open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ülo Õun

**Ülo Õun** (30. aprill 1940 Tartu – 7. märts 1988 Tallinn) oli eesti skulptor.

Ülo Õun lõpetas 1958. aastal Tartu 2. Keskkooli, õppis seejärel Tartu Riiklikus Ülikoolis matemaatikat; aastal 1966 lõpetas ERKI skulptorina.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas Ülo Õun Eesti Loodusmuuseumis taksidermistina; alates 1971. aastast oli vabakutseline kunstnik.

Ülo Õunast on tehtud kaks filmi: "Mitme  kandiga Õun" (Arvo Iho, 1984) ja "29 minutit Ülo Õunaga" (Arvo  Iho, 1984).

## Teoseid

* "Kirurg" (1968) 
* "Tuumafüüsik" (1969)
* "Mikk Mikiveri portree" (1975)
* "Isa ja poeg" (1977)
* "Kaljo Põllu" (1978)
* "Voldemar Panso" (1978)
* Hermann Adolf Alexander Schmidti mälestussammas Tartus (1982)
* Eduard Vilde portreebüst Tallinna Pedagoogilises Instituudis (1983)
* Paul Pinna portreebüst Estonia teatris (1984)
* Theodor Altermanni portreebüst Estonia teatris (1985)
* Theodor Altermanni mälestusmärk Harju- ja Raplamaa piiril Visja tammikus (1985)
* August Wilhelm Hupeli monument Paides (1987)
* "Laura"
* "Perekond" (1983–1985, skulptuur, pronks – Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinn 10199 Tõnismägi 2)

## Tunnustus
* 1979 – Kristjan Raua preemia (1978. aastal loodud kultuuritegelaste portreeskulptuurid (Tiit Pääsukese, Kaljo Põllu ja Voldemar Panso portree))

## Isiklikku
Ülo Õuna abikaasa oli nahakunstnik Inara Õun.

## Välislingid
* Ahti Seppet. Üllatuslik Õun ja värvitud kips, Postimees 
* Ülo Õuna suur mälestusnäitus Kumus Areen, 25. juuni 2009
Leetmuld

**Leetmullad** on rohttaimedeta okasmetsadele iseloomulikud  happelised mullad. Nende tunnuseks on selge nähtav hele leethorisont, mis kujuneb toitainete lagundamisel ja sademeteveega sügavamale uhtumisel. WRB süsteemis vastavad neile *podzols*.

Mulla ülaosas on variseosades koosnev metsakõdukiht, mille lagundamisel tekivad orgaanilised happed. Huumuse teke toimub happelises keskkonnas väga aeglaselt, mille tõttu huumushorisont leetmuldades puudub või tema tüsedus on alla 5 cm. Sellele järgneb väljauhtehorisont, millest uhtutakse huumus ja raua ühendid välja. Nad kogunevad B-horisondis, mille tõttu on ta kollakas-pruun ja kõvem. 

Eestis asuvad leetmullad liivadel, taigavööndis võivad nad olla ka liivsavil.

Tekke ja ehituse järgi võib leetmuldi liigitada järgmiselt:
*primaarsed leetmullad, mis on põlised huumushorisondita metsamullad, sügavama leetumise korral muutuvad nad huumus-illuviaalsteks leetmuldadeks;
*huumuslikud leetmullad, mille profiilis järgneb metsakõdule õhuke A-horisont;
*sekundaarsed leetmullad, mille mullaprofillis on tekkinud endise ja uue E-horisondi (E’ ja E’’) vahel A-horisont; selle horisondi teke põhjustas primaarse leetmulla ülesharimise või raiestike rohukamaraga kattumise järel uue metsa kasv ja mulla leetumine. 

Väljauhtehorisondi tüseduse järgi liigitatakse leetmullad järgmisteks alltüüpideks:
*õhukesed leetmullad (E-horisondi tüsedus on 20 cm).

## Eesti leetmullad
Rein Kase poolt koostanud Eesti muldade nimestiku (1988) järgi liigitatakse leetmuldi järgmiselt:
*Tüüp: leetmullad
**Alltüüp: tüüpilised leetmullad ehk leedemullad
***Variandid:
***#kääbus-leedemullad 
***#huumus-illuviaalsed leetmullad 
***#huumus-raud-illuviaalsed leetmullad 
***#sekundaarsed leetmullad 
***#süvagleistunud leetmullad 
**Alltüüp: kamar-leetmullad
***Variandid: 
***#harilikud kamar-leetmullad
***#jääkkarbonaatsed kamar-leetmullad
***#huumus-illuviaalsed kamar-leetmullad
***#süvakontaktgleistunud kamar-leetmullad

## Vaata ka
*Soostunud leetmullad
*Soostunud kamar-leetmullad

## Viited
Vavany

**Vavany** [vav'aani] on küla Madagaskaril Sava piirkonnas Antalaha ringkonnas Vinanivao vallas Masoala poolsaare lõunaosas idaranniku lähedal.

Kõrgus merepinnast on umbes 83 m.
Békési komitaat

**Békési komitaat** on 1. järgu haldusüksus Ungari kaguosas. Piirneb idas Rumeeniaga. 

Komitaadis on 75 omavalitsusüksust, neist 22 linna.

Komitaadi halduskeskus on Békéscsaba, teised suuremad linnad on Gyula, Orosháza ja Békés.

## Välislingid
*Komitaadi koduleht
Borsod-Abaúj-Zempléni komitaat

**Borsod-Abaúj-Zempléni komitaat** on 1. järgu haldusüksus Ungari kirdeosas. Piirneb põhjas Slovakkiaga.

Komitaadi halduskeskus on Miskolc, teised suuremad linnad on Ózd ja Kazincbarcika.

## Haldusjaotus
Borsod-Abaúj-Zempléni komitaat jaguneb alates 2013. aastast 16 kreisiks:

## Vaata ka
* Sajóvámos

## Välislingid

*Komitaadi koduleht
Tsentraalehitis

**Tsentraalehitis** on ehitis, mille põhiplaani ristuvate telgede äärmised punktid on põhiplaani keskmest ühekaugusel. Tsentraalehitised on ümmarguse, hulknurkse või Kreeka risti kujulise põhiplaaniga ehitised. 

## Ajaloost
Ümartemplid olid tuntud juba antiikajal. Bütsantsis kasutusele võetud ristkuppelkiriku tüüp on tsentraalehitis, samuti selle eeskujul ehitatud Armeenia, Gruusia, Itaalia ja Kiievi-Vene sakraalehitised. Antiigi tsentraalehitiste eeskujust lähtusid renessansiaegsed kirikud. Sageli anti baptisteeriumile tsentraalehitise kuju. Tsentraalehitise tüüp elas uue tõusu läbi barokkarhitektuuris.

## Tuntud tsentraalehitisi
* Rooma Panteon
* Theoderichi mausoleum Ravenna lähedal
* Galla Placidia mausoleum Ravennas
* Ravenna San Vitale kirik
* Zvarthnotshi katedraal
* Etšhmiadzini katedraali vanim osa
* Kaljumošee Jeruusalemmas
* Aacheni lossikabel ("oktogoon")
* Fulda Miikaeli kiriku vanim osa ("Rundbau")
* Vladimiri Püha Dimitri katedraal ja muud Kiievi-Vene ristkuppelkirikud
* Tšernigivi Paraskeva kirik
* Pisa baptisteerium
* Firenze baptisteerium
* Trieri Liebfrauenkirche
* Veneetsia Püha Markuse kirik
* San Pietro in Montorio kabel (*Tempietto di Bramante*)
* Rooma Peetri kirik
* Jumalaema Kaitse ja Eestpalve kirik Filis
* Dresdeni Frauenkirche
* Jumalaema Ennusmärgi kirik Dubrovitsõs
* Sacré-Cœur de Montmartre Pariisis

## Viited
Csongrád-Csanádi komitaat

**Csongrád-Csanádi komitaat** on 1. järgu haldusüksus Ungari lõunaosas. Piirneb lõunas Serbia ja Rumeeniaga. Asub tasandikul. Komitaadi piires voolab 100 km pikkuselt Tisza.

