open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heiki Erm

**Heiki Erm** (sündinud 6. septembril 1947 Tallinnas) on eesti mägimatkaja, alpinist ja harrastusfotograaf, kes on tõusnud mägimatkade käigus kolme seitsmetuhandelise tippu (1990, 1991).

Ta lõpetas 1966. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuselektroonika erialal.

Aastatel 1970–1992 töötas ta Eesti Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis (1970–1989 Eesti NSV TA Küberneetika Instituut) ja selle allasutustes. 1993. aastast töötas ta AS Systest Pens arvutustehnika remondigrupis remondimeistrina.

## Mägimatkamine ja alpinism
Ta lõpetas 1974. aastal Tallinna Matkaklubi mägimatkakooli. Ta on harrastanud peamiselt mägimatkamist. Kokku on ta sooritanud 19 kategooriamatka, neist juhtinud viit.

Ta on osa võtnud paljudest Tallinna ja Eesti mägimatkatehnika meistrivõistlustest võistleja, kohtuniku, peakohtuniku ja korraldajana.

Ta on Tallinna ja Eesti meister mägimatkatehnikas (1984, 1985).

Ta matkas kahel aastal järjest Tõivo Sarmeti juhitud mägimatkagrupiga Pamiiris ja tõusis selle koosseisus 1990. aastal Estonia tippu (6211 m) ja seejärel seitsmetuhandelise Lenini tippu (7134 m). 1991. aastal tõusis ta 6. raskusastme mägimatka käigus koos Tõivo Sarmeti ja Raivo Plumeriga 12. augustil Korženevskaja tippu (7105 m) ja 22. augustil Kommunismi tippu (7495 m).

## Isiklikku
Tal on tütar (sündinud 1979) ja kaks poega (sündinud 1981 ja 1988).

## Viited
Kaasani tänav

**Kaasani tänav** (saksa keeles *Kasansche Straße*) oli tänav Tallinnas, tänapäevase Liivalaia tänava lähedal.

Tänav sai nime 17. jaanuaril 1923 ja tänav kaotati 25. jaanuaril 1974.

Kaasani tänav 2 asus 20. sajandi alguses Tallinna toomkiriku saksa koguduse leskede maja,  30-e toaga hooldekodu.

Kaasani tänav 3 asus 1951/1952. õppeaastal tegevust alustnud Tallinna 31. 7-aastane Kool (Abikool). Koolile kuulus veel ühekorruseline elamu, milles elasid direktor Ella Liivak, majahoidja Jaan Einseli ja üks pensionär. Eelkirjeldatud koolihoone ei ole säilinud, selle kohale ehitati hotell Olümpia.
## Vaata ka
*Tallinna Kaasani kirik
Lagginhorn

**Lagginhorn** on mägi Weissmiesi mäemassiivis Penniini Alpides.

Halduslikult asub mägi Valais' kantonis Šveitsis. 

Lagginhorni kõrgus on **4010 m**.

Lagginhornist 1,2 km põhja suunas asub Fletschhorn (3985 m) ja 3,6 km lõunakagu suunas Weissmies ( 4017 m).

## Alpinism
Esmatõusu tippu tegid 26. augustil 1856 inglased Johann Joseph Imseng, Franz Joseph Andenmatten, Edward Levi Ames kolme kohaliku mägigiidi saatel mööda lääneharja. Seda marsruuti loetakse tänapäeval klassikaliseks.

Mööda lõunaharja tõusti tippu esimest korda 1883. aastal. Mööda põhjaharja sooritas tipputõusu esimesena  1887. aastal W. A. B. Coolidge koos teejuhtidega.

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2009 – Eveli Habakuk, tipputõus koos prantslase Michel Adamiga 14. juulil marsruudil mööda lõunaharja, AD- raskuskategooria (Alpide süsteemis)

## Viited

## Välislingid

*Lagginhorn. 4000er.de
Weissmies

**Weissmies** on mägi Weissmiesi mäemassiivis Penniini Alpides.

Halduslikult asub mägi Valais' kantonis Šveitsis. 

Weissmiesi kõrgus on **4017 m**.

Weissmiesist 3,6 km põhjaloode suunas asub Lagginhorn (4010 m).

## Alpinism
Esmatõusu tippu tegid 1855. aastal Jakob Christian Häusser ja Peter Josef Zurbriggen, seejuures nad ei kasutanud kohalike mägigiidide abi. 

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2009 – Eveli Habakuk, tipputõus koos prantslase Michel Adamiga 15. juulil marsruudil mööda klassikalist marsruuti, AD raskuskategooria (Alpide süsteemis)

## Viited

## Välislingid

*Weissmies (4023 m). 4000er.de
*Weissmies. summitpost.org
Tasuja tänav

**Tasuja tänav** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Tasuja tänav on Tartus
*Tasuja tänav on Tabasalu alevikus
*Tasuja tänav oli Tallinnas
Pierra Menta

**Pierra Menta** on mägi Beaufortaini mäemassiivis Alpides.

Halduslikult asub mägi Savoia departemangus Prantsusmaal. 

Pierra Menta kõrgus on **2714 m**. Mäe ülaosas on monoliitne kalju, mille vertikaalse seina kõrgus on 120 m. 

Pierra Mentast 1,1 km edela suunas asub Charbonnière'i mägi (2738 m) ja 5 km põhjaloode suunas Roselendi järv. Beaufort-sur-Doron jääb 12 km loode suunas.

## Alpinism

Esmatõusu tippu tegid 6. juulil 1922 J. P. Loustalot ja Léon Zwingelstein mäe lääneküljelt. 

Mäe idaküljelt ronisid esimestena tippu 1923. aastal J. Payot ja F. Peterlongo ja põhjaküljelt 1937. aastal  J. Mermillod ja Alfred Coutet.

## Välislingid

*Presset, Pierra Menta, Roc-де-Charbonniere. geol-alp.com
Åre

**Åre** on asula Rootsis Jämtlandi läänis Åre vallas.

Åre lähedal paikneval Åreskutani mäel (1420 m) asub Rootsi üks tuntumaid suusakeskusi. 

Åres on toimunud 1954. ja 2007. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused.

## Gallerii

## Viited
Tuule tänav

**Tuule tänav** on mitmetes Eesti asulates:

*Tuule tänav Eidapere alevikus
*Tuule tänav Häädemeeste alevikus
*Tuule tänav Jüri alevikus
*Tuule tänav Kohtla-Järvel Sompa linnaosas
*Tuule tänav Kuressaares
*Tuule tänav Luige (Kiili) alevikus
*Tuule tänav Nõo alevikus
*Tuule tänav Paldiskis
*Tuule tänav Pärnus
*Tuule tänav Narvas
*Tuule tänav Rakveres
*Tuule tänav Saku alevikus
*Tuule tänav Tartus
*Tuule tänav Valgas
*Tuule tänav Viljandis
*Tuule tänav Vändra alevis
*Tuule tänav Äksi alevikus

## Vaata ka
*Tuule tee (täpsustus)
Oliver Smithies

**Oliver Smithies** (23. juuni 1925 Halifax, West Yorkshire – 10. jaanuar 2017 Chapel Hill, Põhja-Carolina) oli Suurbritannias sündinud USA geneetik.  

Koos Mario Capecchi ja Martin Evansiga sai ta 2007. aastal Nobeli meditsiiniauhinna tüvirakkude pikaajalise uurimise eest.

