open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aukštasis Pavilnys

**Aukštasis Pavilnys** on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Aukštasis Pavilnys piirneb lõunas Guriaiga, põhjas Žemasis Pavilnysiga, loodes Markučiaiga, idas Rokantiškėse küla aladele rajatud uuselamurajoonidega, läänes aga Puškinuvka ja Ribiškėsega.

Aukštasis Pavilnysis asub Pavilnysi parkmets, seal on ka Pavilnysi kalmistu. Loodepoolsem osa jääb Pavilniai regionaalparki, sealhulgas Tuputiškėse geomorfoloogilisele kaitsealale, Kalnose looduskaitsealale ja Ribiškėse maastikukaitsealale.

Sealne katoliku kirik valmis aastal 1935. Haridust annab põhikool. Linnaosas on raamatukogu. Aastal 1958 rajati sinna Leedu Noorte Loodusmaja.

Aastal 1908 ostsid Vilniuse raudteelased, kes olid ühinenud raudteelaste koloonia seltsiks, oma aedade tarbeks 80 hektarit maad. Aastal 1911 asusid aedade omanikud sinna ka elamuid rajama. Aastail 1912–1915 elas seal Jakub Kołas. Tekkinud asula hakkas kandma nime Wileńska Kolonia Kolejowa. Aastal 1940 nimetati see ümber Pavilnysiks. Teise maailmasõja ajal hävis seal peetud lahingute käigus suur osa  varem rajatud majadest. Lahinguis hukkunud maeti Pavilnysi kalmistule.

Muinsuskaitse all on kirik ja Tuputiškėse serpentiin.

## Viited
Admiralisild

**Admiralisild** on Tallinnas Vanasadamas A- ja D-terminali kallasalasid ühendav jalakäijate sild. Üle Admiraliteedi basseini kanali rajatud sild on Eestis ainulaadselt pöördavatav. Selle projekteerisid Witteveen + BOS ja arhitekt Robert-Jan van der Veen arhitektuuribüroost Plein06. Pöördsilla ehitas KMG Inseneriehituse AS ning see avati augustis 2021.

## Viited
Tasuja (laev 1956)

**Tasuja** oli Eesti Kalatööstuse päästepuksiir, mis valmis 1956. aastal.

Laeval on tuukrina töötanud Jaan Künnap.
Kunnar Kukk

**Kunnar Kukk** (sündinud 13. detsembril 1984) on eesti andmeteadlane.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2003. aastal Abja Gümnaasiumi kuldmedaliga ja 2008. aastal bakalaureusekraadiga Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi ajakirjanduse ja kommunikatsiooni erialal. 

2011. aastal läbis ohvitserikoolituse Kaitseväe Akadeemias.

2020. aastal lõpetas Tallinna Tehnikaülikooli IT Kolledži diplomiõppes IT-süsteemide arenduse erialal. 

Ta on 2021. aasta seisuga Tallinna Tehnikaülikooli äriinfotehnoloogia magistrant.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Kunnar Kukk on disaini- ja tarkvaraettevõte Proekspert nooremandmeteadlane. Ta on olnud Eesti Päevalehe ajakirjanik, töötanud aastatel 2008–2009 majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete nõunikuna, olnud Pärnu Ühisgümnaasiumi programmeerimise õpetaja, idufirma Topia tooteanalüütik ja Äripäeva andmebaasi analüütik.

2011. aastal sai ta nooremleitnandi auastme.

Kunnar Kukk peab blogi kunnark.wordpress.com, kus andmeanalüüsi abil püüab selgitada ühiskondlikke trende.

## Tunnustus
* 2003 – Välisministeeriumi Euroopa-teemalise esseekonkursi võitja
* 2020 – üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi 3. preemia konkursitöö „Sarnaste uudiste tuvastamise prototüüp Rahvusringhäälingu uudistekstide näitel” eest

## Viited
Renee Kooli

**Renee Kooli** (sündinud juulis 1986) on eesti andmestrateeg, kes keskendub andmevisualiseerimise abil loojutustamisele.

## Haridus
Kooli omandas 2013. aastal bakalaureusekraadi Tallinna Tehnikaülikooli arvuti- ja süsteemitehnika erialal.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Töötas aastaid Skype'is ja Microsoftis, samuti ettevõttes Helmes. Alates 2021. aasta algusest Omniva andmesuuna juht ja EBS-i õppejõud.

Vabatahtlikuna töötas Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 meeskonnas ning 2021. aastal osales Arvamusfestivali arutelus "Muugime andmete abil lahti rikkuse valemit".

## Tunnustus
2021 – Esimene koht Captain Challenge’i HCP 20-30 klassis

2017 – Forus spordiklubi järjekindel treenija

## Isiklikku
Renee Kooli on spordihuviline, on mänginud lauatennist, mängib golfi. Oli varem terviseprobleemi tõttu ülekaaluline ja osales sellega seoses TV3 saates "Minu imeline muutumine".

## Viited
Žemasis Pavilnys

**Žemasis Pavilnys** on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Žemasis Pavilnys piirneb lõunas Aukštasis Pavilnysga, läänes Markučiaiga, loodes Leoniškėsega, põhjas Pūčkoriaiga, idas aga Strielčiukaiga. Linnaossa kuulub Tuputiškėse asum.

Žemasis Pavilnysis asuvad Markučiai, Pilise ja Pavilnysi parkmets. Linnaosa jääb Pavilniai regionaalparki, sealhulgas Markučiai maastikukaitsealale, Tuputiškėse geomorfoloogilisele kaitsealale, Kalnose looduskaitsealale ja Tuputiškėse botaanilisele kaitsealale. Linnaossa jääb Pavilnysi raudteepeatus.

Nimi Pavilnys on vana hüdronüüm, mis tuleneb Vilnia jõe nimest. Seda on esmamainitud 1639. aastal.

Sealsed alad kuulusid varem Pacide suguvõsale, sealseid künkaid kutsuti Pacide küngasteks. Piirkond oli Vilniuse üliõpilaste seas populaarne puhkepaik. Novembriülestõusu järel konfiskeerisid tsaarivõimud sealsed maad ja asustasid sinna Venemaalt tulnud õigeusklikke. Aastal 1862 avati seal raudteejaam. Aastal 1908 ostsid Vilniuse raudteelased, kes olid ühinenud raudteelaste koloonia seltsiks, oma aedade tarbeks 80 hektarit maad. Alumiste aladega ühendamiseks rajati Tuputiškėse serpentiin (omandatud maad olid Tuputiškėse karjamõisa valduses). Kahe maailmasõja vahel oli piirkond prestiižne elamurajoon, sealsele metsasele alale rajasid oma kodud mitmed Vilniuse Ülikooli professorid. Piirkond kandis toona nime **Kolonia Wilenska**. 7. juulil 1944 sisenesid Vilniusse Nõukogude väed, samas ründas linna ka Armija Krajowa. Pavilnysis peeti lahing Saksa vägedega; seal peetud lahingute käigus suur osa varem rajatud majadest.

Muinsuskaitse all on Tuputiškėse serpentiin ja majad Žemoji g. 35 ning Žemoji g. 33.

Žemasis_Pavilnys_1.JPG|Žemasis Pavilnys
Tuputiskiu_serpantinas2010.jpg|Serpentiin


## Viited
Monsters at Work

"**Monsters at Work**" on Ameerika Ühendriikide animeeritud komöödiasari, mille stsenarist on Bobs Gannaway. 

Sarja toodeti kokku 20 jagu. Selle esimese hooaja jaod esilinastusid 2021. ja teise hooaja jaod 2024. aastal.
Remmel

**Remmel** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Remmel 335 inimesel: 151 mehel ja 184 naisel. Perekonnanimede levikult on Remmel meeste puhul 458. kohal ja naiste puhul 384. kohal. Nimi on levinuim Lääne maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 8,75.

