open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Magnus Ernst Dönhoff

**Magnus Ernst von Dönhoff** (10. detsember 1581  – 18. juuni 1642 Wielewo) oli Rzeczpospolita riigi- ja sõjategelane. 

Magnus Ernst von Dönhoff oli Poola-Rootsi sõja ajal,  1621. aastast Tartu staarostkonna Tartu staarost ja ka Põltsamaa staarostkonna staarost. 

Aastatel 1635–1640 oli ta titulaarne Pärnu kastellaan ja 1640–1642 oli ta titulaarne Pärnu vojevood, ehkki (1621–1625) Poola-Rootsi sõjas,  Liivimaa hertsogkonna alad läksid Rootsi Kuningriigi võimu alla, kuid Poola jätkas vojevoodide fiktiivset ametisse nimetamist kuni Oliwa rahuni 1660. aastal.

## Isiklikku
Tema isa oli Gerard/Gerhard Dönhoff (1554–1598).
## Viited
Teodor Denhoff (Pärnu vojevood)

**Teodor Denhoff** (? – 8. november 1622) oli Rzeczpospolita riigi- ja sõjategelane. 

1617–1620 oli ta Pärnu vojevood. 1620–1622 oli ta Võnnu vojevood.

## Isiklikku
Teodori isa oli Gerhard Denhoff. Teodoril oli mitu venda, nende seas Ernest Magnus Denhoff.
Tomasz Sapieha

**Tomasz Sapieha** (enne 1598 – 1646) oli Leedu suurvürstiriigi sõja- ja riigitegelane. 

1641–1643 oli ta Võnnu vojevood. 1643–1646 oli ta Novogorodoki vojevood.
Teodor Denhoff

**Teodor Denhoff** (?–1654) oli Rzeczpospolita riigitegelane. 

Aastatel 1651–1654 oli ta Tartu vojevood.
Kasper Denhoff

**Kasper (Caspar) Denhoff** (saksa keeles **Kaspar von Dönhoff**, 1588–1645) oli Rzeczpospolita riigitegelane Dönhoffide suguvõsast.

1627–1634 oli ta titulaarne Tartu vojevood, kui 1625 Tartu Poola garnison kapituleerus Rootsi vägedele (1621–1625) Poola-Rootsi sõjas ja vojevoodkonna ala läks Rootsi Kuningriigi võimu alla, kuid Poola jätkas vojevoodide fiktiivset ametisse nimetamist kuni Oliwa rahuni 1660. aastal.

Ta oli 1637. aastast Saksa-Rooma riigivürst ning Poola kuninga saadik Saksa-Rooma keisri õukonnas.

## Isiklikku
Tema isa oli Gerhard Denhoff ja ema Margaretha von Zweiffeln. Tema vend oli Ernst Magnus Dönhoff.

1620. aastal abiellus ta Anna Aleksandra Koniecpolskaga, neil oli neli last.
## Viited
Modulor

**Modulor** on šveitsi päritolu prantsuse arhitekti ja maalikunstniku Le Corbusier' (1887–1965) aastatel 1942–1955 välja arendatud proportsioonisüsteem, mille eesmärgiks oli anda arhitektuurile inimese mõõtudel põhinev matemaatiline alus. Idee arhitektuuri aluseks olevast proportsioonisüsteemist esineb juba Vitruviusel.

1948. aastal avaldatud Modulori võib pidada arhitektuuri ajaloo ja teooria üheks märkimisväärsemaks saavutuseks. 1955. aastal täiustas Corbusier proportsioonisüsteemi nii, et see sai kogu tema hilisema arhitektuuriloomingu aluseks.

## Süsteem
Modulor põhineb inimese mõõtudel ja kuldlõikel.

Algseks põhimõõduks oli 175&nbsp;cm kui keskmine prantsuse mehe pikkus, kuid 1946. aastal sai põhimõõduks 183&nbsp;cm, mis vastas kuuele jalale, kuna "inglise kriminaalromaanides on nägusad mehed, nagu politseinikud, alati kuus jalga pikad". Põhimõõdust on tuletatud geomeetriline jada, n-ö punane seeria, mille liikmed on omavahel kuldlõikesuhtes: ..., 183, 113 (nabakõrgus), 70, 43, 27&nbsp;cm.

Punase seeria väärtusi kahekordistades on saadud n-ö sinine seeria: ..., 226 (mehe pikkus maast üles sirutatud sõrmeotsteni), 140, 86, 54&nbsp;cm.

## Rakendused
Modulori esimeseks rakenduseks on Le Corbusier' projekteeritud Marseilles asuv "elamisüksus" (*Unité d'Habitation à Marseille*), mis on ehitatud täielikult Modulori proportsioonisüsteemis. Järgmised "elamisüksused" asuvad Firminys, Briey-en-Forêt's, Nantes'is ja Berliinis. Kuna Berliinis ei tohtinud elamuehituse reeglite tõttu suuremat osa Modulori proportsioonisüsteemist kasutada, siis Le Corbusier lõpuks loobus projekteerimisest.

Modulori näiteid leidub ka La Tourette'i kloostri puhul. Kloostrisse on ehitatud 100 mungakongi, igaüks kõrgusega 226 ja laiusega 183&nbsp;cm.

## Kriitika
Modulori kriitikud leiavad, et Le Corbusier' valitud mehe pikkuse standardmõõtkava ei vasta antropomeetriale ning on valitud ainult matemaatilise mugavuse tõttu. Samuti kritiseeritakse seda, et naise keha ei mängi Modulori puhul mingit rolli, sest selle proportsioonid on teistsugused.

## Kirjandus
* Le Corbusier. "Der Modulor. Darstellung eines in Architektur und Technik allgemein anwendbaren harmonischen Maßes im menschlichen Maßstab". Cotta, Stuttgart 1953 (1. osa) ja 1958 (2. osa)

## Välislingid
* Modulori kujutis
Big Rigs: Over the Road Racing

**"Big Rigs: Over the Road Racing"** on 2003. aastal loodud võidusõidumäng, mille on loonud Stellar Stone ja välja andnud GameMill Publishing. Mäng on saanud suure kriitika osaliseks ning seda on korduvalt nimetatud kõige kohutavamaks mänguks läbi aegade. 

## Iseloomustus
Mängu kirjelduse järgi on mängija eesmärgiks sõita veoautoga ja vedada ebaseaduslikku kraami, vältides samal ajal kohalikku politseid. Tegelikult ei anta mängus selliseid ülesandeid ja politseid ei eksisteeri. Mängu eesmärgiks on hoopis sõita võidu teise veokiga ning jõuda esimesena finišijooneni. 

Mäng on vigu täis. Esiteks puudub mängus oleval kaasvõistlejal igasugune tehisintellekt, mistõttu ei liigu tema veok pärast starti paigast. Kuigi mängu hilisemas versioonis viga parandati, jäi vastane siiski enne finišijoont pidama, mistõttu on võimatu võidusõitu kaotada. Teiseks suureks veaks on füüsikaseaduste täielik eiramine. Mängijal on võimalik autoga sõita nii läbi igasuguste objektide (majad, puud, lambipostid) kui ka mängumaailmast päris välja. Tagurdamisel on võimalik veokiga saavutada ülehelikiirus.

## Mängu arendus
Mängu "Big Rigs" lõi Californias registreeritud firma Stellar Stone. Et raha kokku hoida, palkas firma arendajaid Ukrainast. Mängu loojateks olid Denis Julitov, Artem Mironovski, Jaroslav Kulov, Svetlana Slavinskaja, Peter Jameson, Tim Maletski ja Alex Burton. Mäng on varustatud Sergei Titovi loodud Eternity Engine'iga.
Czesław Jarnuszkiewicz

**Czesław Jarnuszkiewicz** (27. august 1888 Kochoń – 19. juuni 1988 London) oli Poola sõjaväelane (brigaadikindral).

Ta sündis Kochońis (praeguse haldusjaotuse järgi Lipno maakonnas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas).

