open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tori Amos

**Tori Amos** [t'oori 'eimos] (õieti **Myra Ellen Amos**; sündinud 22. augustil 1963) on USA laulja ja laulukirjutaja, kelle eripäraks on klaveri kasutamine oma peamise instrumendina. Praegu elab ta koos inglasest abikaasaga Suurbritannias ning neil on üks tütar, Natashya.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
#### Koos ansambliga [[Y Kant Tori Read]]
* "Y Kant Tori Read" (1988)
#### Sooloalbumid
* "Little Earthquakes" (1992)
* "Under the Pink" (1994)
* "Boys for Pele" (1996)
* "From the Choirgirl Hotel" (1998)
* "To Venus and Back" (1999)
* "Strange Little Girls" (2001)
* "Scarlet's Walk" (2002)
* "The Beekeeper" (2005)
* "American Doll Posse" (2007)
* "Abnormally Attracted to Sin" (2009)
* "Midwinter Graces" (2009)
* "Night of Hunters" (2011)
* "Gold Dust" (2012)
* "Unrepentant Geraldines" (2014)
* "Native Invader" (2017)
* "Ocean to Ocean" (2021)
* "The Music of Tori and the Muses" (2025)
* "In Times of Dragons" (2026)

## Välislingid

* toriamos.com, tori.com – ametlikud kodulehed
Sõbrakaubandus

**Sõbrakaubandus** on kapitalismieelne kaubanduse vorm, mis põhines vastastikusel usaldusel ja isiklikel suhetel. Eelkõige tähistatakse selle terminiga kesk- ja varauusajal toiminud kaubasuhet linnakaupmeeste ja talupoegade vahel.

Keskajal pidasid kaupmehed niinimetatud sõbrahoove, kus talupojad tohtisid ööbida tingimusel, et teevad oma ostud selle kaupmehe juures ja ühtlasi müüvad temale oma tooted. Näiteks 16. sajandi Tallinna kaupmehel Jasper Kappenbergil oli üle saja sõbra (näiteks Viluveres ja Kahalas), kes said temalt isegi laenu.

Keskajal otsisid maalt kaupu, eriti vilja, kokku ostvad kaupmehed endale usaldusväärsemaid talupoegi, keda võis kasutada müüjate otsimiseks ja kauba vahendamiseks ehk kaubaagentideks. Tihti käisid sellised "sõbrad" ka linnas ja olid kaupmehe majas või sõbrahoovis külalised. Varauusajal muutus sõbrakaubandus talupoja suhtes ebavõrdsemaks, seostudes ennekõike talupoegade kutsumisega linna, kus neil püüti nahka üle kõrvade tõmmata, neid täis jootes ja kaupu valesti kaaludes.

## Eesti-Soome sõbrakaubandus

Esimesed teated sõbrakaubandusest Eesti ja Soome vahel pärinevad 1300. aastatest, mil Viiburi kandi talupojad käisid Tallinnas ja Virumaa väikesadamates. Soome talupojad purjetasid Mahusse ja Toolsesse ka 1431 ja 1437.

Soome väikesaarte asukad vahetasid sõbrakaubanduse raames kala- ja hülgepüügi saadusi, näiteks soolaräimi, virulaste vilja ja liha, hiljem ka kartulite vastu. Samuti kaubeldi käsitöö ja villaga.

Teise maailmasõjani toimisid Eesti ja Soome rannarahva vahel kaubandussuhted, kus talu- või kalamees käis kindla kaupmehe juures, kes teda majutas ja kostitas, ning vastutasuks ostis kõik kaubad sellelt kaupmehelt. Korduvate ürituste vormis sõbrakaubandust nimetati sõbralaadaks. Sõbrakaubanduse hulka kuuluvad Soomes 1919. aastal kehtestatud kuiva seaduse järel alanud salapiirituse vedu Eestist Soome ning sõjaeelse aja kilulaadad.

Soome ja Eesti vahelist sõbrakaubandust on laatade kujul püütud viimasel aastakümnel taastada, Eestis on sõbralaadad toimunud Kunda ja Mahu rannas.

Viru-Nigula muuseumis on sõbrakaubanduse teemaline ekspositsioon.

## Vaata ka
*vahetuskaubandus
*vastastikusus

## Viited

## Kirjandus
* Helmut Elstrok "Sõbrakaubandus - sepralaitos" Tallinn: H. Elstrok, 1999 (kordustrükk: Maalehe Raamat, 2002)
* "Üle mere sõprus: 700 aastat sõbrakaubandust" (koostaja Agu Veetamm) Tallinn: Maalehe Raamat, 2002 (kordustrükk 2004)

## Välislingid
* "Kuusalu rahvas läheb Blue Siriusega sõbrakaubandusreisile Soome" Sõnumitooja, 7. aprill 2010
* 
* Seprakauppa maailman muutoksissa – Raimo Päiviön väitöstiedote, Turun yliopisto 2009
* Kristiina Heikkonen, Silakkaa ja ystävyyttä 700 vuotta kauppaperinnettä suomalaisten ja virolaisten kesken, Tuglas-seura
Adratalupoeg

**Adratalupoeg** ehk **adrik** oli kõige arvukam kesk- ja uusaegse Eesti talupoja sotsiaalne kategooria. 

Adratalupoegade maa suurust ja majanduslikku võimet hinnati adramaades siit ka nimetus adratalupoeg. Adratalupoegade maa suurus kõikus suuruse ja jõukuse poolest suurtes piirides – seda enam, et adramaagi oli varieeruva suurusega ühik. Ühes piirkonnas olid adratalud tavaliselt ühesuurused, kuigi võis leiduda ka kahe- ja enama adramaalisi adratalusid. Eramaadel olevad adratalud olid tavaliselt väiksemad kui keskajal maaisanda, uusajal riigi ehk domeeni maadest eraldatud talud. Adratalupoegade maksukoormus oli tavaliselt ühesugune, kuid aja jooksul talupoegade koormised, eriti teotöö, kasvasid. Alates 15. sajandist muutusid adratalupojad sunnismaisteks.

## Vaata ka
* maavaba talupoeg
* ori ehk trääl
* pundenik
* sulane
* teenija
* vabadik
* vabatalupoeg
* üksjalg
* pooleteramees

## Kirjandus
* Eesti talurahva ajalugu. 1. Tallinn: Olion, 1992.
Üksjalg

**Üksjalad** (ka: ainasjalad, saksa keeles *Einfüsslinge*) oli talupoegade sotsiaalne grupp kesk- ja varauusaegsel Liivimaal.    

Üksjalad olid arvatavasti sisekolonistid, kes asusid uusi maid üles harima. Nende arv vähenes aja jooksul, eriti 16. sajandist alates. Saaremaal leidus neid veel ka 18. sajandil. Nende maksukohustused olid väiksemad kui adratalupoegadel. 

Enn Tarvel on arvanud, et nende talude põllumaad olid ühes tükis, mitte põlluribadena nagu adratalupoegadel. Tavaliselt olid üksjalgade talud kehvematel põllumaadel, eriti palju oli neid Lääne-Eestis. On ka arvatud, et üksjalad olid Saaremaa orjade ehk träälide järeltulijad, kuid tõenäoliselt on see arvamus vale. Üldiselt peetakse õigemaks seda, et nad olid adratalupoegade nooremad pojad, kes isatalust ära läksid ja endale uued talud rajasid. Nad on seotud ka talumaade mõisastamisega, sest kui adratalude maad mõisastati, pidid nendest lahkunud talupojad kõigepealt rajama asuniku- ehk üksjalatalu, mis jalad alla saanuna muutus taas adrataluks. Seega oli üksjala staatus talupoja puhul pigem ajutine.

