open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Masinatööstus

**Masinatööstus** on masinaid tootev rasketööstuse haru. Toodetakse kõikvõimalikke masinaid: transpordivahendeid sõiduautodest lennukiteni, mõõteriistu, tööpinke, mitmesuguseid seadmeid tööstusettevõtetele, kodumasinaid, arvuteid, lasertehnikat jne. 

Masinatööstus on kõige olulisem töötleva tööstuse haru Eestis, mis annab umbes kolmandiku riigi ekspordi käibest. Masinatööstuses töötavad kümned tuhanded inimesed.

## Masinatööstusharusid
*Aparaaditööstus
*Tööpingitööstus
*Elektroonikatööstus
*Elektrotehnikatööstus
*Arvutustehnikatööstus
*Laevaehitus ja -remont

## Vaata ka
*Eesti Masinatööstuse Liit

## Viited

## Kirjandus
*EE 6. köide, 1995. Lk 201.

## Välislingid
*Masinatööstus
Antigeen

**Antigeen** (ladina *antigenes*; lüh Ag) on selgroogse organismi tunginud võõraine (enamasti valk), mis seotakse spetsiifiliselt antikehaga või T-rakkude retseptoriga. Antigeenidena võivad toimida praktiliselt kõik bioloogilised makromolekulid: polüpeptiidid, polüsahhariidid, nukleiinhapped jt.

Antigeen on aine, mis stimuleerib antikehade teket; antigeeni, mis kutsub esile immuunvastuse, nimetatakse immunogeeniks.

Antigeen on üldiselt potentsiaalselt organismi kahjustav kehavõõras aine, mille sissepääs organismi põhjustab spetsiifiliste, nende vastu suunatud antikehade tekke, samuti lümfotsüütide aktiivseks muutumise.

Antigeenidena võivad toimida ka maomürgis sisalduvad molekulid, kui need kutsuvad pärast maohammustust nii madudel endil (maolt maole) kui ka teistel hammustada saanud loomadel esile antikehade tekke.

Antigeenid võivad organismi tungida naha, limaskestade, hingamis- ja seedetrakti kaudu.

## Antigeenide loend (osaline)
*A-antigeen – erütrotsüütide (jt rakkude) pinnal olev A-vererühma antigeen
*Austraalia antigeen – B-hepatiidi pinnaantigeen
*B-antigeen – erütrotsüütide (jt rakkude) pinnal olev B-vererühma antigeen
*HL-antigeen (lüh HLA) – rakkude pinnal olev valk, mille alusel T-rakud tunnistavad oma organismi rakke

## Vaata ka
*Antigeendeterminant
*Immuunsus

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Eera järved

**Eera järved** on kahest järvest – Mäsajärv ja Pupsi järv – koosnev kompleks, mis asub Tõrva vallas. Osa (4,0 ha) Pupsi järvest jääb Läti territooriumile. Järved on miksotroofsed ja makrofüüdirikkad.
Foonon

**Foonon** on kvaasiosake, tahke aine, ka vedela heeliumi võnkevälja kvant. 

Kristallides eristatakse akustilisi ja optilisi foononeid. Akustilised foononid on tavaliselt helilaine kvandid. Optilised foononid on selliste võnkumiste kvandid, mille puhul kristalli iga elementaarraku (ühikraku) massikese on liikumatu ning aatomid võnguvad selle suhtes. Foononite käitumine allub Bose’i-Einsteini statistikale.

## Ajalugu
Foononi mõiste võttis 1932. aastal kasutusele Nõukogude Liidu füüsik Igor Tamm. Nimetus on tuletatud kreeka sõnast φωνή (*phonē*), mis tähendab heli või häält, viidates asjaolule, et suure lainepikkusega foononid on tajutavad helina. Foonon on analoogne sõnaga "footon".

## Vaata ka
* Akustilised metamaterjalid
* Boson
* Brillouini hajumine
* Fonoonilised kristallid
Audru roostiku kaitseala

**Audru roostiku kaitseala** (ka *Audru roostik*) on Pärnu linnas asuv kaitseala. Selle suurus on 70 hektarit (2003), millest maismaad 58,8&nbsp;ha ja siseveekogusid 1,7&nbsp;ha. Kaitseala moodustati 1991. aastal, et kaitsta rannikukooslusi (suurem osa roostiku all) ja seal pesitsevaid linde.

## Viited
Monte Isola

**Monte Isola** on saar Itaalias Lombardia maakonnas Iseo järves. Saart hõlmab samanimeline vald. Pindala 12,8 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 599 meetrit üle merepinna ehk 414 meetrit üle järvepinna. Saarel elab 1800 inimest (2001).
SuperCalc

**SuperCalc** oli 1980. aastal tarkvarafirma Socrim loodud tabelarvutusprogramm, mis oli võimeline lahendama kaudseid osutusi.

SuperCalc kuulus tarkvarapaketti CP/M, mis anti kaasa sülearvutiga Osborne 1.
San Juani jõgi

**San Juani jõgi** on jõgi Põhja-Ameerikas. Algab Kaljumägedest, voolab valdavalt läände, suubub vasakult Coloradosse.
Aardla järve kaitseala

**Aardla järve kaitseala** (ka *Aardla järve botaanilis-ornitoloogiline kaitseala*) oli kaitseala Haaslava ja Ülenurme vallas. See hõlmas Aardla järve ja selle ümbrust. 

Kaitseala suurus oli 132,5 ha, sellest maismaad oli 99,5 ha ja veekogusid 33 ha.

See moodustati 1991. aastal, et kaitsta omapärast järvekooslust ja järve lähipiirkonda, kus elab mitu kaitsealust linnuliiki.

Järve idakalda lähedale on ehitatud linnuvaatlustorn.

2014. aastal moodustati piirkonna kaitseks Ropka-Ihaste looduskaitseala.

## Vaata ka
*Aardla linnutorn

## Viited
Karstikaitseala

**Karstikaitseala** on looduskaitsealuse territooriumi tüüp, kus tähelepanu alla on võetud karstumise tagajärjel tekkinud pinnavormid, näiteks koopad. 

## Eesti karstialasid
*Aandu karstikaitseala
*Aula karstikaitseala
*Hageri karstikaitseala
*Kostivere karstikaitseala
*Pae karstikaitseala
*Paeala karstikaitseala
*Palamulla karstikaitseala
*Savalduma karstikaitseala
*Uhaku karstikaitseala
Bose-Einsteini statistika

**Bose-Einsteini statistika** on rakendatav täiesti ühesugustest ning põhimõtteliselt eristamatutest täisarvulise spinniga osakestest (bosonitest) koosneva süsteemi puhul. Bose-Einsteini statistikale on iseloomulik, et igas kvantolekus võib korraga olla suvaline arv bosoneid. Kui ideaalne bosongaas on statistilises tasakaalus, määrab energiale E*i*  vastavas kvantolekus olevate osakeste keskmise arvu n*i* Bose-Einsteini jaotusvalem
:
n_i = \frac {1} {e^{(E_i-\mu)/kT} - 1}

kus 
:*k* on Boltzmanni konstant,
:*T* absoluutne temperatuur,
:*μ* keemiline potentsiaal.
Viimane on kas null (muutuva osakeste arvuga süsteemis, nt. footongaasis) või negatiivne (viimasel juhul sõltub *μ* temperatuurist ja gaasi tihedusest). Bose-Einstein statistikat rakendatakse nt. tahke keha teoorias (kristallide soojusvõnkumised).
Kristin Scott Thomas

**Kristin Scott Thomas** (sündinud 24. mail 1960 Redruthis Cornwallis Edela-Inglismaal) on inglise filminäitleja.

## Elulugu
Kristin Scott Thomase isa oli Briti Kuningliku Mereväe piloot; ta hukkus lennuõnnetuses, kui Kristin oli vaid viieaastane. Kuus aastat hiljem hukkus lennuõnnetuses ka tema kasuisa, kes oli samuti Briti Kuningliku Mereväe piloot. Tema lapsepõlvekodu asus Dorsetis Edela-Inglismaal. Teda kasvatati katoliiklikus vaimus. 

