open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Romantika (laev)

**Romantika** on esimene Tallinki tellimusel valminud parvlaev, ehitatud 2002. aastal tollases Aker Finnyardsi laevatehases Raumas Soomes. Romantika on üldse esimene Eesti reederi jaoks ehitatud uus reisilaev. Sõsarlaev on 2004. aastal valminud Victoria I.

Kuni 2006. aastani sõitis Romantika liinil Tallinn–Helsingi. Kui aga valmis Galaxy, siis suunati Romantika liinile Tallinn–Stockholm, seda liini sõitis laev 3 aastat. Alates 8. maist 2009 hakkas laev sõitma liinil Riia–Stockholm, kus ta vahetas välja laeva Regina Baltica. Sel liinil sõitis Romantika Läti lipu all. Riia sadamas seisis Romantika Riia reisiterminalis ja Stockholmi sadamas Frihamneni terminalis. Alates 7. augustist 2014 hakkas laev sõitma Tallinn–Stockholm liinil, kuna Silja Europa prahiti Austraaliasse ja Tallinna–Helsingi liinil hakkas teda asendama Baltic Queen. 

Alates 7. augustist 2014 sõitis Baltic Queen Tallinna–Helsingi liinil ja seoses sellega asendas Baltic Queeni Tallinna–Stockholmi liinil Romantika. Riia–Stockholmi liinile jäi vaid Isabelle, mis väljus kummastki sadamast ülepäeviti. Mais 2015 vahetati Romantika Läti lipp Eesti lipu vastu.

Romantikat kasutati rahvusvahelisel õppusel Wind Arrow 2016.

12. septembril 2016 teatas Tallink, et Baltic Queen naaseb 12. detsembril Tallinna-Stockholmi liinile ning Romantika hakkab 
taas sõitma Riia-Stockholmi liinil. Sel liinil taastub igapäevane liiklus.

## Laeva plaan

## Viited

## Välislingid
* Romantika Fakta om Fartyg (*rootsi keeles*)
* Romantika Tallinki kodulehel
* "Saksamaale lõksujäänutele appi saadetud Romantikale on registreerunud 426 reisijat" ERR, 18. märts 2020
Linus Pauling

**Linus Carl Pauling** (28. veebruar 1901 – 19. august 1994) oli USA kvant- ja biokeemik. Ta oli ka tunnustatud kristallograaf, molekulaarbioloog ja meditsiiniteadlane. Teda on nimetatud üheks 20. sajandi tähtsaimaks keemikuks. Aastal 1954 pälvis ta Nobeli auhinna keemias.

Aastal 1962 pärjati tema osalust maapinnal toimuvate tuumakatsetuste vastukampaanias rahuauhinnaga, mistõttu ta on ainus inimene, kes on võitnud Nobeli auhinna kaks korda ilma kaaslaureaadita (kaks Nobeli auhinda on veel saanud John Bardeen (kaks korda füüsikas), Frederick Sanger (kaks korda keemias) ja Marie Curie (füüsikas ja keemias)).

Linus Paulingi eestvõttel hakati rakendama kvantmehaanikat keemias. Ta panustas palju kristalli- ja valgustruktuuri kindlakstegemisse, mille tõttu on teda nimetatud ka üheks molekulaarbioloogia rajajaks.

Elu lõpu poole hakkas ta oma töödes propageerima inimestele palju suuremat C-vitamiini ja teiste toitainete manustamist. Vaatamata sellele, et ta avaldas palju uurimistöid ortomolekulaarse meditsiini kohta, jäi tema teooria traditsioonilise meditsiiniga tugevasse vastuollu.

## Kirjanduses
Linus Paulingule on pühendatud Kersti Merilaasi luuletus "Haavapakk" (luulekogu "Kuukressid", 1969, lk 136-137).

## Tunnustus
*1933 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1936 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1944 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1948 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1952 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1954 – Nobeli keemiaauhind
*1962 – Nobeli rahuauhind
*1966 – Linus Paulingi auhind
*1972 – Lenini rahupreemia
*1974 – National Medal of Science 
*1978 – M. V. Lomonossovi nimeline kuldmedal
*1984 – Priestley medal
*1994 – valiti Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia auliikmeks
Vana Tallinn (laev)

**Vana Tallinn** oli parvlaev, mis kuulus Eesti laevafirmale Tallink, enne seda Inrekole ja veel varem Estline'ile.

Vana Tallinn ehitati 1974. aastal kui **Dana Regina** ning renoveeriti 1998. ja 2002. aastal. Aastatel 1993–1994 kandis laev Thor Heyerdahli nime.

Eestisse jõudis laev 17. juunil 1990 Rootsi lipu all, rootslastest meeskonna ja nimega **Nord Estonia**, et hakata sõitma liinil Tallinn–Stockholm. Sõitis sellel liinil jaanuarini 1993, mil asendatiEstoniaga. Edaspidi tegutses laev lühikest aega Kattegati ja Skagerraki vetes **Thor Heyerdahli** nime all.

Teist korda tuli laev Eestisse mais 1994, kui asus Eesti lipuga ja nimega **Vana Tallinn** liinile Tallinn–Helsingi. Laeva ostis Inreko. Tallinki laevana sõitis ka liinil Paldiski-Kapellskär.

Reisilaeva viimane liin oli alates 2006. aastast Riia–Stockholm, kuid 2008. aasta augustis asendati ta Läti–Rootsi liini uuendamise käigus Silja Festivaliga.

Tallinki laevana sai Vana Tallinn liinil Riia–Stockholm sõitmiseks Läti lipu.

Tallink andis Vana Tallinna väljaosturendilepinguga Allferries SA-le Albaaniasse juunis 2011, laeva nimeks sai **Adriatica Queen** ning see hakkas sõitma liinil Bari-Durrës. Laev sai Allferriese omaks detsembris 2013.

23. aprillil 2014 jõudis laev Türgi Aliagasse, kus see lammutati.

              
## Viited

## Välislingid
* Tallink müüb Vana Tallinna Vahemerel seilamiseks, logistikauudised.ee, Äripäev, 1. juuni 2011
* Valge laeva vaevaline tulek Eestisse, Postimees, 17. juuni 2015
Regula

**Regula** on parvlaev, mis sõitis peamiselt Heltermaa–Rohuküla liinil.

Regula oli Saaremaa Laevakompanii esimene n.ö. uue põlvkonna laev, milles oli varasemast rohkem mõeldud ka reisijate mugavusele. Enne Eesti lipu alla ostmist 1997. aastal kuulus Regula Scandlines'ile ning sõitis aastail 1971–1996 Taani ja Rootsi vahelisel liinil Helsingør–Helsingborg.

Ehitatud ühena kolmest laevast sama projekti järgi perioodil 1968–1973, oli Regula algselt 800-kohaline, mahutades 75 sõidukit. 1985 ehitas Scandlines Regula, Betula ja Ursula ümber 900-kohaliseks ja 105 sõiduautot mahutavaks.

Regula sõitis Virtsu–Kuivastu liinil, kuni Saaremaa Laevakompanii kaks oma kolmest uuest parvlaevast Saksamaal rakendas ja tekkis vajadus panna laev Hiiumaa-liinile.

2016. aasta juulis ostis Regula Tallinna Sadama tütarettevõtte TS Laevad. Küll jäi seda esialgu edasi opereerima Saaremaa Laevakompanii. On hinnatud, et kui Saaremaa Laevakompanii soetas 1997. aastal aluse umbes 30 miljoni krooni ehk natuke vähem kui kahe miljoni euro eest, siis TS Laevad käis selle eest välja summa vahemikus 4–6,5 miljonit eurot. Hiljem täpsustati, et müügihinnaks oli 4 miljonit.

TS Laevad soetas Regula asenduslaevaks, aga on kasutanud seda ka lisareiside tegemisel. Asenduslaevana on see toiminud näiteks pärast 2017. aastal parvlaevaga Tiiu aset leidnud juhtimisseadme riket ja 2021. aastal parvlaevaga Tõll juhtunud õnnetust.

