open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jüri Georg Kimmel

**Jüri Georg Kimmel** (11. mai/23. mai 1899 Palamuse – 18. juuli 1982 Põlva) oli eesti vaimulik. 

Kimmel õppis Mõisamaa vallakoolis, Palamuse köstrikoolis ja Kaarepere ministeeriumikoolis. Aastal 1914 astus ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi, ent sõjaolukorra tõttu oli ta sunnitud õppima Riia Nikolai I Gümnaasiumis. Samuti võttis ta osa Vabadussõjast Kuperjanovi jalaväepataljoni koosseisus. 

Hugo Treffneri Gümnaasiumi lõpetas ta aastal 1920. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1920–1927. Ülikooli ajal oli ta Akadeemilise Usuteadlaste Seltsi asutajaliige ja esimees aastal 1923, Eesti Kristliku Üliõpilasühingu abiesimees ja Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 

Juba aastal 1922 töötas ta usuõpetajana. Kimmel tegutses koos Theodor Tallmeistri, Voldemar Kuljuse ja Eduard Tennmanniga Protestantlikus Ühingus. Prooviaastale läks ta aastal 1924 Viru-Nigula kogudusse Aleksander Alveri juurde. Ent kõigest kaheks kuuks. Lahkumise põhjuseks toob ta "tollekordsed hingelised vastuolud ja pettumused". Aleksander Alver (6. augustil 1924) kirjutas tema kohta: "Tal paistab umbrohtu ja nisu mõlemaid hinges hästi palju olevat – ja on raske teada, kumb ülekaalu viimaks oma kätte võtab". 

Kimmel töötas vahepealse aja mitmes koolis usuõpetajana, aastal 1933 jätkas ta prooviaastat Tartu Peetri koguduses Gustav Rutopõllu juures. 2. septembril 1934 ordineeriti ta Tallinna Toomkirikus õpetajaks. 

Aastatel 1934–1937 oli ta Tartu praostkonna vikaarõpetaja ning aastatel 1937–1939 Tartu Ülikooli koguduse õpetaja Johan Kõpu isiklik adjunkt. Aastatel 1940–1945 oli ta Tartu Ülikooli ja Tartu Jaani koguduse õpetaja ning aastal 1946 Tartu Ülikooli koguduse hooldajaõpetaja. 

Aastatel 1945–1982 oli Kimmel Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, hooldades aastal 1945 Kanepi Jaani kogudust. Ta oli aastatel 1944–1949 Lõuna-Eesti kirikuelu korraldaja ning aastatel 1945–1949 konsistooriumi assessor. 

Alates sügisest 1937 kuni kevadeni 1940 arendas ta Evald Saagi abil heebreakeelse ja kreekakeelse Piibli seletamist "et saaks jumalasõnale lähemale". Talle anti tegeliku usuteaduse alal magistrikraad. Ta oli aastatel 1941–1949 Usuteaduse Instituudi dotsent. 

Jüri Kimmel suri 18. juulil 1982 Põlva kirikus, kui ta valmistus pühapäevaseks jumalateenistuseks.

## Viited

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/kimmel_jyri.html
*https://eelk.ee/elulood/kimmel.html
Karplik murre

**Karplik murre** ehk **karpjas murre** on amorfsetele tahkistele ja puuduva või halva lõhenevusega mineraalidele omane viis mehaanilisel purunemisel jaguneda siledate kõverjooneliste ja läikivate pindadega fragmentideks. Karplikuks murdeks nimetatakse nii vastava murdepinna tekkimist kui ka murdepinda ennast.

Karpliku murdega on näiteks purunenud klaasi teravad servad. Karplikku murret võib näha ka tahke pigitüki purustamisel. Samasugune murdepind on omane ka mõnedele mineraalidele, mille kristallstruktuuris pole nõrku tasandeid, mida mööda eelistatult lõheneda. Selliste mineraalide tuntuim esindaja on kvarts.

Karplikuks nimetatakse vastavat murdepinda seetõttu, et sageli on ta kaarjas ehk võib meenutada kujult karbi ühe poolme jäljendit.

Mõned karplikku murret omavad materjalid olid eelajaloolisel ajal teravate lõikavate servade tõttu hinnatud tööriistade tegemise materjalina. Selliste materjalide hulka kuuluvad ränikivi ja obsidiaan ehk vulkaaniline klaas.

Kuna materjalidel, millel esineb karplik murre, puuduvad eelistatud lõhenemistasandid, siis saab murde järgi kindlaks teha, kui suured jõud on murde põhjustanud. Insenerid kasutavad selliseid materjale, et välja selgitada, kui suured ja mis suunalised jõud mõjusid mingile kehale selle purunemise ajal. See on võimalik sellepärast, et karplik murre tekib üksnes mehaanilise jõu mõjul, aga mitte näiteks suure külma käes.
Kairi Kasearu

**Kairi Kasearu** (sündinud 29. veebruaril 1980) on eesti sotsioloog. 

Tema peamised uurimisteemad jagunevad perekonnasotsioloogia, militaarsotsioloogia ja sotsiaalse ebavõrdsuse valdkondade vahel. Ta on avaldanud töid perekonna muutuste, perestruktuuri, põlvkondadevaheliste suhete, NEET-noorte, militaarperede, ajateenistuse mõjude ning reservväelaste kaitsetahte teemadel. 

## Haridustee
Kasearu lõpetas Räpina Ühisgümnaasiumi. 2002. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli sotsioloogia erialal (bakalaureuseõppes), 2004. aastal sai sealsamas magistrikraadi ning 2010. aastal kaitses doktoriväitekirja teemal "Structural Changes or Individual Preferences? A Study of Unmarried Cohabitation in Estonia" ("Strukturaalsed muutused või individuaalsed eelistused? Vaba kooselu Eestis", juhendaja Dagmar Kutsar).

## Töökäik
Kairi Kasearu oli aastatel 2005–2011 Tartu Ülikooli sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika instituudi assistent. 2007. aastal oli ta külalisteadur Konstanzi Ülikoolis Saksamaal. 2011–2013 töötas ta Tartu Ülikoolis lektorina ning 2011–2013 sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika instituudi juhatajana. 

Aastatel 2014–2015 oli ta ühiskonnateaduste instituudi sotsioloogia teadur ning alates 2015. aastast üldsotsioloogia dotsent.

### Teadusorganisatsiooniline tegevus
Kairi Kasearu on alates 2004. aastast Põhjamaade perekonnauurijate võrgustiku liige, 2005. aastast ESA (European Sociological Association) liige ning 2011. aastast kuulub Eesti Sotsioloogide Liitu. 2009. aastast osaleb ta uurimisprojekti "Value of Children and Intergenerational Relations" võrgustikus.

## Tunnustus
* 2004 – Haridus- ja Teadusministeeriumi üliõpilaste teadustööde riiklik konkursi diplom 
* 2006 – Eesti Käitumis- ja Tervisteteaduste Tippkeskuse konverentsi parim stendiettekanne 
* 2014 – Sotsiaalministeeriumi auhinna pälvinud doktoritöö juhendaja (Jing Wu "European older adults' well-being and suicide in the societal and family context") 
* 2014 – Sotsiaalministeeriumi preemia pälvinud bakalaureusetöö juhendaja (Liina Eamets "Naiste eelistatud töökoormuse ja seda mõjutavate tegurite analüüs")
* 2018 – Sotsiaalministeeriumi eripreemia pälvinud doktoritöö juhendaja (Kadri Rootalu "Abielulahutuste põhjusi ja tagajärgi Eestis põlvkonna ajaperspektiivis")
* 2019 – Sotsiaalministeeriumi eripreemia pälvinud magistritöö juhendaja (Heidi Paabort "Neet-noorte toetamise koostöömudeli edasiarendamine Euroopa Komisjoni noortegarantii Eesti tegevuskava elluviimise näitel") 
* 2024 –  Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
* Kairi Kasearu Eesti Teadusinfosüsteemis
* Kairi Kasearu Google Scholaris
* Kairi Kasearu ResearchGate'is
* Eesti naised naljalt abieluettepanekut ei tee. Nils Niitra intervjuu Kairi Kasearuga. Postimees, 26. oktoober 2010
Kuštšovskaja

**Kuštšovskaja** on staniitsa Venemaal Krasnodari krais, Kuštšovskaja rajooni ja Kuštšovskaja külaasunduse keskus. Asub umbes 180 km Krasnodarist põhja pool Jeja jõe ääres.

