open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keskkonnakompleksluba

**Keskkonnakompleksluba** (inglise *integrated environmental permit*) on kirjalik otsus, mis annab õiguse käitise või selle osa kasutamiseks viisil, mis mõjutab võimalikult vähe keskkonda. 

Keskkonnakompleksluba sätestab tingimused, mis peavad kindlustama vee, õhu ja pinnase kaitse ning käitises tekkinud jäätmete käitlemise. Keskkonnakompleksloa tingimused on suunatud saaste vältimisele ning tagama selle, et saastus ei kanduks ühest keskkonnaelemendist (vesi, õhk, pinnas) teise.

## Vaata ka
*Keskkonnaluba

## Viited
Fiskaalne keskkonnamaks

**Fiskaalne keskkonnamaks** (inglise *fiscal environmental tax*) on riigieelarvesse lisatulu toomiseks loodud maks. Maksu eesmärk võib küll olla käitumise muutmine, kuid samas ka tulu tekitamine riigieelarvesse. 

Fiskaalsed keskkonnamaksud on energiamaksud (nt süsinikdioksiidimaks), aga ka näiteks jäätme- ja pestitsiidimaksud.

## Viited
Jätkusuutlikkuse hindamine

**Jätkusuutlikkuse hindamine** (inglise *sustainability assessment*, *sustainability impact assessment*) on keskkonnamõju hindamise eriliik, mille eesmärk on tagada, et kavandatav tegevus võimaldab ja aitab kaasa kogukonna või piirkonna tasakaalustatud arengule pikemas ajaraamis.

## Viited
Keskkonnaruumi seadus

**Keskkonnaruumi seadus** (inglise *environ­mental space act*, *environ­mental space law*) on hüpoteetiline õigusakt, mis peaks reguleerima ühiskonna tegevusviise ja ulatust nõnda, et see ei kahjustaks keskkonnaruumi (inglise *environmental space*) omadusi. Nagu on keelatud teatud inimõigusi piiravad ja inimsusvastased teod, peaksid olema otseselt piiratud ka toimingud, mis häirivad keskkonnaruumi stabiilsust. Keskkonnaruumi seaduse mõju õigusaktidele peaks olema analoogne põhiseadusega ja tagama alamate õigusaktide keskkonnaalase kooskõla.

## Viited
Kalle Tammemäe

**Kalle Tammemäe** (sündinud 10. septembril 1958 Antslas) on eesti infotehnoloog, endine Eesti Infotehnoloogia Kolledži rektor ja Tallinna Tehnikaülikooli õppeprorektor.

## Haridus
Ta on õppinud aastatel 1964–1969 Misso Keskkoolis, aastatel 1969–1973 Juuru Keskkoolis ja aastatel 1973–1976 Nõo Keskkoolis. 1976–1981 õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis arvutitehnika eriala, sai süsteemiinseneri diplomi. Aastatel 1984–1987 õppis kraadiõppes ja 1992–1994 doktorantuuris.

## Töökäik
*1981–1988 Tallinna Polütehniline Instituut, insener
*1988–2000 ja 2005–... Tallinna Tehnikaülikool (1988–1990 assistent, 1990–1992 nooremteadur, 1992–1994 teadur, 1994–1995 ja 1996–1997 erakorraline dotsent, 1997–1997 vaneminsener, 1997–2000 ja 2000–2005 dotsent, 2005–2010 digitaaltehnika õppetooli erakorraline professor, 2010–2011 sealsamas külalisprofessor, 2011–2013 õppeprorektor, alates 2014 arvutisüsteemide projekteerimise õppetooli külalisprofessor)
*1995–1996 Kuninglik Tehnoloogiainstituut, Rootsi, külalisteadur
*1999–2001 "Computer Architectures" videokonverentsivahenditega kursuse läbiviimine Kemi-Tornio Polütehnikumis
*2000–2002 "SoC architectures" kursuse läbiviimine Rootsi Kuninglikus Tehnoloogiaülikoolis kiipsüsteemide magistriprogrammi raames
*2000–2010 Eesti Infotehnoloogia Kolledž, rektor
*2000–2010 EITSA juhatuse liige / Eesti Infotehnoloogia Kolledži rektor

## Tunnustus
* 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Välislingid
* 
* TTÜ õppeprorektor on Kalle Tammemäe Õpetajate Leht 2. veebruar 2011
Keskkonnakulutused

**Keskkonnakulutused** (inglise *environmental expenditures*) on kulutused keskkonnakaitse meetmete kavandamiseks ja rakendamiseks, samuti keskkonnale tekitatud kahju hüvitamiseks või olukorra parandamiseks.

## Viited
Kahju tekitamine

**Kahju tekitamine** (inglise *damaging*) on tegevus(ed) või tegevusetus, mille tulemusena on kehtivaid väärtushinnanguid arvestades vähenenud mingi eseme (subjekti) või protsessi väärtus või muutunud selle tähendus. 

Kahju tekitamine ja kahju ulatus on üks alus vastutuse tekkimisele ühiskondlike kokkulepete (nt seadused, au- ja moraalikoodeksid) kohaselt. 

Keskkonnale kahju tekitamise probleemi tunnetamine muutub üha enam selliste ühiskondlike kokkulepete osaks.

## Viited
Carlyle Glean

Sir **Carlyle Arnold Glean** (11. veebruar 1932 Gouyave – 21. detsember 2021) oli Grenada pedagoog, poliitik ja riigiametnik. Ta oli aastatel 2008–2013 Grenada kindralkuberner.

Glean omandas kodumaal rakendusliku pedagoogilise hariduse. Töötas algul algkooliõpetajana ja hiljem koolidirektorina. Akadeemilise kõrghariduse omandas ta Kanadas Calgary Ülikoolis, kus kaitses 1970. aastal bakalaureusetöö ja 1973. aastal magistritöö pedagoogikas.

Aastatel 1974–1976 oli ta Grenada õpetajate seminari rektor ja 1976–1986 töötas Lääne-India Ülikooli haridusteaduskonna õppejõuna.

Pöördunud 1986. aastal Grenadasse tagasi, sai Gleanist poliitik Rahvusliku Demokraatliku Kongressi koosseisus. Aastatel 1990–1995 oli ta Grenada haridusminister. Ta on olnud ka Rahvusliku Demokraatliku Kongressi peasekretär ja aseesimees. Aktiivsest poliitikast taandus ta 1998. aastal.

27. novembrist 2008 kuni 7. maini 2013 oli ta Grenada kindralkuberner.

Usutunnistuselt oli Carlyle Glean katoliiklane. Ta abiellus 1955. aastal ja tal on viis last.

## Välislingid

*Carlyle Gleani elulugu Grenada valitsuse veebisaidil *(inglise keeles, vaadatud 13.10.2012)*
Keskkonnasertifitseerimine

**Keskkonnasertifitseerimine** (inglise *environmental certification*) on protseduur, mille käigus erapooletu osapool – sertifitseerimisorgan – tõendab kirjalikult, et organisatsioon, toode, tootmisprotsess või teenus vastab kindlatele keskkonnanõuetele. 

Keskkonnasertifitseerimise positiivset tulemust kinnitatakse tavaliselt sertifikaadi või märgisega.

## Viited
Kohalik areng

**Kohalik areng** (inglise *local development*) on majanduslik ja sotsiaalne ning looduskasutuse ja looduskaitsega seotud edenemine kogukonnas, mis on määratletud kindla, enamasti ühe kohaliku omavalitsuse või muu väiksema haldusalaga.

## Viited
Maastikuhooldus

**Maastikuhooldus** (inglise *landscape management*) on **laiemas tähenduses** kompleksne looduskaitsevaldkond, mille eesmärk on ökoloogiliselt ja esteetiliselt väärtuslike ja mitmekesiste maistute kujundamine ja kaitse sihipärase planeerimise ja tegevusega; teisalt ka intensiivse maakasutuse soovimatute kaasnähtude vähendamine.