Komitaadi halduskeskus on Szeged, teised suuremad linnad on Csongrád, Hódmezővásárhely, Szentes ja Makó.

## Vaata ka
*Csongrádi veinipiirkond

## Välislingid
*Komitaadi koduleht
Viti metsavahi tee

**Viti metsavahi tee** (registrinumber 11389) on kõrvalmaantee Harku vallas Vääna-Jõesuu külas. Tee pikkus on 1,7 km. 

Tee saab alguse Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 18. kilomeetril Vääna-Jõesuu ja Viti küla piiril. Tee lõpeb Almare puhkemajade rajoonis.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolme truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.

Tee on 0,4 km ulatuses asfaltkattega, edasi jätkub pinnatud kruusateena. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Sahamalo

**Sahamalo** on küla Madagaskaril Sava piirkonnas Antalaha ringkonnas Masaola poolsaare põhjaosa idarannikul.

Kõrgus merepinnast on umbes 78 m.
Fejéri komitaat

**Fejéri komitaat** on 1. järgu haldusüksus Ungari keskosas.

Komitaadi halduskeskus on Székesfehérvár, teised suuremad linnad on Dunaújváros, Mór ja Sárbogárd.

## Linnad
*Sulgudes elanike arv 2001. aasta rahvaloenduse järgi.*

## Külad
Shadow Zone

**"Shadow Zone"** on Ameerika *[[industrial metal]]*'i bändi Static-X kolmas stuudioalbum, mis anti välja 7. oktoobril 2003. See on esimene album, mis salvestati koos Tripp Eiseniga, ja ainuke album, kus nad ei ropenda. Albumi salvestamisel on kasutatud välist abi (peamiselt Perfect Circle'i trummarit Josh Freeset). Nick Oshiro liitus pärast salvestamist.

## Lood
#"Destroy All" – 2:18
#"Control It" – 3:05
#"New Pain" – 2:57
#"Shadow Zone" – 3:05
#"Dead World" – 2:47
#"Monster" – 2:14
#"The Only" – 2:51
#"Kill Your Idols" – 4:00
#"All In Wait" – 4:01
#"Otsegolectric" – 2:39
#"So" – 3:40
#"Transmission" – 1:38
#"Invincible" – 4:05

### Boonuslugu
# "Gimme Gimme Shock Treatment" (Japan bonus lugu) – 2:03 (kaver Ramonese loost)
Olaf von Stackelberg

**Ferdinand Olaf von Stackelberg** (vene keeles Олаф Романович фон Штакельберг) (7. august (vkj)/ 19. august 1818 Tallinn – 12. veebruar (vkj)/ 25. veebruar 1903 Mäo mõis) oli baltisaksa päritolu Venemaa mereväelane, viitseadmiral, vabahärra.

## Elulugu
Olaf von Stackelberg sündis Mäo mõisniku vabahärra Gustav Reinhold von Stackelbergi (1777–1863) ja Julie Charlotte von Bergi pojana. Astus mereväekorpusesse, mille lõpetas 1837. aastal. Teenis seejärel Balti laevastikus. 1850. aastast alates oli seal mitme laeva komandöriks. Osales aastatel 1853−1856 Krimmi sõjas. 1872. aastal sai temast 1. mereväe ekipaaži komandör. 1874. aastal määrati kontradmiraliks ülendatuna Musta mere laevastiku nooremflagmaniks, järgmisel aastal nimetati ta samale ametikohale Balti laevastikus. 1884. aastal ülendati viitseadmiraliks ja nimetati Balti laevastikus vanemflagmaniks. Läks 1885. aastal erru. Ta on maetud Reopalu kalmistule.

1886. aastal lasi ta Mäo mõisa rajada mälestusmärgi Liivi sõjas 1572–1573 Paide piiramisel hukkunud vene sõjameeste mälestuseks.

Ta tõi ühe reisi ajal Filipiinidelt kaasa suure merikarbi, mille ühe poole andis Paide Püha Risti kirikule ristimisvaagnaks. Samuti kinkis ta kirikule altarimaali.

## Mäo mõis
Kuna tema vend vabahärra Jakob Berend Otto suri 1878. aastal ilma otseste pärijateta, langes aastast 1725 suguvõsa valduses olnud Mäo mõis 1882. aastal talle. Pärast tema surma pärisid selle õelapsed.

## Auastmed

## Perekond
Olaf von Stackelberg abiellus 1882. aastal kontradmiral Voin Rimski-Korsakovi (Nikolai Rimski-Korsakovi vend) lese Marie Mathilde Luise Rosa Baueriga. Abielust lapsi ei sündinud.

### Sugupuu

## Vaata ka
*Stackelberg

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Talgud

**Talgud** (ainsuses **talgu**) on talupojakultuurist pärit ühistöö millegi ärategemiseks, mis nõuab rohkem tööjõudu, kui  ühel perel, majapidamisel vms on. 

Ühistöö edasiarendatud vormiks on ühistegevus. 20. sajandi filosoofias ja eluseletamises süvenes arusaamine mõtlemise ja tegemise tihedast sünkroonsest sidususest keeruliste protsesside korraldamisel. Eestis on nimetatud sellisel eesmärgil rakendatavat meetodit mõttetalguteks.

## Ajaloost
### Talud
Talguid tehti taludes varasemal ajal pakiliste tööde kiireks ärategemiseks vastastikuse abistamise korras. Kogukondliku tavana olid talgud Euroopas mitmel pool tuntud, eriti Balti ja idaslaavi rahvastel. 

Eestis peeti 19. sajandil lõikus-, heina-, sõnnikuveo-, kartulivõtu-, palgiveo-, linakitkumis-, lõugutamis-, ropsimis- jm talguid. Vähem levinud olid näiteks sõbatalgud (villa kraasimine ja lõnga ketramine) ja sulenoppimistalgud. 

Talgutele kutsuti sugulasi ja naabreid, talgute korraldaja pakkus neile tasuta sööki ja jooki. Perenaine küpsetas tingimata värsket leiba või koguni saia. Võimaluse korral tapeti lammas või oinas. Toidud, mis olenesid piirkonna tavadest ning talu jõukusest, püüti valmistada võimalikult maitsvad. Talgulauale kuulus keedetud või praetud liha, või, rannaladel kala, mida söödi leiva või keedetud kartulitega. Ida-Eestis oli kombeks keeta kapsaid. Toitude hulka kuulusid ka erinevad pudrud ja supid. 

Talgu lõpusöögiks anti tavaliselt tanguputru. Talgud lõppesidki ühise söömaaja ja lõbutsemisega. Õhtul pärast tööd joodi õlut, tantsiti, mängiti, kiiguti.

### Mõisad
Alates 16. sajandist muutus pärisorjuse ajal kohustuslikuks teokoormiseks mõisatalgu, peamiselt viljalõikuse lõpetamiseks. Töö lõppes talgupeoga (*talkus*). 18. sajandil mõisatalgutel enam süüa ei antud, talgutööde lõpul anti viina.

### 20. sajand
20. sajandil vähenes Eestis talgute pidamine, peamiselt korraldati sõnnikuveo- ja rehepeksu. Kolhooside loomise järel, 20. sajandi keskpaigast alates, talguid enam ei korraldatud. 

## Nüüdisaeg
Mõneti elab talgute korraldamise tava ka tänapäeval, kui tehakse ühele perele üle jõu käivaid kiireloomulisi töid, näiteks kartulivõtt, kolimine, hoone või rajatise ehitus jms.

Talguid loodusalade hooldamiseks korraldavad regulaarselt Pärandkoosluste Kaitse Ühing, Eestimaa Looduse Fond ja Eesti Muinsuskaitse Ümarlaud. Väiksemates asulates korraldatakse ühiskoristustöid kevadeti, et heakord oleks tasemel.