Staniitsa rajasid Musta mere kasakad 1794. aastal.

Staniitsa lähedal asub sõjaväelennuväli.

## 2010. aasta massimõrv
4. novembri õhtul 2010 tungis ühe kohaliku ettevõtja majja rühm relvastatud kurjategijaid, kes tapsid majas olnud 12 inimest, sealhulgas 4 last, kellest noorim oli 9-kuune. Pärast veretööd üritati maja süüdata. Maja kustutama saabunud tuletõrjujad leidsid surnukehad. Enamik ohvritest olid surnud torkehaavadesse.

19. novembril teatas Krasnodari krai kuberner, et mõrva tellijad ja täideviijad on tabatud. Mõrvade taga oli staniitsas aastaid karistamatult tegutsenud kuritegelik jõuk. 

## Viited

## Välislingid
*http://mystanica.3dn.ru/
*http://www.kuschevka1.narod.ru/
Vihased koprad

**"Vihased koprad"** on Ameerika Ühendriikide Annie auhinna võitnud joonissari, mille autor on Mitch Schauer. Seriaal valmis aastatel 1997–2001 filmiettevõttes Nickelodeon Animation Studios. 

Eestis on seda sarja näidanud TV1 ja TV3. Eestikeelset teksti loeb Meelis Sepp.

Joonissarja peategelasteks on kaks kopra venda Norbert ja Dagget. 

## Tunnustus
* 1997 – *Best Individual Achievement: Production Design in a TV Production* (Annie Awards) – Mitch Schauer
* 1998 – *Outstanding Sound Editing – Special Class* (Daytime Emmy Awards)
* 1998 – *Best Animation Produced for Daytime: WAC Winner* (World Animation Celebration) – Mitch Schauer, Mary Harrington
* 1998 – *Best Director for Daytime Series: WAC Winner* (World Animation Celebration) – Robert Hughes

## Välislingid
* The Angry Beavers. TV.com
* The Angry Beavers. TV Show
* The Angry Beavers – Ukraine Fan-site.
* Free Angry Beavers Games for Kids. Nick Games
Tsüklomorfoos

**Tsüklomorfoosiks** nimetatakse hüdrobioloogias vees hõljuvatele organismidele (plankteritele) omast eri põlvkondade kehakuju aastaajalist muutumist. Neid erineva kehakujuga isendite põlvkondi nimetatakse temporaalvariatsioonideks.

Tsüklomorfoosi esineb keriloomadel, mitmetel vetikatel, vesikirbulistel jt.

Tsüklomorfoosi esinemine mingil liigil on geneetiliselt fikseerunud ja see sõltub vee temperatuurist jm ökoloogiliste tegurite aastaajalisest varieeruvusest.

## Vaata ka
*Ökomorfoos

## Viited
Piimjas planaar

**Piimjas planaar** (*Dendrocoelum lacteum*) on lameusside hõimkonda kuuluv  liik ripsusside klassist. Ta on laialt levinud paljudes madalike järvedes ja jõgedes, sealhulgas Eestis.

Piimja planaari keha on lai ja selgmiselt-kõhtmiselt (dorsoventraalselt) lamendunud. Keha on  kuni 25 mm pikkune. Tema keha on väga kleepuv.  

## Viited

## Välislingid
*
Harjasliimukas

**Harjasliimukas** (*Hediste diversicolor*) on sugukonda *[[Nereidae]]* kuuluv hulkharjasussiliik. 

Tema keha pikkus on kuni 120 mm pikkune ja see on natuke lamendunud. Kehalülide arv on üle 100.

Harjasliimukas elab enamasti jõesuudmete liivas ja mudas. Eestis esineb teda Läänemeres, kus on tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
Avatša abajas

**Avatša abajas** (vene keeles Авачинская бухта ehk Авачинская губа) on aasta läbi jäävaba laht Vaikse ookeani idaosas Kamtšatka poolsaare kagurannikul, Avatša lahe siseosa. Selle pikkus on 24 km, suurim laius 3 km, pindala 215 km² ja sügavus kuni 26 meetrit. See on suuruselt teine abajas maailmas. Sinna mahuks kogu maailma laevastik.

Avatša abajasse suubuvad Avatša ja Paratunka jõgi. Abaja rannikul paiknevad Petropavlovsk-Kamtšatski ja Viljutšinsk. Petropavlovsk-Kamtšatskis on kala- ja kaubasadam ning mereväebaasid. 

Avatša abaja omapäraseks sümboliks on abaja suudmealas paiknevad kaljud "Kolm venda" ("Три брата"). Legendi järgi olid need kaljud muinasajal kohalike hõimude noormehed. Elanikele tõi suurt kahju tsunamid, mille eest vennad otsustasid oma rahvast kaitsta. Nad seisid abaja suudmesse ega lubanud hiidlainetel randa jõuda. Niimoodi seisavadki nad siiani.

Venelased avastasid Avatša abaja 1703. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Экологические проблемы Авачинской бухты.
Luule Tull

**Luule Tull** (sündinud 16. oktoobril 1942 Eismal) on eesti mootorrattasportlane. 

Ta lõpetas 1960. aastal Rakvere 1. Keskkooli.

Aastatel 1966–1991 võitis Luule Tull NSV Liidu meistrivõistlustel ringraja-, hipodroomi-, krossi- ja mitmepäevasõidus kokku 21 kuld-, 7 hõbe- ja 3 pronksmedalit. Eesti meistriks on ta tulnud 42 korda.

Ta on muu hulgas töötanud Rakvere EPT-s autojuhina ja pidanud Eisma rannas kalapüügifirmat.

## Tunnustus
* 1971 Eesti aasta naissportlane
* Eesti 20. sajandi parim naistehnikasportlane

## Välislingid

* Luu­le ­Tull: ­Olen nii­su­ke poiss­lee­nu old elua­eg Neljas.ee, 1. oktoober 1999
* Võidusõitja istus kaluripaati Virumaa Teataja, 16. oktoober 2002
* Greta Kaupmees. “Medaleid ikka anti. Polnd teisi aega ju vahtida, oli vaja sõita.” Õhtuleht, 16. oktoober 2002
*
Ojapäeviklased

**Ojapäeviklased** (*Baetidae*) on ühepäevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt 5 liiki:
**Baetis rhodani*  (harilik ojapäevik) 
**Centroptilum luteolum*  (harilik järvepäevik) 
**Cloeon dipterum* (harilik tiigipäevik)
**[[Cloeon simile]]*
**Procloeon bifidum* (suvepäevik)
Ühepäeviklased

**Ühepäeviklased** (*Ephemeridae*) on putukate klassi ühepäevikuliste seltsi kuuluv sugukond.

Ühepäeviklasi on kirjeldatud umbes 150 liiki kõikjal maailmas peale Austraalia ja Okeaania ning Antarktika.

Need on kuni 3,5 cm pikkused putukad, ühepäeviklaste kohta suhteliselt suured. Neil on kaks või kolm sabaniiti ja omapärase mustriga tiivad.

Ühepäeviklaste vastsed on pikliku silinderja keha ja tugevate kaevejalgadega . Nad kaevavad käike aeglase vooluga jõgede savises põhjas . Vastsed on peamiselt lihatoidulised ja kas röövputukad või raipesööjad. Mõned söövad ka detriiti.

