open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Albert Eskel

**Albert Eskel** (24. veebruar 1922 Tallinn – 18. juuni 1975 Tallinn) oli eesti skulptor.

## Elukäik
Ta lõpetas 1943. aastal Riigi Kunsttööstuskooli rakendusskulptorina ja 1948. aastal Tallinna Riikliku Tarbekunstiinstituudi (TRTKI) monumentaal- ja dekoratiivskulptuuri erialal. 

Olulise osa tema loomingust moodustasid monumendid ja mälestusmärgid, samuti hauamonumendid tuntud kultuuritegelastele. Viimastel eluaastatel töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudi õppejõuna.

Ta oli abielus skulptor Juta Eskeliga.

## Looming
* 1962 Amandus Adamsoni mälestusmärk (arhitekt Allan Murdmaa) Tallinnas Kadrioru pargis
* 1965 Eduard Vilde mälestusmärk (arhitekt Allan Murdmaa) Tallinnas Harju tänavas

## Välislingid
* Tiina Oselin. ''Eesti skulptorid ja nende looming 50. aastate II poolel ja 60. aastate I poolel.'' Magistritöö (PDF)
Gooti keel

**Gooti keel** (*𐌲𐌿𐍄𐌹𐍃𐌺𐍉 𐍂𐌰𐌶𐌳𐌰 **gutisko razda*, ruunikirjas ᚷᚢᛏᛁᛊᚲᚨ ᚱᚨᛉᛞᚨ, *(o) ) on väljasurnud idagermaani keel, mida kõnelesid goodid, peamiselt läänegoodid.

Gooti keel on vanim germaani keel, millest on säilinud käsikirju. Vanimad gootikeelsed kirjutised pärinevad 4. sajandist. Keele kasutuse vähenemine 6. sajandi keskpaigaks oli tingitud frankide võidust gootide üle Prantsusmaal ja Itaalias, üleminekust ladinakeelsele katoliiklusele ning geograafilisest eraldatusest. Keel säilis Pürenee poolsaarel (tänapäeva Hispaanias ja Portugalis) 8. sajandini ning Walafrid Strabo kirjutiste järgi Doonau alamjooksul 9. sajandi alguseni. Krimmis säilis gooti keel 18. sajandini, arenedes Krimmi gooti keeleks.

Teadmised gooti keele kohta pärinevad peamiselt 4. sajandi piiblitõlkest, mille autor oli piiskop Wulfila. Kõige mahukamate allikatena on säilinud *[[codex argenteus]]* (188 lk) ja *[[Codices Ambrosiani|Codex Ambrosianus B]]* (193 lk). Teised allikad ei ületa pikkuselt 4 lehekülge. Säilinud on umbes kolmveerand uuest testamendist (evangeeliumid ja Pauluse kirjad) ja üksikuid salme vanast testamendist (osa Nehemja raamatust).

Wulfila leiutas piiblitõlke tarbeks kreeka tähestiku põhjal gooti tähestiku. Varem kirjutati gooti keelt ruunidega.

Gooti keelel puuduvad tänapäevased järglaskeeled, ent ta on väga lähedane muinaspõhja keelele, millest on arenenud skandinaavia keeled, samuti on ta lähedane vanaülemsaksa keelele, mis on saksa keele eelkäija. Kõik nad põlvnevad germaani algkeelest. Gooti keelel on tunnuseid, mis on omased germaani algkeelele, ent on kadunud kõigis tänapäevastes keeltes. Seetõttu aitab ta  mõista germaani keelte arengut.

## Välislingid
Tsement (geoloogia)

**Tsement** on settekivimite koostisosi ühtseks kivimiks liitev peeneteraline mineraalne mass.

Tsement esineb näiteks liivakivis liivateradevahelistes tühemikes. Tsemendi moodustavad peamiselt ränidioksiid (kvarts, kaltsedon, opaal), karbonaadid (kaltsiit, dolomiit, sideriit), raua oksiidid jne. Vahel on tsementi moodustavaiks mineraalideks ka savimineraalid, vilgud, kips, barüüt ja püriit.

Tsement tekib kivimite pooriruumi enamasti vesilahustest sadenemise teel.
Karbonaatsed mineraalid

**Karbonaatsed mineraalid** on mineraalid, mis sisaldavad karbonaatiooni (CO32–) ning metallikatiooni.

Tähtsamad karbonaatsed mineraalid on kaltsiit, dolomiit, aragoniit, sideriit, ankeriit, rodokrosiit, magnesiit jne.

Kivimeid, mille koostisest üle 50% moodustavad karbonaatsed mineraalid, nimetatakse karbonaatkivimeiks. Karbonaatkivimeid esineb nii tard- (karbonatiit), moonde- (marmor) kui ka settekivimite (lubjakivi) hulgas, kuid kõige levinumad on nad kindlasti settekivimite seas.
Karbonatiit

**Karbonatiidid** on tardkivimid, mille koostisest üle 50% moodustavad karbonaatsed mineraalid.

Karbonatiidid on võrdlemisi haruldased tardkivimid, mille tekke üksikasjad ei ole selged. Reeglina tekivad nad siis, kui maakoores valitsevad venituspinged (näiteks Ida-Aafrika riftivöönd). Karbonatiidid sisaldavad tihti väärtuslikke mineraale; sel juhul on tegemist maavaraga. Näiteks Soomes Siilinjärvis kaevandatakse karbonatiiti selles sisalduva apatiidi tõttu.
Ehavere linnamägi

**Ehavere linnamägi** (ka *Ehavere Kalevipoja säng*) on linnamägi Jõgevamaal Jõgeva vallas Amme jõe põhjakalda jõeoru ja sinna suubuva oru vahel.

Kirjelduse järgi näib Ehavere Kalevipoja sängi tüüpi linnus. See asub Nava nõmme ja Ehavere veski vahel. Säng on ülejäänud kõrgendikust veidi põhja poole ulatuv mäesopp. Edelast ja kagust on ta piiratud kraaviga. Kirdest, põhjast ja loodest kaitseb linnust järsk Amme orgu laskuv mäenõlv. lisaks kraavile on linnuse edalaküljel kuhjatud ka vall. Kaitseehituse iseloomi järgi võib arvata, et Vaia kõige lõunapoolsem linnus pärineb I aastatuhande teisest poolest. 

Linnuse õue pindala on umbes 700 m2.

Läänepoolse otsavalli kõrgus on 3,5 m. Valli välisjalami ees on lame nõgu. Linnuse ida- ja kaguküljel on madal äärevall.

Linnuse õuel on kultuurikiht. 

See linnus olevat olnud muinaseestlaste nõupidamiste koht.

## Välislingid
*
Sinialliku linnamägi

**Sinialliku linnamägi** on linnamägi Viljandi maakonnas Viljandi vallas Sinialliku järve ääres. Hinnanguliselt 11. sajandi teisel poolel rajati sinna Kalevipoja sängi tüüpi linnus, mille kasutamise osas 13. sajandi alguse ristisõjas lähevad aga uurijate arvamused lahku. Raudtee ja maantee ehitamise käigus pinnase lõhkumise tõttu on tänaseks osa kunagisest linnamäest hävinenud.

## Linnamäe seisukord tänapäeval

Tänapäeval on pealinnuse pikkus koos otsavallidega 106&nbsp;m. Kolmnurkse kujuga õueala pindala on 1600 m², pikkus 89&nbsp;m ja laius 25&nbsp;m. Kaguvallist on säilinud ainult 1&nbsp;m kõrgune kühm. Loodevall kujutab endast 20&nbsp;m pikkust ja 26&nbsp;m laiust küngast, mille kõrgus õuepinnalt on 4,19&nbsp;m, välisjalamilt 5,19&nbsp;m. Eeslinnuse õue pikkus on 20&nbsp;m, laius kuni 20&nbsp;m ja pindala kuni 400 m². Vall on säilinud 12,5&nbsp;m pikkuselt ja kuni 15&nbsp;m laiuselt, kõrgus kuni 1,83&nbsp;m.

