open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Butcher Babies

**Butcher Babies** on Ameerika *[[heavy metal]]*i ansambel Los Angelesest Californiast. 

Ansambli koosseisu kuuluvad solistid Heidi Shepherd ja Carla Harvey, kitarrist Henry Flury (Amen), bassist Jason Klein ja trummar Chase Brickenden (Scars of Tomorrow). Nende debüütalbum "Goliath" anti välja 9. juulil 2013 Century Media Recordsi plaadifirmas. Seda müüdi USA-s ühe nädalaga pärast ilmumist 3300 eksemplari ning see jõudis 3. kohale Billboard Heatseeker charti edetabelis ning 112. kohale edetabelis Billboard 200.

## Bändi liikmed

#### Praegused liikmed
* Heidi Shepherd – vokaalid (2009–praeguseni)
* Carla Harvey – vokaalid (2009–praeguseni)
* Henry Flury – kitarrid (2009–praeguseni)
* Jason Klein – bass (2009–praeguseni)
* Chase Brickenden – trummid (2016–praeguseni)

#### Endised liikmed
* Chris Warner – trummid (2009–2016)

## Diskograafia

### Stuudioalbumid
# Goliath (2013)
# Take It Like a Man (2015)
# Lilith (2017)

### EP-d
# Butcher Babies (2012)
# Uncovered (2014)

### Muusikavideod
# ”Mr. Slowdeath” (2012)
# ”Magnolia Blvd” (2013)
# ”I Smell a Massacre” (2014)
# ”They're Coming to Take Me Away Ha-Haa!” (2014)
# ”Monster Ball” (2015)
# ”For the Fight” (2015)
# ”Igniter” (2015)
# ”Lilith” (2017)
# ”Headspin” (2017)
# ”Look What We’ve Done” (2017)
Pietrykaŭ rajoon

**Pietrykaŭ rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2 835 km². 2016. aasta seisuga elas seal 28 246 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Babuničy, Čaluščavičy, Hałubica, Hrabaŭ, Kamarovičy, Kapatkievičy, Kapcevičy, Kołki, Konkavičy, Laskavičy, Łučycy, Mularaŭka, Myšanka, Navasiołki, Pciči ja Pietrykaŭ külanõukogu. Halduskeskus on Pietrykaŭ linn, selle kõrval on suuremad asulad Kapatkievičy alev ja Kapcevičy alevik.


Lyaskovichi-01.jpg|Laskavičy
Брынёў. Забудова (05).jpg|Brynioŭ
Петрыкаў. Дарога.jpg|Pietrykaŭ


Tähtsaimaks jõeks on Prõpjats, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Ubort, Pcič ja Tremla. Rajoon asub Polesje madalikul, selle keskmine kõrgus on 120—140 m. Madalaim punkt asub Prõpjatsi kaldal ja ulatub 113 meetrit üle merepinna. Prõpjatsi ümbruskonnas leidub arvukalt järveks kujunenud soote, suurimaks järveks on 69 hektari suurune Dzikaje järv. Rajooni edelaosa kuulub Prypiacki rahvusparki.

Rajoonis leiduvad suured turba varud. Lisaks kaevandatakse seal haliiti ja kaalisoola, pruunsütt, kipsi, kohati esineb ka liiva ja savi.

2009. aasta seisuga oli elanikest 94,29% valgevenelasi, 3,55% venelasi, 1,26% ukrainlasi ja 0,9% muust rahvusest inimesi. 83,53% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 14,09% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 56,4% elanikke, vene keelt aga 33,88%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
*Rajoonilehe võrguversioon
Blažijivka

**Blažijivka** (ukraina keeles Блажіївка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 461. Pindala on 1,29 km².
Sussexi spanjel

**Sussexi spanjel** on Suurbritanniast Lõuna-Inglismaalt Sussexist pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Loomupärase töövõimega, kasutatakse saagi otsimiseks rasketes maastikutingimustes. Leebe iseloomuga."


Sussex spaniel 276.jpg
BIR Grupp 8- SUSSEX SPANIEL, Marquell Replay (23904083019).jpg


## Viited

## Välislingid

* Sussexi spanjel veebisaidil koer.ee
Zaliznõi Port

**Zaliznõi Port** (ukraina keeles Залізний Порт) on küla Ukrainas Hersoni oblastis Gola Prõstani rajoonis. Elanike arv on 1528. Pindala on 2,17 km².


Zaliznyi Port Beach.jpg
Zaliznyi Port (August 2017) 3.jpg
Раннее утро на пляже Железного Порта - panoramio.jpg
Zaliznyi Port Castle.jpg
Kurkumiin

**Kurkumiin** on kurkuminoidide hulka kuuluv kollakasoranži värvusega vees peaaegu lahustumatu keemiline aine, mida leidub looduslikult mitut liiki taimedes. Kurkumiini toodetakse ka sünteetiliselt.
Toidulisaainena (toiduvärvainena) on selle tähis E100.

Kurkumiini leidub rohkelt hariliku kurkumi risoomis.

Kukrumiiniuuringute kohaselt evib kurkumiin inimorganismis hulgaliselt farmakoloogilisi toimeid.

Ravimina kasutatakse kurkumiini mitmesuguste hingamisteede allergiliste ja põletikuliste seisundite korral aga ka maksa haiguslike seisundite, anoreksia ja reumatismi korral ning haavade paranemise kiirendamiseks.

Kurkumiin evib mitut tüüpi vähirakkude, näiteks rinna-, kopsu-, naha- ja maovähi rakkude, paljunemist pärssivat toimet.

*[[In vivo]]* ja *[[in vitro]]* kurkumiiniuuringute kohaselt evib kurkumiin inimorganismis hulgaliselt farmakoloogilisi toimeid, nagu põletiku-, vähivastane, tsütokiinide vabastamine, antioksüdantsed ja immunomodulatoorsed, apoptootilisi protsesse kiirendav ja antiangiogeenne. Kurkumiin osaleb ka rakkude kemo- ja kiirgusresistentsuse tekkes.

Kurkumiinil on kliiniliste uuringute kohaselt ravitoime soole-, kõhunäärme-, eesnäärme-, kopsu-, pea- ja kaelavähi ja rinnanäärmevähi ning vähilesioonide korral. Ka mitmete põletikuliste soolehaiguste korral, nagu Crohni tõbi, haavandiline koliit ja ärritunud soole sündroom. Veel on toimed reumatoidartriidi, osteoartriidi, maohaavandite, Helicobacter pylori infektsiooni (tekitajaks *[[Helicobacter pylori]]*), diabeedi, vitiliigo, psoriaasi, ateroskleroosi jmt haiguslike seisundite korral.

Kollajuure juurikas leiduv kurkumiin avaldab toimet klorokviinitundliku malaariaparasiidi *[[Plasmodium falciparum]]*'i tüve 3D7, mida kasvatati inimese erütrotsüütides, kasvule.

Kurkumiini isoleerisid esimestena 1815. aastal Vogel ja Pierre Joseph Pelletier.

Kollajuures sisalduvat värvainet on kasutatud siidi, villa ja lina värvimiseks Venemaal 17. sajandist 20. sajandi alguseni.