Perekonnanime Remmel on pandud 16 mõisavallas Harju-, Lääne-, Pärnu-, Tartu-, Saare- ja Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Remmel uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Ambsberg, Blunt, Kannika, Luubert, Rämmann, Rämmel, Reimann, Reits, Remmelmann, Remmer, Rimmeld, Romann, Römmelmann, Strömling ja Volens.

## Nime kandjad
*Aini-Merike Remmel, eesti arhitekt
*Aleksander Remmel, eesti kunstipedagoog (1898–1982)
*Alide Remmel, eesti botaanik (1899–1979)
*Hele-Kai Remmel, eesti jurist, endine riigikohtunik (1948–)
*Ia Remmel, eesti muusikaajakirjanik, -kriitik ja -pedagoog (1965–) 
*Jaan Remmel, eesti looduskaitsja (1934–2007)
*Johannes Remmel, Eesti sõjaväelane (1897–1942)
*Liis Remmel, eesti näitleja (1989–)
*Maie Remmel, eesti teadusajaloolane (1940–)
*Mari-Ann Remmel, eesti folklorist (1966–)
*Mart Remmel, eesti keeleteadlane (1944–2000)
*Meego Remmel, eesti vaimulik (1966–)
*Nikolai Remmel, Eesti pedagoog (1908–1983)
*Teisi Remmel, eesti sotsiaaltöötaja (1938–)

## Viited
Reits

**Reits** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Reits (Reitz) on pandud Lihula mõisavallas Lihula kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Reitsi-nimelistele isikuile uueks perekonnanimeks Raidaru, Remmel, Rohumets ja Urmet. 

2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Reits Eestis 14 mees- ja 17 naissoost isikul.

*Karl Reits
Immuunsuspass

**Immuunsuspass**, ka vaktsiini, immuunsustõend vms on kas paberkandjal või digitaalses vormis tunnistus, mis tõendab selle omaniku immuunsust nakkushaiguse vastu.

## Välislingid
* COVID digitõend. Terviseamet (vaadatud 25. augustil 2021)
Kaja Sõstra

**Kaja Sõstra** (sündinud 20. aprillil 1965) on eesti statistik.

## Haridus
Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatikateaduskonna automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal süsteemiinsenerina *cum laude*. Sõstra kaitses 2005. aastal Tartu ülikooli matemaatilise statistika osakonnas doktoritöö "Restriction estimator for domains".

## Töö
Ta on töötanud Soome statistikakeskuses ja Eesti statistikaametis, samuti Infotehnoloogilise mobiilsusobservatooriumi vanemanalüütikuna. Sõstra on statistikaameti juhtivanalüütik.

## Viited
Neuralink Corporation

**Neuralink Corporation** on Elon Muski asutatud neurotehnoloogiaettevõte, mis arendab siirdatavaid neurokompuutrilisi aju-masina liideseid. Ettevõtte peakorter asub San Francisco Pioneerimajas, jagades OpenAI-ga kontorit.  Neuralink käivitati 2016. aastal ja esimest korda avalikustati see 2017. aasta märtsis.

## Välislingid
* Veebileht
Viveli Maar

**Viveli Maar** (sündinud 27. septembril 1991) on eesti laulja ja lauluõpetaja.

Ta on ansambli Girls in Pearls liige, mis tegi debüüdi 2017. aasta Tartu Indiefestil ja osales 2018. aasta Eesti Laulu II poolfinaalis lauluga "Spellbound".

2021. aasta augustis andis Maar välja oma debüütsingli "Kuidas sul läheb?".
Kleon

**Kleon** (suri 422 eKr) oli Ateena parkalitöökoja omanik, poliitik ja väejuht Peloponnesose sõja ajal. Kleon oli Periklese poliitika vastu. Pärast Periklese surma 429 eKr tõusis Kleon juhtpositsioonile. Aastal 425 eKr alistas Kleon koos strateeg Demosthenesega Sfakteria lahingus spartalasted. Aastal 422 eKr saadeti Kleon tagasi vallutama Amphipolist, mille spartalased olid Ateenalt vallutanud. Sparta sõjapealik Brasidas oli aga kavalam ning alistas tema väed. Kleon ja Brasidas hukkusid mõlemad Amphipoli lahingus.

Kleon oli Cleaenetuse poeg.

## Viited
Montecchio

**Montecchio** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis. Halduskeskus asub Montecchios, fraktsioonid (*frazioni*) on Melezzole ja Tenaglie

377 meetri kõrgusel merepinnast asuva Montecchio asustustihedus oli 2020. aasta augusti lõpu seisuga keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Montecchio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Avigliano Umbro, Baschi, Civitella d'Agliano (VT), Guardea, Orvieto, Todi (PG).

## Viited

## Välislingid
Třemošnice

**Třemošnice** (saksa keeles *Tremoschnitz*) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Chrudimi ringkonnas. Třemošnice asub Chrudimist ligikaudu 18 km lääneedelas ja Pardubicest umbes 23 km edelas.

Třemošnice asub merepinnast 301 meetri kõrgusel.

Třemošnicet on esmamainitud 1564. aastal. Raudteeühenduse sai Třemošnice 1882. aastal. Linnaõigused anti Třemošnicele 1. juulil 1994.

## Viited
Yantra

***Yantra*** (sanskriti keeles ‘värk', 'mehhanism’; tiibeti keeles *’khrul ’khor*; hiina keeles 機 *ji*; jaapani keeles *ki*) on sõna-sõnalises tähenduses tööriist, vahend või seade. Rigveedas tähistab see vahendit millestki hoidumiseks või paastumiseks, teatavat vaimset tuge või barjääri. Pühendumuslikus praktikas on *yantra* enamasti kindla struktuuriga geomeetriline kujund.

Etümoloogiliselt tuleneb *yantra* tüvisõnast *yam* ('hoidma', 'toetama') koos sufiksiga *-tra*, mis viitab vahendile. 

*Yantrad* on enamasti väiksemate mõõtmetega kui mandalad ning traditsiooniliselt on neis vähem värve. Budismis, eriti vadžrajaanas, on *yantra* üksteisest läbipõimunud kolmnurkadest moodustatud või keerulise sõlme kujuline võlumärk või amulett, mis peaks selle kandjat kaitsma.

Tavaliselt on *yantrad* seotud mõne jumalusega ja neid kasutatakse meditatsioonil, kaitseks halbade mõjutuste eest, eriliste võimete arendamiseks, rikkuse või edu saavutamiseks või muudel eesmärkidel. Sageli kasutatakse neid igapäevastel rituaalidel kodus või templites ning kantakse talismanina. 

## Vaata ka

* Mandala
* Mantra

## Viited
Tuputiškės

**Tuputiškės** (poola keeles *Tupaciszki*) on Vilniuse asum, mis asub linna keskosas Naujoji Vilnia vallas Žemasis Pavilnys linnaosas. Asum paikneb Vilnia jõe ja Peterburi–Varssavi raudtee vahelisel alal.

Tuputiškėses asub Markučiai parkmets. Asum jääb Pavilniai regionaalparki, sealhulgas Markučiai maastikukaitsealale ja Tuputiškėse botaanilisele kaitsealale. Tuputiškėsesse jääb Pavilnysi raudteepeatus. 

Keeleteadlane Jonas Jurkštas arvab, et asumi nimi tuleneb isikunimest, millele viitab lõpp -iškės. 1783. aastal on nime esmamainitud kui Tupaciszki. Sealne tänav kandis 1971. aastani Tupatiškėse nime.

Tuputiškės on vana asulakoht. Sealne mõis hakkas aastal 1640 kuuluma Vilniuse linnale. Aastal 1812 liideti selle alad Leoniškėse mõisaga, sisuliselt kujunes see siis karjamõisaks. Mõisa alad olid hõredasti asustatud, nii asusid aastal 1912 raudteelased sinna oma linnakut rajama. Aastal 1905 oli Tuputiškėse asulas 65 elanikku. Aastal 1931 oli karjamõisas 17 elanikku.