## Linnamäe rikkumine

Linnamäe algne pindala võis veel 19. sajandi keskel olla 4000 m². 19 sajandi lõpus kaevati Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudtee ehitamiseks linnamäe küljest maha kogu idapoolne külg ja kagupoolne otsavall, millest on säilinud väga väike nurk. 1962. aastal lõhuti linnamäe järvepoolne külg, sealhulgas ka eeslinnuse osa autotee rajamiseks.

## Arheoloogilised uuringud
Arheoloogilised kaevamised toimusid Elmo Raadiku juhtimisel aastatel 1947–1948 ja Jüri Seliranna juhtimisel 1967–1969. Uuriti peamiselt pealinnuse loodevalli ja sellega külgnevat siseõue kokku 344 m² ulatuses. Kaevamiste ajal leiti loodevallist kunagiste puitkonstruktsioonide põlenud palgijäänuseid, lisaks ka elamujäänukeid, "koerakaela" stiilis ühendatud aluspalke ja rõhtpalkehitiste rususid. Kas Sinialliku linnamägi oli kasutusel ka 13. sajandil muistse ristisõja ajal, selle kohta tõendeid (nt ammunoolteteravikke) leitud ei ole.

## Muinasaegne linnus
Heiki Valgu hinnangul rajati Siniallikule linnus 11. sajandi teisel poolel. Kuna see asus lähedal Viljandi linnusele (sellest 5 km lõuna pool) ja Naanu linnusele, siis pidid nende tagamaad ja huvisfäärid Valgu meelest paratamatult kattuma. Tema arvates oli tegu konkureerivatele suguvõsadele või nende liitudele kuulunud kindlustustega. Võimalust, et Sinialliku oli Viljandi linnuse tütarlinnus, sõjaline tugipunkt teel lõunasse, ei pea Valk usutavaks, kuna mõlemad olid enam-vähem ühesuurused, Sinialliku linnust ei mainita Henriku Liivimaa kroonikas ja seal puuduvad ristisõja ajale osutavad ammunooleotsad. Kahel viimasel põhjusel arvab Valk, et Sinialliku linnus jäi võimuvõitluses Viljandile alla ja oli 13. sajandi ristisõja alguseks lakanud eksisteerimast (nagu ka Naanu linnus). Samas Jüri Selirand on pidanud linnuse kasutamist ka 13. sajandi alguses väga tõenäoliseks.


Fail:Tee Sinialliku linnamäele.JPG| Linnamäe kagunõlv 
Fail:Sinialliku linnamägi.jpg| Linnamägi pildistatuna kagust 
Fail:Varemed Sinialliku linnamäe jalamil.jpg| Linnamäe jalamil asunud kivihoone varemed 


## Vaata ka
*Sinialliku järv
*Sinialliku allikad

## Viited

## Välislingid

*
Climateprediction.net

**Climateprediction.net** (lühend **CPDN**) on hajusarvutusprojekt, mille eesmärgiks on suurendada kliimat ennustavate mudelite täpsust. Selleks uuritakse kliima modelleerimisel tehtud lihtsustuste mõju ennustustele, viies läbi tuhandeid veidi muudetud mudeli parameetrite ja algandmetega arvutieksperimente. Projekt kasutab tööks tavaliste personaalarvutite vabu ressursse ning selles saab osaleda iga arvutiomanik.

## Välislingid
* Koduleht
NBA parimate punktitoojate loend

*Selles tabelis on loetletud karjääri jooksul mängu kohta kõige rohkem punkte toonud [[NBA]] mängijad. Andmed on mõõdetud 2005-2006 aasta hooaja lõpus.*

## Vaata ka
*NBA parimate lauapallihankijate loend
Maa süsteemi teadus

**Maa süsteemi teadus** on teadusharu, mis uurib Maad kompleksselt, spetsialiseerumata ühele konkreetsele geosfäärile.

Maa süsteemi teadus on justkui segu geoloogiast, meteoroloogiast, okeanograafiast, mullateadusest jne. Maa süsteemi teadusele panevad aluse tõdemused, et Maa on ainevahetuse seisukohalt suletud (kui jätta meteoriidid jms arvestamata), kuid energiavahetuse seisukohalt avatud süsteem ning et protsessid ühes geosfääris mõjutavad paratamatult protsesse teistes geosfäärides, mistõttu tuleb meie koduplaneeti tema täieliku mõistmise huvides uurida kompleksselt.

Maa süsteemi teaduse huviorbiidis on kõikvõimalikud mitmeid geosfääre hõlmavad ringed, näiteks süsinikuringe. Suure osa Maa süsteemi teadusest hõlmab kliimaga seotu, sest esiteks on kliimasüsteemi pikemaajalised muutused väga tugevalt seotud muutustega, mis ei toimu mitte atmosfääris, vaid mõnes teises geosfääris, näiteks litosfääris. Teiseks on kliima laiemat üldsust huvitav teema ning põnevust lisab ka see, et kliimamuutuste põhjuste ning tagajärgede osas ei ole üldaktsepteeritud seisukohti.
Diagenees

**Diagenees** on kõikide setteid ja settekivimeid mõjutavate füüsikaliste ja keemiliste protsesside (v.a murenemine ja moone) kogum.

Lihtsustatud käsitluse järgi on **diagenees** setete muutumine settekivimeiks. Tegelikult hõlmab diagenees peale settekivimite moodustumise ka nendega toimuvaid litifitseerumisjärgseid muutusi.

Diagenees algab kohe pärast setteosakese settimist ja jätkub seni, kuni kivim moondub. Diagenees ei ole sugugi mitte alati ühesuunaline protsess, sest mattunud ja kivistunud setted ei pruugi lõpptulemusena moonduda, vaid võivad tektooniliste liikumiste käigus taas maapinnale lähemale liikuda.

Enamasti liigitatakse diagenees sarnaselt murenemisega kaheks – füüsikaliseks ja keemiliseks. Füüsikaline diagenees hõlmab näiteks kompaktsiooni ja sellest tulenevat pooriruumi ruumala vähenemist, lõhede tekkimist jne. Keemiline diagenees on olemasolevate sette- või kivimiosakeste lahustumine pooriruumis ringlevates vedelikes, uute mineraalide tsemendina pooriruumi settimine jms. Ka siin tuleb eristada diageneesi, mis toimub suhteliselt madalatemperatuurilistes vedelikes, hüdrotermaalsest moondest, mida põhjustavad kuumad fluidid.
Manomeeter

**Manomeeter** ehk **rõhumõõtur** on mõõteriist, millega mõõdetakse ülerõhku või alarõhku (vaakumit). 

## Vedelikmanomeeter
Vedelikmanomeetri ehk piesomeetri töö põhineb hüdrostaatilise rõhu omadusel (rõhk mõjub või kandub edasi igas suunas võrdse jõuga). See on lihtsa ehitusega odav mõõteriist ja selle põhiosa on läbipaistev toru, milles oleva vedeliku rõhk tasakaalustab mõõdetava vedeliku rõhu. Vedelikmanomeeter näitab alati tegelikku rõhku, mis on oluline mõõtmise täpsuse seisukohalt (1 mm vedeliku samba kõrgust näitab rõhku 0,0001 baari). Puudus on piiratud mõõtepiirkond, mistõttu saab sellega mõõta väikest rõhku. Mõõdetava rõhu suurust piirab selle tasakaalustamiseks vajaliku vedelikusamba ehk manomeetri toru pikkus. Kasutusel on ka elavhõbemanomeeter, millel on vedeliku suurema tiheduse tõttu lühem toru. Tööstuslikus kasutamises on vedelikumanomeeter ebamugav, sest toru võib murduda. Pigem mõõdetakse sellega laboratooriumides väikest rõhku (kuni 0,1 baari). Elavhõbemanomeetrit kasutatakse 4 kuni 5 baari mõõtmisel.