## Eesti liigid
Eestis on ühepäeviklasi vähemalt kolm liiki:
**Ephemera danica* (oja-ühepäevik) 
**Ephemera vulgata* (harilik ühepäevik)
**Ephemera lineata* (triip-ühepäevik)

## Viited
Mudapäeviklased

**Mudapäeviklased** (*Caenidae*) on ühepäevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt 2 liiki:
**Caenis horaria* (harilik mudapäevik)
**Brachycercus harrisellus* (sarvpäevik)
Samblapäeviklased

**Samblapäeviklased** (*Ephemerellidae*) on ühepäevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt 2 liiki:
**Ephemerella ignita* (harilik samblapäevik) 
**Ephemerella mucronata*
Kivipäeviklased

**Kivipäeviklased** (*Heptageniidae*) on ühepäevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt 6 liiki:
**Heptagenia sulphurea* (harilik kivipäevik)
**[[Heptagenia fuscogrisea]]*
**[[Arthoplea congener]]* 
**[[Ecdyonurus venosus]]* 
**[[Ecdyonurus lateralis]]*
**[[Rhithogena germanica]]*
Kaldapäeviklased

**Kaldapäeviklased** (*Siphlonuridae*) on ühepäevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt 3 liiki:
**Siphlonurus lacustris* (harilik kaldapäevik) 
**[[Siphlonurus alternatus]]* 
**[[Ameletus inopinatus]]* (Eestis tõenäoliselt pole)
Carl Magnus Johann Knüpffer

**Carl Magnus Johann Knüpffer** (16. mai / 27. mai 1781 Kuusalu – 24. november / 6. detsember 1808 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis Jena ülikoolis, immatrikuleerus 4. augustil / 16. augustil 1807 Tartu ülikooli. Ordineeriti 4. augustil / 16. augustil 1807 õpetajaks.

Oli aastatel 1807–1808 Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Christian Georg Magnus Knüpffer ja vanaisa Arnold Johann Knüpffer olid Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetajad, onu Friedrich Gustav Knüpffer oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, onupoeg Arnold Friedrich Johann Knüpffer oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja.

## Vaata ka
*Knüpffer

## Viited
Moritz von Wrangel

**Moritz von Wrangel** (ka **Mauritius von Wrangel**; mõnikord kasutati tema nime ka ilma aadliseisusele viitava partiklita "von") oli Tallinna piiskop (täpsemalt elekt ehk valitud piiskop) aastatel 1558–1560.

Moritz pärines Wrangeli aadlisuguvõsast ja oli sündinud Tartu piiskopkonnas. Tema nooruse ja ülikooliõpingute kohta pole aga midagi teada. 1546. aastaks oli temast aga saanud juba Tartu toomkapiitli dekaan ning 1549. aastal on teda esimest korda mainitud Tartu toompraostina. 1550. aasta esimesel poolel on teda aga taas mainitud dekaanina, kuid aasta lõpus oli temast uuesti saanud toompraost. Tõenäoliselt oli see ametikohtade vahetus seotud Tartu piiskopi Jodokus von der Recke viimastel valitsusaastatel toimunud segadustega piiskopkonna valitsemises; näib, et eelmine toompraost Johann von Stackelberg keeldus 1549. aastal ametist lahkumast ning seetõttu saigi Wrangel end lõplikult praostikohal sisse seada alles aasta hiljem.

Wrangelil olid tihedad seosed ka Tallinna piiskopkonnaga. Tõenäoliselt sai temast 1557. aastal või isegi varem piiskop Friedrich von Ampteni koadjuutor. Kuid et sellele ei õnnestunud hankida paavsti toetust, oli tema koadjuutoripositsioon kanoonilise õiguse koha pealt siiski õigustühine. Ampten suri tõenäoliselt 1557. aasta oktoobris ning seejärel valis Tallinna toomkapiitel Wrangeli uueks piiskopiks. Pole selge, millal see täpselt juhtus, Wrangelit on esimest korda elektina mainitud 1558. aasta märtsis. Paavsti kinnitust oma piiskopikohale ta ei saanudki.

1560. aastal, kui Ivan IV oli ligi pool Liivimaad vallutanud ning Liivi ordu osutus võimetuks vastupanu osutama, otsustas Wrangel oma piiskopikoha Kuramaa ja Saare-Lääne piiskopi Johann von Münchhauseni eeskujul hertsog Magnusele maha müüa. Et tegemist oli ainult vaimuliku ametikohaga ja Magnus kunagi Tallinna ei jõudnud, on kaheldav, et ta tegelikult Tallinna piiskopina tegutses. Wrangel siirdus aga Magnuse juurde Kuressaarde, kus teda on mainitud veel 1562. aastal.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Jõgipäeviklased

**Jõgipäeviklased** (*Potamanthidae*) on ühepäevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt 1 liik:
**Potamanthus luteus* (jõgipäevik)
Õrnpäeviklased

**Õrnpäeviklased** (*Leptophlebiidae*) on ühepäevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt viis liiki:
**Leptophlebia marginata* (harilik õrnpäevik)
**Leptophlebia vespertina* (raba-õrnpäevik)
**Haprophlebia fusca* (harilik tuttpäevik)
**Paraleptophlebia submarginata* (harilik harupäevik)
**[[Paraleptophlebia cincta]]*
Christian Georg Magnus Knüpffer

**Christian Georg Magnus Knüpffer** (21. veebruar / 3. märts 1752 Kuusalu – 24. detsember / 5. jaanuar 1806/1807 Kuusalu) oli Eesti vaimulik.

Knüpffer õppis Greifswaldi ja Göttingeni ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 2. aprillil / 13. aprillil 1777.

Ta oli aastatel 1777–1806 (kutsuti 16. märtsil / 27. märtsil 1777, introdutseeriti 14. mail / 25. mail 1777) Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja. Ülemapellatsioonikohtu liige 29. jaanuarist / 9. veebruarist 1789, Eestimaa konsistooriumi assessor 26. jaanuarist / 6. veebruarist 1798.

## Isiklikku
Tema isa Arnold Johann Knüpffer oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja, vanaisa Arend Johann Knüpffer oli Kuusalu ja Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, vend Friedrich Gustav Knüpffer oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vennapoeg Arnold Friedrich Johann Knüpffer oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja, poeg Carl Magnus Johann Knüpffer oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja, väimees (tütre Helena Sophia abikaasa) oli Harju-Madise ja Risti koguduse õpetaja Carl August Wehrmann.

## Vaata ka
*Knüpffer

## Viited
Kodanikupäev

**Kodanikupäev** on tähtpäev Eesti Vabariigis, mida tähistatakse igal 26. novembril, ja mis on ellu kutsutud teadvustamaks kodanikustaatust. Ühtlasi soovitakse selle tähtpäevaga tõsta kodanikuuhkust.

Kodanikupäev on orienteeritud kõigile Eesti kodanikele ja kodanikuks pürgijaile sõltumata rahvusest. Kodanikupäev on üleriigiline ning toetub eelkõige kohalikule initsiatiivile ning on enamjaolt teabepäev.

Kodanikupäeva raames käsitletakse järgmisi teemasid ja teemavaldkondi:
*Riik ja kodanik
*Kodanik ja tema õigused
*Kodanikuks saamine
*Kodanikukohus
*Põhiseadus ja sellest tulenev
*Avalik võim ja demokraatia Eestis
*Kodakondsus ja pass

Kodanikupäevaks valiti 26. november seetõttu, et 26. novembril 1918 andis Maanõukogu välja määruse Eesti kodakondsuse kohta (Maanõukogu määrus Eesti demokratilise vabariigi kodakondsuse kohta).

Kodanikupäeva tähistatakse alates 1998. aastast.

