open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Medal of Honor

**Medal of Honor** (eesti keeles Aumedal) on 1861. aastal asutatud USA kõrgeim sõjaline teenetemärk, mis antakse erakordse vapruse eest ainult USA sõjaväelasele. 

Autasu annab üle USA president Kongressi nimel. Autasust on kolm versiooni: üks maaväe, üks mereväe ja üks õhujõudude jaoks.

Alates selle asutamisest on Medal of Honori saanud 3493 sõjaväelast (seisuga 25. november 2014), kellest enam kui pooled said selle Ameerika Ühendriikide kodusõja ajal. Teises maailmasõjas autasustati selle medaliga 472 USA sõjaväelast, sealhulgas kindralid Douglas MacArthur ja Jonathan Mayhew  Wainwright. 2010. aastal andis president Barack Obama Medal of Honori Salvatore Giuntale, kes on esimene saamise ajal elusolev veteran pärast Vietnami sõda. Ainsa naisena USA ajaloos on Medal of Honori saanud Mary Edwards Walker. Ainsa USA presidendina on saanud selle medali Theodore Roosevelt (postuumselt 2001). Postuumselt anti Medal of Honor ka Roosevelti pojale, teises maailmasõjas sõdinud brigaadikindral Theodore Roosevelt nooremale. 

1927. aasta märtsis said Medal of Honori Richard Evelyn Byrd ja Floyd Bennett, kes lendasid Fokkeril  1926. aastal üle põhjapooluse ning 1927. aasta oktoobris lendur Charles Lindbergh, kes ületas esimese lendurina Atlandi ookeani.

19 inimest on pälvinud autasu kaks korda. Nende seas on näiteks Smedley Butler, Thomas Custer ja Daniel Daly.

Vahetevahel nimetatakse Medal of Honorit ekslikult ka Kongressi Medal of Honoriks, sest see teenetemärk antakse Kongressi nimel. Ametlik nimi on siiski Medal of Honor.

## Välislingid
*
Kosi piirkonnaüksus

**Kosi piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Κω*) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna kaguosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kos.

## Haldusjaotus

Kosi piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
*Kosi vald (1)
*Nísyrose vald (2)

## Viited
Mílose piirkonnaüksus

**Mílose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Μήλου*) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna edelaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Pláka.

## Haldusjaotus

Mílose piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
*Mílose vald (1)
*Kímolose vald (2)
*Sérifose vald (3)
*Sífnose vald (4)

## Viited
Mýkonose piirkonnaüksus

**Mýkonose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Ηρακλείου*) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna keskosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Mýkonos.

## Haldusjaotus

Mýkonose piirkonnaüksuses on ainus vald – Mýkonose vald.

## Viited
Párose piirkonnaüksus

**Párose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Πάρου*) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna lõunaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Paroikiá.

## Haldusjaotus

Párose piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
*Párose vald (1)
*Antíparose vald (2)
A ja O

**"A ja O"** on sari väikeseformaadilisi teatmikke (taskuteatmikke), mis sisaldavad tihedas esituses (tabelid, loendid jms) erilaadilisi fakte kas paljude valdkondade või mingi valdkonna (nt Eesti, NATO) kohta. 

Sari sündis "Eesti nõukogude entsüklopeedia" (ENE) toimetamise kõrvalt, seda avaldas algul kirjastus Valgus ja hiljem Eesti Entsüklopeediakirjastus, kellele kuulus ka "A ja O" kaubamärk. Idee pärineb ENE toimetuse liikmelt Uno Ussisoolt, nime aluseks on artikkel "A ja O" Karl August Hermanni koostatud esimesest eestikeelsest entsüklopeediast "Eesti üleüldise teaduse raamat" (I köite I vihik, 1900).

Sarja kuuluvad järgmised Entsüklopeediakirjastuse väljaanded:
* "A ja O taskuteatmik". Tallinn: Valgus, 1984, 415 lk
* "A ja O taskuteatmik" (1987)
* "Альфа и омега" (1987, tõlge eesti keelest)
* "A ja O taskuteatmik 1999" (1999)
* "A ja O taskuteatmik 2003" (2002)
* "A ja O taskuteatmik: filosoofia" (2004)
* "A ja O taskuteatmik: NATO" (2004)
* "A ja O taskuteatmik 2005" (2005)
* "A ja O taskuteatmik: riigid ja lipud" (2005)
* "A ja O taskuteatmik: sünnipäevad. Nimed. Kalender 2006" (2005)
* "A ja O taskuteatmik: teadus ja tehnika: inimesed, aastad, sündmused" (2006)
* "A ja O taskuteatmik: Eesti" (2007)
* "A ja O taskuteatmik: miljon fakti 2007" (2007)
* "A ja O taskuteatmik: miljon fakti 2009" (2008)
* "A ja O taskuteatmik: maailma maad" (2008)

2020. aastal avaldas kirjastus Eesti Raamat teatmeteose "A ja O taskuteatmik: Eesti omavalitsused" (koostaja Arvi Tampuu, toimetaja Aili Saks, kujundaja Anu Ristmets; 287 lk). Raamatul on Entsüklopeediakirjastuse sarja teostega nii ühiseid kui ka erinevaid jooni, silma torkab köite erkroosa värv.

## Viited

## Välislingid
* Linda Pool, "Algus on tehtud, ots veel ei paista" Raamat, 26. mai 2006, lk 2 (Eesti Kirjastuste Liidu ajaleht, PDF)
* päring "A ja O taskuteatmik", e-kataloog ESTER
Sofie Gråbøl

**Sofie Gråbøl** (sündinud 30. juulil 1968) on Taani näitleja. 

Ta alustas näitlejakarjääri 1986. aastal ja saavutas rahvusvahelise kuulsuse uurija Sarah Lundi rolliga teleseriaalis "Kuritegu".
Vintskap

**Vintskap** on katusest eenduv ehitusosa, väike enamasti aknaga väljaehitis katusel. Algselt oli vintskap vintsiga luukaken hoone viilus.

Arhitektide vaates erinevad uuk ja vintskap peamiselt väljaehitise suuruse ja paiknemise poolest katusel, uuk on tavaliselt väiksem kui vintskap. Vintskap on hoone välisseinaga samas tasapinnas esiseinaga ja räästast katkestav.

## Viited
Atsetüülkloriid

**Atsetüülkloriid** on orgaaniline aine äädikhappe kloroanhüdriid keemilise valemiga CH3COCl (lühend AcCl). See on terava lõhnaga värvitu vedelik, mis õhu käes „suitseb“ (hüdrolüüsub õhuniiskuse toimel). 

Atsetüülkloriid kuulub keemiliselt atsüülhalogeniidide klassi. Atsetüülkloriid moodustub äädikhappe anhüdriidi ja vesinikkloriidi reaktsioonil:
:(CH3CO)2O + HCl → CH3COCl + CH3CO2H
Saadakse seda ka äädikhappe anhüdriidist dehüdraativate kloroagentidega nagu PCl3, PCl5, SO2Cl2, SOCl2. 
Saadud produkt vajab järgnevat puhastamist reagentidest.

## Kasutamine
Atsetüülkloriidi kasutatakse atsetüülimisreaktsioonideks, s.t atsetüülrühma sisseviimiseks molekuli (nimetatakse atsetüülimine). Olulisemad atsetüülimisreaktsioonid on esterdamine 
:CH3COCl + HO-CH<sub>2</sub>-CH<sub>3</sub> → CH<sub>3</sub>-COO-CH<sub>2</sub>-CH<sub>3</sub> + H-Cl
ja Friedel-Craftsi atsüülimine.

