open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vitamiin (ansambel)

**Vitamiin** oli Eesti *pop-rock*'i ansambel, mis tegutses aastatel 1978–1989.

Ansambli esinemisgraafik oli tihe, aastas anti umbes 250, mõnel aastal koguni 270 kontserti. Lisaks esinemistele Eestis viisid kontserdireisid ansambli Taani, Soome, Leetu, Venemaale, Ukrainasse, Valgevenesse, Moldovasse, Saksamaale, Iraaki, Armeeniasse, Gruusiasse, Aserbaidžaani, Kasahstani, Usbekistani, Tadžikistani, Kõrgõzstani. Astuti üles kümnetel rahvusvahelistel ja kohalikel muusikafestivalidel, nende hulgas ka Tartu Muusikapäevadel ja Rock Summeril. 

Vitamiin on salvestanud umbes poolteistsada laulu ja instrumentaalpala, mis kõlavad tosinkonnal vinüülplaadil, helikassetil ja CD-l, mitmes muusikafilmis ja telesaates. 9. veebruaril 1988 anti Tallinna linnahallis 10. sünnipäeva kontsert, kus osalesid ka varasemate koosseisude liikmed. Õhtut juhtis ning "Diktori valssi" esitas Urmas Ott. 

Pärast ansambli laialiminemist 1989. aastal alustas enamik selle liikmeid soolokarjääri või jätkas muusikuteed Vitamiini muusikute baasil loodud ansamblis Monarh. Viimane kontsert Vitamiinina anti 3. juunil 1989 Tallinna Sakala keskuses. 5. detsembril 2024. aastal tuli ansambel Alexela kontserdimajas veelkord üheks õhtuks kokku.

Ansambli tegemisi kajastavad arvukad raadio- ja telesaated ning artiklid ajalehtedes ja ajakirjades, samuti Tiina Jokinen 2024. raamatus "Tähekogu Vitamiin".

## Koosseis
Ansambli liikmeid eri aegadel:
*Rein Laaneorg – kitarr, laul
*Raul Palsner – laul
*Andres Oja – löökpillid
*Kulno Luht – basskitarr, taustalaul
*Peeter Vähi – klahvpillid, laul
*Mart Metsala – klahvpillid, taustalaul
*Aivar Mäe – laul, akustiline kitarr
*Joel Steinfeldt – laul, akustiline kitarr
*Raul Sepper – laul, basskitarr
*Mikk Targo – löökpillid, laul
*Anne Veski – laul
*Mait Maltis – laul, akustiline kitarr
*Marju Länik – laul
*Siiri Sisask – laul
*Valeri Jasnev – löökpillid
*Peet Köster – basskitarr
*Madis Salum – kitarr
*Jüri Mitt, Raimo Jõgeva – mänedžerid
*Mihkel Pajupuu – bass
*Sergei Pedersen – klahvid

## Viited

## Välislingid
*Vitamiini koduleht (inglise keeles)
*Vitamiini koduleht (eesti keeles)
Projekt 1241

**Projekt 1241** tüüpi raketikaater täiendnimega **Molnija** (vene k: *Молния*) ja NATO klassifikatsiooniga **Tarantul**, on Nõukogude Liidus valmistatud ja Vene mereväe relvastuses olev raketikaater. Nimetatakse ka korvetiks.

## Arendus ja teenistus
1241 klass oli mõeldud asendama 205R klassi raketikaatreid, millel oli ilmnenud rida puudujääke. Üks puudujääkidest oli nõrk enesekaitsevõime, mida uutel laevadel püüti parandada. Selleks paigaldati 1241 -dele 76mm kahur, kuid esialgsest OSA-M õhutõrjesüsteemist tuli tänu viimase suurele massile loobuda kerge Strela-3 kasuks.

Vene mereväe koosseisu on tänapäevaks jäänud maksimaalselt 20 1241 klassi kaatrit. Neist 7 on muuhulgas teenistuses Balti laevastikus.

Kultuuri vallast võib mainida komöödiafilmi "Vene kalapüügi eripära" (Aleksandr Rogožkin, STV 1998), milles osa tegevusest toimub antud laevatüübil.

## Variandid
* **1241.1** – 1977–1984 – 13 tk
** **1241.1T** – Ajutine esmane versioon vanemate R-15 rakettidega
** **1241RE** – redutseeritud võimega eksportversioon
** **1241.7** – Kaitsesüsteemide katseprototüüp
* **12411** (1241.1M) – 1985–2001, uus jõuseade, uued raketid R-80 Moskit ja muid uuendusi – 34 tk
** **1241.1MR** – Uued raketid R-270 Moskit-M 
** **12421** – 2000, eksportprototüüp Indiale
** **12418** – 2006, eksportversioon Vietnami ja Türkmenistani jaoks
* **1241.2** – Allveelaevahävitaja nimetusega Molnija-2 1241 klassi korpuse baasil

## Vaata ka
* Projekt 1234 – sarnane, kuid suurem rakettrelvastusega vene sõjalaev
* 1241.2 Molnija-2 klassi allveelaevahävitaja – sama kere baasil valmistatud vene sõjalaev
* Projekt 205 – eelkäija

## Välislingid
* http://warships.ru/Russia/Fighting_Ships/Missile_Boats/1241.html
Dennis Farina

**Dennis Farina** (29. veebruar 1944 Chicago – 22. juuli 2013 Scottsdale, Arizona) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja.

Ta sai Eesti televaatajale tuntuks seriaalis "Seaduse nimel", kus ta mängis Joe Fontanat. Tema tuntuimad filmirollid olid gangster Jimmy Serrano roll komöödias "Midnight Run" ("Öine põgenemine", 1988) ja Ray "Bones" Barboni roll filmis "Get Shorty" ("Tooge jupats", 1995).

Ta sündis Sitsiilia päritolu Iolanda (koduperenaine) ja Joseph Farina (arst) perekonnas. Tal oli kolm venda ja kolm õde.

1967–1985 töötas ta Chicago politseis.

## Osaline filmograafia
Nikolai Balašov

**Nikolai Ivanovitš Balašov** [balaš'oov] (Николай Иванович Балашов; 13. juuli 1919 Herson – 25. november 2006 Moskva) oli vene kirjandusteadlane, germaani-romaani kirjanduste spetsialist.

Ta tegeles võrdleva kirjandusteaduse, tekstoloogia ja semiootikaga ning kirjanduse ja ruumiliste kunstide seosega.

## Tunnustus
* Esteetika ja Vabade Kunstide Sõltumatu Akadeemia (Moskva) liige

## Välislingid
* Sissekanne "Lühikeses kirjandusentsüklopeedias"
* Sissekanne Maailmakirjanduse Instituudi veebisaidil
* Sissekanne Esteetika ja Vabade Kunstide Sõltumatu Akadeemia veebisaidil
Positivus

**Positivus** on iga-aastane suvine muusika- ja kultuurifestival, mida peetakse juuli kolmandal nädalavahetusel Salatsis Lätis. Festivaliala paikneb Liivi lahe männimetsasel mererannal.

Positivusel esitatakse *[[indie rock|indie]]*-, *[[popmuusika|pop]]*-, *[[folkmuusika|folk]]*- ja elektroonilist muusikat. Festivali korraldab kontserdiagentuur Positivus Music.

Festivalil on kolm pealava: Lattelecomi lava (kuni 2014. aastani Tele2 lava), Nordea lava ja Red Bull Music Academy lava. Peale selle on festivalialal mõned väiksemad lavad: "I Love You" lava parimatele Baltimaade artistidele, Palladiumi lava, kunsti ja looduse lava, kus antakse moderntantsuetendusi, esitatakse akustilist muusikat ja luulet, teatri- ja improvisatsioonivaatemänge, tsirkust ja palju muud. Kinotelgis näidatakse uusi filme maailma filmifestivalidelt. 

Avatud on kunsti- ja käsitööturg. 

Festivalikoht jääb Via Baltica äärde. Olemas on parkla, telkla ja toiduala.  

