open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Birgit Itse

**Birgit Itse** (sündinud 18. aprillil 1981) on eesti kirjanik, variautor, motivatsioonikõneleja ja loovkirjutamise koolitaja, kes elab Šotimaal Aberdeenis.

Ta õppis aastatel 1987–1992 Koeru keskkoolis, 1992–1994 Puka keskkoolis, 1994–1997 Gustav Adolfi gümnaasiumis ja aastatel 1997–1999 Tallinna 37. Keskkoolis, mille lõpetas hõbemedaliga. Kõrghariduse omandas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuuriteaduskonnas režii erialal (2003).

Ta on kirjandusloomingut avaldanud nii eesti kui ka inglise keeles. 2024. aastal oli ta üks kümnest TEDxAberdeen kõnelejast. 

#### Eestikeelsed raamatud
* „#õnnelikteekond #becominghappy“ (2020) – Birgit Itse fotodega ja mõtisklustega inspiratsiooniraamat
* „Minu Naissaar. Metsikult ilus“ (Petrone Print 2024)
* "Setomaa kuld“  (Värska Originaal AS 2023)

#### Inglisekeelsed raamatud
* "The Alphabet of Life"  - Inspiratsiooniraamat koos loovharjutustega ja Birgit Itse fotodega Šotimaast (2022)
* "Hidden Gems"  - luuleraamat Kirde-Šotimaa paikadest (2025) 

Birgit Itse loomingut on avaldatud ka ajakirjades Eesti Naine ja Eesti Loodus ning tema lühilood, artiklid ja luuletused on jõudnud mitmesse kogumikku. Ta on variautorina loonud biograafiaid, memuaare ja tarbetekste.

## Viited

## Välislingid
* Birgit Itse koduleht
* TEDx Aberdeeni kõneleja profiil
* Pärnumaa arenduskeskus kirjutas lugude jutustamise koolitusest 
* Suurest Šotimaa armastusest kirjutas Elu 24 
* Raadio Elmar intervjuu seoses Värska Originaali lugudega 
* Järva Teataja kirjutas õnneliku teekonna raamatust 
* siin
* Artikkel Birgit Itse raamatutuurist 
* Ülle Puuga valmivate videomaalide uudis: Meretagune kunstivorm ühendab kirjasõna, pintslitõmbed ja sotsiaalmeedia 
* Koolitus Eesti Kaubandus-Tööstuskojas 
* Koolitus 2026.aasta rahvusvahelisel EU Chatbot konverentsil 
* Jutuhommik Vargamäel 
* Järvamaal toimunud ideekorjest 
* Birgit Itse haiku jõudis õpikusse 
* Ukraina sõja näitusest, mille tekstid Birgit Itse koostas. 
* 4 raamatut, mida lugeda 
* Artikkel raamatuesitlusest Järva Teatajas 
* Tuntuks Järvamaalt, saade Tre Raadios 
* Postimehe galerii Tallinna raamatuesitluselt 
* GO reisiajakirja postitus raamatuesitluselt Naissaarel 
*  Birgit Itse TEDx kõne How I learned to balance my flaws and perfectionism
Haavamampel

**Haavamampel** (*Pholiota populnea*), ka haava-ebamampel, on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente liik.

## Välislingid
* Haavamampel andmebaasis eElurikkus
Salperwick

**Salperwick** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Salperwick on rajatud kuivendatud maale, 3 km Saint-Omerist lõunas, tee D214E1 ääres.

## Huviväärsusi

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 16. sajandist.
* 18. sajandi loss, kus Napoleon peatus 27.-28. augustil 1804, pärast Boulogne'ist lahkumist. Loss kuulub Count de Guilleboni perekonnale.


Eglise Salperwick.jpg|Kirik
62772-Salperwick-Sols.png


## Viited
Maikro pood

Heategevuslik MAIKRO pood asub Tartu Loomemajanduskeskuse kompleksis, Kalevi 13, mille eesmärgiks on koguda raha Mikrogalerii ehitamiseks Ülejõe piirkonda.

MAIKRO on Mikrogalerii kunstnik, kes 2023. aastal esitles kolme näitust. Stuudiopoes Karud ja Pojad näitas ta seeriat „Linnaloomad”, Voronja galerii saunamajas sarja „Paradiisiaed”, mis oli inspireeritud piiblilugudest, ning Plantariumis linnaaedade temaatikat, mida sai 2024. aastal näha ka Eesti Loodusmuuseumis.

2024. aastal kingiti MAIKRO teosed Tartu Kultuurikandja laureaatidele.

## Näitused

* 2023: MAIKRO "Linnaloomad", stuudiopood Karud ja Pojad
* 2023: MAIKRO "Paradiisiaed", Voronja galerii saunamaja
* 2023: MAIKRO "Linnaaed", Plantariumi näitusemaja
* 2024: MAIKRO "Linnaaed", Eesti Loodusmuuseum
* 2024: MAIKRO "Fashion Week", HAKI galerii
* 2025: MAIKRO "Üks tee viib teiseni", Samovarimaja
* 2025: MAIKRO "Kui sa aru ei saa, on kunst, kui saad, on tegu plakatiga", Tartu Loomemajanduskeskus

## Viited
Saint-Martin-lez-Tatinghem

**Saint-Martin-lez-Tatinghem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald loodi 1. jaanuaril 2016, kui liideti endised vallad Saint-Martin-au-Laërt ja Tatinghem.


Saint-Martin-au-Laërt (Pas-de-Calais, Fr) moulin PA62000046 (02).JPG|Saint-Martini tuuleveski
62757-Saint-Martin-lez-Tatinghem-Sols.png


## Viited
2024.–2025. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

**2024.–2025. aasta [[Maailma karikasari murdmaasuusatamises|maailma karikasari murdmaasuusatamises]]**, mida korraldab Rahvusvaheline Suusaliit (FIS), on 44. meeste ja naiste murdmaasuusatamise maailma karikasari.

Meeste ja naiste hooaeg algas 29. novembril 2024 Soomes Rukal ja lõppeb 23. märtsil 2025 Soomes Lahtis.

Hooaeg jääb veebruaris ja märtsis pausile seoses 2025. aasta maailmameistrivõistlustega Norras Trondheimis.

Eelmisest hooajast on valitsevad meistrid norralane Harald Østberg Amundsen (meeste seas) ja ameeriklane Jessie Diggins (naised).

## Punktide jaotamine

### Individuaal alade punktid

### Tour de Ski etappide punktid

### Tour de Ski üldarvestus punktid

## Võistluste kalender ja poodiumikohad

### Mehed

#### Individuaalvõistlused

#### Teatevõistlus

 

#### Üldised liidrid

#### Edetabelid

##### Üldkarikas

 CUP STANDINGS

##### Tavadistants

	
 DISTANCE CUP STANDINGS

##### Sprint

 SPRINT CUP STANDINGS

##### U23

 U23 WORLD CUP STANDINGS

##### Boonuste paremusjärjestus

 
 BONUS WORLD CUP STANDINGS 

##### Auhinnaraha

 
 PRIZE MONEY

### Naised

#### Individuaalvõistlused

#### Teatevõistlus

 

#### Üldised liidrid

 			

#### Edetabelid

##### Üldkarikas

 		
 OVERALL CUP STANDINGS

##### Tavadistants

 	
 DISTANCE CUP STANDINGS

##### Sprint

 			
 SPRINT CUP STANDINGS

##### U23

	
			
 WORLD CUP STANDINGS

##### Boonuste paremusjärjestus

  
 BONUS WORLD CUP STANDINGS

##### Auhinnaraha

 
 CUP PRIZE MONEY

## Rahvaste karikas

### Üldine

 NATIONS CUP

### Mehed

 MEN NATIONS CUP

### Naised

 WOMEN NATIONS CUP

## Välislingid

* Murdmaasuusatamise maailma karikasari FIS-i kodulehel
Sidekaablite lõhkumine novembris 2024

18. novembril 2024 selgus, et Soome ja Saksamaa vaheline merekaabel läks katki. Kaabel katkes varahommikul pärast kella nelja. Samal päeval selgus, et ka Leedu ja Rootsi vaheline kaabel on kahjustatud. Kaabel oli saanud kahjustada 17. novembril kella 10 paiku. Mõlemad sündmused toimusid 20 tunni jooksul ja leidsid aset Rootsi majandusvööndis. Rootsi prokuratuur teatas 19. novembril, et algatas uurimise seoses kahe merealuse sidekaabli arvatava saboteerimisega.