## Vaata ka
*Teeme ära!

## Viited

## Kirjandus
*Endla Jaagosild. Viljalõikustalgud Eestis. Etnograafiamuuseumi Aasta-raamat 30. Tallinn, 1977.
*Herbert Ligi. Talupoegade koormised Eestis 13. sajandist 19. sajandi alguseni. Tallinn, 1968. Eesti Raamat.
*Richard Viidalepp. Kollektiivtöö traditsioone Muhust ja Läänemaalt. Eesti Keel ja Kirjandus. 1941.

## Välislingid
* Talgud@folklore.ee
* Külaelu@erm.ee
* Talgud@eki.ee
* ELFi loodustalgud
* Nõlvak: Teeme Ära püüab talgukultuurile elu sisse puhuda. ERR Uudised, 4. märts 2010
* soome keeles ''talkoot'', rannarootsi keeles ka *talko* ehk *talkoarbete*
* Loodustalgud. Eestimaa Looduse Fond.
2008. aasta Leedu parlamendivalimised

**[[2008]]. aasta [[Leedu]] parlamendivalimised** toimusid kahes voorus. Esimene voor toimus 12. oktoobril. Samal ajal toimus Ignalina tuumaelektrijaama töö pikendamise üle referendum, mis kukkus läbi vähese valimisaktiivsuse tõttu. 26. oktoobril toimus valimiste teine voor neis ühemandaadilistes ringkondades, kus ükski kandidaat ei kogunud üle 50% häältest.

## Tulemused

## Välislingid
*Leedu Vabariigi valimiskomisjoni veebileht
Cristiano Lucarelli

**Cristiano Lucarelli** (sündinud 4. oktoobril 1975 Livornos) on endine Itaalia jalgpallur (ründaja).

Klubikarjääri jooksul mängis ta Itaalia kõrgliigas Atalanta, Lecce, Torino, Livorno, Parma ja Napoli ridades, Hispaania kõrgliigas Valencias ning Ukraina kõrgliigas Donetski Šahtaris. Hooajal 2004–05 oli Lucarelli Itaalia kõrgliigas suurim väravakütt (24 väravat).

Itaalia jalgpallikoondises mängis Lucarelli aastatel 2005–2007 kokku kuuel korral ja lõi kolm väravat. 1996. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus Itaalia olümpiameeskonda.

Pärast jalgpallurikarjääri lõppu alustas Lucarelli tööd treenerina. Alates 2019. aastast on ta Itaalia tugevuselt kolmanda liiga klubi Catania peatreener.
Ampomatobe neem

**Ampomatobe neem** (malagassi keeles *Lohatanjon' Ampomatobe*) on neem Madagaskari saarel Masoala poolsaare läänerannikul. Geograafilised koordinaadid on 15°52', 50°01' E.

## Välislingid
*Foto: rand Ampomatobe neeme lähedal
Äio

**Äio** on taarausu unejumalus, Taari abiline.

## Nimi
Äi on teada igapäevakeeles kui naiseisa. Lõuna-Eestlastele on aga äi tähendus muutnud väga palju ja kuradiga ühele tasemele jõudnud. Seal öeldakse „Äi teda teed!“, mujal Eestis tähendab, aga see „Kurat teda teab!“. Äi ongi kuri vaim, kes inimesi ja loomi liikumises kinni peab. Lõuna-Eestis on äi meessoost kuri vaim, äiätär naissoost kuri vaim. 
## Olemus
Äio annab inimestele une, et need puhkaksid päevastest raskustest ja muredest. Äio viib väsinud inimese hinge jalutama mööda põnevat ja vaheldusrikast unemaastikku. Äio laseb inimese vabaks, annab talle võimaluse lennata. Tähelepanelikele laseb teada anda kasulikke nõuandeid tulevikuks. Uni teeb väsinud keha ja vaimu jälle tugevaks ja erksaks.
## Päritolu
Võrulased teavad rääkida, et äi on juuda ema. Juudas on aga kurat lõuna pool ja sellest on siis äi kuradi ema. 
Äi nime käänatakse ka veel äioks ja äiätäriks. Äiätär on ka teatud kui kurjavaimu tütrena ning seda sõna kasutatakse sõimu- ja vandesõnana. Setude teadete järgi käib äiätär vahest majades kurja tegemas. Nimetatakse setudel ka eraldi äiolasi, kes on kurjategijad. 
## Laulus
Setu lauludes on äi ära märgitud: 
*Imä iks hoije äijo hobesit,*
*Mamma kaitsi äijo karja*.

## Soomes
Soomlased teavad äijo ehk äija tütart, neiut, aga ka äijätäri pahas tähenduses. Äijätär ei ole soomlastel kuradi ema ega tütar vaid kuri naissoost vaim, kes madusid imetab ja tõbesid sünnitab. 

## Kirjandus
* Eisen, Matthias Johann. "Eesti mütoloogia", 1919, lk 93-94
Hereditas

**"Hereditas"** on kultuuripärandi kaitse ja majandamisega tegelev mittetulundusühing Tallinnas. Ühingu keskseks ideeks on isemajandava, kultuuripärandit hoidva kultuurikeskuse kontseptsiooni väljatöötamine ja ellurakendamine. Peamine tegevus on koondunud Tallinna vanalinnas asuvale Ladina kvartalile.

"Hereditas" loodi 1993. aastal fondina (Fond Hereditas), hiljem muudeti ta mittetulundusühinguks (Hereditas MTÜ).

Ühingu asutajate hulgas on Taivo Niitvägi, Doris Kareva, Mihhail Lotman, Lembit Peterson, Rein Raud jt.

## Tunnustus
*Eesti Taassünni auhind 1996
Dmitri Rogozin

**Dmitri Rogozin** (vene *Дмитрий Олегович Рогозин*; sündinud 21. detsembril 1963 Moskvas) on Venemaa poliitik ja diplomaat. Ta oli alates 23. detsembrist 2011 kuni 18. maini 2018 Venemaa asepeaminister. 

1986. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli nii ajakirjanduse kui ka majanduse erialal.

Rogozin oli Rodina partei juht kuni selle liitumiseni teiste sarnaste erakondadega, mille tulemusel moodustati partei Õiglane Venemaa. Ta valiti Riigiduumasse 1997. aastal ja temast sai seal endistes liiduvabariikides asuvate vene vähemuste õiguste tulihingeline kaitsja. 

2004. aastast oli Rodina fraktsiooni juht Riigiduumas. Hiljem on ta töötanud rassistliku organisatsiooni Liikumine Illegaalse Immigratsiooni Vastu heaks. Ta oli jaanuarist 2008 detsembrini 2011 Venemaa alaline esindaja NATO juures. 

24. maist 2018 kuni 15. juulini 2022 oli ta agentuuri Roskosmos juht. Alates 23. septembrist 2023 on ta Föderatsiooninõukogu liige (senaator). 

Rogozin on olnud Venemaa esindaja Euroopa Nõukogu Parlamentaarses Assamblees. Ta kritiseeris teravalt Parlamentaarse Assamblee tegevust Tšetšeenia sõja hukkamõistmisel. 

Ta on silma paistnud oma šovinistlike sõnavõttudega ja ähvardustega lääneriikide aadressil. Ta osaleb natsionalistlikus liikumises Velikaja Rossija, millest tulevikus peaks saama partei. 

2006. aastal avaldas ta autobiograafia "Rahva vaenlane" ("Враг народа"), millest sai bestseller.

## Isiklikku
Tema isa Oleg Rogozin (1929–2010) oli Nõukogude sõjatööstuse organiseerija, teadlane (tehnikadoktor), kindralleitnant.

