open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuldtiiva tänav

**Kuldtiiva tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Kuldtiiva tänav on kaarekujuline ning algab ja lõpeb Udeselja tänaval. Tänav on umbes 300 meetrit pikk. 

Kuldtiiva tänav on rajatud endise Lepiku küla Esku (Esko) ja Tammiku talu maadele. Tänav on hoonestatud 1997. aastal kehtestatud detailplaneeringu alusel 1–2-korruseliste eramutega (ehitatud aastatel 2000–2005).

Briti arhitekt Jonathan Bell on kogumikus „21st Century House“ tõstnud esile 3+1 arhitektuuribüroo projekteeritud elamut Kuldtiiva tänaval kui silmapaistvat, lakoonilise viimistluse ja ebatraditsioonilise planeeringuga elamut.

Kuldtiiva tänav sai nime 28. novembril 1997. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemalise tänavanimede sarja. Kuldtiib on liblikate perekond. 

## Viited

## Välislingid
*Kuldtiiva tänav detailplaneeringu joonisel
Sinitiiva tänav

**Sinitiiva tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Sinitiiva tänav kaarekujuline ning algab ja lõpeb Udeselja tänaval. Tänav on umbes 260 meetrit pikk. 

Sinitiiva tänav on rajatud endise Lepiku küla Esku (Esko) ja Tammiku talu maadele. Tänav on hoonestatud 1997. aastal kehtestatud detailplaneeringu alusel 1–2-korruseliste eramutega (ehitatud aastatel 2000–2005).

Sinitiiva tänav sai nime 28. novembril 1997. Nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Sinitiib ei ole praegu ühegi liigi ega perekonna nimi, küll aga on mitme sinilibliklaste sugukonda kuuluva liblikaliigi ja -perekonna nime osa.

## Viited

## Välislingid
*Sinitiiva tänav detailplaneeringu joonisel
Chironius diamantina

***Chironius diamantina*** on *[[Colubridae]]* sugukonda metsamao perekonda kuuluv maoliik.

*Chironius diamantina* on endeemne Brasiilias Bahia osariigis. Tema elupaik asub Chapada Diamantina rahvuspargis üle 1000 meetri kõrgusel merepinnast.

Liiginimetus anti koha järgi, kust ta avastati, milleks oli Chapada Diamantina.
Cseszneky

**Cseszneky de Milvány et Csesznek** (ungaripäraselt *cseszneki és milványi gróf Cseszneky*) on Ungari aadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid

* Jakab Cseszneky
* György Cseszneky
* János Cseszneky
* Mihály Cseszneky
* Mátyás Cseszneky
* Gyula Cseszneky
* Miklós Cseszneky

## Kirjandus

*  Wenczel Gusztáv: Árpád-kori új okmánytár
* Alapi Gyula: Komárom vármegye nemes családjai, Komárom, 1911
* Jászay Pál: A magyar nemzet napjai a mohácsi vész után
Nektariin

**Nektariin** on nektariinipuu (*Prunus persica* var. *nucipersica*) vili.

Nektariinipuu on virsikupuu (*Prunus persica*) teisend. Erinevalt sametja pinnaga virsikust on nektariinid sileda koorega.

Nektariinide värvus võib sarnaselt virsikuga varieeruda kollakast punaseni. Keskmiselt on nektariinid virsikutest veidi väiksemad ja magusamad.

## Toiteväärtus

## Viited
Esiliiga 2015

**Esiliiga 2015** oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 25. hooaeg, mis algas 8. märtsil ning lõppes 8. novembril 2015.

## Hooaja eel
Mullu Premium liigast välja kukkunud Jõhvi FC Lokomotiv ei avaldanud soovi Esiliigas ega Esiliiga B-s jätkata, samuti ei soovinud Esiliiga B-sse tõusta Paide Linnameeskond II, mis tähendab, et need kaks vabanenud kohta täideti sportlike kriteeriumide alusel järgmiste võistkondadega, kes selleks õigust omasid.

## Meeskonnad

### Personal ja võistlusvormid

### Treenerivahetused

## Liigatabel

|-
|colspan="11"| **Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Tabelikohad voorude kaupa
Selles tabelis on väljatoodud meeskondade positsioonid peale igat vooru.

## Esiliiga üleminekumängud
Kaheksanda koha saanud meeskond läheb järgmise hooaja Esiliiga koha nimel vastamisi Esiliiga B 2023 kolmandaks jäänud meeskonnaga.

:*Sillamäe Kalevi duubelmeeskond teatas, et loobub üleminekumängudest, mistõttu saab Esiliigas kaheksanda koha saavutanud Tartu FC Santos ka järgmiseks hooajaks õiguse pallida Eesti tugevuselt teises liigas.*

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+ : -2
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Hooaja statistika

|-
|
### Parimad väravakütid

### Kübaratrikid

* 4 Mängija lõi 4 väravat.
* 5 Mängija lõi 5 väravat.
* 7 Mängija lõi 7 väravat.

### Parimad väravavahid

## Auhinnad

## Vaata ka
*Meistriliiga 2015
*Esiliiga B 2015
*II liiga 2015
*III liiga 2015
*IV liiga 2015

## Viited
Salaaed

**"Salaaed"** (inglise keeles **"The Secret Garden"**) on Frances Hodgson Burnetti romaan. See avaldati esmalt järjejutuna (hakkas ilmuma 1910. aasta sügisel) ning siis tervikuna 1911. aastal. Tänapäeval on see üks Burnetti populaarsemaid romaane ning seda peetakse inglise lastekirjanduse klassikasse kuuluvaks.

Romaani põhjal on tehtud teatrilavastusi ja filme.

Romaani peategelane on Indias sündinud haiglane ja üksildane kümneaastane tüdruk Mary Lennox, kes saabub orvuna Inglismaale.

Romaan on eesti keeles ilmunud 1931., 1993., 2000. ja 2008. aastal.
Külli Rikas

**Külli Rikas** (17. juuni 1955 Kuressaare – 5. detsember 2014) oli eesti arheoloog.

Ta lõpetas 1973. aastal Kingissepa Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloo erialal, spetsialiseerudes arheoloogiale. Tema diplomitöö teema oli "Kivikirveste tüpoloogia ja nende areng Saaremaal".

Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Saaremaa Muuseumi, kus töötas algul vanemteadurina ja 1988. aastast ekspositsiooniosakonna juhatajana. Ta oli muuseumi kõigi püsinäituste (ja paljude ajutiste näituste) üks põhikoostajaid.

