda [[Puunia sõjad|Puunia sõdade]] kontekstis: kreeka ajaloolane [[Polybios]], kes jutustab [[Hanníbal]]i retkest üle [[Püreneed]]e, mainib [[bargusiid|bargusiisid]], [[airenosiid|airenosiisid]], [[ilergeedid|ilergeete]] ja [[andosiinid|andosiine]] (keda on tahetud samastada antiikaja andorralastega) kui osa rahvastest, kes tee peal alistati: "Olles talve jooksul lõpule viinud mainitud ettevalmistused ja niimoodi taganud Aafrika ja Hispaania julgeoleku, läks määratud päeval teele 90 000 jalaväesõduri ja 12 000 ratsaväesõduriga. Ta ületas Ebro jõe ning alistas Püreneedeni ilergeetide, bargusiide, airenosiide ja andosiinide hõimud." ([[Polybios]], ''Maailma ajalugu'', III 35)

Ent ajaloolased kahtlevad selles alistamises, sest Pürenee poolsaare rahvad hakkasid vastu. Näiteks [[Lusitaania]]s valmistas [[Viriathus]] [[Vana-Rooma|roomlastele]] peavalu. Niisiis on võimalik, et andosiinid ja teised ibeerid avaldasid sellele retkele vastupanu. Arheolooglised leiud näitavad, et Rooma jõudis Andorrani hilja, ning seda enam on põhjust kirjalikes allikates kahelda. On olemas hauad, üks ehitis [[Sant Julià de Lòria]]s ja [[Roc d'Enclar]]i kasutamine Rooma moodi veini tegemiseks. Kui roomlastel õnnestus [[Hispania]] hõivata, otsustasid nad suunata kaubateid läbi Andorra. Seega sai Andorrast kaubanduse strateegiline piirkond. Roomlased parandasid [[Llívia]]s asuvat [[Strata Ceretana]]t, mille kaudu üks kõrvaltee tõi Roomast Andorrasse. Andorra vein pandi müüki [[Seu d'Urgell]]is.

5. sajandil raputas Roomat "barbarite" sissetung. Germaani rahvaste tõttu otsustas Rooma tugevdada sõjalist kohalolekut Püreneedes. Eesmärk oli rajada linnuseid ning kasutada Püreneesid kui looduslikku takistust ära ning hoida uustulnukad eemal.

== Keskaeg ==

=== Varakeskaeg ===

Esimesed "barbarid", kes Andorra hõivasid, olid [[läänegoodid]]. Kui läänegoodid asusid [[Hispania]]sse, hõivasid Rooma [[Gallia]] [[frangid]]. Algasid sõjad, et vallutada kogu territoorium, mis tänapäeval ulatub [[Prantsusmaa]]st Poola piirini. Ka Andorrast sai frankide valdus, ja kui [[Karl Suur]] otsustas [[Al-Ándalus]]i sisse tungida, lõi ta [[Hispaania mark|Hispaania margi]], millesse kuulus ka Andorra. Legendi järgi aga asutas Karl Suur Andorra tänutäheks selle elanike abi eest võitluses saratseenidest moslemite vastu aastal 800. Legendi järgi tuli Karl Suur hobuse seljas ning ajas moslemid Andorrast välja. Sellepärast mainibki Andorra hümn Karl Suurt kui Andorra rahva vabastajat. Ent legend jääb legendiks. Teada on aga see, et Andorra ala moodustas osa [[Hispaania mark|Hispaania margist]], millest hiljem sai [[Vana Kataloonia]], millest on kujunenud [[Katalaani maad]]. Siiski on Karl Suure kohalolek Andorras nähtav tänavatel ja teistes kohtades, mille nimed tuletavad meelde Karolingide keisrit.

Pärast Karl Suure surma kaotasid tema järglased võimu riigi üle, sest peale vastupanu normannide, muslimite ja ungarlaste sissetungidele tülitsesid nad omavahel territooriumi pärast. Territoorium oli jagatud krahvkondadeks, milles krahvidel oli üha enam võimu. Varsti nad lakkasid olemast Karolingide kuninga vasallid. Kõige selle tõttu lagunes Karolingide riik väikesteks vürstiriikideks, kuningriikideks jne, nagu [[Flandria krahvkond]] ja [[Kataloonia vürstiriik]]. Andorrast sai Vana Kataloonia osa [[Urgelli krahvkond|Urgelli krahvkonna]] koosseisus. Kataloonia krahvidel oli peagi palju tegemist [[Abū Yūsuf Ya‘qūb ibn Yūsuf al-Manşūr]]i sõjakäigu tõrjumisega. Andorrasse hakati tegema röövretki. [[Guifré el Pelós]] ([[Wilfred Karvane]]) oli viimane [[Barcelona krahv]], kui teised krahvid tunnistasid ta [[Katalaani krahvkonnad|Katalaani krahvkondade]] senjööriks. Nimelt vajasid Katalaani krahvkonnad saratseenide sõjaretke tõttu Frangi kuningalt abi. Nad ei saanud seda, ja Katalaani krahvkonnad otsustasid vasallisuhet mitte uuendada ning Barcelona krahv jäi praktiliselt sõltumatuks valitsejaks nende üle. See oli [[Vana Kataloonia]].