## Viited

## Välislingid
*Bharat B. Aggarwal, Indra D. Bhatt, Haruyo Ichikawa, Kwang Seok Ahn, Gautam Sethi, Santosh K. Sandur, Chitra Sundaram, Navindra Seeram ja Shishir Shishodia, *[http://www.jivasupplements.org/assets/applets/Curcumin-_Biological_and_medicinal_properties.pdf 10 Curcumin — Biological and Medicinal Properties]*
Otherwise

**Otherwise** on *[[hard rock]]*'i ansambel USA Nevada osariigist Las Vegasest. Nad on plaadifirma Century Media Records kaudu välja andnud kaks täispikkuses albumit: "True Love Never Dies" (2012) ja "Peace at All Costs" (2014). 

Enne Century Mediaga plaadilepingu saamist olid nad välja andnud ühe täispikkuses albumi "Otherwise" (2006) ja ühe EP "Some Kind of Alchemy" (2009). 

## Bändi liikmed
#### Praegused liikmed
* Adrian Patrick – laulusolist (2003–praeguseni)
* Ryan Patrick – kitarr, taustalaul (2004–praeguseni)
* Tony "The Beast" Carboney – basskitarr, taustalaul (2015–praeguseni)
* Brian Medeiros – trummid (2016–praeguseni)

#### Endised liikmed
* Ted Carrasco – rütmikitarr (2003–2007)
* Ray Kemple – basskitarr (2004)
* Alan Doucette – trummid (2004–2007)
* Don DW King – basskitarr, taustalaul (2004–2007)
* Jason Juadines – rütmikitarr, taustalaul (2007–2011)
* Flavio Ivan Mendoza – basskitarr, taustalaul (2007–2012)
* Dave McMahan – trummid, taustalaul (2007–2010)
* Corky Gainsford – trummid, taustalaul (2010–2015)
* Vassilios Metropolous – rütmikitarr (2011–2012), basskitarr (2012–2014), taustalaul (2011–2014)
* Andrew Pugh – rütmikitarr, taustalaul (2012–2016)

## Diskograafia

### Stuudioalbumid
# Otherwise (2006)
# True Love Never Dies (2012)
# Peace at All Costs (2014)
# Sleeping Lions (2017)
# Defy (2019)

### EPd
# Some Kind of Alchemy (2009)
# Enjoy the Pain (2013)
# From the Roots: Vol. 1 (2016)
# From the Roots: Vol. 2 (2018)

### Singlid

## Muusikavideod
Jossõpivka (Kozjatõni rajoon)

**Jossõpivka** (ukraina keeles Йосипівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 1119. Pindala on 3,14 km².


Yosypivka (Koziatynskyi) 01.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi Raion) 08.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 03.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 05.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 07.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 12.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 13.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 15.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 16.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 17.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 20.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 22.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 23.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 25.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 29.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 31.jpg
Yosypivka (Koziatynskyi) 35.jpg
Pierre Joseph Pelletier

**Pierre-Joseph Pelletier** (22. märts 1788 Pariis – 19. juuli 1842 Pariis) oli Prantsuse keemik ja farmatseut. Teda tuntakse uuringute eest taimsete alkaloidide vallas.

Pierre-Joseph Pelletier töötas toksikoloogia professorina Pariisi meditsiinikoolis *École de Pharmacie*.

Koos François Magendiega isoleeris Pelletier röga-oksejuurest (*Carapichea ipecacuanha* (Brot.) L.Andersson) emetiini (1817). Pelletier eraldas koos Vogeliga kurkumiini ja koos Joseph Bienaimé Caventou'ga kiniini (1820), kofeiini (1826),  strühniini (1817), kolhitsiini (1819) ja klorofülli. 
  
Pierre-Joseph Pelletier ja Filip Neriusz Walter isoleerisid  merimänni koore vaigust 1837 tolueeni.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Pierre Joseph Pelletier]] ja saksakeelset artiklit [[:de:Pierre-Joseph Pelletier]] seisuga 16.09.2017.*
Rea Raus

**Rea Raus** (sündinud 10. aprillil 1967) on eesti kasvatusteadlane ja Läänemaa Ühisgümnaasiumi majanduse ning inglise keele õpetaja.

On alates 2010. aastast Tallinna Ülikoolis erinevatel ametikohtadel töötanud. Õpetanud tervist puudutavaid teemasid, annab Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledžis ainet „Globaalsed trendid ja tervisedendus“.

Ta on kirjutanud artikleid jätkusuutlikkuse ja ökoloogilise hariduse teemadel.

## Haridus
Rausil on magistrikraad inglise filoloogias.

2006. aastal Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledžis magistrikraad haridusteaduses.

2011. aastal alustas Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste instituudis doktorantuuri, kuid katkestas õpingud.

2018. aastal kaitses haridusteaduslikul teemal doktoritöö Tampere Ülikoolis.

## Viited

## Kirjandus
*Mihkel Kunnus. Oluline on, et inimene näeks oma tegude tagajärgi ligidalt: Rea Raus, Kalevi Kull ja Kaupo Vipp: Eesti kui ökoriik on väärt unistus, mille poole rahvana püüelda. *[[Sirp (ajaleht)|Sirp]]* 07.10.2016.
*Imbi Henno; Rea Raus (toim.). *Täienduskoolituse õppekavade koostamine ja koolituste korraldamine formaalharidussüsteemi õpetajatele ning mitteformaalse keskkonnahariduse spetsialistidele*. Tallinn: Tallinna Ülikool, Ökoloogia Instituut. 2015.
Grant Hart

**Grant Vernon Hart** (18. märts 1961 South St. Paul, Minnesota – 13. september 2017 Saint Paul, Minnesota) oli Ameerika Ühendriikide muusik.

Grant Hart oli ansambli Hüsker Dü üks asutajaliikmetest, laulja ja trummar. Pärast bändi laialiminekut 1988. aastal lõi ansambli Nova Mob ja tegi soolokarjääri.
Burggrafenamt

**Burggrafenamt** (itaalia: *Burgraviato*, saksa: *Burggrafenamt*) on ringkond (itaalia: *comunità comprensoriale*, saksa: *Bezirksgemeinschaft*) Itaalia Bolzano provintsi lääneosas. See hõlmab osa Adige jõe orust Naturnsi ja Bolzano vahel ning sellega külgnevad Passeieri ja Ulteni orud.
 
Algselt ajaloolise Vinschgau osana läänes on piirkonna nimi tuletatud Tirooli lossi linnakrahvidest. See on keskaegse Tirooli krahvkonna tuumik pealinnaga Meranos.

2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 78,66% oru rahvast emakeelena saksa keelt, 21,06% itaalia keelt ja 0,28% ladiini keelt.

## Haldusjaotus

Burggrafenamti ringkonnas asuvad järgmised omavalitsusüksused (*comune*):

## Välislingid

*Burggrafenamti ringkond (saksa ja itaalia keeles)
Borador

**Borador** on Ameerika Ühendriikidest pärinev koeratõug. Tõug on tunnustatud USA kenneliklubi poolt.

Koeratõu aretamisel ristati '''bor'''derkolli labr'''ador'''i retriiveriga, kelle nimetustest on tuletatud ka tõu nimetus.

## Viited

## Välislingid

*
MySims

"**MySims**", varem "**The Sims Wii**" ja "**Nintendo Sims**" on 2007. aastal ilmunud EA Redwood Shoresi väljatöötatud ja Electronic Artsi avaldatud videomäng.

