open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
140. aastad

**140. aastad**

140. aastad on aastad 140–149 pKr.

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Kümnendid: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - 140. aastad - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad

Aastad: 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
150. aastad

**150. aastad**

150. aastad on aastad 150–159 pKr.

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Kümnendid: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad

Aastad: 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Siimusti

**Siimusti** on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

## Asend
Siimusti paikneb Jõgevast 5 kilomeetri kaugusel läänes.

## Ajalugu
Siimusti on üks piirkonna nooremaid külasid – esimesed kirjalikud teated küla kohta pärinevad 1583. aastast (*Simus*).

1886. aastal asutas Joosep Tiimann seal potivabriku, millest kasvas välja hilisem Siimusti Savikoda. 

Siimustis on lauluväljak, postkontor, keraamikatehas, savikaupade muuseum ja kalmistu.

Alates 1979. aastast tegutseb asulas Siimusti raamatukogu.

## Haridus
Esimene kool rajati Siimustis 1849. aastal. 2001. aastast töötab Siimusti algkooli alusel rajatud Siimusti lasteaed-algkool. Hariduslike erivajadustega lastele on rajatud Kiigemetsa Kool.

## Tuntud inimesi
* Eeva Niinivaara (1901–2000) – eesti keele- ja kirjandusteadlane ning luuletaja. Sündis ja veetis lapsepõlve Siimustis.
* Siimusti on Georg Otsa esivanemate kodukoht.
* Jõgeva SK nooruse endine tipuründaja Sandra Sõber on sündinud ja kasvanud Siimustis.

## Vaata ka
*Kiigemetsa Kool

## Viited
Vaimastvere

**Vaimastvere** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Vaimastvere küla läbib Kaave jõgi.

Vaimastvere külast läände Endla looduskaitseala serva jääb Endla küla. Vaimastvere asulast lõunas paikneb endine Oonurme ja edelas endine Tirma küla.

Küla läbib Tartu–Jõgeva–Aravete maantee.

Vaimastveres oli mõis. Mõisa park ja mõisa ait on arvatud kultuurimälestisteks. Mõisa parki on püstitatud vabadussõja mälestusmärk ja mälestuskivi Vaimastveres sündinud kirjanikule Hugo Raudsepale.

Küla territooriumil asub Vaimastvere turbaraba, kus kaevandatakse turvast.

Külas tegutsevad Vaimastvere kool ja Vaimastvere raamatukogu.

Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed viisid Teise maailmasõja ajal ajaloolise sinimustvalge Eesti lipu Nõukogude võimu eest varjule Vaimastvere lähedale Lääne-Mardi tallu.

## Viited
Kassivere

**Kassivere** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.

## Viited
Charles Dow

**Charles** Henry **Dow** (6. november 1851 – 4. detsember 1902) oli Ameerika Ühendriikide ajakirjanik, Dow Jones & Company ja The Wall Street Journali kaasasutaja.
Öötla

**Öötla** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.

Küla piirneb Vodja, Koordi, Esna ja Kareda külaga.

Küla läbib Paide–Järva-Jaani ja Anna–Peetri maantee. Öötla on Paidest 15 km kaugusel.

Öötla mõisahoones tegutseb MTÜ Viru Küla Selts.

Öötla külavanem on ka Vodja külavanem Lembit Annus.

2003. aastal oli rahvaarv 93.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Atom Egoyan

**Atom Egoyan** (armeenia keeles Ատոմ Էգոյան; sündinud 19. juulil 1960 Kairos) on armeenia päritolu Kanada filmirežissöör.

## Filme
*"Next of Kin" (1984)
*"Family Viewing" (1987)
*"Speaking Parts" (1989)
*"The Adjuster" (1991)
*"Calendar" (1993)
*"Exotica" (1994)
*"The Sweet Hereafter" (1997, eesti keeles "Helge homne")
*"Felicia's Journey" (1999)
*"Krapp's Last Tape" (2001)
*"Ararat" (2002)
*"Where the Truth Lies" (2005, eesti keeles "Kus on tõde?").
*"Adoration" (2008, eesti keeles "Jumaldamine")
*"Chloe" (2009)

## Tunnustus
### Auhinnad
Cannes'i filmifestivalil  
*Rahvusvahelise Filmikriitikute Ühingu (FIPRESCI) žürii auhind 1994. aastal filmi "Exotica" eest
*Rahvusvahelise Filmikriitikute Ühingu (FIPRESCI) žürii auhind 1997. aastal filmi "Helge homne" eest
*Žürii Grand Prix 1997. aastal filmi "Helge homne" eest
*Prize of the Ecumenical Jury auhind 1997. aastal filmi "Helge homne" eest

Toronto filmifestivali auhind Parim Kanada film
*1987. aastal filmi "Family Viewing" eest
*1991. aastal filmi "The Adjuster" eest
*1994. aastal filmi "Exotica" eest
*1997. aastal filmi "Helge homne" eest
*2008. aastal filmi "Jumaldamine" eest

Kanada filmiauhind Genie parima filmi kategoorias
*1994. aastal filmi "Exotica" eest
*1997. aastal filmi "Helge homne" eest
*2003. aastal filmi "Ararat" eest

### Nominatsioonid
Oscari nominatsioon
*1998. aastal parima filmilavastaja kategoorias filmi "Helge homne" eest

## Välislingid
*
Karupoeg Puhh

**Karupoeg Puhh** on tegelane Alan Alexander Milne'i lasteraamatutes.

Tegelane on saanud nime mängukarult, mille kirjanik Alan Alexander Milne kinkis 21. augustil 1921 oma pojale Christopher Milne'ile sünnipäevaks. Nime, mis originaalis on *Winnie-the-Pooh*, sai karupoeg alles kolm aastat hiljem, seni kutsuti mängukaru Edwardiks. Mängukaru omakorda on saanud nime *Winnie* Londoni loomaaias elanud baribali Winnipegi järgi, keda kirjanik oma pojaga korduvalt vaatamas käis.

1924. aastal hakkas Milne karupojast lugusid kirjutama. 1926 valmis raamat "Winnie-the-Pooh" ja 1928 "The House at Pooh Corner". Milne kirjutas Puhhist ka lasteluuletusi, millest esimene ilmus 1924 raamatus "When We Were Very Young" ja veel 11 raamatus "Now We Are Six" (1927).

Nende juttude tegelased on Christopher Robin, kelle tegelaskuju aluseks oli kirjaniku poeg Christopher, ning poja mänguloomade põhjal loodud põrsas Notsu, eesel Iiah, Jänes, Öökull, känguru Kängu oma poja Ruuga ja Tiiger. Lisaks mainitakse aeg-ajalt veel paljusid loomi, kes ei ole aga lugude seisukohalt kuigi tähtsad ning keda nimetatakse kokkuvõtlikult Jänese sõpradeks ja sugulasteks.

Tõlgetes on Karupoeg Puhhil palju nimekujusid: Pu der Bär, Medvídek Pú, Winnie l'ourson, Kubuś Puchatek, Micimackó, Peter Plys, Ole Brumm, Nalle Puh, Kahropoig Puhh ja Mikė Pūkuotukas. 1958 avaldas Alexander Lenard Karupoeg Puhhi lugude ladinakeelse tõlke. Eesti keeles ilmus "Karupoeg Puhh" kirjastuse Eesti Raamat väljaandel 1968. aastal, tõlkis Valter Rummel, värsid tõlkis Harald Rajamets, kaane kujundas Ede Peebo; tuntuima Puhhi-illustraatori Ernest H. Shepardi illustratsioonid olid pärit raamatu algupärandeist: A.A. Milne, Winnie-the-Pooh, Bernhard Tauchnitz, Leipzig, 1933 ja A.A. Milne, The House at Pooh Corner, Methuen and Co. Ltd., 36 Essex Street, London, 1936. 1968. aasta eestikeelses väljaandes olid Milne'i mõlemad algselt eraldi ilmunud raamatud koos.