1935. aastal autasustati teda Kotkaristi II klassi teenetemärgiga, tunnustades tema tööd Varssavi korpuse ülemana.

## Viited
Wojciech Trąmpczyński

**Wojciech Stefan Trąmpczyński** (8. veebruar 1860 – 2. märts 1953 Poznań) oli Poola poliitik.

Aastatel 1922–1927 oli ta Poola Seimi marssal.

1925. aastal anti talle III liigi 1. järgu Vabadusrist.

## Viited
Kārlis Goppers

**Kārlis Goppers** (21. märts/2. aprill 1876 – 25. märts 1941 Ulbroka) oli Läti sõjaväelane ja skaudiliikumise tegelane.

Ta oli Läti Skautide ja Gaidide Keskorganisatsiooni asutaja ja president.

1932. aastal autasustati teda Kotkaristi II klassi teenetemärgiga.

## Viited
Dmitri Dmitrijev

**Dmitri Dmitrijev** (sündinud 17. juunil 1982 Kiviõlis) on Eesti poliitik, XIV Riigikogu liige.

Ta lõpetas 2000. aastal Kiviõli Vene Gümnaasiumi ja 2005. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ärikorralduse erialal. Aastast 2010 õpib Tallinna Ülikooli Rakvere Kolledžis riigiteaduste magistriõppes.

Ta oli aastatel 2006–2007 Kiviõli Kinnisvarahoolduse OÜ juhatuse liige ja ASi Mäetehnika müügispetsialist-projektijuht.

Aastatel 2012–2015 oli ta SA Ida-Virumaa Tööstusalade Arendus nõukogu liige; aastatel 2014–2015 Ida-Virumaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige; aastatel 2014–2018 Ida-Virumaa Spordiliidu juhatuse liige. Alates 2017. aastast on ta LC Kiviõli asutajaliige ja LC Kohtla-Järve liige.

Aastatel 2019–2020 oli ta OÜ Järve Biopuhastus nõukogu liige ja alates 2018. aastast on Tagatisfondi nõukogu liige.

## Poliitiline tegevus
Ta on alates 15. augustist 2005 Eesti Keskerakonna liige. 2009–2010 oli ta Eesti Keskerakonna Noortekogu juhatuse liige.

Ta oli aastatel 2005–2007 Kiviõli Linnavolikogu liige. Valiti Kiviõli Linnavolikogu liikmeks ka 2009. ja 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel. Aastatel 2007–2015 oli ta Kiviõli linnapea.

Alates 2017. aastast on ta kuulunud ka Lüganuse vallavolikokku, olles olnud alates 2019. aastast selle esimees.

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 7 Eesti Keskerakonna nimekirjas, sai 774 häält ega osutunud valituks. Vabariigi Valimiskomisjoni 27. märtsi 2015. aasta otsusega sai ta aga siiski Yana Toomi loobumise tõttu XIII Riigikogu liikmeks.

2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 7 Eesti Keskerakonna nimekirjas, sai 997 häält ega osutunud valituks, kuid pääses XIV Riigikogusse Yana Toomi asendusliikmena. Ta oli Riigikogu rahanduskomisjoni liige.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 813 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Dmitrijev on vallaline. Tema huvialadeks on sport, reisimine ja heategevus.

6. jaanuaril 2016 kell 1.02 sõitis ta oma sõiduautoga Pedase külas T-kujulisel ristmikul otse üle ristmiku teelt välja vastu kände. Põhja-Eesti Regionaalhaiglas tehtud joobeekspertiis tuvastas tal enam kui 1,5-promillise joobe. Avarii järgnes samal õhtul Keskerakonna tööseminaril Pedase puhkemajas juhtunule, kui Dmitrijevit lõi teine Riigikogu liige, Martin Repinski, kaitstes Siret Kotkat, keda Dmitrijev ahistas.

## Viited
Tadeusz Schaetzel

**Tadeusz Schaetzel de Merzhausen** (12. märts 1891 Brzeżany – 26. juuni 1971 London) oli Poola diplomaat ja poliitik.

Ta sündis Brzeżanys (praeguse haldusjaotuse järgi Ternopili oblastis Ukrainas).

1933. aastal anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk.

## Viited
Wacław Stachiewicz

**Wacław Teofil Stachiewicz** (19. november 1894 Lviv – 12. november 1973 Montréal) oli Poola sõjaväelane (brigaadikindral).

1937. aastal anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Karol Koźmiński

**Karol Koźmiński** (21. mai 1888 Rożenek – 2. oktoober 1967 Varssavi) oli Poola kirjanik, ajakirjanik, illustraator.

1935. aastal autasustati teda Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu I astmega, tunnustades tema tööd Poola sõjaministeeriumi pressijaoskonna juhatajana.

## Viited
Presskann

**Presskann** on lihtne kohvi valmistamise seade, mis koosneb silindrikujulisest kannust, kaanest ja varda abil selle külge kinnitatud ja üles-alla liigutatavast kannu läbilõike suurusest restist. Kann on tavaliselt valmistatud klaasist, plastmassist või metallist. Rest on tavaliselt nailonist.

Presskannu patenteeris itaallane Attilio Calimani 1929. aastal.

Kohvi valmistamiseks pannakse kannu sobiv kogus kohvipuru ning valatakse peale kuum vesi. Kannule asetatakse peale kaas, kuid rest on ülemises asendis. Kohvil lastakse mõned minutid tõmmata, seejärel vajutatakse rest alla, et see hoiaks kohvipuru kannu põhjas joogist eraldi, ja valatakse jook välja.

Presskannu võib kasutada ka tee valmistamiseks, pannes kannu kohvipuru asemel teepuru, teelehed või muu teesegu.


Cafetiere press up.svg
Cafetiere press down.svg
Cafetiere pour out.png
Liivimaa konföderatsioon

**Liivimaa konföderatsioon** oli Vana-Liivimaa piiskopkondade, ordu ja linnade tihedama koostöö periood aastatel 1435–1561. 

Konföderatsiooni alguseks peetakse 1435. aastat, kui sai alguse Valga konföderatsioon (1435–1441).

Konföderatsiooni ühisküsimusi lahendati konsensuse alusel Liivimaa üldistel Liivimaa maapäevadel. Maapäeval osalesid neli erinevat kuuriat (seisuste kogu): 
*prelaadid (Riia peapiiskop, Saare-Lääne ja Tartu piiskop, mõnikord osalesid ka Kuramaa ja Tallinna piiskopid ning nende kõigi toomkapiitlite esindajad), 
*Liivimaa ordu (Liivi ordu maameister ja olulisemad käsknikud), 
*vasallid (piiskopkondade ja orduvalduste rüütelkondade esindajad) ja 
*linnad (enamasti ainult suurte linnade: Tallinna, Tartu ja Riia esindajad). 

Liivimaa kõrgeim seadusandlik ja kohtulik võim oli Liivimaa maapäev, mis eksisteeris 15. sajandi algusest kuni Liivi sõjani. 

Maapäevad toimusid tihti kas Valgas või Volmaris ning vastavalt kohale on kasutatud ka nimesid Valga maapäev ja Volmari maapäev.