## Viited

## Välislingid
*e-laevakinnisturaamat
*"Parvlaev Regula sai 50aastaseks" Lääne Elu, 1. veebruar 2021
Romantika

**Romantika** on romantilise armastuse või muude "luuleliste" olukordade tundeline ja unistuslik läbielamine.

Romantikaga seostatakse näiteks kuuvalgel ööl jalutamist ja ööbiku laulu kuulamist.
Glenn Miller

**Alton Glenn Miller** (1. märts 1904 Clarinda, Iowa osariik – kadunud 15. detsembrist 1944) oli ameerika džässhelilooja, -tromboonimängija ja -orkestrijuht. 

Glenn Milleri kuulsamate lugude hulka kuuluvad näiteks "In the Mood", "Tuxedo Junction", "Chattanooga Choo Choo", "Moonlight Serenade", "Little Brown Jug", "Pennsylvania 6-5000" jpt. 

1937. aastal hakkas ta juhatama omanimelist orkestrit, mis on tänini üks hinnatumaid džässmuusika ajaloos. 

Kui Glenn Miller oli 15. detsembril 1944 teel Prantsusmaale, kus ta pidi andma kontserte USA sõduritele, jäi ta lennuk La Manche'i väina kohal halva nähtavuse tõttu kadunuks. Teda pole siiamaani leitud.

Eestis on tegutsenud Glenn Milleri Klubi, mida juhtis Valdur Tamming. 

## Glenn Milleri orkestri koosseis
* Larry O'Brien – tromboon
* Julia Rich – laulja
* Ryan Garfi – laulja
* Kevin Sheehan – altsaksofon
* Bryan Wente – altsaksofon
* Scott Van Domelen – tenorsaksofon
* Gregory Pflugh – tenorsaksofon
* Fil Lorenz – baritonsaksofon, altsaksofon ja klarnet
* Ashley Hall – trompet
* Stephen Forse – trompet
* Joe Badaczewski – trompet
* Kyle Simpson – trompet
* George Reinert III – tromboon
* Chris Fortner – tromboon
* Steve McCallum – tromboon
* Jason Bennett – basstromboon
* Nathaniel Shafer – klaver
* Justin Watt – löökpillid
* Bart Delaney – kontrabass

## Vaata ka
* Sving
Silja Europa

**Silja Europa** on Eesti laevakompanii Tallink parvlaev, mis on ehitatud 1993. aastal Meyer Werfti laevatehases Saksamaal. Laeva tellis Soome laevakompanii Viking Line, kuid sattus rahalistesse raskustesse ega ostnud laeva välja ning tehas rentis laeva Silja Line'ile. Silja Europa oli aastail 1993–2001 maailma suurim  ja kuni 2004. aastani Läänemere suurim  parvlaev. Silja Europa määrati Estonia katastroofi järel õnnetuspaiga koordinaatoriks. Selle laeva pardal oli maailma esimene ujuv-McDonald's kuni 1996. aastani, mil see asendati Silja enda kiirtoidurestoraniga. Silja Europa vahetas algul välja Helsingi-Stockholmi liinil sõitnud Silja Serenade'i, mis paigutati ümber Turu–Mariehamn/Långnäsi–Stockholmi liinile. Seejärel aga vahetati laevad ümber, sest Silja Europal on parem manööverdusvõime. Turu-Stockholmi liinil sõitis Silja Europa kuni jaanuarini 2013.

2007. aasta aprillis teatas Tallink, et hakkab Turu–Stockholmi liini uuendama. Esimese sammuna võeti 2008. aasta juuli lõpus liinilt ära Silja Festival ning asendati Tallinki tollase lipulaeva Galaxyga. 2009. aastal valmis Tallinki uus laev Baltic Queen. Laeva tellimise ajal ütles Tallink Grupi juhatuse liige Keijo Mehtonen, et uus laev võiks asendada Silja Europat. Silja Europa võiks aga saata Riia–Stockholmi liinile. 2008. aasta novembris teatas juhatuse esimees Enn Pant, et uus laev paigutatakse hoopis Tallinna–Stockholmi liinile. 

26. novembrist 11. detsembrini 2009 teenindas Silja Europa erakorralise remondi ajal Turu–Stockholmi liinil reisijaid Baltic Queen, mistõttu sel ajal sõitis Tallinna–Stockholmi liinil vaid ülepäeviti Victoria I.

23. jaanuarist 2013 kuni 6. augustini 2014 sõitis Silja Europa Eesti lipu all Tallinna–Helsingi liinil. Pärast seda prahiti laev Austraalia ettevõttele Bridgemans Services Ltd., mis hakkas seda edaspidi kasutama majutuslaevana. 

12. septembril 2014 väljus Silja Europa Paljassaare sadamast  ja saabus Austraaliasse oktoobris 2014. Teel tegi laev peatuse Hispaanias Algecirases.

Septembris 2015 ilmus Silja Europa müügikuulutus portaali *yachtworld*, kuid laevakompanii teatel pole Tallink sinna kuulutust pannud.

20. jaanuaril 2016 teatas Tallink meediale, et Silja Europa tuleb märtsis taas Tallinna–Helsingi liinile. Enne liinile tulekut uuendati laeva kajuteid, restorane, *show-*baari ja kauplusi. Tallinna–Helsingi liinil sõidab Silja Europa 13. märtsist 31. augustini 2016 ning teeb juulis ja augusti algul 6 erireisi Gotlandile.

12. septembril 2016 teatas Tallink, et Baltic Queen naaseb 13. detsembril Tallinna–Stockholmi liinile ning Tallinna–Helsingi liinil hakkavad sõitma Silja Europa ning kiired parvlaevad Star ja Megastar.

## Viited

## Välislingid
* Silja Europa Tallinki kodulehel
* Tallinki suurim laev Austraaliasse, firma koondab kuni 90 töötajat Õhtuleht, 22. juuli 2014
Helienergia

**Helienergia** on helilainet edasikandva keskkonna osakeste võnkumise energia, mõõtühik džaul (J). Helienergia *W* koosneb kahest komponendist:kineetilisest energiast *W*kin ja potentsiaalsest energiast *W*pot:
: W = W_\mathrm{kin} + W_\mathrm{pot}. 
Siin on kineetiline energia seotud helilainet edasikandva keskkonna osakeste vahelduvasuunalise liikumisega ning potentsiaalne energia keskkonna osakeste vahelduva tihenduse ja hõrendusega.

Helienergiat saab väljendada seosega
: W = I \cdot t \cdot A,
kus *I* on heliintensiivsus, *t* – aeg ja *A* – pind, mida helilaine läbib.

## Helienergia tase
Helienergia taset *L*W väljendatakse detsibellides lähtetaseme *W*0 suhtes:
:L_{\text{W}} = 10 \lg \left(\frac{W}{W_0}\right)\, \mathrm{dB},

kus *W*0 = 10−12&nbsp;J = 1 pJ.

## Helienergia tihedus
Sageli on otstarbekas kasutada helienergia asemel helienergia tiheduse mõistet. Kui  vaadeldav ruumiosa paikneb heliallikast nii kaugel, et otseheli asemel on ülekaalus ruumi piiretelt ja muudelt pindadelt peegeldunud lained, siis mõõdetakse vastava mõõtemikrofoniga helirõhu tihedust resulteeriva helirõhu kaudu, mis on peegeldunud lainete helirõhkude summa mõõtekohas. 

## Viited
Pihkva rajoon

**Pihkva rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis.

Rajoonis on 10 külaasundust kokku 627 külaga ja üks asulateväline ala. Suurim küla on Serjodka.

