open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Roland Peeretaja

**Roland Peeretaja** (*Roland the Farter, Roland le Fartere, Roulanduse le Fartere, Roland le Petour*) oli 12. sajandil Inglismaa kuninga (oletatavalt) Henry II kojanarr, kes pidi õukonna traditsioonilistel jõulupidudel esitama tantsu, mis lõppes üheaegse hüppe, vilistamise ja peeretusega (*Unum saltum et siffletum et unum bumbulum*). Oma teenete eest sai ta vastutasuks Hemingstone'i mõisa koos 100 aakri (12 hektari) maaga Suffolkis.

## Arhiiviandmed
Täpseid ajaloolisi andmeid Rolandi kohta napib, kuigi üldjoontes peab kirjeldus tema tegevuse kohta arvatavasti paika, kuna on olemas selle ajastu raamatupidamise märkmed selle kohta, millist tasu ja mille eest ta sai, ehkki puuduvad tähtajad. Raamatus "On Farting: Language and Laughter in the Middle Ages" kirjeldab kirjandusprofessor Valerie Allen, et Roland (sünninimega George) oli esmalt Henry I teenistuses, seejärel Henry II, kuid väidetavalt hilisem kuningas, oletatavalt Henry III, pidas tema tegevust kohatuks ja võttis maad ning mõisa tagasi. Selle kirjelduse kohaselt pidanuks Roland tegutsema 120 aastat, mistõttu ei saa tema täpses tegevusperioodis kindel olla.

### Liber feodorum

1302. aastal koostatud raamatus "Liber feodorum" kirjeldatakse Rolandi tegevust:

"*Edmundus de Breinton' tenet Hemelingeston' cum pertineciis, ... et est ista seriancia faciendi unum saltum, siffletum, et pettum*."

Tõlge: "Edmundus de Breintonile kuulub Hemelingestoni koos kõige juurdekuuluvaga ... ning peab tegema ühe hüppe, ühe vile ja ühe peeru."

"*Seriantia que quondam fuit Rollandi le Pettour in Hemingeston' in comitatu Suff', pro qua debuit facere die Natali Domini singulis annis coram domino rege unum saltum et sifflettum et unum bumbulum*"

Tõlge: "Maaomanik Rolland le Pettour Hemingstone'ist, Suffolki krahvkonnast … pidi tegema ühe hüppe, ühe vile ja ühe peeru."

## Kontekst
Keskajal oli kõhutuule-huumor seotud organismi tegevuse kontrollimatusest tuleneva ärevuse ning meeldetuletusega, et ka kõrgeimatel aadlikel pole sellest pääsu. Teine tähendus on tõsisem ning seotud surelikkuse, lagunemisega ning paljud tolle aja kirjanikud nägid selles seost surmaga: kõhutuul ja roe tuletasid iga päev meelde surelikkust ning pattu.

Lisaks oli tolle ajastu õukonna meelelahutuse – akrobaadid, žonglöörid, tuleneelajad, jutuvestjad, muusikud, koomikud – osa ka kõhutuule kasutamine, Iirimaa 8. sajandi kirjalikest allikatest leiab nimekirja õukonna "peeretajatest" (*bruigedoire*), kellele määrati töötasuks kindel osa jahisaagist. Ligikaudu Rolandi tegevusperioodil kirjeldatakse üht peeretajate rühma Iirimaa kuninga juures.

## Vaata ka
* Caganer
* Joseph Pujol
* He-gassen

## Viited
Moskva rajoon (Kaasan)

**Moskva rajoon** (tatari keeles Мәскәү районы, vene keeles Московский район) on haldusüksus (rajoon) Venemaal Tatarstani pealinnas Kaasanis. Moskva rajoon asub linna loodeosas.

Moskva rajoon moodustati 1973. aastal, mil see eraldati Lenini rajooni koosseisust.

## Viited
Cantemir (Moldova)

**Cantemir** on linn Moldovas, Cantemiri rajooni halduskeskus. Cantemir asub Rumeenia piirist vähem kui 2 km kaugusel.

1967. aastal alustas tööd konservitehas "Prut". 6. aprillil 1973 sai tehase juurde tekkinud töölisasula linnaõigused. Linn sai nimeks Cantemir riigitegelase ja teadlase Dimitrie Cantemiri (1673–1723) auks.

## Viited
Călărași (Moldova)

**Călărași** on linn Moldovas, Călărași rajooni halduskeskus. Călărași asub pealinnast Chișinăust ligikaudu 47 km loodes.

Asulat on esmamainitud 1432. aastal. Linnaõigused sai Călărași 1925. aastal.

## Viited
Sankt Peter ob Judenburg

**Sankt Peter ob Judenburg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas.

## Viited
Seckau

**Seckau** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. See asub Knittelfeldi lähedal. See on tuntud benediktiinide Seckau kloostri poolest, mis oli kunagi Graz-Seckau piiskopkonna asukoht.

## Vaata ka

* Graz-Seckau diötsees

## Viited
Suurbritannia relvajõud

**Suurbritannia relvajõud** (*British Armed Forces*), ka **Tema Majesteedi relvajõud** (*His Majesty's Armed Forces*), on Suurbritannia sõjavägi, mis vastutab Suurbritannia, Suurbritannia meretaguste alade ja Suurbritannia kroonist sõltuvate alade kaitse eest. Samuti edendavad nad Ühendkuningriigi laiemaid huve, toetavad rahvusvahelisi rahuvalve jõupingutusi ja annavad humanitaarabi.

Pärast Suurbritannia kuningriigi moodustamist 1707. aastal on Suurbritannia relvajõud osalenud mitmes suures sõjas, sealhulgas Seitsmeaastases sõjas, Ameerika iseseisvussõjas, Napoleoni sõdades, Esimeses maailmasõjas ja Teises maailmasõjas. 

## Struktuur
Seisuga detsember 2022 koosnevad relvajõud järgmistest üksustest: 
*  Suurbritannia maavägi 
*  Suurbritannia kuninglik merevägi 
*  Suurbritannia kuninglik õhuvägi

### Õppeasutused
* Sandhursti Kuninglik Sõjaväeakadeemia

## Viited
Spielberg

**Spielberg** (varem: **Spielberg bei Knittelfeld**) on linn *(Stadtgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas.

Spielbergi linn asub Muri jõest põhja pool Aichfeldi idaosas, Zeltwegi ja Knittelfeldi linna vahel. Aastatel 1986–2009 oli Spielberg turulinn. 1. oktoobril 2009 sai sellest *Stadtgemeinde*.

## Majandus

Spielbergis asub *[[Red Bull Ring]]* (varasem *A1-Ring* ja *Österreichring*). Aastatel 1970–1987 ja 1997–2003 toimusid seal Austria GP-d. 2014. aastal tuli see F1 kalendrisse tagasi. 2020. aastal toimusid seal edasilükatud F1 hooaja kaks esimest võistlust: Austria GP ja Steiermargi GP. 2021. aastal, pärast Türgi GP edasilükkamist, peeti nädal enne Austria GP-d teine osavõistlus, Steiermargi GP.

## Viited
Weißkirchen in Steiermark

**Weißkirchen in Steiermark** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas.

## Viited
Pix

**Pix** on Brasiilia keskpanga poolt Brasiilia reaalides (R$) eraisikutele ja ettevõtetele pakutav elektrooniline makseviis. Maksesüsteemil on tsentraliseeritud infrastruktuur, milles arveldamiseks kasutatakse Pixi ökosüsteemis osalevate isikute valduses olevat raha. 