Ta lahkus kodunt 19-aastaselt, et minna lapsehoidjaks Pariisi. Ta on elanud Prantsusmaal kauem kui oma kodumaal Inglismaal ja tunneb end mugavamalt prantsuse keeles suheldes. Ta on töötanud kolme Fiennesi perekonna liikmega: Ralphiga filmis "The English Patient", Josephiga filmis "Man to Man" ja Marthaga filmis "Chromophobia".

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1987–2005 abielus prantslase François Oliviennes'iga ja neil on kolm last: Hannah (sünd. 1988), Joseph (1991) ja George (2000). Ka tema noorem õde Serena Scott Thomas on näitleja.

## Filmograafia

## Välislingid

*
Kahekojalisus

**Kahekojalisus** on valitsemisviis, kus seadusandlik võim koosneb kahest erinevast kojast. Kahekojalisust eristatakse ühekojalisusest, kus kõik liikmed arutavad ja hääletavad ühe rühmana, ning mõnest seadusandlikust koosseisust, millel on kolm või enam eraldi täiskogu või koda. 2015. aasta seisuga on vähem kui pooled maailma riikidest seadusandjad kahekojalised.
Väino Linde

**Väino Linde** (sündinud 31. jaanuaril 1959 Tallinnas) on Eesti jurist ja poliitik.

## Haridus
Väino Linde on lõpetanud Pärnu 4. Keskkooli 1977 ning Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 1983.

## Töökäik ja tegevus ühingutes

Linde on töötanud Pärnu KEKis ehitustöölisena 1977–1978, Tallinna Prokuratuuris abiprokurörina 1983–1985, Pärnu Rajooni Prokuratuuris abiprokurörina 1985–1989, Pärnu Maakonna Prokuratuuris prokurörina 1989–1993, 1994–1995; Ahti Kõo Advokaadibüroos vandeadvokaadina 1993–1994, Pärnu Linnavalitsuses linnasekretärina ning Advokaadibüroo HETA Pärnu osakonnas vandeadvokaadina 1997–1999.

Linde on olnud AS Tallinna Lennujaam nõukogu liige ning AS Pärnu Sadam nõukogu esimees.

## Poliitiline tegevus

Väino Linde on olnud Pärnu linnapea 1995–1996. Ta oli Pärnu Linnavolikogu 1996–2005 (ning selle esimees 1999–2002 ja aseesimees 2002–2005), IX ja X Riigikogu liige ning on XI Riigikogu liige. 17. aprillist 2007 on ta Riigikogu Põhiseaduskomisjoni esimees. Linde on Eesti Reformierakonna liige alates 1998.

## Tunnustus
*Balti Assamblee medal, 2002
*Politsei teenistusmärgi eriklass, 2003
*Poola Vabariigi Kuldne Teeneterist, 2005
Etnodžäss

**Etnodžäss** on üks etnomuusika paljudest vormidest. 

Enne 1990. aastaid peeti seda maailmamuusika eelkäijaks. Etnodžäss kogus populaarsust 1990. aastate ajal. 

Sõna "etno" viitab sõnale "etniline" ehk rahvapärimusele.
Raudremmelgas

**Raudremmelgas** ehk **raudpaju** (*Salix pentandra*) on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuu. 

## Kirjeldus
Raudremmelgas võib kasvada 14 meetri kõrguseks (harva kuni 17). Taime lehed on pealt läikivad tumerohelised 5–12 cm pikad ja 2–5 cm laiad. Taim on kahekojaline, õied on urvad, mis õitsevad hiliskevadel pärast lehistumist. Õisi tolmeldavad enamasti mesilased. 

## Levila ja kasvukohad
Taime looduslik levila on põhjapoolsed Euroopa ja Aasia alad. Eestis kasvab ta pärismaisena. Tavaliselt kasvab ta liigniisketel ja soostunud aladel, näiteks veekogude kallastel.

## Vaata ka
*Eesti pärismaised puud

## Välislingid
*
Kosmos (kino)

**Kosmos** oli panoraamkino Tallinna kesklinnas aadressil Pärnu maantee 45.

Kinohoone on arvatud ehitismälestiseks.

## Ajalugu
Kino avati 10. märtsil 1964. Hoone arhitekt on Ilmar Laasi. Kosmose suurimas saalis oli 1015 istekohta. 1990. aastal vähendati suure saali kohtade arvu 739ni ja ehitati väike saal.

19. detsembril 2014 taasavati kino IMAX-formaadis ja kolme saaliga: suures 322 kohta, kahes väikeses kummaski 49. IMAX-formaadist loobuti 2020. aastal.

Kinokett Cinamon lõpetas hoones äritegevuse 20. märtsil 2022. 8. märtsil 2025 avati kinohoones uus kultuurikeskus, mis sulges vähem kui kuu hiljem, 1. aprillil, 2025.

## Nimi
Kino järgi on nimetatud Kosmose trammi- ja bussipeatus. Kino järgi on pealkirja saanud ka Alar Pikkoraineni koomiks "Kosmosemutid". Kosmos on mainitud ka ansambli HU? muusikapalas "Kosmos".

## Vaata ka
* Coca Cola Plaza
* Sõprus (kino)

## Viited

## Välislingid
* 
* Ringvaade "Nõukogude Eesti nr.9", Kino Kosmos pidulik avamine Tallinnas, kino sisevaated, ekraanil Samoilenko, P. Makuhha, G. Abels., Tallinnfilm, 1964
* Ajaloolised fotod Kosmose kinost Ajapaigas
Madsen (kuulipilduja)

**Madseni kergekuulipilduja** leiutas Taani sõjaväelane (siis kapten) Herman Madsen 1879. aastal. See oli üks esimesi kuulipildujaid. Tuleristsed sai see Vene-Jaapani sõjas 1904. aastal. Selles sõjas oli neid kasutusel umbes 1250 eksemplari. Pärast sõda müüdi palju kuulipildujaid Saksamaale ja veel 34 riigile. I maailmasõjas (1914–1918) kasutasid neid relvi enamasti sakslased ja britid.

Pärast I maailmasõda, kui algas Eesti Vabadussõda, andis Suurbritannia Eestile (detsembris 1918) 723 Madseni kuulipildujat. Brittidelt abiks saadud kergekuulipildujad Lewis ja Madsen olid suure tulejõuga ning võimaldasid Eesti vägede tõhusat lahinguvõimekuse kasvu, sest andsid tulevahetuses selge ülekaalu selliseid relvasüsteeme mitte omavate Nõukogude Vene üksuste vastu. Kuulipilduja oli kasutusel Eesti sõjaväes kuni 1940. aastani. 

Teises maailmasõjas kasutas Madseni kergekuulipildujat Norra sõjavägi.
Victoria juga

**Victoria juga** (kohalikus keeles **Mosi-oa-Tunya**, eesti keeles nimetatud ka *Viktooria joaks*) on juga Lõuna-Aafrikas Zambezi jõel. Juga jääb Sambia ja Zimbabwe alale. 

Joa kõrgus on 108 meetrit ja keskmine voolukiirus 1088 m³/s.

Joa teeb omapäraseks ka ebaharilik kuju ja hõlpsasti vaadeldav elurikkus. 

## Vaata ka
* Iguaçu joad

## Viited
Vukssaag

**Vukssaag** on üldotstarbeline puidusaagimise käsisaag.

Sae lõikeriist on õhuke suhteliselt lai terasleht, mille ühte serva on töödeldud hambad. Saelehe külge on kinnitatud enamasti puidust või plastist valmistatud käepide. Saeleht on otsast koonduv ning sageli lihvitakse see massi vähendamiseks ka selja suunas õhemaks. Mõnikord valmistatakse saeselg kergelt S-tähe kujulisena.

