open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
148 eKr

**Aasta 148 eKr** ehk ab urbe condita DCVI (606).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Spurius Postumius Albinus Magnus ja Lucius Calpurnius Piso Caesoninus.
* Hakati ehitama Via Postumiat.
*Roomlased võitsid Neljanda Makedoonia sõja (Quintus Caecilius Metellus võitis Makedoonia ülestõusnute juhi ja isehakanud kuninga Andriscuse väed). Skopje hakkas ka formaalselt kuuluma Rooma riigi koosseisu.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Espadron

**Espadron** on üks kolmest sportvehklemise kategooriast. Espadronis kasutatakse painduva teraga löögi- ja torkerelva.

## Vaata ka
* Epee
* Florett
* Rapiir
Andrian Candu

**Andrian Candu** (sündinud 27. novembril 1975 Chișinăus) on Moldova poliitik, ta kuulub Moldova Demokraatliku Partei ridadesse. Ta on alates 23. jaanuarist 2015 Moldova Parlamendi spiiker. Aastatel 2014–2015 oli ta Moldova majandusminister.

Ta lõpetas aastal 1991 Kišinjovi 25. Keskkooli. Seejärel õppis ta aastatel 1991–1994 Cluj-Napocas Tiberiu Popoviciu nimelises Informaatika lütseumis, mille ta lõpetas bakalaureuse astmes. Pärast lütseumi lõpetamist asus ta samal aastal õppima Cluj-Napocas Babeș-Bolyai Ülikooli õigusteaduskonda, kuid lõpetas aastal 2008 Viini Majandus- ja Äriülikooli õigusteaduse magistrina. Aastal 2001 täiendas ta ennast Birminghami Ülikoolis.

Ta oli 3. juulist 2014 kuni 23. jaanuarini 2015 Moldova majandusminister ja Moldova asepeaminister.

## Isiklikku
Ta on aastast 2009 abielus Zuzana Stastnaga, neil on kaks poega ja tütar.
Vostrjakovo kalmistu

**Vostrjakovo kalmistu** (vene keeles Востряковское кладбище) on kalmistu Moskva Lääneringkonnas. Kalmistu pindala on 136,8 hektarit.

Vostrjakovo kalmistu oli 19. sajandi lõpul–20. sajandi alguses Vostrjakovo küla kalmistu. 1930. aastate algul avati senise kalmistu kõrval Uus juudi kalmistu likvideeritud Dorogomilski juudi kalmistu asemele. Sealjuures maeti mitmete lahkunute põrmud Dorogomilski juudi kalmistult ümber Uuele juudi kalmistule. Alates 1960. aastast on Vostrjakovo kalmistu linnapiiri laiendamise tõttu Moskva linna territooriumil.

## Maetuid
*Jevgeni Agranovitš
*Samuil Aljošin
*Jan Arlazorov
*Jelena Bonner
*Aron Gurevitš
*Jossif Kobzon
*Wolf Messing
*Andrei Sahharov
*Arkadi Vainer

## Vaata ka
*Kuntsevo kalmistu
*Novodevitšje kalmistu
*Peredelkino kalmistu
*Vagankovo kalmistu
*Trojekurovo kalmistu

## Viited
Sinine Lint

**Sinine Lint** on mitteametlik rändauhind, mis antakse Atlandi ookeani rekordilise  kiirusega ületanud reisilaevale. Rekordi puhul arvestatakse liinilaeva keskmist kiirust, mitte sõiduks kulunud aega, sest laevade marsruudid on erinevad. Auhinnatakse läänesuunalist laevaliiklust, s.t vastu Golfi hoovust liikuvate laevade kiirust. Auhinna nimi laenati hobuste võiduajamiselt ja see võeti laialdaselt kasutusele pärast 1910. aastat.

Sinise Lindi on pälvinud kokku 35 laeva: 25 Briti, 5 Saksa ja 3 Ameerika laeva ning 1 Itaalia ja 1 Prantsuse laev.

## Vaata ka
* Atlandi ookeani ületus
Transtsendentne arv

**Transtsendentne arv** on matemaatikas reaalarv (või üldisemalt kompleksarv), mis pole algebraline arv. See tähendab, et transtsendentne arv ei ole ühegi täisarvuliste kordajatega algebralise võrrandi lahend. Kõik transtsendentsed reaalarvud on irratsionaalarvud.  

Transtsendentsed arvud on näiteks  ja ''e''. 

## Viited
Ischgl

**Ischgl** on linn ja vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas Paznauni orus. Vald asub 1377 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 103,3 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1580 inimest. Selle talispordikeskus *Silvretta Arena Ischgl-Samnaun* on ühendatud Samnauni suusakuurordiga üle piiri Šveitsis. Kokku kuulub see suusapiirkond suurimate suusakuurortide hulka Alpides. Selle 238 km hoolitsetud radu teenindab üle 45 mehaanilise tõstuki, sealhulgas köisraudteed, gondeltõstukid, lahutatavad tõstukid ja mõni pinnatõstuk.

Ischgl on tuntud elavate *[[après-ski]]* pidude ja ööelu poolest. Kuurort võõrustab popmuusikakontserte, millega tähistatakse suusahooaja lõppu (*Top of the Mountain Concert*) Idalpis (2300 m). Nendel kontsertidel on esinenud Bob Dylan, Tina Turner, Elton John, Mariah Carey, The Corrs, 30 Seconds to Mars, Rod Stewart, Jon Bon Jovi, Nena, Sugababes, Enrique Iglesias, P!nk, Anastacia, Beyoncé, Melanie C, Rihanna, Gabriella Cilmi, Leona Lewis, Kylie Minogue, Katy Perry ja Alicia Keys. Külas on käinud Paris Hilton ja Naomi Campbell. 2002. aasta aprillis pidas Bill Clinton Ischglis kõne.

## Suusakuurort

Ischgl paikneb maailma ühe suurima suusapiirkonna Austria poolel. Külast suusaalale viib kolm köisteed: Pardatschgratbahn, Fimbabahn ja Silvrettabahn. Ainult Fimbabahnil ja Silvrettabahnil on vahepeatusi. Paljud tõstukid koonduvad Idalpis, kus on restoran. Piirkond Idalpi kohal pakub laiu, kergeid radu ja lumeparki. Teised Ischgli piirkonna osad, Höllbodeni ja Paznauner Thaya suunal, pakuvad palju punaseid radu ja mõned väljakutsuvamad mustad. Kõige järsem rada kuurordis on must rada kaldega 70%, mis paikneb Höllbodeni kausis, ja ligi pääseb Lange Wandi tõstukiga. Paznauner Thaya pakub palju punaseid radu, mis sobivad keskmise tasemega suusatajatele.

## Koroonakolle
Ischgli peetakse 2019.–2020. aasta koroonapandeemia üheks peamiseks nakkuskoldeks Euroopas. Sajad nakatunud Saksamaal ja põhjamaades olid enne nakkuse tuvastamist viibinud Ischgli suusakuurordis. 