Maksesüsteemi nimi viitab kasutatavale tehnoloogiale (pixel) ja see tahab olla sama lihtne kui vestlus sotsiaalvõrgustikes. Pix ei ole krüptovaluuta.  süsteemi edu võtmeks on tehingute kiirus, odavus ja mugavus. See töötab avatud keskkonnas 24/7 ja on turvaline.

## Ajalugu
Selle maksesüsteemi loomine algas 2016. aastal Michel Temeri valitsuse initsiatiivil  ja võeti kasutusele Bolsonaro valitsuse ajal. Osalejate registreerimine algas 5. oktoobril 2020, 5.–15. novembrini toimus süsteemi testimine ja see võeti ametlikult täismahus kasutusele 16. novembril. Pix lõi ühenduse finants- ja makseasutuste ja fintech’ide vahel ning selle kasutuselevõtu eesmärgiks oli sularahatehingute vähendamine ja riigi pangandussektori sisese konkurentsi edendamine.  2021. aasta novembriks oli süsteemis tehtud juba enam kui 6 miljardit tehingut kogusummas 682 miljardit USA dollarit. 

## Kasutamine
Pix võimaldab teha kiirmakseid üksikisikute vahel ning üksikisikute, ettevõtete ja valitsuse vahel (P2P, P2B, B2B, P2G ja B2G). 

Pixi süsteemi tehinguvõtme saab omandada, kui isik registreerib oma isiku kasutades selleks CPF-numbrit, e-posti aadressi või mobiiltelefoni numbrit. Kui isik ei soovi enda isikuandmeid Pixiga siduda, siis on võimalik kasutada anonüümset võtit, milleks on juhuslikult genereeritud tähtnumbrite jada või QR-kood (staatiline või dünaamiline). Ettevõtted saavad kasutada oma CNPJ-numbrit. Oluline on see, et üksikisikud saavad iga konto jaoks luua kuni viis võtit, samas kui ettevõtted saavad luua kuni kakskümmend võtit. 

Võti seob kiirmaksesüsteemi (SPI) tehingukontoga (see võib olla nõudmiseni hoiukonto, kogumiskonto või ettemaksekonto), mida selle kasutaja hoiab enesele sobivas finantsasutuses. 

Iga Pix-alias peab olema seotud ainult ühe tehingukontoga. Pixiga maksmiseks ei ole vaja registreerida Pixi pseudonüümi/võtit, sest süsteem kasutab sama teavet, mida on vaja raha ülekandmiseks teistes Brasiilia maksesüsteemides (TED, DOC).

## Probleemid
Üsna pea pärast Pixi kasutuselevõttu hakkas see huvi pakkuma ka kuritegelikele ringkondadele. Spetsialiseerunud jõugud sundisid ohvreid tegema Pixi kaudu suuremahulisi pangaülekandeid. Selliste kuritegude piiramiseks tugevdas keskpank 2021. aastal rakenduse turvameetmeid. Kesksel kohal oli selles öösel tehtavatele ülekannetele piirmäära kehtestamine.

Kurjategijad kasutasid raha röövimiseks järgmisi meetodeid:

* WhatsAppi kontosid, mille üle oli saavutatud kontroll ja millele paluti üle kanda raha. 
* Võltsitud pangateenuseid, mille puhul kurjategija esitles ennast panga töötajana, kes palus ohvril luua uue Pixi võtme ning teha katselise rahaülekande sellega. 
* Valeuudiste levitamine, mille puhul saadeti sotsiaalmeediasse teade väidetava Pixi vea kohta ning väideti, et kui ohver kannab oma raha teatud kontole, siis see mitmekordistub.
* Võltsitud QR-kood, mida kasutades palusid kurjategijad teha annetuseks ülekandeid. 

## Viited
Halimah Nakaayi

**Halimah Nakaayi** (sündinud 16. oktoobril 1994 Seetas) on Uganda jooksja, kelle põhiala on 800 meetri jooks.

Ta osales 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros ning pääses 800 meetri jooksus poolfinaali. Olümpiamängude lõputseremoonial kandis ta Uganda lippu.

2018. aasta Aafrika meistrivõistlustel oli ta neljas, kaotades pronksi võitnud etiooplasele Habitam Alemule 4 sajandiksekundiga.

2019. aasta Aafrika mängudel võitis Nakaayi Hirut Meshesha ja Rababe Arafi järel pronksmedali. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel tuli ta ajaga 1.58,04 ameeriklaste Raevyn Rogersi ja Ajee Wilsoni ees maailmameistriks.

Olümpiamängudel Tokyos segas Nakaayi võistlust põlvevigastus ning ta ei pääsenud finaali.

2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel võitis ta ajaga 2.00,66 Ajeé Wilsoni ja Freweyni Hailu järel pronksmedali.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Isiklikku

Nakaayi on õppinud Kampala Ülikoolis infotehnoloogiat ja informaatikat.

## Viited

## Välislingid

*
Kagu-Steiermargi ringkond

**Kagu-Steiermargi ringkond** (*Bezirk Südoststeiermark*) on ringkond Austrias Steiermargi liidumaal.

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Tammiku kaevandus

**Tammiku kaevandus** oli allmaakaevandus Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas, mis alustas tööd 1951 ja suleti  1999. aastal. 

Tammiku põlevkivikaevandus asus  Kukruse ja Jõhvi vahel, praeguse Jõhvi valla Tammiku asula piires.

Tammiku põlevkivikaevanduse ehitamist alustati 1946, seoses põlevkivienergeetika intensiivse arendamisega Eesti NSV-s 1950. aastatel.  Kaevandus alustas tööd Eesti Põlevkivi 8. kaevanduse nime all. 

Tammiku kaevandus  saavutas 1957. aastal projektvõimsuse – 600 000 tonni põlevkivi aastas ja  1967. aastal valmis ka põlevkivirikastusvabrik. Rikastusvabrik võimaldas loobuda põlevkivi käsitsi kaevandamisest ja sorteerimisest ning toota põlevkivi nii elektrijaamade kui õlivabrikute tarbeks, Tammiku kaevanduse projektvõimsus tõusis 1,6 miljoni tonnini aastas. 1976. aastal kaevandati  kaevanduses põlevkivi 1,94 miljonit tonni ja 1977. aastal oli kaevanduses 949 töötajat. 

Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.

1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus. 

Tammiku kaevanduses toimunud kaevandamise käigus, veeti välja lisaks põlevkivile ka põlevkivikihindi lubjakivikihti, millest on moodustunud terrassidena tõusev Tammiku aherainemägi, mis moodustab platoo (ladestuste kogupindala on ligikaudu 32 hektarit ja kogus umbes 11,5 miljonit tonni).

## Viited

## Välislingid
Oo jõuluöö

"**Oo jõuluöö**" või lihtsalt "**Jõuluöö**" (prantsuse keeles "Minuit, chrétiens", inglise keeles "O Holy Night") on jõululaul, mille autor on prantsuse helilooja Adolphe Adam, kes lõi 1847. aastal muusika prantsuse luuletaja Placide Cappeau' luuletusele "Minuit, chrétiens" ("Kesköö, kristlased").