## Viited
Maastikupoliitika

**Maastikupoliitika** (inglise *landscape policy*) on maastiku hindamise põhimõtete, strateegiliste sihtide ja suuniste kogum toimiva ja esteetilist rahuldust pakkuva terviku loomiseks. 

Maastikupoliitikat rakendatakse nt mingis piirkonnas kavandatava tegevuse (majandusarendus ja looduskaitse) ettevalmistamisel.

## Viited
Metsahool

**Metsahool** (inglise *forest stewardship*) on metsa looduskaitseliselt ja sotsiaalselt vastutustundlik kasutamine ning majandamine (säästev metsandus), et hoida ja rohkendada metsa väärtusi ka tulevaste põlvede tarbeks. 

On algatatud vastavaid riiklikke programme, näiteks USAs Metsahoole programm (inglise *Forest Stewardship Program*), mis toetab metsaomanikke, kes praktiseerivad metsa säästvat majandamist ja mitmekülgset kõrvalkasutust.

## Vaata ka
*mahemetsandus
*Metsahoolekogu (FSC)
*säästev metsandus

## Viited
Mitme-kriteeriumi hindamine

**Mitme-kriteeriumi hindamine** (inglise *multi-criteria evaluation*, *multi-criteria analysis*) on hindamismeetod otsusetegemise hõlbustamiseks, kui võimalikke lahendusvariante on mitu ja eesmärke, millele sobivaim variant peab vastama, on samuti mitu. Valikuvariantide hindamiseks määratletakse eesmärkidele vastavad kriteeriumid, mis võivad kajastada nii erinevaid mõõtühikuid (nt rahaline, füüsiline ehk loodusvarade kasutus, sotsiaalne ehk jaotumus ühiskonnas ja ajaline kriteerium) kui ka erinevaid tasandeid (nt kohalik, riiklik ja piirkondlik).

## Viited
Hartwicki reegel

**Hartwicki reegel** (inglise *Hartwick's rule*) on ressursimajanduses defineeritud järgmiselt: "kui riigi majandus sõltub oluliselt mõnest taastumatust loodusvarast (nt nafta), siis on stabiilse majanduskasvu vältimatu eeldus sellest loodusvarast saadava kasumi taasinvesteerimine". See ei pruugi olla jätkusuutlikkuse saavutamise eelduseks. 

Hartwicki reeglile tüüpilist situatsiooni kohtab Norras.

## Viited
Võrdlusanalüüs

**Võrdlusanalüüs**, võrdlusuuring (ingl.k. *benchmark; benchmarking*) on strukturaalne meetod tuvastamaks nii era- kui ka avaliku sektori organisatsioonide parimaid praktikaid, võrdlemaks neid oma toimingute ja protsessidega ning kasutamaks parimaid praktikaid oma toimingute parendamiseks ja tõhustamiseks. Eesmärgiks on tuvastada valdkonna "parim oma klassis" ettevõtete tootlikud ja efektiivsed toimingud ja protsessid ja võtmaks neid kasutusele oma ettevõtte protsesside, toodete ja teenuste parendamiseks. See on organisatsiooni tulemuslikkuse näitajate võrdlus teiste (parimate) samalaadsete organisatsioonide näitajatega oma tulemuslikkuse parendamise eesmärgil.  

Organisatsioonid teevad ka sisest võrdlusanalüüsi, jälgides ja võrreldes jooksvat tulemuslikkust mineviku tulemuslikkusega. Võrdlusanalüüs otsib võimalusi parendada vaadeldavat äriprotsessi, rakendades eeskätt parimaid praktikaid, mitte pelgalt tulemuslikkust mõõtes. Võrdlusanalüüs on protsess, mille käigus organisatsioon teeb kindlaks oma kriitilised edufaktorid, uurib, kuidas teistel edukamatel organisatsioonidel (või organisatsiooni allüksustel) on õnnestunud neid faktoreid saavutada, ning viib oma tegevustesse sisse vajalikud täiustused.  

Võrdlusanalüüs on ühtlasi juhtimisvahend, mis hõlmab organisatsiooni või üksikisiku tegevuse võrdlemist samal tegevusalal saavutatud taseme või parima tulemusega. Võrdlusanalüüsi abil kavandatakse ja rakendatakse meetmeid sellise tulemuse saavutamiseks. Võrdlusanalüüsi eesmärk võib olla näiteks tootmisprotsessi tõhustamine ja keskkonnanäitajate parandamine. 

Võrdlusanalüüsi kasutatakse laialdaselt ka avaliku sektori ja kogukonna arendamisel.

## Viited
Hapnikubilanss

**Hapnikubilanss** (inglise *oxygen balance*) on suhe atmosfääri lisanduva hapniku (fotosüntees, osalt ka keemilised reaktsioonid maakoores) ja sealt võetava (hingamine, kõdunemine, anorgaaniliste ainete oksüdatsioon, kütuste põletamine, tööstuslik kasutamine) hapniku vahel.

## Vaata ka
*Hapnikuringe

## Viited
Tervola vald

**Tervola** on vald Soome Lapi maakonnas. Naabervallad on Keminmaa vald, Ranua vald, Rovaniemi linn, Simo vald, Tornio linn ja Ylitornio vald.

Läbi valla voolab Kemijoki.

Suuremad külad on Koivu, Lapinniemi, Runkaus ja Ylipaakkola.

Kirikukülas on kolm kirikut.

Valda läbib raudtee ja seal asub Tervola raudteejaam.


Pilt:Tervola.JPG
Pilt:Tervolan rautatieasema.JPG
Pilt:Tervola Church older.jpg
Pilt:Tervola Church newer.jpg


## Viited

## Välislingid

* Tervola koduleht
Partnerlus

**Partnerlus** (inglise *partnership*) on kahe või mitme ühenduse või asutuse ühine töö, kusjuures ükski osaline ei võta vastu otsuseid ühepoolselt. 

Partnerluse puhul otsustavad osapooled koostöö eesmärgid, tegevuskava ja vahendid koos. Partnerlusega sarnaneb kahe või mitme poole vaheline konsulteerimine, kuid partnerluse korral on koostöö märksa suurem, s.t partnerlus on rohkem kui lihtsalt konsulteerimine. 

Avaliku ja erasektori **partnerlus** tähendab avaliku võimu ning mittetulundusühenduse ja/või ettevõtte koostööd.

## Vaata ka
*huvirühm
*üldsuse kaasamine
*üldsuse osalemine

## Viited
Ökorelv

**Ökorelv** (inglise *ecological weapon*) on ökosüsteemi mõjutuste kaudu sõjalise ülekaalu saavutamiseks kavandatud relv ja relvasüsteem. 

Paratamatult kujunevad igasugused massihävituseks kavandatud relvad kasutamisel suuremal või vähemal määral **ökorelvaks**. Nii bioloogilise, keemilise kui tuumarelva mõju võib pöördumatult kahjustada ökosüsteemi. On viidatud ka võimalike klimaatiliste (meteoroloogiliste) relvade mehhanismidele, mille olemuseks on mitmesuguste mõjutusvahendite abil näiteks destruktiivsete atmosfäärimuutuste esilekutsumine ning nende nii ajas kui ka ruumis kontrollitud juhtimine. Samuti on viidatud tektoonilise relva toimepõhimõttele, mis võimaldaks maakoore teatud piirkonnas suurejõuliste plahvatuste abil vallandada maakoores olevaid pingeid ning kutsuda esile maavärinaid. 

Ökosüsteemis kätketud energia ulatuslik kasutamine sõjalisel otstarbel on aga ilmselt pöördumatu iseloomuga ning väljub praktikas arvatavasti kontrolli alt.

