open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jan Zamoyski

**Jan Zamoyski** (19. märts 1542 Skokówka – 3. juuni 1605 Zamość) oli Poola-Leedu riigimees ja väejuht.

## Elulugu
Jan Zamoyski õppis Pariisi ja Padova ülikoolis, kus loobus kalvinismist ja hakkas katoliiklaseks. Pärast Poolasse naasmist määrati ta Zygmunt II Augusti sekretäriks.

Pärast Jagelloonide dünastia lõppu 1572. aastal kasutas ta oma mõjukust ning surus Valimisseimis läbi põhimõtte, et iga aadlik peab saama valida kuningat, samuti enamushäälte põhimõtte. Ta oli Mikołaj Sienicki ja Hieronim Ossolinski sõber ning temast sai peagi tähtsaim kesk- ja alamaadli eestkõneleja. Ta oli poliitilise liikumise Ruch egzekucyjny juht. Liikumise eesmärgiks oli säilitada šlahta rolli Poola-Leedu poliitikas (Kuldne vabadus) ning lõpetada magnaatidepoolne võimu kuritarvitamine. Liikumise järgijaid hakati Zamoyski järgi kutsuma *zamojczycy*.

Zamosyki oponeeris magnaatidele, kes soovisid Poola trooni pakkuda Habsburgidele. 1573. aasta kuningavalimistel toetas ta Prantsuse printsi Henri Valois'd ning 1575. aasta kuningavalimistel Stefan Batoryt. 1576 sai temast Krooni kantsler, 1578 Krooni suurkantsler ning 1581. aastal Krooni suurhetman. Batory valitsusajal sai temast üks võimsamaid ja rikkamaid magnaate riigis. Ta toetas kuninga poliitikat, mis vastandus Habsburgidele ja Osmanite riigile ning aitas tal suurendada kuninga võimu riigis. Zamoyski võttis osa ka Vene-Poola sõjast 1579–1581, vallutades Wielize ja Zavoloci.

Pärast Batory surma 1586. aastal aitas Zamoyski troonile tõusta Rootsi printsil Sigismundil, kellest sai kuningas Zygmunt III Waza nime all. Suurhetman võitles ka 1587–1588 aastate Poola pärilussõjas, mis puhkes Sigismundi ja Austria ertshertsog Maximilian III vägede vahel. Zamoyski võitis Matthiase vägesid Bycyzna lahingus 1588. aastal ning võttis ertshertsogi vangi, misjärel viimane pidi loobuma kõikidest nõudmistest Poola-Leedu troonile.

1588 läänistati Jan Zamoyskile Tartu staarostkond. 
## Viited

## Kirjandus
*"Archiwum Jana Zamoyskiego, kanclerza i hetmana wielkiego koronnego" (Tom I—III Wacław Sobieski; t. II—III Józef Siemieński), Warszawa 1904–13, 1.osa (1553–1579) 
*Kazimierz Lepszy: "Archiwum Jana Zamoyskiego" Tom 4, Kraków 1948, 4.osa (1585–1588)
Kujutle mind ja sind

"**Kujutle mind ja sind**" on Suurbritannia romantiline komöödiafilm, mille tegevus toimub Londonis.

Filmi keskmes on Racheli (Piper Perabo) ja Luce'i (Lena Headey) suhe. Luce töötab lillekaupluses ning on teinud lilleseaded Racheli ja Hectori (Matthew Goode) pulmadeks. Naised kohtuvad Racheli ja Hectori pulmapäeval ning armuvad teineteisesse esimesest silmapilgust. Püüdes säästa suhet mehega, proovib Rachel kasvavaid tundeid maha suruda, ent see ei õnnestu.

Filmi pealkiri on esimene rida ansambli The Turtles laulust "Happy Together". Filmi pealkirjaks planeeriti algselt panna "Click", aga et see langes kokku Adam Sandleri planeeritava filmi pealkirjaga, otsustati sellest loobuda.
Männilised

**Männilised** (*Pinaceae*) on okaspuude klassi okaspuulaadsete seltsi kuuluv paljasseemnetaimede sugukond.

Männiliste sugukonda kuulub 220–250 liiki 11 perekonnast. Sinna kuuluvad paljud levinud okaspuud, nagu mänd, kuusk, lehis, nulg, tsuuga ja seeder. Peamiselt kasvavad männilised põhjapoolkeral ning eriti parasvöötmes, kuid neid leidub troopikast lähisarktilise kliimavöötmeni. Taigas, ranniku- ja mägimetsades on nad sageli domineerivad taimeliigid.

## Kirjeldus
Männilised on harilikult puud ja kasvavad 2–100 meetrit kõrgeks. Karmis kliimas võivad nad harva kasvada ka põõsastena.

Männilistel on lehed muundunud okasteks. Okkad on rohelised, pikad ja peenikesed, nõeljad või mõõkjad. Okkad on tavaliselt teravad, mõnel liigil ka pehmed. Paljudel liikidel kasvavad okkad kahe-kolmekaupa. Enamik männilistest (kõik peale lehiste ja ebalehise) on igihaljad. Kuna okaste pindala on lehtpuude lehtede pindalaga võrreldes väiksem, ei auru nende kaudu nii palju vett ja neid pole vaja ebasoodsaks aastaajaks langetada.

## Paljunemine
Männilised on ühekojalised. Paljunemisorganitena esinevad neil käbid. Emaskäbi on 2–60&nbsp;cm pikk ja tavaliselt puitunud. See koosneb käbiteljest ja arvukatest spiraalselt paiknevatest soomustest. Igal soomusel paikneb kaks lendtiibadega varustatud seemet. Isaskäbid on väikesed (0,5–6&nbsp;cm pikad) ja varisevad varsti pärast tolmlemist. Männilised on tuultolmlejad.

Väiksed seemned (alla 90&nbsp;mg) levivad harilikult tuule abil, kuid mõnel liigil on suured (üle 100&nbsp;mg) taandarenenud lendtiibadega seemned, mis on kohastunud levimiseks loomade ja lindude abil. Piirkondades, kus elab palju oravaid, ei ole männilised üldiselt kohastunud lindude abil levimiseks.

## Perekonnad
* mänd (*Pinus*) – umbes 115 liiki
* kuusk (*Picea*) – umbes 35 liiki
* lehis (*Larix*) – umbes 14 liiki
* ebatsuuga (*Pseudotsuga*) – 5 liiki
* nulg (*Abies*) – umbes 50 liiki
* seeder (*Cedrus*) – 2–4 liiki
* ebalehis (*Pseudolarix*) – üks liik
* tsuuga (*Tsuga*) – 9 liiki
* keteleeria (*Keteleeria*) – 3 liiki
* kataia (*Cathaya*) – üks liik
* lõunatsuuga (*Nothotsuga*) – üks liik

Perekondi ja liike eristatakse peamiselt okaste ja käbide põhjal.

Männilisi kasvatatakse sageli kultuurmaastikul, näiteks heki saamiseks, samuti ilutaimedena. Nende okkad on märksa väiksemad kui lehtpuude lehed, mistõttu männilised sobivad bonsai jaoks lehtpuudest paremini.

Kuna männilised moodustavad põhjapoolkeral suure osa okasmetsadest, on paljud liigid tähtsad puidutööstuses. Mõnesid liike, peamiselt kuuski, mände ja nulge kasvatatakse istandustes jõulupuude saamiseks.

## Rekordiomanikud
*Kõrgeim männiline – harilik ebatsuuga võib kasvada kuni 120 m kõrguseks.
*Vanim puu – vanim teadaolev puu on Rootsis kasvav harilik kuusk, mille juurestik on 9550 aasta vanune.
*Pikimad okkad – pikaokkalisel männil võivad okkad kasvada kuni 45&nbsp;cm pikkuseks.
*Pikimad käbid – suhkrumännil võivad kasvada kuni 50&nbsp;cm pikkused käbid, rekord on 58,2&nbsp;cm.
*Raskeimad käbid – Coulteri männi käbid võivad vahetult enne valmimist kaaluda kuni 2,3&nbsp;kg.
*Kõige rohkem idulehti – *[[Pinus maximartinezii]]* tõusmetel võib olla kuni 24 idulehte.

