open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Padania

**Padania** on kohanimi, mida kasutatakse alternatiivselt Po madaliku või Apenniinidest põhjas asuvate Itaalia piirkondade kohta. Padania on tuletatud Po jõe ladinakeelsest nimest&nbsp;– *Padus*.

Nimekuju Padania kasutas esimesena Itaalia Geograafiaühing 1903. aastal avaldatud Gian Lodovico Bertolini artiklis Lombardia nime kohta. 1910. aastal avaldatud professor Antonio Mariani teoses "Itaalia majandus- ja sotsiaalgeograafia" jagas autor Itaalia kaheks piirkonnaks: Padaniaks (põhjaosa) ja Apenniniaks (lõunaosa).
 

## Viited

## Kirjandus
* Piero Gribaudi, *La Geografia nel primo corso degli istituti Tecnici secondo i programmi del 1946*, Editrice SEI, Ristampa marzo 1951.
* Gilberto Oneto, *L'invenzione della Padania*, Ceresola, Foedus Editore, 1997.
* Margarita Gomez-Reino Cachafeiro, *Ethnicity and nationalism in Italian politics : inventing the Padania: Lega Nord and the northern question* / Marga - Aldershot, 2002.
* Gilberto Oneto, *La questione settentrionale. La Padania fra mito, storia e realtà*, Milano, Editoriale Libero, 2008
* Sergio Salvi, *La Lingua del mi. Il Padano e i suoi dialetti*, Rimini, Il Cerchio, 2011
* Gilberto Oneto, *Polentoni o Padani? Apologia di un popolo di egoisti, xenofobi, ignoranti ed evasori*, Rimini, Il Cerchio, 2012
* Stefano Bruno Galli, *Il grande Nord. Cultura e destino della Questione settentrionale*, Milano, Guerini, 2013

## Välislingid

* Kultuuriühendus Padania Internet (itaalia keeles)
* Nime "Padania" kasutus 1910–1995 http://parolapadania.altervista.org/ (itaalia keeles)
* Veebisait nime "Padania" kasutamise kohta http://www.allaricercadelsole.com/scrissero_padania.htm (itaalia keeles)
* Padania, allikad ja kasutamine (itaalia keeles)

* Padania "riikide" lipud (ingliskeelne tekst)
* Giovani Padani
Köhakeskus

**Köhakeskus** on köhimist juhtiv keskus peaajus. Täpsemalt paikneb see piklikajus.

Köhavastased vahendid mõjutavad köhakeskust.

## Ehitus
Köhakeskuse täpne asukoht ja toimimisviis on jäänud mõnevõrra tabamatuks. Johannes Peter Müller täheldas 1838. aastal, et köharefleksi koordineerib piklikaju. Selle uurimine on edenenud aeglaselt, sest katseloomade tavalised anesteetikumid olid morfiin ja opiaadid, mis köhimist tugevalt pidurdavad. Tõenäoliselt on köhakeskusel kattuvusi ka hingamisrütmi generaatori võrgustikuga, mis tähendab, et tegemist ei ole mitte niivõrd konkreetse piirkonnaga kui funktsiooniga ajutüve hingamis- ja refleksivõrgustikes.

Köharefleksi käigus liigub erutus köharetseptoritest neuronitesse solitaartuumas ja sealt hingamisvõrgustike teistesse osadesse. Köhareaktsiooni mustrigeneraator võib olla eel-Bötzingeri kompleks. On teada, et köhareaktsioonis etendavad olulist osa piklikaju kaudaalse õmblustuuma osad *[[nucleus raphe obscurus]]* ja *[[nucleus raphe magnus]]*. Mustrigenereerimisesse ja -regulatsiooni võivad olla kaasatud veel pneumotaksiline keskus, lateraalne tegmentaalne ala ja sügavad väikeaju tuumad. Selle mudeli põhjal on loodud hingamist, neelamist ja köhimist koordineerivate piklikaju süsteemide ühendmudelid.

Lisaks saab köhimist esile kutsuda ja pidurdada tahtlikult, mis viitab peaaju kõrgemate süsteemide juhtivale rollile. Tahtliku, allasurutud ja indutseeritud köhimise funktsionaalne aju piltdiagnostika näitab, et isegi tahtmatu köhimise puhul võib olla kaasatud mitu ajukoore ala. Teisalt paistab, et tahtlik köhimine ei aktiveeri piklikaju süsteeme.

## Viited
Granbury

**Granbury** on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Hoodi maakonna halduskeskus.

Granbury asub umbes 55 km Fort Worthist edelas. Linna geograafilised koordinaadid on .

Linnas elas 2010. aastal 7978 inimest.

Asula on saanud nime Ameerika Riikide Konföderatsiooni väejuhi Hiram B. Granbury järgi.

Paljud linna ajaloolised hooned, sealhulgas ooperimaja, on mälestistena kaitse alla võetud.

15. mail 2013 tabas linna tornaado, mis purustas hooneid ja põhjustas vähemalt kuue inimese hukkumise.

## Välislingid
* Linna koduleht
Nyagatare

**Nyagatare** on linn Rwanda Idaprovintsis, Nyagatare ringkonna halduskeskus.

Nyagatare asub umbes 80 km Kigalist kirdes. Linn asub 1400 meetri kõrgusel merepinnast.

Linnas elas 2012. aastal hinnanguliselt 8500 inimest.

Nyagatares on 2006. aastal asutatud Umutara tehnikaülikool, haigla, turg ja mitu pangakontorit.
Pürolüüsigaasikromatograafia

**Pürolüüsigaasikromatograafia** (**pürolüüsikromatograafia**) on analüütilise keemia meetod, mis võimaldab uurida kõrgmolekulaarseid materjale sellele iseloomulike pürolüüsiproduktide (fragmentide) gaasikromatograafilise "sõrmejälje" põhjal.

Materjali proov inertses keskkonnas või vaakumis kuumutatakse kvartstorus plaatinatraadil kiiresti 600–1000°C. Seejuures suured polümeersed molekulid katkevad nõrgematest kohtadest andes madalama molekulmassiga lenduvad fragmendid. Need karakteersed fragmendid lahutatakse gaasikromatograafiliselt.

Sellel meetodil saadud kromatogrammidel on tavaliselt palju materjalile iseloomulike fragmentide piike. Seda kromatogrammi saab kasutada proovi materjali iseloomustava "sõrmejäljena". Meetod on osutunud kasulikuks sünteetiliste polümeermaterjalide, tekstiilmaterjalide, nafta ja naftasaaduste, värvide, biomolekulide jm identifitseerimisel. Seejuures võrreldakse tuntud ja uuritava materjali pürolüüsigaasikromatogramme.

## Vaata ka
*Pürolüüs
*Gaasikromatograafia
*Kromatogramm
Võhma Lihakombinaat

**Võhma Lihakombinaat** oli Võhmas tegutsenud lihatööstusettevõte.

## Ajalugu
15. aprillil 1928 loodi ühisus Võhma Eksporttapamaja. 5. augustil 1928 pandi tapamajale nurgakivi ja maja avati 10. veebruaril 1929. Võhma asus raudtee ja kaubateede ristumiskohal, ümbruskonnas oli heal järjel sea- ja veisekasvatus. Sõjaeelsel ajal tegutses linnas Võhma Ühispank, kust käis läbi suur osa Põhja-Viljandimaa põllumajandusettevõtete rahast.

1940. aasta juunis tapamaja natsionaliseeriti nõukogude võimu poolt ja põles sõja ajal maha. 

1972–1975 ehitati Võhmasse uus lihakombinaat. 1980. aastatel töötas Võhma Lihakombinaadis üle 800 töötaja ning Võhmast kujunes monofunktsionaalne asula.

1989–1994 oli kombinaadi direktor Arvi Kotsar.

