open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aštrioji Kirsna

**Aštrioji Kirsna** on küla Leedus Lazdijai rajoonis, Būdvietise valla halduskeskus. Külas on postkontor, raamatukogu ja keskkool. Vaatamisväärsuseks on sealse mõisa hoonetekompleks, mille juurde on ka küla ise kujunenud.

Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Duncan Haldane

**Frederick Duncan Michael Haldane** (sündinud 14. septembril 1951 Londonis) on Briti füüsik, 2016. aasta Nobeli füüsikaauhinna laureaat.

## Tunnustus
* Alfred P. Sloan Foundation Research Fellow (1984–88)
* Fellow of the American Physical Society (1986–)
* Fellow of the American Academy of Arts and Sciences (Boston) (1992–)
* Oliver E. Buckley Condensed Matter Physics Prize of the American Physical Society (1993)
* Fellow of the Royal Society of London (1996–)
* Fellow of the Institute of Physics (UK) (1996–)
* Fellow of the American Association for the Advancement of Science (2001–)
* Lorentz Chair at the Lorentz Institute, Leiden (2008)
* co–recipient (with Charles Kane and Shoucheng Zhang, (photo, talk) of the 2012 ICTP Dirac Medal
* Simons Fellow in Theoretical Physics (2013–2014)
* Nobeli füüsikaauhind 2016 (koos David J. Thouless ja J. Michael Kosterlitz)
* National Academy of Sciences (Foreign Associate) (2017. a mais)

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Munitsipaalpolitsei

**Munitsipaalpolitsei** on omavalitsusele alluv politsei.

Eestis tegutseb Tallinna munitsipaalpolitsei. Varem tegutses Pärnu munitsipaalpolitsei. Ka Tartus moodustati märtsis 1990 munitsipaalpolitsei.

## Viited
Toimkond

**Toimkond** on rühm isikuid mingi ülesande täitmiseks. 

Sõjaväes moodustatakse toimkondi lühikeseks ajaks (harilikult üheks ööpäevaks) korraliste teenistusülesannete täitmiseks. Sõjaväes on levinud näiteks siseteenistustoimkonna ja tööteenistustoimkonna moodustamine.

## Vaata ka
*vahtkond

## Viited
Pavel Datsjuk

**Pavel Valerjevitš Datsjuk** (vene keeles Па́вел Вале́рьевич Дацю́к; sündinud 20. juulil 1978 Sverdlovskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Jekaterinburgi Avtomobilist.

Datsjuk alustas karjääri hooajal 1996–97 Venemaa kõrgliiga klubis Jekaterinburgi Spartakis, kus mängis kokku kolm hooaega.

1998. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Detroit Red Wingsi poolt 171. valikuna.

Hooajad 1999–00 ja 2000–01 mängis ta Kaasani AK Barsis. Detroit Red Wingsiga liitus ta hooajal 2001–02. Kokku mängis ta aastatel 2001–2016 Red Wingsis 14 hooaega; hooajal 2004–05 mängis Moskva Dinamos, tulles Venemaa meistriks, ja 2012–13 Moskva CSKAs.

Red Wingsi meeskonnas võitis ta Stanley karika aastatel 2002 ja 2008. Aastatel 2008, 2009 ja 2010 pälvis ta NHL-i parimale kaitsvale ründajale antava Frank J. Selke Trophy. Lisaks pälvis ta neljal korral Lady Byng Memorial Trophy. NHL-i tähtede mängule valiti ta kokku neljal korral.

2016. aastal sõlmis ta Peterburi SKA-ga kahe aasta pikkuse lepingu. Hooajal 2016–17 võitis ta klubiga Gagarini karika. 2018. aasta aprillis pikendas ta lepingut Peterburi SKA-ga aasta võrra. 2019. aasta juunis sõlmis ta aastase lepingu Jekaterinburgi Avtomobilistiga.

Aastatel 2011 ja 2013 on ta pälvinud Venemaa parimale jäähokimängijale antava Kharlamovi auhinna.

Venemaa jäähokikoondise koosseisus on ta tulnud 2012. aastal maailmameistriks. Olümpiamängudelt on ta Venemaa meeskonnaga võitnud pronksi (2002) ja kulla (2018). Venemaa koondisse kuulus ta ka veel 2006., 2010. ja 2014. aasta taliolümpiamängudel. 2018. aastal võidetud olümpiakullaga sai ta üheks vähetest mängijatest, kes on võitnud olümpiakulla ja Stanley karika ning tulnud maailmameistriks.

2017. aastal valiti ta NHL-i saja kõigi aegade parima mängija hulka.

## Välislingid
* Pavel Datsjuk veebilehel hockeydb.com
* Pavel Datsjuk veebilehel eliteprospects.com
John L. Hall

**John Lewis Hall** (sündinud 21. augustil 1934 USA Colorado osariigis Denveris) on Ameerika Ühendriikide füüsik, Nobeli füüsikaauhinna laureaat (2005) koos Theodor W. Hänschi ja Roy Glauberiga töö eest täppisspektroskoopias.

Hall töötab Colorado Boulderi ülikoolis, ta on USA Teaduste Akadeemia liige.
Dmitri Kalinin

**Dmitri Vladimirovitš Kalinin** (vene keeles Дмитрий Владимирович Калинин; sündinud 22. juulil 1980) on Venemaa jäähokimängija, kaitsja.

Kalinin alustas karjääri 1995. aastal Tšeljabinski Traktoris.

1998. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Buffalo Sabresi poolt 18. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta hooajal 1998–99, mängides esmalt Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Moncton Wildcats ning seejärel American Hockey League'i klubis Rochester Americans. Sabresi meeskonnas tegi ta debüüdi hooajal 1999–00. Sabresis veetis ta kokku kaheksa hooaega, kuid hooaja 2004–05 Venemaal Magnitogorski Metallurgis. Hooajal 2008–09 liitus ta New York Rangersiga ning hooaja lõpus mängis ta veel Phoenix Coyotesis.

Hooajal 2009–10	liitus Kalinin KHL-i klubiga Ufa Salavat Julajev. Järgmisel hooajal võitis ta klubiga Gagarini karika.  Hooajal 2011–12 suundus ta Peterburi SKA-sse. Hooajal 2014–15 võitis ta klubiga Gagarini karika. Aastatel 2016–2019 mängis ta kolm hooaega Moskva Spartaki ridades. Hooajal 2019–20 mängis ta taas Tšeljabinski Traktoris. Hooaegadel 2009–10 ja 2011–12 on ta valitud KHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu.

Venemaa jäähokikoondise koosseisus on ta osalenud üheksatel maailmameistrivõistlustel ning tulnud kolmel korral maailmameistriks. Lisaks kuulus ta Venemaa meeskonda 2010. aasta taliolümpiamängudel.

## Viited

## Välislingid
* Dmitri Kalinin hockeydb.com lehel
John Hall (preester)

**John Robert Hall** (sündinud 13. märtsil 1949 Londonis) on Inglismaa kiriku preester. 2018. aasta seisuga on ta diakon Westminster Abbeys ja Ühendkuningriigi kuninganna Elizabeth II kaplan.
Eesti Tervishoiukoda

**Eesti Tervishoiukoda** oli Saksa okupatsiooni ajal 1943–1944 tegutsenud tervishoiuorganisatsioon, mille ülesannete seas oli riiklik tervishoiukorraldus. Koja juhataja oli Theodor Asu.