## Viited
Enver Jääger

**Enver Jääger** (sündinud 28. oktoobril 1982 Kohilas) on endine eesti jalgpallur.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Viljandi Tuleviku parim väravakütt 2003

## Isiklikku
Tema vend Enar Jääger on samuti jalgpallur.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend
Zubin Mehta

**Zubin Mehta** (sündinud 29. aprillil 1936 Mumbais) on India dirigent. 

Ta kuulub parside usurühma. Mitmekülgne ja rahvusvaheliselt tegev dirigent kasvas üles zoroastristidest muusikute perekonnas.

Mehta lõpetas Viini muusikaakadeemias Hans Swarowsky dirigeerimisklassi. 1958. aastal võitis ta Liverpoolis rahvusvahelise dirigentide konkursi ja sai samas abidirgendi koha.

1962–1978 oli ta Los Angelese Filharmoonikute kunstiline juht ning on alates 2019 audirigent. 

1978–1991 oli Mehta New Yorgi Filharmoonikute kunstiline juht ja peadirigent.

Mehta on Viini Filharmoonikute, Müncheni Filharmooniaorkestri, Los Angelese Filharmoonikute, Teatro del Maggio Musicale Firenze ja Baieri Riigiorkestri audirigent.

Viiel korral, aastatel 1990, 1995, 1998, 2007 ja 2015 on ta juhatanud Viini uusaastakontserti. 

20. septembril 2014 esines ta koos Iisraeli Filharmoonikutega Tallinnas Estonia Kontserdisaalis. Ta dirigeeris Pjotr Tšaikovski 6. sümfooniat ja Richard Straussi Kangelaselu.

Mehtal on USA ja India kodakondsus.

Zubin Mehta on abielus endise näitleja ja saatejuhi Nancy Kovackiga. Tal on neli last.

## Tunnustus
*2007 – Dan Davidi auhind
*2012 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks

## Välislingid
* Zubin Mehta koduleht
* Suur Mehta: maailma poleks muusikata, Postimees, 14. september 2014
Õhutulejuht

**Õhutulejuht** *(Forward Air Controller *–* FAC)* on lahingutegevuse piirkonnas tegutsev sõjaväelane, kes tellib ja koordineerib maismaaüksuste tegevuse toetuseks mõeldud militaarõhusõidukite ründetegevust. 

Maismaaüksuste toetuseks kasutatakse tavaliselt ründelennukeid, hävitus-pommituslennukeid, pommituslennukeid ja lahingukoptereid. Õhutulejuht asub sideühendusse kas õhutulejuhtimiskeskusega või õhusõiduki meeskonnaga ja edastab neile sihtmärgi ründamiseks vajalikud andmed.
Irwin Goodman

**Irwin Goodman** (õieti **Antti Yrjö Hammarberg**; 14. september 1943 Hämeenlinna – 14. jaanuar 1991 Vehkalahti) oli soome laulja ja laulukirjutaja.

Ta tegi üle 200 laulu, mille sõnad kirjutas enamasti Vexi Salmi. Koos teiste kirjutatud lauludega salvestas ta üle 300 laulu. Suur osa tema lauludest on protestilaulud, enamik neist humoristlikud. Paljud laulud rääkisid alkoholist, millega tal endal ka ajuti probleeme oli. Ta laulis ka rahast ja riigivõimust, eriti pärast seda, kui ta 1960. aastatel otsustas edaspidi makse mitte maksta. Tema laulud pilkasid sageli igasugust võimu ja said soomlaste seas väga tuntuks, nii et mõned kõrtsid korraldavad meelelahutuseks lauluvõistlusi "Laula nagu Irwin".

Irwin Goodmani tuntud laulude hulgas on "Rentun ruusu" (1988), "Työmiehen lauantai" (1965), "Ei tippa tapa" (1966), "St. Pauli ja Reeperbahn" (1970), "Poing poing poing" (1971), "Vain elämää" (1973). Tema valitsusvastaste laulude hulka kuuluvad "Juhlavalssi" (1968) ja "Haistakaa paska koko valtiovalta" (1976). Rahast räägivad tema laulud "Raha ratkaisee" (1966), "Kun ei rahat riitä" (1968), "Meni rahahommat pieleen" (1970) ja "Manu vippaa muutama markka" (1977). Ta võitis kaks korda Soome populaarseima lauluvõistluse "Syksyn sävel".

Üks tema lauludest "Mutakuono ja lakupelle" on otsesõnu rassistlik. Selles ütleb ta, et kõik "pruunid ja mustad" peaksid Soomest ära minema. Laulukirjutaja Vexi Salmi on siiski öelnud, et ta ei pidanud seda rassistlikuks ja inimesed on sellest valesti aru saanud. 

Aastal 2001 tehti temast film "Rentun ruusu".

## Viited
Hašiš

**Hašiš** ehk **kanepivaik** ehk ***charas*** ehk ***churrus*** on india kanepi emastaimede õisikutelt (õite tupplehtedelt) korjatav vaigusegu.

Hašiš on kanepitaime narkootilise toimega saadus, mis klassifitseeritakse selles sisalduvate psühhotroopsete kannabinoidide (nt THC) tõttu narkootiliseks aineks. 

Narkootilist joovet püütakse saavutada hašišit kas suu kaudu manustades (süües) või suitsetades. 

Kanepivaiku tuntakse Araabias hašišina, Ameerikas ja Euroopas marihuaanana ja Põhja-Aafrikas *kief*ina. Hašiši kohta käivad eestikeelsed slängisõnad on *plastiliin*, *tükk*, *hash* ja *maroko*.

## Ajalugu
Hašiši suitsetamise kombe tõid Euroopasse tõenäoliselt Napoleoni sõdurid ja Indias töötanud briti arstid.

## Valmistamine
Viljastamata emastaimedelt korjatakse nõret eritavad osad, need pressitakse koogitaoliseks massiks ja kuivatatakse. Nii saadakse kanepivaik, mille värv varieerub mustast hallikaspruunini. 

Tavaliselt on hašiš pressitud kookideks, nende kuju võib tootmispiirkonniti olla erinev, kusjuures mõnikord on need ka kaubamärgiga tähistatud. 

Pulbriline hašiš on vähelevinud. Hašišipulbrit kas neelatakse otse, segatakse joogi sisse või suitsetatakse. 

## Õiguspiirangud riigiti
### Eestis

India kanepi kasvatamine (välja arvatud eriloal) ja selle saaduste (seaduse sõnastuses: *narkootiline ja psühhotroopne aine*) müümine, edastamine ja tarvitamine (välja arvatud eriloal) on Eestis mistahes koguses ebaseaduslik ja karistatav kui rahvatervisevastane süütegu.

## Toodang ja konfiskeerimine
Kanepivaigu ülemaailmne toodang oli 2004. aastal 7500 tonni ja 2006. aastal hinnanguliselt 6000 tonni. Kanepivaiku toodetakse Afganistanis, Pakistanis, Indias, Nepalis ja Kesk-Aasias ning mitmes SRÜ riigis, kuid suurimaks tootjaks peetakse Marokot.

2006. aastal konfiskeeriti (valdavalt Lääne- ja Kesk-Euroopas) 1025 tonni kanepivaiku.

## Vaata ka
*Hašišiõli
*Le club des Hashishins

## Viited

## Välislingid
*Fitz Hugh Ludlow, The hasheesh eater : being passages from the life of a Pythagorean 1857, Medical Heritage Library (vaadatud 16.01.2014)
**[http://www.druglibrary.org/medicalmj/hash/guide_to_the_different_types_of_.htm Guide To The Different Types Of Hash From Around The World]* (vaadatud 19.01.2014)
McKeeva Bush

**McKeeva Bush** (sündinud 20. jaanuaril 1955) on Kaimanisaarte poliitik.

6. novembril 2009 sai temast Kaimanisaarte esimene peaminister.

Ta on alates 1984. aastast kuulunud Kaimanisaarte parlamenti ning olnud mitmes ministriametis.