## Mehaaniline manomeeter
Mehaanilise manomeetri töö põhineb rõhu tekitatud deformatsiooni mõõtmisel. Mida suurem on rõhk, seda suurem on tema tekitatud deformatsioon. Mehaaniline manomeeter mõõdab rõhku kaudselt. Levinuimad mehaanilise manomeetri tüübid on Bourdoni manomeeter ja aneroidmanomeeter (aneroidbaromeeter). Bourdoni manomeetri tööelemendiks on C-kujuliseks painutatud elliptilise ristlõikega elastne metalltoru. Lamestatud toru püüab torus oleva vedeliku või gaasi rõhu kasvades muuta oma ristlõiget rohkem ringikujuliseks, mille tulemusel C-kujuliseks painutatud toru püüab sirguda. Toru ristlõike muutus on vaevumärgatav, aga toru kõveruse muutus tehakse nähtavaks mehaanilise ajami ja skaala kohal oleva osutiga. Konkreetsed manomeetrite konstruktsioonid on välja töötatud pigem empiirilise kogemuse kui matemaatilise analüüsi abil.

Vastutusrikkal seadmel töötavat mehaanilist manomeetrit tuleb perioodiliselt kontrollida. Eri diapasoonides on vaja kasutada eri mehaanilisi manomeetreid, sest manomeetri elastne element peab olema eri jäikusega. Torumanomeeter võimaldab mõõta rõhku 0,5 kuni 10 000 baari, membraanmanomeeter kuni 25 baari. Mehaanilise manomeetri eelised on töökindlus, väikesed gabariidid, suure rõhu mõõtmise võimalus ja lihtne paigaldus.

## Manomeetri toimimine
Eri klassiühingutel on manomeetri toimimisele eri nõudmised. Näiteks klassiühing Bureau Veritas ei nõua ülevaatustel mõõteriistade kontrolli, aga Venemaa register nõuab KMR*-*manomeetrite iga-aastast kontrolli. Eestis teimib KMR-manomeetreid Veeteede Amet. Manomeetri metallkorpus peab olema plommitud ning manomeetri skaalale on nõutav ja kasulik märkida punase joonega tööpiirkond. 

## Viited
Bernoulli võrrand

**Bernoulli võrrand** seob voolava vedeliku rõhu, voolu kiiruse ja asendi potentsiaalse energia ning kirjeldab energia tasakaalu voolava vedeliku joas. Võrrandi tuletas Šveitsi matemaatik Daniel Bernoulli (1700–1782).

Võrrand näeb välja järgmine:

: h=\frac{P}{\rho g}+\frac{v^2}{2g}, 

kus:
* h on geodeetiline kõrgus, mis iseloomustab vaadeldavas voolu ristlõikes oleva vedeliku potentsiaalset energiat, mis vedelikul on vabalt valitud horisontaaltasandi suhtes. Iseloomustab tööd, mis on vajalik vedelikumassi tõstmiseks valitud tasandile. (Hüdroelektrijaamade turbiinid).
* \frac{P}{\rho g} on piesomeetriline kõrgus, mis iseloomustab vedeliku rõhuenergiat (see on potentsiaalse energia liik). Nii palju tõuseb vedelikusammas piesomeetri torus, kui vedeliku rõhk on p.
* \frac{v^2}{2g} on kiiruskõrgus, mis iseloomustab vedeliku kineetilist energiat. Sellise kõrgusega vedelikusammas avaldab survet, mis on võrdne survega, mida avaldab kiirusega *v* voolav vedelik seinale, mis paikneb vedeliku voolamissuunaga risti.

## Vaata ka
* Aerodünaamika
* Hüdrodünaamika
* Torricelli valem
Hüdrauliline löök

**Hüdrauliliseks löögiks** nimetatakse vedeliku rõhu äkilist suurenemist torustikus. See võib olla tingitud voolava vedeliku inertsist ja seadme liikuvate osade inertsist.

## Voolava vedeliku inerts

Vedeliku voolutee järsul sulgemisel püüab vedelik inertsi toimel jätkata liikumist ning avaldab takistusele survet, mis väljendub rõhu hüppelise suurenemisena süsteemis. Ohtlik on selline nähtus pikkade transporditrasside puhul, kus liikuva vedeliku mass võib ulatuda kümnetesse ja sadadesse tonnidesse. Rõhu muutus voolu kiirel sulgemisel t_s (s), kus ts on ventiili sulgemisaeg, L on toru pikkus ja C on rõhulaine levimiskiirus vedelikus (C= 900...1300 m/s). Hüdraulilisest löögist tingitud rõhu muutus p=C \rho v (Pa), kus v on vedeliku voolu kiiruse muutus (m/s).

## Seadme liikuvate osade inerts pidurdamisel ja reverseerimisel

See on iseloomulik, kui hüdroajami abil toimub massi teisaldamine. Sellisel juhul tekkiv löök p=v \sqrt{\frac{Bm}{v_0}} (Pa), kus v on liikuva massi kiirus enne peatamist, B on vedeliku kokkusurutavuse tegur (N/m²; 1500...1800 MPa), m on hüdroajami poolt liigutatav mass ja v0 on vedeliku maht, millele mõjub löök (m3).
 
Teed hüdraulilise löögi vähendamiseks:
*Liikuva massi piiramine
*Liikumiskiiruse vähendamine
*Löögile alluva vedeliku ruumala suurendamine
*Rõhuaku kasutamine
*Kaitseklapi kasutamine
*Lülitusaja pikendamine
Eesti maksusüsteem

**Eesti maksusüsteem** koosneb maksuseadustega sätestatud ja kehtestatud riiklikest maksudest ning seaduse alusel valla- või linnavolikogu poolt oma haldusterritooriumil kehtestatavatest kohalikest maksudest. 

Eesti maksusüsteem on valdavalt proportsionaalne: maksumäärad ei sõltu maksustatavast summast. 

### Eesti maksud

Eestis on kehtestatud üheksa riiklikku maksu:

* tulumaks (maksumäär 22%);
* sotsiaalmaks (maksumäär 33%);
* maamaks (maksumäär 0,1–2,5% maa maksustamishinnast aastas);
* hasartmängumaks;
* käibemaks (maksumäär 24% maksustatavast väärtusest, maksusoodustuste puhul 0% ja 9%);
* tollimaks;
* aktsiisid (alkoholiaktsiis, tubakaaktsiis, kütuseaktsiis, elektriaktsiis, pakendiaktsiis);
* raskeveokimaks ja
* ettevõtlustulu maks.

Kohalikke makse võib olla kuni kaheksa:

* müügimaks; 
* paadimaks; 
* reklaamimaks; 
* teede ja tänavate sulgemise maks; 
* mootorsõidukimaks; 
* loomapidamismaks; 
* lõbustusmaks ja
* parkimistasu.

## Maksuhaldur

Riiklike maksude haldur on vastavalt Maksukorralduse seadusele Maksu- ja Tolliamet,
kohalike maksude maksuhaldur on valla- või linnavalitsus või muu maksumääruses sätestatud valla või linna ametiasutus.
maksude haldurid kehtestavad vastavalt seadustele maksude kogumise protseduurid, laekumise tagamise,maksudeklaratsioonide süsteemi ja esitamise ning esitamata jätmise korra ja vastutuse. 