Tervishoiukoda jagunes kutserühmitusteks, mille juhatajad ja Tervishoiukoja nõukogu liikmed olid: kutserühmitus I (arstidekoda), juhataja Theodor Asu; kutserühmitus II (hambaarstidekoda), juhataja Henn Unt; kutserühmitus III (rohuteadlastekoda), juhataja Erich Tõnisson; kutserühmitus IV (õdedekoda), juhataja Anna Erma; kutserühmitus V (ämmaemandatekoda), juhataja Marta-Luise Pardu. Peale nende kuulus Tervishoiukoja nõukogusse Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi tervishoiuvalitsuse juhataja Eduard Pihlak.

## Vaata ka
*Arstide Koda
*Rohuteadlaste Koda

## Välislingid
*Kutsuti ellu Eesti Tervishoiukoda, Eesti Sõna, nr. 34, 12 veebruar 1943
Teleoloogiline jumalatõestus

**Teleoloogiline jumalatõestus** (ka **teleoloogiline argument**) on kava või eesmärgi alusel põhjendada jumala olemasolu; üks jumalatõestusi. 

Näiteks: jumala olemasolule viitab looduse eesmärgipärasus ja otstarbekus.

Kriitika: eesmärgipärasus ja otstarbekus on seletavad bioloogilise evolutsiooniteooriaga.
Vabariigi Presidendi Rahvusvähemuste Ümarlaud

**Vabariigi Presidendi Rahvusvähemuste Ümarlaud** on Eesti presidendi kokku kutsutud nõuandva õigusega alaliselt tegutsev kogu (ümarlaud), mis koosneb ekspertkogust ja rahvusvähemuste esindajate kojast. Ümarlaua eesmärk on riigi- ja ühiskonnaelu, sealhulgas rahvuslike, majanduslike ja sotsiaalpoliitiliste küsimuste arutamine.

President kutsus ümarlaua esimest korda kokku 10. juulil 1993.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 14-16
Ida-Virumaa Rahvuskultuuriseltside Ümarlaud

**Ida-Virumaa Rahvuskultuuriseltside Ümarlaud** on Ida-Viru maakonnas tegutsev infokeskus, mis koondab Ida-Virumaal tegutsevaid rahvuskultuuriseltse. Keskuse kontor asub Jõhvis aadressil Keskväljak 1. Ümarlaud asutati märtsis 1995.

Ümarlaua juhatuse esimees on Margarita Ostroumova.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 24-27
Vahe tänav

**Vahe tänav** on tänav mitmes Eesti linnas, alevis ja alevikus:

***[[Vahe tänav (Alu)|Vahe tänav]]** Alu alevikus
***[[Vahe tänav (Aseri)|Vahe tänav]]** Aseri alevikus
***[[Vahe tänav (Elva)|Vahe tänav]]** Elva linnas
***[[Vahe tänav (Helme)|Vahe tänav]]** Helme alevikus
***[[Vahe tänav (Järvakandi)|Vahe tänav]]** Järvakandi alevis
***[[Vahe tänav (Jõhvi)|Vahe tänav]]** Jõhvi linnas
***[[Vahe tänav (Kiviõli)|Vahe tänav]]** Kiviõli linnas
***[[Vahe tänav (Kuressaare)|Vahe tänav]]** Kuressaare linnas
***[[Vahe tänav (Käru)|Vahe tänav]]** Käru alevikus
***[[Vahe tänav (Maardu)|Vahe tänav]]** Maardu linnas
***[[Vahe tänav (Mehikoorma)|Vahe tänav]]** Mehikoorma alevikus
***[[Vahe tänav (Mustla)|Vahe tänav]]** Mustla alevikus
***[[Vahe tänav (Märja)|Vahe tänav]]** Märja alevikus
***[[Vahe tänav (Nõo)|Vahe tänav]]** Nõo alevikus
***[[Vahe tänav (Otepää)|Vahe tänav]]** Otepää linnas
***[[Vahe tänav]]** Paide linnas
***[[Vahe tänav (Pärnu)|Vahe tänav]]** Pärnu linnas
***[[Vahe tänav (Põltsamaa)|Vahe tänav]]** Põltsamaa linnas
***[[Vahe tänav (Rapla)|Vahe tänav]]** Rapla linnas
***[[Vahe tänav (Roosna-Alliku)|Vahe tänav]]** Roosna-Alliku alevikus
***[[Vahe tänav (Rõngu)|Vahe tänav]]** Rõngu alevikus
***[[Vahe tänav (Sonda)|Vahe tänav]]** Sonda alevikus
***[[Vahe tänav (Tallinn)|Vahe tänav]]** Tallinna linnas
***[[Vahe tänav (Tartu)|Vahe tänav]]** Tartu linnas
***[[Vahe tänav (Valjala)|Vahe tänav]]** Valjala alevikus
***[[Vahe tänav (Vasula)|Vahe tänav]]** Vasula alevikus
***[[Vahe tänav (Viljandi)|Vahe tänav]]** Viljandi linnas
***[[Vahe tänav (Väätsa)|Vahe tänav]]** Väätsa alevikus
Tarvi Sits

**Tarvi Sits** (16. märts 1975) on eesti riigiametnik, alates 2018. aasta juunist kuni juunini 2023 oli ta Kultuuriministeeriumi kantsler.

## Haridus ja töö
Tarvi Sits lõpetas 1993. aastal Lihula Keskkooli ja 2001. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal. 

Sits töötas alates 2013. aastast Kultuuriministeeriumis, esmalt oli ta kultuuriväärtuste asekantsleri ametikohal, alates 11. juunist 2018 kuni 11. juunini 2023 ministeeriumi kantsler. Varasematel aastatel on ta muu hulgas olnud Muinsuskaitseameti peadirektori asetäitja, omavalitsustegelane ning üldhariduskooli ajalooõpetaja. 

## Isiklikku
Tarvi Sits on abielus, peres on kaks last.
Bossanoova

**Bossanoova** ehk **bossa nova**  (portugali keeles *bossa nova*, 'uus suundumus'), ka **bossa**, on Brasiiliast pärit muusikastiil, mis alates 1950. aastate lõpust levis laiemalt kogu maailmas, algul džässmuusika stiilina, hiljem ka popmuusikas.

Bossanoova tuntumad esindajad on Antonio Carlos Jobim, Stan Getz, João Gilberto ja Astrud Gilberto, Brasil '66 jt.

Eestis on bossanoovat esitanud Uno Loop jt.

## Viited
Eddy Arnold

**Richard Edward Arnold** (15. mai 1918 – 8. mai 2008) oli Ameerika Ühendriikide kantrilaulja.

Üks tuntumaid tema esitatud laule on "Make the world go away" (1965).

## Tunnustus
*2000 – National Medal of Arts
Cumbia

**Cumbia** on folkloorne rütm ja tants Colombias.

1940. aastatel hakkas cumbia levima Colombia sisemaal laiemalt koos teiste *costeña*-muusika vormidega, nagu *porro* ja *vallenato*. 