Üksjalgade eriskummaline nimetus tuli sellest, et 15. sajandi I poolel, kui üksjalad allikaisse ilmusid, olid nende talud väikesed ja peamisteks
koormisteks oli üks jalapäev nädalas.

## Vaata ka
* adratalupoeg
* maavaba talupoeg
* ori ehk trääl
* pundenik
* sulane
* teenija
* vabadik
* vabatalupoeg
* pooleteramees

## Kirjandust
**Eesti talurahva ajalugu*. Tallinn, 1992.
Vabatalupoeg

**Vabatalupoeg** oli keskaegses Eestis üks talupoegade sotsiaalsetest kategooriatest. 

Vabatalupoeg maksis rahamaksu ning ta majanduslik seisund võis varieeruda olenevalt sellest, kui paljudest kohustustest ta end rahaga vabaks oli ostnud. Tavaliselt polnud vabatalupojad isiklikult vabad, kuid nende seisund oli siiski parem kui adratalupoegadel, kellel oli igasuguseid kohustusi, sealhulgas teotöö. Et teotöö osakaal keskaja jooksul suurenes, siis hakkasid vabatalupojad 16. sajandi keskpaiku kaduma.

## Vaata ka
* adratalupoeg
* maavaba talupoeg
* ori ehk trääl
* pundenik
* sulane
* teenija
* vabadik
* üksjalg
* pooleteramees
Maavaba talupoeg

**Maavaba talupoeg** (lühemalt ka: **maavaba**) oli keskaegse Eesti talupoja sotsiaalne kategooria. 

Maavabad talupojad olid isiklikult vabad ja said oma talu (lääni) tavaliseltläänikirjaga. Nad pidid täitma sõjateenistuskohustust ja maksma oma lääniisandale maksu ehk rekognitsiooni. Neil polnud tavaliseadratalupoja kohustusi. Hilisemal ajal maavabade talupoegade hulk vähenes, kuna suurenes teotöö osakaal. Isiklikult vabaks jäid üldiselt vaid rannarootsi talupojad, aga ka näiteks Muhu saarel Koguvas elanud Schmuulide (Koguva Hanskeni) suguvõsa, mis tegeles postiveo ja küüditööga.

Arvatavasti olid maavabad muinasülikute järglased või vähemalt osa nende eesõiguste pärijad. Mõnikord on neid loetud vabatalupoja allkategooriaks, kuid nad eristuvad teistest vabatalupoegadest siiski selle poolest, et teistel isiklikku vabadust reeglina ei olnud.

Evald Blumfeldt liigitas vabatalupojad kolme kategooriasse: 
*vabad, kes valdasid oma talusid mingi alama, kohaliku, näiteks Kura või Liivi lääniõiguse alusel, kel ei lasunud talupoja-feodaalkoormisi, vaid kes kandsid sõjateenistuskohustust (hiljem ka käskjalakohustust rahuajal). Nende erinevus vasallidest, läänimeestest polnud mitte niivõrd juriidiline kui majanduslik: neile vabadele ei kuulunud sõltuvaid talupoegi, seepärast tegid nad ise tööd ning olid oma elulaadilt talupoeglikud
*vabad, kes valdasid oma talusid pärushinnuseõiguse alusel, olles vabastatud tavalistest talupojakoormistest. Mõnikord lisandus sellele kindla suurusega regulaarsele maksule (harilikult rahas) — ka sõjateenistus- või käskjalakohustus
*vabatalupojad, kelle vabadus ei baseerunud lääniõigusel. Maad kasutasid nad samasugusel alusel kui tavalised talupojad; vabadus seisnes selles, et nad olid tavalistest adratalupoja koormistest (eriti teokoormisest) vabastatud kindla suurusega rahamaksu (nn. vabaraha) tasumise või mingi ameti, näiteks kupjaameti kandmise tingimusel.

## Vaata ka
* adratalupoeg
* ori ehk trääl
* pundenik
* sulane
* teenija
* vabadik
* vabatalupoeg
* üksjalg
* pooleteramees
* Kura kuningad
## Viited

## Kirjandus
**Eesti talurahva ajalugu. 1*. Tallinn: Olion, 1992.
*Andres Parve. "Koguva maavabad Liivimaa vasalliteenistuse ja 16. sajandi sõdade kontekstis". KVÜÕA toimetised 13/2010. Tartu 2010.
Vabadik

**Vabadikud**  (saksa keeles *Lostreiber*) olid kesk- ja uusajal, alates 15. sajandist kuni 1930. aastateni Liivimaa, Eesti ja Läti aladel elanud kehviktalupojad, kel oli maad vähe või polnud seda üldse. Nad elatusid juhutöödest, harvem käsitööst.

Eesti eri piirkondades nimetati neid ka **popsid**, **pobulid**, *saunikud*, *saunamehed*, *kutnikud*, *vabanikud*, *kodakondsed* jne. 1860. aasta Liivimaa Talurahva Seaduse § 551 kohaselt mõisteti üldise nimetuse „popsnik" all niisugust inimest, kes ei olnud iseseisev maaomanik, ei seaduslik rentnik ega ka sulane ehk teenija.

## Ajaloost
Eestis oli vabadike arv 16. sajandi lõpuks kohati üsna arvukas. Kogukonna- või mõisamaal asuvat iseseisvat vabadikukohta pidavale talupojale anti maad kasutada 0,8–1,6 ha. Üldiselt elas vabadik perekonnaga võõra maa peal elamus või saunas ning tasus maa kasutamise eest selle omanikule tööpäevadega. Harilikult oli tal ka mõni loom - lehm või siga.

Esines ka maakasutuseta vabadikke (üksik vanainimene, lapsega naine), keda nimetati *kõrvaline*, *kodapooline*,  *manuline* jne. Nad elasid enamasti talus toanurgas, kuid olid omaette leivas. Elusaseme eest manulised ei maksnud, kuid abistasid pererahvast kodustel töödel. Hilisemal ajal hakkasid nad tegema teatud arvu tööpäevi. 

## Reformid
19. sajandi alguseks oli Põhja-Eestis vabadikke kuni 25% talupoegade üldarvust. Mõisnikele ei olnud vabadikud tulusad, sest said neilt makse vähe või üldsegi mitte ning vabadike kohti hakati vähendama.  Sajandi keskpaigas toimusid talurahvareformid. Selle mõjul loodi kroonumõisates rohkelt *kandikohti* ehk *vabatkohti*, mille rentnikke nimetati *kantnikud* või ka *kandimehed*. Nemad tasusid renti põhiliselt tööpäevadega ning tükitööga mõisapõllul.

1926. aastal Riigikogu poolt vastu võetud nn. popsiseaduse alusel võisid vabadikud endale popsikohti päriseks osta.

## Vaata ka
*Eestimaa talurahvaseadused
* adratalupoeg
* maavaba talupoeg
* ori ehk trääl
* pundenik
* sulane
* teenija
* vabatalupoeg
* üksjalg
* pooleteramees

## Viited

## Kirjandus
* Eesti külad XIX sajandil: Ajaloolis-etnograafiline uurimus. Gea Troska. Tallinn, Eesti Raamat, 1987.
Alofi

**Alofi** on Niue pealinn. 

Asula paikneb Niue läänekaldal Alofi lahe ääres. Alofist lõunas asub Niue rahvusvaheline lennujaam.

Alofis on keskkool, postkontor, Niue ajaloo ja kultuurimuuseum.

1922. aastal avati Alofis Niue esimene haigla.

2001. aastal oli elanike arv 614. 2022. aastal 610.

