open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vookaart

**Vookaart** ehk **liikumiskaart** (inglise keeles *flow map*) on kaart, millel kujutatakse nähtuse kohavahetust või liikumist ühest punktist teise. Liikumist ehk voogu väljendavad jooned, mis on disainitud näiteks noolte või lintidega. Voogude intensiivsust saab kujutada erineva paksusega joonte abil.

Vookaarti sobib kasutada siis, kui kaardil kujutatavad nähtused on dünaamilised (nt inimeste ja kaupade liikumine) või seotud kahe osalisega (nt kontaktide tihedus). Seoseid saab näidata kahel viisil:
* kaks punkti ühendatakse kas otse või kujunduspõhimõtteid järgides, arvestamata seejuures geograafilist eripära;
* punktide ühendamisel arvestatakse nähtuste tegelikku paiknemist.

## Ajalugu

Esimese vookaardi koostas 1837. aastal Briti armee insener Henry Drury Harness. Kaart moodustas osa Iirimaa raudtee ümberkonstrueerimise aruandest. Sama kümnendi sees hakkasid vookaarte koostama ka Alphonse Belpaire Belgiast ja Charles Minard Prantsusmaalt. Seejuures ei olnud kaartide koostajad teiste koostajate tegevusest teadlikud. Minardist sai hiljem elukutseline kartograaf, kelle 51 kaardist enamiku moodustasidki vookaardid.

Kuigi 19. sajandi teine pool kujunes statistiliste kaartide kuldajaks, ei olnud Harnessi, Belpaire ja Minardi tööd seotud kartograafia kommertsialiseerumisega. Ärilisel eesmärgil hakati sajandi teises pooles vookaarte välja andma Saksamaal, Ühendkuningriigis ja USA-s. See oli seotud kasvava kaubavahetusega üle kogu maailma ja imperialismi laienemisega Euroopas. Nende kaartide mõõtkava oli algsetest väiksem, kuna kaart hõlmas kogu maailma, seejuures oli peamine voog alati seotud ookeaniülese liiklusega. Hiljem nihkus fookus füüsiliselt geograafialt majanduslikule ja seejärel geopoliitilisele ning see kõik mõjutas kaartide sisu.

## Vaata ka
* Horopleetkaart
* Punktkaart
* Sümbolkaart

## Viited
Abell 223

**Abell 223** on galaktikaparv Vaala tähtkujus.

See asub Maast 2,4 miljardi valgusaasta kaugusel. Teadlased on avastanud, et see galaktikaparv on ühendatud tumeaine filamendi kaudu lähedalasuva teise galaktikaparvega Abell 222.
Tumeaine filament

**Tumeaine filament** (inglise keeles *dark matter filament*) on kosmilise tumeda võrgustiku niitjas, suures osas tumeainest koosnev filament. 

Astronoomid avastasid 2010. aastate esipoolel, et galaktikaparvede Abell 222 ja Abell 223 vahel moonutas aegruumi nähtamatu niitjas ainejada. Edasisel uurimisel Jaapani Subaru teleskoobi piltide abil selgitasid uurijad, et see "nähtamatu aine" on tegelikult tumeaine. Astronoomid kasutasid tumeaine filamentide tuvastamiseks gravitatsiooniläätsi.

Kahte galaktikaparve Abell 222 ja Abell 223 ühendav tumeaine filament on läbi imbunud kuuma röntgenikiirgust kiirgava gaasiga.
Täiendavad uuringud näitasid, et see filament sisaldas ainult umbes 20 protsenti tavalist ainet, ülejäänud oli tumeaine. Seda nähakse hästi kooskõlas olevat kosmoloogilise standardmudeliga.

## Eestis
Aastatel 2015–2020 töötas sihtasutuse Eesti Teadusagentuur rahastuse toel Elmo Templi juhtimisel uurimisrühm teadusprojekti "Tumeaine filamentide tähtsus suuremastaabilises struktuuris ja galaktikate tekkimises" raames.

## Vaata ka
*Kosmiline filament

## Viited
A1 (Itaalia)

**A1**, tuntud ka kui "Päikese kiirtee" (Autostrada del Sole), on Itaalia kiirtee, mis ühendab omavahel mitut riigi suuremat linna: Milano, Bologna, Firenze, Rooma ja Napoli. Pikkusega 760 kilomeetrit on see Itaalia pikim kiirtee. Tee on osa Euroopa teedest E35 (Milanost Roomani) ja E45 (Ortest (Viterbo provints) Napolini).

Kiirtee saab alguse Milano kaguosast, kui sellele suubub Milano idaringtee A51 (Tangenziale Est). Teele jäävad suurematest linnadest Lodi, Piacenza, Parma, Reggio Emilia, Modena, Bologna, Firenze, Arezzo, Rooma ja Caserta. Tee lõppeb Napolis, suubudes kiirteele A3 (Napoli-Salerno).

Mitmed 1950.-1960. aastate Itaalia valitsused nimetasid kiirteed üheks tähtsaimaks infrastruktuuriprojektiks ja soovisid selle valmis ehitada nii ruttu kui võimalik. Tee ehitus algas 19. mail 1956, esimene osa Milanost Parmani (v.a. Piacenza ümbersõit koos Po jõe sillaga) valmis 8. detsembril 1958. 1959. aasta lõpuks valmis sild üle Po ja kiirtee jõudis Bolognani; 1960. aasta lõpuks Firenzeni. 1962. aasta lõpuks valmis Rooma-Napoli lõik, 4. oktoobril 1964 sai kiirtee Milanost Roomani valmis, viimase lõigu (Chiusi-Orvieto) avas peaminister Aldo Moro ise. Rooma-Napoli lõik kandis algselt tähistust A2, kuni 21. juulil 1988 valmis Rooma ümbersõit. Sestpeale kiirtee enam otse Roomat ei läbi, Rooma viivaid lõike nimetatakse nüüd **A1 dir**. Kiirtee vähendas sõiduaega Milanost Napolisse kahelt päevalt seitsme-kaheksa tunnini.

23. detsembril 2015 valmis Bologna ja Firenze vahelisel lõigul otsem 32.5-kilomeetrine peamiselt tunnelitest koosnev lisalõik **A1 var** (**Variante di Valico**) Marzabotto ja Barberino di Mugello vahel, ka vana kiirteelõik on endiselt kasutusel. A1 var on madalama kõrgusega (226 meetrit) ja vähendab sõiduaega umbes 30%.

## Viited
Dark Matter and Cosmic Web Story

**"Dark Matter and Cosmic Web Story"** ('Tumeaine ja kosmilise võrgustiku lugu') on Eesti kosmoloogi Jaan Einasto 2013. aastal ilmunud kosmoloogia ainevaldkonda kuuluv teos, milles autor võtab kokku tumeaine ja kosmilise võrgustiku avastus- ja uurimisloo paralleelselt isikliku eluloo ning poliitiliste olude muutustega.

Kõvakaaneline 364-leheküljeline teos on ilmunud teadus-tehnilist kirjandust väljaandvas ja peakorteriga Singapuris asuvas kirjastuses World Scientific Publishing, ISBN 9789814551045. Ilmus raamatusarja "Advanced Series in Astrophysics and Cosmology" 14. raamatuna.

## Annotatsioon
Tumeaine ja kosmilise võrgustiku kontseptsioonid on viimase sajandi ühed kõige olulisemad arengud kosmoloogias. Need on otsustavalt muutnud klassikalist kosmoloogilist paradigmat, mida esmakordselt arendati 20. sajandi esimesel poolel, kuid mille teisel poolel tekkisid tõsised probleemid. Tänapäeval on need nüüdisaegse kosmoloogia lahutamatud osad, mis selgitab kõike alates Suurest Paugust kuni inflatsioonini ja lõpetades universumi suuremastaabilise struktuuriga.