Vanasti oli saagidel üldjuhul puidust püstolkäepide, kuid tänapäeva saagide nii puidust kui ka plastist käepidemed valmistatakse kinnise kontuuriga. Käepideme saelehepoolne serv on tihti vormitud nii, et seda saab kasutada ka vinkli ja eerunginurgikuna.

Hamba suurust iseloomustab hammaste arv ühel tollil (TPI). Tavaliselt kasutatakse saage, mille hamba suurus jääb vahemikku 9–12 TPI. Suuremate hammastega saed on mõeldud jämetöötluseks ja pikisaagimiseks. Risti- ja pikisaagimise saagide hambakuju on erinev. Saehambad on väga sageli karastatud, need tunneb ära tumedama värvuse järgi ning neid ise viiliga ei teritata.

Saagide pikkus on tavaliselt vahemikus 400–650&nbsp;mm (15–26 tolli).

Et saag saeteesse kinni ei kiiluks, on selle hambad enamasti räsatud. Saage teritatakse spetsiaalse kolmnurkse saeviiliga ja räsatakse räsamistangidega.

Hõõrdumise vähendamiseks pealistatakse saeleht mõnikord spetsiaalse kaitsekihiga, näiteks polütetrafluoroetüleeniga (PTFE). Kaitsekiht võidakse peale kanda ka roostetamise vältimiseks.

Käsisaage kasutatakse tavaliselt rohkem ristisaagimiseks. Mõnikord nimetataksegi vukssaeks ainult ristisaagimise saagi.

Tuntumad saetootjad on Stanley, Bahco ja Sandvik.

## Vaata ka
*Saag

## Välislingid

*How to Sharpen and Set a Saw Blade
Starbucks

**Starbucks** on maailma suurim kohvikukett. Ketti kuulub üle 23 000 kohviku 66 riigis.

1971. aastal Seattle'is loodud firma tegeles algul kohviubade röstimise ja müügiga. 1987. aastal müüsid asutajad ettevõtte kohvikupidaja Howard Schultzile, kelle juhtimisel hakkas kohvikukett Starbucksi nime all kiiresti laienema. Peagi avati kohvikud Vancouveris ja Chicagos, 1996. aastal Tōkyōs ning 1998. aastal Londonis, kus kohaliku keti omandamisega saavutati turul kiiresti juhtpositsioon. Sellega algas ettevõtte rahvusvaheline võidukäik.

Starbucksi kohvikutes on müügil palju liike kohvijooke, kuid ka kakaod, teed, karastusjooke, võileibu, kooke ja salateid.

Kuigi Starbucks rõhutab asjaolu, et ta lähtub oma tegevuses õiglase kaubanduse põhimõtetest, peetakse ettevõtet sageli üheks näiteks globaliseerumise negatiivsetest mõjudest.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Starbucks plaanib koondada veel 1000 inimest. Postimees, 25. jaanuar 2009
Knut Nordby

**Knut Nordby** (11. november 1942 – 19. aprill 2005) oli norra psühholoog. 

Tal oli täielik akromatopsia. Ta on tegelnud akromaatilise nägemisega ja kirjeldanud oma seisundit isiklikust vaatekohast.  

Ta kirjutab muuhulgas: "Kuigi ma olen omandanud põhjalikud teoreetilised teadmised värvuste füüsikast ja värvusretseptorite mehhanismide füsioloogiast, ei aita miski sellest mul mõista värvuste tõelist loomust." 

## Välislingid
*Nekroloog, foto
*Knut Nordby. Vision in a complete achromat: a personal account
Vanalinna Hariduskolleegiumi Muusikakool

**Vanalinna Hariduskolleegiumi Muusikakool** ehk **Vanalinna Muusikakool** on lastemuusikakool Tallinnas aadressil Uus tänav 32-34.

Vanalinna Hariduskolleegiumi Muusikakool on välja kasvanud Vanalinna Muusikamaja ringidest ja loodud 1991. aasta septembris. Kooli juhataja on Karin Veissmann.

Vanalinna Hariduskolleegiumi osana on muusikakooli eesmärk siduda huviharidus ja üldharidus terviklikuks, lapsekeskseks haridussüsteemiks. 

Õpperepertuaaris on peatähelepanu pööratud vaimulikule, vana- ja rahvamuusikale.

Eesti muusikakoolide õppekavades ette nähtud ühismusitseerimise tunnid on Vanalinna Muusikakooli põhiprogrammi osas (1.–7. õppeaasta) pühendatud eelkõige koorilaulule. Kooritunnid on muusikakooli õppekavas kesksed, loobumine kooritööst tähendab ühtlasi loobumist õpingutest Vanalinna Muusikakoolis. Muusikakooli vastu võetud õpilased liituvad Vanalinna Muusikamaja Tütarlastekoori ettevalmistuskooriga või Püha Miikaeli Poistekoori ettevalmistuskooriga.

Muusikakooli pedagoogilise kaadri komplekteerimisel on püütud õpetajateks kutsuda eelkõige tegevmuusikuid, kelle kaudu õpilastel tekiks kontakt ja elav suhe kontserdi- ja muusikaeluga.

## Osakonnad ja erialad
* Keelpilliosakond: viiul, vioola, tšello, kontrabass
* Klahvpilliosakond: klaver, klavessiin, orel
* Puhkpilliosakond: plokkflööt, flööt, oboe, fagott, trompet
* Kitarr
* Kannel
* Löökpillid (muusikakooli põhiprogrammi läbinud õpilastele)
* Teooriaosakond: solfedžo, harmoonia, muusikalugu, looming, muusikateadus, koorijuhtimine

## Välislingid
*Koduleht
Mummassaare

**Mummassaare** ehk **Mummussaare** (harvemini *Mummos(s)aare)* on paikkond Udria ja Pimestiku küla piiril mere ääres. Külade piir olid ka Laagna ja Vaivara mõisa vaheliseks piiriks.

Koht on nime saanud Pimestiku panga ja mere vahele jääva ovaalse, kuni 7–12 meetri kõrguse klindisaare järgi, mida ümbritseb madalam, lõuna poolt soine ala. Tegemist võib olla ka mere taandumisel maha jäänud järvega.

Nimi on tuletatud murdesõnast "mumm" (ka *mummokas*), mis tähendab 'sitikas', 'muhk', 'kartul' jms.

## Ajalugu
Pimestiku küla maadelt Mummussaares leiti 1939. aastal pronksiaegne meie aladel unikaalne kaunistatud aasaga õõskirves (pronkskirves), nõndanimetatud Vaivara kirves.

19. sajandi lõpus täitus kogu rannaäär Narva-Jõesuust (Hungerburg) Sillamäeni suvilatega. Suvilad olid ka Mummassaares. Sellel ajal ilmus ka Vene topograafilistele kaartidele (verstakaart) nimi *Monpleasire* ('kaunis vaade'), mis tähistas rannikuala Pimestikust Merikülani, ning anti välja terve sari postkaarte selle nime all.

Mitmes ajalootrükises on levinud väide, et Mummassaares maandus 1919. aasta jaanuaris Utria dessant. Dessant maabus tegelikult Mummassaarest paar-kolm kilomeetrit idas Utria rannas, kuhu 1939. aastal paigutati ka vastav mälestustahvel. ,

Teise maailmasõja ajal läbis Mummassaart Tannenbergi liin ning seal toimusid 1944. aasta kolme kuu jooksul ägedad Sinimägede kaitselahingud. Mummassaares asus lahingute ajal langenud Eesti üksuste kalmistu, kuhu maeti ligikaudu 2000 langenud Eesti sõjaväelast.