## Viited

## Välislingid
*Pihkva rajooni koduleht
Kassandra

**Kassandra** oli naisennustaja, kelle ennustusi kunagi kuulda ei võetud. Ta on üks kõige traagilisemaid kangelasi mütoloogias ning tema nimi on hakanud sümboliseerima tõika, et hoiatused ja sünged ennustused inimestele ei meeldi. Kassandra sai oma nägijaande kingituseks jumal Apollonilt, kes oli temasse armunud. Kuna Kassandra jäi ligipääsmatuks, muutus Apolloni armastus vihaks. Viha pärast lisas ta oma kingitusele, mida tagasi ei saanud võtta, needuse: Kassandra hüüded peavad jääma kuulda võtmata.

Kassandra oli õnnetuseennustaja. Ta nägi ette ka Trooja hobuse sissetoomise tagajärgi. Kuna tal aga oli needus peal, ei võtnud keegi teda kuulda. Ta oli õnnetu, kuna nägi õnnetust tulemas, kuid ka sellepärast, et ta ei saanud seda ära hoida.
Sarnastiivalised

**Sarnastiivalised** (*Homoptera*) on selts putukaid, keda on praeguseks teada üle 50 000 liigi. Eestist on leitud umbes 700 liiki. Sarnastiivalised on taimemahlasid imevad putukad. Taimemahlade imemiseks on neil arenenud 4-lüliline nokk, mille kaudu juhitakse välja sageli kehast pikemad pisteharjased. Sooles esineb paljudel liikidel filter. Filter on soole osa, mille kaudu juhitakse vesi ja süsivesikud otse tagasoolde, nii et need ei läbi kesksoolt. Sarnastiivalistel on kaks paari kilejaid tiibu. 

Sarnastiivalised jaotatakse viieks alamseltsiks.: 
*tirdilised (*Cicadinea*), 
**Sugukond tsikaadlased (*Cicadidae*)
**Sugukond vahtlased (*Cercopidae*)
**Sugukond küürtirtlased (*Membracidae*)
**Sugukond laterntirtlased (*Fulgoridae*)
*lehekirbulised (*Psylloidea*), 
*karilised (*Aleurodoidea*), 
*lehetäilised (*Aphidodea*),
*kilptäilised (*Coccodea*). 

Sarnastiivaliste lähimateks sugulasteks on lutikalised, kellega neid sageli ühtseks nokaliste (*Hemiptera* ehk *Rhynchota*) seltsiks ühendatakse, sest nii suiste kui siseelundite ehituses on sarnastiivalistel ja lutikalistel palju ühist.

Sarnastiivaliste hulka kuuluvad väliselt väga mitmesugused loomad. Kehapikkus ulatub vähem kui millimeetrist 10 sentimeetrini.

Pea on sarnastiivalistel üsna liikuv, silmad on tavaliselt hästi arenenud, harva on nad lihtsustunud üksikute lihtsilmade kogumikuks. Vähestel liikidel on silmad täiesti kadunud. Esineda võib ka kaks kuni kolm täppsilma. Tundlad on eri vormidel erineva pikkuse ja kujuga.

Rindmikulülid on omavahel tugevasti kokku kasvanud, kõige paremini on arenenud keskrindmik, kus asuvad võimsad lennulihased. Tiivad on suurel osal liikidest hästi arenenud, ees- ja tagatiivad on sarnase soonestuse ja kujuga, eestiivad on ehk veidi suuremad. Mõnikord on eestiivad muutunud nahkjateks, kuid tavaliselt on nii ees- kui tagatiivad kilejad. Esineb ka täiesti tiivutuid vorme.

Jalad on putukatele tüüpilise ehitusega jooksujalad, tagajalad on ees- ja keskjalgadest veidi pikemad. Käpad on lühikesed, koosnedes vaid ühest kuni kolmest lülist. Küüniseid on tavaliselt kaks, vaid kilptäidel on käpal kõigest üks küünis. Paljud sarnastiivalised suudavad hüpata, kuid erinevalt teistest hüppavatest putukatest (kirbud, tirtsud, ritsikad) paiknevad hüppelihased mitte tagareies, vaid tagarindmikus. Seetõttu ei ole tagareied tavaliselt kuigi palju jämenenud ja tüüpilisi hüppejalgu enamasti ei esine.

Tagakeha koosneb 11 lülist, ta on selgesti rindmikust eristatav. Tavaliselt on selgesti näha vaid 10 tagakehasegmenti. Emaste suguava asub 8. ja 9. sterniidi vahel, esineb rohkem või vähem arenenud muneti. Isaste suguelundid asuvad üheksandas tagakehalülis ja on liigispetsiifilise ehitusega.
DB

**DB** võib tähendada järgmist:
*Deutsche Bahn, Saksamaa raudteefirma aastast 1994
*Deutsche Bank, Saksamaa pank
*Deutsche Bundesbahn, Saksamaa riiklik raudteefirma aastail 1949 kuni 1994
*Brit Air, lennundusfirma IATA-kood

**Db** võib tähendada järgmist:
*dubniumi keemiline sümbol

**dB** võib tähendada järgmist:
*detsibell
Bernhard Caspar von Stackelberg

**Bernhard Caspar von Stackelberg** (ka **Berend Caspar**; 12./23. oktoober 1768 Mõisamaa mõis – 6./18. mai 1845 Adavere mõis, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa) oli Liivimaa mõisnik ja Venemaa sõjaväelane (rittmeister).

Bernhard Caspar von Stackelberg sündis Mõisamaa ja Kassari mõisniku Justus Friedrich von Stackelbergi ja Katharina Elisabeth von Stackelbergi (sündinud von Mohrenschildt) pojana.

Teenis rittmeistrina Moskva karabinjeeripolgus.

Talle kuulusid Adavere, Imavere, Hermani ja Võrevere mõis.

25. märtsil 1816 autasustati teda 1812. aasta isamaasõja mälestusmedali (:ru:Медаль «В память Отечественной войны 1812 года») pronksmedaliga Vladimiri-lindi küljes. Pronksmedalit anti Venemaa keisririigi aadliperekondade vanimatele liikmetele ja selle saaja ei pidanud ilmtingimata 1812. aasta isamaasõjas osalema.

Mõisate talupojad kutsusid Stackelbergi **Vanaks Mustaks**.

Ta suri 1845. aasta 6. mai pärastlõunal rinnapõletikku ning maeti 23. mai pärastlõunal Adavere mõisa kalmistule.

## Perekond
Bernhard Caspar von Stackelberg abiellus 1798 Viljandis Hermani mõisa pärijanna Helene Luise von Vietinghoffiga, kes oli Adavere mõisniku Hermann Karl von Vietinghoffi (1737–1812) ja Johanna Luise von Vietinghoffi (sündinud von Bergholtz; 1742–1809) tütar. Abielust sündis kaks last:
*Katharina Sophie von Stackelberg (sündinud 1798), abiellus 1827 kindralmajor Friedrich Konstantin Roséega;
*Otto Karl Hermann von Stackelberg (1800–1873), Adavere, Imavere, Hermani ja Võrevere mõisnik.

1802. aastal abiellus Bernhard Caspar von Stackelberg Tallinnas Helene Charlotte von Baranoffiga (1771–1807), kes oli Väätsa mõisniku Peter von Baranoffi (surnud 1807) ja Johanna Juliane von Hastferi tütar. Abielust sündis neli last:
*Johanna Henriette von Stackelberg (1803–1868), abiellus 1843 Friedrich von Hoyningen-Huenega;
*Charlotte Juliane von Stackelberg (1804–1880), abiellus 1821 Woldemar Karl Friedrich von Ditmariga;
*Peter Gustav Georg von Stackelberg (1806–1837), keisri ihukaitseväe husaarirügemendi rittmeister, Tsarskoje Selo õuemajor;
*Eduard Karl August von Stackelberg (1811–1864), kaardiväe staabikapten.