## Tunnustus
*1971 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 
*1978 – valiti  Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1998 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*2003 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*2003 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks
*2007 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind

## Välislingid
Pargi põik

**Pargi põik** on tänav mitmes Eesti asulas:
*Pargi põik (Kunda)
*Pargi põik (Tartu)
*Pargi põik (Viimsi)
*...

## Vaata ka
*Pargi tee
*Pargi tänav
Susanne Bormann

**Susanne Bormann** (sündinud 2. augustil 1979 Kleinmachnowis) on saksa näitleja.

Esimest korda mängis Susanne Bormann filmis juba 1988. aastal. Gümnaasiumi lõpetas ta 1999. aastal. 2000–2005 õppis ta Rostocki Muusika ja Teatri Kõrgkoolis (Hochschule für Musik und Theater in Rostock).

## Viited

## Välislingid
*
Halifax (Lääne-Yorkshire)

**Halifax** on linn (*[[minster town]]*) Inglismaal Lääne-Yorkshire'i krahvkonnas Calderdale'i ringkonnas.

Halifaxi sõpruslinn on Aachen Saksamaal.

Linnas sündinud tuntud isikuid:
*Barrie Ingham, näitleja (1932–2015)
*David Hartley, filosoof (1705–1757)
*Ed Sheeran, laulja (1991–)
*George Dyson, helilooja (1883–1964)
*Henry Briggs, matemaatik (1561–1630)
*John Ernest Walker, keemik, Nobeli auhinna laureaat (1941–)
*Matthew Smith, kunstnik (1879–1959)
*Nick Holmes, laulja (1971–)
*Oliver Smithies, USA geneetik, Nobeli auhinna laureaat (1925–2017)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kőszeg

**Kőszeg** on linn Ungaris Vasi komitaadis, Kőszegi kreisi keskus. See asub Austria piiril, komitaadikeskusest Szombathelyst ligikaudu 18 km põhjas.

## Viited
Alexei von Wahl

**Alexei von Wahl** (27. juuni/9. juuli 1808 Põltsamaa – 21. juuli 1866 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Vene riigiametnik, kes pani aluse Wahlide Päinurme liinile.

Ta õppis Tartu ülikoolis riigiteadusi. Hiljem töötas ta Londoni Vene saatkonnas assessorina.

Wahl oli Taevere mõisa rentnik ja ostis 1837 Päinurme mõisa.

## Isiklikku
Ta abiellus 1831 Kopenhaagenis Kornelia Elisabeth Knirschiga, kes oli ema poolt inglise päritolu. Nad said kaheksa last. Alexei von Wahli üks lastelastest oli keeleteadlane Edgar von Wahl.

## Viited

## Kirjandus
*Ena von Harpe. Haus Assick. – Erlebtes Livland: Die Familie v. Wahl 1795–1993. Weißenhorn 1995. Lk 83–96

## Välislingid
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Siidikedrik

**Siidikedrik** ehk **siidiliblikas**  (*Bombyx mori*) on siidikedriklaste (*Bombycidae*) sugukonda kuuluv liblikaliik.

Siidiliblika röövikud ehk siidiussid valmistavad siidniidist kookoni, milles nukkuvad. Kookoni niit on lahtiharutatav, seda on kasutatud siidriide valmistamiseks.

Siidikedrikud on tänapäeval säilinud kasvandustes, aretuse käigus on valmikud kaotanud lennuvõime.

Siidikedriku röövikud toituvad valge mooruspuu (*Morus alba* ehk *Morus bombycis*) lehtedest, aga söövad ka mõnede teiste mooruspuuliste (*Moraceae*) sugukonna puude lehti.
Lutheri tänav (täpsustus)

**[[Lutheri tänav]]** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.

**Lutheri tänava** nime on varem kandnud Tallinnas asuvad:
*Lastekodu tänav
*Ferdinand Johann Wiedemanni tänav
Tõusu tänav

**Tõusu tänav** on mitmes Eesti asulas: Meie räägime Võsul asuvast Tõusu tänavast. See tee on Kooli tänavst allaminev tee kuhu on kaks kivi ette pandud, selleks, et autod sealt ei sõidaks. Seal on prügikast kuhu saab visata oma jääkaineid. liiklusvahendiga peab olema ettevaatlik. Aitäh tähelepanemast. See on üks kõige järsema kallakuga tänav võsul.

## Vaata ka
*Tõusu tee

Võsu alevik
Sojuz (kosmoselaev)

**Sojuz** (vene keeles Союз, 'liit') on Nõukogude Liidus konstrueeritud kosmoselaevade seeria.

Suurem osa Sojuz-tüüpi kosmoselaevadest on startinud Baikonuri kosmodroomilt.

## Ajalugu
Esimene Sojuzi lend oli mehitamata. See startis 28. novembril 1966.

Esimene mehitatud Sojuz-tüüpi kosmoselaev Sojuz 1 startis 23. aprillil 1967. Maanduri langevarju rikke tagajärjel hukkus ainus meeskonnaliige, kosmonaut Vladimir Komarov.

Sojuz 2 oli mehitamata kosmoselaev.
 
Sojuz 3 startis 26. oktoobril 1968. See oli Sojuzi esimene õnnestunud mehitatud lend.

Vähemalt üks Sojuz-tüüpi kosmoselaev on võimalike avariiolukordade puhuks põkatud rahvusvahelise kosmosejaamaga tagavaralaevana.

## Konstruktsioon

Sojuzi kosmoselaevad koosnevad kolmest osast:
* sfääriline orbitaalmoodul, mis on meeskonnale missiooni ajaks majutuseks; 
* atmosfääri sisenemiseks väike aerodünaamiline moodul, millega meeskond maale naaseb;
* silindriline teenusmoodul, millele on kinnitatud päikesepaneelid ning milles sisalduvad instrumendid ning mootorid.

Sojuzi kosmoselaevad suudavad majutada kuni kolmeliikmelist meeskonda.

## Välislingid
*
Sojuz 1

**Sojuz 1** (vene keeles Союз 1) oli Nõukogude kosmoseprogrammi mehitatud kosmoselend.

Sojuz 1 oli esimene mehitatud Sojuz-tüüpi kosmoselaeva lend.

## Meeskond
Sojuz 1 ainuke meeskonnaliige oli Vladimir Komarov, kes hukkus maanduri langevarju rikke tagajärjel. Dublant oli Juri Gagarin.
Sojuz 2

**Sojuz 2** (vene keeles Союз 2) oli Sojuz-tüüpi mehitamata kosmoselaev. Lennu eesmärk oli kosmoselaeva Sojuz 3 põkkumine Sojuz 2-ga. Kuigi kosmoselaevad kohtusid, põkkumist ei toimunud. Nõukogude kosmoseprogrammi esimene edukas põkkumine toimus Sojuz 4 ja Sojuz 5 lennu käigus.
Sojuz 3

**Sojuz 3** (vene keeles Союз 3) on Nõukogude kosmoseprogrammi mehitatud kosmoselend, mis algas 26. oktoobril 1968. Piloodiks oli 47-aastane Georgi Beregovoi, kes oli tol ajal vanim kosmoses käinud inimene. Kosmoselaev Sojuz 7K-OK tegi nelja ööpäeva jooksul 81 tiiru ümber Maa. 

