open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rakovník

**Rakovník** (saksa keeles *Rakonitz*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas, Rakovníki ringkonna halduskeskus. Rakovník asub Praha kesklinnast umbes 50 km läänes.

Rakovníkit on esmamainitud 1252. aastal. Kuningalinna privileegid sai Rakovník 1588. aastal. 19. sajandil algas linna kiire areng.

Rakovníki vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Uig

**Uig** on eesti etnograafias  valge pruudilinik, mis valmistati peenlinasest riidest (suurus umbes 70x200&nbsp;cm) ning mille servad olid kaunistatud pitsi, pilu või tikandiga.

Ujuga kaeti pruudi pea ja nägu sõidul peiukoju  ning kasutusel oli ta 19. sajandil Lääne-Eestis ja saartel (Kihnus veel 20. sajandi algulgi). 

Varasemal ajal kanti abielunaiste poolt ka õlakattena. Uju kasutamine arvatakse tulenevat pruudiröövitavast.

## Vaata ka
*kaal
*linik

## Viited

## Välislingid
* Uig. Eesti Rahva Muuseum
Sremska Mitrovica

**Sremska Mitrovica** (serbia keeles *Сремска Митровица*) on linn Vojvodinas, Sremi ringkonna halduskeskus.

## Geograafia
Linn asub Sava jõe vasakul kaldal, 77 km kaugusel pealinnast Belgradist.

## Ajalugu
Umbes 7000 aastat vana linna teati ladina keeles nimega Sirmium.

## Vaata ka
*Kosovska Mitrovica
*Mačvanska Mitrovica

## Viited

## Välislingid
*
Jaunvāle

**Jaunvāle** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Küla asub valla kaguosas.

Asula on tekkinud endise Jaunvāle mõisa (*Neu-Sackenhof*) keskuse juurde. Aastail 1911–1970 asus seal Jaunvāle raudteejaam. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Külas asub Jaunvāles pagrieziensi bussipeatus. 

Seal kasvavad tamm ümbermõõduga 5,12 m ja Jaunvāle mõisa tamm ümbermõõduga 5,12 m on looduskaitse all.

2007. aastal oli külas 26 elanikku.

## Viited
Protivín

**Protivín** (saksa keeles *Protiwin*) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Píseki ringkonnas. Protivín asub Písekist 12,5 km lõunakagus, České Budějovicest ligi 44 km põhjakirdes ja Praha kesklinnast umbes 90 km lõunaedelas.

Protivínit on esmamainitud 1282. aastal. Protivíni õlletehas asutati 1598. aastal ja see on üks linna olulisemaid ettevõtteid. Linnaõigused sai Protivín 1899. aastal.

Protivínis asub 2008. aastal rajatud krokodillide loomaaed.

Protivínis on sündinud tšehhi luuletaja, kunstnik ja tõlkija Jiří Kolář (1914–2002).

## Viited
Cempmuiža

**Cempmuiža** (ka **Cempu muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Küla asub valla edelaosas.

Asula on tekkinud endise Cempi mõisa (*Zempen*) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Külas asub bussipeatus Cempu pagrieziens. 

Seal kasvav Skujiņase paju ümbermõõduga 5,4 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2007 oli külas 14 elanikku.

## Viited
Vähimruutude meetod

**Vähimruutude meetod** on laialt levinud meetod regressioonanalüüsis, kus muutujate vahelise funktsionaalse sõltuvuse hindamiseks minimeeritakse regressioonijääkide ruutude summat. Seega on vähimruutude meetodis funktsionaalse sõltuvuse määramiseks objektiivseks kriteeriumiks minimaalne regressioonijääkide ruutude summa ehk teisisõnu vähim ruutude summa. 

## Meetodi formaalne definitsioon
Vähimruutude meetodi korral minimeeritakse üksikute punktide hälvete u_i ruutude summat:

:\sum u_i^2 \rightarrow \text{min}.

## Eeldused
Vähimruutude meetodis eeldatakse regressioonijääkidest, et:

# jäägid alluvad normaaljaotusele, mille keskväärtus on võrdne nulliga;
# jääkide hajuvus on konstantne;
# jäägid ei sõltu sõltumatu muutuja väärtustest.

## Vaata ka

* Regressioonanalüüs
* Harilik vähimruutude meetod

## Viited
Choceň

**Choceň** (saksa keeles *Chotzen*) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Ústí nad Orlicí ringkonnas. Choceň asub Ústí nad Orlicíst umbes 12 km lääneloodes.

Choceňit on esmamainitud 1227. aastal. Alates 19. sajandi keskpaigast muutus Choceň oluliseks raudteesõlmeks, mis soodustas linna majanduse arengut.

## Viited
Gergely Siklósi

**Gergely Siklósi** (sündinud 4. septembril 1997 Tapolcas) on Ungari epeevehkleja, maailmameister (2019).

2019. aasta vehklemise maailmameistrivõistlustel Ungaris Budapestis võitis Siklósi kuldmedali meeste epees. 

## Sportlaskarjäär
2014. aastal võitis ta Ungari meeste epeekoondisega Jeruusalemmas kadettide vehklemise Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali. Aasta hiljem Baselis juunioride võistkondlikul maailmameistrivõistlustel tõusis ta koos meeskonnakaaslastega (Zsombor Bányai, Sándor Cho Taeun, Patrik Esztergályos) poodiumi kõrgeimale astmele. 

2016. aastal võitis ta meeskonnaga Novi Sadis kadettide ja juunioride Euroopa meistrivõistlustelt kuldmedali ning kuu hiljem maailma karikavõistlustel koos Bálint Bakos, Zsombor Bányai ja Patrik Esztergályos hõbemedali.

Läbimurre täiskasvanute seas tuli 21-aastaselt, 2019. aastal. Ta võitis epeemeeskonna koosseisus juunis Düsseldorfis toimunud Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali ja kuu aega hiljem Budapestis toimunud maailmameistrivõistlustel tuli esimest korda individuaalselt maailmameistriks. Võistluspäeva jooksul alistas ta poolfinaalis Aasia meistri, 2016. aasta olümpiavõitja Pak Shangyongi, olümpia- ja Euroopa meistrivõistluste hõbemedali võitja Andrea Santarelli ning finaalis 15-14 Euroopa meistri, venelase Sergei Bida. 

Ta võitis 2020. aasta jaanuaris Heidenheimis peetud karikavõistlustel maailma karika. 2021. aasta vehklemise maailmameistrivõistlustel Kaasanis võitis ta individuaalselt hõbemedali. 

## Välislingid
*Gergely Siklósi
Presidendipalee (Ateena)

**Presidendipalee** (kreeka keeles Προεδρικό Μέγαρο *Proedrikό Mégaro*) on Kreeka Vabariigi presidendi residents Ateena kesklinnas. Kuni 1973. aasta Kreeka vabariikluse referendumini toimis see kuningapaleena (tihti teatud kui **Uus kuningapalee**).

## Ajalugu
Otsus palee ehitamiseks, mida praegu kasutatakse presidendipaleena, tehti 1868. aastal. Sel aastal sündis kuningas Geórgios I-le poeg, troonipärija Konstantínos I. Hellenite Kuningriik otsustas talle täiskasvanueaks kinkida eluaseme. Kakskümmend üks aastat hiljem, kui troonipärija abiellus Preisimaa printsessi Sophiaga, määras riik hoone projekteerimise ülesandeks arhitekt Ernst Zillerile. Niinimetatud **Kroonprintsi palee** ehitust alustati 1891. aastal ja see valmis kuus aastat hiljem, 1897. aastal.