## Esivanemad
Viited:

## Vaata ka
*Stackelberg

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Põltsamaa koguduse surmameetrikas
*Stammtafeln des adligen und freiherrlichen Geschlechts Stackelberg, die Linien Piep-Sellie und Feckerort-Kassar, zusammengestellt von Magnus von Stackelberg, nebst zugehörigen Kopien von acht Urkundenaus den Archiven in Kopenhagen und Stockholm AM.20.1.42
Laagna lahing

**Laagna lahing** toimus 18. jaanuaril 1919 Eesti Vabadussõjas Utria dessandis maabunud Soome ja Eesti väeosade ning Punaarmee vahel.

Dessantväed olid hommikul ootamatu rünnakuga vallutanud Laagna küla ja Laagna mõisa, surudes punaväe raudtee suunas Laagnalt välja.

Eesti meredessantväelaste ja Soome vabatahtlike pataljoni 3. kompanii (kokku umbes 220 meest) vastas oli kaks Punaarmee polku, salk ratsaväge ja kaks soomusrongi. 

Punaarmee väeosad olid kogunenud raudtee ümbrusse ja ründasid soomusrongide tuletoetusel dessandi positsioone üle raudtee ja mõisa vahelise põllu viis korda, kuid edutult, kandes suuri kaotusi. Dessantväed kaotasid Laagna vallutamisel ja kaitsmisel 21 võitlejat haavatuna, 4 langenuna ning 3 langes vangi.

## Vaata ka
*Krivasoo lahing

## Kirjandus
#Johan Pitka "Minu mälestused suure ilmasõja algusest Eesti vabadussõja lõpuni". Tallinna Eesti Kirjastuse Ühisuse kirjastus
# Siim Õismaa "Utria dessant 17.–19. jaanuaril 1919". Eesti Sõjamuuseumi–kindral Laidoneri Muuseumi trükis, 2008
Periskoop

**Periskoop** on optiline instrument vaatluste tegemiseks tõkke tagant, näiteks üle serva või ümber nurga.

Lihtsaim periskoop koosneb kahest peeglist, mis paiknevad vaatetoru otstes 45-kraadiste nurkade all paralleelselt. Tegelikes periskoopides on peeglite asemel täisnurksete ja kujutist pööravate prismade süsteem ja samuti suurendav läätsesüsteem.

Periskoopi kasutatakse allveelaevades, sõjamasinates, kaevikutes ja punkrites..

Periskoobi üks variantidest on käärpikksilm (kahe silmaga vaatamiseks).


Pilt:Zeiss U Boath Periscope 1943.png|Zeissi allveelaevaperiskoobi optiline süsteem
Pilt:US Navy 990331-N-1556A-006 performs a visual inspection through the boats periscope of the surface area around the boat.jpg|Vaade läbi allveelaevaperiskoobi
Pilt:A soldier from the Cameron Highlanders looks through a periscope in the Fort de Sainghain on the Maginot Line, 3 November 1939. O228.jpg|Periskoop punkris


## Viited
Polüarhia

**Polüarhia** on kõrgeltarenenud, pluralistliku ja tugeva kodanikuühiskonnaga demokraatiavorm, kus võim on hajutatud erakondade, kodanikuorganisatsioonide ja survegruppide vahel.
Dessantide loend

**Dessantide loend** loetleb sõjalisi dessantoperatsioone.

__NOTOC__

## A
*Operatsioon Albion

## H
*Heinaste dessant – 6.– 8. mai 1919 Eesti Merevägi – Eesti Vabadussõda

## I
*Inch'ŏni dessant - 15. september 1950 ÜRO laevastik - Korea sõda
*Iō-jima dessant - 19. veebruar 1945 USA armee - Teine maailmasõda

## K
*Kunda dessant – 23. detsember 1918 Eesti Merevägi – Eesti Vabadussõda
*II. Kunda dessant – 10.–11. jaanuar 1919 Eesti Merevägi – Eesti Vabadussõda
*Koporje lahe dessant – 17. mai 1919 Eesti Merevägi – Eesti Vabadussõda
*Kreeta dessant Operatsioon Merkur - 20. mai 1941 Saksa Õhuvägi - Teine maailmasõda

## L
*Leyte dessant – 20. oktoober 1944 USA armee – Teine maailmasõda
*Lingayeni lahe dessant – 22. detsember 1941 Jaapani keiserlik armee – Teine maailmasõda
*Lingayeni lahe dessant – 9. jaanuar 1945 USA armee – Teine maailmasõda
*Loksa dessant – 26. detsember 1918 Eesti Merevägi – Eesti Vabadussõda
*II. Loksa dessant – 29. detsember 1918 Eesti Merevägi – Eesti Vabadussõda
*Luuga lahe dessant – 15. mai 1919 Eesti Merevägi – Eesti Vabadussõda
*Lõuna-Georgia dessant - 25. aprill 1982 Briti armee - Falklandi saarte sõda

## M
*Meriküla dessant – 14. veebruar 1944 Punaarmee – Teine maailmasõda
*Muhu dessant - 14. september 1941 Eesti Omakaitse, Wehrmacht, Soome sõjavägi - Teine maailmasõda

## N
*Narva-Jõesuu dessant – 28. november 1918 Punaarmee – Eesti Vabadussõda
*Normandia dessant - 6. juuni 1944 USA armee, Briti armee, Rahvaste Ühenduse sõjavägi

## O
*Okinawa dessant - 1. - 2. aprill 1945 USA armee - Teine maailmasõda

## S
*San Carlose dessant - 21. mai 1982 Briti armee - Falklandi saarte sõda
*Sitsiilia dessant - 10. juuli 1943 Briti armee - Teine maailmasõda

## T
*Tarawa dessant - 20. november 1943 USA armee - Teine maailmasõda
*Tsitre dessant – 31. detsember 1918 Eesti Merevägi – Eesti Vabadussõda
*II Tsitre dessant – 5. jaanuar 1919 Eesti Merevägi – Eesti Vabadussõda

## U
*Utria dessant – 17.–18. jaanuar 1919 Eesti Merevägi – Eesti Vabadussõda
## V
*Väikese Väina dessant - 5. oktoobril 1944  Punaarmee 8. Eesti Laskurkorpus
Suur Kinel

**Suur Kinel** (vn. *Большой Кинель*) on jõgi Euroopas. Algab Obštši Sõrdilt (*Общий Сырт*), voolab valdavalt läände ja edelasse. Suubub paremalt Samarasse. Pikkus 437 km.
Protistoloogia

**Protistoloogia** (kreeka *prôtistos* 'kõige esimene' + *logos* 'õpetus') on zooloogia haru, mis uurib protiste.

Protistoloogiaga seotud või ajalooliselt seda asendanud uurimisvaldkonnad on algoloogia, mükoloogia ja protozooloogia.

## Ajakirju
*European Journal of Protistology (varem Protistologica)
*International Journal of Protistology (Acta Protozoologica)
*Journal of Eukaryotic Microbiology (varem Journal of Protozoology)
*Protist (varem Archiv für Protistenkunde)
*Protistology
Santa Cruzi saar (Galápagose saared)

**Santa Cruz** on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Kuulub Ecuadorile.

Saare pindala on 986 km². Saar on künklik ning selle kõrgus merepinnast ulatub kuni 864 meetrini. 

Santa Cruzi lõunarannikul asub Galápagose saarestiku suurim linn Puerto Ayora. Saarel elab ligikaudu 12 000 inimest.

## Viited

## Välislingid
Berliini-Rooma telg

**Berliini-Rooma telg** on 25. oktoobril 1936 sõlmitud sõjalis-poliitiline liit Saksamaa ja Itaalia vahel.

## Vaata ka
*Teljeriigid
Wahl

**Wahl** on baltisaksa aadlisuguvõsa.

Wahlide aadlisuguvõsale pani aluse Johann Heinrich Wahl (1725–1795), kes töötas mitmetes Liivimaa kubermangu mõisates ametniku ja mõisarentnikuna. Johann Heinrich Wahlile anti Saksa-Rooma keisririigi aadlitiitel, liitega *von* 1795. aastal.