1990. aastal oli lihakombinaat oma 45 miljoni rublase käibega Viljandi maakonna suurim ettevõte. Seal töötas 618 inimest ja ühe vahetuse jooksul töödeldi 135 tonni liha.

Võhma Lihakombinaat pankrotistus esimest korda 1994. aastal ja lõplikult 1996. aastal. Ettevõtte sulgemine tõi linna suure tööpuuduse.

1996. aastal ostis Võhma linnavalitsus Võhma Majandusühisuselt vana kaubamaja esimese korruse, et mahapõlenud kultuurimaja asemele ehitada uus kultuurikeskus. Vabariigi valitsuse reservfondist selleks eraldatud rahast jäi üle 357 000 krooni. See oleks tulnud seaduse järgi tagastada reservfondile, kuid linnavalitsus maksis sellega lihakombinaadi pankroti tagajärjel töötuks jäänud inimeste küttevõlgu. Et tol aastal (1996) laekus linnaeelarvesse loodetust vähem tulumaksu, ei õnnestunudki seda summat reservfondi tagasi maksta. Riigikontroll avastas selle 1997. aastal. 1998. aastal eraldati see summa uue kultuurikeskuse ehituseks.

## Vaata ka
*Võhma meierei

## Viited

## Välislingid
* Egon Valdaru. "Võhma kuulsas lihakombinaadis kehtis äraspidine loogika" Sakala, 17. mai 2013
## Kirjandus
*Angela Härm, VÕHMA LIHAKOMBINAAT 1928–1996, TARTU ÜLIKOOLI VILJANDI KULTUURIAKADEEMIA Infohariduse osakond, Viljandi 2013
Priit Värk

**Priit Värk** (sündinud 11. aprill 1985 Tartus) on Eesti omavalitsustegelane, Paide linnapea 2014–2015 ja 2017–2021. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 2004. aastal Paide Ühisgümnaasiumi ja 2008. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal.

## Töö ja poliitiline tegevus
Priit Värk kuulus 2009–2021 Isamaa ja Res Publica Liitu (hiljem erakond ISAMAA). 

Ta kandideeris 2009. aastal kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel Paide linnas noortest koosneva valimisliidu Tuleviku Paide ridades, kogus 22 häält ega osutunud valituks. 

2013. aastal kandideeris ta Tallinnas Nõmme linnaosas Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas ja kogus 176 häält. Ta pääses volikokku ning oli seal rahandus- ja revisjonikomisjoni liige.

16. juunil 2014 valiti Paide linnavolikogus 11 poolthäälega 21-st Priit Värk linnapeaks, tema esimene ametiaeg lõppes märtsis 2015. 

Aastatel 2015–2017 töötas Priit Värk Riigikogus IRL-i fraktsiooni nõunikuna ning 2017. aastal lühikest aega ka kaitseminister Jüri Luige nõunikuna.

2017. aastal kandideeris ta Paide linnavolikogu valimistel ja kogus 168 häält. Isamaa erakond (endine Isamaa ja Res Publica Liit) võitis Paides valimised ja Priit Värgist sai teist korda linnapea. 

2021. aasta kohalikel valimistel moodustas koos mõttekaaslastega valimisliidu Uus Paide ja kogus isiklikult 289 häält, mis oli parim tulemus Paides. Pärast seda kuulub linnavolikokku. 

## Ühiskondlik tegevus
Priit Värk oli aastatel 2008–2012 Eesti Omanike Keskliidu volikogu liige, 2013–2016 juhatuse liige ja 2013–2014 liidu tegevjuht.

2009. aastal taasasutas ta Paide Maleklubi ja kuulub siiani juhatuse koosseisu. Ta on kuulunud males Eesti noortekoondisse 1997. aastal Euroopa meistrivõistlustel (U12, Tallinn) ja 2000. aastal noorte maleolümpial (Artek, Ukraina). 

Ta on mitmekordne Järvamaa meister välk-, kiir- ja tavamales. 2019. aastast kuulub ka Eesti Maleliidu juhatusse.

## Isiklikku
Priit Värgi vanavanaisa Mihkel Reimann oli aastatel 1938–1939 Riigivolikogu liige.
Mauri Repo

**Mauri Repo** (31. jaanuar 1945 – 19. mai 2002) oli aastatel 1981–1987 Soome Töölisspordi Liidu ehk TULi suusakoondise peatreener ning enne seda TULi mittekoosseisuline treener. 

Ta oli erialalt kehalise kasvatuse õpetaja ning töötas mõnda aega ka Jyväskylä linnavalitsuse spordiosakonna juhatajana. Mauri Repot võib pidada kepikõnni loojaks.

## Mauri roll kepikõnni loomisel

Mauri Repol oli oluline roll nii TULi treeneri kui ka treenerite koolitaja ning mitmete suusatamist käsitlevate treeningu- ja koolitusmaterjalide koostajana. Repo kirjutatud suusaspordi käsiraamatutes „Hiihdon lajiosa“ (1974), „Hiihdon lajiosa” (1979), „Nuorten hiihdon valmennusopas” (1983) ja „Hiihdon 2-tason koulutusmateriaali” (1989) on esmakordselt tutvustatud ka kepikõnniharjutusi ning kepikõnni osatähtsust suusatajate ettevalmistuses. Sel ajal ei olnud kepikõnd veel iseseisva tervisespordialana tunnustust leidnud. Repo on ligi kümne spordikäsiraamatu autor.

## Viited
MSC Musica

**MSC Musica** on ettevõttele Compania Naviera Musica kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2006. aastal Chantiers de l'Atlantique'i tehases Saint-Nazaire'is Prantsusmaal.

MSC Musica on esimene MSC Cruisese Musica-klassi laev, ta sõsarlaevad on MSC Orchestra, MSC Poesia ja MSC Magnifica. Laeva käitab laevakompanii MSC Cruises.
2013. aastal sõitis MSC Musica Läänemerel ja reisid väljusid Kielist. 2013. aasta sügisel külastas laev esimest korda Musta mere sadamaid. Laev sõidab Panama lipu all. Kodusadam on Panamá.

## Viited

## Välislingid
*MSC Musica MSC Cruisese kodulehel (inglise keeles)
Serio

**Serio** (ladinakeelne nimi *Sarius*; bergamo murdes *Sère*) on jõgi Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo ja Cremona provintsides. 

Adda vasakpoolse lisajõe Serio läte on Torena mäe nõlvaldel. Jõgi suubub Addasse Bocca Serios, Montodine keskusest lõunas. 

Bergamo Alpides, Valbondione lähistel, moodustab jõgi Serio joa (umbes 1750 meetri kõrgusel merepinnast asuva joa kogulangus on 315 m).

Umbes 50 kilomeetri pikkuses Serio orus asub 38 omavalitsusüksust.

## Galerii

Serio confluenza con Adda.JPG|Serio suubumine Addasse Bocca Serios (Montodine)
Cascatedelserio.JPG|Serio juga Valbondiones
Serio a Ghisalba.JPG|Serio Ghisalba ja Cologno al Serio vahel
Serio a Pradalunga.jpg|Serio Pradalungas 
Valbondione 06.jpg|Serio Valbondiones 
Fiume Serio a Seriate.JPG|Serio Seriates


## Viited

## Kirjandus
* *"Il Serio"* di Pino Cappellini e Tito Terzi. Editrice Cesare Ferrari, Bergamo, 1985.
* *"Il Fiume Serio, Atti del corso...."* a cura di Lelio Pagani, ed. Provincia di Bergamo, 1991.
* *"Brembo e Serio, dalle Orobie al piano"* AA.VV. Cattaneo Editore Oggiono, Lecco, 1988.
* *"Le incomparabili Cascate del fiume Serio"* di Enzo Valenti e Tito Terzi. Ferrari Editrice, Clusone, 1993.
* *"Viaggio in Valle Seriana"* di Aldo Quinto Lazzari e Mario Ronzoni. Luigi Miglioni Editore, Bergamo, 1982.
* *"La Media Val Seriana, breve viaggio nel mondo della storia, della natura, dell'arte, del folklore e dell'agriturismo"* di Franco Arranca. Edizioni Grafital.
* *"Storia Economica e Sociale di Bergamo, I Caratteri Originali della Bergamasca"* AA.VV. Fondazione per la Storia Economica e Sociale di Bergamo Istituto di Studi e Ricerche, Bergamo, 1994

## Välislingid

* Serio oru koduleht (itaalia keeles) 
* Serio park (itaalia keeles) 
* virtusloci.it Crema portaal (itaalia keeles)
Montodine

**Montodine** (crema murdes *Muntóden*, *Culumbare* ja *Bóca Sère*) on vald Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis.