## Vaata ka
*Atsetüülimine
*Atsüülhalogeniidid
*Friedeli-Craftsi atsüülimine
Scharenberg

**Scharenberg** oli Vestfaalist pärinev aadlisuguvõsa Eesti- ja Saksamaal (Schorlemer). 

Suguvõsa oli 1746. aastast immatrikuleeritud Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 46 all.

## Mõisavaldused
Suguvõsale (Scharenberg, ka Scherenbek) kuulusid eri aegadel Eesti alal Saue, Saku, Sausti, Loona, Suure-Lähtru, Mündi mõis, Kavastu mõis jt.

## Suguvõsa liikmeid
* Heinrich IV von Schaumburg, Samlandi piiskop 1415–1416
* Renver Scharemberch, Saare-Lääne piiskopkonna vasall 15. sajandil, Scharenbergide aadlisuguvõsa vanim teadaolev esiisa.
* Rennvert Schorenberch, Saare-Lääne piiskopi Loona mõisa (Kaddevel) läänivasall
*Remmert von Scharenberg, Narva foogt 1528–1533	 ja	Tallinna komtuur 1533–1550
*Paul von Scharenberg (surn. ~1562), Sausti mõisnik, Tallinna linnakodanik (1524)
*Bernhard von Scharenberg (1559–1645), Saue ja Saku mõisnik,  Eestimaa rüütelkonna peamees 1612–1617, Eestimaa maanõunik
*Ewoldt Scharenberg, Saue mõisnik
*Moritz Scharenberg (surn. 1638), Kavastu mõisnik
*Bernhard von Scharenberg (surn. 1710), Sausti ja Kaarepere mõisnik
*Axel Heinrich von Scharenberg, Kaarepere mõisnik
## Viited

## Välislingid
* Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Estland Band I, Görlitz, 1931  ua
* Urkundenregesten aus dem Archiv der Familie von Schorlemer im Schloss Herringhausen / Digitale Westfälische Urkunden-Datenbank (DWUD)
Vana-Vändra vald

**Vana-Vändra vald** (saksa keeles *Alt-Fennern*) oli vald Pärnumaal Vändra kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Vändras.

Valla pindala oli 184 km² ja elanikke oli 3595 (1934. aasta seisuga).  Valla nime aluseks oli Vana-Vändra mõis (saksa keeles *Alt-Fennern*).

Vallas oli 688 talundit ja elamut ning nende kasutuses oli 14 775 ha maad (1929. aasta seisuga).

1892 liideti Vana-Vändra vallaga Vändra kirikuvald.

1939. aasta vallareformiga moodustati Uue-Vändra ja Vana-Vändra vallast – Vändra vald.

## Vaata ka
*Uue-Vändra vald

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Vändra vald

**Uue-Vändra vald** (saksa keeles *Neu-Fennern*) oli Eesti vald aastani 1939. Vallamaja asus Rõusa külas.

Vald hõlmas Vändra kihelkonna idaosa. Valla nime alus oli Uue-Vändra mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Uue-Vändra ja Vana-Vändra vallast – Vändra vald.

## Vaata ka
*Vana-Vändra vald

## Viited
Rhodose piirkonnaüksus

**Rhodose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Ρόδου*) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna kaguosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Rhodos.

## Haldusjaotus

Rhodose piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
*Chálki vald (2)
*Megísti vald (3)
*Ródose vald (1)
*Sými vald (4)
*Tílose vald (5)

## Viited
Sýrose piirkonnaüksus

**Sýrose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Σύρου*) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna lõunaosas. Selle koosseisu kuuluvad Sýrose ja Gyárose saared.

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ermoúpoli.

## Haldusjaotus

Sýrose piirkonnaüksuses on ainus Sýros-Ermoúpoli vald.

## Viited
Thíra piirkonnaüksus

**Thíra piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Θήρας*) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna lõunaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Firá.

## Haldusjaotus

Thíra piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
*Anáfi vald (2)
*Folégandrose vald (3)
*Íose vald (4)
*Síkinose vald (5)
*Thíra vald (1)

## Viited
Lenderi maja

**Lenderi maja** on 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses Tallinnas ehitatud puidust üürimaja tüüp. 

Majatüüp sai nime inseneri ja ehitusettevõtja, esimese eestlasest Tallinna linnapea Voldemar Lenderi järgi. Seda tüüpi üürimaju ehitati laialdaselt seoses eestlaste massilise Tallinna elama asumisega ja eestlastest linlaste põlvkonna tekkimisega mainitud perioodil. 

Lenderi maja on harilikult kahekorruseline rõhtpalkkonstruktsiooniga, horisontaalse laudvooderdusega, paekivist sokliosaga, tõrvapapist viilkatusega, mida sageli ilmestasid vertikaallaudisega vahevööd, sepistatud varikatus ja dekoreeritud välisuks. Hoone fassaadikäsitlus ja plaanilahendus on sümmeetriline, mahutades enamasti neli kööktuba ühele korrusele. 

Kõige enam Lenderi tüüpi maju leidub Tallinnas: Pelgulinnas, Kalamajas, Kelmikülas, Kassisabas, Uues Maailmas, Kitsekülas, vähem Kadriorus, Veerenni, Tatari, Raua, Torupilli ja Sikupilli asumis. Need asumid on kuulutatud miljööväärtuslikeks hoonestusaladeks.

Näited: Männiku tee 7, Amandus Adamsoni tänav 2, 5, 17, 19, 20, 21/1, 27 ja Luise tänav 17, 19 ja Katusepapi tänav 38a Tallinnas.

## Galerii

Tallinn Raua1.jpg|Raua tänav
Tallinn, Allika 6 (1).jpg|Allika tänav 6
Tehnika 2009-07-11.jpg|Tehnika tänav
Wooden House Lubja tn 3 Tallinn 29 September 2015.JPG|Lubja tänav 3
Paekivi 2.jpg|Paekivi tänav 2
Paekivi 3.jpg|Paekivi 3
Paekivi 9.jpg|Paekivi 9
Ravi 10.IMG 7611.jpg|Ravi tänav 10
File:Tallinn, Allika 6 (2).jpg|Allika tänav 6
Pilt:Allika tänav 8.JPG|Allika tänav 8
File:Katusepapi tänav 38.jpg|Katusepapi tänav 38 ja 38a, taamal


## Vaata ka
*Tallinna maja

## Kirjandus
*Anni Martin. *Lenderi maja. Hoonetüübi areng ja säästev uuendamine*. Tallinn: Tallinna Kultuuriväärtuste Amet, 2011. ISBN 9789949921904
Tínose piirkonnaüksus

**Tínose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Τήνου*) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna lääneosas Tínose saarel. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Tínos.

## Haldusjaotus

Tínose piirkonnaüksuses on ainus Tínose vald.

## Viited
Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksus

**Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Αιτωλοακαρνανίας*) on Kreeka piirkonnaüksus Lääne-Kreeka piirkonna põhjaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Mesolóngi.

## Haldusjaotus

Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:
*Agrínio vald (2)
*Áktio-Vónitsa vald (3)
*Amfilochía vald (4)
*Mesolóngi vald (1)
*Nafpaktía vald (6)
*Thérmo vald (5)
*Xirómero vald (7)

## Viited
Tüümuse stromaalne lümfopoetiin

**Tüümuse stromaalne lümfopoetiin** (inglise *thymic stromal lymphopoietin*, lüh TSLP) on valk, mida ekspresseerivad ja eritavad mitmed loomarakud, interleukiin-7-sarnane tsütokiin, mis liigitatakse tsütokiinide hulka.