1932. aastal alustas Vilnius sealse karjamõisa maade tükeldamist. Aastal 1936 välja antud kaardil oli Tuputiškės Vilniuse osa. Sinna kavandati 1940. aastal uue linnaosa rajamist.

Suurem osa asumist on miljääväärtusliku piirkonnana muinsuskaitse all kui Vilniuses haruldane XIX sajandi lõpu ja XX sajandi alguse puitarhitektuuriga ala. Neli sealset maja on muinsuskaitse all ka üksikobjektidena..

## Viited
Strielčiukai

**Strielčiukai** (poola keeles *Strelczuki*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Strielčiukai piirneb kirdes Naujoji Vilniaga, läänes Žemasis Pavilnysiga, lõunas aga Rokantiškėse küla aladele rajatud uuselamurajoonidega.

Strielčiukais asuvad Pilise parkmets ja Pilaitė park, seal on ka Strielčiukai kalmistu. Loodepoolsem osa jääb Pavilniai regionaalparki, sealhulgas Tuputiškėse geomorfoloogilisele kaitsealale. Läänepiiril asub Vilniuse kõrgeim punkt Rokantiškėse mägi, idas aga Rokantiškėse linnamägi. Mitmed sealsed tänavad on rajatud alleedena.

Linnaosa on tekkinud samanimelise küla aladele. Aastal 1905 oli Strielčiukai külas 81 elanikku. Aastal 1931 oli seal 119 elanikku.

Muinsuskaitse all on Rokantiškėse linnamägi ja selle juures asuv asulakoht.

## Viited
Elisabeth Pihela

**Elisabeth Pihela** (sündinud 15. märtsil 2004) on eesti kõrgushüppaja.  

## Haridus
Ta on lõpetanud 2023. aastal Tallinna 21. Kooli. 2023. aastast õpib ta Tartu Ülikoolis majandust.

## Sportlik karjäär
Kergejõustikuga on ta tegelnud aastatel 2011–2022 treenerite Heiko Väädi ja Sven Andresoo juhendamisel, 2023. aastast treenib teda Grit Šadeiko. 

2021. aastast kuulub Pihela Eesti koondisse. Tallinnas 2021. aastal toimunud U20 Euroopa meistrivõistlustel sai Elisabeth Pihela kõrgushüppes tulemusega 1.86 pronksmedali.

Juunioride maailmameistrivõistlustel tuli Pihela 2021. aastal 4. kohale ja 2022.aastal 6. kohale.

2023. aastal Jeruusalemmas toimunud U20 Euroopa meistrivõistlustel sai Pihela kõrgushüppes tulemusega 1.88 hõbemedali.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis ületas ta kõrgushüppes 1.83 ja sai 26. koha.

2025. aasta sisekergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel Apeldoornis ületas ta 1.89 ja jäi jagama 6.-7. kohta.

Eesti meistrivõistlustel on Pihela võitnud aastatel 2021–2025 6 kuldmedalit (sealhulgas 3 sisemeistrivõistlustel) ja 2 hõbemedalit. 

## Tunnustus
* 2019 – U16 arvestuses aasta parim naiskergejõustiklane
* 2020 – U18 arvestuses aasta parim naiskergejõustiklane
*2021 – U18 arvestuses aasta parim naiskergejõustiklane
*2023 – aasta naiskergejõustiklane; U20 arvestuses aasta parim naiskergejõustiklane

## Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
*Seisuga 18. september 2025
;Väljas

;Sees

## Isiklikku
Tema isa on endine korvpallur Priit Pihela, vanaisa on ärimees ja endine tippvõrkpallur Igor Pihela ning vanaonu oli tippjalgrattur Oleg Ljadov. Tema vanaema Taisi Pihela (Karin) on tulnud mitu korda Eesti meistriks jooksu sprindidistantsidel.

Elisabeth Pihela on tegelnud EMA modelliagentuuris modellindusega ja esinenud aastatel 2017–2020 moeüritustel modellina.

## Viited


## Välislingid
* Elisabeth Pihela Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
* Elisabeth Pihela Eesti Spordi Biograafiline Leksikon
* Elisabeth Pihela: eesmärk on võita tiitlivõistluste medal sport.ut.ee, 23. märts 2025
Pūčkoriai

**Pūčkoriai** (poola keeles *Puszkarnia*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Pūčkoriai piirneb kirdes Naujoji Vilniaga, idas Strielčiukaiga, lõunas Žemasis Pavilnysiga, läänes Leoniškėsega, loodes Lyglaukiaiga ja põhjas Kučkuriškėsega.

Linnaossa jääb 63 meetri kõrgune Pūčkoriai paljand. Seal asub Pūčkoriai parkmets. Linnaosa jääb Pavilniai regionaalparki, sealhulgas Pūčkoriai maastikukaitsealale ja Tuputiškėse botaanilisele kaitsealale. 

Pūčkoriai linnamäe kõrgus on 18 meetrit, pindala 28x20 meetrit. See oli kasutusel XIV sajandini. Linnamäe jalamile jääb kiviaegne asulakoht.

Linnaosa nimi tuleneb slaavi keeltest, sõnast *puszkarnia*, mis tähendab suurtükkide valutehast. Seda nimekuju on esmamainitud 1506. aastal. Omal ajal oli seal Leedu suurvürstide valukoda, kus valati suurtükke, ühtlasi katsetati neid Vilnia kallastel.

Linnaosa on tekkinud samanimelise mõisa aladele. Mõis on pärit XIV sajandist ja kuulus XVII sajandini Leedu suurvürstidele. 1797. aastal läks see riiginõunik Loskarjovi omandisse, 1804. aastal Sidorovičiuste omandisse. Advokaat Stanislovas Sidorovičiuse ajal märgiti maha valduse piirid, rajati vesiveski, rajati uus mõisakompleksi viiv tee. Veel sajandi esimesel poolel said sealse valduse omanikeks Izmailskid. Stepan Izmailski rajas veskisse puitmassi tootmise, millest sai hiljem paberivabrik. Vabrik tootis puidumassi, paberit ja kartongi 1915. aastani, mil selle seadmed Saksamaale toimetati. 1905. aastal oli Puškarnia mõisas ja asulas 205 elanikku.

1921. aastal, mil piirkond oli Poola võimu all, omandas riik mõisalt 6 hektari suuruse ala. Sinna rajati maa-alused kindlustised, mis olid osa Vilniuse ümber rajatud suuremast kindlustiste kompleksist. Osa mõisa maid omandas raudtee. 1927. aastal ostis riik veel osa maad uue tee (Stepono Batoro g.) rajamiseks. 1929. aastal suri Olga Izmailska ja mõisa päris tema tütretütar Irena Romankevič, kelle valdusse see jäi Teise maailmasõjani. 1931. aastal oli Puškarnia mõisas 12 elanikku. Nõukogude perioodil mõis võõrandati, selle omanik küüditati aga Siberisse. Sõjas said mõisa hooned kannatada, vabrikuhoone põles maha. Sõja järel rajati häärberisse kohaliku sovhoosi kontorihoone. Izmailskite suguvõsa eestvedamisel on osad mõisa hooned tänapäeval restaureeritud.

Muinsuskaitse all on Pūčkoriai linnamägi ja selle juures asuv asulakoht, samuti Pūčkoriai mõisa hoonetekompleks, sealhulgas mõisaomanike elamu, vesiveski varemed, ait, küün, lauda varemed ja teenijatemaja.


Pūčkoriai_1.JPG|Pūčkoriai
Puckoriu-piliakalnis.jpg|Linnamägi
PūčkoriųAtodanga.JPG|Pūčkoriai paljand
Puckoriu-atodanga-2.jpg|Vaade Pūčkoriai paljandilt


## Viited
Kučkuriškės

**Kučkuriškės** on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Kučkuriškės piirneb idas Naujoji Vilniaga, lõunas Pūčkoriaiga, läänes Lyglaukiaiga, aga põhjas Rokantiškėsega.