## Tunnustus

* 2011 Eesti muuseumide aastaauhind (eripreemia näituse "Saaremaa aastail 1950–1993" koostamise eest)

## Isiklikku
Tema hobi oli kaugmatkamine.

## Kirjandus
*"In memoriam Külli Rikas". Saarte Hääl, 11. detsember 2014. Lk 6.
Milton

**Milton** võib tähendada järgmist:

## Kohanimena
### Ameerika Ühendriikides
* Milton, asula California osariigis
* Milton, linn Delaware'i osariigis
* Milton, linn Florida osariigis
* Milton, linn Georgi osariigis
* Milton, küla Illinoisi osariigis
* Milton, linn Indiana osariigis
* Milton, linn Iowa osariigis
* Milton, linn Kentucky osariigis
* Milton, asula Louisiana osariigis
* Milton, linn Lääne-Virginia osariigis
* Milton, linn Massachusettsi osariigis
* Milton, linn New Hampshire'i osariigis
* Milton, linn New Yorgi osariigis
* Milton, linn Põhja-Carolina osariigis
* Milton, linn Põhja-Daktota osariigis
* Milton, asula Pennsylvania osariigis
* Milton, asula Tennessee osariigis
* Milton, linn Vermonti osariigis
* Milton, linn Washingtoni osariigis
* Milton, linn Vermonti osariigis
* Milton, linn Wisconsini osariigis

### Inglismaal
* Milton Keynes, tervikomavalitsus

### Mujal
* Milton, linn Kanada Ontario provintsis

## Isikunimena
* Milton, eesnimi
** Milton Babbitt, USA helilooja
** Milton Friedman, USA majandusteadlane
** Milton Obote, Uganda poliitik
* Milton, perekonnanimi
** John Milton, Inglise luuletaja

## Muu
* 4332 Milton, asteroid
* Milton (orkaan)

## Vaata ka
* Milton Center
* Milton-Freewater
* Miltoni maakond
* Miltoni vald
* New Milton
* West Milton
Saatanlikud värsid

**"Saatanlikud värsid"** (inglise keeles **"The Satanic Verses"**) on Salman Rushdie neljas romaan. See ilmus esimest korda aastal 1988. 

Maagilise realismi võtmes kirjutatud romaan kirjeldab põhiliselt India päritolu näitlejate ja nende lähedaste elu ja seiklusi Londonis ja Mumbais. 

Osa romaani sündmustest on inspireeritud prohvet Muhamedi elust. Romaani pealkiri viitab väidetavalt ajutiselt koraani teksti kuulunud niinimetatud saatanlikele värssidele, mis lubasid palveid kolmele Meka jumalannale, Allātile, Uzzale ja Manātile. Romaani saatanlikke värsse puudutav osa põhineb araabia ajaloolase al-Waqidi ja pärsia ajaloolase Muhammad ibn Jarir al-Tabari töödel. 

Raamat põhjustas moslemite hulgas suurt pahameelt. Iraani usujuht ajatolla Rūḩollāh Khomeynī andis 14. veebruaril 1989 välja fatva, millega mõistis Salman Rushdie surma. Surmanuhtlust ei õnnestunud küll täide viia.

Salman Rushdie on "Saatanlike värsside" eeskujuna nimetanud Mihhail Bulgakovi romaani "Meister ja Margarita". 

## Viited

## Välislingid
* "Saatanlike värsside" katkend eestikeelses tõlkes
Mažeikiai rajoon

**Mažeikiai rajoon** on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Telšiai maakonna aladel. Rajoon piirneb põhjas Lätiga.

Piirkonna pindala on 1220 ruutkilomeetrit ja selle rahvaarv oli 2014. aastal 56 143.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Laižuva, Mažeikiai, Reivyčiai, Seda, Šerkšnėnai, Tirkšliai, Viekšniai ja Židikai vald. Eraldi haldusüksus on Mažeikiai linn.

Halduskeskus on Mažeikiai linn. Teised suuremad asulad on Seda ja Viekšniai linn ning Leckava, Laižuva, Pikeliai, Tirkšliai ja Židikai alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 96% leedulased, 2,29% venelased, 0,32% valgevenelased, 0,23% ukrainlased, 0,17% lätlased, 0,13% poolakad ja 0,8% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurim jõgi on Venta jõgi. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Šerkšnė, Varduva, Vadakstis. Suurim järv on Plinkšėse järv. Rajoon asub suuremalt osalt Kesk-Venta madalikul, osalt ka Lääne-Kurzeme kõrgustikul (kõrgeim koht 123 meetrit Petraičiai küla all) ja Lääne-Žemaidi lavamaal (Sellel paikneb Dagiai küla all rajooni kõrgeim koht - 146,9 meetrit).

Mažeikiai rajooni territoorium jääb osaliselt Venta regionaalpargi territooriumile.


Renavo_dvaro_eglė.JPG|Renavase kuusk
Zibiku_azuolas_2006-08-20.jpg|Žibikai tamm
Geidziu_akmuo.jpg|Geidžiai rändrahn
Venta1.jpg|Venta jõgi
Serksnenai1_2006-09-02.jpg|Šerkšnėnai


## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
* Mažeikiai rajooni entsüklopeedia (*leedu keeles*)
Danfoss

**Danfoss** on energeetika ja jahutusseadmete tootja peakontoriga Nordborgis lõuna Taanis Alseni saarel Sønderborgi vallas.

## Ajalugu
*1933 Dansk Køleautomatik- og Apparat-Fabrik
Malvaste kalmistu

**Malvaste kalmistu** on kalmistu Reigi kihelkonnas Hiiumaa saarel Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Malvaste külas Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas.

Malvaste kalmistu rajati 1925. aastal. Kalmistu on alates 1999. aastast riiklik ajaloomälestis. 

Kalmistu loodeosas asub Malvaste kabel. Kalmistu on praegu kasutusel ning on üldiselt hooldatud. Malvaste kalmistu pindala on 0,46 hektarit ja kalmusid on kokku umbes 200. Sealsed riikliku kaitse all olevad mälestised on Malvaste kabeliaed ja Malvaste õigeusu kabel.

Kalmistul asub ristpalkidest vana kabel, mille edelaküljele on hiljem juurde ehitatud puidust kellatorn. Kabeli ehitaja Peeter Holm on maetud kabeli juurde.

Esimene matmine Malvaste kalmistule toimus 1925. aastal. Samal aastal toimetati kalmistule kabeli ehituseks vajalikud palgid, mis olid pärit Puski raamatukaupluse hoonest.

## Vaata ka
*Malvaste kabel

## Viited

## Kirjandus
*"Malvaste kalmistu". - Hiiumaa kalmistud. Hiiumaa Muinsuskaitse Selts. Kärdla 2013. Lk 103–108

## Välislingid
* 
*Kultuurimälestis nr 23451 "Malvaste õigeusu kabel"
*Malvaste kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Kõrgessaare valla hallatavate kalmistute kasutamise eeskiri
Sõjatehnika

**Sõjatehnika** on tehnilised vahendid sõjas kasutamiseks.

## Ajalugu
                                                         
Esimesed relvad võeti kasutusele paleoliitikumis.  Näiteks ränikivist ja obsidiaanist valmistati kaikataolisi relvi.

Kõige varasemad tõendid sõjast pärinevad neoliitikumist.
Renavas

**Renavas** on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. See asub Läti piiri ääres Varduva kaldal.

Külla ulatuvad osaliselt Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Varduva jõgi, ka jääb osa Renavasest Varduva maastikukaitsealale.

Renavase mõisat on esmamainitud XVI sajandil, 1763. aastal ehitati sinna kirik. Nii mõis kui ka küla on saanud nime Rönnede suguvõsa järgi, kellele mõis kuulus. Praegune kirik pärineb 1933. aastast.

Muinsuskaitse all on Renavase mõisa süda ja Renavase linnamägi. Pilaleks kutsutav linnamägi oli kasutusel I aastatuhandel eKr. Linnusehoovi pindala on 10x15 meetrit. Linnamäe nõlvad on praegu viie meetri kõrgused, kuid rajamisel oli nende kõrgus tõenäoliselt kümme meetrit. Vallikraav on nüüdisajal seitsme meetri laiune ja meetri sügavune, osa linnust piiravast vallist on sinna sisse vajunud. Kultuurikiht on linnusehoovis 15–40 cm paksune.

Külas on raamatukogu, varem asus seal ka põhikool, kuid praegu asub see uutes ruumides Vadagiai külas. Varduva jõel on pais ja väike hüdroelektrijaam. Mõisa pargis kasvab Leedu jämedaim kuusk.