## Arvustused
Festivali ja selle asukohta on kiitnud nii Positivuse külastajad kui ka esinejad. Briti ajaleht Metro lisas 2012. aastal Positivuse oma parimate suvefestivalide nimekirja, iseloomustades seda kui "pretensioonitut üritust tugeva ja mitmekülgse *line-up*iga, mis toob kokku umbes 20 000 külastajat". Samal aastal võitis Positivus parima Euroopa festivali auhinna, mida annab välja briti Festival Guide; edestades selliseid populaarseid festivale nagu Roskilde festival, Roch Werchter ja Hispaania Benicassim. 2011. ja 2012. aastal kuulus Positivus Filter Magazinei viie oodatuima rahvusvahelise suvefestivali nimekirja, 2012. aastal ilmus selles ajakirjas ka festivali arvustus.

## Ajalugu
Esimene Positivuse festival peeti 2007. aastal. Aastate jooksul on festivalil paljude teiste seas esinenud Editors, Hurts, Imagine Dragons, James, King Charles, Manic Street Preachers, Mark Ronson & The Business Int., Moby and Fatboy Slim, Muse, Noah and the Whale, OK Go, Palma Violets, Röyksopp, Scissor Sisters, Sigur Rós, The xx, Travis, läti Gustavo, Instrumenti ja Prāta Vētra, eesti Animal Drama, Bedwetters, Dave Storm, Elephants From Neptune, Ewert and the Two Dragons, Iiris, Outloudz, Frankie Animal, Lepatriinu, Trad.Attack! ja Sibyl Vane.

## Fotogalerii

|Kraftwerk Positivuse pealaval
Pilt:Music_festival_Positivus._Concert_of_Tricky..jpg|Tricky Nordea laval
Pilt:Music_festival_Positivus_2014.jpg|Positivus 2014. Kraftwerk esineb pealaval


## Viited

## Välislingid

*Positivuse koduleht (eesti, läti, leedu ja inglise keeles)
*Positivuse festival – kunsti- ja muusikafestival latvia.travel
*Positivus elu24.ee
*Andrus Raudsalu. Mis siis ikkagi juhtus Positivusel? publik.delfi.ee, 27. juuli 2012
*Galerii: Positivus 2014 Müürileht, 2014
Kõnnu asulakoht

**Kõnnu asulakoht** on neoliitikumiaegne asulakoht, mis asub Saaremaal Kuressaarest 15 km kirdes.

Asulakohta asustasid hilis- ja varaneoliitikumis hooajaliselt hülgekütid.

## Viited

## Välislingid
*
Akali asulakoht

**Akali asulakoht** on muistne asulakoht, mis asub Emajõe suudme piirkonnas Kalli ehk Akali jõe kaldal.

Koht oli asustatud neoliitikumis ja varasel metalliajal (IV–I aastatuhat eKr).

## Viited

## Välislingid
*
Viimsi vabaõhumuuseum

**Viimsi vabaõhumuuseum** on Viimsi vallas asuv vabaõhumuuseum. 

Muuseum  on SA Rannarahva Muuseumi filiaal ning selle moodustavad 1820. aastatel ehitatud Kingu rannatalu hooned: rehielamu, elumaja, laut ja teised taluhooned.

Muuseum on avatud suvisel perioodil (01.05 – 30.09) iga päev kell 10.00–19.00 ja talvisel perioodil (01.10 – 30.04) K–P kell 11.00–17.00.

Muuseum on suletud 24., 25. ja 26. detsembril.

## Ajalugu
Muuseumi keskosa Kingu rannatalu (rehemaja) ehitati 1820. aastatel. 19. sajandi jooksul ehitati maja juurde laut, ait, elumaja. 20. sajandil lisandusid piirkonda kelder ja Krügeri kalurimaja.

Viimsi vabaõhumuuseum avati 1980. aastal S.M. Kirovi nimelise Näidiskalurikolhoosi Muuseumi vabaõhuosakonnana.

Viimsi vabaõhumuuseum kuulub alates 2009. aastast SA Rannarahva Muuseumi alla koos Rannarahva Muuseumi, Viimsi Taluturu ja Naissaare külastuskeskusega.

## Viited

## Välislingid
* Viimsi vabaõhumuuseum SA Rannarahva Muuseumi kodulehel (vaadatud 16.07.2013)
Lehmja asulakoht

**Lehmja asulakoht** on kunagine asulakoht, mis praegu asub Eestis Rae vallas Jüri aleviku ning Pildiküla, Patika ja Kurna küla territooriumil, Tallinna–Tartu maantee Jüri teesõlme juures.

Asulakoht avastati aastatel 1985–1992 tehtud teetööde käigus. Pärast avastamist toimusid ulatuslikud arheoloogilised kaevamised: Ain Lavi ja Ardo Niinre eestvõttel uuriti läbi 17 530 m2 ala. Kaevamised näitasid, et ala lõunaosa oli asustatud juba I aastatuhande lõpus eKr.

## Galerii

File:Lehmja asulakoha infostend.jpg
File:Lehmja asulakoht 1.jpg
File:Lehmja asulakoht 4.jpg
File:Lehmja asulakoht 3.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Kääpa asulakoht

**Kääpa asulakoht** on kiviaegne asulakoht, mis asub Kääpa külas.

Ala uuriti Lembit Jaanitsa eestvõttel 1959–1962 ja 1974. Kaevamiste käigus leiti Narva kultuurile omaseid luuesemeid, keraamikat jm.

## Viited

## Välislingid
*
Tabivere vallamuuseum

**Tabivere muuseum** on Tabivere alevikus asuv muuseum, mis tutvustab Tabivere piirkonna kultuuripärandit.
Nukuteatrimuuseum

**Nukuteatrimuuseum** on Eesti Noorsooteatri juurde kuuluv muuseum, mis asub Tallinnas.

Tegemist on ainulaadse, repertuaariteatriga kõrvuti tegutseva teatrimuuseumiga, mis tutvustab nukuteatri vormi ja ajalugu ning avab teatritegemise telgitaguseid.

Muuseumi püsinäitus "Nukuteatri loomine" avati 2016. aasta novembris. Näitusel saab katsuda õhku ning vaadata, mida nukuteatris vee, tule ja maaga tehakse. Viiel tuntumal nukuliigil (marionett-, käpik-, varras-, laua- ja kehanukk) on eraldi toad koos lavaga, et jutustada oma lugu ja tutvustada nukuliikide eripärasid. Tutvuda saab ka nukuteatri töötajate ametitega – näiteks kunstniku, lavastaja, butafoori, nukumeistri, näitleja, lavameistri, inspitsiendi, grimeerija ja kostümeerija tööga. 

Samuti on muuseumis ajamasin, kust saab vaadata kuni 40 aasta taguseid lavastusi. Teatrinukkude kõrval on mehaanilised nukud ja  garderoob.

Aastatel 2014–2020 oli muuseumi juhataja Maria Usk, alates 2020. aasta sügisest aga Iti Niinemets.

## Välislingid
*Nukuteatrimuuseumi veebisait
Lastemuuseum

Tallinna Linnamuuseumi harumuuseum "Lastemuuseum" tegutses aadressil Kotzebue 16 kuni 2018. aastani. 

**Muuseumi ajaloost**

1997. aastal avati Kotzebue 16 majas Tallinna Linnamuuseumi Nukumuuseum, mis nimetati 2002. aastal ümber Tallinna Linnamuuseumi Lastemuuseumiks. Aastast 2014 oli muuseumi nimeks Kalamaja Lastemuuseum Miiamilla ning lastemuuseumina tegutses see kuni 2018. aastani. 

2021. aastal sai Kotzebue 16 hoonest kogukonnamuuseum ning see kannab nime Kalamaja muuseum.