Vilnia jõel asub Rokantiškėse paisjärv. Seal asuvad Ažuolija parkmets ja Barsukynė mets. Linnaosa jääb Pavilniai regionaalparki, sealhulgas Ancučiai maastikukaitsealale. 

Linnaosa on tekkinud aastail 1823–2001 tegutsenud Kučkuriškėse paberivabriku juurde. Sellest põhja pool on elamukrundid.

Muinsuskaitse all on Naujoji Vilnia tumulused, Kučkuriškėse ehk Naujoji Vilnia linnamägi ja Kučkuriškėse paberivabriku hoonetekompleks, sealhulgas administratiivhoone, tootmishoone ja esimene ladu.


Kučkuriškės_1.JPG|Kučkuriškės
Kučkuriškių_piliakalnis.JPG|Linnamägi
N_Vilnios_pilkapynas.JPG|Naujoji Vilnia tumulused
02kuckuriskiu_popieriaus_fabrikas_2017.jpg|Paberivabriku administratiivhoone


## Viited
Rokantiškės

**Rokantiškės** (poola keeles *Rekanciszki*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Rokantiškės piirneb idas Naujoji Vilniaga, lõunas Kučkuriškėsega, edelas Lyglaukiaiga, läänes Sapieginėga, loodes Mileišiškėsega ja kirdes Didieji Pupojaiga.

Linnaossa jäävad Ažuolija parkmets ja Rokantiškėse parkmets, seal asub Rokantiškėse kalmistu. Linnaosa lõunapoolsem osa jääb Pavilniai regionaalparki, sealhulgas Ancučiai maastikukaitsealale. 

Keeleteadlane Jonas Jurkštas arvab, et linnaosa nimi tuleneb isikunimest, millele viitab lõpp -iškės. 1795. aastal kasutati nimekuju Rakancizski.

Rokantiškėses asuvad Rokantiškėse linnuse varemed. Legendi kohaselt olevat selle rajanud XII sajandil vürst Alšis. Sealsed vürstid rajanud hiljem Halšany lossi. 1530. aastal läks linnus Bona Sforza valdusse, 12 aastat hiljem rajati linnuse juurde ka kirik. XVI sajandil oli ala Goštautaste valduses, XVII sajandil said ala omanikus Pacid. 1636. aastal rajati sinna paberivabrik. 1655. aastal põletasid Vene väed maha nii linnuse kui ka kiriku, hiljem neid enam ei taastatud. Linnuse ümbruskond oli linnaõigustega, kuigi ametlikult see linn ei olnud. XVI sajandil mainiti ka linnuse juures asuvat mõisa.

1798. aastal on mainitud linnuse kohale rajatud mõisa ja küla, kus oli 146 elanikku. Mõis kuulus Pacidele, hiljem Sapiehadele, veel hiljem sai sellest riigimõis. XIX sajandil eraldati sealse mõisa idapoolsed alad Naujoji Vilnia rajamiseks. Mõis ise läks tsaarile lojaalse Pusłowskite pere valdusse. 1931. aastal oli Rokantiškėse aiandi alal 28 elanikku. 1968. aastal ühendati Rokantiškėsega Kloniai küla.


Uosių_sodai1.JPG|Rokantiškės
Rokantiskes.jpg|Linnuse varemed
Rokantiškių_sodai.JPG|Linnaossa jäävad mitmed aianduskooperatiivid


## Viited
Didieji Karklėnai

**Didieji Karklėnai** (ka **Karklėnai**) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Didieji Karklėnai piirneb loodes Naujoji Vilniaga.

Linnaosa on kujunenud samanimelise küla loodepoolsemasse otsa, mis liideti Vilniusega aastal 1996.

Muinsuskaitse all on Grigaičiai küla vana kalmistu.

## Viited
Anna Maria Millend

**Anna Maria Millend** (sündinud 1. aprill 2004) on eesti kergejõustiklane (tõkkejooksja).  

Nairobis peetud juunioride kergejõustiku MMil võitis ta 20. augustil 2021 ajaga 13,44 hõbemedali.  

## Viited


## Välislingid
* Anna Maria Millend Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
Ameerikapoolakad

**Ameerikapoolakad** (inglise keeles *Polish Americans*, poola keeles *Polonia amerykańska*) on ameeriklased, kellel on täielikult või osaliselt Poola juured. Hinnanguliselt elab Ameerika Ühendriikides 9,15 miljonit ennast ameerikapoolakana identifitseerivat inimest, mis moodustab umbes 2,83% riigi elanikkonnast. Nad on sakslaste järel suuruselt teine Kesk-Euroopa etniline rühm, moodustades suuruselt kaheksanda etnilise rühma.
Armillaarsfäär

**Armillaarsfäär** (ladinakeelsetest sõnadest *armilla* 'käevõru' ja *sphaera* 'kera') on vanaaegne riist taevakehade ekvaatoriliste ja ekliptiliste koordinaatide määramiseks.

Armillaarsfäär koosneb mitmest üksteise suhtes keeratavast metallrõngast, mis üheskoos moodustavad kera. Tavaliselt on see monteeritud tugijalale või hoidjale. Armillaarsfäär oli arvatavasti kasutusel juba antiikajal, keskajal kasutasid araabia astronoomid antiikeeskujude järgi konstrueeritud seadet ja Euroopas hakati seda kasutama varauusajal.

## Kunstis
Armillaarsfääri kujutised on tunnuslikud Portugali arhitektuuris manuelismi raiddekoorile.

## Heraldikas
Armillaarsfäär on Portugali vapil ja lipul, samuti Portugali kunagiste asumaade Brasiilia ja Mosambiigi ajaloolistel vappidel.

## Viited
Kirke Karja

**Kirke Karja** (sündinud 18. septembril 1989) on eesti pianist, helilooja ja muusikakriitik.

Ta on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia doktorantuuri. 

Karja mängib ansamblites Karja/Renard/Wandinger, Captain Kirke and the Klingons, Verneri Pohjola Exotic Matter, Phillip Dornbusch's Projektor jne. 

2019. aasta juunist kuni 2021. aasta juunini ja uuesti alates juunist 2023 oli/on Karja Eesti Jazzliidu juhatuse esimees. 2021–2023 oli ta Jazzliidu välissuhete juht.

Ta on alates 18. maist 2021 Sotsiaaldemokraatliku erakonna liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 154 häält ning ei osutunud valituks. 

## Tunnustus

* 2021 Giorgio Gaslini nimeline jazzmuusiku auhind
* 2022 Eesti Kultuurkapitali Helikunsti sihtkapitali aastapreemia
* 2022 Aasta Jazzmuusik
* 2024 Aasta Jazzihelilooja

## Viited
Anna Frank-Viron

**Anna Frank** (endine **Frank-Viron**; sündinud 3. veebruaril 1979) on Eesti lastekaitsja. Ta on aastaid tegelenud väärkoheldud laste teemadega. Alates 2016 on ta Sotsiaalkindlustusametis arendanud lastemaja mudeli rakendamist Eestis.

## Haridus
Frank on saanud bakalaureusekraadi sotsiaaltöö erialal Tallinna Ülikoolist ning magistrikraadi ärijuhtimises Tartu Ülikoolist.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Aastatel 2010–2016 oli Anna Frank osakonnajuhataja Tallinna Laste Turvakeskuses, seejärel asus tööle Sotsiaalkindlustusametis ning on lastemaja looja Eestis ning selle juht alates 2017. aastast.

Alates 2025. aasta septembrist juhib Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti laste heaolu osakonda.

Anna Frank on MTÜ RuaCrew juhatuse liige, koolitaja ja vabatahtlik.