1909. aasta jõululaupäeval hävis tulekahjus suur osa Vanast kuningapaleest, mille tõttu kasutati Kroonprintsi paleed ajutiselt kuningliku perekonna elukohana. Pärast Geórgios I mõrvamist 1913. aastal ja Konstantínos I troonile asumist sai Kroonprintsi paleest lõpuks Hellenite kuninga peamine kuninglik residents.

Hoone kasutamine kuningapaleena katkestati 1924. aastal, kui monarhia lõpetati ja kuulutati välja vabariik. Seejärel kasutati seda presidendipaleena kuni 1935. aastani, kui monarhia taastati ja kuningas naasis troonile. Alates 1974. aastast, kui demokraatia taastati pärast seitsmeaastast sõjalist diktatuuri, on hoonet kasutatud presidendipalee ja presidendi residentsina.

## Vaata ka
*Vana kuningapalee

## Välislingid
*
Slavonice

**Slavonice** (saksa keeles *Zlabings*) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Jindřichův Hradeci ringkonnas. Slavonice asub Austria piiri ääres, Jindřichův Hradecist umbes 30 km kagus.

Slavonice asub merepinnast 512 meetri kõrgusel.

Slavonicet on esmamainitud 1260. aastal. Linna õitseaeg oli renessansiajastul 15.–16. sajandil. Kolmekümneaastase sõja ajal sai Slavonice rängalt kannatada ja selle majanduslik tähtsus vähenes märgatavalt.

Slavonice vanalinn on alates 31. augustist 1961 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Lilian Turban

**Lilian Turban** (sündinud 25. september 2001) on eesti kõrgushüppaja.  

Turbani isiklik rekord on Lasnamäe kergejõustikuhallis 13. veebruar 2021 hüpatud 1.87.  

2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel kergejõustikus sai Turban 17. koha tulemusega 1.87.

Lilian turbani isa on kõrgushüppaja Marko Turban ja ema kergejõustiklane Anu Kaljurand.

## Viited


## Välislingid

* Lilian Turban Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
Tom Hiddleston

**Thomas William Hiddleston** (sündinud 9. veebruaril 1981) on inglise näitleja. 

Westminster, London, Suurbritannia 

Pikkus: 1,88 m

Õed-vennad: Emma Hiddleston, Sarah Hiddleston

Haridus: Royal Academy of Dramatic Art (2002–2005), Dragon School, Pembroke College 

Autasud: MTV Movie Award for Best Villain. 

**Filmirollid**:

### Televisioon

{| class="wikitable"
Neitsitorn (İstanbul)

**Neitsitorn** (türgi keeles *Kız Kulesi*), Bütsantsi ajast alates tuntud ka kui **Leanderi torn** (*Leander Kulesi*), on tuletornina kasutatud torn Türgi pealinnas İstanbulis. See asub väikesel saarekesel Bosporuse väina lõunapoolse sissepääsu juures 200 m kaugusel Üsküdari rannikust.

## Välislingid
*
Mila Pavićević

**Mila Pavićević** (sündinud 4. juulil 1988 Dubrovnikis) on horvaadi kirjanik.

Mila Pavićević sündis ja kasvas Dubrovnikis, õppis Zagrebi ülikoolis. Töötab Zagrebi ülikoolis võrdleva kirjandusteaduse ning kreeka keele ja kirjanduse õppejõuna.

Kirjutab luuletusi, jutustusi ja näidendeid nii täiskasvanutele kui ka lastele. Tema debüütluulekogu "XXX" ilmus 2002. aastal. Tema loomingut on avaldatud ajakirjades Mogućnosti, Dubrovnik, Forum, Književna republika ja Književna Rijeka.

Mila Pavićević on Horvaatia Kirjanike Liidu liige 2006. aastast ja Matrix Croatica liige 2007. aastast.

2009. aastal võitis ta Euroopa Liidu kirjandusauhinna lasteraamatu "Djevojčica od leda i druge bajke" eest.

Eesti keeles tema teoseid seni ilmunud ei ole.

## Teoseid
* "XXX" (2002; luulekogu)
* "Moja siva" (2003; luulekogu)
* "Poludjele ovce" (2004; luulekogu)
* "Lovorenje" (2005; luulekogu; koostöös Luko Paljetakiga)
* "Bliske duge zebnje" (2006; luulekogu)
* "Zamjenice" (2009; luulekogu)
* "Djevojčica od leda i druge bajke" (2009; lasteraamat)
* "Nove drame" (2013; kogumik näidendeid)

## Viited
Gaujaslāči

**Gaujaslāči** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Küla asub valla põhjaosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Gaujaslāči rajati suvilapiirkonnana. Külas asub Gaujaslāči bussipeatus. Tamm ümbermõõduga 5,25 m on looduskaitse all.

## Viited
Pūpoli 1

**Pūpoli 1** (vanasti ka **Pūpoli**) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Küla asub valla põhjaosas.

Külas asub Pūpoli bussipeatus. Pūpoli 1 rajati suvilapiirkonnana. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Asulas kasvav Pūpoli tamm ümbermõõduga 5,25 meetrit on looduskaitse all.

## Viited
Pūpoli 2

**Pūpoli 2** (ka **Gaujasmala**, vanasti ka **Gaujmaļi**) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Küla asub valla loodeosas Koiva jõe kaldal.

Pūpoli 2 rajati suvilpiirkonnana. Külas asub bussipeatus Pūpoli 2.  Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Asulas kasvav Gaujmaļi tamm ümbermõõduga 4 meetrit on looduskaitse all. Küla ise jääb Ziemeļgauja kaitstavale maastikule.

## Viited
Benjamin Lecomte

**Benjamin Pascal Lecomte** (sündinud 26. aprillil 1991 Pariisis) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Hispaania kõrgliigaklubis Espanyol.

Ta alustas klubikarjääri Lorient's, mille meeskonnas debüteeris Prantsusmaa kõrgliigas hooajal 2010–11. Hooajal 2013–14 mängis ta laenul Prantsusmaa esiliigaklubis Dijon. Hooajal 2014–15 sai Lecomte Lorient' esiväravavahiks.

Aastatel 2017–2019 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigas Montpellier' ridades. 2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Monacoga. 2021. aasta augustis läks ta Monacost üheks hooajaks laenule Hispaania kõrgliigaklubisse Madridi Atlético, kuid üheski mängus ta seal väljakule ei pääsenud. 2022. aasta juulis läks Lecomte üheks hooajaks laenule Espanyoli.

2009. aastal mängis Espanyol neljal korral Prantsusmaa kuni 19-aastate koondises ja 2011. aastal kahel korral Prantsusmaa kuni 20-aastaste koondises.

## Välislingid
Enerģētiķis

**Enerģētiķis** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas ja Kauguri vallas. Küla asub Brenguļi valla lääneosas ja Kauguri valla põhjaosas Koiva jõe kaldal.

Enerģētiķis rajati suvilapiirkonnana. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Küla jääb osaliselt Ziemeļgauja kaitstavale maastikule.

## Viited
MacOS Big Sur

**macOS Big Sur** (versioon 11) on operatsioonisüsteemi macOS 17. väljalase, mis ilmus 12. november 2020.

macOS Big Sur on macOS Catalina järglane. Operatsioonisüsteem on nimetatud Ameerika Ühendriikides Californias asuva Big Sur ranniku järgi.

macOS Big Sur on esimene Macintosh operatsioonisüsteem, mis toetab Apple M1 protsessorit.

