open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Petropavlovsk-Kamtšatski

**Petropavlovsk-Kamtšatski** on linn Venemaal, Kamtšatka krai halduskeskus.

## Ajalugu

Petropavlovsk-Kamtšatski asutas Vitus Bering 1740. aastal itelmeeni küla Autšini kohale. Ta andis sellele nimeks Petropavlovsk oma laevade järgi.

1779 külastasid sadamat James Cooki kolmanda ümbermaailmareisi ajal tema laevad "Discovery" ja "Resolution". Augustis maeti sinna Charles Clark, kes oli pärast Cooki hukkumist ekspeditsiooni juhtimise üle võtnud.

1812 nimetati asula linnaks (esialgse nimetusega Petropavlovski sadam) ja Kamtšatka poolsaare halduskeskuseks. 2. detsembril 1849 moodustati Kamtšatka oblast ja selle pealinna nimetati seekord Petropavlovski Port.

1913 kehtestati linna vapp, mis üldjoontes langes kokku oblasti vapiga, ainult sellele oli üles lisatud kolmest tornist koosnev kroon ja alla kaks ankrut, mis olid kokku seotud Aleksandri lindiga. Linnavalitsuse algatusel taastati vapp 1993. aastal.

1924 nimetati linn ümber Petropavlovsk-Kamtšatskiks, et eristada linna Kasahstanis asuvast Petropavlovskist.

21. aprillil 1933 alustas linnas tööd elukutseline teater. 6. novembril 1936 valmis esimene laevaehitustehas. 31. augustil 1958 avati Kamtšatka esimene kõrgkool, Kamtšatka Pedagoogiline Instituut, mis 31. oktoobril 2000 nimetati ümber Kamtšatka Riiklikuks Pedagoogiliseks Ülikooliks, see 15. juulil 2005 omakorda Kamtšatka Riiklikuks Ülikooliks ja 6. märtsil 2006 Vitus Beringi nimeliseks Kamtšatka Riiklikuks Ülikooliks.

31. oktoobril 1972 autasustati Petropavlovsk-Kamtšatskit Tööpunalipu ordeniga.

1. juulil 2007 valiti Petropavlovsk-Kamtšatski rahvahääletuse tulemusel Kamtšatka krai administratiivkeskuseks.

## Transport

Raudteesid Kamtšatkal ei ole.

Nõukogude ajal toimus reisilaevaühendus Vladivostokiga. 1980. aastate lõpus see lõpetati kahjumlikkuse tõttu.

Seetõttu toimub peamine ühendus välismaailmaga Jelizovo lennujaama kaudu. Sealt toimuvad regulaarsed reisid paljudesse Venemaa linnadesse, näiteks Habarovskisse, Krasnojarskisse, Moskvasse, Novosibirskisse, Peterburi ja Vladivostokki ning isegi USA-s Alaskal olevasse Anchorage'isse. Lisaks korraldatakse mitmesse paika nii Kamtšatka krais, mujal Venemaal kui välismaal (Tai) tšarterlende.

## Välislingid

*Koduleht
*Fotod
Elmar Ilus

**Elmar Ilus** (30. juuli 1898 Kaarli vald, Viljandimaa – 3. detsember 1981 Tartu) oli eesti õigusteadlane, Tartu Ülikooli tsiviilõiguse ja -protsessi professor.

## Elulugu
Elmar Arnold Hans Ilus sündis 30. juulil 1898 Torimo talus Kaarli vallas Halliste kihelkonnas taluperemehe pojana.

Alustas 1911. aastal õpinguid Pärnu gümnaasiumis, kuid tulenevalt maailmasõjast lõpetas Polangeni gümnaasiumi, mis oli evakueeritud Stavropoli linna Lõuna-Venemaal.

Ta teenis 1919. aasta maist kuni järgmise aasta juunini Musta mere laevastikus miinipaadil.

Sügisel 1920 algasid õpingud Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mis lõppesid esimese järgu diplomi saamisega 1924. aastal. Järgnes töö Tartu-Võru ringkonnakohtus ja õigusteaduskonna raamatukogus. Magistriväitekirja kaitsmine leidis aset 1930. aastal ja teemaks oli "Hoonestusõigus".

Aastatel 1931 ja 1932 oli Ilus stipendiaadina Leipzigis ja Pariisis. 1939. aastal kaitses ta doktoriväitekirja, mille teemaks oli "Piiratud asjaõigused omale asjale". 1934. aastal toimetas ja andis Elmar Ilus koos Karl Ferdinand Karlsoni ja Johannes Voldemar Veskiga välja "Õigusteaduse sõnastiku", mis ilmus Akadeemilise Kooperatiivi kirjastuses ja milles autorid lõid eesti õiguskeele.

Aastatel 1937−1940 kuulus Ilus Eesti Rahvuslaste Klubisse, akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Okupatsioonide ajal jäi Elmar Ilus Tartusse ning pärast sõda oli ta ainuke Rooma õiguse professor Nõukogude Liidus. Ta andis peamiselt kahte üldkursust, milleks olid Rooma õigus ja tsiviilõiguse üldosa, ja kahte erikursust, vastavalt siis transpordiõigus ja välisriikide tsiviil- ja kaubandusõigus. 1950. aastal vallandati professorid Elmar Ilus ja Leo Leesment seoses alanud "nõiajahiga" ülikoolist. 1962. aastal vallandati "mässav professor" poliitilistel põhjustel uuesti.

Tema 1969. aastal ilmunud Rooma eraõiguse loengutest on 2000. ja 2005. aastal ilmunud uued redaktsioonid. Tegemist on konkurentsitult kõige suurema kordustrükkide arvuga õigusteadusliku teosega. 

Elmar Ilus suri 3. detsembril 1981 Tartus. Ta on maetud Halliste kalmistule.

Professor Ilusa rikkaliku ja väga erinevates valdkondades põhjaliku eraraamatukogu õiguskirjanduse osa on tema pärija, poja Peeter Ilusa soovil hoiustatud Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

## Isiklikku
Elmar Ilusa vend oli kaugsõidukapten Peeter Ilus. Tema pojad on põllumajandusdoktor Ants Ilus, luuletaja Peeter Ilus ja ehitusametnik Märt Ilus. Elmar Ilus oli poeg Märdi kaudu laulja Maarja-Liis Ilusa vanaisa.

## Viited

## Kirjandus
* "Rooma eraõiguse alused". Ilo, 2000. (toimetanud Heiki Pisuke) ISBN 9985572718
* "Rooma eraõiguse alused". Penikoorem, 2005. (toimetanud Jaan Unt; taastrükk) ISBN 9985952316

## Välislingid
* "Rooma eraõiguse alused", Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1969.
Risti

**Risti** on alevik Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

## Ajalugu

Ristil asub kaitsealune Risti tarandkalme.

Varem läbi Pärnu kulgenud Tallinna–Kuressaare postivedu hakkas 1. novembril 1855 käima läbi Risti. Postiveo teenindamiseks rajati Ristile postijaam. Seoses postiveoga sai alguse ka reisijatevedu. Aastal 1871 kasutati selle kohta nime 1871 *Post St. Risti*. Risti postijaam suleti 1. mail 1934.

Tööstuse ja kaubanduse algusajaks Risti alevikus loetakse sajandi esimest kümnendit, mil ehitati valmis Keila–Haapsalu raudtee (1903–1905). Asula edasine areng oli väga kiire kuni 1931. aastani, mil valmis Rapla–Virtsu kitsarööpmeline raudtee. Pärast seda Ristit läbiv Tallinna ja Saaremaa vaheline liiklus vähenes. Liiklusvoog taastus järk-järgult pärast seda, kui Rapla–Virtsu raudtee 1968. aastal suleti.