Seto keeles on "Karupoeg Puhh" ilmunud pealkirja "Kahropoig Puhh" all 2021. aasta jaanuaris kirjastuse Seto Kiri väljaandel, tõlkija Lea Ojamets.

Karupoeg Puhh on saanud mitme filosoofilise, psühhoanalüütilise ja satiirilise käsitluse aineks. Tuntuim neist on Puhhi kujutamine taoistina. Milne ise ei soovinud Puhhiga kujutada mingit filosoofilist maailmavaadet.

Puhhi on kujutatud vähemalt 18 riigi postmarkidel. Poola pealinnas Varssavis on temanimeline tänav Ulica Kubusia Puchatka ja Ungari pealinnas Budapestis on temanimeline tänav Micimackó utca. Tartus tegutseb Puhhi lasteaed.

## Viited

## Välislingid

* Jaak Urmet, "Karupoeg Puhh dollarimetsast" – Eesti Päevaleht 18. oktoober 2001, lk 13
Aruvälja

**Aruvälja** on mitme küla nimi Eestis:

* **[[Aruvälja (Lüganuse)|Aruvälja]]**,  küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas
* **[[Aruvälja (Vinni)|Aruvälja]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas
* **[[Aruvälja (Pärnu)|Aruvälja]]**, küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas
Aruvälja (Pärnu)

**Aruvälja** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.

## Viited
Pringi

**Pringi** on Eestis mitme küla nimi:

* **[[Pringi (Viimsi)|Pringi]]**, küla Harju maakonnas Viimsi vallas
* **[[Pringi (Otepää)|Pringi]]**, küla Valga maakonnas Otepää vallas

**Pringi** on perekonnanimi.
***[[Bert Pringi|Pringi, Bert]]** (sündinud 6. juulil 1976) on eesti laulja.
Tütarlaps pärlkõrvarõngaga (film)

**"Tütarlaps pärlkõrvarõngaga"** on 2003. aasta film, mis on valminud Tracy Chevalier' romaani "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" põhjal.

Film kandideeris kolmele Oscarile (parim kujundus, operaatoritöö ja kostüümid), selles peaosa mänginud Scarlett Johansson oli nomineeritud parima naispeaosatäitja Kuldgloobusele draama kategoorias. Film võitis Euroopa Filmiakadeemia auhinna parima operaatoritöö eest ning auhindu ka muudelt filmifestivalidelt. 

## Välislingid
*
Tütarlaps pärlkõrvarõngaga

**"Tütarlaps pärlkõrvarõngaga"** (hollandi keeles "Meisje met de parel") on Johannes Vermeeri maal, mis on dateeritud umbes aastasse 1665. 

Erinevatel aegadel on maal olnud tuntud eri pealkirjade all, pealkiri "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" kinnistus teosele 20. sajandi lõpupoole. Maal asub alates 1902. aastast Kuninglikus Maaligaleriis Mauritshuisis Haagis. 2006. aastal valiti see Hollandi avalikkuse poolt Madalmaade kauneimaks maaliks.

Maali on nimetatud Põhja Mona Lisaks või ka Hollandi Mona Lisaks.

## Kirjeldus
Teos on õlimaal lõuendil, 44,5 cm kõrge ja 39 cm lai. See on signeeritud "IVMeer", kuid dateerimata. Oletatud on, et see on maalitud 1665. aasta paiku.

Nagu pealkirigi ütleb, on pildi fookus pärlkõrvarõngast kandval tütarlapsel. Teos kujutab eurooplannast tütarlast eksootilises riietuses ja turbanis ning millegagi, mis paistab olevat ebatavaliselt suur pärl kõrvarõngas rippumas. 

Pilt pole kindla isiku portree, vaid *[[tronie]]*, "nägu", nii nimetati hollandi keeles 17. sajandil kujutluse järgi peast maalitud maali, mis kujutas mingit inimtüüpi.

Viimane restaureerimine 1994. aastal tõi paremini ilmsiks teose peene värvilahenduse ja tüdruku vaatajate poole suunatud pilgu isiklikkuse. Restaureeringu käigus avastati, et teose tume, tänapäeval juba veidi laiguliseks muutunud taust oli algselt emailjalt sügavroheline, mille andis tumedale opaaksele taustale kantud õhuke laseeriv värvikiht. Aja jooksul on rohelise värvi andnud orgaanilised pigmendid indigo ja reseedakollane pleekunud ning nähtavale on tulnud must alustaust.

## Omanikud
Hollandi armeeohvitser ja kunstikollektsionäär Arnoldus Andries des Tombe omandas teose 1881. aastal oksjonilt ning pärandas selle 1902. aastal Mauritshuisi muuseumile.

## Teistes žanrites
Teosest inspireerituna kirjutas Tracy Chevalier 1999. aastal ajaloolise romaani "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga". 2003. aastal valmis selle põhjal Peter Webberi samanimeline mängufilm, peaosades Scarlett Johansson ja Colin Firth.

## Viited
Kaasiku (Lääne-Nigula)

**Kaasiku** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

## Vaata ka
*Kaasiku Kalmumägi

## Viited
Alexandra Connaught

**Alexandra** Victoria Alberta Edwina Louise **Connaught** (sünninimi Duff; 17. mai 1891 Richmond (London) – 26. veebruar 1959 London) oli Briti kuningliku perekonna liige, Edward VII tütretütar. Alexandra ja tema õde Maud Carnegie olid ainsad Briti monarhi tütretütred, kes said Suurbritannia ja Iirimaa printsessi tiitli nimetusega "kõrgus". 

## Sünd

Alexandra isa oli Fife'i 1. hertsog Alexander Duff ning ema printsess Louise, kuningas Edward VII ja kuninganna Alexandra vanim tütar. 

Kuninganna Victoria pojatütretütrena ei kuulunud Alexandrale sünni järgi tiitel "Suurbritannia printsess" ega "kuninglik kõrgus". Selle asemel oli ta hertsogi tütrena leedi Alexandra Duff. Sünni ajal oli ta troonipärimisjärjekorras neljandal kohal.

## Printsess Alexandra

1889. aastal oli Alexandra isast saanud Fife'i hertsog ja MacDuffi markii. Kui sai selgeks, et hertsogil ei sünni enam poega, tegi kuninganna Victoria 1900 temast uuesti Fife'i hertsogi ja MacDuffi markii. Teist hertsogkonda sai pärandada ka naissoost pärijale, kui meessoost pärija puudus. 

5. novembril 1905 sai Alexandra emast kuninglik printsess. Seejärel tegi Edward VII Alexandrast ja tema õest Maudist Suurbritannia ja Iirimaa printsessid tiitliga "kõrgus". Sellest peale oli Alexandra "Tema Kõrgus Fife'i printsess Alexandra". Ta ei saanud seda tiitlit isalt, vaid valitsevalt monarhilt. 

## Fife'i hertsoginna

1911. aasta detsembris elasid Duffid Maroko lähedal üle laevaõnnetuse. Ehkki keegi viga ei saanud, haigestus hertsog kopsupõletikku ning suri 22. jaanuaril 1912 Egiptuses Aswānis. Alexandrast sai Fife'i hertsoginna ja MacDuffi krahvinna.