## Vaata ka
*Tartu Mänguasjamuuseum
*Lastemuuseum Miiamilla

## Viited

*
Changhen ge

**"Changhen ge"** (长恨歌 *Chánghèn gē* 'igavese kahetsuse laul', 'igavese kurbuse laul') on Tangi dünastia aegse hiina luuletaja Bai Juyi (772–846) luuletus keiser Xuanzongi liignaise  Yang Guifei (719–756) surmaga seotud sündmustest. Luuletus on kirjutatud 806. aastal.

## Mõju
Luuletuse "Changhen he" ainetel on loodud palju kunstiteoseid ja paljud teosed viitavad sellele. 

Bai Juyi sõber Chen Hong (*[[floruit]]* 810. aastatel) kirjutas draamaversiooni "Changhen zhuan", mis hiljem inspireeris Bai Pu (1226 – pärast 1306. aastat) näidendit "Wutong yu" ja Hong Shengi (洪升, 1645–1704) näidendit "Changsheng dian".

## Tekst ja sisu

## Märkused

## Välislingid
* Algtekst ingliskeelse tõlke ja kommentaaridega Vikitekstides
Hüdrolaasid

**Hüdrolaasid** ehk **[[Ensüümikomisjon|EC 3.]]** on peamiselt hüdrolüütilisi lagunemisreaktsioone katalüüsivate ensüümide klass. Hüdrolaasid on laialt levinud enamikus päristuumsetes ja prokarüootsetes organismides, need sisalduvad seedenõredes, lagundavad tärklist, glükogeeni, rasvu, valke jpm.

## Klassifikatsioon
Ensüümikomisjoni poolt heaks kiidetud ensüümide klassifikatsiooni kaudu on hüdrolaasid ensüümiklassis EC 3., mida vajadusel täpsustatakse mitme alamklassi (EC 3.1– EC 3.13.) ja alam-alamklasside (EC 3.1.1.) ning ensüümiperekondade aga ka sidemete ja katalüüsitavate reaktsioonide alusel: 
*EC 3.1: estersidemed (esteraasid: nukleaasid, *[[phosphodiesterase]]s*, lipaasid, fosfataasid)
*EC 3.2: suhkrud (*[[DNA glycosylase]]s*, *[[glycoside hydrolase]]*)
*EC 3.3: eetersidemed
*EC 3.4: peptiidsidemed (*[[proteaasid|proteaasid/peptidaasid]]*)
**Alam-alamklass EC 3.4.13.
***EC 3.4.13.4 Xaa-Arg-dipeptidaas
***EC 3.4.23.15 Reniin
*EC 3.5: süsinik-lämmastiksidemed, muud peale peptiidsidemete 
*EC 3.6 *[[acid anhydride]]s* (*[[acid anhydride hydrolases]]*, sh *[[helikaasid]]* ja *GTPaasid*)
*EC 3.7 süsinik-süsinik sidemed
*EC 3.8 *[[halide]]* sidemed
*EC 3.9: fosfor-lämmastiksidemed
*EC 3.10: väävel-lämmastiksidemed
*EC 3.11: *[[Organophosphate|carbon-phosphorus bond]]s*
*EC 3.12: väävel-väävelsidemed
*EC 3.13: *[[Organosulfur compounds|carbon-sulfur bond]]s*

## Viited

## Välislingid
*IUBMB Enzyme Nomenclature: EC 3.1- EC 3.13.
*Hydrolases enzyme list
J. M. Barrie

** Sir James Matthew Barrie** (9. mai 1860 – 19. juuni 1937) oli šoti romaani- ja näitekirjanik, kes on tuntud kui Peeter Paani tegelaskuju autor.
Ciro Alegría

**Ciro Alegría Bazán** (4. november 1909 – 17. veebruar 1967) oli Peruu kirjanik, ajakirjanik ja poliitik.

## Elukäik
Ciro Alegría isa José Eliseo Alegría Lynch (1883–1945) ja ema María Herminia Bazán Lynch (1885–1926) olid omavahel nõod, õdede lapsed, kes mõlemad olid sündinud Peruus Huamachuco provintsis.

1930. aastal astus Alegría Ameerika Revolutsioonilisse Rahvaliitu (*Alianza Popular Revolucionaria Americana*). Ta vangistati mitu korda poliitilise tegevuse eest ning 1934. aastal saadeti ta pagendusse Tšiilisse. Tšiilist suundus ta Ameerika Ühendriikidesse, hiljem õpetas Puerto Rico ülikoolis ning viibis ka Kuubal.

1957. aastal naasis Alegría Peruusse. Ta astus president Fernando Belaúnde Terry parteisse Acción Popular ning valiti 1963. aastal Peruu saadikutekoja liikmeks.

Alegría suri ajuverevalumi tagajärjel 17. veebruaril 1967.

Paljud tema kirjutised avaldas pärast Alegría surma tema viimane abikaasa poetess Dora Varona.

## Teoseid
* "La serpiente de oro" (1935, romaan; eesti keeles "Kuldmadu", tõlkinud Ruth Lias; Tallinn: Eesti Raamat, 1989)
* "Los perros hambrientos" ("Nälgivad koerad", 1939, romaan)
* "El mundo es ancho y ajeno" ("Maailm on lai ja võõras", 1941, romaan)
* "Duelo de caballeros" ("Rüütlite duell", 1962, 7 novelli ja 2 jutustust)

## Viited
Ksenobiootikum

**Ksenobiootikum** (kreeka keeles *xenos* 'võõras', ingl k *xenobiotic*)  **kehale võõras aine** ehk **kehavõõras ühend** ehk **eksogeenne võõraine**.

Ksenobiootikumid on ravimid, raviained, saasteained, pestitsiidid,herbitsiidid, insektitsiidid, sünteetilised toidulisandid, kartsinogeenid jpt ained.

## Rakusisene metabolism
*Tsütokroom P450 ensüümid on tegevad ka eksogeensete võõrainete ehk ksenobiootikumide (sh ravimite jpm) biotransformatsioonis.
 
## Vaata ka

## Viited
Johannes Võerahansu muuseum

**Johannes Võerahansu muuseum** (ka: *Võerahansu kodu(loo)muuseum*) on Rapla vallas asuv muuseum. 

Muuseum avati 1993. aastal Tõnumaa taluhoones, mis oli kunstnik Johannes Võerahansu sünnikoht.

## Viited
Saku pruulikoda

**Saku pruulikoda** on Sakus asuv ajalooline pruulikoda, mis taasavati 2003. aastal. Hoones asuvad praegu pubi-muuseum ja seminariruumid.

Aastatel 1909–1992 toodeti hoones õlut.

## Viited

## Välislingid
*Pruulikoja koduleht
Humanitaaruuringute Akadeemia

**Humanitaaruuringute Akadeemia** (vene keeles Академия гуманитарных исследований) on Venemaa üks paljudest teadusakadeemiatest, mis tekkisid 1990. aastail pärast Nõukogude Liidu lagunemist.

Akadeemia asutati 1995. aastal Moskvas kui mittetulunduslik eraõiguslik teadusasutus. Akadeemia tegeleb alus- ja rakendusuuringutega humanitaar- ja sotsiaalteaduste eri valdkondades, sealhulgas filosoofia, ajaloo, ökoloogia, psühholoogia, sotsioloogia, eetika, konfliktoloogia, kulturoloogia, politoloogia, demograafia ja õigus-, haridus- ja majandusteaduse ning veel mõnes vallas. Akadeemia teeb koostööd Venemaa Teaduste Akadeemiaga ja teiste teadusasutuste, ministeeriumide ja muude riiklike struktuuridega.

## Struktuur
Akadeemial on arvukalt osakondi, sealhulgas filosoofia-, õigus-, sotsioloogia ja politoloogia, kulturoloogia-, psühholoogia-, konfliktoloogia-, ajaloo-, ajakirjandus-, loodusvarade ja keskkonnakaitse ning majandusteaduste osakond. Akadeemial on osakond ka Kreekas. 

Akadeemial on mitu instituuti (sealhulgas ökoloogiainstituut ja humanitaarhariduse instituut), muid teadus- ja õppeasutusi ning kirjastus.