## Vaata ka
*Ökoterrorism

## Viited
Toormemahukas tootmine

**Toormemahukas tootmine** (inglise *raw-material-intensive production*) on tooteühiku kohta palju loodusvarasid kasutav tootmistegevus (Eestis näiteks põlevkivi karjääriviisiline kaevandamine).

## Vaata ka
*Kapitalimahukas tootmine
*Materjalikulu teenuseühiku kohta
*Tööjõumahukas tootmine

## Viited
Siduja

**Siduja** (inglise *sink*) on ökosüsteemi osa, mis suudab vastu võtta ja kahjutustada inimese tekitatud saaste- ja jääkaineid (sh CO<sub>2</sub> sidumine; vette, õhku ja pinnasesse sattuvate heitmete neutraliseerimine, lagundamine ning uuesti looduslikku ringesse laskmine).

Süsiniku sidujana toimivad nt ookeanid, metsad ja sood, mis neelavad rohkem süsinikdioksiidi, kui eraldavad seda. Seetõttu on nende ökosüsteemide säilitamine ja kaitse väga oluline kliimamuutuse negatiivsete mõjude leevendamisel.

## Vaata ka
*Süsinikusidumine

## Viited
Puhtam tootmine

**Puhtam tootmine** (inglise keeles *cleaner production*) on strateegia tootmistegevuse ja toodete täiustamiseks, et vähendada neist tulenevaid riske inimestele ja ümbritsevale keskkonnale ning tõsta nende ökotõhusust.

Puhtama tootmise põhimõte on saaste vältimine, mida saavutatakse taaskasutuse, töötlemise, tehnoloogia muutmise, kontrollmehhanismide, ressursikulu vähendamise, materjalide asendamise jms teel.

## Viited
Probleemtoode

**Probleemtoode** (inglise *product of concern*) on toode, mille jäätmed põhjustavad või võivad põhjustada tervise- või keskkonnaohtu, keskkonnahäiringuid või keskkonna ülemäärast risustamist. 

Jäätmeseaduse (2004) kohaselt on Eestis probleemtooted patareid ja akud, mootorsõidukid ja nende osad, elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad, rehvid ning põllumajandusplast. Varasema jäätmeseaduse redaktsiooni järgi arvati probleemtoodeteks ka PCB-sid (polükloorbifenüüle) sisaldavad seadmed.

## Vaata ka
*"Tootja vastutab"-põhimõte

## Viited
Maksevalmidus

**Maksevalmidus** (inglise keeles *willingness to pay*, lühendatult WTP) on tingliku hindamise meetodi osa, kus inimeste küsitluse teel tehakse kindlaks, kui palju ollakse nõus maksma keskkonnaseisundi parandamise või säilitamise eest.

Kasutatakse eelkõige kaupade või hüvede puhul, millel pole kindlat rahalist väärtust, näiteks metsa alalhoidmine puhkeeesmärgil.

## Vaata ka
*Aktsepteerimisvalmidus
*Tasuvusanalüüs

## Viited
Aktsepteerimisvalmidus

**Aktsepteerimisvalmidus** (inglise keeles *willingness to accept*, lühendatult WTA) on tingliku hindamise meetodi osa, mille puhul tehakse küsitluse teel kindlaks, kui suur peab olema hüvitus, et inimesed loobuksid mingist keskkonnafunktsioonist; kasutatakse näiteks lähedal asuva metsa puhkeväärtuse määramiseks.

## Vaata ka
*Maksevalmidus
*Tasuvusanalüüs

## Viited
Tallinna Hiiu Põhikool

**Tallinna Hiiu Põhikool** oli üldhariduskool Tallinnas Nõmmel. 

Kooli eelkäijaks loetakse 1927. aastal asutatud **Nõmme Linna I Algkooli**.

Kool suleti 2006. aastal, kui Tallinna linnavolikogu 19. juuni 2006. aasta määrusega liideti Tallinna Hiiu Põhikool Tallinna Nõmme Gümnaasiumiga. Liidetud koolis jätkus 1. septembril 2006 õppetöö kahes majas: 1.–6. klass aadressil Raudtee 55 (Tallinna Hiiu Põhikooli hoone) ja 7.–12. klass aadressil Raudtee 73 (Tallinna Nõmme Gümnaasiumi hoone). Alates 1. septembrist 2023 tegutseb Raudtee 55 hoones Hiiu Kool.  

## Viited

## Välislingid

* Hiiu Algkool. Genealogy Projects and Information
Click

*Click Airways on Araabia Ühendemiraatide lennufirma.
*Clickair on Hispaania lennufirma.
*MexicanaClick (varasema nimega Click Mexicana) on Mehhiko lennufirma.

*Hyundai Click on Hyundai väikeauto.

*Click on Iirimaal ja Kanadas ilmuv ajakiri.
*Click! on Rumeenia tabloidleht.

*"Click – superpult" (originaalpealkiri "Click") on 2006. aasta film Adam Sandleriga peaosas.
*"Kujutle mind ja sind" (originaalpealkiri "Imagine Me & You", algne pealkiri "Click") on 2005. aasta film, mille peaosades on Piper Perabo ja Lena Headey.

*Shannan Click on USA modell.

*''Click''-keemia
Kriitiline koormus

**Kriitiline koormus** (inglise *critical load*) on ühe või mitme reostusallika maksimaalne mõju, mis ei tekita kõige reostusõrnematele keskkonnaelementidele veel olulist kahju. **Kriitilist koormust** on defineeritud ka kui: "suurim reostuskoormus, mis tänapäevateadmiste kohaselt keskkonda ei ohusta".

Kriitiline koormus on üks keskkonnakvaliteedinormidest, mida on rakendatud näiteks happevihmadest johtuvate keskkonnahäiringute hindamisel ja prognoosimisel, aga ka karstialadel väetiste kasutamisel.

## Viited
Saastamise vältimine

**Saastamise vältimine** ehk **reostamise vältimine** ehk **saaste vältimine** (inglise *pollution prevention*) on tehnoloogia, majanduslike ja korralduslike meetmete, materjalide või toodete kasutamine, mis saastamist väldivad, vähendavad või kindlates piirides hoiavad. 

Saastamise vältimise juurde võivad kuuluda taaskasutus, töötlemine, tehnoloogia muutmine, kontrollmehhanismid, loodusvarade tõhus kasutamine ja materjalide asendamine.

## Viited
Heiki Järveveer

**Heiki Järveveer** (sündinud 14. mail 1981 Viljandis) on Eesti poliitik, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 

## Haridus
Heiki Järveveer on õppinud Tartu Ülikoolis sotsiaaltööd ja sotsiaalpoliitikat. 

## Töökäik
Järveveer on töötanud Viljandimaa Noortekeskuses, Siseministeeriumis ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna heaks.  

## Poliitiline tegevus
Järveveer on aastast 2004 MTÜ Noored Sotsiaaldemokraadid liige, aastatel 2009–2011 oli ta Noorte Sotsiaaldemokraatide president. Aastal 2009 on ta valitud Viljandi Linnavolikokku.  

## Viited

## Välislingid
* Heiki Järveveere blogi
* Noored Sotsiaaldemokraadid
Liitmõju

**Liitmõju** ehk **kumulatiivne mõju** (inglise *cumulative impact*, *cumulative effect*) on üksikute mõjutegurite kuhjuv mõju. 

Liitmõju on näiteks eri kavade ja projektide ellurakendamisel ühteaegu tekkiv mõju. Terminit kasutatakse inimtegevusega kaasnevate riskide hindamisel looduskeskkonnale ja inimese tervisele keskkonnamõju hindamisel, keskkonnamõju strateegilisel hindamisel ja mõju hindamisel Natura 2000 alale.