## Vaata ka
*Kodanikupäeva aumärk

## Viited

## Välislingid
* Kodanikupäev Siseministeerium
* Urve Palo. "Kodanikupäev, kas ainult kalendri jaoks?" Lõuna-Eesti Postimees, 13. november 2007
*15 agarat kodanikku sai aumärgi – Postimees, 26. november 2009
*17 tublit kodanikku sai aumärgi – Postimees, 26. november 2010
Lõpusehmeslased

**Lõpusehmeslased** (*Rhyacophilidae*) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt kolm liiki:
**[[Rhyacophila nubila]]*
**[[Rhyacophila septentrionis]]*
**[[Rhyacophila obliterata]]*
Huulehmeslased

**Huulehmeslased** (*Philopotamidae*) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt kolm liiki:
**[[Chimarra marginata]]*
**[[Wormaldia subnigra]]*
**[[Wormaldia occipitalis]]*
Oskar Gerhard Guido Meder

**Oskar Gerhard Guido Meder** (24. veebruar/8. märts 1885 Perm – 10. detsember 1947 Leipzig) oli Eesti ja Saksamaa vaimulik.

Meder sündis Venemaal, Permis inseneri pojana. Õppis Tartus gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1903–1908. Prooviaastal oli ta Tartus ja Vändra Martini koguduses. Ordineeriti 14. septembril 1910 Tallinnas õpetajaks.

Oli aastatel 1910–1911 Eestimaa vikaarõpetaja. Oli aastatel 1911–1926 Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, olles aastatel 1920–1921 veel Maa-Lääne praostkonna praost. Aastatel 1926–1930 oli Tallinnas Diakonisside Asutise rektoriks. Lahkus aastal 1930 Saksamaale. Oli suvel 1930 tööl Leipzigi Diakonissiasutuses. Oli aastatel 1930–1947 õpetajaks Leipzigi Thomaskirches.

Ta asutas aastal 1912 Märjamaale esimese lasteaia. Lasteaednikuks sai Kasti külast Karu sauna perest noorema tütre Mari Karu, kes sai koguduse kulul Tallinnas väljaõppele.

## Isiklikku
Tema poeg Erich Guido Traugott Meder oli pastoriks Hamburgis.

## Viited

## Välislingid
*Pastor Meder Märjamaa Nädalaleht 12. märts 2008
Võrgendehmeslased

**Võrgendehmeslased** (*Polycentropodidae*) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt seitse liiki:
**Polycentropus flavomaculatus* (harilik võrgendehmeslane)
**[[Holocentropus picicornis]]*
**Plectrocnemia conspersa* (suurpea-ehmeslane)
**Neureclipsis bimaculata* (täppehmeslane)
**Cyrnus flavidus* (harilik konksehmeslane)
**[[Cyrnus trimaculatus]]*
**Holocentropus dubius* (harilik sooehmeslane)
Tunnelehmeslased

**Tunnelehmeslased** (*Psychomyiidae*) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt 4 liiki:
**Psychomyia pusilla* (tunnelehmeslane)
**[[Lype reducta]]*
**[[Lype phaeopa]]*
**Tinodes waeneri* (harilik kiviehmeslane)
Jõe-ehmeslased

**Jõe-ehmeslased** (*Hydropsychidae*) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt viis liiki:
**Hydropsyche pellucidula* (harilik jõe-ehmeslane)
**Hydropsyche contubernalis* (hele jõe-ehmeslane)
**Hydropsyche angustipennis* (tume jõe-ehmeslane)
**Hydropsyche siltalai* (väike jõe-ehmeslane)
**Cheumatopsis lepida* (karvapea)
Järve-ehmeslased

**Järve-ehmeslased** (*Ecnomidae*) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond.

Eestis on vähemalt 1 liik:
**Ecnomus tenellus* (järve-ehmeslane)
Desulfaatijad bakterid

**Desulfaatijad bakterid** on kemoorganotroofsed bakterid, kes saavad eluks vajaliku energia desulfatatsiooniprotsessist. Neid on teada vähemalt 7 perekonda, tuntumad neist on *[[Desulforomonas]]* ja *[[Desulfovibrio]]*.

Desulfaatijad bakterid elavad ainult anaeroobsetes tingimustes ja on seega obligaatanaeroobid. 

## Vaata ka
*desulfatsioon
*sulfaatijad bakterid
*väävliringe

## Viited
Ostuvaba päev

**Ostuvaba päev** on rahvusvaheline konsumerismi kriitilisusele üles kutsuv päev. Ostuvaba päev on USA-s ja Kanadas novembri viimasel reedel, mis tavaliselt on tänupühale järgnev päev, ning mujal maailmas novembri viimasel laupäeval.

Esimest korda peeti ostuvaba päeva Vancouveris 1992. aasta septembris, Eestis aga 2002. aastal.
Käsna-Kalle Kantpüks

**"Käsna-Kalle Kantpüks"** on ameerika joonissari, mille autor on merebioloog Stephen Hillenburg. Seriaali hakkas 1999. aastal tootma Nickelodeon Animation Studios.

Sari on võitnud Emmy.

Eestis näitasid/näitavad sarja TV3, Kanal 2 ja Nickelodeon. Eestikeelset teksti on lugenud Ardo Ran Varres.

## Tegelased

Joonissarja peategelane on Bikini atolli merealuse linna Bikiini Põhja elanik kollane merekäsn **Käsna-Kalle Kantpüks** (originaalnimi SpongeBob SquarePants). Ta elab koos lemmiklooma teo **Garyga** (originaalnimi Gary the Snail) ananassimajakeses ja töötab kiirtoidurestoranis krabiburgeri valmistajana. 

Käsna-Kalle naabrid on kivi all elav roosa, laisk ja lihtsameelne meritäht **Patrick** (originaalnimi Patrick Star), kes on Käsna-Kalle üks parimaid sõpru, ja pessimistlik kalmaar **Kalmer** (originaalnimi Squidward Tentacles), kellega ta töötab koos hr Krabi juures. Kalmer elab majas, mis meenutab Lihavõttesaarel paiknevat kivikuju.

**Hr Krabi** (originaalnimi Eugene Krabs) on ahne ja isekas krabi, kiirtoidurestorani Krõbe Krabi omanik. Ta teenis nooruses mereväes. Tal on tütar kašelott Pearl (originaalnimi samuti Pearl).

**Sandy** (originaalnimi Sandra Cheeks) on Texasest pärit orav. Ta elab vee all klaaskupli all, kus kasvab tamm. Ta on teadlane. Harrastab karatet ja ekstreemsporti. Ta on Käsna-Kalle teine parim sõber.

**Plankton** (originaalnimi samuti Plankton) on roheline ja ühesilmne aerjalaline. Ta on hr Krabi rivaal ja kunagine sõber, kes tegutseb Krõbeda Krabi vastas asuvas toitlustusasutuses Solgi Ämber. Plankton üritab sageli krabiburgeri salajast retsepti varastada.

## Filmid

2004. aastal valmis esimene täispikk joonisfilm "Käsna-Kalle Kantpüksi film" (inglise keeles "The SpongeBob SquarePants Movie").

2015. aastal valmis teine täispikk joonisfilm "Käsna-Kalle Kantpüks" (inglise keeles "The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water").

2020. aastal esilinastus kolmas täispikk joonisfilm "Käsna-Kalle film: Käsn jooksus" (inglise keeles "The SpongeBob Movie: Sponge on the Run").

## Välislingid

* Koduleht (USA)
* Koduleht (Aasia)
* Koduleht (Austraalia)
* Koduleht (Suurbritannia)
Desulfatsioon

**Desulfatsioon** on anaeroobse hingamise tüüpe, mida kasutavad desulfaatijad bakterid. Desulfatatsioonil kasutatakse elektronide lõppaktseptorina sulfaati (SO42-) või viimase redutseerimisel saadud vaheühendeid, nt sulfitit (SO32-) ja tiosulfaati (S2O32-). Protsessi lõppsaadused on elementaarväävel (S2) ja vesiniksulfiid (H2S) . 