## Viited
Kanjiža vald

**Kanjiža vald** on vald Serbia autonoomse piirkonna Vojvodina Põhja-Banati ringkonnas.

Vallas on 13 küla:     

* Adorjan
* Velebit
* Doline
* Zimonjić
* Kanjiža
* Male Pijace
* Mali Pesak
* Martonoš
* Novo Selo
* Orom
* Totovo Selo
* Trešnjevac
* Horgoš

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli valla elanikest ungarlasi 23 802 (86,5%), serblasi 2037 (7,4%), mustlasi 530 (1,9%).
723

**723. aasta**

**[[Sajandid]]**: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

**[[Kümnendid]]**: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - **[[720. aastad]]** - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad

**Aastad**: 718 719 720 721 722 - 723 - 724 725 726 727 728 

## Sündmused
* Legendi järgi asutas Gupta dünastiasse kuuluv kuningas Gun Kamdev Katmandu linna. Arheoloogiliste uuringute põhjal oli Katmandu org asustatud juba 9. sajandil e.m.a.

## Sündinud

## Surnud
500

**[[Sajandid]]**: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

**[[Kümnendid]]**: 450. aastad 460. aastad 470. aastad 480. aastad 490. aastad - **[[500. aastad]]** - 510. aastad 520. aastad 530. aastad 540. aastad 550. aastad

**Aastad**: 495 496 497 498 499 - **500** - 501 502 503 504 505

## Sündmused
*...

## Sündmused [[Eesti]]s
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Zu Chongzhi, hiina matemaatik
Istuv Sõnn

**Istuv Sõnn** (lakota keeles *Tĥatĥánka Íyotake*, inglise keeles *Sitting Bull*; u 1831 – 15. detsember 1890) oli hunkpapa lakota siuude šamaan ja sõjapealik, preeriaindiaanlaste vabadusvõitluse üks juhte.

Ta sündis Grand Riveri lähedal Lõuna-Dakotas.
Juba noorukina oli ta osav ratsutaja ja väga täpne vibulaskja. 14-aastaselt osales ta sõjakäigul vareseindiaanlaste vastu ja tõukas ühe vastase sõdalase hobuse seljast maha. Selle eest teenis ta oma esimese kotkasule. 20. eluaastate alguses sai temast siuude šamaan ehk püha mees (*[[wičháša wakȟáŋ]]*).

Aastatel 1865–1868 juhtis ta mitmeid rünnakuid Fort Bertholdi, Fort Stevensoni ja Fort Bufordi vastu.

Ta sai tuntuks oma rolli tõttu Little Bighorni lahingus, kus George Armstrong Custer ja USA 7. ratsarügement sai 25. juunil 1876 indiaanlastelt lüüa. Lahingu tulemust oli Istuv Sõnn ennustanud päikesetantsus nähtud nägemuse põhjal. Ta põgenes koos pere ja lähedastega Kanadasse Saskatchewani Wood Mountaini lähedale, kuhu ta jäi 1881. aastani, mil ta külma ja nälja tõttu alistus Montanas USA vägedele.

1885. aastal osales ta nelja kuu jooksul Buffalo Billi "Wild West shows", arvates, et ta saab avalikult rääkida valgete kuritegudest indiaanlaste vastu. Halva inglise keele oskuse tõttu ei teadnud ta, et tegemist oli vaid etendusega ja tema sõnum ei jõudnud kohale.

Istuv Sõnn järgis indiaanlaste tavasid ja eluviisi ning kritiseeris USA valitsust reservaatide maade vähendamise eest.

Ta tapeti indiaanipolitsei poolt Standing Rocki reservaadis arreteerimiskatsel vaimude tantsus osalemise eest.

Kaks nädalat pärast Istuva Sõnni tapmist toimus Wounded Knee veresaun.

## Välislingid
Membranofonide loend

__NoTOC__


## Membranofonide loend
*Cylindrical drum :en:Cylindrical drum
*Conical drum :en:Conical drum
*Barrel drum :en:Barrel drum
* Džembe
*Hourglass drum :en:Hourglass drum
*Goblet drum :en:Goblet drum
*Footed drum :en:Footed drum
* Kammipill
* Käsitrumm
*Long drum :en:Long drum
* Naqara
*Frame drum :en:Frame drum
*Friction drum :en:Friction drum
*Kazoo :en:Kazoo
* Suur trumm
* Tambora (trumm)
* Tamburiin
* Timpan
* Trumm
* Väike trumm

### Vaata ka
*Idiofonide loend
*:en:List of Caribbean membranophones
Must eebenipuu

**Must eebenipuu** ehk **tseiloni eebenipuu** ehk **eebenidiospüür** (*Diospyros ebenum*) on lehtpuuliik eebenipuu (diospüüri) perekonnast. Must eebenipuu kasvab looduslikult Lõuna-Indias ja Sri Lankal.

Eebenipuud tuntakse eelkõige tema musta puidu poolest. Puu on igihaljas ning aeglase kasvuga. Must eebenipuu kasvab kuni 30 meetri kõrguseks. Sirge tüve läbimõõt võib ulatuda 750 millimeetrini. Lehe pikkus on 6...15 sentimeetrit ja laius 3...5 sentimeetrit. Puu viljad on umbes kahesentimeetrise läbimõõduga hurmaaga sarnanevad marjad.

Eebenipuu puit on kõva ja suure tihedusega (umbes 1200 kg/m3). Puit on peene ja ühtlase tekstuuriga ja suhteliselt sirgete kiududega. Lülipuit on tumepruun kuni must, väheväärtuslik maltspuit aga kollakas.

Oma kõvaduse tõttu on eebenipuit suhteliselt raskesti töödeldav, kuid tänu tihedusele ja ühtlusele hästi poleeritav, mistõttu võimaldab saavutada ülimalt sileda ja läikiva pinna.

Puidust valmistatakse dekoratiivtooteid (eriti treitooteid) ja muusikariistu. Traditsiooniliselt valmistatakse eebenipuidust musti malendeid ja klaveri musti klahve. Pärast peitsimise ja teiste töötlusviiside kasutuselevõttu on eebenipuit osa oma eripärast kaotanud.

Vanas Indias usuti, et eebenipuit neutraliseerib mürke, mistõttu kasutati seda jooginõude valmistamiseks. Puu lehti on kasutatud tubaka aseainena.


Ebony elefant.JPG|Eebenipuidust elevandid
Chess set 4o06.jpg|Eebenipuidust malendid


## Vaata ka
* Eebenmust

## Viited
Naftatootmise tipp

**Naftatootmise tipp** (ka **naftatootmise tipnemine**, **naftatootmise kõrgpunkt**, **naftatipp** (inglise *peak oil*) on hetk, mil toornafta tootmine maailmas saavutab suurima taseme (tipuplatoo), mille ületamise järel asuvad tootmismahud pöördumatusse langusfaasi. 

Naftakasutuse 140 aastaga on inimkond ammendanud umbes poole planeedi tootmiskõlbulikest varudest. Arvatakse, et juba praegu tarbitakse päevas 6 korda rohkem naftat, kui suudetakse leida uusi tootmisvarusid. Kui globaalne tarbimine ei vähene enne naftatipu läbimist ja ei suudeta leida ka sobivaid asendusressursse, võib sellest lähtuda energiakriis, milles toornafta nõudlus ületab pakkumise ning toob kaasa kestva globaalse majandus- ja finantssurutise.  