## Viited
John Dramani Mahama

**John Dramani Mahama** (sündinud 29. novembril 1958 Damongos) on Ghana poliitik, kes oli alates 24. juulist 2012 kuni 7. jaanuarini 2017 ja on uuesti alates 7. jaanuarist 2025 Ghana president.

Mahama oli enne seda alates 7. jaanuarist 2009 Ghana asepresident ja vannutati presidendiametisse pärast senise presidendi John Atta Millsi surma.

## Elulugu

John Dramani Mahama sündis poliitiku Emmanuel Adama Mahama perekonnas. Keskkooli lõpetamise järel õppis ta Ghana Ülikoolis, mille lõpetas 1981. aastal ajaloolasena. Hiljem jätkas ta samas ülikoolis õpinguid kommunikatsiooniteooria alal, mille lõpetas 1986. aastal. Magistrikraadi sotsiaalpsühholoogias sai ta 1988. aastal Moskva Sotsiaalteaduste Instituudist.

Pärast õpingute lõppu pöördus Mahama tagasi kodumaale, kus töötas aastatel 1991–1996 pealinnas Accras Jaapani saatkonna ametnikuna informatsiooni, kultuuri ja teaduse alal. Aastatel 1996–1997 oli ta rahvusvahelise abiorganisatsiooni Plan Ghana büroo rahvusvaheliste suhete, sponsorsuhete ja toetuste koordinaator.

Suurde poliitikasse sisenes Mahama 1996. aastal kui ta valiti Rahvusliku Demokraatliku Kongressi nimekirjas Ghana parlamendi liikmeks. Parlamenti valiti ta tagasi ka 2000. ja 2004. aasta valimistel. Aprillis 1997 määrati ta Ghana sideministri asetäitjaks ja novembrist 1998 kuni jaanuarini 2001 oli ta sideminister. 

2002. aastal nimetati Mahama Rahvusliku Demokraatliku Kongressi kommunikatsioonijuhiks. 2003. aastal sai temast ka Pan-Aafrika Parlamendi liige.

Jaanuaris 2009 nimetati ta Ghana asepresidendiks ja pärast president John Atta Millsi surma juulis 2012 vannutati Mahama vastavalt Ghana põhiseadusele riigi uueks presidendiks.

Detsembris 2012 valiti ta ametisse tagasi, kuigi opositsioon ei pidanud valimisi ausateks. Tema uus ametiaeg algas 7. jaanuaril 2013.

## Isiklikku

Mahama on abielus, tema peres on seitse last. Usutunnistuselt on ta nelipühilane.

Suvel 2012 ilmus tema memuaaride kogumik "My First Coup d'État and Other True Stories From the Lost Decades of Africa".
Üleliiduline kehakultuurikompleks "Valmis tööks ja NSV Liidu kaitseks"

**Üleliiduline kehakultuurikompleks "Valmis tööks ja NSV Liidu kaitseks"** (lühendatult **VTK**, vene keeles «*Готов к труду и обороне СССР*», lühendatult *ГТО*) oli aastatel NSV Liidus kasutatud kehakultuuri treeninguprogramm, mis seati sisse ÜLKNÜ initsiatiivil 11. märtsil 1931 ning eksisteeris kuni NSV Liidu lagunemiseni. 

VTK oli täienduseks Üleliidulisele ühtsele spordiklassifikatsioonile.  Kui spordiklassifikatsioon kehtestas järgunormid sportlastele, siis VTK normid puudutasid sisuliselt kõiki NSV Liidu kodanikke. Aastaks 1976 oli välja antud 220 miljonit  VTK märki, aastal 1986 oli normitäitjaid 33,9 miljonit.

## Kirjandus
*Üleliiduline kehakultuurikompleks «Valmis tööks ja NSV Liidu kaitseks». Pedagoogiline Kirjandus. 1947
*Üleliiduline kehakultuurikompleks "Valmis tööks ja NSV Liidu kaitseks". Juhend, nõuded ja punktitabelid". Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Kehakultuuri ja Spordikomitee. Tallinn 1982

## Vaata ka
*VTK mitmevõistlus
*Üleliiduline ühtne spordiklassifikatsioon

## Viited
VTK

**VTK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:

* Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus
* Üleliiduline kehakultuurikompleks "Valmis tööks ja NSV Liidu kaitseks"
Kaljus Pettai

**Kaljus Pettai** (24. juuni 1888 Kooraste vald – 16. detsember 1978 Tallinn) oli eesti laulja ja malekohtunik.

Ta õppis Kanepi kihelkonnakoolis ja võttis osa Esimesest maailmasõjast. Ta oli Peterburi eesti noorsooseltsi meeskvarteti esimene tenor. Aastast 1919 oli ta Tartus teatris Vanemuine ja hiljem Tallinnas teatri Estonia ooperikoori laulja.

Ta töötas ka Eesti Maleseltsis ja oli Tallinna Kalevi instruktor. Aastatel 1945–1947 kuulus ta malesektsiooni presiidiumi. Aastal 1967 sai ta malekohtunikuna üleliidulise kategooria. Ta oli paljude malekohtunike õpetajaks. Tema õpilaste hulka kuulusid Harry Ello, Lembit Vahesaar ja Heino Kann.

## Rolle
* 1921 John Galsworthy "Võitlus" (James Green)
* 1923 Charles Vildrac "Aurik "Tenacity"" (Tööline)

## Kirjandus
* 
* Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000
Volga (laevaklass)

**Volga**-klassi laevad on kolmetekilised jõereisilaevad, mis ehitati aastal 1970 Korneuburgi laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) Austrias. Seeria sai nime esimese selle klassi laeva, 1970. aastal vette lastud Volga järgi. Volga-klassi alused on tuntud ka **projekt Q-031** nime all.

Rohkem kui 2000 brutoregistritonnise mahutavusega, 105,90 meetrit pikki Volga-klassi jõelaevu ehitati Austrias Nõukogude Dunai laevanduse (Советское Дунайское пароходство) heaks kokku kaks ning need sõidavad Ukraina lipu all Doonau jõel, Izmailist Passauni.

## Projekti Q-031 laevade esialgse nimega loetelu originaali ja eesti keeles
Ümbernimetused on sulgudes, kronoloogiliselt järjestatud:

Projekti Q-031 jõereisilaevad:

## Ülevaade

## Vaata ka
*Rossija, projekt 785
*Dmitri Furmanov, projekt 302
*Valerian Kuibõšev , projekt 92-016
*Sergei Jessenin, projekt Q-065

## Viited

## Välislingid
*Projekti Q-031 jõereisilaevad (vene keeles)
Sisu SA-240

**Sisu SA-240** on Soome ettevõtte Sisu-Auto poolt aastatel 1984–1991 valmistatud taktikaline veoauto. Auto kandevõime on 9&nbsp;200–10&nbsp;000&nbsp;kg ja see on kuuerattaveoga.

## Planeerimine
Keskmise raskusega taktikaline veoauto Sisu SA-150 osutus liiga nõrgaks, et vedada Soome kaitsejõudude raskeimaid kahureid. Lahenduseks peeti uue, kuuerattaveoga taktikalise veoauto loomist. Masina konstrueerimine algas aastal 1983. Esimesed kaks prototüüpi kandsid nime **SA-180** ja kasutasid Valmet 611 turbolaaduriga mootoreid, mille võimsus oli 180&nbsp;kW. ZF-i toodetavas käigukastis oli pöördemomendi muundur, mis tagas sujuva sõidu nii maanteedel kui maastikul. Süsteemi katsetamiseks sõideti prototüübiga Hämeenlinnast Sodankylässe ilma käiku vahetamata.

Peale maastikukatseid võeti kasutusele 10-liitrised Cumminsi diiselmootorid ja mudeli markeering muudeti **SA-240**-ks. Auto sai varsti hüüdnime *Rasi*, mis tuleb nimest *raskas Masi*, "raske Masi".