## Vaata ka
*Desulfaatijad bakterid
*Sulfatsioon

## Viited
Sulfaatijad bakterid

**Sulfaatijad bakterid** on kemolitotroofsed bakterid, kes saavad elutegevuseks vajaliku energia sulfatsiooniprotsessist.

Tuntuimad sulfaatijad bakterid on perekonnast *[[Thiobacillus]]*. 

## Vaata ka
*Sulfatsioon
*Desulfaatijad bakterid

## Kasutatud allikad
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Vee kvaliteet

**Vee kvaliteet** on vee koostise ja omaduste sobivuse aste teatud otstarbeks. 

Vee kvaliteedi määramiseks tehakse sageli kindlaks vee keemilised, füüsikalised ja bioloogilised omadused ning saadud kvaliteediandmete põhjal otsustatakse selle sobivus mingiks kindlaks otstarbeks (nt sobivus joogiveeks). 

## Vaata ka
*Biootiline indeks
*Veeproov

## Viited
Pelobiondid

**Pelobiondid** on veeorganismid, kes asustavad ainult veekogu mudast põhja. 
Kui pelobiondid elavad ainult mudasel põhjal, siis pelofiilid eelistavad asustada mudast põhja, kuid neid võib harvem leida ka teistelt settetüüpidelt.

## Vaata ka
*Pelofiilid
*Mudaelustik
Pelofiilid

**Pelofiilid** on veeorganismide (täpsemalt põhjaelustiku) ökoloogiline rühm, kes eelistavad elada veekogu mudasel põhjal, kuid neid võib harvem leida ka teistelt settetüüpidelt. Ainult mudasel põhjal elutsevad organismid on pelobiondid.

## Vaata ka
*mudaelustik
Mudaelustik

**Mudaelustik** ehk **pelon** ehk **pelos** veekogu bentaali mudaseid piirkondi asustavate veeorganismide kogum. Mudaelustiku organisme kutsutakse limikoolideks. 

Limikoolid, kes elavad sette pinnal, moodustavad epipeloni, ja mudasette sees elavad moodustavad endopeloni. 

Mudaelustiku moodustavad peamiselt pelobiondid, ubikvistid ja pelofiilsed veeorganismid. Et veekogu põhjamudas on sageli hapnikuolud halvad, siis need organismid taluvad enamasti hästi hapniku vähesust, mõned ka lahustunud hapniku täielikku puudumist. 

Mudaelustiku tüüpilised esindajad on mitmesugused bakterid, protistid, keriloomad, väheharjasussid), teatud putukavastsed (eriti surusääsklaste vastsed) jmt.

## Vaata ka
*Põhjasetted
Aldaani sõstar

**Aldaani sõstar** *(Ribes dikuscha)* on sõstraliste sugukonda sõstra perekonda kuuluv põõsaliik.

## Morfoloogia
Põõsas on kuni 1,5 kõrge ja püstine. Lehed on sageli väga suured, ümarad, kolme- või viiehõlmased. Õied on valkjad, 8–13-kaupa üles suunduvates kobarates. Viljad on enamasti keskmise suurusega, peaaegu ümarad või elliptilised, sinakasmustad, vahakirmega kaetud, mahlakad, hapud, spetsiifilise aroomita.

## Levik
Taim on levinud Ida-Siberis ja Kaug-Idas.

## Välislingid
*
Wujingqishu

**Seitse Sõjakaanoni raamatut** ( traditsiooniline Hiina : 武經七書; lihtsustatud hiina : 武经七书; pinyin : Wǔjīngqīshū; Wade-Giles : Wu Ching ch'i shu) on  Vana Hiina seitse tähtsat sõjalist klassikalist teksti. Nende seas ka Sunzi Sõjakunst.  Tekstid  kanoniseeriti selle nime alla 11. sajandil pKr ja alates Songi dünastia ajast kuulusid need enamusse sõjalistesse entsüklopeediatesse. Nii nagu kõikidel bürokraatidel tuli õppida ja teada Konfutsiuse  töid, oli impeeriumi ohvitseridele kohustuslik, kas mõnede või kõikide nende tööde lugemine ja tundmine.

## Välislingid
* 7 sõjalist kaanonit Google books'is
Ussuuri sõstar

**Ussuuri sõstar** *(Ribes ussuriense)* kuulub sõstraliste sugukonda kuuluvasse perekonda sõstar.

## Morfoloogia
Lehed siledad. Õied valkjad, kellukjad, 5-9-õielistes kobarates. Viljad mustad.

## Levik
Levinud Mandžuuriast Koreani. Kultuuris 1904. aastast.
Punane sõstar

**Punane sõstar** ehk **harilik sõstar** *(Ribes rubrum)* kuulub sõstraliste sugukonna sõstra perekonda.

## Morfoloogia

Põõsas kuni 1,5 m kõrge, püstine. Võrsed hallikad, paljad. Lehed 3- või 5-hõlmased, harva alumine pind karvane. Õied väikesed, rohekad või rohekaskollased, lookjalt rippuvates 8–10 cm pikkustes kobarates. Tupplehed laiad, nende laius ületab pikkuse. Tolmukad on tupplehtedest lühemad. Emakakael lühike, pooleni või vähem lõhestunud. Viljad ümarad, punased (kultuursortidel ka valged) hapukad.

## Levik
Punase sõstra looduslik levikuala on Lääne-Euroopas – Prantsusmaal, Inglismaal, Belgias, Püreneedes ja Põhja-Itaalias. Kasvab peamiselt mägiojade ja -jõgede kallastel ning kaljudel.

## Kasutamine
Üheks tähtsamaks lähteliigiks enamikule kultuursortidele ja hübriidliikidele. Süüakse tavaliselt toorelt, aga tehakse ka moosi, pannakse kookide sisse ja valmistatakse mahla.

## Eestis kasvatatavad sordid
Eestis levinumad sordid on 'Hollandi punane' ja 'Heeros'. 
Eesti Aiandusliit soovitab kasvatada: 
* 'Hele' – aretatud Eestis (valged marjad)
*'Hollandi punane' (Red Dutch) – tuntud juba 17. sajandist (punased marjad)
*'Jonkheer van Tets' – aretatud Hollandis (punased marjad)
* 'Jüterborgi Valge' – leitud Saksamaalt (valged marjad)
* 'Suur Valge' – päritolu teadmata (valged marjad)
*'Vierlandi esmik' – leitud Saksamaalt (punased marjad)
*'Viksnes' – aretatud Lätis (kirsipunased marjad)
* 'Werdavia' – aretatud Saksamaal (valged marjad)

## Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis on toodud järgmistes tabelites:

## Vaata ka
*jalaka-kobrutäi
*sõstra-pahktäi

## Viited

## Välislingid
*
Sotsiaalne sidusus

**Sotsiaalne sidusus** on  ühiskonna suutlikkus kindlustada oma ühtsus ning liikmete võrdsus ja heaolu. Mõistet kasutatakse sotsiaalpoliitikas, sotsioloogias ja politoloogias, kirjeldamaks sidemeid või "liimi", mis toob inimesi ühiskonnas  kokku ja hoiab neid ühes. Seda eriti seoses kultuurilise mitmekesisusega. 

Sidusus tugineb sotsiaalsele usaldusele, kindlustundele, vastastikusele abistamisele, jagatud väärtustele ja võrdsetele võimalustele. Sellega on seotud sotsioloogilised struktuurse funktsionalismi ja poliitilise konservatismi teooriad.

## Vaata ka
* ʻAşabīyah
* Sotsiaalse sidususe minister
Zapadnaja Dvina

**Zapadnaja Dvina** on linn Venemaa Tveri oblastis, Zapadnaja Dvina rajooni keskus. Asub Tverist 320 km edelas Daugava ülemjooksul.

