open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Merekindlus

**Merekindlus** on iseseisev (püsiva garnisoni, relvastuse ja varustusega) mereväe üksus (kindlus), mis valdab kindlusehitiste kogumi mõjuväljas ja üldjuhul rannikul olevat ala ning kasutab seda kogumit (nimetatakse samuti merekindluseks) oma mereväe liikumise, mingi kaitseotstarbe (vastase sõjaväe, sh ka maa- või lennuväe tõrjumise) jaoks või ründe lähtekohana. 

Merekindlus on organisatoorne, kuid ei pea olema samas ehituslik tervik.

## Kirjeldus
Merekindlus on selle mereväe organisatsiooni kindlusehitistega tugevdatud ning ehituslikult ja/või maastikuliselt oluliselt liigendatud kogum. Tugevast ehitusmaterjalist (loodus- või tehiskivimüüritis, betoon, sardbetoon) kindlusehitistel põhineb merekindluse vastupanuvõime vastase raskerelvade (peamiselt sõjalaevade suurtükkide) mõjule ning oma garnisoni, relvastuse ja varustuse kaitsmine.

## Ajalugu
Merekindlused tekkisid 15. sajandil rasketele tulirelvadega sõjapidamise arengu mõjul ning olid tähtsad mereväe paiknemisele (sõjasadam, mereväebaas vms) või liikumisele (väin, laht, jõesuue vms) olulist kohtade kaitsmisel kuni 20. sajandi keskpaigani, kohati ka 21. sajandi alguseni.

## Vaata ka
*Kindlus
*Rannikukaitse
*Eesti merekindlused
Eestiranna mälestuspaik

**Eestiranna mälestuspaik** on Harju maakonnas Pranglil Idaotsa külas asuv mälestuspaik, millega meenutatakse II maailmasõja ajal uppunud aurulaeva Eestirand. Mälestuspaik on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Muná Wāsif

**Muná Wāsif** (منى واصف; sündinud 1. veebruaril 1942 Damaskuses) on Süüria teatri- ja filminäitlejatar.
Sergijev Possadi rajoon

**Sergijev Possadi rajoon** (vene keeles *Сергиево-Посадский район*) oli 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti kirdeosas. Rajooni keskus oli Sergijev Possadi linn. 1. aprillil 2019 munitsipaalrajoon kaotati ning asendati Sergijev Possadi linnaringkonnaga. 16. juunist 2019 kaotati rajoon ka haldusüksusena.

Rajoon piirnes põhjas Tveri oblastiga, kirdes Jaroslavli oblastiga, idas Vladimiri oblastiga, kagus Krasnoarmeiski linnaringkonnaga, lõunas Puškino rajooniga, läänes Dmitrovi rajooniga ja loodes Taldomi rajooniga.

Rajooni pindala oli 2027,17 km². Elanike arv oli 2012. aastal 224 011, 2009. aastal 220 945 ja 2002. aastal 230 481.

Sergijev Possadi rajoonis oli 295 asulat, mis kuulusid kuue linnaasunduse (Sergijev Possadi, Hotkovo, Krasnozavodski ja Peresveti linnade ning Bogorodskoje ja Skoropuskovski alevite) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed olid Kunja, Torgoša, Vorja, Velja, Kubža ja Dubna.

## Viited
Kaleva mälestusmärk

**Kaleva mälestusmärk** on Soome lahes Keri saarel asuv mälestusmärk, millega meenutatakse 1940. aastal Nõukogude Liidu sõjalennukite poolt alla tulistatud Soome reisilennukit Kaleva. Mälestusmärk püstitati 14. juunil 1993 Finnairi eestvõttel, selle kavandas arhitekt Ilmar Bork.

## Viited
Gottfried Albert Germanni monument

**Gottfried Albert Germanni monument** on Tartu Botaanikaaias asuv monument, mis on püstitatud botaanikaaia esimese direktori Gottfried Albert Germanni mälestuseks. Monumendi autor on 2009 skulptor Mati Karmin.

## Viited
Ines Pellegrini

**Ines Pellegrini**‎‎‎‎‎ (sündinud 7. novembril 1954) on Eritrea päritolu Itaalia filminäitleja.
Koidula Sildre

**Koidula Sildre** (sündinud 5. augustil 1930 Kohtla vallas Virumaal) on eesti agronoom ja eakate ühistegevuse aktivist.

Nõukogude perioodil oli ta Haapsalu rajooni RSN Täitevkomitee Põllumajandusvalitsuse peaagronoom.

1990. aastatel oli ta Läänemaa Pensionäride Ühenduse asutaja ja juht.

Ta on Eesti Pensionäride Ühenduste Liidu juhatuse liige.

## Tunnustus
*1984 Eesti NSV teeneline agronoom
*2006 Haapsalu vapimärk
*2016 Läänemaa teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Vabamets, O. Peaagronoom Koidula Sildre. Sotsialistlik Põllumajandus, 1966, nr. 5, lk. 193—195

## Välislingid
*Koidula Sildre tähistab 85. juubelit. Lääne Elu, 5. august 2015
Marija Aleksandrovna

**Marija Aleksandrovna** (sünninimi **Maximiliane Wilhelmine Auguste Sophie Marie**; 8. august (27. juuli vkj) 1824 – 3. juuni (22. mai vkj) 1880) oli Venemaa keisri Aleksander II abikaasa. Ta oli Hessen-Darmstadti suurhertsogi Ludwig II tütar. Aastail 1855–1880 oli ta Venemaa keisrinna. Marija Aleksandrovna oli Venemaa keisri Aleksander III ema.

## Noorpõlv
11-aastaselt emata jäänud Hesseni printsess veetis lapsepõlve Darmstadtis, linnalähedases Jugenheimi lossis, mis kuulus tema vanemale vennale Hesseni Alexandrile (1823–1888).
Venemaa troonipärija Aleksander Nikolajevitš tutvus 1839. aastal Euroopas reisides Darmstadti teatris 15-aastase Mariega, kellest sai tema väljavalitu. Septembris 1840 Venemaale kolinult sattus Marie luksuse ja suure inimhulga keskele. Kaasa tuli ka vend, prints Alexander, kes astus Venemaal armeeteenistusse.

## Abielu

Marie ristiti õigeusku ning sai nimeks Marija Aleksandrovna. 16. aprillil 1841 abiellus 16-aastane Maria Venemaa troonipärija Aleksander Nikolajevitšiga, õppis ruttu selgeks vene keele ja temast sai eeskujulik usklik. Õigeusk haaras teda jäägitult. Sügavat religioossust sisendas ta ka oma lastesse. Teine poeg Aleksander on öelnud: "Kõige minus oleva hea eest võlgnen tänu kallile emale." Neil sündis kaheksa last:
* suurvürstinna Aleksandra Aleksandrovna Romanova (1842–1849)
* suurvürst Nikolai Aleksandrovitš Romanov (1843–1865)
* keiser Aleksander III (1845–1894)
* suurvürst Vladimir Aleksandrovitš Romanov (1847–1909)
* suurvürst Aleksei Aleksandrovitš Romanov (1850–1908)
* suurvürstinna Marija Aleksandrovna (1853–1920)
* suurvürst Sergei Aleksandrovitš Romanov (1857–1905)
* suurvürst Pavel Aleksandrovitš Romanov (1860–1919)

Aastal 1855, kui suri Venemaa keiser Nikolai I ja troonile (1855–1881) sai tema poeg Aleksander II, sai Marija Aleksandrovnast Venemaa keisrinna.

