BMW Z3

**BMW Z3** on kaheistmeline sportauto, mida tootis BMW aastatel 1996–2002. Z3 ehitati E36 3. seeria platvormil. Roadster kandis tähist **E36/7** ja kupee **E36/8**. See oli BMW esimene masstoodangus Z-auto, esimest Z-autot (Z1) toodeti 1989–1991 vaid 8000 eksemplari.

## Arendus ja disain
Roadsterit hakati arendama 1991. aastal, peadisaineriks oli Joji Nagashima. Lõplik disain kinnitati 1993. aastal. Disainipatendi sai BMW Saksamaal 2. aprillil 1994 ja USAs 27. septembril 1994. 

Auto esitleti avalikkusele 12. juunil 1995 BMW North America videopressiteates, tootmine algas 20. septembril 1995. Z3 oli BMW esimene mudel, mida toodeti täielikult väljaspool Saksamaad – tootmine toimus USA Lõuna-Carolina osariigis Greeri linna lähedal rajatud BMW tehases.

## Tootmine ja mudelivalik
### Tootmise algus  (1996–1997)
Esimesed autod olid kõik roadsterid neljasilindriliste mootoritega. Saadaval oli M43 1,8-liitrine (1796 cm³, 85 kW/115 hj, hinnaga 43 700 DEM) ja M44 1,9-liitrine (1895 cm³, 103 kW/140 hj, hinnaga 48 700 DEM). USA turul müüdi ainult 1,9-liitrist versiooni hinnaga 28 750 dollarit.

1997. aastal lisandusid ridakuue mootoriga mudelid: 2,8-liitrine M52 (2793 cm³, 142 kW/193 hj) E36 328i-lt hinnaga 61 300 DEM ning M Roadster ja M Coupe 3,2-liitrise S50 mootoriga (3201 cm³, 236 kW/321 hj) E36 M3-lt hinnaga 91 500 DEM. USA turul müüdi M-variante S52 mootoriga, mille võimsus oli 177 kW/240 hj.
### Kupee ja mootoriuuendused (1998–1999)
1998. aastast oli Z3 saadaval ka kupeena. Selle ebatavalise profiili tõttu said kupeed hüüdnimeks "klounisaapad", "leivaautod" või Saksamaal "trennitossud" (*Turnschuh*). Kupeed oli saadaval ainult võimsamate mootoritega (2,8, 3,0 ja M).

Samal aastal vahetas 1,8-liitrise mootori välja uus 1,9-liitrine M43 (1895 cm³, 87 kW/118 hj). USA turul lisandus keskmudel Z3 2,3 E36 323i mootoriga (2494 cm³, 125 kW/170 hj). 1999. aastal vahetas 1,9-liitrise välja ridakuuene 2,0-liitrine M52 (1991 cm³, 110 kW/150 hj).
### Facelift ja M54 mootorid (2001–2002)
Suurem mootoriuuendus toimus 2001. aasta alguses seoses E46 3. seeria faceliftiga. M52 mootorid asendati M54 mootoritega: 2,0-liitrise asemel tuli 2,2-liitrine M54 (2171 cm³, 125 kW/170 hj), 2,8-liitrise vahetas välja 3,0-liitrine (2979 cm³, 170 kW/231 hj). USA turul vahetas 2,3 mudeli välja 2,5-liitrine (2494 cm³, 141 kW/192 hj). M-mudelite S50 ja S52 mootorid asendati E46 M3-lt pärit S54 mootoriga (3246 cm³, 239 kW/325 hj) nii Euroopas kui ka USAs.
## Hinnad
2001. aasta aprillis maksis Eestis Z3 1,8 roadster 374 700 krooni, 2,2 roadster 428 100 krooni, 3,0 roadster 497 300 krooni, 3,0 kupee 499 500 krooni, M Roadster 709 800 krooni ja M Coupe 724 800 krooni.
## Tootmise lõpp
Viimane Z3 toodeti 28. juunil 2002. Kokku toodeti umbes 297 000 Z3 mudelit. Viimastest mudelitest maksid mais 2002 Z3 1,9i 25 600 eurot, 2,2i 29 000 eurot ja 3,0i 34 900 eurot (kupee 35 000 eurot). USA turul maksis Z3 2,5 31 300 dollarit, 3,0 37 900 dollarit (kupee 37 700 dollarit) ning M Roadster 45 990 dollarit (M Coupe 44 990 dollarit). Z3 asendus Z4-ga.

## Kultuuriline mõju
Vahetult enne tootmise algust sõitis Z3-ga James Bond (Pierce Brosnan) filmis "007 ja Kuldsilm" (1995). See oli osa BMW kolme filmi lepingust Bondi frantsiisiga, mis kestis kuni 1999. aasta filmini "007 ja liiga kitsas maailm". Bondi autol olid Stingeri raketid, langevarjuga pidurdussüsteem ja radariskänner. Filmis sõidab Bond Z3-ga vaid umbes 30 sekundit Kuubal, enne kui vahetab selle lennuki vastu. Bondi fännidele ei meeldinud BMW lihtlabane reklaampaigutus (*product placement*), eriti kuna filmis ei kasutatud kordagi auto erivahendeid, nagu tavaliselt Bondi autode puhul tehakse. See puudus parandati järgmises Bondi filmis "007 ja igavene homne" (1997), kus Bondi järgmine auto – E38 7. seeria 750i – sai palju suurema rolli. Samas aitas filmi edu ka autot müüa – tootmise alguseks oli müüdud juba üle 15 000 Z3. Filmimiseks andis BMW Eon Productionsile jaanuaris 1995 kaks sinist prototüüpi.

## Viited