Zapadnaja Dvina on asutatud 1900. aastal raudteejaama juurde. 1927 sai aleviks. Linnaõigused sai 1937. aastal.

Asub Moskva-Riia maantee ääres.
Taimetoiteained

**Taimetoit(e)ained** ehk **toitesoolad** (vene keelest otse tõlgituna ka **[[biogeenid]]**) on taimede (sh vetikate) kasvuks vajalikud anorgaanilised ühendid, mis sisaldavad taimele vajalikke toiteelemente. Hüdrobioloogilises kirjanduses ka lihtsalt **toit<span style="color:red">e</span>ained** (aga mitte toitained).

Tähtsamad taimetoiteained on mitmed fosfori- ja lämmastikuühendid (eriti nende soolad), ammooniumiühendid jt. 

Fosfori- ja lämmastikuühendite liiasus mingis veekogus võib põhjustada veeõitsenguid ja hilisemat eutrofeerumist, nende vähesus aga piirab eeskätt fütoplanktoni ja -bentose kui olulisimate esmasprodutseerijate hulka vees.

## Vaata ka
*Mineraaltoiteained
*Toitained
*Biogeenid
*Eutrofeerumine

## Viited
Kuvšinovo

**Kuvšinovo** on linn Venemaa Tveri oblastis, Kuvšinovo rajooni keskus. Asub Tverist 120 km lääne pool Ussuga jõe ääres.

Kuvšinovo kohal asunud Kamennoje küla on esmamainitud 1624. aastal. 1799. aastal rajati külla paberivabrik. 1910. aastal rajati küla lähedale raudteejaam, mis sai nimeks Kuvšinovo Moskva kaupmehe järgi, kellele kuulus paberivabrik.  

1938. aastal ühendati Kamennoje küla raudteejaama juurde tekkinud asulaga Kuvšinovo linnaks. 

Kuvšinovos on sündinud keeleteadlane Sergei Ožegov.
Leediklased

**Leediklased** (*Pyralidae*) on liblikaliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Siia sugukonda kuulub liblikaliike, kes vastsestaadiumi veedavad vees.

## Eesti liigid
Eestis esineb 159 liiki leediklasi.

Eestis esinevaid liike:
**Acentria ephemerella* – vesinäkk (mõne autori järgi arvatakse sugukonda *[[Crambidae]]*)
**Cataclysta lemnata* – lemleleedik
**Cydalima perspectalis* – pukspuuleedik (hiljutine tulnukas)
**Elophila nymphaeata* – vesiroosileedik
**Ephestia kuehniella* – jahuleedik ehk jahukoi
**Galleria mellonella* – vahaleedik ehk vahakoi
**[[Nymphula stagnata]]* (mõne autori järgi arvatakse sugukonda *[[Crambidae]]*)
**Ostrinia palustralis* – jõgioblikaleedik
**Paraponyx stratiotata* – vesikarikaleedik
**Pleuroptya ruralis* – nõgeseleedik

## Vaata ka
*rohuleediklased

## Viited
Siiltsesalpiinia

**Siiltsesalpiinia** (*Caesalpinia echinata* Lam., sünonüüm *Guilandina echinata* (Lam.) Spreng.) on tsesalpiinia perekonda kuuluv liblikõieline puuliik.

Siiltsesalpiinia on levinud puu Brasiilias.
Luuviljalised

**Luuviljalised** on viljapuud, mille viljas on üks seeme, mida katab viljakesta siseosadest arenenud tugev luu. Sellist vilja kutsutakse luuviljaks. 

Eesti põhikultuuride hulka kuuluvad luuviljalised on roosõieliste sugukonna ploomipuuliste alamsugukonnast. Erinevalt õunviljalistest on luuviljaliste õis ühe emakasuudmega ja ülemise sigimikuga, millest areneb paljasvili.
Ubikvist

**Ubikvist** on elupaiga või kasvukoha suhtes vähevaliv looma- või taimeliik.

Ubikvistidele on omane väga lai ökoamplituud abiootiliste tegurite suhtes. Ubikvistid on näiteks inimkaaslejad loomad (kodurott, kodutuvi) ja umbrohud (võilill).

## Vaata ka
*Kosmopoliidid

## Viited
Philip Pullman

**Philip Nicholas Outram Pullman** (sündinud 19. oktoobril 1946 Norwichis) on inglise lastekirjanik.

## Teosed eesti keeles
*"Kuldne kompass" (triloogia "Tema tumedad ained" esimene raamat). Tõlkija Eve Laur ja Harald Rajamets. Tiritamm 2002
*"Inglite torn" (triloogia "Tema tumedad ained" teine raamat). Tõlkija Eve Laur. Tiritamm 2004
*"Vaigust kiiker" (triloogia "Tema tumedad ained" kolmas raamat). Tõlkijad Eve Laur, Harald Rajamets ja Linda Ruud. Tiritamm 2005
*"Hernetont ja tema teener". Tõlkija Kristina Uluots. Tiritamm 2009
*"Põrmu raamat". Tõlkija Eve Laur. Pegasus 2017

## Tunnustus
*2004 Paabeli Torni auhind ("Inglite torn")
*2005 Astrid Lindgreni mälestusauhind 

## Välislingid
*Koduleht
Kihulased

**Kihulased** (*Simuliidae*) on sääseliste alamseltsi kuuluv putukate sugukond.

Kihulaste vastsete pikkus on kuni 10 mm. 

Kihulaste vastsed on vooluveekogudes laialt levinud, mitmeid liike esineb ka Eestis. 

Kihulasi on üle 2200 liigi, neist üle 1800 kuuluvad perekonda *[[Simulium]]*. Palju kihulaseliike toitub verest, olles näiteks Põhja-Ameerikas ja Šotimaal ka inimestele nuhtluseks. Kohata võib ka Põhja-Soomes. Eestis on kihulased linnades haruldased, maapiirkondades suvel koos sääskede ja parmudega ajalooliselt laialt levinud.  

## Viited
Heinrich Bochmann

**Heinrich Bochmann** (23. jaanuar / 3. veebruar 1776 Pärnu – 19. juuni / 1. juuli 1835 Audru) oli Liivimaa vaimulik.

Bochmann õppis Königsbergi ülikoolis.

Ta oli aastatel 1798–1808 Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja ja 1808–1835 Audru Püha Risti koguduse õpetaja ning 1828–1835 ühtlasi Pärnu praostkonna praost.

Ta tegi kaastööd Johann Heinrich Rosenplänteri Beiträgele: (I, 11–13) pealkirjaga "Poesien der Ehsten" 2 pulmalaulu, ühe kiigelaulu ja (II, 71–74), 4 muud eesti rahvalaulu. Ta lisas rahvalauludele oma kommentaarid, mis peegeldab tolleaegse sakslase vaateid eestlaste kohta.

## Vaata ka
*Bochmann

## Viited

## Välislingid
*
Marjakultuur

**Marjakultuuridena** käsitletakse väikeste ja enamasti mahlaste viljadega puuviljakultuure sõltumata nende botaanilisest viljatüübist. Erinevalt õuna- ja luuviljalistest pole nad seotud kindla sugukonnaga.

Enamikul marjakultuuridel on taime keskseks osaks peamiselt mullas paiknev risoom. Sellest kasvavad välja teised taimeosad: lisajuured ja liigile omased võsud. Kuna marjakultuuride pungad asuvad maa-alusel risoomil, on need märksa paremini kaitstud pakase eest ja seega on marjakultuurid näiteks puuviljakultuuridest talvekindlamad.

Eestis kultuuris kasvavatest liikidest on marjakultuurid sõstrad, astelpaju, aroonia, vaarikas, maasikas, karusmari, jõhvikas, mustikas, viinapuu.

On ka söödavate marjadega ilupuid ja -põõsaid, näiteks kukerpuu, mahoonia, hõbepuu, lodjapuu, leeder, mooruspuu, sidrunväändik ja aktiniidia.