## Galerii

Ischgl 01.jpg
Ischgl, katholische Pfarrkirche heilige Nikolaus Dm64328 foto4 2014-07-23 15.00.jpg|Katoliiklik Püha Nikolause kihelkonnakirik
Tussen Ischgl en Kappl, rivier de Ischgl foto6 2014-07-23 14.52.jpg|Ischgli oja


## Viited

## Välislingid

* Ischgli koduleht
* Panoraamfoto Ischgli kuurordikeskusest
* www.ischgl.tirol.gv.at
Transvaali tänav

**Transvaali tänav** on tänav Kuressaares. 

Tänava pikkus on ligikaudu 1 km. See algab sujuva üleminekuga kurvis Kungla tänavast Transvaali tänavaks, ristub A. Kitzbergi, Vahe, Kaevu, L. Koidula, Jaama, Karja ja Ida tänavaga ning lõpeb Kuressaare bussijaama lähedal Pihtla teega ristudes.

## Vaata ka
* Transvaal
Boris Trull

**Boris Trull** (28. august 1914 Võru – 24. november 1996 Tallinn) oli eesti ajakirjanik.

1. novembrist 1945 kuni veebruarini 1990 oli ta ajalehe Sirp ja Vasar (hiljem Reede) vastutav sekretär.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Isiklikku
Tema õde oli luuletaja Debora Vaarandi.

## Viited
Mooruspuu

**Mooruspuu** (*Morus*) on mooruspuuliste sugukonda kuuluv heitlehiste puude perekond.

## Päritolu ja kirjeldus
Teadaolevalt on mooruspuul geneetiliselt kõige keerulisema koostisega vili, mis sisaldab 308 kromosoomi. Mooruspuu perekonnas on üle kümne liigi, tuntuim neist on valge mooruspuu (*M. alba*).

Valge mooruspuu pärineb Ida- ja Lõuna-Hiinast. Aja jooksul on ta inimese abiga levinud kaugele läände ja itta. Praegu kasvatatakse valget mooruspuud Kesk- ja Edela-Aasias, Balkanil ning mujal soojema kliimaga maades.

Aja jooksul on aretatud mitusada valge mooruspuu vormi ja sorti nii marjade kui ka erinevate omadustega lehtede saamiseks. Ameerika Ühendriikides on häid suurte maitsvate viljadega sorte saadud valge ja punase mooruspuu (*M. rubra*) ristamisel. On olemas ka valge mooruspuu püramiidjas, kerajas ja leinavorm.

Valge mooruspuu taim võib kasvada 24 meetri kõrguseks. Taimed hakkavad vilja kandma alles kümneaastaselt. Valge mooruspuu on nimetuse saanud pungade värvi, mitte viljade järgi. Viljad võivad olla ka näiteks lillad või mustad. 

Lisaks valgele mooruspuule on olemas kasvu poolest lühemad punane mooruspuu ja must mooruspuu (*M. nigra*).

## Liike
**Morus alba* – valge mooruspuu
**Morus australis* – lõuna-mooruspuu ehk jaapani mooruspuu
**Morus bombycis* Koidz. – siidi-mooruspuu
**Morus nigra* L. – must mooruspuu
**Morus rubra* L. – punane mooruspuu

## Saadused
Magusad mooruspuu marjad valmivad hiliskevadel. Tavaliselt korjatakse neid laotades valged linad okste alla ja puud raputades. 

Umbes 3000 aastat tagasi hakati mooruspuud kultiveerima siidiussidele toiduks, nimelt söövad siidiussid mooruspuu lehti. 

Mooruspuu lehti, puu koort ja marju on sajandeid kasutatud traditsioonilises Hiina meditsiinis.

## Ajalugu
Hiina legendi kohaselt sai siidi tootmine alguse juhuse läbi. Müütiline Hiina keisrinna Si Ling-Shi armastas vaadata, kuidas siidiussid mooruspuudel sätendavaid kookoneid keerutavad. Ühel päeval kukkus üks kookon keisrinna teetassi ja pehmenes, mis võimaldas hakata niiti lahti harutama. Keisrinna ihkas väga endale taolisest hõbedasest niidist rõivast. Nähes, kui väga siidiussid mooruspuu lehti armastavad, istutas ta terve salu mooruspuid. See pikk ja vaevarikas ettevõtmine on muutunud traditsiooniks, mis kestab tänapäevani. Kaunis materjal sai keisrinna järgi nimetuse "siid" ja mooruspuud on Hiinas sellest ajast peale pühaks peetud.

## Mooruspuu Eestis
Üks vanemaid ja tuntumaid mooruspuid – valge mooruspuu (*Morus alba*) – kasvab Tartus Vanemuise tänava ja Kastani tänava nurgal endises Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi aias. Praegu on selle koha peale ehitatud moodne kortermaja, kuid mooruspuu on tänava veeres alles ja ulatub kolmanda korruse akendeni.

## Marjade kasutamine
Mooruspuu marju kasutatakse näksimiseks, pudru sisse, jogurtisse või müslisse lisamiseks. 
Soovitatav päevane kogus: 15–50 g.

Toiteväärtus 100 g kohta:
| Energiat: 275 kcal
| Valku: 10 g
| Rasvad: 0,5 g
| Süsivesikud: 9,8 g
| Kiudained: 10 g

## Allikad
* Mooruspuu marjad I Sinu elujõud ja kaitsevad närvisüsteemi
*Rein Sander, Maitsvate viljadega mooruspuu, maakodu.delfi.ee, 22.07.2010
NACA

**National Advisory Committee for Aeronautics**  ('Riiklik lennundusalane nõuandekomitee'; lühend **NACA**) oli Ameerika Ühendriikide riiklik organisatsioon, mis tegeles lennunduse põhialuste uurimise ja arendamisega. Asutati 3. märtsil 1915. Ümberkorraldamisega 1. oktoobril 1958 viidi NACA üle NASA koosseisu.

NACA aerodünaamikaalaste teadustööde tulemusel loodi aerodünaamiline tunnel, n-ö NACA-tunnel, mida kasutatakse tänapäeva autode, lennukite väljatöötamisel (lennukite tiivaprofiilid, n-ö NACA-profiilid, lennukite kere kuju ülehelikiirusel ja kolbmootorite, peamiselt tähtmootorite katted NACA-katted).  

Teise maailmasõja ajal töötas NACA välja turboülelaadurid, mida kasutati pommituslennukite (B-29) ja hävituslennukite (P-51 Mustang, P-47) mootorite võimsuse säilitamiseks lennul suurtel kõrgustel.

## Vaata ka
*TsAGI

## Viited
Laingsburg

**Laingsburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas, Laingsburgi valla halduskeskus.

Asula on rajatud 1881. aastal, omavalitsuse õigused sai 1904. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Laingsburgi elanikest värvilisi 82,32%, valgeid 8,49%, mustanahalisi aafriklasi 8,22%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28% ja teisi 0,69%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,59% elanikest, inglise keelt 1,67%, koosa keelt 1,59%, tsvana keelt 0,78%, suulu keelt 0,65% ja sotho keelt 0,50%.

25. jaanuaril 1981 sai Laingsburg üleujutuse tagajärjel rängalt kannatada. Vähemalt 100 inimest hukkus, hävis 184 maja.