## Liikmeskond
Humanitaaruuringute Akadeemia ühendab tuntumaid humanitaar- ja sotsiaalteadlasi. Akadeemia liikmeskonda on valitud üle 100 teadlase, neist rohkem kui 40 inimest välisriikidest, sealhulgas Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Kreeka, Šveitsi, Hollandi, Sloveenia, Hiina, Lõuna-Korea, Vietnami ja mitme SRÜ riigi teadlasi.

## Akadeemia liikmeid
*Juri Afanasjev, ajaloolane
*D'Arco Silvio Avalle, kirjanduskriitik ja filoloog
*Sergei Averintsev, filoloog, kulturoloog ja kultuuriajaloolane
*Natalia Avtonomova, filosoof ja tõlkija
*Jean Baudrillard, postmodernistlik kultuuriteoreetik
*Vladimir Bibler, filosoof, kulturoloog ja kultuuriajaloolane
*Remi Brague, filosoof
*Andrei Brušlinski, psühholoog
*Carlos Castaneda (Carlos Castañeda), kultuuriantropoloog ja kirjanik
*Hans-Georg Gadamer, kontinentaalfilosoof
*Mihhail Gasparov, klassikaline filoloog, tõlkija, kirjandus- ja värsiteadlane, Tartu-Moskva semiootikakoolkonna liige
*Leonid Geller, kirjanduskriitik, kirjandusajaloolane ja -kriitik
*André Green, psühhoanalüütik
*Stanislav Grof, psühholoog ja psühhiaater
*Aron Gurevitš, ajaloolane, mediavist ja kulturoloog
*Kurt Karl Rudolf Hübner, filosoof
*Eleazar Meletinski, filoloog, folklorist ja kultuuriajaloolane
*Dmitri Obolensky, ajaloolane, mediavist, bütsantsoloog, kirikuajaloolane ja filoloog
*Riccardo Picchio, lingvist ja slavist
*Valeri Podogra, filosoof
*Paul Ricœur, filosoof
*Richard McKay Rorty, filosoof
*Mihhail Rõklin, filosoof ja tõlkija
*Ihor Ševčenko (Igor Ševtšenko), bütsantsoloog
*Boriss Uspenski, filoloog, Tartu-Moskva semiootikakoolkonna peamisi esindajaid

## Välislingid
*Академия гуманитарных исследований (vene keeles)
* Академия гуманитарных исследований ajakirja "Философские науки" koduleht (vene keeles)
Tulimägi

**Tulimägi** ehk **Ervu mägi** on voorekujuline põhja–lõuna-sihiline kõrgendik Tartu maakonna Elva valla ja Rannu kihelkonna Ervu külas. 

Tulimäge on nimetatud hiieks ja pühaks mäeks ning seal kasvavat metsa pühaks metsaks. Mägi on olnud kohaliku rahva kooskäimise koht tänapäevani välja, jaanitulesid on mäel tehtud 1950. aastateni.

Mäe absoluutne kõrgus on 99 m, suhteline kõrgus 30–40 m.  

## Viited

## Välislingid
Ahto Kaasik. Tulimäe ajaloost ja tänapäevast (2019): https://www.facebook.com/ahto.kaasik/posts/3520999077917593

Ahto Kaasik. Pilte ja märkmeid Tulimäest: https://www.facebook.com/media/set/?vanity=ahto.kaasik&set=a.3520984651252369

Ervu Tulimägi ja sõbrad: https://www.facebook.com/Ervu-Tulim%C3%A4gi-100944748121695

Tulimäe asukoht kaardil: https://goo.gl/maps/pArwAjg3KfA5KkdLA

Tulimägi ja teised hiiepaigad kaardil: http://hiiepaik.ee/tegutse/kaardistamine/
Anne Velli

**Anne Velli** (sünninimi **Anne Maisalu**, õieti **Anne Velli-Eenlo**, varem **Anne Sal-Saller**; sündinud 28. juunil 1946 Tallinnas) on eesti laulja.

## Haridus
Velli on lõpetanud Tallinna 39. Keskkooli  ja on õppinud lapsena ka balletikoolis.
Ta lõpetas flöödi erialal 1968. aastal Tallinna Muusikakooli (õpetajaks Kaljo West) ja 1979. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Elmar Peäske klassis).

## Loominguline töö
Eesti Raadios esitas ta 7-aastaselt solistina lastelaulu „Mullu mina muidu karjas käisin”.

Lauljakarjääri alustas Anne Velli aastal 1962 ansamblis Norma (Kustas Kikerpuu juhatusel), järgnesid aastatel 1966–1968 ansambel Collage ja 1969–1973 ansambel Laine. Ta oli populaarse telesaate "Horoskoop" solist 1969. aastal. Ta mängis flööti ja laulis aastatel 1968–1969 Eesti NSV Riikliku Filharmoonia orkestris Vana Toomas. Ansambliga Laine andis ta kontserte mitmel pool Nõukogude Liidus, Poolas, Tšehhoslovakkias, Bulgaarias ja Saksa DV-s. Eesti NSV Riikliku Filharmoonias töötas Anne Velli 1980. aastate lõpuni. 

Laule tema repertuaarist - "Sinine lina", "Kuu", "Veel on tore elada", "Vaikne öö", "Nukker kitarr", "Mina ise". 2003. aastal andis Velli välja CD "Sinine lina".

Ta on kirjutanud laste laulumängude raamatu "Laulud ja mängud" (2005), mälestusteraamatu "Türkiissinine" (2012) ja muinasjuturaamatu "Lahedad loomad" (2022).

## Muu töö
Anne Velli õpetas flööti aastatel 1993–1997 Maardu Muusikakoolis. Ta on töötanud ka kooliõpetajana, huvijuhina, Kultuuripalee metoodikuna ja osakonna juhatajana, tütarlaste ansambli "Diana" juhina, laulusolistina, tantsuõpetajana, kontsertmeistrina jne. Aastast 1991 esines ta lastele omanimelise näitetrupiga ja aastast 1998 monoetendustega. Ta lasteshow`de nagu "Metsapere lustakad lood", "Tere, tere üle mere", "Eeslike Eedu", "Oleme ikka sõbrad" jt. stsenaariumide ja laulude autor ning esitaja. 

## Isiklikku
Tema eksabikaasa on Tõnu Sal-Saller, poeg on Hendrik Sal-Saller ja tütar Jana Arendi.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*Naine nagu teater. Postimees, 4.aprill 2009.
*Anne Velli aastas on 531 päeva. Kodutohter, 8. november 2017.
*Lauljatar Anne Velli peab siirast esinemist ülitähtsaks ... Raadio Elmar.
Marie Osmond

**Olive Marie Osmond** (sündinud 13. oktoobril 1959 Ogdenis USA-s) on ameerika laulja, näitleja ja nukudisainer.

## Välislingid

*Marie Osmond IMDb-s
*Marie Osmond IBDb-s 
*Marie Osmond – ametlik koduleht
*Marie Osmond – Osmondite perekonna koduleht
*Marie Osmondi nukud – Marie Osmond Dolls News
*Marie Osmond Getting Divorced – People Magazine, 30. märts 2007
*''Marie Osmond sings Paper Roses for Kilmarnock fans'', BBC News, 1. veebruar 2013
Vladimir Kuznetsov

**Vladimir Kuznetsov** (vene keeles **Кузнецов Владимир Павлович**; sündinud 28. juulil 1945 Primorje krais) on Eesti ehitusjuht ja poliitik.

Ta sündis Venemaal Primorje krais Mihhailovka rajoonis Grigorjevka asulas sõjaväelase perekonnas. Pärast keskkooli lõpetamist töötas ta ehitustel, omandades mitu ehituseriala. Ta lõpetas Leningradi Ehitusinseneride Instituudi.

Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas ta Narvas ehitustel meistrina, töödejuhatajana ja insenerina. 1980. aastatel töötas ta Narva Remondi-Ehitusvalitsuses peainsenerina.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu saadik.