Oli algselt töölisklassi muusika, kuid saavutas hiljem laiema leviku kogu ühiskonnas.

Nüüdisajal on cumbia saanud muusikastiiliks.

Tuntud cumbia-muusikuid:
- Lucho Bermúdez (klarnetist),
jt. 

## Vaata ka
Cumbia
Brasiilia muusika

**Brasiilia muusika**

Tuntud Brasiilia muusikastiil on samba.

Bossanoova (portugali k. *bossa nova*) on teine Brasiiliast pärit muusikastill, mis alates 1950. aastate lõpust levis laiemalt kogu maailmas, algul džässmuusika stiilina, hiljem ka popmuusika stiilina.

## Tuntud heliloojaid
* Ary Barroso ("Acuarelo do Brasil" ehk "Brazil", 1939)
* Antonio Carlos Jobim, 
* Heitor Villa-Lobos ("Bachianas brasileiras", 1930-1945),
jt.

## Tuntud muusikuid
* Brasil '66 koos Sérgio Mendes'ega,
* Jorje Ben,
* Astrud Gilberto,
* Joao Gilberto,
* Sérgio Mendes, Sérgio Mendes e Brasil '66,
* Carmen Miranda,
jt,

Brasiilia lauljate loend.

## Tuntud muusikateoseid ja laule
- "Bachianas brasileiras. No. 5" (Heitor Villa-Lobos, 1938/45), 
- "Acuarelo do Brasil" ehk "Brazil" (Ary Barroso, 1939), 
- "Girl from Epanema", 
- "Manha do carnaval", 
- "Mas que nada", 
- jt.

## Viited
Seirijai vald

**Seirijai vald** (leedu keeles *Seirijų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 145 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2174 inimest. Valla keskuseks on Seirijai alev, kus 2011. aastal oli 788 elanikku. Vallavanem on Česlova Šmulkštienė. Vald on tänapäevastes piirides XXI sajandi algusest, mil sellega ühendati osa Šlavantai valla külasid.

## Viited
Seirijai

**Seirijai** on alev Leedus Lazdijai rajoonis, Seirijai valla halduskeskus. Alev asub Sūduva kõrgustikul.

Seirijais on gümnaasium, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1584 valminud katoliku kirik.

## Asula nimi

Asula nimi tuleneb kolme kilomeetri kaugusel asuvast Seirijise järvest, mis on omakorda nime saanud Seira jõelt. Jatvingi päritolu nimi tähendab algkeeles voolamist, ent teistes balti keeltes tähendab see tüvi segast, sihitult käituvat isikut.

## Ajalugu

Aastail 1383–1398 olid sealsed maad Saksa ordu valduses. Asula kohta pärinevad järgmised teated XVI sajandi algusest, mil Zygmunt I andis sealse piirkonna Jan Kazimierz Sapiehale, kes aga loovutas need õigused kohe Radziwillidele. Toona kuulusid need alad Trakai vojevoodkonda ja Trakai maakonda. Aastaks 1537 oli sinna rajatud kirik, mõisa juurde oli aga kujunenud alev. Reformatsiooni järel kujunes see piirkondlikuks kalvinismi keskuseks. Ka Seirijai praegune kirik oli algselt kalvinistide kirik, mis läks aga aastal 1654 katoliiklaste valdusse. Kalvinistid ehitasid selle kõrvale uue kirikuhoone, mis põles aga aastal 1975 maha.

Asula viimane Radziwillidest omanik oli Liudvika Karolina Radvilaitė, kes abiellus kõigepealtFriedrich Wilhelmi noorima poja Ludwigiga ja seejärel Karl III Philippiga. Tema surma järel kujunes Seirijai Brandenburgi kuurvürstide valduseks.

Aastal 1795 läks Seirijai kolmandal Poola jagamisel Preisimaa koosseisu ja sealsest mõisast sai riigimõis. Hiljem hakkas see kuuluma Venemaale, kus selle venekeelne nimekuju oli Серее. Aastal 1914 oli alevis ligi 4000 elanikku, neist 3000 olid juudid. 19. septembril 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed 953 Seirijai juuti. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli Seirijai kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Seirijai, gimnazija.JPG|Koolimaja
Seriju_baznycia.jpg|Seirijai kirik
Seirijų parkas.JPG|Šeirijai park
Skwer pełen figurek - panoramio.jpg|Puitskulptuuride väljak


## Tuntud elanikke

* Alexander Ziskind Maimon – juudi kirjanik
* Antanas Žmuidzinavičius – Leedu kunstnik
* Bronius Kazys Balutis – Leedu diplomaat
* Jacob Robinson – USA poliitik
* Stanislovas Jančiukas – Leedu moedisainer
## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Peter Regin

**Peter Regin Jensen** (sündinud 16. aprillil 1986 Herningis) on Taani jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliigaklubis Berliini Eisbären.

Ta alustas karjääri hooajal 2002–03 Taani kõrgliiga klubis Herning, kus mängis kokku kolm hooaega. Hooaegadel 2002–03 ja 2004–05 tuli ta klubiga Taani meistriks. Hooajal 2003–04 valiti ta Taani liiga hooaja uustulnukaks. Aastatel 2005–2008 mängis ta kolm hooaega Rootsi kõrgliiga klubis Timrå.

2004. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i ''draft''is 87. valikuna. Senatorsiga sõlmis ta lepingu juunis 2008. Hooaega 2008–09 alustas ta Senatorsi noorteklubis Binghamton Senatorsis American Hockey League'is. Senatorsi meeskonnas tegi ta NFL-is debüüdi 2009. aasta jaanuaris. Senatorsis mängis ta ka järgmised neli hooaega.

Juulis 2013 sõlmis ta üheaastase lepingu New York Islandersiga, kuid juba veebruaris 2014 suundus ta Chicago Blackhawksi. Hooaja 2014–15 veetis ta põhiliselt Blackhawksi noorteklubis Rockford IceHogs.

Aastatel 2015–2021 mängis ta KHL-i klubis Helsingi Jokerit. 2016. aasta veebruaris valiti ta KHL-i kuu parimaks ründajaks. 2020. aasta aprillis lahkus ta Jokeritest, kuid sõlmis 2020. aasta septembris klubiga taas üheaastase lepingu.

2021. aasta aprillis sõlmis ta üheaastase lepingu Šveitsi kõrgliigaklubiga Ambrì-Piotta. 2022. aasta juunis liitus ta Eisbäreniga.

Taani jäähokikoondise koosseisus on ta alates 2005. aastast osalenud 10 maailmameistrivõistlustel. Parimaks tulemuseks on olnud veerandfinaali jõudmine 2010. aastal. Lisaks osales ta Taani koondisega 2022. aasta taliolümpiamängudel.

## Viited

## Välislingid
* Peter Regin NHL.com lehel
* Peter Regin KHL.ru lehel
* Profiil veebilehel hockeydb.com
Rembetiko

***Rembétiko*** või ***rebétiko*** (kreeka k. ρεμπέτικο) on Kreeka muusika stiil, mis levis Kreekas ja kreeka diasporaas laialdaselt 20. sajandi esimesel poolel ja keskel.