Risti oli aastatel 1992–2013 eksisteerinud Risti valla halduskeskus.

## Transport

Ristit läbib Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee ning sealt saavad alguse Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee ja Risti–Kuijõe tee. Eesti kõrvalmaanteedest asuvad seal veel Risti tee ja Risti jaama tee.

Ristil on Risti bussipeatus.

Alevikku läbib Harku–Lihula–Sindi kõrgepingeliin. Samasse on liinile püstitatud ka disainmast Soorebane, mis on pälvinud tähelepanu kui Eesti esimene kõrgepingeliini disainmast.

2024. aastaks kavandati taastada Turba–Risti raudteelõik, mis on osa Tallinna–Haapsalu raudteeliini taastamisest. See ei ole aga teostunud ning lükati määramata ajaks edasi. 

## Tuntud ristilasi
Ristil on sündinud eesti poliitik Mihkel Truusööt ja ajakirjanik Urmet Kook.

## Muu
Ristil asub RMK Läänemaa metskonna keskus.

Endises Risti raudteejaamas asub mälestusmärk “Raudteerööpad mäletavad…” kõigile Lääne-Eestist pärit küüditatutele. 

Alevikus kasvav Risti mänd on looduskaitse all.

Filmi "Keskpäevane praam" algusstseen on filmitud Risti kaupluses ja selle kõrval asuval ristmikul.

## Pildid

Risti raudteejaam.JPG|Risti raudteejaam eestvaates, 2010. aasta suvi
Risti raudteejaama hoone.JPG|Risti raudteejaama hoone tagantvaates, 2010. aasta suvi
Risti veetorn 19.07.2019.jpg|Risti raudteejaama veetorn (2019)
Küüditatute mälestusmärk Risti raudteejaamas.JPG|Küüditatute mälestusmärk Risti raudteejaamas, 2010. aasta suvi
Risti apteek.jpg|Risti apteek
Risti bussijaam.jpg|Risti bussijaam (2023)
RistiTallinnaMaantee.jpg|Tallinna maantee (Risti)
RistiLasteaed1.jpg|Risti lasteaed
Risti raamatukogu, 2009.jpg|Risti raamatukogu
Risti jaamahoone fassaad.jpg|Risti endine jaamahoone


## Vaata ka
* Risti mänd
* Risti raudteejaam
* Risti Põhikool
* Risti raamatukogu

## Viited
Międzyrzec Podlaski

**Międzyrzec Podlaski** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Biała Podlaska maakonnas. Asub Krzna jõe ääres.

Międzyrzec Podlaskit on kirjalikult esmamainitud 1174. aastal.
 

## Viited
1020. aastad

**1020. aastad**

1020. aastad on aastad 1020–1029 pKr.

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Kümnendid:
970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad

Aastad: 1020 1021 1022 1023 1024 1025 1026 1027 1028 1029

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
1010. aastad

**1010. aastad**

1010. aastad on aastad 1010–1019 pKr.

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Kümnendid:
960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad - 1010. aastad - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad

Aastad: 1010 1011 1012 1013 1014 1015 1016 1017 1018 1019

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Töörahva Progressiivne Partei

**Töörahva Progressiivne Partei** (uuskreeka *Ανορθωτικό Κόμμα Εργαζόμενου Λαού)*; lühend: *AKEΛ*, ladina transkriptsioon: *AKEL*, eesti keeles kasutatud ka nime **Progressiivne Töörahvapartei**) on Küprose kommunistlik partei. Partei on Euroopa Vasakpartei vaatlejaliige. Euroopa Parlamendis kuulub partei Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete ja Põhjala Vasak-Roheliste gruppi.

## Ajalugu
AKEL asutati 1926. aastal Küprose Kommunistliku Partei (kreeka lühend: *KKK*) nime all. 1931. aastal partei keelustati (Küprosel toimus Suurbritannia vastane ülestõus, mille tagajärjel kodanikuõigusi piirati). 1941. aastal loodi juhtivate põrandaaluste kommunistide ja teiste poolt AKEL.

## Valimistel
2006. aasta Küprose parlamendivalimistel saavutas erakond esikoha, võites 31,1% häältest ja 18 kohta 56-st. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel võitis partei 2 kohta 6-st (27,9% häältest ja teine koht).

## Võimul
Partei on võimul alates 2003. aastast koos Liikumise Sotsiaaldemokraatia Eest (*EDEK*) ja Demokraatliku Parteiga (*DIKO*).

## Partei peasekretärid
* 1936–1945 Ploutis Servas
* 1945–1949 Fifis Ioannou
* 1949–1989 Ezekias Papaioannou (Hispaania kodusõja veteran)
* 1988–2009 Dimítris Christófias
* alates 2009. aastast Ándros Kyprianoú
Tsiviilmenetlus

**Tsiviilmenetlus** on õigusnormide kogu, mida kohus järgib eraõiguslikke vaidlusi lahendades.

## Eesti
Eestis on tsiviilkohtumenetlust reguleerinud järgmised õigusaktid:
***Eesti NSV tsiviilprotsessi koodeks** (1965–1993). Kuigi seadus jättis näiliselt demokraatliku mulje, sätestatud oli näiteks õigus pöörduda kohtusse, kohtunike sõltumatus, toimis see teeglikult riigikeskselt ja totalitaarselt. Näiteks sätestas seadus, et tsiviilasjades mõistab õigust üksnes kohus, kuid osa vaidlusi oli nimetatud majandusvaidlusteks, mis allusid nn riiklikule arbitraažile ja seega oli kohtusse pöördumise õigus piiratud. Menetluse üle teostas järelevalvet prokurör.
***Tsiviilkohtupidamise seadustik** (jõustus 15. september 1993) oli osa kohtureformist, millega loodi kolmeastmeline kohtusüsteem, vähendati riigi osalust kohtumenetluses.
***Tsiviilkohtumenetluse seadustik** (jõustus 1. september 1998) oli tsiviilkohtupidamise seadustiku muudetud variant.
***Tsiviilkohtumenetluse seadustik** (jõustus 1. jaanuar 2006).

## Vaata ka
*Avaliku ja eraõiguse eristamine
*Menetlus

## Kirjandus
*Eerik, Meelis. "Tsiviilkohtumenetluse areng." (Väljaandes "Kohtute sõltumatus ja kohtusüsteemi toimimise efektiivsus Eestis," Tartu: Iuridicum 2002 ISBN 9985-870-11-5)

## Välislingid
*Kehtiv tsiviilkohtumenetluse seadustik
Tsiviilõigus

***Tsiviilõigus** tähendab üldjuhul **[[tsiviilõiguse üldosa]]** kui eraõiguse põhilisemaid instituute ja põhimõtteid sätestavate õigusnormide kogumit.
***Tsiviilõigus** võib olla **[[eraõigus]]e** sünonüümiks.
***Tsiviilõigus** võib tähendada **[[Kontinentaaleuroopa õigussüsteem|kontinentaaleuroopa ehk germaani-romaani õigussüsteemi]]**. Selles tähenduses kasutavad mõistet peamiselt üldise õiguse taustaga juristid.
Mäla

**Mäla** on küla Saare maakonnas Muhu vallas. 

Külas asuvad iidsed Ussimätta kivikalmed.

## Vaata ka
*Muhu
*Eesti külade loend

## Viited
Urve Tiidus

**Urve Tiidus** (neiupõlvenimi **Uussaar**; sündinud 6. juunil 1954 Raplas) on Eesti ajakirjanik ja poliitik. XII, XIII, XIV ja XV Riigikogu liige, kultuuriminister (2013–2015). 