Vaatamata üha kasvavale nõudlusele ei ole varem pidevalt kasvanud tootmismahte suudetud pärast 2005. aastat enam tõsta. Tootmismaht on jäänud kõikuma umbes 74 mln barrelit päevas juurde. Samas on toornafta pakkumine maailmaturul alates 2006. aastast langenud keskmiselt 3% aastas. Kompenseerimaks puudujääki toornafta pakkumises, on kiirelt kasvama asunud ülikuluka ebakonventsionaalse nafta osakaal globaalses energiabilansis (kildanafta frakkimistehnoloogiatest, sünteetiline nafta pigiliivadest) ning nn "muude küttevedelike" tootmine teistest fossiilkütustest (maagaas, kivisüsi, põlevkivi) ja biomassist (biodiislikütus, metanool). Tulemusena liialt kasvanud ja ülivolatiilseks muutunud küttevedelike hind kahjustab globaalmajanduse toimimist, kuna majanduse kasvuvõimalused sõltuvad energiasisendite mahu kasvust ja hinnatasemest. Ajavahemikus august 1998 – august 2008 turuhind kümnekordistus (14,7 USD/barrel – 147 USD/barrel). Seejärel tekkinud globaalses majanduskriisis hind kukkus ligikaudu 80% (32 USD/barrel) ning stabiliseerus perioodiks 2011–2014 umbes 110 USD juures. Kuna energiasisendite nõudlus ja hind turgudel sõltub majandusaktiivsusest, lubab küttevedelike hinnalangus kestva naftadefitsiidi tingimustes prognoosida globaalse majandussurutise kulgu ja järgmisi kriisilaineid. 

M. King Hubbert kasutas naftatipu teooriat esmakordselt 1956. aastal. Tal õnnestus prognoosida toonase maailma suurima naftatootja USA toornafta tootmise tipnemist ajavahemikus 1965–1970  (realiseerus aastaks 1970) ja maailma naftatootmise tippu 2006. aastaks. Hubberti logistilist mudelit (tuntud ka Hubberti teooriana) on hiljem edukalt kasutatud teiste riikide nafta jms maavarade tootmisdünaamika prognoosimisel. Hubberti mudel on üksikute naftamaardlate tootmisstatistikast ja -loogikast lähtuv laiem üldistus. Selle kohaselt moodustab jätkuva nõudluse korral iga piiratud loodusressursi ammutamise nivoo alati (normaaljaotuskõveraga sarnaneva) sümmeetrilise logistilise kõvera.

## Viited
St. Jakob-Park

**St. Jakob-Park** (hüüdnimi "*Joggeli*") on Šveitsis Baselis asuv jalgpallistaadion, mis on kuni 42&nbsp;500 istekohaga riigi suurim.

Tegemist on FC Baseli kodustaadioniga.

Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel peetakse seal kolm alagrupikohtumist (sh avamäng), kaks veerandfinaali ja üks poolfinaal.
Stade de Suisse Wankdorf

**Stade de Suisse Wankdorf** on Šveitsi pealinnas Bernis asuv jalgpallistaadion, mis on St. Jakob-Parki järel riigi suuruselt teine. Kaasaegne staadion valmis 2005. aastal, asendades 2001. aastal lammutatud Wankdorfstadioni (ehitatud 1925).

Tegemist on jalgpalliklubi BSC Young Boys kodustaadioniga.

Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel peetakse seal kolm alagrupikohtumist.

Vanal Wankdorfstadionil toimus 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste finaal.
Stade de Genève

**Stade de Genève** on Šveitsis Genfi kantonis Lancy vallas asuv jalgpallistaadion. 2003. aastal avatud spordirajatis mahutab 30&nbsp;084 pealtvaatajat.

Tegemist on jalgpalliklubi Servette FC kodustaadioniga.

Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel peetakse seal kolm alagrupikohtumist.
Letzigrund

**Letzigrund** on Šveitsis Zürichis asuv jalgpalli- ja kergejõustikustaadion. Nüüdisaegne staadion valmis 2007. aastal, vahetades välja 1925. aastal ehitatud esialgse spordirajatise

Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel toimus seal kolm alagrupikohtumist.

Seal toimusid 2014. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus.
Šveitsi frank

**Šveitsi frank** (saksa keeles *Schweizer Franken*, itaalia keeles *franco svizzero*, prantsuse keeles *franc suisse*) on Šveitsi rahaühik. Selle valuutakood on **CHF**.

## Pangatähed

Ringluses on 6 erinevat nominaali:

*1000 franki
*200 franki
*100 franki
*50 franki
*20 franki
*10 franki

Tuhandefrangine on kõige suurema reaalväärtusega pangatäht Euroopas (umbes 825 eurot).

## Mündid

Ringluses on 7 mündinominaali:

*5 franki
*2 franki
*1 frank
*1/2 franki
*20 rappi
*10 rappi
*5 rappi

## Välislingid
* Šveitsi frank: pangatähtede galerii (saksa, inglise, prantsuse keeles)
Türgi liir

**Uus Türgi liir** (türgi keeles *türk lirası*) on Türgi rahaühik. Selle valuutakood on **TRY**. 1 liir = 100 kuruş'it.

## Rahavahetus 2005

Aastal 2005 vahetati Türgi vanad liirid kursiga 1 : 1 000 000 ümber uueks Türgi liiriks. Kasutusele tulid mündid nimiväärtusega 1, 5, 10, 25 ja 50 kuruşit ning 1 liir. Paberraha esines nimiväärtustes 1, 5, 10, 20, 50 ja 100 liiri.

## Valuutavahetus 2009
Aastal 2009 vahetati uued Türgi liirid Türgi liiriks kursiga 1 : 1. Müntide nimiväärtused jäid samaks, kuid nende disaini muudeti. Paberrahadest loobuti üheliirisest ja lisati 200-liirine. Ka nende disain muutus.
Nicolaus von Nauen

**Nicolaus von Nauen** (ka **Nikolaus**; suri 1253) oli Riia piiskop aastatel 1229–1253.

Nicolaus pärines tõenäoliselt Magdeburgi peapiiskopkonna aladelt. Ta oli premonstraatliku ordu liige.

## Nicolaus von Nauen Riia piiskopina
Kui Riia piiskop Albert 1229. aastal suri, valis otse Rooma paavstile Riia toomkapiitel endise Magdeburgi toomhärra Nicolause uueks Riia piiskopiks. 

Preisimaa ja Liivimaaga piirneva suure Saksamaa – Bremeni peapiiskopkonna peapiiskop oli omalt poolt määranud uueks piiskopiks aga Albert Suerbeeri. Riia piiskopkond allus aga otseselt Rooma paavstile ja seetõttu ei tunnistatud Liivimaal ka Suerbeeri valimist. Paavstki nõustus lõpuks Nicolause võimuga, määrates Suerbeeri Põhja-Iirimaale Armagh' peapiiskopiks. 

1231. aastal tuli Nicolaus Liivimaale ja asus piiskopina reaalselt valitsema. Tema ajal, 1234. aastal, tulid Riiga dominiiklased ja frantsisklased.

20. novembril 1234 kutsus paavst Gregorius IX Mõõgavendade ordu ordumeistri ja Riia piiskopi Nicolaus von Naueni 8. septembriks 1235 Rooma aru andma, kuna paavsti kõrvu olevat jõudnud kuuldused, et orduvennad tegevat ebaõiglust vastristitutele ja teistele katoliku kiriku alamatele, rõhuvad vastristituid ja olevad samuti olevat orjastanud vastristitud kurelasi.

## Vastasseis Albert Suerbeeriga
1245. aastal suri Preisimaa piiskop Christoph ja Rooma paavst rajas ühise Preisimaa, Liivimaa ja Eestimaa peapiiskopkonna, mille etteotsa sai Albert Suerbeer. Albert Suerbeerile oleks ka Riia piiskopkond allutatud, kuid Suerbeer ei saanud Saksa ordu vastuseisu tõttu Preisimaale asuda, määras Rooma paavst peapiiskopkonna residentsiks 1251. aastal Riia linna. Nicolaus ei olnud sellega nõus, kuid kui ta 1253. aastal suri, viidi peapiiskopkonna keskus ikkagi Riiga üle.