1999. aastal oli ta aktsiaseltsi Kreenholmi Elamuvalitsus direktor.

Ta oli aastatel 1978–1991 NLKP liige. 17. augustist 1999 on ta Keskerakonna liige.

Ta kandideeris 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Keskerakonna nimekirjas Narva linnavolikokku, sai 712 häält ning osutus valituks. 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Keskerakonna nimekirjas Narva linnavolikokku, sai 116 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited

## Kirjandus
* "Нарвский Рабочий" 27. veebruar, 1990. lk. 2

## Välislingid
* http://www.vvk.ee/varasemad/k99/kandidaadid/3147.html
Nikolai Zolin

**Nikolai Zolin** (vene keeles *Золин Николай Петрович*; sündinud 21. detsembril 1947 Oudovas) on Eesti tekstiilitööstuse juht ja poliitik.

Ta sündis aastal 1947 Oudovas töölisperekonnas. Ta asus aastast 1964 tööle Kreenholmi Manufaktuuris, kus ta oli lukksepa õpilane ja meistri abiline. Ta lõpetas aastal 1978 Leningradi Tekstiiliinstituudi. Pärast instituudi lõpetamist töötas ta manufaktuuris meistrina, tsehhi ülemana ja Joala vabriku asedirektorina.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu saadik.

Ta kuulus aastani 1991 NLKP ridadesse. 1. augustist 2002 kuulub ta Eestimaa Ühendatud Rahvapartei/Konstitutsioonierakonna/Eestimaa Ühendatud Vasakpartei ridadesse.

Ta kandideeris 1993. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valimisliidu "Narva Ametühingute Keskuse nimekirjas", ta sai 683 häält ning ta osutus valituks; 1995. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Keskerakonna nimekirjas Narva linnavolikokku, ta sai 240 häält ning ta ei osutunud valituks; 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Keskerakonna nimekirjas Narva linnavolikokku, sai 40 häält ning ta ei osutunud valituks. 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta valimisliidu "Elujõud" nimekirjas Narva linnavolikokku, sai 42 häält ning ta ei osutunud valituks.
Kaja Kärner

**Kaja Kärner** (sündinud 5. septembril 1953 Tallinnas) on eesti raadioajakirjanik.

## Haridustee
Ta on lõpetanud Tallinna 46. Keskkooli. Tartu Riikliku Ülikooli lõpetas ta filoloogi-toimetajana ning ajakirjanduse vallas on ta end koolitanud kursustel nii kodu- kui ka välismaal. 

## Töö Eesti Raadios
1973. aastal osales Kaja Kärner Eesti Raadio teadustajate konkursil. Valituks osutusid tema ja Uno Kaupmees. Pärast konkurssi olid tema raadiotöö juhendajateks Aksel Küngas, Elfriede Ilves, Aino Ripus, Endel Padrik jt. Esimene töökoht oli Kaja Kärneril raadiofonoteegis, teadustajana töötas ta aastatel 1981–1992, seejärel ka toimetajana. 1996. aastast on ta ametis ühiskonnaelusaadetes.

Poliitika- ja päevakajalisi teemasid käsitleb ta Vikerraadio "Reporteritunnis", samuti osaleb hommikustel vestlustel "Vikerhommikus". Kaja Kärneri saadete loetelu ja teemade ring on olnud väga lai, siia kuuluvad autorisari Kajalood", "Aiatark", "Uudis+", "Keskkööprogramm", "Argipäev", "Muusikaline tund", "Tegija" jt.

2012. aasta algul oli raadioeetris Kärneri toimetatud viieosaline saatesari "Stereoraadio. Katsesaatest raadiokanalini", mis tähistas 50 aasta möödumist esimesest stereofoonilisest katsesaatest Eesti Raadios (ühtlasi ka terves tollases Nõukogude Liidus).

## Tsitaadid
Margus Allikmaa: "Kaja Kärner on säilitanud huvi ja avatuse vist pea kõigi eluvaldkondade suhtes ja tema multiteemalisus ei päädi hetkekski ebaprofessionaalsusega. Alati valdab ta teemat ja tema küsimused peidavad sügavamaid teadmisi või vähemalt paremat ettevalmistust kui paljudel saatekülalistel."

Kaja Kärner: "Mulle tundub, et see on niisugune üks pikk tööpäev olnud. Ma olen teinud just nagu ühte pikka saadet, kus kogu aeg vahelduvad esinejad, vahelduvad teemad, aga mille põhitõde või põhisõnum on vahendada elu kuulajale ..."

## Muud
Kärner on olnud ka Raadio Vaba Euroopa lepinguline autor.

2016. aastal oli Kaja Kärner Eesti hüdrograafialaeva Kaja ristiemaks.

## Tunnustus
*2012 – Hea Sõna auhind
*2013 – Valdo Pandi nimeline ajakirjanduspreemia
*2017 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2019 – Selge Kõneleja auhind
*2023 – Kuldmikrofon

## Viited

## Välislingid
* Helina Piip. Näidenditest luuleni: Vikerraadio toimetaja Kaja Kärner räägib oma lemmikraamatutest. ohtuleht.ee/naine, 7. oktoober 2022.
* Sulev Oll. "50 aastat raadiotööd: Kaja Kärneri nimi on juba kvaliteedimärk!" maaleht.delfi.ee, 14. august 2023.
Taraba osariik

**Taraba** on Nigeeria 1. järgu haldusüksus (osariik) riigi idaosas. Piirneb lõunas Kameruniga. Osariigi põhjaosa läbib Benue jõgi. Suuremad jõed on veel Donga, Taraba ja Ibi.

Osariik eraldati Gongola osariigist 1991. aastal.

Jaguneb 16 omavalitsusalaks. Suurim linn ja pealinn on Jalingo.

Peamine majandusharu on põllumajandus. Kasvatatakse kohvi, teed, maapähkleid, puuvilla, maisi, riisi ja sorgot. Kariloomadest on arvukalt veiseid, lambaid ja kitsi.
Fire

***"[[Fire (Jimi Hendrixi laul)|Fire]]"**, Jimi Hendrixi laul, mida on kaverdanud Red Hot Chili Peppers
***"[[Fire (Kasabiani laul)|Fire]]"**, Kasabiani laul
***"[[Fire (Lacuna Coili laul)|Fire]]"**, Lacuna Coili laul
***"[[Fire (Bruce Springsteeni laul)|Fire]]"**, Bruce Springsteeni laul
***"[[Fire (U2 laul)|Fire]]"**, U2 laul
Fire (Bruce Springsteeni laul)

**"Fire"** on Bruce Springsteeni laul, mille ta kirjutas 1977. aastal ning mille tuntuim singliversioon pärineb 1978. aastast ansamblilt The Pointer Sisters. Springsteeni enda esituses ilmus lugu singlina ja seda kontsertversioonis alles 1987. aastal.

Plaadil on see ilmunud ka veel näiteks Robert Gordoni ja Shakin' Stevensi esitatuna. Kontsertidel on lugu esitanud veel ka näiteks Cher, Tom Jones ja Enrique Iglesias.

Eesti keeles pealkirjaga "Teesklus" on lugu kuulunud Rock Hoteli repertuaari.

Laulu kirjutas Bruce Springsteen oma iidoli Elvis Presley tarbeks ning lähetaski loo talle. Paraku Elvis suri enne kui lugu temani jõudis.
Romeo ja Julia (täpsustus)

**"Romeo ja Julia"** või **"Romeo & Julia"** on mitme teose pealkiri:
* "Romeo ja Julia" on William Shakespeare'i näidend
* "Romeo ja Julia" on Charles Gounod' ooper
* "Romeo ja Julia" on Sergei Prokofjevi ballett
* "Romeo ja Julia" on 1908. aasta Itaalia film
* "Romeo ja Julia" on 1908. aasta USA film
* "Romeo ja Julia" on 1912. aasta Itaalia ja Prantsusmaa film
* "Romeo ja Julia" on 1968. aasta film
*"Romeo ja Julia" (originaalpealkiri "Romeo + Juliet") on 1996. aasta film, mille peaosades on Leonardo DiCaprio ja Claire Danes.