Peamine kahtlusalune on Hiina kaubalaev Yi Peng 3, mis väljus 15.  novembril Ust-Luga sadamast väetiselastiga. 17. novembril umbes kell üheksa õhtul lasi laev ankru välja ja jätkas sõitu ankrut lohistades umbes 160 kilomeetrit. Laeva asukohta raporteeriv transponder oli sel ajal välja lülitatud, et ei saaks jälgida täpset laeva asukohta, aga satelliidipiltidelt on näha, et siis kui kaableid kahjustati, oli Hiina laev Rootsi majandustsoonis kaablite katkemiskohtade lähedal.

Ekspertide hinnangul oli ilm mersõiduks soodne ja pole võimalik, et ankur kukkus merre juhuse tõttu ning et see jäi laeva meeskonna poolt tundideks märkamata, kui laeva kiirus kahanes. 

Laev kuulub Hiina firmale Ningbo Yipeng Shipping, aga laeva meeskonnas on ka üks Venemaa meremees. Laeva liikumistee ümbruses tegi elektroonilist luuret Venemaa luurelaev Merkur ning on esitatud kahtlustus, et Hiina laev sai juhiseid Venemaa luurelt. On arvatud, et Hiina laev võis üritada lõhkuda ka Taani lähistel olevaid kaableid.

Aasta varem toimus sarnastel asjaoludel kaabli lõhkumine Eesti ja Soome vahel.

26. novembril teatati Leedu-Rootsi sidekaabli ja 27. novembril Soome-Saksa sidekaabli töö taastamisest.

## Vaata ka
*Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon ehk ÜRO mereõiguse konventsioon ehk UNCLOS (United Nations Convention on the Law of the Sea)
*Rahvusvaheline Süvamerepõhja Organisatsioon
*Balticconnectori lõhkumine oktoobris 2023
*veealune sidekaabel

## Viited
2003. aasta sissetung Iraaki

**2003. aasta sissetung Iraaki** oli Iraagi sõja esimene etapp. 

Sissetung algas 20. märtsil 2003 ja kestis veidi üle ühe kuu, sealhulgas 26 päeva kestnud suuri lahinguoperatsioone, mille käigus tungisid Ameerika Ühendriikide juhitud USA, Suurbritannia, Austraalia ja Poola vägede ühendjõud Iraagi Vabariiki. 

Kakskümmend kaks päeva pärast sissetungi esimest päeva vallutasid koalitsiooniväed pealinna Bagdadi 9. aprillil pärast kuus päeva kestnud Bagdadi lahingut. See sõja varajane staadium lõppes ametlikult 1. mail, kui USA president George W. Bush kuulutas oma kõnes "suurte lahinguoperatsioonide lõppu".

## Vaata ka
*Iraagi okupatsioon (2003–2004)

## Viited
Kirovabadi pogromm

**Kirovabadi pogromm** oli novembris 1988 toimunud etniline puhastus ehk pogromm, mille käigus aserid tapsid üle saja armeenlase. Sihikule võeti Kirovabadi (praeguse Gəncə) linna armeenlastest elanikud. 

## Vaata ka
* Sumgaiti pogromm
* Bakuu pogromm
* Maraga veresaun
* Armenofoobia

## Viited
Iraani teaduste akadeemia

**Iraani Islamivabariigi Teaduste Akadeemia** (pärsia  keeles  فرهنگستان علوم جمهوری اسلامی ایران) on Iraani teaduste akadeemia.

Akadeemia asutati 1988. aastal. Pikka aega (1998–2023) juhtis akadeemiat presidendina filosoof Reza Davari Ardakani.

## Akadeemia struktuur
Akadeemia jaguneb kuueks osakonnaks:
*põllumajandusteaduste osakond
*alusteaduste osakond
*tehnikateaduste osakond
*humanitaarteaduste osakond
*islamiuuringute osakond
*veterinaariateaduste osakond

## Liikmeskond
Akadeemial on kolme tüüpi liikmeid: korralised, korrespondentliikmed ja auliikmed.

## Vaata ka
*Iraani kunstide akadeemia

## Välislingid
Bakuu pogromm

:*See artikkel on 1990. aasta sündmustest. Aastal 1918 aset leidnud veresauna kohta vaata artiklit [[Septembripäevad]].*

**Bakuu pogromm** (armeenia keeles Բաքվի ջարդեր, *Bakvi jarder*) oli pogromm, mille käigus vägivallatseti Bakuu armeenlastest elanike kallal Aserbaidžaani NSV-s Nõukogude Liidus. Sündmused puhkesid 12. jaanuaril 1990 ning nädala aja jooksul peksid, tapsid ja küüditasid aseritest tsiviilisikud armeenlastest kaaslinlasi. Tungiti ka korteritesse, rööviti ning süüdati. Inimõiguslaste sõnul ei olnud tegu spontaanse rünnakuga, kuna toimepanijad olid varem koostanud sihtmärkide nimekirjad. Armeenlaste tagakiusamine toimus Mägi-Karabahhi sõja valguses, mis puhkes, kui armeenlased tahtsid liita oma valdustega Aserbaidžaani NSV koosseisu kuulunud Mägi-Karabahhi.

## Vaata ka
* Sumgaiti pogromm
* Kirovabadi pogromm
* Maraga veresaun
* Aserbaidžaani armeenlased

## Viited
Agu Kööp

**Agu Kööp** (2. veebruar 1937 Kallavere, Jõelähtme vald – 29. mai 2017) oli eesti põllumajandustegelane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1963. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) kaugõppes zootehnikuna.

Kööp oli aastatel 1959–1961 Sõmerpalu sovhoosi zootehnik-selektsionäär ja peazootehnik, 1961–1966 Misso ja 1966–1970 Varstu sovhoosi direktor, 1970–1972 EPA haldusprorektor, 1972–1975 Kohtla-Järve sovhoosi direktor, 1975–1987 Kohtla-Järve rajooni Agrotööstuskoondise nõukogu esimees, 1987–1990 Eesti NSV Riikliku Agrotööstuskomitee Agrotööstuskompleksi Sotsiaalse ja Majandusliku Arengu Planeerimise Peavalitsuse (hiljem Planeerimise ja Ökonoomia Peavalitsuse) juhataja, 1990–1992 Eesti põllumajandusministri esimene asetäitja, 1992–2002 oli Eesti Tõuaretusinspektsiooni peadirektor.

Kööp oli Kohtla-Järve rajooni täitevkomitee esimehe esimene asetäitja ja keskkonnakaitse komisjoni esimees, Isemajandava Eesti agraarprogrammi komisjoni esimees, Eesti Punase Karja Tõunõukogu esimees, 1961. aastast NLKP liige, kandideeris 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Eestimaa Rahvaliidu nimekirjas Jõelähtme vallas, kogus 8 häält ega osutunud valituks.

## Tunnustus

* 1985 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja
* 2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema tütar on kommunikatsiooniõppejõud Katrin Aava.