## Elanikkond


* 214 (1902)
* 229 (1923)
* 175 (1959)
* 166 (1970)
* 174 (1979)
* 170 (1981)

* 113 (1986)
* 134 (1989)
* 109 (2001)
* 82 (2011)
* 70 (2021)


## Pilte

Renavas,_2005-08-14_resize.JPG|Renavas
Renavo_baznycia1_resize_resize.jpg|Renavase kirik
Renavas.Dvaro_rumai._2007-04-15.jpg|Vaade Varduva jõelt Renavase mõisale
 

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla piirkonna entsüklopeedias
Maguskirss

**Maguskirss** on magusa kirsipuu (*Prunus avium*) vili.

Kaubandusvõrgus nimetatakse maguskirssi sageli ekslikult mureliks. Viimane on tegelikult murelipuu (*Prunus cerasus* var. *austera*) vili.

## Kasutamine
Magusa kirsipuu erinevaid kultivare kasvatatakse laialdaselt maguskirsside saamiseks. Aretatud kultivaride maguskirsid on maitsvad, magusad, mahlased. Metsikuna kasvavatel puudel on viljad väiksemad ning vähem magusad ja mahlased. Oluliselt hapumad on teised tuntud kirsid – hapukirsid. Maguskirsse süüakse eelkõige värskelt, kuid neid kasutatakse ka hoidiste, kastmete, likööride jm valmistamisel.

## Värskete viljade toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Toodangutabelis on antud järgmiste kirsside toodang kokku: maguskirsid (metsikute puude ja kultivaride viljad), südakirsid (var. *juliana*) ja kõhrkirsid (var. *duracina*). 2012. aastal toodeti maailmas 2,2 miljonit tonni maguskirsse. 

## Viited
Ajaga võidu

**"Ajaga võidu"** on Ott Leplandi kolmas singel tema neljandalt, 2015. aasta 21. mail ilmunud albumilt "Siinpoolne". Laulu viisi on loonud Viljar Norman ja Ott Lepland, sõnade autorid on Jaanika Uibukant ja Kaspar Kalluste.

## Välislingid
* VIDEO: "Ajaga võidu" Youtube.com
* SÕNAD: "Ajaga võidu" Sasslantis.ee
Eesti majanduselu leksikon

"**Eesti majanduselu leksikon**" on 1939. aastal ilmunud Eesti majandustegelaste lühielulugusid sisaldav leksikon.

Majandustegelastest on leksikoni võetud tööstuslikel ja käsitöönduslikel aladel tegutsejaid. 

Raamatu avaldas Pärnu kirjastus Sõna, selles on 332 lehekülge. Teose toimetas Arvo Leetmaa.

## Välislingid
* "Eesti majanduselu leksikon", Digar
Anu Anton

**Anu Anton** (ka **Mändsalu-Õunapuu**; 14. juuni 1939 Rakvere – 4. september 2002 Kose) oli eesti laulja. 

1959. aastal võitis ta lauluga "Meie Mall" esimese lauluvõistluse Eesti NSVs (hilisema nimetusega Arne Oidi nimeline lauluvõistlus).

Tema 1950. aastate lõpus esitatud laulud olid peamiselt Eesti autorite tehtud. 1960. aastatel esitas ta suures osas välisautorite laule, mille võõrkeelsed sõnad olid tõlgitud eesti keelde.

Anu Anton suri 4. septembril 2002 Kosel ja ta maeti 5. oktoobril 2002 Pärnamäe kalmistule.

## Laule
Tema esituses populaarseks saanud laule:
*"Meie Mall" (1959. aasta lauluvõistluse võidulaul, Arne Oit / Heldur Karmo)
*"Kevadine lugu" (1960~, Arne Oit / Heldur Karmo, 1960)
*"Pillimehele" (Lauluvõistlus 1960, Lembit Veevo / Muia Veetamm)
*"Esimene hall juus" (1960~, orig. "Pierwszy siwy wlos", Henryk Jablonski&thinsp;&#x5b;:pl&#x5d; – Kazimierz Winkler,&#x5b;:pl&#x5d; eestikeelsed sõnad – Heldur Karmo, 1958)
*"Sa möödu vaid" (1965~, orig. "Walk on by", 1958, eestikeelsed sõnad – Heldur Karmo, 1965)
*"Kosmos-Maa" (1967) koos Kalju Terasmaaga, orig. "Telegram of love" (1958), Salvatore Assenza ja J.D. Denny (Peter J. Dentato), esitajad Lora Fisher (ka Lola Fisher) ja Aldo Gulino; eestikeelsed sõnad Heldur Karmo, 1961)
*"Musta kassi jenka" (Vello Lipand / Helgi Muller)
*"Murtud lubadus" (orig. "A broken promise", Margie Singleton, Jerry Kennedy, eestikeelsed sõnad – Heldur Karmo, 1964)
*"Laul las kajada" (eestikeelsed sõnad – Heldur Karmo)

## Viited

## Välislingid
* Biograafia Eesti ansamblite andmebaasis (vaadatud 22.07.2013)
*Anu Anton, saade Eesti Raadio saatesarjas "Vikerkäär", eetris Vikerraadios 24.10.1999 (https://arhiiv.err.ee/vaata/vikerkaar-anu-anton)
Eesti muusika biograafiline leksikon

"**Eesti muusika biograafiline leksikon**" (lühend **EMBL**) on 2007 (1. köide) ja 2008 (2. köide) ilmunud Eesti muusikategelaste biograafiaid koondav leksikon. 

Leksikon sisaldab 3086 muusikategelase biograafiat. Raamatu kirjastas Eesti Entsüklopeediakirjastus. Kaheköitelises raamatus on kokku 1160 (530 + 630) lehekülge.
EMBL

Lühend **EMBL** võib tähendada:
*Eesti muusika biograafiline leksikon (ilmus 1990)
*Eesti muusika biograafiline leksikon (ilmus 2007-2008)
*Eesti majanduse biograafiline leksikon
*...
Georges-Olivier Châteaureynaud

**Georges-Olivier Châteaureynaud** [žorž-olivj'ee šatorein'oo] (sündinud 1947 Pariisis) on prantsuse kirjanik.

1982. aastal pälvis ta Renaudot' auhinna romaani "La Faculté des songes" eest ning 2005. aastal Goncourti novelliauhinna novelli "Singe savant tabassé par deux clowns" eest.

Eesti keeles on ilmunud tema novellikogu "Õnne põik" (Loomingu Raamatukogu 6–8, 2014, tõlkinud Indrek Koff, tõlgitud teostest "Singe savant tabassé par deux clowns", "Le Héros blessé au bras" ja "La Belle charbonnière").

