Linnuselään

**Linnuselään** ehk lossilään (rootsi k. *slottslän*) oli Rootsis ja ta valdustes (sh Rootsi Läänemereprovintside Põhja-Eesti aladel) olnud keskaegne halduspiirkond. Linnuseläänid kaotati 1620.–1630. aastatel ja koos linnuseläänidega kaotati Eestimaal ka Linnuse/lossikohtud. Lossilääne oli erinevat tüüpi - pandiläänid, teenistusläänid ja krooniläänid.

Riigikantsler Axel Oxenstierna eestvedamisel viidi läbi Rootsi 1634. aasta Rootsi valitsemiskorraldusega riigihalduse ja haldusreform, mille käigus moodustati Rootsi kuningriigis ajalooliste maakondade asemel haldusüksustena läänid (rootsi k. *län*) Rootsis, Soomes ja ka Läänemereprovintsides.

## Eestimaal
Rootsiaegses Eestimaa hertsogkonnas oli 16. sajandi lõpul, 7 linnuselääni: Harjumaal Tallinna linnuselään (*Räffle slotzlähn*, *Revals slottslän*), keskus Toompea Väike linnus; Läänemaal Haapsalu (rootsi k. *Hapsals slottslän*), keskus Haapsalu linnus; Lihula linnuselään, keskus Lihula; Koluvere (*Löde slottslän*), keskus Koluvere linnus; Järvamaal Paide (*Wittensteinns lähn*), keskus Paide linnus; Virumaal Rakvere  (*Wäsenberg lähn*), keskus Rakvere linnus ja Narva linnuselään (*Narfve slotzlähn*), keskus Narva ja Vasknarva lään (*Nyie slotz lähn*) ning 1581–1589 Rakvere lään  (*Wesenbergs län*), Toolse lään (*Tolsbårg lähn*), Porkuni lään (*Borckholms lähn*). 

Linnuselääne valitsesid linnuseasehaldurid, linnuseläänide alla arvati Rootsi riigile kuuluvaid läänistamata alasid, linnuseläänid jagati omakorda mõisaläänideks ja vakusteks. Linnuselääne valitsesid linnuseasehaldurid, mõisalääne juhtisid foogtid (rootsi k. *fogde*).  Igas linnuseläänis oli kümmekond mõisalääni, nt Tallinna innuseläänis - Padise kloostrilään (*Padis klosterlän*), Jägala mõisalään, Keila mõisalään.  Aadlivaldustes kehtis aadliomavalitsus, Rootsi kuningas oli 1584. aastal Eestimaa hertsogkonna moodustamisel,  lepetega Eestimaa rüütelkonnaga loobunud rüütelkonna maadel õigusemõistmisest ja maksunõudmisest.

## Liivimaal
Poolaaegses Liivimaa hertsogkonnas ja hiljem Rootsiaegses Liivimaal: Tartu linnuselään (*Dorpt slottz lhän*),  Karksi linnuselään  (*Karchus slotzlähn*), Vastseliina linnuselään (*Nyhusens slotzlähn*), Laiuse linnuselään (*Laijs slotzlähn*), Kastre linnuselään, Pärnu linnuselään  (*Pernow lähn*), Viljandi linnuselään   (*Fellins slotzlähn*), Tarvastu linnuselään   (*Tarwest slotzlähn*), Helme linnuselään  (*Helmet slotzlähn*), Kirumpää linnuselään (*Kirimpä slotz lähn*), Põltsamaa linnuselään  (*Offverpalens slotzlähn*), Härgmäe linnuselään   (*Ermis slotzlähn*), Volmari (Valmiera) linnuselään  (*Wolmar slotzlähn*, Marienburgi linnuselään  (*Marienburgz slotz lähn*), Ronnenburgi linnuselään  (*Runeborgz lähn*), keskus Rauna linnus; Atsele ehk Koivaliina lossilään (*Adsels slotz lähn*), Riia lossilään  (*Rijga slottz lähn*), Dole lossilään  (*Dalens slotz lähn*), Üksküla lossilään  (*Uxküls slotz lähn*), Salaspilsi  lossilään  (*Kirckholms slottzlähn*), Ādaži  lossilään  (*Nymölens slotz lähn*), Nītaure  lossilään  (*Nitow slotz lähn*), Mālpilsi  lossilään  (*Lemborg slottz lähn*), Allaži lossilään  (*Alask slotz lähn*), Sigulda   lossilään  (*Segwoldz slotz län*), Turaida  lossilään  (*Treidens slotz lähn*), Krimulda  lossilään  (*Cremon slotz lähn*), Nabe  lossilään  (*Näbben slotzlähn*), Salatsi  lossilään  (*Salis slotz lähn*), Augstroze lossilään  (*Hochroosentz slotzlän*), Võnnu lossilään  (*Wendens slotz län*), Mujani lossilään  (*Moian slotz lähn*), Asti ehk Burtnieki lossilään  (*Burtnick slotzlähn*), Ruhja lossilään  (*Ruin slotzlähn*), Koknese lossilään  (*Kåkenhusens slotzlähn*).

Gulbene lään (*Swanenburgz lähn*), Ropaži lään  (*Rodenpois lähn*), Liepupe lään (*Pernigals lähn*), Lemsalu lään (*Lemsels lähn*, Vainiži lään (*Wainsels lähn*, Lielstraupe  lään (*Store Roopz lähn*), Trikāta lään (*Trikatens län*), Pebalgi lään (*Pebals lähn*), Skujene lään (*Schuin lähn*), Ērgļi lään (*Erla (och Sesswegens) lähn*), Bērzaune lään (*Bersons lähn*), Suntaži  lään (*Sundsels lähn*).