Lennu eesmärk oli põkkuda mehitamata kosmoselaev Sojuz 2-ga. Kuigi kosmoselaevad kohtusid, põkkumist ei toimunud. 

## Meeskond
Ainus meeskonnaliige oli Georgi Beregovoi. Dublant  oli Vladimir Šatalov, reservis oli  Boriss Volõnov.

## Kosmoselend
Pool tundi pärast starti jõudis kosmoseaparaat orbiidile ning lähenes Sojuz 2-le. Kuigi kosmoseaparaadid jõudsid automaatjuhtimisel põkkumiskaugusele (200 m), ei märganud Beregovoi, et Sojuz 2 oli tema suhtes tagurpidi. Ta tegi mitu ebaõnnestunud põkkumiskatset. Kui ta oma veast aru sai, oli ta põkkuda püüdes ära kasutanud liiga palju manööverdamiskütust, et põkkumiskatseid jätkata. Mõned tunnid hiljem saadeti Sojuz 2 Maale tagasi ning maandur jõudis Maale järgmisel ööpäeval kell 08:00. 

Beregovoi tegi järgneva kahe ööpäeva jooksul orbiidil topograafilisi ja meteoroloogilisi vaatlusi.

## Naasmine Maale
Beregovoi naasis Sojuz 3 maandtriga Maale 30. oktoobril 1968 pärast 81 tiiru ümber Maa. Beregovoy maandus Karagandõ linna lähedal Kasahstanis. Maandumist pehmendas lumetorm ning Beregovoi sõnul oli maandumine nii kerge, et ta peaaegu ei tundnudki seda.
Christian I (Pfalz-Birkenfeld-Bischweiler)

**Christian I** (3. november 1598 – 6. september 1654) oli Birkenfeld-Bischweileri hertsog aastatel 1600 kuni 1654.

## Elu

Christian sündis Birkenfeldis pfaltskrahv Karl I noorima pojana. Tema isa maad jaotati pärast isa surma ja Christian sai territooriumi ümber Bischweileri Alsace'is. Christian suri Neuensteinis ja maeti Bischweileris.

## Abielu

Christian abiellus 14. novembril 1630 Pfalz-Zweibrückeni hertsogi Johann II tütre Magdalena Katharinaga ja nad said järgmised lapsed:

# *poeg* (13. september 1631)
# Gustav Adolf (2. juuli 1632 – 4. august 1632)
# Johann Christian (16. juuni 1633 – 19. august 1633)
# Dorothea Katharina (3. juuli 1634 – 7. detsember 1715)
# Luise Sophie (16. august 1635 – 25. september 1691)
# Christian (1637 – 26. aprill 1717)
# Johann Karl (17. oktoober 1638 – 21. veebruar 1704)
# Anna Magdalena (14. veebruar 1640 – 12. detsember 1693)

Christian abiellus 28. oktoobril 1648 Helffensteini krahvi Rudolf V tütre Maria Johannaga ja abielu jäi lastetuks.
Irusilla tänav

**Irusilla tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Iru asumis.

Irusilla tänav sai nime 28. novembril 1997. Tänav on saanud nime Iru silla järgi.

## Viited
Joa tänav

**Joa tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.

Tänav sai nime 29. septembril 1926. Tänav on saanud nime Hundikuristiku joa järgi.

File:Building at Joa street in Tallinn.jpg|Hoone Joa tänav 2/1, Tallinn ja Hundikuristiku oja
File:Buildings at Joa street 2̠-1 in Tallinn.jpg|Hoone Joa tänav 2/1, endine Clementinenthali suvemõisa härrastemaja
File:Buildings at Joa street in Tallinn.jpg|Hooned Joa tänav 2/1 ja 2/2 Tallinnas
File:Building at Joa street 2-2 in Tallinn.jpg|Hoone Joa tänav 2/2 Tallinnas
File:Building at Joa street 4 in Tallinn.jpg|Hoone Joa tänav 4 Tallinnas
File:Building at Joa street 6 in Tallinn.jpg|Hoone Joa tänav 6 Tallinnas


## Viited
Kanuti tänav

**Kanuti tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis.

Kanuti tänav sai nime 10. jaanuaril 1997. Tänav on saanud nime Kanuti aia järgi.

## Viited
Kentmanni põik

**Kentmanni põik** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tatari asumis.

Tänav sai nime 1908.

1939. aastal nimetati Kentmanni põik, Tallinna linnavolikogu poolt Leola põik nimeliseks.

## Viited
Kudu tänav

**Kudu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Kudu tänav sai nime 26. novembril 2003. Tänav on saanud nime lähedal asuva Tiskre oja kui kalade kudemispaiga järgi.

## Viited
Kuke tänav (Rakvere)

**Kuke tänav** on tänav Rakveres. 

See asub Kukeküla linnaosas ja on 200 meetrit pikk. Tänav paikneb Võidu ja Malmi tänava vahel ning ristub Härma tänavaga.

Linnaosa ja tänav on nime saanud 1870. aastal ehitatud Kuke kõrtsi järgi, mille ukse kohal oli kukk. Kõrts paiknes endise Vaksali tänava ja Kuke tänava nurgal.

Aadressil Kuke 3 paikneb kolmekorruseline paekivihoone, milles varem asus 1960. aastal avatud Rakvere linna avalik saun.

## Viited
Künnapuu tänav

**Künnapuu tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.

Tänav sai nime 20. novembril 1951.

## Viited

## Välislingid
Laine tänav

**Laine tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis.

Laine tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Peale juunipööret sai nimeks Lava.Tänav on saanud nime Ülemiste järve läheduse mõjul.

## Viited
Lavamaa tänav

**Lavamaa tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Loopealse ja Paevälja asumis.

Lavamaa tänav sai nime 4. juunil 1993. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Harju lavamaal.

## Viited
Luite tänav

**Luite tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis.

Tänav sai nime 15. veebruaril 1933.

## Viited

## Välislingid
Võlvi tänav

**Võlvi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.

Võlvi tänav sai nime 22. oktoobril 2008. Tänav on saanud nime Keldrimäele nime andnud betoonkeldri järgi.

## Viited
Valve tänav

**Valve tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Hiiu asumis.

Valve tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime valvega raudteeülesõidu järgi.

## Viited
Värvi tänav

**Värvi tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Värvi tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime Laki tänava ja varasema värvivabriku mõjul.

## Viited
Ädala tänav

**Ädala tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis.

Tänav sai nime 27. jaanuaril 1956.
## Hoonestus
* Ädala tänav 1 asus Ädala tööstuskauplus ja 1985. aastal kasutusloa saanud teenindushoone,  ja kavandatav Tallinn Pelgulinna Tervisemaja
* Ädala tänav 2 asub Põhja-Eesti Regionaalhaigla verekeskus.
* Ädala tänav 3 asub Lasteaed Ojake.
* Ädala tänav 4D asus Eesti NSV RJK Valitsusside Sidekeskus Tallinnas, hiljem Riigikantselei hallatav Valitsusside asutus. aasta lõpul otsustati luua Teede- ja Sideministeeriumi haldusalas olev Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus, millele anti üle Valitsusside vara ja lepingud.  Tänapäeval PPA Künoloogiateenistus.
* Ädala tänav 10 asub AS Tallinna Vesi
* Ädala tänav 15, ärihoone
* Ädala tänav 29 asub Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus.
## Galerii

File:Pelgulinn, Tallinn, Estonia - panoramio (9).jpg|
File:Verekeskus - panoramio.jpg|Ädala tänav 2 asub Põhja-Eesti Regionaalhaigla verekeskus
File:Pelgulinn, Tallinn, Estonia - panoramio (13).jpg|
File:Pelgulinn, Tallinn, Estonia - panoramio (11).jpg|
File:Pelgulinn, Tallinn, Estonia - panoramio (12).jpg|
File:Pelgulinn, Tallinn, Estonia - panoramio (7).jpg|


## Viited
Ülle Toode

**Ülle Toode** (sündinud 11. mail 1969) on Eesti ajakirjanik ja ühiskonnateaduste doktor. 

2020. aastal kaitses ta Soomes, Jyväskylä ülikoolis doktoritöö teemal "Poliitiline liider ja avalikkuse kaasatus muutuvas meediakeskkonnas" .    