## Viited
Mikołaj Kiszka

**Mikołaj Kiszka** (1588–1644) oli Leedu suurvürstiriigi ja Rzeczpospolita riigi- ja sõjategelane.

1617–1627 oli ta Tartu vojevood.
Poppo von Osterna

**Poppo von Osterna** (u 1200 – 9. juuni 1267) oli Saksa ordu tegelane.

Aastatel 1244–1246 oli ta Preisi ordu maameister ja 1252–1256 Saksa ordu kõrgmeister.
Tartu Mill Triathlon

**Tartu Mill Triathlon** on Tartus toimuv linnatriatloni võistlus. Esimene Tartu Mill Triathlon korraldati 2012. aastal. Triatloni käigus ujutakse Emajões, rattatrass läbib kesklinna ja Supilinna tänavaid ning jooksudistants kulgeb Emajõe kaldapealsel. Võistlus sündis New Yorgi ja Londoni linnatriatloni eeskujul.

Võistluste raames toimub ka lastetriatlon, põhivõistlus on ühtlasi Eesti ja Balti karikavõistluste etapp.

Senised Tartu Mill Triathlonid on toimunud:
* 21.–22. juulil 2012
* 20.–21. juulil 2013
* 12.–13. juulil 2014
* 3.–5. juulil 2015

Võistluse nimes kajastub peasponsori – Tartu ettevõtte Tartu Milli nimi.

## Vaata ka
*

## Välislingid
* Tartu Mill Triathloni koduleht
* Risto Mets Triatloni osalejate hulk lööb rekordi Postimees 3. juuli 2015
Heino Sampu

**Heino Sampu** (10. veebruar 1932 Paldiski – 30. juuni 2015) oli eesti raamatugraafik.

Ta sündis 1932. aastal Paldiskis politseikonstaabli perekonnas. Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna 9. Töölisnoorte Keskkooli. 1952. aastal astus ta Eesti NSV Riiklikusse Kunstiinstituuti, lõpetas selle 1958. aastal graafika erialal.

Ta töötas aastatel 1960–1980 Tallinna Pedagoogilises Instituudis vanemõpetajana, seejärel tegutses vabakunstnikuna. Ta oli 1964. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.

Ta on illustreerinud humoristlike joonistustega laste- ja õppekirjandust:
* 1966 Eno Raud "Helikopter ja tuuleveski : lühijutud"
* 1968 "Laulik I klassile"
* 1970 Jaan Rannap "Topi"
* 1970 Uno Leies "Kasetohust kaabu"
* 1971 "Taibukad vennad"
* 1973 Jaan Rannap "Toppi" (saksa keeles)
* 1974 "Tšehhi muinasjutte"
* 1981 Ira Lember "Koolipoiss Jannu"
* 1986 Mari-Liis Laherand "Hannese sünnipäev"
* 1987 Aleksander Lipp "Karjapoiss"

Lisaks on ta loonud plakateid (1967, Viini postmark), postkaarte ja vabagraafikat ning tegutsenud nukufilmikunstnikuna: "Aatomik", "Aatomik ja Jõmmid" (1970) ning "Õed" (1974).

## Isiklikku
Ta oli abielus kunstnik Ulla-Britta Sampuga.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
OS X El Capitan

**OS X El Capitan** on operatsioonisüsteemi Mac OS X väljalase, mis ilmus 30. septembril 2015.

OS X El Capitan on OS X Yosemite järglane ja sellest järgmine versioon on macOS Sierra.

## Süsteeminõuded

Toetatud Macintoshi arvutid:
* iMac (Mid-2007 või uuem)
* MacBook (13-tolline alumiiniumist, 2008. aasta lõpp), (13-tolline alumiiniumist, 2009. aasta algus või uuem)
* MacBook Pro (13-tolline, 2009. aasta keskpaik või uuem), (15-tolline või 17-tolline, 2007. aasta keskpaik, lõpp või uuem)
* MacBook Air (2008. aasta lõpp või uuem)
* Mac Mini (2009. aasta algus või uuem)
* Mac Pro (2008. aasta algus või uuem)
* Xserve (2009. aasta algus või uuem)
Järgmistele arvutitele on vaja vähemalt 2 GB RAM-i:
* iMac (2007. aasta keskpaik)
* iMac (2008. aasta algus)
* Mac Mini (2009. aasta algus)
* Mac Mini (2009. aasta lõpp)
Et ära kasutada operatsioonisüsteemi kõiki võimalusi, vajate vähemalt:
* iMac: 2012. aasta lõpp või uuem
* MacBook: 2015. aasta algus või uuem
* MacBook Air: 2012. aasta keskpaik või uuem
* MacBook Pro: 2012. aasta keskpaik või uuem
* Mac Mini: 2012. aasta lõpp või uuem
* Mac Pro: 2013. aasta lõpp või uuem

## Uued võimalused
On lisatud mitmikpuutefunktsioon rakendustele nagu Mail, Messages ja Calendar.

Samuti on nüüd olemas Split-View nagu Windows 7-s.

Metal on ka lisatud, tänu millele jooksevad rakendused ja arvutimängud kiiremini.

## Versioonide ajalugu

## Probleemid
Alates versioonist 10.11.4 ei toetanud operatsioonisüsteem enam ID-kaarti. Viga parandati versioonis 10.11.6.

## Viited
Glükogeen

**Glükogeen** on polüsahhariid, mille abil säilitatakse loomorganismides glükoosivarusid.

Glükogeeni nimetatakse ka loomseks tärkliseks. Organismis asub glükogeen peamiselt maksas ja lihastes.

## Ehitus
Glükogeen koosneb α-D-glükoosijääkidest, mida seovad polümeeris valdavalt α-1,4-glükosiidsidemed.

Glükogeenile on iseloomulik vabade ahelaotste suur arv, mis võimaldab vastavalt füsioloogilistele vajadustele rohkete glükoosimolekulide kiiret vabanemist või liitmist.

## Vaata ka
* Glükogenees
* Süsivesik

## Viited
Milvi Torim

**Milvi Torim** (28. mai 1944 Tallinn – 15. juuni 2015) oli eesti graafik. 

Ta lõpetas 1963. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja hakkas 1968. aastal õppima ERKI-s, mille lõpetas 1974. aastal graafika erialal. 

Milvi Torim töötas aastail 1964–1966 kummitoodete vabrikus Tegur töölisena, 1966–1968 kombinaadis Bit insenerina ja 1974–1986 kirjastuses Eesti Raamat kunstilise toimetajana; alates 1986. aastast tegutses vabakunstnikuna. 
Ta astus 1978. aastal Eesti Ajakirjanike Liitu ja 1987. aastal Eesti Kunstnike Liitu.

Milvi Torimi illustratsioonid paistavad silma vaba kompositsiooni, värvikuse ja natuuriläheduse poolest. Ta on loonud ka serigraafiat ja akvarelle ning ekspressiivsete loodusmotiividega väikegraafikat. 

Ta on illustreerinud ja kujundanud ilukirjandust:
* 1983 Helgi Muller "Valitud luulet"
* 1985 Herta Laipaik "Kurjasadu"
* 1990 Guram Petriašvili "Pööningult leitud lood"
* 1994 Eeva Park "Mees, kes mäletas elevante"

## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Johann Christoph Clare

**Johann Christoph Clare** (1692 Weißenfels – 14. november 1743 Otepää) oli saksa päritolu eesti pastor ja keelemees.

Ta sündis aastal 1692 Weißenfelsis (praeguse haldusjaotuse järgi Burgenlandkreisis Saksi-Anhalti liidumaal). Ta on õppinud (immatrikuleeriti 9. mail 1713) Halle ja (immatrikuleeriti 10. mail 1719) Jena ülikoolis. Ordineeriti 23. augustil 1723 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1723–1743 Otepää Maarja koguduse õpetaja.

Ta koostas muu hulgas tartu murde grammatika, mida kasutas August Wilhelm Hupel oma teoses "Esthnische Sprachlehre".