* "Romeo ja Julia" on Andrus Kiviräha näidend

* "Romeo & Julia" on muusikal
* "Romeo & Julia" on Terminaatori album
Andreas Kalkun

**Andreas Kalkun** (sündinud 28. aprillil 1977) on Seto folklorist, luuletaja ja muusik, kes uurib setode laule ja usundit.

Andreas Kalkun lõpetas 2000. aastal Tartu Ülikooli eesti ja võrdleva rahvaluule erialal ja jätkas seejärel õpinguid samas magistrantuuris. Tema magistriväitekirja teema oli "Seto naiste eluloolaulud. Autobiograafiad ja utoopiad" (juhendajad Kristin Kuutma ja Paul Hagu). 2011. aastal sai ta doktorikraadi, väitekirja teema oli "Seto laul eesti folkloristika ajaloos. Lisandusi representatsiooniloole" (juhendaja Kristin Kuutma).

Aastatel 1999–2004 oli Kalkun projektitäitja Eesti Kirjandusmuuseumi Eesti Rahvaluule Arhiivis ning on septembrist 2005 on ta töötanud Eesti Kirjandusmuuseumi etnomusikoloogia osakonnas, algul assistendina, siis teadurina ning alates 2013. aastast vanemteadurina. Aastatel 2013–2019 töötas ta teadurina ka Helsingi Ülikooli juures. Aastatel 2020–2021 oli ta Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna eesti ja üldkeeleteaduste instituudis seto keele ja kultuuri teadur.

Andreas Kalkun laulab Tartu seto meestelaulukooris Liinatśuraq ning ansamblis Ütsiotsõ. Kontratenorina on ta esitanud ka barokkmuusikat vanamuusikaansambli Grupeto koosseisus.

Ta on kuulunud kirjandusrühmitusse Erakkond ning osalenud 1997. aastal koos Kristiina Ehini, Mehis Heinsaare, Kalju Kruusa ja teistega Erakkonna luulekogus "Üheksavägine".

## Tunnustus
* 2016 Eesti folkloristika aastapreemia

## Isiklikku
Andreas Kalkun on muusik Mari Kalkuni nõbu.

## Viited

## Välislingid
*
* Andreas Kalkun "Pihtivad naised. Seto naiste eluloolaulud" Folklore
Baltic Tremolo

**Baltic Tremolo** on Eesti, Läti ja Leedu akordioniste ühendav orkester.

Baltic Tremolo peakorter asub Abja-Paluojal. Orkestri tugikeskused Leedus on Šiauliai Kunstide Gümnaasium ja Lätis Limbaži muusikakool, Eestis veel ka orkestri sünnilinn Pärnu. Kollektiiv on esinenud on lisaks Eestile veel Lätis, Leedus, Soomes, Poolas, Tšehhis, Rootsis ja Itaalias. Muu hulgas on orkester pälvinud peaauhinna Itaalias Lancianos 25.–29. oktoobril 2012 toimunud rahvusvahelisel festivalil "Citta di Lanciano".

## Ajalugu
Kollektiiv sai alguse 2001. aastal Pärnus, kui akordionistid Venda Tammann ja Valdo Värk asutasid Eesti muusikakoolide õpilastest koosneva kollektiivi nimega Noored Akordionistid. 2005. aastast hakati korraldama Pärnu rahvusvahelist akordionimuusika festivali. Tekkisid sõprussidemed Läti ja Leedu akordionistidega ning 2009. aastal moodustatigi rahvusvaheline akordioniorkester **Baltic Tremolo**. Dirigentideks said Šiauliai konservatooriumi õpetaja Maryte Markevičiene Leedust, Limbaži muusikakooli direktor Viktor Nikandrov Lätist ja Abja Muusikakooli õpetaja Valdo Värk Eestist. 2017. aastast on Läti dirigent Riia akordioniõpetaja Anita Rieksta.

## Viited

## Välislingid
* Jaan Lukas "Akordioniorkester Baltic Tremolo pälvis Itaalias peapreemia" Delfi, 5. oktoober 2012
* Valdo Värk "Akordionistid panid Mulgimaa helisema". Sakala, 2. august 2012
* Baltic Tremolo "Meenutades". Youtube'is
* Baltic Tremolo esinemine. Lancianos 2012. aastal, portaal VKontakte
Ensüümiperekond

**Ensüümiperekond** ehk **ensüümiklass** ehk **ensüümirühm** koosneb keemiliselt lähedaste ensüümide ehk sama põhistruktuuriga ensüümide variatsioonidest. 

## Süstemaatika

Ensüümikomisjoni raportite alusel, mis reguleerivad ensüümide klassifikatsiooni, jagatakse ensüümid, soovituslikult, katalüüsitavate reaktsioonide alusel kuude klassi:

Ensüümiperekondade jaotus ning liikmed ja nende toime ja organismid ning geenid on ära toodud ka erinevates andmebaasides nagu NC-IUBMB, BRENDA, EXPASY, KEGG, Metacyc jpt.

## Viited
Misantroopia

**Misantroopia** on inimeste põlgamine. Sõna tuleneb vanakreekakeelsetest sõnadest *μῖσος* (*misos –* 'vihkamine') ja *ἄνθρωπος* (*anthrōpos –* 'inimene').
Toolse linnamägi

**Toolse linnamägi** on muinaseesti linnamägi Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Toolse külas Linnamäe talu maadel

## Kirjeldus

Toolse linnamägi asetseb Toolse jõgi idakaldal panganeemikul. Huvitav on see, et linnamäel on kaks eriaegset kaitsesüsteemi. Hilisem kaitsesüsteem kulgeb lääneküljele pöörduvast otsavallist. Selle valli kõrgus siseküljel on 6 m ja välisküljel 10 m. Vallide ehituseks oli kasutatud kive. Õueala pindala on 1000 ruutmeetrit. 

Varasema perioodi kaitsesüsteemi vall asetseb eelmisest 12 m eemal väljapoole. Vallide kõrgus on enamasti 2 m. Varasemal järgul hõlmas õueala 2500–3000 ruutmeetrit.

Linnuses kahe ajajärgu kasutusajaks on dateeritud 9.–13. sajandisse. 

## Linnuse funktsioon

Linnuse põhifunktsiooniks on peetud läheduses oleva sadama- ja kaubakoha kaitse.

## Vaata ka
* Toolse Ussimägi

## Viited

## Välislingid
* http://www.eestigiid.ee/?SCat=56&CatID=0&ItemID=424
*
Ensümoloogia

**Ensümoloogia** (kreekakeelsest sõnast (eesliide en- tähendab , *en*, (ingl k **[[in]]** sees ja , *zýmē* 'juuretis' + "logos" 'õpetus') on teadus ensüümidest ning nende struktuurist, kineetikast, funktsioonidest ja toimest organismidele. 

Ensümoloogiaga tegelev teadlane on **ensümoloog**.

Ensümoloogia on tihedalt seotud paljude selliste teadusharudega nagu mikrobioloogia, geneetika, mullateadus jpt. 

Varem on inglise keeles kasutatud nimetust "*zymology"*, millega tähistati teadusharu, mis tegeles fermentatsiooni ja fermentide uurimisega. 
## Süstemaatika
* Üldensümoloogia – uurib ensüümide biokeemilist koostist, omadusi, moodustumist, reaktsioonide kineetikat, aktiivsust jpm;
* kliiniline ensümoloogia (meditsiin) – uurib ensüümidega seotud haiguslike seisundite ning raviga seotut (sh ensüümteraapia);
* tööstuslik ensümoloogia – uurib ensüümide sünteesi, tootmise ja tarbimisega seotut eri tööstusharude, nt keemia-, farmaatsia, toiduainete, nahatööstuse jpm lõikes.