Cappeau kirjutas luuletuse "Minuit, chrétiens" 1843. aastal, et tähistada Prantsusmaa linna Roquemaure'i kiriku oreli töökorda seadmist samal aastal. Umbes samal aastal lõi Adam luuletusele muusika. Laulu esmaettekanne toimus Roquemaure'is 1847. aastal, kus seda esitas ooperilaulja Emily Laurey. Laul sai kiiresti populaarseks katoliku kirikutes üle Prantsusmaa, kuid see keelati paarikümneks aastaks pärast seda, kui selgus, et Cappeau oli kirikust lahkunud ja liitunud sotsialistliku liikumisega, ja Adam oli juudi päritolu. Laulu tegi 1850. aastatel USA-s populaarseks vaimulik ja muusikakriitik John Sullivan Dwight, kes oli sellele 1855. aastal kirjutanud ingliskeelsed sõnad..

Tänapäeval on "Oo jõuluöö" rahvusvaheliselt tuntud ja seda esitatakse katoliiklikes kirikutes keskööl.

Eestikeelsed sõnad esinevad mitmes versioonis, ühede sõnade autor on Heldur Karmo.

## Viited
Iisaku Kunstide Kool

**Iisaku Kunstide Kool** on huvikool Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisakus.

Kool rajati aastal 1989. aastal. Koolis saab õppida kunsti, tantsu ja muusikat (klaver, viiul, kitarr, kannel, ukulele, mandoliin, plokkflööt ja akordion).

## Viited
Ilmatsalu Muusikakool

**Ilmatsalu Muusikakool** on huvikool Tartu linnas Ilmatsalus aadressil Kooli tee 5.

Ilmatsalu Muusikakool alustas tegevust iseseisva õppeasutusena 15. märtsil 1996. Enne seda tegutseti alates 1988. aastast Nõo Muusikakooli filiaalina.
Jõelähtme Muusika- ja Kunstikool

**Jõelähtme Muusika- ja Kunstikool** huvikool Harju maakonnas Jõelähtme vallas.

Muusika- ja kunstiharidust andev kool alustas tegevust 1. septembril 2010 keskusega Lool ja filiaaliga Kostiveres seni tegutsenud muusikaklasside baasil. Alates 2011. aasta sügisest avati muusikaosakonna filiaal ka Neemes ja kunstiosakond Lool. Kostiveres avati kunstiosakond 2012. aasta septembris.

Kooli muusikaosakonnas õpetatakse klaverit, viiulit, akordionit, kitarri, plokkflööti, põikflööti, trompetit ja kannelt. Alates 2017. aastast saab Lool õppida ka pop-jazzlaulu erialal.

Kooli kunstiosakonnas õpetatakse joonistamist, maalimist, vormiõpetust, kompositsiooni ja kunstiajalugu.

## Ajalugu
1975. aastal alustas Jõelähtme kiriku leerimajas asuvas koolis tegevust muusikaklass 14 õpilasega. 1976. aastal tuli kooli muusikaõpetajaks Elsa Rikandi, kellest sai Jõelähtme kultuuri- ja muusikaelu edasiviija. Alates 1996. aastast annab Jõelähtme vald välja Elsa Rikandi kultuuripreemiat.

Lool avati 1987. aastal keskkool ja aasta hiljem hakati seal õpetama klaverit ja akordionit. Esimesteks õpetajateks olid muusikaõpetajad Aare Värte ja Karin Taukar. 1989. aastal lisandus muusika- ja klaveriõpetaja Leili Värte ja 1993. aastast Tiina Muddi. 2000. aastal liitusid Loo Keskkooli muusikaklassiga uued õpetajad ning sellega laienes ka pillierialade valik. Õppida sai lisaks klaverile veel ka plokkflööti, viiulit, akordionit, kitarri ja süntesaatorit. Septembris 2000 loodi orkester Loopill (juhendajad Virve Lääne ja Ahto Nurk), kus mängisid viiuli-, plokkflöödi- ja akordionieriala õpilased koos õpetajatega.

1988. aastal avati Kostivere 8-klassilises Koolis muusikaklass. Esimesed õpetajad olid Svetlana Siltšenko ja Silja Trisberg ning õppida oli võimalik klaverit. Lisaks pilliõppele said õpilased ka kaks solfedžotundi nädalas. Aluseks võeti muusikakoolide riiklik õppekava. Alates 2007. aastast lisandus Kostiveres võimalus õppida ka kitarri.

Kuna muusikahuviliste laste arv vallas aina kasvas, oli põhjust hakata mõtlema muusikakooli loomise peale. Loo Keskkooli muusikaklassi klaveriõpetaja Tiina Muddi hakkas Jõelähtme muusikakooli loomist ette valmistama juba 2007. aasta sügisel. Kevadeks 2008. aastal olid valmis nii kooli põhimäärus kui ka õppekavad, kuid huvikooli avamine otsustati edasi lükata. Töö kooli loomise nimel jätkus 2010. aasta kevadel, mil Jõelähtme vallavalitsus andis toetuse kooli avamiseks. Jõelähtme Vallavolikogu kinnitas Jõelähtme Muusika- ja Kunstikooli põhimääruse 29. aprillil 2010.

## Välislingid

* Jõelähtme Muusika- ja Kunstikooli veebisait
Viršilai

**Viršilai** (žemaidi *Vėršėlā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas Läti piiri ääres. 

Külla jäävad osaliselt Gėsalai geomorfoloogiline kaitseala ja Apšė biosfääri polügoon. Muinsuskaitse all on Viršilai kivi, millele on rajatud tulpkabel. Külas on Viršilai kalmistu.
## Elanikkond


* 194 (1902)
* 206 (1923)
* 155 (1959)
* 93 (1970)
* 54 (1979)

* 31 (1989)
* 25 (2001)
* 27 (2011)
* 17 (2021)


## Viited
Planh

***Planh*** (oksitaani keeles [ˈplaɲ] 'kaebus', 'itk'; sama tähendusega on ladina keeles *planctus*, millest on sõna arvatavasti tuletatud), eestikeelses kirjanduses **itk** on üks trubaduuriluule žanre, lüüriline leinalaul konkreetse isikuga seoses, kes võis olla mõni silmapaistev isik, patroon, sõber või daam.

## Kirjeldus
Itku peamised elemendid on leina väljendamine, lahkunu ülistamine ja palve tema hinge eest. Konventsionaalse pealispinna all väljenduvad selles žanris sageli sügavad tunded.

Itk on lähedane sirventeesile, kuna mõlemad olid tavaliselt kontrafaktuursed, st kirjutati olemasolevatele meloodiatele, jäljendades mõnikord isegi algse laulu riimisid. Samas on üks tuntud itk, Gaucelm Faiditi kaebus kuningas Richard Lõvisüdame surma puhul 1199. aastal, loodud koos originaalmuusikaga.

Elisabeth Schulze-Busacker eristab kolme tüüpi leinalaule: "moraliseeriv itk", milles leina väljendamine juhib välja ühiskonnakriitikani; "tõeline itk", milles on keskel kohal isiklik lein; ja "õukondlik itk", milles jutustatakse isiku surma mõjust õukonnas. Itkus teatatakse isiku surmast lihtsa sõnapaariga "es mortz" ('on surnud'), 13. sajandil oli nende sõnade paiknemine luuletuses rangelt kindlaks määratud ja need pidid asuma esimese salmi seitsmendas või kaheksandas reas. Trubaduur võis kaevelda oma patrooni surma pärast, kuid asjaolu, et itkudes kiitsid nad harva oma patroonide järeltulijat, võib anda märku leina siirusest ja mitte pelgalt majanduslikest kaalutlustest.