## Soomes
Kesk- ja varauusaegse Rootsi kuningriigi Soome alal olid: Uusimaal Porvoo linnuselään (1523–1619) (rootsi k. Borgå län), keskus	Porvoo; Ahvenamaal Kastelholmi linnuselään (1388–1634) (Kastelholms län), keskus Kastelholmi linnus; Korsholmi linnuselään (1384–1634) (Korsholms län), keskus Korsholmi linnus; Kokemäkimõisa linnuselään  (1331–1634) (Kumogårds län), keskused Kokemäki mõis ja Pori; Savonlinna linnuselään (1475–1634) (Nyslotts län), keskus	Olavinlinna linnus; Raasepori linnuselään	(–1634) (Raseborgs län), keskus Raasepori linnus; Hämeenlinna linnuselään (–1634) (Tavastehus län), keskus Häme linnus; Viiburi linnuselään	(1293–1634) (Viborgs län), keskus Viiburi linnus; Turu linnuselään (–1634) (Åbo län), keskus Turu linnus.	
## Rootsis

Kesk- ja varauusaegse Rootsi kuningriigi Rootsi alal olid: Arboga lään (rootsi k. Arboga län), keskus Arboga mõis; Axevalla lään (Axevalla län), keskus Axevalla; Borgholmi lään (Borgholms län), keskus Borgholmi loss; Borni lään (Borns hyttegårds län), keskus Born; Bråborgi lään (Bråborgs län), keskus Bråborg; Dalaborgi lään (Dalaborgs län), keskus Dalaborg; Ekholmi lään (Ekholms län), keskus Ekholm; Eskilstuna lään (Eskilstuna län), keskus Eskilstuna; Forsholmi lään (Forsholm län), keskus Forsholm; Gripsholmi lään (Gripsholms län), keskus Gripsholmi loss; Gävleborgi lossilään (Gävleborgs slottslän), keskus Gävleborg; Hofi lään (Hofs län), keskus Hovgården; Jönköpingi lossilään (Jönköpings slottslän), keskus  Jönköpingi loss; Kalmari lossilään (Kalmar slottslän), keskus  Kalmari loss; Karlsborgi lään (Karlsborgs län), keskus Karlsborg; Kronobergi lossilään (Kronobergs slottslän), keskus  Kronobergi loss; Kungsöri lään (Kungsörs län), keskus Kungsör; Kägleholmi lään (Kägleholms län), keskus  Kägleholmi loss; Köpingi lään (Köpings län), keskus Köping; Lindholmi lään (Lindholmens län), keskus  Lindholmi linnus; Linköpingi lään (Linköpings län), keskus  Linköpingi loss; Läckö lään (Läckö län), keskus  Läckö loss; Lödöse lään (Lödöse län), keskus Lödös; Nyköpingi lään (Nyköpings län), keskus Nyköping; Näsgårdi lään (Näsgårds län), keskus Näsgård; Olsborgi lään (Olsborgs län), keskus Olsborg; Opensteni lään (Openstens län), keskus Opensten; Orreholmi lään (Orreholmens län), keskus Orreholm; Ringstaholmi lään (Ringstaholms län), keskus Ringstaholm; Rumlaborgi lään (Rumlaborgs län), keskus Rumlaborg; Stegeborgi lään (Stegeborgs län), keskus Stegeborg; Stegeholmi lään (Stegeholms län), keskus Stegeholm; Stockholmi lossilään (Stockholms slottslän), keskus Stockholmi Tre Kronori loss; Strömsholmi lossilään (Strömsholms län), keskus Strömsholmi loss; Stynaborgi lään (Stynaborgs län), keskus Stynaborg; Stäke lään (Stäkes län), keskus Almarestäketi loss; Sundbyholmi lään (Sundbyholms län), keskus Sundbyholmi loss; Svartsjö lään (Svartsjö län), keskus Svartsjö loss; Säteri lään (Säter gårds län), keskus Säter; Telge lään (Telgehus län), keskus Telge; Tuna lään (Tuna län), keskus Tuna; Uppsala lossilään (Uppsala (slotts)län), keskus Uppsala loss; Vadstena lossilään (Vadstena slottslän), keskus Vadstena loss; Vibyholmi lossilään (Vibyholms län), keskus Vibyholmi loss; Väsby lään (Väsby län), keskus Väsby; Västerå lossilään (Västerås län), keskus Västerå loss; Älvsborgi lossilään (Älvsborgs slottslän), keskus Älvsborg; Örby lään (Örbyhus län), keskus Örbyhusi loss; Örebro lään (Örebro slottslän), keskus Örebro loss; Öresteni lään (Örestens län), keskus Öresteni kindlus; Östhammari lään (Östhammars län), keskus Östhammar.

Roskilde rahulepingu järel ka Helsingborgi lään (Helsingborgs län), keskus Helsingborgi loss; Landskrona lään (Landskrona län), keskus Landskrona loss; Malmöhusi lään (Malmöhus slottslän), keskus Malmöhusi loss.

## Vaata ka
*kastellaan, lossifoogt
## Viited

## Kirjandus
*Johan Axel Almquist, Den civila lokalförvaltningen i Sverige 1523–1630, STOCKHOLM 1922.