## Vaata ka
*Riia piiskoppide ja peapiiskoppide loend
*Semgallia piiskop
Tivoli-Neu

**Tivoli-Neu** on Austrias Innsbruckis asuv mitmeotstarbeline staadion, mis avati 2000. aastal.

Tegemist on jalgpalliklubi FC Wacker Innsbruck kodustaadioniga.

Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel peetakse seal kolm alagrupikohtumist.
Tuneesia dinaar

**Tuneesia dinaar** (araabia keeles دينار) on Tuneesia rahaühik. Selle valuutakood on **TND**. 

## Mündid
*5 milim
*10 milim
*20 milim
*50 milim
*100 milim
*½ dinaar
*1 dinaar
*5 dinaar

## Paberrahad
*5 dinaar
*10 dinaar
*20 dinaar
*30 dinaar
Hypo Group Arena

**Hypo Group Arena** (ka *Wörtherseestadion*) on Austriais Klagenfurtis asuv jalgpallistaadion.

Tegemist on jalgpalliklubi SK Austria Kärnten kodustaadioniga.

Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel peetakse seal kolm alagrupikohtumist.
.eh

**.eh** on Lääne-Sahara jaoks reserveeritud Interneti tippdomeen. 

Kuna Lääne-Sahara on vaidlusalune ala ja mitte rahvusvaheliselt tunnustatud riik, siis ei ole sellel ametlikult tippdomeeni. Domeeni saab kasutusele võtta, kui konflikt selles piirkonnas laheneb.

Domeeninimi on lühend Lääne-Sahara endisest nimest Sáhara Español (Hispaania Sahara).
Red Bull Arena (Salzburg)

**Red Bull Arena** on Austrias Salzburgi külje all asuv jalgpallistaadion.

See on jalgpalliklubi Salzburgi FC Red Bull kodustaadion.

Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel kandis staadion nime *EM-Stadion Wals-Siezenheim*. Seal peeti kolm alagrupikohtumist.
Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi lipp

**Lääne-Sahara lipp** on Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi lipp. Lipp on kasutusel alates 1960. aastast.

## Vaata ka
*Maroko lipp
Sigulda vandenõu

**Sigulda vandenõu** oli 1316. aastal Siguldas sõlmitud liit Liivi ordu, Riia toomkapiitli ja peapiiskopi vasallide vahel, mis oli suunatud peapiiskop Friedrich von Pernsteini vastu.

Riia peapiiskop Pernstein oli alates oma peapiiskopiks valimisest 1304. aastal keeldunud Liivi ordu ülimuslikkust Vana-Liivimaal tunnustamast. Peapiiskop toetas Riia linna võitlust Liivi ordu vastu ning püüdis ka hankida välist toetust oma orduvastastele plaanidele. 

Sellele vastukaaluks lõigi Liivi ordu salajase liidu peapiiskopi vasallide ja kapiitliga, kusjuures tõotati peapiiskop ordu huvidele allutada. Sellest sai peagi teada aga ka Pernstein ning teatas sellest Rooma paavstile. 

1322. aastal tunnistas paavst selle kokkuleppe õigustühiseks. Liivimaa oli aga tegelikult langenud siiski ordu mõju alla ja Pernstein ei omanud seal enam reaalset ilmalikku võimu.
Ernst-Happel-Stadion

**Ernst-Happel-Stadion** (eesti keeles *Ernst Happeli staadion*, kuni 1992. aastani **Praterstadion**)  on Austria pealinnas Viinis asuv staadion, kus peab oma kodumänge Austria jalgpallikoondis. Austria suurim staadion mahutab tänapäeval 50 865 pealtvaatajat.

Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel peeti seal kolm alagrupikohtumist, kaks veerandfinaali, üks poolfinaal ja finaal. Tollal oli staadionil 51 428 vaatajakohta.

## Panoraam
HU?

**HU?** on eesti ansambel, mis alustas tegevust 2007. aastal.

Ansambli nimi on tuletatud Hannaliisa Uusma ees- ja perekonnanime esitähtedest. Kõlaliselt sarnaneb nimi HU? ingliskeelse küsisõnaga "*who?"*.

## Koosseis
* Hannaliisa Uusma – vokaal
* DJ Critikal (Bert Prikenfeld) – muusika, produktsioon, elektroonika
* Leslie Da Bass (Leslie Laasner) – muusika, sõnad, produktsioon, bass 
* Ranno Paukson – trummid
* Sigrid Mutso – süntesaator

## Diskograafia
### Singlid
*"Kosmos" (2007)
*"Absoluutselt" (2007)
*"Depressiivsed Eesti väikelinnad" (2008)
*"UV Faktor 5" (2008)
*"Kuum (Vulkaan, mis vahel puhkab)" (2008)
*"Elupõletaja" (2009)
*"Mina Ise" (2009)
*"Rüütlid" (2009)
*"Miks mõni asi on nii hea" (2010)
*"Maakülgetõmbejõud" (2010)
*"Pluss üks" (2010)
*"Läbi öö" (2011)
*"Areen (koos Marten Kuningaga) (2012)
*"Põhjamaa" (2013)

### Albumid
* "Film" (Mindnote, 2008)
* "HU2" (Mindnote, 2010, CD)
* "Läbi öö" (Mindnote, 2011) Extended Play
* "Läbi öö" (2011)
* "Bermuda" (2013)

## Viited

## Välislingid
* HU? - MindNote Records. Estonian Hip Hop Music Record Label
* HU? Facebook
* 
* HU? Eesti Ansamblite Andmebaas
* Valner Valme. HU? Laulev sotsioloog? Laulev jah! Postimees, 21. mai 2008
* Online-intervjuu: küsimustele vastas Hannaliisa Uusma. Elu24, 9. juuni 2008
Sven Hedin

**Sven Anders Hedin** (19. veebruar 1865 Stockholm – 26. november 1952 Stockholm) oli rootsi maadeuurija ja geograaf.

## Hedini kuulsad retked
*1885–1886: 1. retk Venemaale, Kaukaasiasse, Osmanite riiki (tänapäevase Iraagi ja Türgi aladele) ning Pärsiasse
*1890–1891: 2. retk Pärsiasse ja Kesk-Aasiasse 
*1893–1897: 3. retk Kesk-Aasiasse ja üle Taklimakani Pekingsse
*1899–1902: 4. retk Kesk-Aasiasse. Hedin uuris Tiibetit ja üritas jõuda Lhasasse, kuid ei jõudnud sinna
*1905–1909: 5. retk Himaalajale 
*1926–1935: 6. retk (rahastatud Saksa riigi ja Lufthansa poolt) Gobi kõrbesse ja Mongooliasse. Hedin kohtus selle retke ajal Jiang Jieshiiga

## Tunnustus
1902. aastal tõsteti ta Oscar II poolt viimase rootslasena aadliseisusse. 1905. aastal valiti ta Kuningliku Teaduste Akadeemia ja 1913. aastal Rootsi Akadeemia liikmeks.

## Toetuskiri Edgar Kantile
1944. aastal saatis ta toetuskirja Tartu ülikooli rektorile Edgar Kantile.

## Viited

## Välislingid
*Adelsvapen
Stålhammar

**Stålhammar** on Rootsi aadlisuguvõsa, mis põlvneb Per Jönsson Hammarist (surnud 8. jaanuaril 1701), kes aadeldati 30. augustil 1650 Stålhammari nime all ja 1818. aastal Soome rüütelkonda nr 39 all.
Natt och Dag

**Natt och Dag** (rootsi keeles 'Öö ja Päev') on Östergötlandi maakonnast pärit Rootsi aadlisuguvõsa. See on vanim tänini säilinud Rootsi aadlisuguvõsa. Selle olemasolu on dokumentaalselt teada 1280. aastast. 