Teada on 44 itku ajavahemikust 1137–1343. Varaseim neist on Cercamonilt Akvitaania hertsogi Guillaume X d'Aquitaine'i surma puhul 1137. aastast. Hiliseim on anonüümse autori loodud itk Napoli kuninga Roberto mälestuseks 1343. aastast.

## Viited
Nuosamai

**Nuosamai** on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Nuosamai jääb valla keskusest Aleksandrijast 7 kilomeetri kaugusele. 

Külla jääb osaliselt Gėsalai geomorfoloogiline kaitseala.  Külas on Nuosamai kalmistu.
## Elanikkond


* 104 (1902)
* 60 (1923)
* 18 (1959)
* 23 (1970)

* 12 (1989)
* 12 (2001)
* 10 (2011)


## Viited
Kerviai

**Kerviai** (žemaidi *Kervē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas Läti piiri ääres. Kerviai jääb Kaltise jõe kaldale.

Külla jääb osaliselt Gėsalai geomorfoloogiline kaitseala. Külas on Kerviai kalmistu. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad.
## Elanikkond


* 417 (1902)
* 440 (1923)
* 312 (1959)
* 202 (1970)
* 98 (1979)

* 56 (1989)
* 50 (2001)
* 32 (2011)
* 15 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Detlaukė

**Detlaukė** on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Detlaukė jääb valla keskusest Aleksandrijast 7 kilomeetri kaugusele Kaltise jõe kaldale.
## Elanikkond


* 45 (1902)
* 61 (1923)
* 30 (1959)
* 21 (1970)

* 23 (1979)
* 16 (1989)
* 12 (2001)
* 12 (2011)


## Viited
Dvaralis

**Dvaralis** (žemaidi *Dvaralės*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Dvaralis jääb Apšė ja Kaltise jõe äärde. 

Muinsuskaitse all on Dvaralise mõisa asukoht.
## Elanikkond


* 50 (1902)
* 57 (1923)
* 51 (1959)
* 43 (1970)

* 13 (1979)
* 11 (1989)
* 6 (2001)
* 9 (2011)


## Viited
Kehtna Kunstide Kool

**Kehtna Kunstide Kool** on huvikool Kehtnas.

Kool asutati 1991. aastal Kehtna valla huvikoolina. Koolimajaks sai 1964. aastal ehitatud vana lasteaiamaja, mida on jagatud Kehtna Klubi ja kauplusega. Kooli ruumides tegutsevad Kehtna valla lastekoor Kraaks (asutatud 2004. aastal, dirigendid Ea Hark ja Iea Karjane), Kehtna poistekoor (asutatud 2016. aastal, dirigendid Ea Hark ja lea Karjane), pärimusansambel (asutatud 2012. aastal, juhendaja Kätlin Lang), Kehtna Kunstide Kooli bänd (juhendajad Ea ja Helmut Hark).

## Välislingid

* Kehtna Kunstide Kooli veebisait
Kärla Muusikakool

**Kärla Muusikakool** on muusikakool Saare maakonnas Kärla alevikus aadressil Pargi 1.

Muusikakooli asutas 1994. aastal tuntud muusikapedagoogi ja dirigendi Ludmilla Tooni algatusel Kärla vallavalitsus.

Koolis on võimalik õppida järgmisi instrumente: klaver, plokkflööt, akordion, karmoška, saksofon, pop-jazz kitarr, väikekannel lisapillina ja kitarr ansamblipillina.

## Välislingid

* Kärla Muusikakooli veebisait
Kehra Kunstidekool

**Kehra Kunstidekool** on huvikool Kehras.

## Ajalugu
Kool on asutatud 16. augustil 1962, mil see kandis nime *Kehra Laste-Muusikakool*. Kooli algatajateks olid lapsevanemad, kelle lapsed olid juba eratundides pillimängu õppimist alustanud. Kool alustas tööd Kehra Keskkooli uues suures majas. Ruumipuudusel kolis kool 1970. aastal aadressil Spordi 3 asuva elumaja keldrisse ja osaliselt tehase klubisse, kus oli mitu klaverit. 1975. aastal koliti Kehra Keskkooli algklasside majja, kus muusikakooli käsutuses oli ainult 3 ruumi. 1989. aastal alustati koolis kunstiõpetust. 1990. aastal sai kool oma kahekorruselise maja aadressil Kose mnt 22, mis remonditi Kehra linnavalitsuse toetusel, õpetajate ja lastevanemate abiga. 1991. aastal nimetati kool *Kehra Kunstidekooliks*.

## Direktorid
Kooli direktorid on olnud:

* 1962–1969 Elvi Maisa
* 1969–1974 Aita Arike (Ivanova)
* 1974–1979 Astrid Tamm
* 1979–1981 Andres Kelder
* 1981–1983 Kaari Sillamaa
* 1983–1984 Alar Ivanov
* 1984–1995 Aita Arike (Ivanova)
* 1995–2008 Paul Raud
* 2008–2011 Lilia Semjonova
* alates 1. septembrist 2011 Ene Kerb

## Välislingid

* Kehra Kunstidekooli veebisait
Suurbritannia kuninglik merevägi

**Suurbritannia kuninglik merevägi** (*The Royal Navy*, **RN**) on meresõja ja teisi mereväe ülesandeid täitev väeliik Suurbritannia relvajõududes.

Briti ja Šoti kuningad kasutasid sõjalaevu juba varasel keskajal, kuid esimesed suured merelahingud peeti Prantsusmaa vastu Saja-aastase sõja ajal. Tänapäeva kuninglik merevägi loeb oma algusajaks 16. sajandi esimese poole ning see on seega Suurbritannia vanim väeliik. Oma vanuse tõttu, kutsutakse mereväge Vanemteenistuseks (*Senior Service*).

Alates 18. sajandist kuni Teise maailmasõjani oli Suurbritannia merevägi maailma võimsaim merevägi. Sel oli oluline roll Briti impeeriumi loomisel ja kaitsmisel ning mitmed olulised kolooniad ja mereväebaasid võimaldasid mereväel omada globaalset mõju. Ajaloolise silmapaistvuse tõttu on isegi mitte-brittide seas tavaline nimetada Suurbritannia kuninglikku mereväge ilma riigi täpsustuseta *Royal Navy*-ks. Pärast Esimest maailmasõda vähendati märkimisväärselt mereväe suurust, kuid isegi siis oli see Teise maailmasõja alguses maailma suurim merevägi. Külma sõja ajal spetsialiseerus merevägi allveelaevatõrjele, otsides Nõukogude allveelaevu ning patrullides GIUK-i koridori piirkonnas ehk Gröönimaa, Islandi ja Suurbritannia vahelisel alal. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist, on mereväe fookus pöördunud tagasi osalemisele operatsioonidel üle maailma. Mereväe koosseisu kuulub 72 sõjalaeva, mille hulgas on kaks lennukikandjat, 10 tuumajõul liikuvat allveelaeva, 12 fregatti ja 26 valvelaeva.

