Inuktituti keel

**Inuktitut** või **Ida-Kanada inuiti keel** (ᐃᓄᒃᑎᑐᑦ, murdeti ka *Inuktitut, Inuttitut, Inuktitun, Inuinnaqtun, Inuttut*) on Kanadas räägitav inuiti keel. Keele rääkijaid on üle 35 000 (lisatud Lääne-Kanada inuiti), kellest 200 elab väljaspool traditsioonilisi inuittide alasid .

Inuktituti keelt kõneldakse Kanada Arktika saarestikus ja mujal Põhja-Jäämere rannikul kuni Labradori mere rannikuni. Eristatakse kaht murret ja 14 murrakut.

Inuktituti keel jaguneb lääne- ja idamurdeks. Neid peetakse vahel eraldi keelteks. Seetõttu on väljend "inuktituti keel" kahetähenduslik: ta võib tähendada nii lääne- ja idamurret koos kui ka ainult idamurret. Ida-Kanada inuiti keel jaguneb kuueks murdeks: *[[Kivallirmiutut]], [[Aivilingmiutut]], Qikiqtaaluk uannangani, Qikiqtaaluk nigiani, [[Nunavimmiutitut]], [[Nunatsiavummiutut]]*

Inuktituti keele läänemurde nimi on *[[inuinnaqtun]]*. Kirjakeeli eristab see, et inuktituti kirjutatakse silpkirjas ja *inuinnaqtuni* ladina kirjas, kuid lisaks kajastatakse *inuinnaqtunis* ka mõningaid ida- ja läänemurde erisusi.

Inuktituti keel on Kanada Loodealade ja Nunavuti üks ametlikke keeli. Nunavutis on neli ametlikku keelt: inglise keel, prantsuse keel, inuktituti keel ja *inuinnaqtun*.

Inuktituti keele positsioon inuittide seas on tugev. 2001. aasta rahvaloendus loendas Kanadas 24 000 inuitti, kellest 80% väitis end inuktituti keelt oskavat ja 3500 neist väitis end oskavat üksnes inuktituti keelt.