Nõukogude ajal asus Mummassaares Sillamäe pioneerilaager ja venelased tunnevad seda randa Sinimäe ranna nime all. 

President Lennart Meril oli 1990. aastatel kava rajada sellesse kaunisse kohta noorteküla.

## Muistendid
*Pimestiku ja Mummusaare vahel olevat Kalevipoja vestitasku kivi. Suur kivi. Taheti ära lõhkuda, aga ei saadud. Ridakülast viib tee sinna.*

## Vaata ka
*Mummasaare (Peeterristil)

## Viide
Simo Atso

**Simo Atso** (sündinud 11. jaanuar 2001) on eesti muusik, *[[death metal]]* ansambli Intrepid kitarrist ning asutajaliige. Veel on ta tegev bändides Loits, Tankist, Darkheart ja Surgent. 

Ta on olnud ka ansamblites Nihilistikrypt, Rattler, Must Hunt ja Solidaarsus kitarrist ning ansamblis Beyond the Structure trummar. 

Juba lapsena osales Kanal 2 telesaates "Talendijaht", kus pääses finaali. Samuti jõudis konkursi Noortebänd 2018 finaalvooru, kus mängis trumme ansambliga Bourbon Sugar. 

Tema vanemad on muusikud Marko Atso ja Kaire Nurk.

## Välislingid
*Elu24 artikkel võidetud saatest
*Õhtulehe artikkel trummarist
Tiit Talpsep

**Tiit Talpsep** (22. jaanuar 1954 – 26. veebruar 2008) oli eesti bioloog. 

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina 1977. aastal. Tegeles rakendusliku molekulaarbioloogiaga. 

Tema magistritöö käsitles papilloomiviiruste onkogeene ja nende seoseid oksüdatiivse stressiga. Teise magistrikraadi sai ta ärijuhtimises.

Ta oli Tartus geenitehnoloogiaettevõtte Quattromed teadus- ja arendusdirektor. Oli aastaid Eesti bioloogiaolümpiaadide žürii esimees.

Talpsep tegeles tõkkejooksuga ning harrastas suusatamist (läbis palju maratone, sh Vasaloppeti) ja talisuplemist.

## Isiklikku
Ta oli abielus ja tal on kolm last.

## Viited
Herman Madsen

**Vilhelm Herman Oluf Madsen** (11. aprill 1844 – 14. juuni 1917) oli Taani poliitik ja sõjaväelane, Madseni kuulipilduja leiutaja.

Sõjaväes hakkas ta teenima 1859 kursandina. 1861 ülendati ta nooremleitnandiks. 1863 astus ta kuninglikku sõjakooli. Teise Schleswigi sõja ajal 1864 teenis ta Taani sõjaväes leitnandina. 1867 sai ta jalaväes vanemleitnandiks. 1868 viidi ta üle suurtükiväkke. 1887–1889 teenis ta 1. suurtükipataljonis, kus ülendati kolonelleitnandiks ja töötas staabiülemana. 1895 ülendati ta koloneliks ja 1903 kindraliks.

1868 abiellus ta Albertina Henrietta Peterseniga, kelle isa oli vikaar. Madseni enese isa töötas eksperdina lõhkeainete alal.

1896 leiutas ta kuulipilduja, mis hakkas kandma tema nime. See võeti 1902 kasutusele Taani sõjaväes ja seda eksporditi laialdaselt. Samuti leiutas ta Madseni 20 mm õhutõrjekahuri.

24. juulil 1901 sai Madsen Taani sõjaministriks Johan Henrik Deuntzeri valitsuses ja töötas sel kohal kuni 14. jaanuarini 1905, mil valitsus tagasi astus. Ta oli Taani ajaloo viimane sõjaminister, pärast teda see ametikoht kaotati. Valitsuses esindas ta liberaalset erakonda Venstre nagu kõik ülejäänudki ministrid.

Ministrina pooldas ta Kopenhaageni kindlustuste rajamist. See tekitas konflikti, mis lõppes erakonna lagunemisega: selle vasakpoolne tiib astus erakonnast välja ja moodustas uue erakonna Det Radikale Venstre, mis eksisteerib selle nime all tänapäevani.

1909 valiti Madsen Folketingi.

Madsenit huvitas matemaatika. 1868 hakkas ta ohvitseride koolis matemaatikat õpetama ja tegi seda 1896. aastani. Ta andis välja mitu õpikut ballistika kohta. 1903–1910 oli ta Taani Matemaatikaühingu president.
Šilka ahelik

**Šilka ahelik** (vene keeles *Шилкинский хребет*) on mäestik Aasias Venemaal Baikali taga. Kulgeb Šilka vasakul kaldal valdavalt ida-lääne suunas. Pikkus umbes 200 km, kõrgus kuni 1063 meetrit. Nõlvadel on lehismetsad.
Termoprinter

**Termoprinter** (inglise thermal printer) on arvuti väljundseade, mis kasutab kujutiste paberile kandmiseks soojusülekannet.

Termoprintereid on üldjoontes kaht tüüpi:
# termosiirdeprinter;
# termokontaktiga printer.

## Termokontaktiga printer
Termokontaktiga printerid ei kasuta kujutiste paberile kandmiseks eraldi värvaineid. Selle asemel kuumutatakse kujutise paberile kandmiseks valikuliselt erilist soojustundlikku paberit. Kuumutatud termopaberi osad muutuvad soojusest indutseeritud keemiliste reaktsioonide toimel tumedamaks ja moodustavad seeläbi soovitud pildi. Termokontaktiga printimise tehnoloogiat kasutasid näiteks varased faksiaparaadid.

### Eelised
Termokontaktiga printerite kasutamise kasuks räägivad järgnevad asjaolud:
* Võimaldab printida täpseid ja teravaid kujutisi.
* Ideaalne paberi lühikese eluea korral, näiteks tšekkidel kasutamiseks.
* Lihtne ja odav kasutada, kuna ei kasuta värvaineid – välditakse hoolduskulusid.
* Väga vähe jäätmeid.
* Termoprinterid on üldiselt vastupidavamad kui muud tüüpi printerid.

### Piirangud
Termokontaktiga printerite kasutamisel tasuks arvestada järgnevate kitsaskohtadega:
* Tekkinud kujutised on kuumus- ja valgustundlikud.
*Termopaber on ka pärast printimist keemiliste ainetega kaetud ning võib tavakasutamiseks vajada lisatöötlemist.

## Termosiirdeprinter

Termosiirdeprinteris asub ülekandelint, mille abil kantakse edasi vahapõhist värvainet. Kui vaha soojendatakse, siis see sulab ning värv kantakse paberile. Vahavärvi jahtumisel muutub see taas tahkeks ning paberile on kantud püsiv ja vastupidav kujutis. Selline printer ei vaja mingit erilist paberit ning töömeetod on kiire ja efektiivne, kusjuures võimaldab ka värviliste kujutiste paberile kandmist. See-eest pole kujutised väga realistlikud.

### Eelised
Termosiirdeprinterite kasutamise kasuks räägivad järgmised asjaolud:
* Tekitab väga teravad kujutised, mis lihtsustavad lugemist ja andmete skannimist.
* Sobib pikaajaliseks tööks.
* Vähe jäätmeid.
* Teiste printeritüüpidega võrreldes on pikaajalised hoolduskulud väikesed.
* Printida saab eri tüüpi paberile, kuna tehnoloogia ei sõltu otseselt paberi omadustest.
* Vastupidav ja kestev tehnoloogia.