Kuninglik merevägi on osa Tema Majesteedi Mereväeteenistusest, kuhu kuulub ka Kuninglik Merejalavägi. Mereväeteenistuse juht on esimene merelord, kes on auastmelt admiral ning Suurbritannia riigikaitsenõukogu liige. Merevägi kasutab kolme mereväebaasi, mis asuvad Portsmouthis, Gare Lochis ja Devonportis ning kaht lennuvälja, mis asuvad Yeovilis ja Helstonis. Plymouthi lähedal asuv Devonporti mereväebaas on Lääne-Euroopa suurim mereväebaas.

## Viited
Edurne Pasaban

**Edurne Pasaban Lizarribar** (1. augustil 1973 sündinud Tolosas Hispaanias) on baski mägironija, kes esimese naisena on jõudnud iga 14 kaheksatuhandelise tippu. Esiti ületas ta Džomolungmat 23. mail 2001, viimati Xixabangmat 17. mail 2010.

## Vaata ka
*Gerlinde Kaltenbrunner
*Nives Meroi

## Välislingid
Gėsalai

**Gėsalai** (žemaidi *Giesalā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Gėsalai jääb Apšė ja Kaltise jõe äärde. 

Külla jääb osaliselt Gėsalai geomorfoloogiline kaitseala. Gėsalais on raamatukogu. Sinna jääb Gėsalai kalmistu.

## Ajalugu
Küla kuulus kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Seda on kirjalikult esmamainitud 1523 aastal. 1572. aastal läks asula Chodkiewiczite valdusse, hiljem kuulus see Sapiehadele.

1919. aastal avati külas algkool, kuigi mitteametlikult oli seal õppetööd alustatud juba 1917. aastal. 2005. aastal sai sellest Ylakiai kooli filiaal, aga 2010. aastal kool suleti.

Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Nende lahingu- ja matmispaik on muinsuskaitse all. Aastail 1951–1962 oli seal Gėsalai külanõukogu halduskeskus, aastail 1950–1992 aga kolhoosi Pabaltija keskasula.

## Elanikkond


* 178 (1902)
* 194 (1923)
* 196 (1959)
* 173 (1970)
* 187 (1979)

* 228 (1985)
* 301 (1989)
* 3005 (2001)
* 240 (2011)
* 186 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Veiteliai

**Veiteliai** (žemaidi *Vėitelē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Veiteliais suubub Kaltis Apšė jõkke. 

## Ajalugu
Külas asub I aastatuhandel ja II aastatuhande algusaastatel kasutusel olnud Veiteliai linnamägi, mis on tänapäeval muinsuskaitse all. Rootslased põletasid selle Apuolė linnust rünnates maha. Sealse linnuse ülikud maeti Apšė (kohalikult Vereta) jõe kaldal asuvatesse kääbastesse, mida nimetatakse Hiiukääbasteks.

Kohaliku legendi kohaselt elanud linnuses kunagi hiiglased, kellest tugevaim ja arukaim kandis nime Veitelis. Tema järgi sai ka paikkond nime.

## Elanikkond


* 58 (1902)
* 62 (1923)
* 42 (1959)
* 29 (1970)
* 18 (1979)

* 12 (1989)
* 10 (2001)
* 14 (2011)
* 11 (2021)


## Viited
Kivyliai

**Kivyliai** (žemaidi *Kėvīlē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas Läti piiri ääres.  Asula jääb valla keskusest Aleksandrijast kaks kilomeetrit loodesse.

Külla jääb osaliselt Apšė biosfääri polügoon. Muinsuskaitse all on Apšė jõe ääres asuv Kivyliai linnamägi. 4 meetri kõrgune linnamägi oli kasutusel I aastatuhandel, selle nõlvadel asus XVIII-XIX sajandil kalmistu. Külla jääb ka Kivyliai mõisa hoonetekompleks. Külas on Kivyliai kalmistu.

Aastal 1925 sündis külas Mosėdise kivimuuseumi rajaja Vaclovas Intas.
## Elanikkond


* 379 (1902)
* 135 (1923)
* 104 (1959)
* 104 (1970)
* 59 (1979)

* 29 (1989)
* 26 (2001)
* 15 (2011)
* 17 (2021)


## Viited
Kalnėnai (Aleksandrija vald)

**Kalnėnai** (žemaidi *Kalnienā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Kalnėnai asub Spiginasese jõe ääres. 

Külas on Kalnėnai kalmistu. Külla jääb Žemaitija Botaanikapark ehk Izidorius Navidanskase park, eraomandis olev botaanikaaed, mille lõi Pabaltija kolhoosi aednik Izidorius Navidanskas. Juba Izidoriuse isa oli kujundanud oma talu teed alleedena, valikus leidus nii kase-, pärna-, hobukastani- kui ka elupuualleesid. XX sajandi teisel poolel asus Izidorius talu maadele juba liigirikkamat parki rajama. 1965. aastal nimetati see park Žemaitija botaanikaaiaks. Tegemist on ühe Leedu vanema botaanikapargiga.

Looduskaitse all on Žukauskase tamm ümbermõõduga 4,25 ja kõrgusega 32 meetrit. Tamm võeti looduskaitse alla 1985. aastal.
## Elanikkond


* 69 (1902)
* 75 (1923)
* 79 (1959)
* 56 (1970)
* 25 (1979)

* 26 (1986)
* 20 (1989)
* 26 (2001)
* 14 (2011)


Navidansko_parkas,_tiltelis.JPG|Tiik Spiginase jõel
Navidansko_parkas,_alėja.JPG|Üks botaanikapargi alleedest
Žukausko_ąžuolas.JPG|Žukauskase tamm


## Viited
Klaišiai

**Klaišiai** on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas Läti piiri ääres.  Asula jääb  Apšė jõe äärde.

Külla jääb osaliselt Apšė biosfääri polügoon. Osaliselt ulatub sinna ka Natura 2000 linnukaitse ala Apšė jõgi ja selle org.

Asula nimi tuleneb isikunimest Klaišys.
## Elanikkond


* 182 (1902)
* 205 (1923)
* 172 (1959)
* 103 (1970)
* 52 (1979)

* 29 (1989)
* 42 (2001)
* 35 (2011)
* 16 (2021)


## Viited
Muraste vaateplatvorm

**Muraste vaateplatvorm** asub Harku vallas Muraste külas. Platvormilt on võimalik näha Kakumäe poolsaart, Kopli lahte, Naissaart, Aegnat kui ka Viimsi poolsaart.

Vaataplatvorm on piiratud aiaga, kuid sellegipoolest on võimalik platvormile omal vastutusel siseneda. Vaateplatvormi all asuv trepp ühendab Murastet ja Meriküla, kuid on 2022. aasta detsembri seisuga suletud.

Vaateplatvorm asub Tallinnast 21 km kaugusel.

## Ajalugu
Vaateplatvormi algne eesmärk oli toetada uute elamurajoonide kanalisatsioonitoru.

## Viited
Truikinai

**Truikinai** (žemaidi *Troikėnā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Truikinai asub  Guntinase jõe ääres. Guntinase jõel asub aastal 1971 rajatud Truikinai paisjärv pindalaga 0,035 km².

Kohaliku legendi kohaselt lasknud mõisnik Truikinas hobuse liikvele ja sinna, kuhu see seisma jäi, rajas ta kiriku. Kiriku nimetas ta oma poja Aleksandri järgi, kiriku juurde tekkinud küla sai aga nime tema enda järgi. Hiljem sai siis kiriku juures asuv piirkond ka nime Aleksandrija.