## Süsteeminõuded

Toetatud Macintoshi arvutid:

* iMac (Mid 2014 ja uuem)
* MacBook (Early 2015 ja uuem)
* MacBook Pro (Late 2013 ja uuem)
* MacBook Air (Mid 2013 ja uuem)
* Mac Mini (Late 2014 ja uuem)
* Mac Pro (Late 2013 ja uuem)
* iMac Pro (2017 ja uuem)
* Apple arendajate üleminekukomplekt

## Muudatused

* Uus disain.
* Võimalus käitada iPadi rakendusi.
* Uued rakendused.
* Toetab Apple uut protsessorit.
Lidija Dimkovska

**Lidija Dimkovska** (sündinud 11. augustil 1971 Skopjes) on makedoonia kirjanik ja tõlkija.

2013. aastal võitis ta Euroopa Liidu kirjandusauhinna teose "Резервен живот" eest.

Eesti keeles tema teoseid seni ilmunud ei ole.
Béatrice Poulot

**Béatrice Poulot** (sündinud 1968 Saint-Denis's) on prantsuse laulja.

1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Dino Merliniga Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Putnici".
Žamberk

**Žamberk** (saksa keeles *Senftenberg*) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Ústí nad Orlicí ringkonnas. Žamberk asub Poola piirist 10,5 km kaugusel ja Ústí nad Orlicíst umbes 14 põhjakirdes.

Žamberk asub merepinnast 465 meetri kõrgusel.

Žamberk on asutatud 13. sajandi teisel poolel. Ürikutes on asulat esmamainitud 1332. aastal.

Žamberki vanalinn on alates 22. septembrist 1995 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Sprīdītis 1

**Sprīdītis 1** (vanasti ka **Sprīdītis**) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas.

Sprīdītis 1 rajati suvilapiirkonnana. Küla asub valla loodeosas Koiva jõe kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Küla jääb  osaliselt Ziemeļgauja kaitstavale maastikule.

## Viited
Uničov

**Uničov** (saksa keeles *Mährisch Neustadt*) on linn Tšehhis Olomouci maakonnas Olomouci ringkonnas. Uničov asub Olomoucist umbes 22 km põhjaloodes.

Uničov asutati 1213. aastal ja sai linnaõigused 1223. aastal. 15. sajandi esimesel poolel oli linn mitme aasta jooksul üks hussiitide tähtsamaid keskusi Moraavias. 17. sajandil sai Uničov sõdades rängalt kannatada ja linn kaotas oma endise tähtsuse. 1850. aastal jäi Uničov ilma kuningalinna privileegidest. Teise maailmasõja järel saadeti Uničovi saksa rahvusest elanikud riigist välja.

Uničovi vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
GŠ-18

**GŠ-18** (vene keeles ГШ-18) on Venemaa 9-millimeetrise kaliibriga poolautomaatpüstol, mis konstrueeriti 1990. aastatel Tuulas Riistseadmete Konstrueerimisbüroos (KBP). Püstoli nimi on tuletatud selle konstruktorite Grjazevi ja Šipunovi nimedest. Püstoli salv mahutab 18 padrunit.

Püstoli GŠ-18 headeks omadusteks loetakse selle kergust omas relvaklassis, padrunisalve suurt mahtu ja tulistaja käes oleva püstoliraua madalat asendit käe randme suhtes.

## Kasutajad
* 
** Korrakaitse
** Relvajõud
* 
** Justiitsministeerium
** Korrakaitse
** Relvajõud
** Siseministeerium
** Siseväed

## Vaata ka
* Venemaa relvade loend
* MP-443 Gratš

## Viited

## Välislingid
*KBP Instrument Design Bureau—official site
* M.R. Popenker. GSh-18 (Russia) / "Modern Firearms"
* Sergei Monetžikov. Arsenal: Pistolet GŠ-18 detištše Tulskih oružeinikov.
Bosanskohercegovačka radiotelevizija

**Bosnia ja Hertsegoviina Raadio-Televisioon** (bosnia keeles: ***Bosanskohercegovačka radiotelevizija/Босанскохерцеговачка радиотелевизија***, **BHRT/БХРТ**) on Bosnia ja Hertsegoviina rahvuslik avalik-õiguslik ringhääling.

## Kanalid
* BHT 1 (*Bosanskohercegovačka televizija*) – rahvuslik avalik-õiguslik televisioon
* BH Radio 1 (*BH radio 1*) – rahvuslik avalik-õiguslik raadio
* MP BHRT (*Muzička Produkcija BHRT*) – BHRT muusikaproduktsioon

## Vaata ka
* Bosnia ja Hertsegoviina raadiojaamade loend

## Välislingid
* BHRT koduleht
Ülle Harju

**Ülle Harju** (sündinud 1974) on eesti ajakirjanik.

Ta on töötanud Uma lehe ja Lõunalehe toimetajana ning Postimehe reporterina.

## Tunnustus
*2020 Anneli Ammase nimeline hea ajakirjanduse preemia
Borovany

**Borovany** (saksa keeles *Forbes*) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas České Budějovice ringkonnas. Borovany asub Stropnice jõe ääres, České Budějovicest umbes 15 km kagus.

Borovany asub merepinnast 522 meetri kõrgusel.

Borovanyt on esmamainitud 1186. aastal. Linnaõigused sai 1973. aastal.

Trocnovi linnaosa on tuntud Jan Žižka sünnikohana.

## Viited
Pärnu lootsitorn

**Pärnu lootsitorn** asub Pärnu linnas Venuse bastioni vallil, aadressil Kalda tänav 1a. Hoone kuulub Tartu Ülikoolile ja selles tegutseb kalanduse teabekeskus.

## Ajalugu
Hoone alumine osa ehitati kolme Pärnu kaubamaja (Jacob Jacke & Co, Hans Dietrich Schmidt ning R. J. Jakoby) poolt 1850.–1880. aastatel ringrõduga börsihooneks, seal tegeles linna majanduspoliitikaga Pärnu Börs. 1882. aastal hoone endale saanud Pärnu linnavalitsus andis selle lootside käsutusse,  kes peale muude ülesannete tegid seal ilmavaatlusi. 1885. aasta paiku kinkis Pärnu börsikomitee lootsidele sajakordse suurendusega 1,5 meetri pikkuse pikksilma. Lootside legendi kohaselt oli see käsitsi lihvitud klaasidega pikksilm Pärnusse toimetatud salakaubana.

1909. aastani haldas lootsijaama Pärnu linn, reorganiseerimise järel läks see sadamavalitsusele. Sellest alates polnud linnal kohustust lootside elamistingimuste eest hoolitseda, kuid linnal polnud ka vajadust nn börsihoone järele ning lootsid kasutasid seda edasi. Seejärel tekkis konflikt sadamavalitsusega, sest sadamaülem Vassili Nikolajevitš Denissov ei tahtnud võõraid enam lootsitorni lubada, sest võõrad võiksid lootse nende töös segada. Samas oli pikksilm ostetud kaupmeeste ja linna raha eest ning linnavalitsus esitas kaebuse Peeter Suure sõjasadama kõrgemale ülemusele, misjärel keeld tühistati. Nende arusaamatuste tagajärjel palusid lootsid 1913. linnalt maad uue lootsijaama ehitamiseks. Linn oli nõus andma tasuta sada ruutsülda maad muuli algusse, aga tingimusel, et uus torn ehitatakse valmis 1914. aasta jooksul ja lootsid maksaksid aastas ühe rubla maamaksu. 1914. aasta algul lootsid sellest krundist keeldusid ning tegid ettepaneku ehitada börsihoonele lisakorrused. Pärnu  linnaarhitekt Alfred Jung  hindas, et selline ehitus läheks liiga kalliks. Eesti Vabariigi ajal leiti, et vanale börsihoonele võib siiski kolm korrust ehitada ja kolmekorruseline torn kerkis 1926. aastaks. Lootsitorni juures asuvat masti kasutati laevadele vimplite ja kuulidega signaliseerimiseks.