## Tootmine
Esimene tehases toodetud SA-240, konfiguratsiooniga Sisu SA240 CKH-6×6/4950+1440, anti Soome kaitseväele üle 1984. aasta mais. Sõiduk oli ehitatud ekstra pika teljevahega ja varustatud eemaldatava laevatõrjeraketisüsteemiga MtO 85. Esimene suurtükiväe tarbeks ehitatud SA-240, konfiguratsiooniga Sisu SA 240 CKH-6×6/3740+1440, anti üle järgmise aasta lõpus. Aastal 1987 valmis 13 sõidukiline seeria ja seeriatootmine algas 1988. aastal. SA-240 asendati modifikatsiooniga SA-241 vastu 1990. aastal, aga selle tootmine lõpetati juba 1991. aastal.

## Tehnilisi andmeid

SA-240 põhineb peamiselt kergemal, kaheteljeliste SA-150-l.

### Mootor, jõuülekanne ja šassii
Veoauto jõuallikas on Cummins LTA 10 330T/T4 diiselmootor, mille võimsus on 246&nbsp;kW. ZF 8F1R -käigukastil on integreeritud pöördemomendi muundur. Kõik kolm silda on vedavad. Teljevahe tagasildade vahel oli konkurentidega võrreldes pikim, et võimaldada lumekettide kasutamist. Šassii on keerduvat tüüpi.

Varasemate mudelite tühimass on 8&nbsp;800&nbsp;kg ja kandevõime 9&nbsp;200&nbsp;kg. Hilisemad mudelid kaaluvad 10&nbsp;000&nbsp;kg ja on võimelised kandma 12&nbsp;000&nbsp;kg koormust.

### Kabiin ja varustus
Auto kabiin on mootori kohal ja sisaldab istmeid juhile ning kahele reisijale. Kabiinis on soojendi ja katuseluuk. Kast mahub 24–30 inimest ja see on kaetud terasraamile tõmmatud koormakattega.

## Omadused
Auto tippkiirus on 97&nbsp;km/h ja tegevusraadius 600&nbsp;km. Auto on muu hulgas tänu painduvale raamile ja heale kaalujaoutusele hea maastikuläbivusega. Maksimaalne kalle on 60% ja külgkalle 40%. Sõiduk suudab ronida 0,6&nbsp;m kõrgusele astangule, ületada ühe meetri laiusi kraave ja läbida ühe meetri sügavusi veetakistusi.

## Variatsioonid
Modifikatsiooni SA-241 toodeti aastatel 1990-1991 ja sellel oli 100&nbsp;mm laiem kast ning mõned kosmeetilised muudatused. Kabiini peale oli monteeritud alus 12,7&nbsp;mm kuulipildujale.

## Kasutamine
SA-240 peamine kasutusvaldkond on Soome kaitseväe raskemate kahurite vedukina.

## Viited
Mellah

**Mellah** on traditsiooniline juudi linnaosa Maroko linnades.

Esimesed mellah'd rajati 15. sajandil. Tavaliselt olid mellah'd ümbritsetud müüriga.

Alates Iisraeli riigi loomisest 1948. aastal on suurem osa Maroko juute asunud elama sinna ning tänapäeval elavad mellah'des peamiselt islamiusulised.

## Vaata ka
*Geto
Nõmme Muuseum

**Nõmme Muuseum** on muuseum Tallinnas Nõmme asumis Nõmme raudteejaama hoones aadressil Jaama 18. 

Muuseumi juhib alates selle taastamisest Piret Loide.

## Ajalugu
Nõmme Muuseum asutati 13. novembril 1935 Nõmme Linna Muuseumi Komitee eestvedamisel. Asutus sai enda kasutusse peale koolide välja kolimist tühjaks jäänud Glehni vorstivabriku hoone aadressil Pärnu mnt 320. Muuseumi eesmärgiks oli talletada kõik Nõmme omavalitsusse ja seltsiellu puutuv. Esimesed esemed annetati jaanuaris 1936 ja 1939. aastaks oli fondinimistus üle 700 museaali.  

Asutus likvideeriti 17. septembril 1940 ja selle varad võttis üle Tallinna Linnamuuseum, mis jagas need omakorda laiali mitmesse muuseumi (näiteks Elmar Jaanimäe karikatuurid said Eesti Kirjandusmuuseumile).

## Tänapäev
Nõmme Muuseum taasavati 28. veebruaril 2002 renoveeritud Nõmme jaamahoones. Majas on kaks eksponaatide saali ja näidiskabinet, kokku on pinda 142,7 m². Püsiekspositsioon näitab Nõmme linna arengulugu alates Nõmme rajamisest Nikolai von Glehni poolt 19. sajandi lõpus kuni tänapäevani. Iga paari kuu tagant vahetatakse ajutisi näitusi.

## Toimetised
* Nõmme perelood. 2005
* Nõmme majalood. 2006 
* Nõmme tänavalood. 2007
 
## Viited

## Välislingid

* Nõmme Muuseumi koduleht
* Linda Järve, Nõmme vaimu hoidja Elukiri
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia

**Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia** (lühend **IKT**) on andmete töötlemise, salvestamise ja edastamise tehniliste vahendite, meetodite ning võtete koondnimetus. Lühemate ning omakeelsemate rööpterminitena on kasutusel **info- ja kommunikatsioonitehnika**, **info- ja sidetehnoloogia**, **info- ja sidetehnika**, ent kasutatakse ka pikemat kuju: **informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia**.

Vajadus infotehnoloogiat (lühend IT) ja kommunikatsioonitehnoloogiat ehk sidetehnikat hõlmava mõiste järele tekkis 1980. aastail, kui algas telefonivõrgu digiteerimine, mis nõudis seni peamiselt arvutite riist- ja tarkvaraga tegeleva infotehnoloogia rakendamist. Järgmisel aastakümnel mitmekesistusid mõlema valdkonna ühisrakendused (telefaks, mobiiltelefonside, teletekst televisioonis). Sajandivahetusest peale kuulub lahutamatult IKT mõistesse internetiprotokollistikku kasutavad tehnikavaldkonnad.

## Vaata ka
*European Digital Rights
*Telekommunikatsioon

## Välislingid
*What is ICT
Ämber

**Ämber**, varem ka pang, on pealt lahtine või kaanega, üldjuhul sangaga metallist, plastikust või puidust anum vedelike vm ainete kandmiseks, ammutamiseks või hoidmiseks.

Enamasti on ämbrid koonuseliselt allapoole kitsenevad, kuid tänapäeval võib plastist ämbreid olla kandilisi (mopiämber), ovaalseid, ühe sileda küljega (söödaämber), tilaga (ehitusämber) või isegi kokkupandavaid.  Plastist ämbrid on erinevate värvidega ja ka läbipaistvad. Suuremahulisi ämbreid valmistatakse lisaks kahe kandva kõrvaga sanga asemel. Levinud on valgete polüpropüleenist ämbrite (20 l) kasutamine toiduainete pakendamiseks - köögiviljahoidised, marineeritud köögiviljad, köögivilja salatid, puuviljad, tomatikaste, puuviljahoidised  ja -moosid, sinep, majonees, piimahoidised, siirup jne.

## Viited
Christopher Tyerman

**Christopher Tyerman** (sündinud 22. mail 1953) on Suurbritannia ajaloolane, kelle peamiseks uurimisvaldkonnaks on ristisõdade ajalugu.

Tyermani põhiteoseks loetakse 2006. aastal ilmunud raamatut "God's War: A New History of the Crusades", mis on kõige põhjalikum ristisõdade käsitlus pärast Steven Runcimani aastatel 1951–1954 ilmunud kolmeosalist ristisõdade ajalugu.

Eesti keeles on see Tyermani raamat ilmunud 2010. aastal Marek Laane tõlkes pealkirjaga "Jumala sõda: ristisõdade uus ajalugu".