See on peamiselt (sadama)linnade muusika, peamiselt tavernides esitatav, tugevate idapoolsete mõjutusega (ilmselt 1920. aastate re-migratsiooni tulemusena). 

Oluliseks muusikainstrumendiks on buzuki (μπουζούκι), 20. sajandi keskelt alates ka elektribuzuki (μπουζούκι ηλεκτρικό), mis siitkaudu sai ka *[[laïka]]*-muusikas ja mitmetes teistes Kreeka muusika stiilides valdavaks sooloinstrumendiks.

Peamiseks *rembétiko*-muusika rütmiks on zei(m)békiko (ζεϊμπέκικο).

Tuntumad *rembétiko*-muusikud on järgmised:

* Vassílis Tsitsánis (Βασίλης Τσιτσάνης, 1915–1984),
* Márkos Vamvakáris (Μάρκος Βαμβακάρης, 1905–1972),
* Sotiría Béllou (Σωτηρία Μπέλλου, 1921–1997),
* Róza Eskenázi (Ρόζα Εσκενάζυ, "Τράβα ρε αλάνη",  1934, σύνθ. Κ.Σκαρβέλη), 
* Maríka Nínou (Μαρίκα Νίνου, 1922–1957)
jt.
Noragėliai vald

**Noragėliai vald** (leedu keeles *Noragėlių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 60 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1018 inimest. Valla keskuseks on Noragėliai küla. Vallavanem on Irena Uleckienė .

## Viited
Noragėliai

**Noragėliai** on küla Leedus Lazdijai rajoonis, Noragėliai valla halduskeskus. Külas on raamatukogu ja Seirijai kooli filiaal. 

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Karklė

**Karklė** (saksa keeles  läbi aegade *Karkelbeck*, *Karkelbeek*) on küla Leedus Klaipėda rajoonis Kretingalė vallas. Küla asub Läänemere kaldal, seal asub Mereäärse regionaalpargi halduskeskus. Küla on etnograafiline kaitseala.

Karklė kuulub Väike-Leedu etnograafilisse piirkonda. Küla territooriumile jääb Olando kepurė nime kandev pank.

## Ajalugu

Karklėt mainitakse esimest korda aastal 1253. XV sajandil hakkas seda läbima Königsbergist Riiga viiv maantee. XVI sajandil tekkis sinna kõrts. Aastal 1778 asutati sealne kool. XIX sajandi keskpaigas ühendati sellega ümbruskonna väiksemad külad, kujunenud asula leedukeelne nimekuju oli **Karklininkai**.

XX sajandi alguseks tegutses külas kaks kõrtsi ja kolm kooli. Aastal 1910 ehitati sinna ka luteri kirik. Aastal 1912 oli seal 906 elanikku. Pärast Leeduga liitmist kandis küla aastani 1938 Karklininkai nime, seejärel sai see tänapäevase nimekuju.

Aastal 1954 läks suur osa külast Nõukogude sõjaväe kasutusse ja sinna rajati polügoon. Polügoonile jäänud vanad majapidamised hävitati, hävis ka sealne kirik. Aastal 1959 oli külas veel 321 elanikku, ent aastaks 2001 oli neid sinna jäänud vaid 112.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
EurAsian Scientific Editions

**EurAsian Scientific Editions** on raamatukirjastus Tallinnas.

Kirjastus on välja andnud ingliskeelseid teadusliku sisuga raamatuid. Kirjastusel on kontor ka Hongkongis.
Bitėnai

**Bitėnai** (saksa keeles vanasti *Bittehnen*) on küla Leedus Pagėgiai omavalitsuses Lumpėnai vallas. Küla asub Nemunase kaldal, seal asub Rambynase regionaalpargi halduskeskus.

Bitėnai kuulub Väike-Leedu etnograafilisse piirkonda. Küla territooriumile jääb Rambynase nime kandev mägi. Vaatamisväärsuseks on ka Martynas Jankuse muuseum. Jankus oli knygnešystė ajal üks juhtivamaid leedukeelsete raamatute väljaandjaid. 

Küla juures asub Leedu idaosa suurim toonekurgede koloonia. Aastal 2010 rajati sinna alajaam, mille kaudu on Leedu lääne-ja põhjaosa võimalik varustada Kaliningradi oblastis toodetud elektriga.

Küla nimi tuleneb preisikeelsest sõnast *bitte* (tõlkes *mesilane*).

## Ajalugu

Bitėnai oli vana Nemunase  äärne sadamakoht, kus asus ka tavern. Vanasti kandis see nime *Bitten*, aastani 1785 asus seal kaks küla - *Bittenen Uszbittschen* ja *Bittehnen Schillehnen*. Knygnešystė ajal asus seal tähtis leedukeelsete raamatute trükkimise keskus.

Asula sai Teises maailmasõjas rängalt kannatada.  Sõjategevuse käigus hävis suurem osa küla majadest, ka evakueeriti sealsed elanikud Saksamaale.

## Viited
Lauris Dārziņš

**Lauris Dārziņš** (sündinud 28. jaanuaril 1985 Riias) on Läti jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubi Riia Dinamo ründajana vasakäärel. Ta on klubi meeskonna kapten.

2003. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Nashville Predatorsi poolt 268. valikuna. Hooaegadel 2004–05 ja 2005–06 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Kelowna Rockets. Hooajal 2004–05 tuli ta klubiga WHL-i meistriks.

Pärast kahte hooaega Rocketsis suundus ta Euroopasse ja liitus hooajal 2006–07 Soome kõrgliiga klubiga Tampere Ilves. Hooaja teise poole mängis ta Tšehhi kõrgliiga klubis Vsetín. Järgmise hooaja mängis ta Valgevene kõrgliiga klubis Homel. Sel hooajal lõi ta 32 mänguga 17 väravat, pälvides sellega tähelepanu Ida-Euroopa suurliigade seas.

Alates hooajast 2008–09 on ta mänginud KHL-i klubides. Riia Dinamos on mängis ta juba aastatel 2008–2011. Hooajad 2011–12 ja 2012–13 mängis ta Kaasani AK Barsis ning hooaja 2013–14 esimese poole Tšeljabinski Traktoris. Alates 2014. aasta jaanuarist kuulub ta taas Riia Dinamo ridadesse.

Aastatel 2011, 2019 ja 2020 on ta valitud KHL-i tähtede mängule.

Ta on alates 2002. aastast kuulunud regulaarselt Läti jäähokikoondisse. Lätit on ta koondises esindanud kaheksatel maailmameistrivõistlustel ning 2010. ja 2014. aasta taliolümpiamängudel. 2014. aasta olümpiaturniiril oli ta nelja väravaga Läti koondise suurim väravakütt.

## Viited

## Välislingid
* Lauris Dārziņš KHL.ru lehel
* Lauris Dārziņš hockeydb.com lehel
Vene Haridus- ja Heategevusühingute Liit Eestis

**Vene Haridus- ja Heategevusühingute Liit Eestis** (varasema nimega **Slaavi Haridus- ja Heategevusühingute Liit Eestis**) on Eesti venelaste organisatsioone ühendav katusorganisatsioon. Liidu peakontor asub Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Liidu juhatuse esimees oli Nikolai Solovei.