Ülle Toodel on aastast 1996 soome-ugri keelte ja keeleteaduse magistrikraad Tartu Ülikoolist ning 2000. aastal sai ta Euroopa Liidu ajakirjanduse magistrikraadi Cardiffi ülikoolis Suurbritannias. 

Aastatel 1995–1996 õppis ta teleajakirjandust ja dokumentalistikat Taani ajakirjanduskoolis (Danish School of Media and Journalism) ja Århusi ülikoolis Taanis. 

1995–1997 töötas Toode Eesti Televisioonis uudistesaate "Aktuaalne kaamera" ajakirjanikuna ning aastatel 2000–2004 Raadio Vaba Euroopa Eesti toimetuse korrespondendina Itaalias. 

Aastast 2000 on Ülle Toode pidanud poliitilise kommunikatsiooni, Euroopa Liidu meediasüsteemi, kommunikatsiooniteooria ja poliitilise turunduse loenguid Tallinna Tehnikaülikoolis, Tallinna Ülikoolis ning Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakoolis (BFM). 

Aastast 2012 on Toode Itaalia Eesti Seltsi esimees. Alates 2015. aastast juhib ta Roomas La Sapienza ülikoolis Balti uuringute keskust (Centro Studi sul Baltico).  

Ülle Toode on Eesti Ajakirjanike Liidu ja Itaalia Välisajakirjanike Liidu (Associazione Stampa Estera in Italia)  liige.

## Viited
Suvila tänav

**Suvila tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Suvila tänav sai praeguse nime 13. novembril 1925. Tänav on saanud nime Peetri aedlinna järgi. Varem oli tänava nimi **Portu tänav**.

## Viited
Särjesilma tänav

**Särjesilma tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Särjesilma tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime Tiskre oja mõjul.

## Viited
Tiskrevälja tänav

**Tiskrevälja tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.

Tänav sai nime 18. detsembril 1995.

## Viited
Trummi tänav

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
      "stroke": "#fc0303",
      "stroke-width": 3,
    },
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            24.642076,
            59.389876
          ],
          [
            24.646196,
            59.389178
          ],
          [
            24.654951,
            59.391493
          ],
          [
            24.657097,
            59.39156
          ],
          [
            24.659071,
            59.391473
          ],
          [
            24.663577,
            59.392085
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}
**Trummi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.

Trummi tänav sai nime 27. oktoobril 1922. Tänav ühendab Kadaka puiesteed ja Raja tänavat. Nime on ta saanud tänavat läbiva suure kuivenduskraavi trummi ehk truubi järgi.

Ühistranspordist käis seal enne 2009. aastat ainult 23A ja 23 ja 24A ning pärast 2009. aastat ainult 23 ja 24A. Alates märtsist 2022 käivad seal ainult 23 ja 24.

Trummi tänav 21 asuv ridaelamu ehitati 1971. aastal Eesti NSV Teaduste Akadeemia Spetsiaalse Konstrueerimise Büroo teadlastele. Ridaelamu on osa terviklikult kavandatud modernistlikust elamugrupist koos Trummi 21a, 21b, 21c hoonetega.

## Asutused Trummi tänaval
*KingArms airSofti pood, Trummi 6
*Europagar OÜ, Trummi 16B

## Viited
Gotthard Wilhelm von Aderkas

**Gotthard Wilhelm von Aderkas** (9/20. september 1706 Pärnu – 22. märts/2. aprill 1769 Oti mõis), Oti, Kareda ja Arju mõisnik.
 
Kareda (Karridahl, ostetud 1747 Gustav Reinhold von Hoveni leselt) ja Arju (Taggafer, ostetud 1747, müüdud 1749 kirurg Matzenile) mõisnik, maakohtu assessor.

Vanemad Fabian Gustav von Aderkas (1668 – enne 1725, Rootsi major) ja Anna Margaretha von der Pahlen (1678–1710).

Abikaasa Margaretha Elisabeth von Vietinghoff (maetud {Pöide kalmistule?} 11/22. aprillil 1756); kolm poega ja kolm tütart, kellest Gustav Friedrich (1727–1804) Kareda, Ratla (Ratjall) ja Täätsi (Theetz) mõisnik, Otto (1739–1796) Ratla, Täätsi ja Pädast mõisnik; Gotthard (1741–1813) Oti ja Taaliku mõisnik.

## Esivanemad

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft
Sarve tänav

**Sarve tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Sarve tänav sai nime 3. detsembril 2002. Tänav on saanud nime läheduses asuva Põdra tänava mõjul.

## Viited
Soone tänav

**Soone tänav** on tänav Tallinnas Nõmme ja Mustamäe linnaosas.
{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
        "stroke": "#fc0303",
        "stroke-width": 3
      },
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            24.658803,
            59.39333
          ],
          [
            24.659302,
            59.393301
          ],
          [
            24.659784,
            59.393254
          ],
          [
            24.661281,
            59.393106
          ],
          [
            24.661544,
            59.393123
          ],
          [
            24.662842,
            59.393269
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}

Kuni 1940. aastani ja 1941–1959 oli tänava nimi ***Luha tänav***, 25. oktoobrist 1940 kuni 1941. aastani ***Soone tänav***, 25. septembrist 1959 kuni 1960. aastani ***Vanaveski tänav*** ja alates 22. aprillist 1960 uuesti **Soone tänav**. Soone tänav ühendab Raja ja Lossi tänavaid ning ületab Iisaku soont.

## Viited
Nikolai von Glehni tänav

**Nikolai von Glehni tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis. Tänav on nimetatud Nikolai von Glehni järgi.

Tänav sai nime 1927. aastal (tollal *Glehni tänav*).

Tänav asub Nõmme vanimas asukohas Vana-Nõmme asumis, kus 6.oktoobril 1873. a. Nikolai von Glehn andis esimese suvilakrundi Tallinna kooliõpetaja Johan Pihelmannile. 

## Viited
Oja tänav (Rakvere)

**Oja tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas Mõisavälja linnaosas.

Tänav saab alguse Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänavast ja suundub põhja suunas ristudes Kaja tänavaga ning pöördub siis ida poole kuni Näituse tänava ristmikuni. Tänava pikkus on 392 meetrit.
 
Oja tänav piirneb lääne poolt osaliselt Maidla ojaga. Tänava ääres asuvad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Magdalena Charlotta von Ekesparre

**Magdalena Charlotta von Ekesparre** (sündinud Nolcken; 28. juuni/8. juuli 1695 – 12/23. september 1773 Eikla mõis), Eikla mõisa omanik ja Saaremaa Ekesparrede esiema.