## Vaata ka
*Ensüümid
*Ensüümiklasside nomenklatuur
*Ensüümikomisjon
*Ensüümide loend
*Ensüümteraapia

## Viited
Lyoni maakond (Nevada)

**Lyoni maakond** (*Lyon County*) on maakond USA-s Nevada osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°01' N, 119°19' W.

Maakonna halduskeskus on Yerington ja suurim linn Fernley.

Maakonna pindala on 5221 km&sup2;, millest 60 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 980. Aastal 2000 oli elanikke 34 501.

## Naabermaakonnad

* Washoe maakond (põhjas)
* Storey maakond (loodes)
* Churchilli maakond (idas)
* Douglase maakond (läänes)
* Carson City (läänes)
* Minerali maakond (kagus)
* Mono maakond (edelas)

## Ajalugu

Lyoni maakond moodustati 1861. aastal. Maakond on saanud nime kindral Nathaniel Lyoni järgi. Esimene maakonna halduskeskus oli Dayton. Pärast seda, kui 1909 Daytoni kohtumaja maha põles, sai 1911. aastal uueks halduskeskuseks Yerington.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lyoni maakonnas 34 501 inimest, 13 007 leibkonda ja 9443 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 7 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 14 279 (keskmine tihedus 3/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 88,62%
*mustanahalisi 0,65%
*põlisameeriklasi 2,45% 
*aasialasi 0,61% 
*Vaikse ookeani rassist 0,14%
*teistest rassidest 4,59% 
*kahest või enam rassist 2,94%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,97%.  

13 007 leibkonna seas oli 
*33,20% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*58,40% koos elavaid abielupaare; 
*9,10% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*27,40% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*21,40% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*8,30% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,61 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,02 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*27,10% alla 18-aastasi; 
*6,60% 18–24-aastasi; 
*27,30% 25–44-aastasi; 
*25,20% 45–64-aastasi; 
*13,70% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 38 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,50 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 100,00 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan 40 699 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 44 887 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 34 034 dollarit, naistel 25 914 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 18 543 dollarit.  

10,40% elanikkonnast ja 7,20% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 14,10% alla 18-aastasi ja 7,10% üle 65-aastasi.

## Linnad

*Dayton
*Fernley
*Mason
*Mound House
*Silver City
*Silver Springs
*Simpson
*Smith Valley
*Stagecoach
*Sutro
*Wellington
*Yerington

## Kaitsealad
* Toiyabe'i metsakaitseala (osa)

## Välislingid

* Lyoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Clarki maakond

**Clarki maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* Clarki maakond (Arkansas)
* Clarki maakond (Idaho)
* Clarki maakond (Illinois)
* Clarki maakond (Indiana)
* Clarki maakond (Kansas)
* Clarki maakond (Kentucky)
* Clarki maakond (Lõuna-Dakota)
* Clarki maakond (Missouri)
* Clarki maakond (Nevada)
* Clarki maakond (Ohio)
* Clarki maakond (Washington)
* Clarki maakond (Wisconsin)
Koensüümid

**Koensüümid** on madalmolekulaarsed orgaanilised ühendid (mittevalguline osa), mis koos ensüümide valguosaga (apoensüümidega) osalevad ensüümi katalüüsis (aktiivtsentris) moodustades toimivaid ensüüme. Enamik koensüüme on ka kofaktorid.

Nii vajab (vajaks) glükoosi reaktsioon: 
:C6H12O6(glükoos) + 6O2→6CO2 +6 H2O
vähemalt seitsme B-rühma vitamiini ja selle ühendite kaudu komplekteeritud koensüümi olemasolu, et moodustuks toimiv ensüüm (holoensüüm).

### Süstemaatika
Koensüüme liigitatakse nende poolt ülekantava üksuse alusel:
* vesinikuaatomite ülekandjad
* rühmade ja radikaalide ülekandjad. 

#### Vitamiinipõhised koensüümid inimorganismis
Enamik klassifitseeritud koensüüme on vesilahustuvate vitamiinide derivaadid. 

##### Vesinikuaatomite ülekandjad
*Nikotinhappeamiidi(PP) derivaadid – NAD, NADP on koensüümideks NAD- ja NADP-dehüdrogenaasides;
*riboflaviini derivaadid – FMN, FAD on koensüümideks FMN- ja FAD-dehüdrogenaasides;
*ubikinoonvitamiin ehk koensüüm Q on koensüümiks CoQ -dehüdrogenaasides;
*lipoehappe vitamiin 
*C-vitamiin on koensüümiks mitmes vesiniku ülekandega redoksreaktsioonis (tsütokroom P450 süntees jpt) 

Vesinukuaatomite ülekandes osalevad biomolekulid ka vitamiinipõhiste redokspaaridena (oksüdeeritud vorm/redutseeritud vorm): CoQ/CoQH2, FMN/FMNH2, NAD/NADH, NADP/NADHP jt. 

##### Rühmade ja radikaalide ülekandjad
*Atsetüüljääkide ülekandja:
::*pantoteenhapet sisaldav koensüüm A (lüh CoA)
::*B<sub>7</sub>-vitamiini koensüüm karboksülaasides
::*Karnitiinvitamiin
osalt ka lipoehappe vitamiin 
*Aminorühma ülekandja:
::*B<sub>6</sub>-vitamiini derivaat püridoksaalfosfaat (PLP) koensüümiks aminotransferaasides
::*Foolhappe vitamiini derivaat tetrahüdrofoolhape ehk (THF)
*Ketoosfragmendi ülekandja – tiamiini derivaat tiamiindifosfaat (TDP)
*Metüüljääkide ülekandja – B<sub>12</sub>-vitamiini derivaat metüülkobalamiin (CH3-B12)

## Viited
Lyoni maakond

**Lyoni maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Lyoni maakond (Iowa)|Lyoni maakond]]** Iowa osariigis
* **[[Lyoni maakond (Kansas)|Lyoni maakond]]** Kansase osariigis
* **[[Lyoni maakond (Kentucky)|Lyoni maakond]]** Kentucky osariigis
* **[[Lyoni maakond (Minnesota)|Lyoni maakond]]** Minnesota osariigis
* **[[Lyoni maakond (Nevada)|Lyoni maakond]]** Nevada osariigis
Pada asulakoht

**Pada asulakoht** on rauaajast pärinev asulakoht Lääne-Virumaal Padaoru idakaldal. Asulakoht paikneb ümber Pada linnamäe, selle põhja-, ida- ja lõunaküljel. Asulakoha ala on kaitse all kolme eraldi arheoloogiamälestisena: asulakoha põhjaosa Tallinna-Narva maanteest põhjas, kalmistu ja asulakoha lõunaosa.

Asulakoha leiumaterjal pärineb 7.–11. sajandist. Hiljem, 12.–13. sajandil on asulakoha idaosa kasutatud kalmistuna (Pada kalmistu).

## Viited
Marie Marie

**"Marie Marie"** on Dave Alvini kirjutatud laul, mis sai tuntuks tema ansambli The Blasters esituses. Lugu ilmus nende 1980. aastal ilmunud debüütplaadil "American Music". 

Samal aastal avaldati lugu veel ka Shakin' Stevensi albumil "Marie Marie". Et aga Stevensi plaati ei saatnud eriline müügiedu, siis avaldati album uuesti juba järgmisel aastal pealkirjaga "This Ole House". 

1980. aastal salvestas laulu ka inglise ansambel Matchbox ning lugu leidub nende albumil "Midnite Dynamos".

Eestikeelsed sõnad on laulule kirjutanud Henno Käo ning seda on esitanud ansambel Rock Hotel. Saatesarjas "Eesti otsib lemmiklaulu" jõudis lugu peo- ja tantsulaulude kategoorias neljandale kohale.
Suuretüki vahitorn

**Suuretüki vahitorn** on 12&nbsp;m kõrge puitkonstruktsiooniga vaatetorn, mis asub Laeva soo kaguserval, nn Suuretüki rannal, endise Suuretüki talukoha ligidal.