## Viited
Virmalised (rahvatantsurühm)

**Virmalised ** on Austraalias Sydneys tegutsev Austraalia eestlaste rahvatantsurühm. 

Rühm asutati 1930–1933. Esimene fikseeritud esinemine oli 1934. Rühma võtmeisikuid: Hulda Kuusik, Annelie Sildnik, Kaie Sumbak (Päts), Madis Alvre.

## Viited

## Välislingid
*Rahvatantsurühm portaalis Globaalne Eestlane
Vredenburg

**Vredenburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas.

Vredenburg asub Kaplinnast 138 kilomeetrit põhjas, Atlandi ookeani rannikust ligikaudu 10 kilomeetrit läänes.

Linn on asutatud 1875. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vredenburgi elanikest värvilisi 55,75%, mustanahalisi aafriklasi 28,73%, valgeid 13,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,65% ja teisi 1,06%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 68,68% elanikest, koosa keelt 19,31%, inglise keelt 4,98%, sotho keelt 2,25% ja tsvana keelt 0,92%.

## Galerii

Pilt:Vredenburg Luftaufnahme (2016).jpg
Pilt:Nederduitsch Hervormde kerk Weskus Vredenburg.jpg


## Viited
Kappl

**Kappl** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1258 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 97,49 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2634 inimest. Vald paikneb umbes 17 km Landeckist edelas Paznauni orus. See on üks suuremaid valdu orus. 

Kapplit on esmamainitud 1370. aastal. Peamine sissetulekuallikas on turism (eriti suusatamine).

## Viited

## Välislingid

* www.gemeinde.kappl.at
Knysna

**Knysna** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas, Knysna valla halduskeskus.

Linn asub Knysna estuaari ehk laguuni kaldal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Knysna elanikest mustanahalisi aafriklasi 42,78%, värvilisi 36,84%, valgeid 18,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,51% ja teisi 1,58%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 45,55%, koosa keelt 34,45%, inglise keelt 14,68%, suulu keelt 0,71% ja sotho keelt 0,50%.

## Vaata ka
*Knysna jõgi
*Knysna head
*Knysna laguun

## Galerii

Pilt:Knysna-topview.jpg
Pilt:Knysna lagoon and Thesens Island (14010124923).jpg
Pilt:Knysa waterfront (2998962605).jpg


## Viited
Port Nolloth

**Port Nolloth** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas, Richtersveldi valla halduskeskus. Linn asub Atlandi ookeani rannikul.

Port Nolloth on asutatud 1854. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Port Nolloth elanikest värvilisi 71,96%, mustanahalisi aafriklasi 16,23%, valgeid 10,24%, India või Aasia päritolu inimesi 0,56% ja teisi 1,00%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 85,21%, koosa keelt 7,04%, inglise keelt 3,55%, sotho keelt 1,07%, tsvana keelt 0,78% ja suulu keelt 0,60%.

## Viited
Kaunerberg

**Kaunerberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1297 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 23,45 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 425 inimest. Vald paikneb 12,6 km Landeckist kagus samanimelises orus Inni ülemjooksul. Peamine sissetulekuallikas on põllumajandus.

## Viited

## Välislingid

* www.kaunerberg.tirol.gv.at
Klerksdorp

**Klerksdorp** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis, Dr Kenneth Kaunda ringkonna halduskeskus.

Klerksdorp on rajatud 1837. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Klerksdorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 73,98%, valgeid 18,02%, värvilisi 6,38%, India või Aasia päritolu inimesi 1,32% ja teisi 0,30%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 42,67%, afrikaani keelt 23,77%, koosa keelt 11,71%, sotho keelt 10,70%, inglise keelt 5.52% ja suulu keelt 1,77%.

## Viited
Alexander Bay

**Alexander Bay** (afrikaani **Alexanderbaai**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Richtersveldi vallas. Alexander Bay asub Oranje jõe suudmes jõe lõunakaldal Namiibia piiri ääres. Teisel pool jõge asub Namiibia linn Oranjemund. Linn asub Atlandi ookeani rannikust ligi 7 kilomeetri kaugusel.

Linn on saanud nime Briti maadeuurija James Edward Alexanderi järgi, kes kaardistas piirkonna esimest korda aastatel 1836–1837. Asula rajati 1925. aastal seoses teemantide leiukoha avastamisega.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Alexander Bay elanikest värvilisi 74,71%, valgeid 15,21%, mustanahalisi aafriklasi 9,74%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12% ja teisi 0,23%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,50%, koosa keelt 2.62%, inglise keelt 1,46%, sotho keelt 0,98%, tsvana keelt 0,67% ja suulu keelt 0,55%.

## Viited
Willowmore

**Willowmore** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Dr Beyers Naudé vallas.

Asula on rajatud 1862. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Willowmore elanikest värvilisi 86,30%, mustanahalisi aafriklasi 9,95%, valgeid 2,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 0,63%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,53%, koosa keelt 3,22%, inglise keelt 1,19% ja tsvana keelt 0,47%.

## Viited
Kauns

**Kauns** on pisike vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1050 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 8,23 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 496 inimest. Vald paikneb umbes 12 km Landeckist kagus ja 1 km Kaunerbergist alla Inni ülemjooksul. Küla on piinanud mitu tulekahju; ainult mõned majad säilisid katastroofis.

## Viited
Ladis

**Ladis** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1189 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 530 inimest. Vald paikneb 9,5 km Landeckist lõunas ja 1,4 km Faggenist läänes. Küla on tuntud oma väävli- ja happeallikate poolest. Teine oluline sissetulekuallikas on suusaturism.

## Viited

## Välislingid

* www.ladis.tirol.gv.at
Chandrasekhara Venkata Raman

**Sir Chandrasekhara Venkata Raman** (tamili keeles சந்திரசேகர வேங்கட ராமன்; 7. november 1888 – 21. november 1970) oli India füüsik.

Ta sündis Thiruvanaikavalis, mis tänapäeval on Tiruchchirāppalli eeslinn Tamil Nadu osariigis, ning suri Bengalurus. 

1930. aastal sai ta Nobeli füüsikaauhinna Ramani hajumise avastamise eest.

## Tunnustus

* 1924 – valiti Londoni Kuningliku seltsi liikmeks
* 1928 – Matteucci medal
* 1930 – Knight Bachelor
* 1930 – Hughesi medal
* 1930 – Nobeli füüsikaauhind
* 1954 – Bharat Ratna
* 1957 – Rahvusvaheline Lenini rahupreemia
Upington

**Upington** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis, ZF Mgcawu ringkonna halduskeskus. Linn asub Oranje jõe ääres.

Asula tekkis 1873. aastal rajatud misjonijaama ümber. Linn on saanud nime Kapimaa koloonia peaministri Thomas Upingtoni järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Upingtoni elanikkonnast värvilisi 62,6%, mustanahalisi aafriklasi 25,6%, valgeid 10,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6% ja teisi 1,1%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 85,5%, koosa keelt 6,1%, tsvana keelt 3,2%, inglise keelt 2,1% ja teisi keeli 3,1%.