Tüümuse stromaalne lümfopoetiin on võimeline aktiveerima B- ja dendriitrakke.

Arvatakse, et tüümuse stromaalne lümfopoetiin mängib olulist rolli T-rakkude koolitamises – nende varustamises spetsiifilistele funktsioonidele vastavate retseptoritega rakumembraanil.

TSLP-d sünteesivad mitmed loomarakud, nagu epiteelirakud, fibroblastid, strooma rakud, basofiilid ja keratinotsüüdid.

TSLP aktiveerib nuumrakke.

## Inimese tüümus

Inimeste Hassalli kehad ekspresseerivad tüümuse stromaalset lümfopoetiini (*TSLP*). Inimese tüümuse stromaalne lümfopoetiin aktiveerib CD11c-positiivseid tüümuse dendriitrakke, ekspresseerimaks rohkelt CD80 ja CD86, mille tulemusel suudavad nimetatud rakud indutseerida CD4+CD8-CD25- tüümuse T-rakkude paljunemist ja diferentseerumist CD4+CD25+FOXP3+ regulatoorseteks T-rakkudeks.

## Patoloogia

Uuringud on näidanud, et TSLP tugevdab T<sub>h</sub>2-rakkude immuunvastust. Seda seostatakse immuunsusega teatud helmitide suhtes, aga ka selliste haiguslike seisundite patogeneesiga nagu atoopiline dermatiit, allergiline põletik, põletikuline soolehaigus ja astma.

### Teadusuuringud
#### TSLP ja allergiline riniit

TSLP-d seostatakse allergiliste põletikreaktsioonidega, nii omistatakse sellele ka roll astmahaigete lastel allergilise riniidi väljakujunemisel.

#### Vähiuuringud

Uuringud näitavad, et osad vähirakud ekspresseerivad TSLP-d. Arvatakse, et TSLP osaleb metastaaside levikul.

#### TSLP ja kõhunäärmevähk

Kõhunäärmevähi kasvajaproovides ekspresseerivad ja eritavad vähirakud tüümuse stromaalset lümfopoetiini. Arvatakse, et see valk osaleb Th2 tüüpi põletiku tekkimises.

## Ajaloolist

Epiteelirakkudest pärinev TSLP tuvastati esmakordselt 1994. aastal hiire tüümuse strooma rakuliini – Z210R.1 kasvufaktorina.

## Viited

## Välislingid

* Katrin Sebastian, Andreas Borowski, Michael Kuepper, Karlheinz Friedrich, Signal transduction around thymic stromal lymphopoietin (TSLP) in atopic asthma, Cell Communication and Signaling 2008, 6:5 doi:10.1186/1478-811X-6-5, veebiversioon (vaadatud 26.11.2014)(*inglise keeles*)
* Jun Zhong, Jyoti Sharma, Rajesh Raju, Shyam Mohan Palapetta, T. S. Keshava Prasad, Tai-Chung Huang, Akinori Yoda, Jeffrey W. Tyner, Diederik van Bodegom, David M. Weinstock, Steven F. Ziegler ja Akhilesh Pandey, TSLP signaling pathway map: a platform for analysis of TSLP-mediated signaling, Database (2014) 2014 : bau007 doi: 10.1093/database/bau007, veebiversioon (vaadatud 26.11.2014)(*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Thymic stromal lymphopoietin]] seisuga 26.11.2014.*
Evángelos Venizélos

**Evángelos Venizélos** (Ευάγγελος Βενιζέλος) (sündinud 1. jaanuaril 1957) on Kreeka poliitik. Ta oli 25. juunist 2013 kuni 27. jaanuarini 2015 Kreeka asepeaminister ja välisminister. Enne seda 17. juunist 2011 kuni 21. märtsini 2012 oli ta asepeaminister ja rahandusminister. 

18. märtsil 2012 valiti ta sotsiaaldemokraatliku erakonna PASOK esimeheks. 

Ta on konstitutsiooniõiguse professor Thessaloníki Aristotelese Ülikooli õiguskoolis. 

## Isiklikku
Venizélos sündis Thessaloníkis. Ta ei ole Elefthérios Venizélose sugulane. Ta sai Kreekas tuntuks 1989. aastal, mil kaitses edukalt Andréas Papandréoud korruptsioonisüüdistuste asjus. Papandréoule avaldas Venizélose sõnaosavus muljet ja ta kutsus Venizélost kandideerima 1993. aasta parlamendivalimistel. 

Lisaks kreeka keelele räägib Venizélos prantsuse ja inglise keelt. Ta on kirjutanud raamatuid, monograafiaid ja artikleid näiteks hariduse korraldamisest, päevapoliitikast, välispoliitikast, meediast, ühiskonna arengust, politoloogiast ja kultuurist. Venizélos on teravalt kritiseerinud Samuel Huntingtoni tsivilisatsioonide põrkumise teooriat. Ta on kirjutanud, et Kreeka tsivilisatsioon on "tsivilisatsioonide tsivilisatsioon".

## Karjäär poliitikas
Venizélos valiti Thessaloníki valimisringkonnast parlamenti 1993., 1996., 2000., 2004., 2007. ja 2009. aasta üldvalimistel. Ta on kuulunud põhiseaduskomisjoni, riigikaitse- ja välisasjade komisjoni, avaliku halduse komisjoni, avaliku korra ja õigluse komisjoni ja Euroopa asjade komisjoni. 
Venizélos on olnud:
:valitsuse pressiesindaja (1993–1994), 
:ajakirjanduse ja meediaminister (1994–1995),
:transpordi- ja sideminister (1995–1996),
:justiitsminister (1996),
:kultuurimister (1996–1999),
:arenguminister (1999–2000), 
:kultuuriminister (2000–2004),
:rahandusminister ja asepeaminister (2011–2012),
:välisminister ja asepeaminister (2013–2015).

Venizélos kandideeris PASOKi juhiks pärast erakonna kaotust 2007. aasta valimistel, kuid erakonna esimehena jätkas ametis olnud Geórgios Papandréou. Venizélos sai 38,18% ja Papandréou 55,91% häältest. 2012. aastal sai Venizélos ainukandidaadina erakonna juhiks. 

Venizélos oli osaline Makedoonia nimevaidluses. 1994. aastal veenis ta väidetavalt peaminister Andréas Papandréoud, et naaberriik ei tohi kasutada nime Makedoonia. Kreeka embargo tõttu on Makedoonia nimi rahvusvahelistes organisatsioonides endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (FYROM). On oletatud, et Venizélose tegevuse eesmärgiks oli püüda oma valimisringkonna rahvuslaste hääli. 

## Viited
Dispilió tahvel

**Dispilió tahvel** on kiviajast pärinev sümbolitega kaetud puidust tahvel. Tahvli kaevas välja Kreeka arheoloog Giórgos Hourmouziádis Kreekas Dispiliós läbi viidud kaevamistel ning see on radiosüsiniku meetodil dateeritud ligikaudu aastasse 5260 eKr. Tahvel avastati 1993. aastal järve kaldal asunud noorema kiviaja asulast tänapäevase Dispilió küla lähedal (Kastoriá järve ääres Kastoriá piirkonnaüksuses).

## Leidmine
Järve asulakoht ise avastati 1932. aasta kuival talvel, mil järve veetase langes ja asulakoht paljastus. Esialgse ülevaatuse viis 1935. aastal läbi Kreeka arheoloog Antónios Keramópoulos.

