Valga praostkond (Liivimaa)

**Valga praostkond** (saksa *Walksche Präpositur, Sprengel* oli luteri kiriku  praostkond Liivimaa kubermangus, Valga kreisis.

## Valga praostkonna praostid
*1780–1786, Georg Bernhard Pritzbuer  (1715–1786), Võnnu kreisi 2. osa ja Valga praostkonna praost ning Aluliina Maarja kiriku pastor
*1786–1805, Ernst Gottfried Hassenstein  (1741–1805), Valga  praostkonna praost ja Smiltene Maarja kiriku pastor
*1805–1819, Joseph Immanuel Sahmen (1750−1819), Valga  praostkonna praost  ja Apekalnsi kiriku pastor
*1819–1835, Otto Friedrich Paul von Rühl  (1764−1835), Valga  praostkonna praost ja Aluliina kiriku pastor
*1835–1847, Otto Christoph Heinrich Girgensohn, Valga praostkonna praost (*Propst des Walksches Sprengels*)  ja Alūksne ja Zeltiņi koguduse pastor
* 1849–1855, Georg Gustav Schilling (1800–1880), Valga praostkonna praost ja Gulbene-Ādaži pastor
* 1856–1894, Heinrich Christian Gustav Kupffer (1814–1898), Valga praostkonna praost ja Valga Jaani koguduse pastor
* 1895–1917, Carl Schilling (1845–1927), Valga praostkonna praost ja Trikāta koguduse pastor
## Ajalugu
Läti alade Rootsi riigikiriku luterlik Riia praostkond moodustati 1636. aastal, kui  loodi Liivimaal superintendent Hermann Samsoni eestvõttel kuus praostkonda: Eesti aladel Narva praostkond, Pärnu praostkond ja Tartu praostkond ning kolm praostkonda Põhja-Läti aladel: Riia praostkond, Koknese praostkond ja Võnnu praostkond. 

Valga kuulus esialgu Tartu praostkonda. 1693. aastal eraldati Tartu praostkonnast Valga (Valka) Jaani kogudus ning liideti Riia maapraostkonnaga. 

Valga kreisi moodustamise järel 1783. aastal, moodustati ka Riia kreisist kolmest ja Võnnu kreisist kaheksast kihelkonnast, eraldi  Valga praostkond.

## Kirikud ja kogudused
* Alūksne/Aluliina kirik kirik (Alūksnes luterāņu baznīca) ja Aluliina kogudus (saksa *Marienburg und Seltinghof*, (läti *Alūksne* an *[[Zeltiņi]]*)
*Ēvele kirik (Ēveles baznīca) ja Ēvele kogudus (saksa *Wohlfahrt, Wollfahrt*),	
*Koivaliina kirik ja Koivaliina kogudus (saksa *Adsel*,  *Gaujiena*),	
*Palsmane Anna kirik ja Aumeisteri kogudused (saksa *Palzmar und Serbigal*, *Palsmane an [[Cirgaïi]]*),
*Valga Jaani kirik, Valga Jaani kogudus ja Valga Peetri-Luke kogudus,  (saksa *Walk*),	
*Trikāta kirik (*[[:lv:Trikātas luterāņu baznīca|Trikātas luterāņu baznīca]]*) ja Trikāta kogudus (saksa *Trikaten*),	
*Tirza kirik (*[[:lv:Tirzas luterāņu baznīca|Tirzas luterāņu baznīca]]*) Tirza ja Velēna kogudused (saksa *Tirsen und Wellan*),	
*Gulbene kirik, Gulbene ja Alamõisa kogudused (saksa *Schwaneburg ja Aahof*, *Gulbene an [[Lejasciems]]*, eesti *Kulna*),	
*Härgmäe kirik ja Härgmäe kogudus (saksa *[[Ermes]]*, *Ērģeme*),	
*Oppekaln/Apekalnsi kirik ja Apekalnsi kogudus (saksa *[[Oppekaln]]*, *[[Apekalns]]i),	
*[[Valka Püha Katariina evangeelne luterlik kirik|Valka Püha Katariina kirik]],	[[Luke kihelkond|Luke]]/[[Lugaži kihelkond|Lugaži]] kogudus (saksa *Luhde*) 
*[[Smiltene Maarja kirik]] ja [[Smiltene kihelkond|Smiltene]] kogudus (saksa *Smilten'')

## Galerii

File:Smiltenes luterāņu baznīca 2000-03-26.jpg|Smiltene kirik



## Viited

## Kirjandus
* Dr. Napiersky's Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland fortgesetzt von August Wilhelm von Keussler (Keußler). Riga 1877, seite 22-24
* Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 69