18. detsembril 2012 avaldas parlament häältega 11:3 McKeeva Bushi valitsusele umbusaldust.
Riitta Uosukainen

**Riitta Maria Uosukainen** (sünninimi **Riitta Maria Vainikka**; sündinud 18. juunil 1942) on Soome poliitik.

Riitta Uosukainen sündis Karjalas Jääski vallas Ensos (praeguses Svetogorskis). Tema eriala on soome keel, aastast 1970 on ta filosoofialitsentsiaat; 1997. aastal andis USAs Michigani osariigis tegutsev Suomi College (nüüdne Finlandia Ülikool) Uosukaisele filosoofia audoktori kraadi, 1999. aastal promoveeris Lappeenranta tehnikakõrgkool ta majanduse audoktoriks. Enne poliitikasse minemist töötas ta muu hulgas kirjastuses ja soome keele õpetajana.

Ta kuulub Rahvuslikku Koonderakonda. Aastatel 1983–2003 oli ta Eduskunna liige, sealhulgas 1994–2003 Eduskunna esimees. Aastatel 1991−1994 oli ta Esko Aho valitsuse haridusminister.

2000. aasta presidendivalimistel oli Riitta Uosukainen Koonderakonna presidendikandidaat, kuid jäi esimeses voorus 12,8 protsendiga häältest Tarja Halose ja Esko Aho järel kolmandaks ega pääsenud teise vooru.

Aastal 2004 sai ta riiginõuniku (*valtioneuvos*) aunimetuse. Seni riiginõuniku nimetuse saanute hulgas on Riitta Uosukainen ainuke naine.

## Tunnustus
*1995 Valgetähe I klassi teenetemärk
*2001 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Välislingid
* Tutvustus Eduskunna lehel
Igor Prins

**Igor Prins** (sündinud 21. oktoobril 1966 Pärnus) on endine eesti jalgpallur ja praegune jalgpallitreener. Ta pidas Eesti meistrivõistlustel mängijana 236 mängu ja lõi 3 väravat.

## Koondisekarjäär
Koondisedebüüdi tegi Prins 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveenia vastu. Ta viibis platsil kõik 90 minutit. See oli koondise esimene kohtumine pärast Eesti iseseisvuse taastamist. Oma debüüdi samas mängus tegid veel Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Toomas Kallaste, Martin Reim, Indro Olumets, Sergei Ratnikov, Tarmo Linnumäe, Risto Kallaste, Viktor Alonen, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs, Marko Kristal. Mäng lõppes viigiga 1:1. Prins oli mängu päeval 25-aastane.

7. mail 1994 kohtumises USA vastu sai Prinsist esimene Eesti koondislane, kes pärast taasiseseisvumist teenis punase kaardi.

Igor Prins mängis aastatel 1992–1994 Eesti koondises kaitsjana 20 mängu.

## Treenerikarjäär
Prins alustas treeneritööd FC Levadia abitreenerina (2003–2008) ja jätkas peatreenerina (2008–2010).

31. augustil 2010 sai Igor Prins JK Nõmme Kalju peatreeneriks, sõlmides kolmeaastase lepingu.

2016. aastal sai ta Levadia peatreeneriks ja oli sellel kohal 2017. aastani.

2017. aastast kuni 2022. aastani töötas ta Pärnu JK esindusmeeskonna peatreenerina ning seejärel jätkas Pärnu JK Vaprus peatreenerina (a-st 2022).

Juulis 2019 sai Prins Eesti noormeeste U21 ja U23 koondise peatreeneriks ning oli ametis 2020. aasta lõpuni.

## Saavutused
Prins on tulnud pärast taasiseseisvumist esimesena jalgpallis Eesti meistriks nii mängijana kui ka peatreenerina. 
### Mängijana
Eesti NSV meister 1985, 1986 
*  Meistriliiga
**Eesti meister 1996, 1999 ja 2000
**Eesti meister saalijalgpallis 2008.
### Treenerina
*  Meistriliiga
**Eesti meister abitreenerina 2006, 2007 ning treenerina 2008, 2009, 2012

## Isiklikku
Prins on lõpetanud 1985. aastal Pärnu 1. Keskkooli. Igor Prinsi isa oli vene rahvusest. Ta suri 1971. aastal. Prinsi ema töötas sanatooriumis..

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
* 
* Levadia tuttuus vana peatreener Igor Prins: ma pole ära unustanud, mida treener tegema peab. Õhtuleht, 13. juuli 2016.
* Igor Prins: mul on tunne, et meie noortega jääb midagi tegemata. sport.delfi.ee, 11. august 2023.
* Igor Prins: Vapruse imeline hooaeg tuli puhtalt riietusruumi pealt. parnu.postimees.ee, 23. november 2023.
Ronald Golias

**José Ronald Golias** (4. mai 1929 São Carlos, São Paulo osariik – 27. september 2005 São Paulo) oli Brasiilia näitleja ja koomik.

Algul töötas ta rätsepa assistendina ja kindlustusagendina. 1950. aastatel hakkas ta koomikuna esinema raadios ja televisioonis. Hiljem mängis ta kümnes filmis ja televisiooni komöödiasaadetes.
Kaido Haagen

**Kaido Haagen** (sündinud 29. märtsil 1966 Raplas) on eesti fotograaf.

Tema arhitektuuri- ja interjöörifotosid on lisaks Eesti ajakirjadele avaldatud ka mitmes Euroopa riigi vastavasisulises väljaandes.

Looduse Aasta Foto 2009. aasta konkursil pälvis ta esimese auhinna täiskasvanute üksikkategoorias "Maailma loodus".

## Haridus
*1981–1984 Fotograafia Rahvaülikool
*1987–1988 Tallinna 2. Tehnikakool
*2003–2004 Tampere Visuaali Viestinnän Instituuti

## Töö
*1988–1993 fotograaf ENSV Toiduainetetööstuse KTB Reklaamiosakonnas  
*1993. aastast vabakutseline fotograaf
*2003 OÜ Haagenstuudio asutaja

## Isikunäitused
*2001 ARHITEKTUURIFOTO: Kaido Haagen / Tallinn, Pariis, Stockholm
*2006 SILMAD VEES: Wet Eyes/ Tallinn
*2006 KAKS KARPI: Arhitekt Raine Karp / Tallinn
*2006 ABOVE & UNDER: Eesti tuletornid ja kalad / Muhu, Tallinn, Helsingi, Abruka, Vilsandi, Saaremaa
*2007 MEHED LÄKSID MERELE: Gone to the Sea / Tallinn KUMU, Tallinn Arigato, Muhu
*2008 WALLS 0808 / Tallinn
*2009 MILLINE VAADE : Estonian Look / Tallinn, Lihula 

## Koolitustegevus
*Arhitektuurifoto kursus Tartu Kõrgemas Kunstikoolis
*Tootefotode pildistamise kursus Eesti Kunstiakadeemias
*Allveefotograafia kursus sukeldumisklubides Topdiving, Maremark, Decostop
*Fotograafiakursus ATP Koolituses

## Viited

## Välislingid
*Kaido Haageni veebileht
*Kaido Haagen - mees perfektsete sisustusfotode taga, Äripäev - Sisustaja, 19.02.2008 lk 34–40
Jakob Korts

**Jakob Korts** (7. aprill 1899 – 14. mai 1964) oli põllumees ja Soosaare vallavanem aastail 1930–1939 (kuni valla kaotamiseni valdade reformiga). 

Ta kuulus Viljandi põllumeeste konventi ja Soosaare vallavanemana omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogusse.

1938. aastal sai ta Kotkaristi raudristi. Ta kuulus Kaitseliidu Sakala maleva Kolga-Jaani malevkonda.

Pärast valdade reformi määrati ta Kõo vallavanema abiks.

## Viited

## Kirjandus
*"Seltskondlik töö Soosaares" Sakala, nr. 57, 22. mai 1936
Nicola Abbagnano

**Nicola Abbagnano** [nik'oola abbanj'aano] (15. juuli 1901 Salerno – 9. september 1990 Milano) oli itaalia eksistentsialistlik filosoof. 