## Elulugu

Tyerman on lõpetanud 1974. aastal Oxfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga ajaloos. 1981. aastal kaitses ta samas filosoofiadoktori kraadi.

Akadeemilist karjääri alustas ta aastatel 1976–1977 lektorina Yorki Ülikoolis. 1979. aastast on ta keskaja ajaloo õppejõud Oxfordi Ülikooli Hertfordi kolledžis. 

Tema laiem uurimisvaldkond on olnud Lääne-Euroopa ajalugu 11.–16. sajandini. Kitsamalt on ta tegelenud ristisõdade, nende põhjuste ja historiograafia uurimisega. Geograafiliselt on ta keskendunud peamiselt hiliskeskaegsele Inglismaale ja Prantsusmaale, uurides sealsete ristisõdijate päritolu, motivatsiooni ja sotsiaalset dünaamikat.

## Teosed

* "England and the Crusades 1095–1588" (University of Chicago Press, 1988)
* "Who’s Who in Early Medieval England 1066–1272" (Shepheard Walwyn, 1996)
* "The Invention of the Crusades" (Macmillan, 1998)
* "A History of Harrow School 1324–1991" (Oxford University Press, 2000)
* "An Eyewitness History of the Crusades" (tõlkija ja toimetaja, 4 köidet, Folio Society, 2004)
* "God’s War: A New History of the Crusades" (Harvard University Press, 2006; eesti keeles 2010)
* "The Debate on the Crusades 1099–2010" (Manchester University Press, 2011) 

## Välislingid
* Christopher Tyermani elulugu Hertfordi kolledži veebisaidil *(inglise keeles, vaadatud 14.10.2012)*
Sean Chen

**Sean Chen** (hiinapäraselt **Chen Chun**, hiina keeles 陳冲; sündinud 3. oktoobril 1949 Fujianis) on Hiina Vabariigi poliitik.

Ta oli 6. veebruarist 2012 kuni 18. veebruarini 2013 Hiina Vabariigi peaminister.

Chen on hariduselt jurist, kes sai 1971. aastal bakalaureuse- ja 1973. aastal magistrikraadi Taiwani Riiklikust Ülikoolist. Ta on Guomindangi liige.

Aastatel 2008–2012 oli Chen Hiina Vabariigi asepeaminister. Veebruaris 2012 nimetati ta peaministriks.
Päde küla

**Päde küla** (ka **Pädeküla**) oli küla Laiuse kihelkonnas Vaimastvere vallas, praeguse haldusjaotuse järgi Jõgeva vallas. Päde liivakarjäär asub Pedja raudteejaamast 1 km põhja suunas.

## Ajalugu
Küla on esimest korda kirjalikes allikates mainitud 1411. aastal.
Pädekülas oli koolimaja, mis hävis 1862.a. oktoobris toimunud tulekahjus. Lapsed jätkasid õpinguid Kõola koolis.

## Tuntud isikud ja endised talukohad
*Naparisti talust on pärit kunstnik Osvald Lääne
*Pärtjani talust on pärit koolmeister ja koduloo-uurija Marta Karu, 
*Sepa talus on sündinud põllumajandusajakirjanik ja näitekirjanik Olev Anton.

## Vaata ka
*Pädeküla voor
*Päde liivakarjäär
*Ripuka mõis
*Villakvere
*Onga jõgi
*Rohe
*Pedja

## Viited

## Välislingid
*Vana laut Päde külas Pedja jaama lähedal 1921, Eesti Rahva Muuseumi fotokogu, ERM Fk 439:355
Jaan Väljaots

**Jaan Väljaots** (sündinud 3. juunil 1968) on eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1994. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal. Akadeemiliselt on ta korporatsioon Revelia liige.

Töökohad: Malevaleht (toimetaja ja kirjasõprade osakonna juhataja 1990), Liivimaa Kroonika (reporter 1991–1992), Liivimaa Kuller (reporter 1993–1995), Postimees (reporter 1995–1997), Liivimaa Kuller (reporter 1997–1998), Õhtuleht (reporter 1998–2004, toimetaja 2004–2009, uudiste osakonna juhataja 2009–2018, toimetaja  2019-2021), Postimees (peatoimetaja asetäitja alates 2021).

## Tunnustus
*2012 Oivalise ajakirjanduse aastapreemia

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1995–2003 abielus ajakirjanik ja kirjanik Epp Väljaotsaga. Alates 2006 abielus Betty Ester-Väljaotsaga.

## Viited
Tiina Kuuler

**Tiina Kuuler** (kodanikunimi **Tiina Alaküla-Kuuler**; sündinud 13. augustil 1969) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1992. aastal.

## Viited
Väino Koorberg

**Väino Koorberg** (sündinud 24. jaanuaril 1969) on eesti ajakirjanik ja õppejõud.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1993. aastal.

Töötanud Edasis, Liivimaa Kroonikas ja Liivimaa Kulleris. Aastast 2000 kuni sügiseni 2016 oli ta ühinenud ajalehe Õhtuleht (juulist 2000 SLÕhtuleht) peatoimetaja.

## Viited
Meelis Kapstas

**Meelis Kapstas** (sündinud 8. novembril 1963 Rakveres) on eesti teatriajakirjanik ja -kriitik.

Ta on 2008. aastal ilmunud Reet Linna elulooraamatu autor.

## Välislingid
* Kapstas, Meelis Eesti Teatriliidu kodulehel
Vũng Tàu

**Vũng Tàu** on linn Vietnami kagurannikul Bà Rịa-Vũng Tàu provintsis.

2009. aastal elas seal 330 244 inimest.

## Viited
Ühendivoo analüüs

**Ühendivoo analüüs** (inglise keeles *substance flow analysis *, lühend SFA) on analüüsimeetod, millega uuritakse keemiliste elementide (nt süsiniku) ja ühendite vooge majanduses, majandusharus või ühe toote/teenuse olelusringi jooksul, ning nende keskkonnamõju.

## Vaata ka
*materjalivoo analüüs
*olelusringi hindamine

## Viited
Tartu JK Welco II

Tartu **JK Welco II** on jalgpalliklubi Tartu JK Welco duubelvõistkond, mis loodi 2012. aastal. Tartu JK Welco II lõpetas oma 3. hooaja III liiga lõunatsoonis 2016. aastal 5. kohaga.

## Ajalugu
Tartu JK Welco II loodi 2012. aastal, kuna paljud endised Welco mängijad ja samas ka uued liitujad soovisid mängida musta-valgetriibulises Welco särgis. Heas mänguvalmiduses olid näiteks Baltikumi keskväljakute kroonimata kuningas Mirko Kikkamägi, samuti kaitsja Kristo Must ja legendaarne ründaja Kristjan Noormets. Ühe võistkonna jaoks oli mängijaid nimekirjas liiga palju, mistõttu otsustas klubi juhatus luua esindusvõistkonna kõrvale duubelrivistuse.

Nüüdisajal on Welco duubelrivistusel kaks eesmärki: anda noortele talentidele mängukindlust ja pakkumas mängupaika Welco legendidele.

## Tartu JK Welco Elekter II peatreenerid
*  Silver Jahimees (2012)
*  Siim Valtna (2013–2014)
*  Edgar Leht (2015)
*  Sander Pormeister (2016–2017)
*  Rain Näkk (2018–...)

## Kodustaadion
JK Welco II peab oma kodumänge annelinna kunstmuruväljakul.

## Welco II varasemad liigahooajad

## Welco II koosseis

## Välislingid
*
Ettevõtte keskkonnategevuse seire

**Ettevõtte keskkonnategevuse seire** (inglise keeles *corporate environmental monitoring*) on regulaarne teabe kogumine ettevõtte tegevuse tulemuslikkuse jälgimiseks või teatud kriteeriumidele, näiteks õigusaktide nõuetele vastavuse kontrollimiseks.