Truikinai ja Daujotai piiril asuv Truikinai allikas ehk Šmidti kaev on loodusmälestisena kaitse all. Allika kohta räägitakse ümbruskonnas palju lugusid, seega on see  oma mütoloogilise väärtuse tõttu võetud ka muinsuskaitse alla.  Muinsuskaitse all on ka küla põhjapiiril asuvad Klaišiai muinsuskalmed, mis on nime saanud põhja pool asuba Klaišiai küla järgi.

Külas asub põllumajandusmuuseum.

## Elanikkond


* 297 (1902)
* 312 (1923)
* 298 (1959)
* 228 (1970)
* 132 (1979)

* 69 (1989)
* 87 (2001)
* 77 (2011)
* 54 (2021)


## Pilte

Pilt:Truikinai, sodybos.JPG|Külatänav
Pilt:Truikinai, žemdirbystės muziejus.JPG|Põllumajandusmuuseum
Pilt:Tvenkinys prie Šmitos šaltinio.JPG|Paisjärv
Pilt:Truikiniu saltinis.jpg|Truikinai allikas


## Viited
Suurupi vabadussammas

**Suurupi vabadussammas** on Harjumaal Suurupi külas asuv mälestusmärk. Vabadussammas avati 20. augustil 2017 Eesti Vabariigi taastamise 25. aastapäeval. Skulptuuri autor on meister Silver Treiman. Vabadussammas kujutab valges kleidis naist, tõrvik paremas käes ning sümboliseerib Eesti rahva vabadust.

Puidust vabadussamba valmistamiseks kulus kümme päeva. Monumendi pealispinda kaitseb niiskuse eest puidukaitsevahend. Vabadussamba õnnistas sisse kirikuõpetaja Avo Üprus ning avamisel esines Suurupi naiskoor Meretule.

Suurupi vabadussamba maksumuseks kujunes umbes 3000 eurot, millest enamiku moodustasid annetused.

## Viited
Christian Nørgaard

**Christian Thers Nørgaard** (sündinud 10. märtsil 1994 Kopenhaagenis) on Taani jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brentford ja Taani jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Taani klubis Lyngby. Ainsal korral mängis ta klubi põhimeeskonnas Taani kõrgliigas 2011. aasta novembris.

2012. aastal sõlmis ta lepingu Saksamaa klubiga Hamburger SV. Ta sai mänguaega ainult Hamburgeri reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas liigas.

Aastatel 2013–2018 mängis Nørgaard Taani kõrgliigaklubis Brøndby. 2017. aastal valiti ta Brøndby aasta mängijaks. 2018. aastal võitis ta Brøndbyga Taani karikavõistlused.

2018. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Fiorentina. Hooajal 2018/19 pääses ta Fiorentina meeskonnas Itaalia kõrgliigas väljakule vaid kuues mängus.

2019. aasta mais sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brentfordiga, mis mängis toona Inglismaa esiliigas. 2021. aastal kindlustas ta Brentfordiga pääsu Inglismaa kõrgliigasse. 13. augustil 2021 lõi ta Inglismaa kõrgliiga hooaja avamängus värava Arsenali vastu. 2022. aasta alguses sõlmis ta Brentfordiga uue kolme ja poole aasta pikkuse lepingu. Hooaja 2021/22 lõpus valiti Nørgaard Brentfordi hooaja parimaks mängijaks. 

Taani jalgpallikoondises tegi Nørgaard debüüdi 8. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Inglismaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 9. oktoobril 2021 MM-i valikmängus Moldova vastu. Ta on kuulunud Taani koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel. 

## Viited

## Välislingid

* Profiil brentfordfc.com lehel
Bad Gleichenberg

**Bad Gleichenberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas.

## Viited
Klauseikiai

**Klauseikiai** (žemaidi *Klausėikē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Klauseikiai jääb Išraitase ja Guntinase jõe kaldale.

Külla jääb Klauseikiai vana kalmistu. Teise maailmasõja eel tegutses külas algkool.

Looduskaitse all on mitu põlispuud. Külas kasvavad Klauseikiai kadakas kõrgusega 5,5 meetrit, ja Kuokščiste tamm, mis istutati üle 200 aasta tagasi Kuokščiste pere majapidamise juurde. Tamme ümbermõõt on 4,32 meetrit. Kaitse all on ka Gureckiste pärn, mis kasvab endise Gureckiste pere majapidamise juurde viiva tee ääres. Pärna ümbermõõt on 3,9 meetrit, selle juures asub tulpkabel.

Muinsuskaitse all on Klauseikiai asulakoht, mis oli kasutusel II aastatuhandest EKr. kuni XIII sajandini.
## Elanikkond


* 369 (1902)
* 340 (1923)
* 269 (1959)
* 269 (1970)
* 156 (1979)

* 161 (1985)
* 158 (1989)
* 180 (2001)
* 122 (2011)
* 125 (2021)


Klauseikių kadagys 2.JPG|Klauseikiai kadakas
Klauseikiai, koplytstulpis.JPG|Tulpkabel
Kuokščio ąžuolas.JPG|Kuokščiste tamm
Gurecko liepa.JPG|Gureckiste pärn


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Vitaly Janelt

**Vitaly Janelt** (sündinud 10. mail 1998 Hamburgis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brentford.

Aastatel 2010–2014 kuulus ta Hamburger SV-i noortesüsteemi. Seejärel liitus ta RB Leipzigiga. Hooajal 2016/17 mängis ta Leipzigi reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas liigas. 2017. aasta jaanuaris läks ta Leipzigist laenule Saksamaa esiliigaklubisse VfL Bochum. 2018. aasta mais sõlmis ta klubiga püsiva kolmeaastase lepingu.

2020. aasta oktoobris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brentfordiga, mis mängis toona Inglismaa esiliigas. 2021. aastal kindlus ta Brentfordiga pääsu Inglismaa kõrgliigasse. Premier League'is lõi ta esimese värava 25. septembril 2021 mängus Liverpooli vastu. 2021/22 lõi Janelt Inglismaa kõrgliigas kokku neli väravat.

Aastatel 2013–2021 mängis Janelt Saksamaa noortekoondistes. 2021. aastal tuli ta Saksamaa kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks.

## Viited

## Välislingid

* Vitaly Janelt brentfordfc.com lehel
Jedžiotai

**Jedžiotai** (žemaidi *Jediuotā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Jedžiotai jääb Išraitase ja Luoba jõgede äärde.

Külla jäävad osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala ja Apuolė maastikukaitseala. Jedžiotais on kaks kalmistut. Küla nimi tuleneb isikunimest Jedžiotas.

Looduskaitse all on Mediškise tamm ümbermõõduga 4,24 meetrit, mis on jäänuk seal kasvanud suuremast metsast (kohalikus murdes tähendab *medė* metsa).

## Ajalugu

Küla alalt leitud kivikirved annavad tunnistust, et ala oli asustatud I aastatuhandel EKr.

Muinsuskaitse all on Jedžiotai linnamägi (jääb külla vaid osaliselt), mis oli kasutusel I aastatuhandel ja II aastatuhande algul. See põletati maha enne Apuolė linnuse ründamist, kuid sealsed kaitseehitised võeti hiljem taas tavitusele. Arvatakse, et tegemist võib olla kuralaste Lobe muinaslinnusega, mida mainitakse aastal 1253. 