Montodine kõrgus merepinnast on keskmiselt 61 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Montodine piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bertonico, Castelleone, Castiglione d'Adda, Gombito, Moscazzano, Ripalta Arpina, Ripalta Cremasca, Ripalta Guerina.

Montodine lõunaosas suubub Addasse Serio jõgi.


Serio a Montodine (2).JPG|Serio jõgi Montodines
Mappa montodine.jpg|Montodine kaart


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Arnold Laugus

**Arnold Laugus** (2. august 1917 Puurmani vald – 7. mai 2013) oli eesti pedagoog ja akvarellikunstnik.

Teise maailmasõja ja Saksa okupatsiooni ajal õppis ta Haapsalu Õpetajate Seminaris, jätkas seejärel õpinguid Tartus.

Aastatel 1944–1962 töötas ta õpetajana Tallinna 22. Keskkoolis ja 1962–1975 algklasside õpetajana (andes tunde valdavalt kunstikallakuga klassides) Tallinna 46. Keskkoolis.

Pedagoogitöö kunstikallakuga koolis innustas teda alustama kunstikatsetusi akvarellitehnikas, hiljem ka teistes maalitehnikates. 

Laiemalt on teada tema naivismi kalduvad tööd 1980. aastatest, teda inspireeris Eesti loodus oma aastaaegade ja paikadega, loodus jäi tema põhivaldkonnaks. 1981. aastast esines ta Eesti näitustel; aastast 1986 ka Riias ja aastast 1990 Prantsusmaal.

Temalt ilmus ka kirjandusteoseid: neljavaatuseline näidend "Lunastatud põld" (1940) ning kooliõpetaja mälestused "Maa sool" (2007) ja romaan "Elav maa" (2008).

## Viited

## Välislingid
*In memoriam Arnold Laugus
Pomesaania

**Pomesaania** (saksa keeles *Pomesanien*, poola keeles *Pomezania*) oli ajalooline piirkond Preisimaal.

Piirkonna nimetus pärines preisikeelsest sõnast *Pomedian*. 

Tänapäeval kuulub piirkond Poola Pomorze ja Warmia-Masuuria vojevoodkonda.

Pomesaania asus Vana-Preisimaal. Preisi ristisõja alguseks 13. sajandil piirnes see preisi hõimude – pomesaanidega asustatud piirkond lõunas Kulmimaaga ja põhjas Warmiaga. Pomesaania läänepiir kulges mööda Visla jõge, põhjapiir aga mööda Nogati jõge kuni Druzno järveni. Lõunasse jäid metsaga kaetud aladel ülalpool Osa (:pl) ja Drwinka (:pl) jõgedest ja Drwinka järvest. 

1250. aastal jaotati piirkond Saksa ordu ja Pomesaania piiskopkonna piiskopi vahel ning piiskopkond sai 1/3 piirkonnast oma diötseesi.

## Vaata ka
*Preisi ristisõda
*Pomesaania piiskopkond

## Viited
Irina Anniko

**Irina Anniko** (7. november 1933 Tartu – 11. mai 2013) oli eesti muusikapedagoog.

Ta lõpetas aastal 1955 koorijuhtimise erialal (Ira Trilljärve klassis) Tallinna Muusikakooli ja aastal 1960 koorijuhi-muusikaõpetaja erialal (Heino Kaljuste klassis) Tallinna Riikliku Konservatooriumi.

Ta oli aastatel 1960–1978 Tallinna Riikliku Konservatooriumi raamatukogu juhataja. Aastatel 1978–2001 oli ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli direktori asetäitja õppealal.

## Isiklikku
Tema ema Nadežda Sillar (1910–1986) oli laulja (metsosopran).

## Kirjandus
*Eesti muusika biograafiline leksikon I. Tallinn 2007
*Sirp. 17. mai 2013. lk. 21 (nekroloog)
Chemult

**Chemult** on asula Ameerika Ühendriikides Oregoni osariigis Klamathi maakonnas.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi umbes 300. 

Chemult asub 1452 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Viited
Ira Trilljärv

**Ira Trilljärv** (3. detsember 1924 Tallinn – 30. august 1980 Tallinn) oli eesti koorijuht.

Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1951 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Gustav Ernesaksa klassis).

Ta oli aastatel 1951–1966 teatris Estonia koormeister ja 1966–1969 kontsertmeister. Aastatel 1969–1980 oli ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kontsertmeister.

## Isiklikku
Tema vanaisa oli Aleksander-Harald Trilljärv.

## Kirjandus
* Eesti muusika biograafiline leksikon II. Tallinn 2008
Guguan

**Guguan** on Põhja-Mariaanidele kuuluv väike vulkaaniline saar Mikroneesias Mariaanides. 

Saar asub Alamagani saarest 30 kilomeetrit lõunas, Sarigani saarest 67 kilomeetri kirdes ja Saipani saarest umbes 250 kilomeetri kaugusel põhjas. Saar on kujult ümmargune. Saare pindala on 3,87 km². Saarel asub kaks vulkaani, millest üks on aktiivne. Viimane purse toimus 1883. aastal.

Saare avastas 1668. aastal Diego Luis de Sanvitores.

Saarel puudub inimasustus.
Alamagan

**Alamagan** on vulkaaniline saar Mikroneesias Mariaanides. Saar kuulub Põhja-Mariaanidele.

Alamagani pindala on 11 km² ja kõrgeim koht asub 744 meetri kõrgusel üle meepinna. Saarel elab ohustatud mikroneesia roolind.

2000. aastal elas saarel veel kuus inimest, kuid 2009. aastal evakueeriti saare elanikud enne taifuuni saabumist ja pärast seda on saar asustamata.
Rota saar

**Rota** on Põhja-Mariaanide lõunapoolseim saar.

Saare suuremad asulad on Songsong (1321 elanikku 2000. aastal) ja Sinapalo.

Rota pindala on 85,38 km². Rannajoone pikkus on 61,6 kilomeetrit. 2000. aastal elas saarel 3283 inimest ja 2010. aastal 2527 inimest.

Saare kõrgeim koht asub 488 meetri kõrgusel üle merepinna.
Songsong

**Songsong** on suurim küla Rota saarel Põhja-Mariaanides.

2000. aastal elas külas 1321 inimest.

Sõna *songsong* tähendab tšamorro keeles küla.
Hoodi maakond

**Hoodi maakond** (*Hood County*) on maakond USA-s Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Granbury.

Maakonna pindala on 1132 km². Veepindala on 39 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 182. Aastal 2000 oli elanikke 41 100.
 
## Naabermaakonnad
* Parkeri maakond (põhjas)
* Johnsoni maakond (idas)
* Somervelli maakond (lõunas)
* Erathi maakond (läänes)
* Palo Pinto maakond (loodes)

## Ajalugu
Hoodi maakond moodustati 1866. aastal Johnsoni maakonna osast. Maakond on saanud nime Ameerika Riikide Konföderatsiooni kindralleitnandi John Bell Hoodi järgi.