Urve Tiidus on lõpetanud Tallinna 21. Keskkooli 1972 ning Tartu ülikooli inglise filoloogia eriala 1977. aastal.

Ta sai tuntuks uudistesaadete diktori ja saatejuhina Eesti Televisioonis ja Kanal 2-s. Ta on olnud noorte- ja lastesaadete peatoimetuse assistent, režissööri assistent ja üks esimesi seebiooperite tõlkijaid Eestis – "Metsiku roosi" esimesed osad olid tema tõlgitud. 2001. aasta sügisel sai temast Kanal 2 uudistesaate "Uued uudised" saatejuht-toimetaja kuni Kuressaare linnapea ametisse asumiseni 2005. aasta novembris.

Tiidus astus Reformierakonda 1998. aasta detsembris (liikmesus oli peatatud 2001−2005). 

Pärast 1999. aasta kohalikke valimisi töötas ta kaks aastat Kuressaare linnavalitsuses hariduse- ja kultuuriosakonna juhatajana. 

Ta oli alates 18. novembrist 2005 kuni 2011. aasta aprillini Kuressaare linnapea. 

2007. aasta Riigikogu valimistel valiti XI Riigikokku Jaanus Tamkivi, kes sai keskkonnaministriks. Nõnda avanes Urve Tiidusel pärast Tamkivi asendusliikme Sulev Vare loobumist võimalus asendusliikmena parlamenti pääseda, kuid ta loobus sellest. 

Tiidus kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel. Ta osutus valituks ja asus ka Riigikokku tööle.

2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 5. valimisringkonnas 4117 häält. 

Ta on Ülemaailmse Linnade ja Ühinenud Omavalitsuste Liidu (UCLG) nõukogu liige, Läänemere Linnade Liidu (UBC) asepresident alates 2007. aastast, Eesti Linnade Liidu juhatuse liige ning Lions-klubi Kuressaare Piret asutajapresident ja juhatuse liige. 

2021. aastal oli üks seitsmest Riigikogu õiguskomisjoni liikmest, kes otsustas mitte vastata 35 805 inimese allkirjaga pöördumisele, et riik sätestaks abielu kahe täiskasvanud inimese vahelise liiduna. Teised liikmed olid Sulev Kannimäe (Reformierakond), Jaanus Karilaid (Keskerakond), Tarmo Kruusimäe (Isamaa), Marek Jürgenson (Keskerakond) ja Vilja Toomast (Reformierakond). Otsustati, et abieluvõrdsus on ühetaoliselt tagatud kõigile abieluvõimelistele isikutele. 

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 2084 häält ning ei osutunud valituks, kuid pääses 17. aprillil 2023 Riigikokku asendusliikmena.

## Isiklikku
Urve Tiidusel on poeg ja tütar.

## Viited

## Välislingid

* Urve Tiiduse XIII Riigikogu koduleht
* 
* Urve Tiidus raadiosaates "Kukul külas", 11. mai 2003, 1. osa, WMA fail, 2 osa, WMA fail
* Veljo Kuivjõgi, "Urve Tiidus esitati europarlamendi valimiste kandidaadiks", Meie Maa, 2. märts 2009
* Kristiina Viiron, Urve Tiidus: üks inimene teisele on parim õpetaja, Õpitrepp, Sügis 2009, lk 6–8
Kaido Kaasik

**Kaido Kaasik** (sündinud 21. mail 1968 Kuressaares) on eesti poliitik, Saare vallavanem (2011–2017).

1983. aastal lõpetas ta Valjala 8-klassilise Kooli ja 1986. aastal Orissaare Keskkooli.

1993. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajandusülikooli loomakasvatuse erialal. 

Aastatel 1996–2011 oli ta Valjala vallavanem.

12. juunil 1999 astus ta Isamaaliitu. Alates 1. novembrist 2007 on ta Isamaa ja Res Publica Liidu Saaremaa piirkonna juhatuse aseesimees. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 5. valimisringkonnas 478 häält. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 277 häält ning ei osutunud valituks.

Oktoobrist 2011 kuni jaanuarini 2017 oli ta Saare maavanem.

Ta oli aastatel 1999–2011 Valjala Martini koguduse juhatuse esimees.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2014 Saaremaa aasta kaitseliitlane
*2017 Saare maakonna vapimärk

## Haridus
* 1975–1983 – Valjala 8-klassiline Kool
* 1983–1986 – Orissaare Keskkool
* 1989–1995 – Eesti Põllumajandusülikool, loomakasvatus
* 1994 – Walesi Ülikool, põllumajandusloomade aretus
* 2003–2006 – Tallinna Ülikool, haldusjuhtimise eriala

## Liikmesus
* Valjala Martini Koguduse nõukogu liige
* Kaitseliidu Saaremaa Maleva juhatuse liige
* Saaremaa Rotary klubi liige
* Valjala Jahimeeste Seltsi 
* Erakond Isamaa ja Res Publica Liit liige

## Viited

## Välislingid
* Heidi Hanso, "Valjala vallavanem kehastus modelliks", meiemaa.ee, 23. mai 2008 
*Ivika Laanet, Kaido Kaasik: Peame pingutama selle nimel, et inimesed sooviksid Saaremaale elama tulla, Saarte Hääl, 25. jaanuar 2012
*Ivika Laanet, Maavanem Kaido Kaasiku esimene vastuvõtt lossis, Saarte Hääl, 25. veebruar 2012
*Saare maavanem poseerib valimisplakatil Kaitseliidu vormis – Kaitseliit taunib sellist käitumist, Delfi, 25. veebruar 2015
Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared

**Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared** on Suurbritannia meretagune ala Atlandi ookeani lõunaosas. Saartel puudub püsielanikkond.

Territoorium loodi 1985. aastal, enne seda oli piirkond Falklandi saarte alluvuses. Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saarte erivolinik on 2014. aastast Colin Roberts.

Saartele pretendeerib ka Argentina – Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared kuuluvad formaalselt Tulemaa, Antarktise ja Lõuna-Atlandi saarte provintsi.

Tippdomeen on .gs 

Kehtib Falklandi nael.

Saartel kehtiva aja erinevus maailmaajast on –2 tundi.

## Vaata ka
*Lõuna-Georgia
*Lõuna-Sandwichi saared
*Tulemaa provints (Argentina)

## Viited
Perth (Austraalia)

**Perth** on Lääne-Austraalia suurim linn ja Lääne-Austraalia osariigi keskus, kogu Austraalias suuruselt neljas linn.

Perth on asutatud 1829. aastal ja saanud linnaõigused 1856. aastal.

2006. aasta rahvaloenduse andmeil elas Perthis 1 472 100 inimest, kellest Austraalia kodanikke oli 82,7% ja välisriikides sündinuid 31,3%.

## Viited
Uuemõisa

**Uuemõisa** on alevik Lääne maakonnas Haapsalu linnas Haapsalu lahe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Ridala valla halduskeskus.

Uuemõisa alevik piirneb läänes Haapsalu, lõunas ja idas Uuemõisa külaga. Alevikku läbib Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee.

Alevikus asus Uuemõisa mõisa süda. Uuemõisa mõisa park on kaitse all. Endises mõisa peahoones asub tänapäeval Uuemõisa Lasteaed-Algkool.

Seal tegutseb Haapsalu Kutsehariduskeskus, mille hoones asub ka Uuemõisa raamatukogu.

Alevikus tegutseb Pruulikoda KOLK.