1625. aastal immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda (Nr.13).

31. detsembril 2006 oli 55 inimesel Rootsis perekonnanimi Natt och Dag.

## Suguvõsa liikmeid

*Svante Nilsson (1460–1512), riiginõunik ja riigieestseisja (1504–1512)
**Sten Sture noorem (1493–1520), Rootsi riigieestseisja 1512–1520
*Måns Johansson Natt och Dag (1500–1555), rüütel, riiginõunik
*Nils Nilsson Natt och Dag (1554–1613), Kristiina õuemeister, Rootsi printsessi Sigridi teine abikaasa
**Per Nilsson Natt och Dag (1584–1634), Östergötlandi hertsog Johani (1589–1618) kantseleinõunik (1612)
**Ivar Nilsson Natt och Dag (1590–1651), Norrlandi maavanem
***Arvid Ivarsson Natt och Dag (1633–1683), Svea õuekohtu asepresident

*Vabahärra Åke Axelsson Natt och Dag (1594–1655), Ii vabahärra (1652), Närke laaman, riiginõunik ja maamarssal, abiellus Eestimaa kuberneri Gustaf Oxenstierna tütrega
**Vabahärra Åke Åkesson Natt och Dag (1654–1676), kammerhärra
*Gustaf Persson Natt och Dag, riigi kammernõunik
*Nils Natt och Dag ( –1676), 
*Anna Elisabet Natt och Dag (surnud 1678), Rootsi Östergötlandi Vårdnäsi valla Bro mõisniku kaptenleitnant Nils Natt och Dagi (surn. 1658) tütar; Kuressaare komandandi, ooberstleitnant Otto Johann von Polli (1635–1710) esimene abikaasa, meresõitja Fabian Gottlieb von Bellingshauseni esivanem.

## Viited

## Välislingid
* Suguvõsa koduleht inglise keeles
* Rootsi Rüütelkonna arhiivi andmebaas (rootsi keeles)
Tesjoki

**Tesjoki** (rootsi keeles *Tessjö*) on küla Soomes Uusimaa maakonnas Loviisa linna koosseisus. See asub umbes 94 km Helsingist Kotka suunas maantee valtatie 7 ääres.

Enne 2010. aastat kuulus Ruotsinpyhtää valda.

Elanikkond on kakskeelne. Seal on eraldi rootsikeelne kool ja soomekeelne kool. 

Külal oli jäähokimeeskond Tesjoen Hokki, mis on mängijate puudusel tegevuse lõpetanud.
Tarn

**Tarn** (*Carex*) on kõrreliselaadsete seltsi kuuluva lõikheinaliste sugukonna liigirikkaim perekond.

## Ajalugu
Esimesena kirjeldas tarnu teaduslikult Carl von Linné (Linnaeus) oma 1753. aastal ilmunud teoses "Species plantarum". Sellega pani ta aluse tarnade uurimise teadusele ehk karikoloogiale.

Esimesed üksnes karikoloogiateemalised teosed olid saksa botaaniku Carl Ludwig Willdenowi 1805 avaldatud 107-leheküljeline raamat "Caricologia, sive descriptiones omnium specierum caricis, in usum excursionum botanicarum pro amicis seorsim impressa..." ja saksa botaaniku Carl Heinrich Hoppe 1826 avaldatud 104-leheküljeline raamat "Caricologia germanica oder Aufzahlung der in Deutschland wildwachsenden Riedgraser".

Tarnaliikide arvuks on pakutud 1100–2000. Eestis on loendatud 77 tarnaliiki.

## Levila ja kasvukohad
Tarnad on kosmopoliitsed, kuid kõige rohkem on neid parasvöötmes. Neid leidub kõikjal igijääga katmata aladel, välja arvatud Amazonase suudmest kagusse jääv ala, Araabia poolsaar, Thari kõrb ja põhiosa Aafrikast. Aafrikas leidub tarnu vaid Põhja-Aafrikas, Lõuna-Aafrikas, Madagaskaril, Niiluse orus ja Etioopias.

Enamik tarnu, kuid mitte nad kõik, kasvab märgaladel, eriti paduratel, soodes ja rabades, tiikide ja vooluveekogude kallastel ning isegi kraavides, kus nad sageli moodustavad taimestiku põhiosa.

## Kirjeldus
Tarna leht moodustub lehelabast ja -tupest. Lehetupe üleminekukohas lehelabaks asub väike kilejas keeleke.

Tarna õied moodustavad pähiku. Erinevail liikidel saab eristada androgüünset ja günekandrilist pähikut. Esimesel juhul on isasõied pähiku tipus, emasõied aga alusel. Emasõitest areneb hiljem põisik, mille morfoloogia on tähtis liigimääramistunnus.

## Kasutamine
Tarnad on kasutusel taimekasvatuses, sealhulgas maastikuarhitektuuris ja eraaedades. Looduslikult kasvavad liigid on levinud looduskeskkonna taastamise projektides ja jätkusuutlikus maastikukujunduses. Ehkki nad armastavad vett, taluvad nad hästi kuivust, mistõttu neid kasutatakse aasadel ja muru asemel seal, kus ei taheta kulutada vett kastmise peale. Mõnda tarnaliiki kasutatakse aianduses ilutaimena. Paljud tarnade ilutaimena kasvatatavad sordid on aretatud Jaapanis.

## Eesti tarnad

Eestis kasvab 77 liiki tarnu.

## Vaata ka
* Poku

## Viited

## Välislingid
Surimask

**Surimask** on inimese surma järel tema näost valatud plastiline jäljend (enamasti kipsist või vahast).

## Välislingid

* http://libweb.princeton.edu/libraries/firestone/rbsc/aids/C0770/index.html
* http://www.totenmasken.de
* http://www.deathmask.kiev.ua/
Karjaküla tee

**Karjaküla tee** (registrinumbriga 11194) on 2,5 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas.

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 28. kilomeetril Valkse külas. Tee kulgeb läbi Valkse ja Tõmmiku küla ning Karjaküla aleviku. Tee lõpeb Karjaküla aleviku südames.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 1 truubi. Teele jääb Talu bussipeatus.

Tee on mustkattega, kuid klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Tee lõpuosas Karjaküla aleviku tiheasustusega alal on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustus puudub.
Anckarström

**Anckarström** oli Rootsi aadlisuguvõsa, mis põlvnes Västeråsi kodanikust, vasekaupmees Claes Depkenist (surnud 1634). Tema samanimeline poeg (1627–1702) aadeldati Anckarströmi nime all 1678. aastal ja introdutseeriti tituleerimata aadlisuguvõsana Rootsi rüütelkonda. 

Suguvõsa tuntuim liige oli Jacob Johan Anckarström  (1762–1792), kes tappis Rootsi kuninga Gustav III-nda (1746 – 29. märts 1792). Pärast seda sündmust nimetati suguvõsa 5. juunil 1792 ümber Löwenströmiks.

## Viited
Č

**Č** (**č**) on ladina kirja täht, mis esineb bosnia, horvaadi, läti, leedu, slovakkia, serbia, sloveeni, tšehhi, vepsa, alamsorbi,  ülemsorbi, inari- ja põhjasaami keeles.

Č on olnud ka eesti tähestiku täht. 

Vene, makedoonia ja ukraina keele Ч translitereeritakse vahel ladina kirjas Č.
Aas-jürilill

**Aas-jürilill** (*Cardamine pratensis* L. subsp. *pratensis*) on ristõieliste sugukonda jürilille perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. 