### Maksudeklaratsioonid

Maksuhaldur kehtestab vastavalt seadustele maksude laekumisega seotud protseduurid ning dokumentatsiooni ja nende esitamise korra: kas elektrooniliselt või paberkandjal. Levinumad maksudeklaratsioonid on 
*käibedeklaratsioon;
*sotsiaalmaksu deklaratsioon;
*tulumaksu deklaratsioon;
*töötuskindlustuse deklaratsioon;
*kohustusliku kogumispensioni deklaratsioon jt.

### Maksusoodustused

Eesti mudeli kohaselt maksustatakse kogu jaotamata ja reinvesteeritud kasum 0% ettevõtte tulumaksuga, mis võimaldab ettevõtetel suunata oma maksueelset brutotulu otse teadus- ja arendustegevusse ilma kohese maksukohustuseta. Selle täiendamiseks pakub riik praegu ettevõtlusalast teadus- ja arendustegevuse palkade toetust, mis on toetuspõhine meede, võimaldades innovaatilistel ettevõtetel tagasi nõuda kuni 50% pühendunud teadus- ja arendustöötajate palkadelt makstud tulumaksust.

## Vaata ka
*Maksusüsteem
*Riigilõiv

## Viited

## Välislingid
*Maksud Eestis
*Kerly Lillemets, Maksukorraldus, Sisekaitseakadeemia, 2006
*Maksukorralduse seadus
*Käibemaksuseadus
Suruõhu kuivatamine

**Suruõhu kuivatamine** on suruõhu kuivatamine pneumosüsteemis veeauruvaba suruõhu saamiseks.  

Kuivatada ehk vett eraldada on võimalik keemilise vee-eraldiga, filtriga või jahutussüsteemiga, kus alandatakse tunduvalt suruõhu temperatuuri allapoole kastepunkti, sundides niimoodi veeauru vee-eraldis kondenseeruma.
Morelose osariik

**Morelose osariik**, ametlikult Morelose vaba ja suveräänne osariik (*Estado Libre y Soberano de Morelos*), on osariik Mehhiko keskosas. Piirneb põhjas México linnaga, kirdes ja loodes México osariigiga, idas Puebla ja lõunas Guerrero osariigiga. Morelos jaguneb 36 vallaks ning selle halduskeskus on Cuernavaca.

Pindalalt on Morelos riigi suuruselt eelviimane osariik, väiksem on vaid Tlaxcala. Enne iseseisvaks osariigiks saamist kuulus Morelose ala suuremasse México osariiki. 1869. aastal andis president Benito Juárez korralduse eraldada see territoorium eraldi osariigiks ning nimetada José María Morelos y Pavóni auks, kes kaitses Mehhiko iseseisvussõja ajal Cuautla linna Hispaania vägede eest.

Morelose kliima on aasta läbi soe, mis soodustab suhkruroo ja teiste põllukultuuride kasvatamist. Soe ilm ja looduslik ilu on juba asteekide ajast meelitanud turiste Mehhiko orust. Osariik on tuntud ka *[[chinelo]]*de, värvikirevates kostüümides tantsijate poolest, kes astuvad üles kohalikel pidustustel, eriti karnevalidel. Moreloses Popocatépetli vulkaani nõlvadel asuvad kloostrid, mis on kantud UNESCO maailmapärandi nimekirja.

## Viited
NBA parimate lauapallihankijate loend

Selles tabelis on toodud parimad lauapallide hankijad NBA ajaloos.

''Uuendatud pärast 2021/22. aasta hooaja lõppu.

## Välislingid
*NBA Progressive Leaders and Records for Total Rebounds basketball-reference.com
*All Time Leaders - Rebounds NBA.com
Cato Instituut

**Cato Instituut** (*Cato Institute*) on avaliku halduse uuringutega tegelev instituut Ameerika Ühendriikides Washingtonis. Instituudi asutas 1977. aastal Edward Crane. Instituudi nimi viitab "Cato kirjadele".

Cato Instituut avaldab sageli arvamust USA sise- ja välispoliitika kohta. Ametlikult ei soovi instituut, et teda seostataks kindla maailmavaatega, kuid tema seisukohad on libertaarsed. Sellest lähtudes on ta kritiseerinud kõiki ametis olevaid USA presidente. Cato Instituut pooldab küll võimalikult suuri üksikisiku vabadusi, kuid on vastu USA sõjaväe tegutsemisele välismaal, sest see muudab USA vähemalt moraalselt vastutavaks olukorra eest teistes riikides. Instituut on vastu globaalset soojenemist takistavatele lepingutele, pidades neid kasututeks ja liiga kalliteks.

Alates 2002. aastast annab Cato Instituut välja Milton Friedmani auhinda vabaduse edendamise eest. 2015. aasta seisuga on kõik selle laureaadid olnud eri riikidest ja mitte ükski Põhja-Ameerikast.

## Välislingid
* Cato Instituut
Malhanski ahelik

**Malhanski ahelik** on mäestik Venemaal Taga-Baikalimaal Burjaatia ja Taga-Baikali krai aladel. Kulgeb ida-lääne suunas.

Aheliku keskmine kõrgus on 1200–1400 meetrit, maksimaalne kõrgus 1735 meetrit. Aheliku laius on 10–60 km ja pikkus 360 km.
Orenburgi oblasti lipp

**Orenburgi oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Orenburgi oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 29. oktoobril 1997.

### Lipu kirjeldus
Orenburgi oblasti lipp on ristkülikukujuline punane kangas, mille keskel on Orenburgi oblasti vapp. Vapi kõrgus on 0,6 lipu laiust. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

## Vaata ka
* Orenburgi oblasti vapp

## Välislingid
*Riiklik sümboolika: Orenburgi oblast - Orenburg (*vene keeles*)
Milton Friedmani auhind

**Milton Friedmani auhind vabaduse edendamise eest** (*The Milton Friedman Prize for Advancing Liberty*) on Cato Instituudi poolt USA-s välja antav auhind koos 500 000 USA dollari suuruse rahalise preemiaga. Auhinda antakse välja alates 2002. aastast iga kahe aasta tagant. 

## Laureaadid

## Vaata ka

* Milton Friedman

## Välislingid

* Milton Friedmani auhinna leht Cato Instituudi kodulehel (*inglise keeles*)
Kaarlimõisa

**Kaarlimõisa** on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäksa valda.

## Viited
Cato kirjad

**"Cato kirjad"** (*Cato's Letters*) on seeria esseid vabadusest, tsivilisatsioonist ja religioonist, mis ilmusid aastatel 1720–1723 ajakirjas London Journal (hiljem ka ajakirjas British Journal). Nende 144 essee autorid olid John Trenchard ja Thomas Gordon, kes kasutasid ühist pseudonüümi Cato, viidates sellega Cato Nooremale. 

"Cato kirjad" mõjutasid tugevalt 18. ja 19. sajandi poliitilist ja majandusfilosoofiat. 

## Kirjandus
* *Cato's Letters. Essays on Liberty Four Volumes in Two. By John Trenchard and Thomas Gordon.* ISBN 0-86597-129-3
Axl Rose

**W. Axl Rose** (sünninimi **William Bruce Rose, Jr.**, 1964–1986 **William Bruce Bailey**; sündinud 6. veebruaril 1962) on USA laulja, ansambli Guns N' Roses solist ning ka ainuke pidevalt bändis olnud asutajaliige.