## Viited


## Artiklid

* Agu Kööp. Püüdsime maksed määrata õiglaselt Sotsialistlik Põllumajandus, 25. jaanuar 1988
* Agu Kööp. Hobuse või autoga? Rebala olevik ja tulevik Jõelähtme Vallaleht, 1. detsember 2007
* Agu Kööp. Nimedest meie ümber. Kodulooliste juttude võistlustöö Jõelähtme Vallaleht, 1. aprill 2010

## Välislingid

* Mehis Taliste. Nüüd peab tõesti hakkama raha lugema! Sotsialistlik Põllumajandus, 25. detsember 1987
* Gunnar Kaasik. Seal, kus osatakse majandada, läheb paremaks Sotsialistlik Põllumajandus, 25. detsember 1988
* Gunnar Kaasik. Agrotööstuskomitee Plaanipeavalitsuse juhataja AGU KÖÖP: «Majandite kasum ei vähenenud, vaid kasvas» Sotsialistlik Põllumajandus, 25. aprill 1989
* Liina Kusma. Kure Andrese süda on rahul Jõelähtme Vallaleht, 1. jaanuar 2008
Iraani kunstide akadeemia

**Iraani Islamivabariigi Kunstide Akadeemia** (pärsia  keeles  فرهنگستان هنر جمهوری اسلامی ایران) on Iraani akadeemia.

Akadeemia asutati 2000. aastal Kultuurirevolutsiooni Ülemnõukogu heakskiidul. 

Kuni 2009. aastani oli akadeemia presidendiametis endine peaminister Mir-Hossein Mousavi. Põhikirja kohaselt valitakse akadeemia president akadeemia liikmete hulgast Riigipresidendi ettepanekul ja Kultuurirevolutsiooni Ülemnõukogu heakskiidul ning tema seadlusega neljaks aastaks.

## Akadeemia struktuur
Akadeemia jaguneb seitsmeks osakonnaks (sealhulgas muusika, arhitektuuri, filmikunsti ja kunstifilosoofia osakond).

## Liikmeskond
Akadeemial on kolme tüüpi liikmeid: korralised, korrespondentliikmed ja auliikmed.

Vastavalt akadeemia põhikirjale valitakse kuni 30 korralist liiget. 2024. aasta seisuga oli lisaks neile viis korrespondentliiget ja kolm auliiget.

## Vaata ka
*Iraani teaduste akadeemia

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Trobar clus

***Trobar clus*** (oksitaani hääldus [tɾuˈβa ˈklys]; *clus* 'suletud') oli hämarat ja mitmetimõistetavat keelt ning keerukaid riimiskeeme ja meetrikat kasutav luulestiil, mida kasutasid mõned 12. sajandi Provence'i trubaduurid. Selline luule oli suunatud elitaarsele vähemusele, kellelt eeldati peenekoelisust ja tähelepanelikkust.

*Trobar clus*i viljelesid Marcabru ja Arnaut Daniel, kes stiili ka ulatuslikult arendasid; ka Guiraut de Bornelh. Siiski oli stiil oma keerukuse tõttu jõudnud 1200. aastaks peaaegu hääbumiseni. Marcabru jäljendajate hulgas olid Alegret ja Marcoat, kes väitsid end kirjutavat "vers contradizentz" (vasturääkivaid värsse), mis viitab *trobar clus* stiili arusaamatusele.

Veel üks 12. sajandi lõpu *trobar clus* stiili praktiseerija oli Marcabru jäljendaja Peire d'Alvernhe, Marcoatist mõjutatud oli *trobar ric* stiilis Raimbaut d'Aurenga. Teadaolevalt ainuke meisterlikult *trobar clus* stiilis kirjutanud *[[trobairitz]]* oli Lombarda 1216. aasta paiku.

## Vaata ka
* *[[trobar ric]]*
* *[[trobar leu]]*

## Viited
Iraagi Teaduste Akadeemia

**Iraagi Teaduste Akadeemia** (araabia  keeles المجمع العلمي العراقي) on Iraagi teaduste akadeemia.

Akadeemia asutati 1947. aastal algselt kui Bagdadi Akadeemia, mis tegeles araabia keele uurimisega. Hiljem lisandusid kurdi ja süüria keele uurimine. Akadeemia hakkas kandma nimetust *Iraagi Teaduste Akadeemia*. 1996. aastal laiendati akadeemiat muude teadusaladega. 

## Välisliikmeid
Eesti teadlastest on Iraagi Teaduste Akadeemiasse kuulunud sürioloog Arthur Võõbus. Ta valiti välisliikmeks 1979. aastal.

## Sõjakahjud
Märtsis 2003 tungisid USA, Suurbritannia, Austraalia veel mõne riigi sõjalised ühendjõud Iraaki. Selle sissetungi käigus ja sellele järgnenud okupatsioonis sai Iraagi kultuuriline infrastruktuur suure hävingu osaliseks. Kui rahvusvaheline tähelepanu oli keskendunud peamiselt riigi islamieelsete arheoloogiliste varade tohutule hävitamisele, siis Iraagi siseriiklik tähelepanu oli samavõrra keskendunud kahjudele, mida kandsid riigi käsikirjalised kogud, arhiivid ja dokumendihoidlad.

## Viited
Karabahhi Melikiriigid

**Karabahhi Melikiriigid** (ka **Hamsa Melikiriigid** (armeenia keeles Խամսայի մելիքություններ, *Khamsayi melikutyunner*)) olid armeenlaste valdused Mägi-Karabahhis ja selle ümbruses alates Hatšeni Vürstiriigi lõpust 17. sajandi alguses kuni selleni, kui Venemaa Keisririik rahvuslikud feodaalüksused 1822. aastal likvideeris.

## Viited
Sürioloogia

**Sürioloogia** (ka *süroloogia* või *süroloogilised uuringud*) on orientalistika valdkonda kuuluv teadusdistsipliin, mille uurimisobjektiks on süüria keel ja Süüria kristlus. Sürioloogiaga tegelevat orientalisti nimetatakse **sürioloogiks**.

Suurim spetsialist sürioloogias on Oxfordi Ülikooli professor Sebastian Brock (s. 1938).

Eesti sürioloog Arthur Võõbuse (1909–1988) tegid kuulsaks tema raamatud ja kirjutised Süüria kristluse vaimuloo alal ning erakordse tähtsusega süüriakeelsete käsikirjade avastused Idamaadel.

## Viited
Sulev Orgse

**Sulev Orgse** (5. jaanuar 1936 – 5. november 2012) oli eesti viiuldaja ja muusikapedagoog.

## Elulugu
Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 2. Keskkooli, alustas viiuliõpinguid 14-aastaselt Tallinna Muusikakoolis Endel Lippuse juures ja lõpetas 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi viiuli erialal Herbert Laane klassis.

Orgse töötas aastatel 1961–1964 Vanemuise sümfooniaorkestris ja 1966–1981 Tallinna Muusikakoolis pedagoogi ja keelpilliosakonna juhatajana. Ta asus 1981. aastal Adu Sepa kutsel elama Tõrvasse, kus asutas samal aastal abikaasa Aino Orgsega Valga Muusikakooli Tõrva filiaali ja 1985. aastal Tõrva Muusikakooli, töötades seal viiuliõpetajana. Orgse mängis ka ansambli Torupill koosseisus ja oli kammeransambli juhendaja.

Orgse oli Eesti Kongressi liige. Ta kandideeris 1993. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tõrva linnas Helme-Tõrva Koduliidu nimekirjas, kogus 89 häält ja osutus valituks, 1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tõrva linnas KVL Meie Tõrva nimekirjas, kogus 38 häält ega osutunud valituks, ning 2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tõrva linnas Eesti Reformierakonna nimekirjas, kogus 6 häält ega osutunud valituks. 2023. aastal avati Tõrva Muusikakooli seinal Orgsele pühendatud mälestustahvel.

