open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2. Lennuväedivisjon

**2. Lennuväedivisjon** (kuni 13. maini 1939 Üksik Lennuväedivisjon nr. 2) oli aastatel 1930–1940 eksisteerinud Õhukaitse koosseisu kuulunud Tartus paiknenud 2. diviisi operatiivalluvuses Eesti lennuväeosa.

21. mail 1939 jõustunud koosseisu järgi kuulusid divisjoni koosseisu staap, kaks salka, tehnika-, majandus-, sanitaarjaoskond ja divisjonikomando, kokku 103 meest. Salkades oli ette nähtud 4–7 ohvitseri (ülem, lendurid, lendurvaatlejad), 10–11 kaadriallohvitseri ja 3–4 lennukit.

## Ajalugu
Divisjon luges oma asutamiskuupäevaks 28. juulit 1919, mil 2. diviisi ülema käsutusse lendas luurelennukil DFW C.V nr 10 lendur Karl Haas vaatleja Jaan Schultziga. Lennuk hakkas paiknema Võru lähistel asunud Vana-Nursi lennuväljal, kuuludes algul 1. lennurühma, hiljem diviisi lennusalga nr. 1 koosseisu. Vabadussõja lõppedes kolis nelja lennuki suuruseks kasvanud lennusalk Tartusse Raadi lennuväljale.

Raadi lennuväljal paiknenud üksus kandis nimetusi Tartu lennurühm, eskadrill nr 1 ja eskadrill nr 5 kuni 1. juulil 1930 Lennuväerügement likvideeriti ning selle koosseisu kuulunud väeosad iseseisvusid. Tartus moodustati senise 5. eskadrilli baasil **Üksik Lennuväedivisjon nr 2**. Üksus oli varustatud Potez 25 luure- ja kergepommituslennukitega ning pidi sõja korral tegutsema 2. diviisi (mille staap asus samuti Tartus) operatiivalluvuses. 

Potez 25 jäi üksuse peamiseks lennukitüübiks kuni 1937. aastani, mil need rahvusvahelisele relvaärimehele müüdi, kes need omakorda Hispaania Vabariigi valitsusele maha müüs. Ajutise lahendusena viidi Tartusse üle senini Rakveres asunud 1. Lennuväedivisjonis olnud Letov Š-228E luure- ja pommituslennukid. 1940. aastal jõuti kätte saada ka viis esimest (kaheteistkümnest tellitud) Henschel Hs 126 luurelennukit.

1939. aastal toimunud Õhukaitse koosseisude järjekordse ümberkorraldamise käigus kaotati kõigi lennuväedivisjonide nimetustest *üksik* ning nii hakkas ka Tartus asunud üksus kandma nimetust 2. Lennuväedivisjon. 

1940. aastal, pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt, paigutati divisjon Tartust ümber Jõgevale ja ta moodustas Jõgeva Garnisoni. Garnisoni ülem oli divisjoni ülem major Evald Döring, ajutised ülemad tema lähetusel või puhkusel oleku ajal major August Kitsapea ja major Alfred Patska.

Divisjon likvideeriti 1940. aasta sügisel pärast Eesti Vabariigi annekteerimist Nõukogude Liidu poolt.

## Ülemad
*Johannes Robert Sööt,1930–1931
*Juhan Karl Fischer, 1931–1939
*Evald Döring, 1939–1940

## Kasutatud lennukid
*Potez 25, 1930–1937
*Hanriot HD.321, 1930–1935
*Avro 504R, 1932–1936
*PON-1a, 1937–1940
*Letov Š-228E, 1938–1940
*Henschel Hs 126, 1940

## Viited

## Kirjandus
*Arvo Lennart Vercamer ja Toivo Kitvel. "Põhjakotkad 2. Eesti lennukid 1918. aastast kuni 1940. aastani.". Külim, Tallinn 2015
*Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). "Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani". Tallinn, 2011.

## Välislingid
* Kaarel Piirisalu. Üksik Lennuväedivisjon nr 2
Vierchniadźvinski rajoon

**Vierchniadźvinski rajoon** (transkribeerituna Veerhnjadzvinski rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Rajoon piirneb läänes Lätiga, põhjas aga Venemaaga.

Rajooni pindala on 2140 km². 2014. aasta seisuga elas seal 22 564 inimest.

Rajoon loodi 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Asvieja, Bialkoŭščyna, Bihosava, Borkavičy, Dziornavičy, Kachanavičy, Sarja, Šajtarava ja Vałyncy külanõukogu.

Halduskeskus on Vierchniadźvinski linn. Rajoonis asub ka endine Asvieja linn, praegune agrolinnake.


BELARUS - VERHNEDVINSK (Верхнядзвінск). Downtown..jpg|Vierchniadźvinsk
Aśviejskaje - 3.jpg|Asviejskaje järv
Kaścioł - Rosica - 03.jpg|Rosica
Kaścioł - Sarja - 02.jpg|Sarja


Rajooni suurim jõgi on lõunapiiril voolav Daugava. Rajoonis voolavad ka selle lisajõed Sarjanka ja Drissa jõgi. Kõrgeim koht on Haradziłavičy küla lähistel – 191,8 meetrit. Suuremad järved on Asviejskaje, Lisna, Biełaje ja Ciatna.

2014. aasta seisuga olid elanikest 90,06% valgevenelased, 7,38% venelased, 1,14% ukrainlased ja 1,42% oli teistest rahvustest. 68,7% elanike emakeel oli valgevene keel, 30,03% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 37,61% elanikke, vene keelt aga 57,41%.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
Nõmmetigu

**Nõmmetigu** (*Xerolenta obvia*, sünonüüm *Helicella obvia*) on maismaal elav tigu, kes kuulub sugukonda nabatigulased.

Nõmmeteo koda on valge, spiraalsete tumedate vöötidega, kuni 2 cm lai.

Ta elab lubjarikastes kuivades paikades. Eestis on teda leitud seni vaid Tallinnast 2011. aastal.

## Välislingid
Koartikulatsioon

**Koartikulatsioon** ehk **kooshääldus** ehk **kaashääldus** on ühe hääliku häälduse mõju teise, lähedal asuva hääliku hääldusele ehk artikulatsioonile.  Ühte häälikut moodustades arvestavad kõneelundid asendiga, kuhu nad peavad liikuma järgmise hääliku artikuleerimiseks. Näiteks hääldatakse *k*-häälikud erineva ümbruse tõttu sõnades *kiri* ja *kuri* väga erinevalt. Koartikulatsioon saadab inimese kõnet suhteliselt automaatse nähtusena.
Diaphorolepis

***Diaphorolepis*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Diaphorolepis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Diaphorolepis laevis]]* Werner, 1923
* *[[Diaphorolepis wagneri]]* Jan, 1863.

## Levila

Nad elavad Panamas, Colombias ja Ecuadoris.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Diaphorolepis]] seisuga 10.04.2014.*
Pandėlys

**Pandėlys** () (poola *Ponedel*, vene keeles Понедѣле, Понедели) on linn Leedus Panevėžysi maakonnas Rokiškise rajoonis, Pandėlysi valla halduskeskus. Linn asub Apaščia ülemjooksul merepinnast 105 meetri kõrgusel Vilniusest 181 kilomeetri kaugusel.

Haridust annab gümnaasium. Linnas asub raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1801 valminud Püha Neitsi Maarja Nime kirik.