## Elulugu
Ta oli Antonio Alotta õpilane. 

Alates 1936. aastast oli ta Torino Ülikooli professor. 

## Filosoofia
### Eksistentsialism
Abbagnani arendas välja eksistentsialismi algupärase versiooni.  

Abbagnano järgi on eksistents olemise otsing. Eksistentsiaalsed otsused on katse leida olevikus mineviku ja tuleviku ühtsust.

Abbagnano järgi on kõik senised eksistentsialismi vormid "negatiivse eksistentsialismi" variandid: võimalikkuse asemel on neis võimatus või siis potentsiaalsus, mis on determineeritavus. Selle asemele pakub ta transtsendentaalsel võimalikkusel põhineva "positiivse eksistentsialismi".   Eksistents ei vaja mingit piiritlevat "horisonti", sest eksistents on iseenda horisont, iseenda olemisvõimalikkus. Eksistents avaldub kohustuses (*impegno*), otsuses (*decisione*), valikus (*scelta*) ja ustavuses (*fedeltà*), mis on eksistentsiaalsed, mittesubjektiivsed moodused. Eksistents on nende mooduste ühtsus. Eksistents on "transtsendentne". Eksistents on Abbagnano järgi püsiv suhe olemisega, nii et eksistentsiaalsed aktid transtsendeerivad olemisse. Seetõttu on eksistents "reaalne", mitte abstraktne.  

### Filosoofia ajalugu
Abbagnano on uurinud keskaja, renessansi ja uusaja filosoofiat ning andnud välja filosoofia sõnastiku. 

## Teosed
*"Le sorgenti irrazionali del pensiero" (1923)
*"Il problema dell'arte"  ("Kunsti probleem", 1925)
*"Il nuovo idealismo inglese e americano" ("Inglise ja ameerika uus idealism", 1927)
*"Guglielmo di Ockam" ("William Ockham", 1931)
*"La nozione del tempo in Aristotele" ("Aja mõiste Aristotelesel", 1933)
*"La fisica nuova. Fondamenti di una teoria della scienza" (1934)
*"Il principio della metafisica" (1936)
*"Lineamenti di pedagogia" (1936)   
*"La struttura dell'esistenza" ("Eksistentsi struktuur"; 1939)
*"B. Telesio" (1941)
*"Introduzione all'esistenzialismo" ("Sissejuhatus eksistentsialismi"; 1942; 2. trükk 1997)
*"Filosofia, Religione, Scienza" ("Filosoofia, religioon, teadus", 1947)
*"Esistenzialismo positivo" ("Positiivne eksistentsialism", 1948)
*"Storia della filosofia" ("Filosoofia ajalugu", kolm köidet 1949–1953)
*"Storia del pensiero scientifico" ("Teadusliku mõtte ajalugu", 1951)
*"Possibilità e libertà" ("Võimalikkus ja vabadus", 1956)
*Nicola Abbagnano, Aldo Visalberghi. "Linee di storia della pedagogia" (3 köidet 1957–1959) 
*"Problemi di sociologia" ("Sotsioloogia probleemid", 1959)
*"Dizionario di filosofia" ("Filosoofia sõnastik", 1961)
*"Per o contro l'uomo" ("Inimese poolt ja vastu", 1968)
*"Critical Existentialism" ("Kriitiline eksistentsialism", 1969)
*"Fra il tutto e il nulla" (1973)
*"Filosofi antichi e nuovi" (1975)
*Nicola Abbagnano, Giovanni Fornero. "Filosofi e filosofie nella storia" ("Filosoofid ja filosoofiad ajaloos", 1986)
*"La saggezza della vita. I problemi della nostra vita" (1987)
*"Questa pazza filosofia" (1988)
*"Scritti esistenziali" (1988)
Ferhat Abbas

**Ferhat Abbas** (24. oktoober 1899 – 23. detsember 1985) oli Alžeeria vabadusvõitleja ning poliitik.  

1. novembril 1954 alustas ta Rahvusliku Vabastusrinde (*Front de Libération Nationale*) eesotsas geriljarevolutsiooni Prantsuse võimude vastu.

1956 põgenes ta Kairosse ja juhtis 1958–1961 Alžeeria eksiilvalitsust Tunises. 18. novembril 1962 lepiti kokku relvarahus Prantsusmaaga ja Abbasist sai Alžeeria rahvuskogu president ja ajutine riigipea. 1964 pandi ta koduaresti.
Soosaare vald

**Soosaare vald** (saksa keeles *Gemeinde Soosaar*) oli vald Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.

Vald moodustati 1866. aastal. Vallamaja asus Vissuvere külas.

1892. aastal liideti Soosaare vallaga Paenasti vald ja Kolga-Jaani kirikuvald.

1934. aastal oli valla pindala 95 km², elanikke 1402, talundeid ja elamuid 269.

Viimane Soosaare vallavanem alates 1930. aastast oli Jakob Korts.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala Võisiku valla koosseisu, välja arvatud Metsanurga küla ja Paenaste asunduse piirkonnad, mis läksid Kõo valda, ja Otiküla piirkond, mis läks Tänassilma valda.

## Viited
Sooniste vald

**Sooniste vald** (saksa keeles *Gemeinde Soinitz*) oli aastatel 1866–1939 vald Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Vallamaja asus Ellamaa külas.

1891. aastal liideti Sooniste vallaga Soosalu vald.

1934. aastal oli valla pindala 40 km², elanikke 682, talundeid ja elamuid 153.

1935. aastal oli Sooniste vallas elanikke 690, talundeid 177, pindala 5782 hektarit. Valla maa-ala oli kahes tükis, neid eraldas Kolovere-Kalju valla sopp. Põhitükk oli põhja-lõuna suunas 10 kilomeetri pikkune ja lääne-ida suunas 7 kilomeetri laiune. Valla lõuna- ja lääneosa olid soised ja metsased. Asustus oli tihedam põhja- ja kaguosas.

1939. aasta reformi käigus läks valla lõunapoolse lahusosa maa-ala ja valla põhjapoolse lahusosa Soosalu küla piirkond Kullamaa valla koosseisu. Ülejäänu liideti Piirsalu vallaga.

## Viited
Ne-Yo

**Ne-Yo** (õieti **Shaffer Chimere Smith**; sündinud 18. oktoobril 1979) on Ameerika Ühendriikide laulja, laulukirjutaja, näitleja, tantsija ja muusikaprodutsent.

## Stuudioalbumid
*"In My Own Words" (2006)
*"Because of You" (2007)
*"Year of the Gentleman" (2008)
*"Libra Scale" (2010)
*"R.E.D." (2012)
*"Non-Fiction" (2015)
*"Good Man" (2018)
*"The Escape" (2022)

## Välislingid
*Koduleht
Sootaga vald

**Sootaga vald** (saksa keeles *Gemeinde Sotaga*) oli kuni 1939. aastani vald Äksi kihelkonnas Tartumaal.

1934. aastal oli valla pindala 125 km², elanikke 1904, talundeid ja elamuid 408. Vallamaja asus Puhtaleiva külas.

Vald kuulus Rahvuskogu 50. valimisringkonda.

Vallas on sündinud kunstnik Jaan Koort, arst Ernst Koppel, keemik Madis Nõu, raamatukoguteadlane Richard Antik, teoloog ja tõlkija Salme Klaos, põllumees ja vallavanem Jaan Ein, raadiotööstur ja raadioekspert Johannes Rammul.

1939. aasta valdade reformi käigus läks osa Valgmaa küla ja Lepikuvälja talu piirkondadest ning Kaste küla, Kuke, Kure, Muda, Sirusi, Tuule ja Joora talude maa-aladest Saadjärve valla koosseisu, ülejäänud valla alad Äksi valla koosseisu.

## Viited
‘Abbās I Suur

**‘Abbās I Suur** ehk **‘Abbās I** ehk **‘Abbās Suur** (pärsia شاه عباس بزرگ); aserbaidžaani *I Abbas Səfəvi*; 27. jaanuar 1571 – 19. jaanuar 1629) oli Pärsia valitseja (Iraani šahh) Safaviidide dünastiast. Ta valitses  2. detsembrist 1587 kuni surmani.  