## Vaata ka
* Marjad (toiduaine)
* Mari (botaanilises mõttes)

## Viited
Mets-õunapuu

**Mets-õunapuu** (*Malus sylvestris*) on roosõieliste sugukonda õunapuu perekonda kuuluv puu.

Ta on põhjapoolseima loodusliku levialaga õunapuu liik Euroopas. Eestis kasvab ta harva (rohkem läänerannikul ja saartel) tugevakasvulise puuna  ja on looduskaitse all. Kõige sagedamini Saaremaal.

Erinevalt Sieversi õunapuust ja aed-õunapuust on mets-õunapuul paljad (karvadeta) oksad, pungad ja lehed. Viljad on enamasti rohelised ja teravhapud.

## Välislingid
*
Chicago (täpsustus)

Chicago võib tähendada järgmist:

## Kohad
*Chicago, USA suurlinn

*Rosario ehk Argentina Chicago
*Novosibirsk ehk Siberi Chicago

## Kultuur
*Chicago, ansambel
**"Chicago", tolle ansambli album
*"Chicago", Maurine Dallas Watkinsi 1926. aasta näidend
*"Chicago", näidendi põhjal tehtud 1927. aasta film
*"Chicago", näidendi järgi tehtud 1975. aasta muusikal
*"Chicago", muusikali järgi tehtud 2002. aasta film, peaosades Catherine Zeta Jones, Renée Zellweger ja Richard Gere
*Chicago (jazzmuusika)

## Infotehnoloogia
*Chicago (kirjastiil), klassikaline Apple Macintoshi font
*Windows 95 koodnimi
Rusthavi 2

**Rusthavi 2** (gruusia keeles რუსთავი 2) on Gruusia telekanal.

Ettevõte asutati 1994. aastal Rusthavis, kuid tegutseb nüüd Thbilisis. Uudistetoimetuse bürood ning kaastöölised paiknevad lisaks suuremates Gruusia linnades (Khuthaisi, Bathumi, Gori, Phothi, Zugdidi). Kanalil on väliskorrespondendid Moskvas ja Washingtonis.

Telekanali leviala ulatub 85 protsendini riigi elanikkonnast ning kanal on satelliidi vahendusel jälgitav ka Euroopas, sealhulgas Venemaa Euroopa-osas, ning Lähis-Idas.

Ettevõte on eraomanduses. Telekanalit peetakse valitsusmeelseks.

## Välislingid
* Rustavi 2 veebis
Kargopol

**Kargopol** on linn Venemaal Arhangelski oblastis, Kargopoli rajooni keskus. Asub Onega jõe ääres.

Kargopoli on esmamainitud 1447. aastal, kuid arvatakse, et Kargopol oli tähtis kaubanduskeskus juba 13. sajandist. 

Linnaõigused sai 1784. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Kargopoli koduleht
Beaufort

## Isikud
*Francis Beaufort, Iiri hüdrograaf ja Beauforti skaala looja. Tema järgi on nime saanud Beauforti meri.
*Carel Godin de Beaufort, Hollandi Vormel 1 sõitja

*Beauforti hertsog (Inglismaa), Inglismaa peeritiitel
*Beauforti hertsog (Prantsusmaa), Prantsusmaa aadlitiitel
:Sellest suguvõsast on olnud paavstid:
:*Clemens VI, õieti Pierre Roger de Beaufort-Turenne
:*Gregorius XI, õieti Pierre Roger de Beaufort
:ning Henri IV poeg ja Louis XIII poolvend
:*César, Vendôme'i hertsog

## Kultuur
***"[[Beaufort (film 2007)|Beaufort]]"**, Iisraeli sõjafilm, mis kandideeris parima võõrkeelse filmi Oscarile

## Kohad
***[[Beauforti meri]]**, meri Põhja-Jäämeres
***[[Beauforti saar]]** Antarktikas
***[[Beauforti laht]]** Austraalias

***[[Beaufort (Victoria)|Beaufort]]**, linn Victoria osariigis Austraalias
***[[Beaufort (Haute-Garonne)|Beaufort]]**, Haute-Garonne'i departemangus Prantsusmaal
***[[Beaufort (Hérault)|Beaufort]]**, Hérault' departemangus Prantsusmaal
***[[Beaufort (Isère)|Beaufort]]**, Isère'i departemangus, Prantsusmaal
***[[Beaufort (Jura)|Beaufort]]**, Jura departemangus Prantsusmaal
***[[Beaufort (Nord)|Beaufort]]**, Nordi departemangus Prantsusmaal
***[[Beaufort (Savoie)|Beaufort]]**, Savoie' departemangus Prantsusmaal
***[[Beaufort-Blavincourt]]**, Pas-de-Calais' departemangus Prantsusmaal
***[[Beaufort-en-Argonne]]**, Meuse'i departemangus Prantsusmaal
***[[Beaufort-en-Santerre]]**, Somme'i departemangus Prantsusmaal
***[[Beaufort-en-Vallée]]**, Maine-et-Loire'i departemangus Prantsusmaal
***[[Beaufort-sur-Gervanne]]**, Drôme'i departemangus Prantsusmaal
***[[Beaufort (Luksemburg)|Beaufort]]**, linn Luksemburgis
***[[Beaufort (Põhja-Carolina)|Beaufort]]**, linn Põhja-Carolinas USA-s
***[[Beaufort (Lõuna-Carolina)|Beaufort]]**, linn Lõuna-Carolinas USA-s
***[[Beauforti maakond (Põhja-Carolina)|Beauforti maakond]]**, maakond Põhja-Carolinas USA-s
***[[Beauforti maakond (Lõuna-Carolina)|Beauforti maakond]]**, maakond Lõuna-Carolinas USA-s

## Muu
***[[Beauforti skaala]]**, tuule kiiruse skaala
***[[Beaufort (juust)|Beaufort]]**, Prantsuse juustusort
Jaapani ebaküdoonia

**Jaapani ebaküdoonia** ehk **näsaline ebaküdoonia** ehk **madal ebaküdoonia** (*Chaenomeles japonica*) on roosõieliste sugukonda ebaküdoonia perekonda kuuluv heitlehine põõsas.

## Levik
Taim on pärit Jaapanist ja Hiinast. Sissetoodud liik kogu Euroopas ja Põhja-Ameerikas.
## Välimus
Jaapani ebaküdoonia on 0,6–1 m kõrgune, sageli laiuv, kuni 1,5 m läbimõõduga tihedavõrseline põõsas. Oksad kaetud madalate näsade ja asteldega.  

Lehed munajad kuni piklikmunajad, täkilissaagja servaga, nahkjad, pealt tumerohelised, alt heledamad. Abilehed neerjad. Õitsemise algus on mais kuni juunis. Taime õied on oranži kuni punaka värvusega. 

Jaapani ebaküdoonia viljadeks on väikese õunasuurused, tiheda liha ja hea lõhnaga õunviljad. Oktoobris valmivad viljad on hapud, kollase või rohelise värvusega.  

## Kasvunõuded
Taim vajab kasvamiseks viljakat, nõrgalt happelist ja pigem kergemat mulda. Kasvukoht peaks olema päikeseline. Jaapani ebaküdoonia steriilsete õite tõttu on soovitatav kasvatada mitut sorti, et saaki saada.

## Kasvatamine
Ebaküdoonia ei ole meil täielikult talvekindel. Karmimal talvel külmuvad lumest välja ulatuvad oksaotsad, et aga lume sees olev põõsas säilib, siis külmumine saaki enamasti palju ei mõjuta. Põõsad ei kasva üle 1 m kõrgeks. Ühe põõsa saak on kaks kuni kolm, parimal juhul kuni viis kilo vilju. 

Eestis on üksikuid ärilisi istandikke, rohkem on ebaküdoonia kasvatamine levinud Lätis.