3. juunil 1880 suri 55-aastane Marija Aleksandrovna tuberkuloosi. Elu lõpuaastail oli ta väga viletsa tervisega, olukorda halvendas ka avalik saladus abikaasa teisest perekonnast, kus sündisid lapsed juba Marija eluajal.

## Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud Peterburi Maria teater ja Maarianhamina linn Ahvenamaal.

## Kirjandus
* E. Radzinski, "Aleksander II", Varrak, 2005
Klaara Tisler

**Klaara Tisler** (5. detsember 1919 – 1. jaanuar 2012) oli eesti õpetaja.

Ta töötas Haapsalu 1. Keskkooli õpetajana.

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1975 Tööveterani medal
*2002 Haapsalu vapimärk

## Viited
Eesti maanteesõidu koondis

**Eesti maanteesõidu koondis** on Eesti esinduskoondis maanteesõidus.

2016 kuulusid koondisse teiste seas Tanel Kangert, Mihkel Räim, Alo Jakin, Gert Jõeäär, Peeter Pruus, Rein Taaramäe.

## Vaata ka
*Eesti U23 maanteesõidu koondis

## Viited
Tondiraba Tennisekeskus

**Tondiraba Tennisekeskus** on Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Tondiraba tänav 11 asuv spordikompleks. Keskus avati 2004. Keskuses on 7 tennise sise- ja 4 välisväljakut, samuti 8 sulgpalliväljakuga sulgpallihall.

## Viited

## Välislingid
*Tennisekeskuse koduleht
*
Nõukogude Liidu lennukite loend

## A
* Antonov A-40
* Antonov An-12
* Antonov An-124
* Antonov An-2
* Antonov An-225
* Antonov An-28
* Antonov An-72
## B

* Berijev Be-6
* Berijev Be-12

## I
* I-16
* Iljušin Il-62
* Iljušin Il-76
* Iljušin Il-78
* Iljušin Il-86
* Iljušin Il-96
## J

* Jakovlev Jak-3
* Jakovlev Jak-9
* Jakovlev Jak-12
* Jakovlev Jak-40
* Jakovlev Jak-42

## K
## L
* LAK-12

## M
* Mikojan-Gurevitš MiG-1
* Mikojan-Gurevitš MiG-3
* Mikojan-Gurevitš MiG-15
* Mikojan-Gurevitš MiG-17
* Mikojan-Gurevitš MiG-21
* Mikojan-Gurevitš MiG-23
* Mikojan-Gurevitš MiG-25
* Mikojan-Gurevitš MiG-27
* Mikojan-Gurevitš MiG-29
* Mikojan-Gurevitš MiG-31

## P

## S
* Suhhoi Su-15
* Suhhoi Su-27
* Suhhoi Su-24

## T
* Tupolev ANT-25
* Tupolev Tu-22
* Tupolev Tu-95
* Tupolev Tu-134
* Tupolev Tu-144
* Tupolev Tu-154
* Tupolev Tu-160
* Tupolev Tu-204

*
*
Tallink Tennisekeskus

**Tallink Tennisekeskus** on Tallinnas Lasnamäe linnaosas asuv spordiehitis. Keskuses on 20 tenniseväljakut, 10 sulgpalliväljakut, 3 stuudiot rühmatreeninguteks ja jõusaal.

Keskus asub aadressil Osmussaare 7.

## Viited

## Välislingid
*Tennisekeskuse koduleht
*
Hollandi lennukite loend

* Fokker Spin
* Fokker M.1 - M.4 Spin (sõjaline versioon)
* Fokker W.1 - W.2
* Fokker A.III (M.5K)
* Fokker A.II (M.5L)
* Fokker M.6
* Fokker B.I (M.7 en M.10E)
* Fokker W.3
* Fokker A.I  (M.8)
* Fokker M.9
* Fokker B.II (M.10Z)
* Fokker E.I (M.5K/MG)
* Fokker E.II (M.14)
* Fokker E.III (M.14v)
* Fokker E.IV (M.15)
* Fokker M.16E ja M.16Z
* Fokker B.II (M.17Z)
* Fokker B.III (M.18Z)
* Fokker D.I (M.18E)
* Fokker D.II (M.17E)
* Fokker D.III (M.19)
* Fokker D.IV (M.21)
* Fokker D.V (M.22)
* Fokker V.1
* Fokker V.2 ja V.3
* Fokker V.4
* Fokker F.I (V.5)
* Fokker Dr.I
* Fokker V.6
* Fokker V.7
* Fokker V.8
* Fokker V.9, V.11, V.12, V.13. V.14, and V.16
* Fokker D.VI
* Fokker D.VII  (V.11/13)
* Fokker V.17 - V.25
* Fokker E.V/D.VIII (V.26)
* Fokker V.27 - V.37
* Fokker C.I (V.38)
* Fokker V.39 - Fokker V.42
* Fokker C.I
* Fokker F.6
* Fokker F.II
* Fokker F.III
* Fokker F.IV
* Fokker T.II
* Fokker S.I
* Fokker D.IX
* Fokker D.X
* Fokker S.II
* Fokker B.I
* Fokker C.IV
* Fokker F.V
* Fokker S.III
* Fokker D.XI
* Fokker T.III
* Fokker B.II
* Fokker F.VII
* Fokker C.V
* Fokker D.XII
* Fokker D.XIII
* Fokker S.IV
* Fokker D.XIV
* Fokker B.III
* Fokker F.VIII
* Fokker T.IV - T.IVa
* Fokker C.VIIW
* Fokker F.XI "Universal"
* Fokker F.XIV
* Fokker D.XVI
* Fokker F.IX
* Fokker C.VIII
* Fokker C.IX
* Fokker F.XII
* Fokker D.XVII
* Fokker F.XVIII
* Fokker F.XX
* Fokker F.XXXVI
* Fokker C.X
* Fokker F.XXII
* Fokker C.XIW
* Fokker D.XXI
* Fokker G.I
* Fokker T.V
* Fokker S.IX
* Fokker C.CIVW
* Fokker T.VIIIW
* Fokker D.XXIII
* Fokker T.IX
*
*
Otepää-Tartu jooksumaraton

**Otepää-Tartu jooksumaraton** (lühemalt **Otepää-Tartu maraton**) on maraton, mida joostakse Otepää ja Tartu vahel; ühtlasi vanim Eesti jooksumaraton. Esimene maraton toimus 1973.

## Võitjad
*...
*2016 Valmar Sisask ja Kätlin Aasmaa
*2017 Sander Hannus ja Siiri Pilt
*2018 Sander Hannus ja Siiri Pilt
*2019 Hannes Veide ja Siiri Pilt

## Viited
Heartbeat (Enrique Iglesiase laul)

"**Heartbeat**" on Hispaania laulja Enrique Iglesiase ja Ameerika laulja Nicole Scherzingeri esitatud ballaad. Laulu autorid on Iglesias, Jamie Scott ja Mark Taylor. 

"Heartbeat" oli Iglesiase üheksanda stuudioalbumi "Euphoria" (2010) kolmas singel ja anti välja remiksina ka Scherzingeri debüütstuudioalbumil "Killer Love" (2011).

"Heartbeat" on saadaval allalaaditava muusikafaili, singli ja muusikavideona.