Väljakaevamised algasid aga alles 1992. aastal Thessaloníki Aristotelese Ülikooli esiaja arheoloogia professori Giórgos Hourmouziádise eestvedamisel. Asulakoht oli asustatud pikka aega, alates ligikaudu aastast 5600–5000 eKr kuni ligikaudu ajani 3000 eKr. Asulakohast on leitud mitmesuguseid asju: keraamikat, puust ehitiste osi ja jalgteede jäänuseid, seemneid, luid, kujukesi, ehteasju, flööte ja ühena kõige olulisematest leidudest sümbolitega kaetud tahvel.

Tahvli leidmisest anti avalikkusele teada 1994. aasta veebruaris Thessaloníki Aristotelese Ülikoolis toimunud sümpoosionil. Andmed asula paleokeskkonna, botaanika, kalapüügitehnikate, tööriistade ja keraamika kohta avaldati mitteametlikult Kreeka arheoloogiaajakirja Eptakyklos 2000. aasta juuninumbris ning seejärel 2002. aastal arheoloogi enda poolt.

Tahvel sai osaliselt kahjustada ajal, mil ta ei olnud enam muda ja veega kaetud, vaid viibis pikka aega hapnikurikkas keskkonnas, ja on seetõttu konserveerimisel. Tahvlist rääkiv täielik akadeemiline publikatsioon ootab konserveerimise lõpetamist.

## Vaata ka
* Vinča kultuur
* Vinča sümbolid
* Tărtăria tahvlid

## Viited

## Allikad
* G. H. Hourmouziádis, toim.. "Dispilio, 7500 Years After". Thessaloniki, 2002.
* G. H. Hourmouziádis. "Ανασκαφής Εγκόλπιον". Athens, 2006.

## Välislingid
*Dispilió lineaarsed kirjamärgid; Kreeka Kultuuriministeerium
*Väljakaevamist läbi viinud meeskonna akadeemiline ajakiri "Anáskamma"
Joona Toivanen

**Joona Matias Toivanen** (sündinud 4. juunil 1984) on soome päritolu eesti vaimulik.

Ta on sündinud Soomes, elanud neli aastat Tansaanias ja alates 2005. aastast elab Eestis.

Õppinud Tartu Ülikoolis farmaatsiat ja teoloogiat. 2011. aastal ordineeriti ta EELK diakoniks. 2013. aastal lõpetas ta Tartu ülikooli (usuteaduskonna magistriõppes).

31. oktoobril 2013 ordineeriti EELK Tartu Maarja koguduse õpetajaks. 

2019. aasta augustist on ta koos abikaasaga elanud ja töötanud Yangonis (Myanmar).

17. augustil 2022 andis Tampere piiskopkonnas Soome Evangeelse Luterliku Kiriku (SELK) vaimuliku ametivande. 

## Isiklikku

Ka Toivaneni vanaisa ja isa on vaimulikud. 

Joona Toivaneni abikaasa Helene on religiooniõpetuse õpetaja. 

## Välislingid

*Maarja kogudusel uus õpetaja, Tartu Ekspress, 14. november 2013
*Kogudusele eeskujuks, Eesti Kirik, 20. november 2013
*Eestis on turvaline olla kristlane, Eesti Kirik, 26. november 2014
Egeuse saared

**Egeuse saared** (kreeka keeles Νησιά Αιγαίου (*Nisiá Aigaíou*); türgi keeles *Ege Adaları*) on Egeuse meres asuvate saarte rühm Kreeka mandriosast idas ja Türgist lääne pool. Egeuse mere piiriks on lõunas Kreeta saar ning kagus Rhodose, Kárpathose ja Kásose saar.

Vana-Kreekas kasutati Egeuse mere kohta nime Arhipélagos (*ἀρχιπέλαγος*). Hiljem kasutati sama nime hoopis meres olevate saarte kohta ning terminist on tänapäevaks saanud mistahes saarterühmale viitav väljend.

## Kuuluvus
Suurem osa saartest kuulub Kreekale, olles halduslikult jaotatud üheksa piirkonna vahel. Ainsad Türgile kuuluvad märkimisväärse suurusega saared on mere kirdepoolses osas olevad Gökçeada (kreeka keeles Ímvros/Ímbros, kuni aastani 1970 kandis ametlikku nime İmroz) ja Bozcaada (kreeka keeles Ténedos). Lisaks neile kuulub Türgile ka väiksemaid saari riigi läänerannikul.

## Jaotus
Traditsiooniliselt jaotatakse Egeuse mere saared seitsmesse rühma (põhjast lõuna poole):
* Kirde-Egeuse saared
* Sporaadid
* Euboia
* Argolída-Saroni saared
* Küklaadid
* Dodekaneesid (tuntud ka nimega Lõuna-Sporaadid)
* Kreeta

## Ajalugu
Väljendit Itaalia Egeuse saared (itaalia keeles *Isole Italiane dell'Egeo*) kasutatakse nende Egeuse mere saarte kohta, mille Itaalia Itaalia-Türgi sõja käigus 1912. aastal vallutas ning Lausanne'i rahu sõlmimisega aastateks 1923–1947 annekteeris: Dodekaneesid, sealhulgas Rhodos ja Kastellórizo.

## Piiskopkonnad
Vana-Rooma *Insulae* provintsi piiskopkonnad, mis on Püha Tooli iga-aastases teatmikus Annuario Pontificio loetletud kui titulaarsed piiskopkonnad:

* Astypalaea
* Carpathus
* Cos
* Ios

* Lemnus
* Lerus
* Nisyrus
* Parus

* Samos
* Scyrus

Vana-Rooma Lesbose provintsi piiskopkonnad, mis on Püha Tooli iga-aastases teatmikus Annuario Pontificio loetletud kui titulaarsed piiskopkonnad:

* Eressus
* Methymna

* Mitylene
* Strongyle

* Tenedus

## Vaata ka
* Egeuse mere saarte loend
* Kreeka saarte loend
* Türgi saarte loend

## Viited

## Kirjandus
* Egeuse meri, *The Columbia Encyclopedia, Sixth Edition*. 2001-05.
Bensoüülperoksiid

**Bensoüülperoksiid** on orgaaniline aine, mis kuulub nii peroksiidide kui ka aromaatsete ühendite klassi ning omab olulist tähtsust ravimina ja keemias vabade radikaalide moodustajana.

Bensoüülperoksiidi keemiline valem on [C6H5C(O)]2)O2  sisaldades peroksiidrühma  -O-O-, mis on seotud kahe bensoüülrühmaga C6H5C(O)- (kasutusel on ka lühend Bz2O2). Bensoüülperoksiid on tahke värvitutest kristallidest koosnev aine, mis lahustub estrites js eetrites ning mõõdukalt mõnes teises lahustis. 
## Bensoüülperoksiid vabade radikaalide allikana
Peroksiidide O-O side (hapnik-hapnik side) katkeb kergesti ja seetõttu bensoüülperoksiid moodustab soojendamisel vabad radikaalid:
: [C6H5C(O)]2)O2  →  2 C6H5C(O)O• 
Need vabad radikaalid omavad paardumata elektroni ja on seega väga suure keemilise aktiivsusega. Selle omaduse tõttu on bensoüülperoksiid üks kõige enam toodetav ja kasutatav peroksiid. Suures hulgas kasutatakse seda radikaalinitsiaatorina polümerisatsioonireaktsioonides, aga ka paljude teiste radikaalreaktsioonide initsieerimiseks. Veel tarvitatakse bensoüülperoksiidi tänu tema pleegitavale ja antiseptilisele toimele (näiteks akne ravis). 