Lootsitorni kõrval asuv hoone ehitati 1906. aastal sadama ambulatooriumiks. Vabariigi ajal ja Saksa okupatsiooni lõpuni asus selles majas sadamakapteni kontor, 1944. aastal torn hüljati, nõukogude ajal olid sadama ülemused sadama reisijatehoones ning vallil asuv maja kohandati elamuks.

1993. aastast kuulusid ruumid mereinspektsioonile, seejärel tegutses seal Pärnu keskkonnainspektsioon ning 2013. aastal see uuesti rekonstrueeriti. Hoone kuulub Tartu Ülikoolile ja selle ruumides tegutseb Eesti mereinstituudi kalanduse teabekeskus.

## Vaata ka
* Pärnu
* sadam
* loots

## Viited
Kaugurmuiža

**Kaugurmuiža** on küla (läti keeles *ciems*) Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Küla asub valla loodeosas Riiast 110 kilomeetri kaugusel Valmiera linna piiril.

Külas on lasteaed. Seal asuvad Dumbrāji bussipeatused. 

Kaugurmuiža on tekkinud endise Kauguri mõisa keskuse juurde, kuigi mõisakompleks ise jääb Valmiera linna. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Aastal 2016 oli külas 48 elanikku, aastal 2018 oli elanikke 53, aastal 2021 aga 40.

## Elanikkond


* 86 (1989)
* 64 (2000)
* 38 (2011)
* 48 (2016)

* 53 (2018)
* 40 (2021)
* 42 (2025)


## Viited
Jaunāmuiža (Kauguri vald)

**Jaunāmuiža** on küla (läti keeles *mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Küla asub valla keskosas Valmiera linna piiril.

Jaunāmuiža on tekkinud endise Kauguri mõisa karjamõisa juurde (*Nauhof*). Külas asuvad Avotiņi muinaskalmed on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Jaunāmuižas asub Brīvnieki bussipeatus. 

Aastal 2007 oli külas 35 elanikku.

## Viited
Miegupīte

**Miegupīte** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Küla asub valla lõunaosas Bāle raudteejaama lähistel.

Miegupīte rajati suvilapiirkonnana. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Asulas kasvav Vanagi mänd ümbermõõduga 3 meetrit on looduskaitse all.

## Viited
Iemetēji

**Iemetēji** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Küla asub valla edelaosas Riiast 116 kilomeetri kaugusel Koiva jõe vanajõe kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Asulas kasvav jalakas nimega Līči künnapuu ümbermõõduga 5,5 meetrit ja kõrgusega 25 meetrit on looduskaitse all. Küla ise jääb Gauja rahvusparki.

## Viited
Sapas (Līči)

**Sapas** on endine küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Külast voolas läbi Miegupe jõgi.

Külas asus maantee P20 ääres. Sapase alad jäid osaliselt Gauja rahvusparki.

Aastal 2000 oli külas 32 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda. Tänapäeval on küla liidetud Līči külaga.

Sama nime kannab ka külast loodes asuv suvilapiirkond.

## Viited
Varso

**Varso** on uusmodernistlik hoonetekompleks Poola pealinnas Varssavis. Warszawa Centralna raudteejaama kõrval asuva kõrghoone projekteeris arhitektibüroo Foster + Partners ning see on koos katusele paigaldatud antenniga 310 meetri kõrgune. Tegu on kõrgeima pilvelõhkujaga Euroopa Liidus.

## Välislingid
*
Sapas

**Sapas** (ka **Gaujmala**) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Küla asub valla lääneosas Koiva jõe kaldal.

Sapas rajati suvilapiirkonnana samanimelise küla lähistele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Küla jääb Gauja rahvusparki.

## Viited
Josef Lada

**Josef Lada** (17. detsembril 1887 Hrusice – 14. detsember 1957 Praha) oli tšehhi maalikunstnik, illustraator ja kirjanik. Ta on tuntud Jaroslav Hašeki romaani „Vahva sõduri Švejki juhtumised maailmasõja päevil“ illustraatorina, võites postuumselt 1963. aastal auhinna Deutscher Jugendliteraturpreise.

Tema järgi on nimetatud asteroid 17625 Joseflada.

## Välislingid
*
Gaujmala

**Gaujmala** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Küla asub valla lääneosas Koiva jõe kaldal.

Gaujmala rajati suvilapiirkonnana. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Gaujmalas asub Sapase bussipeatus. 

Küla jääb osaliselt Gauja rahvusparki.

Gaujmalaks nimetatakse ka külast lõunasse jäävat suvilapiirkonda.

## Viited
Warszawa Centralna

**Warszawa Centralna** (eesti keeles *Varssavi Keskne*) on Poola pealinna Varssavi peamine raudteejaam. 2030. aastatel ühendatakse see raudteetaristuga Rail Baltic.

## Vaata ka

*Warszawa Zachodnia
*Warszawa Wschodnia

## Välislingid
Bezdružice

**Bezdružice** (saksa keeles *Weseritz*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Tachovi ringkonnas. Bezdružice asub Teplá kõrgustikul, Tachovist 27 km idakirdes ja Plzeňiist 35 km lääneloodes.

Bezdružice paikneb merepinnast 576 meetri kõrgusel.

Bezdružicet on esmamainitud 1227. aastal. Teise maailmasõja järel saadeti Bezdružice saksa rahvusest elanikud Tšehhoslovakkiast välja. 1949. aastal kaotas Bezdružice linnaõigused. 10. oktoobril 2006 sai Bezdružice linnaõigused tagasi.

## Viited
Wien Mitte

**Wien Mitte** on Austria pealinna Viini keskne raudteejaam, mille peale on ehitatud kaubanduskeskus WIEN MITTE The Mall.

Sel on kiirrongiühendus Viini rahvusvahelise lennujaamaga.

## Vaata ka
*Wien Hauptbahnhof

## Välislingid
*
Bělčice

**Bělčice** (saksa keeles *Bielschitz*) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Strakonice ringkonnas. Bělčice asub Strakonicest umbes 27 km põhjas.

Bělčice paikneb merepinnast 526 meetri kõrgusel.

Bělčicet on esmamainitud 1243. aastal. Linnaõigused anti Bělčicele 23. detsembril 1898. Raudteeühendus on linnal 1899. aastast. Bělčice kaotas linnaõigused 1948. aasta paiku, kuid sai need tagasi 26. märtsil 2015.

## Viited
PTRS-41

**PTRS-** (vene keeles *ПТРС - ПротивоТанковое Ружьё Симонова -  protivotankovoje ružjo Simonova, ... самозарядное ружьё обр. 1941 г. системы Симонова - protivotankovoje samozarjadnoje ružjo obr. 1941 g. sistemõ Simonova*) on Nõukogude Liidu poolautomaatne tankitõrjepüss, mille laskemoonaks on padrun BS-41 *(БС-41)* mõõtmetega 14.5×114 mm.

Tankitõrjepüss PTRS-41 on disainitud 1930. aastatel. Seda kasutati veel Korea sõjas 1950. aastatel ja ka Vene-Ukraina sõjas.