## Vaata ka
*Selli-Sillaotsa õpperada

## Viited
Dave Alvin

**David Albert Alvin**, tuntud kui **Dave Alvin** (sündinud 11. novembril 1955 Downeys Californias) on USA kitarrist, laulja ja laulukirjutaja. 

Ta on ansamblite The Blasters, The Knitters ja X endine liige. 2000. aastal pälvis ta Grammy auhinna oma albumi "Public Domain: Songs From the Wild Land" eest.
Tänassilma kirik

**Tänassilma õigeusu kirik** ehk **Tänassilma Arsenios Suure kirik** on õigeusu kirik Viljandi vallas Tänassilmal.

Kirik ehitati aastail 1897–1898 arhitekt Vladimir Lunski projekti järgi. Uus hoone õnnistati sisse 1. novembril (vkj) 1898.

Alates 1998. aastast on kirikuhoone muinsuskaitse all.

## Pilte

Pilt:Tänassilma kirik 2023 01.jpg|Kiriku hoone 2023. aastal
Pilt:Tänassilma kirik 2023 02.jpg|Kiriku hoone 2023. aastal


## Välislingid

*
*Margus Haav, Kirik ärkab ellu kaks korda aastas, Sakala, 28. detsember 2012
Viljandi piiramine (1560)

**Viljandi piiramine** toimus 1560. aasta augustis Liivi sõja ajal. Moskva tsaaririigi väed vallutasid Viljandi ordulinnuse Saksa palgasõdurite alistumise tõttu.

## Eellugu
Moskva tsaaririigi väed olid 1560. aastal alanud pealetungil võitnud 2. augustil toimunud Härgmäe lahingu, kus ordu tippjuhtkond eesotsas Philip Schall von Belliga ründas vaid 500 mehega umbes 12 000-mehelist Vene väge. Peaaegu kõik sakslased tapeti või langesid vangi. Sellest hoobist Liivi ordu enam ei toibunudki, suutmata uut väliväge välja panna.

## Piiramine
Moskva väesalk asus Viljandit piirama augustis ja pommitas ordulossi kolm nädalat. Lossi kaitset juhtis endine Liivi ordu ordumeister Wilhelm Fürstenberg. Esialgu õnnestus Fürstenbergil linnust edukalt kaitsta, kuid palgata jäänud palgasõdurid otsustasid pärast mitmenädalast piiramist selle venelaste kätte anda. Fürstenberg pakkus neile küll oma isiklikku vara palgaks, kuid sellest ei hoolitud. Balthasar Russowi kroonika kohaselt nõuti Viljandi ordulinnuse loovutamist, muidu ähvardati endine ordumeister tappa. Pärast Viljandi alistumist viidi Fürstenberg Venemaale vangi.
Aix

## Kohanimed

**Prantsusmaal**

*Aix on vald Prantsusmaal Corrèze'i departemangus
*Aix on vald Prantsusmaal Nordi departemangus

Lisaks on selle nimeosaga järgmised Prantsuse vallad:

*Les Aix-d'Angillon Cheri departemangus
*Aix-en-Diois Drôme'i departemangus
*Aix-en-Ergny Pas-de-Calais' departemangus
*Aix-en-Issart Pas-de-Calais' departemangus
*Aix-en-Othe Aube'i departemangus
*Aix-en-Provence Bouches-du-Rhône'i departemangus
*Aix-la-Fayette Puy-de-Dôme'i departemangus
*Aix-les-Bains Savoia departemangus
*Aix-Noulette Pas-de-Calais' departemangus

Sarnase nimeosaga on Aixe-sur-Vienne'i vald Haute-Vienne'i departemangus.

**Ameerika Ühendriikides**

* Aix on vald (inkorporeerimata ala) Indiana osariigis

**Saksamaal**

* Aix-la-Chapelle on Aacheni prantsuskeelne nimi
Paluküla kolm rahnu

**Paluküla kolm rahnu** on kaitsealune rändrahnude rühm Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas, Kärdla–Heltermaa vana tee ääres Paluküla territooriumil.

## Vaata ka
*Paluküla rändrahn

## Välislingid

*
Vladimir Kuznetsov (täpsustus)

**Vladimir Kuznetsov** on mitme inimese nimi:

* **[[Vladimir Kuznetsov]]**, Eesti poliitik
* **[[Vladimir Kuznetsov (odaviskaja)|Vladimir Kuznetsov]]**, vene odaviskaja
* **[[Vladimir Kuznetsov (jalgrattur)|Vladimir Kuznetsov]]**, vene jalgrattur
* **[[Vladimir Kuznetsov (veepallur)|Vladimir Kuznetsov]]**, vene veepallur
Hiller X-18

**Hiller X-18** oli liikuvate tiibadega ning vertikaalse stardi- ja maandumisvõimega eksperimentaalne transpordilennuk. Seda valmistas USA ettevõte Hiller Aircraft Company USA õhujõudude tellimusel. Katsetused toimusid 1959–1961.
Curtiss-Wright X-19

**Curtiss-Wright X-19** oli vertikaalse stardi- ja maandumisvõimega eksperimentaallennuk. Seda valmistas Curtiss-Wright Corporation USA õhujõudude tellimusel. Katselennud toimusid 1963–1965.
X (manga)

**"X"** ehk **"X/1999"** (jaapani keeles エックス *Ekkusu*) on Jaapani rühma Clamp (Satsuki Igarashi, Nanase Ohkawa, Tsubaki Nekoi ja Mokona) loodud mangasari. See hakkas ilmuma 1992. aasta mais ja selle ilmumine peatati 2003. aasta märtsis.

Manga tegevus toimub "aegade lõpus", aastal 1999.
X-2

**X-2** oli USA sõjaväeluureorgani Office of Strategic Services vastuluureosakond, mis tegutses 1942–1945.
Boeing X-20 Dyna-Soar

**Boeing X-20 Dyna-Soar** oli USA õhujõudude programm, mille eesmärgiks oli luua kosmoselennuk, mida saaks kasutada mitmesugustel sõjalistel operatsioonidel. 

Lennuk pidi olema võimeline sooritama luurelende, pommitusmissioone, satelliitide hooldamislende ja vaenulike satelliitide hävituslende. Programm algas 24. oktoobril 1957 ja lõppes 10. detsembril 1963, varsti pärast esimese kosmoselennuki ehituse algust. Programmi maksumus oli 660 miljonit USA dollarit (tänapäeva vääringus 5,28 miljardit dollarit).

Dyna-Soari arendamise ajal ehitatud Mercury ja Vostoki kapslid kasutasid Maa atmosfääri sisenemisel ballistilist trajektoori, samas kui Dyna-Soar sarnanes pigem Space Shuttle'iga. Dyna-Soar oli konstrueeritud nii, et maandumisel lauglenuks ta piloodi juhituna lennuväljale. Mercury ja Vostok pigem kukkusid Maale ja maandusid langevarjude abil.

Dyna-Soar oli tunduvalt keerukam projekt kui teised sama perioodi mehitatud kosmoselaevad. Reaalsed kosmoselennukid ehitati aastakümneid hiljem kui lendama hakkasid Space Shuttle ning Boeingu kosmoselennukid X-40 ja X-37.
Frank Dycus

**Marion Franklin Dycus**, tuntud kui **Frank Dycus** (5. detsember 1939 Hardmoney, Kentucky – 23. november 2012 Lyons, Georgia) oli USA kantrimuusik ja laulukirjutaja. Tema esimene edetabelites kümne parema hulka jõudnud laul oli 1974. aastal ilmunud Jerry Lee Lewise singel "He Can't Fill My Shoes". Tema kirjutatud lauludest tuntuimad on Morris Chestnuti esitatud "Gonna Get a Life", mis jõudis USA kantrimuusikatabelis esikohale, Porter Wagoneri ja Dolly Parton esitatud "Is Forever Longer Than Always" ning George Straiti laulud "Unwound", "Marina Del Rey" ja "Down and Out".