Tema õpilaste seas on Olavi Kasemaa, Tiiu Fisch, Jaan Kerem.

## Isiklikku
Tema pojad on raamatupidaja Lauri Orgse ja pianist Lembit Orgse.

## Viited


## Välislingid

* Dünastia: Orgse pere kolm põlvkonda muusikas klassikaraadio.err.ee, 17. september 2017
Tubulicrinis

***Tubulicrinis*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**[[Tubulicrinis propinquus]]*
**[[Tubulicrinis accedens]]*
**[[Tubulicrinis medius]]*
**[[Tubulicrinis angustus]]*
**[[Tubulicrinis borealis]]*
**[[Tubulicrinis strangulatus]]*
**[[Tubulicrinis calothrix]]*
**[[Tubulicrinis glebulosus]]*
**[[Tubulicrinis subulatus]]*
**[[Tubulicrinis sororius]]*

## Välislingid
* ''Tubulicrinis'' andmebaasis eElurikkus
Desarmillaria

***Desarmillaria*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Desarmillaria ectypa* – vesi-külmaseen
**Desarmillaria tabescens* – tamme-külmaseen

## Välislingid
* ''Desarmillaria'' andmebaasis eElurikkus.
Owingsia

***Owingsia*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

Seeneperekond on nime saanud mükoloog Pamela Owingsi järgi.

## Liike
**[[Owingsia umbellifera]]*

## Välislingid
* ''Owingsia'' andmebaasis eElurikkus.
Diatrypella

***Diatrypella*** on kottseente perekond. 

## Liike
**[[Diatrypella favacea]]*
**[[Diatrypella quercina]]*
**[[Diatrypella circumvallata]]*
**[[Diatrypella pulvinata]]*

## Välislingid
* ''Diatrypella'' andmebaasis eElurikkus.
Wilkszyn

**Wilkszyn** (saksa keeles *Wilxen*) on küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Środa Śląska maakonnas Miękinia vallas. Wilkszyn asub Środa Śląskast umbes 19 km idas ja Wrocławi kesklinnast ligi 15 km loodes.

Küla on esmamainitud 1175. aastal. 26. jaanuaril 1945 evakueerus enamus küla elanikke. Punaarmee hõivas küla 15. veebruaril 1945. Sõjas hävis 70% külast. Pärast Teist maailmasõda anti Wilkszyn Poolale. Wilkszyni veel alles jäänud sakslased saadeti maalt välja 1946. aasta juunis.

## Viited
Hoholl

**Hoholl** (*naissoost: hohlushka, mitmuses: hohly*) on ajalooline termin, mida on kasutatud ukrainlaste tähistamiseks. See on etnofolism, mis on erinevatel aegadel ja kontekstides kandnud naljatlevat, familiaarset, tänapäeval halvustavat tähendust.

## Ajalugu

Sõna hoholl pärineb tõenäoliselt Zaporižžja kasakate traditsioonilisest soengust, kus pea aeti paljaks, jättes alles otsaesisele kimbu juukseid (oselõts). Sellist soengut on seostatud kasakate identiteediga ning see leidis mainimist ka keskaja ja varauusaegsetes kirjeldustes. Etnograafide hinnangul pärineb sõna ukrainlaste rahvuslikust traditsioonist, kus rõhutati erinevust teiste slaavi rahvastest, eriti suurvenelastest. 11. sajandil Kiievi-Vene aladel kandsid sarnast soengut ka kõrgema seisuse esindajad, sealhulgas Kiievi suurvürst Svjatoslav Igorevitš.

17. sajandil tähistasid Moskva tsaaririigi piirialade ametnikud selle nimetusega Poola-Leedu Rzeczpospolita aladel elanud õigeusklikke. Konkreetsemalt hakati seda seostama Zaporižžja kasakatega alates 1644. aastast.

Ukraina rahvajuttudes ja -mütoloogias on terminit kasutatud erinevates tähendustes. Näiteks on teada lugusid, mis räägivad hohollist kui kuradist või anekdootlikke jutte hohollide ja moskoviitide erinevustest.

## Kirjanduses
Sõna hoholl esineb mitme Venemaa klassiku teostes.

* Nikolai Gogol väljendas oma identiteedikriisi, kasutades terminit: „Ma ei tea, kas mu hing on hoholl või venelane.“ Gogol pidas oluliseks suur- ja väikerossi identiteedi ühtsust.
* Lev Tolstoi kasutas terminit oma romaanis „Sõda ja rahu“, kus see viitab ukrainlasest sõdurile, ilma halvustava tähenduseta.
* Ivan Bunin kasutas sõna kirjeldamaks ukrainlannat oma teoses „Arsenjevi elu“.

## Viited

## Kirjandus
* Наконечний Є. П. *Украдене ім’я: Чому русини стали українцями.* Lviv, 2001.
* Хохол // *Толковый словарь русского языка* (Ožegov).
* Булашев Георгій. *Український народ у своїх легендах, релігійних поглядах та віруваннях.* Kiiev, 1992.
* Florya, B. N. "Kes on hoholl?" // *Rodina*, 1999, №8.
* Kutõlova, L. A. "Ukrainlased Siberis: etnilisus XIX–XX sajandil."
* *Mogiljovi piiskopkonna teated*, 1897.
Serques

**Serques** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Serques asub kuivendatud maal 8 km Saint-Omerist põhja pool, tee D214 ääres.

## Huviväärsusi

* St. Omeri kirik, pärineb 18. sajandist.
* Tuuleveski jäänused.


Serques (Pas-de-Calais) city limit sign.JPG|Tee Serques'i
62792-Serques-Sols.png


## Viited
Tilques

**Tilques** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Kohanimi tuleb keskaegsest flaami sõnast *Tilleke*.

Tilques asub 6 km Saint-Omerist põhja pool, teede D214 ja D943 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* 13. sajandi Ecou loss Tilques'is, 15. sajandil ümber ehitatud.
* Püha Südame kirik.


Map commune FR insee code 62819.png|Valla ja ümbruskonna kaart
014 Tilques.JPG|Vallamaja
62819-Tilques-Sols.png


## Viited
Hiina Teaduste Akadeemia

**Hiina Teaduste Akadeemia** (hiina keeles 中国科学院; *[[pinyin]]*’is * Zhōngguó Kēxuéyuàn*) on Hiina Rahvavabariigi teaduste akadeemia ja ühtlasi teadusasutus, millel on arvukalt instituute kogu Hiinas.

Akadeemia asutati 1949. aastal Pekingis.

1977. aastal eraldati akadeemiast filosoofia ja sotsiaalteaduste osakond ning selle baasil loodi iseseisev Hiina Sotsiaalteaduste Akadeemia.

## Struktuur
Akadeemia jaguneb organisatsiooniliselt kuueks osakonnaks:
*Matemaatika ja füüsika
*Keemia
*Bioteadused ja meditsiiniteadused
*Geoteadused
*Arvutiteadus
*Tehnikateadused

Hiina Teaduste Akadeemia haldusalas on üle saja instituuti, kaks ülikooli (Hiina Teaduste ja Tehnoloogia Ülikool Hefeis ning Hiina Teaduste Akadeemia Ülikool Pekingis), kaks kolledžit ja mitu teabekeskust.

Hiina TA on loonud sadu äriettevõtteid, millest Lenovo on üks tuntumaid.

## Liikmeskond
Hiina Teaduste Akadeemia liikmeid nimetatakse akadeemikuteks. Neil peab olema Hiina kodakondsus. Välisriikide teadlasi võidakse valida akadeemia välisliikmeks.