Raamatus on üksikasjalikult kirjeldatud kuidas Nõukogude Liidu okupeeritud väikeriigis teadustööd tehti ja Nõukogude Liidu lagunemiseni viinud tormilistest sündmustest.

## Sisu (peatükid)
Allikas:
*Proloog
*Klassikaline kosmoloogiline paradigma
*Galaktilised mudelid ja tumeaine Päikese ümbruses
*Globaalne tumeaine
*Kosmiline võrgustik
*Tumeaine olemus
*Kosmilise võrgustiku struktuur
*Kosmiline inflatsioon, tumeenergia ja universumi evolutsioon
*Epiloog

## Teine, täiendatud trükk
2024. aastal ilmus kirjastuses World Scientific teine, täiendatud trükk raamatust "Dark Matter and Cosmic Web Story".

## Viited

## Välislingid
*Raamatu 1. peatükk (Proloog). worldscientific.com (PDF)
*Jaan Einasto esitleb täna oma ingliskeelset raamatut. menu.err.ee, 2. detsember 2013
Kosmiline tume võrgustik

**Kosmiline tume võrgustik** on galaktikatevahelises ruumis tumeaine filamentidest moodustunud struktuur. Nendesse filamentidesse on koondunud ka "tavaline" aine (barüonaine). Kosmilise võrgu olemasolu ennustati teoreetiliselt ja hiljem täheldati seda vähemalt kahel juhul.

## Viited
Mikrovooluti

**Mikrovooluti** (inglise keeles *microfluidic device*) on mikrovoolutuse valdkonda (inglise keeles *microfluidics*) kuuluv seade, milles liigub väike kogus (tüüpiliselt mahuga vahemikus 1 pL kuni 100 μL) vedelikku.

Mikrovooluti koostisse kuuluvad kanalid, milles vedelik liigub, ja nendega vahetult seotud osad, sealhulgas liidesed vedeliku sisestamiseks ja väljutamiseks ning elektroodid, mis võivad olla ette nähtud vedeliku liigutamiseks, või selle elektriliste parameetrite mõõtmiseks.

Mikrovoolutis liikuv vedelik võib koosneda ühest keemilisest ühendist, või olla mitme aine  lahus ja sisaldada tahkeid ning muid osakesi (näiteks bioloogilised rakud) ja mulle, mis omakorda võivad sisaldada vedelikke ja osakesi.

## Termini kasutuselevõtt
Eestikeelset terminit “mikrovooluti” kasutati esmakordselt 2019. aastal esitatud patenditaotluses, millele järgnes 2020. aasta Eesti patent. 2023. aastal avaldati ka sama leiutisega seotud USA patent. 

## Viited
Saipem Constellation

**Saipem Constellation** on süvaveetorusid paigaldav ja ülesvõttev kraanalaev, mis valmis aastal 2014.

Laevakere valmis SOFEL-i laevatehases Vũng Tàu linnas Vietnamis. Zhangzhou linnas Hiinas paigaldati sellele mastkraana tõstevõimega 3000 t. Schiedami linnas Madalmaades lisati torude paigaldamiseks torn tekikraanaga, mille tõstevõime on 80 t. Lisanduvad veel 7 liigendkraanat.

Laev on võimeline paigaldama nii jäiku kui ka painduvaid torusid läbimõõduga 10-40 cm (jäik) või 60 cm (painduv). Laeval on 2 kaugjuhitavat allveeaparaati (ROV), mis on võimelised täitma ülesandeid veesügavuses 3000-4000 m.

VAALCO Gabonit teenindades opereeris see Etamé avameremaardlatel, mis asuvad Gaboni rannikul Lääne-Aafrikas. 2018. aasta märtsis sõlmis Itaalia ettevõte Saipem, mille laevastik teenindab avamere nafta- ja gaasitööstust, lepingu omandamaks tollase nimega Lewek Constellationit.

Laeval on maandumistekk helikopteritele Sikorsky S-61 ja Sikorsky S-92.

## Viited

## Välislingid
*www.saipem.com
Eili Neuhaus

**Eili Neuhaus** (sündinud 20. mail 1969 Rakveres) on eesti inspitsient-rekvisiitor ja lavastaja. 

Ta on lõpetanud 1987. aastal Kadrina Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal.

Aastatel 1988–1989 töötas ta Rakvere Teatris kostümeerijana ja aastatel 1993–1994 inspitsiendina. Alates 1994. aastast on ta Rakvere Teatris inspitsient-rekvisiitor ja lavastanud. Ta on õpetanud aastatel 1995–1999 Rakvere huvikoolides näitlejameisterlikkust.

## Tunnustus

* 2010 Eesti Teatriliidu sõnalavastuste žürii eriauhind (koos Urmas Lennukiga)

## Liikmesus
Ta on alates 1996. aastast Eesti Teatriliidu ja Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühenduse liige ning alates 1999. aastast Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu liige.

## Viited

## Välislingid
* Eili Neuhaus Rakvere Teatri veebisaidil
Szwagrów

**Szwagrów** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Staszówi maakonnas Osieki vallas. Szwagrów asub Osiekist 7 km lõunaedelas, Staszówist umbes 20 km ja Kielcest ligikaudu 71 km kagus.

Szwagrówi on esmamainitud 1844. aastal.

## Viited
Beszowa

**Beszowa** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Staszówi maakonnas Łubnice vallas. Beszowa asub Staszówist umbes 16 km lõunas ja Kielcest ligikaudu 60 km lõunakagus.

Küla on esmamainitud 1325. aastal.

## Viited
Matšanka

**Matšanka** (valgevene keeles *мачанка*) on Valgevene piimast- või lihast valmistatud rahvusroog. See on lihakaste, mille kõrvale serveeritakse kartulipannkooke.

Liha baasil matšanka ehk sealiha matšanka valmistatakse tavaliselt erinevatest lihatükkidest (mis jäävad järele pärast muude roogade valmistamist). See on traditsiooniline Valgevene roog, mis on paks kastmelaadne roog liha, hapukoore, jahu ja sibulaga. Seda serveeritakse tavaliselt kartulite, pannkookide (*дранікі*) või leivaga, mida kastmesse „kastetakse“ (sellest ka nimi).

Piima baasil matšanka valmistatakse kodujuustu, piima ja koore segust. Sõltuvalt võetud proportsioonidest võib matšanka olla paksem või vedelam, hapukas või magusam. Matšankale lisatakse keedetud kartul, sibul, till ja köömned.

Sõna „мачанка“ tuleneb valgevene verbist **макаць** („kastma“), mis viitab toidu söömisviisile. See on Valgevene köögi üks ikoonilisi roogasid.

## Viited
A4 (Itaalia)

**A4**, tuntud ka kui "Serenissima kiirtee" (Autostrada Serenissima), on ida-läänesuunaline Itaalia kiirtee Torinost Triesteni, pikkusega 523 kilomeetrit. Tee on osa Euroopa teedest E55 (Veneetsiast Palmanovani), E64 (Torinost Bresciani) ja E70 (Bresciast Triesteni).