## ''Track listing''
*;Allalaaditav muusikafail
# "Heartbeat" (kaastegev Nicole Scherzinger) – 4:17

*;CD singel
# "Heartbeat" (kaastegev Nicole Scherzinger) – 4:17
# "Heartbeat" (kaastegev Nicole Scherzinger) (Rudi Wells Open Hearti remiks) – 4:17

*;"Heartbeat" (remiksid) - Suurbritannia, Euroopa, Iirimaa ja Austraalia *maxi* digitaalne singel
# "Heartbeat" (Cutmore Clubi mix) – 6:40
# "Heartbeat" (Cutmore Dub) – 6:50
# "Heartbeat" (Digital Dog Dub) – 6:08
# "Heartbeat" (Digital Dogi raadiomiks) – 3:43
# "Heartbeat" (Digital Dogi remiks) – 6:05
# "Heartbeat" (Rudi Wells' Open Hearti remiks) – 4:16

*;Prantsusmaa CD singel (2011)
# "Heartbeat" (kaastegev Nicole Scherzinger) – 4:17
# "Heartbeat" (kaastegev Nicole Scherzinger) [RLS raadio versioon] - 3:54
# "Heartbeat" (kaastegev Nicole Scherzinger) [digitaalne Dog Radio miks] – 3:44
# "Heartbeat" (kaastegev Nicole Scherzinger) [Glam as You Club miks Guena LG-lt] - 7:36

*;India allalaaditav muusikafail 
# "Heartbeat" (India miks) (kaastegev Sunidhi Chauhan) - 3:32.

## Viited

## Välislingid
* Laulu "Heartbeat" sõnad MetroLyricsis
* "Heartbeati" muusikavideo YouTube'is
New Generation Mini Cup

**New Generation Mini Cup** on Rakveres ja Kadrinas toimuv noorte korvpalliturniir. See on ainuke noortele mõeldud korvpalliturniir Baltimaades, mis on kantud FIBA noorte mängude kalendrisse.

## Viited
Kohtunik (sport)

**Kohtunik** on asjakohaselt kvalifitseeritud isik, kelle ülesandeks on mängu (spordivõistluse, -matši, turniiri vms) erapooletu „juhatamine“, sh mängu käigus toimuva reeglitele vastavuse jälgimine ja operatiivsete otsuste langetamine spordiala reeglite jõustamiseks, sh sportlase hoiatamine ja mängust kõrvaldamine.

## Vaata ka
*Malekohtunik
My Number One

"**My Number One**" oli Eurovisiooni lauluvõistluse 2005. aasta ingliskeelne võidulaul.   

"My Number One" esindas Kreekat ja seda esitas 21. mail 2005 toimunud finaalis Kiievis Ukrainas kreeka laulja Élena Paparízou. Laulu autorid on Christos Dantis ja Natalia Germanou. 

Lauluvõistluse võitu tähistasid inimesed Ateenas tänavapidustustega, kus lehvitati Kreeka lippe ja lauldi laulu "My Number One". 

## Laulu "My Number One" singel

"**My Number One**" on Élena Paparízou esitatud laulu salvestis, mis on singlina välja antud albumitel "Protereotita: Euro Edition ja "My Number One".

### ''Track listings''

***Rahvusvaheline versioon**
#"My Number One"–2:58
#"I Don't Want You Here Anymore"–4:09

***Saksamaa verioon**
#"My Number One"–2:58
#"I Don't Want You Here Anymore"–4:09
#"Ok"–2:58
#"My Number One" (muusikavideo)

***Rootsi versioon**
#"My Number One"–2:58
#"My Number One" (instrumentaal)–2:58
	
***Ameerika versioon**
#"Josh Harrise raadiomiks"–3:38
#"Norty Cotto's My Radio Lover miks"–3:29
#"Original Radio"–2:55
#"Georgie's #1 Radio Anthem miks"–3:18
#"Mike Cruz'i raadiomiks"–4:03
#"Chris "The Greek" Panaghi raadiomiks"–3:35
#"Valentino's Radio Epic miks"–3:02
#"Josh Harris Vocal Club miks"–6:53
#"Norty Cotto's My Clubber Lover miks"–6:57
#"Georgie's #1 Anthem miks"–7:00
#"Mike Cruz Vox miks"–9:44

## "My Number One" muusikavideo
"My Number One" muusikavideot esitleti Ameerika Ühendriikides 2006.aastal. YouTube'is saab kuulata-vaadata mitmeid selle laulu muusikavideoid. 

## Viited

## Välislingid
* Helena Paparizou "My Number One" - Eurovisiooni 2005 võitja - Greece. YouTube
Aleksandr Akimov

**Aleksandr Konstantinovitš Akimov** (jakuudi keeles Александр Константинович Акимов; sündinud 10. novembril 1954 Suntari rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi rahvusest Sahha poliitik, endine Sahha asepresident, majandusteaduste doktor, Põhjatähe ordeni kavaler.

Ta on 2013. aastast Venemaa parlamendi Föderatsiooninõukogu liige, Sahha (Jakuutia) Vabariigi seadusandliku võimu esindaja. 

Aastatel 2002–2007 oli Akimov Sahha (Jakuutia) Vabariigi asepresident ja 2007–2013 Sahha (Jakuutia) Vabariigi esindaja Venemaa Föderatsiooni presidendi juures.

## Haridus- ja töökäik
Aleksandr Akimov lõpetas 1976. aastal Irkutski Rahvamajanduse Instituudi autotranspordi organiseerimise ja ökonoomika erialal. Aastatel 1986–1989 õppis taNLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia rahvamajanduse ökonoomika teaduskonna aspirantuuris. 1989. aastal kaitses ta majandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Новое в региональной политике освоения Севера (на примере Якутии)".

1995. aastal kaitses ta Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuva Riigiteenistuse Akadeemia teadusnõukogu ees majandusdoktori kraadi väitekirjaga "Регулирование социального развития региона в условиях становления рыночной экономики".

2001. aastal anti talle professori kutse.

Akimov on töötanud sovhoosi peaökonomisti (1978–1979) ja direktorina (1982–1983). Aastatel 1983–1986 oli ta ÜLKNÜ Jakuudi Oblastikomitee esimene sekretär ja 1989–1990 NLKP Jakuudi Oblastikomitee põllumajandusosakonna juhataja. Aastatel 1992–1997 töötas ta Sahha sotsiaalministrina, 1999–2002 Sahha valitsuse esimehe esimese asetäitjana, 2002–2007 Sahha (Jakuutia) Vabariigi asepresidendina.

Aastatel 2007–2013 oli Akimov Sahha (Jakuutia) Vabariigi esindaja Venemaa Föderatsiooni presidendi juures ja 2013. aastast kuulub ta Föderatsiooninõukogu koosseisu.

## Tunnustus
*2000 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline rahvamajanduse töötaja
*2007 – Põhjatähe orden
*2014 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Ammossovi-nimeline riiklik preemia riigiehituse valdkonnas

## Viited

## Välislingid
*Акимов Александр Константинович. council.gov.ru
Lootus (maal)

„**Lootus**“ (inglise keeles „Hope“) on inglise kunstniku George Frederic Wattsi maal, millel on kujutatud maakeral istuvat seotud silmadega naist.

Teose 1886. aastal valminud teine versioon on tuntuim.

George Frederic Watts, 1885, Hope.jpg|1. versioon
Assistants and George Frederic Watts - Hope - Google Art Project.jpg|2. versioon
Watts – Hope (rainbow version).jpg|„Vikerkaar“
Watts – Hope (Walker).jpg|1885. a versioon (õli)


## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* Kataloogi kirje Tate Gallerys
Puškino rajoon

**Puškino rajoon** (vene keeles *Пушкинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Puškino linn.

Rajoon piirneb põhjas Sergijev Possadi rajooniga, kirdes Krasnoarmeiski linnaringkonnaga, idas Štšolkovo rajooniga, lõunas Koroljovi linnaringkonnaga, edelas Mõtištši linnaringkonnaga ja loodes Dmitrovi rajooniga.