Vanemad Heimert Johann von Nolcken, Eikla mõisnik (1655–1710) ja Sophia Magdalena von Saß (surnud 1710), surid katku koos oma tütre Juliane ja poja Otto Christopheriga (1701–1710).

Abikaasa alates 14/25. jaanuarist 1711 Karl Johann Eck (25. detsember 1683/5. jaanuar 1684 Schultzenhof {Mullutu} – 16. aprill 1761 Eikla mõis), Rootsi major, Kandle ja Pihtla mõisnik, aadeldatud Ulrika Eleonora poolt 10/21. detsembril 1711 von Ekesparre nime all ja immatrikuleeritud Saaremaa rüütelkonda 1741. Nendest põlvnevad kõik Ekesparred. 

Poeg Reinhold von Ekesparre (1725–1798), Eikla mõisnik.

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft (Nolcken)
*Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft (Ekesparre)
*Geni
*Adelsvapen-Wiki
Ene Eimre

**Ene Eimre** (sünninimi **Eene Üleoja**; 24. aprill 1944 – 6. juuni 2007 Kärdla) oli eesti pianist ja klaveriõpetaja.

Ene Eimre lõpetas Rakveres keskkooli. Klaveri erialal lõpetas ta 1961. aastal Rakvere Lastemuusikakooli ja 1965. aastal Tallinna Muusikakooli. 1967. aastal lõpetas ta Tallinna Konservatooriumi professor Bruno Luki õpilasena. Üliõpilaspõlves töötas ta 1966/1967. õppeaastal Tallinna 22. Keskkoolis klaveriõpetajana.

Pärast konservatooriumi lõpetamist asus Ene Eimre Hiiumaale. Seal töötas ta Rudolf Tobiase nimelise Kärdla Lastemuusikakooli klaveriõpetajana ning alates kooli loomisest 1996. aastal Käina Kaunite Kunstide Koolis klaveriõpetajana.

Lisaks õpetajatööle oli Ene Eimre helilooja sünnipaigas Käinas korraldatavate Rudolf Tobiase päevade algataja ja kunstiline juht. Tema õpilased osalesid mitmel korral Narvas rahvusvahelisel Frédéric Chopini konkursil.

Ene Eimre leiti surnuna 6. juunil 2007 oma ühetoalisest korrusmaja korterist.

## Tunnustus
*1997 Kärdla linna preemia
*2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2001 Aasta õpetaja

## Isiklikku
Ene Eimre oli sündinud kui Eene Üleoja, pärast ema surma kasvatas teda mõnd aega vanaema. Seejärel kasvas ta üles kasuvanemate juures, kes andsid talle uue nime. Oma isa Erich Eduard Üleoja leidis ta USAst ning oli temaga kirjavahetuses. Oma venna Hillar Üleojaga kohtus ta uuesti 8. klassi õpilasena.

## Viited
Sojuz

**Sojuz** (vene keeles *Союз*, 'liit') võib tähendada mitut asja:

* **[[Sojuzi programm]]**, algselt Nõukogude Liidu, hiljem Venemaa mehitatud kosmoselendude programm
** programmi raames on läbi viidud arvukalt missioone, s.h. Sojuz 1, Sojuz 2, Sojuz 3 jt
* **[[Sojuz (kosmoselaev)|Sojuz]]**, kosmoselaevade sari
* **[[Sojuz (kanderakett)|Sojuz]]**, algselt eelmainitud kosmoselaevade veoks kasutatud kanderakett
* **[[Sojuz (mootorratas)|Sojuz]]**, esimene nõukogude mootorratas (1924)
* **[[Sojuz (gaasijuhe)|Sojuz]]**, gaasijuhe
* **[[Sojuz (telekanal)|Sojuz]]**, Venemaa telekanal
* **[[Sojuz (pank)|Sojuz]]**, Venemaa pank
Erich Ludendorff

**Erich Friedrich Wilhelm Ludendorff** (9. aprill 1865 – 20. detsember 1937) oli Saksamaa kindral Esimeses maailmasõjas, Liège'i lahingu ja Tannenbergi lahingu võitja. Ta oli Idarinde staabiülem. Augustis 1916 määrati ta esimese kindralkortermeistri (*Erster Generalquartiermeister*) ametikohale, mis tegi temast (koos Paul von Hindenburgiga) Saksa vägede strateegilise juhi kuni oktoobrini 1918, mil ta vahetult enne sõja lõppu lahkus ametist. 

Pärast sõda sai Ludendorffist Weimari vabariigi perioodil tuntud rahvuslik juht ja noa selga löömise müüdi kultiveerija, mille kohaselt kaotas Saksamaa sõja tagalas tegutsenud marksistide ja kommunistide (kelle juhtidest paljud olid juudid) tõttu, kes vastutavad ka Saksamaale ebasoodsa Versailles' rahulepingu eest. 

Ta võttis osa ebaõnnestunud riigipööretest: Wolfgang Kappi Kappi putšist 1920. aastal ja Adolf Hitleri Õllesaali putšist 1923. aastal. 1925 kandideeris ta Saksamaa presidendi ametikohale oma endise ülemuse Hindenburgi vastu, kes tema väitel korjas kuulsust tema Venemaa üle saadud võitude arvelt. 

1924–1928 esindas ta Saksa Rahva Vabadusparteid Saksa parlamendis. Juhindudes oma täielikust sõjalisest mõtlemisest, juurutas ta pärast sõda teooriat "totaalsest sõjast", millest ta kirjutas 1935. aastal raamatus "*Der Totale Krieg*" ("Totaalne sõda"). Selles ta kirjutab, et rahva kogu füüsiline ja moraalne jõud tuleb mobiliseerida, sest rahu on üksnes paus sõdade vahel. 

Ludendorff oli Raudristi suurristi ja Pour le Mérite kavaler.

## Tsitaat
Baltikumi kohta:
*„Ma otsustasin okupeeritud territooriumil jätkata seda valgustuslikku missiooni, mida sakslased olid neil aladel teostanud juba mitu sajandit. Sealne elanikkond, mis on tegelikult üks suur ras­side segu, pole kunagi olnud suuteline looma mingit oma kultuuri ja võiks omapead jäetuna langeda Poola mõju alla."*

## Viited
Aiguebelette

**Aiguebelette** on järv Prantsusmaal Savoia departemangus. Järve pindala on 5,45 km² ja suurim sügavus on 71 m.

Järves on kaks saart.

Järvel toimusid 1997. ja 2015. aastal maailmameistrivõistlused sõudmises.

## Viited
Berliini tähetorn

**Berliini tähetorn** (saksa keeles *Berliner Sternwarte*) oli aastatel 1711–1913 Saksamaal Berliini lähedal asunud astronoomiline observatoorium. 

1913. aastal koliti observatooriumi seadmed Potsdami lähedale Babelsbergi, kuna üha laienev Berliini linn ja sellega kaasnev valgusmüra halvendasid vaatlustingimusi. 

Observatooriumis on töötanud mitmed tuntud astronoomid, nende hulgas Hermann Struve ja Johann Gottfried Galle.