## Teoseid
* "Le Fou dans la chaloupe", 1973
* "Les Messagers", 1974
* "La Belle charbonnière", 1976
* "Mathieu Chain", 1978
* "La Faculté des songes", 1982
* "Le Congrès de fantomologie", 1985
* "Le Jardin dans l'île", 1989
* "Nouvelles, 1972–1988", 1993
* "Le Château de verre", 1994
* "La Fortune", 1994
* "Les Ormeaux", 1996
* "Le Kiosque et le Tilleul", 1997
* "Le Goût de l'ombre", 1997
* "La Conquête du Pérou", 1999
* "Le Héros blessé au bras", 1999
* "Civils de plomb", 2002
* "Les Amants sous verre", 2002
* "Le Démon à la crécelle", 1999
* "Au fond du paradis", 2004
* "L’Ange et les Démons", 2004
* "Petite suite cherbourgeoise" (koos Hubert Haddad' ja Frédérick Tristaniga, 2004
* "Singe savant tabassé par deux clowns", 2005
* "Les Intermittences d'Icare", 2006
* "Mécomptes cruels", 2006
* "L’Autre Rive", 2007
* "Le Corps de l’autre", 2010
* "La Vie nous regarde passer", 2011
* "Résidence dernière", 2011.
* "Jeune vieillard assis sur une pierre en bois", 2013

## Välislingid
* Georges-Olivier Châteaureynaud
Murel

**Murel** ehk **morell** ehk **morellkirss** ehk **griott** ehk **magusveiksel** on murelipuu (*Prunus cerasus* var. *austera*) vili. Murelipuu on hapu kirsipuu teisend.

Kaubandusvõrgus müüakse murelite nime all sageli hoopis maguskirsse, mis on magusa kirsipuu (*Prunus avium*) viljad.

Murelid on eristatavad teistest hapukirssidest tumepunase värvuse, viljaliha ja mahla poolest. Vastandina on amarellkirsid heledamad ning ka nende mahl on õrnalt punakas või isegi peaaegu värvitu.

Mureleid kasutatakse eelkõige kookide, mooside ja muude hoidiste valmistamisel. Samuti kasutatakse mureleid mitmesuguste magustoitude valmistamisel.

## Viited
Eesti avalikud tegelased

"**Eesti avalikud tegelased**" on 1932. aastal ilmunud Eesti avaliku elu tegelaste biograafiaid koondav leksikon, mille kirjastas Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus. Raamatu toimetaja oli Richard Kleis. Raamatus on 412 lehekülge.

## Välislingid

* "Eesti avalikud tegelased" Eesti Kirjandusmuuseumi digitaalraamatukogus Grafo
Wellington (täpsustus)

**Wellington** võib tähendada järgmist:

## Kohanimena
* Wellington, Uus-Meremaa pealinn
* Wellington, linn USA Colorado osariigis
* Wellington, küla USA Florida osariigis
* Wellington, küla USA Illinoisi osariigis
* Wellington, linn USA Kansase osariigis
* Wellington, linn USA Kentucky osariigis
* Wellington, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis
* Wellington, linn USA Maine'i osariigis
* Wellington, linn USA Missouri osariigis
* Wellington, asula USA Nevada osariigis
* Wellington, küla USA Ohio osariigis
* Wellington, linn USA Texase osariigis
* Wellington, linn USA Utah' osariigis
* Wellington, asula USA Washingtoni osariigis
* Wellington, linn USA Wisconsini osariigis

## Vaata ka
* Wellingtoni vald
Karl Kull (ettevõtja)

**Karl Kull** (sündinud 11. detsembril 1989) on Eesti pedagoog, ettevõtja ja poliitik. Ta kuulub Isamaa ja Res Publica Liitu.

2013. aastal asutas Karl Kull meditsiinivaldkonnaga seotud idufirma HealMe ja 2014. aastal disainibüroo Snap Design.

Töötanud Miina Härma Gümnaasiumis õpetajana.

## Haridus

Karl Kull on lõpetanud Miina Härma Gümnaasiumi. 2012. aastal lõpetas Kull Tartu Ülikooli keemia erialal.

## Tegevus ühingutes

Kull on korporatsiooni Sakala juhatuse liige 2014. aastast, MTÜ Sport & Music Plus asutaja ja juhatuse liige. Sport & Music Plus on toetanud Eesti Veelaua ja Veesuusa Liitu, Eesti noori poksijaid ning kultuuriga seotud ettevõtmisi.

## Mudel Euroopa Parlament

Osalenud Euroopa Majaga seotud Mudel-Euroopa Parlamendi istungite korraldamisel. Kull on olnud 2010 aastal rahvusvahelise Model European Parliament Istanbul 2010 istungi asepresident ning 2011. aastal rahvusvahelise Model European Parliament Tallinn 2011 istungi president.

## Poliitiline tegevus
2013. aastal astus IRL-i ning valiti Tartu linnavolikogu 8. koosseisu volikogu liikmeks. Ta on ka Tartu linnamajanduse ja Tartu linnavara komisjonide liige.

## HealMe.eu

2013. aastal asutas Kull koos onkoloog Peeter Padrikuga healme.eu. HealMe on rahvusvahelise meditsiinivõrgustiku abil meditsiiniteenuste vahendamisega tegelev firma. HealMe-l on partnerlussidemed Eesti, Šveitsi, Belgia, Inglismaa, Saksamaa ja Leedu haiglatega.

## Isiklikku
Karl Kull sündis Tartus arstiteadlase professor Mart Kulli ja gastroenteroloog Ingrid Kulli peres. Vend Mart Kull on üks Eesti juhtivaid reumatolooge.

## Viited
Tsimmi järv

**Tsimmi järv** (ka *Tsimmi paisjärv, Raguli ülemine paisjärv*) on paisjärv Antsla vallas.

See on paisutatud Tootsi ojale.

Järves on kolm saart pindalaga 0,24 ha.

2015. aasta jaanuaris purustas järvevee vool tammi ja sõidutee.

## Viited
Eesti Lastesõprade Ühing

**Eesti Lastesõprade Ühing** oli lastekaitset ja laste huviharidust edendanud ühing, mis tegutses aastatel 1928–1940.

## Kirjandus
*Viis aastat Eesti Lastesõprade Ühingu tegevust. Tallinn, 1933
*Kümme aastat Eesti Lastesõprade Ühingu tegevusest : 1928-1938. Tallinn, 1938
Klecki rajoon

**Klecki rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 974 km². 2009. aasta seisuga elas seal 32 302 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal, praegustes piirides on aastast 1966.

Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Čyrvonaja Zorka, Hałynka, Hrycevičy, Kuchčycy, Morači, Nahornaja, Siniaŭka, Ščepičy, Zaastraviečča, Zubki ja Tuča külanõukogu. Halduskeskus on Klecki linn.


Klecak, klaštar (20.03.2009).jpg|Klecki klooster


Rajooni tähtsamad jõed on Łań ja Morač. Rajooni põhjaosa asub Kapyli kõrgustikul, lõunaosa aga Polesje madalikul. Kõrgused jäävad üldiselt vahemikku 150–180 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht (232 meetrit) asub Liskava küla juures. 

2009. aasta seisuga olid elanikest 93,63% valgevenelased, 3,87% venelased, 1,15% poolakad ja 1,35% oli teistest rahvustest. 92,4% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 6,86% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 85,49% elanikke, vene keelt aga 23,69%.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Lõoke (film, 1964)

**"Lõoke"** on 1964. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

Film on tähelepanuväärne selle poolest, et seal mängivad paljud eesti näitlejad. 

## Süžee
Filmi tegevus toimub 22. juunil 1942. Sakslased katsetavad polügoonil Nõukogude tankide peal uut tüüpi soomust läbistavaid mürske. Tankide meeskonnad komplekteeritakse sõjavangidest. Üks tank T-34, mille meeskonda kuuluvad kolm Nõukogude sõjavangi ja üks Prantsuse vang, pääseb aga polügoonilt põgenema. Tank tekitab sakslastes segadust ja paanikat. Enne sakslaste varitsust jookseb ootamatult tanki ette väike laps. Tankist Ivan peab tanki kinni ja läheb teda päästma, kuid Saksa sõdur laseb ta maha.