## Isiklikku
Johann Christoph Clare oli kaks korda abielus. Tema esimese abikaasa Christina Margareta (surnud 1729) isa Johannes Svenske oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Teise abikaasa Catharina Maria isa Heinrich Hertz oli Paistu Maarja koguduse õpetaja. Tema väimees oli Äksi Andrease koguduse õpetaja August Wilhelm Hupel. 

## Teoseid
*Johann Christoph Clare, G. Fr. Rauschert, A. Sutor, 1726. Mönni hä Laulo, Tarto-Ma Koggodussille hääsz tettu. Riia. 31 lk

## Viited

## Kirjandus
* Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Arno Sild

**Arno Sild** (sündinud 26. aprillil 1947 Rammukal) on eesti jurist, põllumajandusjuht ja poliitik.

Ta lõpetas 1966. aastal Misso Keskkooli ja 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta töötas aastatel 1971–1979 Võhandu kolhoosis aseesimehe-juristina. Aastatel 1979–1985 töötas ta Mõniste sovhoosi direktorina; aastatel 1985–1990 S. M. Kirovi nimelise kolhoosi (Kääpal) esimehena. Aastatel 1990–2004 oli ta Võrumaa Tootjate Liidu tegevdirektor.

3. augustist 1994 on ta Eesti Maarahva Erakonna / Eestimaa Rahvaliidu / Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. Ta oli aastatel 1996–2013 Lasva vallavolikogu liige, ta on olnud Lasva vallavolikogu esimees. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ridades Riigikokku, ta osutus valituks XIII Riigikogu liikmeks.

## Isiklikku
Ta on abielus ning ühe poja ja kahe tütre isa. Tema huvialad on aiandus ja reisimine.
Ene Pikk

**Ene Pikk** (aastani 1945 **Ene Ravaraja**; 8. aprill 1925 Tallinn – 22. juuni 2015) oli eesti raamatugraafik.

Ta sündis aastal 1925 Tallinnas teenistuja perekonnas. Ta õppis aastatel 1933–1938 Tallinna 14. algkoolis, lõpetas aastal 1944 Tallinna tütarlaste kommertskooli. Asus samal aastal õppima Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, lõpetas selle aastal 1950.

Ta töötas aastatel 1950–1953 Kunstitoodete Kombinaadi dekooriateljees, 1952–1959 Eesti Riiklikus Kirjastuses ja Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastuses (mittekoosseisulise kunstnikuna) ning 1960–1981 ajakirja Täheke toimetuses. Aastast 1981 tegutses vabakunstnikuna. Ta oli aastast 1961 Eesti Ajakirjanike Liidu ja aastast 1967 Eesti Kunstnike Liidu liige.

Ta on illustreerinud elurõõmsate dekoratiivsete joonistustega lasteraamatuid:
* 1966 Heljo Mänd "Suur-Laisk ja Väike-Laisk"
* 1970 Olivia Saar "Suve ajal metsarajal"
* 1972 Vladimir Bragin "Metsa aidad"
* 1975 Iko Maran "Pikk päev"
* 1980 Maimu Linnamägi "Piparkoogipühad"
* 1981 Peeter Valdes "Linnurahva kalender"

## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Viktor Smeds

**Viktor Reinhold Smeds** (18. september 1885 Petolahti – 22. veebruar 1957 Helsingi) oli soome võimleja, 1908. aasta suveolümpiamängude pronksmedalimees, hilisem olümpiaaktivist.

Olümpiamängudel Londonis osales ta vaid meeskondlikus arvestuses ning sai Soome meeskonna liikmena pronksmedali.

Pärast aktiivse sportlaskarjääri lõppu oli ta olümpiaaktivist ja juhatas aastatel 1930–1952 Rahvusvahelist Maadlusliitu.
Lamentate

**"Lamentate"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2003. aastal loodud teos klaverile ja orkestrile. Pärt lõi selle austusavaldusena Anish Kapoorile ja tema skulptuurile "Marsyas". Muusikateose pikkus on 35–40 minutit. 

Teos kanti esimest korda ette 7. veebruaril 2003 kaasaegse kunsti galeriis Tate Modern Londonis.

## Viited
Magnificat (Pärt)

**"Magnificat"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1989. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateos on pühendatud esiettekandjatele. Muusikateose pikkus on 7 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Staats- und Domchor Berlin (dirigent Christian Grube) 24. mail 1990 Stuttgardis Saksamaal.

## Viited
Naima Ebrok

**Naima Ebrok** (14. juuli 1921 – 29. aprill 1992) oli eesti rahvatantsujuht.

1964. aastal asutas ta rahvatantsuansambli Kajakas ja oli selle juht. Kui 1992. aastal asutati rahvuskultuuri selts Kajakas, oli tema üks selle asutajaid.

## Rahvatantsupidude juhtimine
Naima Ebrok oli kuue üldtantsupeo liigijuht.
*IX üldtantsupidu – B-segarühmade üldjuht
*X üldtantsupidu – segarühmade üldjuht
*XI üldtantsupidu – B-segarühmade üldjuht
*XII üldtantsupidu – B-segarühmade üldjuht
*XIII üldtantsupidu – D-segarühmade üldjuht
*XIV üldtantsupidu – D-segarühmade üldjuht

## Tunnustus
*1948 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1967 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Isiklikku
Tema abikaasa Arnold Ebrok (1921–2011) oli sõudetreener, ajalooõpetaja, sporditegelane ja Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri direktor.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Naima Ebrok
Berliini missa

**"Berliini missa"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1990. aastal loodud teos (missa). Muusikateose pikkus on 25 minutit. 

Teose kandsid esimest korda ette Süddeutsches Vokalensemble ja Wernecki lossi kammerorkester (dirigent Ulf Klausenitzer) 18. detsembril 1991 Saksamaal Erlangenis Markuskirches.

## Viited
Miserere (Pärt)

**"Miserere"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1989. aastal loodud teos, mis on pühendatud Paul Hillierile ja Hilliard Ensemble'ile. Muusikateose pikkus on 30–35 minutit. 

Teose esiettekandel esitas seda Hilliard Ensemble (dirigent Paul Hillier) 17. juunil 1989 Prantsusmaal Rouenis.

## Viited
Nunc dimittis

**"Nunc dimittis"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2001. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 7 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Edinburghi Püha Maria katedraali koor (dirigent Matthew Owens) 15. augustil 2001 Edinburghi Püha Maria katedraalis.

## Viited
Da pacem Domine

**"Da pacem Domine"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2004. aastal loodud teos. Muusikateose pikkus on 6 minutit. 

Teos kanti esimest korda ette 1. juulil 2004 Hispaanias Barcelonas.

## Viited
Raivo Põldaru

**Raivo Põldaru** (sündinud 29. mail 1951 Põltsamaal) on eesti õpetaja, koolijuht ja poliitik.

Ta lõpetas aastal 1969 Põltsamaa Keskkooli ja aastal 1974 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatik-matemaatikaõpetaja kvalifikatsiooniga.

Ta töötas aastatel 1974–1975 Põltsamaa Keskkoolis matemaatikaõpetajana. Uuesti töötas ta pedagoogina aastatel 1999–2004 ja 2006–2010 Saduküla põhikooli direktorina ning aastatel 2010–2013 Saduküla Lasteaed-Algkooli direktorina. Ta oli aastatel 2004–2006 Puurmani Gümnaasiumi direktor. 

Aastatel 1975–1976 oli ta ELKNÜ Jõgeva Rajooni Komitee kooliosakonna juhataja ja aastatel 1976–1977 II sekretär. Aastatel 1977–1979 töötas ta EKP Jõgeva Rajoonikomitees. Aastatel 1981–1983 töötas ta teeninduskombinaadis "Jõgeva" direktori asetäitjana maateeninduse alal ning aastatel 1984–1999 Jõgeva Valvekeskuse direktorina. 