## Ajalugu

Asula tekkis kaubateede ristumiskohta ja seda on esimest korda mainitud 1591. aastal (toona oli Pandėlys alev). Ühed varasematest omanikest olid Pandzevičiused, kelle järgi võis alev oma nime saada, teise versiooni kohaselt oli seal turupäevaks esmaspäev (analoogiliselt Seredžiusega, kus turupäevaks oli kolmapäev, ja Subačiusega, kus turupäevaks oli laupäev).

Esimene kirik rajati sinna aastal 1665. Alev on kuulunud Chreptowiczitele ja Kościałkowskitele. Pandėlysis on sündinud Poola poliitik Marian Zyndram-Kościałkowski.

Teise maailmasõja ajal sunniti asula juudid Rokiškisesse asuma, kus nad likvideeriti. Linnaõigused sai Pandėlys 1956. aastal. Nõukogude ajal oli linn kahe kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Elanikkond

Pandėlysis oli 2011. aasta seisuga 809 elanikku ja see on Leedu väiksemaid linnu.


* 430 (1868)
* 1221 (1898)
* 1277 (1959)
* 1184 (1970)
* 1500 (1976)
* 1129 (1979)

* 1167 (1989)
* 1024 (2001)
* 934 (2009)
* 809 (2011)
* 692 (2021)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pandėlysi elanikest leedulasi 95,55% ja venelasi 3,09%. 

## Viited

## Välislingid

*Linn portaalis vietoves.Lt
*Pandėlys Poola geograafilises sõnastikus
Kalypso (kuu)

**Kalypso** on üks Saturni kaaslastest. Kuu avastasid aastal 1980 maapealsest observatooriumist Dan Pascu, Kenneth Seidelmann, William Baum ja Douglas Currie. Algselt anti talle ajutine nimi S/1980 S 25, mis tähendab Saturni 25. kaaslast, mis avastati 1980. aastal.
Pan (kuu)

**Pan** (ka **Saturn XVIII**) on üks Saturni kuudest ning Saturnile läheduselt teine kuu. Pan on väikeste mõõtmetega Kreeka pähklit meenutav kuu, mille läbimõõt on ligikaudu 30&nbsp;km. Ta tiirleb ümber Saturni, olles Saturni A-rõngas 330&nbsp;km laiuses Encke pilus. 

Selle kuu avastas 1990. aastal kosmosesondi Voyager 2 fotodelt Mark R. Showalter. Algul nimetati see tähisega **S/1981 S 13**, kuna fotod, millelt see Saturni kaaslane avastati, olid tehtud 1981. aastal.

Nime Pan sai see kuu 16. septembril 1991 Vana-Kreeka mütoloogiast tuntud Paani järgi. Vana-Kreeka karjuste jumala nimi on valitud seepärast, et Encke pilus tiirlev Pan hoiab seda muust rõnga materjalist vabana ja pilu servi selgepiirilisena. Selles on nähtud analoogiat karja koos hoidva karjusega.

## Orbiit
Pan tiirleb ümber Saturni, jäädes sellest 133 583&nbsp;km kaugusele. See teeb ühe tiiru ümber Saturni 13 tunni ja 48 minutiga.

## Koostis
Pani koostis pole seni veel täpsemalt teada, kuid see paistab koosnevat üsna jäigast materjalist. Pan asub orbiidil, mis on Saturnile lähemal kui Roche'i piir. Seega peaks ta olema purunenud Saturni loodeliste jõudude tõttu, kuid seni teadmata põhjusel püsib taevakehake ühes tükis. On ennustatud, et ta võib mõne miljoni aasta pärast puruneda. Samas on simulatsioonid näidanud, et Pani-suurune iseenese gravitatsiooni jõul koos püsiv jääosakeste agregaat oleks sarnasel orbiidil piisavalt tugev, et mitte puruneda.

## Pani rõngake

Kuigi Pan hoiab ümber Saturni tiireldes Encke pilu ümbritsevast rõngamaterjalist puhtana, on pilus näha Paniga samal orbiidil olevat kitsast rõngakest. Sealne materjal on Paniga kaasorbitaalses liikumises hobuserauakujulisel orbiidil (ingl *horseshue orbit*).


File:Pan side view.jpg|Pan keset Saturni rõngaid
File:Pans highway 3-05-07.jpg|Cassini pilt, millel Encke pilus tiirlev Pan
File:PIA06534 Encke Division.jpg|Lähem vaade Encke pilule. Pilu keskel olev kitsas rõngake on samal orbiidil kui Pan
File:Pan Rev09.2x.jpg|Pildil on näha Panile iseloomulikku Kreeka pähklit meenutavat kuju
File:Pan (moon) edge-on.jpg| Valguse ja varju kontrast toob nähtavale ekvaatoril asuva seljandiku

  
## Viited
Adamivka (Pogrebõštše rajoon)

**Adamivka** (ukraina keeles Адамівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 638. Pindala on 0,399 km².
Rakenduspsühholoogia

**Rakenduspsühholoogia** kasutab teadusliku psühholoogia meetodite ja psühholoogiliste alusuuringute tulemusi inimeste ja loomade praktiliste psühholoogiliste probleemide lahendamiseks. 

Rakenduspsühholoogiat kasutatakse ka kliinilises psühholoogias ja pedagoogilises psühholoogias, mida **rakenduspsühholoogia** alla kitsamas mõttes ei pruugita paigutada. Tuntuim rakenduspsühholoogia väljund on eneseabiõpikud. 

Rakenduspsühholoogiad kasutatakse:
*ergonoomika (osaliselt)
*inseneripsühholoogia
*kohtupsühholoogia
*koolipsühholoogia
*liikluspsühholoogia
*majanduspsühholoogia
*militaarpsühholoogia
*motivatsiooniuuringud
*nõustamispsühholoogia
*organisatsioonipsühholoogia
*reklaamipsühholoogia
*spordipsühholoogia
*tarbijapsühholoogia
*tervisepsühholoogia
*tööpsühholoogia
*tööstuspsühholoogia
*õiguspsühholoogia
*ühiskonnapsühholoogia
Rhea (kuu)

**Rhea** on üks Saturni kaaslastest.

Ta on Saturni kaaslaste seas suuruselt teine. Päikesesüsteemi planeetide kaaslaste seas suuruselt üheksas. 

Rhea avastas 1672. aastal Giovanni Domenico Cassini.

## Välislingid
* "Saturni kuul Rheal leidub raketikütust" ERR Novaator, 5. veebruar 2021
Prometheus (kuu)

**Prometheus** on üks Saturni kuudest. See avastati 1980. aastal kosmosesondi Voyager 1 tehtud fotode põhjal. Esimeseks katalooginimeks sai ta **S/1980 S 27**. 1985. aastal anti talle kreeka mütoloogiast võetud nimi *Prometheus* (Prometheus oli üks titaanidest). Prometheust teatakse ka nime **Saturn XVI** all.

Selle kartulikujulise pikerguse kuu mõõtmed on ligikaudu 136 × 79 × 59&nbsp;km. Prometheusel on näha mitu kõrgemat aheliketaolist moodustist, orge ja kraatreid. Kraatrite läbimõõduks on ligikaudu 20&nbsp;km. Selle kuu väikse tiheduse ja suhteliselt suure albeedo tõttu arvatakse, et ta on urbne ja koosneb peamiselt jäätunud veest. Täpsem koostis on seni teadmata.