Kiirtee saab alguse Torino kirdeosast, kus ristub Torino ringteega (A55). Teele jäävad suurematest linnadest Novara, Milano, Bergamo, Brescia, Verona, Vicenza, Padova ja Veneetsia, lõppedes Triestes. Tee kulgeb läbi tööstusliku, suure asustustihedusega Po oru, mistõttu on üheks suurima liiklussagedusega kiirteeks - Milano ja Brescia vahel on päevane liiklussagedus 100 000 sõidukit, millest ligi 40% on veoautod ja bussid. Kuna teehooldusega tegelevad mitmed firmad, eksisteerib tee sisuliselt viie lõiguna: Torino-Milano (omanikfirma SATAP); Milano-Brescia (Autostrade per l'Italia), Brescia-Padova (A4 Holding), Padova-Veneetsia (Concessioni Autostradali Venete) ja Veneetsia-Trieste (Autovie Venete). Kiirtee on valdavalt kuuerealine, samas Milanost Bergamoni on kaheksarealine ja Palmanovast Triesteni on neljarealine.

Tee esimene lõik - Milanost Bergamosse - avati 24. septembril 1927, olles nii Itaalia teine kiirtee Milano-Varese kiirtee (A8) järel, 29. augustil 1931 pikendati teed Bresciasse. 25. oktoobril 1932 avati Torino-Milano ja 15. oktoobril 1933 Veneetsia-Padova lõik. Kaks teelõiku ühendati Brescia-Padova lõigu avamisega 10. veebruaril 1962. Veneetsia-Trieste lõik valmis 22. veebruaril 1970. Algselt kulges tee läbi Veneetsia mandriosa (Mestre), see lõik avati 3. septembril 1972, kuid 1990. aastail hakkas 55 000 sõiduki päevase läbilaskevõimega kavandatud tee jääma liiga väikeseks 150 000-170 000 sõiduki jaoks päevas (millest 30% olid veoautod). Seepeale ehitati valmis Veneetsia ümbersõit (**Passante di Mestre**) Pianigast ja Mogliano Venetoni, mis valmis 8. veebruaril 2009 ja A4 suunati sellele, Veneetsiat läbiv teeosa kannab nüüd tähistust **A57** (**Tangenziale di Mestre**).

## Viited
Czastary

**Czastary** on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Wieruszówi maakonnas, Czastary valla halduskeskus. Czastary asub Wieruszówist umbes 12 km idakagus ja Łódźist ligikaudu 98 km lääneedelas.

Küla on esmamainitud 1403. aastal.

## Viited
Puuduvate barüonide probleem

**Puuduvate barüonide probleem** on probleem kosmoloogias, mida arvatakse nüüd olevat lahendatud ja mis on seotud asjaoluga, et vaadeldud barüonaine kogus ei vastanud teoreetilistele prognoosidele. 

Kosmilise mikrolaine-taustkiirguse vaatlused ja Suure Paugu nukleosünteesi uuringud on seadnud piiranguid barüonide arvukusele varases Universumis, leides, et barüonaine moodustab ligikaudu 4,8% Universumi energiasisaldusest. Samal ajal leiti hiljutises vaadeldavas universumis barüonide koguse määramisel, et vaadeldud barüonaine moodustab sellest kogusest vähem kui poole. Seda lahknevust tuntaksegi puuduvate barüonide probleemina. 

Puuduvate barüonide probleem erineb tumeaine probleemist, mis on olemuselt mittebarüoonne.

Puuduvate barüonide probleem kuulutati lahendatuks 2017. aastal, kui kaks sõltumatult töötavat teadlaste töörühma avastasid galaktikatevahelises aines puuduvad barüonid. Sloani digitaalse taevaülevaate SDSS abil leitud heledate punaste galaktikate andmeid analüüsides leiti, et puuduvad barüonid eksisteerivad Universumi suuremastaabilise struktuuri filamentides asuvate galaktikate vahel kuuma gaasi kujul.

## Viited
Carlos Kleiber

**Carlos Kleiber** (3. juuli 1930 Berliin – 13. juuli 2004) oli Austria dirigent, keda peetakse üheks ajaloo suurimaks dirigendiks.

1935. aastal asus ta koos perega elama Buenos Airesesse. Pärast pere naasmist Euroopasse asus Carlos Kleiber õppima keemiat, kuna dirigendist isa (Erich Kleiber) keelitas teda mitte valima muusikukarjääri. Hoolimata vastuseisust pühendas ta ennast varsti siiski muusikale. 

1954. aastal määrati ta dirigendiks Potsdami teatris ning seejärel ooperiteatris Deutsche Oper am Rhein. Kiire karjäär ooperiteatrites viis ta 1973. aastal debüüdini Viini Riigiooperis.

Ta oli iseäranis edukas Alban Bergi "Wozzecki" ettekandel (teose, mille esmaettekande tegi tema isa juba 1925. aastal), samuti Straussi, Wagneri, Verdi, Bizet' ja Weberi ooperite.

1989. ja 1992. aastal juhatas Kleiber Viini filharmoonikute traditsioonilist uusaastakontserti.

Kleiber loobus tegevmuusiku tööst 1990. aastate algul ja andis hiljem vaid üksikuid heategevuskontserte. 

## Viited
Paradigmamuutus

**Paradigmamuutus** on fundamentaalne muutus teadusdistsipliini põhikontseptsioonides ja eksperimentaalsetes praktikates ehk siis üleminek ühelt paradigmalt teisele. 

Tegemist on teadusfilosoofia mõistega, mille võttis kasutusele ameerika füüsik ja filosoof Thomas Kuhn oma 1962. aastal ilmunud põhiteoses "The Structure of Scientific Revolutions" ("Teadusrevolutsioonide struktuur"), milles keskne mõiste on paradigma. Kuhni sõnul on loodusteaduste teadusrevolutsioonid seotud paradigmamuutustega.

Kuigi Kuhn piiras selle paradigmamuutuse mõiste kasutamist loodusteadustega, on seda mõistet kasutatud ka paljudes mitteteaduslikes kontekstides, et kirjeldada põhjalikku muutust fundamentaalses mudelis või sündmuste tajumises.

## Paradigmamuutuste näiteid loodusteadustes
*Üleminek Ptolemaiose süsteemilt Koperniku süsteemile
*Üleminek geomeetrilisest optikast füüsikalisele optikale 
*Üleminek Aristotelese mehaanikalt klassikalisele mehaanikale 
*Üleminek flogistoniteoorialt Lavoisier' massi jäävuse seadusele, mida tuntakse keemilise revolutsioonina 
*Mitteeukleidilise geomeetria aktsepteerimine võrdselt kehtivana eukleidilise geomeetriaga
*Biogeneesi teooria omaksvõtt, vastandina isetärkamise teooriale
*Üleminek kreatsionismilt evolutsiooniteooriale
*Üleminek Maxwelli elektromagnetismi teoorialt Einsteini relatiivsusteooriale 
*Üleminek pangeneesi teoorialt pärilikkuse tunnustamiseni
*Kvantmehaanika areng, mis defineeris uuesti klassikalise mehaanika
*Laamtektoonika teooria aktsepteerimine suuremahuliste geoloogiliste muutuste selgitamiseks

## Vaata ka
*Teadusrevolutsioonide struktuur

## Viited
Funktsionaalne kirjaoskus

**Funktsionaalne kirjaoskus** on inimese võime tulla toime selliste tegevustega, mille juures kirjaoskus on vajalik, et funktsioneerida efektiivselt oma sotsiaalses grupis või kogukonnas, ja jätkuvalt kasutada lugemist, kirjutamist ja arvutamist iseenda ja ühiskonna arenguks.

Funktsionaalne kirjaoskus on teatud oskuste kogum, mille olemasolu on nõutav selleks, et inimühiskonna liikmena oleks võimalik selle mitmesugustes tegevustes osaleda.  Nende oskuste puudumine on **funktsionaalne kirjaoskamatus**.

Funktsionaalse kirjaoskuse tase sõltub välisest motivatsioonist ja sotsiaalse keskkonna tingimustest.