Ta on alates 31. maist 2000 Eestimaa Rahvaliidu, praeguse nimega Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. Ta on olnud erakonna juhatuse liige ja aseesimees. Ta oli aastatel 2005–2009 ja 2011–2013 Puurmani vallavolikogu liige. 
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ridades Riigikokku ning osutus valituks XIII Riigikogu liikmeks.

## Isiklikku
Ta on abielus ning on ühe poja ja ühe tütre isa. Tema huvialad on reisimine ja mälumäng.

## Välislingid
*"Jõgeva Rajooni RSN Täitevkomitee siseasjade osakonna juures asuva ametkonnavälise valvejaoskonna Ülem Raivo Põldaru tööpostil". Foto: Ardi Kivimets, november 1985. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi kogu
Inglite Joanna (film)

**"Inglite Joanna"** on 1960. aastal valminud Poola mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Jarosław Iwaszkiewiczi samanimelisel jutustusel. Jutustus on kirjutatud Prantsusmaal 1634. aastal Loudoni kloostris aset leidnud sündmuste ainetel, kuid tegevuspaik on toodud Poolasse.

## Sisu
Katoliku preester Józef Suryn saabub väikesesse asulasse, kuhu ta on saadetud kohalikus kloostris toimuvate sündmuste tõttu. Kloostri nunnad eesotsas abtissiga on hõivatud deemonite ja kurjade vaimude poolt. Preester Suryn asub juhtima deemonite väljaajamist. Suutmata aga kõigist püüdlustest hoolimata deemoneid välja ajada, tapab Suryn lõpuks kaks inimest, et võtta süü ja needus enda peale ja lunastada sellega nunnad.

## Osatäitjad
*Lucyna Winnicka – Inglite Joanna
*Mieczysław Voit – preester Józef Suryn/rabi
*Anna Ciepielewska – õde Małgorzata
*Kazimierz Fabisiak – presster Brym
*Stanisław Jasiukiewicz – Chrząszczewski
*Maria Chwalibóg – Antosia
*Halina Billing-Wohl – nunn
*Magda Teresa Wójcik – nunn
*Jerzy Kaczmarek – Kaziuk
*Jarosław Kuszewski – Juraj
*Zygmunt Zintel – Wincenty Wołodkowicz
*Franciszek Pieczka – Odryn
Joosu kool

**Joosu kool** oli Põlva kihelkonnas Joosu mõisas (hiljem Aleksandri vallas) tegutsenud kool. Koolist on säilinud koolimaja, mis asub Suurkülas.

On teada, et kool oli olemas 1813. aastal.
Pikakannu Põhikool

**Pikakannu kool** oli Võru maakonnas Võru vallas Pikakannu külas asunud kool. See oli teadaolevalt vanim kool endise Lasva valla territooriumil. 

Kool asutati 18. sajandi esimesel poolel Pindi mõisniku Lipsdorffi eestvedamisel. Kirjalikult on kooli esimest korda mainitud 1736.

2007. aastal pidas kool oma 135. aastapäeva.

Kool suleti 2019. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Pikakannu Põhikooli koduleht
Bogoroditse Djevo

**"Bogoroditse Djevo"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1990. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 1 minut. 

Teose kandis esimest korda ette Cambridge'i Kuningliku Kolledži koor (dirigent Stephen Cleobury) 24. detsembril 1990 Cambridge'is Suurbritannias.

## Viited
Helmer Avasalu

**Helmer Avasalu** (6. november 1908 Martna – 31. august 2000 Södertälje) oli eesti õpetaja ja kunstnik Rootsis.

Läänemaalt Martnast pärit Helmer Avasalu lõpetas Tallinna Õpetajate Seminari. Rootsis töötas ta õpetajana ja oli kunagise Södertälje Eesti Täienduskooli juhataja.

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
Põlva kihelkonnakool

**Põlva kihelkonnakool** oli Põlva kihelkonnas alates 1833. aastast tegutsenud kihelkonnakool.

See kihelkonnakool oli 1688. aastal asutatud Põlva köstrikooli järeltulija ning Põlva Ühisgümnaasiumi eelkäija. Kooli on lõpetanud või seal on õppinud teiste seas Jakob Hurt (õppis 1849–1852), Johannes Käis (õppis 1897–1899).

Kool asus nagu ka Põlva köstrikool Mammastes Köstrimäel ja andis ettevalmistuse kreiskooli astumiseks. Esimene koolmeister oli aastatel 1833–1863 David Donner. Koolis õpiti kolm aastat. 1908. aastal viidi kihelkonnakool Mammastest Põlvasse. 1911. aastaks oli koolis juba 89 õpilast ja kaks kutselist õpetajat: Toomas Toiger ja Daniel Siilats. Õppeaeg koolis oli siis neli aastat ja kogu õppetöö oli venekeelne.

1920. aastal nimetati kool ümber kuueklassiliseks algkooliks.

## Viited
Ivan Vassiljevitš vahetab elukutset

**"Ivan Vassiljevitš vahetab elukutset"** on 1973. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Mihhail Bulgakovi näidendil "Ivan Vassiljevitš".

## Sisu
Insener Aleksandr Timofejev (Šurik) tegeleb vabal ajal leiutamisega. Ta ehitab ajamasina, millega saadab kogemata majavalitseja Bunša ja korterivarga Žorž Miloslavski 16. sajandisse ning toob tsaar Ivan IV 1973. aasta Moskvasse, millega põhjustab palju segadusi. Filmi lõpus selgub, et tegemist oli siiski unenäoga.

## Osatäitjad
*Juri Jakovlev – Ivan Bunša, majavalitseja/Ivan IV, Vene tsaar
*Leonid Kuravljov – Žorž Miloslavski, korterivaras-retsidivist
*Aleksandr Demjanenko – Aleksandr Timofejev (Šurik), insener-leiutaja
*Saveli Kramarov – Feofan, djakk ja kirjutaja
*Natalja Seleznjova – Zinaida Timofejeva, näitlejanna ja Šuriku naine
*Natalja Belogortseva-Kratškovskaja – Uljana Andrejevna, Bunša naine
*Natalja Kustinskaja – blondiin näitlejanna, filmirežissöör Jakini muusa
*Vladimir Etuš – Anton Špak, hambaarst
*Mihhail Pugovkin – filmirežissöör Karl Jakin
*Sergei Filippov – Rootsi saadik
Väike murdesõnastik

"**Väike murdesõnastik**" on eesti murdesõnu sisaldav kaheköiteline sõnastik, mis ilmus 1989. aastal. Sõnastikus on ka palju võru ja setu keele sõnu. Sõnastiku andis välja Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Sõnastiku toimetas Valdek Pall. Raamatu 5-440-00612-5.

## Vaata ka
*"Eesti murrete sõnaraamat"

## Välislingid
*Väike murdesõnastik veebis
Skandinavistika

**Skandinavistika** on teadusharu, mis uurib Skandinaavia keeli, kirjandust ja kultuuri.

Eestis õpetatakse skandinavistikat Tartu Ülikooli skandinavistika osakonnas.
Aivars Aksenoks

**Aivars Aksenoks** (sündinud 24. mail 1961 Riias) on Läti poliitik.

Aastatel 2005–2007 oli ta Riia linnapea.

2005. aastal anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk.

## Viited
Aleksander Lednicki

**Aleksander Lednicki** (14. juuli 1866 Minski kubermang – 11. august 1934 Varssavi) oli vene ja poola ühiskonnategelane ja poliitik, advokaat, filantroop, ajakirjanik.