## Vaata ka
*keskkonnaindikaator
*keskkonnainfo
*keskkonnaseire
*keskkonnategevuse tulemuslikkus

## Viited
Heitsoojus

**Heitsoojus** on tootmisprotsessis vabanev ja seal kasutust mitteleidev soojusenergia.  

Heitsoojuse teke on mis tahes energiamuunduses termodünaamiliselt paratamatu. Heitsoojuse tagasisuunamine tootmistegevusse, kasutamine kütteks või vee soojendamiseks võimaldab kokku hoida loodusvarasid ja vähendada saastumist.  

## Vaata ka
*energiasääst
*soojuse ja elektri koostootmine

## Viited
Stereokeemia

**Stereokeemia** on keemia haru, mis tegeleb aatomite ruumilise paigutusega molekulis ja vastavate manipulatsioonidega. Stereokeemia on keemia kolmes mõõtmes (ka 3D-keemia), mille fookuses on stereoisomeerid ja olulisel kohal on kiraalsed molekulid.

Stereokeemia tegeleb stereoisomeeride kirjeldamise, määramise, omaduste, saamise ja reaktsioonidega. 

Mingi stereoisomeeri reaktsioon on stereospetsiifiline, kui produktis säilib lähteühendi aatomite konfiguratsioon või kui produkti konfiguratsioon on lähteaine omale vastupidine (Waldeni inversioon, näiteks S<sub>N</sub>2 reaktsioonid). Kui reaktsioonis esineb sümmeetrilise konfiguratsiooniga vaheprodukt, siis saadakse isomeeride 1:1 segu ehk ratsemaat (näiteks S<sub>N</sub>1 reaktsioonides).
## Kirjandust
Margus Lopp. Stereokeemia. Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus, 2014, 277 lk.
## Vaata ka
*Stereoisomeer
*Stereokese
*Stereoselektiivsus
Säästev elatis

**Säästev elatis** ehk **jätkusuutlikud elatusvahendid** (inglise *sustainable livelihood*) on inimesele eluks vajalikud vahendid ja varad (sh loodusvarad, tehnoloogiad, oskused, teadmised, tervis, juurdepääs haridusele, sotsiaalne võrgustik), mis on jätkusuutlikud elatisena siis, kui nende abil tullakse välja stressiolukordadest ja suurendatakse toimetulekut oma elukeskkonda kahjustamata.

## Vaata ka
*toimetulekuvõime

## Viited
Keskkonnategevuse tulemuslikkus

**Keskkonnategevuse tulemuslikkus** (inglise keeles *environmental performance*) on ettevõtte või muu organisatsiooni keskkonnakoormuse vähendamise eesmärgi saavutamise määr. 

Keskkonnategevuse tulemuslikkus iseloomustab organisatsiooni keskkonnategevust ja selle mõõdetavaid tulemusi. Keskkonnategevuse tulemuslikkuse hindamise meetoditeks võib lugeda selliseid keskkonnajuhtimisvahendeid nagu keskkonnaaudit, keskkonnamõju hindamine, ökokaardistamine, keskkonnabilanss, keskkonnaarvestus, ökotõhususe hindamine, olelusringi hindamine jt.

## Vaata ka
*keskkonnategevuse tulemuslikkuse indikaator
*ettevõtte keskkonnategevuse seire
*keskkonnajuhtimine

## Viited
Keskkonnategevuse tulemuslikkuse indikaator

**Keskkonnategevuse tulemuslikkuse indikaator** (inglise keeles *environmental performance indicator*) on  organisatsiooni keskkonnategevuse edukust kajastav kvantitatiivne või kvalitatiivne näitaja. 

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse indikaatorid võib jagada kolme rühma: tegevuse tulemuslikkuse, juhtimise tulemuslikkuse ja keskkonnaseisundi indikaatorid. Indikaatoritel põhineva keskkonnategevuse hindamise juhised annab rahvusvaheline standard ISO 14031.

## Vaata ka
*keskkonnategevuse tulemuslikkus
*keskkonnaindikaator

## Viited
Keskmine eluiga

**Keskmine eluiga** (inglise keeles *life expectancy*) on organismi (sh inimese) keskmine eeldatav eluiga sünnimomendil. 

Tavaliselt tehakse vahet **meeste** ja **naiste eeldataval keskmisel elueal**. 

Imikute suremuse tõttu on keskmine eluiga sünnimomendil harilikult lühem kui näiteks pärast aastaseks saamist. 

Keskmine eluiga oli 18. sajandil umbes 30 aastat. Umbes 30-40 protsenti lastest suri enne 1. sünnipäeva mustuse, nakkuste leviku ja toidupuuduse tõttu. Pooled üheaastaseks saanutest surid enne 12-14 aastaseks saamist. 

Keskmine eluiga on 20. sajandil märkimisväärselt tõusnud, peamiselt laste suremuse languse tõttu. Lisaks on seda soodustanud puhas joogivesi, parem toit ja antibiootikumid. Keskmise eluea pikenemine on 20. sajandi keskpaigast raugemas, kuna inimese keha ei suuda lõputult vastu pidada.

Keskmist eluiga üritatakse pikendada enneaegse surma levinumate põhjuste lahendamisele. Enneaegse surma lahendamiseks ohjatakse nakkushaiguseid paremini, vähendatakse suitsetamist ja tervist kahjustavat toitumist ning valmistutakse pandeemiateks veelgi tõhusamalt.

Eestis oli 2024. aastal keskmine oodatav eluiga sünnimomendil 79,5 aastat, sh meestel 75,1 ja naistel 83,4 aastat.

## Vaata ka
*imikusuremus 
*inimarengu indeks

## Viited
Füüsiline planeerimine

**Füüsiline planeerimine** (inglise *physical planning*) on ala füüsilise keskkonna (maakasutus, tehniline ja sotsiaalne infrastruktuur) tasakaalustatud planeerimine, arvestades kvaliteetse elukeskkonna saavutamist ja inimtegevuse kahjuliku mõju vältimist või vähendamist. 

Füüsiline planeerimine toimub lühikeses ajaraamis; sotsiaal-majanduslikud tingimused arvestatakse etteantuks või eeldatakse, et need ei muutu oluliselt.  

## Vaata ka
*ruumiline planeerimine
*strateegiline planeerimine

## Viited
Jaola

**Jaola** (ka Jäola) oli endise Kärsa mõisa (*Kersel*) valdusse kuulunud küla praeguse Kamariku karjääri territooriumil. Karjääri ümber ja serval võib tuvastada Jaola küla endisi talukohti. 

Geograafilised koordinaadid on . 

Karjäärist läänes paiknenud Kamariku, kuhu kujunes väike töölisasula, oli enne Kärsa mõisa talu Jaola külas.

## Ajalugu
Sõnajala talu praeguse Kamariku karjääri lõunakaldal osteti 1872. aastal. 19. sajandi lõpul ostetud talude hulka kuulus ilmselt ka Vanemuise talu, mis asus ligikaudu 1,5 km praegusest karjäärist idas. Praegusest karjäärist kirdesse jääb Kubjani talu, mis olevat Kärsa mõisniku poolt kokku liidetud seitsme saunakoha maast. Simuna kõrtsi teenistusega ostis ärimees Karl Kaddak Rakke lähedale talukohad ja Jaola külast Kärsa mõisale kuulunud lubjaahju.

## Vaata ka
*Uhe
*Kamariku
*Kamariku karjäär
*Kamariku karjääri järv
*Jaola peakraav
*Kärsa mõis
*Rakke vald

## Viited
Atahualpa

**Atahualpa** (umbes 1502 – 26. juuli 1533) oli inkade viimane kuningas. Ta tapeti hispaanlaste poolt.
Eesti haiku

**Eesti haiku** on luulevorm, mis on jaapani haikust lühem. Jaapani haikus on silpide arv 5 + 7 + 5, aga eesti haikus on kolme rea peal kokku vaid 4 + 6 + 4 silpi.