## Tunnustus
*2018 aasta seksuaaltervise edendaja
*2023 Auhinna "Lastega ja lastele" 2023. aasta laureaat, "Muutuste looja" 

## Eraelu
Anna Frank on nelja lapse ema - (tütar 1995, poeg 2001, tütar 2003, poeg 2023).

## Viited
Aki

* **[[Aki (Hiroshima)|Aki]]** on Hiroshima linnaosa Jaapanis
* **[[Aki (Kōchi)|Aki]]** on linn Kōchi prefektuuris Jaapanis
* **[[Aki (Ōita)|Aki]]** on linn Ōita prefektuuris Jaapanis

* **[[Aki (nimi)|Aki]]** on eesnimi

* **AKI** ehk Andmekaitse Inspektsioon
ARP 2500

**ARP 2500** on ühehäälne modulaarne analoogsüntesaator, mida toodeti USAs aastatel 1970–1981 ja mis on märgatavalt mõjutanud 20. sajandi muusikalugu. ARP 2500 helisid on kasutatud arvukate pop, rock ja elektrooniliste muusikateoste loomisel, samuti filmimuusikas. Helilooja Éliane Radigue on sellega salvestanud peamise osa oma loomingust. Briti muusikaajakiri Sound on Sound on nimetanud ARP 2500 süntesaatori üheks ajalooliselt kõige olulisemaks elektrooniliseks instrumendiks.

## Kirjandus
* Robert Alexander (1996). "Close encounters of the ARP kind". Sound on Sound Magazine
* Julia Eckhardt (2019). "Intermediary Spaces / Espaces Intermédiares". Brüssel: Umland Editions

## Välislingid
* Alexander, R. Close encounters of the ARP kind. ARP 2500 Modular Analog Synthesis System. Sound on Sound, August 1996 (arhiiv, ingl.k)
OTs-14 Groza

**OTs-14 Groza** (vene keeles *ОЦ-14 "Гроза"*, 'äike') on Venemaa *[[bullpup]]*-granaadiheitjaga automaatpüss, padrunile 7.62×39 mm ja 9×39 mm. Relv konstrueeriti 1990. aastatel Tuula ettevõttes TsKIB SOO. Relva on ka moderniseeritud; OTs-14-1A Groza-1.

Grozad kasutati 1999. aastal vähesel määral terrorismivastases võitluses Tšetšeenias, kuid üldiselt ei leidnud see piisava kasutust ning selle tootmine lõpetati.

## Kasutajad
* 
* : siseväed Tšetšeenias

## Viited

## Kirjandus
*
*
Budaväli

**Budaväli** (sanskriti keeles *buddhakṣetra*; tiibeti keeles *sangs rgyas kyi shing*; hiina keeles 佛國⼟ *foguotu*, 净⼟ *jingtu*; jaapani keeles *bukkoku do*, *jōdo*) on budismis, eriti mahajaanas, ühe buda mõjuala, et juhtida olendeid virgumisele ja nirvaanasse.

Hiina budismis kasutatakse budavälja tähenduses mõistet puhas maa.

## Käsitlusi

Iga maailmasüsteem, kus on buda, on vaadeldav budaväljana. Meie praegune maailm on Buddha Šākjamuni budaväli.

Budaväljad on kas täiesti puhtad, kus kõik olendid on juba virgunud, või osaliselt puhtad, kus osa olendeid on ja osa veel ei ole virgunud. 

Mahajaana õpetuste kohaselt on budaväljad dhjaanibudade ehk mütoloogiliste budade loodud ideaalsed maailmad. Bodhisattva hakkab oma budavälja kujundama juba enne budaks saamist. Budaväljadel on võimalik jõuda nirvaanasse selle buda abil, kes on antud budavälja loonud.  

Üldiselt peetakse buda Amitābha budavälja ehk läänepoolset puhast maad, Sukhāvatīt, kõige kergemini ligipääsetavaks tavalistele inimestele. Teised budaväljad olevat ligipääsetavad vaid pühendunutele.

Budistlikus kosmoloogias paiknevad budaväljad kolmikilma vormidega olus (paali keeles *rūpāvacara* või *rūpaloka*, sanskriti keeles *rūpadhātu*), milles on vaid puhtad vormid, kujud, asukohad ja seosed muu maailmaga, kuid puuduvad ihad, tahtmised ja soovid. 

Budaväljadele võidakse jõuda kas ümber sündides või pühendumusliku vaimse praktika abil, teisenenud teadvusseisundites, vormidega seotud *[[jhāna]]*'des.

## Allikad

Budaväljade kirjeldusi leidub paljudes mahajaana suutrates, nagu "Kaheksatuhandeline ületava mõistmise suutra", "Lootossuutra", "Õnnemaa suutrad", "Lillepärjasuutra" jt. 

Vimalakirti suutras rõhutatakse aga budavälja kui olendite puhta meele ja puhaste püüdluste tähendust.

## Vaata ka

* Dhyāna
* Dhjaanibudad
* Budistlik kosmoloogia

## Välislingid

* Lühiülevaade (inglise keeles).
Kabuli lennujaama enesetapurünnak

**Kabuli lennujaama enesetapurünnak** on 2021. aasta 26. augustil Kabuli lennujaama värava lähedal toimunud enesetapurünnak, mille käigus sai surma vähemalt 183 ja vigastada vähemalt 150 inimest.

Teo eest võttis vastutuse ISKP (ISIL-i Khorasani provintsi haru).

## Viited
Mari Järve

**Mari Järve** (sündinud 14. septembril 1983) on eesti populatsioonigeneetik, õpetaja ja kirjanik.

## Haridus
Ta lõpetas aastal 2002 kuldmedaliga Tallinna Mustamäe Gümnaasiumi. Järve kaitses 2012. aastal Tartu Ülikoolis doktoritöö teemal "Erinevad geneetilised perspektiivid inimajaloole Euroopas ja Kaukaasias: lood, mida räägivad haploidsed ja autosomaalsed markerid". Samal aastal omandas Tartu Ülikoolis ka magistrikraadi gümnaasiumi loodusteaduste õpetaja erialal.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Ta on Tartu Ülikooli genoomika instituudi vana DNA vanemteadur. Tema teadustöö põhisuunad on inimese populatsioonigeneetika, inimese Y kromosoomi uuringud ja inimese vana DNA uuringud. Ta on Taibukate Teaduskooli tegevjuht ja bioloogia õpetaja.

Järve kuulub Eesti Naisüliõpilaste Seltsi ja Eesti Kirjanduse Seltsi.

Mari Järve andis 2011. aastal välja ulmeteose "Esimene aasta" ja 2015. aastal raamatu "Klaasmeri".

## Tunnustus
*2019 – riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija peapreemia

## Isiklikku
Järve tegeleb lisaks õpetamisele ja kirjutamisele mesinduse ja talupidamisega, Tal on kaks last.

## Viited
Leigh Bowery

**Leigh Bowery** (26. märts 1961 Melbourne – 31. detsember 1994 London) oli Austraalia *[[performance]]*-kunstnik, ööklubi promootor ja moedisainer. Bowery oli tuntud oma edevate ja kummaliste kostüümide ja meigi ning samuti (mõnikord vastuoluliste) etteastete poolest.

Ta elas suure osa oma täiskasvanueast Londonis ja oli inglise maalikunstniku Lucian Freudi jaoks märkimisväärne modell ja muusa.

Bowery suri AIDS-iga seotud haigusse.
Ana Valdmann

**Ana Valdmann** (sündinud 25. märtsil 1964) on eesti haridusteadlane.

## Haridus
Ta lõpetas 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina ning kaitses 2018. aastal Tartu Ülikoolis doktoritöö "Loodusteaduste õpetajate enesetõhususe kategooriate ja omanikutunde tasemete määramine lähtudes õpetajate koolitusvajadustest".