‘Abbās I Suure ajal saavutas suurima Safaviidide riik ulatuse ja võimsuse. ‘Abbās I Suure reformis relvajõud ning pidas sõdu Osmanite riigi ja Šeibaniidide usbeki riigiga. Safaviidide dünastia valitsetud Iraanil tekkisid tihedad sidemed nii Euroopa (nt Adam Oleariuse saatkonna reis) kui ka Ida riikidega, poliitikas hakkasid suuremat osa mängima pärslased. 

Tema järglaste ajal hakkas keskvõim nõrgenema.
‘Abbās I

**‘Abbās I** nime all on tuntud kaks valitsejat:

***[[‘Abbās I Suur]]** (1571–1629) oli Iraani šahh aastatel 1587–1629;
***[[‘Abbās I (Egiptus)|‘Abbās I]]** ehk ‘Abbās I Ḩilmī Paša (1812–1854) oli Egiptuse kediiv aastatel 1849–1854.
Paul Abadie

**Paul Abadie** noorem (10. detsember 1812 Pariis – 2. august 1884) oli prantsuse arhitekt.

Abadie sündis arhitekt Paul Abadie vanema (1783–1868) pojana. Ta astus 1835. aastal kunstikooli.

Abadied huvitas keskaegsete ehitiste ja monumentide restaureerimine. Erilist tähelepanu pööras ta 12. sajandist pärit Angoulême'i katedraalile, mille restaureerimine kestis 31 aastat (1849–1880), ja ta projekteeris Angoulême'i linna hotelli. Pühakodade hulka, mille restaureerimisel ta töötas, kuuluvad veel Jumalaema kirik Pariisis (valmis 1845), Püha Risti kirik Bordeaux's ja Périgueux' katedraal.

Tema tuntuim töö on Sacré-Cœuri kirik Pariisis, mille projekteerimise konkursi ta võitis, kuid suri 1884. aastal, 30 aastat enne kiriku valmimist.

Tänapäeval teda restauraatorina ei hinnata. Ta oli fantaasiarikas, hävitas ümberehituste käigus hulgaliselt romaani stiilis detaile ning ta lisas südametunnistuse piinadeta hoonete kapiteelidele ja toenditele omaloodud pentsikuid skulptuure. Angoulême'i lähedal asuva Püha Miikaeli kiriku kapiteelile näiteks lisas ta sarvede ja kuratliku välimusega kolmepäise rohelise mehe skulptuuri.
Saladuslik Käsi

**Saladuslik käsi** oli Karksi-Nuias tegutsenud koolinoorte vastupanuorganisatsioon. 

Lendlehtede levitamise eest läks kohtu alla Karksi kooli VII klassi õpilane Ants Saul (1931). Algelised lendlehed (“Surm Stalinile...”) venitasid välja küll paragrahvi 17-58-8, kuid tosinast teadjast-aitajast organisatsiooni “Saladuslik Käsi” ei õnnestunud teha. Ainus kohtualune sai 6 aastat (f. 130, s. 14182, A. Saul).
Raudne käsi

**Raudne käsi** oli kaheksaliikmeline Rakvere koolinoorte vastupanuorganisatsioon, mis 16. novembril 1945 õhkis kohaliku punasamba.

Toimiku andmeil oli noorte eesmärk näidata, "et nõukogude Eestis on nõukogude korra vastaseid, et on organiseeritud vastupanu".

## Viited
Troopiline aasta

**Troopiline aasta** ehk **päikeseaasta** on aeg, mille jooksul Maa teeb ühe tiiru ümber Päikese. Troopilist aastat arvestatakse Maa kahe järjestikuse kevadpunktist läbimineku järgi. Maa aastaajad korduvad ühe troopilise aasta tagant.

Päikeseaasta jooksul teeb Maa 365,24219 tiiru ümber oma telje (365,24219 keskmist päikeseööpäeva). Nutatsiooni tõttu troopilise aasta pikkus pisut kõigub. Keskmine troopiline aasta seda ei arvesta.

Kuna Gregoriuse kalendri kalendriaasta ei ole täpselt võrdne troopilise aastaga (troopiline aasta on veidi pikem), siis arvestatakse tekkiva nihke kompenseerimiseks neljaga jaguvad aastad liigaastaks, milles on üks lisapäev.

## Vaata ka

*Aasta
‘Abdullāh ‘Abdullāh

**‘Abdullāh ‘Abdullāh** (puštu ja pärsia keeles عبدالله عبدالله; sündinud 5. septembril 1960 Kabulis) on Afganistani poliitik, kes oli 29. septembrist 2014 kuni 9. märtsini 2020 Afganistani tegevjuht (sisuliselt peaminister).

‘Abdullāh ‘Abdullāh' isa on puštu ja ema tadžikk. Tema isa oli kõrge riigiametnik algul Kandahāri provintsis ja hiljem Kabulis.

Aastal 1983 lõpetas ‘Abdullāh ‘Abdullāh Kabuli Ülikooli oftalmoloogina. Pärast seda töötas ta arstina algul Kabulis ja alates 1985. aastast Pakistanis Peshāwaris Afganistani põgenike laagris.

Nõukogude-Afganistani sõja ajal sai temast komandör Aḩmad Shāh Mas‘ūdi lähedane kaastöötaja ja nõuandja.

Pärast Ţālebāni võimuletulekut 1996. aastal sai temast üks Afganistani Rahvusliku Päästerinde liidreid ning Põhja-Liidu välisminister ja 2001. aastal Afganistani vahevalitsuse välisminister. Ta jätkas välisministrina ka pärast 2004. aasta presidendivalimisi. Ta vabastati ametist 2006. aastal.

Aastal 2009 kandideeris ‘Abdullāh ‘Abdullāh presidendivalimistel sõltumatu kandidaadina võimuloleva presidendi Ḩāmid Karzay vastu. Augustis toimunud valimiste esimese vooru võitjaks kuulutati esialgu Ḩāmid Karzay, kuid pärast võltsitud häälte kehtetuks tunnistamist otsustati pidada 7. novembril 2009 teine valimisvoor Karzay ja ‘Abdullāh ‘Abdullāh' vahel. 1. novembril teatas ‘Abdullāh ‘Abdullāh, et loobub osalemisest, sest ei usu õiglastesse valimistesse.

Ta kandideeris uuesti 2014. aastal ning pääses teise vooru, kus kogus 44,7% häältest ning jäi seekord Ghanile alla. Osapooled jõudsid pärast valimisi kokkuleppele, Ghanist sai president ja Abdullah'st Afganistani esimene tegevjuht.

## Viited
Basshunter

**Basshunter** (õieti **Jonas Erik Altberg**; sündinud 22. detsembril 1984 Halmstadis) on rootsi laulja, muusikaprodutsent ja DJ.

## Elukäik
Tema lapsepõlv möödus Halmstadi lähedal Tylosandi rannakülas.

Muusikat hakkas ta tegema digitaalheliseadme (*digital audio workstation*) Fruity Loops abil, mis tänapäeval kannab nime FL Studio. Oma esimesed albumid "The Bassmachine" (2004) ja "The Old Shit" (2006) avaldas ta oma veebisaidil. Esinejanime Basshunter hakkas ta kasutama 2002. aastal. Pärast teise albumi väljaandmist hakkas töötama DJ-na.

2006. aastal sõlmis Warner Music Group Basshunteriga lepingu. Selle raames avaldas Basshunter juba samal aastal oma esimese muuvi "Boten Anna". Basshunteri videod on ebaharilikud selle poolest, et paljud neist (2010. aasta seisuga 7) moodustavad kokku nagu muusikalise armastusfilmi. See räägib armukolmnurgast kahe mehe ja ühe naise vahel. Kõigis videotes mängivad neid rolle samad näitlejad, üht meestest Basshunter ise ja naist pärslasest norra endine pornonäitleja Aylar Lie.