## Suhted ja abielu

1910. aasta paiku alustas Alexandra suhet Kreeka printsi Christophorosega, kes oli Alexandra emapoolse vanaema (kuninganna Alexandra) vennapoeg. Kuigi Alexandra ja Christophoros lootsid abielluda, katkestati kihlus, kuna kummagi vanemad polnud abieluga nõus. 

15. oktoobril 1913 abiellus Alexandra prints Arthur Connaughtiga St Jamesi palees. Arthur oli kuninganna Victoria vanuselt kolmanda poja Arthuri ainus poeg. See oli teine abielu, mis sõlmitud Suurbritannia printsi ja printsessi vahel. Eelmine oli sõlmitud 1816 ja jäänud lastetuks.

Abielupaaril oli üks laps: Alastair Connaught, hilisem McDuffi krahv ja teine Connaughti hertsog (9. august 1914 – 26. aprill 1942). 

Pärast abiellumist oli Alexandra "Tema Kuninglik Kõrgus Connaughti printsess Arthur" või, mõningates ametlikes dokumentides "Tema Kuninglik Kõrgus Connaughti printsess Arthur (Fife'i hertsoginna)". Sellega jälgiti traditsiooni, mille kohaselt naine võtab oma abikaasa tiitli ja nimetuse, ehkki Alexandral oli ka isiklik tiitel.

## Hilisem elu

Esimese maailmasõja ajal töötas Alexandra õena Saint Mary haiglas Londonis. Kui Arthurist sai 1920 Lõuna-Aafrika kindralkuberner, sõitis Alexandra temaga koos Pretoriasse ning töötas kohalikes haiglates. Inglismaale naasid nad 1923. aastal. 1937–1944 oli Alexandra riiginõunik.

Ta suri oma kodus Londonis Primrose Hillis 1959 ning maeti Mar Lodge'i kabelisse. 

Kuna Alexandra ainus laps, hertsogkonna pärija Alastair oli surnud 1942, läks Fife'i hertsogkond edasi Alexandra õepojale James Carnegiele.
Kus on tõde?

**"Kus on tõde?"** on 2005. aasta film, mis on valminud Rupert Holmesi romaani "Where the Truth Lies" põhjal.

Film esilinastus 13. mail 2005 58. Cannes'i filmifestivalil.

## Välislingid
*
Kaasiku

**Kaasiku** on mitme küla nimi Eestis.

* **[[Kaasiku (Saue)|Kaasiku]]**, küla Harju maakonnas Saue vallas
* **[[Kaasiku (Käina)|Kaasiku]]**, küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
* **[[Kaasiku (Kasepää)|Kaasiku]]**, küla Jõgeva maakonnas Kasepää vallas
* **[[Kaasiku (Lääne-Nigula)|Kaasiku]]**, küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* **[[Kaasiku (Jõgeva)|Kaasiku]]**, endine küla Jõgevamaal Jõgeva vallas
* **[[Kaasiku (Mähe)|Kaasiku]]**, allasum Tallinna Mähe asumis, endine küla
Angerja

**Angerja** on küla Rapla maakonnas Kohila vallas.

Angerja küla paikneb Kohila–Tuhala tee ääres Juuru teeristi juures; Tallinnast u 30 km, Raplast ligi 25 km kaugusel. Külast voolab läbi Angerja oja, mille käärus on säilinud Angerja vasall-linnuse varemed. Angerja-Pahkla alade asustus pärineb ilmselt juba muinasajast, 10.–12. sajandist. Seda tõestavad arvukad kultusekivid ja muud muistised ümbruskonnas, samuti mitu aardeleidu viimastel aastakümnetel.

Küla ja oja pole nime saanud siiski selle järgi, nagu oleks ojast püütud angerjaid, vaid Angerja mõisa ühe esimese omaniku von Angeri järgi. Küla (Anger) on esimest korda mainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus. Muistse vabadusvõitluse ajaks 13. sajandi alguses oli seal juba elanikkond varaliselt kihistunud ning esimeseks Taani kuninga vasalliks sai kohalik eesti soost ülik Haenrich fan Angern. 

Angerja küla staatus ja piirid taastati 1999. aastal.

Külaelanike algatusel moodustati 2001. aasta kevadel Angerja ja Pahkla küla ühine eestseisus ning valiti külavanem.

2002. aasta septembris taasasutati Angerja-Pahkla Haridusselts.

## Vaata ka
*Angerja mõis
*Alesti järv
*Angerja Issanda Taevaminemise kirik (Kohilas)
*Angerja Issanda Taevaminemise kogudus

## Viited
Salutaguse (Kohila)

**Salutaguse **on küla Rapla maakonnas Kohila vallas, asub Tallinnast 26 km kaugusel. Kohila valla jätkuv areng ning Tallinna lähedus on toonud positiivset mõju ka Salutaguse küla arengule.  

Salutaguse on 17. sajandil rajatud vasalliüksuse järgne küla. Salutaguse küla on kirjalikes allikais esmamainitud 1324. aastal (Salletake), mõis Sallentack eraldati Angerjast 1700. aastal. 1879. aastani kuulus mõis Meyendorffidele. 1879. aastast oli ta Ungern-Sternbergide ja Rammide valduses. Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Fridolf von Ramm. Mõisasüdame järgmine omanik Konstantin Busch asutas 1930. aastal sinna (Eestis siiani ainsana) tegutseva pärmitehase. 

Pärast 1980. aastatel toimunud põlengut mõisa peahoonet ei taastatud, ohtlikud varemed lammutati lõplikult 23. veebruaril 2012. Salutaguse mõisast on seni alles pargis olev aiapaviljon, mis on tihti külaürituste keskuseks ja abihooned.

1860. aastal rajati Salutaguse pärmitehas, mis 1994. aastast kuulub Kanada ettevõttele Lallemand.

Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistava juubeliaasta kevadel istutati Salutagusele tammeallee, kus kasvab 100 tamme. Salutaguse tammeallee avati pidulikult 1. juunil 2018.

Salutagusel on sündinud baltisaksa ajaloolane ja Venemaa keisririigi ametnik Axel von Gernet.

Salutagusele soovivad arendajad luua uue ökoelamurajooni.

## Vaata ka
*Axel von Gernet
*Salutaguse mõis

## Viited
Kabeli

**Kabeli** nime kannab Eestis mitu kohta:
* **[[Kabeli (Kose)|Kabeli]]** on küla Harju maakonnas Kose vallas
* **[[Kabeli (Risti)|Kabeli]]**, küla Lääne maakonnas Risti vallas
* **[[Kabeli (Kehtna)|Kabeli]]**, küla Rapla maakonnas Kehtna vallas
* **[[Kabeli (Viru-Nigula)|Kabeli]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas
* **[[Kabeli (Lääne-Nigula)|Kabeli]]**, küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* **[[Kabeli (Kullamaa kihelkond)|Kabeli]]**, endine küla Kullamaa kihelkonnas Piirsalu vallas

## Vaata ka
* **[[Kabeli soo]]** Järva maakonnas
Pringi (Viimsi)

**Pringi** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas.

Külas on Viimsi Püha Jaakobi kirik, Viimsi talveaed ja Rannarahva Muuseum. 

## Viited
Pringi (Otepää)

**Pringi** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sangaste valda.

Külas asub Pringi ohvrimägi, millel on ohvrikivi ja olid pühaks peetud tammed.

## Vaata ka
Pringi mõis

## Viited
Pärnamäe

**Pärnamäe** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas.

Alates 24. maist 2016 on külavanemaks Siiri Visnapuu.

Pärnamäe külast saab alguse Mähe oja.