## Vaata ka
* Oja kraav
* Uuemõisa raudteepeatus

## Viited
Uuemõisa (täpsustus)

**Uuemõisa** on mitme koha nimi.

* Uuemõisa, alevik Lääne maakonnas Haapsalu linnas
* Uuemõisa (küla Haapsalus), on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas
* Uuemõisa (Saaremaa), on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* Uuemõisa (Väike-Maarja), küla Lääne-Viru  maakonnas Väike-Maarja  vallas
* Põlula-Uuemõisa, endine küla Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas
* Kose-Uuemõisa, alevik Harju maakonnas Kose vallas
Tõutervis

**Tõutervis** oli Eestis tegutsenud eugeenikaselts, mis loodi 1924. aastal.

13. novembril 1928 avati Tallinnas seltsi abielu tervishoidlik nõuandepunkt.

## Seltsi liikmeid
* Mihkel Aitsam
* Nigol Andresen
* Oskar Angelus
* Aleksander Audova
* Juhan Aul
* Evald Dolf
* August Kerem
* Minni Kurs-Olesk
* Johan Kõpp
* Aadu Lüüs
* Hans Madissoon
* Eduard Mets
* Nikolai Nurmiste
* Aleksander (Paulus)
* Johan Pitka
* Albert Pullerits
* Hugo Bernhard Rahamägi
* Aleksander Rammul
* Märt Raud
* Johannes Roska
* Teofil Teder
* Peeter Treiberg
* Jaan Tõnisson
* Anton Uesson
* Aleksander Veiderma
* Jakob Westholm
* Juhan Vilms

## Viited

## Välislingid

* Ülevaade Eesti Eugeenika Seltsist
Marina, Kenti hertsoginna

**Printsess Marina, Kenti hertsoginna** (neiupõlvenimega Kreeka ja Taani printsess Marina; 13. detsember 1906 – 27. august 1968) oli Briti kuningliku perekonna liige, Kenti hertsogi abikaasa ja George V minia. Printsess Marina oli viimane välismaalasest printsess, kes abiellus kuningliku perekonna liikmega. Järgnevad pruudid on olnud inglise, šoti või saksa aristokraatiast või tavakodanikud. 

## Päritolu ja lapsepõlv
Printsess Marina sündis Kreekas Ateenas 13. detsembril 1906. Tema isa oli Kreeka ja Taani prints Nicholas ning ema Venemaa suurvürstinna Jelena Vladimirovna. 

Marina ristiti 1906. aasta lõpus ning tema ristivanemad olid George V, Edward VII, Kreeka prints Andrew, Venemaa suurvürst Boris Vladimirovitš, Walesi printsess ja Saksi-Coburg-Gotha printsess Melita. 

Marina perekond oli suhteliselt vaene ning oli sunnitud minema eksiili 1917. aastal, kui kukutati Kreeka monarhia. Perekond kolis Pariisi ning printsess elas mitme sugulase juures Euroopas.

## Abielu
29. novembril 1934 abiellus ta Westminster Abbeys  Kenti hertsogiga. Paaril oli kolm last:

* Kenti prints Edward (s. 1935)
* Kenti printsess Alexandra (s. 1936)
* Kenti prints Michael (s. 1942)

25. augustil 1942 hukkus Kenti hertsog lennuõnnetuses ning Marinast sai leskhertsoginna. 

## Hilisem elu
Pärast abikaasa surma oli hertsoginna edasi kuningliku perekonna aktiivne liige, täites kuninglikke kohustusi. Ta oli Wimbledoni tennise- ja kroketiklubi kauaaegne president. 

Vahetult enne oma poja abielu 1961. aastal teatas ta, et soovib kanda tiitlit "Tema Kuninglik Kõrgus printsess Marina, Kenti hertsoginna" ning mitte olla Kenti leskhertsoginna. Kuninganna andis talle selleks ka loa. 

Printsess Marina suri 27. augustil 1968 Kensingtoni palees ajukasvaja tõttu.
Paimala

**Paimala** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.

## Viited
Mihkel Kõvamees

**Mihkel Kõvamees** (15. august 1891 Muhu – 20. märts 1983 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor) ja kaugesõidukapten.

1927–1940 oli ta Tallinna sõjasadama ülem.

Lõpetanud Vladivostoki kaugsõidumerekooli 1914, Irkutski Sõjakooli 1915 ja Alalisväeohvitseride kursused mereväe alal 1928. Esimeses maailmasõjas võttis osa koos Siberi küttidega lahingutest sakslaste vastu, kusjuures sai 3 korda haavata. Eesti rahvusväeosades teenis 3. Jalaväepolgus. Eesti sõjaväkke astus märtsis 1923. Sõjasadama ülemaks määrati aprillis 1927. Kaptenmajoriks kõrgendati veebruaris 1931. 

## Tunnustus
*Püha Anna orden
*Püha Vladimiri orden 
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk (1936).

Aastal 1944 viis ta mootorpurjekal Atlantic Rootsi Peaministri Vabariigi Presidendi ülesandeis Jüri Uluotsa ja Otto Tiefi valitsuse kohtuministri Johannes Klesmenti.

Tema poeg oli Argo Kõvamees.
Alan Moore

**Alan Moore** (sündinud 18. novembril 1953) on Briti koomiksiautor. 

Tema tuntuimad teosed on "V for Vendetta", "From Hell", "Watchmen", "The League of Extraordinary Gentlemen". Mitme tema koomiksi põhjal on valminud filmid, mille suhtes on ta olnud ülikriitiline.

Moore'i loodud on ka John Constantine'i tegelaskuju, kes ilmus esimest korda koomiksis "Swamp Thing". Hiljem sai Constantine'ist koomiksisarja "Hellblazer" peategelane. Ka selle põhjal tehti 2005. aastal film ("Constantine"), mille peaosalisest (Keanu Reeves) on koomiksisarja küünilise ja üleoleva humanisti asemel saanud katoliiklane.

Moore on kirjutanud ka pornograafilise koomiksi "Lost Girls" (avaldatud 2006), mille peategelased on mitme angloameerika lasteraamatu naispeategelased: Alice (teosest "Alice Imedemaal"), Wendy (teosest "Peeter Paan") ja Dorothy (teosest "Võlur Oz"). Koomiksi illustreeris kunstnik Melinda Gebbie, kes on ühtlasi Alan Moore'i abikaasa.

2015. aasta septembris valmis tema teine, kümne aasta jooksul kirjutatud romaan "Jerusalem", mis on üle poole miljoni sõna pikkune ning sisaldab erinevate kirjanduslike voolude ja autorite pastiššidena kirjutatud narratiivi Northamptoni linnast, kus Moore on elanud kogu elu.

2015. aastal hakkas ta avaldama koomiksisarja "Providence", mis põhineb H. P. Lovecrafti kirjandusteostel.
Hugo Kaho

**Richard Hugo Kaho** (15. november 1885 Pärnu – 17. september 1964 Hamburg) oli eesti taimefüsioloog, Tartu Ülikooli rektor (1938–1940), I Riiginõukogu liige, Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) tegevliige. 

## Elukäik
Hugo Kaho õppis aastatel 1906–1908 keemiat Riia Polütehnilises Instituudis, kus astus 1906. aastal korporatsiooni Vironia liikmeks, ning 1909–1913 loodusteadusi Kaasani ülikoolis, kus valis erialaks taimefüsioloogia. Hiljem töötas ta Moskva ülikoolis botaanika assistendina ning selle kõrvalt ka keskkooliõpetajana.