## Berliini tähetorni direktorid
* 1700–1710 Gottfried Kirch (1639–1710)
* 1710–1716 Johann Heinrich Hoffmann (1669–1716)
* 1716–1740 Christfried Kirch (1694–1740)
* 1740–1745 Johann Wilhelm Wagner (1681–1745)
* 1745–1749 Augustin Nathanael Grischow (1726–1760)
* 1752 Joseph Jérôme Le Français de Lalande (1732–1807)
* 1754 Johann Kies (1713–1781)
* 1755 Franz Ulrich Theodor Aepinus (1724–1802)
* 1756–1758 Johann Jakob Huber (1733–1798)
* 1758 Johann Albert Euler (1734–1800)
* 1764–1787 Johann III Bernoulli (1744–1807)
* 1787–1825 Johann Elert Bode (1747–1826)
* 1825–1863 Johann Franz Encke (1791–1865)
* 1865–1903 Wilhelm Julius Foerster (1832–1921)
* 1904–1920 Karl Hermann von Struve (1854–1920)
* 1921–1946 Paul Guthnick (1879–1947)

## Viited
Eurocopter H130

**Eurocopter H130** (varem **EC130**) on kerge ühemootoriline üldotstarbeline helikopter, mis on toodetud AS350 Ecureuil' baasil. H130 kopterit toodab prantsuse firma Airbus Helicopters. Kopterist on ka täiustatud versioon H130 T2.

Eestis on üks selline kopter OG Elektra AS-i kasutuses. Teine selline helikopter kuulus Silberauto AS'ile ja kukkus 6. juulil 2025 Vilsandi lähedal merre.

## Modifikatsioonid
**H130 B4** – algne helikopteri mudel.

**H130 T2** – tugevama mootori (Turbomecca Ariel 2D) ja muude näitajatega helikopteri uuem mudel.

## Tehnilised andmed
*Tehnilised andmed pärinevad Airbus Helicopteri kodulehelt.*

## Viited


## Välislingid
*Eurocopter H130 tootja leheküljel
Aleix Vidal

**Aleix Vidal Parreu** (sündinud 21. augustil 1989 Vallses) on Hispaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Espanyol.

Aastatel 2015–2018 mängis ta Barcelonas, kellega tuli ta kaks korda Hispaania meistriks ja võitis kolm korda Copa del Rey.

## Klubikarjäär

### Algusaastad
Aleix Vidal mängis suurema osa oma karjääri algusaastatest madalamates divisjonides või reservmeeskondades.

2011. aastal liitus ta Andaluusia klubiga Almería. 

Esimesed kaks hooaega mängis ta klubis Segunda Divisiónis, mis on tugevuselt Hispaania jalgpalli liigasüsteemis teisel kohal. 2013–14 hooajal tõusti La Ligasse. 

Vidal mängis klubis kaks aastat, mille jooksul tegi ta kaasa 130 kohtumises ja lõi 19 väravat.

### Sevilla
16. juunil 2014 liitus Aleix Vidal 3 miljoni euro eest Sevilla meeskonnaga. 

Debüütmäng toimus UEFA Superkarikas Madridi Reali vastu. Esimese värava lõi ta 11 päeva hiljem oma esimeses liigamängus Valencia vastu, mäng lõppes 1:1 viigiga.

Vidal aitas Sevilla võita 2014–15 Euroopa Liiga. Samuti valiti ta hooaja sümboolsesse koosseisu.

### Barcelona
2015. aasta suvel kirjutas ta alla viieaastasele lepingule Barcelonaga. Üleminekusummaks oli 18 miljonit eurot. 

FIFA keelu pärast ei tohtinud aga Vidal Barcelonas mängida 2016. aasta jaanuarini. 

2016. aastal tuli ta Kataloonia klubiga Hispaania meistriks ja võitis karika, mängides kõikide sarjade peale 14 mängu.

14. jaanuaril 2017 La Liga mängus Las Palmasiga lõi ta klubi meeskonnas oma debüütvärava.

2016–17 hooajal võitis ta klubiga Hispaania karika, kui Barcelona alistas finaalis Alavési 3:1.

### Tagasi Sevillas
2018. aasta augustis suundus Vidal tagasi Sevillasse.

## Koondisekarjäär
Hispaania jalgpallikoondises on Aleix Vidal mänginud ühe korra. Lisaks on ta mänginud kolm kohtumist Kataloonia koondises.

## Saavutused

### Klubid
; Sevilla
* UEFA Euroopa Liiga: 2014–15
; Barcelona
* La Liga: 2015–16, 2017–18
* Copa del Rey: 2015–16, 2016–17, 2017–18
* Hispaania superkarikas: 2016

### Individuaalsed
* UEFA Euroopa Liiga hooaja sümboolne koosseis: 2014–15

## Viited

## Välislingid

* Profiil FC Barcalona kodulehel
Pernik

**Pernik** on linn Bulgaarias, Perniki piirkonna halduskeskus. Asub Sofiast 25 km edelas.

1949–1962 oli linna nimi *Dimitrovo* Georgi Dimitrovi auks.

Linn asub Struma jõe kaldal.

## Viited

## Välislingid
* http://www.pernik.bg/
Vijciemsi vald

**Vijciemsi vald** (läti keeles *Vijciema pagasts*) on vald (2. järgu haldusüksus) Lätis Valka piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valka ja Zvārtava vallaga, Valmiera piirkonna Plāņi vallaga ning Smiltene piirkonna Bilska ja Grundzāle vallaga.

Valla pindala on 142 km². 2010. aastal oli vallas 700 elanikku, 2016. aasta seisuga elas seal 695 inimest. Valla keskus on Vijciemsi küla. Vallavanem on Mārīte Kalniņa.

Valla vapi kilp on hõbedane, selle jagab kaheks osaks Vija jõge sümboliseeriv sinine riba. Alumises osas on Vijciemsi kiriku puulaastudest vooderdust sümboliseeriv hõbedane soomus, ülemises osas on aga hõbedasel väljal Vijciemsi käbikuivatit sümboliseerivad pruunid käbid.

## Ajalugu

1935. aastal oli valla pindala 130 km² ja elanikke oli seal 1594. 1945. aastal jagati vald Beverini ja Vijciemsi külanõukoguks, aga 1949. aastal vald likvideeriti. 1950. aastal liideti Vijciemsi külanõukoguga likvideeritav Beverini külanõukogu. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. Vald kuulus Valka rajooni. 2009. aastast kuulub see Valka piirkonda. Suurema osa vallast võtavad enda alla metsad, mistõttu peamisteks tegevusaladeks on kujunenud metsandus ja puidutööstus.

## Loodus

Vald asub Tālava madalikul. Kõrgused jäävad vahemikku 47,5-96,4 meetrit. Kõrgemad kohad asuvad valla idaosas.

Valla suuremad jõed on Koiva koos oma lisajõe Vijaga, samuti ka selle lisajõgi Stampupe. Vija alamjooks on kärestikuline, selle ääres asub liivakivipaljand Kankarīšu iezis. Veidi maa ülesvoolu asub jõe kaldal linnamäena kasutusel olnud Celīškalnsi küngas, mille suhteline kõrgus on 22 meetrit. Maavaradest leidub seal vähesel määral liiva, kruusa ja savi. Metsade all on 67,7 % valla maadest.