## Töö
Ta on Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituut, loodusteadusliku hariduse teadur, samuti Teaduskooli direktor. Tema teadustöö põhisuund on õpetajakoolitus.

## Tunnustus
*2009 aasta õpetaja
*2020 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu kolleegipreemia

## Viited
Lillepärjasuutra

**Lillepärjasuutra** ehk **Põimiksuutra** (sanskriti keeles *Gaṇḍavyūha-sūtra*; tiibeti keeles *sdong pos brgyan pa’i mdo *või *sdong po bskod pa’i mdo*; hiina keeles ⼊法界品 *ru fajie pin*; jaapani keeles *nyū hokkai hin*) on üsna mahukas mahajaana suutra. Hiina ja Tiibeti budismis on see Vanikusuutra osa. Indias ja Nepalis see tuntud iseseisva teosena ja kuulub Nepali mahajaana traditsioonis üheksa seadmuseõpetuse hulka.

## Pealkiri

Traditsiooniliselt tõlgitakse *Gaṇḍavyūha-sūtra*t Läänes "Lillepärjasuutraks", nagu ka *Avataṃsaka-sūtra*’t, kuigi sõna-sõnalt tähendab see lihtsalt ‘korrastatud ehk reastatud (sanskriti keeles *vyūha*) koostisosi (sanskriti keeles *gaṇḍa*)’. 

Hoopis erinev on suutra hiinakeelne pealkiri, mis tähendab "Sisenemine seadmusevalda".

## Päritolu

Lillepärjasuutra on loodud 1.–2. sajandil Indias, võimalik, et Lõuna-Indias, millele viitavad paljud kohanimed tekstis.

Praegu arvatakse, et mahajaana suutrad olidki juba algusest peale teatud gruppide loodud tekstid, mida ühe ja sama grupi liikmed põlvkondade vältel edasi andsid ja täiendasid.

## Sisu

Lillepärjasuutra vormiline ülesehitus erineb traditsioonilisest suutra-vormist. See on raamjutustusena esitatud lugu kaupmehepoeg Sudhanast, kes rändab mööda Indiat, otsides õpetusi, mis aitaksid tal saada bodhisattvaks.

Esimesed juhatused saab ta Mandžušrīlt, seejärel külastab järgemööda 52 õpetajat ehk hüvesõpra (sanskriti keeles *kalyāṇamitra*), kellest igaüks annab talle juhatusi selle kohta, kuidas bodhisattval tuleb erinevates olukordades ja eluvaldkondades tegutseda.

Hüvesõprade seas on erakuid, bhikšusid, õpetlasi, kaupmehi ja kuningaid, poisse ja tüdrukuid, rikkaid emandaid ning isegi üks prostituut, samuti mütoloogilisi tegelasi – bodhisattvaid ja jumalannasid.

Kujustanud kõiki hüvesõprade õpetusi, jõuab Sudhana lõpuks bodhisattvate Maitreja ja Samantabhadra juurde, kelle abil süveneb keskendumisse, milles kujustab kogu maailmatervikut kui seadmusevalda (sanskriti keeles *dharmadhātu*), kus kõik on kõigega seotud, tervik sõltub igast üksikasjast ning iga üksikasi on lõimunud tervikusse. Kõike valgustab ja korrastab buda mõistmine ja kaastunne, mida olendite seas teostavad bodhisattvad.

Lillepärjasuutras on kirjanduslikult väga rikkas ja kujundlikus vormis esitatud budismi põhiseisukohad, rõhuasetusega seadmusevalla kontseptsioonil, bodhisattvate tüpoloogiatel ning budade paljususel.

Eesti keeles katkendid Märt Läänemetsa tõlkes (2006, 2008, 2009).

## Viited
Moodulsüntesaator

**Moodulsüntesaator** ehk **modulaarsüntesaator** ehk **modulaarne [[süntesaator]]** on elektrooniline muusikainstrument, mis koosneb moodulitena paigaldatud helisünteesi elektroonikalülitustest. 

Kasutajal on võimalik mooduleid eemaldada, lisada ja ümber korraldada, muutes nende omavahelist paigutust ja suunates signaalide liikumist moodulite vahel, kujundades nii erikõlalilisi kooslusi. Ainulaadse kõla ja paindlike helikujundusvõimaluste tõttu on moodulsüntesaatorid hinnatud elektroonilise heliga töötavate heliloojate ja muusikute hulgas. Arvutimuusikas on kasutuses ka tarkvaralised ehk arvutitarkvarana programmeeritud virtuaalsed moodulsüntesaatorid.

Eestis on moodulsüntesaatoried kasutanud mitmed muusikud, nii stuudios kui elavas esituses, näiteks: Aleksei "Darkside" Brjantsev, Roland Karlson, Raul Keller, Taavi Kerikmäe, Kiwa, Jako Krull, Maarja Nuut, Toomas Savi, Mihkel Tomberg, Ekke Västrik, jt. Moodulsüntesaatoreid tutvustab oma tegevuses ka Eesti Elektroonilise Muusika Selts.

Eestis toodetakse moodulsüntesaatoreid Liivatera, samuti on Eesti muusikute jaoks oluline Riias asuv lõunanaabrite pikema ajalooga moodulsüntesaatorite tootja Erica Synths, mis muuhulgas korraldab Riias elektroonilise muusika festivali Kontaktor.

## Kirjandus
*Jyoti Mishra (2009). The SOS Guide To Choosing A Modular Synth. Sound on Sound, April 2009 (ingl.k)
*Mariliis Mõttus (2015). Abstraktne audiofiil Ekke Västrik. Müürileht 19.11.2015 
*Stalker Festival: Ekke Västrik, Mihkel Tomberg, Roland Karlson, Taavi Kerikmäe ja Toomas Savi “Pasta Modulare Süntesatoorium". Postimees.ee 
*Taavi Kerikmäe elektroakustilised kõnelused (2016). Jazzkaar.ee
*Asutati Eesti elektroonilise muusika selts. Ajakiri Muusika 1.02.2018
*Kirke Ert (2021). Maarja Nuut: Elektroonilises muusikas kulub oma heli ja meetodi leidmiseks väga palju aega. Ajakiri Muusika Elu, 16.09.2021

## Välislingid
*ModularGrid is a database and planner for modular synthesizers (ingl.k)
*Liivatera
*Erica Synths
*Live Electronic Music Festival Kontaktor
Max Factor vanem

**Maksymilian Faktorowicz** (15. september 1877 Zduńska Wola – 30. august 1938 Beverly Hills) oli Venemaa keisririigi koosseisus olnud Varssavi kindralkubermangust pärinev juut, kes proovis Ameerika Ühendriikides õnne ettevõtjana, kosmeetikuna ning leiutajana. Tema asutatud kosmeetikahiid Max Factor & Company arendas suuresti üliriigi kaasaegset kosmeetikatööstust ja populariseeris meiki.

## Vaata ka
*Ameerikapoolakad

## Välislingid
*
Vimalakirti suutra

**Vimalakirti suutra** (sanskriti keeles *Vimalakīrtinirdeśa-sūtra*; tiibeti keeles *dri ma med par grangs pas bstan pa’i mdo*; hiina keeles 維摩經 *weimo jing*; jaapani keeles *yuima* *gyō*) on üks populaarsemaid mahajaana suutraid, loodud arvatavasti 2. saj Indias.

Sanskritikeelne originaaltekst arvati pikka aega olevat jäädavalt kadunud, kuni 1999 Jaapani teadlased avastasid selle Potala raamatukogust ja 2004 ka publitseerisid.

Vimalakirti suutrat peetakse kirjandusliku stiili ja vormi poolest üheks täiuslikumaks ja terviklikuma kompositsiooniga mahajaana suutraks. Suutra tegevus toimub Buddha-aegses suurlinnas Vaišalis. Selle keskne tegelane on upāsaka Vimalakīrti (‘määrimatu kuulsusega’), kes on jõukas kaupmees ja kuulutab seadmust kõikide rahvakihtide seas alates joodikutest ja prostituutidest kuni munkade ja nunnadeni.