## Murded
Ida-Kanada inuiti keel jaguneb kuueks murdeks:

***Kivalliq-Aiviliki murded**
** **[[Kivallirmiutut|Kivalliq]]** (enda nimi ᑭᕙᓪᓕᕐᒥᐅᑦ *Kivallirmiut, Kivallirmiutut, Kivallirmiutun, Inuktitun*; ingl. *Kivalliq, Keewatin dialect, Caribou dialect, Caribou Inuit* (*sensu stricto*)). Nunavutis ᖃᒪᓂᑦᑐᐊᖅ (Qamanittuaq/Baker Lake) ja ᑎᑭᕋᕐᔭᖅ (Tikirarjuaq/Whale Cove). 
***ingl. *Qairnirmiut subdialect*. Hõimud:* Qaernermiut, (?) Harvaqtormiut*
***ingl. *Hauniqturmiut subdialect*. 
***ingl. *Paallirmiut subdialect*. 
***ingl. *Ahiarmiut subdialect*. 
** **[[Aivilingmiutut|Aivilik]]** (enda nimi *Aivilingmiutut, Inuktitut*; ingl. *Aivilik dialect, Walrus Inuit*). Nunavutis ᓴᒡᓕᖅ (Sagliq/Southampton Island), ᐃᒡᓗᓪᓕᒑᕐᔪᒃ (Igluligaarjuk/Chesterfield Inlet) ja ᑲᖏᖅᖠᓂᖅ (Qangiqłiniq/Rankin Inlet). 
*** Sallirmiut (ingl. *Southampton subdialect*) 
*** Rankin (ingl. *Rankin subdialect*). Hõimud: *Aivilingmiut, (?) Amitormiut* 
***Qikiqtaaluki murded**
** **[[Põhja-Qikiqtaaluk inuiti keel|Põhja-Qikiqtaaluk]]** (Põhja-Baffin, enda nimi *Qikiqtaaluk uannangani, Inuktitut*; ingl. *North Baffin dialect, North Qikiqtaaluk dialect*). Nunavutis ᐃᒡᓗᓕᒃ (Iglulik/Igloolik), ᓴᓂᕋᔭᖅ (Sanirajaq/Hall Beach), ᒥᑦᑎᒪᑕᓕᒃ (Mittimatalik/Pond Inlet), ᑲᖏᖅᑐᒑᐱᒃ (Kangiqtugaapik/Clyde River), ᐃᒃᐱᐊᕐᔪᒃ (Ikpiarjuk/Arctic Bay), ᓇᓂᓯᕕᒃ (Nanisivik), ᖃᐅᓱᑦᑐᖅ (Qausuittuq/Resolute) ve ᐊᐅᔪᐃᑦᑐᖅ (Aujuittuq/Grise Fiord). 
*** Tununirmiut (ingl. *Tununirmiut subdialect*). Hõimud: *Nedlungmiut, Tununirusirmiut, Tununermiut, Mittimatalingmiut [rahvas] Mittimatalingmiutut [keel], Aggomiut, (?) Pilingmiut* 
*** Iglulirmiut (ingl. *Iglulingmiut subdialect*) 
** **[[Lõuna-Qikiqtaaluk inuiti keel|Lõuna-Qikiqtaaluk]]** (Lõuna-Baffin, enda nimi *Qikiqtaaluk nigiani, Inuttitut*; ingl. *South Baffin dialect* (*sensu lato*), *South Qikiqtaaluk dialect*). Nunavutis ᑲᖏᖅᑐᒑᐱᒃ (Kangiqtugaapik/Clyde River), ᕿᑭᖅᑕᕐᔾᔪᐊᖅ (Qikiqtarjuaq/Broughton Island), ᐸᖕᓂᖅᑐᐅᖅ (Pangniqtuuq/Pangnirtung), ᐃᖃᓗᐃᑦ (Iqaluit/Frobisher Bay), ᑭᖕᒥᕈᒃ (Kingmiruk/Lake Harbour) ja ᑭᙵᐃᑦ (Kinngait/Cape Dorset). 
*** kagu-murre (ingl. *Southeast Baffin subdialect, East Baffin dialect*). Hõimud: *Akudnirmiut, Padlimiut, Qinguamiut, Saumingmiut, Kingnaitmiut, Qinguamiut, Okomiut, Talirpingmiut*
*** edela-murre (ingl. *Southwest Baffin subdialect, South Baffin dialect* (*sensu stricto*)). Hõimud: *Kingarmiut või Sikosuilarmiut (ingl. *Cape Dorset dialect*), Akuliarmiut, Nugumiut, Qaumauangmiut*
***Nunavik-Nunatsiavuti murded**
** **[[Nunavimmiutitut|Nunavik]]** (enda nimi *Inuttitut, Nunavimmiutitut, Nunavimiut*; ingl. *Nunavik dialect, Arctic Quebec Inuit*). ᑰᑦᔪᐊᕌᐱᒃ (Kuujjuaraapik/Great Whale River), ᐅᒥᐅᔭᖅ (Umiujaq), ᐃᓄᑦᔪᐊᖅ (Inujjuaq/Inukjuak), ᐳᕕᕐᓂᑐᖅ (Puvirnituq), ᓴᓂᑭᓗᐊᖅ (Sanikiluaq), ᒣᓚᓯᒃᑯᑦ (Mailasikkut/Chisasibi), ᐊᑯᓕᕕᒃ (Akulivik), ᐃᕗᔨᕕᒃ (Ivujivik), ᓴᓪᓗᐃᑦ (Salluit), ᑲᖏᖅᓱᔪᐊᖅ (Kangiqsujuaq), ᖁᐊᖅᑕᖅ (Quaqtaq), ᑲᖏᕐᓱᒃ (Kangirsuk), ᐊᐅᐸᓗᒃ (Aupaluk), ᑕᓯᐅᔭᖅ (Tasiujaq), ᑰᑦᔪᐊᖅ (Kuujjuaq/Fort Chimo), ᑲᖏᖅᓱᐊᓗᑦᔪᐊᖅ (Kangiqsualujjuaq), ᑕᕐᐸᖓᔪᖅ (Tarpangajuq) ja ᑭᓪᓕᓂᖅ (Killiniq/Port Burwell). 
*** Tahagmiut või Tarramiut [rahvas] Tarramiutut või Taqramiutut [keel]. Hõimud: *Nuvugmiut, Ungavamiut, Tahagmiut*
*** Siqinirmiut. Hõimud: *Koksoakmiut, Kangiqsualujjuamiut, Kidlinungmiut*
*** Itivimiut 
*** Qikirtamiut (ingl. *Belcher Islands Inuit*) 
** **[[Nunatsiavummiutut|Nunatsiavut]]** või **Labrador** (enda nimi *Inuttut, Inuttitut, Nunatsiavummiutut, Labradorimiutut*; ingl. *Labrador Inuttut, Labrador Inuttitut*). Naini (Nain), Hopedale, Maqûvik (Makkovik), Ukkusitsalik (Davis Inlet), Vaali (Goose Bay–Happy Valley), Nutâk (Nutak), Hebron†, Tikirarsuarusik (Rigolet). 
*** Põhja-Nunatsiavut (ingl. *Northern Labrador subdialect, Labrador Inuttut* (*sensu stricto*)). Hõimud: *Kongithlushuamiut, Chuckbuckmiut, Nunenumiut, Avitumniut*
*** Rigolet (ingl. *Rigolet subdialect, Rigolet Inuttut*). Hõimud: *Aivitumiut, (?) Netcetumiut, (?) Puthlavamiut*

## Näited

## Tähestik

## Viited


## Välislingid
*Vikipeedia inuktituti keeles
*Inuktituti sõnaraamat