## Välislingid

*Dmitri Rogozini koduleht
*Dmitri Rogozini tutvustus Venemaa NATO esinduse kodulehel (vene keeles)
*Lentapedia artikkel Dmitri Rogozinist (vene keeles)
* Rogozin sarjas teravalt NATO laienemist, Postimees, 2. juuli 2008
*Rogozin: NATO aktsioon Abhaasia vastu tähendab sõda Venemaaga, Postimees, 27. august 2008
*Rogozin ähvardas Euroopat sõjaga, Postimees, 15. september 2008
*Ahtisaari premeerimine ajas Rogozini marru, Postimees, 11. oktoober 2008
* Kalev Kask. Vene NATO-saadik: Eesti on hädavares EPL, 9. veebruar 2009
Metallist (ansambel)

**Metallist** oli eesti ansambel, mille põhilauljaks oli Urmas Podnek. 

Ansambel Metallist tuli esimest korda kokku 1983. aastal Tallinna 49. keskkoolis koosseisus Mihkel Raud, Esko Põldvere, Mart Harjak, Raimond Vahter ehk My ja Urmas Podnek. Metallisti sellest perioodist on säilinud paar plaaditäit väga head materjali.

1985. aastal liitusid ansambliga Tajo Kadajas ja Igor Garšnek, viimane küll vaid stuudios. Tajo Kadajas kutsuti asendama Nõukogude armees aega teenivat lauljat Urmas Podnekit; ta oli sel ajal bändi põhiliikmetest täpselt kaks korda vanem, kuid kutsumise idee tekkis ansambli Meie kümne aasta vanuseid laule kuulates. Kontsertidel mängis Metallist meeleldi nii mõndagi Meie lugu, millest "Puust tüdruk" ka stuudios salvestati. Selle koosseisu tuntuimad lood on "Äikesehingus" ja "Unenägu", aga ka Mihkel Raua laul "Tuum". 1986. aasta kevadel, just Tšornobõli tuumaõnnetuse ajal, käis Metallist esinemas Leedus Lithuania festivalil. Eesti roki ajalukku jääb Ruja ja Metallisti ühiskontsert Pirita jõekäärus, kus publik ei tahtnud Metallisti mitte kuidagi lavalt ära lasta. Metallisti selle koosseisu tegevuse katkestas Nõukogude armee, kes osa pillimehi 1986. aasta sügisel ära kutsus.

1990. aastate alguses suundus Metallist täies koosseisus USA-sse.

Üle paljude aastate tegi Metallist *comeback*-kontserdi 2012. aasta 29. septembril klubi Rockstars laval. Ansambli taastamise olid enda kanda võtnud Mihkel Raud, Tajo Kadajas, Esko Põldvere, Mart Harjak, Raimond Vahter ja Andres Ivask. Metallist andis unustamatu ja raju kontserdi.

## Koosseis
### August 1985
*Mihkel Raud – soolokitarr
*Esko Põldvere – soolokitarr
*Mart Harjak – basskitarr
*Raimond (My) Vahter – trummid
*Urmas Podnek – laul
### 1985-1986
*Mihkel Raud – soolokitarr
*Esko Põldvere – soolokitarr
*Mart Harjak – basskitarr
*Raimond (My) Vahter – trummid
*Igor Garšnek – klahvpillid
*Tajo Kadajas – laul

### 2012
*Mihkel Raud – soolokitarr
*Esko Põldvere – soolokitarr
*Mart Harjak – basskitarr
*Raimond (My) Vahter – trummid
*Andres Ivask – klahvpillid
*Tajo Kadajas – laul

## Diskograafia
*1985 – "Metallistomaania"
*1985 – "Frankenstein"
*1986 – "Tajo Kadajas & Metallist"
*1989 – "Back Page News"

## Välislingid
* Õhtulehe artikkel ja pildigalerii 30.09.2012
* Õhtulehe artikkel 28.09.2012
* Metallist Youtube'is
* Metallisti laulud
Kahekordse kirjendamise põhimõte

**Kahekordse kirjendamise põhimõte** on raamatupidamiskohustusliku majandusüksuse raamatupidamises kasutatav majandustehingute pearaamatu kontodesse kirjendamise meetod, mille puhul iga majandustehingu kirjendamisel kantakse see läbi (vähemalt) kahe konto.

Majandustehinguid kirjendatakse kahekordse kirjendamise põhimõttel järgmiselt:

- ühe konto deebetisse ja ühe konto kreeditisse;
 
- ühe konto deebetisse ja mitme konto kreeditisse;

- mitme konto deebetisse ja ühe konto kreeditisse;

- mitme konto deebetisse ja mitme konto kreeditisse. 

Kannet, mis näitab konto deebetit ja konto kreeditit, nimetatakse lausendiks. Kui kirjendamiseks kasutatakse ainult kahte kontot, siis on tegemist lihtlausendiga; kui rohkem kontosid, siis liitlausendiga. 

Kõige levinum lihtlausend on "100 rahaühikut toodi pangast kassasse". Selle tehingu tulemusel väheneb pangas arvelduskontol olev raha hulk ja suureneb kassas olev raha hulk. Kuna nii kassa kui ka pank on aktivakontod, siis kirjendatakse asukohta muutnud summa "100" pangakonto kreeditis ja kassakonto deebetis. 

## Ajaloost
Esimesena kirjeldas kahekordse kirjendamise meetodit Itaalia matemaatik Luca Pacioli oma traktaadis "Summa de arithmetica, geometrica, proportioni et proportionalità" (1494). Traktaati peeti tähelepanuväärseks teoseks raamatupidamisarvestuse alal. Kahekordse kirjendamise meetodid jõudsid ka väljapoole Itaalia piire, kuna teos tõlgiti saksa, böömi, vene, taani ja inglise keelde. Seda raamatupidamissüsteemi hakati nimetama Veneetsia meetodiks või Itaalia meetodiks. Pacioli väitis, et järgis oma töös tol ajal Veneetsias kõige levinumat meetodit. Pacioli traktaat on olnud aluseks, millel põhinevad praktiliselt kõik raamatupidamise kahekordse kirjendamise meetodit puudutavad kirjutised.

## Vaata ka
*Benedetto Cotrugli
*Amatino Manucci

## Viited
Viinakari

**Viinakari** on kari (madal) Väinameres Hiiumaa laidude ja Muhu vahel.

Kari geograafilised koordinaadid on 58&deg;42,8&prime;N 23&deg;10,0&prime;E. Kari on kitsapiiriline.

Viinakari vähim sügavus on 1,2 meetrit.

Kari asukohta märgib Viinakari lõunatooder, mis on varustatud helkuri, radaripeegeldiga. Meremärgi tipus on kaks musta koonust, mille teravad tipud on suunatud alla. Tooder on paigutatud ohtlikult madalast kohast lõunasse. See on vees 1. maist 1. novembrini, kusjuures igal konkreetsel aastal paigaldatakse või võetakse välja erineval ajal.

Ajalooliselt on Viinakari tähistatud ka Viinakari tulepoiga, mis paigaldati esmakordselt 1925. Tulepoi oli vees koos toodriga. 1927. aasta lootsiraamat märgib tulepoi ligikaudseteks geograafilisteks koordinaatideks 58&deg;42,6&prime;N 23&deg;10&prime;E. Poi oli punane, küljel kiri "E. V. № 129", tipus latern kiiresti plinkiva automaattulega.

Hiiu väina laevatee kulgeb Viinakarist lõuna poolt.

Väinakari on madal Kassari lahes, Viinakarist 6 kilomeetrit läänes.

## Viited
Akustiline muusika

**Akustiline muusika** on muusika, mille ettekandmisel ei ole kasutatud elektroonilisi helitekitamis- või võimendusvahendeid.

Akustilise muusika esitamiseks kasutatakse peamiselt akustilisi muusikainstrumente (näiteks akustiline kitarr) ja häält.

Akustilise muusika mõistet hakati kasutama pärast elektrooniliste muusikainstrumentide leiutamist (nt elektrikitarr ja süntesaator).
Alla breve

***Alla breve*** (itaalia keeles 'lühendatult') ehk **2/2** ("kaks kahendikku") on muusikas taktimõõt ja noodikirja märk.

Taktimõõt tekib, kui 2-osalises meetrumis vastab ühele osale (löögile) poolnoot. Seda taktimõõtu kasutatakse tavaliselt marsside ja kiire orkestrimuusika puhul.

Noodikirja märk kujutab c-tähte, mis on noodijoonestikul paigutatud teise ja neljanda noodijoone vahele ja millest on läbi tõmmatud vertikaalne sirgjoon.