## Osatäitjad
*Vjatšeslav Gurenkov – Ivan, tankist
*Gennadi Juhtin – Pjotr, tankist
*Valeri Pogoreltsev – Aljoša, noor tankist
*Valentins Skulme – Jean, prantslasest koonduslaagri vang
*Bruno O'Ya – *obersturmbannführer*
*Ervin Abel – Karl, *sturmbannführer*
*Žanis Katlaps – ooberst
*Heino Mandri – salapolitsei kohaliku osakonna ülem, *standartenführer*
*Gunārs Placēns – SS-i sõdur
*Olev Tinn – sõjaväeinsener polügoonil
*Žanna Šabalina – noor Nõukogude naisvang
*M. Tule – mõisa perenaine
*Julija Dioši – Hitlerjugendi rühmajuht
*Ljudmila Glazova – Nõukogude naisvang
*Ljubov Malinovskaja – Nõukogude naisvang
*N. Fadejeva – noor Nõukogude naisvang
*Aleksandr Afanasjev – Saksa ohvitser
*Tõnu Aav – Saksa lennuväeohvitser
*Mihhail Vassiljev – mõisavalitseja
*Helmut Vaag – kõrtsmik
*Rudolf Nuude – politseinik
*Gunnar Kilgas – Saksa ohvitser
*Jānis Filipsons – ühekäeline Saksa sõdur
*Gennadi Kirik – ühekäelise sõduri isa

## Välislingid
* Жаворонок - YouTube Кинематограф СССР channel
Riigireetmine

**Riigireetmine** on oma riigi iseseisvuse ja sõltumatuse või territoriaalse terviklikkuse vastu suunatud vägivallata tegevus või riigisaladuseks tunnistatud teabe edastamine välisriigile.

## Riigireetmine Eesti õigussüsteemis
Vastavalt Eesti Vabariigi karistusseadustikule on riigireetmine:

Eesti Vabariigi kodaniku poolt välisriigi, välisriigi organisatsiooni, välismaalase või välisriigi ülesandel tegutseva isiku abistamine Eesti Vabariigi iseseisvuse ja sõltumatuse või territoriaalse terviklikkuse vastu suunatud vägivallata tegevuses või riigisaladuse või salastatud välisteabe kogumine selle edastamise eesmärgil või selle edastamine välisriigile, välisriigi organisatsioonile, välismaalasele või välisriigi ülesandel tegutsevale isikule.

Eestis karistatakse riigireetmise eest 6–20-aastase või eluaegse vangistusega.

## Riigireetureid
Eesti Vabariigis on riigireetmises süüdi mõistetud mitu inimest. Näiteks:
* Viktor Kingissepp – tabati 1922. aastal ja hukati riigireetmise eest.
* Nikolai Trankmann – müüs Nõukogude Liidule Narva kaitseehitiste plaanid. Mõisteti 26. aprillil 1938 KrS § 84 esimese lõike p.&nbsp;2 (riigisaladuse reetmine), § 86 teise lõike 1 p.&nbsp;3, SvKrS § 211 järgi süüdi ning karistati riigireetmise eest 20 aasta sunnitööga.
* Herman Simm – Kaitseministeeriumi töötaja, kes peeti kinni 2008. aastal. Herman Simmi süüdistati salastatud teabe ebaseaduslikus kogumises ja selle edastamises välisriigile. 25. veebruaril 2009 tunnistas Harju maakohus ta süüdi riigireetmises ja mõistis talle 12 aasta ja 6 kuu pikkuse vangistuse. Herman Simm on esimene riigireetmise eest süüdi mõistetud isik taasiseseisvunud Eestis.
* Aleksei ja Viktoria Dressen – kaitsepolitsei ametnik ja tema abikaasa. Kaitsepolitsei arreteeris paari 2012. aastal Dressen tegi kapos karjääri, aga 2001. aastal sattus Dressen sekeldusse, üritades operatiivtööks ette nähtud raha kasutamise dokumente valesti vormistada. Sellega kaotas ta ülemuste usalduse ja tema auastet alandati, ning ta viidi üle vähetähtsa osakonna juhiks. Pärast tema arreteerimist spekuleeris meedia ka võimalusega, et Dressen saboteeris kapo tööd pronksiöö ajal.
* Vladimir Veitman – töötas aastatel 1992–2011 Kaitsepolitseis tehnilise töötajana ja oli enne seda töötanud KGB-s.
* Andrey Makarov – 2025. aastal riigireetmises süüdi mõistetu, kellele määrati 15-aastane vanglakaristus. Makarov süütas 2024. aastal valgevene kodaniku Stanislav Markini kaasabil Tartus Mõisavahe tänaval Ukraina numbrimärgiga sõiduki ning sodis selle kapotile nime "KOOS", filmis ja levitas salvestust. 
* Svetlana Burceva – Vene veebiväljaannetele kaastööd teinud naine mõisteti 2025. aastal Harju maakohtus süüdi rahvusvahelise sanktsiooni rikkumises ja riigireetmises, teda karistati kokku kuueaastase vangistusega. 
* Aivo Peterson ja Dmitri Roos – Harju Maakohus mõistis nad 2025. aastal riigireetmises süüdi selle eest, et mõlemad abistasid Vene Föderatsiooni Eesti-vastases mõjutustegevuses.

## Vaata ka
*Riigipööre

## Viited
Gadūnavas

**Gadūnavas** on alev Leedus Telšiai rajoonis, Gadūnavase valla halduskeskus. 

## Ajalugu

Gadūnavast on esimest korda mainitud aastal 1638. aastal. Toona kandis see Degeniai nime. Aastal 1765 püstitati Degeniai külla kabel. Küla sai praeguse nime pärast aastat 1783, mil Gadonówite perekond sinna uue puidust kiriku ehitas. Kirik tõi kaasa asula kasvu, aastal 1817 sai sellest kihelkonna keskus, aastast 1841 alev. Aastal 1886 muudeti asula staatus siiski külaks tagasi.

Aastal 1901 valmis uus, uusgooti stiilis punastest tellistest kirik. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid asula ümbruses Leedu metsavennad. Asulast sai taas alev aastal 1972.


Gadunavas_square.jpg|Gadūnavase kirik


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Janapolė

**Janapolė** on alev Leedus Telšiai rajoonis Varniai vallas. Alev asub Virvytė jõe kaldal Žemaidi kõrgustikul. Vene keeles on asula kohta kasutatud ka nimekuju *Янополь*.

Alevis on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Janapolė asub Varniai regionaalpargi territooriumil.

## Ajalugu

Arheoloogiliste uurimuste põhjal asustati see paik mesoliitikumis, neoliitikumis ja pronksiajal oli seal aga tihe asustus. Sealsed leiud asuvad hoiul Leedu Rahvusmuuseumis.

XIII sajandil kandis asula Vìržuvėnai nime ja kuulus kuralaste Ceklise muinasmaakonda, asudes kuralaste ja žemaitide piiri lähedal. Hermann Wartbergest nimetas asulat aastal *Verseveneks*. Žemaidid asusid sinna elama XIV sajandil. Aastal 1421 andis Vytautas asula Medininkai piiskoppidele (Medininkai piiskopkond oli praeguse Telšiai piiskopkonna eelkäija).

XVII sajandil asus külas piiskoppide lauamõis. Aastail 1708–1711 laastas seda piirkonda katk. Sealsest elanikkonnast suri katku kolm neljandikku. Et selle kandi majandust tugevdada, kaotati mõisas pärisorjus. Aastal 1748 rajati külla kirik.