William Bruce Rose sündis Indiana osariigis Lafayette'is planeerimata raseduse tagajärjel. Tema vanemad olid keskkooliõpilane Sharon (1945–1996) ja kohalik huligaan William Bruce Rose (1942–1984), kes jättis pere 1964. aastal maha, misjärel abiellus Sharon kirikuõpetaja Stephen Baileyga, kes oli sügavalt usklik, kuid pereliikmetega tihti vägivaldne, pekstes Williamit isegi siis, kui ta televiisorist bikiinides naisi nägi. William sai endale kasuisa perekonnanime. Viieaastaselt hakkas William laulma kirikukooris ja käima pühapäevakoolis. Tal on noorem õde Amy ja poolvend Stuart. 1979. aastal sai William aimu oma tegelikust päritolust ning võttis mitteametlikult nimeks W. Rose (eesnimest oli initsiaal sellepärast, et Bailey ei soovinud bioloogilise isaga ühist eesnime jagada).
Rose väidab, et tema isa kasutas teda seksuaalselt ära, kui ta oli vaid kaheaastane. Tal on bipolaarne häire.

1980. aastate keskel oli Bailey bändi AXL liige. Kuna ta oli bändist vaimustuses, siis arvas tema sõber ja bändikaaslane Izzy Stradlin, et ta võiks end nimetada Axl Rose'iks. 1986. aastal vahetas Bailey oma nime ametlikult W. Axl Rose'iks.

1989. aasta Los Angelese olümpiastaadionil toimunud The Rolling Stonesi kontserdi avamisel esinenud Guns N' Rosesi solistina läbis Axl lauldes ja joostes terve staadioni.

## Diskograafia
*"Hollywood Rose: The Roots of Guns N' Roses" (2004, lindistatud 1983)
### Guns N' Rosesiga
*"Appetite for Destruction" (1987)
*"G N' R Lies" (1988)
*"Use Your Illusion I" (1991)
*"Use Your Illusion II" (1991)
*"The Spaghetti Incident?" (1993)
*"Chinese Democracy" (2008)

## Viited

## Välislingid
* "Axl Rose kirjutab autobiograafiat". Elu24.ee. 27. juuni 2008
Kilplala

**Kilplaste teemapark** on Järvamaal Müüsleris endise Müüsleri mõisa pargi korrastamisest  alguse saanud alates 2006. aastast tegutsev teemapark, mille tegevused, atraktsioonid ja väljapanekud on seotud peamiselt kilplaste muistenditega. Kilplaste teemapargi tegevusi juhib OÜ Kilplane. Teemapark pakub humoorikaid elamusretki, erinevaid käsitöö õpitubasid, toitlustamist, Kilp-laste-laagreid, majutust temaatilistes kämpingutes, vaba aja tegevusi 18-rajaga atraktsioonidega minigolfiväljakul, saunasid jm. Seiklus algab külastuskeskusest Kilplaste Kojast.

Esimesed projektid viidi ellu  Kareda Valla Raamatukogu juures tegutseva Kreutzwaldi pärandi säilitamise seltsing ning MTÜ Müüsleri Küla Selts. poolt. Teemapargi eestvedeja on olnud Helena Siiroja. Kilplaste muistendid on saksa rahva naljandid, mille tõlkis Friedrich Reinhold Kreutzwald eesti keelde. Eestikeelse raamatu järgi elasid kilplased "kaugel Uppakallo Kalkunimaal", siis selline koht asus Järvamaal Peetri kihelkonnas. Seda küla enam ei ole, ajalooürikud räägivad, et Ubakalu küla. ühendati 1840.a. Koigi mõisaga. Kilplastel on muidugi selle kohta oma muistend, mis selle külaga juhtus.  


pilt:kilplala2.jpg
pilt:kilplala3.jpg
pilt:kilplala4.jpg
pilt:kilplala5.jpg


## Viited

## Välislingid
*Kilplaste teemapargi koduleht
Kiideva

**Kiideva** on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas Puise poolsaarel.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

Küla piirneb läänes Puise, loodes Põgari-Sassi, põhjas Koidu ja Tuuru, kirdes Sinalepa ning idas Saardu küla ja lõunas Matsalu lahega.

Kiidevas on paadisadam, tegutsevad 2000. aastal loodud külaselts ja külamuuseum.

## Nimi
Kiideva küla kohta on ajaloos kasutatud ka Kiidepea, Kividepea ja Kiwidepäh nimekuju. 

Külanimi võis algselt olla *Kivide pea* ja see on aja jooksul lühenenud. Seejuures märgib *pea* merre ulatuvat kõrgendikku.

## Ajalugu
Külas on võimalik eristada Kiideva mõisa ümber kujunenud põhjaosa ning Matsalu lahe kaldal asuvat sumbküla – **Kiideva Kalaküla**.

Kiideva elanike traditsiooniliseks tegevusalaks on olnud kalapüük. Pärast kevadise püügihooaja lõppu Väinamerel juuni teisel poolel rändasid Kiideva kalurid Saaremaa lääneosa rannikule rändpüügile, kust naasti septembri lõpuks. Saaremaal peatusid kiidevlased Anseküla, Ninase, Panga, Vaigu ja Võhma külas, sinna ehitati ka suvised eluasemed. 1930. aastatel oli Kiideva Läänemaa kõige olulisemaks kalapüügikeskuseks. 1950. aastatel tegutses kalurikolhoos "Kiideva Kalur", mis liitus 1964. aastal Virtsu Kaluriga.

Kiideva mõisa 19. sajandi lõpul valminud härrastemaja paistab silma omapärase välisviimistluse poolest, milles on kasutatud kalasoomusekujulistest sindlitest voodrit. Kuni 1967. aastani tegutses hoones Kiideva algkool.

## Loodus
Kiideva asub Matsalu rahvuspargi territooriumil. Matsalu lahe rannikul paikneb vaateplatvorm, nn Priskuse tornike. Kiidevat ühendab Puise külaga matkarada, mis läbib endiste puisniitude ala Puise metsa.

## Viited

## Välislingid
*Kiideva aeropanoraam (aerofoto).
*Puise poolsaar – Kiideva, Puise ja Põgari küla
Kuuba Demokraatia Rahvusvaheline Komitee

**Kuuba Demokraatia Rahvusvaheline Komitee** (*International Committee for Democracy in Cuba*, lühendatult ICDC) on rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärgiks on näidata solidaarsust demokraatlike aktivistidega Kuubas ning vahendada Kuuba demokraatlikule opositsioonile majandusabi. 

ICDC loodi 2003. aasta septembris pärast seda, kui Fidel Castro juhitud diktatuurirežiim oli sama aasta märtsis julmalt maha surunud opositsioonilised demokraatiapüüdlused Kuubas. ICDC loomise algataja oli Václav Havel, kes tegi sellekohase ettepaneku 2003. aasta juulis Madridis peetud Kuuba-teemalisel konverentsil. 

ICDC ühendab kümneid väljapaistvaid poliitikuid ja intellektuaale üle maailma. 

## Välislingid
*ICDC koduleht
Veskimäe

**Veskimäe** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Veskimäe (Mulgi)|Veskimäe]]**, küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas
***[[Veskimäe (Kastre)|Veskimäe]]**, küla Tartu maakonnas Kastre vallas

## Vaata ka
* Veskimäe tee 
* Veskimäe tänav
Anabaptistid

**Anabaptistid** (kreeka *anababtizό* 'kastan uuesti vee alla, ristin') ehk **taasristijad** on 16. sajandil tekkinud radikaalsed protestantlikud rühmitused, keda iseloomustab täiskasvanute ristimine. 

Anabaptistid uskusid, et laste ristimine on kehtetu ja inimene peab ristimise vastu võtma täiskasvanuna, isikliku otsuse alusel. Anabaptistid ei moodustanud ühtset usulahku, taasristimise komme oli levinud väga erinevate põhimõtetega rühmituste seas. 