## Viited

## Välislingid
* Hoodi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Kusepõis

**Kusepõis** (ladina *vesica urinaria*) on inimese ja paljude selgroogsete (v.a linnud) vahelduva kuju ja asendiga lihaseline õõneselund, kuhu koguneb kusejuhadest uriin. Kusepõis talitleb kuseelundite süsteemi (urogenitaalsüsteemi) uriinireservuaari ja uriiniväljutuselundina.

 

## Kusepõie organogenees
Elundit on täheldatud juba mõnedel kaladel. Kahepaiksetel ja roomajatel (kellel on kusepõis, nagu sisalikulised) on kusepõis klassifitseeritud kloaagi väljasopistusena.

## Kusepõie anatoomia
### Kusepõie asend
#### Inimesel
##### Nomenklatuur ja süstemaatika
**[[Terminologia Anatomica]]*: A08.3 Kusepõis 
**[[Terminologia Histologica]]*: H3.06
*Gray anatoomia: 11.1215. 

##### Asend
Inimkehas asetseb kusepõis normaalasendis häbemeliiduse (ehk sümfüüsi) ees.

Täitudes kusepõie asend muutub. 
Kusepõie taga asetsevad:
*emastel: emakas, tupp
*isastel: pärasool, seemnepõiekesed, seemnejuhaampull (*ampulla ductus deferentis*).

### Kusepõie kuju
Kusepõiel eristatakse :

*kusepõietippu (*apex vesicae urinariae*)
*kusepõiekeha (*corpus vesicae urinariae*)
*kusepõiepõhja (*fundus vesicae urinariae*)
*kusepõiekaela (*cervix vesicae*). 

### Kusepõie ehitus läbilõikes
Kusepõie sein koosneb inimestel ja paljudel selgroogsetel seest väljapoole limaskestast, lihaskestast, submukooskihist ja adventitsiaalkestast. Limaskestas paiknevad retseptorid reageerivad kusepõie sisesele rõhule ning ärritus kutsub esile urineerimise.

Kusepõie seina täitumustunnet ja reageerimist ärritusele saab normaalse füsioloogiaga (ka halvatud alajäsemetega inimestel) treeninguga mõjutada.

#### Kusepõie seina lihaskest
Kusepõie seina suubuvad paarilise kusejuha suudmed. Urineerimise ajal kusitisulgur lõõgastub ja põieseina lihaskest kontraheerub, mis tingib põie tühjenemise, seetõttu nimetatakse põie lihaskesta ka koondnimetusega kuseväljutajalihas.

#### Kusepõiekaela piirkond
Kusepõiekaelas, mis asub kusepõie ahenevas allosas ja millest saab alguse kusiti, moodustub välimisest pikilihaskihist sisemine kusitisulgur (ka sisemine kusitisuistik), mille talitlus ei allu tahtele ja sulgeb iseseisvalt sisemise kusitisuudme.

#### Kusepõie maht ja tühjenemine
Kusepõie maht (ka funktsioonid) on loomaliigiti erinevad, inimesel keskmiselt veerand kuni pool liitrit.Täitunud kusepõis käivitab tavaliselt kusemisrefleksi.
Loomad aga kasutavad kusepõit ja selle sisu ka suhtlemisvahendina nn "märgistamine" (koertel, kassidel territooriumi märgistamine jpm). 

Kusepõit innerveerivad nii sümpaatiline kui parasümpaatiline närvisüsteem ja mitmed arterid, samuti toimub kusepõiest lümfi äravool.

### Kusepõie haiguslikud seisundid
Inimestel võib esineda mitmeid kusepõie haiguslikke seisundeid, nagu infektsioonid, spasmid, kusepõiekivitõbi, kusepõiepõletikud, kusepeetus, kusepidamatus (rõhkinkontinents, sundinkontinents, ülevooluinkontinets jt), kusepõie kasvajad jpm.

## Vaata ka
*Terminologia Anatomica
*Neerud
*Närvisüsteem
*Veenid
*Hormoonid
*Mehekusiti
*Naisekusiti
*Kusepidamatus
*Kusemiskeskus
*Kusemisrefleks
*Urogenitaalsüsteem
*Tsüstoskoop
*Tsüstograafia
*Tsüstoskoopia
*Tsüstograafia 
*Tsüstomeetria

## Viited
Hajus närvisüsteem

**Hajus närvisüsteem** ehk **difuusne närvisüsteem** ehk **närvivõrk** on närvisüsteemi lihtsaim teadaolev tüüp. Närvirakud moodustavad närvivõrke, koondumata ajudeks (peaaju, seljaaju) ega ganglionideks. See esineb ainuõõssetel, kammloomadel ja okasnahksetel.
Zaza Urušadze

**Zaza Urušadze** (gruusia keeles ზაზა ურუშაძე; 30. jaanuar 1966 (osade lehekülgede järgi ka 30. oktoober 1965 ja 30. oktoober 1966) Thbilisi – 7. detsember 2019 Thbilisi) oli gruusia filmilavastaja.

Ta õppis Šotha Rusthaveli nimelises Gruusia Riiklikus Teatri- ja Filmiülikoolis ning töötas seejärel lavastajana Gruusia Rahvuslikus Filmiteatris aastatel 2002–2004.

2013. aasta oktoobris esilinastus tema lavastamisel valminud Eesti-Gruusia mängufilm "Mandariinid".

Tema isa oli jalgpallur Ramaz Urušadze.

Urušadze suri pärast basseinis ujumist südameinfarkti.

## Filmograafia
*"Siin koidab" ("Ak tendeba"), 1998
*"Kolm maja" ("Sam Sakhli") 2008
*"Valvur" ("Bolo gaseirneba"), 2012
*"Mandariinid", 2013
*"Pihtimus", 2017

## Tunnustus
* 2013 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia – mängufilmi "Mandariinid" eest (koos Ivo Felti ja Rein Kotoviga)

## Välislingid
* Teet Korsten, "Mandariinikokteili jahil", Põhjarannik, 26. november 2013
* "Edith Sepp: lojaalsus ja austus on kaks võtmesõna, mis Zaza Urušadzele mõeldes pähe tulevad" ERR kultuur, 8. detsember 2019
Narva raekoda

**Narva raekoda** on 17. sajandi teisel poolel ehitatud Narva ajalooline linna kohtu- ja valitsusorgani rae hoone, mis asetses Narva vanalinnas Narva Raekoja platsi ääres.

## Raekoja ehitus
Narva raekoja ehitamiseks andis linnavõimudele käsu Rootsi kuningas Karl XI, hoone ehitamise aluseks võeti Lübecki ehitusmeistri Georg Teuffeli projekt. Raekoja ehitamist alustati 1668. aastal ja hoone valmis 1671. aastal, mil raekoja torni tippu paigutati maalermeister Grabbeni kullatud sepistöös tuulelipp – kurg. Hoone siseviimistlustööd kestsid veel neli aastat.

## Raekoja hoone läbi aegade
1939. aastal paigutati Narva raekojale esimese hoonena Eestis kodanliku õhukaitse kinnisvaramärk.

Narva raekoda sai tugevalt kannatada Teises maailmasõjas, kui hävis torn, katus, vahelaed, tugevalt said kahjustada portaali figuuridegrupp ja trepp. 

Hoone restaureeriti aastatel 1960–1963, arhitekt Henno Potti ja insener H. Uuetalu juhtimisel.

Eesti NSV ajal tegutses taastatud raekoja hoones Viktor Kingissepa nimeline Narva Pioneeride Palee.

## Pilte

Red Narva.jpg|Raekoja tagakülg
Narva raekoja uks.JPG|Raekoja portaal
Narva raekoda 2019.jpg|Hoone küljelt
Narva raekoda Narva linnusest.jpg|Vaade hoonele Narva linnusest
Narva Town Hall lobby.jpg|Hoone sisevaade

## Vaata ka
*Raekoda

## Viited

## Välislingid

* 
*Fotokogu • Narva raekoda
*Narva raekoja joonis, veebiportaalis www.estonica.org
*"Narva raekoda sai renoveerimistööde käigus uue välisilme" ERR, 24. august 2022
Enver Hoxhaj

**Enver Hoxhaj** (sündinud 4. oktoobril 1969) on Kosovo poliitik. 

Ta õppis Priština ülikoolis ajalugu ja oli hiljem ülikoolis ühiskonnateaduste professor.