## Vaata ka
*4/4
**[[brevis]]*
Jaan Soo

**Jaan Soo** (21. veebruar 1869 Sürgavere vald, Viljandimaa – 5. juuli 1939 Tallinn) oli eesti õpetaja ja mesinik.

Ta oli tegelik mesinik alates 1902. aastast, Põhja-Eesti Aianduse-Mesinduse Seltsi auliige.

Tegutses õpetajana mitmel pool Eestis; viimati oli Tallinna pedagoogiumi mesinduse õpetaja, selle kõrvalt ka Tallinna linna haigla majandusinspektor.

Jaan Soo tegi kaastööd tegeliku aianduse ja mesinduse käsiraamatu mesinduse osa koostamisel.

## Kirjandus
*Jaan Soo. Mesinik, 1939, nr. 8, lk. 211–212.

## Välislingid
*
Ferdinand Kool

**Ferdinand Kool** (10. jaanuar 1895 Laeva vald, Tartumaa – 6. aprill 1973 Manchester, Connecticut) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik (pseudonüüm **Kalju Rahu**).

Ta õppis Eesti Aleksandri Põllutöökoolis ja Saadjärve Ministeeriumikoolis.

1914. aastal mobiliseeriti ta esimesse maailmasõtta (Venemaale).

Oma Maa peatoimetaja 1924–1940, Sakala peatoimetaja 1941–1944. 

1944 põgenes Saksamaale, 1950 siirdus USA-sse.

## Teosed
*Kalju Rahu. Langev täht. 1934.
*Kalju Rahu. Isamaa eest. 1935, 1950, 1996.
*Ferdinand Kool. Onupojad. 1953.
*Ferdinand Kool. DP kroonika. 1999.

## Viited
Kalju Rahu

**Kalju Rahu** on mitme inimese nimi.

***[[Ferdinand Kool|Kalju Rahu]]** oli ajakirjaniku ja kirjaniku Ferdinand Kooli (1895–1973) pseudonüüm
***[[Kalju Rahu (pedagoog)|Kalju Rahu]]** (sündinud 1935) on eesti pedagoog, Valtu Põhikooli direktor
Cantabile

***Cantabile*** (itaalia keeles 'laulvalt') on noodikirja märk, millel võib erinevas kontekstis olla erinev tähendus.

Instrumentaalmuusikas tähistab see inimhääle imiteerimise taotlust. 18. sajandi heliloojate loomingus tähistas ka kindlat tempot ja *[[legato]]*s mängimist.

Nimisõnana võib **Cantabile** tähistada ka aaria esimest poolt 19. sajandi itaalia ooperis.
A. Le Coq Premium

**A. Le Coq Premium** on heledatest linnastest pruulitud hele õlu, mida toodab õlletehas A. Le Coq alates aastast 1999. 

Aastal 2005 täiustati õlle retsepti erihumalatega, et parandada õlle vahu omadusi. Aastal 2008 oli A. Le Coq Premium samal aastal tehtud jaemüügiuuringute andmetel Eestis müüduim õlu. A. Le Coq Premium oli esimene Eestis toodetud õlu, millel võeti kasutusele alumiiniumpurki kattev fooliumkate, et purgi ava püsiks puhas. Õlut toodetakse 0,5 l ja 0,33 l alumiiniumpurgis ning 0,5 l klaaspudelis. Õlu on kangusega 4,7% mahust.

## Vaata ka
*A. Le Coq Special
A. Le Coq Special

**A. Le Coq Special** on A. Le Coqi õlletehase toodetav hele õlu. Õlu loodi A. Le Coqi ja selle kaubamärgi 200. aastapäeva tähistamiseks. Õlu valiti 2008. aastal Eesti parimaks alkohoolseks joogiks.
  
A. Le Coq Special on valmistatud traditsioonilisel põhjakääritusmeetodil ning on 5,2% alkoholisisaldusega. Õlle retsept sisaldab erihumalaid, mis kaitsevad õlle värvust valguse eest, võimaldades õlut villida läbipaistvasse pudelisse.

Õlu villitakse läbipaistvasse reljeefsesse 0,5-liitrisesse klaaspudelisse ja 0,5-liitrisesse alumiiniumpurki. Pudel on keeratava korgiga ning selle põhja on pressitud õnarus, mis hõlbustab pudeli avamist teise pudeliga. A. Le Coq Speciali pudelid on ühekordse kasutusega, neid toodab AS Järvakandi Klaas.

## Vaata ka
*A. Le Coq Premium
BlackBerry Storm

**BlackBerry Storm** on puutetundliku ekraaniga nutitelefon, mida toodab Kanada firma Research In Motion (RIM). See on RIM-i esimene puutetundliku ekraaniga seade. See kuulub BlackBerry 9500 mobiiltelefonide seeriasse. Seadme eesmärgiks on olla otsene konkurent teistele puutetundlikele seadmetele (iPhone, Sony Mylo 2, Nokia 5800).

Storm on saanud erinevad hinnanguid kriitikutelt, mõnel leiavad, et puuteekraan on raskesti kasutatav või on leidnud mõne vea, teised aga kiidavad Stormi suurepärast kõnekvaliteeti ja äriks loodud võimalusi.

## Riistvara
Storm kasutab MSM7600 Qualcommi kahetuumalist protsessorit koos ARM11 400 MHz ja ARM9 274&nbsp;MHz. Seadmel on 1 GB sisemälu. 128 megabaiti NVRAM ja mälukaardipesa, mis toetab kuni 32 GB microSD-mälukaarti. Verizon Wireless, Bell Mobility ja Tely Mobility on seadmega kaasas olevale 8 GB mälukaardile juba eelinstallitud.

### Ekraan ja sisend
Stormil on 8,3&nbsp;cm TFT-LCD mahutundlik puuteekraan, mil on 360x480 resolutsioon ning mis on võimeline kuvama kuni 65 536 värvi. Ekraan hõlmab ka tehnoloogiat SurePress, mis on loodud RIM-i poolt. See tehnoloogia lubab ekraanil alla vajutada, nagu päris nuppu, andes niiviisi füüsilist tagasisidet.
Vaikimisi Storm kasutab SureType sõnastikupõhist süsteemi, nagu teised Blackperry telefonid, kui neid hoitakse vertikaalses asendis ning kui hoida horisontaalses asendis, siis kasutatakse QWERTY-klaviatuuri. Uuemad versioonid Blackberry OS lubavad Stormil kasutada QWERTY-klaviatuuri ka vertikaalses asendis. Stormi ekraani kohta on tulnud kaebusi nagu näiteks ekraani kokkujooksmine või siis vale nupu vajutuse registreerimine.

Stormi 3,2-megapiksline kaamera asub telefoni tagaküljel, olemas on näiteks välklamp ja automaatteravustamine. Kaameraga saab salvestada videot, mille maksimaalne resolutsioon on 480 × 352 pikslit.

## Viited
Palk (metsandus)

**Palk** on langetatud ja laasitud puutüve järkamisel saadud  ümarpuit. 

Palgiks nimetatakse tavaliselt sellist osa tüvest, mille omadused lubavad temast toota saematerjali, vineeri või ehituspuitu. Üldkeeles nimetatakse palgiks igasugust enam-vähem silindrilist vähemalt kolme meetri pikkust ja paarikümne sentimeetri jämedust puittooret.

Ümarpuitu kasutatakse materjalina suhteliselt vähe. Kooritud palki kasutatakse näiteks palkmajade ehitamisel. Ümarpuitu kasutatakse immutatuna või ilma ka mitmesuguste postide valmistamisel. Ümarmaterjali esmatöötlus toimub tavaliselt saeveskis, kus lõigatakse saepalgid saekaatri abil saematerjaliks (prussideks ja laudadeks).

Tüvest saadava puidu kogust mõõdetakse tihumeetrites. Palgi täpse mahu arvutamiseks tuleb mõõta selle pikkus ja mõlema otsa läbimõõt. Üldjuhul piisab sellest, kui mõõdetakse ümbermõõt palgi keskelt ning ruumala leitakse selleks otstarbeks koostatud tabelist.