Selles kontekstis hakkasidki Andorras tähtsust omandama kaks feodaalisandat: [[Urgelli krahv]] (Urgelli ja Cerdanya krahv) [[Sunifred I]] ning [[Sant Serni de Tavèrnolese klooster|Sant Serni de Tavèrnolese kloostri]] isand. Nad omandasid aina rohkem [[Urgelli krahvkond|Urgelli krahvkonna]] talupoegade maad. Eeldatavalt aastal 843 sai Urgelli krahv [[Charles Paljaspea]] käest ala, mis vastab tänapäeva Andorrale. Urgelli krahvid kindlustasid oma võimu, Sant Serni de Tavèrnolese kloostri isanda võim aga vähenes. Saratseenide lahkumine Põhja-Katalooniast tähendas, et nad ei hoolinud enam oma valdustest Püreneedes. Asi oli selles, et teistes Kataloonia krahvkondades algas [[rekonkista]]. Sellest ajast alates hakkasid Urgelli krahvid oma valdusi Urgelli piiskopile müüma. Aastal 1133 läks viimane osa Andorrast piiskopi valdusse, nii et kogu Andorra oli nüüd Urgelli piiskopi võimu all. 819. või 839. aastast pärineb [[Seu d'Urgelli katedraali pühitsemis- ja dotatsiooniakt]], millest nähtub Andorra jaotus kirikukihelkondadeks. Kuigi selle dokumendi ehtsuses kaheldakse, pidi ka võltsing lähtuma tegelikust kirikuhaldusest ja annab tunnistust Andorra kristianiseeritusest.

== Andorra ajaloo historiograafia ==
Esimesed kirjutised Andorra ajaloost pärinevad 18. sajandist. Tähtsaim neist on "[[Manual Digest]]", mis on vanim teadaolev katse Andorra ajalugu kirja panna. Ajalugu uurides saadi tugineda vallaarhiivide kogudele. Eriti tähtis dokument on Andorra riigile aluse pannud [[1278. aasta Andorra pareatge|''pareatge'']], mille originaali ja ümberkirjutusi hoitakse [[Andorra Rahvusarhiiv]]is. See on digiteeritud ja kättesaadav ka veebis, näiteks maailma digiarhiivis ([[World Digital Archive]]) ja [[Vikitekstid]]es ([[:ca:s:Sentència Arbitral de l'any 1278 (Primer Pariatge d'Andorra)]] (katalaanikeelne tõlge ladina keelest).

19. sajandil ilmus välismaa autorite ja kirjutisi, mis püüdsid välismaailmale esitada kõike, mida Andorra kohta teati. Need ei ole päris usaldusväärsed, kuid näitavad tolleaegset mentaliteeti ja annavad pildi 19. sajandi andorralaste eluviisist:

* Pierre-Roch Roussillou. ''De l'Andorre, Toulouse, F, Vieusseux 1823 [Andorra, Ministeri d'Afers Exteriors 2005].
* Tomàs Junoy. ''Relació sobre la Vall de Andorra'', Tolosa, Imprimerie de Ph. Montaubix 1838 [Andorra la Vella, Govern d'Andorra, 1995]
* Jean-Jacques Caron [Abbé Caron]. ''Notice historique sur la République de l'Andorre'', Versailles 1849
* [[Lluís Dalmau i de Baquer]].'' Historia de la república de Andorra'', Barcelona: Pablo Riera 1849
* Henri Castillon d'Aspet. ''Histoire d'Ax et de la Vallée d'Andorre'', Toulouse: Imprimerie du Midi 1851

Mõned neist kirjutistest on digiteeritud ja neid saab lugeda maailma digipangas, Andorra Rahvusarhiivi saidil või [[Prantsusmaa Rahvusraamatukogu]] saidil. Pank [[Banca Privada d’Andorra]] avaldas need ühes köites pealkirjaga "Paraules per a la història. Obra commemorativa el 50è aniversari de BPA". Teisi saab lugeda ka [[Google Books]]is.