Ta on Kosovo Demokraatliku Partei liige. Aastal 2008 sai temast haridus- ja teadusminister.

Ta oli Kosovo välisminister alates 22. veebruarist 2011 kuni 9. detsembrini 2014 ja 2. juunist 2016 kuni 10. augustini 2017.

## Viited
Shawville

**Shawville** on linn Kanadas Québeci lääneosas Outaouais' piirkonnas.

Linna geograafilised koordinaadid on .

2006. aastal oli linna elanikest 85% emakeeleks inglise keel. 75% olid protestandid. See on ülejäänud provintsiga võrreldes ebatavaline, kuna Québec on valdavalt prantsuskeelne ja katoliku usku. Shawville'is ei ole katoliku kirikut.
Mai tänav

**Mai tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Tänav algab Nõmme raudteejaama juurest Raudtee tänaval ja suundub kagusse. Tänav on ühesuunaline. Mai tänav ristub Põllu, Rohelise, Mai põiktänava ja Metsa tänavaga ning lõpeb Ravila tänaval.

Mai tänava pikkus on umbes 500 meetrit.

Mai tänava alguses (Mai tänav 4) asus Nõmme vanim apteek. Selle vastas on Mai park ja mänguväljak.

Seal asus ka Tallinna Linna II Sünnitusmaja, praeguse aadressiga Mai 18a.

1926–1959 oli tänava nimi Apteegi tänav 9.detsembrist 1940 Ale tänav.

## Kultuurimälestised

Pilt:Mai 2.jpg|Maja, Mai tänav 2
Pilt:Mai 11-1.jpg|Maja, Mai tänav 11


## Viited
Metsa tänav

**Metsa tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Nõmme asumis.

Tänav algab Valdeku tänavalt, ristub Mai, Seene, Nurme, Lõuna, Sambla, Hiiu-Maleva, Tähe, Hiiu ja Kärje tänavaga ning lõpeb Pargi tänaval.

Tänava pikkus on umbes 1440 meetrit. 1940 määrati nimeks Võitluse.

Aadressil Metsa 38 asub Tallinna Lastesõim Mõmmik.

## Viited

## Välislingid
MSC Magnifica

**MSC Magnifica** on ettevõttele Mediterranean Shipping Company (MSC) kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2010. aastal STX France'i tehases Saint-Nazaire'is Prantsusmaal.

MSC Magnifica on viimane modifitseeritud MSC Cruisese Musica-klassi laev, ta sõsarlaevad on MSC Musica, MSC Orchestra ja MSC Poesia. Laeva käitab laevakompanii MSC Cruises. MSC Magnifica ristiema on itaalia näitleja ja seksisümbol Sophia Loren.
2013. aastal sõidab MSC Magnifica Läänemerel ja reisid väljuvad Amsterdamist. Laev sõidab Panama lipu all. Kodusadam on Panamá.

## Viited

## Välislingid
*MSC Magnifica MSC Cruisese kodulehel (inglise keeles)
Cres

**Cres** [tsrees] on linn Horvaatias Cresi saarel.

2001. aastal elas seal 2959 inimest.

Linn asub merelahe kaldal.

## Viited

## Välislingid
Petik

**Petik** ehk **petiknišš** on akna, ukse või arkaadi kuju imiteeriv seinasüvend. Vastavalt sellele kasutatakse terminit *petik* sageli eesliitena – petikaken, petikkaar, petikarkaad või petikuks.

Bütsantsi ja romaani ehituskunstis kasutati petikuid seinapindade kaunistamiseks, liigendamiseks või seinapinna staatilise koormuse vähendamiseks.

## Pildid

Mausoleum of Galla Placidia in Ravenna.JPG|Galla Placidia mausoleumi petikkaared, 5. sajand, Ravenna
Sofia Kiev 11th.JPG|Petikaknad Kiievi Püha Sofia kiriku seintes, 11. sajand. Makett muuseumis.
Saint Dmitry Cathedral in Vladimir.jpg|Liseenid ja petikkaared nende vahel. Horisontaalselt liigendab seina petikarkaad. Vladimiri Püha Dimitri katedraal, 12. sajand
PisaBaptistry20020323 rectilinear.jpg|Petikkaared Pisa baptisteeriumi esimese korruse seintes, 12. sajand
Tartu Cathedral.jpg|Petikarkaad Tartu toomkiriku peaportaali kohal, 15. sajand
Pirita kloostri varemed kalmistuga.jpg|Mitmetasandilised petikkaared ja -nišid Pirita kloostri kiriku viilul, 15. sajand
Polli mõisa peahoone.jpg|Petikkaared ja petikaknad Polli mõisa varaklassitsistlikul peahoonel


## Viited
Urnimatus

**Urnimatus** on tuhaurni matmine.

Urnimatuste osakaal on Eestis järsult tõusnud 21. sajandi alguses. Näiteks kui 1996. aastal oli Tartus urnimatuseid umbes üks protsent kõigist matustest, siis 2010. aastal olid pooled matustest kirstumatused ja pooled urnimatused.

## Vaata ka
*kolumbaarium
*urnmatus

## Viited
David Richards

Sir **David Julian Richards** (sündinud 4. märtsil 1952) on Suurbritannia sõjaväelane, kindral.

Ta on alates 29. oktoobrist 2010 Suurbritannia kaitseväe juhataja.
Mai tänav (täpsustus)

**Mai tänav** on tänav mitmes linnas:
* **[[Mai tänav]]** Tallinnas
* **[[Mai tänav (Pärnu)|Mai tänav]]** Pärnus
* **[[Mai tänav (Viljandi)|Mai tänav]]** Viljandis

## Vaata ka
* 1. mai tänav
Tuigo kalmistu

**Tuigo kalmistu** on kalmistu Kambja kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Mõra külas Kastre vallas.

Kalmistu asub männimetsas. Kalmistukinnistu pindala on umbes 33 hektarit, kuid matuseala pindala on oluliselt väiksem, umbes 2 hektarit.

See rajati 1994. aastal, et vähendada ruumipõuda Tartu linna kalmistutel. Kalmistu kavatseti algul rajada metsakalmistuna (kus puuduksid kivi- ja metallpiirded, hauad poleks kaetud kividega jms), kuid tänapäeval on nende nõuete järgimisest loobutud.

## Viited

## Kirjandus
*Raimu Hanson. Kalmistukitsikust leevendavad Tuigo ja tuhastus. Postimees, 24. november 2003
*Vilja Kohler. Viimne teekond kulgeb konarlikult. Tartu Postimees, 20. november 2012
Vaestepiibel

**"Vaestepiibliks"** nimetatakse keskaja kirikute kaunistusi, mis piltlikult seletasid Pühakirja kirjaoskamatule rahvale.
Toronto Maple Leafs

**Toronto Maple Leafs** on Kanada jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Atlandi divisjonis.

Klubi kodulinn on Toronto. Kodumänge peab Scotiabank Arenal.

Toronto Maple Leafs on võitnud Stanley karika 13 korda.

## Mängijad
*Seisuga 10. detsember 2025*

## Saavutused
*Stanley karika võidud (13):
**1917–18, 1921–22, 1931–32, 1941–42, 1944–45, 1946–47, 1947–48, 1948–49, 1950–51, 1961–62, 1962–63, 1963–64, 1966–67
*Divisjoni võidud (7):
**1932–33, 1933–34, 1934–35, 1937–38, 1999–2000, 2020–21, 2024–25

## Igavikustatud särginumbrid
* **99**   Wayne Gretzky (ei kasutata NHL-is enam kunagi)

## Välislingid

* http://nhl.com/leafs

## Viited
Hammaste pesemine

**Hammaste pesemine** on hammaste puhastamine hambaharjaga.

Hammaste pesemine hakkas Euroopas levima 17. sajandi lõpul. Esimakordselt toodeti massilisemalt hambaharju Inglismaal aastal 1780. Igapäevase üldlevinud kombena on aga hammaste harjamine levinud alles pärast Teist maailmasõda.  