## Vaata ka
*Metsaraie
*Puit
*Metsandus
*Palkmaja
*Püstpalk

## Välislingid

* TTÜ loeng viitega standardile EVS-EN 844:2001
Pavel Petrovitš Zabolotski

**Pavel Petrovitš Zabolotski** oli vene aadlik ja ametnik, hiljem tõenäoliselt munk 16. sajandil.

Pavel Zabolotski kuulus Zabolotskite suguvõssa, kelle esindaja Aleksandr Vsevolodovitš oli 14. sajandil Brjanski, Smolenski ja Pihkva vürst olnud. 16. sajandil olid paljud Zabolotskid tsaari diplomaadid ja väejuhid, samuti Bojaarideduuma liikmed. Opritšnina ajal langesid aga enamik neist Ivan IV ohvritena. Pavel ise pärines suguvõsa kõrvalharust, kes ei saanud bojaari- ega vürstitiitlit. Ta sündis tõenäoliselt 1520. aasta paiku.

Alates 1550. aastast oli Pavel tsaari teenistusaadlik Gdovis (Oudovas). Selle lähedal oli tal ka mitmeid teenistusmõisu. Zabolotski võttis osa ka mitmetest sõjakäikudest nii Kaasani, Astrahani kui ka Krimmi vastu. Ka Liivi sõja ajal osales ta mitmetel sõjakäikudel ning oli 1558. aastal Vasknarva vojevood. Hiljem saadeti ta vojevoodiks Orešeki. Samuti oli ta samas ametis Rakveres. 1558. aastal võttis ta osa ka Paide piiramisest, mis lõppes aga teatavasti edutult. 1560. aastatel oli Zabolotski vojevoodiks Laiusel ja Viljandis. 1565. aasta järel ta riigiameteis enam aga ei esine, ent on oletatud, et ta ei langenud siiski mitte opritšnina ohvrina ega põgenenud Leetu, vaid jõudis enne Petseri kloostrisse mungaks minna, sest tal olid tihedad suhted sellega juba varemgi ning munk Pafnutit ongi peetud temaks. Tema surma aeg on aga teadmata, sest Pafnuti hauakivi pole säilinud.

Zabolotski oli enne Liivi sõda heades suhetes oma naabri, Vasknarva foogti Dietrich von der Steinkuhliga, kellega ka ta vähemalt paaril korral ka silmast silma kohtus. Sõja eel hoiatas ta Johann Renneri teatel Steinkuhli venelaste eelolevast sõjakäigust ning saatis hiljemgi infot venelaste plaanide kohta. Tõenäoliselt oli ta Steinkuhliga siiski vaid hea sõber ja mitte sugulane. Renneri andmeil sõdinud ta liivimaalaste vastu ka vaid tsaari käsul ja vastu oma tahtmist.

Zabolotski nime on Renner edasi andnud kui *Pawel Powick* ning nimetanud teda ka bojaariks. Viimast ei olnud ta kunagi, nimi *Powick* tulenes aga tõenäoliselt tema ametinimetusest: pomestnik.

## Kirjandus
*Johann Renner. *Liivimaa ajalugu 1556–1561*. Tallinn: Olion, 1995. Teine trükk 2006.
*Anti Selart. *Steinkuhl und Zabolockij. Ein Kommentar zur Chronik Johann Renners*. In: Estland und Russland: Aspekte der Beziehungen beider Länder. Hamburg, 2005.
Maroantsetra

**Maroantsetra** on linn Madagaskaril Analanjirofo piirkonnas, Maroantsetra ringkonna keskus. 

## Välislingid
*Maroantsetra koduleht (*prantsuse keeles*)
Da capo

***Da capo*** (itaalia k) või lühendina ***D.C.*** on noodikirja märk, mis tähendab 'algusest'.

Jõudes noodis märgini *da capo*, tuleb heliteos või selle osa esitada uuesti alates algusest. 

***da capo al fine*** – heliteos tuleb esitada algusest kuni sõnani *fine* (it k 'lõpp').

***da capo al coda*** – heliteos tuleb esitada algusest kuni koodamärgini ja seejärel esitada kooda.

## Vaata ka
*ABA-vorm
*''Da capo'' aaria

## Välislingid
Daalia

**Daalia** ehk **jorjen** ehk **georgiin** (*Dahlia*) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast.

Looduslikult Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Colombias esinevasse daalia perekonda kuulub vähemalt 36 liiki. Tegu on põõsasja kuju ning tugevate vartega taimedega, millest kõrgeimad (puisdaaliad) võivad kasvada isegi kuni 10 meetri kõrguseks.

Asteegid kasutasid daaliamugulaid toiduks ning algselt toodigi daaliamugulad Euroopasse eesmärgiga aretada neid toiduks kasvatamise eesmärgil, kuid peagi jõuti järeldusele, et lille ilu ületab tema mugulate maitset.

Nime on see taimeperekond saanud 18. sajandil elanud Rootsi botaaniku Anders Dahli järgi. Saksamaal tunti sama taimeperekonda aga georgiini nimetusega, mis oli tulnud vene loodusuurija Gottlieb Georgi nimest.

Daaliate hübriidid on levinud dekoratiivtaim Dahlia.

## Liigid
**[[Dahlia apiculata]]*
**[[Dahlia atropurpurea]]*
**[[Dahlia australis]]*
**Dahlia barkeriae* – Barkeri daalia
**[[Dahlia brevis]]*
**[[Dahlia campanulata|Dahlia campanulata]]*
**[[Dahlia cardiophylla|Dahlia cardiophylla]]*
**Dahlia coccinea* – punane daalia
**[[Dahlia cuspidata|Dahlia cuspidata]]*
**Dahlia dissecta* – peenehõlmaline daalia
**Dahlia excelsa* – kõrge daalia
**[[Dahlia foeniculifolia|Dahlia foeniculifolia]]*
**Dahlia ×hortensis* – aeddaalia ehk aedjorjen ehk neitsisõlg 
**[[Dahlia hjertingii|Dahlia hjertingii]]*
**Dahlia imperialis* – puisdaalia
**[[Dahlia linearis|Dahlia linearis]]*
**Dahlia macdougallii* – epifüütdaalia
**Dahlia merckii* – Mercki daalia
**[[Dahlia mollis|Dahlia mollis]]*
**[[Dahlia neglecta|Dahlia neglecta]]*
**[[Dahlia parvibracteata|Dahlia parvibracteata]]*
**Dahlia pinnata* – sulgjas daalia 
**[[Dahlia pteropoda|Dahlia pteropoda]]*
**[[Dahlia rudis|Dahlia rudis]]*
**[[Dahlia rupicola|Dahlia rupicola]]*
**Dahlia scapigera* – lõunadaalia
**[[Dahlia scapigeroides|Dahlia scapigeroides]]*
**Dahlia sherffii* – Sherffi daalia
**[[Dahlia sorensenii|Dahlia sorensenii]]*
**[[Dahlia spectabilis|Dahlia spectabilis]]*
**[[Dahlia sublignosa|Dahlia sublignosa]]*
**[[Dahlia tenuicaulis|Dahlia tenuicaulis]]*
**Dahlia tenuis* – kulddaalia
**[[Dahlia tubulata|Dahlia tubulata]]*
**[[Dahlia variabilis|Dahlia variabilis]]*

## Viited
Daativ

**Daativ** on paljudes keeltes kääne, mis väljendab eelkõige kaudsihitist. 

Eesti keeles vastab sellele paljudel juhtudel alaleütlev. 

#### Välislingid
Maria Dąbrowska

**Maria Dąbrowska** [mar'iia dombr'oska] (neiupõlvenimi **Maria Szumska**; 6. oktoober 1889 Russów Kaliszi lähedal – 19. mai 1965 Varssavi) oli poola kirjanik.