Liidu eelkäija oli *Vene Haridus- ja Heategevusühingute Liit Eestis*, mis asutati 24. veebruaril 1923 Tallinnas. See liit lõpetas tegevuse 1940.

Tänapäevane liit asutati 11. märtsil 1998 nime all *Slaavi Haridus- ja Heategevusühingute Liit Eestis*, mis hiljem nimetati ümber **Vene Haridus- ja Heategevusühingute Liiduks Eestis**.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk ???
Saajarahvas

**Saajarahvas** (ka *sajarahvas* või *saunjarahvas*) olid peiupoolsed pulmalised.
 
Saajarahvas eesotsas isamehe, peiupoiste ja peiuga sõitsid mõrsjakoju, kus tavaliselt värav oli suletud ja selle taga ootas vakarahvas. Järgnes sissesõiduloa kauplemine, luba saadi peale lunaraha maksmist. Toimus saajarahva vastuvõtt, laudakutsumine ja söömine. Kui vakarahvas oli mõrsja peitnud, järgnes otsimine. Sageli esines ka mõrsja mõistatamist, ebamõrsja esitlust jms. Õhtul järgnes saajasõidu teine pool, mõrsja lahkumine vanematekodust. 

Mõnel pool kutsuti saajarahvaks neid, kellel olid pulmas mingid ülesanded (Anseküla, Jämaja), noorpaari sugulased (Jämaja) või ka kõiki pulmalisi (Rannu).

## Viited
Vakarahvas

**Vakarahvas** olid mõrsjapoolsed pulmalised, eelkõige Lõuna-Eestis (Põlva, Otepää, Rõuge, Räpina jne.). 

Kui saajarahvas jõudis mõrsjakodu lähedusse, sõitis peiupoiss tulekust teatama. Vakarahvas kostitas teda ja tulijaid õllega, kuid värav oli tavaliselt suletud ja vakarahvas jäi õuele ootama. Järgnes sissesõiduloa kauplemine, saajarahvas sai loa peale lunaraha maksmist. Toimus saajarahva vastuvõtt, laudakutsumine ja söömine. Kui vakarahvas oli mõrsja peitnud, järgnes otsimine. Sageli esines ka mõrsja mõistatamist, ebamõrsja esitlust jms. Õhtul järgnes saajasõidu teine pool, mõrsja lahkumine vanematekodust. 

Vakarahvaks kutsuti ka neid, kes tulid teisel pulmapäeval veimevakaga peiukoju.

## Viited
171 eKr

**171. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLXXXIII (583).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Licinius Crassus ja Gaius Cassius Longinus.
* Algas 3. Makedoonia sõda.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Walkenried

**Walkenried** on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 12,23 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4481 inimest. Vald asub Lõuna-Harzis, umbes 15 km Braunlagest lõunas ja 15 km Nordhausenist loodes.

Walkenried oli valdade ühenduse Samtgemeinde Walkenried keskus. Viimane kaotati novembris 2016, kui Wieda ja Zorge liidendati vallaga.

Küla oli tuntud peamiselt Walkenriedi kloostri asupaigana, mis on kolmas saksakeelsel territooriumil rajatud tsistertslaste ordu klooster, asutatud 1127. aastal ja sekulariseeritud 1668. aastal.

## Viited

## Välislingid
* www.walkenried-tourismus.de
Junkur

**Junkur** (alamsaksa *junker*, *juncherre* < *junge herr* 'noorhärra') oli algselt aadlikust suurmaaomanik Preisimaal, 1864–1917 aga sõjakooli õpilane Venemaal. Viimasega on seotud ka Vene õukonna madalaim tiitel *[[kammerjunkur]]*.

Kõnekeeles on junkruks sõna saksakeelse algtähenduse "noorhärra" mõjul nimetatud ka üldiselt noormehi või kavalere.

## Vaata ka
* Jonkheer
* Skvaier

## Viited
Ilja Nikulin

**Ilja Vladimirovitš Nikulin** (vene keeles Илья Владимирович Никулин; sündinud 12. märtsil 1982 Moskvas) on Venemaa jäähokimängija, kaitsja.

Nikulin hakkas Moskva Dinamos hokit mängima 2000. aastal. Samal aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Atlanta Thrashersi poolt 31. valikuna, kuid Põhja-Ameerikas pole ta tegelikult mänginud.

Aastatel 2005–2015 mängis ta kümme hooaega Kaasani AK Barsis. Seejärel naasis ta Moskva Dinamo.

Dünamoga tuli ta Venemaa meistriks hooajal 2004–05 ja Barsiga hooajal 2005–06. Hooaegadel 2008–09 ja 2009–10 võitis ta Barsiga Gagarini karika. Hooajal 2009–10 valiti ta lisaks väljalangemismängude kõige väärtuslikumaks mängijaks. Hooaegadel 2008–09 ja 2012–13 on ta valitud KHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu. KHL-i tähtede mängule on ta valitud kokku seitsmel korral.

Venemaa jäähokikoondise koosseisus on ta osalenud kaheksatel maailmameistrivõistlustel ning tulnud kolmel korral maailmameistriks. Lisaks kuulus ta Venemaa meeskonda 2010. ja 2014. aasta taliolümpiamängudel.

## Viited

## Välislingid
* Ilja Nikulin KHL.ru lehel
* Ilja Nikulin hockeydb.com lehel
Rietbron

**Rietbron** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Dr Beyers Naudé vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rietbroni elanikest värvilisi 87,58%, mustanahalisi aafriklasi 7,77%, valgeid 3,38%, India või Aasia päritolu inimesi 0,42% ja teisi 0,84%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,19% inimesi ja inglise keelt 1,65%.

## Viited
Mqanduli

**Mqanduli** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas.

Mqanduli kuulus kuni 1994. aastani Transkei bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mqanduli elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,06%, India või Aasia päritolu inimesi 0,34%, värvilisi 0,26%, valgeid 0,23% ja teisi 0,08%. Koosa keelt pidas emakeeleks 94,71% inimesi, inglise keelt 2,51%, viipekeelt 0,88% ja afrikaani keelt 0,65%.

## Viited
18. armee

**18. armee** võib viidata järgnevatele väekoondistele

## Saksamaa
* 18. armee (Saksa keisririik)
* 18. armee (Wehrmacht)

## Muu
* 18. armee (Nõukogude Liit)
* 18. armee (Jaapan)
16. armee

**16. armee** võib viidata järgnevatele väekoondistele

* 16. armee (Vene NFSV)
* 16. armee (Nõukogude Liit)
* 16. armee (Wehrmacht)
* 16. armee (Jaapan)
* 16. armee (Hiina)

## Vaata ka
* XVI korpus
* 16. diviis
* 16. brigaad
* 16. rügement
* 16. pataljon
Nikita Gussev

**Nikita Andrejevitš Gussev** (vene keeles Никита Андреевич Гусев; sündinud 8. juulil 1992 Moskvas) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Peterburi SKA ründajana vasakäärel.

Gussev alustas profikarjääri hooajal 2010–11 KHL-i klubis Moskva CSKA, kus mängis kuni 2012. aastani. Seejärel mängis ta mõnda aega Venemaa tugevuselt teise liiga klubis Tver, kuid suurema osa hooajast 2012–13 veetis ta Habarovski Amuris. Aastatel 2013–2016 mängis ta Hantõ-Mansiiski Jugra ridades.