Hammaste pesemisel kasutatakse sageli hambapulbrit või hambapastat.
ByeAlex

**ByeAlex** (kodanikunimega **Alex Márta**; sündinud 6. juunil 1984 Kisvárdas) on Ungari *[[indie]]*-poplaulja. 

Ta esindas Ungarit 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös Rootsis lauluga "Kedvesem". Finaalis sai ta 84 punktiga 10. koha.

## Viited
Krzywy Domek

**Krzywy Domek** on kõver maja Poolas Sopotis.

Maja ehitati 2004. aastal. Selle projekteerisid arhitektid Szotyńscy ja Zaleski, kes said inspiratsiooni Jan Marcin Szanceri ja Per Dahlbergi tehtud muinasjuttude illustratsioonidest.

Maja on viiekorruseline ja selles on umbes 4000 m² kasulikku pinda. See moodustab osa kaubanduskeskusest.


Pilt:Krzywy Domek in Sopot.jpg|Sissekäik
Pilt:Krzywy Domek w Sopocie klatka.jpg|Sisevaade


## Välislingid
*Koduleht
Meeste 4 × 100 m teatejooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste 4×100 meetri teatejooks** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel Ateenas toimus laupäeval ja pühapäeval, 9. ja 10. augustil.

*Maailmarekord ja maailmameistrivõistluste rekord on USA (Jon Drummond, Andre Cason, Dennis Mitchell, Leroy Burrell) 37,40 Stuttgardis 1993.
*Atlanta olümpiavõitja on Kanada (Robert Esmie, Glenroy Gilbert, Bruny Surin, Donovan Bailey) 37,69-ga.
*Göteborgi maailmameister on Kanada (Esmie, Gilbert, Surin, Bailey) 38,31-ga.

Poolfinaali sai igast jooksust 3 paremat ja kõigi jooksude peale kokku 4 koondist ajaga.

1. eeljooks, 9. august 18.30.

2. eeljooks, 9. august 18.38.

3. eeljooks, 9. august 18.46.

4. eeljooks, 9. august 18.54.

1. poolfinaal, 9. august 20.50.
Finaali said kummagi poolfinaali 4 paremat.

2. poolfinaal, 9. august 20.58.

Finaal, 10. august 19.55.

Märkus:
*Q – pääses edasi kohaga
*q – pääses edasi ajaga
*NR – riigi rekord
*AR – maailmajao rekord
*WL – maailma hooaja tippmark
*DNF – katkestas
*DNS – ei startinud
*DQ – diskvalifitseeriti
Porozina

**Porozina** (itaalia *Faresina*) on asula Horvaatias Primorje-Gora maakonnas Cresi linnaks nimetatavas omavalitsusüksuses Cresi saare looderannikul saare kõige läänepoolsemal neemel. Geograafilised koordinaadid on 45°7'50" N,  14°17'19" E.

Sihtnumber on 51557 ja suunakood 0 51. 

Asula pindala on 1,426 km², elanike arv 20 (2001). Rahvastiku tihedus on 14,0 in/km². 

Asula on Kvarneri lahelt puhuvate tugevate tuulte (boora) eest kaitstud abaja (Porozina abajas) ääres, kus on iidsetest aegadest ainuke sobiv sadamakoht. 

Ajalooline keskus on üksikul mereäärsel künkal, selle nõlva juures on Porozina sadam. Asulas on mõned poed. Viimase kahekümne aasta jooksul on  rajatud asula uuem osa, mis on suvitusrajoon.

## Ajalugu
Antiikajal oli sadama kõrval künkal tuletorn, mille järgi asula on nime saanud (*Pharus insulae* 'saare tuletorn'). 

Tänapäeval on kunagise tuletorni kohal frantsisklaste püha Nikolause kloostri (vt Porozina klooster) varemed ja gooti stiilis kirik (vt Porozina kirik) 15. sajandist. Klooster kuulus frantsisklaste kolmanda ordu munkadele, kes suutsid kuni 13. sajandini säilitada liturgilise keelena kirikuslaavi keele ja glagoolitsa kirja. 1843. aastal klooster hüljati, misjärel hooned osaliselt lammutati. Selle varemetel on renessanssarhitektuuri elemente. 

Kirikut rööviti mitu korda ja 16. sajandil põletati see peaaegu maha. Siiski on ta praegu hästi säilinud. Seintel on glagoolitsas kirjad. 

## Rahvastik
Elanike arv on 2001. aasta Horvaatia rahvaloenduse järgi 20 

Elanike arvu dünaamika:
*1857: 0
*1869: 0
*1880: 0
*1890: 10
*1900: 5
*1910: 3
*1921: 0
*1931: 0
*1948: 0
*1953: 2
*1961: 2
*1971: 3
*1981: 0
*1991: 0
*2001: 20

## Liiklus
Porozinal on parvlaevaühendus Brestovaga Istria poolsaarel Kršani vallas.

Sadamas on Porozina tuletorn, mis annab valgussignaali: R Bl 3s. Niminähtavus on 3 miili. Turismilaevadele on abajasse sisenemine lubatud ainult erandjuhtudel. 

Porozinast kulgeb läbi Cresi saare lõunasse Osorini ning sealt edasi Lošinji saare lõpuni mõlema saare peamine maantee D101 pikkusega 85 km. 

## Viited
Beli

**Beli** (itaalia *Caisole*) on asula Horvaatias Primorje-Gora maakonnas Cresi linnas Cresi saare põhjaosa idarannikul Cresi linnas Cresist põhja pool, Sveti Petarist 2,5&nbsp;km põhjas. Geograafilised koordinaadid on 45°06′ 38 N, 14°21′19″ E.

Sihtnumber on 51559, suunakood on (0)51.

Beli pindala on 5,224&nbsp;km². Elanike arv oli 2011. aasta Horvaatia rahvaloendus]]e andmetel 45 ja 2001. aasta Horvaatia rahvaloenduse andmetel 35. Rahvastiku tihedus on 6,7 in/km².

Elanike arvu dünaamika:
*1948: 357
*1953: 180
*1961: 107
*1971: 81
*1981: 66
*1991: 38
*2001: 35
*2011: 45 (2011. aasta Horvaatia rahvaloendus)

## Loodus
Asula paikneb väikesel kõrgendikul umbes 200&nbsp;m kaugusel merest. Keskmine kõrgus merepinnast on 113&nbsp;m.

Beli lähedal on kaeluskotkaste varjupaik Eko-centar Caput Insulae Beli.

## Liiklus
Cresi saare keskne maantee D101 jääb 10&nbsp;km läände. Tee, mis viib sealt Belisse, hargneb Križićis; teine teeharu viib Svati Petarisse. Belisse viib mägitee, kus autod peavad vastassuunast tulevale sõidukile tee andmiseks teeäärsesse taskusse sõitma.

Väike Beli sadam järsu künkanõlva all on I ja II kvadrandi tuultele täiesti avatud ega ole seetõttu sobiv pikemaks peatuspaigaks. Koos Beli rannaga moodustavad nad koha nimega Pod Beli ('Beli all').

## Ajalugu
Esimesed tõendid asustusest pärinevad 2. aastatuhandest eKr. Asula rajasid illüürlased. Sest ajast on küla olnud pidevalt asustatud.

Küla olevat nime saanud Ungari kuninga Béla IV järgi. Külas on ühes müüris tema skulptuurportree.

Belit ümbritses kunagi kivimüür.