14. septembril 2010 teatas Basshunter oma saidil, et korraldab omaloominguliste laulude konkursi. See ei sisaldanud mingit lepingut, lihtsalt igaüks, kes tahtis osaleda, pidi omaloomingulise laulu saatma plaadistusettevõttele Extensive Music, kes valis välja parima laulu. Esimeseks auhinnaks oli plaadistusleping Extensive Music Swedeniga ja selle sai Ali Nadem lauluga "Electro Champion".

Ta ise nimetab oma muusikastiili *[[eurodance]]*iks.

Basshunteril on diagnoositud Tourette'i sündroom, mis väljendub väikestes tahtele allumatutes liigutustes. See sündroom avaldub tal üksnes kergel kujul ja see ei sega elamist.

3. jaanuaril 2010 hakkas ta osalema Suurbritannia tõsielusarjas "Celebrity Big Brother", kus 12 kuulsat inimest elasid kuu aega koos mitte eriti suures majas, kus kõike, mida nad tegid, filmiti. Televaatajad pidid hääletama, kes neile saates osalejatest kõige rohkem meeldib. Kuigi saate algul oli mehi ja naisi võrdselt, läks neli paremat kohta meestele ja Basshunter sai neljanda koha. Saate alguses oli inglasi ja mitteinglasi võrdselt, aga Basshunter saavutas mitteinglastest parima koha.

## Diskograafia

;Stuudioalbumid
* "The Bassmachine" (2004)
* "LOL <(^^,)>" (2006)
* "Now You're Gone – The Album" (2008)
* "Bass Generation" (2009)
* "Calling Time" (2013)

## Välislingid

* Koduleht
Tallinna–Narva rongiliin

**Tallinna–Narva rongiliin** on Elroni opereeritav rongiliin Eestis. Liin läbib Harjumaad, Lääne-Virumaad ja Ida-Virumaad.

Liinil sõidab päevas mõlemal suunal kolm reisirongi. Liini teenindavad Stadler FLIRT diiselrongid. Planeeritud on Tapa–Narva raudteelõigu elektrifitseerimine ja kapitaalremont, et tõsta rongide kiiruseid ja tuua liinile Škoda 21Ev elektrirongid. 

## Peatused
*Tallinn (ekspress peatus)
* Kitseküla (ekspress peatus)
*Ülemiste (ekspress peatus)
*Kehra
*Aegviidu
*Nelijärve
*Jäneda
*Lehtse
*Tapa (ekspress peatus)
*Kadrina
*Rakvere (ekspress peatus)
*Kabala
*Sonda
*Kiviõli (ekspress peatus)
*Püssi
*Kohtla-Nõmme
*Jõhvi (ekspress peatus)
*Oru
*Vaivara
*Narva (ekspress peatus)
Nelijärve, Jäneda, Kabala, Sonda, Kohtla-Nõmme, Oru ja Vaivara peatustes toimub sisenemine ja väljumine vaid rongi C-ala kaudu.

## Pildid

Fail:Kitseküla peatus.JPG|Kitseküla raudteepeatus
Fail:Ülemiste station 2025 5.jpg|Ülemiste jaama ooteplatvorm Rail Baltica reisiterminalis
Fail:Kehra renoveeritud jaamahoone.jpg|Kehra jaamahoone
Fail:Kehra railway bridge 2019.jpg|Kehra raudteesild
Fail:Aegviidu raudteejaam.jpg|Aegviidu raudteejaam
Fail:Aegviidu raudteejaam aastal 2021.jpg|Aegviidu raudteejaam
Fail:Lehtse raudteejaama hoone 1897.jpg|Lehtse raudteepeatus
Fail:Tapa jaama veetorn.jpg|Tapa jaama veetorn
Fail:Kadrina perroon.jpg|Kadrina raudteejaam
Fail:Rakvere raudteejaam.JPG|Rakvere raudteejaam
Fail:Kiviõli jaama perroon.JPG|Kiviõli jaama platvorm
Fail:Kohtla-Nõmme rongipeatus.jpg|Aastal 2014 avatud Kohtla-Nõmme raudteepeatus
Fail:Elroni diiselrong saabumas Oru jaama.jpg|Elroni diiselrong saabumas Oru jaama
Fail:Narva, Estonia - panoramio - Николай Семёнов (13).jpg|Stadler FLIRT diiselrong Narva raudteejaamas 


## Vaata ka
*Tallinna–Narva raudtee
*Tallinna–Narva kiirrongiliin

## Viited


## Välislingid
* YouTube video: Cab ride - Railway and music: Tallinn-Narva line 06.2013
Jõgeva–Tartu rongiliin

**Jõgeva–Tartu rongiliin** on Elroni opereeritav rongiliin Eestis, mis avati 2007. aastal Jõgeva ja Tartu vahel reisijate nõudlusest. Rongiliini teenindavad Stadler FLIRT diiselrongid. 

Rongiliinil on üks tööpäeva hommikune väljumine Jõgevast Tartusse. 

Algselt teenindasid liini Edelaraudtee tavaklassi vagunid, mis sõitsid kord päevas mõlemas suunas. Täispilet maksis 30 krooni. Vähese reisijate arvu tõttu võeti 2015. aasta mais rongiliinilt ära õhtused väljumised.

Jõgeva ja Tartu vahel on võimalik liigelda ka Tallinna–Tartu liini reisirongidega.

## Peatused
*Jõgeva
*Kaarepere
*Tabivere
*Kärkna
*Tartu
Kärkna peatuses toimub sisenemine ja väljumine vaid rongi multifunktsionaalse ala kaudu.

## Raudteesillad

Pilt:Amme jõe raudteesild.JPG|Amme jõe raudteesild Kärkna lähedal
Pilt:Jänese railway bridge.jpg|Jänese raudteesild üle Emajõe


## Viited
Simone Hauswald

**Simone Hye-Soon Hauswald** (sünninimi **Denkinger**, sündinud 3. mail 1979 Rottweilis) on Saksamaa laskesuusataja.

Hauswald suusatas Hantõ-Mansiiskis toimunud 2003.aasta maailmameistrivõistlustel avavahetust Saksamaa võistkonnas, kus saadi kolmas koht Venemaa ja Ukraina järel. Järgmistel MM-võistlustel 2004. aasta MM-il Oberhofis sai ta jälle teatesõidus pronksmedali. 2009. aasta MM-ilPyeongchangis oli ta Kati Wilhelmi järel teine 7,5 km sprindis. Segateatevõistluses suusatas ta teist vahetust pronksmedali võitnud Saksamaa võistkonnas.

Maailma karikasarjas osales Hauswald esimest korda 30. novembril 2000 Hochfilzenis 15 km eraldistardiga distantsil ja sai 33. koha. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka 2005. aastal Anterselvas, kui oli jälitussõidus kolmas. Poodiumi kõrgemale astmele MK-etapil astus ta esimest korda 13. detsembril 2008 Hochfilzenis, kui võitis 7,5 km sprindi. 

Tema ema on korealanna.

## Saavutused

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Hantõ-Mansiiskis
**  pronksmedal 4x6 km teatesõidus
* 2004  Oberhofis
**  pronksmedal 4x6 km teatesõidus
* 2009  Pyeongchangis
**  hõbemedal 7,5 km sprindis
**  pronksmedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus

### Euroopa meistrivõistlustel

* 2000  Zakopanes
**  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus
**  pronksmedal 15 km eraldistardiga sõidus
* 2001  Haute Mauriennes
**  **Euroopa meister** 4x7,5 km teatesõidus
**  hõbemedal 7,5 km sprindis
* 2002  Kontiolahtis
**  **Euroopa meister** 4x7,5 km teatesõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 1998  Jerichos
**  **juunioride maailmameister** 12,5 km eraldistardiga sõidus
* 1999  Pokljukas
**  **juunioride maailmameister** 3x7,5 km teatesõidus
**  hõbemedal 12,5 km eraldistardiga sõidus

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Simone Hauswald on osalenud 167 maailma karikasarja etapil (seisuga 27. märts 2010) ja jõudnud poodiumile 18 korral, millest 7 korda kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

*Simone Hauswaldi koduleht 
*
Pattern 1914 Enfield

**Pattern 1914 Enfield** (ka **Pattern 14** ehk **P1914**) on poltlukuga viielasuline salvvintpüss, Briti armee üks põhirelvi esimeses maailmasõjas. Ameerika Ühendriikides toodetud Pattern 1914 Enfield vintpüssid olid ka Eesti sõjaväe relvastuses kahe maailmasõja vahel. Ekslikult on M1914 mõnel pool nimetatud ka "Ross-Enfieldiks". Relval M1914 pole Rossi püssiga ega selle ehitusega midagi ühist.