## Viited
Uus tänav (Rakvere)

**Uus tänav** on tänav Rakvere linna põhjaosas Kukeküla linnaosas.

Loode-kagusuunaline Uus tänav on 390 m pikkune. See saab alguse Terasetänavalt, ristub ida poolt Hernetänavaga ja lääne poolt Saue tänavaga ning lõpeb Kurikaküla linnaosas Tuleviku tänava ristmikul. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult 0,6 km.  

Tänaval paiknevad peamiselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud põhiliselt 20. sajandi teises pooles. Tänava keskosas paiknevad ka nõukogudeaegsed garaažiühistute ehitised. Tänav külgneb lõunaoas Rakvere kunstmurustaadioniga.  

## Viited
Hideki Yukawa

**Hideki Yukawa** (jaapani keeles 湯川 秀樹 *Yukawa Hideki*, sünninimi **Hideki Ogawa**; 23. jaanuar 1907 Tokyo – 8. september 1981 Kyoto) oli jaapani füüsikateoreetik.

1949. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind nukleonidevahelist tugevat vastastikmõju vahendava osakese piioni ehk pi mesoni olemasolu ennustamise eest. Ta oli esimene jaapanlasest Nobeli auhinna laureaat.
Kaunertal

**Kaunertal** on alpiorg ja vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1287 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 193,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 593 inimest. Vald paikneb umbes 15 km Landeckist kagus Inni ülemjooksul.

Kaunertali org on 28 km pikk ja kulgeb Prutzist (884 m) kagusse Kaunertali liustikule. Orgu läbib Faggenbaci jõgi, mis algab Weißseespitze mäe (3044 m) lõunaküljelt ja voolab Prutzi juures Inni, seal on ka hüdroelektrijaam. Gepatschi veehoidla (*Gepatsch Stausee*), mis asub Fagge jõe ülemjooksul, on 6 km pikk, mahutavusega 138 000 000 m³, ja on loodud kivise tammi taha, mis on 630 m pikk ja 130 m kõrge. Tamm ehitati 1961. aastal. Järve vett kasutatakse elektri tootmiseks 13 km pikkuse torusüsteemi kaudu, mis asub Kaunertali lõunaotsas. Generaatorirajatis Prutzis toodab 620 miljonit kW/h aastas. Järve pind on kõrgusel 1820 m.

Peamine linn orus on Kauns (1050 m), mis asub Inni jõe ääres, selle Schranzi kabelis on *Kauner Kreuz*. Kaunertali liustiku tee jätkub üles kuni Weißenseeferneri liustikuni. See maksuline tee on kõrguselt viies sillutatud tee Alpides ja jõuab kõrguseni 2750 m. Oma 29 180-kraadise pöördega ulatub tee suusa-alani kõrgusel 2750 m. Peamine sissetulekuallikas on see liustiku suusa-ala oma 35 km nõlvade ja 10 tõstukiga, mis avati 1982. aastal. Tänu suusa-ala kõrgusele (2200-3050 m) ja liustikule on see tegev oktoobri keskpaigast juuni keskpaigani.

13. sajandi Berneggi lossi varemed oma gooti kabeliga asuvad samuti orus.

## Vaata ka

* Kurude loend

## Viited

## Välislingid

* www.kaunertal.eu
Eela Kuusküll

**Eela Kuusküll** (sünninimi **Emilie Rosalie Wiitfeld**; 1936. aastast perekonnanimi **Sõstramets**; 1940. aastast eesnimi **Eela**; 24. veebruar 1921 Vara mõis – 10. jaanuar 2003 Tallinn) oli eesti kirjastustegelane ja tõlkija.

1941. aastal oli ta ELKNÜ Harjumaa komitee instruktor ja hävituspataljonlane. Teise maailmasõja ajal NSV Liidus tagalas.

Pärast Teist maailmasõda töötas ta Eesti Riikliku Kirjastuse, hiljem kirjastuse Eesti Raamat marksismi-leninismi/poliitilise kirjanduse toimetuse juhatajana.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu saadik.

Ta on ka tõlkinud kirjandust vene keelest eesti keelde.

Ta on maetud Liiva kalmistule.

## Tunnustus
*1970 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited

## Välislingid
*ERR arhiiv. Eesti Raadio saade. Need aastad ei unune,8.02.1987
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eela Kuusküll, kirjastuse Eesti Raamat poliitilise kirjanduse toimetuse juhataja
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eela Kuusküll (Sõstramets, 1966
Jaan Vihm

**Jaan Vihm** (4. juuni 1934 – 15. detsember 1986) oli eesti kinomehaanik.

1950. aastatel töötas ta Valga rajooni rändkino nr 25 kinomehaanikuna, 1970. aastatel Valga Rajooni Riikliku Kinovõrgu kinomehaanik-autojuhina.

Ta on maetud Rõngu kalmistule.

## Tunnustus
*1958 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1976 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*Tööpunalipu orden

## Viited

## Välislingid
*Eesti filmi andmebaas. Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 2, 4/5. Kinomehaanik Jaan Vihm Pukast (1977)
*Eesti filmi andmebaas. Dokumentaalfilm "Kutsumus" (1980)
Vene tänav (Rakvere)

**Vene tänav** on tänav Rakvere linna põhjaosas Kukeküla linnaosas.

Loode-kagusuunaline Vene tänav on 365 m pikkune. See saab alguse Tallinnatänavalt, ristub Terase, Rohuaia ja Posti tänavaga ning lõpeb Saue tänava ristmikul. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult 0,5–0,6 km.  

Tänav on hoonestatud peamiselt katusekorrusega ühepereelamutega, mis on ehitatud 20. sajandi esimeses ja teises pooles. Tallinna ja Vene tänava nurgal asus 1873. aastast esimene Rakvere linnahaigla, mille tarvis ehitati uus kivihoone 1932. aastal, arhitekt Ferdinand Gustav Adoff. Vahepeal lagunenud hoone (Vene 2a) on nüüdseks korterelamuks ümber ehitatud.

## Viited
Reason, Truth and History

**"Reason, Truth and History"** ("Mõistus, tõde ja ajalugu") on Hilary Putnami filosoofiline raamat. See ilmus 1981 Cambridge University Pressi väljaandel.

## Kokkuvõte
Autor püüab vabaneda mitme dihhotoomia survest, millest peamine on objektiivne ja subjektiivne vaade tõele ja mõistusele. Kui mõni niisugune dihhotoomia on aktsepteeritud kui vaadete ja mõtlemisstiilide tüübid, siis hakatakse neid vastandeid võtma peaaegu ideoloogiliste siltidena. Paljud filosoofid pooldavad mõnd tõe "koopiateooria" (tõe vastavusteooria) varianti ning näevad ainsa alternatiivina tõe objektiivsuse eitamist ning kapituleerumist ideele, et kõik mõtteskeemid ja vaatekohad on lootusetult subjektiivsed. Julge vähemus (Thomas Kuhn vähemalt mõnes meeleolus, Paul Feyerabend, Michel Foucault) seab end vastupidise sildi alla. Nad nõustuvad, et naiivse tõekontseptsiooni alternatiiv on näha mõtlemist, ideoloogiaid, teooriaid subjektiivsetena ning kaitsevad jõuliselt relativistlikku ja subjektiivset vaadet. Filosoofilise vaidluse ideoloogilisus ei ole     tingimata halb: kõige täpsemateski teadustes kaitstakse ja rünnatakse uusi ideid erapooliku jõulisusega. Ka poliitikas on polariseerumine ja ideoloogiline tulisus mõnikord vajalikud, et probleemile moraalset tõsidust anda. Ent aja jooksul saavad uutest ideedest vanad, nad pole enam väljakutsuvad, ja see, mis varem keskendas tähelepanu, hakkab nüüd takistama uute alternatiivide uurimist. Tõeteooriate vaidluses on see juhtunud. Esimeses kolmes peatükis selgitab Putnam tõekontseptsiooni, mis ühendab objektiivsed ja subjektiivsed komponendid. See vaade ulatub tagasi Immanuel Kantini. Koopiakontseptsiooni saab tagasi lükata, omistamata kõike ajavaimule, geštaldivahetustele või ideoloogiale.     