### Akadeemikuid
*1957 – Qian Xuesen
*1980 – Gu Chaohao
*1955 – Zheng Wanjun
*1991 – Zhang Miman

### Välisliikmeid
*1994 – Ding Zhaozhong
*1994 – Shing Tung Yau
*1998 – Rudolph A. Marcus 
*1998 – Steven Chu
*2000 – Daniel Chee Tsui
*2004 – Torsten Wiesel
*2006 – Klaus von Klitzing
*2009 – Lonnie Thompson
*2011 – Roberta Rudnick
*2011 – David Gross
*2015 – Anders Lindquist
*2015 – Simon White
*2015 – Paul Nurse
*2017 – Andre Geim 
*2017 – Valeri Bondur
*2019 – Anton Zeilinger
*2019 – Karl Barry Sharpless 
*2019 – Marcia McNutt
*2019 – Gérard Mourou
*2019 – Aleksandr Sergejev
*2021 – Frank Wilczek
*2021 – Geli Žerebtsov
*2021 – Jefim Zelmanov
*2023 – Nils Christian Stenseth
*2023 – Konstantin Novosjolov
*2023 – Andrei Okunkov
*2023 – Martyn Poliakoff
*2023 – Svante Pääbo

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Tournehem-sur-la-Hem

**Tournehem-sur-la-Hem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Tournehem-sur-la-Hem asub 16 km Saint-Omerist loodes, teede D217 ja D218 ristumiskoha ümbruses, Hemi jõe kallastel.


Tournehem.jpg|Linnamüür
62827-Tournehem-sur-la-Hem-Sols.png


## Huviväärsusi

* Saint Médardi kirik, pärineb 15., 17. ja 18. sajandist, nüüd ajaloomälestusmärk.
* 12. sajandi lossi varemed, loss purustati 1542. aastal.
* Piirkonnas on mitu tuuleveskit, näiteks *Moulin à vent Bacquet*.
* 18. sajandi loss Guémy's.
* Notre-Dame'i kirik Guémy's, pärineb 18. sajandist.
* 13. sajandi Guémy' kabeli varemed Saint Louis Mount'is, kust avaneb avar vaade piirkonnale.

## Transport

*[[Chemin de fer Anvin - Calais]]* avas Tournehem-sur-la-Hemi raudteejaama 1881. aastal. Raudtee suleti 1955. aastal.


Pilt:Guemy-Stlouis4.jpg|Kabeli varemed
Pilt:Guemy-Stlouis1.jpg|Guémy's


## Viited
Karl Barry Sharpless

**Karl Barry Sharpless** (sündinud 28. aprillil 1941 Philadelphias) on ameerika stereokeemik, kahekordne nobelist.

Ta on lõpetanud 1963. aastal Dartmouth College'i bakalaureusekraadiga keemias. 1968. aastal kaitses ta Stanfordi Ülikoolis orgaanilise keemia alase doktoritöö.

Sharpless oli Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi (1970–1977  ja 1980–1990) ning Stanfordi Ülikooli (1977–1980) professor. Hiljem sai ta San Diegos asuva Scripps Researchi keemiaprofessoriks.

## Teadustöö
1970. aastatel hakkas Sharpless välja töötama meetodeid spetsiaalsete katalüsaatorite (ainete, mis soodustavad keemilisi reaktsioone) kasutamiseks oksüdatsioonireaktsioonides – reaktsioonides, mille käigus eralduvad elektronid. Muuhulgas on see võimaldanud toota eri tüüpi ravimeid.

Stanfordis töötamise ajal avastas Sharpless asümmeetrilise epoksüdatsiooni. 2001. aastal pälvis ta poole Nobeli keemiaauhinnast kiraalselt katalüütiliste oksüdatsioonireaktsioonide alal tehtud töö eest.

2022. aastal anti Sharplessile teist korda Nobeli keemiaauhind, seekord koos Carolyn Bertozzi ja Morten Meldaliga. Kolmik jõudis üksteisest sõltumatult murdeliste meetoditeni molekulide vahel sidemete tekitamiseks ehk pani aluse nn. klikk-keemiale.

## Tunnustus
*1985 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*2001 – Benjamin Franklini medal 
*2001 – Nobeli keemiaauhind
*2019 – Priestley medal
*2019 – valiti Hiina Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2022 – teist korda Nobeli keemiaauhind (enne teda on kaks Nobeli keemiaauhinda saanud vaid Frederick Sanger)

## Viited
Paide Muusika- ja Teatrimaja

**Paide Muusika- ja Teatrimaja** (lühidalt **PAMT**) on Paide linna kultuuriasustus. Asutuse peamine tegutsemiskoht on Paide kultuurimaja aadressil Pärnu 18.

## Tegevus
Paide Muusika- ja Teatrimaja korraldab teatrietendusi, kontserte ja näitusi. Huvilistel võimaldab asutus kasutada Paide kultuurimajas muusikastuudiot, konverentsiruume ning osaleda harrastusringides. Majas tegutsevad ka Järvamaa ainus regulaarne kino, Paide teater alates 2018. aastast ja Paide teatri stuudio. 2021. aastast tegutseb Paide kultuurimajas linna ainus avalik galerii Avatud Galerii, mille näitusepinnad on maja vestibüülis, jalutuskoridoris ja väikese saali eesruumis.

Asutus teeb koostööd Eesti suuremate teatritega, sealhulgas Rahvusooper Estonia, Eesti Rahvusballeti, Ugala teatri, Endla teatri ja Rakvere teatriga, mis on andnud Paides külalisetendusi. Kontsertide korraldamisel teeb maja koostööd kontserdikorraldajatega Eesti Kontsert ja Uus Kontsert.

Paide Muusika- ja Teatrimaja tegevust toetab Tooliklubi. Klubi liikmete abiga on korda saanud Paide kultuurimaja suure saali toolid, millest ka klubi nimi, on ostetud 3D-kino aparatuur, renoveeritud kaks Estonia kontsertklaverit ning toetatud Paide teatri tegevust. Tooliklubi toetusperioodi 2020–2022 eesmärk oli sisustada kultuurimaja keldrikorrusele rajatud stuudio, nii et alustavatel bändidel, kel veel oma helitehnikat pole, tekiks võimalus seal harjutada.

2024. aastast on Paide Muusika- ja Teatrimaja direktor Jaanus Kukk. Samast aastast on asutuse tegutsemiskohtadeks lisaks Paide kultuurimajale ka Anna vaba aja maja, Roosna-Alliku rahvamaja, Viisu rahvamaja ja Sargvere keskusehoone.

## Hoone

Paide Muusika- ja Teatrimaja postmodernistlik hoone valmis 1987. aastal. Selle projekteerisid arhitekt Hans Kõll ning sisearhitektid Tiiu Pai ning Taimi Rõuk. Hoone tunnistati 1980. aastate postmodernistliku esindushoone näitena 2016. aastal kultuurimälestiseks, kuna see on säilitanud ajastule iseloomuliku terviku ja olnud seni aktiivses kasutuses. Hoonele on omane ruudumotiiv, terviklik üldpilt ja vitraažid.

## Ajalugu

Paide Muusika- ja Teatrimaja asutamisajaks loetakse 1929. aastat, mil rahvaannetuste toel püstitati Vabandussõjas langenud järvamaalaste mälestuseks Paide rahvamaja. Tegu oli Pikaküla mõisa kahekorruselise puidust härrastemajaga, mis varem asus Järvamaal Anna kihelkonnas. 1920. aastatel pärast mõisa võõrandamist võeti peahoone lahti, selle palgid viidi Paidesse ning maja ehitati uuesti üles, kuid selle käigus muutus tunduvalt hoone välimus. Aastatel 1944–1950 tegutses selles majas ka Narvast evakueeritud kutseline teater. 3. juunil 1983 viisid Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi eksperdid läbi hoone põhjaliku analüüsi. Nad jõudsid järeldusele, et rahvamaja edaspidist kasutamist massiürituste korraldamiseks lubada ei saa ning koostasid Paide rahvamaja sulgemise akti. Vana rahvamaja lammutati 2023. aastal.