### Piirangud
Termosiirdeprinterite kasutamisel tasuks arvestada järgnevate kitsaskohtadega:
* Varustamiskulud on pisut suuremad kui termokontaktiga printeritel, kuna aeg-ajalt on tarvis värvilint välja vahetada. See-eest on termosiirdeprinteri termopea termokontaktiga printeri omast pikema elueaga.
* Kui värvilinti ei kasutata printimiseks kuigi palju, võib see raisku minna.
* Taaskasutamine on keeruline.
* Paberi omadused ja värvilindi omadused peavad omavahel sobima.
## Termoprinteri osad
* Termopea – toodab soojust, kannab kujutise paberile
* Trükisilinder – kummist rull, mis söödab printerile paberit
*Vedru – surub termopea termopaberile
* Kontroller – juhib printimismehhanisme

## Vaata ka
*Laserprinter
*Ledprinter
*Nõelprinter
*Võrguprinter
*Tindiprinter
*3D-printer

## Viited
Troopiline mandriline kliima

**Troopiline mandriline kliima** on Alissovi kliimaklassifikatsiooni kuuluv kliimatüüp, mis on iseloomulik mandrite sisealadele. See kliimatüüp on levinud Aafrika põhja- ja lõunaosas, Araabias, Austraalia territooriumi suures osas, Mehhikos, Lõuna-Ameerika keskosas, st nendes piirkondades ekvaatorist põhja ja lõuna pool, kus puuduvad mussoonid ja aasta läbi valitseb troopiline õhk.

Nendes piirkondades paiknevad troopilised kõrbed (sh Sahara kõrb, Araabia kõrb, Austraalia kõrbed jne). Selle tõttu nimetatakse mõnikord seda kliimat **troopiliste kõrbete kliimaks**. Kuna aasta jooksul valitsevad seal laskuvad õhuvoolud, siis pilvisus ja sademete hulk on seal väga väikesed. Maapinna kiirgusbilanss on kuiva õhu ja maapinna suure albeedo tõttu väiksem kui ekvatoriaalses vöötmes. Õhutemperatuur on kogu aasta jooksul väga kõrge, sest soojuskaod aurumisena on väikesed. Suvi on palav, soojema kuu keskmine õhutemperatuur on üle +26 °С, aga kohati kuni +40 °С. Troopilistes kõrbetes ongi maksimaalsed õhutemperatuurid maakera kõrgeimad (+58 °С). Ka talv on soe: külmima kuu keskmine õhutemperatuur jääb +10 ja +22 °С vahele. Aastane temperatuuriamplituud on suur, keskmiselt on see 15–20°. Ka ööpäevased õhutemperatuurikõikumised on suured, mõnikord kuni 40 °С.

Sajab harva, aga esineb ka tugevaid vihmu (Saharas kuni 80&nbsp;mm ööpäevas). Aastane sademete hulk on tavaliselt alla 250&nbsp;mm, kohati isegi alla 100&nbsp;mm.

Tuuled on nõrgad, aga esineb tolmutorme (samuume), mis kannavad edasi tohutus koguses liiva. Need tormid on seotud õhu alumise kihi ülesoojenemisega.

Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastab troopilisele mandrilisele kliimale BW kliimatüüp.

## Viited
Eesti Noorte Looduskaitse Ühing

**Eesti Noorte Looduskaitse Ühing** (**ENLÜ**) on ühendus, mis propageerib noorte loodusteadvuse kasvu ja aitab kaasa loodus(kaitse)teemaliste probleemide lahendamisele. 

Ühingu liikmeiks võivad põhikirja järgi olla 10 kuni 29 aasta vanused noored. Ühing korraldab regulaarselt keskkonnalaagreid, -aktsioone, vanapaberikorjamisi jt. Alates 1998. aastast viib ühing Tallinna Tehnikaülikoolis läbi rohelist päeva. 

Aastal 1997 assotsieerus ühing rahvusvahelise organisatsiooniga Youth and Environment Europe.
Eesti Orhideekaitse Klubi

**Eesti Orhideekaitse Klubi** on ühendus, mis koondab Eesti orhidee- ehk käpalistehuvilisi. 

Klubi eesmärk on uurida Eesti orhideesid, avaldada vastavateemalisi publikatsioone ja korraldada koostöös teiste organisatsioonidega orhideede kaitse.

Klubi loodi 1985. aastal Olaf Schmeidti ettevõttel, kes oli ka esimene president. Aastatel 1990–2007 oli klubi president botaanik Tiiu Kull, seejärel Ester Valdvee (2007 – 2018), Marilin Mõtlep (2018 – 2022), Tiia Niiduviir (2022 – 2024) ja 2024. aastast Anne-Mai Adamberg. 

Klubi on avaldanud mitu orhideeraamatut, näiteks 2002. aastal ilmunud "Kodumaa käpalised". Alates 1994. aastast antakse välja ajakirja Ööviiul.

## Aasta orhidee
Alates 2010. aastast valib klubi aasta orhidee. 

* 2010 punane tolmpea 
* 2011 tõmmu käpp 
* 2012 käokeeled (kahelehine käokeel ja rohekas käokeel) 
* 2013 kõdu-koralljuur 
* 2014 hall käpp 
* 2015 kärbesõis
* 2016 tumepunane neiuvaip
* 2017 harilik muguljuur
* 2018 kaunis kuldking
* 2019 lehitu pisikäpp
* 2020 soo-neiuvaip
* 2021 väike käopõll
* 2022 balti sõrmkäpp
* 2023 valge tolmpea
* 2024 vööthuul-sõrmkäpp
* 2025 püramiid-koerakäpp

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Eesti Lepidopteroloogide Selts

**Eesti Lepidopteroloogide Selts** (**ELS**) on ühendus, kuhu on koondunud Eesti, Rootsi, Soome ja Läti kutselised ja amatöörlepidopteroloogid. Selts asutati 26. septembril 1998. 

Ühenduse eesmärk on Eesti liblikate süstematiseerimine, nende leviku kaardistamine ja vastavateemalise kirjanduse väljaandmine. Muu hulgas populariseerib selts noorte liblikateadmisi. 

Seltsi töö käigus on Eesti faunas avastatud umbes 150 liblikaliiki, kelle elutsemine Eestis polnud varem teada. 

Selts on välja andnud publikatsioone ning koos Eesti Looduseuurijate Seltsiga avaldatakse ajakirja Lepinfo. Alates 2014. aastast valitakse Eesti aasta liblikas. 2017. aastal korraldati Eesti rahvusliblika valimine.

Seltsi juhib 1998. aastast Aleksander Pototski.

## Vaata ka
*Eesti Looduseuurijate Seltsi entomoloogiasektsioon
*Hans Remmi mälestusmedal
*Soome Liblikauurijate Selts

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Vesipaju

**Vesipaju** ehk **loogapaju** (*Salix triandra*) on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuu. Levinud Euroopas ning Lääne- ja Kesk-Aasias.

## Kirjeldus
Vesipaju võib kasvada kuni 10 m kõrguseks. Taime lehed on 4...11 cm pikad ja 1...3 cm laiad. Vesipaju õied on urvad, mis õitsevad umbes samal ajal, kui esimesed lehed võrsuvad; putuktolmleja. Taim on kahekojaline: isas- ja emasurvad kasvavad erinevail isendeil. Isasurbadel on kolm tolmukat, selle iseärasuse tõttu on taime teistest pajulistest lihtne eristada (enamikul sugukonna esindajail on 2 või 5 tolmukat).

## Kasvukoht
Tavaliselt kasvab taim liigniisketele aladel: märgaladel ja veekogude – sageli jõgede – kallastel.

## Vaata ka
* Eesti pärismaised puud

## Viited

## Välislingid
* 
* Vesipaju Pärnumaa Kutsehariduskeskuse õppematerjalis
Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjon

**Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjon** (1955-2023) oli Eesti Teaduste Akadeemia Bioloogia, Geoloogia ja Keemia Osakonna juures tegutsenud ühendus. 