Rajooni pindala on 571,47 km². Elanike arv oli 2012. aastal 177 616, 2009. aastal 166 144 ja 2002. aastal 163 439.

Puškino rajoonis on 295 asulat, mis kuuluvad seitsme linnaasunduse (Puškino linna ning Sofrino Pravdinski, Ašukino, Lesnoi, Tšerkizovo ja Zelenogradski alevite) ja kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Talitsa, Skalba ja Jahroma.

## Viited
From Sarah with Love

"**From Sarah with Love**" on Saksa laulja ja laulukirjutaja Sarah Connori laul. Laulu kaasautoriteks on Rob Tyger ja Kay Denar. "From Sarah with Love" anti välja 5. novembril 2001 tema debüütstuudioalbumi "Green Eyed Soul" (2001) kolmanda singlina.

## Formaadid ja ''track listings''

## Välislingid
* Laulu "From Sarah With Love" muusikavideo YouTube'is
Natz-Schabs

**Natz-Schabs** (itaalia: *Naz-Sciaves*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Bolzanost kirdes.

Paavst Benedictus XVI, kelle emapoolsed vanaema ja vanavanaema olid seal sündinud, sai oktoobris 2011 linna aukodanikuks.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2887 inimest ja valla pindala on 15,8 km².

Natz-Schabs külgneb järgmiste valdadega: Brixen, Franzensfeste, Lüsen, Mühlbach, Rodeneck ja Vahrn.

### Frazioni

Natz-Schabsi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Achia (Aica), Natz (Naz), Raas (Rasa), Schabs (Sciaves) ja Viums (Fiumes).

## Ajalugu

## Vaatamisväärsused
### Kirikuarhitektuur
#### Schabsi Püha Margareta kihelkonnakirik

Hilisgooti stiilis kihelkonnakirik pühitseti 1281. aastal, kuid ehitamine lõpetati alles 1454. aastal ja 18. sajandi lõpul taastati interjöör barokkstiilis. Külgkabel, mis sisaldab huvitavaid Kessleri maale, ehitati 1681. aastal. 2002. aastal kirikut laiendati, pikendades võlvi väljapaistva portaaliga. Sale kellatorn on 72 m kõrge.

#### Natzi Pühade Filippuse ja Jaakobuse kihelkonnakirik

Natzi kihelkonnakirikut on esimest korda mainitud aastal 1157, kuid kiriku pühitses 1208. aastal vürstlik piiskop Konrad von Rodank pühade Filippuse ja Walburga auks. Praegune kirik lõpetati 1484. aastal hilisgooti stiilis ja pühitseti samuti pühade apostlite Filippuse ja Jaakobuse auks. Kellatorn ehitati 1400. aastal graniitplokkidest; 1635. aastal sai tules kannatada ja 1686. aastal kaeti barokkstiilis kupliga. Kõrge altar on Peter Lapperi (Natzist) töö aastast 1855. Kõrge altari troonil on Madonna, püha Agnese ja püha Ursula kujud, mis on Michael Parcherile omistatud 1499. aasta gooti tööd; pühade Filippuse ja Jaakobuse kujud on tehtud aastal 1857 F. X. Renni (Imstist) poolt. Parempoolse külgaltari maal kujutab Jeesuse ristimist ja vasakpoolne külgaltar vastavalt püha perekonda, mõlemad tööd on teinud Michael Lackner Bruneckist. Esimene orel paigaldati 1. mail 1909; praeguse on ehitanud Steinach am Brenneri Orgelbau Pirchner, sellel on 16 registrit ja 1250 vilet ja see pühitseti 1. mail 1990.

#### Aicha Püha Nikolause kirik

Traditsiooni järgi ehitati kabel aastal 1400. Praegune kirik, ümbritsetud kirikuaiaga, ehitati 16. sajandi lõpul suure lõhmuse kõrvale. Peasissepääsu kohal, parandatud vöörusega, on Friedrich Pacherile omistatud fresko. Johann Mitterwurzerile omistatud maal kõrgel altaril kujutab püha Nikolaust, püha Katariinat ja püha Oswaldit.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 93,54% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 5,49% itaalia keelt ja 0,97% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Rada Trzech

**Rada Trzech** (Kolme mehe nõukogu) oli aastail 1947–1972 eksiilis toiminud institutsioon, mis pidi asendama Poola presidenti.

Nõukogu asutati 1954. aastal pärast seda, kui August Zaleski keeldus pärast oma seitsmeaastase ametiaja lõppu tagasi astumast ja oli ametis kuni Zaleski surmani. Ta läks laiali Zaleski järglase Stanisław Ostrowski ametiaja alguses ja tema liige Edward Raczyński sai 1979. aastal Ostrowski järglaseks.

Nõukogusse kuulusid:
*1954–1970 Władysław Anders
*1954–1972 Edward Raczyński
*1954–1955 Tomasz Arciszewski
*1956–1966 Tadeusz Bór-Komorowski
*1966–1968 Roman Odzierzyński
*1968–1969 Stanisław Mglej
*1969–1972 Alfred Urbański
*1970–1972 Stanisław Kopański
Hope

***[[Hope (Arkansas)|Hope]]**, linn USA-s Arkansase osariigis
***[[Hope (Georgia)|Hope]]**, asula USA-s Georgia osariigis
***[[Hope (programmeerimiskeel)|Hope]]**, programmeerimiskeel 
*"**Hope**" (**"[[Lootus (maal)|Lootus]]**"), George Frederic Wattsi maal
*"**[[Hope (Stefan)|Hope]]**", Stefan Airapetjani laul

## Vaata ka
*HOPE
Waidbruck

**Waidbruck** (itaalia: *Ponte Gardena*; ladiini: *Pruca*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Bolzanost kirdes.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 192 inimest ja valla pindala on 2,3 km².

Waidbruck külgneb järgmiste valdadega: Barbian, Kastelruth ja Lajen.

## Ajalugu
### Koha nimi

Valla nime arhailine kuju *Waidepruk* (1264) paljastab selle vanaülemsaksa päritolu. *Waid* tähendab "aasa" ja *pruk* tähendab "silda". Siit ka itaaliakeelne nimi "Ponte Gardena".

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 81,40% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 13,37% itaalia keelt ja 5,23% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Endel Are

**Endel Are** (kuni 1935 **Endel Davidov**; 16. august 1910 – 23. juuli 1987 Homestead, Florida, USA) oli eesti raadio- ja jalgrattatööstur. 

Ta oli ettevõtte Elektrotehnika Tehased A./S. "ARE" asutaja ja omanik.

Teise maailmasõja lõpus emigreerus ta Rootsi ja edasi USA-sse, kus elas kuni surmani.

## Viited

## Välislingid
*Geni
*RaadioTuba
*Jalgrattamuuseum
Ellam

**Ellam** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanime Ellam isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Baturin, Eilandt, Elberg, Elbrecht, Sabak ja Umberg. Jakob-Voldemar Ellami palvel kanti Ellam perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 274 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. oktoobrist 1936).

*Aleksander Ellam (1897–1933), eesti kommunist
Arkna (perekonnanimi)

**Arkna** on eesti perekonnanimi.

Erich-Konstantin Ankna palvel kanti Arkna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 367 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. augustist 1938).
Arumets (perekonnanimi)

**Arumets** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanimi Arumets isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Krootmann. Johan Arumetsa palvel kanti Arumets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 16 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).

*Anis Arumets (sündinud 1991), eesti laulja
*Heleri Arumets (sündinud 1985), eesti laulja
Mühlbach (Lõuna-Tirool)

**Mühlbach** (itaalia: *Rio di Pusteria*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Bolzanost kirdes.

## Geograafia

Valla pindala on 84,1 km² ja 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2955 inimest.