## Vaata ka
* Soosepa raba

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Jõeküla (Türi)

**Jõeküla** on küla Järva maakonnas Türi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rapla maakonda Käru valda.

1977. aastal liideti Jõeküla külaga Allipa, Lõmmelu ja Toosikõnnu küla.

## Viited
Rohuneeme

**Rohuneeme** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas Viimsi poolsaare tipus.

Küla territooriumile jäävad Kumbli ja Kräsuli saar.

Külas asub Rohuneeme kalmistu.

Küla territooriumil asub suuruselt viies hiidrahn Eestis Rohuneeme rändrahn ehk Maisiniidi kivi.

Rohuneemest on pärit astronoom Tõnu Viik.

## Vaata ka
*Rohuneeme raketibaas 

## Viited
Where the Truth Lies

**"''Where the Truth Lies''"** on Briti päritolu Ameerika Ühendriikide kirjaniku Rupert Holmesi romaan.
Jõelähtme valla vapp

**Jõelähtme valla vapp** on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõelähtme valla vapp.

Vapi kinnitas riigiminister Uno Veering 5. mail 1992.

Vapi autor on Priit Herodes.

## Vapi kirjeldus
Punasel kilbil hõbedane lainelõikeline piit ja hõbedane liilia.

## Põhjendus

Värvid viitavad Harjumaale, lainelõikeline piit valla seotusele veega (meri, jõgi, kosk). Liilia neitsi Maarja sümbolina sümboliseerib Jõelähtme 14. sajandil neitsi Maarjale pühitsetud kirikut.

## Vaata ka
*Jõelähtme valla lipp

## Välislingid
*Jõelähtme valla sümboolika valla kodulehel
*Jõelähtme valla sümboolika riigikantselei kodulehel
Soo-otsa

**Soo-otsa** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

## Viited
Maud, Southeski krahvinna

**Maud** Alexandra Victoria Georgina Bertha **Carnegie** (sündinud Duff; 3. aprill 1893 London – 14. detsember 1945 London) oli Briti kuningliku perekonna liige, kuningas Edward VII tütretütar. Maud ja tema vanem õde Alexandra Connaught olid ainsad Briti monarhi tütretütred, kes Suurbritannia ja Iirimaa printsessi tiitlit nimetusega "kõrgus". 

## Sünd

Maudi isa oli Alexander Duff, esimene Fife'i hertsog, ema Louise oli Edward VII ja kuninganna Alexandra vanim tütar. 

Talle kui kuninganna Victoria pojatütretütrele ei kuulunud Maudile sünnijärgselt Suurbritannia ja Iirimaa printsessi tiitel ega nimetus "Kõrgus". Selle asemel oli ta hertsogi tütrena leedi Maud Duff. Sünni ajal oli ta troonipärimisjärjekorras 5. kohal.

## Printsess Maud

1900 muutis kuninganna Victoria Maudi isale kuuluvate Fife'i hertsogi ja MacDuffi markii tiitlite statuuti, andes meessoost pärija puudumise korral pärimisõiguse ka naissoost pärijale. Maudist sai oma õe Alexandra järel pärilusjärjestuses teine. 

5. novembril 1905 sai tema emast kuninglik printsess. Selle järel andis ta Maudile ja Alexandrale 'Suurbritannia ja Iirimaa printsesside'' tiitli nimetusega "kõrgus". Seega oli Maud saanud tiitli mitte isalt, vaid valitsevalt suveräänilt.

## Abielu

12. novembril 1923 abiellus Maud 11. Southeski krahvi Charles Carnegiega Londonis Royal Military kabelis. Charles päris krahvitiitli 10. novembril 1941 oma isalt.

Pärast abiellumist loobus Maud printsessitiitli kasutamisest ning teda kõnetati kui leedi Maud Carnegied, hiljem ka Southeski krahvinnat. Maudi onu George V pani oma isale pahaks, et too oli Maudile ja Alexandrale andnud printsessitiitli, ning justkui kuninga soovidele vastu tulles loobus Maud selle kasutamisest. Tiitel jäi talle siiski kuni surmani alles. 

Charles ja Maud Carnegiel oli üks laps: James Carnegie, kolmas Fife'i hertsog (sündinud 23. septembril 1929).

## Hilisem elu

Maud Carnegie ei täitnud kuninglikke kohustusi. Siiski oli ta 1943 mõnda aega riiginõunik. Oma surma ajal oli ta troonipärilusjärjestuses 13. ning hertsogkonna päriluses teine, kuna tema õepoeg Alastair oli surnud. 1959 sai järgmiseks Fife'i hertsogiks Maudi poeg James, kes 1992 päris ka oma isa tiitlid. 

Maud Carnegie suri Londoni hooldekodus detsembris 1945 bronhiiti.
Gei wo laoye mai yugan

**"Gei wo laoye mai yugan"** (给我老爷买鱼竿 (*Gěi wǒ lǎoyé mǎi yúgān*; ligikaudne tõlge 'õngeridva ostmine minu vanaisale') on Gao Xingjiani 1989. aastal ilmunud novellikogu. See sisaldab järgmisi novelle:

*"Pengyou" ('Sõber')
*"Ni yiding yao huozhe" (ligikaudne tõlge 'Eluigatsus')
*"Yu, xue ji qita" ('Vihm, lumi ja muud asjad')
*"Lushang" ('Teel')
*"Ershiwunian hou" ('Kakskümmend viis aastat hiljem')
*"Huahuan" ('Lillevanik')
*"Haishang" ('Merel')
*"Xiejiang he tade nü'er" ('Kingsepp ja tema tütar')
*"Huadou" ('Huadou')
*"Yuan'ensi" ('Tempel')
*"Muqin" ('Ema')
*"Wuru" ('Solvangud')
*"He neibian" ('Siinpool jõge')
*"Gongyuanli" ('Pargis')
*"Chehuo" ('Kokkupõrge')
*"Choujin" ('Kramp')
*"Gei wo laoye mai yugan" (niminovell)
*"Ba" (epiloog)

Raamatu niminovell ilmus esimest korda Pekingi ajakirjas Renmin wenxue, 1986, nr 9. 

## Ilmumisandmed
*Taibei: Lianhe wenxue chubanshe: 1989. ISBN 957-522-021-8

## Tõlked
*inglise keelde 
*"A Fishing Rod for my Grandpa", New York: HarperCollins 2004. ISBN 0-06-057555-7 (kuus novelli)
*"Buying a Fishing Rod for my Grandfather", London: flamingo 2004, tõlkinud Mabel Lee). ISBN 0-00-717038-6 (kuus novelli)
*prantsuse keelde:
**"Une canne à pêche pour mon grand-père", Aube: 1997, tõlkinud Noël Dutrait, sisaldab novelle "Yuan'ensi", "Gongyuanli",  "Chehuo", "Choujin", "Gei wo laoye mai yugan" ja "Shunjian" ('Üks hetk') ning katkendeid raamatust "Zhoumo sichongzou" ('Nädalalõpukvartett'), Hongkong: Xianggang xinshiji chubanshe: 1996); pehmes köites väljaanne 2001

## Välislingid
*Originaali kaas
Randvere (Viimsi)

**Randvere** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas Muuga lahe läänekaldal.

Esmamainitud 1397. aastal Maardu mõisaomaniku Johan von Scerembeke valdusi loetlevas ürikus (Randyver). Aastatel 1496–1507 kuulus Randvere vakus Jaani seegile. 1693. aastal oli Randvere külas 11 talu, 1704. aastal 19 talundit ühtekokku 105 inimesega.