Eesti haiku luulevormi leiutaja on Asko Künnap.
Esimene eesti haikude kogu ilmus aastal 2010: Asko Künnapi, Jürgen Rooste ja Karl Martin Sinijärve "Eesti haiku". Selle eessõnas kirjutab Jürgen Rooste järgmiselt: "Eesti haiku koosneb kolmest värsist silpide arvuga 4, 6, 4, kokku seega 14 silbist, ja selles kujutatakse põhiliselt eestlasele, Eesti elule, olule ja loodusele olemuslikku või eksistentsiaalselt olulikku tabavas lakoonilises sõnastuses. Eesti haikude kirjutamist harrastatakse 21. sajandi teisel kümnendil ja edaspidi, kuni me kirjutatud keeleruumi lõpuni."

Eesti haikude esimene tõlkekogumik "Aika sattuu. Vironhaikuja" ilmus Turu raamatumessil Soomes 2011. aastal. Soomekeelse teose jaoks leiutas tõlkija Hannu Oittinen žanri soome vasteks mõiste *vironhaiku*.

Oktoobris 2012 ilmus Hannu Oittineni sulest "Assamallan asemalla. Vironhaikuja" esimene algselt soome keeles kirjutatud eesti haikude raamat, mis sisaldab soomekeelsetele eesti haikudele lisaks ka külalisluuletusi eesti keeles ning keelelisi katsetusi. Teatavasti on see teos esimene raamat maailmas, mis on välja antud Hellinnas ehk Helsingist ja Tallinnast moodustuvas fiktiivses kaksiklinnas.

2011. aasta Helsingi raamatumessil, kus Eesti oli peakülaline, korraldati eesti haikude kirjutamise võistlus. Eesti haiku valimikke on avaldanud Eesti Kirjanike Liidu ajakiri Looming. Facebookis töötab soome-eesti haikukirjutajate grupp Vironhaiku.

## Välja antud eesti haiku kogumikud

* Eesti haiku. Autorid Asko Künnap, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Eessõna kirjutanud Jürgen Rooste. Näo Kirik, Tallinn, 2010. ISBN 978-9949-21-073-2.
* Aika sattuu. Vironhaikuja. Autorid Asko Künnap, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Kujundanud Asko Künnap. Soomendaja ja eessõna kirjutaja Hannu Oittinen. Palladium Kirjat, 2011. ISBN 978-952-9893-67-6.
* Assamallan asemalla. Vironhaikuja. Autor Hannu Oittinen. Kujundaja Asko Künnap. Külalisluuletuste autorid: Asko Künnap, Mari-Liis Roos, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Näo Kirik, Hellinna, 2012. ISBN 978-9949-9172-6-6.
*Väikses linnas. Autor Adam Cullen. Kujundaja Asko Künnap. Tuum, Tallinn 2018. ISBN  9789949732401

## Viited

## Välislingid

Vironhaiku Facebookis: 
*http://www.facebook.com/groups/263999566971841/
*http://www.tuglas.fi/index.php?id=1176
*http://www.tuglas.fi/index.php?id=1159
*http://www.tuglas.fi/index.php?id=1144
*http://www.tuglas.fi/index.php?id=897
Manuel Serifo Nhamadjo

**Manuel Serifo Nhamadjo** (25. märts 1958 – 17. märts 2020) oli Guinea-Bissau poliitik. Ta oli 11. maist 2012 kuni 23. juunini 2014 Guinea-Bissau presidendi kohusetäitja.

Märtsist septembrini 2009 ja jaanuarist aprillini 2012 oli ta Guinea-Bissau parlamendi esimehe kohusetäitja. Pärast sõjaväelist riigipööret nimetas sõjaväehunta ta 19. aprillil 2012 riigipea kohusetäitjaks ja sama aasta 11. mail astus ta ametisse.
Rui Duarte de Barros

**Rui Duarte de Barros** (sündinud 18. veebruaril 1960) on Guinea-Bissau majandusteadlane ja poliitik. Ta oli 16. maist 2012 kuni 3. juulini 2014 Guinea-Bissau peaministri kohusetäitja. Ta oli ka 20. detsembrist 2023 kuni 7. augustini 2025 Guinea-Bissau peaminister.

Ta nimetati üleminekuvalitsuse juhiks pärast aprillis 2012 toimunud sõjaväelist riigipööret.
Michaił Miaśnikovič

**Michaił Miaśnikovič** (nimekuju ka **Mihhail Mjasnikovitš**, valgevene keeles Міхаіл Уладзіміравіч Мясніковіч, vene keeles Михаил Владимирович Мясникович; sündinud 6. mail 1950 Minski oblasti Njasviži rajooni Novõ Snoŭ külas) on Valgevene poliitik, kes oli 28. detsembrist 2010 kuni 27. detsembrini 2014 Valgevene Vabariigi Ministrite Nõukogu esimees (peaminister).

Erialase ettevalmistuse omandas ta Bresti inseneri-ehitusinstituudis, mille lõpetas 1972. aastal. 1989. aastal lõpetas ta Minski Kõrgema Parteikooli ja 1998. aastal sai doktorikraadi majandusteaduses.

Kuni 1991. aastani kuulus Miaśnikovič Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse, pärast seda on ta olnud parteitu.

Alates 1973. aastast kuni parteitööle asumiseni töötas ta Minskis insenerina. 1983. aastal valiti Miaśnikovič Minski Sovetski rajooni rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee aseesimeheks ja edutati järgmisel aastal Minski linna täitevkomitee esimehe asetäitjaks. Aastatel 1985–1986 oli ta Valgevene Kommunistliku Partei Minski linnakomitee sekretär ning 1986–1990 Valgevene NSV elamu- ja kommunaalmajanduse minister. 1990. aastal edutati ta Valgevene NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitjaks ja 1991. aastal Valgevene Vabariigi Ministrite Nõukogu esimehe esimeseks asetäitjaks. Eri ametinimetuste all töötas ta sellel kohal kuni 1995. aastani, mil temast sai Valgevene presidendi administratsiooni ülem. 

19. oktoobril 2001 sai Miaśnikovičist Valgevene Riikliku Teaduste Akadeemia president ja hiljem (2004. aastal) presiidiumi esimees.

28. detsembril 2010 nimetas president Alaksandr Łukašenka ta Valgevene valitsusjuhiks. Temast sai iseseisva Valgevene seitsmes peaminister.
Sekundaaremissioon

**Sekundaaremissioon** on elektronide väljapaiskumine ainest, kui selle pinnale langevad elektronid või muud laetud osakesed. Ainele langevaid elektrone nimetatakse primaarelektronideks ja sealt väljalöödavaid elektrone sekundaarelektronideks. Primaarosakesteks on peale kiirete elektronide sageli ka ioonid. Ioniseeritud gaasis võib sekundaaremissioon esile kutsuda laetud osakeste laviinitaolise paljunemise.

Sekundaaremissiooni kasutatakse näiteks nõrga elektronivoo võimendamiseks elektronkordistis ja tahkiste pinnakihi struktuuri uurimisel.

## Vaata ka
*Elektrilahendus

## Viited

## Välislingid
* Sekundaaremissioon
Kulutõhususe analüüs

**Kulutõhususe analüüs**  (inglise keeles *cost-effectiveness analysis*, lühend CEA) on tulude ja kulude parima suhte otsimine. 

Kulutõhususe analüüs on keskkonnamajanduse meetod nõutava keskkonnakvaliteedi saavutamiseks minimaalsete kuludega või parima tulemuse saavutamine etteantud kulutuste juures.

## Vaata ka
*tasuvusanalüüs
*teostatavusuuring
*vähimast kulust lähtuv planeerimine

## Viited