## Kasutajad
*  Donetski Rahvavabariik: oli 2014. aastal venemeelsete separatistide seas kasutuses.
* 
* 

## Vaata ka
*Kaasaegsete Venemaa käsirelvade ja kergrelvade loend
*Liibanoni kodusõja relvad
*Separatistide poolt Donbassi sõjas kasutatud varustuse loend

## Viited

## Välislingid
*http://www.antitank.co.uk/ptrs.htm
*

*
*Syria and Her HS.50s
Devíni linnus

**Devíni linnus** (slovaki keeles *hrad Devín* või *Devínsky hrad*, ungari keeles *Dévényi vár*, saksa keeles *Burg Theben*) on Slovakkias Bratislava eeslinnas Devínis asuv keskaegne linnus. Selle vahetus läheduses suubub Morava jõgi vasakult Doonausse. Mõlemad jõed tähistavad Slovakkia-Austria piire. 

Tänapäeval on linnus varemeis, kuid ala on korrastatud ja hooldatud.

## Ajalugu
Napoleoni väed hävitasid linnuse 1809. aastal Pressburgi piiramise käigus.

## Vaata ka
*Bratislava linnus
*Devíni värav

## Välislingid
*
Gauja (Kauguri vald)

**Gauja** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas.

Gauja rajati suvilapiirkonnana. Küla asub valla loodeosas Koiva jõe kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Asulasse jääb Gauja bussipeatus. 

Küla jääb osaliselt Gauja rahvusparki.

## Viited
RPK

**RPK** (vene keeles РПК; Ручной пулемёт Калашникова *rutšnoi pulemjot kalašnikova* 'Kalašnikovi kergekuulipilduja') on Nõukogude Liidu kergekuulipilduja, mille laskemoonaks olid padrunid 7,62×39 mm. RPK töötati välja 1960. aastatel, paralleelselt automaadiga AKM. RPK väljatöötamine oli osa Nõukogude armee relvastuse standardiseerimise programmist, selle eelkäija NSV Liidu sõjaväe relvastuses oli kergekuulipilduja RPD. RPK-d kasutatakse endiselt mõne endise liiduvabariigi ning Aafrika ja Aasia riikide sõjavägedes. RPK-d toodetakse ka Bulgaarias, Rumeenias ja Serbias.

## Kasutajad
* 
* : kasutusel nii Nõukogude Liidu relvad kui ka kohalikud Aš-78 Tip-2 püssid.
* : RPK-47.
* : tootmises Arsenali relvatehases nime LMG all kolme erineva kaliibriga: 7,62×39 mm, 5,45×39 mm ja 5,56×45 mm NATO. Kokkupandava kabaga variant kannab nime LMG-F.
* 
* 
* 
* 
* 
* : RPK-201 variant.
* 
* : RPK-74 variant on endiselt kasutuses nii Gruusia sõjaväes kui ka eriüksustes.
**  Lõuna-Osseetia: kasutuses variant RPK-74.
* 
* : kohalikult toodetakse nime Tüüp 56M/Tüüp 56-5 all, ainult ekspordiks.
*  kohapeal toodetakse nime Al Quds all.
* : kohalikult tuntud kui BB-Kalash.
* 
* 
* 
* : RPK-74.
* 
* 
* 
* 
* : RPK-74.
* 
* 
* 
* : varianti RPK-74 kasutab Malaisia sõjavägi Grup Gerak Khas (GGK).
* : sõjaväes ja julgeolekujõududes.
* 
* 
* : peamiselt regulaarvägedes.
* 
* 
* 
* 
* 
* *:* 1970. aastatel osteti NSV Liidult proovimiseks 1000–5000 RPK-d ja RPKS-i. RPKS-i toodeti hiljem nime M64 all. Mõned mudelid on ladudes, nende kasutuse kohta andmed puuduvad.RPK-74: viimased mudelid võeti kasutuselt 2005. aastal koos FB Tantalidega.
* : Tüüp 64.
* 
* : toodeti tehases Fabrica de Arme Cugir SA nime all Puşcă Mitralieră model 1964, hiljem toodeti ka 5,56 kaliibriga relva Mitralieră md. 1993, mis põhines PA md. 86-l.
*  Sahara Araabia Demokraatlik Vabariik: kasutusel Polisario Rinde ridades.
* 
* : toodetud kohapeal nimega Zastava M72.
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
** Issanda Vastupanuarmee
* : RPK-74 ja RPK, kasutusel ka separatistide seas.
* 
* 
* : RPK-74 ja RPK-74M.
* 
* 

### Endised
*  Ida-Saksamaa
* : kohapeal toodetud nimega Zastava M72.
* 

## Vaata ka
* RPD kuulipilduja
* PK kuulipilduja
* PKP Pechenegi kuulipilduja
* M249 kergekuulipilduja
* IWI Negev
* QJY-88
* FN Minimi
* ČZW-762
* IP-2
* Zastava M77
* AK-47
* AK-74
* AK-12
* RPL-20

## Viited

## Välislingid
* Manual-Kalashnikov-1973 Soviet RPK Manual Covering Operation and Repair
* EnemyForces.com
*Modern Firearms – RPK
*Modern Firearms – RPK-74
* Kalashnikov.guns.ru
* Technical data, instructional images and diagrams of the RPK-47M
*
Zásmuky

**Zásmuky** (saksa keeles *Sasmuk*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Kolíni ringkonnas. Zásmuky asub Kolínist ligi 15 km edelas ja Praha kesklinnast umbes 46 km idakagus.

Zásmukyt on esmamainitud 1258. aastal, linnaõigused sai 1542. aastal. Kolmekümneaastase sõja ajal rüüstati Zásmukyt mitu korda. Zásmuky sai linnaõigused tagasi 1992. aastal.

Linnas asub 16. sajandil rajatud Zásmuky loss. Loss põles 1982. aastal, kuid restaureeriti.

Zásmukys on sündinud tšehhi dirigent ja helilooja František Kmoch (1848–1912).

## Viited
Raņķi vald

**Raņķi vald** (läti keeles *Raņķu pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Skrunda linnaga ning Skrunda, Rudbārži, Laidi ja Snēpele vallaga.

Valla pindala on 46,8 km². 2011. aasta seisuga elas seal 480 inimest. Valla keskuseks on Raņķi küla. Piirkonna Raņķi teeninduspunkti vanem on Ritvars Stepanovs.

## Ajalugu

Raņķi valla maad kuulusid 19. sajandil mitmele mõisale. Seal asusid Raņķi mõis (*Ranken*), Vāre mõis (*Wahrenhof*), Allažase mõis (*Allaschen*) ja Jerase mõis (*Irgen*). Aastal 1935 oli valla pindala 151 km² ja seal oli 1631 elanikku. 

Aastal 1945 moodustati vallas Raņķi ja Savenieki külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Raņķi külanõukoguga Pumpuri külanõukogu kolhoosi Ziedonis maad. Aastal 1962 liideti sellega likvideeritav Savenieki külanõukogu, ent kolhoosi Ziedonis maad liideti Skrunda maapiirkonnaga. Aastal 1975 muudeti Skrunda maapiirkonna ja Raņķi külanõukogu vahelist piiri. Aastal 1977 liideti osa külanõukogu aladest Snēpele külanõukoguga.

Nõukogude perioodil rajati valla aladele Skrunda radarijaam, mis demonteeriti aastal 1999.

Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulus vald Skrunda piirkonda, aastal 2021 liideti see aga Kuldīga piirkonnaga.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kapenieki muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Kraķi muinaskalmed ja Kirikumäe nime kandev hiiepaik.

## Loodus

Suurim jõgi on valla idapiiril voolav Venta jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Ēnava, Garūdene ja Lejējupe. Vald asub Kursi madalikul. Kõrgeim koht ulatub 50,6 m meetrit üle merepinna.