1931. aastal anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk.

## Viited
Daniel Konarzewski

**Daniel Konarzewski** (21. august 1871 Peterburi – 3. aprill 1935 Varssavi) oli Vene ja Poola sõjaväelane.

1933. aastal autasustati teda Kotkaristi I klassi teenetemärgiga.

## Viited
Alma Adamkienė

**Alma Adamkienė** (neiupõlvenimi **Alma Nutautaitė**; 10. veebruar 1927 – 21. mai 2023) oli Leedu ühiskonnategelane, filoloog ja filantroop, endise Leedu presidendi Valdas Adamkuse abikaasa.

## Tunnustus
*1998 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden
*2004 – Valgetähe I klassi teenetemärk

## Viited
William Tyrrell

**William Tyrrell** (17. august 1866 – 14. märts 1947) oli Suurbritannia diplomaat, parun.

1925. aastal anti talle Vabadusristi III liigi 1. järgu teenetemärk.

## Viited
Coulomb'i barjäär

**Coulomb'i barjäär** (ka **energiabarjäär**) on aatomituuma ümber asuv barjäär, mis tekib tuumas asuva prootoni või prootonite positiivsete elektrilaengute tõttu. See sfäärilise kujuga tuuma energiabarjäär on piir, millest väljapoole jääb teiste positiivselt laetud osakeste suhtes tõukuv ala, sissepoole aga nukleone kokku siduv, kooshoidev tuumajõu ala. Nähtus on nimetatud prantsuse füüsiku Charles Augustin de Coulomb'i järgi.

Coulomb'i barjäär takistab aatomituumasid (positiivselt laetud osakesi) üksteisele lähenemast sellise kauguseni, kus hakkaks mõjuma aatomituumasid ühendav jõud, tuumajõud. See jõud on teadaolevalt maailma võimsaima jõu, tugeva vastastikmõju üks ilmingutest, aga selle jõu mõjuulatus on väga väike. Tuumajõud ei ulatu aatomituumast väljapoole. Seega selleks, et positiivselt laetud osakesed kokku viia ja elektromagnetilise vastastikmõju tekitatud barjäär ületada, on tarvis väga suurt energiat. Planeedi Maa looduses selliseid suure energiaga positiivselt laetud nukleone pole ja sellepärast on siin iseeneslik tuumade liitumine Coulomb'i barjääriga takistatud. Nii määratleb Coulomb'i barjäär Maa biosfääri piirides ulatuse, millisel määral aatomid saavad üksteisega kokku puutuda – üksnes keemiliste sidemete kaudu.  Piisav energia Coulomb'i barjääri ületamiseks on aga tähtede sees, kus toimuvad aatomituumade ühinemisel termotuumareaktsioonid.

Üksik neutron suudab energiabarjääri läbida, sest sellel elektrilaeng puudub.

## Vaata ka
*Tuumasüntees
Juri Jakovlev (kirjanik)

**Juri Jakovlev** (pseudonüüm; õieti **Juri Jakovlevitš Hovkin**; 26. juuni 1922 Petrograd – 29. detsember 1995 Moskva) oli vene lastekirjanik ja multifilmide stsenarist.

1952. aastal lõpetas ta Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi.

## Teosed eesti keeles
*"Missugune ilm on täna" (1952; Eesti Riiklik Kirjastus; tõlkija Debora Vaarandi)
*"Sõnakuulmatu Ikaros" (1971; Eesti Raamat; tõlkija Silvi Väli)
*"Minu ninasarvik" (1973; Eesti Raamat; tõlkija Jüri Pärni)
*"Lõvi läks kõndima" (1976; Eesti Raamat; tõlkija Jaan Rannap)
Linnu

**Linnu** on allasum Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. Allasumis asub kokku 45 tänavat, põiktänavat, teed ja puiesteed.

## Allasumi tänavad
*Endla tänav
*Hane tänav
*Hauka tänav
*Hüübi tänav
*Kajaka tänav
*Kauri tänav
*Kiuru tänav
*Koskla tänav
*Kotka tänav
*Kotkapoja tänav
*Kukulinnu tänav
*Kulli tänav
*Käbliku tänav
*Kännu tänav
*Käo tänav
*Käopoja tänav
*Lagle puiestee
*Leevikese tänav
*Lehe tänav
*Liblika tänav
*Linnu tee
*Luige tänav
*Meika tänav
*Nepi tänav
*Nõmme põik
*Nõmme tee
*Püü põik
*Püü tänav
*Rästa põik
*Rästa tänav
*Räägu tänav
*Siidisaba tänav
*Spordi tänav
*Sule tänav
*Sõpruse puiestee
*Talviku tänav
*Tedre põik
*Tedre tänav
*Tihase tänav
*Tiiva tänav
*Tulika tänav
*Tüve tänav
*Vindi tänav
*Viu tänav
*Võrse tänav

## Viited
OMI

**Omar Samuel Pasley**; tuntud kui **OMI** (sündinud 3. septembril 1986 May Penis) on Jamaica *[[reggae]]*-muusik ja -laulja.

Tema tuntuim lugu on "Cheerleader", mis ilmus 2012. aastal. Aastal 2014 tegi saksa muusikaprodutsent ja DJ Felix Jaehn loost uue versiooni, mis tõusis paljude riikide muusikaedetabelite tippu.
Sõstramäe

**Sõstramäe** on allasum Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.

## Allasumi tänavad
*Armatuuri tänav
*Betooni põik
*Betooni tänav
*Gaasi tänav
*Kuuli tänav
*Paneeli tänav
*Sõstramäe tänav

## Viited
Felix Jaehn

**Felix Jaehn** (sünninimi **Felix Kurt Jähn**; sündinud 28. augustil 1994 Hamburgis) on saksa DJ ja muusikaprodutsent. Ta on tuntud peamiselt elektroonilise tantsumuusika ja popmuusika vallas ning saavutas rahvusvahelise tuntuse 2010. aastate keskel.

Jaehn sai laiemalt tuntuks 2014. aastal ilmunud remiksiga OMI laulust "Cheerleader", mis jõudis edetabelite tippu mitmes riigis, sealhulgas Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias. Hiljem on ta avaldanud mitmeid edukaid singleid, nagu "Ain’t Nobody (Loves Me Better)" ja "Bonfire", ning teinud koostööd erinevate rahvusvaheliste artistidega.

Felix Jaehni loomingut iseloomustab meloodiline elektrooniline muusika, mis ühendab tantsumuusika ja popi elemente. Ta on pälvinud mitmeid muusikaauhindu ning kuulub Saksamaa rahvusvaheliselt edukaimate DJ-de ja produtsentide hulka.

## Välislingid

*Felix Jaehni koduleht
Aleksandr Demjanenko

**Aleksandr Demjanenko** (vene Александр Сергеевич Демьяненко; 30. mai 1937 Sverdlovsk – 22. august 1999 Peterburi) oli vene näitleja.

Keskkooli lõpetamise järel õppis Aleksandr Demjanenko pool aastat Sverdlovski Juriidilises Instituudis, kuid sai aru, et juristi elukutse talle ei sobi. Ta asus õppima Lunatšarski-nimelises Riiklikus Teatriinstituudis (GITIS), mille lõpetas 1959. aastal.

Aastatel 1959–1961 töötas Aleksandr Demjanenko Moskva Vladimir Majakovski nimelises Akadeemilises Teatris. Esimese filmirolli mängis ta 1958. aastal. 1962. aastal asus ta filminäitlejana tööle filmistuudios Lenfilm. Ta sai laialdaselt tuntud Šuriku rolliga filmides "Operatsioon "Õ" ja teised Šuriku seiklused" (1965) ja "Kaukaasia vang ehk Šuriku uued seiklused" (1966). Aastal 1973 mängis ta Leonid Gaidai filmis "Ivan Vassiljevitš vahetab elukutset" ja 1978. aastal filmis "Tänaval kummutit veeti".