Organisatsiooni eesmärgid aegade jooksul muutusid: algusaastail keskenduti peamiselt Eesti NSV kaitsealade süsteemi loomisele ja loodusmälestiste arvelevõtmisele, hiljem seoses teiste looduskaitsega tegelevate organisatsioonide esilekerkimisega keskenduti peamiselt traditsioonilisele looduskaitsele.

## Ajalugu
Looduskaitse Komisjon asutati 23. novembril 1955 ja see oli esimene II maailmasõja järgne looduskaitseorganisatsioon Eestis. 2023. aasta 7. detsembril moodustati Teaduste Akadeemia juhatuse otsusega looduskaitse komisjoni ja fülogeneetika ja süstemaatika komisjoni baasil keskkonnakomisjon.  

Komisjon asutati 12 liikme (Eerik Kumari, Endel Varep, Hans Trass, Karl Eichwald, August Karu, Evald Lall, Viktor Masing, Aleksander Niine, Karl Orviku, Roman Spor, Aleksander Valsiner ja Herbert Viiding) eestvõttel. Komisjoni algse tuumiku moodustasid Eesti Looduseuurijate Seltsi juures 1920. aastast tegutsenud looduskaitsesektsiooni liikmed.

Hiljem on komisjoni koosseis suurenenud (2003. aastal 32 liiget). 

Looduskaitse komisjoni teadussekretärina ja järjepidevuse hoidjana töötas pikka aega Vaike Hang.

Komisjon on regulaarselt korraldanud pleenumeid erinevates looduskaitse valdkondades. Pleenumite materjalid on ilmunud eestikeelsete raamatutena.

### Komisjoni esimehed
*1955–1984 Eerik Kumari
*1984–1996 Arvi Järvekülg
*1996–1998 Vilju Lilleleht
*1998–2023 Urmas Tartes

## Trükiseid
Koos teiste organisatsioonidega väljastati ja parandati muu hulgas Eesti punast raamatut.
Komisjon algatas looduse kalendrite väljaandmise koos Eesti Looduseuurijate Seltsiga. Esimene ilmus Vambola Maavara koostatuna 1963. aastal. Selle väljaandmist jätkas seejärel palju aastaid Eesti Looduseuurijate Selts ja koostajaid oli erinevaid.

*1957 "Eesti kaunis loodus" (toimetaja Endel Varep) – loodusfotoalbum
*1960 "Looduskaitse teatmik"
*1969 "Loodus kutsub"
*1973 "Looduskaitse" (toimetaja Eerik Kumari) – 836-leheküljeline käsiraamat
*1982 "Punane raamat. Eesti NSV-s kaitstavaid taime- ja loomaliike" (toimetaja Eerik Kumari).

## Viited

## Välislingid
*Komisjoni trükiste nimekiri
Vaike Hang

**Vaike Hang** (26. august 1932 Männikuste küla, Tõstamaa vald – 21. november 2021) oli eesti geoloog, looduskaitsetegelane, teadusajaloolane ja koduloolane. 

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1956. aastal geoloogina.  

Ta on töötanud pikka aega Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni teadussekretärina.

Ta on põhjalikult uurinud Tõstamaa valla kõigi talude ajalugu.

Ta oli Eesti Rahva Muuseumi kirjasaatja alates 1980. aastast, teeneline korrespondent alates 1986, aukorrespondent alates 2001, Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Seltsi asutajaliige.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli geograaf Endel Hang, nende poeg on geoloog Tiit Hang.

## Tunnustus
*1998 Eerik Kumari looduskaitsepreemia
*2001 Eesti Rahva Muuseumi aukorrespondent
*2010 looduskaitse kuldmärk 

## Välislingid
* Kirje Eesti Entsüklopeedias
Rudolf Höß

**Rudolf Franz Ferdinand Höß** (25. november 1900 Baden-Baden – 16. aprill 1947 Oświęcim) oli Saksamaa sõjaväelane. Ta juhtis Auschwitzi koonduslaagrit 4. maist 1940 kuni novembrini 1943.

1941. aasta juunis kutsuti Höß oma hilisema tunnistuse kohaselt Berliini kohtuma SS-Reichsführeri Heinrich Himmleriga "isiklikke käske saama". Himmler teatas Hößile, et Hitler on andnud käsu Euroopa juutide füüsiliseks hävitamiseks. Himmler oli valinud Auschwitzi sellepärast, et see oli hõlpsalt raudteed mööda juurdepääsetav ja piisavalt suur, et võimaldada hävituskoht ümbruskonnast isoleerida. Nimelt oli kogu Auschwitzi kompleks 81 km² suurune, kohalikud elanikud olid sealt minema aetud. Himmler teatas Hößile, et edaspidi hakkab ta käske saama Adolf Eichmannilt. Himmler nimetas projekti ülisalajaseks, mis tähendas, et sellest ei tohi kellelegi rääkida. Höß teatas, et pidas saladust, välja arvatud see, et ta 1942. aasta lõpus rääkis sellest oma naisele.

Pärast Treblinka koonduslaagri külastamist ja seal inimeste hävitamise meetodite õppimist katsetas ja täiustas Höß massihukkamiste meetodeid, mis tegid Auschwitzist kõige tõhusama lõpliku lahenduse vahendi ja holokausti kõige võimsama sümboli. Hößi jutu järgi saabus laagri normaalse töö käigus nelja kuni kuue nädala pikkuste perioodide jooksul iga päev kaks-kolm rongi, igaühes umbes 2000 vangi. Vangid laaditi Auschwitz-Birkenau laagris maha ja töökõlblikud saadeti barakkidesse, ülejäänud kohe gaasikambritesse. Kõigepealt ehitati "sügavale metsa sisse" mõned väikesed gaasipunkrid, et vältida avastamist. Hiljem ehitati 4 suurt gaasikambrit ja krematoorium, et tappa järjest tõhusamalt, sest vange saabus järjest rohkem. Seetõttu said hukkamised ümbruskonnale üldiselt teatavaks, ilma et neist oleks kellelegi räägitud.

Höß ehitas gaasikambrid 10 korda suuremad kui Treblinkas, nii et neis sai korraga tappa mitte 200, vaid 2000 inimest. Ta rääkis hiljem:

Höß tunnistas, et Himmler isiklikult külastas 1942. aastal Auschwitzi ja "jälgis üksikasjalikult ühte töötlemist algusest lõpuni". Eichmann külastas Hößi sõnul laagrit ja jälgis selle toimimist sageli. 

Nürnbergi tribunalil oli Rudolf Höß tunnistaja Ernst Kaltenbrunneri, Oswald Pohli ja saksa ettevõtte IG Farben vastu.

1946 anti Höß Poolale välja. Ta hukati Poola kohtu 2. aprilli 1947 otsusega poomise teel.

## Karjäär SS-is

* SS-Anwärter: 20. september 1933
* SS-Mann: 1. aprill 1934
* SS-Sturmmann: 20. aprill 1934
* SS-Unterscharführer: 28. november 1934
* SS-Scharführer: 1. aprill 1935
* SS-Oberscharführer: 1. juuli 1935
* SS-Hauptscharführer: 1. märts 1936
* SS-Untersturmführer: 13. september 1936
* SS-Obersturmführer: 11. september 1938
* SS-Hauptsturmführer: 9. november 1938
* SS-Sturmbannführer: 30. jaanuar 1941
* SS-Obersturmbannführer: 18. juuli 1942

## Viited


## Kirjandus
* Ian Baxter, "Komandant: Rudolf Höss, Auschwitzi rajaja". Inglise keelest tõlkinud Tiina Vilberg. Kirjastus Scriptum, Tallinn 2009, 210 lk
Naljapäev

**Naljapäev** (ka: **aprillipäev**) on 1. aprilli rahvalik nimetus. Sel päeval on kombeks teha **aprillinalju**.

## Välislingid

*Naljapäev Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis BERTA
Ilme Aro

**Ilme Aro** (sündinud 1. augustil 1964) on eesti õendusteadlane. 

Tal on õenduses teadusmagistrikraad.