## Teosed eesti keeles
* "Külas on pulmad" (jutustused "Külas on pulmad" ja "Kolmas sügis"). Poola keelest tõlkinud ja järelsõna: Aleksander Kurtna. Eesti Raamat, Tallinn 1967, 160 lk
Jan Henryk Dąbrowski

**Jan Henryk Dąbrowski** [jann h'enrõk dombr'oski] ehk **Johann Heinrich Dombrowski** ehk **Jean Henri Dombrowski** (29. august 1755 Pierzchowice Krakówi lähedal – 6. juuni 1818 Winnogóra Wronki lähedal Suur-Poolas) oli poola kindral, keda austatakse poola rahvuskangelasena.
Stig Dagerman

**Stig Halvard Dagerman** (5. oktoober 1923 Älvkarleby – 4. november 1954 Enebyberg Stockholmi lähedal) oli rootsi kirjanik ja ajakirjanik.

Stig Dagerman lõpetas elu enesetapuga.

## Teosed eesti keeles
*"Öö mängud" (novellid). Rootsi keelest tõlkinud Arnold Ravel. Loomingu Raamatukogu 1964, nr 1
*"Kes kõrvetada saanud..." (romaan). Rootsi keelest tõlkinud ja eessõna: Arnold Ravel. Loomingu Raamatukogu 1989, nr 20–23
*"Saksamaa sügis: reportaaž". Rootsi keelest tõlkinud Juhan Kristjan Talve; järelsõna: Anu Saluäär. Loomingu Raamatukogu 1998, nr 7/8; ISBN 9985868277
*"Pulmasekeldused". Rootsi keelest tõlkinud Mattias Mäestu. Eesti Raamat 2023.

## Viited
Eklektitsism (kunst)

**Eklektitsism** (kreeka keeles *eklektikos* 'väljavaliv') ehk **eklektika** on kunstistiil, 
arhitektuuri- ja sisekujunduslaad, mis kujutab endast erinevate ajalooliste stiilielementide segamist ja täiendamist originaalitsevate detailidega. 

Tuntumaid eklektiliselt mitmekesiseid kunstisuundi oli historitsism. Eklektitsism hakkas 19. sajandi teisel poolel peamiselt fassaadikujunduses ajaloolisi stiile välja tõrjuma.

## Vaata ka
*Uusrenessanss
*Uusgootika
*Uusbarokk
Dagobert I

**Dagobert I** (umbes 603 – 19. jaanuar 639) oli Austraasia kuningas 623–634, kõigi frankide kuningas 629–634 ning Neustria ja Burgundia kuningas 629–639. 

Dagobert I laiendas Frangi riigi alasid ning taastas ülemvõimu tüüringite ja alemannide üle. Dagobert I asutas ka Saint Denis' kloostri, millest sai hiljem traditsiooniline Prantsusmaa kuningate matmispaik. 

Dagobert I oli viimane Merovingide dünastia kuningas, kellel oli reaalset võimu. Dagoberti surma järel algas "laiskade kuningate ajajärk", mil sellistes riigi osades nagu Neustrias, Austraasias ja Burgundias oli võim majordoomuste käes.

Ta oli esimene Prantsusmaa kuningas, kes maeti Saint Denis' basiilikasse.

  
File:France historique et monumentale - Planche XXIII - Monuments de Dagobert.png|Abel Hugo – *France historique et monumentale* (1837).


## Välislingid
Louis Daguerre

**Louis-Jacques-Mandé Daguerre** (18. november 1787 – 10. juuli 1851) oli prantsuse kunstnik ja keemik, kes sai tuntuks dagerrotüüpia kui esimese praktikas kasutuskõlbliku fotografeerimisviisi leiutamisega.

### Noorusaeg
Louis-Jacques-Mandé Daguerre sündis Cormeilles-en-Parisis Val-d'Oise'is Prantsusmaal. Ta hakkas tööle kui arhitekti õpipoisina ning juba 16. eluaastaks oli ta Pariisi teatri lavakujundaja assistent. Ta oli eriti leidlik valguse suunamise ja -efektidega ning abistas veel teisigi teatreid Pariisis.

Ta lõi "muljetavaldavate illusioonide teatri", mille ta nimetas Dioramaks. See oli näitus suurtest piltidest, mis olid tehtud kuulsates kohtades koos muutuvate valgusefektidega.

### Dagerrotüüpia avastamine
Daguerre kasutas maalimisel abivahendina tavaliselt *[[camera obscura]]*'t. 1826. aastal tutvus ta Nicéphore Niépce'i tööga, keda peetakse esimese jääva foto loojaks. 4. jaanuaril 1829 ühendasid nad jõud.

Nende koostöö jäi lühikeseks, kuna Niépce suri 1833. aastal. Daguerre jätkas eksperimenteerimist üksi ning tegi oma suuravastuse täiesti kogemata. 1835. aastal pani ta ilmutatud plaadi oma keemiakappi ning mõni päev hiljem märkas ta üllatusega, et varjatud kujutis oli ilmunud. Daguerre järeldas, et see sai juhtuda katkisest kraadiklaasist eritunud elavhõbedaaurude mõjul. See avastus oli väga tähtis, kuna nüüd oli võimalik pilte ilmutada kaheksa tunni asemel vaid poole tunniga.

Kuigi ta teadis nüüd, kuidas neid pilte teha, siis alles 1837 oli ta võimeline neid parandama. Uue protsessi nimeks sai dagerrotüüpia.

### Dagerrotüüpia maailmale
Daguerre hakkas oma leiutisele otsima sponsoreid, kuid keegi ei olnud eriti huvitatud. Ta pöördus Prantsuse Teaduste Akadeemia sekretäri Francois Arago poole, kes nägi leiutises potentsiaali kunsti ja teaduse arenguks ning teatas sellest leiutisest akadeemia töökoosolekul juba 7. jaanuaril 1839. Arago pakkus, et Prantsuse riik ostab leiutise ja kingib selle õigused kogu maailmale; Daguerre’ile määrati eluaegne pension.

Avastus avalikustati laiemalt 19. augustil 1839, kui Prantsuse valitsus ostiski endale dagerrotüüpia õigused, teadmata, et Daguerre oli patenteerinud protsessi Inglismaal ja Walesis 14. augustil – ainult viis päeva varem.

### Surm
10. juulil 1851 suri Daguerre oma kodus Bry-sur-Marne'is (12 km kaugusel Pariisist) südamerabanduse tagajärjel. Sinna on ta ka maetud.

## Vaata ka
* dagerrotüüpia
* Nicéphore Niépce

## Allikad
* (1787–1851) and the Invention of Photography, Metropolitan Museum of Art
* A History of Photography, by Robert Leggat: Daguerre, Louis Jacques Mande
Autoritaarne isiksus

**Autoritaarne isiksus** on inimese hoiak või suhtumine, mida iseloomustab usk täielikku kuulekusse ja teise inimese võimule allumisesse, selle usu juhtimine enda suhtes alluvate inimeste rõhumise kaudu. Tavaliselt on autoritaarsete isiksuste puhul tegemist inimestega, keda iseloomustab grupisituatsioonis jäik, ennast pealesuruv, alistumist nõudev, võimutsev, teisi mitte kuulav ega arvestav käitumine. Autoritaarsele isiksusele on omane mõtteviis, et võimuesindajatel ja juhtidel on absoluutne õigus oodata teistelt allumist ja kuulekust.

## Vaata ka
*Nartsissism
Abolitsionism

**Abolitsionism** oli poliitiline liikumine, eelkõige Ameerika Ühendriikides, Suurbritannias ja Prantsusmaal 18. ja 19. sajandil, mis taotles orjanduse kaotamist. Abolitsionistlik liikumine oli eksisteerinud ühel või teisel moel 16. sajandist saadik, kui algas massiline orjakaubandus Aafrikast Põhja- ja Lõuna-Ameerikasse, ent intensiivistus 19. sajandi esimesel poolel Ameerika Ühendriikides president Abraham Lincolni valitsemisajal ning kulmineerus Ameerika Ühendriikide kodusõja puhkemisega, mille tulemusena kaotati 1865. aastal 13. konstitutsiooniparandusega ametlikult orjandus. Suurbritannias keelustati Briti impeeriumi piires orjakaubandus 1807. aastal, aga kuna orjapidamine jätkus endiselt ka pärast seaduse kehtestamist, kaotati orjandus täies ulatuses ametlikult 1833. aasta seadusega. Prantsusmaal kaotati orjakaubandus algselt 1794. aastal, ent see taastati Napoleoni eestvedamisel 1804. aastal. Orjandus taaskaotati Prantsusmaal 1848. aastal teise vabariigi ajal.