Mäng on loodud *spin-offina* Maxise sarja "The Sims" mängudele, kuid erineb neist peamiselt graafikastiili ja mõne mängumehaanika poolest.

MysSims ilmus algselt 2007. aastal Nintendo DSile ja Wiile, ning uuesti 2008. aastal mobiiltelefonidele ja Microsoft Windowsile.

## Järjed

MySimsile on ilmunud viis järge
Krasnõi rajoon

**Krasnõi rajoon** (vene keeles *Краснинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Krasnõi alev.

Rajoon piirneb põhjas Rudnja rajooniga, idas Smolenski rajooniga, lõunas Monastõrštšina rajooniga ja läänes Valgevenega.

Rajooni pindala on 1507,7 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 696, 2009. aastal 13 861 ja 2002. aastal 15 537.

Rajooni tähtsamad jõed on Dnepr ja Mereja.

## Viited
Kaukaasia lambakoer

**Kaukaasia lambakoer** on Kaukaasiast pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "tasakaalukas, aktiivne, enesekindel, julge ja sõltumatu."


CaucasianOvcharka-Julius.jpg
Owtscharka Dschinie.JPG
Caucasian Ovcharka "Caesar".jpg


## Viited

## Välislingid

* Kaukaasia lambakoer veebisaidil koer.ee
Taani spits

**Taani spits** on Taanist pärinev koeratõug (spits).

Tõug on FCI poolt tunnustamata.

## Viited

## Välislingid

* Taani spitsi koduleht
Monastõrštšina rajoon

**Monastõrštšina rajoon** (vene keeles *Монастырщинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Monastõrštšina alev.

Rajoon piirneb kirdes Smolenski rajooniga, idas Potšinoki rajooniga, kagus Hislavitši rajooniga, edelas ja läänes Valgevenega ning loodes Krasnõi rajooniga.

Rajooni pindala on 1513,75 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 264, 2009. aastal 11 270 ja 2002. aastal 13 876.

Monastõrštšina rajoonis on 202 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Monastõrštšina alevi) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Dnepr ja Sož.

## Viited
Hislavitši rajoon

**Hislavitši rajoon** (vene keeles *Хиславичский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Hislavitši alev.

Rajoon piirneb kirdes Potšinoki rajooniga, lõunas Šumjatši rajooniga, läänes Valgevenega ja loodes Monastõrštšina rajooniga.

Rajooni pindala on 1161,04 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8740, 2009. aastal 10 133 ja 2002. aastal 12 007.

Hislavitši rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Hislavitši alevi) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Rohuklased

**Rohuklased** (*Oedemeridae*) on putukate sugukond mardikaliste seltsist.

Sugukonnas on umbes 100 perekonda kokku ligikaudu 1500 liigiga. Eestis 14 liiki.

Vastsed elavad enamasti kõdunenud puidus, valmikud aga tihti toituvad õitel.

## Eestis esindatud perekonnad
**Anogcodes* – luitemardikas (3 liiki)
**Calopus* – sarvikrohukas (1 liik)
**[[Chrysanthia]]* (3 liiki)
**Ditylus* – sinirohukas (1 liik)
**Nacerdes* – vaiamardikas (1 liik)
**Oedemera* – rohukas (5 liiki)
Maitansiin

**Maitansiin** on ansamütsiinide rühma antibiootikum, millel on tsütotoksiline ja antimikrobiaalne toime.

Maitansiini tsütotoksiline toime rakkudele, sealhulgas mitmetele vähirakuliinidele, arvatakse seisnevat mikrotuubulite moodustumise takistamises. Arvatakse, et aine evib samu toimeid ka *[[in vivo]]* ja võib seega vähirakkude paljunemist takistada.

Seda leidub looduslikult ja aine eraldati esmakordselt kikkapuuliste sugukonna maiteni perekonna taimest *[[Maytenus serrata]]*.

Maitansiini derivaate nimetatakse maitansinoidideks ja ühte neist, emtansiini, sisaldab ka rinnavähi immuunteraapias kasutatav ravim trastusumaabemtansiin.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Maitansine]] seisuga 9.09.2017.*
Sahha rahvuslik tantsuteater

**Sergei Zverevi (Kõõl Uola) nimeline Sahha (Jakuutia) Vabariigi Rahvuslik Tantsuteater** (vene keeles Национальный театр танца РС(Я) им.С.А.Зверева – Кыыл Уола) on teater Sahha pealinnas Jakutskis. 

Tantsuteater loeb oma algusajaks **Riikliku Tantsuansambli Jakutija** loomist 1980. aastal. 1992. kujundati tantsuansambel ümber **Sahha (Jakuudi) Vabariigi Rahvuslikuks Tantsuteatriks**. Alates 2005. aastast kannab Sahha rahvuslik tantsuteaterSergei Zverevi (Kõõl Uola) nime.  

Teater säilitab ja arendab rahvusliku tantsukultuuri traditsioone. Teatri repertuaaris on enam kui 20 lavastust. Teatri kunstiline juht oli kaua aega (alates 1980. aastast) teatri looja Gennadi Baišev. Teatrist on saanud Sahha visiitkaart rahvusvahelistel ja ülevenemaalistel festivalidel. 

Praegu täidab kunstilise juhi kohuseid Svetlana Bessonova. 1993. aastast töötab ballettmeister-lavastajana Ljudmila Antipina ja teatri peadirigendina Nikolai Petrov. Teatrikollektiivi koosseisu kuulub 34-liikmeline tantsutrupp, 3-liikmeline lauluansambel ja 23-liikmeline rahvapilliorkester.

## Tantsijaid
*Semjon Ivanov, Sahha teeneline kunstnik
*Vladislav Popov, Sahha teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Koduleht. dancesakha.ru
*Teatri rahvapilliorkestri koosseis. dancesakha.ru
Gennadi Baišev

**Gennadi Semjonovitš Baišev** (vene keeles Геннадий Семёнович Баишев; sündinud 12. märtsil 1946 Namtsõ rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi koreograaf, ballettmeister ja balletitantsija, Sahha rahvakunstnik.

Jakuudi balleti juhtiva balletitantsijana esindas ta Nõukogude Liitu 1975. aastal USA-s (Nõukogude – USA IV noorsoofoorum) ja 1976. aastal Jaapanis (Nõukogude – Jaapani noorsoofestival).

Ta oli Jakuudi Riikliku Tantsuansambli looja (1980) ja kauaaegne Sahha rahvusliku tantsuteatri (asutati 1992 Jakuudi riikliku tantsuansambli baasil) kunstiline juht ja ballettmeister.

## Haridus- ja töökäik
Pärast Novosibirski koreograafiakooli lõpetamist 1966. aastal asus Gennadi Baišev tööle balletisolistina Jakuudi Muusika- ja Draamateatrisse.

1980. aastal loodi Jakuudi Riiklik Tantsuansambel. Baiševist sai ansambli kunstiline juht ja ballettmeister. 1982. aastal lõpetas ta GITIS-e režiiteaduskonna ballettmeistriosakonna. 1992. aastal sai Jakuudi riiklikust tantsuansamblist Sahha (Jakuudi) Vabariigi Rahvuslik Tantsuteater. Teatrist, mille kunstiline juht oli Baišev, sai Sahha visiitkaart rahvusvahelistel ja ülevenemaalistel festivalidel.