Asutus kandis 2018. aastani nime *Paide Kultuurikeskus*.

## Viited

## Välislingid
* Paide Muusika- ja Teatrimaja koduleht
Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituut

**Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituut** on Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas tegutsev teaduskeskus.

Instituut on asutatud aastal 1992 ning sai oma praeguse nime aastal 2013.

## Õppetoolid

* Avalik haldus ja riigiteadused (bakalaureus)
* Avaliku sektori juhtimine ja innovatsioon (magister)
* Tehnoloogia valitsemine ja kestlik areng
* Avaliku sektori innovatsioon ja e-valitsemine
* Doktoriõpe
Jaak-Peeter Järvekülg

**Jaak-Peeter Järvekülg** (19. jaanuar 1937 Tallinn – 30. november 2025) oli eesti arst.

## Elulugu
Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 2. Keskkooli, teda ei võetud poliitilistel põhjustel Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) arstiteaduskonda vastu, mistõttu astus 1956. aastal Tallinna Pedagoogilisse Instituuti, mille lõpetamise järel töötas 2 aastat Tallinnas füüsikaõpetajana. Aastatel 1965–1971 õppis ta TRÜ arstiteaduskonnas.

Järvekülg on töötanud uroloogina mitmes Tallinna raviasutuses ja üldarstina Soomes ning alates 2007. aastast laevaarstina Tallinki laevadel. Ta oli aastatel 1990–1992 ajakirja Tervis Kõigile väljaandja, on avaldanud artikleid laevaarstide tööst ajakirjades Hippokrates ja Meremees.

Järvekülg oli aastatel 1994–2016 Libertas Eesti Erakonna liige. Ta kandideeris 1995. aasta Riigikogu valimistel Eesti Sinise Erakonna nimekirjas valimisringkonnas nr 1 (Tallinna Haabersti, Põhja-Tallinna ja Kristiine linnaosa), kogus 19 häält ega osutunud valituks.

## Isiklikku
Tema isa oli kirurg Georg Bernhard Järvekülg, lapsed on ortopeed Irja Maripuu, ettevõtja Teet Järvekülg. 

## Viited


## Välislingid

* Jaak-Peeter Järvekülg. Alustab "Tervis kõigile" Päevaleht, 27. märts 1991
Klaus Meine

**Klaus Meine** (sündinud 25. mail 1948) on Saksamaa laulja. Ta on enim tuntud  hard rock bändi Scorpions laulja ja sõnade autorina.
Sebastian Brock

**Sebastian Paul Brock** (sündinud 24. veebruaril 1938 Londonis) on Briti sürioloog.

Ta on lõpetanud Cambridge'i Ülikooli bakalaureusekraadiga (heebrea ja aramea keele alal) ning kaitsnud 1966. aastal Oxfordi Ülikoolis doktoritöö. Oli aastatel 1974–2003 Oxfordis sürioloogia *[[reader]]*. 2003. aastal emeriteerus Oxfordi ülikoolis (*Emeritus Reader*).

Tema uurimistöö hõlmab vanasüüria keele, klassikalise süüria kirjanduse, aga ka Süüria kristluse kultuuriloo erinevaid aspekte. Teda peetakse üldiselt üheks väljapaistvamaks sürioloogiks ja arameistika uurijaks.      

Ta valiti 1977. aastal Briti Akadeemia liikmeks (sürioloogia alal).   

## Viited
Varieeruv lehtrik

**Varieeruv lehtrik** (*Clitocybe metachroa*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seen on ilma lõhnata ja kuivalt heledama kübaraga, mille keskel tumedam laik.

## Välislingid
* Varieeruv lehtrik andmebaasis eElurikkus
Benny Golson

**Benny Golson** (25. jaanuar 1929 Philadelphia, Pennsylvania – 21. september 2024 New York) oli Ameerika Ühendriikide tenorsaksofonist, helilooja ja arranžeerija. Ta viljeles peamiselt *[[bebop]]*i ja *[[hard bop]]*i ning kuulus 20. sajandi teise poole mõjukamate džässmuusikute hulka.

Ta sai tuntuks Lionel Hamptoni ja Dizzy Gillespie bigbändides mängides. 1959. aastal moodustas Golson koos džässtrompetist Art Farmeriga seksteti The Jazztet, mis tegutses kuni 1962. aastani, kuid tuli uuesti kokku 1980. aastatel.

Mitu tema loodud heliteost on saanud džässistandardiks, näiteks "I Remember Clifford," "Whisper Not," "Along Came Betty" ja "Killer Joe.

Golson lõi muusikat ka telesarjadele, näiteks "M*A*S*H", "" ja "Cosby". 2004. aastal tegi ta pisirolli endana mängufilmis "Terminal", mille peaosas mängis Tom Hanks.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Williams, Richard (25.9.2024). "Benny Golson obituary". theguardian.com.
Tony Todd

**Anthony Tiran Todd** (4. detsember 1954 Washington – 6. november 2024 Marina del Rey, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta oli eelkõige tuntud õudusfilmide sarjadest "Candyman" (1992–2001), milles kehastas nimirolli, ja "Lõpp-punkt" ("Final Destination"; 2000–2025), milles kehastas William Bludworthi.

Tema teised tuntumad rollid olid muuhulgas filmides "Rühm" ("Platoon"; 1986), "Elavate surnute öö" ("Night of the Living Dead"; 1990), "Vares" ("The Crow"; 1994), "Kaljukindlus" ("The Rock"; 1996), "Soovidetäitja" ("Wishmaster"; 1997), "Kirves" ("Hatchet"; 2006) ja "Mees planeedilt Maa" ("The Man from Earth"; 2007). Todd mängis ka paljudes telesarjades, sealhulgas Kurni roll ulmesarjades "Star Trek: Uus põlvkond" ("Star Trek: The Next Generation"; 1990–1991) ja "Star Trek: Süvakosmos 9" ("Star Trek: Deep Space Nine"; 1996), ning töötas samuti dublaažinäitlejana.

## Välislingid
*
Guðrún Hafsteinsdóttir

**Guðrún Hafsteinsdóttir** (sündinud 9. veebruaril 1970 Selfossis) on Islandi poliitik ja ärijuht. Ta kuulub Iseseisvusparteisse.

Guðrún Hafsteinsdóttir omandas Islandi Ülikooli bakalaureusekraadi antopoloogia alal 2008. aastal ja diplomi rakendusliku võrdõiguslikkuse alal 2011. aastal. Ta töötas aastaid pereettevõttes Kjörís Hveragerðis. Ta on töötanud mitmetel juhtivatel ametikohtadel ettevõtetes ja ühendustes ning olnud aastaid Islandi Ettevõtlusliidu, Kaubandusfondi pensionifondi ja Islandi Pensionifondide Assotsiatsiooni liige. 2021. aastal valiti ta Alþingi liikmeks.

19. juunist 2023 kuni 21. detsembrini 2024 oli Guðrún Hafsteinsdóttir Islandi justiitsminister.

## Viited
Sebastian Bergmani needus

**Sebastian Bergmani needus** (rootsi ja inglise keeles "Sebastian Bergman") on Rootsi kirjanike Michael Hjorthi ja Hans Rosenfeldti kriminaalromaanide sari, mis on saanud nime peategelase, politseid konsultandina abistava Rootsi psühholoogi ja profileerija Sebastian Bergmani järgi.

Sari kirjeldab Rootsi keskkriminaalpolitsei mõrvarühma tööd, mis keskendub peamiselt sarimõrvaritele. Raamatutes kirjeldatakse nii mõrvade lahenduskäike kui ka mõrvarühma liikmete eraelu ja omavahelisi suhteid. Sarjale on iseloomulik vaatepunktide sage vahetumine tegelaste vahel, näidates toimuvat nii mõrvauurijate ja kõrvaltegelaste kui ka kurjategijate silmade läbi.