Looduskaitse all on Spicrāmise pärn, Bebriņi kask, Bitarinsi aasa pärn, Aunise vanajõe pärn, Aunise vanajõe tuleriituse mänd, Bebriņi metsa kolmeladvaline mänd, Tirase vanajõe paljuoksaline mänd, Mellīte mänd, Māja vanajõe kahe tüvega mänd, Kauķīši tamm, Iežuleja mänd, Tropiņi mänd, jahimaja trassi lehis, Zālītese lehis, Bajāriņi pärn, Bajāriņi tamm, Silbitari künnapuu, Taurenieki pärn, Celīškalnsi mänd, Zāģerīši pärn, Gailīši saar, Bundiņi mänd, Kalniņi lehis, Augstrozese saar, Bērzzemnieki pärn, Mauri künnapuu, Kundziņi vaher, Jaunpuņģi tamm, Zivtiņase mänd, Kirikumänd ja Stampvēveri tamm. Valla põhjaosa asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Silbitari muinaskalmed, Celīškalnsi linnamägi, Vijciemsi luteri kirik koos oreli ja altariga, 1895. aastal Mežmuiža külla rajatud käbikuivati, mis on vanim taoline asutus Lätis, ja Ielīcase talu. Regionaalse kaitse all on Paēžase muinaskalmed ja Pauklīši keskaegne kalmistu ehk Miklāva või Kirikumägi. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Mādzīna Sookivi. Kultuurimälestistest asuvad vallas veel Vijciemsi mõisa hooned, muinaskalme ja kultusekoht Bitarīnkalns.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 643 lätlast, 22 venelast, 10 valgevenelast, 2 ukrainlast ja 7 poolakat.

Vallas on järgmised külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid

* Vijciemsi vald piirkonna kodulehel (läti, eesti, inglise)
Stepi

**Stepi** (vanasti ka *Luteri*, Nõukogude ajal *Kalnaine*) on küla (*ciems*) Lätis Valka piirkonnas, Zvārtava valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel, Riiast 165 ja piirkonna keskusest Valkast 36 kilomeetri kaugusel.

Vallamaja asub endise Luteri kooli ruumides. Külas on lisaks vallavalitsuse hoonele rahvamaja, raamatukogu ja postkontor. Seal asuvad Gauja ja Kalnaine bussipeatus.

Küla tekkis endise Luturmuiža mõisa (*Adsel-Luthershof*) juurde. Nõukogude ajal oli küla kolhoosi Kalnājs (algselt Gauja) keskasula.

## Elanikkond


* 58 (1969)
* 180 (1989)
* 176 (2000)
* 134 (2011)

* 132 (2016)
* 122 (2018)
* 112 (2022)
* 112 (2025)


## Viited
Metropoolia

**Metropoolia** on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku häälekandja. 

Ilmub aastast 2000 ajaleheformaadis 3 (varem 4–6) korda aastas ja on saadaval nii EAÕK kirikutes kui ka kodulehel. 

Metropoolia peatoimetaja on Madis Kolk.

## Välislingid
*Metropoolia numbrid EAÕK kodulehel
Fataalne perekondlik unetus

**Fataalne insomnia ehk surmaga lõppev unetus** (inglise keeles *fatal insomnia*, FI) on haruldane unehäire, mis on tavaliselt pärilik ja põhjustab surma mõne kuu või aasta jooksul.

## Ajalugu

Haigus avastati 1986. aastal, kuid seda ei tuvastatud prioonhaigusena. 1992. aastal märgati haigust põhjustavat mutatsiooni PRNP geenis ning 1995. aastal demonstreeriti eksperimentaalselt ülekantavust. Prioonhaiguste eripärade tõttu on fataalne insomnia pärilik.

## Sümptomid

Peamiseks sümptomiks on unetus, kuid esineda võib ka muid sümptomeid. Haigestumine meeste ja naiste seas on võrdne, esimesed sümptomid ilmnevad vanuses 37–62.

Tegemist väga harva esineva tõvega, mida on leitud kogu maailmas ainult 28 suguvõsast. Vanematelt haiguse pärimise tõenäosus on 50% ja seda haigust ei osata ravida.

Haigus kulgeb neljas etapis.

* Esimeses etapis suureneb unetus, mis viib raske paanikahooni – see etapp kestab umbes 4 kuud.
* Teises etapis vaevleb patsient viis kuud hallutsinatsioonide käes.
* Kolmandas etapis valdab patsienti ka unerohtude tarvitamisest hoolimata unetus ja kehakaal väheneb järsult. See staadium kestab umbes kolm kuud.
* Viimases, neljandas etapis tekib dementsus ning patsient muutub järk-järgult keskkonnaärrituste suhtes tundetuks ja tummaks. Haigus lõpeb surmaga.

## Viited
Mudelautor

**Mudelautor** on teoreetiline kujund Umberto Eco 1979. aasta raamatus „The Role of the Reader“. Raamatus esitatud teooria järgi on mudelautor teksti saateks lugeja enda konstrueeritud mõte, kus loetavale tekstile luuakse autor, mille kaudu on loodud arusaam teksti mõtestamisest, sõnumist ning seda saatvast kompetentsist. Mudelautori loob lugeja, et anda hinnangut teksti väärtusele enda loodud kujutluse kaudu selle loonud autorist.

## Vaata ka
*mudellugeja
Zvārtava vald

**Zvārtava vald** (läti keeles *Zvārtavas pagasts*) on vald (2. järgu haldusüksus) Lätis Valka piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valka ja Vijciemsi valla, Smiltene piirkonna Grundzāle ja Koivaliina vallaga ning Eesti Valga vallaga.

Valla pindala on 170 km². 2016. aasta seisuga elas seal 423 inimest. Valla keskus on Stepi küla. Vallavanem on Raitis Priede.

Valla vapi kilp on roheline, sellel on kujutatud kolm kuldset käbi kolme paremale painutatud okkapaariga. Roheline värv sümboliseerib valla loodust ja metsarikkust, kuldne aga lootust valla arengule. Käbide arv sümboliseerib kolme sfääri: taevast, maad ja vett ning olevikku, minevikku ja tulevikku.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli valla pindala 86,6 km² ja elanikke oli seal 1364. Aastal 1945 jagati vald Zvārtava ja Aima külanõukoguks, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Zvārtava külanõukoguga likvideeritav Aima külanõukogu, aga aastal 1961 Aumeisteri külanõukogu kolhoosi Kalnājs maad. Aastal 1967 liideti kolhoosi Straume maad Koivaliina külanõukoguga (sealhulgas ka piirkonna ajalooline keskus Zvārtava). Aastal 1979 liideti osa külanõukogu maadest Grundzāle külanõukoguga, Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Vald kuulus Valka rajooni. Aastast 2009 kuulub see Valka piirkonda.

## Loodus

Vald asub suuremalt jaolt Vidzeme kõrgustikul, selle kõrgeim koht asub Putrase küla juures (97,9 m). Põhjaosa jääb Tālava madalikule. Valla suuremad jõed on Koiva koos oma lisajõgede Aima ja Stepupega. Valda jääb arvukalt järvesid, enamik neist moodustab Aumeisteri järvestiku, kuhu kuuluvad suurematest järvedest Salainis (77,8 ha), Vadainis (49,6 ha), Vēderis (50,8 ha), Sēta järv (22,6 ha) ja Garūlis (17,3 ha). Vallas on ka järvestikku mitte kuuluv Cepurīte järv (9,3 ha). Maavaradest leidub seal liiva ja kruusa, vähemal määral ka turvast ja paekivi. Metsade all on 63,3 % valla maadest.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Zaķi, Elmi ja Mieniķi muinaskalmed, Buliņi keskaegne kalmistu ehk Kirikuase, hiiepaik Bedņi Püha pärn ja Veckurpnieki linnamägi. Kohaliku kaitse all on Putrase muinaskalmed, Lācīši linnamägi ja hiiepaik Tilikase Jaanimägi. 