## Tunnustus
*1972 – Oiunski-nimeline Jakuudi ANSV riiklik preemia kirjanduse, kunsti ja arhitektuuri valdkonnas
*1982 – Jakuudi ANSV teeneline kunstnik
*1991 – Ülevenemaalise ballettmeistrite konkursi laureaat (Novosibirskis)
*2002 – ajakirja Balet balletiauhind "Duša Tantsa" kategoorias "rahvatantsu täht"
*2016 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik

## Viited
Mayhemi diskograafia

Siin on kirjas Norra *[[black metal]]*'i ansambli Mayhem diskograafia.

## Stuudioalbumid

## Kontsertalbumid

## EPd

## Demod ja singlid

## Kogumikalbumid

## Videograafia
Juutide asustuspiirkond

**Juutide asustuspiirkond** (vene keeles черта оседлости, täisnimetus черта постоянной еврейской оседлости) oli territoorium Venemaa Keisririigi lääneosas, kus juutidel oli lubatud ametlikult elada.

Juutide asustuspiirkonna pindala oli 1 224 008 ruutkilomeetrit. 1897. aasta ülevenemaalise rahvaloenduse andmetel elas juutide asustuspiirkonnas 3 558 000 juuti.

Esimese Poola jagamise tagajärjel 1772. aastal sattus Venemaa võimu alla palju juute.
Juutide asustuspiirkonna kehtestas keisrinna Katariina II oma dekreediga 23. detsembril 1791. Esialgu kuulusid juutide asutusala koosseisu Valgevene, Jekaterinoslavi kubermang ja Tauria kubermang. Juutide asustuspiirkonna hulka arvati ka need alad, mis sattusid Venemaa koosseisu Poola teise jagamise tulemusel 1793. aastal ja Poola kolmanda jagamise tulemusel 1795. aastal (Minski kubermang, Volõõnia kubermang, Podoolia kubermang, Kiievi kubermang, Tšernigivi kubermang, Grodna kubermang, Poltaava kubermang, Kaunase kubermang ja Vilniuse kubermang). 1818. aastal arvati juutide asustuspiirkonna hulka ka Bessaraabia kubermang. Kui Kongressi-Poola (ametlikult Poola kuningriik) 1867. aastal kaotati, said juudid 1868. aastal vaba liikumise õiguse Poola kubermangude ja juutide asustuspiirkonna vahel.

Kuramaa kubermang ei kuulunud juutide asustuspiirkonda, kuid 1799. aastal andis keiser Paul I välja seaduse, mis lubas seal juba elavatel juutidel Kuramaal legaalselt edasi elada.

1865. aastal piiranguid mõnevõrra leevendati ja osa juute (esimese järgu kaupmehed, kutsetunnistusega käsitöölised ja kõrgharidusega spetsialistid) said õiguse elada väljaspool juutide asustuspiirkonda.

Juutide asustuspiirkonna ja sellega seotud piirangud tühistas Venemaa Ajutine Valitsus oma määrusega 20. märtsil 1917.

## Vaata ka
*Aškenazi juudid

## Viited
Itaalia karmikarvaline linnukoer

**Itaalia karmikarvaline linnukoer** on Itaaliast pärinev koeratõug.



AKC Deutsch Drahthaar Dog Show 2013.jpg
Spinone Italiano.jpg
Favve mysko.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid

* Itaalia karmikarvaline linnukoer koer.ee saidil
Steven Ogg

**Steven Ogg** on Kanada näitleja. 

Ta on tuntud  videomängu "Grand Theft Auto V" tegelase Trevor Philipsi häälena ning  draamasarjast "Elavad surnud" Simoni rollis. Ta on mänginud ka teleseriaalides „Better Call Saul“, „Seaduse nimel“. „Mõrvaennetajad“, „Broad City“ ja „Läänemaailm“.

## Filmid

### Kinofilmid

### Televisioon

### Videomängud
Pusteri org

**Pusteri org** (itaalia: *Val Pusteria*; saksa: *Pustertal*, ladiini: *Val de Puster*) on org Alpides, mis jookseb ida-läänesuunalisena Lienzist Ida-Tiroolis Austrias Mühlbachini Brixeni lähedal Lõuna-Tiroolis Itaalias. Pusteri oru Lõuna-Tirooli vallad moodustavad Pustertali ringkonna.

## Pusteri org

Pusteri org paikneb periadriaatilise liitekoha lääneosas, mis eraldab Lõuna Lubjakivi Alpid Kesk Ida-Alpidest, samuti enamuse Lubjakivi Alpidest mäeaheliku keskosa kesksetest gneiss ja kiltkivi tippudest. Sillianist idas lahkub Pusteri org periadriaatiliselt joonelt (mis läheb Gaili jõe orgu) ja pöördub kirdesse Lienzi suunas.

Pool orust juhib oma veed Adige jõe kaudu läände Aadria merre; teine pool viib veed Doonau kaudu itta Musta merre. Veelahe asub madalas Toblacher Feldi (*Conca di Dobbiaco*) orupõhjas. Rienzi jõgi voolab Pusteri orus läände ja Drau jõgi voolab itta Ida-Tirooli. Oru idaosa Drava ülemjooksul kutsutakse Ülemiseks Pusteri oruks.

Asulad Pusteri orus paiknevad kõrgustel 750–1180 meetrit üle merepinna. Olulisemad asulad lääneorus on Toblach, Welsberg-Taisten, Olang ja Bruneck; olulisemad idaorus on Innichen, Sexten ja Sillian.

Rienzi jõe suuremad lisajõed on Antholzi oja, Ahr, Pragsi oja, Gsiesi oja, Gader, Pfundersi oja ja Lüsenbach. Pusteri oru suurim kõrvalorg on Tauferer Ahrntal. Drau suuremad lisajõed on Sexteni oja ja Villgratenbach.

## Pustertali ringkond

Pustertali ringkond (itaalia: *Comprensorio della Val Pusteria*; saksa: *Bezirksgemeinschaft Pustertal*) loodi 1969. aastal 26 valla ühendamisega. Selle pindala on 2071 m² ja rahvaarv üle 73 000. Selle peamine linn on Bruneck. 2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 80,96% oru elanikest emakeelena saksa keelt, 13,40% ladiini keelt ja 5,64% itaalia keelt.

Järgmised vallad kuuluvad Pustertali ringkonda:

## Galerii


Pilt:Kronplatz Nordföhn02 2013-01-08.jpg|Ahrntal ja Bruneck 
Pilt:Keilspitzmassiv & Laserzmassiv from Lienz,.jpg|Lienzi Dolomiitide ahelik Ida-Tiroolis Ülemises Pusteri orus
Pilt:Innichen.jpg|Innichen
Pilt:Antholz Mittertal - Bergbauernhof.jpg|Talumaja Antholz Mittertali orus
Pilt:Kreuzkofel.jpg|Heiligkreuzkofel Abteitali orus
Pilt:CrodaDelBecco.JPG|The Pusteri org Brunecki juures


## Välislingid

*Pustertali ringkond (saksa ja itaalia keeles)
Semjon Ivanov

**Semjon Grigorjevitš Ivanov** (vene keeles Семен Григорьевич Иванов; sündinud 26. veebruaril 1967 Lenini rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi balletitantsija, Sahha teeneline kunstnik.