Tõe ja ratsionaalsuse vahel on väga tihe seos. Fakti ainus kriteerium on see, et teda on ratsionaalne aktsepteerida. Näiteks kui on ratsionaalne aktsepteerida, et pilt on ilus, siis saab olla fakt, et pilt on ilus. Nii et saavad olla väärtusfaktid. Aga ratsionaalne aktsepteeritavus ja tõesus on erinevad mõisted. Jääb alles realistlik intuitsioon, et väide võib olla mingil ajal ratsionaalselt aktsepteeritav, kuid mitte tõene. 

Putnam ei usu, et ratsionaalsust defineerivad muutumatud kaanonid või printsiibid. Metodoloogilised printsiibid on seotud meie maailmavaatega, sealhulgas vaatega iseendile kui maailma osadele, ja muutuvad ajaga. Sellest, et meie arusaamad mõistusest ajaloos arenevad, ei tee Putnam järeldust, et mõistus ise saab midagi olla või millekski areneda, ega lõpeta kultuurirelativismi ja strukturalismi seguga. 

Ratsionaalsus ei piirdu laboriteadusega ega ole seal põhimõtteliselt teistsugune kui mujal. 

### 1 Ajud tõrres (Brains in a vat)
Sipelgas jätab liival liikudes jälje, mis juhuslikult meenutab Churchilli. Kas sipelgas tegi pildi, mis kujutab Churchilli? Enamik inimesi ütleks, et ei, sest sipelgal polnud kavatsust, kuid meie võime seda joont pildina näha.
Pohronský Inovec

**Pohronský Inovec** (ungari keeles *Garammenti-Inóc*) on vulkaanilise päritoluga mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust. Varem arvati see Vtáčniku osaks, aga tänapäeval peetakse seda eraldi maastikurajooniks. 

Mäestiku moodustavad andesiit ja rüoliit. Kõrgeim tipp on Veľký Inovec (900,6 m). Mäestiku põhjapoolsem osa Veľká Lehota küla ümbruses on tasasem.

Mäestikku katavad valdavalt lehtmetsad, valitsevaks puuliigiks on harilik tamm. Vaatamisväärsusteks on XIV sajandil rajatud Živáni vahitorni varemed, Starohutský juga ja nn Andesiidimeri – 1,4 hektari suurune laavaväli, mis jääb administratiivselt Malá Lehota küla piiridesse.

## Asend

Pohronský Inovec piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
* kirdes Vtáčniku,
* loodes Tribeči,
* kagus Štiavnica mäestiku ja
* edelas Doonau küngastikuga.

## Viited

## Välislingid
* Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Meediapleier

**Meediapleier** on arvutiprogramm multimeediafailide, näiteks videote, filmide ja muusika esitamiseks.

Meediapleierid kuvavad tavaliselt standardseid meedia juhtimise nuppe, mis on tuttavad füüsilistelt seadmetelt, näiteks magnetofonidelt ja CD-mängijatelt. Nendeks nuppudeks on *play(►), pause, fastforward, backforward* ja *stop(■).*

Populaarsematel operatsioonisüsteemidel on tavaliselt vähemalt üks meediapleier. Näiteks Windowsil on Windows Media Player ja Mac OS X-il on QuickTime Player. Ka Linuxi operatsioonisüsteemil võib olla meediapleiereid, näiteks: SMPlayer, Amarok, Audacious, Banshee, MPlayer, Rhythmbox, Totem, VLC Media Player ja xine. Androidi operatsioonisüsteemil on Google Play Music tavaline meediapleier koos paljude teiste mobiilirakendustega nagu Poweramp, Beautiful Music Player, VLC Media Player.

## Põhifunktsioonile keskendumine
 
Erinevatel meediapleieritel võivad olla erinevad eesmärgid ja omadused. Videopleierid on meediapleierite rühm, mille põhiotstarve on digitaalse video esitamine. Näiteks Windowsi DVD Player mängib ainult DVD-videoplaate. Media Player Classic saab mängida audio- ja videofaile, kuid selle programmi omadused, nagu värvikorrektuur, pildi teravustamine, suumimine, DVB toetus ja subtiitrite toetus on ainult kasulikud videomaterjalide jaoks, näiteks animafilmide ja mängufilmide jaoks. Näiteks, AIMP mängib eranditult audiovorminguid. MediaMonkey mängib nii audio- kui ka videovorminguid, kuid selle paljud omadused (meediateek, laulusõnade avatus, muusika kujutamine, internetiraadio) on suunatud helivormingule. Kuid on ka universaalseid meediapleiereid. Näiteks Windows Media Player, millel on omadusi nii heli kui ka video jaoks, kuigi mitte nii palju kui Media Player Classicul ja MediaMonkeyl koos.
Lendkabe

**Lendkabe** (vene keeles летающие шашки või ka леталки) ehk algseisude loosimine (vene keeles жеребьевка начальных позиций) on Vene ja Brasiilia kabes kasutatav partiide algseisude loosimine, kus tavapärasest algseisust liigutatakse mingile muule väljale 1 või 2 kivi.  

Näiteks üleskirjutus a3>a5 h6>a3 tähendab, et partiid alustatakse seisust, kus kivi a3 on liigutatud väljale a5 ja kivi väljalt h6 väljale a3 (vaata diagrammi). 

Lendkabes on alustajaks pooleks valge ja enamasti mängitakse mikromatše. Seisude loosimiseks kasutatakse spetsiaalset loositabelit. Süsteem võeti kasutusele ideega sundida mängijaid mängima tundmatuid seise ja seeläbi vähendada viikide hulka võistlustel. Lendkabet kasutatakse paljudel tippvõistlustel (alates 2015. aastast ka Eesti meistrivõistlustel). 

## Vaata ka
*Fischeri male
Kruonis

**Kruonis** on alev Leedus Kaišiadoryse rajoonis, Kruonise valla halduskeskus. Alevi lähistel asub Kruonise hüdroakumulatsioonijaam.

Kruonises on keskkool, postkontor, kultuurikeskus ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 19. sajandil rajatud kõrts, 1919. aastal ehitatud katoliku kirik ja 1927. aastal ehitatud õigeusu kirik.