2024. aasta seisuga on sarjas ilmunud 8 raamatut, mis kõik on ka tõlgitud eesti keelde. Sarja on avaldanud kirjastus Helios, kujundanud Jaak Rüütel. Eestikeelsete pealkirjade eeskujuks on olnud ingliskeelsed pealkirjad.
# "Mees, kes polnud mõrtsukas" ("Det vördolda", 2010), eesti keeles 2015, 2. trükk 2019, tõlkinud Maris Sõrmus
# "Mees, kes jälgis naisi" ("Lärjungen", 2011), eesti keeles 2016, 2. trükk 2020, tõlkinud Allar Sooneste
# "Mees, keda polnud seal" ("Fjällgraven" 2012), eesti keeles 2016, 2. trükk 2020, tõlkinud Mari Jesmin
# "Tüdruk, kes ei rääkinud" ("Den stumma flickan", 2014), eesti keeles 2017, 2. trükk 2024, tõlkinud Mari Jesmin
# "Need, kes läbi põrusid" ("De underkända", 2015), eesti keeles 2017, 2. trükk 2024, tõlkinud Mari Jesmin
# "Naine, kes ihkas õiglust" ("A higher justice", 2018), eesti keeles 2019, tõlkinud Mari Jesmin
# "Need, kelle minevik kätte sai" ("Som man sår"), 2021, eesti keeles 2022, tõlkinud Mari Jesmin
# "Mees, kes kannab süükoormat" ("Skulden man bär"), 2023, eesti keeles 2024, tõlkinud Mari Jesmin

Sarja esimese kahe romaani alusel valmis 2010. aastal Rootsi telesari (rootsi keeles "Den fördömde", inglise keeles "Sebastian Bergman"), milles oli kahe hooaja jooksul kaks episoodi. Peategelast mängis sarjas Rolf Lassgård, režissöör oli Daniel Espinosa ning stsenaristid Hjorth ja Rosenfeldt. Sari esmalinastus kanalis SVT1.

## Välislingid
* Sari ja autorid kirjandusagentuuri Salomonsson Agency kodulehel
* Sari portaalis Goodreads
Zouafques

**Zouafques** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Zouafques asub 18 km Saint-Omerist loodes, tee D217 ja *Autoroute A26* ristumiskoha ümbruses, väikese Hemi jõe orus.

## Huviväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 19. sajandist.
* Vesiveski.
* 18. sajandi tuvimaja.

## Transport

*[[Chemin de fer Anvin - Calais]]* avas Zouafques'i raudteejaama 1881. aastal. Raudtee suleti 1955. aastal.


Zouafques (Pas-de-Calais, Fr) mairie.JPG|Vallamaja
62904-Zouafques-Sols.png


## Viited
Marietta

**Marietta** on naisenimi.

## Nime kandjaid
*Marietta Alboni
*Marietta Blau
*Marietta Canty
*Marietta Gazzaniga
*Marietta Kunnas
*Marietta Piekenbrock
*Marietta Slomka
*Marietta Šaginjan
*Marietta Tšudakova
*...
Ants Miidla

**Ants Miidla** (22. juuli 1936 Kernu vald, Harju maakond – 23. aprill 2022) oli eesti agronoom ja koduloolane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1960. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal.

Miidla oli Kehra sovhoosi peaagronoom ja Raasiku osakonna juhataja, Alavere kolhoosi aseesimees, Anija valla maakorraldaja.

Miidla oli Anija külanõukogu põllumajanduskomisjoni esimees, Alavere eakate klubi president, Anija Muinsuskaitse Seltsi esimees, MTÜ Kehra Raudteejaam (Kehra valla aasta vabaühendus 2014) liige, Eesti Rukki Seltsi ja Eesti Kodu-uurimise Seltsi liige, Kehra Lions-klubi asutajaliige. Ta avaldas kümneid artikleid ajalehes Sõnumitooja ja 5 pikemat uurimuslikku artiklit Eesti Kodu-uurimise Seltsi aastaraamatutes. Miidla kogus oli üle 2500 õlleetiketi ja 1000 õllepurgi.

## Looming

* Toivo Veenre, Ants Miidla. *Kolonelleitnant Jaan Lepp*, 2004
* Jüri Veisserik, Ants Miidla. *Koitjärve – kultuuriküla keset metsa*, 2008
* Ants Miidla. *Anija lood*, 2008
* Ants Miidla. *Pikva lood*, 2009
* Ants Miidla. *Kehra lood*, 2014
* Valdur Topaasia, Ants Miidla. *Hüdra viimased poisid. Anija vald ja Tallinna Reaalkool*, 2017

## Tunnustus

* Anija valla aasta inimene 2008
* 2009 Anija valla teenetemärk

## Viited


## Artiklid

* Ants Miidla. 100 aastat kolonelleitnant Jaan Lepa sünnist Eesti Sõnumid, 21. juuli 1995
* Ants Miidla. Anija kool

## Välislingid

* Külli Koppelmaa. 28. juunil peetakse Koitjärve päeva Sõnumitooja, 11. juuni 2008
* Külli Koppelmaa. Ants Miidla andis välja raamatu "Anija lood" Sõnumitooja, 8. oktoober 2008
* Külli Koppelmaa. Anija vald õnnitles Olaf Schmeidti ja Ants Miidlat Sõnumitooja, 25. veebruar 2009
* Allar Viivik. Kehra ajalugu ilmub mahuka raamatuna Harju Elu, 21. veebruar 2014
* Külli Koppelmaa. Kehras esitleti koolimälestuste raamatut Sõnumitooja, 16. august 2017
Sankt Pantaleon

**Sankt Pantaleon** on vald (*Gemeinde*) Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas.

Moosachi jõe äärde püstitati mälestussammas seal 1940/41. aastal Weyeri koonduslaagris olnud orjatööliste mälestuseks.

Sankt Pantaleon asub *[[Innviertel]]is*. U. 24 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 64 % on haritav maa.

## Viited
Sankt Peter am Hart

**Sankt Peter am Hart** on vald (*Gemeinde*) Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas.

Sankt Peter am Hart asub *[[Innviertel]]is*. U. 15% valla territooriumist on kaetud metsaga ja 63% on haritav maa.

## Paigad

* Aching (80)
* Aham (55)
* Aselkam (174)
* Bergham (145)
* Bogenhofen (322)
* Dietfurt (219)
* Guggenberg (9)
* Hagenau (192)
* Hart (18)
* Heitzenberg (25)
* Hundslau (5)
* Jahrsdorf (183)
* Meinharting (8)
* Moos (136)
* Nöfing (106)
* Ofen (87)
* Reikersdorf (270)
* Schickenedt (14)
* Spraid (14)
* Sankt Peter am Hart (351)
* Wimm (9)

## Viited
Accademia Nazionale dei Lincei

**Accademia Nazionale dei Lincei** (ka *Accademia dei Lincei*) on Itaalia teaduste akadeemia. Asub Roomas Palazzo Corsinis ja selle lähedal asuvas Villa Farnesinas.

Accademia dei Lincei on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige.

## Ajalugu
Esimene *Accademia dei Lincei* loodi 1603. aastal, kui 18-aastane aristokraat Federico Cesi asutas koos kolme sõbraga loodusteaduste uurimisega tegeleva **Accademia dei Lincei** ('ilveste akadeemia'). Cesi laiendas akadeemia liikmeskonda, võttes oma ridadesse teiste seas 1611. aastal ka Galileo Galilei. Akadeemia püsis tänu Cesi isiklikule rikkusele ja tema diplomaatilisele oskusele vastureformatsioonivastase Rooma poliitikas navigeerimisel. Pärast Cesi ootamatut surma 1630. aastal katkes ka akadeemia tegevus.