Pärast Jakutski vabariikliku kultuurharidustöö kooli lõpetamist 1989. aastal asus Semjon Ivanov balletisolistina tööle Jakuudi riiklikku estraaditeatrisse. 1999. aastast töötab Ivanov Gennadi Baiševi kutsel balletisolistina Sahha rahvuslikus tantsuteatris.

1999. aastal lõpetas ta Ulan-Udes asuva Ida-Siberi Riikliku Kultuuri ja Kunstide Akadeemia koreograafiaosakonna koreograafilise kollektiivi juhtimise erialal.
 
Ta on osa võtnud rahvusvahelistest folkloorifestivalidest, sealhulgas Prantsusmaal (2002, 2011), Šveitsis (2002), Belgias (2011), Lõuna-Koreas (2012) ja Türgis (2014).

## Tunnustus
*2014 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik

## Viited
Vladislav Popov

**Vladislav Mihhailovitš Popov** (vene keeles Владислав Михайлович Попов) on jakuudi balletitantsija, Sahha teeneline kunstnik.

PärastVabariikliku Koreograafiakooli lõpetamist 2002. aastal asus ta balletisolistina tööleSahha rahvuslikku tantsuteatrisse.

## Tunnustus
*2005 – Ulaanbaataris toimunud rahvusvahelise konkursi Kuldne Pääsuke diplomand
*2013 – vabariikliku teatrifestivali "Želannõi Bereg" ("Желанный берег") nominent (kategoorias "parim kõrvalroll muusikalavastuses)
*2015 – vabariikliku teatrifestivali "Želannõi Bereg" ("Желанный берег") nominent (kategoorias "parim roll muusikalavastuses)
*2017 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik

## Viited
Oligodon huahin

***Oligodon huahin*** on maoliik vähehammasmao perekonnast. 

Need väiksed maod (maksimaalne kogupikkus 485,8 mm) elavad Tais Malaka poolsaarel Hua Hinis.

; Kirjeldus
Seljakilbiste read  17-17-15 või 17-15-15; isasmadudel 166–173 kõhukilbist ja 35–41 sabaalust kilbist; anaalkilbis paaritu; hemipeenis on paaris, ogadeta ja ulatub 14nda sabaaluse kilbiseni (*in situ*).  

## Välislingid
* *[http://novataxa.blogspot.com.ee/2017/07/oligodon-huahin.html [Herpetology • 2017] Oligodon huahin | งูคุดหัวหิน • A New Kukri Snake (Colubridae: Oligodon) from Hua Hin District, and the First record of O. deuvei from Thailand]*, 15. juuli 2017

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Oligodon huahin]] seisuga 17.07.2017.*
Oligodon saiyok

***Oligodon saiyok*** on maoliik vähehammasmao perekonnast. 

Tema maksimaalne teadaolev pikkus ninamiku tipust kloaagiavauseni (*SVL*) on 626,1 mm; ülamokakilbiseid  8; seljakilbiste ridu 17-17-15; 181–187 kõhukilbist ja 38–43 sabaalust kilbist; anaalkilbis paaritu; hemipeenised ulatuvad *in situ* 18nda sabaaluse kilbiseni.

Need maod elavad usutavasti Tais *Sai Yok District* 'is.

## Välislingid
* *[http://novataxa.blogspot.com.ee/2017/07/oligodon-saiyok.html?m=1 [Herpetology • 2017] Oligodon saiyok | งูงอดไทรโยค • A New Limestone-dwelling Kukri Snake (Serpentes: Colubridae) from Kanchanaburi Province, western Thailand]*, 19. juuli 2017
Überetsch-Unterland

**Überetsch-Unterland** (itaalia: *Oltradige-Bassa Atesina*; saksa: *Überetsch-Unterland*) on ringkond (itaalia: *comprensorio*; saksa: *Bezirksgemeinschaft*) Itaalia Lõuna-Tirooli provintsi lõunaosas. See paikneb Adige jõe orus Bolzanost põhjas Salornoni lõunas.

## Ülevaade

Künklik Überetschi piirkond, s.o Eppani ja Kalterni vallad, moodustab ringkonna loodeosa, samas suurem Unterland ulatub alla Adigeni Trento provintsi piiril. Ringkonda kuuluvad ka Andriani ja Terlani vallad Überetschist põhjas. 

Peamised majandustegurid on viinamarjakasvatus piki Lõuna-Tirooli Veiniteed Terlanist Salornoni, puuviljakasvatus ja turism.

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 64% oru rahvastikust emakeelena saksa keelt, 35.5% itaalia keelt ja 0.5% ladiini keelt.

## Haldusjaotus

Järgmised 18 valda kuuluvad Überetsch-Unterlandi ringkonda:

## Välislingid

*Überetsch-Unterlandi ringkond (saksa ja itaalia keeles)
Rhinophis roshanpererai

***Rhinophis roshanpererai*** on maoliik *[[Rhinophis]]* perekonnast, keselab Sri Lanka mullas. 

*Rhinophis roshanpererai* erineb sugulastest mitme tunnuse poolest: seljakilbiste ridade arvu poolest mao keskkohas (neid on 17) ja kõhukilbiste ridade arvu poolest, aga ka soomuste värvuse ja väga väikese sabakilbise poolest, mis kaetud *spines*´idega, millest kolm või neli on väljaulatuvad.   

## Välislingid
*L. J. Mendis Wickramasinghe, Dulan R. Vidanapathirana, M. D. G. Rajeev ja David J. Gower. 2017, *[http://novataxa.blogspot.com.ee/2017/05/rhinophis-roshanpererai.html A New Species of Rhinophis Hemprich, 1820 (Serpentes: Uropeltidae) from the central hills of Sri Lanka]*. Zootaxa. 4263(1); 153–164. DOI: 10.11646/zootaxa.4263.1.7

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Rhinophis roshanpererai]] seisuga 16.07.2017.*
Rhynchocalamus ilamensis

***Rhynchocalamus ilamensis*** on maoliik sulgkärssmao perekonnast.  

*Rhynchocalamus ilamensis* erineb teistest sulgkärssmao perekonna liikidest mitme tunnuse poolest. Morfoloogiliselt saab neid eristada peas ja kaelal paiknevate soomuste värvuse poolest. Molekulaarselt on liigi eristamisel aluseks võetud geneetilise kauguse määr mitokondriaalses tsütokroom b-s, mille kohaselt on *[[Rhynchocalamus satunini]]* lähim ja *[[Rhynchocalamus melanocephalus]]* kaugeim sugulane.  
   
## Välislingid
*Fathinia, Rastegar-Pouyani, Rastegar-Pouyani & Darvishnia (2017):  *[https://www.biotaxa.org/Zootaxa/article/view/zootaxa.4282.3.3 A new species of the genus Rhynchocalamus Günther, 1864 (Reptilia: Squamata: Colubridae) from Ilam province in western Iran]*. Zootaxa, 4282 (3): 473-486.
Hamadrill

**Hamadrill** ehk **mantelpaavian** (*Papio hamadryas*) on ahviliik paaviani perekonnast.

## Seksuaalsus
Hamadrilli sugupooled erinevad teineteisest. Emased sarnanevad välimuselt teiste paavianiliikide emastega. Isastel aga on "koerakoon" ja roosad päramõhnad. Isased on polügaamsed ja nende haaremisse kuulub umbes kümme emast hamadrilli, keda nad vajaduse korral hirmutavad, tõstes kulme kõrgemale, näiliselt haigutades, ülemisi lõikehambaid vastu alumisi laksutades ja vastu maad trampides, või kaitsevad, kui teised isased neile lähenemiskaitseid teevad. Sellise karmi käitumise põhjused pole selged. Lisaks isaste suguihale võib asi olla ka emaste hirmus, et kui nad karjajuhist liiga kaugele lähevad, võib too neid füüsiliselt karistada. 