Kui Buddha tahab saata oma õpilased haigestunud Vimalakīrtit vaatama, ei julge keegi neist minna, sest teavad, et jäävad vaidluses temale alla. Lõpuks nõustub tarkusebodhisattva Mandžušrī minema ja kõik teised järgnevad talle, et kahe targa vestlust pealt kuulata.

Mahajaana suutratele tüüpiliselt on teksti pikitud hulk imeväärseid budaväljade, Vimalakīrti ning teiste bodhisattvate üleloomulike vägede ja võimete kirjeldusi. Sisuliselt keskendub tekst aga ületava mõistmise ja sellega seotud mõistete selgitamisele ning jõuab lõpuks arusaamiseni sõnalise väljenduse piiratusest, kirjeldades Vimalakīrti kuulsat “kõuehäälset vaikimist”. Just seda on korduvalt rõhutatud ja rakendatud hiina *[[chan]]*’is ja jaapani *[[zen]]*’is. 

## Viited
Kirves, haamer, kühvel ja saag

**"Kirves, haamer, kühvel ja saag"** on J.M.K.E. 2012. aastal salvestatud ja 2016. aastal helikassetil avaldatud album.

## Laulud

# Nägija 02:31
# Täna ja homme 02:29
# Pehmelt öeldes 02:29
# Kõik või mitte midagi 01:33
# Viplala 02:56
# Sarapuusalu 02:34
# Hea usu ilm 02:53
# Näki pealetulek 01:57
# Kuuse all 02:00
# Reede õhtul kl 9 03:48
# Liiv mu külje all on punane 02:03
# Neile, kes kannatavad 02:10
# Koolivend 02:17
# Kirves, haamer, kühvel ja saag 02:04
# Taevalift 04:11
Johan Meimer

**Johan Meimer** (eesnimi ka **Juhan** ja **Johann**; sünniperekonnanimi **Luberg**; 6. juuni (vkj)/ 19. juuni 1904 Kehtna vald, Rapla kihelkond, Harjumaa – 10. detsember 1944 Piirsalu vald, Läänemaa) oli Eesti kergejõustiklane ja sporditegelane.

Lõpetas 1925. aastal Pärnus gümnaasiumi ja 1928. aastal kergejõustiku erialal Berliini Kehalise Kasvatuse Ülikooli, 1929. aastal lipnikuna ka Sõjaväe Ühendatud Õppeasutused.

## Sportlasena
Tuli aastatel 1925 ja 1926 odaviskes ning 1929 ja 1930 kümnevõistluses Eesti meistriks. Püstitas 1928. aastal viievõistluses (3648,515) ja 1930. aastal 200 m tõkkejooksus Eesti rekordi (29,8). Kuulus 7 korda Eesti koondisse.

Ta sai 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel odaviskes 8. ja kümnevõistluses 13. koha.

## Sporditegelase ja kehalise kasvatuse õpetajana
Töötas alates 1930. aastast Pärnu Poeglaste Gümnaasiumis ja Pärnumaa kaubanduskeskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana. Oli aastatel 1932–1933 Pärnu Tervise kergejõustikuosakonna esimees, alates 1933. aastast Pärnu Spordiklubi asutaja ja esimees ning 1933–1940 Pärnu Kalevi abiesimees ja spordijuht.

Oli Kaitseliidu Pärnu maleva spordipealik ja 1936. aastal Berliini olümpiamängudel Eesti koolinoorte delegatsiooni juht.

Töötas alates 1941. aastast Tallinna Polütehnilise Instituudi/ Tallinna Tehnikaülikooli kehalise kasvatuse õpetajana.

## Teises maailmasõjas
Osales Saksa sõjaväkke mobiliseerituna Teises maailmasõjas, oli 3. Eesti Piirikaitserügemendi pioneerikompanii ülem.

Nõukogude okupatsiooni ajal oli ta metsavend, arreteeriti sügisel 1944 ja lasti põgenemiskatsel maha.

Tema kenotaaf asub Pärnu Alevi kalmistul.

## Isiklikku
Ta lapsendati oma onu poolt ning sai uueks perekonnanimeks onu perekonnanime Luberg.

## Viited

## Välislingid
*
*Olympedia
*Pärnumaa tegelaste biograafiad 1937. Lk 150, kaader 157
*"Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Sõjakooli I aspirantide kompanii aspirant Johann Meimer". 1929. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.73.A.343.50
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Kenotaaf Pärnu Alevi kalmistul
Ozerne lennuväli

**Ozerne lennuväli** (ukraina keeles *аеродром Озерне*) on sõjaväelennuväli Ukraina Žõtomõri oblastis.
Vanikusuutra

**Vanikusuutra** (sanskriti keeles *Avataṃsaka-sūtra*; tiibeti keeles *phal chen*; hiina keeles 華嚴 經 *huayan jing*; jaapani keeles *kegon kyō*) on üks mahukamaid ja mõjukamaid mahajaana suutraid, tegelikult enam kui 30 tekstist koosnev suutrate kogumik.

## Pealkiri

Pealkiri "Vanikusuutra" tähendab ‘lillepärga, vanikut, põimikut’, mis viitab nii teksti vormile (suutrate vanik) kui ka sisule, mille rõhuasetus on üksteisega läbi põimunud lugematute maailmade ja maailmasüsteemide (nagu lilled vanikus), mikro- ja makrokosmose ideel.

## Päritolu ja levik

Vanikusuutra loodi arvatavasti ajavahemikus 1.–4. saj algupäraselt sanskritikeelsena Indias, võimalik, et osaliselt ka Sise-Aasias, kuid tervikuna on kogumik säilinud ainult hiina- ja tiibetikeelses tõlkes. Sanskriti keeles on säilinud vaid Vanikusuutra kaks kõige mahukamat ja arvatavasti ka kõige vanemat osa, Lillepärjasuutra ja Kümne taseme suutra, mis Indias ja Nepalis on tuntud omaette suutratena ning kuuluvad Nepali traditsioonis üheksa seadmuseõpetuse hulka.

Kogumikuna pandi Vanikusuutra kokku tõenäoliselt 4. saj Sise-Aasias, kust levis Hiinasse. Hiina keeles on kaks Vanikusuutra täielikku tõlget, lisaks veel eraldi Lillepärjasuutra tõlge. Varasem, 5. saj algusest pärit tõlge sisaldab 34 ja hilisem, 7. saj lõpust pärit tõlge 39 suutrat. 9. saj keskpaigast pärit tiibetikeelses versioonis on 45 suutrat.

Eriti populaarseks sai Vanikusuutra Hiinas, kus selle põhjal tekkis 6.–9. saj õitsenud *[[huayan]]*’i koolkond, mis paistis silma filosoofilise analüüsi sügavuse poolest.

## Sisu

Vanikusuutras leidub suhteliselt vähe filosoofilist arutelu, rohkem kasutatakse seal kujundirohket poeetilist keelt, et kirjeldada budade ja bodhisattvate keskendumisseisundites kujustatud kosmilist tervikut. Vanikusuutra tekstides on õpetajaks sageli bodhisattvad, kuna budat esitatakse ebaisikulise alati kohalviibiva teadvuse kõrgeima seisundina.

Vanikusuutra keskne mõiste on seadmusevald (sanskriti keeles *dharmadhātu*), mille kaudu esitatakse maailmade ühtsuse idee nende paljususes. See ei tähenda mitte niivõrd füüsilist universumit, tavateadvusele avanevat nn reaalset maailmavalda (*lokadhātu*), kuivõrd virgunud meeles avanevat ideaalset harmooniliselt toimivat universumit, kus kõik on kõigega läbi põimunud. Osa sisaldub tervikus ja samal ajal ka tervik igas selle osas. Ülimas mõttes ei ole erinevate vaadete vahel mingit vastuolu.