Ta on Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas õendusteaduse lektor, oktoobrist 1997 kuni augustini 2006 ja uuesti alates 2012. aastast õendusteaduse osakonna juhataja.

## Tunnustus

* 2006 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited
Keelõis

**Keelõis** (ld. *flosculus radii*, ingl. *ray floret*) on korvõisiku ebakorrapärane õis, mille kroon on lühikese putkeosa ning pika ja lameda naastuga. 

Keelõied on näiteks karikakral. 

## Vaata ka
*putkõis

## Välislingid
Ağdərə

**Ağdərə** ehk **Martakert** on linn Aserbaidžaanis Mägi-Karabahhi alal.

1991. aastani oli aserbaidžaanikeelne nimi *Mardakert*.

## Viited
Hino maastikukaitseala

**Hino maastikukaitseala** asub Võru maakonnas Rõuge vallas. Kaitseala pindala on 698 hektarit.

Hino järv võeti kaitse alla juba varem, hiljem muudeti see **Hino järve kaitseala**ks, 2005. aastal reorganiseeriti maastikukaitsealaks.

Maastikukaitseala on jagatud üheks piirangu- ja kaheks sihtkaitsevööndiks.

Kaitseala tähelepanu on peaasjalikult omistatud Hino järve kallastel elavatele (vee)lindudele, samuti omapärase kuppelmaastiku säilitamiseks. Lindudest pesitseb seal näiteks II kaitsekategooriasse kuuluv järvekaur. 

## Välislingid
*Hino maastikukaitseala kaitse-eeskiri
*Hino maastikukaitseala Eesti Loodus, 2006/3
Hiie tammiku kaitseala

**Hiie tammiku kaitseala** on kaitstav metsaala Märjamaa vallas Rapla maakonnas. Selle suurus on 14 hektarit.

Kaitseala loodi 1958. aastal, mil tähelepanu alla võeti tamme-kuuse segamets. Aastast 2006 on Hiie tammiku kaitseala osa Pajaka maastikukaitsealast.

## Välislingid
*
Lahmuse mõis

**Lahmuse mõis** (saksa keeles *Lachmes*) oli rüütlimõis Viljandi kreisis Suure-Jaani kihelkonnas.

## Ajalugu
Lahmuse mõis paikneb Suure-Jaani kõrval Lahmuse järve ääres. Mõisa asutas poolakas Alexander Trojanowski, kelle järgi nimetati mõisa ka Trojanowski mõisaks. 

Mõisa härrastemaja ehitati 1837. aastal hilisklassitsistlike joontega.

Viimane mõisnik oli Maximilian Bock  (1861–1943).

Alates aastast 1926 asub mõisahoones Lahmuse Kool.

Lahmuse mõisa alla kuulub puugaasigeneraatoriga Deutz töötav vesiveski.

## Galerii

Lahmuse kooli võimla 1.JPG|Tall, tõllakuur
Lahmuse manor, granary.JPG|Ait
Lahmuse mõis - laut, tall.JPG|Laut, tall

Lahmuse manor, valitsejamaja.JPG|Valitsejamaja
Lahmuse manor, juustumaja.JPG|Juustumaja
Lahmuse manor, watermill.JPG|Vesiveski


## Vaata ka
*Bock (Lahmuse)

## Viited

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Zweiter Theil. Riga: E. Frantzen, 1837. Lk 205 http://books.google.com/books?id=JUECAAAAYAAJ&printsec=frontcover&rview=1#PRA5-PA205,M1.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil: Der ehstnische District mit vier karten*. Dorpat: C. Mattiesen, 1877. Lk 372–3 http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00001239/images/index.html?seite=388; Kaardid.

## Välislingid

* Lahmuse mõis kultuurimälestiste registris
*Lahmuse mõisakool
*Imeilusas Lahmuse mõisas asub mitmes mõttes eriline kool
*Lahmuse mõisa lugu Mõisablogis
Maanduslatt

**Maanduslatt** (ka **peamaanduslatt**) on ette nähtud kaitsemaandusjuhtide, potentsiaaliühtlustusjuhtide ja elektriseadme normaalse  talitluse tagamiseks kasutatavate juhtide ühendamiseks maanduriga. 

## Vaata ka
*Maandamine
*Potentsiaaliühtlustus
Sinilind

**"Sinilind"** on Maurice Maeterlincki näidend.

"Väliselt fantaasiamäng, kuid seesmiselt tõsi," ütleks oma näidendi kohta Maeterlinck. Tõepoolest kõigel välisel-  tegelastel, tegevusel, isegi sõnadel- on selles draamas vaid sümboolne tähendus. Igapäevaelu inimlikele pahedele- vägivallale, kadedusele, mõistmatusele vastandab autor hingelise  puhtuse, andestuse, usalduse ja kõikemõistva rahu.

"Sinilinnu" süžee viib vaataja või lugeja võluriiki, muinasjutu ja imede maailma pakub olulisi eluväärtusi, lapselikku elurõõmu.

Maeterlinck on "Sinilinnu" autorina eelkõige filosoof, kõlbeline mõtleja, kes näeb oma ülesannet eluõpetuse jagamises.

## Kompositsioon
#Sissejuhatus. Muiste elas majakeses suure ja põlise metsa ääres puuraiuja oma naisega, neil oli 2 armast väikest last: kümneaastane poeg Tyltyl ja kuueaastane tütar Mytyl, kellega juhtus imehuvitav seiklus. Oli jõululaupäeva õhtu. Aknast paistab tulede säras loss
#Sõlmitus.

## Meenemündid
Tähistamaks "Sinilinnu" kirjutamise 100. aastapäeva, andis Belgia 2008 välja 50-eurose nimiväärtusega kollektsioneerimiseks mõeldud puhtast kullast ja puhtast hõbedast meenemündid (läbimõõt vastavalt 21 ja 33 mm).

## Eestikeelsed väljaanded
* "Sinilind: muinaslooline näidend kuues vaatuses kaheteistkümnes pildis". Tõlkinud Marie Under; kaas: Ado Vabbe. Odamees, Tartu 1918, 214 lk
* "Sinilind" (proosaümberjutustus). Näidendist ümber töötanud Georgette Maeterlinck. Tõlkinud Auguste Pärn; illustreerinud Helmut Valtman, kaas: Richard Kivit. Loodus, Tartu 1939; 2. trükk: kujundanud Henno Käo, sari Rõõmus raamat, AS Kuldsulg, Tallinn 1994, 144 lk; kättesaadav ka helisalvestisena: 3 helikassetti, 3 tundi 49 minutit, loeb Marika Korolev, Eesti Pimedate Raamatukogu, Tallinn 2005
* "20. sajandi näidendeid" I: Maurice Maeterlinck, "Sinilind", tõlkinud Indrek Koff; Luigi Pirandello, "Kuus tegelast autorit otsimas", tõlkinud Kristiina Rebane; Bertolt Brecht, "Kolmekrossiooper", tõlkinud Jaan Kross. Koostanud ja järelsõna kirjutanud Monika Läänesaar, kujundanud Kristjan Allik. Sari Valik väärtkirjandust, Avita, Tallinn 2006, 304 lk

## Välislingid
* Friedebert Tuglas, "Maurice Maeterlinck: Sinilind (1918)" – Postimees 9. november 1918, nr 211, lk 6; loetav ka digiteeritud ajalehtede aadressil; ilmunud ka Tuglase Kogutud teoste 10. köites (Kriitika VII; Kriitika VIII), Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, Tallinn 2004, lk 341–345
* Aivar Kull, "Geniaalne näidend ja selle suhkurdatud proosatöötlus" – Postimees 21. aprill 1995 ja A. Kulli raamatus "Kulli pilk", Ilmamaa, Tartu 2005, lk 10–12
Lydia Koidula tänav (Tartu)

**[[Lydia Koidula]] tänav** (ka lihtsalt **Koidula tänav**) Tartus asub Tähtvere linnaosas. Tänav lähtub Taara puiestee ja Jakobsoni tänava ristist ning lõpeb Kreutzwaldi tänava ja Hiie tänava ristis. Tänavaga ristub Vikerkaare tänav.