Perekonnale kuulusid läbi aegade Kavastu, Kaave, Kärgula, Rääbise, Ala, Vardi, Vana-Nursi, Juba, Sürgavere, Kassinurme, Pajusi, Tapiku ja Adavere mõis.

## Suguvõsa liikmeid
* Carl Gustav von Wahl (1766–1825), Laiuse ja Põltsamaa lossi ja mõisa rentnik, Kavastu, Kaave  ja Pajusi mõisnik, Tapiku mõisa rentnik
*Alexei von Wahl (1808–1866), baltisaksa päritolu Vene riigiametnik, Päinurme mõisnik
*Eduard Georg von Wahl (1833–1890), baltisaksa päritolu Eesti arst, Tartu Ülikooli rektor 
*Nikolai Karl Otto von Wahl (1833–1904), Pajusi ja Adavere mõisnik
*Viktor Karl Konrad Wilhelm von Wahl (1840–1915), Venemaa keisririigi sõjaväelane (ratsaväekindral), Peterburi linnapea 1892–1895, Venemaa Keisririigi siseministri seltsimees (asetäitja), SM Politseidepartemangu ja Sandarmi Üksikkorpuse komandör (ru) 
*Alfred Amadeus von Wahl (1845–1925), Sürgavere mõisnik 
*Edgar von/de Wahl (1867–1948), Eesti keeleteadlane, oktsidentaali looja 
*Ernest Karl Woldemar von Wahl (1878–1949), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), Päinurme ja Vaali mõisnik (ru) 
## Viited

## Kirjandus
*Erlebtes Livland: Die Familie v. Wahl 1795–1993. Weißenhorn 1995.
*Hansen, Alfred von. *Stammtafeln nichtimmatrikulierter baltischer Adelsgeschelchter*. Bd I. Lief. 1-8. Hamburg-Rahlstedt: Verlegt bei Harry von Hofmann, 1961. seite 22-28.

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Parandused
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Brecon Beacons

**Brecon Beacons** (kõmri *Bannau Brycheiniog*) on mäestik Suurbritannias Walesi lõunaosas. Kõrgus kuni 886 meetrit (Pen y Fan).

Osa mägedest hõlmab 1957. aastal loodud Brecon Beaconsi rahvuspark.
Dessant

**Dessant** (prantsuse keeles *descente* 'maabumine') on sõjaline operatsioon, kus väed (õhudessantväed, meredessantväed või selleks dessandiks ette valmistatud muud üksused) maanduvad või maabuvad vaenlase valduses oleval territooriumil.  

Dessandid jagunevad strateegilisteks, operatiivseteks, taktikalisteks ja eriotstarbelisteks.

Operatiivse dessandi eesmärgiks on: piirkonna kontrolli alla võtmine oma tegevusega kooskõlas, raske maastiku ületamine rünnakul, külgmiste alade kaitse, õhusillapea ehitamine, lahinguala isoleerimine, lennuvälja vallutamine, võimunäitamine, sissitegevuse toetus, rünnakud tagala ja juhtimissüsteemide vastu, läbimurde piiramine.

Taktikalise dessandi ülesanneteks on:  sillapea veestiku ületamine, tagalavedude takistamine, lisajõudude tuleku takistamine, reservi sidumine, külgede kaitsmine ja/või läbimurde piiramine, vastase taganemise takistamine, vastase löömine selja tagant, objekti luure, objekti hävitamine. 

Erioperatsioonide dessantide ülesanne on kas luure või hävitustegevus võtmeisikute või strateegiliste objektide vastu.

Õhudessandid jagunevad järgmiselt: 
*langevarjudessant – võitlejad hüppavad välja lennukitest ja maanduvad langevarjudega; 
*maandedessant – võitlejad väljuvad maapinna lähedal rippuvatelt kopteritelt või maandub lennuk või plaaner dessantväelastega;
*kombineeritud dessant – kasutatakse erinevaid dessantüksuste vaenlase tagalasse paiskamise võimalusi.

II maailmasõjas nimetati tankidessandiks tankile või liikursuurtükile paigutatud 8–10 võitlejat, kes koos masinaga saadeti rünnakule või reidile vaenlase tagalasse.

## Vaata ka
*Dessantide loend
*Dessandi lahingumasin
*Dessantlaev
Alfred Tanimäe

**Alfred Johannes Tanimäe** (a-ni 1935 **Alfred Johannes Tanilov**; 16. juuni 1914 Tartu – 5. veebruar 2009 Tartu) oli eesti üliõpilastegelane ja väliseesti (Austraalia) majandustegelane.

## Elu
Tanimäe lõpetas 1933. aastal Tartu Linna Poeglaste Gümnaasiumi. Ta õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat 1934–1940 ja majandust 1942–1944, kuid mõlemad stuudiumid jäid lõpetamata. Teenis 7. Jalaväerügemendis (lipnik, 1935). Ta oli 1939–1940 ajakirja Tänapäev ärijuht. Ta osales Teises maailmasõjas Saksa sõjaväes 1944. aastal. 

Ta põgenes 1944. aastal Saksamaale ja läks sealt 1949. aastal Austraaliasse. 

Ta töötas Austraalias mitme ettevõtte finants- ja tegevdirektorina.

1964. aastal valiti Tanimäe Austraalia Eesti Seltside Liidu esimeheks.

1995. aastal pöördus tagasi Eestisse ja elas Tartus.

## Organisatsioonid
Astus 1934. aasta sügissemestril Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÜS) ja oli 1938. aasta sügissemestril selle esimees. Oli 1938–1939 Üliõpilasseltside Liidu esimees.

Valiti 3. detsembril 2005 EÜS-i auvilistlaseks.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk, tegevuse eest eestluse säilitamisel võõrsil

## Isiklikku
Tema tütar oli pediaater ja arstiteadlane Tiina Talvik.

## Viited
Pontes novi

**"Pontes novi"** on Eesti Üliõpilaste Seltsi, Pohjois-Pohjalainen Osakunta, Etelä-Pohjalainen Osakunta ja Vasa Nationi 1995. aastal Helsingis ilmunud ühisväljaanne.

216-leheküljeline raamat sisaldab artikleid soome ja rootsi keeles.

## Kirjandus
* *Pontes novi*, Helsingi: Pohjalainen Valtuuskunta 1995. ISBN 9517831005
Uski jõgi

**Usk** (kõmri *Afon Wysg*) on jõgi Suurbritannia saarel Walesis.

Saab alguse Carmarthen Fansi mägedest, voolab kagusse ja suubub Newporti linnas Severni estuaari.

Voolab läbi Breconi, Abergavenny ja Uski.
Largo

***Largo*** (it.k.) – laialt, väga aeglaselt – on noodikirja tempomärge.

**Largo** on ka vastavas tempos pidulik heliteos või suurvormi osa.
Andante

***Andante*** (itaalia keeles 'käies, kõndides') on noodikirja märge, mis tähistab aeglast, rahulikku tempot. *Andante* on aeglasem kui *[[allegro]]* ja kiirem kui *[[adagio]]*. 

Andante võib olla ka tsüklilise teose osa või eraldiseisev pala.
Metronoom

**Metronoom** (kreeka sõnadest *metron* 'mõõt' ja *nomos* 'seadus') on elektrooniline või mehaaniline seade, mille abil määratakse heliteose esitamise tempo.

Mehaaniline metronoom koosneb koputusseadisega pendlist, mille võnkesagedust saab muuta.

Esimesena avastas pendli liikumise seadused Galileo Galilei.

Etienne Loulié kasutas esimesena reguleeritavat pendlit esimese mehaanilise metronoomi valmistamiseks 1696. Sellel puudus käivikregulaator ja see ei teinud liikudes mingit häält. Selleks, et saada õiget takti, tuli jälgida hetke, mil pendel läbib püstsihi: kõige vasakpoolsem ja kõige parempoolsem asend muutusid pidevalt, sest töö käigus pendli amplituud vähenes.