## Nimetus
Jürilille ladinakeelne nimi *cardamine* tähendab kressi.

## Morfoloogia
Ta kasvab 40–60 cm kõrguseks. Lehed on 5–12 cm pikad ja neid on 3–15 tükki. Õisikud on 10–30 cm pikad, iga õie läbimõõt on 1–2 cm. Õiel on 4 kahvaturoosat, harva valget õielehte. Õied on väga nektaririkkad.
Aas-jürilille vili on kupar. Taim talvitub risoomis.

## Levila

Aas-jürilille levila on tsirkumpolaarne. Ta kasvab kõrgusel kuni 1700 m üle merepinna. Teda leidub kõikjal Euroopas, Põhja-Hiinas ja Koreas ning isegi Gröönimaal. Eestis on aas-jürilill tavaline.

## Kasvukoht
Kõige paremini kasvab vee läheduses. Teda kasvatatakse aedades ilutaimena. Kanadas ja USA põhjaosas on ta aedadest vabasse loodusse pääsenud ja naturaliseerunud.

## Alamliigid
Varem käsitleti aas-jürilille kollektiivliigina (*Cardamine pratensis*), hiljem eristati kaks alamliiki *Cardamine pratensis pratensis* (aas-jürilill) ja *Cardamine pratensis paludosa* (hambune jürilill).

## Konsortsium
Aas-jürilille lehtedele muneb oma munad koiduliblikas. 

## Kasutamine
Taim sisaldab sinepiõliglükosiidi, mõruaineid ja C-vitamiini. Rahvameditsiinis kasutatakse aed-jürililleteed reuma ja teiste liigesehaiguste vastu, samuti neerude ja maksahaiguste korral.

Aas-jürilille nektarist toituvad koiduliblika valmikud. Seejärel muneb liblikas lillele oma munad ja röövikud toituvad taime rohelistest osadest. Teine putukas, kes aas-jürilillel elab, on harilik vahtlane (*Philaenus spumarius*).

2006. aastal oli aas-jürilill Saksamaa aasta lill. Saksamaal on ta ohustatud liik.

## Välislingid
*
Keila – Keila-Joa tee

**Keila – Keila-Joa tee** (registrinumbriga 11195) on 9,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas.

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 30. kilomeetril Valkse külas. Tee kulgeb läbi Valkse, Tõmmiku, Keelva, Käesalu ja Meremõisa küla. Tee lõpeb Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 27. kilomeetril Meremõisa külas.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga üheksat truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Karjaküla, Tõmmiku, Muuluka, Käosalu (Käesalu juures).

Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Tee esimesel kilomeetril on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Apofüüdid

**Apofüüdid** on hemerofiilsed taimed, mis kasvavad mõõduka kuni tugeva inimmõjuga kasvukohtades.

Apofüütideks nimetatakse ainult pärismaiseid taksoneid, vaatamata sellele, et minevikus võisid need olla antropofüüdid. Näiteks 1790. aastal Eestisse toodud taim oli algselt antropofüüt, kuid kuna Eestis loetakse pärismaise taksoni daatumkriteeriumiks 1850. aastat, on sellest saanud apofüüt.

## Vaata ka
*Antropofüüdid
Klooga jaama tee

**Klooga jaama tee** (registrinumbriga 11196) on 2,5 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas.

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 35. kilomeetril Tuulna külas. Tee kulgeb läbi Tuulna ja Kloogaranna küla ning Klooga aleviku. Tee lõpeb Tallinna–Paldiski–Kloogaranna ülesõidu ja Klooga raudteepeatuse juures.

Tee ületab ühe silla (Kibiste sild üle Tuulna oja tee esimesel kilomeetril). Teele jääb üks bussipeatus (Klooga raudteejaamas).

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on tee lõpuosas (50 ja 70 km/h). Samas on ka lühike valgustatud teelõik.
Kloogaranna tee

**Kloogaranna tee** (registrinumbriga 11197) on 1,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Kloogaranna külas.

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 37. kilomeetril. Tee lõpeb Kloogaranna raudteepeatuse juures.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolme truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Klooga tee

**Klooga tee** (registrinumbriga 11198) on 1,9 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas.

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 38. kilomeetril Kloogaranna külas. Tee kulgeb läbi Kloogaranna küla ja lõpeb Klooga alevikus Klooga aedlinna raudteepeatuse juures.

Tee ületab kaht truupi. Bussipeatusi on teel ei ole.
 
Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Põllküla–Madise tee

**Põllküla–Madise tee** (registrinumbriga 11199) on 8,7 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. 

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 41. kilomeetril Kersalu külas. Tee kulgeb läbi Kersalu, Põllküla, Langa ja Madise küla. Tee lõpeb Paldiski–Padise tee 8. kilomeetril Madise külas.

Tee ületab ühe silla (Vanaveski sild üle Vasalemma jõe tee viiendal kilomeetril) ja 10 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee klass on V. Kuni Vanaveski sillani on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, edasi kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Astrofüüsika

**Astrofüüsika** on astronoomia haru, mis tegeleb Universumi füüsikaga, sealhulgas taevakehade (näiteks tähtede ja galaktikate) ning tähtedevahelise keskkonna omaduste (näiteks heledus, tihedus, temperatuur ja keemiline koostis) uurimisega.

**Astrofüüsikud** rakendavad oma töös tavaliselt mitmeid füüsika harusid nagu mehaanika, elektromagnetism, statistiline mehaanika, termodünaamika, kvantmehaanika, relatiivsusteooria, tuuma- ja elementaarosakeste füüsika, aatomifüüsika ja molekulaarfüüsika.

## Teoreetiline astrofüüsika
**Teoreetiline astrofüüsika** püüab mudelite abil ennustada või taasluua taevanähtusi. Paljusid astrofüüsikalisi protsesse saab kirjeldada osatuletistega diferentsiaalvõrrandi abil, millele saab täpse analüütilise lahenduse leida vaid erandolukordades. Astrofüüsikas laialdaselt kasutatav meetod on seetõttu arvarvutused (arvutusmatemaatika) ja simulatsioonid, mis võtaksid standardse personaalarvutiga aega päevi kuni nädalaid. Praktikas kasutatakse sageli superarvuteid või klastreid. Sel viisil saadud tulemusi võrreldakse vaatlusandmetega ja kontrollitakse, kas need ühtivad.

Tartu Ülikoolis üks õpetatavaid õppeaineid on teoreetiline astrofüüsika.

## Vaata ka
*Astromeetria
*Kosmoloogia
*Heliofüüsika

## Viited

## Välislingid
*Astrophysical Journal (*inglise keeles*)
*Astronomy and Astrophysics, a European Journal (*inglise keeles*)
*Tartu ülikooli kursus "Teoreetilise astrofüüsika alused" (loengukonspekt eesti keeles, autor Tõnu Viik)
Linnalegendid: Verine Mary

**"Linnalegendid: Verine Mary"** (*Urban Legends: Bloody Mary*) on 2005. aasta õudusfilm. 

Filmi pikkus on 119 minutit.

## Sisukokkuvõte
1969. aastal kutsub kooli parim sportlane peole sugugi mitte popi tüdruku Mary. Kui poiss kätele voli annab, põgeneb Mary ta eest ning sureb aeglaselt ja piinarikkalt kinnises kirstus - sellest saab alguse Verise Mary linnalegend. 2005. aastal äratavad pidžaamapeole kogunenud tüdrukud Mary surnust üles. Alguse saab mõrvaseeria, kus iga mõrva aluseks on mõni tuntud linnalegend. Needuse esile kutsunud Sam (Kate Mara) ja tema vend David (Robert Vito) võtavad asja uurimise enda peale ja loodavad aastakümnete taguse kuritöö lahendamise abil ka praeguse mõrtsuka paljastada.
1983. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1983. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 28. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 23. aprill 1983 Saksamaal Münchenis. Selle võitis Luksemburg.