Looduskaitse all on üksteist nimetut põlispuud.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 435 lätlast, 7 venelast, 10 valgevenelast, 3 ukrainlast, 1 poolakas ja 19 leedulast. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 


Fail:Allazi old manor house - panoramio.jpg|Allažase mõisa häärber
Fail:Skrundas armijas pilsētiņa - an abandoned soviet military base in Skrunda - panoramio (9).jpg|Skrunda radarijaama sõjaväelinnak


## Viited

## Välislingid
Andy Coan

**Andrew B. Coan** (4. märts 1958 Knoxville – 20. märts 2017 Boca Raton) oli Ameerika Ühendriikide vabaujumise ujuja.

## Karjäär

1975. aastal, kui Coan oli 17-aastane, esindas ta amatööride spordiliidu ujumisvõistlusel Pine Cresti keskkooli ja ületas Jim Montgomery 12-päevase 100 meetri vabaujumise maailmarekordi. 

Hiljem samal aastal võitis Coan Jack Nelsoni juhendamisel Colombias Calis toimunud 1975. aastal maailmameistrivõistlustel kolm kuldmedalit. Kaks kuldmedalit sai ta Ameerika Ühendriikide 4 x 100 meetri vabaujumises ja 4 x 100 meetri kompleksujumise võistkondade koosseisus ning kolmanda 100 meetri vabaujumises individuaalarvestuses.

Ta jätkas oma võiduseeriat Ameerika Ühendriikide 1975. aasta ujumise meistrivõistlustel, kus ta võitis kuldmedali 100 jardi vabaujumises.

Pärast Pine Cresti keskkooli lõpetamist 1976. aastal õppis Coan Tennessee ülikoolis ujumisstipendiumi toel. Seal jätkus tema domineerimine vabastiilis ujumises, kuna ta võitis seitse NCAA meistrivõistlust, võites kaks korda 50 ja 100 jardi vabaujumises. Ta oli ka nelja Tennessee ülikooli 4×100 jardi vabaujumise teatevõistluse NCAA meistrivõistluste liige ja võitis 200 m jardi vabaujumise. Coan ületas Tennessee ülikoolis olles neli Ameerika rekordit – 50, 100, 200 ja 4×50 vabaujumises. Teisel kursusel 1978. aastal osales ta taas Tennessee ülikooliga NCAA meistrivõistlustele ja ta nimetati ülikooli aasta sportlaseks. Coan juhendas hiljem Pine Cresti keskkooli rivaali, Boca Ratoni Saint Andrewsi keskkooli meeskonda koos treener Sid Cassidyga.

Coan ei osalenud 1980. aasta suveolümpiamängudel Ameerika Ühendriikide boikoti tõttu Nõukogude Liidu sissetungi vastu Afganistanis.

Aastatel 2014–2015 sai Coan kerghalvatuse Guillaini-Barré sündroomi tõttu ja suri 20. märtsil 2017 Florida osariigis Boca Ratonis maksavähki.
Raņķi

**Raņķi** on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas, Raņķi valla halduskeskus. Küla asub Venta jõe kaldal. Seal asub Raņķi bussipeatus.

Raņķi on tekkinud endise Raņķi mõisa (*Ranken*) keskuse juurde. Külas on raamatukogu. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Elanike arv


* 340 (1970)
* 358 (1979)
* 217 (1989)
* 222 (2000)

* 185 (2011)
* 168 (2015)
* 157 (2021)
* 148 (2025)


## Viited
Rudbārži vald

**Rudbārži vald** (läti keeles *Rudbāržu pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Skrunda linnaga ja Skrunda, Nīkrāce, Raņķi ja Laidi vallaga ning Lõuna-Kuramaa piirkonna Kalvene vallaga ja Kazdanga vallaga.

Valla pindala on 110,6 km². 2011. aasta seisuga elas seal 972 inimest. Valla keskuseks on Rudbārži küla. Piirkonna Rudbārži teeninduspunkti vanem on Inese Ivāne.

## Ajalugu

Rudbārži valla maad kuulusid 19. sajandil mitmele mõisale. Seal asusid Jaunapuze mõis (*Neu-Appusen*), Jaunpelce mõis (*Neu-Pelzen*), Jaunsieksāte mõis (*Neu-Seeksaten*), Kalna mõis (*Berghof*) ja Rudbārži mõis (*Rudbahren*). Aastal 1935 oli valla pindala 100,14 km² ja seal oli 1731 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Rudbārži, Lēnase ja Pelči külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Rudbārži külanõukoguga Sieksāte ja Pelči külanõukogu. Aastal 1959 liideti Nīkrāce sovhoosi maad Nīkrāce külanõukoguga. Aastal 1966 liideti külanõukoguga Nīkrāce külanõukogu Rudbārži sovhoosi kuulunud alad, aga aastal 1977 osa Skrunda maapiirkonnast.

Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulus vald Skrunda piirkonda, aastal 2021 liideti see aga Kuldīga piirkonnaga.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kokapuze muinaskalmed ja Oskars Kalpaksi Läti pataljoni staabi asupaik. Regionaalse kaitse all on Kalna mõisa häärber.

## Loodus

Suuremad jõed on Venta lisajõed Ēnava ja Garūdene. Valla idaosa asub Kursi madalikul, lääneosa aga Lääne-Kuramaa kõrgustikul. Kõrgeim koht asub valla lääneosas (129,2 m).
Looduskaitse all on Dižzīlese tamm, Grigaļi tamm ja Rudbārži metsapark, lisaks veel arvukalt nimetuid põlispuud.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 881 lätlast, 14 venelast, 6 valgevenelast, 15 ukrainlast, 8 poolakat ja 46 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Fail:Kalnmuiza (Berghof) manor (in fog) - ainars brūvelis - Panoramio.jpg|Kalna mõisa häärber
Fail:Rudbāržu luterāņu baznīca 2001.jpg|Rudbārži kirik


## Viited

## Välislingid
Wien Hauptbahnhof

**Wien Hauptbahnhof** on Austria pealinna Viini peamine raudteejaam.

## Vaata ka
*Wien Mitte
*Wien Meidling
*Wien Westbahnhof

## Välislingid
* 
* Koduleht
Nechanice

**Nechanice** (saksa keeles *Nechanitz*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Hradec Králové maakonnas. Nechanice asub Hradec Královést umbes 15 km läänes.

Nechanicet on esmamainitud 1228. aastal. Nechanice sai linnaõigused 1867. aasta juulis, kuid kaotas need 1949. aastal. 20. märtsil 1992 sai Nechanice linnaõigused tagasi.

Nechanices on sündinud Tšehhi ja Tšehhoslovakkia poliitik ning ökonomist Alois Rašín (1867–1923).

## Viited
Dzelda

**Dzelda** (ka *Dizdzelda*, *Lieldzelda*) on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas, Nīkrāce valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 105 meetri kõrgusel samanimelise jõe kaldal.

Külas on vabaajakeskus, raamatukogu, postkontor ja Nīkrāce põhikool. Seal asub Nīkrāce bussipeatus.