## Vastastikmõjud Saturni F-rõnga ja teiste kuudega

Kosmosesond Cassini tehtud piltidelt on näha, et Prometheus mõjutab oma gravitatsiooniväljaga Saturni F-Rõnga kuju sellest lähedalt möödudes. Ta tekitab F-rõngas lainetusi ja tõmbab sealt möödudes kaasa ka materjali. Prometheus on ka orbiidil liikudes vastasmõjus Saturni kuu Pandoraga. Märgatavaim muutus nende orbiitides toimub iga 6,2 aasta tagant, kui oma orbiidi peritsentris olev Pandora joondub Prometheusega, mis on samal ajal oma orbiidi apotsentris ning kuud lähenevad teineteisele saavutades üksteisest ligikaudse kauguse 1400&nbsp;km. Prometheus mõjutab märgatavalt ka Saturni kuu Atlase orbiiti.


Pilt:Prometheus's effect on the F Ring.jpg|Prometheus tõmbamas oma gravitatsiooniga Saturni F-rõngast materjali
Pilt:Prometheus tugging on F Ring PIA09909.jpg|Prometheuse tekitatud säbrulisus Saturni F-rõngas 
Pilt:Prometheus - Voyager 2.jpg|Voyager 2 pilt Prometheusest (25. august 1981) 
Pilt:Prometheus 12-26-09b.jpg|Kosmosesond Cassini pilt Prometheusest (26. detsember 2009)
Pilt:PIA12593 Prometheus.jpg|27. jaanuaril 2010 tehtud pilt. Saturni kuma valgustamas kuu öist külge
Pilt:Prometheus 12-26-09a.jpg|Kosmosesond Cassini pilt Prometheusest, millel on näha peene materjaliga kaetud pinda (Saturni-poolne külg jääb alla paremale)
Pilt:Prometheus collides with F ring PIA08397 ff025.ogv|Prometheus tõmbamas Saturni F-rõngast materjali 
Pilt:Prometheus F ring from PIA08262 fr25 twice.ogv|Prometheus "künnab" oma gravitatsiooniga Saturni F-rõngasse vagusid


## Viited

## Välislingid
* Cassini–Huygens: Multimedia-Videos / Soft Collision. NASA (Prometheus tõmbamas oma gravitatsiooniväljaga materjali Saturni F-rõngast)
* Prometheus Profile lehel NASA's Solar System Exploration site
* 3-D 3D pilt Prometheusest
Tethys (kuu)

**Tethys** (ka **Saturn III**) on Saturni üks keskmise suurusega kuudest. 

Tethyse tihedus (0,98 g/cm³) viitab sellele, et ta koosneb peamiselt jäätunud veest (vee tiheduseks võetakse tavaliselt 1 g/cm³), seda on tõendanud ka spektraalanalüüs. Mõnes kohas on näha ka seni kindlaksmääramata koostisega tumedamat ainest. Tethys on Saturni kuudest  Enceladuse järel oma pinna heleduselt teisel kohal ning võrreldes teiste   Päikesesüsteemi suuremate kuudega on ta kõige väiksema tihedusega.
Joonestaja

**Joonestaja** on üksikasjaliste tehniliste plaanide või tehniliste jooniste valmistaja, kas käsitsi paberile joonestades või arvuti abil. 

Tänapäeval on levinumad CAD-joonestamine ja BIM-joonestamine. 

Käsitsi paberile joonestamiseks kasutatakse mitmesuguseid pliiatseid või tušši ning erinevaid joonlaudu ja malle või joonestuslauda.
Tööstuspsühholoogia

**Tööstuspsühholoogia** on rakenduspsühholoogiasse kuuluv psühholoogia haru, mis on suunatud tööstuses tekkivatele psühholoogiateadmisi nõudvatele ülesannetele. Tavaliselt on need seotud inimese, masina ja organisatsiooni vaheliste suhetega. 

## Vaata ka
*Ergonoomika
*Tööpsühholoogia
*Organisatsioonipsühholoogia
Motivatsiooniuuringud

**Motivatsiooniuuringud** on turundusuuringute haru, mis püüab seletada tarbijate ja müüjate käitumist teadvustamata motiividega, tuginedes süvapsühholoogiale ja sotsiaalpsühholoogiale.
Organisatsioonikultuur

**Organisatsioonikultuur** on organisatsiooni- või rühmasisene kultuur. See hõlmab ühised taotletavad väärtused, sotsiaalsed normid (millised hoiakud, teod ja käitumine on vastuvõetavad) ja arusaamad. Mõiste võeti kasutusele 1980. aastatel.

Edgar Scheini järgi on organisatsioonikultuuril vaadeldavad avaldused, mida ta nimetab artefaktideks.   

Adrian Furnhami järgi võib organisatsioonikultuur anda organisatsiooni liikmetele organisatsiooniidentiteedi, innustada osalust ning suurendada organisatsiooni kui sotsiaalse süsteemi stabiilsust. Hea ja kohanemisvõimeline organisatsioonikultuur võib saada konkurentsieeliseks. Sellepärast soovitatakse organisatsioonikultuur välja kujundada. 

Organisatsioonikultuuri sees võivad olla ka allkultuurid. Need võivad olla omavahel konfliktis (kultuurikonflikt). Konfliktid võivad tekkida osakondade vahel, kutserühmade vahel ning juhtkonna ja töötajate vahel. 

Kriitilised käsitlused organisatsioonipsühholoogias on küsimärgi alla seadnud, kas üldse on olemas jagatud väärtused ning kas kultuuri kaudu on võimalik organisatsiooni juhtida.  

Lähedane mõiste on organisatsioonikliima. Edgar Scheini järgi on organisatsioonikliima organisatsioonikultuuri väline avaldumine, mida on kergem vaadelda ja mõõta.

## Kirjandus
*E. H. Schein. *Organizational Culture*. – *[[American Psychologist]], [[1990]], 45 (2), lk 109–119.
*[[Adrian Furnham]]. *The Psychology of Behaviour at Work: The Individual in the Organization*, 2. trükk, Hove: Psychology Press [[2005]].
*[[Edgar Schein|E. H. Schein]]. *Organizational Culture and Leadership'', 4. trükk, San Francisco: Jossey-Bass 2004.
Telesto

**Telesto** on Saturni üks kaaslastest. Selle avastasid 1980. aastal Smith, Reitsema, Larson ja Fountain. Algul kandis see nime **S/1980 S 13**. Kreeka mütoloogiast pärit nime Telesto sai kaaslane 1983. aastal. Telestot on nimetatud ka Saturn XIII-ks ja Tethys B-ks. 

Telesto on kaasorbitaalne Saturni kuuga Tethys, jäädes Tethyse Lagrange'i punkti L4. Selline seos avastati 1981. aastal. Tethyse teises Lagrange'i punktis (L5) asub Kalypso.
Organisatsioonipsühholoogia

**Organisatsioonipsühholoogia** on rakenduspsühholoogia haru, mis rakendab üldpsühholoogia, organisatsiooniteooria ja sotsioloogia tulemusi inimeste ja rühmade käitumise kohta organisatsioonides praktiliste probleemide lahendamiseks. Nende probleemide seas on
*organisatsioonisiseste probleemide lahendamine ja ennetamine;
*inimeste ja organisatsiooni arengu soodustamine.