1920. aastal pöördus Kaho tagasi Eestisse. Tartu Ülikooli stipendiaadina saadeti ta 1920–1921 Heidelbergi prof Ludwig Fosti laboratooriumi end erialaselt täiendama.

14. aprillil 1923 sai H. Kaho Tartus dr. phil. nat. teaduskraadi tööga „Über die physiologische Wirkung der Neutralsalze auf das Pflanzenplasma“.

Alates 1921. aastast oli H. Kaho Tartu Ülikooli taimefüsioloogia dotsent, aastast 1923 sama aine professor, taimefüsioloogia laboratooriumi juhataja ja üks Botaanika instituudi juhatajaid. Kuni 1925. aastani oli ta ka botaanikaaia juhataja. 1923. aastast juhatas prof Kaho ülikooli didaktilis-metoodilise seminari loodusloolisi töid ja õpetajate suvekursusi.

1933. aastal valiti ta Läti bioloogiaseltsi ja Suurbritannia bioloogiaseltsi kirjavahetajaliikmeks.

Aastatel 1929–1937 oli Hugo Kaho Loodusuurijate Seltsi botaanikasektsiooni esimees, 1936–1939 Loodusuurijate Seltsi esimees ning 1938–1940 Tartu ülikooli rektor.

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks nimetati ta 1938. aastal loodusteaduste alal.

1944. aastal põgenes Hugo Kaho Saksamaale, kus töötas Poseni, Berliini ja Marburgi botaanikainstituudis ning Bonni ja Hamburgi ülikoolis. Aastatel 1946–1949 oli ta Balti ülikooli botaanikakateedri juhataja ja loodusteaduste fakulteedi dekaan Hamburg-Pinnebergis. Ta oli alates 1960. aastast Eesti Loodusuurijate Seltsi Koondise Eksiilis auliige.

Vanaduspäevad veetis akadeemik Hugo Kaho Hamburgis, kus ta 17. septembril 1964 suri.

## Teadustöö põhisuunad
H. Kaho erialane teaduslik töö käsitles peamiselt taimeraku protoplasma kolloidkeemiat ja permeaablust. Rakenduslikult tähtsaks tuleb lugeda H. Kaho viroloogilisi uurimusi, milleni ta jõudis kartulihaigustega tegeledes.

## Töid
* *Über die physiologische Wirkung der Neutralsalze auf das Pflanzenplasma*. Dorpat, 1923
* *Raskemetallsoolade toime sõltuvusest anioonist lüofiilsete kolloidide suhtes*. – Keemia Teated I, 1933
* *Über den Einfluss der Kohlensäure auf die Exosmose von Elektrolytien aus Stengelzellen*. – Protoplasma 27, 1937
* *Über die Beeinflussung der Hitzekoagulation des Pflanzenplasma durch Rhodanide von Naturalsalzen, in Verbindung mit organischen Stoffe 1.* – Protoplasma 50, 1958

## Tunnustus
* Valgetähe II klassi teenetemärk (29. november 1939)

## Viited

## Kirjandus
* H. Miidla. Akadeemik Hugo Kaho. – 50 aastat Eesti Teaduste Akadeemiat. Tallinn, 1989, lk 102–104
* Eesti teaduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, lk 522–523

* K. Kalling. Rektor Hugo Kaho. Tallinn, 2009, 152 lk. ISBN 9789949901807
Vahase

**Vahase saar** on 72 hektari suurune ja ligi tuhande aasta vanune pikliku kujuga saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Abruka küla alal Abrukast 200 meetrit läänes. Vahasele saab Abrukalt läbi mere jalgsi.

## Nimi
Saart on esmamainitud 1645 kui *Wahaso*, 1798 on saart nimetatud *Wahha Soo*. 

## Loodus

Vahase saarel asub kaks hiidrahnu (Vahase saare hiidrahn I ja Vahase saare hiidrahn II), mis muistendi järgi on mälestus Suurest Tõllust või taevast visatud kivist. Samuti ei välista vanarahvas pikselöögi võimalust.

Vahase mets on väike, kuid liigirikas: leidub kadakat, tamme ja mändi. Saart katab valdavalt lookadastik, kuid leidub ka aruniitu.

## Ajalugu
Saarel asub Vahase talu, mille rajas Abrukalt saarele asunud Peeter Tool. Hoone on ehitatud Teise maailmasõja eel. Kirjanik Albert Uustulnd rajas saarele Kadaka talu. Enne Teist maailmasõda asus saarel ka Sääre talu.

Vahase saarest kirjutas Albert Uustulnd oma romaanis "Tuulte tallermaa". Peeter Tooli poega Karlat on meenutanud näitleja Maria Klenskaja Vikerraadio sarjas "Üks lugu". Samuti on Vahase elanikud meenutanud raadios oma elu. 

Saarel asub Vahase tulepaak.

## Vaata ka
*Vahase suurkivi
*Vahase tulepaak
*Sääreots
*Tõuga säär
*Vahasenina

## Viited

## Välislingid
* Oliver Rand: "Eestis saab ainsa saarena välja üürida Vahase saart" Meie Maa, 30. juuni 2008
*Abruka talud. Abruka Muuseumi Seltsi leht.
Rohuküla

**Rohuküla** on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

Seal asub sadam, kust sõidavad reisiparvlaevad Vormsile ja Hiiumaale.

Rohuküla territooriumile jääb Rukkirahu.

Külas asus varem Rohuküla raudteejaam, kus aastatel 1920–1930 oli käigus ka Haapsalu–Rohuküla vaheline reisirong. Praegu asub vanal raudteetammil Läänemaa Tervisetee.

## Vaata ka
* Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee
* Rohuküla sadam
* Eigla

## Viited

## Välislingid
*Rohuküla sadama aeropanoraam (aerofoto)
Eesti ministeeriumide loend (1938)

21. aprillil 1938 jõustunud Valitsemise korraldamise seaduse (SK I 1938 4, 1) alusel töötasid Eesti Vabariigis järgmised ministeeriumid ja nende allüksused:

* Haridusministeerium
** Kooliosakond
** Kutseoskuse Osakond
** Noorsoo ja Vabahariduse Osakond
** Teaduse ja Kunsti Osakond
** Üldosakond

* Kohtuministeerium
** Kodifikatsiooni-osakond
** Vangimajade Talitus
** Üldosakond

* Majandusministeerium
** Kaubandusosakond
** Maksude Talitus
** Rahandusosakond
** Tööstusosakond
** Üldosakond

***Majandusministeeriumi juures asusid Krediidi- ja Kindlustusasutiste Inspektuur, Maksupeakomitee, Tollipeakomitee, Jõukomitee, Loodusvarade Instituut, Geoloogiline Komitee ja Patendi Peakomitee.