Dzeldat on kirjalikes allikates esmamainitud 1253. aastal Tänapäevane asula on tekkinud Dizdzelda mõisa (*Groß-Dselden*) juurde. Asula hakkas kasvama teise maailmasõja järel, mil sinna viidi üle Nīkrāce külanõukogu keskus ja külast sai Nīkrāce sovhoosi keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Elanike arv


* 320 (1970)
* 322 (1979)
* 408 (1989)
* 434 (2000)
* 391 (2011)

* 335 (2015)
* 305 (2019)
* 302 (2021)
* 315 (2025)


## Viited
Wien Westbahnhof

**Wien Westbahnhof** oli enne Wien Hauptbahnhofi avamist 2015. aastal peamine raudteejaam Austria pealinnas Viinis.

## Vaata ka
*Wien Mitte
*Wien Meidling
*Wien Hauptbahnhof

## Välislingid
* 
* Koduleht
Wien Meidling

**Wien Meidling** on Austria pealinna Viini üks peamisi raudteejaamasid. Seda läbivad tihti Wien Hauptbahnhofi suunduvad liinid.

## Vaata ka
*Wien Hauptbahnhof
*Wien Westbahnhof
*Wien Mitte

## Välislingid
*
Boca Raton

**Boca Raton** (/ rəˈtoʊn / rə-TOHN ) on Ameerika Ühendriikide Florida osariigi Palm Beachi maakonna lõunapoolsem linn. 

Linna on esmamainitud 2. augustil 1924 nimega Bocaratone, 1925. aastal nimetati linn Boca Ratoniks. 

USA rahvaloenduse büroo hinnangul elas 2019. aastal seal 99 805 inimest. Kuid umbes 200 000 Boca Ratoni postiaadressiga inimest elab väljaspool omavalitsuste piire, näiteks Lääne-Boca Ratonis. Ärikeskusena suureneb linnas päevasel ajal märkimisväärselt rahvaarv. Boca Raton asub Miamist 71 km põhjas ja on Miami suurlinnapiirkond, kus 2015. aastal elas 6 012 331 inimest. See on tuntud kui üks Lõuna-Florida rikkamaid kohti.

Boca Ratonis asub Florida Atlandi ülikooli peamine ülikoolilinnak ja Office Depoti ettevõtte peakorter. Seal asub ka Everti tenniseakadeemia, mille omanik on endine elukutseline tennisist Chris Evert. Boca linnakeskus, Boca Ratoni kesklinnas asuv ostukeskus, on Palm Beachi maakonna suurim sisekeskus. Kesklinn jääb Mizneri pargi ja Royal Palm Place'i elustiilikeskuse ja meelelahutuskeskuse ümbrusse, mis on segakasutusega kaubandus-, toitlustusasutuste ja elamurajoon.

Paljudel selle piirkonna hoonetel on Vahemere elustamise või Hispaania koloniaalse taaselustamise arhitektuuriline teema, mis on algselt inspireeritud linna varajast arengut tugevalt mõjutanud kuurordiarhitektist Addison Miznerist. Boca Ratonis kehtivad ranged arenduseeskirjad äripiirkondade suuruse ja tüübi, hoonete siltide ja reklaamide jaoks, mida võib linna piires püstitada. Karmid arenduseeskirjad on viinud mitmete suuremate läbisõiduteedele, kus reisijate arvates pole suuri märke ega reklaame.
Nīkrāce vald

**Nīkrāce vald** (läti keeles *Nīkrāces pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Skrunda ja Rudbārži vallaga, Lõuna-Kuramaa piirkonna Kalvene ja Embūte vallaga ning Salduse piirkonna Nīgrande ja Pampāļi vallaga.

Valla pindala on 133,9 km². 2011. aasta seisuga elas seal 650 inimest. Valla keskuseks on Dzelda küla. 

## Ajalugu

Nīkrāce valla maad kuulusid 19. sajandil mitmele mõisale. Seal asusid Alturpe mõis (*Alturpen*), Dižvormsāte mõis (*Groß-Wormsahten*), Briņķi mõis (*Brinkenhof*), Lēnase mõis (*Lehnen*), Lieldzelda mõis (*Groß-Dselden*), Mazdzelda mõis (*Klein-Dselden*), Lielnīkrāce mõis (*Groß-Niekratzen*) ja Tukumsi mõisa (*Tuckumshof*) maad. Aastani 1925 kandis vald Briņķi valla nime. Aastal 1935 oli valla pindala 91,6 km² ja seal oli 1784 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Nīkrāce, Lieldzelda ja Varoņi külanõukogu, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Nīkrāce külanõukoguga Varoņi ja Lēnase külanõukogu. Aastal 1959 liideti külanõukoguga Rudbārži külanõukogu Nīkrāce sovhoosi maad. Aastal 1966 liideti Rudbārži sovhoosi kuulunud alad Rudbārži külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulus vald Skrunda piirkonda, aastal 2021 liideti see aga Kuldīga piirkonnaga.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Stulbene linnamägi ja selle tamm, Imuļi ehk Lēnase linnamägi, Lēnase katoliku kirik, selle orel, pihipink, kaks maalingutega pihipinki, kantsel, altar ning kaks külgaltarit, Dzelda ehk Dzelzgale linnamägi, Vormsāte linnamägi ja Nīkrāce ehk Upenieki linnamägi. Regionaalse kaitse all on Lēnase kõrts, Lēnase muinaskalmed ja Namdari mäe linnamägi.

## Loodus

Suuremad jõed on Venta ja selle lisajõed Koja, Šķērvelis ning Lētīža. Valla idaosa asub Kursi madalikul, lääneosa aga Lääne-Kurzeme kõrgustikul. Kõrgeim koht asub valla edelaosas (141,6 m).

Looduskaitse all on Lēģernieki paljand, Eži remmelgas, Šķērvelise rahn, Šķērvelise hiidrahn, Šķērvelise alamjooksu dolomiidipaljandid, Sudmaļkalni hiidrahn, Sudmaļkalni ehk Nīkrāce rahn, Zoslēni paljand ja Ātraiskalns, lisaks veel arvukalt nimetuid põlispuud. Valla idaosa jääb Venta ja Šķērvelise oru hoiualale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 580 lätlast, 10 venelast, 12 valgevenelast, 6 ukrainlast, 4 poolakat ja 32 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Fail:Lēnas manor.jpg|Lēnase mõisa häärber
Fail:Lenu Church at the evening.JPG|Lēnase kirik
Fail:Ātraiskalns Cliffs at river Venta.jpg|Ātraiskalns
Fail:Former Lēnas Tavern Ventaskrasti.jpg|Lēnase kõrts
Fail:Lētīža pie Lēģernieku atseguma, 22.06.2015.jpg|Lēģernieki paljand
Fail:Šķērveļa lejteces dolomīta atsegums, 22.06.2015.jpg|Šķērvelise dolomiidipaljand
Fail:Vormsātes muiža.jpg|Dižvormsāte mõisa häärber


## Viited

## Välislingid
Žirovnice

**Žirovnice** (saksa keeles *Serownitz*, *Serowitz*) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Pelhřimovi ringkonnas. Žirovnice asub Pelhřimovist umbes 20 km lõunas ja Jihlavast ligikaudu 33 km lääneedelas.

Žirovnicet on esmamainitud 1358. aastal. Asula tekkis samanimelise kindluse ümber. Linnaõigused sai Žirovnice 1854. aastal. 19. sajandi keskel avati linnas kangavabrik ja alates 1860. aastate algusest hakati Žirovnices valmistama pärlmutternööpe ja ka pärlmutrist ehted.

## Viited
Knoxville

**Knoxville** on linn USA-s Tennessee osariigis ja seal elab 183 270 elanikku. See on rahvaarvult 117. linn Ameerika Ühendriikides (2011). Linna pindala on 240,0 km², mis on suuruselt 75. linn USA-s.

Jaanuaris on keskmine temperatuur 2,2 ° C, juulis 24,8 ° C. Aasta keskmine sademete hulk on 1197,4 mm (andmed põhinevad mõõteperioodil 1961–1990).