Organisatsioonipsühholoogia teemasid:
*töötajate värbamine ja väljavalimine
*organisatsioonisisene väljaõpe ja töötajate paigutamine ametikohtadele
*rühmasisesed ja rühmadevahelised töö- ja koostöövormid
*juhtimise vormid ja nende mõju
*otsustamine
*hindamine
*probleemilahendus
*inimese ja tehnika suhted
*organisatsiooni tervise, muutumise, arengu, kasvu ja kohanemise tingimused
*kommunikatsioon
*kaasamine
*organisatsiooni struktuur ja organisatsioonikultuur
*organisatsioonidevahelised suhted

Uuritakse nii organisatsiooni liikmete mõju organisatsioonile kui ka organisatsiooni mõju oma liikmetele. Organisatsiooni käsitatakse dünaamilise keskkonnana, mille struktuurid protsessid tingivad indiviidide ja rühmade hoiakuid ja käitumist organisatsioonis ja väljaspool seda. 1990. aastatel hakati rohkem rõhku panema teadvustamata ja irratsionaalsetele protsessidele ning reaalsuse sotsiaalsele konstrueerimisele. 

Organisatsioonipsühholoogiat rakendatakse organisatsiooni arendamise ja personali arendamise nõustamisel ning juhtimis- ja koostööprobleemide lahendamisel. 

Organisatsioonipsühholoogia piirneb muu hulgas tööstuspsühholoogia, organisatsiooniteooria, tööpsühholoogia ja organisatsioonikäitumise uurimisega. Sageli käsitletakse tööpsühholoogiat ja organisatsioonipühholoogiat koos ning kasutatakse mõlemat valdkonda hõlmavat mõistet "töö- ja organisatsioonipsühholoogia". 

## Ajalugu
20. sajandi alguses tekkis USA-s tööstuspsühholoogia, mis tegeles muu hulgas personali värbamise ja valiku probleemidega. 1920. ja 1930. aastatel hakati rohkem huvi tundma organisatsiooniprobleemide psühholoogiliste seletuste vastu. Näiteks Hawthorne'i uuringud näitasid rühmanormide ja sotsiaalsete suhete mõju töömotivatsioonile ja toodangule. 

Eraldi distsipliinina kujunes organisatsioonipsühholoogia välja 1960. aastatel Edgar Scheini ja Chris Argyrise eestvedamisel.
Animal Diversity Web

**Animal Diversity Web** (lühend **ADW**) on internetipõhine andmebaas ja veebientsüklopeedia, kuhu kogutakse loodusajaloolist ja taksonoomilist informatsiooni peamiselt loomade kohta. Lisaks on võimalik tutvuda loomafotode, häälte salvestistega ja külastada virtuaalset muuseumi.

Animal Diversity Webi asutas 1995. aastal Michigani Ülikooli bioloogia professor Philip Myers.

Sissekanded loomaliikide kohta kirjutavad nii Ameerika Ühendriikides asuvate kolledžite õpilased kui ka õpetajad. Sissekandeid redigeerivad professorid ja ADW kaastöölised.  

Animal Diversity Webi kasutades soovitatakse viitamisel kasutada järgmisi andmeid: Myers, P., R. Espinosa, C. S. Parr, T. Jones, G. S. Hammond, and T. A. Dewey. 2014. The Animal Diversity Web (online). Accessed at http://animaldiversity.org. 

## Välislingid
* Animal Diversity Webi avaleht
* Jim Erickson,Revamped Animal Diversity Web reaching millions worldwide 18 years after launch, News Service, Veebiversioon (vaadatud 11.04.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Animal Diversity Web]] seisuga 11.04.2014.*
Püha Gertrudi kabel

**Püha Gertrudi kabel** oli keskajal sakraalhoone Tallinnas. 

Pühale Gertrudile kui rändajate kaitsepühakule pühitsetud kabel ehitati väljapoole Tallinna linnamüüri, Suure Rannavärava ees asunud alale meremeeste teenimiseks 1438.–1450. aasta vahel. Riia peapiiskop Michael Hildebrand kinkis linnale ka püha Gertrudi reliikvia. Väidetavalt pidi vesi, kuhu reliikviat kasteti, katku vastu aitama. Hildebrand nõudis püha Gertrudi säilmeid 1506. aastal tagasi, kuna linn polnud neid katkuepideemia ajal kasutanud. Reliikvia viidigi edasi Riiga, kus sellele ehitati eraldi kabel.  

Kabelis teenis 1515. aastal vikaar Reymer Wintberch.

Pärast reformatsiooni, 1524. aastast kuni kabeli lammutamiseni 1535. aastal kasutasid seda ka Kalamaja eeslinna elanikud.

Kabel oli ehitatud paekivist. Hoone pikkus ei ületanud 13 meetrit ja hoone laius oli umbes 6 m.

Kabeli juures asus ka Gertrudi kalmistu ja kalatiik.

Uus Gertrudi kirik ehitati Kalamaja kalmistu lähedale, tegutses 1545–1571, põletati Liivi sõja ajal maha, ehitati uuesti 1602, põletati lõplikult 1710.

## Viited


## Välislingid
*Hugo Peets, Tallinna eeslinnade keskaegsed kabelid ja kalmistud., Päewaleht, nr. 21, 22 jaanuar 1934
*Robert Nerman, Kalamaja esimene kirik ehitati 1450, Eesti Päevaleht, 19. september 2002
*Jaak Juske, Kuidas Skoone Gertrudi mattis, Jaak Juske blog, 2. august 2012
*Heiki Suurkask, Tallinna eeslinnade keskaegsed kabelid ja kalmistud (ja rüüstajate hordid läbi aja), www.forte.ee, 16. märts 2014
*Arvi Tapver, Rändava Gertrudi neljanda kabeli mõistatus, KesKus, 5. oktoober 2020

## Kirjandus
*Hugo Peets. Püha Gertrudi kabel Tallinnas. Usuteadusline Ajakiri, 1933, nr. 3, lk. 74–81.
Organisatsiooni sotsialiseerumine

**Organisatsiooni sotsialiseerumine** on sotsialiseerumine uude organisatsiooni või uude rolli samas organisatsioonis. Organisatsiooni pingutused selle õnnestumiseks on **organisatsiooni sotsialiseerimine**.

Uude organisatsiooni sotsialiseerumisel saadakse selgeks, kuidas organisatsioon toimib, elatakse selles sisse ning  leitakse endale selles sobiv koht. Kohanemise ajal ollakse organisatsiooni teravdatud tähelepani all. Uustulnukas kogeb tavaliselt teatud määral ebakindlust, stressi või šokki. Et saada organisatsiooni täisväärtuslikuks liikmeks, tuleb palju õppida, sealhulgas omandada tööoskusi, õppida tundma inimesi ja nendevahelisi suhteid, saada aru oma tulevikuväljavaadetest ning saada selgeks, kuidas organisatsioonis asjad käivad, näiteks millises rollis hakatakse olema, milline on organisatsioonikultuur, mis on organisatsiooni väärtused ja eesmärgid ning millised on võimuvahekorrad ning formaalsed ja mitteformaalsed suhted. Sotsialiseerumise õnnestumisest oleneb hilisem tööga rahulolu, pühendumus, aktiivsus ja selgus oma rollis.