Kaks sajandit hiljem asutas 1847. aastal paavst Pius IX *Accademia Pontificia dei Nuovi Lincei* ('uute ilveste akadeemia'), mis alates 1936. aastast kannab nimetust Paavstlik Teaduste Akadeemia.

Itaalia Kuningriik asutas omalt poolt 1874. aastal tänu Quintino Sella eestvedamisele **Accademia Nazionale Reale dei Lincei**. 

Fašistliku režiimi ajal eksisteeris Itaalias Prantsuse Akadeemia eeskujul loodud Kuninglik Itaalia Akadeemia, mille valdusse anti 1939. aastal üle Accademia dei Lincei varad. 1938. aastal heideti Accademia dei Linceist välja juudi rahvusest liikmed. Albert Einstein, kes sai akadeemia välisliikmeks 1921. aastal, loobus akadeemia liikmestaatusest (taastati 1946. aastal).

Accademia dei Lincei sai oma iseseisvuse tagasi alles pärast Kuningliku Itaalia Akadeemia likvideerimist 1944. aastal. Alates 1946. aastast kannab akadeemia praegust nime.

## Akadeemia struktuur
Akadeemia jaguneb kaheks osakonnaks (klassiks):
*Füüsika-, matemaatika- ja loodusteaduste klass 
*Eetika, ajaloo- ja filoloogiateaduste klass

Kummaski klassis on 90 liiget (*Soci nazionali*), 90 korrespondentliiget (*Soci corrispondenti*) ja 90 välisliiget (*Soci stranieri*).

## Tuntud liikmeid
*Benedetto Croce
*Albert Einstein
*Enrico Fermi
*William Ewart Gladstone
*Otto Hahn
*Werner Heisenberg
*Theodor Mommsen
*Louis Pasteur
*Max Planck
*Herbert Spencer
*Vito Volterra
*Ulrich von Wilamowitz-Moellendorff 
  
## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Silja Uhs

**Silja Uhs** (sündinud 24. märtsil 1990) on eesti koorijuht.

Ta on Eesti Noorte Segakoori peadirigent ja kunstiline juht.

Silja on õppinud kooridirigeerimist ja muusikapedagoogikat Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Peeter Perensi ja Ants Sootsi juhendamisel

## Viited
Liis Kapten

**Liis Kapten** (sündinud 23. veebruaril 2006 Tallinnas) on eesti triatleet. 

Ta on võitnud mitu Euroopa juunioride karikasarja etappi. 2024. aasta lõpetas ta 2. kohaga Euroopa juunioride karikasarja koondtabelis ja pälvis Eesti aasta parima noortriatleedi auhinna. 2025. aastal saavutas ta 6. koha Euroopa juunioride meistrivõistlustel. Ta on tulnud Eesti meistriks keskmaa- ja murdmaajooksus ning tõusnud poodiumile ka Balti meistrivõistlustel.

## Sportlastee
Liis Kapten õppis 1.–8. klassini Tallinna Õismäe Gümnaasiumis. Põhikooli lõpetas ta Audentese Erakoolis 2022. aastal ja Audentese Spordigümnaasiumi 2025. aastal. 

Ujumistreeninguid alustas ta nelja-aastaselt Audenteses, hiljem treenis spordiklubis MyFitness. Lisaks käis ta 6–10-aastaselt tantsukoolis Koit ning osales 2019. aasta tantsupeol "Minu arm". 13-aastaselt loobus ta senisel tasemel ujumistreeningutest ja hakkas huvituma triatlonist. 2019. aasta lõpus hakkas ta treenima 21CC Triatloniklubis endise profitriatleedi Marko Alberti käe all ning 2021. aastal liitus Tr1hardsi treeningurühmaga. 

2025. aasta mais hakkas ta treenima Inglismaa tipptriatleetide treeneri Gavin Smithi (Loughborough University) juhendamisel.  

Kapten on kuulunud Eesti koondisse nii Euroopa kui ka maailmameistrivõistlustel, kus ta on saavutanud kohti esikahekümne seas. 2023. aastal oli ta Euroopa juunioride karikasarja etappide koondarvestuses 4. kohal ja 2024. aastal 2. kohal. Ta on võitnud mitu Euroopa juunioride karikasarja etappi. 

2025. aastal saavutas Kapten Melillas toimunud Euroopa juunioride meistrivõistlustel 6. koha.

### Tähtsamad saavutused

## Viited
Gregor Rasva

**Gregor Rasva** (sündinud 15. augustil 2005) on Eesti triatleet. 

Gregor Rasva on õppinud Kiili gümnaasiumis ja lõpetanud 2024. aastal Audentese Spordigümnaasiumi. 

Ta on mitmekordne Eesti ja Baltikumi meister nii triatlonis, jooksus kui ka avaveeujumises. 

2022. ja 2023. aastal pälvis ta Eesti parima noortriatleedi auhinna.

## Saavutused

## Sportlastee
Gregor Rasva alustas ujumistreeninguid viieaastaselt spordiklubis Audentes. Sama klubi esindab ta ka siiani triatlonis. Ujumises on ta saavutanud Eesti meistrivõistluste poodiumikohti nii avavees kui ka basseinis. Triatloni hakkas ta treenima 2020. aastal, olles varem vaid mõnest üksikust triatloni võistlusest osa võtnud. Tema treeneriks sai Marko Albert ning ta hakkas treenima Tr1hardsi treeninggrupiga. 

2021. aastal sai Gregor võimaluse esindada Eestit 2021. aastal juunioride Euroopa meistrivõistlustel. Seal sai ta oma esimese välisvõitluse kogemuse ning saavutas 56. koha. Samal aastal tuli ta noorte Euroopa meistrivõistlustel 17. kohale, mis oli Eestis esmakordne. 2022. aastal saavutas ta noorte Euroopa meistrivõistlustel triatlonis 9. koha ning jõudis Euroopa juunioride karikasarja etapil esimest korda poodiumile. 

2023. aastal osales ta esimest korda juunioride maailmameistrivõistlustel Hamburgis, kus sai 17. koha. Samal aastal võitis Rasva ka kaks juunioride Euroopa karikasarja etappi ning saavutas 2. koha Euroopa juunioride edetabelis. 

2024. aastal ei õnnestunud tal hooaja esimene pool, kuid teisel poolel võitis kaks Euroopa juunioride karikasarja etappi. Noorteklassides võistlemisele pani ta punkti juunioride maailmameistrivõistluste 9. kohaga.

## Viited


## Välislingid
* https://sportland.ee/magazine/noor-triatleet-gregor-rasva-mind-kannustab-mu-enda-soov-ja-tahe/
* https://sport.err.ee/1608768283/triatlonilootus-rasva-noorte-em-i-uheksas-koht-on-paris-hea-tulemus
* https://www.ohtuleht.ee/sport/1117460/eesti-triatloni-tulevikulootus-purgib-olumpiale-ja-kavandab-haridustee-jatkamist-inglismaal
* https://sport.err.ee/1609497088/gregor-rasva-sai-triatloni-juunioride-mm-il-uheksanda-koha
* https://www.youtube.com/watch?v=zB0OsXDV_ts
Ruumiandmebaas

**Ruumiandmebaas** (inglise keeles *spatial database*) on kohateabe andmebaas. Peale topoloogiliselt korrektsete ruumiandmete võib see sisaldada ka topoloogiareegleid ja süsteemseid andmeid.

Ruumiandmebaaside tehnilist külge iseloomustab serverite ja universaalsete andmebaasihaldurite üha laiem kasutuselevõtt. Seejuures peavad serverid mahutama suuri andmekogumeid ja vastama rangetele turbenõuetele.

2010. aastal koostas Statistikaamet Eesti geostatistika ruumiandmebaasi eGEOStat.

## Viited