* Põllutööministeerium
** Katastri ja Maakorralduse Osakond
** Põllumajandusosakond
** Riigimetsade Talitus
** Varade ja Arveosakond
** Veterinaartalitus
** Üldosakond

* Siseministeerium
** Omavalitsuste Talitus
** Politseitalitus
** Üldosakond

***Siseministeeriumi juures oli Piirivalve.

* Sotsiaalministeerium
** Farmaatsiaosakond
** Tervishoiu ja Hoolekande Talitus
** Töökaitse ja Sotsiaalkindlustuse Osakond
** Üldosakond

***Sotsiaalministeeriumi juures asus Loodushoiu- ja Turismi-instituut.

* Sõjaministeerium
**Sõjavägede Varustusvalitsus
**Sõjavägede Tervishoiuvalitsus
**Sõjaringkonnakohus
**Sõjaprokuratuur

* Teedeministeerium
** Ehitusosakond
** Maanteede Talitus
** Posti-, Telegraafi- ja Telefonitalitus
** Raudteede Talitus
** Veeteede Talitus
** Õhusõiduosakond
** Üldosakond

***Teedeministeeriumi juures asusid Tariifinõukogu, Liikluskomitee ja Liiklusnõukogu.

* Välisministeerium
** Administratiiv-juriidiline Osakond
** Poliitiline Osakond
** Protokolliosakond
** Väliskaubanduse Osakond

***Peale keskasutise kuulusid Välisministeeriumi koosseisu veel välisesindused, mis jagunesid saatkondadeks, alalisteks esindusteks, peakonsulaatideks, konsulaatideks, asekonsulaatideks ja konsulaaragentuurideks.
Aherahu

**Aherahu** on 2 hektari suurune saar Saaremaa läänerannikul Atla lahe ja Salavamaa vahel. Aherahu jääb Saaremaa valla ja Vilsandi rahvuspargi piiridesse. Rahu rannajoone pikkus on 1,1 kilomeetrit.

Rahu on loode-kagusuunaline ja pikliku kujuga.

Aherahu kuulub Aherahu sihtkaitsevööndisse. Väikesaarel on keelatud inimeste viibimine 15. aprillist kuni 15. juulini.

Aherahu on esimest korda mainitud 1796 kui *Ahhe Rahho* .

## Viide

## Välislingid
*
Hans Teiv

**Hans Teiv** (sündinud 30. märtsil 1960 Pärnus) on eesti poliitik.   

## Haridus
* Aastal 1983 lõpetas ta Eesti Põllumajandusakadeemia mehaanikainsenerina.
* 1994–1995 õppis EBS-is MBA programmi järgi.
* Täiendanud end Ontario provintsis Kanadas ja korduvalt Taanis.

## Töökäik
*1983–1989 peainsener Saaremaa Agrotööstuskoondises
*1989–1994 Valjala Söödatehases juhataja
*1994–2003 Saare maavalitsuses majandusosakonna juhataja
*2003–2006 Saare maavanema kohusetäitja
*2006. aasta oktoobrist 2007. aasta augustini Eesti Posti juhatuse esimees
*2007. aastast töötab Ramboll Eesti AS-i valdkonna juhina.

Võrkpallitreeneri tunnistusega Teiv ei kuulu ühtegi parteisse. Ta on Läänemeresaarte võrgustiku B7 juhtkomitee liige. 

## Harrastused
Tema hobid on tennis, kalastamine, võrkpall.

Ta osales 2012. aasta jaanuaris TV3-s eetris olnud saates "Õhtusöök viiele".

## Viited

## Välislingid
* Oliver Rand, "Hans Teiv asus tööle Taani konsultatsioonifirmasse", Meie Maa, 31. oktoober 2007 
* Villy Paimets, "Saarlasest postipoiss tagasi kodus", ÄP2, 3. august 2007
* Ain Lember, "Hans Teiv: Eesti Postile peab jääma sotsiaalne mõõde", Oma Saar, 3. august 2007
Toomas Kasemaa

**Toomas Kasemaa** (sündinud 23. veebruar 1968 Kuressaares) on Eesti ametnik ja poliitik.

Toomas Kasemaa oli Saare maavanem alates 24. juulist 2006 kuni 23. juulini 2011.

Enne maavanemaks asumist oli Toomas Kasemaa siseministeeriumi piirivalvepoliitika büroo juhataja ja Saaremaa piirivalve ülem.

Ta on lõpetanud Sisekaitseakadeemia ja Balti Kaitsekolledži (kaitseväelise kõrghariduse III aste). Mereväe auaste – kaptenmajor.

Kasemaa hobid on purjetamine ja orienteerumine. Ta on Saaremaa merispordi seltsi liige, kuulub Eesti Reservohvitseride Kogusse ja on EL Innovatsiooniklubi juhataja.

## Poliitiline tegevus
Toomas Kasemaa on olnud Saare maavanem. Ta kuulus aastatel 2006–2012 Eesti Reformierakonda ja 2018–2023 erakonda Eesti 200. Aastal 2023 liitus ta erakonnaga Parempoolsed.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 66 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*Hollandi Kuningriigi Orange-Nassau Grand Officer orden
*Kotkaristi raudrist 
*Päästeteenistuse hõberist
*Piirivalveohvitseri teenetemärk
*"Piirikotkas" 
*Mälestusmedal "10 aastat taastatud piirivalvet" I liik 
*Piirivalve teeneteristi II klass 
*Piirivalve 10. teenistusaasta teenistusrist

## Isiklikku

Kasemaa abikaasa oli 2007–2010 Kirsti Ruul, kellega tal on tütar Maarja. Kasemaal on varasemast kooselust kaks poega. 

## Viited

## Välislingid

*Ahto Jakson, "Toomas Kasemaa võib siirduda jõustruktuuridesse", Meie Maa, 7. juuli 2011
Ii vald

**Ii vald** on vald Soomes Oulu läänis Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

1. jaanuaril 2007 liideti Ii vallaga Kuivaniemi vald.

Naabervallad on Oulu linn, Pudasjärvi linn, Ranua vald ja Simo vald.

## Viited

## Välislingid

* Ii koduleht
Fantaasia

**Fantaasia** (vanakreeka keeles *phantasia* 'kujutlus') on teadlikult ebareaalne ettekujutus või inimliku ettekujutamise võime.

Antiikfilosoofias ei tähendanud fantaasia ebareaalse ette kujutamist, vaid pigem oli see vahetu tunnetuse vastuvõtmise tulemus. Seda selgitatakse läbi *phantasia* seotuse verbiga *phainetai* 'ilmnema, paistma', millest lähtuvalt on fantaasia kõik, mis inimesele mingil viisil ilmneb või paistab, st eelkõige olev. See, et ilmneb midagi, mis ei ole, on kreekaliku mõtlemise raames pigem erijuht kui reegel, mistõttu on fantaasia kreekalikus mõistmises selle võimalik ebareaalne iseloom kõrvaline. Seega võiks ütelda, et mitte inimene ei kujuta endale olevat ette, vaid olev kujutab või kujutleb end inimesele.

Fantaasia seob rangelt filosoofilises tähenduses ebareaalsusega René Descartes oma meditatsioonides, kus ta viib läbi oma radikaalse kahtluse meetodit, mille äärmuslikuks täiuseks on kahtlemine reaalsuses üldse. Fantaasia saab oma eelkõige ebareaalsusega seotud tähenduse alles uusaja filosoofias.

## Freud ja unistamine

Sigmund Freud pidas fantaasiat () inimese kaitsemehhanismiks.  Ta leidis, et inimene ei saa hakkama vaid selle vähese rahuldusega, mida reaalsus on võimeline pakkuma. "Me lihtsalt ei saa lihtsalt hakkama ilma abistavate konstruktsioonideta," ütles Theodor Fontane  Kui lapsepõlve täiskasvanuks adapteerimise printsiip avastati, nii eraldus ka üks liik mõttetegevust. Seda hoiti eemal reaalsusega katsetamisest ja jäeti vaid naudingu printsiibile allutatuks. See mõttetegevus oli fantaseerimine.  Ta võrdles fantaseerimist ideega, et loodus säilitab oma algse oleku kus kõik, kaasa arvatud see, mis on ebavajalik või mürgine, saab kasvada ja paljuneda seal, kus ta tahab.