## Ajalugu

Asula tekkis 15. sajandil Leedu suurvürstidele kuuluva Kruonise mõisa juurde. 1472. aastal lasi Kazimierz IV sinna kabeli ehitada. Tänapäevases asukohas asub Kruonis alates 16. sajandi keskpaigast.

Juudid asusid Kruonisesse elama juba 16. sajandil. Umbkaudu sel ajal asusid sinna elama ka karaiidid, sealne karaiitide kogukond oli üks vanemaid Leedus, kuigi suri välja 18. sajandil.

Aastail 1570–1831 oli Kruonis Ogińskite valduses. Nemad lasid sinna kohe oma valitsusaja algul õigeusu kiriku ehitada, aga 1610. aastal valmis uniaatide kirik, mis oli esimene omataoline Leedu aladel. Kolm aastat hiljem kanti Kruonis esimest korda kaardile (*Crono*). 1649. aastal hakkas selle kiriku juures tegutsema ka uniaatide klooster. 17. sajandi alguses valmis mõisa peahoone.

Kruonise alev rajati sama sajandi keskpaigas külast põhja poole ristmikule. Seda on kirjalikes allikates esmamainitud 1693. aastal. Alev põles 1787. aastal maha.

Tsaariajal kasutati Kruonise kohta venekeelset nimekuju Кроне. 1812. aastal laastasid sealset mõisa Prantsuse sõdurid. Alevi elanikud osalesid jaanuariülestõusus, seetõttu küüditati neist paljud Siberisse ja nende asemele asusid elama venelased.

Teise maailmasõja alguses vahistasid leedulased Kruonises elanud juudid, mõned neist, kel olid naabritega tülid, ka hukati, ent ülejäänud lasti vabadusse. Hiljem sunniti nad siiski asulast lahkuma ja anti üle sakslastele, kes sealsed juudid ka hukkasid. Sõja ajal põles alev taas. Seal hukati 1944. aastal ka Vilniuse ja Leedu peapiiskopkonna piiskop Sergi (Voznessenski) (tol ajal ka Eesti ja Läti õigeusu kirikute eksarh). Ühe versiooni kohaselt tapsid ta Saksa sõdurid, teise versiooni kohaselt partisanid (versioon tugineb ühe partisani pihtimusele), kolmanda kohaselt aga Kārlis Ulmanise auvalvesalk.

Sõja järel tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Kruonises paiknes toona NKVD sõjasalk. Nõukogude ajal oli Kruonis kohaliku kolhoosi keskasulaks. 1946. aastal rajati sinna auruveski ja saekaater. 1978. aastal valmis Kruonise hüdroakumulatsioonijaam.


Kruonio dvaro likučiai.JPG|Mõisa varemed
Kruonio gimnazija.JPG|Koolimaja
Kruonio Svc. Mergeles Marijos, Angelu Karalienes, baznycia.jpg|Katoliku kirik
Kruonis Pumped Storage Plant.jpg|Hüdroakumulatsioonijaam
Kruonio cerkve.jpg|Õigeusu kirik


## Viited

## Välislingid

* Alev Poola geograafilises sõnastikus
* Alev portaalis vietoves.Lt
Nauders

**Nauders** (romanši: *Danuder*) on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1394 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 90,3 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1560 inimest.

## Asend

Vald asub Ötztali Alpide kõrgorus Alpide peaahelikust põhjas. Vald paikneb umbes 29 km Landeckist lõunas, maanteel, mis viib Pfundsist Inntali orus läbi kitsa Finstermünzi kuristiku kuni Rescheni kuruni ja piirile Vinschgau ringkonnaga Lõuna-Tiroolis, Itaalias. Lähedal on kolmikpunkt Šveitsi piiriga; läänes viib maantee Sesvenna Alpidesse ja Martinasse Alam-Engadini orus.

## Ajalugu

Iidsetel aegadel oli kaubatee üle Rescheni kuru osa Rooma Via Claudia Augustast, mis viis Itaaliast üle Ida-Alpide Raetia pealinna Augusta Vindelicorumisse (Augsburgi). Nauders asub tõenäoliselt *[[mansio]]* kohas, mida kaasaegsed kutsusid *Inutrium*. Kuid alates 200. aastast langes maanteeühenduse tähtsus, kui seda järk-järgult asendas Brenneri mäekuru maantee idas.

Kihelkonda *Nudres* on esmamainitud 1150. aasta dokumendis; 13. sajandist võõrustas see tähtsat tollijaama. Sajandite jooksul tekkis arvukalt konflikte Tirooli maade, mis kuulusid aastast 1363 Austria Habsburgidele, piiril Šveitsi Konföderatsiooniga, mis kulmineerusid Švaabi sõjaga 1499. aastal. Naudersit, mis siis oli osa Tirooli Vinschgau piirkonnast lõunas, hallati Naudersbergi lossist, 14. sajandi alguses püstitatud keskaegsest linnusest. 1472. aastal püstitas Habsburgist Austria ertshertsog Sigismund kitsaskohta Inni jõel Finstermünzi linnuse.


Schloss naudersberg 2.JPG|Naudersbergi loss
846 Blick-auf-Nauders.JPG
F'münz2.jpg|Finstermünz


Finstermünz kaotas lõpuks oma funktsiooni, kui 1854. aastal ehitati Carl von Ghega plaanide järgi uus mägitee Naudersi kõrgoruni. Austria võimud püstitasid uuele maanteele Inntali orgu Hochfinstermünzi linnuse, mille kujundasid Franzensfeste linnuse ja Rastatti liidulinnuse järgi ning mehitasid *[[Kaiserschützen|k.k. Landesschützen]]* väesalgaga.

Pärast Teise maailmasõja lõppu põgenesid mitmed natsiametnikud, nagu Eduard Roschmann ja Oswald Menghin, rotiradu pidi Naudersi ja Rescheni kuru kaudu, et pääseda vahistamisest.

## Tuntud inimesi

* Karl von Blaas (1815–1894), maalikunstnik
* Ernst Hairer (sündinud 1949), matemaatik

## Viited

## Välislingid

* www.nauders.tirol.gv.at
Pettneu am Arlberg

**Pettneu am Arlberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1222 m kõrgusel merepinnast. 

Valla pindala on 56,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1454 inimest. Vald paikneb 16,3 km Landeckist läänes. Paika on esmamainitud 1300. aastal kui *Ponte novu (nou)*, mis tähendab uut silda. Peamised sissetulekuallikad on suve- ja taliturism ning põllumajandus.

## Viited

## Välislingid

* www.pettneu.tirol.gv.at
Paul Uusman

**Paul Uusman** (2. juuni 1910 Tallinn – 21. veebruar 1988 Tallinn) oli eesti kultuuritegelane.

1940. aastal sai ta Riigi Ringhäälingu direktoriks ja Eesti NSV Raadiokomitee esimehe asetäitjaks. Teise maailmasõja aastatel oli ta Leningradi ja Moskva Raadio Eesti toimetuse diktor ja vastutav toimetaja. Aastatel 1944–1949 oli ta Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Eesti NSV Raadiokomitee esimees, 1949–1953 Eesti NSV Raadioinformatsiooni Komitee esimees. Aastatel 1953–1975 oli ta Eesti NSV Kultuuriministeeriumis ministri asetäitja.