Abolitsiolistlik liikumine inspireeris ka paljusid tolle aja kunstnikke ja kirjanikke, nagu näiteks Walt Whitmani, Ralph Waldo Emersoni ja Henry David Thoreaud. Tuntuim romaan mustanahaliste orjade kohtlemisest 19. sajandil on Harriet Beecher-Stowe "Onu Tomi onnike", mida on peetud ka mõjuvõimsaimaks orjandusevastaseks kirjutiseks. Kunstnikest maalis orjakaubanduse ja -pidamise koledustest William Turner ja William Blake.

## Viited
Autonoomia

**Autonoomia** (kreeka keeles *autos* 'ise', *nomos* 'seadus') on osaline iseseisvus, mis on antud osale riigi territooriumist, näiteks ühele rahvusele. Riikliku autonoomia tunnus on iseseisvate seadusandlus-, valitsemis- ja kohtuasutuste olemasolu.

## Autonoomia NSV Liidus

NSV Liidu autonoomseteks üksusteks olid autonoomsed nõukogude sotsialistlikud vabariigid, autonoomsed oblastid ja autonoomsed ringkonnad.

## Vaata ka
*Mitteterritoriaalne autonoomia
Deklaratsioon

**Deklaratsioon** on ametlik või pidulik avaldus.

## Vaata ka
*Roseni deklaratsioon
*Pekingi deklaratsioon
*Pyongyangi deklaratsioon
*Deklaratsioon Eesti NSV suveräänsusest
*Ühinenud Rahvaste deklaratsioon
*Ameerika Ühendriikide iseseisvusdeklaratsioon
Demokraatlikud vabadused

**Demokraatlikud vabadused** on sõnavabadus, trükivabadus, koosolekute ja demonstratsioonide vabadus, südametunnistuse vabadus, elukoha valiku vabadus.
Dünastia

**Dünastia** (kreeka sõnast *δυναστεία*) on rida samast suguvõsast põlvnenud ja üksteise järel valitsenud monarhe.

## Vaata ka
*Dünastiate loend
Homöotermia

**Homöotermia** ehk **püsisoojasus** (varasemas eesti keeles ka *soojaveresus*) on teatud selgroogsete (lindude ja enamiku imetajate) võime hoida oma kehatemperatuuri sõltumatuna ümbritseva keskkonna temperatuurist. 

Homöotermia vastand on poikilotermia, nende kahe mõiste piirjuhuks on heterotermia. 

Homoötermia on homöostaasi üks peamisi eelduseid. Loomade homöotermia saavutatakse üldjuhul metabolismi kiirust muutes; jämedalt võttes võib öelda, et kui ümbritseva keskkonna temperatuur langeb, siis organismi ainevahetus kiireneb, ja vastupidi.

Et homöotermia kui organismide kehatemperatuuri püsimine võib olla ka passiivne, keskkonnatemperatuuri püsimisest põhjustatud, siis et rõhutada erinevust passiivse ja aktiivse temperatuuri hoidmise vahel, eristatakse ektotermiat (passiivne) ja **[[endotermia]]t** (aktiivne).

## Vaata ka
*ektotermia
*poikilotermia
*termoregulatsioon

## Viited
Edikt

**Edikt** on riigi valitseja, enamasti monarhi tähtis määrus või käskkiri. Praegu on ainus edikte välja andev valitseja paavst.

## Vaata ka
* Nantes' edikt
* Milano edikt
Föderalism

**Föderalism** on põhimõte, mille järgi mitu riiki moodustavad liitriigi või muudetakse unitaarriik liitriigiks (föderatsiooniks).

Föderalismi pooldajad on **föderalistid**.
Harta

**Harta** on riiklikult või muul viisil ametlikult välja antud dokument, milles on määratletud isikule või organisatsioonile antud õigused. 

Ajaloolised õigusliku sisuga dokumendid kuuluvad ürikute hulka. 

## Vaata ka
*Ateena harta
*Atlandi harta
*Barcelona harta
*Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte harta
*Euroopa regionaalse/ruumilise planeerimise harta
*Euroopa sotsiaalharta
*Harta 12
*Harta 77
*Maailma looduskaitseharta
*Maakera harta
*Magna Carta
*Rahva Harta
*Veneetsia harta
*Üleilmne roheliste harta
Historitsism

**Historitsism** (kreekakeelsest sõnast ιστορία *istoría* – 'ajalugu') on peamiselt arhitektuuris ja maalikunstis esinenud, möödunud ajastute kunstistiilide ajaloolist taasteket kujutanud ja matkinud kunstisuund 19. sajandil ja 20. sajandi alguses.

Keiserlikku miljööd loovaid historitsistlikke uus- ehk neostiile (uusbütsants, uusromaanika, uusgootika, uusrenessanss, uusbarokk, uusrokokoo ja uusklassitsism) kasutati ja rakendati peamiselt arhitektuuris paralleelselt, nii samaaegselt kui ka üksteisest eraldiseisvalt. Kuigi nii-öelda ajaloolistav kunst võib lähtuda peaaegu mis tahes mineviku kunstivoolust, ei tohi sama kunstiteose piires kasutada mitme kunstivoolu detaile ja eeskujusid. Vastasel juhul on tegemist eklektitsismiga.

Historitsism tekkis romantismi mõjul aastatel 1840–1900 industriaalselt ja majanduslikult arenevas Euroopas ning seejärel tsiviliseeruvas Põhja-Ameerikas. Historitsismile eelnenud klassitsism ja romantism lähtusid samuti eelnenud ajastute stiilidest – klassitsism antiigist ja romantism keskaja eeskujudest. Uus kunstisuund seevastu ei olnud seotud kindla ajalooperioodiga. Sakraalehitistes kasutati romaani ja gooti vorme, profaanehitistes võeti eeskujuks antiiki, renessanssi ja barokki.

## Ajaloolistav ehituskunst
Historitsistlikult on kujundatud rohkearvuliselt häärbereid ja villasid, mis ehitati 19. sajandil ning 20. sajandi alguses aadlike või uusrikaste tarbeks nii Euroopas kui ka Uues Maailmas.

### Britilik historitsism
Tollases Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides levisid

* George'i ajastu stiil (1714–1830), kasutatud on ka nimetust *Regency style*, *Regency* (1811–1837);
* Victoria ajastu stiil (1837–1901), millele eelnes vahetult uusjakobiinlik stiil;
* Edwardi ajastu still (1901–1914);
* uusparunistiil (Šotimaa ja Põhja-Iirimaa eeskujul).

### Prantsuslik historitsism
Prantsusmaal võttis ilmet Teisele keisririigile omane klassitsistlikult barokne Teise keisririigi stiil ja *[[beaux-arts]]*.

### Slaavilik historitsism
Venemaa keisririigis kui ka Serbia ja Bulgaaria mõjusfääri aladel Balkani maades taaselustus ehitiste kujundamine Bütsantsi arhitektuuri eeskujudel – uusbütsantsi ja uusvene stiil.

## Vaata ka
* Uusbütsants
* Uusromaanika
* Uusgootika
* Uusrenessanss
* Uusbarokk
* Uusrokokoo
* Uusmauri stiil
* Uusklassitsism (kunst)
Koalitsioon

**Koalitsioon** on erakondade ajutine liit.

Koalitsioonivalitsus ehk valitsusliit on mitmest erakonnast moodustatud valitsus parlamentaristlikus riigis. Koalitsioonivalitsus võib olla enamusvalitsus või vähemusvalitsus.