Alates hooaja 2015–16 teisest poolest mängis ta Peterburi SKA-s. Hooajal 2016–17 võitis ta klubiga Gagarini karika. Sama hooaja põhihooajal andis ta 47 väravasöötu, millega oli liigas teisel kohal, ning kogus kokku 71 punkti, millega oli liigas neljandal kohal. Väga edukaks kujunes ka järgmine hooaeg, kui ta oli 40 väravasööduga põhihooaja parim mängija ja jäi 63 kogutud punktiga alla ainult klubikaaslasele Ilja Kovaltšukile. Kuigi Peterburi SKA lõpetas põhihooaja oma konverentsi meistrina, kaotati väljalangemismängudes poolfinaalis Moskva CSKA-le. Samal hooajal tunnistati ta põhihooaja väärtuslikumaks mängijaks ning valiti hooaja sümboolsesse koosseisu. 2018–19 põhihooajal kogus ta 81 punkti (17+64), millega oli KHL-i edukaim mängija. Teist hooaega järjest kaotas SKA Läänekonverentsi finaalis CSKA-le. KHL-i tähtede mängule on Gussev valitud kokku neljal korral.

2012. aastal valis Tampa Bay Lightning ta NHL-i ''draft''is 202. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta esmakordselt mängima 2019. aasta aprillis, sõlmides aastase lepingu Vegas Golden Knightsiga. Golden Knightsi meeskonnas ta üheski mängus NHL-is väljakule ei pääsenud. 2019. aasta juulis siirdus ta New Jersey Devilsi. 2021. aasta aprillis sõlmis ta üheaastase lepingu Florida Panthersiga, kuid mängis seal vaid hooaja 2021–22 lõpuni.

2021. aasta oktoobris naasis Gussev SKA-sse.

2012. aastal tuli ta juunioride maailmameistriks. 2017. aastal võitis ta Venemaa jäähokikoondise koosseisus maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2018. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Venemaa olümpiakoondise koosseisus kuldmedali. Ta lõi olümpiaturniiril neli väravat ja andis kaheksa väravasöötu, kogudes 12 punkti, millega oli selles arvestuses turniiri parim mängija. Gussevi teened osutusid eriti otsustavateks finaalis Saksamaa vastu, kus ta lõi kaks väravat ja andis kaks väravasöötu. Venemaa meeskond võitis lõpuks lisaaja järel 4:3. 2019. aastal võitis ta Venemaa jäähokikoondise koosseisus maailmameistrivõistlustel teise pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
* Nikita Gussev KHL.ru lehel
* Profiil NHL.com lehel
* Profiil hockeydb.com lehel
Lõuna-Eesti Armeenia Rahvusühing

**Lõuna-Eesti Armeenia Rahvusühing** on Eesti armeenlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tartus aadressil Mõisavahe tänav 38. Organisatsiooni juhatuse esimees on Rafik Grigorjan.

Organisatsioon asutati 18. märtsil 1989.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 35
Vassili Košetškin

**Vassili Vladimirovitš Košetškin** (vene keeles Василий Владимирович Кошечкин; sündinud 27. märtsil 1983 Togliattis) on Venemaa jäähokimängija (väravavaht). Ta mängib KHL-i klubis Magnitogorski Metallurg.

2002. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Tampa Bay Lightningi poolt 233. valikuna.

Košetškin alustas profikarjääri hooajal 2003–04 Venemaa kõrgliiga klubis Togliatti Lada, kuhu ta jäi kuni hooaja 2009–10 teise pooleni. Hooaja 2009–10 teise poole veetis ta Magnitogorski Metallurgis. Pärast seda mängis ta kolm hooaega Tšerepovetsi Severstali ridades. Magnitogorski Metallurgis mängib ta taas alates hooajast 2013–14. Hooaegadel 2013–14 ja 2015–16 on ta klubiga võitnud Gagarini karika. Hooajal 2016–17 valiti ta KHL-i väljalangemismängude väärtuslikemaks mängijaks. Hooaegadel 2013–14 ja 2016–17 valiti ta KHL-i hooaja parimaks väravavahiks.

Venemaa jäähokikoondise koosseisus tuli ta 2009. aastal maailmameistriks. 2018. aasta taliolümpiamängudel tuli ta Venemaa olümpiakoondisega olümpiavõitjaks. Košetškin valiti olümpiaturniiri sümboolsesse koosseisu.

## Viited

## Välislingid
* Vassili Košetškin KHL.ru lehel
* Vassili Košetškin hockeydb.com lehel
Tallinna Armeenia Rahvusselts

**Tallinna Armeenia Rahvusselts** on Eesti armeenlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Kuninga tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Artem Davidjants.

Organisatsioon asutati 2. oktoobril 1997.

Organisatsiooni eestvedamisel oli eetris raadiosaade "Tsitsernak" ('Pääsuke').

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 36
Tanutamine

**Tanutamine** ka **linutamine** oli pulmas pruudile abielunaise peakatte pidulik pähepanemine. 

See oli eesti pulmakommete keskne rituaal, mis muutis pruudi noorikuks.  Tanutamine toimus peiukoju jõudmise päeval mõnes kõrvalises ruumis (aidas, saunas, laudas) poolsalaja üksnes tähtsamate pulmategelaste juuresolekul. Tanutamise koht ja aeg ning tanutaja isik olid paikkonniti väga erinevad. Tanutamisel istus noorpaar kõrvuti laua ees, millel olid leivapäts, õllekann ja lihavaagen. Tanutajaks oli peamiselt peiu ema, aga ka isamehe naine, isamees või peig. Pruut vabastati seni tema pead ja nägu katnud linikust ja asendati see Lõuna-Eestis tanuga, Põhja-Eestis pottmütsiga, Setumaal linikuga. Tanu pähepanemisel viskas pruut selle kahel korral maha, sest see pandi viltu pähe. Tanutaja aga lõi teda tanuga põsele, tanutamist saatsid nn tanutamissõnad. Tanutamise ajal pidi noorik nutma, et mitte nutta hilisemas eas. 19. sajandi lõpus hakkas tanutamist asendama pruudipärjamäng.

Harilikult järgnes tanutamisele põlletamine ehk noorikule põlle ettesidumine. Tanu ja põll olid abielunaise tähtsamad tunnused. Tüdruk ei tohtinud tanu kanda (lapsega tüdruk tanutati vanemate naiste poolt mõnitaval moel).

## Viited

## Välislingid
Pruudi tanutamine, ERM Fk 1920:307, Eesti Rahva Muuseum, https://www.muis.ee/museaalview/804362
Eesti Aserbaidžaani Kogukond

**Eesti Aserbaidžaani Kogukond** on Eesti aserbaidžaanlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Kotzebue tänav 18a. Organisatsiooni juhatuse auesimees on Nijazi Gadžijev, kontaktisik on Ogtaj Zejnalov.

Organisatsioon asutati 6. detsembril 1988.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 37
Bakerville (LAV)

**Bakerville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ditsobotla vallas.

Alates 1920. aastatest on Bakerville'is tegeldud teemantide kaevandamisega.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bakerville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,02%, värvilisi 5,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,29%, valgeid 0,04% ja teisi 0,57%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 91,85% inimesi, inglise keelt 2,01%, afrikaani keelt 1,76% ja sotho keelt 1,47%.