Küla teises servas asub Jedžiotai või Klauseikiai asulakoht, mis oli kasutusel X–XIII sajandini. Tegemist oli soiste kallastega järvekese äärde rajatud kindlustamata asulaga.

Muinsuskaitse all on veel külas asuv XIX sajandi lõpus püstitatud tulpkabel.

Külas asub 20 lohuga lohukivi. Kolme lohu juures on näha peitlijälgi.

Tänapäevane Jedžiotai küla moodustus 1566. aastal maareformi käigus. XIX sajandil eksisteeris selle kõrval veel teinegi Jedžiotai – hajaküla, mis hiljem teise külaga kokku sulas. 1877. aastal keeldusid 137 Jedžiotai talumeest sealse riigimõisa põldudel pärast pärisorjuse kaotamist töötamast.

Aastal 1920 avati külas algkool. Maareformi järel lagunes vana tänavküla struktuur ja Jedžiotai muutus hajakülaks. Teise maailmasõja järel tegutsesid küla ümbruskonnas Leedu metsavennad.

## Elanikkond


* 360 (1902)
* 367 (1923)
* 251 (1959)
* 189 (1970)
* 119 (1979)

* 58 (1989)
* 46 (2001)
* 39 (2011)
* 30 (2021)


Mediškių_ąžuolas.JPG|Mediškise tamm
Jedžiotai,_pakelės_koplytėlė.JPG|Tulpkabel
Jedžiotų piliakalnis 2.JPG|Jedžiotai linnamägi


## Viited
Šarkė

**Šarkė** on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas, paigas, kus Išraitase jõgi Luobasse suubub.

Külla jäävad osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala ja Apuolė maastikukaitseala.

Külas asuvad Apuolė muinaskalmed, mis olid kasutusel II-V sajandil ja hiljem IX-XIII sajandil. Osaliselt jääb selle alale ka Apuolė asulakoht.
## Elanikkond


* 191 (1902)
* 279 (1923)
* 86 (1959)
* 87 (1970)
* 58 (1979)

* 31 (1987)
* 25 (1989)
* 27 (2001)
* 16 (2011)


## Viited
Daujotai

**Daujotai** (žemaidi *Daujuotā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Daujotai asub Luoba ja Guntinase jõe vahel.

Külla jäävad osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala ja Apuolė maastikukaitseala. Seal asuvad ka Daujotai nõukogude sõjaväekalmistu, Daujotai vana kalmistu ja Šarkė luteri kalmistu.

Truikinai ja Daujotai piiril asuv Truikinai allikas ehk Šmidti kaev on loodusmälestisena kaitse all. Allika kohta räägitakse ümbruskonnas palju lugusid, seega on see mütoloogilise väärtuse tõttu võetud ka muinsuskaitse alla.

Küla on kujunenud Šarkė mõisa maade tükeldamisel 1925. aastal. 1927. aastal nimetati asula Daujotaiks. Teise maailmasõja ajal asus mõisa häärberis sõjaväehaigla.
## Elanikkond


* 297 (1902)
* 312 (1923)
* 192 (1959)
* 165 (1970)
* 142 (1979)

* 100 (1989)
* 122 (2001)
* 95 (2011)
* 64 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Knežė

**Knežė** on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Knežė jääb Luoba jõe äärde.

Külla jäävad osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala ja Apuolė maastikukaitseala. Sinna jäävad  Knežė küla kalmistu ja Knežė küla õigeusu kalmistu.

## Ajalugu

Muinsuskaitse all on Jedžiotai linnamägi (jääb külla vaid osaliselt), mis oli kasutusel I aastatuhandel ja II aastatuhande algul. See põletati maha enne Apuolė linnuse ründamist, kuid sealsed kaitseehitised võeti hiljem taas tarvitusele. Arvatakse, et tegemist võib olla kuralaste Lobe muinaslinnusega, mida mainitakse aastal 1253. 

Küla on kujunenud Luoba jõe ääres asunud vesiveski juurde. Aastal 1910 sai see üleujutuses rängalt kannatada, aastal 1912 hävis veskikoht aga tules. Aastal 2015 püstitati veskikoha juurde 30 meetri pikkune sild, mis ühendab Knežėt Kaukolikaiga.

## Elanikkond


* 102 (1902)
* 84 (1923)
* 30 (1959)
* 26 (1970)

* 18 (1979)
* 5 (1989)
* 6 (2001)
* 4 (2011)


Knežė, Luobos brasta.JPG|Koolmekoht Luoba jõel
Knežės malūno vieta, tiltas.JPG|Jalakäijate sild


## Viited
Radkersburg Umgebung

**Radkersburg Umgebung** (sloveeni: *Žabakovci*) oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. 2015. aastast on see Bad Radkersburgi valla osa.
Kaukolikai

**Kaukolikai** (žemaidi *Kaukuolėkā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Küla jääb Luoba ja Šata jõe vahele. Seda ühendab Knežėga jalakäijate sild. 

Külla jäävad osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala ja Apuolė maastikukaitseala.

Kaukolikais on püha Ansgari kabel. Külas on Kaukolikai kalmistu.

## Nimi

Kohaliku loo kohaselt oli seal kord rootslaste ajal hirmus lahing. Surnuid ei jõudnud keegi matta ja hiljem leiti küla kohalt pidevalt konte ja kolpasid (kolp on leedu keeles *kaukolės*). Teise loo kohaselt tegi hävitustööd hoopis katk.

## Ajalugu

Aastail 1902–2007 tegutses külas kool, aastail 1950–1993 oli küla kohaliku Apuolė kolhoosi keskasulaks. 1957. aastal avati külas raamatukogu ja arstipunkt. Rajati ka kultuurimaja, mille ruumides asub nüüdisajal Püha Ansgari kabel.

1983. aastal sündis külas leedu laulja Mia.

## Elanikkond


* 299 (1902)
* 444 (1923)
* 382 (1959)
* 358 (1970)
* 299 (1979)

* 315 (1985)
* 360 (1989)
* 342 (2001)
* 285 (2011)
* 203 (2021)


Kaukolikai2.JPG|Kaukolikai
Kaukolikų koplyčia, interjeras.JPG|Kabeli sisevaade


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Deutsch Goritz

**Deutsch Goritz** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas.

## Viited
Juknaičiai (Aleksandrija vald)

**Juknaičiai** (žemaidi *Joknātē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas Šata jõe ääres.

Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala.
## Elanikkond


* 123 (1902)
* 94 (1923)
* 86 (1959)
* 51 (1970)

* 34 (1979)
* 13 (1989)
* 12 (2001)
* 7 (2011)


## Viited
Tongo Doumbia

**Tongo Hamed Doumbia** (sündinud 6. augustil 1989 Vernon's) on Prantsusmaal sündinud Mali jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Austraalia kõrgliigaklubis Western United.

Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaal. Suurema läbimurde saavutas ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis Stade Rennais, kus ta mängis aastatel 2009–2012. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud veel Inglismaa klubis Wolverhampton Wanderers (2012–2013), Prantsusmaa kõrgliigaklubides Valenciennes (2013–2014) ja Toulouse (2014–2017), Horvaatia kõrgliigaklubis Zagrebi Dinamo (2017–2018), Araabia Ühendemiraatide klubis Ajman (2019) ning Kasahstani kõrgliigaklubis Aktobe (2021–2022).