Randveres on Randvere kalmistu, mille keskel on kivisse raiutud esimese matuse aasta 1803.

Randvere kiriku ehitamist alustati kalmistu lõunaküljele Jõelähtme koguduse õpetaja Gustav Heinrich Schüdlöffeli ametisoleku ajal 1848. Kirik valmis 1852. aastal ja selle ehitust toetas rahaliselt Maardu mõisnik Christoph von Brevern. Kiriku juures tegutseb Randvere kogudus.

Jõelähtme koguduse pastor Paul Loppenowe eestvedamisel alustas sügisel 1864 Randvere kirikumajas tegevust kool. Randvere vana kool suleti 1971. Uus Randvere Kool avati 2013. aastal. Kooli juures tegutseb Randvere raamatukogu.

1970. aastatel hakati Randveres eraldama maalappe suvila- ja aianduskooperatiivide rajamiseks ning sellega hakkas tõusma asula elanike arv.

Küla läbib Viimsi–Randvere tee. Küla territooriumi põhjaosa juures ja maantee lähistel asus kaitsealune Tädu kuusk.

## Pildid

Randvere kirik.jpg|Randvere kirik
Muuga Bay.JPG|Muuga laht Randvere külas
Jaanituli Randveres.jpg|Jaanituli Randveres
Tammneeme rannakaitsepatarei2.jpg|Tammneeme rannakaitsepatarei Randveres


## Viited

## Välislingid

*Randvere blogi
Pärnamäe (täpsustus)

**Pärnamäe** võib tähendada mitut asja.
***[[Pärnamäe]]** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas.
*Pärnamäeks nimetatakase ka **[[Pärnamäe kalmistu]]t** Tallinnas Pirita linnaosas.
***[[Pärnamäe tee]]** on tänav Tallinnas.
***[[Pärnamäe (perekonnanimi)|Pärnamäe]]** on perekonnanimi
**Jaan Pärnamäe
**Ingvar Pärnamäe

## Vaata ka
*Pärnamäe hiis
*Pärnamäe rahnud
Ädu

**Ädu** (kirjakeeles varem ka **Hädu**) on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sangaste valda.

Enne kui Ädu 1920. aastatel sai asunduseks, oli see Pringi mõisa karjamõis (Ädu mõis). 1930. aastatel muudeti asundus külaks.

Küla territooriumile jääb Mägiste raudteepeatus, kus peatuvad reisirongid liinil Tartu–Valga.

## Viited
Vanaküla

**Vanaküla** nime kannab või on kandnud mitu kohta:

* **[[Vanaküla (Lääne-Nigula)|Vanaküla]]** on küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas
* **[[Vanaküla (Gambyn)|Vanaküla]]** ehk **Gambyn** on küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas
* **[[Vanaküla (Kuusalu)|Vanaküla]]** on küla Kuusalu vallas Harju maakonnas
* **[[Vanaküla (Põlva)|Vanaküla]]** on küla Põlva vallas Põlva maakonnas
* **[[Vanaküla (Vene)|Vanaküla]]** on küla Venemaal endises Vaivara kihelkonnas
* **Vanaküla** ehk **[[Seretsüvä]]** on küla Meremäe vallas Võru maakonnas
* **[[Vanaküla (Vaivara)|Vanaküla]]** on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis
***[[Vanaküla (Eassalu)|Vanaküla]]**, endine küla Eassalu küla alal

## Vaata ka
*Vanaküla mõis oli karjamõis Haljala kihelkonnas 
*Vanaküla soo asub Kuusalu vallas
*Vanaküla järv on Kauksi järve paralleelnimi
Batz

**Batz** (prantsuse *île de Batz*, bretooni *Enez Vaz*, *Enez-Vaz*) on saar La Manche'i väinas Bretagne'i poolsaare ranniku lähedal. 

Saare pindala on 305 hektarit. 

Batz kuulub Prantsusmaale ja moodustab Île-de-Batzi valla  Finistère'i departemangus.
Kabeli (Lääne-Nigula)

**Kabeli** küla asub Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Pšiš

**Pšiš** (vene *Пшиш* (Pšiš), adõgee *Пщыщ* (Phšõš)) on jőgi Põhja-Kaukaasias Adõgee ja Krasnodari krai alal. 

Algab Suur-Kaukasuse põhjanõlvadel Väike-Pšiši ja Suur-Pšiši ühinemisel. Ülemjooksul voolab mägijőena valdavalt kirdesse. Alamjooksul laskub tasandikule, pöördub loodesse ja suubub vasakult Kubanisse.

Pikkus 270 km (koos Suur-Pšišiga), valgla 1850 km&sup2;.
Keskküla (Lääne-Nigula)

**Keskküla** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

Piirneb Kirbla, Kasari, Võhma, Rumba, Kastja, Üdruma, Laiküla ja ühes punktis Allikotsaga.

Küla edela-, kagu- ja idapiiriks on Kasari jõgi. Küla idapiiril suubub Kasari jõkke vasakult Vigala jõgi ning läänetipus paremalt Liivi jõgi.

Lähedal asub Keskküla raba.

Keskküla läbib Risti–Virtsu maantee.

## Viited
Kesu

**Kesu** on kahe küla nimi eestis:

***[[Kesu (Lääne-Nigula)|Kesu]]**, küla Lääne maakonna Lääne-Nigula vallas
***[[Kesu (Märjamaa)|Kesu]]**, küla Rapla maakonna Märjamaa vallas
***[[Kesu (Paapua Uus-Guinea)|Kesu]]**, asula Paapua Uus-Guineas
***[[Kesu (Nigeeria)|Kesu]]**, asula Nigeerias
***[[Kesu (Pakistan)|Kesu]]**, asula Pakistanis
***[[Kesu (Indoneesia)|Kesu]]**, asula Indoneesias

### Vaata ka
*Kesu raba Rapla maakonnas
*Kesu sookaitseala
Mustanina

**Mustanina** on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Asub Sillamäest 6 km lõuna pool.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vaivara valda.

Seal asub Vaivara metskonna keskus.

## Vaata ka
*Vaivara maastikukaitseala

## Viited
Aamse

**Aamse** (kohakääne Aamsesse) (varem ka Aamsi) on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas.

Lähimad külad on läänes Tammiku, lõunas Rummu, kagus Nihka ja idas Kirimäe. Pisut kaugemal läänes on Üsse ja põhjas Taebla.

Osalt jäävad Aamse külla Kirimäe Jaanisoo ja Kaarupipealne soo. Kirimäe Jaanisoost on väljavool läbi Kaarupipealse soo Alba järve. 2010 algatati Aamse looduskaitseala loomise menetlus – see kaitseala hõlmaks Kirimäe Jaanisoo, kuid mitte Kaarupipealse soo.

## Ajalugu

Aamset on esmamainitud 1586. aastal kujul *Haombechs*. Veel on seda mainitud 1686. aastal kujudel *Hambache* ja *Aambachs*, 1782 kujul *Ahms* ja 1913 kujul *Amsi*. Küla kuulus Ridala kihelkonda.

Aastatel 1977–1997 oli Aamse ametlikult Üsse küla osa.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

2000. aastal oli külas seitse elanikku.

## Nime päritolu

Tegu on liitsõnalise nimega. Nime esiosa tuleb kas sõnast *hagu : hao* või *haga : haa* ('hagu, oks'). Tagaosa algas p-ga, tõenäoliselt oli see *pääks* ('soosaar, tihe mets, padrik'). Tagaosa omastav lõppes -se. Rahvasuus on nime lühenemise käigus sõnatüvi kadunud ja üksnes sõnalõpp alles jäänud. Esiosa omastav lõppes vanaeesti keeles n-iga, ent järgnenud p mõjul muutus see m-iks, sest häälikuühendit "mp" on lihtsam hääldada kui ühendit "np".