## Viited
Adelebsen

**Adelebsen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 75,85 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6370 inimest. Valda kuuluvad paikkonnad Adelebsen, Barterode, Eberhausen, Erbsen, Güntersen, Lödingsen ja Wibbecke. Adelebseni loss asub Adelebsenis kõrgemal kohal.

Ernst Gräfenberg, arst, kes kirjeldas esimesena g-punkti, sündis seal.

## Ajalugu

Paikkonda on esimest korda mainitud 990. aastal nimega Ethelleveshusen maa kinkimise kontekstis: keiser Otto III kinkis selle oma õele Sophiale. Aadliperekond von Wichbike (Wibbecke) kolis 1234. aastal Adelebsenisse ja ehitas sinna liivakiviastangule lossi. Lossi – *Burg Adelebsen* – on esimest korda mainitud 1295. aastal, ja perekond on sealt alates koha järgi tuntud kui von Adelebsen.

14. sajandist kuni 19. sajandi keskpaigani säilitasid von Adelebseni aadlikud seal päruskohtu (Patrimonialgericht). Adelebseni isandad andsid 1543. aastal välja kohtumääruse (Gerichtsordnung) ja 1550. aastal haldusmääruse (Polizeiordnung), pannes aluse õiguslikule menetlusele ja haldusnormidele nende kohtualluvuses, samuti rikkumiste eest trahvide hankimisele. Nad ammutasid oma tulu peamiselt maksudest, trahvidest ja litsentsitasudest, mida nõudsid näiteks õllepruulijatelt, võõrastemajade või kõrtside pidajatelt, kaupmeestelt ja teatud käsitöölistelt. 1859. aastal Hannoveri kuningriigi halduses allutati päruskohus äsjaloodud kuningliku valitsuse ametile lähedases Uslaris. 1866. aastal sai Hannoverist Preisi kuningriigi osa, mille alluvuses oli see tuntud kui Hannoveri provints.

Adelebsen ja loss põletati 1466. aastal piirkondliku vaenu ajal Hildesheimi piiskopi Ernst I von Schauenburgi poolt osaliselt maha. Algselt linnusena püstitatuna ehitati loss 1596. aastal ümber muljetavaldava fassaadiga ja arvukate suurte akendega tubadega, mis oleks sobiv teenima aadlikoduna.

Linn ja loss purustati peaaegu taas Kolmekümneaastase sõja ajal. Loss ehitati 1650. aastal taas üles; ning 1740. aastal seda renoveeriti ja laiendati barokkpalee stiilis.

Adelebseni juudi kogukond sai alguse 17. sajandi lõpus, esimene dokumenteeritud juudi perekond ilmus maksuloendisse 1675. aastal. 1796. aastal oli linnas 20 juudi perekonda. 19. sajandil kasvas juudi kogukond üheks suuremaks piirkonnas. 1848. aastal moodustasid 149 juudi elanikku 13% linna rahvastikust. Kuid kogukonna suurus vähenes kindlalt 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses, nii et 1925. aastal elas Adelebsenis vaid 46 juuti, moodustades 3% rahvastikust. Natsirežiimi ajal purustati kogukond küüditamise, väljarände ja tapmistega. Kohalik sünagoog purustati 9.–10. novembril 1938 Kristalliööl Göttingeni SS-i liikmete poolt, kellega ühinesid Adelebseni SS liikmed.

## Sõpruslinn
* Wieluń, Poola

## Viited

## Välislingid
* www.adelebsen.de
Eesti Aserbaidžaani Sõpruse Selts

**Eesti Aserbaidžaani Sõpruse Selts** on Eesti aserbaidžaanlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Õismäe tee 173. Organisatsiooni juhatuse esimees on Jakub Jagubov.

Organisatsioon asutati 15. veebruaril 2000.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 38
Tallinna Baškiiri Kultuuriühendus Agizel

**Tallinna Baškiiri Kultuuriühendus Agizel** on Eesti baškiiride organisatsioon.

Kontor asub Tallinnas aadressil Sõpruse puiestee 228, juhatuse esimees on Fljuza Hairullina.

Organisatsioon asutati 12. juulil 2000.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 39
Ida-Eestlaste Selts

**Ida-Eestlaste Selts** on Venemaa eestlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mahtra tänav 14. Organisatsiooni juhatuse esimees on Lembit Võime. Organisatsiooni eesmärkide seas on uurida, säilitada ja tutvustada Venemaa eestlaste kultuuripärandit.

Organisatsioon asutati 15. detsembril 1988.

Organisatsioon korraldab Eesti päevi niinimetatud Ida-Hajalas (sh Siber, Kaukaasia, Krimm).

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 40
Narva-Jõesuu Eestlaste Selts Kalju

**Narva-Jõesuu Eestlaste Selts Kalju** on organisatsioon, mille kontor asub Narva-Jõesuus aadressil Koidu tänav 19. Organisatsiooni tegevuse eesmärkide seas on edendada eestlaste seltsielu Narva-Jõesuus.

Nimi "Kalju" võeti üle tsaariajal Narva-Jõesuus tegutsenud populaarselt karskusseltsilt.

Organisatsioon asutati 20. augustil 1992. Organisatsiooni juhatuse esimees on Tiiu Toom.

## Tunnustus
1997. aastal sai selts Eesti Taassünni Auhinna laureaadiks.

## Seltsi publikatsioone
Keppart, V. 1998. *Narva-Jõesuu Hele ja Pime park. Looduse õpperada.* Narva-Jõesuu Eestlaste Selts "Kalju", 16 lk.

## Viited

## Kirjandus
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001, lk 41.
Tallinna Gruusia Rahvusselts Iveria

**Tallinna Gruusia Rahvusselts Iveria** on Eesti grusiinide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Lõime tänav 13. Organisatsiooni juhatuse esimees on Vladimir Žurjari-Ossipov.

Organisatsioon asutati 19. mail 1997.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 43
Ida-Virumaa Ingerisoomlaste Selts

**Ida-Virumaa Ingerisoomlaste Selts** on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Kohtla-Järvel aadressil Toome puiestee 8. Organisatsiooni juhatuse esimees on Niina Petruhhina.

Organisatsioon asutati 17. novembril 1988.

Organisatsiooni juures tegutseb tantsurühm Metsäkukat ja koor Orvokki.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 45
Ingerisoomlaste Tallinna Selts

**Ingerisoomlaste Tallinna Selts** on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mustamäe tee 177. Organisatsiooni juhatuse esimees on Kerttu Lavonen.

Organisatsioon asutati 5. novembril 1988.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 46
Ingerisoomlaste Võru Selts

**Ingerisoomlaste Võru Selts** on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Võrus aadressil Jüri tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Elgi Mölder.

Organisatsioon asutati 21. jaanuaril 1989.

Organisatsiooni juures tegutseb folkloorirühm Kuldainen Nuoruus.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 47
Järvamaa Ingerisoomlaste Kultuuriselts

**Järvamaa Ingerisoomlaste Kultuuriselts** on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Paides aadressil Tallinna tänav 49. Organisatsiooni juhatuse esimees on Herta Preema.