## Vaata ka
*Peroksiidid
Kalle Suuroja

**Kalle-Mart Suuroja** (sündinud 3. oktoobril 1945 Tudulinnas) on Eesti geoloog.

Ta lõpetas aastal 1969 Tartu Riikliku Ülikooli. 1996. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli geoloogia instituudis teadusmagistri kraadi tööga "Formation and development of Kärdla impact crater" (juhendaja Väino Puura).

Aastatel 1968–1991 töötas ta Eesti Geoloogiakeskuses geoloogina, 1991. aastast samas geoloogilise kaardistamise osakonna juhataja.

Tegelenud peamiselt Eesti aluspõhja geoloogilise kaardistamise valdkonnaga, osalenud mitme maavara (põlevkivi, lubjakivi, graniidi, mineraalvee, polümetallide) otsingutes.

Lisaks erialasele kirjandusele avaldanud ka ilukirjandust (novellikogu "Viimane marsruut", 1983).

## Tunnustus
* 2026 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema poeg Martin Suuroja on matkakorraldaja ja avaldanud looduse alast kirjandust, ka isaga kahasse.
Teine poeg Sten Suuroja on meregeoloog.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Entsüklopeedia

*
Absterna järv

**Absterna järv** (valgevene keeles  *Возера Абстэрна*, vene keeles *Обстерно* ehk Obsterno järv) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Miory rajoonis. Järv asub merepinnast 139,7 meetri kõrgusel. Absterna kuulub Absterna järvestikku. Absterna järve kaguosa kutsuvad kohalikud elanikud Łuša järveks.

Kaldajoone pikkus on 18,8 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja liivased, kohati soostunud, edelakadal on järve ääres õõtsik. Kalda ääres (5-6 meetri sügavuseni) on põhi liivane, sügavamal katab põhja sapropeel. Veetaimestik ulatub kaldast 100-150 meetri kaugusele, valdavad järvkaisel ja harilik pilliroog.

Absterna järv on puhta veega, vee läbipaistvus on 3 meetrit. Järve voolab oja Ukla järvest, välja voolab Chrabroŭka jõgi, mis viib Absterna järve vee Nabista järve. Absterna järve valgala on 114 km².

Kaladest elavad järves peipsi siig, koger, säinas, koha, latikas, linask ja luts. Sinna on korduvalt lastud ka angerjat.

Aastal 1967 tõsteti Absterna järve veetaset 1 meetri võrra, mis tõi kaasa järve kallaste soostumise. Veetaseme tõstmise eesmärgiks oli parandada veevahetust Absterna järvede vahel; see eesmärk ka saavutati.

## Välislingid

*Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Bohina järv

**Bohina järv**  või **Bogina järv** või **Boginskaje järv** (valgevene keeles  *Богінскае возера*, ka *Богіна*, vene keeles *Богинское* ehk Boginskoje) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 129,8 meetri kõrgusel, selle valgala on 914 km².

Kaldajoone pikkus on 32,2 kilomeetrit. Järves asub kaheksa saart kogupindalaga 32,5 hektarit. Kaldad on madalad ja liivased, lõuna- ja edelaosas soostunud. Kallaste ääres ja saarte ümber kasvavad järves harilik pilliroog, järvkaisel, harilik kalmus ja vesiroosid.

Vee läbipaistvus on 3,1 meetrit. Bohina on eutroofne järv. Kaladest leidub järves haugi, lutsu, ahvenat, kokre, latikat, linaskit, särge ja roosärge. Järve idakaldal asub kalamajand, kus kasvatatakse karpkala, valgeamuuri ja pakslauba maime. Järvel ja selle ümbruses elutseb Valgevenes haruldane väikepütt.

Järve läbivale Drysviata jõele on ehitatud hüdroelektrijaam.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Maimu Palm

**Maimu Palm** (10. jaanuar 1925 – 20. november 2014) oli eesti arhitekt.

## Välislingid
* Lahkunud on arhitekt Maimu Palm
Kesago Nakajima

**Kesago Nakajima** (jaapani keeles 中島 今朝吾, *Nakajima Kesago*; 15. juuni 1882 Ōita prefektuur – 28. oktoober 1945) oli jaapani kindral.

Ta sündis Ōita prefektuuris. Ta lõpetas aastal 1903 Keiserliku Jaapani Sõjaakadeemia ja aastal 1913 Keiserliku Jaapani Kõrgema Sõjaakadeemia.

Ta võttis osa Vene-Jaapani sõjast. Juulist 1918 maini 1923 oli ta Prantsusmaal Jaapani sõjaväeatašeeks.
Ileía piirkonnaüksus

**Ileia piirkonnaüksus** (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Ηλείας) on Kreeka piirkonnaüksus Lääne-Kreeka piirkonna lõunaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Pýrgos.

## Haldusjaotus

Ileia piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:
*Andravída-Kyllíni vald (6)
*Andrítsaina-Kréstena vald (3)
*Archaía Olympía vald (4)
*Ilída vald (2)
*Pineiósi vald (7)
*Pýrgose vald (1)
*Zacháro vald (5)

## Viited
Mõisaküla kogudus

EELK **Mõisaküla kogudus** on luterlik kogudus Mulgi vallas Mõisakülas, mis kasutab Mõisaküla Maarja-Magdaleena kirikut.

Kogudus kuulub Viljandi praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Arvet Ollino.

Jumalateenistused toimuvad iga kalendrikuu 2. ja 4. pühapäeval kell 11.00 Mõisaküla Maarja-Magdaleena kirikus.

## Mõisaküla koguduse pastorid ja kirikuõpetajad
* 1927–1933 Erwin von Dehn, hooldajaõpetaja Hallistest
* 1933–1934 Emil Alfred Paigaline, hooldajaõpetaja Sindist
* 1935–1935 Ernst Lootsmaa
* 1936–1943 Juhan Eduard Sõmer
* 1943–1944 Mihkel Soovik
* 1944–1945 Hillar Hans Põld
* 1945–1946 Agu Põld, hooldajaõpetaja Vigalast
* 1946–1949 Gustav Johannes Küla, hooldajaõpetaja Saardest
* 1950–1953 Hillar Hans Põld, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 1953–1955 Alfred Tooming, hooldajaõpetaja Viljandi Paulusest
* 1955–1956 Jaan Konsin, hooldajaõpetaja Karksist
* 1956–1975 Johannes Laurson
* 1975–1978 Paul Uibopuu, hooldajaõpetaja Hallistest
* 1978–1984 Erik Normet, hooldajaõpetaja Karksist
* 1984–1986 Jaak Salumäe, hooldajaõpetaja Viljandi Paulusest
* 1986–1988 Peeter Parts
* 1988–1991 Valdek Johanson
* 1991–1996 Raivo Asuküla, hooldajaõpetaja Paistust
* 1996–1997 Joel Luhamets, hooldajaõpetaja Põltsamaalt
* 1997–1998 Jaan Tammsalu, hooldajaõpetaja Viljandi Jaanist
* 1998–2004 Enri Pahapill, hooldajaõpetaja Saardest
* 2004–2004 Jaan Tammsalu, hooldajaõpetaja Viljandi Jaanist
* 2004–2009 Rein Schihalejev, hooldajaõpetaja Viljandi Jaanist
* 2009–2025 Arvo Lasting, hooldajaõpetaja Helmest
* 2025– Arvet Ollino, hooldajaõpetaja Saardest

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest ja kirikust EELK Viljandi praostkonna kodulehel
Tori kogudus

EELK **Tori kogudus** (nimetatud ka *Tori Püha Jüri kogudus*) on luterlik kogudus Pärnu maakonnas Toril, mis kasutab Tori kirikut.