Mõned anabaptistlikud usulahud tegutsevad tänini, näiteks amišid, mennoniidid ja hutteriidid.
Neljapäev (ansambel)

**Neljapäev** on Eesti ansambel, kes esitab pehmemat ja raskemat rokki ning bluusi. 

Ilmunud on EP "Laske sisse". Ansambli esitatud lugu "Punane müts" oli suvel 2006 mitu nädalat "Raadio 2 TOP 20" edetabelis. 2008 augustis alustati esimese kauamängiva "Another Way" salvestamist, 2009 suvel ilmus plaadi esimene singel "C-Cup," 2010 varakevadel anti singlina välja ka nimilugu "Another Way", mis valiti Raadio 2 saate "Kuulderaadius" nädala lauluks nädalal 29.03–2.04.2010.

## Liikmed
*Kristjan "garf" Karmo – vokaal, kitarr 
*Mart "Flake" Liivand – kitarr
*Allan Albert – basskitarr
*Janno Tomingas – trummid

## Endised liikmed
*Ahti Urb – kitarr, vokaal (2009)
*Silja Madison – vokaal (2005–2008)
*Maarja "Mammu" Virkus – altsaksofon (2006–2008)
*Fred Gehrke – basskitarr (kuni 2007)
*Lauri "juhu" Liinat – basskitarr (2007–2010, enne seda kitarr) 
*Oliver "Oll" Vare – kitarr (2004–2011)
*Heido "Kamakas" Aas – trummid (2004–2011)
*Marko Sakkos – heli, korraldus

## Diskograafia
**"[[Laske sisse!]]"** (EP; 2006)
# Let Me In
# Punane müts
# Angel
# Valgus me teel
# Noorus on lahe aeg (bonus)

**"[[Another Way (Neljapäev)|Another Way]]"** (2010)
# Let Me Feed You
# Miserable
# Mama Lily
# Blame It On My Heart
# Slowing Down
# Your Love's So Rough
# Future
# Intoxicated
# Do You Want To See Me Crying
# Get Out
# You're My Tune
# Another Way

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
*"Another Way" muusikavideo
Mõõteriistade loend

*Siin on loetletud [[mõõteriist]]u*

## A
*Abbe refraktomeeter
*ampermeeter
*ampertangid
*anemomeeter
*aneroidbaromeeter
*areomeeter
*armillaarsfäär
*arvesti
*avomeeter vt multimeeter

## B
*barograaf
*baromeeter
*batütermograaf
*bolomeeter
*butüromeeter
*bürett

## D
*dendromeeter
*dosaator
*dosimeeter
*duromeeter
*dünamomeeter

## E
*elektriarvesti
*elektromeeter
*energiakulumõõtur

## F
*faasimõõtur ehk fasomeeter
*fotomeeter

## G
*gaasianalüsaator
*galvanomeeter
*Geigeri loendur

## H
*hügrograaf
*hügromeeter
*hüveteguri mõõtur ehk Q-meeter

## I
*induktiivsusemõõtur
*inklinomeeter
*iooniloendur

## J
*jalgratta võimsuse mõõtja
*joonlaud

## K
*kaliiber
*kalorimeeter
*Kell
*kiirgusdetektor
*koormustangid vt voolutangid
*kolorimeeter ehk kromatomeeter
*kompleksjuhtivuse mõõtur
*komplekstakistuse mõõtur
*kromatomeeter ehk kolorimeeter
*kruvik
*küünarpuu

## L
*LCR-mõõtur
*logomeeter
*lood
*luksmeeter
*läbisõidumõõdik

## M
*mall
*magnetomeeter
*mahtuvusemõõtur
*manomeeter
*margapuu
*meger
*mobiilne heitemõõtmissüsteem
*multimeeter
*must kera
*mõõdulint
*mõõtesild
*mõõtesilinder
*müomeeter

## N
*nelipunktsond
*nihik
*niiskusmõõtur
*nivelliir
*nurgik

## O
*oommeeter
*osakeste loendur
*ostsilloskoop

## P
*pedomeeter 
*piesoandur
*piesomeeter
*pipett
*penetromeeter
*profilograaf
*profilomeeter
*psühromeeter
*puidu niiskusmõõtur
*püknomeeter

## Q
*Q-meeter ehk hüveteguri mõõtur

## R
*reflektomeeter
*refraktomeeter
*rismus

## S
*sammuloendur
*signoskoop
*soojusenergia arvesti
*spektromeeter
*spidomeeter
*stopper

## T
*tahhomeeter
*tahhümeeter
*takistustermomeeter
*teodoliit
*termokaamera
*termomeeter
*tester vt multimeeter
*tihedusmõõtur
*tonomeeter

## V
*vattmeeter
*vedelikukulu mõõtja
*vibreeriva prooviga magnetomeeter
*viskosimeeter
*voltmeeter
*voolumõõtja vt elektriarvesti
*voolutangid
Saardu

**Saardu** on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

Küla piirneb läänes Kiideva, põhjas Sinalepa ja idas Haeska külaga  ning lõunas Matsalu lahega. 

Saardu küla asub Matsalu rahvuspargi territooriumil.

## Vaata ka
*Saardu peakraav

## Viited
Ridala

**Ridala** võib olla:

* Ridala (Saaremaa), küla Saaremaal
* Ridala (Läänemaa), endine küla Läänemaal
* Ridala (perekonnanimi)

## Vaata ka
* Ridala kihelkond
Abessiinia kass

**Abessiinia kass** on lühikarvaline kassitõug, mis arvatakse põlvnevat Egiptuse emasest kassist nimega Zula, kelle üks Briti sõdur võttis Abessiinia sõjast tulles  Aleksandria sadamas laevale ja viis 1868 Inglismaale, kus Zula paaritati inglise tiigrikarva vöödilise (*[[tabby (värvus)|tabby]]*) kassiga ning kõige "abessiinialikum" poeg paaritati oma emaga. 

Arvatakse, et kõik Euroopa, Ameerika ja Austraalia abessiinia kassid pärinevad Zulast, kuid USA abessiinia kasside genofondi on rikastatud vähemalt ühe, võib-olla isegi kolme Liibüast või  ehk ka Egiptusest toodud kassi abil. 

Segunemise tõttu on tänapäeva tõul metsik, lõvilaadne väljanägemine.  

Põhja-Aafrikas leidub väidetavalt veel metsikuid abessiinia kasse. 

Arvatakse, et muinasegiptlased austasid selle tõu esivanemaid jumalanna Basteti kehastustena.

Abessiinia kass on üks populaarsemaid lühikarvalisi kassitõuge USA-s. Neid kasvatatakse ka Eestis. 

Meeldib sageli isegi inimestele, kes ei pea end kassiarmastajaks. 

## Välimus ja iseloom
Karv on tihe, elastne ja läikiv, mitmesugust värvi (punakas või punane) tumedamate triipudega. 

Kõrvad on suured, eemal ja ettepoole kaldu. 

Saba on pikk, teravnev ja otsast tumedam.  

Silmad on kuldsed või rohelised ja väga kaldus ja mandlikujulised. 

Näoilme on intelligentne ja ergas. 

Abessiinia kass on särtsakas tõug, kes on tuntud kiiruse poolest ning selle poolest, et nad armastavad päikesepaistet ja peesitamist.  

Ta on rahulik, kuid aktiivne ja meeldida püüdev. Armastab kõrgust. Võib kõndida rihma otsas. Armastab vett  ning vaadata tilkuvaid kraane.  

## Paljunemine
Toob ilmale kolm tugevat poega korraga. 

Isa on nii kannatlik, et lubab poegadel mängides temast üle ronida ja saba hammustada.
Kassitõugude loend

*Siin on loetletud [[kassitõud|kassitõuge]].