Mühlbachi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Meransen (Maranza), Spinges (Spinga), Vals (Valles).

Mühlbach külgneb järgmiste valdadega: Freienfeld, Franzensfeste, Natz-Schabs, Rodeneck, Pfitsch ja Vintl.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 95,34% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,93% itaalia keelt ja 0,73% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Are (perekonnanimi)

**Are** on perekonnanimi.

Indias ja Nigeerias kandis sellist perekonnanime 2014. aastal üle 7000 inimese, Filipiinidel ligi 1400  inimest ja Paapua Uus-Guineas ligi 1300 inimest.

## Nimest Eestis
2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Are 15 mehel ja 17 naisel. Perekonnanime levikult oli Are meeste puhul 8522. ja naiste puhul 8100. kohal.

Perekonnanime Are kandja oli keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus on 45). Nimi oli levinuim Ida-Viru maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 0,69.

Nimede eestistamisel võeti aastatel 1935–1938 Are uueks perekonnanimeks 8 juhul isikute poolt, kelle varasem perekonnanimi oli Andresen, Baumtal, Bernhard (2), Davidov (2) ja Suukmann (2). Endel Are palvel kanti Are Perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 194 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. veebruarist 1936).

## Vaata ka
* Are (eesnimi)

## Viited

## Välislingid
*
Ankur (perekonnanimi)

**Ankur** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Ankur uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Andrejev, Ankertau ja Brafmann. Lars Ankuri palvel kanti Ankur perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 352 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938).
Deontoloogiline eetika

**Deontoloogia** (vanakreeka keele δέον, *deon*, 'nõutav, vajaolev, kohane') on moraalifilosoofia suund ja moraaliteooria tüüp, mille kohaselt tuleb tegude moraalsust hinnata eelkõige lähtuvalt nende vastavusest moraalireeglitele või tunnetatud kohustusest moraali või selle reeglite suhtes.

Deontoloogiline eetika omistab seesmise väärtuse teole endale, mitte selle tagajärgedele, nagu teevad teleoloogilised süsteemid. Moraalne tegu on ajendatud teatud moraalsest motiivist või kohusetundest järgida moraalireegleid, kusjuures otsustav pole mitte teo tagajärg, vaid tegutsemise ajendiks olnud hea tahe. Deontoloogilised teooriad kalduvad väitma, et moraalireeglid kehtivad kõigile ühtemoodi, st on universaalsed ning selle tõttu võivad need teooriad väljendada moraaliabsolutismi.

## Deontoloogilised teooriad
Deontoloogilised teooriad jagunevad teodeontoloogiaks ning reeglideontoloogiaks. Teodeontoloogia järgi on iga moraaliotsustus ainulaadne ning me peame otsuse tegemisel toetuma oma südametunnistusele või moraalsele intuitsioonile. Reeglideontoloogia kohaselt saame me eristada üldised moraalireeglid, mis on universaliseeritavad kõigi moraaliotsustuse jaoks.

## Immanuel Kanti teooria
Tuntuim deontoloogilise eetika esindaja on Immanuel Kant, kelle järgi moraalil pole seost sellega, kas ja kuidas me maailma kogeme. Moraal on kogemustest sõltumatu. Üksnes puhtale mõistusele toetudes oleme me võimelised teadma, mis on õige ja mis väär. Reflekteerides moraali üle, oleme võimelised sellest aru saama a priori.

Kanti jaoks olid emotsioonid ning moraalne kohusetunne erinevad asjad. Moraalseid tegusid tehakse heast tahtest ja kohusetundest (sageli nimetatakse Kanti eetikat kohuse-eetikaks). Kui moraalse teoga kaasnevad muud emotsioonid, näiteks armastus, hool, õnnetunne vms, on need pigem head kõrvalproduktid, aga mitte moraalse teo põhjustajad.

Ka vastandub Kant oma eetikaga utilitarismile, mis seab tegude moraalsuse hindamise kriteeriumiks teost tuleneva kasu või kahju teoga mõjutatavatele isikutele, st hindab tegusid lähtuvalt nende tagajärgedest ja sellest, kas seotud isikute kogemus neist tagajärgedest on positiivne või negatiivne.

## Vaata ka
*Eetika
*Moraal
*Emotsioon
*Immanuel Kant
Eesti-Norra suhted

**Eesti-Norra suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Norra vahel. 

Kahe riigi vahelised suhted said alguse 5. veebruaril 1921, kui Norra tunnustas *[[de iure]]* Eesti Vabariiki.

Norra ei ole kunagi tunnistanud Balti riikide okupeerimise õiguspärasust.

Kahe riigi diplomaatilised suhted taastati 27. augustil 1991. Sügisel 1991 avati Norra Suursaatkond Tallinnas. Aastast 1994 tegutseb Eesti Suursaatkond Oslos.

## Vaata ka
*Norra eestlased

## Viited
Arviste

**Arviste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanime Arviste isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Alber, Arbeiter ja Traumann. Ott Arviste palvel kanti Arviste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 256 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juulist 1936).

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Arviste 10 mehel ja 8 naisel.

## Viited
Aulas (perekonnanimi)

**Aulas** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanime Aulas isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Flaur. Jaan Aulase palvel kanti Aulas perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 364 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. maist 1938).
Eesti-Kanada suhted

**Eesti-Kanada suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Kanada vahel. 

Kahe riigi vahelised suhted said alguse 1922, kui Kanada tunnustas Eesti Vabariiki.

Kanada ei tunnistanud kunagi Eesti okupeerimist.

26. augustil 1991 tunnustas Kanada Eesti taasiseseisvumist.

Kanadas tegutseb Eesti Suursaatkond Ottawas.

## Vaata ka
*Kanada eestlased

## Viited
Eesti-Iisraeli suhted

**Eesti-Iisraeli suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Iisraeli vahel. 

Kahe riigi vahelised suhted said alguse 4. septembril 1991, kui Iisrael tunnustas Eesti Vabariiki.

Iisraelis tegutseb Eesti Suursaatkond Tel Avivis.

2012–2016 oli Eesti suursaadik Iisraelis Malle Talvet-Mustonen. Alates 2016. aastast on suursaadik Sulev Kannike.

## Vaata ka
*Eesti juudid

## Viited
Eesti-Suurbritannia suhted

**Eesti-Suurbritannia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Suurbritannia vahel. 

Kahe riigi vahelised suhted said alguse Eesti Vabadussõja ajal, kui Eesti sõjaväge toetas Suurbritannia sõjalaevastik.

1920. ja 1930. aastatel oli Suurbritannia oluline Eesti majandusele, kuna 30% Eesti ekspordist läks just sinna.

Suurbritannia ei tunnistanud 1940. aastast toimunud Eesti okupeerimist.

Kahe riigi diplomaatilised suhted taastati 1991. Samal aastal avati ka Suurbritannia Suursaatkond Tallinnas ja Eesti Suursaatkond Londonis.

## Vaata ka
*Suurbritannia eestlased
*Iirimaa eestlased

## Viited
Aumere

**Aumere** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanimi Aumere isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Anton. Jakob-Herman Aumere palvel kanti Aumere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 306 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. jaanuarist 1937).

*Jakob Aumere (1882–1940), eesti viiulimeister
*Zelia Aumere (1919–1998), eesti viiuldaja, eelmise tütar
Eesti-Poola suhted

**Eesti-Poola suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Poola vahel. 

Kahe riigi vahelised suhted said alguse 31. detsembril 1920, kui Poola tunnustas Eesti Vabariiki. Tunnustamisakt anti Eesti võimudele üle 27. jaanuaril 1921.