19. sajandi tähtsad allikakogud on digiteeritud maailma digiarhiivis või Andorra Rahvusarhiivis:

* ''La cuestión de Andorra: exposiciones elevadas por el ilustre Consejo General de los Valles de Andorra al excelentísimo obispo de Urgel y al santísimo padre'', 1894
* ''Plan de Reforma adoptat en las Valls de Andorra'', 1866

20. sajandi alguses hakkasid ilmuma professionaalsemad tööd Andorra ajaloo kohta. Riik jätkas haldusdokumentide kogumist, neid on hilisemates ajaloouurimustes kasutatud. Ajaloolane Arnau Gonzalez Vilalta heitis valgust 1930. aastate sündmustele, tema uurimust täiendas ajaloolane Gerhard Lang-Valchs. Hispaania kodusõja ja teise maailmasõja vahelist perioodi on uurinud Amparo Soriano ja Porta Roser koos Jorge Cebriániga. Need on kõige tähtsamad uurimused selle perioodi kohta.

Üldiselt on rühm ajaloolasi, keda on palganud Andorra Uuringute Instituudi ([[Institut d'Estudis Andorrans]]) ja teiste asutused, on avaldanud arhiividokumentide kogumikke:

* Cebrià Baraut. ''Cartulari de la vall d'Andorra - segles ix-xiii'', i, Andorra8: Govern d'Andorra 1988.
* Cebrià Baraut. ''Cartulari de la vall d'Andorra - segles ix-xiii'', ii, Andorra: Govern d'Andorra 1990.
* Ignasi J. Baiges, Mariona Fages.''Diplomatari de la vall d'Andorra - segle xiv'', i (iii), Andorra: Govern d'Andorra 1993.
* Susanna Vela. ''Diplomatari de la vall d'Andorra - segle xv'', iv (iv), Andorra: Govern d'Andorra 2002.
* Domènec Bascompte. ''Diplomatari de la vall d'Andorra - segle xvii'', iii (vi), Andorra: Govern d'Andorra 1997.
* Jordi Buyreu. ''Diplomatari de la vall d'Andorra - segle xviii'', v (vii), Andorra: Govern d'Andorra 2012.
* Esteve López, Joan Peruga. ''Diplomatari de la vall d'Andorra - segle xix'', ii, Andorra: Govern d'Andorra 1994

Kogumikud jätkavad traditsiooni, millele pani aluse 1980. aastatel Cebrià Baraut. Ta oli esimene ajaloolane, kes koostas kommenteeritud köite ühe ajastu olulistest dokumentidest. Õigupoolest alustati 1980. aastatel ulatuslikku uurimistööd Andorra ajaloo kõikides valdkondades: esimesi uuringuid tehti Andorra ajaloo kõikide perioodide kohta. Näiteks Esteve Albert, kes uuris Andorra keskaja juuri, ja Areny-Plandoliti suguvõsa, millest ta kirjutas kaks köidet.

== Kirjandus ==
=== Üldine ===
* Ester Armengol Aleix. ''Andorra: un profund i llarg viatge**, Govern d'Andorra 2009, ISBN 978-99920-0-549-1
* Jordi Guillamet Anton. *Andorra: Nova aproximació a la història d'Andorra*, Revista Altaïr 2009, ISBN 978-84-936220-4-6
* Jordi Planellas. *Història Digital d'Andorra*, Aloma Editors 2013, ISBN 978-99920-66-02-7
* *[https://www.historia.ad/ Relat històric d'Andorra]*.

### Esiaeg ja antiikaeg
* Govern d'Andorra, Ministeri d'Educació, Joventut i Esports. *Col·lecció Història, Geografia i Institucions d'Andorra: L'Edat Antiga i Mitjana a Andorra*, Editorial Andorra 1996
* Albert Villaró. *Nova Descripció del Principat i Valls d'Andorra*, Editorial Andorrana 2011

### Keskaeg
* Govern d'Andorra, Ministeri d'Educació, Joventut i Esports. *Col·lecció Història, Geografia i Institucions d'Andorra: L'Edat Antiga i Mitjana a Andorra*, 1996
* Agència Andorra Turisme. *Andorra*.
* Andorra Turisme. *Emblemàtics d'Escaldes-Engordany*
* Albert Villaró. *Nova Descripció del Principat i Valls d'Andorra*, Editorial Andorrana 2011
* Mireia Garcia. *El Romànic a Andorra*, Editorial Andorrana 2011
* Anne Doustaly-Dunyach. *Le Moyen Âge, dix siècles d'ombre et de lumière*, Milan Jeunesse 2011, ISBN  978-2-7459-4870-0

### Uusaeg
* Marta Llop Rovira. *L'Edat Moderna a Andorra (S. XVII al XVIII)*, Editorial Andorrana 1998, ISBN  99920-0-185-2, 
* Jacinto Bonales Cortés. *La Solana d'Andorra: un conflicte mil·lenari pel control dels recursos naturals*, Editorial Andorrana 2003, ISBN  99920-1-501-2
* Xavier Rull. *El parlar d'Andorra dels segles XVII i XVIII*, Premsa Andorrana 2007, ISBN  978-99920-0-584-2

## Viited