Tänapäevasega üsna sarnase mehaanilise metronoomi leiutas 1812 Amsterdamis Dietrich Nicolaus Winkel. Johann Nepomuk Mälzel hakkas 1816 Winkeli metronoome hulgi valmistama. Sellest tuleneb lühend M.M. (Mälzeli metronoom).

*MM 60 tähendab tempot 60 lööki (meetrumi 1 osa) minutis
* on 120 lööki minutis ehk 60 : 120 = 0,5 sekundit

Esimene oluline helilooja, kes kasutas oma muusikas metronoomi tähiseid, oli Ludwig van Beethoven 1817.

Mehaaniline metronoom kasutab pendli otsas olevat reguleeritava asukohaga raskust. Tempo kiirendamiseks tuleb raskust libistada allapoole, pendli algusele lähemale, tempo aeglustamiseks ülespoole, pendli algusest kaugemale. Niisugune mehhanism on tuntud kahe kaaluga pendlina, sest mehhanismi sisemuses on veel teine, jäigalt kinnitatud raskus, mida pole väljastpoolt näha. Pendel võngub fikseeritud tempoga edasi-tagasi ja iga kord, kui ta äärmisse punkti jõuab (ükskõik kas vasakusse või paremasse), kostab klõpsuv heli.

Tänapäeval on enamik metronoome elektroonilised ja kasutavad töö täpsuse säilitamiseks kvartsikristalli nagu käekelladki. Kõige lihtsamatel elektroonilistel metronoomidel on tempo muutmiseks nupud või ratasregulaator ning mõned nendest toovad kuuldavale kindla noodi, mille helikõrgus on tavaliselt 440 Hz kandis.

Keerulisemad metronoomid suudavad tekitada korraga kaht või isegi enamat rütmi. Eri rütme tähistatakse eri toonidega, mis erinevad üksteisest helikõrguse, helitugevuse ja/või tämbri poolest.

Enamikku süntesaatoritesse on sisse ehitatud metronoom.

## Välislingid
Lied

***Lied*** ehk **kunstlaul** (saksa keeles *Kunstlied*, inglise keeles *lied*) on muusikas soololaulu allžanr.
Terviku moodustavad vokaal- ja saatepartii.
Kunstlaul sai tuntuks 19. sajandil eelkõige Saksamaal.
Erinevalt rahvalaulust, kus on oluline meloodia kerge lauldavus, on kunstlaulu meloodia keerukam. Kunstlaule esitab solist koos instrumentaalsaate, kõige sagedamini klaveriga.
Kunstlaul erineb rahvalaulust ka selle poolest, et kunstlaulus on saade helilooja poolt täpselt komponeeritud. Kunstlaulu tekke ajal 19. sajandil kõlas see enamasti sõpraderingis väiksemates salongides. Tänapäeval esitatakse neid peamiselt kontserdisaalides.
Kunstlaulus ei pea meloodia ja saade iga laulusalmi juures ühesugused olema. Laule, kus salmid on erinevate muusikaliste lahendustega, nimetatakse läbikomponeeritud lauludeks. Peale salmiliste kunstlaulude, kus iga salm on ühesuguse meloodia ja saatega ning läbikomponeeritud kunstlaulude, kus iga salm on uue muusikalise lahendusega, on olemas mitmesuguseid erinevaid segavormiga kunstlaule.
Üks tuntumaid kunstlaulu loojaid oli Franz Schubert, kes kirjutas elu jooksul üle 500 laulu, millest u 100 olid Goethe tekstidele.
Eestis komponeeriti esimesed kunstlaulud 20. sajandi algul. Tuntumad laululoojad on Mart Saar, Artur Kapp, Ester Mägi, Eino Tamberg ja Veljo Tormis.

## Vaata ka
* Hanna laul kooriga ("Vilja laul") „Es lebt'ein Vilja” operetist "Lõbus lesk" (Vilja-Lied)

## Kirjandus
* Kangro, Raimo "Helisev maailm:  VIII klassi muusikaõpik"; Tallinn, 1998
A tempo

***a tempo*** (itaalia keeles 'tempos') on muusika noodikirjas tempomärk, mis tähistab naasmist temposse, mis eelnes tempomuutusele (*[[accelerando]]*, *[[ritardando]]*, *[[allargando]]*, *[[a piacere]]* vms). 

Varem on samas tähenduses kasutatud märki ***a battuta***.     

## Vaata ka
**[[tempo primo]]*
**[[a tempo giusto]]*
*Noodikiri
*Noodikirja märkide loend

#### Välislingid
Accelerando

***Accelerando*** (itaalia keelest) on tempomärge, mis tähistab kiirenevat tempot. Lühend *accel.* või *acc.*
Pen y Fan

**Pen y Fan** [pänöv'an] on mägi Suurbritannias Walesis, Lõuna-Walesi ja Brecon Beaconsi kõrgeim tipp.

Mägi koosneb punasest Devoni liivakivist.

Kõrgus 886 m.

Mägi on tuntud oma muutlike ilmaolude poolest. Seal on surma saanud nii kogenematuid matkajaid kui briti eriüksuslasi.

Tippu viiva tee ääres asub Tommy Jonesi obelisk, mis on püstitatud seal 1900. aastal hukkunud 5-aastase poisi mälestuseks.
Tempo

**Tempo** (itaalia keeles *tempo*, ladina keeles *tempus* "aeg", "ajavahemik") on muusika esituse kiirus. 

Alates 17. sajandist on kasutusel itaaliakeelsed tempotähised, näiteks *[[largo]]*, *[[adagio]]*, *[[andante]]*, *[[presto]]*, *[[allegro]]*. 

Pärast metronoomi patenteerimist 1815. aastal kasutatakse tempo tähistamiseks ka metronoominäitu "lööki minutis" ehk bpm (beat per minute).
Aeglasemast kiiremani:
* Larghissimo – väga,väga aeglane (24 bpm või vähem)
* Adagissimo – väga aeglane
* Grave – väga aeglane (25–45 bpm)
* Largo – laialt (40–60 bpm)
* Lento – aeglaselt (45–60 bpm)
* Larghetto – üsna laialt (60–66 bpm)
* Adagio – aeglase väljendusrikkusega (66–76 bpm)
* Adagietto – aeglasem kui andante (72–76 bpm) või kergelt kiirem kui adagio (70–80 bpm)
* Andante – kõndimisrütmis (76–108 bpm)
* Andantino – veidi kiirem kui andante (80–108 bpm)
* Marcia moderato – mõõdukalt, marsitaktis (83–85 bpm)
* Andante moderato – andante ja moderato vahel(92–112 bpm)
* Moderato – mõõdukalt (108–120 bpm)
* Allegretto – võrdlemisi kiirelt (112–120 bpm)
* Allegro moderato – allegrolähedane (116–120 bpm)
* Allegro – kiirelt, liikuvalt, säravalt (120–156 bpm) 
* Vivace – elavalt ja kiirelt (156–176 bpm)
* Vivacissimo – väga kiirelt ja elavalt (172–176 bpm)
* Allegrissimo ehk Allegro vivace – väga kiirelt (172–176 bpm)
* Presto – väga, väga kiirelt (168–200 bpm)
* Prestissimo – veel kiiremalt kui presto (200 bpm ja rohkem)
Ad libitum

***Ad libitum*** (lühend ***ad lib***; ladina keeles 'soovi kohaselt') on noodikirja märgistus, mis lubab heliteose ettekandjal valida kogu teoses või teatud lõigus oma soovi järgi tempot ja/või rütmi, improviseerida meloodiat ettekirjutatud harmooniale, jätta ära mõne mitte tingimata vajaliku pilli või, kui kasutatud fraasis "korrata *ad libitum*", korrata teoselõiku enda valitud arv kordi.