Organisatsioon asutati 11. novembril 1989.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 48
Lääne-Eesti Ingerisoomlaste Liit

**Lääne-Eesti Ingerisoomlaste Liit** on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Haapsalus aadressil Posti tänav 3. Organisatsiooni juhatuse esimees on Elvira Liht.

Organisatsioon asutati 18. novembril 1989.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 49
Lilltanu

**Lihttanu** on ajalooliselt valgest linasest riidest madal pehme tanu, mida kanti eeskätt Põhja-Eestis, peamiselt Virumaal ja Järvamaal, aga ka Läänemaal ja Kihnus. 

Tanu on kroogitud sopiga, kurrutatud ja laia madalpistes lilltikandivööga.

## Viited
Lääne-Viru Maakonna Ingerisoomlaste Selts

**Lääne-Viru Maakonna Ingerisoomlaste Selts** on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Rakveres aadressil Vilde tänav 3. Organisatsiooni juhatuse esimees on Valeri Vaselenko.

Organisatsioon asutati 19. novembril 1988.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 50
Tartu Ingerisoomlaste Selts

**Tartu Ingerisoomlaste Selts** on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tartus aadressil Veski tänav 35. 

Organisatsioon asutati 20. oktoobril 1988.

Organisatsiooni juures tegutseb segakoor Kiuru ja folkloorirühm Röntyskä. Varem tegutses seal ka kirikukoor Maarja.

## Viited

## Kirjandus
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 52
Viljandimaa Ingeri-Soome Kultuuriselts

**Viljandimaa Ingeri-Soome Kultuuriselts** on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Viljandis aadressil Pikk tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Valeri Luukka.

Organisatsioon asutati 28. jaanuaril 1989.

Organisatsioon korraldab Eesti ingerisoomlaste laulupidu. Organisatsiooni juures tegutseb segakoor Sävel ja rahvatantsurühm Kielo.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 53
Torutanu

**Torutanu** on ajalooliselt linasest riidest tärgeldatud või pappalusel koonusekujuline pikema või lühema sopiga tanu, mida kanti peamiselt Viljandimaa põhjaosas ja Pärnumaal. 

Torutanu oli Tõstamaal ja Audrus kõrge, suhkrupeakujuline, lilltikandiga kaunistatud.

## Viited
Ida-Virumaa Juudi Kogukond

**Ida-Virumaa Juudi Kogukond** on Eesti juutide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Kohtla-Järvel aadressil Kalevi tänav 16. Organisatsiooni juhatuse esimees on Aleksandr Dusman.

Organisatsioon asutati 23. aprillil 1989.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 55
Narva Juudi Kogukond

**Narva Juudi Kogukond** on Eesti juutide organisatsioon. 

Organisatsiooni kontor asub Narvas aadressil Tallinna maantee 10a. Organisatsiooni juhatuse esimees on Aleksandr Spivak.

Organisatsioon asutati 14. mail 1998.

Organisatsioon korraldab Narvas Iisraeli päevi.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 56
Pärnu Juudi Selts

**Pärnu Juudi Selts** on Eesti juutide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Pärnus aadressil Rohu tänav 128. Organisatsiooni juhatuse esimees on Jefim Frischer.

Organisatsioon asutati 1. oktoobril 1999.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 57
Pärnu Ingerisoomlaste Kultuuriselts

**Pärnu Ingerisoomlaste Kultuuriselts** on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. 

Organisatsioon asutati 29. oktoobril 1998.

Organisatsiooni kontor asub Pärnus aadressil Lõuna tänav 18. Organisatsiooni juhatuse esimees on Hillar Talvik.

Organisatsioon on Pärnus toimuvate hõimupäevade korraldaja.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 51
Lihttanu

**Lihttanu** on ajalooliselt valgest linasest riidest madal pehme tanu, mida kanti eeskätt Lõuna-Eestis. 

Ta on kroogitud sopiga ning esiservas vähese tikandi, pilu ja äärepitsiga kaunistatud.

## Viited

## Välislingid
*Lihttanu, Eesti Rahva Muuseum
Tartu Juudi Kogukond

**Tartu Juudi Kogukond** on Eesti juutide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tartus aadressil Pepleri tänav 27. Organisatsiooni juhatuse esimees on Susan Vulf.

Organisatsioon asutati 10. juunil 1988.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 58
Kukehändtanu

**Kukehändtanu** ehk *ratastanu* on ajalooliselt valgest linasest riidest tärgeldatud või pappalusel kaarekujulise ristkroogetes sopiga tanu. Kaunistatud lilltikandiga.

Seda kanti peamiselt Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.

## Viited
Maclear

**Maclear** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas, Elundini valla halduskeskus.

Asula on rajatud 1876. aastal Briti sõjalise tugipunktina. Linnaõigused sai Maclear 1916. aastal. Linn on saanud nime astronoom Thomas Macleari (1794–1879) järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Macleari elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,1%, värvilisi 4,3%, valgeid 2,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 0,4%. Koosa keelt pidas emakeeleks 88,3% inimesi, afrikaani keelt 5,1%, inglise keelt 2,7%, sotho keelt 2,1% ja teisi keeli 1,8%.,

## Viited
Oleg Gordijevski

**Oleg Gordijevski** (vene keeles Олег Антонович Гордиевский; 10. oktoober 1938 Moskva – 4. märts 2025 Surrey) oli Nõukogude Liidu luuretöötaja, täpsemalt KGB polkovnik ja KGB resident Londonis, kes töötas aastatel 1974–1985 topeltagendina Suurbritannia välisluureteenistuse MI6 heaks.
Aastal 2007 sai Gordijevski teenete eest Suurbritannia kuningannalt Kõige Silmapaistvama Püha Miikaeli ja Püha Jüri Ordu Kannupoisi autasu (Companion of the Most Distinguished Order of Saint Michael and Saint George).

## Teosed
* 
* 
* 
* 
* 

## Viited

## Kirjandus
* Ben Macintyre (2018), *The Spy and the Traitor: The Greatest Espionage Story of the Cold War*
* 
* Victor Cherkashin, Gregory Feifer, Spy Handler: Memoir of a KGB Officer. The True Story of The Man Who recruited Robert Hanssen & Aldrich Ames, New York, Basic Books, 2005, ISBN 0-465-00968-9.
* Mark Urban, UK Eyes Alpha: The Inside Story of British Intelligence, Londra, Faber and Faber, 1996, ISBN 0-571-19068-5.
* Oleg Gordijewski, Christopher Andrew: *KGB. Die Geschichte seiner Auslandsoperationen von Lenin bis Gorbatschow.* Bertelsmann, München 1990, ISBN 3-570-06264-3.

## Välislingid

* Biograafia (*vene keeles*)
Harjutanu

**Harjutanu** on ajalooliselt linasest riidest pappalusel toestatud esikülje ja kaarja ülaäärega, kuni 25 cm kõrge tanu. 

Ta on üleni kaunistatud valge lilltikandi ja litritega, alläär on musta villase tikandiribaga. Harjutanu oli Muhu pruudi tanu.

## Viited

## Välislingid
*Harjutanu, Eesti Rahva Muuseum