Aastal 1762 sai piiskopiks Jonas Lopacinskis. Tema muutis Vìržuvėnai üheks oma residentsiks, ka lasi ta aastal 1763 ümber ehitada sealse kiriku. Tema järgi hakati asulat Janapolėks kutsuma. Aastal 1776 lasi ta ehitada uue kiriku, Janapolėst sai ühtlasi kihelkonna keskus. Aastal 1778 sai asulast alev. Pärast Jonas Lopacinskise surma kolisid piiskopid Alsėdžiaisse.

XIX sajandiks oli sealne mõis jäänud varemetesse. Praegune kirik valmis aastal 1815, selle kellatorn aastal 1842. Alevi elanikud osalesid aastal 1831 võitluses tsaaririigi võimude vastu. Selle tagajärjel konfiskeeriti Janapolė piiskoppidelt ja sealsest mõisast sai riigimõis.

Pärast Teist maailmasõda tegutsesid asula ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Janapolė kohaliku kolhoosi keskus.

## Viited

## Välislingid
*Janapolė (*leedu keeles*)
*Janapolė piiskopkonna muuseumi kodulehel (*leedu keeles*)
*Alev portaalis vietoves.lt
Avignoni teatrifestival

**Avignoni teatrifestival** on igal aastal juulis Prantsusmaal Avignonis toimuv teatrifestival. Festivali asutas Jean Vilar 1947. aastal. Selle eesmärk on tutvustada kaasaegseid teatri- ja tantsulavastusi Prantsusmaalt ja mujalt maailmast. 

Teatritrupid esinevad ligi 20 ebatraditsioonilises mängupaigas. Festival koostab igal aastal tervikuna uue programmi, kuhu kuulub arvukalt uuslavastusi ning maailmaesietendusi. 2015. aastal valiti festivali põhiprogrammi NO99 lavastus "Mu naine vihastas". See oli esimene Eesti teatri lavastus Avignoni festivalil.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*"Juhan Ulfsak mängis end Avignoni publiku südamesse" kultuur.postimees.ee, 7. juuli 2015
Nerimdaičiai

**Nerimdaičiai** on alev Leedus Telšiai rajoonis Nevarėnai vallas. 

Aastal 1860 valmis sealne kirik, aastal 1923 sai sellest kihelkonna keskus. aastast 1841 alev. Nerimdaičiaist sai alev aastal 1972.

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Arvo Raimo

**Arvo Raimo** (13. detsember 1940 – 14. oktoober 2015) oli eesti näitleja.

Viljandis sündinud ja Viljandi 1. Keskkooli lõpetanud Arvo Raimo sattus teatritööle otse koolipingist ja pooljuhuslikult. Ugala teatrisse jõudis ta kooli näiteringi juhataja Hilja Varemi kutsel ajutiselt asendusnäitlejaks. 

Hiljem õppis Raimo Karl Aderi ja Aleksander Satsi loodud Ugala õppestuudios, mille lõpetas 1960. aastal ja samast aastast töötas näitlejana Viljandi Ugala teatris. 

Raimo tahtis saada lauljaks. 

55 teatriaasta jooksul jõudis Arvo Raimo teha üle 200 rolli.

## Tunnustus
*Eesti NSV teeneline kunstnik 1986
*Ugala kolleegipreemia 2009

## Välislingid
*Arvo Raimo Eesti filmi andmebaasis

## Viited
Pavandenė

**Pavandenė** on alev Leedus Telšiai rajoonis Varniai vallas. Alev asub Varniai regionaalpargi territooriumil. Vene keeles oli alevi kohta kasutusel nimekuju Повондень.

## Ajalugu

Asula sai alguse XIV sajandil. Aastast 1596 on teada, et seal asus Pavandenė mõis. Mõisa omanik Jonas Burba Gervydas jagas valduse oma viie poja vahel, küla ise läks neist kahe – Stanislovase ja Mykolase – valdusse.

Aastal 1773 läks asula Bouffalide valdusse. Hiljem on asula kuulunud veel Danilevičitele ja Sakelistele. Aastal 1831 moodustasid ülestõusnud Pavandenė elaniku väesalga. Asulast sai alev aastal 1972.

## Viited

## Välislingid

*Artikkel alevi ajaloo kohta (*leedu keeles*)
*Teine artikkel alevi ajaloo kohta (*leedu keeles*)
*Pavandenė hiiemägi YouTube'is
*Alev portaalis vietoves.Lt
Karl Kull

**Karl Kull** (3. märts 1930 Pärnu – 23. märts 2021) oli eesti arst ja arstiteadlane.

Aastatel 1938–1944 õppis ta Pärnu 8. Algkoolis ja 1944–1949 Pärnu 1. Keskkoolis. Õppis Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, lõpetas ülikooli 1955. aastal *[[cum laude]]*. 1968. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja, mille teemaks oli "Translumbaalne aortograafia ja vererõhu mõõtmine otsesel meetodil aordi-niudearterite aterosklerootiliste kahjustuste diagnostikas".

Pärast ülikooli töötas ta kuni 1957. aastani Hiiumaal. Oma esimesel töökohal Kärdla haiglas täitis ta personalipuuduse tõttu ühel ajal günekoloogi, üldkirurgi, tervishoiuosakonna juhataja ja kohtumeditsiini eksperdi ametikohustusi.

1957–1962 töötas arstina Tapa haiglas. Alates 1962. aastast on Kull töötanud Tartus, algul lastekirurgia osakonna juhatajana. 1963 kutsuti ta tööle Toome haavakliinikusse üldkirurgiks ja 1965 äsja avatud veresoontekirurgia osakonna juhatajaks. 

1973–2000 oli Kull Tartu onkoloogiadispanseri kirurgiaosakonna juhataja. 1975–1996 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna onkoloogiaõppetooli dotsent ja professor. Alates 2000. aastast oli Kull Tartu Ülikooli Kliinikumi onkoloogiakirurgia osakonna konsultant.

## Tunnustus
* 1987 Eesti NSV teeneline arst
* 1996 Tartu Ülikooli suur medal
* 2001 Eesti Punase Risti I klassi teenetemärk
* 2003 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler
* 2005 Tartu Ülikooli Kliinikumi preemia

## Viited

## Välislingid
* Emeriitprofessor Karl Kull 80
* Professor Karl Kull
Lauko Soda

**Lauko Soda** (ka **Lauksoda**) on alev Leedus Telšiai rajoonis Ryškėnai vallas.

Alevis on raamatukogu. Sealne kool on Ryškėnai kooli osakond.

## Ajalugu

1787. aastal rajati külla kirik. Kuni 1848. aastani oli Lauko Soda piiskoppide valduses. Praegune kirik pärineb 1889. aastast.

1936. aastal sai Lauko Sodast kihelkonna keskus. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid asula ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Lauko Soda kohaliku sovhoosi keskus. Asula sai aleviks 1972. aastal.

## Välislingid
*Alev portaalis vietoves.Lt
Arno Babadžanjan

**Arno Babadžanjan** (armeenia Առնո Բաբաջանյան; 22. jaanuar 1921 Jerevan – 11. november 1983 Jerevan) oli armeenia helilooja ja pianist.