Samas tähenduses kasutatakse ka itaaliakeelset ***a piacere***, kuid see tähendab tavaliselt vaid tempolis-rütmilist vabadust.
Guillaume I

**Guillaume** või **Guillaume I** nime all on tuntud mitu valitsejat või muud isikut.

* **[[Guillaume I (Akvitaania)|Guillaume Vaga]]** (suri 918) oli Akvitaania hertsog.
* **[[Guillaume I (Provence)|Guillaume I]]** (umbes 950 – 993) oli Provence'i krahv.
* **[[Guillaume I Talvas]]** (umbes 995 – pärast 1030) oli Alençoni krahv.
* **[[Guillaume I (Nevers)|Guillaume I]]** (umbes 1030 – pärast 1083) oli Neversi krahv.
* **[[Guillaume I de Bures]]** (suri 1142) oli prantsuse ristisõdija.
***[[Guillaume I (Boulogne I)|Guillaume I]]** (1137–1159) oli Boulogne'i krahv 1153–1159.
* **[[Guillaume de Champlitte]]** (suri 1209) oli Ahhaia vürst.
* **[[Guillaume I de la Roche]]** (suri 1287) oli Ateena hertsog.
* **[[Guillaume I (Genf)|Guillaume I]]** oli Genfi krahv.
***[[Guillaume I (Normandia)|Guillaume Pikkmõõk]]** oli Normandia hertsog.
***[[Guillaume I (Dampierre)|Guillaume I]]** oli Dampierre'i isand.
***[[Guillaume I (Angoulême)|Guillaume I]]** oli Angoulême'i krahv.
***[[Guillaume I (Toulouse)|Guillaume I]]** ehk **Guilhem I** oli Toulouse'i krahv.
***[[Guillaume I (Auvergne)|Guillaume I]]** oli Auvergne'i krahv.

***[[Guilhem I]]** ehk *Guillaume I* oli Montpellier' isand.

*Normannist Apuulia ja Kalaabria krahv **[[Guglielmo I (Apuulia)|Guglielmo I]]** võib esineda ka nimega **Guillaume Raudkäsi**.
*Burgundia krahv **[[Wilhelm I (Burgundia)|Wilhelm I]]** on prantsuspäraselt **Guillaume I**.
*Aumale'i, Albemarle'i ja Yorkshire'i krahv ning Holdernessi isand **[[William (Aumale)|William]]** esineb ka nimega **Guillaume le Gros**.
* Hollandi krahv **[[Willelm III (Holland)|Willem III]]** (1286–1337) oli **Guillaume I** nime all Hainaut' krahv.
* Inglise riigimees ja rüütel **[[William Marshal]]** oli tuntud ka nimega **Guillaume le Maréchal**.

## Vaata ka
*Guillaume
*William I (täpsustus)
*Guglielmo I
*Guillem I
*Wilhelm I (täpsustus)
Brandenburgi Dorothea

**Brandenburgi Dorothea** (1430/1431 – 10. november 1495) oli Baieri Christopheri ja Taani kuninga Christian I abikaasa. Teda tuntakse ka kui Hohenzollerni Dorothead ja Dorothea Achilliest.

## Vanemad ja õed-vennad
Dorothea isa oli Brandenburg-Kulmbachi markkrahv John ja ema Anhalti hertsoginna Barbara. 

Dorotheal oli kaks õde: Barbara (1423–1481), kellest sai Mantua markiis, ja Elisabeth (? – 1451), kellest sai Pommeri hertsogi Joachim I Mlodszy abikaasa.

## Esimene abielu
12. septembril 1445 abiellus Dorothea Baieri Christopheriga, kes oli aastail 1440–1448 Taani ja Norra ning 1441–1448 Rootsi kuningas. Sellest abielust lapsi ei sündinud.

## Teine abielu
22. oktoobril 1449 abiellus Dorothea Christian I, kellega sai viis last.

*Olav (1450–1451)
*Kanut (1451–1455)
*Johan (Hans) (1455–1513), Schleswig-Holsteini hertsog, Taani, Norra ja Rootsi kuningas
*Margarete (1456–1486), Šoti kuninga James III abikaasa
*Frederik I (1471–1533), Taani, Norra ja Rootsi kuningas

## Surm
Dorothea suri 25. novembril 1495 ja maeti oma teise abikaasa kõrvale Roskilde katedraali.
Antonio Pappano

**Antonio Pappano** (sündinud 30. detsembril 1959 Eppingis) on dirigent ja pianist. 

## Elulugu

Tema vanemad olid itaalia päritolu emigrandid, kes olid suundunud Inglismaale tööd otsima. Tema isa oli Milano konservatooriumis hariduse saanud laulja. Peatselt hakkas ta Inglismaal lauluõpetajana tööle. Just isa laulustuudios hakkas Antonio juba kümneaastaselt lauljaid klaveril saatma.

1973. aastal suundus perekond Ameerika Ühendriikidesse, kus Antonio jätkas klaveriõpinguid ja õppis Gustav Meieri käe all dirigeerimist. Ehkki Pappano on õppinud muusikat alates kuuendast eluaastast, pole tal akadeemilist muusikaharidust. Hoolimata sellest sai noor mees neil aastail töötada mitme suure dirigendi assistendina. 1981. aastal alustas ta koostööd New York City Operaga.

Antonio Pappano on kõigi aegade noorim dirigent, kes on dirigeerinud Londoni kuningliku ooperiteatri Covent Garden orkestrit. Daniel Barenboimi assistendina äratas ta Bayreuthi festivalil enda vastu huvi. 1990. aastal sai temast Oslo ooperiteatri (Den Norske Opera) peadirigent. 1992–2002 töötas Pappano Belgia kuningliku Le Monnaie ooperiteatri muusikalise juhina. Vahepeal (1999) nimetati Antonio Pappano Londoni kuningliku ooperiteatri muusikaliseks juhiks, sellele kohale asus ta 2002. aastal. Sel perioodil dirigeeris ta mitmes suures maailmakuulsas ooperiteatris: New Yorgi Metropolitan Operas, Firenze Maggio Fiorentinos, San Francisco ooperis, Berliini riigiooperis ja mujal.

2005. aastal nimetati Antonio Pappano Rooma Accademia di Santa Cecilia peadirigendiks.

## Salvestisi
Antonio Pappano salvestab ainult EMI kaubamärgi all.

# Jules Massenet: "Manon", "Werther"
# Giacomo Puccini: "Il Trittico", "La Bohème", "La Rondine", "Tosca"
# Giuseppe Verdi: "Don Carlo", "Il Trovatore"
# Richard Wagner: Tristan und Isolde", "Der Ring des Nibelungen"

## Välislingid
* Accademia Nazionale di Santa Cecilia
Guillem I

**Guillem I** nime all on tuntud mitu valitsejat:
* **[[Guillem I (Gascogne)|Guillem I]]** (suri 848), ka *Gilen*, oli Gascogne'i (Vaskoonia) hertsog.
* **[[Guillem I (Béarn)|Guillem I]]** (suri 1173), ka *Guillaume*, *Gilen* (baski), oli Béarni isand.
* **[[Guillem I (Besalù)|Guillem I]]** oli Besalù krahv

## Vaata ka
*Guillaume I

*Guillem II
Guillaume II

**Guillaume II** nime all on tuntud mitu valitsejat:

***[[Guillaume II (Akvitaania)|Guillaume II]]** oli Akvitaania hertsog 
***[[Guillaume II (Provence)|Guillaume II]]** oli Provence'i hertsog
***[[Guillaume II (Nevers)|Guillaume II]]** oli Neversi krahv
***[[Guillaume II de Bures]]** oli ristisõdija
***[[Guillaume II (Dampierre)|Guillaume II]]** oli Dampierre'i krahv. Flandria regendina oli Willem.
***[[Guillaume II Villehardouin]]** oli Ahhaia prints
***[[Guillaume II (Ateena)|Guillaume II]]** oli Ateena hertsog
***[[Guillaume II (Angoulême)|Guillaume II]]** oli Angoulême'i krahv
***[[Guillaume II (Toulouse)|Guillaume II]]** ehk *Guilhem II* oli Toulouse'i krahv
***[[Guillaume II (Auvergne)|Guillaume II]]** oli Auvergne'i krahv