2022. aasta augustis sõlmis ta lepingu Western Unitediga.

Mali jalgpallikoondises debüteeris Doumbia 27. mail 2012 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu. Ta kuulus Mali koondisse 2015. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

## Viited
Eadui psalter

**Eadui psalter** on 11. sajandi esimesest poolest pärinev ja 12. sajandil täiendatud illumineeritud psalter, mis on nimetuse saanud anglosaksi munga, kirjutaja ja kunstniku Eadwig Basani järgi (kirjutatakse ka Eadui). Eadwig oli Canterbury katedraali (Christ Church) kloostrikogukonna munk ja teda peetakse üheks oma aja osavamaks illumineerijaks. Käsikiri asub Briti Raamatukogus kohaviida Arundel MS 155 all.

## Kirjeldus
Raamat koosneb 193 pärgamentlehest mõõdus 290 x 210 mm, tekstivälja suurus on 215 x 160 mm. Tekst on kirjutatud karolingide minusklis ja anglosaksi minuskelkirjas (*Anglo-Saxon vernacular minuscule*), hilisemad lisandused on tehtud varagooti ja gooti kirjas. 

Käsikiri on vallutuseelsel Inglismaal loodud säilinud psaltritest kõige rikkalikuma kujundusega. See on kaunistatud kolme ülevoolavalt dekoreeritud lehtkullatud initsiaaliga, mida ümbritsevad mitmevärvilised äärised. Käsikirja lõpus on pilt rühmast munkadest, kes esitlevad püha Benedictuse kloostrireegli ümberkirjutust pühakule endale. Selles kujutises on nähtud Eadwigi enda kogukonda või vähemasti on arvatud, et rühmas võib olla teiste seas Eadwigi autoportree. Käsikirja uurimine tänapäevaste meetoditega on ilmutanud, et pühaku rüül asuvad kolmes ülemises neliksiirus sõnad *Castus* ('kasinus'), *Humilis* ('alandlikkus') ja *Obediens* ('kuulekus') – kolm voorust, mis olid Benedictuse reeglis olulisel kohal.

Lisaks psalmidele on käsikirjas palvetekstid, hümnid ja muud usulise sisuga laulud, samuti kalender ja ülestõusmispühade aja väljaarvutamise tabelid. Käsikirja näib olevat kasutatud Canterburys pikka aega, osa materjali on lisatud 12. sajandil.

## Viited

## Välislingid
* Pildid käsikirjast Wikimedia Commonsis
* Arundel MS 155. - Digitised Manuscripts. British Library
* Eadui Psalter. - British Library Collection Items (käsikirja kohta)
* Recreating the ‘Beatus’ page from the Eadui Psalter. - Patricia Lovett MBE (käsikirja initsiaali koopia loomine)
Kaltys

**Kaltys** on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Läti piiri ääres. Kaltys jääb Kaltise jõe kaldale.

Külla jääb osaliselt Apšė biosfääri polügoon. Külas on Kaltysi kalmistu.
## Elanikkond


* 163 (1902)
* 126 (1923)
* 87 (1959)
* 69 (1970)

* 30 (1979)
* 5 (1989)
* 4 (2001)
* 0 (2011)


## Viited
Mads Roerslev

**Mads Roerslev Rasmussen** (sündinud 24. juunil 1999 Kopenhaagenis) on Taani jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brentford.

Ta alustas klubikarjääri Taani klubis København. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 26. oktoobril 2016 Taani karikavõistluste mängus Jammerbugti vastu ja lõi selles mängus ka värava. Hooajal 2016/17 debüteeris Roerslev ka Taani kõrgliigas. 2017. aastal oli ta lühikest aega laenul Rootsi kõrgliigaklubis Halmstads BK ja 2019. aastal Taani kõrgliigaklubis Vendsyssel FF.

2019. aasta augustis sõlmis ta lepingu Brentfordiga, mis mängis toona Inglismaa esiliigas. 2021. aastal kindlus ta Brentfordiga pääsu Inglismaa kõrgliigasse. 2. jaanuaril 2022 lõi ta mängus Aston Villa vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas; Roerslev värav 83. minutil osutuks ka võiduväravaks. Lisaks andis Roerslev selles mängus Brentfordi esimese värava löönud Yoane Wissale väravasöödu.

Aastatel 2015–2021 mängis Roerslev Taani noortekoondistes.

## Viited

## Välislingid

* Mads Roerslev brentfordfc.com lehel
Juodkaičiai

**Juodkaičiai** on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Läti piiri ääres. Juodkaičiai jääb valla keskusest Ylakiaist 12 kilomeetri kaugusele. Külas on kaks Juodkaičiai kalmistut.
## Elanikkond


* 58 (1902)
* 79 (1923)
* 99 (1959)
* 107 (1970)

* 29 (1979)
* 13 (1989)
* 15 (2001)
* 5 (2011)


## Viited
Skypstys

**Skypstys** (žemaidi *Skīpstīs*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Läti piiri ääres. Skypstys jääb Kaltise jõe kaldale. Külas on kaks kalmistut.
## Elanikkond


* 134 (1902)
* 147 (1923)
* 109 (1959)
* 81 (1970)

* 34 (1979)
* 4 (1989)
* 4 (2001)
* 6 (2011)


## Viited
Kiili Kunstide Kool

**Kiili Kunstide Kool** on huvikool Harju maakonnas Kiilis, kus saab õppida nii muusikat kui ka kunsti. Õppetegevus toimub kolmes hoones: peahoones aadressil Nabala tee 12 on muusikaosakond ja Kiili Rahvamaja; Kiili Lasteaia ruumides aadressil Kooli 9 on muusikaosakonna ettevalmistusklassid ja beebikool; Kiili vallamaja hoones aadressil Nabala tee 2a on kunstiosakond.

Kool asutati 1990. aastal. Õppetegevus algas 3. septembril 1990 Kiili Rahvamaja ruumides.

## Välislingid

* Kiili Kunstide Kooli veebisait
Rukiškė

**Rukiškė** on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Külas on Rukiškė kalmistu.
## Elanikkond


* 134 (1902)
* 144 (1923)
* 115 (1959)
* 80 (1970)

* 13 (1979)
* 10 (1989)
* 9 (2001)
* 4 (2011)


## Viited
Arenbergi evangeliaar

**Arenbergi evangeliaar** on aastail 1000–1020 Canterburys loodud käsikirjaline illumineeritud evangeliaar. Asub tänapäeval Pierpoint Morgani Raamatukogus kohaviida MS M.869 all.

## Kirjeldus
Evangeliaar koosneb 167 pärgamentlehest mõõdus 302 x 191 mm. Tekst on kirjutatud ühes 28 reast koosnevas veerus. Käsikirja kaunistavad viis terve lehe suurust miniatuuri - Kristuse ristilöömine Kolgatal käsikirja alguslehel ja nelja evangelisti portreed, kaheksa kaanonitahvlit, kokku neli *[[incipit]]*-lehekülge, iga evangeeliumi alguses, mis on kaunistatud kulla ja mitmevärvilise kirjaga.

Kunstnikku on peetud samaks, kes töötas Harley psaltri (London, British Library, Harley MS 603) illumineerijana.

## Viited

## Välislingid
* Arenberg Gospels. - The Morgan Library and Museum (digiteeritud käsikiri)
* Gospel Book. - The Morgan Library and Museum (käsikirja kohta)