Kogudus kuulub Pärnu praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Ants Kivilo. Juhatuse esimees on Jüri Kask.

Jumalateenistused toimuvad iga kalendrikuu teisel ja neljandal pühapäeval kell 14.00 Tori kirikus.

## Tori koguduse vaimulikud
*u 1544, Michael Schweders 
*Jacob Forster, Poola ajal, Pärnust 
*u 1634, Nils 
*u 1646, Simon Schilling 
*u 1665. 1667 Matthias Nezelius 
* 1669–1677, Johann Neudahl, Tori  ja Vändra Martini koguduse pastor
* 1679–1697, Peter Hasselgreen
* 1692–, Salomo Heinrich Vestring, Pärnu Eliisabeti kiriku eesti koguduse ja Tori koguduse pastor
* 1700–1707, Heinrich Meurch
** 1710, Johann Schultz, vikaar
*1722–1735, Johannes Deutenius (1676–1735), Tori ja Järva-Peetri koguduse pastor
** 1756–1760, Gustav Friedrich Cappel, vikaar
* 1761, Christian Regius, Tori koguduse pastor 
* 1764–1792, Paul Johann Körber, Tori koguduse pastor
* 1792–1796, Johann Christian David Moritz, Tori koguduse pastor
* 1804, Gustav Albrecht Haller, Tori koguduse pastor
* 1804–1808, Wilhelm Friedrich Steingrüber, Tori ja  Rannu koguduse pastor
* 1808–1809, Johann Heinrich Rosenplänter, Tori koguduse pastor
* 1809–1850, Benedict August Friedrich Offe, Tori koguduse pastor
* 1850–1877, Christian Emil August Offe
* 1877–1895, Karl August Raedlein
* 1895–1911, Harald von Rieckhoff
* 1911–1945, Johan Reidak
* 1946–1948, Hillar Põld, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 1948–1951, Paul Saar, hooldajaõpetaja Vändrast
* 1951–1956, Rene Tasmuth, hooldajaõpetaja Vändrast
* 1956–1956, Kustav Viise, hooldajaõpetaja Vändrast
* 1956–1962, Richard Võlli
* 1962–1963, Rene Tasmuth
* 1963–1963, Kustav Viise, hooldajaõpetaja Vändrast
* 1963–1975, Hugo Pärno, hooldajaõpetaja Vändrast
* 1975–1976, Evald Saag, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 1976–1991, Johannes Vassel, hooldajaõpetaja Vändrast
* 1991–1998, Heiki Reila, hooldajaõpetaja Vändrast
* 1998–2005, Andres Põder, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2005–2007, Enn Auksmann, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2007–2014, Tõnu Taremaa, hooldajaõpetaja Pärnu–Jaagupist
* 2014–2015, Enn Auksmann, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2015–. Ants Kivilo, hooldajaõpetaja Vändrast

## Vaata ka
*Tori kalmistu
## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Tori kiriku kodulehel
* Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Tori kogudus, e-kirik.eelk.ee, 25. november 2021
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", Torgel, ehstnisch Torri kihhelkond, 1843, seite 104-105
Abole järv

**Abole järv** (valgevene keeles  *Возера Аболе*, vene keeles *Оболе* või *Оболь*, Obole või Oboli järv) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 137 meetri kõrgusel, selle valgala on 744 km².

Kaldajoone pikkus on 17,6 kilomeetrit. Järves asub kaks saart kogupindalaga 1,6 hektarit. Kaldad on madalad ja liivased, kohati soostunud, kohati palistatud õõtsikuga. Taimestikuga kaetud ala ulatub kaldast 30–600 meetri kaugusele.

Vee läbipaistvus on kolm meetrit. Abole on eutroofne järv. Kaladest leidub järves angerjat haugi, säga, ahvenat, kokre, latikat, linaskit, särge ja roosärge.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Strusta järv

**Strusta järv** (valgevene keeles *Возера Струста*, vene keeles *Струсто* (Strusto)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 129 meetri kõrgusel, selle valgala on 223 km². Strusta kuulub Brasłaŭ järvestikku, asudes Brasłaŭ järvestiku rahvuspargi territooriumil.

Kaldajoone pikkus on 27,8 kilomeetrit. Järves asub seitse saart kogupindalaga 2,58 km², neist suurim on Čajčyn pindalaga 1,6 km². Kaldad on madalad. Strusta järv on Brasłaŭ järvestikus kesksel kohal, olles ühenduses paljude teiste seasete järvedega. Enim vett voolab Strusta järve Snudy järvest, mida ühendab Strusta järvega 80 meetrit lai ja 3 meetrit sügav väin. Strusta järve vesi voolab omakorda 40 meetrit laia ja 3-4 meetrit sügava väina kaudu Vojsa järve.

Lõuna ja idakallast palistab kuni 600 meetri laiune veetaimestiku riba, seal kasvavad harilik pilliroog ja järvkaisel. Kuni kuue meetri sügavuses vees kasvavad penikeeled, kanada vesikatk, kardhein, samuti ka mändvetikad.

Vee läbipaistvus on 4,8 meetrit. Järves elab 22 liiki kalu, nende seas rääbis, meritint, siig, säinas, linask. Vahemikus 1950–1970 olid tööstusliku tähtsusega kalad veel peipsi siig, latikas ja angerjas. Kalapüük on Strusta järvel tasuline.

## Välislingid

* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Snudy järv

**Snudy järv** ehk **Snudõ järv** (valgevene keeles  *Возера Снуды*, vene keeles *Снуды* (Snudõ)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 130 meetri kõrgusel, selle valgala on 113 km². Snudy kuulub Brasłaŭ järvestikku, asudes Brasłaŭ järvestiku rahvuspargi territooriumil. Lisaks rahvuspargile asub järvel veel ornitoloogiline kaitseala, Snudy ja Strusta järvede vahel asub aga maastikukaitseala

Kaldajoone pikkus on 34,4 kilomeetrit. Järves asub 11 saart kogupindalaga 1,6 km². Madala veetaseme korral võivad mitmed madalikud kuivale jääda, sellisel juhul kasvab saarte arv Snudy järves kuueteistkümneni. Suuremad saared on kõrgem osa Snudy järve läbivast oosist. Järve kaldad on üldiselt madalad, kohati liivased. Järve idakallas on kõrgem, selle moodustab metsaga kaetud oos.

Snudy järve vesi voolab Strusta järve. Kaht järve ühendab 80 meetrit lai ja 3 meetrit sügav väin. Strusta järve vesi voolab omakorda 40 meetrit laia ja 3-4 meetrit sügava väina kaudu Vojsa järve.

Järve põhi on valdavalt liivane, kohati ka savine või kivine. Järve madalamas osa kasvab harilik pilliroog, kohati ka järvkaisel. Kuni viie meetri sügavuses vees kasvavad  penikeeled, samuti ka mändvetikad.

Vee läbipaistvus on 6,6 meetrit. Tähtsamad kalad Snudy järves on rääbis, ahven, haug, angerjas, linask ja särg. Leidub ka säinast ja viidikat, teistest veekogudest on Snudy järve elama asunud hõbekoger, karpkala ja valgeamuur.

## Välislingid

* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Flórina piirkonnaüksus

**Flórina piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Φλώρινας*) on Kreeka piirkonnaüksus Lääne-Makedoonia piirkonna põhjaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Flórina.

## Haldusjaotus

Flórina piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
*Amýntaio vald (2)
*Flórina vald (1)
*Préspese vald (3)

## Viited
Grevená piirkonnaüksus

**Grevená piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Γρεβενών*) on Kreeka piirkonnaüksus Lääne-Makedoonia piirkonna lõunaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Grevená.