## Vaata ka
*Digitaalne kirjaoskus
*Kriitilise lugemise oskus
*Meediakirjaoskus
*Funktsionaalne keeleoskus

## Viited
Universumi suuremastaabiline struktuur

**Universumi suuremastaabiline struktuur** (ka *universumi kärgstruktuur*; inglise keeles *large-scale structure*) on kosmoloogias aine jaotuse struktuur universumis kõige suuremates vaadeldavates skaalades. Aegruumi kõverust antud skaalal kirjeldab hästi üldrelatiivsusteooria.

Väga suurel skaalal vaadates meenutab universumi ehitus hiiglaslikku võrgustikku. **Kosmiline võrgustik** (*cosmic web*) on astronoomide poolt antud nimi kogu universumi struktuurile, mis koosneb omavahel ühendatud kosmilistest filamentidest, mis omakorda moodustavad galaktikatest koosnevaid ahelaid, eraldades suuri peaaegu tühje ruumiosi nn kosmilisi tühimikke.

Kosmiline võrgustik määrab vaadeldava universumi üldise struktuuri.

Väiksematest galaktikate gruppidest ja üksikgalaktikatest koosnevad ahelad ehk filamendid moodustavad niidistiku, mille otsad suunduvad võrgustiku sõlmkohtadesse – rikastesse galaktikate parvedesse. Võrguahelate ja galaktikate vahel on tühimikud, kus nähtavat ainet pole peaaegu üldse. Tühikud on erineva suurusega, kohati võivad nad olla isegi hiiglaslikud. Galaktikate grupid ja parved võivad koonduda omakorda suuremateks süsteemideks, mida nimetatakse galaktikate superparvedeks.

Arvutused näitavad, et ehkki galaktikate superparved on suurimad süsteemid kosmilises võrgustikus, hõlmavad nad vaid 1% kogu ruumalast. Ülejäänu universumi ruumalast võtavad enda alla alatiheduspiirkonnad, kus suuri tühikuid eraldavad vaid väga vaesed galaktikagrupid ning üksikgalaktikad, mille lähedal teisi heledaid galaktikaid ei ole. Küll aga võib üksikgalaktikatel olla kääbuskaaslasi. Rikkaid galaktikagruppe ei ole alatiheduspiirkondades üldse.

## Suuremastaabilise struktuuri tekkest
Arvatakse, et suuremastaabiline struktuur galaktikate jaotuses on arenenud gravitatsiooniliste ebastabiilsuste kaudu, mis tulenes (suuresti homogeense) varase universumi väikestest tiheduse kõikumistest. See galaktikate struktuur koosneb rikastest ja vaestest parvedest, mis on omavahel ühendatud filamentide ja lehtedega ning tühikutega nende vahel.     

## Universumi suuremastaabilise struktuuri ajalugu
Juba 20. sajandi alguses oli teada, et tähed rühmitatakse täheparvedeks, mis omakorda moodustavad galaktikaid. Hiljem avastati galaktikaparved ja galaktikate superparved. Superparv on suurim galaktikate kogumi tüüp ja hõlmab tuhandeid galaktikaid. Selliste kogumite kuju võib varieeruda ahelast (näiteks Markariani kett) kuni seinteni (näiteks Sloani Suur Sein). 

Olnuks mõistlik eeldada, et galaktikasüsteemide hierarhia ülespoole jätkub, kuid 1990. aastatel leidsid Margaret Geller ja John Huchra, et skaalal suurusjärgus 300 megaparsekit on universum praktiliselt homogeenne ja kujutab endast kogumit niitjaid omavahel ühendatud kosmilisi filamente, mis omakorda moodustavad galaktikatest koosnevaid ahelaid, eraldades suuri peaaegu tühje ruumiosi nn kosmilisi tühimikke. Selliste tühimike suurus on suurusjärgus sadu megaparsekeid.

## Universumi suuremastaabilise struktuuri uurimine Eestis

## Vaata ka
*Kosmiline tume võrgustik

## Viited
Üldharidus

**Üldharidus** on koolis kuni gümnaasiumi lõpuni omandatavate teadmiste ja oskuste kogum. Tavakasutuses mõeldakse üldhariduse omamise all, et isik on edukalt lõpetanud õpingud gümnaasiumis (varem keskkoolis) ja tal on võimalik edasi õppida ülikoolis. 

Üldharidus koosneb alusharidusest, põhiharidusest ja üldkeskharidusest. Sellele vastandub harilikult eriharidus (või kutseharidus). 

Eesti haridusseaduses on üldharidus defineeritud kui "teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste ning käitumisnormide süsteem, mis võimaldab inimesel kujuneda pidevalt arenevaks isiksuseks, kes on suuteline elama väärikalt, austama iseennast, oma perekonda, kaasinimesi ja loodust, valima ning omandama talle sobivat elukutset, tegutsema loovalt ning kandma kodanikuvastutust".

## Vaata ka
*Üldhariduskool
*Funktsionaalne kirjaoskus

## Viited
Bruno Walter

**Bruno Walter** (sünninimi *Bruno Schlesinger*; 15. september 1876 Berliin – 17. veebruar 1962 Beverly Hills) oli Saksa juudi päritolu dirigent, pianist ja helilooja.

1933. aastal õnnestus tal põgeneda Saksamaalt Prantsusmaale ja jõuda 1939. aastaks Ameerika Ühendriikidesse.
Ta aitas oluliselt kaasa oma noorpõlve õpetaja ja  eeskuju Gustav Mahleri muusika tutvustamisele.

Pika karjääri jooksul oli ta paljude nimekate sümfooniaorkestrite peadirigent, näiteks: Leipzigi Gewandhaus-orkester, New Yorgi Filharmoonikud, Concertgebouw' orkester, Viini Riigiooper, Deutsche Oper Berlin jne. 
Lisaks tegi ta suure hulga helisalvestisi. 

Teda peetakse üheks 20. sajandi suurimaks dirigendiks.

## Viited

## Välislingid
* Bruno Walter, a Conductor Who Found Truth Through Beauty; The New York Times
Püsitühik

**Püsitühik** ehk **poolitamatu tühik** on tekstitöötluses ja digitaalses küljendamises kasutatav tühik, mis takistab oma asukohas automaatset reavahetust. Mõnes vormingus, nagu HTML, takistab see ka järjestikuste tühikumärkide koondumist üheks tühikuks.

## Kasutamine
Püsitühikut kasutatakse olukordades, kus on vaja säilitada fraasi või jada terviklikkus selle õigesti mõistmiseks (näidetel on püsitühikud tähistatud halliga):
* pikkades numbrijadades tuhandete eraldajana:
**65&nbsp;536
**3,141&nbsp;592&nbsp;654
* arvväärtuse ja raha- või mõõtühiku lühendi vm tähise vahel:
**10&nbsp;€
**10&nbsp;km
**10&nbsp;%

* muudes seotud fraasides
**vormel<span style="background: #e0e0e0;">&nbsp;</span>1
**alajotus&nbsp;5

* pärast punkti, mis ei lõpeta lauset:
**7.&nbsp;korrus
**L.<span style="background: #e0e0e0;">&nbsp;</span>Meri

* sõna lõpus elliptiliselt kasutatava sidekriipsu järel, et see ei tunduks poolituskriipsuna:
**tänava-&nbsp;ja teedevõrk (ilma püsitühikuta tekiks reavahetuse korral sõna "tänavaja")

* enne mõttekriipsu, kaldkriipsu või näiteks matemaatilist sümbolit, kui see võib rea alguses tunduda häiriv või arusaamatu:
** Unicode'il on mõned tüpograafilised erimärgid&nbsp;– näiteks püsitühik ja püsisidekriips (U+2011 või HTML `&amp;#8209;`)&nbsp;–, mis muudavad küljendamise lihtsamaks, kui neid kasutatakse järjepidevalt kirjutamise algusest peale.
**Elati ju ennegi&nbsp;/ Kui oja taga oldi&nbsp;/ Ojapuid põletati&nbsp;/ Ja ojast õlut joodi (Aleksis Kivi)
**2&nbsp;+ 2&nbsp;= 4 (püsitühik võimaldab kogu matemaatilise tehte hoida samal real)

* Pärast mõttekriipsu, mis eraldab vastust repliigile, kui vastus kuulub repliigiga kokku:
**Õpetaja vaatas Matit teravalt. –&nbsp;Sa teaksid vastust, kui oleksid oma kodutööd lugenud, vastas ta.