Eesti aedades kasvatatakse teda peamiselt ilutaimena. Kuna tegu on heitgaase taluva, põuakindla ja kärpimist taluva vähenõudliku liigiga, kasutatakse haljastuses üksikpõõsastena või rühmiti murus, vabakujulise või pügatava hekina, muruservades jne.

## Sordid
On aretatud rida sorte, näiteks 'Cido' – õied oranžpunased, viljad kuldkollased, valmivad septembri algul. Tuntakse ka teisendit *Chaenomeles japonica* var. *alpina*, mis on poollamanduvate vartega madal põõsas väga ilusate säravoranžide õitega. Viljad on väiksemad kui põhiliigil.

## Kasutamine
### Kulinaarias
Ebaküdoonia kollased viljad sisaldavad rohkelt seemneid, mis teeb nende puhastamise küllaltki tülikaks. Kuna seemned on koostiselt väärtuslikud, siis saab neid jahvatada ning lisada putrudele või leiva küpsetamisel. Kodumajapidamistes on kõige levinumaks kasutusviisiks olnud viljade suhkrus säilitamine. Suhkrustunud viile saab kasutada sidruni kodumaise aseainena. Samuti saab valmistada alkohoolseid jooke, keedist või marmelaadi. Taime pungadest, noortest lehtedest või võrsetest võib valmistada teed.

### Ilutaimena
Iluaeda istutatakse ebaküdooniat üksikult, rühmadena või hekina. Õitsemise kestus võib olla kolm kuni neli nädalat.

## Biokeemiline koostis
Jaapani ebaküdoonia viljad võivad sisaldada õuntest kuni neli korda rohkem C-vitamiini. Viljad sisaldavad ka pektiinaineid. Seemnetes on rikkalikult joodi ja E-vitamiini.

## Viited

## Välislingid

*
Ignoratio elenchi

***Ignoratio elenchi*** ('vastuväite (*[[elenchos]]*) mitteteadmine') on arutlusviga, mille puhul esitatakse argument kõneks olevast väitest erineva väite kasuks. Seejuures pole oluline, kas argument esitab kehtiva arutluse. Tegemist on asjasse mittepuutuvast rääkides suitsukatte tegemisega.

Autoriteetse allika viga jäetakse enamasti kahe silma vahele.  Loogikaveaks on siin ka see, et teine väide võib osutuda ise seeläbi küsimuseks. Saksa filosoof Arthur Schopenhauer (1788-1860), kirjeldades vaidluses ja kõnes kasutatavaid 38t retoorilist nippi, käsitleb sedalaadseid vigu seoses esimese kolme retoorikanipiga.

## Kirjandus
* Eristische Dialektik oder Die Kunst Recht zu behalten (1830/31). Edition Arthur Hübscher (1966); Haffmans Verlag , Zürich 1983, ISBN 3-251-000160
Rondellus

**Rondellus** on keskaja muusikas kahe- või kolmehäälne *[[conductus]]*'t meenutav ringtantsulaul, mille häälte vahel toimus meloodiamotiivide vahetus. Kirjanduses on nimetatud seda ka kleerikute tantsulauluks, millega kloostrikoolide õpilased meelt lahutasid.

## Etümoloogia
Sõna "rondellus" on latiniseeritud vorm prantsuskeelsest *rondeau*'st, refrääniga laulust, mis on üks truväärilaulu vorme. Algselt tähendas rondellus ühehäälset värsivormis ladinakeelset refrääniga laulu. Mõni autor viib *rondeau* päritolu tagasi ladinakeelsele sõnale *rotundellum* ('ümmargusekene'), mis tähendas ladinakeelses kirjanduses tantsulaulu. *Rondeau*, rondelluse ja *rota* omavaheliste suhete ja mõjude üle vaidlevad muusikaajaloolased siiamaani, aga tasub märkimist, et meloodiavahetus häälte vahel esines 13. sajandil nii Notre-Dame'i koolkonna paljuhäälsete organumide ülahäältes kui ka rahvalikes kaanonivormides Inglismaal ("Sumer is icumen in") ja Kataloonias (Llibre Vermelli *caça*'d). 

Kuna rondellus oma Inglismaal levinud kujul kontinendile ei jõudnudki, tähendab rondellus Prantsusmaa muusika kontekstis lihtsalt refrääniga laulu, näiteks Guillaume de Machaut on oma lembelaule nimetanud ladina keeles rondellusteks.

Ingliskeelses kirjanduses ei peeta rondellust enamasti mitte eraldi laulutüübiks, vaid üheks *conductus*'es kasutatud mitmehäälsuse tehnikaks.

## Muusika
Rondellus on iseloomulik Inglismaa keskaja muusikale, seda on esimesena kirjeldanud Walther Odington oma teoses "De speculatione musicae" (u 1250–1320). Meloodiamotiivid roteeruvad kas kõigis kolmes hääles või kahes ülemises, samas kui alumine hääl laulab korduvat bassimotiivi (*pes* ladina keeles 'jalg'). Intervallilises struktuuris on tähelepanuväärne tertsi ja seksti sage esinemine.

### Meloodiamotiivide vahetuse skeem
**A** B C **D** E F
B C **A** E F **D**
C **A** B F **D** E

või

**A** B  **C** D
B **A**  D **C**,

kus rasvase kirjaga on märgitud tekstiga osad ja tavalises kirjas tekstita melismaatilised osad.

### Rondelluse ja kaanoni erinevus
Tavalisest kaanonist (ladina keeles *rota*) erineb rondellus kahes olulises punktis. Esiteks, rondelluses alustavad kõik hääled samal ajal, mitte nagu kaanonis, kus hääled järjest juurde astuvad. Teiseks, igas hääles on samad meloodiaelemendid, kuid erinevas järjekorras, samas kui kaanonis on meloodia igas hääles ühesugune.

13. sajandist pärit "Suvekaanon" on ülemistes häältes kaanonile iseloomuliku häälte juurdetulemisega, aga saatehäälte paar *pes* vahetab meloodiaelemente nii, nagu on iseloomulik rondellusele.

### Allikad
Kaks tähtsamat *conductus*'te kogumikku Inglismaalt, mis sisaldavad rondellusi, on Oxfordi Corpus Christi College MS 489 ja Durhami Ülikooli raamatukogu Bamburgh Sel. 13.

## Areng muusikaajaloos
Rondellusest on välja kasvanud 14. sajandi kaanonlikud ilmaliku laulu vormid *[[caccia]]* Itaalias ja *[[chasse]]* Prantsusmaal; see lauluvorm oli ka üks kaanoni- ja imitatsioonitehnika lähtepunkte 15. sajandi Madalmaade vokaalpolüfoonias.

## Viited
Fermo provints

**Fermo provints** on provints Itaalias Marche maakonnas. Provintsi keskuseks on Fermo linn.

Provints loodi 2009. aastal Ascoli Piceno provintsi põhjaosast.

## Loodus
Fermo provints piirneb Aadria merega.

## Haldusjaotus
Fermo provints jaguneb 40 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Viited

## Välislingid

* Fermo provintsi koduleht (itaalia keeles)
Barletta-Andria-Trani provints

**Barletta-Andria-Trani provints**  on provints Itaalias Apuulia maakonnas. See moodustati 2004. aastal Bari ja Foggia provintsi osadest.

Provintsis on 10 valda:

## Välislingid
* Barletta-Andria-Trani provintsi ametlik koduleht itaalia keeles
Unstoppable

**"Unstoppable"** on mitme filmi originaalpealkiri:

*"Üheksa elu" ("Unstoppable"; Euroopas pealkirjaga "9 Lives"), 2004. aasta märul Wesley Snipesiga peaosas
*"Pidurdamatu" ("Unstoppable"), 2010. aasta märul-põnevik, Denzel Washingtoni ja Chris Pine'iga peaosades