## Kirjandus
*Van Maanen, J., Schein, E. H. Toward a theory of organizational socialization. – M. B. Staw, L. L. Cummings (toim). *Research in Organizational Behavior* (kd 1), Greenwich, Conn. : JAI Press 1979.
*Louis, M. R. Surprise and sense making - what newcomers experience in entering unfamiliar organizational settings. – *[[Administrative Science Quarterly]]*, 1980, 25(2), lk 226–251.
* Morrison, E. W. Longitudinal study of the effects of information seeking on newcomer socialization. – *[[Journal of Applied Psychology]]*, 1993, 78(2), lk 173–183. 
*    Chao, G. T., O'Leary-Kelly, A. M., Wolf, S., Klein, H. J., Gardner, P. D. Organizational Socialization - Its Content and Consequences. – *[[Journal of Applied Psychology]]*, 1994, 79(5), lk 730–743.
*    Taormina, R. J.  Organizational socialization: A multidomain, continuous process model. – *[[International Journal of Selection and Assessment]]*, 1997, 5(1),  lk 29–47. 
*    Saks, A. M., Ashforth, B. E. Organizational Socialization: Making Sense of the Past and Present as a Prologue for the Future. – *[[Journal of Vocational Behavior]]*, 1997, 51(2), lk 234–279.
*Cooper Thomas, H. D., Anderson, N. Invited manuscript: Organizational socialization: A new theoretical model and recommendations for future research and HRM practices in organizations. – *[[Journal of Managerial Psychology]]*, 2006, 21(5), lk 492–516. 
*Bauer, T. N., Bodner, T., Erdogan, B., Truxillo, D. M., Tucker, J. S. Newcomer adjustment during organizational socialization: A meta-analytic review of antecedents, outcomes, and methods. – *[[Journal of Applied Psychology]]*, 2007, 92(3), lk 707–721. 
*   Saks, A. M., Uggerslev, K. L., Fassina, N. E.  Socialization tactics and newcomer adjustment: A meta-analytic review and test of a model. – *[[Journal of Vocational Behavior]]*, 2007, 70(3), lk 413–446.
Käitumisgeneetika

**Käitumisgeneetika** ehk **psühhogeneetika** on teadusharu, mis uurib pärilikkuse ja keskkonna osa psühholoogiliste omaduste, eriti intelligentsuse, temperamendi, isiksuse ja patoloogiliste omaduste kujunemises.

Meetoditena kasutatakse pärilikkuse kaudset hindamist kaksikute, sugulaste ja kasulaste põhjal ning otsest, molekulaargeneetilist hindamist.
Olga Lund

**Olga Lund** (ka **Olga Gerretz**; 31. mai 1912 Salme, Abruka vald – 1. märts 1998 Tallinn) oli eesti laulja; aastani 1940 metsosopran, hiljem sopran.

Ta lõpetas aastal 1936 Tallinna Konservatooriumi (Ludmilla Hellat-Lemba klassis).

Ta oli aastatel 1934–1941 ja 1944–1963 teatri Estonia solist. Seejärel juhendas ta aastani 1992 kultuurimaja Majak ja 1996–1998 Vene Kultuurikeskuse laulustuudiot. Aastatel 1942–1944 kuulus ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. Ta on esinenud kontserdilauljana.

## Isiklikku
Tema poeg on Jüri Gerretz.

## Tunnustus
* 1945 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1952 Eesti NSV rahvakunstnik
* 1949 Nõukogude Eesti preemia
* 1951 NSV Liidu riiklik preemia
* 1956 Lenini orden

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*https://arhiiv.err.ee/vaata/rahvakunstnikud-olga-lund-186377
Edgar Schein

**Edgar Henry Schein** (5. märts 1928 Zürich – 26. jaanuar 2023) oli USA psühholoog, organisatsioonipsühholoogia klassik. Tema mõjukamad tööd puudutavad karjääriarendust, organisatsiooni sotsialiseerumist ja organisatsioonikultuuri.

Ta oli endise õppeasutuse MIT Sloan School of Managementi professor.

## Ideed

Karjääriankur hoiab karjääri paigal või suunab seda kindlas suunas. Selle loovad kogemused ja see põhineb enda arusaamal oma võimetest ja väärtustest.

Organisatsioonikultuur koosneb vaadeldavatest artefaktidest, väärtustest ja fundamentaalsetest aluseeldustest. Artefaktid on organisatsiooni ja organisatsioonikultuuri füüsilised, käitumuslikud või sõnalised avaldused. Füüsilised artefaktid on näiteks logod, hooned ja riietuskoodid. Käitumuslikud artefaktid on näiteks tseremooniad, traditsioonid ja suhtlemismallid. Sõnalised artefaktid on näiteks anekdoodid, keelepruugid, jutustused ja metafoorid. Väärtused ja normid on põhimõtted ja kirjutamata reeglid, mis määravad oodatava ja  vastuvõetava käitumise. Reeglid ja normid põhinevad aluseeldustel, mis moodustavad organisatsioonikultuuri tuuma. Need alusveendumused on sageli teadvustamata, kuid määravad organisatsioonis käibivad ideed ja rõhuasetused. Aluseelduste hulka kuuluvad näiteks arusaamad inimloomusest ja sellest, mis on reaalne. Artefakte saab tõlgendada aluseelduste pinnal.  

## Publikatsioone
**[[Organizational Psychology]]*, Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall 1965.
**[[Career Dynamics]]*, Reading, MA: Addison-Wesley 1978.
**[[Organizational Culture and Leadership]]*, San Francisco: Jossey-Bass 1985.
*Organizational culture. – *[[American Psychologist]]*, 1990, 45 (2), lk 109–119.
Juudid (ajakiri)

**Juudid** oli Tallinnas aastatel 1921–1924 ja 1930 ilmunud antisemiitliku sisuga ajakiri.

Aastatel 1921–1924 oli ajakirja väljaandja ja vastutav toimetaja O. Lõhmuspuu, 1930. aastal aga J. Klooren.

Peale tõlkeliste traditsiooniliste antisemiitlike motiivide (juutide veremüsteerium, maailmavalitsemise vandenõu) võis ajakirjast leida ka päevakajalisi uudiseid juudivastases võtmes.

## Viited
European Psychologist

**European Psychologist** on kord kvartalis ilmuv eelretsenseeritav psühholoogiaalane akadeemiline ajakiri. Ajakiri loodi 1996. aastal kui Euroopa Psühholoogiaassotsiatsioonide Föderatsiooni (EFPA) häälekandja ning seda annab välja kirjastus Hogrefe Publishing. Ajakirja peatoimetaja on Alexander Grob Baseli Ülikoolist.

Ajakirja eesmärk on kajastada kõiki psühholoogia harusid ning pakkuda Euroopa ja kogu maailma psühholoogidele üldist platvormi suhtlemiseks ja koostööks.

Toimetuse kolleegiumi liikmete sekka kuulub ka Tiia Tulviste Tartu Ülikooli psühholoogia instituudist.

## Kaastöö
Ajakiri võtab vastu kahte liiki kaastööd:
* Algupärased artiklid ja retsensioonid: ajakirjas avaldatava materjali tuumiku moodustavad valdkondi ühendavatel teemadel kirjutatud artiklid. Need kaasaegsed artiklid katavad teaduslike uuringute suundumusi psühholoogias. Vaid harvadel juhtudel kaalutakse empiiriliste artiklite avaldamist ning seda juhul kui need esitlevad tähtsamate rahvusvaheliste, distsipliinidevaheliste või pikaajaliste uuringute tulemusi või esitlevad märgatava tähtsusega tulemusi.
* EFPA uudiste ja seisukohtade osa on keskne teabeallikas nende olulisemate juriidiliste, reguleerivate, eetiliste ning administratiivsete teemade jaoks, mis võivad pakkuda huvi föderatsiooni liikmetele ning teistele Euroopas töötavatele psühholoogidele. Sealsed teemad hõlmavad: uudised, kongresside või EFPA töörühmade ja liikmesriikide organisatsioonide aruanded, teated käitumisjuhiste kohta, juhtmõtete ja auhindadega seotud pöördumised, arhiivi- või ajaloolised dokumendid, millel on tähtsus kõigi Euroopa psühholoogide jaoks ning eelseisvate kohtumiste kalender.