Samasugune on Saaremaal asuva Haamse küla nime päritolu.

## Viited
867

**867. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad - **[[860. aastad]]** - 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad

Aastad: 862 863 864 865 866 - 867 - 868 869 870 871 872 

----

## Sündmused

* Armeenia päritolu Basileios I tõuseb Bütsantsi ainuvalitsejaks ja sellega algab Makedoonia dünastia valitsusaeg.
* 14. detsember – uueks paavstiks saab Hadrianus II.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Nicolaus I, 105. paavst
* Michael III, Bütsantsi keiser
Vangerdus

**Vangerdus** on kuninga ja vankri samaaegne käik males.

Vangerdusel käib kuningas algseisust kahe välja võrra vasakule või paremale ja vanker tõstetakse üle kuninga naaberväljale. Alati alustatakse vangerdust kuningaga, sest vankriga alustamist võidakse lugeda lihtsalt vankrikäiguna.

Vangerdus on võimalik, kui:
*kuningas ega vanker ei ole partii kestel teinud veel ühtegi käiku;
*väljad kuninga ja vankri vahel on vabad;
*kuningas ei tohi olla tules, läbida tule all olevat välja ega jääda tule alla. (Vanker võib olla tules ja läbida tule all olevat välja.)

Vangerdus liputiivale on **pikk vangerdus** (märgitakse 0–0–0), sest vanker nihkub 3 välja võrra, vangerdus kuningatiivale on aga **lühike vangerdus** (märgitakse 0–0), sest vanker nihkub 2 välja võrra.

Vangerdatakse sellepärast, et paigutada kuningas laua keskelt, kus ta on ohustatum, äärele, kus vanker teda kõrvalt ja etturid eest kaitseksid. Lühike vangerdus on sagedasem, sest selleks on vaja vähem välju vabastada ning kuningas satub pärast vangerdust rohkem nurka.

Vangerdus ei ole võimalik varem kui 4. käigul.
Ruugerüdi

**Ruugerüdi** ehk **ruugerisla** (*Calidris subruficollis*) on linnuliik.

## Välimus
Ruugerüdi on 18–20 cm pikk, soorüdist veidi suurem lühikese noka ja kollaste jalgadega kahlaja, kes välimuselt sarnaneb tutkaga. Ruugerüdi ülapool on kõigis sulestikes mustriline pruun ja alapool põhiliselt heleruuge.

## Levik
Ruugerüdi pesitsusaegne levila hõlmab tundrapiirkonna põhiliselt Kanada Loodealadel. Väljaspool pesitsusperioodi on ta laialt ringihulkuv lind, keda kohatakse preeriates, golfiväljakutel, lennuväljadel ning muudel murustel lagealadel ja rannikul. Ruugerüdi rändab väga pikki vahemaid. Ta pesitseb Põhja-Ameerika tundraaladel ja talvitub peamiselt Lõuna-Ameerikas, eriti Argentinas. Ta rändab põhiliselt läbi Põhja-Ameerika keskosa. Eksikülalisena satub ta regulaarselt Lääne-Euroopasse. Näiteks Iirimaal ja Suurbritannias on ruugerüdi Põhja-Ameerika kahlajatest üks tavalisemaid juhukülalisi, keda kohatakse seal peamiselt sügiseti.

## Ökoloogia
Ruugerüdi teeb pesa maapinnale, muneb neli muna.

Toitub putukatest ja teistest selgrootutest.

## Leiud Eestis
Eestis on ruugerüdi kohatud ühel korral: linnuvõistluse Estonian Open käigus vaadeldi 19. augustil 2006 üht isendit Lääne-Virumaal Natturi küla juures mererannas.

## Viited

## Välislingid
*EPL artikkel Eestis vaadeldud linnu kohta
*Liigikirjeldus inglise keeles
Ovariohüsterektoomia

**Ovariohüsterektoomia** on kirurgiline menetlus, mille käigus eemaldatakse emaslooma emakas koos munasarjadega.

Menetlust nimetatakse kõnekeeles ka **[[steriliseerimine|steriliseerimiseks]]**, kuigi õigupoolest on tegemist kastreerimisega.

Ovariohüsterektoomia on eelistatuim meetod tiinuse vältimiseks loomadel, kellelt ei soovita järglasi. Alternatiivne meetod tiinuse vältimiseks on innatsükli mõjutamine hormonaalsete preparaatidega.

Menetlust kasutatakse sagedamini kassidel, harvem koertel. Steriliseeritakse ka tuhkruid, merisigu ja teisi eksootikuid.

## Vastunäidustused

Koertel ei ole ovariohüsterektoomiat soovitatav teha kahe kuu jooksul pärast poegimist ja ebatiinuse ajal. Esimesel juhul tekib ebatiinus ja teisel juhul võib jätkuda piima sekretsioon imetitest, mis allub halvasti ravile.

## Tüsistused

Õige operatsioonitehnika kasutamisel esineb tüsistusi harva.
* Nahahaava lahtirebimine – sagedane tüsistus, tingitud peamiselt loomapoolsest haava vigastamisest.
* Haavainfektsioon – tekib aseptika ja antiseptika nõuete eiramise korral.
* Hemoperitoneum – tekib valesti asetatud ligatuuride tõttu.
* Peritoniit – tekib aseptika ja antiseptika nõuete eiramise korral. Tüsistusena esineb harva.
Muuga (Viimsi)

**Muuga** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas. Asub Muuga lahe ääres.

Külas asub osaliselt Muuga sadam, mis kuulub ASi Tallinna Sadam koosseisu. Muuga sadama kõrval asub ka Muuga ülemine tulepaak, mis ehitati 1986. aastal.

Küla territooriumil asub Eesti suuruselt teine hiidrahn Kabelikivi ning Hansumäe kivikülv (sealhulgas Hansumäe Keldrirahn).

Muuga praegune külavanem on Andrus Pihel, kes valiti ametisse 16. juunil 2018.

Küla idaosas Maardu tee ääres paikneb toidupood Meriste kauplus, lähedal Muuga aedlinnas Kallavere tee ääres asub ka toidupood Sinu Pood.

## Transport
Muuga külas asuvat Muuga bussipeatust teenindab Tallinna bussiliin 38 ja Viimsi valla bussid V6, V7, V7A ja V9. Muuga küla idaosa elamupiirkonna kõrval paiknevad bussipeatused Kabelikivi, Uus-Muuga ja Maardu veehoidla, mida teenindavad: Viimsi valla bussid V6 ja V7A, Maardu linna bussid 102, 103, 172, 173 ja Jõelähtme valla bussid J3, J6, J9, J16N ja J16T. Kabelikivi peatuses peatub ka Tallinna bussiliin 34A.

Küla edelapiiril on Muuga tee kagupoolne osa.

## Galerii

Puerto de Muuga, Estonia, 2012-08-12, DD 07.JPG|Muuga sadama lääneosa, mis jääb Muuga küla territooriumile, foto keskel viljaelevaator
Muuga ülemine tuletorn 2008.jpg|Muuga ülemine tulepaak
Muuga str.Buss 38 finish stop - panoramio.jpg|Muuga bussipeatus
Hansumäe hiidrahn.jpg|Hansumäe Keldrirahn
Muuga Kabelikivi 07Oct2015.JPG|Muuga Kabelikivi


## Viited

## Välislingid
*360° aeropanoraam / aerofoto
Miiduranna

**Miiduranna** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas. Külas asub Miiduranna sadam.

Asula valiti 2024. aastal Harjumaa aasta külaks.