## Viited

## Välislingid
* *[http://animaldiversity.org/accounts/Papio_hamadryas/ Sissekanne ADW-s]*
* *[http://www.catalogueoflife.org/col/details/species/id/e54f36089676e764bb7e9f7481e21548 Sissekanne CoL-is]*
*John Sparks, "Sugupoolte heitlus loomariigis. Seks ja looduslugu", tõlkinud Peeter Vissak, ISBN 9985 3 0378 4, Varrak, lk 153-154, 2001
Tirooli loss

**Tirooli loss** (itaalia: *Castel Tirolo*, saksa: *Schloss Tirol*) on loss Tiroli vallas (*comune*) Merano lähedal Lõuna-Tirooli Burggrafenamti ringkonnas Itaalias. See oli iidne Tirooli krahvide residents, mille järgi on saanud nime terve Tirooli piirkond.

## Ajalugu

Lossiküngas on olnud asustatud antiikajast saati. Keskaja algusest on tuvastatud mitmeid esemeid ja üks hauaväli. Arheoloogid on välja kaevanud kolme apsiidiga kiriku, mis on dateeritud varakristlikku perioodi.

Esimene loss ehitati enne 1100. aastat. Teine ehitusfaas sisaldas donžooni aastast 1139/40. Kolmas ehitusfaas toimus 13. sajandi teises pooles krahv Meinhard II ajal. Aastal 1347 oli Meinhardi lapselaps krahvinna Margarete seal Luxembourgist kuninga Karl IV vägede piiramisrõngas. Loss jäi Tirooli suveräänide residentsiks aastani 1420, kui Habsburgist ertshertsog Friedrich IV viis haldamise Innsbrucki, Brenneri mäekurust põhjas.

Uusajal sattusid lossi osad niinimetatud *Köstengraben*'i alla, kuristiku põhja. Seda isegi müüdi, et kasutada seda kivimurruna. 19. sajandil loss taastati; donžoon ehitati ümber aastal 1904.

Mis puudutab kunstiajalugu, siis on eriti huvipakkuvad lossi kabeli freskod, samuti kaks romaani stiilis portaali rikkalike marmorskulptuuridega, mis kujutavad legendaarseid olendeid, religioosseid teemasid ja geomeetrilisi ornamente.

Tänapäeval asub Tirooli lossis Lõuna-Tirooli Ajaloomuuseum. Lossi juures on jahilindude kasvandus hooldussalongiga röövlindudele.



Pilt:Tirol_Schloss_04.jpg|Romaani stiilis lossikabeli portaal
Pilt:Tirol_Schloss_05.jpg|Kabeliportaali detail


## Välislingid

* Ametlik koduleht
Passeier

**Passeieri org** (saksa: *Passeier* või *Passeiertal*; itaalia: *Passiria* või *Val Passiria*) on Passeri jõe org Lõuna-Tirooli mägedes Põhja-Itaalias. 

Passeri jõgi on Adige jõe vasakpoolne lisajõgi. Oru suudmes, kus kaks jõge ühinevad, paikneb Merano linn. Sealt edasi jookseb org põhja Timmelsjochi mäekuruni, mis viib Söldenisse Ötztali orus Austrias, ja Jaufeni mäekuruni, mis viib Sterzingisse Wipptalis.

Orus paiknevad järgmised vallad: Kuens, Riffian, St. Martin in Passeier, St. Leonhard in Passeier ja Moos in Passeier. Orurahvas on saksakeelne.
Heleduskõver

**Heleduskõver** on astronoomias graafik, mis näitab astronoomilise objekti heleduse muutust aja funktsioonina. 

Valgust mõõdetakse tavaliselt mingis sagedusvahemikus või -ribas. Heleduskõverad võivad olla perioodilised, näiteks varjutusmuutlike kaksiktähtede, tsefeiidide, teised perioodilised muutlike või tähevarjutusi tekitavate eksoplaneetide, või mitteperioodilised, näiteks noovade, supernoovade või gravitatsiooniliste mikroläätsede sündmuse korral. Kui uurida heleduskõveraid koos teiste vaatlusandmetega, võib saada olulist informatsiooni muutlikkust põhjustava füüsikalise protsessi kohta või seada teoreetilistele ennustustele vaatluslikke piiranguid.

## Muutlikud tähed

Muutlike tähtede näivate heledusete graafikuid ajas kasutatakse laialdaselt nende tähtede käitumise visualiseerimiseks ja analüüsiks. Kuigi muutlike tähtede liigitamist tehakse üha enam nende spektraalsete omaduste põhjal, siis nende heleduse muutuste amplituudid, perioodid ja korduvus on endiselt olulised tegurid. Mõned muutlike tähtede tüübid, nagu tsefeiidid on väga korrapäraste heleduskõveratega, perioodid, amplituudid, ja kõvera kuju on tsüklist tsüklisse täpselt samasugune. Mõnda muud liiki muutlikel tähtedel, näiteks miriididel, on mõnevõrra vähem korrapärased suurte amplituudidega (mitu tähesuurust) heleduskõverad, ning poolregulaarsete muutlike heleduskõverad on veel vähem korrapärased ning ka nende amplituudid on väiksemad.

Muutlike tähtede heleduskõverad annavad olulist infot heleduse muutlikkust põhjustavate füüsikaliste protsesside kohta. Varjutusmuutlike tähtede korral annab heleduskõver infot kaksiktähe komponentide suuruste suhte ja nende heleduste suhte kohta. Heleduskõver võib anda infot ka orbiidi ekstsentrilisuse ja tähtede kujude moonutuste kohta. Pulseerivatel tähtedel võivad pulsatsioonide amplituudid või perioodid olla seotud tähtede kiirgusvõimsusega ning heleduskõvera kuju võib viidata ka pulseerimise moodidele.

### Supernoovad

Supernoovade heleduskõverad viitavad supernoova tüübile. Kuigi supernoovade tüüpe määratakse nende spektrite põhjal, on neil kõigil tüüpilise kujuga heleduskõverad. I-tüüpi supernoovade heleduskõverad on terava maksimumiga ja aeglase kahanemisega, samal ajal kui II tüüpi supernoovad on vähem teravad maksimumiga. Heleduskõverad on kasulikud väga nõrkade supernoovade korral ja ka selleks, et määrata supernoovade alamtüüpe. Näiteks tüüp II-P (P nagu platoo) supernoovade spektrid on sarnased tüübi II-L (L nagu lineaarne) supernoovade spektritele. Need tüübid on eristatavad heleduskõvera põhjal, II-P supernoovade heleduskõverates on enne lõplikku heleduse kadu mitme nädala või kuu pikkune stabiilse heleduse periood.

## Heleduskõvera inversiooni meetod
Heleduskõvera inversioon on matemaatiline meetod, mida kasutatakse pöörlevate objektide pinna modelleerimiseks nende objektide heledusmuutlikkuse põhjal. Seda meetodit saab kasutada täheplekkide või asteroidide pinna albeedo kaardistamiseks. 