## Esindatus andmebaasides
Ajakirja European Psychologist refereeritakse järgmistes andmebaasides:
* Current Contents/Social and Behavioral Sciences
* Social Sciences Citation Index
* PsycINFO
* PASCAL
* Scopus

## Viited

## Välislingid
* Ajakirja koduleht
Porsalised

**Porsalised** (*Myricaceae*) on pöögilaadsete seltsi kuuluv taimesugukond.

## Perekonnad
* *[[Canacomyrica]]*
* *Comptonia* – komptoonia
* *Morella* – mariporss
* *Myrica* –  porss
Šumilina rajoon

**Šumilina rajoon** on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis.

Rajooni pindala on 1695 km². 2014. aasta seisuga elas seal 18 806 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal Sirocina rajoonina. Tänapäevase nime sai rajoon aastal 1961. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Dabieja,Kaŭlaki, Łoŭža, Mikałajeva, Mišnievičy, Obali, Sirocina ja Śvietłasielskaja külanõukogu.

Halduskeskus on Šumilina alev. Teised tähtsamad asulad on Obali alev ja Sirocina.


Shumilina1.JPG|Šumilina
Сябзібна-паркавы комплекс Грабніцкіх.jpg|Obal
ShumilinaRaion-ObalRiver.JPG|Obali jõgi


Rajooni suurim jõgi on selle lõunapiiril voolav Daugava. Teine tähtsam jõgi on Daugava lisajõgi Obali jõgi. Kõrgeim koht on Leskavičy küla lähistel (177 meetrit). Madalaim koht rajoonis asub Daugava ääres (110 meetrit).

Šumilina rajoonis asub üks Valgevene sügavamaid järvi – Kruglik. Suuremad järved on Budaviesć, Dabiejeŭskaje, Zaronaŭskaje ja Mošnia.

Šumilina rajoonis asuvad nii Valgevene suurim rändrahn kui ka riigi suuruselt kolmas kivi.

2014. aasta seisuga olid elanikest 92,24% valgevenelased, 6,09% venelased ja 1,67% oli teistest rahvustest. 68,02% elanike emakeel oli valgevene keel, 31,44% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 21,16% elanikke, vene keelt aga 78,55%.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
Vipera berus nikolskii

***Vipera berus nikolskii*** on hariliku rästiku alamliik. 

## Klassifikatsioon

*Vipera berus nikolskii* süstemaatika pole päris selge. 

V. I. Vedmederja, V.N. Grubant ja A.V. Rudajewa klassifitseerisid *Vipera berus nikolskii* 1986. aastal maoliigina *Vipera  nikolskii*.

*Vipera berus nikolskii* on roomajate andmebaasis klassifitseeritud hariliku rästiku alamliigina.

## Levila

Need maod elavad Kesk-Ukrainas ja Venemaa edelaosas.

## Viited

## Välislingid
* Vipera nikolskii (Vedmederja, Grubant, Rudaeva, 1986) 
* K. D. Milto ja O. I. Zinenko, DISTRIBUTION AND MORPHOLOGICAL VARIABILITY OF Vipera berus IN EASTERN EUROPE, Herpetologia Petropolitana, Ananjeva N. and Tsinenko O. , lk 64 – 73, veebiversioon (vaadatud 04.08.2014) (*inglise keeles*) 

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Vipera nikolskii]] seisuga 12.04.2014.*
Rasony rajoon

**Rasony rajoon** (transkribeeritult Rassonõ rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Rajoon piirneb põhjas Venemaaga. Halduskeskus on Rasony alev.

Rajooni pindala on 1928 km². 2014. aasta seisuga elas seal 10 008 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Albrechtava, Harbačeva, Jankavičy, Klaścicy, Krasnapolle ja Sakališča külanõukogu.


Belarus-Rasony-Cannon Monument-1.jpg|Rasony
Belarus-Rasony-Church of Ascension-2.jpg|Rasony kirik
Belarus-Bridge over Drysa River near Lake Buza.jpg|Drõssa jõgi
Belarus-Hills near Lokti Village-2.jpg|Rasony rajoon


Rajooni suurim jõgi on Daugava lisajõgi Drõssa jõgi. Suuremad järved on Nieščarda, Usviečča, Vałoba, Biełaje, Sińša, Ševina ja Miežava. Kõrgeim koht (224 meetrit) on Zaborje küla lähistel. Madalaim koht (112 meetrit) asub Drõssa orus. Rajoon on üks kahest metsasemast rajoonist Valgevenes, metsad katavad 60% rajooni territooriumist.

2014. aasta seisuga olid elanikest 89,41% valgevenelased, 8,97% venelased ja 1,62% oli teistest rahvustest. 69,77% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 29,49% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 42,44% elanikke, vene keelt aga 54,16%.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
Ulla

**Ulla** võib tähendada järgmist:

***[[Ulla (eesnimi)|Ulla]]**, eesnimi
***[[Ulla jõgi|Ulla]]**, jõgi Hispaanias
***[[Ullà]]**, vald Hispaanias
***[[Uła]]**, asula Valgevenes
***ULLA**, rakendusliidese Unified Link-Layer API lühend
Mesila tänav

**Mesila tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Pääsküla asumis. Mesila tänav algab Laane tänavalt, ristub Varbola, Särje ja Sisaski tänavaga ning lõpeb Kadaka puiesteel. Mesila tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ning ligikaudu 620 meetri pikkune.

Mesila tänav asub endise Peetri eeslinna maa-alal. Tänava esialgne nimi oli alates 1915. aastast **Sergejevi tänav** (vene keeles *Сергеевская улица*). Praeguse nime sai Mesila tänav 13. novembril 1925.

## Viited
Budapesti memorandum

**Budapesti memorandum julgeolekutagatiste kohta** on Ungari pealinnas Budapestis 1994. aasta 5. detsembril Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Venemaa Föderatsiooni poolt allkirjastatud kokkulepe Ukrainale antavate julgeolekutagatiste kohta seoses Ukraina liitumisega tuumarelvade leviku tõkestamise lepinguga. Hiljem ühinesid memorandumiga Hiina ja Prantsusmaa.

Kooskõlas Helsingi lõppaktiga kohustusid USA, Venemaa ja Suurbritannia austama Ukraina sõltumatust, suveräänsust ja olemasolevaid piire. Memorandumi tulemusena loovutas Ukraina aastatel 1994–1996 Venemaale oma territooriumil asunud tuumarelvade varud, mis olid 1994. aastal maailmas suuruselt kolmandal kohal.

2014. aasta Krimmi kriisi järel teatasid USA ja Suurbritannia eraldi avaldustes, et Venemaa sekkumise näol on tegemist memorandumiga võetud kohustuste rikkumisega ning Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse selge rikkumisega. Venemaa väidab, et lepingu kohaselt ei tohi ta vaid Ukraina vastu tuumarelva kasutada.