## Ajalugu
Kui Briti armee üritas oma relvastusse võtta Mauseri vintpüssil põhinevat väiksema kaliibriga laskemoonaga uut jalaväerelva, sai takistuseks Briti relvatehaste võimetus uusi relvi piisavas koguses ja kvaliteedis toota. Esimese maailmasõja ajal toodeti neid hoopis Ameerika Ühendriikides 3,7 miljonit: 7,70-millimeetriseid 1,2 miljonit brittide aitamiseks ja 2,5 miljonit USA 7,62 mm padrunile (M1917). Nii jäi Pattern 1914 (mudel 1914) Esimeses maailmasõjas Briti armees kasutusele vaid snaiperpüssina, kuna see oli Lee-Enfieldist tunduvalt täpsem.

## Kasutamine Eestis

Inglased tarnisid Vabadussõjas eestlastele ainult USAs toodetud Vene püsse, kuid Vene valgete Loodearmeele 7,70 mm P1914. Viimaseid Vabadussõjas Eesti armeel, vastupidi levinud arvamusele, ei olnud. Need võeti üle Loodearmeelt 1919. aasta lõpus ja 1920 ning jõudsid relvastusse alles esimestel rahuaastatel. Paljud neist vajasid korrastamist ja et see relv võeti põhitüübiks, suhtuti asjasse tõsiselt. Inglise püssidele hakati kohe valmistama puuduvaid väikeosi ja lisavarustust ning relvi endid kohendama vastavalt vajadusele. 1940. aastal oli Eestil üle 41 000 vintpüssi P1914.

## Tehnilised andmed
*Aeg: 1914
*Päritolu: 
*Kaal: 4,25 kg 
*Pikkus: 1175 mm
*Vintraua pikkus: 660 mm
*Kaliiber: 7,7 mm (.303 tolli)
*Süsteem: modifitseeritud mauser-tüüpi poltlukuga

## Viited
Jean-Max Bellerive

**Jean-Max Bellerive** (sündinud 1958 Port-au-Prince'is) on Haiti poliitik.

11. novembrist 2009 kuni 5. oktoobrini 2011 oli ta Haiti peaminister.

Tema isa oli arst ja kõrge ametnik Maailma Terviseorganisatsioonis.

Jean-Max Bellerive on õppinud politoloogiat ja rahvusvahelisi suhteid Šveitsis, Prantsusmaal ja Belgias. Aastal 1986 pöördus ta kodumaale tagasi.

Enne peaministriks saamist oli ta aastatel 2008–2009 Michèle Pierre-Louis' valitsuses planeerimis- ja koostööminister. 

Ta kuulub parteisse Lespwa.
Tartu–Koidula rongiliin

**Tartu–Koidula rongiliin** on Elroni opereeritav rongiliin Eestis, mis läbib Tartumaad, Põlvamaad ja Võrumaad. 

Alates 2012. aastast sõidavad rongid suveperiooditi kuni Piusani. Seoses Elroni moodustamisega sõitis 2014. aasta 1. jaanuarist talveperioodil iga päev mõlemas suunas 2 rongi ja vaid Koidulani. Suveperioodil maist augustini sõitis tööpäeviti 2 rongi Tartust Piusale ja laupäev ning pühapäev 3 rongi Tartust Piusale. Septembris sõitsid rongid Piusale vaid laupäeviti ja pühapäeviti. 

Seisuga jaanuar 2026 on Tartust Koidula suunas 2 väljumist päevas. Tartu suunas on iga päev kaks väljumist, millest hommikune väljumine on tööpäeviti ja nädalavahetuseti erinev. 

Rongiliinil sõidavad Stadler FLIRT diiselrongid. 

## Ühendus Tallinnaga
Kõik Tartu–Koidula–(Piusa) rongid on mõlemas suunas ühildatud Tallinna–Tartu rongiliini väljumistega.

## Peatused

Ülenurme, Uhti, Reola, Vana-Kuuste, Rebase, Vastse-Kuuste, Valgemetsa, Kiidjärve, Taevaskoja, Holvandi, Ilumetsa ja Orava peatustes toimub sisenemine ja väljumine ainult rongi C-ala kaudu.

## Ajalugu
*Tartu–Petseri raudtee ehitati aastatel 1927–1931.
*Kuni 30. augustini 2011 sõitis rong vaid Orava raudteejaamani.
*Koidula raudteejaam Eesti kagupiiril avati 8. septembril 2011.
Rongiliinil sõitis kuni 2013. aasta 31. detsembrini talveperioodil (septembrist maini) tööpäeviti mõlemal suunal üks rong, laupäeval sõitis kaks rongi Tartusse ja pühapäeval kaks rongi Koidulasse. Suveperioodil (juunist augustini) oli tööpäeviti mõlemal suunal kaks rongi, laupäeval sõitis kaks rongi Tartusse ja pühapäeval kaks rongi Koidula suunal.

## Pildid

Fail:Tartu raudteejaam 2022 01.jpg|Rong Koidula suunas (vasakul)
Fail:Ülenurme raudteepeatus.JPG|Ülenurme raudteepeatus
Fail:Uhti raudteesild.JPG|Uhti raudteesild üle Porijõe Uhti ja Reola vahel.
Fail:Vastse-Kuuste endine raudteetööliste elamu, mis hilisemalt oli kasutusel jaamahoonena.jpg|Vastse-Kuuste jaamahoone
Fail:Taevaskoja raudteepeatus.jpg|Taevaskoja raudteepeatus
Fail:Põlva raudteejaam.JPG|Põlva raudteejaam
Fail:Veriora jaamahoone.jpg|Veriora jaamahoone
Fail:Elroni rong lahkumas Ilumetsa jaamast.jpg|Elroni rong lahkumas Ilumetsa peatusest
Fail:Reisirong Piusal.JPG|Elroni reisirong Piusal (2014). 


## Välislingid
* Marko Toomla: TARTU-KOIDULA RONGILIIN KUI PÄRANDKULTUURI OBJEKT, bakalaureusetöö (juhendaja: professor Marina Aunapuu); Tartu 2018
* YouTube-i video: Tartu-Koidula liin talvel

## Viited
Aafrika Rahva Iseseisvusliit

**Aafrika Rahva Iseseisvusliit** (ka **Aafrika Sõltumatuse Rahvaliit**; prantsuse keeles *Ligue populaire africaine pour l'Indépendance*; lühend **LPAI**) oli aastatel 1972–1977 Prantsuse Afarite ja Issade alal ning aastatel 1977–1979 Djiboutis tegutsenud partei.

Partei tekkis veebruaris 1972 nelja poliitilise liikumise ühinemisel: sinna koondusid Hassan Gouled Aptidoni partei *Ligue populaire africaine*, Ahmed Dini partei *Ligue pour l’Avenir et l’Ordre*, Idriss Farah Abaneh' partei AJP ja Ali Sabieh' partei *Rassemblement du peuple issa*. Aptidonist sai uue partei esimees ja Dinist selle peasekretär.

Parteisse kuulus nii afareid kui ka issasid. LPAI oli seisukohtadelt lähedane piirkonna iseseisvumist taotleva poliitilis-sõjalise organisatsiooniga *Front de libération de la Côte des Somalis*. 1977. aasta alguses osalesid partei esindajad Pariisis peetud kõnelustel, kus valmistati ette Djibouti iseseisvumist.