## Vaata ka
*Miiduranna tähtfort
*Viimsi Kunstikool
*Reidikai

## Viited
Tammneeme

**Tammneeme** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas Viimsi poolsaare idarannikul. Küla on mere ja metsa vahel paiknev pikk ja kitsas asustusala – idas külgneb asula Muuga lahega, põhjas Leppneeme ja lõunas Randvere külaga. Läänes ulatub küla keskosa ligi kilomeetri jagu poolsaare siseossa. Viimsi poolsaare metsane siseala eraldab läänes Tammneemet Lubja külast. 

Külavanem on 2005. aastast Raivo Kaare. Tammneemes tegutseb Tammneeme külaselts. Tammneemes asub Tammneeme paljand, Tiirukivi ja Leppneeme-Tammneeme maastikukaitseala. 

## Ajalugu
Esimesed märgid inimtegevusest Tammneemel pärinevad nooremast pronksiajast: 1898. aastal leiti Kalda talu rabapõllu kündmisel kivikirves. Kirjalikult mainitakse 1491. aastal Maardu mõisa müügidokumentides Iversbacki küla, mille asukoht jäi arvatavasti Tammneeme keskossa. Esimesed elanikud võisid olla rannarootslased, alates 16. sajandi keskpaigast lisandusid eestlased. Rannarootslaste küla nimi oli Turisnäs (1376 Thurnes või Thusnes).

Tammneeme nime sarnast kuju Tammonimi mainitakse 1682. aastal paralleelselt kohanimega Iversback.

Kuni 1891. aastani kuulus Tammneeme Maardu valla alla, seejärel liideti Nehatu vallaga ja tekkis Iru vald. 1919. aastal liideti Tammneeme Viimsi vallaga. Nõukogude perioodil kuulus Tammneeme Viimsi külanõukokku, 1990. aastast jälle Viimsi valda.

Varasema kaluriküla üksikud kalurid sundkollektiviseeriti 1940. aastate teisel poolel, mil Tammneeme ja Randvere kalurid koondati artelli Randlane. 1950. aastal liideti neli Viimsi artelli üheks S. M. Kirovi nimeliseks kalurikolhoosiks. Nõukogude perioodil tegutses Tammneeme sadam ja kala vastuvõtupunkt, mis suleti 1968. aastal – pärast sadama sulgemist hakkas ka küla seni põhitegevuseks olnud kalastustegevus hääbuma. 2000. aastatel on sadama kohal mänguväljak ja jaanituleplats, samas toimuvad ka külakoosolekud.

18. sajandi lõpuaastatel elas külas ligi 50 inimest, 19. sajandi keskpaigaks oli elanike arv ligikaudu 70.1975. aastal oli külas 121 elanikku ja selles asus filmistuudio Tallinnfilm nukufilmipaviljon. Küla 2000. aastate kuju on mõjutanud 1960.–1970.aastate suvila- ja aianduskooperatiivid, 2000. aastatel on piirkond kujunenud püsivaks elupiirkonnaks.

## Pilte

Fail:Village of Tammneeme, Estonia. North.jpg|Tammneeme, vaade põhja
Fail:Village of Tammneeme, Estonia. South.jpg|Tammneeme, vaade lõunasse
Fail:Village of Tammneeme, Estonia. West.jpg|Tammneeme, vaade läände
Fail:Tammneeme 1.jpg|Tammneeme tänav
Fail:Tammneeme village seashore.jpg|Rand Tammneemes
Fail:Vana maja Tammneemes IMG 1867.jpg|alt=|Maja Tammneemes 2022. aasta suvel
Vana maja Tammneemes IMG 1862.jpg|Vana maja Tammneemes 2022. aasta suvel


## Viited
Cork

**Cork** (iiri keeles **Corcaigh**, tuleneb sõnast *corcach*, mis tähendab 'soo') on linn Iirimaal Lee jõe suudmes, Munsteri provintsi suurim linn ja Corki krahvkonna halduskeskus. 2022. aasta rahvaloenduse andmetel elas Corkis 224 004 inimest. Rahvaarvult on see Iirimaa teine ja Iiri saare suuruselt kolmas linn.

Corki linn rajati 6. sajandil kloostriasulana, mida laiendasid umbes 915. aastal sinna saabunud viikingid. Linnaõigused andis Corkile 1185. aastal prints John Maata. Keskajal oli Cork täielikult müüriga ümbritsetud ning keskaegse linna jälgi on tänapäeval näha South Main Streeti ja North Main Streeti ümbruses. Cork sai oma toetuse eest Yorki dünastiale Rooside sõjas hüüdnime "mässuliste linn" (*The Rebel City*). Kohalikud kutsuvad Corki vahel ka "tõeliseks pealinnaks", viidates linna vastuseisule Anglo-Iiri lepingule Iiri kodusõja ajal.

Linn oli 2005. aastal Euroopa kultuuripealinn.

## Viited

## Välislingid

*Corki linnavalitsuse koduleht
Metsakasti

**Metsakasti** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas. 

Rahvastikuregistri andmetel on Metsakasti külas 579 elanikku (seisuga 01.10.2015).

## Vaata ka
*Riiasöödi tamm

## Viited

## Välislingid
*Küla koduleht
*Küla leht Facebookis
Lubja

**Lubja** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas.

Külas asub kultuuri- ja hariduskeskus Viimsi Artium.

Lubja mäel asub Viimsi ülemine tuletorn.

Haabneeme ja Lubja küla ühendab Põhjakonna trepp.

Külas asus 1939. aastal kaitse alla võetud Tädu kuusk, mis oli tuntud selle poolest, et kasvas kivi otsas.

## Viited
Leppneeme

**Leppneeme** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas.

Külas asub Leppneeme sadam.

## Ajalugu
* 1376. aastal on esmamainitud Thusnes küla, kui Tallinna rae poolt sai turbe  van Thusnes koos Johannes Lafrensoniga. 
* 1397. aastal on märgitud Maardu mõisa omaniku Johan von Scerembeke läänivalduste loetelus küla Turysnes, mis asus praeguse Tammneeme ja Leppneeme piirialal.
* 1491. aastal on nimetatud Maardu mõisa müümisel Reynoldt Scerembehelt Kersten von Rozenile seitsmest perest koosnevat ja koormistest vaba küla Tornas, kellele seal kuulusid ammusest ajast oma maad põldude, kõnnu- ja heinamaadega ning randadega.
* 1498. aasta sügisel peeti seegi *landknechti* eesistumisel Randvere vakuses kohut. Otsustati, et Andreus Schvarte peab maksma mehetasu tema tapetud Matyes Blome lastele ühekordselt 11 marka "ja edasi võimaluste ja jõukohaselt aastast aastasse". Kohtu koosseisus osalesid järgmised Maardu mõisa külade talupojad: Hans van Nygbu (Uuskülast); Thonies van der Heneste (Thusnes); Kalsse Koup (võimalik, et Koltse talust Leppneemest).
* 1529. aastal müüs Otto von Uexküll küla Juhan Tuvele ning see jäi koos mõisa juurde kuuluvate valdustega Taubede (Tuve) valdusse kuni 17. sajandi keskpaigani.
* 1545. aastal sai Tallinna rae poolt turbe Poel Tonnies, kes oli tapnud Hinrich tho Thorsnimi.
*1704. aasta Kaarli koguduse õpetaja Zimmermanni pihi- ja ristimisteadete raamatu andmete põhjal elas 1704. aastal Lepnemm'i ja Tohrsnemm'i külas kokku 63 elanikku.
*1917.–1918. aastal võtsid küla elanikud osa Viimsi valla loomisest. Esimesteks abivallavanemaks said 1919. aastal Leppneeme külast Kopli talust pärit Jakob Raja ja Niidi talust pärit Aleksander Piilberg.
*1949. aasta aprillis moodustati Leppneeme külas Liiva talus esimene kolhoos – Murdlaine kalurikolhoos.
*1950. aasta augustis ühineti loodava S. M. Kirovi nimelise kalurikolhoosiga. Leppneeme külla jäi Kirovi kolhoosi Leppneeme osakond.
*1955. aastal rajati külla piirivalvekordon, mille hoones tegutseb praegu lasteaed.
*1970. aastal avas kolhoos külas kalasuitsetamistsehhi.