Suurem osa majadest on tühjaks jäänud.

## Vaatamisväärsused
### Rooma sild

Rooma sild on Vana-Rooma arhitektuuri haruldane täiesti säilinud näide. Rooma-aegset päritolu kinnitab mördi koostis ja ehitusviis. Silda peetakse Tiberiuse aegseks, sest tema ajal oli Beli Rooma leegionäride kindlustus.

Sildeava laius on 6,60  ja kõrgus 4,70&nbsp;m.

Sild viib üle kuristiku, mille on moodustanud pärast tugevat vihma künkast laskuv vesi.

### Lambalaudad
Rooma silla lähedal on lambalaudad, millest mõned on tublisti üle sajandi vanused.

### Kirikud
Beli juures 12. ja 13. sajandil rajatud kirikute varemed ja säilinud Beli Püha Antoniuse kirik 15. sajandist koos surnuaiaga.

Keskuses on väike välja, mille ääres on kihelkonnakirik Beli Jumalaema Templisse Viimise kirik (*Prikazanja Bogorodice u Hramu*). Selle keskaegset kellatorni kasutatakse vaatetornina. 
  
## Viited

## Kirjandus
*Sigrid Suu-Peica. *Minu Horvaatia: varjupaik kotkasaarel*, Petrone Print.

## Välislingid

*Satelliidipilt (google.maps)
Aleksei Balabanov

**Aleksei Balabanov** (vene Алексей Октябринович Балабанов; 25. veebruar 1959 Sverdlovsk – 18. mai 2013 Sestroretsk) oli vene filmilavastaja, -stsenarist ja -näitleja.

Aleksei Balabanov elas 1990. aastast Peterburis. 

## Filme
*"Sergei Eisenstein. Autobiograafia" (1995; produtsent)
*"Vend" ("Брат"; 1997; lavastaja ja stsenarist)
*"Värdjatest ja inimestest" ("Про уродов и людей"; 1998; lavastaja ja stsenarist)
*"Vend 2" ("Брат 2"; 2000; lavastaja ja stsenarist)
*"Jõgi" ("Река"; 2002; lavastaja ja stsenarist)
*"Veos 200" (tõlgitud ka "Last 200"; "Груз 200"; 2007; lavastaja ja stsenarist)
*"Morfium" ("Морфий"; 2008; lavastaja)
*"Katlakütja" ("Кочегар"; 2010; lavastaja ja stsenarist)
*"Mina tahan ka" ("Я тоже хочу"; 2012; lavastaja, stsenarist ja näitleja (režissöör))

## Tunnustus
* 2016 Balti Täht (postuumselt) 

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Jaanus Piirsalu "Vene kassahitt šokeerib julmusega", Epl.ee, 8. august 2007 
*Jüri Laulik "Inimene põrgus, laibad katlaahjus", Sirp, 7. aprill 2011
*Jüri Laulik "DVD-peegel. Väsinud Balabanov", Sirp, 4. jaanuar 2013
Sean Murray

**Sean Harland Murray** (sündinud 15. novembril 1977 Bethesdas Marylandis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Suurima tuntuse on ta kogunud seriaalis "" Timothy McGeed mängides.
Rotterdam (1997)

**Rotterdam** on ettevõttele Holland America Tours kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 1997. aastal Fincantieri tehases Veneetsias Itaalias.

Rotterdam on esimene Rotterdam-klassi, kuid kuues selle nimega laev. Laeva käitab laevakompanii Holland America Line. Aluse ristiema on Margriet, Madalmaade printsess.
2013. aastal sõitis Rotterdam Läänemerel ja reisid väljusid Rotterdamist. Laev sõidab Hollandi lipu all. Kodusadam on Rotterdam.

## Viited

## Välislingid
*Rotterdam Holland America Line'i kodulehel (inglise keeles)
Velino jõgi

**Velino** (ladinakeelne nimi *Avens*) on jõgi Kesk-Itaalias Lazio ja Umbria maakonnas. Velino on Tiberi lisajõe Nera vasakpoolne lisajõgi.

Velino läte asub Pozzoni mäe mäe nõlval, 1903 meetri kõrgusel mere&shy;pinnast. Jõgi suubub Nerasse Marmore (Terni) lähistel, umbes 211 meetri kõrgusel merepinnast.

Velino keskmine vooluhulk on 60&nbsp;m³/s, minimaalne vooluhulk on 40 ja maksimaalne 300&nbsp;m³/s. 

Enne Nerasse suubumist moodustab üks osa Velino jõest umbes kilomeetri kaugusel Piediluco järvest loodes 165 m kogu&shy;langusega Marmore joa, maailma suurima inimkätega rajatud joa.

Rietit ümbritseval paesel platool voolava jõe sängi moodustumine on paese aluspinna tõttu olnud raskendatud. Tervisele ohtlike (malaaria) soode tekkimise vältimiseks ja olemasolevate kuivendamiseks on sajandite kestel jõe vee juhtimiseks rajatud kanaleid. Esimese kanali (*Cavo Curiano*) rajamise algatas aastal 271 e.m.a. kolmekordne Rooma konsul Manius Curius Dentatus.

## Galerii

Monte Pozzoni.jpg|Monte Pozzoni
Cascata delle Marmore 3.JPG|Marmore juga
Marmore01 flickr.jpg|Marmore juga
Fiume Velino - Rieti, dal ponte Romano - 3.jpg|Rieti
Cascata delle Marmore 2.jpg|Marmore juga
Fiume Velino - Rieti, prima di ponte Cavallotti - 2.jpg|Rieti


## Viited

## Välislingid

* Velino jõgi Fiumi.com saidil (itaalia keeles)
* Marmore juga (itaalia ja inglise keeles)
Margaret Berger

**Margaret Berger** (sündinud 11. oktoobril 1985 Trondheimis) on Norra *[[electropop]]*-laulja.

2004. aastal tuli ta Briti talendisaate "Pop Idol" Norra versiooni teisel hooajal teisele kohale.

Tema debüütalbum "Chameleon" ilmus 2004. aastal.

Berger esindas Norrat 2013. aastal Eurovisioonil Malmös lauluga "I Feed You My Love". Laul saavutas finaalkontserdil 191 punktiga neljanda koha.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Napa maakond

**Napa maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigis.

Maakonna halduskeskus on Napa.

Maakonna pindala on 2041,6 km². Hinnanguline elanike arv 2011. aastal oli 138 088.

Napa maakond on tunnustatud veinitootmispiirkond. Napa orus paikneb palju viinamarjakasvatusi.

Maakonna suurim järv on Berryessa järv.

## Viited
Alfred Molina

**Alfred Molina** (sünninimi Alfredo Molina; sündinud 24. mail 1953 Paddingtonis Londonis) on Suurbritannia näitleja.

Ta mängis seriaalis "Seaduse nimel" Ricardo Moralest ja seriaalis "Esmaspäeva hommikud" doktor Harding Hootenit. 

Filmis "Da Vinci kood" mängis ta piiskop Aringarosat. Ta on mänginud ka filmides "Võluri õpipoiss", "Haridus", "Indiana Jones kadunud laeka jälil" ja "Petturid".  

## Välislingid

*
Vancouver Canucks

**Vancouver Canucks** on Kanada jäähokiklubi, mis mängib NHL-i Läänekonverentsis Vaikse ookeani divisjonis.

Klubi kodulinn on Vancouver ja koduväljak Rogers Arena.

Klubi asutati 1945. aastal, NHL-is mängib alates 1970. aastast.