***[[Guilhem II]]** ehk *Guillaume II* oli Montpellier' isand

*Normandia hertsog **Guillaume II** ehk William II oli Inglismaa kuningas **[[William I]]**
*Apuulia hertsog **[[Guglielmo II (Apuulia)|Guglielmo II]]** oli prantsuspäraselt **Guillaume II**

## Vaata ka
*Guillaume
*Wilhelm II (täpsustus)
*William II (täpsustus)
*Guglielmo II
*Guillem II
Guillaume V

**Guillaume V** nime all tuntakse mitu valitsejat:

***[[Guillaume V (Akvitaania)|Guillaume V]]** oli Akvitaania hertsog
***[[Guillaume V (Auvergne)|Guillaume V]]** oli Auvergne'i krahv

***[[Guilhem V]]** ehk *Guillaume V* oli Montpellier' isand

***[[Guillaume (Luksemburgi suurhertsog)|Guillaume]]** (Guillaume V) on Luksemburgi suurhertsog.  

## Vaata ka
*Guillaume
*Wilhelm V
Guillaume VI

**Guillaume VI** nimelisi valitsejaid oli mitu:

***[[Guillaume VI (Auvergne)|Guillaume VI]]** oli Auvergne'i hertsog
***[[Guillaume VI (Akvitaania)|Guillaume VI]]** oli Akvitaania hertsog 

***[[Guilhem VI]]** ehk *Guillaume VI* oli Montpellier' isand

## Vaata ka
*Guillaume
*Wilhelm VI
Guillaume III

**Guillaume III** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Guillaume III (Akvitaania)|Guillaume III]]** oli Akvitaania hertsog
***[[Guillaume III (Toulouse)|Guillaume III]]** ehk *Guilhem III* oli Toulouse'i krahv
***[[Guillaume III (Provence)|Guillaume III]]** oli Provence'i krahv
***[[Guillaume III (Angoulême)|Guillaume III]]** oli Angoulême'i
***[[Guillaume III Talvas]]** oli Ponthieu krahv; Alençoni krahvina oli ta **Guillaume II**
***[[Guillaume III (Dampierre)|Guillaume III]]** oli Dampierre'i krahv
***[[Guillaume III (Auvergne)|Guillaume III]]** oli Auvergne'i krahv

***[[Guilhem III]]** ehk *Guillaume III* oli Montpellier' isand

*Luksemburgi suurhertsog **Guillaume III** oli Madalmaade kuningas **[[Willem III]]**

## Vaata ka
*Guillaume
*Wilhelm III
*William III (täpsustus)
*Guglielmo III
Guillaume IV

**Guillaume IV** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Guillaume IV (Akvitaania)|Guillaume IV]]** oli Akvitaania hertsog
***[[Guillaume IV (Provence)|Guillaume IV]]** oli Provence'i krahv
***[[Guillaume IV (Akvitaania)|Guillaume IV]]** oli Toulouse'i krahv
***[[Guillaume IV Talvas]]** oli Ponthieu krahv
***[[Guillaume IV (Auvergne)|Guillaume IV]]** oli Auvergne'i krahv
***[[Guillaume IV (Luksemburgi suurhertsog)|Guillaume IV]]** oli Luksemburgi suurhertsog aastatel 1905–1912

***[[Guilhem IV]]** ehk *Guillaume IV* oli Montpellier isand

## Vaata ka
*Guillaume
*Wilhelm IV
*William IV (täpsustus)
Metropolitan Opera

**Metropolitan Opera** on Ameerika Ühendriikides New Yorgis Lincoln Centeris asuv ooperiteater. Selles majas avati teater 16. septembril 1966 Samuel Barberi ooperi "Antonius ja Kleopatra" maailmaesietendusega. 

Varem asus teater alates asutamisest 1883. aastal kuni 1966. aastani vanas hoones (Metropolitan House), mis pärast uue maja (Metropolitan Opera House) valmimist lammutati.

Ooperiteatri hoone on kaetud valge travertiiniga ja sellel fassaadiks on viis kaart. Teatrisse mahub eri tasanditele kokku ligikaudu 4000 vaatajat. Lava on 16 meetrit lai ja 16 meetrit kõrge. Kuldkaunistustega eesriie on maailma suurim. Lava tehnilised võimalused on väga head, seetõttu saab seal kasvõi sama nädala jooksul etendada mitut lavateost. Tavaliselt on kavas seitse etendust nädalas, esitatakse nelja või viit ooperit).

Metropolitan Opera on tuntud ka oma raadioülekannete poolest. Esimene raadioülekanne tehti 25. detsembril 1931 Engelbert Humperdincki ooperist "Hans ja Grete".

Koroonapandeemia ajal 2020. aasta märtsis hakkas teater kampaania "Nightly Met Opera Streams" raames näitama tasuta veebiülekannetes paljusid ooperisalvestisi. 

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Guilhem I

**Guilhem I** (nimi oksitaani keeles, tänapäeva prantsuse *Guillaume*) oli esimene Montpellier' isand ja Guilhemide dünastia rajaja. Ta sai oma lääni 986. aastal Maguio krahvilt Bernardilt.
Guillem II

**Guillem II** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Guillem II (Gascogne)|Guillem II]]** ehk *Gilen* või *Guilhem* oli Gascogne'i (Vaskoonia) hertsog
***[[Guillem II (Besalù)|Guillem II]]** oli Besalù krahv

## Vaata ka
*Guillem I

*Guillaume II
Dinslaken

**Dinslaken** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Weseli kreisis.

## Ajalugu

Dinslakenit on esmamainitud 12. sajandil. 1273. aastal sai linnaõigused. 1540 liitus Hansa Liiduga.

Linnas on keskaegsed kindlusevaremed.

## Viited

## Välislingid

* Dinslakeni koduleht
Bass

**Bass** (itaalia keeles *basso* 'madal') on kõige madalam meeshääl, ulatusega umbes E–f1. **Bass** on ka madalaim partii heliteoses.

Bassihääl kujutab ooperis tavaliselt isa, vanemat riigimeest või kõige süngemat kaabakat. Varased ooperid kirjutati kindlale lauljale, sest võimekaid bassilauljaid oli vähe.

Mozart kirjutas kergemale bassihäälele.

Kuulsamaid bassiosi Mozarti ooperites:
*Figaro, "Figaro pulm"
*Leporello, "Don Giovanni"
*Osmin, "Haaremirööv"

Osmini rolli looja on laulja Ludvig Fischer, keda võib pidada ka tigekoomilise bassi traditsiooni rajajaks.

19. sajandi itaalia ooperis oli bassil suurem tähtsus.

Kuulsamaid bassiosi itaalia ooperites:
*Oroveso, "Norma" (Bellini)
*Giorgio, "Puritaanlased" (Bellini)
*Attila, "Attila" (Verdi)
*Philip II, "Don Carlos" (Verdi)
*Don Pasquale, "Don Pasquale" (Donizetti; Luigi Lablachele (1794–1858) kirjutatud roll)
*Assur, "Semiramide" (Rossini; Filippo Gallile (1783–1853) kirjutatud roll)

Vene ooperi "Elu tsaari eest" (Glinka) peaosa oli kirjutatud bassile. Pärast seda hakati süngekõlalist vene bassihäält eriti kõrgelt hindama. Suur edu oli Mussorgski ooperil "Boriss Godunov". Fjodor Šaljapin (1873–1938) pani selle ja teiste vene ning prantsuse ooperi bassirollidega aluse uuele stiilile. Seda stiili järgisid Boris Hristov, Nikolai Gjaurov ja ameeriklane Samuel Ramey.

Kuulsaid basse: Fjodor Šaljapin, Boris Christoff, Matti Salminen.

"Guinnessi rekordite raamatus" on kõige madalama inimese tekitatud ja helikandjale salvestatud noodi tekitajateks J. D. Sumner, Dan Britton ja Tim Storms.