## Haldusjaotus

Grevená piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
*Deskáti vald (2)
*Grevená vald (1)

## Viited
Kastoriá piirkonnaüksus

**Kastoriá piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Καστοριάς*) on Kreeka piirkonnaüksus Lääne-Makedoonia piirkonna lääneosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kastoriá.

## Haldusjaotus

Kastoriá piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
*Nestório vald (2)
*Orestída vald (3)
*Kastoriá vald (1)

## Viited
Kozáni piirkonnaüksus

**Kozáni piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Κοζάνης*) on Kreeka piirkonnaüksus Lääne-Makedoonia piirkonna idaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kozáni.

## Haldusjaotus

Kozáni piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
*Eordaía vald (4)
*Kozáni vald (1)
*Sérvia-Velventósi vald (2)
*Voḯo vald (3)
	

## Viited
Ahhaia piirkonnaüksus

**Ahhaia piirkonnaüksus** (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Αχαΐας) on Kreeka piirkonnaüksus Lääne-Kreeka piirkonna keskosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Pátra.

## Haldusjaotus

Ahhaia piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
*Aigiáleia vald (2)
*Dytikí vald (3)
*Erýmanthose vald (4)
*Kalávryta vald (5)
*Pátra vald (1)

## Viited
Arville Puström-Uus

**Arville Puström-Uus** (1942. aastani **Arville Uus**; 30. mai 1921 Tallinn – 21. oktoober 2014 New Jersey) oli eesti kunstnik Ameerika Ühendriikides.

Ta lõpetas 1940. aastal Elfriede Lenderi Eragümnaasiumi. Aastatel 1940–1942 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja 1942. aastast kunstikoolis Pallas.

1944. aastal põgenes ta suure põgenemise lainega Saksamaale. Aastatel 1946–1949 õppis ta (Briti sõjaväe stipendiaadina) Düsseldorfi Kunstiakadeemias graafikat ja maalimist. 1949. aastal siirdus ta USA-sse, kus elas New Jersey osariigis. Ta on tegutsenud rakenduskunstnikuna lambivabrikus. Aastatel 1961–1980 tegutses ta Mendhamis (Morrise maakonnas) kunstiõpetajana, seejärel oli vabakunstnik.

## Isiklikku
Ta oli 1942. aastast abielus Aksel Puströmiga (1920–2013), kes oli arst; neil oli tütar ja poeg, tütar Tiia Äärismaa on kunstnik.

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=588
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Argolída piirkonnaüksus

**Argolída piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Αργολίδας*) on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna idaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Náfplio.

## Haldusjaotus

Argolída piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
*Árgos-Mykínese vald (2)
*Epídavrose vald (3)
*Náfplio vald (1)
*Ermionída vald (4)
El Paso (täpsustus)

## Geograafia
### Colombia
*El Paso (Cesar), munitsipaliteet Cesari departemangus
### Hispaania
*El Paso (La Palma), linn Kanaaridel
### USA
*El Paso, linn Texases
*El Paso (Arkansas)
*El Paso (Illinois)
*El Paso (Wisconsin)
*Exeter (Missouri), varem tuntud kui *El Paso*
*Garlock (California), varem tuntud kui *El Paso City*
*Paso Robles (California), varem tuntud kui *El Paso de Robles*

*El Paso maakond (Texas)
*El Paso maakond (Colorado)

## Muud
*El Paso rahvusvaheline lennujaam Texases
*"El Paso", Marty Robbinsi laul
*"El Paso", Taking Back Sunday laul
*"El Paso", 1949. aasta *[[western]]* John Payne'iga peaosas
Kreeka 1924. aasta rahvahääletus

**Rahvahääletus vabariigi väljakuulutamise üle** toimus Kreekas 1924. aasta 13. aprillil. Rahvahääletus järgnes Kreeka jaoks katastroofiliseks kujunenud Kreeka-Türgi sõjale, mis purustas Kreeka lootused Konstantinoopoli tagasivõtmisele. Sõjalise kaotuse tulemusena sunniti kuningas Konstantínos I oma poja Geórgios II kasuks troonist loobuma ja ka kuningas Geórgios II läks hiljem seniks, kuni valitsus monarhia saatuse üle arutles, eksiili oma abikaasa kodumaale Rumeeniasse.

Lõpuks otsustati korraldada rahvahääletus. See rahvahääletus, mis järgnes monarhia taastamisele 1920. aastal, peegeldas Kreeka valijaskonna toetuse kõikuvust ja liberaalide ning Elefthérios Venizélost toetavate vabariiklaste domineerimist. Rahvahääletuse tulemusena kaotati monarhia 11 aastaks. Sama aasta 25. märtsil oli juba välja kuulutatud Teine Kreeka Vabariik.

## Tulemused

## Viited
Tarbimiskaal

**Tarbimiskaal** on leibkonnaliikme tarbimisele vastav arvestuslik kaal, mis võtab arvesse leibkonna ühistarbimist. 

Tarbimiskaalud tuginevad reeglina empiiriliste uurimuste andmetele, mis näitavad eri leibkonnaliikmete osa leibkonna kogutarbimises. Siiski on tegemist arvestuslike tarbimisühikutega, mis on ümardatud ja määratakse kokkuleppeliselt. Tarbimiskaalude kasutamine muudab erineva suuruse ja vanuskoosseisuga leibkondade tarbimise paremini võrreldavaks. Tarbimiskaalude kasutamine tugineb asjaolule, et tarbimiskulud leibkonnas ühe leibkonnaliikme kohta on väiksemad kui üksi elaval inimesel, sest teatud kaupu ja teenuseid kasutavad mitu leibkonnaliiget ja vastavad kulud (nt eluasemekulud) jagunevad mitme leibkonnaliikme peale. 

Tarbimiskaale väljendatakse suhtarvuna esimese täiskasvanud leibkonnaliikme suhtes, nii et esimese täiskasvanud leibkonnaliikme tarbimiskaal on alati 1,0 ning teiste täiskasvanud leibkonnaliikmete ja laste tarbimiskaalud on reeglina ühest väiksemad. 

Tarbimiskaale kasutatakse vaesuse mõõtmisel, aga ka leibkonna sissetulekust sõltuvate sotsiaaltoetuste määramisel.

Eurostat kasutab suhtelise vaesuspiiri arvutamisel tarbimiskaale, kus:
* esimese täiskasvanud leibkonnaliikme tarbimiskaal on 1,0
* leibkonna iga järgmise täiskasvanu ja iga 14-aastase või vanema lapse tarbimiskaal on 0,5 ja
* leibkonna iga alla 14-aastase lapse tarbimiskaal on 0,3.

OECD on varem kasutanud tarbimiskaale 1:0,7:0,5.

Eestis kasutatakse alates 1. jaanuarist 2015 toimetulekutoetuse määramisel tarbimiskaale 1:0,8:1,0, kus perekonna teise ja iga järgmise täisealise liikme toimetulekupiir on 80 protsenti perekonna esimese liikme toimetulekupiirist ja perekonna iga alaealise liikme toimetulekupiir on võrdne perekonna esimese liikme toimetulekupiiriga. Aastatel 1999–2014 kasutati toimetulekutoetuse määramisel tarbimiskaale 1:0,8:0,8, kus perekonna teise ja iga järgneva liikme, sh lapse, toimetulekupiiri suurus oli 80 protsenti perekonna esimese liikme toimetulekupiiri suurusest. Aastatel 1994–1998 kasutati toimetulekutoetuse määramisel tarbimiskaale 1:0,7:0,7. Aastatel 1993–1994 kasutati perekonna arvestusliku vaesuspiiri arvutamisel ja sotsiaalabi määramiseks tarbimiskaale 1:0,7:0,5, kus perekonna esimese täiskasvanu tarbimiskaal oli 1, kõigil teistel täiskasvanutel ja lastel vanuses 14–18 aastat 0,7 ja kõigil alla 14 aasta vanustel lastel 0,5.