## Vaata ka

* Venemaa sissetung Ukrainasse

## Viited

## Välislingid
* Ukraine. Memorandum on Security Assurances – vikitekstid (*inglise keeles*)
* Меморандум про гарантії безпеки у зв'язку з приєднанням України до Договору про нерозповсюдження ядерної зброї – vikitekstid (*ukraina keeles*)
* Меморандум о гарантиях безопасности в связи с присоединением Украины к Договору о нераспространении ядерного оружия – vikitekstid (*vene keeles*)
* Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2014. aasta resolutsioon Venemaa sissetungi kohta Ukrainasse (2014/2627(RSP)), lk 9, punkt A (*eesti keeles*)
* Registration Number 52241, 5 December 1994 by signature, Memorandum on security assurances in connection with Ukraine’s accession to the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons
Sarjanka

**Sarjanka** on jõgi Lätis ning Valgevenes, Daugava parempoolne lisajõgi. Latgali keeles on jõe nimi *Sarja*, valgevene keeles – *Сар'янка*, vene keeles – *Сарьянка*.

Jõe pikkus on 87 km ja valgla on 1047 km². Jõe langus on 63 m ja lang on 1.38 m/km.

Sarjanka voolab välja Biža järvest Latgale kõrgustikul. Ta voolab algul 49 kilomeetrit Krāslava ning Ludza piirkondades Lätis, seejärel läbib Vierchniadźvinski rajooni Viciebski oblastis, laskudes Połacki madalikule. Seal suubub temasse paremalt ka Asūnīca. Suurim asula selle jõe kaldal (Sarja) asub Valgevenes.

Sarjanka suurim lisajõgi on Asūnīca, mis asub samuti nii Lätis kui Valgevenes (parempoolne lisajõgi).
Vladimir Puriškevitš

**Vladimir Puriškevitš** (vene Владимир Митрофанович Пуришкевич; 24. august (12. august vkj) 1870 Kišinjov – 1. veebruar 1920 Novorossiisk) oli Venemaa poliitik, monarhistide liidreid.

Vladimir Puriškevitš oli pärit Bessaraabiast vene mõisniku perekonnast. Ta lõpetas Odessas ülikooli klassikalise filoloogia erialal. Töötas aastatel 1895–1900 Bessaraabias haldusjuhtimise alal. Kolis 1900. aastal Peterburisse. Täitis aastatel 1904–1906 Venemaa Keisririigi Siseministeeriumis eriülesandeid. 

Oli II, III ja IV Riigiduuma liige, paistis silma äärmusrahvuslike ja antisemiitlike vaadetega. Puriškevitš osales mustsadalaste organisatsioonide Vene Rahva Liit ja Peaingel Miikaeli Liit loomisel.

Vladimir Puriškevitš võttis osa Grigori Rasputini mõrvamisest. 1917. aasta novembri keskel arreteerisid bolševistlikud võimud Puriškevitši, kuid 1918. aasta aprillis ta vabastati. Seejärel sõitis ta Lõuna-Venemaale, kus osales valgekaartliku liikumise organiseerimises. Suri Novorossiiskis tüüfusesse.

## Viited
Marta Rungi

**Marta Rungi** (ka **Marta Runge**, aastast 1932 **Marta Arder**; 29. juuni 1902 Tallinn – 5. juuli 1988 Tallinn) oli eesti laulja (sopran).

Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Õpetajate Seminari ning 1930. aastal Tallinna Konservatooriumi (Mathilde Lüdig-Sinkeli, Emmeline Hellmanni ja Aleksander Arderi klassis).

Ta oli aastatel 1925–1935 teatri Estonia koorilaulja ning 1935–1941 ja 1944–1957 solist. Aastatel 1942–1944 kuulus ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. Ta esines ka kammer- ja meeleolulauljana, sealhulgas duetis Aleksander Arderiga. Ta on esinenud Riias, Kaunases, Helsingis ja Budapestis.

## Isiklikku
Ta oli alates 1932. aastast abielus Aleksander Arderiga.

## Tunnustus
* 1945 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Rolle
* 1926 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Tatjana)
* 1926 Johann Strauß "Mustlasparun" (Arsena)
* 1927 Oskar Merikanto "Elina surm" (Elina)
* 1927 Giuseppe Verdi "Traviata" (Violetta)
* 1928 Charles Gounod "Romeo ja Julia" (Julia)
* 1928 Evald Aav "Vikerlased" (Vaike)
* 1929 Artur Lemba "Kalmuneid" (Maie)
* 1931 Charles Gounod "Faust" (Margarete)
* 1934 Jacques Offenbach "Hoffmanni lood" (Antonia)
* 1934 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Tatjana)
* 1934 Edmund Eysler "Doonau neiu" (Anni)
Drysa jõgi

**Drysa** (ka **Drõssa**) on jõgi Valgevenes, Daugava parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Дрыса*, vene keeles aga *Дрисса* (Drissa).

Jõe pikkus on 183 km ja valgla on 6420 km².

Drysa voolab välja Drysy järvest Rasony rajoonis. Ta voolab algul Venemaa piiri ääres lõunasse, läbides Astraŭcy, Sińša ja Buza järved. Seejärel pöörab jõgi läände, voolates Połacki madalikul läbi Rasony rajooni ja Vierchniadźvinski rajooni.  Suurim asula selle jõe kaldal on Vierchniadźvinski linn, kus jõgi suubub Daugavasse.


Pilt:Drysa river.jpg|Drysa Vierchniadźvinskis
Pilt:Drysa - 2.jpg|Drysa suue
Pilt:Drysa river - Belarus.jpg|Drysa keskjooksul
Pilt:Belarus-Bridge over Drysa River near Lake Buza.jpg|Drysa lähtme lähedal
Paul Rosche

**Paul Rosche** (1. aprill 1934 München – 15. november 2016 München) oli saksa insener.

Ta oli BMW mootoriarenduspealik, kes suunas BMW mootorite arendustööd pea 40 aastat. Temalt pärinevad Nelson Piquet Brabham-BMW mootor, millega Piquet tuli 1983. aastal F1 maailmameistriks ja kuueliitrine V12, millega võideti Le Mansi võidusõit 1995 ja 1999.
Nissan Leaf

**Nissan Leaf** (akronüüm sõnadest *Leading Environmentally-friendly Affordable Family car*) on Jaapani autotootja **[[Nissan]]i** toodetav viieukseline esiveoline **[[elektriauto]]**. Autot esitleti 2010. aasta detsembris Jaapanis ja USA-s ning sellest sai esimene laiale tarbijaskonnale suunatud masstoodetud elektriauto maailmas.

Nissan Leaf on pälvinud arvukalt auhindu, sealhulgas **[[Euroopa aasta auto]]** 2011 ja **Maailma aasta auto** 2011 tiitlid.

## Esimene põlvkond (ZE0; 2010–2017)

Jaapanis ja Ameerika Ühendriikides tuli Leaf müügile detsembris 2010. Erinevalt paljudest teistest tolleaegsetest elektriautodest ehitati Leaf spetsiaalsele elektriauto platvormile, mis võimaldas akud paigutada auto põhja alla, tagades madala raskuskeskme ja parema juhitavuse.

Tühjad akud saab CHAdeMO-standardi alalisvoolu kiirlaadijaga laadida 80% tasemeni umbes 30 minutiga.

Eestis sai esimene põlvkond väga populaarseks tänu riiklikule ostutoetusele (ELMO programm), mille raames soetati sadu autosid sotsiaaltöötajatele ja rendivõrkudesse.


Nissan Leaf SD RD 04 2019 3926.jpg|Esimese põlvkonna Leaf (tagaosa)
Used Nissans Leaf SDQ 06 2019 5676.jpg|Esimese põlvkonna salong
Tartu railway station electric car rental.jpg|Nissan Leaf (paremal) laadimas Tartus


## Teine põlvkond (ZE1; 2017–tänapäev)

Teise põlvkonna Leafi esitleti 2017. aasta lõpus. Auto disaini muudeti nurgelisemaks ning oluliselt suurenes sõiduulatus ja mootori suutlikkus.