26. augustil 1991 tunnustas Poola Eesti taasiseseisvumist. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati septembris 1991.

Poolas tegutseb Eesti Suursaatkond Varssavis. Eestis tegutseb Poola Suursaatkond Tallinnas.

## Vaata ka
*Eesti poolakad
*Poola aeg
*

## Viited

## Välislingid
* Eesti-Poola diplomaatilised suhted 100 Eesti Suursaatkond Varssavis
Eesti-Afganistani suhted

**Eesti-Afganistani suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Afganistani vahel. 

1930 sõlmisid kaks riiki sõpruslepingu ja leping jõustus aprillis 1931. Kahe riigi vaheline kaubavahetus algas 1932, ent see jäi mahult väikeseks.

7. septembril 1991 tunnustas Afganistan Eesti taasiseseisvumist. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted sõlmiti alles 1. jaanuaril 2005.

Aastatel 2007–2014 tegutses Afganistanis Kabulis Eesti erimissioon.

Eesti suursaadik Afganistanis on aastast 2012 Väino Reinart.

## Viited
Leedu lennukite loend

* ANBO-I 
* ANBO-II 
* ANBO-III 
* ANBO-IV 
* ANBO-41 
* ANBO-V 
* ANBO-51 
* ANBO-VI 
* ANBO-VII 
* ANBO-VIII
*
*
Joseph Iléo

**Joseph Iléo** (15. september 1921 – 19. september 1994), hiljem tuntud ka kui **Sombo Amba Iléo**, oli Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik ning kahel korral riigi peaminister.

## Elu enne Kongo iseseisvust
Joseph Iléo sündis 15. septembril 1921.

Aastal 1956 oli ta üks manifesti „*Manifeste de la Conscience Africaine*“, mis nõudis aafriklaste omariiklust, autoritest. Aastal 1958 oli ta üks partei Mouvement National Congolais asutajatest. Kui partei aasta hiljem kaheks lahknes ühines ta Albert Kalonji poolega. 

## Tegevus pärast iseseisvumist
Iléo valiti 1960. aastal senatisse ja hääletati senati presidendiks. Pärast endise peaministri Patrice Lumumba ametist vabastamist nimetas president Joseph Kasa-Vubu 5. septembril 1960 Iléo Kongo peaministriks. Ta oli ametis sama aasta 20. septembrini. Oma mantlipärija, Justin Marie Bomboko valitsusajal töötas Iléo Kongo teabeministrina. Ta nimetati uuesti peaministriks 9. veebruaril 1961, sellel korral oli ta võimul 2. augustini 1961.

Märtsist detsembrini 1979 oli ta rahvusassamblee presidendina.

Aprillis 1990 rajas ta partei Parti Démocrate Social Chrétien, mille esimees oli ta oma surmani 19. septembril 1994.
Läti lennukite loend

## J
* JDA-10M
## V
* VEF I-11
* VEF I-12
* VEF I-14
* VEF I-15
* VEF I-16
* VEF I-17
* VEF I-18
* VEF I-19

*
*
Dmitrovi rajoon

**Dmitrovi rajoon** (vene keeles *Дмитровский район*) on 2. järgu haldusüksus (rajoon, 2018. aastani ka munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Dmitrovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Taldomi rajooniga, idas Sergijev Possadi rajooniga, kagus Puškino rajooniga, lõunas Mõtištši linnaringkonnaga, edelas Solnetšnogorski rajooniga, läänes Klini rajooniga ja loodes Tveri oblastiga.

Rajooni pindala on 2182 km². Elanike arv oli 2012. aastal 155 792, 2009. aastal 150 884 ja 2002. aastal 149 793.

Dmitrovi rajoonis on 401 asulat, mis kuuluvad viie linnaasunduse (Dmitrovi ja Jahroma linna ning Dedenevo, Ikša ja Nekrassovski alevi) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Sestra, Jahroma, Volguša ja Jakot.

## Viited
Haapsalu Kultuurikeskus

**Haapsalu Kultuurikeskus** on Haapsalus aadressil Posti tänav 3 asuv kultuurikeskus.

Keskuse direktor on Gülnar Murumägi.Hoone valmis 1975 ja avati 26. aprillil. Seda ehitati Ado Eigi projekti järgi aastatel 1971-75. Uuendamine võeti ette 2008-09.  

Keskuses asub ka Haapsalu Linnagalerii.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurikeskuse koduleht
Jõgeva Kultuurikeskus

**Jõgeva kultuurikeskus** on Jõgeva linnas asuv kultuurikeskus. 

Maja haldab Jõgeva Valla Kultuur.

## Välislingid
*Jõgeva Valla Kultuuri koduleht
Kohtla-Järve Kultuurikeskus

**Kohtla-Järve Kultuurikeskus** on Kohtla-Järvel aadressil Keskallee tänav 36 asuv kultuurikeskus.

Keskuse juhataja on Svetlana Korotkova.

Kultuurikeskuse hoone (Kohtla-Järve kultuurimaja) valmis 5. oktoobril 1952.

Kultuurikeskus moodustati 2004 ja selle koosseisu arvati Kohtla-Järve kultuurimaja, Sompa klubi, Kukruse klubi ja Kohtla-Järve linnagalerii.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurikeskuse koduleht
Jugoslaavia lennukite loend

## I
* Ikarus 215
* Ikarus S-49
* Ikarus Orkan
* Ikarus IK-2
## R
* Rogožarski IK-3
* Rogožarski R-313
* Rogožarski R-313
* Rogožarski SIM-XIV-H
## Z
* Zmaj R-1
Bulgaaria lennukite loend

* DAR 1 
* DAR 2 
* DAR 3 
* DAR 4 
* DAR 5 
* DAR 6 
* DAR 7 
* DAR 8 
* DAR 9 
* DAR 10 
* DAR 11 
* DAR Uzunov 
* DAR Albatros 
* DAR Chuchuliga 
* DAR Rilski Orel 
* DAR Zdravka Toprakchiev 
* DAR Zdravka Vekilski 
* DAR 21 Vector II 
* DAR-23 
* DAR 25 Impuls 
* DAR Speedster 
* DAR Solo
*
*
Harry von Pistohlkors

**Heinrich (Harry) Nikolai Alexander von Pistohlkors** (27. juuni (vkj) 1870 Rutikvere − 3. november 1947) oli baltisaksa päritolu põllumees, mõisaomanik ja toimetaja.

## Elulugu
Ta sündis Rutikvere mõisniku Adolf Friedrich Alexander von Pistohlkorsi (1820−1896) ja tema abikaasa Mathilda Dorothea von Festi (1832−1907) pojana. 1892. aastal lõpetas Viljandi maagümnaasiumi, aastatel 1892−1894 õppis Tartu ülikoolis ökonoomiat. 1894. aastal läbis ta väeteenistuse. Seejärel täiendas end 1894−1897 Bonni ja 1897−1898 Heidelbergi ülikoolis. Filosoofiadoktori kraadi sai 1898. aastal. 

Naasis Liivimaale ja oli tegev Liivimaa sotsieteedis. Aastal 1904 sai ta Tartu-Võru rahukohtunikuks. Teenis välja titulaarnõuniku auastme. 1905−1906 reisis ta Šveitsi Lausanne′i, kus õppis sealses ülikoolis ajalugu. 

Kuni 1912. aastani oli ta väljaande Baltische Wochenschrift für Landwirtschaft toimetaja ning kirjutas ka ilukirjandust.