Arno Babadžanjan oli pärit õpetaja perekonnast. Oma esimesed muusikateosed kirjutas ta juba 9-aastaselt. Tema talenti märkas tuntud helilooja Aram Hatšhaturjan. 1938. aastal kolis Arno Babadžanjan Moskvasse ja astus Moskva Gnessinite-nimelise Muusikapedagoogilise Õppeasutuse viimasele kursusele, kus lõpetas Jelena Gnessini klaveriklassi ja Vissarion Šebalini kompositsiooniklassi. Seejärel asus ta õppima Moskva Riiklikus Tšaikovski nimelises Konservatooriumis. 1947. aastal lõpetas Arno Babadžanjan eksternina Jerevani Konservatooriumi ja 1948. aastal Moskva Riikliku Tšaikovski nimelise Konservatooriumi.

Aastatel 1950–1956 oli ta klaveriõppejõud Jerevani Konservatooriumis. 1956. aastal kolis Arno Babadžanjan Moskvasse.

Arno Babadžanjan saavutas laulukirjutajana suure populaarsuse. Tema lauludele kirjutasid sõnu tuntud luuletajad Robert Roždestvenski, Jevgeni Jevtušenko, Andrei Voznessenski ja Leonid Derbenjov. Paljusid Babadžanjani laule esitas Muslim Magomajev.

Arno Babadžanjan kirjutas ka instrumentaaldžässi lugusid ja muusikale.

Babadžanjani süvamuusikaline looming oli algul tugevasti mõjutatud armeenia rahvamuusikast, alates 1950. aastate lõpust kasutas ta aga ka uuenduslikke vormilahendusi.

## Viited
Esiliiga B 2015

**Esiliiga B 2015** on Eesti jalgpalli tugevuselt kolmas liiga. Esiliiga B 3. hooaeg algab 4. märtsil ja lõpeb 8. novembril 2015.

## Hooaja eel

## Meeskonnad

### Personal ja võistlusvormid

### Treenerivahetused

## Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Viimati uuendatud pärast**  **Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

## Esiliiga B üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad 8. kohale jäänud võistkond üleminekumängudel II liiga piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga. Ülemineku mängude võitja mängib järgmisel hooajal Esiliigas B ning kaotaja II liigas.

***Türi Ganxiv JK** teatas, et loobub üleminekumängudest. Seoses sellega ei toimu 1. ja 8. novembril üleminekumänge Tartu JK Welcoga. **Tartu JK Welco** mängib Esiliiga B üleminekumänge 15. ja 21. novembril Esiliiga B kaheksanda koha võistkonnaga.

*Tartu JK Welco võitis koondtulemusega 5:2, ning edutati Esiliiga B-tasandile. Tallinna FC Puuma taandati II liigasse.

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 22
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 12
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+ : -3
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+ : -4
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Hooaja statistika
### Parimad väravakütid

## Auhinnad

## Vaata ka
*Meistriliiga 2015
*Esiliiga 2015
*II liiga 2015
*III liiga 2015
*IV liiga 2015

## Viited
Ubiškė

**Ubiškė** on alev Leedus Telšiai rajoonis Tryškiai vallas. 

Alevis on lasteaed-algkool ja raamatukogu. Esimene kirik püstitati Ubiškėsse aastal 1784, praegune pärineb aastast 1851. Alev aastast 1972.

## Välislingid
*Alev portaalis vietoves.Lt
Eigirdžiai

**Eigirdžiai** on alev Leedus Telšiai rajoonis Degaičiai vallas. Vene keeles on asula kohta kasutatud nimekuju Эйгирдзе.

Alevis on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on 1794. aastal ehitatud kirik.

## Ajalugu

Eigirdžiaid on esmamainitud 1593. aastal. Kuni 1803. aastani kuulus asula Telšiai kihelkonda. Esimene kirik püstitati külla 1752. aastal, praegune aga 1794. aastal. 

Nõukogude ajal oli Eigirdžiai kohaliku kolhoosi keskuseks. Asulast sai alev 1972. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Alev portaalis vietoves.Lt
PEGIDA

**PEGIDA** (saksa keeles *Patriotische Europäer gegen die Islamisierung des Abend­landes* ehk Patriootilised Eurooplased Lääne Islami­seerumise Vastu) on 2014. aasta oktoobris Saksamaal alguse saanud islamivastased  meeleavaldused.

PEGIDA ühenduse liikmed arvavad, et islamil ei ole kohta vabades ja demokraatlikes Euroopa ühiskondades.

PEGIDA islamivastased meeleavaldused on pidevalt laienenud. Kui 2014. aasta oktoobris tuli Dresdenis tänavatele meelt avaldama kõigest mõni­sada inimest, siis 2015. aasta alguse protestimarssidest on Saksamaa linnades osa võtnud juba 25 000–35 000 inimest.

PEGIDA on nüüdseks levinud mitmesse Euroopa riiki, nagu näiteks Norrasse, Taanisse ja Hispaaniasse.

Peale suvepausi toimus Dresdenis 2015. aasta oktoobri esimesel nädalal 9000 osalejaga islamivastane protestimarss. PEGIDA iganädalastel meeleavaldustel Dresdenis käivad nüüd tuhanded inimesed, et protestida avatud piiride poliitika vastu.

## Vaata ka
*Lutz Bachmann

## Välislingid

* Saksamaal avaldati meelt islamiseerumise vastu
Žarėnai

**Žarėnai** on alev Leedus Telšiai rajoonis, Žarėnai valla halduskeskus. Alev asub Minija jõe ülemjooksul. Vene keeles on asula kohta kasutusel olnud ka nimekuju  Жораны.

Alevis on keskkool ja raamatukogu. Esimene kirik püstitati Žarėnaisse 16. sajandil, praegune pärineb aastast 1911. Alev aastast 1972.

Alevi järgi on nimetatud Oandu lademe Žarėnai kihistik.


BZN_Zarenai_church_background_1.jpg|Žarėnai
BZN_Zarenai_church_front_sideview_left_2.jpg|Žarėnai kirik
Žarėnųmokykla.JPG|Žarėnai kool
BZN Zarenai gate.jpg|Žarėnai kiriku värav


## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises entsüklopeedias (*poola keeles*)
*Alev portaalis vietoves.Lt
Aini-Merike Remmel

**Aini-Merike Remmel** (7. detsember 1938 Tartu – 8. jaanuar 2015) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1957. aastal Tartu 1. Keskkooli. Keskkoolis õppimise kõrvalt lõpetas ta lastemuusikakooli klaveri erialal ja spordikooli tennises. Pärast keskkooli lõpetamist astus ta Tartu Kujutava Kunsti Kooli kunstipedagoogika erialale, kus õppis ühe aasta. Seejärel asus ta õppima ERKI-sse, mille lõpetas 1964. aastal arhitektuuri erialal. Talle enim mõju avaldanud õppejõud oli Uno Tölpus, kes oli ka tema diplomitöö juhendaja.

Ta asus kõrgkooli viimasel kursusel tööle Eesti Tööstusprojekti, kuhu ta suunatigi pärast lõpetamist tööle. Ta tegi seal mitu tööstushoonete sisekujundust. Aastatel 1966–1972 töötas ta Pärnu linna Ehituse ja arhitektuuri osakonnas vanemarhitektina; tema olulisemad tööd olid tennisepaviljon Ringi tänaval, Pärnu rajooni puhkealade planeering, suvilakooperatiiv "Pikniku" I järk Kablis, aianduskooperatiiv "Tammiste" ning arvukalt eramuid ja aiamaju. Aastal 1969 oli ta ka Pärnu teatris lavakunstnik.

Aastatel 1972–1974 töötas ta vanemarhitektina Eesti Maaehitusprojektis, tema käe all valmisid Kose-Risti aleviku, Kilingi-Nõmme ja Vana-Vigala planeeringud. Aastatel 1975–1976 viibis ta (perekondlikel põhjustel) Gruusias, kuid aastal 1976 asus ta vanemarhitektina tööle Tartu maakonna arhitektuuribüroos, kus töötas ligi 20 aastat kuni pensionile jäämiseni.