1988–1995 oli Aleksandr Demjanenko Akimovi-nimelise Draamateatri näitleja, 1995–1999 töötas ta teatris Prijut Komedianta.

Aleksandr Demjanenko oli hinnatud ka filmide dubleerijana.

Demjanenko on maetud Peterburi Serafimovskoje kalmistule.

## Välislingid
*Aleksandr Demjanenko IMDb andmebaasis
*Aleksandr Demjanenko kino-teatr.ru lehel
And One of the Pharisees ...

**"And One of the Pharisees ..."** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1992. aastal loodud teos meeskoorile *[[a cappella]]*. Teos on kirjutatud Paul Hillierile. Muusikateose pikkus on 10 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Theatre of Voices (dirigent Paul Hillier) 9. veebruaril 1992 USA-s Davises.

## Viited
Mozart-Adagio

**"Mozart-Adagio"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1992. aastal loodud instrumentaalteos triole. Muusikateose pikkus on 6 minutit. 

Teos kanti esimest korda ette 6. septembril 1992 Helsingis Helsingi festivalil.

## Viited
Litany

**"Litany"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1994. aastal loodud teos. Muusikateose pikkus on 25–30 minutit. 

Teose kandsid esimest korda ette Hilliard Ensemble, Oregoni Bachi Festivali koor ja orkester (dirigent Helmuth Rilling) 24. juunil 1994 USA-s Oregonis.

## Viited
Littlemore Tractus

**"Littlemore Tractus"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2000. aastal loodud teos segakoorile ja instrumendile. Muusikateose pikkus on 6 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Choir of St Martin-in-the-Fields (dirigent Paul Stubbings) 21. veebruaril 2001 Oxfordis Littlemore'i kirikus.

## Viited
Cecilia, vergine romana

**"Cecilia, vergine romana"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2000. aastal loodud teos. Teos on pühendatud Myung-Whun Chungile ning Accademia Nazionale di Santa Cecilia koorile ja orkestrile. Muusikateose pikkus on 17–19 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Accademia Nazionale di Santa Cecilia koor ja orkester (dirigent Myung-Whun Chung) 19. novembril 2000 Itaalias Roomas.

## Viited
Beatitudines

**"Beatitudines"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2001. aastal loodud teos segakoorile ja instrumendile. Teos on pühendatud esiettekandjatele. Muusikateose pikkus on 7 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Cappella Musicale del Duomo di Monza (dirigent Giovanni Barzaghi) ja Matteo Riboldi (orel) 24. juunil 2002 Itaalias Monzas Pietro Martire kirikus.

## Vaata ka
* "The Beatitudes" (Pärdi teos, 1990)

## Viited
Kaubanduskeskus Zeppelin

**Kaubanduskeskus Zeppelin** on Tartu kesklinnas aadressil Turu tänav 14 tegutsev kaubamaja, mis avati 28. septembril 2001. Zeppelin paikneb Teaduskeskuse Ahhaa, Tigutorni ja Aura Keskuse lähedal.

Kahekorruselise hoone arhitekt on Vahur Sova, ehituse peatöövõtja oli AS KMG Ehitus. Postimehe hinnangul maja "kas meeldib või ei meeldi, ent ei jäta kedagi külmaks". "Mina tahtsin hoida Zeppeliniga sellist mahajäetud tööstusmaastiku lõhna," on Sova ise oma loomingut iseloomustanud.

2026. aastal algatas Tartu linn detailplaneeringu, mis näeb ette Zeppelini keskuse lammutamise ning selle asemele äri- ja eluhoonete ehitamise.

## Viited

## Välislingid
* "Tartus avatakse septembris kaubanduskeskus Zeppelin" Postimees, 30. august 2001
* "Zeppelin ehitab õuele hiina restorani" Postimees, 9. oktoober 2003
* "Kaupmehed põgenevad Tartu vanalinnast kaubakeskustesse" Postimees, 17. august 2003
* "Vahur Sova ei tahtnud Zeppeliniga šokeerida" Postimees, 17. november 2005
* "Ekspertide hinnangul on Tartu Zeppelini keskuse lammutamine mõistlik otsus" ERR, 13. veebruar 2026
The Beatitudes

**"The Beatitudes"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1990. aastal loodud teos segakoorile ja instrumendile. Teos on pühendatud Hildegard Curthile. Muusikateose pikkus on 7 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Theatre of Voices (dirigent Paul Hillier) 25. mail 1990 Berliinis Nathanaelkirches.

## Vaata ka
* "Beatitudines" (Pärdi teos, 2001)

## Viited
Peace upon You, Jerusalem

**"Peace upon You, Jerusalem"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2002. aastal loodud teos naiskoorile *[[a cappella]]*. Pärt kirjutas selle teose Aarne Saluveerile ja ETV tütarlastekoorile. Muusikateose pikkus on 5 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette ETV tütarlastekoor (dirigent Aarne Saluveer) 12. veebruaril 2003 New Yorgis.

## Viited
Most Holy Mother of God

**"Most Holy Mother of God"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2003. aastal loodud teos. Pärt kirjutas selle teose Hilliard Ensemble'ile. Muusikateose pikkus on 5 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Hilliard Ensemble 15. oktoobril 2003 Suurbritannias Durhami Ülikoolis.

## Viited
Näpi Kool

**Näpi Kool** on kool Lääne-Virumaal Rakvere külje all Näpi külas.

Enne 1959. aastat oli Vaekülas tegutsenud mitu põllumajanduskooli: Vaeküla Tööjuhatajatekool (1930–1944) ja Vaeküla Karjatalitajatekool (1937–1944) ning 1944–1959 Vaeküla Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikum. 1959. aastal avatud internaatkool võttis üle tehnikumi õppehoone. Kool alustas tööd 8-klassilise koolina, hiljem pidi sellest saama keskkool. Kooli internaat mahutas 220 õpilast. Kooli esimene direktor oli Richard Valgepea. Vaeküla Internaatkooli nime all tegutses kool kuni 1977. aastani. 1977 loodi senise kooli asemele Vaeküla Eriinternaatkool õpiraskustega lastele.

1993. aastal sai uueks nimeks **Vaeküla Kool**. Kooli algklassidest moodustati Rakvere Lilleküla Kool, mis lõpetas tegevuse 1996, kui Vaeküla hoonetes lõpetati kapitaalremont. Tagasi kolisid 4. ja 5. klassi õpilased ning 1.–3. klassi õpilased viidi üle Porkuni Kooli, kuna viimast ähvardas õpilaste vähesusel sulgemine.

2010. aastal alustati koolimajas taas ehitust ning järgnenud õppeaastal töötas kool Inju mõisas. Ehitusega tekkisid aga probleemid ning uue koolihoone otsingutel jõuti Näpi külla, kuhu sai täies ulatuses sisse kolida 2013. aastal. 2019. aastal andis Haridus- ja Teadusministeerium kooli üle Rakvere vallale ja õppeasutuse uueks nimeks pandi Näpi Kool.

Näpi kooli eripedagoog on Ave Ojasalu.

## Viited

## Välislingid
*Näpi Kooli koduleht (endine Vaeküla Kool)
Peatänav

**Peatänav** on asula või selle osa keskne, tavaliselt keskmisest suurema liiklusega tänav, tihti ka põhiline kaubandustänav, mis viib asula keskväljakule. Harilikult paiknevad peatänava ääres esinduslikumad hooned ning kohaliku omavalitsuse või riigiasutused.