## Viited

## Välislingid
* AAVSO veebipõhine heleduskõverate generaator, mille abil saab vaadata tuhandeid muutlike tähtede heleduskõveraid
* Heleduskõverad: Sissejuhatus. NASA "Kujutle Universumit"
Ulteni org

**Ulteni org** (saksa: *Ultental* või *Ulten*, itaalia: *Val d'Ultimo*) on 40 km pikk mäeorg Lõuna-Tirooli provintsi lääneosas Põhja-Itaalias. 

See on Falschaueri jõe org, mis on Adige jõe parempoolne lisajõgi. See on edela-kirde sihiline, paralleelne Vinschgau madalama osaga, ja see paikneb Meranost lõunas. Org lõpeb Lana vallas *(commune)*. Väike lõunasse viiv maantee ühendab oru Proveisi ja Val di Noniga Trento provintsis.

Enamuse Ulteni orust katab Ulteni vald. Oru madalamas osas on St. Pankrazi vald. Ulteni oru rahvastik on peamiselt saksakeelne (2001. aasta rahvaloenduse järgi rohkem kui 98%). Oru läänepoolseim, kõrgeim osa on Stelvio rahvuspargi osa.
Potšinoki rajoon

**Potšinoki rajoon** (vene keeles *Починковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Potšinoki linn.

Rajoon piirneb põhjas Kardõmovo rajooniga, kirdes Glinka rajooniga, idas Jelnja rajooniga, kagus Roslavli rajooniga, lõunas Šumjatši rajooniga, edelas Hislavitši rajooniga, läänes Monastõrštšina rajooniga ja loodes Smolenski rajooniga.

Rajooni pindala on 2380,75 km². Elanike arv oli 2012. aastal 30 425, 2009. aastal 34 157 ja 2002. aastal 37 537.

Potšinoki rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Potšinoki linna) ja kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ostjor, Hmara ja Sož.

## Viited
Muhtarophis

*Muhtarophis* on maoperekond *[[Colubridae]]* sugukonnast.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Muhtarophis* liigitatakse üksainus maoliik: 
**[[Muhtarophis barani]]* (Olgun, Avcı, Ilgaz, Üzüm & Yılmaz, 2007) (varasem nimetus *Rhynchocalamus barani*)

Maoperekond on nimetatud Türgi herpetoloogi Muhtar Başoğlu auks. 

## Välislingid
* *[http://novataxa.blogspot.com.ee/2015/09/muhtarophis-barani.html [Herpetology • 2015] Muhtarophis gen. nov. • Molecular Phylogeny and Micro CT-Scanning Revealed Extreme Cryptic Biodiversity in Kukri Snake, A New Genus for Rhynchocalamus barani (Serpentes: Colubridae)]*, 30. september 2015

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Muhtarophis]] seisuga 17.09.2017.*
Rhabdops aquaticus

***Rhabdops aquaticus*** on maoliik *[[Rhabdops]]* perekonnast.  

## Välislingid
*Varad B. Giri, V. Deepak, Ashok Captain, Abhijit Das, Sandeep Das, K. P. Rajkumar, R. L. Rathish and David J. Gower. 2017.*[https://www.researchgate.net/publication/319622109_A_new_species_of_RhabdopsBoulenger_1893_Serpentes_Natricinae_from_the_northern_Western_Ghats_region_of_India A New Species of Rhabdops Boulenger, 1893 (Serpentes: Natricinae) from the northern Western Ghats Region of India.]*
**[http://novataxa.blogspot.com.ee/2017/09/rhabdops-aquaticus.html [Herpetology • 2017] Rhabdops aquaticus • A New Species of Rhabdops Boulenger, 1893 (Serpentes: Natricinae) from the northern Western Ghats Region of India]*, 11. september 2017
Oktjabrski (täpsustus)

**Oktjabrski** on mitme Oktoobrirevolutsiooni auks nimetatud asula nimi.

***[[Oktjabrski]]** on linn Baškortostanis
***[[Akciabrski|Oktjabrski]]** on Valgevene Homieli oblasti alevi venekeelne nimekuju
***[[Oktjabr|Oktjabrski]]** on Tadžikistani Oktjabri alevi venekeelne nimekuju
***[[Oktjabrski (Rjazan)|Oktjabrski]]** on alev Rjazani oblastis
***[[Oktjabrski (Sahhalin)|Oktjabrski]]** on alev Sahhalini saarel
***[[Oktjabrski (Habarovsk)|Oktjabrski]]** on alev Habarovski krais
Algund

**Algund** (itaalia: *Lagundo*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost loodes.

2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 5029 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 23,6 km².

Algund külgneb järgmiste valdadega: Lana, Marling, Merano, Naturns, Partschins, Plaus ja Tirol.

### Frazioni

Algundi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Aschbach (Riolagundo), Forst (Foresta), Mitterplars (Plars di Mezzo), Mühlbach (Riomolino), Oberplars (Plars di Sopra) ja Vellau (Velloi).

## Nimi

Nimi *apud Algunde* (ladina: *Algundi lähedal*) ilmus esmakordselt aastal 994.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 85,17% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 14,58% itaalia keelt ja 0,25% ladiini keelt.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Šumjatši rajoon

**Šumjatši rajoon** (vene keeles *Шумячский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Šumjatši alev.

Rajoon piirneb põhjas Hislavitši rajooniga, kirdes Potšinoki rajooniga, idas Roslavli rajooniga, kagus Jeršitši rajooniga ning lõunas ja läänes Valgevenega.

Rajooni pindala on 1367,71 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 342, 2009. aastal 11 643 ja 2002. aastal 14 032.

Šumjatši rajoonis on 140 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Šumjatši alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ostjor, Sož ja Šumjatška.

## Viited
Hannopil (Tultšõni rajoon)

**Hannopil** (ukraina keeles Ганнопіль) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 1420. Pindala on 3,522 km².
Mlõnok (Zaritšne rajoon)

**Mlõnok** (ukraina keeles Млинок) on küla Ukrainas Rivne oblastis Zaritšne rajoonis. Elanike arv on 830.
Roslavli rajoon

**Roslavli rajoon** (vene keeles *Рославльский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Roslavli linn.

Rajoon piirneb põhjas Jelnja rajooniga, kirdes Kaluga oblastiga, kagus Brjanski oblastiga, lõunas Jeršitši rajooniga, edelas Šumjatši rajooniga ja läänes Potšinoki rajooniga.

Rajooni pindala on 3000 km². Elanike arv oli 2007. aastal 77 970.

Roslavli rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Roslavli linna) ja kahekümne ühe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ostjor, Stanovka, Glazomoika ja Desna.

## Viited
Samuel Johnson

**Samuel Johnson** (18. september 1709, Lichfield – 13. detsember 1784, London) oli Briti kirjanik, keeleteadlane ja leksikograaf.

Talle tõi laiema tuntuse 1744. aastal avaldatud "Richard Savage'i elu" ("Life of Mr Richard Savage"), mida on nimetatud üheks parimaks inglise keeles avaldatud lühibiograafiaks.

Tema 1755. aastal avaldatud sõnaraamatut *[[A Dictionary of the English Language|"]]*A Dictionary of the English Language" aga on peetud üheks kõige mõjukamaks inglise keele sõnaraamatuks.