Aini-Merike Remmel suri 8. jaanuaril 2015 ja ta saadeti viimsele teekonnale 14. jaanuaril 2015 Tartu Peetri kirikust.

## Isiklikku
Tema vanemad olid kunstipedagoog Aleksander Remmel ja botaanik Alide Remmel. 

## Välislingid
*Lahkunud on arhitekt Aini-Merike Remmel. Eesti Arhitektide Liidu koduleht
*Aini-Merike Remmel 7. XII 1938 – 3. I 2015
*Haud Tartu Ülikooli kalmistul
Aleksander Remmel

**Aleksander Remmel** (11. märts 1898 Kudruküla, Peetri vald, Virumaa – 17. juuni 1982 Tartu) oli eesti kunstipedagoog.

Ta lõpetas aastal 1917 Rakvere Õpetajate Seminari. Lisaks õppis ta kunstikoolis Pallas: aastatel 1920–1923, saades joonistusõpetaja kutse ja aastatel 1935–1937 maalierialal (Ado Vabbe ateljees).

Ta oli aastatel 1925–1944 peamiselt Tartu Naisühingu kutsekooli õppejõud. Aastatel 1951–1962 oli ta Tartu Kunstikooli direktor. Aastatel 1963–1978 oli ta Eesti NSV Haridusministeeriumi kunstikasvatuse komisjoni esimees.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli botaanik Alide Remmel ja nende tütred on arhitekt Aini-Merike Remmel ja Elle-Mare Jaanson-Rahula. 

## Kirjandus
*Virve Hinnov. "Remmel, Aleksander, kunstipedagoog". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 439

## Välislingid
*Haud Tartu Ülikooli kalmistul
Prinzessin Victoria Luise

**Prinzessin Victoria Luise** oli esimene ristluslaev maailmas. See valmis Saksamaal 1900. aastal.

Laev oli mõeldud luksuslikuks mereületuseks ning sõitis Hamburgi ja Ameerika vahet. 

1906. aastal sõitis laev täiskäigul kaldakaljudele ja muutus kasutamiskõlbmatuks. 

Nimetatud Braunschweigi hertsoginna Viktoria Luise (1892–1980) järgi.
Nevarėnai

**Nevarėnai** on alev Leedus Telšiai rajoonis, Nevarėnai valla halduskeskus. Vene keeles on alevi kohta kasutusel nimekuju Невораны.

Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1785 valminud kirik.

## Ajalugu

Keskajal kuulus piirkond kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Aastal 1602 ehitati sinna esimene kirik. Aastal 1721, pärast katku, sai kiriku juures olnud asulast turuõiguse ja kaubandusprivileegidega alev.

Aastal 1929 hakkas alevis tegutsema saekaater, selle tööks vajaliku energia andis veski. Kahe sõja vahelisel perioodil oli alevis aktiivne Leedu Laskurite Liidu osakond. Aastal 1936 valmis selle hoone, mille laval kanti ette ka mitmeid etendusi.


Nevarėnų centras.JPG|Nevarėnai
Nevarėnai,_bažnyčia.JPG|Nevarėnai kirik
Nevarėnai, mokykla.JPG|Nevarėnai kool
 

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Hiiumaa Jumalasünnitaja Sündimise kogudus

**Hiiumaa Jumalasünnitaja Sündimise kogudus** on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku kogudus Hiiumaal. 

Kogudus asutati 9. novembril 1884. Kogudus kasutab Kuriste Haridusseltsi ruume vanas õigeusu koolimajas. Koguduse jumalateenistused toimuvad Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.

2014. aastal toimus Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Hiiumaa Jumalasünnitaja Sündimise koguduse ja Kõrgessaare Kristuse Sündimise koguduse ühinemine.

Hiiumaa kogudusel on üks tegutsev Kuriste kirik Kuristes, kolm tühjalt seisvat kirikut: Kõpu õigeusu kirik Kõpus, Kuri Kristuse Taevaminemise kirik Kuris, Puski õigeusu kirik Puskil ja Malvaste kabel Malvaste kalmistul.

## Preestrid

## Viited

## Välislingid
*Koguduse koduleht
Läti Eestlane

**Läti Eestlane** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Riias 24. veebruarist kuni 26. maini 1928. Ajalehte ilmus kokku 10 numbrit.

Ajalehe vastutav toimetaja ja väljaandja oli Alfreds Kempe, tegevtoimetaja V. Horn.
## Viited
Rūdiškės

**Rūdiškės** () (poola Rudziszki) on linn Leedus Vilniuse maakonnas Trakai rajoonis, Rūdiškėse valla halduskeskus. Asub 15 km Trakaist lõunas merepinnast 147 meetri kõrgusel.

Linna läbib Peterburi-Varssavi raudtee, seal asub Rūdiškėse raudteejaam. Rūdiškėses on aastal 1932 valminud katoliku kirik, raamatukogu, gümnaasium ja postkontor.

Linna nimi võib pärineda seal sulatatud soomaagist (leedu k. *rūda*), seega oleks algne nimekuju olnud *Rūdiškėmis* ehk maagiküla. Teine oletus tuletab nimetuse isikunimest *Rūdys* *Rūdis* või *Rūdė*.

Rūdiškėse sõpruslinnaks on Zalewo.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud 1774. aastal, mil sinna rajati kirik. Kasvama hakkas asula pärast Peterburi-Varssavi raudtee valmimist.

Sõdadevahelisel ajal kuulus Poola koosseisu.

1958. aastal muudeti Rūdiškės linnaliseks asulaks, kus arendati metsatööstust. Linn sai sellest pärast Leedu taasiseseisvumist.

Aastal 1987 sündis seal laulja Evelina Sašenko.

## Elanike arv

* 398 (1895)
* 1 232 (1931)
* 2 938 (1970)
* 2 249 (1979)
* 2 400 (1981)

* 2 300 (1985)
* 2 489 (1989)
* 2 559 (2001)
* 2 236 (2011)
* 2 005 (2020)


2011. aastal oli 50,83% elanikest leedulased ja 36,17% poolakad.

## Viited

## Välislingid

*Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
* Linn portaalis vietoves.Lt
Mecklenburg-Schwerini vabariik

**Mecklenburg-Schwerini vabariik** (saksa *Freistaat Mecklenburg-Schwerin*) oli Weimari vabariigi liidumaa, mis rajati aastal 1918 pärast Mecklenburg-Schwerini suurhertsogi kukutamist novembrirevolutsiooni ajal. Aastal 1933, pärast natside võimuletulekut, ühendati see väiksema naaberliidumaa Mecklenburg-Strelitziga, et moodustada Mecklenburgi liidumaa.

Liidumaa pealinn oli Schwerin.

## Vaata ka
*Mecklenburg-Schwerini hertsogkond
*Mecklenburg-Schwerini suurhertsogkond
*Mecklenburg-Strelitzi hertsogkond
*Mecklenburg-Strelitzi suurhertsogkond
*Mecklenburg-Strelitzi vabariik
Veiseliha

**Veiseliha** ehk **loomaliha** on liha, mis on saadud koduveiselt.

Veiselihast valmistatakse toitu peamiselt kas keetes, praadides või grillides, kuid on ka muid viise.
## Vaata ka
*Marmorjas veiseliha
*Uluk ja ulukiliha
*Veise valgupulber