## Viited
Virginia (laev 1862)

**Virginia** oli esimene aurujõul töötav soomuslaev, mis ehitati Ameerika Riikide Konföderatsiooni mereväe poolt Ameerika Ühendriikide kodusõja esimesel aastal. Virginia pealisehitis, nn kasematt, oli tugevalt kaldus seintega ja raudplaatidega kaetud. 

Laev sai tuntuks 1862. aasta märtsis peetud esimese soomuslaevadevahelise Hampton Roadsi lahingu (Ameerika Ühendriikide laeva Monitor vastu) järel.

Laev uputati 1862. aasta mais.

## Välislingid
* Soomuslaevad muutsid meresõja ajalugu
Kersti Sirel

**Kersti Sirel** (aastani 1976 **Kersti Heinaste**; sündinud 30. juulil 1954 Tallinnas) on eesti korvpallitreener ja endine korvpallur.

1972. aastal lõpetas ta Tallinna 22. Keskkooli. 1976. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 1993. aastal kaitses ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis sporditeaduse magistri kraadi magistritööga "Tendentsidest maa-ala kaitse rakendamisel korvpallis".

Aastatel 1973–1976 tuli TRÜ korvpallinaiskonna liikmena 4 korda Eesti meistriks.

1982. aastal asus ta tööle Tallinna Pedagoogilisse Instituuti, hiljem olnud Tallinna Pedagoogikaülikooli, 2005. aastast Tallinna Ülikooli õppejõud.

Aastatel 1992–2024 on TPÜ/TLÜ korvpallinaiskond tulnud tema juhendamisel 13 korda Eesti meistriks, lisaks võitnud 15 hõbedat ja 2 pronksi.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Arne Sirel.

## Tunnustus
*2020 Tallinna Ülikooli teenetemärk
*2023 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia

## Viited
Vant

**Vant** (inglise keeles *shroud*) on alamasti küljelt toestav taim- või terastross. Puitkerega purjelaevadel kasutatakse harilikult tõrvatud taimtrossist vante. Vandi ülaosas paiknev aas (vandisilm) ümbritseb alamasti saalingu kohalt, sealt ulatub vant parda äärde ja on kinnitatud laevakere külge talrepi ja vandiraua abil. Vantide vahel rõhtsalt paiknevad veeblingud moodustavad astmed masti ronimiseks.

Masti vantide arv sõltub laeva suurusest ja purjestusest, näiteks täisraapurjestusega mastil on kummalgi küljel kuni 6 vanti, pikipurjestusega mastil kuni 4 vanti. Vante nimetatakse masti järgi, näiteks fokkvandid, grootvandid jne. Tengvandid toestavad külgedelt tenge ja ulatuvad tengi ülaosast (topist) saalinguni, kus nad on kinnitatud pütingvantide külge. Neid nimetatakse masti ja toestatava tengi järgi, näiteks grootmarssvandid, grootpraamvandid, grootroilvandid (toestavad vastavalt grootmasti marsstengi, praamtengi, roiltengi). Ühe lengiga masti korral nimetatakse tengvante ainult masti järgi, näiteks fokktengvandid.

## Viited
Woke

***Woke*** (afroameerika inglise keeles "ärkvel, valvas"), tavakeeles ka **võuk**, on väärtushinnangute kogum või maailmavaade, mis on rõhutatult tähelepanelik rassi- ja sotsiaalse õigluse küsimustes, sealhulgas eriti rassilise diskrimineerimise, seksismi ja seksuaalvähemuste väärkohtlemise suhtes. 

Vasakpoolne *woke* (ka *wokeness*, *stay woke* vms) ideoloogia hoogustus eriti 2010. aastatel USA-s. Selle laiemale tuntusele aitas kaasa Black Lives Matter (BLM) liikumise ülemaailmne levik.

Esineb ka mõiste "parempoolne *woke*", mida on kasutanud mõned USA president Donald Trumpi poliitilised vastased Trumpi ja tema liitlaste vaadete kohta. Mõnede vasakpoolsete kriitikute hinnangul on just president Trumpi teine valitsusaeg ja mitmed tema administratsiooni otsused olnud tegelikult "(parempoolne) *woke*" (sh näiteks presidendi täitevkorraldus *Restoring Freedom of Speech and Ending Federal Censorship*, mis vasakpoolsete kriitikute hinnangul mitte ei kaotanud, vaid väidetavalt on hoopiski kehtestanud USA-s riikliku tsensuuri, mis keelavat nt sooga seotud sõnade kasutuse,   
ning nõudvat muuseumidelt ja ülikoolidelt teatud mõttemustrite kehtestamist ja järgimist, viies sh mitmete haridusasutuste sulgemiseni või oluliselt vähendanud nende rahastust).

## Vaata ka
*Z-põlvkond
*George Floydi surm
*tühistamiskultuur

## Viited
Jõgi (trükindus)

**Jõgi** tähendab tüpograafia ja trükinduse kontekstis kohakuti paiknevatest tühikutest tekkivat vertikaalset või muu kujuga valget koridori lõigu tekstis. Jõgede tekkimist soovitatakse küljendamisel vältida, sest need võivad hakata lugeja pilku eksitama.

Jõgesid saab mingil määral küljendusprogrammi sätetega tasandada, kasutades muutusi sõnade poolitamise sätetes, kuid liiga kitsa veeru puhul on nende teket väga keerukas vältida.

## Viited
Anna dePeyster

**Anna Maria dePeyster** (neiupõlves **Torv**, hiljem ka **Murdoch** ja **Mann**; 30. juunil 1944 Glasgow Šotimaa – 17. veebruar 2026 Palm Beach) oli eesti päritolu Briti ning Austraalia ajakirjanik ja kirjanik. 

## Isiklikku
Anna Maria Torva isa oli Teise Maailmasõja ajal Suurbritanniasse elama asunud Eesti meremees Jakob Tõrv (inglispäraselt Jacob Torv), kes oli pärit Tõrvanõmme talust Tõstamaa lähedalt. Lapsepõlves kolis Anna koos vanematega Austraaliasse.

1967. aastal, töötades Sydney ajalehes The Daily Telegraph, abiellus ta lehe omaniku, meediamogul Rupert Murdochiga. Abielu kestis aastatel 1967–1999 ning sellest sündis kolm last: Elisabeth Murdoch, Lachlan Murdoch ja James Murdoch.

Pärast lahutust oli ta aastatel 1999–2017 abielus finantsisti William Manniga (kuni viimase surmani). Aastal 2019 abiellus ta Ashton dePeysteriga.

Anna dePeysteri vennatütar on Austraalia filminäitleja Anna Torv.