==A==
*[[Abessiinia kass]]
*[[Ameerika lühikarvaline kass]]
*[[Ameerika lühisabaline kass]]
*[[Ameerika traatkarvaline kass]]
*[[Ameerika bobtail]]
*[[Ameerika curl]]
*[[Austraalia mist]]

==B==
*[[Balinees]]
*[[Bengali kass (kassitõug)|Bengali kass]]
*[[Briti lühikarvaline]]
*[[Birma kass]]
*[[Burmilla]]

==C==
*[[kartuusia kass]] (*chartreux*)
*[[Ceylon]]
*[[kõmri kass]]

==D==
*[[Devonreks]]
*[[Domestic Lynx]]
*[[Doni sfinks]]

==E==
*[[Egiptuse mau]]
*[[Euroopa lühikarvaline kass]]
**Exotic*

==G==
*[[Germanreks]]

==H==
*[[havanna (kass)|havanna]] (*Havana Brown*)
*[[Himaalaja kass]]

==J==
*[[Jaapani lühisabaline kass]]
*[[Jaava kass]]

==K==
*[[Korat]]
*[[Korni reks]]
*[[Kuriili lühisabaline kass]]

==L==
*[[Lumekäpaline (snowshoe)]]
*[[Lühikarvaline orientaal]]

==M==
*[[Mani kass|Mani kass (*Manx*)]]
*[[Maskiga lühikarvaline]]
*[[Meini kass]] (*Maine Coon*)
**Munchkin*

==N==
*[[Norra metskass]]

==O==
**Ojos azules*
*[[Ookerkass|Ookerkass (*Ocicat*)]]
**Oregon rex*
*[[Lühikarvaline orientaal]]
*[[Pikakarvaline orientaal]]

==P==
**Pixiebob*
*[[Pärsia kass]]

==R==
**Ragamuffin*
**Ragdoll*

==S==
*[[Saksa reks]]
*[[šoti lontkõrvaline]] ehk *Scottish fold*
*[[püstkõrvaline šoti lontkõrvaline]] ehk *Scottish fold (straight)*
*[[Selkirkreks]]
*[[Sfinks (kassitõug)|Sfinks]]
*[[Siberi kass]]
*[[Siiami kass]]
*[[Singapura kass]]
**Snowshoe'' ehk lumekäpaline
*Sokoke kass
*Somaali kass

## T
*Tongkingi kass
*Türgi angoora (angoora kass)
*Türgi van

## V
*Vene sinine
Gay-skinheadid

***Gei''-''skinhead*** ehk ***queer''-''skinhead*** on subkultuur, mille moodustavad *[[skinhead]]*-stiilis (eriti natsi-''skinhead''e kombel) riietuvad geid.  
  

See subkultuur tekkis 1980. aastatel ja kujunes välja 1990. aastatel.  

Berliini ajalehtedes on esinenud kuulutusi nagu: "Vajame ehtsaid fašiste sadomasoõhtutele". Ajalehtedes on kutsutud skinheade homode sadomasoüritustele piitsutamisega lisaraha teenima. 1990. aastate lõpul võis Berliini homoklubides kohata kiilakaid tegelasi näiteks Screwdriveri, Kahlkopfi ja Landseri T-särkides. Samuti on natsi-skinheadide hulgas märgatavalt homosid. Saksamaal oli kõige prominentsem selle fraktsiooni esindaja Michael Kühnen, 1990. aastate alguse aktiivsemaid neonatse. Tema oma seksuaalset sättumust ei varjanud ja väitis, et kamraadid peaksid üleüldse lõpetama igasuguse *gay-bashingu*. Ühes üleskutses väitis Kühnen, et rahvuslikus võitluses pole seksuaalne sättumus oluline ja et homode vihkamine olevat väikekodanlik – juudi ideoloogia üks osa. Kühneni mõju oli 1990. aastate alguse saksa natsiliikumises üsna tugev; piisav, et neonatside hulgas ilmutaksid oma seksuaalset sättumust ka teised kamraadid. Asi läks nii kaugele, et eksisteerib omaette homoseksuaalsete natside tervitus: Kühneni tervitus. See on harilik Sieg heil! -imine, ainult et püsti aetakse vaid pöial, nimetissõrm ja sellest järgmine sõrm. Õhtulehes oli 1990. aastatel kaanepilt Tartu noornatsist, kes just sama tervitusega fotograafile poseeris. Kas tegemist oli gay-skinheadiga, ei ole teada. Michael Kühnen aga suri AIDSi, nagu ka Nicky Crane.

On olemas selline oi! kogumik nagu "Strength through Oi!", mille kaanel on poolpaljas skinhead. See mees ongi Crane. Ta oli 1980. aastatel tähtis Londoni natsitegelane ja ka gei. Enne surma oli ta Londoni gay-tehnoklubi Heaven uksehoidja. Crane oli Inglismaal kuni surmani iidol paljudele noortele natsi-skinheadidele, kes ei tahtnud tema seksuaalsest sättumusest midagi kuulda, kusjuures Crane teenis veel raha gaypornoartistina. 

*Informatsioon pärineb osaliselt ka [[Aimar Ventsel|Aimar Ventsli]] artiklist [http://www.kes-kus.ee/index.php?kategooria=artiklid&action=loe&artikkel_id=1056 "Eene, meene, muu, nazi bist du!"].*

## Välislingid

*Gay Skinheads
*"There He goes walking down the street, Boots and Braces, he looks so sweet!"
*Gay-skinheads.net
*http://home.nikocity.de/gummarc/logos/gayskinheads.jpg
*The people watching in Amsterdam was world-class. We liked our neighbor picnickers--the gay skinheads.
*Peru.indymedia.org
*Preisliste - Michael Kühnen
*1986 NF Remembrance Sunday march, Right Nicky Crane
Pneumaatika

**Pneumaatika** on rakendusteadus, mis tegeleb gaaside mehaaniliste omadustega ning nende rakendamisega.

## Vaata ka
*pneumaatika mõisteid
*hüdraulika
*pump

## Välislingid
* Engineers Edge - The Flow of Compressed Air Through Sch. 40 Steel Pipe 
* eCompressedAir - Compressed Air Filters Basics
* National Fluid Power Association
* Fluid Power Educational Foundation - Advancing and Supporting Hydraulic & Pneumatic Education
* Fluid Power Net - International Fluid Power Research Network
* Glossary of Compressed Air Terms
Hüdraulika mõisteid

''Siin on loetletud hüdraulika mõisteid. 

## A
*Archimedese seadus

## B
*Bistabiilne jaotur

## D
*Drossel (hüdrotehnika)

## H
*Hammasrataspump
*Hüdraulika
*Hüdrauliline löök
*Hüdrauliline salvesti
*Hüdroajami proportsionaaljuhtimine
*Hüdromootor
*Hüdrosilinder
*Hüdrotrafo
*Hüdroturbiin
*Hüdrovõimendi
*Hüdroülekanne

## I
*Injektor

## J
*Jaotur
*Juga
*Jugapump

## K
*Kaitseklapp
*Kruvipump

## L
*Labapump
*Laminaarne voolamine

## M
*Mittereguleeritav drossel

## P

*Pascali seadus
*Proportsionaaljaotur

## R
*Reguleeritav drossel
*Rõhuepüür

## T
*Tagasilöögiklapp
*Turbulentne voolamine

## V
*Vooluklapp

## Ü
*Ülevool

## Vaata ka

*Pneumaatika mõisteid
*Masinaehituse mõisteid
Pneumaatika mõisteid

''Siin on loetletud pneumaatika mõisteid. 

## I
*Iminapp

## P
*Pneumosilinder

## S
*Suruõhk
*Suruõhu kuivatamine

## T
*Tagasilöögiklapp

## Õ
*Õhksüsteem lennukis

## Vaata ka

*Hüdraulika mõisteid
*Masinaehituse mõisteid
Staatikaga määramatud ülesanded

**Staatikaga määramatud ülesanded** on ülesanded, milles ei ole võimalik koostada niisama palju tasakaaluvõrrandeid, kui palju on tundmatuid toereaktsioone. Teisisõnu, tundmatute toereaktsioonide arv ületab tasakaaluvõrrandite arvu. 