Tänava pikkus on 440 meetrit.

Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. oktoobrist 1932.

Sellel tänaval on elanud luuletajad Anna Haava ja Betti Alver, füüsik Harald Keres, arst Mart Kull, pedagoog Reet Valgmaa.
Porr

**Porr** (*Certhia familiaris*) on porlaste sugukonda kuuluv värvuline. Eestis pesitseb 20&nbsp;000...50&nbsp;000 paari. 

Porr toitub peamiselt putukatest, talviti teinekord ka seemnetest. Elab kuusikutes ja kuuse segametsades, aga ka puistutes ja parkides. Pesa ehitab eraldunud puukoore või okste hargnemiskohtade vahele. Muneb 4–8 kirjut muna, mida emaslind haub 13–15 päeva.

Keha pikkus 11...17 cm, tiiva pikkus 6,4...6,7 cm, kehamass 8,0...9,5 g.

Porr on Eestis tavaline lind, tema pesitsusaegset arvukust on hinnatud 100 000 – 200 000 paarile, talvist arvukust 150 000 – 300 000 isendile.

## Viited

## Välislingid

*
Vormelipõhine muusika

**"Vormelipõhine muusika"** (pr.k *Musiques formelles*, i.k *Formalized Music*) on Iannis Xenakise muusikateoreetiline põhitekst.

232-leheküljeline prantsuskeelne esimene originaalväljaanne "Musiques formelles, nouveaux principes formels de composition musicale" on ilmunud 1963. aastal väljaande "La Revue Musicale" topelterinumbris 253-254 Pariisis Richard Masse kirjastuses ning selle sama väljaande kordustrükk 1981. aastal Pariisis Éditions Stocki kirjastuses.

273-leheküljeline ingliskeelne, parandatud ja laiendatud väljaanne on ilmunud pealkirja "Formalized Music" all 1971. aastal kirjastuses Indiana University Press Bloomingtonis ja Londonis ning sama väljaande parandatud, veel kord laiendatud ja uue materjaliga täiendatud versioon ilmus Sharon Kanachi tõlkes ja toimetusel 1991. aastal kirjastuses Pendragon Press, Stuyvesant (NY).

## 1963. aasta prantsuskeelse väljaande sisukord
:1. *Musiques Stochastiques (générales, libres)*
:2. *Musique Stochastique Markovienne*
:3. *Stratégie Musicale*
:4. *Musique Stochastique libre, à l'ordinateur*
:5. *Musique Symbolique*

## 1991. aasta ingliskeelse väljaande sisukord
:1. Vaba stohhastiline muusika (*Free stochastic music*)
:2. Markovi stohhastiline muusikateooria (*Markovian stochastic music theory*)
:3. Markovi stohhastilise muusika rakendusi (*Markovian stochastic music applications*)
:4. Muusikaline strateegia (*Musical strategy*)
:5. Vaba stohhastiline muusika arvutikeeles; Sümbolmuusika (*Free stochastic music by computer; Symbolic music*)
:6. Peatükkide 1-5 kokkuvõtted ja laiendused (*Conclusions and extensions for chapters 1 to 5*) 
:7. Metamuusika suunas (*Towards a Metamusic*) 
:8. Muusika filosoofia suunas (*Towards a philosophy of music*)
:9. Uued ettepanekud mikrohelistruktuuri jaoks (*New proposals in microsound structure*)
:10. Suhe aega, ruumi ja muusikasse (*Concerning time, space and music*)
:11. Sõelad (*Sieves*)
:12. Sõelad, kasutusõpetus (*Sieves, a user’s guide*)
:13. Dünaamiline stohhastiline süntees (*Dynamic stochastic synthesis*)
:14. Veelgi enam stohhastilisest muusikast (*More thorough stochastic music*)
:Lisad I ja II: Kaks pideva tõenäosuse seadust (*Two laws of continuous probability*)
:Lisa III: Uus UPIC-i süsteem (*The new Upic system*)

## Välislingid
*Xenakis, Iannis 1963: Musiques formelles, nouveaux principes formels de composition musicale
Haanja looduspark

**Haanja looduspark** on maastikukaitseala Võru maakonnas Rõuge ja Võru vallas. Selle pindala on 17 040 hektarit.

Kaitseala ajalugu ulatub 1957. aastasse, mil võeti kaitse alla Suur Munamägi, Vällamägi koos järvedega ja muid lähialasid. 1979. aastal moodustati Haanja kõrgustiku maastiku ja omapärase looduse kaitseks 9200 ha suurune Haanja maastikukaitseala, mille baasil omakorda moodustati 1991. aastal Haanja looduspark.

Looduspargi atraktiivseimad loodusobjektid on teiste seas Hinni kanjon, Ööbikuorg, Rõuge ürgorg ning mitmed põlispuud (näiteks Sinisilla tamm) ja järved.

Looduspargi alal on muu hulgas Andri, Kuuda, Vihtla, Veesi ja Luhte järv ning Hainjärv‎ ja Puustusjärv.


Haanja kõrgustik.jpg|Suur Munamägi
Suure-ja Väike-Vaskna ühenduskoht.jpg|Vaskna järv
Vällämäe Peräjärv Haanja looduspargis.jpg|Peräjärv
Plaani Külajärv.jpg|Küläjärv


## Viited
Estonia Maritima

"**Estonia Maritima**" on teaduskirjanduse sari, mida alates 1996. aastast on välja andnud Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala.

Sarja keskne teema on Eesti rannikupiirkond (sh saared). Sarjas on avaldatud nii teadusartiklite kogumikke kui ka monograafiaid. 

Sarjas on ilmunud järgmised köited:

*1. Aivar Leito 1996. *The Barnacle Goose in Estonia*.
*2. Toomas Kukk, Kalevi Kull 1997. *Puisniidud*.
*3. Tiina Talvi (toim.) 1998. *Nature Conservation in Europe of Unification*.
*4. Tiina Talvi (toim.) 1999. *Osmussaar – an Island in the Baltic Sea*.
*5. Tiina Talvi (toim.) 2001. *Vormsi ja Haapsalu Tagalahe loodus*.
*6. Tiina Talvi (toim.) 2004. *Eesti rannikumere elustik ja keskkonnaseisund*.
*7. Tiina Talvi (toim.) 2005. *Nature of Ruhnu Island*.
*8. Toomas Kukk (toim.) 2010. *Puhtu ajalugu ja loodus*. 
*9. Toomas Kukk (toim.) 2013. *Laelatu ajalugu ja loodus*. 
*10. Tõnu Talvi 2015. *Tartu Ülikooli Kuusnõmme bioloogiajaam*.

## Viited
Lohja järv

**Lohja järv** on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Lahemaa rahvuspargi territooriumil Loksast 2,5 km edelas. 

Lohja järv asub 1,3 km kaugusel Hara lahest, olles umbes 2500 aastat tagasi merest eraldunud. Järv on 56,8 ha suurune ja kuni 3,7 m sügavune, asub merepinnast 5,8 meetri kõrgusel.

Lohja järve läbivool on nõrk, sisse voolavad mõned ojad ja kraavid. Väljavool toimub Lohja oja kaudu merre.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid
*Lohja järve kirjeldus eestigiid.ee leheküljel