## Mängijad
*Seisuga 18. detsember 2025*

## Saavutused
*Konverentsi võidud (3):
**1981–82, 1993–94, 2010–11
*Presidents' Trophy võidud (2):
**2010–11, 2011–12
*Divisjoni võidud (11):
**1974–75, 1991–92, 1992–93, 2003–04, 2006–07, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2023–24

## Igavikustatud särginumbrid
* **10**   Pavel Bure
* **12**   Stan Smyl
* **16**   Trevor Linden
* **19**  Markus Näslund 
* **22**  Daniel Sedin
* **33**  Henrik Sedin
* **99**   Wayne Gretzky (ei kasutata NHL-is enam kunagi)

## Välislingid

* https://www.nhl.com/canucks

## Viited
Dan Bogdanov

**Dan Bogdanov** (sündinud 28. veebruaril 1983 Pärnus) on eesti informaatikateadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2022).

Ta on tehnoloogiafirma Cybernetica AS infoturbeinstituudi direktor (alates 2021) ning tema teadustöö keskendub turvalist andmetöötlust võimaldavate tehnoloogiate arendamisele.

## Elulugu
Esimene kokkupuude arvutitega oli Dan Bogdanovil 6-aastaselt ja veel kooliõpilasena lõi ta võrgupõhise arvutimängu "DarkSide Tetris: The Second Block".

Ta lõpetas 2001. aastal kuldmedaliga Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasium ja asus seejärel õppima Tartu Ülikooli, kus omandas 2005. aastal bakalaureusekraadi informaatikas ja 2007. aastal magistrikraadi samal erialal.

2007. aastal asus ta tööle ettevõttesse Cybernetica AS, kus sai oma juhtimise alla terve meeskonna ning tegeles Sharemind programmi arendamisega. Selle tarkvaralahenduse vastu näitas üles huvi ka DARPA, mis sõlmis 2011. aasta kevadel Cyberneticaga umbes 700 000 dollari suuruse lepingu.

Bogdanov kaitses 2013. aastal Tartu Ülikoolis väitekirja "Sharemind: programmable secure computations with practical applications" (Sharemind: programmeeritav turvaline arvutussüsteem praktiliste rakendustega). Tema doktoritöö juhendaja oli Sven Laur.

2022. aastal kandideeris ta koos Alvo Aabloo ja Maarja Grossberg-Kuusega Eesti Teaduste Akadeemia akadeemiku kohale arvuti- ja tehnikateaduste valdkonnas ning osutus valituks. Ta kuulub akadeemias informaatika ja tehnikateaduste osakonda ning on akadeemia küberturvalisuse komisjoni esimees.

## Teadustöö
Dan Bogdanovi teadustöö põhifookus on olnud arvutiteaduse meetoditega riikide ja ettevõtete andmetöötluse turvalisemaks muutmisel. Teadustöö eesmärk on edendada tulevikutehnoloogiate (nt tehisintellekt, personaalmeditsiin) kasutuselevõttu nii, et riigid või isikud ei kaotaks kontrolli tehnoloogia üle.
Tema eestvedamisel on ehitatud üles turvalise arvutamise tehnoloogiate teadussuund, jõutud Eesti (ja ümberkaudsete riikide) esimeste projektideni Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi teadusagentuuriga DARPA ning viidud mitmeid uusi tehnoloogiaid rakendusuuringute ja pilootkatsetusteni.

## Tunnustus
*2015 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2016 – Noore IT-teadlase preemia

### Auhinnad
*2007 – Eesti üliõpilaste teadustööde riiklik konkurss 2007. aastal – III preemia magistritööde arvestuses loodusteaduste ja tehnika valdkonnas töö "Kuidas teha turvaliselt arvutusi ühissalastatud andmetega" eest
*2002 – Expo Science Europe 2002 – peaauhind inseneriteaduste kategoorias töö "Meetod kahe punkti vahelise lühima tee leidmiseks etteantud kolmemõõtmelisel maastikul"

### Stipendiumid
*2010 – ITL-i Ustus Aguri doktorandistipendium

## Harrastused
Vabal ajal tegeleb Dan Bogdanov laua-, arvuti-, kaardi- ja pallimängudega. Ta on loonud arvutimänge, aidanud korraldada võrgupidusid Pärnus ja mujal ning turniire kogumiskaardimängus "".

## Viited

## Välislingid
*
*Dan Bogdanov Eesti Teaduste Akadeemia koduleht
*Koduleht
Thomaí Apérgi

**Thomaí Apérgi** (kreeka keeles Θωμαή Απέργη; sündinud 23. detsembril 1988) on Kreeka laulja, kes esitab peamiselt džässi, souli ja tantsumuusikat.

Apergi alustas elukutselist muusikukarjääri 2012. aastal, kui plaadifirma Panik Records andis välja tema esimese singli "What's Your Name" ("Mia Vradia"). Ta osales ka saate "Su nägu kõlab tuttavalt" Kreeka versioonis. 2013. aastal võistles ta Eurovisiooni Kreeka eelvoorus "Eurosong 2013 – a MAD show" lauluga "One Last Kiss". 

## Viited

## Välislingid
* "One Last Kiss" Eurovisioonil, Youtube
Peeter Sirge Fotokool

**MTÜ Peeter Sirge Fotokool** on 2011. aastal asutatud fotograafiaharidust andev huvikool 

Fotokooli direktor ja koolitaja on fotograaf Peeter Sirge.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
Berryessa järv

**Berryessa järv** on järv Ameerika Ühendriikides California osariigis Napa maakonnas.

Järve geograafilised koordinaadid on .

Berryessa on maakonna suurim järv. See on tehisjärv, mis moodustus Monticello paisu ehitamisel Berryessa orgu Putah Creekile. Enne jõe paisutamist hariti oru viljakatel muldadel põldu. Järve alla jäi ka kohalike elanike suurim linn Monticello. Paisu ehitamist alustati 1953. aastal. See valmis 1958. aastal ja järv täitus 1963. aastal.

Järv saab oma vee Putah Creeki 1490 km² suuruselt valglalt.

Järv on kagu-loodesuunas välja venitatud, selle suurim pikkus on 37 km, suurim laius 4,8 km ja rannajoone pikkus 266 km. Pindala maksimaalse veetaseme korral on 84 km². Suurim sügavus on 84 meetrit ja maksimaalne kubatuur 1976 km³. Järve pind asub 135 meetri kõrgusel merepinnast.

Paisu lähedal veehoidla kaguosas on 22-meetrise läbimõõduga liigveelase.

Suvel tõuseb järvevee temperatuur 24 kraadini ja seetõttu on järv populaarne veespordi harrastajate seas.

## Elustik
Berryessa järve ümbruses kasvavad muu hulgas Sargenti küpress, kalifornia lepp, tamm *[[Quercus durata]]*, ogalatv *[[Navarretia jepsonii]]* ja Bridgesi suvitähik.

Järve kagurannikul võib eriti kevadise pesitsemise ja sügisese rände ajal kohata paljude linnuliikide esindajaid.

Kaguranniku rannaäärsetel künklikel rohumaadel kasvavad tammed ja kanarbikulised ning elutsevad teiste seas kotkad, värvulised, metskalkunid ja hirved. Kohata võib ka kanada laglet, pelikane, ameerika hallhaigrut, suurpütti, mõrsjaparti, lumehane ja jääkauri.

Järve idakalda ääres on 8,1 km² suurune kaitseala, kus elavad puumad, hirvlased *[[Odocoileus hemionus columbianus]]*, lõgismaod, pesukarud, skunksid, kalakotkad ja kaljukotkad.

Berryessa järv on populaarne kalastuspaik. Järves elavad päikesekalalased *[[Pomoxis nigromaculatus]]*, *[[Lepomis macrochirus]]* ja *[[Lepomis microlophus]]*, meriforell, lõhilane *[[Oncorhynchus tshawytscha]]*, ameerika paalia, nerka, vikerforell, väikesuu-forellahven, suursuu-forellahven, kanalisäga, sägaline *[[Ictalurus nebulosus]]*, karpkala ja karplane *[[Ptychocheilus grandis]]*.

## Viited

## Välislingid
* Lake Berryessa
* Berryessa järve liigveelaskme pildid ja video