## Tunnustus
* 1998 Püha Gregorius Suure ordu *dame*.

## Viited
2034. aasta taliolümpiamängud

**2034. aasta [[taliolümpiamängud]]**, ametlikult tuntud kui **XXVII taliolümpiamängud 2034** ja pakkumise ajal nimega Salt Lake City–Utah 2034, on eelseisev rahvusvaheline suurvõistlus erinevatel talispordi aladel, mis toimub Salt Lake Citys, Utah' osariigis Ameerika Ühendriikides, ajavahemikus 10.–26. veebruar 2034. aastal. Salt Lake City–Utah’ kandidaat valiti Rahvusvahelise Olümpiakomitee (ROK) 142. istungjärgul Pariisis 24. juulil 2024. aastal , kaks päeva enne 2024. aasta suveolümpiamängude algust.

Need on viiendad (ja kokkuvõttes kümnendad olümpiamängud) taliolümpiamängud, mille korraldab USA. Salt Lake Citys toimus varem 2002. aasta taliolümpia ehk 32 aastat varem ning sellest saab viies linn, kus on korraldatud mitmeid taliolümpiamänge pärast St. Moritzi (1928, 1948), Lake Placidi (1932, 1980), Innsbrucki (1964, 1976) ja Cortina d'Ampezzo (1956, 2026 (koos Milanoga)). See on esimene ainsas linnas asuv taliolümpia võõrustaja alates 2022. aastast, kuna eeldatavalt eelnevad taliolümpiamängud toimuvad mitmes linnas.
Edmund Fitzgerald

**Edmund Fitzgerald** oli Ameerika Ühendriikide järve-puistlastilaev, mis oli peamiselt mõeldud sõiduks Suurel järvistul. Enamuse oma teenistusaja vedas laev rauamaaki Duluthi ümbruse kaevandustest erinevatesse rasketööstuse piirkondadesse nagu nt: Detroit ja Toledo. Alates vettelaskmisest 1958. aastal kuni 1971. aastani oli tegemist Suure järvistu suurima alusega.

Laev väljus 9. novembril 1975 Superiori linnast suunaga Detroiti, lastiks 26 535 tonni rauamaaki. 222 m pikkune ja 13,632-tonnine alus uppus ootamatult 10. novembril 1975 Ülemjärve kaguosas. Fitzgerald oli enne uppumist teavitanud teisele kaubalaevale, et laevale tuleb vett mida välja pumbatakse ning tal pole radareid. Laeva olukord tundus raske, aga mitte kriitiline. Uppumine toimus nii kiiresti, et ei jõutud saata isegi hädasignaali, kogu meeskond hukkus.

Laeva ja ellujäänuid otsisid Ameerika Ühendriikide rannavalve, Kanada rannavalve ja Ontario provintsipolitsei, kuid peale rusude ning tühjade päästepaatide ja päästeparvede, ei õnnestunud leida ühtegi hukkunut. Ameerika Ühendriikide merevägi leidis laeva vraki 1975. aasta 14. novembril pooleks murdunult 160 m sügavuselt.

Laeva uppumise täpne põhjus pole teada, kuid suur mõju katastroofi tekkimisel oli ilmselt rasketel ilmastikuoludel.

## Viited
Pamir (laev)

**Pamir** oli neljamastiline parklaev, mis lasti vette 1905. aastal Blohm+Vossi laevatehases Hamburgis.

Laev hukkus 21. septembril 1957 Assooridest 600 miili kaugusel edelas. Purjekas sõitis Buenos Airesest Hamburgi, lastiks 3800 tonni otra. Lähenevast orkaanist teada saanud kapten otsustas anda alusele võimalikult suure kiiruse, et orkaani eest kiirelt pääseda, kuid orkaani kese jõudis laevale järele. Purjed suruti tormituultega vastu tenge, maste ja vante. Laev kaldus vasakule küljele, vili trümmides liikus kaasa. Purjekas läks ümber ja vajus kiiresti vee alla. Pardal olnud 35 meeskonnaliikmest ja 51 praktikandist pääses kuus.

Katastroofi peamiseks põhjuseks oli laeva vastutustundetu lastimine, kasumiahnusest oli 450 tonni teravilja laaditud isegi purjeka ballasttankidesse.

## Laeva andmed

*Mahutavus 3103 BRT
*Pikkus 114,5 m
*Laius 14 m
*Süvis 7,25 m
*Purjepind 3800 m2

## Viited

## Välislingid
* The world's last commercial ocean-going sailing ship - Pamir
Europa (laev)

**Europa** (hiljem nimega **Liberté**) oli Saksamaa ookeaniliinilaev.

Laev lasti vette 1928. aastal. Koos oma sõsarlaeva Bremeniga oli ta oma aja üks kõige kiiremaid ning tehniliselt uuenduslikumaid laevu. Juba 1930. aasta märtsis, oma esimesel reisil Bremerhavenist New Yorki, pälvis alus Sinise Lindi auhinna, ületades Atlandi ookeani keskmise kiirusega 27,91 sõlme (51,7 km/h).

Pärast II maailmasõda anti laev Prantsusmaa laevakompaniile Compagnie Générale Transatlantique kompensatsiooniks 1942. aastal hävinud Normandie eest.

Europa remonditi ja laeva uueks nimeks sai Liberté. Laev oli kasutuses kuni 1962. aastani ja lõigati 1964. aastal Itaalias vanarauaks.

## Viited
Jeesuse ülestõusmine

Usk Jeesuse Kristuse kui Jumala poja ülestõusmisesse surnuist on üks põhilisi tõekspidamisi, millel rajaneb kristlus. Esimesed viited Jeesuse ülestõusmise kohta pärinevad apostel Pauluse kirjadest umbes aastail 53-54 pKr, kuid juba enne kanooniliste evangeeliumite olemasolu anti lugu Jeesuse surnuist tõusmisest edasi suulise pärimuse teel.

### Jeesuse surnuist tõusmine
Jeesus tõusis surnuist kolm päeva pärast ristisurma suremist.

Esimesena sai Jeesuse ülestõusmisest teada Maarja Magdaleena, kes läks koos teiste Jeesuse järgijatega (kelle koosseis varieerub eri evangeeliumites) hauale ning leidis, et hauakambri ees olnud kivirahn on ära veeretatud. Seejärel teavitas neid ingel (või inglid) Jeesuse surnuist tõusmisest ja julgustas neid, et nad annaksid sellest teada ka teistele jüngritele ja järgijatele.

Pärast ülestõusmist ilmus Jeesus oma õpilastele ja andis neile suure misjonikäsu levitada üle kogu maailma evangeeliumit. Jeesus kohtus nendega ka veel Tibeeriase järve ääres. Seejärel läks Jeesus taevasse, olnud eelnevalt õnnistanud oma jüngreid, mis leidis aset Õlimäel, Betaanias.

Esimesed kolm kanoonilist evangeeliumit – sünoptilised evangeeliumid, Matteuse, Markuse ja Luuka, kirjeldavad Jeesuse ülestõusmise lugu üsna sarnaselt, minimaalsed erinevused tulevad välja hauale minejate ja inglite juures, kuid neljandas, Johannese evangeeliumis, leidub mitmeid erinevusi.

Juutide seas levis jutt, et Jeesuse surnukeha varastati tema jüngrite poolt.

### Sünoptilised evangeeliumid
Matteuse evangeeliumis lähevad hauale Maarja Magdaleena ja "teine Maarja", ning neile ilmub ingel. Ingel veeretab ära hauakambri ees oleva kivi.

Markuse evangeeliumis leiavad Jeesuse haua tühjana Maarja Magdaleena, Salome, ja Maarja, Jaakobuse ema, ka kivirahn on juba ära veeretatud. Neile ilmub valges kuues noor mees.

Luuka evangeeliumis lähevad hauale Maarja Magdaleena, Johanna, ja Maarja, Jaakobuse ema, ja neile ilmuvad kaks valges rõivastuses meest.