Unistamine oli Freudile väärtuslik ressurss. "Need unistused panevad paika (sks. *Objektbesetzung*)  suure hulga huvisid, nad on subjektile väga hinnalised ja tavaliselt on neisse peidetud hulk tundlikkust. Sellised fantaasiad võivad olla nii alateadvuslikud kui teadlikud."  Ta leidis, et fantaasiad sisaldavad suure hulga subjekti tõelist ja loomupärast personaalsust ja jõuline inimene on see, kes suudab oma pingutustega soovunelmad tõeliseks teha. See võib olla kunstnik, kes suudab oma fantaasiad loomingusse panna, mitte hukutava neuroosi sümptomitesse.

## Vaata ka
* Väljamõeldis
* Kujutlus
* Representatsioon

## Viited
Ettekujutus

**Ettekujutus** (inglise keeles *representation*, ladina keeles *repraesentatio*, saksa keeles *Vorstellung*), ka **kujutlus**,  **ilming**, **esinemine**, **avaldumine**, **idee**, **mõte** on viis, kuidas subjekt enda jaoks midagi mõteldavaks või kogetavaks teeb.

Ettekujutus on uusaja filosoofiasse kuuluv mõiste ning saab selle raames terminoloogiliseks alles Immanuel Kanti filosoofias. Varem oli kujutlemine seotud pigem reaalse kogemuse kui mõttes kujuteldavaga.

Ettekujutus eristub kujutlusest eelkõige läbi filosoofilise rõhuasetuse. Kui kujutlus on neutraalne mõiste, mis haarab kõikvõimalikke vaimse haaramise, esitamise, sobitamise jms vorme, siis ettekujutuse puhul on rõhutatud, et kujutatakse midagi endale ette, kusjuures kujutleja-kujutaja kui subjekt on ise mingis mõttes selle taga.

## Kant
Immanuel Kant eristab ettekujutuste (*Vorstellung*, *repraesentatio*) seas pertseptsioone (*Perzeption*, *perceptio*), mis on teadvusega ettekujutused.

Need omakorda jagunevad subjektiivseteks pertseptsioonideks ehk aistinguteks (*Empfindung*, *sensatio*), mis käivad ainult "subjekti kui oma seisundi modifikatsiooni" kohta, ja objektiivseteks pertseptsioonideks ehk tunnetusteks (*Erkenntnis*, *cognitio*). Tunnetused jagunevad kaemusteks (*Anschauuung*, *intuitus*) ja mõisteteks (*Begriff*, *conceptus*). "Esimene käib vahetult eseme kohta ja on üksik, viimane vahendatult (*mittelbar*), paljudele asjadele ühine võiva olla tunnuse kaudu."    

Mõisted jagunevad empiirilisteks mõisteteks ja puhasteks mõisteteks, "ja puhast mõistet, kui tema päritolu on ainult arus (mitte puhtas meelelisuse pildis), nimetatakse *Notio*. *Mõiste notsioonidest, mis ületab kogemuse võimalikkuse, on *[[idee]]*, ehk mõistusmõiste." 

Teoses "Preisschrift über die Fortschritte der Metaphysik" mainib Kant ettekujutuse liikidena kaemist, aistimist ja mõtlemist. 

Aru seob ettekujutused ühtsuseks. 

Mõiste on reflekteeritud ettekujutus. Mõtlemine on ettekujutamine mõiste läbi (*repraesentare per conceptus*).

## Hegel
Hegeli järgi nimetatakse ettekujutusteks "tunde, kaemuse, iha, tahte jne määratletusi, niivõrd kui nendest teatakse". Filosoofias on ettekujutuste asemel "mõtted, kategooriad, lähemalt aga mõisted. Ettekujutusi üldse võib vaadelda mõtete ja mõistete metafooridena. Ettekujutuste omamisega aga ei teata veel nende tähendust mõtlemisele, ei teata veel nende mõtteid ja mõisteid. Ümberpöördult on ka kaks eri asja mõtete ning mõistete omamine ja teadmine, millised on neile vastavad ettekujutused, kaemused, tunded." ("Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 3)

## Vaata ka
* kujutlus
* representatsioon
* fantaasia
* objekt (filosoofia)
* subjektifilosoofia

## Viited
Simon Levin

**Simon S. Levin** (3. november 1928 – 2. jaanuar 2008) oli juudi päritolu Eesti advokaat.

## Haridus
1934. aastal alustas ta õpinguid Tallinna Prantsuse Lütseumis, evakueerituna Venemaale lõpetas 1944. aastal Tšeljabinskis töölisnoorte keskkooli. 

1945. aastal, reevakueerituna, astus Tartu Riiklik Ülikooli õigusteadust õppima, ülikooli lõpetas kaugõppes 1947. aastal.

1974. aastal kaitses Levin kandidaadiväitekirja Moskvas Üleliidulises Kuritegevuse Põhjuste Uurimise Instituudis ning sai kandidaadikraadi.

## Töökäik
Aastatel 1945–1946 töötas Levin Tallinna I õigusnõuandlas stažöörina ja kuni 1992. aasta märtsini advokaadina. Aastatel 1992–2004 töötas ta vandeadvokaadina advokaadibüroos HETA, 2004. aastast advokaadibüroos Teder & Partnerid ning advokaadibüroos Teder, Glikman & Partnerid. 

## Avalik tegevus
Levin valiti Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi Presiidiumi liikmeks kaheksal korral. 

Ta võeti Eesti Advokatuuri 1947. aastal. Oli juhatuse liige aastatel 1994, 1995, 1998 ning aseesimees aastatel 1994–2001. Ta on korduvalt olnud kvalifikatsioonikomisjoni ja teadus-metoodikakomisjoni liige. 2002. aastast oli ta juhatuse nõunik. Levini advokaaditunnistust ehib numbrimärk 1.

Levin on olnud Eesti kriminaalseadustiku 1993. aasta eelnõu ning veel mitme eelnõu ametlik ekspert, Eesti kriminaalpreventsiooni nõukogu liige ning nõukogu eksperdikomisjoni liige. 

## Teadustöö
Levini põhiteadusalad olid kriminaalprotsess ja kriminaalõigus. Ta uuris kriminaalkaitse probleeme, kriminaalkaitse efektiivsust ja kassatsioonimenetlust, samuti advokaaditöö eetilisi aspekte. Temalt on ilmunud 12 teadustööd kriminaalmenetluse ja eetika alal ning erialaseid artikleid. Ta on tegelenud kriminaalpsühholoogia üksikküsimustega ning kirjutanud kaks uurimust kohtupsühholoogia alal. 

Ta töötas 1984–1985 Eesti Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi majandusõiguse probleemide sektoris majandusteadlasena. 1985. aastal valiti ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia Psühholoogide Seltsi tegevliikmeks.

Ta oli aastatel 1952–1953 Tallinna Juriidilise Kooli lektor, 1996. aastast Concordia Rahvusvahelise Ülikooli Eestis kriminaalmenetluse professor, 1997. aastast Tartu Ülikooli külalisprofessor ja Tartu Ülikooli kuratooriumi liige.

## Tunnustus
*1988 – Eesti NSV teeneline jurist
*1998 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Välislingid
*Simon Levin: advokaat ei võida kunagi Postimees, 1. november 2003
*Simon Levin: kohtusse pole aral advokaadil asja Intervjueerinud Kai Kalamees. Eesti Päevaleht, 16. august 2005
*Suri advokaat Simon Levin Eesti Päevaleht, 2. jaanuar 2008
*Suri tippadvokaat Simon Levin Postimees, 2. jaanuar 2008
*[http://www.epl.ee/artikkel/413791 Kärt Anvelt. "Legend juba eluajal: kui muidu ei saa, siis Simon Levin ikka aitab". Eesti Päevaleht, 8. jaanuar 2008
Ülgase

**Ülgase** on küla Harjumaal Jõelähtme vallas.

Küla piirneb läänes Saviranna ja Kallaverega, edelas Maardu linnaga, lõunas Võerdla ja Rebala külaga ning idas Kostirannaga. Põhja pool asub Soome laht. Tallinna uus prügila asub Ülgasest lõunas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 84 inimest. Neist 73 (86,9%) olid eestlased.