Sellised ülesanded pole tasakaaluvõrrandite abil lahendatavad. 

Nad esinevad väände ja pikke puhul.

Staatikaga määramatute konstruktsioonide temperatuuri muutumisega kaasneb konstruktsioonis sisejõudude teke. Staatikaga määratavad konstruktsioonid deformeeruvad temperatuuri muutumisel, kuid seejuures ei teki sisejõude.

## Staatikaga määramatu skeem
Juhul, kui staatikaga määramatus ülesandes esineb arvutuskeem võib antud arvutusskeemi nimetada staatikaga määramatuks skeemiks.

## Vaata ka

*Staatikaga määratavad ülesanded
Pingekontsentratsioon

**Pingekontsentratsioon** on tugevusõpetuses, pingete ebasoodus ümberjaotumine ristlõikes koos kohalike maksimumide tekkega, mis on tingitud pingekontsentraatorite (avade, teravapõhjaliste soonte, keerme, ristlõike järskude üleminekute jms.) mõjust. pingekontsentratsiooni puhul esineb võlli põikpinna või pikipinna piirjoone järsk muutus. Pingekontsentratsiooni mõju arvestatakse kontsentratsiooniteguriga, mis määratakse kas katseliselt või teoreetiliselt elastsusõpetuse meetoditega.

## Pingekontsentratsiooni mõju arvestamine

Pingekontsentratsiooni mõju võetakse arvesse järgmistel juhtudel:

*Staatiliste koormuste mõjumisel väheplastsetele, haprale purunemisele kalduvatele materjalidele.
*Vahelduva koormuse mõjumisel igasugustele materjalidele (arvutus väsimustugevusele).

Pingekontsentratsiooni vähendamiseks tuleb vältida lõikepindade järske muutusi ja kasutada astmelise varda puhul võimalikult suure raadiusega üleminekukõveraid.
Stabiilsuse kadu

**Stabiilsuse kadu** on mõiste tugevusõpetusest, mis tähendab survejõu teatud suuruse juures sirge varda kõverdumist. Stabiilsuse kadu on samaväärne purunemisega, ning seda tuleb vältida. Konstruktsiooni arvutust, mille eesmärgiks on stabiilsuse kao vältimine, nimetatakse stabiilsusarvutuseks.

Stabiilsuse kadu ohustab eelkõige pikki ja peeneid surutud vardaid, õhukesi plaate, koorikuid (koorikvõlle jt. õhukeseseinalisi võlle).

Küberneetikas, automaatjuhtimissüsteemides ja tagasiside puhul üldse võib esineda tagasisidega süsteemi stabiilsuse kadu ehk püsivuse kadu ehk võnkumaminek. Selle põhjuseks on sageli tagasisidestatud süsteemi osade (komponentide) parameetrite muutumine või muutuja jõudmine süsteemi töötamise käigus mõne süsteemi osa läbivkarakteristiku olulise ebalineaarsusega kohta (näiteks elektroonse võimsusvõimendi väljundastme puhul).

Stabiilsuse kao vältimiseks teostatakse tagasisidestatud süsteemide projekteerimisel süsteemi analüüs ühe või mitme stabiilsuse kriteeriumi alusel.
Hu Jintao

**Hu Jintao** (*Hú Jǐntāo*; lihtsustatud hiina kirjas 胡锦涛; traditsioonilises hiina kirjas 胡錦濤; sündinud 21. detsembril 1942 Jiangyanis Jiangsu provintsis) on Hiina poliitik, endine Hiina Rahvavabariigi  president. 

Ta oli 2002–2012 Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretär.

Ta on elukutselt hüdraulikainsener ja on lõpetanud Qinghua ülikooli. 

Varem on ta töötanud Tiibeti autonoomse piirkonna parteisekretärina.

Poliitikas on ta rahvale rohkem avatud kui tema eelkäija. Näiteks on Hiina uudisteagentuur Xinhua avalikustanud niisuguseid üksikasju poliitbüroo istungitest, mis varem olid salajased. Ta on loobunud mitmest oma eelkäija naeruväärseks peetud tavast, nagu välisvisiitide korral pidulik ärasaatmine ja vastuvõtt riigi juhtkonna poolt. Ta on pööranud rohkem tähelepanu varanduslikule ebavõrdsusele, riigi piirkondade ebaühtlasele arengule ja keskkonnakaitsele.

Sellegipoolest ei ole Hu Jintao liberaal, vaid pragmaatiline kõva käe liini pooldaja. Ta on korduvalt lasknud blokeerida juurdepääsu Hiinast ebasoovitavatele veebisaitidele, sealhulgas ajalehtede New York Times ja The Washington Post, võrguväljaannetele ning Vikipeediale. Detsembris 2004 avaldas Hongkongi ajaleht Open tema juhised propagandaametnikele, milles ta rääkis vajadusest õppida Kuubalt ja Põhja-Korealt ning nimetas Mihhail Gorbatšovi sotsialismi reeturiks. Põhja-Korea poliitilisi vaateid nimetas ta põhiliselt õigeteks ja selle riigi majandusraskusi ajutisteks.

## Tunnustus
*2010 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden
Koidu (Haapsalu)

**Koidu** on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

Küla piirneb loodes Põgari-Sassi, põhjas Tuuru ja idas ning lõunas Kiideva külaga. Koidu küla asub Matsalu rahvuspargi territooriumil Puise poolsaarel.

## Viited
Anneli Jäätteenmäki

**Anneli Tuulikki Jäätteenmäki** (sündinud 11. veebruaril 1955 Lapual) on Soome ja Euroopa Liidu poliitik, endine Soome justiitsminister ja peaminister. Ta kuulub Soome Keskerakonda.

Jäätteenmäki juhtis Keskpartei napile võidule 2003. aasta parlamendivalimistel pärast kaheksa aastat kestnud opositsioonis olekut ja vastavalt Soome põhiseadusele sai automaatselt õiguse moodustada valitsus. Koalitsioonivalitsusse kuulusid veel sotsiaaldemokraadid ja Rootsi Rahvapartei. Põhiosas jätkas tema valitsus eelmise valitsuse joont.

Jäätteenmäki oli sunnitud ametist tagasi astuma, kui ilmnes, et valimiskampaania ajal sai ta kasutada salajasi dokumente, mis sisaldasid tollase peaministri Paavo Lippose jutuajamise teksti kohtumisel George W. Bushiga Soome toetusest Iraagi sõjale. Nende jutuajamiste avalikustamine aitas kaasa sotsiaaldemokraatide kaotusele valimistel. Jäätteenmäki astus tagasi peaministri kohalt 24. juunil ja Keskpartei juhi kohalt 5. oktoobril 2004.

Tema valitsus oli kestuse poolest Soome läbi aegade eelviimane valitsus (viimane oli Juho Vennola teine valitsus aastal 1920, mis pidas vastu alla 2 kuu). Ta oli Euroopa (kuid mitte maailma) esimene naispeaminister, kes oli võimul samal ajal, kui riigil oli ka naispresident. Pooled tema valitsuse ministritest olid naised.

Aastatel 2004–2019 oli ta Euroopa Parlamendi liige. Ta sai 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ligikaudu 140 000 häält, mis oli Soome kõige suurem häälte arv ja moodustas 8% häältest Soomes. 2007. aastal loobus ta kandideerimast Soome parlamendivalimistel ning lubas selle asemel keskenduda tööle Euroopa Parlamendis.

2009. ja 2014. aastal valiti ta Euroopa Parlamenti uueks ametiajaks tagasi. 2015. aastal valiti ta Euroopa Parlamendi asepresidendiks.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht