open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gastriit

**Gastriit** (ladina *gastritis*) ehk **maokatarr** ehk **maopõletik** on teatud loomadel esineva võiv mao seina, eriti limaskesta põletik. 

Ägedat maokatarri võivad põhjustada toiduks sobimatu aine või liiga kuuma toidu makku sattumine. 

Kroonilisel maokatarril pole üheseid põhjuseid, kuid oma roll on helikobakterinfektsioonil, sagedasel alkoholi tarvitamisel, pikaaegsel ravimite (nt aspiriin) ja mõningate toiduainete (nt kange kohv) ohtral tarvitamisel.

Pikka aega kestnud gastriit võib viia maohaavandi tekkele. 

Eristatakse alkoholgastriiti (*gastritis alcoholica*), allergilist maoõletikku (*g. allergica*), atroofilist maopõletikku (*g. atrophicans*), antrumipõletikku (*g. atropicans antri*), maolõikusejärgset atroofilist maopõletikku (*g. atrophicans postoperativa*), kroonilist (idiopaatilist) maopõletikku (*g. chronica (idiopathica*), refluksgastriiti (*g. refluens*) jt. 

Gastriiti ravitakse maohappe eritust pidurdavate ravimitega.

## Viited
Ishias

**Ishias** on krooniline nimme-ristluupiirkonna ja istmikunärvide haigus.

Haiguse sümptomiks on valu, mis suundub alaseljast reie välisküljele (või ka taga- või esiküljele). Jala teistes osades võib olla nõrkust või tuimust. Tavaliselt esineb see ainult ühel kehapoolel.

Peamine põhjus on selgroo lülivaheketta nihe, mis avaldab survet närvijuurele.
## Ishias ja rasedus
Ishias raseduse ajal ei ole väga levinud.
Ishiasse sümptomid raseduse ajal:
* aeg-ajalt või pidevalt valu ühes tuharaliiges või jalgades
* valu seedeelundite närviteedel, tuharadest selja tagant ja jalgani terav, laskuv või põletav valu
* jalgade nõrkus
* raskused kõndimisel, seismisel või istumisel

## Vaata ka

* seljavalu
Inhalatsioon

**Inhalatsioon** on ravimite sissehingamine auru, gaasi või aerosoolina.

Inhalatsiooni kasutatakse näiteks anesteesias, astma, kõridifteeria, tsüstilise fibroosi jt haiguste ravis.

## Vaata ka
*Inhalaator
Idiosünkraasia

**Idiosünkraasia** (kr sõnadest *idios* 'oma, era' + *synkrasis* 'segu,koostis'; ladina keeles *idiosyncrasia*) on kaasasündinud allergiataoline ülitundlikkus. 

Allergiataolise ülitundlikkuse all mõeldakse eelneva tundlikuks muutumiseta ja ilma antigeen-antikeha reaktsioonita ilmnevat organismi eripärast reageerimisviisi eri ainetele.  

Meditsiinis on mitteallergiline ülitundlikkus mõne toidu, ravimi, kemikaali jne suhtes.

Allergoloogias on seda terminit kasutatud peamiselt seoses ravimainete põhjustatud mitteallergiliste reaktsioonidega, kuid tänapäeval on termin käibelt kadumas. 

## Viited
Hirsutism

**Hirsutism** on liigne karvakasv naistel, põhjuseks hormoonregulatsiooni häired ajuripatsi, neerupealiste või munasarjade töös.
Hingetoru

**Hingetoru** ehk **trahhea** (ladina keeles *trachea*) on kõri ja bronhe ühendav hingamisteede  osa.

## Hingetoru inimesel
Hingetoru on täiskasvanul 9–15 cm pikkune ja 1,5–2,7 cm läbimõõduga torujas elund. Algab kõrist 6.–7. kaelalüli kõrguselt ja haruneb rinnaõõnes 4.–5. rinnalüli kõrgusel kaheks peabronhiks. Seda jagunemise kohta nimetatakse trahhea bifurkatsiooniks. 

Vastavalt asukohale eristatakse hingetorul kaela- ja rinnaosa. Hingetoru ette jäävad keelealused lihased, kilpnäärmekitsus, rinnakupide jt. moodustised. Hingetoru taga asub söögitoru, külgmiselt paiknevad veresooned ja närvid. Hingetoru koosneb 16–20 kõhrelisest poolrõngast, mis on ühendatud võrusidemetega. Hingetoru tagumine sein on kileline ja liitunud söögitoruga. Seestpoolt on vooderdatud limaskestaga, mis sisaldab hulgaliselt limanäärmeid ja lümfoidkoe elemente. 

## Vaata ka
*Selgrootute hingetoru
Albaania linnad

**Albaania** suuremad **linnad** (albaania keeles *qytet*) on Tirana (243 000 elanikku), Durrës (79 000), Shkodër (76 000), Vlorë (68 000) ja Elbasan (65 000). Nendes elab kokku umbes 16% Albaania elanikest. Linnad asuvad peamiselt rannikuäärsetel tasandikel. Linnade arhitektuur on enamasti türgipärane. Linnarahvastiku osakaal on 42% (1995). 

Tirana on ülekaalukalt Albaania suurim linn ja majanduskeskus. Suuruselt teine Durrës on tähtis sadamalinn.

2009. aastal moderniseeriti Euroopa Liidu rahalisel toel oluliselt linnade aadressisüsteemi, mis hakkas põhinema digitaalse kaardi järgi koostatud andmebaasil. Uus süsteem mängib olulist rolli avalike teenuste kättesaadavuse parandamises. Uuendus hõlmas ka tänavasiltide paigaldamist.

## Vaata ka
*Albaania linnade loend

## Viited
2006. aasta San Marino grand prix

**[[2006. aasta Vormel 1 hooaeg|2006. aasta]] [[Vormel 1]] etapp  San Marino Grand Prix**   toimus 23. aprillil Imolas.

Põhivõistlusel alustas esikohalt seitsmekordne maailmameister Michael Schumacher, kellele see oli karjääri 66. kvalifikatsioonivõistluse võit. Kvalifikatsioonivõistluse teise aja sõitis välja Jenson Button ja kolmanda Rubens Barrichello. Maailma karikasarja liider Fernando Alonso startis viiendalt positsioonilt.

## Lõppvõistluse tulemused

Sõidu katkestasid:
*Christian Klien, Red Bull
*Yūji Ide, Super Aguri
*Jarno Trulli, Toyota
*Christijan Albers, Midland
*David Coulthard, Red Bull
*Takuma Sato, Super Aguri
Fonasteenia

**Fonasteenia** on hääle kähisemise ja nõrkusena avalduv hääleaparaadi häire. Ka *Phonasthenia functionalis*.

Häälejõuetuse põhjuseks võib olla kõri ülekoormamine (lauljad, näitlejad), vale ja mittesobiv tessituur, hääle forsseerimine (karjumine, moonutatud häälega rääkimine), vale hääletehnika. Sellisel kasutamisel kõri väsib ja tekib hääledefekt.
Platvorm (geoloogia)

**Platvorm** on ulatuslik settekivimitega kaetud osa kraatonist.

Platvorm erineb kilbist selle poolest, et kilbil ei ole settekivimeist katet. Platvormi setendeist koosneva pealiskorra all on varasemate deformatsioonide ja metamorfismi läbi konsolideerunud kristalseist kivimeist koosnev aluskord.

Platvormid on tektooniliselt stabiilsed ning reljeefilt suhteliselt madalad ja vähese liigestatusega alad. Settekivimite kihid on horisontaal- või peaaegu horisontaallasumuses.

Vastavalt setendite all lasuva aluskorra vanusele ehk viimasele orogeneesile, mis ta konsolideeris, jagatakse platvormid noorteks ning vanadeks. Vanade platvormide all olev aluskord on konsolideerunud eelkambriumis ehk rohkem kui 542 miljonit aastat tagasi, noortel platvormidel hiljem.

Ka Eesti paikneb tervenisti platvormil, täpsemalt Ida-Euroopa platvormil.

## Vaata ka
*Kilp
*Orogeen
Platvorm

"**Platvorm**" on sõna, mida kasutatakse mitmes eri tähenduses. 
***Platvorm** on ümbrusest kõrgemal olev plaat, lava vms tasandiline konstruktsioon. Näiteks vaateplatvorm
***[[Platvorm (geoloogia)|Platvorm]]** on geoloogias ulatuslik settekivimitega kaetud osa kraatonist.
***[[Platvorm (infotehnoloogia)|Platvorm]]** on infotehnoloogias mõiste, mis tähistab erinevaid operatsioonisüsteeme või programmeerimiskeeli.

## Vaata ka
*platvormvagun
Improvisatsioon

**Improvisatsioon** ehk **improviseerimine** ehk **improviseering** (itaalia *improvvisazione*) on hetkelooming. Improvisatsiooniga tegelejat nimetatakse *improviseerijaks* või *improvisaatoriks*.

Improvisatsioonilise teose esitus toimub samal ajal selle loomisega. 

## Vaata ka

*Improteater
*ImproTest
*IMPROVIZZ

## Kirjandus
*Jacques Coursil. Hidden principles of improvisation. – *Sign Systems Studies*,   43(2/3), 2015, lk 226–234. Veebis.
Inversioon (muusika)

**Inversioon** ehk **peegel** ehk **peegelkuju** on muusika kompositsioonitehnika, mille puhul toimub helikõrguse peegeldus suhtes horisontaalteljega.

Dodekafoonias nimetatakse inversiooniks kaksteisthelirea kuju, mis on saadud originaali horisontaalsel peegeldamisel seeria esimese heliklassi suhtes.
Inversioon

Sõnal "**inversioon**" (ladina sõnast *inversio* 'ümberpööramine') üldtähendus on 'ümberpööramine' või 'ümberpöördumine', kuid sellel on ka spetsiifilisi tähendusi.  

***[[Inversioon (geneetika)|Inversioon]]** on geneetikas kromosoomi või kromatiidi segmendi järjestuse ümberpöördumine. 
***[[Inversioon (keemia)|Inversioon]]** on keemias *d*-fruktoosi ja *d*-glükoosi lahuse moodustumine *l*-sahharoosi hüdrolüüsi käigus.
***[[Inversioon (muusika)|Inversioon]]** on muusikas intervalli ümberpööre. Seriaalse meetodi puhul nimetatakse inversiooniks üht reakujudest.
***[[Inversioon (permutatsioonis)|Inversioon]]** on matemaatikas elementide konkreetne järjestus permutatsioonis.
***[[Tasandi inversioon|Inversioon]]** on geomeetrias peegeldus ringjoone suhtes.
***[[Inversioon (kirjandusteadus)|Inversioon]]** on kunstitaotluslik ebatavalise sõnajärje kasutamine kirjandusteoses.
***[[Inversioon (meteoroloogia)|Inversioon]]** on õhutemperatuuri tõus kõrguse kasvamisel.
***[[Inversioon (anatoomia)|Inversioon]]** on jalalaba sissepööramine.
Tartu valla lipp

**Tartu valla lipp** on Eesti haldusüksuse Tartu valla lipp.

Lipp on kinnitatud 2. juunil 1994 (Tartu Vallavolikogus 26. mail 1994).

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ristkülikukujuline vapilipp. Valgel kangal kuue lehega rukkililleõis, mis on lipu keskpunktist veidi kõrgemale nihutatud. Õie südamik on kollane. Lippu läbib õiest allpoolt horisontaalne sinine laineline laid.

Rukkilille kuus õielehte viitavad kuuele endisele vallale: Raadi, Sootaga, Tammistu, Tartu, Vesneri ja Äksi, millest on kujunenud praegune Tartu vald. Nende valdade inimeste töö ja vaimne looming moodustavad Tartu valla jõukuse ning on osa Eesti kultuurist, sellele osutabki rukkililleõie kollane südamik. Sinine laineline laid sümboliseerib valla piires asuvat Amme jõge ja Saadjärve. 

Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9 (2:3).

## Lipu kasutamise kord

Tartu valla lippu kasutatakse valla pidupäevadel, avalikel üritustel ja suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega. Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu või mõne teise riigi lipuga, asub Tartu valla lipp lippude poolt vaadatuna Eesti riigilipust ja teiste riikide lippudest vasakul. Alaliselt on valla lipp heisatud Tartu vallamaja ees lipuväljakul.

## Vaata ka
*Tartu valla vapp
*Tartu maakond

## Välislingid
* Tartu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kõlavärvimeloodia

**Kõlavärvimeloodia** (saksa keeles *Klangfarbenmelodie*) on muusikas helide või meloodiate järgnevus, mille käigus tämber muutub. 

Mõiste võttis kasutusele Arnold Schönberg "Harmooniaõpetuses" ("Harmonielehre, Viin 1911), et viidata tämbrite järgnevusele, milles tämbrite omavahelised suhted sarnanevad helikõrguste loogikaga meloodias („Klangfarben, deren Beziehung untereinander mit einer Art Logik wirkt, ganz äquivalent jener Logik, die uns bei der Melodie der Klanghöhen genügt“). Schönberg komponeeris esimese kõlavärvimeloodia kolmandas palas tsüklist "Viis orkestripala" op. 16 (1909), mille algne pealkiri oli "Värvid" ("Farben").

Kõlavärvimeloodia rakendusi võib aga leida juba Richard Wagneri ooperi "Reini kuld" ("Rheingold", 1869) avamängus, kus staatilist Es-duuris kõlavälja elavdab üksnes instrumentatsioon, st muutused tämbris. Ka impressionistlikus orkestrikäsitluses sai kõlavärvimeloodia laialt levinud väljendusvahendiks.

Vastupidi Schönbergi ideele tämbri sõltumatusest on Anton Webern orkestreerinud Bachi ricercari kuuele häälele teosest "Muusikaline ohver" (1935) helikõrgusstruktuuriga seotud tämbri muutumise struktuurina.

Alates 1960. aastatest on tämbrist saanud nüüdismuusikas sedavõrd iseseisev valdkond, et on kadunud vajadus kõlavärvimeloodia mõistet eraldi analüütiliselt nimetada või kirjeldada.
Farmakoloogia

**Farmakoloogia** on teadus ravimite toimest tervele või haigele organismile.

Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas on farmakoloogia instituut alates 1802. aastast.

## Vaata ka
*Eesti Farmakoloogia Selts
*Farmaatsia

## Kirjandus
*Georg Kingisepp. "Farmakoloogia". Eesti Riiklik Kirjastus 1963 
*Ain Raal. "Farmakognoosia". Tartu Ülikooli kirjastus 2024
Retrograad

**Retrograad** ehk **vähikäik** (inglise keeles *cancrizans*, *crab*) on muusika kompositsioonimeetod, mille puhul toimub muusikalise materjali peegeldus suhtes vertikaalteljega.

Retrograadi on võimalik kirjeldada imitatsiooni liigina, kus motiivi või teema helid järgnevad tagantpoolt ettepoole.
Fagotsütoos

**Fagotsütoos** on õgirakkude (fagotsüütide) toimimine organismi kaitsjana. Fagotsütoos üks kahest endotsütoosi tüübist (teine on pinotsütoos), kus rakk "imeb" membraani sisse võrreldes pinotsütoosiga suhteliselt suuremaid osakesi (näiteks baktereid). 

Organismi seisukohalt võib fagotsütoos olla kaitsereaktsioon, mille puhul fagotsüüdid ehk õgirakud kapseldavad endasse kehavõõraid osakesi (milleks võib olla bakter, viirus või kahjustatud kude) ja hävitavad need lagundamise teel.

Mõned pisielurid (näiteks algloomad) toituvad fagotsütoosi teel.

## Vaata ka
*Pinotsütoos
Live-elektroonika

**''Live''-elektroonika** on muusikainstrumentide kõla elektrooniline transformeerimine muusikateose ettekandmise ajal.
Minimalism (muusika)

**Minimalism** on muusikasuund, milles muusikat luuakse väga väheste muusikaliste vahenditega, peamiselt üksikute muusikaliste ideede (järkjärgulise, astmelise) kordamise abil pika aja jooksul.

Minimalistlikku muusikat hakati looma 1960. aastate alguses.

Tuntuim minimalismi esindaja ja üks selle loojaid on Steve Reich. Ta kasutas esimesena eksperimentaalseid tehnilisi võtteid, kus lasi linditsüklitel omavahelisest faasist kergelt välja libiseda ("It's Gonna Rain", 1966).

Kiiresti hakkasid minimalismist huvituma ka traditsioonilisse klassikalisse muusika ringkonda mittekuuluvad inimesed, mis omakorda nõudis heliloojatelt mahukamaid teoseid.

Teise tuntud minimalisti Philip Glassi lavatriloogia ("Einstein on the Beach", "Satyagraha", "Akhnaten") 1970. aastate lõpus ja järgmise kümnendi alguses tõi tema loodud muusikasse avangardismi alged. 21. sajandil käsitletakse minimalismi, avangardismi ja elektronmuusikat koos.
Konkreetne muusika

**Konkreetne muusika** (prantsuse keeles *musique concrète*) on elektroakustilise muusika alaliik, mille loomiseks kasutatakse töötlemata või töödeldud kujul salvestatud reaalse maailma objektide tekitatud helisid. 

Konkreetse muusika mõiste võttis 1940. aastate alguses kasutusele prantsuse helilooja ja muusikateoreetik Pierre Schaeffer.
## Kirjandus
* Schaeffer, Pierre (1952). *À la recherche d'une musique concrète*. Paris, Éditions du Seuil.
* Schaeffer, Pierre (1966). *Traité des objets musicaux*. Paris, Éditions du Seuil.
* Schaeffer, Pierre, Reibel, G. (1967). *Solfege de l'objet sonore.*
Geograafiline laius

**Laius** ehk **geograafiline laius** (φ) on suurus, mis iseloomustab maapinnal asuva punkti nurkkaugust ekvaatorist.

Laius ekvaatoril on 0°, geograafilistel poolustel 90° N ja (põhjapoolus) ja 90° S (lõunapoolus).

Maapinnal asuva punkti laius ja pikkus moodustavad selle punkti geograafilised koordinaadid.
Uusasjalikkus (muusika)

**Uusasjalikkus** (saksa keeles *Die neue Sachlichkeit*) on muusikas 1920. aastatel tekkinud, ekspressionismile vastandunud suund. 

Uusasjalikkuse mõiste tekkis 1923. aastal maalikunstis ja levis sealt teistesse kunstivaldkondadesse. Iseenesest ebaselge tähendusväljaga stiilimõistest kujunes mõne aasta jooksul lööksõna ja lõpuks kogu epohhi iseloomustav mõiste. Laiemas tähenduses iseloomustabki uusasjalikkus 1920. aastate keeruliselt defineeritavat ajastuvaimu. Sõnaga seotud terminoloogiline segadus johtub eelkõige sellest, et mõistet "uusasjalikkus" on tihti seotud maailmavaateliste ja ideoloogiakriitiliste funktsioonidega. Seda kasutati mitte niivõrd kirjeldava, kuivõrd väärtushinnangulise mõistena.

1923. aastal kasutas Mannheimi Kunstihalli juhataja Gustav Friedrich Hartlaub sõna "uusasjalikkus" selleteemalise näituse pealkirjana. Näitusega sooviti vastandada klassitsistlikku ja "kunsti eitusel" põhinevat "tegelikku tänapäevakunsti". Tänapäeval ongi uusasjalikkuse mõiste seotud põhiliselt 1920. aastate maalikunstiga.

1925. aastal levis uusasjalikkuse mõiste teistesse kunstivaldkondadesse.
# Muusikakriitik H. Strobel võrdleb teisi autoreid järgides uut muusikat ja "uusasjalikku" maalikunsti.
# Juba 1927. aastal saavutas uusasjalikkuse mõiste nii muusikas kui ka teistes kunstivaldkondades publitsistliku lööksõna tähenduse.
# Uusasjalikkust hakati siduma muusika uudse ettekandepraktikaga.
# 1927. aastast kinnistus uusasjalikkuse vastandav seostamine ekspressionismiga.
# Muusikas seostub uusasjalikkuse mõiste 1920. aastatel levinud n-ö tarbemuusika (*Gebrauchsmusik*) edendamisega.
# Lööksõnana kasutati "uusasjalikkust" väga paljude 1920. aastate ajastuvaimu iseloomustavate tendentside üldmõistena.
# Uusasjalikkuse mõistet hakati muusikakriitika eeskujul kasutama ka 1920. aastate kirjanduse iseloomustamiseks.

Ajastu vaimu iseloomustajana kasutati uuesti avastatud "asjalikkuse" mõistet 1928. aastal sündinud M. Schifferi ja M. Spoliansky kabareerevüüs "Ripub õhus" ("Es liegt in der Luft"). Filosoofias saavutas asjalikkuse mõiste keskse tähenduse ja seda kasutatakse tänaseni tervet epohhi iseloomustava mõistena. Saksa keelest levis uusasjalikkuse mõiste teistesse keeltesse.

Koos uusasjalikkuse mõiste käibeletulekuga hakati ideoloogiakriitika aspektist polemiseerima tendentsidega, mis samastusid tõeluse eest põgenemisega (*Flucht vor der Wirklichkeit*). Kuigi selline ideoloogiakriitiline aspekt on mõiste kujunemise ajaloo seisukohalt oluline, on selle historiograafiline kasutamiskõlblikkus metoodilistest põhjustest lähtuvalt pigem küsitav.
Sudak

**Sudak** on linn Ukrainas Krimmi lõunarannikul. Pärast Krimmi õigusvastast annekteerimist märtsis 2014 on linn *[[de facto]]* koos Krimmi Vabariigiga Venemaa valduses.

Sudak on kuurortlinn ja veinitööstuse keskus. Valitseb vahemereline kliima &ndash; juuli keskmine temperatuur on 23 °C, veebruaris 2 °C, sademeid 310 mm aastas.

## Ajalugu
4. sajandil eKr oli linna alal tauride asula. Sudaki asutamisajaks peetakse aastat 212. 

3.–13. sajandil oli siin Bütsantsiga seotud kreeklaste kaubanduslinn (*Σουγδαία*; slaavlased tundsid teda nime *Surož* all). 

1204. aastast Veneetsia koloonia. 13. sajandi purustasid linna mongoli-tatari väed, kuid seejärel linn taastati. 1365. aastast Genova võimu all. 

1475. aastal vallutati Osmanite riigi vägede poolt, 16.–18. sajandil kuulus Krimmi khaaniriiki.

1771. aastal vallutati Venemaa keisririigi vägede poolt ja 1783 liideti keisririigi koosseisu ning linn tühjenes elanikest (kristlased saadeti välja 1778, hiljem lahkusid krimmitatarlased).

19. sajandi alguses sai linnast esimene veinitootmise keskus Venemaal. Samal sajandil kujunes kuurortasulaks.

Linnaks sai taas 1982. aastal.

Elanike arvu muutus:
* 1805 – 33 inimest (kõik krimmitatarlased)
* 1926 – 1877 (742 venelast, 418 krimmitatarlast, 298 ukrainlast, 110 sakslast, 95 armeenlast, 65 kreeklast, 45 valgevenelast, 27 juuti, 23 tšehhi, 7 bulgaarlast)
* 1939 – 3247 
* 1966 – 8100 
* 1989 – 15 316 
* 2001 – 15 100 (64,3% venelasi, 19,4% ukrainlasi, 9,8% krimmitatarlasi).


Fail:Genova kindlus.Sudak.Krimm.jpg|Genova kindlus Sudaki linnas 14.-15. sajandist. Krimm
Fail:Туристическая достопримечательность -Генуэзская крепость.jpg|Telkimine Genova kindluses. Krimm
Fail:Sudaki linnas Genova kindlus.jpg|Sudaki linnas Genova kindlus
Fail:Генуезька фортеця. Панорама.jpg|alt=|Panoraam Genova kindlusest 2009. aastal


## Viited

## Välislingid

* Mägisest Krimmist kuldsele Musta mere rannaliivale
* Genova kindlus  
*19. sajandi kuurortarhitektuur
Uusasjalikkus

**Uusasjalikkus** (saksa *Neue Sachlichkeit*) on kunstis ekspressionismile vastanduv suund, mis sai alguse maalikunstis 1920. aastatel Saksamaal. 

Termini autor oli Kunsthalle Mannheimi direktor Gustav Friedrich Hartlaub, kes korraldas 1925. aastal selle voolu näituse.

Uusasjalikkus oli ühelt poolt ekspressionismi jätk, teisalt aga – reaktsioon sellele. Astunud areenile 1910.–1920. aastate piiril, levis see kümnendi teisel poole ka eesti kunstis.  

Uusasjalikkuse mõistega hõlmatakse mitmesuguseid suundi, näiteks verismi, mis sündis majanduskriisiaegsel Saksamaal. Verismi tähtsamad esindajad olid Otto Dix ja George Grosz, Eestis Eduard Wiiralt. Kui verism kasutas palju ekspressionismi vormivõtteid, segades neid naturalismiga, siis uusasjalikkuse keskliin, nii-öelda "asjalik uusasjalikkus", lähtus alguses küll samuti ekspressionismist, ent arenes edasi omaette stiiliks, mida iseloomustas teatav objektivism segatuna irooniaga. 

Uusasjalikkuse eredamaid näiteid eesti kunstis on Juhan Muksi (1899–1983) "Eduard Wiiralti portree" (1925), mis on maalitud vahetult enne mõlema kunstniku siirdumist Pariisi.

## Vaata ka
*Uusasjalikkus (kirjandus)
*Uusasjalikkus (muusika)
*Uusasjalikkus (arhitektuur)
Vooluhulk

**Vooluhulk** on vooluveekogu ristlõiget ajaühiku jooksul läbiva vee kogus.

Tavaliselt, kui ei ole märgitud teisiti, mõõdetakse vooluhulka jõe suudmes.

Vooluhulka mõõdetakse tavaliselt kuupmeetrites sekundis (m³/s), harvem liitrit sekundis (l/s).

Tavaliselt on jõe vooluhulk aasta jooksul ebaühtlane, jõe toitumisest sõltuvate maksimumide ja miinimumidega.

Vooluhulga muutumine aasta jooksul põhjustab veetaseme kõikumist veekogudes. Eesti kliimas on talvel ja suvel vooluhulk väike ning veetase langeb. Seda nimetatakse paguveeks ehk madalveeks. Kevadel lume sulamise tõttu jõgede vooluhulk suureneb ja veetase tõuseb. Seda nimetatakse suurveeks. Sood, järved ja veehoidlad ühtlustavad vooluhulka. Suuri järvi ja veehoidlaid läbivatel jõgedel on veetaseme aastane kõikumine väiksem.

Mägijõgede vooluhulk suureneb liustikujää sulamise tõttu, vihmaperioodide ajal jne.

Vooluhulga aastast muutumist näitavat graafikut nimetatakse hüdrograafiks.

Maailma suurima vooluhulgaga jõgi on Amazonas, Eestis on suurimaks Narva jõgi.

## Eesti jõgede vooluhulki

## Vaata ka
*Maailma jõgede loetelu vooluhulga järgi
Vooluveekogu

**Vooluveekogu** on piklik pidevalt vahetuva (voolava) enamasti mageda veega looduslik või tehislik veekogu.

Sõltuvalt suurusest nimetatakse vooluveekogusid jõgedeks ja ojadeks. Inimtekkelisi vooluveekogusid nimetatakse enamasti kraavideks (ka peakraavideks) ning kanaliteks.

## Vaata ka
*Seisuveekogu
Oja

**Oja** on jõest väiksem looduslik vooluveekogu. Piir jõe ja oja vahel on tinglik. Tavaliselt on oja laius mõnekümnest sentimeetrist mitme meetrini, pikkus ei ületa mitut kilomeetrit ja sügavus on alla 1,5 m.

Ojad tekivad vihma- või sulavee äravoolu korral või kohtades, kus põhjavesi jõuab maapinnale ja allikana edasi voolab. Ojad moodustavad liitudes jõgesid.

Kanal erineb ojast selle poolest, et tema säng on inimeste loodud, ojasäng on looduslik.

Ojasid võib jaotada alatisteks ja ajutisteks, tasasteks ja mägisteks.

Looduslike ojade sängid tavaliselt eriti ei muutu, aga mõned looduslikud nähtused (erosioon, maalihe, maavärin) võivad nende asukohta, kuju ja suurust muuta. Ajutised ojad võivad muuta oma sängi ja isegi voolu suunda peaaegu iga aastal. Sageli muutub ojasängi suund inimtegevuse tagajärjel.

Sugugi kõik maapinnale langevad sademed ei jõua pinnaveekogudesse. Suur osa sellest aurub tagasi atmosfääri. Osa veest satub taimedesse ja aurub nende kaudu – aurumist taimelehtede pinnalt arvestab evapotranspiratsioon. Osa veest imendub maapinda ja muutub põhjaveeks. Põhjaveest suurem osa jõuab siiski kunagi vooluveekogudesse. Kui maapind on veest küllastunud, siis ülejääv osa moodustab äravoolu, mis võib kergesti jõuda vooluveekokku või selle moodustada. Osa langenud sademeist salvestatakse liustikku või igilumme, aga selle sulades võib vesi siiski vooluveekokku jõuda. Üsna tüüpiline on, et liustiku alumisest otsast algab oja, mis toitub liustiku sulamisveest.

Parasvöötmes, sealhulgas Eestis, on ojas vett tavaliselt igal aastaajal. Niisugust oja nimetatakse alaliseks ojaks. Väljaspool parasvöödet on palju selliseid ojasid, kus vett leidub ainult aeg-ajalt. Neid nimetatakse ajutisteks ojadeks. Seal on vett tavaliselt vihmahooajal või pärast äikesevihmu. Ajutistel ojadel on ka piirkondlikke nimesid, näiteks araabia maailmas vadi ja Austraalias kriik. Kaartidel tähistatakse alalised ojad tavaliselt sinise pidevjoonega ja ajutised ojad sinise katkendliku joonega.

Ripaaliks nimetatakse veekogu sügavusvööndit, mis ulatub kaldast kuni põhjataimestiku lõpuni. Ojadele on tüüpiline, et ripaal hõlmab oja kogu laiuses.

Ojad on olulised bioloogilise mitmekesisuse suurendamiseks ja säilitamiseks. Nad pakuvad loomadele võimalust vett juua ja võimaldavad kasvada taimedel, mis vajavad palju vett.

## Välislingid
Liigesepõletik

**Liigesepõletik** ehk **artriit** võib tekkida vigastuse, nakkuse (tuberkuloos, borrelioos), reuma või ainevahetushäire (podagra) tagajärjel.

## Vaata ka
* Juveniilne idiopaatiline artriit
* reumatoidartriit

## Välislingid
Mi Ra Chang, Patrick R. Griffin: "RORβ modulates a gene program that is protective against articular cartilage damage" journals.plos.org, 13. oktoober 2022
Kraav

**Kraav** on kitsas inimtekkeline süvend (sageli vooluveekogu) maapinnas.

Kraave kaevatakse mitmel põhjusel, näiteks kuivenduskraave liigvee pinnasest ärajuhtimiseks, niisutuskraave maa-ala niisutamiseks, kaitsekraave sõjanduses jne. Kuivenduskraavidega kuivendatakse madalaid alasid eriti selleks, et teha need põllupidamiseks sobivamaks. Samuti on kraavid tavalised maanteede ääristajad. Nende eesmärk on hoida teetamm kuivana, et vältida külmuva vee põhjustatud teekahjustusi.

Paljud kraavid sisaldavad vett vaid suurvee ajal.

Paljud Eesti kraavid on rajatud maaparanduse käigus. Kokku on Eestis umbes 150&nbsp;000 km kuivenduskraave ja drenaaže.

## Vaata ka
*Kanal

## Viited
Laatsaret

**Laatsaret** ehk **hospital** ehk **hospidal** (vanemas kirjanduses ka *laatsarett*) on sõjaväeasutuse või üksuse haigla. Laatsaret võib asuda vastavas hoones sõjaväelinnakus või olla telkidest ja konteineritest-masinatest üles pandud maastikul (välilaatsaret). 

**Laatsaretiks** nimetati varem ka tavalist haiglat. 

Nimi on tuletatud katkuhaigete kaitsepühaku Laatsaruse nimest.

## Vaata ka
* Hospitaliidid
* Hospitaliitide ordu
* Malta ordu
* Templirüütlid

## Välislingid
* Lisa 1. Esmatasandi arstiabi osutamine, ravimite tagamine, eriarstiabi osutaja juurde suunamine. Kaitseväe juhataja käskkirjale nr. 165, 13. juuni 2007.a
Töö ja Sotsiaalse Õigluse Partei

**Töö ja Sotsiaalse Õigluse Partei** (saksa keeles *Arbeit und soziale Gerechtigkeit – Die Wahlalternative*, lühend *WASG*) oli Saksamaa sotsialistlik poliitiline partei. Asutati 2005. aastal 3. juulil aktivistide poolt, kes olid pettunud Saksamaal toimunud neoliberaalses konsensuses, mida esindasid pettunute meelest nii tollal võimul olnud sotsiaaldemokraatide-roheliste valitsus kui ka opositsioonilised konservatiivid (*[[CDU]]/[[CSU]]*) ja liberaalid. Partei organiseeris ennast kõikides Saksamaa osades.
 
## Partei ideoloogia
Partei pooldas rikaste kõrgemat maksustamist ja maksusüsteemi progressiivsemaks ennistamist. Peamiselt taotleti Saksamaal 1999. aastast toimunud ettevõtetele ja rikastele suunatud maksukärbete tagasi võtmist.
 
## Valimistel
Esimest korda osales WASG valimistel oma nimekirjaga 2005. aasta Nordrhein-Westfaleni liidumaa valimistel, saades 2,2% häältest (mis jäi alla 5% valimiskünnise). 2005. aasta Saksamaa parlamendivalimiste eel moodustas WASG valimisliidu Saksamaa Demokraatliku Sotsialismi Parteiga (*PDS*), mis on endise Ida-Saksamaa valitseva partei Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei (*SED*) õigusjärglane. Saksamaa valimisseaduse pärast pidi PDS ennast Saksamaa Vasakparteiks (*Die Linkspartei*) ümber nimetama ja endistel Ida-Saksamaa liidumaadel kandideeris ühisnimekiri *Die Linkspartei.PDS*i nime all ja Lääne-Saksamaal *Die Linkspartei* nime all. Föderaalvalimisel võitsid nad kokku 54 kohta (8,7% häältest), neist 12 kohta kuulub WASG-le.

16.  juunil 2007 liitus Saksa Vasakparteiga. Uueks partei nimeks sai *Die Linke*.

## Partei liidrid
*Klaus Ernst
*Thomas Händel
*Sabine Lösing
*Dr. Axel Troost
Lomp

**Lomp** (ka **loik**) on väikse pindalaga ajutine seisva veega veekogu. 

(ajutiselt) kogunenud vesi maapinna lohukeses

Lombid tekivad väikestesse negatiivsetesse pinnavormidesse vihma, lume sulamise vms tagajärjel. Lompide eluiga sõltub ilmast, kuid on reeglina lühike, enamasti mõni päev.

Lompidest suuremaid ja püsivamaid seisva veega veekogusid nimetatakse tiikideks ja järvedeks.
Tiik

**Tiik** on järvest väiksem seisva veega veekogu.

Tiigid võivad olla nii looduslikud kui ka inimtekkelised. Tehislikes tiikides on ainsaks produtsendiks fütoplankton, looduslikes tiikides ja kallastel kasvab tavaliselt arvukalt makrofüüte.

Tiigid on enamasti läbisoojenevad. Suvel esineb seal sageli veeõitsenguid.

## Vaata ka
*Biotiik
*Kalatiik
*Tiigi

## Välislingid

*Loodusaed: tiik
Veekogu

**Veekogu** on maapinnanõos või maa sees olev looduslik või tehislik veekogum. Üksteisega seotud veekogude rühma nimetatakse vesistuks.

## Veekogude liigitus
Veekogusid saab eristada ja liigitada mitmel alusel. 

**Tekke järgi**
:Looduslikud: ookeanid, mered, jõed, järved, allikad, lombid jt.
:Tehislikud ehk inimtekkelised: tehisjärved, veehoidlad, tiigid, kanalid, kraavid, šahtkaevud.

**Mandrite paiknemise järgi**
:Mandrite suhtes paiknemise järgi eristatakse maailmamerd (koos ääreosadega) ja siseveekogusid.

**Maapinna suhtes paiknemise järgi**
:Maapinna suhtes paiknemise järgi pinnaveekogusid ja maa-aluseid veekogusid (koopajärved, maa-alused jõed).

**Vee liikumise laadi või vee vahetumise kiiruse järgi**
:Voolu- ja seisuveekogud (ning nende vaherühma arvatakse paisjärved ja veehoidlad).

**Vees lahustunud soolade hulga ja koostise järgi**
:Mageveekogud, riimveekogud, miksopolühaliinsed, soolaseveelised ehk euhaliinseid ja ülisoolaseveelised ehk hüperhaliinsed veekogud.

**Püsivuse järgi**
:Alalised ehk permanentsed ja 
:perioodiliselt kuivavad ehk temporaarsed (nt riisipõllud, lombid, teatud kraavid).

## Vee-elustik

Veekogusid asustavad veeorganismid.

## Vaata ka
*pinnaveekogu
*vooluveekogu
*seisuveekogu
*siseveekogu
*tehisveekogu
*veekogu stratifikatsioon
*limnoloogia
*okeanograafia
*hüdrobioloogia

## Viited
Harry Potter ja Azkabani vang

**"Harry Potter ja Azkabani vang"** on Harry Potteri sarja kolmas raamat, mille autor on Inglise kirjanik J. K. Rowling. 

Aastal 2004 valmis raamatu järgi film "Harry Potter ja Azkabani vang".

## Sisukokkuvõte
Järgneb raamatu "Harry Potter ja Azkabani vang" lühikokkuvõte.

Lugu algab sellega, et Harry on jälle Dursleyde juures nagu igal suvel. Ühel õhtul tuleb perele külla Vernoni õde tädi Marge, kelle Harry juhuslikult õhku täis puhub, sest ta käib Harryle oma jutuga närvidele. Pärast seda jookseb Harry majast minema, arvates, et ta visatakse väljaspool kooli võlukunsti kasutamise eest Sigatüükast välja. Tema üllatuseks läheb kõik aga teisiti. Ta võib rahulikult Sigatüükasse naasta, et seal 3. klassis õppida, aga enne kooliaasta algust saab Harry teada, et võlurite vanglast Azkabanist on põgenenud maniakk nimega Sirius Black ning käivad jutud, et ta otsib Harryt taga. Et koolis võimalikult ohutu oleks, pannakse territooriumi valvama dementorid: õudustäratavad Azkabani valvurid, kes muudavad enda ümber kõik negatiivseks. Iga kord kui Harry mõne lähedusse satub, hakkab tal paha ning ta minestab. Harryt aga hakkab aitama kooli uus mustade jõudude vastase kaitse õpetaja professor Remus Lupin, kes õpetab talle, kuidas neid eemale tõrjuda. Aja jooksul jõuab Sirius Black koolile lähemale. Korra suutis ta isegi lossi tungida ning Harry kätte saada, kuid ta oli kogemata Roni voodi juurde läinud ning pärast seda vallandunud paanikat ei olnud tal aega Harryt otsida. Lõpuks Harry saab teada, miks Sirius Black teda otsib: ta on Harry ristiisa. Lõpuks kohtuvad Harry, Ron ja Hermione Granger temaga Huilgavas Hurtsikus ning seal saavad nad teada, et Sirius pole tegelikult üldse mõrvar. Alguses, kui nad koos Siriusega Lupinit nägid, arvasid nad ekslikult, et tema oligi see, kes Blacki öösel lossi aitas. Hermione ütleb ka välja, et ta oli juba ammu aru saanud, et Lupin on tegelikult libahunt. Tuleb välja, et tegelikult on süüdlane Peter Pettigrew, kes oli end ammu rotiks muundanud ning teeselnud Roni kodulooma Siblikut. Hiljem aga püütakse Sirius kinni ning tahetakse ära tappa. Ainuke viis teda päästa oli kasutada Hermione ajakeerajat, mida ta oli võimalikult paljudesse tundidesse jõudmiseks kasutanud. Neil õnnestub lõpuks Sirius päästa. Sirius lubab Harryle, et kui asjad on rahulikumaks läinud, võib ta tema juurde elama tulla. Loo lõpus astub Remus Lupin oma ametikohalt tagasi, sest ta ei tahtnud, et õpilaste vanemad tema saladusest teada saaksid.

### Uued tegelased
* Cho Cang – Ravenclaw lendluudpalli võistkonna püüdja
* Sirius Black – Harry ristiisa, keda kõik peale Dumbledore, Harry, Roni ja Hermione mõrvariks peavad
* Remus Lupin – uus mustade jõudade vastase kaitse õpetaja, kes osutub libahundiks
* Põssapossa – Roni kääbusöökull
* Konkskäpp – Hermione kass
Vihm

**Vihm** on vee vedelate osakeste sadu atmosfääris.

Vihma sajuks on vaja, et atmosfääris oleks õhutemperatuur jäätunud vee sulamispunktist kõrgem. Kui atmosfääris leiduva veeauru kondenseerumisel tekkinud veetilgad on piisavalt rasked, siis langevad need vihmana maapinnale.

Õhu niiskusest küllastumiseni, mis on vajalik vihma sajuks, viivad kaks koos toimivat protsessi: õhu jahenemine ja veeauru lisandumine õhku.

Virga ehk sajujooned on sadu, mis on hakanud pilvest langema, kuid aurustub enne maapinnani jõudmist; see on üks viis, kuidas õhk võib veeaurust küllastuda. Sademed moodustuvad, kui veetilgad või jääkristallid pilves omavahel tõukudes liituvad.

Vihma peamine tekkimise põhjus on õhuniiskuse liikumine ruumis (kolmemõõtmelistes) temperatuuri- ja niiskuskontrasti tsoonides, mida tuntakse atmosfäärifrontide nime all. Kui on piisavalt niiskust, mis tõuseb õhuvooluga ülespoole, tekib konvektsioonipilvedest nagu rünksajupilved (*cumulonimbus*; äikesepilved) sadu, mis võib moodustada kitsaid vihmasaju ribasid.

Mägedes võib tihe sadu tekkida paikades, kus tuulega surutav, mööda mäekülge tõusma sunnitud õhumass mäeaheliku samal tuulepealsel küljel vabaneb adiabaatilise jahenemise tõttu kondensatsioonikõrgusel küllastavast niiskusest, niiskus õhus kondenseerub ja sajab enne mäeharja ületamist vihmana mäenõlvadele. Mägede tuulealustel aladel on õhk kuiv, kuna allanõlva langev õhuvool soojeneb juba kuivadiabaatiliselt (föön).

Mussoone põhjustava intertroopilise konvergentsitsooni liikumine toob savannidesse vihmahooaja. Suuremas osas maailmas on vihm peamine mageveeallikas, mis loob eluks vajalikud tingimused mitmesugustele ökosüsteemidele, annab vett hüdroelektrijaamadele ja niisutussüsteemidele. Vihma kogust mõõdetakse sadememõõtjaga, seda hinnatakse aktiivselt ilmaradarite ja passiivselt ilmasatelliitide abil.

Linnade soojussaarte efekt suurendab nii sademete hulka kui ka saju intensiivsust linnadest allatuult. Kliima soojenemine muudab kogu maailma tavapäraseid sajutingimusi, põhjustades niiskemat ilma Põhja-Ameerika idaosas ja kuivust troopikas. Sademed on üks põhikomponente looduslikus veeringluses ning tekitab enamiku planeedi puhta vee varudest. Maailma aasta keskmine sademete hulk on 990&nbsp;mm. Kliimaklassifikatsioonisüsteemid nagu Köppeni kliimaklassifikatsioonisüsteem kasutavad keskmist aastast sademete hulka eri kliimarežiimide eristamiseks. Maa kõige kuivem kontinent on Antarktis. Vihma on täheldatud või oletatakse ka teistel planeetidel, kus see koosneb vee asemel metaanist, rauast, neoonist või väävelhappest.

Eesti vihmakestusrekord pärineb 1996. aastast, kui Väike-Maarjas sadas 29.–31. oktoobrini 57 tundi järjest.

## Viited

## Vaata ka
* Vihmamõõtur
* Cheugugi
* Happevihm
* Vihmakuninganna

## Välislingid
1195

**1195. aasta** (**MCXCV**) oli 12. sajandi 95. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Heinrich Lõvi, Baieri ja Saksimaa hertsog
1167

**1167. aasta** (**MCLXVII**) oli 12. sajandi 67. aasta.

## Sündmused maailmas

* Asutati Lombardia Liiga
* Rajati Oxfordi Ülikool

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* Anders Sunesen, Lundi peapiiskop ja esimene Taani asehaldur Tallinnas (arvatav sünniaeg)
* Friedrich VI, Švaabimaa hertsog

## Surnud

* Aage, Slesvigi piiskop
* Friedrich IV, Švaabimaa hertsog
* Keisrinna Matilda, William Vallutaja lapselaps
* Karl Sverkersson, Rootsi kuningas
1198

**1198. aasta** (**MCXCVIII**) oli 12. sajandi 98. aasta.

## Sündmused maailmas
* 17. mai – hilisem keiser Friedrich II krooniti Palermos Sitsiilia kuningaks. 
* 9. juuni – hilisem keiser Otto IV valiti Saksa kuningaks.
* 12. juuli – hilisem keiser Otto IV krooniti Aachenis Saksa kuningaks.

## Sündmused [[Eesti]]s

* Kristliku ekspansiooni algus

## Sündinud

* 24. august – Alexander II, šotlaste kuningas

## Surnud

* ...
Haruldased muldmetallid

**Haruldased muldmetallid** on üldnimetus 17 keemilise elemendi kohta, mida leidub maakoores hajusalt. Nende sekka loetakse ütrium ja skandium ning 15 lantanoidide rühma elementi: lantaan, tseerium, praseodüüm, neodüüm, promeetium, samaarium, euroopium, gadoliinium, terbium, düsproosium, holmium, erbium, tuulium, üterbium ja luteetsium.

Haruldaste muldmetallide kasutusala ulatub mobiiltelefonidest hübriidautodeni, tuulegeneraatoritest säästulampideni. 

Nende metallide kogunõudluseks maailmas hinnatakse praegu (2011. aastal) 134 000 tonni aastas, kuid prognoosi kohaselt vajavad tööstused juba järgmisel aastal 180 000 tonni. 2014. aastal võib vaja minna juba üle 200 000 tonni haruldasi muldmetalle aastas. Tootmismaht on praegu aga 124 000 tonni juures ning ükski kaevandus ei suuda nõudluse kasvust tekkivat tühimikku nii kiiresti täita, kuigi teadaolevaid varusid on maailmas piisavalt.

Euroopa Liidu prognoosi kohaselt ähvardab eriti suur düsproosiumi, euroopiumi, lantaani, neodüümi, praseodüümi, terbiumi ja ütriumi nappus. Euroopa Parlamendi roheliste fraktsiooni koostatud analüüs soovitab senisest suuremat tähelepanu pöörata nende metallide taaskasutusele.
Kuid näiteks mobiiltelefonides leiduvate haruldaste metallide taaskasutamine on ikka veel nii kallis, et seda ei peeta otstarbekaks.

Hiinas asub 30 protsenti maailma haruldaste muldmetallide looduslikest varudest.
Hiina osa 17 haruldase muldmetalli toodangust maailmas on umbes 97%.

Hiina on piiranud selle tehnoloogiatööstuse jaoks olulise tooraine eksporti, põhjendades seda vajadusega keskkonda hoida ja väites, et seni on toorainevarusid liigselt ekspluateeritud. Euroopa on pannud Hiina valitsusele südamele mitte raskendada Lääne ligipääsu haruldastele muldmetallidele.

Hiina ekspordipiirangud lähevad Euroopa ettevõtetele maksma miljardeid eurosid. Euroopa Liit, USA ja Jaapan on ametlikult pöördunud Maailma Kaubandusorganisatsiooni poole, et lahendada Hiinaga vaidlus tooraine, sealhulgas haruldaste muldmetallide ekspordipiirangute üle. 

Eesti on üks väheseid haruldaste muldmetallide tootjaid maailmas. Sillamäel asuv metallurgiaettevõte Molycorp Silmet AS toodab praegu 2–3 protsenti maailmas toodetavatest muldmetallidest ehk umbes 3000 tonni aastas.

Suured haruldaste muldmetallide varud arvatakse olevat ookeanide põhjas, kuid nende kättesaamine on seniste tehnoloogiate juures veel liiga kulukas. Samuti põhjustaks nende kaevandamine keskkonna reostust.

Haruldaste muldmetallide paiknemine keemiliste elementide perioodilisussüsteemis: 

## Viited

## Välislingid
* Haruldased muldmetallid vajavad kaitset Novaator, 17. veebruar 2011
* EL tekitab muldmetallide laod Äripäev, 6. september 2011
* Hiina kontrollib suuremat osa haruldaste metallide tagavaradest ERR, 14. september 2011
* Ago Gaškov. Molycorp Silmetist saab maailma suurim nioobiumitootja ERR, 26. jaanuar 2012
* Kas haruldaste muldmetallide väärtust alahinnatakse? LHV, 21. veebruar 2012
Puuvõõrik

**Puuvõõrik** (*Viscum*) on linalehikuliste sugukonda kuuluv poolparasiitsete taimede perekond. Puuvõõriku perekonda kuulub umbes 70...100 liiki, mis kasvavad looduslikult parasvöötme- ja troopikapiirkondes: Euroopas, Aafrikas, Aasias ja Austraalias.

Parasiitne taim eelistab kasvada laialehistel lehtpuudel.

Traditsiooniliselt on perekond kuulunud omanimelisse sugukonda – puuvõõrikulised (*Viscaceae*).

Perekonna tuntuim liik on harilik puuvõõrik (*Viscum album*). Esimene kindel tõend selle liigi kasvamisest Eestis pärineb 2007. aasta suvest, mil ta avastati Meerapalu lähedalt vahtralt. 

Mitmeid puuvõõriku liike kasutatakse ravimtaimedena.
Baal-Samem

**Baal-Samem** ehk **Ba'al Shamîm** (aramea ܒܥܠ ܫܡܝܢ, 'taeva isand') oli Foiniikia peajumal, taeva käskija ja tähtede valitseja, vihma ja kõue peremees. Tema kultus levis üle Kartaago, Küprose, Süüria ning Põhja-Mesopotaamia. Teda kujutatakse poolkuuga otsmikul. Tema sümbol on kotkas.

Esimest korda mainitakse teda 14. sajandil eKr hetiidi kuninga Suppiluliuma I ja Ugariti kuninga Niqmadu I vahelises lepingus.

Palmyras on kaevatud välja suur tempel Ba'al Shamîmile (Beli tempel).

## Vaata ka
*baal
Monomineraalne kivim

**Monomineraalne kivim** on ühest või peamiselt ühest mineraalist koosnev kivim.

Monomineraalsed on näiteks settekivim lubjakivi (koosneb peamiselt kaltsiidist) või tardkivimid duniit (peamiselt oliviin) ja anortosiit (peamiselt plagioklass).

Täpset monomineraalse kivimi "puhtuspiiri" ei ole kokku lepitud, erinevatel autoritel on see erinev.
Puna-džunglikana

**Puna-džunglikana** ehk **bankiva kana** (*Gallus gallus*) on faasanlaste sugukonda džunglikana perekonda kuuluv lind.

Viimaste aastate tähtsaks saavutuseks on kana genoomi kaardistamine.

## Levila

Puna-džunglikana looduslik levila on lähisekvatoriaalsetes metsades Ees-Indiast kuni Hiinani. Tema levila on laienenud Pärsiasse ja Assüüriasse. 

## Välimus

Puna-džunglikana on värvilisema sulestikuga ja kõhnem kui tavaline kodukana. Suuruselt on ta tedrest mõnevõrra väiksem.

Kukel on pea, kael, selja eesosa ja nimmepiirkond oranžpunased, ülejäänud selg purpurpunane, aga tiivad, saba ja keha alapool rohekasmustad.

Kukel on peas iseloomulik kõrge lihakas hari, tal on paljad põsed ja lõua all üks-kaks ripnevat lokutit. Kanal on hari väiksem ja sulestik tuhmim.

Puna-džunglikanal on 14 sabasulge, ta kasvab kuni 70 cm pikkuseks ja ta saba on kuni 28 cm pikk.

Kana normaalne kehatemperatuur on 40,5–42,0 °C. Kana pulsisagedus on 170–460 lööki minutis. Kana kuulmise ülempiir on palju kõrgem kui inimesel, umbes 38 000 hertsi.

Kana diploidne kromosoomiarv on 76.

## Eluviis

Puna-džumglikana elab metsas või võsas, aga pole haruldane põldudelgi. Suurema osa ajast veedab ta maapinnal. Hädaohu korral põgeneb ta maad mööda, aga võib ka puu otsa lennata. Lennul vaheldub tiibadega vehkimine liuglemisega.

Puna-džunglikana häälitsus sarnaneb kodukana omaga, aga emaslinnu kaagutamine on lühem.

Puna-džunglikana toitub seemnetest, näiteks viljateradest, samuti taimede lehtedest ja juurtest ning putukatest.

Puna-džunglikana pesaks on maapinnal asuv väheldane süvend, mis on vooderdatud lehtede ja kõrtega. Kurnas on tavaliselt 5–8 valget muna. Neid haub emane üksi, isane pesa juurde ei tule.

Puna-džunglikanal on eripärane sotsiaalne korraldus, mida nimetatakse nokkimisjärjeks. See on erinev emastel ja isastel. Dominante lind tõstab saba ja pea kõrgele. Allaheitlikkust väljendavad saba ja pea allalaskmine ja pea ühele küljele kallutamine. Nokkimisjärge õpetatakse tibudele, kui nad on umbes nädalavanused.

Puna-džunglikana ei tunne magusat maitset ega armasta ka soolast. Puna-džunglikana emaslinnud toituvad turvaliselt kuke kaitse all. Kuke võim ulatub umbkaudu 20 meetri kaugusele. Kukevõitluse toimumiseks peavad kanad viibima vähemalt 3 meetri kaugusel. Kui kukk peaks surema, saab juhiks nokkimisjärjes järgmine kukk.

## Kodustamine
Meie tavaline kodukana (*Gallus gallus domesticus*) pärineb alamliigist *Gallus gallus gallus*. Kana kodustati 5200 aastat tagasi.

Puna-džunglikana kodustamine algas Kagu-Aasias. Seda ei ajendanud inimese soov mune saada, sest 5–8 muna aastas on üsna vähe. Puna-džunglikana kodustati üksnes sportlikel eesmärkidel, kukevõitluse pärast. Alles hiljem hakkas inimene pidama kodustatud kanu, saavutades neil järk-järgult üha suurema munemisvõime.

## Viited

## Välislingid

*
Diane Schuur

**Diane** Joan **Schuur** (sündinud 10. detsembril 1953) on USA laulja-pianist, üks hinnatumaid tänapäeva džässartiste.

Diane Schuur on sünnist saati pime. 

Tema esimene singel "Dear Mommy and Daddy" ilmus 1971. aastal.

1975. aastal kutsus trummar Ed Shaughnessy teda koos oma bigbändiga esinema Monterey džässifestivalile. Läbimurre saabus samal festivalil 1979. aastal, kus saksofonist Stan Getz vaimustus tema talendist ning kutsus ta Valgesse Majja esinema.

1984. aastal kutsus tollane Ameerika Ühendriikide presidendi abikaasa Nancy Reagan Schuuri teist korda esinema Valgesse Majja. Selle kontserdi raadioülekanne tõi talle plaadilepingu firmaga GRP. Samal aastal ilmus ka tema esimene plaat "Deedles".

Oma esimese naisvokalisti Grammy võitis ta 1986. aastal, järgmine tuli juba 1987. aastal. Pärast neid auhindu on teda võrreldud džässmuusika suurkujude Sarah Vaughni ja Ella Fitzgeraldiga.

2002. aastal külastas Diane Schuur Eestit ning oli džässifestivali "Jazzkaar" peaesineja.

## Albumid
*"Deedles" (1984) 
*"Timeless" (1986) 
*"Diane Schuur and the Count Basie Orchestra" (1987) 
*"Talkin' 'Bout You" (1988) 
*"Diane Schuur Collection" (1989) 
*"Pure Schuur" (1991)
*"In Tribute" (1992) 
*"Love Songs" (1993) 
*"Heart To Heart" (1994) 
*"Blues For Schuur" (1997) 
*"The Best of Diane Schuur" (1998) 
*"Music Is My Life" (1999) 
*"Friends for Schuur" (2000) 
*"Swingin' for Schuur" (2001) 
*"Midnight" (2003) 
*"Schuur Fire" (2005) 
*"Live in London" (2006) 
*"Some other time" (2008)
*"The Gathering" (2011)
*"I Remember You: Love to Stan and Frank" (2014)

## Välislingid
*Koduleht
Ringkonna õigustega linn

**Ringkonna õigustega linn** (地级市 (*diji shi* (*dìjí shì*) 'maa-astme linn') on 2. järgu haldusüksuse tüüp Hiinas.

## Koht haldusüksuste hierarhias
Nad jäävad haldusüksuste hierarhias provintside ja maakondade vahele. Sama tasandi haldusüksused on ringkonnad (地区), aimakid (盟) ja autonoomsed ringkonnad (自治州). 

## Olemus
Ringkonna õigustega linnad ei ole asulad, vaid sisaldavad tavaliselt peale keskuslinna maapiirkondi ja väiksemaid linnalisi asulaid. Peaaegu kõik nad jagunevad mitmeks maakonnaks, maakonna õigustega linnaks ja muudeks 3. järgu haldusüksusteks. Nimelt olid ringkonnad, mille asemele ringkonna õigustega linnad moodustati, suured haldusüksused, kuhu kuulus nii linnalisi asulaid kui ka maapiirkondi. Et eristada ringkonna õigustega linna tegelikust linnast, kasutatakse esimeste kohta sõna 市区 (*shiqu* (shìqū)) 'linna-ala'.

### Kriteeriumid
Selleks et ringkond saaks ringkonna õigustega linnaks, peavad olema täidetud järgmised kriteeriumid:
*ringkonna keskuses peab olema vähemalt 250 000 elanikku, kes ei ole hõivatud põllumajandusega
*ringkonna kogutoodang peab olema vähemalt 200 miljonit jüaani 
*teenuste kogutoodang peab ületama hankiva tööstuse kogutoodangu ning ületama 35% kogutoodangust

## Levik
Esimene ringkonna õigustega linn moodustati 5. novembril 1983. Nüüdseks on enamik ringkondi asendatud ringkonna õigustega linnadega ning asendamine jätkub praegugi. Praegu on Hiinas 283 ringkonna õigustega linna. 

Enamik provintse koosneb täielikult või peaaegu täielikult ringkonna õigustega linnadest. Hiina 22 provintsist ja 5 autonoomsest piirkonnast on ainult 3 provintsis (Yunnan, Guizhou, Qinghai) ja 2 autonoomses piirkonnas (Xinjiang, Tiibeti autonoomne piirkond) üle kolme 2. järgu haldusüksuse, mis ei ole ringkonna õigustega linnad. 

Kõige suuremad ringkonna õigustega linnad on Baoding (Hebei provints), Zhoukou (Henan), Nanyang (Henan) ja Linyi (Shandong). igaühes neist on rohkem elanikke kui keskalluvusega linnas Tianjinis.

## Võrdlus ringkondade ja aimakkidega
Ringkonnad ja aimakid on "provintside vahevõimud": erinevalt ringkonnaõigustega linnadest ei ole neil rahvakongresse (人大), Hiina rahva poliitilist konsultatiivkonverentsi (政协) ega rahvavalitsust (人民政府). Viimase asemel on neil haldusamet 行政公署. Ringkondade ja aimakkide muutmine ringkonna õigustega linnadeks tähendab kesktasandi tugevnemist, sest ringkonna õigustega linnadel on täielik haldussüsteem (kahe parlamendikojaga, valitsusega ja "valimistega").
 
## Sarnased mõisted
15 suurele ringkonna õigustega linnale on antud allprovintsilinna staatus, mis annab neile palju suurema autonoomia. 

Allringkonna õigustega linn on maakonna õigustega linn, mille võimupiirid lähenevad ringkonna õigustega linnade omadele.