Aprillis 1977 toimunud esimestel parlamendivalimistel osales LPAI valimisliidu *Rassemblement populaire pour l'indépendance* koosseisus ja sai 51-kohalises parlamendis 23 kohta. Partei esimehest Aptidonist sai Djibouti peaminister ja sama aasta juunis valiti ta Djibouti presidendiks.

1979. aastal saatis Aptidon partei laiali ning asutas peamiselt issadele tugineva uue erakonna Rahvaühendus Progressi Hüvanguks.
Aa asundus

**Aa asundus** oli asundus Kohtla-Järve rajooni Lüganuse külanõukogus. Aastal 1975 liideti see Aa külaga.

Eesti Entsüklopeedia järgi oli see asundus Virumaal Püssi vallas Tallinna–Narva maantee ääres.

Küla ja asundus kuulusid Püssi, alates 1. aprillist 1939 Lüganuse valda Virumaal.

1959. aasta rahvaloenduse andmetel elas Aa asunduses 333 elanikku, 1970. aasta rahvaloenduse aegu oli neid 279.

## Viited

## Välislingid
JuMZ-T1

**JuMZ-T1** on Ukraina liigendtrollibussimudel, mida 1992–1998 valmistati firma *Виробниче об’єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М.Макарова* tehastes Dnipropetrovskis ja Pavlogradis. Firma venekeelne nimetus on *Южный машиностроительный завод имени А. М. Макарова* (*Южмаш*) ja sellest tuleneb ka tüübitähistus ЮМЗ-Т1.

## Kirjeldus

JuMZ võttis edasi arendada juba toodetava mudeli Kiev-11. Tehasel õnnestus kõrvaldada mitmed selle puudused. Nii sõitsid 15. jaanuaril 1992 katsetamiseks Dnipropetrovski tänavatele esimesed trollibussid JuMZ-T1. Nende üks eeliseid on see, et elektriseadmed (kiirendustakistid ja servomootor) asuvad katusel, mis lihtsustab neile ligipääsu. Paraku on mudelil ka märkimisväärsed puudused – see tarbib palju elektrit, sellel on halb küttesüsteem jne. Trollibussil JuMZ-T1 on kaks veosilda ja veomootorit, mistõttu see võib ületada ka 12% tõusu. 

1995. aastal projekteeriti tehases JuMZ-T3K, mis tarbis tänu türistorjuhtimise kasutamisele kuni 30% vähem elektrienergiat. See mudel ei läinud aga tootmisse.

## Tehnilised andmed

* Pikkus: 18 m
* Laius: 2,46 m
* Kõrgus: 3,43 m
* Tühimass: 18,1 t
* Kohti kokku: 180
** Istekohti: 35
** Seisukohti: 145
* Mootori võimsus: 2 x 130 kW

## Kasutamine

Aastatel 1992–1998 said trollibusse JuMZ-T1 Altševsk, Bahmut, Bila Tserkva, Chişinău, Dnipro, Donetsk, Gorlivka, Harkiv, Herson, Hmelnõtskõi, Ivano-Frankivsk, Kiiev, Kramatorsk, Krementšuk, Krõvõi Rig, Luhansk, Lutsk, Makijivka, Mariupol, Minsk, Odessa, Orenburg, Poltava, Rivne, Sevastopol, Sjevjerodonetsk, Simferopol, Slovjansk, Sumõ, Toretsk, Zaporižžja, Žõtomõr, Ternopil, Tšernigiv, Tšernivtsi, Vinnõtsja ja Tallinn. Tänaseks on suur osa neist juba maha kantud. Paljudel trollidel on eemaldatud tagumine sektsioon, millega need on muudetud põhimõtteliselt mudeliks JuMZ-T2.

### JuMZ-T1 Tallinnas

Tallinn sai 1994. aastal ühe trolli JuMZ-T1 (nr 425), mis ei osutunud töökindlaks ja kanti maha 2001. aastal.

## Välislingid

* JuMZ-T1 Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise kodulehel
* JuMZ-T1 tootja kodulehel
* JuMZ-T1 kirjeldus Harkovi transpordile pühendatud kodulehel
Aafrika Teater

**Aafrika Teater** (Le Théâtre Africain) oli teatri- ja balletiansambel, mille asutas 1949 Guinea luuletaja ning tantsija Keïta Fodéba. 

## Vaata ka
*Ballets Africains
Aarike Invaliididekodu

**Aarike Invaliididekodu** oli invaliididekodu (mitteametlikult vanadekodu) Virulase (varem Aakaru) külas endises Aarike talus.  

See asutati 1948. 

Praegu tegutseb samades ruumides Aarike Hooldekeskus.
Aasia gripp

**Aasia gripp** oli 1957. aasta gripipandeemia. Selle tekitas linnugripi H2N2-viirus. Selle raskusaste on hinnatud teise kategooriasse. Pandeemia tagajärjel suri WHO hinnangul 2 miljonit inimest.  

Viirus hakkas levima tõenäoliselt 1956. aasta algul Hiinas ja selle levik vaibus 1958. Praegu esineb seda tüve ainult laboris.
Laaksaare sadam

**Laaksaare sadam** on sadam, mis asub Lämmijärve ääres Parapalu külas Räpina vallas. Laaksaare ja Piirissaare sadama vahel peab ühendust Kihnu Veeteede opereeritav parvlaev Koidula.
Toni Nieminen

**Toni Markus Nieminen** (sündinud 31. mail 1975 Lahtis) on soome endine suusahüppaja.

1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is võitis ta 16-aastaselt suurel mäel ja meeskonnavõistluses kuldmedali ning väikesel mäel pronksmedali. Samal aastal võitis ta ka nelja hüppemäe turnee ja maailma karika.

1992. aastal valiti ta Soome aasta sportlaseks.

1994. aastal Planicas sai temast esimene inimene, kes hüppas üle 200 meetri.

2002. aastal lõpetas ta tippspordikarjääri ning on seejärel töötanud treeneri ja spordikommentaatorina.

## Välislingid
*
Heidi Hautala

**Heidi Anneli Hautala** (sündinud 14. novembril 1955 Oulus) on Soome poliitik, Euroopa Parlamendi liige 1995–2003 ja alates 2009. aastast.

Hautalal on magistrikraad taimekasvatuses. 

Ta kuulub Rohelisse Liitu. Aastatel 1987–1991 oli ta Rohelise Liidu esimees.

Hautala on olnud Eduskunna liige aastatel 1991–1995 ja 2003–2009 ning Euroopa Parlamendi liige 1995–2003 ja alates 2009. aastast. Ta on europarlamendi Inimõiguste alamkomitee juht.

Ta oli roheliste presidendikandidaat 2000. ja 2006. aasta presidendivalimistel. Neist esimesel kogus ta 100 740 häält ehk 3,3% ja teisel 105 085 häält ehk 3,5% häältest.

Poliitikas kaitseb Hautala vastutust keskkonna ees, avatust poliitikas ja ülemaailmset õiglust. Ta on kritiseerinud inimõiguste olukorda Venemaal ja Hiinas ning USA välispoliitikat.

14. märtsist 2007 on Haidi Haudale Neste Oili haldusnõukogu esimees. Ta on Soome-Vene Kodanikefoorumi esimees – see foorum loodi 2007 Soome ja Venemaa vaheliste suhete edendamiseks ja Venemaa tsiviilühiskonna tugevdamiseks. Ta on Koostöö Arendamise Teeninduskeskuse endine president ja Kriisihaldusalgatuse täitevkomitee endine liige (viimase president on Martti Ahtisaari).

22. juunist 2011 kuni 17. oktoobrini 2013 oli ta Jyrki Kataineni valitsuse arengukoostöö minister.

2001 kaebas Hautala Euroopa Liidu Nõukogu Euroopa Kohtusse juurdepääsu osas relvastuse ekspordi reegleid käsitlevale dokumendile. Kohus otsustas, et ministrid peavad dokumendi vähemalt osaliselt avalikustama. See juhtum tekitas pretsedendi Euroopa õigussüsteemis dokumentide kättesaadavuse osas.

Tal on poeg Jasper (sündinud 1981).

## Tunnustus
*2009 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

## Välislingid

* Heidi Hautala koduleht