Ülgase ja Kostiranna piiril asub Ülgase pank, mille kaitseks on moodustatud Ülgase looduskaitseala.

Küla on tuntud 1920. aastatel rajatud Ülgase fosforiidikaevanduse poolest. Tänapäevani on alles ja osaliselt läbitavad kaevanduskäigud, mis algavad Ülgase pangast. Kaevanduskäikudes talvituvad nahkhiired. 2018. aasta detsembrist kuni 2021. aasta suveni parandab ELF Ülgasel projekti "Tiigilendlase elupaikade parandamine Eestis‟ raames tiigilendlaste talvitusolusid. Kaevanduse juurest viis enne 1940. aastaid raudtee Koljuotsa, kus asus sadam, mille kaudu fosforiiti mujale veeti.

Nõukogude ajal on fosforiidi kaevandamine maastikku põhjalikult muutnud. Künkad küündivad küla lõunaosas 65 meetrini merepinnast.

Küla alale jääb Ülgase savimaardla. Savi on kaevandatud Ülgase panga ja Koljuotsa vahel.

Ülgase paekaldal asub kaks kohalikku geodeetilist punkti.

Ülgase edelaosas ja Kallavere küla lõunaosas asuvad suvilad ja aiamaad on kurikuulsad kuritegevuse kõrge taseme tõttu.

Ülgasel asub Talleggi sugulindla.

## Vaata ka
* Kallavere–Ülgase tee

## Viited
Paralepa

**Paralepa** on alevik Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Piirneb põhjas ja läänes Haapsaluga.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ridala valda.

## Viited

## Välislingid
*Paralepa 360° aeropanoraam / aerofoto
Jüri Saar

**Jüri Saar** (sündinud 8. novembril 1946 Kaali külas) on Eesti poliitik. 

1964. aastal lõpetas ta Kingissepa Keskkooli ja 1969. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Aastatel 1990–1991 töötas ta Saare Maavalitsuses maasekretärina ja 1992–2003 oli Saare maavanem. 2002. aastal astus ta Eestimaa Rahvaliitu ja oli selle liige kuni 02.07.2010.

Alates 27.01.2011 on Sotsiaaldemokraatliku erakonna liige.

Aastatel 2003–2007 oli Jüri Saar X Riigikogu liige. 

23. aprillil 2007 valiti ta Kihelkonna vallavanemaks. Novembrist 2009 oktoobrini 2017 oli ta Pihtla vallavanem.

## Tunnustus
*2001 – Valgetähe III klassi teenetemärk
*2004 – Saare maavalitsuse teeneteplaat

## Isiklikku
Abielus, kolm poega. Poeg Indrek Saar on eesti näitleja ja poliitik, riigikogu liige.
Kallaste (täpsustus)

**Kallaste** on mitmetähenduslik sõna:
* **[[Kallaste]]** on linn Tartu maakonnas

* **[[Kallaste (Saaremaa)|Kallaste]]** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas;
* **[[Kallaste (Muhu)|Kallaste]]** on küla Saare maakonnas Muhu vallas;
* **[[Kallaste (Rõuge)|Kallaste]]** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas

* **Kallaste** oli Rõuge vallas asuva Vodi küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.

* **[[Kallaste talu]]** on talu Harjumaal Padisel, turismitalu

***[[Kallaste (perekonnanimi)|Kallaste]]** on eesti perekonnanimi.

## Vaata ka
***Kallaste järv** ehk **[[Puustusjärv]]** asub Kallaste külas Haanja vallas
***Kallaste järv** ehk **[[Kallõtõ järv]]** asub Valga vallas
* **[[Kallaste pank]]** asub Harju maakonnas Harku vallas Tabasalu alevikus
***[[Kallaste maastikukaitseala]]** asub Hiiumaa vallas
** **Kallaste pank** ehk **[[Vahtrepa pank]]** asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Vahtrepa külas ja Kallaste maastikukaitsealal
* Muhus Kallaste külas asub Üügu pank
Prähnu

**Prähnu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Hiiumaa lääneosas Läänemere ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Prähnu piirneb läänes Läänemerega, põhjas Külaküla ja Leisu, idas Emmaste-Selja ning lõunas Ole külaga.

## Nimi
Leo Tiik on pakkunud kohanime lähtekohaks perekonnanime või võõrapärast kohanime.  Kohanime on kasutatud 1576 kujul *Broihelan*, 1577 *Broye*, 1583 *Bre*, 1587 *Brose*, 1620 *Prehe*, 1693 *Prechno*, 1726 *Prengo*, 1732 *Prehno* ja 1744 *Preno*.

## Loodus
Prähnu asub Küla lahe ääres.

## Elanike arv

## Ajalugu
Prähnu kuulus ajalooliselt Kassari mõisa alla. Mõisa alal elas 1576 talunik Broihelan Henrich. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis elasid Aunaku mõisas talunikud Prengo Siemo, Prengo Matz ja Prengo Mart.

1835 oli Prähnus kolm talu. Elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Haunapu, Järva (Jerwa), Tulp ja Tänav (Tännaw).  

Prähnu kuulus 1977–1997 Külaküla koosseisu.

## Taristu
Prähnu idaosa piirneb Emmaste–Luidja maanteega, kust saab alguse Prähnu tee.

## Viited
Jüri Saar (filosoof)

**Jüri Saar** (1941 – 13. aprill 1984) oli eesti filosoof.

Ta tõlkis eesti keelde Immanuel Kanti raamatu "Prolegomena igale tulevasele metafüüsikale, mis on võimeline esinema teadusena". Raamat ilmus Eesti Raamatu väljaandel Tallinnas 1982.

Samuti tõlkis ta Igor Narski raamatu "Kant" (Tallinn: Eesti Raamat 1979).
Jüri Saar (täpsustus)

**Jüri Saar** on mitme tuntud inimese nimi.

* **[[Jüri Saar]]** (1946–) on Eesti poliitik. 
* **[[Jüri Saar (treener)|Jüri Saar]]** (1954–) on eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
* **[[Jüri Saar (filosoof)|Jüri Saar]]** (1941–1984) oli eesti filosoof.
* **[[Jüri Saar (kriminoloog)|Jüri Saar]]** (1956–) on eesti kriminoloog. 
* **[[Jüri Saar (ajakirjanik)|Jüri Saar]]** (1973–) on eesti ajakirjanik.
Ants Tammleht

**Ants Tammleht** (sündinud 28. oktoobril 1947) on eesti poliitik.

Ta lõpetas 1966. aastal Orissaare Keskkooli.

Aastatel 1982–1990 oli ta Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimees ja 1990–1991 Saare maavanem. Pärast lühikest aega Tartu Kommertspangas sai temast 1994. aastal ASi Saarte Liinid juhatuse esimees. Sellel ametikohal töötas ta kuni 2012. aastani.

Ta on Saaremaa Rotary klubi liige, aastatel 1995–1996 president. 

Ants Tammleht on Keskerakonna liige.

## Tunnustus
* 2002 Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2002 Saare maavalitsuse teeneteplaat
* 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk
* Saaremaa Ühisgümnaasiumi auvilistlane

## Viited