## Vaata ka
* Vaesus

## Allikad


## Välislingid
* Tiit, E.-M. (2005). Elatusmiinimumi ja vaesuspiiride hindamise metoodika ning sotsiaalsete indikaatorite leidmisel kasutatavate tarbimiskaalude kaasajastamine
* Tiit, E.-M. (2006). Vaesus ja selle mõõtmine. Vaesuse suundumused Eestis. Eesti Arst No 85 (10)
Rasmus Schüller

**Rasmus Schüller** (sündinud 18. juunil 1991 Espoos) on Soome jalgpallur, kes kuulub Rootsi kõrgliiga klubi Djurgårdens koosseisu.

Helsingi JK-s mängides on ta tulnud Soome meistriks viis korda.

## Saavutused
;HJK Helsinki
*Veikkausliiga: 2012, 2013, 2014, 2017, 2020
*Soome karikas: 2014, 2017, 2020
*Soome liigakarikas: 2015

;BK Häcken
*Svenska Cupen: 2015–16

## Viited
CAd3-ZEBOV

**cAd3-ZEBOV** (**NIAID/GSK Ebola vaktsiin**, **cAd3-EBO Z**, ka **ChAd3**) on Ebola viiruse ja Sudaani ebola viiruse vastane eksperimentaalne inimeste vaktsiin. 

cAd3-ZEBOV-is sisalduv aine põhineb geneetiliselt muundatud šimpanside adenoviirusel *Chimp Adenovirus type 3 (ChAd3)*'el, mille tulemusel aine ekspresseerib Ebola ja Sudaani ebola viiruse geene (glükoproteiine) ning usutakse, et see provotseerib inimese organismi viiduna vajalikke immuunvastuseid, suureneb T-rakkude hulk ja immuunsüsteemi osad hakkavad tootma vajalikke antikehi.

1. faasi kliinilised inimuuringud tervete katsealustega on uurijate arvates paljutõotavad – katsealustel on pärast aine manustamist tuvastatavad ebolavastased antikehad.

Eksperimentaalse vaktsiini töötas välja ettevõte GlaxoSmithKline.

## Vaata ka
*2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia

## Viited

## Välislingid

* National Institute of Allergy and Infectious Diseases (NIAID), NIH to Launch Human Safety Study of Ebola Vaccine Candidate, 28. august 2014, veebiversioon (vaadatud 28.11.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:cAd3-ZEBOV]] seisuga 28.11.2014.*
Vaivara Maarja kogudus

**Vaivara Maarja kogudus** oli Virumaal Vaivara kihelkonnas tegutsenud luteri kogudus, kes kasutas Vaivara kirikut. 

Vaivaras  oli 16. sajandil Narva Jaani koguduse abikogudus, mille nimetus „Laagna kogudus“ tuleb sellest, et asustuskeskus asus varem Laagnas. Oma kirikuõpetajad on Vaivaras olnud hiljemalt 1623. aastast saadik. Kirikudokumente säilinud alates 1699. aastast.

Kogudus kuulus Viru praostkonda, VELK Eestimaa konsistooriumiringkonna Alutaguse praostkonda ja 1919–1944 Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Narva-Alutaguse praostkonna koosseisu.

1808. aastal ehitatud abikirikut nimetati Peetri kabeliks ehk Peeterristi kirikuks. 1863. aastal ehitati Meriküla suvekirik.

1884. aastaks ehitatud Joaoru Aleksandri kirikus ja 1900. aastal ehitatud Narva-Jõesuu Niguliste kirikus olid algselt samuti Vaivara abikogudused. 

Vaivara on ainus Eesti kihelkond, mille nimelist kogudust täna enam ei ole olemas.

## Koguduse vaimulikud
*..1627.., Simon Andreas Pelconius, Narva eesti ja Peeterristi filiaalkoguduse ja Laagna  koguduse pastor
*..1638.., Peter Duncanus, Narva, Laagna kui ka Vaivara koguduste pastor
*1664–1671, Daniel Brockhausen, Vaivara koguduse pastor-
*1691–1700, Jacob Gnospelius (1646–1703) Vaivara Maarja koguduse pastor
*Johannes Govinius
* Heinrich Rosengreen (surnud 1721)
*1721–1752, Carl Philipp Knieper, Vaivara koguduse pastor
*1753–1754, Johann Heinrich Maximilian Mylius
*1754–1763, Christoph Bartholomäus Treublut (surnud 1763
*1763–1770, Gabriel Kempe, Vaivara koguduse pastor
*1771–1797, Johann Gottfried Dietrich  (1731–1797), Alutaguse praost 1795–1797
*1798–1815, Samuel Gottlieb Schultz (1766–1815)
*1816–1872, Friedrich Wilhelm Scholvin (1791–1872), Vaivara ja Jamburgi koguduse pastor
*1871–1902, Christoph Dietrich Georg Tomberg, Vaivara pastor
*1902–1919, Eduard Frese
*1919–1920, Heinrich Richard Hoffmann
*1921–1939, Leo Gustav Treumann
*1939–1944, Raimond Peiker

## Vaata ka
*Vaivara koguduse vaimulikud

## Viited

## Välislingid
* Kristjan Luhamets. Koguduse lugu. Vaivara. e-kirik.eelk.ee, 10. november 2022
Kaal (statistika)

**Kaal** on tegur või kordaja, mis väljendab hulgas ühe elemendi suhtelist väärtust, osatähtsust või mõju võrreldes sama hulga teiste elementidega. Kaale kasutatakse statistilistes arvutustes, et muuta erinevad suurused omavahel paremini võrreldavaks või omistada teatud suurustele teistest kõrgemat või madalamat väärtust.

Näiteks kaalutud keskmise hinde arvutamisel liidetakse kokku erinevate ainekursuste läbimisel saadud hinded, mis on läbi korrutatud vastavate ainekursuste ainepunktide arvuga ja saadud summa jagatakse ainepunktide kogusummaga ehk ainepunktide alusel kaalutud hinded jagatakse kaalude summaga. Iga hinde kaaluks on siis vastava ainekursuse maht, mida väljendab ainepunktide arv – rohkem ainepunkte andnud aine hindel on suurem kaal. 
 
## Vaata ka
* Tarbimiskaal
* Erikaal
Janīna Kursīte

**Janīna Kursīte** (sündinud 11. veebruaril 1964 Daugavpilsis) on Läti poliitik, seimi liige 2014–2015. Kuulub erakonda Ühtsus.

Ta lõpetas 1993 Läti Põllumajandusülikooli ja 2003 Daugavpilsi Ülikooli pedagoog-psühholoogina.

Ta on olnud Daugavpilsi piirkonna volikogu liige.

2014. aasta Seimi valimistel kandideeris ta Latgale valimisringkonnas, kuid valituks ei osutunud. Ta sai 2448 plussi, 2051 mahatõmbamist, mis andis 16584 punkti.  Ta pääses parlamenti valitsusliikme Anrijs Matīssi asendusliikmena ning lahkus sealt 12. novembril 2015 kui Matīss ministrikohalt vabastati.

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus Läti Seimi kodulehel