1983. aasta võistlus oli esimene, mida edastati Austraalia televisioonis – see oli nähtav Sydneys ja Melbourne'is Channel 0/28 kanalilt (nüüd SBS Television). Võistlus sai Austraalias populaarseks, ning 32 aastat hiljem, 2015. aasta võistlusel, sai Austraalia ka kutse tulla Eurovisioonile esinema.

## Tulemused

*Roheline – 1983. aastal osalenud riigid
*Kollane – varem (kuid mitte 1983. aastal) osalenud riigid
Veikkaus Arena

**Veikkaus Arena** (soome keeles ka **Helsinki-areena**, **Helsingin areena**; rootsi **Helsingforsarenan**) on mitmeotstarbeline sisehall Helsingis. Hall on saanud nime suurima sponsori, joogitootmiskontserni Hartwall järgi. Hartwall Arenal toimus 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus.

Selle hoone ehitamise idee esitas Harry Harkimo aastal 1994. Hall valmis 1997. aasta jäähoki maailmameistrivõistlusteks. Hoone on 153 meetrit pikk ja 123 meetrit lai. 

Jäähoki puhul on halli mahutavus 13 464 inimest. Hall sobib mitmesugusteks üritusteks. Spordiüritustel on mahutavus umbes 10 000, korvpalli puhul 14 000, kontsertidel umbes 12 000 ja amfiteatrina 3000–5000. Mitmekorruselisse autoparklasse mahub 1421 autot. 

### Toimunud üritusi
* Kontserdid: Paul McCartney, The Beach Boys, Aerosmith, Guns N' Roses, Luciano Pavarotti, Shania Twain, Eric Clapton, No Doubt, KISS, Spice Girls, Bob Dylan, Neil Young, Cher, Elton John, Bryan Adams, David Bowie, Bon Jovi, The Eagles, AC/DC, Robbie Williams, Rammstein, Nightwish, Iron Maiden, John Fogerty, R.E.M., Judas Priest, Black Sabbath, Rush, Lenny Kravitz, Backstreet Boys, Phil Collins, Anastacia, Ricky Martin, Depeche Mode, 50 Cent, P.Diddy, Snoop Dogg, Shakira, Il Divo, Evanescence, Genesis, George Michael, Jean Michel Jarre, The Who, The Pussycat Dolls, Ozzy Osbourne, Gwen Stefani, Rihanna, Lady Gaga, Whitney Houston, Celine Dion ja Kylie Minogue
* Sport: jäähoki maailmameistrivõistlused, iluuisutamise maailmameistrivõistlused, 2002. aasta meeste saalihoki maailmameistrivõistlused, jäähoki maailmaturniir, NHL Challenge, Monster Jam
* Teatri- ja muud etendused: Riverdance, "Jeesus Kristus superstaar", "Chess", "Cats", "Hüljatud", Saturday Night Fever, David Copperfield, "Mamma Mia!", 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

## Vaata ka
* Nokia Arena
Trinidad (täpsustus)

***Trinidad*** tähendab hispaania keeles kolmainsust.

Trindad on mitme koha nimi:

* **[[Trinidad]]**, saar Kariibi meres.
* **[[Trinidad (Boliivia)|Trinidad]]** (ametlikult **La Santísima Trinidad**), linn Boliivias, El Beni departemangu keskus
* **[[Trinidad (Kuuba)|Trinidad]]**, linn Kuubal
* **[[Trinidad (California)|Trinidad]]**, linn USA-s Californias

## Vaata ka
***[[Trindade ja Martim Vaz]]**, Brasiiliale kuuluv arhipelaag Atlandi ookeani lõunaosas.
Elektromagnetism

**Elektromagnetism** on füüsika haru, mis uurib elektri- ja magnetnähtusi ja nendevahelisi seoseid.

Elektromagnetiline vastastikmõju on üks neljast fundamentaalsest vastastikmõjust.

Esialgu peeti elektrit ja magnetismi eri nähtusteks. Niisugune käsitlus muutus pärast seda, kui James Clerk Maxwell avaldas 1873 "Uurimuse elektrist ja magnetismist". See teos pani aluse klassikalisele elektromagnetismile. Selle uurimuse kohaselt põhjustab positiivsete ja negatiivsete laengute omavahelisi mõjusid üks ja sama jõud. Maxwelli uurimusel on neli peamist järeldust, mis kõik on katseliselt hästi tõendatud:

*Elektrilaengud tõmbuvad üksteise suunas või tõukuvad üksteisest jõuga, mis on pöördvõrdeline nendevahelise kauguse ruuduga. Erinimelised laengud tõmbuvad ja samanimelised tõukuvad.

*Magnetpoolused tõmbuvad üksteisega või tõukuvad üksteisest samal moel kui laengud ning nad esinevad alati paaris: igale magnetilisele põhjapoolusele vastab lõunapoolus ja vastupidi.

*Juhtmes olev elektrivool loob enda ümber magnetvälja. Selle suund (päripäeva või vastupäeva) sõltub voolusuunast juhtmes.

*Vooluringis tekib elektrivool, kui see liigub magnetvälja suhtes või kui magnet liigub vooluringi suhtes. Selle suund sõltub vooluringi ja magneti omavahelise liikumise suunast.

Maxwelli võrrandite kohaselt kutsub muutuv magnetväli esile muutuva elektrivälja. Muutuv elektriväli omakorda tekitab muutuva magnetvälja. Elektri- ja magnetvälja vastastikmõju tulemuseks on ruumis valguse kiirusega leviv elektromagnetlaine.

Elektrilaengute liikumisest (elektrivoolust) põhjustatud magnetvälja võib seletada laengutevaheliste elektrostaatiliste jõudude mõjuga. Laetud elementaarosakesed, millel on sisemine impulsimoment ehk spinn, omavad ka magnetmomenti, millele tugineb ferromagnetism.

Elektromagnetismi teoreetilised järeldused viisid erirelatiivsusteooria väljatöötamiseni Albert Einsteini poolt 1905. aastal. Relatiivsusteooria näitab selgesti, et kui magnetväli hakkab liikuma, siis muundub ta väljaks, mille elektriline komponent erineb nullist, ja vastupidi: kui elektriväli hakkab liikuma, siis muundub ta väljaks, mille magnetiline komponent erineb nullist. Sellepärast kasutataksegi mõistet "elektrimagnetväli".

Elektromagnetismis kasutatakse järgmisi mõõtühikuid: elektrilaengu mõõtühik kulon, induktiivsuse mõõtühik henri, juhtivuse mõõtühik siimens, magnetilise induktsiooni mõõtühik tesla, magnetvoo mõõtühik veeber, mahtuvuse mõõtühik farad, pinge mõõtühik volt, takistuse mõõtühik oom, voolutugevuse mõõtühik amper ja võimsuse mõõtühik vatt. Kõik need mõõtühikud on nime saanud teadlaste järgi.

## Elektromagnetismi uurimise ajaloost
* 1820 – Ørstedi katse
* 1820 –  Biot'-Savarti seadus 
* 1823 – Ampère'i jõud
* 1826 – Ampère'i seadus
* 1831 – Faraday seadus 
* 1833 – Lenzi reegel 
* 1865 – Maxwelli võrrandid 
* 1895 – Lorentzi jõud

## Vaata ka
* Elektromagnetiline kiirgus

## Välislingid
*  Kalev Tarkpea, Henn Voolaid. Elektromagnetism (e-õpik)
*  Elektromagnetism