Olulisemad tehnoloogilised uuendused:
* **e-Pedal:** Võimaldab sõita peaaegu ainult ühe pedaaliga – gaasipedaali vabastamisel rakendub tugev regenereeriv pidurdus.
* **Leaf e+:** 2019. aastal lisandunud 62 kWh akuga versioon, mille mootori võimsus on **160 kW (217 hj)**.
* **ProPILOT:** Juhiabisüsteem, mis aitab hoida sõidurida ja distantsi eessõitjaga.

## Tehnoloogilised eripärad ja kriitika
Nissan Leafi eristab enamikust kaasaegsetest elektriautodest akude **passiivne õhkjahutus**. Kuna akul puudub aktiivne vedelikjahutus, võib see kuumas kliimas või korduvate kiirlaadimiste korral üle kuumeneda. 
* **Rapidgate:** Teise põlvkonna algusaastatel pälvis auto kriitikat (tuntud kui *Rapidgate*), kuna pika maanteesõidu ajal piiras auto tarkvara laadimiskiirust, et vältida aku liigset kuumenemist.
* **Akude vastupidavus:** Varajaste 24 kWh mudelite puhul esines akude mahtuvuse kiiremat kadu (degradatsiooni), mida Nissan parandas 2014. aastal uue nn "Lizard battery" keemilise koostisega.

## Kahesuunaline laadimine (V2G)
Nissan Leaf on üks väheseid masstoodetud elektriautosid, mis toetab täielikult **kahesuunalist laadimist** (*Vehicle-to-Grid* ehk V2G). Kasutades spetsiaalset laadijat, saab Leafi akut kasutada kodu elektritoiteallikana (V2H) või müüa salvestatud energiat tagasi elektrivõrku, aidates tasakaalustada võrgukoormust.

## Mudeli tulevik
2020. aastate alguses teatas Nissan, et Leafi tootmine praegusel kujul lõpetatakse ning selle nime all või järglasena tuuakse turule uus elektriline krossover, mis kasutab moodsamat vedelikjahutusega platvormi ja CCS-laadimisstandardit.

## Viited
Mandžud

**Mandžud** on tunguusi-mandžu rahvas Hiinas. Enamik mandžusid elab Kirde-Hiinas ajaloolises Mandžuurias (põhiliselt Liaoningi, Hebei, Heilongjiangi ja Jilini provintsis), Sise-Mongoolias ja Pekingis. Mandžude üldarv Hiinas oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 10,4 miljonit. Oma autonoomset piirkonda mandžudel ei ole, küll on neil aga mitu autonoomset maakonda. Mandžud kuuluvad mongoliidsesse rassi.

Tänapäeval kõnelevad mandžud hiina keelt. 1982. aastal kõneles Hiinas mandžu keelt emakeelena 70 inimest. 2007. aastal olevat olnud Hiinas mandžu keele emakeelena kõnelejaid 18. Hoolimata üleminekust hiina keelele on mandžud siiski säilitanud etnilise eneseteadvuse ja teatavad kultuurilised iseärasused. Ühe põhjamandžu murde alusel kujunenud sibo keelt kõneleb Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ligikaudu 30 000 inimest.

Mandžud on tšurtšenite järeltulijad. 1635. aastal nimetas tšurtšenite valitseja oma rahva mandžudeks. Mandžu nimetus võeti tõenäoliselt kasutusele ühe hõimunime järgi pärast seda, kui hõimud olid ühendatud ühtse võimu alla. 1636. aastal rajasid mandžud Qingi dünastia. 1644. aastal vallutasid mandžud Pekingi ja suurema osa Hiinast. Qingi dünastia jäi võimule kuni 1911. aastani. Mandžud hakkasid järjest enam omaks võtma hiina kultuuri, samuti toimus üleminek hiina keelele. Qingi dünastia püüdis piirata hiinlaste ümberasumist Mandžuuriasse. Kuid 1860. aastatel oli Qingi dünastia sunnitud avama Mandžuuria hiina ümberasujatele. Paari aastakümne jooksul jäid mandžud ajaloolises Mandžuurias vähemusse.

Minevikus oli mandžude usundiks šamanism, 17. sajandist alates hakkasid levima hiina rahvausund ja budism.

## Viited
Aleksander Prikk

**Aleksander Prikk** (19. jaanuar 1927 Võnnu vald, Läänemaa – 16. juuli 2015) oli eesti spordipedagoog. 

Ta töötas aastatel 1945–1946 Ungru koolis kehalise kasvatuse ja matemaatikaõpetajana, 1950–1960 Eesti NSV Spordikomitees suusa- ja laskespordi riikliku treenerina, 1960–1999 Tallinna Reaalkooli kehalise kasvatuse õpetajana. Alates 2012. aastast on tema mälestuseks nimetatud vilistlaspäeva õpilaste ja vilistlaste turniir Grand Prikk.

## Tunnustus
*1984 Eesti NSV teeneline õpetaja
*2002 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ESBL-is
*ETV arhiiv: Intervjuu. Aleksander Prikk 70, salvestatud 1997, kestus 17'51".
*https://www.facebook.com/195959394202182/photos/a.222182178246570/415333372264782/
Kia Carnival

**Kia Carnival** on Kia toodetav mahtuniversaal, mida esitleti 1998. aastal ning mida on toodetud 2021. aasta seisuga neli põlvkonda. Mõnel turul müüakse Carnivali ka **Kia Sedona** nime all. 

Teise põlvkonna Carnivali müüdi Põhja-Ameerikas aastatel 2006–2009 ka Hyundai Entourage'i nime all.

## Esimene põlvkond (KV-II, 1998)
Carnivali esitleti 1998. aasta jaanuaris ning esimese ja teise põlvkonna Carnivali müüdi ka Euroopa turgudel. 

Esimene põlvkond oli turul aastatel 1998–2006.


02-06 Kia Carnival.JPG|Kia Carnival
Kia Sedona (rear).jpg|Kia Carnival
04-05 Kia Sedona.jpg|Kia Sedona


## Teine põlvkond  (VQ, 2005)
Teist põlvkonda esitleti 2005. aastal ning tootmises oli see 2014. aastani. Seda müüdi USA turul ka nimega **Hyundai Entourage** aastatel 2006–2009.

Kia Carnival EX.JPG|Kia Carnival
Kia Carnival Switzerland Diplomatic plate (Libya) (45327632395).jpg|Kia Carnival
20100728 kia new carnival 01.jpg|Kia Carnival
06-10 Kia Sedona.png|Kia Sedona
Hyundai Entourage -- 03-16-2012 1.JPG|Hyundai Entourage 


## Kolmas põlvkond (YP, 2014)
Kolmandat põlvkonda (mudelitähisega YP) tutvustati 2014. aasta aprillis toimunud New Yorgi autonäitusel. 

Selle põlvkonna Carnival/Sedona on müügil ainult USA ja Aasia turgudel. 

Autos on kaheksa istekohta.


1 Kia Carnival (YP).jpg
2 Kia Carnival (YP).jpg
3 Kia Carnival (YP).jpg


## Neljas põlvkond  (KA4, 2020)
Neljandat põlvkonda esitleti 2020. aasta juunis. 

20201013 Kia Carnival Front Side Cut (cropped).jpg|Kia Carnival
20201013 Kia Carnvai Rear Side.jpg|Kia Carnival


## Viited