Johnsoni tuntumate teoste sekka kuulub ka "Inglise poeetide elulood" ("Lives of the Most Eminent English Poets"), mis kujutab endast kogumikku tolle aja tuntuimate poeetide biograafiatest.
Christine Marie Berkhout

**[[Christine Marie Berkhout]]** (13. juuli 1893 Malang – 18. november 1932) oli Hollandi mükoloog. 

Utrechti Ülikoolis tehtud doktoritöös "De schimmelgeslachten Monilia, Oidium, Oospora, en Torula" (1923) kirjeldas ta mitmeid raskesti tuvastatavaid seeneperekondi, nagu *[[Monilia]]*, *[[Oidium]]*, *[[Oospora]]*, *[[Torula]]* ja esmakordselt ka *[[Candida]]* seeneperekonda. 

Tema autorilühend on **Berkh.** 

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Christine Marie Berkhout]] seisuga 18.09.2017.*

## Välislingid
* Christine Marie Berkhout, *[http://objects.library.uu.nl/reader/index.php?obj=1874-295401&lan=en#page//15/90/89/159089431165699752388380851896910812307.jpg/mode/1up "De schimmelgeslachten Monilia, Oidium, Oospora, en Torula"]*
Jeršitši rajoon

**Jeršitši rajoon** (vene keeles *Ершичский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Jeršitši küla.

Rajoon piirneb kirdes Roslavli rajooniga, idas Brjanski oblastiga, läänes Valgevenega ja loodes Šumjatši rajooniga.

Rajooni pindala on 1039 km². Elanikke oli 2008. aastal 8052 ja 2024. aastal 5052.

Jeršitši rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.

## Viited
Bilozirka (Litõni rajoon)

**Bilozirka** (ukraina keeles Білозірка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 98. Pindala on 0,031 km².
Reflection

## Albumid
* "Reflection", Demis Roussose album, 1984
* "Reflection", Fifth Harmony album ja selle nimilaul, 2015
* "Reflection", Pentangle'i album, 1971
* "Reflection", The Rubyzi album, 2011
* "Reflection", The Shadowsi album, 1990
* "Reflection", Derek Minori album, 2016
* "Reflection", Brian Eno album, 2017
Tiiu Trisberg

**Tiiu Trisberg** (15. november 1942 Soodla) on eesti õpetaja ja koolijuht.

## Haridus

Aastatel 1950–1957 õppis ta Krasnojarski krais ja lõpetas 7-klassilise kooli. Kodumaale saabudes lõpetas ta Kehra töölisnoorte keskkooli vene osakonna. 1962. aastal asus ta Tartu ülikoolis vene filoloogiat õppima. 1997. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli koolijuhtimise erialal.

## Töökäik
 
Aastatel 1960–1962 töötas ta Kehra tehase raamatukogus. Alates 1962. aastast töötas ta vene keele õpetajana Tuhala 8-klassilises Koolis ja aastatel 1978–1990 Jõelähtme 8-klassilises Koolis (alates 1984. aastast Kostivere 8-klassiline Kool). 

Aastatel 1990–2002 oli ta Anija Algkooli juhataja. Pärast Anija kooli sulgemist on Tiiu Trisberg töötanud Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumis, Aruküla Waldorfkoolis ja Kostivere Põhikoolis.

## Ühiskondlik tegevus

1990. aastal asus Tiiu Trisberg kohaliku rahva soovil ja Anija Muinsuskaitse Seltsi algatusena taastama kooli Anija mõisas.

## Tunnustus
* 1997 – aasta õpetaja

## Isiklikku

Tiiu Trisberg sündis Anija vallas Soodlavabriku talus. 1949. aastal küüditati ta koos perega Siberisse. 1958. aasta suvel pere vabastati ja Anija kolhoosi esimehe loal asuti elama oma koju – Soodlavabriku tallu.

## Viited
Jelnja rajoon

**Jelnja rajoon** (vene keeles *Ельнинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Jelnja linn.

Rajoon piirneb põhjas Dorogobuži rajooniga, kirdes Ugra rajooniga, idas Kaluga oblastiga, lõunas Roslavli rajooniga, edelas Potšinoki rajooniga ja läänes Glinka rajooniga.

Rajooni pindala on 1808,15 km². Elanike arv oli 2005. aastal 15 784.

Jelnja rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Jelnja linna) ja kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Uža, Strjana, Ugra, Usija ja Demina.

## Viited
Vladimir Vassiljev

**Vladimir Viktorovitš Vassiljev** (vene keeles Владимир Викторович Васильев; sündinud 18. aprillil 1940 Moskvas) on vene balletitantsija, ballettmeister ja koreograaf.

Pärast Suure Teatri Koreograafiakooli lõpetamist 1958. aastal asus Vassiljev balletisolistina tööle Moskva Suures Teatris, oli seal juhtiv balletisolist kuni 1988. aastani. Koreograafina töötas ta juba tegevtantsijana alates 1971. aastast. 

Pärast GITIS-e režiiteaduskonna ballettmeistriosakonna lõpetamist 1982. aastal on ta tegutsenud samas koreograafia õppejõuna (kuni aastani 1995), aastatel 1985–1995 oli ta koreograafiakateedri juhataja. 1989. aastast on ta professor.

Aastatel 1995–2000 oli ta Suure Teatri direktor ja balletitrupi kunstiline juht.

## Tunnustus
*1964 – Varna rahvusvahelise balletikonkursi Grand Prix of Varna
*1964 – Vene NFSV teeneline kunstnik
*1969 – Vene NFSV rahvakunstnik
*1970 – Lenini preemia
*1973 – NSV Liidu rahvakunstnik
*1976 – Lenini orden
*1977 – NSV Liidu riiklik preemia
*1995 – Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli auprofessor
*2000 – orden Teenete eest Isamaa ees IV järk  
*2000 – Pablo Picasso nimeline medal 
*2008 – orden Teenete eest Isamaa ees III järk 
*2021 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia auliikmeks

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Suure Teatri priimabaleriin Jekaterina Maksimova (1939–2009).

## Viited

## Välislingid
Dorogobuži rajoon

**Dorogobuži rajoon** (vene keeles *Дорогобужский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Dorogobuži linn.

Rajoon piirneb põhjas Safonovo rajooniga, kirdes Vjazma rajooniga, idas Ugra rajooniga, lõunas Jelnja rajooniga, edelas Glinka rajooniga, läänes Kardõmovo rajooniga ja loodes Jartsevo rajooniga.

Rajooni pindala on 1772 km². Elanike arv oli 2008. aastal 29 800.

Dorogobuži rajooni asulad kuuluvad kahe linnaasunduse (Dorogobuži linna ja Verhnedneprovski alevi) ning kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Maremma-Abruzzo karjakoer

**Maremma-Abruzzo karjakoer** on Kesk-Itaaliast Apenniinidega piirnevatest Abruzzo, Maremma ja Marsica piirkondadest pärinev koeratõug.

Koera kasutatakse peamiselt karja kaitseks ja vara valveks.


Cane da pastore Maremmano-Abruzzese.jpg
Creda-Ovcar-DolenjaVasSenadole.JPG
Maremma sheepdog.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid

* Maremma-Abruzzi lambakoer saidil koer.ee