Kõikides sünoptilistes evangeeliumites annavad inglid haualeminejaile teada Jeesuse surnuist tõusmisest. Samuti tekitab inglite nägemine tunnistajatele kõigepealt hirmu.

### Johannese evangeelium
Johannese evangeelium ei maini selgesõnaliselt, et Jeesuse haua juurde läksid mitu naist – nimetatakse vaid Maarja Magdaleenat. Maarja annab tühjast hauast teada Peetrusele ja “jüngrile, keda Jeesus armastas” (vahel tuvastatakse seda figuuri apostel Johannesena). Alles seejärel ilmuvad Maarjale kaks inglit, ning seejärel Jeesus, keda Maarja kohe ära ei tunne ja alguses peab hoopis aednikuks.

### Jeesuse ülestõusmise tähtsus kristluses
Jeesuse Kristuse surnuist tõusmisel on keskne roll kristlikus teoloogias. See kinnitab, et Jeesus oli Jumala poeg ja Messias, keda kuulutati Vanas testamendis ette ja kes suri inimkonna pattude eest ja lunastas need. Sellele lisaks nähakse Jeesuse ülestõusmist kui sündmust, mis tagab kõigi surnute ülestõusmise viimselpäeval.

## Viited
Heroodes Antipas

## Heroodes Antipas
Heroodes Antipas oli Galilea ja Perea nelivürst aastatel 4 eKr - 39 pKr.

Heroodes Antipas oli Heroodes Suure poeg ja järeltulija. Teda tuntakse peamiselt piiblist Ristija Johannese hukkajana (Mt 14:1-12) ja Heroodesena, kelle ülekuulamisele saatis Pilatus Jeesuse enne tema ristisurma (Lk 23:6-16). Luuka evangeeliumis ütleb Jeesus ta kohta "rebane" (Lk 13:32). 

Peale piibli on peamiseks allikaks Heroodes Antipase kohta juudi ajaloollase Josephuse kirjutised. 

### Antipase ehitusprojektid
Antipas täiendas oma valitsemisajal Naatsareti lähistel asunud kunagist Galilea pealinna Sepforist tugevate müüridega ning nimetas linna ümber Autocratoriseks. Ligikaudu aastal 20 pKr asutas Galilea mere kaldale linna Tiberias, mis sai oma nime sel ajal valitsenud Rooma keisri Tiberiuse järgi. Linna asustsamiseks kasutas ta rahva sunniviisilist ümberasumist.

### Antipase abielud
Antipase esimene abikaasa oli Nabatea kuninga Aretase tütar. Pole kindel, kas konflikt naaberriigiga algas lahutusest või oli lahutus konfliktide üks tagajärgedest. Heroodese järgmine abielu oli tema vennatütre Herodiasega. Nende vahelist abielu ei kiitnud heaks traditsionalistidest juudi kogukond, Ristija Johannes ega ka endine äi, Nabatea kuningas Aretas. Ristija Johannese avalik halvakspanu Antipase ja Herodiase abielu suhtes viis Johannese vangistamise ja hukkamiseni.

### Võimu kaotamine ja pagendus
Antipase valitsemisaeg lõppes peale kaotusterikkaid sõdu naaberriigi Nabateaga, millest viimase käigus pidi ta appi kutsuma Süüria legaati Lucius Vitelliuse ja kaotas sellega keisri usalduse. Caligula pagendas Antipase Galliasse, Lyoni aastal 39 pKr, kuhu järgnes talle abikaasa Herodias, kuigi teda pagendusse ei olnud määratud. Võimu Galilea ja Perea aladel päris Juudamaa kuningasHeroodes Agrippa, Antipase vennapoeg, Heroodes Suure lapselaps.

## Viited
Bilal El Khannouss

**Bilal El Khannouss** (araabia keeles بلال الخنوس; sündinud 10. mail 2004 Strombeek-Beveris) on Belgias sündinud Maroko jalgpallur, kes mängib ründva poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Leicester City ja Maroko jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär
Aastatel 2009–2019 kuulus ta Belgia klubi Anderlechti noortesüsteemi. 2019. aastal siirdus ta Genki, kellega sõlmis 2020. aasta juulis oma esimese profilepingu. Belgia kõrgliigas debüteeris El Khannouss Genki meeskonnas 2022. aasta mais. Alates hooajast 2022/23 kuulus ta Genki põhikoosseisu. Hooajal 2023/24 valiti El Khannouss Belgia kõrgliiga hooaja parimaks noormängijaks ja Genki hooaja parimaks mängijaks.

## Koondisekarjäär
2024. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Leicester Cityga. Inglismaa kõrgliigas debüteeris El Khannouss 31. augustil 2024 mängus Aston Villa vastu. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 3. detsembril 2024 mängus West Ham Unitedi vastu, lisaks andis ta samas mängus väravasöödu Jamie Vardy avaväravale.

Aastatel 2019–2021 mängis El Khannouss Belgia noortekoondistes. Seejärel asus ta mängima Maroko noortekoondistes. 2023. aastal tuli ta Maroko kuni 23-aastaste koondisega Aafrika omavanuste meistriks. 2024. aasta suveolümpiamängudel võitis ta Maroko võistkonnaga pronksmedali.

Maroko rahvuskoondisse kutsuti El Khannouss 2022. aasta maailmameistrivõistluste eel. Koondisedebüüdi tegi ta maailmameistrivõistlustel kolmanda koha mängus Horvaatia vastu.

## Viited
Eve Kask

**Eve Kask** (sündinud 3. septembril 1958) on eesti graafik.

1984. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi graafika osakonna raamatugraafika erialal.

Ta on illustreerinud ja teinud kaanekujundusi paljudele raamatutele.

Aastatel 1998–2014 oli ta Tallinna Graafikatriennaali president.

Ta on Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide teaduskonna graafika dotsent.

## Tunnustus
*1999 Kristjan Raua preemia
*2004 AkzoNobeli kunstipreemia

## Viited
The Queen of Night

"**The Queen of Night**" on ansambli Caater ja laulja Trinity koostöös valminud album, mis ilmus 2003. aasta juulis. Kõikide lugude muusika autor on Sven Lõhmus, sõnade autorid on Kelli Uustani ja Kalle Kukk.

## Lood
Kriiside meri

**Kriiside meri** (ladina keeles *Mare Crisium*) on Kuu meri, mis asub Vaikuse merest kirdes ja Ääre merest loodes.

Mere diameeter on 556 km ja pindala umbes 176 000 ruutkilomeetrit. Selle vanuseks on hinnanguliselt 3,8 kuni 4,6 miljardit aastat. Kriiside meres või selle läheduses asuvad Yerkes'i, Peirce'i, Picardi, Swifti ja Licki kraatrid.

Merd vaatles Maalt esimesena teleskoobiga Inglise astronoom Thomas Harriot, kes avaldas 1609. aastal esimese kaardi Kuust. Kriiside mere nimetas 1651. aastal Itaalia astronoom Giovanni Riccioli. 20. juulil 1969 ehk samal päeval kui Apollo astronaudid kõndisid Kuu pinnal, kukkus Kriiside merre kosmoseaparaat Luna 15. 1976. aastal tõi Luna 24 Kriiside merest Maale pinnaseproovi.

## Viited
Quincy Hall

**Quincy Hall** (sündinud 31. juulil 1998 Kansas Citys) on Ameerika Ühendriikide jooksja, olümpiavõitja ja maailmameister.