Aastatel 1940–1950 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu saadik.

Aastatel 1953–1987 oli ta ajalehe Sirp ja Vasar toimetuskolleegiumi liige.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1965 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*Tööpunalipu orden
*Punatähe orden
*Orden "Austuse märk"
*Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Uusman, Paul – Eesti NSV kultuuriministri asetäitja (1969)
*ERR arhiiv. Käidud teedelt: Paul Uusman, 21.06.1985
*ERR arhiiv. Kirjutamata memuaare: Paul Uusman, 31.08.1986
Pfunds

**Pfunds** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 970 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 140,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2577 inimest. Vald paikneb 19,7 km Landeckist lõunas ja 5 km Šveitsi piirist põhjas. Küla on kirjalikult esmamainitud 1282. aastal. Peamine sissetulekuallikas on turism.


Pfunds, dorpszicht foto4 2012-08-13 17.03.jpg
Le Pont de l' Inn et la tour-maison de Pfunds.jpg|Pfunds, vana sild ja tornmaja


## Viited

## Välislingid

* www.pfunds.tirol.gv.at
Kruonise vald

**Kruonise vald** (leedu keeles *Kruonio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 224 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2775 inimest. Valla keskus on Kruonise alev, kus aastal 2011 oli 661 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g.13. Vallavanem on Audrius Slavinskas.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Krugersdorp

**Krugersdorp** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.

Krugersdorp on asutatud 1887. aastal. Linn on saanud nime buuride poliitikategelase Paul Krugeri järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krugersdorpi elanikest valgeid 50,22%, mustanahalisi aafriklasi 42,27%, India või Aasia päritolu inimesi 5,38%, värvilisi 1,37% ja teisi 0,75%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 42,03%, inglise keelt 19,50%, tsvana keelt 14,49%, suulu keelt 4,82%, koosa keelt 3,68%, sotho keelt 3,56%, pedi keelt 2,47%, tsonga keelt 2,37%, venda keelt 1,65% ja ndebele keelt 1,53%.

## Viited
Poolkinnised avangud

**Poolkinnised avangud** on male avangud, mis algavad valge avakäiguga 1.d2-d4 ja millele mustad teevad ükskõik millise muu vastukäigu peale käigu 1...d7-d5.

## Poolkinniseid avanguid
*Benoni kaitse
*Blumenfeldi gambiit
*Bogoljubovi kaitse
*Budapesti gambiit
*Englundi gambiit
*Grünfeldi kaitse
*Hollandi kaitse
*India kaitse
*Krejciki gambiit
*Lipuindia kaitse (Uus-India)
*Nimzowitschi kaitse (Nimzo-India)
*Poola kaitse
*Stountoni gambiit
*Trompowsky rünnak
*Vana-India kaitse
*Volga gambiit (Benko gambiit)
Meediasemiootika

**Meediasemiootika** on semiootika haru, mis tegeleb meediatekstide uurimisega. Meediasemiootika uurimisobjektid on märgid, sümbolid, indeksid, koodid, tekstid, narratiivid, metafoorid, mis on seotud info vahendamisega.
Kaišiadoryse rajoon

**Kaišiadoryse rajoon** (leedu *Kaišiadorių rajono savivaldybė*) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus  endise Kaunase maakonna aladel.

Rajooni pindala on 1087 km². 2017. aasta seisuga elas seal 30 857 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal, tänapäevastes piiridest on aastast 1999, mil osa selle maadest läks moodustatava Elektrėnai omavalitsuse koosseisu. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Kaišiadoryse, Kruonise, Nemaitonysi, Palomenė, Paparčiai, Pravieniškėse, Rumšiškėse, Žasliai ja Žiežmariai vald. Eraldi haldusüksused moodustavad veel Kaišiadoryse ja Žiežmariai linnad.

Halduskeskus on Kaišiadoryse linn. Teised tähtsamad asulad on Žiežmariai linn ning Kruonise, Rumšiškėse ja Žasliai alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 94,78% leedulased, 2,59% venelased, 1,04% poolakad, 0,23% ukrainlased, 0,23% valgevenelased ja 1,13% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on Nemunas ja selle lisajõgi Neris. Rajooni kaguosa jääb Dzūkija kõrgustikule. Osaliselt jääb rajooni  Kaunase veehoidla. Rajooni territoorium jääb osaliselt Kaunase veehoidla regionaalpargi territooriumile, osaliselt aga Aukštadvarise regionaalparki.


Dovainoniu_ivaziavimas.JPG|Dovainonys
Kalviu_ezeras.jpg|Kalviai järv
Lašinių_konglomeratų_atodangos_šlaitas.JPG|Lašiniai konglomeraadipaljand
Kaukinė._Ežeras_Žiedelis.JPG|Kaukinė järv
Aleksiejūniškių_akmuo.JPG|Aleksiejūniškėse kivi
Lake of Neprėkšta001.jpg|Neprėkšta
Rumšiškių_pušis.JPG|Rumšiškėse metsa mänd
Darsūniškis,_šaltinis_2.JPG|Darsūniškise mineraalveeallikas
Dovainonių_atodanga.JPG|Dovainonysi paljand
Antakalnio_liepa.JPG|Antakalnise pärn
Kovaičių_akmenys.JPG|Kovaičiai kivi
Versiukas.jpg|Veršiukase järv
Zhasliu_ezheras.jpg|Žasliai järv
Žaslių_kaimas,_Statkūniškės_ež.JPG|Statkūniškė järv
Gudienos_sodu_g.JPG|Gudiena
Kaišiadorių rajono savivaldybė.JPG|Rajoonivalitsuse hoone


## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
Eesti läbi 100 silmapaari

**Eesti läbi 100 silmapaari** on näitus ja raamat. Eesti lugu kajastatakse saja aasta jooksul sündinud inimeste fotode ja mõtete kaudu. Kõige vanem on saja-aastane nagu Eesti Vabariik, noorim saab 2018. aastal ühe aastaseks.  