Vanikusuutra mõnes osas, eriti Kümne taseme suutras, käsitletakse põhjalikult bodhisattva tasemete ja isiksusetüüpide klassifitseerimise küsimusi. Lillepärjasuutra keskendub bodhisattva vaimse arengu ja haridustee kirjeldamisele mahajaana mütoloogilis-religioosses kontekstis.

Vanikusuutras esineb hulk mütoloogilisi bodhisattvaid, kellest olulisemad on Samantabhadra, Mandžušrī, Maitreja ja Avalokitešvara. Samuti räägitakse seal budade paljususest, keda ühtse printsiibina ühendab Vairotšana.
Nõndasus

**Nõndasus** (sanskriti ja paali keeles *tathatā* või *tathatva*; tiibeti keeles *de bzhin nyid*; hiina keeles 真如 *zhenru*; jaapani keeles *shinnyo*) on mõiste, millega budismis, eriti mahajaanas, tähistatakse reaalsust ehk kõikide seadmuste tõelist olemust, vastandades seda näivusele ehk meelepettele (sanskriti keeles *māyā*).

Nõndasus on teadvuse kõrgeimat seisundit iseloomustav mõiste ja tühjuse sünonüüm. Nõndasus viitab sellele, et seadmusi ei saa püsivalt ja üheselt määratleda ega nimetada. Ainus võimalik väljendus on ‘nõnda’. Vahel kasutatakse selles tähenduses ka mõistet ‘tõeline nõndasus’ (sanskriti keeles *bhūtatathatā*).

Nõndasust, nagu ka virgumist ei saa tahta või soovida ega selle poole kippuda või püüelda. Igasugune soovimine või tahtmine on rahulolematus ehk kannatamine. Buddha on korduvalt ütelnud, et ta õpetab ainult üht asja: rahulolematuse lõpetamist (*dukkha nirodha*).

## Vaata ka

* Nõndaläinu

## Viited
Saulėtekis

**Saulėtekis** on Vilniuse linnaosa, mis asub linna kirdeosas Antakalnise valla territooriumil. Saulėtekis piirneb lõunas Mileišiškėsega, läänes Antakalnisega, loodes Valakampiaiga, põhjas Aukštagirisega ja kagus Pylimėliaiga.

Saulėtekise lõunapoolsem osa jääb Pavilniai regionaalparki.

Linnaosa koosneb Niujorkase ja Kamčiatka üliõpilaslinnakust. Seal asub Gediminase-nimeline Vilniuse Tehnikaülikool, ka on seal mitmed Vilniuse ülikooli teaduskonnad ja üliõpilastele mõeldud spordirajatised.

## Viited
Sapieginė

**Sapieginė** on Vilniuse linnaosa, mis asub linna kirdeosas Antakalnise valla territooriumil. Sapieginė piirneb lõunas Lyglaukiaiga, läänes Antakalnisega, põhjas Mileišiškėsega, idas aga Rokantiškėsega.

Linnaosa jääb Sapieginė ja Šveicarija parkmetsade vahele. Sapieginė jääb Pavilniai regionaalparki, samuti Antakalnise maastikukaitsealale ja Iškartose maastikukaitsealale.

Sapieginės on mitu puhkekodu. Seal asub spordiseltsi Žalgiris baas. Linnaosa idapoolsemat osa kutsutakse ka Iškartoseks.

Piirkond kuulus XVI sajandist Sapiehaele. Aastal 1905 oli Sapieginė Mickūnai valda jääv asula, kus oli 348 elanikku. Asula venekeelne nimekuju oli tsaariajal Сапежинскiе Рвы.

Muinsuskaitse all on endised Poola sõjaväe Vilniuse kindlustatud vööndi Antakalnise laskemoonalaod. Sealsed maa-alused punkrid on üks tähtsamaid Leedu kaguosa nahkhiirte talvitamispaiku.

Antakalnio_bunkeriai.JPG|Laskemoonalao sissepääs
Iškartos.JPG|Iškartos


## Viited
Mileišiškės

**Mileišiškės** on Vilniuse linnaosa, mis asub linna kirdeosas Antakalnise valla territooriumil. Mileišiškės piirneb lõunas Sapieginėga, läänes Antakalnisega, kagus Rokantiškėsega, kirdes Kalnaiga, põhjas aga Saulėtekise ja Pylimėliaiga.

Linnaosa jääb Piliakalnise, Rokantiškėse ja Šveicarija parkmetsade vahele. Mileišiškėse lõunapoolsem osa jääb Pavilniai regionaalparki, samuti Iškartose maastikukaitsealale.

Linnaosa on valdavalt aianduskooperatiivide piirkond, ent seal asub ka individuaalelamuid.

Aastal 1931 oli tegemist Mickūnai valda jääva asulaga, mis kandis nime Mileišiškėse koloonia, Toona oli seal 50 elanikku. 

## Viited
Pylimėliai

**Pylimėliai** (poola keeles *Pilimiele*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna kirdeosas Antakalnise valla territooriumil. Pylimėliai piirneb lõunas Mileišiškėsega, loodes Saulėtekisega, põhjas Aukštagirisega, idas aga Kalnaiga.

Linnaossa jäävad Aukštagirise ja Piliakalnise parkmetsad.

Pylimėliai lähistele jääb Plytinė kartodroom. Linnaosas on valdavalt uuselamud ja ridaelamud.

Pylimėliai on kujunenud samanimelise küla aladele. Aastal 1905 oli tegemist Mickūnai valda jääva asulaga, toona oli seal 70 elanikku. Tsaariajal kasutati küla kohta venekeelseid nimekujusid *Пелемели* ja *Пилимеле*. Aastal 1931 oli Pylimėliais 126 elanikku. 

## Viited
Hjalmar Collin

**Hjalmar Collin** (1891–1987) oli Taani diplomaat.

Ta teenis Taani täievolilise ministrina Hiina Vabariigi juures. Kuigi ta oli alguses akrediteeritud rahvuslaste Kuomintangi valitsuse juurde, mida juhtis Chiang Kai-shek ja mis asus siis Chongqingis, sundisid Taanit okupeerinud Saksa võimud teda 1941. aasta augustis tunnustama Nanjingis asunud Jaapani-meelset nukuvalitsust *[[Hiina Reorganiseeritud Rahvuslik Valitsus]]*. Seega töötas Collin Taani esindajana Wang Jingwei režiimi juures Nanjingis kuni Teise maailmasõja lõpuni septembris 1945.

## Viited
Kesksaksa keel

**Kesksaksa keel** (saksa keeles *Mitteldeutsch*, *mitteldeutsche Dialekte* või *mitteldeutsche Mundarten*) on rühm kõrgsaksa murdeid, mida räägitakse Reinimaalt läänes kuni Saksamaa endiste idapiirkondadeni.

Kesksaksa keel jaguneb kaheks alarühmaks: läänekesksaksa ja idakesksaksa murreteks.

Idakesksaksa murded on kõrgsaksa keelele (peamiselt kirjakeelele) lähedasimad, tänapäevane k'rgsaksa keel arenes välja peamiselt idakesksaksa (eriti saksi) murretest tänu Martin Lutheri, Johann Christoph Gottschedi ja Johann Christoph Adelungi tegevusele Saksimaa kuurvürstiriigis.
Saksamaa endised idapiirkonnad

**Saksamaa endised idapiirkonnad** (saksa keeles *Ehemalige deutsche Ostgebiete*) viitavad kunagistele Saksamaa piirkondadele, mis asusid tänastest piiridest (vt Oder–Neisse'i joon) idas. Need piirkonnad, mis asuvad suuresti tänastes Poola piirides, kaotati pärast Teise maailmasõja lõppu.