Paljudes maades on tavaks anda peatänavale nimi, mis eesti keelde tõlgituna tähendab pea- või põhilist tänavat: ingliskeelsetes maades Main Street või High Street, Lõuna-Aafrika Vabariigis Main Road, Saksamaal Hauptstraße, Rootsis ja Norras Storgatan/Storgaten, Malaisias Jalan Besar jne. Eestis kannavad peatänavad üldjuhul maanteede nimesid, millena need linnast väljudes jätkuvad (Narva maantee, Pärnu maantee, Riia maantee, Peterburi tee jne), ajalooliste isikute nimesid (eriti levinud okupatsiooniaegadel: Adolf Hitleri tänav, Lenini puiestee jne) või lihtsalt iseloomustavaid nimesid (nt Pikk tänav).

## Viited
Kevad Oderil (film)

**"Kevad Oderil"** on 1967. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Emmanuil Kazakevitši samanimelisel romaanil.

## Sisu
Filmi tegevus toimub Teise maailmasõja lõpus Saksamaal. Major Lubentsov kohtab sõjaväearst Tanja Koltsovat, kellega nad olid 1941. aastal rindel kohtunud. Seejärel läksid nende teed lahku, 1945. aasta aprillis Oderi forsseerimise ajal kohtuvad nad jälle.

## Osatäitjad
*Anatoli Kuznetsov – major Sergei Lubentsov
*Anatoli Gratšov – Tšohhov
*Ljudmila Tšursina – Tanja Koltsova
*Georgi Žžonov – Petrovitš
*Juri Solomin – kapten Aleksandr Meštšerski 
*Pjotr Štšerbakov – kindral Sizokrõlov
*Vladislav Strželtšik – polkovnik Semjon Krassikov 
*Aleksandr Smirnov – kindralstaabi kindral
*Viktor Otisko – Slivenko
*Nikita Astahhov – Ovtsa
*Valentina Vladimirova – meditsiiniõde
*Larissa Vikkel – meditsiiniõde
*Dmitri Massanov – marssal Georgi Žukov
*Gennadi Judin – Sereda
*Henrikas Kurauskas – Plotnikov
*Irakli Hizanišvili – Tšohhovi roodu võitleja
*Vladimir Protassenko – Tšohhovi roodu võitleja
*Viktor Komissarov – Tšohhovi roodu võitleja
*Leonid Kanevski – luuraja Oganesjan
*Gennadi Boitsov – luuraja
*Valerian Vinogradov – luuraja
*Anatoli Kurtšenko – luuraja
*Juri Sosnin – luuraja
*Nikolai Pogodin – Jegor, autojuht
*Vsevolod Kuznetsov – Martin Bormann
*Leonas Ciunis – Joseph Goebbels
*Paul Berndt – Artur Axmann
*Vjatšeslav Gostinski – Hermann Fegelein
*Bruno O'Ya – Otto Günsche
*Martin Hellberg – diviisikomandör
*Ivan Jekaterintsev – sõdur
Murõt ei olõ

**"Murõt ei olõ"** on ansambli Ilves, Pulk ja Rahman 2006. aastal ilmunud album. Albumil on 12 võrukeelset laulu.

## Laulud
*"Las ma sosista" (Ilvese Aapo, Ilvese Aapo)
*"Kuionu puu" (Rahmani Jan/Ilvese Aapo, Rahmani Jan)
*"Kolm mutikõist" (traditsionaal, Pulga Jaan)
*"Jo verevänä päiv" (Rämmani Jaak/Peho Jaan/Ilvese Aapo, Ruitlasõ Olavi)
*"Puu palas" (Ilvese Aapo, Rahmani Jan)
*"Haarõm" (traditsionaal, Pulga Jaan)
*"Võro kiil" (Ilvese Aapo, Ilvese Aapo)
*"Ku murõ om valmis" (Rahmani Jan, Kaplinski Jaan)
*"Murõt ei olõ" (Pulga Jaan/Ilvese Aapo, Pulga Jaan)
*"Eestläne" (traditsionaal, Ilvese Aapo)
*"Uni" (Rahmani Jan/Ilvese Aapo, Rahmani Jan)
*"Perräjäänü" (Ilvese Aapo, Rahmani Jan/Ilvese Aapo)

## Esitajad
*Aapo Ilves – laul, tagalaul, kitarr, bass, 
*Jaan Pulk – laul, tagalaul, kitarr
*Jan Rahman – laul, tagalaul
*Lili Lind – laul, tagalaul
*Kristjan Priks – bass,
Barzdai

**Barzdai** on alev Leedus Šakiai rajoonis, Barzdai valla halduskeskus.

Alevis on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1934 valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

Barzdaid on esmamainitud 1688. aastal Toona kuulus asula Leedu suurvürstidele ja seda hallati Vilkijast.

Aastal 1796 ehitati sinna kabel. Aastal 1818 avati Barzdais kihelkonnakool. Knygnešystė ajal oli Barzdai üks leedukeelse kirjanduse levitamise keskuseid. Aastal 1919 sai Barzdaist kohaliku kihelkonna keskus. 

Pärast Teist maailmasõda tegutsesid asula ümbruses Leedu metsavennad. Aastail 1950–1992 oli Barzdai kohaliku kolhoosi keskasula.

## Pilte


Barzdai,_seniūnija.JPG|Vallavalitsuse hoone
Sovietų_kareivių_memorialas,_Barzdai.JPG|Nõukogude sõdurite matmispaik
Barzdu_baznycia.jpg|Barzdai kirik


## Tuntud elanikke
*Motiejus Baltūsis – Leedu põrandaalune raamatukaupmees

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Üü tulõk

**"Üü tulõk"** on muusik Mari Kalkuni esimene album, mis ilmus CD-na 2007. aastal. Albumil on 4 võru-, 1 setu-, 6 eestikeelset laulu ning 3 instrumentaalpala. Albumi tootis Õunaviks.

## Laulud
*"Mu õnn" (Kalkuni Mari, Iheri Rihhard)
*"Herämine" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari)
*"Kevadaimus 1951" (Kalkuni Mari, Kangro Bernard)
*"Seidi saatmine" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari/Kauberi Helgi)
*"Coup de chance" (Kalkuni Mari)
*"Ütsik täht" (Kalkuni Mari, Kolga Raimond)
*"Priidu laul" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari/Tõstamaa rahvalaul)
*"Valge valge peal" (Kalkuni Mari)
*"Uni tulõ" (Kalkuni Mari, Merca)
*"Tsikaadid: esimene öö" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari/Kolka Piibe)
*"Talvine õhtu" (Kalkuni Mari/Väljaotsa Piret, Grünthal-Ridala Villem)
*"Loe kümneni" (Kalkuni Mari, Kareva Doris)
*"Puhas lumi" (Kalkuni Mari, Haavaoksa Paul)
*"Üü tulõk" (Kalkuni Mari, Tuulingu Enn)
Sannalise'

**Sannalise**' on võru ansambel. 

2006. aastal ilmus ansambli album "Vana sann".

## Liikmed
*Celia Roose – laul, karmoška
*Indrek Kalda – viiul, laul
*Andres Kuut – kitarr, laul
Tuksam ja sõbrad

**Tuksam ja sõbrad** on eesti ansambel. Ansambel on muu hulgas esitanud võrukeelseid lugusid.

Aastal 2000 ilmus ansamblilt album "Meelega", mis on salvestatud Kirjanike Maja kontserdil ja millel laulavad ja mängivad Jaak Tuksam (laul, kitarr), Riho Sibul (laul, kitarr), Tõun (laul, elektrikitarr, slide), Robert Jürjendal (kitarr, mandoliin) ja Arvo Urb (löökriistad).

## Viited