## Tegevus mõisaomanikuna
1902. aastal ostis ta Tartu lähedal Vorbuse mõisa. Ta laiendas seda oluliselt ja korraldas selle põhjalikult ümber. Selle tulemusel õnnestus tal oma tulusid kolmekordistada. 1916. aastal rüüstasid mõisa aga Vene sõjaväelased ja ta müüs selle ära. 1917. aastal ostis ta Läänemaal Voose, Massu ja Mõisaküla mõisa, mis võõrandati tema käest 1919. aastal.

## Teoseid
*Baron Scott gen. Pistohlkors, Heinrich Nikolai. *Nachrichten über die Adelsgeschlechter Scott of Craighall, Pistolekors, von Pistohlkors, Baron Pistolkors, Baron Scott genannt Pistolekors und von Pistohlkors*. Teil II. Zusammengestellt in den Jahren 1914−1924. Rummelsburg: Gedruckt bei Otto Hasert, 1926 http://dspace.ut.ee/handle/10062/34447?locale-attribute=de. 
*Pistohlkors, Harry Nikolai von. *Nachrichten über die Adelsgeschlechter Scott of Craighall, Pistolekors und von Pistohlkors. Im Auftrag des Familienverbandes derer von Pistohlkors zusammengestellt in den Jahren 1894−1914*. Teil I. Dorpat: Gedruckt bei H. Laakmann, 1914 http://dspace.ut.ee/handle/10062/34446.
*Pistohlkors, Harry Nikolai von. *Livlands Kampf um deutschtum und Kultur: eine Übersicht aller bedeutungsvollen Ereignisse aus der Geschichte der alten ordensgebietes Livlands*. Puttkammer & Mühlbrecht, 1918. http://dspace.ut.ee/handle/10062/44995

## Vaata ka
*Pistohlkors
*Vorbuse mõis

## Viited
Itaalia lennukite loend

## C
* Caproni Ca.60
* Caproni Ca.90
* Comte AC-1

## G

* G.50
* G.55
* G.91
## I
* IMAM Ro.51
* IMAM Ro.58
## M
* MC.200
* MC.202
* MC.205
## R
* Re.2000
* Re.2001
* Re.2002
* Re.2005
* Ro.57
## S
* SAI.207
*

*
Castor (laev)

**Castor** (IMO numbriga **9444584**) on vedurlaev. Laev on sõitnud Eesti ja Läti lipu all. Laev ehitati 2007 Ukrainas Mõkolajivis OAO Nikolajevi Masinatehases.

## Viited

## Välislingid
*Laevast e-laevakinnistusraamatus
Calypso (laev 2004)

**Calypso** on Eesti vedurlaev. 

Laev ehitati 2004. aastal Hollandis Gorinchemis ettevõttes Damen Shipyards.

## Viited

## Välislingid
*Laevast e-laevakinnistusraamatus
Tapa valla vapp

**Tapa valla vapp** on Eesti haldusüksuse Tapa valla vapp alates Tapa valla ja Tamsalu valla ühinemisest 2017. aasta oktoobris.

Tapa valla sümboolika on kinnitatud Tapa Vallavolikogu 28. septembri 2017 määrusega nr 80 "Tapa valla põhimäärus".

Tapa valla vapi kujundajaks on Tatjana Dalton.

## Vapi kirjeldus
Tapa valla vapp on jagatud kaheks sinist ja rohelist värvi osaks hõbedast triipudega. Vapi alumine osa on roheline. Ülemises osas sinisel taustal asuvad kaks ristuvat ühesugust tammeoksa.

## Vapi kasutamine
Valla vappi kasutatakse:
* volikogu, vallavalitsuse, hallatavate asutuste plankidel ja pitsatitel;
* valla aumärkidel, medalitel, meenetel ja ametlikel trükistel;
* volikogu ja vallavalitsuse hoonetel ja valla piiritähistel;
* üritusi või projekte tutvustavatel reklaamidel, trükistel ja mujal tähistamaks Tapa valla poolt vastava ürituse või projekti toetamist.

Valla vapi kasutamine lisaks eelloetletule toimub vallavalitsuse loa alusel.

## Tapa valla sümboolikakonkurss
Tapa valla sümboolika väljatöötamiseks korraldati konkurss, kuhu laekus 63 tööd. Nende hulgast valis žürii välja kaks tööd, mis esitati rahvaküsitlusele. Rahvaküsitluse tulemuse kinnitas Tapa-Tamsalu ühinemise ettevalmistamise juhtivkomisjon oma 11.09.2017.a otsusega. Võitjaks osutus töö nimega "Tammepuu" 62% häältega.

## Vaata ka
* Tapa valla lipp

## Viited

## Välislingid
*Tapa valla sümboolika konkurss
Masti tänav

**Masti tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis.

Tänav sai nime 13. juunil 1958.

## Viited
Moskva puiestee

**Moskva puiestee** oli tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Mustakivi asumis.

Tänav sai nime 10. aprillil 1981 Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee otsusega.

Tegemist oli tänavalõiguga, mille ääres ühtegi aadressiga hoonet ei paiknenud. Tänav asus Tondiloo pargis ja selle pikkus oli 268 m.

14. aprillil 2024 avaldatud Tallinna linnavolikogu koalitsioonilepingus oli ühe eesmärgina ära toodud Moskva puiestee ümbernimetamine.

Tallinna linnavalitsus tunnistas 15. oktoobril 2024 oma korraldusega kehtetuks Lasnamäe linnaosas Mustakivi asumis asuvale kergliiklusteele 1981. aastal antud nime Moskva puiestee ning liitis selle teelõigu Saaremaa puiesteega (pikkus 959 m), mis oli Moskva puiestee katkematu pikendus põhja suunas. Lasnamäe linnaosavalitsus oli kooskõlastanud nimekomisjoni ettepaneku septembris 2024.

## Viited

## Välislingid
*Rein Ruutsoo: miks kaitseb Tallinna linnapea Moskva puiesteed? arvamus.postimees.ee, 8. aprill 2022.
*Moskva puiestee ümbernimetamisega venitatakse. Kas see ongi lubatud eestimeelsus? Õhtuleht, 2. mai 2024.
*Tallinn nimetab Moskva puiestee veel sel aastal ümber. err.ee.
*Tallinn nimetab Moskva Puiestee ümber. Pere: Peterburi tee nime muutmist saame arutada, kui ühiskonnas on selleks ootust. delfi.ee, 15. oktoober 2024.
Edda (laev)

**Edda** on Eesti jaht. Laev ehitati 1981. aastal Poolas Gdanskis Conradi-nimelises Spordilaevade Tehases.

## Viited

## Välislingid
*Laevast e-laevakinnistusraamatus
Mäekõrtsi tänav

**Mäekõrtsi tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Haabersti asumis.

Tänav sai nime 30. detsembril 1997.

## Viited
Lauamõis

**Lauamõis** (ka **elatismõis**) (saksa keeles *Kammergut* ehk *Tafelgut*) oli mõis, mille sissetulekud läksid teatud isikute (valitseja, komandant, piiskop) või institutsioonide (klooster, toomkapiitel, rüütelkond) ülalpidamiseks.

## Lauamõisad Eesti alal
Eesti alal tekkisid lauamõisad varakult. Näiteks kuulus keskajal Tartu piiskopile Sangaste mõis. Lauamõisaid oli nii Saare-Lääne piiskopil (Keskvere mõis Läänemaal) kui Tallinna piiskopil (Porkuni mõis Virumaal). Oma lauamõisad olid Kärkna kloostril. 

1643. aastast oli Viimsi mõis Eestimaa kindralkuberneri lauamõis.

1651. aastal doneeriti Eestimaa rüütelkonnale Nabala, Kuimetsa ja Kaiu mõis, mille tuludest peeti kuni võõrandamiseni ülal Maanõunike Kolleegiumi. 