14,4% elanikkonnast on vanemad kui 65 aastat ja 38,3% moodustavad ühe inimese leibkonnad. Töötus on 3% (2000. aasta rahvaloenduse näitajad).

Ligikaudu 1,6% Knoxville'i elanikkonnast koosneb hispaanlastest ja latiinodest, 16,2% on Aafrika päritolu ja 1,5% Aasia päritolu.

Elanike arv kasvas 173 890-lt 2000. aastal 183 270-ni 2013. aastal.

Linnas asub Tennessee Ülikool.

1982. aasta maailmanäitus oli Knoxville'is.

## Knoxvilles on sündinud:

*John Cullum (1930), näitleja, filmirežissöör ja stsenarist
*Polly Bergen (1930–2014), näitleja
*David Keith (1954), näitleja, filmirežissöör ja filmiprodutsent
*Andrew B. Coan (1958–2017), ujuja
*Dale Dickey (1961), näitleja
*Quentin Tarantino (1963), filmirežissöör, näitleja ja stsenarist
*Johnny Knoxville (1971), näitleja
*Christina Hendricks (1975), näitleja
*Randy Orton (1980), maadleja
*Ashley Monroe (1986), kantrilaulja
*Brad Renfro (1982–2008), filminäitleja
*Davis Tarwater (1984), ujuja
*Adam Henley (1994), Walesi jalgpallur
Skrunda vald

**Skrunda vald** (läti keeles *Skrundas pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Skrunda linna ning Rudbārži, Nīkrāce, Raņķi, Snēpele ja Vārme vallaga ning Salduse piirkonna Zirņi ja Pampāļi vallaga.

Valla pindala on 122,7 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1035 inimest. Valla keskuseks on Skrunda linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.

Valla territoorium koosneb kahest osast. Suurem osa asub Venta jõe paremkaldal ja Skrundast lõunas ka vasakkaldal. Väiksem osa paikneb Skrunda linna ja Rudbārži valla vahel Skrunda kalatiikide ümbruskonnas.

## Ajalugu

Skrunda valla maad kuulusid 19. sajandil mitmele mõisale. Seal asusid Pikuļi mõis (*Pikkuln*), Niedre mõis (*Needern*) ja Savenieki mõis (*Saweneen*). Aastal 1935 oli valla pindala 280,2 km² ja seal oli 1087 elanikku. 

Aastal 1945 moodustati vallas Airīte, Antuļi, Pumpuri, Skrunda ja Zirņi külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aasta hiljem sai Skrunda küla töölisasula staatuse. Sellega seoses likvideeriti Skrunda külanõukogu; osa sellest liideti Pumpuri külanõukoguga, teine osa aga Skrundaga, kus see moodustas **Skrunda maaterritooriumi**. Aastal 1957 liideti Skrunda külanõukoguga likvideeritav Pumpuri külanõukogu, aga aastal 1967 Raņķi külanõukogu kolhoosi Ziedonis alad. Aastal 1975 muudeti Raņķi külanõukogu ja Skrunda maaterritooriumi vahelist piiri. Aastal 1977 liideti osa Skrunda maapiirkonnast Rudbārži külanõukoguga. 2009. aastast hakkasid valla alad kuuluma Skrunda piirkonda. Aastal 2010 jagati Skrunda maaterritoorium Skrunda linnaks ja Skrunda vallaks. Aastal 2021 liideti vald Kuldīga piirkonnaga.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Raņķi ehk Plostnieki linnamägi, Vene mäe linnamägi ja Zantiņi talu elumaja. Kohaliku kaitse all on Sīpoli muinaskalmed.

## Loodus

Suuremad jõed on Venta ja selle lisajõed Ciecere ning Ponakste.

Looduskaitse all on Pavāri paljand (osaliselt), Pankopi metsõunapuud, Pankopi suur tamm, Pankopi väike tamm, Ūbji pärn, Gobdziņi pank, Berģi tamm ja Ketleri paljandid, lisaks arvukalt nimetuid põlispuud. Osa vallast jääb Skrunda kalatiikide hoiualale, osa aga Venta ja Šķērvelise oru hoiualale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 940 lätlast, 27 venelast, 5 valgevenelast, 6 ukrainlast, 10 poolakat ja 38 leedulast. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 


Fail:Gobdziņu klintis 2019 (5).jpg|Gobdziņi pank
Fail:Skrundas zivju dīķi 2019 (03).jpg|Skrunda kalatiigid


## Viited

## Välislingid
Fulnek

**Fulnek** on linn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas Nový Jičíni ringkonnas. Fulnek asub Nový Jičínist umbes 16 km põhjaloodes ja Ostrava kesklinnast ligikaudu 29 km lääneedelas.

Fulneki on esmamainitud 1293. aastal. Tähelepanuväärne on Fulneki barokkstiilis vanalinn.

Aastatel 1618–1621 elas Fulnekis tšehhi õpetaja ja kirjanik Jan Amos Komenský (1592–1670).

## Viited
Zemun

**Zemun** (serbia keeles *Земун*) on tänapäeval Belgradi linnaosa. Varem oli Zemun omaette linn, mis liideti Belgradiga 1934. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse tulemuste kohaselt elab Zemunis 168 170 elanikku.

12. sajandil vallutas Zemuni ala Ungari kuningriik, mis 15. sajandis andis selle Serbia despoot Đurađ Brankovićile, mis seejärel 1459. aastal langes Ottomani riigi võimu alla. 1739 anti Zemun Belgradi rahuga Habsburgidele, mis kaasati seejärel sõjaväestatud piirialla, kuni liidendati 1881. aastal Horvaatia-Slavoonia kuningriigi Sremi maakonnaga. Serbia kontrolli alla läks Zemun uuesti peale Austria-Ungari lagunemist ja esimese maailmasõja lõppu 5. novembril 1918.

Linnaosa alla kuulub Suur sõjasaar, mida ümbritsevad Doonau ja Sava veed.

## Vaata ka
*Uus-Belgrad

## Välislingid
*
Lauri Tõnspoeg

**Lauri Tõnspoeg** (sündinud 10. juulil 1975) on Eesti ettevõtja ja endine poliitik.

2021. aastal valiti ta esindama Eesti Tulevikuerakonda, ametinimetusega president. Tema ülesandeks on olla läbirääkimiste delegatsiooni juht, esindada erakonda avalikkuse ees ning juhtida esinduskogu tööd.

Ta oli 6. detsembrist 2018 kuni 8. detsembrini 2020 Elurikkuse Erakonna liige. Alates 9. detsembrist 2020 kuni 29. märtsini 2022 oli ta Tulevikuerakonna liige.

## Viited

## Välislingid
*"Lauri Tõnspoeg: jah, härra ekspeaminister, aga..." Eesti Rahvusringhääling, 17. veebruar 2021
Nymburk

**Nymburk** (saksa keeles *Nimburg*, *Neuenburg an der Elbe*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas, Nymburki ringkonna halduskeskus.

Nymburki vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Pokrovi koloonia nr 2

**Pokrovi koloonia nr 2** ehk **Venemaa Föderaalse Karistuste Täideviimise Teenistuse (FSIN) Vladimiri oblastivalitsuse föderaalne karistusasutus paranduslik koloonia nr 2** on erirežiimiga koloonia Vladimiri oblastis Pokrovi linnas.

Koloonias kehtivad väga ranged reeglid ja karmid karistused.

## Tähelepanuväärseid kinnipeetavaid
*Dmitri Djomuškin, 2016–2019
*Konstantin Kotov, 2019–2020
*Aleksei Navalnõi, 2020–...