Looduskaitse all on Lejzemnieki tammed, Eļmi pärn, Liepiņi tamm, Gaujmalnieki mänd, Zaķi paju ja Koiva tamm. Lisaks kasvab vallas arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid, suurem osa neist kasvab Koiva lähistel. Valda jäävad ka 1 hektari suurune Lapiņi järve hoiuala, 2 hektari suurune Taurīši järve hoiuala, 30 hektari suurune Bednese soo hoiuala ja 238 hektari suurune Vadainise soo hoiuala. Valla põhjaosa asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 396 lätlast, 13 venelast, 4 ukrainlast, 2 poolakat ja 2 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid

* Zvārtava vald piirkonna kodulehel (läti, eesti, inglise keeles)
Eesti Merebioloogia Ühing

**Eesti Merebioloogia Ühing** on 2009. aastal asutatud Eesti teadusselts. 

Ühing koondab merebioloogia alast tegevust Eestis. 

## Välislingid
*Ühingu koduleht
Klient (infotehnoloogia)

**Klient** (inglise keeles *client*) on infotehnoloogias serverilt jaosteenuseid saav funktsionaalüksus.

Klient võib olla kas riistvara või tarkvara, mis kasutab serveri poolt kättesaadavaks tehtud teenust.

Server võib olla teine arvuti, mille kaudu klient võtab ühendust arvutivõrguga.
Orase tänav (Rakvere)

**Orase tänav** on tänav Rakveres. 

Tänava pikkus on 90 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega.

Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. 

## Viited
Pesa tänav

**Pesa tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Tänav sai nime 25. septembril 1959.

## Viited
Põdra tänav

**Põdra tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri ja Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 4. septembril 1970. Enne seda oli see osa Hirve põigust. 

## Viited
Põlde põik

**Põlde põik** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Põlde põik sai nime 26. novembril 2003. Tänav on saanud nime Põlde tänava järgi.

## Viited
Põlde tänav

**Põlde tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe ja Vismeistri asumis.

Põlde tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime Põlde talu järgi.

## Viited
Roseni tänav

**Roseni tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis, Rotermanni kvartalis.

Roseni tänav sai nime 18. mail 2005. Tänav on saanud nime vabrikantidest Rosenite järgi, kellele kuulus Mere puiestee äärne piiritusevabrik.
## Galerii

File:Rotermanni kvartal, Tallinn, Estonia - panoramio (10).jpg|Roseni tänav 7
File:Rotermanni laudsepatöökoda abihoonega.JPG|Algne Rotermanni laudsepatöökoda abihoonega, Roseni tänav 7
Fail:Roseni 8.jpg|Roseni tänav 8
File:Hotell Metropol.jpg|Roseni tänav 13, Hotell Metropol

## Vaata ka
*Hotell Metropol

## Viited
Rotermanni tänav

**Rotermanni tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Tänav sai omale nime 18. mail 2005.

## Hoonestus
*Rotermanni tn 2
*Rotermanni tn 5 – Oranž maja, 2007. aastal valminud korterelamu ja ärihoone
*Rotermanni tn 6 – Ajamaja, 2021. aastal valminud ärihoone
*Rotermanni tn 7 – Must maja, 2007. aastal valminud korterelamu ja ärihoone
*Rotermanni tn 8 – Vana ja Uus jahuladu, 2009. aastal valminud äri- ja büroohoone
*Rotermanni tn 10 – 2013. aastal valminud korterelamu ja ärihoone
*Rotermanni tn 12
*Rotermanni tn 14
*Rotermanni tn 16
*Rotermanni tn 18

## Vaata ka
*Rotermanni kvartal

## Viited

## Välislingid
Räga tänav

**Räga tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Räga tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime Räga talu järgi.

## Viited
Salve tänav

**Salve tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.

Salve tänav sai nime 18. detsembril 1961. Tänav on saanud nime sealkandis asunud teraviljaladude järgi.

## Viited
Sammu tänav

**Sammu tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis.

Sammu tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänav on saanud nime kunagise sõjakooli mõjul.

## Viited
Suursilm

**Suursilm** on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Järve pindala 17,3 ha.

## Viited
Sügavakatku soon

**Sügavakatku soon** on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere külas. Järve pindala 2,3 ha.

## Viited
Kibissäär

**Kibissäär** (ka **Kivilaid**) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Rame lahes asuv 0,77 hektari suurune väike saar. Saare rannajoone pikkus on 730 meetrit. Kibissäär kuulub Pivarootsi laidude hulka.

Saarest idas asub Ahessäär, Puhtu poolsaar asub 1,6 kilomeetri kaugusel.

Kibissäär on kivise pinnamoega.

Saar kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Paljarahu

**Paljarahu**  on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Väinameres asuv 2,7 hektari suurune rahu. Rahu rannajoone pikkus on 887 meetrit ja see jääb Matsalu rahvuspargi Väinamere saarte sihtkaitsevööndisse.

Rahu on soostunud ja kaetud rohttaimestikuga.

Rahu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Poŭthĭsăti provints

**Poŭthĭsăti provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Asub riigi lääneosas. Piirneb läänes Taiga.

Provintsi kirdepiiril asub Tônlé Sab.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb kuueks ringkonnaks.
Jüri Lipping

**Jüri Lipping** (sündinud 30. oktoobril 1970) on eesti filosoof ja esseist.

Ta on tegelenud poliitikafilosoofiaga. Lipping on omandanud bakalaureusekraadi Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas ja magistrikraadi Cambridge'i ülikoolis. 2000. aastal tegutses The New School for Social Research külalisteadurina. 2007. aastal kaitses ta Durhami Ülikoolis doktoritöö "The Idea of Political Space".

## Tunnustus

* 2004 Sirbi laureaat

## Teoseid
*Lipping, Jüri 2002. *Kaasaegne poliitiline filosoofia: valik esseid*. Tartu: EYS Veljesto Kirjastus.
*Lipping, Jüri 2016. Raamat nimega iha. Valik tekste 1997–2016. Tartu: EYS Veljesto Kirjastus.

## Välislingid
*Temast Eesti teaduse infosüsteemis.
*Lipping, Jüri 2015. Ühiskond spunki otsimas ehk kindral Stummi jahmatav avastus. *Sirp* 12. juuni 2015.
Carnegie Hall

**Carnegie Hall** on Ameerika Ühendriikides New Yorgis asuv kontserdimaja. Selle aadress on 881 Seventh Avenue (7. avenüü). 

Hoone projekteeris William Tuthill ja ehitus algas 1890. aastal. Kuigi kontserdimaja kasutati juba 1891. aasta aprillis, toimus ametlik avamiskontsert 5. mail. 

Enne 1898. aastat kandis hoone nime *Music Hall*, seejärel nimetati see ehituse finantseerija Andrew Carnegie järgi ümber Carnegie Halliks. 

Märtsis 1989 esines esimese Eesti kollektiivina suures saalis Rahvusmeeskoor, toona Riiklik Akadeemiline Meeskoor.

## Vaata ka
*Billionaires' Row

## Välislingid
*Kontserdimaja koduleht