Pärast Liivi- ja Eestimaa liitmist Vene riigiga anti mitmed valdused lauamõisatena kasutada ametiisikutele. Taebla oli Tallinna ülemkomandandi, Jaama Narva komandandi (kuni 1863) ja Sindi Pärnu komandandi (kuni 1835) lauamõis.

## Viited
Hispaania lennukite loend

## H
* Hispano Aviación HA-1112
## C
* AISA I-115
* CASA 2.111
* CASA C-201
* CASA C-202
* CASA C-207
* CASA C-212
* CASA CN-235
Poola lennukite loend

* Li-2
* P.11
* P.24 
* P.37 
* PZL 26
* PZL-104 Wilga
* PZL I-22
* PZL M-15
* PZL SM-2
* PZL TS-8
* PZL-130
* PZL.23
* RWD-8
* RWD-9
* RWD-13 
* RWD-15
* TS-11
* W-3
Saksamaa lennukite loend

**Saksamaa lennukite loend** loetleb Saksamaa eri perioodide lennukeid. Sõjalennukid on loetletud ka Saksamaa sõjalennukite loendis.  

Siia nimekirja palume kanda lennuktüüpe ja nende variatsioone.

__NOTOC__

## A
* Albatros D.III
* Arado Ar 66
* Arado Ar 95
* Arado Ar 234

## B
* Blohm & Voss BV 40

## D
* DFW C.V
* Dornier Do X
* Dornier Do 335

## F
* Fokker Dr.I
* Focke-Wulf Fw 159
* Focke-Wulf Fw 190
* Friedrichshafen FF.41

## G
* Gotha G.IV

## H
* Halberstadt CL.II
* Hansa-Brandenburg G.I
* Heinkel He 50
* Heinkel He 60
* Heinkel He 100
* Heinkel He 112
* Heinkel He 162
* Henschel Hs 126

## J
* Junkers G 38
* Junkers Ju 52
* Junkers Ju 87

## M
* Messerschmitt M23
* Messerschmitt Bf 109
* Messerschmitt Bf 110E-2/N
* Messerschmitt Me 262
* Messerschmitt Me 410
## T
* Transall C-160

*
*
Saksamaa sõjalennukite loend

**Saksamaa sõjalennukite loend** loetleb eri perioodide (sh Kolmas *Reich*) Saksamaa sõjalennukeid.

Siia nimekirja palume kanda sõjalennukitüüpe ja nende variatsioone.

__NOTOC__
## F
*Focke-Wulf Fw 56
*Focke-Wulf Fw 159
*Focke-Wulf Fw 190
*Focke-Wulf Fw 200
*Fokker A.I
*Fokker Dr.I
*Fokker E.I
*Fokker E.II
*Fokker E.III
*Fokker E.IV
*Fokker E.IV
*Fokker M.5

## H
*Heinkel He 50
*Heinkel He 60
*Heinkel He 70
*Heinkel He 100
*Heinkel He 111
*Heinkel He 112
*Heinkel He 113
*Heinkel He 162
*Heinkel He 177

## M
*Messerschmitt Bf 109
*Messerschmitt Bf 110
**Messerschmitt Bf 110E-2/N (raadikood VJ+0Q, tehasenumber 3869)
*Messerschmitt Me 163 Komet 
*Messerschmitt Me 210
*Messerschmitt Me 262/Avia S-92
*Messerschmitt Me 263
*Messerschmitt Me 309
*Messerschmitt Me 310
*Messerschmitt Me 410

*
*
Ülo Needo

**Ülo Needo** (sündinud 6. detsembril 1950) on eesti omavalitsustegelane.

1975. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehituse erialal ehitusinsenerina.

Aastatel 1996–2017 oli ta Mooste vallavanem.

2011. aastast on ta Eesti Reformierakonna liige.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2009 Põlvamaa teenetemärk
*2009 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
*2021 Eesti Kultuurkapitali Põlvamaa elutööpreemia kultuurivaldkonnas pikaajalise rahvakultuuri viljelemise ja arendamise eest.
*2023 Põlvamaa vapimärk

## Viited
Peeter Peedomaa

**Peeter Peedomaa** (sündinud 1. detsembril 1962) on eesti ettevõtja.

Ta lõpetas 1978. aastal Hanikase 8-klassilise kooli ja 1982. aastal Võru Tööstustehnikumi puidutöötlemise eriala. Aastatel 1988–1992 õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis.

1984. aastast töötas Põlva KEK-i liimpuidutsehhis laudsepana, 1986. aastast samas meistrina, 1988. aastast Põlva KEK-i puidutööstuse juhataja asetäitja, 1990. aastast liimpuidutsehhi juhataja. Aastatel 1992–2002 oli ta AS Liimpuit tegevdirektor.

2002. aastast on ta Põlvas tegutseva liimpuiduettevõtte Peetri Puit OÜ osanik ja juhatuse liige.

## Tunnustus
*2013 – Põlvamaa teenetemärk
*2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2018 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk
*2020 – Põlva valla aukodanik
*2021 – Põlvamaa Vapimärk

## Viited
Vladislav Šamšin

**Vladislav Pavlovitš Šamšin** (vene keeles Владислав Павлович Шамшин; 30. mai 1937 Biisk, Altai krai – 27. juuni 2014) oli Jakuudi ANSV riigitegelane.

Ta oli aastatel 1989–1990 Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimees. Aastatel 1976–1991 oli ta NLKP Jakuudi Oblastikomitee liige ja 1989–1990 NLKP Jakuudi Oblastikomitee büroo liige.

## Haridus- ja töökäik
Šamšin lõpetas 1960. aastal Novosibirski Veetranspordi Inseneride Instituudi ja 1979. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli.

Pärast instituudi lõpetamist suunati Šamšin 1960. aastal tööle Jakuutiasse – Žatais (Jakutski rajoonis) asuvasse laevaremonditehasesse. Ta töötas seal vanemmeistri, tsehhijuhataja ja peainsenerina, aastatel 1970–1974 direktorina.

Aastatel 1975–1980 oli ta NLKP Jakutski Linnakomitee teine sekretär, 1980–1983 Jakutski Linna TSN Täitevkomitee esimees ja 1986–1989 NLKP Jakuudi Oblastikomitee teine sekretär.

#### Valitsusjuht
1989. aasta oktoobris andis NLKP Jakuudi Oblastikomitee büroo välja määruse, milles ta soovitas Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimehe ametikohale Vladislav Šamšini. Kolm päeva hiljem andis Jakuudi ANSV Ülemnõukogu presiidium välja määruse, millega määras Šamšini sellele ametikohale (vahetades välja sellel ametikohal 10 aastat töötanud Sergei Markini).

27. septembril 1990 võttis Jakuudi ANSV Ülemnõukogu vastu deklaratsiooni Jakuutia riiklikust suveräänsusest ning kuulutas autonoomse vabariigi ümberkujundamise Jakuudi-Sahha NSV-ks. 1990. aasta detsembris vabastas Jakuudi-Sahha NSV Ülemnõukogu Vladislav Šamšini ametist vastavalt tema enda avaldusele (tervislikel põhjustel). Jakuudi-Sahha NSV Ministrite Nõukogu esimeheks määrati jakuudi rahvusest Kliment Ivanov.

Vladislav Šamšin määrati 1991. aastal  Jakutskis asuva uurimisinstituudi asedirektoriks ja 1992. aastal Sahha tööstusministri asetäitjaks.

## Tunnustus
*1987 – Jakuudi ANSV teeneline rahvamajanduse töötaja

## Viited