## Sünniaasta ja portreteeritav
* 1918 Linda Erika Kääramees
* 1919 Raivo Kalamäe
* 1920 Mai Raud-Pähn
* 1921 Alfred-Heinrich Tohver
* 1922 Nora Kutti
* 1923 Valve Andre
* 1924 Mari-Liis Küla
* 1925 Vello Salo
* 1926 Lia Sildver
* 1927 Heldur Viires
* 1928 Maie Erik
* 1929 Tatjana Kalbina
* 1930 Ilon Wikland
* 1931 Ita Ever
* 1932 Otto Kubo
* 1933 Mendi Pääru
* 1934 Aino Praakli
* 1935 Arvo Pärt
* 1936 Peep Varju
* 1937 Galina Torina
* 1938 Hando Runnel
* 1939 Toomas Paul
* 1940 Eva Diallo Lainemäe
* 1941 Maie Orav
* 1942 Asta Urb
* 1943 Ilmar Reepalu
* 1944 Merle Karusoo
* 1945 Matti Õunapuu
* 1946 Viivi Luik
* 1947 Helle Kares
* 1948 Vilen Künnapu
* 1949 Ivo Linna
* 1950 Sirje Runge
* 1951 Varvara Gasjukova
* 1952 Mihhail Lotman
* 1953 Toomas Hendrik Ilves
* 1954 Andy Valvur
* 1955 Nikolai Popov
* 1956 Eva Toulouze
* 1957 Andres Kunnus
* 1958 Ülle Indre
* 1959 Merike Neimann
* 1960 Ants Leiaru
* 1961 Sirje Potisepp
* 1962 Paavo Järvi
* 1963 Mikko Fritze
* 1964 Kairi Viik
* 1965 Lauri Saatpalu
* 1966 Rain Lõhmus
* 1967 Raul Oreškin
* 1968 Anneli Aken
* 1969 Risto Pihlakas 
* 1970 Eva Truuverk
* 1971 Anton Aleksejev
* 1972 Rait Kütt
* 1973 Kadri Tikerpuu
* 1974 Jason Grenfell-Gardner
* 1975 Urmas Purde
* 1976 Aldo Järvsoo
* 1977 Kristi Ockba
* 1978 Annela Laaneots
* 1979 Hiie Orimsson
* 1980 Edward Kess
* 1981 Mike Auksi
* 1982 Rainer Strenfeld
* 1983 Kriss Soonik
* 1984 Jim Ashilevi
* 1985 Dyna Dagger
* 1986 Alar Aksalu
* 1987 Martti Helde
* 1988 Jaan Ots
* 1989 Gerda Niilo
* 1990 Joosep Jürgenson
* 1991 Tommy Cash
* 1992 Igor Demidovich
* 1993 Madeleine Angelique Trubetsky
* 1994 Auli Lonks
* 1995 Hans M, Joel M, Karl M Antson
* 1996 Liisbet Valter-Kalm
* 1997 Ketlin Oja
* 1998 Eliann Tulve
* 1999 Mikael Raichhelgauz
* 2000 Karl Vilhelm Valter
* 2001 Mette Mari Kaljas
* 2002 Kelly Sildaru
* 2003 Anna Lensment
* 2004 Tauri Tamming
* 2005 Nora Guthan
* 2006 Gustav Paul Tamkivi
* 2007 Kirsti Puna
* 2008 Johannes Tali
* 2009 Eirikur Hirv
* 2010 Oscar Nielsen
* 2011 Kirile ja Keira Kumari
* 2012 Stefan Roosmann
* 2013 Sirel Sofia Tootsen
* 2014 Marelle Villemson
* 2015 Chole King
* 2016 Tobias Mikli Coelho
* 2017 Jako Ehasoo 

## Viited
147 eKr

**Aasta 147 eKr** oli 147. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DCVII (607).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Cornelius Scipio Africanus Aemilianus ja Gaius Livius Drusus.
* Lusitaanias alustas Viriathus ülestõusu roomlaste vastu.
*...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
145 eKr

**Aasta 145 eKr** oli 145. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DCIX (609).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Fabius Maximus Aemilianus ja Lucius Hostilius Mancinus.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Ptolemaios VI, Egiptuse kuningas
* Ptolemaios VII, Egiptuse kuningas
144 eKr

**Aasta 144 eKr** oli 144. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DCX (610).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Servius Sulpicius Galba ja Lucius Aurelius Cotta.
* Roomas ehitati Aqua Marcia akvedukt.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Aristarchos Samothrakelt, kreeka filoloog
Nikolai Podgornõi

**Nikolai Podgornõi** (vene keeles Николай Викторович Подгорный, ukraina Микола Вікторович Підгорний; 18. veebruar (vkj 5. veebruar) 1903 Karlovka Poltaava kubermang (tänapäeval Poltava oblast, Ukraina) – 11. jaanuar 1983 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigi- ja parteitegelane.

Nikolai Podgornõi oli rahvuselt ukrainlane ja pärit töölisperekonnast. 1917. aastast töötas ta Karlovkas lukksepa õpilasena ja lukksepana. Aastatel 1921–1923 oli ta Karlovka Komsomolikomitee sekretär. 1926. aastal lõpetas ta Töölisfakulteedi ja 1931. aastal Kiievi Toiduainetetööstuse Tehnoloogiainstituudi. 1930. aastal astus ta Üleliidulisse Kommunistlikku (bolševike) Parteisse.

Aastatel 1931–1939 töötas ta suhkrutööstuse ettevõtetes. 1939. aastal sai ta Ukraina NSV toiduainetetööstuse rahvakomissari asetäitjaks. 1940–1942 oli ta Nõukogude Liidu toiduainetetööstuse rahvakomissari asetäitja. 1942–1944 töötas ta Moskva Toiduainetetööstuse Tehnoloogia Instituudi direktorina. 1944–1946 oli Podgornõi Ukraina NSV toiduainetetööstuse rahvakomissari asetäitja. 1946–1950 oli ta Ukraina NSV Ministrite Nõukogu alaline esindaja NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures.

1950. aasta aprillis määrati ta ÜK(b)P Harkovi oblastikomitee esimeseks sekretäriks. 17. augustil 1953 sai ta Ukraina Kommunistliku Partei Keskkomitee teiseks sekretäriks. 26. detsembrist 1957 kuni 2. juulini 1963 oli Podgornõi Ukraina Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär. 2. juunist 1963 kuni 6. detsembrini 1965 oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär.

4. maist 1960 kuni 24. maini 1977 oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo (kuni 1966. aastani presiidiumi) liige.

9. detsembrist 1965 kuni 16. juunini 1977 oli Nikolai Podgornõi NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimees.

## Viited
King William’s Town

**King William’s Town** (2021. aasta veebruarist ametlikult **Qonce**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Buffalo City linnaringkonnas.

Linn on asutatud 1835. aastal ning toonase nime nime Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninga William IV järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli King William’s Towni elanikest mustanahalisi aafriklasi 65,32%, värvilisi 25,64%, valgeid 5,56%, India või Aasia päritolu inimesi 2,53% ja teisi 0,94%. Koosa keelt pidas emakeeleks 54,55%, afrikaani keelt 27,34%, inglise keelt 13,71%, sotho keelt 0,51% ja suulu keelt 0,42%.

## Galerii

Pilt:King William's Town straattoneel.jpg
Pilt:King William's Town, 5601, South Africa - panoramio.jpg
Pilt:King william's town, center - rsa.jpg
Pilt:NG kerksaal King William's Town.jpg
Pilt:Sendingmuseum King William's Town.jpg
Pilt:Amathole Museum King William's Town.jpg


## Viited
Pians

**Pians** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 856 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 2,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 821 inimest. Vald paikneb 4,3 km Landeckist läänes. Peamine sissetulekuallikas on turism.

## Viited

## Välislingid

* www.pians.tirol.gv.at
Heilsarmee

**Heilsarmee** (Päästearmee) oli Šveitsi ansambel. 
 
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas see nime **Takasa** all Šveitsi lauluga "You and Me", kuid finaali ei jõutud.

## Liikmed
* Sarah Breiter 
* Jonas Gygax 
* Katharina Hauri 
* Christoph Jakob
* Emil Ramsauer
* Michel Sterckx