## Pilte

Fail:Old fisherman in Leppneeme Harbour.jpg|Vana kalur Leppneeme sadamas
Fail:Hoone Leppneeme sadamas.jpg|Hoone Leppneeme sadamas
Fail:Kivirahn Jaani lahes Leppneeme külas.jpg|Kivirahn Jaani lahes
Fail:DJI 0187 Leppneeme.jpg|alt=|Leppneeme põhjaserv 2022. aasta juunis
Fail:DJI 0186 Leppneeme.jpg|alt=|Leppneeme idakülg 2022. aasta juunis
Fail:DJI 0188 Leppneeme.jpg|alt=|Leppneeme läänekülg 2022. aasta juunis


## Viited
Laiaküla

**Laiaküla** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas.

Küla on esmamainitud 1375. aastal.

Laiaküla on 20. sajandi algul Iru tütarkülana tekkinud suur elamuala Viimsi valla lõunaosas. Küla territoorium jääb Iru linnust ümbritseva põlise asustuskeskuse alale, seal on vanu asustusjälgi, paikkonda läbib kaks iidset liiklusmagistraali – Pärnamäe tee ja Narva maantee. Laiaküla piirid on aja jooksul palju muutunud. Küla tekkis siis, kui kõrval asuvast Lepiku külast hakati andma välja uusi maatükke. 1920 koostatud nimekirja järgi asus Laiakülas vaid kolm peret: Hara, Pruali ja Madikse pere, 1930. aastate lõpul oli majapidamisi juba kaheksa, nende seast kuulsaim Konstantin Pätsile kuulunud Kloostrimetsa talu. Küla ei olnud kompaktne ning selle üksikud osad eendusid kaugele – ehk on ta selle mõjul ka nime saanud.

Teise maailmasõja ajal sai piirkond tugevalt kannatada. 1960. aastatel oli Laiaküla Iru-poolses osas ligi 100 ha suurune kompostmulla osakond, mida kutsuti Mullavabrikuks. See kuulus algul Tallinna Puukoolile ja hiljem Pirita Lillekasvatuse Näidissovhoosile. 1997. aastast on Laiakülaga ühendatud ka Mäe-Käära ja Käära-Eeriku põlised talukohad.

Küla piirneb põhjas ja idas Maardu linnaga, lõunas Iru külaga ja läänes Tallinna Laiaküla asumiga.

Küla maadelt saab alguse Käära, varem Naistenoja nime kandnud oja.

## Viited
Kelvingi

**Kelvingi** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas, see asub Rohuneeme ja Leppneeme küla vahel. 

Kelvingi küla asutati 1993. aastal endise Nõukogude Liidu sõjaväe lasketiiru alale, millest tuleneb ka küla ristkülikukujuline plaan. Külas on väike sadam, lasteaed ja külaseltsi maja (endine lasketiiru hoone). 2011. aastal elas asulas 518 inimest. 

Küla ümbritseb kolmest küljest mets ja ühest küljest piirneb küla merega. Sadamas on ruumi ligi 56 väikelaevale. 

## Nime päritolu
Kelvingi nimi on tuletis rannast poole kilomeetri kaugusel asunud saare rootsipärasest nimetusest: Kellynckholmi saart on mainitud 1497. aastal seoses Maardu ja Viimsi mõisate vahelise piiri mahamärkimisega. 200 aastat hiljem valminud rootsiaegsele kaardile on joonistatud Kelli Kori Sahr. 19. sajandi keskpaiku veeti aga saare pinnas Tallinna sõjasadama ehituseks ja saare asukohta tähistavad nüüd üksikud suured kivid ja veealused karid.

## Tunnustus
2005. aastal võitis Kelvingi Harjumaa Omavalitsuse Liidu "Ilusa küla" konkursil esikoha, aasta hiljem sai presidendi tunnustuse "Kauni kodu" konkursil, 2017. aastal valiti see kõige iseseisvamaks külaks.

## Vaata ka

* Rohuneeme raketibaas

## Viited
Haabneeme

**Haabneeme** on alevik Harju maakonnas Viimsi vallas, umbes 9&nbsp;km Tallinna kesklinnast, Tallinna lahe idakaldal.

Haabneeme on elanike arvult (5634 elanikku 2011. aasta rahvaloenduse andmetel) Viimsi valla suurim asula. 2021. aasta rahvaloenduse järgi elas seal 7265 inimest, millega see on suurima elanike arvuga alevik Eestis.

Haabneemet on esmamainitud 1271. aastal nimega *Apones*. XVII sajandi algusest pärinevad esimesed andmed Haabneeme (saksa *Habbinem*) mõisa kohta. 1763. aastal müüs Fabian von Tiesenhausen Haabneeme mõisa koos Lubja mõisaga krahv Karl Magnus von Stenbockile, kes oli ka naabruses asuva Viimsi mõisa omanik. Sellest ajast alates olid Haabneeme, Lubja ja Viimsi mõisal samad omanikud, mistõttu mõisasüdamena kasutati ainult Viimsit, Haabneeme ja Lubja jäid kõrvalmõisateks.

Asulast jäävad lõunasse Miiduranna ja Viimsi, itta Lubja ja põhja Pringi.

Asulat läbib põhja–lõunasuunaliselt Viimsi–Rohuneeme tee ja selle edelanurka läbib Tallinna–Viimsi–Randvere tee. Haabneeme aedlinn, mis paikneb mõlemal pool Rohuneeme maanteed, tekkis 1960. aastatel. Aedlinnast idas paiknes S. Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosi keskus. Aedlinna territooriumile jääb Viimsi alumine tulepaak.

Haabneemes asuvad Viimsi Kool, Haabneeme Kool ja Viimsi Raamatukogu. Seal tegutsevad veel näiteks Viimsi haigla ja SPA Viimsi Tervis. Asula lõunaosas paikneb Viimsi staadion. Samuti asub alevikus Püha Jaakobi luteri kirik. 

Asulani ulatub Haabneeme klindiastangu maastikukaitseala ja mere ääres asub kaitsealune Viimsi sanglepik.


Haabneeme Bay.jpg|Haabneeme laht
Haabneme rand.jpg|Haabneeme rand
Haabneeme-klindiastang.JPG|Haabneeme klindiastang
Viimsi sanglepik.JPG|Viimsi sanglepik
Viimsi Vabakoguduse kirik 0184.jpg|Viimsi Vabakoguduse kirik


## Tänavad
Alevikus asuvad 2025. aasta seisuga järgmised tänavad:

## Vaata ka
*Põhjakonna trepp

## Viited
Viimsi

**Viimsi** () on alevik Harju maakonnas, Viimsi valla keskus.

## Vaata ka
*Viimsi poolsaar
*Viimsi tänavate loend
*Pirita Lillekasvatuse Näidissovhoos
*Viimsi Artium

## Viited