Ta võitis 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis 400 meetri jooksus Antonio Watsoni ja Matthew Hudson-Smithi järel pronksmedali isikliku rekordiga 44,37. 4x400 meetri teatejooksus tuli ta koos Vernon Norwoodi, Justin Robinsoni ja Rai Benjaminiga maailmameistriks.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis tuli ta 400 meetri jooksus Hudson-Smithi ja Muzala Samukonga ees ajaga 43,40 olümpiavõitjaks. Sellega tõusis ta kõigi aegade edetabelis Wayde van Niekerki, Michael Johnsoni ja Butch Reynoldsi järel neljandaks. 400 meetri jooksu finaalis saadud vigastuse tõttu ei kuulunud ta 4x400 meetri teatejooksus olümpiavõitjaks tulnud USA meeskonda.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

## Isiklikku

Hall on õppinud Lõuna-Carolina ülikoolis.

## Viited

## Välislingid
*
Virve Vask

**Virve Vask** (sündinud 3. septembril 1959) on eesti spordiarst.

Ta lõpetas 1967. aastal Palamuse Keskkooli. 1973. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 

Aastatel 1974–1980 töötas ta TRÜ spordimeditsiini ja ravikehakultuuri kateedri õppejõuna, aastatel 1980–1999 Vabariiklikus Arstliku Kehakultuuri Dispanseris, 1999–2001 Tippspordi Uuringukeskuses ja aastast 2001 Spordimeditsiini SA-s. Ta oli 1992. aastal Albertville'i ja 1994. aastal Lillehammeri taliolümpiamängudel Eesti koondise arst.

## Tunnustus
*2017 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
*2019 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia

## Viited
Ehiskeerd

**Ehiskeerd** (saksa keeles *Schwung*, *Schnörkel*; inglise keeles *swash*) on minusklile või majusklile lisatud dekoratiivne kaunistus, mis lisab kirjapildile pidulikkust, dünaamikat või elegantsi. See võib paikneda tähe seriifis, üla- või alapikendis, lõpu- või algustõmbes. Ehiskeerde kasutatakse nii käsitsi kirjutatuna kalligraafias kui ka tüpograafias trükikirjade ja fontide kujundamisel, sageli logode ja monogrammide kujunduses. Ehiskeerdudest võib olla kujundatud päisliist, vinjett või *[[cul-de-lampe]]*, seda ka trükistes.

## Ajaloost
Ehiskeerdudega tähtede kasutamine trükikirjas pärineb juba 16. sajandist, näiteks esinevad need 1522. aastasse dateeritud Ludovico Vicentino degli Arrighi teoses „Operina”. Enamasti esinevad ehiskeerud kursiivkirjades ja nende kuju lähtus tugevalt selle perioodi käsikirjade tavadest. Arrighi kujundatud tähed mõjutasid disainereid Itaalias ja eriti Prantsusmaal.


Ludovico degli Arrighi TYPESPECIMEN.jpg|Ludovico degli Arrighi kursiivis trükitüüpide näited
Times Modern (7128712341).jpg|Times New Romanist tuletatud ehiskeerdudega kiri Times Modern
Torino Swash (6982627452).jpg|Kiri Torino Swash
Helvetica Flair.jpg|Ehiskeerdudega plokk-kiri Helvetica Flair


## Viited
Yemisi Ogunleye

**Yemisi Magdalena Ogunleye** (sündinud 3. oktoobril 1998 Germersheimis) on Saksamaa kuulitõukaja, olümpiavõitja.

Ta võitis 2024. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Glasgow's Sarah Mittoni järel hõbemedali isikliku rekordiga **20.19**. Sama aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas võitis ta tulemusega 18.62 Jessica Schilderi ja Jorinde van Klinkeni järel pronksmedali. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis tuli ta viimasel katsel tõugatud 20.00-ga Maddison-Lee Wesche ja Song Jiayuani ees olümpiavõitjaks. 

2025. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Apeldoornis võitis ta hõbemedali tulemusega 19.56.

## Isiklikku

Yemisi Ogunleye isa on joruba päritolu.

## Viited

## Välislingid

*
Kaldkriips

**Kaldkriips** / (*solidus*, inglise keeles *slash*) on glüüf, mida saab tekstis kasutada kirjavahemärgina või sõna asemel suhete ja proportsioonide väljendamiseks. Kaldkriipsu kasutatakse laialdaselt ka matemaatikas ja paljudes programmeerimiskeeltes.

## Kasutamine
Eesti keeles kasutatakse kaldkriipsu järgnevalt:
* murdarvudes ja suhte väljendamisel:
** 3/4 (kolm neljandikku)
** 100 km/h (kilomeetrit tunnis)

* mõnes sarjanumbrivormingus:
** kliendileht 1/2005

* vormides, mis näitavad valikuid (näiteks ankeetides):
** abielus/vallaline/lesk/lahutatud

* luuletuse stroofide vahel, kui need on kirjutatud samal real:
** Su veri valatakse paari võimuhullu pärast. / Su lapsed nälgivad paari võimuhullu pärast. / Su lapsed on alasti paari võimuhullu pärast.

* järjestikuste aastaarvude vahel:
** 1994/95. õppeaasta
** 1940/41. aasta sügistalvel

## Vaata ka
* Kurakaldkriips

## Viited
Asustusajalugu

**Asustusajalugu**  on ajalooteaduse haru, mis uurib inimasustuse (rahvastiku ja asulastiku) kujunemist ja arengut.

## Viited

## Kirjandus
*Rahvuspargi loodus, Lahemaa uurimused 1, Tallinn: Valgus, 1981, 168 lk
*Lahemaa uurimused II. Rahvuspargi asustusajalugu ja etnograafia. Koostanud Ivar Etverk, Kirjastus: Valgus, Tallinn, 1985, 126 lk
*Lahemaa uurimused III. Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse TUI, Koostanud Ivar Etverk, Kirjastus: Valgus, 1988, 178 lk
*Ago Rullingo. Muhumaa. Loodus. Aeg. Inimene. Kirjastus: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2001, 664 lk, Ribakood 9789985700914, ISBN 9985700910
*“Eesti rahvastik ja asustus”. Koostanud Edgar Kant, Ott Kurs, Ilmamaa, 2007

## Välislingid
*Eesti asustusajaloo teoseid DIGARis
Pahktäilased

**Pahktäilased** (*Adelgidae*) on putukate rühm  nokaliste seltsist. 

## Perekondi
* *Adelges* – pahktäi

## Välislingid
* Pahktäilased andmebaasis eElurikkus
Pahktäi

**Pahktäi** (*Adelges*) on putukate rühm  nokaliste seltsist. 

## Liike
* *Adelges abietis* – kollane-pahktäi
* *Adelges laricis* – lehise-pahktäi
* *Adelges piceae* – nulu-tüvetäi
* *Adelges tardus* – väike-pahktäi

## Välislingid
* Pahktäi andmebaasis eElurikkus
Leheküljenumber

**Leheküljenumber** on raamatu, ajakirja vm trükise leheküljel paiknev arv, mis näitab, mitmes leht see trükises on ja mille järgi pannakse lehed õigesse järjekorda.

Leheküljenumber võib paikneda lehe üla- või allosas, märksa harvemini kas köitepoolsel või välisveerisel. Tavaks on paigutada paaritud numbrid lehekülje esiküljele (*[[recto]]*) ja paarisnumbrid selle pöördele (*[[verso]]*). Paarislehekülgedel kannab vasakpoolne leht alati paarisnumbrit.

Leheküljenumbrit kasutatakse konkreetse lehe kiireks leidmiseks sisukorra või registri alusel.

## Viited
Henningsomyces

***Henningsomyces*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Henningsomyces candidus]]*

## Välislingid
* ''Henningsomyces'' andmebaasis eElurikkus
Hyphodiscus

***Hyphodiscus*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Hyphodiscus hymeniophilus]]*

## Välislingid
* ''Hyphodiscus'' andmebaasis eElurikkus.